KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMELLE

Euroopan kehitysrahaston tilinpäätös – varainhoitovuosi 2021

(2022/C 400/01)

SISÄLTÖ

VARMENNUSLAUSUMA 2

EUROOPAN KEHITYSRAHASTOJEN VAROJEN KÄYTTÖ JA NIITÄ KOSKEVA KIRJANPITO 3

EUROOPAN KOMISSION HALLINNOIMAT VARAT 8

EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 10

EKR:OON KONSOLIDOITUJEN EU:N ERITYISRAHASTOJEN TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 52

EU:N BÊKOU-ERITYISRAHASTON TILINPÄÄTÖS – VARAINHOITOVUOSI 2021 53

EU:N AFRIKKA-HÄTÄRAHASTON LOPULLINEN TILINPÄÄTÖS 2021 60

EKR:N JA EU:N ERITYISRAHASTOJEN KONSOLIDOIDUT TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 68

EKR:N RAHOITUKSEN TOTEUTUMISTA KOSKEVA KERTOMUS 73

VUOTUINEN TÄYTÄNTÖÖNPANOKERTOMUS – EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN HALLINNOIMAT VARAT 99

VARMENNUSLAUSUMA

Euroopan kehitysrahaston varainhoitovuoden 2021 tilinpäätös on laadittu yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen X osaston säännösten sekä tilinpäätöslaskelmien liitetiedoissa esitettyjen tilinpäätöksen laadintaperiaatteiden, -sääntöjen ja -menetelmien mukaisesti.

Ilmoitan olevani vastuussa Euroopan kehitysrahaston tilinpäätöksen laatimisesta ja esittämisestä yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

Olen saanut tulojen ja menojen hyväksyjältä sekä Euroopan investointipankilta kaikki näiden oikeiksi vakuuttamat tiedot, jotka tarvitaan laadittaessa tilinpäätöstä, josta käyvät ilmi Euroopan kehitysrahaston varat ja velat sekä sen talousarvion toteuttaminen.

Edellä mainittujen tietojen perusteella ja tehtyäni tarpeellisiksi katsomani tarkistukset ennen kuin varmensin tilinpäätöksen allekirjoituksellani, vakuutan olevani riittävän varma siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan Euroopan kehitysrahaston taloudellisesta asemasta.

Rosa ALDEA BUSQUETS Tilinpitäjä

EUROOPAN KEHITYSRAHASTOJEN VAROJEN KÄYTTÖ JA NIITÄ KOSKEVA KIRJANPITO

1. TAUSTAA

Euroopan unioni, jäljempänä ”EU”, tekee yhteistyötä useiden kehitysmaiden kanssa. Tämän yhteistyön päätavoitteena on tukea talouteen, yhteiskuntaan ja ympäristöön liittyvää kehitystä, ja sen pitkän aikavälin tärkeimpänä tavoitteena on köyhyyden vähentäminen ja poistaminen. Tähän tavoitteeseen pyritään antamalla yhteistyökumppaneille kehitysapua ja teknistä tukea. EU laatii tässä tarkoituksessa yhdessä kumppanimaiden kanssa yhteistyöstrategioita ja osoittaa varoja niiden toteuttamista varten. Kehitysyhteistyöhön osoitetut EU:n varat ovat peräisin kolmesta lähteestä, jotka ovat

— EU:n talousarvio

— Euroopan kehitysrahasto

— Euroopan investointipankki.

Vuoteen 2021 saakka Euroopan kehitysrahasto, jäljempänä ”EKR”, oli tärkein väline, jolla tuetaan Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden, jäljempänä ”AKT-valtiot”, sekä merentakaisten maiden ja alueiden, jäljempänä myös ”MMA”, kanssa tehtävää kehitysyhteistyötä.

EKR ei saa rahoitusta EU:n talousarviosta, vaan sen rahoittajina ovat jäsenvaltiot. Se on perustettu neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden edustajien sisäisellä sopimuksella, ja sen hallinnoinnista vastaa erityiskomitea. EKR:n varoilla katettavien toimenpiteiden rahoituksen toteuttamisesta vastaa Euroopan komissio, jäljempänä ”komissio”, ja investointikehyksen hallinnoinnista Euroopan investointipankki, jäljempänä ”EIP”.

Kukin EKR-sopimus tehdään noin viideksi vuodeksi, ja kuhunkin EKR:oon sovelletaan omaa varainhoitoasetusta, jossa säädetään virastokohtaisten tilinpäätöslaskelmien laadinnasta. Lisäksi laaditaan konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat, joiden tarkoituksena on antaa kokonaiskuva komission vastuulla olevien varojen tilanteesta.

Neuvostossa kokoontuneet EKR:oon osallistuvien jäsenvaltioiden edustajat allekirjoittivat 11. EKR:a koskevan sisäisen sopimuksen kesäkuussa 2013 (1). Asetus tuli voimaan 1. maaliskuuta 2015.

Neuvosto hyväksyi vuonna 2018 yhdenteentoista EKR:oon sovellettavan varainhoitoasetuksen (2). Tällä uudella tekstillä kumottiin aiempi asetus, ja sitä sovelletaan aiemmista EKR:ista rahoitettuihin toimenpiteisiin tämän rajoittamatta voimassa olevia oikeudellisia sitoumuksia. Asetusta ei sovelleta aiempien EKR:jen investointikehykseen.

AKT–EU-kumppanuussopimuksella luotiin investointikehys, jonka hallinnoinnista vastaa EIP. Kehyksellä tuetaan yksityisen sektorin kehittämistä AKT-valtioissa. Siitä rahoitetaan sen vuoksi etenkin (mutta ei ainoastaan) yksityisiä investointeja. Kehys suunniteltiin jatkuvaksi rahastoksi, jotta lainojen takaisinmaksusta saatavat varat voidaan investoida uudelleen. Rahastoon kertyy näin varoja jatkuvasti, ja se on taloudellisesti omavarainen. Koska komissio ei vastaa investointikehyksen hallinnoinnista, kehystä ei ole konsolidoitu tilinpäätöksen ensimmäiseen osaan, joka käsittää Euroopan kehitysrahaston tilinpäätöslaskelmat sekä niihin liittyvän kertomuksen rahoituksen toteutumisesta. Investointikehyksen tilinpäätöslaskelmat esitetään tilinpäätöksessä kuitenkin erillisessä osassa (osa II), jotta EKR:sta myönnetystä kehitysavusta voitaisiin antaa kattava kokonaiskuva.

2. MITEN EKR RAHOITETAAN?

Neuvosto hyväksyi 2. joulukuuta 2013 pitämässään kokouksessa asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (3) monivuotisesta rahoituskehyksestä vuosiksi 2014–2020. Samalla se päätti, että AKT-valtioiden kanssa tehtävää maantieteellistä yhteistyötä ei oteta EU:n talousarvioon vaan että sitä rahoitetaan nykyisestä hallitustenväliseen järjestelyyn perustavasta EKR:sta.

EU:n talousarvio laaditaan vuosittain, ja vuotuisperiaatteen mukaan menot ja tulot budjetoidaan ja hyväksytään aina vuodeksi kerrallaan. EKR:n toiminta perustuu EU:n talousarviosta poiketen monivuotisuuteen. Jokainen EKR toteutetaan kokonaisrahastona, josta osoitetaan varoja kehitysyhteistyöhön yleensä viiden vuoden ajan. Koska varat on tarkoitettu useamman vuoden jaksoksi, ne voidaan käyttää milloin tahansa EKR:n voimassaoloaikana. Se, ettei EKR:n talousarvio noudata vuotuisperiaatetta, näkyy talousarvion toteuttamista koskevissa selvityksissä, joissa EKR:n määrärahojen toteutumista arvioidaan suhteessa EKR:n kokonaisvaroihin.

EKR:n varat saadaan EU:n jäsenvaltioilta erikseen sovittuina maksuina. Jäsenvaltioiden edustajien kesken järjestettiin hallitusten välisellä tasolla noin viiden vuoden välein tapaaminen, jossa päätettiin rahastolle osoitettavasta kokonaismäärästä ja jossa tarkasteltiin, miten varat on käytetty.

Rahaston hallinnoinnista vastaa komissio, joka hallinnoi varoja unionin kehitysyhteistyöpolitiikan mukaisesti. Koska jäsenvaltioilla on EU:n tasolla toteutettavien toimien rinnalla omaa kehitys- ja avustustoimintaa, niiden on koordinoitava oma toimintansa EU:n toimien kanssa varmistaakseen, että jäsenvaltioiden ja EU:n toimet täydentävät toisiaan.

Jäsenvaltiot voivat maksamiensa rahoitusosuuksien lisäksi osallistua yhteisrahoitusjärjestelyihin tai suorittaa vapaaehtoisia lisärahoitusosuuksia EKR:oon.

3. EKR:N TOIMINTA 31. JOULUKUUTA 2020 JÄLKEEN

Yhdennentoista EKR:n viimeinen vaihe saavutettiin, kun raukeamislauseke tuli voimaan 31. joulukuuta 2020. Tässä lausekkeessa vahvistetaan aikaraja sitoumuksille tarkoittaen, että vuodesta 2021 lähtien 11. EKR:n puitteissa ei voida enää tehdä rahoitussopimuksia. Voimassa olevia rahoitussopimuksia koskevia erillissopimuksia tehdään kuitenkin edelleen 31. joulukuuta 2023 asti (ja vielä myöhemminkin tarkastusta ja arviointia varten). Lisäksi käynnissä olevien Euroopan kehitysrahastosta rahoitettavien hankkeiden täytäntöönpanoa jatketaan niiden lopulliseen päätökseen saattamiseen saakka.

Uuden vuodet 2021–2027 kattavan monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa EU:n yhteistyö AKT-maiden kanssa on integroitu naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineeseen. Samoin merentakaisten maiden ja alueiden kanssa tehtävästä yhteistyöstä säädetään nyt merentakaisten maiden ja alueiden (MMA) assosiaatiosta tehdyssä päätöksessä (MMA-assosiaatiopäätös). Tämä tarkoittaa sitä, että vaikka EKR:n ohjelmat on vuoteen 2021 asti rahoitettu EU:n jäsenvaltioiden vapaaehtoisista rahoitusosuuksista, kehittämisohjelmat rahoitetaan vuodesta 2021 lähtien EU:n talousarviosta. Tämä tarkoittaa myös sitä, että kehittämisohjelmien rahoitus edellyttää Euroopan parlamentin lupaa ja transaktioiden on muiden EU:n rahoittamien ohjelmien transaktioiden tapaan oltava EU:n varainhoitoasetusten mukaisia.

4. TILINPÄÄTÖSRAPORTOINTI

4.1 TILINPÄÄTÖS

EKR:n tilinpäätös laaditaan EKR:n varainhoitoasetuksen 18 artiklan 3 kohdan mukaisesti suoriteperusteisena. Laadintasäännöt perustuvat julkisen sektorin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS). Komission tilinpitäjän antamia kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjä noudatetaan kaikissa EU:n toimielimissä ja elimissä. Tavoitteena on luoda kirjanpitoa, arvostamista sekä tilinpäätöksen laadintaa ja esittämistä koskevat yhdenmukaiset säännöt, jotta voitaisiin varmistaa, että tilinpäätökset laaditaan ja konsolidointi suoritetaan yhdenmukaisella tavalla. Näitä EU:n kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjä sovelletaan myös EKR:ssa siten, että samalla otetaan huomioon EKR:n toiminnan erityispiirteet.

EKR:n vuotuisen tilinpäätöksen laatimisesta vastaa komission tilinpitäjä, joka on myös EKR:n tilinpitäjä. Tilinpitäjä varmistaa, että tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan EKR:n taloudellisesta asemasta.

Tilinpäätös esitetään seuraavasti:

Osa I: Komission hallinnoimat varat

i) EKR:n tilinpäätöslaskelmat ja liitetiedot

ii) EKR:oon konsolidoitujen EU:n erityisrahastojen tilinpäätöslaskelmat

iii) EKR:n ja EU:n erityisrahastojen konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat

iv) EKR:n rahoituksen toteutumista koskeva kertomus

Osa II: Vuotuinen täytäntöönpanokertomus – EIP:n hallinnoimat varat

i) Investointikehyksen tilinpäätöslaskelmat.

Osio ”EKR:oon konsolidoitujen EU:n erityisrahastojen tilinpäätöslaskelmat” sisältää EKR:n alaisuuteen perustettujen kahden erityisrahaston tilinpäätöslaskelmat. Kyseiset rahastot ovat Bêkou-erityisrahasto (ks. ”Bêkou-erityisrahaston tilinpäätöslaskelmat”) ja EU:n Afrikka-hätärahasto (ks. ”EU:n Afrikka-hätärahaston tilinpäätöslaskelmat”). Erityisrahastojen tilinpäätöslaskelmien laatimisesta on vastuussa komission tilinpitäjä, ja ne tarkastaa ulkopuolinen yksityinen tarkastaja. Tähän tilinpäätökseen sisältyvät erityisrahastoja koskevat luvut ovat alustavia.

Komissio hyväksyy tilinpäätöksen tilinpäätöspäivää seuraavan vuoden heinäkuun 31. päivään mennessä ja esittää sen tämän jälkeen Euroopan parlamentille ja neuvostolle vastuuvapauden myöntämistä varten.

5. TILINTARKASTUS JA VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMINEN

5.1 TILINTARKASTUS

EKR:n tilinpäätöksen tarkastaa ulkoisena tarkastajana toimiva Euroopan tilintarkastustuomioistuin, jäljempänä ”tilintarkastustuomioistuin”, joka laatii vuosikertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5.2 VASTUUVAPAUS

Vastuuvapauden myöntäminen on viimeinen vaihe tarkastuksissa, jotka koskevat EKR:n varojen käyttöä tarkastuksen kohteena olevan varainhoitovuoden aikana. Sen jälkeen kun tilinpäätös on tarkastettu ja lopullinen tilinpäätös on vahvistettu, neuvosto antaa suosituksen, jonka perusteella Euroopan parlamentti päättää, myöntääkö se komissiolle kyseiseltä vuodelta vastuuvapauden EKR:n varojen käytön osalta. Parlamentin päätös perustuu tilinpäätöksen tarkastukseen, tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukseen (joka sisältää virallisen tarkastuslausuman) sekä komission vastauksiin vastuuvapauden myöntävän viranomaisen sille esittämiin lisäkysymyksiin ja lisätietopyyntöihin.

VARAINHOITOVUODEN 2021 TÄRKEIMPIÄ TAPAHTUMIA

Nettosumma, vain 10. ja 11. EKR.

Talousarvion toteuttaminen

Vuotta 2021 leimasi kaksi huomionarvoista tapahtumaa. Vuosi 2021 oli ensimmäinen vuosi sen jälkeen, kun yhdennentoista EKR:n raukeamislauseke tuli sovellettavaksi 31. joulukuuta 2020. Näin ollen vuonna 2021 ei enää tehty yhdennentoista EKR:n hankkeita koskevia kokonaissitoumuksia. Lisäksi pitkittynyt covid-19-kriisi vaikutti vuonna 2021 kymmenennen ja yhdennentoista EKR:n rahoituksen toteutumiseen sopimusten (yksittäiset sitoumukset: 2 118 miljoonaa euroa) ja maksujen (3 393 miljoonaa euroa) osalta.

Kaikkien EKR:jen bruttomaksujen kokonaismäärä (3 435 miljoonaa euroa) on 91 prosenttia jäsenvaltioille ilmoitetusta 3 763 miljoonan euron tavoitteesta. Covid-tilanteen pitkittymisen vuoksi 50 prosenttia Saharan eteläpuolisen Afrikan edustustoista ei saavuttanut ennakoitua vähimmäismaksutavoitettaan (90 prosenttia). Tämä oli tilanne etenkin Madagaskarissa, joka sulki rajansa lähes kokonaan, minkä vuoksi täytäntöönpanon jatkaminen alun perin suunnitellulla tavalla oli hyvin vaikeaa; Tšadissa ja Gambiassa täytäntöönpanon keskeyttämisen tai viivästymisen vuoksi; Etiopiassa, Guineassa (Conakry) ja Malissa, joissa poliittisilla kriiseillä oli merkittävä vaikutus toimiin, mikä puolestaan vaikutti huomattavasti ennakoituihin budjettitukimaksuihin. Tyynellämerellä ja Karibialla myös covid-19-rajoitukset vaikuttivat toteutumiseen. Fidžillä ja Haitissa taloudellisen, sosiaalisen ja poliittisen tilanteen heikkenemisestä johtuvilla haitallisilla oheisvaikutuksilla oli tuhoisa vaikutus infrastruktuurihankkeisiin.

Toimien vaikutukset tilinpäätöksessä

Tilinpäätöslaskelmissa edellä mainittujen toimien vaikutukset ovat näkyvimmät seuraavissa erissä:

— Ennakkomaksut (ks. liitetieto 2.2): 101 miljoonan euron vähennys, josta suurin osa johtuu siitä, että ennakkomaksuja maksettiin vähemmän, koska sopimuksia tehtiin vähemmän (3 670 miljoonaa euroa vuonna 2020 ja 2 118 miljoonaa euroa vuonna 2021). Tämä vähennys johtui pääasiassa covid-19-pandemian ja geopoliittisten kriisien aiheuttamista haasteista. Näin ollen käteisvarat ja muut rahavarat lisääntyivät 266 miljoonalla eurolla ennakkomaksujen ja muiden maksujen merkittävän vähenemisen vuoksi (ks. liitetieto 2.5).

— Avoimena olleiden sopimusten määrä oli vuoden 2021 lopussa huomattavasti pienempi, mikä johtui sekä EKR:n supistamisesta että covid-19-pandemian ja geopoliittisten kriisien vaikutuksesta uusien sopimusten allekirjoittamiseen. Menojäämät vähenivät tämän seurauksena 519 miljoonaa euroa (ks. liitetieto 2.8).

— Tukivälineiden menot (ks. liitetieto 3.3): tukivälineiden menojen 1 743 miljoonan euron kokonaisvähennys johtuu seuraavien seikkojen yhteisvaikutuksesta. Covid-19-pandemiaan ja useiden maiden epävakaaseen geopoliittiseen tilanteeseen liittyvät haastavat olosuhteet vaikeuttivat EKR:n toimien toteuttamista vuonna 2021. Samaan aikaan kymmenennen EKR:n ja aiempien EKR:jen toimien väheneminen on linjassa kyseisten EKR:jen supistamisen kanssa, ja avoimena olleiden sopimusten määrä oli tämän vuoksi näiden EKR:jen osalta vähäisempi.

Tarkistettuun tilinpäätössääntöön nro 11 tehtyjen muutosten vaikutukset tilinpäätöksessä

EU:n kirjanpitosääntöön nro 11 tehtyjen muutosten vuoksi (ks. tilinpäätöksen laatimisperiaatteita koskeva liitetieto 1) EKR:n rahoitusvarat luokiteltiin 1. tammikuuta 2021 uudelleen siten, että ne siirrettiin myytävissä olevista rahoitusvaroista käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi rahoitusvaroiksi (FVSD). Kummassakin tapauksessa rahoitusvarat arvostetaan käypään arvoon: kirjanpitoarvot ovat siten vertailukelpoisia. Käyvän arvon rahaston vastaava määrä on siirretty kertyneeseen ylijäämään/alijäämään. Tällä luokittelun muutoksella ei ollut vaikutusta EKR:n nettovarallisuuteen (ks. laskelma nettovarojen muutoksista).

EUROOPAN KOMISSION HALLINNOIMAT VARAT

SISÄLTÖ

EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 10

EKR:N TASE 11

EKR:N TUOTTO- JA KULULASKELMA 12

EKR:N RAHAVIRTALASKELMA 13

LASKELMA EKR:N NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA 14

EKR:N TASE RAHASTOITTAIN 15

EKR:N TUOTTO- JA KULULASKELMA RAHASTOITTAIN 17

LASKELMA EKR:N NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA RAHASTOITTAIN 18

EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMIEN LIITETIEDOT 21

EKR:OON KONSOLIDOITUJEN EU:N ERITYISRAHASTOJEN TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 52

EU:N BÊKOU-ERITYISRAHASTON TILINPÄÄTÖS – VARAINHOITOVUOSI 2021 53

TASE 58

TUOTTO- JA KULULASKELMA 59

RAHAVIRTALASKELMA 59

EU:N AFRIKKA-HÄTÄRAHASTON LOPULLINEN TILINPÄÄTÖS 2021 60

TASE 66

TUOTTO- JA KULULASKELMA 67

RAHAVIRTALASKELMA 67

EKR:N JA EU:N ERITYISRAHASTOJEN KONSOLIDOIDUT TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 68

KONSOLIDOITU TASE 69

KONSOLIDOITU TUOTTO- JA KULULASKELMA 70

KONSOLIDOITU RAHAVIRTALASKELMA 71

KONSOLIDOITU LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA 72

EKR:N RAHOITUKSEN TOTEUTUMISTA KOSKEVA KERTOMUS 73

EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMAT (4)

EKR:N TASE

(miljoonaa euroa) Liitetieto 31.12.2021 31.12.2020 PITKÄAIKAISET VARAT Rahoitusvarat 2.1 39 33 Ennakkomaksut 2.2 671 870 Rahoitusosuudet erityisrahastoihin 2.3 382 394 Vaihtoon perustuvat saamiset 4 3 1 096 1 300 LYHYTAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 2.2 1 453 1 355 Vaihtoon perustuvat saamiset ja muuhun kuin vaihtoon perustuvat kerrytettävissä olevat rahamäärät 2.4 35 140 Käteisvarat ja muut rahavarat 2.5 994 728 2 481 2 223 VARAT YHTEENSÄ 3 577 3 523 PITKÄAIKAISET VELAT Rahoitusvelat 2.6 (7) (2) (7) (2) LYHYTAIKAISET VELAT Velat 2.7 (501) (615) Menojäämät 2.8 (1 008 ) (1 527 ) (1 509 ) (2 143 ) VELAT YHTEENSÄ (1 516 ) (2 145 ) NETTOVARAT 2 061 1 379 RAHASTON VARAT JA VARANNOT Käyvän arvon rahasto 2.9 — (5) Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t 2.10 62 643 58 986 Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt 2.10 2 252 2 252 Aiemmilta vuosilta siirretty taloudellinen tulos (59 860 ) (55 111 ) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (2 974 ) (4 744 ) NETTOVARAT 2 061 1 379





EKR:N TUOTTO- JA KULULASKELMA

(miljoonaa euroa) Liitetieto 2021 2020 TULOT Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista 3.1 Takaisinperintä 27 92 27 92 Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista 3.2 Rahoitustuotot (26) 6 Muut tuotot 74 37 48 43 Tuotot yhteensä 75 135 KULUT Tukivälineet 3.3 (2 864 ) (4 607 ) Yhteisrahoituskulut 3.4 (19) (53) Rahoituskulut 3.5 (20) (21) Muut kulut 3.6 (145) (197) Kulut yhteensä (3 049 ) (4 878 ) VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS (2 974 ) (4 744 )





EKR:N RAHAVIRTALASKELMA

(miljoonaa euroa) Liitetieto 2021 2020 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (2 974 ) (4 744 ) Toiminnan rahavirta Pääoman lisäys – rahoitusosuudet (netto) 3 657 4 177 Erityisrahastoihin osoitettujen rahoitusosuuksien (lisäys)/väheneminen 12 (127) Ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen 101 (29) Vaihtoon perustuvien saamisten ja muuhun kuin vaihtoon perustuvien kerrytettävissä olevien rahamäärien (lisäys)/väheneminen 105 (17) Rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen) 5 (17) Velkojen lisäys/(väheneminen) (114) 99 Menojäämien ja tuloennakoiden lisäys/(väheneminen) (519) 209 Muut transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa — (3) Investointien rahavirta Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavien muiden kuin johdannaisiin kuuluvien rahoitusvarojen (lisäys)/väheneminen (*1) (7) 2 NETTORAHAVIRTA 266 (452) Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettolisäys/(-vähennys) 266 (451) Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa 2.5 728 1 179 Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa 2.5 994 728





LASKELMA EKR:N NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

(miljoonaa euroa) Rahastojen pääoma – toiminnassa olevat EKR:t (A) Rahastojen pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (B) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (C) = (A) – (B) Kertyneet varannot (D) Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt (E) Käyvän arvon rahasto (F) Nettovarat yhteensä (C) + (D) + (E) + (F) SALDO 31.12.2019 73 264 18 455 54 809 (55 111 ) 2 252 (2) 1 948 Käyvän arvon muutokset (3) (3) Pääoman lisäys – rahoitusosuudet (223) (4 400 ) 4 177 — — 4 177 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — — (4 744 ) — (4 744 ) SALDO 31.12.2020 73 041 14 055 58 986 (59 854 ) 2 252 (5) 1 379 Tarkistetun tilinpäätössäännön nro 11 vaikutukset (5) 5 — SALDO 1.1.2021 73 041 14 055 58 986 (59 860 ) 2 252 — 1 379 Pääoman lisäys – rahoitusosuudet (43) (3 700 ) 3 657 — — 3 657 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — — (2 974 ) — (2 974 ) SALDO 31.12.2021 72 998 10 355 62 643 (62 834 ) 2 252 — 2 061





EKR:N TASE RAHASTOITTAIN

(miljoonaa euroa) 31.12.2021 31.12.2020 Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä PITKÄAIKAISET VARAT Rahoitusvarat 2.1 — — (2) 41 39 — — (2) 35 33 Ennakkomaksut 2.2 — — 219 452 671 — 3 292 575 870 Rahoitusosuudet erityisrahastoihin 2.3 — 31 9 341 382 — 29 9 355 394 Vaihtoon perustuvat saamiset — — — 4 4 — — — 3 3 — 31 226 839 1 096 — 33 299 969 1 300 LYHYTAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 2.2 — 14 353 1 085 1 453 0 9 341 1 005 1 355 Vaihtoon perustuvat saamiset ja muuhun kuin vaihtoon perustuvat kerrytettävissä olevat rahamäärät 2.4 180 (314) 1 296 (1 127 ) 35 181 (177) 1 723 (1 586 ) 140 EKR:jen väliset tilit 181 (316) 1 279 (1 144 ) — 181 (246) 1 663 (1 598 ) — Käteisvarat ja muut rahavarat 2.5 — — — 994 994 — — — 728 728 361 (615) 2 928 (192) 2 481 362 (414) 3 726 (1 451 ) 2 223 VARAT YHTEENSÄ 361 (584) 3 154 646 3 577 362 (381) 4 025 (483) 3 523 PITKÄAIKAISET VELAT Rahoitusvelat 2.6 — — — (7) (7) — — — (2) (2) — — — (7) (7) — — — (2) (2) LYHYTAIKAISET VELAT Velat 2.7 — (0) (27) (473) (501) — (1) (62) (554) (615) Menojäämät 2.8 — (6) (110) (892) (1 008 ) — (67) (217) (1 244 ) (1 527 ) — (6) (138) (1 365 ) (1 509 ) — (67) (279) (1 798 ) (2 143 ) VELAT YHTEENSÄ — (6) (138) (1 372 ) (1 516 ) — (67) (279) (1 800 ) (2 145 ) NETTOVARAT 361 (591) 3 016 (725) 2 061 362 (448) 3 747 (2 282 ) 1 379 Käyvän arvon rahastot 2.9 — — — — — — — (2) (4) (5) Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t 2.10 12 164 10 492 20 960 19 027 62 643 12 164 10 535 20 960 15 327 58 986 Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt 2.10 627 1 625 — — 2 252 627 1 625 — — 2 252 Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä 2.10 (2 512 ) 2 018 101 394 — (2 512 ) 2 041 188 283 — Aiemmilta vuosilta siirretty taloudellinen tulos (10 098 ) (14 404 ) (19 065 ) (16 293 ) (59 860 ) (10 098 ) (14 440 ) (18 606 ) (11 966 ) (55 111 ) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (1) (6) (260) (2 708 ) (2 974 ) — 36 (457) (4 324 ) (4 744 ) NETTOVARAT 180 (274) 1 737 419 2 061 181 (203) 2 084 (683) 1 379





EKR:N TUOTTO- JA KULULASKELMA RAHASTOITTAIN

(miljoonaa euroa) 2021 2020 Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä TULOT Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista 3.1 Takaisinperintä — — 1 26 27 (1) 5 69 19 92 — — 1 26 27 (1) 5 69 19 92 Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista 3.2 Rahoitustuotot — 0 (22) (4) (26) — 5 1 1 6 Muut tuotot — 5 14 55 74 — 5 18 13 37 — 5 (8) 51 48 — 10 19 13 43 Tuotot yhteensä — 5 (7) 78 75 (1) 15 88 32 135 KULUT Tukivälineet 3.3 — (7) (214) (2 644 ) (2 864 ) — 34 (462) (4 179 ) (4 607 ) Yhteisrahoituskulut 3.4 — — — (19) (19) — — (41) (12) (53) Rahoituskulut 3.5 — 7 (23) (3) (20) 1 (3) (16) (4) (21) Muut kulut 3.6 — (11) (16) (119) (145) — (9) (25) (162) (197) Kulut yhteensä — (12) (252) (2 785 ) (3 049 ) 1 21 (545) (4 356 ) (4 878 ) VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS — (8) (259) (2 708 ) (2 974 ) — 36 (457) (4 324 ) (4 744 )

LASKELMA EKR:N NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA RAHASTOITTAIN

(miljoonaa euroa) 8. EKR Rahastojen pääoma – toiminnassa olevat EKR:t (A) Rahastojen pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (B) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (C) = (A) – (B) Kertyneet varannot (D) Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt (E) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä (F) Nettovarat yhteensä (C) + (D) + (E) + (F) SALDO 31.12.2019 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 510 ) 183 Siirrot 10. EKR:oon / 10. EKR:sta — (2) (2) SALDO 31.12.2020 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 512 ) 181 Siirrot 10. EKR:oon / 10. EKR:sta — — — SALDO 31.12.2021 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 512 ) 181





(miljoonaa euroa) 9. EKR Rahastojen pääoma – toiminnassa olevat EKR:t (A) Rahastojen pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (B) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (C) = (A) – (B) Kertyneet varannot (D) Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt (E) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä (F) Nettovarat yhteensä (C) + (D) + (E) + (F) SALDO 31.12.2019 10 773 15 10 758 (14 440 ) 1 625 2 109 53 Siirrot 10. EKR:oon / 10. EKR:sta — — — Siirrot 10. EKR:oon / 10. EKR:sta — (69) (69) Palautukset jäsenvaltioille (223) (223) (223) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — SALDO 31.12.2020 10 550 15 10 535 (14 440 ) 1 625 2 041 (203) Pääoman lisäys – rahoitusosuudet — — — Siirrot 10. EKR:oon / 10. EKR:sta — (23) (23) Palautukset jäsenvaltioille (43) (43) (43) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — (6) — (6) SALDO 31.12.2021 10 507 15 10 492 (14 410 ) 1 625 2 018 (274)





(miljoonaa euroa) 10. EKR Rahastojen pääoma – toiminnassa olevat EKR:t (A) Rahastojen pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (B) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (C) = (A) – (B) Kertyneet varannot (D) Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt (E) Käyvän arvon rahasto (G) Nettovarat yhteensä (C) + (D) + (E) + (F) SALDO 31.12.2019 20 960 — 20 960 (18 606 ) 265 2 618 Siirrot 8. ja 9. EKR:oon / 8. ja 9. EKR:sta — 71 71 Siirrot 11. EKR:oon / 11. EKR:sta — (147) (147) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — (457) (457) SALDO 31.12.2020 20 960 — 20 960 (19 063 ) 188 (2) 2 084 Tarkistetun tilinpäätössäännön nro 11 vaikutukset (2) 2 — SALDO 1.1.2020 20 960 — 20 960 (19 065 ) 188 — 2 084 Siirrot 8. ja 9. EKR:oon / 8. ja 9. EKR:sta — 23 23 Siirrot 11. EKR:oon / 11. EKR:sta — (110) (110) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — (260) (260) SALDO 31.12.2021 20 960 — 20 960 (19 324 ) 101 — 1 737





(miljoonaa euroa) 11. EKR Rahastojen pääoma – toiminnassa olevat EKR:t (A) Rahastojen pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (B) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (C) = (A) – (B) Kertyneet varannot (D) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä (F) Käyvän arvon rahasto (G) Nettovarat yhteensä (C) + (D) + (E) + (F) + (G) SALDO 31.12.2019 29 367 18 440 10 927 (11 966 ) 136 (2) (905) Käyvän arvon muutokset — (2) (2) Pääoman lisäys – rahoitusosuudet (4 400 ) 4 400 147 4 547 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — (4 324 ) — (4 324 ) SALDO 31.12.2020 29 367 14 040 15 327 (16 290 ) 283 (4) (683) Tarkistetun tilinpäätössäännön nro 11 vaikutukset (4) 4 — SALDO 1.1.2020 29 367 14 040 15 327 (16 294 ) 283 — (683) Pääoman lisäys – rahoitusosuudet (3 700 ) 3 700 110 3 810 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — (2 708 ) — (2 708 ) SALDO 31.12.2021 29 367 10 340 19 027 (19 002 ) 394 — 419

EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMIEN LIITETIEDOT (5)

1. TILINPÄÄTÖKSEN KESKEISET LAATIMISPERIAATTEET

1.1 TILINPÄÄTÖSPERIAATTEET

Tilinpäätöksen tarkoituksena on antaa tietoa organisaation taloudellisesta asemasta, sen toiminnan tuloksesta ja sen rahavirroista. Tavoitteena on, että näistä tiedoista on hyötyä laajalle sidosryhmäjoukolle.

Yleiset periaatteet (tilinpäätösperiaatteet), joita noudatetaan tilinpäätöstä laadittaessa, määritetään tilinpäätöslaskelmia koskevassa EU:n tilinpäätössäännössä nro 1, ja ne ovat samat kuin IPSAS 1 -standardissa eli oikean kuvan antaminen, suoriteperuste, toiminnan jatkuvuus, esittämistavan johdonmukaisuus, olennaisuus, erien yhdistäminen, nettoperiaate ja tietojen vertailtavuus. Tilinpäätösraportoinnin laadulliset ominaisuudet ovat merkityksellisyys, todenmukaisen kuvan antaminen (luotettavuus), ymmärrettävyys, oikea-aikaisuus, vertailukelpoisuus ja todennettavuus.

1.2 LAATIMISPERUSTA

1.2.1 Tilikausi

Tilinpäätös laaditaan vuosittain. Tilivuosi alkaa 1. tammikuuta ja päättyy 31. joulukuuta.

1.2.2 Valuuttojen muuntaminen euroiksi

Tilinpäätös laaditaan miljoonina euroina, koska euro on EU:n toimintavaluutta. Ulkomaan rahan määräiset transaktiot muunnetaan euroiksi transaktiopäivän valuuttakurssiin. Tuotto- ja kululaskelmaan on kirjattu kurssivoitot ja -tappiot, jotka syntyvät ulkomaanvaluutan määräisten transaktioiden suorittamisesta sekä ulkomaanvaluutan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen muuntamisesta euromääräisiksi vuoden lopun valuuttakursseihin. Poikkeavia muuntomenetelmiä sovelletaan aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin, jotka arvostetaan euroina niiden hankintapäivänä voimassa olleiden euron kurssien mukaan.

Ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen saldot vuoden lopussa muunnetaan euroiksi käyttäen seuraavia 31. joulukuuta voimassa olleita Euroopan keskuspankin (EKP) valuuttakursseja:

Euron vaihtokurssit

Valuutta 31.12.2021 31.12.2020 Valuutta 31.12.2021 31.12.2020 BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,5969 4,5597 CZK 26,8580 26,2420 RON 4,9490 4,8683 DKK 7,4364 7,4409 SEK 10,2503 10,0343 GBP 0,84028 0,8990 CHF 1,0331 1,0802 HRK 7,5156 7,5519 JPY 130,3800 126,4900 HUF 369,1900 363,8900 USD 1,1326 1,2271

1.2.3 Arvioiden käyttäminen

IPSAS-standardien ja yleisesti hyväksyttyjen tilinpäätösperiaatteiden mukaisesti tilinpäätöslaskelmiin sisältyy väistämättä määriä, jotka perustuvat johdon tekemiin arvioihin ja oletuksiin, jotka puolestaan perustuvat luotettavimpiin käytettävissä oleviin tietoihin. Merkittäviin arvioihin kuuluvat muun muassa työsuhde-etuuksiin liittyvät velat, muihin lyhytaikaisiin saamisiin liittyvä taloudellinen riski ja rahoitusvälineitä koskevissa liitetiedoissa esitetyt määrät, jaksotettuun hankintamenoon arvostettavien rahoitusvarojen ja takaussopimusvelkojen arvonalentumisesta johtuva vähennyserä, tulo- ja menojäämät, varaukset, aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden arvon alentuminen, vaihto-omaisuuden nettorealisointiarvo sekä ehdolliset varat ja velat. Kyseisten erien todellinen arvo voi poiketa arvioista.

Asianmukaiset arviot ovat olennainen osa tilinpäätöslaskelmien laadintaa, eivätkä ne vähennä laskelmien luotettavuutta. Arviota voidaan joutua tarkistamaan, jos sen perustana olevat olosuhteet ovat muuttuneet tai jos sen osalta saadaan uutta tai tarkempaa tietoa. Tarkistus ei koske aikaisempia tilikausia, eikä se ole virheen oikaisu. Kirjanpidolliseen arvioon tehdyn muutoksen vaikutus otetaan huomioon sen kauden ylijäämässä tai alijäämässä, jonka aikana muutos tuli tietoon.

1.2.4 Euroopan unionin uusien, tarkistettujen tilinpäätössääntöjen soveltaminen

Tarkistettu Euroopan unionin tilinpäätössääntö, joka on voimassa 1. tammikuuta 2021 lähtien alkaneiden varainhoitokausien osalta

Vuonna 2020 tilinpitäjä hyväksyi tarkistetun tilinpäätössäännön nro 11 ”Rahoitusvälineet”, joka on sitovasti voimassa 1. tammikuuta 2021 alkaen. Tarkistettu tilinpäätössääntö nro 11 perustuu uuteen standardiin IPSAS 41 ”Rahoitusinstrumentit”, muutettuun standardiin IPSAS 28 ”Rahoitusinstrumentit: esittämistapa” ja muutettuun standardiin IPSAS 30 ”Rahoitusinstrumentit: tilinpäätöksessä esitettävät tiedot”, jotka julkaistiin elokuussa 2018. Siinä vahvistetaan rahoitusvaroja ja -velkoja koskevat tilinpäätösraportoinnin periaatteet. Tarkistetun tilinpäätössäännön nro 11 siirtymäsäännösten mukaisesti yhteisö ottaa kirjanpidossa huomioon kaikki muutokset soveltamisen aloittamisajankohdasta 1.1.2021 alkaen. Tarkistettu tilinpäätössääntö nro 11 ei edellytä aiempien kausien tietojen oikaisemista. Tässä tilinpäätöksessä esitetyt rahoitusvarat, rahoitusvelat, vaihtoon perustuvat saamiset ja korkotuotot/-kulut 31. joulukuuta 2020 on tämän vuoksi käsitelty yhteisön vuoden 2020 tilinpäätöksessä esitettyjen tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden mukaisesti.

Tarkistetun tilinpäätössäännön nro 11 soveltamiseen liittyvät muutokset

Rahoitusvarojen uudet luokittelu- ja arvostusperiaatteet

Tarkistetussa tilinpäätössäännössä nro 11 otetaan rahoitusvarojen luokituksessa käyttöön periaatelähtöinen lähestymistapa, joka perustuu kahteen kriteeriin: hallinnointimalliin, jota yhteisö soveltaa rahoitusvarojensa hoitamiseen, ja näiden varojen sopimusperusteisiin kassavirtaominaisuuksiin. Rahoitusvarat luokitellaan näiden kriteerien mukaisesti seuraaviin ryhmiin: jaksotettuun hankintamenoon arvostettavat rahoitusvarat, käypään arvoon nettovarojen / oman pääoman kautta arvostettavat rahoitusvarat tai käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat.

Uusien kriteerien soveltaminen johti siihen, että kaikki oman pääoman ehtoiset sijoitukset ja velkapaperit luokiteltiin uudelleen ”myytävissä olevista” käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi rahoitusvaroiksi. Niihin liittyvä käyvän arvon rahasto luokiteltiin uudelleen nettovaroissa kertyneeksi ylijäämäksi tai alijäämäksi.

Uusi arvonalentumismalli

Aiempi arvonalentumismalli perustui aiheutuneille tappioille, mutta tarkistetun tilinpäätössäännön nro 11 myötä otettiin käyttöön tulevaisuuteen suuntautuva arvonalentumismalli, joka perustuu rahoitusvarojen voimassaoloajalta odotettavissa oleviin luottotappioihin. Odotettavissa olevissa luottotappioissa otetaan huomioon mahdolliset laiminlyöntitapahtumat ja rahoitusvarojen luottoluokan muutos. Uutta arvonalentumismallia sovelletaan kaikkiin rahoitusvaroihin, jotka arvostetaan jaksotettuun hankintamenoon tai käypään arvoon nettovaroina / omana pääomana, sekä lainasitoumuksiin ja takaussopimuksiin.

Takausten kirjaaminen

Tarkistetussa tilinpäätössäännössä nro 11 edellytetään, että takausten tilinpäätösvaatimuksia sovelletaan kaikkiin takaussopimuksiin. Takausvelan arvostaminen perustuu vakuuden käypään arvoon alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä ja takauksella katetun velkasalkun odotettujen luottotappioiden kehitykseen.

1.3 TASE

1.3.1 Rahoitusvarat

Luokittelu alkuperäisen kirjaamisen ajankohtana

Rahoitusinstrumenttien luokka määritellään alkuperäisen kirjaamisen ajankohtana. Hallinnointimallin ja varojen sopimusperusteisten kassavirtaominaisuuksien perusteella rahoitusvarat voidaan luokitella seuraaviin kolmeen ryhmään: jaksotettuun hankintamenoon arvostettavat rahoitusvarat, käypään arvoon nettovarojen / oman pääoman kautta arvostettavat rahoitusvarat tai käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat.

i) Jaksotettuun hankintamenoon arvostettavat rahoitusvarat

Jaksotettuun hankintamenoon arvostettavat rahoitusvarat ovat muihin kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, jotka täyttävät kaksi edellytystä: (1) Yhteisö pitää niitä hallussaan kerätäkseen sopimukseen perustuvat rahavirrat. (2) Tiettyinä ajankohtina toteutetaan sopimusperusteisia rahavirtoja, jotka ovat yksinomaan pääoman ja jäljellä olevan pääomamäärän koron maksua.

Tähän luokkaan kuuluvat

— käteisvarat ja muut rahavarat

— lainat (muun muassa sellaiset määräaikaistalletukset, joiden alkuperäinen erääntymisaika on pidempi kuin kolme kuukautta)

— vaihtoon perustuvat saamiset.

Jaksotettuun hankintamenoon arvostettavat rahoitusvarat sisältyvät lyhytaikaisiin varoihin, pois lukien ne, joiden maturiteetti on yli 12 kuukautta tilinpäätöspäivästä.

ii) Käypään arvoon nettovarojen / oman pääoman kautta arvostettavat rahoitusvarat

Näillä muihin kuin johdannaisiin kuuluvilla rahoitusvaroilla on sopimukseen perustuvia rahavirtoja, jotka koskevat yksinomaan pääomaa ja jäljellä olevan pääoman korkoa. Lisäksi hallinnointimallissa on tarkoitus pitää hallussa rahoitusvarat sekä sopimusperusteisten rahavirtojen keräämiseksi että rahoitusvarojen myymiseksi.

Tähän luokkaan kuuluvat omaisuuserät sisällytetään lyhytaikaisiin varoihin, jos ne todennäköisesti realisoidaan 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä.

Yhteisöllä ei ole tällaisia varoja 31. joulukuuta 2021.

iii) Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Yhteisö luokittelee johdannaiset ja oman pääoman ehtoiset sijoitukset käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi rahoitusvaroiksi, koska sopimusperusteiset rahavirrat eivät koske yksinomaan pääomaa ja jäljellä olevan pääoman korkoa.

Lisäksi yhteisö luokittelee hallussaan olevat velkapaperit käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi rahoitusvaroiksi, koska velkasalkkuja hallinnoidaan ja arvioidaan salkun käyvän arvon perusteella.

Tähän luokkaan kuuluvat omaisuuserät sisällytetään lyhytaikaisiin varoihin, jos ne todennäköisesti realisoidaan 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä.

Alkuperäinen kirjaaminen ja arvostaminen

Sellaiset rahoitusvarat, jotka kirjataan tulosvaikutteisesti käypään arvoon, kirjataan niiden kaupankäyntipäivänä eli päivänä, jona yhteisö sitoutuu ostamaan omaisuuserän. Muut rahavarat ja lainat kirjataan silloin, kun raha talletetaan rahoituslaitokseen tai siirretään lainanottajille.

Rahoitusvarat arvostetaan alun perin käypään arvoon. Alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä käypään arvoon lisätään transaktiomenot kaikille rahoitusvaroille, joita ei kirjata tulosvaikutteisesti käypään arvoon. Sellaisten rahoitusvarojen osalta, jotka kirjataan tulosvaikutteisesti käypään arvoon, transaktiomenot kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan.

Rahoitusvaroihin kuuluvan erän käypä arvo on alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä yleensä sen kauppahinta, paitsi jos transaktio ei ole markkinaehtoinen eli rahoitusvaroihin kuuluva erä on annettu ilman vastiketta tai nimellistä vastiketta vastaan yleisen edun vuoksi. Tässä tapauksessa rahoitusvälineen käyvän arvon ja kauppahinnan välinen erotus on muu kuin vaihtoon perustuva osa, joka kirjataan kuluksi tuloslaskelmaan. Tässä tapauksessa rahoitusvaroihin kuuluvan erän käypä arvo johdetaan täysin vastaavanlaisen välineen senhetkisistä markkinatransaktioista. Jos välineelle ei ole toimivia markkinoita, käypä arvo johdetaan arvostusmenetelmällä, jossa käytetään havainnoitavissa olevilta markkinoilta saatavia tietoja.

Myöhempi arvostaminen

Jaksotettuun hankintamenoon perustuvat rahoitusvarat arvostetaan myöhemmin jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen.

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon arvostettavat rahoitusvarat arvostetaan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon. Käyvän arvon muutoksista aiheutuvat voitot ja tappiot (mukaan lukien valuuttamuunnoksesta syntyvät voitot ja tappiot sekä mahdolliset kertyneet korot) kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan kaudella, jolla ne syntyvät.

Myöhempi arvostaminen käypään arvoon

Toimivilla markkinoilla noteerattavien sijoitusten käyvät arvot perustuvat voimassa oleviin ostokursseihin. Jos rahoitusvaroihin kuuluvalla erällä ei ole toimivia markkinoita, arvopaperi on noteeraamaton tai kyseessä on OTC-johdannainen, EU määrittää käyvän arvon arvostusmenetelmien avulla. Näihin menetelmiin kuuluvat muun muassa vertailu toisistaan riippumattomien osapuolten välisiin viimeaikaisiin liiketoimiin ja muihin keskeisiltä osiltaan vastaaviin instrumentteihin, diskontattujen rahavirtojen analysointi, optionhinnoittelumallit sekä muut markkinatoimijoiden yleisesti käyttämät arvostusmenetelmät.

Riskipääomarahastoihin tehdyt sijoitukset, joilla ei ole noteerattua markkinahintaa toimivilla markkinoilla, arvostetaan osuudenomistajille kuuluvien varojen tilinpäätöspäivän nettoarvoon, jonka katsotaan vastaavan niiden käypää arvoa.

Rahoitusvarojen arvon alentuminen

EU kirjaa ja arvostaa arvonalentumistappion sellaisten rahoitusvarojen odotettavissa olevista luottotappioista, jotka arvostetaan jaksotettuun hankintamenoon ja käypään arvoon nettovarojen /oman pääoman kautta.

Odotettavissa oleva luottotappio on sopimukseen perustuvien rahavirtojen ja EU:n odotettavissa olevien rahavirtojen välisen erotuksen nykyarvo. Odotettavissa olevan luottotappion määrittämisessä käytetään järkevää ja perusteltavissa olevaa informaatiota, joka on saatavissa ilman kohtuuttomia kustannuksia tai ponnisteluja tilinpäätöspäivänä.

Jaksotettuun hankintamenoon kirjattujen varojen kirjanpitoarvosta vähennetään arvonalentumistappion määrä, joka kirjataan tuloslaskelmaan. Jos arvonalentumistappion määrä pienenee jollakin myöhemmällä kaudella, aikaisemmin kirjattu arvonalentumistappio peruutetaan tulosvaikutteisesti.

a) Saamiset

Yhteisö arvostaa arvonalentumistappion koko voimassaoloajalta odotettavissa olevan luottotappion määrään käyttämällä käytännön apukeinoja (esimeriksi varausmatriisia).

b) Käteisvarat ja muut rahavarat

Yhteisö pitää hallussaan käteisvaroja ja muita rahavaroja käyttötileillä ja enintään kolmen kuukauden määräaikaistalletuksina. Käteisvaroja säilytetään pankeissa, joiden luottoluokitus on erittäin korkea, joten maksukyvyttömyyden todennäköisyys on hyvin pieni. Kun otetaan huomioon lyhyt talletusaika ja pienet maksukyvyttömyystodennäköisyydet, käteisvarojen ja muiden rahavarojen odotettavissa olevat luottotappiot ovat hyvin vähäisiä. Näin ollen käteisvarojen osalta ei kirjata arvonalentumisesta johtuvaa vähennyserää.

c) Lainat

Odotettavissa oleva luottotappio määritetään kolmivaiheisella mallilla, jossa otetaan huomioon todennäköisyyksillä painotetut laiminlyöntitapahtumat rahoitusvaroihin kuuluvan erän voimassaoloaikana ja luottoriskin kehitys rahoitusvaroihin kuuluvan erän syntymisen jälkeen. Lainojen osalta alullepano tapahtuu päivänä, jona peruuttamaton lainasitoumus annetaan.

Jos luottoriski ei ole kasvanut merkittävästi alullepanon jälkeen (”vaihe 1”), arvonalentumistappio on yhtä suuri kuin mahdollisista laiminlyöntitapahtumista odotettavissa olevien luottotappioiden määrä raportointipäivästä alkavan 12 kuukauden jakson aikana (”seuraavien 12 kuukauden ajalta odotettavissa olevat luottotappiot”). Jos luottoriski on kasvanut merkittävästi alullepanon jälkeen (”vaihe 2”) tai jos on objektiivista näyttöä luoton arvonalentumisesta (”vaihe 3”), arvonalentumistappio on yhtä suuri kuin rahoitusvaroihin kuuluvan erän mahdollisista laiminlyöntitapahtumista odotettavissa olevien luottotappioiden määrä sen koko voimassaoloaikana (”koko voimassaoloajalta odotettavissa olevat luottotappiot”).

Taseesta poistaminen

Rahoitusinstrumentit poistetaan taseesta, kun yhteisöllä ei enää ole oikeutta saada rahavirtaa sijoituksista tai kun yhteisö on siirtänyt kaikki olennaiset omistajuuteen liittyvät riskit ja edut toiselle osapuolelle. Rahoitusvarojen myynti ylijäämän tai alijäämän kautta kirjataan niiden kaupankäyntipäivänä.

1.3.2 Ennakkomaksut

Ennakkomaksun tarkoituksena on tarjota tuensaajalle käteisvaroja. Ennakkomaksu voidaan suorittaa useammassa erässä asianomaisessa sopimuksessa, päätöksessä tai perussäädöksessä kulloinkin määrätyllä ajanjaksolla. Ennakkomaksu joko käytetään tiettyyn tarkoitukseen sopimuksessa määrättynä ajanjaksona tai maksetaan takaisin. Jos tuensaajalle ei aiheudu tukikelpoisia menoja, tuensaajan on palautettava ennakkomaksu yhteisölle. Koska yhteisö säilyttää määräysvallan ennakkomaksuun ja on oikeutettu tukeen oikeuttamattoman osan palautukseen, määrä esitetään varana.

Ennakkomaksut kirjataan alun perin taseeseen, kun raha siirretään vastaanottajalle. Se arvostetaan annetun vastikkeen määrään. Myöhempinä tilikausina ennakkomaksut arvostetaan alun perin taseeseen kirjattuun määrään, josta on vähennetty tilikauden aikana aiheutuneet tukikelpoiset menot (mukaan lukien tarvittaessa arvioidut määrät).

1.3.3 Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

EU:n kirjanpito- ja tilinpäätössäännöissä edellytetään, että vaihtoon perustuvat ja muut kuin vaihtoon perustuvat transaktiot esitetään erikseen. Näiden kahden luokan erottamiseksi toisistaan termi ”saamiset” on varattu vaihtoon perustuville transaktioille, kun taas muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista, joissa EU saa arvoa toiselta yhteisöltä antamatta sille suoraan vastineeksi suunnilleen samaa arvoa, käytetään termiä ”kerrytettävissä olevat rahamäärät” (esimerkiksi omiin varoihin liittyvät kerrytettävissä olevat rahamäärät jäsenvaltioilta).

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ovat rahoitusinstrumenttien määritelmän mukaisia. Yhteisö luokitteli ne jaksotettuun hankintamenoon arvostetuiksi rahoitusvaroiksi ja arvosti ne tällaisten rahoitusvarojen tapaan.

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista kirjataan niiden hankintapäivän käypään arvoon, josta on vähennetty mahdollinen arvon alentuminen. Arvon alentuminen todetaan silloin, kun on objektiivista näyttöä siitä, ettei yhteisö pysty perimään kaikkia saataviaan kyseisten rahamäärien alkuperäisten ehtojen mukaisesti. Arvon alentumisena kirjattava määrä on omaisuuserän kirjanpitoarvon ja kerrytettävissä olevan rahamäärän erotus. Arvon alentumista vastaava määrä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan.

1.3.4 Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvarat ja muut rahavarat ovat jaksotettuun hankintamenoon arvostettuja rahoitusvaroja. Niihin kuuluvat muun muassa käteinen raha, pankeissa olevat vaadittaessa tai lyhyellä määräajalla maksettavat talletukset ja muut lyhytaikaiset erittäin likvidit sijoitukset, joiden alkuperäinen erääntymisaika on enintään kolme kuukautta.

1.3.5 Velat

Velat sisältävät sekä määrät, jotka liittyvät vaihtoon perustuviin transaktioihin, kuten tavaroiden tai palvelujen ostamiseen, että määrät, jotka liittyvät muihin kuin vaihtoon perustuviin transaktioihin, kuten tuensaajilta saatuihin maksupyyntöihin, avustuksiin tai muuhun EU:n rahoitukseen taikka saatuihin ennakkomaksuihin (ks. liitetieto 1.4.1).

Tuensaajille myönnettyjen avustusten tai muun rahoituksen tapauksessa maksupyynnöt kirjataan maksupyynnössä esitetyn määrän suuruisiksi veloiksi ajankohtana, jona maksupyyntö vastaanotetaan. Kun kyseisten menojen tukikelpoisuus on tarkastettu ja hyväksytty, vastaava velka arvostetaan hyväksyttyyn tukikelpoiseen määrään.

Tavaroiden ja palvelujen ostamisesta johtuvat velat kirjataan alkuperäiseen määrään laskun saapuessa. Vastaavat menot kirjataan, kun yhteisö on vastaanottanut ja hyväksynyt tavara- tai palvelutoimituksen.

1.3.6 Rahoitusvelat

Rahoitusvelat luokitellaan jaksotettuun hankintamenoon kirjattaviksi rahoitusveloiksi, käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi rahoitusveloiksi tai takaussopimusveloiksi.

Jaksotettuun hankintamenoon arvostettavat rahoitusvelat kirjataan alun perin käypään arvoon, mukaan lukien toteutuneet transaktiomenot, ja myöhemmin ne kirjataan jaksotettuun hankintamenoon käyttämällä efektiivisen koron menetelmää. Ne kirjataan pois taseesta ainoastaan, jos velvoite on täytetty, siitä luovutaan, se kumotaan tai sen voimassaoloaika päättyy.

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon arvostettavat rahoitusvelat sisältävät johdannaiset, joiden käypä arvo on negatiivinen. Jos takaussopimuksessa edellytetään, että yhteisö suorittaa maksuja rahoitusvälineiden hintojen tai valuuttakurssien muutosten johdosta, takaussopimus on johdannainen. Niitä käsitellään kirjanpidossa kuten tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavia rahoitusvaroja.

Yhteisö kirjaa takaussopimuksen mukaisen velan, kun se tekee sopimuksen, joka velvoittaa takaajan suorittamaan määrättyjä maksuja takauksen haltijalle syntyvän tappion korvaamiseksi, kun määrätty velallinen ei suorita maksua sen erääntyessä velkainstrumentin alkuperäisten tai muutettujen ehtojen mukaisesti. Takaussopimuksen mukaiset velat kirjataan alun perin käypään arvoon.

Myöhempi arvostus riippuu takauksesta johtuvan luottoriskin kehityksestä. Jos luottoriski ei ole kasvanut merkittävästi (”vaihe 1”), takausvelat arvostetaan 12 kuukaudelta odotettavissa olevien luottotappioiden määrään tai alun perin kirjattuun määrään, josta on tarvittaessa vähennetty kertyneet jaksotukset – sen mukaan, kumpi näistä määristä on suurempi. Jos luottoriski on kasvanut merkittävästi (”vaihe 2”), takausvelat arvostetaan koko voimassaoloajalta odotettavissa olevien luottotappioiden määrään tai alun perin kirjattuun määrään, josta on tarvittaessa vähennetty kertyneet jaksotukset – sen mukaan, kumpi näistä määristä on suurempi.

Rahoitusvelat luokitellaan pitkäaikaisiksi veloiksi lukuun ottamatta niitä omaisuuseriä, joiden eräpäivä on alle 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä. Takaussopimukset luokitellaan lyhytaikaisiksi veloiksi, paitsi jos yhteisöllä on ehdoton oikeus lykätä velan suorittamista vähintään 12 kuukauden päähän raportointipäivästä.

1.3.7 Tulo- ja menojäämät sekä tulo- ja menoennakot

Liiketoimet ja muut tapahtumat kirjataan tilinpäätöstä laadittaessa sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Jos yhteisön toimittamia tavaroita tai palveluita ei vuoden lopussa ole vielä laskutettu tai jos sopimusvelvoite on olemassa (esim. sopimuksen perusteella) vaikka laskua ei vielä ole tehty, tilinpäätöksen merkitään vastaava tulojäämä. Vastaavasti jos vielä toimittamatta olevat tavarat tai palvelut on vuoden loppuun mennessä jo laskutettu, vastaavat tulot merkitään tilinpäätökseen siirtovelkoihin tuloennakoksi ja kirjataan vasta seuraavalla tilikaudella.

Myös menot kirjataan sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Tilikauden päättyessä menojäämät kirjataan sen määrän mukaisesti, jonka arvioidaan vastaavan siirtovelvoitetta kyseisellä kaudella. Menojäämät lasketaan tilinpitäjän antamien yksityiskohtaisten käytännön toimintaohjeiden mukaisesti. Kyseisillä ohjeilla pyritään varmistamaan, että tilinpäätös antaa todenmukaisen kuvan esitetyistä taloudellisista ja muista tapahtumista. Vastaavasti jos vielä toimittamatta olevista palveluista tai tavaroista on suoritettu maksu etukäteen, vastaavat menot merkitään tilinpäätökseen siirtosaamisiin menoennakoksi ja kirjataan vasta seuraavalla tilikaudella.

1.4 TUOTTO- JA KULULASKELMA

1.4.1 Tulot

Tuotot sisältävät sen taloudellisen hyödyn tai suorituspotentiaalin bruttomäärän, jonka yhteisö on saanut tai tulee saamaan ja joka johtaa nettovarojen lisäykseen, lukuun ottamatta omistajien tekemistä oman pääoman sijoituksista johtuvaa nettovarojen lisäystä.

Tuotto- ja kululaskelmassa erotetaan kirjaamiseen johtaneen liiketoimen luonteen mukaan tulojen osalta seuraavat erät:

Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista ovat veroja ja siirtoja, koska siirtäjä antaa vastaanottavalle yhteisölle varoja ilman, että kyseinen yhteisö antaa siirtäjälle likimäärin vastaavan arvoisen vastikkeen suoraan vaihdossa. Siirrot ovat muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista tulevaisuudessa saatavaa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia veroja lukuun ottamatta. EU:n yhteisöjen osalta siirrot koostuvat enimmäkseen komissiolta saaduista varoista (esimerkiksi perinteisille virastoille myönnettävistä tasapainottavista avustuksista tai delegointisopimuksiin myönnettävästä toimintatuesta).

Yhteisön on kirjattava siirtoihin liittyvä omaisuuserä silloin, kun sillä on aikaisemman tapahtuman (siirto) seurauksena määräysvalta kyseisiin resursseihin ja kun se olettaa saavansa niistä tulevaisuudessa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ja kun niiden käypä arvo voidaan määrittää luotettavasti. Muusta kuin vaihtoon perustuvasta transaktiosta saadut omaisuuseräksi kirjatut resurssit (ts. käteisvarat) kirjataan myös tuotoiksi lukuun ottamatta sitä osuutta, jonka osalta yhteisöllä on olemassa oleva kyseiseen siirtoon liittyvä velvoite (ehto), joka on täytettävä ennen kuin tuotto voidaan kirjata. Tällaista osuutta vastaavat tuotot kirjataan siirtovelaksi siihen asti, kun ehto on täytetty.

Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista

Tavaroiden ja palvelujen myynnistä saatavat tuotot kirjataan silloin, kun niiden omistajuuteen liittyvät riskit ja edut siirtyvät olennaisilta osin ostajalle. Palvelujen tarjoamista koskevaan liiketoimeen liittyviä tuottoja kirjattaessa otetaan huomioon se, missä vaiheessa liiketoimi on tilinpäätöspäivänä.

a) Korkotuotot ja kulut

Korkotuotot ja kulut jaksotettuun hankintamenoon arvostetuista rahoitusvaroista ja -veloista kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Tällä menetelmällä lasketaan rahoitusvaroihin tai velkoihin kuuluvan erän jaksotettu hankintameno ja kohdistetaan korkotuotot ja kulut asianomaiselle kaudelle.

b) Osinkotuotot

Osinkotuotot ja vastaavien voitonjakojen tuotot kirjataan silloin, kun oikeus maksun saamiseen on syntynyt.

c) Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavien rahoitusvarojen tuotot ja kulut

Tällä tarkoitetaan käyvän arvon voittoja (tuottoja) ja käyvän arvon tappioita (kuluja) näistä rahoitusvaroista, mukaan lukien ne, jotka ovat peräisin valuuttamuunnoksista. Korollisten rahoitusvarojen osalta tämä sisältää myös korot.

d) Tuotot takaussopimuksista

Tuotot takaussopimuksista (takausmaksu) kirjataan siltä ajalta, jona yhteisö on valmis korvaamaan takauksen haltijalle sille mahdollisesti aiheutuvan luottotappion.

1.4.2 Menot

Kulut ovat tilikauden aikana tapahtuvia taloudellisen hyödyn tai suorituspotentiaalin vähennyksiä, jotka toteutuvat varojen siirtymisenä pois yhteisöstä, varojen arvon alentumisena tai velkojen kasvuna ja johtavat netto-omaisuuserien vähentymiseen. Niihin kuuluvat kulut sekä vaihtoon perustuvista että muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista.

Tavaroiden ja palvelujen ostamiseen liittyvistä vaihtoon perustuvista transaktioista aiheutuvat menot kirjataan silloin, kun yhteisö vastaanottaa ja hyväksyy kyseiset tavarat ja palvelut. Ne arvostetaan laskun osoittamaan alkuperäiseen määrään. Lisäksi sellaisiin jakson aikana yhteisölle toimitettuihin palveluihin liittyvät menot, joita koskevaa laskua ei ole vielä saatu tai hyväksytty, kirjataan tilinpäätöspäivänä kuluksi tuotto- ja kululaskelmaan.

Kulut muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista liittyvät varojen siirtoon tuensaajille, ja ne voidaan jakaa seuraaviin kolmeen ryhmään: saamiset; sopimuksen mukaiset siirrot sekä harkinnanvaraiset avustukset; rahoitusosuudet ja lahjoitukset. Siirrot kirjataan kuluiksi sille jaksolle, jonka aikana siirron perustana oleva tapahtuma toteutuu, edellyttäen, että siirto tapahtuu säännösten mukaisesti tai että siirron valtuuttava sopimus on allekirjoitettu. Lisäksi tuensaajan on täytettävä kaikki tukikelpoisuuskriteerit ja velvoitteen määrä on voitava arvioida riittävän luotettavasti.

Kun kirjausperusteet täyttävä maksupyyntö vastaanotetaan, tukikelpoinen määrä kirjataan kuluksi. Vuoden lopussa tuensaajien tukikelpoiset menot, joita nämä eivät ole vielä ilmoittaneet, arvioidaan ja kirjataan menojäämäksi.

1.5 EHDOLLISET VARAT JA VELAT

1.5.1 Ehdolliset varat

Ehdollinen omaisuuserä on mahdollinen omaisuuserä, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta, kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan yhteisön määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Ehdollinen omaisuuserä ilmoitetaan tilinpäätöksessä silloin kun se todennäköisesti tuottaa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia.

1.5.2 Ehdolliset velat

Ehdollinen velka on joko mahdollinen velvoite, jonka olemassaolo varmistuu vasta kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan yhteisön määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa, tai nykyinen velvoite, jos ei ole todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien resurssien siirtymistä pois yhteisöstä.

Ehdollinen velka syntyy myös niissä poikkeuksellisissa tapauksissa, joissa velvoitteen suuruus ei ole määritettävissä riittävän luotettavasti.

Ehdollisia velkoja ei kirjata. Ne ilmoitetaan tilinpäätöksessä, paitsi jos on hyvin epätodennäköistä, että taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentäviä resursseja siirtyy pois rahastosta.

1.6 RAHASTON PÄÄOMA

EKR:oon osallistuvat jäsenvaltiot maksavat rahastoon rahoitusosuuksia EKR:n ohjelmien täytäntöönpanoa varten kunkin EKR:n sisäisen sopimuksen mukaisesti. Sovellettavan oikeusperustan mukaan pääomapyynnöistä eli rahoitusta koskevista pyynnöistä tiettynä vuotena N päätetään neuvoston päätöksellä vuonna N–1. Maksettavat varat kohdennetaan selvästi määritetyille tuleville ajanjaksoille.

Rahoitusosuudet täyttävät omistajilta saatavien rahoitusosuuksien kriteerit (EU:n tilinpäätössääntö nro 1), ja ne katsotaan siksi EKR:n tilinpäätöksessä rahaston pääomaksi. Rahaston pääoma vastaa EKR:oon osallistuvilta jäsenvaltioilta saatavien rahoitusosuuksien kokonaismäärää. Koska rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty, vähennetään avoimesti rahaston kokonaispääomasta (ks. ”Laskelma nettovarojen muutoksista”), taseessa esitetään vain rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty.

Koska maksettavaksi sovitut rahoitusosuudet on kohdennettu määritetyille ajanjaksoille ja EKR:n siihen osallistuviin jäsenvaltioihin kohdistama laillinen maksuvaade koskee vain näitä ajanjaksoja, mahdolliset etukäteen maksetut määrät esitetään pääomaosuuksiin liittyvinä siirtovelkoina otsakkeen ”Velat” alla eikä pääomana, jonka maksamista on pyydetty.

1.7 YHTEISRAHOITUS

Saadut yhteisrahoitusosuudet täyttävät edellytykset, joiden mukaan ne voidaan katsoa sellaisiksi muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista saaduiksi tuloiksi, joihin sovelletaan ehtoja, ja ne esitetään velkoina jäsenvaltioille, kolmansille maille ja muille tahoille. EKR:n on käytettävä rahoitusosuudet palvelujen tarjoamiseen kolmansille, ja käyttämättä jääneet määrät (saadut rahoitusosuudet) on palautettava. Yhteisrahoitussopimuksiin liittyvät maksamattomat velat vastaavat saatuja yhteisrahoitusosuuksia, joista on vähennetty hankkeeseen liittyvät menot. Ne eivät vaikuta nettovarojen määrään.

Yhteisrahoitushankkeisiin liittyvät kulut kirjataan, kun ne ovat toteutuneet. Vastaava rahoitusosuuksien määrä kirjataan toiminnan tuotoiksi, joten näillä erillä ei ole vaikutusta varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen.

2. TASEEN LIITETIEDOT

VARAT

2.1 RAHOITUSVARAT

Rahoitusvaroihin kuuluva erä on mikä tahansa omaisuuserä, joka on:

a) käteisvaraa

b) toisen yhteisön oman pääoman ehtoinen instrumentti

c) sopimukseen perustuva oikeus saada toiselta yhteisöltä käteisvaroja tai muita rahoitusvaroja tai vaihtaa rahoitusvaroja tai -velkoja toisen yhteisön kanssa olosuhteissa, jotka mahdollisesti osoittautuvat yhteisölle edullisiksi

d) sopimus, joka tullaan toteuttamaan tai saatetaan toteuttaa yhteisön omina oman pääoman ehtoisina instrumentteina.

Rahoitusvarat luokitellaan seuraavasti: tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat; lainat ja muut saamiset; eräpäivään asti pidettävät sijoitukset; ja myytävissä olevat rahoitusvarat. Rahoitusinstrumenttien luokka määritellään alkuperäisen kirjaamisen ajankohtana, ja sitä tarkastellaan vuosittain tilinpäätöspäivänä.

EKR:n rahoitusvarat koostuvat tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavista rahoitusvaroista ja lainoista, ja ne ovat seuraavat:

(miljoonaa euroa) 31.12.2021 31.12.2020 Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat 38 — Myytävissä olevat rahoitusvarat — 32 Lainat 1 1 Yhteensä 39 33

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat 38 miljoonan euron rahoitusvarat liittyvät oman pääoman ehtoisiin sijoituksiin lähinnä kahdella osa-alueella: uusiutuva kestävä energia Climate Investor One-, ElectriFI- ja GEEREF-rahastojen kautta sekä osallistavan pientilojen ja maaseudun pk-yritysten rahoituksen edistäminen ABC-rahaston kautta.

Näistä rahoitusvaroista miljoona euroa liittyy ElectriFI-rahastolle annettuun lainaan. ElectriFI on investointikehys, josta rahoitetaan alkuvaiheessa olevia ja pienimuotoisia hankkeita, joissa keskitytään sähkönsaantiin ja -tuotantoon kestävistä energialähteistä kehittyvillä markkinoilla. Se toimii maailmanlaajuisesti keskittyen erityisesti Saharan eteläpuoliseen Afrikkaan.

2.2 ENNAKKOMAKSUT

Monissa sopimuksissa määrätään, että ennen kuin työt aloitetaan tai tavarat ja palvelut toimitetaan, on maksettava ennakkomaksu. Maksuaikataulua koskevassa sopimusosuudessa voidaan myös määrätä, että maksuja suoritetaan toimeksiannon edistymisestä annettavien selvitysten perusteella. Ennakkomaksut maksetaan yleensä hankkeen toteuttamismaan tai -alueen valuutassa.

Ennakkomaksun käytölle asetettu määräaika ratkaisee sen, kirjataanko se lyhyt- vai pitkäaikaiseksi ennakkomaksuksi. Ennakkomaksun käyttö määritellään hankkeesta tehdyssä sopimuksessa. Jos ennakkomaksun käytölle asetettu määräaika on 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä, maksu kirjataan lyhytaikaiseksi ennakkomaksuksi. Koska monet EKR:n hankkeista ovat luonteeltaan pitkäaikaisia, niihin liittyvien ennakkomaksujen on oltava käytettävissä yli vuoden ajan. Tämän vuoksi jotkin ennakkomaksut esitetään pitkäaikaisissa varoissa.

(miljoonaa euroa) Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2021 31.12.2020 Pitkäaikaiset ennakkomaksut 2.2.1 — — 219 452 671 870 Lyhytaikaiset ennakkomaksut 2.2.2 — 14 353 1 085 1 453 1 355 Yhteensä — 14 572 1 537 2 123 2 225

Vuosi 2021 oli ensimmäinen vuosi sen jälkeen, kun yhdennentoista EKR:n raukeamislauseke tuli voimaan. Tämä tarkoitti, että 1. tammikuuta 2021 alkaen ei enää voitu tehdä uusia kokonaissitoumuksia. Lisäksi pitkittynyt covid-19-kriisi vaikeutti entisestään täytäntöönpanoa useissa edustustoissa erityisesti Madagaskarissa, Tšadissa ja Gambiassa. Tämä yhdessä muilla alueilla, kuten Etiopiassa, Guineassa (Conakry) ja Malissa, tapahtuneiden poliittisten kriisien kanssa johti yksittäisten uusien sitoumusten vähenemiseen ja siten 11. EKR:n ennakkomaksujen vähenemiseen 1 583 miljoonasta eurosta 1 537 miljoonaan euroon vuosien 2020 ja 2021 välisenä aikana.

Kymmenennen EKR:n ennakkomaksujen väheneminen 633 miljoonasta eurosta 572 miljoonaan euroon vuosien 2020 ja 2021 välisenä aikana johtui EKR:n tavanomaisesta elinkaaresta. Kymmenennen EKR:n asteittaisen lakkauttamisen seurauksena monet sopimukset saatiin täytettyä ja päätettiin. Näin ollen tuensaajille maksettujen avointen ennakkomaksujen määrä väheni samalla, kun kuitattujen ennakkomaksujen määrä lisääntyi.

Vuonna 2020 lyhytaikaisiin ennakkomaksuihin sisällytettiin 3 miljoonaa euroa, jotka on nyt luokiteltu rahoitusinstrumentteihin liittyviksi vaihtoon perustuviksi saamisiksi.

2.2.1 Pitkäaikaiset ennakkomaksut hallinnointitavan mukaan jaoteltuina

(miljoonaa euroa) 31.12.2021 31.12.2020 Suora hallinnointi Toteuttajana: Komissio 72 139 EU:n toimeenpanovirastot 8 8 EU:n edustustot 15 25 95 171 Välillinen hallinnointi Toteuttajana: EIP ja EIR 230 266 Kansainväliset järjestöt 278 343 Julkisen palvelun tehtäviä hoitavat yksityisoikeudelliset yhteisöt 12 28 Julkisoikeudelliset yhteisöt 40 49 Kolmannet maat 14 11 EU:n elimet ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet 1 1 575 698 Yhteensä 671 870

2.2.2 Lyhytaikaiset ennakkomaksut

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2021 31.12.2020 Ennakkomaksut, brutto — 24 970 4 717 5 711 5 097 Kuitattu tilikausien erottamisen yhteydessä — (10) (617) (3 632 ) (4 258 ) (3 742 ) Yhteensä — 14 353 1 085 1 453 1 355

2.2.3 Lyhytaikaiset ennakkomaksut hallinnointitavan mukaan jaoteltuina

(miljoonaa euroa) 31.12.2021 31.12.2020 Suora hallinnointi Toteuttajana: komissio 61 (40) EU:n toimeenpanovirastot 11 14 EU:n edustustot 159 206 231 180 Välillinen hallinnointi Toteuttajana: EIP ja EIR 160 224 Kansainväliset järjestöt 642 572 Julkisen palvelun tehtäviä hoitavat yksityisoikeudelliset yhteisöt 109 73 Julkisoikeudelliset yhteisöt 119 146 Kolmannet maat 190 155 EU:n elimet ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet 1 4 1 221 1 175 Yhteensä 1 453 1 355

2.2.4 Ennakkomaksujen osalta saadut vakuudet

Vakuuksilla suojataan ennakkomaksuja. Vakuudet raukeavat, kun viimeinen hankkeeseen liittyvä maksu on suoritettu.

(miljoonaa euroa) 31.12.2021 31.12.2020 Ennakkomaksujen osalta saadut vakuudet 44 49

Suurin osa ennakkomaksuista maksetaan osana välillistä hallinnointia. Tällöin vakuuden edunsaajana ei ole EKR vaan hankintaviranomainen. Vaikka EKR ei ole edunsaaja, kyseiset vakuudet toimivat sen omaisuuserien vakuutena. Vuonna 2021 näiden vakuuksien arvo oli 764 miljoonaa euroa.

2.3 ERITYISRAHASTOIHIN MAKSETUT RAHOITUSOSUUDET

Tässä kohdassa esitetään EU:n Afrikka-hätärahastoon ja EU:n Bêkou-erityisrahastoon maksetut rahoitusosuudet. Rahoitusosuuksista on vähennetty erityisrahastojen kulut, ja ne kirjataan EKR:n varoiksi.

EKR hallinnoi rahoitusosuuksia suoraan ja huolehtii niiden käyttämisestä.

(miljoonaa euroa) Rahoitusosuudet, netto, 31.12.2020 Vuonna 2021 maksetut rahoitusosuudet Erityisrahastojen nettokulut vuonna 2021 Rahoitusosuudet, netto, 31.12.2021 Afrikka 385 627 (631) 381 Bêkou 9 7 (15) 1 Yhteensä 394 634 (646) 382

Rahoitusosuuksien väheneminen 800 miljoonasta eurosta vuonna 2020 634 miljoonaan euroon vuonna 2021 on seurausta käynnissä olevan covid-19-pandemian aiheuttamasta erityisrahastojen menojen vähenemisestä ja turvallisuustilanteen heikkenemisestä useilla alueilla, mikä haittasi erityisrahastojen toimintaa vuonna 2021.

2.4 MUUT KUIN VAIHTOON PERUSTUVAT KERRYTETTÄVISSÄ OLEVAT RAHAMÄÄRÄT JA VAIHTOON PERUSTUVAT SAAMISET

Vaihtoon perustuvat transaktiot ovat transaktioita, joissa yhteisö vastaanottaa varoja tai palveluja tai joilla mitätöidään velka ja joissa annetaan toiselle osapuolelle suoraan vastineeksi suunnilleen sama arvo (ensisijaisesti tavaroiden, palvelujen tai varojen käytön muodossa). Muut kuin vaihtoon perustuvat transaktiot ovat transaktioita, joissa yhteisö joko saa arvon toiselta yhteisöltä antamatta suoraan vastineeksi suunnilleen samaa arvoa tai antaa arvon toiselle yhteisölle saamatta vastineeksi suoraan suunnilleen samaa arvoa.

(miljoonaa euroa) Liitetieto 31.12.2021 31.12.2020 Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista 2.4.1 26 48 Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista 2.4.2 9 92 Yhteensä 35 140

2.4.1 Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2021 31.12.2020 Jäsenvaltiot — — — — — — Tuensaajat — 4 47 5 56 61 Julkisoikeudelliset yhteisöt — 7 17 2 25 27 Kolmannet maat — 1 4 1 6 4 Arvon alentuminen — (9) (51) (5) (66) (49) EKR:n ja EU:n toimielinten väliset yhdystilit — — — 5 5 4 Yhteensä — 2 16 8 26 48

2.4.2 Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2021 31.12.2020 Tulojäämät — — (1) — — 88 EKR:jen väliset tilit 181 (316) 1 279 (1 144 ) — — Muut — — — 9 9 4 Yhteensä 181 (316) 1 278 (1 136 ) 9 92

Tulojäämien väheneminen vuonna 2021 johtuu pääasiassa Maailmanpankin kanssa toteutetun velkahelpotushankkeen päättymisestä. Hankkeeseen oli vuoden 2020 lopussa vielä maksamatta 62,6 miljoonaa euroa, mutta tämä määrä maksettiin vuonna 2021. Lisäksi vuonna 2020 kertyneisiin korkoihin sisältyi 18 miljoonaa euroa Afrikan ja EU:n infrastruktuurihankkeeseen liittyviä korkoja. Tarkemman analyysin jälkeen todettiin, että korko ei kuulunut EKR:lle, minkä vuoksi korkoa ei peritty vuonna 2021 (ks. liitetieto 3.2).

Kaikkien EKR:jen kassavarat on tehokkuussyistä otettu 11. EKR:oon. Tämä edellyttää EKR:jen välisiä siirtoja, joiden vaikutukset tasoitetaan EKR:jen taseiden välillä EKR:jen välisillä yhdystileillä.

EKR:jen väliset yhdystilit esitetään ainoastaan yksittäisten EKR:jen osalta. EKR:jen välisten yhdystilien kokonaisvaikutus on nolla.

Otsake ”Muut” sisältää kaksi rahoitusvälineisiin liittyvää saamista: 4 miljoonan euron saaminen Global Energy Efficiency and Renewable Energy Fund -rahastolta (GEEREF) ja 4 miljoonan euron saaminen Climate Investor One -rahastolta.

2.5 KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT (6)

Käteisvarat ja muut rahavarat ovat rahoitusinstrumentteja. Niihin kuuluvat muun muassa käteinen raha, pankeissa olevat vaadittaessa tai lyhyellä määräajalla maksettavat talletukset (kuten käyttötilit ja säästötilit) ja muut lyhytaikaiset erittäin likvidit sijoitukset, joiden alkuperäinen erääntymisaika on enintään kolme kuukautta.

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2021 31.12.2020 Erityistilit Keskuspankit — — — 795 795 693 — — — 795 795 693 Käyttötilit Liikepankit — — — 165 165 8 Rahoitusvälineisiin liittyvät käteisvarat — — — 34 34 27 — — — 199 199 35 Yhteensä — — — 994 994 728

Käteisvarojen ja muiden rahavarojen kasvu 266 miljoonalla eurolla selittyy pääasiassa maksujen vähenemisellä, joka johtui pitkittyneen covid-19-pandemian ja erilaisten poliittisten kriisien aiheuttamista lisähaasteista. Tämä vastaa niin menojen (ks. liitetieto 3.3) kuin ennakkomaksujenkin vähenemistä (ks. liitetieto 2.2). EKR:n nettomaksut olivat 3 323 miljoonaa euroa vuonna 2021, kun ne vuonna 2020 olivat ennätykselliset 4 605 miljoonaa euroa.

Kuten edellisinäkin vuosina, keskuspankkien tileillä oli enemmän käteisvaroja kuin liikepankkien tileillä, jotta vastapuoliriskiä voitiin rajoittaa (ks. liitetieto 5.1).

VELAT

2.6 RAHOITUSVELAT

2.6.1 Rahoitusvaraukset

Nämä varaukset perustuvat arvioituihin tappioihin eri rahoitusvälineistä myönnetyistä takauksista, jotka valtuutetut yhteisöt voivat myöntää omissa nimissään EKR:n puolesta ja EU:n riskillä. Takauksiin liittyvä EKR:n rahoitusriski on kuitenkin rajattu, ja takauksiin perustuvien maksuvaatimusten kattamiseksi tarvittavat varat rahoitetaan asteittain.

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2021 31.12.2020 Takausvelat — — — 1 1 —

Taulukossa esitetty miljoona euroa perustuu arvioituun tappioon, joka liittyy Euritz-rahoitusvälineestä myönnettyyn 8 miljoonan euron takaukseen (ks. liitetieto 3.2.1).

2.6.2 Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät velat

Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät velat ovat EKR:n yhteisrahoitussopimusten yhteydessä saamia varoja. EKR:n on käytettävä näitä rahoitusosuuksia sovittujen palvelujen toimittamiseen kolmansille osapuolille ja palautettava käyttämättömät varat rahoittajille. Yhteisrahoitusosuuksien käytön ajoitus ratkaisee sen, ilmoitetaanko niihin liittyvät velat lyhyt- vai pitkäaikaisina velkoina.

Vuoden lopussa tehdään tapauskohtainen arvio kaikista yhteisrahoitusosuuksiin liittyvistä veloista, ja kaikki määrät, joita ei todennäköisesti käytetä seuraavien 12 kuukauden aikana, katsotaan pitkäaikaisiksi veloiksi. Nykyiset määrät on esitetty liitetiedossa 2.7.2.

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2021 31.12.2020 Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät pitkäaikaiset velat — — — 6 6 2 Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät lyhytaikaiset velat — — (3) 38 35 42 Yhteensä — — (3) 44 41 44

2.7 VELAT

Velat ovat maksuja, jotka suoritetaan tavaroista tai palveluista, jotka on vastaanotettu tai toimitettu ja jotka – toisin kuin menojäämät – on jo laskutettu tai joista on tehty asianmukainen sopimus toimittajan kanssa. Velat voivat liittyä sekä vaihtoon perustuviin transaktioihin, kuten tavaroiden tai palvelujen ostamiseen, että muihin kuin vaihtoon perustuviin transaktioihin, kuten avustusten saajilta saatuihin maksupyyntöihin, ennakkomaksuihin tai muuhun EU:n rahoitukseen.

(miljoonaa euroa) Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2021 31.12.2020 Lyhytaikaiset velat 2.7.1 — — 33 230 263 345 Muut velat 2.7.2 — — (5) 243 238 270 Yhteensä — — 27 473 501 615

2.7.1 Lyhytaikaiset velat

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2021 31.12.2020 Tuensaajat ja toimittajat — — 25 47 72 141 Jäsenvaltiot — — — 3 3 — Kolmannet maat — — — 158 158 189 Julkisoikeudelliset yhteisöt — — (11) 61 51 100 Toimielimet ja erillisvirastot — — — 4 4 — Muut lyhytaikaiset velat — — 18 (44) (25) (85) Yhteensä — — 33 230 263 345

Velat koostuvat suurelta osin EKR:n saamista menoilmoituksista, jotka koskevat tuensaajille myönnettyjä avustuksia. Koko menoilmoituksessa ilmoitettu määrä kirjataan velaksi, kun menoilmoitus on vastaanotettu. Tukikelpoisuustarkastuksen jälkeen tuensaajille maksetaan ainoastaan tukikelpoiset määrät. Tilikautta päätettäessä analysoidaan maksattamatta olevat maksupyynnöt ja niihin liittyvät arvioidut tukikelpoiset määrät kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Arvioidut tukikelvottomat määrät kirjataan muihin lyhytaikaisiin velkoihin.

Kolmansille maille maksettaviin määriin sisältyy 60 miljoonan euron budjettituki Etiopialle, joka on keskeytetty marraskuusta 2020 lähtien maan tilanteen vuoksi.

Se, että erityisesti tavarantoimittajiin ja kolmansiin maihin liittyvät velat ovat vähentyneet, johtuu sellaisten laskujen vähenemisestä, joita ei ole validoitu ja maksettu ennen tilikauden päättämistä.

2.7.2 Muut velat

(miljoonaa euroa) Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2021 31.12.2020 Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät velat 2.6.2 — — (3) 38 35 42 Pääomaosuuksiin liittyvät siirtovelat 2.7.2.1 — — — 199 199 223 Muut velat — — (2) 6 4 5 Yhteensä — — (5) 243 238 270

2.7.2.1 Pääomaosuuksiin liittyvät siirtovelat

Yhteensä 43 miljoonaa euroa pääomaosuuksiin liittyviä siirtovelkoja liittyy 8. ja 9. EKR:n hankkeista vapautuneiden tai käyttämättä jääneiden varojen palauttamiseen jäsenvaltioille (ks. liitetieto 2.10.1). Jäsenvaltiot hyväksyivät sen, että palautettavat määrät kuitataan 11. EKR:n rahoitusosuuksista ensimmäisen rahoitusosuuksien suorittamispyynnön yhteydessä vuonna 2022.

Palautusten lisäksi 156 miljoonaa euroa liittyy Yhdistyneen kuningaskunnan ennakolta maksamaan vuoden 2022 ensimmäiseen erään. Erosopimuksen 152 artiklan mukaan Yhdistynyt kuningaskunta pysyy EKR:n osapuolena 11. EKR:n ja kaikkien sellaisten aiempien EKR:jen osalta, joiden toiminta ei ole päättynyt, niiden päättymiseen saakka. Yhdistynyt kuningaskunta sitoutuu tältä osin noudattamaan samoja velvoitteita kuin jäsenvaltiot (ks. liitetieto 2.10.1).

2.8 MENOJÄÄMÄT

Menojäämät ovat maksuja, jotka suoritetaan tavaroista tai palveluista, jotka on vastaanotettu tai toimitettu, mutta joita – toisin kuin velkoja – ei ole vielä laskutettu tai joista ei ole vielä tehty asianmukaista sopimusta toimittajan kanssa. Menojäämien laskenta perustuu avointen talousarviositoumusten määrään vuoden lopussa. Se osuus arvioiduista menojäämistä, joka liittyy maksettuihin ennakkomaksuihin, on kirjattu ennakkomaksujen vähennykseksi.

Liiketoimet ja muut tapahtumat kirjataan tilinpäätöstä laadittaessa sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Jos vielä toimittamatta olevat tavarat tai palvelut on vuoden loppuun mennessä jo laskutettu, vastaavat tulot merkitään tilinpäätökseen siirtovelkoihin tuloennakoksi ja kirjataan vasta seuraavalla tilikaudella.

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2021 31.12.2020 Menojäämät — 6 110 891 1 007 1 526 Muut menojäämät ja tuloennakot — — — 1 1 1 Yhteensä — 6 110 892 1 008 1 527

Menojäämät muodostuvat sellaisista voimassa oleviin tai päättyneisiin sopimuksiin liittyvistä arvioiduista toimintamenoista, joista ei ole vielä hyväksytty maksupyyntöjä ja joiden tapauksessa tuensaajille aiheutuneet tukikelpoiset menot on arvioitu käyttämällä parhaita saatavilla olevia tietoja. Se osuus arvioiduista menojäämistä, joka liittyy maksettuihin ennakkomaksuihin, on kirjattu ennakkomaksujen vähennykseksi (ks. liitetieto 2.2 edellä).

Menojäämien väheneminen koostuu pääasiassa menojäämien vähenemisestä 11. EKR:n (2020: 1 244 miljoonaa euroa) ja 10. EKR:n (2019: 217 miljoonaa euroa) puitteissa. Tämä on EKR:n elinkaaren ja avointen sopimusten määrän mukaista: vuonna 2020 11. EKR:n täytäntöönpano oli huipussaan, koska raukeamislausekkeen voimaantulopäivämäärä 31. joulukuuta 2020 lähestyi. Lisäksi covid-19-pandemian jatkumisesta ja monien alueiden poliittisista kriiseistä johtuvien haasteiden vuoksi EKR:n toimien täytäntöönpano oli vaikeaa, mikä johti vuonna 2021 allekirjoitettujen yksittäisten sopimusten määrän vähenemiseen. Tämän seurauksena vuoden 2021 lopussa oli huomattavasti vähemmän avoimia sopimuksia, joihin liittyvät menojäämät oli arvioitava, kuin vuonna 2020 (ks. myös liitetieto 2.2).

NETTOVARAT

2.9 KÄYVÄN ARVON RAHASTO

(miljoonaa euroa) 31.12.2021 31.12.2020 Käyvän arvon rahasto — 5

Tarkistetun tilinpäätössäännön nro 11 johdosta käyvän arvon rahasto on siirretty kertyneeseen ylijäämään/alijäämään (ks. liitetieto 2.1).

2.10 RAHASTON PÄÄOMA

EKR:oon osallistuvat jäsenvaltiot maksavat rahastoon rahoitusosuuksia EKR:n ohjelmien täytäntöönpanoa varten kunkin EKR:n sisäisen sopimuksen mukaisesti. Pyynnöistä, jotka koskevat pääoman maksua eli rahoitusta tiettynä vuonna N, päätetään sovellettavan oikeusperustan mukaisesti neuvoston päätöksellä vuonna N – 1. Maksettavat varat kohdennetaan selvästi määritetyille tuleville ajanjaksoille.

Rahoitusosuudet täyttävät omistajilta saatavien rahoitusosuuksien kriteerit (EU:n tilinpäätössääntö nro 1), ja ne katsotaan siksi EKR:n tilinpäätöksessä rahaston pääomaksi. Rahaston pääoma vastaa EKR:oon osallistuvilta jäsenvaltioilta saatavien rahoitusosuuksien kokonaismäärää. Koska rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty, vähennetään rahaston kokonaispääomasta (ks. ”Laskelma nettovarojen muutoksista”), taseessa esitetään vain rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty.

Koska maksettavaksi sovitut rahoitusosuudet on kohdennettu määritetyille ajanjaksoille ja EKR:n siihen osallistuviin jäsenvaltioihin kohdistama laillinen maksuvaade koskee vain näitä ajanjaksoja, mahdolliset etukäteen maksetut määrät esitetään pääomaosuuksiin liittyvinä siirtovelkoina otsakkeen ”Velat” alla eikä pääomana, jonka maksamista on pyydetty.

2.10.1 Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä Rahaston pääoma 12 164 10 550 20 960 29 367 73 041 Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty — (15) — (14 040 ) (14 055 ) Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty, 31.12.2020 12 164 10 535 20 960 15 327 58 986 Rahaston pääoma 12 164 10 507 20 960 29 367 72 998 Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty — (15) — (10 340 ) (10 355 ) Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty, 31.12.2021 12 164 10 492 20 960 19 027 62 643

Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty, tarkoittaa määriä, joita jäsenvaltioita ei ole vielä pyydetty maksamaan. Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty, tarkoittaa rahoitusosuuksia, joiden maksamista EKR on pyytänyt ja jotka jäsenvaltiot ovat siirtäneet kassatileille (ks. jäljempänä 2.10.2).

Neuvoston päätöksellä (EU) 2021/1941 (7) kahdeksannen ja yhdeksännen EKR:n perustamisesta tehdyissä sisäisissä sopimuksissa tarkoitettuja jäsenvaltioiden rahoitusosuuksia vähennettiin vastaavasti kahdeksannesta ja yhdeksännestä EKR:sta vapautuneella 43 miljoonan euron määrällä. Koska kahdeksannesta EKR:sta vapautunut määrä on jo siirretty muihin EKR:ihin, 43 miljoonaa euroa vähennettiin yhdeksännen EKR:n pääomasta. Tästä vähennyksestä seuraavat palautukset kuitataan 11. EKR:n puitteissa pyydetystä lisärahoituksesta. Itse asiassa palautus vähennetään vuoden 2022 ensimmäisestä erästä, mikä selittää 43 miljoonan euron pääomaosuuksiin liittyvät siirtovelat (ks. liitetieto 2.7.2.1).

Erosopimuksen 153 artiklan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta pysyy EKR:n osapuolena kaikkien ohjelmien päättämiseen asti, mutta sen osuutta 8., 9. ja 10. EKR:n maksamattomista ja vapautuneista varoista ei voida käyttää uudelleen.

2.10.2 Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty, ja rahasto pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty – erittely jäsenvaltioittain ja Yhdistyneen kuningaskunnan osalta

(miljoonaa euroa) Rahoitusosuudet 11. EKR:sta % Maksua ei pyydetty, 31.12.2020 Maksua pyydetty vuonna 2021 Maksua ei pyydetty, 31.12.2021 Itävalta 2,40 337 (89) 248 Belgia 3,25 456 (120) 336 Bulgaria 0,22 31 (8) 23 Kroatia 0,23 32 (8) 23 Kypros 0,11 16 (4) 12 Tšekki 0,80 112 (30) 83 Tanska 1,98 278 (73) 205 Viro 0,09 12 (3) 9 Suomi 1,51 212 (56) 156 Ranska 17,81 2 501 (659) 1 842 Saksa 20,58 2 889 (761) 2 128 Kreikka 1,51 212 (56) 156 Unkari 0,61 86 (23) 64 Irlanti 0,94 132 (35) 97 Italia 12,53 1 759 (464) 1 296 Latvia 0,12 16 (4) 12 Liettua 0,18 25 (7) 19 Luxemburg 0,26 36 (9) 26 Malta 0,04 5 (1) 4 Alankomaat 4,78 671 (177) 494 Puola 2,01 282 (74) 208 Portugali 1,20 168 (44) 124 Romania 0,72 101 (27) 74 Slovakia 0,38 53 (14) 39 Slovenia 0,22 32 (8) 23 Espanja 7,93 1 114 (294) 820 Ruotsi 2,94 413 (109) 304 Yhdistynyt kuningaskunta 14,68 2 061 (543) 1 518 Yhteensä 100,00 14 040 (3 700 ) 10 340

Koska 8., 9. ja 10. EKR:n koko pääoman maksamista on pyydetty ja se on maksettu kokonaisuudessaan edellisinä vuosina, vuonna 2021 on pyydetty maksettavaksi 3 700 miljoonaa euroa, jotka liittyvät kokonaan 11. EKR:oon.

2.10.3 Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2021 31.12.2020 Toimintansa päättäneistä EKR:ista siirretyt varat 627 1 625 — — 2 252 2 252

Tähän kohtaan sisältyvät toimintansa päättäneistä EKR:ista kahdeksanteen ja yhdeksänteen EKR:oon siirretyt varat.

2.10.4 Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä Saldo 31.12.2019 (2 510 ) 2 109 265 136 — Purettuja sitoumuksia vastaavien varojen siirrot aiemmista EKR:ista 10. EKR:n suoritusvaraukseen (2) (69) 71 — — Purettuja sitoumuksia vastaavien varojen siirrot aiemmista EKR:ista 11. EKR:n suoritusvaraukseen — — (147) 147 — Saldo 31.12.2020 (2 512 ) 2 041 188 283 — Purettuja sitoumuksia vastaavien varojen siirrot aiemmista EKR:ista 10. EKR:n suoritusvaraukseen — (23) 23 — — Purettuja sitoumuksia vastaavien varojen siirrot aiemmista EKR:ista 11. EKR:n suoritusvaraukseen — — (110) 110 — Saldo 31.12.2021 (2 512 ) 2 018 101 394 —

Tähän kohtaan sisältyvät toiminnassa olevien EKR:jen välillä siirretyt varat.

Cotonoun sopimuksen tultua voimaan kaikki aikaisempien, toiminnassa olevien EKR:jen käyttämättä jääneet varat on siirretty viimeksi avattuun EKR:oon sitoumusten vapauttamisen jälkeen. Euroopan kehitysrahastojen välillä siirrettävät varat kasvattavat kohderahaston määrärahoja ja vähentävät alkuperärahaston määrärahoja. Kymmenennen ja yhdennentoista EKR:n suoritusvarauksiin siirrettyjä varoja voidaan sitoa ainoastaan tietyin edellytyksin sisäisten sopimusten mukaisesti.

3. TUOTTO- JA KULULASKELMAN LIITETIEDOT

TUOTOT

(miljoonaa euroa) Liitetieto 2021 2020 Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista 3.1 27 92 Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista 3.2 48 43 Yhteensä 75 135

3.1 TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista liittyvät transaktioihin, joissa siirtäjä antaa vastaanottavalle yhteisölle varoja ilman, että kyseinen yhteisö antaa siirtäjälle likimäärin vastaavan arvoisen vastikkeen suoraan vaihdossa. Otsakkeeseen sisältyvät pääasiassa komissiolta varainhoitovuoden aikana saadut määrät ja takaisin perityt toimintamenot.

(miljoonaa euroa) Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 2021 2020 Varojen takaisinperintä — 1 — 7 8 39 Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät tuotot 3.1.1 — — — 19 19 53 Yhteensä — 1 — 26 27 92

Kokonaistuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista pienenivät 65 miljoonalla eurolla ja palautuivat normaalille tasolle vuoden 2020 merkittävän kasvun jälkeen (2019: 28 miljoonaa euroa). Vuonna 2020 koko EKR:n toiminta lisääntyi 31. joulukuuta 2020 voimaan tulleen raukeamislausekkeen vuoksi, mikä johti yhteisrahoitusosuuksiin liittyvien tuottojen kasvuun.

Kulujen takaisinperinnän väheneminen selittyy suurelta osin sillä, että vuonna 2021 annettiin vähemmän perintämääräyksiä kuin vuonna 2020.

Muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista saatavat tuotot voidaan jakaa hallinnointitavan mukaan seuraavasti:

(miljoonaa euroa) 2021 2020 Suora hallinnointi Toteuttaja: komissio 1 2 EU:n edustustot 7 11 8 13 Välillinen hallinnointi Toteuttajana: Kolmannet maat 27 42 Julkisoikeudelliset yhteisöt (13) 13 Kansainväliset järjestöt 3 17 Julkisen palvelun tehtäviä hoitavat yksityisoikeudelliset yhteisöt 2 7 19 79 Yhteensä 27 92

3.1.1 Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät tuotot

Saadut yhteisrahoitusosuudet täyttävät edellytykset, joiden mukaan ne voidaan katsoa sellaisiksi muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista saaduiksi tuloiksi, joihin sovelletaan ehtoja. Niiden ei tämän vuoksi pitäisi saantihetkellä vaikuttaa tuotto- ja kululaskelmaan. Yhteisrahoitusosuudet säilytetään veloissa (ks. liitetieto 2.6.2 ja 2.7.2) siihen asti, kun niihin liittyvät ehdot on täytetty eli tukikelpoiset menot ovat aiheutuneet (ks. liitetieto 3.4). Menoja vastaava määrä kirjataan tämän jälkeen tuotto- ja kululaskelmaan yhteisrahoitusosuuksista saatuina muina kuin vaihtoon perustuvina tuottoina. Tämän seurauksena vaikutus tilikauden taloudelliseen tulokseen on nolla.

3.2 TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista liittyvät seuraaviin transaktiolajeihin: palvelujen tarjoaminen, hyödykkeiden myynti sekä korot, rojaltit tai osingot, jotka saadaan, kun yhteisön varoja on muiden käytössä.

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 2021 2020 Rahoitustuotot — — (22) (4) (26) 6 Muut tuotot — 5 14 55 74 37 Yhteensä — 5 (8) 51 48 43

Rahoitustuotot ovat negatiiviset, koska viime vuoden arvioidut tuotot olivat suuremmat kuin kuluvan vuoden arvioidut määrät. Arvioiden pieneneminen on yhteisvaikutusta. Ensinnäkin lisäanalyysin perusteella todettiin, että EU:n ja Afrikan infrastruktuurihankkeen korko (18 miljoonaa euroa), joka sisältyi viime vuonna kertyneisiin rahoitustuottoihin, on osa erityisrahastoon suoritettavia rahoitusosuuksia eikä EKR:lle kuuluva saaminen. Toiseksi perintämääräysten viivästyskoroista kertyneet korot ovat vähentyneet 8 miljoonaa euroa edellisvuoteen verrattuna.

Muut tuotot muodostuvat pääasiassa kurssivoitoista. Vastaavat kurssitappiot kirjataan muihin menoihin (ks. liitetieto 3.6).

KULUT

Tähän otsakkeeseen sisältyvät toiminnasta aiheutuvat kulut.

3.3 TUKIVÄLINEET

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 2021 2020 Ohjelmoitava apu — (4) (19) 1 268 1 244 2 889 Makrotaloudellinen tuki — 7 — — 7 (8) Alakohtaiset politiikat — (2) — (2) (5) 3 AKT-valtioiden väliset hankkeet — — 228 724 951 1 019 Hätäapu — 6 7 (6) 6 19 Muut avustusohjelmat — — — (1) (1) — Institutionaalinen tuki — — (1) 15 14 13 Rahoitusosuudet erityisrahastoihin — — — 646 646 673 Yhteensä — 7 214 2 644 2 864 4 607

EKR:n toimintamenot liittyvät eri välineisiin, ja menon tyyppi määräytyy sen mukaan, miten maksut suoritetaan ja miten varoja hallinnoidaan.

Toimintamenot vähenivät vuonna 2021 merkittävästi eli 1 743 miljoonaa euroa, mikä johtui pääasiassa 11. EKR:n menojen vähenemisestä (4 179 miljoonaa euroa vuonna 2020 ja 2 644 miljoonaa euroa vuonna 2021) sekä 10. EKR:n supistumisesta (462 miljoonaa euroa vuonna 2020 ja 214 miljoonaa euroa vuonna 2021). Vähennys johtuu covid-19-pandemian ja monilla alueilla tapahtuneiden poliittisten kriisien yhteisvaikutuksesta. Pandemia ja kriisit hidastivat ja vaikeuttivat täytäntöönpanoa vuoden aikana erityisesti edustustoissa (ks. liitetieto 2.4). Lisäksi 11. EKR:n menot olivat vuonna 2020 poikkeuksellisen suuret: 31. joulukuuta 2021 voimaan tullut raukeamislauseke johti sopimusten ja suoritettujen maksujen lisääntymiseen.

Kymmenennen EKR:n menojen muutokset vastaavat EKR:n elinkaarta ja liittyvät myös avoimien sopimusten määrän kehitykseen. Monet 10. EKR:n ja edellisten EKR:jen sopimukset saatiin täytettyä ja päätettyä vuonna 2021, mikä johti siihen, että näistä EKR:ista aiheutuneet menot vähenivät. Kymmenennen EKR:n avointen sopimusten määrä oli vuoden lopussa 33 prosenttia pienempi kuin vuonna 2020.

Yhdennentoista EKR:n menojen väheneminen johtuu pääasiassa menojen vähenemisestä kolmella osa-alueella:

1) Ohjelmoitava apu (2 889 miljoonaa euroa vuonna 2020 verrattuna 1 244 miljoonaan euroon vuonna 2021)

2) AKT-valtioiden sisäiset hankkeet (1 019 miljoonaa euroa vuonna 2020 verrattuna 951 miljoonaan euroon vuonna 2021)

3) Erityisrahastoihin osoitetut rahoitusosuudet (673 miljoonaa euroa vuonna 2020 verrattuna 646 miljoonaan euroon vuonna 2021).

3.4 YHTEISRAHOITUSKULUT

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 2021 2020 Yhteisrahoitus — — — 19 19 53

Tässä kohdassa ilmoitetut määrät ovat yhteisrahoitushankkeisiin vuonna 2021 liittyneitä kuluja. Lukuja tarkasteltaessa olisi otettava huomioon, että kulut sisältävät tilikausien erottamiseen liittyvät määrät, jotka on arvioitu (ja ne sisältävät tämän vuoksi myös viime vuotta koskevien arvioitujen määrien peruutukset).

Kuten edellä todettiin, vuosi 2020 oli poikkeuksellinen vuosi raukeamislausekkeen voimaantulon vuoksi, mikä johti täytäntöönpanotoimien lisääntymiseen. Yhteisrahoituksen määrä vuonna 2021 vastaa enemmän tavanomaista yhteisrahoituksen tasoa (2019: 14 miljoonaa euroa) (ks. liitetieto 2.3).

Toteutuneilla määrillä ei yhteisrahoitusta koskevien kirjanpitosääntöjen mukaisesti ollut vaikutusta varainhoitovuoden tulokseen, koska ne kirjattiin sekä yhteisrahoituskuluihin että yhteisrahoitustuottoihin (liitetieto 3.1.1.).

Tukivälineet ja yhteisrahoituskulut hallinnointitavan mukaan eriteltyinä

(miljoonaa euroa) 2021 2020 Suora hallinnointi Toteuttaja: Komissio 168 168 EU:n toimeenpanovirastot 4 14 Erityisrahastot (515) 19 EU:n edustustot 658 1 969 315 2 170 Välillinen hallinnointi Toteuttaja: EIP ja EIR 113 (67) Kansainväliset järjestöt 1 053 1 268 Julkisen palvelun tehtäviä hoitavat yksityisoikeudelliset yhteisöt 204 243 Julkisoikeudelliset yhteisöt 212 248 Kolmannet maat 983 795 EU:n elimet ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet 3 2 2 568 2 490 Yhteensä 2 883 4 660

3.5 RAHOITUSKULUT

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 2021 2020 Nettomääräinen arvonalentumistappio lainoista ja muista saamisista — — — 1 1 — Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavista rahoitusvaroista ja veloista aiheutuneet tappiot — — — 1 1 — Kerrytettävissä olevien rahamäärien arvon alentuminen — (7) 23 1 17 21 Yhteensä — (7) 23 3 20 21

Lainojen realisoitumaton nettomääräinen arvonalentumistappio 31.12.2021 oli 1 miljoonaa euroa.

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviin rahoitusvaroihin liittyvät 1 miljoonan euron rahoituskulut liittyvät pääasiassa valuuttakurssieroihin, korkoihin ja käyvän arvon muutoksiin erityisesti ABC-rahaston osalta.

Yhdeksännen EKR:n negatiivinen määrä otsakkeessa ”Kerrytettävissä olevien rahamäärien arvon alentuminen” johtuu pääasiassa viime vuoden tilinpäätöskirjausten peruuttamisesta. Vuonna 2020 arvioidut kulut määristä, joita ei saada perittyä takaisin ja jotka liittyvät vanheneviin perintämääräyksiin (yli kaksi vuotta), konkursseihin ja perinnästä luopumiseen, olivat suuremmat kuin vuonna 2021.

3.6 MUUT KULUT

Tähän otsakkeeseen sisältyvät hallintokulut, kuten muiden kuin tietotekniikkaan liittyvien ulkopuolisten palvelujen kulut, operatiivisten vuokrasopimusten kulut, viestintä- ja julkaisukulut, koulutuskulut jne.

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 2021 2020 Hallinnolliset ja tietotekniset kulut — — 4 94 98 120 Myyntisaamisiin liittyvät realisoituneet tappiot — 6 0 0 7 4 Kurssitappiot — 5 11 25 41 72 Yhteensä — 11 16 119 145 197

Otsake ”Hallinnolliset ja tietotekniset kulut” sisältää sellaiset määrät, jotka perustuvat komission kanssa tehtyyn EKR:n sisäiseen sopimukseen, jolla katetaan sen päätoimipaikassa ja edustustoissa EKR:n ohjelmien hallinnoinnista aiheutuvat hallintokulut. Niin sanotut ”tukimenot” liittyvät pääasiassa hankkeiden valmisteluun, seurantaan ja arviointiin sekä muun muassa tietoverkkoihin, tekniseen apuun, taloushallintoon ja ennusteisiin.

Tämän kohdan määrän vähennys vastaa hallinnollisten ja tietoteknisten kulujen vähennyksen (2020: 120 miljoonaa euroa) ja kurssitappioihin liittyvien kulujen (2020: 72 miljoonaa euroa) vähennyksen yhteisvaikutusta.

Valuuttakurssitappioiden merkittävä väheneminen johtuu pääasiassa siitä, että realisoitumattomat tappiot vähenivät 31.12.2021 hallussa olleiden valuuttamääräisten saldojen uudelleenarvostuksessa.

4. EHDOLLISET VARAT JA VELAT JA MUUT TILINPÄÄTÖKSESSÄ ESITETTÄVÄT TIEDOT

4.1 EHDOLLISET VARAT

Ehdollinen omaisuuserä on potentiaalinen omaisuuserä, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan yhteisön määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa.

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2021 31.12.2020 Ennakkomaksuvakuudet — — 3 — 44 49 Suoritustakuut — 7 3 — 11 12 Määrien pidättämiseen perustuvat vakuudet — 5 3 — 9 9 Yhteensä — 13 6 — 20 21

Komissio edellyttää joissakin tapauksissa ennakkomaksuvakuuksia tuensaajilta, jotka eivät ole jäsenvaltioita, maksaessaan näille ennakkomaksuja.

EKR:n rahoitusta saavilta tuensaajilta vaaditaan suoritustakuu, jolla varmistetaan, että ne noudattavat EKR:n kanssa tekemäänsä sopimukseen sisältyviä ehtoja.

Määrien pidättämiseen perustuvat vakuudet koskevat ainoastaan urakkasopimuksia. Tuensaajille suoritettavista välimaksuista pidätetään yleensä 10 prosenttia sen varmistamiseksi, että toimeksisaajat täyttävät sopimusvelvoitteensa. Tällaiset pidätetyt määrät esitetään velkoina. Toimeksisaaja voi hankintaviranomaisen suostumuksella kuitenkin asettaa sopimusvakuuden, jolla korvataan välimaksuista tehtävä pidätys. Tällaiset vakuudet esitetään ehdollisina varoina.

Kun kyse on välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvista sopimuksista, vakuus ei kuulu EKR:lle vaan hankintaviranomaiselle. Vakuutta ei tämän vuoksi ilmoiteta EKR:n tilinpäätöksessä (ks. liitetieto 2.2.4).

4.2 EHDOLLISET VELAT

Ehdollinen velka on potentiaalinen velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta, kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan yhteisön määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Se voi olla myös olemassa oleva velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena, koska resurssien siirtyminen pois rahastosta ei ole todennäköistä tai velvoitteen suuruus ei ole määritettävissä riittävän luotettavasti.

4.2.1 Annetut vakuudet

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2021 31.12.2020 Annetut vakuudet — — — (7) (7) (3)

Edellä olevassa taulukossa esitetään riski, joka aiheutuu EKR:n mahdollisista tulevista maksuista, jotka liittyvät EIP-ryhmälle tai muille rahoituslaitoksille myönnettyihin takauksiin. Esitetyistä määristä on vähennetty näistä ohjelmista tehdyt rahoitusvaraukset tai rahoitusvelat.

Seitsemän miljoonan euron määrä liittyy kokonaisuudessaan EURITZ-rahoitusvälineestä myönnettyyn takaukseen.

4.3 MUUT MERKITTÄVÄT TILINPÄÄTÖKSESSÄ ESITETTÄVÄT TIEDOT

4.3.1 Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi

Jäljempänä esitetty määrä saadaan vähentämällä maksattamatta olevien sitoumusten määrästä niihin liittyvät, tuotto- ja kululaskelmaan kuluiksi kirjatut määrät. Talousarviosta maksattamatta olevat sitoumukset ovat sitoumuksia, joita vastaavia maksuja ei vielä ole suoritettu ja/tai joita ei vielä ole purettu. Maksattamatta olevia määriä syntyy aina monivuotisten ohjelmien yhteydessä.

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2021 31.12.2020 Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi — 21 408 5 926 6 355 7 224

Maksattamatta olevien sitoumusten väheneminen johtuu suurelta osin talousarviosta maksattamatta olevien sitoumusten vähenemisestä. Näitä sitoumuksia oli yhteensä 7 993 miljoonaa euroa (2020: 9 286 miljoonaa euroa). Väheneminen johtuu pääasiassa yksittäisten sitoumusten määrän vähenemisestä vuoden aikana, mikä oli seurausta uusista haasteista, jotka vaikeuttivat täytäntöönpanoa erityisesti edustustoissa (ks. liitetieto 2.2).

5. RAHOITUSRISKIN HALLINTA

Seuraavat EKR:n rahoitusriskin hallintaa koskevat tiedot liittyvät kassanhallintatoimiin, jotka komissio on toteuttanut EKR:n puolesta sen varojen hallinnoimiseksi.

5.1 RISKINHALLINTAPOLITIIKKA JA SUOJAUS

EKR:n kassanhallintasäännöt ja -periaatteet vahvistetaan 11. Euroopan kehitysrahastoon sovellettavassa varainhoitoasetuksessa ja sisäisessä sopimuksessa.

Varainhoitoasetuksen mukaisesti noudatetaan seuraavia perusperiaatteita:

a) Jäsenvaltiot maksavat EKR:n rahoitusosuudet jäsenvaltion keskuspankissa tai jäsenvaltion nimeämässä rahoituslaitoksessa oleville erityistileille. Rahoitusosuudet pidetään kyseisillä tileillä siihen asti, kun maksu EKR:lle tulee suoritettavaksi.

b) Jäsenvaltiot maksavat EKR:n rahoitusosuudet euroina. Maksut EKR:sta suoritetaan euroina ja muina valuuttoina.

c) Komission EKR:n nimissä avaamilla pankkitileillä ei saa tapahtua tilinylityksiä.

Erityistilien lisäksi komissio on avannut EKR:n nimissä muita pankkitilejä rahoituslaitoksissa (keskuspankeissa ja liikepankeissa) suorittaakseen ja vastaanottaakseen sellaisia maksuja, jotka eivät liity jäsenvaltioiden rahoitusosuuksiin.

Kassanhallinta- ja maksutoiminnot ovat pitkälle automatisoituja ja perustuvat ajanmukaisiin tietotekniikkajärjestelmiin. Käytössä on lisäksi erityismenettelyjä, joilla taataan järjestelmän turvallisuus ja varmistetaan tehtävien eriyttäminen varainhoitoasetuksen säännösten, komission noudattamien sisäistä valvontaa koskevien standardien ja tilintarkastusperiaatteiden mukaisesti.

Kassanhallinta- ja maksutoimintojen hallinnointi perustuu kirjallisiin ohjeisiin ja menettelyihin, joiden tavoitteena on vähentää operatiivisia ja rahoitusriskejä sekä varmistaa valvonnan riittävyys. Ohjeet ja menettelyt kattavat eri toiminnot, ja niiden noudattamista valvotaan säännöllisesti.

5.2 VALUUTTARISKI

EKR:oon kohdistuva valuuttariski vuoden lopussa – nettopositio

(miljoonaa euroa) 31.12.2021 31.12.2020 USD DKK EUR Muut Yhteensä USD DKK EUR Muut Yhteensä Rahoitusvarat Myytävissä olevat rahoitusvarat — — — — — 2 31 — 33 Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat (*2) 8 — 30 — 39 — — — — Saamiset (*3) — — 8 — 8 65 — 69 6 140 Käteisvarat ja muut rahavarat 3 — 991 — 994 2 — 726 — 728 11 — 1 029 — 1 040 69 — 826 6 901 Rahoitusvelat Velat (*4) — — — — — (16) (6) (605) 10 (617) — — — — — (16) (6) (605) 10 (617) Yhteensä 11 — 1 029 — 1 040 53 (6) 221 16 284

5.3 KORKORISKI

EKR ei ota lainaa, joten siihen ei kohdistu korkoriskiä.

EKR:n pankkitileillä oleville varoille kertyy kuitenkin korkoa. Komissio on sen vuoksi ottanut EKR:n puolesta käyttöön toimenpiteet varmistaakseen, että kertynyt korko vastaa markkinakorkoja ja niiden vaihteluja.

Kukin jäsenvaltio maksaa rahoitusosuutensa EKR:n talousarvioon nimeämässään rahoituslaitoksessa olevalle erityistilille. Koska osa näihin tileihin sovellettavista koroista voi olla nykyään negatiivisia, tileillä olevat saldot pidetään mahdollisimman pieninä kassanhallintaan liittyvillä menettelyillä. Lisäksi negatiivisesta korosta aiheutuvista kustannuksista vastaa neuvoston asetuksen (EU) 2016/888 (8) mukaan asianomainen jäsenvaltio.

Korko maksetaan liikepankeissa olevien tilien yliyön-saldoille päivittäin. Tällaisten tilien saldoille saatava korko perustuu vaihtuviin markkinakorkoihin, joihin sovelletaan (positiivista tai negatiivista) sopimusmarginaalia. Useimmille pankkitileille maksetaan korkoa, joka perustuu markkinoiden viitekorkoon ja jossa on otettu huomioon kyseisen koron vaihtelut. EKR:oon ei sen vuoksi kohdistu riskiä siitä, että sen tileillä oleville varoille maksettaisiin markkinakorkoa alhaisempaa korkoa.

5.4 LUOTTORISKI (VASTAPUOLIRISKI)

Luottoriskille alttiina oleva enimmäismäärä

Rahoitusvarojen osalta raportoidut määrät ovat nettomääräisiä kirjanpitoarvoja ja edustavat luottoriskiä tilikauden lopussa.

(miljoonaa euroa) 31.12.2021 Rahoitusvarat Lainat 1 Käteisvarat ja muut rahavarat 994 Vaihtoon perustuvat saamiset (*5) 8 Annetut vakuudet Takaussopimukset 8 Yhteensä 31.12.2021 1 011

Rahoitusvälinelainat: luoton laatu

(miljoonaa euroa) 31.12.2021 Vaihe 1 Vaihe 2 Vaihe 3 Ostetut tai alun perin myönnetyt luottoriskin johdosta arvoltaan alentuneet rahoitusvarat Yhteensä Luottoluokitus Paras ja hyvä luokitus — — — — — Parempi keskitason luottoluokitus — — — — — Heikompi keskitason luottoluokitus — — — — — Spekulatiiviluokka ja maksukyvyttömyys — — 3 — 3 Bruttomääräinen kirjanpitoarvo