EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 4.5.2016 COM(2016) 272 final 2016/0132(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 604/2013 tehokkaaksi soveltamiseksi , laittomasti oleskelevan kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön tunnistamiseksi sekä jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten ja Europolin esittämistä, Eurodac-tietoihin lainvalvontatarkoituksessa tehtäviä vertailuja koskevista pyynnöistä (uudelleenlaadittu)



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Eurodac-järjestelmä perustettiin Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten Dublinin yleissopimuksen tehokkaaksi soveltamiseksi annetulla asetuksella (EY) 2725/2000. Neuvosto ja Euroopan parlamentti hyväksyivät kesäkuussa 2013 ensimmäisen uudelleenlaatimista koskevan ehdotuksen Eurodac-asetuksen muuttamiseksi. Sillä kehitettiin Eurodac-järjestelmän toimintaa ja vahvistettiin tiukat edellytykset järjestelmään pääsylle lainvalvontatarkoituksessa vakavien rikosten tai terrorismirikosten torjumista, havaitsemista tai tutkimista varten. Perustamisestaan lähtien Eurodac on palvellut riittävässä määrin tarkoitustaan, joka on EU:ssa tehdyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisen helpottaminen sormenjälkitodisteiden avulla. Sen ensisijaisena tavoitteena on aina ollut edistää asetuksen (EU) N:o 604/2013, jäljempänä ’Dublin-asetus’, täytäntöönpanoa. Yhdessä nämä kaksi säädöstä muodostavat niin kutsutun Dublin-järjestelmän. Muuttoliike- ja pakolaiskriisin kärjistyttyä vuonna 2015 joihinkin jäsenvaltioihin kohdistui kohtuuttomia paineita, kun niiden olisi pitänyt ottaa sormenjäljet kaikilta maahantulijoilta, jotka saapuivat EU:n ulkorajoille laittomasti ja jatkoivat edelleen EU:n läpi matkalla mieleiseensä kohteeseen. Jotkin jäsenvaltioista eivät pystyneet täyttämään nykyisen Eurodac-asetuksen mukaista velvoitettaan ottaa sormenjäljet. Komission 13. toukokuuta 2015 antamassa tiedonannossa Euroopan muuttoliikeagenda, todettiin, että ”jäsenvaltioiden on pantava myös täysimääräisesti täytäntöön säännöt, jotka koskevat tulijoiden sormenjälkien ottamista rajoilla”. Tämä sai komission antamaan toukokuussa 2015 ohjeistusta, jolla pyritään helpottamaan sormenjälkien järjestelmällistä ottamista perusoikeuksia täysimääräisesti noudattaen ja jota tuetaan käytännön yhteistyöllä ja parhaiden käytänteiden vaihdolla. Tämän lisäksi komissio harkitsi myös muiden biometristen tunnisteiden käyttöä Eurodac-järjestelmässä, esimerkiksi kasvontunnistusta ja digitaalisten valokuvien keräämistä, jotta voitaisiin vastata haasteisiin, joita jotkin jäsenvaltiot ovat kohdanneet sormenjälkien keräämisessä Eurodac-järjestelmää varten. Samanaikaisesti jäsenvaltioissa, jotka eivät sijaitse ulkorajoilla, syntyi kasvava tarve säilyttää ja vertailla tietoja laittomasti alueellaan oleskelevista laittomasti maahan tulleista henkilöistä, erityisesti silloin, kun he eivät hae turvapaikkaa. Tämän seurauksena Euroopassa pysyy näkymättömissä tuhansia maahantulijoita, joihin kuuluu myös tuhansia vailla huoltajaa olevia alaikäisiä. Tämä tilanne helpottaa luvatonta edelleen liikkumista ja myöhempää liikkumista sekä laitonta oleskelua EU:ssa. On käynyt selväksi, että on toteutettava merkittäviä toimia sekä EU:hun suuntautuvaan että sen sisällä tapahtuvaan laittomaan muuttoliikkeeseen puuttumiseksi. Komission ehdotus rajanylitystietojärjestelmän perustamisesta EU:n ulkorajat ylittävien kolmansien maiden kansalaisten maahantulo- ja maastalähtötietojen rekisteröimiseksi silloin, kun EU:hun saapumista varten on myönnetty lyhytaikainen viisumi, mahdollistaa sen, että jäsenvaltiot havaitsevat kolmansien maiden kansalaiset, jotka ovat jääneet EU:n alueelle laittomasti, vaikka he ovat saapuneet EU:hun laillisesti. Tällaista järjestelmää ei kuitenkaan ole olemassa sellaisten laittomasti EU:ssa oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten tunnistamiseksi, jotka tulevat EU:hun laittomasti ulkorajojen kautta. Nykyinen Eurodac-järjestelmä on ihanteellinen tietokanta tämän tiedon säilyttämiseksi, mutta sen toiminta on rajoitettu toteamaan, onko turvapaikkahakemus tehty useammassa kuin yhdessä EU:n jäsenvaltiossa. Komissio antoi 6. huhtikuuta 2016 tiedonannon Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän uudistaminen ja laillisten maahanpääsyväylien kehittäminen, jossa se katsoi, että on ensisijaisen tärkeää aikaistaa Dublin-asetuksen uudistusta ja luoda turvapaikanhakijoista vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämistä varten kestävä ja oikeudenmukainen järjestelmä, jolla varmistetaan jäsenvaltioiden välinen laaja solidaarisuus ja oikeudenmukainen vastuunjako, ja ehdotti korjaavaa jakomekanismia. Tämän ehdotuksen osana komissio katsoi, että Eurodac-järjestelmää olisi lujitettava vastaamaan Dublin-järjestelmään tehtäviä muutoksia. Lisäksi olisi varmistettava, että se voi edelleen toimittaa toimintansa kannalta tarpeelliset sormenjälkitodisteet. Lisäksi arvioitiin, että Eurodac-järjestelmän avulla voidaan edistää laittoman muuttoliikkeen torjuntaa säilyttämällä kaikkien luokkien sormenjälkitietoja ja mahdollistamalla vertailujen tekeminen tätä tarkoitusta varten suhteessa kaikkiin tallennettuihin tietoihin. Näin ollen tällä ehdotuksella muutetaan nykyistä Eurodac-asetusta (EU) N:o 603/2013 ja laajennetaan sen soveltamisalaa kattamaan laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten ja laittomasti ulkorajojen kautta EU:hun tulleiden henkilöiden tunnistaminen. Näillä tiedoilla on tarkoitus avustaa jäsenvaltioita palauttamista varten tarvittavien asiakirjojen hankkimisessa kolmansien maiden kansalaisille. Laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten tai kansalaisuudettomien henkilöiden tunnistamisen helpottaminen biometriikan avulla parantaisi EU:n palauttamispolitiikan vaikuttavuutta, erityisesti sellaisten laittomasti maahan tulleiden osalta, jotka käyttävät vilpillisiä menettelyjä välttääkseen tunnistetuksi tulemista ja ehkäistäkseen palauttamista varten tarvittavien asiakirjojen hankkimista. Jos jäsenvaltioilla olisi käytettävissään tietoja kolmansien maiden kansalaisista, joilla ei ole henkilöllisyysasiakirjoja tai laillista syytä oleskella EU:ssa ja joiden sormenjäljet on otettu yhdessä jäsenvaltiossa, se nopeuttaisi laittomasti oleskelevien, toisessa jäsenvaltiossa kiinni otettujen ja sormenjälkensä antaneiden kolmansien maiden kansalaisten tunnistamismenettelyjä ja palauttamista varten tarvittavien asiakirjojen hankkimista. Tämä lyhentäisi osaltaan tarvittavia palauttamis- ja takaisinottomenettelyjä, samoin kuin aikaa, jona laittomasti maahan tulleita voidaan pitää hallinnollisesti säilöönotettuina odottamassa maasta poistamista, sekä auttaisi torjumaan henkilöllisyyspetoksia. Se auttaisi selvittämään laittomasti maahan tulleiden kauttakulkumaan, mikä helpottaisi heidän takaisinottamistaan kyseisiin maihin. Lisäksi tarjoamalla tietoa laittomasti maahan tulleiden liikkeistä EU:ssa se antaisi palauttamis- ja takaisinottomenettelyjä toteuttaville kansallisille viranomaisille mahdollisuuden suorittaa tarkempi yksilöllinen arviointi näiden henkilöiden tilanteesta, esimerkiksi pakenemisen vaarasta. Eurooppaan saapui vuonna 2015 ennätyksellinen määrä pakolais- ja maahanmuuttajalapsia, ja jäsenvaltioilla on ollut vaikeuksia saada tarkkoja lukuja vailla huoltajaa olevista ja huoltajastaan eroon joutuneista lapsista, sillä joidenkin jäsenvaltioiden viralliset rekisteröintimenettelyt eivät aina mahdollista heidän tunnistamistaan rajanylityksen yhteydessä. Meneillään oleva muuttoliike- ja pakolaiskriisi on saanut Euroopan parlamentin jäsenet, kansalaisjärjestöt, kansainväliset organisaatiot ja jäsenvaltiot esittämään perustavanlaatuisia kysymyksiä siitä, miten ilman huoltajaa olevien alaikäisten hyvinvointi turvataan ja heitä suojellaan. Tämän EU:ssa seuranneen kriisin lisähuolena ovat erityisesti kolmansista maista tulevien lasten suojelu ja kadonneet lapset. Tähän mennessä Eurodac-järjestelmään on kerätty 14-vuotiaiden ja sitä vanhempien alaikäisten sormenjäljet, joiden avulla ilman huoltajaa oleva alaikäinen on mahdollista tunnistaa, kun turvapaikkahakemus EU:ssa on tehty. Koska tätä nuorempien alaikäisten salakuljetus EU:hun ja EU:n sisällä on ilmeisesti lisääntynyt, näyttäisi kuitenkin olevan aikaisempaa suurempi tarve kerätä biometrisiä tietoja Eurodacia varten jo nuoremmiltakin lapsilta, jotta heidän tunnistamisensa olisi helpompaa ja voitaisiin seurata, voidaanko kyseisten tietojen avulla myös todeta perhesiteitä tai side holhoojaan toisessa jäsenvaltiossa. Monissa jäsenvaltioissa biometrisiä tietoja kerätään 14-vuotiaita nuoremmiltakin viisumeja, passeja, biometrisiä oleskelulupia ja yleistä maahanmuuton valvontaa varten. Näin ollen ehdotuksessa esitetään myös, että Eurodacia varten sormenjäljet ryhdyttäisiin ottamaan alaikäisiltä jo kuusivuotiaista alkaen. Tutkimusten mukaan tämä on ikä, jolloin lasten sormenjälkien tunnistaminen voidaan suorittaa tyydyttävällä tarkkuudella. Tietoja laittomasti oleskelevista kolmansien maiden kansalaisista ja henkilöistä, jotka on otettu kiinni ulkorajalla heidän tullessaan EU:hun laittomasti, on jatkossa tarpeen säilyttää pidemmän aikaa kuin tällä hetkellä on sallittua. Tämänhetkisen asetuksen mukainen tietojen säilyttämisen enimmäisaika on ulkorajalla kiinni otettujen henkilöiden kohdalla 18 kuukautta. Jäsenvaltiossa laittomasti oleskeleviksi havaittujen henkilöiden tietoja ei säilytetä lainkaan. Tämä johtuu siitä, että nykyinen Eurodac-asetus ei koske laittomasti maahan tulleita koskevien tietojen säilyttämistä pidempään kuin mitä on tarpeen Dublin-asetuksen mukaisen ensimmäisen vastaanottajavaltion määrittämiseksi, jos turvapaikkahakemus on tehty toisessa jäsenvaltiossa. Ottaen huomioon Eurodacin soveltamisalan laajentamisen koskemaan laajempia muuttoliikkeeseen liittyviä tarkoituksia, on tarpeen säilyttää nämä tiedot nykyistä pidempään, jotta edelleen liikkumista voidaan EU:ssa seurata asianmukaisesti, erityisesti silloin, kun laittomasti maahan tullut henkilö pyrkii kaikin tavoin välttämään paljastumista. Näitä tarkoituksia varten sopivana ajanjaksona pidetään viittä vuotta, jolloin tietojen säilyttämisaika olisi yhdenmukainen muiden oikeus- ja sisäasioiden alan EU-tietokantojen kanssa sekä sen kanssa, kuinka pitkäksi ajaksi laittomasti maahan tulleelle henkilölle voidaan palauttamisdirektiivin mukaan määrätä maahantulokielto. Tässä ehdotuksessa mahdollistetaan myös laittomasti maahan tulleen henkilöllisyyttä koskevien tietojen jakaminen kolmannen maan kanssa, jos tämä on tarpeen palauttamista varten. Laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamista varten tarvittavien asiakirjojen hankkimiseen ja takaisinottoon lähtömaahan kuuluu kyseistä henkilöä koskevien tietojen jakaminen kyseisen maan viranomaisten kanssa matkustusasiakirjan hankkimiseksi. Näin ollen tämän ehdotuksen mukaan sallittaisiin tietojen jakaminen tällä perusteella tietosuojasääntöjen mukaisesti. Sen sijaan tiukasti kiellettyä on tietojen antaminen siitä, että EU:ssa on tehty turvapaikkahakemus, sillä tämä voisi vaarantaa evätyn hakemuksen tehneen turvapaikanhakijan turvallisuuden ja johtaa hänen perusoikeuksiensa rikkomiseen. Lisäksi ehdotetaan, että jäsenvaltiot keräävät toisenkin biometrisen tunnistetiedon, kasvokuvan, joka tallennetaan keskusjärjestelmään, sekä muita henkilötietoja. Näin vähennetään tarvetta luoda jäsenvaltioiden välille lisäviestintäinfrastruktuuria tietojen jakamiseksi laittomasti maahan tulleista henkilöistä, jotka eivät ole hakeneet turvapaikkaa. Kasvokuvien keräämisellä ennakoidaan tulevaisuudessa tapahtuvaa kasvontunnistusohjelmiston käyttöönottoa, ja sen myötä Eurodac yhtenäistetään muiden järjestelmien kuten rajanylitystietojärjestelmän kanssa. Eu-LISAn olisi laadittava ensin kasvontunnistusohjelmistoja koskeva selvitys, jossa arvioidaan niiden tarkkuutta ja luotettavuutta, ennen kuin tällainen ohjelmisto lisätään keskusjärjestelmään. Komission tiedonannossa Vahvemmat ja älykkäämmät tietojärjestelmät rajaturvallisuuden ja sisäisen turvallisuuden tueksi korostetaan, että pitkällä aikavälillä on tarpeen parantaa tietojärjestelmien yhteentoimivuutta, kuten myös Eurooppa-neuvosto ja Euroopan unionin neuvosto ovat todenneet. Tiedonannossa ehdotetaan tietojärjestelmiä ja niiden yhteentoimivuutta käsittelevän asiantuntijaryhmän perustamista käsittelemään rajaturvallisuuteen ja sisäiseen turvallisuuteen liittyvien tietojärjestelmien yhteentoimivuuden oikeudellista ja teknistä toteutettavuutta. Nyt käsiteltävänä oleva ehdotus on tiedonannossa esitettyjen tavoitteiden mukainen, sillä ehdotuksessa mahdollistetaan Eurodacin tuleva yhteentoimivuus muiden tietojärjestelmien kanssa sen ollessa tarpeellista ja oikeasuhteista. Tässä tarkoituksessa komissio aikoo tietojärjestelmiä ja niiden yhteentoimivuutta käsittelevän asiantuntijaryhmän tuella arvioida Schengenin tietojärjestelmien (SIS) ja viisumitietojärjestelmien (VIS) kanssa luotavan yhteentoimivuuden tarpeellisuutta ja oikeasuhteisuutta. Tässä yhteydessä komissio aikoo tiedonannon mukaisesti myös tutkia, onko tarpeen tarkistaa oikeudellista kehystä siltä osin kuin se koskee Eurodaciin pääsyä lainvalvontatarkoituksessa.

Tämän ehdotuksen mukaan pääsy keskusjärjestelmään sallitaan edelleen lainvalvontatarkoituksessa, minkä lisäksi lainvalvontaviranomaisille ja Europolille annetaan tulevaisuudessa pääsy kaikkiin järjestelmään tallennettuihin tietoihin ja tekemään hakuja kasvokuvan perusteella. •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa Tämä ehdotus liittyy läheisesti muihin unionin politiikkoihin ja täydentää niitä. Näitä ovat seuraavat: a)Euroopan yhteinen turvapaikkajärjestelmä, koska ehdotuksella varmistetaan Dublin-asetuksen tosiasiallinen täytäntöönpano käyttämällä sormenjälkitodisteita apuna sen jäsenvaltion määrittämisessä, joka on vastuussa turvapaikkahakemuksen käsittelystä. b)Tuloksellinen EU:n palauttamispolitiikka, koska ehdotuksella edesautetaan ja tehostetaan EU:n järjestelmää laittomasti maahan tulleiden henkilöiden palauttamiseksi. Tämä on olennaisen tärkeää, jotta voidaan säilyttää kansalaisten luottamus EU:n turvapaikkajärjestelmään ja auttaa kansainvälistä suojelua tarvitsevia. Kasvattaessaan laittomasti maahan tulleiden palauttamisosuutta EU:n on samalla huolehdittava suojelun tarpeessa olevien suojelemisesta. c)Euroopan turvallisuusagendassa korostettu sisäinen turvallisuus vakavien rikosten ja terrorismirikosten ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi ja tutkimiseksi sekä syytteiden nostamiseksi niiden perusteella antamalla lainvalvontaviranomaisille ja Europolille mahdollisuus käsitellä sellaisten henkilöiden henkilötietoja, joiden epäillään osallistuneen terroritekoihin tai vakaviin rikoksiin. d)Euroopan raja- ja rannikkovartioston ryhmät siltä osin, kuin on kyseessä mahdollisuus ottaa sormenjälki- ja kasvokuvatietoja turvapaikanhakijoista ja laittomasti maahan tulleista ja siirtää ne Eurodaciin jäsenvaltion puolesta ulkorajavalvonnan hoitamiseksi tuloksellisesti. e)Tietosuoja siltä osin, että ehdotuksessa on varmistettava perusoikeuksien suoja, jotta kunnioitetaan niiden henkilöiden yksityiselämää, joiden henkilötietoja käsitellään Eurodacissa. 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta Tämän uudelleenlaatimista koskevan ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 78 artiklan 2 kohdan e alakohta, joka koskee turvapaikkahakemuksen tai toissijaista suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteita ja -menettelyjä. Tämä SEUT-sopimuksen artikla vastaa alkuperäisen ehdotuksen oikeusperustaa (Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 63 artiklan 1 kohdan a alakohta). Lisäksi ehdotuksessa käytetään 79 artiklan 2 kohdan c alakohtaa oikeusperustana, joka koskee laittomasti oleskelevan kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön tunnistamisen näkökohtia laittoman maahantulon ja luvattoman oleskelun osalta, ja myös luvattomasti oleskelevien henkilöiden maasta poistamisen ja palauttamisen osalta. SEUT-sopimuksen 87 artiklan 2 kohdan a alakohta on oikeusperusta, joka koskee tietojen keräämistä, säilyttämistä, käsittelyä, analysointia ja vaihtoa lainvalvontatarkoituksia varten ja 88 artiklan 2 kohdan a alakohta on oikeusperusta, joka koskee Europolin toimialaa ja tehtäviä, kuten tietojen keräämistä, säilyttämistä, käsittelyä, analysointia ja vaihtoa. •Eriytetty yhdentyminen Asetus (EU) N:o 603/2013 sitoo Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Irlantia, koska ne ovat edellä mainitun pöytäkirjan perusteella ilmoittaneet haluavansa osallistua sen antamiseen ja soveltamiseen. Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta tehdyn pöytäkirjan N:o 21 mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti voivat päättää osallistua tämän ehdotuksen hyväksymiseen. Ne voivat päättää osallistumisestaan myös ehdotuksen hyväksymisen jälkeen. SEU-sopimukseen ja SEUT-sopimukseen liitetyn, Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan mukaisesti Tanska ei osallistu neuvostossa sellaisten toimenpiteiden hyväksymiseen, joita ehdotetaan SEUT-sopimuksen V osaston nojalla (lukuun ottamatta ”toimenpiteitä, joilla määritetään ne kolmannet maat, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ylittäessään jäsenvaltioiden ulkorajat, tai yhtenäistä viisumin kaavaa koskevia toimenpiteitä”). Tämän vuoksi Tanska ei osallistu tämän asetuksen antamiseen, eikä kyseinen asetus sido Tanskaa eikä sitä sovelleta siihen. Koska Tanska kuitenkin soveltaa voimassa olevaa Eurodac-asetusta EU:n kanssa vuonna 2006 tekemänsä kansainvälisen sopimuksen seurauksena, sen on kyseisen sopimuksen 3 artiklan mukaan ilmoitettava komissiolle, aikooko se panna muutetun asetuksen sisällön täytäntöön. Ehdotuksen vaikutus Dublin-järjestelmään liittyneisiin EU:n ulkopuolisiin valtioihin EU:n ulkopuolisten valtioiden liittyessä Schengenin säännöstöön yhteisö on samalla tehnyt – tai on parhaillaan tekemässä – sopimuksia näiden maiden liittymisestä myös Dublin- ja Eurodac-säännöstöön: –Islannin ja Norjan kanssa tehtiin sopimus vuonna 2001; –Sveitsin kanssa tehtiin sopimus 28. helmikuuta 2008; –Liechtensteinin kanssa tehtiin pöytäkirja 18. kesäkuuta 2011.

Jotta Tanskan – joka osallistuu Dublin- ja Eurodac-säännöstöihin kansainvälisen sopimuksen välityksellä, kuten edellä mainittiin – ja edellä mainittujen maiden välille voidaan luoda oikeuksia ja velvollisuuksia, yhteisön ja järjestelmään liittyneiden maiden välillä on tehty kaksi muutakin pöytäkirjaa. Järjestelmään liittyneiden maiden on hyväksyttävä Dublin- ja Eurodac-säännöstö ja niiden muutokset poikkeuksetta edellä mainittujen sopimusten mukaisesti. Ne eivät osallistu Dublinin säännöstöä muuttavien tai sitä kehittävien säädösten (joihin myös tämä ehdotus kuuluu) antamiseen, mutta niiden on ilmoitettava komissiolle määrätyn ajan kuluessa, aikovatko ne hyväksyä tällaisten säädösten sisällön sen jälkeen, kun neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat ne hyväksyneet. Jos Norja, Islanti, Sveitsi tai Liechtenstein ei hyväksy säädöstä, jolla muutetaan Dublin-/Eurodac-säännöstöä tai joka perustuu niihin, sovelletaan ns. giljotiinilauseketta ja kyseisen maan kanssa tehdyn sopimuksen voimassaolo päättyy, paitsi jos sopimuksella perustettu sekakomitea yksimielisesti toisin päättää. Edellä mainitut sopimukset, jotka on tehty Islannin, Norjan, Sveitsin ja Liechtensteinin liittymisestä asianomaisiin säännöstöihin, sekä vastaava Tanskan kanssa tehty sopimus eivät kata lainvalvontaviranomaisten pääsyä Eurodac-järjestelmään. Sen jälkeen kun tämä uudelleenlaadittu asetus on hyväksytty, on tarpeen varmistaa, että sellaisten valtioiden kanssa, jotka ovat liittyneet mainittuihin säännöstöihin ja jotka haluavat osallistua tähän asetukseen, allekirjoitetaan ja tehdään täydentävät sopimukset. Nyt esitettävässä ehdotuksessa säädetään, että sormenjälkitietoja voidaan vertailla Eurodac-tietoihin vasta sen jälkeen, kun vertailu kansallisissa sormenjälkitietokannoissa oleviin tietoihin ja neuvoston päätöksen 2008/615/YOS (Prümin sopimukset) mukainen vertailu muiden jäsenvaltioiden automatisoiduissa sormenjälkien tunnistusjärjestelmissä oleviin tietoihin ei ole tuottanut tuloksia. Käytännössä tämä sääntö tarkoittaa, että jäsenvaltio, joka ei ole pannut täytäntöön edellä mainittua neuvoston päätöstä eikä sen vuoksi voi tehdä Prümin sopimuksiin perustuvaa tarkistusta, ei myöskään voi tehdä lainvalvontatarkoituksessa tapahtuvaa Eurodac-tarkistusta. Vastaavasti voidaan todeta, että sellaiset edellä mainittuihin säännöstöihin liittyneet valtiot, jotka eivät ole panneet Prümin sopimuksia täytäntöön eivätkä osallistu niihin, eivät voi tehdä tällaista Eurodac-tarkistusta. •Toissijaisuusperiaate Ehdotetulla aloitteella kehitetään Dublin-asetusta ja EU:n muuttoliikepolitiikkaa, ja sillä pyritään varmistamaan, että yhteisiä sääntöjä, jotka koskevat sormenjälkien ja kasvokuvatietojen ottamista laittomasti oleskelevilta kolmansien maiden kansalaisilta Eurodacia varten, sovelletaan samalla tavalla kaikissa jäsenvaltioissa. Aloitteella luodaan väline, joka tarjoaa Euroopan unionille tietoa EU:n alueelle laittomasti tulevien ja turvapaikkaa hakevien kolmansien maiden kansalaisten lukumäärästä, mikä on välttämätöntä kestävälle ja näyttöön perustuvalle päätöksenteolle muuttoliikettä ja viisumeja koskevissa asioissa. Siinä myös annetaan lainvalvontaviranomaisille pääsy Eurodaciin. Tämä on oikea-aikainen, tarkka, turvallinen ja kustannustehokas tapa tunnistaa laittomasti oleskelevat kolmansien maiden kansalaiset, joita epäillään terrorismista tai vakavista rikoksista (tai jotka ovat terrorismin tai vakavien rikosten uhreja). Tällä ehdotuksella myös autetaan jäsenvaltioita tunnistamaan laittomasti oleskelevat kolmansien maiden kansalaiset sekä sellaiset henkilöt, jotka ovat tulleet Euroopan unioniin laittomasti ulkorajojen kautta. Näillä tiedoilla on tarkoitus avustaa jäsenvaltioita palauttamista varten tarvittavien asiakirjojen hankkimisessa kolmansien maiden kansalaisille. Turvapaikanhakuun ja pakolaisten suojeluun liittyvien ongelmien ylikansallisen luonteen vuoksi EU voi hyvin ehdottaa yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän puitteissa ratkaisuja edellä kuvattuihin Eurodac-asetukseen liittyviin ongelmiin. Eurodac-asetusta on tarpeen muuttaa myös sen vuoksi, että Eurodacin käyttötarkoituksiin voitaisiin lisätä EU:hun suuntautuvan laittoman muuttoliikkeen ja EU:n sisällä tapahtuvan laittomasti maahan tulleiden edelleen liikkumisen hallinta. Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tätä tavoitetta yksin. •Suhteellisuusperiaate Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklan mukaan unionin toiminnassa ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi. Esillä oleva EU:n toimenpide on toteutettava sellaisessa muodossa, että voidaan taata ehdotuksen tavoitteen toteutuminen ja sen mahdollisimman tehokas täytäntöönpano. Ehdotuksessa on noudatettu sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaatetta, ja se on oikeasuhteinen henkilötietosuojan osalta, koska siinä ei edellytetä, että tietoja kerättäisiin tai säilytettäisiin määrällisesti enemmän tai pidemmän aikaa kuin on ehdottoman välttämätöntä järjestelmän toiminnan ja tavoitteiden saavuttamisen kannalta. Lisäksi aloitteeseen sisällytetään ja sen myötä pannaan täytäntöön kaikki suojatoimet ja mekanismit, jotka vaaditaan matkustajien perusoikeuksien ja erityisesti heidän yksityiselämänsä ja henkilötietojensa tehokkaaksi suojelemiseksi. EU:n tasolla ei tarvita lisämekanismeja tai yhdenmukaistamista, jotta järjestelmästä tulisi toimiva. Näin ollen ehdotettu toimenpide on oikeasuhteinen sikäli, että siinä ei toteuteta pidemmälle meneviä EU-tason toimia kuin on tarpeen toimenpiteelle määriteltyjen tavoitteiden saavuttamiseksi. •Toimintatavan valinta Myös uudelleenlaatimista koskeva ehdotus on asetus. Tämän ehdotuksen perustana on nykyinen keskitetty järjestelmä, jonka välityksellä jäsenvaltiot tekevät yhteistyötä, mikä edellyttää yhteistä rakennetta ja toimintasääntöjä, ja ehdotuksella järjestelmää kehitetään edelleen. Lisäksi ehdotuksessa vahvistetaan kaikille jäsenvaltioille samat säännöt, jotka koskevat järjestelmään pääsyä, myös lainvalvontatarkoituksessa. Tämän vuoksi sääntelytavaksi voidaan valita vain asetus. 3.SIDOSRYHMIEN KUULEMINEN Valmistellessaan tätä ehdotusta komissio on tukeutunut keskusteluihin, joita on käyty säännöllisesti Eurooppa-neuvostossa ja ministerineuvostossa sekä Euroopan parlamentissa toimenpiteistä, joita tarvitaan muuttoliikekriisin ratkaisemiseksi ja erityisesti Dublin-asetuksen, johon Eurodac-järjestelmä kiinteästi liittyy, uudistamiseksi. Komissio on myös pohtinut jäsenvaltioiden tarpeita, jotka ovat tulleet ilmi pakolais- ja muuttoliikekriisin aikana. Erityisesti voidaan mainita 25.–26. kesäkuuta 2015 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, joissa kehotettiin tehostamaan unionin ulkorajojen valvontaa yhä kasvavien laittomien muuttovirtojen pitämiseksi paremmin kurissa. Valtion- tai hallitusten päämiesten lokakuussa 2015 pidetyssä kokouksessa Eurooppa-neuvosto totesi, että jäsenvaltioiden on tehostettava palauttamisdirektiivin täytäntöönpanoa ja varmistettava, että kaikki järjestelykeskuksiin saapuvat tunnistetaan, rekisteröidään ja heiltä otetaan sormenjäljet, ja samalla huolehditaan sisäisistä siirroista ja palautuksista. Maaliskuussa 2016 Eurooppa-neuvosto toisti, että lisäksi jatketaan EU:n muuttoliikepolitiikan tulevan arkkitehtuurin työstämistä, Dublin-asetus mukaan lukien.

Komissio on myös kuullut epävirallisesti Euroopan tietosuojavaltuutettua ehdotuksen uusista näkökohdista, jotka kuuluvat tietosuojan uuden oikeudellisen kehyksen piiriin. •Perusoikeudet Ehdotetulla asetuksella on vaikutuksia perusoikeuksiin, erityisesti seuraaviin: oikeus ihmisarvoon (EU:n perusoikeuskirjan 1 artikla), orjuuden ja pakkotyön kielto (perusoikeuskirjan 5 artikla), oikeus vapauteen ja turvallisuuteen (perusoikeuskirjan 6 artikla), yksityis- ja perhe-elämän kunnioittaminen (perusoikeuskirjan 7 artikla), henkilötietojen suoja (perusoikeuskirjan 8 artikla), oikeus turvapaikkaan (perusoikeuskirjan 18 artikla), suoja palauttamis-, karkottamis- ja luovuttamistapauksissa (perusoikeuskirjan 19 artikla), syrjintäkielto (perusoikeuskirjan 21 artikla), lapsen oikeudet (perusoikeuskirjan 24 artikla) ja oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin (perusoikeuskirjan 47 artikla). Eurodacin täytäntöönpanolla vahvistetaan orjuuden ja pakkotyön kieltoa sekä oikeutta vapauteen ja turvallisuuteen. Se, että EU:n ulkorajan ylittävät kolmansien maiden kansalaiset tunnistetaan paremmin ja tarkemmin biometristen tietojen avulla, auttaa paljastamaan henkilöllisyyspetoksia, ihmiskauppaa (varsinkin kun on kyse alaikäisistä) sekä rajat ylittävää rikollisuutta. Näin edistetään ihmiskaupan ja ihmissalakuljetuksen torjuntaa. Se auttaa myös parantamaan kansalaisten ja kaikkien EU:n alueella oleskelevien turvallisuutta. Ehdotus edistää myös lapsen oikeuksien suojelua ja perhe-elämän kunnioittamista koskevan oikeuden noudattamista. Monet kansainvälistä suojelua hakevat ja Euroopan unioniin laittomasti saapuvat kolmansien maiden kansalaiset matkustavat perheensä kanssa ja monissa tapauksissa hyvin pienten lasten kanssa. Mahdollisuus tunnistaa nämä lapset sormenjälkien ja kasvokuvien avulla auttaa tunnistamaan lapset tilanteissa, joissa he ovat joutuneet eroon perheistään, kun jäsenvaltio pystyy seuraamaan tutkimuslinjaa, jos sormenjälkitietojen vastaavuus osoittaa, että henkilöt ovat olleet toisessa jäsenvaltiossa. Ehdotuksella lujitettaisiin myös sellaisten ilman huoltajaa olevien alaikäisten suojelua, jotka eivät aina virallisesti hae kansainvälistä suojelua ja jotka karkaavat hoitolaitoksista tai lasten sosiaalipalveluista, joiden vastuulle heidän hoitonsa on annettu. Velvoite ottaa sormenjäljet on pantava täytäntöön kunnioittaen täysimääräisesti oikeutta ihmisarvoon ja lapsen oikeuksia. Ehdotuksessa vahvistetaan jäsenvaltioiden velvoite varmistaa, että sormenjälkien ja kasvokuvan ottamismenettely määräytyy ja sitä sovelletaan asianomaisen jäsenvaltion kansallisen käytännön sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjassa, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä yleissopimuksessa ja Yhdistyneiden kansakuntien lapsen oikeuksista tehdyssä sopimuksessa määrättyjä oikeusturvatakeita noudattaen. Seuraamusten, joita aiheutuu, jos henkilö ei suostu sormenjälkien ottamiseen, on oltava suhteellisuusperiaatteen mukaisia. Ehdotuksessa todetaan nimenomaisesti, että säilöönottoa olisi käytettävä tässä yhteydessä ainoastaan viimeisenä keinona, jos se on tarpeen kolmannen maan kansalaisen henkilöllisyyden määrittämiseksi tai tarkistamiseksi. Alaikäisten lasten, erityisesti pienten lasten, sormenjälkien ottaminen olisi suoritettava lapsen huomioon ottavalla ja lapsiystävällisellä tavalla. Ehdotuksessa on myös säännöksiä, joilla varmistetaan, ettei lapselle määrätä mitään hallinnollisia seuraamuksia, jos hänen sormenjälkensä tai kasvokuvansa jäävät ottamatta perustellusta syystä, ja että kyseisen jäsenvaltion viranomaisten on varmistettava, että niiden epäillessä, että sormenjälkien ottamisesta kieltäytymiseen voi liittyä lastensuojelukysymyksiä tai jos lapsen sormenpäät tai kädet voivat olla vahingoittuneet, lapsesta olisi ilmoitettava kansallisille lastensuojeluviranomaisille. Ehdotuksen täytäntöönpano ei vaikuta hakijan oikeuksiin saada kansainvälistä suojelua eikä kansainvälistä suojelua saavien henkilöiden oikeuksiin, varsinkaan siltä osin kuin on kyse palauttamis-, karkottamis- ja luovuttamistapauksia koskevasta kiellosta ja henkilötietojen siirtämisestä kolmansiin maihin. Kuten perusoikeuskirjan 52 artiklan 1 kohdassa säädetään, oikeutta henkilötietojen suojaan voidaan rajoittaa vain siten, että rajoitus soveltuu asetetun tavoitteen saavuttamiseen eikä mene pidemmälle kuin on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi. Myös Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artiklan 2 kohdassa todetaan, että julkinen viranomainen voi puuttua henkilön yksityisyyden suojaa koskevaan oikeuteen, jos puuttuminen on tarpeellista kansallisen tai yleisen turvallisuuden kannalta tai rikollisuuden torjumiseksi. Tätä periaatetta noudatetaan myös tässä ehdotuksessa. Ehdotuksessa annetaan viranomaisille pääsy Eurodaciin terrorismirikosten ja muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi siinä tarkoituksessa, että ulkorajan ylittävät kolmansien maiden kansalaiset voidaan tunnistaa ja heidän matkustamishistoriaansa tutkia. Henkilötietoja koskeviin suojatoimiin kuuluu myös oikeus tutustua tietoihin, oikaista tietoja ja poistaa ne. Myös tietojen säilytysajan rajoittaminen, jota selostetaan edellä 1 kohdassa, myötävaikuttaa osaltaan siihen, että henkilötietojen suojaa koskevaa perusoikeutta kunnioitetaan. Ehdotuksessa annetaan viranomaisille pääsy Eurodaciin terrorismirikosten ja muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi siinä tarkoituksessa, että ulkorajan ylittävät kolmansien maiden kansalaiset voidaan tunnistaa ja tietoja heidän liikkeistään EU:ssa voidaan tarkastella. Nimetyt lainvalvontaviranomaiset voivat sitä paitsi pyytää pääsyä Eurodacin tietoihin vain, jos on perusteltua syytä olettaa, että pääsyllä voidaan merkittävästi edistää kyseessä olevan rikoksen torjumista, havaitsemista tai tutkimista. Nimetty lainvalvontaviranomainen tarkastaa pyynnön, joka koskee pääsyä Eurodaciin lainvalvontatarkoituksissa, ja todentaa, että tällaista pyyntöä koskevat tiukat ehdot täyttyvät. Ehdotuksessa vahvistetaan myös tiukat tietoturvatoimenpiteet sen varmistamiseksi, että henkilötietoja käsitellään turvallisesti, sekä säädetään siitä, että riippumattomat julkiset tietoturvaviranomaiset valvovat tiedonkäsittelytoimintaa ja että kaikki tehdyt haut dokumentoidaan. Ehdotuksessa todetaan myös, että aina kun lainvalvontaviranomaiset suorittavat henkilötietojen käsittelyä Eurodacissa sen jälkeen, kun tiedot on poimittu, sovelletaan uutta tietosuojadirektiiviä, joka koskee henkilötietojen käsittelyä rikosten torjumista, tutkimista, havaitsemista ja syytteeseenpanoa tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten ja jolla kumotaan neuvoston puitepäätös 2008/977/YOS. Ehdotuksessa vahvistetaan tiukat Eurodaciin pääsyä koskevat säännöt sekä tarvittavat suojatoimet. Ehdotuksessa on säädetty myös yksilön oikeudesta tutustua tietoihinsa sekä oikaista, poistaa ja muuttaa niitä ja erityisesti oikeudesta käyttää oikeussuojakeinoja samoin kuin riippumattomien julkisten viranomaisten toteuttamasta tietojenkäsittelytoiminnan valvonnasta. Näistä syistä ehdotus on täysin Euroopan unionin perusoikeuskirjan mukainen, varsinkin siltä osin kuin on kyse oikeudesta henkilötietojen suojaan. Se on sopusoinnussa myös Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 16 artiklan kanssa, joka takaa jokaiselle oikeuden henkilötietojensa suojaan. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Tämä ehdotus sisältää Eurodac-keskusjärjestelmään tehtävän teknisen muutoksen, jonka myötä annetaan mahdollisuus tehdä vertailuja kaikkien kolmen tietoluokan osalta ja säilyttää kaikkien kolmen luokan tietoja. Muut toiminnot, kuten henkilötietojen säilyttäminen kasvokuvan ohella, edellyttävät lisämuutoksia keskusjärjestelmään. Tähän ehdotukseen liitetyssä rahoitusselvityksessä on otettu huomioon kyseinen muutos. Kustannusarvio on 29,872 miljoonaa euroa, mikä sisältää teknisen kehittämisen sekä keskusjärjestelmän suuremman tallennuskapasiteetin ja suoritustehon kustannukset. Lisäksi siihen sisältyvät tietotekniikkapalvelut, ohjelmistot ja laitteistot. Kustannusarvio kattaa ajanmukaistamisen ja tapauskohtaisen räätälöinnin, joka mahdollistaa hakujen tekemisen kaikista tietoluokista sekä turvapaikka-asioihin ja laittomaan muuttoliikkeeseen liittyviä tarkoituksia varten. Siihen kuuluvat myös eu-LISAlle aiheutuvat lisähenkilöstökulut. 5.LISÄTIEDOT •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset – Eurodac-järjestelmän soveltamisalan laajentaminen kattamaan palauttamiseen liittyvät tarkoitukset (1 artiklan 1 kohdan b alakohta): Uuden Eurodac-asetuksen soveltamisalaa on laajennettu kattamaan jäsenvaltioiden mahdollisuus säilyttää ja hakea tietoja kolmansien maiden kansalaisista tai kansalaisuudettomista henkilöistä, jotka eivät ole hakeneet kansainvälistä suojelua, niin että heidät voidaan tunnistaa palauttamista ja takaisinottoa varten. Uusi oikeusperusta, SEUT-sopimuksen 79 artiklan 2 kohdan c alakohta on lisätty näitä tarkoituksia varten. Näin ollen Eurodacista tulee tietokanta laajempia maahanmuuttoon liittyviä tarkoituksia varten, eikä sen ainoana tarkoituksena enää ole pelkkä Dublin III -asetuksen tehokkaan täytäntöönpanon varmistaminen, vaikka tämä säilyy edelleen tärkeänä osana sen tehtävää. Tällä hetkellä Eurodac vertaa laittomasti maahan tulleilta ja kansainvälistä suojelua hakevilta henkilöiltä otettuja sormenjälkitietoja ainoastaan turvapaikkatietoihin, koska se on turvapaikkatietokanta. Siinä ei vertailla toisiinsa ulkorajojen kautta laittomasti maahan tulleilta otettuja sormenjälkitietoja ja jonkin jäsenvaltion alueella laittomasti oleskeleviksi todetuilta kolmansien maiden kansalaisilta otettuja sormenjälkitietoja. Eurodac-järjestelmän soveltamisalan laajentaminen mahdollistaa sen, että jäsenvaltioiden toimivaltaiset maahanmuuttoviranomaiset voivat toimittaa ja verrata tietoja laittomasti oleskelevista kolmansien maiden kansalaisista, jotka eivät hae turvapaikkaa ja voivat liikkua Euroopan unionissa huomaamatta. Osuman myötä saatu tieto voi auttaa jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia niiden tehtävässä tunnistaa niiden alueella laittomasti oleskelevat kolmansien maiden kansalaiset palauttamista varten. Tiedot voivat myös tarjota arvokasta näyttöä palauttamiseen tarvittavien asiakirjojen hankkimista ja takaisinottoa varten. – Dublin-menettelyn ensisijaisuuden varmistaminen (15 artiklan 4 kohta ja 16 artiklan 5 kohta): Ehdotukseen on sisällytetty säännös, jolla pyritään varmistamaan, että jos sormenjälkiosuma osoittaa, että Euroopan unionissa on tehty turvapaikkahakemus, haun tehneen jäsenvaltion olisi varmistettava, että oletusarvoisesti noudatetaan Dublin-menettelyä, ei kyseistä henkilöä koskevaa palauttamismenettelyä. Näin on tarkoitus taata, että jos keskusjärjestelmästä saadaan useita samaa henkilöä koskevia osumia, jäsenvaltio, joka on tehnyt haun Eurodacista, on selvillä noudatettavasta asianmukaisesta menettelystä, ja ettei kansainvälistä suojelua hakevaa henkilöä palauteta lähtömaahansa tai kolmanteen maahan palauttamiskiellon periaatteen vastaisesti. Tämän mahdollistamista varten on otettu käyttöön ”osumahierarkian” käsite.

– Velvollisuus ottaa sormenjäljet ja kasvokuvat (2 artikla): Ehdotuksessa määritetään jäsenvaltioille selkeä velvoite ottaa kaikkiin kolmeen luokkaan kuuluvien henkilöiden sormenjäljet ja kasvokuva ja siirtää ne järjestelmään. Lisäksi varmistetaan, että jäsenvaltiot asettavat kyseiset velvoitteet kansainvälistä suojelua hakeville henkilöille ja kolmansien maiden kansalaisille tai kansalaisuudettomille henkilöille niin, että he tietävät asiasta. Velvoite suostua sormenjälkien ottamiseen on aina ollut olemassa, ja siitä on tiedotettu rekisteröidylle esittelylehtisen avulla asetuksen (EU) N:o 603/2013 29 artiklan 1 kohdan d alakohdan nojalla. Tässä artiklassa mahdollistetaan myös se, että jäsenvaltiot voivat ottaa kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti käyttöön seuraamuksia sellaisille henkilöille, jotka eivät suostu kasvokuvansa tai sormenjälkiensä ottamiseen, soveltuvin osin Eurodac-asetuksen täytäntöönpanoa koskevan komission yksiköiden valmisteluasiakirjan mukaisesti, sillä siinä esitetään parhaisiin käytänteisiin perustuva lähestymistapa, jota jäsenvaltioiden on noudatettava saadakseen sormenjäljet. Uusia säännöksiä annetaan kuitenkin myös sen varmistamiseksi, että sormenjälkien ja kasvokuvan ottaminen alaikäisiltä, erityisesti pieniltä lapsilta, suoritettaisiin lapsen huomioon ottavalla ja lapsiystävällisellä tavalla. Näillä säännöksillä varmistetaan myös, että lapselle ei määrätä mitään hallinnollisia seuraamuksia, jos hänen sormenjälkensä tai kasvokuvansa jäävät ottamatta perustellusta syystä, ja että kyseisen jäsenvaltion viranomaisten on varmistettava, että niiden epäillessä, että sormenjälkien tai kasvokuvan ottamisesta kieltäytymiseen voi liittyä lastensuojelukysymyksiä tai jos lapsen sormenpäitä tai käsiä on voitu vahingoittaa, lapsesta olisi ilmoitettava kansallisille lastensuojeluviranomaisille. – Rekisteröidyn henkilötietojen säilyttäminen (12, 13 ja 14 artikla): Eurodac on aina toiminut pelkästään sormenjälkien perusteella, eikä rekisteröidystä ole aiemmin säilytetty muita henkilötietoja kuin tieto sukupuolesta. Uuden ehdotuksen myötä mahdollistetaan rekisteröidyn henkilötietojen, kuten nimen (nimien), iän, syntymäajan, kansalaisuuden ja henkilöasiakirjoja koskevien tietojen sekä kasvokuvan säilyttäminen. Henkilötietojen säilyttämisen myötä maahanmuutto- ja turvapaikkaviranomaiset voivat helposti tunnistaa henkilön, ilman että niiden tarvitsee pyytää tietoja suoraan toisesta jäsenvaltiosta. Henkilön henkilötietoja voidaan hakea keskusjärjestelmästä ainoastaan osuma / ei osumaa -periaatteen mukaisesti. Tämän tarkoituksena on suojata näitä tietoja, toisin sanoen, jos sormenjäljen tai kasvokuvan perusteella ei saada osumaa, henkilötietoja ei voi saada. Dublin-asetuksen soveltamiseksi Eurodaciin on päivitettävä uudet tiedot jäsenvaltiosta, jolle vastuu turvapaikkahakemuksen käsittelystä siirtyy, kun vastuu hakijasta kohdennetaan toiselle jäsenvaltiolle. Näin on selvää, mikä jäsenvaltio on uudelleenlaaditun Dublin-asetuksen mukaan vastuussa, jos hakija pakenee tai hakee kohdentamismenettelyn jälkeen turvapaikkaa toisessa jäsenvaltiossa ja sormenjälkihaku tuottaa osuman. – Biometriset tunnisteet (2, 15 ja 16 artikla): Nykyisessä Eurodac-asetuksessa sallitaan ainoastaan sormenjälkitietojen vertailu. Euroopan muuttoliikeagendassa esitettiin vuonna 2015 mahdollisuutta lisätä Eurodac-järjestelmään uusia biometrisiä tunnisteita, jotta voidaan lieventää haasteita, joita jäsenvaltioihin kohdistuu siksi, että sormenpäät ovat vahingoittuneet tai sormenjälkien ottamiseen ei suostuta. Ehdotuksessa lisätään vaatimus, jonka mukaan jäsenvaltioiden on otettava rekisteröidyn kasvokuva siirrettäväksi keskusjärjestelmään, ja se sisältää säännöksiä sormenjälki- ja kasvokuvatietojen vertaamisesta yhdessä sekä kasvokuvien vertaamisesta erikseen tietyin edellytyksin. Kasvokuvien lisääminen keskusjärjestelmään toimii perustana sille, että järjestelmästä voidaan tulevaisuudessa tehdä hakuja kasvontunnistusohjelmistojen avulla. Jäsenvaltiot ottavat edelleen sormenjäljet kaikista kymmenestä sormesta painamalla ja pyöräyttämällä, ja tätä sovelletaan nyt myös henkilöihin, jotka tavataan oleskelemasta jäsenvaltiossa laittomasti, koska samat sormenjäljet tarvitaan kaikkien kolmen henkilöryhmän osalta, jotta niitä voidaan verrata virheettömästi. – Kaikkien tietojen kaikkien luokkien vertailu ja siirtäminen (15 ja 16 artikla): Kun asetuksen (EU) N:o 603/2013 mukaisesti tallennettiin vain kaksi sormenjälkien luokkaa ja hakuja voitiin tehdä ainoastaan kansainvälistä suojelua hakevien sormenjälkitietoihin, nyt kaikkien kolmen tietoluokan sormenjälki- ja kasvokuvatiedot säilytetään ja niitä verrataan keskenään. Tämän ansiosta jäsenvaltion maahanmuuttoviranomaisten on mahdollista varmistua siitä, onko maassa laittomasti oleskeleva kolmannen maan kansalainen hakenut turvapaikkaa jäsenvaltiossa tai tullut laittomasti EU:hun ulkorajan kautta. Samalla tavoin jäsenvaltio voi tarkistaa, onko ulkorajan laittoman ylittämisen yhteydessä kiinni otettu henkilö oleskellut laittomasti toisessa jäsenvaltiossa. Hakujen laajuutta laajentamalla voidaan seurata, mitä mallia laiton liikkuminen ja edelleen liikkuminen Euroopan unionissa noudattaa, ja on mahdollista, että kyseisen henkilön henkilöllisyys voidaan todeta ilman voimassa olevia henkilöasiakirjoja. – Sormenjälkien ottamisen ikäraja alennetaan kuuteen vuoteen (10, 13 ja 14 artikla): Sormenjälkien ottamisen ikäraja on perinteisesti ollut 14 vuotta. Komission yhteisen tutkimuskeskuksen selvityksessä Fingerprint Recognition for childrentodetaan, että kuusivuotiailta ja sitä vanhemmilta lapsilta otettuja sormenjälkiä voidaan käyttää Eurodacin kaltaisissa automaattisissa hakujärjestelmissä, kunhan huolehditaan riittävällä tavalla siitä, että sormenjälkikuvien laatu on hyvä. Monet jäsenvaltiot ottavat sormenjäljet kuusivuotiaita nuoremmiltakin lapsilta omia tarkoituksiaan, kuten passin tai biometrisen oleskeluluvan myöntämistä, varten. Monet kansainvälistä suojelua hakevat ja Euroopan unioniin laittomasti saapuvat kolmansien maiden kansalaiset matkustavat perheensä kanssa ja monissa tapauksissa hyvin pienten lasten kanssa. Mahdollisuus tunnistaa nämä lapset sormenjälkien ja kasvokuvien avulla auttaa tunnistamaan lapset tilanteissa, joissa he ovat joutuneet eroon perheistään, kun jäsenvaltio pystyy seuraamaan tutkimuslinjaa, jos sormenjälkitietojen vastaavuus osoittaa, että henkilöt ovat olleet toisessa jäsenvaltiossa. Ehdotuksella lujitettaisiin myös sellaisten ilman huoltajaa olevien alaikäisten suojelua, jotka eivät aina virallisesti hae kansainvälistä suojelua ja jotka karkaavat hoitolaitoksista tai lasten sosiaalipalveluista, joiden vastuulle heidän hoitonsa on annettu. Nykyinen oikeudellinen ja tekninen kehys ei mahdollista heidän henkilöllisyytensä selvittämistä. EU:n alueella ilman asiakirjoja oleskelevat kolmansista maista tulevat lapset voitaisiin rekisteröidä Eurodac-järjestelmään, jotta heitä voidaan seurata ja estää kaikenlainen heihin kohdistuva hyväksikäyttö. – Tietojen säilyttäminen (17 artikla): Kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden tietojen säilyttämisaika säilyy 10 vuotena. Tämän tarkoituksena on varmistaa, että jäsenvaltiot voivat seurata kansainvälistä suojelua saavan henkilön edelleen liikkumista Euroopan unionissa, jos kyseisellä henkilöllä ei ole lupaa asua toisessa jäsenvaltiossa. Koska uudelleenlaaditun Dublin-asetuksen soveltamisala kattaa kansainvälistä suojelua saavat henkilöt, näitä tietoja voidaan nyt käyttää pakolaisten tai toissijaista suojelua saavien henkilöiden siirtämiseen takaisin jäsenvaltioon, joka on myöntänyt heille suojeluaseman. Sellaisten laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten osalta, jotka eivät hae turvapaikkaa, sormenjälkitiedot säilytetään viiden vuoden ajan. Tämä johtuu siitä, että Eurodac-järjestelmä ei ole enää pelkästään turvapaikanhakijoita koskeva tietokanta, ja näiden tietojen säilyttäminen pidempään on tarpeen, jotta voidaan varmistaa, että laitonta maahanmuuttoa ja edelleen liikkumista EU:n sisällä ja EU:hun voidaan seurata riittävästi. Säilytysaika on sama kuin enimmäisaika, joksi henkilölle voidaan palauttamisdirektiivin 2008/115/EY 11 artiklan mukaan määrätä muuttoliiketarkoituksia koskeva maahantulokielto, sekä sama kuin viisumeja koskevien tietojen säilyttämisaika (viisumiasetuksen 23 artikla) ja rajanylitystietojärjestelmän osalta ehdotettu tietojen säilytysaika (EES-asetuksen 31 artikla). – Tietojen aikaistettu poistaminen (18 artikla): Tietojen aikaistetun poistamisen tilanne pysyy samana kansainvälistä suojelua hakevien ja laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten osalta sekä sellaisten kansalaisuudettomien henkilöiden osalta, joille myönnetään kansalaisuus. Näiden henkilöiden tiedot, jotka on säilytetty keskusjärjestelmässä, poistetaan aikaistetusti, jos he saavat jonkin jäsenvaltion kansalaisuuden eivätkä näin ollen enää kuulu Eurodacin soveltamisalaan. Laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten tai kansalaisuudettomien henkilöiden, joille on myönnetty oleskeluasiakirja tai jotka ovat poistuneet Euroopan unionin alueelta, tietoja ei enää poisteta aikaistetusti. Nämä tiedot on tarpeen säilyttää siltä varalta, että jossain vaiheessa oleskeluasiakirja, joka myönnetään määräaikaisena, ei ole enää voimassa, ja kyseinen henkilö ylittää sallitun oleskeluajan, tai laittomasti oleskellut kolmannen maan kansalainen, joka on palannut johonkin kolmanteen maahan, saattaa yrittää palata EU:n alueelle laittomasti. – Laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten tietojen varustaminen merkinnällä (19 artiklan 4 ja 5 kohta): Tämänhetkisen Eurodac-asetuksen mukaan sellaisia laittomasti oleskelevia kolmansien maiden kansalaisia koskevat tiedot, jotka eivät jätä turvapaikkahakemusta EU:ssa, on poistettava aikaistetusti, kun oleskeluasiakirja on saatu. Ehdotuksessa esitettyjen muutosten mukaan nämä tiedot olisi mahdollista varustaa merkinnällä sen sijaan, että ne poistetaan aikaistetusti, niin että kun jäsenvaltio tekee Eurodacissa haun, joka johtaa merkinnällä varustettuun osumaan keskusjärjestelmässä, se voi varmistaa välittömästi, että laittomasti maassa oleskelevalle kolmannen maan kansalaiselle on myönnetty oleskeluasiakirja toisessa jäsenvaltiossa. Tämän jälkeen voi olla palauttamisdirektiivin 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti mahdollista siirtää kyseinen henkilö takaisin siihen jäsenvaltioon, joka on myöntänyt oleskeluasiakirjan. Kansainvälistä suojelua hakevia henkilöitä koskevat tiedot ovat kolmen vuoden kuluttua käytettävissä vain lainvalvontatarkoitukseen; käytön rajaaminen lainvalvontatarkoitukseen ei kuitenkaan koske sellaisten EU:ssa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten tietoja, jotka eivät hae kansainvälistä suojelua ja joille on myönnetty väliaikainen oleskeluasiakirja. Tämän tarkoituksena on varmistaa, että jos oleskeluasiakirjan voimassaolo päättyy ennen tietojen viiden vuoden säilytysajan päättymistä, tiedot ovat edelleen haettavissa. Turvapaikanhakijoiden tietoja käsitellään kuitenkin tältä osin edelleen eri tavoin, koska turvapaikanhakijat saavat todennäköisemmin oleskelulupansa uusittua kansainvälistä suojelua saavina henkilöinä tai pitkäaikaisen oleskeluluvan haltijoina. – Eurodacista saatujen tietojen jakaminen kolmansien maiden kanssa (38 artikla): Nykyisen asetuksen mukaan tietojen jakaminen kolmannen maan, kansainvälinen järjestön tai yksityisen yhteisön kanssa on ehdottomasti kielletty. Eurodac-järjestelmän soveltamisalan laajentaminen siten, että jäsenvaltiota voidaan auttaa käyttämään Eurodac-tietoja maassa laittomasti oleskelevan kolmannen maan kansalaisen tunnistamiseksi ja tarvittavien asiakirjojen hankkimiseksi palauttamista ja takaisinottoa varten, edellyttää tietyissä olosuhteissa välttämättä, että tietoja jaetaan kolmannen maan kanssa, mutta pelkästään perusteltua palauttamistarkoitusta varten. Näin ollen ehdotukseen on sisällytetty erillinen säännös, joka mahdollistaa tietojen jakamisen kolmansien maiden kanssa palauttamistarkoituksessa ja jossa asetetaan erittäin tiukat edellytykset, joiden mukaisesti tietoja voidaan jakaa. Lisäksi pääsy Eurodac-tietokantaan kielletään tiukasti sellaiselta kolmannelta maalta, joka ei ole Dublin-asetuksen osapuoli, sekä jäsenvaltion mahdollisuus tarkistaa tiedot kolmannen maan puolesta. Kun tämä säännös tietojen jakamisesta kolmansien maiden kanssa lisätään asetukseen, Eurodac on yhdenmukainen muiden tietokantojen kanssa, kuten viisumitietojärjestelmä ja rajanylitystietojärjestelmä, jotka sisältävät samanlaisia säännöksiä tietojen jakamiseksi palauttamista varten. – Lainvalvontaviranomaisten ja Europolin pääsy järjestelmään (20 artiklan 3 kohta): Ehdotuksessa on tehty pieniä muutoksia säännöksiin, jotka koskevat pääsyä järjestelmään lainvalvontatarkoituksia varten, jotta varmistetaan, että lainvalvontaan liittyvän haun yhteydessä vertailuja voidaan tehdä suhteessa kaikkiin kolmeen keskusjärjestelmään tallennettujen tietojen ryhmään, ja jotta tulevaisuudessa voidaan tehdä hakuja kasvokuvan perusteella. – Euroopan raja- ja rannikkovartioston ja EASOn jäsenvaltioiden asiantuntijoiden lupa ottaa sormenjälkiä (10 artiklan 3 kohta ja 13 artiklan 7 kohta: Ehdotuksessa mahdollistetaan se, että jäsenvaltion harkinnan mukaan Euroopan raja- [ja rannikko]vartiovirasto ja jäsenvaltioiden turvapaikka-asiantuntijat, jotka lähetetään johonkin jäsenvaltioon EASOn tuella, voivat ottaa sormenjäljet ja siirtää ne Eurodac-järjestelmään jäsenvaltion puolesta. Ehdotuksessa rajoitetaan nämä toiminnot alueisiin, joilla kummankin viraston toimivaltuudet mahdollistavat ne (eli ulkorajalla alueelle laittomasti tulevien henkilöiden ja turvapaikanhakijoiden osalta). – Tilastot (9 artikla): Eurodac-tietojen läpinäkyvyyden lisäämiseksi on tehty muutoksia siihen, minkä tyyppisiä tilastoja eu-LISA julkaisee ja kuinka tiheästi. Ehdotukseen on lisätty uusia säännöksiä, jotta Eurodac-järjestelmästä saadut tilastotiedot voidaan jakaa asiaan liittyvien oikeus- ja sisäasioiden alalla toimivien virastojen kanssa analyysi- ja tutkimustarkoituksia varten. Eu-LISAn näihin tarkoituksiin tuottamissa tilastoissa ei pitäisi mainita nimiä, yksittäisiä syntymäaikoja tai sellaisia henkilötietoja, joista voisi tunnistaa rekisteröidyn. Lisäksi on tehty muutoksia, jotta komissio voi pyytää eu-LISAlta tapauskohtaisia tilastoja pyynnöstä. – Keskusjärjestelmän arkkitehtuuri ja operatiivinen hallinnointi (4 ja 5 artikla): Viestintäinfrastruktuuriin on tehty muutoksia, jotta keskusjärjestelmä voi käyttää eu-verkkoaluetta, joka tuo merkittäviä mittakaavaetuja. Lisäksi järjestelmän rakenteeseen on sisällytetty DubliNet-verkon operatiivinen hallinnointi olemassa olevana erillisenä viestintäinfrastruktuurina Dublin-asetuksen soveltamista varten, ja sillä varmistetaan, että sekä järjestelmäntaloudellinen että operatiivinen hallinnointi siirretään eu-LISAlle, joka tällä hetkellä on vastuussa sen operatiivisesta hallinnoinnista ainoastaan erillisen komission (muuttoliike- ja sisäasioiden pääosasto) kanssa tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan perusteella.

– Tietojen antaminen vääristä osumista (26 artiklan 6 kohta): Jäsenvaltioiden tarvitsee vastedes ilmoittaa ainoastaan eu-LISAlle siitä, että keskusjärjestelmästä on saatu väärä osuma, ja toimittaa eu-LISAlle tiedot kyseisestä osumasta, jotta se voi poistaa väärään osumaan johtavat linkitykset tietokannasta. Tulevaisuudessa eu-LISA laatii tilastoja ilmoitettujen väärien osumien määrästä, jotta vääristä osumista ei enää tarvitse ilmoittaa suoraan komissiolle. – Aitojen henkilötietojen käyttäminen testaukseen (5 artiklan 1 kohta): Tähän saakka eu-LISAn on täytynyt Eurodacin keskusjärjestelmää testatessaan käyttää testausympäristössä ja uuden teknologian testaamiseksi ”valetietoja”, mikä ei ole tuottanut hyviä testituloksia näiden käytettyjen tietojen vuoksi. Ehdotuksessa mahdollistetaan oikeiden henkilötietojen käyttäminen testattaessa keskusjärjestelmää häiriöiden selvittämiseksi ja korjaamiseksi sekä uusia teknologioita ja tekniikoita, mutta tiukoin ehdoin ja siltä pohjalta, että tiedot muutetaan testaustarkoituksia varten anonyymeiksi eikä niiden perusteella voi tunnistaa yksittäisiä henkilöitä. ê 603/2013 (mukautettu) 2016/0132 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 604/2013 tehokkaaksi soveltamiseksi Ö, laittomasti oleskelevan kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön tunnistamiseksi Õ sekä jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten ja Europolin esittämistä, Eurodac-tietoihin lainvalvontatarkoituksessa tehtäviä vertailuja koskevista pyynnöistä sekä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston perustamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 1077/2011 muuttamisesta (uudelleenlaadittu) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 78 artiklan 2 kohdan e alakohdan, Ö 79 artiklan 2 kohdan c alakohdan, Õ 87 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 88 artiklan 2 kohdan a alakohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, Ö sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, Õ ottavat huomioon Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunnon1, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä2, sekä katsovat seuraavaa: ê 603/2013 johdanto-osan 1 kappale (mukautettu) (1)Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten Dublinin yleissopimuksen tehokkaaksi soveltamiseksi 11 päivänä joulukuuta 2000 annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 2725/2000 ja tietyistä säännöistä Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailemista varten Dublinin yleissopimuksen tehokkaaksi soveltamiseksi annetun asetuksen (EY) N:o 2725/2000 täytäntöönpanemiseksi 28 päivänä helmikuuta 2002 annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 407/2002 Ö Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) N:o 603/2013 Õ on tehtävä useita merkittäviä muutoksia. Mainitutu asetukset olisi selkeyden vuoksi laadittava uudelleen.

ê 603/2013 johdanto-osan 2 kappale (2)Turvapaikka-asioita koskeva yhteinen politiikka, johon sisältyy yhteinen euroooppalainen turvapaikkajärjestelmä, on olennainen osa Euroopan unionin tavoitetta muodostaa asteittain vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue, joka on avoin niille, jotka olosuhteiden pakosta joutuvat hakemaan kansainvälistä suojelua unionista. ê 603/2013 johdanto-osan 3 kappale (mukautettu) (3)Marraskuun 4 päivänä 2004 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi Haagin ohjelman, jossa asetetaan tavoitteet, jotka vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella on tarkoitus toteuttaa vuosina 2005–2010. Lokakuun 15 ja 16 päivänä 2008 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi Euroopan maahanmuutto- ja turvapaikkasopimuksen, jossa kehotetaan saattamaan päätökseen yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän perustaminen ottamalla käyttöön yhdistetty menettely, joka sisältää yhteiset takeet sekä yhtenäisen aseman pakolaisille ja henkilöille, jotka voivat saada toissijaista suojelua. ê 603/2013 johdanto-osan 4 kappale (mukautettu) (4)Kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun 26 päivänä kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 604/2013 […/…] soveltamiseksi on tarpeen määrittää kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden henkilöllisyys ja unionin ulkorajojen laittoman ylittämisen yhteydessä kiinni otettujen henkilöiden henkilöllisyys. Asetuksen (EU) N:o 604/2013 […/…] ja erityisesti sen 18 […] ja […] artiklan 1 kohdan b ja d alakohdan tehokkaan soveltamisen kannalta on myös suotavaa, että kukin jäsenvaltio voi tarkistaa, onko sen alueella laittomasti oleskeleva kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudeton henkilö hakenut kansainvälistä suojelua toisesta jäsenvaltiosta. ê 603/2013 johdanto-osan 5 kappale (mukautettu) ð uusi (5)Sormenjäljet ð Biometriset tunnisteet ï ovat merkittävä tekijä tällaisten henkilöiden oikean henkilöllisyyden määrittämisessä. On tarpeen luoda järjestelmä heidän sormenjälkið- ja kasvokuvaïtietojensa vertailemiseksi. ê 603/2013 johdanto-osan 6 kappale ð uusi (6)Tätä varten on tarpeen perustaa järjestelmä, jota kutsutaan Eurodaciksi ja joka koostuu keskusjärjestelmästä, jossa käytetään tietokoneistettua sormenjälkið- ja kasvokuvaïtietojen keskustietokantaa, sekä sähköisistä tiedonsiirtokeinoista jäsenvaltioiden ja keskusjärjestelmän välillä, jäljempänä ’viestintäinfrastruktuuri’. ò uusi (7)Asetuksen (EU) N:o […/…] soveltamiseksi ja täytäntöönpanemiseksi on lisäksi tarpeen varmistaa, että on olemassa erillinen suojattu viestintäinfrastruktuuri, jota jäsenvaltioiden toimivaltaiset turvapaikkaviranomaiset voivat käyttää tietojen vaihtamiseen kansainvälistä suojelua hakevista henkilöistä. Tästä suojatusta sähköisestä tiedonsiirtokeinosta käytetään nimitystä ’DubliNet’, ja eu-LISAn olisi hallinnoitava ja ylläpidettävä sitä.

ê 603/2013 johdanto-osan 7 kappale (mukautettu) (8)Haagin ohjelmassa kehotettiin parantamaan pääsyä olemassa oleviin tietojen rekisteröintijärjestelmiin unionissa. Lisäksi Tukholman ohjelmassa vaadittiin hyvin kohdennettua tietojenkeruuta sekä tietojenvaihdon ja sen välineiden kehittämistä lainvalvonnan tarpeiden pohjalta. ò uusi (9)Vuonna 2015 pakolais- ja muuttoliikekriisi toi esiin haasteita, joita jotkin jäsenvaltiot kohtasivat laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten tai kansalaisuudettomien henkilöiden sormenjälkien ottamisessa, kun tällaiset henkilöt pyrkivät välttelemään menettelyjä, joilla määritetään kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio. Komission 13 päivänä toukokuuta 2015 antamassa tiedonannossa Euroopan muuttoliikeagenda todettiin, että ”jäsenvaltioiden on pantava myös täysimääräisesti täytäntöön säännöt, jotka koskevat tulijoiden sormenjälkien ottamista rajoilla” ja että ”komisio aikoo myös selvittää, miten biometristen tunnisteiden käyttöä voidaan lisätä Eurodac-järjestelmässä (kuten digitaalisiin valokuviin perustuvien kasvontunnistusteknologioiden käyttäminen)”. (10)Jotta jäsenvaltioiden olisi helpompi ratkaista haasteet, jotka liittyvät siihen, että henkilö ei anna ottaa sormenjälkiään, tässä asetuksessa sallitaan viimeisenä keinona myös kasvokuvan vertaaminen ilman sormenjälkiä, jos kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön sormenjälkiä on mahdoton saada otettua sen vuoksi, että hänen sormenpäitään on vahingoitettu tai ne ovat vahingoittuneet, tai ne on amputoitu. Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä kaikin tavoin varmistamaan, että rekisteröidyltä voidaan ottaa sormenjäljet, ennen kuin tapauksissa, joissa menettelyn noudattamatta jättämisen syyt eivät liity henkilön sormenpäiden kuntoon, voidaan suorittaa vertailu pelkästään kasvokuvan perusteella. Kun kasvokuvia käytetään yhdessä sormenjälkitietojen kanssa, sormenjälkiä voidaan rekisteröidä vähemmän ja tunnistaminen on silti yhtä tarkkaa. (11)Unionin alueella oikeudettomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttaminen unionin yleisiin oikeusperiaatteisiin kuuluvien perusoikeuksien sekä kansainvälisen oikeuden, kuten pakolaisten suojelua ja ihmisoikeuksia koskevien velvoitteiden mukaisesti, ja noudattaen direktiivin 2008/115/EY säännöksiä, on olennainen osa kokonaisvaltaisia toimia muuttoliikkeen käsittelemiseksi ja erityisesti laittoman muuttoliikkeen vähentämiseksi ja ehkäisemiseksi. Unionin järjestelmää laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamiseksi on tarpeen tehostaa, jotta voidaan säilyttää yleinen luottamus unionin maahanmuutto- ja turvapaikkajärjestelmään. Palauttamisjärjestelmän tehostamisen yhteydessä olisi myös toteutettava toimia suojelun tarpeessa olevien suojelemiseksi. (12)Jäsenvaltioiden viranomaisilla on vaikeuksia tunnistaa laittomasti oleskelevat kolmansien maiden kansalaiset, jotka käyttävät petollisia keinoja vältelläkseen tunnistetuksi tulemista ja ehkäistäkseen palauttamista ja takaisinottoa varten tarvittavien asiakirjojen hankkimismenettelyjä. Sen vuoksi on olennaisen tärkeää varmistaa, että tietoja kolmansien maiden kansalaisista tai kansalaisuudettomista henkilöistä, joiden havaitaan oleskelevan laittomasti EU:ssa, kerätään ja siirretään Eurodaciin sekä verrataan myös niihin tietoihin, joita on kerätty ja siirretty kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden ja sellaisten kolmansien maiden kansalaisten henkilöllisyyden määrittämiseksi, jotka on otettu kiinni unionin ulkorajojen laittoman ylittämisen yhteydessä. Tällä tavoin voidaan helpottaa heidän tunnistamistaan ja palauttamista varten tarvittavien asiakirjojen hankkimista ja varmistaa heidän palauttamisensa ja takaisinottonsa sekä vähentää henkilöllisyyspetoksia. Näin pyritään myös osaltaan lyhentämään laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamiseksi ja takaisinottamiseksi tarvittavia hallinnollisia menettelyjä, samoin kuin aikaa, jona heitä voidaan pitää hallinnollisesti säilöönotettuina odottamassa maasta poistamista. Lisäksi asetuksen myötä pitäisi olla mahdollista määrittää kolmannet kauttakulkumaat, joihin laittomasti oleskeleva kolmannen maan kansalainen voidaan ottaa takaisin. (13)Neuvosto hyväksyi palauttamispolitiikan tulevaisuudesta 8 päivänä lokakuuta 2015 antamissaan päätelmissä komission ilmoittaman aloitteen tutkia Eurodacin soveltamisalan ja tarkoituksen mahdollista laajentamista siten, että tietoja voidaan käyttää myös palauttamismenettelyjä varten. Jäsenvaltioilla olisi oltava käytössään tarvittavat välineet, jotta ne pystyvät havaitsemaan unioniin suuntautuvan laittoman muuttoliikkeen ja siellä laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten edelleen liikkumisen unionin sisällä. Sen vuoksi Eurodac-tietojen olisi oltava tässä asetuksessa säädetyin edellytyksin saatavilla jäsenvaltioiden nimettyjen viranomaisten suorittamaa vertailua varten. (14)Komission tiedonannossa Vahvemmat ja älykkäämmät tietojärjestelmät rajaturvallisuuden ja sisäisen turvallisuuden tueksi korostetaan tarvetta parantaa pitkällä aikavälillä tietojärjestelmien yhteentoimivuutta, kuten myös Eurooppa-neuvosto ja Euroopan unionin neuvosto ovat todenneet. Tiedonannossa ehdotetaan tietojärjestelmiä ja niiden yhteentoimivuutta käsittelevän asiantuntijaryhmän perustamista käsittelemään rajaturvallisuuteen ja sisäiseen turvallisuuteen liittyvien tietojärjestelmien yhteentoimivuuden toteuttamista koskevaa oikeudellista ja teknistä toteutettavuutta. Asiantuntijaryhmän olisi arvioitava Schengenin tietojärjestelmien (SIS) ja viisumitietojärjestelmien (VIS) kanssa luotavan yhteentoimivuuden tarpeellisuutta ja oikeasuhteisuutta ja tarkasteltava, onko tarpeen tarkistaa oikeudellista kehystä siltä osin kuin se koskee Eurodaciin pääsyä lainvalvontatarkoituksessa. ê 603/2013 johdanto-osan 8 kappale (15)Terrorismirikosten ja muiden vakavien rikosten torjunnassa on erittäin tärkeää, että lainvalvontaviranomaisilla on tehtäviensä hoitamiseksi käytössään mahdollisimman täydelliset ja ajanmukaiset tiedot. Eurodacin sisältämät tiedot ovat tarpeen terrorismin torjumisesta 13 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyssä neuvoston puitepäätöksessä 2002/475/YOS tarkoitettujen terrorismirikosten tai eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä ja jäsenvaltioiden välisistä luovuttamismenettelyistä 13 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyssä neuvoston puitepäätöksessä 2002/584/YOS tarkoitettujen muiden vakavien rikosten torjuntaa, havaitsemista tai tutkimista varten. Tämän vuoksi Eurodac-tietojen olisi oltava tässä asetuksessa säädetyin edellytyksin jäsenvaltioiden nimettyjen viranomaisten ja Euroopan poliisiviraston (Europol) käytettävissä sormenjälkien vertailua varten. ê 603/2013 johdanto-osan 9 kappale (16)Lainvalvontaviranomaisille myönnetyllä oikeudella päästä Eurodaciin ei olisi rajoitettava kansainvälistä suojelua hakevan henkilön oikeutta hänen hakemuksensa käsittelyyn asianmukaisessa ajassa asiaa koskevan lainsäädännön mukaisesti. Tätä oikeutta ei olisi myöskään rajoitettava mahdollisilla jatkotoimilla sen jälkeen, kun on saatu Eurodac-osuma. ê 603/2013 johdanto-osan 10 kappale (mukautettu) (17)Eurooppalaisten tietokantojen tehokkuuden parantamisesta, yhteentoimivuuden lisäämisestä ja synergioista oikeus- ja sisäasioiden alalla neuvostolle ja Euroopan parlamentille 24 päivänä marraskuuta 2005 antamassaan tiedonannossa komissio toteaa Ö totesi Õ, että sisäisestä turvallisuudesta vastaavilla viranomaisilla voisi olla pääsy Eurodaciin selkeästi määritellyissä tapauksissa, kun on perusteltu syy epäillä, että terrorismirikokseen tai muuhun vakavaan rikokseen syyllistynyt henkilö on hakenut kansainvälistä suojelua. Mainitussa tiedonannossa komissio myös toteaa Ö totesi Õ suhteellisuusperiaatteen edellyttävän, että Eurodacista tehdään hakuja tällaisiin tarkoituksiin ainoastaan, jos asia on ylivoimaisen tärkeä yleisen turvallisuuden kannalta, toisin sanoen jos tunnistettavan rikollisen tai terroristin toiminta on niin tuomittavaa, että sen vuoksi on perusteltua hakea tietoja tietokannasta, johon tallennetaan myös sellaisten henkilöiden tietoja, joilla on puhdas rikosrekisteri; komissio toteaa Ö totesi Õ lopuksi, että kynnyksen, jota sisäisestä turvallisuudesta vastaavilta viranomaisilta edellytetään haun tekemiseen Eurodaciin, on aina oltava huomattavasti korkeampi kuin rikostutkinnan tietokantojen tutkimiskynnys.

ê 603/2013 johdanto-osan 11 kappale (18)Lisäksi Europol on avainasemassa rajatylittävän rikollisuuden tutkimiseen liittyvässä jäsenvaltioiden viranomaisten välisessä yhteistyössä tukemalla unioninlaajuista rikosten torjumista, analysointia ja tutkintaa. Tämän vuoksi myös Europolilla olisi oltava pääsy Eurodaciin oman tehtäväalueensa osalta ja Euroopan poliisiviraston (Europol) perustamisesta 6 päivänä huhtikuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen 2009/371/YOS mukaisesti. ê 603/2013 johdanto-osan 12 kappale (19)Europolin pyynnöt vertailujen tekemiseksi Eurodac-tietoihin olisi sallittava vain yksittäistapauksissa, erityisolosuhteissa ja tiukoin edellytyksin. ê 603/2013 johdanto-osan 13 kappale ð uusi (20)Koska Eurodac on alun perin perustettu Dublinin yleissopimuksen soveltamisen helpottamiseksi, antamalla pääsy Eurodaciin terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi muutetaan Eurodacin alkuperäistä tarkoitusta ja puututaan samalla niiden henkilöiden, joiden henkilötietoja Eurodacissa käsitellään, perusoikeuteen nauttia yksityiselämän kunnioitusta. ð Euroopan unionin perusoikeuskirjan 52 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti ï Ttällaisen puuttumisen olisi tapahduttava lain mukaisesti, ja lainsäädäntö olisi muotoiltava riittävän yksityiskohtaisesti, jotta henkilöt voivat mukauttaa käyttäytymistään, ja lainsäädännöllä olisi myös suojattava henkilöitä mielivaltaiselta kohtelulta, ja siinä olisi ilmaistava riittävän selkeästi toimivaltaisille viranomaisille annetun harkintavallan rajat ja sen käyttötavat. Yksityiselämän suojaan puuttumisen on oltava välttämätöntä oikeutetun ja oikeasuhteisen edun suojaamiseksi demokraattisessa yhteiskunnassa ð , jotta voidaan aidosti palvella yleishyödyllistä tavoitetta, ï ja sen on oltava oikeassa suhteessa oikeutettuun tavoitteeseensa. ê 603/2013 johdanto-osan 14 kappale (21)Vaikka Eurodacin perustamisen alkuperäiseen tarkoitukseen ei sisältynyt mahdollisuutta pyytää Eurodac-tietokannan tietojen ja rikospaikalta mahdollisesti löytyvien latenttien sormenjälkien vertailua, tällainen mahdollisuus on poliisiyhteistyön alalla keskeisen tärkeä. Mahdollisuus verrata latenttia sormenjälkeä Eurodaciin tallennettuihin sormenjälkitietoihin tapauksissa, joissa voidaan kohtuudella uskoa, että rikokseen syyllistynyt henkilö tai rikoksen uhri voi kuulua johonkin tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvista ryhmistä, on erittäin arvokas väline jäsenvaltioiden nimetyille viranomaisille niiden pyrkiessä torjumaan, havaitsemaan tai tutkimaan terrorismirikoksia tai muita vakavia rikoksia esimerkiksi silloin, kun latentit sormenjäljet ovat ainoita rikospaikalta löytyneitä todisteita. ê 603/2013 johdanto-osan 15 kappale (22)Tässä asetuksessa säädetään myös edellytyksistä, joiden täyttyessä olisi suostuttava pyyntöihin vertailla sormenjälkitietoja Eurodac-tietoihin terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi, sekä tarvittavista suojatoimista, joilla varmistetaan, että niiden henkilöiden, joiden henkilötietoja Eurodacissa käsitellään, perusoikeutta nauttia yksityiselämän kunnioitusta suojataan. Näiden edellytysten tiukkuus johtuu siitä, että Eurodac-tietokantaan merkitään sellaisten henkilöiden sormenjälkitietoja, joiden ei oleteta syyllistyneen terrorismirikokseen tai muuhun vakavaan rikokseen. ê 603/2013 johdanto-osan 16 kappale (mukautettu) (23)Jotta voitaisiin taata kaikkien kansainvälistä suojelua hakevien ja saavien henkilöiden yhtäläinen kohtelu ja varmistaa, että tämä asetus on yhdenmukainen unionin voimassa olevan turvapaikkasäännöstön kanssa, erityisesti vaatimuksista kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden määrittelemiseksi kansainvälistä suojelua saaviksi henkilöiksi, pakolaisten ja henkilöiden, jotka voivat saada toissijaista suojelua, yhdenmukaiselle asemalle sekä myönnetyn suojelun sisällölle 13 päivänä joulukuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/95/EU ja asetuksen (EU) N:o […/…] 604/2013 kanssa, on asianmukaista laajentaa tämän asetuksen soveltamisalaa niin, että se kattaa toissijaista suojelua hakevat henkilöt ja henkilöt, jotka voivat saada toissijaista suojelua. ê 603/2013 johdanto-osan 17 kappale

ð uusi (24)On myös tarpeen edellyttää, että jäsenvaltiot ottavat viipymättä sormenjälkitiedot kaikilta kansainvälistä suojelua hakevilta henkilöiltä sekä jäsenvaltion ulkorajan laittomasta ylittämisestä tavatuilta ð tai jäsenvaltiossa laittomasti oleskelevilta ï kolmannen maan kansalaisilta tai kansalaisuudettomilta henkilöiltä, jotka ovat vähintään 14- ð kuusiïvuotiaita, ja siirtävät ne keskusjärjestelmään. ò uusi (25)Ilman huoltaja olevien alaikäisten, jotka eivät ole hakeneet kansainvälistä suojelua, ja lasten, jotka saattavat joutua eroon perheistään, suojelun lujittamiseksi on tarpeen ottaa heiltä sormenjäljet ja kasvokuva keskusjärjestelmässä säilytettäväksi, jotta lapsen henkilöllisyyden määrittäminen on helmpompaa ja voidaan auttaa jäsenvaltiota jäljittämään mahdollinen perhe tai siteet, joita heillä voi olla toiseen jäsenvaltioon. Perhesiteiden määrittäminen on keskeisessä asemassa perheyhteyden palauttamisen kannalta, ja sen on liityttävä tiiviisti lapsen edun ja lopulta kestävän ratkaisun määrittämiseen. (26)Jäsenvaltioiden olisi tätä asetusta soveltaessaan otettava ensisijaisesti huomioon lapsen etu. Jos pyynnön esittäneelle jäsenvaltiolle selviää, että Eurodac-tiedot koskevat lasta, se voi käyttää näitä tietoja lainvalvontatarkoituksessa ainoastaan alaikäisiin sovellettavan lainsäädäntönsä mukaisesti ja noudattaen velvollisuutta varmistaa, että lapsen etu on etusijalla. ê 603/2013 johdanto-osan 18 kappale (mukautettu) ð uusi (27)On tarpeen laatia täsmälliset säännöt tällaisten sormenjälkið- ja kasvokuvaïtietojen siirtämisestä keskusjärjestelmään, tällaisten sormenjälkið- ja kasvokuvaïtietojen ja muiden tarvittavien Ö henkilöÕtietojen tallentamisesta keskusjärjestelmään, tietojen säilyttämisestä, niiden vertailusta muihin sormenjälkið- ja kasvokuvaïtietoihin, vertailun tulosten siirtämisestä sekä tallennettujen tietojen merkitsemisestä ja poistamisesta. Tällaiset säännöt voivat olla erilaisia eri ryhmiin kuuluvien kolmansien maiden kansalaisten tai kansalaisuudettomien henkilöiden tilanteen mukaisesti, ja ne olisi erityisesti sovitettava tätä varten. ê 603/2013 johdanto-osan 19 kappale (mukautettu) ð uusi (28)Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että siirretyt sormenjälkið- ja kasvokuvaïtiedot soveltuvat laadultaan tietokoneistetussa sormenjälkien ð ja kasvokuvien ï tunnistusjärjestelmässä tehtävään vertailuun. Kaikkien viranomaisten, joilla on pääsy Eurodaciin, olisi koulutettava henkilöstönsä asianmukaisesti ja hankittava tarvittava tekninen laitteisto. Viranomaisten, joilla on pääsy Eurodaciin, olisi ilmoitettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1077/2011 perustetulle vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavalle eurooppalaiselle virastolle, jäljempänä ’virasto’ Ö ’eu-LISA’ Õ, erityisistä vaikeuksista, joita on ilmennyt laadun osalta, jotta vaikeuksiin löydetään ratkaisu. ê 603/2013 johdanto-osan 20 kappale ð uusi (29)Se, että sormenjälkið- ja kasvokuvaïtietoja on tilapäisesti tai pysyvästi mahdotonta ottaa ja/tai siirtää sellaisista syistä kuten tietojen puutteellinen laatu asianmukaisen vertailun tekemiseksi, tekniset ongelmat tai terveyden suojeluun liittyvät syyt tai siksi, että rekisteröity ei kykene antamaan sormenjälkiään ð tai kasvokuvaansa ï hänestä riippumattomista syistä, ei saisi vaikuttaa haitallisesti asianomaisen henkilön esittämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelyyn tai sitä koskevan päätöksen tekemiseen. ò uusi

(30)Jäsenvaltioiden olisi käytettävä Eurodac-asetuksen täytäntöönpanoa sormenjälkien ottamisvelvoitteen osalta koskevaa komission yksiköiden valmisteluasiakirjaa, jonka neuvosto hyväksyi 20 päivänä heinäkuuta 2015 ja jossa esitetään parhaisiin käytänteisiin perustuva lähestymistapa sormenjälkien ottamiseen laittomasti oleskelevilta kolmansien maiden kansalaisilta. Jos jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössä mahdollistetaan sormenjälkien ottaminen viimeisenä keinona voima- tai pakkokeinoin, kyseisten toimenpiteiden on oltava kaikilta osin EU:n perusoikeuskirjan mukaisia. Haavoittuvassa asemassa oleviksi henkilöiksi katsottuja kolmansien maiden kansalaisia ja alaikäisiä ei saisi pakottaa antamaan sormenjälkiään tai kasvokuvaansa, paitsi kansallisen lainsäädännön mukaan sallituissa asianmukaisesti perustelluissa olosuhteissa. ê 603/2013 johdanto-osan 21 kappale (mukautettu) ð uusi (31)Koulutetun sormenjälkiasiantuntijan olisi tarkastettava Eurodacista saatavat osumat, jotta voidaan varmistaa, että vastuu määritetään tarkasti asetuksen (EU) N:o 604/2013 mukaisesti ja että ð kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön ja ï sellaisen rikoksesta epäillyn tai rikoksen uhrin henkilöllisyys, jota koskevia tietoja on saatettu tallentaa Eurodaciin, määritetään täsmällisesti. ð Myös Eurodacista kasvokuvien perusteella saatu osuma olisi tarkastettava, jos on epäilyksiä siitä, että tulokset liittyvät samaan henkilöön.ï ê 603/2013 johdanto-osan 22 kappale (mukautettu) ð uusi (32)Jostakin jäsenvaltiosta kansainvälistä suojelua hakeneillaet kolmansien maiden kansalaisillaet tai kansalaisuudettomillaat henkilöillät voivat olla myöhemmin monen vuoden ajan mahdollisuus ð yrittää ï hakea kansainvälistä suojelua toisesta jäsenvaltiosta. Enimmäisajan, jonka keskusjärjestelmä voi säilyttää sormenjälkið-ja kasvokuvaïtietoja, olisi siksi oltava varsin pitkä. Koska useimpien unionissa usean vuoden ajan oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten tai kansalaisuudettomien henkilöiden asema on tänä aikana vakiintunut tai he ovat voineet jopa saada jonkin jäsenvaltion kansalaisuuden, kymmenen vuotta olisi katsottava kohtuulliseksi ajaksi sormenjälkið- ja kasvokuvaïtietojen säilyttämistä varten. ò uusi (33)Jotta onnistuttaisiin estämään ja valvomaan unionin alueella oikeudettomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten tai kansalaisuudettomien henkilöiden luvatonta liikkumista ja voitaisiin toteuttaa tarvittavat toimenpiteet kolmansiin maihin palauttamisen ja takaisinoton toteuttamiseksi tuloksellisesti direktiivin 2008/115/EY ja henkilötietojen suojaa koskevan oikeuden mukaisesti, viisi vuotta olisi katsottava välttämättömäksi ajaksi sormenjälki- ja kasvokuvatietojen säilyttämistä varten. ê 603/2013 johdanto-osan 23 kappale ð uusi (34)Säilytysaikaa olisi lyhennettävä tietyissä erityistilanteissa, joissa ei ole tarvetta säilyttää sormenjälkið- ja kasvokuvaïtietoja ð ja kaikkia muita henkilötietoja ï näin pitkään. Sormenjälkið- ja kasvokuvaïtiedot ð sekä kaikki muut kolmannen maan kansalaisen henkilötiedot ï olisi poistettava välittömästi, kun kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudeton henkilö saa jonkin jäsenvaltion kansalaisuuden. ê 603/2013 johdanto-osan 24 kappale ð uusi (35)On aiheellista säilyttää niiden jossakin jäsenvaltiossa kansainvälistä suojelua saavien rekisteröityjen tiedot, joiden sormenjäljet ð ja kasvokuvat ï on alun perin tallennettu Eurodaciin heidän jättäessään kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen, jotta kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten jättämisen yhteydessä tallennettuja tietoja voidaan verrata niihin.

ê 603/2013 johdanto-osan 25 kappale (mukautettu) (36)Virasto Ö Eu-LISA Õ on huolehtinut tämän asetuksen mukaiseen Eurodacin operatiiviseen hallinnointiin liittyvistä komission tehtävistä sekä tietyistä viestintäinfrastruktuuriin liittyvistä tehtävistä siitä alkaen, kun virasto Ö eu-LISA Õ aloitti toimintansa 1 päivänä joulukuuta 2012. Viraston olisi otettava hoitaakseen sille tässä asetuksessa osoitetut tehtävät, ja asetuksen (EU) N:o 1077/2011 asianomaisiin säännöksiin olisi tehtävä tarvittavat muutokset. Lisäksi Europolilla olisi oltava tarkkailijan asema viraston Ö eu-LISAn Õ hallintoneuvoston kokouksissa silloin, kun niissä käsitellään tämän asetuksen soveltamiseen liittyviä kysymyksiä, jotka koskevat jäsenvaltioiden nimettyjen viranomaisten ja Europolin mahdollisuutta tehdä hakuja Eurodacista terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumista, havaitsemista tai tutkimista varten. Europolin olisi voitava nimittää edustaja viraston Ö eu-LISAn Õ Eurodac-järjestelmän neuvoa-antavaan ryhmään. ê 603/2013 johdanto-osan 26 kappale (uusi) Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä (virkamiehiin sovellettavat henkilöstösäännöt) ja unionin muuta henkilöstöä koskevia palvelussuhteen ehtoja (palvelussuhteen ehdot), jotka on vahvistettu neuvoston asetuksella (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 , jäljempänä yhteisesti ’henkilöstösäännöt’, olisi sovellettava kaikkiin virastossa tämän asetuksen mukaisia tehtäviä hoitaviin henkilöstön jäseniin. ê 603/2013 johdanto-osan 27 kappale (mukautettu) (37)On tarpeen määrittää selkeästi keskusjärjestelmää ja viestintäinfrastruktuuria koskevat komission ja viraston Ö eu-LISAn Õ velvoitteet ja jäsenvaltioiden velvoitteet, jotka koskevat tietojen käsittelyä, tietoturvallisuutta sekä tallennettujen tietojen saatavuutta ja oikaisua. ê 603/2013 johdanto-osan 28 kappale (38)On tarpeen nimetä jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ja kansallinen yhteyspiste, joiden kautta Eurodac-tietoihin vertailua koskevat pyynnöt toimitetaan, ja pitää luetteloa nimettyjen viranomaisten operatiivisista yksiköistä, jotka on valtuutettu pyytämään tällaisia vertailuja terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi. ê 603/2013 johdanto-osan 29 kappale (39)Nimettyjen viranomaisten operatiivisten yksikköjen olisi lähetettävä pyynnöt, jotka koskevat sormenjälkitietojen vertailua keskusjärjestelmään tallennettuihin tietoihin, tarkastavan viranomaisen kautta kansalliseen yhteyspisteeseen, ja pyynnöt olisi perusteltava. Nimettyjen viranomaisten operatiiviset yksiköt, joilla on valtuudet pyytää Eurodac-tietoihin tehtäviä vertailuja, eivät saisi toimia tarkastavana viranomaisena. Tarkastavien viranomaisten olisi toimittava nimetyistä viranomaisista riippumattomasti ja vastattava itsenäisesti siitä, että tässä asetuksessa säädettyjä Eurodaciin pääsyn edellytyksiä noudatetaan tiukasti. Tarkastavien viranomaisten olisi tämän jälkeen toimitettava vertailupyynnöt, toimittamatta kuitenkaan niiden syitä, kansallisen yhteyspisteen kautta keskusjärjestelmään tarkistettuaan, että kaikki Eurodaciin pääsyn edellytykset täyttyvät. Poikkeuksellisissa kiireellisissä tapauksissa, joissa tietojen varhainen saanti on tarpeen terrorismirikoksiin tai muihin vakaviin rikoksiin liittyvään erityiseen ja tosiasialliseen uhkaan vastaamiseksi, tarkastavan viranomaisen olisi käsiteltävä pyyntö välittömästi ja tehtävä tarkistus vasta jälkikäteen. ê 603/2013 johdanto-osan 30 kappale (40)Nimetty viranomainen ja tarkastava viranomainen voivat kuulua samaan organisaatioon, jos tämä sallitaan kansallisessa lainsäädännössä, mutta tarkastavan viranomaisen olisi toimittava riippumattomasti suorittaessaan tämän asetuksen mukaisia tehtäviään. ê 603/2013 johdanto-osan 31 kappale

(41)Jotta henkilötietoja voitaisiin suojata ja jotta voitaisiin estää tietojen järjestelmälliset vertailut, jotka olisi kiellettävä, Eurodac-tietoja olisi käsiteltävä ainoastaan yksittäistapauksissa ja kun se on tarpeen terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi. Yksittäistapaus on kysymyksessä erityisesti silloin, kun vertailupyyntö koskee terrorismirikokseen tai muuhun vakavaan rikokseen liittyvää tiettyä konkreettista tilannetta tai vaaraa tai tiettyjä henkilöitä, joiden osalta on vakavia perusteita uskoa heidän tekevän tai tehneen tällaisen rikoksen. Yksittäistapaus on kysymyksessä myös silloin, kun vertailupyyntö liittyy henkilöön, joka on terrorismirikoksen tai muun vakavan rikoksen uhri. Nimettyjen viranomaisten ja Europolin olisi sen vuoksi pyydettävä vertailua Eurodaciin ainoastaan, jos niillä on perustellut syyt uskoa, että vertailulla saadaan tietoja, joilla edistetään merkittävästi terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumista, havaitsemista tai tutkimista. ê 603/2013 johdanto-osan 32 kappale (mukautettu) (42)Lisäksi tietojen saanti olisi sallittava ainoastaan edellyttäen, että rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi 23 päivänä kesäkuuta 2008 tehtyyn neuvoston päätökseen 2008/615/YOS perustuva vertailu jäsenvaltioiden kansallisissa sormenjälkitietokannoissa oleviin tietoihin sekä kaikkien muiden jäsenvaltioiden sormenjälkien automaattisissa tunnistusjärjestelmissä oleviin tietoihin ei ole johtanut rekisteröidyn henkilöllisyyden selvittämiseen. Tämä ehto edellyttää, että pyynnön esittävä jäsenvaltio tekee päätöksen 2008/615/YOS mukaisia vertailuja kaikkien muiden jäsenvaltioiden sormenjälkien automaattisissa tunnistusjärjestelmissä oleviin tietoihin, jotka ovat teknisesti käytettävissä, paitsi jos kyseinen jäsenvaltio voi osoittaa, että on perusteltuja syitä uskoa, ettei tämä johtaisi rekisteröidyn henkilöllisyyden selvittämiseen. Tällaisia perusteltuja syitä on olemassa erityisesti silloin, kun yksittäisessä tapauksessa ei ilmene mitään operatiivista tai tutkinnallista yhteyttä tiettyyn jäsenvaltioon. Tämä ehto edellyttää, että pyynnön esittävä jäsenvaltio ensin panee päätöksen 2008/615/YOS täytäntöön oikeudellisesti ja teknisesti sormenjälkitietojen alalla, sillä lainvalvontatarkoituksessa tapahtuvaa Eurodac-tarkistusta ei olisi sallittava, ellei ensin ole toteutettu edellä mainittuja toimenpiteitä. ê 603/2013 johdanto-osan 33 kappale (mukautettu) (43)Ennen Eurodac-hakujen tekemistä ja edellyttäen, että tällaisen vertailun edellytykset täyttyvät, nimettyjen viranomaisten olisi tehtävä hakuja viisumitietojärjestelmästä jäsenvaltioiden nimeämien viranomaisten ja Europolin pääsystä tekemään hakuja viisumitietojärjestelmästä (VIS) terrorismirikosten ja muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi ja tutkimiseksi 23 päivänä kesäkuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/633/YOS mukaisesti. ê 603/2013 johdanto-osan 34 kappale (44)Jotta henkilötietojen vertailu ja niiden vaihto tapahtuisi tehokkaasti, jäsenvaltioiden olisi pantava täysimääräisesti täytäntöön olemassa olevat kansainväliset sopimukset sekä jo voimassa oleva henkilötietojen vaihtoa koskeva unionin lainsäädäntö, erityisesti päätös 2008/615/YOS, ja hyödynnettävä niitä täysimääräisesti. ê 603/2013 johdanto-osan 35 kappale Jäsenvaltioiden olisi tätä asetusta soveltaessaan otettava ensisijaisesti huomioon lapsen etu. Jos pyynnön esittäneelle jäsenvaltiolle selviää, että Eurodac-tiedot koskevat alaikäistä henkilöä, se voi käyttää näitä tietoja lainvalvontatarkoituksessa ainoastaan alaikäisiin sovellettavan lainsäädäntönsä mukaisesti ja noudattaen velvollisuutta varmistaa, että lapsen etu on etusijalla. ê 603/2013 johdanto-osan 36 kappale (45)Vaikka unionin muuta kuin sopimusperusteista korvausvelvollisuutta Eurodac-järjestelmän toiminnan yhteydessä säännellään asiaa koskevissa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen määräyksissä, on tarpeen vahvistaa erityissääntöjä, jotka koskevat jäsenvaltioiden muuta kuin sopimusperusteista vastuuta järjestelmän toiminnan yhteydessä. ê 603/2013 johdanto-osan 37 kappale (mukautettu) ð uusi (46)Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli sormenjälkið- ja kasvokuvaïtietojen vertailujärjestelmän perustamista tukemaan unionin turvapaikkaÖ- ja muuttoliikeÕpolitiikan toteuttamista, vaan se voidaan tavoitteen luonteen vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.

ê 603/2013 johdanto-osan 38 kappale (mukautettu) ð uusi (47)Jäsenvaltioiden tämän asetuksen soveltamiseksi suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annettua [Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä [2016/…/…] ], paitsi silloin, kun jäsenvaltioiden nimetyt tai tarkastavat Ö toimivaltaiset Õ viranomaiset suorittavat tällaisen käsittelyn terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, Ö tutkimiseksi tai Õ havaitsemiseksi tai tutkimiseksi ð tai tällaisiin rikoksiin liittyvää syytteeseenpanoa varten, mukaan lukien yleiseen turvallisuuteen kohdistuvilta uhkilta suojelu ja tällaisten uhkien ehkäisy. ï ê 603/2013 johdanto-osan 39 kappale (mukautettu) ð uusi (48)Ö Yksilöiden suojelusta toimivaltaisten viranomaisten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä rikosten torjumista, tutkimista, selvittämistä ja syytteeseenpanoa tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta […. 2016] annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin [2016/… /EU] nojalla annettuja kansallisia säännöksiä sovelletaan Õ Ttämän asetuksen mukaiseen henkilötietojen käsittelyyn, jota jäsenvaltioiden Ö toimivaltaiset Õ viranomaiset suorittavat terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, Ö tutkimiseksi tai Õ havaitsemiseksi tai tutkimiseksi Ö tällaisiin rikoksiin liittyvää syytteeseenpanoa varten Õ , olisi sovellettava henkilötietojen suojaa koskevan kansallisen lainsäädännön normeja, jotka ovat rikosasioissa tehtävässä poliisi- ja oikeudellisessa yhteistyössä käsiteltävien henkilötietojen suojaamisesta 27 päivänä marraskuuta 2008 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2008/977/YOS mukaisia. ê 603/2013 johdanto-osan 40 kappale (mukautettu) ð uusi (49)Direktiivissä Ö Asetuksessa Õ 95/46/EY [2016/…/…] vahvistettuja periaatteita ð sääntöjä, ï jotka koskevat yksilöiden oikeuksien ja vapauksien suojelua sekä erityisesti oikeutta Ö henkilötietojensa suojaan Õ yksityisyyteen henkilötietojen käsittelyssä, olisi täydennettävä tai selkeytettävä ð täsmennettävä tietojen käsittelyä koskevan vastuun, rekisteröityjen oikeuksien turvaamisen ja tietosuojan valvonnan osalta ï erityisesti tietyillä aloilla. ê 603/2013 johdanto-osan 41 kappale ð uusi (50)Jäsenvaltion tai Europolin tämän asetuksen mukaisesti keskusjärjestelmästä saamien henkilötietojen siirtäminen kolmannelle maalle tai kansainväliselle järjestölle tai unioniin tai sen ulkopuolelle sijoittautuneelle yksityiselle yhteisölle olisi kiellettävä, jotta varmistetaan oikeus turvapaikkaan ja estetään kansainvälistä suojelua hakevia henkilöitä koskevien tietojen paljastaminen kolmannelle maalle. Tämä merkitsee sitä, että jäsenvaltioiden ei olisi siirrettävä keskusjärjestelmästä saatuja tietoja, jotka koskevat seuraavia: ð nimi (nimet); syntymäaika; kansalaisuus; ï lähettävä(t) jäsenvaltio(t) ð tai kohdentamisjäsenvaltio(t); henkilöllisyys- tai matkustusasiakirjan tiedot; ï kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen jättöpaikka ja -päivä; lähettävän jäsenvaltion käyttämä viitenumero; päivä, jona sormenjäljet on otettu, sekä päivä, jona jäsenvaltio(t) siirsi(vät) tiedot Eurodaciin; käyttäjän käyttäjätunnus; ja kaikki [asetuksen (EU) N:o 604/2013] mukaisiin rekisteröidyn siirtoihin liittyvät tiedot. Tämä kielto ei saisi rajoittaa jäsenvaltioiden oikeutta siirtää tällaisia tietoja [ð asetuksen (EU) N:o […/2016] mukaisesti tai direktiivin [2016/…/EU] nojalla hyväksyttyjen kansallisten sääntöjen mukaisesti ï] sellaisille kolmansille maille, joihin sovelletaan [asetusta (EU) N:o 604/2013], jotta voidaan varmistaa, että jäsenvaltioilla on mahdollisuus tehdä yhteistyötä tällaisten kolmansien maiden kanssa tämän asetuksen soveltamiseksi. ò uusi (51)Keskusjärjestelmästä saatuja tietoja voidaan yksittäistapauksissa jakaa kolmannen maan kanssa kolmannen maan kansalaisen tunnistamisen helpottamiseksi tämän palauttamista varten. Kaikkeen henkilötietojen jakamiseen on sovellettava tiukkoja ehtoja. Tällaisia tietoja jaettaessa kolmannelle maalle ei saa paljastaa tietoja, jotka liittyvät siihen, että kolmannen maan kansalainen on tehnyt kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen, jos maa, johon henkilöä ollaan ottamassa takaisin, on henkilön lähtömaa tai muu kolmas maa, johon hänet otetaan takaisin. Kaiken tietojen siirron kolmanteen maahan kolmannen maan kansalaisen tunnistamista varten on tapahduttava asetuksen (EU) N:o […2016] V luvun säännösten mukaisesti.

ê 603/2013 johdanto-osan 42 kappale (52)Kansallisten valvontaviranomaisten olisi valvottava jäsenvaltioiden suorittaman henkilötietojen käsittelyn lainmukaisuutta, ja päätöksellä 2009/371/YOS perustetun valvontaviranomaisen olisi valvottava Europolin suorittaman tietojenkäsittelyn lainmukaisuutta. ê 603/2013 johdanto-osan 43 kappale (53)Yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001, ja etenkin käsittelyn luottamuksellisuutta koskevaa 21 artiklaa ja käsittelyn turvallisuutta koskevaa 22 artiklaa sovelletaan unionin toimielinten, elinten, laitosten ja virastojen tätä asetusta sovellettaessa suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn. Vastuuta tietojen käsittelystä ja tietosuojan valvontaa olisi kuitenkin tietyiltä osin selkeytettävä pitäen mielessä, että tietosuoja on ratkaiseva edellytys Eurodacin toimivuudelle ja että tietoturvallisuus, korkea tekninen laatu ja tietoihin tutustumisen lainmukaisuus ovat välttämättömiä Eurodacin joustavan ja moitteettoman toiminnan varmistamiseksi ja [asetuksen (EU) N:o 604/2013] soveltamisen helpottamiseksi. ê 603/2013 johdanto-osan 44 kappale (mukautettu) ð uusi (54)Rekisteröidylle olisi ilmoitettava ð erityisesti ï tarkoitus, jota varten hänen tietojaan käsitellään Eurodacissa, mukaan lukien kuvaus asetuksen (EU) […/…] N:o 604/2013 tavoitteista sekä se, mihin tarkoitukseen lainvalvontaviranomaiset voivat käyttää hänen tietojaan. ê 603/2013 johdanto-osan 45 kappale (55)On asianmukaista, että kansalliset valvontaviranomaiset valvovat jäsenvaltioiden suorittaman henkilötietojen käsittelyn lainmukaisuutta, kun taas asetuksessa (EY) N:o 45/2001 tarkoitetun Euroopan tietosuojavaltuutetun olisi valvottava unionin toimielinten, elinten, laitosten ja virastojen tätä asetusta sovellettaessa suorittamaa henkilötietojen käsittelyä. ò uusi (56)Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu asetuksen (EY) N:o 45/2001 28 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja hän antoi lausunnon […] ê 603/2013 johdanto-osan 46 kappale (57)Jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission olisi varmistettava, että kansalliset ja Euroopan valvontaviranomaiset pystyvät valvomaan Eurodac-tietojen käyttöä ja niiden saatavuutta asianmukaisesti. ê 603/2013 johdanto-osan 47 kappale (mukautettu)

(58)On asianmukaista seurata ja arvioida Eurodacin toimintaa säännöllisin väliajoin, myös sitä, onko tietojen käyttö lainvalvontatarkoituksessa johtanut kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden välilliseen syrjintään, kuten esitetään komission arviossa, joka koskee tämän asetuksen yhdenmukaisuutta Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ’perusoikeuskirja’, kanssa. Viraston Ö Eu-LISAn Õ olisi annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain kertomus keskusjärjestelmän toiminnasta. ê 603/2013 johdanto-osan 48 kappale ð uusi (59)Jäsenvaltioiden olisi säädettävä tehokkaiden, oikeasuhteisten ja varoittavien seuraamusten järjestelmästä, jolla rangaistaan sellaisesta keskusjärjestelmään tallennettujen tietojen ð lainvastaisesta ï käsittelystä, joka on vastoin Eurodacin tarkoitusta. ê 603/2013 johdanto-osan 49 kappale (60)Jäsenvaltioiden on tarpeen saada tietää, missä vaiheessa yksittäiset turvapaikkamenettelyt ovat, jotta helpotetaan asetuksen (EU) N:o 604/2013 asianmukaista soveltamista. ê 603/2013 johdanto-osan 50 kappale (61)Tässä asetuksessa noudatetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon erityisesti perusoikeuskirjassa tunnustetut periaatteet. Tämän asetuksen tarkoituksena on erityisesti varmistaa, että henkilötietojen suojaa ja oikeutta hakea kansainvälistä suojelua noudatetaan täysimääräisesti, sekä edistää perusoikeuskirjan 8 ja 18 artiklan soveltamista. Tätä asetusta olisi näin ollen sovellettava tämän mukaisesti. ê 603/2013 johdanto-osan 51 kappale (62)Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. ê 603/2013 johdanto-osan 52 kappale (mukautettu) Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevan 3 artiklan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta on ilmoittanut haluavansa osallistua tämän asetuksen hyväksymiseen ja soveltamiseen. ê 603/2013 johdanto-osan 53 kappale (mukautettu) Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Irlanti ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista.

ò uusi (63)[Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevan 3 artiklan mukaisesti nämä jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet haluavansa osallistua tämän asetuksen hyväksymiseen ja soveltamiseen.] TAI (64)[Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti nämä jäsenvaltiot eivät osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido näitä jäsenvaltioita eikä sitä sovelleta näihin jäsenvaltioihin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista.] TAI (65)[Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista. (66)Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevan 3 artiklan mukaisesti Irlanti on (... päivätyllä kirjeellä) ilmoittanut haluavansa osallistua tämän asetuksen hyväksymiseen ja soveltamiseen.] TAI (67)[Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevan 3 artiklan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta on (... päivätyllä kirjeellä) ilmoittanut haluavansa osallistua tämän asetuksen hyväksymiseen ja soveltamiseen. (68)Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Irlanti ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista.] ê 603/2013 johdanto-osan 54 kappale (mukautettu) (69)On aiheellista rajoittaa tämän asetuksen alueellinen soveltamisala vastaamaan asetuksen (EU) N:o […/…] 604/2013 alueellista soveltamisalaa, ê 603/2013 (mukautettu) OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: I LUKU YLEISET SÄÄNNÖKSET 1 artikla Eurodacin tarkoitus 1. Perustetaan järjestelmä, jota kutsutaan Eurodaciksi ja jonka tarkoituksena on a) auttaa määrittämään jäsenvaltio, joka on asetuksen (EU) N:o […/…] 604/2013 mukaisesti vastuussa kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä, ja joka myös muuten helpottaa asetuksen (EU) N:o […/…] 604/2013 soveltamista tässä asetuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti.;

ò uusi b)auttaa unioniin suuntautuvan laittoman maahanmuuton ja unionin sisällä tapahtuvan edelleen liikkumisen hallinnassa ja laittomasti olesk