KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE tavoista, joilla Euroopan unioni voisi osallistua Euroopan neuvoston lahjonnan vastaisen valtioiden ryhmän (GRECO) toimintaan JOHDANTO Tukholman ohjelmassa[1] esitetyn toiveen mukaisesti komissio toimittaa neuvostolle nyt kertomuksen eri tavoista, joilla Euroopan unioni voisi liittyä lahjonnan vastaiseen valtioiden ryhmään (GRECO). GRECO on kattavin Euroopan tasolla nykyisin toimiva korruption torjunnan seurantamekanismi, ja siinä ovat mukana kaikki EU:n jäsenvaltiot. GRECOn tärkeänä tehtävänä on ollut asettaa tietyt eurooppalaiset vähimmäisvaatimukset korruption torjunnan oikeudellista ja institutionaalista kehystä varten. Korruptio aiheuttaa kuitenkin edelleen vakavia ongelmia joissakin jäsenvaltioissa, eikä tosiasiallisia tuloksia ole saavutettu johdonmukaisesti kaikkialla EU:ssa. Tämä vahvistaa komission käsitystä, että poliittinen sitoutuminen korruption torjuntaan on EU:ssa edelleen epätasaista. EU:n korruptiontorjuntapolitiikkaa käsittelevässä tiedonannossa[2] suositetaan, että EU osallistuisi GRECOn työhön ja samalla perustettaisiin EU:lle korruptiontorjunnan raportointimekanismi. Tämän odotetaan luovan edellytykset poliittisen tahdon voimistumiselle jäsenvaltioissa ja lisäävän oikeudellisen ja institutionaalisen kehyksen vaikuttavuutta. Tässä kertomuksessa määritellään EU:n ja GRECOn tehostetun yhteistyön pääasialliset tavoitteet ja analysoidaan erilaisia tapoja, joilla EU voisi osallistua GRECOn työhön ja hyötyä tästä osallistumisesta. GRECON ROOLI JA TOIMINTA GRECOn perusti vuonna 1999 Euroopan neuvosto parantamaan jäsentensä kykyä torjua korruptiota seuraamalla vastavuoroisesta arvioinnista ja vertaispaineesta muodostuvalla dynaamisella prosessilla, kuinka ne täyttävät sitoumuksensa kyseisellä alalla[3]. GRECOon kuuluu nyt 49 jäsentä (48 Euroopan valtiota ja Amerikan yhdysvallat). GRECOn työtä ohjaavat sen perussääntö[4] ja työjärjestys[5]. Kukin jäsen nimeää täysistuntoihin enimmillään kaksi äänivaltaista edustajaa. Lisäksi jäsenet toimittavat GRECOlle luettelon asiantuntijoista, jotka ovat käytettävissä arviointien suorittamiseen. GRECOn jäsenten arvioinnit pidetään kierroksittain ja noudattaen vaatimuksia, jotka vahvistetaan lahjonnan torjunnan 20:ssä johtavassa periaatteessa[6], lahjontaa koskevassa siviilioikeudellisessa yleissopimuksessa[7] ja lahjontaa koskevassa rikosoikeudellisessa yleissopimuksessa[8] ja sen lisäpöytäkirjassa[9]. GRECOn ensimmäinen arviointikierros toteutettiin vuosina 2000–2002, ja sen yhteydessä tarkasteltiin korruption ennaltaehkäisyn ja torjunnan alalla toimivien kansallisten elinten riippumattomuutta, erikoistumista ja taloudellisia resursseja sekä virkamiesten koskemattomuutta. Toinen arviointikierros toteutettiin vuosina 2003–2006, ja sen yhteydessä tarkasteltiin erityisesti korruptiotulojen takavarikointia ja menetetyksi tuomitsemista, korruption ehkäisyä ja paljastamista julkishallinnossa sekä korruption ennaltaehkäisyä ja torjuntaa yksityissektorilla. Tammikuussa 2007 aloitettu kolmas arviointikierros on vielä kesken. Sen yhteydessä tarkastellaan tekojen kriminalisointia lahjontaa koskevan rikosoikeudellisen yleissopimuksen mukaisesti sekä käsitellään poliittisten puolueiden rahoitusta. Arviointikertomukset annetaan sen jälkeen, kun niistä on ensin keskusteltu arvioitavana olleiden valtioiden kanssa, ja tämän jälkeen niistä keskustellaan ja ne hyväksytään täysistunnossa. Kertomukset ovat pääsääntöisesti luottamuksellisia, mutta ne voidaan julkistaa arvioidun maan suostumuksella. Kussakin kertomuksessa annetaan suosituksia, joita maata pyydetään noudattamaan tietyn ajan kuluessa (esim. 18 kuukautta). Suositusten noudattamisen tarkastamiseksi pannaan toimeen vaatimustenmukaisuusmenettely, jonka päätteeksi laaditaan vaatimustenmukaisuuskertomus ja sen mahdolliset liitteet. EU:N OSALLISTUMISESTA GRECON TYÖHÖN SAATAVA LISÄARVO Vuonna 2007 tehdyn Euroopan neuvoston ja Euroopan unionin välisen yhteisymmärryspöytäkirjan mukaan kyseisten kahden osapuolen välistä oikeudellista yhteistyötä olisi edelleen kehitettävä oikeusvaltioon liittyvissä kysymyksissä (mukaan luettuna korruption torjunta) EU:n oikeuden ja Euroopan neuvoston yleissopimusten keskinäisen johdonmukaisuuden varmistamiseksi, mutta tämä ei kuitenkaan estä EU:ta antamasta pidemmälle meneviä sääntöjä. EU:n osallistuminen GRECO-mekanismiin hahmoteltiin yhdeksi EU:n korruptiontorjuntapolitiikan keskeiseksi osatekijäksi jo 28. toukokuuta 2003 annetussa tiedonannossa[10]. Vuoden 2003 tiedonannon antamisen jälkeen selvitettiin vaihtoehtoisia osallistumistapoja ottaen huomioon Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen perustuva EU:n oikeudellinen toimivalta. Koska tuolloin yhteisöllä oli lahjontaa koskevien Euroopan neuvoston siviili- ja rikosoikeudellisten yleissopimusten osalta rajoitettu toimivalta, päätöstä jouduttiin lykkäämään Lissabonin sopimuksen hyväksymiseen asti. Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus (SEUT) takaa EU:lle selkeämmän toimivallan korruption vastustamisessa ja tasoittaa tietä EU:n vahvistetulle korruptiontorjuntapolitiikalle, johon sisältyy myös osallistuminen GRECOn työhön. Päätös liittyä eurooppalaiseen alueelliseen seurantamekanismiin tukisi lisäksi mahdollisuuksia, joita EU:lle avautui sen liittyessä korruption vastaiseen Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimukseen[11]. EU-27:n korruptiontorjuntapolitiikkojen suurimpana ongelmana on nykyisten puitteiden tosiasiallinen täytäntöönpano. Seurantaprosessinsa kautta GRECO on saanut jäsenvaltiot toteuttamaan jonkin verran toimia erityisesti aloilla, joilla kansainvälisen tason sääntely on vähäistä (esim. poliittisten puolueiden rahoitus[12]). GRECOlla on kuitenkin vain rajalliset mahdollisuudet saada aikaan kestävien korruptiontorjuntatoimenpiteiden hyväksymiseen ja voimassa pitämiseen tarvittavaa poliittista tahtoa. GRECOn kyky viestittää korruption aikaansaamista systeemisistä ongelmista on myös joissakin tapauksissa osoittautunut varsin heikoksi[13]. Sen vuoksi EU:n aktiivinen osallistuminen GRECOn työhön voi olla hyödyksi molemmille organisaatioille. Yhdistämällä GRECOn asiantuntemus korruptiontorjuntatoimien seurannasta ja EU:n toimielinten poliittinen rooli voidaan tehostaa EU-27:n korruptiontorjuntapolitiikkojen täytäntöönpanoa. Tätä tarkoitusta varten komissio perustaa EU:lle korruptiontorjunnan raportointimekanismin. EU:n osallistuminen GRECOn työhön sopii yhteen EU:n uuden mekanismin kanssa. Sen lisäksi EU:n osallistuminen GRECOn arviointien valmisteluihin saattaisi osaltaan parantaa menetelmiä ja arviointien tuloksia. EU:n korruptiontorjunnan raportointimekanismin yhteydessä komissio aikoo käyttää hyväksi GRECOlta ja muista sopivista lähteistä, kuten kansainvälisissä liikesuhteissa tapahtuvan ulkomaisiin virkamiehiin kohdistuvan lahjonnan torjuntaa koskevan OECD:n yleissopimuksen (lahjonnan torjuntaa koskeva yleissopimus) ja YK:n korruptioyleissopimuksen puitteissa, saatuja tietoja. Edellä oleva huomioon ottaen tärkeimpiä tavoitteita EU:n osallistumisessa GRECOn työhön olisivat seuraavat: - osallistuminen EU:n jäsenvaltioiden ja/tai ehdokasmaiden sekä mahdollisten ehdokasmaiden arviointeja edeltäviin maakäynteihin, jos maat tähän suostuvat; - arviointikertomusten luonnoksia koskevien ehdotusten tekeminen sekä osallistuminen GRECOn täysistuntokäsittelyihin, kun niissä käsitellään EU:n jäsenvaltioiden ja/tai ehdokasmaiden sekä mahdollisten ehdokasmaiden arviointi- tai vaatimustenmukaisuuskertomuksia, jos maat tähän suostuvat; - osallistuminen GRECOn Bureau’n[14] työhön; kyseisellä elimellä on tärkeä rooli arviointien valmistelussa ja kertomusten laadinnassa; - maksuosuus GRECOn talousarvioon; - vertaileva analyysi[15], jonka GRECO laatii olemassa olevien jäsenvaltioita koskevien arviointi- ja vaatimustenmukaisuuskertomusten pohjalta aineistoksi EU:n tulevaa korruptiontorjuntakertomusta varten; - sellaisten vielä noudattamatta olevien GRECOn suositusten yksilöiminen, joilla on merkitystä EU:lle ja joiden asiaankuuluvaa noudattamista voidaan ehkä edistää EU:n tulevan raportointimekanismin avulla. Edellä mainitut erityistavoitteet lähtevät tarpeesta välttää jäsenvaltioiden hallinnoille aiheutuva lisärasite ja mahdolliset päällekkäisyydet GRECOn toiminnan piiriin jo nyt kuuluvan työn kanssa. Vastavuoroisuuden toteutumiseksi komissio voi tarkastella, millä tavoin GRECOn edustaja voisi osallistua EU:n korruptiontorjuntakertomusta koskevan työn tueksi perustettavan asiantuntijaryhmän työhön. EU:N OSALLISTUMINEN GRECON TYÖHÖN – OSALLISTUMISTAVAT GRECOn toimintaa säätelevässä oikeudellisessa kehyksessä esitetään kaksi tapaa, jolla GRECOn työhön voi osallistua: tarkkailijan asema ja osallistuminen. Näitä kumpaakin tarkastellaan seuraavassa. Osallistumisen osalta tarkastelun kohteena on kaksi vaihtoehtoa eli täysjäsenyys ja jäsenyys rajoitetuin äänioikeuksin. Yhtenä vaihtoehtona tarkastellaan lisäksi yhteisten ohjelmien käyttöä. Jäljempänä esitettävä ensimmäinen arvio perustuu GRECOn kanssa tehtävän tehostetun yhteistyön oikeudellisia ja käytännön näkökohtia koskevaan komission tarkasteluun. Seuraavassa vaiheessa komissio pyytää neuvostolta lupaa aloittaa neuvottelut EU:n osallistumisesta GRECOn toimintaan. Tarkkailijan asema Euroopan neuvoston ministerikomitean antaman, neuvoston perussääntöön perustuvan päätöslauselman (93) 28 mukaan tiettyjen toimintojen toteuttajina voivat olla jäsenvaltiot yhdessä siten, että mukana on yksi tai useampi Euroopan neuvostoon kuulumaton valtio. Tämä toteutetaan laajennettujen sopimusten tai laajennettujen osittaisten sopimusten avulla. GRECO on perustettu laajennetulla osittaisella sopimuksella. Ministerikomitea voi kutsua laajennettuun osittaiseen sopimukseen liittyvän toiminnan tarkkailijaksi minkä tahansa Euroopan neuvostoon kuulumattoman valtion ja minkä tahansa kansainvälisen organisaation. Päätöslauselmassa ei määritellä yksityiskohtaisesti tarkkailijoiden oikeuksia ja velvoitteita osittaisten ja laajennettujen sopimusten yhteydessä. Sen vuoksi sovelletaan Euroopan neuvoston ministerikomitean antaman, neuvoston perussääntöön perustuvan päätöslauselman (93) 26 yleisiä määräyksiä. Niiden mukaan tarkkailijan asema ei anna oikeutta olla edustettuna ministerikomiteassa tai parlamentaarisessa yleiskokouksessa, ellei jompikumpi kyseisistä elimistä ole tehnyt asiasta päätöstä. GRECO on myöntänyt tarkkailijan aseman OECD:lle ja YK:lle, jota edustaa YK:n huume- ja rikosjärjestö (UNODC). Samaa menettelyä on käytetty myös muissa Euroopan neuvoston osittaisissa sopimuksissa[16]. Tarkkailijan ei tarvitse maksaa osuutta talousarvioon. Vaikka EU:n kutsuminen GRECOon tarkkailijaksi voidaan toteuttaa noudattaen muiden kansainvälisten organisaatioiden tarkkailijan aseman antamaa mallia ja vaikka sillä ei olisi vaikutuksia talousarvioon, kyseisen järjestelyn rajoitettu soveltamisala ja vähäinen lisäarvo vähentävät sen houkuttelevuutta. Tarkkailijan asema tarkoittaisi ainoastaan rajoitettua osallistumista jäsenvaltioita koskeviin arviointeihin. Se ei mahdollistaisi EU:n osallistumista arviointien yleisvalmisteluihin eikä sen vuoksi helpottaisi keskittymistä EU:n kannalta tärkeisiin kysymyksiin. Niinpä se ei takaisi EU:n tulevaan korruptiontorjuntakertomukseen tarvittavaa panosta. Se ei myöskään vastaisi täysin Tukholman ohjelmaa, jossa vaaditaan kokonaisvaltaisen korruptiontorjuntapolitiikan laatimista tiiviissä yhteistyössä GRECOn kanssa. Osallistuminen Euroopan neuvoston ministerikomitean antamaan, neuvoston perussääntöön perustuvaan päätöslauselmaan (93) 28 sisältyy laaja määräys (entisen) Euroopan yhteisön osallistumisesta osittaisiin ja laajennettuihin sopimuksiin, ja siinä määrätään, että osallistumistavat määritellään osallistumiskutsussa. Tämä toistetaan GRECOn perussäännössä[17], jonka mukaan (entisen) Euroopan yhteisön osallistumistavat on määriteltävä osallistumiskutsun sisältävässä päätöslauselmassa. GRECOn työjärjestyksen[18] 2 säännön mukaan (entisestä) Euroopan yhteisöstä voi tulla GRECOn ”jäsen” seuraavilla tavoilla: - Euroopan neuvoston ministerikomitealta saatu kutsu liittyä GRECOon. Tätä varten GRECOn olisi tehtävä ehdotus, jonka sen perussääntökomitea hyväksyy. Virallisen kutsun muotona on ministerikomitean antama päätöslauselma, jota seuraa EU:n kanssa kirjeenvaihtona tehtävä sopimus. - Liittyminen ministerikomitean kutsusta lahjontaa koskevaan rikosoikeudelliseen yleissopimukseen. - Liittyminen lahjontaa koskevaan siviilioikeudelliseen yleissopimukseen. Nykyisin EU on mukana osittaisissa sopimuksissa, kuten Venetsian komissiossa[19], sekä suurten luonnonkatastrofien ja teknisten onnettomuuksien yhteydessä ennaltaehkäisyyn, suojaamiseen ja avun organisointiin keskittyvässä yhteistyöryhmässä[20]. EU on myös Euroopan farmakopeaa koskevan yleissopimuksen ja Euroopan audiovisuaalisen observatorion jäsen ja mukana useissa Euroopan neuvoston osittaisissa sopimuksissa. Koska GRECOn perussäännössä on EU:n osallistumista GRECOn työhön koskeva viittaus ja GRECOn työjärjestyksessä viitataan ”jäsenyyteen”, osallistuminen toteutuisi jäsenyytenä, jota koskevat yksityiskohdat vahvistetaan erillisessä sopimuksessa. Sen vuoksi tässä kertomuksessa tarkastellaan kahta osallistumistapaa eli täysjäsenyyttä (täysi äänioikeus) ja jäsenyyttä, jossa äänioikeus on rajoitettu. Täysjäsenyys Täysjäsenyys antaisi EU:lle äänioikeuden GRECOn täysistunnossa kaikissa GRECOn toimivaltaan kuuluvissa asioissa (esim. arviointi- ja vaatimustenmukaisuuskertomukset, menettelyjä koskevat kysymykset, rahoitus- ja budjettiasiat). Koska EU ei toimi GRECOn täysistunnossa jäsenvaltioiden puolesta, sillä olisi yksi ääni, kuten kaikilla muillakin jäsenillä. GRECOn perussäännön 8 artiklan 6 kohdan mukaan keskinäiseen arviointiin osallistuvilla GRECOn jäsenillä on äänioikeus[21]. Vaikka EU ei ole lahjontaa koskevien rikosoikeudellisen ja siviilioikeudellisen yleissopimuksen osapuoli, se voidaan GRECOa koskevan sääntelykehyksen mukaisesti silti arvioida. EU:n toimielinten arviointi liittyisi lähinnä lahjonnan torjunnan 20:een johtavaan periaatteeseen[22] ja edellyttäisi kyseisten periaatteiden ennakkohyväksyntää (mahdollisesti yksipuolinen lausuma). Liittyminen YK:n korruptiosopimukseen (UNCAC) on esimerkki EU:n täysjäsenyydestä organisaatiossa, joka myös suorittaa jäsentensä arviointeja. UNCACin tapauksessa EU ei nykyisin kuitenkaan osallistu keskinäiseen arviointiprosessiin. Tässä osallistumismuodossa EU osallistuisi täysipainoisesti jäsenvaltioiden sekä ehdokasmaiden, mahdollisten ehdokasmaiden ja muiden kolmansien maiden arviointimenettelyyn. Sen vuoksi EU:lla voisi olla GRECOn Bureau’ssa nimetty edustaja, sovellettavien sääntöjen mukaisesti (eli vuorotteluperiaatteella). EU olisi GRECOn perussääntökomitean jäsen, jolla on talousarvioon liittyvää päätösvaltaa. EU:hun sovellettaisiin myös kaikkia muita GRECOn perussäännön ja työjärjestyksen mukaisia oikeuksia ja velvoitteita. EU maksaisi osuuden GRECOn talousarvioon. Määräaikaisarviointia varten perustettavasta raportointimekanismista annettuun komission päätökseen liitetyssä vaikutusten arvioinnissa[23] arvioitiin, että EU:n osallistuminen GRECOn toimintaan merkitsisi noin 450 000 euron kustannuksia vuodessa. Tämä määrä kattaisi GRECOn talousarvioon maksettavan osuuden (joka on suurella maksajalla noin 300 000 euroa) sekä kustannukset sellaisesta toiminnasta, jota GRECO ei nykyisellään harjoita ja joka hyödyttäisi ensi sijassa EU:ta (esim. vertailevat kertomukset ja sellaisten suositusten yksilöiminen, joita EU-27:ssä ei vielä noudateta). Tällainen toiminta voitaisiin rahoittaa esimerkiksi palvelusopimuksina tai toiminta-avustuksina. Tällä vaihtoehdolla olisi hyvät mahdollisuudet täyttää kaikki 3 kohdassa mainitut erityistavoitteet. Lisäksi se takaisi EU:n ja GRECOn välisen yhteistyön paremman näkyvyyden, EU:n tulevan raportointimekanismin ja GRECOn keskinäisen täydentävyyden, edellytykset parantaa GRECOn arviointijärjestelmää edelleen tulevaisuudessa sekä painottumisen nykyistä enemmän EU-politiikan aloille. GRECOn EU:n toimielimistä suorittama arviointi on kuitenkin hanke, jonka yhteydessä on syytä arvioida perusteellisesti tarvittavia välineitä, toteutettavuutta ja mahdollisia vaikutuksia, sillä GRECOn arviointijärjestelmä on suunnattu pikemminkin maita kuin organisaatioita varten. Vaikka joitakin 20:stä johtavasta periaatteesta voidaan soveltaa myös organisaatioihin (esim. julkishallinnon luotettavuus), GRECOn nykyisten menettelyjen mukainen arviointi ei olisi kattava ja sen tuoma lisäarvo olisi varsin epäselvä sekä GRECOn että unionin kannalta. Mikäli EU:n toimielimiä ei arvioida GRECOn toimesta, EU:lla ei olisi täyttä äänioikeutta GRECOn täysistunnossa[24]. Jäsenyys rajoitetuin äänioikeuksin GRECOn perussäännön mukaan EU:n osallistumistapa määritellään päätöslauselmassa, jossa osallistumiskutsu EU:lle esitetään, eikä perussäännössä eritellä osallistumistapaa millään tavoin. Niinpä EU:n osallistuminen voi toteutua myös jäsenyytenä rajoitetuin äänioikeuksin. Tässä vaihtoehdossa ei ehkä edellytettäisi EU:n arvioimista GRECOn toimesta, mutta se merkitsisi puitteiden luomista sille, että kyseiset kaksi organisaatiota arvioivat yhdessä, EU:n ominaispiirteet ja toimivallan huomioon ottaen, EU:n toimielinten arvioinnissa tarvittavat välineet, arvioinnin toteutettavuuden ja sen mahdolliset vaikutukset. GRECOn täysistunto kuitenkin painotti 50. kokouksessaan, että vaikka mukautuminen EU:n ominaispiirteisiin ehkä edellyttääkin erityisjärjestelyjä, EU:n toimielinten arviointi GRECOn toimesta ei voi olla pelkästään kaukainen mahdollisuus (eli olisi edettävä asteittain kohti sen toteutumista). EU maksaisi GRECOn talousarvioon rahoitusosuuden, joka on hieman pienempi kuin täysjäsenyyden tapauksessa[25]. EU:lla olisi äänioikeus menettelyjä, rahoitusta ja talousarviota koskevissa kysymyksissä[26]. Sillä ei olisi äänioikeutta hyväksyttäessä arviointi- ja vaatimustenmukaisuuskertomuksia GRECOn täysistunnossa eikä edustajaa GRECOn Bureau’ssa eikä se osallistuisi puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan vaaleihin. EU nimeäisi edustajia GRECOn täysistuntoon, osallistuisi sen keskusteluihin ja antaisi arviointi- ja vaatimustenmukaisuuskertomuksiin liittyviä suosituksia, ja mahdollisesti sillä olisi jäsenvaltioihin[27], ehdokasmaihin ja mahdollisiin ehdokasmaihin sekä muihin maihin, jotka tämän hyväksyvät, tehtäviin maakäynteihin tarkkailijana osallistuva edustaja. EU voisi tehdä arviointien organisointiin ja jatkotoimiin liittyviä ehdotuksia. Komissio tarkastelisi määräajoin (esim. viiden vuoden välein) yhdessä GRECOn kanssa käytännön järjestelyjä, jotka koskevat EU:n osallistumista GRECOn työhön, ja niitä voitaisiin muuttaa GRECOn ja EU:n keskinäisellä sopimuksella. Tämä vaihtoehto turvaisi panostuksen EU:n tulevaan korruptiontorjuntakertomukseen. GRECO näet suorittaisi vertailevan analyysin jäsenvaltioita koskevien olemassa olevien arviointi- ja vaatimustenmukaisuuskertomusten pohjalta ja yksilöisi tärkeimmät sellaiset suositukset, joita ei vielä noudateta. Edellä 3 kohdassa mainitut erityistavoitteet toteutuisivat suurelta osin, ja näin EU voisi osallistua jäsenvaltioita koskeviin arviointeihin. Vaikka EU:lla ei olisi päätösvaltaa arviointiprosessissa, se voisi olla aktiivisesti mukana täytäntöönpanossa ja nopeissa toimissa, jotka ehkä varmistaisivat painottumisen EU:n kannalta tärkeämmille politiikan aloille. GRECOn ja EU:n yhteistyö saisi lisää poliittista painoarvoa, ja päällekkäiseltä työltä vältyttäisiin. EU:n toimielinten arviointi GRECOn toimesta on asia, jonka selventämisen olisi oltava yksi neuvottelujen ensisijainen kysymys. Yksinkertaistetun osallistumismuodon edut ovat kuitenkin selvemmät, jos EU:n ei tarvitse sitoutua arvioimaan omia toimielimiään. Yhteinen ohjelma Yhteisten ohjelmien yhteydessä EU antaisi GRECOlle rahoitustukea avustuksina ennalta määriteltyjen tulosten toteuttamista varten mahdollisesti tietyn ajan (2–3 vuotta). Tuki voitaisiin uusia määräajoin. Tällainen EU:n ja GRECOn välistä kohdennettua yhteistyötä koskeva ratkaisu on jo ollut käytössä. Esimerkiksi Euroopan neuvosto osallistuu itäiseen kumppanuuteen ensisijaisena kumppanina antaen asiantuntija-apua EU:lle ja itäiseen kumppanuuteen osallistuville maille. Jotta kumppanuus saisi poliittista painoarvoa, GRECOn kanssa voitaisiin tehdä yhteisymmärryspöytäkirja tai sopimus Euroopan neuvoston ja EU:n perusoikeusviraston välillä tehdyn sopimuksen mallin mukaisesti. Tavoitteiden osalta yhteisellä ohjelmalla voitaisiin ehkä varmistaa, että GRECOlta saadaan panos EU:n tulevaan korruptiontorjuntakertomukseen. Tämä tarkoittaa erityisesti vertailevaa analyysiä jäsenvaltioita koskevien olemassa olevien arviointi- ja vaatimustenmukaisuuskertomusten pohjalta sekä sellaisten suositusten yksilöimistä, joita ei vielä noudateta. Tällä tavoin voitaisiin myös välttää päällekkäistä työtä. Yhteisen ohjelman talousarvio olisi pienempi kuin jäsenyydessä rajoitetuin äänioikeuksien tarvittava talousarvio (se olisi karkeasti arvioiden 200 000–250 000 euroa vuodessa, jolla katettaisiin vertailukertomusten laadinta, logistiset kustannukset, työpajat jne.). Vaikka yhteisellä ohjelmalla voitaisiinkin tyydyttää jotkin erityistarpeet, sillä ei saavutettaisi yleistavoitetta GRECOn asiantuntemuksen ja EU:n poliittisen vaikutusvallan välisen synergian luomisesta. Kyseisten kahden organisaation kumppanuuden näkyvyys jäisi vähäiseksi, eikä EU osallistuisi GRECOn arviointeihin kovin aktiivisesti. Vaihtoehtoa voitaisiin pitää puhtaasti teknisenä ratkaisuna, jonka yhteydessä EU toimisi ennemmin toimeksisaajana kuin kumppanina. Sen vuoksi yhteisellä ohjelmalla saavutettaisiin pienempi lisäarvo kuin osallistumalla GRECOn työhön. PÄÄTELMÄT Neuvostoa pyydetään tarkastelemaan tässä kertomuksessa esitettyjä vaihtoehtoja. Kun otetaan huomioon EU:n suurentunut toimivalta ja tarve kokonaisvaltaiseen EU:n korruptiontorjuntapolitiikkaan, komissio näkemys on, että tarkoituksenmukainen tapa täyttää Tukholman ohjelmassa asetetut tavoitteet olisi osallistuminen GRECOn toimintaan (eli jäsenyys) . Koska EU:n tulevan raportointimekanismin avulla on tarkoitus mitata jäsenvaltioissa toteutettuja korruptiontorjuntatoimia, jotta voitaisiin määritellä EU:ta koskevia kehityssuuntia ja tehdä ehdotuksia EU:n tason toimintapolitiikkaa ja lainsäädäntötoimia varten, osallistuminen GRECOn toimintaan helpottaisi seurantaa. Yhteistyö olisi näkyvämpää ja päällekkäisyyksien riski vältettäisiin. Osallistuminen täysjäsenenä tai jäsenenä rajoitetuin äänioikeuksin varmistaisi lisäksi sen, että saadaan käyttöön molemminpuoliset hyödyt, jotka perustuvat GRECOn asiantuntemukseen korruptiontorjuntatoimien seurannasta ja EU:n poliittiseen vaikutusvaltaan jäsenvaltioissa. On siis todennäköistä, että EU:n tulevaan raportointimekanismiin yhdistettynä tällä vaihtoehdolla voitaisiin nopeuttaa EU-27:n korruptiontorjuntapolitiikkojen täytäntöönpanoa ja saavuttaa niillä paremmat tulokset. Komissio on käynyt GRECOn sihteeristön kanssa joitakin alustavia keskusteluja määritelläkseen tärkeimmät kysymykset sekä oikeudellisen ja käytännön toteutettavuuden osalta vaihtoehtoiset tavat, joilla EU:n osallistuminen GRECOn työhön voitaisiin toteuttaa. Käytännön toteutettavuuden kannalta jäsenyys rajoitetuin äänioikeuksin näyttäisi olevan mahdollinen ja sopiva vaihtoehto pohdittavaksi neuvotteluissa. Tämän vaihtoehdon yhteydessä on kuitenkin ratkaistava tärkeä kysymys GRECOn toimesta suoritettavasta EU:n toimielinten arvioinnista, ja EU:n toimielinten arvioinnin kannalta parempi ratkaisu olisikin täysjäsenyys. EU:n osallistumista GRECOon koskevista varsinaisista yksityiskohtaisista säännöistä (esim. osallistumismuoto, osallistuminen Euroopan neuvoston elimiin, käytännön järjestelyt, talousarvioon maksettava rahoitusosuus) olisi neuvoteltava huolellisesti GRECOn kanssa. Tätä tarkoitusta varten komissio pyytää neuvostolta lupaa aloittaa neuvottelut EU:n osallistumisesta GRECOn toimintaan . Neuvottelut käytäisiin ottaen huomioon EU:n ja Euroopan neuvoston välisen yhteistyön yleiset periaatteet eli - EU:n toimivallan erityisyys ja rajoitukset. EU:lla olisi kuitenkin oltava mahdollisuus vahvistaa tiukempia vaatimuksia rajojensa sisäpuolella; - ensisijainen työkumppanuus tavoitteena varmistaa Euroopan tasolla koordinoitu lähestymistapa korruptioasioihin. EU:n kannalta olennaisen tärkeitä seikkoja olisivat mahdollisuus osallistua varhaisen vaiheen arviointikierroksiin ja maakertomusten laadintaan sekä jäsenvaltioita koskevien arviointien vertaileva analyysi ja vielä noudattamatta olevien suositusten yksilöiminen. EU:n jäsenyys vuorostaan parantaisi GRECOn näkyvyyttä ja loisi edellytykset sille, että GRECOn suosituksia tarkastellaan ja aiheellisissa tapauksissa noudatetaan EU:n korruptiontorjunnan raportointimekanismin puitteissa. Sen lisäksi, että EU:n mahdollinen osallistuminen GRECOn työhön edellyttää GRECOn täysistunnon kanssa tehtyä sopimusta, siihen tarvitaan hyväksyntä Euroopan neuvoston ministerikomitealta, joka panee vireille virallisen liittymismenettelyn. Tämän mukaisesti EU:n korruptiontorjuntapolitiikkaa koskevassa tiedonannossa toivotaan, että jäsenvaltiot antavat Euroopan neuvoston ministerikomiteassa täyden tuen EU:n hakemukselle, joka koskee EU:n liittymistä GRECOon . SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi 1.2. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB) 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne 1.4. Tavoitteet 1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.6. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto 1.7. Hallinnointitapa (hallinnointitavat) 2. HALLINNOINTI 2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt 2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat 3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin 3.2.2. Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin 3.2.3. Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.4. Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa 3.2.5. Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen 3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihin SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA Ehdotuksen/aloitteen nimi Komission päätös EU:n korruptiontorjunnan raportointimekanismin perustamisesta määräaikaisarviointeja varten (EU:n korruptiontorjuntakertomus) sekä kertomus eri tavoista, joilla Euroopan unioni voisi osallistua Euroopan neuvoston lahjonnan vastaisen valtioiden ryhmän (GRECO) toimintaan Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[28] Sisäasiat Turvallisuus ja vapauksien suojelu Ehdotuksen/aloitteen luonne ( Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen . ( Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen[29] . ( Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen . ( Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen . Tavoitteet Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee Tukholman toimintasuunnitelma – Suojelu vakavaa järjestäytynyttä rikollisuutta vastaan Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä Erityistavoite 2 Parannetaan EU:n kykyä ehkäistä, torjua ja rajoittaa rikosten seurauksia Erityiset osatavoitteet[30]: EU:n korruptiontorjuntakertomus 1. kertomuksen laadinta, julkaisu ja levitys 2. asiantuntijoiden kuuleminen (esim. asiantuntijaryhmän perustaminen) 3. kansalaisyhteiskunnan rooli 4. kansallisten tutkimuskirjeenvaihtajien verkoston perustaminen ja toiminta 5. kokemusten jakoon liittyvä ohjelma EU:n osallistuminen GRECO-mekanismiin 6. EU:n jäsenvaltioiden välinen vertaileva analyysi ja niissä vielä noudattamatta olevien suositusten yksilöiminen, GRECOn sihteeristössä käytettävissä olevien tietojen pohjalta 7. EU:n jäsenyys GRECOssa Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä 1805 Turvallisuus ja vapauksien suojelu Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset Selvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän tilanteeseen EU:n korruptiontorjuntakertomuksessa arvioidaan säännöllisin väliajoin EU-27:n korruptiontorjuntatoimia. Kertomus antaa selkeän kuvan unionissa vallitsevasta tilanteesta, ja siinä määritellään heikot kohdat ja EU:ta koskevat kehityssuunnat. Tällä tavoin pyritään lisäämään jäsenvaltioiden poliittista tahtoa paneutua korruptio-ongelmaan ja valmistelemaan EU:n tulevia politiikkatoimia. EU:n mukanaolo GRECOssa varmistaisi synergian syntymisen kyseisten kahden mekanismin välille. Tulos- ja vaikutusindikaattorit Selvitys siitä, millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan EU:n korruptiontorjuntakertomusta hallinnoi komissio, ja se julkaistaan joka toinen vuosi. Komissiota avustavat asiantuntijaryhmä ja paikallisten tutkimuskirjeenvaihtajien verkosto ja lisäksi sen apuna ovat kansalaisyhteiskunnan tekemät arvioinnit. Komissio aikoo valvoa keskeytyksettä asiantuntijoiden työtä ja tutkimuskirjeenvaihtajien ja kansalaisyhteiskunnan panosta. Kunkin arviointikierroksen yhteydessä tarkastellaan huolellisesti edellisissä kertomuksissa annettujen suositusten perusteella toteutettua toimintaa. Sen jälkeen, kun kertomus EU:n GRECO-mekanismiin osallistumisen vaihtoehtoisista osallistumistavoista on hyväksytty, komissio pyytää neuvostolta lupaa aloittaa neuvottelut Euroopan neuvoston kanssa. Komissio aikoo tarkastella EU:n osallistumisessa GRECOn toimintaan sovellettavia käytännön järjestelyjä säännöllisesti (esim. viiden vuoden välein) tehostetusta yhteistyöstä saatujen tulosten pohjalta. Ehdotuksen/aloitteen perustelut Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Komission on tarkoitus valita kullekin arviointikierrokselle joukko yleisiä, tiettynä ajankohtana koko EU:n tasolla merkityksellisiä elementtejä sekä kunkin yksittäisen jäsenvaltion kannalta tärkeitä näkökohtia. Arvioinnissa käytetään tiettyjä indikaattoreita , joista osa vastaa jo vakiintunutta käytäntöä ja osa on vasta hiljattain kehiteltyjä. Komissiota avustavat – asiantuntijaryhmä , joka perustetaan erillisellä komission päätöksellä (joka on tarkoitus antaa pian korruptiontorjuntapaketin hyväksymisen jälkeen). Ryhmä antaa neuvoja indikaattoreihin, jäsenvaltioiden suoritusten arvioimiseen, parhaiden käytänteiden ja EU:n kehityssuuntien tunnistamiseen, suosituksiin sekä mahdollisiin EU:n ehdotuksiin liittyvissä asioissa; – paikallisten tutkimuskirjeenvaihtajien verkosto , jonka komissio perustaa hankintamenettelyjen avulla ja joka muodostetaan kansalaisyhteiskunnan ja akateemisen yhteisön edustajista. Verkosto kerää olennaista tietoa kustakin jäsenvaltiosta; – kansalaisyhteiskunnan suorittamat arvioinnit (sopimukset tehdään kohdennetuilla ehdotuspyynnöillä). Kansalaisjärjestöjä kannustetaan jättämään hakemuksia jäsenvaltioiden korruptiontorjuntatoimia koskevien erityisarviointien suorittamista varten. Kokemusten jakoa koskevan ohjelman laatimista voidaan harkita jäsenvaltioiden, paikallisten valtiosta riippumattomien järjestöjen ja muiden osapuolten avuksi, jotta ne pystyisivät tunnistamaan parhaat käytänteet ja puutteet, lisäämään tietoisuutta ja tarjoamaan koulutusta. Päätös kyseisen ohjelman perustamisesta voidaan tehdä ja sen toiminnan yksityiskohdat esittää selvästi vasta myöhemmässä vaiheessa, kunhan ensimmäisen kertomuksen valmisteluissa on edetty pidemmälle. EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo Tukholman ohjelmassa korruptio tunnustetaan valtioiden rajat ylittäväksi uhaksi, joka vaarantaa EU:n sisäisen turvallisuuden. EU-tason toimintaa tarvitaan, koska jäsenvaltiot eivät pysty yksinään ratkaisemaan korruptioon liittyviä ongelmia. Korruption torjunnan tehostaminen on myös tärkeää sellaisilla politiikan aloilla, joilla käytetään runsaasti EU:n resursseja. EU:lla on tarvittavaa poliittista vaikutusvaltaa, minkä vuoksi se pystyy parhaiten toimimaan moottorina korruptiopolitiikan tehostamiselle EU:ssa ja jäsenvaltioissa. Vastaavista toimista saadut kokemukset Tähän asti ei ole ollut EU-tason mekanismia, jolla korruptiontorjuntapolitiikkojen täytäntöönpanoa olisi voitu mitata yhtenäisellä tavalla. EU:n ainoa seurantaväline, jolla voidaan seurata myös korruptiontorjuntatoimia, on Romaniaa ja Bulgariaa koskeva yhteistyö- ja seurantamekanismi. Sen avulla on ajan oloon onnistuttu pitämään yllä tiettyä uudistustahtia tai palauttamaan se ennalleen. Kansalaisjärjestöjen, kuten Transparency Internationalin, työ on vuosittaisiin arviointeihin, indekseihin ja laatuarviointeihin perustuen tuonut korruption avoimesti eri puolilla maailmaa monen maan poliittiselle asialistalle ja luonut poliittista painetta uudistuksiin. Kansainvälisellä tasolla tärkeimmät arviointimekanismit (esim. GRECO, korruption vastainen OECD:n työryhmä ja YK:n korruptioyleissopimus) ovat osoittautuneet ilmeisistä eduista huolimatta rajallisiksi etenkin pyrkimyksissä luoda lisää poliittista tahtoa kansallisella tasolla. EU:lla on ainutlaatuista vaikutusvaltaa luoda lisää tätä poliittista tahtoa. Pyrkimyksenä on, että EU:n uudesta korruptiontorjuntakertomuksesta tulee asiapainotteinen, keskitetty, selväsanainen ja joustava. Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut EU:n korruptiontorjuntapaketti on osa laajempaa laillisen talouden suojelua koskevaa komission strategista aloitetta, johon kuuluvat myös komission uusi petostentorjuntastrategia sekä varallisuuden takaisin hankintaa koskeva lainsäädäntöaloite. Nyt kyseessä oleva ehdotus sovitetaan yhteen kummankin edellä mainitun kanssa. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto ( Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu . - ( Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa [PP/KK]VVVV ja päättyy [PP/KK]VVVV. - ( Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna VVVV ja päättyvät vuonna VVVV. ( Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu . - Toteutetaan soveltaen käynnistysvaihetta, joka EU:n korruptiontorjuntakertomuksen osalta alkaa komission päätöksen antamispäivästä ja EU:n GRECO-mekanismiin osallistumisen osalta EU:n liittymispäivästä. Tämä lainsäädännön rahoituskehys kattaa viisi ensimmäistä täytäntöönpanovuotta. - minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa. Hallinnointitapa (hallinnointitavat)[31] ( komissio hallinnoi suoraan keskitetysti ( välillinen keskitetty hallinnointi , jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty - ( toimeenpanovirastoille - ( yhteisöjen perustamille elimille[32] - ( kansallisille julkisoikeudellisille elimille tai julkisen palvelun tehtäviä hoitaville elimille - ( henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisessa perussäädöksessä ( hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ( hajautettu hallinnointi yhteistyössä kolmansien maiden kanssa ( hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava) Jos käytetään useampaa kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava lisätietoja. Huomautukset: HALLINNOINTI Seuranta- ja raportointisäännöt Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset EU:n korruptiontorjuntakertomus julkaistaan vuodesta 2013 alkaen joka toinen vuosi. Jatkossa täytäntöönpanoa seurataan ja arvioidaan, ja kyseeseen tulevat seuraavat indikaattorit: EU:n CPI-luokitus, kansalliset korruptiontorjuntastrategiat, raportoidut korruptiokokemukset, esimerkit uusista korruptiontorjuntapolitiikoista ja -käytänteistä, komission tukemien vertaisoppimistoimien lukumäärä, tietoisuustaso, lainsäädännön saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen täytäntöönpanoon käytetty aika, käsitykset avoimuudesta. EU:n raportointimekanismilla yksilöidään ne GRECOn suositukset, joita jäsenvaltioissa ei vielä noudateta. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä Todetut riskit – kielteinen vastaanotto jäsenvaltioissa; pelko siitä, että syntyy päällekkäisyyttä muiden mekanismien kanssa ja että kansallisille hallinnoille aiheutuu lisätyötä; – ongelmia tiedonkeruussa tai asiantuntijoiden, tutkijoiden ja kansalaisjärjestöjen aktiivinen panos puuttuu. Valvontamenetelmä(t) Uuden raportointimekanismin vaikuttavuutta on tarkoitus arvioida säännöllisin väliajoin, ensimmäisen kerran sen jälkeen, kun on julkaistu kaksi EU:n korruptiontorjuntakertomusta. Sen jälkeen komissio voisi antaa arviointikertomuksen viiden vuoden välein käyttäen pohjana havaintoja, joiden suhteen se ehkä haluaa tehdä lisäparannuksia tai muuttaa mekanismia muulla tavoin. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet Valmistelutoimiin, joilla on rahoitusvaikutuksia (eli asiantuntijaryhmä, tutkimuskirjeenvaihtajien verkosto, kertomuksen laadintaan liittyvät tukitoimet, kansalaisyhteiskunnan osallistuminen, mahdollinen kokemusten jakoa koskeva ohjelma, osallistuminen GRECOn toimintaan), liittyvät komission harjoittama varainhoidon valvonta ja tilintarkastustuomioistuimen tekemät tarkastukset. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat - Talousarviossa jo olevat budjettikohdat Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä Moniv. rahoituskehyksen otsake | Budjettikohta | Määräraha-laji | Rahoitusosuudet | Numero [Nimi………………………..] | JM/EI-JM ([33]) | EFTA-mailta[34] | ehdokasmailta[35] | kolmansilta mailta | varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet | 3A | 18.05.09 – Rikollisuuden ehkäisy ja torjunta | JM | EI | EI | EI | EI | - Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä Moniv. rahoituskehyksen otsake | Budjettikohta | Määrärahalaji | Rahoitusosuudet | Numero [Nimi………………………...] | JM/EI-JM | EFTA-mailta | ehdokasmailta | kolmansilta mailta | varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet | [XX.YY.YY.YY] | KYLLÄ/EI | KYLLÄ/EI | KYLLÄ/EI | KYLLÄ/EI | Arvioidut vaikutukset menoihin Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: | Numero 3A | Vapaus, turvallisuus ja oikeus | milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) ( Henkilöresurssit | 0,165 | 0,292 | 0,292 | 0,292 | 0,292 | 1,333 | ( Muut hallintomenot | 0,009 | 0,047 | 0,047 | 0,047 | 0,047 | 0,197 | Sisäasioiden PO yhteensä | Määrärahat | 0,174 | 0,339 | 0,339 | 0,339 | 0,339 | 1,530 | Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 | Henkilöresurssit | 0,165 | 0,292 | 0,292 | 0,292 | 0,292 | 1,333 | Muut hallintomenot (erityistavoitteen osatavoite 2 – asiantuntijaryhmä)[46] | 0,009 | 0,047 | 0,047 | 0,047 | 0,047 | 0,197 | Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma | 0,174 | 0,339 | 0,339 | 0,339 | 0,339 | 1,530 | Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät[47] | Henkilöresurssit | Muut hallintomenot | Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma | YHTEENSÄ | Henkilöresurssien arvioitu tarve - ( Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja. - ( Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti: arvio kokonaislukuina (tai enintään yhden desimaalin tarkkuudella) vuosi 2011 | vuosi 2012 | vuosi 2013 | vuosi 2014 | vuosi 2015 | ( Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) | 18 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot) | 1,3[48] | 2,3 | 2,3 | 2,3 | 2,3 | XX 01 01 02 (lähetystöt) | XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) | 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) | ( Ulkopuolinen henkilöstö[49] (kokoaikaiseksi muutettuna) | XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) | XX 01 02 02 (lähetystöjen sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat ja kansalliset asiantuntijat) | XX 01 04 yy[50] | - päätoimipaikassa[51] | - lähetystöissä | XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) | 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) | Muu budjettikohta (mikä?) | YHTEENSÄ | 18 viittaa kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon. Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. Kuvaus henkilöstön tehtävistä: Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt | Kokousten ja konferenssien koordinointi ja järjestelyt, tietojen käsittely ja arviointi, asiantuntijaryhmän ja tutkimuskirjeenvaihtajien verkoston sihteeristötehtävät, EU:n korruptiontorjuntakertomuksen laadinta, yhteistyö GRECOn kanssa jne. | Ulkopuolinen henkilöstö | Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa - ( Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen. - ( Ehdotus/aloite edellyttää rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät - ( Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista.[52] Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen - ( - Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja. - - Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio): määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) vuosi n | vuosi n + 1 | vuosi n + 2 | vuosi n + 3 | …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) | Yhteensä | vuosi n | vuosi n + 1 | vuosi n + 2 | vuosi n + 3 | …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) | Momentti …………. | | | | | | | | | |Vastaava(t) menopuolen budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten tulojen tapauksessa: Selvitys tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmästä [1] EUVL C 115, 4.5.2010, s. 1. [2] KOM(2011) 308. [3] Lahjonnan vastaisen valtioiden ryhmän (GRECO) perustamisesta annettu Euroopan neuvoston ministerikomitean päätöslauselma (99) 5. [4] Lisäys lahjonnan vastaisen valtioiden ryhmän (GRECO) perustamisesta annettuun Euroopan neuvoston ministerikomitean päätöslauselmaan (99) 5. [5] GRECO hyväksyi työjärjestyksen 4.-6. lokakuuta 1999. [6] Euroopan neuvoston ministerikomitean päätöslauselma (97) 24. [7] Lahjontaa koskeva siviilioikeudellinen yleissopimus hyväksyttiin 4. marraskuuta 1999, ja se tuli voimaan 1. marraskuuta 2002. [8] Lahjontaa koskeva rikosoikeudellinen yleissopimus hyväksyttiin 27. tammikuuta 1999, ja se tuli voimaan 1. heinäkuuta 2002. [9] Lahjontaa koskevan rikosoikeudellisen yleissopimuksen lisäpöytäkirja hyväksyttiin 15. toukokuuta 2003, ja se tuli voimaan 1. helmikuuta 2005. [10] KOM(2003) 317. [11] Neuvoston päätös 2008/801/EY, EUVL L 287, 29.10.2008. [12] Joissakin EU:n jäsenvaltioissa (Slovenia, Suomi, Viro, Latvia) GRECOn arvioinnit ovat johtaneet merkittäviin muutoksiin poliittisten puolueiden rahoituksen oikeudellisissa ja institutionaalisissa järjestelyissä. [13] Esimerkiksi GRECOn arviointikertomuksessa 2005 ei varoitettu vakavista systeemisistä ongelmista, jotka synnyttivät ketjun sellaisia korruptioskandaaleita, joilla oli yhteys pian niiden jälkeen puhjenneeseen finanssikriisiin. [14] Bureau’n kokoonpanoon kuuluvat GRECOn puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja sekä viisi muuta äänivaltaista GRECOn jäsenten edustajaa. Bureau laatii vuotuista toimintaohjelmaa ja vuotuista toimintakertomusta koskevat luonnokset, tekee ehdotuksia talousarvioesitystä varten, järjestää maakäyntejä, tekee ehdotuksen arviointiryhmien kokoonpanosta, laatii GRECOn täysistunnon asialistan ja tekee ehdotuksen siitä, mitkä määräykset arviointiin valitaan. [15] Vertaileva analyysi merkitsisi lisätyötä GRECOn sihteeristölle. Se perustuisi kuitenkin olemassa oleviin arviointi- ja vaatimustenmukaisuuskertomuksiin. Se ei lisäisi arviointiin uutta vaihetta, vaan siinä arvioitaisiin GRECOn jo tuottamaa aineistoa. [16] Esimerkiksi Maailman terveysjärjestö (WHO) on tarkkailijana Euroopan farmakopeassa. [17] GRECOn perussäännön 5 artikla. [18] GRECOn työjärjestyksen 2 sääntö: Participation of the European Community (Euroopan yhteisön osallistuminen). [19] Ministerikomitean 21. helmikuuta 2002 antama päätöslauselma (2002) 3 (http://www.venice.coe.int/site/main/Statute_E.asp ). [20] Perustettu Euroopan neuvoston ministerikomitean päätöslauselmalla (87) 2 (http://conventions.coe.int/Treaty/EN/PartialAgr/Html/Europa8702.htm ). [21] Toisin sanoen täysjäsenyys merkitsisi sitä, että EU arvioidaan GRECOn toimesta. [22] Ks. alaviite 6. [23] K(2011) 3673. [24] GRECOn perussäännön 8 artiklan 6 kohta. [25] Koska jäsenyys rajoitetuin äänioikeuksin tarkoittaa rajoitetumpaa osallistumista arviointiprosessiin, arviointiin liittyvät kustannukset vähennettäisiin osuudesta, jonka EU maksaa GRECOn talousarvioon (maksuosuus olisi siis alle 300 000 euroa vuodessa). [26] EU:lla olisi näissä kysymyksissä yksi ääni. [27] GRECOn täysistunto on tähdentänyt, että tähän tarvittaisiin jäsenvaltioiden suostumus. [28] ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi. [29] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 49 artiklan 6 kohdan a ja b alakohdassa. [30] Täydentävällä jaottelulla osatavoitteisiin on pyritty helpottamaan 3.2 kohdassa esitetyn, arvioituja vaikutuksia menoihin koskevan erittelyn laskemista. [31] Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [32] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 185 artiklassa. [33] JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat. [34] EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto. [35] Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat. [36] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta. [37] Tuotokset ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluita (esim. rahoitettujen opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit). [38] Kuten kuvattu kohdassa 1.4.2 ”Erityistavoitteet”. [39] Ks. erityistavoitteen osatavoite 2 kohdassa 3.2.3 (hallintomenot). [40] Kansalaisjärjestöjä kannustetaan jättämään rikollisuuden ehkäisyä ja torjuntaa koskevan EU-ohjelman puitteissa järjestettävien kohdennettujen ehdotuspyyntöjen kautta (talousrikollisuuteen kohdennettu pyyntö) hakemuksia jäsenvaltioiden korruptiontorjuntatoimien aihekohtaisia arviointeja varten. Tässä vaiheessa ei voida ennakoida tarkkaa lukumäärää ja kohdetta kunkin sopimuksen osalta. [41] Julkiset hankintamenettelyt. Toimeksisaajalle annetaan tehtäväksi perustaa 27:n paikallisen tutkimuskirjeenvaihtajan verkosto ja huolehtia koordinoinnista ja logistisista järjestelyistä. [42] Kustannukset on arvioitu keskimäärin 30 000 euroksi kirjeenvaihtajaa kohden; laskelma kattaa noin 50 työpäivää vuodessa (kuukausipäivitykset, muutama erityisaiheesta laadittava kattava analyysi tai selvitys ja tarvittavien tietojen kerääminen). [43] Päätös kyseisen ohjelman perustamisesta voidaan tehdä ja sen toiminnan yksityiskohdat esittää selvästi vasta myöhemmässä vaiheessa, kun ensimmäisen kertomuksen valmisteluissa on edetty pidemmälle. Yksi mahdollisuus on perustaa ohjelma hankintamenettelyn kautta (eli toimeksisaajalle annetaan tehtäväksi järjestää puolenkymmentä kokemusten jaon työpajaa tai tapahtumaa vuodessa). Kustannukset on arvioitu noin 50:lle osanottajalle ja 5:lle puhujalle siten, että kustannukset henkeä kohden ovat 1 000 euroa, ja kunkin tapahtuman yleiskustannuksiksi on arvioitu 100 000 euroa (järjestelyt, logistiikka, levitys, tiedotus). [44] Sopimukset tehtäisiin mahdollisesti neuvottelumenettelyllä, sillä tämän tuotoksen yhteydessä kootaan yhteen tietoja, jotka ovat saatavilla ainoastaan GRECOssa, ja siihen tarvitaan GRECOn ainutlaatuista asiantuntemusta jäsenvaltioiden arvioimisesta. [45] Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi. [46] 9 000 ja 47 000 euroa. Oletuksena on, että ryhmään kuuluu 17 asiantuntijaa ja että vuodesta 2012 alkaen pidetään joka vuosi viisi kokousta ja vuonna 2011 mahdollisesti yksi kokous. Kustannukset yhtä asiantuntijaa kohden ovat keskimäärin 550 euroa). [47] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta. [48] Lukumäärä. [49] Sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat lähetystöissä, paikalliset toimihenkilöt ja kansalliset asiantuntijat. [50] Toimintamäärärahoista katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat). [51] Etenkin rakennerahastot, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) ja Euroopan kalatalousrahasto. [52] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta. [53] Perinteiset omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on ilmoitettava nettomääräisinä eli bruttomäärästä on vähennettävä kantokuluja vastaava 25 prosentin osuus.