Huom. Tämän kertomuksen oheisasiakirjana on yksityiskohtainen komission yksiköiden valmisteluasiakirja. Täydellinen versio valmisteluasiakirjasta liitteineen on saatavilla englanninkielisenä maatalouden pääosaston Europa-sivustolla http://ec.europa.eu/agriculture/cap-funding/financial-reports/eagf/index_en.htm ).

(1) Vuoden 2017 talousarvioon otetut määrärahat, kun niistä on vähennetty ennakoidut vuonna 2017 kerättävät käyttötarkoitukseensa sidotut tulot sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 14 artiklan mukaisesti vuodelta 2016 vuodelle 2017 siirretyt tulot. Koskee ainoastaan uusia määrärahoja (C1 + C4) eli ilman siirrettäviä määriä (C2: maatalouden kriisivarauksen vuonna 2016 käyttämättä jääneiden määrien takaisinmaksu viljelijöille ja C5: käyttötarkoitukseensa sidotut tulot maataloustukirahaston ylijäämästä).

Kuukausimaksut ovat korvaus nettomenoista (sen jälkeen kun tulot on vähennetty), jotka on jo maksettu ja jotka on asetettu käyttöön jäsenvaltioiden toimittamien kuukausi-ilmoitusten perusteella . Menojen ja tulojen kuukausittaiseen kirjanpitoon tehdään tarkastuksia ja oikaisuja näiden ilmoitusten perusteella. Lisäksi nämä maksut vahvistetaan lopullisesti tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevassa menettelyssä tehtävien komission tarkistusten perusteella.

Vuoden 2017 talousarviossa varattiin määrärahoja yhteensä 34,0 miljoonaa euroa kaikkien tämän alan tarpeiden kattamista varten. Jäsenvaltioille vuonna 2017 aiheutuneet menot olivat kuitenkin 90,7 miljoonaa euroa. Ne rahoitettiin hyväksytyillä määrärahoilla sekä siirtämällä 56,7 miljoonaa euroa saman luvun muilta momenteilta.

3.2.2.Luku 05 03: Suorat tuet

Varainhoitovuosi 2017 oli toinen täytäntöönpanovuosi kaikille niille järjestelmille, jotka kuuluvat vuoden 2013 YMP-uudistuksella muutettuun suorien tukien rakenteeseen. Vuoden 2017 talousarviossa tämän luvun kokonaismaksut olivat 41 551,2 miljoonaa euroa. Kyseinen määrä sisältää 425,6 miljoonaa euroa, joilla viljelijöille korvattiin suoria tukia rahoituskuriin liittyen. Se rahoitettiin vuodelta 2016 siirretyillä 433,1 miljoonalla eurolla (katso yksityiskohtaisemmat tiedot kohdassa 3.2.2.3). Loput suoritetuista maksuista eli 41 125,6 miljoonaa euroa rahoitettiin hyväksytyillä 39 138,5 miljoonan euron määrärahoilla ja 1 987,0 miljoonan euron käyttötarkoitukseensa sidotuilla tuloilla. Jälkimmäistä käytettiin perustukijärjestelmästä aiheutuneiden menojen kattamiseen. Hyväksyttyjä määrärahoja jäi käyttämättä 523,2 miljoonaa euroa: takaisinmaksuihin jäsenvaltioille käytettiin hyväksyttyjä määrärahoja 39 138,5 miljoonaa euroa, kun vuoden 2017 talousarvioon sisältyvät alkuperäiset hyväksytyt määrärahat olivat 39 661,7 miljoonaa euroa. Käyttämättä jääneet hyväksytyt määrärahat pienenivät, kun 66,8 miljoonaa euroa siirrettiin maataloustukirahaston talousarvion muihin osiin. Lisäksi vuonna 2017 ehdotetusta rahoituskurista peräisin olevan kriisivarauksen käyttämättä jäänyt määrä (450,5 miljoonaa euroa) siirrettiin talousarviomomenttiin 05 03 09. Näin ollen tosiasiallisesti sovelletusta rahoituskurista johtuva määrä (450,5 miljoonaa euroa) voitiin siirtää vuodelle 2018 jäsenvaltiolle tehtäviä takaisinmaksuja varten (katso kohta 3.2.2.4). Vuonna 2017 kerättyjen käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen käyttämättä jäänyt määrä eli 399,4 miljoonaa euroa siirrettiin vuoden 2018 talousarvioon. Niiden alamomenttien, joissa tarpeet ylittivät talousarvion hyväksytyt määrärahat, lisämenot katettiin talousarvion muista alamomenteista tehdyillä hyväksyttyjen määrärahojen siirroilla tai käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen siirroilla. Vastaavasti niiden suorien tukien osalta, joissa talousarviomäärärahoja ei käytetty loppuun, käytettävissä olevat määrärahat siirrettiin maataloustukirahaston toisiin momentteihin lisämenojen kattamiseksi tarvittaessa.

3.2.2.1.Momentti 05 03 01: Tuotannosta irrotetut suorat tuet

Tästä momentista rahoitettiin pääasiassa yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmää, perustukijärjestelmää, ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisiin maatalouskäytäntöihin myönnettävää tukia, uudelleenjakotukea ja nuorten viljelijöiden tukea. Tämän momentin tukijärjestelmissä tuki ei ole tuotannosta riippuvaista vaan se riippuu tiettyjen vaatimusten, kuten täydentävien ehtojen, noudattamista. Vuoden 2017 talousarviotarpeet tuotannosta irrotettujen suorien tukien osalta olivat 35 523,8 miljoonaa euroa. Budjettivallan käyttäjä myönsi määrärahoja yhteensä 33 191,8 miljoonaa euroa, koska se otti huomioon arvioidut 2 332,0 miljoonan euron käyttötarkoitukseensa sidotut tulot. Jäsenvaltioille kaikista tämän momentin järjestelmistä aiheutuneet menot olivat 35 366,2 miljoonaa euroa eli hyväksytyt määrärahat ylittyivät 2 174,4 miljoonalla eurolla. Jälkimmäinen ilmoitettujen menojen määrä katettiin käyttötarkoitukseensa sidotuilla tuloilla. Jäsenvaltioille tuotannosta irrotettujen suorien tukien osalta aiheutuneet menot vastasivat 99,6:ta prosenttia näille järjestelmille vuoden 2017 talousarviossa määritellyistä tarpeista.

3.2.2.2.Momentti 05 03 02: Muut suorat tuet

Tämän momentin määrärahoilla katettiin muiden suorien tukien menoja. Niihin kuuluvat järjestelmät, joissa voi edelleen olla yhteys tukien ja tuotannon välillä tarkasti määritellyissä olosuhteissa ja tarkkojen raja-arvojen puitteissa. Vuoden 2013 uudistuksessa tähän momenttiin lisättiin vapaaehtoinen tuotantosidonnainen tuki ja pieniviljelijäjärjestelmä, ja tietyistä alamomenteista rahoitettiin vain varsin vähäisiä jäljellä olevia määriä sellaisissa järjestelmissä, joiden voimassaolo oli päättynyt.

Komissio oli arvioinut, että vuonna 2017 tähän momenttiin tarvittaisiin määrärahoja 6 019,3 miljoonaa euroa. Jäsenvaltioille aiheutui menoja 5 759,4 miljoonaa euroa eli budjetoitua vähemmän.

3.2.2.3.Momentti 05 03 09: Rahoituskuriin liittyvä suorien tukien takaisinmaksu

Budjettivallan käyttäjä ei osoittanut määrärahoja tälle momentille. Momenttiin kerätään sitomatta olevia hyväksyttyjä määrärahoja, erityisesti käyttämättömän kriisivarauksen määrärahoja, jotka siirretään varainhoitovuodelle N+1 kalenterivuonna N suoriin tukiin sovellettuun rahoituskuriin liittyvien takaisinmaksujen rahoittamiseksi .

Varainhoitovuonna 2016 sovellettua rahoituskuria vastaavista 433,1 miljoonasta eurosta, jotka siirrettiin takaisinmaksua varten vuoden 2017 talousarvioon, jäsenvaltiot käyttivät takaisinmaksuun 425,6 miljoonaa euroa. Erotus eli 7,5 miljoonaa euroa palautui vuoden 2017 talousarvioon, josta se palautetaan jäsenvaltioille seuraavan varainhoitovuoden lisätalousarvion kautta.

3.2.2.4.Momentti 05 03 10: Maatalousalan kriisivaraus

Tämän momentin määrärahojen tarkoituksena on kattaa menot, jotka aiheutuvat toimenpiteistä, joihin on ryhdyttävä maataloustuotannon tai sen jakelun merkittävistä kriiseistä selviytymistä varten. Kriisivaraus luodaan soveltamalla kunkin vuoden alussa suoria tukia koskevaa vähennystä rahoituskurimekanismin avulla asetuksen (EU) N:o 1306/2013 25 ja 26 artiklan sekä asetuksen (EU) N:o 1307/2013 8 artiklan mukaisesti . Kriisivarauksen vuotuinen enimmäismäärä on 400 miljoonaa euroa (vuoden 2011 hintoina). Varainhoitovuonna 2017 kriisivarauksen arvoa vastaava summa oli nykyisinä hintoina 450,5 miljoonaa euroa. Kriisivarausta ei käytetty varainhoitovuonna 2017.

Hakuvuonna 2016 rahoituskuri laskettiin yksinomaan 450,5 miljoonan euron kriisivarauksen perustamiseksi. Varainhoitovuoden lopulla kyseisen varainhoitovuoden sitomatta olevat hyväksytyt määrärahat, jotka vastasivat hakuvuoteen 2016 tosiasiallisesti sovelletun rahoituskurin määrää (kriisivarauksen käyttämättömät määrät mukaan lukien), siirrettiin talousarviomomenttiin 05 03 09, jotta ne voitaisiin siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle ja näin rahoittaa viljelijöille kalenterivuonna 2017 määrättyyn rahoituskuriin liittyvät takaisinmaksut.

3.2.3.Luku 05 07: Maatalousmenojen tarkastaminen

3.2.3.1.Momentti 05 07 01: Maatalousmenojen valvonta

Tämä momentti sisältää toimenpiteitä, joilla pyritään lujittamaan paikalla tehtävien tarkastusten menetelmiä ja parantamaan varmennusjärjestelmiä tavoitteena vähentää unionin talousarvion kannalta vahingollisten väärinkäytösten ja sääntöjenvastaisuuksien riskiä. Momentista rahoitetaan myös mahdolliset jäsenvaltioiden hyväksi tehtävät oikaisut, jotka johtuvat tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä ja sääntöjenmukaisuuden tarkastamisesta.

Euroopan unioni rahoitti yhdennetyn hallinta- ja valvontajärjestelmän puitteissa käytettävien satelliittikuvien hankintaa suoraan 11,3 miljoonalla eurolla eli käytti kaikki vuoden 2017 talousarviossa ennakoidut määrärahat.

Tilien sääntöjenmukaisuuden tarkastamisesta johtuneet jäsenvaltioiden hyväksi tehdyt oikaisut olivat odotettua suuremmat (125,3 miljoonaa euroa budjetoitujen 25,0 miljoonan euron sijasta). Tämä ylikäyttö kompensoitui osittain sillä, että tilien hyväksymisestä ja tarkastamisesta johtuneet jäsenvaltioiden hyväksi tehdyt oikaisut olivat odotettua pienemmät (14,8 miljoonaa euroa budjetoitujen 20,0 miljoonan euron sijasta).

3.2.3.2.Momentti 05 07 02: Riitojenratkaisu