Erityiskertomus Kreikalle annettavan 
teknisen avun 
toimittamista on  
pyrittävä parantamaan 
kiinnittämällä enemmän 
huomiota tuloksiinFI 2015  nro 19
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN

EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
P . +352 4398-1
Sähköposti: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu).
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2015
Print ISBN 978-92-872-3467-4 ISSN 1831-0958 doi:10.2865/631752 QJ-AB-15-020-FI-C
PDF ISBN 978-92-872-3495-7 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/519024 QJ-AB-15-020-FI-N
EPUB ISBN 978-92-872-3491-9 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/05014 QJ-AB-15-020-FI-E
© Euroopan unioni, 2015
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Printed in Luxembourg
Kreikalle annettavan 
teknisen avun 
toimittamista on 
pyrittävä parantamaan 
kiinnittämällä enemmän 
huomiota tuloksiin
(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)ErityiskertomusFI 2015  nro 19
02
 Tarkastustiimi
Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa käsitellään eri talousarvioaloilla tai hallinnollisilla aloilla toimitettujen tu -
loksellisuuden ja säännönmukaisuuden tarkastusten tuloksia. Tilintarkastustuomioistuin valitsee ja suunnittelee nämä tarkas -
tustehtävät niin, että niillä saadaan aikaan mahdollisimman suuri vaikutus. Se ottaa valinta- ja suunnitteluvaiheessa huomioon 
tuloksellisuuteen tai säännönmukaisuuteen kohdistuvat riskit, asianomaisten tulojen tai menojen määrän, tulevat kehityssuun -
nat sekä poliittiset näkökohdat ja yleisen edun.
Tämän tuloksellisuuden tarkastuksen toimitti IV tarkastusjaosto, jonka puheenjohtaja on tilintarkastustuomioistuimen jäsen 
Milan Martin Cvikl ja jonka tarkastusalana ovat tulot, tutkimus ja sisäiset politiikat, rahoitus- ja talousalan ohjaus sekä Euroopan 
unionin toimielimet ja virastot. Tarkastus toimitettiin tilintarkastustuomioistuimen jäsen Baudilio Tomé Muguruzan johdolla, ja 
siihen osallistuivat kabinettipäällikkö Daniel Costa de Magalhães ja kabinettiavustaja Ignacio García de Parada, johtaja  
Zacharias Kolias, tiiminvetäjä Kamila Lepkowska sekä tarkastajat Giuseppe Diana, Mirko Gottmann, Efstathios Efstathiou ja 
Theodoros Karantanos.
Vasemmalta oikealle:  T. Karantanos, D. Costa de Magalhães,  K. Lepkowska, Z. Kolias, 
B. Tomé Muguruza, G. Diana, M. Gottmann, I. García de Parada ja E. Efstathiou.
03
 Sisällys
Kohta
 Lyhenteet
I–IX  Tiivistelmä
1–8 Johdanto
1–2 Kreikan kriisi ja talouden sopeutusohjelmat
3–4 Ohjelmien toteuttamiseen osoitettu tekninen apu
5–8 Teknisen avun sisältö ja menetelmät
9–14 Tarkastuksen laajuus, tavoitteet ja tarkastustapa
9–11 Tarkastuksen laajuus ja tavoitteet
12–14 Tarkastustapa
15–26 Osa I – Kreikka-työryhmällä oli funktionaalinen toimintarakenne, mutta erillinen 
strategia ja budjetti puuttuivat
15–18 Kreikka-työryhmä perustettiin ohjelman käynnistämiseen nähden myöhäisessä vaiheessa ja 
harkitsematta eri vaihtoehtoja
19–22 Erillinen strategia-asiakirja puuttui
23–24 Kreikka-työryhmälle ei osoitettu erillistä budjettia
25–26 Kreikka-työryhmän sisäinen organisaatiorakenne oli joustava, mutta henkilöstötarpeita ei 
määritetty tarkoituksenmukaisen analyysin avulla
04 Sisällys
27–54 Osa II – Kreikka-työryhmä täytti yleisesti ottaen tehtävänsä, mutta havaittavissa 
oli kuitenkin puutteita
28–29 Suuria haasteita hankalassa toimintaympäristössä
30–32 Koordinointijärjestelmän toiminta oli tarkoituksenmukaista
33–34 Kreikka-työryhmän rooli vaihteli huomattavasti tarkastettujen hankkeiden yhteydessä
35–37 Kreikka-työryhmä sovelsi erityyppisiä teknisen avun muotoja, mutta osa niistä ei vastannut tuen 
luonnetta
38–41 Teknisen avun toimittajia valittaessa ei aina analysoitu perusteellisesti eri vaihtoehtoja
42–45 EU-varojen hyödyntämistä nopeuttava tuki oli jäsennelty tarkoituksenmukaisesti
46–47 Tuki oli mukautettu riittävän hyvin keskeisiin uudistustarpeisiin, mutta se ei aina perustunut 
kattavaan tarpeidenarviointiin
48–50 Sopimustoimeksiantoja ei määritetty kaikissa tapauksissa selkeästi
51 Tekninen apu soveltui ohjelman vaatimuksiin
52 Kreikka-työryhmä seurasi teknisen avun edistymistä vaikuttavalla tavalla...
53–54 ...ja ulkoisten palveluntarjoajien tuotoksia vaihtelevassa määrin
55–73 Osa III – Teknisen avun tulokset olivat vaihtelevia
55–57 Kreikka-työryhmä ei seurannut systemaattisesti teknisen avun tuloksia ja vaikutuksia
58–59 Tulokset olivat tyydyttäviä, mutta viivästyksiä ilmeni jonkin verran
60–73 Vaihteleva vaikutus uudistusprosessiin
61–63 Julkishallinto
64–65 Liiketoimintaympäristö
66 Rakennerahastot
67–71 Verotus
72–73 Valmiuksien kehittäminen
05 Sisällys
74–79 Johtopäätökset ja suositukset
75 Teknisen avun organisointi ja suunnittelu
76 Kreikka-työryhmän toimeksiannon täyttäminen
77–79 Teknisen avun tulokset
 Liite  I — Yhteenveto teknisen avun hankkeista toimintapolitiikan alojen mukaan jaoteltuna
 Liite  II — Yhteenveto tarkastetuista teknisen avun hankkeista
 Liite  III — Tarkastuskäynnin kohteena olleet elimet
 Liite  IV —  Hallinnollisesta uudistuksesta ja sähköisestä hallinnoinnista vastaavan ministeriön ja 
OECD:n välinen rahoitussopimus hallinnollisen rasituksen vähentämisestä Kreikassa
 Liite  V — Kreikka-työryhmän rooli teknisen avun antajana toimintapolitiikan aloittain
 Komission vastaus
06
 Lyhenteet
EAKR : Euroopan aluekehitysrahasto
ESR : Euroopan sosiaalirahasto
Fiscalis-ohjelma : Kansallisia verohallintoja koskeva EU:n yhteistyöohjelma
IMF : Kansainvälinen valuuttarahasto
OECD : Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (Organisation for Economic Co-operation and Development)
TAIEX : Teknistä apua ja tiedonvaihtoa koskeva ohjelma
07
 Tiivistelmä
I
Vakavaan taloudelliseen kriisiin ajautunut Kreikka pyysi 
keväällä 2010 taloudellista apua kansainväliseltä yhtei -
söltä. Euroalueen jäsenvaltiot ja Kansainvälinen valuut -
tarahasto (IMF) vastasivat pyyntöön perustamalla kaksi 
peräkkäistä talouden sopeutusohjelmaa. Kesällä 2011 
komissio käynnisti teknisen avun ohjelman, jonka koordi -
nointi annettiin Kreikka-työryhmäksi kutsutulle elimelle. 
Tarkoituksena oli tukea komission ja Kreikan viranomais -
ten sopimien uudistusten täytäntöönpanoa.
II
Kreikka-työryhmä keskittyi tukemaan talouden sopeutus -
ohjelmien yhteydessä edellytettyjen uudistusten täytän -
töönpanoa ja nopeuttamaan EU-varojen hyödyntämistä. 
Teknistä apua antoivat Kreikka-työryhmän jäsenet sekä 
muiden jäsenvaltioiden virkamieskuntaa, kansainvälisiä 
organisaatioita ja yksityistä sektoria edustavat asiantun -
tijat. Apua annettiin eri muodoissa. Se vaihteli paikan 
päällä olevien asiantuntijoiden Kreikan viranomaisille 
antamasta jatkuvasta tuesta tutkimuksiin, raportteihin ja 
erityistyöryhmien toimintaan.
III
Tarkastuksen tarkoituksena oli analysoida, kuinka Kreik -
ka-työryhmä oli saavuttanut tavoitteensa. Tilintarkastus -
tuomioistuin arvioi erityisesti Kreikka-työryhmän organi -
satorisia ja rahoitusjärjestelyjä, teknisen avun käytännön 
toimittamista ja seurantaa sekä työryhmän vaikutusta 
uudistusten edistymiseen. Tilintarkastustuomioistuin 
tarkasti yksityiskohtaisesti 13 teknisen avun hanketta ja 
hankki tarkastusevidenssiä komissioon, palveluntarjo -
ajien luo, Kreikan julkishallinnon yksiköihin sekä muiden 
sidosryhmien luo tehtyjen tarkastuskäyntien avulla.Hyviä toimia, mutta...
IV
Kreikka-työryhmä muodosti komissiolle joustavan 
mekanismin, jonka avulla koordinoitiin laaja-alaista 
teknisen avun ohjelmaa. Tekninen apu toimitettiin 
Kreikan viranomaisille vaikuttavalla tavalla, mutta se 
ei aina vaikuttanut uudistusten edistymiseen. Tämä 
arviointi on kuitenkin suhteutettava Kreikan häilyvään 
poliittiseen tilanteeseen sekä vaadittujen uudistusten 
kiireellisyyteen.
Puutteellinen kokonaisuus
V
Kreikan kriisin edellyttämä kiireellinen toiminta merkitsi, 
että Kreikka-työryhmä perustettiin erittäin nopeasti ja 
analysoimatta perusteellisesti eri vaihtoehtoja. Työryh -
mällä ei myöskään ollut erillistä budjettia. Kreikka-työ -
ryhmällä ei ollut erillistä kattavaa strategia-asiakirjaa 
teknisen avun toimittamista taikka kilpailevien painopis -
teiden välistä valintaa varten. Näin oli siitä huolimatta, 
että työryhmän tehtävänä oli teknisen avun yksilöinti ja 
koordinointi. Tällaisen asiakirjan puuttuessa työryhmä 
työskenteli Kreikan viranomaisten kanssa ”pyyntöjen 
perusteella” ja ohjelmia koskevien ehtojen pohjalta.
Tarkoituksenmukainen tekninen apu
VI
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että Kreikka-työryh -
män perustamista varjostaneista puutteista huolimatta 
teknisen avun toimittaminen tapahtui kaikilla tarkastus -
kohteena olleilla aloilla tarkoituksenmukaisesti ja yleisesti 
ottaen ohjelman vaatimusten mukaisesti. Marraskuuhun 
2014 mennessä Kreikka-työryhmä oli koordinoinut 118 
teknisen avun hanketta kahdellatoista toimintapolitiikan 
alalla. Työryhmä oli tiukasta toiminta-aikataulusta huoli -
matta kehittänyt teknisen avun toimittamiseen joustavan 
ja monipuolisen järjestelmän.
Tiivistelmä 08
Menettelyt olivat joidenkin hankkeiden yhteydessä 
heikkoja
VII
Kaiken kaikkiaan Kreikka-työryhmä koordinoi monimut -
kaista teknisen avun toimittamisprosessia funktionaa -
lisesti ja jopa innovatiivisesti, mutta järjestelmä ei aina 
osoittautunut vaikuttavaksi hanketasolla. Palveluntarjoa -
jien valintamenettelyjä ei aina toteutettu analysoimalla 
ensin perusteellisesti käytettävissä olevia vaihtoehtoja. 
Joihinkin pitkän aikavälin tukihankkeisiin liittyi suun -
nittelupuutteita, joiden seurauksena palveluntarjoajien 
kanssa tehdyissä sopimuksissa ei ilmaistu selkeästi, mitä 
palveluntarjoajilta odotettiin.
Seurannassa on parantamisen varaa
VIII
Kreikka-työryhmän teknisen avun edistymiseen kohdis -
tama seurantajärjestelmä oli vaikuttava, mutta ulkoisten 
palveluntarjoajien tekemään työhön kohdistettujen 
tarkastusten laajuus vaihteli huomattavasti. Työryhmä 
ei myöskään systemaattisesti seurannut, kuinka Kreikan 
viranomaiset noudattivat suosituksia, eikä myöskään tek -
nisen avun laajempia vaikutuksia. Seuranta hyödyttäisi 
kuitenkin teknisen avun suunnittelua.
Teknisen avun jälkeinen tilanne
IX
Teknisen avun vaikutus uudistusten edistykseen oli 
kaiken kaikkiaan vaihteleva. Rakenteellisten menojen 
alalla edistys oli hyvää, mutta tekninen apu oli usein vain 
osittain vaikuttavaa julkishallinnon ja verouudistuksen 
aloilla. Uudistusten täytäntöönpano ei kuitenkaan ollut 
Kreikka-työryhmän hallinnassa. Siihen vaikuttivat myös 
lukuisat ulkoiset tekijät.Suositukset
a) Teknisestä avusta vastaavan yksikön toiminnan olisi 
perustuttava strategiaan, jonka yhteydessä on määri -
tetty selkeät tavoitteet.
b) Komission olisi perustettava ulkoinen asiantuntija -
joukko, jonka jäseniä voitaisiin siirtää tapauskoh -
taisesti jäsenvaltioissa toteutettaviin teknisen avun 
hankkeisiin.
c) Teknisen avun johdonmukaisuuden varmistamista 
ja koordinointitoimien vähentämistä silmällä pitäen 
komission olisi yhdenmukaistettava yhteistyökump -
paneiden määrä erillisillä toimintapolitiikan aloilla.
d) Tekninen apu olisi asetettava painopisteeksi. Se olisi 
keskitettävä ja pantava täytäntöön tarkoituksenmu -
kaisimmalla ja vaikuttavimmalla tavalla sovellettavan 
lainsäädännön ja säädösperustan mukaisesti.
e) Komission olisi valittava palveluntarjoajat vertaile -
van analyysin perusteella ja määritettävä tuotosten 
sisältö selkeästi teknisen avun sopimuksissa.
f) Komission olisi varmistettava, että teknisen avun 
täytäntöönpanoa seurataan systemaattisesti ja arvi -
oidaan asetettujen tavoitteiden perusteella. Sen olisi 
niin ikään varmistettava, että kertyneitä kokemuksia 
hyödynnetään prosessissa.
g) Tekninen apu olisi keskitettävä kansallisten hallin -
tojen toimintavalmiuksien lujittamiseen. Tavoittee -
na olisi oltava toiminnan jatkuvuus ja uudistusten 
kestävyys.
09
 Johdanto
Kreikan kriisi ja talouden 
sopeutusohjelmat
01 
Vakavaan julkistalouden kriisiin ajautu -
nut Kreikka pyysi keväällä 2010 talou -
dellista apua kansainväliseltä yhteisöltä. 
Euroalueen jäsenvaltiot antoivat apua 
Kreikan lainajärjestelyn muodossa 
ensimmäisen talouden sopeutusohjel -
man yhteydessä (jota koskeva sopimus 
tehtiin toukokuussa 2010). Seuraava laina 
myönnettiin Euroopan rahoitusvakaus -
välineestä toisen sopeutusohjelman 
yhteydessä (jota koskeva sopimus tehtiin 
maaliskuussa 2012). Euroalueen maat 
sitoivat Kreikan lainajärjestelyyn alun 
perin 80 miljardia euroa, ja IMF lisäksi 
30 miljardia euroa. Euroalueen maat ja 
IMF ovat tähän mennessä sitoneet näihin 
kahteen sopeutusohjelmaan varoja 
yhteensä 245,7 miljardia euroa.
02 
Taloudellisen tukipaketin ohella to -
teutettiin kattavaa uudistusohjelmaa. 
Uudistuksista sovittiin komission, IMF:n 
ja EKP:n muodostaman troikan ja Kreikan 
viranomaisten välillä. Uudistukset sisäl -
lytettiin yhteisymmärryspöytäkirjaan. 
Yhteisymmärryspöytäkirjassa määritet -
tiin taloudellisen tuen erityisehdot ja 
pöytäkirjaa tarkistettiin säännöllisesti 
(ensimmäistä ohjelmaa tarkistettiin viisi 
kertaa, toista neljä kertaa – viimeksi huh -
tikuussa 2014). Toimintalogiikka perustui 
kolmeen tavoitteeseen:
 ο rahoitusmarkkinoiden luottamuksen 
palauttaminen ja julkisen talouden 
kestävyys
 ο taloudellisen kasvun edistäminen ja 
kilpailukyvyn palauttaminen
 ο rahoitusalan vakauden turvaaminen.Ohjelmien toteuttamiseen 
osoitettu tekninen apu
03 
Komissio perusti kesällä 2011 Kreik -
ka-työryhmän, jonka tarkoituksena oli 
tukea yhteisymmärryspöytäkirjassa edel -
lytettyjen uudistusten täytäntöönpanoa 
ja vauhdittaa EU-varojen hyödyntämistä. 
Kreikka-työryhmän toimeksianto esite -
tään laatikossa 1 . Komission suunnitel -
mana oli perustaa Kreikalle annettavaa 
teknistä apua koskeva kokonaisvaltainen 
ohjelma. Neuvosto tuki tätä pyrkimystä 
23. ja 24. kesäkuuta 2011 pitämässään 
kokouksessa.
10 Johdanto
04 
Kreikka-työryhmä perustettiin komission 
henkilöstöhallinnon pääjohtajan alaisuu -
dessa toimivaksi organisaatioyksiköksi. 
Työryhmän päällikölle annettiin pää -
johtajan asema. Hän raportoi suoraan 
komission puheenjohtajalle talous- ja 
raha-asioista ja eurosta vastaavan komis -
sion jäsenen ohjauksessa. Kreikka-työ -
ryhmä siirrettiin komission 18. huhtikuu -
ta 2012 tekemällä päätöksellä talouden 
ja rahoituksen pääosaston alaisuuteen 
1. toukokuuta 2012 alkaen. Tarkoituksena 
oli varmistaa mahdollisimman korkea sy -
nergian, koordinoinnin ja johdonmukai -
suuden taso Kreikan sopeutusohjelmaa 
tukevalle komission työlle. Kreikka-työ -
ryhmän toimistot sijaitsivat Brysselissä ja 
Ateenassa. Sen palveluksessa työskenteli 
helmikuussa 2015 yhteensä 65 henkilöä. 
Työryhmän organisaatiorakenne on 
kuvattu kaaviossa 1 .Kreikka-työryhmän toimeksianto
Työryhmän tehtävänä oli:
1) määrittää ja koordinoida, tiiviissä yhteistyössä Kreikan kanssa ja muiden jäsenvaltioiden tukea hyödyntäen, 
teknistä apua, jota Kreikka tarvitsee toteuttaakseen EU:n/IMF:n laatiman sopeutusohjelman
2) tukea Kreikan viranomaisia teknisen avun yksityiskohtaisessa määrittämisessä
3) suositella lainsäädäntöön, sääntelyyn, hallintoon ja tarvittaessa ohjelmasuunnitteluun tai sen muuttamiseen 
liittyviä toimenpiteitä EU- varojen hyödyntämisen nopeuttamista silmällä pitäen
4) laatia kaikille teknisen avun tehtäville selkeät tehtävänmääritykset, joissa yksilöidään teknisen avun luonne 
ja sisältö, tarvittavat budjetti- ja henkilöstöresurssit sekä odotetut tulokset, välitavoitteet ja toimittamiselle 
asetetut määräajat
5) raportoida komissiolle ja Kreikan viranomaisille neljännesvuosittain toimien edistymisestä sekä laatia tarpeen 
mukaan useammin varhaisvaroitusraportteja.Laatikko 1
11 Johdanto Kaavio 1Kreikka-työryhmän organisaatiorakenne
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin komission tietojen perusteella.Talouden ja
 rahoituksen pääosasto
Kreikka-työryhmän 
tiiminvetäjä 
(Kreikka-työryhmän 
pääneuvonantaja)Yhteisymmärryspöytäkirjaa 
koskevan 
seurantatiimin johtajaTalouden ja rahoituksen 
pääosaston Ateenan-toimiston 
päällikköTalous- ja rahoitusasioista ja
eurosta vastaava varapuheenjohtaja
Kreikka-ryhmän johtajaRaportoi Euroopan komission puheenjohtajalle
Edustuston
päällikköKreikka-työryhmän 
alakohtaiset tiimitKreikka-työryhmä
ErityisneuvonantajaTalouden ja rahoituksen 
pääosaston pääjohtaja
ECFIN.DDG1
Vastaa maakohtaisesta valvonnasta
ECFIN.G
Jäsenvaltioiden talous II -linjan 
johtaja – troikasta vastaava
ECFIN.G.3
Kreikasta vastaava yksikkö 
(yhteisymmärryspöytäkirjaa 
koskeva seuranta)
12 Johdanto
Teknisen avun sisältö ja 
menetelmät
05 
Teknisen avun käsitettä ei määritetty 
erikseen Kreikka-työryhmän tai Kreikalle 
annettavan tuen yhteydessä. Varainhoi -
toasetuksen määritelmän mukaan ”tek -
nisellä avulla tarkoitetaan ohjelman tai 
toimen toteuttamiseksi tarvittavaa tukea 
ja valmiuksien kehittämistä, erityisesti 
valmistelua, hallinnointia, seurantaa, 
arviointia, tarkastuksia ja valvontaa”. Tek -
nistä apua antavat yleensä kansainväliset 
organisaatiot. Ne tukevat asianomaisia 
valtioita kehitysohjelmien toteuttami -
sessa tarjoamalla asiantuntemusta ja 
neuvontaa.
06 
Kreikkaa koskevat teknisen avun toimet 
kattoivat laajan joukon eri aiheita: 118 
yksittäistä hanketta 12:lla eri toiminta -
politiikan alalla (ks. liite I ). Kreikka-työ -
ryhmä keskittyi julkishallinnon uudistuk -
seen, verojärjestelmän parannuksiin ja 
kasvun palauttamiseen liiketoimintaym -
päristön edistämisen myötä.
07 
Käytännössä teknisen avun proses -
si käynnistyi Kreikan viranomaisten 
esittämällä tukipyynnöllä. Pyynnön 
sisältö oli ohjelman ehtojen mukainen. 
Kreikka-työryhmä vastasi teknisen avun 
resurssien määrittämisestä ja käyttöön 
asettamisesta sekä täytäntöönpanon 
koordinoinnista. Kreikka-työryhmän 
henkilöstö tai ulkopuoliset asiantuntijat 
antoivat tämän jälkeen tukea lyhyen 
aikavälin operaatioiden, arvoltaan 
vähäisten sopimusten ja pitkän aikavälin 
tuen muodossa. Joissakin tapauksissa 
kansallinen hallitus, jolla oli vahva koke -
mus tietyn toimintapolitiikan alalta, otti 
vastuun ”alakohtaisena johtajana” (tai 
”uudistuskumppanina”).08 
Teknisen avun antajat toimittivat tuotok -
sensa – lähinnä asiantuntijoiden tutki -
muksia ja päivittäistä käytännön tukea – 
asianomaisille Kreikan viranomaisille. 
Viranomaisten tehtävänä oli tämän jäl -
keen panna suositukset täytäntöön oh -
jelman ehtojen ja viranomaisten omien 
uudistusohjelmien mukaisesti. Teknisen 
avun prosessi esitetään kaaviossa 2 .
13 Johdanto Kaavio 2Teknisen avun prosessi
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin Kreikka-työryhmän toimittamien tietojen perusteella.KoordinointiTarpeiden
yksilöintiTäytäntöönpano
Kreikan esittämät 
teknisen avun pyynnöt
Yhteisymmärrys-pöytäkirjaYksittäiset asiantuntijat
Kansalliset virastotKreikka-työryhmän neljännesvuosikat-sauksetJatkuva tukiTutkimukset
Kreikan viranomaiset
Rakenneuudistukset
Yhteisymmärrys-
pöytäkirjaKansainväliset organisaatiot
Komission yksiköiden keskinäinen konsultointiKorkean tason kokoukset Jäsenvaltiot Kansainväliset organisaatiot Kreikan viranomaiset Sidosryhmät
14
 Tarkastuksen laajuus, 
tavoitteet ja tarkastustapa
1 Eivät liity tiettyyn 
toimintapolitiikan alaan.
2 Rahoituksen saatavuutta 
koskeva toimintapolitiikan ala 
oli tarkastuksen kohteena, 
mutta tarkastus ei johtanut 
relevantteihin havaintoihin.Tarkastuksen laajuus ja 
tavoitteet
09 
Tarkastuksessa arvioitiin EU:n Kreikalle 
antamaa, Kreikka-työryhmän koordi -
noimaa teknistä apua. Päätavoitteena 
oli arvioida, kuinka vaikuttavalla tavalla 
apua hallinnoitiin ja kuinka myönteisesti 
se vaikutti Kreikan uudistusprosessiin.
10 
Arviointi toteutettiin tutkimalla
 ο Kreikka-työryhmän organisaatiojär -
jestelyjä sekä teknisen avun rahoi -
tusta ja suunnittelua (kohdat 15–26)
 ο teknisen avun toimittamista Kreik -
ka-työryhmän toimeksiannon perus -
teella (kohdat 27–54)
 ο työryhmän vaikutusta uudistusten 
edistymiseen (kohdat 55–73).
11 
Kertomuksessa ei arvioida talouden 
sopeutusohjelmien suunnittelua, seuran -
taa eikä täytäntöönpanoa.Tarkastustapa
12 
Tarkastuksessa analysoitiin Kreikka-työ -
ryhmän perustamiseen ja teknisen avun 
yleiseen hallinnointiin liittyviä horison -
taalisia näkökohtia1 sekä 13 hanketta 
käsittänyt otos (ks. yleiskatsaus liittees -
sä II ). Otos kattoi viisi toimintapolitiikan 
alaa, joilla oli huomattava merkitys 
Kreikan uudistusprosessin onnistumisen 
kannalta (julkishallinto, tulojen hallin -
nointi, liiketoimintaympäristö, rahoituk -
sen saatavuus2 ja rakennerahastot).
13 
Yksittäiset teknisen avun hankkeet valit -
tiin seuraavin kriteerein: aiheen merki -
tyksellisyys uudistusprosessin kannalta, 
pitkälle edennyt täytäntöönpano ja 
tarve kattaa kaikki teknisen avun toimit -
tamismuodot sekä rahoitusmekanismit.
14 
Pääasiallinen tarkastustyö koostui 
Kreikka-työryhmän ja muiden relevant -
tien komission yksiköiden luo tehdyistä 
tarkastuskäynneistä. Evidenssiä kerättiin 
myös tekemällä tarkastus- ja tutustu -
miskäyntejä palveluntarjoajien, Kreikan 
viranomaisten ja muiden sidosryhmien 
luo. Liitteessä III  esitetään luettelo tar -
kastuskäynnin kohteena olleista elimistä.
15
 Osa I  
Kreikka-työryhmällä oli funktionaalinen 
toimintarakenne, mutta erillinen 
strategia ja budjetti puuttuivat
Kreikka-työryhmä 
perustettiin ohjelman 
käynnistämiseen nähden 
myöhäisessä vaiheessa ja 
harkitsematta eri 
vaihtoehtoja
15 
Kreikan pääministerin ja komission välillä 
alkukesästä 2011 käydyssä kirjeenvaih -
dossa Kreikka-työryhmän perustamista 
pidettiin keskeisenä välineenä alku -
peräisen talouden sopeutusohjelman 
onnistumisen kannalta. Komissio teki 20. 
heinäkuuta 2011 päätöksen perusjärjes -
telyistä, Kreikka-työryhmän toimeksian -
non sisältö mukaan lukien (ks. laatik -
ko 1 ). Päätöksen mukaan ensimmäisten 
nimitysten oli määrä tulla voimaan 1. 
syyskuuta 2011. Yhdeksän henkilöstön 
jäsentä aloitti tuolloin tehtävissään (jou -
kossa oli myös toimivaan johtoon kuu -
luvaa henkilöstöä). Seuraavien kahden 
kuukauden kuluessa tehtävänsä aloitti lisäksi 30 muuta henkilöstön jäsentä. 
Lokakuussa 2011 Kreikka-työryhmään 
kuului näin ollen yhteensä 39 henkeä.
16 
Tuolloin oli jo käynnissä ensimmäisen 
talouden sopeutusohjelman viides 
tarkistus (ohjelma käynnistettiin alun 
perin toukokuussa 2010), ja yhteensä oli 
maksettu kuusi lainaerää, joiden koko -
naisarvo oli 65 miljardia euroa; ensim -
mäisen ohjelman yhteydessä oli määrä 
maksaa Kreikan lainajärjestelyn ja IMF:n 
kautta yhteensä 73 miljardia euroa (ks. 
kaavio 3 ).Kaavio 3Kreikka-työryhmän perustaminen ja suoritettavat maksut
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin Kreikka-työryhmän ja yhteisymmärryspöytäkirjan tietojen perusteella.140
120
100
80
60
40
20
0
Maksettu taloudellinen tukiEurooppa-neuvosto suhtautuu myönteisesti
komission aikomukseen laatia Kreikkaa koskeva 
teknisen avun ohjelmaKreikka-työryhmän toiminnan käynnistäminenmiljardia euroa
ohjelman 
ensimmäinen tarkistusToinen talouden
sopeutusohjelma
ohjelman 
viides tarkistusohjelman 
neljäs tarkistus
ohjelman 
kolmas tarkistus ohjelman 
toinen tarkistusEnsimmäinen 
talouden 
sopeutus-
ohjelma
Maaliskuu 2012 Helmikuu 2012 Joulukuu 2011Marraskuu 2011Lokakuu 2011 Syyskuu 2011 Heinäkuu 2011 Maaliskuu 2011 Tammikuu 2011 Joulukuu 2010 Syyskuu 2010Toukokuu 2010
16
Osa I – Kreikka-työryhmällä oli funktionaalinen 
toimintarakenne, mutta erillinen strategia ja budjetti 
puuttuivat
17 
Kreikka-työryhmän odotettiin pysyvän 
toiminnassa niin kauan kuin ohjelman 
täytäntöönpanoon tarvittaisiin tukea. 
Kreikka-työryhmä korvattiin 1. heinä -
kuuta 2015 uudella rakenneuudistuksen 
tukipalvelulla, jonka tehtävänä on koor -
dinoida kasvua edistäviä hallinnollisia ja 
rakenteellisia uudistuksia EU:n tasolla. 
Komission suunnitelman mukaan uuden 
yksikön oli määrä hyödyntää asiantunte -
musta, käytännön taitotietoa sekä työ -
menetelmiä, joita sekä Kreikka-työryhmä 
että Kypros-työryhmä olivat ajan mittaan 
kehittäneet. Yksikössä työskentelee hen -
kilöstöä, joka on ollut aiemmin kyseisten 
kahden työryhmän palveluksessa.
18 
Komissio ei analysoinut Kreikka-työ -
ryhmän perustamisen yhteydessä 
vaihtoehtoisia toimintamalleja teknisen 
avun toimittamista varten. Komissio 
ei osoittanut, että Kreikka-työryhmän 
institutionaalinen rakenne ja toimek -
sianto soveltuisivat parhaiten olemassa 
olevien toimintavalmiuksien puutteiden 
korjaamiseen. Kiireellisyys ja poliittinen 
epävarmuus saattavat selittää kriittisen 
analyysin puutetta Kreikka-työryhmän 
perustamisen yhteydessä. Tältä osin ko -
missio totesi hyödyntäneensä kokemuk -
sia, joita oli kertynyt Kreikan tukemisesta 
olemassa olevien välineiden ja säädös -
ten avulla3. Kreikka-työryhmän toimin -
tamenettelyjä ei ole koskaan tarkistettu, 
vaikka komissio teki päätöksen vuotuisis -
ta tarkistuksista 20. heinäkuuta 2011.Erillinen strategia-
asiakirja puuttui
19 
Kreikka-työryhmän painopistealat 
kävivät jossakin määrin ilmi sisäisistä 
asiakirjoista ja esityksistä, mutta sen 
toiminnan perustana ei ollut kattavaa 
strategia-asiakirjaa. Kreikka-työryhmä ei 
esimerkiksi laatinut strategista suunni -
telmaa, jossa olisi yksilöity keskipitkällä 
aikavälillä teknisen avun toimittamista 
koskevat yksityiskohtaiset järjestelyt, 
teknisen avun toimien prioriteettijärjes -
tys ja tarvittavat resurssit. Kreikka-työ -
ryhmän strategia perustui käytännössä 
talouden sopeutusohjelmaan, ja toimet 
priorisoitiin Kreikan viranomaisten pyyn -
töjen mukaisesti.
20 
Kreikka-työryhmän koordinoimat tekni -
sen avun toimet suoritettiin pääasiassa 
”pyyntöjen perusteella”. Kreikan viran -
omaiset esittivät vuosina 2011 ja 2012 
yksityiskohtaiset pyynnöt työryhmää 
konsultoituaan. Ne päivittivät pyyntöjä 
erikseen yksittäisillä toimintapolitiikan 
aloilla. Pyyntöjen perusteella tapah -
tuviin toimiin perustuva reaktiivinen 
lähestymistapa ei vastaa luonteeltaan 
aktiivisempaa Kreikka-työryhmän toi -
meksiantoa, johon sisältyy teknisen avun 
yksilöinti ja koordinointi tiiviissä yhteis -
työssä Kreikan viranomaisten kanssa.3 Yhteistyöpuitteisiin kuului 
esimerkiksi Euroopan 
komission pysyvä edustusto 
Ateenassa, rakennerahastojen 
täytäntöönpanon tukemista 
varten perustettu työllisyys-, 
sosiaali- ja osallisuusasioiden 
pääosaston tekninen 
työryhmä sekä talouden ja 
rahoituksen pääosastoa 
edustavat pysyvät ohjelman 
valvojat.
17
Osa I – Kreikka-työryhmällä oli funktionaalinen 
toimintarakenne, mutta erillinen strategia ja budjetti 
puuttuivat
21 
Kreikka-työryhmä ei itse suorittanut 
systemaattista tarvearviointia määrit -
tääkseen, mihin kysymyksiin tai mille 
aloille teknistä apua olisi kohdennettava 
ja missä prioriteettijärjestyksessä. Paino -
pisteet perustuivat Kreikka-työryhmän 
toimeksiannon tapaan yhteisymmärrys -
pöytäkirjaan. Yhteisymmärryspöytäkir -
jan soveltamisala oli kuitenkin erittäin 
laaja, joten sitä ei voitu käyttää suorana 
ohjeena teknisen avun toimittamiseen, 
sillä Kreikka-työryhmän resurssit ja 
Kreikan viranomaisten hallinnolliset 
valmiudet olivat rajalliset. Mainituista 
rajoitteista huolimatta Kreikka-työryhmä 
tarjosi ajoittain teknistä apua, joka kattoi 
Kreikan viranomaisten alkuperäisiä 
pyyntöjä laajemman alan. Tällaista tukea 
annettiin lähinnä otsakkeiden ”Innovaa -
tiot” ja ”Taattu vähimmäistulo” alla.
22 
Kreikka-työryhmällä ei ollut yleiskuvaa 
Kreikassa toteutetuista teknisen avun 
hankkeista, jotka oli rahoitettu mui -
den rahoituslähteiden kuin komission 
suoraan hallinnoiman EU:n talousarvion 
avulla (mukaan lukien rakennerahastois -
ta, esim. ESR:sta tuetut hankkeet, joita 
toteutettiin yhteistyössä tapahtuvan 
hallinnoinnin puitteissa). Kreikka-työryh -
mällä ei ollut vastuuta rakennerahasto -
jen hankkeiden täytäntöönpanosta tai 
seurannasta, mutta yleiskuva toimista 
olisi tukenut teknisen avun suunnittelua 
ja koordinointia. Kun otetaan huomioon 
teknisen avun ja rakennerahastojen 
samankaltaiset tavoitteet, toimenpi -
deohjelmien yhteydessä toteutettujen 
hankkeiden valmistelutyöt olisi myös 
ollut hyödyllistä ottaa huomioon, jotta 
teknisen avun hankkeiden kanssa olisi 
saavutettu mahdollisimman kattava 
synergia.Kreikka-työryhmälle ei 
osoitettu erillistä 
budjettia
23 
Kreikka-työryhmällä ei ollut missään 
vaiheessa erillistä budjettia, vaan 
sen toiminta ja teknisen avun toimet 
rahoitettiin useista eri budjettikohdista 
(esimerkiksi Euroopan sosiaalirahaston ja 
Euroopan aluekehitysrahaston määrä -
rahoista ja komission hallintobudjetis -
ta). Julkishallinnon uudistuksen osalta 
tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että 
rakennerahastojen tarjoamia rahoitus -
mahdollisuuksia ei hyödynnetty täysi -
määräisesti teknisen avun tarkoituksiin. 
Erään tekniseen apuun liittyvän toimen -
pideohjelman (hallinnollista uudistusta 
koskeva toimenpideohjelma) määrära -
hoja vähennettiin huomattavasti ja niitä 
suunnattiin uudelleen sellaisiin toimiin, 
jotka eivät suoraan liittyneet keskushal -
linnon uudistukseen.
18
Osa I – Kreikka-työryhmällä oli funktionaalinen 
toimintarakenne, mutta erillinen strategia ja budjetti 
puuttuivat
24 
Toimenpideohjelmaa rahoitettiin useista 
eri budjettikohdista, joten komissio ei 
kyennyt määrittämään tarkasti Kreikassa 
toteutettavaa teknistä apua koskevien 
sitoumusten kokonaismäärää (ja näin 
ollen potentiaalisten kulujen kokonais -
määrää). Kreikka-työryhmältä saatujen 
tietojen perusteella teknisen avun 
toimiin suoran keskitetyn hallinnoinnin 
puitteissa suunnattujen sitoumusten4 
kokonaismäärä oli vuosina 2011–2013 
yhteensä 11,2 miljoonaa euroa. Näiden 
määrärahojen lisäksi joitakin teknisen avun toimia rahoitettiin rakennera -
hastoista yhteistyössä toteutettavan 
hallinnoinnin puitteissa5. Maaliskuussa 
2014 järjestetyssä korkean tason ko -
kouksessa esitettyjen tietojen mukaan6 
näihin toimiin sidottujen varojen määrä 
oli vuosina 2011–2014 yhteensä 14,2 mil -
joonaa euroa. Kun molemmat rahoitus -
lähteet otetaan huomioon, mittavinta 
rahoitusta saanut toimintapolitiikan ala 
oli julkinen terveydenhuolto. Tulojen 
hallinnointi ja liiketoimintaympäristö 
saivat eniten rahoitusta keskitetyn hal -
linnoinnin yhteydessä (ks. kaavio 4 ).Kaavio 4Teknisen avun sitoumukset toimintapoliittisten alojen mukaan jaoteltuna 
(2011–2013)1
1 Vuosien 2011-2014 osalta mukana ovat yhteistyössä toteutetun hallinnoinnin alaan kuuluneet sitoumukset.
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin Kreikka-työryhmän toimittamien tietojen perusteella.0 2 4 6 8 10 12
Suora keskitetty hallinnointi Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa(miljoonaa euroa)
Työmarkkinat ja sosiaaliturva
MuutKansanterveys
Yksityistäminen, maankäyttö ja kiinteistörekisteri Rakennerahastot ja alakohtaiset kysymyksetAlue- ja paikallistason hallintouudistusKeskushallinnon uudistus, sähköinen hallintoLiiketoimintaympäristö ja tuote- ja palvelumarkkinoiden uudistus, 
julkiset hankinnat, lainsäädännön parantaminen
Tulojen hallinnointi ja julkinen varainhoito4 Lukuun ottamatta henkilöstö- 
ja hallintokuluja ja Fiscalis-
ohjelman sitoumuksia.
5 Suora keskitetty hallinnointi 
tarkoittaa, että komission 
henkilöstö vastaa suoraan 
varojen käytöstä 
(toimeksisaajien valinta, 
avustukset, varainsiirrot, 
seuranta jne.). Kun hallinnointi 
toteutetaan yhteistyössä 
jäsenvaltioiden kanssa, 
talousarvion toteuttaminen 
siirretään jäsenvaltioille.
6 Kreikka-työryhmän 
järjestämät säännölliset 
kokoukset, joissa keskusteltiin 
teknisen avun edistymisestä ja 
koordinoitiin sitä. Osallistujina 
oli jäsenvaltioita, 
palveluntarjoajia ja 
sidosryhmiä.
19
Osa I – Kreikka-työryhmällä oli funktionaalinen 
toimintarakenne, mutta erillinen strategia ja budjetti 
puuttuivat
Kreikka-työryhmän 
sisäinen 
organisaatiorakenne oli 
joustava, mutta 
henkilöstötarpeita ei 
määritetty 
tarkoituksenmukaisen 
analyysin avulla
25 
Kreikka-työryhmän organisaatioon 
kuului yksitoista toimintapoliittisista 
aloista vastaavaa alaryhmää ja yksi ho -
risontaalinen tiimi, joka vastasi teknisen 
avun koordinoinnista ja hallinnoinnista. 
Alaryhmät oli jaoteltu yhteisymmärrys -
pöytäkirjassa määritetyn rakenteen ja 
Kreikan uudistusprosessiin liittyvien kes -
keisten haasteiden mukaisesti. Jokaista 
alaryhmää johti koordinaattori, jolla oli 
kokonaisvastuu työn sisäisestä organi -
soinnista, viestinnästä ja Kreikka-työ -
ryhmän yleisiin asiakirjoihin liittyvästä 
alaryhmän työstä. Koordinaattoreiden 
odotettiin myös yksilöivän hankkeita, 
jotka ovat mahdollisesti kiinnostavia 
muiden alaryhmien kannalta. Tehtävänä 
oli myös hoitaa yhteyksiä talouden ja 
rahoituksen pääosaston maantieteelli -
seen yksikköön. Alaryhmiin perustuva 
rakenne mahdollisti sen, että henkilöstö 
(koordinaattorit mukaan luettuna) pystyi 
työskentelemään useammassa kuin 
yhdessä tiimissä. Rakenne antoi myös 
Kreikka-työryhmälle hallinnollista jous -
tavuutta, jonka myötä resursseja kyettiin 
kohdentamaan nopeasti uudelleen.26 
Kreikka-työryhmälle huhtikuussa 2012 
asetettu 67 henkilöstön jäsenen yläraja 
ei perustunut tosiasiallisten tarpeiden 
analysointiin. Henkilöstön kokonaismää -
rä oli 1. helmikuuta 2014 huomattavasti 
asetettua enimmäismäärää pienempi 
(yhdeksän toimea oli avoinna). Hel -
mikuuhun 2015 mennessä avoimia 
toimia oli ainoastaan kaksi, kun rekry -
tointimenettelyt oli saatu päätökseen. 
Kreikka-työryhmä liitettiin 1. heinä -
kuuta 2015 alkaen rakenneuudistuksen 
tukipalveluun.
20
 Osa II  
Kreikka-työryhmä täytti yleisesti ottaen tehtävänsä, 
mutta havaittavissa oli kuitenkin puutteita
27 
Kreikka-työryhmän toimeksianto kattoi 
viisi pääasiallista osa-aluetta (ks. laatik -
ko 1 ). Kertomuksen tässä osassa arvi -
oidaan, missä määrin eri osa-alueet on 
katettu.
Kreikka-työryhmän 
toimeksianto
1) Määrittää ja koordinoida, tiiviissä 
yhteistyössä Kreikan kanssa ja 
muiden jäsenvaltioiden tukea 
hyödyntäen, teknistä apua, 
jota Kreikka tarvitsee toteut -
taakseen EU:n/IMF:n laatiman 
sopeutusohjelman.
Suuria haasteita 
hankalassa 
toimintaympäristössä
28 
Kreikka-työryhmän suurena haasteena 
oli koota yhteen kattava teknisen avun 
ohjelma talouden sopeutusohjelmien ja 
Kreikan uudistusten yleisen kestävyyden 
tukemista silmällä pitäen. Ensimmäistä 
sopeutusohjelmaa tarkistettiin viides -
ti toukokuun 2010 ja lokakuun 2011 
välisenä aikana. Kreikka-työryhmän 
perustamiseen mennessä ohjelmalla oli 
laaja joukko tarkkoja ehtoja, jotka muo -
dostivat perustan Kreikan viranomaisten 
pyytämälle tekniselle avulle.29 
Työryhmä käynnisti ensimmäisten 
kolmen toimintakuukautensa aikana 
teknisen avun aloitteita useimmilla 
toimintapoliittisilla aloilla, joilla Kreikan 
viranomaiset olivat pyytäneet tukea. 
Työryhmän ensimmäinen neljännesvuo -
sikatsaus (marraskuussa 2011) osoitti, 
että teknistä apua annettiin tuolloin 
yhdeksällä toimintapoliittisella alalla, 
esimerkiksi seuraavilla keskeisillä aloilla: 
talousarvio ja verotus, julkinen sektori 
sekä liiketoimintaympäristö. Marras -
kuussa 2014 Kreikka-työryhmä toimi 
118 teknisen avun hankkeen parissa. 
Työryhmällä oli teknisen avun antami -
sessa tiukat määräajat, jotka johtuivat 
sopeutusohjelmaan liittyvien ehtojen 
täytäntöönpanosta. Työryhmä joutui 
lisäksi toimimaan erittäin epävakaassa 
poliittisessa tilanteessa, joka edellytti 
useita mukautuksia lähestymistapaan ja 
teknisen avun hankkeiden sisältöön.
Koordinointijärjestelmän 
toiminta oli 
tarkoituksenmukaista
30 
Teknisen avun antaminen on monimut -
kainen järjestelmä, jossa on mukana 
suuri määrä jäsenvaltioita, kansainvälisiä 
organisaatioita ja EU:n yksiköitä. Järjes -
telmä edellytti tehostettuja koordinoin -
titoimia. Tätä silmällä pitäen Kreikka-työ -
ryhmä järjesti säännöllisesti korkean 
tason kokouksia, joissa koordinointiin 
avun toimittamista. Vuoden 2014 puoli -
väliin mennessä pidettiin kymmenen täl -
laista kokousta. Kokoukset muodostivat 
pääasiallisen koordinointivälineen. Ne 
olivat hyödyllisiä teknisen avun resurs -
sien kokoamisen (etenkin alkuvaiheessa) 
ja avun toimittamisen rationalisoinnin 
kannalta. Korkean tason kokousten 
osallistujamäärä oli suuri. Osallistujat 
edustivat kaikentyyppisiä teknisen avun 
yhteistyökumppaneita.
21
Osa II – Kreikka-työryhmä täytti yleisesti ottaen  
tehtävänsä, mutta havaittavissa oli kuitenkin puutteita
31 
Korkean tason kokousten lisäksi Kreik -
ka-työryhmä kehitti kolme pääasiallista 
kanavaa Kreikan viranomaisten kanssa 
tapahtuvaa toimien yleistä koordinointia 
varten:
 ο korkean tason poliittiset kokoukset, 
joihin osallistui Kreikka-työryhmän 
johtaja
 ο viikoittaiset alaryhmien tasolla 
pidetyt kokoukset (tietystä toi -
mintapoliittisesta alasta vastaava 
Kreikka-työryhmän henkilöstö) 
asianomaisesta alasta vastaavien 
Kreikan viranomaisten kanssa
 ο Kreikka-työryhmän henkilöstön 
työkontaktit Kreikan viranomaisten 
kanssa (mukaan lukien yhteydet 
asiantuntijoihin, jotka työskentelivät 
päivittäin Kreikan hallinnossa).
32 
Hanketasolla Kreikka-työryhmä pystyi 
osoittamaan koordinoinnin parantu -
neen sekä Kreikan viranomaisten että 
palveluntarjoajien kanssa. Kaikkien 
hankkeiden yhteydessä Kreikka-työryh -
män henkilöstö johti yhteistyökump -
paneiden kanssa käytyjä kokouksia ja/
tai osallistui niihin. Joissakin tapauksissa 
koordinointi ei kuitenkaan osoittautunut 
vaikuttavaksi:
 ο Hallinnollista rasitusta koskeneen 
hankkeen yhteydessä tilintarkas -
tustuomioistuin havaitsi puutteita, 
jotka liittyivät OECD:n ja Kreikan vi -
ranomaisten väliseen yhteistyöhön; 
puutteita ilmeni erityisesti kreikka -
laisten asiantuntijoiden tekemän 
työn laadussa. Kreikka-työryhmän 
koordinointitoimet eivät osoittau -
tuneet siinä määrin riittäviksi, että 
viivästyksistä olisi kyetty selviämään 
ja panemaan hanke täytäntöön al -
kuperäisen suunnitelman mukaisesti 
(ks. liite IV ). ο Rakennerahastojen alalla muodostui 
välttämättömäksi suorittaa vertai -
leva analyysi koheesiopolitiikan 
täytäntöönpanomenettelystä. Tätä 
silmällä pitäen Kreikka-työryhmä 
käynnisti syyskuussa 2013 yhteistyön 
erään jäsenvaltion viranomaisten 
kanssa, mutta järjestelyt keskeytyi -
vät myöhemmin ilman selkeää syytä.
Kreikka-työryhmän rooli 
vaihteli huomattavasti 
tarkastettujen 
hankkeiden yhteydessä
33 
Kreikka-työryhmän tehtävien luonne 
vaihteli suuresti eri hankkeiden välillä 
(ks. yksityiskohtaisempi analyysi työ -
ryhmän roolista liitteessä V ). Työryhmä 
tuotti merkittävää lisäarvoa tapauksissa, 
joissa sen tehtävänä oli koota resursseja 
jäsenvaltioilta tai hallinnoida ulkoisia 
palveluntarjoajia7. Tällaisissa tapauksissa 
Kreikka-työryhmän vastuulla oli muun 
muassa laatia tehtävänmääritys, valita 
palveluntarjoajat (työllisyys-, sosiaali- ja 
osallisuusasioiden pääosastoa konsultoi -
den) ja valvoa niiden työtä. Työryhmällä 
oli näin ollen huomattava vaikutus Krei -
kan viranomaisille tosiasiallisesti toimite -
tun teknisen avun sisältöön ja laatuun.
34 
Sitä vastoin hallinnollista rasitusta koske -
neen hankkeen yhteydessä työryhmän 
roolia ei ollut määritetty yhtä selkeästi. 
Työryhmä ei osallistunut palveluntar -
joajien valintaan, OECD:n ja Kreikan 
viranomaisten välisiin sopimusjärjeste -
lyihin eikä täytäntöönpanon seurantaan. 
Työryhmä oli ensisijaisesti välittäjän 
roolissa, mutta toimien vaikuttavuus jäi 
vähäiseksi (ks. kohta 32).7 Esimerkiksi julkisen sektorin 
aloja koskevan uudistuksen 
osalta työryhmä vaikutti 
liiketoimintaympäristöön 
(ammattien vapauttaminen), 
talousarvioon ja verotukseen.
22
Osa II – Kreikka-työryhmä täytti yleisesti ottaen  
tehtävänsä, mutta havaittavissa oli kuitenkin puutteita
Kreikka-työryhmän 
toimeksianto
2) Tukea Kreikan viranomaisia an -
nettavan teknisen avun yksityis -
kohtaisessa määrittämisessä.Kreikka-työryhmä sovelsi 
erityyppisiä teknisen 
avun muotoja, mutta osa 
niistä ei vastannut tuen 
luonnetta
35 
Kreikka-työryhmä käytti toimeksian -
toaan toteuttaessaan erilaisia teknisen 
avun toimitusmuotoja (ks. kaavio 5 ). 
Teknistä apua annettiin ensisijaisesti 
ulkoisten toimeksisaajien avulla. Tähän 
olivat osasyynä hallinnolliset rajoitteet, 
jotka estivät komissiota ottamaan asian -
tuntijoita palvelukseen suoraan. Yleisenä 
käytäntönä oli, että kun teknisen avun 
hanke oli validoitu, tehtäviin otettiin 
sekä pitkällä että lyhyellä aikavälillä 
toimivia asiantuntijoita, joiden tehtävänä 
oli vastata Kreikan hallintoa edustavien 
edunsaajien erityistarpeisiin.Kaavio 5Teknisen avun toimitusmuodot
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin Kreikka-työryhmän toimittamien tietojen perusteella.Pitkän aikavälin sopimukset
Erityistä taitotietoa omaavien kansainvälisten tai 
kansallisten organisaatioiden tarjoama tuki. Komissio 
joko teki sopimukset suoraan (käyttäen ESR:n 
pääasiallista budjettia) tai niitä hallinnoivat Kreikan 
viranomaiset, jolloin sopimukset rahoitettiin 
rakennerahastojen avulla.Arvoltaan vähäiset sopimukset
Yksittäisten lyhyen aikavälin hankkeiden tukeminen. 
Euroopan komissio rahoitti alle 15 000 euron arvoiset 
sopimukset suoraan teknistä apua koskevasta ESR:n 
pääasiallisesta budjetista.  Tämäntyyppistä tukea 
käytettiin yleensä esimerkiksi liiketoimintaympäristöä 
koskevassa alaryhmässä. Asiantuntijakäynnit 
Lyhytkestoiset asiantuntijakäynnit tai työpajat, joiden 
tarkoituksena oli kokemusten jakaminen ja parhaita 
käytäntöjä koskeva tiedonvaihto. Niistä vastasivat 
kansainvälisten organisaatioiden tai jäsenvaltioiden 
delegoimat asiantuntijat.  Asiantuntijakäyntejä 
käytettiin laajalti teknisen avun tarjoamiseen 
julkishallinnon ja verotuksen alalla.Kreikka-työryhmän oma henkilöstö
Virkamiehet, sopimussuhteiset toimihenkilöt ja 
kansalliset asiantuntijat antoivat suoraa tukea Kreikan 
viranomaisille joko tapauskohtaisesti tai Kreikan 
hallinnossa toimivina asiantuntijoina. Jälkimmäistä 
lähestymistapaa sovellettiin julkishallinnon, 
verotuksen ja rakennerahastojen aloilla.
23
Osa II – Kreikka-työryhmä täytti yleisesti ottaen  
tehtävänsä, mutta havaittavissa oli kuitenkin puutteita
36 
Kansallisten kehitysvirastojen kanssa 
tehtäviin pitkän aikavälin sopimuksiin 
perustuvan teknisen avun tapauksessa8 
(verotuksen ja julkishallinnon aloilla) 
Kreikka-työryhmä vastasi asiantuntijoi -
den valinnasta ja heidän kanssaan käy -
tävistä neuvotteluista. Asiantuntijoiden 
rahoituksesta vastasivat virastot, mutta 
asiantuntijat työskentelivät pitkälti 
itsenäisesti (esim. ilman virastojen me -
todologista ohjausta). Verotuksen alalla 
toimiva virasto veloitti palveluistaan 
seitsemän prosentin hallintopalkkion9. 
Mainittu vastuualuejako osoittaa näiden 
kahden sopimuksen tapauksessa, että 
kansallisia virastoja käytettiin ensisijai -
sesti ulkoisten toimeksisaajien palkkaa -
misen rahoittamiseen. Virastojen varsi -
nainen panos rajoittui muodollisuuksien 
hoitamiseen (ei asiakysymyksiin liittyvää 
neuvontaa), ja menettelystä aiheutui 
komissiolle hallinnollisia kuluja.
37 
Monimutkaisen oikeudellisen ympäris -
tön aloilla, kuten tulojen hallinnointi 
ja julkishallinto, saavutettiin parempia 
tuloksia tapauksissa, joissa paikan päällä 
toimivia asiantuntijoita sijoitettiin kan -
sallisten viranomaisten tueksi varhaises -
sa vaiheessa. Asiantuntijat olivat hyvässä 
asemassa yksilöimään käytännön esteitä 
ja rajoitteita ja kohdistamaan niihin 
toimia. Esimerkkeinä voidaan mainita 
velkojen poistoon liittyvät menettelyt ja 
viestinnän helpottaminen lainsäädäntö -
prosessin viivästysten yhteydessä.Teknisen avun toimittajia 
valittaessa ei aina 
analysoitu perusteellisesti 
eri vaihtoehtoja
38 
Tarkastetuista pitkän aikavälin teknisen 
avun hankkeista neljän kohdalla komis -
sio teki sopimuksen suoraan (kaksi sopi -
musta tehtiin IMF:n kanssa verotusalalla, 
kaksi kansallisten kehitysvirastojen kans -
sa julkishallinnon ja verotuksen aloilla). 
Liiketoimintaympäristön (hallinnollisen 
rasituksen vähentäminen) alalla Kreikan 
viranomaiset tekivät rahoitussopimuk -
sen OECD:n kanssa.
39 
Komissio teki pitkän aikavälin tukea 
koskevat sopimukset suoraan. Kysei -
sistä sopimuksista vastaavien teknisen 
avun toimittajien valinta dokumentoi -
tiin varainhoitoasetuksessa vaaditulla 
tavalla10. Tarjouskilpailumenettelyjä ei 
vaadittu, mutta kansainvälisen yhteis -
työn ja kehitysasioiden pääosasto arvioi 
ensin valituksi tulleet tuen toimittajat ja 
antoi hyväksynnän sopimusten tekoon 
komission kanssa. OECD:n kanssa tehdyn 
rahoitussopimuksen tapauksessa Krei -
kan viranomaiset vastasivat sopimuksen -
tekomenettelyistä. Lainsäädännössä ei 
vaadittu tarjouskilpailun järjestämistä. 
Valintaa ei kuitenkaan tehty perusteel -
lisen ja dokumentoidun, tarjousten 
väliseen vertailuun perustuvan analyysin 
pohjalta. Tämä koski sekä komission 
että Kreikan viranomaisten hallinnoimia 
menettelyjä.8 Kansalliset kehitysvirastot ovat 
julkishallinnon yksiköitä, 
joiden tehtäväksi jäsenvaltiot 
antavat asiantuntemuksen ja 
tuen toimittamisen muille 
maille (lähinnä kehitysmaille).
9 Toiminnan perustana oli 600 
000 euron kokonaisbudjetti.
10 Ensisijaisesti 
rahoituspäätösten perusteella.
24
Osa II – Kreikka-työryhmä täytti yleisesti ottaen  
tehtävänsä, mutta havaittavissa oli kuitenkin puutteita
40 
Päätös tehdä sopimuksia kansallisten 
kehitysvirastojen kanssa vastasi stra -
tegiaa, jonka tavoitteena oli jäsenval -
tioiden osallistaminen teknisen avun 
toimittamiseen. Komissio esimerkiksi 
piti kansallisen kehitysviraston valintaa 
julkishallinnon alalla loogisena valintana, 
koska organisaatio oli aiemmin toiminut 
yhteistyössä alalla toteutettavia toimia 
johtavan maan kanssa.
41 
Viraston organisaatioon kuului erilli -
nen temaattinen yksikkö, joka vastasi 
julkishallinnon ja valtion nykyaikaista -
misesta, mutta virastolla ei ollut osoit -
taa aiempaa kokemusta teknisen avun 
hankkeista, jotka olisivat vastanneet 
sisällöltään Kreikan keskushallinnon 
uudistusta. Viraston tyypillinen toimin -
ta koski kehitysmaita (etenkin Saharan 
eteläpuolisessa Afrikassa ja Balkanin 
alueella). Vuosina 2013 ja 2014 Kreikan 
julkishallinnon uudistus oli ainoa hanke, 
jota virasto toteutti EU:n alueella. Toinen 
kansallinen kehitysvirasto, jonka kanssa 
tehtiin sopimus teknisen avun antami -
sesta verotusalalla, oli aiemmin keskitty -
nyt köyhyyden vähentämiseen ja toimi 
lähinnä Aasian ja Afrikan alikehittyneissä 
maissa.
Kreikka-työryhmän 
toimeksianto
3) Suositella lainsäädäntöön, sään -
telyyn, hallintoon ja tarvittaessa 
ohjelmasuunnitteluun tai sen 
muuttamiseen liittyviä toimenpi -
teitä EU- varojen hyödyntämisen 
nopeuttamista silmällä pitäen.EU-varojen 
hyödyntämistä 
nopeuttava tuki oli 
jäsennelty 
tarkoituksenmukaisesti
42 
Kreikka-työryhmä tarjosi Kreikalle katta -
van tukipaketin rakennerahastojen alalla. 
Marraskuussa 2014 kahdeksan hanketta, 
joiden tavoitteena oli rakennerahastojen 
hallinnoinnin parantaminen, olivat joko 
käynnissä tai saatu päätökseen. Hank -
keet kattoivat horisontaalisia aiheita 
(seuranta, menettelyjen yksinkertaista -
minen) sekä määritettyjen painopistei -
den (esim. jätehuolto, energia, matkailu) 
toteuttamiseen tarkoitetun erityistuen.
43 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti yksi -
tyiskohtaisesti ensisijaisten hankkeiden 
seurannan ja havaitsi, että teknisen avun 
käyttö jakaantui kolmeen eri katego -
riaan: i) horisontaalisia kysymyksiä 
koskeva ongelmanratkaisu, ii) funktio -
naalisen seurantajärjestelmän kehittä -
minen Kreikassa ja iii) vakaan riskinar -
viointijärjestelmän avulla valittujen 40 
ensisijaisen hankkeen suora seuranta. 
Viimeinen toimi päättyi vuoden 2012 
puolivälissä, kun kreikkalaiset pani -
vat täytäntöön tarkoituksenmukaisen 
seurantamekanismin.
25
Osa II – Kreikka-työryhmä täytti yleisesti ottaen  
tehtävänsä, mutta havaittavissa oli kuitenkin puutteita
44 
Rakennerahastojen alaa koskevan vas -
tuualuejaon osalta Kreikka-työryhmän ja 
alue- ja kaupunkipolitiikan pääosaston 
välinen yhteistyö oli esimerkki hyvästä 
sisäisestä koordinoinnista komissiossa. 
Selkeän vastuualuejaon myötä Kreik -
ka-työryhmä ei puuttunut päivittäisiin 
seurantatoimiin, joista vastasi alue- ja 
kaupunkipolitiikan pääosasto. Työryhmä 
huolehti sen sijaan rakennerahastojen 
täytäntöönpanoon vaikuttavista hori -
sontaalisista kysymyksistä. Marraskuussa 
2011 havaittiin horisontaalisia huolen -
aiheita (esim. lainsäädännön yksinker -
taistaminen, kiinteistörekisterin organi -
sointi). Näitä kysymyksiä käsiteltiin koko 
Kreikka-työryhmän olemassaolon ajan.
45 
Rakennerahastojen alalla annettavasta 
teknisestä avusta vastasi Kreikka-työryh -
män henkilöstö (liikenneministeriössä 
toimiva henkilöstö ja Kreikka-työryhmän 
toimistossa työskentelevä henkilöstö). 
Tässä tapauksessa Kreikka-työryhmäl -
lä oli tarkoin määritetty tehtävä, joka 
johti myönteisiin tuotoksiin (ks. kohdat 
41 ja 42). On syytä panna merkille, että 
rakennerahastojen täytäntöönpanoon 
tarkoitettu työryhmä oli olemassa jo 
ennen Kreikka-työryhmän perustamista. 
Työryhmässä oli mukana yksi komission 
virkamies ja kolme muuta Euroopan 
investointipankin nimittämää asian -
tuntijaa. Komission virkamies vastasi 
ohjelman täytäntöönpanon koordi -
noinnista rakennerahastojen alalla. Hän 
avusti Kreikan viranomaisia hakemusten 
laadinnassa ja raportoi edistymisestä 
säännöllisesti.Kreikka-työryhmän 
toimeksianto
4) Laatia kaikille teknisen avun teh -
täville selkeät tehtävänmäärityk -
set, joissa yksilöidään teknisen 
avun luonne ja sisältö, tarvittavat 
budjetti- ja henkilöstöresurssit 
sekä odotetut tulokset, välita -
voitteet ja toimittamiselle asete -
tut määräajat.
Tuki oli mukautettu riittä -
vän hyvin keskeisiin 
uudistustarpeisiin, mutta 
se ei aina perustunut 
kattavaan 
tarpeidenarviointiin
46 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi 
tarkastettujen hankkeiden osalta, että 
yleisesti ottaen tuen sisältö vastasi 
ulkoisten asiantuntijoiden yksilöimiä kes -
keisiä ongelmia. Verotusalalla teknisen 
avun perustana oleva tekninen analyysi 
oli tarkoituksenmukainen laadittujen 
indikaattoreiden ja valittujen alojen 
osalta. Teknisen avun sisältö oli mää -
ritetty hyvin myös rakennerahastojen 
alalla. Teknisen avun tuella suunniteltu 
seurantajärjestelmä perustui vakaaseen 
riskianalyysiin ja sen pohjalta myön -
nettiin teknistä erityisapua yksittäisten 
hankkeiden täytäntöönpanoon.
26
Osa II – Kreikka-työryhmä täytti yleisesti ottaen  
tehtävänsä, mutta havaittavissa oli kuitenkin puutteita
47 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kui -
tenkin puutteita hallinnollisen rasituksen 
vähentämisen ja julkishallinnon aloilla 
annetun teknisen avun sisällössä:
a) Hallinnollisen rasituksen vähentä -
mistä koskeneen hankkeen ta -
pauksessa teknisen avun sisältö oli 
suppeampi kuin Kreikan viranomais -
ten vuonna 2010 käynnistämän 
vastaavanlaisen hankkeen yhtey -
dessä. Asianomainen hallinnollista 
uudistusta koskeneen toimenpide -
ohjelman yhteydessä suunniteltu 
hanke keskeytettiin tämän jälkeen 
ja korvattiin OECD:n kanssa teknisen 
avun toimittamisesta tehdyllä sopi -
muksella. Eroavaisuuksiin lukeutui 
muun muassa se, että alkuperäinen 
hanke kattoi kaikkien alaa koske -
vien säädösten kattavan arvioinnin, 
mutta OECD:n kanssa tehty sopi -
mus keskittyi niihin 20 prosenttiin 
säädöksistä, jotka olivat kaikkein 
kuormittavimpia. Lähestymistavan 
muutokselle ei ollut dokumentoitua 
perustetta.
b) Julkishallinnon alalla annettu tekni -
nen apu ei perustunut Kreikka-työ -
ryhmän suorittamaan tarvearvioin -
tiin, vaan OECD:n laatimassa, Kreikan 
keskushallinnon uudistusta koske -
vassa julkishallinnon katsauksessa 
(Greece: Review of the Central Admi -
nistration)  esitettyihin havaintoihin 
ja suosituksiin . Teknisen avun yh -
teydessä ei kuitenkaan hyödynnetty 
keskeisiä suosituksia, jotka koskivat 
uudistusten esteiden ennakointia ja 
systemaattista seurantaa.
c) Synergioita rakennerahastojen 
kanssa ei hyödynnetty täysimääräi -
sesti. Teknisen avun erityistarpeet ja 
sisältö määritettiin konsultoimatta 
hallinnollista uudistusta koskevasta 
toimenpideohjelmasta vastaavaa 
hallintoviranomaista tai työlli -
syys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden 
pääosastoa, vaikka toimenpideoh -
jelman ja teknisen avun tavoitteet 
olivat samankaltaiset. Joitakin 
hallinnollista uudistusta koskevan toimenpideohjelman keskeisiä 
toimia keskeytettiin ja pantiin täy -
täntöön (rajoitetusti) teknisen avun 
hankkeina suoran keskitetyn hallin -
noinnin puitteissa.
Sopimustoimeksiantoja ei 
määritetty kaikissa 
tapauksissa selkeästi
48 
Vaikka teknisen avun sisältö oli mää -
ritetty hyvin, avun perustana olevia 
toimeksiantoja tai etenemissuunnitelmia 
ei jossakin tapauksissa ollut suunniteltu 
riittävän hyvin. Puutteita oli havaittavis -
sa erityisesti yhdessä komission ja IMF:n 
välillä tehdyistä rahoitussopimuksista 
sekä julkishallinnon uudistuksia koske -
neessa etenemissuunnitelmassa11.
49 
Joulukuussa 2011 tehdyssä, Kreikan 
julkisen varainhoidon ja verohallinnon 
lujittamista koskeneessa rahoitussopi -
muksessa ( Strengthening Public Finan -
cial Management and Tax Administration 
in Greece ) ei määritetty tarkasti IMF:n 
toteuttaman työn sisältöä. Teknisen avun 
prosessiin osallistuvien yhteistyökump -
paneiden välinen vastuualuejako määri -
tettiin sopimuksessa vain hyvin väljästi. 
IMF:n oli määrä johtaa, koordinoida ja 
valvoa verohallinnon alalla toteutettavia 
teknisen avun toimia. Tulosindikaattorei -
ta ei nivelletty eri osapuolten erityisiin 
vastuualueisiin. Vastuualueet määri -
tettiin tarkemmin sopimukseen myö -
hemmin (kaksi vuotta allekirjoittamisen 
jälkeen) tehdyssä muutoksessa.11 Etenemissuunnitelmasta 
sovittiin Kreikka-työryhmän, 
Kreikan viranomaisten ja alalla 
toteutettavia toimia johtavan 
maan (jäsenvaltio, joka toimi 
tietyn alan uudistuksessa 
pääasiallisena 
yhteistyökumppanina) välillä. 
Etenemissuunnitelma oli 
väline, jonka tarkoituksena oli 
säilyttää yleisnäkemys 
julkishallinnon alalla 
annettavasta teknisestä avusta 
ja mahdollistaa avun 
johdonmukainen seuranta. 
Suunnitelmassa yksilöitiin 
hallinnollisen uudistuksen 
yleinen rakenne ja 
täytäntöönpanostrategia.
27
Osa II – Kreikka-työryhmä täytti yleisesti ottaen  
tehtävänsä, mutta havaittavissa oli kuitenkin puutteita
50 
Julkishallinnon uudistusta koskeva 
etenemissuunnitelma käsitti 58 toimea, 
jotka oli määrä toteuttaa vuosina 2012 
ja 2013. Joillakin toimilla ei ollut toteut -
tamisaikataulua, eikä etenemissuunni -
telmassa aina määritetty tuotoksia tai 
välitavoitteita. Suunnittelu oli joissakin 
tapauksissa heikkoa ja suunnittelun 
aikataulu oli turhan optimistinen (ks. 
laatikko 2 ). Aikataulu kuitenkin määri -
tettiin Kreikan viranomaisten asianomai -
sissa säädöksissä vuoden 2011 lopussa 
asettamien määräaikojen ja yhteisym -
märryspöytäkirjan mukaisesti. On syytä 
panna merkille, että joissakin tapauk -
sissa etenemissuunnitelmassa kuiten -
kin asetettiin indikaattoreita tulosten 
mittaamista varten.
Kreikka-työryhmän 
toimeksianto
5) Raportoida komissiolle ja Kreikan 
viranomaisille neljännesvuosit -
tain toimien edistymisestä sekä 
laatia tarpeen mukaan useammin 
varhaisvaroitusraportteja.Tekninen apu soveltui 
ohjelman vaatimuksiin
51 
Annettu tekninen apu vastasi sisällöltään 
pitkälti yhteisymmärryspöytäkirjassa 
asetettuja ohjelman ehtoja. Yhteensä 
118:sta teknisen avun hankkeesta 11:tä 
hanketta (rahoituslaitoksia, terveyden -
huolta sekä sisäasioita koskevilla aloilla) 
ei kuitenkaan ollut yhdistettävissä 
sopeutusohjelmiin liittyviin erityissään -
nöksiin. Sisäpolitiikan ala mainittiin 
erikseen Kreikka-työryhmän toimeksi -
annossa, mutta siitä ei ollut mainintaa 
yhteisymmärryspöytäkirjassa.
Esimerkkejä keskushallinnon uudistusta koskevan etenemissuunnitelman turhan 
optimistisesta laadintatavasta
Etenemissuunnitelman mukaan tarkoituksena oli, että rakennemuutosskenaariot laadittaisiin ensimmäisinä uudel -
leenjärjestelyn kohteina olleissa viidessä ministeriössä neljän kuukauden kuluessa (toukokuu 2012). Käytännössä ar -
viointikertomusten laadintaan kului viidestä ministeriöstä kahden tapauksessa yhdeksän kuukautta (lokakuu 2012); 
niitä käytettiin ”pilottihankkeina”. Kun etenemissuunnitelma laadittiin tammikuussa 2012, siinä ei yksilöity, mihin 
ajankohtaan mennessä rakenneuudistus olisi toteutettava. Käytännössä kaikkien ministeriöiden (pilottihankkeina 
toimineet kaksi ministeriötä mukaan luettuna) rakenneuudistus saatiin päätökseen kaksi ja puoli vuotta myöhem -
min, elokuussa 2014.
Etenemissuunnitelman mukaan kaikkien keskushallinnon työntekijöiden työnluokituksia koskeva uudistus olisi pitä -
nyt toteuttaa kuudessa kuukaudessa (eli heinäkuuhun 2012 mennessä). Määräaika asetettiin siitä huolimatta, että 
kyseessä oli oikeudellisesti ja organisatorisesti monimutkainen toimi (jonka yhteydessä oli arvioitava lähes 1  500:aa 
erityyppistä tehtävää hoitava henkilöstö). OECD oli tuonut asian esille jo Kreikan keskushallintoa koskevassa kartoi -
tuksessaan. Arviointia ei tehty määräaikaan mennessä, ja työnluokituksia koskeva uudistus saatiin päätökseen kaksi 
vuotta myöhemmin syksyllä 2014.Laatikko 2
28
Osa II – Kreikka-työryhmä täytti yleisesti ottaen  
tehtävänsä, mutta havaittavissa oli kuitenkin puutteita
Kreikka-työryhmä seurasi 
teknisen avun edistymistä 
vaikuttavalla tavalla...
52 
Kreikka-työryhmä käytti teknisen avun 
edistymisen yleisen seurannan keskeisi -
nä välineinä neljännesvuosittain julkais -
tavia katsauksia, joiden liitteenä olivat 
”teknisen avun taulukot”:
a) Neljännesvuosittaisissa katsauksissa 
annettiin kattava kuvaus keskeisillä 
toimintapolitiikkojen aloilla tapah -
tuneesta kehityksestä ja uudistusten 
yleisestä edistymisestä. Katsaukset 
eivät koskeneet yksinomaan suoraan 
tekniseen apuun liittyviä saavutuk -
sia. Katsaukset sopivat näin ollen 
hyvin kuvaamaan teknisen avun 
kontekstia ja sisältöä, mutta nii -
den avulla ei kyetty määrittämään 
yksittäisten hankkeiden vaikutusta. 
Kreikka-työryhmän toimeksiannos -
sa mainittiin nimenomaisesti, että 
katsaukset laaditaan neljännesvuo -
sittain syksyn 2011 ja kesän 2015 
välisenä aikana. Tästä huolimatta 
katsauksia julkaistiin lopulta viiden -
toista sijasta ainoastaan seitsemän. 
Kreikka-työryhmä julkaisi viimeisen 
katsauksen heinäkuussa 2014.
b) Teknisen avun taulukoissa annettiin 
tietoa teknisen avun hankkeiden 
edistymisestä. Taulukoissa keskityt -
tiin yleistavoitteisiin, alan yleiseen 
kehitykseen, raportointijakson aika -
na annettuun tekniseen apuun sekä 
tuleviin suunnitelmiin.
c) Alaryhmien tasolla suoritettiin tar -
kempaa seurantaa. Yleistä edistymis -
tä käsiteltiin säännöllisissä kokouk -
sissa Kreikka-työryhmän johtajan 
kanssa. Edistymistä koskevat tiedot 
dokumentoitiin asianmukaisesti....ja ulkoisten 
palveluntarjoajien 
tuotoksia seurattiin 
vaihtelevassa määrin
53 
Kreikka-työryhmä sai arvoltaan vähäisiä 
sopimuksia koskevat väliraportit pal -
veluntarjoajilta ja tarkisti ne. Kommen -
tit olivat selkeitä; niissä tuotiin esille 
johdonmukaisuuteen, kattavuuteen ja 
EU-lainsäädännön noudattamiseen liit -
tyviä näkökohtia. Lopullisten tuotosten 
toimittamisen jälkeen Kreikka-työryhmä 
arvioi toimeksiannon noudattamista. 
Tämän perusteella laadittiin tiedonanto, 
jonka perusteella työllisyys-, sosiaali- ja 
osallisuusasioiden pääosasto hyväksyi 
maksut.
54 
Pitkän aikavälin sopimusten tapauksessa 
Kreikka-työryhmä kykeni osoittamaan 
seuranneensa tiiviisti teknisen avun 
edistymistä ja pitäneensä säännöllisesti 
yhteyttä kaikkiin pitkän aikavälin tuen 
tarjoajiin. Tämä tapahtui säännöllis -
ten kokousten, paikan päällä olevien 
asiantuntijoiden ja IMF:n kanssa (ve -
rotusalalla) toteutettujen yhteisten 
operaatioiden avulla. Tilintarkastustuo -
mioistuin havaitsi kuitenkin puutteita 
joidenkin pitkän aikavälin sopimusten 
seurantamenettelyissä:
a) Seuranta ei tapahtunut todennet -
tavissa olevien indikaattoreiden 
perusteella – IMF:n kanssa tehdyn so -
pimuksen seurantaa ei dokumentoitu 
systemaattisesti sopimuksessa mää -
ritettyjen tavoitteiden saavuttamisen 
arvioinnin osalta. Kreikka-työryhmä ei 
analysoinut systemaattisesti teknisen 
avun tosiasiallisia tuloksia alun perin 
sovittujen tavoitteiden tai indikaat -
toreiden perusteella. Seuranta ei näin 
ollen johtanut hankkeen alkuperäis -
ten määräaikojen tai tulosindikaat -
toreiden muuttamiseen tapauksissa, 
joissa se olisi ollut tarpeen nopeasti 
muuttuvan ulkoisen tilanteen huo -
mioon ottamisen kannalta.
29
 Osa III  
Teknisen avun tulokset olivat vaihtelevia
b) Kreikka-työryhmän rajallinen osal -
listuminen: hallinnollisen rasituksen 
vähentämistä koskeneen hankkeen 
yhteydessä teknistä apua annettiin 
OECD:n ja Kreikan viranomaisten 
kahdenvälisen sopimuksen perus -
teella. Kreikka-työryhmä ei näin 
ollen seurannut suoraan, olivatko 
tuotokset sopimusvaatimusten 
mukaisia.
Kreikka-työryhmä ei 
seurannut 
systemaattisesti teknisen 
avun tuloksia ja 
vaikutuksia
55 
Vaikutustenarvioinnin yhteydessä 
teknistä apua koskevien suositusten täy -
täntöönpano jäi Kreikan viranomaisten 
tehtäväksi. Kreikka-työryhmä ei pyytänyt 
teknisen avun saajilta systemaattisesti 
palautetta tai seurannut teknisen avun 
täytäntöönpanoa taikka sen laajem -
pia vaikutuksia. Kreikka-työryhmän 
tilaamat ulkoiset arvioinnit kattoivat 
vaikutustenarvioinnin jossakin määrin12, 
ja yksittäisillä toimintapolitiikan aloilla, 
esimerkiksi verotuksen alalla, oli havait -
tavissa esimerkkejä seurantatoimista. 
Systemaattisen täytäntöönpanoa kos -
kevan katsauksen avulla olisi kuitenkin 
helpompi arvioida, kuinka Kreikan viran -
omaiset ovat kyenneet hyödyntämään 
teknistä apua. Katsaus tukisi myös tekni -
sen avun suunnittelun parantamista.56 
Kreikka-työryhmä ei seurannut syste -
maattisesti teknisen avun suositusten 
täytäntöönpanoa, mutta neljännesvuo -
sittain julkaistut katsaukset sisälsivät 
joitakin tulosindikaattoreita:
 ο rakennerahastojen varojen 
hyödyntämisaste
 ο markkinalikviditeetti (kreikkalais -
ten yritysten käytettävissä olevat 
rahoitusvälineet)
 ο verotusta koskevat indikaattorit 
(esim. jäljellä oleva verovelka, tarkas -
tusten lukumäärä, alv-ilmoitusten 
sääntöjenmukaisuus).
57 
Kahdessa tarkastettuihin toimintapo -
litiikan aloihin liittyvässä tapauksessa 
Kreikan viranomaiset perustivat itse 
vaikuttavia seurantajärjestelmiä (ks. 
laatikko 3 ).
Esimerkkejä Kreikan viranomaisten perustamista vaikuttavista 
seurantajärjestelmistä
– Hallinnollisen rasituksen vähentäminen - toimista vastaava ministeriö perusti tietokannan, jonka avulla seurat -
tiin kaikkien 86 suosituksen täytäntöönpanoa 13:lla eri toimintapolitiikan alalla.
– Kreikka-työryhmä auttoi Kreikan viranomaisia perustamaan tietotekniikkavälineen, jonka avulla on mahdollista 
seurata rakennerahastojen tuen täytäntöönpanoa hanketasolla. Tämä tarpeiden mukaan räätälöity väline toimi 
yhteisymmärryspöytäkirjassa asetettujen kriteereiden mukaisesti.Laatikko 312 Kreikka-työryhmä tilasi 
teknisen avun toimia koskevan 
ulkoisen arvioinnin kahden 
konsulttiyrityksen 
muodostamalta konsortiolta. 
Arviointi oli sisällöltään 
rajallinen. Se kattoi ainoastaan 
verotusta ja keskushallintoa 
koskevat uudistukset kaudelta 
2011–2013. Joulukuussa 2014 
Kreikka-työryhmä käynnisti 
uuden tarjouskilpailun, joka 
koski teknisen avun arviointia 
Kreikan ylimpään 
tarkastuselimeen 
sovellettavan 
etenemissuunnitelman osalta.
30
Osa III – Teknisen avun tulokset olivat vaihtelevia
Tuotokset olivat 
tyydyttäviä, mutta 
viivästyksiä ilmeni jonkin 
verran
58 
Marraskuuhun 2014 mennessä Kreik -
ka-työryhmä oli koordinoinut 118:aa 
teknisen avun hanketta (ks. kaavio 6 ), 
joista 104 oli käynnissä (82 hanketta) tai 
saatu päätökseen (22 hanketta). Loput 
14 hanketta eivät olleet käynnissä, mutta 
joitakin valmistelutöitä oli aloitettu. 
Apua oli annettu 12:lla toimintapolitiikan 
alalla, jotka olivat olennaisia Kreikan 
uudistusprosessin kannalta; mukana oli 
erittäin monimutkaisia toimintapolitii -
kan aloja, kuten julkishallinnon uudistus 
sekä verotus.59 
Ulkoisten palveluntarjoajien toimitta -
mien tuotosten laatu oli toimeksiantojen 
mukainen, mutta tilintarkastustuomiois -
tuin havaitsi joitakin viivästyksiä tekni -
sen avun täytäntöönpanossa. Esimerkiksi 
OECD:n kanssa tehty sopimus allekirjoi -
tettiin marraskuussa 2012 ja toimien oli 
määrä käynnistyä kahden kuukauden 
kuluessa allekirjoittamisesta. Sopimuk -
sen allekirjoittaminen oli jo viivästynyt 
ohjelmassa asetettuun alkuperäiseen 
määräaikaan, vuoden 2011 kolmanteen 
vuosineljännekseen nähden. Valmiste -
luvaiheen viivästysten takia sopimus -
puolet (Kreikan viranomaiset ja OECD) 
lykkäsivät hankkeen käynnistämistä 
maaliskuun 2013 loppuun. OECD toimitti 
lopullisen tuotoksen huhtikuussa 2014, 
mikä vastasi muutettua hankeaikataulua. 
Raportin lopullinen versio julkaistiin 
syyskuussa 2014.Kaavio 6Hankkeiden lukumäärä toimintapolitiikan alojen mukaan jaoteltuna
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin Kreikka-työryhmän toimittamien tietojen perusteella.0 2 4 6 8 10 12 14 16 1817
16
14
13
13
10
8
7
7
6
5
2 Valtiontukien hallinnointi ja rikkomisetSisäasiatOikeuslaitoksen uudistaminenJulkinen sektoriYksityistäminen ja kiinteistörekisteriKoheesiopolitiikkaTerveysTyö ja sosiaaliturvaRahanpesun/korruption vastainen toimintaRahoituslaitoksetLiiketoimintaympäristöBudjetti ja verotus
31
Osa III – Teknisen avun tulokset olivat vaihtelevia
Vaihteleva vaikutus 
uudistusprosessiin
60 
Teknisen avun perimmäisenä tavoitteena 
oli tukea vaikuttavan ja kestävän uudis -
tuksen toteuttamista avun kohteena ol -
leilla toimintapolitiikan aloilla, vaikkakin 
uudistuksen täytäntöönpanovastuu oli 
Kreikan viranomaisilla (ei Kreikka-työryh -
mällä tai komissiolla). Toteutetut uudis -
tukset ovat näin ollen tärkeä teknisen 
avun onnistumista kuvaava indikaattori. 
Tässä kertomuksen osassa analysoidaan 
tarkastettujen teknisen tuen hankkeista 
johtuvien uudistusten edistymistä (ks. 
liite II ), ja tuodaan esille huomattavia 
vaihteluja uudistusten välillä.
Julkishallinto
61 
Julkishallinnon uudistuksen yhteydessä 
teknisen avun tarkoituksena oli auttaa 
Kreikan viranomaisia arvioimaan julkis -
hallinnon yksiköitä ja toimittamaan niitä 
koskeva rakenneuudistus. Arvioinnilla 
oli kuitenkin vain vähäinen vaikutus 
joidenkin yksiköiden, esimerkiksi minis -
teriöiden, organisaatioon, eikä tehtävän -
kuvauksia laadittu systemaattisesti. Seu -
rauksena oli, että ministeriökohtainen 
henkilöstön ja toimintojen lukumäärä ei 
muuttunut merkittävästi, vaikka johto -
tehtävien kokonaismäärää vähennettiin 
40 prosentilla. Uudistus ei näin ollen 
tuottanut huomattavia parannuksia vir -
kamieskunnan toiminnan liikkuvuuden 
ja joustavuuden edistämisen kannalta.62 
Ministeriöiden väliseen heikkoon koor -
dinointiin pyrittiin puuttumaan anta -
malla teknistä apua, jonka tavoitteena 
oli helpottaa koordinoinnista vastaavan 
pääsihteeristön ( General Secretariat 
for Coordination , GSCO) perustamista. 
Koordinoinnista vastaava pääsihteeristö 
oli kuitenkin täydessä toimintakunnossa 
vasta marraskuussa 2013. Pääkoordinaat -
torin tehtävä oli alun perin tarkoitettu 
ylemmän virkamiehen ”vakinaiseksi” 
viraksi, johon liittyviä tehtäviä hoidetaan 
viisivuotisen toimikauden ajan. Tavoit -
teena oli valtion toiminnan jatkuvuuden 
varmistaminen. Käytännössä koordinoin -
nista vastaavan pääsihteeristön perus -
tamista seuranneiden kahden vuoden 
aikana virassa työskenteli peräkkäin 
kolme eri poliittisin perustein nimitettyä 
henkilöä. Tämä oli vastoin teknisen avun 
osalta suositettua mallia, jonka tarkoi -
tuksena oli puuttua toiminnan jatku -
vuutta koskevaan riskiin.
63 
Toisin kuin keskushallinnon uudelleen -
järjestelyn yhteydessä käyttöön otet -
tujen organisaatiokaavioiden kohdalla, 
koordinoinnista vastaavan pääsihteeris -
tön perustaminen ei johtanut toiminnan 
tehostumiseen pääministerin alaisuudes -
sa työskentelevien yksiköiden organi -
soinnin osalta. Kreikka-työryhmän, alalla 
toteutettavia toimia johtavan maan ja 
kreikkalaisen työryhmän alkuperäisiä 
ehdotuksia ei hyväksytty, ja vuodesta 
2013 alkaen toiminnassa on ollut kolme 
hallinnollista rakennetta, joiden ongel -
mana on ollut vastuualueiden päällek -
käisyys ja kaksinkertaisuus (ks. kaavio 7 ). 
Näille kolmelle pääsihteeristölle annet -
tiin yli 200 erilaista yksityiskohtaista 
vastuualuetta.
32
Osa III – Teknisen avun tulokset olivat vaihtelevia
Liiketoimintaympäristö
64 
Hallinnollisen rasituksen vähentämistä 
koskeneista OECD:n 86 suosituksesta 
60 edellytti primaarilainsäädännön 
muuttamista. Tarvittavat säädökset oli 
marraskuun 2014 lopussa hyväksytty 52 
suosituksen osalta. Seitsemässä tapauk -
sessa lainsäädäntötyö oli vielä kesken tai 
sitä oli lykätty.65 
Sekundaarilainsäädännön muutosta 
edellyttäneistä 32 tapauksesta 19:ää ei 
ollut pantu täytäntöön marraskuun 2014 
loppuun mennessä. Kyseiset tapaukset 
liittyivät eri aloihin (seitsemän tapaus -
ta koski energia-alaa) ja niiden osuus 
hallinnollisesta kokonaisrasituksesta 
oli yhteensä 22,5 prosenttia (osuudes -
ta 12 prosenttia johtui yksittäisestä 
alv-lainsäädännön alaan liittyvästä 
säädöksestä).Kaavio 7Keskushallinnon toiminnan päällekkäisyydet
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
Pääministerin
pääsihteeristöKoordinoinnista
vastaava pääsihteeristöHallituksen
pääsihteeristö
4 oikeudellista yksikköä3 hallinnollisen tuen yksikköä13 hallituksen työn koordinoinnista
vastaavaa yksikköä
8 strategista yksikköä3 poliittista virkaa
33
Osa III – Teknisen avun tulokset olivat vaihtelevia
Rakennerahastot
66 
Varojen kokonaishyödyntämisasteen 
osalta Kreikka nousi vuodesta 2010 
vuoden 2014 syyskuuhun mennessä 
kaikkien EU-jäsenvaltioiden joukossa 
sijalta 17 kuudennelle sijalle. Alue- ja 
kaupunkipolitiikan pääosaston tiedot 
osoittavat, että vuoden 2011 lopussa 
(kolme kuukautta Kreikka-työryhmän 
perustamisen jälkeen) rakennerahasto -
jen varojen kokonaishyödyntämisaste oli 
Kreikassa (maksupyyntöjen perusteella) 
1,5 prosenttia EU:n keskiarvon yläpuolel -
la, ja maa sijoittui sijalle 18. Vuonna 2014 
hyödyntämisaste ylitti EU:n keskiarvon 
11,5 prosentilla. Vuodelle 2012 asetettua 
tavoitetta ei saavutettu, mutta vuonna 
2013 hyödyntämisaste ylitti yhteisym -
märryspöytäkirjassa asetetun tavoitear -
von huomattavasti (kokonaismäärä oli 
258 miljoonaa euroa rahoitusnäkymissä 
määritettyä tavoitearvoa suurempi)13.
Verotus (tulojen hallinnointi)
67 
Perintämenettelyjä koskeneen hankkeen 
avulla otettiin vuonna 2014 käyttöön 
uusia keruumenetelmiä ja parannettiin 
vaikuttavuutta. Kreikan hallinto ei silti 
vieläkään tarjonnut vaikuttavaa oikeu -
dellista tukea perintämenettelyistä 
vastaavalle henkilöstölle. Teknisen avun 
tuella perustetussa suuressa velallisyksi -
kössä ei ollut riittävästi henkilöstöä (alle 
30 henkeä vuoden 2013 lopussa ja 57 
henkeä lokakuussa 2014, kun suositeltu 
henkilöstön kokonaismäärä oli 90).68 
Kreikan säädöskehyksen mukaan verovi -
ranomaisten on yhä suoritettava työläitä 
menettelyjä sellaisten velkojen osalta, 
joiden ei katsota olevan perittävissä. 
Ne eivät siis voi keskittää resurssejaan 
tapauksiin, joissa varojen keruu on 
todennäköisempää. Tältä osin tekninen 
apu keskittyi menettelyjen yksinkertais -
tamiseen ja ongelmaan, joka aiheutuu 
velasta, joka ei ole perittävissä takaisin. 
Kreikan viranomaiset ryhtyivät kuitenkin 
tältä osin vain vähäisiin toimiin.
69 
Suurten veronmaksajien valvontaa kos -
kevaan tehtävään ei edelleenkään ollut 
osoitettu riittävästi henkilöstöä. Yksi -
kössä oli suuri henkilöstön vaihtuvuus, 
ja sen tehokkuutta heikensi entisestään 
se, että maksukyvyttömät yritykset 
kuuluivat yhä tarkastustoimenpiteiden 
kohteisiin. Tämän alan teknistä apua te -
hostettiin huhtikuusta 2014 alkaen. IMF:n 
ja komission henkilöstön yhteisiin ope -
raatioihin perustuvien kertomusten mu -
kaan yleinen tuloksellisuus oli edelleen 
liian heikko. Suoritettujen tarkastusten 
lukumäärä oli liian pieni yhteisymmär -
ryspöytäkirjassa asetettuihin tavoitteisiin 
nähden, alalla ei tapahtunut valmiuksien 
kehittämistä ja vähäisiä resursseja osoi -
tettiin tehtäviin, jotka eivät todennäköi -
sesti tuota merkittävää tuottoa.
70 
Varakkaiden yksityishenkilöiden ja 
suurituloisten itsenäisten ammatinhar -
joittajien valvonnan kehittämishanke 
johti niin ikään hyvin vähäisiin tuloksiin. 
Varakkaisiin yksityishenkilöihin koh -
distettavista tarkastuksista vastaava 
keskus perustettiin vasta kesäkuussa 
2013. Vuonna 2013 suoritettiin noin 450 
tarkastusta. Verotarkastusten määrän 
lisääminen tuotti 108 miljoonaa euroa, 
josta kerättiin ainoastaan 22 prosenttia. 
Tuottavuus oli alhainen. Kukin tarkastaja 
käsitteli keskimäärin alle kolme tapausta 
vuodessa, ja edistys oli kaiken kaikkiaan 
hidasta.13 Teknisen avun lisääminen ei 
ollut ainoa keino, jonka avulla 
komissio pyrki lisäämään 
rakennerahastojen varojen 
hyödyntämistä. Heinäkuussa 
2011 rakennerahastojen 
osarahoitusastetta nostettiin 
85 prosenttiin, ja joulukuussa 
2011 osuutta lisättiin vielä 
kymmenellä prosentilla.
34
Osa III – Teknisen avun tulokset olivat vaihtelevia
71 
Hitaaseen edistykseen ja verotushank -
keiden avulla annettuun tekniseen 
apuun liittyneet vaikeudet johtuivat 
myös lukuisista ulkosyntyisistä tekijöis -
tä, jotka olivat sekä poliittisia (vaalit oli 
järjestetty hiljattain keväällä 2012) että 
organisatorisia (henkilöstön suuri vaihtu -
vuus ja avoimet keskeisen hallintohenki -
löstön toimet). Mainitut tekijät jarruttivat 
teknisen avun prosessia.
Valmiuksien kehittäminen
72 
Kreikan hallinnon valmiuksien kehittä -
mistä pidettiin teknisen avun horison -
taalisena päämääränä useiden hankkei -
den yhteydessä. Hallinnollisen rasituksen 
vähentämistä koskeneen hankkeen 
yhteydessä OECD järjesti kaksipäiväi -
sen koulutusohjelman 44 virkamiehel -
le, jotka edustivat eri yksiköitä, joista 
useimmat toimivat hankkeen kohteena 
olevilla aloilla. OECD:n arvioinnin mu -
kaan valmiuksien kehittämistä koskevaa 
hankkeen osa-aluetta ei hyödynnetty 
täysimääräisesti koulutustoimintaan käy -
tettävissä olleen vähäisen ajan takia.
73 
Julkishallinnon alalla kansallinen 
julkishallinnon korkeakoulu vahvisti 
hyötyneensä teknisestä avusta (lähinnä 
korruptionvastaisen alan koulutukseen 
erikoistuneiden) kansainvälisten asian -
tuntijoiden kanssa luotujen yhteyksien 
muodossa. Lisäksi 1 200 virkamiestä 
osallistui kansallisen julkis- ja paikallis -
hallinnon koulutuskeskuksen järjestä -
mään koulutukseen. Suurin osa suori -
tetuista kursseista (84 prosenttia) koski 
rahanpesuun ja korruptioon liittyviä 
ongelmia.
35
 Johtopäätökset ja 
suositukset
74 
Kreikka-työryhmä muodosti komissiol -
le joustavan mekanismin, jonka avulla 
koordinoitiin laaja-alaista teknisen avun 
ohjelmaa. Annettu tekninen apu vastasi 
pitkälti Kreikan talouden sopeutusoh -
jelmien vaatimuksia. Kreikka-työryhmä 
onnistui yleisesti ottaen toimeksiantonsa 
täyttämisessä. Havaittavissa oli kuitenkin 
puutteita, ja työryhmä vaikutti vaihtele -
vin tuloksin uudistusten edistymiseen. 
Tämä arviointi on suhteutettava Kreikan 
häilyvään poliittiseen tilanteeseen sekä 
vaadittujen uudistusten kiireellisyyteen.
Teknisen avun 
organisointi ja 
suunnittelu
75 
Kun Kreikka-työryhmä perustettiin 
kesällä 2011, ensimmäisen talouden 
sopeutusohjelman käynnistämisestä oli 
kulunut yli vuosi, ja taloudellista tukea 
oli maksettu jo huomattavia määriä. 
Tässä yhteydessä komissio perusti tekni -
sen avun toimittamiseen erikoistuneen 
yksikön selvittämättä vaihtoehtoisia 
toimintamalleja. Apua annettiin Kreikan 
viranomaisten esittämien pyyntöjen pe -
rusteella ja avun toimittaminen tapahtui 
yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti. 
Avun perustana ei kuitenkaan ollut 
erillistä kattavaa strategia-asiakirjaa. 
Kreikka-työryhmälle ei osoitettu erillistä 
budjettia (kohdat 15–26).Suositus 1
Teknisestä avusta vastaavan yksikön 
toiminnan olisi perustuttava strategiaan, 
jonka yhteydessä on määritetty selkeät 
tavoitteet. Strategiassa olisi määritet -
tävä tehtävien luonne ja eri osapuolten 
välinen vastuualuejako. Edunsaajana 
olevan jäsenvaltion olisi hyväksyttävä 
strategia virallisesti, jotta kyetään var -
mistamaan omavastuullisuus ja tehokas 
täytäntöönpano.
Kreikka-työryhmän 
toimeksiannon 
täyttäminen
76 
Kreikka-työryhmän perustamisen ta -
voitteena oli tukea Kreikan uudistusoh -
jelmaa erityisen toimeksiannon perus -
teella. Toimeksiannossa määritettiin 
työryhmän vastuualueet ja työn sisältö. 
Kreikka-työryhmä onnistui yleisesti 
ottaen toimeksiantonsa täyttämisessä. 
Havaittavissa oli kuitenkin puutteita:
 ο Tarpeiden yksilöinti ja teknisen 
avun toimittamisen koordinointi:  
Kreikka-työryhmä perusti teknisen 
avun toimittamista varten moni -
puolisen järjestelmän, joka perustui 
lähinnä ulkoisten toimeksisaajien 
käyttämiseen. Tämä johtui osittain 
hallinnollisista rajoitteista, joiden 
seurauksena komissio ei voinut ottaa 
asiantuntijoita palvelukseen suo -
raan. Järjestelmä lisäsi koordinoinnin 
tarvetta. Kreikka-työryhmä hallinnoi 
toimia kaiken kaikkiaan hyvin, joskin 
hanketasolla ilmeni puutteita (koh -
dat 28–34).
36 Johtopäätökset ja suositukset
 ο Teknisen avun yksityiskohtien 
määrittäminen:  Kreikka-työryh -
mä sovelsi erityyppisten teknisen 
avun toimittamismuotojen yhdis -
telmää. Sovelletut muodot eivät 
olleet joissakin tapauksissa kaikkein 
tarkoituksenmukaisimpia annetta -
vien palvelujen luonteen huomioon 
ottaen. Palveluntarjoajia ei valittu eri 
vaihtoehtojen vertailevan analyysin 
perusteella (kohdat 35–41).
 ο EU-varojen hyödyntämisen tu -
keminen:  Kreikka-työryhmä tarjosi 
tasapainotetun toimenpidekoko -
naisuuden, jonka avulla tuettiin 
EU-varojen hyödyntämistä Kreikassa. 
Tukea antoi Kreikka-työryhmän hen -
kilöstö ja tuki oli hyvin koordinoitu 
komission muiden yksiköiden kanssa 
(kohdat 42–45).
 ο Toimeksiannon suunnittelu:  
teknisen avun sisältö vastasi yleisesti 
ottaen Kreikan taloudellisen sopeu -
tusohjelman ehtoja, mutta toimek -
siantojen suunnittelussa oli puuttei -
ta joidenkin sopimusten kohdalla. 
Joissakin palveluntarjoajien kanssa 
tehdyissä sopimuksissa ei yksilöity 
selkeästi suoritettavien tehtävien 
sisältöä (kohdat 46–51).
 ο Edistymistä koskeva raportointi:  
Kreikka-työryhmä raportoi töidensä 
edistymisestä esimerkiksi neljännes -
vuosittain annettavien katsausten 
avulla; katsauksia julkaistiin kuiten -
kin vaadittua harvemmin (kohdat 
52–54).Suositus 2
Komission olisi myös perustettava ul -
koinen asiantuntijajoukko, jonka jäseniä 
voitaisiin siirtää tapauskohtaisesti jäsen -
valtioissa toteutettaviin teknisen avun 
hankkeisiin.
Suositus 3
Teknisen avun ohjelmia suunnitellessaan 
komission olisi analysoitava lukuisten 
yhteistyökumppaneiden osallistumisesta 
aiheutuvaa monimutkaisuutta ja kasva -
vaa koordinoinnin tarvetta. Komission 
olisi pyrittävä yhdenmukaistamaan yh -
teistyökumppaneiden määrä yksittäisillä 
toimintapolitiikan aloilla varmistaakseen, 
että teknisen avun antamiseen sovelle -
taan johdonmukaista metodologiaa.
Suositus 4
Teknisen avun toimet olisi asetettava 
prioriteettijärjestykseen arvioimalla 
niiden mahdollisuuksia strategisten ta -
voitteiden toteuttamiseen. Tekninen apu 
olisi keskitettävä ja pantava täytäntöön 
tarkoituksenmukaisimmalla ja vaikutta -
vimmalla tavalla sovellettavan lainsää -
dännön ja säädösperustan mukaisesti. 
Huomioon olisi otettava myös poliittinen 
toimintaympäristö.
37 Johtopäätökset ja suositukset
Suositus 5
Komission olisi valittava palveluntar -
joajat saatavilla olevien vaihtoehto -
jen vertailevan analyysin perusteella. 
Sopimuksissa olisi määritettävä selkeästi 
tuotosten sisältö ja asetettava mitatta -
vissa olevat tulosindikaattorit.
Teknisen avun tulokset
77 
Kreikka-työryhmä ei systemaattisesti 
seurannut teknistä apua koskevien suosi -
tusten täytäntöönpanoa tai vaikutuksia. 
Tilintarkastustuomioistuin tiedostaa, 
että uudistusten täytäntöönpano oli 
Kreikan viranomaisten vastuulla ja että 
seurantaa suoritettiin talouden sopeu -
tusohjelman yhteydessä. Kreikka-työryh -
män suorittama seuranta olisi kuitenkin 
mahdollistanut teknisen avun vaikut -
tavuuden mittaamisen ja tarvittaessa 
sen sisällön tai täytäntöönpanotavan 
mukauttamisen (kohdat 55–57).
78 
Kaikilla tarkastetuilla toimintapolitiikan 
aloilla edistyttiin hyvin. Marraskuuhun 
2014 mennessä Kreikka-työryhmä oli 
koordinoinut 118 teknisen avun hanketta 
kahdellatoista toimintapolitiikan alalla. 
Kreikka-työryhmä toimitti Kreikan viran -
omaisille tarkoituksenmukaista teknistä 
apua vaikuttavalla tavalla erittäin epäva -
kaassa poliittisessa toimintaympäristössä 
(kohdat 58 ja 59).79 
Kreikka-työryhmä onnistui vaihtelevalla 
menestyksellä edistämään Kreikan yleis -
tä uudistusprosessia. Rakennerahastojen 
täytäntöönpano edistyi hyvin. Toisaalta 
voidaan todeta, että julkishallinnon ja 
verotuksen alalla tekninen apu oli usein 
vain osittain vaikuttavaa, sillä Kreikan 
viranomaiset eivät panneet sitä täytän -
töön niin laajasti tai nopeasti kuin oli 
tarkoitettu (kohdat 60–73).
Suositus 6
Komission olisi pyydettävä edunsaa -
jina olevilta jäsenvaltioilta palautetta 
teknisen avun toimittamisesta. Teknisen 
avun täytäntöönpanoa olisi seurattava 
systemaattisesti asetettujen tavoittei -
den valossa. Komission olisi suoritettava 
Kreikka-työryhmän toimien kattava jäl -
kiarviointi. Nämä toimet ovat olennaisia 
teknisen avun toimittamisen vaikutta -
vuuden arvioinnin ja/tai mukauttamisen 
kannalta.
Suositus 7
Kestävien tulosten tavoittelun osalta 
teknisen avun olisi keskityttävä kansal -
listen hallintojen valmiuksien vahvista -
miseen. Teknisen avun olisi tähdättävä 
toiminnan jatkuvuuteen ja uudistusten 
kestävyyteen, mikä edellyttää niiden 
niveltämistä paikallisten hallintoelinten 
toimintakäytäntöihin.
38 Johtopäätökset ja suositukset
Tilintarkastustuomioistuimen IV jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen 
Milan Martin CVIKLIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 
11. marraskuuta 2015 pitämässään kokouksessa.
 Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 presidentti

39
 Liitteet
Yhteenveto teknisen avun hankkeista toimintapolitiikan alojen mukaan jaoteltuna
Julkinen sektori
Keskushallinnon uudistus
1. Uudistuksen koordinoinnista ja täytäntöönpanosta vastaavan ministeriöiden välisen pysyvän pääsihteeristön perustaminen.
2. Keskushallinnon uudistusta koskevan kaksivuotisen strategian ja toimintasuunnitelman hyväksyminen.
3. Kreikan ministeriöiden sisäisen rakenteen (keskustasolla ja hajautetun hallinnoinnin osalta) arviointi ja rakenneuudistus.
4.  Henkilöstöstrategian (rekrytointimenettelyt, uranhallinta, koulutus, liikkuvuus jne.) määrittäminen laatimalla ohjeet eri ministeriöiden henkilöstö -
osastojen organisoinnista; toimia koordinoi keskushallinnon uudistuksesta ja sähköisestä hallinnoinnista vastaava ministeriö.
Alue/paikallishallinnon uudistus
5. Kunnallishallinnossa työskentelevän henkilöstön vapaaehtoinen liikkuvuusohjelma.
6. Kuntien välinen liikkuvuus- ja arviointiprosessi.
7. Sähköisen hallinnoinnin strategia (Kreikan digitaalistrategian keskeinen osatekijä).
Budjetti ja verotus
Tulojen hallinnointi
8. Organisaatio ja hallinto.
9. Velkojen perintämenettelyn ja hallinnoinnin tukeminen.
10. Veronmaksajia koskevan tarkastustoiminnon uudistaminen.
11. Suurten yritysveron maksajien valvonnan tehostaminen.
12. Varakkaiden yksityishenkilöiden ja suurituloisten itsenäisten ammatinharjoittajien valvonnan kehittäminen.
13. Verotusalan riita-asioiden ratkaisujärjestelmän tukeminen.
14. Sveitsin ja Kreikan välinen verosopimus.
Veropolitiikka
15. Säädöskehyksen parantaminen esimerkiksi muuttamalla tuloverolakia, verotusmenettelylakia ja kiinteistöverolainsäädäntöä.
16. Alv-lainsäädännön tarkistaminen ja edistyminen alv-petosten vastaisessa toiminnassa.
Julkinen varainhoito
17. Budjetin laadinnan nykyaikaistaminen.
18. Maksuprosessien parantaminen.
19. Julkista taloutta koskevan raportoinnin parantaminen.
20. Julkista varainhoitoa koskevien lakien, instituutioiden ja järjestelmien lujittaminen.
21. Tili- ja rekisterilain ja kirjanpitolainsäädännön lujittaminen.
Kreikan ylin tarkastuselin
22. Kreikan ylimmän tarkastuselimen suhteiden tiivistäminen parlamenttiin ja muihin relevantteihin sidosryhmiin.
23. Vuotuisen tarkastusohjelman laadinta ja toteuttaminen.
24. Tilintarkastusvalmiuksien kehittäminen pilottitarkastusten avulla.Liite  I
40 Liitteet
Rahanpesun ja korruption vastaiset toimenpiteet
Rahanpesu ja veronkierto
25.  Sellaisen etenemissuunnitelman laadinta, josta käyvät ilmi tavoitteet, päämäärät, painopisteet ja ajoitus niiden toimien osalta, joita useiden 
hallinto-, lainvalvonta-, syyttäjä- ja valvontaviranomaisten on sovellettava rahanpesun ennaltaehkäisyn välineiden käytön yhteydessä veronkierron 
havaitsemiseksi.
26. Rahoituslaitosten ja muiden raportointiyksiköiden rahanpesun selvittelykeskukselle veronkierron osalta suuntaaman raportoinnin lujittaminen.
27. Rahanpesun selvittelykeskuksen analyyttisten välineiden ja taitojen lujittaminen veronkierron alalla.
28. Veronkiertoa koskevan taloudellisen tutkinnan ja lainvalvonnan tehostaminen.
29. Koordinoinnin lujittaminen rahanpesun vastaiseen verkostoon osallistuvien viranomaisten välillä.
30. Tiedonvaihdon tehostaminen.
Korruptio
31. Sellaisen etenemissuunnitelman laadinta, josta käyvät ilmi toteutettavien toimien tavoitteet, päämäärät, painopisteet ja ajoitus.
32. Yleisen kansallisen korruptionvastaisen strategian laatiminen.
33. Koordinoinnin lujittaminen esimerkiksi kansallisen koordinaattorin avulla.
34. Ennaltaehkäisyn, tiedotuksen ja viranomaisten lahjomattomuuden edistäminen.
35. Korruptiota koskevan taloudellisen tutkinnan ja syyttämistoimien edistäminen etenkin suuren riskin sisältävillä aloilla.
36. Tiedonvaihdon tehostaminen.
37. Säädösperustan lujittaminen.
Liiketoimintaympäristö
38.  Doing Business  -indikaattoreita koskevien arvojen parantaminen yksinkertaistamalla yrityksiin sovellettavia menettelyjä (kolmen indikaattorin 
osalta: aloittelevat yritykset, omaisuuden rekisteröinti ja rakennuslupien saaminen).
Kaupan helpottaminen
39.  Tullikäsittelyä edeltävien menettelyjen yksinkertaistaminen (todistusten ja vientilupien saaminen) ja vientiä koskevan yhdistetyn sähköisen järjes -
telmän perustaminen (yhden luukun periaate).
40. Tullimenettelyjen yksinkertaistaminen.
41. Tulli: tullihallinnon uudelleenjärjestely ja uudistus.
42. Viennin edistäminen.
43. Liikeyritysten hallinnollisen rasituksen vähentäminen.
44. Liiketoimintaa rajoittavien säädösten arviointi.
45. Julkiset hankinnat.
46. Julkiset urakat.
47. Investointeja koskevien hyväksymis- ja lupamenettelyjen yksinkertaistaminen.
48. Yrityspuistot.
49. Liiketoimintaympäristön uudistusten taloudellinen analyysi.
50.  Pk-yrityksiä koskeva toimintapolitiikka: sellaisten lainsäädännöllisten, hallinnollisten ja oikeudellisten pullonkaulojen poistaminen, jotka haittaavat 
pk-yritysten toimintaa, mukaan lukien rahoituksen saatavuuteen liittyvät näkökohdat.Liite  I
41 Liitteet
Säänneltyjen ammattien ja toiminnan vapauttaminen
51. Säänneltyjen ammattien vapauttamista koskevan säädösmuutoksen arviointi.
52.  Ammattien vapauttamisen vaikutuksia arvioiva hanke: juristit ja notaarit, arkkitehdit ja insinöörit, putki- ja sähköasentajat, tilintarkastajat ja 
ahtaajat.
53. Joitakin tietyille ammattiryhmille varattuja tai jaettuja toimia koskevien rajoitusten poistaminen.
Rahoituslaitokset
Pankkitoiminta
54. Ratkaisumenettelyjen täytäntöönpano pankki- ja vakuutusalalla.
Vakuutusala
55. Vakuutusalan takuujärjestelmien uudistus.
56.  Kreikan hallinto (Kreikan pankki) analysoi vakuutusalan valmiuksia kattaa sosiaaliturva/eläkejärjestelmät EU:n säädöskehyksen tiukennettujen 
vaatimusten puitteissa.
57. Kreikan pankin vastuulla oleva toimintapolitiikan kehittäminen ja työeläkejärjestelmiä koskevan lainsäädäntöehdotuksen valmistelu.
Rahoituksen saanti
58. Kreikan kasvuinstituutti.
59. Kansallisen yritys- ja kehitysrahaston riskinhallinta.
60. Lainanantoa koskevat tavoite-arvot.
61. Pankkien/pk-yritysten vuoropuhelua koskeva foorumi.
62.  Tietoportaalin (espa.gr) parantaminen pk-yritysten saatavilla olevan rahoituksen osalta / hallintajärjestelmän perustaminen pk-yrityksiltä tulevien 
rahoituspyyntöjen käsittelyä varten.
63.  Rahoitusvälineiden tukijärjestelmän kehittämisen tukeminen; tavoitteena takuiden riittämättömyyden kompensointi ja samalla pk-yrityksille 
tapahtuvan lainanannon helpottaminen.
64. Rahoitusjärjestelmien tukijärjestelmien kehittämisen tukeminen.
65. Mikroluotot/mikrorahoitus: pilottihankkeiden käynnistäminen.
66. Mikroluotot/mikrorahoitus: mikroluottolaitosten perustaminen pankkisektorin ulkopuolelle.
67. Mikrorahoitusta koskeva säädöskehys.
Yksityistäminen ja maarekisteri
68. Kiinteistöt
69. Kiinteistörekisteri
70. Maankäyttö ja maankäytön suunnittelu.
71. Lentokentät.
72. Satamat.
Vesi
73. Säädöskehyksen perustaminen, hinnoittelupolitiikan ja lupajärjestelmän (EYDAP) muuttaminen, valtion saatavien selvittäminen.
74.  EYATH:n hinnoittelupolitiikan mukauttaminen muiden vesialan yritysten hinnoittelupolitiikkaan, vesialasta vastaavan erityisviraston henkilöstön 
palkkaaminen ja toiminta, vesialan sääntelyviranomaisen lujittaminen.Liite  I
42 Liitteet
Oikeuslaitoksen uudistaminen
75. Sähköinen oikeus.
76. Sovittelu.
7 7. Oikeusalaa koskevien tilastotietojen kerääminen.
78. Siviiliprosessilain tarkistus.
79. Pääsy oikeudellisiin ammatteihin.
80. Tuomioistuimen ulkopuolella tapahtuvan sovittelun käyttöönotto hallinnollisissa riita-asioissa.
Koheesiopolitiikka
81. Ensisijaiset hankkeet.
82. Jätehuolto.
83. Rakennerahastojen hallinto- ja valvontajärjestelmän yksinkertaistaminen ja uuden lain laadinta kaudelle 2014–2020.
84. Energia.
85. Lentoliikenne.
86. Matkailu.
87. Logistiikka.
88. Sähköinen viestintä.
Työ ja sosiaaliturva
89. Kreikan sosiaalitalouden kehittämisen tukeminen.
90. Julkisen työvoimapalvelun (OAED) toiminnan nykyaikaistaminen.
91. Työsuojeluviranomaisen (SEPE) toiminnan kehittäminen.
92. Nuorisotyöttömyyden torjunta.
93. Työllisyyttä koskeva toimintasuunnitelma.
94. Työvoimanvuokrausalan yritykset.
95. Joukkoirtisanomiset.
96. Sosiaaliturvamaksut.
97. Sosiaaliturvajärjestelmän tarkistus.
98. Sosiaaliturvaverkosto.
99. Koulutus.
Innovointi
100.  Uuden tutkimusta ja innovointia koskevan lain hyväksyminen.
101.  Innovointia koskevan etenemissuunnitelman laatiminen, painopisteenä ”älykkään erikoistumisen strategia”.Liite  I
43 Liitteet
Terveys
Terveydenhuoltoalan uudistus
102.  Kattavan julkisen terveydenhuollon uudistusohjelman täytäntöönpano (Health in Action).
103.  Lääkepolitiikka  – hinnoittelu ja korvaukset.
104.  Sähköinen terveydenhuolto.
105.  Diagnoosiin sidotut ryhmät ja sairaalahallinto.
106.  Terveyteen liittyvä matkailu.
107.  Perusterveydenhuolto.
108.  Terveydenhuoltopalveluista vastaavan kansallisen järjestön (EOPYY) hallinto, organisaatio, tehtävät ja vastuualueet.
109.  Kansallisen terveydenhuoltojärjestelmän henkilöstöresurssit.
110.  Kansanterveys.
111.  Hankinnat.
Sisäasiat
112.  Turvapaikka- ja maahanmuuttopalvelun uudistus.
113.  Kreikan valmiuksien parantaminen SOLID-varojen hyödyntämisen osalta.
114.  SOLID-varoihin liittyvät hankinnat.
115.  Maahanmuuttoon liittyvien valitusmenettelyjen nopeuttaminen ja parantaminen.
116.  Viranomaisten valmiuksien kehittäminen rakennerahastojen varojen käytön osalta maahanmuuttoalalla.
Valtionavun hallinnointi ja rikkomiset
117.  Valtionavun hallinnointi.
118.  Rikkomiset.
Lähde:  Toimintapolitiikan alojen mukaan jaoteltu Kreikka-työryhmän hankeluettelo.Liite  I
44 Liitteet
Yhteenveto tarkastetuista teknisen avun hankkeista
Toimintapolitiikan 
alaKuvaus Teknisen avun muoto
Julkishallinto (julkisen 
sektorin uudistus)Valtionhallinnon koordinoinnista vastaavan 
pääsihteeristön perustaminen.
Kaksivuotisen strategian ja toimintasuunnitelman 
hyväksyminen keskushallinnon uudistusta varten.
Kreikan ministeriöiden sisäisen rakenteen (keskustasolla 
ja hajautetun hallinnoinnin osalta) arviointi ja 
rakenneuudistus.
Henkilöstöstrategian määrittely (rekrytointi, 
uranhallinta, koulutus, liikkuvuus, hallinnoijien 
rekrytointi, henkilöstön arviointi).Kaksi paikan päällä työskentelevää asiantuntijaa Kreikan 
keskushallinnossa.
Arvoltaan vähäiset sopimukset:
Keskushallinnon uudistuksen tukipalvelut (sopimuksen arvo 
15 000 euroa, tosiasialliset menot 10 500 euroa).
Arvoltaan suuret sopimukset:
Kansallisen kehitysviraston kanssa tehty sopimus (sopimuksen arvo 
750 000 euroa, tosiasialliset menot 304 000 euroa).
Virkamatkat:
ESR:n pääasiallisesta talousarviosta rahoitetut asiantuntijoiden 
virkamatkat; muut virkamatkat rahoitettiin hallinnollista uudistusta 
koskevasta toimenpideohjelmasta ja kansallisen kehitysviraston kanssa 
tehdyn sopimuksen puitteissa.
Tulojen hallinnointi 
(budjetti ja verotus)Velkojen perintämenettelyn ja hallinnoinnin tukeminen.
Suurten yritysveron maksajien valvonnan tehostaminen.
Varakkaiden yksityishenkilöiden ja suurituloisten 
itsenäisten ammatinharjoittajien valvonnan 
kehittäminen.Kolme paikan päällä työskentelevää asiantuntijaa Kreikan 
keskushallinnossa.
Virkamatkat:
Fiscalis-ohjelman ja ESR:n pääasiallisen talousarvion avulla rahoitetut 
asiantuntijoiden virkamatkat.
Arvoltaan suuret sopimukset:
IMF:n kanssa tehty sopimus, joka rahoitettiin ESR:n pääasiallisen 
talousarvion avulla. Sopimus kattoi esim. velkojen perinnän 
(sopimuksen kokonaisarvo 3,25 miljoonaa euroa).
Kansallisen kehitysviraston kanssa tehty sopimus, joka rahoitettiin 
ESR:n pääasiallisesta talousarviosta (budjetti 600 000 euroa).
Liiketoimintaympäristö Liikeyritysten hallinnollisen rasituksen vähentäminen.Arvoltaan suuri sopimus:
OECD:n kanssa tehty rahoitussopimus, jonka allekirjoitti hallinnollisesta 
uudistuksesta ja sähköisestä hallinnoinnista vastaava ministeriö. 
Sopimus rahoitettiin hallinnollista uudistusta koskevasta 
toimenpideohjelmasta (sopimuksen arvo 1,2  miljoonaa  euroa).
Arvoltaan vähäinen sopimus:
Lainsäädäntötyötä koskeva sopimus kreikkalaisen asianajotoimiston 
kanssa (sopimuksen arvo 15 000 euroa).
LiiketoimintaympäristöSäänneltyjen ammattien ja toimintojen vapauttaminen: 
sekundäärilainsäädännön arviointi ja muuttaminen.
Säänneltyjen ammattien ja toimintojen vapauttaminen: 
ammattien vapauttamisen vaikutusten arviointi.
Joitakin tietyille ammattiryhmille varattuja ja jaettuja 
toimia koskevien rajoitusten poistaminen.Arvoltaan vähäiset sopimukset:
Neljä sopimusta eri palveluntarjoajien kanssa (kokonaisarvo 
50 000 euroa).
Rahoituksen saanti 
(rahoituslaitokset)Kreikan kasvuinstituutti. Kreikka-työryhmän henkilöstön antama suora tuki.
Rakennerahastot 
(koheesiopolitiikka)Seuranta, jota kohdistettiin 181 ensisijaisen hankkeen 
joukosta 40 hankkeeseen.Kreikka-työryhmän henkilöstön antama suora tuki.Liite  II
45 Liitteet
Tarkastuskäynnin kohteena olleet elimet
Yksikkö Tarkastuskäynnin tyyppi Tarkastuskäynnin tarkoitus
Kreikka-työryhmä TarkastuskäyntiHaastattelut ja teknisen avun hankkeita sekä horisontaalisia kysymyksiä 
koskevan tarkastusevidenssin keruu.
Euroopan komission pääsihteeristö TarkastuskäyntiHaastattelu ja horisontaalisia kysymyksiä koskevan tarkastusevidenssin 
keruu.
Työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden 
pääosastoTarkastuskäyntiHaastattelu ja teknisen avun hankkeisiin rakennerahastojen ja julkishallinnon 
alalla liittyvän tarkastusevidenssin keruu.
Verotuksen ja tulliliiton pääosasto TarkastuskäyntiHaastattelu ja verotusalaa koskeviin teknisen avun hankkeisiin liittyvän 
tarkastusevidenssin keruu.
Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto TarkastuskäyntiHaastattelu ja rakennerahastojen alaa koskeviin teknisen avun hankkeisiin 
liittyvän tarkastusevidenssin keruu.
Kreikan tasavallan hallinnollisesta uudis -
tuksesta ja sähköisestä hallinnoinnista 
vastaava ministeriöTarkastuskäyntiHaastattelu ja tarkastusevidenssin keruu hallinnollisen rasituksen vähentä -
mistä koskevasta teknisen avun sopimuksesta, jonka ministeriö teki OECD:n 
kanssa.
Kreikan tasavallan hallinnollisesta uudis -
tuksesta ja sähköisestä hallinnoinnista 
vastaava ministeriöTiedonkeruuta koskeva 
tarkastuskäyntiTeknisen avun hankkeita ja horisontaalisia kysymyksiä koskeva haastattelu.
Kreikan tasavallan koordinoinnista 
vastaava pääsihteeristöTiedonkeruuta koskeva 
tarkastuskäyntiTeknisen avun hankkeita ja horisontaalisia kysymyksiä koskeva haastattelu.
Kansallinen julkis- ja paikallishallinnon 
keskus (EKDDA)Tiedonkeruuta koskeva 
tarkastuskäyntiJulkishallinnon alalla toteutettuja teknisen avun hankkeita koskeva 
haastattelu.
Sääntelypolitiikan tutkimusinstituutti 
(INERP)Tiedonkeruuta koskeva 
tarkastuskäyntiTeknisen avun hankkeita koskeva haastattelu.
Kansallinen kehitysvirasto TarkastuskäyntiJulkishallinnon alaa koskevaan valtuutussopimukseen liittyvä haastattelu ja 
tarkastusevidenssin keruu.
OECDTiedonkeruuta koskeva 
tarkastuskäyntiHallinnollisen rasituksen vähentämistä koskevaan rahoitussopimukseen 
liittyvä haastattelu.
IMF Tarkastuskäynti Kahta verotusalan rahoitussopimusta koskeva tarkastus.
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.Liite  III
46 Liitteet
Hallinnollisesta uudistuksesta ja sähköisestä hallinnoinnista vastaavan ministeriön 
ja OECD:n välillä tehty rahoitussopimus hallinnollisen rasituksen vähentämisestä 
Kreikassa
Kreikkalaisten asiantunti -
joiden profiili ja tehtävät οHankkeen metodologiaan kuului tiivis yhteistyö Kreikan julkishallinnon kanssa.
 οAvoimen tarjouspyyntömenettelyn perusteella valittiin 13 asiantuntijatiimiä (joissa oli yhteensä 75 jäsentä).
 οVaatimuksena oli esimerkiksi tietyn alan sääntelykehyksen hyvä tuntemus, erittäin hyvä englannin kielen taito sekä 
valmiudet monimutkaisen aineiston esittelyyn.
 οKreikkalaisten asiantuntijoiden tehtävänä oli toimittaa tietoa asianomaisesta sääntelykehyksestä hallinnollisen 
rasituksen kartoittamista silmällä pitäen. Asiantuntijat toimivat yhteyspisteenä vastuuministeriöiden välillä.
Kreikkalaisten asiantunti -
joiden tuotosten laatu οTarkastukseen valittujen asiantuntijoiden profiilit eivät täysin vastanneet alkuperäisiä vaatimuksia:
i) Asiantuntijoiden englannin kielen taito ei riittänyt monimutkaisten asiakirjojen laadintaan.
ii) Asiantuntijoilla oli puutteelliset tiedot Kreikan oikeusjärjestelmästä ja erityislainsäädännöstä (13 tiiminvetäjästä 
ainoastaan neljä edusti asianomaisista säädöksistä vastaavia ministeriöitä).
iii) Asiantuntijat toimivat hankkeen parissa osa-aikaisesti.
 οKreikkalaisten asiantuntijoiden toimittamien tietojen heikko laatu muodosti keskeisen haasteen hankkeelle, vaikka 
OECD:n mukaan hanke saatiin onnistuneesti päätökseen keräämällä tiedot muiden keinojen avulla.
 οLieventävänä toimenpiteenä OECD päätti toteuttaa säädösten kartoituksen alihankintana antamalla sen neljän 
paikallisen asianajotoimiston tehtäväksi kaikilla 13 alalla.
Kreikka-työryhmän 
toiminta οOsallistuminen työryhmiin, välittäjänä toimiminen Kreikan viranomaisten ja palveluntarjoajien välillä. Tavoitteena oli 
sopimushallinnoinnin parantaminen (Kreikka-työryhmä piti hallinnointia puutteellisena).
 οYksiköiden välisen konsultoinnin koordinointi. Tavoitteena oli tarkistaa, että säädökset olivat EU-lainsäädännön 
mukaisia.Liite  IV
47 Liitteet
Kreikka-työryhmän rooli teknisen avun antajana eri toimintapolitiikan aloilla
Hallinnollisen rasituksen 
vähentäminen  
(liiketoimintaympäristö) οTyöryhmä toimi ensisijaisesti välittäjänä, jonka tavoitteena oli parantaa koordinointia Kreikan viranomaisten, OECD:n ja 
muiden komission yksiköiden välillä.
 οTyöryhmä ei osallistunut palveluntarjoajien valintaan, OECD:n ja Kreikan viranomaisten välisiin sopimusjärjestelyihin eikä 
täytäntöönpanon seurantaan.
 οTyöryhmä osallistui järjestetyistä kahdeksasta korkean tason komitean kokouksesta neljään.
 οHanketäytäntöönpanoa koskeva katsaus, osallistuminen työkokouksiin, raporttiluonnoksen kommentointi ja yksiköiden 
välisen konsultoinnin järjestäminen 11 komission pääosaston välillä.
 οErityisen teknisen avun antaminen hanketäytäntöönpanon jälkeen suositusten täytäntöönpanon tukemista silmällä pitäen.
Säänneltyjen ammat -
tien vapauttaminen 
(liiketoimintaympäristö) οToimeksiantojen laadinta yhteisymmärryspöytäkirjan vaatimusten ja Kreikan viranomaisten pyyntöjen perusteella.
 οSopimuksentekomenettelyn tukeminen (palveluntarjoajien esivalinta, tiedonvaihto ehdokkaiden kanssa).
 οRaportointituotosten seuranta (raporttiluonnosten kommentointi, loppuarviointi).
 οTiivis yhteistyö Kreikan viranomaisten kanssa (säännölliset kokoukset, kirjeenvaihto, teknisen avun mukauttaminen 
viranomaisten tarpeisiin ja odotuksiin).
Julkishallinto  
(julkisen sektorin uudistus)Yleistä:
 οJatkuva tuki koordinoinnista vastaavan pääsihteeristön perustamiselle, esimerkiksi paikan päällä työskentelevän 
asiantuntijan avulla.
 οTuki prosessille, jonka yhteydessä määritettiin keskushallinnon uudistusta koskeva kaksivuotinen strategia ja 
toimintasuunnitelma. Tukea annettiin lähinnä paikan päällä työskentelevän Kreikka-työryhmän asiantuntijan avulla 
(asiantuntija osallistui alkuperäisen strategian laadintaan).
 οTuki Kreikan ministeriöiden arvioinnille ja rakenneuudistukselle ulkoisen pitkän aikavälin sopimuksen avulla. 
Sopimuksen täytäntöönpanoaste jäi kuitenkin alhaiseksi (55 prosenttia 1,5 vuotta sopimuksen teon jälkeen), koska 
erityistä teknistä apua koskevia pyyntöjä ei tullut riittävästi.
 οTeknisen avun toimien seuranta ja koordinointi henkilöstöresursseja koskevan strategian alalla; alalla toteutettavia 
toimia johtavan maan ja ulkoisen toimeksisaajan suora panos.
Kansallisen kehitysviraston kanssa tehty sopimus:
 οToimeksisaajalle toimitettiin kaikki relevantit tiedot ja asiakirjat.
 οKreikan viranomaisten kanssa tehtiin yhteistyötä ja edistettiin EU:n näkyvyyttä tuen antajana ja täytäntöönpantujen 
toimien rahoittajana.
 οToimitettiin kansallisen kehitysviraston vastaanottamat asiantuntijoiden raportit ja tuotokset relevanteille Kreikan 
viranomaisille.
 οTuettiin asiantuntijoiden valintaa määrittämällä valintakriteerit.
Tulojen hallinnointi  
(budjetti ja verotus) οYleistä: laadittiin toimeksiannot, rekrytoitiin asiantuntijat, osoitettiin asiantuntijat teknisen avun tehtäviin ja 
hyödynnettiin heidän työnsä tuloksia yleisen teknisen avun yhteydessä.
 οIMF:n sopimukset: laadittiin toimeksiannot ja seurattiin alan kehityssuuntauksia. Tuloksista ei laadittu kattavaa 
jäsenneltyä analyysiä. Toimeksisaajalle annettiin ainoastaan epävirallista palautetta (ei viittauksia tulosindikaattoreihin).
Rakennerahastot 
(koheesiopolitiikka) οTeknistä apua annettiin suoraan Kreikka-työryhmän henkilöstön avulla (paikan päällä työskentelevät asiantuntijat 
mukaan luettuna). Tällä oli suuri vaikutus Kreikan viranomaisille tosiasiassa annetun teknisen avun sisältöön ja laatuun.Liite  V
48
Tältä pohjalta komissio katsoo, että käytettävissä oli 
kattava tarveanalyysi, jonka pohjalta komissio pys -
tyi tekemään poliittisen päätöksen vastata Kreikan 
kiireelliseen pyyntöön: komission puheenjohtaja teki 
aloitteen komission tasolla tehtyjen toimien koor -
dinoinnista ehdottamalla kattavaa teknisen avun 
toimien kokonaisuutta, jota komissio hallinnoi suoraan 
tukeakseen EU:n/IMF:n sopeutusohjelman toteutusta 
ja nopeuttaakseen EU:n varojen käyttöä.
Tässä yhteydessä päätettiin perustaa Kreikka-työ -
ryhmä. Se koordinoi teknisen avun eri toimia ja tuki 
Kreikan viranomaisia suoraan näiden vastuulla olevien 
teknisen avun varojen hallinnoinnissa.
Komission mukaan käsitettä ”teknisen avun ohjelma” 
on tulkittava Kreikka-työryhmälle annetun tehtävän 
pohjalta:
Teknisen avun toimet, jotka komissio on antanut Kreik -
ka-työryhmän koordinoitaviksi, eivät sisällä varoja ja 
sopimuksia, joita Kreikan viranomaiset hallinnoivat 
suoraan ja jotka eivät siten ole komission vastuulla. 
Kreikan viranomaisten hallinnoimat varat ovat suoraan 
niiden vastuulla.
Euroopan sosiaalirahasto (ESR) ja Euroopan aluekehi -
tysrahasto (EAKR) rahoittavat keskushallinnon tasolla 
komission vastuulla olevia teknisen avun toimia 
(joista komissio on allekirjoittanut suorat sopimukset 
kansainvälisten järjestöjen, kansallisten virastojen 
ja jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa) yhteisiä 
säännöksiä koskevan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 
58 artiklan nojalla. Ne on erotettava teknisen avun toi -
menpideohjelmien varoista, joita Kreikan viranomaiset 
käyttivät yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 
(EU) N:o 1303/2013 59 artiklan nojalla tehdäkseen sopi -
muksia teknisen avun toimista jaetun hallinnoinnin 
puitteissa ja rahoittaakseen niitä. Näin ollen viimeksi 
mainittua ei voida pitää osana ”yhtenäistä teknisen 
avun ohjelmaa”.Tiivistelmä
I
Komissio on tyytyväinen tilintarkastustuomioistuimen 
erityiskertomukseen teknisen avun toimittamisesta 
Kreikalle.
Komissio päätti perustaa Kreikka-työryhmän ana -
lysoituaan tilannetta seuraavan perusskenaarion 
mukaisesti:
– Kreikan hallitus pyysi kansainväliseltä yhteisöltä 
taloudellista apua toukokuussa 2010. Euroryhmä 
päätti vuonna 2010 antaa kahdenvälisiä lainoja 
80 miljardin euron arvosta ensimmäisessä rahoi -
tustukiohjelmassa. Kansainvälinen valuuttarahasto 
(IMF) sitoutui lisäksi antamaan 30 miljardia euroa.
– Vastineeksi Kreikkaa pyydettiin toteuttamaan 
rakenneuudistuksia ja verotoimenpiteitä val -
tion nykyaikaistamiseksi, rahoitusvakauden ja 
julkisen talouden vakauden varmistamiseksi ja 
talouden vahvistamiseksi ensimmäisen rahoitus -
tukiohjelman ehtojen mukaisesti (makrotalouden 
sopeutusohjelma).
– Kreikan viranomaisten alkuperäiset toimet osoit -
tautuivat kuitenkin riittämättömiksi eikä rakenne -
uudistusten täytäntöönpano edennyt odotusten 
mukaisesti huolimatta siitä, että Kreikalla oli käy -
tettävissään kaikki EU:n lainsäädäntö-, sääntely- ja 
rahoitusvälineet (esimerkiksi rakennerahastot, 
Fiscalis-ohjelma jne.).
– Kreikan viranomaiset tunnustivat hallinnollisten 
valmiuksiensa heikkoudet sekä vaikeudet, joita oli 
esiintynyt kattavan uudistusohjelman toteuttami -
sessa lyhyessä ajassa, ja pyysivät komissiota tuke -
maan toimiaan ja avustamaan rakenneuudistusten 
vaaditussa toteutuksessa.Komission  
vastaus
Komission vastaus 49
reagoida nopeasti haastaviin ja muuttuviin olosuhtei -
siin. Kaikki vaihtoehdot Kreikka-työryhmän perusta -
miselle olisivat vaatineet pitkää lainsäädäntöproses -
sia, jossa olisi muutettu nykyisiä säännöksiä varojen 
tarjoamisesta uudistusten täytäntöönpanoa varten.
Komissio perusti Kreikka-työryhmän ensisijaisena 
tavoitteenaan tukea Kreikan viranomaisia teknisellä 
avulla ohjelman keskeisten osien täytäntöönpanossa, 
mukaan luettuna EU:n rakennerahastovarojen parempi 
hyödyntäminen. Kreikka-työryhmän perustaminen 
paransi huomattavasti Kreikalle tarjotun avun laatua ja 
laajensi sen soveltamisalaa.
Kreikka-työryhmän tehtäväksi annettiin nimenomaan 
Kreikan viranomaisten avustaminen makrotalouden 
sopeutusohjelman ehtojen täyttämisessä, kuten 
velkojien kanssa oli sovittu. (Katso Kreikka-työryhmän 
toimeksiannon olennaiset kohdat: 1) ”määrittää ja 
koordinoida, tiiviissä yhteistyössä Kreikan kanssa ja 
muiden jäsenvaltioiden tukea hyödyntäen, teknistä 
apua, jota Kreikka tarvitsee toteuttaakseen EU:n/IMF:n 
laatiman sopeutusohjelman” ja 2) ”tukea Kreikan viran -
omaisia annettavan teknisen avun yksityiskohtaisessa 
määrittämisessä”.)
Näin ollen suunnittelusykli Kreikka-työryhmän sisällä 
sopi yleisiin puitteisiin, sillä päätöksentekoprosessiin 
sisältyi eri vaihtoehtoja teknisen avun toimittamiselle. 
Näin voitiin taata tarvittava joustavuus. Toimien prio -
riteettijärjestys riippui seuraavista seikoista: 1) Kreikan 
viranomaisten pyynnöt ja 2) makrotalouden sopeutus -
ohjelmassa määritellyt ehdot. Prioriteettijärjestyksessä 
oli lisäksi otettava huomioon neuvottelujen tulokset.
Ottaen huomioon Kreikan poliittinen epävakaus Kreik -
ka-työryhmä onnistui pitämään teknisen avun kehyk -
sen yhtenäisenä yhteistyössä täydentävien teknisen 
avun toimien alakohtaisten johtajien kanssa.
VI
Komissio loi Kreikka-työryhmälle vankan perustan, 
jossa otettiin asianmukaisesti huomioon sen toimek -
sianto ja teknisen avun tausta. Se osoittautui onnis -
tuneeksi ratkaisuksi teknisen avun toimittamisessa. 
Katso myös komission vastaukset IV ja V kohtaan.Kreikka-työryhmä valvoi suoraan sen vastuulla olevien 
teknisen avun toimien täytäntöönpanoa. Jaetun 
hallinnoinnin osalta vastuu yksittäisten hankkeiden 
suunnittelusta, seurannasta ja täytäntöönpanosta on 
jäsenvaltioilla. Komissio seuraa sovittujen välitavoittei -
den saavuttamista jäsenvaltioiden ohjelmista toimitta -
mien kertomusten perusteella.
IV
”Laaja-alaisen teknisen avun ohjelman” osalta katso 
komission vastaus I kohtaan.
Komissio tunnustaa, että Kreikka-työryhmä ei aina 
vaikuttanut uudistusten edistymiseen, mutta asiaa 
on tarkasteltava laajemmassa poliittisessa yhtey -
dessä ja lisäksi on otettava huomioon toimivallan 
jako jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin toimielinten 
kesken. Rakenneuudistusten täytäntöönpano oli ja 
pysyy Kreikan viranomaisten vastuulla, ja Kreikka-työ -
ryhmä antoi Kreikan viranomaisille neuvoja tai apua 
pyydettäessä.
Kreikka-työryhmällä ei ole koskaan ollut toimeksiantoa 
tai valtuutusta panna uudistuksia täytäntöön ilman 
Kreikan viranomaisten suostumusta.
Komission vastaus otsikkoon 
”Puutteellinen kokonaisuus ” ennen 
V kohtaa
Kreikka-työryhmä oli joustava kokonaisuus, kun ote -
taan huomioon sen kyky sopeutua nopeasti muut -
tuvaan ympäristöön ja sen hyväksi todetut teknisen 
avun toimittamistavat.
Komissio ei siten yhdy näkemykseen, että Kreik -
ka-työryhmää olisi kuvattava ”puutteelliseksi 
kokonaisuudeksi”.
V
Kun tarkastellaan komission strategiaa Kreikka-työryh -
mää perustettaessa, Kreikan makrotalouden sopeu -
tusohjelma tarjosi strategisen suunnan työryhmän 
toimeksiannolle ja työlle, samalla kun sen toimien 
rakenne ja hallinnointi suunniteltiin niin, että voitiin 
Komission vastaus 50
VIII
Kreikka-työryhmä voi vain ”seurata järjestelmällisesti” 
teknistä apua, jota annetaan suoraan sen vastuulla 
hankintaviranomaisena. Komissio toteaa, että jaetun 
hallinnoinnin osalta vastuu yksittäisten hankkeiden 
suunnittelusta, seurannasta ja täytäntöönpanosta on 
jäsenvaltioilla. Jäsenvaltion kansallinen viranomai -
nen nimittää tarkastuselimet valvomaan hallinto- ja 
seurantajärjestelmän tehokasta toimintaa kyseisessä 
valtiossa. Komissio seuraa sovittujen välitavoitteiden 
saavuttamista jäsenvaltioiden ohjelmista toimittamien 
kertomusten perusteella (tietoja yksittäisten poliittis -
ten painopisteiden täytäntöönpanon edistymisestä 
pyydettiin jäsenvaltioilta tapauskohtaisesti). Näin 
ollen, vaikka Kreikka-työryhmä seurasi suoraan vas -
tuullaan olevan teknisen avun toimittamista hankin -
taviranomaisena, uudistusten täytäntöönpano pysyy 
Kreikan vastuulla.
IX
Komissio tunnustaa, että teknisen avun vaikutus 
uudistusten yleiseen etenemiseen vaihteli. Asiaa on 
tarkasteltava laajemmassa poliittisessa yhteydessä ja 
lisäksi on otettava huomioon toimivallan jako jäsen -
valtioiden ja Euroopan unionin toimielinten kesken. 
Uudistusten (rakenneuudistukset) täytäntöönpano oli 
ja pysyy Kreikan viranomaisten vastuulla, ja Kreik -
ka-työryhmä antoi Kreikan viranomaisille neuvoja tai 
apua pyydettäessä.
Komission suositukset
Katso myös komission vastaukset suosituksiin 1–7 
jäljempänä.
Komission suositukset a)
Komissio hyväksyy suosituksen 1.
Komission suositukset b)
Komissio hyväksyy suosituksen 2.VII
Kreikka-työryhmän toimien rahoitus ja budjetointi 
pantiin täytäntöön noudattaen täysin lainsäädäntöä 
sekä voimassa olevia komission sääntöjä ja menette -
lyjä. Niiden Kreikka-työryhmän teknisen avun hank -
keiden määrärahat, joista oli sovittu Kreikan viran -
omaisten kanssa, olivat peräisin komission keskitetysti 
hallinnoimista varoista, ja ne vahvistettiin komission 
peräkkäisillä rahoituspäätöksillä. Siten teknisen avun 
toimien rahoituksessa noudatettiin tavanomaisia avoi -
muusnormeja, ja sitä koskevat komission päätökset 
julkistettiin.
Samoin Kreikka-työryhmän soveltamissa menet -
telyissä pitkäaikaisten sopimusten myöntämiseksi 
kansainvälisille järjestöille tai kansallisille virastoille 
noudatettiin varainhoitoasetuksessa säädettyjä 
menettelyjä, sen soveltamissääntöjä ja päätöksente -
komenettelyä, mukaan luettuna vaaditun asiantunte -
muksen teknisen tason ja palveluntarjoajien erikois -
tumisasteen analyysi. Kaikki valitut kansalliset virastot 
ja kansainväliset järjestöt oli tarkastettu komission 
tasolla (neli- ja kuusipilarinen arviointi), ja niillä oli 
todettu olevan riittävästi kokemusta EU:n talous -
arviosta rahoitettujen sopimusten hallinnoinnista.
Komissio on samaa mieltä siitä, että on määriteltävä 
tuotokset ja sopimusten odotetut tulokset. Itse asiassa 
varainhoitoasetuksissa ja puitesopimuksissa kuusipi -
laristen organisaatioiden kanssa edellytetään tuloksiin 
perustuvia hankkeita , joissa noudatetaan loogista puit -
teiden kuvausta ja joiden kannattavuus on todettava 
sopimusmenettelyn alussa. On kuitenkin huomattava, 
että pysyvien asiantuntijoiden osalta tuotosta ei voida 
määritellä etukäteen, kuten kaikissa sopimuksissa, 
joissa toimet liittyvät valmennustoimintaan, koska 
raportti toimista laaditaan aina jälkikäteen.
Komission vastaus 51
Johdanto
03
”Teknistä apua koskevan kokonaisvaltaisen ohjelman” 
osalta katso komission vastaus I kohtaan.
Kreikka-työryhmän perustamisen tarkoituksena oli 
kehittää uusi lähestymistapa nykyisten välineiden 
puutteiden korjaamiseksi, parantaa komission toimin -
nan vaikutusta kriisin yhteydessä ja auttaa Kreikkaa 
panemaan tarvittavat uudistukset täytäntöön.
07
Komissio kokosi Kreikka-työryhmän toimintaa varten 
erityisen asiantuntijaryhmän komission yksiköistä ja 
jäsenvaltioista ja asetti sen Kreikan viranomaisten 
käyttöön. Tarpeista ja olosuhteista riippuen Kreik -
ka-työryhmä valitsi asianmukaisimman lähestymista -
van ja resurssien käytön, mukaan luettuna asiantunti -
joiden kutsuminen Kreikan ministeriöihin ja hallintoon 
komissiosta, kansainvälisistä järjestöistä ja kansallisista 
virastoista ja/tai korkean tason virkamiesten kutsumi -
nen muista jäsenvaltioista, seminaarien järjestäminen 
sekä lyhytaikaisten asiantuntijoiden tarjoaminen.
Osa I
Komission vastaus otsikkoon 
”Osa I – Kreikka-työryhmällä oli 
funktionaalinen toimintarakenne, 
mutta strategia ja erillinen budjetti 
puuttuivat ” ennen 15 kohtaa
Komissio katsoo, että Kreikka-työryhmän strategia saa -
tiin yhteisymmärryspöytäkirjasta ja Kreikan teknistä 
apua koskevasta pyynnöstä. Katso vastaus V kohtaan 
ja tähän jaksoon liittyviin kohtiin jäljempänä.Komission suositukset c)
Komissio hyväksyy suosituksen 3.
Komission suositukset d)
Komissio hyväksyy suosituksen 4.
Komission on toimitettava tekninen apu lainsäädäntö- 
ja sääntelykehyksen mukaisesti.
Komission suositukset e)
Komissio hyväksyy suosituksen 5.
Palveluntarjoajien valinnassa noudatetaan menette -
lyjä, jotka mainitaan varainhoitoasetuksessa ja joita 
kaikki teknisen avun toimittamiseen Kreikan viran -
omaisille osallistuvat komission yksiköt noudattavat.
Katso myös komission vastaus VII kohtaan.
Komission suositukset f)
Komissio hyväksyy suosituksen 6 ja seuraa järjestel -
mällisesti teknistä apua, jota annetaan suoraan sen 
vastuulla hankintaviranomaisena.
Komission suositukset g)
Komissio hyväksyy suosituksen 7.
Tulevan rakenneuudistusten tukipalvelun toiminnassa 
korostetaan valmiuksien kehittämistä.
Komission vastaus 52
Ottaen huomioon työryhmän lyhytaikainen toi -
meksianto vaihtoehtoja sen toimintamenettelyille 
ei harkittu. Vähintään kerran vuodessa tarkistettiin 
kuitenkin hallinto- ja henkilöstöjärjestelyt talousarvio -
esityksen laadinnan ja talousarviomenettelyn sekä 
menojen selvittämisen yhteydessä.
Komission vastaus otsikkoon 
”Toiminnan perustana ei ollut 
strategiaa ” ennen 19 kohtaa
Perustaessaan Kreikka-työryhmää komissio katsoi 
Kreikan makrotalouden sopeutusohjelman tarjoavan 
yleisen strategisen suunnan sen toimeksiannolle ja 
työlle. Kreikka-työryhmän toimien rakenne ja hallinto 
oli suunniteltu niin, että voitiin reagoida nopeasti 
haastaviin ja muuttuviin olosuhteisiin. Komissio 
perusti Kreikka-työryhmän ensisijaisena tavoitteenaan 
tukea Kreikan viranomaisia teknisellä avulla ohjelman 
keskeisten osien täytäntöönpanossa, mukaan luettuna 
EU:n rakennerahastovarojen parempi hyödyntäminen. 
Kreikka-työryhmän perustaminen paransi huomat -
tavasti Kreikalle tarjotun avun laatua ja laajensi sen 
soveltamisalaa.
19
Kreikka-työryhmän makrotalouden sopeutusohjel -
maan perustuvan strategian lisäksi komissio muistut -
taa, että Kreikka-työryhmä esitteli yleisesti komission 
kollegiolle suunniteltuja toimia aihealueisiin ja työme -
netelmiin jaoteltuna jo 11. lokakuuta 2011. Teknisen 
avun organisointi, mahdollinen rahoitus ja toimitus -
menetelmät määriteltiin ja selitettiin selvästi. Lisäksi 
kaikille sidosryhmille (jäsenvaltioille, kansainvälisille 
järjestöille ja kansallisille virastoille sekä euroryhmän 
työryhmälle) esiteltiin selkeästi rahoitusmenetelmiä, 
saatavilla olevia määriä (keskitetty ja jaettu hallin -
nointi) ja mahdollisuutta nopeuttaa rahoituksen 
saantia EU:n varainhoitoasetuksen mukaisesti tekni -
sen avun tulevien toimien täytäntöönpanossa. Nämä 
lähestymistavat on otettu johdonmukaisesti huo -
mioon Kreikka-työryhmän työssä koko sen toiminnan 
ajan.Komission vastaus otsikkoon ” Kreikka-
työryhmä perustettiin ohjelman 
käynnistämiseen nähden myöhäisessä 
vaiheessa ja harkitsematta eri 
vaihtoehtoja ” ennen 15 kohtaa
Komissio valitsi asianmukaisen järjestelyn teknisen 
avun toimittamiselle Kreikan kriisin yhteydessä.
Kreikka-työryhmä perustettiin heti, kun Kreikka oli 
jättänyt komissiolle teknistä apua koskevan pyynnön 
ja komissio oli tehnyt poliittisen päätöksen toimittaa 
teknistä apua Kreikalle.
Jotta voitaisiin paremmin ymmärtää Kreikka-työryh -
män perustamisen puitteet ja syyt sen perustamiselle, 
on syytä muistaa, että komissio reagoi heti, kun ongel -
mat kävivät ilmeisiksi, ja toimi kiireellisessä tilanteessa 
rajallisin valmiuksin.
17
Tilapäisten teknisen avun ryhmien lakkauttaminen 
ja uudelleen luominen, kuten Kreikan tai Kyproksen 
tapauksessa, voi johtaa merkittävään asiantuntemuk -
sen, taitotiedon ja tehokkuuden menetykseen. Sen 
vuoksi komissio otti huomioon uudistuksiin liitty -
vät haasteet ja päätti perustaa rakenneuudistusten 
tukipalvelun pysyväksi mutta erittäin joustavaksi 
laajemmat valtuudet omaavaksi yksiköksi, joka tarjoaa 
räätälöityä asiantuntemusta ja käytännön teknistä 
tukea kasvua edistävien hallinnollisten ja rakenteel -
listen uudistusten suunnittelua ja täytäntöönpanoa 
varten jokaiselle jäsenvaltiolle, joka sellaista pyytää.
18
Komissio valitsi asianmukaisen järjestelyn teknisen 
avun toimittamiselle Kreikan kriisin yhteydessä. 
Komissio havaitsi selvän tarpeen laajentaa Kreikan 
käytettävissä ollutta teknistä tukea tarjoamalla Kreikan 
hallinnolle tehostettua teknistä apua uudistusten 
täytäntöönpanon nopeuttamiseksi. Kreikka-työryhmä 
perustui komissiossa olevalle laajalle osaamiselle ja 
asiantuntemukselle.
Komission vastaus 53
24
Komission täydessä hallinnassa olevien budjettikoh -
tien runsautta ei voida pitää heikkoutena. Useiden 
budjettikohtien käyttö horisontaalisten toimien rahoi -
tukseen on komissiossa yleinen käytäntö.
On korostettava myös sitä, että Kreikka-työryhmän 
toimeksianto ei sisällä järjestelmällistä rahoituskat -
sausta niistä teknisen avun toimista, joita Kreikan 
viranomaiset rahoittavat rakennerahastojen kautta ja 
joita hallinnoitiin hallinnollista uudistusta koskevan 
toimenpideohjelman kautta.
Teknisen avun toimenpideohjelman yleiskatsaus on 
komission operatiivisten yksikköjen vastuulla, kun taas 
yksityiskohtainen luettelo hankkeista on jäsenvaltiolla, 
jonka pitäisi antaa se komission yksiköille pyynnöstä, 
kuten sääntelykehyksessä todetaan.
Komission vastaus otsikkoon 
”Kreikka-työryhmän sisäinen 
organisaatiorakenne oli joustava, 
mutta henkilöstötarpeita ei määritetty 
tarkoituksenmukaisen analyysin 
avulla ” ennen 25 kohtaa
Komissio katsoo, että otsikkoa olisi tarkasteltava 
seuraavassa yhteydessä: poliittinen tilanne ja tarve 
joustavuuteen tarpeiden muuttuessa tilanteessa, jossa 
oli syvä kriisi ja jossa toimet oli toteutettava kiireesti, 
aiheuttivat sen, että oli mahdotonta päättää etukä -
teen tietyistä parametreista, kuten tarkasta henkilös -
tön määrästä.
26
Se seikka, että henkilöstön määrä ei aina vastannut 
asetettua enimmäismäärää, ei vaikuttanut Kreikka-työ -
ryhmän normaaliin toimintaan.20
Komissio katsoo, että Kreikka-työryhmä noudatti 
toimeksiantoaan avustamalla Kreikan viranomaisia 
teknisen avun tarpeiden määrittelyssä.
Tämä on tärkeä osa ”kansallisen vastuun” periaatetta 
uudistusten toteutuksessa.
21
Katso yksityiskohtaiset perustelut komission vastauk -
sesta V kohtaan.
22
Jaetun hallinnoinnin yhteydessä vastuu yksittäisten 
hankkeiden suunnittelusta, seurannasta ja täytäntöön -
panosta on jäsenvaltioilla. Komissio seuraa sovittu -
jen välitavoitteiden saavuttamista jäsenvaltioiden 
ohjelmista toimittamien kertomusten perusteella 
(tietoja yksittäisten poliittisten painopisteiden täytän -
töönpanon edistymisestä pyydettiin jäsenvaltioilta 
tapauskohtaisesti).
Keskitetysti hallinnoidusta teknisen avun talousar -
viosta rahoitettujen toimien kelpoisuus tarkastettiin 
hallinnollista uudistusta koskevan toimenpideohjel -
man johtajien kanssa ennen neuvottelujen käynnistä -
mistä toimeksisaajan kanssa, erityisesti päällekkäisyyk -
sien välttämiseksi.
23
Komissio toteaa, että erityisten määrärahojen olemas -
saolo EU:n talousarviossa olisi tehnyt teknisen avun 
suunnittelusta helpompaa. Kreikka-työryhmä käytti 
kuitenkin saatavilla olleen rahoituksen parhaalla mah -
dollisella tavalla.
Komissio katsoo, että Kreikan viranomaiset eivät 
hyödyntäneet täysin rakennerahastoista teknistä apua 
varten käytettävissä olleita rahoitusmahdollisuuksia 
huolimatta kaikesta avusta, jota Kreikka-työryhmä 
tarjosi sitä varten. On kuitenkin pantava merkille, että 
hallinnollista uudistusta koskevan toimenpideohjel -
man talousarviota supistettiin komission yksiköiden 
suostumuksella vasta, kun tuli selväksi, että Kreikka 
menettäisi muuten kyseiset varat (sidottu tietyille 
vuosille).
Komission vastaus 54
Komission vastaus otsikkoon ” Kreikka-
työryhmä sovelsi erityyppisiä teknisen 
avun muotoja, mutta osa niistä ei 
vastannut tarkoitustaan ” ennen 
35 kohtaa
Komissio katsoo, että Kreikka-työryhmän teknisen 
avun muodot olivat asianmukaisia ja vastasivat täysin 
tarkoituksia, joihin ne oli valittu, voimassa olevan 
sääntely- ja lainsäädäntökehyksen mukaisesti.
35
Päätös hakea tukea ulkoisilta yksiköiltä työn joidenkin 
osien suorittamiseksi on perusteltua operatiivisten 
tarpeiden näkökulmasta ja johtuu sopimusten ajoi -
tuksesta ja tehtävien erityisluonteesta ja vaadituista 
teknisistä taidoista.
36
Verotuksen alalla toimiva virasto, johon tilintarkas -
tustuomioistuin viittaa, otti vastuulleen seuraavat 
tehtävät, jotka osoittivat sen lisäarvon:
– sopivien asiantuntijoiden esivalinta yhdessä Kreik -
ka-työryhmän kanssa jäsenvaltioiden hallinnosta 
tai niiden ulkopuolelta
– palveluhankintasopimuksen tapauksessa tar -
jouseritelmän laatiminen, kiinnostuksenilmai -
supyynnön lähettäminen sopiville ehdokkaille, 
saatujen tarjousten analysointi sekä sopimuksen 
myöntäminen
–  kun on kyse jäsenvaltioiden lähettämistä kan -
sallisista asiantuntijoista, siirtoa koskevan sopi -
musmallin laadinta sekä neuvottelut jäsenvaltion 
hallinnon kanssa
– kaikissa tapauksissa varainhoito ja sopimuksen 
täytäntöönpanon seuranta (laskut jäsenvaltioiden 
hallinnolta tai toimeksisaajalta, tuntilistat ja rapor -
tit) ja tarvittaessa sopimuksen muutokset.Osa II
28
Katso sanamuodosta ”kattava teknisen avun ohjelma” 
komission vastaus I ja 3 kohtaan.
32 Ensimmäinen luetelmakohta
Makrotalouden sopeutusohjelman ehtojen mukai -
sesti Kreikan viranomaiset allekirjoittivat OECD:n 
kanssa kaksi sopimusta teknisestä avusta. Komissio 
eli työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto 
seuraa toimenpideohjelman päivittäisiä toimia, mutta 
OECD:n kanssa tehtyjen sopimusten täytäntöönpano 
ja seuranta jäi Kreikan viranomaisten vastuulle ja 
OECD säilytti täyden vastuun tuotosten sisällöstä. 
Kreikan viranomaisten pyynnöstä Kreikka-työryhmä 
auttoi Kreikan viranomaisia ja OECD:tä sopimuksessa 
määrättyjen tuotosten viimeistelyssä, muun muassa 
ulkoistamalla oikeudellisten tekstien laadinnan ja 
tarjoamalla pätevää asiantuntemusta arvonlisäveron 
ja yhtiöoikeuden alalla, kuten tehtiin tilintarkastustuo -
mioistuimen tarkastamassa hankkeessa hallinnollisen 
rasituksen vähentämiseksi.
32 Toinen luetelmakohta
Rakennerahastojen alalla komissio auttoi Portugalia 
tarjoamaan tukea Kreikalle. Kyseiset kaksi jäsenval -
tiota päättivät, että jonkinlainen kokemusten vaihto 
olisi hyödyllistä. Yhteistyön toteutumatta jääminen ei 
aiheuttanut minkäänlaisia tappioita jäsenvaltioille eikä 
komissiolle.
34
Lisätietoja Kreikka-työryhmän osasta hallinnollisen 
rasituksen vähentämistä koskevassa hankkeessa esite -
tään komission vastauksessa 32 kohtaan.
Komission vastaus 55
Komission vastaus otsikkoon ” Tuki 
oli mukautettu riittävän hyvin 
keskeisiin uudistustarpeisiin, mutta 
se ei aina perustunut kattavaan 
tarpeidenarviointiin ” ennen 46 kohtaa
Komissio katsoo, että tilintarkastustuomioistuimen 
otsikkoa ”Tuki oli mukautettu riittävän hyvin keskei -
siin uudistustarpeisiin, mutta se ei aina perustunut 
kattavaan tarpeidenarviointiin” on tarkasteltava 
laajemmassa yhteydessä. Katso perusteluja komission 
vastauksista johdannon V ja 19 kohtaan ja tämän otsi -
kon jälkeisiin kohtiin.
47 a)
Tammikuussa 2012 laadittiin etenemissuunnitelma 
Kreikan viranomaisten määrittelemälle hallinnonuu -
distukselle OECD:n tekemään julkisen hallinnon tar -
kasteluun ”Greece: Review of the Central Administra -
tion” sisältyvien havaintojen ja suositusten pohjalta. 
Kreikka-työryhmän vuosina 2012–2013 tarjoama tek -
ninen apu perustui kyseiseen etenemissuunnitelmaan 
ja makrotalouden sopeutusohjelmassa asetettuihin 
painopisteisiin.
Kreikka-työryhmä auttoi Kreikan hallintoa laatimaan 
asiakirjoja, ja tekninen apu perustui vuodesta 2014 läh -
tien uudistusstrategiaan ja kaksivuotiseen hallinnon -
uudistusta koskevaan toimintasuunnitelmaan.
47 b)
Kaikki OECD:n suositukset otettiin huomioon eri 
etenemissuunnitelmissa ja tilintarkastustuomiois -
tuimelle toimitetussa seitsenpilarisessa taulukossa. 
Yhdessä yhteisymmärryspöytäkirjan kanssa näin 
voitiin systemaattisesti luoda pohja teknistä apua 
koskevalle pyynnölle. Tämä näkyy uudistusstrate -
giassa ja kaksivuotisessa toimintasuunnitelmassa, jota 
valmisteltiin Kreikan hallinnon kanssa. Toimintasuun -
nitelmassa on OECD:n suositusten pohjalta määritelty 
hankkeet, joilla on tarkoitus korjata puutteet.
47 c)
Valtionhallinnossa ministeriöiden välinen koordi -
nointi oli tärkeä tekijä, kun perustettiin pääsihteeristö 
ja uudistusneuvosto OECD:n keskeisen suosituksen 
mukaisesti.39
Kreikka-työryhmän toimien rahoitus ja budjetointi 
pantiin täytäntöön noudattaen täysin lainsäädän -
töä sekä voimassa olevia komission sääntöjä ja 
menettelyjä.
Katso perustelut komission vastauksesta VII kohtaan.
40
Alakohtaisen johtajan tehtävä on paljon varsinaista 
yhteistyötä laajempi: se käsittää jatkuvan vuoropu -
helun ja tuen kyseisellä alalla asiantuntemuksen, 
tutkimusten, vertailuanalyysin ja muiden vastaavien 
muodossa. Näin ollen kansallisten virastojen osallistu -
minen hankkeiden täytäntöönpanoon on luonnollinen 
valinta, jota tukee niiden ainutlaatuinen asiantunte -
mus ja pätevyys sekä erityisosaaminen (varainhoito -
asetuksen soveltamissääntöjen 190 artiklan 1 kohdan 
f alakohta).
41
Kaikilla EU:n asiantuntijoilla, joita Kreikan viranomaiset 
saivat kyseisen viraston kautta, oli paljon kokemusta 
hallinnonuudistuksista omissa maissaan (Ranska, 
Yhdistynyt kuningaskunta, Saksa, Espanja jne.).
Kansallisen kehitysviraston kokemus Balkanilta oli 
olennaista Kreikan julkisen hallinnon uudistamisessa. 
Virasto teki yhteistyötä myös liittymistä valmistelevien 
maiden kanssa. Suuri osa hallinto-organisaatiosta 
ja Kreikan laitokset olivat myös saaneet aiemmin 
vaikutteita kyseisen jäsenvaltion järjestelmästä, mikä 
kannusti Kreikan viranomaisia hakemaan yhdessä 
kansallisen kehitysviraston tukea operatiivisella tasolla 
yhteistyössä Kreikka-työryhmän ja uudistuksen yhteis -
työkumppanin kanssa.
Komission vastaus 56
Laatikko 2
Komissio muistuttaa, että vaikka Kreikka-työryhmä 
ilmaisi useasti huolensa Kreikan viranomaisten kyvystä 
noudattaa kyseisiä määräaikoja, Kreikka-työryhmällä 
ei ollut valtuuksia muuttaa niitä.
Jotta Kreikan lainsäädännössä ja yhteisymmär -
ryspöytäkirjassa asetettuja määräaikoja olisi voitu 
noudattaa, kaikkien keskushallinnon työntekijöiden 
työnluokituksia koskeva uudistus olisi pitänyt etene -
missuunnitelman mukaan toteuttaa kuudessa kuu -
kaudessa (eli heinäkuuhun 2012 mennessä). Määräaika 
asetettiin siitä huolimatta, että kyseessä oli oikeu -
dellisesti ja organisatorisesti monimutkainen toimi. 
OECD oli tuonut asian esille jo Kreikan keskushallintoa 
koskevassa kartoituksessaan. Vaikka suunnittelusta oli 
sovittu alun perin Kreikka-työryhmän / alakohtaisen 
johtajan kanssa, Kreikan viranomaiset eivät ole vielä -
kään aloittaneet klados -järjestelmän uudistusta.
Etenemissuunnitelmat olivat täysin yhteisymmärrys -
pöytäkirjan vaatimusten mukaisia.
Uudistuksen etenemisen seuranta tällä alalla ei kuulu -
nut Kreikka-työryhmän vastuulle.
54 a)
Erityisesti IMF:n toimittaman teknisen avun seuranta 
toteutettiin komission ja IMF:n yhteisillä tilannerapor -
teilla, joita tehtiin neljännesvuosittain vuosina 2012–
2014 ja joita käytettiin paljon teknisen avun tulosten 
analysointiin sekä tulevien teknisen avun tarpeiden ja 
suunnitelmien kartoittamiseen.
Ottaen huomioon muutosten laajuus Kreikan tilan -
teessa ja myös vuorovaikutus yhteisymmärryspöytä -
kirjan kehittyvien vaatimusten kanssa kyseiset raportit 
olivat hyödyllisempi ja toimivampi väline kuin alku -
peräisessä sopimuksessa määrättyjen hyvin yleis -
luontoisten toimintasuunnitelmien järjestelmällinen 
päivitys.
54 b)
Katso komission vastaus 32 kohtaan. Hallinnollisen 
rasituksen vähentämistä koskevaan hankkeeseen 
liittyvän, OECD:n kanssa tehdyn sopimuksen täytän -
töönpano ja seuranta jäivät Kreikan viranomaisten 
vastuulle.49
Sopimusta laadittaessa otettiin huomioon komission 
puolella alussa vallinnut epävarmuus IMF:n vastuulla 
olevan työn laajuudesta sekä komission teknisen avun 
toimien aivan alkuvaiheessa esiintynyt epävarmuus 
siitä, voiko komissio tarjota paikan päällä toimivaa 
neuvonantajaa verohallinnon alalle tukemaan tehok -
kaasti ”ydintoimintojen” työtä (velkojen perintä, 
verotarkastukset, erittäin varakkaiden kansalaisten 
tarkastukset, riidanratkaisu jne.). Valtion tuloista 
vastaavan pääsihteeristön perustaminen vuoden 2012 
lopulla lisäsi toimintaa teknisen avun lohkolla, ja IMF 
otti sen vastuulleen (institutionaalinen uudistus ja 
organisaatio), kun taas komissio (toisen paikan päällä 
toimivan neuvonantajan saapuessa velkojen perintää 
varten vuoden 2013 alussa) pystyi ottamaan vastuul -
leen suurimman osan työstä tällä alalla.
Uusi vastuunjako selvitettiin jo IMF:n finanssiasioiden 
osaston (Fiscal Affairs Department) helmikuussa 2013 
toimittamassa vuosikertomuksessa, joka kattoi kauden 
joulukuuhun 2012 saakka (katso erityisesti 16 kohta).
50
Kreikka-työryhmä ponnisteli huomattavasti asettaak -
seen selvät määräajat kehittämällä kahden vuoden 
toimintasuunnitelman, mikä johti entistä yksityis -
kohtaisempaan suunnitteluun. Kyseiset asiakirjat on 
toimitettu tilintarkastustuomioistuimelle.
Teknistä apua koskevia pyyntöjä mukautettiin alkuvai -
heessa, jotta Kreikka voi vastata ja keskittyä ensisijai -
sesti yhteisymmärryspöytäkirjan vaatimuksiin. Tällä 
alalla teknisen avun tarpeiden mukauttaminen oli 
selvää poliittista todellisuutta.
Komission vastaus 57
60
Johtuen toimivallan jakautumisesta jäsenvaltioiden ja 
Euroopan unionin kesken vastuu rakenneuudistusten 
toteuttamisesta on jäsenvaltiolla. Siten rakenneuudis -
tusten tosiasiallinen täytäntöönpano oli ja on Kreikan 
viranomaisten vastuulla, samalla kun Kreikka-työ -
ryhmä antoi Kreikan viranomaisille neuvoja tai apua 
pyydettäessä.
Yhteinen vastaus 61–65 kohtaan
Katso komission vastaus 60 kohtaan.
66
Kreikka saavutti korkean varojen hyödyntämisasteen 
ohjelmakaudella 2007–2013 ja oli koko EU:n tasolla 
korkealla sijalla. Siihen päästiin tiiviillä yhteistyöllä 
komission ja Kreikan ministeriöiden ja hallintoviran -
omaisten virkamiesten välillä. Kreikan viranomaisille 
annettiin hallinnollista tukea, asetettiin määräaikoja ja 
tarjottiin tarvittaessa teknistä tukea.
67
Yhteinen vastaus 67–70 kohtaan:
Katso komission vastaus 60 kohtaan.
71
Komissio yhtyy tilintarkastustuomioistuimen analyy -
siin hitaan etenemisen syistä ja siitä, miksi teknisen 
avun toimittamisessa verotushankkeiden kautta on 
esiintynyt vaikeuksia. Katso myös komission vastaus 
60 kohtaan.
72
Katso komission vastaus 60 kohtaan.Osa III
Komission vastaus otsikkoon ” Osa III – 
Teknisen avun tulokset olivat 
vaihtelevia ” ennen 55 kohtaa
Komissio katsoo, että otsikkoa ”Osa III – teknisen 
avun tulokset olivat vaihtelevia” olisi tarkasteltava 
laajemmassa yhteydessä ottaen huomioon Kreikan 
viranomaisten ja komission selkeä rooli, kun on kyse 
teknisen avun vaikutuksesta uudistusten yleiseen 
etenemiseen. Johtuen toimivallan jakautumisesta 
jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin kesken vastuu 
rakenneuudistusten toteuttamisesta on jäsenvaltiolla. 
Siten rakenneuudistusten tosiasiallinen täytäntöön -
pano oli ja on Kreikan viranomaisten vastuulla, samalla 
kun Kreikka-työryhmä antoi Kreikan viranomaisille 
neuvoja tai apua pyydettäessä.
Yhteinen vastaus 55 ja 56 kohtaan
Teknisen avun toimien ja suositusten täytäntöönpa -
non seurannan tarpeessa olisi otettava huomioon 
toimielinten seurantatehtävä ohjelman yhteydessä 
Kreikka-työryhmän tehtävän ohella.
56
Komission näkemyksen mukaan Kreikka-työryhmä 
seurasi suoraan sen vastuulla olevien teknisen avun 
toimien täytäntöönpanoa.
59
Komissio haluaa korostaa jaetun hallinnoinnin alaan 
kuuluvien teknisen avun hankkeiden viivästyneen 
toteutuksen osalta, että makrotalouden sopeutus -
ohjelman ehtojen mukaisesti sopimuksen OECD:n 
kanssa allekirjoittivat Kreikan viranomaiset. Näin ollen 
sopimusten täytäntöönpano ja seuranta jäivät täysin 
Kreikan viranomaisten vastuulle.
Katso myös komission vastaukset 32 ja 47 kohtaan.
Komission vastaus 58
Komissio käytti siksi olemassa olevia välineitä hank -
kiakseen asiantuntijoita, jotka täyttivät tarvittavat 
vaatimukset.
Henkilöstösääntöjen perusteella komissio palkkasi 
asiantuntijoita suoraan myös väliaikaiselta poh -
jalta. Ulkoisten asiantuntijoiden käyttö perustui 
tarvearviointiin.
Näin komissio hankki vain Kreikan tapauksessa kiireel -
lisiä ratkaisuja varten tarvitut resurssit, ja tämä koskee 
myös palveluntarjoajien ja ulkoisten asiantuntijoiden 
määrää.
76 Toinen luetelmakohta
Komissio valitsi palveluntarjoajat noudattaen täysin 
lainsäädäntökehystä ja voimassa olevia komission 
sääntöjä.
76 Neljäs luetelmakohta
Komissio pitää toimeksiannon suunnittelua asianmu -
kaisena. Komissio omaksui erilaisia ja eri tarkoituksia 
varten luotuja lähestymistapoja suunnitellessaan 
toimeksiantoa ja toimintasuunnitelmia riippuen 
hankkeen tyypistä, makrotalouden sopeutusohjelman 
ehdoista, toteutettavan toimen tyypistä, edellytyk -
sistä toimeksisaajan osallistumiselle toimeen sekä 
hankkeen edistymisen tilasta.
Katso myös komission vastaukset 49 ja 50 kohtaan.
Suositus 2
Komissio hyväksyy suosituksen 2.Johtopäätökset ja suositukset
74
Komission tulkinnasta ”laaja-alaisen teknisen avun 
ohjelmasta” katso komission vastaus I kohtaan.
Suositus 1
Komissio hyväksyy suosituksen 1.
Uusi rakenneuudistusten tukipalvelu ottaa tämän 
suosituksen huomioon uusissa teknisen avun 
sopimuksissa.
Komissio aikoo sisällyttää tilintarkastustuomioistui -
men suosituksen rakenneuudistusten tukipalvelun 
toimia koskevien puitteiden määritelmään.
76
Komissio katsoo, että Kreikka-työryhmä on täyttänyt 
toimeksiantonsa. Katso komission vastaus tämän ker -
tomuksen II osaan.
76 Ensimmäinen luetelmakohta
Komissio katsoo, että tekninen apu osoittautui opti -
maaliseksi, kun siihen osallistui pysyviä ja väliaikaisia, 
paikallisia ja kansainvälisiä asiantuntijoita monimut -
kaisten uudistettavien alojen hallitsemiseksi ottaen 
samalla huomioon tehtävien ja vaadittujen teknisten 
taitojen erityisluonne.
Teknisen avun eri toimittamismekanismeista ulkoisten 
toimeksisaajien käyttö oli erityisen tärkeää teknisen 
avun toimittamisessa silloin, kun komissiolla itsellään 
ei ollut kyseistä asiantuntemusta.
Komission vastaus 59
Suositus 5
Komissio hyväksyy suosituksen 5.
Kreikka-työryhmän soveltamissa menettelyissä pitkä -
aikaisten sopimusten myöntämiseksi kansainvälisille 
järjestöille tai kansallisille virastoille noudatettiin 
varainhoitoasetuksessa säädettyjä menettelyjä, sen 
soveltamissääntöjä ja päätöksentekomenettelyä.
Kaikki valitut kansalliset virastot ja kansainväliset jär -
jestöt oli tarkastettu komission tasolla (neli- ja kuusipi -
larinen arviointi), ja niillä oli todettu olevan riittävästi 
kokemusta EU:n talousarviosta rahoitettujen sopimus -
ten hallinnoinnista.
Komissio korostaa, että tulosperusteisessa lähestymis -
tavassa oli toteutettu ylimääräinen toimi sen jälkeen, 
kun uusi varainhoitoasetus oli tullut voimaan vuonna 
2013: uudet puitesopimukset allekirjoitettiin kuusi -
pilaristen organisaatioiden kanssa edellyttäen tulos -
perusteisia hankkeita loogisen puitteiden kuvauk  sen 
mukaisesti niin, että kannattavuus määritettiin sopi -
musprosessin alussa.
77
Komissio seurasi teknisen avun yleistä täytäntöönpa -
noa. Uudistusten täytäntöönpanoon liittyvät erityis -
hankkeet toteutettiin Kreikan viranomaisten vastuulla, 
eikä komissio sen vuoksi seurannut niitä.
79
Katso komission vastaus tämän raportin III kohtaan ja 
55 kohtaan.Suositus 3
Komissio hyväksyy suosituksen 3.
Kun otetaan huomioon, kuinka paljon toimia jäsen -
valtiot (euroalueen jäsenvaltiot tai muut jäsenvaltiot), 
komissio sekä kansainväliset ja kansalliset järjestöt 
toteuttivat auttaakseen Kreikkaa selviytymään kriisistä 
ja suunnittelemaan ja panemaan täytäntöön tarvitta -
vat uudistukset, komissio katsoo, että sidosryhmien 
määrä oli sopiva.
Näin ollen kumppanien määrä vastasi niitä toi -
mia, jotka olivat välttämättömiä avun tarkoituksen 
saavuttamiseksi.
Suositus 4
Komissio hyväksyy suosituksen 4.
Kreikka-työryhmän strategia oli erittäin joustava ja 
mahdollisti nopean ja tehokkaan toiminnan muuttu -
viin tarpeisiin vastaamiseksi keskellä syvää kriisiä, joka 
edellytti pikaisia toimia, ja strategia mukautui olo -
suhteisiin hyvin. Komissio muistuttaa, että tarpeista 
ja olosuhteista riippuen Kreikka-työryhmä valitsi 
asianmukaisimman lähestymistavan ja resurssien 
käytön, mukaan luettuna asiantuntijoiden kutsumi -
nen Kreikan ministeriöihin ja hallintoon komissiosta, 
kansainvälisistä järjestöistä ja kansallisista virastoista 
ja/tai korkean tason virkamiesten kutsuminen muista 
jäsenvaltioista, seminaarien järjestäminen sekä lyhyt -
aikaisten asiantuntijoiden tarjoaminen.
Näin ollen suunnittelusykli Kreikka-työryhmän sisällä 
sopi näihin yleisiin puitteisiin ja varmisti joustavuuden, 
jota tarvittiin päätettäessä eri vaihtoehdoista tekni -
sen avun toimittamiseksi. Toimien priorisointi riippui 
Kreikan viranomaisten pyynnöistä ja talouden sopeu -
tusohjelman ehdoista, ja siinä oli otettava huomioon 
neuvottelujen tulokset.
Komission vastaus 60
Suositus 6
Komissio hyväksyy suosituksen 6 ja seuraa järjestel -
mällisesti teknistä apua, jota annetaan suoraan sen 
vastuulla hankintaviranomaisena.
Luodessaan uusia puitteita, jotka muodostavat raken -
neuudistusten tukipalvelun perustan, komissio ottaa 
ennakkoanalyysissään huomioon kokemukset, joita 
Kreikka-työryhmä on saanut teknisen avun toimien 
täytäntöönpanosta. Komissio harkitsee myös tar -
jouskilpailun käynnistämistä Kreikassa toteutettujen 
toimien jälkiarvioinnista, kunhan kaikki teknisen avun 
toimet on saatu päätökseen.
Suositus 7
Komissio hyväksyy suosituksen 7.
Tulevan rakenneuudistusten tukipalvelun toiminnassa 
korostetaan valmiuksien kehittämistä.
MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?
Maksuttomat julkaisut:
  yksi kappale:  
EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
  enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat:  
Euroopan unionin edustustoista (http://ec.europa.eu/represent_/f_i.htm),
muissa kuin EU-maissa sijaitsevista lähetystöistä (http://eeas.europa.eu/delegations/index_/f_i.htm),  
ottamalla yhteyttä Europe Direct -palveluun (http://europa.eu/europedirect/index_/f_i.htm)  
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).
(*)  Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit  
tai hotellit voivat periä puheluista maksun.
Maksulliset julkaisut:
 EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN
Euroopan komissio perusti Kreikka-työryhmän vuonna 
2011 tukemaan talouden sopeutusohjelman 
täytäntöönpanoa laaja-alaisella teknisellä avulla. 
Kertomuksessa arvioidaan, täyttikö työryhmä 
toimeksiantonsa ja edistikö Kreikalle annettu apu 
uudistusprosessia vaikuttavalla tavalla. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että työryhmä 
osoittautui kaiken kaikkiaan toimivaksi mekanismiksi 
monimutkaisten teknisen avun toimien toimittamiseen ja 
koordinointiin. Joidenkin hankkeiden suunnittelussa oli 
kuitenkin puutteita, ja vaikutukset uudistusten 
edistämiseen jäivät vaihteleviksi.