Euroopan koulutussäätiön perustaminen (uudelleenlaadittu) *** I

P6_TA(2008)0227

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 22. toukokuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan koulutussäätiön perustamisesta (uudelleenlaadittu) (KOM(2007)0443 — C6-0243/2007 — 2007/0163(COD))

(2009/C 279 E/41)

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä oleva ehdotus ei sisällä muita sisällöllisiä muutoksia kuin ne, jotka siinä on sellaisiksi yksilöity, ja on aikaisemman säädöksen muuttumattomina säilyvien säännösten säännönmukainen kodifiointi, jolla ei muuteta kyseisten säännösten asiasisältöä;

(1) EYVL C 77, 28.3.2002, s. 1.

P6_TC1-COD(2007)0163

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 22. toukokuuta 2008, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o …/2008 antamiseksi Euroopan koulutussäätiön perustamisesta (uudelleenlaadittu)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 150 artiklan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen ,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä, (3)

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Euroopan koulutussäätiön perustamisesta 7 päivänä toukokuuta 1990 annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 1360/90 (4) on muutettu huomattavasti useita kertoja. Nyt kun mainittua asetusta muutetaan vielä uudelleen, se olisi selkeyden vuoksi laadittava uudelleen.

(2) Eurooppa-neuvosto on kokouksessaan Strasbourgissa 8 ja 9 päivänä joulukuuta 1989 pyytänyt neuvostoa tekemään vuoden 1990 alussa tarvittavat päätökset Euroopan koulutussäätiön perustamiseksi Keski- ja Itä-Euroopan maille komission aloitteesta. Tämän johdosta neuvosto antoi 7 päivänä toukokuuta 1990 asetuksen (ETY) N:o 1360/90, jolla perustettiin kyseinen säätiö.

(3) Valtion- ja hallitusten päämiesten tasolla Brysselissä 29 päivänä lokakuuta 1993 kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien yhteisen päätöksen (5) mukaan säätiön kotipaikka on Torino Italiassa.

(4) Neuvosto on antanut 18 päivänä joulukuuta 1989 Unkarin tasavallalle ja Puolan kansantasavallalle annettavasta taloudellisesta tuesta asetuksen (ETY) N:o 3906/89 (6), jossa säädetään tuesta etenkin koulutuksen alalla Unkarissa ja Puolassa meneillään olevan taloudellisen ja yhteiskunnallisen uudistusliikkeen tukemiseksi.

(5) Neuvosto on myöhemmin ulottanut tämän avun muihin Keski- ja Itä-Euroopan maihin.

(6) Neuvosto on 27 päivänä heinäkuuta 1994 antanut asetuksen (EY) N:o 2063/94 (7), jolla muutetaan asetusta (ETY) N:o 1360/90, tarkoituksena ottaa mukaan Euroopan koulutussäätiön toimintaan ne maat, jotka saavat avustusta Tacis-ohjelmasta.

(7) Neuvosto on 17 päivänä heinäkuuta 1998 antanut asetuksen (EY) N:o 1572/98 (8), jolla muutetaan asetusta (ETY) N:o 1360/90, tarkoituksena ottaa mukaan Euroopan koulutussäätiön toimintaan ne Välimeren alueen kolmannet maat ja alueet, jotka ovat taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen rakenne-uudistukseensa liittyvien rahoituksellisten ja teknisten toimenpiteiden edunsaajina Meda-ohjelman mukaisesti.

(8) Neuvosto on 5 päivänä joulukuuta 2000 antanut asetuksen (EY) N:o 2666/2000 (9) Albanialle, Bosnia ja Hertsegovinalle, Kroatialle, Jugoslavian liittotasavallalle ja entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle annettavasta avusta ja asetuksen (ETY) N:o 1360/90 muuttamisesta tarkoituksena ottaa mukaan Euroopan koulutussäätiön toimintaan ensiksi mainitun asetuksen soveltamisalaan kuuluvat Länsi-Balkanin maat.

(9) Euroopan koulutussäätiön toiminnan piiriin kuuluvia maita koskevat ulkoiset avustusohjelmat korvataan uusilla ulkosuhdepolitiikan välineillä, joista tärkeimmät ovat liittymistä valmistelevasta tukivälineestä 17 päivänä heinäkuuta 2006 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1085/2006 (10) sekä eurooppalaista naapuruuden ja kumppanuuden välinettä koskevista yleisistä määräyksistä 24 päivänä lokakuuta 2006 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1638/2006 (11) vahvistetut välineet.

(10) Tukemalla henkisen pääoman kehittämistä ulkosuhdepolitiikkansa yhteydessä EU edistää kyseisten valtioiden taloudellista kehitystä tarjoamalla sellaisia taitoja, joita tarvitaan tuottavuuden ja työllisyyden parantamiseksi, ja tukee sosiaalista yhteenkuuluvuutta edistämällä kansalaisvaikuttamista.

(11) Näiden maiden pyrkiessä uudistamaan taloudellisia ja yhteiskunnallisia rakenteitaan henkisen pääoman kehittäminen on olennaisen tärkeää vakauden ja vaurauden ja erityisesti sosioekonomisen tasapainon saavuttamiseksi pitkällä aikavälillä.

(12) Euroopan koulutussäätiö voisi EU:n ulkosuhdepolitiikan yhteydessä osaltaan edistää merkittävästi henkisen pääoman kehittämistä, varsinkin elinikäiseen oppimiseen liittyvää koulutusta.

(13) Tätä edistämistä varten Euroopan koulutussäätiön on käytettävä hyväksi Euroopan unionissa saatuja kokemuksia elinikäiseen oppimiseen liittyvän koulutuksen osalta ja yhteisön tällä alalla toimivia laitoksia.

(14) Yhteisössä ja kolmansissa maissa, myös Euroopan koulutussäätiön toiminnan piiriin kuuluvissa maissa, on alueellisia ja/tai kansallisia, julkisia ja/tai yksityisiä organisaatioita, joita voidaan pyytää osallistumaan tehokkaan avun antamiseen henkisen pääoman kehittämisen ja varsinkin elinikäiseen oppimiseen liittyvän koulutuksen alalla.

(15) Euroopan koulutussäätiön aseman ja rakenteen on oltava sellaisia, että ne helpottavat joustavaa vastaamista avustettavien maiden erityisiin ja erilaisiin tarpeisiin sekä tekevät mahdolliseksi säätiön onnistumisen tehtävissään yhteistyössä nykyisten kansallisten ja kansainvälisten elinten kanssa.

(16) Euroopan koulutussäätiön on oltava oikeushenkilö, joka kuitenkin säilyttää läheiset yhteistyösuhteet komissioon ja noudattaa yhteisön ja sen toimielinten yleistä poliittista ja operatiivista vastuullisuutta.

(17) Euroopan koulutussäätiön on luotava läheiset suhteet Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskukseen (Cedefop), Euroopan laajuiseen liikkuvuutta koskevaan ohjelmaan korkeakouluopintoja varten (Tempus) ja kaikkiin muihin neuvoston perustamiin ohjelmiin avun antamiseksi säätiön toiminnan piiriin kuuluville maille koulutuksen alalla.

(18) Euroopan koulutussäätiöön on voitava osallistua sellaisten maiden, jotka eivät ole yhteisön jäsenmaita, mutta jotka ovat sitoutuneet yhteisön ja jäsenmaiden kanssa koulutusavun antamiseen Euroopan koulutussäätiön toiminnan piiriin kuuluville maille henkisen pääoman kehittämisen ja varsinkin elinikäiseen oppimiseen liittyvän koulutuksen alalla sellaisten järjestelyiden perusteella, joiden täytyy ilmetä yhteisön ja niiden itsensä välisistä sopimuksista.

(19) Euroopan parlamentin, komission ja kaikkien jäsenvaltioiden olisi oltava edustettuina säätiön hallituksessa, jotta säätiön toimintojen valvonta olisi tehokasta.

(20) Säätiön täydellisen itsemääräämisoikeuden ja riippumattomuuden varmistamiseksi sille pitäisi myöntää oma talousarvio, jonka varat muodostuvat ensisijaisesti yhteisön rahoitusosuudesta. Yhteisön talousarviomenettelyä olisi noudatettava siltä osin kuin kyseessä ovat yhteisön rahoitusosuus tai Euroopan unionin yleisestä talousarviosta maksettavat muut tuet. Tilintarkastustuomioistuimen olisi suoritettava säätiön tilintarkastus.

(21) Säätiö on Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (12), jäljempänä ”varainhoitoasetus”, 185 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yhteisöjen perustama elin, jonka olisi vahvistettava varainhoitosäännöksensä vastaavasti.

(22) Säätiöön olisi sovellettava Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19 päivänä marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 ( 13 ) säännöksiä.

(23) Petosten, lahjonnan ja muun laittoman toiminnan torjumiseksi säätiöön sovelletaan rajoituksetta Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 (14) säännöksiä.

(24) Säätiöön sovelletaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001 (15).

(25) Säätiön suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (16) säännöksiä.

(26) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on kolmansien maiden avustaminen henkisen pääoman kehittämisessä , vaan se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutuksen vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kyseisessä artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.

(27) Tässä asetuksessa noudatetaan , erityisesti sen 43 artiklassa tunnustettuja perusoikeuksia,

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Aihe ja soveltamisala

Tällä asetuksella perustetaan Euroopan koulutussäätiö, jäljempänä ”säätiö”, jonka tavoitteena on EU:n ulkosuhdepolitiikan yhteydessä edistää henkisen pääoman kehittämistä seuraavissa maissa:

a) maissa, jotka voivat saada tukea asetuksen (EY) N:o 1085/2006 ja myöhempien asiaan liittyvien säädösten nojalla,

b) maissa, jotka voivat saada tukea asetuksen (EY) N:o 1638/2006 ja myöhempien asiaan liittyvien säädösten nojalla,

c) muissa maissa, jotka säätiön hallitus nimeää ehdotuksen, jota kannattaa kaksi kolmannesta sen jäsenistä, ja komission lausunnon perusteella ja jotka kuuluvat sellaisen yhteisön säädöksen tai kansainvälisen sopimuksen piiriin, jonka soveltamisalaan sisältyy henkisen pääoman kehittäminen, ja käytettävissä olevien varojen puitteissa.

Edellä a, b ja c kohdassa tarkoitettuja maita kutsutaan jäljempänä ”kumppanimaiksi”.

Tässä asetuksessa ”henkisen pääoman kehittämisellä” tarkoitetaan työtä, jolla edistetään yksilön taitojen ja osaamisen elinikäistä kehittämistä parantamalle ammatillisen koulutuksen järjestelmiä.

Säätiö voi tavoitteidensa saavuttamiseksi avustaa kumppanuusmaita näiden pyrkiessä:

— helpottamaan teollisiin muutoksiin mukautumista erityisesti ammatillisella koulutuksella ja uudelleenkoulutuksella,

— parantamaan ammattiin johtavaa koulutusta ja ammatillista jatkokoulutusta ammattiin pääsyn ja palaamisen helpottamiseksi työmarkkinoilla,

— helpottamaan pääsyä ammatilliseen koulutukseen sekä edistämään ammattiin kouluttavien ja ammatissa harjoittelevien, erityisesti nuorten, liikkuvuutta,

— kannustamaan koulutuslaitosten ja yritysten välistä yhteistyötä ammatillista koulutusta koskevissa asioissa,

— kehittämään tietojen ja kokemusten vaihtoa jäsenvaltioiden ammatillisten koulutusjärjestelmien yhteisissä kysymyksissä,

— lisäämään työntekijöiden sopeutumista erityisesti lisäämällä osallistumista koulutukseen osana elinikäistä oppimista,

— suunnittelemaan, ottamaan käyttöön ja toteuttamaan uudistuksia koulutusjärjestelmissä työllistettävyyden ja työmarkkinoiden tarpeisiin vastaamisen lisäämiseksi.

2 artikla

Tehtävät

Saavuttaakseen 1 artiklassa tarkoitetut tavoitteensa hallitukselle annettuja toimivaltuuksia noudattaen ja yhteisön tasolla määritettyjen yleisten suuntaviivojen mukaisesti säätiö:

a) tarjoaa tietoa, politiikka-analyysejä ja neuvoja, jotka koskevat henkisen pääoman kehittämiseen liittyviä kysymyksiä kumppanimaissa,

b) edistää kansallisten ja paikallisten työmarkkinoiden osaamistarpeiden tuntemusta ja tutkimista,

c) tukee kumppanimaissa toimivien sidosryhmien pyrkimyksiä lisätä henkisen pääoman kehittämiseen liittyviä valmiuksiaan,

d) edesauttaa tiedon- ja kokemustenvaihtoa niiden avunantajien kesken, jotka toimivat henkisen pääoman kehittämistoimien uudistamisen parissa kumppanimaissa,

e) tukee niiden toimien toteuttamista, jolla yhteisö avustaa kumppanimaita henkisen pääoman kehittämisessä,

f) levittää henkisen pääoman kehittämiseen liittyviä tietoja ja edistää siihen liittyvää verkottumista ja kokemusten ja hyvien toimintamallien vaihtoa EU:n ja kumppanimaiden kesken ja toisaalta kumppanimaiden keskuudessa,

g) osallistuu komission pyynnöstä kumppanimaille annettavan koulutusavun yleisen vaikuttavuuden analysointiin,

h) hoitaa hallituksen ja komission sopimia tehtäviä tämän asetuksen yleisissä rajoissa.

3 artikla

Yleiset säännökset

1. Säätiö on oikeushenkilö. Sillä on kaikissa jäsenvaltioissa laajin kansallisen lainsäädännön mukaan oikeushenkilöillä oleva oikeuskelpoisuus; se voi erityisesti hankkia ja luovuttaa irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä esiintyä kantajana tai vastaajana oikeudenkäynneissä. Säätiö ei ole voittoa tavoitteleva toimielin.

2. Säätiön kotipaikka on Torino, Italia.

3. Säätiö huolehtii komission tukemana yhteistyöstä muiden yhteisön elinten kanssa. Säätiö tekee yhteistyötä varsinkin Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen kanssa molempien elinten vuosittaiseen toimintasuunnitelmaan liitetyn yhteisen vuosittaisen toimintasuunnitelman puitteissa kummankin elimen toimintojen välisen synergian ja täydentävyyden hyödyntämiseksi.

4. Euroopan tasolla yhteisön toimielinten toimintaan jo osallistuvien työmarkkinaosapuolten ja kansainvälisten, koulutuksen alalla työskentelevien järjestöjen edustajat voidaan tarvittaessa kutsua osallistumaan säätiön työhön.

5.

Säätiö kuuluu unionin oikeusasiamiehen hallinnollisen valvonnan piiriinperustamissopimuksen 195 artiklassa määrätyin edellytyksin.

6. Säätiö voi tehdä yhteistyösopimuksia muiden sellaisten elinten kanssa, jotka toimivat henkisen pääoman kehittämisen alalla EU:ssa ja kansainvälisesti. Hallitus hyväksyy tällaiset sopimukset johtajan esittämän luonnoksen pohjalta sen jälkeen, kun komissio on antanut lausuntonsa. Sopimuksiin sisältyvien työjärjestelyjen on oltava yhteisön lainsäädännön mukaisia.

4 artikla

Avoimuus

1. Säätiö toimii avoimesti ja 2–4 kohdan säännösten mukaisesti.

2. Säätiö julkaisee kuuden kuukauden kuluessa sen ensimmäisen hallituksen valitsemisesta

a) säätiön ja sen hallituksen työjärjestyksen,

b) vuosittaisen toimintakertomuksensa.

3. Säätiön hallitus voi tarvittaessa valtuuttaa sidosryhmien edustajia osallistumaan säätiön toimielinten kokouksiin tarkkailijoina.

4. Säätiön hallussa oleviin asiakirjoihin sovelletaan asetusta (EY) N:o 1049/2001.

Hallitus vahvistaa kyseisen asetuksen soveltamista koskevat käytännön järjestelyt.

5 artikla

Luottamuksellisuus

1. Säätiö ei saa ilmaista kolmansille osapuolille saamaansa luottamuksellista tietoa, joka on perustellusta syystä pyydetty käsittelemään luottamuksellisena, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 4 artiklan 4 kohdan soveltamista.

2. Hallituksen jäseniä ja johtajaa koskee perustamissopimuksen 287 artiklassa tarkoitettu salassapitovelvollisuus.

3. Säätiön tämän asetuksen mukaisesti keräämiin tietoihin sovelletaan asetusta (EY) N:o 45/2001.

6 artikla

Oikeussuojakeinot

Päätöksistä, jotka keskus on tehnyt asetuksen (EY) N:o 1049/2001 8 artiklan nojalla, voidaan tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle perustamissopimuksen 195 artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti tai nostaa kanne Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa perustamissopimuksen 230 artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti.

7 artikla

Hallitus

1. Säätiöllä on hallitus, jossa on jäsenvaltioiden edustajia komission jäsenten nimittämistä ja kiertoa koskevien Lissabonin sopimuksen määräysten mukaisesti, kolme komission edustajaa sekä kolme Euroopan parlamentin nimittämää asiantuntijaa. Lisäksi kolme kumppanimaiden edustajaa voi osallistua hallituksen kokouksiin tarkkailijoina . Jäseniä voivat edustaa varajäsenet, jotka nimetään samanaikaisesti.

2. Kukin jäsenvaltio ja komissio nimittävät omat edustajansa ja varaedustajansa hallitukseen.

Kumppanimaiden edustajat nimeää komissio kyseisten maiden esittämän ehdokasluettelon ja ehdokkaiden säätiön toiminta-alalta hankkiman kokemuksen ja asiantuntemuksen perusteella .

Jäsenvaltiot, Euroopan parlamentti ja komissio pyrkivät takaamaan naisten ja miesten tasapuolisen edustuksen hallituksessa.

3. Edustajien toimikausi on viisi vuotta. Sama henkilö voidaan valita uudelleen yhden kerran.

4. Hallituksen puheenjohtajana on yksi komission edustajista. Puheenjohtajan toimikausi päättyy, kun hänen jäsenyytensä hallituksessa päättyy.

5. Hallitus vahvistaa työjärjestyksensä.

8 artikla

Äänestyssäännöt ja puheenjohtajan tehtävät

1. Kullakin jäsenvaltiota edustavalla hallituksen jäsenellä on yksi ääni. Komission edustajilla on yhteisesti yksi ääni.

Hallitus tekee päätöksensä äänivaltaisten jäsenten kahden kolmasosan enemmistöllä, lukuun ottamatta 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuja tapauksia.

2. Hallitus vahvistaa äänivaltaisten jäsentensä yksimielisellä päätöksellä säätiön kieliä koskevat järjestelyt ottaen huomioon, että on tarpeen taata kaikkien halukkaiden osapuolten osallistumismahdollisuus ja osallistuminen säätiön työskentelyyn.

3. Puheenjohtaja kutsuu hallituksen koolle vähintään kerran vuodessa. Sen lisäksi kokouksia voidaan kutsua koolle äänivaltaisten jäsenten yksinkertaisen enemmistön pyynnöstä.

Puheenjohtajan on annettava hallitukselle selvitys muista yhteisön toimista, jotka koskevat säätiön työtä, ja siitä, mitä komissio odottaa säätiön toiminnalta seuraavana vuonna.

9 artikla

Hallituksen toimivalta

Hallituksen tehtävät ja toimivaltuudet ovat seuraavat:

a) nimittää ja tarvittaessa erottaa säätiön johtaja 10 artiklan 5 kohdan mukaisesti,

b) käyttää kurinpitovaltaa johtajaan nähden,

c) vahvistaa 12 artiklan mukaisesti säätiön vuosittainen toimintasuunnitelma luonnoksen pohjalta, jonka säätiön johtaja esittää sen jälkeen, kun komissio on antanut lausuntonsa,

d) laatia vuosittain ennakkoarvio säätiön tuloista ja menoista ja toimittaa se komissiolle,

e) vahvistaa säätiön lopullinen talousarvio ja henkilöstötaulukko, kun 16 artiklan mukainen vuosittainen talousarviomenettely on saatettu loppuun,

f) vahvistaa säätiön vuotuinen toimintakertomus 13 artiklassa vahvistetun menettelyn mukaisesti ja toimittaa se toimielimille ja jäsenvaltioille,

g) vahvistaa säätiön työjärjestys luonnoksen pohjalta, jonka johtaja esittää sen jälkeen, kun komissio on antanut lausuntonsa,

h) vahvistaa 19 artiklassa tarkoitetut säätiöön sovellettavat varainhoitoa koskevat säännökset luonnoksen pohjalta, jonka säätiön johtaja esittää sen jälkeen, kun komissio on antanut lausuntonsa,

i) vahvistaa menettelyt asetuksen (EY) N:o 1049/2001 soveltamiseksi tämän asetuksen 4 artiklan mukaisesti.

10 artikla

Johtaja

1. Hallitus nimittää säätiön johtajan komission esittämän , vähintään kolme ehdokasta sisältävän ehdokaslistan perusteella viisi vuotta kestäväksi kaudeksi. Hallituksen valitsema ehdokas kutsutaan ennen nimittämistä antamaan lausuntonsa Euroopan parlamentin yhdelle tai useammalle asiaa käsittelevälle valiokunnalle ja vastaamaan niiden jäsenten esittämiin kysymyksiin.

Tämän kauden päättymistä edeltävien yhdeksän kuukauden aikana komissio suorittaa ulkopuolisten asiantuntijoiden esiarvioinnin perusteella arvioinnin , jossa tarkastellaan erityisesti

— johtajan tehtävänhoitoa,

— säätiön tehtäviä ja velvoitteita lähivuosina.

Hallitus voi komission ehdotuksesta, ottaen huomioon arviointikertomuksen ja ainoastaan niissä tapauksissa, joissa toimikauden jatkaminen on säätiön tehtävien ja velvoitteiden vuoksi perusteltua, jatkaa johtajan toimikautta kerran enintään kolmella vuodella.

Hallitus ilmoittaa Euroopan parlamentille aikomuksestaan jatkaa johtajan toimikautta. Johtaja voidaan toimikauden päättymistä edeltävän kuukauden aikana kutsua antamaan lausuntonsa Euroopan parlamentin yhdelle tai useammalle asiaa käsittelevälle valiokunnalle ja vastaamaan niiden jäsenten esittämiin kysymyksiin.

Jos toimikautta ei jatketa, johtaja pysyy tehtävässään seuraajan nimittämiseen asti.

2. Johtajan nimittämisperusteet ovat ansiot ja valmiudet hallinnon ja johtamisen alalla sekä asiantuntemus ja kokemus säätiön toiminta-alalla.

3. Johtaja on säätiön laillinen edustaja.

4. Johtajan tehtävät ja toimivaltuudet ovat seuraavat:

a) valmistella komission vahvistamien yleisten suuntaviivojen mukaisesti vuosittainen toimintasuunnitelma, ennakkoarvio säätiön tuloista ja menoista, säätiön ja sen hallituksen työjärjestykset, säätiön varainhoitoa koskevat säännökset sekä hallituksessa ja mahdollisissa hallituksen koolle kutsumissa tilapäisissä työryhmissä käsiteltävät asiat,

b) osallistua ilman äänioikeutta hallituksen kokouksiin,

c) panna täytäntöön hallituksen päätökset,

d) panna täytäntöön säätiön vuosittainen toimintasuunnitelma ja vastata komission avustuspyyntöihin,

e) vastata tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävistä asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 33–42 artiklan mukaisesti,

f) toteuttaa säätiön talousarviota,

g) ottaa käyttöön tehokas seurantajärjestelmä, jonka avulla voidaan suorittaa 24 artiklassa tarkoitetut säännölliset arvioinnit, ja valmistella luonnos säätiön vuosittaiseksi toimintakertomukseksi,

h) esittää mainittu kertomus Euroopan parlamentille,

i) hoitaa kaikki henkilöstöasiat ja erityisesti käyttää 21 artiklassa tarkoitettua toimivaltaa,

j) määritellä säätiön organisaatiorakenne ja toimittaa se hallituksen hyväksyttäväksi,

k) edustaa säätiötä Euroopan parlamentissa ja neuvostossa 18 artiklan mukaisesti.

5. Johtaja antaa toiminnastaan selvityksen hallitukselle, joka voi komission ehdotuksesta erottaa johtajan ennen toimikauden päättymistä.

11 artikla

Yleinen etu ja riippumattomuus

Hallituksen jäsenet ja johtaja toimivat yleisen edun mukaisesti ja kaikista ulkopuolisista vaikutteista riippumattomasti. Tätä varten he antavat joka vuosi kirjallisen ilmoituksen sitoumuksistaan ja etunäkökohdistaan.

12 artikla

Vuosittainen toimintasuunnitelma

1. Vuosittaisen toimintasuunnitelman on vastattava 1 ja 2 artiklassa tarkoitettuja säätiön toiminta-aloja ja tehtäviä.

2. Vuosittainen toimintasuunnitelma on laadittava monivuotiskauden monivuotisen työohjelman puitteissa yhteistyössä komission yksiköiden kanssa ottaen huomioon sekä ulkosuhteisiin liittyvät painopisteet kyseisten maiden ja alueiden osalta että yhteisössä koulutuksen alalla saadut kokemukset .

3. Vuosittaiseen toimintasuunnitelmaan sisältyviin hankkeisiin ja toimiin liitetään arvio välttämättömistä kuluista ja henkilökuntaa ja budjettivaroja koskevista määrärahoista.

4. Johtaja antaa toimintasuunnitelmaesityksen hallitukselle sen jälkeen, kun komissio on antanut siitä lausuntonsa.

5. Hallitus vahvistaa tulevan vuoden toimintasuunnitelmaesityksen viimeistään 30 päivänä marraskuuta. Toimintasuunnitelma hyväksytään lopullisesti kunkin vuoden alussa.

6. Toimintasuunnitelmaa voidaan tarvittaessa mukauttaa vuoden aikana saman menettelyn mukaisesti yhteisöjen politiikkojen paremman tehokkuuden varmistamiseksi.

13 artikla

Vuosittainen toimintakertomus

1. Johtaja raportoi hallitukselle tehtäviensä suorittamisesta vuosittaisella toimintakertomuksella.

2. Kertomus sisältää taloutta ja hallinnointia koskevat tiedot ja siitä ilmenee, vastaavatko toiminnan tulokset vuotuista työohjelmaa ja asetettuja tavoitteita, millaisia riskejä tähän toimintaan liittyy, miten käyttöön asetetut varat on käytetty ja miten sisäinen valvontajärjestelmä on toiminut.

3. Hallitus laatii analyysin ja arvion edellisen varainhoitovuoden toimintakertomuksesta.

4. Hallitus hyväksyy johtajan vuosittaisen toimintakertomuksen ja toimittaa sen ja oman analyysinsä ja arvionsa viimeistään 15 päivänä kesäkuuta Euroopan parlamentin, neuvoston, komission, tilintarkastustuomioistuimen sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitean toimivaltaisille elimille . Kertomus toimitetaan myös jäsenvaltioille ja tiedoksi kumppanimaille.

5. Säätiön johtaja esittelee säätiön vuosittaisen toimintakertomuksen Euroopan parlamentin asiaa käsitteleville valiokunnille ja neuvoston valmisteluelimille.

14 artikla

Yhteydet muihin yhteisön toimiin

Komissio varmistaa toimimalla yhteistyössä hallituksen kanssa säätiön työskentelyn ja muiden yhteisössä ja kumppanimaille annettavan avun yhteydessä toteutettujen yhteisön tason toimien välisen johdonmukaisuuden ja täydentävyyden.

15 artikla

Talousarvio

1. Kaikki säätiön tulot ja menot on arvioitava jokaisen kalenterivuotta vastaavan varainhoitovuoden osalta ja ne kirjataan säätiön talousarvioon, johon sisältyy henkilöstön määrää kuvaava taulukko.

2. Talousarvioon kirjattujen tulojen ja menojen on oltava tasapainossa.

3. Säätiön tuloihin kuuluvat Euroopan unionin yleiseen talousarvioon, jäljempänä ”yleinen talousarvio”, kirjattu avustus, tarjotuista palveluista saadut maksut sekä muista lähteistä tulleet varat, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muita tuloja.

4. Talousarvioon sisältyvät myös erittelyt kumppanimaiden itsensä sitomista varoista hankkeisiin, joita säätiö rahoittaa.

16 artikla

Talousarviomenettely

1. Hallitus laatii vuosittain johtajan laatiman esityksen perusteella ennakkoarvion säätiön tuloista ja menoista seuraavaa varainhoitovuotta varten. Hallitus toimittaa tämän ennakkoarvion, johon sisältyy henkilöstötaulukkoa koskeva esitys, komissiolle viimeistään 31 päivänä maaliskuuta.

2. Komissio tutkii ennakkoarvion ottaen huomioon ulkoisia toimia varten käytettävissä olevien kokonaismäärärahojen ehdotetut rajat ja sisällyttää alustavaan talousarvioesitykseen varat, joiden se katsoo olevan välttämättömiä henkilöstötaulukon kannalta, sekä yleisestä talousarviosta otettavan tuen määrän.

3. Komissio toimittaa ennakkoarvion yleistä talousarviota koskevan alustavan esityksen yhteydessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle, jäljempänä yhteisesti ”budjettivallan käyttäjä”.

4. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy säätiön avustusta koskevat määrärahat.

Budjettivallan käyttäjä vahvistaa säätiön henkilöstötaulukon.

5. Hallitus vahvistaa talousarvion ja henkilöstötaulukon. Niistä tulee lopulliset, kun yleinen talousarvio on lopullisesti vahvistettu. Talousarviota ja henkilöstötaulukkoa mukautetaan tarvittaessa vastaavasti.

6. Hallitus ilmoittaa budjettivallan käyttäjälle mahdollisimman pian aikomuksestaan toteuttaa hankkeita, joilla voi olla huomattavaa taloudellista vaikutusta talousarvion rahoittamiseen, erityisesti kiinteistöihin liittyviä hankkeita kuten kiinteistöjen vuokraus tai hankinta. Hallitus ilmoittaa asiasta komissiolle.

Kun toinen budjettivallan käyttäjä on ilmoittanut aikomuksestaan antaa lausunto, se toimittaa sen hallitukselle kuuden viikon kuluessa hankkeesta ilmoittamisesta.

17 artikla

Talousarvion toteuttaminen ja valvonta

1. Säätiön tilinpitäjä toimittaa alustavan tilinpäätöksen ja selvityksen varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta komission tilinpitäjälle viimeistään varainhoitovuoden päättymistä seuraavan maalis-kuun 1 päivänä. Komission tilinpitäjä konsolidoi toimielinten ja hajautettujen elinten alustavat tilinpäätökset varainhoitoasetuksen 128 artiklan mukaisesti.

2. Komission tilinpitäjä toimittaa säätiön alustavan tilinpäätöksen ja selvityksen varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään varainhoitovuoden päättymistä seuraavan maaliskuun 31 päivänä. Kyseinen selvitys varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta toimitetaan myös Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

3. Johtaja toteuttaa säätiön talousarviota.

4. Saatuaan alustavaa tilinpäätöstä koskevat huomautukset, jotka tilintarkastustuomioistuin on laatinut varainhoitoasetuksen 129 artiklan mukaisesti, johtaja vahvistaa säätiön lopullisen tilinpäätöksen omalla vastuullaan ja toimittaa sen säätiön hallitukselle lausuntoa varten.

5. Hallitus antaa lausunnon säätiön lopullisesta tilinpäätöksestä.

6. Johtaja toimittaa lopullisen tilinpäätöksen ja hallituksen lausunnon Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään varainhoitovuoden päättymistä seuraavan heinäkuun 1 päivänä.

7. Lopullinen tilinpäätös julkaistaan.

8. Johtaja toimittaa tilintarkastustuomioistuimelle vastauksen tämän huomautuksiin viimeistään 30 päivänä syyskuuta. Johtaja toimittaa vastauksen myös hallitukselle.

9. Johtaja antaa Euroopan parlamentille tämän pyynnöstä varainhoitoasetuksen 146 artiklan 3 kohdan mukaisesti kaikki kyseistä varainhoitovuotta koskevan vastuuvapausmenettelyn sujuvaa toteuttamista varten tarvittavat tiedot.

10. Ennen vuoden N + 2 huhtikuun 30 päivää Euroopan parlamentti myöntää neuvoston määräenemmistöllä antamasta suosituksesta johtajalle vastuuvapauden varainhoitovuoden N talousarvion toteuttamisesta.

11. Johtaja toimii tarvittaessa kaikin tavoin vastuuvapauden myöntämistä koskevaan päätökseen liitettyjen huomautusten mukaisesti.

18 artikla

Euroopan parlamentti ja neuvosto

Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa pyytää johtajan kuultavakseen jostakin säätiön toimintaan liittyvästä aiheesta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta edellä mainittua valvontaa ja erityisesti talousarvio- ja vastuuvapausmenettelyä.

19 artikla

Varainhoitoa koskevat säännökset

1. Hallitus vahvistaa säätiöön sovellettavat varainhoitoa koskevat säännökset komissiota kuultuaan. Säännökset voivat poiketa asetuksesta (EY, Euratom) N:o 2343/2002 ainoastaan, jos säätiön toiminta sitä nimenomaisesti vaatii ja jos komissio on antanut siihen etukäteen suostumuksensa.

2. Varainhoitoasetuksen 133 artiklan 1 kohdan mukaan säätiö soveltaa komission tilinpitäjän vahvistamia kirjanpitosääntöjä, jotta säätiön tilinpäätös voidaan yhdistää komission tilinpäätökseen.

3. Asetusta (EY) N:o 1073/1999 sovelletaan säätiöön kokonaisuudessaan.

4. Säätiö noudattaa Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 tekemää toimielinten välistä sopimusta (17) . Hallitus toteuttaa tarvittavat toimenpiteet , joilla helpotetaan tällaisten petostentorjuntaviraston suorittamien sisäisten tutkimusten tekemistä.

20 artikla

Erioikeudet ja vapaudet

Euroopan yhteisöjen erioikeuksia ja vapauksia koskevaa pöytäkirjaa sovelletaan säätiöön.

21 artikla

Henkilöstösäännöt

Säätiön henkilöstöön kuuluvat ovat Euroopan yhteisöjen virkamiehiä ja muuta henkilöstöä koskevien asetusten ja säännösten alaisia.

Säätiö käyttää nimittävälle viranomaiselle kuuluvaa toimivaltaa henkilöstönsä osalta.

Hallitus antaa yhteisymmärryksessä komission kanssa aiheelliset yksityiskohtaiset soveltamissäännöt Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 110 artiklan ja Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 127 artiklan säännösten mukaisesti.

Hallitus voi antaa säännöksiä, joilla sallitaan kansallisten asiantuntijoiden siirto jäsenvaltioista säätiön määrä-aikaiseen palvelukseen.

22 artikla

Korvausvastuu

1. Säätiön vastuu sopimuksen perusteella määräytyy kyseessä olevaan sopimukseen sovellettavan lain mukaan.

2. Sopimussuhteen ulkopuolisen vastuun perusteella säätiö korvaa säätiön ja työntekijöidensä tehtäväänsä suorittaessaan aiheuttaman vahingon jäsenvaltioiden lainsäädännön yhteisten yleisten periaatteiden mukaisesti.

Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on toimivalta ratkaista tällaisen vahingon korvaamiseen liittyvät kiistat.

3. Säätiön työntekijöiden henkilökohtaisesta vastuusta säätiötä kohtaan säädetään asianomaisissa säätiön henkilöstöön sovellettavissa säännöksissä.

23 artikla

Kolmansien maiden osallistuminen

1. Säätiön toimintaan voivat osallistua maat, jotka eivät ole yhteisön jäsenvaltioita, mutta jotka ovat sitoutuneet yhteisön ja jäsenmaiden kanssa avun antamiseen henkisen pääoman kehittämisen alalla 1 artiklassa määritetyille kumppanimaille sellaisten järjestelyiden perusteella, jotka on kirjattava yhteisön ja niiden välisiin sopimuksiin perustamissopimuksen 300 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti.

Sopimuksissa yksilöidään erityisesti näiden maiden säätiön työskentelyyn osallistumisen laatu ja laajuus ja osallistumisen yksityiskohtaiset säännöt sekä annetaan rahoitusosuuteen ja henkilöstöön liittyviä määräyksiä. Näissä sopimuksissa ei voida määrätä, että kolmansilla mailla olisi äänivaltainen edustus säätiön hallituksessa, eivätkä ne voi sisältää määräyksiä, jotka eivät ole 21 artiklassa tarkoitettujen henkilöstösääntöjen mukaisia.

2. Kyseisten maiden osallistumisesta tilapäisiin työryhmiin voi tarvittaessa päättää hallitus ilman sopimusta.

24 artikla

Arviointimenettely

1. Asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 25 artiklan 4 kohdan mukaisesti säätiö suorittaa säännöllisesti ennakko- ja jälkiarviointeja toiminnoistaan, jotka edellyttävät merkittävää varainkäyttöä. Hallitukselle on ilmoitettava näiden arviointien tuloksista.

2. Neuvoteltuaan hallituksen kanssa komissio arvioi neljän vuoden välein tämän asetuksen täytäntöönpanoa sekä säätiön saavuttamia tuloksia ja sen työmenetelmiä käyttämällä vertailukohtina tässä asetuksessa määriteltyjä tavoitteita, toimeksiantoa ja tehtäviä. Ulkopuoliset asiantuntijat suorittavat tämän arvioinnin . Komissio antaa arvioinnin tulokset tiedoksi Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle.

3. Säätiö toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet kaikkien arvioinnissa esille tulleiden ongelmien korjaamiseksi.

25 artikla

Uudelleentarkastelu

Arvioinnin perusteella komissio tekee tarvittaessa ehdotuksen tämän asetuksen säännösten tarkistamiseksi. Jos komissio toteaa, että säätiön olemassaolo ei ole enää perusteltua ottaen huomioon sille asetetut tavoitteet, se voi ehdottaa tämän asetuksen kumoamista.

26 artikla

Kumoaminen

Kumotaan liitteessä I luetellut asetukset (ETY) N:o 1360/90, (EY) N:o 2063/94, (EY) N:o 1572/98 ja (EY) N:o 1648/2003 sekä asetuksen (EY) N:o 2666/2000 16 artikla.

Viittauksia kumottuihin asetuksiin pidetään viittauksina tähän asetukseen liitteessä II olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

27 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun asetus on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Euroopan parlamentin puolesta Puhemies Neuvoston puolesta Puheenjohtaja

(1) EUVL C ….

(2) EUVL C ….

(3) Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 22. toukokuuta 2008.

(4) EYVL L 131, 23.5.1990, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1648/2003 (EUVL L 245, 29.9.2003, s. 22).

(5) EYVL C 323, 30.11.1993, s. 1.

(6) EYVL L 375, 23.12.1989, s. 11.

(7) EYVL L 216, 20.8.1994, s. 9.

(8) EYVL L 206, 23.7.1998, s. 1.

(9) EYVL L 306, 7.12.2000, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2112/2005 (EUVL L 344, 27.12.2005, s. 23).

(10) EUVL L 210, 31.7.2006, s. 82.

(11) EUVL L 310, 9.11.2006, s. 1.

(12) EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1525/2007 (EUVL L 343, 27.12.2007, s. 9).

(13) EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.

(14) EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.

(15) EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43 .

(16) EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

(17) EYVL L 136, 31.5.1999, s. 15.