LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 9 VUODEN 2013 YLEISEEN TALOUSARVIOON TULOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAIN MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAIN Pääluokka III – Komissio /* COM/2013/0691 final - 2013/ () */





LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 9 VUODEN 2013 YLEISEEN TALOUSARVIOON TULOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAIN MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAIN Pääluokka III – Komissio Euroopan komissio ottaa huomioon – Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 314 artiklan yhdessä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 A artiklan kanssa, – unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä 25 päivänä lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012[1] ja erityisesti sen 41 artiklan, – 12 päivänä joulukuuta 2012 hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2013[2], – 4 päivänä heinäkuuta 2013 hyväksytyn lisätalousarvion nro 1/2013, – 11 päivänä syyskuuta 2013 hyväksytyn lisätalousarvion nro 2/2013, – 11 päivänä syyskuuta 2013 hyväksytyn lisätalousarvion nro 3/2013, – 11 päivänä syyskuuta 2013 hyväksytyn lisätalousarvion nro 4/2013, – 11 päivänä syyskuuta 2013 hyväksytyn lisätalousarvion nro 5/2013, – 10 päivänä heinäkuuta 2013 hyväksytyn lisätalousarvioesityksen nro 6/2013[3], sellaisena kuin se on muutettuna 18 päivänä syyskuuta 2013[4], – 25 päivänä heinäkuuta 2013 hyväksytyn lisätalousarvioesityksen nro 7/2013[5], – 25 päivänä syyskuuta 2013 hyväksytyn lisätalousarvioesityksen nro 8/2013[6], ja esittää budjettivallan käyttäjälle lisätalousarvioesityksen nro 9 vuoden 2013 talousarvioon. MUUTOKSET PÄÄLUOKITTAISEEN TULO- JA MENOTAULUKKOON Muutokset pääluokittaiseen tulo- ja menotaulukkoon ovat saatavilla Eur-Lexissä (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htm). Muutosten englanninkielinen toisinto esitetään tiedoksi tämän asiakirjan budjettiteknisenä liitteenä. SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto.. 5 2. EU:n solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotto.. 5 2.1 Kuivuus Romaniassa.. 5 2.2 Keski-Euroopan tulvat.. 6 2.2.1 Saksa.. 7 2.2.2 Itävalta.. 8 2.2.3 Tšekki 9 3. Rahoitus.. 10 4. Tiivistelmätaulukko rahoituskehyksen otsakkeittain.. 11 1. Johdanto Lisätalousarvioesitys (LTE) nro 9 vuoden 2013 talousarvioon kattaa yhteensä 400,5 miljoonan euron käyttöönoton EU:n solidaarisuusrahastosta maksusitoumus- ja maksumäärärahoina. Varoja otetaan käyttöön Romaniaa kesällä 2012 koetelleen kuivuuden ja metsäpalojen johdosta sekä Saksaa, Itävaltaa ja Tšekkiä touko- ja kesäkuussa 2013 koetelleiden tulvien johdosta. 2. EU:n solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotto 2.1 Kuivuus Romaniassa Kesällä 2012 suuri osa Romaniasta kärsi hyvin alhaisesta sademäärästä ja toistuvista helleaalloista. Tästä johtuva kuivuus aiheutti merkittäviä satovahinkoja, lukuisia metsä- ja ruohikkopaloja, vesipulaa väestölle ja ongelmia vesihuoltojärjestelmille ja vesivoiman tuotantojärjestelmille. Marraskuussa 2012 Romanian viranomaiset päättivät hakea rahoitustukea EU:n solidaarisuusrahastosta. Komission yksiköt ovat tutkineet hakemuksen perusteellisesti neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 ja erityisesti sen 2, 3 ja 4 artiklan mukaisesti. Seuraavassa on esitetty yhteenveto arvioinnin tärkeimmistä näkökohdista: (1) Komissio sai Romanian hakemuksen 2. marraskuuta 2012. Voidakseen saattaa arviointinsa päätökseen komissio pyysi lisätietoja ja tarkistettuja tietoja, jotka se vastaanotti 30. toukokuuta 2013. Tiedot olivat alun perin romanian kielellä, ja niiden käännökset saatiin 3. heinäkuuta. (2) Tarkastellessaan kuivuuden Kyproksella vuonna 2008 aiheuttamaa katastrofia komissio totesi, että asetusta (EY) N:o 2012/2002 ei varsinaisesti ole tarkoitettu sovellettavaksi katastrofeihin, jotka syntyvät tilanteen hitaan pahenemisen seurauksena, mutta sitä voidaan kuitenkin sen 2 artiklan 1 kohdan mukaan soveltaa silloin, kun edunsaajavaltion alueella tapahtuu luonnonkatastrofi, jolla on vakavia vaikutuksia elinoloihin, luonnonympäristöön tai talouselämään. Edellytyksenä on, että katastrofi täyttää 2 artiklan 2 kohdassa asetetut kriteerit ja että tukihakemus tehdään ajoissa 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti. (3) Asetuksen (EY) N:o 2012/2002 4 artiklan 1 kohdan mukaan hakemus on tehtävä viimeistään kymmenen viikon kuluessa ensimmäisten katastrofista seuranneiden vahinkojen aiheutumisesta. Kun on kyse hitaasti syntyvistä luonnonkatastrofeista, kuten kuivuudesta, tämä on käytännössä vaikeaa. Romaniaa koetteli pitkään kausi, jolle oli ominaista alhainen sademäärä, jatkuvasti nousevat lämpötilat ja lukuisat tulipalot usean kuukauden aikana. Se johti ankaraan kuivuuteen, joka vaikutti noin 2,764 miljoonaan hehtaariin maata 35:ssä Romanian 41 maakunnasta. Kuivuus johti lopulta suurten ruohikko- ja metsäpalojen syttymiseen 25. elokuuta 2012. Komissio katsoo tämän vuoksi, että suurkatastrofin voidaan katsoa alkaneen 25. elokuuta 2012, kuten Romanian viranomaiset esittivät, eli nipin napin kymmenen viikkoa ennen hakemuksen jättämistä. Komissiolle 2. marraskuuta 2012 toimitettu hakemus on näin ollen tehty 4 artiklan 1 kohdassa säädetyssä määräajassa. (4) Kuivuus ja sen seuraukset ovat luonnonkatastrofi, joten ne kuuluvat EU:n solidaarisuusrahaston pääsoveltamisalaan. (5) Alkuperäisessä hakemuksessaan Romanian viranomaiset arvioivat kuivuudesta ja metsäpaloista aiheutuneiden välittömien vahinkojen kokonaismääräksi yli 1,9 miljardia euroa. Tämä määrä on 263 prosenttia Romaniaan vuonna 2012 sovellettavasta tavanomaisesta solidaarisuusrahaston varojen käyttöönoton kynnysarvosta, joka on 735,5 miljoonaa euroa (eli 0,6 prosenttia suhteessa bruttokansantuloon vuoden 2010 tietojen perusteella). Tämä määrä sisälsi kuitenkin maataloudelle aiheutuneita vahinkoja, jotka olivat syntyneet ennen määriteltyä alkamispäivää. Niitä ei saa sisällyttää aiheutuneen vahingon kokonaismäärään. Lisäksi maataloudelle aiheutuneita vahinkoja koskeva arvio perustui epärealistisiin satoja ja markkinahintoja koskeviin odotuksiin. Komission pyynnöstä Romania tarkisti sen vuoksi vahinkoarviotaan. Romanian esittämä tarkistettu vahinkojen kokonaismäärä on 872,8 miljoonaa euroa. Tämä määrä sisältää vielä vesivoiman tuotannon alalla aiheutuneet 66,1 miljoonan euron tappiot, joita ei voida hyväksyä välittömiksi vahingoiksi ja jotka on sen vuoksi vähennettävä kokonaismäärästä. Komissio katsoo näin ollen, että kokonaisvahinkojen määräksi olisi arvioitava 806,7 miljoonaa euroa. Koska määrä ylittää solidaarisuusrahaston varojen käyttöönoton tavanomaisen kynnysarvon, kuivuus voidaan luokitella asetuksen (EY) N:o 2012/2002 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuksi suureksi luonnonkatastrofiksi. Rahoitustuen määrä lasketaan välittömien vahinkojen kokonaismäärän perusteella. Rahoitustukea saa käyttää ainoastaan asetuksen 3 artiklassa määriteltyjen ensisijaisten hätätoimien toteuttamiseen. (6) Yli 99 prosenttia vahingoista liittyy maa- ja metsätalouteen, joka ei ole oikeutettu tukeen solidaarisuusrahastosta, koska asetuksen (EY) N:o 2012/2002 3 artiklan 2 kohdassa lueteltuja tukikelpoisia hätätoimia ei sovelleta kyseisellä alalla. Romanian viranomaiset arvioivat, että 3 artiklan 2 kohdan nojalla tukikelpoisten toimien kustannukset ovat 2,5 miljoonaa euroa. Nämä kustannukset liittyvät pelastuspalvelun hätätoimiin, erityisesti palontorjuntaan ja vedenkuljetukseen, ja vedenjakeluinfrastruktuuriin liittyviin jälleenrakennustoimiin. Solidaarisuusrahaston tuki ei saa ylittää tukikelpoisten toimien kokonaiskustannuksia. (7) Vahinkojen kohteena ollut alue on rakennerahastojen (2007–2013) mukaan tukikelpoinen lähentymisalue. (8) Romanian viranomaiset ovat ilmoittaneet, etteivät tukikelpoiset vahingot kuulu vakuutusturvan piiriin. Edellä esitetyn perusteella hakemuksessa tarkoitettua kuivuutta ja metsäpaloja voidaan pitää suurkatastrofina asetuksessa tarkoitetussa merkityksessä ja niiden voidaan katsoa täyttävän asetuksen (EY) N:o 2012/2002 2 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetyt edellytykset solidaarisuusrahaston käyttöönotolle. 2.2 Keski-Euroopan tulvat Touko- ja kesäkuussa 2013 Keski-Eurooppa kärsi sääoloista, jotka olivat hyvin samanlaiset kuin ne sääolot, jotka johtivat vuosisadan suurimpiin tulviin vuonna 2002 ja sen seurauksena Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamiseen. Saksa, Itävalta ja Tšekki kärsivät jälleen voimakkaista tulvista. Vaikka tulvat nousivat paikoitellen vuotta 2002 korkeammalle, kokonaisvahingot, jotka olivat nytkin erittäin suuria, pysyivät kuitenkin vuoden 2002 tason alapuolella, erityisesti Itävallassa ja Tšekissä. Tämä johtui pitkälti vuoden 2012 jälkeen toteutetuista tulvantorjunta- ja riskinhallintatoimenpiteistä. Tulvien jälkeen Saksa haki taloudellista tukea Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta suurkatastrofikriteerin perusteella, kun taas Itävallan ja Tšekin hakemukset perustuivat niin sanottuun naapurimaakriteeriin. Komission yksiköt ovat tutkineet hakemukset perusteellisesti neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 ja erityisesti sen 2, 3 ja 4 artiklan mukaisesti. Seuraavassa on esitetty yhteenveto arvioinnin tärkeimmistä näkökohdista: 2.2.1 Saksa (1) Komissio vastaanotti Saksan hakemuksen 24. heinäkuuta 2013 eli kymmenen viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot todettiin 18. toukokuuta 2013. (2) Toukokuun 2013 puolivälistä alkaen laajoilla alueilla Saksassa sademäärät olivat erittäin suuria, joillakin alueilla jopa 300 prosenttia yli kuukauden keskiarvon. Yhdistettynä jo valmiiksi vettyneeseen maaperään ja Tonavan valuma-alueen tapauksessa Alpeilla sulavaan lumeen seurauksena oli laajoja tulvia. Monien jokien vedenkorkeudet nousivat ennätystasolle. Tulvat olivat laajempia ja vakavampia kuin elokuun 2002 tulvat ja sitä edeltäneet aikaisemmat ennätystulvat heinäkuussa 1954. Voimakkaat ukkoset ja rankkasateet 18. toukokuuta synnyttivät ensimmäiset tulvavahingot Baijerissa ja Thüringenissä. Tulvat koettelivat erityisen rankasti Tonavaa ja Lech- ja Regen-jokia sekä Inn-Salzachin aluetta 1.–16. kesäkuuta 2013 välisenä aikana. Jatkuvat sateet aiheuttivat 30. toukokuuta 2013 alkaen tulvia Reinin koko pituudella ja sen koko valuma-alueella Baden-Württembergin, Baijerin, Hessenin, Rheinland-Pfalzin ja Thüringenin osavaltioissa. Elbe- ja Saale-jokia ympäröivät alueet Sachsenin, Thüringenin, Sachsen-Anhaltin, Brandenburgin, Niedersachsenin, Mecklenburg-Vorpommernin ja Schleswig-Holsteinin osavaltioissa kärsivät pitkäaikaisista tulvista, jotka alkoivat 2. kesäkuuta 2013 ja jatkuivat kesäkuun loppuun asti. (3) Tulvissa on kyse luonnonkatastrofista, joten ne kuuluvat solidaarisuusrahaston pääasialliseen soveltamisalaan. (4) Mitä tulee tulvien vaikutuksiin ja seurauksiin, Saksan viranomaiset ilmoittivat kahdeksan ihmisen kuolleen ja vähintään 128 ihmisen loukkaantuneen tulvissa. Yli 100 000 ihmistä evakuoitiin tulva-alueilta, ja katastrofi vaikutti yhteensä lähes 600 000 ihmiseen. Vaikutuksia kohdistui lähes 1 700 kuntaan. Monien kaupunkien keskustat jäivät osittain tai kokonaan veden alle (esim. Passau, Deggendorf, Bad Schandau, Pirna, Meissen, Dresden, Grimma, Döbeln, Waldheim). Yli 32 000 taloa vaurioitui tai tuhoutui täysin. Kokonaisvahingot kotitalouksille olivat lähes 1,5 miljardia euroa. Monin paikoin juomavesivarastot, jätevesijärjestelmät ja sähköverkot kärsivät häiriöistä, ja koulut ja lastentarhat suljettiin. Yli 170 siltaa ja noin 700 kilometriä teitä vaurioitui tai tuhoutui. Tärkeä rautatieyhteys Berliinin ja Stendalin välillä on edelleen suljettu. Tulvavallien rakenteet vaurioituivat eivätkä ne enää suojaa tulevilta tulvilta. Yrityksille aiheutui vahinkoja arvioilta yli 1,3 miljardia euroa, ja vahinkoa kärsineitä yrityksiä on kymmeniä tuhansia. Tuotantolaitosten vahingoittuminen ja logistiset ongelmat johtivat osittaisiin tuotantokatkoksiin. Yli 430 000 hehtaaria maatalous- ja metsätalousmaata joutui tulvan alle aiheuttaen tuntuvia välittömiä vahinkoja, jotka ulottuivat satovahingoista rakennusten ja laitteiden täydelliseen tuhoutumiseen. (5) Saksan viranomaiset arvioivat välittömien vahinkojen kokonaismääräksi yli 8,2 miljardia euroa. Tämä määrä ylittää selvästi solidaarisuusrahaston varojen käyttöönoton kynnysarvon, joka on Saksan osalta 3,7 miljardia euroa vuonna 2013 (3 miljardia euroa vuoden 2002 hintoina). Välittömien vahinkojen arvioitu kokonaismäärä ylittää kynnysarvon, joten katastrofi voidaan luokitella suureksi luonnonkatastrofiksi. Rahoitustuen määrä lasketaan välittömien vahinkojen kokonaismäärän perusteella. Rahoitustukea saa käyttää ainoastaan asetuksen 3 artiklassa määriteltyjen ensisijaisten hätätoimien toteuttamiseen. (6) Saksan viranomaiset arvioivat asetuksen (EY) N:o 2012/2002 3 artiklan 2 kohdan nojalla tukikelpoisten toimien kustannukset 3,3 miljardiksi euroksi ja jaottelivat ne toimenpidetyypin mukaan. Suurin osa hätätoimista aiheutuneista kustannuksista (yli 2,5 miljardia euroa) liittyy liikenneinfrastruktuurin korjaamiseen. (7) Vaikutusalaan kuuluvat Saksan alueet ovat rakennerahastojen (2007-2013) mukaan osittain tukikelpoisia lähentymisalueina, osittain ns. phasing-out-alueina ja osittain kilpailukyvyn ja työllisyyden alueina. Saksan viranomaiset aikovat käyttää rakennerahastojen ja maaseuturahaston hankkeiden nykyistä rahoitusta katastrofin vaikutusten korjaamiseksi asianomaisilla alueilla. Solidaarisuusrahastosta rahoitetut toimet eivät voi saada tukea asetuksen 6 artiklassa tarkoitetuista rakennerahastoista. (8) Hakemuksen tekemisajankohtana ei ollut saatavilla yksityiskohtaisia tietoja tukikelpoisten kustannusten vakuutusturvasta. Komissio varaa itselleen oikeuden arvioida tätä seikkaa, kun tietoja on saatavilla. Kolmannen osapuolen korjaamista vahingoista ei ole mahdollista saada tukea solidaarisuusrahastosta. Edellä esitetyn perusteella hakemuksessa tarkoitettuja tulvia voidaan pitää suurkatastrofina asetuksessa tarkoitetussa merkityksessä ja niiden voidaan katsoa täyttävän asetuksen (EY) N:o 2012/2002 2 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetyt edellytykset solidaarisuusrahaston käyttöönotolle. 2.2.2 Itävalta (1) Komissio vastaanotti Itävallan hakemuksen 6. elokuuta 2013 eli kymmenen viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot todettiin 30. toukokuuta 2013. (2) Tulvista kärsi seitsemän Itävallan yhdeksästä osavaltiosta, erityisesti Vorarlbergin, Tirolin, Salzburgin, Niederösterreichin ja Oberösterreichin osavaltiot, joiden asukasmäärä on noin 4,6 miljoonaa. Joidenkin jokien valuma-alueilla (Saalach, Salzach, Inn ja Tonavan yläjuoksu) tulvatasot saavuttivat 500 vuoden huipun. Ne aiheuttivat laajamittaista vahinkoa infrastruktuurille, erityisesti jokivarsien suojarakenteille, liikenneinfrastruktuurille ja vesi-/jätevesi-infrastruktuurille. Yksityisasunnot ja -omaisuus kärsivät vaurioita tai tuhoutuivat, ja yli 22 000 hehtaaria maatalousmaata jäi tulvien alle, mistä aiheutui satovahinkoja. Yli 300 yritystä kärsi välittömiä vahinkoja, muun muassa tärkeällä matkailualalla. (3) Kyseessä on luonnonkatastrofi, joten se kuuluu solidaarisuusrahaston soveltamisalaan. (4) Itävallan viranomaiset arvioivat välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 866,5 miljoonaa euroa. Koska tämä määrä on 48 prosenttia 1,8 miljardin euron kynnysarvosta (0,6 prosenttia suhteessa Itävallan BKTL:ään), katastrofi ei täytä neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2012/2002 määriteltyjä suurkatastrofin kriteerejä. Itävaltaa koetteli kuitenkin sama tulvakatastrofi, joka Saksassa johti suurkatastrofiin. Tästä syystä Itävallan viranomaiset perustivat hakemuksensa niin sanottuun naapurimaakriteeriin, jonka mukaan solidaarisuusrahastosta voidaan poikkeuksellisesti myöntää tukea myös rajanaapurina oleville jäsenvaltioille, joita on koetellut sama katastrofi, vaikka rahaston käyttöönoton tavanomaista kynnysarvoa ei saavutettaisikaan. On selviä todisteita siitä, että Saksan ja Itävallan tulvat johtuivat samasta syystä. Sen vuoksi komissio katsoo kyseisen kriteerin täyttyvän. Rahoitustuen määrä lasketaan välittömien vahinkojen kokonaismäärän perusteella. Rahoitustukea saa käyttää ainoastaan asetuksen 3 artiklassa määriteltyjen ensisijaisten hätätoimien toteuttamiseen. (5) Itävallan viranomaiset arvioivat asetuksen (EY) N:o 2012/2002 3 artiklan 2 kohdan nojalla tukikelpoisten toimien kustannukset 350,4 miljoonaksi euroksi ja jaottelivat ne toimenpidetyypin mukaan. Suurin osa hätätoimista aiheutuneista kustannuksista koskee liikenneinfrastruktuurin korjaamista (164 miljoonaa euroa) ja suojarakenteiden korjaamista (79 miljoonaa euroa). (6) Itävallan viranomaiset ilmoittivat, että ne eivät aio pyytää tukea unionin muista rahoitusvälineistä. (7) Itävallan viranomaiset ilmoittivat, että tukikelpoisilla toimilla ei ole vakuutusturvaa. Edellä esitetyn perusteella hakemuksessa tarkoitettuja tulvia voidaan pitää naapurimaata koetelleena katastrofina asetuksen mukaisessa merkityksessä ja niiden voidaan katsoa täyttävän asetuksen (EY) N:o 2012/2002 2 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa säädetyt edellytykset solidaarisuusrahaston käyttöönotolle. 2.2.3 Tšekki (1) Komissio vastaanotti Tšekin hakemuksen 8. elokuuta 2013 eli kymmenen viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot todettiin 2. kesäkuuta 2013. (2) Toukokuun lopulla ja kesäkuussa 2013 Tšekkiä koettelivat voimakkaat sateet, jotka olivat osittain rankkasateita ja aiheuttivat tulvia, joita ei ole esiintynyt 50 vuoteen. Erityisesti tulvista kärsivät Berounka-, Vltava- ja Labe-jokien valuma-alueet. Vaikutukset ulottuivat erityisesti Etelä-Böömin, Plzeňin, Keski-Böömin, Hradec Královén, Liberecin, Ústín ja Prahan kaupungin alueille, jotka muodostavat noin 54 prosenttia Tšekin alueesta, ja ne koskivat välittömästi yli kolmasosaa Tšekin väestöstä. Tulvissa sai surmansa 15 ihmistä ja 23 000 oli evakuoitava. Tulvat vahingoittivat tai tuhosivat erityisesti liikenneinfrastruktuuria (rautatiet, tiet ja sillat jne.), televiestintäverkkoja, vesi- ja jätevesijärjestelmiä sekä sähkö- ja kaasuverkkoja. Yli 7 000 yksityiskotia kärsi vaurioita. Terveydenhuolto ja sosiaalipalvelut, monet yritykset, joista osa saattaa joutua lopettamaan toimintansa, sekä maa- ja metsätalous kärsivät vakavia vahinkoja. (3) Kyseessä on luonnonkatastrofi, joten se kuuluu solidaarisuusrahaston soveltamisalaan. (4) Tšekin viranomaiset arvioivat välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 637,1 miljoonaa euroa. Koska määrä on 73 prosenttia 871,6 miljoonan euron kynnysarvosta (0,6 prosenttia suhteessa Tšekin BKTL:ään), katastrofi ei täytä läheskään neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2012/2002 määriteltyjä suurkatastrofin kriteerejä. Tšekkiä koetteli kuitenkin sama tulvakatastrofi, joka Saksassa johti suurkatastrofiin. Tästä syystä Tšekin viranomaiset perustivat hakemuksensa niin sanottuun naapurimaakriteeriin, jonka mukaan solidaarisuusrahastosta voidaan poikkeuksellisesti myöntää tukea myös rajanaapurina oleville jäsenvaltioille, joita on koetellut sama katastrofi. On selviä todisteita siitä, että Saksan ja Tšekin tulvat johtuivat samasta syystä. Sen vuoksi komissio katsoo kyseisen kriteerin täyttyvän. Rahoitustuen määrä lasketaan välittömien vahinkojen kokonaismäärän perusteella. Rahoitustukea saa käyttää ainoastaan asetuksen 3 artiklassa määriteltyjen ensisijaisten hätätoimien toteuttamiseen. (5) Tšekin viranomaiset arvioivat asetuksen (EY) N:o 2012/2002 3 artiklan 2 kohdan nojalla tukikelpoisten toimien kustannukset 416,4 miljoonaksi euroksi ja jaottelivat ne toimenpidetyypin mukaan. Suurin osa hätätoimista aiheutuneista kustannuksista koskee teiden ja siltojen (158 miljoonaa euroa), jätevesijärjestelmien (yli 52 miljoonaa euroa) ja vesiväylien (yli 56 miljoonaa euroa) korjaamista. (6) Vaikutusalaan kuuluvat Tšekin osat ovat rakennerahastojen (2007–2013) mukaan tukikelpoisia lähentymisalueina lukuun ottamatta Prahaa, joka on tukikelpoinen niin sanottuna ”Phasing in”-alueena. Tšekin viranomaiset ovat ilmoittaneet, että ne harkitsevat rakennerahastojen ja koheesiorahaston ohjelmien mukaisen rahoituksen käyttämistä tulvavahinkojen korjaamiseksi. Solidaarisuusrahastosta rahoitetut toimet eivät voi saada tukea asetuksen 6 artiklassa tarkoitetuista rakennerahastoista. (7) Tšekin viranomaiset ovat ilmoittaneet, että tietyt julkiset rakennukset on yleensä vakuutettu, mutta infrastruktuuriomaisuudella ei ole vakuutusturvaa. Komissio varaa itselleen oikeuden arvioida tätä seikkaa. Kolmannen osapuolen korjaamista vahingoista ei ole mahdollista saada tukea solidaarisuusrahastosta. Edellä esitetyn perusteella hakemuksessa tarkoitettuja tulvia voidaan pitää naapurimaata koetelleena katastrofina asetuksen mukaisessa merkityksessä ja niiden voidaan katsoa täyttävän asetuksen (EY) N:o 2012/2002 2 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa säädetyt edellytykset solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotolle. 3. Rahoitus Solidaarisuusrahaston vuosittain käytettävissä oleva kokonaismääräraha on miljardi euroa. Koska rahasto on perustettu solidaarisuuden tukemiseksi, komissio katsoo, että rahastosta maksettavan tuen olisi oltava porrasteista. Tämä tarkoittaa, että asetetun kynnysarvon (0,6 prosenttia suhteessa BKTL:ään tai 3 miljardia euroa vuoden 2002 hintoina sen mukaan, kumpi näistä on pienempi) ylittävään vahinkojen osuuteen olisi aiemman käytännön mukaisesti sovellettava suurempaa tuki-intensiteettiä kuin kynnysarvon alle jäävään vahinkojen osuuteen. Suurkatastrofien perusteella myönnettävä tuki on aikaisemmin ollut kynnysarvon alle jäävältä osuudelta 2,5 prosenttia ja kynnysarvon ylittävältä osuudelta 6 prosenttia kaikista välittömistä vahingoista. Solidaarisuusrahastosta myönnettävän tuen laskutapa on määritetty solidaarisuusrahaston vuosikertomuksessa (2002–2003), ja neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat hyväksyneet sen. Tässä tapauksessa ehdotetaan, että sovelletaan edellä mainittuja prosenttiosuuksia ja myönnetään seuraavat tukimäärät: || || || (euroa) Katastrofi || Välittömät vahingot || Kynnysarvo (miljoonaa euroa) || Tukikelpoisten toimien kustannukset yhteensä || 2,5 prosentin mukaan laskettu määrä || 6 prosentin mukaan laskettu määrä || Tuen ehdotettu kokonaismäärä Romanian kuivuus || 806 724 312 || 735,487 || 2 475 689 || 18 387 175 || 4 274 239 || 2 475 689 Saksan tulvat || 8 153 500 000 || 3 678,755 || 3 289 400 000 || 91 968 875 || 268 484 700 || 360 453 575 Itävallan tulvat || 866 462 000 || 1 798,112 || 350 334 000 || 21 661 550 || - || 21 661 550 Tšekin tulvat || 637 131 000 || 871,618 || 416 368 000 || 15 928 275 || - || 15 928 275 YHTEENSÄ || || 400 519 089 Edellä esitetyistä syistä ehdotetaan, että hyväksytään Romanian esittämä hakemus, joka koskee kuivuuskatastrofia vuonna 2012, ja Saksan, Itävallan ja Tšekin esittämät hakemukset, jotka koskevat tulvakatastrofeja touko- ja kesäkuussa 2013, ja että näissä tapauksissa otetaan käyttöön solidaarisuusrahaston varoja. 4. Tiivistelmätaulukko rahoituskehyksen otsakkeittain Rahoituskehys Otsake/alaotsake || Vuoden 2013 tarkistettu rahoituskehys || Talousarvio 2013 (ml. LT nro 1–5 ja LTE nro 6–8/2013) || LTE nro 9/2013 || Talousarvio 2013 (ml. LT nro 1–5 ja LTE nro 6–9/2013) MSM || MM || MSM || MM || MSM || MM || MSM || MM 1. KESTÄVÄ KASVU || || || || || || || || 1a. Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky || 15 670 000 000 || || 16 168 150 291 || 12 886 628 095 || || || 16 168 150 291 || 12 886 628 095 Liikkumavara || || || 1 849 709 || || || || 1 849 709 || 1b. Kasvua ja työllisyyttä edistävä koheesio || 54 974 000 000 || || 55 108 049 037 || 56 349 544 736 || || || 55 108 049 037 || 56 349 544 736 Liikkumavara[7] || || || 0 || || || || 0 || Yhteensä || 70 644 000 000 || || 71 276 199 328 || 69 236 172 831 || || || 71 276 199 328 || 69 236 172 831 Liikkumavara[8] || || || 1 849 709 || || || || 1 849 709 || 2. LUONNONVAROJEN SUOJELU JA HALLINTA || || || || || || || || josta markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet || 48 574 000 000 || || 43 956 548 610 || 43 934 188 711 || || || 43 956 548 610 || 43 934 188 711 Yhteensä || 61 289 000 000 || || 60 159 241 416 || 58 068 031 826 || || || 60 159 241 416 || 58 068 031 826 Liikkumavara || || || 1 129 758 584 || || || || 1 129 758 584 || 3. KANSALAISUUS, VAPAUS, TURVALLISUUS JA OIKEUS || || || || || || || || 3a. Vapaus, turvallisuus ja oikeus || 1 661 000 000 || || 1 440 827 200 || 1 050 404 650 || || || 1 440 827 200 || 1 050 404 650 Liikkumavara || || || 220 172 800 || || || || 220 172 800 || 3b. Kansalaisuus || 746 000 000 || || 753 287 942 || 664 802 559 || 400 519 089 || 400 519 089 || 1 153 807 031 || 1 065 321 648 Liikkumavara || || || 7 320 000 || || || || 7 320 000 || Yhteensä || 2 407 000 000 || || 2 194 115 142 || 1 715 207 209 || 400 519 089 || 400 519 089 || 2 594 634 231 || 2 115 726 298 Liikkumavara[9] || || || 227 492 800 || || || || 227 492 800 || 4. EU MAAILMANLAAJUISENA TOIMIJANA || 9 595 000 000 || || 9 583 118 711 || 6 941 146 336 || || || 9 583 118 711 || 6 941 146 336 Liikkumavara[10] || || || 275 996 289 || || || || 275 996 289 || 5. HALLINTO || 8 492 000 000 || || 8 430 374 740 || 8 430 049 740 || || || 8 430 374 740 || 8 430 049 740 Liikkumavara[11] || || || 147 625 260 || || || || 147 625 260 || 6. KORVAUS || 75 000 000 || || 75 000 000 || 75 000 000 || || || 75 000 000 || 75 000 000 Liikkumavara || || || || || || || || YHTEENSÄ || 152 502 000 000 || 144 285 000 000 || 151 718 049 337 || 144 465 607 942 || 400 519 089 || 400 519 089 || 152 118 568 426 || 144 866 127 031 Liikkumavara[12],[13],[14] || || || 1 782 722 642 || 0 || || || 1 782 722 642 || 0 [1] EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1. [2] EUVL L 66, 8.3.2013, s. 1. [3] COM(2013) 518. [4] COM(2013) 655. [5] COM(2013) 557. [6] COM(2013) 669. [7] Enimmäismäärän ylittävät 134,0 miljoonaa euroa rahoitetaan ottamalla käyttöön varoja joustovälineestä vuonna 2013. [8] Euroopan globalisaatiorahastoa ei oteta huomioon laskettaessa alaotsakkeen 1 a liikkumavaraa (500 miljoonaa euroa). [9] EU:n solidaarisuusrahastoa koskeva määrä otetaan talousarvioon ylittämällä rahoituskehyksen asianomaisten otsakkeiden määrät, kuten 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa määrätään (EUVL C 139, 14.6.2006). [10] Otsakkeen 4 vuoden 2013 liikkumavaraa laskettaessa ei ole otettu huomioon hätäapuvarauksen määrärahoja (264,1 miljoonaa euroa). [11] Otsakkeen 5 enimmäismäärään nähden jäävää liikkumavaraa laskettaessa on otettu huomioon vuosien 2007–2013 rahoituskehykseen sisältyvä alaviite 1, joka koskee henkilöstön eläkejärjestelmään suorittamia maksuja (86 miljoonaa euroa). [12] Maksusitoumusmäärärahojen enimmäismäärän ylittävät 134,0 miljoonaa euroa rahoitetaan ottamalla käyttöön varoja joustovälineestä vuonna 2013. [13] Maksusitoumusmäärärahojen kokonaisliikkumavaraa laskettaessa ei ole otettu huomioon Euroopan globalisaatiorahaston määrärahoja (500 miljoonaa euroa), EU:n solidaarisuusrahaston määrärahoja (415,1 miljoonaa euroa), hätäapuvarauksen määrärahoja (264,1 miljoonaa euroa) eikä henkilöstön eläkejärjestelmään suorittamia maksuja (86 miljoonaa euroa). [14] Maksumäärärahojen kokonaisliikkumavaraa laskettaessa ei ole otettu huomioon EU:n solidaarisuusrahaston määrärahoja (415,1 miljoonaa euroa), hätäapuvarauksen määrärahoja (80 miljoonaa euroa) eikä henkilöstön eläkejärjestelmään suorittamia maksuja (86 miljoonaa euroa).