EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 25.09.1995 
KOM(95) 445 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE 
EUROOPANTYÖMARKKINASUHTEIDENKESKUKSEN 
PERUSTAMISTA KOSKEVA KOMISSION TIEDONANTO 

LUONNOS:EUROOPANTYÖMARKKINASUHTEIDENKESKUKSEN 
PERUSTAMISTA KOSKEVA KOMISSION TIEDONANTO 
I. JOHDANTO 
1. Komissio on keskipitkän ajan sosiaalista toimintaohjelmaa koskevassa 
tiedonannossaan sitoutunut antamaan eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten 
aloitteesta hiljan perustetun Euroopan työmarkkinasuhteiden keskuksen toiminnan 
tukemista koskevan tiedonannon. 
2. Tässä yhteydessä muistutettakoon mieliin, että kolmen Euroopassa käytävään 
sosiaaliseen vuoropuheluun osallistuvan eurooppalaisen ammatillisten ryhmien 
välisen järjestön eli EY:n teollisuuden ja työnantajajärjestöjen liiton (UNICE), 
Euroopan julkisten yritysten keskuksen (CEEP) ja Euroopan ammatillisen 
yhteistyöjärjestön (CES) sihteeristöt ovat jo vuoden 1994 alussa osana sosiaalista 
vuoropuhelua antaneet tiedoksi komission yksiköille halukkuutensa perustaa 
komission myötävaikutuksella ja yhteistyössä Euroopan yliopistollisen 
tutkimuslaitoksen kanssa Euroopan työmarkkinasuhteiden keskuksen, jonka 
tavoitteena on vallitsevien kansallisten olojen ja yritystoimintojen moninaisuuteen 
ja monimuotoisuuteen pohjautuen edistää sosiaalisiin suhteisiin liittyvän 
eurooppalaisen kulttuurin esiinnousua parantamalla Euroopan 
työnmarkkinaosapuolten nimeämien työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen 
vastuuhenkilöiden tietoisuutta asioista ja kouluttamalla heitä. 
Sekä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 118 b artiklan 
täytäntöönpanemiseksi kuin sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 3 artiklan 1 
alakohdan mukaisesti, joka velvoittaa komission ryhtymään tarvittaviin 
toimenpiteisiin helpottaakseen työnmarkkinaosapuolten välistä vuoropuhelua ja 
valvomaan, että osapuolia tuetaan tasavertaisesti ja ottamaan huomioon ne 
erilaiset toimenpiteet, joilla komissio aikoo helpottaa tätä vuoropuhelua, sellaisina 
kuin se on ne täsmentänyt sosiaalipolitiikkaa käsittelevän pöytäkirjan1 
täytäntöönpanoa koskevassa tiedonannossaan; työllisyyden, työmarkkinasuhteiden 
ja sosiaaliasioiden pääosaston toimivaltaiset yksiköt toimivat täysin yhteistyössä 
ja tukevat toimintaa Euroopan työmarkkinasuhteiden keskuksen suunnittelusta ja 
täytäntöönpanosta vastaavan pariteettipohjalta valitun työryhmän työskentelyn 
puitteissa. 
1KOM(93) 600 lopullinen, 14 joulukuuta 1993 
A 
8. marraskuuta 1994 pidetyssä ammatillista koulutusta käsittelevässä kokouksessa 
puheenjohtaja Delors ja komissaarit Flynn ja Ruberti tapasivat Essenissä 
kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien puitteissa Euroopan ammatilliseen 
yhteistyöjärjestöön (CES), EY:n teollisuuden ja työnantajajärjestöjen liittoon 
(UNICE) ja Euroopan julkisten yritysten keskukseen (CEEP) kuuluvien 
järjestöjen puheenjohtajien ja pääsihteerien rajatun edustuston, ja samalla näiden 
kolmen eurooppalaisen järjestön puheenjohtajat vahvistivat halukkuutensa 
perustaa pikaisesti päätökseen saatettujen valmistelutöiden perusteell , Euroopan 
työmarkkinasuhteiden keskuksen. 
Kunkin edellä mainitun järjestön toimivaltaisten asiaa käsittelevien elimien 
päädyttyä suotuisaan ratkaisuun EY:n teollisuuden ja työnantajajärjestöjen liiton 
(UNICE), Euroopan julkisten yritysten keskuksen (CEEP) ja Euroopan 
ammatillisen yhteistyöjärjestön (CES) pääsihteerit aloittivat kansainväliselle 
filantrooppista, uskonnollista, tieteellistä, taiteellista tai pedagogista tarkoitusta 
varten perustettavalle yhdistykselle myönnettävästä siviilioikeudellista asemasta 
25. lokakuuta 1919 annetun Belgian lain mukaisesti yhtiöjärjestyksen laatimiseen 
ja hyväksymiseen tähtäävät toimet. 
Tässä yhteydessä komissio arvioi, että sen on täsmennettävä aikomuksensa 
järjestää yi ei sopimuksella suhteensa Euroopan työmarkkinasuhteiden keskukseen. 
Lisäksi komissio ehdottaa rahoittavansa keskuksen toiminnan liikkeellepanemisen 
ja vuodeksi 1995 suunnitellun aloittelevan toiminnan käyttäen budjettikohdan B3-
4000 käytettävissäolevia varoja. 
Komissio on ehdottanut budjettivallan käyttäjälle uuden budjettikohdan B3-4005 
Euroopan työmarkkinasuhteiden keskus perustamista vuodesta 1996 alkaen. 
Euroopan työmarkkinasuhteiden keskuksen uuttaluovalle kokeiluluontoiselle 
toiminnalle myönnettävästä vuosittaisesta tuesta päätetään vuosittaisessa 
talousarviomenettelyssä; Euroopan työmarkkinasuhteiden keskuksen vuositulosten 
ilmestyttyä voidaan ulkopuolista rahoitusta etsiä asteittain kansallisilta työnantaja-
ja työntekijäjärjestöiltä. 
Tällä hetkellä avajaispäivämäärä on 20. lokakuuta 1995. 
II. EUROOPAN TYÖMARKKINASUHTEIDEN KESKUKSEN TAVOITE 
7. Sisämarkkinoiden yhdentymiskehitys, Euroopan talous- ja rahaliiton näkymät ja 
Euroopan unionin laajentuminen tarjoavat uusia haasteita ja tuovat näkyviin 
rajoituksia ja hankaluuksia, mutta myös uusia mahdollisuuksia 
työmarkkinaosapuolien toimille. 
Vuodesta 1985 alkaen Euroopan tasolla käyty sosiaalinen vuoropuhelu on 
kuitenkin osoittanut kansallisten lainsäädäntöjärjestelmien keskinäisen 
ymmärryksen, yhteisten neuvottelujen ja yleensä työmarkkinasuhteiden 
ylläpitämisen tärkeyden ja tarpeellisuuden, jotta voidaan puolueettomasti tutkia 
näiden ongelmien yhteisöllistä luonnetta kaikilla tasoilla. 
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 118 b artikla ja sosiaalipolitiikasta 
tehdyn sopimuksen 3 artikla ovat osoittaneet, että välttämätöntä lisätä valistusta 
ja koulutusta kussakin EY:n teollisuuden ja työnantajajärjestöjen liiton (UNICE), 
Euroopan julkisten yritysten keskuksen (CEEP) ja Euroopan ammatillisen 
yhteistyöjärjestön (CES) kuuluvassa jäsenjärjestössä, jotta sosiaalisen 
vuoropuhelun tulokset tehostuvat ja jotta saataisiin leviämään todellinen 
eurooppalainen kansallisten ja yhteisön tosiasioiden keskinäiselle ja yhteiselle 
tuntemukselle perustuva sosiaalisten suhteiden kulttuuri. 
Komissio aikoo sen tähden säilyttää, jatkaa ja vahvistaa mahdollisimman laajasti 
erityisesti rahoitustukeaan, johon se on jo myöntynyt pääty ©markkinaosapuolten 
kanssa muotoutuneessa sosiaalisessa vuoropuhelussa. 
Työnantaja-ja työntekijäjärjestöjen nimeämien työnantajien ja ammattiyhdistysten 
edustajien Eurooppa-koulutuksen aloittaminen on vastaus pohdintoihin. Sillä 
pyritään lisäämään työnantajien ja ammattiyhdistysten edustajien tietoisuutta 
kansallisella ja Euroopan tasolla käytävän sosiaalisen vuoropuhelun 
ongelmatiikasta. Jäsenvaltioiden keksinäisen tuntemuksen ja Euroopan tasolla 
käytävän sosiaalisen vuoropuhelun tuntemuksen vahvistamiseksi on tarpeen 
pyrkiä selventämään asioita ja parantamaan koulutusta. 
Siten työmarkkinasuhteiden eurooppalaisen ulottuvuuden ymmärtämisen 
esiinnostamiseksi on yhdistettävä sekä yliopistotasoisten opettajien että 
sosiaalisten suhteiden käytännön harjoittajien esille tuomia tärkeitä asioita. 
On kuitenkin täsmennettävä, että yhteinen innovatiivinen ja kokeellinen koulutus 
ei millään tavalla pyri korvaamaan Euroopan julkisten yritysten keskuksen 
(CEEP) ja EY:n teollisuuden, työnantajajärjestöjen liiton (UNICE) ja Euroopan 
ammatillisen yhteistyöjärjestön (CES) ja sen alakohtaisten järjestöjen 
johtohenkilöilleen järjestämiä koulutusohjelmia, joilla ne jo varmistavat 
laadukkaamman ja dynaamisemman osallistumisen yhteisön tasolla vuoropuhelua 
käyviin eri laitosten toimintaan. 
Yhteistyö Firenzen Euroopan yliopistollisen tutkimuslaitoksen kanssa voisi 
tukeutua mainittuun tutkimuslaitokseen perustettavaan professuuriin. 
Koulutuksessa on otettava huomioon sosiaalisten suhteiden historiallinen kehitys 
ja annettava konkreettisia näkökulmia kansallisellajaEuroopan tasolla tapahtuvaan 
kehitykseen, sosiaaliseen vuoropuheluun ja erilaisiin sosiaalisiin kulttuureihin. 
Tämän koulutuksen on annettava järjestöjensä nimeämien työnantajien- ja 
työntekijöiden edustajille mahdollisuus saavuttaa soveliaiden opetusmenetelmien 
avulla asianmukaiset analysointivälineiden hallitsemiseen tarvittavat tiedot ja 
taidot voidakseen : 
saada yleistiedot Euroopan unionin rakentumisesta ja siihen vaikuttavista 
seikoista sekä toimielinten toiminnasta, 
arvioida ja syventää laaj a-alaisia sosio-ekonomisia tietoja markkinoiden j a 
tuotannon kansainvälistyessä, taloudellista ja rahapoliittista yhdentymistä 
koskevia tietoja ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen avaamia 
näkymiä, 
tunnistaa, vertailemalla Euroopan maiden työmarkkinasuhteiden malleja 
j a rakenteita, yhteisty öneuvotteluj en j a neuvottelukäytäntöj en välineet, tasot 
ja sisällöt ja taloudellisen ja sosiaalisen säännöstön muodot, jotka 
edistävät sosiaalista vuoropuhelua ja erityisesti sen Euroopan yhteisön 
perustamissopimuksesta, sosiaalisesen alan pöytäkirjasta ja yhdentoista 
maan tekemästä sopimuksesta, joka puolestaan on olennaisilta osiltaan 
peräisin työnmarkkinaosapuolien merkitystä koskevasta 31. lokakuuta 
1991 tehdystä sopimuksesta johtuvaa yhteisöllistä ulottuvuutta. 
10. Keskuksen tehtävänä on myös mahdollistaa osallistujien tietojen ja näkökantojen 
vaihto seuraavista aiheista: 
ammatillisten suhteiden järjestelmät ei jäsenvaltioissa, 
taloudellisen ja sosiaalisen sääntelyn muodot ja valtion ja 
työmarkkinaosapuolien tehtävät, 
työnantaja- ja ammatillisten järjestöjen rakenteet ja toiminta, 
yhteisön politiikat ja uudet taloudellisen ja sosiaalisen alan sääntelyn ja 
toimien välineet. 
11. Tavoitteena on kerätä tietoj a koulutuksen sisällön monipuolistamiseksi. Keskuksen 
tutkimukset tehdään yhdessä Euroopan yliopistollisen tutkimuslaitoksen kanssa 
ja niitä tekevät: 
pitkien koulutusohjelmien osanottajat, 
keskuksen järjestämiä konferensseja, kokouksia, seminaareja ja pitkiä joko 
erityisiä tai teemakeskeisiä opinto-ohjelmia seuraavat kertomusten laatijat. 
Siten tutkimus on suoraan yhteydessä keskuksessa tai muualla annettavan 
opetukseen ja koulutukseen tai kansallisella ja Euroopan tasolla käytävän 
sosiaalisen vuoropuhelun puitteissa. 
12. Euroopan yliopistollinen tutkimuslaitos vastaa täysin itsenäisenä tieteellisenä 
laitoksena perustutkimuksesta, joka on tarpeen keskuksen työn 
monipuolistamiseksi ja sosiaalisten suhteiden kehityksen analysoimiseksi 
jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin tasolla ilman, että se rajoittaa 
työmarkkinaosapuolien mahdollisuutta kääntyä myös muiden yliopistollisten 
laitosten puoleen. 
Euroopan työmarkkinaosapuolet arvioivat, että lisäksi olisi hyödyllistä perustaa 
Euroopan yliopistollisen tutkimuslaitokseen Euroopan työmarkkinasuhteiden 
pysyvä professuuri ja pyytävät komissiota tekemään tarvittavat aloitteet. 
Professuurin haltija olisi tiedeneuvoston ex officio -jäsen 
13. Keskuksella on kolme erillistä kohderyhmää: 
Järjestöjensä nimeämät työnantajajärjestöjen ja ammattiyhdistysten 
vastuuhenkilöt ja edustajat, jotka osallistuvat kahdeksan viikon pituisiin 
opintojaksoihin syventääkseen keskinäistä tuntemustaan ja tietojaan 
tiettyjen kansallisessa ympäristössä toteutettavien tehtäviensä 
eurooppalaistumisen tietystä näkökohdista. 
Euroopan unionin tasolla toimivien komiteoiden ja lausunnonantajatahojen 
työnantajien ja työntekijöiden edustajat, jotka osallistuvat viikon pituisiin 
erityis- tai teemakeskeisiin opinto-ohjelmiin. 
Järjestöjensä nimeämät työnantajajärjestöjen ja ammattiyhdistysten 
ylemmät vastuuhenkilöt, jotka osallistuvat lyhyisiin opintojaksoihin ja 
konferensseihin vahvistaakseen eurooppalaisen ulottuvuuden sekä muiden 
jäsenvaltioiden ja taloudellisten ja sosiaalisten suhteiden tuntemustaan. 
14. Koulutus muodostuu lyhyistäja pitkistä opinto-ohjelmista. Pitkät opinto-ohjelmat 
on tarkoitettu kohderyhmälle, joka koostuu paristakymmenestä järjestöjensä 
nimeämistä työnantajajärjestöjen ja ammattiyhdistysten vastuuhenkilöstä 
vastuualueidensa ja ammattikokemustensa perusteella. 
Lyhyet opinto-ohjelmat on tarkoitettu työnantajajärjestöjen ja ammattiyhdistysten 
nimeämille keski- ja ylemmäntason vastuuhenkilöille. 
Näiden opinto-ohjelmien lisäksi on suunniteltu teemakeskeisiä ja erityisiä opinto-
ohjelmia, jotka on tarkoitettu Euroopan tasolla toimivien komiteoiden ja 
lausunnonantajatahojen työnantajien ja ammattiyhdistysten edustajille. 
Lisäksi vuosittainen konferenssi antaa mahdollisuuden toimia yhdyssiteenä vuoden 
aikana järjestettyjen kurssien ja työmarkkinaosapuolien ja poliitikkojen, 
talouselämän ja älymystön edustajien välisessä keskustelussa. 
HI KESKUKSEN RAKENNE 
15. Hallintoneuvosto 
Kolmen pääjärjeston perustajajäsenen nimttämä kevyt rakenne. 
Perustajajäsenet voivat valita yhdessä muita jäseniä yksimielisellä päätöksellään. 
Hallintoneuvosto on jo valinnut yhden Euroopan yliopistollista tutkimuslaitosta 
edustavan jäsenen. 
16. Tiedeneuvosto 
Muodostuu kuudestatoista varsinaisesta jäsenestä ja kuudestatoista varajäsenestä, 
jotka edustavat tiedeyhteisöä ja korkean tason käytännön asiantuntijoita ja ovat 
hallintoneuvoston nimittämiä. Se toimii neuvoa-antavana elimenä.. 
17. Kunniakomitea 
Muodostuu Euroopan ja kansainvälisen tasolla tunnetuista poliitiikan, älymystön, 
työnantajajärjestöjen ja ammattiyhdistysten edustajista. 
Komitean avulla tutkimuslaitokslle tuotaisiin tärkeää henkistä tukea. 
18. Toimeenpaneva sihteeristö 
Muodostuu johtajasta ja tarvittavasta henkilökunnasta. 
Toimeenpaneva sihteeristö vastaa tukipalveluista, hallinnosta ja johtotehtävistä. 
IV PÄÄTELMÄT 
19. Ottaen huomioon aiempana kehitellyt ajatukset komission antaa Euroopan 
neuvostolle ja Euroopan parlamentille tiedoksi tuntemansa kiinnostuksen 
Euroopan työmarkkinasuhteiden keskuksen pikaiseen perustamiseen ja 
aikomuksensa rahoittaa keskuksen työtä. 
Komission ja keskuksen suhteet määritellään yleissopimuksella. 

ISSN 1024-4492 
KOM(95) 445 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 01 10 
Luettelonumero : CB-C0-95-488-FI-C 
ISBN 92-77-93832-3 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
?