KERTOMUS VUODEN 2020 VARAINHOIDOSTA

Pääluokka II – Eurooppa-neuvosto ja neuvosto

(2021/C 353/01)

SISÄLLYSLUETTELO

1. JOHDANTO 2

2. VARAINHOITOVUODEN 2020 TAVOITTEET JA TALOUSARVIO 2

2.1 Tärkeimmät taloudelliset tavoitteet 2

2.2 Eurooppa-neuvoston ja neuvoston vuoden 2020 talousarvion laatiminen 2

2.2.1 Yleinen toimintamalli 2

2.2.2 Vuoden 2020 talousarvio 2

2.2.3 Talousarvio 2020 ja monivuotisen rahoituskehyksen otsake 5 3

3. YLEISKATSAUS TALOUSARVION TOTEUTTAMISEEN VUONNA 2020 4

3.1 Eurooppa-neuvoston ja neuvoston toiminta ja tavoitteet vuonna 2020 4

3.1.1 Kokoukset 4

3.1.2 Lainsäädäntökäsittelyt 4

3.1.3 Hallinnon uudenaikaistaminen 5

3.1.4 Tavoitteiden saavuttaminen vuonna 2020 5

3.2 Tulot 6

3.3 Menot vuonna 2020 7

3.3.1 Talousarviomuutokset vuonna 2020 7

3.3.2 Yleiskatsaus talousarvion toteuttamiseen vuosina 2010–2020 9

3.3.3 Määrärahojen käyttö menoluokittain vuonna 2020 10

3.4 Edelliseltä vuodelta siirretyt määrärahat 12

3.4.1 Vuodelta 2019 vuodelle 2020 automaattisesti siirretyt määrärahat 12

3.4.2 Vuodelta 2020 vuodelle 2021 automaattisesti siirretyt määrärahat 13

3.5 Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot 14

3.5.1 Ennen vuotta 2020 kertyneet käyttötarkoitukseensa sidotut tulot 14

3.5.2 Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, jotka siirretty maksettavaksi vuodelta 2019 15

3.5.3 Ennen vuotta 2020 kertyneet käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, jotka on siirretty maksettavaksi vuodelle 2021 16

3.5.4 Vuonna 2020 kertyneet käyttötarkoitukseensa sidotut tulot 17

1. JOHDANTO

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (1) (varainhoitoasetus) 249 artiklan mukaisesti tässä asiakirjassa esitetään kertomus EU:n talousarvion pääluokan II (Eurooppa-neuvosto ja neuvosto) varainhoitovuoden 2020 talousarvio- ja varainhallinnosta.

Kertomus perustuu vuoden 2020 alustavaan tilinpäätökseen, neuvoston tulojen ja menojen hyväksyjien vuotuisissa toimintakertomuksissa oleviin tietoihin sekä neuvoston rahoitusjärjestelmästä peräisin oleviin tietoihin talousarvion toteuttamisesta.

Kertomuksen luvussa 2 esitetään yhteenveto varainhoitovuodeksi 2020 vahvistetusta kehyksestä. Luvussa 3 esitetään yleiskatsaus vuonna 2020 käytettävissä olleiden talousarviomäärärahojen käyttöön.

Liitteessä esitetään vuoden 2020 talousarvion toteuttaminen budjettikohdittain.

2. VARAINHOITOVUODEN 2020 TAVOITTEET JA TALOUSARVIO

2.1 Tärkeimmät taloudelliset tavoitteet

Neuvoston pääsihteeristön vuotta 2020 koskevat tärkeimmät taloudelliset tavoitteet olivat seuraavat:

— varmistaa Eurooppa-neuvoston ja neuvoston päätöksenteon jatkuvuus covid-19-pandemian aiheuttamasta poikkeustilanteesta huolimatta;

— avustaa jatkuvasti Eurooppa-neuvostoa ja neuvostoa käyttäen rahavaroja tehokkaasti ja vaikuttavalla tavalla;

— jatkaa hallinnon uudenaikaistamista pääsihteeristön organisaation laadun ja resurssien tarkoituksenmukaisen käytön parantamiseksi.

2.2 Eurooppa-neuvoston ja neuvoston vuoden 2020 talousarvion laatiminen

2.2.1 Yleinen toimintamalli

Eurooppa-neuvoston ja neuvoston (jäljempänä ”EN/N”) vuoden 2020 talousarvion laadinnassa yleistavoitteena oli, että vuoden 2019 talousarvion kokonaismäärää ei ylitetä nimellisesti muissa kuin palkkoihin liittyvissä menoissa.

Lakisääteisiin tai sopimusvelvoitteisiin perustuva määrärahojen lisäys tai pääsihteeristön asianmukaisen toiminnan kannalta keskeisinä pidetyillä aloilla toteutettu määrärahojen lisäys on kompensoitu priorisoimalla ja suunnittelemalla uudelleen tiettyjä hankkeita ottaen huomioon talousarvion toteutus viime vuosina.

Neuvoston pääsihteeristö on jatkanut henkilöstörakenteen yksinkertaistamista toteuttamalla seuraavat toimet:

— yhden AD 5 -viran ja seitsemän AST 1 -viran siirtäminen komissioon osana SYSPERiä koskevaa yksikön tason sopimusta;

— viiden AD 5 -viran ja yhden AST 1 -viran lisääminen iirin kielen uuden kielijärjestelyn ottamiseksi huomioon komission ohjeistuksen mukaisesti.

2.2.2 Vuoden 2020 talousarvio

Budjettivallan käyttäjä vahvisti EN/N:n vuoden 2020 kokonaistalousarvioksi 590,6 miljoonaa euroa. Tämä tarkoittaa 8,7 miljoonan euron (+1,5 prosentin) lisäystä vuoteen 2019 verrattuna.

EN/N:n vuoden 2020 henkilöstötaulukkoon sisältyvien virkojen ja toimien määrä oli 3 029.

Taulukossa 1 esitetään vuoden 2020 talousarvion jakautuminen menoluokittain.

Taulukko 1

EN/N:n talousarvio 2020 vuoden 2019 talousarvioon verrattuna (menoluokittain)

(euroa) Menoluokka Talousarvio 2019 Talousarvio 2020 Muutos 2020/2019 1 2 3=2/1 Henkilöstötaulukko 336 749 511 341 218 000 1,3 % Muut henkilöstömenot 25 077 000 25 366 000 1,2 % Kiinteistöt (hankintoja lukuun ottamatta) 55 888 948 56 644 000 1,4 % Tietojenkäsittely 41 355 000 44 509 000 7,6 % Irtain omaisuus 951 000 1 171 000 23,1 % Tekniset laitteistot 5 745 000 6 026 000 4,9 % Kuljetus 1 134 000 2 284 000 101,4 % Valtuuskuntien matkakulut 17 372 000 17 228 000 -0,8 % Tulkkauskulut 81 694 000 81 450 000 -0,3 % Kokoukset ja konferenssit 5 237 000 6 285 000 20,0 % Tiedotus 9 125 000 7 235 000 -20,7 % Sekalaiset menot 1 267 000 1 217 000 -3,9 % Varaus 300 000 - 100,0 % Yhteensä (hankintoja lukuun ottamatta) 581 895 459 590 633 000 1,5 % Kiinteän omaisuuden hankinta — — Kaikki yhteensä 581 895 459 590 633 000 1,5 %

2.2.3 Talousarvio 2020 ja monivuotisen rahoituskehyksen otsake 5

Taulukossa 2 esitetään EN/N:n talousarvion kehitys vuosina 2010–2020. EN/N:n osuus monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeessa 5 on laskenut vuoden 2015 6,3 prosentista 5,8 prosenttiin vuonna 2020.

Taulukko 2

EU:n talousarvion pääluokan II (Eurooppa-neuvosto ja neuvosto) kehitys vuosien 2015–2020 rahoituskehyksen otsakkeessa 5

2015 2016 2017 2018 2019 2020 (määrät käypinä hintoina) miljoonaa euroa muutos miljoonaa euroa muutos miljoonaa euroa muutos miljoonaa euroa muutos miljoonaa euroa muutos miljoonaa euroa muutos Otsake 5 8 659 3,0 % 8 951 3,4 % 9 395 5,0 % 9 666 2,9 % 9 945 2,9 % 10 222 2,8 % EN/N 542 1,4 % 545 0,6 % 562 3,0 % 573 2,0 % 582 1,6 % 591 1,5 % EN/N:n osuus otsakkeessa 5 6,3 % 6,1 % 6,0 % 5,9 % 5,9 % 5,8 %

3. YLEISKATSAUS TALOUSARVION TOTEUTTAMISEEN VUONNA 2020

3.1 Eurooppa-neuvoston ja neuvoston toiminta ja tavoitteet vuonna 2020

Varainhoitoa koskevassa kertomuksessa pääsihteeristö antaa tietoja keskeisistä toimistaan, jotka ovat merkityksellisiä rahoituksen kannalta ja jotka kuvaavat Eurooppa-neuvoston ja neuvoston toimintaa varainhoitovuoden aikana. Lisäksi kertomuksessa korostetaan vuoden tärkeimpiä saavutuksia.

3.1.1 Kokoukset

Taulukossa 3 esitetään pääsihteeristön vuosina 2015–2020 järjestämien Eurooppa-neuvoston kokousten ja neuvoston istuntojen määrän kehitys.

Järjestämiensä 3 086 institutionaalisen kokouksen lisäksi pääsihteeristö järjesti vuonna 2020 434 muuta kokousta (mm. seminaareja, tiedotustilaisuuksia ja kokouksia).

Taulukko 3

Kokousten lukumäärän kehitys vuosina 2015–2020

2015 2016 2017 2018 2019 2020 2020 Fyysiset Video- tai hybridikokoukset YHTEENSÄ Huippukokoukset 12 9 15 15 17 15 8 23 Neuvoston istunnot 81 75 77 75 80 31 85 116 Pysyvien edustajien komitea 138 109 105 117 124 152 2 154 Pysyvien edustajien komitea (50 artikla) 22 29 28 3 3 Työryhmät 3 471 3 569 4 039 4 304 3 706 1 538 1 252 2 790 Ad hoc -työryhmä (50 artikla) 32 61 28 Yhteensä 3 702 3 762 4 290 4 601 3 983 1 739 1 347 3 086 Muut kokoukset 2 271 2 034 3 030 3 129 3 685 401 33 434 Kaikki yhteensä 5 973 5 796 7 320 7 730 7 668 2 140 1 380 3 520

Työskentelyolosuhteet olivat vuonna 2020 covid-19-pandemian vuoksi poikkeukselliset. Kokousten määrä laski 54,1 prosentilla (4 148) vuoteen 2019 verrattuna. Kyseessä olivat pääasiassa muut kuin Eurooppa-neuvoston ja neuvoston institutionaalisissa puitteissa järjestettävät kokoukset. Uudet kokoustamistavat ilmenivät siten, että huippukokousten, neuvoston istuntojen sekä pysyvien edustajien komitean kokousten määrä kasvoi ja 39,2 prosenttia kokouksista järjestettiin videoneuvotteluina tai sekamuotoisina hybridikokouksina (jolloin osa osallistujista osallistui etänä).

3.1.2 Lainsäädäntökäsittelyt

Toinen toiminnan määrällinen indikaattori on Euroopan unionin virallisessa lehdessä (EUVL) julkaistujen säädösten lukumäärä (taulukko 4). Vuonna 2020 EUVL:ssä julkaistiin 1 328 säädöstä. On huomattava, että säädösten julkaiseminen EUVL:ssä on lainsäädäntöprosessin viimeinen vaihe.

Taulukko 4

Säädösten lukumäärän kehitys vuosina 2015–2020

2015 2016 2017 2018 2019 2020 EUVL:ssä julkaistut säädökset 1 412 1 259 1 187 1 210 1 326 1 328

Covid-19-pandemian aiheuttamista haastavista olosuhteista huolimatta neuvosto piti vuonna 2020 lainsäädäntötoimintansa samalla tasolla kuin vuonna 2019.

3.1.3 Hallinnon uudenaikaistaminen

Vuonna 2020 pääsihteeristö jatkoi sisäisen organisaationsa laadun ja tehokkuuden parantamista ja keskittyi erityisesti covid-19-pandemiasta johtuviin työskentelyrajoituksiin:

— Pääsihteeristön avoimien virkojen/toimien vähentämistä koskevan toimintasuunnitelman toteuttaminen. Tähän liittyy henkilöstötaulukon virkojen/toimien täyttöasteen tiivis ja säännöllinen seuraaminen sekä asiaankuuluvien määrärahojen saatavuus.

— Etätyön pitkittymisen vuoksi pääsihteeristön alustoja ja kaistanleveyksiä on laajennettu ja lisätty, jotta lähes koko henkilöstö voi tehdä etätyötä turvallisesti.

— Tulevaa vaiheittaista paluuta pääsihteeristön rakennuksiin on ennakoitu varustamalla pienet kokoussalit korkealaatuisilla videoneuvottelulaitteilla hybridikokousten helpottamiseksi.

3.1.4 Tavoitteiden saavuttaminen vuonna 2020

Varainhoitovuodeksi 2020 vahvistetut tavoitteet saavutettiin pääpiirteittäin seuraavasti:

— Henkilöstötaulukko Eurooppa-neuvoston ja neuvoston henkilöstötaulukon 3 029:stä virasta 2 817 oli täytetty pääsihteeristössä 1. tammikuuta 2020. Vuoden aikana toteutuneen vaihtuvuuden jälkeen täytettyjen virkojen/toimien määrä 31. joulukuuta 2020 oli 2 905 eli 88 enemmän kuin EN/N:n henkilöstötaulukossa.

— Taloushallinto Vuonna 2020 pääsihteeristö jatkoi taloushallintonsa ja varainkäytön tuloksellisuuden parantamista. Monia taloushallintoon liittyviä parannuksia toteutettiin, esimerkiksi — digitaalisten taloushallinnon prosessien migraatio ja sopeuttaminen uuteen SAP HANA -alustaan; — kaikkien palkkoihin liittyvien talousarvion ulkopuolisten toimien, mukaan lukien henkilöstön pankkitilien hallinnointi, siirtäminen kirjanpitoyksikköön; — tarjousten sähköinen toimittaminen otettiin onnistuneesti käyttöön kaikkien avoinna olevien hankintamenettelyjen osalta. Tämän lisäksi ennakoimaton covid-19-pandemia ja sen aiheuttama poikkeustilanne edellyttivät välittömiä toimia ja organisatorisia toimenpiteitä, jotta toiminnan jatkuvuus säilyisi. Julkaistiin useita tiedotteita, joissa tulojen ja menojen hyväksymisestä vastaaville yksiköille annettiin ohjausta taloushallinnon toimintojen ja prosessien väliaikaisesta mukauttamisesta uuteen tilanteeseen. Pyrkimys parantaa eurooppalaisten yritysten kassavirtatilannetta näkyy siinä, että laskujen keskimääräinen maksuaika pääsihteeristössä oli 20 päivää vuonna 2020; enimmäisaikaraja on 30 kalenteripäivää (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/7/EU (2)).

— Kiinteistöpolitiikka Neuvoston kiinteistöpolitiikka on vakaata. Vuodesta 2004 lähtien neuvoston pyrkimyksenä on ollut sijoittaa kaikki neuvoston ja Eurooppa-neuvoston toiminta Brysselissä sen omiin kiinteistöihin, jotka on sovitettu sen tarpeisiin ja jotka sijaitsevat toistensa läheisyydessä. Tämä uudelleenorganisointi saatiin päätökseen Europa-rakennuksen 30. kesäkuuta 2016 tapahtuneen luovutuksen myötä.

3.2 Tulot

Taulukossa 5 esitetään yleiskatsaus neuvoston tulotapahtumiin vuonna 2020. Ilmaisu ”Saadut oikeudet 2019” viittaa perintämääräyksiin, jotka annettiin vuonna 2019, mutta joita vastaavat määrät perittiin vasta vuonna 2020. Ilmaisu ”Saadut oikeudet 2020” puolestaan tarkoittaa vuonna 2020 käynnistettyjä perintätoimia.

Taulukko 5

Yleiskatsaus vuoden 2020 talousarvioon sisältyviin tulotapahtumiin

(euroa) Luku Saadut oikeudet 2019 Perityt tulot vuodelta 2019 Saadut oikeudet 2020 Perityt tulot vuodelta 2020 Saadut oikeudet yhteensä 2019+2020 Perityt tulot yhteensä 2019+2020 Perittävä vuonna 2021 1 2 3 4 5=1+3 6=2+4 7=5-6 4 0 Henkilöstön palkoista suoritetut pidätykset 0 0 32 466 725 32 466 725 32 466 725 32 466 725 0 4 1 Eläkemaksut 1 544 1 544 26 004 187 26 004 187 26 005 731 26 005 731 0 5 0 Irtaimen (tavaroiden) ja kiinteän omaisuuden myynnistä kertyvä tuotto 622 622 3 450 3 450 4 072 4 072 0 5 1 Vuokrauksesta kertyvä tuotto 9 821 9 821 736 508 352 241 746 329 362 062 384 267 5 2 Sijoitetuista tai lainatuista varoista kertyvät tulot, pankkikorot ja muut erät 0 0 6 929 6 929 6 929 6 929 0 5 5 Tulot suoritetuista palveluista ja urakoista kertyvästä tuotosta 71 498 71 498 924 982 889 103 996 480 960 601 35 879 5 5 Tulot suoritetuista palveluista ja urakoista kertyvästä tuotosta (EUH) 0 0 104 231 104 231 104 231 104 231 0 5 7 Toimielimen hallinnolliseen toimintaan liittyvät muut maksut ja palautukset 779 051 312 571 40 031 129 39 974 593 40 810 180 40 287 164 523 015 5 8 Sekalaiset korvaukset 0 0 4 044 4 044 4 044 4 044 0 5 8 Sekalaiset korvaukset (EUH) 0 0 0 0 0 0 0 5 9 Muut hallinnollisesta toiminnasta kertyneet tulot 0 0 0 0 0 0 0 6 3 Erityisiin sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet 688 466 688 466 1 249 018 1 249 018 1 937 484 1 937 484 0 7 0 Viivästyskorot 0 0 0 0 0 0 0 9 0 Sekalaiset tulot 0 0 0 0 1 038 0 1 038 Yhteensä 1 551 002 1 084 523 101 531 203 101 054 521 103 083 243 102 139 044 944 199

Tulotapahtumien kokonaismäärä saatuina oikeuksina eli annettuina perintämääräyksinä oli 103,1 miljoonaa euroa vuonna 2020. Tästä määrästä 102,1 miljoonaa euroa perittiin varainhoitovuonna, ja loput 1,0 miljoonaa euroa peritään vuonna 2021.

Suurin osa perityistä tuloista (57 prosenttia eli 58,5 miljoonaa euroa 103,1 miljoonasta eurosta) vuonna 2020 liittyy yhteisön veroihin ja maksuihin, jotka kerättiin pääsihteeristön henkilöstöltä. Tästä määrästä 32,5 miljoonaa euroa koostuu henkilöstön palkoista suoritetuista pidätyksistä ja 26,0 miljoonaa euroa tulee eläkemaksuista ja eläkeoikeuksien siirroista eläkejärjestelmään.

Loppumäärä eli 43 prosenttia (43,7 miljoonaa euroa) kertyy erilaisista hallinnollisista toimista. Tämä määrä on peräisin pääosin seuraavista lähteistä:

— valtuuskuntien matkakulujen rahoittamiseen jäsenvaltioille aiempina vuosina maksettujen määrärahojen osien perintä niiden vuosista 2019 ja 2020 antamien ilmoitusten perusteella (30,4 miljoonaa euroa, luku 5 7);

— Euroopan komission tulkkauspalvelulle maksetun ennakkomaksun perintä (6,3 miljoonaa euroa, luku 5 7) ja jäsenvaltioiden tiettyjen kielten lisätulkkauksesta suorittamat maksut (1,7 miljoonaa euroa, luku 5 7);

— rahoitusosuudet hallintokuluista, joita syntyy Islannin ja Norjan osallistumisesta Schengenin säännöstöön (1,9 miljoonaa euroa, luku 6 3);

— muiden toimielinten rahoitusosuudet ja neuvoston virkamiesten neuvoston seimelle suorittamat maksut (0,8 miljoona euroa, luku 5 7);

— Euroopan unionin tuomioistuimen, tilintarkastustuomioistuimen ja Firenzen yliopistollisen Eurooppa-instituutin maksut neuvoston kanssa yhteisen rahoitusjärjestelmän rahoittamiseksi (0,7 miljoonaa euroa, luku 5 5);

— tilojen vuokrauksesta kertyvä tuotto ja siihen liittyvät korvaukset (0,4 miljoonaa euroa, luku 5 1);

— siirrot EUH:sta neuvostoon ennakkomaksuina palveluista, joita pääsihteeristö on suorittanut EUH:lle (0,1 miljoonaa euroa, luku 5 5).

3.3 Menot vuonna 2020

3.3.1 Talousarviomuutokset vuonna 2020

Varainhoitovuonna 2020 määrärahoja kohdennettiin uudelleen eri siirroin. Taulukossa 6 esitetään päätökset, joilla muutettiin vuosien 2015–2020 talousarviomäärärahoja.

Taulukko 6

Talousarviomuutosten määrä vuosina 2015–2020 tyypin mukaan jaoteltuna

Muutos vuosi Tyyppi Oikeusperusta 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Lisätalousarvio VHA 44 artikla 0 0 0 0 0 0 Siirto B VHA 29 artikla 27 31 45 52 39 44 Siirto C VHA 29 artikla 2 2 1 2 2 2 Siirto D VHA 31 artikla 0 0 0 0 0 0 Yhteensä 29 33 46 54 41 46

Vuonna 2020 tehtiin kaksi C-siirtoa, joista on ilmoitettava budjettivallan käyttäjälle (varainhoitoasetuksen 29 artiklan mukaisesti):

— 16. heinäkuuta 2020 toteutettu C1-siirto 7 141 000 euroa, jolla — vahvistettiin neuvoston etätyövalmiuksia ja parannettiin Eurooppa-neuvoston, neuvoston ja valmisteluelinten videoneuvotteluinfrastruktuuria (3 247 000 euroa); — rahoitettiin terveystilanteesta johtuvia tietoteknisiä lisätoimia koskeva tekninen apu (2 613 000 euroa); — katettiin tietoteknisten lisälaitteiden ja -ohjelmistojen hankinta, ylläpito ja huolto mukaan lukien (246 000 euroa); — rahoitettiin lisenssien ja välineiden hankinta virtuaalisten viestintävalmiuksien lisäämiseksi (50 000 euroa); — tuettiin Eurooppa-neuvoston puheenjohtajaa, jotta tämä voi vastata viestintävaatimusten kasvaneeseen kysyntään erityisesti covid-19-pandemiaa koskevien EU:n toimien yhteydessä (400 000 euroa); — rahoitettiin Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan ja hänen henkisuojausryhmänsä matkakulujen lisätarpeet (145 000 euroa); — katetaan riita-asioista aiheutuvien kulujen ja juridisten kustannusten ennakoimattomat lisätarpeet, jotka liittyvät pääasiassa vahingonkorvausten ja korvausten mahdollisiin maksuihin (440 000 euroa).

— 23. marraskuuta 2020 toteutettu C2-siirto 6 773 000 euroa, jolla — katettiin hankkeita, jotka oli alun perin budjetoitu toteutettavaksi myöhemmin mutta joiden toteuttaminen tulikin mahdolliseksi nopeammin, kun otetaan huomioon pääsihteeristön rakennusten toimitilojen vähäinen käyttöaste covid-19-pandemian johdosta (1 720 000 euroa); — rahoitettiin sellaisten laitteiden ja ohjelmistojen hankinta, joiden avulla tietohallintavälineitä ja muita asiaan liittyviä ohjelmistoja voitiin mukauttaa muuttuviin vaatimuksiin ja tarpeisiin (1 860 000 euroa); — rahoitettiin useilla neuvoston tietoteknisillä toiminta-aloilla annettu lisäapu, kuten uusien analyyttisten ominaisuuksien lisääminen budjettitietokantaan tai sähköisen allekirjoitustoiminnon lisääminen rahoitusjärjestelmään (1 800 000 euroa); — katettiin kyberpuolustusvalmiuksien parantaminen, jotta voidaan paremmin vastata kasvaneisiin turvallisuushaasteisiin, erityisesti pilvipalvelujen käyttöönoton hyväksyminen (825 000 euroa); — rahoitettiin kunnostustöiden edistymiseen liittyvät lisäkalustehankinnat (100 000 euroa); — katettiin laajempi tietopalvelupaketti, johon kuuluu monia lehdistön aiemmin hoitamia palveluja (tapahtumasta uutisointi, kansalliset tiedotustilaisuudet ja satelliittilähetykset (468 000 euroa);

Vuonna 2020 EN/N:n talousarviota muutettiin lisäksi 44 keskinäisellä B-siirrolla varainhoitoasetuksen 29 artiklan 4 kohdan perusteella.

Taulukossa 7 esitetään yleiskatsaus budjettikohtiin, joita muutettiin merkittävästi (3) erilaisilla siirroilla vuonna 2020.

Taulukko 7

Budjettikohdat, joiden osalta tehtiin merkittäviä siirtoja vuonna 2020

(euroa) Budjettikohta Otsake Alkuperäinen talousarvio 2020 Siirrot Lopulliset määrärahat Ero 1 3 2 0 Terveydenhoito 415 000 274 926 689 926 66 % 1 3 2 2 Seimet ja lastentarhat 2 837 000 - 274 926 2 562 074 - 10 % 2 0 0 3 Tilojen kunnostus ja asennustyöt 10 465 000 2 150 000 12 615 000 21 % 2 0 0 4 Turvallisuuteen liittyvät työt 2 155 000 - 514 000 1 641 000 - 24 % 2 0 0 5 Kiinteistöjen hankintaa, rakennuttamista ja kunnostusta valmistelevat menot 918 000 - 280 000 638 000 - 31 % 2 0 1 0 Siivous ja kunnossapito 18 873 000 - 916 425 17 956 575 - 5 % 2 0 1 1 Vesi, kaasu, sähkö ja lämmitys 4 396 000 - 554 000 3 842 000 - 13 % 2 0 1 2 Kiinteistöjen turvallisuus ja valvonta 18 493 000 - 790 000 17 703 000 - 4 % 2 0 1 3 Vakuutukset 285 000 312 425 597 425 110 % 2 1 0 0 Laitteiden ja ohjelmistojen hankinta 10 138 000 6 244 964 16 382 964 62 % 2 1 0 1 Tietojärjestelmien käyttöön ja toteuttamiseen liittyvät ulkoiset palvelut 25 108 000 5 550 692 30 658 692 22 % 2 1 0 2 Laitteiden ja ohjelmistojen huolto ja ylläpito 7 318 000 -1 056 569 6 261 431 - 14 % 2 1 2 0 Tarvikkeiden ja teknisten laitteistojen hankinta ja uusiminen 3 009 000 437 000 3 446 000 15 % 2 1 2 2 Teknisten laitteiden ja laitteistojen vuokraus, huolto, ylläpito ja korjaus 2 707 000 -1 165 000 1 542 000 - 43 % 2 1 3 2 Ajoneuvokannan vuokraus, ylläpito ja korjaus 1 784 000 - 630 000 1 154 000 - 35 % 2 2 0 0 Valtuuskuntien matkakulut 17 228 000 16 775 147 34 003 147 97 % 2 2 0 2 Tulkkauskulut 81 450 000 -24 956 147 56 493 853 - 31 % 2 2 0 4 Sisäisistä kokouksista aiheutuvat sekalaiset kulut 4 980 000 -1 798 000 3 182 000 - 36 % 2 2 0 5 Konferenssien, kongressien ja kokousten järjestäminen 650 000 - 250 000 400 000 - 38 % 2 2 1 3 Tiedotus ja julkiset tapahtumat 4 585 000 753 106 5 338 106 16 % 2 2 3 6 Riita-asioista aiheutuvat kulut, juridiset kulut, vahingonkorvaukset ja korvaukset 450 000 415 000 865 000 92 %

3.3.2 Yleiskatsaus talousarvion toteuttamiseen vuosina 2010–2020

EN/N:n talousarvion yleinen toteuttamisaste on viimeisten 10 vuoden aikana ollut noin 92,8 prosenttia (kaavio 1). Toteuttamisaste viittaa sitoumuksiin, jotka on tehty varainhoitovuoden aikana käytettävissä olevista hyväksytyistä talousarviomäärärahoista.

Tosiasiallisten vuotuisten maksujen osuus vuosina 2015–2019 oli keskimäärin 82,9 prosenttia talousarviosta. Yleisen toteuttamisasteen ja maksujen erotus tiettynä vuonna (eli maksamattomat sitoumukset) on siirretty varainhoitoasetuksen 12 artiklan 7 kohdan mukaisesti seuraavalle varainhoitovuodelle tarvittavia maksuja varten. Unionin toimielinten jäsenten ja henkilöstön palkkoja ja korvauksia koskevia menoja ei voida siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle (varainhoitoasetuksen 12 artiklan 8 kohta).

Kaavio 1

Talousarvion yleinen toteuttamisaste vuosina 2015–2020

Vuoden 2020 määrärahasiirrot liittyvät ennen varainhoitovuoden loppua asianmukaisesti tehtyihin sitoumuksiin, joissa tavaroita ja palveluja ei kuitenkaan ole vielä toimitettu ja/tai joista ei ole saatu laskua ennen vuoden loppua.

3.3.3 Määrärahojen käyttö menoluokittain vuonna 2020

Vuotta 2020 koskevassa menoanalyysissä esitetään 14 menoluokkaa.

Taulukossa 8 verrataan siirtojen jälkeistä lopullista talousarviota (sarake 2) talousarvion toteuttamiseen sitoumusten osalta (sarake 3). Lopullisen talousarvion ja sidottujen määrärahojen välinen ero vastaa varainhoitovuonna 2020 käyttämättä jääneitä ja näin ollen peruutettuja määriä.

Taulukko 8

Yleiskatsaus vuoden 2020 talousarvion toteuttamiseen (menoluokittain)

(euroa) Menoluokka Talousarvio 2020 (alkuperäinen) Talousarvio 2020 (lopullinen (*1)) Maksusitoumukset Toteutumisaste Peruuntuneet määrärahat 1 2 3 4=3/2 5=2-3 Henkilöstötaulukko 341 218 000 341 218 000 330 567 554 96,9 % 10 650 446 Muut henkilöstömenot 25 366 000 25 366 000 19 288 360 76,0 % 6 077 640 Kiinteistöt (hankintoja lukuun ottamatta) 56 644 000 56 286 000 54 072 077 96,1 % 2 213 923 Tietojenkäsittely 44 509 000 55 150 000 55 142 173 100,0 % 7 827 Irtain omaisuus 1 171 000 1 271 000 1 223 252 96,2 % 47 748 Tekniset laitteistot 6 026 000 5 458 000 4 993 891 91,5 % 464 109 Kuljetus 2 284 000 1 654 000 1 407 771 85,1 % 246 229 Valtuuskuntien matkakulut 17 228 000 34 003 147 34 003 147 100,0 % 0 Tulkkauskulut 81 450 000 56 493 853 36 837 394 65,2 % 19 656 459 Kokoukset ja konferenssit 6 285 000 4 085 000 3 056 247 74,8 % 1 028 753 Tiedotus 7 235 000 8 103 000 8 100 534 100,0 % 2 466 Sekalaiset menot 1 217 000 1 545 000 1 476 561 95,6 % 68 439 Varaus — — — — Yhteensä (hankintoja lukuun ottamatta) 590 633 000 590 633 000 550 168 962 93,1 % 40 464 038 Kiinteän omaisuuden hankinta — — — — Kaikki yhteensä 590 633 000 590 633 000 550 168 962 93,1 % 40 464 038

Talousarvion yleinen toteuttamisaste vuonna 2020 on 93,1 prosenttia. Lopullisen talousarvion ja toteutumisen välinen ero voidaan selittää seuraavasti:

— Henkilöstötaulukon määrärahojen ennakoitua vähäisempi käyttö oli kokonaisuudessaan 10,7 miljoonaa euroa. Tämä vajaakäyttö liittyy lähinnä vähäisempiin peruspalkkatarpeisiin (2,0 miljoonaa euroa) ja siihen, että palkkojen vuotuiseen mukautukseen tarkoitettua varausta ei ollut tarpeen ottaa käyttöön (3,6 miljoonaa euroa). Muita vajaakäyttöä selittäviä tekijöitä ovat erilaisten lakisääteisten etuuksien (4,1 miljoonaa euroa) ja sosiaaliturvan (0,4 miljoonaa euroa) vähäisempi tarve ja vähäisemmät ylityömenot (0,6 miljoonaa euroa).

— Muiden henkilöstömenojen luokassa 47 prosenttia määrärahojen vajaakäytöstä (2,9 miljoonaa euroa 6,1 miljoonasta eurosta) liittyy henkilöstön matkakuluihin. Muiden henkilöstöön liittyvien menojen (koulutus, terveydenhoitomenot, sosiaalipalvelut jne.) säästöt olivat yhteensä 1,3 miljoonaa euroa. Sopimussuhteisille toimihenkilöille, kansallisille asiantuntijoille ja muista ulkoisista palveluista suoritettujen maksujen vähenemisestä kertyi säästöä 1,8 miljoonaa euroa. Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan osalta 0,2 miljoonan euron säästö johtuu edustus- ja kulukorvausmäärärahojen ennakoitua vähäisemmästä käytöstä.

— Kiinteistömenojen yleinen toteutumisaste johti 2,2 miljoonan euron säästöihin. Tästä määrästä 2,1 miljoonaa euroa johtuu kiinteistöjen turvallisuus-, valvonta-, ylläpito- ja siivouskustannusten sekä veden, kaasun ja sähkön kulutukseen liittyvien kustannusten vähenemisestä. Jäljellä olevat 0,1 miljoonaa euroa kertyivät säästöistä, joita saatiin aikaan tietyistä alustavista selvityksistä ja kunnostustöistä.

— Tietotekniikan alalla talousarvion toteuttamisaste oli liki 100 prosenttia.

— Irtaimen omaisuuden osalta 0,05 miljoonan euron vajaakäyttö johtuu pääasiassa vähentyneistä tarpeista vuokrata ja pitää kunnossa irtainta omaisuutta, koska monenvälisen EU–Afrikka-huippukokouksen järjestämistä lykättiin myöhempään vaiheeseen.

— Teknisiin laitteisiin liittyvä 0,5 miljoonan euron säästö johtuu pääasiassa vähentyneistä tarpeista vuokrata teknisiä laitteita ja laitteistoja ja hankkia ulkopuolista apua.

— Kuljetuksiin liittyvä 0,2 miljoonan euron säästö johtuu pääasiassa vähentyneistä lopullisista leasing-vuokraustarpeista, koska monenvälisen EU–Afrikka-huippukokouksen järjestämistä lykättiin myöhempään vaiheeseen.

— Valtuuskuntien matkakulujen toteuttamisaste oli 100 prosenttia. Valtuuskuntien matkakuluihin käytettävissä oleva määrä oli siirtojen jälkeen 34,0 miljoonaa euroa. Alkuperäinen talousarvio oli 17,2 miljoonaa euroa, johon siirrettiin 21,6 miljoonaa osasta tulkkaukseen varatuista määrärahoista säästyneistä varoista. Toisaalta 4,8 miljoonaa euroa siirrettiin tulkkaukseen varattuihin teknisiin määrärahoihin (4), ja vuoden kuluessa siirrettiin 0,05 miljoonaa euroa tiettyjen kielten lisätulkkauksen rahoittamiseen.

— Tulkkausmäärärahojen vajaakäyttö on yhteensä 19,7 miljoonaa euroa. Määrärahojen vajaakäyttö on lopputulos sen jälkeen, kun tulkkausmäärärahoista siirrettiin 21,6 miljoonaa euroa valtuuskuntien matkakulujen määrärahoihin (5). Lopputulos sisältää myös 4,8 miljoonan euron siirron valtuuskuntien matkakuluista osana uuden mekanismin toteuttamista ja 0,5 miljoonan euron siirron tiettyjen kielten lisätulkkauksen rahoittamiseksi.

— Kokousten ja konferenssien järjestämiseen varattujen määrärahojen vajaakäytöstä kertyneestä 1,0 miljoonan euron kokonaismäärästä 0,4 miljoonaa euroa johtui talousarviossa ennakoitua vähäisemmistä ateriapalvelutarpeista. Ulkopuolisten kokoussalien vuokrauksen sekä akkreditoinnin tarpeiden väheneminen on mahdollistanut 0,1 miljoonan euron lisäsäästöt. Tämä johtuu pandemian vaikutuksesta tavanomaisiin kokouksiin sekä monenvälisen EU–Afrikka-huippukokouksen lykkäämisestä.

— Tiedotusmäärärahojen toteuttamisaste oli 100 prosenttia.

— Sekalaisten määrärahojen 0,07 miljoonan euron vajaakäyttö johtuu pääasiassa toimistotarvikkeiden, paperin, tutkimusten, virka-asujen ja muiden toimintamenojen vähentyneistä tarpeista.

3.4 Edelliseltä vuodelta siirretyt määrärahat

3.4.1 Vuodelta 2019 vuodelle 2020 automaattisesti siirretyt määrärahat

Kuten taulukosta 9 ilmenee, vuodelta 2019 siirrettiin 52,5 miljoonaa euroa vuodelle 2020.

Taulukko 9

Vuodelta 2019 vuodelle 2020 siirrettyjen määrärahojen käyttö, (menoluokittain)

(euroa) Menoluokka Vuodelta 2019 siirretyt määrärahat Maksut vuonna 2020 Toteutumisaste Peruuntuneet määrärahat 1 2 3=2/1 4=1-2 Henkilöstötaulukko 374 910 295 052 78,7 % 79 858 Muut henkilöstömenot 1 869 455 1 283 872 68,7 % 585 583 Kiinteistöt 22 265 219 17 149 124 77,0 % 5 116 094 Tietojenkäsittely 16 742 152 16 214 304 96,8 % 527 848 Irtain omaisuus 622 184 605 902 97,4 % 16 282 Tekniset laitteistot 2 463 968 2 338 140 94,9 % 125 829 Kuljetus 526 139 383 068 72,8 % 143 071 Valtuuskuntien matkakulut — — — Tulkkauskulut 4 110 564 4 085 741 99,4 % 24 822 Kokoukset ja konferenssit 889 543 552 737 62,1 % 336 806 Tiedotus 2 187 281 2 087 545 95,4 % 99 736 Sekalaiset menot 492 075 380 178 77,3 % 111 897 Varaus — — — Yhteensä 52 543 491 45 375 664 86,4 % 7 167 827

Vuodelta 2019 siirrettyjen määrärahojen käyttöaste oli 86,4 prosenttia. Kyseisen käyttöasteen tärkeimmät syyt ovat seuraavat:

— pääsihteeristön edellisen vuoden aikana tilaamat urakat, tavarat tai palvelut jäivät osittain tai kokonaan toimittamatta;

— urakoista, palveluista tai toimitetuista tavaroista ei saatu laskua. Tästä tulee väistämättä talousarviorasite seuraavalle varainhoitovuodelle, koska vuonna 2021 on otettava käyttöön uusia sitoumuksia kyseisiä liiketoimia varten.

3.4.2 Vuodelta 2020 vuodelle 2021 automaattisesti siirretyt määrärahat

Vuodelta 2020 vuodelle 2021 siirretyt määrärahat olivat yhteensä 69,6 miljoonaa euroa.

Taulukko 10

Vuodelta 2020 vuodelle 2021 siirretyt määrärahat (menoluokittain)

(euroa) Menoluokka Talousarvio 2020 (alkuperäinen) Talousarvio 2020 (lopullinen (*2)) Maksusitoumukset Maksut vuonna 2020 Varainhoitovuodelle 2021 siirretyt määrärahat Siirtoaste 1 2 3 4 5=3-4 6=5/3 Henkilöstötaulukko 341 218 000 341 218 000 330 567 554 330 241 206 326 349 0,1 % Muut henkilöstömenot 25 366 000 25 366 000 19 288 360 17 907 492 1 380 868 7,2 % Kiinteistöt 56 644 000 56 286 000 54 072 077 32 099 038 21 973 039 40,6 % Tietojenkäsittely 44 509 000 55 150 000 55 142 173 31 125 954 24 016 219 43,6 % Irtain omaisuus 1 171 000 1 271 000 1 223 252 370 430 852 821 69,7 % Tekniset laitteistot 6 026 000 5 458 000 4 993 891 1 996 739 2 997 152 60,0 % Kuljetus 2 284 000 1 654 000 1 407 771 889 076 518 695 36,8 % Valtuuskuntien matkakulut 17 228 000 34 003 147 34 003 147 34 003 147 0 0,0 % Tulkkauskulut 81 450 000 56 493 853 36 837 394 23 354 993 13 482 401 36,6 % Kokoukset ja konferenssit 6 285 000 4 085 000 3 056 247 2 489 108 567 139 18,6 % Tiedotus 7 235 000 8 103 000 8 100 534 4 844 083 3 256 451 40,2 % Sekalaiset menot 1 217 000 1 545 000 1 476 561 1 262 794 213 767 14,5 % Varaus — — — — — Yhteensä (hankintoja lukuun ottamatta) 590 633 000 590 633 000 550 168 962 480 584 061 69 584 901 12,6 % Kiinteän omaisuuden hankinta — — — — — Kaikki yhteensä 590 633 000 590 633 000 550 168 962 480 584 061 69 584 901 12,6 %

Vuodelta 2020 vuodelle 2021 siirretyt määrät koskevat pääasiassa seuraavia luokkia:

— rakennukset: 22,0 miljoonaa euroa, joista erilaiset kunnostustyöt kattavat 9,9 miljoonaa euroa, siivous ja kunnossapito 4,7 miljoonaa euroa, turvallisuus ja ennaltaehkäisy 2,9 miljoonaa euroa, sähkö, vesi, kaasu ja lämmitys yhteensä 1,6 miljoonaa euroa, tilojen turvallisuuteen liittyvät työt 1,5 miljoonaa euroa ja muut kiinteistöihin liittyvät kulut, kuten rakennuksia koskevat tutkimukset 1,4 miljoonaa euroa;

— tietojenkäsittelyjärjestelmät: 24,0 miljoonaa euroa, joista 13,4 miljoonaa euroa liittyvät ulkoisiin palveluihin, 9,0 miljoonaa euroa laitteistoihin ja ohjelmistoihin, 1,0 miljoonaa euroa tietotekniikkapalveluihin ja ylläpitoon ja 0,6 miljoonaa euroa televiestintään;

— 13,5 miljoonaa euroa kattavat osan vuonna 2020 tarjotuista tulkkauskuluista mutta joita koskevista laskuista ei olla vielä päästy täyteen yhteisymmärrykseen komission yksiköiden kanssa;

— tiedotusmenot 3,3 miljoonaa euroa, joista 2,4 miljoonaa euroa liittyvät tiedottamiseen ja julkisiin tapahtumiin, 0,7 miljoonaa euroa asiakirjakokoelma- ja kirjastomenoihin ja 0,2 miljoonaa euroa neuvoston julkaisuihin:

— tekniset laitteistot: 3,0 miljoonaa euroa, joista 2,4 miljoonaa euroa konferenssilaitteiston hankintaan ja ylläpitoon ja 0,6 miljoonaa euroa ulkoisiin palveluihin ja laitteiston ylläpitoon;

— muut henkilöstömenot: 1,4 miljoonaa euroa, jotka liittyvät erityisesti koulutus- ja palvelukseenottomenoihin (0,6 miljoonaa euroa), terveydenhoitoon ja seimiin (0,4 miljoonaa euroa) ja tukitoimenpiteisiin henkilöstön avustamiseksi (0,1 miljoonaa euroa);

— kokoukset ja konferenssit: 0,6 miljoonaa euroa, jotka liittyvät pääosin vuonna 2020 järjestetyistä Eurooppa-neuvoston kokouksista ja neuvoston istunnoista vielä saamatta oleviin laskuihin;

— kalusteet: 0,9 miljoonaa euroa, jotka liittyvät tiettyjen vastaanottotilojen, uusia työskentelytapoja koskevan NWOW-hankkeen ja seimirakennuksen kalustehankintoihin;

— kuljetus: 0,5 miljoonaa euroa, jotka kattavat neuvoston henkilöstön liikkuvuussuunnitelman (0,3 miljoonaa euroa) ja ajoneuvokannan vuokraus- ja korjauskustannukset (0,2 miljoonaa euroa);

— sekalaiset menot: 0,2 miljoonaa euroa, jotka vastaavat pääosin riita-asioista aiheutuvia kuluja (0,1 miljoonaa euroa), toimistotarvikkeita (0,03 miljoonaa euroa) ja postimaksuja (0,03 miljoonaa euroa).

3.5 Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

3.5.1 Ennen vuotta 2020 kertyneet käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Ennen vuotta 2020 kertyneitä käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja oli yhteensä 14,7 miljoonaa euroa.

Taulukko 11

Ennen vuotta 2020 kertyneiden käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen toteuttaminen (menoluokittain)

(euroa) Menoluokka Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot ennen vuotta 2020 (lopullinen (*3)) Maksusitoumukset vuonna 2020 Maksut vuonna 2020 Toteutumisaste Peruuntuneet käyttötarkoitukseensa sidotut tulot 1 2 3 4=2/1 4=1-2 Henkilöstötaulukko 4 469 — — 0,0 % 4 469 Muut henkilöstömenot 2 068 489 1 564 717 1 555 069 75,6 % 503 772 Kiinteistöt 1 122 040 1 109 096 696 304 98,8 % 12 944 Tietojenkäsittely 822 837 820 333 809 443 99,7 % 2 503 Irtain omaisuus — — — — Tekniset laitteistot 5 700 4 511 4 511 79,1 % 1 189 Kuljetus 2 616 2 616 — 100,0 % — Valtuuskuntien matkakulut 4 831 525 4 831 525 4 831 525 100,0 % — Tulkkauskulut 5 478 770 5 478 770 5 478 770 100,0 % — Kokoukset ja konferenssit 90 014 87 854 87 773 97,6 % 2 160 Tiedotus — — — — Sekalaiset menot 7 073 7 073 7 073 100,0 % - 0 EN/N yhteensä 14 433 534 13 906 495 13 470 469 96,3 % 527 038 EUH:n kanssa tehdyt yksikön tason sopimukset 262 865 260 794 163 598 99,2 % 2 071 Kaikki yhteensä 14 696 399 14 167 290 13 634 068 96,4 % 529 109

Pääsihteeristön toimintaan liittyvät käyttötarkoitukseensa sidotut tulot olivat yhteensä 14,7 miljoonaa euroa, joista sidottiin asianmukaisesti 14,2 miljoonaa euroa vuonna 2020. Loput 0,5 miljoonaa euroa peruuntuivat varainhoitoasetuksen 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

Toinen osa ennen vuotta 2020 kertyneistä käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista (0,3 miljoonaa euroa) liittyy EUH:n neuvostolle vuonna 2019 siirtämiin määriin, joilla katetaan sellaisia palveluja koskevat menot, jotka määritellään näiden toimielinten välisissä erilaisissa yksikön tason sopimuksissa ja jotka pääsihteeristö suorittaa. Sidotuista 0,3 miljoonasta eurosta 0,2 miljoonaa euroa maksettiin vuonna 2020.

3.5.2 Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, jotka siirretty maksettavaksi vuodelta 2019

Vuodelta 2019 maksettavaksi siirrettyjen käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen kokonaismäärä oli 0,4 miljoonaa euroa.

Taulukko 12

Ennen vuotta 2020 kertyneiden käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen, jotka on siirretty vuodelle 2020 (menoluokittain), toteuttaminen

(euroa) Menoluokka Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, jotka siirretty maksettavaksi vuodelta 2019 Maksut vuonna 2020 Toteutumisaste Peruuntuneet käyttötarkoitukseensa sidotut tulot 1 2 4=2/1 4=1-2 Henkilöstötaulukko — — — — Muut henkilöstömenot 49 893 4 042 8,1 % 45 851 Kiinteistöt 122 651 87 762 71,6 % 34 889 Tietojenkäsittely 185 146 160 464 86,7 % 24 682 Irtain omaisuus — — — — Tekniset laitteistot 90 30 33,3 % 60 Kuljetus 3 248 1 197 36,9 % 2 051 Valtuuskuntien matkakulut — — — — Tulkkauskulut — — — — Kokoukset ja konferenssit 915 — — 915 Tiedotus 5 028 3 918 — 1 110 Sekalaiset menot 5 330 — 0,0 % 5 330 EN/N yhteensä 372 301 257 413 69,1 % 114 889 EUH:n kanssa tehdyt yksikön tason sopimukset 32 137 32 137 — — Kaikki yhteensä 404 438 289 549 71,6 % 114 889

3.5.3 Ennen vuotta 2020 kertyneet käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, jotka on siirretty maksettavaksi vuodelle 2021

Ennen vuotta 2020 kertyneet käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, jotka oli asianmukaisesti sidottu mutta joita ei maksettu vuonna 2020, siirrettiin vuodelta 2020 vuodelle 2021. Niiden yhteismäärä oli 0,5 miljoonaa euroa.

Taulukko 13

Ennen vuotta 2020 kertyneet käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, jotka on siirretty vuodelle 2021 (menoluokittain)

(euroa) Menoluokka Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot ennen vuotta 2020 (lopullinen (*4)) Maksusitoumukset vuonna 2020 Maksut vuonna 2020 Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, jotka on siirretty vuodelle 2021 Siirtoaste 1 2 3 4=2-3 5=4/2 Henkilöstötaulukko 4 469 — — — — Muut henkilöstömenot 2 068 489 1 564 717 1 555 069 9 648 0,6 % Kiinteistöt 1 122 040 1 109 096 696 304 412 792 37,2 % Tietojenkäsittely 822 837 820 333 809 443 10 890 1,3 % Irtain omaisuus — — — — Tekniset laitteistot 5 700 4 511 4 511 — 0,0 % Kuljetus 2 616 2 616 — 2 616 100,0 % Valtuuskuntien matkakulut 4 831 525 4 831 525 4 831 525 — 0,0 % Tulkkauskulut 5 478 770 5 478 770 5 478 770 — 0,0 % Kokoukset ja konferenssit 90 014 87 854 87 773 81 0,1 % Tiedotus — — — — — Sekalaiset menot 7 073 7 073 7 073 0 0,0 % EN/N yhteensä 14 433 534 13 906 495 13 470 469 436 026 3,1 % EUH:n kanssa tehdyt yksikön tason sopimukset 262 865 260 794 163 598 97 196 37,3 % Kaikki yhteensä 14 696 399 14 167 290 13 634 068 533 222 3,8 %

Siirretyt määrät liittyvät pääasiassa kiinteistöjen kunnostustöihin (0,4 miljoonaa euroa).

3.5.4 Vuonna 2020 kertyneet käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Vuonna 2020 kertyneitä käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja oli yhteensä 43,7 miljoonaa euroa. Tästä summasta 80 000 euroa vastaavat EUH:n neuvostolle siirtämiä määriä.

Taulukko 14

Vuonna 2020 kertyneiden käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen toteuttaminen (menoluokittain)

(euroa) Menoluokka Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot vuonna 2020 (lopullinen (*5)) Maksusitoumukset vuonna 2020 Maksut vuonna 2020 Käytettävissä olevat käyttötarkoitukseensa sidotut tulot 1 2 3 4=1-3 Henkilöstötaulukko 1 753 861 30 000 22 316 1 731 544 Muut henkilöstömenot 1 592 952 224 904 204 996 1 387 956 Kiinteistöt 719 778 194 519 192 019 527 758 Tietojenkäsittely 978 067 424 878 85 694 892 372 Irtain omaisuus — — — — Tekniset laitteistot 16 619 1 326 — 16 619 Kuljetus 6 113 — — 6 113 Valtuuskuntien matkakulut 30 385 449 — — 30 385 449 Tulkkauskulut 7 954 330 45 274 45 274 7 909 056 Kokoukset ja konferenssit 84 097 — — 84 097 Tiedotus 12 784 11 157 240 12 544 Sekalaiset menot 82 540 6 929 - 0 82 540 EN/N yhteensä 43 586 587 938 987 550 540 43 036 048 EUH:n kanssa tehdyt yksikön tason sopimukset 80 000 50 000 — 80 000 Kaikki yhteensä 43 666 587 988 987 550 540 43 116 048

Vuoden 2020 käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista oli pääsihteeristön toimintaan liittyviä tuloja 43,6 miljoonaa euroa. Tästä määrästä 0,9 miljoonaa euroa sidottiin varainhoitovuoden aikana ja 43,0 miljoonaa euroa siirrettiin vuodelle 2021 varainhoitoasetuksen 12 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

Arviolta 70 prosenttia käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista (30,4 miljoonaa euroa) liittyy valtuuskuntien matkakulujen saldoon valtuuskuntien annettua matkakuluilmoituksensa ja useiden jäsenvaltioiden maksettua ennenaikaisesti takaisin vuoden 2020 matkakulumäärärahansa.

Tästä määrästä 7,9 miljoonaa euroa liittyy tulkkausmenoihin, joista 6,3 miljoonaa euroa komission tulkkauspalvelulle maksetun ennakkomaksun takaisinmaksuun ja 1,6 miljoonaa euroa tiettyjen kielten lisätulkkauksesta aiheutuviin lisämaksuihin.

Loppumäärä liittyy pääasiassa neuvoston erilaisiin hallinnollisiin toimiin liittyvien määrien takaisinmaksuun.

(1) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/7/EU, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, kaupallisissa toimissa tapahtuvien maksuviivästysten torjumisesta (EUVL L 48, 23.2.2011, s. 1).

(3) Nettomäärä > 250 000 euroa.

(*1) Sisältää sisäiset määrärahasiirrot.

(4) Neuvoston pääsihteerin päätöksen 54/18 (10.3 artikla) mukaisesti valtuuskuntien jäsenten matkakuluissa edellisenä vuonna käyttämättä jäänyttä määrää vastaava määrä siirretään vuosittain tulkkaukseen. Vuonna 2020 tällaisia määrärahoja oli 4,8 miljoonaa euroa.

(5) Pääsihteeristö siirtää päätöksen 54/18 (10.1 artikla) mukaisesti 66 prosenttia käyttämättömistä tulkkausmäärärahoista valtuuskuntien matkakulujen rahoittamiseen käytettäväksi saman varainhoitovuoden aikana. Vuonna 2020 tällaisia määrärahoja oli 21,6 miljoonaa euroa.

(*2) Sisältää sisäiset määrärahasiirrot.

(*3) Sisältää sisäiset määrärahasiirrot.

(*4) Sisältää sisäiset määrärahasiirrot.

(*5) Sisältää sisäiset määrärahasiirrot.