A4-0255/98

Päätöslauselma Euroopan pk-yritysten seurantakeskuksen viidennestä vuosittaisesta kertomuksesta (1997) (C4-0115/98)

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon Euroopan pk-yritysten seurantakeskuksen viidennen vuosittaisen kertomuksen (1997) (C4-0115/98),

- ottaa huomioon 18. syyskuuta 1997 antamansa päätöslauselman Euroopan pk-yritysten seurantakeskuksen neljännestä vuosittaisesta kertomuksesta (1996) ((EYVL C 304, 6.10.1997, s. 134. )),

- ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa pk-yritysten edistämiseen tähtäävistä toimista ja erityisesti seuraavat 24. huhtikuuta 1997 antamansa päätöslauselmat:

. käsityöläisalat ja pienyritykset, Euroopan kasvun ja työllisyyden avaimet ((EYVL C 150, 19.5.1997, s. 44.)),

. yhtenäinen ohjelma pienten ja keskisuurten yritysten ja käsiteollisuuden hyväksi ((EYVL C 150, 19.5.1997, s. 47.)),

. pk-yrityksien ja käsityöläisammattien harjoittajien hyväksi toteutetun toiminnan yhteensovittaminen ((EYVL C 150, 19.5.1997, s. 50.)),

- ottaa huomioon talous- ja raha-asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevän valiokunnan mietinnön (A4-0255/98),

A. ottaa huomioon, että vuonna 1996 alkutuotannon ulkopuolella toimi 19 miljoonaa yksityistä yritystä, joista 99,8 prosenttia oli pk-yrityksiä ja 92,9 prosenttia hyvin pieniä yrityksiä,

B. ottaa huomioon, että pk-yritysten työvoiman kokonaismäärä kasvoi vuoden 1995 68,7 miljoonasta 75,7 miljoonaan vuonna 1996 ja suuryritysten työvoiman määrä kasvoi vuoden 1995 34,6 miljoonasta 39,4 miljoonaan vuonna 1996,

C. ottaa huomioon, että vuosittaisen kertomuksen mukaan pk-yritykset ovat suuryrityksiä vähemmän alttiita taloudellisille suhdanteille,

D. ottaa huomioon, että analyysin mukaan käsityöläisalan yritysten määrä on joissakin maissa kasvanut vuodesta 1991 vuoteen 1995; ottaa kuitenkin huomioon, että käsityöläisalan yritysten keskimääräinen koko on pienentynyt useimmissa Euroopan maissa,

E. ottaa huomioon, että omistuksen siirto on muodostumassa merkittäväksi ongelmaksi, koska noin kolmasosa pienyritysten johtajista on vähintään 50-vuotias,

F. ottaa huomioon, että Euroopan matkailualaa voidaan luonnehtia pk-yritysvaltaiseksi alaksi, jolla noin 99,95 prosentilla matkailuyrityksistä on alle 250 työntekijää,

G. ottaa huomioon, että Euroopan matkailuala on uusien haasteiden edessä, jotka liittyvät maailmanlaajuisesti kiristyvään kilpailuun, jatkuvasti tiukentuviin laatuvaatimuksiin, maailmanlaajuistumiseen ja säännöstelyn purkamiseen sekä jatkuvasti kohoaviin ympäristöodotuksiin, minkä seurauksena yritysten menestys riippuu yhä selvemmin hinnan ja laadun suhteesta,

H. ottaa huomioon, että Euroopan matkailualan pk-yritykset kärsivät sisäisistä esteistä, joita aiheuttavat erityisesti markkinointi, myynninedistäminen, uuden tekniikan käyttöönotto, pääoman saatavuus, yritysten välinen yhteistyö ja johtaminen, kaikki tämä korostaa kiireellistä modernisoinnin tarvetta,

I. katsoo, että pk-yritysten riskipääoman saatavuutta parannettaessa on otettava huomioon pk-yritysten erityiset ongelmat ja rakenteet,

J. katsoo, että pk-yrityksiin vaikuttavat useat ympäristöön liittyvät esteet, koska ne ovat vähemmän tietoisia ympäristökysymyksistä, koska niiltä puuttuu henkilöstöä ja koska niiden voimavarat ovat vähäiset,

K. ottaa huomioon, että 1. huhtikuuta 1998 antamassaan päätöslauselmassa ehdotuksesta neuvoston päätökseksi innovatiivisille ja työpaikkoja luoville pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille) tarkoitetuista rahoitustukitoimenpiteistä - Kasvua ja työllisyyttä koskeva aloite ((EYVL C 138, 4.5.1998, s. 93.)), ehdotetaan useita uusia malleja, kuten pk-yritysten takausjärjestelmää;

1. Pitää myönteisenä Euroopan pk-yritysten seurantakeskuksen viidettä vuosittaista kertomusta 1997, joka sisältää paljon tietoa ja jossa on laajasti dokumentoitu Euroopan unionin, Islannin, Liechtensteinin, Norjan ja Sveitsin suuntaukset, käytännöt ja kehityssuunnat;

2. Pitää myönteisenä sitä, että viidenteen vuosittaiseen kertomukseen on sisällytetty perusteelliset tutkimukset aiheista «matkailualan pk-yritykset» sekä «pk-yritykset ja ympäristö», jotka on tähän asti laiminlyöty;

3. Pitää myönteisenä 'Euroopan pk-yritysten tulostaulua' käsittelevän uuden luvun lisäämistä, jossa on hyödyllisiä taustatietoja pk-yritysten rakenteesta ja kehityksestä;

4. Kehottaa komissiota esittämään neuvostolle ja Euroopan parlamentille ensi vuodesta lähtien vuosittaisen «pienten yritysten tilaa» koskevan kertomuksen, jotta pk-yrityksiin kohdistuvia politiikkoja voidaan arvioida tehokkaimmalla tavalla ja jotta voidaan säännöllisesti tutkia pieniä ja keskisuuria yrityksiä EU:n taloudessa; tässä kertomuksessa olisi mentävä huomattavasti pitemmälle kuin Euroopan pk-yritysten seurantakeskuksen nykyisessä vuosikertomuksessa, koska siinä paitsi analysoitaisiin ja tutkittaisiin eurooppalaisten pk-yritysten taloudellista tilannetta ja toimintaa niin myös samalla esitettäisiin yksityiskohtainen vuosittainen arvio pk-yrityksiin kohdistuvista yhteisön politiikoista ja aloitteista sekä ehdotettaisiin tarvittaessa uusia suuntautumisvaihtoehtoja, jolloin muodostettaisiin ihanteellinen perusta säännölliselle ja perusteelliselle pk-yrityspolitiikkaa koskevalle keskustelulle neuvostossa ja Euroopan parlamentissa;

5. Vaatii jälleen kerran pk-yritysten oikeudellisten toimintaedellytysten yksinkertaistamista ja parantamista ja erityisesti EU:n määräysten pitkäaikaista valvontaa sen osalta, mitä vaikutuksia niillä on pk-yrityksiin; pitää tässä yhteydessä myönteisenä nyt kolmannessa vaiheessa olevan SLIM-hankkeen edistymistä, ja suosittelee sen pikaista laajentamista;

6. Vaatii pk-yritysten edistämisohjelmien ja maksujärjestelyjen nopeuttamista; tukee sen vuoksi sitä, että kunkin menettelyn saattaa päätökseen sen aloittanut viranomainen, mikä yhdistäisi pk-yritysten palvelujen tarjonnan saman katon alle ja helpottaisi siten omalta osaltaan tuen hakemusmenettelyä;

7. Pitää myönteisenä epäsuotuisten alueiden pk-yrityksiä käsittelevää lukua ja kannattaa LEADERin ja tavoite 5b:n tapaisten ohjelmien kohdentamista paremmin maaseutualueiden pk-yrityksille, jotta nämä voivat tarjota monipuolisempia työllistymismahdollisuuksia;

8. Kehottaa komissiota varmistamaan, että myös tulevissa tukiohjelmissa maaseudun pk-yritykset saavat erityistä tukea, jolla edistetään kaupan, matkailun ja maatalouden välisiä yhteyksiä;

9. Suosittelee, että euroa tehdään tunnetuksi matkailun avulla, koska juuri matkailijat huomaavat yhteisen valuutan välittömät edut; katsoo kuitenkin, että matkailuala ei tarvitse erityistä tukea euron käyttöönottoa varten, koska juuri se on uudesta valuutasta hyötyvä ala; matkailuala on kuitenkin sisällytettävä olemassa oleviin ohjelmiin, joilla valmistellaan euroon siirtymistä;

10. Suosittelee, että tulevan euro-vyöhykkeen rajalla sijaitsevien alueiden matkailuyritysten erityisen vaikeaa tilannetta helpotetaan tehostamalla EU-ohjelmia ja varsinkin Interreg-ohjelmaa, mutta ei kuitenkaan perinteisillä matkailualueilla toimivien yritysten kustannuksella;

11. Ehdottaa, että tavoitteen 2 alueiden tukipolitiikan uudistamisen yhteydessä tuetaan kehittyneitä mutta taantuvia matkailualueita ja että matkailu mainitaan erityisesti uusien tavoitealueiden yhteydessä;

12. Suosittelee pikaisesti määriteltäväksi ohjelmia, joilla tuetaan henkilöstön koulutusta ja edistetään henkilöstön sopeutumista yhteisvaluutan uuteen todellisuuteen sen eri vaikutusalueilla, joita ovat: asiakaspalvelu, johto ja kirjanpito, veroasiat, markkinointi- ja myyntihenkilöstö jne.;

13. Suosittelee, että erityisen tärkeänä on pidettävä tiedon tarjoamista alalla työskenteleville; työntekijät voivat antaa tarkkoja vastauksia asiakkaiden euroa koskeviin kysymyksiin vain, jos he itse ovat saaneet tietoa ajoissa;

14. Pyytää, että seurantakeskuksen seuraavassa kertomuksessa tarkastellaan sitä, miten sosiaaliturvajärjestelmän muutokset vaikuttavat pk-yrityksiin ja erityisesti hyvin pieniin pk-yrityksiin;

15. Pitää myönteisenä sellaisen tietokannan luomista, joka koskee muita kuin tulleihin liittyviä esteitä ja markkinoille pääsyn esteitä, ja pyytää komissiota ryhtymään toimenpiteisiin, joilla pyritään lisäämään EXPROM-ohjelmalle myönnettyjä määrärahoja ja tukemaan pk-yrityksiä kansainvälisillä messuilla, sekä puolustamaan vastavuoroisuuden periaatetta, mitä tulee markkinoiden avaamisiin kolmansissa maissa;

16. Pyytää, että seuraavassa kertomuksessa otetaan huomioon, missä määrin vertailuarvojen käyttöä sovelletaan pk-yrityksissä, ja toivoo lisäksi, että jos seurantakeskus havaitsee vertailuarvojen käytön puutteelliseksi, se laatii suunnitelmia tilanteen parantamiseksi;

17. Toivoo, että seurantakeskus tekee seuraavassa kertomuksessaan jäsenvaltioita vertailevan tutkimuksen, joka koskee pk-yritysten pääoman saantia pankkien, arvopaperipörssien, osakasyritysten ja muiden rahoituslähteiden kautta;

18. Pyytää seurantakeskusta kiinnittämään seuraavassa kertomuksessaan huomiota siihen, missä määrin Euroopan yhteisön eri pk-ohjelmia koordinoidaan;

19. Kiinnittää huomiota Euroopan investointirahaston kasvu- ja ympäristöohjelmaan, jossa myönnetään jäsenvaltioiden liikepankeille takauksia pk-yritysten ympäristöinvestointeja varten, ja viittaa niihin mahdollisuuksiin, joita tämä ohjelma tarjoaa pk-yritysten tuotannon saamiseksi ympäristöystävällisemmäksi;

20. Toteaa, että pk-yritykset ovat yleensä vähemmän tietoisia ympäristökysymyksistä, ja vaatii, että asiaankuuluvien asiakirjojen saantia helpotetaan;

21. Ottaa huomioon, että ympäristösäännöksillä voi olla myönteinen vaikutus työllisyyteen;

22. Ottaa huomioon kertomuksen kohdan, jonka mukaan ympäristösäännöksiä on suunniteltava huolellisesti, jotta niillä ei heikennetä pk-yritysten suhteellista kilpailukykyä;

23. Toivoo, että Euroopan pk-yritysten seurantakeskus pystyy toimimaan mahdollisimman hyödyllisellä tavalla ja jatkuvalla pohjalla etenkin sen vuoksi, että sen pk-yrityksiä koskeva vuosittainen kertomus on laajalti hyväksytty viiteasiakirjaksi tiede- ja talouspiireissä;

24. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle ja jäsenvaltioiden kansallisille parlamenteille.