FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 9.11.2005 
KOM(2005) 561 lopullinen 
  
KOMISSION TIEDONANTO 
Vuoden 2005 laajentumisstrategia 
  
{SEK(2005) 1433 } {SEK(2005) 1421 } {SEK(2005) 1422 } {SEK(2005) 1423 } {SEK(2005) 1424 } {SEK(2005) 1426 } {SEK(2005) 1428 }
 
FI 2   FI 1. EU: N LAAJENTUMISPOLITIIKKA  
Laajentuminen on yksi EU:n tehokkaimmista pol iittisista välineis tä. EU:n vetovoiman 
ansiosta Keski- ja Itä-Euroopan maat ovat pystyneet siirtymään kommunistihallinnoista 
nykyaikaisiin ja moitteettomasti toimiviin demokratioihin. Viime aikoina EU on myötävaikuttanut mittaviin uudistuksiin Turkissa , Kroatiassa ja Länsi-Balkanilla. Kaikkien 
Euroopan kansalaisten etujen mukaista on, että  sen naapurit ovat vaka ita demokratioita ja 
kukoistavia markkinatalouksia. EU:l le on erittäin tärkeätä varmis taa, että laajentumisprosessi 
hallinnoidaan huolellisesti, jotta rauha, vakaus , hyvinvointi, demokratia, ihmisoikeudet ja 
oikeusvaltioperiaatteet levi ävät kautta Euroopan.  
Sukupolvien ajan Eurooppa kärsi hajaannuksesta ja konflikteista, mutta nyt EU luo yhtenäistä 
Eurooppaa rauhanomaisesti. Kymmenen uutta va ltiota liittyi unioniin vuonna 2004. Lisäksi 
EU allekirjoitti l iittymissopimukset Bulgarian ja Roma nian kanssa huhtikuussa 2005. Unioni 
käynnisti lokakuussa 2005 liittymisn euvottelut Turkin ja Kroatian  kanssa sekä neuvottelut 
vakautus- ja assosiaatiosopimuksesta Serbia ja Montenegron kanssa. Nämä maat olivat 
edenneet asianomaisten vaatimusten täyttämisessä siinä määrin, että neuvottelujen käynnistäminen oli perusteltua. 
Länsi-Balkan on erityisen haasteellinen EU:lle. On pystyttävä osoittamaan, että 
laajentumispolitiikalla voidaan saavuttaa muut oksia alueella, jolla valtiot ovat heikkoja ja 
yhteiskunnat hajaantuneita. Uudi stusten jatkamisen kannalta on er ittäin tärkeätä, että näillä 
mailla on uskottavat poliittiset näkymät liittyä uni onin jäseneksi. On kuitenkin selvää, että ne 
voivat liittyä vain, jos ne täyttävä t kaikki vaatimukset kokonaisuudessaan. 
Laajentumispolitiikka määritellään Euroopa n unionista tehdyn sopim uksen 49 artiklassa. 
Kyseisen artiklan mukaan jokainen Euroopa n valtio, joka noudattaa EU:n vahvistamia 
demokratian perusperiaatteita , voi hakea unionin jäsenyyttä
1. EU on asettanut poliittisia ja 
taloudellisia arviointip erusteita jäsenyydelle. Lisäksi on täyt ettävä arviointiperusteet, jotka 
koskevat jäsenyysvelvoitteita ja EU:n lain säädännön ja politiikkoje n täytäntöönpanoon ja 
soveltamiseen tarvittavia hallinnollisia valmiuksia2. Komission kolme laajentumiseen liittyvää 
perusperiaatetta ovat lujittaminen, ehdollistaminen ja tiedottaminen. 
Laajentumista koskevien EU:n  sitoumusten lujittaminen 
Laajentuminen on aina ollut olennainen os a Euroopan yhdentymistä. EU ei voi hyljätä 
velvollisuuttaan varmistaa turv allisuus, vakaus ja hyvinvointi omalla mantereellaan ja sen 
ulkopuolella. EU:n valtion- ja  hallitusten päämiesten päätösten mukaisesti EU:n 
laajentumissuunnitelma koskee tällä  hetkellä Balkanin maita ja Turkkia. Mahdollisuus liittyä 
unioniin on myötävaikuttanut näissä maissa v iime vuosina tehtyihin me rkittäviin uudistuksiin, 
mutta uudistusprosessi on edelleen haavoittuva . Edessä on suuria haasteita, kuten päätös 
Kosovon asemasta, jonka ratkaisemise ssa EU:lla on keskeinen rooli.  
Komissio on vakuuttunut siitä, että huolellise sti hallinnoitu liittymi sprosessi hyödyttää koko 
Eurooppaa. Moitteettomasti toimiva unioni on sekä  nykyisten että tulevien jäsenvaltioiden 
edun mukainen. Unionin valmiudet ottaa vastaan uusia jäseniä ja ylläpitää samalla Euroopan 
                                                 
1 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 49 ja 6 artikla. 
2 Kööpenhaminassa vuonna 1993 ja Madridissa 1995 kokoontuneiden Eurooppa-neuvostojen päätelmät. 
 
FI 3   FI integraation etenemistä on myös tärkeä huomioon otettava seikka, jolla on merkitystä sekä 
unionille että ehdokasmaille3.  
Tällä hetkellä ei ole näkyvissä laajentumista,  jossa unioniin liittyisi useita maita yhdellä 
kertaa. Turkin kanssa käytäv ät liittymisneuvottelut ovat pitk än aikavälin prosessi. Länsi-
Balkanilla on useita pienempiä maita, jotk a ovat edenneet eri tahdissa kohti unionin 
jäsenyyttä. Jotta uudet jäsenvaltiot voitaisiin ottaa unioniin k itkattomasti, liittyminen on 
riippuvainen siitä, kuinka kukin m aa on täyttänyt tiukat vaatimukset. 
Laajentumistahti on otettava huomioon tarkastelt aessa EU:n valmiuksia ottaa uusia jäseniä. 
Laajentuminen tarkoittaa yhteisiin  periaatteisiin, politiikkoihin ja instituutioihin perustuvan 
hankkeen jakamista. Unionin on varmistettava, e ttä sillä on tarvittavat valmiudet toimia ja 
tehdä päätökset toimielintensä välisessä s opusoinnussa, noudattaa b udjettirajoja, panna 
täytäntöön moitteettomasti toimiv at yhteiset politiikat ja saa vuttaa poliittiset tavoitteet.  
Yli kolmen vuosikymmenen ajan EU:hun on liitt ynyt hyvin erilaisia maita. Politiikkojaan ja 
toimielimiään kehittämällä unioni on pyst ynyt sopeutumaan uusiin olosuhteisiin, kuten 
diktatuurien luhistumiseen, kommunismin sortumiseen ja globalisaation nousuun. 
Laajentuminen on osoittautunut tehokk aaksi välineeksi tässä prosessissa. 
Oikeudenmukaisen ja tiukan ehdollistamisen soveltaminen  
EU:n on edelleen vaadittava tiukasti arviointip erusteidensä täyttämistä, mutta sen on samalla 
toimittava oikeudenmukaisesti ja  palkittava saavutettu edis tys. Ehdokasmaat voivat siirtyä 
vaiheesta toiseen ainoastaan, jos ne täyttävät edellisessä vaiheessa edellytetyt vaatimukset. Lisäksi komissio on valmis suosittelemaan  neuvottelujen keskeyttämistä, jos EU:n 
perusperiaatteita rikotaan toistuvasti vakavalla tavalla tai jos maa ei jossakin vaiheessa täytä 
edellytettyjä vaatimuksia. Tällaisiin vaatimuks iin kuuluu esim. yhteistyö entisen Jugoslavian 
alueella tehtyjä rikoksia käsittelevän sotarikostuomioistuimen (ICTY) kanssa. 
EU pysyy tiukasti vaatimuksessaan, jonka muk aan ehdokasmaiden on täytettävä kaikki 
vaatimukset ennen unioniin liittymistä. Komissio antaa apua näille maille ja seuraa niiden 
etenemistä moitteettoman täytäntöönpanon ja soveltamisen varmistamiseksi. 
Sekä Balkanilla että Turki ssa ehdollistamisen tehokkuus uudistusten toteuttamisessa 
edellyttää, että mailla on uskottavat poliittiset  näkymät liittyä unionin jäseneksi. Ehdokasmaat 
voivat parhaiten saada kansalaist ensa tuen radikaaleille ja us ein tuskallisille uudistuksilleen, 
kun EU tukee niitä, tekee yhteistyötä niiden  kanssa ja pitää antamansa lupaukset. 
Siirtyminen vaiheesta toiseen suhteissa Eu roopan unioniin kannustaa maita tekemään 
uudistuksia ja omaksumaan EU:n normit ja ar vot. Kohti jäsenyyttä vievä tie on jo arvo 
sinällään, vaikka liittymiseen kuluisi vielä useita vuosia. Matka on us ein vaikea, joten on 
erittäin tärkeätä, että EU on pr osessissa koko ajan mukana ja s itoutuu saavutettu ihin tuloksiin. 
Tässä asiakirjassa luonnostellaan toimin tasuunnitelma Länsi-Balkanin maiden 
liittymisnäkymille, määritetään eri vaiheet ja vahvistetaan kussakin vaiheessa edellytettävät 
vaatimukset. 
                                                
 
3 Kööpenhaminassa kesäkuussa 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät. 
 
FI 4   FI Laajentumispolitiikasta tiedottaminen  
Laajentumispolitiikan on saatav a taakseen laaja julkinen tu ki. Komissio on tietoinen, että 
EU:n kansalaiset kantavat huolta Euroopa n integraatiosta ja  erityisesti unionin 
laajentumisesta. EU:n on tiedotettava paremmin laajentumisprosessin tavoitteista ja haasteista 
sekä siitä, kuinka asianomaisia maita kohdell aan. Tämä on nyt erityisen tärkeätä, koska 
globalisaation aiheuttamat haasteet ja Eu roopan tulevaisuudesta käytävät keskustelut 
herättävät huolta kansalaist en keskuudessa. Unionin on vast attava suoraan kansalaisten 
huolenaiheisiin. Sen on ennen kaikkea laaditt ava tulevia laajentumisia koskeva selkeä 
strategia, joka perustuu objek tiivisiin vaatimuksiin ja realistisiin sitoumuksiin. Aiemmista 
laajentumisista on tiedotettava paremmin, jotta tuleville laajentumisille saadaan tarvittava 
tuki.  
Viimeisin laajentuminen oli suuri menestys. EU:n  historian suurin laajentuminen tapahtui 1. 
toukokuuta 2004. Etukäteen tämän laajennuksen oli ennustettu aiheuttavan suuria ongelmia, 
kuten toimielinten halvaantumisen ja valtavat siirtolaisvirrat. Muutokset olivat kuitenkin rajallisia ja hallittavissa olevia. Tällä hetkel lä 25 jäsenvaltiota osa llistuu täysimääräisesti 
toimielinten työhön. Kotimaansa ulkopuolella ty öskentelevät EU:n kansalaiset ovat 
kiihdyttäneet talouskasvua niissä jäsenvalt ioissa, jotka ovat avanneet työmarkkinansa. 
Uudet jäsenvaltiot ovat edistän eet talouskehitystä, mikä on pa rantanut työpaikkojen säilymistä 
ja lisännyt työpaikkojen määrää koko EU:ssa. Kaupan ja investointien lisääntyminen ovat 
tehostaneet yhtenäismarkkinoita. Kaikki Euro opan kansalaiset hyötyvät siitä, että uudet 
jäsenvaltiot noudattavat eurooppalaisia norme ja esim. ympäristönsuojelun alalla. 
Näistä myönteisistä piirteistä ei ole kuitenkaan tiedotettu riittävän hyvin. Tämä edellyttää 
yhteisesti koordinoitua lähestymistapaa. Jä senvaltioiden on kannettava vastuunsa ja 
selvitettävä ja puolustettava yksimielisesti hyväksymiään politiikkoja. Komissio avustaa 
näissä pyrkimyksissä tiedottama lla laajentumispolitiikastaan monia eri kanavia käyttäen ja 
kumoamalla väärinkäsitykset. Se pyrkii käymään vuoropuhelua tärkeimpien poliittisten 
toimijoiden, tiedotusvälineiden edustajien, korkeakoulujen, liike-elämän ja työmarkkinaosapuolten kanssa edistääkseen  tosiasioihin perustuvaa keskustelua 
aikaisemmista ja tulevista laajentumisist a. Tärkeä osa komission viestintästrategiaa on 
kansalaisyhteiskunnassa tapahtuva vuoropuhe lu, jonka tarkoituksena on tiivistää 
jäsenvaltioiden ja ehdokasmaiden kansalaisyht eiskuntien välisiä suhteita yhteisymmärryksen 
lisäämiseksi, huolenaiheiden ratkaisemiseksi ja korkeatasoisen keskustelun kannustamiseksi
4. 
*** 
Tässä asiakirjassa käsitellään ensin ehdokasmaita  (Kroatia ja Turkki) ja sen jälkeen Länsi-
Balkanin mahdollisia ehdokasmaita5. Kustakin maasta tehdyt määräaikaiskertomukset 
julkaistaan yhtä aikaa tämän asiakirjan kanssa . Entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa 
koskeva analyysi liitetään kuitenkin tämän maan jäsenyyshakemusta koskevaan lausuntoon, 
joka julkaistaan myös 9. marraskuuta. 
                                                 
4 Katso komssion tiedonanto jäsenvaltioiden ja ehdokasmaiden kansalaisyhteiskuntien välisestä 
vuoropuhelusta (KOM(2005) 290). 
5 Komission kertomus, annettu 25.10.2005, Bulgarian ja Romanian liittymisvalmistelujen etenemisestä 
(katso komission tiedonanto KOM(2005) 534). 
 
FI 5   FI 2. T URKKI JA KROATIA  
2.1. Turkin saavuttama edistys 
Turkissa on meneillään poliittinen siirtymäkaus i, ja maa täyttää edelleen riittävän hyvin 
Kööpenhaminan poliittiset arvioint iperusteet. Tärkeitä lains äädäntöuudistuksia on tullut 
voimaan. Niiden olisi johdettava rakennemuutoksiin lainsäädäntöjärjestelmässä ja erityisesti oikeuslaitoksessa. Tahti on kuitenkin l aantunut vuonna 2005, ja u udistuksia on pantu 
täytäntöön epätasaisesti. Va ikka ihmisoikeusrikkomusten määrä on vähenemässä, niitä 
tapahtuu edelleen. Jo voimassa olevaa lainsääd äntöä on pantava täytänt öön kiireellisesti, kun 
taas eräillä aloilla on tehtävä lisää lainsäädäntö aloitteita. Perusoikeuksien ja ihmisoikeuksien 
kunnioittaminen edellyttää lisäponnisteluja erit yisesti ilmaisunvapauden, naisten oikeuksien, 
uskonnonvapauden, järjestymisvapauden ja sivist yksellisten oikeuksien osalta. Lisäksi 
kidutuksen ja pahoinpitelyn va staisia toimia on tehostettava. Turkin olisi erityisesti 
panostettava siihen, että uudistusprosessi kuu luu kaikkien viranomaisten työhön. Poliittisiin 
uudistuksiin sitoutumisen olis i hyödytettävä konkreet tisemmin kaikkia Turkin kansalaisia 
heidän alkuperästään riippumatta. 
Turkin talous on kehittynyt huomattavasti,  ja sitä voidaan nyt pitää toimivana 
markkinataloutena. Sen on kuitenkin pidettävä huolta siitä, että talouden vakauttamisen ja 
uudistamisen osalta saavutetut tulokset ovat pys yviä. Turkki pystynee keskipitkällä aikavälillä 
pitämään pintansa unionin sisäisiä kilpail upaineita ja markkinavoimia vastaan, kunhan se 
jatkaa tinkimättömästi nykyistä vakauttamispolitii kkaansa ja toteuttaa päättäväisesti toimia 
rakenneuudistuksen edistämiseksi. 
Turkki on useilla aloilla lähe ntänyt lainsäädäntöään yhteisö n säännöstöön, mutta useimmiten 
tämä on vasta alkuvaiheissa. Kaikilla aloilla ta rvitaan lisäponnisteluja.  Uuden lainsäädännön 
olisi oltava yhteisön säännöstön mukaista ja muih in kuin turkkilaisiin palv elujen tarjoajiin ja 
tuotteisiin kohdistuva syrjintä ja EU:n jäsenvaltioiden erilai nen kohtelu on lopetettava. 
Tulliliittoa koskevia sito umuksia on noudatettava.  Hallinnollisia ja oikeudellisia valmiuksia 
on lisättävä, jotta EU:n sääntö jä voidaan soveltaa heti, kun ne tulevat voimaan Turkissa. 
2.2. Kroatian saavuttama edistys 
Kroatialla ei ole suurempia ongelmia jäse nyyden edellyttämien pol iittisten vaatimusten 
täyttämisessä. Useimmilla aloilla on edetty, mu tta suuria lisäponnisteluja tarvitaan edelleen 
oikeuslaitoksen uudistamiseksi (kuten syytte iden nostaminen puolueettomasti sotarikoksia 
vastaan), korruption torjumiseksi, vähemmistö jen aseman parantamiseksi ja pakolaisten 
paluun helpottamiseksi. Naapurimaiden kanssa  tehtävä kahdenvälinen alueellinen yhteistyö 
on kehittynyt hyvin ja alueellisia aloitteita  on tehty kiitettäväst i. Maaliskuussa 2005 
käynnistettäviksi suunnitellut lii ttymisneuvottelut eivät toteutune et, koska Kroatia ei tehnyt 
riittävästi yhteistyötä entise n Jugoslavian alueella te htyjä rikoksia käsittelevän 
sotarikostuomioistuimen (ICTY) kanssa. Moit teeton yhteistyö on nyt käynnistetty ja sen on 
jatkuttava.  
Taloudellisten arviointiperusteiden os alta Kroatiaa voidaan pitää toimivana 
markkinataloutena. Se pystynee pitämään keskip itkällä aikavälillä pint ansa unionin sisäisiä 
kilpailupaineita ja markki navoimia vastaan, kunhan se jatkaa uudistusohjelmansa 
täytäntöönpanoa jälje llä olevien heikkouksien poistamiseksi.  
 
FI 6   FI Kroatia on edistynyt jonkin verr an lainsäädäntönsä lähentäm isessä yhteisön säännöstöön. 
Kroatian on jatkettava lainsäädäntönsä lähentämistä kaikilla aloilla ja vahvistettava samalla hallinnollisia ja oikeudellisia valmiuks iaan, joita tarvitaan yhteisön säännöstön 
soveltamiseksi. Monissa tapauksi ssa soveltaminen on puutteellista  ja hallinnolliset valmiudet 
epätasaisia.  
2.3. Liittymisstrategia 
Liittymisneuvottelujen käyminen 
EU:n suhteissa Turkkiin ja Kroatiaan saa vutettiin uusi historia llinen vaihe, kun 
liittymisneuvottelut käynnistettiin 3. loka kuuta 2005. EU on tältä osin täyttänyt 
sitoumuksensa. Neuvottelut tarjoavat molemmille maille mahdollisuuden osoittaa määrätietoisuutensa ja valmiutensa saattaa päätök seen tarvittavat uudistukset ja täyttää kaikki 
jäsenyysvaatimukset.  
Tänä kesänä allekirjoitettu Ankaran sop imuksen lisäpöytäkirja oli edellytyksenä 
liittymisneuvottelujen aloittami selle Turkin kanssa. EU se uraa tarkasti pöytäkirjan 
täytäntöönpanoa ja arvioi s itä vuonna 2006 erityisesti siltä os in, onko kaikki tavaroiden 
vapaata (myös kuljetusvälineillä tapahtuvaa) liikkuvuutta koskevat ra joitukset poistettu.  
Entisen Jugoslavian alueella tehtyjä rikoksia käsittelevän sotarikostuomioistuimen (ICTY) 
pääsyyttäjän arvion mukaan Kroatia tekee nyt yhteistyötä moitteettomasti, minkä ansiosta 
neuvosto pystyi käynnistämään liittymisneuvotte lut. Moitteettoman yht eistyön jatkuminen on 
edellytys neuvottelujen jatkamis elle koko liittymisprosessin aj an. Jos yhteistyö kangertelee 
missä vaiheessa tahansa, tämä vaikuttaa neuv ottelujen kulkuun ja sa attaa johtaa niiden 
keskeyttämiseen.  
Neuvottelut käydään neuvoston hyväksymien selkeiden ja tiukkojen neuvotteluohjeiden 
mukaisesti. Niissä vahvistetaan  neuvotteluissa noudatettavat menetelmät ja periaatteet
6. Kukin 
maa etenee omaa tahtiaan riippue n siitä, kuinka nopeasti ne täyttävät jäsenyysvaatimukset. 
Unioni odottaa, että molemmat maat noudattavat tä ysimääräisesti poliittisia  arviointiperusteita 
ja ponnistelevat saavuttaakseen parempia tu loksia koko neuvottelujen ajan. Jos jompikumpi 
maa rikkoo vakavasti ja toistuvasti vapauden, de mokratian, ihmisoikeuksien, perusoikeuksien 
ja oikeusvaltion periaatteita, joihin unionin perustuu, liittymisneuvottelut voidaan keskeyttää. 
Jotta näistä maista voi tulla EU:n jäsenvaltio ita, niiden on hyväksyttävä yhteisön säännöstö. 
Kuten aiemmissakin liittymisneuvotteluissa, erityisjärjestelyistä voidaan sopia.  
Unioni vahvistaa arviointiperusteet neuvottelulu kujen käsittelyn alustava lle päättämiselle ja 
tarvittaessa myös yks ittäisten neuvottelulukujen käsittelyn aloittamiselle. Taloutta koskevien 
neuvottelulukujen osalta komissi o soveltaa arviointip erusteena mm. sitä, missä määrin maat 
täyttävät unionia ja kaikkia sen jäsenvaltioita koskevat asso siaatiosopimuksessa määrätyt 
sopimusvelvoitteet, jotka Turkin osalta koskeva t esim. tulliliittoa ja lisäpöytäkirjaa, sekä 
missä määrin niitä voidaan pitää toimivan a markkinataloutena. Jos komissio toteaa 
myöhemmässä vaiheessa, että ehdokasmaa ei enää täytä näitä velvoitteita tai 
arviointiperusteita, komissio voi  ehdottaa jäsenvaltioille, että  asianomaisten neuvottelulukujen 
käsittely keskeytetään.  
                                                 
6 Neuvotteluohjeet ovat nähtävillä sivustolla http://europa.eu.int/comm/enlargement/turkey/docs.htm  ja 
http://europa.eu.int/comm/enlargement/croatia/key_documents.htm .  
 
FI 7   FI Neuvottelujen ensimmäisessä vaiheessa tehtiin yhteisön säännöstöä koskeva analyyttinen 
arviointi (screening) 20. lokakuuta 2005. Arvi oinnin yhteydessä Turkin, Kroatian ja 
komission asiantuntijat keskustelivat EU:n säännöistä ja kummankin maan suunnitelmista 
saattaa se osaksi kansallista lainsäädäntöään. Arviot kaikista neuvotteluluvuista valmistunevat vasta syksyllä 2006. Kun joki n neuvotteluluku on arvioitu, EU päättää komission 
ehdotuksesta, voidaanko sitä koskevat neuvottelut käynnistää vai millaiset ehdot on täytettävä ennen niiden käynnistämistä.  
Uudistusten tukeminen 
Komissio tukee Turkkia akt iivisesti sen poliittisissa  uudistuksissa. Poliittisten 
arviointiperusteiden säännöl linen seuranta on tehostunut. Poliittisella tasolla ja 
asiantuntijatasolla pidetään sää nnöllisesti kokouksia kaikkiin pol iittisiin arvioi ntiperusteisiin 
liittyvien kysymysten ja ongelmien tarkaste lemiseksi. Jotta neuvottelut voisivat edetä 
moitteettomasti, tärkeimmät kysymykset on ratk aistava liittymisneuvottelujen alkuvaiheessa. 
Tämä voi tapahtua esim. vahvistamalla ehdot kyseisen neuvotteluluvun osalta tarvittavista 
toimista. 
Komissio tukee edelleen aktiivis esti Kroatian jäsenyyden edellytt ämiä poliittisia, taloudellisia 
ja muita uudistuksia erityisesti helmikuu ssa 2005 voimaan tulleen vakautus- ja 
assosiaatiosopimuksen mukaisesti.  
Komissio ehdottaa molemmille maille liitty miskumppanuutta, jossa otetaan huomioon 
määräaikaiskertomuksissa esitetyt kesk eiset ensisijaiset tavoitteet. Täten 
liittymisneuvottelujen etenemistä koskeva ehdol listaminen muuttuu konkreettisiksi toimiksi. 
EU:n tukihankkeet on suunniteltu näiden en sisijaisten tavoitteiden mukaisesti.  
Sen jälkeen kun Kroatiasta tuli ehdokasmaa, sille voitiin myöntää tukea kaikista kolmesta 
liittymistä valmistelevista rahoitusvälineestä: Ph arella tuetaan toimielinten rakentamista sekä 
taloudellista ja sosiaalista koh eesiota, ISPA:lla ympäristö- ja liikenneinfrastruktuureja ja 
Sapard-ohjelmalla maatalouden ja maaseudun keh ittämistä. Kroatialle voidaan myös myöntää 
tukea CARDS-alueohjelmasta vuosina 2005 ja 2006. Liittymisen valmisteluun myönnetään 105 miljoonaa euroa vuonna 2005 ja 140 miljoonaa euroa vuonna 2006. Kroatia voi myös osallistua yhteisön ohjelmiin. 
Vuonna 2005 Turkin liittymistä valmisteleva  rahoitusapuohjelma sisältää kansallisen 
ohjelman sekä monia maita koskevista ohjelmist a, viestinnästä ja ha llinnoinnista aiheutuvat 
menot, jolloin maalle myönnetään yhteensä 300 miljoonaa euroa vuonna 2005 ja 500 miljoonaa euroa vuonna 2006. Vuoden 2005 ohjelman keskeiset ensisijaiset tavoitteet 
vastaavat EU:n ensisijaisia tavoitteita, jotk a koskevat poliittisia arviointiperusteita, 
taloudellista ja sosiaalista koheesiota, yhtei sön säännöstön täytäntöönpanoa tärkeimmillä 
aloilla sekä EU:n ja Turkin vä listä poliittista ja sosiaalista vuoropuhelua. Niihin  sisältyy myös 
rahoitus, jolla Turkkia valmistellaan laajamittaista infrastruktuuria koskevien toimenpiteiden ja rakennerahastojen kaltaisten toimenp iteiden täytäntöönpan oon vuodesta 2007 alkaen. 
 
FI 8   FI 3. L ÄNSI -BALKAN  
3.1. Albanian, Bosnia ja Hertsegovinan, entisen Jugoslavian tasavallan 
Makedonian7, Serbia ja Montenegron sekä Kosovon8 saavuttama edistys 
Poliittinen kehitys 
Kokonaisuudessa poliittinen tilanne on paranema ssa, mutta suuria haasteita on edelleen 
jäljellä.  Albania on poliittisesti vakaampi, mistä on osoituksena uuden hallituksen ongelmaton 
virkaanastuminen heinä-/el okuussa 2005. Hyvää hallintotap aa on kuitenkin parannettava 
huomattavasti. Bosnia ja Hertsegovina on ed ennyt tuntuvasti toteut ettavuustutkimuksessa 
esitettyjen ensisijaisten tavoitteiden täytäntöönpanossa, mutta päätöksenteko on usein joko mahdotonta tai tehotonta monimutkaisten perustuslakirakenteiden vuoksi. Entinen 
Jugoslavian tasavalta Makedoni a on sitoutunut päättäväises ti Ohridin puitesopimuksen 
täytäntöönpanoon, ja sen kehity s on ollut huomattavaa vuodest a 2001 lähtien, mikä on 
lujittanut maan vakautta. Serbia ja Monteneg ro kärsii rakenteellisista heikkouksista ja 
koordinaatiovaikeuksista erityisesti aloilla, joilla toimivalta jaetaan val tioliiton ja tasavaltojen 
välillä. Kosovon toimielimet eivä t ole vieläkään poliittisesti riittävän toimintakelpoisia 
luomaan demokraattista, turvalli sta ja monietnistä yhteiskuntaa.  
Demokraattisten toimielinten toiminta on ylei sesti ottaen kuitenkin  paranemassa. Näiden 
maiden on saatettava päätökseen vaaliuudist uksensa. Vaalistandardit ovat parantuneet. 
Parlamenttien toiminta on tehost unut koko tällä alueella , mutta resurssien puute ja kielteinen 
poliittinen ilmapiiri vaikeuttavat sitä eräissä maissa. Julkishall innot ovat alttiit a poliittisille 
häiriötekijöille, ja niiden ha llinnolliset ja täytäntöönpanoval miudet ovat heikot. Maiden on 
tehostettava uudistuspyrkimyksiään. Niillä on myös  oltava erittäin pätevä ja riippumaton 
virkamieskunta, joka pystyy hallinnoimaan integraatioprosessia.  
Oikeuslaitoksia ollaan parhaillaan uudistama ssa, ja lainsäädäntökehykset ovat parantuneet. 
Oikeuslaitokset ovat kuitenkin yleensä ott aen heikkoja, eivätkä ne ole riittävän 
riippumattomia. Tehottomuus, resurssivaje , oikeustapausten kasautuminen sekä 
lainsäädännön puutteellinen täytäntöönpano ja s oveltaminen ovat yhteisiä ongelmia kaikille 
näille maille. Yksi Kosovon keskeisistä ensi sijaisista tavoitteista on vähemmistöihin 
kuuluvien henkilöiden rekrytoint i oikeuslaitoksen palvelukseen. Vaikka ihmisoikeuksien ja 
vähemmistöjen suojaa koskeva lainsäädäntökehys  on jo olemassa melkein kaikissa näissä 
maissa, syrjintää esiintyy käytännössä edelleen.  
Poliisilaitoksen uudistamista on jatkettava, jotta pol iittinen väliintulo ei olisi mahdollista ja 
jotta niiden organisaatio vastaisi teknisiä  ja ammatillisia vaatimuksia. Järjestäytynyt 
rikollisuus ja korruptio ovat edelleen suuria ongelmia koko alueella . Korruption vastaisia 
strategioita on paranneltav a ja niiden tavoitteiden ja aikata ulujen on vastattava todellisuutta 
nykyistä paremmin. 
Pakolaisiksi tai maan sisäisik si pakolaisiksi rekisteröityne iden henkilöiden määrä on 
vähentynyt lähinnä sen vuoksi, että  pakolaisia ja maan sisäisiä pa kolaisia alettiin rekisteröidä 
uudelleen Serbia ja Montenegro ssa sekä Bosnia ja Hertsego vinassa. Kosovossa maaliskuussa 
2004 puhjenneet väkivaltaisuudet olivat huomattava  takaisku pakolaisten  paluuprosessille. 
                                                
 
7 Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian saavutta maa edistystä käsitellään erikseen julkaistussa 
komission lausunnossa (KOM(2005) 562). 
8 Kosovoa hallinnoidaan tällä hetkellä YK:n turva llisuusneuvoston päätöslauselman 1244 mukaisesti. 
 
FI 9   FI Belgradin ja Pristinan välillä  tästä kysymyksestä käytävä vuoropuhelu etenee edelleen 
heikosti. 
Bosnia ja Hertsegovina sekä Serbia ja Mont enegro ovat molemmat ed istyneet huomattavasti 
entisen Jugoslavian alueella tehtyjä rikoksia käsittelevän sotarikostuomioistuimen (ICTY) 
kanssa tehtävässä yhteistyössä. Useita syytettyjä on saatettu tuomioistuimen eteen Haagissa, 
mutta täysin moitteetonta yhteist yö ei ole vieläkään. Lähes kai kki maiden lainsäädäntö on 
yhdenmukainen entisen Jugoslavian alueel la tehtyjä rikoks ia käsittelevän 
sotarikostuomioistuimen (ICTY) syytteeseen asettamien luonnollisten henkilöiden varojen 
jäädyttämisestä tehdyn neuvoston päätöksen9
 kanssa.  
Alueellisen yhteistyön lisääminen on tärkeää va kauden ja sovinnon saavuttamiselle. Niiden 
saavuttaminen olisi osoitus siitä , että maa on valmis läheisimpiin suhteisiin EU:n kanssa. 
Serbian presidentin hiljattain esittämä anteek sipyyntö maanmiestensä tekemistä sotarikoksista 
Bosnia ja Hertsegovinassa oli rohkaiseva es imerkki sovintoproses sin syventymisestä. 
Pakolaisten palaamiseksi tehtäv ä yhteistyö on lisääntynyt. Yhteistyö on lisääntymässä myös 
oikeuden, vapauden ja turvallisuuden (järjestäytyneen rikollisuuden torjuminen mukaan luettuna) aloilla.  
Viimeisten kuuden vuoden aikana vakaussopim uksella on ollut tärkeä osuus maiden 
edistymisessä, mutta sen toimintakehys on muu ttumassa. Tämä alue ottaa vähitellen vastuun 
alueellisesta yhteistyöstä esimerkiksi Ka akkois-Euroopan yhtei styöprosessin kautta. 
Vakaussopimusta uudistamalla voitaisiin tärkei mmät tehtävät siirtää sopivalla tavalla 
asteittain alueelle, jotta alu eellisen yhteistyön al alla saavutettu ke hitys voisi jatkua. 
Talouskehitys 
Makrotalous on vakaantunut kok o alueella. Tämän ansiosta  kasvuluvut ovat pysyneet 
ennallaan ja inflaatio kohtuul lisena. Huomattava vaihtotaseen alijäämä saattaa kuitenkin 
aiheuttaa ongelmia.  
Rakenneuudistukset ovat edenneet epätasaisesti. Yksityistämis- ja jä lleenrakennusprosessit 
ovat eri vaiheissa. Omistus- ja sopimusoike uden soveltaminen on edelleen vaikeata. Laaja 
harmaa sektori aiheuttaa edelleen kilpailun v ääristymistä ja veronkier toa. Kauppa vapautui, 
kun kaikki vapaakauppasopimukset saatiin alueella  valmiiksi. Jotta näistä maista voisi tulla 
toimivia markkinatalouksia, niiden on va rmistettava makrotalouden vakaantumisen ja 
rakenneuudistusten jatkuminen (johon kuu luu myös kaupan vapauttaminen ja 
yksityistäminen). Tämä prosessi edellyttää, että  sääntelykehykset ja yritysten johtamis- ja 
hallintojärjestelmän rakenteet ovat moitteettomia.  
3.2. Liittymistä valmisteleva strategia 
Jäsenyystavoitteiden saavuttaminen: toimintasuunnitelma  
Kaikille Länsi-Balkanin maille on annettu mah dollisuus liittyä EU:n jäseneksi heti, kun ne 
täyttävät vaaditut edellytykset
10. EU on sitoutunut tähän. K ukin maa etenee omaa tahtiaan 
riippuen siitä, kuinka nopeasti se täyttää asia nomaiset vaatimukset. Maat ovat edenneet eri 
                                                 
9 Neuvoston päätös 2004/767/YUTP yhteisen kannan 2004/694/YUTP täytäntöönpanosta. 
10 Thessalonkissa kesäkuussa 2003 kokoontunut Eurooppa-neuvosto. 
 
FI 10   FI tahdissa kohti EU-jäsenyyttä, mutta ne pystyvä t kaikki saavuttamaan jäsenyystavoitteensa 
noudattamalla jäljempänä esitettä vää toimintasuunnitelmaa. 
Koska Länsi-Balkanin maat ovat mahdollisia e hdokasmaita, ne voivat jo nyt käyttää useita 
ehdokasmaille tarkoitettuja välineitä. Näihin kuuluvat mahdollisuus osallistua yhteisön ohjelmiin (esim. koulutus-, tiede- ja tutkim usohjelmat), EU:n normien saavuttamiseksi 
tarjottava apu, niiden tuotteille m yönnettävät etuudet, komission laatimat 
määräaikaiskertomukset ja EU:n as ettamat ensisijaiset tavoitteet.  
Kukin maa voi tehdä laajan vakautus- ja assosiaatiosopimuksen  EU:n kanssa. Nämä 
sopimukset auttavat Länsi-Balkanin maita valmistautumaan jäsenyyteen, sillä niillä otetaan käyttöön EU:n säännöt useilla aloilla hyvissä ajoin ennen vars inaista jäsenyyttä. Toistaiseksi 
Kroatialla ja entisellä J ugoslavian tasavallalla Makedonialla on voimassa oleva 
vakautussopimus. Albania on saanut sopimuks en lähes päätökseen, kun taas Serbia ja 
Montenegro on juuri käynnistänyt sopimusne uvottelut ja Bosnia ja Hertsegovina tulee 
tekemään tämän piakkoin. 
Ennen vakautus- ja assosiaatiosopimuksesta käytävien neuvottelujen aloittamista  EU 
tutkii, täyttyvätkö perusvaatimukset. Riittävä vakauden  taso on yksi edellytys neuvottelujen 
käynnistämiselle.  
EU tukee alueen vakauttamisen jatkamista us eilla yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan 
mukaisilla välineillä. Näitä ovat esim. EU:n erityisedustajat, EU:n tarkkailuvaltuuskunnat, 
EU:n sotajoukot Bosnia ja Hertsegovinassa  sekä EU:n poliisioperaatiot Bosnia ja 
Hertsegovinassa ja entisessä Jugoslavian ta savallassa Makedoniassa. EU:n läsnäolon 
luonnetta on mukautettava sitä mukaa kuin maiden  tilanne vakautuu ja niiden integroituminen 
EU:hun etenee. Unioni otti tärkeän askele en eteenpäin vuonna 2005 nimittämällä saman 
henkilön komission lähetystön päälliköksi ja  EU:n eritysedustajaksi Skopjessa. 
Kun riittävä vakaus on varmistettu, komissio voi toteutettavuusselvityksessä  suositella 
neuvostolle, voidaanko vakautus- ja assosiaatiosopimusta koskeva t neuvottelut käynnistää ja 
millä edellytyksin ne voidaan käynnistää. Sopimussuhteen tärkeyden vuoksi komissio katsoo, että on ensisijaisen tärkeää neuvotella jälj ellä olevien maiden kanssa vakautus- ja 
assosiaatiosopimuksesta ja tämän jälkeen  tehdä se mahdollisimman pian. Neuvottelut 
käynnistettiin Serbia ja Montenegron kan ssa lokakuussa 2005. Komissio suositteli myös 
lokakuussa neuvostolle, että neuvottelut käynnis tettäisiin Bosnia ja Hertsegovinan kanssa. 
Neuvottelut voidaan saada päätökseen , kun maa on kokonaisuudessaan toteuttanut riittävissä 
määrin sopimuksen täytäntöönpanon edellytt ämät uudistukset. Sen jälkeen, kun sopimus on 
allekirjoitettu, EU:n ja tulevan assosioituneen m aan on ratifioitava se. Tällä välin vakautus- ja 
assosiaatiosopimuksen kauppaa koskevia määrä yksiä sovelletaan väliaikaisen sopimuksen 
nojalla. Sopimus tulee voimaan ratifioinnin jälkeen. 
Kroatialla ja entisellä Jugoslavian tasavallalla Makedonia lla on voimassa oleva vakautus- ja 
assosiaatiosopimus. Albania on kehittänyt riittävissä määrin  lainsäädäntökehystään ja 
toimielinrakennettaan sekä tulevan sopimuksen  moitteettoman täytäntöönpanon edellyttämiä 
hallinnollisia valmiuksiaan. Tämä helpottaa va kautus- ja assosiaatiosopimuksesta käytävien 
neuvottelujen päätökseen saattamista.  
Komissio katsoo, että Serb ia ja Montenegron sekä Bosnia ja Hertsegovinan kanssa vakautus- 
ja assosiaatiosopimuksesta käytävät neuvot telut pitäisi voida saada päätökseen vuoden 
 
FI 11   FI kuluessa niiden käynnistämisestä. Aikataulu on kunnianhimoinen ja riippuvainen siitä, missä 
määrin poliittisten, taloudellisten ja institu tionaalisten uudistusten toteuttamisessa on 
saavutettu konkreettista edistystä. 
Onnistuneiden neuvottelujen ja sopimuksen teke misen avulla maa voi osoittaa, että se on 
kykenevä ylläpitämään edistyneempiä su hteita EU:hun. Sopimuksen moitteeton 
täytäntöönpano on sen vuoksi paras peruste, jolla  voidaan arvioida maan valmiutta siirtyä 
seuraavaan ehdokasvaiheeseen ja käynnistää mahdol liset liittymisneuvottelut. Vakautus- ja 
assosiaatiosopimuksesta johtuvien velvollisuuk sien (myös kauppaan liittyvien määräysten) 
moitteeton täytäntöönpano muodostaa olennaisen arviointiperusteen, jolla EU tarkastelee 
mahdollista jäsenyyshakemusta . 
Jäsenyyshakemuksen jättämisen jälkeen EU voi komission lausunnon perusteella päättää 
myöntää hakijamaalle ehdokasmaan aseman . Tällainen asema on poliittinen tunnustus siitä, 
että maalla on nyt läheisemmät suhteet EU:hun sen pyrkiessä EU:n jäseneksi. Käytännössä 
tämä tarkoittaa, että EU:n apua voidaan käyt tää kaikilla aloilla, jotka ovat tärkeitä sen 
kannalta, että maa pystyy täyttämään jäsenyys velvoitteet ja siten valmistautumaan esim. 
rakennerahastojen käyttöönottoon. Tämä ei kuite nkaan tarkoita, että maalle myönnettävä 
kokonaisapu kasvaisi automaattisesti. Ehdokasmaan asema tarkoittaa, että asianomainen maa siirtyy uuteen vaiheeseen suht eissaan EU:hun ja että se py styy käymään intensiivisempää 
poliittista vuoropuhelua ja lisäämään taloudelli sta yhteistyötä komissi on ja jäsenvaltioiden 
kanssa.  
Ehdokasmaan asema on tärkeä mu tta ei riittävä edellytys liittymisneuvottelujen 
käynnistämiselle . Ennen kuin liittymisneuvottelut voida an käynnistää, maan on täytettävä 
riittävissä määrin Kööpenhamina n arviointiperusteet. Poliitti set arviointiperusteet on 
täytettävä
11, mikä tarkoittaa, että esim. entisen Jugoslavian alueella tehtyjä rikoksia 
käsittelevän sotarikostuomioistuimen (ICTY) kanssa on tehtävä tarvittaessa täysimääräistä 
yhteistyötä. Maan on täytynyt edetä huomattavast i taloudellisten arviointiperusteiden ja 
jäsenyysvelvoitteiden täyttämisessä. Komissio tutkii maan jäsenyyshakemusta koskevassa 
lausunnossaan, missä määrin maa täyttää vaatim ukset, ja laatii siitä lähtien säännöllisesti 
määräaikaiskertomukset maan etenemises tä. Eurooppa-neuvosto päättää komission 
suosituksen perusteella, voidaanko liittymisne uvottelut käynnistää ja milloin tämä voidaan 
tehdä. Kun päätös on tehty, hallitustenvälinen konferenssi kokoontuu antamaan lausunnon 
neuvottelukehyksestä, jonka neuvosto on laa tinut komission ehdotuksen perusteella. 
Kuten Kroatian neuvottelukehyksessä todetaan, vakautus- ja assosiaatioprosessiin kuuluvat 
erityiset arviointiperuste et on täytettävä ja vakautus- ja a ssosiaatiosopimusta sovellettava aina 
liittymiseen saakka. Puutteet näiden vaatimusten täyttämisessä hidastavat neuvottelujen kulkua. Aiempien kokemusten perusteella liitty misneuvottelut voivat ke stää useita vuosia 
maasta riippuen. Neuvottelut ovat luonteeltaa n avoin prosessi. Kun neuvottelut on saatu 
päätökseen, tulokset otetaan huomioon liittym issopimuksessa. Maa voi liittyä unionin 
jäseneksi liittymissopimuksen nojalla heti, kun Euroopan parlamentti on hyväksynyt sen ja 
kaikki jäsenvaltiot ja liittyvä  valtio ovat ratifioineet sen.  
Uudistusten tukeminen 
                                                
 
11 Arviointiperusteet vahvistettiin Helsingissä joulukuussa 1999 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa. 
 
FI 12   FI Eurooppa-kumppanuuksilla  ohjataan maiden uudistuspyrkim yksiä ja osoitetaan, millaisia 
konkreettisia kehitystoimia on toteutettava toimintasuunnitelman yhteydessä. Niissä 
vahvistetaan lyhyen ja keskipitkän aikavälin ensisijaiset tavoittaa kussakin liittymistä 
valmistelevassa vaiheessa. Näiden EU:n ehdottamien ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseksi maiden olisi viipymättä laadi ttava vastaavat toimintasuunnitelmat. Jotta tästä 
välineestä saataisiin mahdollisimman suuri hyöt y, maiden on otettava kumppanuustavoitteet 
osaksi sisäpoliittisia ohjelmiaan. Näitä tavoittei ta ovat esim. lainsäädän töä, talousarviota ja 
hallintoa koskevat suunnite lmat. Eurooppa-kumppanuudet ovat  edelleen yhteisön CARDS-
avustusohjelman perustana Länsi-Balkanilla
12. 
Unioni tukee Eurooppa-kumppanuuksiin sisältyv iä uudistusohjelmia useilla eri välineillä. 
Pelkästään vuonna 2005 Länsi- Balkanille myönnettävään EU:n avustukseen  sisältyy 539 
miljoonan euron suuruinen määräraha, josta voidaan edelleen myönt ää rahoitusta Kroatian 
alueohjelmalle. Tällä avustuksella rahoitet aan lähinnä Eurooppa-kumppanuuksien yhteydessä 
todettuja heikkouksia. Usei mmat vuoden 2003 Thessaloniki n huippukokouksessa sovitut 
uudet EU:n tukivälineet ovat nyt käytettävissä.  Maille on annettu mahdollisuus osallistua 
yhteisön ohjelmiin, jotta ne voivat perehtyä EU:n politiikkoihin ja työskentelymenetelmiin. Komissio suunnittelee tekevänsä pian ehdo tuksen diagonaalisen alkuperäkumulaation 
soveltamisesta sellaisten tämän alueen maiden välillä, joiden kanssa EU on tehnyt vapaakauppasopimuksen. Tästä erillään komissi o on ehdottanut, että näiden maiden lähes 
kaikille tuotteille myönnettyä vapaata pääsyä EU:n markkinoille pide nnettäisiin viidellä 
vuodella. Eteneminen takaisinottoa ja viisumimuodollisuuksien helpottamista koskevien sopimusten tekemisessä osoittaa, että molemm at osapuolet ovat sitoutuneet tiivistämään 
oikeuden, vapauden ja turvallisuude n aloilla tehtävää yhteistyötä. 
4. P
ÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET  
(1) Komission laajentumispolitii kka perustuu lujittamisee n, ehdollistamiseen ja 
tiedottamiseen. Huolellisesti toteutettu laaj entumisprosessi lisää rauhaa, vakautta ja 
hyvinvointia sekä edistää dem okratiaa ja oikeusvaltiope riaatetta koko Euroopassa. 
Unioni täyttää antamansa sitoumukset, kun maat täyttävät liittymisen edellyttämät 
tiukat vaatimukset. Kutakin maata arvioi daan erillään. Komissio antaa apua 
asianomaisille maille ja seuraa niiden etenemistä moitteettoman täytäntöönpanon ja soveltamisen varmistamiseksi. Samalla koko EU:n on tiedotettava paremmin liittymisprosessin tavoitteista ja haasteista. 
(2) Liittymisneuvottelujen käynnistäminen Turkin ja Kroatian kanssa 3. lokakuuta aloitti 
uuden vaiheen poliittisessa ja taloudelli sessa integraatiossa. Liittymiskumppanuudessa 
vahvistetaan, mitkä ta voitteet kunkin maan on saavut ettava neuvottelujen kuluessa. 
(3) Länsi-Balkanin tulevaisuus on EU:n käsissä. Länsi-Balkanin maat ovat siirtymässä 
vakautus- ja jälleenrakennusvaiheesta ke stävään kehitykseen, ja ne pyrkivät 
assosioitumaan ja integroitumaan EU:n  rakenteisiin Thes salonikissa vuonna 2003 
kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vahvistamie n tavoitteiden mukaisesti. Komissio 
pyrkii varmistamaan, että kaikki ma at allekirjoittavat vakautus- ja 
assosiaatiosopimukset EU:n kanssa, jotta n iiden välille muodostuu luja sopimussuhde. 
Vakautus- ja assosiaatiosopimuksesta joht uvien velvollisuuksie n (myös väliaikaisen 
                                                
 
12 CARDS = Yhteisön avustusohjelma jälleenrakennusta, kehitystä ja vakautusta varten. 
 
FI 13   FI sopimuksen nojalla sovellettavien kauppaan liittyvien määräysten) moitteeton 
täytäntöönpano muodostaa olennaisen arvi ointiperusteen, joll a EU tarkastelee 
mahdollista jäsenyyshakemusta. 
(4) Komissio suositteli tänä vuonna, että EU kä ynnistää vakautus- ja assosiaatiosopimusta 
koskevat neuvottelut Serbia ja Montenegron sekä Bosnia ja Hertsegovinan kanssa. 
Riippuen siitä, miten maat etenevät poliitt isten, taloudellisten ja institutionaalisten 
uudistusten toteuttamisessa, ne voinevat saattaa neuvottelut päätökseen vuoden 
kuluessa niiden käynnistämisestä. Albania on kokonaisuudessaan toteuttanut riittävissä 
määrin tulevan vakautus- ja assosiaatio sopimuksen täytäntöönpanon edellyttämät 
uudistukset. Tämä helpottaa neuvotte lujen päätökseen saattamista. 
(5) EU varmistaa, että myös Kosovo saa hyötyä al ueelle tarjotuista ke skeisistä välineistä. 
Kosovon asemaa koskevien neuvottelujen kä ynnistäminen on suuri haaste koko 
alueelle ja kansainväliselle yhteisölle. Kaikkien osapuolte n päättäväinen sitoutuminen 
monietnisen, vakaan ja demokraattisen Kosovon perustamiseen on olennaisen tärkeää, jotta voidaan päästä alueen tu rvallisuutta ja vakautta li säävään pysyvään ratkaisuun ja 
varmistaa, että Kosovo jatkaa lähentymistä EU:hun. 
(6) Lausunnossaan komissio suosittaa, että Eurooppa-neuvosto myöntäisi entiselle 
Jugoslavian tasavallalle Makedonialle ehdoka smaan aseman. Liittymisneuvottelut olisi 
käynnistettävä, kun maa noudattaa riittävissä määrin jäsenyysvelvoitteita. Komissio 
esittää neuvostolle kertomuksen entise n Jugoslavian tasa vallan Makedonian 
edistymisestä viimeistään vuoden 2006 lopussa.  
Liite: Albanian, Bosnia ja Hert segovinan, Kroatian, Serbia ja 
Montenegron, Kosovon ja Tu rkin määräaikaiskertomusten 
päätelmät 
Albania 
Albanian poliittinen tilanne  on kehittynyt, sillä se on tehostanut  demokraattisia, oikeudellisia 
ja julkishallinnollisia toim ielimiään, mutta sen on pantava tarmokkaammin täytäntöön 
strategioita ja lakeja, joilla toimielinten toimintaa voitaisiin parantaa. Korruption vastaisia ja ihmisoikeuksia parantavia toimia on toteutet tu. Lisäsitoumuksia on annettava merkittävien 
tulosten saavuttamiseksi. Albanialla on edelleen positiivinen poliittinen ja taloudellinen vaikutus alueella. 
Parlamentti on yhä poliittisen vuoropuhelun foorumi, ja se on hyväksynyt huomattavan paljon 
tärkeää lainsäädäntöä. Liial liset poliittiset ristiriidat  ovat estäneet poliittisen 
yhteisymmärryksen saavuttamisen uudistamiskys ymyksissä, mikä on hidastanut kehitystä. 
Parlamentin uusi työjärjestys ja ennen kaikk ea lisäresursseja saanut Euroopan yhdentymistä 
käsittelevä valiokunta saattavat myötäv aikuttaa rakentavan yhteisymmärryksen 
saavuttamiseen. Heinäkuussa 2005 pidety t parlamenttivaalit su juivat pohjimmiltaan 
moitteettomasti, ja vaalituloksen edellyttämä vall ansiirto tapahtui ongelmitta, mutta esille tuli 
kuitenkin eräitä puutteita, joiden vuoksi vaaliuudistusta on edelleen jatkettava. 
Hallitus on kehittänyt merkittäviä uusia strategioi ta ja koordinointivälineitä, joita käytetään 
integraatioprosessissa. Monissa tapauksissa ta rvitaan lisäponnisteluja ja  -sitoumuksia, jotta 
 
FI 14   FI niillä saavutetut tulokset pa ranisivat konkreettisesti. Integraat ioministeriön re sursseja on 
lisätty, mutta ei vielä tarpeeksi, jotta se n johtava asema EU-kysymysten koordinoinnissa 
tehostuisi. Useiden ministeriöid en yhdistäminen saattaisi para ntaa eri alojen koordinointia, 
mutta tämä olisi tehtävä huolellisesti, jotta asianomaiset tarkastukset voidaan tehdä ja 
tasapaino säilyy. 
Albania on tehostanut virkamiestensä valvontaa,  rekrytointia ja koulutusta ja toteuttanut 
toimia lainsäädäntökehyksensä parantamiseksi. Sen on nyt varmistettava, että poliittinen ja hallinnollinen taso pysyvät asianmukaisesti er illään, ja parannettava virkamiesten 
arviointimenettelyjä ja töihinottovaatimuksia. 
Albanian oikeuslaitoksen tehostamisessa on edis tytty. Tuomareiden ja syyttäjien koulutus on 
parantunut. Tässä vaihee ssa olisikin toteutettava toimia , joilla varmistetaan heidän 
riippumattomuutensa sekä paremmat työehd ot muulle oikeuslaitoksen henkilökunnalle. 
Oikeudenkäytön avoimuuden ja koordinaation lisäämiseen tähtääviä toimenpiteitä on 
toteutettu, mutta lisätoimia tarvitaan edell een. Vaikka tällä hetkellä pannaan tuomioita 
täytäntöön aiempaa enemmän, täytäntöönpano on yhä melko alhaisella  tasolla. Nyt olisi 
sovellettava uusia lainsäädäntövälineitä ja alueellisia sopimuksia, jotta järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin va stustamisessa saataisiin pare mpia konkreettisia tuloksia. 
Korruptiota on pyritty vastustamaan eräillä toimenpiteillä. Kansainvälisillä foorumeilla 
tehtävä työ jatkuu, uusi etur istiriitoja koskeva lainsäädäntö on annettu, yhä useampia 
virkamiehiä on asetettu syytteeseen korruptio sta ja tiukkoja toimenpiteitä on toteutettu 
poliisin korruptoitumista vastaan. Kouriintuntuvi a tuloksia on saavutettu kuitenkin vain 
vähän. Huomattavia lisätoimia tarvitaan voimassa  olevan lainsäädännön soveltamiseksi sekä 
Albanian korruption vastusta mista koskevan toimintasuunnite lman, lahjonnan vastaisen 
valtioiden ryhmän antamien suositusten ja korruption vastaisten kansainvälisten 
yleissopimusten mukaisten uusien toimenpiteiden toteuttamiseksi  
Ihmisoikeuksien osalta Albani a on pyrkinyt parantamaan vankien  elinolosuhteita laatimalla 
uudet toimintasäännöt ja antama lla vankiloiden sisäistä va lvontaa koskevan lain, mutta 
riittämättömän infrastruktuurin vuoksi vankien fyysiset elinolosuhteet ovat edelleen heikot. 
Tietämystä vankien kohtelua koskevista ko timaisista laeista ja  kansainvälisistä 
yleissopimuksista olisi lisättävä ja näitä lakeja  ja sopimuksia olisi sovellettava. Konkreettisia 
tuloksia tiedotusvälineiden vapauttamisen osal ta on saavutettu vain vähän. Omistusoikeutta 
koskevaa lainsäädäntöä on annettu, mutta tä ytäntöönpanoa on nopeutettava huomattavasti. 
Albania on malliesimerkki uskonnollisesta s uvaitsevaisuudesta, mutta lisätoimia on 
toteutettava ihmisoikeuksia ja vähemmist ön oikeuksia koskevien kansainvälisten normien 
noudattamiseksi. 
Albanialla on edelleen myönteine n vaikutus alueella, sillä se pyrkii aktiivises ti syventämään 
poliittisia ja kaupallisia su hteita naapurimaihinsa tekemällä vapaakauppasopimuksia, 
laatimalla monenvälisiä alueelli sia aloitteita ja harjoittamalla  rakentavaa politiikkaa Kosovoa 
kohtaan.  
Albanian talous  noudattaa jossakin määrin toimivan  markkinataloude n periaatteita. 
Voimakkaat uudistustoimet ovat tarpeen, jotta talouden kilpailukyvyn puutteet saataisiin 
poistettua. 
Kasvu on edelleen vahvaa ja inflaatiopaineet on pystytty pitämään kurissa. Vaihtotaseen 
alijäämä on pienentynyt. Julk isen talouden vakauttamine n on jatkunut ja budjettivaje 
 
FI 15   FI pienentynyt. Julkishallinnon uudistamista on jatkettu ja verohallinnon hallinnollisia 
valmiuksia on lisätty. Julkisen varainhoidonvalvonnan ja sisäisen ta rkistuksen osal ta on edetty 
jossakin määrin. Pienten ja keskisuurten yr itysten yksityistäminen on saatu päätökseen. 
Säästöpankin myynti saatiin päätökseen vuonna  2004 ja Albtelecomin yksityistäminen alkoi 
vuoden 2005 alussa. Rahoituslaitosten valvontaa on tehostettu ottamalla  käyttöön riskiin 
perustuva valvontaprosessi. Työmarkkinoita  pidetään suhteellisen joustavina. 
Julkishallinnon hallintotapaa on parannettava. Lisäksi suurten yritysten yksityistäminen on 
viivästynyt. Rahoitusalan valmiuksia ohjata sääs töt tuottaviin investointeihin on parannettu 
hiljattain, mutta ne ovat edelleen heikot. Om istusoikeuden käyttöönotto  ja soveltaminen on 
edelleen vaikeata, mikä haittaa investointimahdo llisuuksia ja taloudellista toimintaa. Yritysten 
perustamisessa on edelleen ongelmia, koska  infrastruktuuri, lainsäädäntö ja 
verotuslainsäädännön täytäntöönpano ovat heikkoj a. Harmaan talouden yritysten harjoittama 
vilpillinen kilpailu on edelleen ongelma. Koulutustaso on edelleen alhainen ja 
ammattitaitoista työvoimaa on tarjolla vain vähän.  
Albania on jossakin määrin edistynyt eurooppalaisten normien  noudattamisessa. Edistystä 
on saavutettu lähinnä uuden lainsäädännön anta misen ja uusien toimie linten perustamisen 
osalta. Myös hallinnollisia valmiuksia on py ritty lisäämään, mutta monissa tapauksissa 
tarvitaan lisäsitoumuksia ja -resursseja. 
Sisämarkkinoita  koskevissa kysymyksissä Albania on edistynyt tavaroiden vapaan 
liikkuvuuden  osalta. Standardointi ja sertifiointi ov at edenneet tyydyttävästi, mutta enemmän 
huomiota on kiinnitettävä uuden yleisen lähestymistavan ja vanhan lähestymistavan 
direktiivien täytäntöönpanoon. Metrologiaa koske vaa lainsäädäntöä ei ole kehitetty ja 
testausvälineet ovat puutteelli sia. Moitteeton markkinava lvonta edellyttää huomattavia 
lainsäädännöllisiä ja hallinnollisia lisäponnistel uja. Kuluttajansuojaa koskevaa lainsäädäntöä 
olisi parannettava ja pantava täytäntöön. Henkilöiden ja palveluiden liikkuvuuden sekä 
sijoittautumisoikeuden  osalta Albanialla on yhä ongelmia maastamuuton kanssa. 
Sijoittautumista koskeva lainsäädäntö on me lko avoin, mutta sitä  on muutettava, jotta 
ulkomaalaisiin yrityksiin kohdistuva syrjintä poistuisi.  Palvelujen tarjon taa koskevat säännöt 
ovat melko suvaitsevia. Pääoman liikkuvuuden  osalta ei ole saavutettu mainittavaa edistystä. 
Albania on edennyt huomattavasti tullisääntöjen  laatimisessa ja tulojen periminen on 
lisääntynyt. Sen sijaan eteneminen on ollut heik ompaa muilta osin tällä alalla, ja lisätoimia on 
toteutettava tullialalla esiintyvän korruption kitkemiseksi. Verotuslainsäädäntöä  on kehitetty, 
mikä hyödyttää erityisesti pk-yrityksiä. Sosiaali- ja terveysvakuutusmaksujen keräämisestä 
vastaavan yksikön siirtämine n verohallinnon alaisuutee n on esimerkki myönteisestä 
kehityksestä. Verolainsäädäntöä olisi pantava täytäntöön oikeude nmukaisesti ja avoimesti ja 
tulojen perimistä olisi parannettava.  
Kilpailun  alalla tarvitaan lisätoimia, jotta tietäm ys kilpailuperiaatteista lisääntyisi talouden 
toimijoiden keskuudessa. Erityisesti valtiont uen osalta on edistytt y, sillä valtiontukia 
käsittelevä osasto on nyt perustettu ja uus i lainsäädäntö hyväksytty. Voimassa olevia julkisia 
hankintoja  koskevia sääntöjä olisi noudatettava. Tätä koskeva lainsäädäntö edellyttää 
huomattavia lisäponnisteluja,  jotta EU:n vaatimuksia  noudatettaisiin. Uusi teollis- ja 
tekijänoikeuksia  koskeva lainsäädäntö annettiin, mutta  se soveltamista olisi tehostettava. 
Tilastojärjestelmän  ja ennen kaikkea luokittelun ja yrit ysrekisterin perust amisen osalta on 
edistytty jonkin verran, mutta tätä olisi nyt tehostettava. Makrotalouden tilastoja olisi 
parannettava.  
 
FI 16   FI Alakohtaisten politiikkojen  osalta kehitys on ollut vähäistä teollisuuden ja pk-yritysten  
sektorilla, mutta edellä mainitut verotuksessa toteutetut toimet  hyödyttivät tätä alaa. Albanian 
olisi pantava toimintasuunnitelmansa kokonaisu udessaan täytäntöön hallinnollisten esteiden 
poistamiseksi ja harmaan talouden kitkemiseksi.  
Maatalous- ja kalastusala  ovat kehittyneet vain vähän. Maatal ous on edelleen taloudellinen ja 
sosiaalinen puskuri, joka lie vittää köyhyyttä ja työttömyyttä , vaikka sen osuus BKT:stä 
pienenee koko ajan. Maatalous- ja kalastustuotteiden laatua sekä erityisesti elintarviketurvaa olisi parannettava huomattavasti. 
Ympäristöalalla  on kehitystä tapahtunut vain rajallis esti. Lainsäädäntöä on parannettu jonkin 
verran, mutta sen soveltaminen on yhä ongelmallista. Ympäristölainsäädännön täytäntöönpanoon tarvittavia hallinnollisia  valmiuksia olisi lisättävä.  
Liikennealalla  on erityisesti asiaa koskevan lainsäädä nnön ja kansainvälisiin foorumeihin 
osallistumisen osalta edistytty jossakin määr in, muuta liikenneinfras truktuuri on edelleen 
puutteellinen ja heikosti hoidettu. Albani an olisi pantava täytäntöön liikenteen 
pääsuunnitelma ja parannettava eri liikennemuotoj en turvallisuutta. Liikenneinvestointien 
olisi oltava avoimia ja niiden olisi noudatettava hankintasääntöjä.  
Albania on edistynyt hyvin energia-alalla , sillä se on esim. pannut täytäntöön energia-alan 
toimintasuunnitelman, yhdenmukaistanut lains äädäntöään yhteisön säännöstön kanssa ja 
allekirjoittanut Kaakkois -Euroopan energiayhteisön pe rustamissopimuksen. Sen on 
jatkossakin noudatettava tiukasti energia-alan toimintasuunnitelm aa, jotta se voisi vähentää 
taajaan esiintyviä sähkökatkoja ja laittomia kytkentöjä. 
Edistystä on tapahtunut jonkin verran tietoyhteiskunnan ja tiedotusvälineiden  alalla erityisesti 
sen vuoksi, että televiestintäala on vapautettu ja sähköiset viestintäkanavat parantuneet. 
Albtelecomin yksityistämistä ei ole vielä saat u päätökseen. Myös televiestintälainsäädäntöä 
olisi kehitettävä lisäinvestointien hou kuttelemiseksi. Sähköistä viestintää, 
informaatioteknologiaa ja audiovisuaalista al aa koskevan lainsäädännön yhdenmukaistamista 
olisi parannettava ja täytäntöönpanon syrjimättömyys olisi varmistettava. 
Albania on luonnostellut julkistalouden si säistä varainhoidon valvontaa koskevan 
toimintapoliittisen asiakirjan, mutta alaa on kehitettävä edelleen. Ulkoisen tarkastuksen osalta olisi Albanian ylintä tarkastuselintä tehostettava INTOSAI-järjestön laatimien tarkastusstandardien mukaisesti ja sen rahoituksellinen riippumattomuus olisi varmistettava. 
Oikeuden, vapauden ja turvallisuuden  alalla on matkustusasiakirjoista tehty turvallisempia, 
mutta viisumijärjestelmän  tietokoneistamista on kehitettävä ja viis umilainsäädäntö on 
saatettava vastaamaan EU:n vaat imuksia. Albania on tehostanut rajavalvontaa  huomattavasti 
parantamalla hallinnointia ja tietokoneinfras truktuuria sekä tiivis tämällä yhteistyötä 
naapurimaiden kanssa. Laiton kauppa on kuite nkin edelleen suuri ongelma, joka olisi 
ratkaistava yksiköiden välistä yhteistyötä ja  resursseja lisäävil lä yhtenäistetyillä 
rajavalvontastrategioilla. Siirtolaisuutta ja turvapaikkoja  koskevat kansalliset strategiat on 
laadittu ja Albania on allekirj oittanut takaisinottosopimuksen  EU:n kanssa. Näihin on nyt 
saatava rahoitusta ja ne  on pantava täytäntöön. 
Rahanpesun  vastustamisessa on edistytty, sillä uusi  täytäntöönpanolainsäädäntö on annettu ja 
virastojen välistä ja alueellista yhteistyöt ä on lisätty. Näitä kysymyksiä on kuitenkin 
tarkasteltava edelleen ja keskityttävä saavutettuihin tuloksiin. Lisäksi rahanpesun 
 
FI 17   FI selvittelykeskuksen, syy ttäjänviraston ja poliisin  talousrikosyksikön resursseja on lisättävä, 
jotta ne voisivat toimia tehokkaasti. 
Albania on edistynyt jossakin määrin laittoman huumekaupan  torjumisessa, sillä se on 
hyväksynyt kansallisen huumeiden vastaisen st rategian, ottanut kä yttöön erityiset 
tutkintamenetelmät ja antanut varojen jää dyttämistä koskevaa lainsäädäntöä. Albania on 
kuitenkin yhä tärkeä huumausainekaupan kautta kulkumaa, ja sen olisi panostettava enemmän 
huumeiden vastaisen strategiansa rahoituks een ja täytäntöönpanoon. Lisäksi sen olisi 
tehostettava strategian soveltamista, parannett ava koordinaatiota sekä maan sisällä että 
ulkomaisten tahojen kanssa sekä ehkäistävä  virkamiesten tekemiin huumetutkimuksiin 
kohdistetut esteet. 
Albanian poliisivoimien  tehokkuus on hieman parantunut, ko ska järjestäytynyttä rikollisuutta 
ja korruptiota käsittelevien osas tojen resursseja on lisätty ja yhä useampia poliiseja, joista 
useat ovat ylempiä poliisiviranomaisia, on aset ettu syytteeseen ja irtisanottu korruption 
vuoksi. Albanian on kuitenkin edelleen paranne ttava poliisivoimien varustelua ja hallintoa 
ennen kaikkea henkilöresurssie n, avoimuuden, autonomian ja rikos rekisteriotteiden osalta ja 
pyrittävä entistä tarmokkaammin sopimukseen Europolin kanssa. 
Albania on edistynyt järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption  vastustamisessa, sillä se on 
antanut kohdennetun lainsäädäntöpaketin. Albani a on jatkanut järjestäytyneen rikollisuuden 
vastaisten erityistoimenpiteiden toteuttamista ja  kehittänyt tätä alaa käsitteleviä elimiä sekä 
parantanut rikosten tuomioistuinkäsittelyä koskevaa lainsäädäntöä. Poliisin tiedusteluanalyysit ovat parantuneet ja meritse tapahtuva  laiton ihmiskauppa on vähentynyt. 
Erityistoimenpiteiden täytäntöönpanoa olisi kuitenkin nopeut ettava ja konkreettisia toimia 
toteutettava kiireellisesti todist ajien suojelemiseksi. Albanian olisi parannettava virastojensa 
välistä yhteistyötä, pyrittävä aiempaa tarmokkaa mmin tekemään alueellista ja kansainvälistä 
yhteistyötä sekä käyttämään uusia lain säädäntövälineitään päättäväisemmin 
järjestäytyneeseen rikollisuuteen syyllistyneiden asettamiseksi syytteeseen. Terrorismin  
vastustamista on tehostettu perustamalla erityin en poliisin keskusosasto . Albania on tukenut 
kansainvälisiä aloitteita tällä alalla, karkottanut  maasta terrorismista epäiltyjä ja parantanut 
turvallisuutta lentokentillä. Sen olisi no peutettava kansainvälisten yleissopimusten 
täytäntöönpanoa ja edelleen  parannettava turvallisuu tta Tiranan lentokentällä. 
Bosnia ja Hertsegovina 
Bosnia ja Hertsegovinan poliittinen tilanne  on kehittynyt, sillä maa on entisestään 
vakauttanut toimielimiään, jotka turvaavat demokratian, oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen, ihmisoikeudet sekä vähemmistö jen kunnioittamisen ja suojelun. Useimmat 
Euroopan neuvoston asettamat liittymisen jä lkeiset sitoumukset on täytetty. Maan on 
kuitenkin jatkettava ponnistelujaan, jotta siitä tulisi pysyvästi omavarainen valtio, joka pystyy 
kantamaan täyden hallitusvastuun. 
Demokraattisten periaatteiden osalta Bosnia ja  Hertsegovina kantoi yksin järjestely- ja 
rahoitusvastuun vuonna 2004 pidety istä kunnallisvaaleista. Ministerineuvostolain ja 
ministeriölain täytäntöönpano on edennyt. Ponni steluja on jatkettava  täytäntöönpano- ja 
lainsäädäntöelinten tehokkuuden lisäämiseksi ja sen varmistamiseksi, että valtion 
toimielimillä on asianmukaiset varusteet teht äviensä suorittamiseksi sekä valtion ja 
entiteettien välisen koordi naation tehostamiseksi.  
 
FI 18   FI Eräitä myönteisiä toimia on toteutettu julkishallinnon al alla. Maahan on perustettu 
julkishallinnon uudistamista kä sittelevä koordinaatiovirasto, in tegraatio-osaston resursseja on 
lisätty ja tärkeimpien julkishallinnon aloj en uudelleentarkastelu on saatu päätökseen. 
Ponnisteluja on nyt lisättävä nykyaikaise n ja tehokkaan valtionhallinnon luomiseksi. 
Julkishallinnon uudistamis ta koskevaa kattavaa toimintasuunn itelmaa ei ole vielä hyväksytty. 
Henkilökuntavaje ja kunnollisten toimitilojen puuttuminen on pysyvä ongelma. Virkamiesten koulutusvalmiuksien kehittäminen  on myös erittäin tärkeätä.   
Oikeuslaitoksen osalta on saavutettu edistyst ä. Yhteisen korkean tason tuomioistuin- ja 
syyttäjäneuvoston perustamista koskeva lain säädäntö on annettu. Tällä lainsäädännöllä on 
parannettu oikeuslaitoksen riippumattomuutta  koko maassa. Vastuuta maan oikeuslaitoksen 
hallinnoinnista siirretään vä hitellen kansainvälise ltä yhteisöltä maalle itselleen.  
Korruption vastaisia ponnisteluja on lisättävä. Vaikka useita er ityisiä korruptiotapauksia on jo 
viety oikeuteen, monet syytetyistä pystyvät yhä välttymään tuomiolta. Sopivat korruption vastaiset toimintasuunnitelmat on laadittava ja pantava täytäntöön. Uuden eturistiriitoja 
koskevan lain antaminen oli askel eteenpä in. Sen johdonmukainen täytäntöönpano on 
varmistettava. 
Puolustusalan uudistus on kehittynyt myönteisesti,  sillä Bosnia ja Hertsegovina on antanut 
nykyistä pienemmän yhteisen ammattiarmeijan perustamiseksi tarvittavan lainsäädännön NATOn rauhankumppanuusvaatimusten mukaisesti . Osoituksena poliisialan myönteisestä 
kehityksestä entiteettien edustuslaitokset ja  Bosnia ja Hertsegovinan parlamentti hyväksyivät 
sopimuksen poliisivoimien EU -vaatimusten mukaisesta rakenneuudistuksesta. Se on nyt 
pantava täytäntöön moitteettomasti.  
Pakolaisten paluun tukemista koskeva lainsäädäntö  on annettu ja pakolaisten paluurahasto on 
aloittanut toimintansa. Pakolaisten ja maan sisäis ten pakolaisten palaaminen alueille, joilla he 
asuivat ennen sotaa, on edennyt myönteisesti.  Nyt olisikin keskityttävä prosessin loppuun 
saattamiseen ja palaavien pakolaisten sosiaalistaloudelliseen integraatioon. Vastuu 
ihmisoikeuksia käsittelevien elinten hallinnoinn in siirtämisestä kansainväliseltä yhteisöltä 
Bosnia ja Hertsegovinalle on edennyt huomattavas ti. Lisäponnistelut ovat kuitenkin edelleen 
tarpeen, jotta ihmisoikeuksia ja vähemmistö jen oikeuksia koskevat kansainväliset normit 
täyttyisivät. Tältä osin olisi kiinnitettävä asianm ukaista huomiota siih en, etteivät koulut 
jakaantuisi etnisen alkuperän perusteella. My ös romanivähemmistön integroitumista olisi 
parannettava. 
Yhteistyö entisen Jugoslavian alueella tehtyjä rikoksia käsittelevän sotarikostuomioistuimen 
(ICTY) kanssa on lis ääntynyt. Lisäponnisteluja tarvitaan ku itenkin edelleen, jotta yhteistyö 
olisi täysimääräistä ja kaikki syytetyt voitaisiin saattaa tu omioistuimen eteen. Rakentava 
yhteistyö naapurimaiden kanssa on jatkunut. Alu eellisten vapaakauppaso pimusten moitteeton 
täytäntöönpano olisi kuitenkin varmistettava. Bosnia ja Hertsegovinan olisi nyt pyrittävä 
täyttämään loputkin Euroopan neuvoston asetta mat liittymisen jälkeiset sitoumukset ennen 
kaikkea vaalien ja koulutuksen osalta. 
Bosnia ja Hertsegovinan talous  noudattaa vain rajo itetusti toimivan markkinatalouden 
periaatteita. Tiukkoja lisätoimia on toteutetta va talouden kilpailukyvyn vakavien puutteiden 
poistamiseksi. 
Talous kääntyi jälleen kasvuun vuonna 2004 ja teol lisuustuotanto lisääntyi. Inflaatio pysyi 
alhaisena ja maahan tehtiin huomattavasti ulkomai sia suoria investointej a. Entiteettien välistä 
 
FI 19   FI yhdenmukaistamista jatkettiin  erityisesti väli llisen verotuksen alalla, jo lla toimivalta  siirrettiin 
entiteeteiltä välillisen verotuks en viranomaiselle. Täten luotiin  uusi yhteistyöfoorumi. Lisäksi 
toteutettiin muitakin toimenpiteitä raha- ja talouspolitiikan välisen koordinoinnin 
lisäämiseksi. Esimerkkinä mainittakoon ka nsallisen veroneuvoston perustaminen. 
Liiketoimintaympäristön parantamiseksi toteut ettiin eräitä toimia. Rahoituksen välitystä 
syvennettiin entisestään, sillä asiaa koskevaan  sääntelykehykseen tehtiin lisäparannuksia. 
Työttömyys ja kauppavaje ovat kuitenkin pys yneet erittäin korkealla tasolla ja uusia 
finanssipoliittisia haasteita  on syntynyt. Makrotalouden va kauden säilyttämiseksi ja 
valuuttakatteen kestävyyden turvaamiseksi  on ehdottomasti harjoitettava maltillista 
makrotalouspolitiikkaa. Talouden tuotantopoh jan lujittamiseksi on enimmäkseen tappioita 
tekevällä yrityssektorilla te htävä kiireellisesti perin pohjainen jälleenrakennus ja 
yksityistämistä on nopeutettava. Lisäksi on ehdottoma sti toteutettava toim ia, jotta hallituksen 
puuttuminen talouskysymyksiin vähenisi ja liiketoimintaympäristö kehittyisi. Työmarkkinoiden joustavuutta olisi lisättävä ja  oikeuslaitosta tehostettava erityisesti 
konkursseihin ja omistusoikeuteen liittyvi en tapausten käsittelemisen osalta. 
Finanssipoliittisten haasteiden kohtaamiseksi  on koordinaatio- ja an alysointivalmiuksia 
parannettava ja julkisia reaalimenoja vähennettävä . Tällaiset vaativat te htävät edellyttävät 
nopeata toimintaa, tiukkaa poliittista sitoutumista ja yhteistyötä eri hallintotasojen välillä.  
Viimeisimmän määräaikaiskertomuksen jälkee n Bosnia ja Hertse govina on edistynyt 
eurooppalaisten normien  täyttämisessä. Maa on edistynyt lähinnä uuden lainsäädännön 
antamisessa ja useiden uusien toimielinten peru stamisessa. Hallinnollisia valmiuksia on myös 
lisätty jossakin määrin. Tässä vaiheessa on varmistettava, että täytäntöönpanovalmiuksien 
lisääminen on pysyvää, sillä tämä on erit yisen tärkeää tulevan vakautus- ja 
assosiaatiosopimuksen kannalta. 
Bosnia ja Hertsegovinan sisämarkkinat  ovat kehittyneet  jonkin verran tavaroiden vapaan 
liikkuvuuden  osalta, sillä standardeja, sertifio intia, vaatimustenmukaisuutta, yleistä 
tuoteturvallisuutta ja markkinavalvontaa kos kevaa uutta lainsäädäntöä on annettu. Uutta 
lainsäädäntöä ei ole kuitenkaan vielä pantu tä ytäntöön asianmukaisesti. Henkilö- ja tekniset 
resurssit ovat edell een puutteelliset, ja vaatimustenmukaisuuden arvioinnin puuttuminen 
paikallisessa tuotannossa haittaa Bosnia ja Hertsegovinan vientimahdollisuuksia. Henkilöiden 
ja palvelujen liikkuvuuden sekä sijoittautumisoikeuden  osalta on tapahtunut  pientä edistystä 
palvelujen liikkuvuudessa ja sijoittautumis oikeudessa, sillä va kuutusalaa koskeva 
lainsäädäntö on annettu ja yhteinen yritysrekist eri otettu käyttöön. Pääoman liikkuvuuden  
osalta ei ole juurikaan edetty.  
Bosnia ja Hertsegovina on saavuttanut edistystä tulli- ja veroalalla , sillä se on antanut uutta 
tullilainsäädäntöä, perustanut yhteisen tullihal linnon ja järjestänyt uudell een tullipalvelujaan. 
Arvonlisäverolaki on annettu ja täytäntö önpanovalmistelut aloitettu. Tämän lain 
täytäntöönpano ja arvon lisäveron tosiasiallinen kantaminen  ovat kuitenkin edelleen suuria 
haasteita. Jatkuvia ponnisteluja vaaditaan tulojen perimisen lisäämiseksi ja veronkierron, 
korruption ja rajat ylittävän riko llisuuden torjumiseksi  sekä sen varmistamiseksi, että vapaa-
alueita, tullausarvoa ja alkuperää koskeva t kysymykset hoidetaan EU:n vaatimusten 
mukaisesti. Erityisesti tullausarvon osalta hi nnastojen käyttö aihe uttaa suurta huolta. 
Kilpailun  osalta on saavutettu myönteistä kehityst ä, sillä kilpailuneuvosto on perustettu ja 
uusi kilpailulaki on annettu. Va ltiontuen osalta ei kuitenka an ole juurikaan edistytty. Julkisten 
hankintojen  järjestelmää on lähennetty entisestään EU:n  sääntöihin. Lisäp onnisteluja tarvitaan 
julkisten hankintojen viraston ja  julkisten hankintojen tarkas tuselimen perustamiseksi ja 
niiden saattamiseksi toimintakuntoisiksi. Teollis- ja tekijänoikeuksien sekä kaupallisten 
 
FI 20   FI oikeuksien  osalta uudessa lainsäädännössä säädet ään erillisen tekijänoikeusinstituutin 
perustamisesta. Bosnia ja Hertsegovina on allekirjoittanut yhteist yösopimuksen Euroopan 
patenttijärjestön kanssa ja toteuttanut eräitä toimia tavaroiden laitonta valmistusta vastaan. 
Teollis- ja tekijänoikeuks ia sekä kaupallisia oikeuk sia koskevan lainsäädännön 
täytäntöönpano ja soveltaminen on kuitenkin  rajallista ja niitä  olisi tehostettava. 
Alakohtaisten politiikkojen  osalta Bosnia ja Hertsegovi na on jatkanut ponnistelujaan 
poistaakseen liiketoiminnan esteet ja pann akseen täytäntöön pk-yrityksiä koskevan 
eurooppalaisen peruskirjan. Se ei ole kuitenkaan  pystynyt kehittämään soveltuvia strategioita 
teollisuuden ja pk-yritysten  osalta. Maatalousalalla  on toteutettu muutamia parannuksia, sillä 
eläinlääkintää, kasvien terveyttä ja elintarviketurvaa koskevaa lainsäädäntöä on annettu. Strateginen suunnittelu on kuitenkin kokonaisuudessaan ollut puutteellista, ja eräitä uudessa 
lainsäädännössä säädettyjä elimiä ei ole vieläkään perustettu. Koordinaatiota olisi 
parannettava valtion ja entiteettien välillä sekä entiteettien kesken. Bosnia ja Hertsegovina on 
toteuttanut ympäristöalalla  eräitä ilman- ja vedenlaatua sekä jätehuoltoa koskevia toimia. 
Täytäntöönpanovalmiudet ovat kuite nkin edelleen rajalliset henk ilö- ja teknisten resurssien 
puuttumisen vuoksi. Ensisijaiseksi tavoitteeksi  olisikin nyt asete ttava moitteettomasti 
varustetun valtion ympärist öviraston perustaminen.  
Liikennealalla  on pyritty parantamaan liikenneinfrastruktuureja. Rautateitä koskeva 
lainsäädäntö on annettu. Ilmailun osalta on my ös todettu myönteistä kehitystä, sillä esim. 
alueellinen yhteistyö on tiivistynyt. Jatkuvia  ponnisteluja vaaditaan kuitenkin edelleen 
strategisen suunnittelun parantamiseksi, in frastruktuurin kehittämiseksi ja sen 
varmistamiseksi, että erityisesti teknisiä ja turvallisuusstandardeja, sosiaalisia normeja ja markkinoiden vapauttamista yhdenmukaistetaan asteittain. Energia-alalla  on saavutettu 
myönteistä kehitystä sähköalalla, sillä valti on tasolla toimiva sääntelyviranomainen, 
itsenäinen systeemioperaattori ja kansallinen sähkönjakeluyhtiö  on nyt perustettu. Molemmat 
entiteetit ovat laatinee t alan rakenneuudistusta koskevat to imintasuunnitelmat ja alueellisten 
energiamarkkinoiden perustamiseksi tehtävä yh teistyö on jatkunut. Bosn ia ja Hertsegovinan 
olisi nyt varmistettava eri toimintasuunnitelmien täytäntöönpano, lujitettava valtion ja entiteettien sääntelyelimiä, nopeutettava kaas ualan uudistamista ja  laadittava kattava 
energiapolitiikka. Bosnia ja Hertsegovin a on allekirjoittanut  Kaakkois-Euroopan 
energiayhteisön perustamissopimuksen. 
Tietoyhteiskunnan ja tiedotusvälineiden  osalta on edistytty jonkin verran. Eräitä toimia on 
toteutettu viestintäalan sääntelyviraston pe rustamiseksi, mutta tietoyhteiskuntaviraston 
perustamista koskevaa lakia ei ole annettu eikä  kiinteän verkon palveluntarjoajien oligopolin 
vapauttaminen ole edennyt. Yleisradiojärjes telmää koskevan lainsäädännön antaminen ja 
edistyminen yleisradiopalveluja koskevan valtion lainsäädännön antamisen osalta ovat 
esimerkkejä myönteisestä kehityksestä. Vast aava entiteettien oma lainsäädäntö olisi 
hyväksyttävä, kun yleisradiopalveluja koskeva valtion laki on annettu virallisesti. 
Oikeuden, vapauden ja turvallisuuden  osalta on edetty viisumivaatimuksia, rajavalvontaa, 
turvapaikkoja ja siirtolaisuutta  koskevissa kysymyksissä. Yhtenäistetty 
rajavalvontajärjestelmä on otettu käyttöön ja  laittoman siirtolaisuuden vähentämiseen ja 
viisumien myöntämisen tehokkuuden parantamiseen  tähtääviä toimia on toteutettu. Tähän 
saakka kansainväliset elimet vastasivat turv apaikkoihin liittyvistä kysymyksistä, mutta nyt 
vastuu siirtyy vähitellen valtion viranomaisille. Turvallisuusministeriön henkilöstövaje vaarantaa kuitenkin tehtäv ien moitteettoman täytäntöön panon. Rajoilla myönnettävien 
viisumien määrää olisi vähennettävä edelleen. Rahanpesun  osalta on saavutettu edistystä, sillä 
uutta lainsäädäntöä on annettu ja tarvittava t rakenteet on otettu käyttöön. Lainsäädännön 
 
FI 21   FI moitteeton täytäntöönpano ja soveltaminen olisi nyt varmistettava. Huumausaineiden  
vastustamisessa ei ole juurikaan edistytty. Bosn ia ja Hertsegovinan olis i laadittava valtion 
tasolla noudatettava huumausainepolitiikka, annetta va huumausaineita ja niiden lähtöaineita 
koskevaa lainsäädäntöä ja perustettava val tion huumausainevirasto, jotta huumausaineiden 
laiton kauppa voitaisiin estää nykyistä tehokkaammin. 
Poliisialalla  on edistytty jonkin verran. Poliisialan kokonaisuudistuksesta saavutetun 
yksimielisyyden lisäksi valtion toimielimet on perust ettu ja ne ovat ny t toimintakuntoisia. 
Tiedustelupalvelut on yhdistett y. Koulutusta on nyt tarjolla  ja varusteita on hankittu. 
Järjestäytyneen riko llisuuden ja terrorism in vastustamisesta  on laadittu strategia, jolla 
pyritään estämään laiton ihmiskauppa. Strategi an, lainsäädännön ja rakenteiden osalta on 
toteutettu lisätoimia ja kansainvälisen yhteisön ka nssa on tehty sujuvaa yhteistyötä terrorismin 
torjunnassa. Ponnisteluja on kuitenkin edelleen lisättävä erityisesti, koska järjestäytynyttä 
rikollisuutta pidetään  suurena uhkana Bosnia ja Hertsegovinan vakaudelle ja 
sosiaalistaloudelliselle kehitykselle. Tietos uojaa koskeva lainsääd äntö olisi annettava 
viipymättä. Lakien täytäntöönpano ja rikollisten asettaminen syy tteeseen on erittäin tärkeätä. 
Kroatia 
Kroatialla ei ole suurempia ongelmia jäsenyyden edellyttämien poliittisten 
arviointiperusteiden  täyttämisessä. Lausunnon13 antamisen jälkeen esiintyneet ongelmat, 
jotka koskivat täysimääräistä yhteistyötä enti sen Jugoslavian alueella tehtyjä rikoksia 
käsittelevän sotarikostu omioistuimen (ICTY) kanssa, on nyt ratkaistu. Kroa tia on edennyt 
kautta linjan, mutta jatkuvia  lisäponnisteluja vaaditaan yh ä useilla tärkeillä aloilla.  
Oikeuslaitoksen osalta on tapahtunut edistystä,  sillä oikeuslaitoksen uudistamista koskeva 
strategia on laadi ttu ja useita menettelyihin ja organi saatioihin tehtäviä  parannuksia on 
hyväksytty. Tämän alan laajuus ja  haasteet edellyttävä t kuitenkin, että jat kuvasti kiinnitetään 
huomiota ennen kaikkea lukuisten  oikeustapausten kasautumiseen ja tarpeeseen varmistaa 
tuomioiden moitteeton täytäntöönpano. Sotarikosten syytteeseenpano on parantunut, mutta 
etnisesti motivoitunutta serbivastaisuutta esiintyy edelleen. 
Vaikka tarvittava lainsäädäntö - ja toimielinkehitys on otettu käyttöön, korruptio on edelleen 
vakava ongelma Kroatiassa ja sen torjumiseen  tähtääviä toimenpite itä on tehostettava. 
Ihmisoikeuksia ja vähemmistöj en oikeuksia koskeva lainsääd äntökehys on ote ttu käyttöön. 
Vähemmistöjen asema on yleisesti ottaen para ntunut lausunnon antamise n jälkeen. Erityisesti 
kansallisia vähemmistöjä koskevan lain (const itutional law) täytäntöönpano on kuitenkin ollut 
hidasta. Serbejä ja romaneja syrjitään edelleen. Tilanteen parantaminen olisi viipymättä 
asetettava ensisijaiseksi tavoitteeksi ja ennen kaikkea olisi näiden väestöryhmien työllisyysmahdollisuuksia parannettava ja luotava suvaitsevampi ilmapiiri enemmistöväestön keskuudessa. Romaneja koskevan uuden strategian täytäntöönpa no on alkanut, mutta edessä 
on yhä suuria haasteita. Erityisesti olisi kiinn itettävä huomiota siihen, että kaikki etnisesti 
motivoituneet tapaukset tutkitaan perusteellise sti ja asianomaiset asetetaan syytteeseen.  
Vaikka pakolaisten paluu on sujunut hyvin as untojen palauttamisen ja jälleenrakennuksen 
osalta, useita määräaikoja ei ole noudatettu. Erityisesti aiemman vuok raoikeuden haltijoita 
koskevien asuttamisohjelmien täytäntöönpano on ollut heikkoa. Ponnis teluja pakolaisten 
                                                
 
13 KOM(2004) 257, 20.4.2004. 
 
FI 22   FI paluun jatkuvuuden edellyttämien ta loudellisten ja sosiaalisten edellytysten luomiseksi on 
kiihdytettävä. Naapurimaiden kanssa teht ävä kahdenvälinen alueellinen yhteistyö on 
kehittynyt hyvin ja alueellisia aloitteita on tehty ki itettävästi. Kroatia on allekirjoittanut 
Kaakkois-Euroopan energiayhteisön perustam issopimuksen. Kaikkiin jäljellä oleviin 
kahdenvälisiin kysymyksiin olisi kuitenkin löydettävä lopulliset ratkaisut erityisesti 
rajakysymysten ja kaikkien avoinna olevie n omaisuuteen liittyvien kysymysten osalta. 
Lausunnon antamisen jälkeen syntyi ongelmia entis en Jugoslavian alueella tehtyjä rikoksia 
käsittelevän sotarikos tuomioistuimen (ICTY) kanssa tehtävän yhteistyön suhteen, mikä 
vaikutti suoranaisesti siihen, että maalis kuuksi 2005 suunniteltujen l iittymisneuvottelujen 
käynnistämistä lykättiin. Tilanne  on tällä välin parantanut, ja tuomioistuimen pääsyyttäjä 
totesi lokakuussa 2005, että Kroati a tekee nyt moitteetonta yhteist yötä. Tämä johti siihen, että 
neuvosto totesi 3. lokakuuta 2005, että edellytykset liittymisneuvottelujen aloittamiselle olivat nyt täyttyneet. Neuvottelut käynnistettiin vira llisesti samana päivänä. Neuvosto vahvisti 
päätelmissään, että Kroatian on koko liittymispro sessin ajan tehtävä jatkuvasti täysimääräistä 
yhteistyötä entisen Jugoslavian al ueella tehtyjä rikoksia käsittel evän sotarikostuomioistuimen 
(ICTY) kanssa. Jos yhteistyö ei jossakin vaiheessa ole täysim ääräistä, neuvottelut voidaan 
keskeyttää.  
Taloudellisten arviointiperusteiden  osalta Kroatiaa voidaan pitää toimivana 
markkinataloutena. Se pystynee pitämään keskip itkällä aikavälillä pint ansa unionin sisäisiä 
kilpailupaineita ja markki navoimia vastaan, kunhan se jatkaa uudistusohjelmansa 
täytäntöönpanoa jäljellä olevien heikkouksie n poistamiseksi. Poliittinen yksimielisyys 
markkinatalouden perusperiaatteista nä yttää säilyneen. Vakauteen tähtäävän 
makrotalouspolitiikan ansiosta inflaatio on py synyt melko alhaisena ja valuuttakurssit 
vakaina. Huomattavia budjettialijäämiä ja vaih totaseen alijäämiä on pystytty vähentämään ja 
eräitä toimenpiteitä on toteutettu terveydenho ito- ja eläkejärjestelmästä aiheutuvien menojen 
valvonnan parantamiseksi. Yksityistämisprose ssi on nopeutunut jossakin määrin vuonna 2005 
ja yritys- ja maarekisterime nettelyjä on yksinkertaistettu. Pankkialan kasvu on jatkunut ja 
valvontaa on tehostettu. Maanteiden infrastrukt uuri on parantunut, sillä moottoritieverkostoon 
on tehty suuria investointeja. Televiestintäalan  vapauttaminen on edennyt ja infrastruktuuri on 
kehittynyt myönteisesti sen jälkeen, kun yksityiset palvelujentarjoajat ilmaantuivat 
markkinoille. Tärkeitä alustavia toimenpiteitä on toteutettu, jotta tappiota tekevän rautatiealan 
rakenneuudistus voitaisiin käynnist ää. Kroatian talous on jo nyt  laajalti yhtenäistynyt EU:n 
talouteen ja kaupan alueellinen integroituminen on lisääntynyt. 
Kauppavaje ja julkisen talouden epätasapaino vaarantavat kuitenkin makrotalouden vakautta. 
Sen vuoksi julkisen talouden vakauttamista on tehoste ttava ja sitä on tuetta va rakenteellisilla 
toimenpiteillä erityisesti tukien  ja sosiaalisten tulonsiirtojen  alalla. Monimutkaiset säännöt, 
julkishallinnon ja tuomioistuinten puutteelli suudet sekä hitaat markkinoilletuloa ja 
markkinoilta lähtemistä koskevat menettelyt ovat estäneet vilkkaamman yksityissektorin 
kehittymistä ja ulkomaisia suoria invest ointeja. Oikeuslaitoksen tehottomuus estää 
omistusoikeuden ja velkojien oikeuksien täytäntöönpanoa. Valt io puuttuu jatkuvasti 
talouskysymyksiin ja suurten valtion omist uksessa olevien yrityst en jälleenrakennus on 
edennyt hitaasti ennen kaikkea laivanrakenn us-, teräs- ja energiasektorilla. Valtion 
omistuksessa olevien yritysten talouden kur inalaisuuden lisääminen  on erityisen suuri 
taloudellinen haaste. Jotta Kroatia voisi parant aa kilpailukykyään sekä taata investointien ja 
kasvun jatkuvuuden, sen on päättävä isesti pyrittävä po istamaan havaitut puutteellisuudet ja 
ongelmat.  
Kroatian edellytykset täytt ää jäsenyysvelvoitteet  ovat hiukan parantuneet lausunnon 
antamisen jälkeen erityisesti, koska lains äädäntöä on yhdenmukaistettu yhteisön säännöstön 
 
FI 23   FI kanssa tavaroiden vapaan li ikkuvuuden, julkisten hankintojen ja tietoyhteiskunnan kaltaisilla 
aloilla. Myös koulutus- ja kulttuurialalla sekä ulko-, turvallisuus- ja puo lustuspolitiikassa on 
edetty hyvin.  
Kroatian on kuitenkin jatkettava  lainsäädännön yhdenmukaistamist a kautta linjan ja pyrittävä 
samalla tehostamaan hallinnollisia ja oikeud ellisia rakenteita, jo ita tarvitaan yhteisön 
säännöstön moitteetonta soveltamista varte n. Monissa tapauksissa soveltaminen on 
puutteellista ja hallinnolliset valmiudet epätasaisia. 
Ponnisteluja on erityisesti lisättävä Kroatian lainsäädännön yhdenmukaistamiseksi yhteisön 
säännöstön kanssa ja sen täyt äntöönpanemiseksi ja soveltami seksi seuraavilla aloilla: 
pääoman vapaa liikkuvuus, yrityslainsäädäntö, ti etoyhteiskunta, tiedotusvälineet, kalastus, 
liikenne, energia, kuluttajansuoja, terveyden suojelu, tulliliitto ja varainhoidonvalvonta. 
Kroatian on jatkuvasti pyrittä vä yhdenmukaistamaan lainsääd äntöään yhteisön säännöstön 
kanssa ja pantava se täytäntöön  ja sovellettava sitä seuraavilla aloilla: tavaroiden vapaa 
liikkuvuus, julkiset hankinnat, työntekijöiden vapaa liikkuvuus, sijoittautumisoikeus, palvelujen vapaa liikkuvuus, ra hoituspalvelut, kilp ailupolitiikka, maat alous, maaseudun 
kehittäminen, elintarviketurvall isuus, verotus, sosiaalipolitiikka, työllisyys, aluepolitiikka, 
oikeuslaitos, perusoikeudet sekä oikeus, vapaus ja turvallisuus. 
Erityisen suuria ponnisteluja tarv itaan ympäristöalalla, johon on te htävä suuria i nvestointeja ja 
jonka hallinnollisia valmiuksia on tehostettava , jotta yhteisön säännöstöä voidaan soveltaa. 
Serbia ja Montenegro 
Poliittisen tilanteen  sekä demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen aseman  osalta ovat 
perustuslaillinen ja oikeude llinen varmuus edelleen he ikolla pohjalla Serbia ja 
Montenegrossa. Vaikka valtioliiton parlamen tin legimiteetti on palautettu ja Serbian 
parlamentin toiminta on tehostunut uuden työjärjestyksen hyväksymisen ansiosta, 
demokraattisten toimielinten toiminnalle ova t ominaisia rakenteelli set heikkoudet. Kahden 
tasavallan perustuslakien tarkistuksessa ei ole tosiasiallisesti edistytty lainkaan. 
Perustuslailliset kysymykset olisi ratkaistava Se rbia ja Montenegrossa rakentavassa hengessä 
ja Serbia ja Montenegron perustuslakia kunn ioittaen erityisesti silloin, kun kyseessä ovat 
tasavaltojen väliset suhteet ja valtioliito n toimielinten toiminta. Tämä koskee myös 
jommankumman tasavallan itsenäistymisestä ma hdollisesti järjestettäv ää kansanäänestystä. 
Tällaisen kansanäänestyksen on noudatettava kansainvälisesti tunnustettuja demokraattisia 
vaatimuksia Venetsian komission tule vat suositukset huomioon ottaen.  
Molemmissa tasavalloissa on edistytty  julkishallinnon uudistusta koskevan 
lainsäädäntökehyksen osalta, mutta uudist uksen täytäntöönpano on edelleen vasta 
alkuvaiheessa. Valtioliiton julkishallinnon uudistaminen ei ole edennyt. Hallinnolliset valmiudet ovat edelleen yleisest i ottaen heikot. Hallinnolliset rakenteet on perustettu sekä 
valtioliittotasolla että tasava ltojen tasolla vakautus- ja a ssosiaatiosopimuksesta käytäviä 
neuvotteluja silmällä pitäen.   
Puolustusalan uudistus tuottaa yhä suuria vaikeuksia riittämä ttömän demokraattisen 
valvonnan ja avoimen varainhoidon puuttumisen vuoksi.  
 
FI 24   FI Valtioliiton tuomioistuin on aloittanut toimintansa, vaikka sen kapasiteetti on edelleen 
vähäinen ja sen toimivallan laajuutta koske vaa sopimusta ei ole juurikaan sovellettu 
käytännössä. Sotatuomioistuimen toimivalta on siirretty moitteettomasti siviilituomioistuimille, mutta lukuisia hallinnollisia tapauksia on kuitenkin edelleen käsittelemättä. Oikeuslaitoksen  toimintaa ovat ennen kaikke a Serbiassa haitanneet vakavat 
puutteellisuudet ja se, että poliittinen väliintulo  häiritsee sen riippumattomuutta.  
Korruptio on edelleen suuri ongelma. Edistyst ä on tapahtunut jonkin verran, sillä korruption 
vastaiset strategiat on laadittu. Ne olisi nyt  saatava päätökseen (S erbiassa) ja pantava 
tosiasiallisesti täytäntöön. 
Serbia ja Montenegro on edistynyt ihmisoikeuksien  osalta, sillä se on pannut täytäntöön 
Euroopan neuvostoon liittyessään antamansa sitoumukset ja nimittänyt tuomarin Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen. Ilmaisunvapauden ja  siviiliyhteiskunnan osalta on esiintynyt 
ongelmia. Poliisin harjoittamaa pahoinpitelyä on esiintynyt. Edellisen hallinnon aikana tehtyjen rikosten tutkinnassa on edistytty vain vähän. Syrjinnä n vastaista kattavaa 
lainsäädäntöä ei ole vielä annettu. Vähemmistöjen oikeuksien  kunnioittaminen on edennyt 
jossakin määrin, mutta niitä rikotaan edelleen.  
Serbia ja Montenegro odotta a komission laatimaa kertomusta  sen valmiudesta käynnistää 
neuvottelut vakautus- ja assosiaatiosopim uksesta. Se on edistynyt huomattavasti entisen 
Jugoslavian alueella tehtyjä rikoksia käsitt elevän sotarikostuomioistu imen (ICTY) kanssa 
tehtävässä yhteistyössä , sillä se on saattanut useita syytettyjä Haagin tuomioistuimen eteen. 
Siitä lähtien yhteistyö on toiminut moitteettoma sti todistajien luovuttami sen ja asiakirjoihin 
tutustumismahdollisuuden osalta, vaikka jotkin hallinnon ja armeijan piir it hidastavat joskus 
tätä prosessia. Serbia ja M ontenegro on edistynyt hieman ka rkureiden saattamisessa oikeuden 
eteen. Lisäkehitystä on tapahdutta va ennen kuin yhteistyö entisen Jugoslavian alue ella tehtyjä 
rikoksia käsittelevän sotarikostuomioistu imen (ICTY) kanssa on täysimääräistä. 
Kosovoa koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244  
noudattamisen osalta Belgrad on tiivistänyt vuoropuhelua Pristinan kanssa yhteistä etua 
koskevista teknisistä kysymyksistä. Se ei ol e kuitenkaan aktiivisesti kannustanut Kosovon 
serbejä osallistumaan väliaikaisiin itsehallint oelimiin. Jos Belgrad sitoutuu rakentavalla 
tavalla Kosovon kysymykseen, se helpottaa Serbia ja Montenegron mahdollisuuksia lähentyä Eurooppaa. Päinvastaisessa tapaukse ssa lähentyminen voi estyä.  
Monen- ja kahdenvälinen alueel linen yhteistyö paranee koko aj an, vaikka ongelmia esiintyy 
satunnaisesti. 
Molemmissa tasavalloissa talous  noudattaa jossakin määrin to imivan markkinatalouden 
periaatteita. Voimakkaat uudistustoimet ovat ta rpeen, jotta kilpailukyvyn puutteet saataisiin 
poistettua. 
Serbian talouselämä oli melko vahva lla pohjalla vuoden 2005 alkupuoliskolla. 
Finanssipolitiikan kiristäminen on jatkunut, minkä ansiosta kotimainen kysyntä on vahvaa ja 
verotus on tehostunut. Kauppavaje pieneni vu oden 2005 alkupuoliskolla ja valuuttavarannot 
ovat kasvaneet. Luotonantajista koostuvan Lontoon klubin kanssa vuonna 2004 käytyjen 
neuvottelujen loppuun saattaminen johti ulkom aanvelan vähenemiseen. Rakenneuudistukset 
ovat jälleen nopeutuneet ja edistystä on s aavutettu erityisesti pankkijärjestelmän 
rakenneuudistuksessa ja yksityistämisessä.  
 
FI 25   FI Hallituksen sitoutuminen makrotalouden vakaut een ja rakenneuudistukseen on kuitenkin ollut 
vaihtelevaa. Inflaatio ja palkankorotuspaineet  ovat nousseet ja kauppa vaje on yhä korkealla 
tasolla. Myös työmarkkinoilla voidaan ede lleen havaita vakavia tasapaino-ongelmia. 
Byrokratia aiheuttaa edelleen ongelmia liiketoimi ntaympäristölle, ja oikeuslaitoksen hidas ja 
tehoton toiminta hidastaa talouskehitystä huom attavalla tavalla. Yksityissektorin osuus 
BKT:stä on edelleen melko pieni ja kilp ailua esiintyy vain vähän. Yksityistämisen 
etenemisestä huolimatta maassa ei vielä ole k ilpailukykyistä ja dynaamis ta yksityissektoria. 
Julkinen sektori ottaa edelleen suuren osan re sursseista, mikä estää markkinavoimien vapaan 
vuorovaikutuksen ja tehokkaan resurssien jaon . Julkisessa ja yhteiskunnan omistuksessa 
olevien yritysten tekemät tappiot ova t suuri taakka julkistaloudelle.  
Montenegron talous on kasvanut. Inflaation alen eminen jatkui ja hintojen vapauttaminen on 
saatu lähes päätökseen. Myös yksityistämisp rosessi on edennyt. Työttömyys on alentunut 
hieman. Budjettivaje pieneni vuonna 2004. Lainan anto on lisääntynyt aiemmasta alhaisesta 
tasosta, koska luottamus pankkisekt oria kohtaan on palautumassa.  
Kauppavaje ja ulkomaanvelka ovat kuitenkin kasv aneet entisestään. Yksityissektorin osuus 
BKT:stä on yhä melko pieni. Oikeuslaitoksen heikkous estää yksityissektorin kehittymistä. 
Palkkojen nopea nousu vaikut ti kielteisesti viennin kilpailukykyyn ja työllisyyteen. 
Serbia ja Montenegro on edistynyt eurooppalaisten normien  saavuttamisessa. 
Sisämarkkinoiden  osalta ovat molemmat tasavallat ed enneet melko hyvin. Niiden on nyt 
pyrittävä parantamaan lainsääd äntöä ja hallinnollisia valmi uksia tulevia vakautus- ja 
assosiaatiosopimuksen mukaisia velvoitteita silmällä pitäen. Niiden on myös vältettävä luomasta esteistä toistensa välille.  
Molemmat tasavallat etenevät jossakin määrin tavaroiden vapaan liikkuvuuden  osalta. 
Standardoinnin ja sertifioinnin osalta ei ole havaittu erityistä edistymistä. Henkilöiden vapaan 
liikkuvuuden ja sijoittautumisoikeuden  osalta ei ole tapahtunut merkittävää kehitystä. Sen 
sijaan palvelujen vapaa tarjonta  on edistynyt hyvin Serbia ssa, jossa hyväksyttiin uusi 
lakipaketti rahoituspalveluista. Molemmissa tasavalloissa pääoman vapaa liikkuvuus  on 
edennyt vain vähän. Montenegrossa annettiin uu si valuutanvaihtolaki sekä ulkomaanvaluuttaa 
ja pääomansiirtoja koskeva laki, jotka vapa uttivat pääomanliikkeitä entisestään. Pääoman 
vapaata liikkuvuutta ei ole pystytty varmistam aan valtioliiton tasolla, koska tasavaltojen 
keskuspankit eivät ole vielä saattaneet päätökseen sopimusta täysin toimivista 
tilijärjestelmistä.  
Tullialalla  on edistytty jonkin verran. Serbia teki tu llilakiin ja tullitari ffilakiin muutoksia, 
joilla tariffinimikkeistöä yhdenm ukaistettiin EU:n yhdistett yyn nimikkeistöön. Montenegro 
teki muutoksia tullilakiin ja tu llipalvelulakiin. Tasavaltojen tulliviranomaisten hallinto- ja 
toimintavalmiudet ovat parantuneet, mutta ni itä on edelleen tehostettava huomattavasti. 
Kilpailun  osalta molemmat tasavallat antoivat uutta kilpailulainsäädäntöä ja perustivat 
perusrakenteita valtiontukien valvomiseksi. Lisäponnisteluja tarvitaan , jotta tasavaltojen 
kilpailujärjestelmät ja valtiontuen valvontaj ärjestelmät saataisiin toimintakuntoisiksi. 
Julkisten hankintojen  alalla ei ole Serbiassa todettu la insäädännöllistä eikä hallinnollista 
kehitystä. Montenegrossa on tapahtunut lievää edis tystä, sillä siellä on valtioliiton toimielimet 
sisällytetty julkisia hankintoja koskevien sä äntöjen soveltamisalaan. Julkista hallintoa 
koskevan lainsäädännön täytänt öönpanoa ja soveltamista varten  tarvittavia hallinnollisia 
valmiuksia on lisättävä huomattava sti erityisesti Montenegrossa. Molempien tasavaltojen olisi 
varmistettava, että tasavaltojen toimijat saavat kansallisen kohtelun molemmissa tasavalloissa ja että valtioliiton toimielimiin sovelletaan julk isia hankintoja koskevia lakisääteisiä sääntöjä. 
 
FI 26   FI Teollis- ja tekijänoikeuksia  koskevaa lainsäädäntöä on kehi tetty jonkin verran molemmissa 
tasavalloissa. Montenegro antoi puitelain teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanosta. Soveltaminen paranee vähitellen, mutta siih en on edelleen panostettava voimakkaasti. 
Molempien tasavaltojen on kokonaisuudessaan tunnustettava valtioliiton teollis- ja 
tekijänoikeuksien viraston asema. Virastolle  on myönnettävä sen tehtävien hoitamiseksi 
tarvittavat hallinnol liset valmiudet  
Alakohtaiset politiikat  ovat edenneet jonkin verran, mutta tämä on tapahtunut epätasaisesti. 
Teollisuuden sekä pienten ja keskisuurten yritysten  osalta on molemmissa tasavalloissa 
tapahtunut lievää kehitystä, sill ä pk-yrityksiä koskeva eurooppala inen peruskirja on nyt pantu 
täytäntöön. Maatalousalalla  on edistytty jonkin verran. Er ityisesti Serbia on lisännyt 
maatalousministeriön hallinnollisia valmiuksia ja  antanut eläinlääkintää koskevia puitelakeja. 
Kehitys on ollut rajallista y mpäristöalalla  molemmissa tasavalloissa. Montenegro antoi 
yhtenäistettyä pilaantumisen ehkäisemistä ja vähentämistä koskevan lain. Molemmat 
tasavallat ovat edenneen jonkin verran liikennealalla , sillä ne ovat molemmat mukana 
Kaakkois-Euroopan keskeisessä alueellisessa liikenneverkossa. Molemmat tasavallat ovat 
kehittyneet energia-alalla . Energiavirasto on aloittanut toimintansa Serbiassa, ja siellä 
hyväksyttiin vuoteen 2015 ulottuva energian ke hitysstrategia. Valtio liiton sähkölaitoksen 
purkaminen jatkuu. Montenegrossa on edetty jonkin verran sähköalan rakenneuudistuksessa. 
Serbia ja Montenegro on  allekirjoittanut Kaakkois- Euroopan energiayhteisön 
perustamissopimuksen. 
Tietoyhteiskunnan ja tiedotusvälineiden  osalta on edistytty j onkin verran. Serbiassa on 
kiinteiden linjojen monopoli sa atu purettua, mutta televiesti ntävirasto ei ole vieläkään 
toimintakuntoinen rahoituksen puuttumisen vuoksi.  Montenegrossa on k iinteiden linjojen 
palvelujentarjoajan yksityistäm isprosessi saatu päätökseen. Audiovisuaalisella alalla  ei ole 
Serbiassa edistytty. Serbia muutti yleisradiolakiaan pidentääkseen määräaikaa, johon 
mennessä Serbian radio- ja televisioyhtiön on tarkoitus muuttua nykyisestä valtiojohtoisesta 
yhtiöstä julkiseksi yleisradiopalveluksi, ja lykätäkseen paikallishallintojen harjoittaman 
yleisradiotoiminnan yksityistämistä. Monten egrossa on yleisradioneuvosto käynnistänyt 
äänitaajuusspektrin käyttölupia koskevan tarjouskilpailun. 
Oikeuden, vapauden ja turvallisuuden  osalta ei ole tapahtunut to siasiallista kehitystä aloilla, 
joilla vastuu jaetaan valtioliiton ja kahden tasava llan välillä. Tasavalloilla  on edelleen erilaiset 
viisumijärjestelmät . Molemmissa tasavalloissa on valmisteilla yhtenäistettyä rajavalvontaa  
koskevat kansalliset strategiat. Rajavalvonnan s iirtäminen valtioliiton armeijalta poliisille on 
viivästynyt Serbiassa. Tasavall at eivät ole vielä antaneet turvapaikkoja  koskevia lakeja, joita 
tarvitaan valtioliiton puitela in täytäntöönpanemiseksi. Siirtolaisuuden  osalta on varmistettava 
takaisinottosopimusten moitteeton täytäntöönpano. 
Tasavaltojen toimivaltaan kuuluvilla aloilla on rahanpesun  vastustamista koskevan 
lainsäädännön osalta saavutettu jonkin verran edistystä.  Poliisivoimien  uudistus on edennyt 
Montenegrossa, sillä siellä on annettu poliisia ja kansallista turvalli suusvirastoa koskevia 
lakeja. Serbia ei ole vielä hyväksynyt uutta  poliisia ja turvallisuuspalvelua koskevaa 
lainsäädäntöä. Järjestäytynyt rikollisuus  on yhä suuri ongelma mo lemmissa tasavalloissa. 
Montenegro on hyväksynyt korruption ja järj estäytyneen rikollisuuden vastustamista 
koskevan strategian. 
Kosovo 
 
FI 27   FI Kosovon poliittinen tilanne  pysyi vakaana parlamenttivaalien ja kokoomushallituksen 
muodostamisen ajan sekä entistä pääministeriä ko skevan entisen Jugoslavian alueella tehtyjä 
rikoksia käsittelevän sotarikostuomioistuimen s yytteen ja hänen vapaae htoisen antautumisen 
yhteydessä. Merkittävät demokratia- ja tehokkuus vajeet kuitenkin heiken tävät väliaikaisten 
itsehallintoelinten toimintaa.  
Kosovon serbien ja albaanien väliset suht eet ovat pysyneet kireinä. Kosovon serbien 
vaaliboikotti vuonna 2004 heikensi heidän mahdollisuuksiaan etsiä vastauksia yhteisönsä oikeutettuihin huolenaiheisiin demokra tian keinoin. Samanaikaisesti Kosovon 
albaanienemmistö epäonnistui sellaisten olosuhteiden luom isessa, jotka ovat ennakkoehto 
Kosovon serbien poliittiseen pros essiin osallistumis en helpottamiselle. Tilanne hankaloitti 
huomattavasti paikallis ta itsehallintoa koskevan uudi stuksen täytäntöönpanoa.  
Kaiken kaikkiaan oikeusvaltiota on vahvistetta va merkittävästi. Yksi taustalla vaikuttava 
ongelma on niiden lakien oikeudellinen epävar muus, joilla Kosovoa hallitaan. Oikeudenhoito 
on edelleen suuri ongelma käsittelyä odottavien tapausten määrän kasautuessa. Oikeudellisia 
instituutioita ja lainvalvontaviranomaisia on ke hitettävä huomattavasti, jotta ne pystyvät 
valvomaan lakien noudattamista täysimääräise sti, erityisesti omistusoikeuden sekä 
järjestäytyneen rikollisuuden ja  talousrikollisuuden torjumisen osalta. Korruptio on laajalle 
levinnyttä ja sen torjuntatoimia va ivaa hajanaisuus ja ponnettomuus. 
Kosovon hallinnolliset valmiudet ovat edelleenki n erittäin heikot. Sen julkishallinto on 
tehoton ja altis poliittiselle väliintulolle, ei kä se aina toimi oikeudenmukaisesti. Vaikka 
valtionhallintoa ja julkista vara inhoitoa säätelevä oikeusperust a on olemassa, avoimuudessa ja 
vastuullisuudessa on puutteita. Hallitustason koordinointia on pa rannettava ja keskus- ja 
kunnallishallinnon välinen suhde on määritelt ävä tarkemmin. Ensisijaisena tavoitteena on 
kaikille kansanryhmille suunnattujen julkis ten peruspalvelujen ta rjonnan parantaminen 
lähinnä siksi, että voitaisiin vähentää p ääasiassa Kosovon serbien asuttamissa kunnissa 
edelleen toimivien rinnakkaisten rakentei den tarjoamien palvelujen kysyntää. 
Ilmaisunvapauden toteutumisessa on tapa htunut edistymistä tiedotusvälineiden 
riippumattomuuden takaamiseksi luodun sääntelyke hyksen sekä laatujournalismia edistämään 
perustetun kahden uuden akateemisen laitoksen m yötä. Syrjinnän vastai nen laki on annettu 
mutta se on vielä pantava täysimääräisesti tä ytäntöön, jotta kaikkein haavoittuvimpien 
väestönosien, erityisesti  lasten ja naisten, oikeudet voi taisiin suojata asianmukaisesti. 
Oikeusasiamiesinstituutio on säilyttänyt merkittävän asemansa ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien suojaajana. 
Kosovon viranomaiset ovat ryhtyneet joihinki n toimiin vähemmistöryhmiin kohdistuvien 
väkivallantekojen tuomitsemiseksi, vähemmistö jen edustuksen lisäämiseksi ja pakolaisten 
paluun tukemiseksi, mutta pyrkimykset ovat jä äneet julistuksenomaisi ksi ilman käytännön 
sovelluksia paikallistasolla. Etnisten vähemmistöjen tilanne jatkuu näin ollen erittäin vaikeana. Vähemmistökielten käyttö keskus- ja  kunnallishallinnossa on riittämätöntä, mikä 
vaikeuttaa vähemmistöjen osallistumista niiden  toimintaan. Julkisten palvelujen saatavuus 
vähemmistöjen keskuudessa on sekin ongelma. Niiden  pakolaisten ja alueen  sisällä siirtymään 
joutuneiden henkilöiden määrä,  jotka ovat palanneet kotiseudul leen, on edell een erittäin 
alhainen. Epävarmuus Kosovon tulevasta as emasta yhdessä turvattomuudentunteen ja 
heikkojen työllisyysnäkymien kanssa jarruttaa Kosovon serbien ja muiden yhteisöjen paluuta. 
Kaikkien Kosovossa asuvien vähemmistöryhmien kestävän toimeentulon varmistamiseen on 
kiinnitettävä erityishuomiota, mutta romanie n, ashkalien ja egyptiläis ten tilanne edellyttää 
kiireellisiä toimia varsinkin, jos he eläv ät terveydelle haitallisissa olosuhteissa. 
 
FI 28   FI Teknistä vuoropuhelua Belgradin kanssa on jatke ttu, ja Kosovon osallistuminen alueellisiin 
yhteistyöaloitteisiin on lisääntynyt. 
Keskustelujen aloittaminen Kosovon tulevasta as emasta on haaste koko alueelle. Kaikkien 
osapuolten vahva sitoutuminen monietniseen, vakaaseen ja demokraattiseen Kosovoon on olennaista pyrittäessä alueen tu rvallisuutta ja vakautta vahvis tavaan pysyvään ratkaisuun ja 
Kosovon tiiviimpään lähentymiseen EU:hun.  
Kosovon taloudessa  alkaa toteutua toimivaa markkinataloutta koskevat periaatteet. 
Tinkimättömiä lisäuudistuksia tarv itaan talouden kilpailukyvyssä  olevien vakavi en puutteiden 
korjaamiseksi. 
Rahatalous on saatu pysymään vakaana käyttä mällä euroa pääasiallisena liikkeessä olevana 
valuuttana. Inflaatio kääntyi negatiiviseksi vuo den 2004 jälkipuoliskolla ja  oli sitä edelleen 
vuoden 2005 alussa. Rakenneuudistuksissa edettiin, ja erityisesti yhteiskunnan omistuksessa 
olevien yritysten yksityistäminen on nopeutunut  vuoden 2004 puolivälistä. Kaksi julkisessa 
omistuksessa olevaa yritystä yhtiöitettiin. Vira nomaiset ovat jatkaneet liberaalien kauppa- ja 
työmarkkinapolitiikkojen harjoittamista ja varm istaneet suhteellisen vapaan markkinoille 
pääsyn ja pääpiirteiltään yrittäjäystävällisen toimintaympäristön. Nopeutetun yksityistämisen 
yhteydessä maahan tehtiin joitakin suoria ulkomaisia investointeja.  
Talouskasvu on ollut kuitenkin melkoisen he ikkoa johtuen muun muassa ulkomaisilta 
rahoittajilta saatavan tuen vähenemisestä ja talouden dynamiikan vajavaisuudesta. 
Työttömyys on edelleen erittä in korkea, ja vaihtotaseen alijäämä on pysynyt huomattavana. 
Politiikkojen yhdistelmä ei ole täysin vastannut tarkoitusta: varsinkin menojen merkittävä lisääntyminen on johtanut huomattavaan budjettivajeeseen vuonna 2004. Sähkölaitosten 
rakenneuudistus on viivästynyt erityisesti siksi,  että siihen liittyvien investointitarpeiden 
rahoittamiseen tarvittavia varo ja ei ole käytettävissä. Omis tusoikeuksien tunnustaminen on 
yhä haaste. Oikeudellinen epävarmuus sekä heikkoudet lainsäädännön täytäntöönpanossa ja 
sopimusten noudattamisessa jarruttavat edelleen yks ityissektorin kehittymistä ja investointeja. 
Markkinoilta poistuminen on edelleen vaik eaa ja kestää kauan, mikä johtuu pääasiassa 
oikeuslaitokseen liittyvistä heikkou ksista. Perusinfrastruktuurin riittämättömyys haittaa sekin 
taloudellista toimintaa. Reaalipalkkojen  nousu nakertaa Kosovon vientisektorin 
kilpailukykyä. 
Kosovo on edistynyt eurooppalaisten normien  käyttöönotossa mon illa aloilla, tosin 
epätasaisesti.   
Uutta lainsäädäntöä ja politiikkoja suunnite ltaessa ja luonnosteltae ssa toimivaltaiset 
ministeriöt ja Eurooppaan yhdentymistä koskevast a prosessista vastaava  virasto tarkistavat 
nykyisin, että ne vastaavat pääpiirteissään EU:n vaatimuksia. Seitsemään ministeriöön on 
perustettu EU-yksiköt, joista osassa on ulkopuolisia asiantuntijoi ta. Pätevien, EU:n 
lainsäädäntöön erikoistuneiden paikallisten oikeusasiantunt ijoiden puuttuminen on ongelma, 
samoin on törmätty vaikeuksiin uuden lain säädännön kääntämise ssä. Edistymisestä 
huolimatta nämä julkishallinnon tahot eivät ole täysin vakiintuneita, eikä kansainvälisestä 
yhteistyöstä ja EU:hun yhdentymisestä vastaav a parlamentin valiokunta sekään toimi vielä 
täysipainoisesti. 
Sisämarkkinoiden  alalla on tapahtunut pi entä edistystä uuden lainsäädännön antamisen myötä. 
Tarkistettu julkisia hankintoja  koskeva laki perustuu EU:n sääntöihin, tosin se on vielä 
parlamentin käsittelyssä. Teollis- ja tekijänoikeuksia koskevassa lainsäädännössä  ei ole 
 
FI 29   FI tapahtunut edistystä. Tullialalla  on tapahtunut myönteist ä kehitystä lähinnä Kosovon 
yhtenäistetyn tullitariffin ja tu llikoodeksin täytäntöönpanossa. Verotuksen  alalla on saavutettu 
pientä edistymistä sitä mukaa, kuin lainsäädäntöä yhtenäistetään asteittain yhteisön säännöstön kanssa. Vuonna 2005 Kosovo siirtyi yksinkertaistettuun ka hden tuloverolajin 
järjestelmään. Verohallinnon veronkanto- ja valv ontavalmiuksia on parannettava ja puututtava 
valmisteveropetoksiin. 
Alakohtaisten politiikkojen  kehittämisen alalla Kosovo jatkoi  pieniä ja keskisuuria yrityksiä 
koskevan eurooppalaisen peruskir jan täytäntöönpanoa. Laki pien ten ja keskisuurten yritysten 
tukemisesta on julkaistu. Kosovon maatalous  on potentiaaliinsa nähd en alikehittynyttä, ja 
keskeisimpiin haasteisiin, kuten kehnoon infrastr uktuuriin, omistusoike uksiin, epäasiallisiin 
luottoihin, riittämättömiin  laadunvalvontamekanismeihin ja heikkoon koulutukseen, on 
tartuttava. Ympäristön  alalla Kosovo on edistynyt yhte isön säännöstöön lähentymisessä 
antamalla veden ja ilman laatua koskevaa lainsäädäntöä sekä määräyksiä ympäristövaikutusten arvioinnista. Hallitus on hyväksynyt ympäristönsuojelustrategian, ja 
viisivuotinen ympäristöalan to imintasuunnitelma on työn alla. Liikenteen  alalla on 
havaittavissa edistystä: Kosovo osallistuu alueellis iin liikennealoitteisiin.  Pristinan lentokenttä 
yhtiöitettiin, ja se siirtyi siviilivalvont aan. Kosovo on osallise na Euroopan yhteisen 
ilmailualueen laajentumisessa Kaakkois-Eurooppaan. Energian  alalta mainittakoon, että 
Kosovo on yksi Kaakkois-Euroopan energiayhteis ön perustamissopimuksen allekirjoittaja. 
Televiestinnän ja postipalvelujen alalla otet tiin käyttöön uudet postinumerot kesäkuussa 2005.  
Oikeuden, vapauden ja turvallisuuden  osalta tilanne on edel leen epätyydyttävä. Pientä 
kehitystä on tapahtunut rahanpesun  vastaisen oikeudellisen ke hyksen käyttöönotossa, mutta 
täytäntöönpanomekanismeissa on vielä runsaa sti parantamisen varaa. Kosovolta puuttuu 
kokonaisvaltainen huumeidentorjuntastrategia , joka kattaisi sekä huumausaineiden kaupan 
että niiden lisääntymässä ol evan paikallisen käytön. Toimiv altuuksien siirtäminen Kosovon 
poliisille on käynnissä. Valmiuksia on kuitenkin ke hitettävä edelleen, erityisesti tutkinnan, 
hallinnon ja johtajuuden osalta. Rikoksente kijöiden oikeuden eteen saattamista on 
tehostettava ja varmistettava oikeusvaltion toteutuminen. Järjestäytyneen rikollisuuden  ja 
talousrikosten torjuntaa  on tehostettava ja paikallisvalmiuksia kehitettävä siltä varalta, että 
paikallisviranomaisille siirretään jatkossa lisää toimivaltuuksia.  
Turkki 
Turkissa on meneillään poliittinen  siirtymävaihe, ja maa täytt ää edelleen riittävässä määrin 
Kööpenhaminan poliittiset arviointiperusteet . Merkittäviä lainsäädännöllisiä uudistuksia on 
tullut voimaan, ja niiden pitäisi johtaa rake nteellisiin muutoksiin oikeusjärjestelmässä, 
erityisesti oikeuslaitoksessa. Muutostahti on  kuitenkin hidastunut vuonna 2005, ja uudistusten 
täytäntöönpano jatkuu epätasaise na. Vaikka ihmisoikeusrikkom ukset ovat vähentymässä, niitä 
tapahtuu edelleen; siksi onkin toimittava kiir eellisesti jo voimassa olevan lainsäädännön 
täytäntöön panemiseksi ja uusien lakialoitteiden tekemiseksi ti etyillä aloilla. Merkittäviä 
lisäponnisteluja tarvitaan perusvapauksien ja ihmisoikeuksien aloilla, erityisesti 
sananvapauden, naisten oikeuksien, uskonnonvapauden, ammattiyhdistysoikeuksien ja sivistyksellisten oikeuksien osalta, ja kiduttami sen ja pahoinpitelyn torjuntaa on tehostettava. 
Erityisesti Turkin olisi sisällytettävä uudistuspros essi nykyistä pare mmin kaikkien 
viranomaisten toimintaan. Turkin sitoutumis en poliittisiin lisäuudi stuksiin pitäisi näkyä 
konkreettisina saavutuksina, joista kaikki Turk in kansalaiset alkuperästään riippumatta 
pääsevät osallisiksi. 
 
FI 30   FI Demokratian ja oikeusvaltion  osalta on toteutettu merkittävi ä, erityisesti oikeuslaitoksen 
toimintaan liittyviä rakenneuudistuksia. Komission vuonna 2004 antamassa suosituksessa 
mainitut kuusi lakia ovat tulleet voimaan. N iiden täytäntöönpano käytännössä on kuitenkin 
edelleen epätasaista. Yhtäältä useat tuomiot viittaavat siihen, että oikeuslaitos toimii 
enenevässä määrin Euroopan ihmisoikeust uomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti. 
Toisaalta on tehty joitakin, varsinkin perint eisesti arkaluonteisista aiheista ilmaistuihin 
mielipiteisiin liittyviä päätöksiä, jotka ovat j ohtaneet sekä syytteisiin että tuomioihin. 
Siviiliviranomaisten ja armeijan välisiä su hteita koskevia uudistuks ia on jatkettu, mutta 
armeijalla on edelleen huomattava vaikutusvalta, jota se käyttää julkaisemalla julkilausumia poliittisesta kehityksestä ja hallituksen politiikasta.  
Ihmisoikeuksien ja vä hemmistöjen suojelu  on edistynyt osittai n, mutta tilanne jatkuu 
sekavana. Uusia kidutuksen ja  pahoinpitelyn vastaisia säännöks iä on tullut voimaan jo 
käytössä olevan kokonaisvaltaisen lainsäädäntö kehyksen täydennykseksi; kyseisiä käytäntöjä 
esiintyykin entistä vähemmän. Ki dutuksista ja pahoinpitelyis tä raportoidaan kuitenkin 
jatkuvasti, ja moni niih in syyllistyvistä selvi ää ilman rangaistusta.  
Perusoikeuksien käyttämiseen liittyvä lainsäädäntö on edennyt: uusi rikoslaki ja uusi 
yhdistyksiä koskeva laki ovat tu lleet voimaan ja käytännön el ämässä sekä yksityishenkilöt 
että kansalaisjärjestöt nauttivat nykyään suur empaa vapautta kuin aiemmin. Yksityishenkilöitä 
kuitenkin syytetään ja tuomitaan edelleen mielipiteidensä väkivallattomasta esittämisestä, ja tiettyjen yhdistysten toimintaa rajoitetaan jatkuv asti. Tässä yhteydessä seurataan tarkkaan 301 
artiklaan perustuvia tuomioistuinkäsittelyjä. 
Turvallisuusjoukkojen väitetää n harjoittavan mielenosoitu sten yhteydessä edelleen 
kohtuutonta voimankäyttöä. Joistakin uskonnonvapauden alalla toteutetuista 
yksittäistoimenpiteistä huolimatta uskonnollis illa vähemmistöillä ja yhteisöillä ei 
edelleenkään ole oikeushenkilöllisyyttä. Niid en ongelmiin on puututtava  ottamalla kiireesti 
käyttöön eurooppalaisten normien mukainen  lainsäädäntökehys. Naisten oikeuksiin 
kiinnitetään aiempaa enemmän huomiota, mutt a naisiin kohdistuva väkivalta on edelleen 
vakava huolenaihe.  
Vaikka muita kieliä kuin Turkkia suvait aankin aiempaa paremmi n, sivistyksellisten 
oikeuksien käyttö on edelleen uhanalaista. Kurd inkieliset paikallisradi olähetykset eivät ole 
vieläkään sallittuja, kurdin kielikursseja on la kkautettu, ja poliitikkoja tuomitaan edelleen 
kurdin kielen käytöstä tietyis sä yhteyksissä. Turkki rajoittaa edelleen vähemmistöjen 
oikeuksia ja sivist yksellisiä oikeuksia. 
Vaikka maan kaakkoisosan taloude llisen, kulttuurisen ja sosiaalisen keh ittämisen tarpeesta 
ollaankin enenevässä määrin yksimielisiä, käytän nössä edistystä on tapahtunut vain vähän, ja 
turvallisuustilanne on heikent ynyt sen jälkeen, kun PPK aloitti uudelleen väkivallan käytön. 
Maan sisällä siirtymään joutuneilla ihmis illä on jatkuvasti monenlaisia vaikeuksia.  
Alueellisten kysymysten  tiimoilta Turkin hallitus on todennut useaan otteeseen olevansa 
sitoutunut Kyproksen ongelman kokonaisvaltaiseen ratkaisuun YK: n pääsihteerin esittämän 
suunnitelman mukaisesti. Heinäkuun 29. päivän ä Turkki allekirjoit ti EY:n ja Turkin 
assosiaatiosopimusta muuttavan lisäpöytäkirjan, jolla otetaa n huomioon EU:n laajentuminen 
kymmeneen uuteen jäsenvaltioon. Samanaikaises ti Turkki antoi yksipuolisen julistuksen, 
jonka mukaan kyseinen allekirjoitus ei tarkoita sitä, että Turkki tunnustaisi muodollisesti Kyproksen tasavallan. EU antoi 21. syyskuuta julistuksen siitä,  kuinka Turkin julistus ei 
vaikuta lisäpöytäkirjasta Turkille johtuviin velvoitteisiin. EU:n ju listuksessa koro stettiin sitä, 
 
FI 31   FI että kaikkien jäsenvaltioiden tunnustaminen on liittymisprosessin olennainen osa. Siinä 
tähdennettiin myös tarvetta tukea YK:n pääsihte erin ponnisteluja kokonai svaltaisen ratkaisun 
aikaansaamiseksi Kyproksen ti lanteeseen – ratkaisun, joka ed istäisi rauhaa, vakautta ja 
sopuisia suhteita alueella. Turkki edelleen estää veto-oikeudellaan Kyprosta liittymästä 
eräisiin kansainvälisiin järjestöihin sa moin kuin tavanomaisten aseiden sekä 
kaksikäyttötuotteiden ja -teknologioiden vientivalvonnasta sovittuun Wassenaarin 
järjestelyyn. Kreikan ja Turkin välisten suht eiden kehitys on jatkunut myönteisenä. Vaikka 
neuvottelupöytään on kokoonnuttu  31 kertaa vuodesta 2002, osa puolet eivät vieläkään ole 
päässeet kattavaan ratkaisuun a voinna olevassa rajakiistassa.  
Taloudellisten arviointiperusteiden  näkökulmasta Turkki voida an katsoa toimivaksi 
markkinataloudeksi, kunhan se huolehtii vakautta misen ja uudistamisen alalla viime aikoina 
saavutettujen tulosten kest ävyydestä. Turkin pitäisi m yös selviytyä kilpailun ja 
markkinavoimien paineista unionissa keskipitkä llä aikavälillä edellyttäen, että se jatkaa 
horjumatta vakauttamispolitiikan tiellä ja tote uttaa määrätietoisia lisätoimia rakenteellisten 
uudistusten edistämiseksi.  
Makrotaloutta on saatu merkittävästi vakaut ettua viime vuosina. Politiikkoja toisaalta 
tinkimättömästi, toisaalta varovaisesti yhdistämällä julkinen talous on saatu pysymään vakaana, velkakehitys on ollut myönteistä ja inflaatio laskenut entisestään samalla, kun 
talouskasvu on pysynyt vakaana. Julkista va rainhoitoa ja sen va lvontaa on parannettu 
merkittävästi, minkä seurauksena julkisen taloud en avoimuus on lisääntynyt. Sosiaaliturva- ja 
terveydenhoitojärjestelmiin ollaan tekemässä merk ittäviä uudistuksia. Pan kkialan valvonta- ja 
sääntelykehykseen tehdyt l ukuisat parannukset sekä yksityistämisen eteneminen ovat 
asteittain parantaneet talouden toimijoiden ra hoituskuria samoin kuin liiketoiminnan ja 
investointien edellytyksiä Tu rkissa. Ulkomaiset suorat s ijoitukset ovat lisääntyneet. 
Näiden saavutusten pohjalta makrotalouden vakauttamista pi täisi jatkaa bud jettikurissa 
pysyen. Vaihtotaseen alijäämässä  hiljattain tapahtunut voimaka s kasvu edellyttää tilanteen 
tiivistä seuraamista sekä valmiutta ripeisiin toimiin. Uusilla, erityisesti oikeusvaltiota vahvistavilla, yksityistämistä ja yritysten uudistamista edistävi llä, työmarkkinoiden 
vinoutumia korjaavilla sekä harmaata talo utta vähentävillä ra kenneuudistuksilla 
vakautusprosessia olisi voitava tukea ja va hvistaa. Resurssit pitä isi jakaa tehokkaammin, 
erityisesti uudistamalla keskeisimmät tuot annontekijämarkkinat. Kokonaispalkkamenojen 
rajoittamista koskevista sitoumuksista olisi pi dettävä kiinni. Julkista kulutusta koskevien 
talousarviomenettelyjen uudistamista olisi ja tkettava ja paranne ttujen sääntely- ja 
oikeudellisten kehysten täytän töönpano olisi varmistettava. 
Turkin valmiudessa omaksua yhteisön säännöstö ja panna se täytäntöön  on tapahtunut 
pientä, tosin epätasaist a edistymistä vuodesta 2004. Tavaroiden vapaan liikkuvuuden  alalla on 
tapahtunut edistystä, erityis esti uuden lähestymistavan pi iriin kuuluvien säännösten 
täytäntöönpanossa, mukaan luettuna Turkille suotu mahdollisuus ilmoittaa 
vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokset, sekä  markkinavalvonnassa. Muilla aloilla eli 
vanhan lähestymistavan piiriin kuuluvilla se kä yhdenmukaistamattomilla aloilla ei ole 
edistytty. Huolimatta EY:n ja Turkin välillä solmitusta tulliliitosta ta varat eivät liiku vielä 
täysin vapaasti. 
Pääoman vapaassa liikkuvuudessa  on tapahtunut hienoista para nnusta. Joitain rajoituksia on 
poistettu, mutta ulkomaalaisilla ei ole lupaa hankkia kiin teistöjä eikä toimia  tietyillä talouden 
aloilla. Rahanpesun torjunnan tärkeällä alalla  on tapahtunut pientä  edistystä, mutta 
lainsäädännön yhdenmukaistaminen on vielä kesken.  
 
FI 32   FI Yhtiöoikeuden  alalla on edistytty j onkin verran, erityisesti ti linpäätösstandardien ja 
tilintarkastuksen osalta. Tämän neuvotteluluvun osalta yhdenmukaistamisessa on edetty vain 
vähän. 
Teollis- ja tekijänoikeuksia  koskeva yhdenmukaistaminen on jo pitkällä, ja siinä on edistytty 
lisää. Myös lainsäädännön soveltamisen val vonta on tehostunut, mutta se on edelleen 
järjestelmän heikoin kohta.  
Kilpailupolitiikan  alalla kilpailuviranomainen on t yydyttävällä tavalla yhdenmukaistanut 
yrityksiä (kartellien to rjuntaa ja yrityskeskittymien val vontaa) koskevat sä ännökset ja pannut 
ne täytäntöön. Toisaalta valtiontukien alalla ei ole tapahtunut edistymistä 
yhdenmukaistamisen eikä täytäntöönpanon aloilla. Näin ollen yhdenmukaistamisen aste on hyvin alhainen kahdenvälisistä erityissitoum uksista huolimatta. Erityishuomiota olisi 
kiinnitettävä valtiontukien  valvontaan teräsalalla. 
Rahoituspalvelujen , erityisesti vakuutusten ja lisäeläkke iden, alalla on edistytty jonkin verran. 
Pankkialalla tapahtunut ed istys on saatava vakiintumaan. Yleisesti ottaen 
yhdenmukaistaminen alalla on jäänyt vähäiseksi, ja  hallinnollisia valmiuksia on vahvistettava. 
Tietoyhteiskunnan ja tiedotusvälineiden  osalta on tapahtunut pientä edistymistä sähköisen 
viestinnän ja tietotekniikan al oilla, joiden vapauttaminen on edennyt, sekä tietoyhteiskunnan 
palvelujen alalla. Lainsäädännön tosiasiallin en täytäntöönpano edellyttää hallinnollisten 
valmiuksien edelleen kehittämistä. Audiovisuaa lipolitiikassa on edistytty viime aikoina vain 
vähän ja yhdenmukaistaminen on yleise sti ottaen jäänyt vähäiseksi.  
Maa- ja kalatalouden  aloilla ei ole juurikaan tapahtunut  edistymistä. Joitakin maaseudun 
kehittämisaloitteita on tehty, mutta ni itä on vahvistettava. Yleisesti ottaen 
yhdenmukaistamisessa on edetty hyvin vähän ja hallinnolliset valmiudet ovat varsin heikot.  
Myös elintarviketurvan, eläinl ääkinnän ja kasvinsuojelun  aloilla yhdenmukaistamisen tahti 
on ollut varsin hidas. Yhdenmukaista misessa on edetty pidemmälle yleisen 
elintarvikepolitiikan tietyillä alasektoreilla, mutta työ on joka tapauksessa kesken, ja 
täytäntöönpanossa näyttäisi olev an vaikeuksia. Eläinlääkintäpoliti ikalle ei ole vielä yleistä 
kehystä. Hallinto on kuitenkin  aloittanut työn ongelmien ka rtoittamiseksi ja niiden 
ratkaisemiseen tarvittavien hallinnollisten muutosten hahmottamiseksi. Kasvinsuojelupolitiikassa on tapahtunut vähä istä edistymistä. Hallintorakenteita on 
modernisoitava perusteellisesti. 
Edistyminen liikenteen  alalla on ollut epätasaista eri liikennemuotojen kesken. Tieliikenteen 
alalla on tapahtunut pientä  edistystä: lainsäädännön yhde nmukaistaminen on pidemmällä, 
mutta täytäntöönpano on vielä kesken. Ra utatiealalla tarvitaan perusteellisia 
lainsäädännöllisiä ja institutionaalisia uudistuk sia. Meriliikennettä koskevan lainsäädännön 
yhdenmukaistamisessa on tapahtunut pientä edis tymistä ja hallinnollisia valmiuksia on 
vahvistettu. Lentoliikenteen alalla  on havaittavissa jonkinasteist a edistymistä, mutta yleisesti 
ottaen yhdenmukaistamine n on edennyt heikosti. Energian  alalla on saa vutettu pientä 
edistymistä varsinkin toimitusvarmuuden ja uusi utuvien energialähteiden osalta. Siinä missä 
energian sisämarkkinoiden perustaminen on edennyt hieman, alan valtiontukia ja 
energiatehokkuutta koskevissa kysymyksissä ei ol e edistytty lainkaan. Jo s Turkki havittelee 
ydinenergian käyttööno ttoa, sen on vahvistettava halli nnollisia valmiuksiaan korkean 
ydinturvallisuustason takaamiseksi. Säteilys uojelussa on tapahtunut pientä edistystä. 
 
FI 33   FI Edistyminen verotuksen  alalla on jäänyt vähäiseksi sekä välillisen että välittömän verotuksen 
osalta. Yleisesti ottaen Turkin verojärjeste lmä vastaa osittain yhtei sön säännöstöä, mutta 
yhdenmukaistamisen tarve on vielä suuri. Harm aan talouden laajuus on edelleen ongelma. 
Hallinnollisia valmiuksia on pa rannettava perusteellisesti. 
Tilastoinnin  alalla on saavutettu j onkinasteista edistymistä erit yisesti luokit telussa ja 
alakohtaisessa tilastoinnissa. Yhdenmukaistami nen yhteisön säännöstön kanssa on jäänyt 
vähäiseksi, mutta Eurostatin ja valtion tilastokeskuksen välinen yhteistyö jatkuu. Työllisyys- 
ja sosiaalipolitiikassa  on tapahtunut pientä edistymistä. Mutta vaikka yhdenmukaistaminen 
työterveyden ja -turvallisuude n osalta onkin edennyt melko pitkälle, muun muassa 
työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun, sukupuo lten tasa-arvon ja syrjinnän torjumisen 
aloilla tarvitaan merkitt äviä lisäponnisteluja. Täytäntöönpano ja hallinnollisten valmiuksien 
lujittaminen muodostuvat s uuriksi haasteiksi.  
Turkin teollisuuspoliittinen  strategia vastaa jo nyt pääos iltaan EU:n perusperiaatteita. 
Edellisen määräaikaiskertomuksen  jälkeen on tapahtunut jonkinas teista edistymistä erityisesti 
pieniä ja keskisuuria yrityks iä koskevassa politiikassa. Aluepolitiikassa ja rakennepoliittisten 
välineiden yhteensovittamisessa  edistyminen on ollut epätasaista. Edellisen 
määräaikaiskertomuksen jälkeen aluejärjestelyi ssä ja ohjelmasuunnittelussa ei ole tapahtunut 
edistymistä. Lainsäädäntökehys samoin kuin varainhoito ja sen valvonta ovat kehittyneet. 
Institutionaalisten rakenteiden luomiseksi  tarvitaan vielä huoma ttavia ponnisteluja. 
Aluepolitiikassa osallisina olevat hallinnonalat o lisi perustettava sekä keskus- että aluetasolla 
ja myöhemmin huolehdittava niiden  valmiuksien ylläpitämisestä. 
Oikeuslaitoksen ja perusoikeuksien  aloilla Turkki on edistynyt m ukautumalla oikeuslaitosta ja 
korruption torjuntaa koskev iin EU:n normeihin ja käytänteisii n. Lisätoimia tarvitaan kuitenkin 
oikeuslaitoksen riippumattomuuden ja tehok kuuden turvaamiseksi. Korruption torjunnan 
alalla on toteutettava lisätoimia tehtävään peru stettujen elinten toiminnan tehostamiseksi ja 
yleisen tietoisuuden lisäämiseksi siitä , että korruptio on vakava rikos.  
Turkki jatkoi lainsäädäntönsä yhdenmuka istamista yhteisön säännöstön kanssa oikeuden, 
vapauden ja turvallisuuden  aloilla. Yleisesti ottaen Turkin  lainsäädäntö vastaa osittain 
yhteisön säännöstöä. Tietyillä al oilla on saavutettava lisäedistyst ä: esimerkiksi henkilötietojen 
suojelusta on annettava laki, rajavalvontaa  koskeva kansallinen toimintasuunnitelma on 
vahvistettava ja pantava täyt äntöön, siirtolaisuutta ja tu rvapaikkaa koskeva kansallinen 
toimintasuunnitelma on pa ntava täytäntöön, Geneven yleissopimusta koskeva 
maantieteellinen varauma on poistettava ja er i elinten välistä yhtei styötä on kehitettävä. 
Ympäristön  alalla Turkin edistyminen on ollut vähäistä. Kokonaisuutena tarkasteltuna 
yhteisön säännöstöä on saatettu osaksi kansallista lainsäädän töä vain vähän lukuun ottamatta 
jätehuoltoa ja meluntorjuntaa, joissa on edet ty pitkälle. Heikkoudet täytäntöönpanossa ja 
soveltamisen valvonnassa aiheu ttavat edelleen huolta. Turkin on toteutettava toimenpiteitä 
ympäristöpolitiikan ottamiseksi osaksi kaik kien muiden politiikkoj en määrittelyä ja 
täytäntöönpanoa.  
Kuluttajien ja terveyden suojelun  alalla yhdenmukaistaminen etenee tasaiseen tahtiin. 
Erityisesti Turkki on edistynyt muiden kuin turvallisuut een liittyvien toimenpiteiden 
täytäntöönpanossa. Turvallisuuteen liittyvissä to imenpiteissä ei ole tapahtunut edistystä. 
Kansanterveyden alalla havaitti in jonkinasteista edistymistä erityisesti tupakkalainsäädännön 
osalta. Hallinnollisia valmiuksia olisi vahvistettava.  
 
FI 34   FI Tulliliittoa  koskevat säännökset on pääosin yhdenmuka istettu, ja ne vastaavat nyt myös EY:n 
ja Turkin kahdenvälisiä sopimuksia. Turk in tullikoodeksin yhde nmukaistamista EY:n 
tullikoodeksin kanssa on kuitenkin jatketta va. Vapaa-alueilla sovellettava muu kuin 
tullilainsäädäntö sekä jat kuvat puutteet teollis- ja te kijänoikeuksien kunnioittamisessa 
tullitarkastusten yhteyde ssä ovat huolenaiheita. 
Turkki noudattaa pääpiirteissään EU:n ulkosuhdepolitiikan  kaupallisia näkökohtia osana EY:n 
ja Turkin tulliliitosta johtuvaa sitoumusta ; tässä yhteydessä allekirjoitettiin uusia 
vapaakauppasopimuksia kolmansien maiden  kanssa. Turkki on pääosin onnistunut 
mukautumaan EY:n yleiseen tullietuus järjestelmään. Yhdenmukaistaminen EU:n yhteisen 
ulko- ja turvallisuuspolitiikan  kanssa on edennyt pitkälle . Kahdenvälisissä suhteissa 
naapurimaihin, myös Kreikkaan, on tapahtunu t parannusta. Armenian  vastainen raja on 
edelleen suljettu. Turkin ja EU:n tulkinnat EU:n ja Naton välisestä Berliini plus -järjestelystä eroavat toisistaan, mikä haittaa EU:n ja Na ton strategista yhteist yötä kriisinhallinnassa.