Komission kertomus Euroopan Parlamentille ja Neuvostolle - Asetuksen (EY) N:o 1655/2000 (LIFE) väliarvioinnin saattaminen ajan tasalle /* KOM/2005/0394 lopull. */





Bryssel 30.8.2005COM(2005) 394 lopullinen KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Asetuksen (EY) N:o 1655/2000 (LIFE) väliarvioinnin saattaminen ajan tasalle KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Asetuksen (EY) N:o 1655/2000 (LIFE) väliarvioinnin saattaminen ajan tasalle TIIVISTELMÄ Ympäristöalan rahoitusvälineen kolmatta vaihetta (LIFE III) on jatkettu kahdella vuodella 31 päivään joulukuuta 2006 ympäristöalan rahoitusvälineestä (LIFE) annetun asetuksen (EY) N:o 1655/2000 muuttamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1682/2004 1 artiklan 5 kohdan a alakohdalla. Ohjelmaa jatkettiin, jotta sen päättymisen ja uusien, vuonna 2007 voimaan tulevien rahoitusnäkymien välille ei jäisi katkosta. Asetuksen (EY) N:o 1655/2000, sellaisena kuin se on muutettuna, 12 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetään, että komissio antaa kertomuksen, jolla saatetaan ajan tasalle marraskuussa 2003 annettu väliarviointi ja arvioidaan kyseisen asetuksen täytäntöönpanoa, sen vaikutusta yhteisön ympäristöpolitiikan kehittämiseen sekä määrärahojen käyttöä. Tämä kertomus käsittelee ajanjaksoa vuoden 2003 puolivälistä vuoden 2005 kevääseen. Vuonna 2003 laadittiin väliarviointi, jota käsiteltiin 5. marraskuuta 2003 julkaistussa kertomuksessa (KOM(2003) 668 lopullinen). Vuosina 1992–2004 LIFE-ohjelmasta myönnettiin rahoitusta noin 2500 hankkeeseen, jotka kattavat 40 maata ja aluetta. Siitä tehtiin noin 1,3 miljardin euron sitoumukset hankkeisiin, joiden arvioidut kokonaiskustannukset olivat noin 3,6 miljardia euroa. Ohjelmassa on tuettu hyvin erilaisia hankkeita, joilla tartutaan ongelmiin ja haetaan ratkaisuja monilla aloilla. Hankkeissa on käsitelty useimpia tärkeimpiä ympäristökysymyksiä EU:n ympäristöpolitiikan prioriteettien mukaisesti. LIFE-OHJELMAN KUVAUS LIFE-ohjelman yleistavoitteena on edistää yhteisön ympäristöpolitiikan ja -lainsäädännön täytäntöönpanoa ja kehittämistä. Lisäksi LIFE-ohjelman on tarkoitus tukea sitä, että ympäristönäkökohdat otetaan huomioon EU:n politiikassa myös muilla aloilla, sekä johtaa uusiin ratkaisuihin ohjelmassa käsiteltävissä ympäristöongelmissa. LIFE-ohjelmassa on yhteisrahoitettu ympäristöhankkeita jäsenvaltioissa, jäsenyyteen valmistautuvissa maissa, ehdokasmaissa, tietyissä vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuvissa maissa sekä kolmansissa maissa. LIFE-tukeen kuuluu kolme aihealuetta: luonnon LIFE-tuki, ympäristön LIFE-tuki ja kolmansien maiden LIFE-tuki. Luonnon LIFE-tuen erityistavoitteena on edistää luonnonsuojelua koskevan yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanoa. Erityisesti sillä tuetaan Natura 2000 -verkoston luomista. Ympäristön LIFE-tuen erityisenä tavoitteena on edistää innovatiivisten ja integroitujen tekniikoiden ja menetelmien kehittämistä ja yhteisön ympäristöpolitiikan kehittämistä edelleen. Ympäristön LIFE-tuen esittelyhankkeissa keskitytään innovaatioiden kehittämiseen kun taas ns. valmistelutoimissa pyritään saattaman ajan tasalle olemassa olevaa ympäristölainsäädäntöä tai valmistelemaan uusien ympäristöalan toimien kehittämistä. Sekä luonnon että ympäristön LIFE-tuella on yhteisrahoitettu hankkeita jäsenvaltioissa sekä jäsenyyteen valmistautuvissa maissa, mikäli ne ovat sopineet osallistuvansa LIFE-ohjelmaan. Kolmansien maiden LIFE-tuen hankkeita on toteutettu Euroopan unionin sekä Välimeren ja Itämeren alueella sijaitsevien kolmansien maiden, tiettyjen ehdokasmaiden ja tiettyjen vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuvien maiden välillä tehtyjen assosiaatiosopimusten mukaisesti. Tuen tavoitteena on edistää ympäristöalalla ja ympäristöpolitiikan ja ohjelmien kehittämisessä tarvittavien valmiuksien ja hallinnollisten rakenteiden luomista. LIFE III -OHJELMAN TÄYTÄNTÖÖNPANO Tässä osassa käsitellään ohjelman tuloksia yleisesti. Yksityiskohtaisempaa tietoa on kahdessa julkaisussa, jotka ovat saatavilla LIFE-ohjelman verkkosivuilla osoitteessa http://europa.eu.int/comm/environment/life/home.htm. Luonnon LIFE-tukea käsitellään julkaisussa LIFE for Natura 2000 ja ympäristön LIFE-tukea julkaisussa Life Environment 1992-2004: demonstrating excellence in environmental innovation . Luonnon LIFE-tuki Rahoitusta voidaan myöntää vain sellaisille hankkeille, jotka vastaavat luonnonsuojelulainsäädännön eli lintu- ja luontotyyppidirektiivien tavoitteita. Käytännössä hankkeilla tulisi edistää suojelualueiden Natura 2000 -verkoston luomista sekä varmistaa luontotyyppien ja lajien elinympäristöjen suotuisan suojelun tason säilyttäminen tai tarvittaessa ennalleen saattaminen. LIFE III -ohjelmassa rahoitetut toimet Luonnon LIFE III -hankkeiden kokonaistalousarvio vuosina 2000–2004 oli keskimäärin 1,75 miljoonaa euroa ja EY:n yhteisrahoitusosuus keskimäärin 53,4 prosenttia. Tämä tarkoittaa lisäystä edeltävään LIFE II -vaiheeseen (1996–1999), jolloin kokonaistalousarvio oli keskimäärin 1,3 miljoonaa euroa. Vuosi | Vastaan-otettujen ehdotusten määrä | Rahoitettujen hankkeiden määrä | EY:n maksu-sitoumukset yhteensä (€) | Keskimäär. rahoitus hanketta kohti (€) | 2000 - 2001 | 310 | 94 | 79 483 006 | 845 564 | 2002 | 188 | 70 | 71 718 204 | 1 024 546 | 2003 | 182 | 77 | 70 944 574 | 921 358 | 2004 | 250 | 77 | 75 934 754 | 986 166 | Yhteensä | 930 | 318 | 298 080 538 | 937 360 | Hanketyypit / maantieteellinen jakautuminen Luonnon LIFE-hankkeet kohdistuvat ensisijaisesti joko lintuihin Natura 2000 -verkostoon kuuluvilla erityissuojelualueilla, lajeihin tai luontotyyppeihin Natura 2000 -verkostoon kuuluvilla yhteisön tärkeänä pitämiksi alueiksi ehdotetuilla alueilla tai erityisten suojelutoimien alueilla, tai perustelluissa tapauksissa lajeihin Natura 2000 -alueiden ulkopuolella. Pääasiallisia tuensaajia ovat kansalliset ja alueelliset viranomaiset (73 %). Kansalaisjärjestöjen osuus on 25 prosenttia ja ne ovat usein hankkeiden kumppanina tieteellisten laitosten kanssa. Luonnon LIFE III -hankkeet sisältävät tyypillisessä tapauksessa useimmat tai kaikki seuraavista toimista: - Alueiden hoitosuunnitelmien tai lajeja koskevien toimintasuunnitelmien laatiminen ja toteuttaminen. - Kaikkien eri sidosryhmien osallistuminen tiettyä aluetta tai alueita tai lajia koskevaan hankkeeseen. - Vahingoittuneiden alueiden ennallistaminen ja poikkeuksellisissa tapauksissa alueen uudelleenluominen. - Olemassa olevien ja ennallistettujen alueiden suojelu (mukaan luettuina osto ja pitkäaikainen vuokraus). - Viranomaisten, asiantuntijoiden ja suuren yleisön valistaminen. - Elinympäristöjen ja lajien tieteellinen seuranta. Pohjoisissa jäsenvaltioissa toteutettavat hankkeet ovat usein laajempia kuin eteläisissä jäsenvaltioissa, joissa hankkeita on kuitenkin enemmän. Liettuaa ja Maltaa lukuun ottamatta EU:n kaikki 25 jäsenvaltiota olivat mukana luonnon LIFE-ohjelmassa vuoden 2004 loppuun mennessä. Luonnon LIFE-hankkeita koskevia yksityiskohtaisia tietoja on nähtävissä LIFE-sivustolla 30. syyskuuta 2005 alkaen. Natura 2000 -alueet Tähän mennessä ainakin 10:ssä prosenttissa 22 600:sta ehdotetusta Natura 2000 -alueesta on toteutettu luonnon LIFE-hankkeita. Vain 2,5 prosenttia alueista on ollut useamman kuin yhden hankkeen kohteena. Tämä vastaa LIFE-ohjelman tarkoitusta ohjelmana, josta myönnetään "käynnistysvaroja". Uudet hankkeet valitaan mahdollisuuksien mukaan siten, että hankkeisiin kuuluu uusia Natura 2000 -alueita. Jo käynnissä olevat hankkeet eivät ole tärkeysjärjestyksessä etusijalla. Luontotyypit ja lajit Hankkeiden yksityiskohtainen analyysi neljän vuoden ajalta osoittaa, että jopa 87 prosenttia yhteisön edun mukaisiksi katsotuista luontotyypeistä on ollut vähintään yhden luonnon LIFE-hankkeen kohteena. Suurin osa hankkeista kohdistuu ainakin osittain kosteikkoihin, ja tällä tavoin LIFE-ohjelma edistää myös Ramsarin yleissopimuksen eli vesiperäisiä maita koskevan kansainvälisen yleissopimuksen (1971) sekä kosteikkoja koskevan komission tiedonannon (1995) tavoitteita. Lähes 28 prosenttia luontotyyppi- ja lintudirektiivien lajeista on ollut suoraan yhden tai useamman luonnon LIFE-hankkeen kohteena. Monet luonnon LIFE-hankkeet ovat koskeneet hätätoimia, jotka kohdistuvat sukupuuton uhkaamien lajien koko maailmanlaajuiseen populaatioon. LIFE-hankkeiden kattavuus on ollut suhteellisen laaja ja riittävän merkittävä, jotta hankkeilla on voitu ehkäistä biologisen monimuotoisuuden heikkenemistä Euroopan unionissa. Ympäristön LIFE-tuki Ympäristön LIFE-hankkeiden päätarkoituksena on demonstroida uusia innovatiivisia menetelmiä, tekniikoita ja järjestelmiä, joilla valmistellaan EU:n nykyisen ympäristöpolitiikan täytäntöönpanoa sen eri osa-alueilla sekä politiikan jatkokehitystä. LIFE III -ohjelmassa rahoitetut toimet Ympäristön LIFE III -toimet ovat esittelyhankkeita, joiden kohteet määritellään LIFE-asetuksessa. Saatujen ehdotusten määrä on vaihdellut, mutta keskimääräinen rahoitus ehdotusta kohti on pysynyt vakaana vuodesta toiseen. Vuosi | Vastaan-otettujen ehdotusten määrä | Rahoitettujen hankkeiden määrä | EY:n maksu-sitoumukset yhteensä (€) | Keskimäär. rahoitus hanketta kohti (€) | 2000 - 2001 | 898 | 103 | 63 411 036 | 615 641 | 2002 | 479 | 114 | 71 766 257 | 629 529 | 2003 | 532 | 104 | 69 470 808 | 667 989 | 2004 | 679 | 109 | 76 670 530 | 703 399 | Yhteensä | 2 588 | 430 | 281 318 631 | 654 229 | Hanketyypit / maantieteellinen jakautuminen Pohjoisissa jäsenvaltioissa toteutettavat hankkeet ovat usein laajempia kuin eteläisissä jäsenvaltioissa. Eniten hankkeita rahoitetaan edelleen Espanjassa ja Italiassa. Italia on edelleen suurin edunsaaja sekä hankkeiden määrän että EY:n rahoitusosuuden osalta. Ympäristön LIFE-ohjelmassa rahoitettujen hankkeiden aihekohtainen jakautuminen vuosina 2000-2004 osoittaa, että varoja osoitettiin melko tasapuolisesti ohjelman yleisten aihepiirien kesken (kaupunkiympäristö ja suunnittelu, vesi, puhtaat tekniikat, jäte ja tuotteet). Eniten rahoitusta osoitettiin aihepiireihin ”jäte” (23%) ja ”tuotteet” (22%). Aihepiirien ”puhtaat tekniikat”, ”jäte” ja ”tuotteet” osuudet ovat kyseisenä ajanjaksona kasvaneet, ja ”suunnittelun” osuus on pienentynyt sekä hankkeiden määrän että rahoituksen osalta. [pic] Kolmansien maiden LIFE-tuki Kolmansien maiden LIFE-tuen tavoitteena on edistää hallinnollisten valmiuksien ja rakenteiden luomista sekä politiikan ja toimintaohjelmien kehittämistä tietyissä Euroopan unionin naapurivaltioissa ja Itämeren ja Välimeren reunavaltioissa. Kypros ja Malta eivät ole voineet esittää uusia ehdotuksia kolmansien maiden LIFE-ohjelmassa sen jälkeen, kun niistä tuli EU:n jäseniä vuonna 2004. LIFE III -ohjelmassa rahoitetut toimet Vuosi | Vastaan-otettujen ehdotusten määrä | Rahoitettujen hankkeiden määrä | EY:n maksu-sitoumukset yhteensä (€) | Keskimäär. rahoitus hanketta kohti (€) | 2000 - 2001 | 92 | 28 | 9 013 840 | 321 923 | 2002 | 74 | 16 | 6 522 300 | 407 644 | 2003 | 70 | 17 | 6 567 232 | 386 307 | 2004 | 70 | 20 | 7 828 320 | 391 416 | Yhteensä | 306 | 81 | 29 931 692 | 369 527 | Hanketyypit / maantieteellinen jakautuminen Tällä hetkellä kolmansien maiden LIFE-hankkeita toteutetaan 14 maassa/alueella, joista kahdeksan on Itämeren alueella (Pietarin ja Kaliningradin alueet Venäjällä) ja kuusi Välimeren alueella (Kroatiasta Marokkoon). Kolmansien maiden LIFE-hankkeilla on laaja "valmiuksien luomisen" toimintakehys, jossa useimmat hankkeet koostuvat useista eri toimenpiteistä paikallisten tai kansallisten tarpeiden mukaan. Kaikkien kolmansien maiden LIFE-hankkeiden tavoitteena on jokin tai jotkin seuraavista: - lainsäädännön kehittäminen tai mukauttaminen - henkilöstön kouluttaminen - ympäristöalan hallintorakenteiden luominen tai tehostaminen - tiedon keruuta, kartoitusta, tallentamista, seurantaa tai levitystä palvelevien rakenteiden luominen tai tehostaminen - suunnitteluprosessien määrittely, mukaan luettuina periaatteet, strategiat tai toimintasuunnitelmat - normien tai säännösten laatiminen - valistustoimet ja/tai - teknisten välineiden, kuten teknisten ohjeistojen, kehittäminen, tietotaidon siirto ja parhaiden toimintatapojen määrittely. LIFE-HANKKEIDEN ARVIOINTI JA VALINTA Vuosittain julkaistaan ehdotuspyyntö, jonka jälkeen ehdotukset arvioidaan kolmivaiheisessa prosessissa, jonka aikana arvioidaan hankkeiden tukikelpoisuus, valitaan hankkeet sekä myönnetään rahoitus. Prosessia hallinnoidaan nyt verkkopohjaisen ESAP-ohjelman ( Evaluation Selection Award Programme ) avulla. Prosessin tasapuolisuuden ja avoimuuden varmistamiseksi tehdään huomattavasti töitä. Hankkeita arvioivat erilaisten teknisten perusteiden mukaisesti sekä ulkopuoliset arvioijat että komission henkilökunta. Hankkeen arvioinnista tehdään yhteenveto paneelien kokouksissa, joissa ovat mukana kaikki arvioijat. Ympäristöasioiden pääosaston temaattiset yksiköt sekä muut pääosastot avustavat LIFE-yksikköä hankkeiden arvioinnissa. Prosessin tuloksena laaditaan esivalintaluettelo, jossa hankkeet ovat paremmuusjärjestyksessä. Luettelo esitetään LIFE-komitealle ennen komission päätöksen tekemistä. Arvioinnin tulokset ilmoitetaan kaikille rahoitusta hakeneille. Niiden hankkeiden määrä, joille myönnetään rahoitusta kullakin kolmella aihealueella kunakin vuonna, riippuu käytettävissä olevista määrärahoista sekä rahoituksen kokonaismäärästä, joka koostuu esivalintalistalla parhaiten sijoittuneissa ehdotuksissa pyydetyistä määristä. Näin ollen niiden ehdotuspyynnön tuloksena saatujen ehdotusten osuus, joille myönnetään rahoitusta kunakin vuonna kullakin aihealueella, vaihtelee siis vuosittain ja riippuu kyseisenä vuonna vastaanotettujen ehdotusten määrästä, niiden laadusta sekä käytettävissä olevista määrärahoista. LIFE-HANKKEIDEN HALLINNOINTI KOMISSIOSSA Tekninen hallinto Hallinnon yksinkertaistaminen LIFE-ohjelman kolmella aihealueella sovellettavien hallintomenettelyjen yhdenmukaistaminen on saatu onnistuneesti päätökseen ja yhdenmukaistetut välineet ja normit ovat nyt käytettävissä. Vuodesta 2005 alkaen vakiomuotoiset tukisopimukset ovat korvanneet yksittäiset rahoituspäätökset. Tarkoituksena on yksinkertaistaa ja nopeuttaa rahoitusmenettelyä. Menettelyjen tehokkuus ja avoimuus Valintaperusteet ja säännöt laaditaan ja julkistetaan ennen valintaprosessia, ja ne ovat saatavilla Internetissä. Ohjelman esittelyjä järjestetään suurimmassa osassa jäsenvaltioita. Uudet hallinnolliset vakiomääräykset Hallinnollisia vakiomääräyksiä on mukautettu tilintarkastustuomioistuimen vaatimusten mukaisesti, jotta voidaan välttää päällekkäistä rahoitusta muista yhteisön ohjelmista, määritellä paremmin maa-alueiden hankinta, rajoittaa riskiä siitä, että rahoitusta käytetään virkamiesten palkkoihin, jotka jo rahoitetaan kansallisilla veroilla, ja asettaa edunsaajille uudet kirjanpitovelvoitteet. Toiminnan seuranta ja arviointi Toiminnan seurantaa ja arviointia varten luotua yhteistä tietokantaa on parannettu, ja se sisältää nyt uusia toimintoja, jotka mahdollistavat hankkeiden paremman seurannan. Tietokannan avulla voidaan tarkistaa milloin tahansa kunkin hankkeen täsmällinen tilanne. Lisäksi voidaan koota hankkeita koskevia tilastotietoja, joiden avulla laaditaan analyyseja hankkeiden vaikutuksesta kullakin toiminta-alalla. Kirjanpitotietojen antamiseen tarkoitettua vakiokaavaketta on käytetty laajemmin vuodesta 2003 alkaen. Tämä tietokonepohjainen väline mahdollistaa sen, että hankkeiden vetäjät voivat laatia menoselvitykset vakiomuodossa. Taloushallinto LIFE-ohjelman hallinnoinnissa käytetään täysin hajautettua varainhoitorakennetta. Ympäristöasioiden pääosaston D1-yksikkö vastaa kaikista toimista, jotka liittyvät LIFE-ohjelman talousarvion täytäntöönpanoon. Sitoumukset LIFE III -ohjelman alkamisen jälkeen on edistytty maksusitoumusmäärärahojen käytössä: vuonna 2000 maksusitoumusmäärärahoista käytettiin 83,18 prosenttia, vuonna 2002 99,73 prosenttia, vuonna 2003 99,95 prosenttia ja vuonna 2004 99 prosenttia. Maksut Maksumäärärahojen suorittaminen on ollut vuodesta 2002 alkaen tasaisesti 80–95 prosentin välillä. Maksuviivästykset Maksuviivästykset ovat järjestelmällisesti vähentyneet vuodesta 2000, ja vuonna 2004 90 prosenttia maksuista suoritettiin 90 päivässä (vuonna 2000 64 % ja vuonna 2002 82 %) Maksamatta olevat maksusitoumukset, kun hanke on saatettu päätökseen/loppuerä suoritettu Maaliskuussa 2001 maksamatta oli 187 maksusitoumusta. Määrä on vähentynyt tasaisesti ajan myötä, ja tällä hetkellä maksusitoumuksia ei ole maksamatta. TIEDOTTAMINEN LIFE III -OHJELMASTA JA TULOSTEN LEVITTÄMINEN LIFE III -asetuksessa painotetaan vahvasti tiedottamista, jonka avulla kerrotaan LIFE-hankkeista muita samanlaisia hankeohjelmia varten sekä levitetään tietoa yhteisön ympäristölainsäädännöstä. Vuosina 2003 ja 2004 pyrittiin erityisesti panemaan täytäntöön maaliskuussa 2002 käynnistetty LIFE-tiedostusstrategia, jonka yhteydessä toteutettiin monenlaisia tiedotustoimia. LIFE-ohjelman verkkosivut uudistettiin täysin kesäkuussa 2002 ja niitä on jatkuvasti päivitetty ja parannettu. Sivut muodostavat edelleen ympäristöasioiden pääosaston suosituimman sivuston, jolla vuoden 2005 alussa vierailtiin 120 000 kertaa kuussa. Vastaava määrä vuonna 2002 oli 65 000 kertaa kuussa. Hanketietokanta on saatu valmiiksi ja sitä varten on asennettu yksityiskohtainen hakukone, jonka avulla on helppo löytää hankkeiden tulokset aloittain. Internetissä on saatavilla myös kahdeksan aihekohtaista esitettä, joissa annetaan yksityiskohtaista tietoa LIFE-hankkeista ja niiden vaikutuksista. Lisäksi on julkaistu yhteenvedot uusista luonnon ja ympäristön LIFE-hankkeista vuonna 2004 sekä niihin liittyvät lehdistötiedotteet. Sähköinen kuukausitiedote lähetetään nyt suoraan 9 000 tilaajalle ja se leviää välillisesti 45 000 potentiaaliselle lukijalle. On luotu myös mediakirjasto, joka sisältää video-, CD- ja valokuvamateriaalia LIFE-hankkeista. Useita uusia tiedonlevitysaloitteita on kehitteillä, ja tiedotusstrategia on tarkoitus uusia ja päivittää vuonna 2006. PÄÄTELMÄT LIFE-ohjelma on ollut tehokas väline yhteisön ympäristöpolitiikan ja -lainsäädännön täytäntöönpanemisessa, kehittämisessä ja parantamisessa. Komissio on tämän vuoksi päättänyt ehdottaa LIFE + -ohjelmaa vuosiksi 2007–2013, jotta voitaisiin hyödyntää LIFE III -ohjelmasta saatua kokemusta laajemmassa yhteydessä ympäristöalan kuudennessa puiteohjelmassa.