ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
6.

Tarkastuksessa suoritetaan toimenpiteitä, joiden avulla hankitaan tarkastusevidenssiä tilinpäätökseen sisältyvistä luvuista ja siinä esitettävistä muista tiedoista sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Toimenpiteiden valinta perustuu tarkastajan harkintaan ja arvioon siitä, kuinka suuri on riski, että tilinpäätökseen sisältyy petoksista tai virheistä johtuvia olennaisia virheellisyyksiä tai että tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta Euroopan unionin lainsäädännön vaatimuksia. Näitä riskejä arvioidessaan tarkastaja arvioi sisäisiä kontrolleja, jotka ovat relevantteja tilinpäätöksen laatimisen ja sen oikein esittämisen kannalta, sekä valvontajärjestelmiä, joiden avulla on tarkoitus varmistaa tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus. Tämän pohjalta tarkastaja suunnittelee olosuhteisiin nähden asianmukaiset tarkastustoimenpiteet. Tarkastukseen kuuluu myös sovellettujen tilinpäätösperiaatteiden asianmukaisuuden ja esitettyjen kirjanpidollisten arvioiden kohtuullisuuden sekä tilinpäätöksen yleisen esittämistavan arvioiminen.
Viraston toimivaltuudet (sellaisina kuin ne on määritelty komission päätöksellä 2004/20/EY, jota on muutettu päätöksellä 2007/372/EY)

Tavoitteet Euroopan unioni on kasvua ja työllisyyttä koskevan Lissabonin strategian yhteydessä toteuttanut kilpailukykyä ja innovaatiota edistäviä ja kehittäviä toimenpiteitä. Niihin kuuluvat kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman 2007–2013 perustaminen (Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 1639/2006/EY) sekä etenkin Älykäs energiahuolto Euroopassa -ohjelma (IEE) ja Yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelma (EIP). Keskeisenä tavoitteena on tukea yritysten, etenkin pk-yritysten, kilpailukykyä, edistää innovaatiotoimintaa kaikissa muodoissaan, ekoinnovaatiot mukaan luettuina, sekä edistää energiatehokkuutta ja uusia ja uusiutuvia energialähteitä. Lissabonin strategian yhteydessä toteutettuihin toimenpiteisiin sisältyy myös toinen Marco Polo -ohjelma (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1692/2006). Ohjelmalla on tarkoitus etenkin vähentää ruuhkia, parantaa liikennejärjestelmän ympäristönsuojelun tasoa ja tehostaa intermodaaliliikennettä ja siten edistää tehokkaiden ja kestävien liikennejärjestelmien toteutumista ja tukea kilpailukykyä ja innovointia etenkin pk-yrityksissä. Virastolle annettiin unionin ohjelmien yhteydessä täytäntöönpanotehtävät, jotka koskevat unionin antamaa tukea, lukuun ottamatta kuitenkaan ohjelman arviointia, lainsäädännön seurantaa ja strategisia tutkimuksia ja muita toimia, jotka kuuluvat komission yksinomaiseen toimivaltaan. Tehtävät Toteuttaa EU:n ohjelmia komissiolta saatujen valtuutuksien mukaisesti: — hallinnoida yksittäisten hankkeiden kaikkia vaiheita — toteuttaa kaikki EU:n ohjelman hallinnoimiseksi tarvittavat toimet, etenkin talousarvion toteuttamistoimet sekä sopimusten tekemiseen ja avustusten myöntämiseen liittyvät toimet — kerätä, käsitellä ja toimittaa komissiolle kaikki ohjelmien täytäntöönpanon ohjaamiseksi tarvittavat tiedot sekä edistää koordinointia ja synergiaa ohjelmien välillä — vastata EIP-ohjelmaan kuuluvan Yritys-Eurooppa-verkoston hankkeiden hallinnoinnista ja verkoston aktivoimisesta, ekoinnovointialan kokeiluhankkeista ja markkinoille saattamista koskevista hankkeista, sekä innovaatiotoimista, joissa standardointi on pitkälle kehitettyä (IP-Base-hanke).
—

Raportti ”Employment trends and policies for older workers in the recession” sekä tapaustutkimukset
34.

Osana vuonna 2012 tehtyä ulkoista selvitystä komissio on ottanut käyttöön menettelyn, jossa tarkistetaan kaikki sopimukset, joiden toimintakausi on päättynyt yli 18 kuukautta sitten. Yksiköitä pyydetään kommentoimaan syitä siihen, miksi sopimuksia ei vielä ole päätetty, ja suunnitelmiaan sen varmistamiseksi, että sopimukset voidaan päättää mahdollisimman pian. Tämä on johtanut EKR:n osalta päättämättömien sopimusten määrän vähenemiseen vuoden lopussa 1 038 sopimuksella (7 470 sopimuksesta vuoden 2011 lopussa 6 432 sopimukseen vuoden 2012 lopussa). Huhtikuussa 2013 on käynnistetty vastaava menettely tämän työn jatkamiseksi.
7.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen osana toteutetaan menettelyjä, joiden tarkoituksena on saada todentavaa aineistoa tilinpäätökseen sisältyvistä määristä ja tilinpäätöstiedoista sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tarkastajan tehtävänä on valita sovellettavat menettelyt sekä arvioida, kuinka suuri on riski, että tilinpäätökseen sisältyy petoksesta tai virheistä johtuvia olennaisesti virheellisiä tietoja tai että tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta Euroopan unionin lainsäädäntökehyksen vaatimuksia. Kyseisissä riskinarvioinneissa tarkastaja arvioi tilinpäätöksen laatimiseen ja tilinpäätöstietojen riittävyyteen liittyviä sisäisen valvonnan menettelyjä sekä valvontajärjestelmiä, joiden avulla on tarkoitus varmistaa tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus. Tämän pohjalta suunnitellaan tilanteeseen sopivat tarkastusmenettelyt. Tarkastuksen yhteydessä arvioidaan myös sovellettujen tilinpäätösperiaatteiden ja esitettyjen kirjanpidollisten arvioiden asianmukaisuutta sekä tilinpäätöksen yleistä esittämistapaa.
7.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen osana toteutetaan menettelyjä, joiden tarkoituksena on saada todentavaa aineistoa tilinpäätökseen sisältyvistä määristä ja tilinpäätöstiedoista sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tarkastajan tehtävänä on valita sovellettavat menettelyt sekä arvioida, kuinka suuri on riski, että tilinpäätökseen sisältyy petoksista tai virheistä johtuvia olennaisesti virheellisiä tietoja tai että tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta Euroopan unionin lainsäädäntökehyksen vaatimuksia. Kyseisissä riskinarvioinneissa tarkastaja arvioi tilinpäätöksen laatimiseen ja tilinpäätöstietojen riittävyyteen liittyviä sisäisen valvonnan menettelyjä sekä valvontajärjestelmiä, joiden avulla on tarkoitus varmistaa tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus. Tämän pohjalta suunnitellaan tilanteeseen sopivat tarkastusmenettelyt. Tarkastuksen yhteydessä arvioidaan myös sovellettujen tilinpäätösperiaatteiden ja esitettyjen kirjanpidollisten arvioiden asianmukaisuutta sekä tilinpäätöksen yleistä esittämistapaa.
7.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen osana toteutetaan menettelyjä, joiden tarkoituksena on saada todentavaa aineistoa tilinpäätökseen sisältyvistä määristä ja tilinpäätöstiedoista sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tarkastajan tehtävänä on valita sovellettavat menettelyt sekä arvioida, kuinka suuri on riski, että tilinpäätökseen sisältyy petoksista tai virheistä johtuvia olennaisesti virheellisiä tietoja tai että tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta rahaston lainsäädäntökehyksen vaatimuksia. Kyseisissä riskinarvioinneissa tarkastaja arvioi tilinpäätöksen laatimiseen ja tilinpäätöstietojen riittävyyteen liittyviä sisäisen valvonnan menettelyjä sekä valvontajärjestelmiä, joiden avulla on tarkoitus varmistaa tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus. Tämän pohjalta suunnitellaan tilanteeseen sopivat tarkastusmenettelyt. Tarkastuksen yhteydessä arvioidaan myös sovellettujen tilinpäätösperiaatteiden ja esitettyjen kirjanpidollisten arvioiden asianmukaisuutta sekä tilinpäätöksen yleistä esittämistapaa.
(neuvoston asetus (EY) N:o 219/2007, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 1361/2008)

Tuotteet ja palvelut vuonna 2010
29.

Edellä kuvailluissa tilanteissa hankevastaava tekee rahoitussitoumukset rakennusyritysten kanssa. Vastapainoksi tilintarkastustuomioistuimen ja hankevastaavan välisessä sopimuksessa edellytetään, että tilintarkastustuomioistuimella on riittävästi varoja talousarviosta käytettävissä olevien varojen rajoissa, jotta hankevastaaja voi huolehtia sitoumuksistaan rakennusyrityksiin nähden. Tämän varmistamiseksi tilintarkastustuomioistuin on allekirjoittanut paikallisen pankin kanssa varainhoitosopimuksen, joten sillä on tähän tarkoitukseen varoja, jotka budjettivallan käyttäjä on antanut sen käyttöön. Varainhoitosopimuksella suojataan myös unionin taloudellisia etuja.
Perussopimuksen mukainen unionin toimivalta

Viraston toimivaltuudet sellaisina kuin ne on määritelty neuvoston asetuksessa (18 päivänä heinäkuuta 1994 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2062/94, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 24 päivänä kesäkuuta 2005 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1112/2005)

Hallinto

Viraston resurssit vuonna 2009 (vuoden 2008 tiedot suluissa)
Perustamissopimuksen mukainen yhteisön toimivalta

Viraston toimivaltuudet sellaisina kuin ne on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1406/2002, jota on muutettu asetuksilla (EY) N:o 1644/2003 ja (EY) N:o 724/2004

Hallinto

Viraston resurssit vuonna 2008 (Vuoden 2007 tiedot suluissa)
Perustamissopimuksen mukainen yhteisön toimivalta

Viraston toimivaltuudet sellaisina kuin ne on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1406/2002, jota on muutettu asetuksilla (EY) N:o 1644/2003 ja (EY) N:o 724/2004

Hallinto

Viraston resurssit vuonna 2007 (Vuoden 2006 tiedot)
7.

Kuten tilintarkastustuomioistuin havaitsi, Euroopan tautien ehkäisy- ja valvontakeskus (ECDC) on edelleen kasvuvaiheessa, minkä vuoksi maksujen toteutumisasteen saaminen korkeaksi on hankalampaa. Johto on kuitenkin jo nostanut maksujen toteutumisastetta ja on esittänyt tavoitteen saavuttaa maksujen toteutumisasteeksi 70 prosenttia vuoteen 2010 mennessä. ECDC harkitsee huolellisesti talousarvion muutosten tarvetta ja on sitoutunut parantamaan edelleen valvontaansa saadun kokemuksen pohjalta, jotta siirtojen määrää saataisiin edelleen vähennetyksi.
1.

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (jäljempänä ‘seurantakeskus’) perustettiin 8 päivänä helmikuuta 1993 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 302/93 (1). Seurantakeskuksen päätehtävänä on kerätä, koota ja levittää luotettavia ja vertailukelpoisia tietoja huumausaineiden ja niiden väärinkäytön ilmiöstä Euroopassa. Näiden tietojen avulla on tarkoitus analysoida huumekysyntää ja sen vähentämiseen tähtääviä keinoja sekä yleisesti huumekauppaan liittyviä ilmiöitä.
Perustamissopimuksen mukainen yhteisön toimivalta

Keskuksen toimivaltuudet sellaisina kuin ne on määritelty neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 337/75 (2 ja 3 artikla) sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 2051/2004

Hallinto (neuvoston asetus (ETY) N:o 337/75 sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 2051/2004)

Keskuksen resurssit vuonna 2006 (2005)
1.

Euroopan ympäristökeskus (jäljempänä ’keskus’) perustettiin 7 päivänä toukokuuta 1990 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1210/90 (1). Keskuksen tehtävänä on toteuttaa seurantaverkosto, jonka tarkoituksena on toimittaa komissiolle, jäsenvaltioille ja yleisemmin kansalaisille luotettavia tietoja ympäristön tilasta. Näiden tietojen on erityisesti mahdollistettava se, että EU ja jäsenvaltiot voivat toteuttaa ympäristönsuojelutoimia ja arvioida toimien vaikutuksia.
1.

Euroopan lääkevirasto (jäljempänä ’virasto’) perustettiin 22 päivänä heinäkuuta 1993 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2309/93, joka on korvattu 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 726/2004 (1). Virasto toimii osana verkostoa ja sovittaa yhteen kansallisten viranomaisten sen käyttöön asettamia tieteellisiä voimavaroja ihmisille ja eläimille tarkoitettujen lääkkeiden arvioimiseksi ja valvomiseksi.
11.

Jotta julkisiin hankintoihin sovellettavia säännöksiä voitaisiin noudattaa paremmin, viranomainen on ryhtynyt erilaisiin toimenpiteisiin ja luonut sisäisen verkoston, jonka tarkoituksena on parantaa voimassa olevien säännösten ymmärtämistä ja kouluttaa asianomaista henkilöstöä. Mitä tulee tilintarkastusviranomaisen kuvaamiin tapauksiin, EFSA määrittää arviointikomitean kokoonpanon yleisten käytössä olevien periaatteiden mukaan; pienessä elimessä tähän vaikuttaa myös sellaisten henkilöiden määrä, joilla on kykyä tekniseen arviointiin. Sopimusten tekeminen suoraan ilman tarjouskilpailua johtui suunnittelun vaikeudesta; sen jälkeen kyseinen palvelu on tullut tarjouskilpailumenettelyn piiriin.
3.

Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut Euroopan lentoturvallisuusviraston tilinpäätöksen 31. joulukuuta 2003 päättyneeltä varainhoitovuodelta. Heinäkuun 15 päivänä 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1592/2002 49 artiklan 1 kohdan mukaisesti talousarvion toteuttamisesta huolehti viraston pääjohtaja. Hänen vastuualueeseensa kuuluu tilinpäätöksen laatiminen ja esittäminen (3) kyseisen asetuksen 52 artiklassa tarkoitettujen varainhoitoa koskevien sisäisten sääntöjen mukaisesti. Tilintarkastustuomioistuimen on tarkastettava nämä tilit Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 248 artiklan nojalla.
1.

Euroopan ympäristökeskus (jäljempänä ”keskus”) perustettiin 7 päivänä toukokuuta 1990 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1210/90 (1). Keskuksen tehtävänä on toteuttaa seurantaverkosto, jonka tarkoituksena on toimittaa komissiolle, jäsenvaltioille ja yleisemmin kansalaisille luotettavia tietoja ympäristön tilasta. Näiden tietojen avulla on erityisesti mahdollistettava se, että unioni ja jäsenvaltiot voivat toteuttaa ympäristönsuojelutoimia sekä arvioida näiden toimien toteuttamisen vaikutuksia. Taulukossa 1 esitetään yhteenveto keskuksen toimivaltuuksista ja tehtävistä keskuksen toimittamien tietojen perusteella.
Muutetussa ehdotuksessa yhteisiä säännöksiä koskevaksi asetukseksi asetetaan uusi erityistavoite, joka koskee oikeudenmukaisen siirtymän rahastosta myönnettävää rahoitusta ( 10 ) . Tavoite on kuitenkin väljä, eikä siinä täsmennetä selvästi, mitä varoilla on tarkoitus saada aikaan. Rahoituksen vaikuttavuuden edellytyksenä on, että jäsenvaltiot määrittävät tarkoituksenmukaiset ja täsmälliset tavoitteet alueellisissa strategioissaan (alueelliset oikeudenmukaista siirtymää koskevat suunnitelmat ( 11 ) ) sen jälkeen, kun ne ovat hyväksyneet vihreän kehityksen ohjelman. Näiden tavoitteiden laatu puolestaan riippuu kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien laadusta, sillä lainsäädännössä edellytetään, että oikeudenmukaista siirtymää koskevat suunnitelmat ovat yhdenmukaisia näiden suunnitelmien kanssa ( 12 ) . Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että kahdeksan jäsenvaltiota ei ollut 7. helmikuuta 2020 mennessä toimittanut lopullista suunnitelmaansa komissiolle, vaikka määräaika oli 31. joulukuuta 2019.
1.

Tämän ehdotuksen tarkoituksena on yhdenmukaistaa Euroopan kehitysrahastoon (EKR) sovellettavat varainhoitosäännöt Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavien varainhoitosääntöjen kanssa. Nykyinen yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annettu asetus on laadittu siten, että sen perustana ovat viittaukset unionin yleiseen talousarvioon sovellettavaan varainhoitoasetukseen (yleinen varainhoitoasetus), jonka säännöksistä joitakin on jätetty pois tai täydennetty EKR:n erityispiirteiden huomioon ottamiseksi.
5.

Sihteeristö toimii valvontakomitean yhteydessä, mutta sen henkilöstö kuuluu hallinnollisesti OLAFin pääjohtajan alaisuuteen. Pääjohtajalla on nimittävän viranomaisen valtuudet; hän päättää esimerkiksi sihteeristön henkilöstön ylennyksistä ja siirroista. Valvontakomitean mukaan kyseinen tilanne on aiheuttanut eturistiriitoja, ja lisäksi sihteeristön henkilöstö on saanut keskenään ristiriitaisia ohjeita, esimerkiksi valvontakomitean lausunnon nro 2/2012 julkistamisen tapauksessa (4).
8.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ennen joulukuun ensimmäistä työpäivää päätöksestään ja tuloutustensa päivämäärästä (tai päivämääristä). Jos jäsenvaltio asettaa kyseiset varat käyttöön viipeellä, sen on maksettava viivästyskorkoa asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 11 artiklassa vahvistettujen ehtojen mukaisesti.
5.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että on suuri haaste muodostaa EUH:n eri osatekijöistä yhtenäinen organisaatio, jolla on unionin etujen edistämiseen tarvittava yhteishenki. Onnistumisen edellytyksenä on, että kaikilta eri tahoilta peräisin olevaa EUH:n henkilöstöä kohdellaan tasavertaisesti niin, että heillä on samat oikeudet ja velvollisuudet riippumatta siitä, ovatko he EU-virkamiehiä vai jäsenvaltioiden ulkoasiainhallinnon lähettämiä väliaikaisia toimihenkilöitä.
2.

Kuten tilintarkastustuomioistuin on äskettäin tuonut esiin, monimutkaiset säännöt ja epäselvät tukikelpoisuuskriteerit vaikuttavat huomattavasti tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen (5). Jos lainsäätäjä katsoo, että Euroopan tason poliittisille puolueille on aiheellista myöntää poikkeuksia voiton kieltävästä säännöstä, on tärkeätä, että poikkeukset on laadittu yksinkertaisesti, täsmällisesti ja yksiselitteisesti, jotta tulojen ja menojen hyväksyjä avustuksia maksaessaan ja tilintarkastustuomioistuin maksuja tarkastaessaan voivat helposti todentaa, että poikkeuksista annettuja säännöksiä on noudatettu.
3.

Ehdotuksen 14 artiklan mukaan viraston on nimitettävä neuvoa-antava tarkastaja, jonka tehtävänä on valvoa menettelyjen noudattamista. Tilintarkastustuomioistuin suhtautuu tähän ehdotukseen myönteisesti. Neuvoa-antavan tarkastajan tehtävä ja vastuualueet olisi kuitenkin määritettävä tarkasti asetuksessa, samoin kuin tutkintamenetelmien laillisuuden tarkistaminen, joka myös kuuluu mainittuun tehtävään. Asetuksessa olisi niin ikään yksilöitävä tehtävään edellytettävä pätevyys ja kokemus. Tilintarkastustuomioistuin korostaa myös komission ehdotuksen 14 artiklan 2 kohdassa esille tuotua tehtävän edellyttämää täyttä riippumattomuutta, mutta katsoo, että riippumattomuuden saattaa vaarantaa pääjohtajan oikeus käynnistää neuvoa-antavaan tarkastajaan kohdistuvia kurinpitotoimia valvontakomiteaa kuultuaan. Eturistiriitojen välttämiseksi olisi myös edellytettävä, että neuvoa-antavan tarkastajan, jonka on määrä valvoa käynnissä olevia tutkintatoimia, ei pitäisi puuttua toimiin enää sen jälkeen kun tutkinnan tulokset on toimitettu kyseessä oleville viranomaisille.
2.

Selvitys on tehty unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (1) (jäljempänä ”varainhoitoasetus”) 142 artiklan ja unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 soveltamissäännöistä 29. lokakuuta 2012 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 (2) 227 artiklan mukaisesti. Analyysi perustuu tilinpitäjän hyväksymiin alustaviin tilinpäätöksiin.
5.1

COSAC on tyytyväinen komission vuoden 2011 hallinnon tarkastukseen, jossa esitettiin ensimmäistä kertaa yhdennetty näkemys sisämarkkinoiden hallintosyklissä käytetyistä eri välineistä, kuten sisämarkkinoiden tulostaulusta, SOLVITin vuosikertomuksesta ja ”Sinun Eurooppasi” -internetsivustosta. COSAC toteaa kuitenkin, että sisämarkkinalainsäädännön soveltamista on seurattava tiiviimmin. COSAC on tämän vuoksi tyytyväinen siihen, että komissio sitoutuu edelleen parantamaan sisämarkkinoiden hallintoa tavoitteena vähentää rikkomismenettelyjen määrää.
3.1.

COSAC kehottaa neuvostoa tehostamaan toimiaan laittomaan maahanmuuttoon liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi ja samalla pyrkimään laatimaan johdonmukaisen strategian laillista maahanmuuttoa varten. Maahanmuuttopolitiikalla on keskeinen merkitys Euroopan unionin tulevaisuudelle, ja sen olisi perustuttava laaja-alaisempaan politiikkaan. joka sovitetaan yhteen kehitys- ja kauppapolitiikan kanssa. Yhteisen ratkaisun löytäminen on tärkeää kaikille jäsenvaltioille ja koko EU:lle. Ratkaisun löytäminen on erityisen tärkeää Afrikan mantereelta tulevia maahanmuuttovirtoja ajatellen. Ratkaisun tulee myös olla konkreettinen jatko Rabatissa heinäkuussa 2006 pidetylle konferenssille, johon alkuperämaiden, kauttakulkumaiden ja vastaanottajamaiden edustajat kokoontuivat.
F.

ottaa huomioon Portugalin perustuslain 157 pykälän 2 ja 3 momentin, joissa todetaan seuraavaa: ”2. Kansalliskokouksen jäsentä ei saa kuulla todistajana eikä vastaajana ilman kansalliskokouksen lupaa, ja päätös luvan antamisesta on viimeksi mainitussa tapauksessa tehtävä silloin, kun on vahvaa näyttöä tahallisesta rikoksesta, josta voidaan langettaa enimmillään yli kolmen vuoden vankeusrangaistus. 3. Kansalliskokouksen jäsentä ei saa pidättää tai vangita ilman kansalliskokouksen lupaa, paitsi jos on kyse tahallisesta rikoksesta, josta voidaan langettaa edellisessä kohdassa mainittu vankeusrangaistus, ja henkilö on tavattu itse teossa.”;
L.

ottaa huomioon, että Espanjan perustuslain 71 §:n 1 ja 2 momentissa säädetään seuraavaa: ”1. Edustajainhuoneen jäsenillä ja senaatin jäsenillä on koskemattomuus tehtäviään hoitaessaan ilmaisemiensa mielipiteiden osalta. 2. Toimikautensa aikana edustajainhuoneen jäsenillä ja senaatin jäsenillä on samoin koskemattomuus, ja heidät voidaan pidättää vain, jos heidät tavataan itse teosta. Heihin ei voida kohdistaa esitutkintaa eikä heitä voida asettaa syytteeseen ilman Espanjan parlamentin sen kamarin, jonka jäseniä he ovat, etukäteen antamaa suostumusta.”;
M.

ottaa huomioon, että Ranskan perustuslain 26 pykälän mukaan parlamentin jäsentä ei voida pidättää eikä hänen vapauttaan muuten riistää tai rajoittaa törkeästä rikoksesta tai muusta rikoksesta ilman sen parlamentin kamarin puhemiehistön lupaa, jonka jäsen hän on; lupaa ei kuitenkaan tarvita, jos hänet on tavattu itse teossa tai jos hänet on lainvoimaisesti tuomittu syylliseksi;
1.

päättää asettaa torjunta-aineiden lupamenettelyä unionissa käsittelevän erityisvaliokunnan, jonka tarkoin määriteltyyn toimivaltaan kuuluu a) analysoida ja arvioida torjunta-aineiden lupamenettelyjä unionissa, mukaan lukien käytettyä menetelmää ja sen tieteellistä laatua, menettelyn riippumattomuutta teollisuudesta ja päätöksentekoprosessin ja sen tulosten avoimuutta; b) analysoida ja arvioida näytön perusteella, ovatko asianomaiset unionin virastot mahdollisesti epäonnistuneet glyfosaatin kaltaisten tehoaineiden hyväksyntään tai hyväksynnän uusimiseen liittyvässä tieteellisessä arvioinnissa sekä miten unionin virastot ovat noudattaneet asiaankuuluvia unionin sääntöjä, suuntaviivoja ja voimassa olevia menettelysääntöjä; c) analysoida ja arvioida erityisesti, onko komissio toiminut asetuksen (EY) N:o 1107/2009 määräysten mukaisesti päättäessään glyfosaatin hyväksynnän ja glyfosaatin hyväksynnän uusimisen edellytyksistä; d) analysoida ja arvioida hyväksyntämenettelyn kaikilla tasoilla mahdollisia eturistiriitoja, myös asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesta arviointikertomuksesta vastaavan esittelevän jäsenvaltion kansallisten elinten tasolla; e) analysoida ja arvioida, onko tehoaineiden arvioinnista ja luokituksesta vastaavilla unionin virastoilla riittävästi pätevää henkilöstöä ja rahoitusta, jotta ne voisivat täyttää velvoitteensa; analysoida ja arvioida mahdollisuutta teettää ja/tai toteuttaa riippumattomia tutkimuksia ja testauksia ja rahoittaa ne; f) esittää kaikki tarpeellisiksi katsomansa suositukset kasvinsuojeluaineita koskevasta unionin hyväksyntämenettelystä, jotta saavutettaisiin ihmisten ja eläinten terveyden sekä ympäristön suojelun korkea taso; järjestää tässä tarkoituksessa vierailuja ja kuulemistilaisuuksia unionin toimielinten ja asiaankuuluvien virastojen kanssa sekä kansainvälisten ja kansallisten elinten, valtioista riippumattomien järjestöjen ja yksityisten tahojen kanssa;
E.

ottaa huomioon, että Georgios Kyrtsosia syytetään siitä, että hän on jättänyt maksamatta entiselle työntekijälleen 986,46 euron suuruisen pääsiäisbonuksen 27. huhtikuuta 2016 hätälain nro 690/1945 vastaisesti, sellaisena kuin se on korvattuna lain nro 236/95 8 artiklan 1 kohdalla, mikä on rikos lain nro 3996/2011 28 artiklan nojalla, yhdessä ministeriöiden yhteispäätöksen 19040/1981 kanssa;