EUROOPAN KOMISSIO Strasbourg 16.5.2017 COM(2017) 261 final KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPPA-NEUVOSTOLLE JA NEUVOSTOLLE Seitsemäs raportti edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia



I.JOHDANTO Tämä on seitsemäs kuukausiraportti edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia. Se on tilannekatsaus, jossa käsitellään kehitystä kahden pääpilarin alalla, jotka ovat: terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden ja niiden tukimekanismien torjunta sekä puolustusvalmiuden ja selviytymiskyvyn parantaminen kyseisten uhkien varalta. Tässä raportissa keskitytään turvallisuudenhallintaan, rajaturvallisuuteen ja muuttoliikkeen hallintaan liittyvien tietojärjestelmien yhteentoimivuuteen tähtäävään työhön, jonka tavoitteena on tehdä EU:n tiedonhallinnasta entistä tehokkaampaa ja vaikuttavampaa tietosuojavaatimuksia noudattaen, jotta ulkorajoja voidaan suojata yhä paremmin ja lisätä sisäistä turvallisuutta. Tämä hyödyttää kaikkia kansalaisia. Lisäksi tässä raportissa annetaan tilannekatsaus keskeisissä säädöksissä ja muissa kuin lainsäädäntöasioissa saavutetusta edistyksestä. Hiljattain tehty maailmanlaajuinen kyberhyökkäys, jossa käytettiin kiristyshaittaohjelmia tuhansien tietokonejärjestelmien lukitsemiseen, on entisestään korostanut kiireellistä tarvetta tehostaa EU:n kykyä kestää kyberhyökkäyksiä ja turvallisuuteen liittyviä toimia, kun otetaan huomioon, että järjestäytynyt kyberrikollisuus kasvaa nopeasti. Näin on todettu myös tuoreimmassa raportissa, jossa käsitellään edistymistä kohti turvallisuusunionia. Tätä on painotettu myös Europolin vakavien ja järjestäytyneeseen rikollisuuteen kuuluvien uhkien arvioinnissa. Komissio tehostaa kyberturvallisuuteen liittyvää työtään etenkin vuonna 2013 hyväksytyn kyberturvallisuusstrategian tarkistuksen osalta, kuten digitaalisten sisämarkkinoiden strategian väliarvioinnissa on ilmoitettu, jotta näihin uhkiin voidaan vastata oikea-aikaisesti ja tehokkaasti. Puheenjohtaja Jean-Claude Junckerin syyskuussa 2016 pitämässä puheessa unionin tilasta ja joulukuussa 2016 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä korostettiin, että on poistettava tiedonhallinnan nykyiset puutteet ja parannettava nykyisten tietojärjestelmien yhteentoimivuutta. Viimeaikaiset terrori-iskut ovat entisestään korostaneet, kuinka tärkeää on saada tietojärjestelmät nopeasti yhteentoimiviksi. Nykyiset katvealueet on poistettava, jotta terroristeiksi epäiltyjä ei voida rekisteröidä eri peitenimillä eri tietokantoihin, joita ei ole liitetty yhteen. Tässä raportissa esitellään komission lähestymistapa siihen, miten saavutetaan turvallisuuden hallinnan, rajaturvallisuuden ja muuttoliikkeen hallinnan tietojärjestelmien yhteentoimivuus vuoteen 2020 mennessä, jotta varmistetaan, että tarvittavat tiedot ovat rajavartijoiden, lainvalvontaviranomaisten, tullivirkamiesten, maahanmuuttoviranomaisten ja oikeusviranomaisten käytettävissä. Tämä on jatkoa komission huhtikuussa 2016 antamalle tiedonannolle, joka koskee vahvempia ja älykkäämpiä tietojärjestelmiä rajaturvallisuuden ja sisäisen turvallisuuden tueksi ja komission tämän tiedonannon nojalla perustaman tietojärjestelmiä ja niiden yhteentoimivuutta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän työlle. 1. Komission tiedonanto huhtikuussa 2016 ja tähän mennessä toteutetut toimet Huhtikuussa 2016 annetussa tiedonannossa, joka koski vahvempia ja älykkäämpiä tietojärjestelmiä rajaturvallisuuden ja sisäisen turvallisuuden tueksi, määritettiin joukko tietojärjestelmiin liittyviä rakenteellisia puutteita: ·nykyisten tietojärjestelmien puutteellinen toiminta ·EU:n tietoarkkitehtuurin aukot ·eri tavoin hallinnoiduista tietojärjestelmistä muodostuvan kokonaisuuden monimutkaisuus ja ·rajavalvontaa ja turvallisuutta koskevan tietoarkkitehtuurin hajanaisuus, sillä tiedot tallennetaan erikseen eri järjestelmiin, jotka eivät yleensä ole yhteydessä toisiinsa, mikä aiheuttaa katvealueita. Näiden puutteiden korjaamiseksi komissio ehdotti kolmeen alaan liittyviä toimia ja korosti, että komission työtä ohjaavat perusoikeuskirjassa esitetyt vaatimukset ja varsinkin henkilötietojen suojaa EU:ssa koskeva kattava kehys. Ensinnäkin komissio esitti eräitä vaihtoehtoja, joiden avulla nykyisiä tietojärjestelmiä voitaisiin käyttää mahdollisimman tehokkaasti, ja korosti, että jäsenvaltioiden on hyödynnettävä näitä järjestelmiä täysimääräisesti. Tämän perusteella komissio esitti joulukuussa 2016 säädösehdotuksia Schengenin tietojärjestelmän (SIS) tehostamisesta. Schengen-järjestelmä on onnistunein olemassa oleva työkalu rajavartijoiden, tullivirkamiesten, poliisien ja oikeusviranomaisten väliseen yhteistyöhön. Lisäksi komissio esitti toukokuussa 2016 säädösehdotuksen turvapaikanhakijoihin ja laittomaan maahanmuuttoon liittyvän Eurodac-tietokannan tehostamisesta. Sen tavoitteena on helpottaa palautuksia ja auttaa käsittelemään laitonta maahanmuuttoa. Tammikuussa 2016 komissio esitti säädösehdotuksen, jonka tavoitteena on helpottaa kolmansien maiden kansalaisten rikosrekisteritietojen vaihtoa EU:ssa parantamalla eurooppalaista rikosrekisteritietojärjestelmää (ECRISiä). Komission ilmoituksen ja lainsäätäjien kanssa käytyjen, tammikuussa 2016 tehtyä ehdotusta koskevien keskustelujen perusteella komissio esittää kesäkuussa 2017 täydentävän ehdotuksen siitä, miten tunnistetaan tuomitut kolmansien maiden kansalaiset ja miten määritetään, millä jäsenvaltioilla on heitä koskevia tietoja. Kesäkuussa 2017 komissio esittää myös säädösehdotuksen eu-LISA-järjestelmän laillisen toimivallan tarkistamisesta. Ehdotus sisältää myös keskitettyjen EU:n tietojärjestelmien yhteentoimivuuden kehittämiseen turvallisuuden hallinnan, rajaturvallisuuden ja muuttoliikkeen hallinnan alalla liittyvän tehtävän virastolle. Toiseksi komissio esitti eräitä vaihtoehtoja, joiden avulla voidaan kehittää uusia ja täydentäviä toimia EU:n tietohallinta-arkkitehtuurissa olevien puutteiden korjaamiseksi. Komissio määritti erityisesti merkittäviä tietopuutteita, jotka liittyvät Schengen-alueella liikkuviin kolmansien maiden kansalaisiin ja tämän saman ryhmän osalta viisumivaatimuksesta vapautettuihin kolmansien maiden kansalaisiin, jotka saapuvat EU:n alueelle maarajojen kautta. Tällä hetkellä kolmansien maiden kansalaisten ulkorajojen ylityksiä ei kirjata eikä viisumivaatimuksesta vapautetuista kolmansien maiden kansalaisista ole saatavana tietoa ennen heidän saapumistaan ulkoiselle maarajalle. Tämän perusteella komissio esitti säädösehdotuksia, jotka koskevat kahden uuden tietojärjestelmän perustamista näiden tärkeiden puutteiden korjaamiseksi. Huhtikuussa 2016 komissio teki ehdotuksen EU:n rajanylitystietojärjestelmän perustamisesta. Sen tavoitteena on nykyaikaistaa ulkorajojen valvontaa parantamalla valvonnan laatua ja tehokkuutta. Marraskuussa 2016 komissio ehdotti EU:n matkustustieto- ja lupajärjestelmän (ETIASin) perustamista. Siihen kerättäisiin tiedot kaikista niistä henkilöistä, jotka matkustavat viisumivapaasti Euroopan unioniin, jotta laittomaan muuttoliikkeeseen ja turvallisuuteen liittyvät tarkastukset voitaisiin tehdä etukäteen. Kolmas ala, jota tiedonannossa korostettiin, on tarve parantaa tietojärjestelmien yhteentoimivuutta. Tiedonannossa todettiin, että tietojärjestelmien yhteentoimivuuden toteuttaminen on mahdollista EU:n henkilötietojen suojaa koskevan uuden kattavan kehyksen sekä teknologian ja tietoturvallisuuden huomattavan kehityksen ansiosta. Sitä varten tarvitaan tietoihin pääsyä ja niiden käyttöä koskevat tiukat säännöt, jotka eivät saa heikentää käyttötarkoituksen rajoittamisen periaatetta nykyisestään. Tiedonannossa esitettiin neljä vaihtoehtoa yhteentoimivuuden toteuttamiselle: ·yhteinen hakuliittymä, jonka kautta voidaan tehdä hakuja useissa tietojärjestelmissä samanaikaisesti ja esittää yhdistetyt hakutulokset samassa näkymässä ·tietojärjestelmien yhteenliitettävyys, jonka ansiosta järjestelmä tekee automaattisesti haun toiseen järjestelmään tallennettujen tietojen perusteella ·yhteisen biometrisen tunnistuspalvelun perustaminen useiden eri tietojärjestelmien tueksi ja

·eri tietojärjestelmien yhteinen henkilötietovarasto, joka sisältää eri tietojärjestelmien alfanumeerista tietoa (myös yleisiä henkilötietoja, kuten nimen ja syntymäajan). Komissio aloitti keskustelun siitä, miten Euroopan unionin tietojärjestelmillä voitaisiin parantaa rajavalvontaa ja sisäistä turvallisuutta, ja perusti tietojärjestelmiä ja yhteentoimivuutta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän edistämään tätä työtä (ks. kohta II.3 jäljempänä). 2. Tietojärjestelmiin liittyvissä ensisijaisissa tavoitteissa tapahtunut edistys Rajavartijoilla, lainvalvontaviranomaisilla, maahanmuuttoviranomaisilla ja oikeusviranomaisilla on oltava tarkat ja kattavat tiedot käytettävissään, jotta he voivat tehdä työnsä. Sen vuoksi on tärkeää, että Euroopan parlamentti ja neuvosto edistävät tietojärjestelmiä koskevien ensisijaisten tavoitteiden toteutumista huhtikuussa 2016 annetun tiedonannon ensimmäisen toimintalohkon osalta. Edellä esitetyn mukaisesti tämä on keskeistä, jotta nykyisistä tietojärjestelmistä voidaan tehdä tehokkaampia rajavalvonnan ja turvallisuuden kannalta, ja myös merkittäviä tietopuutteita voidaan poistaa, kun perustetaan ulkorajan turvaamiseen tarvittavia uusia järjestelmiä. Pitkälle viedyin ehdotus on EU:n rajanylitystietojärjestelmä. Ehdotus on parhaillaan kolmikantaneuvottelujen vaiheessa, ja Eurooppa-neuvoston asettama tavoite niiden päättymisestä kesäkuussa 2017 näyttäisi toteutuvan. Tekniset neuvottelut Euroopan matkustustieto- ja lupajärjestelmän (ETIASin) edistämisestä jatkuvat, mutta kahden toimielimen on vielä saavutettava neuvottelukantansa. Neuvoston valtuutus on määrä antaa kesäkuussa 2017, kun taas Euroopan parlamentin kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta (LIBE) suunnittelee antavansa neuvotteluvaltuutuksen syyskuussa 2017. Euroopan unionin lainsäädännöllisiä prioriteetteja vuonna 2017 koskevassa yhteisessä julistuksessa tämä tavoite sovittiin käsiteltäväksi ensisijaisena, jotta se saadaan päätökseen ennen vuoden 2017 loppua. Komissio jatkaa lainsäätäjien tukemista tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Kaksi toimielintä käsittelee myös komission ehdotuksia Schengenin tietojärjestelmän (SIS:n) tehostamisesta. Näitä kolmea ehdotusta koskeva ensimmäinen neuvottelukierros neuvoston työryhmätasolla saadaan päätökseen Maltan puheenjohtajuuskaudella. Euroopan parlamentin esittelijän on määrä esitellä mietintöluonnos kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnalle (LIBE) kesäkuun 2017 loppuun mennessä. Eurodacin vahvistamista koskevan säädösehdotuksen osalta neuvosto hyväksyi osittaisen yleisen lähestymistavan joulukuussa 2016, ja Euroopan parlamentin kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta aikoo äänestää sen raportista toukokuussa 2017. Kolmikantaneuvottelujen olisi määrä alkaa heti sen jälkeen. 3. Tietojärjestelmiä ja niiden yhteentoimivuutta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän toiminta Komissio perusti kesäkuussa 2016 tietojärjestelmiä ja niiden yhteentoimivuutta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän. Ryhmän tehtävänä oli käsitellä tietojärjestelmien yhteentoimivuuden toteuttamista koskevaan neljään vaihtoehtoon liittyviä oikeudellisia, teknisiä ja operatiivisia näkökohtia sekä eri vaihtoehtojen tarpeellisuutta, teknistä toteutettavuutta ja oikeasuhteisuutta sekä niiden vaikutuksia tietosuojaan. Asiantuntijaryhmää pyydettiin myös määrittämään ja käsittelemään puutteita ja mahdollisia tiedoissa olevia aukkoja, jotka johtuvat tietojärjestelmien monimutkaisuudesta ja hajanaisuudesta. Ryhmä toi yhteen asiantuntijoita jäsenvaltioista ja Schengenin säännöstöön osallistuvista maista sekä EU-virastoista eu-LISA, Europol, Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto, Euroopan raja- ja merivartiovirasto ja Euroopan unionin perusoikeusvirasto. Täysjäseninä osallistuivat myös EU:n terrorismin torjunnan koordinaattori ja Euroopan tietosuojavaltuutettu. Tarkkailijoina osallistuivat Euroopan parlamentin kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan (LIBE) sihteeristö ja neuvoston pääsihteeristö. Komissio on tyytyväinen korkean tason asiantuntijaryhmän 11. toukokuuta 2017 päivättyyn loppuraporttiin. Asiantuntijaryhmä totesi, että on tarpeen jatkaa yhteentoimivuuteen liittyvien ja teknisesti toteuttamiskelpoisten seuraavan kolmen ratkaisun kehittämistä ja että niistä voidaan saada operatiivista hyötyä, minkä lisäksi ne voidaan perustaa tietosuojavaatimuksia noudattaen. ·eurooppalainen hakuportaali ·yhteinen biometrinen tunnistuspalvelu ja ·yhteinen henkilötietorekisteri. Asiantuntijaryhmän näkemyksen mukaan järjestelmien yhteenliittämisvaihtoehtoa olisi harkittava vain tapauskohtaisesti. Tästä on kyse esimerkiksi ehdotettujen EU:n rajanylitystietojärjestelmän ja viisumitietojärjestelmän yhteenliittämisessä. Komission EU:n rajanylitystietojärjestelmää koskevan ehdotuksen mukaan rajanylitystietojärjestelmä tekisi järjestelmällisesti ja automaattisesti haun viisumijärjestelmään tallennettujen tietojen perusteella ja tallentaisi pienen osan tiedoista (viisumitarran, maahantulokertojen lukumäärän, oleskeluajan). Näin EU:n rajanylitystietojärjestelmä voisi käsitellä viisuminhaltijoita koskevia tietoja asianmukaisesti tietojen minimointia ja yhtenäisyyttä koskevien vaatimusten mukaisesti. Asiantuntijaryhmä katsoi, että jos kolmessa muussa yhteentoimivuutta koskevassa ratkaisussa edistytään riittävästi, järjestelmien väliselle yhteenliitettävyydelle on vähemmän tarvetta pelkästään siitä syystä, että tiedonvaihtoa parannetaan. Asiantuntijaryhmän loppuraportissa tähdennettiin myös nykyisten tietojärjestelmien täysimääräisen käyttöönoton ja hyödyntämisen tärkeyttä. Siinä tarkasteltiin myös DNA-tietojen, sormenjälkitietojen ja ajoneuvojen rekisteröintitietojen vaihtoa varten kehitettyjä Prüm-puitteita ja suositeltiin toteutettavuustutkimusta, jotta päästään siirtymään kohti keskitettyä reitityskomponenttia ja mahdollisesti lisäämään uusia toimintoja. EU:n matkustajarekisteristä annetun direktiivin myötä perustetusta hajautetusta järjestelmästä asiantuntijaryhmä suositteli tehtäväksi toteutettavuustutkimuksen keskitetystä komponentista, jolla siirretään matkustajatietoja ja matkustajarekisterin tietoja. Se toimisi teknisenä tukityökaluna, joka helpottaisi yhteenliitettävyyttä lentoliikenteen harjoittajien järjestelmien kanssa. Ryhmä katsoi, että tämä lisäisi matkustajatietoyksikköjen tehokkuutta, kunhan jäsenvaltiot panevat EU:n matkustajarekisteristä annetun direktiivin täytäntöön. Komissio jatkaa keskittymistä nykyisten tietojärjestelmien täysimittaiseen käyttöönottoon. On hyvin tärkeää, että jäsenvaltiot hyödyntävät nykyisiä järjestelmiä ja niiden mahdollisuuksia täysimääräisesti. Komissio jatkaa myös kattavan tuen antamista täytäntöönpanosuunnitelmansa mukaisesti. Näin se auttaa varmistamaan, että kaikki jäsenvaltiot panevat EU:n matkustajarekisteristä annetun direktiivin täytäntöön toukokuuhun 2018 mennessä. Se tekee tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa, jotta Prüm-puitteiden täysimittainen käyttöönotto saadaan valmiiksi varsinkin niissä viidessä jäsenvaltiossa, joiden on vielä pantava Prümin päätökset täytäntöön. Asiantuntijaryhmän suositusten mukaisesti komissio selvittää keinoja lisätä näiden järjestelmien toimintaa ja tehokkuutta, kun jäsenvaltiot käyttävät niitä. Asiantuntijaryhmä havaitsi myös EU-kansalaisten ulkorajojen ylityksiin liittyvän tietopuutteen. Ryhmän loppuraportissa viitataan siihen, että hiljattain on otettu käyttöön järjestelmälliset, kaikkiin oleellisiin tietokantoihin perustuvat tarkastukset, jotka koskevat kaikkia niitä henkilöitä, joilla on unionin lain nojalla oikeus liikkua vapaasti, kun he poistuvat Schengen-alueelta ja palaavat sinne. Raportissa korostetaan, ettei näiden tarkastusten ajankohtaa ja paikkaa kirjata, ja todetaan, että tästä voitaisiin saada hyödyllistä tietoa lainvalvontaan. Sen vuoksi asiantuntijaryhmä suositteli, että kaikkien EU-kansalaisten ulkorajojen ylitysten järjestelmällisen tallentamisen oikeasuhteisuutta ja toteutettavuutta tutkittaisiin tarkemmin. Komissio toteaa, ettei asiantuntijaryhmän raportissa osoiteta kaikkien EU-kansalaisten ulkorajojen ylitysten tallentamisen tarpeellisuutta ja oikeasuhteisuutta. Mikäli esiin tulee uusia seikkoja, jotka osoittavat tallentamisen tarpeellisuuden ja oikeasuhteisuuden, komissio on valmis arvioimaan jatkotoimien tarpeen uudelleen. Sillä välin komissio tutkii asiantuntijaryhmän tähän liittyvää suositusta, jonka tavoitteena on pyrkiä kohti henkilöstä tehdyn kuulutuksen perusteella saatuun osumaan liittyvien tietojen tallentamista SIS-järjestelmään yhtenä keinona rekisteröidä niiden EU-kansalaisten matkustamista, joiden on havaittu mahdollisesti liittyvän terrorismiin tai muihin vakavan rikollisuuden muotoihin. Lisäksi asiantuntijaryhmä havaitsi pitkäaikaisiin viisumeihin, oleskelulupiin ja oleskelukortteihin liittyvän tietopuutteen. Se totesi, että jäsenvaltioilla on vain vähän keinoja tarkastaa näiden asiakirjojen voimassaolo tapauksissa, joissa niiden myöntäjä on toinen jäsenvaltio. Ryhmä ehdotti, että tämän perusteella voitaisiin selvittää mahdollisuutta perustaa keskitetty EU-rekisteri, joka sisältäisi tietoa pitkäaikaisista viisumeista, oleskeluluvista ja oleskelukorteista. Komissio arvioi tällaisen rekisterin tarpeen sekä sen välttämättömyyden, teknisen toteutettavuuden ja oikeasuhteisuuden. Asiantuntijaryhmän raportissa todetaan, että tulliviranomaiset ovat keskeisessä asemassa monen viraston välisessä yhteistyössä ulkorajoilla. Sen vuoksi komissio jatkaa tullijärjestelmien yhteentoimivuuteen liittyvien teknisten, operatiivisten ja oikeudellisten näkökohtien selvittämistä. 1. Komission tavoite: tietojärjestelmien yhteentoimivuus vuoteen 2020 mennessä

Tärkein tavoite on varmistaa, että rajavartijoilla, lainvalvontaviranomaisilla, maahanmuuttoviranomaisilla ja oikeusviranomaisilla on tarvittavat tiedot käytettävissään, jotta he voivat suojata ulkorajoja paremmin ja parantaa sisäistä turvallisuutta kaikkien kansalaisten hyödyksi. Tämän vuoksi ensimmäinen vaihe on saada erilaiset tämän alan tietojärjestelmät toimimaan tehokkaasti ja jo käsittelyssä olevat säädösehdotukset nopeasti hyväksyttyä. Huhtikuussa 2016 annetun tiedonannon ja asiantuntijaryhmän havainnoista ja suosituksista saadun vahvistuksen mukaisesti komissio kehittää rajoja ja turvallisuutta koskevien tietojen hallintaan uuden lähestymistavan, jossa kaikki keskitetyt turvallisuuden hallinnan, rajaturvallisuuden ja muuttoliikkeen hallinnan tietojärjestelmät EU:ssa ovat yhteentoimivia ja jossa perusoikeuksia kunnioitetaan täysimääräisesti, jotta ·järjestelmistä voidaan hakea tietoa samanaikaisesti käyttämällä eurooppalaista hakuportaalia, jonka yhteydessä noudatetaan käyttötarkoituksen rajoittamisen periaatetta ja käyttöoikeuksia koskevia sääntöjä täysimääräisesti, kun tavoitteena on hyödyntää nykyisiä tietojärjestelmiä aiempaa paremmin, ja lainvalvontatarkoituksissa tapahtuvaa pääsyä tietojärjestelmiin koskevia sääntöjä mahdollisesti yksinkertaistetaan; ·järjestelmät käyttävät yhteistä biometrista tunnistuspalvelua hakujen tekemisessä eri tietojärjestelmiin, joissa on biometrisiä tietoja; esimerkiksi lipulla (osuma / ei osumaa) voitaisiin osoittaa, onko haettuja biometrisiä tietoja löytynyt toisesta järjestelmästä; ·järjestelmillä on yhteinen henkilötietorekisteri, joka sisältää alfanumeerisia henkilötietoja, ja sen avulla voidaan havaita, onko henkilölle rekisteröity useita henkilötietoja eri tietokannoissa. Uuden lähestymistavan avulla on varmistettava, että järjestelmät noudattavat omia tietosuojamääräyksiään. Toimivaltaisten viranomaisten käyttöoikeuksille on oltava omat sääntönsä, jokaiselle tietoluokalle on oltava erilliset käyttötarkoituksen rajoittamista koskevat säännöt ja myös tietojen säilyttämiselle pitää olla omat sääntönsä. Tällainen yhteentoimivuuteen perustuva lähestymistapa ei johda kaikkien yksittäisten järjestelmien yhteenliitettävyyteen. Uusi lähestymistapa poistaa EU:n tietohallintoarkkitehtuurin nykyiset heikkoudet ja havaitut katvealueet. eu-LISAlla on merkittävä tehtävä pyrittäessä kohti tietojärjestelmien yhteentoimivuutta. Tämä koskee myös meneillään olevaa ja tulevaa teknistä analyysia (ks. kohta III.2 jäljempää). Säädösehdotus, jonka komissio esittää kesäkuussa 2016, vahvistaa eu-LISAn toimivaltuuksia ja mahdollistaa sen, että se voi varmistaa uuden lähestymistavan toteuttamisen. Komissio pitää Euroopan tietosuojavaltuutetun ja perusoikeusviraston edelleen mukana yhteentoimivuutta koskevassa työssä. Tietojen laadukkuuden varmistaminen on olennaista, jotta tietojärjestelmät voivat toimia tehokkaasti. Yhteentoimivuus on mielekästä vain, jos tietojärjestelmiin syötetään tarkkoja ja täydellisiä tietoja. Komissio on jo määrittänyt tietojen laadun seikaksi, joka edellyttää lisätoimia EU:lta. Koska asia on kiireellinen ja liittyy eu-LISAan, komissio toteuttaa asiantuntijaryhmän antamat suositukset EU:n tietojärjestelmissä olevien tietojen laadun parantamiseksi. Komissio vie eteenpäin asiantuntijaryhmän suosituksia automaattisesta laadunvalvonnasta, ”tietovarastosta”, jolla pystyttäisiin analysoimaan tietyistä tietojärjestelmistä otettuja anonymisoituja tietoja tilastointia ja raportointia varten, sekä tietojen laatua koskevista koulutusmoduuleista niille työntekijöille, jotka vastaavat tietojen syöttämisestä järjestelmiin kansallisella tasolla. eu-LISAn tärkeä rooli keskitettyjen EU:n tietojärjestelmien tietojen laadukkuuden varmistamisessa otetaan myös huomion tulevassa säädösehdotuksessa. Yhteentoimivuus edellyttää teknistä vuorovaikutusta nykyisten tietojärjestelmien välillä. Tämän vuorovaikutuksen helpottaminen on standardiviestimuotoon (Universal Message Format, UMF) liittyvän työn tavoite EU:n tasolla. Komissio ja eu-LISA vievät eteenpäin asiantuntijaryhmän suositusta standardiviestimuodon parantamisesta nyt meneillään olevan työn mukaisesti. Tavoitteena on varmistaa, että viestimuodon kehittäminen otetaan huomioon EU:n keskitetyissä tietojärjestelmissä. 2. Tietojärjestelmien yhteentoimivuuden saavuttaminen vuoteen 2020 mennessä – etenemistapa Tietojärjestelmiin liittyviä ensisijaisia tavoitteita koskevan työn lisäksi komissio pyytää Euroopan parlamenttia ja neuvostoa järjestämään yhteisen keskustelun yhteentoimivuutta koskevasta etenemistavasta tiedonannossa esitetyn mukaisesti. Tätä varten komissio esittelee tähän liittyviä ideoita ja keskustelee niistä Euroopan parlamentin kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan (LIBE) kanssa 29. toukokuuta 2017 ja jäsenvaltioiden kanssa oikeus- ja sisäasioiden neuvostossa 8. kesäkuuta 2017. Näiden keskustelujen perusteella kolmen toimielimen olisi pidettävä teknisen tason kolmikantakokoukset syksyllä 2017, jotta voitaisiin keskustella siitä, miten yhteentoimivuuden osalta edetään tiedonannossa esitetyn mukaisesti. Kokouksissa olisi käsiteltävä myös rajavalvontaan ja turvallisuuteen liittyviä operatiivisia tarpeita sekä sitä, miten varmistetaan oikeasuhteisuus ja perusoikeuksien täysimääräinen noudattaminen. Tavoitteena on päästä mahdollisimman pian, viimeistään ennen vuoden 2017 loppua, yhteisymmärrykseen etenemistavasta ja tarvittavista vaiheista, joiden avulla saavutetaan tietojärjestelmien yhteentoimivuus vuoteen 2020 mennessä. Kolmen toimielimen yhteisen keskustelun lisäksi – sen tulosta ennakoimatta – komissio ja eu-LISA jatkavat tarkemman teknisen analyysin tekemistä yhteentoimivuudelle määritetyistä ratkaisuista vuoden 2017 aikana. Se toteutetaan teknisten tutkimusten ja ratkaisujen toimivuuden osoittamisen avulla. Komissio pitää Euroopan parlamenttia ja neuvostoa säännöllisesti ajan tasalla tämän teknisen analyysin edistymisestä. Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa käytävää mielipiteenvaihtoa sekä tietojärjestelmiä koskevan meneillään olevan lainsäädäntötyön ja tarkemman teknisen analyysin tuloksia hyödyntäen komissio työskentelee tiiviisti voidakseen esittää mahdollisimman pian yhteentoimivuutta koskevan säädösehdotuksen. Paremman sääntelyn periaatteiden mukaisesti säädösehdotuksen valmistelu sisältää julkisen kuulemisen ja vaikutusten arvioinnin, joka koskee myös perusoikeuksia ja etenkin oikeutta henkilötietojen suojeluun. Yhteentoimivuutta koskevan säädösehdotuksen ohella komissio esittää myös säädösehdotuksen viisumitietojärjestelmää koskevan oikeusperustan tarkistamisesta lokakuussa 2016 esitetyn arviointiraportin perusteella. Viisumitietojärjestelmä on yksi keskitetyistä tietojärjestelmistä, jonka olisi oltava osa rajavalvontaa ja turvallisuutta koskevien tietojen hallinnan uutta lähestymistapaa. Kolmen toimielimen välinen yhteinen keskustelu etenemistavasta, jolla saavutetaan yhteentoimivuus vuoteen 2020 mennessä, ei saa viivästyttää tietojärjestelmiä koskeviin säädösehdotuksiin liittyviä neuvotteluja, joita lainsäätäjät käyvät parhaillaan. Useimmat näistä ehdotuksista on määritetty yhteisessä julistuksessa kiireellisiksi ja keskeisiksi prioriteeteiksi, ja ne kaikki koskevat merkittäviä tietopuutteita, jotka edellyttävät välitöntä toimintaa. Tämä on myös asiantuntijaryhmän suositusten mukaista. Kolmansien maiden kansalaisia koskevaan eurooppalaiseen rikosrekisteritietojärjestelmään (ECRISiin) liittyvä täydentävä ehdotus, jonka komissio esittää kesäkuussa 2017, on myös täysin yhteensopiva asiantuntijaryhmän yhteentoimivuudesta antamien suositusten ja tässä tiedonannossa määritetyn lähestymistavan kanssa. Jotta uusi lähestymistapa voidaan toteuttaa hallittavasti, on tärkeää, että kaikkien asiaan liittyvien tietojärjestelmien oikeusperustat ovat vakaat. Tämän vuoksi nyt käsiteltävänä olevat säädösehdotukset on hyväksyttävä ensin. 1. Lainsäädäntöaloitteet Uutta Europol-asetusta ryhdyttiin soveltamaan 1. toukokuuta 2017. Se on Europolille käännekohta, ja sen myötä otetaan käyttöön joukko uusia elementtejä, joiden avulla EU:n lainvalvontaviranomaisesta voi tulla todellinen vakavaa rajatylittävää rikollisuutta ja terrorismia koskevan tiedonvaihdon EU-keskus. Europolilla on käytettävissään kaikki välineet, joiden avulla siitä voi tulla entistä vaikuttavampi, tehokkaampi ja vastuullisempi. Varsinkin tietojenkäsittelyn muuttuneet puitteet parantavat viraston valmiutta laatia rikoksia koskevia analyyseja, jotka palvelevat jäsenvaltioita. Entistä järeämpi tietosuojajärjestelmä puolestaan varmistaa, että tietosuojaa valvotaan riippumattomasti ja tehokkaasti. Europolin toimintaa valvovat edelleen Euroopan parlamentti ja jäsenvaltioiden parlamentit, kuten sopimus edellyttää. Tämä lisää viraston avoimuutta ja legitiimiyttä kansalaisten keskuudessa. Jotta voidaan minimoida kielteiset vaikutukset, jotka ovat seurausta siitä, että Tanska jättää Europolin Tanskassa 3. joulukuuta 2016 pidetyn kansanäänestyksen tulosten perusteella, Europol ja Tanska allekirjoittivat operatiivisen yhteistyösopimuksen 30. huhtikuuta 2017. Kuten puheenjohtaja Junckerin, neuvoston puheenjohtaja Tuskin ja Tanskan pääministeri Rasmussenin 15. joulukuuta 2016 annetussa yhteisessä julistuksessa on sovittu, sopimuksessa määrätään operatiivisista erikoisjärjestelyistä, joilla mahdollistetaan riittävän tasoinen operatiivinen yhteistyö Tanskan ja Europolin välillä. Tämä koskee myös operatiivisten tietojen vaihtoa ja yhteyshenkilöiden välistä tiedonvaihtoa riittäviä turvatoimia soveltaen. Vaikka tämä sopimus ei korvaa Tanskan täysjäsenyyttä Europolissa (esimerkiksi Europolien tietovarastojen käyttöoikeutta tai täysjäsenyyttä Europolin hallintoelimissä), Tanska on hyväksynyt unionin tuomioistuimen toimivallan ja Euroopan tietosuojavaltuutetun toimivallan, ja se on saattanut oleelliset EU:n tietosuojasäännöt osaksi Tanskan lainsäädäntöä. Yhteisessä julistuksessa todetun mukaisesti näiden järjestelyjen ehtona on Tanskan jäsenyyden jatkuminen EU:ssa ja Schengen-alueella.