EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMA (EU) 2019/1429,

annettu 26 päivänä maaliskuuta 2019,

joka sisältää huomautukset, jotka ovat erottamaton osa päätöstä vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2017, pääluokka VII – Alueiden komitea

EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

— ottaa huomioon päätöksensä vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2017, pääluokka VII – Alueiden komitea,

— ottaa huomioon työjärjestyksen 94 artiklan ja liitteen IV,

— ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A8-0101/2019),

A. katsoo vastuuvapauden myöntävänä viranomaisena vastuuvapausmenettelyn yhteydessä, että unionin toimielinten demokraattista legitimiteettiä on erityisen tärkeää vahvistaa edelleen lisäämällä avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta sekä soveltamalla tulosbudjetoinnin käsitettä ja noudattamalla henkilöresursseja koskevaa hyvää hallintotapaa;

1. panee merkille, että tilintarkastustuomioistuin totesi vuosikertomuksessaan talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2017, ettei se ollut havainnut merkittäviä puutteita alueiden komitean (jäljempänä ”komitea”) henkilöresursseihin ja hankintamenettelyihin liittyvillä tarkastetuilla aihealueilla;

2. panee tyytyväisenä merkille, että tilintarkastustuomioistuin totesi tarkastustyönsä perusteella, että virhetaso ei kokonaisuutena tarkastellen ollut olennainen toimielinten ja elinten hallintomenoihin ja muihin menoihin liittyvissä maksuissa 31. joulukuuta 2017 päättyneeltä varainhoitovuodelta;

3. panee merkille, että komitean hyväksytty talousarvio vuonna 2017 oli 93 295 000 euroa (90 500 000 euroa vuonna 2016), josta maksusitoumusmäärärahojen osuus oli 91,5 miljoonaa euroa (89,4 miljoonaa euroa vuonna 2016) ja niiden käyttöaste oli 98 prosenttia (98,7 prosenttia vuonna 2016) ja josta maksumäärärahojen osuus oli 83,9 miljoonaa euroa ja niiden käyttöaste 89,9 prosenttia;

4. korostaa, että komitean talousarvio on luonteeltaan pääasiassa hallinnollinen ja että suuri osa määrärahoista käytetään henkilöstöön, kiinteistöihin, irtaimeen omaisuuteen, laitteisiin ja sekalaisiin hallinnosta johtuviin menoihin;

5. kehottaa komiteaa ulottamaan tulosbudjetoinnin menetelmä koskemaan sen talousarvion asiaan liittyviä osia; pyytää saada säännöllisesti tietoja tulosbudjetoinnin periaatteiden noudattamiseen liittyvistä saavutuksista;

6. panee merkille, että maksujen yleinen toteutusaste oli joulukuun 2017 lopussa 89,9 prosenttia; panee merkille, että maksujen lopullinen toteutusaste talousarviosyklin lopussa (siirtojen maksamisen jälkeen) on suurempi ja parhaassa tapauksessa sen pitäisi olla lähellä maksusitoumusmäärärahojen tasoa;

7. toteaa, että talousarvion toteutuksen seurantaan käytetään Budget Watch -analyysivälinettä, jolla seurataan keskitetysti kaikkien budjettikohtien maksusitoumusten ja maksujen toteutusta, ja tällä tavoin edistetään talousarvion toteutuksen optimointia, kun resurssien uudelleen kohdentaminen valmistellaan paremmin; kehottaa komiteaa tehostamaan maksujen toteutusta etenkin talousarvion osastossa 2 (kiinteistöt, laitteet ja sekalaiset hallinnosta johtuvat menot), jossa maksujen toteutusaste oli 77,1 prosenttia;

8. kannustaa komiteaa julkistamaan vuotuisen toimintakertomuksensa ja vuotuisen tilinpäätöksensä kyseistä tilivuotta seuraavan vuoden maaliskuun 31. päivään mennessä vastuuvapausmenettelyn optimoimiseksi ja nopeuttamiseksi;

9. pitää valitettavana, että vuoden 2016 talousarviopäätöslauselmaa koskevassa komitean seurantakertomuksessa annettiin vain epäsuoria vastauksia parlamentin huomautuksiin viittaamalla useissa kohdissa vuotuiseen toimintakertomukseen; korostaa, että seurantakertomus on välttämätön parlamentin talousarvion valvontavaliokunnalle, jotta se voisi selvittää, onko komitea pannut parlamentin suositukset täytäntöön; kehottaa komiteaa sisällyttämään kaikki tarvittavat parlamentin suositusten täytäntöönpanoon liittyvät vastaukset ja selitykset sen seuraavaan seurantakertomukseen;

10. panee merkille, että komitea vähensi henkilöstötaulukossaan olevien toimien kokonaismäärää 48 toimella 537 toimesta 489 toimeen vuosien 2013 ja 2017 välisenä aikana pääasiassa 5 prosentin henkilöstövähennyksen soveltamisen ja vuonna 2014 parlamentin kanssa tehdyn yhteistyösopimuksen täytäntöönpanon vuoksi; pitää myönteisenä, että henkilöstöleikkauksista huolimatta komitea onnistui vahvistamaan poliittista toimintaansa kohdentamalla tukipalvelujen henkilöresursseja enemmän uudelleen keskeisille poliittisille ja lainsäädäntöön liittyville toiminta-aloille; pyytää komiteaa tiedottamaan työmäärän jakautumisen kartoituksesta organisaatiossa ja varmistamaan, että tehtävät ja resurssit vastaavat toisiaan;

11. toteaa, että sopimussuhteisen henkilöstön määrä kasvoi vuosien 2013 ja 2017 välisenä aikana 34 toimesta 54 toimeen ja väliaikaisen henkilöstön määrä kasvoi samana aikana 64 toimesta 71 toimeen; panee merkille, että väliaikaisten ja sopimussuhteisten toimihenkilöiden määrän kasvu liittyy pääasiassa Brysselin turvallisuustilanteeseen; panee huolestuneena merkille, että osa lisäyksestä johtuu tarpeesta korvata henkilöstön kokonaisvähennykset ja saattaa haitata työmäärän jakautumista ja toimielimen organisaation kehittämistä pitkällä aikavälillä;

12. pitää myönteisenä sitoutumista selkeiden poliittisten tavoitteiden asettamiseen, jotta voidaan lujittaa komitean osallistumista unionin politiikkojen poliittiseen ja lainsäädäntösykliin vahvistamalla toimivia kumppanuuksia unionin muiden toimielinten kanssa; pitää tärkeänä edistää alue- ja paikallisviranomaisten osallistumista, sillä niillä on tärkeä rooli unionin politiikkojen täytäntöönpanossa; kehottaa komiteaa toimintansa vaikuttavuuden lisäämiseksi parantamaan koordinointiaan komissiossa, parlamentissa ja neuvostossa asianomaisten menettelyiden osalta tehtävän työn kanssa mukauttamalla lausuntonsa muiden toimielinten aikatauluihin;

13. panee tyytyväisenä merkille poliittisen vuoropuhelun komitean ja parlamentin välillä; on tyytyväinen komitean valiokuntien ja parlamentin valiokuntien keskusteluihin ja yhteistyöhön Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun (EPRS) kanssa; kannustaa komiteaa ja parlamenttia kehittämään järjestelmällisempiä menettelytapoja tälle yhteistyölle;

14. suhtautuu myönteisesti parlamentin kanssa tehtävään toimielinten väliseen hallinnolliseen yhteistyöhön ja on tyytyväinen komitean ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean välisen yhteistyösopimuksen täytäntöönpanosta tehdyn väliarvioinnin tuloksiin, joissa tuodaan esiin useiden toimenpiteiden onnistunut täytäntöönpano; panee merkille, että komitea siirsi uudelleenjärjestelyn yhteydessä 70 kääntäjää muihin yksiköihin, mm. EPRS:ään;

15. on tyytyväinen, että komission kanssa on neuvoteltu ja allekirjoitettu useita yksikön tason sopimuksia;

16. suhtautuu myönteisesti Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kanssa tehdyn yhteistyösopimuksen täytäntöönpanoa koskevan väliarvioinnin tuloksiin, joissa korostetaan, että johtoa ja hallintorakennetta on yksinkertaistettu onnistuneesti; panee tyytyväisenä merkille, että yhteistyö sellaisten omien ja yhteisten palvelujen välillä, jotka kattavat esimerkiksi tietotekniikan, ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmän (EMAS) tai kokoustilojen hallinnoinnin, toimii hyvin; panee merkille, että näillä operatiivisilla aloilla saavutetut säästöt ovat huomattavasti suuremmat kuin koordinointiin käytetyt resurssit;

17. panee tyytyväisenä merkille käännösyksiköiden yhteistä hallinnointia koskevan pilottihankkeen alustavan arvioinnin myönteiset tulokset; kannustaa komiteaa kehittämään edelleen tätä yhteistyötä synergioiden lisäämiseksi;

18. panee merkille, että vuonna 2017 ei saavutettu käännöstuotoksen 5–10 prosentin vähentämistavoitetta, vaikka vähennystä oli 4,6 prosenttia vuoteen 2016 verrattuna; panee tyytyväisenä merkille, että komitea on sitoutunut toteuttamaan vuonna 2018 lisätoimia, jotta käännöstuotoksessa saavutetaan hallittavissa oleva taso, ja kannustaa komiteaa toteuttamaan lisää järkeistämistoimenpiteitä, myös kehittämällä tarvittavaa tietotekniikkaa;

19. panee merkille, että alamomentin 1420 (käännösyksiköiden lisäpalvelut) toteutusaste oli alhainen: maksusitoumusten kohdalla se oli 55 prosenttia ja maksujen kohdalla 45 prosenttia; panee merkille, että komitean käännöskustannukset olivat vuonna 2017 yhteensä 27 231 105 euroa, josta 2 376 591 euroa osoitettiin käännösten alihankintaan; panee merkille, että alihankinnan osuus oli 17,1 prosenttia käännöstoiminnan kokonaiskustannuksista vuonna 2017; kannustaa komiteaa saattamaan päätökseen käännösyksiköidensä toiminnan mukauttamisen siten, että alihankintaa koskeva 20 prosentin vähimmäistavoite saavutettaisiin nopeasti;

20. panee merkille, että jäsenten matkakuluihin oli varattu 8 882 955 euroa vuonna 2017;

21. panee merkille vuotuiseen toimintakertomukseen 2017 sisällytetyn luettelon tapahtumista, joihin jäsenet osallistuivat; pitää valitettavana, että luettelo ei ole yhtä yksityiskohtainen kuin vuoden 2016 vastuuvapautta koskevaan kyselyyn vastauksena esitetty luettelo; kehottaa komiteaa toimittamaan tähän vastuuvapausmenettelyyn liittyvien seurantatoimien yhteydessä yksityiskohtaisemman luettelon, johon sisältyy tarkempaa tietoa osallistuvista jäsenistä, tapahtuman nimestä, paikasta, ajankohdasta ja kustannuksista; kehottaa komiteaa sisällyttämään tällaisen luettelon vuodelta 2018 seuraavaan vuotuiseen toimintakertomukseensa;

22. panee merkille, että vuosina 2017–2018 komitean asiakirjojen ja selvitysten julkaisutavoite oli 15 julkaisua joka vuosi, ja panee huolestuneena merkille, että vuonna 2017 julkaisujen määrä oli 9 ja vuonna 2016 määrä oli 12; kehottaa komiteaa ryhtymään tarvittaviin toimiin julkaisuja koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi ja pyytää tilannekatsausta vuoden 2017 vastuuvapautta koskevassa seuranta-asiakirjassa;

23. on tyytyväinen komitean saavutuksiin viestintätoimissa, joiden tavoitteena on lisätä sen näkyvyyttä ja huomiota tiedotusvälineissä, mukaan lukien näkyvyyden lisääminen sosiaalisessa mediassa; pitää erityisen myönteisenä ”Pohdintoja Euroopasta” -aloitetta, jolla edistetään kansalaisten osallistumista käynnissä olevaan keskusteluun unionin tulevaisuudesta, ja tässä yhteydessä käytyä 180:tä kansalaisvuoropuhelua; kannustaa komiteaa parantamaan yhteistyötään unionin muiden toimielinten kanssa yhteisissä tiedotuskampanjoissa ja muissa aloitteissa;

24. panee merkille, että henkilöresurssien sääntelykehyksen perusteellisen tarkastelun jälkeen joitakin joustavaa työaikaa, vanhempainlomaa ja vuotuisia matkakuluja koskevia säännöksiä päivitettiin vuonna 2017; panee merkille, että turvallisuusyksikön päivystysvuoromalli otettiin käyttöön maaliskuussa 2017; panee tyytyväisenä merkille, että toimet henkilöresurssimenettelyjen yksinkertaistamisen jatkamiseksi erityisesti uusien päätöstentekoketjujen kautta jatkuvat; panee merkille, että ensimmäinen sisäinen henkilöresursseja koskeva vuosikertomus on julkaistu;

25. panee tyytyväisenä merkille hyvinvointia, terveyttä ja poissaolojen hallinnointia koskevat kattavat toimintaperiaatteet, joita on vahvistettu entisestään työterveysyksikön ja työoloja käsittelevän yksikön välisen yhteistyön avulla; panee merkille, että poissaolojen määrää seurataan tiiviisti painottaen ennaltaehkäisyä, todentamista ja onnistunutta uudelleenintegrointia pitkäaikaisen sairausloman jälkeen; toteaa, että poissaolot ovat vähentyneet vuosien mittaan (4,86 prosenttia vuonna 2015, 4,60 prosenttia vuonna 2016 ja 4,50 prosenttia vuonna 2017); pitää myönteisenä, että komitea on käsitellyt avoimesti henkilöstön työuupumusta, ja on tyytyväinen komitean vuonna 2018 käynnistämään työmäärän arviointiin, jossa kartoitetaan työn jakaantumista organisaatiossa ja varmistetaan tehtävien ja resurssien vastaavuus; pyytää komiteaa tiedottamaan parlamentille tämän arvioinnin tuloksista;

26. pitää valitettavana, että naisten osuus keskijohdossa ei merkittävästi noussut vuonna 2017 vaan se oli yhä noin 38 prosenttia (vuonna 2015 se oli 37 prosenttia ja vuonna 2016 se oli 33 prosenttia); pitää hyvin valitettavana, että naisten osuus ylemmän tason johtotehtävissä laski entisestään vuodesta 2016, jolloin se oli 33 prosenttia, noin 25 prosenttiin vuonna 2017, kun yksi naispuolinen johtaja jätti tehtävänsä vuonna 2017; on tyytyväinen, että komitea on toteuttanut kokonaisvaltaisia toimia tilanteen parantamiseksi esimerkiksi kehittämällä uuden funktionaalisen hallinnointijärjestelmän, jolla pyritään lisäämään naisten kiinnostusta virallisiin johtotehtäviin; kannustaa komiteaa parantamaan tuloksiaan merkittävästi tässä suhteessa ja raportoimaan edistymisestään vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle;

27. panee merkille, että unioniin vuoden 2004 jälkeen liittyneiden 13 jäsenvaltion kansalaisten osuus johtotehtävissä on 13,3 prosenttia; kehottaa komiteaa jatkamaan edelleen toimiaan johtotehtävien maantieteellisen tasapainon parantamiseksi saavuttaakseen 20 prosentin tavoitteen, joka vastaa kyseisten 13 jäsenvaltion väestön osuutta unionin koko väestöstä;

28. panee tyytyväisenä merkille, että komitea on pyrkinyt aktiivisesti ehkäisemään työpaikkakiusaamista muun muassa järjestämällä häirinnän vastaisia toimintaperiaatteita koskevaa säännöllistä koulutusta ja kehittämällä uskottujen neuvonantajien toimintaa; kannustaa komiteaa seuraamaan tiivisti toimintaperiaatteidensa tehokkuutta tältä osin, lisäämään edelleen tietoisuutta työpaikkakiusaamisesta ja edistämään häirintää koskevaa nollatoleranssia; on kuitenkin huolissaan siitä, että komitealla ei ole sisäistä valitusmekanismia eikä se voi määrätä seuraamuksia häirintätapauksissa, joissa on mukana sen jäseniä; kehottaa komiteaa päivittämään jäsentensä menettelysääntöjä ja sisäistä työjärjestystään tältä osin ja raportoimaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle;

29. panee tyytyväisenä merkille komitean ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean vuonna 2017 hyväksymän pitkän aikavälin kiinteistöstrategian; toteaa kiinteistöstrategian luovan puitteet mahdollisille tuleville kiinteistöpolitiikkaa koskeville päätöksille ja sisältävän joukon ohjaavia kiinteistöalan periaatteita; toteaa, että vuoden 2021 jälkeisen kiinteistöpolitiikan valmistelemiseksi on määritetty ja tutkittu useita ennusteita ja että etusijalle on asetettu ennusteet, joihin sisältyy VMA-rakennuksen käytön jatkaminen; pyytää saada tietoja komission kanssa meneillään olevista neuvotteluista, jotka koskevat VMA-rakennuksen käytön jatkamista; kannustaa komiteaa arvioimaan yhdessä Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kanssa mahdollisia peruskorjaustarpeita ja laatimaan kustannusarvion ennusteelle, jossa komiteat ottavat käyttöön koko VMA-rakennuksen;

30. panee tyytyväisenä merkille, että alue- ja paikallisviranomaisille tarkoitetun komitean verkkokurssin (MOOC) tilaajien määrä on noussut 5 prosenttia ja osallistumisaste 5 prosenttiyksikköä vuoden 2016 alhaisten lukujen jälkeen, mikä johtui Brysselissä tapahtuneista terrori-iskuista, panee tyytyväisenä merkille, että vierailijoiden määrä nousi 14 prosenttia vuonna 2017;

31. suhtautuu myönteisesti komitean ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean välisen yhteistyön avulla saavutettuihin hyviin tuloksiin ympäristöasioiden hallintajärjestelmässä; pitää myönteisinä toimia, joilla komitea parantaa energiankulutusta ja ympäristöperusteiden sisällyttämistä suurimpaan osaan tarjouskilpailuista; panee merkille, että EMAS-yksikköä kuultiin 27 tarjouskilpailusta ympäristökriteerien osalta; on tyytyväinen siihen, että komitea sai yhdessä Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kanssa Brysselin alueen myöntämän Label Good Food -merkinnän, joka on osoitus siitä, että komiteoiden henkilöstöruokaloita hallinnoidaan kestävällä tavalla;

32. panee merkille, että komitea odottaa edelleen OLAFin lopullista raporttia OLAFille lokakuussa 2016 ilmoitetusta väärinkäytösten paljastamista koskevasta tapauksesta; kehottaa komiteaa toimimaan täysin raportin havaintojen ja tulosten mukaan ja raportoimaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle tuloksista ja jatkotoimista;

33. panee merkille Euroopan unionin tuomioistuimen 23. lokakuuta 2018 antaman tuomion (1) asiassa, joka koski entisen sisäisen tarkastajan kannetta komiteaa vastaan; toteaa, että tuomiolla kumotaan komitean 2. joulukuuta 2014 tekemä päätös, jossa hyväksytään toisen työkyvyttömyyslautakunnan havainnot siitä, että entisen sisäisen tarkastajan työkyvyttömyys ei johtunut työstä; panee merkille, että tuomioistuin katsoi tuomiossaan, että työkyvyttömyyslautakunnan arvio ei ollut riittävän perusteltu ja sisälsi virheen arviointimenetelmässä; panee merkille, että tuomioistuin tuomitsi komitean maksamaan 5 000 euron korvauksen, mutta hylkäsi entisen sisäisen tarkastajan lisäkorvausvaatimuksen, joka oli 20 000 euroa;

34. vaatii komiteaa panemaan ripeästi täytäntöön tuomioistuimen antama tuomio ja toteuttamaan kaikki tarvittavat seurantatoimet päätöksensä johdosta; kehottaa komiteaa harkitsemaan sovintoratkaisun etsimistä entisen sisäisen tarkastajan kanssa kummankin osapuolen edun mukaisesti ja pyytää, että sille tiedotetaan asiasta säännöllisesti;

35. panee merkille, että entinen sisäinen tarkastaja esitti 31. tammikuuta 2018 henkilöstösääntöjen 90 artiklan 1 kohdan perusteella pyynnön, että komitea tunnustaisi hänet virallisesti vilpittömin mielin toimivaksi väärinkäytösten paljastajaksi henkilöstösääntöjen 22 a artiklan mukaisesti; panee lisäksi merkille, että entinen sisäinen tarkastaja teki nimittävälle viranomaiselle henkilöstösääntöjen 90 artiklan 2 kohdan mukaisesti valituksen 23. elokuuta 2018, kun komitea oli päättänyt 24. toukokuuta 2018 kieltäytyä tunnustamasta häntä vilpittömin mielin toimivaksi väärinkäytösten paljastajaksi;

36. panee merkille, että komitea analysoi pyyntöä ja tuli siihen tulokseen, ettei entisen sisäisen tarkastajan tunnustamiselle vilpittömin mielin toimivaksi väärinkäytösten paljastajaksi ole olemassa oikeusperustaa; pitää valitettavana, että tämä päätelmä on ristiriidassa parlamentin 13. tammikuuta 2004 komission tiedonannosta Euroopan unionin sääntelyvirastojen toimintakehyksestä antamassaan päätöslauselmassa (2) vahvistaman kannan kanssa, jonka mukaan sisäinen tarkastaja on vilpittömin mielin toimiva väärinkäytösten paljastaja; kannustaa komiteaa harkitsemaan, että sisäisen tarkastajan asema tunnustettaisiin symbolisesti, vaikka sille ei ollut tapahtuma-aikaan asianmukaista oikeusperustaa;

37. kehottaa käyttämään sovittelua komitean entisen sisäisen tarkastajan ja komitean välillä tavoitteena saavuttaa sovintoratkaisu meneillään olevaan kiistaan molempien osapuolten edun mukaisesti; huomauttaa, että tällaisessa sovittelussa olisi myös käsiteltävä entisen sisäisen tarkastajan asemaa vilpittömin mielin toimivana väärinkäytösten paljastajana (kuten parlamentti tunnusti vuonna 2004 antamassaan päätöslauselmassa) ja sitä, että tämä toimi unionin etujen mukaisesti raportoimalla väärinkäytöksistä unionin toimielimille;

38. toteaa, että komitean arvion mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamista koskevan päätöksen taloudellinen vaikutus on 373 666 euroa vuonna 2019 ja 576 559 euroa vuonna 2020, koska komitean jäsenten määrä vähenee 24:llä, kun Yhdistynyttä kuningaskuntaa nyt edustavat jäsenet lähtevät; panee tyytyväisenä merkille, että on perustettu ryhmä, joka pohtii tiiviiden suhteiden ylläpitämistä Yhdistyneen kuningaskunnan alue- ja paikallisviranomaisiin sen jälkeen, kun maa on eronnut unionista.

(1) Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio (toinen jaosto), 23.10.2018, Robert McCoy vastaan alueiden komitea, asiassa T-567/16 ECLI:EU:T:2018:708.

(2) EUVL C 92 E, 16.4.2004, s.119.