[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 26.2.2009 KOM(2009) 83 lopullinen 2009/0035 (COD) PERUSTELUT Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI yhtiömuodoltaan tietynlaisten yhtiöiden tilinpäätöksistä annetun neuvoston direktiivin 78/660/ETY muuttamisesta mikroyhteisöjen osalta {SEK(2009) 206}{SEK(2009) 207} (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) PERUSTELUT 1. Ehdotuksen tausta 1.1. Ehdotuksen tavoitteet Tällä ehdotuksella, joka koskee yhtiömuodoltaan tietynlaisten yhtiöiden tilinpäätöksistä annetun direktiivin 78/660/ETY (neljäs yhtiöoikeusdirektiivi)[1] muuttamista, pyritään yksinkertaistamaan mikroyhteisöjen liiketoimintaympäristöä ja erityisesti niiden tilinpäätösraportointia koskevia vaatimuksia, jotta niiden kilpailukyky paranisi ja kasvumahdollisuudet toteutuisivat. Muutoksilla saataisiin kevennettyä hallinnollista rasitusta varmistaen kuitenkin intressitahojen riittävä suoja ja tietojensaanti. Lisäksi saataisiin mikroyhteisöjen raportointivaatimukset sovitettua tilinpäätöstietojen käyttäjien ja laatijoiden todellisiin tarpeisiin. 1.2. Yleinen tausta Maaliskuun 8. ja 9. päivänä 2007 kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti, että hallinnollisen rasituksen vähentäminen on tärkeää Euroopan talouden elvyttämiseksi varsinkin, kun siitä voi olla hyötyä pk-yrityksille. Se painotti, että hallinnollisen rasituksen vähentäminen EU:ssa edellyttää Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden vahvaa yhteistä pyrkimystä[2]. Eurooppa-neuvosto kehotti maaliskuussa 2008 pitämässään kokouksessa komissiota määrittämään uusia nopeutetun menettelyn lainsäädäntöehdotuksia hallinnollisen rasituksen vähentämiseksi[3]. Tilinpäätökset ja tilintarkastus on määritelty keskeisiksi aloiksi, joilla eurooppalaisten yritysten hallinnollista rasitusta voidaan vähentää. Komissio laati rahoituskriisin vuoksi ”Euroopan talouden elvytyssuunnitelman”, jolla on tarkoitus palauttaa kuluttajien ja yritysten luottamus. Elvytyssuunnitelmassa sitoudutaan keventämään pk-yrityksille ja mikroyhteisöille koituvaa hallinnollista rasitusta muun muassa poistamalla mikroyrityksiltä vaatimus laatia tilinpäätöksiä[4]. Euroopan parlamentti puolestaan kannustaa komissiota jatkamaan yhtiöoikeuden sekä tilinpäätösten ja tilintarkastuksen yksinkertaistamista erityisesti neljännen ja seitsemännen yhtiöoikeusdirektiivin avulla[5]. Lisäksi se nimenomaisesti kehottaa komissiota antamaan säädösehdotuksen, jolla jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus jättää paikallisia ja alueellisia yrityksiä tilinpäätösdirektiivien soveltamisalan ulkopuolelle[6]. Neljäs yhtiöoikeusdirektiivi annettiin vuonna 1978, ja sen tavoitteena oli luoda yhdenmukaistetut ulkoisen tilinpäätösraportoinnin säännöt EU:n kaikille sellaisille yhtiöille, joihin sovelletaan rajoitettua vastuuta. Vuonna 1983 annettiin seitsemäs yhtiöoikeusdirektiivi, jolla vahvistettiin konsolidoituja tilinpäätöksiä koskevat yhteiset vaatimukset. Neljäs ja seitsemäs yhtiöoikeusdirektiivi eli tilinpäätösdirektiivit muodostavat yhdessä tilinpäätöslainsäädännön perustan. Kuluneiden 30 vuoden aikana tilinpäätösdirektiivejä on muutettu useita kertoja. Kansainvälisten tilinpäätösstandardien soveltamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1606/2002 (IAS-asetus)[7] antamisen myötä julkisesti noteerattujen yhtiöiden (ja niiden, joilla on julkisesti noteerattuja luottoja) on esitettävä IFRS-tilinpäätös, joten ne on vapautettu useimmista neljännen ja seitsemännen yhtiöoikeusdirektiivin vaatimuksista. Mainitut direktiivit toimivat kuitenkin edelleen perustana pk-yritysten tilinpäätöksille EU:ssa[8]. Tilinpäätösdirektiiveillä on pystytty parantamaan tilinpäätösraportointia EU:ssa. Jokaisella tilintarkastusdirektiiveihin myöhemmin tehdyllä lisäyksellä on kuitenkin luotu uusia vaatimuksia, ja vaikka jokainen lisätty vaatimus on sinällään perusteltu, nyt on tärkeää harkita, olisiko vähemmän hyödyllisiä vaatimuksia karsittava tai korvattava. Komission suosituksessa 2003/361/EY[9] määritellään mikroyritykset, pienet yritykset ja keskisuuret yritykset. Jäsenvaltioiden kanssa käydyissä keskusteluissa on kuitenkin ilmennyt, että mainitussa suosituksessa mikroyrityksille asetetut raja-arvot voivat olla liian korkeat tilinpäätöstarkoituksiin. Tässä ehdotuksessa ehdotetaan, että EU:n lainsäädäntökehykseen sisällytettäisiin pienimmät yritykset kattava mikroyhteisöjen ryhmä[10]. Mikroyhteisöinä pidetään yrityksiä, joiden taseen mukaan kaksi seuraavista raja-arvoista ei ylity tilinpäätöspäivänä: taseen loppusumma 500 000 euroa, nettoliikevaihto 1 000 000 euroa ja/tai työntekijöitä tilikauden aikana keskimäärin 10 henkeä. Mikroyhteisöihin sovelletaan tällä hetkellä samoja sääntöjä kuin suurempiin yrityksiin, mutta ajan mittaan on käynyt ilmi, että mikroyhteisöihin sovellettavat laajat raportointisäännöt eivät ole oikeasuhteisia niiden erityisiin tilinpäätöstarpeisiin nähden, mistä syystä sääntöjen noudattamisesta aiheutuu kustannuksia ja se voi haitata pääomien tehokasta käyttämistä tuottaviin tarkoituksiin. Muutosehdotuksessa on kyse neljännen yhtiöoikeusdirektiivin[11] kohdennetusta muuttamisesta, jonka avulla lainsäädäntöä voidaan yksinkertaistaa huomattavasti lyhyellä aikavälillä. Ehdotus on osa komission toteuttamaa yksinkertaistamista koskevaa jatkuvaa ohjelmaa, joka on asetettu etusijalle sääntelyn parantamisessa. Tämä ehdotus on myös nähtävä osana neljännen ja seitsemännen yhtiöoikeusdirektiivin laajempaa tarkistusta, joka on komission lainsäädäntö- ja työohjelman mukaan tarkoitus käynnistää vuoden 2009 kolmannella vuosineljänneksellä. Tämän suunnitellun EU:n tilinpäätössäännöstön nykyaikaistamisen/muuttamisen yhteydessä on tarkoitus käynnistää lähiaikoina julkinen kuuleminen. 2. Intressitahojen kuulemisen tulokset ja vaikutusten arviointi 2.1. Intressitahojen kuuleminen Komission yksiköt toteuttaneet ja teettäneet tutkimuksia yksilöidäkseen mahdollisesti eniten hallinnollista rasitusta aiheuttavat tilinpäätösdirektiivien vaatimukset[12]. Alustavien havaintojen mukaan direktiivien yksinkertaistamiseksi voitaisiin tehdä useita muutoksia. Näistä alustavista ajatuksista ja ehdotuksista keskusteltiin jäsenvaltioiden kanssa tilinpäätöskysymysten sääntelykomitean (ARC) useissa kokouksissa joulukuusta 2006 alkaen. Keskustelujen jälkeen komissio julkaisi heinäkuussa 2007 tiedonannon[13], jossa yksilöidään tilinpäätösdirektiivien mahdollisia muutoksia. Komission yksiköt yksilöivät lähempään tarkasteluun otettavat toimintavaihtoehdot ja muun muassa ehdottivat, että neljänteen yhtiöoikeusdirektiiviin sisällytettäisiin uusi yritysten ryhmä, niin kutsutut mikroyhteisöt, jotka jäsenvaltiot voisivat halutessaan jättää mainitun direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. Enemmistö julkiseen kuulemiseen osallistuneista intressitahoista kannatti mikroyhteisöjen vapauttamista tilinpäätösdirektiivien vaatimusten noudattamisesta, koska sillä vähennettäisiin kyseisten yritysten hallinnollista rasitusta huomattavasti ja edistettäisiin uusien yritysten perustamista. Hallinnolliseen rasitukseen liittyviä kysymyksiä käsittelevä riippumattomien sidosryhmien korkean tason ryhmä[14] keskusteli keinoista, joilla hallinnollista rasitusta voitaisiin vähentää yhtiöoikeuden ja tilinpäätösten alalla. Se esitti päätelmänään, että useat tilinpäätösdirektiiveissä säädetyistä tilinpäätösvelvoitteista ovat tarpeettomia. Niinpä korkean tason ryhmä kehottaa raportissaan[15] säätämään nopeasti jäsenvaltioiden mahdollisuudesta jättää mikroyhteisöt direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. 2.2. Vaikutusten arviointi Komission yksiköt esittivät tätä ehdotusta koskevan vaikutustenarvioinnin vaikutustenarviointilautakunnalle, joka hyväksyi sen 28. tammikuuta 2009. Lautakunnan esittämät huomautukset on otettu huomioon. Vaikutustenarvioinnissa todetaan, että ehdotetulla mikroyhteisöjen jättämisellä neljännen yhtiöoikeusdirektiivin soveltamisalan ulkopuolelle voidaan vähentää mikroyrityksille tilinpäätösraportoinnista aiheutuvaa hallinnollista rasitusta, minkä ansiosta tilinpäätöstietojen keskeisille käyttäjille, luotottajille ja johdolle voidaan tarjota asianmukaisempaa ja helppotajuisempaa tietoa kuitenkaan vaikuttamatta kielteisesti ulkopuolisten intressitahojen tiedonsaantiin, luotottajien suojaan ja rajatylittävään liiketoimintaan. Toimenpide vaikuttaa tilastotietojen saatavuuteen tietyissä jäsenvaltioissa, minkä vuoksi tilastotietojen keräämistä on muutettava. Tämä voitaisiin ratkaista esimerkiksi toteuttamalla täydentäviä tilastoselvityksiä. Ehdotuksen seurauksena myös julkisesti saatavilla olevien tietojen määrä vähenee jonkin verran. Mikroyhteisöjen julkistettujen tilinpäätösten merkitys on kuitenkin vähäinen, koska esimerkiksi tällaisten yritysten työntekijöillä on usein suora yhteys yrityksen johtoon ja omistajaan tai omistajiin. Yleisön kiinnostus mikroyhteisöjen tietoihin on yleensä hyvin vähäistä[16]. 2.3. Seuranta ja arviointi Tätä ehdotusta olisi tarkasteltava yhdessä muiden neljännen ja seitsemännen yhtiöoikeusdirektiivin yksinkertaistamistoimenpiteiden kanssa, ja niiden vaikutuksia olisi arvioitava yhdessä. Komissio arvioi täytäntöönpanoa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa ja järjestää täytäntöönpanoon liittyviä työpajoja. Mikroyhteisöjä koskevan vapautuksen vaikutusten ja toiminnan arvioinnin yhteydessä tarkastellaan keskeisten tavoitteiden toteutumista eli kuinka tilinpäätössäännöt on saatu sovitettua tilinpäätöstietojen käyttäjien ja laatijoiden tarpeisiin ja kuinka hallinnollista rasitusta on saatu yleensä kevennettyä. Seurantakysymykseen paneudutaan tarkemmin neljännen ja seitsemännen yhtiöoikeusdirektiivin yleisen tarkistuksen yhteydessä. Tarkistuksen on komission lainsäädäntö- ja työohjelman mukaan tarkoitus käynnistyä vuoden 2009 kolmannella vuosineljänneksellä. 3. Ehdotukseen liittyvät oikeudelliset näkökohdat 3.1. Oikeusperusta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 44 artiklan 1 kohta[17]. 3.2. Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaate Tämä ehdotus ei kuulu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Toimien toteuttaminen EU:n tasolla on välttämätöntä, koska mikroyhteisöjen tilinpäätösraportointia koskevista velvoitteista säädetään EU:n tasolla annetussa direktiivissä. Jotta jäsenvaltiot voisivat vapauttaa mikroyhteisöt näistä vaatimuksista, neljättä yhtiöoikeusdirektiiviä on muutettava. EU:n tason toimet ovat sen vuoksi perusteltuja. Ehdotetut muutokset ovat oikeassa suhteessa tavoitteeseen, jolla on tarkoitus poistaa tarpeeton hallinnollinen rasitus mikroyhteisöiltä. Ehdotuksessa noudatetaan periaatteellista linjaa, jota yhteisö on soveltanut EU:n tilinpäätössääntelyyn. Tilinpäätösdirektiivit edustavat myös ”yhdenmukaistamisen vähimmäistasoa”[18]. Näin varmistetaan sääntelyn oikeasuhteisuus ja jätetään jäsenvaltioille vapaus valita keinot, joilla sääntelyn tavoitteet saavutetaan huolehtien kuitenkin samalla siitä, että mikroyhteisöille aiheutuu mahdollisimman vähän taloudellista ja hallinnollista rasitusta. Direktiiviä täytäntöön pannessaan jäsenvaltioiden olisi tämän vuoksi myös analysoitava kansallista lainsäädäntöään ja otettava se huomioon. Lisäksi voi olla suositeltavaa toteuttaa myös muita yksinkertaistamistoimenpiteitä kansallisella tasolla. Mainittakoon tässä yhteydessä, että komissio on tietoinen siitä, että jäsenvaltioiden vastuulle jää valvoa ja seurata, kuinka neljännen yhtiöoikeusdirektiivin soveltamisalan ulkopuolelle jätetyt yritykset täyttävät jatkossa mikroyhteisöille asetetut raja-arvot. Jäsenvaltioilla on oltava käytössään asianmukaiset tiedot (mm. sosiaaliset ja tilastotiedot). Komissio on tarkoituksella valinnut tämän toimintamallin, jotta toissijaisuusperiaate toteutuu. 3.3. Sääntelytavan valinta Koska ehdotetulla säädöksellä muutetaan voimassa olevaa direktiiviä, säätelytapana on direktiivi. 4. Yksinkertaistaminen Jatkona tiedonannolleen Parempaa sääntelyä kasvun ja työllisyyden edistämiseksi Euroopan unionissa [19] komissio käynnisti lokakuussa 2005 uuden vaiheen voimassa olevan EU:n lainsäädännön yksinkertaistamiseksi vahvistamalla jatkuvan ohjelman[20], joka aluksi kattoi vuodet 2005–2008. Komissio esitti tammikuussa 2009 kolmannen strategisen katsauksen sääntelyn parantamisesta ja saattoi yksinkertaistamista koskevan jatkuvan ohjelmansa ajan tasalle[21]. Tämä ehdotus on huomioitu kyseisessä jatkuvassa ohjelmassa, jonka mukaan komission odotetaan antavan ehdotuksen vuonna 2009 osana tilinpäätösdirektiivien tarkistusta, jonka tarkoituksena on huolehtia pienten yritysten eduista ja vähentää hallinnollista rasitusta[22]. Kyseinen yleisluonteisempi ehdotus vaatii pidemmän valmisteluajan. Sen vuoksi komissio katsoo, että Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti tarvitaan lyhyen aikavälin toimenpiteitä, jotta mikroyhteisöjen hallinnollinen rasitus saadaan vähenemään. Yksinkertaistamisesta odotetaan koituvan huomattavaa hyötyä. Komission käytettävissä olevien arvioiden mukaan EU:n alueella toimii noin 5,3 miljoonaa yritystä, jotka täyttävät vähintään kaksi mikroyhteisön määritelmän kriteereistä[23]. Yrityksille aiheutuu keskimäärin 1 558 euron kulut tilinpäätösdirektiivien mukaisten raportointivelvoitteiden noudattamisesta. Vaikkei yrityksillä olisi lainkaan lakisääteisiä raportointivelvollisuuksia, niille aiheutuisi silti johdon ja ulkopuolisten intressitahojen tiedontarpeen tyydyttämisestä kuluja, joiden suuruus on noin 25 prosenttia edellä mainitusta summasta. Niinpä 75 prosentin osuus eli 1 169 euroa on arvio kuluista, jotka aiheutuvat yrityksille direktiivin mukaisten tilintarkastusten aiheuttamasta taloudellisesta rasituksesta. Näin laskettuna tilintarkastusten aiheuttaman taloudellisen rasituksen kokonaismäärä on 6,3 miljardia euroa. Niinpä kaikkein pisimmälle viedyssä skenaariossa eli tilanteessa, jossa kaikki jäsenvaltiot vapauttavat mikroyhteisöt direktiivin mukaisesta raportointivelvoitteesta ja jossa ne eivät aseta ylimääräisiä vaatimuksia, ehdotuksesta parhaassa tapauksessa koituvat mahdolliset säästöt ovat arviolta 6,3 miljardia euroa (5,9–6,9 miljardia euroa). 5. Ehdotuksen perustelut Komissio ehdottaa, että jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus jättää mikroyhteisöt neljännen yhtiöoikeusdirektiivin soveltamisalan ulkopuolelle, jolloin kyseisillä yrityksillä ei ole velvollisuutta laatia tilinpäätöstä. Tämän mukaisesti komissio ehdottaa, että neljänteen yhtiöoikeusdirektiiviin lisätään uusi 1 a artikla, jolla jäsenvaltioiden harkintavalta ulotettaisiin koskemaan mikroyhteisöjen jättämistä neljännen yhtiöoikeusdirektiivin soveltamisalan ulkopuolelle. On kuitenkin syytä muistaa, että yritykset, mikroyhteisöt mukaan luettuina, pitävät kirjaa myynnistä ja liiketapahtumista liikkeenjohtonsa tarpeita ja verotustietojen raportointia varten. Direktiivin myötä jäsenvaltiot voivat sovittaa tilinpäätösraportoinnin muihin raportointitarpeisiin, millä vältetään tarpeeton hallinnollinen rasitus. Mikroyhteisöt voivat jatkossakin vapaaehtoisuuteen perustuen laatia tilinpäätöksen, teettää tilintarkastuksen ja toimittaa kyseiset tiedot kansalliseen rekisteriin. 6. Talousarviovaikutukset Ehdotuksella ei ole vaikutusta yhteisön talousarvioon. 2009/0035 (COD) Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI yhtiömuodoltaan tietynlaisten yhtiöiden tilinpäätöksistä annetun neuvoston direktiivin 78/660/ETY muuttamisesta mikroyhteisöjen osalta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 44 artiklan 1 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen[24], ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[25], noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä, sekä katsovat seuraavaa: (1) Maaliskuun 8 ja 9 päivänä 2007 kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti päätelmissään, että hallinnollisen rasituksen vähentäminen EU:ssa on tärkeää Euroopan talouden elvyttämisen kannalta ja että se edellyttää vahvaa yhteistä pyrkimystä. (2) Tilinpäätökset on määritelty yhdeksi ensisijaisista aloista, joilla yritysten hallinnollista rasitusta voidaan yhteisössä vähentää. (3) Yritysten liiketoimintaympäristön yksinkertaistamisesta yhtiöoikeuden, tilinpäätösten ja tilintarkastuksen alalla antamassaan tiedonannossa[26] komissio yksilöi muutokset, joita voitaisiin tehdä yhtiömuodoltaan tietynlaisten yhtiöiden tilinpäätöksistä perustamissopimuksen 54 artiklan 3 kohdan g alakohdan nojalla 25 päivänä heinäkuuta 1978 annettuun neljänteen neuvoston direktiiviin 78/660/ETY[27]. Yhtenä muutoksena mainitaan se, että jäsenvaltioille annettaisiin mahdollisuus vapauttaa mikroyhteisöt mainitussa direktiivissä säädetystä velvollisuudesta laatia tilinpäätöksiä. (4) Komission suosituksessa 2003/361/EY[28] määritellään mikroyritykset, pienet yritykset ja keskisuuret yritykset. Jäsenvaltioiden kanssa käydyissä keskusteluissa on kuitenkin ilmennyt, että mainitussa suosituksessa mikroyrityksille asetetut raja-arvot voivat olla liian korkeat tilinpäätöstarkoituksiin. Tämän vuoksi olisi luotava mikroyritysten alaryhmä, niin kutsutut mikroyhteisöt, joihin sovellettavat taseen loppusummaa ja nettoliikevaihtoa koskevat raja-arvot olisivat alhaisemmat kuin mikroyrityksillä. (5) Mikroyhteisöt harjoittavat liiketoimintaa pääsääntöisesti paikallisella ja alueellisella tasolla, niillä on rajatylittävää toimintaa vähän tai ei lainkaan ja niillä on rajalliset resurssit vaativien lakisääteisten vaatimusten täyttämiseksi. Mikroyhteisöillä on huomattava merkitys uusien työpaikkojen luomisen, tutkimus- ja kehitystoiminnan edistämisen ja uusien taloudellisen toiminnan muotojen syntymisen kannalta. (6) Mikroyhteisöihin sovelletaan kuitenkin usein samoja raportointisääntöjä kuin suurempiin yrityksiin. Säännöt aiheuttavat mikroyhteisöille hallinnollista rasitusta, joka ei ole oikeassa suhteessa niiden kokoon nähden, eli pienimpiin yrityksiin kohdistuva rasitus on suhteettoman suuri suurempien yritysten rasitukseen verrattuna. Sen vuoksi olisi voitava vapauttaa mikroyhteisöt velvollisuudesta laatia tilinpäätöksiä, vaikka niitä käytetäisiin tilastotietojen lähteenä. (7) Hallinnolliseen rasitukseen liittyviä kysymyksiä käsittelevä riippumattomien sidosryhmien korkean tason ryhmä kehotti 10 päivänä heinäkuuta 2008 antamassaan lausunnossa säätämään nopeasti jäsenvaltioiden mahdollisuudesta vapauttaa mikroyhteisöt velvollisuudesta laatia direktiivin 78/660/ETY mukaisia tilinpäätöksiä. (8) Euroopan parlamentti kehotti 18 päivänä joulukuuta 2008 pienten ja keskisuurten yritysten, erityisesti mikroyritysten, kirjanpitovaatimuksista antamassaan päätöslauselmassaan[29] komissiota antamaan säädösehdotuksen, jolla jäsenvaltioille annettaisiin mahdollisuus jättää mikroyhteisöt direktiivin 78/660/ETY soveltamisalan ulkopuolelle. (9) Tavoitetta, joka on mikroyhteisöjen hallinnollisen rasituksen vähentäminen, ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan se voidaan vaikutuksensa vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kyseisessä artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen. (10) Direktiiviä 78/660/ETY olisi näin ollen muutettava, OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla Direktiivin 78/660/ETY muuttaminen Lisätään direktiiviin 78/660/EY 1 a artikla seuraavasti: ” 1 a artikla 1. Jäsenvaltiot voivat myöntää vapautuksen tässä direktiivissä säädetyistä velvollisuuksista yhtiöille, joiden taseen mukaan kaksi seuraavista kolmesta raja-arvosta ei ylity tilinpäätöspäivänä: a) taseen loppusumma: 500 000 euroa; b) nettoliikevaihto: 1 000 000 euroa; c) työntekijöitä tilikautena keskimäärin: 10. 2. Jos yhtiö tilinpäätöspäivänä ylittää kaksi 1 kohdassa mainituista kolmesta raja-arvosta kahtena peräkkäisenä tilikautena, se ei voi enää hyödyntää mainitussa kohdassa tarkoitettua vapautusta. Jos yhtiö tilinpäätöspäivänä ei enää ylitä kahta 1 kohdassa mainituista kolmesta raja-arvosta, se voi hyödyntää mainitussa kohdassa tarkoitettua vapautusta edellyttäen, että se ei ole ylittänyt kyseisiä raja-arvoja kahtena peräkkäisenä tilikautena. 3. Edellä 1 kohdassa euroina ilmaistut rahamäärät muunnetaan niiden jäsenvaltioiden, jotka eivät ole ottaneet euroa käyttöön, kansalliseksi valuutaksi kyseiset rahamäärät määrittävän direktiivin voimaantulopäivänä Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistun vaihtokurssin mukaan. 4. Edellä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu taseen loppusumma on niiden varojen yhteismäärä, joita tarkoitetaan joko 9 artiklassa olevan kohdan ”Vastaavaa” A–E kohdassa tai 10 artiklan A–E kohdassa. 2 artiklaSaattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan, kun ne aikovat hyödyntää direktiivin 78/660/ETY 1 a artiklassa säädettyä mahdollisuutta. Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kirjallisina nämä säännökset sekä kyseisiä säännöksiä ja tätä direktiiviä koskeva vastaavuustaulukko. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle. 3 artiklaVoimaantulo Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . 4 artiklaOsoitus Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puheenjohtaja Puheenjohtaja [1] EYVL L 222, 14.8.1978, s. 11. [2] Brysselissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät – asiakirja 7224/07, 24 kohta. [3] Brysselissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät – asiakirja 7652/08, 9 kohta. [4] Komission tiedonanto Eurooppa-neuvostolle, Euroopan talouden elvytyssuunnitelma , KOM(2008) 800, 26.11.2008, 4 kohta. Saatavilla englanniksi komission verkkosivustolla osoitteessa http://ec.europa.eu/commission_barroso/president/pdf/Comm_20081126.pdf ja suomeksi EU:n oikeuden tekstikannassa Eur-Lexissä osoitteessa http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2008:0800:FIN:FI:PDF [5] Kansainvälisiä kirjanpitostandardeja (IFRS) ja kansainvälisen tilinpäätösstandardilautakunnan (IASB) hallintoa koskeva mietintö (2006/2248(INI)), EP, talous- ja raha-asioiden valiokunta, esittelijä: Alexander Radwan, A6-0032/2008, 5.2.2008, s. 10. [6] Euroopan parlamentin päätöslauselma, 18. joulukuuta 2008, pienten ja keskisuurten yritysten, erityisesti mikroyritysten, kirjanpitovaatimuksista, P6_TA(2008)0635. [7] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1606/2002, annettu 19 päivänä heinäkuuta 2002, kansainvälisten tilinpäätösstandardien soveltamisesta (EYVL L 243, 11.9.2002, s. 1). [8] Tilinpäätösten tilintarkastusvaatimuksista säädetään erillisessä direktiivissä (direktiivi 2006/43/EY tilinpäätösten ja konsolidoitujen tilinpäätösten lakisääteisestä tilintarkastuksesta (EUVL L 157, 9.6.2006, s. 87). [9] EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36. [10] Tämä uusi yritysten ryhmä perustuu heinäkuussa 2007 annettuun komission tiedonantoon yritysten liiketoimintaympäristön yksinkertaistamisesta yhtiöoikeuden, tilinpäätösten ja tilintarkastuksen alalla, KOM(2007) 394, 10.7.2007. Saatavilla komission verkkosivustolla osoitteessa: http://ec.europa.eu/internal_market/company/simplification/index_en.htm. [11] Seitsemättä yhtiöoikeusdirektiiviä ei tarvitse muuttaa, koska se jo nykyisessä muodossaan antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden vapauttaa konsolidoidun tilinpäätöksen laatimisvelvollisuudesta konsolidoitavat yritykset, jotka eivät yhdessä ylitä keskisuurelle yritykselle vahvistettuja raja-arvoja sellaisina kuin ne on määritelty neljännessä yhtiöoikeusdirektiivissä (seitsemännen yhtiöoikeusdirektiivin 6 artiklan 1 kohta). [12] Mukaan luettuna Ramboll Managementin komission toimeksiannosta toteuttama tutkimus: Study on Administrative Costs of the EU Company Law Acquis (selvitys EU:n yhtiölainsäädännöstä aiheutuvista hallinnollisista kustannuksista), heinäkuu 2007, saatavilla englanniksi komission verkkosivustolla osoitteessa: http://ec.europa.eu/internal_market/company/docs/simplification/final_report_company_law_administrative_costs_en.pdf [13] Komission tiedonanto yritysten liiketoimintaympäristön yksinkertaistamisesta yhtiöoikeuden, tilinpäätösten ja tilintarkastuksen alalla (KOM(2007) 394, 10.7.2007). Saatavilla komission verkkosivustolla osoitteessa: http://ec.europa.eu/internal_market/company/simplification/index_en.htm. [14] Lisätietoja englanniksi hallinnolliseen rasitukseen liittyviä kysymyksiä käsittelevästä riippumattomien sidosryhmien korkean tason ryhmästä komission verkkosivustolla http://ec.europa.eu/enterprise/regulation/better_regulation/high_level_group_is_en_version.htm. [15] Korkean tason ryhmän raportti englanniksi: http://ec.europa.eu/enterprise/admin-burdens-reduction/docs/080710_hlg_op_comp_law_final.pdf [16] Vaikutustenarvioinnissa kuvataan useita komission yksiköiden visioimia toimintavaihtoehtoja: Vaihtoehdossa 0 ei neljättä yhtiöoikeusdirektiiviä muutettaisi lainkaan, vaihtoehdossa 1 jäsenvaltioita kannustettaisiin hyödyntämään neljännen yhtiöoikeusdirektiivin nykyisin tarjoamia vaihtoehtoja täysimääräisesti, vaihtoehdossa 2 mikroyksiköt jätettäisiin lakisääteisesti neljännen yhtiöoikeusdirektiivin soveltamisalan ulkopuolelle, vaihtoehdossa 3 jäsenvaltioille annettaisiin mahdollisuus jättää mikroyksiköt neljännen yhtiöoikeusdirektiivin soveltamisalan ulkopuolelle, vaihtoehdossa 4 otettaisiin käyttöön pakollinen tilinpäätösjärjestelmä mikroyksikköjä varten ja vaihtoehdossa 5 muutettaisiin neljättä yhtiöoikeusdirektiiviä kuitenkaan sisällyttämättä siihen mikroyhteisöjen ryhmää. Vaikutustenarvioinnissa vertaillaan kaikkia edellä mainittuja vaihtoehtoja keskenään ja tullaan tulokseen, että vaihtoehdolla 3 eli antamalla jäsenvaltioille mahdollisuus jättää mikroyksiköt neljännen yhtiöoikeusdirektiivin soveltamisalan ulkopuolelle saadaan hallinnollista rasitusta kevennettyä parhaiten ja nopeimmin. Näin ollen kyseinen vaihtoehto on soveliain, jotta pienten yritysten hallinnollista rasitusta saadaan vähennettyä huomattavasti ja niiden raportointivaatimukset sovitettua tilinpäätöstietojen käyttäjien ja laatijoiden tarpeita vastaaviksi. [17] EYVL C 325, 24.12.2002, s. 35. [18] Jäsenvaltiot voivat asettaa laajempia vaatimuksia kansallisella tasolla. Direktiivi sisältää jo nyt useita vaihtoehtoja pk-yritysten osalta, mutta jäsenvaltiot eivät ole hyödyntäneet niistä moniakaan. [19] KOM(2005) 97, 16.3.2005. [20] KOM(2005) 535, 25.10.2005. [21] KOM(2009) 17, 28.1.2009. [22] Se myös mainitaan komission suunnittelujärjestelmässä viitteellä 2009/MARKT/051. [23] Taseen loppusumma 500 000 euroa, nettoliikevaihto 1 000 000 euroa ja/tai työntekijöitä tilikauden aikana keskimäärin 10 henkeä. [24] EUVL C […] […], s. […]. [25] EUVL C […] […], s. […]. [26] KOM(2007) 394. [27] EYVL L 222, 14.8.1978, s. 11. [28] EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36. [29] EUVL C […] […], s. […].