PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN KOHDE

Tämä ehdotus koskee päätöstä, jolla vahvistetaan Euroopan unionin puolesta otettava kanta lahjonnan vastaisessa valtioiden ryhmässä (GRECO), kun ryhmän on määrä hyväksyä Euroopan unionin tarkkailijan asemaa koskevaa päätös.

2.EHDOTUKSEN TAUSTA

Euroopan neuvosto perusti GRECOn vuonna 1999. Sen tehtävänä on valvoa lahjontaa koskevassa Euroopan neuvoston rikosoikeudellisessa yleissopimuksessa ja lahjontaa koskevassa siviilioikeudellisessa yleissopimuksessa asetettujen lahjonnan vastaisten normien noudattamista. GRECOn päämääränä on parantaa jäsentensä valmiuksia torjua lahjontaa valvomalla, että ne noudattavat Euroopan neuvoston lahjonnan vastaisia normeja. Valvonta toteutetaan keskinäistä arviointia ja vertaispainetta hyödyntävässä dynaamisessa prosessissa. Arviointijärjestelmän avulla voidaan tunnistaa kansallisten lahjonnan vastaisten politiikkojen puutteita ja edistää tarpeellisia lainsäädännöllisiä, institutionaalisia ja käytännön uudistuksia.

GRECOssa on tällä hetkellä 49 varsinaista jäsentä ja 10 tarkkailijaa.

EU:n osallistuminen GRECOn toimintaan on ollut Euroopan unionin ja Euroopan neuvoston välisen yhteistyön painopiste. Vaikka EU on tehnyt Euroopan neuvoston kanssa yhteistyötä vuonna 2007 tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan perusteella, GRECO on yksi niistä harvoista Euroopan neuvoston elimistä, joiden kanssa EU:lla ei ole yhteistyötä koskevaa erillistä oikeudellista kehystä. EU ei osallistu GRECOn kokouksiin, ja näin ollen tilaisuuksia vaihtaa näkemyksiä GRECOn ja sen jäsenten kanssa ja tehdä yhteistyötä yhteistä etua koskevissa asioissa oikeusvaltioperiaatteen ja lahjonnan torjunnan alalla on hyvin vähän.

Komissio määritteli vuonna 2011 EU:n ja GRECOn tehostetun yhteistyön pääasialliset tavoitteet ja analysoi erilaisia tapoja, joilla EU voisi osallistua GRECOn työhön ja hyötyä tästä osallistumisesta. Tätä seurasi vuonna 2012 komission tiedonanto, jossa esitetään kaksivaiheinen lähestymistapa EU:n liittymiseksi GRECOon. Ensimmäinen vaihe muodostuu täysivaltaisen osallistujan asemasta ja toinen vaihe täysjäsenyydestä.

Euroopan parlamentti on ilmaissut jatkuvan tukensa EU:n osallistumiselle GRECOn toimintaan useissa mietinnöissä ja päätöslauselmissa, kuten vuonna 2016 annetussa päätöslauselmassa korruption torjunnasta ja jatkotoimenpiteistä järjestäytyneestä rikollisuudesta, korruptiosta ja rahanpesusta vuonna 2015 annetun päätöslauselman johdosta, sekä täysistuntokeskustelussa vuonna 2018.

GRECOn pääjohtaja lähetti 20. maaliskuuta 2019 neuvoston puheenjohtajavaltiolle kirjeen, jossa hän ehdotti harkitsemaan GRECOn tarkkailijan aseman hakemista EU:lle. Tarkkailijan asema tarkoittaisi sitä, että EU osallistuisi GRECOn kokouksiin ja saisi käyttöönsä kaikki käsiteltävät asiakirjat. Tarkkailijana EU:lla ei olisi äänioikeutta, se ei olisi mukana arvioinnissa eikä se ottaisi virallista kantaa arviointiprosesseihin tai osallistuisi arviointikäynteihin. Tarkkailijan ei tarvitse osallistua rahoitukseen. On syytä huomata, että kaikkia tarkkailijoita koskevat samat säännöt.

Unioni harjoittaa SEUT-sopimuksen 220 artiklan mukaisesti aiheellista yhteistyötä Yhdistyneiden Kansakuntien elinten ja erityisjärjestöjen, Euroopan neuvoston, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön sekä Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön kanssa. Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja ja komissio huolehtivat tämän artiklan täytäntöönpanosta. Komissio ilmoitti virallisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle aikomuksestaan hakea Euroopan unionille tarkkailijan asemaa GRECOssa. Neuvosto ilmoitti 6. kesäkuuta 2019 pitämässään kokouksessa tukevansa unionin ryhtymistä GRECOn tarkkailijaksi.

Komissio toimitti 6. kesäkuuta 2019 Euroopan neuvoston pääsihteerille EU:n pyynnön ryhtyä tarkkailijaksi. Se, että EU haluaa nyt ryhtyä GRECOn tarkkailijaksi, ei sulje pois muita mahdollisia osallistumisen muotoja tulevaisuudessa, mukaan lukien täysjäsenyyttä.

EU:n pyyntöä käsitellään todennäköisesti GRECOn täysistunnossa 17.–21. kesäkuuta 2019. GRECO tekee päätöksensä yksimielisesti. Jos täysistunnossa ei päästä yksimielisyyteen, asia voidaan viedä ministerikomiteaan, joka tekee päätöksen kaikkien edustajiensa kahden kolmasosan enemmistöllä. Kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat GRECOn jäseniä ja osallistuvat päätökseen, joka koskee GRECOn tarkkailijan aseman myöntämistä EU:lle.

Jäsenvaltioilla on velvollisuus tukea pyyntöä lojaalin yhteistyön periaatteen mukaisesti. Komissio on kuitenkin tässä yhteydessä päättänyt tehdä ehdotuksen SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan perusteella. Näin saadaan vielä suurempi varmuus siitä, että EU:n jäsenvaltiot puoltavat yksimielisesti sitä, että EU:lle myönnetään tarkkailijan asema GRECOn täysistunnossa ja tarvittaessa ministerikomitean myöhemmässä kokouksessa.

3.OIKEUSPERUSTA

GRECOn päämääränä on parantaa jäsentensä valmiuksia torjua korruptiota. Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi näin ollen olla SEUT-sopimuksen 83 artikla yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.





2019/0135 (NLE)