Erityiskertomus nro 4/2012 ”Rakennerahastojen ja koheesiorahaston käyttö merisatamien liikenneinfrastruktuurien osarahoittamiseen: onko kyseessä vaikuttava investointi?”





SANASTO Euroopan laajuiset liikenneverkot : Yhteisrahoitettu ohjelma, jonka hallinnoinnista vastaa komissio suoraan. Ohjelman tavoitteena on sellaisten pääyhteyksien ja liityntäyhteyksien kehittäminen, joiden avulla voidaan poistaa liikenteen pullonkauloja, saada valmiiksi puuttuvia osuuksia ja täydentää pääliikenneväyliä (erityisesti niiden raja-alueilla sijaitsevia osia), ylittää luonnonesteitä ja parantaa pääliikenneväylien yhteentoimivuutta. Ohjelman avulla annettavan tuen pääkohteena on rautatie- ja maantieliikenne; meriliikennettä tuetaan ainoastaan merten moottoritiet -aloitteen ja joidenkin vuotuisten hankkeiden avulla. Hallintoviranomainen : Jäsenvaltion nimeämä kansallisen, alueellisen tai paikallisen tason elin, joka esittää toimenpideohjelman komission hyväksyttäväksi ja on vastuussa ohjelman hallinnoinnista ja täytäntöönpanosta. Koheesiopolitiikka : EU:n politiikka, jonka tavoitteena on lujittaa taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta Euroopan unionissa vähentämällä eri alueiden välisiä kehityseroja. Koheesiorahaston hankkeet : Koheesiorahaston hankkeiden avulla voidaan tukea yhteistä etua koskevia ympäristö- ja liikennealan infrastruktuurihankkeita, joiden kokonaiskustannukset eivät periaatteessa saa olla alle 10 miljoonan euron suuruiset. Koheesiorahasto osarahoittaa hankkeita ja niitä hallinnoidaan koheesiorahastosta annetun asetuksen (EY) N:o 1164/94 avulla. Komission valkoiset kirjat : Euroopan komission julkaisemat asiakirjat, jotka sisältävät Euroopan unionin toimintaa koskevia ehdotuksia tietyillä aloilla. Merisatama-infrastruktuurit : Kuten heinäkuussa 1993 julkaistussa Euroopan merisatamapolitiikkaa koskevassa Euroopan parlamentin valmisteluasiakirjassa ("European Sea Port Policy") todetaan, infrastruktuurit ovat satama-alueella toteutettavia rakennustöitä, joiden seurauksena on mahdollista tarjota palveluita aluksia ja kuljetettavia lasteja varten (esimerkiksi laituripaikat, kanavat, telakat, satamatiet ja rautatieverkostot). Tällaiset infrastruktuurit rahoitetaan useimmissa maissa yleensä julkisten investointien avulla. Pääosasto : Euroopan komission osasto. Tämän tarkastuksen kannalta olennaisia pääosastoja ovat aluepolitiikan pääosasto sekä liikenteen ja liikkumisen pääosasto. Rakennerahastot ja koheesiorahasto : Rakennerahastot ovat keskeinen EU-politiikan väline, jolla tuetaan taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskevien perussopimuksen tavoitteiden toteutumista. Rahoitusvälineinä käytetään useita eri rahastoja, joiden avulla pyritään edistämään EU:n alueiden taloudellista ja sosiaalista koheesiota. Tässä tarkastuksessa keskityttiin seuraaviin kahteen rahastoon: a) Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR), jonka tavoitteena ovat infrastruktuuri-investoinnit, työpaikkojen luominen tai säilyttäminen sekä paikallisten kehitysaloitteiden ja pienten sekä keskisuurten yritysten toimintojen tukeminen b) Koheesiorahasto, jonka tarkoituksena on lisätä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta rahoittamalla ympäristö- ja liikennealan hankkeita jäsenvaltioissa, joissa henkeä kohden laskettu BKTL jää alle 90 prosenttiin EU:n keskiarvosta. Seurantakomitea : Vuosittain kokoontuva komitea, joka arvioi annetun tuen täytäntöönpanon vaikuttavuutta ja laatua. Komiteaa johtaa jäsenvaltion tai hallintoviranomaisen edustaja. Komission edustaja osallistuu seurantakomitean työhön neuvoa-antavassa roolissa. Suuret hankkeet : Hanke, joka käsittää taloudellisesti toisistaan erottamattomia työkokonaisuuksia, joiden avulla toteutetaan tarkasti määritettyjä, selkeisiin tavoitteisiin tähtääviä teknisiä toimintoja. Hanketoimien kokonaiskustannukset, jotka otetaan huomioon määritettäessä rahastoista maksettavaa rahoitusosuutta, ylittävät 50 miljoonaa euroa. Suuria hankkeita osarahoitetaan EAKR:sta ja niitä hallinnoidaan rakennerahastoista annetun asetuksen (EY) N:o 1260/1999 avulla. Taannehtiva rahoitus : Korvaavien hankkeiden toteuttaminen alun perin EU:n osarahoituksella täytäntöönpantaviksi esitettyjen hankkeiden sijasta. Asianomaiset hankkeet on jo rahoitettu ja joissakin tapauksissa jopa saatettu päätökseen kansallisin varoin. Hankkeet korvaavat toimenpideohjelmaan alun perin sisältyneet hankkeet, jotka ovat viivästyneet tai joista on luovuttu. Toimenpideohjelma : Toimenpideohjelma on jäsenvaltion keskus- tai aluetasolla valmisteltu ja komission hyväksymä asiakirja. Kyse on yhtenäisestä joukosta painopisteitä, jotka pitävät sisällään monivuotisia toimenpiteitä. TIIVISTELMÄ I. EU on asettanut vuodesta 2000 alkaen rakennerahastojen ja koheesiorahaston kautta käyttöön noin 6,2 miljardia euroa osarahoitusta merisatamainfrastruktuurien rakentamiseen. Investointien hallinnoinnista vastaavat alueelliset viranomaiset ja Euroopan komissio. II. Euroopan tilintarkastustuomioistuin arvioi merisatamien liikenneinfrastruktuurihankkeiden vaikuttavuutta tutkimalla 27:n EAKR:sta ja koheesiorahastosta tuetun hankkeen tavoitteita ja tuotoksia. Tilintarkastustuomioistuin tutki myös, kuinka jäsenvaltiot olivat hallinnoineet asianomaisia menoja ja kuinka komissio oli valvonut prosessia. III. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi seuraavaa: - 27 hankkeesta ainoastaan 11 tuki liikennepolitiikan tavoitteita vaikuttavasti. Lisäksi osaa rakennustöistä ei ollut saatu valmiiksi, osa infrastruktuureista ei ollut käytössä ja osa edellyttää huomattavia lisäinvestointeja ennen kuin niitä voidaan käyttää vaikuttavalla tavalla. - Yhdenkään tarkastetun hankkeen yhteydessä ei ollut laadittu pitkän aikavälin kehityssuunnitelmaa satamaa varten, eikä myöskään tarvearviointeja ollut suoritettu. Rahoitettavaksi soveltuvia hankkeita ei lisäksi ollut riittävästi, joten jo myönnetyn rahoituksen käyttö tapahtui taannehtivan rahoituksen avulla. - Hankkeisiin sovellettavat jäsenvaltioiden hallinnolliset menettelyt olivat pitkiä ja raskaita, mikä aiheutti ajoittain viivästyksiä ja lisäkustannuksia. - Hanketulosten seurantaan ja valvontaan ei kiinnitetty juurikaan huomiota: seurantakomiteat ja hallintoviranomaiset keskittyivät lähinnä käytettyjen varojen määrään. Indikaattoreita laadittiin ensisijaisesti varojen käytön ja rakennustöiden seurantaan. Infrastruktuurien tuloksia ja vaikutuksia ei seurattu, ja tarkastuksessa havaittiin tyhjillään olevia satamia sekä käyttämättömiä merisatamainfrastruktuureja. - Komission suuriin hankkeisiin ja koheesiorahaston hankkeisiin kohdistamat arvioinnit ja päätökset eivät johtaneet toimiin, joiden avulla tarkastuksessa havaitut hankepuutteet olisi kyetty korjaamaan. Tarkastuksessa havaittiin niin ikään, ettei komissio antanut ohjeita moitteettomasta varainkäytöstä. - Ei ollut juurikaan näyttöä siitä, että komissio olisi puuttunut seurantakomiteoiden toimintaan varmistaakseen menojen vaikuttavuuden tarkastuskohteena olleiden suurten hankkeiden ja koheesiorahaston hankkeiden osalta; komissio ei pyrkinyt varmistamaan tulos- tai vaikutusindikaattoreiden asettamista tai käyttöä. IV. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio ryhtyy havaittujen puutteiden perusteella seuraaviin toimiin: - Muistuttaa jäsenvaltioille, että ne ovat velvollisia noudattamaan EU-rahoituksen käytössä moitteettoman varainhoidon periaatteita, ja antaa tarvittaessa asianmukaisia ohjeita. - Pyrkii varmistamaan merisatamainfrastruktuureja koskevassa päätöksenteossa ja valvonnassaan, että koheesiopolitiikan avulla tuetaan vaikuttavasti toimenpideohjelmissa määritettyjä tavoitteita. - Asettaa tulevalla kaudella merisatamainfrastruktuureja koskevan koheesiorahaston tuen ehdoksi sen, että asianomaisilla alueilla on kaikkia alueen satamia varten kattava pitkän aikavälin kehittämisstrategia (joka on laadittu tarvearvioinnin perusteella). - Lisää hankkeiden vaikuttavuuden painottamista kannustamalla hallintoviranomaisia ottamaan käyttöön tulos- ja vaikutusindikaattorit, vaikuttavuusnäkökohtiin keskittyvät paikan päälle tehtävät tarkastuskäynnit sekä EU:n tuen tulosperusteisuuden periaatteen. - Kohdistaa yhteisrahoitettujen infrastruktuureiden käyttöön ja tuloksellisuuteen riskiperusteisia jälkitarkastuksia. - Tehostaa suurten hankkeiden ja koheesiorahaston hankkeiden arviointimenettelyä, jotta vakavat puutteet kyetään havaitsemaan paremmin ja niiden korjaamiseen voidaan ryhtyä asianmukaisin toimin. JOHDANTO MERISATAMIEN MERKITYS EUROOPAN TALOUDESSA 1. Merisatamat ovat organisoituja alueita ja rakenteita, joita käytetään matkustajaliikenteeseen sekä laivojen lastaukseen ja purkuun. Euroopan alueen noin 100000 kilometrin pituisilla rannikkoalueilla sijaitsevien yli 1200 kauppasataman kautta kulki vuonna 2009 yhteensä 404 miljoonaa matkustajaa [1]. EU:n 27 jäsenvaltion satamissa käsitellyn rahtitavaran kokonaismäärä oli noin 3,9 miljardia tonnia [2]. Kaudella 2005/2006 vesiliikennealalla työskenteli Euroopassa noin 214000 henkilöä, mikä loi 22 miljardin euron lisän noin 100 miljardin euron arvoiseen liikevaihtoon [3]. 2. Vesiliikenne on toiseksi tärkein kuljetusmuoto EU:n alueella; suurin osa rahtitavarasta kuljetetaan yhä teitse (ks. kaavio 1). 3. Komission ennusteiden mukaan liikennemäärät tulevat kaiken kaikkiaan yhä kasvamaan: EU:n merirahtiliikenteen määrä nousee vuosien 2006 ja 2018 välillä 3,8 miljardista tonnista noin 5,3 miljardiin tonniin [4], ja maantiekuljetukset tulevat yhä kasvamaan eniten kaikista kuljetusmuodoista. KAAVIO 1 KATSAUS ERI LIIKENNEMUOTOJEN KÄYTTÖÖN EU:N SISÄISESSÄ RAHTILIIKENTEESSÄ (TONNIA/KM) +++++ TIFF +++++ Lähde: "Panorama of Transport", Eurostat, 2009. EU:N TOIMINTAPOLITIIKAT JA MERISATAMAT 4. Komission vuonna 1992 julkaiseman valkoisen kirjan [5] mukaan monitoimiterminaalit ja yhteentoimivuus ovat keskeisiä tekijöitä pyrittäessä edistämään liikennealan kestävyyttä Euroopassa; asiakirjassa korostettiin myös satamainfrastruktuuri-investointien merkitystä. Valkoisessa kirjassa todettiin, että yhteisön alueella oli satamia, joissa investoinnit uusiin infrastruktuureihin ja yhteydet sisämaan liikenneverkostoihin olivat jäljessä. Komission vuonna 2001 julkaisemassa valkoisessa kirjassa [6] korostettiin, että eri kuljetusmuotojen välistä tasapainoa on tärkeä muuttaa, ja satamat ovat muutoksen kannalta olennaisia, sillä ne muodostavat ensimmäisen "liikenteen solmukohdan", joka yhdistää meri- ja maantiekuljetusten avulla tapahtuvan tavara- ja henkilöliikenteen. Eurooppa-neuvosto katsoi vuonna 2001, että rautatie-, meri- ja sisävesikuljetuksiin tehtävät investoinnit olisi asetettava etusijalle intermodaalikuljetusten edistämistä silmällä pitäen [7]. 5. Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) annetussa asetuksessa säädetään mahdollisuudesta koheesiopolitiikan alan infrastruktuuri-investointeihin, jotka "myötävaikuttavat Euroopan laajuisten verkkojen perustamiseen ja kehittämiseen liikenteen alalla" [8]. Koheesiorahastosta annetussa asetuksessa säädetään lisäksi tuesta "yhteistä etua koskeville liikenteen infrastruktuurin hankkeille" [9]. 6. Rakennerahastoista ja koheesiorahastosta suunnattiin vuosina 2000–2006 yhteensä 2,8 miljardia euroa merisatamien infrastruktuureihin [10]. Myönnetystä kokonaismäärästä 85,5 prosenttia suuntautui neljälle maalle (ks. kaavio 2 ja liite I). Rahoituskaudella 2007–2013 merisatamainvestointeihin on suunnattu lisäksi vielä 3,4 miljardia euroa [11]. KAAVIO 2 MERISATAMAINFRASTRUKTUUREJA KOSKEVAN RAKENNERAHASTOJEN RAHOITUKSEN JAKAUTUMINEN MAITTAIN KAUDELLA 2000–2006 +++++ TIFF +++++ MERISATAMIIN KOHDISTUVIEN RAKENNERAHASTOJEN JA KOHEESIORAHASTON INVESTOINTIEN HALLINNOINTI 7. Rakennerahastojen ja koheesiorahaston menoja hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tapahtuvan hallinnoinnin avulla; vastuualueet jakaantuivat seuraavasti ohjelmakaudella 2000–2006: a) komissio neuvotteli ja hyväksyi jäsenvaltioiden nimeämien hallintoviranomaisten esittämät toimenpideohjelmat tai koheesiorahaston hankkeet ja kohdensi taloudelliset resurssit sovitun mukaisesti b) komission hyväksyntää edellytettiin suurten EAKR:n hankkeiden ja yksittäisten koheesiorahaston hankkeiden kohdalla c) jäsenvaltioiden hallintoviranomaiset vastasivat hankkeiden hallinnoinnista ja täytäntöönpanosta d) komissio osallistui alueellisella tasolla toimivien hallintoviranomaisten ohella ohjelman seurantaan ja valvontaan. Komissio maksoi korvausta hyväksyttyjen menojen perusteella ja kantoi kokonaisvastuun varojen asianmukaisesta käytöstä. 8. Komissiossa vastuu liikennealan investoinneista jaettiin aluepolitiikan pääosaston sekä liikenteen ja liikkumisen pääosaston kesken. Aluepolitiikan pääosasto hallinnoi EAKR:oa ja koheesiorahastoa, ja liikenteen ja liikkumisen pääosasto vastaa puolestaan EU:n liikennepolitiikkaa koskevista ehdotuksista ja niiden konkreettisesta toteutuksesta sekä seurannasta. TARKASTUKSEN SISÄLTÖ JA LÄHESTYMISTAPA 9. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti rakennerahastojen ja koheesiorahaston investoinnit merisatamien liikenneinfrastruktuureihin [12]. Tarkoituksena oli selvittää, olivatko kaudella 2000–2006 [13] osarahoitetut hankkeet vaikuttavia. Tilintarkastustuomioistuin tutki - EAKR:sta ja koheesiorahastosta "liikenneinfrastruktuurit"-otsakkeen alla tuettujen 27 hankkeen tavoitteita ja tuotoksia - menojen hallinnointia jäsenvaltioissa ja menettelyjen valvontaa komissiossa. 10. Tarkastus toimitettiin yhdeksällä alueella niissä neljässä jäsenvaltiossa, jotka saivat eniten tukea. Kustakin maasta tarkastettujen alueiden määrä riippui asianomaiselle maalle myönnetystä rahoitusosuudesta: Espanjassa tarkastettiin neljä aluetta (Andalusia, Asturia, Kanaria ja Galicia), Kreikassa kaksi (Pohjois-Egean saaret ja Etelä-Egean saaret), Italiassa kaksi (Sisilia ja Puglia) ja Ranskassa yksi alue (Ylä-Normandia). Kultakin alueelta valittiin satunnaisotannalla kolme hanketta paikan päällä toimitettavaan tarkastukseen; hankkeet valittiin komissiolle ilmoitettujen merisatamia koskevien liikenneinfrastruktuuri-investointien joukosta. 11. Poimittuun 27 hankkeen otokseen kuului neljä suurta hanketta ja kolme koheesiorahaston hanketta, joihin tarvitaan komission päätös. Hankkeista 13 liittyi rahti- ja kontti-infrastruktuureihin, yhdeksän matkustajasatamien parantamiseen (määrään sisältyi neljä vierasvenesatamaa), neljä satamien varustuksen [14] rahoittamiseen ja yksi kaupunkiympäristön kunnostamiseen. Tarkastettujen hankkeiden kokonaiskustannukset olivat 1,7 miljardia euroa ja EU:n osarahoitus 726 miljoonaa euroa. Liitteessä II luetellaan kaikki tarkastetut hankkeet ja esitetään lyhyt kuvaus niiden sisällöstä sekä eritellään hankkeiden kustannukset. 12. Tarkastusmenettelyihin kuului asiakirjatarkastus, haastatteluja, hankehallinnointijärjestelmien analysointi ja hanketuotosten, hankkeiden hyödyntämisen ja tulosten tarkastus paikan päällä. Kokouksia järjestettiin myös Euroopan komissiossa, kunkin alueen hallintoviranomaisten luona, neljän tarkastuskohteena olleen maan keskushallinnossa ja satamaviranomaisten sekä rahoitettujen hankkeiden täytäntöönpanoon osallistuneiden muiden edunsaajien luona. Tarkastuskäynnit paikan päälle tehtiin kesäkuun ja marraskuun 2010 välisenä aikana. HUOMAUTUKSET TAVOITTEIDEN TARKOITUKSENMUKAISUUS TARKASTETUISTA 27 HANKKEESTA 18:LLA OLI SELKEITÄ LIIKENNEPOLIITTISIA TAVOITTEITA 13. Merisatamien infrastruktuurihankkeiden tavoitteet voivat vaihdella. Vuonna 1999 annetussa rakennerahastoja koskevassa asetuksessa esitettiin yleinen periaate, jonka mukaan rahastojen toimet "sekä muut yhteisön politiikat ja toimet ovat keskenään yhdenmukaisia […] liikenteen […] alalla [...]" [15]. 14. Tilintarkastustuomioistuin arvioi tarkastuksessaan, vastasivatko tarkastukseen valittujen liikenneinfrastruktuurihankkeiden tavoitteet vahvistettuja liikennepolitiikan tavoitteita sekä niille toimenpideohjelmille asetettuja tavoitteita, joiden perusteella hankkeita oli rahoitettu. Tarkoituksena oli varmistaa, että EU:n varat oli suunnattu kohteisiin, joihin ne oli myönnetty. 15. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi (ks. kaavio 3 ja laatikko 1), että tarkastetuista 27 liikennealan hankkeesta a) 18 kohdentui selkeästi liikennealan tavoitteisiin b) seitsemällä ei ollut liikennepolitiikkaa tukevia tavoitteita, mutta tavoitteet liittyivät muihin rakennerahastojen ja koheesiorahaston tukialoihin (esimerkiksi matkailuun tai kaupunkiympäristön kunnostamiseen) c) kahdella hankkeella oli tavoitteita, jotka eivät vastanneet liikennepolitiikan tavoitteita taikka hankkeiden rahoituksen taustalla olleen toimenpideohjelman kuvausta. KAAVIO 3 HANKETAVOITTEIDEN JA TOIMENPIDEOHJELMAN TAVOITTEIDEN VERTAILU +++++ TIFF +++++ LAATIKKO 1 ESIMERKKEJÄ TARKASTUKSESSA HAVAITUISTA TAVOITTEISTA a) Liikennepolitiikkaan liittyviä tavoitteita havaittiin hankkeilla, joiden tarkoituksena oli lujittaa satamien valmiuksia rahtitavaran ja matkustajaliikenteen käsittelyyn. Hankkeiden yhteydessä rakennettiin esimerkiksi laitureita, aallonmurtajia, patoja ja terminaaleja, syvennettiin tuloväyliä sekä toteutettiin ruoppaus- ja kaivuu-urakoita. Aluepolitiikan aloihin liittyviä tavoitteita havaittiin esimerkiksi matkustajasatamiin liittyvien hankkeiden tapauksessa, joiden tarkoituksena oli parantaa yhteyksiä Etelä- ja Pohjois-Egean saarilta Manner-Kreikkaan; hankkeiden tavoitteena oli tukea ylemmän tason pyrkimystä – saaristoluonteen vaikutusten vähentämistä ja väestön supistumisen sekä taloudellisen syrjäytymisen estämistä. b) Hankkeet, joiden tavoitteet tukivat muita kuin liikennepolitiikan aloja, liittyivät esimerkiksi kävelykatualueen uudistamiseen sataman ja Avilesin kaupungin (Asturia, Espanja) välillä, kalatorirakennuksen rakentamiseen A Coruñan (Galicia, Espanja) satama-alueelle, suurempien risteilyalusten kiinnittymisen mahdollistavaan satamalaiturin laajennusosaan Syroksen saarella sijaitsevassa Ermoupolin satamassa (Etelä-Egean saaret, Kreikka), satamapoliisirakennukseen Cadizissa (Andalusia, Espanja) sekä kolmeen vierasvenesatamaan Italian Viestessä (Puglia) ja Ragusassa (Sisilia) sekä Espanjan Chipionassa (Andalusia). c) Erään hankkeen, jonka tavoitteet eivät vastanneet rahoituksen taustalla olleen toimenpideohjelman kuvausta, kohteena oli esimerkiksi vierasvenesataman rakentaminen Mytiliniin (Pohjois-Egean saaret, Kreikka), vaikka toimenpideohjelman tavoitteena oli toteuttaa investointeja, jotka tähtäävät muihin kuin matkailuun perustuviin tulonlähteisiin. Sama tilanne koski myös Campamentossa (Andalusia, Espanja) toteutettua koheesiorahaston hanketta, jonka tavoitteeksi oli muutettu erityisille rakennuskohteille tarkoitetun kuivatelakan rakentaminen, vaikka tavoite ei vastannut Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevia suuntaviivoja (ks. kohta 33). HANKKEIDEN VAIKUTTAVUUS KAIKKI HANKKEET EIVÄT OLLEET KÄYNNISSÄ JA JOITAKIN SUURIA HANKKEITA EI OLLUT SAATU VALMIIKSI SUUNNITELMIEN MUKAISESTI 16. Tarkastuksessa arvioitiin myös, oliko infrastruktuurien rakennustyöt saatu valmiiksi ajoissa, ja olivatko infrastruktuurit käytössä. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi seuraavat seikat: a) Tarkastetuista 27 hankkeesta yksitoista oli saatu valmiiksi ajoissa. Kahdentoista hankkeen yhteydessä rakentaminen oli viivästynyt keskimäärin 26 kuukautta. Loppuja neljää hanketta, joiden osuus tarkastetuista määristä oli yhteensä 70,8 prosenttia, ei ollut saatu valmiiksi. Rakennustyöt olivat käynnissä tarkastuksen toimittamisajankohtana viivästysten ja teknisten ongelmien takia Gijonissa (Asturia, Espanja), Punta de Langosteirassa (Galicia, Espanja) ja Brindisissa (Puglia, Italia), ja lisäruoppaus- ja kaivuutyöt olivat tarpeen Karlovasissa (Pohjois-Egean saaret, Kreikka). Gijonin hankkeelle maksetun EU:n osarahoituksen määrä oli 248 miljoonaa euroa; tilintarkastustuomioistuimelle ilmoitettiin, että hanke oli saatu valmiiksi tammikuussa 2011. Punta de Langosteiran hanketta, jota osarahoitettiin koheesiorahastosta 258 miljoonalla eurolla, ei ollut saatu päätökseen vuoden 2011 puoliväliin mennessä. b) Suurin osa hankkeiden avulla rakennetuista infrastruktuureista oli käytössä (ks. kaavio 4): päätökseen saatetuista 23 infrastruktuurista 19 oli käytössä vuoden 2010 puoliväliin mennessä. Kolme infrastruktuuria ei ollut käytössä (Augustan hanke Italiassa ja Campamenton sekä Arinagan hankkeet Espanjassa), ja yksi oli käytössä vain osittain (Bari, Italia). Näille neljälle hankkeelle maksettiin 25,7 miljoonaa euroa EAKR:n rahoitusta (36,6 prosenttia hankkeiden kokonaiskustannuksista). KAAVIO 4 OLIVATKO RAKENNETUT INFRASTRUKTUURIT KÄYTÖSSÄ? +++++ TIFF +++++ LAATIKKO 2 ESIMERKKEJÄ INFRASTRUKTUUREISTA, JOTKA EIVÄT OLLEET KÄYTÖSSÄ 1. Vuosina 2001–2004 Campamentossa toteutetun hankkeen tarkoituksena oli muuntaa vanha satama-alue keskuskonttiterminaaliksi konttiliikenteen kasvavaan kysyntään vastaamista ja työpaikkojen luomista silmällä pitäen. Rakennettu satama-allas oli liian pieni kooltaan kasvaville nykyaikaisille konttialuksille, sisämaayhteydet olivat heikot ja lähistöllä oli muita konttiterminaaleja, joten hanke päätettiin rakennusvaiheessa muuttaa erityisille rakennuskohteille tarkoitetuksi kuivatelakaksi. Kuivatelakkaa käytettiin kerran – nesteytettyä maakaasua varten tarkoitetun kelluvan terminaalin rakentamiseen – eikä suunnitelmia telakan tulevasta käytöstä ole (hankkeelle suunnattu EU:n osarahoitus oli 16,6 miljoonaa euroa). +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ 2. Augustassa osarahoitettiin vuosien 2003 ja 2006 välisenä aikana kauppasataman toisen vaiheen rakentamista (ensimmäinen vaihe oli käynnistynyt vuonna 1980). Infrastruktuuri saatiin valmiiksi vuonna 2006, mutta satama ei ole vieläkään käytössä, sillä odotettu konttiliikenne tai ro-ro-alusliikenne eivät kumpikaan toteutuneet (EU:n osarahoitus oli 3,8 miljoonaa euroa). Kolmas satamanlaajennushanke on suunnitteilla lähitulevaisuudessa; hankkeen tarkoituksena on saattaa uutta konttiterminaalia koskevat satamalaiturityöt päätökseen ja liittää satama rautatieverkostoon. PÄÄTÖKSEEN SAADUISTA 23 HANKKEESTA AINOASTAAN 11 TODETTIIN VAIKUTTAVIKSI LIIKENNEPOLITIIKAN TAVOITTEIDEN KANNALTA 17. Hankkeet arvioitiin vaikuttaviksi, kun ne olivat saavuttaneet suunnitteluvaiheessa määritetyt tavoitteet ja mahdolliset muut tavoitteet. Tarkastuskohteena olleiden 23:n päätökseen saadun liikenneinfrastruktuurihankkeen vaikuttavuus arvioitiin seuraavasti: a) Hankkeista 11 arvioitiin vaikuttaviksi liikennepolitiikan kannalta (18,1 prosenttia tarkastuskohteena olleista EU-varoista): "Port 2000" -hanke Le Havressa; liikkuvat nosturit Rouenissa; rekoille tarkoitettu ohituskaista Tremestrierissä; kaksi satama-allasta San Juan de Nievassa Avilesissa; aallonmurtaja Myrinaksessa; sataman laajennustyöt Tinoksessa; osa väliasemapalveluita koskeneita laajennustöitä Barissa; sataman laajennustyöt Thirassa; satamarakennustyöt Ferrolissa; aallonmurtaja ja kunnostusterminaali Las Palmasin satamassa. b) Neljän hankkeen (5,6 prosenttia tarkastuskohteena olleista EU-varoista) yhteydessä rakennetut infrastruktuurit eivät olleet vaikuttavia: kolme satamaa oli tyhjillään Campamentossa, Arinagassa ja Augustassa, eikä Le Havressa toteutettu rautatiealan investointihanke johtanut odotettuun rautateiden konttiliikenteen kasvuun (ks. laatikko 4). c) Kahdeksan hanketta ei ollut liikennepolitiikan tavoitteiden mukaisia (5,5 prosenttia tarkastuskohteena olleista EU-varoista): neljän hankkeen yhteydessä rakennettiin vierasvenesatamat [16], yksi hanke koski suurempien risteilyalusten kiinnittymisen mahdollistavan satamalaiturin rakentamista Syroksella, eräs hanke liittyi satamapoliisirakennukseen Cadizissa, yhden hankkeen yhteydessä toteutettiin kalatorihanke A Coruñassa, ja yksi hankkeista oli Avilesissa toteutettu tienparannushanke (paikan päällä tarkastettujen hankkeiden ei katsottu olleen vaikuttavia liikennepolitiikan tavoitteiden kannalta, mutta niistä osa tuotti kuitenkin alueelleen määrällisesti tai laadullisesti ilmaistavissa olevaa hyötyä). 18. Suuri osa toteutetuista investoinneista kärsii joko tehottomista sisämaayhteyksistä ("Port 2000" -hanke Le Havressa) tai yhteyksien puuttumisesta (Bari, Brindisi, Langosteira ja Ferrol). "Port 2000" -hanke sekä Barin ja Ferrolin hankkeet arvioitiin vaikuttaviksi, mutta nämä viisi hanketta, joiden osuus tarkastetun osarahoituksen määrästä oli 47,7 prosenttia, edellyttävät todennäköisesti huomattavia lisäinvestointeja sisämaayhteyksien luomista ja vaikuttavaa käyttöä silmällä pitäen. LAATIKKO 3 ESIMERKKEJÄ TARKASTUSKOHTEENA OLLEISTA VAIKUTTAVISTA HANKKEISTA +++++ TIFF +++++ 1. Tremestrierissä käytettiin 10,5 miljoonaa euroa kahden satamalaiturin ja ohitustien rakentamisen osarahoittamiseen; ohitustien tavoitteena oli lyhentää Sisiliasta Manner-Italiaan siirtyvien rekkojen matkaa ja ajoaikaa moottoritieltä laivoille. Messinan keskustan läpi kulkevan rekkaliikenteen määrä väheni 98 prosentilla, ja onnettomuudet, joissa oli osapuolena raskas ajoneuvo, vähenivät 50 prosentilla. Tieliikenneonnettomuuksien aiheuttamien kuolemantapausten lukumäärä väheni, minkä lisäksi myös liikennepäästöistä aiheutuvien saasteiden määrä laski keskustassa huomattavasti. 2. Le Havressa toteutetun "Port 2000" -hankkeen yhteydessä rakennettiin neljä laituripaikkaa, patoja, laitureita ja toteutettiin ruoppausurakoita, joiden tarkoituksena oli tuloväylän laajentaminen ja syventäminen; lisäksi kehitettiin sataman sisäisiä maaliikenneyhteyksiä ja toteutettiin joitakin ympäristönsuojeluun liittyviä töitä. EAKR:sta maksettiin osarahoitusta 38,1 miljoonaa euroa, ja hankkeen seurauksena yleisen rahtitavaran ja konttien määrät ovat kasvaneet: rahtitavaran määrä 117 prosenttia vuosien 1999 ja 2006 välisenä aikana ja konttien määrä 162 prosenttia vuosien 1999 ja 2010 välisenä aikana. Uusien terminaalien turvallisuustaso on sekin parantunut: raportoitujen varkauksien ja onnettomuuksien määrä on laskenut. +++++ TIFF +++++ 3. Avilesin / San Juan de Nievan satamaan rakennettiin kaksi satama-allasta vuosien 2002 ja 2005 välisenä aikana (EU:n osarahoitus oli 6,5 miljoonaa euroa). Sataman kautta kuljetettavan rahtitavaran määrä on nelinkertaistunut hankkeen päätökseen saattamisen jälkeen (vuonna 2001 rahtitavaran määrä oli 244191 tonnia ja vuonna 2006 yhteensä 1366911 tonnia). Avilesin satama-altaat © Autoridad Portuaria de Avilés +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ 4. Vuosina 2005–2009 osarahoitettiin 4,9 miljoonalla eurolla hanketta, joka toteutettiin Tinoksen saarella, Etelä-Egean saarialueella sijaitsevassa suositussa pyhiinvaelluskohteessa. Hanke lisäsi laivoille tarkoitettuja laituripaikkoja satamassa, mikä pienensi onnettomuusriskiä. Satamaliikenne on myös pidetty kaupungin keskustan ulkopuolella, mikä puolestaan on vähentänyt liikenteen ruuhkautumista ja ratkaissut ongelman, joka aiheutui vierailijoille tarkoitettujen pysäköintialueiden puuttumisesta. +++++ TIFF +++++ Tinoksen satama-alue LAATIKKO 4 ESIMERKKI HANKKEESTA, JOKA EI OLLUT VAIKUTTAVA Le Havressa vuosina 2007 ja 2008 toteutettua rautatiehanketta osarahoitettiin 8,4 miljoonalla eurolla. Tavoitteena oli nykyaikaistaa ja parantaa osaa rautatieverkostosta konttien maakuljetusjärjestelyiden parantamista silmällä pitäen; saapuvien konttien määrän odotettiin kasvavan uuden sataman myötä. Useista hankkeen suunnitteluun, tehottomaan konttien terminaalikäsittelyyn ja sopimusten menettämiseen johtaneisiin rakennusviivästyksiin liittyvistä syistä johtuen hankkeella ei ollut odotettua vaikutusta ja uuden sataman myötä lisääntyneet konttimäärät kuljetettiin maantiekuljetuksin. +++++ TIFF +++++ HANKKEIDEN JA OHJELMIEN HALLINNOINTI INFRASTRUKTUUREJA RAKENNETTIIN ARVIOIMATTA SATAMIEN KEHITYSTARPEITA PITKÄLLÄ AIKAVÄLILLÄ 19. Suuren mittakaavan merisatamainfrastruktuurihankkeet edellyttävät asianmukaista suunnittelua ja niiden avulla voidaan saavuttaa paras mahdollinen tulos, jos hankkeet on suunniteltu alueellisten tai alueen sataman kehittämiseen liittyvien prioriteettien valossa. Tätä silmällä pitäen hallintoviranomaisilla pitäisi olla yleiskäsitys pitkän aikavälin tarpeista ja kehitysvaatimuksista, jotka on määritetty tarkoituksenmukaisessa sataman kehityssuunnitelmassa. Suunnitelmaan olisi sisällytettävä arvio tulevista matkustaja- ja rahtimääristä, katsaus sisämaayhteyksistä ja mahdollisista ympäristökysymyksistä sekä analyysi todennäköisistä kustannuksista ja hyödyistä. Tarkastuksessa arvioitiin, oliko pitkän aikavälin strategisia sataman kehityssuunnitelmia laadittu ja olivatko ne käytössä asianomaisilla alueilla merisataman infrastruktuuri-investointien priorisointia varten. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että yhdelläkään tarkastuskohteena olleella alueella ei ollut investointipäätösten tukena strategista sataman kehityssuunnitelmaa, ja tarkastuskohteena olleista yhdeksästä alueesta ainoastaan yksi (Etelä-Egean saaret Kreikassa) hyödynsi hankkeita koskevan päätöksenteon yhteydessä tutkimuksia, joissa arvioitiin eri saarten tarpeita merisatamainfrastruktuurien pitkän aikavälin kehityksen tukemista silmällä pitäen. Laatikossa 5 annetaan tilanneselvitys kaikista tarkastuskohteena olleista alueista. LAATIKKO 5 YHDELLÄKÄÄN ALUEELLA EI OLLUT PITKÄN AIKAVÄLIN STRATEGISTA SATAMAN KEHITYSSUUNNITELMAA Kreikassa tammikuusta 2006 alkaen voimassa olleen lain mukaan 12 suurimmalla satamalla (satamat, joilla on kansainvälistä merkitystä) oli oltava pitkän aikavälin strategiset sataman kehityssuunnitelmat. Ennen lain voimaantuloa Etelä-Egean saaret hyödynsivät tutkimuksia pyrkiessään ohjaamaan rahoitusta eri saarten konkreettisiin hanketarpeisiin. Toisella Kreikassa tarkastuskohteena olleella alueella (Pohjois-Egean saarialue) ministeriöiden välinen komitea tutki satamien laajennuspyyntöjä tapauskohtaisesti. Espanjassa välittäjäelin [17] arvioi kaikki ehdotetut merisatamien infrastruktuuri-investoinnit tutkimalla "kansallisesti merkittävien satamien" säännöllisesti päivitettäviä liiketoimintasuunnitelmia sekä niiden viisivuotisjaksolle tehtäviä kehityssuunnitelmia. Italiassa merisatamainvestointeja varten ei ollut kauden 2000–2006 alussa kansallisia eikä alueellisia suunnittelustrategioita. Joulukuussa 2002 hyväksyttiin yleinen liikenne- ja logistiikkasuunnitelma, joka on pysynyt voimassa, koska uutta suunnitelmaa ei ole esitetty. Vuonna 2003 koottiin työryhmä, jonka tehtävänä oli sovittaa yhteen kansallisen ja alueellisen tason investoinnit. Ranskassa satamainfrastruktuurien osarahoituspäätökset sisällytettiin liikenneministerin päätökseen. Vuonna 2010 esitettiin liikenneinfrastruktuureja koskeva kansallinen suunnitelma ("Schéma National Infrastructures de Transport"), jonka tavoitteena oli tarjota vaihtoehtoja maantiekuljetuksille ja määrittää investointien vaikutus ilmaston lämpenemiseen. Tätä ehdotusta ei kuitenkaan ollut hyväksytty vielä tarkastuksen toimittamisajankohtana. SOPIVISTA HANKKEISTA OLI PUUTETTA JA PÄÄTÖKSEEN SAATTAMISESSA ILMENI VIIVÄSTYKSIÄ 20. Tarkastuksessa arvioitiin myös hankkeiden valintamenettelyä, ja havaittiin, että sovelletut menettelyt vaihtelivat alueittain. Eri alueilla esiintyi perinteisiä ehdotuspyyntöjä (Kreikka), kansallisella tasolla suoritettavia valintamenettelyjä (Espanja), kansallisella tasolla neuvoteltuja mutta alueelliseen päätöksentekoon perustuvia hankkeita (Ranska) sekä puhtaasti alueellisen tason päätöksentekoon perustuvia hankkeita (Italia). 21. Parhaita tuloksia silmällä pitäen hallintoviranomaisten pitäisi voida tehdä valinta useista hankkeista, jotka kilpailevat samasta rahoituksesta. Useimmissa tapauksissa kilpailu rahoituksesta ei kuitenkaan toteutunut, koska sopivia kilpailevia hankkeita ei ollut. Hankkeita valittiin rahoitettavaksi usein pelkästään sillä perusteella, että hankkeille oli myönnetty vaaditut luvat [18]. 22. Aiemmin julkaisemassaan kertomuksessa [19] tilintarkastustuomioistuin suositteli, että komissio painottaisi rakennerahastojen vaikuttavuutta rahoituksen maksimoinnin sijasta. Soveltuvien hankkeiden riittämättömyyden ja käynnissä olevien hankkeiden viivästymisen lisäseurauksena ilmeni kuitenkin myös taannehtivan rahoituksen käyttöä (varat suunnattiin uudelleen korvaaviin hankkeisiin); näin pyrittiin estämään EU-rahoituksen menettämisen uhka. LAATIKKO 6 TAANNEHTIVA RAHOITUS ITALIASSA TARKASTETUILLA ALUEILLA Sisilian toimenpideohjelmaan liittyvään toimenpiteeseen lisättiin 18 korvaavaa liikennealan hanketta, joiden kokonaisarvo oli lähes 50 miljoonaa euroa (hankkeiden kokonaismäärä oli 30). Tällä tavoin "kohdennettiin uudelleen" koko toimenpideohjelman osalta lähes 2,8 miljardin euron kokonaismäärä, joka vastaa kolmannesta Sisilian alueellisen toimenpideohjelman kokonaisarvosta kaudella 2000–2006 (8,4 miljardia euroa). Puglian tapauksessa lisättiin 89 korvaavaa liikennealan hanketta, jolloin toimenpiteen yhteydessä toteutettavien hankkeiden kokonaismäärä nousi 109 hankkeeseen. Korvaavien hankkeiden kokonaisarvo oli lähes 217 miljoonaa euroa, mikä vastaa 58:aa prosenttia toimenpiteen kokonaismenoista (372 miljoonaa euroa). Toimintalinjan 6 (verkostot) osalta "kohdennettiin uudelleen" tällä tavoin yhteensä 265 miljoonaa euroa, mikä vastaa 50:tä prosenttia toimintalinjan kokonaismenoista (525 miljoonaa euroa). Korvaavien hankkeiden kokonaisarvo oli koko toimenpideohjelman osalta lähes 1200 miljoonaa euroa, mikä vastaa 23:a prosenttia toimenpideohjelman kokonaisarvosta (5200 miljoonaa euroa). 23. Jotta hankkeet voisivat saada taannehtivaa rahoitusta rakennerahastojen rahoituslähteistä, niiden on täytettävä alkuperäisten tukihakemusten kohteena olleisiin hankkeisiin sovelletut valintaperusteet. Kolmesta Italiassa tarkastetusta korvaavasta hankkeesta kaksi [20] ei kuitenkaan saavuttanut tavoitteitaan. Augustassa toteutettu hanke johti tyhjään satamaan (ks. esimerkki 2, laatikko 2), ja Barilla yhteys kansalliseen rautatieverkostoon ei toteutunut, mikä vaikeutti pääasiallisen hanketavoitteen – multimodaalisen jakelukeskuksen – saavuttamista. 24. Rakennustöiden hyväksymisprosessissa ilmeni huomattavia viiveitä, jotka johtuivat usein siitä, että tarvittavien hyväksyntien ja lupien määrä oli suuri. Esimerkiksi Pohjois-Egean saarilla (Kreikka) eräs tarkastettu hanke oli peräisin vuodelta 1984, jolloin myönnettiin arkeologiset luvat satamanrakennushankkeelle, joka käynnistyi vuonna 2006; Sisiliassa (Italia) erääseen hankkeeseen liittynyt prosessi kesti vuodesta 1991 vuoteen 2008 ja sisälsi 33 lupaa ja hyväksyntää, joista vastasivat ympäristöviranomaiset, valtion viranomaiset sekä alueelliset ja tekniset viranomaiset ja komissio. 25. Tilanne johti ajoittain lisämenoihin, joita aiheutui infrastruktuurin saattamisesta uudelleen toimintakuntoon. Esimerkkinä voidaan mainita Vieste (Italia), jossa vuonna 2000 käynnistynyt, 3,6 miljoonalla eurolla osarahoitettu vierasvenesataman rakentaminen viivästyi niin pahasti, että sataman toimintakuntoon saattaminen edellytti huomattavia investointeja (arviolta 1,5 miljoonaa euroa), jotta vanhat laiteinfrastruktuurit ja suunnittelu voitiin mukauttaa nykyisiin standardeihin ja käyttäjien tarpeisiin. HALLINTOVIRANOMAISTEN VALVONTA EI SUUNTAUTUNUT VAIKUTTAVUUTEEN JA HANKESEURANTA LAKKASI RAKENTAMISEN PÄÄTYTTYÄ 26. Jäsenvaltioiden on ryhdyttävä toimenpiteisiin ja tehtävä yhteistyötä komission kanssa varmistaakseen, että yhteisön varoja käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteiden [21] mukaisesti. Tätä silmällä pitäen hallintoviranomaisten on valvottava ohjelmiaan, jotta EU:n toimintapolitiikkojen noudattaminen kyetään varmistamaan; hallintoviranomaisten on myös tarkistettava vuosittain edeltävän vuoden keskeiset tuotokset osallistumalla "seurantakomiteoihin", ja seurattava ohjelmien sekä hankkeiden edistymistä asianmukaisten indikaattoreiden avulla. Seurantakomiteoiden on pyrittävä varmistamaan tuen täytäntöönpanon vaikuttavuus ja laadukkuus [22]. Komission oli lisäksi annettava ohjeistusta asianmukaisten hallinto- ja valvontajärjestelmien perustamisesta rakennerahastojen ja koheesiorahaston varojen moitteettoman käytön varmistamista silmällä pitäen. 27. Ohjelmatason indikaattoreiden on mahdollisuuksien mukaan ilmennettävä kvantitatiivisesti määritettyjä tavoitearvoja ja fyysistä täytäntöönpanoa, tuloksia sekä – heti kun se on mahdollista – vaikutuksia asianmukaisella tasolla (painopisteala tai toimenpide) [23]. Hanketasolla olisi määritettävä hyvät indikaattorit, joiden avulla voidaan valvoa asianmukaisesti paitsi tulosten saavuttamista ja vaikutuksia infrastruktuurin käyttöön liittyvien määrällisten ja laadullisten parannusten kannalta, myös töiden edistymistä ja niihin liittyviä menoja. 28. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi seuraavaa: a) Seurantakomiteoiden kokouksissa keskusteltiin ainoastaan yleisestä strategiasta, jonka yhteydessä painotettiin menokehitystä; yksittäisten hankkeiden tuloksiin ei juurikaan puututtu. b) Hallintoviranomaiset seurasivat tiiviisti menojen kehittymistä ja rakennustöiden edistymistä, mutta eivät seuranneet infrastruktuurien käyttöä niiden valmistumisen jälkeen, vaan katsoivat sen jäävän vastuualueensa ulkopuolelle. Komissio kuitenkin katsoo käytön seurannan olevan kansallisten/alueellisten viranomaisten vastuulla [24]. Tässä tilanteessa kukaan ei lopulta seuraa infrastruktuurien käyttöä ja tuottavuutta niiden rahoittamisen ja rakentamisen päätyttyä. Käyttämättömät tai tehottomasti toimivat rakennuskohteet saattavat siis jäädä raportoimatta. c) Hallintoviranomaisten valitsemat ohjelmatason indikaattorit liittyivät etenkin rakennusvaiheessa yleensä oletettuihin työllisyysvaikutuksiin, sekä joihinkin hyvin yleisluontoisiin tuotoksiin (esimerkiksi "kymmenen sataman kunnostaminen"). Joissakin tapauksissa raportoidut tiedot eivät perustuneet hankkeiden tasolta koottuihin tietoihin, vaan pikemminkin yleisiin alueellisiin tilastotietoihin, jotka eivät liittyneet rahoitettuihin hankkeisiin. d) Hanketason indikaattorit keskittyivät pikemmin tuotoksiin kuin tuloksiin. Indikaattorit olivat usein liian yleisluontoisia ollakseen relevantteja, tai koostuivat ainoastaan fyysisestä mittaamisesta (esimerkiksi "kunnostetun satama-alueen osuus neliömetreinä"). Näitä indikaattoreita ei lisäksi seurattu hanketäytäntöönpanon aikana. Hyvin tapahtuva indikaattoreiden asettaminen oli harvassa otokseen kuuluneiden hankkeiden yhteydessä; havaitusta hyvästä käytännöstä annetaan kuitenkin esimerkki laatikossa 7. e) Hallintoviranomaisille ei ollut annettu moitteetonta varainhoitoa koskevia ohjeita. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamiin ohjelmiin ja hankkeisiin liittyvät moitteettoman varainhoidon näkökohdat eivät myöskään kuuluneet aluepolitiikan pääosaston toimittaman tarkastuksen sisältöön. SUURTEN HANKKEIDEN HYVÄKSYMISMENETTELY ON HIDAS 29. Suurten EAKR:n hankkeiden ja koheesiorahaston hankkeiden yhteydessä komission on hyväksyttävä EU:n osarahoitus erityisellä komission päätöksellä. Asetuksessa säädettiin tähän päätöksentekoon sovellettavasta menettelystä sekä ajanjaksosta, jonka kuluessa päätökset on tehtävä (kahden kuukauden kuluessa pyynnön esittämisestä [25]). Tarkastusotokseen kuului neljä suurta hanketta ja kolme koheesiorahaston hanketta. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi seuraavaa: a) Hakemusten arviointiin asetettua määräaikaa ei noudatettu minkään hankkeen yhteydessä (seitsemän hankkeen tapauksessa alkuperäisen päätöksen hyväksymiseen kului keskimäärin 19 kuukautta, ja kahdessa tapauksessa hyväksyminen tapahtui vasta kolmen vuoden kuluttua [26]). b) Tarkastuskohteena olleiden hankkeiden tapauksessa komissio ei esittänyt kommentteja tehottomista tai puutteellisista sisämaayhteyksistä Barin ja Ferrolin hankkeiden tapauksessa; komissio ei myöskään puuttunut siihen, että "erityisille rakennuskohteille tarkoitetun kuivatelakan" rakennushanke Campamentossa ei vastannut sovellettavia rahoitusehtoja (ks. kohta 33). 30. Aiemmissa kertomuksissa tilintarkastustuomioistuin on suosittanut myös, että komissio parantaisi mahdollisten ja tosiasiallisten vaikutusten arviointia asettamalla asianmukaiset kvantitatiivisesti määritetyt indikaattorit ennen hankkeiden hyväksymistä [27]. 31. Suurten hankkeiden ja koheesiorahaston hankkeiden valvontaan sovelletut indikaattorit kattoivat tuotoksen (rakennuskohde). Ne eivät kattaneet tuloksia ja mitattavissa olevia tavoitteita, joiden avulla voitaisiin arvioida rahoituksen vaikutusta. LAATIKKO 7 ESIMERKKI INDIKAATTOREIDEN ASETTAMISEEN LIITTYVÄSTÄ HYVÄSTÄ KÄYTÄNNÖSTÄ Parhaita käytäntöjä kuvaa hyvin Le Havressa (Ylä-Normandia, Ranska) toteutettu suuri "Port 2000" -hanke, jonka yhteydessä määritettiin lukuisia fyysisiä indikaattoreita, tulosindikaattoreita, vaikutusindikaattoreita sekä multimodaalisuutta koskevia indikaattoreita. Indikaattoreiden avulla suoritettiin ympäristönäkökohtiin liittyvä erityisarviointi sekä käyttäjiin, paikalliseen väestöön ja vierailijoihin kohdistuva tyytyväisyystutkimus. Lisäksi indikaattoreita seurasi säännöllisesti erityinen elin, jossa toimivat yhdessä edunsaaja, tilastotoimiston paikallisosasto sekä aluehallinto. KOMISSION TEHTÄVÄ SEURANTAKOMITEOISSA 32. Lainsäädännön mukaan komission on arvioitava – joskin neuvoa-antavasti – edeltävän vuoden keskeiset tulokset vuosittain "seurantakomiteoissa" [28]. 33. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että ei ollut juurikaan näyttöä siitä, että komissio olisi pyrkinyt vaikuttamaan seurantakomiteoiden kokouksiin, tarkoituksenaan ohjata komiteoita varmistamaan, että menojen toteutuminen on vaikuttavaa. Esimerkiksi Gelan (Sisilia) sataman tapauksessa hankkeesta luovuttiin ja asianomaisten varojen avulla jatkettiin Palermon ja Messinan sekä Catanian ja Gelan välisten moottoriteiden rakentamista. Menettely ei vastannut tavoitetta, jonka mukaan liikennettä oli määrä siirtää maantiekuljetuksista muihin kuljetusmuotoihin; Campamenton satamahankkeen (ks. laatikko 2) tapauksessa komissio antoi hankkeen vaihtaa kohdettaan konttiterminaalista erityisille rakennuskohteille tarkoitetuksi kuivatelakaksi. Sovellettavien sääntöjen mukaan tämäntyyppisen sataman infrastruktuureja voidaan rahoittaa koheesiorahastosta vain, mikäli ne lisäävät intermodaalista tehokkuutta. Hankkeen rakennuskohteen muutos ei näin ollen vastannut Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevia suuntaviivoja (joiden noudattaminen on ehtona koheesiorahastosta tuettaville hankkeille). 34. Ei ole myöskään osoitusta siitä, että komissio puuttui tarkastuskohteena olleiden suurten hankkeiden ja koheesiorahaston hankkeiden toteuttamiseen tai vastusti sitä, vaikka hanketulokset eivät vastanneet osarahoituksen perusteena olleita tavoitteita. Esimerkiksi Barin väliasemapalveluita koskeneen hankkeen tapauksessa intermodaalisia tavoitteita ei saavutettu ja rakennukset pysyivät tyhjinä, koska uudet rautatiet eivät olleet yhteydessä kansalliseen rautatieverkostoon, sillä kansallinen rautatieyhtiö ei ollut antanut edunsaajalle lupaa infrastruktuuriensa käyttöön. PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET 35. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 27 merisatamainfrastruktuurihanketta, joita osarahoitettiin rakennerahastoista ja koheesiorahastosta ohjelmakaudella 2000–2006, ja havaitsi, että hankkeista ainoastaan yksitoista oli vaikuttavia. Tarkastetuista hankkeista kolmanneksella ei lisäksi ollut liikennealaan liittyviä tavoitteita. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi tehottomia hankkeita sekä hankkeita, joiden avulla rakennetut infrastruktuurit eivät olleet käytössä. Tilintarkastustuomioistuin totesi niin ikään, että huomattavia hankkeita, joiden osuus tarkastettujen hankkeiden kokonaisarvosta oli 70,8 prosenttia, ei ollut saatettu päätökseen tarkastuksen toimittamisajankohtaan mennessä. Yksitoista hanketta oli saatettu päätökseen ajoissa, mutta kahdentoista muun loppuun saatetun hankkeen yhteydessä rakentamisessa ilmeni keskimäärin 26 kuukauden viivästys. Lisäksi viisi muuta hanketta, joiden osuus tarkastetuista määristä on lähes puolet, edellyttää huomattavia lisäinvestointeja ennen kuin infrastruktuureja voidaan käyttää vaikuttavasti. 36. Tarkastuksessa kävi myös ilmi, että yhdelläkään tarkastuskäynnin kohteena olleella alueella ei ollut satamia varten pitkän aikavälin kehityssuunnitelmaa, eikä merisatamainfrastruktuurien valinnan tueksi ollut suoritettu tarvearviointeja. Lisäksi havaittiin, että myönnetyistä varoista ei ollut kilpailemassa riittävästi sopivia hankkeita. Jotkin alueet pyrkivät hyödyntämään myönnetyt varat – sallitun menettelyn mukaisesti – rahoittamalla taannehtivasti korvaavia hankkeita. Otokseen kuuluneista kolmesta korvaavasta hankkeesta kaksi ei kuitenkaan saavuttanut tavoitteitaan. Tarkastuksessa havaittiin niin ikään, että rakennuslupien ja hyväksyntien myöntämistä koskevat kansalliset hallinnolliset menettelyt olivat usein pitkiä ja raskaita. SUOSITUS NRO 1 Komission olisi a) muistutettava jäsenvaltioille, että ne ovat velvollisia noudattamaan EU-rahoituksen käytössä moitteettoman varainhoidon periaatteita; komission olisi annettava asianmukaisia ohjeita ja levitettävä jäsenvaltiossa havaittuja parhaita käytäntöjä b) pyrittävä varmistamaan merisatamainfrastruktuureja koskevassa päätöksenteossa ja valvonnassa, että rakennerahastojen avulla tuetaan vaikuttavasti toimenpideohjelmissa määritettyjä tavoitteita c) asetettava tulevalla kaudella merisatamainfrastruktuureja koskevan koheesiorahaston tuen ehdoksi se, että asianomaisilla alueilla on kaikkia alueen satamia varten kattava pitkän aikavälin kehittämisstrategia, joka on laadittu tarvearvioinnin perusteella. 37. Hanketulosten seurantaan ja valvontaan kiinnitettiin vain vähän huomiota: a) Seurantakomiteat keskittyivät määrärahojen oikea-aikaiseen käyttöönottoon ja yleisiin tukitoimenpidestrategioihin, kun taas hallintoviranomaiset keskittivät hankeseurantansa käytettyjen varojen määrään; indikaattoreita suunniteltiin lähinnä menojen ja rakentamisen seurantaan. Yhteisrahoitettujen merisatamainfrastruktuurien tuloksia ja vaikutusta ei seurattu, ja tarkastuksessa havaittiin tyhjillään olevia satamia ja käyttämättömiä merisatamainfrastruktuureja. b) Ei ollut juurikaan näyttöä siitä, että komissio olisi varmistanut asianmukaisen valvonnan tarkastuskohteena olleiden suurten hankkeiden ja koheesiorahaston hankkeiden tapauksessa; ei ollut myöskään osoitettavissa, että komissio olisi puuttunut seurantakomiteoiden toimintaan varmistaakseen menojen vaikuttavuuden, tai että se olisi kannustanut tulos- tai vaikutusindikaattoreiden asettamista tai käyttöä. SUOSITUS NRO 2 Komission olisi a) painotettava enemmän yhteisrahoitettujen hankkeiden vaikuttavuutta: kannustamalla hallintoviranomaisia tulos- ja vaikutusindikaattoreiden systemaattiseen käyttöön varmistamalla, että vaikuttavuusnäkökohtiin keskitytään myös paikan päälle tehtävien tarkastuskäyntien yhteydessä ottamalla käyttöön periaate, jonka mukaan EU:n rahoituksen ehtona on suunniteltujen tulosten saavuttaminen b) suoritettava yhteisrahoitettujen infrastruktuurien käyttöä koskevia jälkitarkastuksia riskiperusteisen otannan avulla tarkistaakseen, että painotuksen muuttaminen menoista tuloksiin ja vaikutuksiin on toteutumassa. 38. Tarkastuksessa havaittiin myös, että komission suuriin hankkeisiin ja koheesiorahaston hankkeisiin kohdistamat arvioinnit ja päätökset eivät johtaneet toimiin, joiden avulla tarkastuksessa havaitut hankepuutteet olisi kyetty korjaamaan. SUOSITUS NRO 3 Komission olisi parannettava suurten hankkeiden ja koheesiorahaston hankkeiden arviointimenettelyä, jotta vakavat puutteet kyetään havaitsemaan paremmin ja niiden korjaamiseen voidaan ryhtyä asianmukaisin toimin. Tilintarkastustuomioistuimen jaosto II on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Harald NOACKIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 15. helmikuuta 2012 pitämässään kokouksessa. Tilintarkastustuomioistuimen puolesta +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira presidentti [1] Lähde: Eurostatin tiedot vesiliikennealan matkustajamääristä, ks. http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/transport/data/database [2] Lähde: Energiaa, liikennettä ja ympäristöä koskevat indikaattorit (Energy, transport and environment indicators), Eurostat, helmikuu 2011. [3] Lähde: Euroopan yritystoimintaa koskevat tiedot (European Business, Facts and Figures), Eurostat, lokakuu 2009. [4] EU:n meriliikennepolitiikka vuoteen 2018 saakka: strategiset tavoitteet ja suositukset, KOM(2009) 8 lopullinen, 21. tammikuuta 2009, kohta 6. [5] Valkoinen kirja (KOM(1992) 494 lopullinen, 2. joulukuuta 1992), kohta V.1: "The future development of the common transport policy". [6] Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika, KOM(2001) 370 lopullinen, 12. syyskuuta 2001. [7] Kestävää kehitystä koskeva Euroopan unionin strategia; puheenjohtajan päätelmät (Göteborgin Eurooppa-neuvosto, 15. ja 16. kesäkuuta 2001), SN 200/1/01 REV 1. [8] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1783/1999, annettu 12 päivänä heinäkuuta 1999, Euroopan aluekehitysrahastosta, 2 artiklan 1 kohdan b alakohta (EYVL L 213, 13.8.1999, s. 1). [9] Neuvoston asetus (EY) N:o 1164/94, annettu 16 päivänä toukokuuta 1994, koheesiorahastosta, 3 artiklan 1 kohta ja liitteen II liite (EYVL L 130, 25.5.1994, s. 1). [10] Lisäksi merisatamainfrastruktuureihin on käytetty kaudella 2000–2013 tähän mennessä 275 miljoonaa euroa EU:n varoja suoraan hallinnoidun Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevan ohjelman kautta. [11] Satamia ja sisävesiväyliä koskevan otsakkeen kautta suunnatun rakennerahastojen ja koheesiorahaston tuen osuus oli noin viisi prosenttia sekä ohjelmakaudella 2000–2006 että ohjelmakaudella 2007–2013. [12] Euroopan tilintarkastustuomioistuin on raportoinut jo aiemmin liikenneinfrastruktuurien rahoittamisesta (ks. erityiskertomus nro 1/93, EYVL C 69, 11.3.1993, s. 1). Alueellisesta tuesta on julkaistu esimerkiksi erityiskertomus nro 1/95 (ks. EYVL C 59, 8.3.1995, s. 1), jossa arvioitiin koheesiopolitiikan alan rahoitusvälineitä; erityiskertomuksessa nro 7/2003 (EUVL C 174, 23.7.2003, s. 1) tarkasteltiin tuen ohjelmoinnin täytäntöönpanoa kaudella 2000–2006; erityiskertomuksessa nro 1/2007 (EUVL C 124, 5.6.2007, s. 1) arvioitiin rakennerahastojen välivaiheen menettelyjen täytäntöönpanoa ohjelmakaudella 2000–2006. [13] Tilintarkastustuomioistuin valitsi tämän ajanjakson kyetäkseen arvioimaan valmiiksi saatujen merisatamainfrastruktuurien tuloksia. [14] Satamien varustukseen kuuluu satamainfrastruktuureihin sijoitettuja käyttöomaisuushyödykkeitä (esimerkiksi suojia taikka varasto- tai toimistorakennuksia) sekä satama-alueella käytettävää kiinteää ja liikkuvaa kalustoa (esimerkiksi nostureita). [15] Neuvoston asetus (EY) N:o 1260/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä, 2 artiklan 5 kohta ja 12 artikla (EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1). [16] Ragusa, Vieste, Chipiona ja Mytilini. [17] Puertos del Estado, infrastruktuureista vastaavan ministeriön alaisuudessa. [18] Esimerkiksi maankäyttöön, ympäristökysymyksiin ja arkeologisiin toimiin liittyvät luvat. [19] Erityiskertomus nro 7/2003, kohta X d. [20] Barissa (Puglia) sekä Tremestrierissä ja Augustassa (Sisilia) toteutetut hankkeet. [21] Asetus (EY) N:o 1260/1999, 8 artiklan 4 kohta, 34 artiklan 1 kohta ja 38 artiklan 1 kohta. [22] Ks. asetus (EY) N:o 1260/1999, 35 artiklan 3 kohta. [23] Ks. asetus (EY) N:o 1260/1999, 36 artiklan 2 kohta. [24] Ks. komission vastaus samankaltaisiin havaintoihin, jotka koskevat käyttämättömiä osarahoitettuja infrastruktuureja (erityiskertomus nro 9/2010 "Käytetäänkö kotitalouksien vesihuoltoon kohdennetut EU:n rakennetoimimenot parhaalla mahdollisella tavalla?", laatikko 7, toinen kohta). [25] Asetus (EY) N:o 1260/1999, 26 artikla. Kolmen kuukauden ajanjaksoa sovelletaan, mikäli hanke edellyttää EIP:n kuulemista. [26] Tähän ajanjaksoon sisältyi luonnollisesti myös aika, jonka asianomainen alue tarvitsee vastatakseen komission esittämiin kysymyksiin. [27] Ks. erityiskertomus nro 1/95, kohta 4.25, ja erityiskertomus nro 7/2003, kohta 42. [28] Myös väliarvioinnin avulla voidaan tutkia ensimmäisiä tuloksia, niiden merkityksellisyyttä, tavoitteiden saavuttamista, seurantaa ja täytäntöönpanoa ja pyrkiä näin parantamaan hankkeiden vaikuttavuuden lisäämismahdollisuuksia (väliarvioinnin suorittajan on oltava riippumaton arvioija, joka toimii hallintoviranomaisen vastuulla ja yhteistyössä komission kanssa). Kuten erityiskertomuksessa nro 1/2007 todettiin, näille arvioinneille tarkoitettu ajanjakso oli liian varhaisessa vaiheessa vaikuttavuuden ja toimenpiteiden vaikutusten arvioinnin kannalta, sillä ohjelmat oli käynnistetty myöhässä tai hitaasti (ks. erityiskertomus nro 1/2007, kohta 20 ja laatikko 4). -------------------------------------------------- LIITE I MERISATAMIEN LIIKENNEINFRASTRUKTUUREIHIN KAUDELLA 2000–2006 SUUNNATTU RAKENNERAHASTOJEN JA KOHEESIORAHASTON TUKI JÄSENVALTIOITTAIN Lähde: Euroopan komissio, aluepolitiikan pääosasto. Jäsenvaltio | Osarahoituksen määrä (euroa) | Prosenttiosuus kokonaismäärästä | Saksa | 45510773 | 1,61 | Viro | 10406063 | 0,37 | Kreikka | 358949324 | 12,74 | Espanja | 1468837862 | 52,12 | Ranska | 246157336 | 8,73 | Italia | 339411748 | 12,04 | Latvia | 3540075 | 0,13 | Liettua | 2847117 | 0,10 | Malta | 1269683 | 0,05 | Alankomaat | 4892440 | 0,17 | Puola | 28487500 | 1,01 | Portugali | 180258177 | 6,40 | Yhdistynyt kuningaskunta | 58923315 | 2,09 | Rajat ylittävä yhteistyö EU:ssa | 55426574 | 1,97 | Alueiden välinen yhteistyö EU:ssa | 13359052 | 0,47 | YHTEENSÄ | 2818277039 | 100,00 | -------------------------------------------------- LIITE II VALITUT HANKKEET ALUEITTAIN Alue/Maa | Hankkeen nimi | Hankkeen sisältö ja tavoite | Hanketyyppi (C/P/S/U [1]) | Kustannukset yhteensä (euroa) | EU:n osarahoitus (euroa) | ESPANJA Andalusia | 1.Satamainfrastruktuuri, Campamento, San Roque. | Konttiterminaaliin liittyvät satamatyöt (sulkupato, kolme laituria, ruoppaus, terminaalitila); myöhemmin tämä tavoite muutettiin erityisiin rakennuskohteisiin käytettävän kuivatelakan rakentamiseksi. | C | 37688436 | 16582912 | 2.Vierasvenesataman kehittäminen, Chipiona. | Työt (ponttonien kunnostaminen, ruoppaus ja kapteenin talon laajennus), joiden avulla lisätään vierasvenesatamaan 77 paikkaa (yhteensä 377 paikkaa) alusten laituriin kiinnittymistä varten, tarkoituksena houkutella lisää matkailijoita ja lyhentää laituripaikkojen jonotuslistaa. | P | 3918801 | 2155341 | 3.Uusi rakennus Cadizin sataman huoltohenkilöstön ja satamapoliisin käyttöön. | Työtiloja, varaston, pukuhuoneita, toimistohuoneita ja satamapoliisiin kuuluvan henkilöstön komentokeskuksen käsittävän rakennuksen rakentaminen. | S | 1439075 | 719538 | Asturia | 4.Gijónin sataman laajennus. | Satamatyöt (uusi satama-allas, aallonmurtaja ja terminaalitila kuivia ja nestemäisiä irtolasteja varten), tarkoituksena luoda kapasiteetti, jota tarvitaan kuivien irtolastien, öljytuotteiden ja maakaasun lisääntynyttä kuljetusta varten, sekä työpaikkojen luominen. | C | 450000000 | 247500000 | 5.San Juan de Nievan / Avilesin etelä- ja länsisataman kunnostus (vaihe I). | Kahden satamalaiturin rakentaminen, jotta satama voisi ottaa vastaan myös isompivetoisia aluksia. | C | 13109074 | 6554522 | 6.Aviles – Avenue Conde Guadalhorce -kadun parantaminen, kävelyalueen muuriin tehtävät muutokset | Sataman ja kaupungin keskustan välisen ränsistyneen alueen kunnostaminen ja muuttaminen päällystetyksi 1 km:n katualueeksi (kokonaispinta-ala 25350 m²), jolla on penkkejä, kierrätyssäiliöitä, valaistus ja paikkoja alusten laituriin kiinnittymistä varten). | U | 2437342 | 1218671 | Kanariansaaret | 7.Arinagan satama, Agüimes-laituri, ensimmäinen vaihe A. | Laiturin rakentaminen ja esplanadin päällystäminen osana teollisuussataman rakentamista, tarkoituksena vähentää Las Palmasin sataman ruuhkautumista. (Lisäksi aiemmalla kaudella on jo käytetty 298000 euroa EU-varoja). | C | 23480152 | 11750152 | 8.Las Palmasin sataman eteläinen pato. | Aallonmurtajan rakentaminen Las Palmasin satamaan, tarkoituksena pitää yli 5 metrin aallot satama-alueen ulkopuolella. | C | 13857520 | 6928760 | 9.Gran Canaria -laiturin päällystäminen Las Palmasin satamassa. | Sataman rakennustyöt, joilla korvataan 150000 m²:n alue ja asennetaan valotornit, jätevesilaitteisto, ratakiskot nostureille, energiaverkot sekä maanalaiset televiestintälinjat nykyiseen terminaaliin, tarkoituksena mahdollistaa suuremman konttimäärän käsittely. | C+S | 10158820 | 5079410 | ESPANJA Galicia | 10.Punta de Langosteiran ulkosataman rakennustyöt. | Nykyisen sataman laajentaminen rakentamalla uusi satama-allas, aallonmurtaja ja terminaalitila kuiville ja nestemäisille irtolasteille siten, että alueelta on tie läheiselle teollisuusalueelle, jolloin vaarallisin satamaliikenne saadaan siirrettyä pois kaupungin keskustasta; näin saadaan ratkaistua ongelma, joka liittyy sataman paineeseen, ja lisäksi saadaan luotua työpaikkoja. | C | 575182943 | 257539720 | 11.Uusi kalatori ja vientivarastoja A Coruñan satamassa. | Uuden kalojen tukkumarkkinarakennuksen rakentaminen (jossa alueet kalalastin purkamiseen, myyntihallit, tilat kalan käsittelyyn sekä tilat kuljetukseen valmistelua varten, jääntekolaitteet, kahvila, toimistotilat, satamapoliisin tilat ja muut toimistot, kokoushuoneet, pankki ja tekniset tilat), tarkoituksena lisätä kalatuotteiden kaupan, käsittelyn ja toimittamisen tehokkuutta. | S | 18708024 | 9319121 | 12.Ferrolin sataman laajennus. | Kuivan irtolastin ja konttien terminaalin, aallonmurtajan, kahden laiturin ja asianomaisen tieyhteyden rakentaminen sekä kolmen laituripaikan rakentaminen. (Seuraavassa vaiheessa käytetään lisäksi 25189895 euroa EU-varoja). | C | 138925795 | 39554238 | RANSKA Ylä-Normandia | 13.Suurten konttialusten nopeaan käsittelyyn soveltuva satama Le Havressa (Port 2000) – ensimmäinen vaihe. | Satamatyöt (4 terminaalipaikan ja suojalaiturin rakentaminen, tuloväylän laajentaminen, ruoppaustyöt, ympäristönsuojeluun liittyvät työt ja maakuljetusyhteydet satama-alueella), jotta satama voi ottaa vastaan suurimpia konttialuksia optimaalisissa tuottavuus- ja turvallisuusolosuhteissa; monialaisena tavoitteena lisätä konttien maakuljetuksia rauta- ja jokiteitse. (Tämä on osa suurempaa, noin 1,5 miljardin euron satamahanketta). | C | 152399384 | 38099846 | 14.Rautatieyhteyden loppuunrakentaminen Le Havren Port 2000:een. | Osa maanrakennustöitä (terminaalien rautatieyhteyden parantaminen ja yhteys Pariisiin johtavalle rautatieradalle), tarkoituksena parantaa uuteen satamaan saapuneiden konttien kuljetusta rautateitse. | C | 39700999 | 8400000 | 15.Laitteiston uudistaminen – uuden laitteiston hankinta (ensimmäinen erä) Rouenin satamassa. | Kahden liikkuvan nosturin hankinta, tarkoituksena lisätä Rouenin sataman tehokkuutta ja turvallisuutta. | S | 3300000 | 990000 | KREIKKA Etelä-Egean saaret | 16.Risteilyaluslaituri Syroksen satamassa. | Mitoiltaan 73,50 m x 9,80 m:n laiturin rakentaminen tarkoituksena laajentaa nykyistä Ermoupolin sataman laituria; hankkeella tuetaan sataman uudistusta ja edistetään matkailua lisäämällä saarella käyvien matkailijoiden määrää. | P | 1660894 | 1458714 | 17.Tinoksen sataman parannustyöt. | Satamatyöt (nykyisten laitureiden laajentaminen ja leventäminen, laituripaikkojen rakentaminen, tarkoituksena satama-altaan ja Tinoksen sataman palvelujen parantaminen). | P | 4894210 | 4019793 | 18.Thira's Athiniosin sataman rakennustyöt. | Satamatyöt (nykyisen laiturin parantaminen, uusi laituri, satamaan johtavan tien parantaminen ja pysäköintialueen rakentaminen), tarkoituksena parantaa Athiniosin satamaa Santorinissa lisäämällä laituripaikkojen määrää matkailun edistämistä ja saarella käyvien matkailijoiden määrän lisäämistä silmällä pitäen. | P | 3734650 | 2377096 | Pohjois-Egean saaret (Kreikka) | 19.Karlovasin sataman integraatio. | Satamatyöt (kaivuutyöt, ruoppaus, satamaan johtavan tien ja pysäköintialueen rakentaminen), tarkoituksena lisätä laituripaikkojen määrää yhdestä kolmeen samoin kuin alusten kapasiteettia, sekä huolehtia, että laituriinkiinnittyminen tapahtuu satamassa turvallisesti. (Lisäksi edeltävässä vaiheessa käytettiin 512121 euroa EU-varoja). | P | 9467000 | 6190805 | 20.Myrinasin satama. | 310 metrin aallonmurtajan rakentaminen, tarkoituksena suojata laituriin kiinnittyviä aluksia luoteistuulilta. (Lisäksi edeltävässä vaiheessa käytettiin 1203226 euroa EU-varoja). | P | 11000000 | 9632600 | 21.Mytilinin vierasvenesatama, infrastruktuuri ja rakennukset. | Rakennustyöt (useita rakennuksia, mukaan lukien ulkoilmateatteri, valvontatorni, toinen betonikerros, aitaaminen, verkkojärjestelmät), tarkoituksena rakentaa valmiiksi vierasvenesatama, jossa on 222 laituripaikkaa ja lisätä näin asukkaiden hyvinvointia lisäämällä tuloja tuovaa matkailua. (Lisäksi aiemmassa vaiheessa hankkeeseen käytettiin 5300000 euroa EU-varoja). | P | 6646195 | 5943850 | ITALIA Puglia | 22.Viesten matkailusataman rakennustöiden saattaminen päätökseen. | Rakennustyöt (satamalaiturin laajentaminen, ruoppaus, useita rakennuksia, satamaan johtava tie, verkkojärjestelmät), tarkoituksena 447 huvialuspaikkaa käsittävän vierasvenesataman rakentaminen: tavoitteena kunnostaa infrastruktuurit kyseessä olevia matkailualueita varten. (Tarkoitukseen suunnattiin edeltävällä kaudella 497705 euroa EU-varoja). | P | 9834534 | 2532711 | 23.Barin (Lamasinata) väliasemapalveluiden rakennustöiden saattaminen päätökseen – toinen vaihe. | Kolmen varastorakennuksen, yhden hallintorakennuksen sekä teiden, pysäköintialueiden, rautatiejärjestelmien, verkostojen ja palvelulaitosten rakentaminen osana laajempaa väliasema-aluetta, jonka tarkoituksena on intermodaalisen alueellisen verkoston yhtenäinen kehittäminen, jotta rautatie- ja merikuljetusmuotojen välillä kyettäisiin löytämään uudelleen tasapaino. (Koko suurhankkeeseen suunnatusta EU:n 30675263 euron rahoitusosuudesta osa kohdennettiin tälle hankkeelle). | C | 27355200 | 7984001 | 24.Rautatieyhteyden ja rautatiepalveluiden parantaminen Brindisin ulkosatama-alueella. | Rautatietyöt (raiteiden uusiminen, rautatiepohjien lujittaminen, vanhojen rautatielinjojen uudelleenkäyttöönotto ja yhdistäminen satama-alueeseen), joiden johtoajatuksena on kehittää yhdistetty logistiikka- ja jakelujärjestelmä, joka parantaa alueen yhteyksiä pohjois-eteläakselilla sekä kansainvälisten liikennekäytävien nro 8 ja 10 kanssa. EU:n rahoitusosuus koko paikallisesta ohjelmasta oli 36720480 euroa, josta osa suunnattiin tähän hankkeeseen. | C | 36720480 | 4497285 | Sisilia | 25.Messina-Tremestrieri – kahden satamalaiturin rakentaminen ja niiden liittäminen moottoritiehen. | Kahden 150 metrin pituisen satamalaiturin rakentaminen sekä 12000 neliömetrin sisemmän satama-altaan ruoppaaminen; pysäköintialueena käytettävä sataman sisäinen aukio, palvelut ja tunneli, jonka tarkoituksena on tieliikenteen (etenkin rekkojen), ruuhkautumisen ja saastumisen vähentäminen Messinan keskustassa. | C | 23291458 | 10481156 | 26.Augustan kauppasatama. | Satamatyöt (satamalaiturit, ro-ro-aluksille tarkoitetut laituripaikat, rakennukset, päällysteet, puomit, verkkojärjestelmät), joiden tarkoituksena on mahdollistaa kauppasataman muuttaminen logistisesti ja taloudellisesti varteenotettavaksi vaihtoehtoiseksi satamaksi Messinan salmen kautta kulkevaa liikennettä varten ja houkuttaa kontti- sekä irtotavaralastiliikennettä. Hanke on osa suurempaa 130 miljoonan euron satamahanketta, jonka tarkoituksena on infrastruktuurien saattaminen valmiiksi. | C | 15493707 | 3839328 | 27.Marina di Ragusan satama – Ragusa. | Uuden, 723 huvialuspaikkaa käsittävän vierasvenesataman rakentaminen (kaksi patoa, useita rakennuksia, ponttonit, satamaan johtava tie, pysäköintipaikat, verkkojärjestelmät); tavoitteena Ragusan maakunnan matkailijamäärien lisääminen, matkailualan tuottavuuden kasvun edistäminen ja työttömyyden vähentäminen. | P | 69667972 | 15414641 | KAIKKI YHTEENSÄ | | | 1704072665 | 726755212 | [1] - C: infrastruktuurit rahtitavaraa ja kontteja varten - P: infrastruktuurit matkustajaliikennettä varten - S: sataman varustukset - U: kaupunkikehitystä tukeva hanke --------------------------------------------------