EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 5.9.2018 COM(2018) 609 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE yleisestä talousarviosta katettavista takauksista











Tilanne 31. joulukuuta 2017 {SWD(2018) 397 final}



Sisällysluettelo 1.Johdanto 2.EU:n talousarviosta takauksen saaneet toimet ja EU:n talousarvion ulkopuoliset euroalueen kriisinhallintamekanismit 3.Takauksella katettujen toimien kehitys 3.1.Komission suoraan hallinnoimat toimet 3.1.1.Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM) 3.1.2.Maksutasetukijärjestely 3.1.3.Makrotaloudellisen rahoitusavun lainat 3.1.4.Euratom-lainat 3.2.EIP:n ulkoisten rahoitustoimien kehitys 4.EU:n talousarviosta katettavat riskit 4.1.Riskin määrittely 4.2.Kokonaisriskin koostumus 4.3.EU:n talousarviosta katettava vuotuinen riski 4.3.1.Jäsenvaltioihin liittyvät riskit 4.3.2.Kolmansiin maihin liittyvä riski 5.Takausten käyttöönotto ja takausten perusteella suoritetut maksut 5.1.Velanhoitokustannukset, joita ei kateta ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahastosta (Euratom-lainat jäsenvaltioille, ERVM-lainat ja maksutasetukilainat)

5.1.1.Maksut kassavaroista 5.1.2.EU:n talousarviosta suoritetut maksut 5.2Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahastoon liittyvät maksut ja takaisinperinnät (ulkoinen lainanantovaltuus, makrotaloudellinen rahoitusapu ja Euratom-lainat EU:n ulkopuolisille maille) 5.3.Takuurahaston tilanteen kehittyminen 6.Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR-rahasto) 1.Johdanto Tämän kertomuksen tarkoituksena on seurata EU:n talousarviosta katettavia luottoriskejä. Nämä riskit aiheutuvat lainoille myönnetyistä takauksista, jotka Euroopan unioni antaa joko suoraan tai välillisesti myöntämällä takuun EIP:lle sen toteuttamia unionin ulkopuolisia rahoitushankkeita varten. Tämä kertomus esitetään varainhoitoasetuksen 149 artiklan nojalla. Kyseisessä artiklassa edellytetään, että komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain kertomuksen EU:n talousarviosta katetuista takauksista ja niihin liittyvistä riskeistä. Tässä kertomuksessa on useita osia. Kertomuksen jaksossa 2 tarkastellaan EU:n talousarviosta takauksen saaneiden toimien tärkeimpiä ominaisuuksia sekä sellaisia muita kriisinhallintamekanismeja, joista ei aiheudu riskiä EU:n talousarviolle. Jaksossa 3 kuvataan takauksen saaneiden toimien kehitystä ja jaksossa 4 suurimpia EU:n talousarviosta katettavia riskejä. Jaksossa 5 kuvataan puolestaan takausten käyttöönottoa ja ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetun takuurahaston , jäljempänä ’takuurahasto’, tilanteen kehittymistä. Jaksossa 6 tarkastellaan lopuksi Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR-rahasto) tilanteen kehitystä. Tätä kertomusta täydentää komission yksiköiden valmisteluasiakirja (SWD), joka sisältää yksityiskohtaisia taulukoita ja selityksiä. Valmisteluasiakirjassa esitetään myös makrotaloudellinen analyysi maista, joille on myönnetty EU:n lainoja ja/tai takauksia ja jotka muodostavat suurimman osan takuurahaston riskistä. 2.EU:n talousarviosta takauksen saaneet toimet ja EU:n talousarvion ulkopuoliset euroalueen kriisinhallintamekanismit EU:n talousarviosta katettavat riskit ovat peräisin erilaisista luotonanto- ja takaustoimenpiteistä, jotka voidaan jakaa seuraaviin neljään luokkaan: 2.1 Lainat, jotka Euroopan unioni myöntää makrotaloudellisiin tarkoituksiin Tällaisiin lainoihin kuuluvat 1) kolmansille maille lainoina myönnettävä makrotaloudellinen rahoitusapu , 2) maksutasetukilainat euroalueen ulkopuolisille jäsenvaltioille, joilla on maksutasevaikeuksia, ja 3) Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin (ERVM) piiriin kuuluvat lainat kaikille sellaisille jäsenvaltioille, joille poikkeukselliset tapahtumat ovat kyseisistä jäsenvaltioista riippumattomista syistä aiheuttaneet vakavia taloudellisia tai rahoituksellisia häiriöitä tai vakavasti uhkaavat aiheuttaa tällaisia häiriöitä. Viimeksi mainitut lainat myönnetään yhdessä Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) rahoitustuen kanssa. 2.2 Mikrotaloudellisiin tarkoituksiin myönnettävät lainat Tämä luokka sisältää Euratom-lainat . Euratomin lainajärjestelyä voidaan käyttää seuraaviin tarkoituksiin: • [jäsenvaltioissa]: investoinnit ydinvoimalaitoksiin ja ydinpolttoainekiertoon liittyviin teollisuuslaitoksiin ja • [tietyissä EU:n ulkopuolisissa maissa]: investoinnit nykyisten tai rakenteilla olevien ydinvoimalaitosten turvallisuuden ja tehokkuuden parantamiseen sekä ydinvoimalaitosten käytöstäpoistamishankkeisiin.

2.3 Rahoitus, jonka Euroopan investointipankki (EIP) myöntää EU:n takauksen saaneisiin toimiin EU:n ulkopuolisissa valtioissa (EIP:n ulkoinen rahoitus) (ulkoinen lainanantovaltuus) EU antaa ulkoisen lainanantovaltuuden yhteydessä talousarviostaan takuun, jonka ansiosta EIP voi lisätä lainanantoaan EU:n ulkopuolella tukeakseen EU:n toimintapolitiikkaa. Ulkoisella lainanantovaltuudella tuetaan EIP:n toimia liittymistä valmistelevissa maissa, itäisissä ja eteläisissä naapurimaissa, Aasiassa, Latinalaisessa Amerikassa ja Etelä-Afrikassa. Ulkoisen lainanantovaltuuden nykyisellä kaudella (2014–2020) EU:n talousarviosta taataan EIP:n toimia enintään 32,3 miljardin euron arvosta. Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät 14. maaliskuuta 2018 ulkoisen lainanantovaltuuden väliarvioinnin yhteydessä päätöksen (EU) 2018/412, jolla muutetaan päätöstä N:o 466/2014/EU. Uudessa päätöksessä korotetaan nykyisen lainanantovaltuuden enimmäismäärä 27 miljardista eurosta 32,3 miljardiin euroon. Väliarvioinnin pohjalta asetettiin uusi tavoite, joka koskee pakolaisten, muuttajien, vastaanottavien ja kauttakulkuyhteisöjen sekä alkuperäyhteisöjen pitkän aikavälin taloudellisen selviytymiskyvyn parantamisen käyttöä strategisena keinona, jolla puututaan muuttoliikkeen perimmäisiin syihin. EU myöntää EIP:lle takuun, joka kattaa EIP:n unionin ulkopoliittisten tavoitteiden tukemiseksi unionin ulkopuolella toteuttamiin rahoitustoimiin liittyvät valtioriskit ja poliittiset riskit. Lisäksi EIP rahoittaa unionin ulkopuolella omalla riskillään sellaisten yhteisöjen rahoitustoimia, joilla on investointiluokan luottoluokitus, sekä erityisiin valtuuksiin perustuvia toimia esimerkiksi AKT-maissa. Jotta voitaisiin tukea unionin ulkoista toimintaa ja tarjota EIP:lle mahdollisuus rahoittaa investointeja unionin ulkopuolella ilman, että sen luottokelpoisuus kärsii, suurimmalle osalle toimista, jotka EIP toteuttaa unionin ulkopuolella, on myönnetty EU:n talousarviotakuu. Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto Takauksella katettu EIP:n myöntämä ulkoinen rahoitus sekä makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvät lainat ja Euratom-lainat kolmansille maille on vuodesta 1994 lähtien katettu ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetusta takuurahastosta, jäljempänä ’takuurahasto’. Jäsenvaltioille myönnetyt maksutasetukilainat, ERVM-lainat ja Euratom-lainat puolestaan katetaan suoraan EU:n talousarviosta. Takuurahasto kattaa EU:n ulkopuolisille valtioille tai EU:n ulkopuolisissa valtioissa toteutettaville hankkeille myönnettyihin lainoihin liittyvät maksulaiminlyönnit ja tällaisille maille tai hankkeille myönnetyt takaukset. Sen tehtävänä on · varmistaa maksuvalmius ilman, että takauksella katettujen lainojen takaisinmaksun laiminlyönnin tai viivästymisen yhteydessä jouduttaisiin aina turvautumaan EU:n talousarvioon; ja · tarjota budjettikuria vahvistava väline luomalla rahoituspuitteet, joiden perusteella EU:n ulkopuolisille maille myönnettäviä EU:n ja EIP:n lainoja koskeva EU:n takauspolitiikka määräytyy . Jos EU:n ulkopuolisista maista tulee jäsenvaltioita, kyseisiin maihin liittyviä lainoja ei enää kateta takuurahastosta, vaan riskit katetaan suoraan EU:n talousarviosta. Takuurahaston toiminta rahoitetaan EU:n talousarviosta, ja sen varat on pidettävä tasolla, joka on tietty prosenttiosuus sen kattamasta laina- ja takauskannasta. Kyseinen prosenttiosuus, jota kutsutaan tavoitesummaksi, on tällä hetkellä 9 prosenttia. Jos takuurahaston varat eivät riitä, tarvittavat varat otetaan EU:n talousarviosta. 2.4 Euroopan investointipankin (EIP) ja Euroopan investointirahaston (EIR) myöntämä rahoitus jäsenvaltioissa toteutettaviin EU:n takauksella katettuihin toimiin – Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR-rahasto) Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR-rahasto) on erittäin tärkeä osa Euroopan investointiohjelmaa, jolla pyritään lisäämään pitkäkestoista talouskasvua ja kilpailukykyä Euroopan unionissa. EU:n takaus kattaa tietyn osuuden EIP:n allekirjoittamista infrastruktuuri- ja innovointi-ikkunaan kuuluvista rahoitus- ja investointitoimista sekä EIR:n allekirjoittamista pk-yritysikkunaan kuuluvista rahoitus- ja investointitoimista. Jäljelle jäävän osuuden kattaa EIP-ryhmä omalla riskillään. EIP ja EIR ovat vastuussa yksittäisiin toimiin liittyvien riskien arvioinnista ja seurannasta. Ne raportoivat näistä riskeistä komissiolle ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle. Euroopan strategisten investointien rahaston takuurahasto (ESIR-takuurahasto) ESIR-asetuksen 12 artiklan mukaan ESIR-takuurahasto muodostaa likviditeettipuskurin, josta EIP:lle on suoritettava maksuja silloin kun tämä vetoaa EU:n takaukseen. Takaukseen perustuvat maksut suoritetaan EU:n ja EIP:n välisen ESIR-sopimuksen mukaan ESIR-takuurahastosta, jos maksun määrä ylittää EIP:n käytettävissä ESIR-tilillä olevien varojen määrän. EIP:n hallinnoima ESIR-tili on avattu EU:n takauksella katetuista ESIR-toimista ja takaisinperityistä määristä saatavien EU:n tulojen keruuta sekä EU:n takaukseen perustuvien maksujen suorittamista varten. Maksut suoritetaan tilin saldon sallimissa rajoissa. ESIR-takuurahastoa rahoitetaan asteittain sen mukaan, miten EU:n takauksella katetut vastuut kasvavat. ESIR-asetuksen 12 artiklan 4 kohdan mukaan komissio hallinnoi ESIR-takuurahaston varoja suoraan, ja varat sijoitetaan moitteettoman varainhoidon periaatetta ja asianmukaisia vakavaraisuussääntöjä noudattaen. 2.5 Kriisinhallintamekanismit, joita ei kateta EU:n talousarviosta Finanssikriisin seurauksena on otettu käyttöön useita muita mekanismeja, joista ei kuitenkaan aiheudu riskiä EU:n talousarviolle. Ne on lueteltu tässä ainoastaan paremman kokonaiskuvan antamiseksi:

– Kreikan lainajärjestely, joka rahoitetaan euroalueen muiden jäsenvaltioiden Kreikalle myöntämillä kahdenvälisillä lainoilla ja jota komissio hallinnoi keskitetysti. – Euroopan rahoitusvakausväline (ERVV): Euroalueen jäsenvaltiot perustivat ERVV:n tilapäiseksi pelastusmekanismiksi kesäkuussa 2010. Sen tarkoituksena oli antaa rahoitusapua euroalueen jäsenvaltioille osana makrotalouden sopeutusohjelmaa. Sopimus pysyvän pelastusjärjestelyn eli Euroopan vakausmekanismin (EVM) perustamisesta tuli voimaan 27. syyskuuta 2012. ERVV on 1. heinäkuuta 2013 jälkeen jatkanut (yhdessä IMF:n ja eräiden jäsenvaltioiden kanssa) Kreikkaa sekä (yhdessä IMF:n, eräiden jäsenvaltioiden ja EU:n/ERVM:n kanssa) Portugalia ja Irlantia koskevia käynnissä olevia ohjelmiaan, mutta se ei ole enää sitoutunut uusiin rahoitusohjelmiin tai sopimuksiin lainajärjestelyistä. – Euroopan vakausmekanismi (EVM): EVM on tärkeä osa EU:n kokonaisvaltaista strategiaa, jonka tarkoituksena on turvata rahoitusvakaus euroalueella tarjoamalla rahoitustukea sellaisille euroalueen jäsenvaltioille, joilla on rahoitusvaikeuksia tai joita tällaiset vaikeudet uhkaavat. EVM on Luxemburgissa sijaitseva hallitustenvälinen elin, johon sovelletaan kansainvälistä julkisoikeutta ja jonka tosiasiallinen lainanantokapasiteetti on 500 miljardia euroa. 3.Takauksella katettujen toimien kehitys Tässä jaksossa kuvataan takauksella katettujen toimien kehitystä. Ensin tarkastellaan komission suoraan hallinnoimien toimien ja sen jälkeen EIP:n hallinnoimien toimien kehitystä.



Taulukko 1: EU:n talousarviosta katettu kokonaislainakanta 31. joulukuuta 2017 (milj. euroa) Jäljellä oleva pääoma Kertynyt korko Yhteensä % Jäsenvaltiot* Euratom 195,99 0,64 196,62 0,24 % Maksutasetuki 3 050,00 64,08 3 114,08 3,79 % EIP 1 378,38 10,90 1 389,28 1,69 % ERVM 46 800,00 656,03 47 456,03 57,82 % Jäsenvaltiot yhteensä** 51 424,36 731,65 52 156,02 63,55 % Kolmannet maat*** Makrotaloudellinen rahoitusapu 3 901,47 22,23 3 923,70 4,78 % Euratom 52,92 0,26 53,17 0,06 % EIP**** 25 791,24 145,98 25 937,22 31,60 % Kolmannet maat yhteensä 29 745,62 168,47 29 914,09 36,45 % Yhteensä 81 169,98 900,12 82 070,11 100,00 % * Riski katetaan suoraan EU:n talousarviosta. Lukuihin sisältyvät myös jäsenvaltioille ennen niiden

EU:hun liittymistä myönnetyt Euratom-lainat ja EIP:n lainat. ** Lukuihin eivät sisälly ESIR-toimet, joihin liittyviä lainoja on raportointipäivään mennessä nostettu 10 128 miljoonaa euroa. *** Rahastosta katettava riski on rajoitettu 18,58 miljardiin. **** Mukana ovat myös EIP:n lainat, jotka ovat siirtyneet EU:lle Syyrian ja Tunisian (Enfidha) maksulaiminlyöntien seurauksena.

(määrä: 432,16 miljoonaa euroa; sisältää jäljellä olevan pääoman sekä kertyneet korot ja viivästyskorot). Nämä lainat on kirjattu koko määrältään järjestämättömiksi lainoiksi EU:n vuosien 2015, 2016 ja 2017 tilinpäätöksissä. Valmisteluasiakirjan taulukoissa A1, A2a, A2b ja A3 on tarkempia tietoja näistä jäljellä olevista määristä, erityisesti enimmäismääristä, nostetuista määristä ja takausprosenteista. 3.1.Komission suoraan hallinnoimat toimet Komissio antaa kolmansille maille ja jäsenvaltioille rahoitustukea kahdenvälisinä lainoina. Tähän tarvittava rahoitus hankitaan pääomamarkkinoilta, ja lainat taataan EU:n talousarviosta. Tukea annetaan tavoitteista riippuen joko neuvoston tai neuvoston ja Euroopan parlamentin säädösten nojalla. Komissio ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja varmistavat Euroopan ulkosuhdehallinnon avustuksella, että kolmansille maille myönnettävä rahoitustuki vastaa EU:n ulkosuhdepolitiikan yleisiä tavoitteita. Komissiolla on neuvoston hyväksymien lainanantotoimien rahoittamiseksi valtuudet hankkia rahoitusta pääomamarkkinoilta sekä EU:n että Euratomin puolesta. Lainanotto- ja lainananto-operaatiot toteutetaan back-to-back-järjestelyllä, jossa otto- ja antolainaus sovitetaan yhteen sen varmistamiseksi, ettei EU:n talousarvioon kohdistu korko- eikä valuuttakurssiriskiä. Otto- ja antolainauskannat vastaavat toisiaan. Taulukko 1: EU:n lainananto- ja -ottotoimet vuonna 2017 (miljoonaa euroa) Taulukko 2: Vuosiksi 2018 ja 2019 suunnitellut uudet lainananto- ja lainanottotoimet (takaus EU:n talousarviosta) (miljoonaa euroa) 3.1.1.Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM) Ecofin-neuvosto asetti 9. ja 10. toukokuuta 2010 antamissaan päätelmissä mekanismin määräksi 60 000 miljoonaa euroa. Lisäksi euroalueen jäsenvaltiot olivat valmiita tarvittaessa täydentämään mekanismin varoja. Jäsenvaltioille myönnettävien lainojen ja luottojärjestelyjen pääoma voi neuvoston asetuksen (EU) N:o 407/2010 2 artiklan 2 kohdan mukaan olla enintään yhtä suuri kuin omien varojen enimmäismäärän mukainen maksumäärärahojen liikkumavara. Neuvoston tehtyä päätökset unionin rahoitustuen myöntämisestä Irlannille (enintään 22 500 miljoonaa euroa) ja Portugalille (enintään 26 000 miljoonaa euroa) Irlannille on maksettu 22 500 miljoonaa euroa ja Portugalille 24 300 miljoonaa euroa (Portugalin hallitus ei pyytänyt myönnetystä määrästä jäljelle jääneen 1 700 miljoonan euron osuuden maksamista). ERVM:n jäljellä oleva kapasiteetti on näin 13 200 miljoonaa euroa, ja siitä voidaan tarvittaessa myöntää lisää tukea. Euroryhmä/Ecofin-neuvosto päätti huhtikuussa 2013 pidentää ERVM:n lainojen painotettua keskimääräistä juoksuaikaa 12,5 vuodesta 19,5 vuoteen, mikä tarjoaa lainansaajamaille mahdollisuuden pyytää lainojen erääntymisaikojen pidentämistä vuoteen 2026 asti (lainaeräkohtaisesti). Vuoden 2017 tapahtumat Irlanti

Irlannilta saatiin 27. marraskuuta 2017 pyyntö pidentää 4. huhtikuuta 2018 erääntyvää 3,4 miljardin euron ERVM-lainaa, jonka Irlanti oli nostanut maaliskuussa 2011. Laina on jälleenrahoitettu vuoden 2018 ensimmäisellä neljänneksellä siten, että se erääntyy kahdessa erässä, joista ensimmäinen (2,4 miljoonaa euroa) erääntyy huhtikuussa 2025 ja toinen (1 miljardi euroa) huhtikuussa 2033. Lisäksi Irlannilta odotetaan vuoden 2018 toisella neljänneksellä pyyntöä pidentää 4. lokakuuta 2018 erääntyvää 0,5 miljardin euron ERVM-lainaa, jonka Irlanti nosti lokakuussa 2011. Irlannille myönnettyjen ERVM-lainojen painotettu keskimääräinen erääntymisaika on vuoden 2018 ensimmäisellä neljänneksellä toteutetun laina-ajan pidentämisen jälkeen 16,8 vuotta. Portugali Portugalilta odotetaan vuoden 2018 toisella neljänneksellä pyyntöä pidentää 4. lokakuuta 2018 erääntyvää 600 miljoonan euron ERVM-lainaa, jonka Portugali nosti lokakuussa 2011. 3.1.2.Maksutasetukijärjestely EU:n keskipitkän aikavälin rahoitustukea koskeva järjestely (maksutasetukijärjestely) otettiin uudelleen käyttöön vuoden 2008 lopulla Unkarin tukemiseksi ja sen jälkeen Latvian ja Romanian markkinoiden luottamuksen palauttamiseksi. Määrärahoja sidottiin yhteensä 14 600 miljoonaa euroa, ja tästä kokonaismäärästä maksettiin 13 400 miljoonaa euroa. Vuoden 2017 tapahtumat Romania maksoi takaisin 1 150 miljoonan euron lainaerän syyskuussa 2017. Maksutasetukilainojen jäljellä oleva määrä väheni näin 4 200 miljoonasta eurosta 3 050 miljoonaan euroon vuonna 2017. Maksutasetukijärjestelyssä oli 31. joulukuuta 2017 jäljellä sen 50 000 miljoonan euron enimmäismäärästä 46 950 miljoonaa euroa. Tästä määrästä voidaan tarvittaessa myöntää lisää tukea. 3.1.3.Makrotaloudellisen rahoitusavun lainat Yleissääntönä on, että makrotaloudellista rahoitusapua koskevat päätökset hyväksytään Euroopan parlamentissa ja neuvostossa (SEUT-sopimuksen 212 artikla). Neuvosto voi kuitenkin hyväksyä komission ehdotuksesta päätöksen silloin, kun tilanne kolmannessa maassa edellyttää kiireellistä rahoitusapua (SEUT-sopimuksen 213 artikla). Tätä menettelyä käytettiin myönnettäessä Ukrainalle toinen makrotaloudellista rahoitusapua koskeva paketti vuonna 2014. Vuoden 2017 tapahtumat Georgia Georgia maksoi 18. toukokuuta 2017 takaisin toisen ja samalla viimeisen erän (13 miljoonaa euroa) osana edellistä makrotaloudellisen rahoitusavun ohjelmaa sille myönnetystä lainasta (yhteensä 23 miljoonan euron lainapäätös). Jordanian hašemiittinen kuningaskunta Jordanian toinen makrotaloudellisen rahoitusavun ohjelma Jordanian toista makrotaloudellisen rahoitusavun ohjelmaa (Jordania II) koskeva yhteisymmärryspöytäkirja ja lainajärjestelysopimus allekirjoitettiin 19. syyskuuta 2017. Jordanian viranomaiset ratifioivat asiakirjat 19. syyskuuta 2017, ja lainasopimus tuli voimaan 3. lokakuuta 2017. Jordanian toisen ohjelman (yhteensä 200 miljoonan euron rahoitusapupäätös) mukainen ensimmäinen 100 miljoonan euron lainaerä maksettiin Jordanialle 25. lokakuuta 2017. Tunisia

Tunisian ensimmäinen makrotaloudellisen rahoitusavun ohjelma Tunisian ensimmäisen ohjelman (yhteensä 300 miljoonan euron rahoitusapupäätös) mukainen jäljellä oleva 100 miljoonan euron lainaerä maksettiin Tunisialle 20. heinäkuuta 2017. Tunisian toinen makrotaloudellisen rahoitusavun ohjelma Tunisian toista makrotaloudellisen rahoitusavun ohjelmaa (Tunisia II) koskeva yhteisymmärryspöytäkirja ja lainajärjestelysopimus allekirjoitettiin 27. huhtikuuta 2017. Tunisian viranomaiset ratifioivat asiakirjat 11. elokuuta 2017, ja lainasopimus tuli voimaan 8. syyskuuta 2017. Tunisian toisen ohjelman (yhteensä 500 miljoonan euron rahoitusapupäätös) mukainen ensimmäinen, 200 miljoonan euron lainaerä maksettiin Tunisialle 25. lokakuuta 2017. Ukraina Komissio hyväksyi 16. maaliskuuta 2017 päätöksen toisen, 600 miljoonan euron lainaerän maksamisesta Ukrainalle osana Ukrainan kolmatta makrotaloudellisen rahoitusavun ohjelmaa. Lainaerä maksettiin 4. huhtikuuta 2017. Kolmas ja samalla viimeinen ohjelman mukainen erä (600 miljoonaa euroa) peruutettiin. Euroopan parlamentti ja neuvosto päättivät 13. syyskuuta 2017 myöntää 100 miljoonaa euroa makrotaloudellista lisärahoitusapua Moldovan tasavallalle (kokonaissummasta enintään 60 miljoonaa euroa myönnetään lainoina ja enintään 40 miljoonaa euroa avustuksina). Komissio hyväksyi vuonna 2017 ehdotuksen, joka koskee 45 miljoonan euron makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämistä Georgialle (ehdotus oli vuoden lopussa vielä käsiteltävänä Euroopan parlamentissa ja neuvostossa). Lainoja maksettiin takaisin yhteensä 58,13 miljoonaa euroa (Albania 1,8 miljoonaa euroa, Bosnia ja Hertsegovina 4 miljoonaa euroa, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 8 miljoonaa euroa, Montenegro 1,10 miljoona euroa ja Serbia 43,23 miljoonaa euroa). Makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvien lainojen jäljellä oleva määrä kasvoi 2 946,6 miljoonasta eurosta 3 901,47 miljoonaan euroon 31. joulukuuta 2016 ja 31. joulukuuta 2017 välisenä aikana. Ukrainalle myönnettyjen lainojen osuus makrotaloudellisen rahoitusavun vastuista on 72 prosenttia. Tapahtumat 31. joulukuuta 2017 jälkeen (30. kesäkuuta 2018 asti) Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät 18. huhtikuuta 2018 päätöksen (EU) 2018/598 makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Georgialle. 3.1.4.Euratom-lainat Jäsenvaltioille ja tietyille tukikelpoisille EU:n ulkopuolisille maille (tällä hetkellä Venäjä, Armenia ja Ukraina) myönnettäville Euratom-lainoille on asetettu 4 000 miljoonan euron enimmäismäärä, josta on jo nostettu noin 92 prosenttia. Yhteensä 4 000 miljoonan euron päätöksestä on näin jäljellä 326 miljoonaa euroa. Ukrainalle myönnettiin 7. elokuuta 2013 lainaa 300 miljoonaa euroa käytössä olevien ydinlaitosten turvallisuuden parantamiseen, ja takaussopimus ratifioitiin Ukrainan parlamentissa 15. toukokuuta 2014. Laina myönnettiin läheisessä yhteistyössä Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) kanssa, joka myönsi samanaikaisesti Ukrainalle 300 miljoonan euron lainan. Komissio hyväksyi 27. toukokuuta 2015 Euratom-lainan maksun Energoatom-yritykselle 100 miljoonaan euroon asti sillä edellytyksellä, että Energoatom on nostanut EBRD:n myöntämästä lainasta vähintään 50 miljoonaa euroa. Näillä lainoilla on myös valtiontakaukset, jotka kattavat 100 prosenttia vuoden lopussa jäljellä olevista määristä. Vuoden 2017 tapahtumat Ensimmäinen 50 miljoonan euron Euratom-lainaerä maksettiin toukokuussa 2017.

Tapahtumat 31. joulukuuta 2017 jälkeen Toinen 50 miljoonan euron erä on tarkoitus maksaa kesäkuussa 2018. 3.2.EIP:n ulkoisten rahoitustoimien kehitys Vuoden 2017 tapahtumat EIP:n vuodet 2014–2020 kattavan yleisen valtuuden puitteissa oli 31. joulukuuta 2017 mennessä myönnetty lainoja yhteensä 13 879 miljoonaa euroa. Tästä summasta vain 3 516 miljoonaa euroa oli nostettu kyseiseen päivään mennessä, ja nostettujen lainojen pääoma kyseisenä ajankohtana oli 3 185 miljoonaa euroa (ks. valmisteluasiakirjan taulukko A3). Lisätietoja EIP:n valtuuksien kattamista maista on valmisteluasiakirjan taulukoissa A1, A3 ja A4. EIP:n aikaisempia ulkoisia valtuuksia koskevat tiedot esitetään valmisteluasiakirjan taulukossa A3. Syyrian hallitus jatkoi EIP:n lainoihin liittyvien korkomaksujen ja takaisinmaksujen laiminlyöntejä vuonna 2017. EIP on pyytänyt takuurahastoa kattamaan nämä suorittamatta jääneet maksut (ks. kohta 5.1.3 jäljempänä). Kaikkien tässä jaksossa käsiteltyjen välineiden kokonaislainakanta 31. joulukuuta 2017 on esitetty edellä taulukossa 1. 4.EU:n talousarviosta katettavat riskit 4.1.Riskin määrittely EU:n talousarviosta katettava riski johtuu takauksella katettujen toimien jäljellä olevasta pääomasta ja koroista. EU:n talousarviosta (joko suoraan tai takuurahaston kautta) katettavia riskejä on tässä kertomuksessa arvioitu seuraavilla kahdella menetelmällä: –Kokonaisriskiin perustuvassa lähestymistavassa lasketaan katettavan riskin kokonaismäärä, joka on kyseisiin toimiin liittyvän jäljellä olevan pääoman kokonaismäärä (kertynyt korko mukaan luettuna) tiettynä päivänä. –Talousarvioon perustuvassa lähestymistavassa lasketaan EU:n talousarviosta katettava vuotuinen riski eli vuosittain erääntyvä enimmäismäärä, jonka EU joutuisi maksamaan varainhoitovuonna, jos kaikki takauksen saaneisiin lainoihin liittyvät maksut laiminlyödään. 4.2.Kokonaisriskin koostumus EU:n talousarviosta katetut jäljellä olevia kokonaismääriä vastaavat enimmäisriskit liittyivät vuoteen 2010 saakka pääasiassa kolmansille maille myönnettyihin lainoihin. Finanssikriisi on kuitenkin vuodesta 2011 vaikuttanut jäsenvaltioiden julkisiin talouksiin huomattavasti. Tämä on aiheuttanut sen, että EU on lisännyt lainanantoaan vastatakseen jäsenvaltioiden rahoitustarpeisiin. Riskin koostumus on tämän seurauksena muuttunut. Kun tarkastellaan tilannetta 31. joulukuuta 2017, 64 prosenttia jäljellä olevasta kokonaismäärästä koskee ottolainausta, joka liittyy jäsenvaltioille myönnettyihin suoraan EU:n talousarviosta katettaviin lainoihin (vastaava osuus 31. joulukuuta 2010 oli 45 prosenttia). 4.3.EU:n talousarviosta katettava vuotuinen riski Kun tarkastellaan 31. joulukuuta 2017 jäljellä olevia lainoja (ks. edellä oleva taulukko 1), EU:n maksettavaksi tulisi vuonna 2018 (suoraan tai takuurahaston välityksellä) enintään 9 965 miljoonaa euroa, jos kaikki takauksen saaneisiin lainoihin liittyvät maksut laiminlyötäisiin. Määrä kattaa vuonna 2018 erääntyvät takauksen saaneiden lainojen lyhennykset ja korkomaksut, kun oletetaan, ettei koko lainaa vaadita heti maksuun, jos maksut laiminlyödään (ks. yksityiskohtaisemmat tiedot valmisteluasiakirjan taulukosta A4). 4.3.1.Jäsenvaltioihin liittyvät riskit

EU:lle aiheutuva jäsenvaltioiden kanssa toteutettaviin toimiin liittyvä vuotuinen enimmäisriski on vuonna 2018 yhteensä 7 482,8 miljoonaa euroa (noin 75,1 prosenttia vuotuisesta kokonaisriskistä). Riskit koskevat: a) jäsenvaltioille ennen EU:hun liittymistä myönnettyjä EIP:n lainoja ja/tai Euratom-lainoja, b) maksutasetukijärjestelystä myönnettyjä lainoja, ja c) ERVM:stä myönnettyjä lainoja. Taulukko 2: Jäsenvaltioiden sijoittuminen EU:n talousarviosta katettavan vuotuisen riskin perusteella vuonna 2018 (milj. euroa) Sija Maa Lainat Vuotuinen enimmäisriski Maan painoarvo suhteessa jäsenvaltioiden vuotuiseen riskiin Maan painoarvo suhteessa vuotuiseen kokonaisriskiin (jäsenvaltiot ja muut maat) 1 Irlanti c) 4 507,25 60,2 % 45,2 % 2 Romania a + b) 1 603,89 21,4 % 16,1 % 3 Portugali c) 1 191,00 15,9 % 12,0 % 4 Bulgaria a) 67,65 0,9 % 0,7 % 5 Kroatia a) 35,77 0,5 % 0,4 % 6 Latvia a + b) 26,06 0,3 % 0,3 % 7 Puola a) 20,70 0,3 % 0,2 % 8 Slovakia a) 13,82 0,2 % 0,1 % 9 Tšekki a) 13,16 0,2 % 0,1 % 10 Liettua a) 3,49 0,0 % 0,0 % Yhteensä 7 482,8 100,0 % 75,1 % 4.3.2.Kolmansiin maihin liittyvä riski Takuurahastosta vuonna 2018 katettava kolmansiin maihin liittyvä enimmäisriski on 2 482,09 miljoonaa euroa (24,9 prosenttia vuotuisesta kokonaisriskistä). Kolmansiin maihin liittyvät riskit koskevat EIP:n lainoja, makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyviä lainoja ja Euratom-lainoja (yksityiskohdat esitetään valmisteluasiakirjan taulukossa A2b). Takuurahastosta katettujen, kolmansille maille myönnettyjen takauksen saaneiden lainojen erääntymisajat ulottuvat vuoteen 2042. Jäljempänä on lueteltu järjestyksessä kymmenen maata (46:sta EU:n ulkopuolisesta maasta), joiden maksettavana on suurimmat lyhennykset vuonna 2018. Näiden maiden osuus on 2 041,42 miljoonaa euroa eli 82 prosenttia takuurahastosta vuonna 2018 katettavasta kolmansia maita koskevasta vuotuisesta riskistä. Näiden maiden taloudellista tilannetta arvioidaan ja kommentoidaan valmisteluasiakirjan kohdassa 3. Kutakin maata koskevassa taulukossa esitetään myös luottoluokituslaitosten arvio maan luottokelpoisuudesta. Taulukko 3: Kymmenen EU:n ulkopuolista maata, joista aiheutuu EU:n talousarviolle suurin vuotuinen riski vuonna 2018 (milj. euroa), riskin suuruuden mukaisessa alenevassa järjestyksessä Sija Maa Vuotuinen enimmäisriski Maan painoarvo suhteessa kolmansien maiden vuotuiseen riskiin Maan painoarvo suhteessa vuotuiseen kokonaisriskiin (jäsenvaltiot ja muut maat) 1 Turkki 604,90 24,4 % 6,1 % 2 Tunisia 273,93 11,0 % 2,7 % 3 Egypti 267,21 10,8 % 2,7 % 4 Marokko 247,22 10,0 % 2,5 % 5 Serbia 209,08 8,4 % 2,1 % 6 Ukraina 131,92 5,3 % 1,3 % 7 Etelä-Afrikka 111,47 4,5 % 1,1 % 8 Libanon 77,07 3,1 % 0,8 % 9 Bosnia ja Hertsegovina 63,20 2,5 % 0,6 % 10 Syyria 55,44 2,2 % 0,6 % Yhteensä (10 suurinta) 2 041,42 82,2 % 20,5 % 5.Takausten käyttöönotto ja takausten perusteella suoritetut maksut 5.1.Velanhoitokustannukset, joita ei kateta ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahastosta (Euratom-lainat jäsenvaltioille, ERVM-lainat ja maksutasetukilainat) 5.1.1.Maksut kassavaroista Jos velallinen ei maksa lainaa takaisin EU:lle eräpäivään mennessä, velanhoitokustannukset katetaan eräpäivänä väliaikaisesti EU:n talousarviosta. Komissio käyttää tällöin käteisvarojaan välttääkseen ottamiinsa lainoihin liittyvien maksujen myöhästymisen ja siitä mahdollisesti aiheutuvat ylimääräiset lainanhoitokustannukset. Koska suurin osa menoista aiheutuu vuoden ensimmäisen neljänneksen aikana, velanmaksu ajoitetaan ensimmäistä neljännestä seuraaville kuukausille ja kunkin kuukauden alkuun, jolloin käteisvarojen saldot ovat suurimmillaan. 5.1.2.EU:n talousarviosta suoritetut maksut Jos yksi tai useampi jäsenvaltio ei täytä oikeudellisia velvoitteitaan ja jos EU:n omien varojen määrä on riittämätön, komissio voi käyttää EU:n talousarviossa saatavilla olevia varoja ja käyttää ne velan takaisinmaksuun ennen muiden ei-pakollisten menojen kattamista. Jos EU:n talousarviossa käytettävissä olevat varat eivät riitä, jäsenvaltioiden on monivuotista rahoituskehystä koskevien säännösten ja EU:n lainsäädännön mukaan suoritettava tarvittavat lisämaksuosuudet, jotta velka voidaan maksaa ja talousarvio tasapainottaa. Jäsenvaltioiden maksuosuuksien enimmäismäärä on 1,20 prosenttia suhteessa EU:n BKTL:oon. EU:n lainsäädännön mukaan jäsenvaltiot voivat tarvittaessa suorittaa rahoitusosuuksia EU:n talousarvioon maksuosuuksistaan riippumatta.

Koska jäsenvaltioilla ei ollut maksulaiminlyöntejä vuonna 2017, niitä varten ei tarvittu määrärahoja. 5.2Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahastoon liittyvät maksut ja takaisinperinnät (ulkoinen lainanantovaltuus, makrotaloudellinen rahoitusapu ja Euratom-lainat EU:n ulkopuolisille maille) Jos EU:n myöntämän tai takaaman lainan saajan (EU:n ulkopuolisen maan) maksut myöhästyvät, suorittamatta jäänyt maksu katetaan takuurahastosta kolmen kuukauden kuluessa takuurahastolle esitetystä pyynnöstä. EIP:n takuun nojalla pyytämät määrät otetaan takuurahaston tililtä sen jälkeen, kun komission yksiköt ovat antaneet tähän luvan. Kun EU suorittaa maksun EU:n takuun nojalla, EIP:n oikeudet ja oikeussuojakeinot siirtyvät EU:lle. Euratom-lainojen ja makrotaloudellisen rahoitusavun lainojen tapauksessa jos maksu on viivästynyt kolme kuukautta eräpäivästä, komissio käyttää takuurahaston varoja kattaakseen maksulaiminlyönnin ja täydentääkseen kassavarojaan. EIP aloittaa EU:n puolesta takaisinperintämenettelyt EU:n maksettavaksi siirrettyjen summien osalta. EIP:n lainat Syyriassa toteutettaville hankkeille Syyrian hallitus on joulukuusta 2011 lähtien laiminlyönyt tietyt EIP:n lainoihin liittyvät korkomaksut ja takaisinmaksut. Koska viralliset maksupyynnöt eivät ole tuottaneet tulosta, EIP on toukokuusta 2012 lähtien joutunut turvautumaan takuurahastoon. Syyrian maksulaiminlyöntejä vastaavien, takuun nojalla pyydettyjen määrien kehittyminen esitetään taulukossa 4 a. Taulukko 4 a: Takuurahastosta pyydetyt määrät Syyrian lainoihin liittyvissä maksulaiminlyönneissä (milj. euroa) Vuosi (jona määrä nostettu takuurahaston tililtä) Takuuseen perustuvien suoritusten lukumäärä Erääntyneiden maksuerien suuruus Viivästyskorot ja kertyneet korot Takaisin peritty määrä Yhteensä 2012 2 24,0 0,0 2,2 21,8 2013 8 59,3 1,4 0,0 60,7 2014 8 58,7 1,5 0,0 60,2 2015 8 58,7 1,5 0,0 60,2 2016 12 103,8 2,4 0,0 106,2 2017 13 56,1 0,2 0,0 56,3 Yhteensä 38 360,5 6,9 2,2 365,3 Takuulla katettujen Syyrian lainojen jäljellä oleva pääoma oli 31. joulukuuta 2017 yhteensä 555 miljoonaa euroa, ja viimeinen laina erääntyy vuonna 2030. TAV Tunisie S.A. (Enfidhan lentoasema) EIP vetosi 29. kesäkuuta 2016 ulkoiseen lainanantovaltuuteensa liittyvään EU:n takuuseen TAV Tunisie S.A:lle (Enfidhan lentoasema) myöntämänsä lainan osalta. Komissio maksoi vuonna 2017 EIP:lle tämän esittämien kolmen maksuvaatimuksen nojalla 28,7 miljoonaa euroa Enfidhan lentoaseman (Tunisia) maksulaiminlyöntien kattamiseksi. Syyskuun 2016 ja joulukuun 2017 välisenä aikana komissio maksoi takuurahastosta EIP:lle yhteensä 33,4 miljoonaa euroa neljän maksuvaatimuksen nojalla. Viimeisin maksu suoritettiin 15. joulukuuta 2017. TAV Tunisie S.A:n (Enfidhan lentoasema) maksulaiminlyöntejä vastaavat takuurahastosta pyydetyt määrät esitetään taulukossa 4 b. Taulukko 4 b. TAV Tunisie S.A:han (Enfidhan lentoasema) liittyvä takuurahastolle esitetty maksupyyntö (milj. euroa) Vuosi, jona määrä on nostettu tililtä Takuuseen perustuvien suoritusten lukumäärä Erääntyneiden maksuerien suuruus Viivästyskorot ja kertyneet korot32 Takaisin peritty määrä Yhteensä 2016 1 4,56 0,09 0,00 4,65 2017 3 28,69 0,01 0,00 28,70 Yhteensä 4 33,25 0,10 0,00 33,35 Tapahtumat 31. joulukuuta 2017 jälkeen (30. kesäkuuta 2018 asti)

Helmi- ja maaliskuussa 2018 takuurahastosta maksettiin Syyrian maksulaiminlyöntien vuoksi esitettyjen kahden maksuvaatimuksen perusteella yhteensä 10,6 miljoonaa (3,2 miljoonaa euroa ja 7,4 miljoonaa euroa mukaan lukien EIP:n perimä viivästyskorko). Enfidhan lentoasemalta takaisinperityt 0,14 miljoonaa euroa hyvitettiin takuurahastoon 15. tammikuuta 2018. Määrä kirjattiin taseen vastaaviin (saamiseksi) 31. joulukuuta 2017. 5.3.Takuurahaston tilanteen kehittyminen Takuurahaston perustamisesta annetun asetuksen (takuurahastoasetuksen) säännösten mukaan takuurahaston varojen on saavutettava tarkoituksenmukainen taso (tavoitesumma). Tavoitesummaksi on vahvistettu 9 prosenttia kuhunkin toimenpiteeseen liittyvien pääomasitoumusten kokonaismäärästä, johon lisätään kertyneet korot. Tavoitesumman saavuttaminen varmistetaan käyttämällä rahoitusjärjestelyä. EU:n talousarviosta maksettiin takuurahastoon tämän rahoitusjärjestelyn perusteella 240,54 miljoonaa euroa helmikuussa 2017. Helmikuussa 2018 vastaava maksu oli 137,8 miljoonaa euroa. Joulukuun 31. päivänä 2017 rahaston nettovarat olivat 2 559,81 miljoonaa euroa. Takuurahastoasetuksessa tarkoitettu nettovarojen ja jäljellä olevien pääomasitoumusten (29 589,28 miljoonaa euroa) suhde oli tavoitesummaa pienempi. Takuurahastoon maksetaan tämän vuoksi 103,22 miljoonaa euroa vuonna 2019. EIP:n ulkoisten lainanantovaltuuksien väliarvioinnin yhteydessä olisi tehtävä tarkastelu, jossa arvioidaan takuurahaston tärkeimpiä parametreja ja erityisesti sen tavoitesummaa. Ulkopuolinen toimeksisaaja on tämän vuoksi tehnyt takuurahastosta arvioinnin, jossa on otettu huomioon rahaston riskiprofiili ja sen tuloksellisuus suhteessa rahaston kattaman ulkoisen rahoituksen kehitykseen ja siihen liittyviin riskeihin. Arviointikertomus annettiin elokuussa 2016, ja sen keskeisenä päätelmänä oli, että 9 prosentin tavoitesumma on lainasalkun nykyisen riskitason kannalta edelleen optimaalinen, myös siinä tilanteessa, että suurimpien velallisten luottoluokitukset heikentyvät nykyisestä. Tavoitesumma säilytetään tämän vuoksi 9 prosentissa. 6.Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR-rahasto) ESIR-takuurahastoa rahoitetaan asteittain sen mukaan, miten EU:n takauksella katetut vastuut kasvavat. ESIR-asetuksen 12 artiklan 4 kohdan mukaan komissio hallinnoi ESIR-takuurahaston varoja suoraan, ja varat sijoitetaan moitteettoman varainhoidon periaatetta ja asianmukaisia vakavaraisuussääntöjä noudattaen. EIP ja EIR ovat vastuussa ESIR-takauksella katettuihin yksittäisiin toimiin liittyvien riskien arvioinnista ja seurannasta. Tämän raportoinnin ja tulevia toimia koskevien johdonmukaisten ja varovaisten oletusten pohjalta komissio huolehtii siitä, että arvioinnin kohteena oleva ESIR-takuurahaston tavoitesumma ja varojen määrä ovat riittävät. EIP ja EIR raportoivat riskeistä ESIR-asetuksen 16 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissiolle ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle maaliskuussa 2018. EIP:n Euroopan parlamentille ja neuvostolle antaman vuosikertomuksen on ESIR-asetuksen 16 artiklan 2 kohdan mukaan sisällettävä tiedot ESIR-rahaston puitteissa toteutettujen rahoitus- ja investointitoimien kokonaisriskistä sekä tapauksista, joissa takaukseen on vedottu. Vuoden 2017 tapahtumat Maksettuihin käynnissä oleviin EIP-ryhmän toteuttamiin ESIR-toimiin liittyvä EU:n takausvastuu oli 31. joulukuuta 2017 yhteensä 10 128 miljoonaa euroa EU:n takauksen 16 000 miljoonan euron lakisääteisestä enimmäismäärästä (ESIR-asetuksen 11 artikla). Tämä 10 128 miljoonan euron määrä esitetään ehdollisena velkana EU:n vuoden 2017 tilinpäätöksen liitetiedoissa. Vuonna 2017 EIP:n hallinnoimat infrastruktuuri- ja innovointi-ikkunaan kuuluvat ESIR-toimet tuottivat EU:lle tuloja 61,0 miljoonaa euroa. Tästä määrästä kirjattiin 31. joulukuuta 2017 EU:n vuoden 2017 tilinpäätökseen komissiolle 31,9 miljoonan euron saaminen EIP:ltä. EU:n korvattavaksi tuli vuonna 2017 arviolta 12,7 miljoonaa euroa EIR:n hallinnollisia kuluja, jotka liittyivät EIR:n hallinnoimiin pk-yritysikkunaan kuuluviin ESIR-toimiin. Määrä on maksettava EIR:lle 30. kesäkuuta 2018. Takuurahaston nettovarat olivat 3 504 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2017. Varat käsittivät myytävissä olevan sijoitussalkun (3 414 miljoonaa euroa), USD-valuuttatermiinin, jonka nettonykyarvo on positiivinen ja joka luokitellaan käypään arvoon tulosvaikutteisesti arvostettaviksi rahoitusvaroiksi (6 miljoonaa euroa), lyhytaikaisia pankkitalletuksia (40 miljoonaa euroa) sekä käteisvaroja ja muita rahavaroja (44 miljoonaa euroa). Allekirjoitettujen ESIR-toimien kumulatiivinen määrä vuoden 2017 lopussa oli 37,4 miljardia euroa, ja ne kattoivat 28 jäsenvaltiota. Tästä summasta 27,4 miljardia euroa oli EIP:n allekirjoittamia toimia (278 toimea) ja 10,0 miljardia euroa EIR:n allekirjoittamia toimia (328 toimea). Kaiken kaikkiaan tämä merkitsee huomattavaa lisäystä verrattuna vuoteen 2016, jonka lopussa allekirjoitettujen toimien kokonaismäärä oli 21,3 miljardia euroa. Vuoden 2017 lopussa EU:n takauksen kattamien maksettujen vastuiden jäljellä oleva kokonaismäärä oli lähes 10,1 miljardia euroa, kun vuonna 2016 se oli vain 4,4 miljardia euroa.