Muutettu ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan kielten teemavuodesta 2001 /* KOM/2000/0321 lopull. - COD 99/0208 */



Virallinen lehti nro C 311 E , 31/10/2000 s. 0259 - 0272



Muutettu ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan kielten teemavuodesta 2001 (komission EY:n perustamissopimuksen 250 (2) artiklan nojalla esittämä) PERUSTELUT Komissio esitteli 13. lokakuuta 1999 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan kielten teemavuodesta 2001 [KOM(1999) 485 lopullinen, 13.10.1999]. Euroopan kielten teemavuoden 2001 yhteydessä on tarkoituksena organisoida suurelle yleisölle suunnattu laaja valistus- ja tiedotuskampanja, jossa kerrotaan Euroopan unionin rikkaasta kielellisestä monimuotoisuudesta, elinikäisen kieltenopiskelun tarpeesta ja kieltenopiskelun tuomista eduista. Samalla annetaan tietoa kieltenopiskelutavoista. Aloitteella täydennetään muita kieltenoppimisen alan toimia, joilla pyritään oppimisympäristön parantamiseen ja jotka on tarkoitettu opiskelijoille, asiantuntijoille, opettajille ja muille alan toimijoille. Euroopan kielten teemavuosi järjestetään yhteistyössä Euroopan neuvoston kanssa, joka on jo julistanut vuoden 2001 Euroopan kielten teemavuodeksi. Euroopan parlamentti antoi ehdotuksesta lausunnon ensimmäisessä käsittelyssä 13. huhtikuuta 2000. Tämän johdosta komissio esittelee EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti muutetun ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi. Ehdotukseen on sisällytetty kaikki Euroopan parlamentin hyväksymät 37 tarkistusta. Tarkistuksissa otetaan huomioon neuvoston vastuullisten tahojen keskusteluissa toivotut tekstin muutokset, jotta yhteisymmärrys voitaisiin saavuttaa ensimmäisessä käsittelyssä. Euroopan parlamentin tarkistuksilla pyrittiin kehittämään seuraavia kohtia: - kielellisen ja kulttuuriin liittyvän monimuotoisuuden merkitys Euroopan yhdentymisessä - kohderyhmät, joihin toiminta voitaisiin erityisesti kohdistaa - yhteistyö Euroopan neuvoston kanssa - tiettyjen toimien kuvaus liitteessä sekä talousarvion käyttöä eri toimintatyyppeihin koskevien ohjeellisten prosenttiosuuksien lisääminen. Tekstiä on mukautettu myös siten, että huomioon on otettu uudet komiteamenettelyjä koskevat sopimukset. Komission alkuperäiseen ehdotukseen tehdyt muutokset on esitetty siten, että poistetut kohdat on yliviivattu ja uudet tai muutetut kohdat lihavoitu ja alleviivattu. 1999/0208 (COD) Muutettu ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan kielten teemavuodesta 2001 EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 149 ja 150 artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen [1], [1] KOM (1999) 485 lopull., 13.10.1999 ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [2], [2] CES 1129/99 (99/0208 COD) ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon [3], [3] CdR 465/99 fin toimivat EY:n perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen sekä katsovat seuraavaa: (1) EY:n perustamissopimuksen johdanto-osassa todetaan, että jäsenvaltiot ovat "vakaasti päättäneet edistää kansojensa mahdollisimman korkeaa tiedontasoa luomalla laajat mahdollisuudet koulutuksen saantiin sekä jatkuvan koulutuksen avulla". (2) EY:n perustamissopimuksen 18 artiklassa vahvistetaan kaikille Euroopan unionin kansalaiselle oikeus "vapaasti liikkua ja oleskella jäsenvaltioiden alueella". Kyky käyttää vieraita kieliä vaikuttaa olennaisesti kykyyn käyttää tätä oikeutta täysipainoisesti. (3) EY:n perustamissopimuksen 151 artiklan mukaan yhteisö myötävaikuttaa siihen, että jäsenvaltioiden kulttuurit kehittyvät kukoistaviksi, pitäen arvossa niiden kansallista ja alueellista monimuotoisuutta, ja ottaa kulttuurilliset näkökohdat huomioon muiden perustamissopimuksen määräysten mukaisessa toiminnassaan. Näistä näkökohdista kieltä koskevat ovat erittäin tärkeitä. (4) Kaikki Euroopan kielet sekä puhuttuina että kirjoitettuina ovat kulttuurillisesti samanarvoisia ja yhtä arvokkaita ja muodostavat olennaisen osan Euroopan kulttuuria ja sivistystä. (5) Kielikysymys on haaste Euroopan rakentamisessa, ja tähän liittyen Euroopan kielten teemavuoden tuloksista voidaan saada hyödyllistä tietoa, joka edistää huomattavasti kulttuurillista ja kielellistä monimuotoisuutta tukevien toimien kehittämistä. (6) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan mukaan unioni pitää arvossa perusoikeuksia, sellaisina kuin ne taataan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä, Roomassa 4 päivänä marraskuuta 1950 allekirjoitetussa Euroopan yleissopimuksessa. (7) Valtavan kirjallisen perinnön saatavuus alkukielillä edistäisi vastavuoroisen ymmärtämyksen kehittämistä ja antaisi unionin kansalaisuudelle konkreettisen sisällön. (8) On tärkeää opetella kieliä, koska se lisää tietämystä kulttuurillisesta monimuotoisuudesta ja auttaa poistamaan muukalaisvihaa, rasismia, antisemitismiä ja suvaitsemattomuutta. (9) Inhimillisten, kulttuurillisten ja poliittisten etujen lisäksi kielten oppimiseen liittyy myös huomattavia taloudellisia mahdollisuuksia. (10) Äidinkielen hallinta sekä klassisten kielten, kuten latinan ja kreikan, taito voi auttaa muiden kielten oppimisessa. (11) On tärkeää lisätä asiasta vastaavien julkisten ja yksityisten tahojen tietämystä kieltenopetuksen helpon saatavuuden tärkeydestä. 12) Neuvosto tähdensi 12 päivänä kesäkuuta 1995 kielellisestä monimuotoisuudesta Euroopan unionissa antamissaan päätelmissä, että unionissa on säilytettävä kielellinen monimuotoisuus ja edistettävä sen monikielisyyttä tasapuolisesti kaikkia unionin kieliä kunnioittaen ja toissijaisuusperiaate huomioon ottaen. Vuoden 1996 julistamisesta Elinikäisen oppimisen vuodeksi Euroopassa 23 päivänä lokakuuta 1995 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 2493/95/EY [4] korostetaan elinikäisen oppimisen merkitystä taitojen, myös kielellisten taitojen kehittämiseen koko yksilön eliniän ajan. [4] EYVL L 256, 26.10.1995. (13) Komission vuonna 1995 julkaisemassa valkoisessa kirjassa koulutuksesta Opettaminen ja oppiminen - kohti kognitiivista yhteiskuntaa [5] asetetaan neljänneksi tavoitteeksi, että jokainen hallitsee kolme yhteisössä käytettävää kieltä. Vuonna 1996 julkaistussa komission vihreässä kirjassa Koulutus - Ammattikoulutus - Tutkimus - Kansainvälisen liikkuvuuden esteet [6] todetaan, että "vähintään kahden yhteisön kielen hallitsemisesta on tullut ehdoton edellytys, joka antaa unionin kansalaisille mahdollisuuden hyötyä sisämarkkinoiden toteuttamisen myötä tarjoutuvista uusista ammatillisista ja henkilökohtaisista mahdollisuuksista". [5] Komission valkoinen kirja koulutuksesta Opettaminen ja oppiminen - kohti kognitiivista yhteiskuntaa (perustuu asiakirjaan KOM (95) 590 lopullinen, 29. marraskuuta 1995). Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, Luxemburg, 1996. [6] Komission vihreä kirja Koulutus - Ammattikoulutus - Tutkimus - Kansainvälisen liikkuvuuden esteet (perustuu asiakirjaan KOM (96) 462 lopullinen, 2. lokakuuta 1996), Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, Luxemburg, 1996. ( 14) Neuvoston 31 päivänä maaliskuuta 1995 antamassa päätöslauselmassa Euroopan unionin valtioiden eri opetusjärjestelmien sisällä tapahtuvan kielten oppimisen ja opettamisen monipuolistamisesta sekä laadun parantamisesta [7] todetaan, että oppilailla tulisi oppivelvollisuuden yhteydessä yleensä olla mahdollisuus opiskella äidinkielensä lisäksi kahta kieltä vähintään kahden peräkkäisen vuoden ajan kumpaakin ja mahdollisuuksien mukaan pitempään. [7] EYVL C 207, 12.08.1995, s. 1. 15) Yhteisön Sokrates-toimintaohjelmasta 14 päivänä maaliskuuta 1995 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 819/95/EY [8], sellaisena kuin se on muutettuna 23 päivänä helmikuuta 1998 tehdyllä päätöksellä N:o 576/98/EY [9], vahvistettiin heinäkuun 28 päivänä 1989 tehdyllä neuvoston päätöksellä 89/489/ETY [10] hyväksyttyyn Lingua-ohjelmaan kuuluvat toimenpiteet ja liitettiin ne osittain Sokrates-ohjelman laaja-alaisiin toimintamuotoihin. Toimenpiteet ovat parantaneet tietoja unionissa käytettävistä kielistä sekä lisänneet näin unionin kansojen yhteisymmärrystä ja solidaarisuutta. Joulukuun 21 päivänä vahvistetussa 1998 neuvoston yhteisessä kannassa ehdotetaan, että toimenpiteitä kehitetään ja vahvistetaan Sokrates-toimintaohjelman toisessa vaiheessa. [11] [8] EYVL L 239, 16.08.1989. [9] EYVL L 87, 20.04.1995. [10] EYVL L 77, 14.03.1998, s. 1. [11] EYVL C 49, 22.02.1999, s. 42. 16) Joulukuun 6 päivänä 1994 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston tekemällä päätöksellä 94/819/EY [12] hyväksytty Leonardo da Vinci -toimintaohjelma on Lingua-ohjelman tulosten pohjalta tukenut toimia, joiden tavoitteena on kielitaitojen kehittäminen ammattikoulutuksen kautta. Tukea kehitetään ja vahvistetaan Leonardo da Vinci -toimintaohjelman toisessa vaiheessa, joka hyväksyttiin 26 päivänä huhtikuuta 1999 neuvoston päätöksellä 99/382/EY [13]. [12] EYVL L 340, 29.12.1994. [13] EYVL L 146, 11.6.1999, s. 33. (17) Helmikuun 14 päivänä 2000 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston tekemällä päätöksellä 508/2000/EY hyväksytty Kulttuuri 2000 -ohjelma parantaa myös vastavuoroista tietämystä Euroopan kansojen kulttuurin saavutuksista, sillä se korostaa kulttuurin monimuotoisuutta sekä monikielisyyttä. 18) Marraskuun 21 päivänä 1996 tehdyllä neuvoston päätöksellä 96/664/EY hyväksyttiin monivuotinen ohjelma yhteisön kielellisen monimuotoisuuden merkityksen korostamiseksi tietoyhteiskunnassa. 19) Henkilöiden vapaata liikkuvuutta käsitellyt korkean tason asiantuntijaryhmä pitää komissiolle 18 päivänä maaliskuuta 1997 esitetyssä raportissa [14] kielten paljoutta Euroopassa aarteena, joka on turvattava, sekä esitti toimenpiteitä kielikoulutuksen ja kielten käytön edistämiseksi yhteisössä. [14] Report of the High Level Panel on the Free Movement of Persons, chaired by Mrs Simone Veil, Chapter V. Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, Luxemburg, 1998. - Raporttia ei ole julkaistu suomeksi. 20) EY:n perustamissopimuksen 5 artiklassa määritellyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti todetaan, etteivät jäsenvaltiot voi riittävällä tavalla toteuttaa suunnitellun toiminnan tavoitteita muun muassa sen vuoksi, että tarvitaan yhtenäistä koko yhteisön laajuista tiedotuskampanjaa, jolla vältetään päällekkäisyyttä ja saadaan aikaan mittakaavaetuja. Yhteisön toiminnan kansainvälisen luonteen vuoksi nämä tavoitteet voidaan paremmin saavuttaa yhteisön toimin. Tämä päätös ei ylitä sitä, mikä on tarpeen mainittujen tavoitteitten saavuttamiseksi. (21) On kuitenkin myös tärkeää suunnitella kiinteää yhteistyötä ja koordinointia komission ja jäsenvaltioiden välillä, jotta tuetaan eurooppalaisia toimia paikallisesti, alueellisesti ja kansallisesti pienemmän mittakaavan toimilla, jotka saattavat sopia paremmin yhteen tiettyjen kohderyhmien tarpeiden ja erityistilanteiden kanssa lisäten näin kulttuurillista monimuotoisuutta. 22) Asianmukainen yhteistyö Euroopan yhteisön ja Euroopan neuvoston välillä on tärkeää, jotta voidaan varmistaa yhteisön tasolla toteutettavan toiminnan ja toisaalta Euroopan neuvoston toimien johdonmukaisuus. Yhteistyö mainitaan nimenomaisesti yhteisön perustamissopimuksen 149 artiklassa. (23) On tärkeää ottaa huomioon, että Euroopan kielten teemavuosi järjestetään valmistauduttaessa unionin laajentumiseen. 24) Tällä päätöksellä vahvistetaan ohjelman koko kestoajaksi rahoituspuitteet, joiden osoittamaa määrää budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä tehdyssä toimielinten sopimuksessa [15] tarkoitettuna ensisijaisena ohjeena vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. [15] EYVL C 172, 18.6.1999. 25) Toukokuun 4 päivänä 1999 annetussa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisessä julistuksessa [16] vahvistetaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyyn uuteen yhteispäätösmenettelyyn sovellettavat käytännön menettelytavat, [16] EYVL C 148, 28.5.1999. (26) Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [17] mukaisesti. [17] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Euroopan kielten teemavuoden julistaminen 1. Vuosi 2001 julistetaan "Euroopan kielten teemavuodeksi". 2. Teemavuoden aikana toteutetaan kieliin liittyviä tiedotus- ja edistämistoimia, joilla pyritään rohkaisemaan kaikkia jäsenvaltioissa asuvia ihmisiä opiskelemaan kieliä. Toimenpiteiden piiriin kuuluvat yhteisön viralliset kielet samoin kuin iiri, lëtzebuerg ja muut jäsenvaltioiden tämän päätöksen soveltamiseksi ilmoittamat kielet. 2 artikla Tavoitteet Euroopan kielten teemavuodella on seuraavat tavoitteet: a) Tiedotetaan Euroopan unionin rikkaasta kielellisestä ja kulttuurillisesta monimuotoisuudesta sekä tämän rikkauden edustamista sivistyksellisistä ja kulttuurillisista arvoista ottaen huomioon periaate, jonka mukaan kaikilla kielillä on sama kulttuuriarvo. Edistetään monikielisyyttä. b) Tiedotetaan mahdollisimman laajalti monien kielten hallinnan tuomista hyödyistä ja sen keskeisestä merkityksestä yksilöiden henkilökohtaisen ja ammatillisen (ensimmäisen työpaikan haku mukaan lukien) kehityksen ja kulttuurienvälisen yhteisymmärryksen kannalta sekä pyrittäessä hyödyntämään unionin kansalaisuuteen perustuvia oikeuksia täysimittaisesti ja lisäämään yksittäisten ihmisten, yritysten ja koko yhteiskunnan taloudellista ja sosiaalista potentiaalia. Kohteina ovat mm. oppilaat ja opiskelijat, vanhemmat, työntekijät, työnhakijat, tiettyjä kieliä puhuvat, raja-alueiden asukkaat, syrjäisimmät alueet, kulttuurijärjestöt, muita huonommassa asemassa olevat sosiaaliset ryhmät, maahanmuuttajat jne. c) Edistetään mahdollisesti jo esikoulusta ja alaluokilta lähtien kaikkien jäsenvaltioiden alueella laillisesti asuvien mahdollisuuksia elinikäiseen kielten oppimiseen ja kielen käyttöön liittyvien erityisten, esimerkiksi ammatillisten taitojen hankkimiseen iästä, taustasta, sosiaalisesta asemasta tai aiemmasta koulutuksesta ja toiminnasta riippumatta. d) Kerätään ja levitetään tietoja kieltenopetuksesta ja -opiskelusta samoin kuin niistä taidoista, (erityisesti innovatiivisista) menetelmistä ja välineistä, jotka auttavat opetusta ja opiskelua - tämä käsittää menetelmät ja välineet, jotka on kehitetty yhteisön muiden toimien ja aloitteiden yhteydessä - ja/tai helpottavat erikielisten ihmisten keskinäistä kommunikointia. 3 artikla Toimien sisältö Edellä 2 artiklassa asetettujen tavoitteitten saavuttamiseksi toteutettaviin toimiin voivat sisältyä erityisesti: - yhteisen tunnuksen ja tunnuslauseiden käyttö Euroopan neuvoston kanssa 10 artiklan säännösten mukaisesti - yhteisön laajuinen tiedotuskampanja kokousten, kilpailujen ja muun toiminnan järjestäminen sekä jaettavat palkinnot Toimien yksityiskohdat esitetään liitteessä. 4 artikla Päätöksen täytäntöönpano ja jäsenvaltioiden kanssa tehtävä yhteistyö 1) Komissio valvoo tämän päätöksen mukaisten yhteisön toimien täytäntöönpanoa . 2) Kukin jäsenvaltio yhden tai useamman nimeää asianmukaisen elimen, joka organisoi valtion osallistumisen teemavuoteen ja vastaa tämän päätöksen mukaisten toimien koordinoinnista ja täytäntöönpanosta jäsenvaltiossa, myös avustamalla 7 artiklassa säädetyn valintamenettelyn toteuttamisessa. 5 artikla Komitea 1. Komissiota avustaa komitea.. 2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset. 3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. 6 artikla Rahoitusjärjestelyt 1) Luonteeltaan koko yhteisön kattavat toimet, jotka vastaavat liitteen osassa A esitettyä, voidaan rahoittaa kokonaan yhteisön talousarviosta. 2) Luonteeltaan paikallisille, alueellisille, kansallisille tai kansainvälisille toimille, jotka vastaavat liitteen osassa B esitettyä, voidaan myöntää yhteisön talousarviosta yhteisrahoitusta määrä, joka vastaa enintään 50:tä prosenttia toimen kokonaiskustannuksista. 7 artikla Hakemus- ja valintamenettely 1) Haettaessa toimelle yhteisön yhteisrahoitusta 6 artiklan 2 kohdan nojalla hakemukset on toimitettava komissiolle 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti nimetyn elimen tai elinten kautta. Pyyntöihin sisältyvät tiedot, joiden avulla voidaan arvioida lopputuloksia objektiivisin perustein. Komissio ottaa mahdollisimman suuressa määrin huomioon kyseisten elinten antaman arvion. 2) Komissio päättää toimille 6 artiklan nojalla myönnettävästä kokonais- tai yhteisrahoituksesta 5 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. Komissio varmistaa, että rahoitus jaetaan tasaisesti jäsenvaltioiden ja tarvittaessa 1 artiklassa tarkoitettujen eri kielten sekä asiaan liittyvien eri toiminta-alojen kesken. 3) Komissio takaa (kansallisten ja alueellisten toimipisteiden välityksellä) yhteistyössä 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen elinten kanssa, että hakemuksiin liittyvät määräajat ovat riittäviä ja että hakemuksia koskevat ilmoitukset levitetään mahdollisimman laajalti. 8 artikla Yhtenäisyys Komissio varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa seuraavat seikat: - Tämän päätöksen mukaiset toimet ovat johdonmukaisia muiden, erityisesti koulutukseen ja kulttuuriin liittyvien yhteisön toimien ja aloitteiden kanssa. - Teemavuoden ja toisaalta muiden olemassa olevien yhteisön, jäsenvaltioiden ja alueellisten aloitteitten ja voimavarojen keskinäistä täydentävyyttä hyödynnetään mahdollisimman hyvin, mikäli nämä aloitteet ja voimavarat voivat edesauttaa teemavuoden tavoitteitten saavuttamista. 9 artikla Talousarvio 1. Rahoituspuitteiksi tämän toimen täytäntöönpanoa varten 1 päivänä tammikuuta 2001 alkavalle ja 31 päivänä joulukuuta 2001 päättyvälle kaudelle vahvistetaan 8 miljoonaa euroa. 2. Budjettivallan käyttäjä myöntää määrärahat rahoitusnäkymien asettamissa rajoissa. 10 artikla Kansainvälinen yhteistyö Komissio voi teemavuoden puitteissa ja 5 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen tehdä yhteistyötä asiaan liittyvien kansainvälisten organisaatioiden kanssa. Erityisesti komissio harjoittaa tiivistä yhteistyötä ja koordinointia Euroopan neuvoston kanssa, ja sen kanssa toteutetaan asiaan liittyviä aloitteita tarkoituksena vahvistaa Euroopan kansojen välisiä siteitä. 11 artikla Seuranta ja arviointi Komissio toimittaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2002 Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle yksityiskohtaisen ja perusteltuja tietoja sisältävän kertomuksen tässä päätöksessä mainittujen kaikkien toimien täytäntöönpanosta ja tuloksista sekä näitä toimia koskevan yleisarvion. 12 artikla Voimaantulo Tämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Se tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja LIITE 1. Päätöksen 3 artiklassa tarkoitettujen toimien luonne (A) Toimet, joille voidaan myöntää 100 prosentin rahoitus yhteisön talousarviosta Näihin toimiin voidaan ohjeellisesti osoittaa kokonaistalousarviosta 40 prosenttia, jota komissio voi mukauttaa 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. 1. Kokoukset ja tapahtumat a) koko yhteisön tasoisten kokousten järjestäminen b) kielellisestä monimuotoisuudesta tiedottavien tapahtumien järjestäminen mukaan luettuna teemavuoden aloitus ja päättäminen c) yhden tai useamman teemavuotta esittelevän tilaisuuden järjestäminen kussakin jäsenvaltiossa tarkoituksena saavuttaa suuri joukko erilaisen sosiaalisen taustan omaavia ihmisiä. 2. Tiedotus- ja edistämiskampanjat, joihin sisältyy a) tunnuksen ja tunnuslauseiden laatiminen teemavuodelle käytettäviksi kaiken teemavuoteen liittyvän toiminnan yhteydessä b) yhteisön laajuinen tiedotuskampanja, johon kuuluu interaktiivinen verkkosivu sekä hankkeita koskevien tietojen levittäminen (C jakson tarkoittamat toimet mukaan lukien) c) välineiden laatiminen käytettäväksi koko yhteisössä tapahtuvaan ja myös vammaiset henkilöt saavuttavaan tiedottamiseen menestyksekkään kieltenopiskelun edellytyksistä sekä tehokkaasta opetus- ja opiskelutekniikasta d) teemavuoden saavutuksia ja sen teemoista saatavia kokemuksia esiin tuovien Euroopan laajuisten kilpailujen järjestäminen. 3. Muut toimet: Yhteisön laajuiset selvitykset ja tutkimukset, joilla pyritään erityisesti tekemään selkoa esimerkiksi seuraavista seikoista: - kieliin (viittomakieli ja klassiset kielet mukaan lukien) ja niiden käyttöön (tieteellinen käyttö ja yliopistokäyttö mukaan lukien) sekä kieltenopetukseen ja -opiskeluun ja niihin yhteydessä olevien taitojen omaksumiseen liittyvä tilanne Euroopassa; tämä voi mahdollisuuksien mukaan koskea kaikkia 1 artiklassa tarkoitettuja kieliä - eri kohderyhmien (kaksikieliset alueet mukaan lukien) kielten oppimiseen liittyvät odotukset ja keinot, joilla yhteisö voisi täyttää edellä mainitut odotukset - teemavuoden tehokkuudesta ja vaikutuksista tehtävät arviot, jotka perustuvat tutkimuksiin parhaimmista käytännöistä kielten opetuksessa ja koulutuksessa sekä tulosten levittämisessä jäsenvaltioissa. (B) Toimet, joille voidaan myöntää yhteisrahoitusta yhteisön talousarviosta Näihin toimiin voidaan ohjeellisesti osoittaa kokonaistalousarviosta 60 prosenttia, jota komissio voi mukauttaa 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. Paikallisille, alueellisille, kansallisille ja kansainvälisille toimille voidaan tietyin edellytyksin myöntää rahoitusta yhteisön talousarviosta enintään 50 prosenttia niiden kustannuksista ehdotetun toimen luonteen ja tilanteen mukaan. Tällaisia toimia voivat olla mm. seuraavat: 1. teemavuoden tavoitteisiin liittyvät tapahtumat 2. muut kuin tämän liitteen kohdassa 1.A kuvatut tiedotustoimet ja hyvien toimintatapojen levittämiseen liittyvät toimet 3. palkinnot ja kilpailut 4. muut kuin edellä kohdassa 1.A mainitut selvitykset ja tutkimukset 5. muut kieltenopetusta ja -opiskelua edistävät toimet, mikäli toimiin ei voi saada rahoitusta käynnissä olevista yhteisön ohjelmista tai aloitteista. (C) Toimet, jotka eivät saa rahoitustukea yhteisön talousarviosta Yhteisö antaa moraalisen tukensa, johon kuuluu kirjallinen valtuutus käyttää teemavuoden tunnusta ja muuta siihen liittyvää aineistoa, julkisten tai yksityisten organisaatioiden aloitteille, kun organisaatiot pystyvät osoittamaan komissiota tyydyttävällä tavalla, että aloitteet ovat käynnissä vuoden 2001 aikana ja todennäköisesti auttavat merkittävästi teemavuoden tavoitteista yhden tai useamman saavuttamisessa. 2. Tekninen tuki Toimea toteuttaessaan komissio voi käyttää apunaan teknistä apua tarjoavia organisaatioita. Apu voidaan rahoittaa ohjelman kokonaismäärärahoista. Komissio voi samoin ehdoin käyttää myös asiantuntija-apua. Komissio kuulee 5 artiklassa mainittua komiteaa tämän avun taloudellisesta vaikutuksesta.