[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 7.7.2009

KOM(2009) 343 lopullinen

KOMISSION KERTOMUS

VUOSIRAPORTTI 2008 EUROOPAN KOMISSION JA JÄSENVALTIOIDEN PARLAMENTTIEN SUHTEISTA

KOMISSION KERTOMUS

VUOSIRAPORTTI 2008 EUROOPAN KOMISSION JA JÄSENVALTIOIDEN PARLAMENTTIEN SUHTEISTA

1. JOHDANTO

Toimintakautensa alusta alkaen vuodesta 2004 Barroson komissio on pyrkinyt panostamaan erityisesti jäsenvaltioiden parlamenttien välisiin suhteisiin asettamalla ”kansallisia parlamentteja koskevan lähestymistavan” määritelmän ja täytäntöönpanon yhdeksi ensisijaisista tavoitteistaan.

Se, että yhden varapuheenjohtajan tehtäviin kuuluu nimenomaisesti suhteiden hoitaminen jäsenvaltioiden parlamentteihin, oli uutta ja muodosti lähtökohdan. Jo helmikuussa 2005 kollegio vahvisti varapuheenjohtaja Margot Wallströmin aloitteesta lyhyen aikavälin toimintasuunnitelman sekä kolme yleisempää tavoitetta:

- Keskinäinen vuorovaikutus – jatkuva ja avoin vuoropuhelu: voidakseen toteuttaa tehokkaammin ja avoimemmin tehtäviään komission ja jäsenvaltioiden parlamenttien yhteisen edun mukaista on tuntea toistensa kannat ja ymmärtää keskinäiset intressinsä;

- Verkottuminen: jäsenvaltioiden ja komission verkottumisen avulla voidaan hyödyntää kunkin osapuolen poliittista ja hallinnollista erityisosaamista Euroopan unionin perussopimuksia ja jäsenvaltioiden eri perustuslakeja kunnioittaen;

- Suhteiden parantaminen kansalaisiin ja näiden valitsemiin edustajiin: jäsenvaltioiden parlamenttien ääni vahvistaa Euroopan kansalaisten ääntä.

Kollegio vahvisti päätöksensä tiivistää suhteitaan jäsenvaltioiden parlamentteihin maaliskuussa 2006 julkaistussa ensimmäisessä vuosiraportissaan, jossa käsiteltiin näiden kolmen tavoitteen saavuttamisessa tapahtunutta edistymistä.

Jotta Euroopan unioni voidaan tuoda lähemmäksi kansalaisia, jäsenvaltioiden parlamentit on liitettävä tiiviimmin eurooppalaisten politiikkojen valmisteluun ja tuotava paremmin esille toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden merkitys. Tämä tavoitteenaan komissio ilmoitti 10.5.2006 julkaistussa tiedotteessaan ”Euroopan kansalaisten toimintasuunnitelma” aikomuksensa ottaa käyttöön uudenlainen vuoropuhelumekanismi jäsenvaltioiden parlamenttien kanssa. Tämän aloitteen tarkoituksena oli toimittaa jäsenvaltioiden parlamenteille komission laatimat tausta-asiakirjat (vihreät ja valkoiset kirjat sekä tiedonannot), kuten Amsterdamin sopimuksen liitteenä olevassa pöytäkirjassa jo vaadittiin, sekä myös kaikki sen uudet ehdotukset. Jäsenvaltioiden parlamentteja pyydettiin antamaan niistä palautetta ja osallistumaan siten osaltaan yhteisön politiikan laadinnan tehostamiseen.[1]

Kesäkuun 2006 Eurooppa-neuvosto suhtautui myönteisesti tähän komission sitoumukseen ja kehotti sitä tutkimaan vaadittavalla tarkkuudella kansallisten parlamenttien esittämiä huomautuksia muun muassa toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden kannalta.

Komissio otti käyttöön jäsenvaltioiden parlamenttien esittämiä lausuntoja koskevat sisäiset vastausmenettelynsä ja syyskuusta 2006 alkaen se on toimittanut näille uudet lainsäädäntöehdotuksensa ja tausta-asiakirjat sekä vastannut parlamenttien lausuntoihin.

Sisällöltään komission vastaukset koskevat yleensä alkuperäisten perustelujen ja toimielinten välisen vuoropuhelun eri vaiheiden selventämistä, mutta aloitetoimivaltansa puitteissa kollegio voisi ottaa huomioon tämän vuoropuhelun yhteydessä esitettyjä huomautuksia. Jäsenvaltioiden kanssa näin aloitettu poliittinen vuoropuhelu toimitetaan tiedoksi myös Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

Edellä mainittujen eri aloitteiden täytäntöönpanon ansiosta komissio on neljän viime vuoden aikana voinut kehittää suhteissaan jäsenvaltioiden parlamentteihin kokonaan uuden lähestymistavan, joka korostaa näiden osallistumisen merkitystä eurooppalaisen hallintotavan tehostamisessa. Tämän uuden lähestymistavan ansiosta Barroson komissio on voinut syventää ja laajentaa suhteitaan jäsenvaltioiden parlamentteihin. Nämä suhteet ovat nykyään erittäin hyvät, kuten jäsenvaltioiden parlamenteissa sekä niiden puhemiesten kokouksen ja yhteisöasioita käsittelevien elinten konferenssin (COSAC) piirissä on todettu.

Suhteiden tiivistäminen jäsenvaltioiden parlamentteihin on tapahtunut täysin Euroopan unionin toimielinten oikeuksia ja yleisemmin unionin kolmikantaista toimielinrakennetta kunnioittaen.

Vuonna 2008 Euroopan parlamentti hyväksyi suosituksia, jotka perustuivat sen uudistuksia käsittelevän työryhmän piirissä esille tulleisiin kysymyksiin. Näissä suosituksissa ehdotetaan yhteistyön tiivistämistä edelleen jäsenvaltioiden parlamenttien suuntaan erityisesti Lissabonin sopimuksen voimaantuloa ajatellen ja tarkoituksena mahdollistaa jäsenvaltioiden parlamenteissa yhdenmukaisempi tapa lähestyä tätä sopimusta sekä ottaa huomioon komission toiminta tällä alalla. Euroopan parlamentti haluaa osallistua enemmän nykyiseen komission ja jäsenvaltioiden väliseen vuoropuheluun ja ehdottaa muun muassa, että joka syksy kokoontuva parlamenttien välinen foorumi tarkastelisi säännöllisesti komission lainsäädäntö- ja työohjelmaa. Euroopan parlamentin ja jäsenvaltioiden parlamenttien säännöllisesti järjestämät parlamenttien väliset foorumit, joihin komissio osallistuu, ovat erinomainen tilaisuus vahvistaa parlamentaaristen elinten välistä vuoropuhelua jäsenvaltioiden ja Euroopan tasolla sekä neuvoston ja komission kanssa.

Komission uusi lähestymistapa jäsenvaltioiden parlamentteihin on ollut menestys nykyisen toimikauden alusta alkaen, mistä osoituksena ovat muun muassa lähes 500 komission jäsenten ja jäsenvaltioiden parlamenttien tapaamista vuoden 2005 marraskuun ja vuoden 2009 huhtikuun välisenä aikana, komission jäsenten osallistuminen 15 kertaa (joista puolet itse puheenjohtajan toimesta) parlamenttien välisiin foorumeihin, komission jäsenten osallistuminen säännöllisesti jäsenvaltioiden parlamenttien puheenjohtajien kokouksiin sekä COSACin kokouksiin, sekä lähes 450 vuoden 2006 syyskuun ja vuoden 2009 huhtikuun välisenä aikana vastaanotettua lausuntoa. Lisäksi Barroson komissio on antanut neljä vuosiraporttia suhteista jäsenvaltioiden parlamentteihin (tämä kertomus mukaan lukien), nimennyt jokaisessa pääosastossa koordinaattorin jäsenvaltioiden parlamentteja varten, laatinut 12 tiedotetta, osallistunut yli 50:een jäsenvaltioiden parlamenttien pysyvien jäsenten kokoukseen Brysselissä ja tehostanut yhteistyötään ja yhteyksiään IPEX-verkoston kanssa.

Vuonna 2008 erityisen olennaista oli syyskuussa 2006 aloitetun poliittisen vuoropuhelun tiivistyminen. Jäsenvaltioiden parlamenttien esittämien lausuntojen määrä lisääntyi merkittävästi. Komission jäsenet lisäsivät vierailujaan pääkaupunkeihin ja moninkertaistivat yhteytensä jäsenvaltioiden parlamentteihin.

Lissabonin sopimuksen voimaantuloa odotettaessa jäsenvaltioiden parlamentit ovat jatkaneet Lissabonin sopimuksessa määrättyjen toissijaisuuden tarkistamista koskevien mekanismien täytäntöönpanon valmistelua sisäisesti sekä COSACin tai IPEXin toiminnan yhteydessä.

Lisäksi jäsenvaltioiden parlamentit ovat myös halunneet syventää parlamentaarista valvontaa oikeuden, vapauden ja turvallisuuden alalla.

2. YHTEENVETO KANSALLISTEN PARLAMENTTIEN LAUSUNNOISTA

Niistä 40 edustajainhuoneesta, joille esitettiin kutsu osallistua poliittiseen vuoropuheluun (14 jäsenvaltiolla on yksikamarijärjestelmä ja 13 jäsenvaltiolla kaksikamarijärjestelmä), 24 vastasi kutsuun vuonna 2008 lähettämällä ainakin yhden lausunnon.

2.1. Jäsenvaltioiden parlamenttien vastaukset

Lausuntojen määrä kasvaa edelleen

Komission poliittinen vuoropuhelu jäsenvaltioiden parlamenttien kanssa on yhä vahvempi osa Euroopan unionin institutionaalisia käytäntöjä. Vuoden 2006 syyskuusta vuoden 2008 loppuun mennessä komissio oli saanut 368 lausuntoa 24 jäsenvaltion 33 edustajainhuoneelta. Vuonna 2008 saadun 200 lausunnon myötä (168 vuoden 2006 syyskuun ja vuoden 2007 lopun välisenä aikana) komission ja jäsenvaltioiden parlamenttien välisestä vuoropuhelusta näyttää tulleen vakiintunut käytäntö (katso liite).

Lausuntoja useista komission ehdotuksista

Vuonna 2008 jäsenvaltioiden parlamentit antoivat lausuntoja 135 komission asiakirjasta. Jotkin asiat ovat herättäneet parlamenttien mielenkiinnon erityisesti, esimerkiksi ehdotus rajatylittävästä terveydenhuollosta, tiedonanto ja sittemmin ehdotus yhteisen maatalouspolitiikan ”terveystarkastuksesta”, sekä ilmasto- ja energiapakettia ja vuoden 2009 poliittista strategiaa koskevat ehdotukset.

Osallistumista eri tavoin

Jäsenvaltioiden parlamentit ovat käyttäneet tätä menettelyä eri tavoin. Eräät ylähuoneet, kuten Ranskan Sénat, Saksan Bundesrat, Yhdistyneen kuningaskunnan House of Lords ja Tšekin Senát ovat olleet edelleenkin hyvin aktiivisia. Nämä neljä edustajainhuonetta ovat antaneet yhteensä 54 lausuntoa 200 lausunnosta. Riksdag (Ruotsi) ja Folketing (Tanska) ovat myös olleet hyvin aktiivisia. Italian kahdesta edustajainhuoneesta peräisin olevien lausuntojen määrä on myös merkittävästi kasvanut vuoden lopussa. Portugalin Assembleia da República puolestaan on lähettänyt 65 lausuntoa, joista suurin osa myönteisiä lausuntoja ilman erityisiä huomautuksia.

On myös syytä todeta, että esitetyt huolenaiheet eivät välttämättä ole samansuuntaisia. Harvasta ehdotuksesta on annettu enemmän kuin kolme lausuntoa.

Lisäksi eräät parlamentit – erityisesti Ruotsin ja Tanskan parlamentit – ovat päättäneet, että ne esittävät kantansa ainoastaan komission tausta-asiakirjoista. Niiden sisäisten menettelyjen mukaisesti lainsäädäntöhankkeita koskevia kantoja esittävät niiden hallitukset neuvostossa.

Ranskan Sénat sekä Alankomaiden ja Portugalin parlamentit ovat puolestaan keskittyneet toissijaisuutta ja suhteellisuutta koskeviin kysymyksiin, mutta enemmistö jäsenvaltioiden parlamenteista on tarkastellut komission ehdotuksiin liittyviä poliittisia seikkoja.

Eräät parlamentit tuovat esille maansa osavaltioiden huolenaiheita. Jotkin parlamentit, erityisesti Itävallan Bundesrat, ovat esittäneet kantansa alueiden komitean toiminnasta vastaamalla joillekin alueellisille yksiköille jaettuun kyselyyn toissijaisuudesta.

Entistä laajempi osanotto

Säännöllisen vuoropuhelun komission kanssa aloittaneiden jäsenvaltioiden parlamenttien määrä on yleisesti kasvanut vuonna 2008 vuoteen 2007 verrattuna. Useat niistä ovat osallistuneet poliittiseen vuoropuheluun ensimmäistä kertaa: Italian Senato della Repubblica, Itävallan Bundesrat sekä Kreikan, Kyproksen ja Bulgarian parlamentit.

Vuoden 2006 syyskuusta alkaen ainoastaan seitsemän parlamenttia ei ole osallistunut tähän vuoropuheluun: Espanjan ja Romanian kaksikamariset parlamentit, Maltan parlamentti, Itävallan Nationalrat ja Slovenian Državni svet.

IPEX ja Eurooppa

Tällä hetkellä jäsenvaltioiden parlamenttien lausunnot sekä komission niihin antamat vastaukset julkaistaan IPEX-tietokannassa. Kesään 2009 mennessä ne ovat komission laatimana saatavilla myös Europa-sivustolla kaikkien 27 jäsenvaltion internetsivustoilla.

COSACin piirissä tehtävä työ

COSAC käynnisti samanaikaisesti kaksi koordinoitua menettelyä, jotka koskivat toissijaisuuskysymystä:

- Menettelyssä, jossa käsiteltiin ehdotusta neuvoston puitepäätökseksi terrorismin torjumisesta tehdyn puitepäätöksen 2002/475/YOS muuttamisesta, komissio vastaanotti 12 lausuntoa jäsenvaltioiden parlamenteilta ja vain yhdessä niistä esitettiin komissiolle virallinen varauma toissijaisuuteen nähden. Monet parlamenteista olivat miettineet, olisiko parempi esittää tällainen ehdotus Euroopan neuvostossa tai olivat arvostelleet ehdotuksen heikkoa perusteltavuutta toissijaisuusperiaatteen kannalta.

- Menettelyssä, joka käsitteli ehdotusta henkilöiden uskontoon, rotuun, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän kiellon periaatteen toteuttamisesta, komissiolle lähetettiin 15 lausuntoa. Ainoastaan yhden parlamentin antama lausunto oli kielteinen.

Vuoden 2008 syyskuussa COSAC käynnisti koordinoidun menettelyn toissijaisuusperiaatteen soveltamisen tarkastamiseksi elinsiirtodirektiivin osalta. Vuoden 2008 joulukuun ja vuoden 2009 huhtikuun lopun välisenä aikana saatiin 18 lausuntoa.

2.2. Vaikutukset politiikan muotoiluun

Jäsenvaltioiden parlamenttien lausuntojen ansiosta keskustelu komission kanssa on laajempaa ja tällaista suuntausta komissio haluaa rohkaista.

Vuoden 2008 kuluessa jotkin parlamentit ovat pitäneet ensisijaisina sellaisia komission keskeisiä aloitteita kuin ilmasto- ja energiapakettia, YMP:n ”terveystarkastusta” tai ehdotusta potilaiden oikeuksista rajatylittävässä terveydenhuollossa (Saksan Bundesrat, Ranskan Sénat, House of Lords, Tšekin Senát sekä Alankomaiden ja Italian parlamentit).

Suurimmassa osassa tapauksista parlamenttien kannanotot olivat yhteneviä jäsenvaltioiden valtuuskuntien neuvostossa esittämien kansallisten kantojen kanssa. Ilmasto- ja energiapaketti on hyvä esimerkki. Puolan Sejm oli samalla linjalla sen hallituksen kannan kanssa. Italian Senato della Repubblica toivoi joustavuusmekanismien parantamista ja tarkastusehtojen käyttöön ottamista. Italian Camera dei Deputati kehotti hallitustaan asettamaan ehdotustekstien eräiden muutosten – kuten joustavuusmekanismien tehostamisen – ehdoksi talous- ja rahoitustilanteen kehittymisen. Yhdistyneen kuningaskunnan House of Lords esitti kaksi lausuntoa. Eurooppa-neuvoston aattona 10. joulukuuta House of Lords antoi tukensa eurooppalaiselle päästökauppajärjestelmälle, hiilidioksidin talteenottoa ja geologista varastointia koskevien pilottihankkeiden rahoittamiselle uusille tulokkaille varatuista rahastoista sekä kaikkien päästökauppakiintiöiden jakamiselle huutokaupalla aloilla, joilla ei ole hiilivuotojen riskiä. Uusiutuvien energiamuotojen osalta House of Lords kehotti hallitustaan ja Euroopan unionia vahvistamaan vuodeksi 2030 tavoitteen sellaisten tekniikoiden ja investointien lisäämiseksi, joita ei ole täysimääräisesti hyödynnetty vuoteen 2020 mennessä.

Vastaukset yhteisen maatalouspolitiikan ”terveystarkastusta” koskevaan ehdotukseen osoittavat myös, että parlamenttien ja hallitusten kannat ovat samansuuntaisia. Tšekin Senát hylkäsi asteittain vähenevän suoran tuen mallin ja piti progressiivista mukauttamista parempana. Italian Camera dei Deputatin mukaan pakollinen mukauttaminen, ja siis varojen siirtäminen ensimmäiseltä pilarilta maaseudun kehittämiseen, on tehtävä asteittain.

Muiden yhteisen maatalouspolitiikan alojen osalta Tšekin Senát suositti hallitukselleen myös Euroopan maatalouden kilpailukyvyn edun vuoksi, että geenimanipuloituja organismeja koskeva asia otetaan uudelleen käsittelyyn Tšekin puheenjohtajakauden yhteydessä. Italian Senato della Repubblica vaati hallitukseltaan konkreettisia toimia Euroopan toimielimissä tarkastusjärjestelmien käyttöön ottamiseksi ulkorajoilla sekä niiden toteutusta koskevien valvontamenettelyjen luomiseksi, kuten joissakin kolmansissa maissa on tehty, jotta varmistetaan eurooppalaisten standardien noudattaminen maataloustuotteiden osalta.

Ehdotuksesta, joka käsitteli potilaiden oikeuksia rajatylittävässä terveydenhuollossa, komissio sai kolme lausuntoa vuonna 2008 ja neljä vuoden 2009 tammikuun ja huhtikuun lopun välisenä aikana. Ranskan senaatti korosti, että toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden noudattamiseksi ehdotuksessa tulisi vahvistaa jäsenvaltioiden toimivaltuuksia terveydenhuollon järjestämisessä ja toteuttamisessa. Alankomaiden parlamentin molemmat kamarit epäilivät, noudattaako se toissijaisuusperiaatetta ja onko oikeudellisen välineen (direktiivi) valinta asianmukainen terveysjärjestelmän järjestämiseksi ja rahoittamiseksi. Saksan Bundesrat, joka sekin on vakuuttunut tarpeesta vahvistaa säännöksiä, joiden mukaan vastuu terveydenhuollon järjestämisessä on jäsenvaltioilla, katsoo, että sosiaalihuollon palvelut on jätettävä ehdotuksen soveltamisalan ulkopuolelle.

3. KOMISSION JÄSENTEN TYÖVIERAILUT JA MUU YHTEYDENPITO

Komission ja jäsenvaltioiden parlamenttien suhteita koskevassa lähestymistavassa on kolme yleistä tavoitetta: keskinäinen vuorovaikutus sekä jatkuva ja avoin vuoropuhelu, verkottuminen ja lähentyminen kansalaisiin parantamalla suhteita kansan valitsemiin edustajiin. Komission edustustot jäsenvaltioissa vastaavat säännöllisestä ja jäsennellystä yhteydenpidosta kansallisiin parlamentteihin. Lisäksi kun komission jäsen vierailee jäsenvaltion parlamentissa, logistisista ja käytännön järjestelyistä vastaa edustusto, joka toimittaa vierailijalle tarvittavan poliittisen tiedon. Nämä vierailut herättävät mielenkiintoa mediassa ja ovat hyviä tilaisuuksia tiedottaa eurooppalaisen politiikan ajankohtaisista aiheista kansallisella tasolla.

Vierailut jäsenvaltioiden parlamenteissa

Puheenjohtaja José Manuel Barroso vieraili Latvian, Ruotsin, Tšekin, Luxemburgin ja Italian parlamenteissa. Varapuheenjohtaja Margot Wallström vieraili Irlannin parlamentissa (kahteen otteeseen) sekä Puolan, Tanskan, Liettuan, Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan parlamenteissa. Kollegion jäsenet tapasivat eri kokoonpanoissa jäsenvaltioiden parlamenttien edustajia yli 100 tilaisuudessa vuoden 2008 aikana.

Näiden kontaktien tiheys osoittaa selvästi, että komissio haluaa panostaa jäsenvaltioiden parlamenttien kuulemiseen ja selvittää niille paremmin toteutettua politiikkaa.

Osallistuminen parlamenttien välisiin kokouksiin

Komissio on edelleen vastannut myöntävästi pyyntöihin, joissa sitä pyydettiin osallistumaan erilaisiin parlamenttien välisiin foorumeihin. Helmikuussa puheenjohtaja Barroso osallistui varapuheenjohtaja Günter Verheugenin kanssa parlamenttien väliseen tapaamiseen, jossa käsiteltiin Lissabonin sopimusta sekä syyskuussa myös maahanmuuttoa käsitelleeseen tapaamiseen. Varapuheenjohtaja Margot Wallström osallistui marraskuussa parlamenttien väliseen energiaa koskevaan kokoukseen, komission jäsen Joaquin Almunia tammikuussa pidettyyn Euroopan parlamentin talous- ja raha-asioiden valiokunnan sekä jäsenvaltioiden parlamenttien väliseen kokoukseen ja komission jäsen Olli Rehn toukokuussa Länsi-Balkanin asioita käsitelleeseen tapaamiseen.

Lisäksi varapuheenjohtaja Franco Frattini osallistui helmikuussa puheenjohtajien ja COSACin puheenjohtajien troikan kokoukseen Ljubljanassa, komission jäsen Janeck Potocnik XXXIX COSACiin, joka pidettiin Brdossa Sloveniassa, komission jäsen Benita Ferrero Waldner heinäkuussa COSACin valtuustojen puheenjohtajien kokoukseen Pariisissa ja varapuheenjohtaja Jacques Barrot marraskuussa Pariisin XL COSAC -kokoukseen.

Tiedote (newsletter)

Komission pääsihteeristö julkaisi kaksi tiedotetta, joita jaettiin komission yksiköihin, Euroopan parlamenttiin ja kansallisiin parlamentteihin.

Pysyvät edustajat

Komission eri yksiköt osallistuivat 18:aan kansallisten parlamenttien pysyvien jäsenten kokoukseen Brysselissä. Vastauksena näiden esittämään pyyntöön komissio keskittyy puheenvuoroissaan vireillä olevien asioiden esittelyyn tai tuleviin aloitteisiin.

4. LISSABONIN SOPIMUKSEN VOIMAANTULON NÄKYMÄT

Toissijaisuusperiaatteen tarkastaminen

Brdossa pidetyn COSACin päätelmissä kehotettiin perustamaan Ranskan puheenjohtajakaudella EU:n jäsenvaltioiden parlamenttien pysyvistä edustajista koostuva työryhmä laatimaan selvitys Lissabonin sopimuksen kansallisia parlamentteja koskevien määräysten soveltamisen parhaista säännöistä. Komissiota pyydettiin osallistuman tämän työryhmän työhön.

Pariisin COSACin päätelmissä todettiin, että jäsenvaltioiden parlamenttien Brysselissä toimivien pysyvien edustajien olemassa oleva verkosto sekä IPEX muodostavat sopivan välineen säännölliselle, varhaiselle ja epäviralliselle tiedonvaihdolle kansallisissa parlamenteissa käytävistä keskusteluista. Jäsenvaltioiden parlamentit jatkoivat lisäksi toissijaisuusperiaatteen pilottimenettelyjä COSACin sihteeristön koordinoimana, kunnes Lissabonin sopimus tulee voimaan.

Oikeus, vapaus ja turvallisuus

Pariisin COSACissa korostettiin myös merkitystä, jonka kansalliset parlamentit antavat poliisin toimien valvonnalle ja oikeudellisten toimien arvioinnille jäsenvaltioissa. Jäsenvaltioiden parlamentit ovat ilmoittaneet, että ne haluavat yhdessä Euroopan parlamentin kanssa valvoa ja arvioida poliisin yhteistyötä sekä oikeudellista yhteistyötä. Tätä varten ne ovat pyytäneet Euroopan komissiota julkaisemaan tausta-asiakirjan ennen kuin se viimeistelee Eurojustin ja Europolin toimintaa koskevat asetusehdotuksensa.

5. PÄÄTELMÄT

Komission suhteet jäsenvaltioiden parlamentteihin ovat syventyneet entisestään, ja tässä prosessissa on noudatettu täysin Euroopan unionin toimielinten oikeuksia. Vuosi 2009 on tärkeä vaihe Lissabonin sopimuksen tulevaisuuden kannalta ja myös siksi, että Euroopan parlamenttivaalien jälkeen muodostetaan uusi komissio.

Vuosiraportissa korostetaan komission halua jatkaa vuoropuhelua ja syventää yhteistyötä jäsenvaltioiden parlamenttien kanssa. Komissio haluaa ylläpitää ja tehostaa entisestään poliittista vuoropuhelua jäsenvaltioiden parlamenttien kanssa. Se toteuttaa tarvittaessa Lissabonin sopimuksen jäsenvaltioiden parlamentteja koskevien määräysten hyvän soveltamistavan edellyttämät toimenpiteet.

Liite

Jäsenvaltioiden parlamenttien vastaukset 2006–2008

2006 | 2007 | 2008 | 2006–2008 |

PORTUGALI | Assembleia da República | 0 | 19 | 65 | 84 |

RANSKA | Sénat | 18 | 22 | 13 | 53 |

SAKSA | Bundesrat | 6 | 15 | 18 | 39 |

RUOTSI | Riksdag | 0 | 17 | 16 | 33 |

YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA | House of Lords | 4 | 14 | 12 | 30 |

TANSKA | Folketing | 2 | 10 | 11 | 23 |

TŠEKKI | Senát | 2 | 9 | 11 | 22 |

ALANKOMAAT* | Tweede Kamer Staten Generaal | 2 | 1 | 5 | 8 |

ITALIA | Senato della Repubblica | 0 | 0 | 8 | 8 |

IRLANTI | Dail and Seanad Eireann | 0 | 1 | 7 | 8 |

ITALIA | Camera dei Deputati | 1 | 0 | 6 | 7 |

PUOLA | Sejm | 1 | 0 | 5 | 6 |

SAKSA | Bundestag | 1 | 2 | 2 | 5 |

VIRO | Riigikogu | 2 | 0 | 2 | 4 |

LUXEMBURG | Chambre des Députés | 2 | 0 | 2 | 4 |

BELGIA | Sénat | 2 | 0 | 2 | 4 |

ITÄVALTA | Bundesrat | 0 | 0 | 4 | 4 |

KREIKKA | Vouli ton Ellinon | 0 | 0 | 3 | 3 |

LIETTUA | Seimas | 2 | 1 | 0 | 3 |

YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA | House of Commons | 1 | 1 | 1 | 3 |

KYPROS | Vouli ton Antiprosopon | 0 | 0 | 2 | 2 |

LATVIA | Saeima | 0 | 0 | 2 | 2 |

TŠEKKI | Poslanecká Sněmovna | 1 | 0 | 1 | 2 |

RANSKA | Assemblée Nationale | 1 | 1 | 0 | 2 |

UNKARI | Országgyűlés | 1 | 1 | 0 | 2 |

BELGIA | Chambre des Représentants | 0 | 1 | 1 | 2 |

BULGARIA | Narodno Sabranie | 0 | 0 | 1 | 1 |

SUOMI | Eduskunta | 1 | 0 | 0 | 1 |

PUOLA | Senat | 1 | 0 | 0 | 1 |

SLOVAKIA | Národná rada | 1 | 0 | 0 | 1 |

SLOVENIA | Državni zbor | 1 | 0 | 0 | 1 |

ITÄVALTA | Nationalrat | 0 | 0 | 0 | 0 |

MALTA | Kamra tad-Deputati | 0 | 0 | 0 | 0 |

ALANKOMAAT* | Eerste Kamer Staten Generaal | 0 | 0 | 0 | 0 |

ROMANIA | Camera Deputaţilor | 0 | 0 | 0 | 0 |

ROMANIA | Senat | 0 | 0 | 0 | 0 |

SLOVENIA | Državni svet | 0 | 0 | 0 | 0 |

ESPANJA | Congreso de los Diputados | 0 | 0 | 0 | 0 |

ESPANJA | Senado | 0 | 0 | 0 | 0 |

YHTEENSÄ | 53 | 115 | 200 | 368 |

Alankomaiden parlamentin lausunnot on lähetetty molempien kamarien nimissä.

Yhteydet jäsenvaltioiden parlamentteihin (1.1.2005 –31.12.2008)

– jäsenvaltioittain –

Nationalrat |

BELGIA | Sénat | 3 | 3 | 2 | 1 | 9 |

Chambre des Représentants |

BULGARIA | Narodno Sabranie | 4 | 2 | 6 |

KYPROS | Vouli ton Antiprosopon | 2 | 3 | 1 | 5 | 11 |

TŠEKKI | Senát | 4 | 3 | 7 | 1 | 15 |

Poslanecká sněmovna |

TANSKA | Folketing | 9 | 7 | 2 | 5 | 23 |

VIRO | Riigikogu | 2 | 2 | 10 | 8 | 22 |

SUOMI | Eduskunta | 7 | 8 | 2 | 7 | 24 |

RANSKA | Sénat | 13 | 10 | 11 | 12 | 46 |

Assemblée Nationale |

SAKSA | Bundesrat | 16 | 17 | 19 | 17 | 69 |

Bundestag |

KREIKKA | Vouli ton Ellinon | 3 | 5 | 4 | 7 | 19 |

UNKARI | Országgyűlés | 3 | 0 | 1 | 5 | 9 |

IRLANTI | Dail Eireann | 2 | 2 | 9 | 13 | 26 |

Seanad Eireann |

ITALIA | Senato della Repubblica | 8 | 2 | 8 | 2 | 20 |

Camera dei Deputati |

LATVIA | Saeima | 2 | 1 | 5 | 3 | 11 |

LIETTUA | Seimas | 8 | 4 | 8 | 2 | 22 |

LUXEMBURG | Chambre des Députés | 0 | 3 | 3 | 0 | 6 |

MALTA | Kamra tad-Deputati | 1 | 1 | 4 | 0 | 6 |

PUOLA | Sejm | 5 | 4 | 1 | 13 | 23 |

Senat |

PORTUGALI | Assembleia da República | 0 | 3 | 6 | 3 | 12 |

ROMANIA | Camera Deputaţilor | 2 | 3 | 5 |

Senat |

SLOVAKIA | Národná rada | 3 | 3 | 0 | 3 | 9 |

SLOVENIA | Državni zbor | 4 | 8 | 3 | 1 | 16 |

Državni svet |

ESPANJA | Congreso de los Diputados | 1 | 1 | 1 | 0 | 3 |

Senado |

RUOTSI | Riksdag | 6 | 1 | 5 | 3 | 15 |

ALANKOMAAT | Tweede Kamer Staten Generaal | 4 | 6 | 3 | 8 | 21 |

Eerste Kamer Staten Generaal |

YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA | House of Lords | 11 | 7 | 12 | 9 | 39 |

House of Commons |

COSAC | 2 | 3 | 3 | 2 | 10 |

Puheenjohtajien kokous | 1 | 1 | 1 | 0 | 3 |

MUUT | 2 | 2 | 8 | 10 | 22 |

| YHTEENSÄ | 124 |112 |149 |136 |521 | |

[1] Ks. komission tiedonanto Eurooppa-neuvostolle, ”Euroopan kansalaisten toimintasuunnitelma: EU:n tuloksenteko”, 10.5.2006, KOM(2006) 211