(5)Elpymisen kestävyys, osallistavuus ja oikeudenmukaisuus varmistetaan Next Generation EU -välineellä ja siihen kuuluvalla elpymis- ja palautumistukivälineellä. Elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta annettu asetus (EU) 2021/241 tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Tästä tukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on EU:n rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Sillä edistetään talouden elpymistä, erityisesti vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta tukevien kestävien ja kasvua edistävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan talouksien häiriönsietokykyä ja potentiaalista kasvua. Tämä puolestaan auttaa lyhyellä aikavälillä palauttamaan julkisen talouden rahoitusaseman suotuisammaksi ja keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä vahvistamaan kestävää julkista taloutta, kasvua ja työpaikkojen luomista.

(1)Komissio antoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimisesta. Tiedonannossaan komissio katsoi, että edellytykset yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimiseksi olivat täyttyneet, sillä covid-19-pandemian seurauksena oli odotettavissa vakava talouden taantuma. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät 23 päivänä maaliskuuta 2020 komission arvioon. Yleinen poikkeuslauseke on antanut jäsenvaltioille finanssipoliittista joustovaraa kriisin hoitamiseen. Se on helpottanut finanssipolitiikan koordinointia vakavassa talouden taantumassa. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivoiminen mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen kunkin jäsenvaltion julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Komissio ilmoitti 17 päivänä syyskuuta 2020 vuotuisessa kestävän kasvun strategiassaan, että yleinen poikkeuslauseke pysyy aktivoituna vuonna 2021.

(8)Sen jälkeen kun Kreikka sai Euroopan vakausmekanismin nojalla toteutettavan rahoitustukiohjelman onnistuneesti päätökseen vuonna 2018, siihen on sovellettu asetuksen (EU) N:o 472/2013 mukaista tiukennettua valvontaa. Kreikkaa koskevasta tiukennetusta valvonnasta annetuissa päätöksissä otetaan huomioon se, että Kreikan on keskipitkällä aikavälillä hyväksyttävä edelleen toimenpiteitä, joilla pyritään puuttumaan makrotalouden epätasapainojen mahdollisiin syihin, ja pantava täytäntöön rakenneuudistuksia, joilla tuetaan vankkaa ja kestävää talouskasvua. Kreikka sitoutui 22 päivänä kesäkuuta 2018 kokoontuneessa euroryhmässä jatkamaan kaikkia ohjelman puitteissa käyttöön otettuja keskeisiä uudistuksia, kunnes ne on saatu toteutettua kaikilta osin. Kreikka myös sitoutui toteuttamaan erityistoimenpiteitä, jotka koskevat finanssipolitiikkaa ja julkisen talouden rakennetta, sosiaalipalveluja, rahoitusvakautta, työ- ja tuotemarkkinoita, yksityistämistä, oikeuslaitoksen toimintaa, julkishallintoa ja korruption torjuntaa. Nämä rakenneuudistukset ovat yhä tärkeämpiä Kreikan pyrkiessä käynnistämään talouttaan uudelleen. Näiden uudistusten onnistuneella toteuttamisella ja loppuun saattamisella tuettaisiin merkittävästi Kreikan kasvua keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Kreikka on velvollinen raportoimaan neljännesvuosittain siitä, miten se on edistynyt tiukennetun valvonnan mukaisten sitoumustensa täyttämisessä. Suotuisa raportti voi puolivuosittain avata tietä velkahelpotustoimenpiteille, joiden suuruus on 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuodessa. Politiikkatoimista riippuvien velkatoimenpiteiden ensimmäisten neljän erän maksaminen käynnistettiin sen jälkeen, kun niistä oli päästy euroryhmässä sopimukseen huhtikuussa 2019, joulukuussa 2019, kesäkuussa 2020 ja marraskuussa 2020. Niiden arvo on yhteensä 3 252 miljoonaa euroa. Kymmenes tiukennettua valvontaa koskeva kertomus, jossa arvioidaan Kreikan edistymistä sitoumusten täytäntöönpanossa, julkaistiin 2 päivänä kesäkuuta 2021.

(9)Kreikka toimitti 29 päivänä huhtikuuta 2021 vuoden 2021 vakausohjelmansa asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti.

(10)Vuonna 2020 Kreikan julkisen talouden alijäämä oli Eurostatin vahvistamien tietojen perusteella 9,7 prosenttia suhteessa BKT:hen ja julkinen velka kasvoi 205,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Perusjäämän vuosimuutos oli 11,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Perusjäämän vuosimuutoksessa näkyvät taloutta tukevat päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet, joiden vaikutus on 5,9 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja automaattisten vakauttajien toiminta. Lisäksi Kreikka on tarjonnut yritysten ja kotitalouksien maksuvalmiuden turvaamiseen tukea (kuten takauksia ja veronmaksun lykkäyksiä, joilla ei ole suoria ja välittömiä vaikutuksia julkiseen talouteen), jonka vaikutus on arviolta 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tällä tuella on suoria ja välittömiä vaikutuksia julkiseen talouteen vasta sitten, jos maksuvaatimuksia esitetään.

Komissio antoi 2 päivänä kesäkuuta 2021 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla kertomuksen. Kertomuksessa käsitellään Kreikan julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2020 sen julkisen talouden alijäämä ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon ja sen julkinen velka 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen eikä julkinen velka pienentynyt riittävän nopeasti. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ja velkakriteeriä ei ole noudatettu.

(11)Vakausohjelmaan sisältyvien julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2021 varovainen. Reaalisen BKT:n kasvun ennustetaan vakausohjelmassa olevan noin 0,5 prosenttiyksikköä heikompaa kuin komission kevään 2021 talousennusteessa. Ero johtuu erilaisista oletuksista, jotka koskevat pandemian kehittymistä, elpymis- ja palautumistukivälineen varojen käyttöä ja matkailualan elpymisvauhtia. Vuoden 2022 vakausohjelman mukaiset makrotalouden ennusteet vastaavat tarkasti komission kevään 2021 talousennustetta.

(12)Vuoden 2021 vakausohjelman mukaan vuonna 2021 julkisen talouden alijäämä, joka vuonna 2020 oli 9,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, kasvaa 9,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja julkinen velka supistuu 204,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Ohjelman mukaan perusjäämä heikkenee vuonna 2021 kriisiä edeltävään (vuoden 2019) tasoon verrattuna 11,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Perusjäämän muutoksessa näkyvät taloutta tukevat päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet, joiden vaikutus on 6,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja automaattisten vakauttajien toiminta. Julkisen talouden alijäämää koskevat ennusteet vastaavat komission kevään 2021 talousennustetta. Velkasuhteen osalta vakausohjelmassa esitetyt kehitysarviot ovat heikompia kuin komission kevään 2021 talousennusteessa, jonka mukaan velkasuhteen odotetaan nousevan 208,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Tämä ero johtuu yksityistämistuloja, rahoitusvarojen nettokertymää sekä käteis- ja suoriteperusteisuudesta johtuvia oikaisuja koskevista erilaisista oletuksista.

(13)Kreikka on covid-19-pandemian ja siihen liittyvän talouden taantuman seurauksena toteuttanut julkisen talouden toimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin vahvistamiseksi, pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin kriisi on erityisesti vaikuttanut. Nämä määrätietoiset toimenpiteet ovat lieventäneet BKT:n supistumista, mikä puolestaan on hillinnyt julkisen talouden alijäämän ja julkisen velan kasvua. Finanssipoliittisilla toimenpiteillä olisi maksimoitava elpymisen tukeminen ilman että estetään tulevia finanssipoliittisia kehityskulkuja. Sen vuoksi toimenpiteitä toteutettaessa olisi vältettävä aiheuttamasta julkiselle taloudelle pysyvää rasitusta. Kun jäsenvaltiot ottavat käyttöön pysyviä toimenpiteitä, niiden olisi rahoitettava ne asianmukaisesti, jotta varmistetaan keskipitkän aikavälin budjettineutraalius. Kreikan vuosina 2020 ja 2021 toteuttamat toimenpiteet ovat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät ja vuotta 2022 koskevat ilmoitetut päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä.

(14)Vuoden 2021 vakausohjelmassa oletetaan, että elpymis- ja palautumistukivälineen avustukset, jotka käytetään investointien ja uudistusten rahoittamiseen, ovat BKT:hen suhteutettuna 0,9 prosenttia vuonna 2021, 1,7 prosenttia vuonna 2022, 1,6 prosenttia vuonna 2023, 1,6 prosenttia vuonna 2024, 1,5 prosenttia vuonna 2025 ja 1,5 prosenttia vuonna 2026. Lisäksi ohjelmassa oletetaan, että elpymis- ja palautumistukivälineen lainat ovat 1,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021, 1,4 prosenttia vuonna 2022, 1,1 prosenttia vuonna 2024, 1,1 prosenttia vuonna 2025 ja 0,5 prosenttia vuonna 2026. Komission kevään talousennusteessa esitetyt julkisen talouden kehitysarviot sisältävät nämä avustukset, mutta siinä lainojen osalta määrän oletetaan olevan pienempi vuonna 2022, mikä perustuu siihen, että vuoden 2021 jälkeen suoritettavat vuotuiset maksut ovat yhtä suuria.

(15)Asetuksessa (EY) N:o 1466/97 vahvistettuja julkisen talouden sopeuttamisen indikaattoreita on tarpeen tarkastella tämänhetkiset olosuhteet huomioon ottaen. Ensinnäkin tuotantokuilua koskeviin arvioihin liittyy huomattavaa epävarmuutta. Toiseksi finanssipolitiikalta edellytetään valmiutta mukautua nopeasti pandemian kehitykseen niin, että hätäavusta siirrytään kohdennetumpiin toimenpiteisiin, kun terveysriskit pienenevät. Kolmanneksi nykytilannetta leimaa merkittävien politiikkatoimien toteuttaminen talouden toimeliaisuuden tukemiseksi. Kun EU:n talousarviosta tehdään huomattavia varainsiirtoja (esim. elpymis- ja palautumistukivälineen kautta), vakiintuneilla indikaattoreilla ei pystytä täysin mittaamaan sysäystä, joka finanssipolitiikalla annetaan taloudelle. Tätä taustaa vasten rakenteellinen rahoitusasema ei nykytilanteessa vaikuta riittävältä indikaattorilta. Menojen kasvulle asetettua vertailuarvoa on puolestaan mukautettava ja täydennettävä lisätiedoilla, jotta finanssipolitiikan suuntausta voidaan arvioida perusteellisesti.

Ensinnäkin samoin kuin vuoden 2021 alustavia talousarviosuunnitelmia arvioitaessa kokonaismenoissa ei ole otettu huomioon väliaikaisia hätätoimenpiteitä. Kriisiin liittyvillä väliaikaisilla hätätoimenpiteillä tuetaan terveydenhuoltojärjestelmiä ja korvataan työntekijöille ja yrityksille sulkutoimista ja toimitusketjujen häiriöistä johtuvia tulonmenetyksiä. Toimenpiteiden purkamisen ehtona on, että kansanterveys- ja taloustilanne normalisoituu.

Toiseksi, jotta finanssipolitiikan kokonaisviritystä voitaisiin nykytilanteessa arvioida, EU:n talousarviosta (kuten elpymis- ja palautumistukivälineestä) tehtävät huomattavat varainsiirrot olisi sisällytettävä kokonaismenoihin.

Siksi finanssipolitiikan viritystä mitataan muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä), joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavat menot.

Finanssipolitiikan kokonaisviritystä pidemmälle ulottuvalla analyysillä pyritään arvioimaan myös, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän siirtymän ja digitaalisen muutoksen kanssa. Tästä syystä erityistä huomiota kiinnitetään kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen ja investointien kehitykseen.

(16)Vuoden 2021 vakausohjelman mukaan Kreikan julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen supistuu 2,9 prosenttiin vuonna 2022, mikä johtuu lähinnä siitä, että talouden odotetaan elpyvän ja että vuosina 2020 ja 2021 hyväksyttyjä väliaikaisia tukitoimenpiteitä ei jatketa. Julkisen talouden velan ennakoidaan supistuvan 189,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022. Julkisen talouden alijäämää koskevat ennusteet vastaavat komission kevään 2021 talousennustetta. Velkasuhteen osalta vakausohjelmassa esitetyt ennusteet ovat heikompia kuin komission kevään 2021 talousennusteessa. Ero selittyy käteissaldoa, yksityistämistuloja ja rahoitusvarojen nettokertymää koskevilla erilaisilla oletuksilla.

Edellä määritellyn finanssipolitiikan kokonaisvirityksen, jossa otetaan huomioon myös sekä kansallisesta että EU:n talousarviosta – erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen avulla – rahoitettavien investointien vaikutus kokonaiskysyntään vuonna 2022, arvioidaan komission ennusteen perusteella olevan –2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen arvioidaan kasvavan 0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Kansallisesti rahoitetuilla investoinneilla ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,9 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Kansallisesti rahoitetuilla juoksevilla perusmenoilla (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä) ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

(17)Jäsenvaltioiden julkisen talouden toimenpiteiden laadukkuus on erityisen tärkeää. Julkisen talouden rakenneuudistuksilla, joilla pyritään parantamaan kansallisten talousarvioiden koostumusta, voidaan tukea potentiaalista kasvua, luoda erittäin tarpeellista julkisen talouden liikkumavaraa ja auttaa varmistamaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä, myös ilmastonmuutos ja terveyshaasteet huomioon ottaen. Tulopuolella covid-19-kriisi on vahvistanut verojärjestelmien tehokkuuden ja oikeudenmukaisuuden lisäämiseen tähtäävien uudistusten merkitystä. Menopuolella on entistäkin tärkeämpää, että lisätään kestävien ja kasvua tukevien investointien määrää ja parannetaan niiden laatua sopusoinnussa kasvupotentiaalin lisäämistä, taloudellisen ja sosiaalisen palautumiskyvyn parantamista sekä vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta koskevien tavoitteiden kanssa. Elpymis- ja palautumissuunnitelmien avulla voidaan parantaa kansallisten talousarvioiden koostumusta.

(18)Ohjelmassa esitettyjen keskipitkän aikavälin talousarviosuunnitelmien mukaan julkisen talouden alijäämä BKT:hen suhteutettuna on 0,4 prosenttia vuonna 2023 mutta kääntyy 0,6 prosenttia ylijäämäiseksi vuonna 2024.

Ohjelman perusteella arvioidaan, että finanssipolitiikan kokonaisviritys, jossa otetaan huomioon myös sekä kansallisesta että EU:n talousarviosta (erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen avulla) rahoitettavien investointien vaikutus kokonaiskysyntään, on vuosina 2023 ja 2024 keskimäärin 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen arvioidaan pienenevän 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Kansallisesti rahoitetuilla investoinneilla ennakoidaan olevan neutraali vaikutus. Kansallisesti rahoitetuilla juoksevilla perusmenoilla (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä) ennakoidaan olevan kiristävä vaikutus, joka on 0,6 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

Tämänhetkinen arvio 10 vuoden keskimääräisestä nimellisestä potentiaalisesta kasvusta on 1¼ prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Kreikan talouden potentiaalista kasvua.

(19)Julkisen velan ennakoidaan supistuvan vuosien 2023 ja 2024 välisenä aikana 176,7 prosentista 166,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Koska Kreikan suuren velkasuhteen ennustetaan supistuvan ajan myötä vain vähitellen, Kreikan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvien riskien katsotaan viimeisimmän velkakestävyysanalyysin perusteella olevan keskipitkällä aikavälillä suuria. Kymmenennessä tiukennettua valvontaa koskevassa kertomuksessa tuodaan esiin velkakestävyyden kokonaisarvioinnin kannalta muita merkityksellisiä tekijöitä, kuten se, että julkisen velan koostumus ja erääntymisprofiili lieventävät velkaan liittyvää haavoittuvuutta, kun taas ehdollisista vastuista voi aiheutua lisäriskejä.