FI Euroopan unionin virallinen lehti C 172/1

Komission tiedonanto, joka liittyy seuraavien säädösten täytäntöönpanoon komission asetus (EU) N:o 206/2012, annettu 6 päivänä maaliskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY täytäntöönpanemisesta huoneilmastointilaitteiden ja huonetuuletinten ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta

ja

komission delegoitu asetus (EU) N:o 626/2011, annettu 4 päivänä toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/30/EY täydentämisestä huoneilmastointilaitteiden energiamerkinnän osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2012/C 172/01

(Väliaikaisesti sovellettavien mittausmenetelmien (1) nimet ja viitetiedot komission asetuksen (EU) N:o 206/2012 ja erityisesti sen liitteen II sekä komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 626/2011 ja erityisesti sen liitteen II täytäntöönpanoa varten)

Mitattava parametri Organisaatio Viitetiedot Nimi Kylmäkerroin (EER), lämpökerroin (COP) CEN EN 14511:2007 Sisätilojen lämmitykseen ja jäähdytykseen tarkoitetut, sähkökäyttöisellä kompressorilla toimivat huoneilmastointilaitteet, nestejäähdyttimet ja lämpöpumput Kylmäkerroin (EER) CEN EN 15218:2006 Sisätilojen jäähdytykseen tarkoitetut, haihdutuslauhduttimella ja sähkökäyttöisellä kompressorilla toimivat huoneilmastointilaitteet ja nestejäähdyttimet SEER:n ja SCOP:n testimenetelmät CEN PrEN 14825:2011, luvut 8 ja 9 Sisätilojen lämmitykseen ja jäähdytykseen tarkoitetut, sähkökäyttöisellä kompressorilla toimivat huoneilmastointilaitteet, nestejäähdyttimet ja lämpöpumput – Testaus ja luokitus osakuormaolosuhteissa ja kausittaisen suorituskyvyn laskenta Tehonkulutus valmiustilassa CEN EN 62301:2005 Kotitaloussähkölaitteet: Valmiustilan tehonkulutuksen mittaaminen Äänitehotaso CEN EN 12102:2008 Sisätilojen lämmitykseen ja jäähdytykseen tarkoitetut, sähkökäyttöisellä kompressorilla toimivat huoneilmastointilaitteet, nestejäähdyttimet, lämpöpumput ja kuivaimet – Ilmassa kantautuvan melun mittaaminen – Äänitehon määrittäminen Energiatehokkuus IEC IEC 60879: 1986 (corr. 1992) Sähkökäyttöisten kierrätyspuhaltimien ja säätimien suorituskyky ja rakenne Äänitehotaso EN EN 60704-2-7:1997 Kotitaloussähkölaitteet ja vastaavat sähkölaitteet – Testausmenetelmä ilmassa kantautuvan melun määrittämiseksi – Osa 2: Tuulettimia koskevat erityisvaatimukset

Laskentamenetelmät huoneilmastointilaitteille (≤ 12kW) ja huonetuulettimille

SISÄLLYSLUETTELO

Osa 1 – Huoneilmastointilaitteet

1. Määritelmät

2. Taulukot

3. Huoneilmastointilaitteet, lukuun ottamatta yksikanavaisia ja kaksikanavaisia huoneilmastointilaitteita

3.1. SEER

3.1.1. Kiinteän tehon yksiköt

3.1.2. Kaksiportaisen tehon yksiköt

3.1.3. Muuttuvan tehon yksiköt

3.2. SCOP

3.2.1. Kiinteän tehon yksiköt

3.2.2. Kaksiportaisen tehon yksiköt

3.2.3. Muuttuvan tehon yksiköt

3.3. Arvojen P TO , P SB , P OFF and pck määrittäminen

3.3.1. P TO :n määrittäminen

3.3.2. P SB :n määrittäminen

3.3.3. P OFF :n määrittäminen

3.3.4. P CK: n määrittäminen

4. Yksikanavaiset ja kaksikanavaiset huoneilmastointilaitteet

4.1. EER

4.2. COP

4.3. Kausittainen sähkönkulutus

Osa 2 – Huonetuulettimet

1. Määritelmät

2. Taulukot

3. Käyttöarvo ja vuotuinen sähkönkulutus

3.1. Käyttöarvo

3.2. Vuotuinen sähkönkulutus

Osa 3 – Yleiset näkökohdat

Testiraportti

OSA 1 – HUONEILMASTOINTILAITTEET

1. Määritelmät

Huoneilmastointilaitteisiin liittyvät määritelmät:

1) ’Huoneilmastointilaite’ tarkoittaa laitetta, joka pystyy jäähdyttämään tai lämmittämään sisäilmaa tai tekemään näitä molempia yhtä tai useampaa sähkökompressoria käyttävän höyry-puristusjäähdytyskierron avulla, mukaan lukien ilmastointilaitteet, joissa on lisätoimintoja, kuten kosteuden poisto, ilmanpuhdistus, ilmanvaihto tai ilman lisälämmitys sähkövastuksilla, sekä laitteet, joissa voidaan käyttää vettä (joko höyrystinpuolella syntyvää kondenssivettä tai ulkopuolelta lisättyä vettä) höyrystettäväksi lauhduttimessa, edellyttäen, että laite pystyy toimimaan myös ilman lisättyä vettä pelkkää ilmaa käyttäen.

2) ’Kaksikanavainen huoneilmastointilaite’ tarkoittaa huoneilmastointilaitetta, jossa jäähdytyksen tai lämmityksen aikana lauhduttimen tai höyrystimen tuloilma johdetaan ulkoilmasta yksikköön yhtä kanavaa pitkin ja poistetaan ulkoilmaan toista kanavaa pitkin ja joka on asennettu kokonaan ilmastoitavaan tilaan seinän läheisyyteen.

3) ’Yksikanavainen huoneilmastointilaite’ tarkoittaa huoneilmastointilaitetta, jossa jäähdytyksen tai lämmityksen aikana lauhduttimen (tai höyrystimen) tuloilma otetaan tilasta, jossa yksikkö sijaitsee, ja poistetaan tämän tilan ulkopuolelle.

4) ’Kaksitoiminen huoneilmastointilaite’ tarkoittaa huoneilmastointilaitetta, joka pystyy sekä jäähdyttämään että lämmittämään.

5) ’Nimellisolosuhteet’ tarkoittavat taulukossa 4 esitettyä sisälämpötilan (Tin) ja ulkolämpötilan (Tj) yhdistelmää, joka kuvaa käyttöolosuhteita ja jota käytetään määritettäessä nimellistehoa, äänitehotasoa, nimellisilmavirtaa, nimelliskylmäkerrointa (EERrated ) ja/tai nimellislämpökerrointa (COPrated ).

6) ’Nimellisteho’ (Prated ) tarkoittaa yksikön höyry-puristusjäähdytyskierron jäähdytys- tai lämmitystehoa nimellisolosuhteissa.

7) ’Sisälämpötila’ (Tin) tarkoittaa sisäilman kuivalämpötilaa [°C] (ilman suhteellinen kosteus voidaan ilmoittaa tämän ja vastaavan märkälämpötilan avulla).

8) ’Ulkolämpötila’ (Tj) tarkoittaa ulkoilman kuivalämpötilaa [°C] (ilman suhteellinen kosteus voidaan ilmoittaa tämän ja vastaavan märkälämpötilan avulla).

9) ’Nimelliskylmäkerroin’ (EERrated ) tarkoittaa jäähdytyksen ilmoitettua tehoa [kW] jaettuna jäähdytyksen nimellisottoteholla [kW], kun yksikkö jäähdyttää nimellisolosuhteissa.

10) ’Nimellislämpökerroin’ (COPrated ) tarkoittaa lämmityksen ilmoitettua tehoa [kW] jaettuna lämmityksen nimellisottoteholla [kW], kun yksikkö lämmittää nimellisolosuhteissa.

11) ’Ilmakehän lämmitysvaikutuspotentiaali’ (GWP) tarkoittaa määrää, jonka verran 1 kilogramman höyry-puristusjäähdytyskierrossa käytettyä kylmäainetta arvioidaan vaikuttavan ilmaston lämpenemiseen, ilmaistuna CO2-ekvivalenttikiloina 100 vuoden ajanjaksolla. Huomioon otetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 842/2006 ( 2 ) liitteen I osassa 2 mainitut GWP-arvot. Fluorattujen kylmäaineiden GWP-arvoina on käytettävä Hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin antamassa kolmannessa arviointiraportissa ( 3 ) (TAR) julkaistuja arvoja (2001 IPCC GWP-arvot 100 vuoden ajanjaksolle). Muiden kuin fluorattujen kaasujen GWP-arvoina on käytettävä IPPC:n ensimmäisessä arvioinnissa ( 4 ) 100 vuoden ajanjaksolle julkaistuja arvoja. Kylmäaineseosten GWP-arvot lasketaan asetuksen (EY) N:o 842/2006 liitteessä I esitetyllä kaavalla. Kylmäaineilla, joita ei ole mainittu edellä luetelluissa lähteissä, viiteasiakirjana käytetään helmikuussa 2011 julkaistua IPCC UNEP 2010 -raporttia jäähdytyksestä, ilmastoinnista ja lämpöpumpuista tai sen uudempaa versiota.

12) ’Pois päältä -tila’ tarkoittaa tilaa, jossa huoneilmastointilaite on kytkettynä verkkovirtalähteeseen, muttei suorita mitään toimintoa. Pois päältä -tiloiksi katsotaan myös tilat, joissa yksinomaan ilmaistaan laitteen olevan pois päältä -tilassa, sekä tilat, joissa yksinomaan suoritetaan toiminnot Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/108/EY mukaisen sähkömagneettisen yhteensopivuuden varmistamiseksi.

13) ’Valmiustila’ tarkoittaa tilaa, jossa laite (huoneilmastointilaite) on kytkettynä verkkovirtalähteeseen, on riippuvainen verkkovirtalähteen syöttämästä energiasta toimiakseen tarkoitetulla tavalla ja tarjoaa määräämättömän ajan ainoastaan seuraavat toiminnot: uudelleenaktivointitoiminto tai uudelleenaktivointitoiminto ja pelkkä uudelleenaktivoitavuuden ilmaisin ja/tai tieto- tai tilanäyttö.

14) ’Uudelleenaktivointitoiminto’ tarkoittaa toimintoa, jolla helpotetaan muiden toimintatilojen kuten aktiivisen toimintatilan aktivointia kaukokytkimellä, kaukosäädin mukaan luettuna, sisäisellä tunnistimella tai ajastimella tilaan, jossa käytettävissä on muita toimintoja kuten päätoiminto.

15) ’Tieto- tai tilanäyttö’ tarkoittaa jatkuvaa toimintoa, jolla annetaan tietoja tai ilmoitetaan laitteen toimintatila näytöllä, kellonaikanäytöt mukaan luettuina.

16) ’Äänitehotaso’ tarkoittaa A-painotettua äänitehotasoa [dB(A)] sisällä ja/tai ulkona jäähdytyksen (tai lämmityksen, jos tuotteessa ei ole jäähdytystoimintoa) nimellisolosuhteissa mitattuna.

17) ’Perusmitoitusolosuhteet’ tarkoittavat taulukossa 5 esitettyjen perusmitoituslämpötilaa, suurinta kaksiarvoista lämpötilaa ja suurinta toimintarajalämpötilaa koskevien vaatimusten yhdistelmää.

18) ’Perusmitoituslämpötila’ tarkoittaa taulukossa 3 joko jäähdytykselle (Tdesignc) tai lämmitykselle (Tdesignh) esitettyä ulkolämpötilaa [°C], jossa osakuormasuhde on 1 ja joka vaihtelee määrätyn jäähdytys- tai lämmityskauden mukaan. Ks. myös liitteessä A annettu selitys tästä käsitteestä.

19) ’Osakuormasuhde’ (pl(Tj)) tarkoittaa ulkolämpötilaa vähennettynä 16 °C-asteella jaettuna perusmitoituslämpötilalla vähennettynä 16 °C-asteella joko jäähdytykselle tai lämmitykselle.

20) ’Kausi’ tarkoittaa toimintaolosuhteiden kokonaisuutta (määritelty neljälle kaudelle: yksi jäähdytyskausi ja kolme lämmityskautta: keskimääräinen/kylmä/lämmin), jossa kuvataan lämpötilaväleittäin ulkolämpötilojen ja niiden tuntimäärien yhdistelmä, joina kyseiset lämpötilat esiintyvät kunakin kautena, joina yksikön on ilmoitettuna soveltuvan käyttöön.

21) ’Lämpötilaväli’ (ja siihen liittyvä indeksi j) tarkoittaa taulukossa 7 esitettyä ulkolämpötilan (Tj) ja lämpötilatuntien (hj) yhdistelmää.

22) ’Lämpötilatunnit’ tarkoittavat taulukossa 7 lämpötilaväleittäin esitettyä tuntimäärää (hj), jona ulkolämpötila esiintyy kunakin kautena.

23) ’Vuotuinen kylmäkerroin’ (SEER) tarkoittaa koko jäähdytyskautta edustavaa yksikön yleistä kylmäkerrointa, joka on laskettu jakamalla vuotuinen perusjäähdytystarve jäähdytyksen vuotuisella sähkönkulutuksella.

24) ’Vuotuinen perusjäähdytystarve’ (QC ) tarkoittaa perusjäähdytystarvetta [kWh/v], jota käytetään lähtökohtana SEER:in laskennassa ja joka lasketaan jäähdytyksen mitoituskuorman (Pdesignc) ja jäähdytyksen aktiivitilan ekvivalentin tuntimäärän (HCE ) tulona.

25) ’Jäähdytyksen aktiivitilan ekvivalentti tuntimäärä’ (HCE ) tarkoittaa taulukossa 8 esitettyä oletettua vuotuista tuntimäärää [h/v], jonka ajan yksikön on tuotettava jäähdytyksen mitoituskuorma (Pdesignc) vuotuisen perusjäähdytystarpeen täyttämiseksi.

26) ’Jäähdytyksen vuotuinen sähkönkulutus’ (QCE ) tarkoittaa sähkönkulutusta [kWh/v], joka tarvitaan vuotuisen perusjäähdytystarpeen täyttämiseksi ja joka lasketaan jakamalla vuotuinen perusjäähdytystarve aktiivitilan vuotuisella kylmäkertoimella (SEERon) ja yksikön sähkönkulutuksella termostaatti pois päältä -, valmius-, pois päältä - ja kampikammion lämmitys -tilassa jäähdytyskauden aikana.

27) ’Aktiivitilan vuotuinen kylmäkerroin’ (SEERon) tarkoittaa yksikön keskimääräistä kylmäkerrointa jäähdytystoiminnon aktiivisessa toimintatilassa, ja se johdetaan osakuormasta ja lämpötilavälin ominaiskylmäkertoimesta (EERbin(Tj)) painotettuna lämpötilatunneilla, joina lämpötilavälin olosuhteet vallitsevat.

28) ’Osakuorma’ tarkoittaa jäähdytyskuormaa (Pc(Tj)) tai lämmityskuormaa (Ph(Tj)) [kW] määrätyssä ulkolämpötilassa Tj, ja se lasketaan mitoituskuorman ja osakuormasuhteen tulona.

29) ’Lämpötilavälin ominaiskylmäkerroin’ (EERbin(Tj)) tarkoittaa kunkin lämpötilavälin j ominaista kylmäkerrointa kauden aikana esiintyvässä ulkolämpötilassa Tj, ja se johdetaan osakuormasta, ilmoitetusta tehosta ja ilmoitetusta kylmäkertoimesta (EERd(Tj)) määritellyissä lämpötilaväleissä (j) ja lasketaan muille lämpötilaväleille inter-/ekstrapoloimalla, tarvittaessa korjattuna alenemiskertoimella.

30) ’Lämmityskauden lämpökerroin’ (SCOP) tarkoittaa koko määrättyä lämmityskautta edustavaa yksikön yleistä lämpökerrointa (SCOP-arvo koskee määrättyä lämmityskautta), joka on laskettu jakamalla vuotuinen peruslämmitystarve lämmityksen vuotuisella sähkönkulutuksella.

31) ’Vuotuinen peruslämmitystarve’ (QH ) tarkoittaa määrättyä lämmityskautta koskevaa peruslämmitystarvetta [kWh/v], jota käytetään lähtökohtana SCOP:in laskennassa ja joka lasketaan lämmityksen mitoituskuorman (Pdesignh) ja kausikohtaisen lämmityksen aktiivitilan ekvivalentin tuntimäärän (HHE ) tulona.

32) ’Lämmityksen aktiivitilan ekvivalentti tuntimäärä’ (HHE ) tarkoittaa taulukossa 8 esitettyä oletettua vuotuista tuntimäärää [h/v], jonka ajan yksikön on tuotettava lämmityksen mitoituskuorma (Pdesignh) vuotuisen peruslämmitystarpeen täyttämiseksi.

33) ’Lämmityksen vuotuinen sähkönkulutus’ (QHE ) tarkoittaa määrättyä lämmityskautta koskevaa sähkönkulutusta [kWh/v], joka tarvitaan ilmoitetun vuotuisen peruslämmitystarpeen täyttämiseksi ja joka lasketaan jakamalla vuotuinen peruslämmitystarve aktiivitilan lämmityskauden lämpökertoimella (SCOPon) ja yksikön sähkönkulutuksella termostaatti pois päältä -, valmius-, pois päältä - ja kampikammion lämmitys -tilassa lämmityskauden aikana.

34) ’Aktiivitilan lämmityskauden lämpökerroin’ (SCOPon) tarkoittaa yksikön keskimääräistä lämpökerrointa aktiivisessa toimintatilassa määrätyllä lämmityskaudella, ja se johdetaan osakuormasta, sähköisestä varalämmitystehosta (jos sitä tarvitaan) ja lämpötilavälin ominaislämpökertoimesta (COPbin(Tj)) painotettuna lämpötilatunneilla, joina lämpötilavälin olosuhteet vallitsevat.

35) ’Sähköinen varalämmitysteho’ (elbu(Tj)) tarkoittaa sellaisen todellisen tai oletetun sähköisen varalämmittimen, jonka COP on 1, lämmitystehoa [kW], joka täydentää ilmoitettua lämmitystehoa (Pdh(Tj)) lämmityksen osakuorman (Ph(Tj)) saavuttamiseksi, jos Pdh(Tj) on pienempi kuin Ph(Tj), ulkolämpötilassa (Tj).

36) ’Lämpötilavälin ominaislämpökerroin’ (COPbin(Tj)) tarkoittaa kunkin lämpötilavälin j ominaista lämpökerrointa kauden aikana esiintyvässä ulkolämpötilassa Tj, ja se johdetaan osakuormasta, ilmoitetusta tehosta ja ilmoitetusta lämpökertoimesta (COPd(Tj)) määritellyissä lämpötilaväleissä (j) ja lasketaan muille lämpötilaväleille inter-/ekstrapoloimalla, tarvittaessa korjattuna alenemiskertoimella.

37) ’Ilmoitettu teho’ [kW] tarkoittaa valmistajan ilmoittamaa yksikön höyry-puristusjäähdytyskierron tehoa jäähdytyksessä (Pdc(Tj)) tai lämmityksessä (Pdh(Tj)) ulkolämpötilassa (Tj) ja sisälämpötilassa (Tin).

38) ’Tehonsäätö’ tarkoittaa yksikön kykyä muuttaa tehoaan muuttamalla tilavuusvirtaansa. Yksikön ilmoitetaan olevan ’kiinteä’, jos se ei voi muuttaa tilavuusvirtaansa, ’kaksiportainen’, jos tilavuusvirtaa muutetaan tai vaihdellaan enintään kahdessa vaiheessa, tai ’muuttuva’, jos tilavuusvirtaa muutetaan tai vaihdellaan kolmessa tai useammassa vaiheessa.

39) ’Toiminto’ tarkoittaa sen ilmoittamista, pystyykö yksikkö jäähdyttämään sisäilmaa, lämmittämään sisäilmaa vai tekemään molempia.

40) ’Mitoituskuorma’ tarkoittaa ilmoitettua jäähdytyskuormaa (Pdesignc) ja/tai ilmoitettua lämmityskuormaa (Pdesignh) [kW] perusmitoituslämpötilassa, jolloin a. jäähdytystilassa Pdesignc on yhtä suuri kuin jäähdytyksen ilmoitettu teho lämpötilassa Tj, joka on yhtä suuri kuin Tdesignc; b. lämmitystilassa Pdesignh on yhtä suuri kuin osakuorma lämpötilassa Tj, joka on yhtä suuri kuin Tdesignh.

41) ’Ilmoitettu kylmäkerroin’ (EERd(Tj)) tarkoittaa valmistajan ilmoittamaa kylmäkerrointa rajallisessa määrässä määrättyjä lämpötilavälejä (j) ulkolämpötilassa (Tj).

42) ’Ilmoitettu lämpökerroin’ (COPd(Tj)) tarkoittaa valmistajan ilmoittamaa lämpökerrointa rajallisessa määrässä määrättyjä lämpötilavälejä (j) ulkolämpötilassa (Tj).

43) ’Kaksiarvoinen lämpötila’ (Tbiv) tarkoittaa valmistajan lämmityksen osalta ilmoittamaa ulkolämpötilaa (Tj) [°C], jossa ilmoitettu teho on yhtä suuri kuin osakuorma ja jonka alapuolella ilmoitettua tehoa on täydennettävä sähköisellä varalämmitysteholla lämmityksen osakuorman saavuttamiseksi.

44) ’Toimintarajalämpötila’ (Tol) tarkoittaa valmistajan lämmityksen osalta ilmoittamaa ulkolämpötilaa [°C], jonka alapuolella huoneilmastointilaite ei pysty tuottamaan lämmitystehoa. Tämän lämpötilan alapuolella ilmoitettu teho on nolla.

45) ’Vuorottelujaksoteho’ [kW] tarkoittaa ilmoitetun tehon (aikapainotettua) keskiarvoa vuorottelutestijakson aikana jäähdytykselle (Pcycc) tai lämmitykselle (Pcych).

46) ’Vuorottelujakson kylmäkerroin’ (EERcyc) tarkoittaa keskimääräistä kylmäkerrointa vuorottelutestijakson aikana (kompressori käynnistyy ja sammuu), ja se lasketaan jakamalla jakson ajalta integroitu jäähdytysteho [kWh] saman jakson ajalta integroidulla sähkön ottoteholla [kWh].

47) ’Vuorottelujakson lämpökerroin’ (COPcyc) tarkoittaa keskimääräistä lämpökerrointa vuorottelutestijakson aikana (kompressori käynnistyy ja sammuu), ja se lasketaan jakamalla jakson ajalta integroitu lämmitysteho [kWh] saman jakson ajalta integroidulla sähkön ottoteholla [kWh].

48) ’Alenemiskerroin’ kuvaa vuorottelusta (kompressori käynnistyy/sammuu aktiivisessa toimintatilassa) aiheutuvaa tehohäviötä, ja se määritetään jäähdytykselle (Cdc) tai lämmitykselle (Cdh) tai sen oletusarvoksi valitaan 0,25.

49) ’Aktiivinen toimintatila’ tarkoittaa sitä ajanjaksoa vastaavaa tilaa, jona rakennus aiheuttaa jäähdytys- tai lämmityskuormaa ja yksikön jäähdytys- tai lämmitystoiminto on aktivoituneena. Tilan aikana yksikkö voi olla vuorotellen päällä ja pois päältä halutun sisälämpötilan saavuttamiseksi tai ylläpitämiseksi.

50) ’Termostaatti pois päältä -tila’ tarkoittaa sitä ajanjaksoa vastaavaa tilaa, jonka aikana ei aiheudu jäähdytys- tai lämmityskuormaa; tällöin yksikön jäähdytys- tai lämmitystoiminto on päällä mutta yksikkö ei ole toiminnassa, koska jäähdytys- tai lämmityskuormaa ei ole. Tila liittyy siis ulkolämpötiloihin eikä rakennuksen sisäisiin kuormiin. Se, että kompressori menee vuorotellen päälle ja pois päältä aktiivisessa toimintatilassa, ei tarkoita termostaatti pois päältä -tilaa.

51) ’Kampikammion lämmitys -tila’ tarkoittaa tilaa, jossa yksikkö on aktivoinut lämmityslaitteen, jotta voidaan välttää kylmäaineen siirtyminen kompressoriin ja siten rajoittaa öljyn kylmäainepitoisuutta kompressorin käynnistyessä.

52) ’Termostaatti pois päältä -tilan tehonkulutus’ (PTO ) tarkoittaa yksikön tehonkulutusta [kW] termostaatti pois päältä -tilassa.

53) ’Valmiustilan tehonkulutus’ (PSB ) tarkoittaa yksikön tehonkulutusta [kW] valmiustilassa.

54) ’Pois päältä -tilan tehonkulutus’ (P OFF) tarkoittaa yksikön tehonkulutusta [kW] pois päältä -tilassa.

55) ’Kampikammion lämmitys -tilan tehonkulutus’ (PCK ) tarkoittaa yksikön tehonkulutusta [kW] kampikammion lämmitys -tilassa.

56) ’Termostaatti pois päältä -tilan käyttötunnit’ (HTO ) tarkoittaa vuotuista tuntimäärää [h/v], jonka ajan yksikön katsotaan olevan termostaatti pois päältä -tilassa; tuntimäärää riippuu määrätystä kaudesta ja toiminnosta.

57) ’Valmiustilan käyttötunnit’ (HSB ) tarkoittaa vuotuista tuntimäärää [h/v], jonka ajan yksikön katsotaan olevan valmiustilassa; tuntimäärää riippuu määrätystä kaudesta ja toiminnosta.

58) ’Pois päältä -tilan käyttötunnit’ (HOFF ) tarkoittaa vuotuista tuntimäärää [h/v], jonka ajan yksikön katsotaan olevan pois päältä -tilassa; tuntimäärää riippuu määrätystä kaudesta ja toiminnosta.

59) ’Kampikammion lämmitys -tilan käyttötunnit’ (HCK ) tarkoittaa vuotuista tuntimäärää [h/v], jonka ajan yksikön katsotaan olevan kampikammion lämmitys -tilassa; tuntimäärää riippuu määrätystä kaudesta ja toiminnosta.

60) ’Nimellisilmavirta’ tarkoittaa huoneilmastointilaitteiden sisä- ja/tai ulkoyksiköiden (tapauksen mukaan) ilman ulostulossa mitattua ilmavirtaa [m3/h] jäähdytyksen (tai lämmityksen, jos tuotteessa ei ole jäähdytystoimintoa) nimellisolosuhteissa.

61) ’Jäähdytyksen nimellisottoteho’ (PEER ) tarkoittaa yksikön sähkön ottotehoa [kW], kun se tuottaa jäähdytystä nimellisolosuhteissa.

62) ’Lämmityksen nimellisottoteho’ (PCOP ) tarkoittaa yksikön sähkön ottotehoa [kW], kun se tuottaa lämmitystä nimellisolosuhteissa.

63) ’Yksikanavaisten ja kaksikanavaisten laitteiden sähkönkulutus’ (QSD ja QDD ) tarkoittaa yksi- tai kaksikanavaisten huoneilmastointilaitteiden sähkönkulutusta jäähdytys- ja/tai lämmitystilassa (tapauksen mukaan) [yksikanavaiset kWh/60 min, kaksikanavaiset kWh/60 min].

64) ’Tehosuhde’ tarkoittaa kaikkien toimivien sisäyksiköiden ilmoitetun kokonaisjäähdytystehon tai -lämmitystehon suhdetta ulkoyksikön ilmoitettuun jäähdytys- tai lämmitystehoon nimellisolosuhteissa.

65) ’Toleranssi’ tarkoittaa sitä, kuinka paljon ilmoitetun tehon ulkolämpötilassa Tj sallitaan poikkeavan samassa ulkolämpötilassa Tj määritetystä osakuormasta kaksiportaisen ja muuttuvan tehon yksiköiden laskelmissa.

2. Taulukot

Taulukko 1

Tietolomake huoneilmastointilaitteille, lukuun ottamatta yksikanavaisia ja kaksikanavaisia huoneilmastointilaitteita (5)

Tiedot sen mallin (mallien) yksilöimiseksi, joita tiedot koskevat:





Toiminto (ilmoittakaa, mitä toimintoa tiedot koskevat) Jos tiedot koskevat lämmitystä: Ilmoittakaa lämmityskausi, jota tiedot koskevat. Tietojen tulisi koskea ainoastaan yhtä lämmityskautta kerrallaan. Tiedot on annettava vähintään lämmityskaudesta ’Keskimääräinen’. jäähdytys K/E Keskimääräinen (pakollinen) K/E lämmitys K/E Lämmin (jos määritelty) K/E Kylmä (jos määritelty) K/E Kohta symboli arvo yksikkö Kohta symboli arvo yksikkö Mitoituskuorma Kausittainen energiatehokkuus jäähdytys Pdesignc x,x kW jäähdytys SEER x,xx — lämmitys / Keskimääräinen Pdesignh x,x kW lämmitys / Keskimääräinen SCOP (A) x,xx — lämmitys / Lämmin Pdesignh x,x kW lämmitys / Lämmin SCOP (W) x,xx — lämmitys / Kylmä Pdesignh x,x kW lämmitys / Kylmä SCOP (C) x,xx — Jäähdytyksen ilmoitettu teho (6) sisälämpötilassa 27(19) °C ja ulkolämpötilassa Tj Ilmoitettu kylmäkerroin (6) sisälämpötilassa 27(19) °C ja ulkolämpötilassa Tj Tj = 35 °C Pdc x,x kW Tj = 35 °C EERd x,x — Tj = 30 °C Pdc x,x kW Tj = 30 °C EERd x,x — Tj = 25 °C Pdc x,x kW Tj = 25 °C EERd x,x — Tj = 20 °C Pdc x,x kW Tj = 20 °C EERd x,x — Lämmityksen ilmoitettu teho (6) (kaudella Keskimääräinen) sisälämpötilassa 20 °C ja ulkolämpötilassa Tj Ilmoitettu lämpökerroin (6) (kaudella Keskimääräinen) sisälämpötilassa 20 °C ja ulkolämpötilassa Tj Tj = – 7 °C Pdh x,x kW Tj = – 7 °C COPd x,x — Tj = 2 °C Pdh x,x kW Tj = 2 °C COPd x,x — Tj = 7 °C Pdh x,x kW Tj = 7 °C COPd x,x — Tj = 12 °C Pdh x,x kW Tj = 12 °C COPd x,x — Tj = kaksiarvoinen lämpötila Pdh x,x kW Tj = kaksiarvoinen lämpötila COPd x,x — Tj = toimintaraja Pdh x,x kW Tj = toimintaraja COPd x,x — Lämmityksen ilmoitettu teho (6) (kaudella Lämmin) sisälämpötilassa 20 °C ja ulkolämpötilassa Tj Ilmoitettu lämpökerroin (6) (kaudella Lämmin) sisälämpötilassa 20 °C ja ulkolämpötilassa Tj Tj = 2 °C Pdh x,x kW Tj = 2 °C COPd x,x — Tj = 7 °C Pdh x,x kW Tj = 7 °C COPd x,x — Tj = 12 °C Pdh x,x kW Tj = 12 °C COPd x,x — Tj = kaksiarvoinen lämpötila Pdh x,x kW Tj = kaksiarvoinen lämpötila COPd x,x — Tj = toimintaraja Pdh x,x kW Tj = toimintaraja COPd x,x — Lämmityksen ilmoitettu teho (6) (kaudella Kylmä) sisälämpötilassa 20 °C ja ulkolämpötilassa Tj Ilmoitettu lämpökerroin (6) (kaudella Kylmä) sisälämpötilassa 20 °C ja ulkolämpötilassa Tj Tj = – 7 °C Pdh x,x kW Tj = – 7 °C COPd x,x — Tj = 2 °C Pdh x,x kW Tj = 2 °C COPd x,x — Tj = 7 °C Pdh x,x kW Tj = 7 °C COPd x,x — Tj = 12 °C Pdh x,x kW Tj = 12 °C COPd x,x — Tj = kaksiarvoinen lämpötila Pdh x,x kW Tj = kaksiarvoinen lämpötila COPd x,x — Tj = toimintaraja Pdh x,x kW Tj = toimintaraja COPd x,x — Tj = – 15 °C Pdh x,x kW Tj = – 15 °C COPd x,x — Kaksiarvoinen lämpötila Toimintarajalämpötila lämmitys / Keskimääräinen Tbiv x °C lämmitys / Keskimääräinen Tol x °C lämmitys / Lämmin Tbiv x °C lämmitys / Lämmin Tol x °C lämmitys / Kylmä Tbiv x °C lämmitys / Kylmä Tol x °C Vuorottelujaksoteho Vuorottelujakson energiatehokkuus jäähdytys Pcycc x,x kW jäähdytys EERcyc x,x — lämmitys Pcych x,x kW lämmitys COPcyc x,x — Jäähdytyksen alenemiskerroin (7) Cdc x,x — Lämmityksen alenemiskerroin (7) Cdh x,x — Sähkön ottoteho muissa tiloissa kuin aktiivisessa toimintatilassa Vuotuinen sähkönkulutus pois päältä -tila POFF x,x W jäähdytys QCE x kWh/v valmiustila PSB x,x W lämmitys / Keskimääräinen QHE/A x kWh/v termostaatti pois päältä -tila PTO x,x W lämmitys / Lämmin QHE/W x kWh/v kampikammion lämmitys -tila PCK x,x W lämmitys / Kylmä QHE/C x kWh/v Tehonsäätö (valitaan yksi kolmesta vaihtoehdosta) Muut kohdat kiinteä K/E Äänitehotaso (sisällä/ulkona) LWA x,x / x,x dB(A) kaksiportainen K/E Ilmakehän lämmitysvaikutuspotentiaali GWP x kgCO2 ekv. muuttuva K/E Nimellisilmavirta (sisällä/ulkona) — x / x m3/h Yhteyshenkilöt, joilta saa lisätietoja Vähintään valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan nimi ja osoite





Taulukko 2

Tietolomake yksikanavaisille ja kaksikanavaisille huoneilmastointilaitteille

Tiedot sen mallin (mallien) yksilöimiseksi, joita tiedot koskevat [täytetään tarpeen mukaan]





Kuvaus Symboli Arvo Yksikkö Nimellisjäähdytysteho Prated jäähdytykselle [x,x] kW Nimellislämmitysteho Prated lämmitykselle [x,x] kW Jäähdytyksen nimellisottoteho PEER [x,x] kW Lämmityksen nimellisottoteho PCOP [x,x] kW Nimelliskylmäkerroin EERrated [x,x] — Nimellislämpökerroin COPrated [x,x] — Tehonkulutus termostaatti pois päältä -tilassa PTO [x,x] W Tehonkulutus valmiustilassa PSB [x,x] W Kausittainen sähkönkulutus kaksikanavaiset laitteet (DD): sähkönkulutus tunnissa DD: kWh/60 min. yksikanavaiset laitteet (SD): sähkönkulutus tunnissa Q [x,x] SD: kWh/60 min. Äänitehotaso (ainoastaan sisällä) LWA [x] dB(A) Ilmakehän lämmitysvaikutuspotentiaali GWP [x] kgCO2eq. Yhteyshenkilöt, joilta saa lisätietoja Vähintään valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan nimi ja osoite





Taulukko 3

Parametriluettelo kausittaisen energiatehokkuuden (SEER/SCOP) laskentaan

Kuvaus Symboli Arvo Yksikkö Huomautukset Lämpötilavälin parametrit Lämpötilavälin indeksi j 0 Kaksi merkitsevää desimaalia Ulkolämpötila lämpötilavälissä j Tj 0 °C Jäähdytyskuorma lämpötilavälissä j Pc(Tj) 0,00 kW Lämmityskuorma lämpötilavälissä j Ph(Tj) 0,00 kW Jäähdytysteho lämpötilavälissä j Pdc(Tj) 0,00 kW Lämmitysteho lämpötilavälissä j Pdh(Tj) 0,00 kW Sähköinen varalämmitysteho lämpötilavälissä j elbu(Tj) 0,00 kW VAKIOT Perusmitoituslämpötila jäähdytys: Tdesignc lämmitys: Tdesignh 0 °C Ks. arvot taulukosta 5. Aktiivitilan ekvivalentti tuntimäärä kaudessa jäähdytys: HCE lämmitys: HHE 0 h Ks. arvot taulukosta 8. Termostaatti pois päältä -tilan käyttötunnit kaudessa HTO 0 h Ks. arvot taulukosta 8. Kampikammion lämmitys -tilan käyttötunnit kaudessa HCK 0 h Ks. arvot taulukosta 8. Valmiustilan käyttötunnit kaudessa HSB 0 h Ks. arvot taulukosta 8. Pois päältä -tilan käyttötunnit kaudessa HOFF 0 h Ks. arvot taulukosta 8. Sisälämpötila jäähdytystilassa Tin 0 °C Ks. arvot taulukosta 6.





Taulukko 4

Nimellisolosuhteet (ilman kuivalämpötila/märkälämpötila °C-asteina)

Laite Toiminto Sisälämpötila Tin Ulkolämpötila Tj Huoneilmastointilaitteet, lukuun ottamatta yksikanavaisia laitteita (mukaan lukien kaksikanavaiset laitteet) jäähdytys 27 / 19 35 / 24 lämmitys 20 / enint. 15 7 / 6 Yksikanavaiset huoneilmastointilaitteet jäähdytys 35 / 24 35 / 24 (8) lämmitys 20 / 12 20 / 12 (8)





Taulukko 5

Perusmitoitusolosuhteet (ilman kuivalämpötila/märkälämpötila °C-asteina)

Toiminto / kausi Sisälämpötila Tin Ulkolämpötila Tdesignc / Tdesignh Kaksiarvoinen lämpötila Tbiv Toimintarajalämpötila Tol jäähdytys 27 / 19 Tdesignc = 35 / 24 ei sovelleta ei sovelleta lämmitys / Keskimääräinen 20 Tdesignh = – 10 / – 11 enint. 2 enint. – 7 lämmitys / Lämmin / enint. 15 Tdesignh = 2 / 1 enint. 7 enint. 2 lämmitys / Kylmä Tdesignh = – 22 / – 23 enint. – 7 enint. – 15





Taulukko 6

Osakuormatestiolosuhteet

Jäähdytys Sisälämpötila Ulkolämpötila A 27 / 19 35 °C B 30 °C C 25 °C D 20 °C Lämmitys Sisälämpötila (Tin) Ulkolämpötila (Tj) määrätyllä kaudella °C-asteina Keskimääräinen Lämmin Kylmä A 20 / enint. 15 –7 ei sovelleta –7 B +2 +2 +2 C +7 +7 +7 D +12 +12 +12 G ei sovelleta ei sovelleta –15

Taulukko 7

Jäähdytys- ja lämmityskauden lämpötilavälit (j=lämpötilavälin indeksi, Tj=ulkolämpötila, hj=vuotuiset tunnit lämpötilavälissä)

JÄÄHDYTYSKAUSI j # Tj °C hj h 1 17 205 2 18 227 3 19 225 4 20 225 5 21 216 6 22 215 7 23 218 8 24 197 9 25 178 10 26 158 11 27 137 12 28 109 13 29 88 14 30 63 15 31 39 16 32 31 17 33 24 18 34 17 19 35 13 20 36 9 21 37 4 22 38 3 23 39 1 24 40 0 Tunnit yhteensä: 2 602





LÄMMITYSKAUSI j # Tj °C hj h Lämmin Keskimääräinen Kylmä 1 – 8 – 30 – – 23 0 0 0 9 –22 0 0 1 10 –21 0 0 6 11 –20 0 0 13 12 –19 0 0 17 13 –18 0 0 19 14 –17 0 0 26 15 –16 0 0 39 16 –15 0 0 41 17 –14 0 0 35 18 –13 0 0 52 19 –12 0 0 37 20 –11 0 0 41 21 –10 0 1 43 22 –9 0 25 54 23 –8 0 23 90 24 –7 0 24 125 25 –6 0 27 169 26 –5 0 68 195 27 –4 0 91 278 28 –3 0 89 306 29 –2 0 165 454 30 –1 0 173 385 31 0 0 240 490 32 1 0 280 533 33 2 3 320 380 34 3 22 357 228 35 4 63 356 261 36 5 63 303 279 37 6 175 330 229 38 7 162 326 269 39 8 259 348 233 40 9 360 335 230 41 10 428 315 243 42 11 430 215 191 43 12 503 169 146 44 13 444 151 150 45 14 384 105 97 46 15 294 74 61 Tunnit yhteensä: 3 590 4 910 6 446

Taulukko 8

Käyttötunnit ilmastointilaitetyypeittäin ja toiminnoittain (tuntia/vuosi)

Laitetyyppi/toiminto Yksikkö Lämmityskausi Aktiivinen toimintatila Termostaatti pois päältä -tila Valmiustila Pois päältä -tila Kampikammion lämmitys -tila jäähdytys: HCE lämmitys: HHE HTO HSB HOFF HCK Huoneilmastointilaitteet, lukuun ottamatta yksikanavaisia ja kaksikanavaisia huoneilmastointilaitteita Jäähdytystila, jos laite tarjoaa vain jäähdytystä h/vuosi 350 221 2 142 5 088 7 760 Jäähdytys- ja lämmitystilat, jos laite tarjoaa molempia Jäähdytystila h/vuosi 350 221 2 142 0 2 672 Lämmitystila h/vuosi Keskimääräinen 1 400 179 0 0 179 Lämmin 1 400 755 0 0 755 Kylmä 2 100 131 0 0 131 Lämmitystila, jos laite tarjoaa vain lämmitystä h/vuosi Keskimääräinen 1 400 179 0 3 672 3 851 Lämmin 1 400 755 0 4 345 4 476 Kylmä 2 100 131 0 2 189 2 944 Kaksikanavaiset huoneilmastointilaitteet Jäähdytystila, jos laite tarjoaa vain jäähdytystä h/60min 1 ei sovelleta ei sovelleta ei sovelleta ei sovelleta Jäähdytys- ja lämmitystilat, jos laite tarjoaa molempia Jäähdytystila h/60min 1 ei sovelleta ei sovelleta ei sovelleta ei sovelleta Lämmitystila h/60min 1 ei sovelleta ei sovelleta ei sovelleta ei sovelleta Lämmitystila, jos laite tarjoaa vain lämmitystä h/60 min 1 ei sovelleta ei sovelleta ei sovelleta ei sovelleta Yksikanavaiset huoneilmastointilaitteet Jäähdytystila h/60 min 1 ei sovelleta ei sovelleta ei sovelleta ei sovelleta Lämmitystila h/60 min 1 ei sovelleta ei sovelleta ei sovelleta ei sovelleta

3. Huoneilmastointilaitteet, lukuun ottamatta yksikanavaisia ja kaksikanavaisia huoneilmastointilaitteita

Tässä osassa esitetään huoneilmastointilaitteiden, lukuun ottamatta yksikanavaisia ja kaksikanavaisia huoneilmastointilaitteita, kausittaisen energiatehokkuuden ja vuotuisen sähkönkulutuksen laskentamenetelmä jäähdytyksen ja lämmityksen osalta.

3.1. SEER

SEER on jäähdytyksen vuotuinen kylmäkerroin ja se lasketaan seuraavasti:

SEER= QC / QCE Yhtälö 1

jossa:

QC on vuotuinen perusjäähdytystarve [kWh/v], joka lasketaan seuraavasti:

QC = Pdesignc * HCE Yhtälö 2

jossa:

Pdesignc on jäähdytyksen mitoituskuorma [kW], joka on yhtä suuri kuin jäähdytyksen ilmoitettu teho Pdc(Tj) ulkolämpötilassa Tj = Tdesignc;

HCE on jäähdytyksen aktiivitilan ekvivalentti tuntimäärä [h], joka annetaan taulukossa 8;

QCE on jäähdytyksen vuotuinen sähkönkulutus [kWh/v], joka lasketaan seuraavasti:

QCE= (QC / SEERon) + HTO ·PTO+ HCK ·PCK+ HOFF ·POFF+ HSB ·PSB Yhtälö 3 Yhtälö 4

jossa:

Tj on lämpötila, joka on määrätty indeksillä j merkitylle lämpötilavälille taulukossa 7;

j on lämpötilavälin indeksi;

n on lämpötilavälien lukumäärä;

hj on tuntimäärä, joka on määrätty indeksillä j merkitylle lämpötilavälille taulukossa 7;

Pc(Tj) on jäähdytyksen osakuorma lämpötilassa Tj, ja se lasketaan seuraavasti:

Pc(Tj) = Pdesignc * pl(Tj) Yhtälö 5

jossa:

Pdesignc on määritelty edellä;

pl(Tj) on osakuormasuhde, joka lasketaan seuraavasti (ja määritelmän mukaan pl(Tj) = 1,00, kun Tj=Tdesignc):

pl(Tj) = (Tj-16) / (Tdesignc -16) Yhtälö 6

Tdesignc on taulukossa 5 esitetty jäähdytyskauden perusmitoituslämpötila °C-asteina.

EERbin(Tj) on lämpötilavälin ominaiskylmäkerroin, jota sovelletaan lämpötilaväliin j ja joka lasketaan kiinteän tehon, kaksiportaisen tehon tai muuttuvan tehon yksiköille seuraavilla yhtälöillä:

3.1.1. Kiinteän tehon yksiköt

Lasketaan jäljempänä määritellyillä lämpötiloilla peruspisteet EERbin(Tj), joita käytetään EERbin(Tj)-arvojen inter- ja ekstrapolointiin muille lämpötilaväleille.

Lasketaan lämpötilalla Tj=35 °C:

EERbin(Tj) = EERd(Tj) Yhtälö 7

lämpötiloilla Tj = 30, 25, 20 °C:

EERbin(Tj) = EERd(Tj)*[1 - Cdc*(1 - Pc(Tj)/Pdc(Tj))] Yhtälö 8

jossa:

EERd(Tj) on ilmoitettu kylmäkerroin määrätyssä ulkolämpötilassa Tj, siten kuin valmistaja on sen ilmoittanut taulukossa 1;

Pc(Tj) on osakuorma lämpötilassa Tj = 30, 25, 20 °C, kuten yhtälössä 5 on määritelty;

Pdc(Tj) on ilmoitettu jäähdytysteho määrätyssä ulkolämpötilassa Tj, siten kuin valmistaja on sen ilmoittanut taulukossa 1;

Cdc on jäähdytyksen alenemiskerroin, joka on joko oletusarvo 0,25 tai yhtä suuri kuin Cdh (lämmitykselle) tai se määritetään testeissä ja lasketaan lämpötilalla Tj = 20 °C seuraavasti:

Cdc= (1 - EERcyc/EERd(Tj))/(1 - Pcycc/Pdc(Tj)) Yhtälö 9

jossa:

EERcyc on keskimääräinen kylmäkerroin vuorottelutestijakson aikana (aktiivinen toimintatila + pois päältä -tila), ja se lasketaan jakamalla jakson ajalta integroitu jäähdytysteho [kWh] saman jakson ajalta integroidulla sähkön ottoteholla [kWh];

Pcycc on (aikapainotettu) keskimääräinen jäähdytysteho [kW] vuorottelutestijakson aikana (aktiivinen toimintatila + pois päältä -tila);

Muiden lämpötilavälien EERbin(Tj)-arvot lasketaan seuraavasti:

— lämpötilaväleille j ulkolämpötiloilla Tj < 35 °C ja Tj > 20 °C, lukuun ottamatta lämpötiloja Tj = 30 °C tai 25 °C, EERbin(Tj) lasketaan käyttäen lineaarista interpolaatiota kahdesta lähimmästä peruspisteestä;

— lämpötilaväleille j ulkolämpötilalla Tj, joka on suurempi kuin 35 °C, EERbin(Tj)-arvot ovat samat kuin EERbin(Tj=35 °C);

— lämpötilaväleille j ulkolämpötilalla Tj, joka on pienempi kuin 20 °C, EERbin(Tj)-arvot ovat samat kuin EERbin(Tj=20 °C).

3.1.2. Kaksiportaisen tehon yksiköt

Lasketaan jäljempänä määritellyillä lämpötiloilla peruspisteet EERbin(Tj), joita käytetään EERbin(Tj)-arvojen inter- ja ekstrapolointiin muille lämpötilaväleille.

Valmistajan on ilmoitettava kutakin testiolosuhdetta varten laitteen jäähdytysteho (Pdc(Tj)) ja kylmäkerroin (EERd(Tj)) molemmilla asetuksilla siten, että korkeampi tehoasetus ilmaistaan alaindeksillä ”_ hi ” ja alhaisempi tehoasetus alaindeksillä ”_ lo ”. Peruspisteet EERbin(Tj) lasketaan tehon ja kylmäkertoimen arvoilla Pdchi, Pdclo ja EERd hi, EERdlo seuraavasti:

lämpötilalla Tj = 35 °C:

EERbin(Tj) = EERd(Tj)hi Yhtälö 10

lämpötiloilla Tj = 30, 25, 20 °C:

jos Pdesignc*pl(Tj)*(1 – toleranssi) ≤ Pdc(Tj)lo ≤ Pdesignc*pl(Tj)*(1 + toleranssi), niin:

EERbin(Tj) = EERd(Tj)lo Yhtälö 11

jossa:

toleranssi = 10 % Yhtälö 12

jos Pdesignc*pl(Tj)*(1 – toleranssi) ≤ Pdc(Tj) hi ≤ Pdesignc*pl(Tj)*(1 + toleranssi), niin:

EERbin(Tj) = EERd(Tj)hi Yhtälö 13

jossa toleranssi on edellä määritelty.

jos Pc(Tj) > Pdc(Tj)lo , niin:

Yhtälö 14

muutoin:

EERbin(Tj)= EERdlo · [1 – Cdc · (1 – Pc(Tj) / Pdc(Tj)lo) ] Yhtälö 15

jossa:

EERd(Tj)hi ja EERd(Tj)lo ovat taulukossa 1 ilmoitetut kylmäkertoimen arvot;

Pdc(Tj)hi ja Pdc(Tj)lo ovat taulukossa 1 ilmoitetut tehoarvot;

Pc(Tj) on osakuorma lämpötilavälissä j lämpötiloilla Tj = 20, 25, 30 ja 35 °C;

Cdc on jäähdytyksen alenemiskerroin, joka on joko oletusarvo 0,25 tai yhtä suuri kuin Cdh (lämmitykselle) tai se määritetään testeissä ja lasketaan lämpötilalla Tj = 35 °C seuraavasti:

Cdc= (1 - EERcyc/EERd(Tj)lo/(1 – Pcycc/Pdc(Tj)lo) Yhtälö 16

jossa:

EERcyc ja Pcycc on määritelty edellä;

Lämpötilaväleille j muilla ulkolämpötiloilla Tj kuin Tj = 35, 30, 25 ja 20 °C EERbin(Tj)-arvot lasketaan kiinteän tehon yksiköihin sovellettavien sääntöjen mukaisesti.

3.1.3. Muuttuvan tehon yksiköt

Lasketaan jäljempänä määritellyillä lämpötiloilla peruspisteet EERbin(Tj), joita käytetään EERbin(Tj)-arvojen inter- ja ekstrapolointiin muille lämpötilaväleille.

Jos yksikön tehonsäätö mahdollistaa sen, että yksikkö toimii teholla Pdc(Tj) , joka vastaa vaadittua osakuormaa Pdesignc * (pl(Tj) ± toleranssi) , lämpötilavälin j EERbin(Tj)-arvon oletetaan olevan yhtä suuri kuin EERd(Tj).

Lasketaan lämpötiloilla Tj = 35, 30, 25 ja 20 °C:

jos Pdesign*pl(Tj)*(1 – toleranssi) <Pdc(Tj) < Pdesign*pl(Tj)*(1 + toleranssi), niin:

EERbin(Tj) = EERd(Tj) Yhtälö 17

jossa:

toleranssi, Pdc(Tj), Pdesignc, pl(Tj), EERbin(Tj) ja EERd(Tj) on määritelty edellä;

muutoin: noudatetaan kaksiportaisen tehon yksiköiden laskentamenettelyä.

3.2. SCOP

SCOP on lämmityskauden lämpökerroin. SCOP laskentaan erikseen kullekin määrätylle lämmityskaudelle (keskimääräinen/lämmin/kylmä), koska sovellettavat lämpötilavälit, perusmitoituslämpötilat ja mitoituskuormat ovat lämmityskausikohtaisia. Seuraavissa laskelmissa esitetään yleinen lähestymistapa, joka on toistettava kullekin määrätylle lämmityskaudelle.

Lämmityskauden lämpökerroin lasketaan seuraavasti:

SCOP= QH / QHE Yhtälö 18

jossa:

QH on vuotuinen peruslämmitystarve [kWh/v], joka lasketaan seuraavasti:

QH = Pdesignh * HHE Yhtälö 19

jossa:

Pdesignh on lämmityksen mitoituskuorma [kW], joka lasketaan ilmoitetusta kaksiarvoisesta lämpötilasta Tbiv (Tbiv-arvosta saadaan pl(Tj) lämpötilassa Tj=Tbiv) ja ilmoitetusta tehosta Pdh(Tj) lämpötilassa Tj=Tbiv. Sinällään taulukossa 1 ilmoitettu arvo Pdesignh edustaa lämmityskuormaa ulkolämpötilaa Tj=Tdesignh vastaavissa käyttöolosuhteissa, joissa pl(Tj) = 1,00;

HHE on lämmityksen aktiivitilan ekvivalentti tuntimäärä [h], joka annetaan taulukossa 8;

QHE on lämmityksen vuotuinen sähkönkulutus [kWh/v], joka lasketaan seuraavasti:

QHE= (QH / SCOPon) + HTO · PTO+ HCK · PCK+ HOFF · POFF+ HSB · PSB Yhtälö 20

jossa:

QH on määritelty edellä;

HTO , HCK , HOFF ja HSB ovat taulukossa 8 annetut lämmityskauden käyttötunnit (h/vuosi) termostaatti pois päältä -, kampikammion lämmitys -, pois päältä - ja valmiustilassa;

PTO , PCK , POFF ja PSB on tehonkulutus [kW] termostaatti pois päältä -, kampikammion lämmitys -, pois päältä - ja valmiustilassa;

SCOPon on lämmityskauden keskimääräinen lämpökerroin, joka johdetaan lämpötilavälin ominaislämpökertoimesta painotettuna lämpötilatunneilla, joina lämpötilavälin olosuhteet vallitsevat, ja mukaan lukien varalämmitystehon kulutus lämpötilaväleissä, joissa Pdh(Tj) < Ph(Tj):

Yhtälö 21

jossa:

Tj, j, n ja hj on määritelty edellä;

Ph(Tj) on lämmityskuorma lämpötilavälissä j, ja se lasketaan seuraavasti:

Ph(Tj) = Pdesignh*pl(Tj) Yhtälö 22

jossa:

pl(Tj) = (Tj-16) / (Tdesignh -16) Yhtälö 23

Tdesignh on taulukossa 5 annettu, määrätylle lämmityskaudelle määritetty lämmityskauden perusmitoituslämpötila °C-asteina;

elbu(Tj) on lämpötilavälin j sähköinen varalämmitysteho [kW], joka tarvitaan lämmityksen osakuorman saavuttamiseksi, jos ilmoitettu teho ei riitä, ja se lasketaan seuraavasti:

jos Pdh(Tj) < Ph(Tj): elbu(Tj) = Ph(Tj) - Pdh(Tj) Yhtälö 24 jos Pdh(Tj) ≥ Ph(Tj): elbu(Tj) = 0 Yhtälö 25

Pdh(Tj) on lämpötilaväliin j sovellettava ilmoitettu lämmitysteho, joka lasketaan käyttämällä ilmoitettuja Pdh(Tj)-arvoja testauspisteissä Tj = -15, -7, 2, 7, 12 °C ja/tai Tbiv, joiden soveltuvuus riippuu siitä, mikä lämmityskausi on määrätty (ks. lämmityskausittain vaaditut ilmoituspisteet taulukosta 6). Muiden kuin ilmoitettujen lämpötilavälien Pdh(Tj)-arvot lasketaan lineaarisesti interpoloimalla lähimpien ulkolämpötilojen ilmoitetuista tehoista Pdh(Tj). Ainoastaan tapauksessa, jossa keskimääräinen lämmityskausi tai kylmä lämmityskausi ei lukeudu määrättyihin lämmityskausiin (eli COP(-15) ei ole käytettävissä), tästä säännöstä voidaan poiketa siten, että ulkolämpötilojen – 8, – 9 ja – 10 °C COPbin(Tj)-arvot voidaan määrittää lineaarisesti ekstrapoloimalla peruspisteiden – 7 °C ja 7 °C COPd(Tj)-arvoista kiinteän tehon yksiköillä. Muuttuvan tehon yksiköillä nämä arvot ekstrapoloidaan arvoista COPd(– 7) ja COPd(Tbiv). Jos Tbiv= – 7 °C, arvojen COP(–8), COP(– 9) ja COP(– 10) oletetaan olevan yhtä suuret kuin COP(– 7). Jos määrätty lämmityskausi on ’kylmä’, ja alhaisin Pdh on lämpötilassa -15 °C, teho Pdh ulkolämpötiloilla Tj<– 15 °C perustuu ekstrapolointiin ulkolämpötilojen Tj= – 15 °C ja – 7 °C arvoista.

COPbin(Tj) on lämpötilavälin ominaislämpökerroin, jota sovelletaan lämpötilaväliin j ja joka lasketaan kiinteän tehon, kaksiportaisen tehon tai muuttuvan tehon yksiköille seuraavilla yhtälöillä:

3.2.1. Kiinteän tehon yksiköt

Lasketaan jäljempänä määritellyillä lämpötiloilla peruspisteet COPbin(Tj), joita käytetään COPbin(Tj)-arvojen inter- ja ekstrapolointiin muille lämpötilaväleille.

Lasketaan lämpötiloilla Tj = 12, 7, 2, – 7, – 15 °C (9), (10)) ja Tbiv:

jos Pdh(Tj) ≥ Ph(Tj) (näissä olosuhteissa kiinteän tehon yksikkö toimii jaksoittain)

COPbin(Tj))= COPd(Tj)* [1 –Cdh * (1 – Ph(Tj)/Pdh(Tj))] Yhtälö 26

muutoin jos Pdh(Tj) < Ph(Tj) (tämä vastaa tilannetta, jossa lämmityskuorman saavuttamiseen tarvitaan varalämmitystehoa):

COPbin(Tj) = COPd(Tj) Yhtälö 27

jossa:

COPd(Tj) on lämpökerroin määrätyssä ulkolämpötilassa Tj, siten kuin valmistaja on sen ilmoittanut taulukossa 1;

Pdh(Tj) on lämmitysteho määrätyssä ulkolämpötilassa Tj, siten kuin valmistaja on sen ilmoittanut taulukossa 1;

Ph(Tj) on osakuorma kilowatteina määrätyssä ulkolämpötilassa Tj, kuten yhtälössä 5 on määritelty.

Cdh on lämmityksen alenemiskerroin, joka on joko oletusarvo 0,25 tai yhtä suuri kuin Cdc (jäähdytykselle) tai se määritetään testeissä ja lasketaan lämpötilalla Tj = 12 °C seuraavasti:

Cdc= (1 - COPcyc/COPd(Tj))/(1 - Pcych/Pdh(Tj)) Yhtälö 28

jossa:

COPcyc on keskimääräinen lämpökerroin vuorottelutestijakson aikana (aktiivinen toimintatila + pois päältä -tila), ja se lasketaan jakamalla jakson ajalta integroitu lämmitysteho [kWh] saman jakson ajalta integroidulla sähkön ottoteholla [kWh];

Pcych on (aikapainotettu) keskimääräinen lämmitysteho [kW] vuorottelutestijakson aikana (aktiivinen toimintatila + pois päältä -tila);

Muiden lämpötilavälien COPbin(Tj)-arvot lasketaan seuraavasti: — lämpötilaväleille j muilla ulkolämpötiloilla kuin 12, 7, 2, – 7, – 15 °C (ks. alaviitteet 6 ja 7) ja Tbiv, COPbin(Tj) lasketaan käyttäen lineaarista inter- ja ekstrapolaatiota kahdesta lähimmästä tunnetusta peruspisteestä; — ainoastaan tapauksessa, jossa keskimääräinen lämmityskausi tai kylmä lämmityskausi ei lukeudu määrättyihin lämmityskausiin (eli COP(– 15) ei ole käytettävissä), tästä säännöstä voidaan poiketa siten, että ulkolämpötilojen – 8, – 9 ja – 10 °C COPbin(Tj)-arvot voidaan määrittää lineaarisesti ekstrapoloimalla peruspisteiden – 7 °C ja 7 °C COP-arvoista; — lämpötilaväleille j ulkolämpötilalla Tj, joka on suurempi kuin 12 °C, COPbin(Tj) lasketaan käyttäen lineaarista ekstrapolaatiota siten, että ulkolämpötila lähtee peruspisteistä COPbin(Tj) ulkolämpötiloilla Tj = 7 ja Tj = 12; — lämpötilaväleille j ulkolämpötilalla Tj, joka on pienempi kuin Tol, COPbin(Tj) on yhtä suuri kuin ’1’, jotta vältetään jakaminen nollalla, mutta käytännössä arvolla ei ole merkitystä, koska [Ph(Tj)-elbu(Tj)] SCOPon-arvon yhtälössä (yhtälö 20) on yhtä suuri kuin nolla.

3.2.2. Kaksiportaisen tehon yksiköt

Lasketaan jäljempänä määritellyillä lämpötiloilla peruspisteet COPbin(Tj), joita käytetään COPbin(Tj)-arvojen inter- ja ekstrapolointiin muille lämpötilaväleille.

Valmistajan on ilmoitettava kutakin vaadittua testiolosuhdetta varten (ulkolämpötiloilla Tj = 12, 7, 2, – 7, – 15 °C (ks. alaviitteet 6 ja 7) ja Tbiv, määrätystä lämmityskaudesta riippuen) laitteen lämmitysteho (Pdh(Tj)) ja lämpökerroin (COPd(Tj)) molemmilla mahdollisilla asetuksilla siten, että korkeampi tehoasetus ilmaistaan alaindeksillä ”_ hi ” ja alhaisempi tehoasetus alaindeksillä ”_ lo ”. Peruspisteet COPbin(Tj) lasketaan tehon ja lämpökertoimen arvoista Pdhhi, Pdhlo ja/tai COPd hi, COPdlo seuraavasti:

Lasketaan lämpötiloilla Tj = 12, 7, 2, – 7, – 15 °C (ks. alaviitteet 6 ja 7) ja Tbiv:

jos Pdesignh*pl(Tj)*(1 – toleranssi) ≤ Pdhlo ≤ Pdesignh*pl(Tj)*(1 + toleranssi), niin

COPbin(Tj) = COPdlo Yhtälö 29

jossa toleranssi on edellä määritelty.

jos Pdesignh*pl(Tj)*(1-toleranssi) ≤ Pdhhi ≤ Pdesignh*pl(Tj)*(1 + toleranssi), niin

COPbin(Tj) = COPdhi Yhtälö 30

jossa toleranssi on edellä määritelty.

muutoin jos Ph(Tj) > Pdh(Tj)lo ja Ph(Tj) < Pdh(Tj) hi , niin

Yhtälö 31

muutoin:

COPbin(Tj)= COP(Tj)lo · [1 – Cdhlo · (1 – Ph(Tj) / Pdh(Tj)lo) ] Yhtälö 32

jossa:

COPd(Tj)hi ja COPd(Tj)lo ovat taulukossa 1 ilmoitetut lämpökertoimet;

Pdh(Tj) hi ja Pdh(Tj)lo ovat taulukossa 1 ilmoitetut tehoarvot;

Ph(Tj) on lämmityskuorma lämpötilavälissä j lämpötiloilla Tj = 7, 2, – 7, – 15 °C (ks. alaviitteet 6 ja 7);

Cdhlo on lämmityksen alenemiskerroin, joka on joko oletusarvo 0,25 tai yhtä suuri kuin Cdc (jäähdytykselle) tai se määritetään testeissä ja lasketaan lämpötilalla Tj = 12 °C seuraavasti:

Cdc= (1 - COPcyc/COPd(Tj)lo/(1 - Pcych/Pdh(Tj)lo) Yhtälö 33

jossa:

COPcyc ja Pcych on määritelty edellä;

Lämpötilaväleille j muilla ulkolämpötiloilla Tj kuin Tj = 7, 2, – 7, – 15 °C (ks. alaviitteet 6 ja 7) COPbin(Tj)-arvot lasketaan kiinteän tehon yksiköihin sovellettavien sääntöjen mukaisesti.

3.2.3. Muuttuvan tehon yksiköt

Lasketaan jäljempänä määritellyillä lämpötiloilla peruspisteet COPbin(Tj), joita käytetään COPbin(Tj)-arvojen inter- ja ekstrapolointiin muille lämpötilaväleille.

Jos yksikön tehonsäätö mahdollistaa sen, että yksikkö toimii ilmoitetulla teholla Pdh(Tj) , joka vastaa vaadittua osakuormaa Pdesignh*(pl(Tj) ± toleranssi) , lämpötilavälin j COPbin(Tj)-arvon oletetaan olevan yhtä suuri kuin COPd(Tj).

Lasketaan lämpötiloilla Tj = 12, 7, 2, – 7, – 15 °C (ks. alaviitteet 6 ja 7):

jos Pdesign*pl(Tj)*(1 – toleranssi) <Pdc(Tj) < Pdesign*pl(Tj)*(1 + toleranssi), niin:

COPbin(Tj) = COPd(Tj) Yhtälö 34

jossa:

toleranssi, Pdh(Tj), Pdesignh, pl(Tj), COPbin(Tj) ja COPd(Tj) on määritelty edellä;

muutoin: noudatetaan kaksiportaisen tehon yksiköiden laskentamenettelyä.

3.3. Arvojen PTO, PSB, POFF and PCK määrittäminen

3.3.1. PTO:n määrittäminen

Termostaatti pois päältä -tilan tehonkulutus saadaan arvojen Cd ja Cc määrittämiseksi tarvittavista vuorottelutesteistä.

Jos vuorottelutestiä ei suoriteta, jäähdytystilassa (pelkästään jäähdyttävillä tai kaksitoimisilla yksiköillä) lämpötilalla 20 °C tehdyn testin jälkeen termostaatin asetusarvoa nostetaan kunnes kompressori pysähtyy. Valmiustilan tehonkulutus johdetaan yksikön mitatusta kokonaistehonkulutuksesta termostaatti pois päältä -tilan tehonkulutuksen määrittämiseksi vähintään yhden tunnin mittaisena ajanjaksona.

3.3.2. PSB:n määrittäminen

Olosuhteissa, joissa ulkolämpötila on 35 °C ja yksikkö jäähdytystilassa, yksikkö pysäytetään säätölaitteella. Kymmenen minuutin kuluttua mitataan jäännöstehonkulutus, jonka oletetaan olevan valmiustilan tehonkulutus.

Pelkästään lämmittävillä yksiköillä mittaukset tehdään samalla tavalla, mutta ulkolämpötilalla 12 °C.

3.3.3. POFF:n määrittäminen

Valmiustilan tehonkulutuksen testin jälkeen yksikkö olisi kytkettävä pois päältä mutta pidettävä edelleen liitettynä virtalähteeseen. Kymmenen minuutin kuluttua mitataan jäännöstehonkulutus, jonka oletetaan olevan pois päältä -tilan tehonkulutus.

Jos yksikössä ei ole pois päältä -kytkintä (esim. split-laitteiden sisäyksikö(i)ssä), pois päältä -tilan tehonkulutus oletetaan yhtä suureksi kuin valmiustilan tehonkulutus.

3.3.4. PCK:n määrittäminen

Testi suoritetaan lämmitystilassa ulkolämpötilalla 2 °C. Yksikkö pysäytetään säätölaitteella vähintään 20 minuutin lämmitystoiminnon jälkeen, ja yksikön energiankulutusta mitataan kahdeksan tunnin ajan. Jos yksikössä ei ole lämmitystoimintoa, sitä käytetään jäähdytystilassa. Ottotehon keskiarvo lasketaan kahdeksalta tunnilta.

Valmiustilan tehonkulutus johdetaan tästä mitatusta tehonkulutuksesta kampikammion lämmitys -tilan tehonkulutuksen määrittämiseksi.

4. Yksikanavaiset ja kaksikanavaiset huoneilmastointilaitteet

4.1. EER

Yksikanavaisten ja kaksikanavaisten huoneilmastointilaitteiden kylmäkerroin EERd(Tj) ilmoitetaan lämpötiloille Tin ja Tj nimellisolosuhteissa ja lasketaan seuraavasti:

EERd(Tj) = Pdc(Tj) / PEER Yhtälö 35

jossa

Pdc(Tj) on ilmoitettu jäähdytysteho kilowatteina taulukossa 4 esitetyissä nimellisolosuhteissa;

PEER on laitteen kokonaisottoteho kilowatteina taulukossa 4 esitetyissä nimellisolosuhteissa.

4.2. COP

Yksikanavaisten ja kaksikanavaisten huoneilmastointilaitteiden lämpökerroin COPd ilmoitetaan lämpötiloille Tin ja Tj nimellisolosuhteissa ja lasketaan seuraavasti:

COPd(Tj) = Pdh(Tj) / PCOP Yhtälö 36

jossa:

Pdh(Tj) on lämmityksen (ainoastaan höyry-puristusjäähdytyskierron) ilmoitettu teho kilowatteina taulukossa 4 esitetyissä nimellisolosuhteissa;

PCOP on laitteen kokonaisottoteho kilowatteina taulukossa 4 esitetyissä nimellisolosuhteissa.

4.3. Kausittainen sähkönkulutus

Kaksikanavaisten ilmastointilaitteiden sähkönkulutus QDD (kWh/60 min.) lasketaan jäähdytykselle tai lämmitykselle seuraavasti:

jäähdytys: QDD = HCE·PEER + HTO·PTO + HSB·PSB + HOFF·POFF + HCK·PCK Yhtälö 37 lämmitys: QDD = HHE·PCOP + HTO·PTO + HSB·PSB + HOFF·POFF + HCK·PCK Yhtälö 38

jossa:

HCE, HHE, HTO, HSB, HOFF ja HCK ovat taulukossa 8 annetut jäähdytyskauden (vastaavasti lämmityskauden) käyttötunnit (h) aktiivisessa toimintatilassa sekä termostaatti pois päältä -, valmius-, pois päältä - ja kampikammion lämmitys -tilassa;

PEER, PCOP, PTO, PSB, POFF ja PCK ovat valmistajan ilmoittamat keskimääräiset tehonkulutusarvot jäähdytyksen nimellisottoteholle (PEER) tai lämmityksen nimellisottoteholle (PCOP) termostaatti pois päältä -, valmius-, pois päältä - ja kampikammion lämmitys -tilassa.

Yksikanavaisten huoneilmastointilaitteiden sähkönkulutus QSD (kWh/60 min.) ilmoitetaan ainoastaan aktiiviselle toimintatilalle käyttäen aktiivitilan ekvivalenttina tuntimääränä (HCE, HHE) arvoa 1:

jäähdytys: QSD = HCE·PEER Yhtälö 39 lämmitys: QSD = HHE·PCOP Yhtälö 40

jossa:

PEER ja PCOP on määritelty edellä.

Liite A: Seuraavassa kuvassa esitetään (lämmityksen osalta) kaksiarvoisen pisteen Tbiv ja osakuorman suhde, mukaan lukien lämmityksen mitoituskuorma lämpötilassa Tdesignh (jossa osakuormasuhde on 1). Se alue osakuormasta, joka ylittää ilmoitetun tehon, katsotaan täytettävän sähköisellä varalämmitysteholla.

OSA 2 – HUONETUULETTIMET

1. Määritelmät

1) ’Huonetuuletin’ tarkoittaa laitetta, joka on pääasiallisesti suunniteltu aikaansaamaan ilmavirtaa ihmiskehon ympärille tai johonkin sen osaan henkilökohtaista viilennystä varten, mukaan lukien tuulettimet, joissa voi olla lisätoimintoja kuten valaistus.

2) ’Tuulettimen ottoteho’ (PF) tarkoittaa ilmoitetulla tuulettimen enimmäisilmavirralla toimivan huonetuulettimen sähkön ottotehoa watteina, kun mittaus on suoritettu suunnanvaihtotoiminto päällä (jos laitteessa on sellainen).

3) ’Käyttöarvo’ (SV) [(m3/min)/W] tarkoittaa huonetuulettimilla tuulettimen enimmäisilmavirran [m3/min] ja tuulettimen ottotehon [W] suhdetta.

4) ’Tuulettimen enimmäisilmavirta’ (F) tarkoittaa huonetuulettimen ilmavirtaa suurimmalla asetuksella [m3/min] mitattuna tuulettimen ulostulossa suunnanvaihtotoiminto pois päältä (jos laitteessa on sellainen).

5) ’Suunnanvaihtotoiminto’ tarkoittaa huonetuulettimen kykyä muuttaa automaattisesti ilmavirran suuntaa tuulettimen ollessa päällä.

6) ’Tuulettimen sähkönkulutus’ (Q) [kWh/v] tarkoittaa huonetuulettimen vuotuista sähkönkulutusta.

7) ’Tuulettimen äänitehotaso’ tarkoittaa huonetuulettimen A-painotettua äänitehotasoa enimmäisilmavirralla ulostulopuolelta mitattuna.

8) ’Tuulettimen aktiivitilan tuntimäärä’ (HCE ) tarkoittaa osassa 2 olevassa taulukossa 10 kuvattua tuntimäärää [h/v], jonka huonetuulettimen oletetaan tuottavan enimmäisilmavirta.

2. Taulukot

Taulukko 9

Tietolomake huonetuulettimille

Tiedot sen mallin (mallien) yksilöimiseksi, joita tiedot koskevat [täytetään tarpeen mukaan]





Kuvaus Symboli Arvo Yksikkö Tuulettimen enimmäisilmavirta F [x,x] m3/min Tuulettimen ottoteho P [x,x] W Käyttöarvo SV [x,x] (m3/min)/W Tehonkulutus valmiustilassa PSB [x,x] W Äänitehotaso LWA [x] dB(A) Käyttöarvon mittausstandardi [käytetyn mittausstandardin viitetiedot] Yhteyshenkilöt, joilta saa lisätietoja Vähintään nimi, asema, postiosoite, sähköpostiosoite ja puhelinnumero





Taulukko 10

Huonetuulettimien käyttötunnit

Yksikkö Aktiivinen toimintatila Valmiustila Pois päältä -tila HCE HSB HOFF Huonetuuletin h/vuosi 320 1 120 0

3. Käyttöarvo ja vuotuinen sähkönkulutus

3.1. Käyttöarvo

Huonetuulettimien käyttöarvo SV [m3/min/W] lasketaan seuraavasti:

SV = F/ PF Yhtälö 41

jossa:

F on tuulettimen enimmäisilmavirta [m3/min];

PF on tuulettimen ottoteho [W].

3.2. Vuotuinen sähkönkulutus

Huonetuulettimien vuotuinen sähkönkulutus Q [kWh/v] lasketaan seuraavasti:

Q = HCE·PF + HSB·PSB Yhtälö 42

jossa:

HCE ja HSB ovat taulukossa 10 annetut käyttötunnit aktiivisessa toimintatilassa ja valmiustilassa [h/vuosi];

PF on tuulettimen nimellisottoteho [kW];

PSB on tehonkulutus valmiustilassa [kW].

Valmiustilan tehonkulutukseen (PSB ) sovelletaan samaa testimenetelmää kuin huoneilmastointilaitteilla.

Tuulettimen ottoteho mitataan suunnanvaihtotoiminto päällä. Ilmavirta mitataan suunnanvaihtotoiminto pois päältä.

OSA 3 – YLEISET NÄKÖKOHDAT

TESTIRAPORTTI

Vaatimustenmukaisuuden arviointia varten valmistajan on laadittava ja pidettävä markkinavalvontaviranomaisten pyynnöstä saatavilla testiraportit ja kaikki asiakirjat, jotka ovat tarpeen valmistajan ilmoittamien tietojen varmentamiseksi.

Testiraportteihin on sisällyttävä kaikki asiaankuuluvat mittaustiedot, muun muassa seuraavat:

— asiaankuuluvat käyrät ja mittausarvotaulukot lämpötiloista, suhteellisesta kosteudesta, osakuormista, ilmavirroista ja sähkön jännitteestä / taajuudesta / harmonisesta säröstä testijakson(-jaksojen) aikana ja kaikissa merkityksellisissä testipisteissä;

— kuvaus testimenetelmästä(-menetelmistä) tapauksen mukaan, laboratoriotiloista ja toimintaolosuhteista sekä fyysisistä testijärjestelyistä, mukaan lukien tiedonkeruulaitteiden (esim. antureiden) sijainti ja tietojenkäsittelylaitteet sekä toiminta-alue ja mittaustarkkuus;

— testattavan yksikön asetukset, kuvaus asetusten automaattisen kytkennän toiminnasta (esim. pois päältä -tilan ja valmiustilan välillä);

— kuvaus noudatetusta testisekvenssistä, esim. tasapainotilan saavuttamiseksi tapauksen mukaan.

Muuttuvan tehon yksiköillä, joille EER, COP ja tehot ilmoitetaan, nämä on annettava samoilla taajuusasetuksilla samoissa osakuormaolosuhteissa.

Testiraporttiin on sisällyttävä osakuormatesti(e)n tulokset, EER- tai COP-arvon laskelma sekä SEER/SCOP-viitearvo ja SEERon/SCOPon-viitearvo tapauksen mukaan.

Testiraportin laskettujen EER/COP-arvojen ja SEER/SEERon/SCOP/SCOPon-viitearvojen on perustuttava valmistajan ilmoittamiin arvoihin sillä edellytyksellä, että kyseiset arvot ovat hyväksyttävän toleranssin rajoissa.

Niiltä osin kuin mittausolosuhteita, laskelmia ja muita näkökohtia ei kuvata asiakirjassa valmistajien on viitattava mittauksiin ja laskelmiin, jotka on tehty käyttäen luotettavaa, tarkkaa ja toistettavissa olevaa menetelmää, jossa otetaan huomioon yleisesti parhaana pidetyt menetelmät ja jonka tulosten epävarmuuden katsotaan olevan alhainen, mukaan luettuina sellaisissa asiakirjoissa vahvistetut menetelmät, joiden viitenumerot on julkaistu tätä tarkoitusta varten Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

(1) Nämä väliaikaiset menetelmät on tarkoitus myöhemmin korvata yhdenmukaistetu(i)lla standard(e)illa. Hyväksytyn standardin tai standardien viitetiedot julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä direktiivin 2009/125/EY 9 ja 10 artiklan mukaisesti.

(2) EUVL L 161, 14.6.2006, s. 1.

(3) IPCC Third Assessment Climate Change 2001. A Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change: http://www.ipcc.ch/pub/reports.htm.

(4) Climate Change, The IPCC Scientific Assessment, J.T Houghton, G.J.Jenkins, J.J. Ephraums (ed.) Cambridge University Press, Cambridge (UK) 1990.

(5) Multisplit-laitteissa tiedot on annettava tehosuhteella 1.

(6) Kaksiportaisilla yksiköillä kohtien ”Ilmoitettu teho” ja ”Ilmoitettu EER/COP” kentissä ilmoitetaan kaksi arvoa vinoviivalla (’/’) erotettuna. Desimaalien määrä kentissä osoittaa, millä tarkkuudella tiedot on annettava.

(7) Jos valitaan oletusarvo Cd=0,25, vuorottelutestin tuloksia ei tarvita. Muussa tapauksessa vaaditaan joko lämmityksen tai jäähdytyksen vuorottelutestiarvo.

(8) Yksikanavaisissa huoneilmastointilaitteissa lauhduttimeen (höyrystimeen) ei johdeta jäähdytettäessä (lämmitettäessä) ulkoilmaa vaan sisäilmaa.

(9) Lämpötilaa Tj = – 7 °C ei vaadita lämmityskaudella ’Lämmin’.

(10) Lämpötilaa Tj = – 15 °C ei vaadita lämmityskausilla ’Lämmin’ ja ’Keskimääräinen’.