Neuvoston 21 päivänä joulukuuta 1998 vahvistama YHTEINEN KANTA (EY) N:o 6/1999 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../1999/EY tekemiseksi yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman toisesta vaiheesta



Virallinen lehti nro C 049 , 22/02/1999 s. 0042



Neuvoston 21 päivänä joulukuuta 1998 vahvistama YHTEINEN KANTA (EY) N:o 6/1999 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o . . ./1999/EY tekemiseksi yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman toisesta vaiheesta (1999/C 49/04 EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 126 ja 127 artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen (1), ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2), ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3), noudattavat perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrättyä menettelyä (4) sekä katsovat, että 1) Euroopan yhteisön perustamisopimuksen mukaan yhteisö pyrkii muun muassa myötävaikuttamaan korkealaatuisen koulutuksen kehittämiseen; tämän ohjelman mukaisilla toimenpiteillä olisi edistettävä koulutuksen eurooppalaista ulottuvuutta ja myötävaikutettava laadukkaan koulutuksen kehittämiseen elinikäisen oppimisen edistämiseksi, 2) Euroopan parlamentti ja neuvosto perustivat yhteisön Sokrates-toimintaohjelman päätöksellään N:o 819/95/EY (5), 3) Luxemburgissa 20 ja 21 päivänä marraskuuta 1997 järjestetyssä työllisyyttä käsitelleessä ylimääräisessä Eurooppa-neuvostossa tunnustettiin, että elinikäinen oppiminen voi merkittävästi myötävaikuttaa jäsenvaltioiden työllisyyspolitikkaan työllistyvyyden, sopeutumiskyvyn, yrittäjyyskulttuurin ja tasa-arvoisten mahdollisuuksien edistämiseksi, 4) komissio määritteli tiedonannossaan "Tietojen ja taitojen Eurooppaan" suuntaviivat sellaisen avoimen ja dynaamisen eurooppalaisen koulutusalueen kehittämiselle, jossa elinikäisen koulutuksen tavoite voitaisiin saavuttaa, 5) komissio määritteli tiedonannossaan "Opettaminen ja oppiminen; kohti oppivaa yhteiskuntaa" että oppivan yhteiskunnan aikaansaamiseksi on edistettävä uuden tiedon hankintaa ja tätä varten kannustettava ihmisiä käyttämään kaikki oppimistilaisuudet; vihreässä kirjassaan "Koulutus - Ammattikoulutus - Tutkimus: Kansainvälisen liikkuvuuden esteet" komissio korostaa etuja, joita liikkuvuus tuo ihmisille ja Euroopan unionin kilpailukyvylle, 6) komission tavoitteena on Euroopan parlamentin toivomuksen mukaisesti, että Comenius-toiminnan puitteissa saavutetaan koulujen osalta ja Erasmus-toiminnan puitteissa opiskelijoiden liikkuvuuden osalta saavutetaan 10 prosentin osallistumisaste, 7) on tarpeen edistää aktiivista kansalaisuutta ja voimistaa kaikenlaisen syrjäytymisen, myös rasismin ja muukalaisvihan vastaisia toimia; olisi kiinnitettävä erityistä huomiota tasa-arvon sekä ja naisten ja miesten tasa-arvoisten mahdollisuuksien edistämiseen; erityistä huomiota olisi kiinnitettävä henkilöihin, joilla on erityistarpeita, 8) Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat nuorisoa koskevalla päätöksellään N:o . . ./1999/EY (6) ja neuvosto ammatillista koulutusta koskevalla päätöksellään N:o . . ./1999/EY (7) perustaneet yhteisön ammatillista koulutusta koskevat toimintaohjelmat, jotka yhdessä Sokrates-ohjelman kanssa myötävaikuttavat tietojen ja taitojen Euroopan edistämiseen, 9) yhteisön toimien lisäarvon kohottamiseksi on tarpeen että komissio yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa varmistaisi kaikilla tasoilla tämän päätöksen puitteissa toteutettavien toimien yhdenmukaisuuden ja täydentävyyden suhteessa yhteisön muihin asianomaisiin politiikkoihin, välineisiin ja toimiin, 10) on tarpeen ottaa huomioon mahdollisuus toteuttaa yhteisiä toimia Sokrates-ohjelman ja muiden yhteisön koulutukseen liittyvien ohjelmien tai toimien kanssa, mukaan lukien kansainväliseen yhteistyöhön liittyvät toimet, ja tällä tavoin edistää synergiaa ja lisätä yhteisön toiminnan lisäarvoa, 11) Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa (ETA-sopimus) määrätään yhteistyön laajentamisesta koulutuksen, ammatillisen koulutuksen ja nuorisoasioiden aloilla toisaalta Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ja toisaalta Euroopan talousalueeseen kuuluvien Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) valtioiden (EFTA-/ETA-valtioiden) välillä, 12) olisi säädettävä assosioituneiden Keski- ja ltä-Euroopan maiden (KIE-maat) mahdollisuudesta osallistua tähän ohjelmaan Eurooppa-sopimuksissa, niiden lisäpöytäkirjoissa, ja asianomaisten assosiaationeuvostojen päätöksissä vahvistettujen edellytysten mukaisesti, Kyproksen mahdollisuudesta osallistua EFTA/ETA-valtioihin sovellettavien edellytysten mukaisesti lisämäärärahojen perusteella kyseisen maan kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti, sekä Maltan ja Turkin mahdollisuuksista osallistua perussopimuksen mukaisesti lisämäärärahojen perusteella, 13) komission ja jäsenvaltioiden olisi yhteistyössä säännöllisesti seurattava ja arvioitava tämän ohjelman toteuttamista, jotta sitä voidaan tarvittaessa mukauttaa, erityisesti toimenpiteiden toteutuksen tärkeysjärjestystä muuttamalla; arvioinnin olisi käsitettävä myös riippumattomien ja puolueettomien arviointielinten suorittama ulkoinen arviointi, 14) perustamissopimuksen 3 b artiklassa määriteltyjen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti, koska jäsenvaltiot eivät voi toteuttaa riittävällä tavalla korkealaatuisen koulutuksen edistämistä koskevia suunnitellun toiminnan tavoitteita muun muassa toiminnan edellyttämien monenkeskisten kumppanuuksien, monenkeskisen liikkuvuuden ja yhteisön laajuisen tietojen vaihdon vuoksi, ne voidaan toteuttaa paremmin yhteisön tasolla yhteisön toimien ja toimenpiteiden valtioiden rajat ylittävän luonteen vuoksi; tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi, 15) eurooppalaisen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmän (ECTS/EOAS) tehostaminen on lähtökohta sen varmistamiseksi, että saavutetaan kaikki liikkuvuuden tavoitteet; ohjelmaan osallistuvia korkeakouluja on kannustettava käyttämään ECTS/EOAS-järjestelmää mahdollisimman kattavasti, 16) tässä päätöksessä vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, jotka 6 päivänä maaliskuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission julistuksen (8) 1 kohdan mukaisesti muodostavat ensisijaisen ohjeen budjettivallan käyttäjälle vuosittaisessa talousarviomenettelyssä, ja 17) Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat sopineet 20 päivänä joulukuuta 1994 yhteistoimintatavasta perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti annettavien säädösten täytäntöönpanomenettelyssä (9), OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: 1 artikla Ohjelman perustaminen 1. Tällä päätöksellä perustetaan yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman toinen vaihe, jäljempänä `tämä ohjelma`. 2. Tämä ohjelma toteutetaan 1 päivänä tammikuuta 2000 alkavana ja 31 päivänä joulukuuta 2006 päättyvänä aikana. 3. Tällä ohjelmalla edistetään tietojen ja taitojen Euroopan luomista kehittämällä eurooppalaista koulutusyhteistyön aluetta siten, että edistetään elinikäistä oppimista muodollisen koulutusjärjestelmän puitteissa ja sen ulkopuolella. Sillä tuetaan sellaisten tietojen, taitojen ja osaamisen hankkimista, jotka edistävät aktiivista kansalaisuutta ja työllistettävyyttä. 4. Tällä ohjelmalla tuetaan ja täydennetään jäsenvaltioiden omalla alueellaan toteuttamaa toimintaa pitäen täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmien järjestämisestä sekä niiden kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta. 2 artikla Ohjelman tavoitteet Myötävaikuttaakseen korkealaatuisen koulutuksen kehittämiseen ja elinikäisen oppimisen edistämiseksi, pitäen täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta, ohjelmalla on seuraavat tavoitteet: a) vahvistetaan eurooppalaista ulottuvuutta koulutuksen kaikilla tasoilla ja helpotetaan laajoja, valtioiden rajat ylittäviä mahdollisuuksia käyttää eurooppalaista koulutustarjontaa, samalla kun edistetään yhtäläisiä mahdollisuuksia kaikilla koulutusaloilla; b) edistetään Euroopan unionin kielten, erityisesti vähemmän käytettyjen ja vähemmän opetettujen kielten määrällistä ja laadullista osaamista, jotta se johtaisi Euroopan unionin kansojen keskinäisen yhteisymmärryksen ja solidaarisuuden lisääntymiseen ja edistäisi koulutuksen kulttuurienvälistä ulottuvuutta, c) edistetään yhteistyötä ja liikkuvuutta koulutusalalla, erityisesti: - kannustamalla oppilaitosten välistä vaihtoa; - edistämällä avointa opetusta ja etäopetusta; - edistämällä tutkintojen ja opintojaksojen tunnistamisen kehittämistä; - kehittämällä tietojenvaihtoa ja edesautetaan edellä mainitun yhteistyön esteiden poistamista; d) edistetään opetusmenetelmien ja materiaalien kehittämiseen liittyvää innovaatiotoimintaa, mukaan lukien tarvittaessa uusien teknologioiden käyttö, sekä tutkitaan kysymyksiä, joilla on yhteistä poliittista merkitystä koulutuksen kannalta. 3 artikla Yhteisön toimet 1. Edellä 2 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin pyritään seuraavien toimien avulla, joiden sisältö ja joiden soveltamismenettelyt esitetään liitteessä: >TAULUKON PAIKKA> 2. Nämä toimet toteutetaan seuraavassa luetelluin, valtioiden rajat ylittävin toimenpitein, joita on mahdollisuus yhdistellä: a) henkilöiden valtioiden rajat ylittävän liikkuvuuden tukeminen koulutusalalla Euroopassa; b) tieto- ja viestintätekniikan käytön tukeminen koulutusalalla; c) sellaisten valtioiden rajat ylittävien yhteistyöverkkojen kehittämisen tukeminen, jotka edistävät kokemusten ja hyvien toimintatapojen vaihtoa; d) kielitaidon ja erilaisten kulttuurien tuntemuksen edistäminen; e) valtioiden rajat ylittäviin yhteistyökumppanuuksiin perustuvien mallihankkeiden tukeminen, joilla kehitetään innovaatioita ja laatua koulutus- ja opetusalalla; f) yhteisönlaajuisen viiteaineiston jatkuva kehittäminen tukemalla - kansallisten koulutuspolitiikkojen seurantaa ja analyysiä, - hyvien toimintatapojen sekä innovaatioiden seurantaa ja levitystä, - laajaa tietojenvaihtoa. 4 artikla Ohjelman kohderyhmät 1. Tämän päätöksen liitteessä yksilöityjen soveltamista koskevien ehtojen ja järjestelyjen mukaisesti ohjelman kohderyhmiä ovat: a) oppilaat, opiskelijat ja muut oppijat; b) varsinainen opetushenkilöstö; c) kunkin jäsenvaltion määrittelemät kaikentyyppiset oppilaitokset; d) koulutusjärjestelmistä ja -politiikasta jäsenvaltioiden paikallisella, alueellisella tai kansallisella tasolla vastaavat henkilöt ja elimet. 2. Soveltuviin ohjelman toimiin voivat osallistua oppilaitosten kanssa yhteistyötä tekevät julkiset tai yksityiset elimet, erityisesti; - paikalliset ja alueelliset elimet ja järjestöt; - koulutusalalla toimivat yhdistykset, mukaan lukien opiskelija-, oppilas-, opettaja- ja vanhempainyhdistykset; - yritykset, yritysryhmittymät, toimialajärjestöt ja kauppa- ja teollisuuskamarit; - työmarkkinaosapuolet; - tutkimuskeskukset ja -laitokset. 5 artikla Ohjelman toteuttaminen ja yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa 1. Komissio - varmistaa tässä ohjelmassa tarkoitettujen yhteisön toimien toteuttamisen liitteen mukaisesti; - kuulee Euroopan tasolla toimivia opetusalan työmarkkinaosapuolia ja asianomaisia järjestöjä ja antaa tiedon niiden kannanotoista 7 artiklassa tarkoitetulle komitealle. 2. Jäsenvaltioiden on - toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen ohjelman tehokkaan toteuttamisen jäsenvaltioiden tasolla siten, että kaikki koulutusalaan liittyvät osapuolet osallistuvat ohjelmaan kussakin maassa vallitsevan käytännön mukaisesti; - perustettava tarkoituksenmukainen rakenne, jotta ohjelman toimien toteutusta voidaan hallinnoida koordinoidusti kansallisella tasolla (Sokrates-ohjelman kansalliset toimistot); - pyrittävä toteuttamaan toimenpiteitä, joita ne pitävät aiheellisina tähän ohjelmaan osallistumista vaikeuttavien oikeudellisten ja hallinnollisten esteiden poistamiseksi; - toteutettava tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että mahdolliset yhteisvaikutukset muiden yhteisön ohjelmien kanssa toteutuvat jäsenvaltioiden tasolla. 3. Komissio varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa - edellisen koulutusalan ohjelman (päätöksellä 819/95/EY perustettu Sokrates-ohjelma) puitteissa toteutettujen toimien ja tämän ohjelman mukaisesti toteutettavien toimien välisen yhteensovittamisen; - koulutusalan Sokrates-ohjelman ensimmäisen vaiheen puitteissa toteutettujen toimien ja tämän ohjelman mukaisesti toteutettavien toimien tulosten levittämisen; - ohjelmaan liittyvistä toimista tiedottamisen, niitä koskevan julkisuuden ja jatkotoimet tarkoituksenmukaisella tavalla. 6 artikla Yhteistoimet Osana tietojen ja taitojen Euroopan luomista voidaan tähän ohjelmaan sisältyvät toimenpiteet toteuttaa 7 artiklassa säädettyjä menettelyjä noudattaen yhteistoimina siihen liittyvien yhteisön ohjelmien ja toimien, erityisesti Leonardo da Vinci- ja Nuoriso-ohjelmien, sekä tutkimusta ja kehitystoimintaa sekä uusia tekniikoita koskevien yhteisön ohjelmien kanssa. 7 artikla Komitea 1. Komissiota avustaa komitea, jossa on kaksi edustajaa kustakin jäsenvaltiosta ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. 2. Komiteaa avustaa kaksi alakomiteaa, joista toinen avustaa kouluopetukseen ja toinen korkea-asteen koulutukseen liittyvissä asioissa. Alakomiteoissa on kaksi edustajaa kustakin jäsenvaltiosta. Komissio huolehtii komitean ja alakomiteoiden toiminnan yhteensovittamisesta. Erityiskysymyksiä voidaan osoittaa alakomiteoihin lopullista päätöstä varten. Komitea voi myös perustaa työryhmiä käsittelemään tiettyjä erityiskysymyksiä kuten tointa 3 (Grundtvig) ja tointa 7 (yhteistoimet) varten. 3. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä seuraavissa asioissa: a) vuotuinen työohjelma mukaan lukien ensisijaiset alat, yhteistoimien aiheet sekä valintaperusteiden ja -menettelyjen valinta; b) yhteisön myöntämä rahoitustuki (määrät, kesto ja saajat) ja yleiset suuntaviivat ohjelman toteutusta varten; c) vuotuinen talousarvio ja varojen jakautuminen ohjelman eri toimien kesken; d) perusteet, joiden mukaisesti hajautettuihin toimiin tarkoitetut varat jaetaan jäsenvaltioiden kesken; e) ohjelman seuranta- ja arviointimenettelyt sekä tulosten levittämiseen ja siirtämiseen liittyvät järjestelyt; f) hankevalintaa koskevat komission ehdotukset, mukaan lukien toimeen 7 (yhteistoimet) sisältyvät hankkeet). 4. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. 5. a) Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi. b) Jos toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle. Siinä tapauksessa noudatetaan seuraavaa: - komissio lykkää päättämiensä toimenpiteiden soveltamista kahdella kuukaudella ilmoituksen tekopäivästä; - neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin edellisessä luetelmakohdassa tarkoitetun ajan kuluessa. 6. Komissio voi kuulla komiteaa kaikissa tämän ohjelman toteuttamista koskevissa aiheellisissa kysymyksissä. Tällöin komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan. Komission on mahdollisimman suurelta osin otettava huomioon komitean lausunto. Sen on ilmoitettava komitealle, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. 7. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. 8. Komitea on säännöllisessä ja järjestelmällisessä yhteistyössä yhteisön ammatillista koulutusta koskevassa Leonardo da Vinci -toimintaohjelmassa asetetun komitean ja yhteisön Nuoriso-toimintaohjelmassa asetetun komitean kanssa. 9. Tämän ohjelman ja 9 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden yhdenmukaisuuden varmistamiseksi komissio ilmoittaa komitealle säännöllisesti yhteisön aloitteista koulutuksen ja nuorisotoimen aloilla, kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävä yhteistyö mukaan luettuna. 8 artikla Rahoitus 1. Tämän ohjelman toteuttamiseen tarvittavat rahoituspuitteet 1 artiklassa tarkoitetulle kaudelle vahvistetaan 1 550 miljoonaksi euroksi. 2. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat rahoitusnäkymien rajoissa. 9 artikla Yhdenmukaisuus ja täydentävyys 1. Komissio varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, että tämä ohjelma ja yhteisön muut asianomaiset politiikat, välineet ja toimet ovat keskenään yhdenmukaisia ja toisiaan täydentäviä. Ohjelmalla tuetaan tasa-arvoa, naisten ja miesten tasa-arvoista mahdollisuuksia ja sosiaalisen integraation edistämistä koskevien yhteisön politiikkojen tavoitteiden toteuttamista. Komissio varmistaa, että tämän ohjelman ja kolmansien maiden ja toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa tehdyn yhteistyön puitteissa toteutettavien koulutusalan ohjelmien ja toimien välillä on tehokas yhteys. 2. Komissio ja jäsenvaltiot ottavat tämän ohjelman toimenpiteitä toteuttaessaan huomioon neuvoston hyväksymissä työllisyyden suuntaviivoissa määritellyt painopistealueet osana yhteensovitetun työllisyysstrategian toteutusta. 10 artikla EFTA/ETA-valtioiden, assosioituneiden Keski- ja ltä-Euroopan maiden (KIE-maat), Kyproksen, Maltan ja Turkin osallistuminen Tähän ohjelmaan voivat osallistua - EFTA/ETA-valtiot ETA-sopimuksessa määrättyjen edellytysten mukaisesti; - assosioituneet Keski- ja ltä-Euroopan maat (KIE-maat) niiden Eurooppa-sopimuksissa niiden lisäpöytäkirjoissa ja asianomaisten assosiaationeuvostojen päätöksissä vahvistettujen edellytysten mukaisesti; - Kypros, lisämäärärahojen perusteella ja samojen edellytysten mukaisesti, joita sovelletaan EFTA/ETA-valtioihin, kyseisen maan kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti; - Malta ja Turkki perustamissopimuksen mukaisesti lisämäärärahojen perusteella. 11 artikla Kansainvälinen yhteistyö Tämän ohjelman puitteissa sekä 7 artiklan 3, 4 ja 5 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti komissio voi tehdä yhteistyötä kolmansien maiden ja toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen, erityisesti Euroopan neuvoston kanssa. 12 artikla Seuranta ja arviointi 1. Komissio seuraa tätä ohjelmaa säännöllisesti yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Seuranta- ja arviointiprosessin tuloksia olisi käytettävä ohjelman toteuttamisessa. Seurantaan sisältyvät erityistoimet ja 3 kohdassa tarkoitetut selonteot. 2. Komissio arvioi tätä ohjelmaa säännöllisesti yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Arvioinnilla pyritään arvioimaan toteutettujen toimien tarkoituksenmukaisuutta, tehokkuutta ja vaikutuksia 2 artiklassa mainittuihin tavoitteisiin nähden. Siinä tarkastellaan myös ohjelman kokonaisvaikutusta. Arvioinnissa tarkastellaan myös tämän ohjelman ja yhteisön muiden asianomaisten politiikkojen, välineiden ja toimien yhdenmukaisuutta ja täydentävyyttä. Määräajoin suoritetaan riippumattomia, ulkopuolisia tämän ohjelman arviointeja sellaisten perusteiden mukaan, joista päätetään 7 artiklan 3, 4 ja 5 kohdassa säädettyjä menettelyjä noudattaen. 3. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle tämän ohjelman toteuttamista koskevat selonteot sekä ohjelman vaikutuksia koskevat selonteot viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2004 ja viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2007. 4. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: - väliselonteon tämän ohjelman toteutuksesta viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2005, - tiedonannon tämän ohjelman jatkumisesta viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2006, - loppuselonteon tämän ohjelman toteutuksesta viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2007. 13 artikla Voimaantulo Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tehty . . . Euroopan parlamentin puolesta Puhemies Neuvoston puolesta Puheenjohtaja (1) EYVL C 314, 31.10.1998, s. 5. (2) EYVL C 410, 30.12.1998, s. 2. (3) Lausunto annettu 19. marraskuuta 1998 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä (4) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 5. marraskuuta 1998 (EYVL C 359, 23.11.1998), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 21. joulukuuta 1998, ja Euroopan parlamentin päätös, tehty . . . (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). (5) EYVL L 87, 20.4.1995, s. 10, päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä N:o 576/98/EY (EYVL L 77, 14.3.1998, s. 1). (6) EYVL . . . (7) EYVL . . . (8) EYVL C 102, 4.4.1996, s. 4. (9) EYVL C 102, 4.4.1996, s. 1. LIITE I JOHDANTO JA YLEISET SÄÄNNÖKSET 1. Päätöksen 2 artiklassa tarkoitetut tavoitteet toteutetaan tässä liitteessä esitettyjen toimien avulla 3 artiklassa selostettujen yhteisön toimenpiteiden perusteella. 2. Aikataulua, hakemusten esittämisedellytyksiä ja tukikelpoisuus- ja valintaperusteita koskevat määräykset laaditaan päätöksen 7 artiklan 3, 4 ja 5 kohdan mukaisesti ja komissio julkaisee ne säännöllisin väliajoin Sokrates-ohjelman hakuoppaassa. Lisäksi julkaistaan lisäehdotuspyynnöt ja samalla täsmennetään ehdotusten jättämiselle asetetut määräajat. 3. Henkilöiden liikkuvuutta koskevissa toimissa on varmistettava riittävä kielivalmennus, jotta osallistujilla on tarvittavat taidot vastaanottavan oppilaitoksen opetuskielessä tai -kielissä. Lähettävissä ja vastaanottavissa laitoksissa olisi tehtävä tarvittavat organisatoriset järjestelyt sen varmistamiseksi, että kyseisestä liikkuvuutta koskevasta toiminnasta saadaan mahdollisimman suuri hyöty. 4. Yliopistojen ja korkeakoulujen koordinoimat hankkeet, olivatpa ne minkä toimen alaisia tahansa, olisi sisällytettävä toimen 2 mukaisiin "institutionaalisiin sopimuksiin". 5. Tukitoimenpiteitä voidaan toteuttaa erityisopetusta tarvitsevien henkilöiden mahdollisuuksien ja osallistumisen edistämiseksi. Kun siihen on aihetta, toteutetaan miesten ja naisten tasa-arvoisten mahdollisuuksien edistämiseen tähtääviä positiivisia toimia. Erityisesti edistetään hankkeita, joissa korostetaan kulttuurien välisiä näkökohtia tai edistetään vieraiden kielten, erityisesti yhteisön alueella vähemmän käytettyjen ja vähemmän opetettujen kielten taitoa. Ohjelman kaikissa toimissa kannustetaan kaikentyyppisen avoimen ja etäopiskelun edistämiseen sekä tieto- ja viestintätekniikoiden tarkoituksenmukaiseen käyttöön. Ohjelman kaikissa toimissa kiinnitetään erityistä huomiota tulosten levittämiseen. II YHTEISÖN TOIMET Tässä liitteessä esitellään toimien kaksi päätyyppiä: - ensimmäinen päätyyppi, toimet 1-3, jotka koskevat elinikäisen koulutuksen kolmea pääjaksoa (koulu, korkeakoulu ja muut) - toinen päätyyppi, toimet 4-8, jotka koskevat monialaisia toimenpiteitä sellaisilla aloilla kuten kielet, opetustarkoituksiin käytettävä tieto- ja viestintätekniikka, mukaan lukien erityisesti opetuksessa käytettävä multimedia, ja tietojen vaihto, sekä monialaisia näkökohtia, kuten innovaatiotoimintaa, tulosten levittämistä, yhteistoimia ja ohjelman arviointia. >TAULUKON PAIKKA> TOIMI 1: COMENIUS - KOULUOPETUS Comeniuksen tavoitteena on lisätä kouluopetuksen laatua ja vahvistaa sen eurooppalaista ulottuvuutta, erityisesti kannustamalla kouluja valtioiden rajat ylittävään yhteistyöhön, myötävaikuttamalla koulujen opetushenkilöstön ammatillisen kehityksen parantamiseen, ja edistää kielten oppimista ja kulttuurien välistä tietoisuutta. Toimi 1.1 Koulujen väliset kumppanuudet 1. Yhteisö kannustaa koulujen monenvälisten kumppanuuksien muodostamista. Tällaisiin kumppanuuksiin voivat osallistua myös muut asianomaiset elimet kuten opettajia kouluttavat laitokset, paikalliset toimielimet ja viranomaiset, yritykset tai kulttuurilaitokset sekä vanhempain-, oppilas- tai muut vastaavat järjestöt. 2. Yhteisön taloudellista tukea voidaan myöntää seuraaville hankkeille: a) hankkeet, joissa keskitytään osallistuvien koulujen yhteistä etua koskevaan yhteen tai useampaan alaan, kuten - oppilaiden osallistuminen hankkeiden valmisteluun ja toteuttamiseen, hankekohtainen liikkuvuus tarvittaessa mukaan lukien; - opettajien liikkuvuus hankkeen valmistelua ja seurantaa tai toisessa jäsenvaltiossa opettamista varten, mukaan lukien harjoittelujaksot yrityksissä; - oppimateriaalin laatiminen ja hyvien toimintatapojen vaihto; b) hankkeet, joiden tavoitteena on yhteisön virallisten kielten sekä iirin (yksi niistä kielistä, joilla Euroopan yhteisöjen perustamissopimus on laadittu) ja letzeburgischin (koko Luxemburgin alueella puhuttu kieli) kielten opetuksen ja opiskelun edistäminen. Nämä hankkeet voivat olla kahdenvälisiä erityisesti silloin kun niiden kohteena on vähemmän käytetty tai opetettu kieli, ja niihin olisi liityttävä edellä a kohdassa mainittujen toimien lisäksi oppilasvaihtoa; c) hankkeet, joiden tavoitteena on kulttuurien välisen tietoisuuden edistäminen ja erityisesti sellaiset hankkeet, joiden avulla voidaan torjua rasismia ja muukalaisvihaa tai jotka kohdistuvat siirtotyöläisten, romanien, kiertolaisten ja liikkuvien ammatinharjoittajien lasten erityistarpeisiin; d) hankkeet, jotka kohdistuvat erityisopetusta tarvitseviin oppilaisiin ja joissa kiinnitetään erityistä huomiota tällaisten oppilaiden integroimiseen yleisen kouluopetuksen piiriin. 3. Koulujen, jotka haluavat osallistua tähän toimeen, on toimitettava lyhyt yleiskatsaus niistä toimista, jotka ne aikovat toteuttaa tulevana kouluvuonna (Comenius-suunnitelma). Comenius-suunnitelman tulee luoda mahdollisuudet Sokrates-ohjelman kansallisille toimistoille ottaa huomioon kunkin koulun eurooppalaisten toimien yleinen kehittyminen tämän toimen mukaisissa valinnoissa. Toimi 1.2 Koulujen opetushenkilöstön perus- ja täydennyskoulutus 1. Yhteisö tukee koulujen varsinaisen opetushenkilöstön perus- tai täydennyskoulutusta antavien laitosten ja elinten toteuttamia monenvälisiä hankkeita. Lisäksi kannustetaan kouluja ja päätöksen 4 artiklassa määritettyjä muita opetusalan toimijoita samoin kuin tarvittaessa alueellisia ja paikallisia valvontaelimiä osallistumaan toimintaan. 2. Yhteisön taloudellista tukea voidaan myöntää seuraaviin tarkoituksiin: Liikkuvuutta koskevat toimet a) peruskoulutuksen hankkimiseksi toteutettu liikkuvuus, mukaan lukien harjoittelujaksot, avustavana kielten opettajana toimiminen sekä harjoittelujaksot yrityksissä; b) koulujen opetushenkilöstön täydennyskoulutuksen hankkimiseksi ja taitojen täydentämiseksi toteutettu liikkuvuus; c) kieltenopettajien, kieltenopettajiksi kouluttautuvan henkilöstön, kieltenopettajiksi pian palaavien pätevien opettajien sekä muiden aineiden opettajien, joiden edellytetään opettavan tai jotka haluavat opettaa vieraalla kielellä, kestoltaan rajoitettu liikkuvuus, mukaan lukien kielikylvyt. Monenväliset yhteistyöhankkeet seuraavilla aloilla: a) opetussuunnitelmien, kurssien, moduulien tai oppimateriaalin laatimiseen myötävaikuttaminen kouluopetuksen eurooppalaisen ulottuvuuden lujittamisen yhteydessä; b) koulujen hallintoa koskeva koulutustoiminta ja tiedonvaihto sekä siihen liittyvät palvelut kuten ohjaus ja neuvonta; c) koulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen liittyvä toiminta ja tietojenvaihto, jolla pyritään vahvistamaan kulttuurien välistä tietoisuutta kouluopetuksessa tai edistämään siirtotyöläisten, romanien ja kiertolaisten sekä liikkuvien ammatinharjoittajien lasten integroitumista ja koulusaavutusten parantamista; d) erityisopetusta tarvitsevien oppilaiden parissa työskentelevän opetushenkilöstön koulutus- ja kehittämistoimet. Toimi 1.3 Koulujen väliseen kumppanuuteen ja opetushenkilöstön koulutukseen liittyvät verkot Yhteisö edistää koulujen väliseen kumppanuuteen sekä koulujen opetushenkilöstön koulutushankkeisiin liittyvien verkkojen luomista toimien 1.1 ja 1.2 tuella lisätäkseen yhteiseen etuun liittyviä aiheita koskevaa yhteistyötä, tulosten ja hyvien toimintatapojen jakamista ja keskustelua kouluopetuksen laadusta ja uudistamisesta. Koulutushankkeisiin liittyvää verkostoa on kehitettävä mahdollisuuksien mukaan tiiviissä yhteistyössä korkeakoulujen Erasmus-toimeen kuuluvien temaattisten verkkojen kanssa. TOIMI 2: ERASMUS - KORKEA-ASTEEN KOULUTUS Erasmuksessa pyritään nostamaan korkea-asteen koulutuksen tasoa ja vahvistamaan sen eurooppalaista ulottuvuutta, kannustamaan yliopistojen ja korkeakoulujen välistä valtioiden rajat ylittävää yhteistyötä, lisäämään merkittävästi liikkuvuutta Euroopassa korkea-asteen koulutuksen alalla ja edistämään avoimuutta sekä opintojen ja kelpoisuuksien nykyistä parempaa akateemista tunnustamista koko yhteisössä. Toimintaan osallistuvat yliopistot ja korkeakoulut tekevät komission kanssa institutionaalisen sopimuksen, johon sisältyvät kaikki hyväksytyt Erasmus-toimet. Sopimukset tehdään yleensä kolmeksi vuodeksi, ja ne voidaan uusia. Toimi 2.1 Yliopistojen ja korkeakoulujen eurooppalainen yhteistyö 1. Yhteisö tukee eri jäsenvaltioissa toimivien yliopistojen ja korkeakoulujen välistä yhteistyötä mukaan lukien innovaatiohankkeiden kehittäminen, johon osallistuu mahdollisuuksien mukaan myös muita päätöksen 4 artiklassa mainittuja koulutusalan toimijoita. 2. Yhteisön taloudellista tukea voidaan myöntää seuraaville: a) opiskelijoiden ja yliopistojen ja korkeakoulujen opettajien vaihtojen järjestäminen; b) opetussuunnitelmien, moduulien, intensiivikurssien tai muiden opetustoimien kehittäminen ja toteuttaminen yhteistyönä, mukaan lukien monialaiset toimet ja vieraskielinen opetus; c) eurooppalaisen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmän (ECTS/EOAS) vakiinnuttaminen, laajentaminen ja edelleen kehittäminen, tavoitteena opintojen akateemisen tunnustamisen helpottaminen. Toimi 2.2 Opiskelijoiden ja yliopistojen ja korkeakoulujen opettajien liikkuvuus 1. Yhteisö tukee valtioiden rajat ylittäviä vaihtoja, jotka koskevat: a) jäljempänä 2 kohdassa määriteltyjä opiskelijoita; b) yliopistojen ja korkeakoulujen opettajia, joiden vaihdon tarkoituksena on huolehtia opetustehtävistä, jotka ovat omiaan vahvistamaan opetuksen eurooppalaista ulottuvuutta tai laajentamaan kyseisten yliopistojen ja korkeakoulujen tarjoamien kurssien alaa. 2. Opiskelijoita, jotka suoritettuaan opinnoistaan ainakin ensimmäisen vuoden, oleskelevat toisessa jäsenvaltiossa 3-12 kuukautta tämän toimen puitteissa, pidetään Erasmus-opiskelijoina riippumatta siitä, myönnetäänkö heille 3 kohdassa tarkoitettua taloudellista tukea. Tällaiset jaksot tunnustetaan täysin institutionaalisiin sopimuksiin sisältyvissä yliopistojen ja korkeakoulujen välisissä sopimuksissa, ja niihin voi tarvittaessa kuulua harjoittelujaksoja yrityksissä. Vastaanottavat yliopistot tai korkeakoulut eivät peri lukukausimaksuja Erasmus-opiskelijoilta. Erityisopetusta tarvitsevien opiskelijoiden tarpeisiin kiinnitetään erityistä huomiota. 3. Yhteisön taloudellista tukea voidaan myöntää: - opiskelijoiden liikkuvuuteen. Koska yhteisön rahoitusosuus kattaa vain osan opiskelijoiden liikkuvuudesta aiheutuvista kustannuksista, jäsenvaltioita kehotetaan auttamaan tarvittaviien varojen hankinnassa. Tässä yhteydessä lähettävässä jäsenvaltiossa opiskelijoiden saatavissa olevien opintolainojen ja -rahojen maksatusta jatketaan vastaanottavassa jäsenvaltiossa suoritettavan opintojakson aikana; - yliopistojen ja korkeakoulujen opettajille; - valmisteleviin toimenpiteisiin IV B jakson 4 kohdan mukaisesti. Toimi 2.3 Temaattiset verkot Yhteisö edistää sellaisten temaattisten verkkojen muodostamista ja vahvistamista, joiden avulla suuri joukko yliopistoja ja korkeakouluja voi tehdä yhteen tai useampaan tieteenalaan tai muihin yhteiistä etua koskeviin aiheisiin liittyvää yhteistyötä. Tavoitteena on levittää innovaatioita, helpottaa hyvien toimintatapojen leviämistä, rohkaista keskustelua korkea-asteen koulutuksen laatua ja innovaatioita koskevista näkökohdista, parantaa opetusmenetelmiä sekä edistää yhteisten koulutusohjelmien ja erikoiskurssien kehittämistä. Tieteellisiä seuroja, ammattiala-järjestöjä ja yhteiskunnan ja talouselämän toimijoita kannustetaan osallistumaan toimintaan. Erityistä huomiota kiinnitetään tulosten levittämiseen. TOIMI 3: GRUNDTVIG - : AIKUISKOULUTUS JA MUUT KOULUTUSVÄYLÄT 1. Grundtvig-toimella, joka täydentää tointa 1 (kouluopetus) ja tointa 2 (korkea-asteen koulutus), pyritään edistämään elinikäisen oppimisen eurooppalaista ulottuvuutta ja - tehostamalla valtioiden rajat ylittävää yhteistyötä - lisäämään innovaatioita ja vaihtoehtoisten koulutusväylien tarjoamista, saatavuutta ja laatua sekä edistämään kielten opiskelua. Kohderyhmänä ovat näin ollen henkilöt, jotka elämänvaiheestaan riippumatta haluavat oppia uusia tietoja ja taitoja varsinaisen koulutusjärjestelmän tai sen ulkopuolella annettavan koulutuksen puitteissa tai itseopiskelun avulla ja jotka lisäävät näin heidän kulttuurien välistä tuntemustaan ja työllistyvyyttään ja parantavat mahdollisuuksiaan edetä koulutuksessa ja toimia yhteiskunnassa täysimääräisesti ja aktiivisesti. 2. Yhteisön taloudellista tukea voidaan myöntää valtioiden rajat ylittäville hankkeille ja aloitteille, joiden tavoitteena on: a) edistää aikuisten yksilöllisiä koulutustarpeita ja heidän osallistumistaan elinikäiseen oppimiseen; b) hankkia peruskoulutusta ja -pätevyyttä henkilöille, joilta ne puuttuvat; c) kehittää, vaihtaa ja levittää innovatiivisia koulutusnäkemyksiä ja hyviä toimintatapoja, mukaan lukien moduulien ja aiheellisen oppimateriaalin kehittäminen ja levittäminen; d) kehittää tieto- ja tukipalveluja aikuisopiskelijoille ja aikuiskoulutuksen tarjoajille, mukaan lukien ohjaukseen ja neuvontaan liittyvät palvelut; e) aikuisopiskelijoiden hankkimien tietojen, taitojen ja osaamisen arvioinnissa, hyväksymisessä ja todistamisessa käytettävien välineiden ja menetelmien kehittäminen, mukaan lukien kokeellisen tai itsenäisen opiskelun avulla tai varsinaisen koulutusjärjestelmän ulkopuolella hankitut taidot; f) muiden yhteisön kielten parempi osaaminen tai kansainvälisen tietoisuuden vahvistaminen aikuisopiskelijoiden ja aikuiskoulutusta tarjoavien keskuudessa; g) alalla toimivan opetushenkilöstön perus- tai täydennyskoulutuksen kehittäminen; h) henkilövierailut ja -vaihdot, mukaan lukien aikuiskoulutusta tai aikuisopiskelijoiden opettajakoulutusta tarjoavien henkilöiden vierailut ja vaihdot; i) sellaisille aikuisopiskelijoille suunnatut hankkeet, joilla erityisiä koulutustarpeita. 3. Yhteisö edistää myös sellaisten eurooppalaisten verkkojen muodostamista, jotka vahvistavat tällä alalla toimivien yhteyksiä, jotta heillä olisi mahdollisuudet yhteistä etua koskevissa asioissa yhteistyöhön vakaammalla pohjalla ja koulutuksen eurooppalaisen ulottuvuuden parempaan tiedostamiseen. TOIMI 4: LINGUA - : KIELTEN OPETUS JA OPPIMINEN 1. Lingua-toimen tarkoituksena on tukea kieltenopetukseen liittyviä monialaisia toimenpiteitä, jotta helpotettaisiin yhteisön kielellisen monimuotoisuuden edistämistä ja ylläpitämistä, parannettaisiin kielten opetuksen ja oppimisen laatua sekä helpotettaisiin yksilöllisiä tarpeita varten suunnitellun elinikäisen kielten opiskelumahdollisuuksien saatavuutta. Kieltenopettajien ja koko yhteisön kaikkien koulutusalojen kieltenopetuspolitiikasta vastaavien henkilöiden valtioiden rajat ylittävien yhteyksien vahvistamiseen kiinnitetään erityistä huomiota. Täten Lingualla sekä täydennetään että lisätään ohjelman muiden toimien, erityisesti toimien 1, 2 ja 3 mukaisia kielten opiskelun edistämistoimenpiteitä. 2. Vieraiden kielten opetuksella tarkoitetaan tässä yhteydessä yhteisön kaikkien virallisten kielten sekä iirin (yksi niistä kielistä, joilla Euroopan yhteisöjen perustamissopimus on laadittu) ja letzeburgischin (koko Luxemburgin alueella puhuttu kieli) opettamista ja opiskelua vieraana kielenä. 3. Yhteisön taloudellista tukea voidaan myöntää seuraaville valtioiden rajat ylittäville kielten opiskelun hankkeille ja toimille: a) tietoisuutta lisäävät toimet, joilla kiinnitetään huomiota kielten opiskelun tärkeyteen ja kielten opiskelun mahdollisuuksiin; b) innovaatioiden ja hyvien toimintatapojen edistämis- ja/tai levittämistoiminta, esimerkiksi vieraiden kielten oppiminen varhaisella iällä tai monien kielten ymmärtäminen; c) opetussuunnitelmien kehittäminen ja vaihto, uuden oppimateriaalin tuotanto sekä kielitaidon tunnustamiseen käytettävien välineiden ja menetelmien parantaminen; d) tietojen vaihto sekä tiedotuskeskusten valtioiden rajat ylittävä verkottuminen; e) toimenpiteiden kehittäminen erityistilanteissa ja -yhteyksissä vaadittavan vieraiden kielten taidon lisäämiseksi, sikäli kuin ne eivät liity erityisiin ammatteihin; f) yhteisön edelleenlaajentumisesta johtuvien, kielten opetusta ja oppimista koskevien kysymysten käsittely. TOIMI 5: MINERVA - : AVOIN JA ETÄOPISKELU, TIETO- JA VIESTINTÄTEKNIIKKA KOULUTUKSEN ALALLA 1. Toimen tavoitteena on tukea avoimeen ja etäopiskeluun liittyviä monialaisia toimenpiteitä sekä tieto- ja viestintätekniikan, myös multimedian, käyttöä koulutuksessa. Toimella täydennetään ja lisätään ohjelman muissa toimissa säädettyjä vastaavia toimenpiteitä. Näillä toimenpiteillä on kolme tavoitetta: - parantaa avoimen ja etäopiskelun sekä erityisesti tieto- ja viestintätekniikan merkityksen ymmärtämistä koulutuksen kannalta opettajien, oppijoiden, opetusalan päättäjien ja suuren yleisön keskuudessa ja edistää tällaista tekniikkaa opetustarkoituksiin hyödyntävien välineiden ja menetelmien kriittistä ja vastuullista käyttöä; - tukea tietoisuutta tarpeesta varmistaa pedagogisten tekijöiden asianmukainen painottaminen tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvien opetustuotteiden, erityisesti multimedian, kehittämisessä, ja - edistää kehittyneempien menetelmien ja koulutusresurssien sekä saavutettujen tuloksien hyödyntämistä erityisesti tietojen, kokemusten ja hyvien toimintatapojen valtioiden rajat ylittävän vaihdon avulla. 2. Yhteisön taloudellista tukea voidaan myöntää seuraaviin: a) hankkeet ja tutkimukset, joiden tavoitteena on auttaa opetus- ja koulutusalalla toimivia ymmärtämään ja hyödyntämään käynnissä olevia innovaatioprosesseja, erityisesti tieto- ja viestintätekniikan käyttöä opetuksessa ja opiskelussa, innovatiivisten välineiden ja lähestymistapojen kehittämistä ja tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvien opetustuotteiden ja -palvelujen laatuarvioinnin perusteiden määritysmenetelmiä; b) hankkeet, joilla kehitetään ja testataan uusia menetelmiä, moduuleja ja resursseja avointa ja etäopiskelua sekä tieto- ja viestintäteknikkaa varten; c) hankkeet, joilla kehitetään ja luodaan yhteyksiä koulutusmenetelmiä ja -resursseja koskevia tietoja opettajille, päättäjille ja muille koulutusalan toimijoille tarjoavien, avointa ja etäopiskelua, ja tieto- ja viestintäteknikkaa hyödyntävien palvelujen ja järjestelmien välille; d) toiminnat, jotka tukevat avointa ja etäopiskelua sekä tieto- ja viestintätekniikan käyttöä koulutuksessa koskevien ajatusten ja kokemusten vaihtoa, erityisesti yhteistä etua koskeviin asioihin liittyvien tiedotuskeskusten, opettajankoulutuslaitosten, asiantuntijoiden, päättäjien ja hankkeiden koordinaattorien verkottuminen. TOIMI 6: SEURANTA- JA INNOVAATIOTOIMINTA Tällä toimella myötävaikutetaan Euroopan koulutusjärjestelmien laadun ja avoimuuden parantamiseen ja koulutusalan innovaatioprosessin edistämiseen vaihtamalla tietoja ja kokemuksia, tunnistamalla hyvät toimintatavat, tekemällä alan järjestelmien ja politiikkojen vertailevaa analyysiä sekä keskustelemalla yhteistä koulutuspoliittista etua koskevista sioista, jotka neuvosto vahvistaa, ja analysoimalla niitä. Toimi 6.1 Koulutusjärjestelmien, -politiikkojen ja innovaatiotoiminnan seuranta 1. Tämä toimi, jossa käytetään mahdollisuuksien mukaan olemassa olevia rakenteita mahdollisimman tehokkaasti, muodostuu seuraavista: a) kuvailevan ja tilastollisen tiedon kerääminen sekä jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmien ja -politiikkojen vertaileva analyysi; b) koulutuksen laadun arvioinnissa käytettävien menetelmien kehittäminen mukaan lukien asianmukaisten kriteerien ja indikaattorien kehittäminen; c) innovatiivisia kokeiluja koskevien tietokantojen ja muiden tietolähteiden kehittäminen ja ajan tasalla pitäminen; d) yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla tuetuista asianomaisista toimista saatujen kokemusten levittäminen; e) tutkintotodistusten, muodollisten kelpoisuuksien ja opintojaksojen tunnustamisen helpottaminen muissa jäsenvaltioissa kaikilla koulutustasoilla. 2. Tätä tarkoitusta varten yhteisön taloudellista tukea voidaan myöntää seuraaville: a) Euroopan koulutusalan tietoverkko Eurydice, johon kuuluu komission perustama eurooppalainen yksikkö ja jäsenvaltioiden perustamat kansalliset yksiköt, jotta tietoverkko voisi osallistua täysipainoisesti tämän toimen toteutukseen; tietoverkon tehtävänä on erityisesti kerätä ja vaihtaa tietoa koulutusjärjestelmistä ja -politiikoista, kehittää tietokantoja, tehdä vertailevaa tutkimusta ja laatia indikaattoreita; Eurydice pyytää tarvittaessa tukea ulkopuolisilta asiantuntijoilta; b) jäsenvaltioiden yhteistä etua koskevien tietojen ja kokemusten vaihdon helpottamiseen tähtäävien, monenvälisten Arion-opintokäyntien järjestäminen päättäjille ja oppilaitosten johtohenkilöstölle kaikilla koulutusaloilla ja niihin osallistuminen; komissio ja jäsenvaltiot varmistavat opintokäyntien tulosten asianmukaisen levittämisen ja edistävät vierailujen yhteyksiä ohjelman muihin toimiin; c) koulutusjärjestelmien ja -politiikkojen arviointiin osallistuvien tutkimuslaitosten ja muiden asianmukaiset vaatimukset täyttävien elinten sekä koulutuksen laadun arviointia tekevien elinten verkottuminen; d) opinnot, analyysit, mallihankkeet, seminaarit, asiantuntijavaihdot ja muut aiheelliset toimet, jotka liittyvät yhteisen koulutuspoliittisen edun kannalta kiinnostaviin kysymyksiin, joilla päätöksentekijät saatetaan yhteen ja joiden aiheiden tärkeysjärjestyksen komissio määrittelee. Komissio voi pyytää asiantuntijatyöryhmältä apua näiden toimintojen puitteissa toteutetun analyysin luotettavuuden varmistamiseksi; työryhmän perustamiseksi tarvittavat järjestelyt määritellään päätöksen 7 artiklan 3, 4 ja 5 kohdan mukaisesti; e) toiminnat, joiden tarkoituksena on edistää tutkintotodistusten, muodollisten kelpoisuuksien ja opintosuoritusten tunnustamista, erityisesti tutkimukset, analyysit, mallihankkeet sekä tietojen ja kokemusten vaihto. Tutkintotodistusten akateemisen tunnustamisen kansallisten tiedotuskeskusten yhteisönlaajuinen verkko (Naric) osallistuu tähän täysipainoisesti. Sen tehtävänä on erityisesti kerätä ja levittää akateemista tunnustamista varten tarvittavia varmistettuja tietoja, pitäen mielessä synergiaedut tutkintotodistusten ammatillisen tunnustamisen kanssa. 3. Toimen toteuttamisessa varmistetaan tiivis yhteistyö erityisesti Euroopan yhteisön tilastotoimiston (Eurostat), Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefop), Euroopan koulutussäätiön sekä asianmukaisten kansainvälisten järjestöjen, kuten Euroopan neuvoston, taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) ja YK:n kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestön (Unesco) kanssa. Toimi 6.2 Uusiin tarpeisiin vastaavat innovatiiviset aloitteet Tämän ohjelman muiden toimien alaisten yhteistyöhankkeiden lisäksi yhteisö voi tukea valtioiden rajat ylittäviä hankkeita ja tutkimuksia, joilla pyritään edistämään innovaatioiden kehittämistä yhdellä tai useammalla koulutuksen osa-alueella. Neuvosto määrittelee painopistealat ja niitä tarkistetaan säännöllisesti, jotta voidaan vastata ohjelman aikana ilmeneviin uusiin tarpeisiin. TOIMI 7: YHTEISTOIMET 1. Päätöksen 6 artiklan mukaisesti yhteisön tukea voidaan myöntää ohjelman puitteissa toteutettaville yhteistoimille yhteisön muiden sellaisten ohjelmien ja toimien kanssa, joilla edistetään tietojen ja taitojen Eurooppaa, erityisesti Leonardo da Vinci- ja Nuoriso-ohjelmat. 2. Yhteistoimia voidaan toteuttaa yhteisiä ehdotuspyyntömenettelyjä käyttäen valituista yhteistä etua koskevista aihepiireistä, jotka eivät kuulu yksinomaisesti minkään asianomaisen yksittäisen ohjelman alaan, jotka määritellään päätöksen 7 artiklan 3, 4 ja 5 kohdan mukaisesti ja joista sovitaan muita asiaan liittyviä ohjelmia ja toimia käsittelevien komiteoiden kanssa. 3. Aiheellisilla toimenpiteillä edistetään alueellisia ja paikallisia yhteyksiä sekä yhteistoimintaa tähän ohjelmaan ja Leonardo da Vinci- ja Nuoriso-ohjelmiin osallistuvien välillä. TOIMI 8: TÄYDENTÄVÄT TOIMET 1. Yhteisön taloudellista tukea voidaan myöntää seuraaville aloitteille, joilla edistetään tämän ohjelman tavoitteiden toteutumista, edellyttäen että kyseiset aloitteet eivät voi saada tukea ohjelman muista toimista: a) tietoisuutta lisäävät toimet koulutusalan yhteistyön edistämiseksi, mukaan lukien tuki kilpailuille ja muille tapahtumille, jotka ovat aiheellisia koulutuksen eurooppalaisen ulottuvuuden vahvistamiseksi; b) koulutusalalla toimivien yhdistysten ja valtioista riippumattomien elinten sekä opinto-ohjauksesta ja -neuvonnasta huolehtivien elinten toteuttamat valtioiden rajat ylittävät toimet; c) ohjelman kohdealojen innovaatioita koskevat konferenssit ja kokoukset; d) koulutusalan eurooppalaisten yhteistyöhankkeiden hallintoon osallistuvien henkilöiden koulutukseen liittyvät toimet; e) ohjelman tai sen edellisen vaiheen tuella toteutettujen hankkeiden ja toimien tulosten hyödyntäminen ja levittäminen; f) toiminta, joka sisältää yhteistyötä yhteisön ulkopuolisten maiden ja toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen, erityisesti Euroopan neuvoston kanssa, päätöksen 11 artiklan mukaisesti. 2. Yhteisön taloudellista tukea myönnetään Sokrates-ohjelman kansallisille toimistoille, jotka jäsenvaltiot ovat perustaneet päätöksen 5 artiklan mukaisesti, näiden toimistojen toiminnan tukemiseksi sekä tämän ohjelman tehokkaan seurannan ja arvioinnin varmistamiseksi. 3. Komissio voi ohjelmaa toteuttaessaan käyttää asiantuntijoita ja teknisen avun organisaatioita, joiden käyttö voidaan rahoittaa ohjelman kokonaismäärärahoista. Komissio voi lisäksi järjestää asiantuntijoiden seminaareja, keskustelutilaisuuksia tai muita kokouksia, jotka ovat omiaan edistämään ohjelman toteuttamista, sekä toteuttaa asianmukaista tiedotus-, julkaisu- ja levitystoimintaa. III VALINTAMENETTELYT Tässä liitteessä tarkoitettujen toimintojen ehdottamista ja valintaa koskevat menettelyt ovat seuraavat: 1. Hajautetut toimet Seuraavia toimia, joiden valintapäätökset tehdään jäsenvaltioissa, pidetään `hajautettuina`: a) - Toimi 1.1 (Koulujen väliset kumppanuudet), - Toimi 1.2, 2 kohdan a, b ja c alakohta (kouluopetushenkilöstön koulutuskumppanuuksiin kuuluva henkilövaihto), - Toimi 3, 2 kohdan h alakohta (aikuiskoulutuksen vierailut ja vaihdot), - Toimi 6.1, 2 kohdan b alakohta, (Arion-opintokäynnit), - valmisteluun liittyvät vierailut kaikissa toimissa. Kyseisiä toimia koskevat tukihakemukset osoitetaan Sokrates-ohjelman kansallisille toimistoille, jotka jäsenvaltiot ovat perustaneet päätöksen 5 artiklan mukaisesti. Jäsenvaltiot suorittavat Sokrates-ohjelman kansallisten toimistojen avustamina valinnan ja myöntävät tukea päätöksen 7 artiklan 3, 4 ja 5 kohdan mukaisesti laadittavien yleisten suuntaviivojen mukaisesti valituille hakijoille. b) Toimi 2.2, 3 kohta opiskelijoiden ja yliopistojen ja korkeakoulujen opettajien liikkuvuus Jäsenvaltiot tekevät päätöksen 5 artiklan mukaisesti perustettujen Sokrates-ohjelman kansallisten toimistojen avustuksella ja päätöksen 7 artiklan 3, 4 ja 5 kohdan mukaisesti laadittavien yleisten suuntaviivojen mukaisesti ja ottaen huomioon kyseisten yliopistojen ja korkeakoulujen aikaisemmat suoritukset, tukipäätökset, jotka liittyvät opiskelijoiden ja yliopistojen ja korkeakoulujen opettajien liikkuvuuteen toimessa 2.1 tarkoitettujen institutionaalisten sopimusten puitteissa ja opiskelijoiden ja yliopistojen ja korkeakoulujen opettajien liikkuvuuden järjestämiseen. 2. Keskitetyt toimet Seuraavia toimia, joita koskevat valintapäätökset komissio tekee, pidetään `keskitettyinä`: a) - Toimi 1.2, 2 kohdan d, e, f ja g alakohta (monenväliset yhteistyötoimet) - Toimi 3.2, a-g ja i alakohta (monenväliset yhteistyötoimet) - Toimi 4 (Lingua) - Toimi 5 (Minerva) - Toimi 6.2 (Innovatiiviset aloitteet) Näiden toimien mukaisia hankkeita valittaessa on sovellettava seuraavaa menettelyä: i) Hankkeiden koordinoijat jättävät ehdotuksen komissiolle, ja lähettävät siitä jäljennöksen vastaavan jäsenvaltion nimeämälle Sokrates-ohjelman kansalliselle toimistolle. ii) Komissio riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella arvioi hanke-ehdotukset. Kansalliset toimistot voivat antaa komissiolle arvionsa ehdotuksista. iii) Tapauksissa, joissa komission arvio on erilainen kuin hanketta koordinoivan maan kansalliselta toimistolta saadut kannanotot hankkeen laadusta tai tarkoituksenmukaisuudesta, komission tulee kuulla kutakin asianomaista jäsenvaltiota. iv) Komissio toimittaa komitealle ehdotuksen lopullisista valinnoista (tuettavista hankkeista ja myönnettävistä määristä) päätöksen 7 artiklan 3, 4 ja 5 kohdassa säädettyjä menettellyjä noudattaen. v) Saatuaan komitean lausunnon komissio laatii luettelon valituista hankkeista ja jakaa myönnettävät määrät. Tietyissä tapauksissa, erityisesti syistä, jotka johtuvat kyseisen toiminnan laajuudesta ja luonteesta, voidaan noudattaa kaksivaiheista menettelyä. Tällöin edellä tarkoitettua menettelyä edeltää esiehdotusten esittämis- ja valikointimenettely. Tätä koskevat ratkaisut ja päätökset esivalintamenettelystä tehdään 7 artiklan 3, 4 ja 5 kohdan mukaisesti; b) - Toimi 1.3 (Koulujen välisten kumppanuuksien ja kouluopetukseen osallistuvan henkilöstön koulutuslaitosten verkot), - Toimi 2.1 (Eurooppalainen korkeakoulujen välinen yhteistyö), - Toimi 2.3 (Erasmus-temaattiset verkot), - Toimi 3.3 (Aikuiskoulutuksen verkot), - Toimi 6.1, 2 kohdan a, c, d ja e alakohta (Seuranta), - Toimi 8 (Täydentävät toimet). Näiden toimien mukaiset tukihakemukset osoitetaan komissiolle. Komissio arvioi toimia 1.3, 2.3, 3.3 koskevat ehdotukset riippumattomien, jäsenvaltioiden ehdotusten perusteella nimitettyjen asiantuntijoiden avustamana. Komissio tekee päätökset hanke-ehdotuksista saatuaan päätöksen 7 artiklan 3, 4 ja 5 kohdan mukaisesti komitean lausunnon. Edellä III jakson 2 kohdan a alakohdan viimeisessä kappaleessa tarkoitettua kaksivaiheista menettelyä sovelletaan toimiin 1.3, 2.3 ja 3.3 kyseisessä kohdassa määrättyjen edellytysten mukaisesti. 3. Yhteistoimet Toimen 7 (yhteistoimet) valintamenettelyt määritellään päätöksen 7 artiklan 3, 4 ja 5 kohdan mukaisesti. Tarvittaessa edellä esitettyjä menettelyjä voidaan mukauttaa kyseisten yhteistoimien erityisedellytyksiä vastaaviksi. Komissio tekee parhaansa varmistaakseen mahdollisimman hyvän koordinoinnin kyseisten menettelyjen ja yhteisön muiden ohjelmien tai toimien puitteissa hyväksyttyjen menettelyjen välillä, silloin kun kyseiset yhteistoimet toteutetaan yhdessä niiden kanssa. 4. Komissio pyrkii jäsenvaltioiden avustuksella varmistamaan, että valintapäätöksistä ilmoitetaan hakijoille viimeistään viiden kuukauden kuluttua kyseistä tointa koskevan hakuajan päättymisestä. Kaksivaiheisella menettelyllä valittavien hankkeiden osalta, joista säädetään III jakson 2 kohdan a ja b alakohdassa, tämä koskee vain valinnan toista vaihetta (varsinainen ehdotus). 5. Komissio ja hajautettujen toimien osalta jäsenvaltiot pyrkivät varmistamaan tämän ohjelman ja ammatillista koulutusta ja nuorisoalaa koskevien yhteisön ohjelmien menettelyjen sekä tukihakemuksia ja valintaa koskevien määräaikojen mahdollisimman hyvän koordinoinnin. IV RAHOITUSSÄÄNNÖKSET A. Hajautetut toimet 1. Yhteisön rahoitus III jakson 1 kohdassa mainittujen hajautettujen toimien osalta jaetaan jäsenvaltioiden kesken seuraavan menettelyn mukaisesti: a) jokaiselle jäsenvaltiolle osoitetaan vähimmäismäärä, joka määräytyy talousarvion mukaisesti kyseiseen toimeen käytettäväksi varatuista varoista; b) jäljelle jäävä osa jaetaan eri jäsenvaltioille seuraavin perustein: i) lähettävän jäsenvaltion ja vastaanottavan jäsenvaltion elinkustannusten välinen ero; ii) lähettävän jäsenvaltion ja vastaanottavan jäsenvaltion välimatka ja matkakustannukset, jotka lasketaan ottaen huomioon kyseisen matkan halvin mahdollinen hinta; iii) seuraavien väestöryhmien kokonaismäärä kyseisessä maassa: - oppilaat ja opettajat kouluopetuksessa, toimi 1.1 (koulujen välinen kumppanuus) ja toimi 1.2, 2 kohdan a, b ja c alakohta (koulujen opetushenkilöstön kumppanuuksiin kuuluva henkilövaihto); - korkea-asteen opiskelijat, toimi 2.2, 3 kohta (opiskelijoiden liikkuvuus). Loppututkinnon suorittaneiden määrän olisi oltava laajuudeltaan rajoitettu toissijaisena ja täydentävänä tekijänä, joka määritellään 7 artiklan 3, 4 ja 5 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen, jotta se oikeuttaisi tarvittaessa jäsenvaltioiden väliseen jakautumiseen. - yliopistojen ja korkeakoulujen opettajat, toimi 2.2, 3 kohta (yliopistojen ja korkeakoulujen opettajien liikkuvuus). 2. Jäsenvaltiot hallinnoivat näin myönnettyjä yhteisön varoja päätöksen 5 artiklan mukaisten Sokrates-ohjelman kansallisten toimistojen avustuksella. 3. Komissio toteuttaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tarvittavat toimenpiteet edistääkseen tasapuolista osallistumista yhteisön, kansallisella ja tarvittaessa alueellisella tasolla sekä korkeakouluopetuksen osalta eri oppiaineiden kesken. Näihin toimenpiteisiin varattujen varojen määrä saa olla enintään 5 prosenttia kyseisten toimien vuotuisesta talousarviosta. 4. Komissio päättää varojen jakamisesta kullekin jäsenvaltiolle toimen 3, 2 kohdan h alakohdassa (aikuiskoulutuksen vierailut ja vaihdot) ja toimen 6.1, 2 kohdan toisessa alakohdassa (Arion) säädettyjä liikkuvuustoimia varten, opiskelijoiden sekä yliopistojen ja korkeakoulujen opettajien liikkuvuuden organisoimista varten tämän liitteen III jakson 1 kohdan b alakohdan mukaisesti sekä IV jakson B kohdan 4 alakohdan mukaisia valmistelevia matkoja ja valmistelutoimia varten saatuaan komitean lausunnon päätöksen 7 artiklan 3, 4 ja 5 kohdan mukaisesti. B. Muut säännökset 1. Ottaen asianmukaisesti huomioon tukihakemusten laatu ja määrä, on varoja päätöksen 7 artiklan 3, 4 ja 5 kohdan mukaisesti jaettaessa otettava huomioon seuraavat seikat: a) toimeen 1 (Comenius) sidottavien varojen on oltava vähintään 27 prosenttia ohjelmaan käytettävissä olevista määrärahoista; b) toimeen 2 (Erasmus) sidottavien varojen on oltava vähintään 51 prosenttia ohjelmaan käytettävissä olevista määrärahoista; c) toimeen 3 (Grundtvig) sidottavien varojen on oltava vähintään 7 prosenttia ohjelmaan käytettävissä olevista määrärahoista; d) toimen 8.2 mukaisesti Sokrates-ohjelman kansallisille toimistoille annettavaan tekniseen apuun sidottavat varat saavat olla enintään 4,5 prosenttia ohjelmaan käytettävissä olevista vuosittaisista määrärahoista. Edellä esitetyt prosenttiosuudet ovat suuntaa-antavia, ja niitä voidaan mukauttaa päätöksen 7 artiklan 3, 4 ja 5 kohdan mukaisesti. 2. Yleisenä periaatteena on, että yhteisön tukea myönnetään tämän ohjelman mukaisiin hankkeisiin siten, että tuki kattaa osittain kyseisten toimintojen toteuttamisen kannalta välttämättömiksi arvioidut kustannukset enintään kolmen vuoden ajan ja edellyttäen, että saavutettua edistystä arvioidaan säännöllisin väliajoin. Yhteisön rahoitusosuus tietyn hankkeen kokonaiskustannuksista on yleensä korkeintaan 75 prosenttia, liitännäistoimenpiteitä lukuun ottamatta. Tuki voidaan myöntää etukäteen asianomaisen hankkeen valmistelumatkojen mahdollistamiseksi. Toimen 8.1 f alakohdan mukaiseen toimintaan ohjelman vuosibudjetista käytettävissä oleva määrä saa olla enintään 250 000 euroa. 3. Erityisopetusta tarvitsevan väestön erityistarpeisiin kiinnitetään huomiota päätettäessä yhteisön myöntämän taloudellisen tuen määrästä. 4. Yhteisön rahoitustukea voidaan myöntää henkilöiden liikkuvuutta koskeviin toimiin, jotta voitaisiin varmistaa toisessa jäsenvaltiossa vietettävän ajanjakson riittävä valmistelu. Tällaisiin valmisteleviin toimiin voi sisältyä erityisesti kielikursseja, tiedotusta vastaanottavan jäsenvaltion sosiaalisista ja kulttuuria koskevista näkökohdista jne. V MÄÄRITELMÄT Tässä päätöksessä tarkoitetaan: 1. `yrityksellä` julkisen tai yksityisen sektorin yritystä, riippumatta yrityksen koosta, juridisesta asemasta tai toimialasta sekä kaikkea taloudellista toimintaa mukaan lukien osuus- ja yhteisötalouden ala; 2. `päättäjillä` kaikkia henkilöstöryhmiä, jotka toimivat koulutusalan johto-, arviointi- opetus-, ohjaus- tai valvontatehtävissä, alan vastuuhenkilöitä paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla sekä ministeriöissä; 3. `ohjauksella ja neuvonnalla` erilaista toimintaa, kuten tiedotusta, arviointia, esivalmennusta ja neuvojen antamista, jolla oppijaa autetaan tekemään koulutusohjelmia ja työllistymismahdollisuuksia koskevia valintoja; 4. `elinikäisellä oppimisella` koulutusmahdollisuuksia, joita yksilöille tarjotaan koko eliniän heidän tietojensa, taitojensa ja osaamisensa hankkimiseksi, ylläpitämiseksi ja mukauttamiseksi jatkuvasti; 5. `avoimella ja etäopiskelulla` kaikenlaista joustavaa koulutusta, jossa joko käytetään tai ei käytetä apuna tieto- ja viestintätekniikkaa; 6. `hankkeella` virallisen tai epävirallisen organisaatioiden tai laitosten ryhmittymän yhdessä kehittämää valtioiden rajat ylittävää yhteistoimintaa; 7. `oppilaalla` henkilöä, joka on kirjoilla koulussa, joka määritellään tässä liitteessä; 8. `tiedotuskeskuksella` elintä, jonka tehtävänä on tämän ohjelman toiminta-alaa, kuten kieliin tai koulutukseen liittyvään tieto- ja viestintätekniikkaan, koskevan dokumentaation, aineistojen tai metodologian tuottaminen, keruu tai levittäminen; 9. `koululla` kaikentyyppisiä yleissivistäviä (esikoulu, peruskoulu ja lukio), ammatillista tai teknistä opetusta antavia oppilaitoksia sekä poikkeuksellisesti kielten opetuksen edistämiseen liittyvien toimenpiteiden osalta viralliseen koulujärjestelmään kuulumatonta, oppisopimuskoulutusta tarjoavaa laitosta; 10. `työmarkkinaosapuolilla` jäsenvaltion tasolla kansallisen lainsäädännön tai käytännön mukaisia työntekijä- ja työnantajajärjestöjä ja yhteisön tasolla työntekijä- ja työnantajajärjestöjä, jotka osallistuvat yhteisön tason yhteiskunnalliseen vuoropuheluun; 11. `opiskelijalla` yliopistossa tai korkeakoulussa kirjoilla olevaa henkilöä, joka suorittaa korkea-asteen opintoja saadakseen suoritetuksi yliopisto- tai korkeakoulututkinnon tai saadakseen tutkintotodistuksen, tohtoritaso mukaan lukien, opintoalasta riippumatta; 12. `opettajalla/opetushenkilöstöllä` henkilöitä, jotka ovat tehtäviensä kautta suoranaisesti osallisina jäsenvaltioiden opetusprosessissa asianomaisen koulutusjärjestelmän mukaisesti; 13. `yliopistolla tai korkeakoululla` korkea-asteen koulutusta tarjoavaa kansallisen lainsäädännön tai käytännön mukaista laitosta, jossa voi suorittaa yliopisto- tai korkeakoulututkinnon, riippumatta siitä mitä nimitystä oppilaitoksesta kyseisessä jäsenvaltiossa käytetään; 14. `yliopiston tai korkeakoulun opettajalla` mihin tahansa henkilöstöluokkaan kuuluvaa henkilöstön jäsentä, joka on tässä ominaisuudessa tässä liitteessä määritellyn yliopiston tai korkeakoulun palveluksessa. NEUVOSTON PERUSTELUT I JOHDANTO 1. Komissio toimitti 28. elokuuta 1998 Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 126 ja 127 artiklaan perustuvaksi päätökseksi yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman toisesta vaiheesta. 2. Talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa 15. lokakuuta 1998 sekä alueiden komitea 19. marraskuuta 1998. 3. Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa 5. marraskuuta 1998. 4. Komissio toimitti Euroopan parlamentin lausunnon perusteella muutetun ehdotuksen päätökseksi 3. joulukuuta 1998. 5. Neuvosto vahvisti yhteisen kantansa 21 päivänä joulukuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen. II EHDOTUKSEN TAVOITE Ehdotuksen tavoitteena on edistää tietojen ja taitojen Euroopan luomista kehittämällä eurooppalaista koulutusyhteistyön aluetta siten, että edistetään elinikäistä oppimista muodollisen koulutusjärjestelmän puitteissa ja sen ulkopuolella, sekä tukea sellaisten tietojen, taitojen ja osaamisen hankkimista, jotka edistävät aktiivista kansalaisuutta ja työllistettävyyttä. 1. YLEISET HUOMIOT Neuvosto on yhteisessä kannassaan hyväksynyt komission ehdotuksen olennaisen sisällön tehden siihen kuitenkin joitakin tarpeellisiksi katsomiaan muutoksia. 2. ERITYISET HUOMIOT 2.1 Neuvoston komission ehdotukseen tekemät muutokset 2.1.1 Ohjelman kesto Neuvosto valitsi ohjelman kestoksi seitsemän vuotta. Tämä sattuisi yksiin rahoitusnäkymien ehdotetun seuraavan vaiheen kanssa, ja se antaisi myös paremmat mahdollisuudet seurata hankkeiden kehitystä ja arvioida niitä. 2.1.2 Rahoitus (8 artikla) Neuvosto katsoi, että 1 550 miljoonan euron rahoituspuitteet mahdollistaisivat tavoitteiden saavuttamisen seitsemässä vuodessa, mihin kuuluu myös toiminnan laajentaminen uusille aloille, samalla kun otetaan huomioon neuvoston velvollisuus jakaa käytettävissä olevat varat tasapuolisesti tiukkaa budjettia noudattaen. 2.1.3 Budjettivarojen jakautuminen toimien kesken (Liitteen IV jakso) Neuvosto päätti, että toimeen 1 (Comenius) sidottavien varojen on oltava vähintään 27 prosenttia, toimeen 2 (Erasmus) vähintään 51 prosenttia ja toimeen 3 (Grundtvig) vähintään 7 prosenttia kaikista ohjelmaan käytettävissä olevista määrärahoista ja että toimen 8.2 mukaisesti kansallisille toimistoille annettavaan rahoitusapuun ja toimen 8.3 mukaisesti annettavaan tekniseen apuun sidottavat varat saavat olla enintään 4,5 prosenttia ohjelman vuosittaisista määrärahoista. 2.1.4 Komiteamenettelyt (7 artikla) Neuvosto säilytti komiteamenettelyn, jolla komitean valtuuksia käytetään aiheesta riippuen joko hallintokomiteamenettelyä tai neuvoa-antavan komitean menettelyä noudattaen. Ottaen huomioon monen tähän ohjelmaan kuuluvan toiminnon laajuuden ja monitahoisuuden neuvosto katsoi kuitenkin, että menettelyn II vaihtoehto b sopisi paremmin hallintokomiteamenettelyyn. Yhteisessä kannassa säädetään myös mahdollisuudesta perustaa työryhmiä tiettyjä erityiskysymyksiä varten. Lisäksi hallintokomiteamenettelyn mukaisesti komitealle esitettävät ehdotukset toimenpiteiksi on ilmoitettu selvemmin. Yhteisessä kannassa on myös täsmennetty, että yhteistoimien osalta hankkeiden valintaa koskevat komission ehdotukset on käsiteltävä hallintokomiteamenettelyn mukaisesti. 2.1.5 Valintamenettelyt (Liitteen III jakso) Neuvosto suhtautui myönteisesti valintamenettelyjen lukumäärän vähentämiseen. Keskitettyjen toimien ryhmässä kahden eri menettelyn katsottiin kuitenkin olevan tarpeen, ja tietyissä tapauksissa toiminnan laajuudesta ja luonteesta johtuen on tarpeen säätää kaksivaiheisesta menettelystä. 2.1.6 Muut asiat - ohjelman perustaminen (1 artikla) Ilmausta "eurooppalainen koulutusyhteistyön alue" pidettiin perustamissopimuksen 126 ja 127 artiklan määräysten perusteella parempana kuin ilmausta "eurooppalainen koulutusalue". - Ohjelman tavoitteet (2 artikla) Neuvosto katsoi, että on tärkeää korostaa liikkuvuutta yhtenä ohjelman tavoitteena. - "Comenius-suunnitelma" (Toimi 1.1.3) Suunnitelmia sovelletaan Comenius-toimeen osallistuviin kouluihin (alunperin toimen 1.1.2 mukaisesti "suunnitelma koulujen välistä yhteistyötä varten Euroopassa"). Neuvosto on pyrkinyt huolehtimaan siitä, että nämä suunnitelmat eivät olisi byrokraattisia eikä niistä muodostuisi taakkaa mukana oleville kouluille. - Toimi 3 (Grundtvig) Selvyyden vuoksi alkuperäiset kaksi alatoimea on yhdistetty yhdeksi toimeksi, joka kattaa kaikki elinikäisen oppimisen eurooppalaisen ulottuvuuden näkökohdat. - Toimi 4 (Lingua), toimi 5 (Minerva: avoin ja etäopiskelu, tieto- ja viestintätekniikka koulutuksen alalla) ja toimi 6 (Seuranta- ja innovaatiotoiminta) Näiden toimien laajuutta ja sisältöä on selvennetty. - Arion-opintokäynnit (Toimi 6.1.2 b) Neuvosto katsoi, että tästä toimesta olisi tehtävä hajautettu toimi. 2.2 Euroopan parlamentin tarkistukset 2.2.1 Komission hyväksymät parlamentin tarkistukset Komissio hyväksyi kokonaan, osittain tai olennaisilta osin 34 tarkistusta parlamentin tekemistä 54 tarkistuksesta. 2.2.2 Neuvoston hyväksymät parlamentin tarkistukset Neuvosto hyväksyi kokonaan, osittain tai olennaisilta osin 25 parlamentin esittämää ja komission hyväksymää tarkistusta. Kyseessä ovat tarkistukset 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 10, 11, 13, 20, 22, 23, 25, 27, 29, 31, 32, 33, 35, 36, 38, 39, 41 ja 56. 2.2.3 Neuvoston hylkäämät parlamentin tarkistukset Komission hylkäämien tarkistusten lisäksi, joista neuvosto ei päässyt vaadittavaan yksimielisyyteen, neuvosto ei hyväksynyt seuraavia tarkistuksia seuraavista syistä: - Tarkistus 12 Ohjelmaan osallistumista vaikeuttavat tekijät Neuvosto katsoi, että viitattaessa 5 artiklan 4 kohdassa liikkuvuuden esteiden yhteydessä sosiaaliturvaan ja terveydenhuoltoon ei oteta asianmukaisesti huomioon toissijaisuusperiaatetta ja että näiden kahden alan nimenomainen mainitseminen muut alat pois sulkien ei olisi suotavaa. - Tarkistus 21 Innovatiivisten lähestymistapojen ja menetelmien siirtäminen ja levittäminen rakennerahastojen kautta (9 artiklan 3 kohta) Neuvosto katsoi, että yhteisön tulevia välineitä ei ole asianmukaista määritellä näin tarkoin. - Tarkistus 30 Koulujen väliset kumppanuudet (Toimi 1: Comenius) Neuvosto ei hyväksynyt viittausta sellaisten koulutushankkeiden toteuttamiseen, joihin liittyy eurooppalainen ulottuvuus, koska tämä on mainittu yleisenä perusteena jo toimen johdantokappaleessa, eikä se myöskään voinut hyväksyä viittausta "naapurimaiden kieliin", koska sitä ei ollut määritelty riittävästi. - Tarkistus 34 Hakijoiden taloudellista tilannetta koskeva peruste (Toimi 2.2: opiskelijoiden ja opettajien liikkuvuus) Neuvosto katsoi, että tätä perustetta ei tarvitse lisätä päätökseen, mutta pani merkille komission aikomuksen huolehtia edelleen siitä, että asia otetaan huomioon ohjelmaa toteutettaessa. - Tarkistus 37 Grundtvig: aikuiskoulutus (Toimi 3.2) Neuvosto katsoi, että käsite "demokraattisen kulttuurin rakentamiseen osallistuminen" oli epäselvä. Nykyisen viittauksen mahdollisuuksien parantamiseen, jotta voitaisiin "toimia yhteiskunnassa täysimääräisesti ja aktiivisesti", katsottiin riittävän. - Tarkistus 42 Minerva (Toimi 5) Neuvoston mukaan "monikielisen eurooppalaisen koulutelevision perustaminen" ei sovellu tähän ohjelmaan eikä siihen ole määrärahoja. - Tarkistus 44 Yhteistoimet (Toimi 7) Neuvosto on päättänyt olla mainitsematta "eurooppalaisia tietokeskuksia", koska tästä voisi saada sen käsityksen, että suunnitteilla on uusia rakenteita. Sen sijaan neuvosto piti parempana yleisempää mainintaa, jonka mukaan "edistetään alueellisia ja paikallisia yhteyksiä sekä yhteistoimintaa tähän ohjelmaan ja Leonardo da Vinci- ja nuoriso-ohjelmiin osallistuvien välillä". - Tarkistus 46 Hankkeisiin osallistumisen helpottaminen (Liitteen III jakso: valintamenettelyt: johdantovirke) Tällaista lisäystä liitteessä olevan valintamenettelyjä koskevan III jakson johdantoon ei neuvostossa katsottu asianmukaiseksi, koska sitä pidettiin itsestään selvänä. - Tarkistus 58 Täydentävät toimet (Toimi 8) Tarkistusta Ortelius-tietokannan siirtämisestä toimesta 8 toimeen 6 ei hyväksytty, koska neuvoston mukaan tämän tietokannan nimenomainen mainitseminen on tarpeetonta ja epäasianmukaista kummassakin toimessa. III JOHTOPÄÄTÖKSET Neuvosto katsoo, että sen yhteinen kanta on tasapainoinen teksti, jossa on otettu huomioon tarve kehittää koulutusyhteistyötä yhteisön tasolla. Tekstissä ovat mukana jo saavutetut myönteiset tulokset, ja siinä luodaan innovatiivisilla toimenpiteillä mahdollisuus vastata tulevaisuuden uusiin haasteisiin.