IV.

(Tiedotteet)

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

EUROOPAN KOMISSIO

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMELLE

Euroopan kehitysrahaston tilinpäätös – varainhoitovuosi 2018

(2019/С 326/01)

SISÄLLYSLUETTELO

VARMENNUSLAUSUMA 2

EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 3

EUROOPAN KOMISSION HALLINNOIMAT VARAT 6

EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 8

EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMIEN LIITETIEDOT 17

EKR:OON KONSOLIDOITUJEN EU:N ERITYISRAHASTOJEN TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 40

LOPULLINEN EU:N BÊKOU-ERITYISRAHASTON TILINPÄÄTÖS – VARAINHOITOVUOSI 2018 41

EU:N AFRIKKA-HÄTÄRAHASTON LOPULLINEN TILINPÄÄTÖS 2018 48

EKR:N JA EU:N ERITYISRAHASTOJEN KONSOLIDOIDUT TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 55

EKR:N RAHOITUKSEN TOTEUTUMISTA KOSKEVA KERTOMUS 59

VUOTUINEN TÄYTÄNTÖÖNPANOKERTOMUS – EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN HALLINNOIMAT VARAT 89

VARMENNUSLAUSUMA

Euroopan kehitysrahaston varainhoitovuoden 2018 tilinpäätös on laadittu yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen X osaston säännösten sekä tilinpäätöslaskelmien liitetiedoissa esitettyjen tilinpäätöksen laadintaperiaatteiden, -sääntöjen ja -menetelmien mukaisesti.

Ilmoitan olevani vastuussa Euroopan kehitysrahaston tilinpäätöksen laatimisesta ja esittämisestä yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

Olen saanut tulojen ja menojen hyväksyjältä sekä Euroopan investointipankilta kaikki näiden oikeiksi vakuuttamat tiedot, jotka tarvitaan laadittaessa tilinpäätöstä, josta käyvät ilmi Euroopan kehitysrahaston varat ja velat sekä sen talousarvion toteuttaminen.

Edellä mainittujen tietojen perusteella ja tehtyäni tarpeellisiksi katsomani tarkistukset ennen kuin varmensin tilinpäätöksen allekirjoituksellani, vakuutan olevani riittävän varma siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan Euroopan kehitysrahaston taloudellisesta asemasta.

Rosa ALDEA BUSQUETS Tilinpitäjä 21. kesäkuuta 2019

EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMAT

1. TAUSTAA

Euroopan unioni (jäljempänä ”EU”) tekee yhteistyötä useiden kehitysmaiden kanssa. Tämän yhteistyön päätavoitteena on tukea talouteen, yhteiskuntaan ja ympäristöön liittyvää kehitystä, ja sen pitkän aikavälin tärkeimpänä tavoitteena on köyhyyden vähentäminen ja poistaminen. Tähän tavoitteeseen pyritään antamalla yhteistyökumppaneille kehitysapua ja teknistä tukea. EU laatii tässä tarkoituksessa yhdessä kumppanimaiden kanssa yhteistyöstrategioita ja osoittaa varoja niiden toteuttamista varten. Kehitysyhteistyöhön osoitetut EU:n varat ovat peräisin kolmesta lähteestä, jotka ovat

— EU:n talousarvio

— Euroopan kehitysrahasto

— Euroopan investointipankki.

Euroopan kehitysrahasto (jäljempänä ”EKR”) on tärkein väline, jolla EU tukee Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden (jäljempänä ”AKT-valtiot”) sekä merentakaisten maiden ja alueiden (jäljempänä myös ”MMA”) kanssa tehtävää kehitysyhteistyötä.

EKR ei saa rahoitusta EU:n talousarviosta, vaan sen rahoittajina ovat jäsenvaltiot. Se on perustettu neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden edustajien sisäisellä sopimuksella, ja sen hallinnoinnista vastaa erityiskomitea. EKR:n varoilla katettavien toimenpiteiden rahoituksen toteuttamisesta vastaa Euroopan komissio (jäljempänä ”komissio”) ja investointikehyksen hallinnoinnista Euroopan investointipankki (jäljempänä ”EIP”).

AKT-valtioille ja merentakaisille maille ja alueille myönnettävä maantieteellinen tuki rahoitetaan myös vuosina 2014–2020 pääasiassa EKR:n varoilla. Kukin EKR-sopimus tehdään yleensä noin viideksi vuodeksi, ja kuhunkin EKR:oon sovelletaan omaa varainhoitoasetusta, jossa säädetään kyseisen rahaston tilinpäätöslaskelmien laadinnasta. Jokaisesta EKR:sta laaditaan erilliset tilinpäätöslaskelmat siltä osin kuin on kyse niistä EKR:n varoista, joita komissio hallinnoi. Lisäksi laaditaan konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat, joiden tarkoituksena on antaa kokonaiskuva komission vastuulla olevien varojen tilanteesta.

Neuvostossa kokoontuneet EKR:oon osallistuvien jäsenvaltioiden edustajat allekirjoittivat 11. EKR:a koskevan sisäisen sopimuksen kesäkuussa 2013 (1). Se tuli voimaan 1. maaliskuuta 2015.

Neuvosto hyväksyi vuonna 2018 yhdenteentoista EKR:oon sovellettavan varainhoitoasetuksen (2). Sillä kumottiin aiempi asetus, ja sitä sovelletaan aiemmista EKR:ista rahoitettuihin toimenpiteisiin tämän rajoittamatta voimassa olevia oikeudellisia sitoumuksia. Asetusta ei sovelleta aiempien EKR:jen investointikehykseen.

AKT–EU-kumppanuussopimuksella luotiin investointikehys, jonka hallinnoinnista vastaa EIP. Kehyksellä tuetaan yksityisen sektorin kehittämistä AKT-valtioissa. Siitä rahoitetaan sen vuoksi etenkin (mutta ei ainoastaan) yksityisiä investointeja. Kehys suunniteltiin jatkuvaksi rahastoksi, jotta lainojen takaisinmaksusta saatavat varat voidaan investoida uudelleen. Rahastoon kertyy näin varoja jatkuvasti, ja se on taloudellisesti omavarainen. Koska komissio ei vastaa investointikehyksen hallinnoinnista, kehystä ei ole konsolidoitu tilinpäätöksen ensimmäiseen osaan, joka käsittää Euroopan kehitysrahaston tilinpäätöslaskelmat sekä niihin liittyvän selvityksen rahoituksen toteutumisesta. Investointikehyksen tilinpäätöslaskelmat esitetään tilinpäätöksessä kuitenkin erillisessä osassa (osa II), jotta EKR:sta myönnetystä kehitysavusta voitaisiin antaa kattava kokonaiskuva.

2. MITEN EKR RAHOITETAAN?

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 2. joulukuuta 2013 pitämässään kokouksessa monivuotisen rahoituskehyksen vuosiksi 2014–2020. Samalla se päätti, että AKT-valtioiden kanssa tehtävää maantieteellistä yhteistyötä ei oteta EU:n talousarvioon vaan että sitä rahoitetaan nykyisestä hallitustenväliseen järjestelyyn perustavasta EKR:sta.

EU:n talousarvio laaditaan vuosittain, ja vuotuisperiaatteen mukaan menot ja tulot budjetoidaan ja hyväksytään aina vuodeksi kerrallaan. EKR:n toiminta perustuu EU:n talousarviosta poiketen monivuotisuuteen. Jokainen EKR toteutetaan kokonaisrahastona, josta osoitetaan varoja kehitysyhteistyöhön yleensä viiden vuoden ajan. Koska varat on tarkoitettu useamman vuoden jaksoksi, ne voidaan käyttää milloin tahansa EKR:n voimassaoloaikana. Se, ettei EKR:n talousarvio noudata vuotuisperiaatetta, näkyy talousarvion toteuttamista koskevissa selvityksissä, joissa EKR:n määrärahojen toteutumista arvioidaan suhteessa EKR:n kokonaisvaroihin.

EKR:n varat saadaan EU:n jäsenvaltioilta erikseen sovittuina maksuina. Jäsenvaltioiden edustajien kesken järjestetään hallitusten välisellä tasolla noin viiden vuoden välein tapaaminen, jossa päätetään rahastolle osoitettavasta kokonaismäärästä ja jossa tarkastellaan, miten varat on käytetty. Rahaston hallinnointi annetaan tämän jälkeen tehtäväksi komissiolle, joka hallinnoi varoja unionin kehitysyhteistyöpolitiikan mukaisesti. Koska jäsenvaltioilla on EU:n tasolla toteutettavien toimien rinnalla omaa kehitys- ja avustustoimintaa, niiden on koordinoitava oma toimintansa EU:n toimien kanssa varmistaakseen, että jäsenvaltioiden ja EU:n toimet täydentävät toisiaan.

Jäsenvaltiot voivat maksamiensa rahoitusosuuksien lisäksi osallistua yhteisrahoitusjärjestelyihin tai suorittaa vapaaehtoisia lisärahoitusosuuksia EKR:oon.

3. TILINPÄÄTÖSRAPORTOINTI

3.1. TILINPÄÄTÖS

EKR:n tilinpäätös laaditaan EKR:n varainhoitoasetuksen 18 artiklan 3 kohdan mukaisesti suoriteperusteisena. Laadintasäännöt perustuvat julkisen sektorin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS). Komission tilinpitäjän antamia kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjä noudatetaan kaikissa EU:n toimielimissä ja elimissä. Tavoitteena on luoda kirjanpitoa, arvostamista sekä tilinpäätöksen laadintaa ja esittämistä koskevat yhdenmukaiset säännöt, jotta voitaisiin varmistaa, että tilinpäätökset laaditaan ja konsolidointi suoritetaan yhdenmukaisella tavalla. Näitä EU:n kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjä sovelletaan myös EKR:oon siten, että samalla otetaan huomioon EKR:n toiminnan erityispiirteet.

EKR:n vuotuisen tilinpäätöksen laatimisesta vastaa komission tilinpitäjä, joka on myös EKR:n tilinpitäjä. Tilinpitäjä varmistaa, että EKR:n tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan EKR:n taloudellisesta asemasta.

Tilinpäätös esitetään seuraavasti:

Osa I: Komission hallinnoimat varat

i) EKR:n tilinpäätöslaskelmat ja liitetiedot

ii) EKR:oon konsolidoitujen EU:n erityisrahastojen tilinpäätöslaskelmat

iii) EKR:n ja EU:n erityisrahastojen konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat

iv) EKR:n rahoituksen toteutumista koskeva selvitys.

Osa II: Vuotuinen täytäntöönpanokertomus – EIP:n hallinnoimat varat

i) Investointikehyksen tilinpäätöslaskelmat.

Osio ”EKR:oon konsolidoitujen EU:n erityisrahastojen tilinpäätöslaskelmat” sisältää EKR:n alaisuuteen perustettujen kahden erityisrahaston tilinpäätöslaskelmat. Kyseiset rahastot ovat Bêkou-erityisrahasto (ks. ”Bêkou-erityisrahaston tilinpäätöslaskelmat”) ja EU:n Afrikka-hätärahasto (ks. ”EU:n Afrikka-hätärahaston tilinpäätöslaskelmat”). Erityisrahastojen tilinpäätöslaskelmien laatimisesta on vastuussa komission tilinpitäjä, ja ne tarkastaa ulkopuolinen yksityinen tarkastaja. Tähän tilinpäätökseen sisältyvät erityisrahastoja koskevat luvut ovat alustavia.

Komissio hyväksyy tilinpäätöksen seuraavan vuoden heinäkuun 31. päivään mennessä ja esittää sen tämän jälkeen Euroopan parlamentille ja neuvostolle vastuuvapauden myöntämistä varten.

4. TILINTARKASTUS JA VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMINEN

4.1. TILINTARKASTUS

EKR:n tilinpäätöstä valvoo ulkoisena tarkastajana toimiva Euroopan tilintarkastustuomioistuin (jäljempänä ”tilintarkastustuomioistuin”), joka laatii vuosikertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

4.2. VASTUUVAPAUS

Vastuuvapauden myöntäminen on viimeinen vaihe tarkastuksissa, jotka koskevat EKR:n varojen käyttöä tarkastuksen kohteena olevan varainhoitovuoden aikana. Vastuuvapauden myöntäjänä on EKR:n tapauksessa Euroopan parlamentti. Tämä tarkoittaa, että sen jälkeen kun tilinpäätös on tarkastettu ja lopullinen tilinpäätös on vahvistettu, neuvosto antaa suosituksen, jonka perusteella Euroopan parlamentti päättää, myöntääkö se komissiolle kyseiseltä vuodelta vastuuvapauden EKR:n varojen käytön osalta. Parlamentin päätös perustuu tilinpäätöksen tarkastukseen, tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukseen (joka sisältää virallisen tarkastuslausuman) sekä komission sille esitettyihin lisäkysymyksiin ja lisätietopyyntöihin antamiin vastauksiin.

EUROOPAN KOMISSION HALLINNOIMAT VARAT (3)

SISÄLLYSLUETTELO

EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 3

EKR:N TASE 9

EKR:N TUOTTO- JA KULULASKELMA 10

EKR:N RAHAVIRTALASKELMA 11

LASKELMA EKR:N NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA 12

EKR:N TASE RAHASTOITTAIN 13

EKR:N TUOTTO- JA KULULASKELMA RAHASTOITTAIN 14

LASKELMA EKR:N NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA RAHASTOITTAIN 15

EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMIEN LIITETIEDOT 17

EKR:OON KONSOLIDOITUJEN EU:N ERITYISRAHASTOJEN TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 40

LOPULLINEN EU:N BÊKOU-ERITYISRAHASTON TILINPÄÄTÖS – VARAINHOITOVUOSI 2018 41

TAUSTATIETOA EU:N BÊKOU-ERITYISRAHASTOSTA 42

TASE 45

TUOTTO- JA KULULASKELMA 46

RAHAVIRTALASKELMA 46

LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA 47

EU:N AFRIKKA-HÄTÄRAHASTON LOPULLINEN TILINPÄÄTÖS 2018 48

TAUSTATIETOA EU:N AFRIKKA-HÄTÄRAHASTOSTA 49

TASE 52

TUOTTO- JA KULULASKELMA 53

RAHAVIRTALASKELMA 53

LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA 54

EKR:N JA EU:N ERITYISRAHASTOJEN KONSOLIDOIDUT TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 55

KONSOLIDOITU TASE 56

KONSOLIDOITU TUOTTO- JA KULULASKELMA 57

KONSOLIDOITU RAHAVIRTALASKELMA 57

KONSOLIDOITU LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA 58

EKR:N RAHOITUKSEN TOTEUTUMISTA KOSKEVA KERTOMUS 59

EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMAT (4)

EKR:N TASE

milj. euroa Liitetieto 31.12.2018 31.12.2017 PITKÄAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 2,1 887 582 Rahoitusosuudet erityisrahastoihin 2,2 201 163 1 088 745 LYHYTAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 2,1 1 448 1 518 Vaihtoon perustuvat saamiset ja muuhun kuin vaihtoon perustuvat kerrytettävissä olevat rahamäärät 2,3 138 92 Käteisvarat ja muut rahavarat 2,4 387 347 1 973 1 958 VARAT YHTEENSÄ 3 061 2 703 PITKÄAIKAISET VELAT Varaukset 2,5 — (4) Rahoitusvelat 2,6 (18) (14) (18) (18) LYHYTAIKAISET VELAT Velat 2,7 (241) (563) Menojäämät ja tuloennakot 2,8 (1 281 ) (733) (1 523 ) (1 296 ) VELAT YHTEENSÄ (1 540 ) (1 314 ) NETTOVARAT 1 521 1 389 RAHASTON VARAT JA VARANNOT Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t 2,9 50 423 46 173 Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt 2,9 2 252 2 252 Aiemmilta vuosilta siirretty taloudellinen tulos (47 037 ) (43 219 ) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (4 118 ) (3 818 ) NETTOVARAT 1 521 1 389

EKR:N TUOTTO- JA KULULASKELMA

milj. euroa Liitetieto 2018 2017 TUOTOT Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista 3,1 Takaisinperintä 4 61 4 61 Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista 3,2 Rahoitustuotot 10 4 Muut tuotot 46 22 57 25 Tuotot yhteensä 60 87 KULUT Tukivälineet 3,3 (4 054 ) (3 700 ) Yhteisrahoituskulut 3,4 17 (42) Rahoituskulut 3,6 7 (8) Muut kulut 3,7 (148) (154) Kulut yhteensä (4 178 ) (3 904 ) VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS (4 118 ) (3 818 )

EKR:N RAHAVIRTALASKELMA

milj. euroa Liitetieto 2018 2017 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (4 118 ) (3 818 ) Toiminnan rahavirta Pääoman lisäys – rahoitusosuudet (netto) 4 250 3 850 Erityisrahastoihin osoitettujen rahoitusosuuksien (lisäys)/väheneminen (38) (66) Ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen (235) (319) Vaihtoon perustuvien saamisten ja muuhun kuin vaihtoon perustuvien kerrytettävissä olevien rahamäärien (lisäys)/väheneminen (46) 40 Varausten lisäys/(väheneminen) (4) — Rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen) 3 8 Velkojen lisäys/(väheneminen) (322) 14 Menojäämien ja tuloennakoiden lisäys/(väheneminen) 548 (42) NETTORAHAVIRTA 40 (333) Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettolisäys/(-vähennys) 40 (333) Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa 2,4 347 680 Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa 2,4 387 347

LASKELMA EKR:N NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

milj. euroa Rahastojen pääoma – toiminnassa olevat EKR:t (A) Rahastojen pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (B) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (C) = (A) – (B) Kertyneet varannot (D) Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt (E) Nettovarat yhteensä (C) + (D) + (E) SALDO 31.12.2016 73 464 31 140 42 323 (43 219 ) 2 252 1 357 Pääoman lisäys – rahoitusosuudet — (4 050 ) 4 050 — — 4 050 Palautukset jäsenvaltioille (200) — (200) — — (200) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — — (3 818 ) — (3 818 ) SALDO 31.12.2017 73 264 27 090 46 173 (47 037 ) 2 252 1 389 Pääoman lisäys – rahoitusosuudet — (4 250 ) 4 250 — — 4 250 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — — (4 118 ) — (4 118 ) SALDO 31.12.2018 73 264 22 840 50 423 (51 155 ) 2 252 1 521

EKR:N TASE RAHASTOITTAIN

milj. euroa Liitetieto 31.12.2018 31.12.2017 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä PYSYVÄT VARAT Ennakkomaksut 2,1 — 23 520 344 887 — 32 221 330 582 Rahoitusosuudet erityisrahastoihin 2,2 — — — 201 201 — 86 — 77 163 — 23 520 546 1 088 — 118 221 407 745 LYHYTAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 2,1 0 19 445 984 1 448 1 40 867 610 1 518 Vaihtoon perustuvat saamiset ja muut kuin vaihtoon perustuvat kerrytettävissä olevat rahamäärät 2,3 1 65 36 36 138 0 64 17 11 92 EKR:jen väliset yhdystilit 2,3 183 111 2 421 — 2 715 189 88 3 555 — 3 832 Käteisvarat ja muut rahavarat 2,4 — — — 387 387 — — — 347 347 184 195 2 902 1 407 4 689 190 193 4 439 968 5 791 VARAT YHTEENSÄ (*1) 184 218 3 422 1 953 5 777 190 311 4 660 1 375 6 536 PITKÄAIKAISET VELAT Varaukset 2,5 — — — — — — — — (4) (4) Rahoitusvelat 2,6 — — (1) (16) (18) — — (7) (7) (14) — — (1) (16) (18) — — (7) (11) (18) LYHYTAIKAISET VELAT Velat 2,7 (0) (6) (125) (111) (241) (0) (13) (133) (417) (563) EKR:jen väliset yhdystilit 2,3 — — — (2 715 ) (2 715 ) — — — (3 833 ) (3 833 ) Menojäämät ja tuloennakot 2,8 (0) (83) (358) (840) (1 281 ) (0) (76) (517) (140) (733) (0) (89) (482) (3 666 ) (4 237 ) (0) (89) (650) (4 389 ) (5 128 ) PITKÄAIKAISET VARAT (*1) (0) (89) (484) (3 682 ) (4 255 ) (0) (89) (657) (4 401 ) (5 147 ) NETTOVARAT (*1) 184 129 2 938 (1 729 ) 1 521 190 222 4 003 (3 025 ) 1 389 RAHASTON VARAT JA VARANNOT Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t 2,9 12 164 10 773 20 960 6 527 50 423 12 164 10 773 20 960 2 277 46 173 Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt 2,9 627 1 625 — — 2 252 627 1 625 — — 2 252 Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä 2,9 (2 509 ) 2 137 55 317 — (2 503 ) 2 177 120 206 — Aiemmilta vuosilta siirretty taloudellinen tulos (10 098 ) (14 352 ) (17 078 ) (5 508 ) (47 037 ) (10 098 ) (14 339 ) (15 812 ) (2 969 ) (43 219 ) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos 0 (53) (1 000 ) (3 065 ) (4 118 ) 0 (13) (1 266 ) (2 539 ) (3 818 ) NETTOVARAT 184 129 2 938 (1 729 ) 1 521 190 222 4 003 (3 025 ) 1 389

EKR:N TUOTTO- JA KULULASKELMA RAHASTOITTAIN

milj. euroa Liitetieto 2018 2017 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä TUOTOT Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista 3,1 Takaisinperintä 0 3 (3) 4 4 0 5 49 7 61 0 3 (3) 4 4 0 5 49 7 61 Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista 3,2 Rahoitustuotot 0 2 8 1 10 (0) (1) 4 (0) 4 Muut tuotot 1 6 27 12 46 1 5 13 4 22 1 8 35 13 57 1 4 17 4 25 Tuotot yhteensä 1 11 32 17 60 1 9 66 11 87 KULUT Tukivälineet 3,3 0 (59) (984) (3 012 ) (4 054 ) (0) (14) (1 251 ) (2 435 ) (3 700 ) Yhteisrahoituskulut 3,4 — — 18 (1) 17 — — (42) (1) (42) Rahoituskulut 3,6 0 1 5 1 7 1 1 (10) (0) (8) Muut kulut 3,7 (1) (7) (71) (70) (148) (2) (9) (29) (114) (154) Kulut yhteensä (0) (64) (1 031 ) (3 082 ) (4 178 ) (1) (22) (1 332 ) (2 549 ) (3 904 ) VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS 0 (53) (1 000 ) (3 065 ) (4 118 ) 0 (13) (1 266 ) (2 539 ) (3 818 )

LASKELMA EKR:N NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA RAHASTOITTAIN

milj. euroa 8. EKR Rahastojen pääoma – toiminnassa olevat EKR:t (A) Rahastojen pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (B) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (C) = (A) – (B) Kertyneet varannot (D) Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt (E) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä (F) Nettovarat yhteensä (C) + (D) + (E) + (F) SALDO 31.12.2016 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 496 ) 197 Siirrot 10. EKR:oon / 10. EKR:sta — (7) (7) Siirrot 11. EKR:oon / 11. EKR:sta — — — Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — 0 0 SALDO 31.12.2017 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 503 ) 190 Siirrot 10. EKR:oon / 10. EKR:sta — (7) (7) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — 0 — 0 SALDO 31.12.2018 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 509 ) 184





milj. euroa 9. EKR Rahastojen pääoma – toiminnassa olevat EKR:t (A) Rahastojen pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (B) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (C) = (A) – (B) Kertyneet varannot (D) Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt (E) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä (F) Nettovarat yhteensä (C) + (D) + (E) + (F) SALDO 31.12.2016 10 973 — 10 973 (14 339 ) 1 625 2 214 472 Palautukset jäsenvaltioille (200) — (200) (200) Siirrot 10. EKR:oon / 10. EKR:sta — (37) (37) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — (13) (13) SALDO 31.12.2017 10 773 — 10 773 (14 352 ) 1 625 2 177 222 Siirrot 10. EKR:oon / 10. EKR:sta — (40) (40) Siirrot 11. EKR:oon / 11. EKR:sta — — — Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — (53) — (53) SALDO 31.12.2018 10 773 — 10 773 (14 406 ) 1 625 2 137 129





milj. euroa 10. EKR Rahastojen pääoma – toiminnassa olevat EKR:t (A) Rahastojen pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (B) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (C) = (A) – (B) Kertyneet varannot (D) Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt (E) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä (F) Nettovarat yhteensä (C) + (D) + (E) + (F) SALDO 31.12.2016 20 960 1 773 19 187 (15 812 ) — 247 3 622 Pääoman lisäys – rahoitusosuudet (1 773 ) 1 773 1 773 Siirrot 8. ja 9. EKR:oon / 8. ja 9. EKR:sta — 44 44 Siirrot 11. EKR:oon / 11. EKR:sta — (171) (171) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — (1 266 ) (1 266 ) SALDO 31.12.2017 20 960 20 960 (17 078 ) — 120 4 003 Siirrot 8. ja 9. EKR:oon / 8. ja 9. EKR:sta — 47 47 Siirrot 11. EKR:oon / 11. EKR:sta — (112) (112) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — (1 000 ) — (1 000 ) SALDO 31.12.2018 20 960 — 20 960 (18 077 ) — 55 2 938





milj. euroa 11. EKR Rahastojen pääoma – toiminnassa olevat EKR:t (A) Rahastojen pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (B) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (C) = (A) – (B) Kertyneet varannot (D) Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt (E) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä (F) Nettovarat yhteensä (C) + (D) + (E) + (F) SALDO 31.12.2016 29 367 29 367 — (2 969 ) — 35 (2 934 ) Pääoman lisäys – rahoitusosuudet (2 277 ) 2 277 — 2 277 Siirrot 8., 9. ja 10. EKR:oon / 8., 9. ja 10. EKR:sta — — 171 171 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — (2 539 ) — (2 539 ) SALDO 31.12.2017 29 367 27 090 2 277 (5 508 ) — 206 (3 025 ) Pääoman lisäys – rahoitusosuudet (4 250 ) 4 250 112 4 362 Siirrot 8., 9. ja 10. EKR:oon / 8., 9. ja 10. EKR:sta — — — Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — (3 065 ) — (3 065 ) SALDO 31.12.2018 29 367 22 840 6 527 (8 573 ) — 317 (1 729 )

EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMIEN LIITETIEDOT (5)

1. TILINPÄÄTÖKSEN KESKEISET LAATIMISPERIAATTEET

1.1. TILINPÄÄTÖSPERIAATTEET

Tilinpäätöksen tarkoituksena on antaa tietoa organisaation taloudellisesta asemasta, sen toiminnan tuloksesta ja sen rahavirroista. Tavoitteena on, että näistä tiedoista on hyötyä laajalle käyttäjäkunnalle.

Yleiset periaatteet (laskentaperiaatteet), joita noudatetaan tilinpäätöstä laadittaessa, määritetään EU:n kirjanpitosäännössä nro 1 (”Tilinpäätös”), ja ne ovat samat kuin IPSAS 1 -standardissa eli oikean kuvan antaminen, suoriteperuste, toiminnan jatkuvuus, esittämistavan johdonmukaisuus, olennaisuus, erien yhdistäminen, bruttoperiaate ja tietojen vertailtavuus. Tilinpäätösraportoinnin laadulliset ominaisuudet ovat merkityksellisyys, todenmukaisen kuvan antaminen (luotettavuus), ymmärrettävyys, oikea-aikaisuus, vertailukelpoisuus ja todennettavuus.

1.2. LAATIMISPERUSTA

1.2.1. Tilikausi

Tilinpäätös laaditaan vuosittain. Tilivuosi alkaa 1. tammikuuta ja päättyy 31. joulukuuta.

1.2.2. Valuuttojen muuntaminen euroiksi

Tilinpäätös laaditaan miljoonina euroina, koska euro on EKR:n toiminta- ja raportointivaluutta. Ulkomaan rahan määräiset transaktiot muunnetaan euroiksi transaktiopäivän valuuttakurssiin. Tuotto- ja kululaskelmaan on kirjattu kurssivoitot ja -tappiot, jotka syntyvät ulkomaan rahan määräisten transaktioiden suorittamisesta sekä ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen muuntamisesta euromääräisiksi vuoden lopun valuuttakursseihin. Poikkeavia muuntomenetelmiä sovelletaan aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin, jotka arvostetaan euroina niiden hankintapäivänä voimassa olleiden euron kurssien mukaan.

Ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen saldot vuoden lopussa muunnetaan euroiksi käyttäen seuraavia 31. joulukuuta voimassa olleita Euroopan keskuspankin (EKP) valuuttakursseja:

Euron vaihtokurssit

Valuutta 31.12.2018 31.12.2017 Valuutta 31.12.2018 31.12.2017 BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,3014 4,177 CZK 25,7240 25,5350 RON 4,6635 4,6585 DKK 7,4673 7,4449 SEK 10,2548 9,8438 GBP 0,8945 0,8872 CHF 1,1269 1,1702 HRK 7,4125 7,4400 JPY 125,8500 135,01 HUF 320,9800 310,3300 USD 1,145 1,1993

1.2.3. Arvioiden käyttäminen

IPSAS-standardien ja yleisesti hyväksyttyjen tilinpäätösperiaatteiden mukaisesti tilinpäätökseen sisältyy väistämättä määriä, jotka perustuvat johdon tekemiin arvioihin ja oletuksiin, jotka puolestaan perustuvat luotettavimpiin käytettävissä oleviin tietoihin. Merkittäviin arvioihin kuuluvat muun muassa tulo- ja menojäämät sekä tulo- ja menoennakot, varaukset, muihin lyhytaikaisiin saamisiin liittyvä taloudellinen riski, ehdolliset varat ja velat sekä omaisuuserien arvon alentuminen. Kyseisten erien todellinen arvo voi poiketa arvioista.

Asianmukaiset arviot ovat olennainen osa tilinpäätöslaskelmien laadintaa, eivätkä ne vähennä laskelmien luotettavuutta. Arviota voidaan joutua tarkistamaan, jos sen perustana olevat olosuhteet ovat muuttuneet tai jos sen osalta saadaan uutta tai tarkempaa tietoa. Tarkistus ei koske aikaisempia tilikausia, eikä se ole virheen oikaisu. Kirjanpidolliseen arvioon tehdyn muutoksen vaikutus otetaan huomioon sen kauden ylijäämässä tai alijäämässä, jonka aikana muutos tuli tietoon.

1.3. TASE

1.3.1. Rahoitusvarat

Rahoitusvarat luokitellaan seuraavasti: tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat; lainat ja muut saamiset; eräpäivään asti pidettävät sijoitukset; ja myytävissä olevat rahoitusvarat. Rahoitusinstrumenttien luokka määritellään alkuperäisen kirjaamisen ajankohtana ja sitä tarkastellaan vuosittain tilinpäätöspäivänä.

i) Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Rahoitusvaroihin kuuluva erä sijoitetaan tähän luokkaan, jos se on ensisijaisesti hankittu myytäväksi lyhyellä aikavälillä tai jos yhteisö on nimennyt sen myytäväksi lyhyellä aikavälillä. Myös johdannaiset sijoitetaan tähän luokkaan. Tähän luokkaan kuuluvat omaisuuserät sisällytetään lyhytaikaisiin varoihin, jos ne todennäköisesti realisoidaan 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä. Yhteisöllä ei ollut tähän luokkaan kuuluvia sijoituksia varainhoitovuonna 2018.

ii) Lainat ja muut saamiset

Lainat ja muut saamiset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joihin liittyvät maksusuoritukset ovat kiinteitä tai muuten määritettävissä ja joita ei noteerata toimivilla markkinoilla. Nämä saamiset syntyvät silloin, kun yhteisö antaa velalliselle suoraan rahaa, tavaroita tai palveluita ilman aikomusta käydä saamisella kauppaa. Ne luokitellaan pitkäaikaisiin varoihin lukuun ottamatta niitä omaisuuseriä, joiden eräpäivä on 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä. Lainat ja muut saamiset sisältävät sellaiset määräaikaistalletukset, joiden alkuperäinen erääntymisaika on pidempi kuin kolme kuukautta.

iii) Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset

Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joihin liittyvät maksusuoritukset ovat kiinteitä tai muuten määritettävissä, jotka erääntyvät tiettyyn aikaan ja jotka yhteisö aikoo pitää ja pystyy pitämään eräpäivään asti. Yhteisöllä ei ollut tähän luokkaan kuuluvia sijoituksia varainhoitovuonna 2018.

iv) Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat ovat muita kuin johdannaisia, ja ne on joko nimetty tähän luokkaan kuuluviksi tai niitä ei ole sijoitettu mihinkään muuhun luokkaan. Ne luokitellaan joko lyhyt- tai pitkäaikaisiin varoihin sen mukaan, milloin yhteisö aikoo luovuttaa ne. Kyseinen ajankohta on tavallisesti erääntymispäivä. Yhteisöllä ei ollut tähän luokkaan kuuluvia sijoituksia varainhoitovuonna 2018.

Alkuperäinen kirjaaminen ja arvostaminen

Sellaiset rahoitusvarat, jotka kirjataan tulosvaikutteisesti käypään arvoon, pidetään eräpäivään saakka tai jotka ovat myytävissä, kirjataan kaupankäyntipäivänä eli päivänä, jona yhteisö sitoutuu ostamaan tai myymään omaisuuserän. Muut rahavarat ja lainat kirjataan, kun raha talletetaan rahoituslaitokseen tai siirretään velalliselle. Rahoitusinstrumentit kirjataan alun perin käypään arvoon. Alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä käypään arvoon lisätään transaktiomenot kaikille rahoitusvaroille, joita ei kirjata tulosvaikutteisesti käypään arvoon.

Rahoitusinstrumentit poistetaan taseesta, kun yhteisöllä ei enää ole oikeutta saada rahavirtaa sijoituksista tai kun yhteisö on siirtänyt kaikki olennaiset omistajuuteen liittyvät riskit ja edut toiselle osapuolelle.

Myöhempi arvostaminen

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat kirjataan alkuperäisen arvostamisen jälkeen käypään arvoon, ja käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan kaudella, jolla ne syntyvät.

Lainat ja muut saamiset sekä eräpäivään saakka pidettävät sijoitukset kirjataan jaksotettuun hankintamenoon käyttämällä efektiivisen koron menetelmää.

Myytävissä olevat rahoitusvarat kirjataan alkuperäisen arvostamisen jälkeen käypään arvoon. Käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot kirjataan käyvän arvon rahastoon. Efektiivisen koron menetelmällä laskettu myytävissä olevien rahoitusvarojen tuottama korko kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan.

Yhteisön kirjanpidossa arvioidaan jokaisena tilinpäätöspäivänä, onko objektiivista näyttöä siitä, että rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvo on alentunut ja onko tuotto- ja kululaskelmaan tarpeen kirjata arvonalentumistappio.

1.3.2. Ennakkomaksut

Ennakkomaksun tarkoituksena on tarjota tuensaajalle käteisvaroja. Ennakkomaksu voidaan suorittaa useammassa erässä asianomaisessa sopimuksessa, päätöksessä tai perussäädöksessä kulloinkin määrätyllä ajanjaksolla. Ennakkomaksu joko käytetään tiettyyn tarkoitukseen sopimuksessa määrättynä ajanjaksona tai maksetaan takaisin. Jos tuensaajalle ei aiheudu tukikelpoisia menoja, tuensaajan on palautettava ennakkomaksu yhteisölle. Tukikelpoisten kustannusten hyväksyminen (jolloin ne kirjataan kuluksi) voi johtaa ennakkomaksun määrän vähentämiseen tai poistamiseen kokonaan.

Myöhempinä tilinpäätöspäivinä ennakkomaksut arvostetaan alun perin taseeseen kirjattuun määrään, josta on vähennetty tilikauden aikana aiheutuneet tukikelpoiset menot (mukaan lukien tarvittaessa arvioidut määrät).

1.3.3. Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

EU:n kirjanpito- ja tilinpäätössäännöissä edellytetään, että vaihtoon perustuvat ja muut kuin vaihtoon perustuvat transaktiot esitetään erikseen. Tämän vuoksi tilinpäätöstä laadittaessa saamisten määritellään syntyvän vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevien rahamäärien muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista. Viimeksi mainitut transaktiot ovat sellaisia, joissa yhteisö saa arvoa toiselta yhteisöltä antamatta sille suoraan vastineeksi suunnilleen samaa arvoa.

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ovat rahoitusinstrumenttien määritelmän mukaisia. Näin ollen ne luokitellaan lainoiksi ja muiksi saamisiksi ja arvostetaan tällaisten saamisten tapaan (ks. edellä liitetieto 1.3.1).

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista kirjataan koroilla ja muilla seuraamusmaksuilla oikaistuun alkuperäiseen määräänsä, josta on vähennetty mahdollinen arvon alentuminen. Arvon alentuminen todetaan silloin, kun on objektiivista näyttöä siitä, ettei yhteisö pysty perimään kaikkia saataviaan kyseisten rahamäärien alkuperäisten ehtojen mukaisesti. Arvon alentumisena kirjattava määrä on omaisuuserän kirjanpitoarvon ja kerrytettävissä olevan rahamäärän erotus. Arvon alentumista vastaava määrä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan.

1.3.4. Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvarat ja muut rahavarat ovat rahoitusinstrumentteja. Niihin kuuluvat muun muassa käteinen raha, pankeissa olevat vaadittaessa tai lyhyellä määräajalla maksettavat talletukset ja muut lyhytaikaiset erittäin likvidit sijoitukset, joiden alkuperäinen erääntymisaika on enintään kolme kuukautta.

1.3.5. Varaukset

Varaus kirjataan silloin, kun yhteisöllä on aikaisempien tapahtumien seurauksena olemassa oleva oikeudellinen tai tosiasiallinen velvoite kolmansia kohtaan, kun on todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää resurssien siirtymistä pois yhteisöstä ja kun velvoitteen määrä on arvioitavissa luotettavasti. Vastaisia toiminnan tappioita varten ei tehdä varauksia. Kirjattava varaus on paras arvio olemassa olevan velvoitteen täyttämisen edellyttämistä menoista tilinpäätöspäivänä. Jos varaukseen liittyy suuri määrä eriä, velvoite arvioidaan painottamalla mahdolliset tulemat niihin liittyvillä todennäköisyyksillä (ns. odotusarvomenetelmä).

1.3.6. Velat

Velat sisältävät sekä määrät, jotka liittyvät vaihtoon perustuviin transaktioihin, kuten tavaroiden tai palvelujen ostamiseen, että määrät, jotka liittyvät muihin kuin vaihtoon perustuviin transaktioihin, kuten tuensaajilta saatuihin maksupyyntöihin, avustuksiin tai muuhun EU:n rahoitukseen.

Tuensaajille myönnettyjen avustusten tai muun rahoituksen tapauksessa maksupyynnöt kirjataan maksupyynnössä esitetyn määrän suuruisiksi veloiksi, kun maksupyyntö vastaanotetaan. Kun kyseisten menojen tukikelpoisuus on tarkastettu ja hyväksytty, vastaava velka arvostetaan hyväksyttyyn tukikelpoiseen määrään.

Tavaroiden ja palvelujen ostamisesta johtuvat velat kirjataan alkuperäiseen määrään laskun saapuessa ja vastaavat menot kirjataan, kun yhteisö on vastaanottanut ja hyväksynyt tavara- tai palvelutoimituksen.

1.3.7. Tulo- ja menojäämät sekä tulo- ja menoennakot

Liiketoimet ja muut tapahtumat kirjataan tilinpäätöstä laadittaessa sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Jos yhteisön toimittamia tavaroita tai palveluita ei vuoden lopussa ole vielä laskutettu tai jos sopimusvelvoite on olemassa (esim. sopimuksen perusteella) vaikka laskua ei vielä ole tehty, tilinpäätöksen merkitään vastaava tulojäämä. Vastaavasti jos vielä toimittamatta olevat tavarat tai palvelut on vuoden loppuun mennessä jo laskutettu, vastaavat tulot merkitään tilinpäätökseen siirtovelkoihin tuloennakoksi ja kirjataan vasta seuraavalla tilikaudella.

Myös menot kirjataan sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Tilikauden päättyessä menojäämät kirjataan sen määrän mukaisesti, jonka arvioidaan vastaavan siirtovelvoitetta kyseisellä kaudella. Menojäämät lasketaan tilinpitäjän antamien yksityiskohtaisten käytännön toimintaohjeiden mukaisesti. Kyseisillä ohjeilla pyritään varmistamaan, että tilinpäätös antaa todenmukaisen kuvan esitetyistä taloudellisista ja muista tapahtumista. Vastaavasti jos vielä toimittamatta olevista palveluista tai tavaroista on suoritettu maksu etukäteen, vastaavat menot merkitään tilinpäätökseen siirtosaamisiin menoennakoksi ja kirjataan vasta seuraavalla tilikaudella.

1.4. TUOTTO- JA KULULASKELMA

1.4.1. Tulot

Tuotot sisältävät sen taloudellisen hyödyn tai suorituspotentiaalin bruttomäärän, jonka yhteisö on saanut tai tulee saamaan ja joka johtaa nettovarojen lisäykseen, lukuun ottamatta omistajien tekemistä oman pääoman sijoituksista johtuvaa nettovarojen lisäystä.

Tuotto- ja kululaskelmassa erotetaan kirjaamiseen johtaneen liiketoimen luonteen mukaan seuraavat erät:

i) Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista ovat veroja ja siirtoja, koska siirtäjä antaa vastaanottavalle yhteisölle varoja ilman, että kyseinen yhteisö antaa siirtäjälle likimäärin vastaavan arvoisen vastikkeen suoraan vaihdossa.

Siirrot ovat muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista tulevaisuudessa saatavaa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia veroja lukuun ottamatta. Yhteisön on kirjattava siirtoihin liittyvä omaisuuserä silloin, kun sillä on aikaisemman tapahtuman (siirto) seurauksena määräysvalta kyseisiin resursseihin ja kun se olettaa saavansa niistä tulevaisuudessa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ja kun niiden käypä arvo voidaan määrittää luotettavasti. Muusta kuin vaihtoon perustuvasta transaktiosta saadut omaisuuseräksi kirjatut resurssit (ts. käteisvarat) kirjataan myös tuotoiksi lukuun ottamatta sitä osuutta, jonka osalta yhteisöllä on olemassa oleva kyseiseen siirtoon liittyvä velvoite (ehto), joka on täytettävä ennen kuin tuotto voidaan kirjata. Tällaista osuutta vastaavat tuotot kirjataan siirtovelaksi (saatu ennakkomaksu) siihen asti, kun ehto on täytetty.

ii) Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista

Tavaroiden ja palvelujen myynnistä saatavat tuotot kirjataan silloin, kun niiden omistajuuteen liittyvät riskit ja edut siirtyvät olennaisilta osin ostajalle. Palvelujen tarjoamista koskevaan liiketoimeen liittyviä tuottoja kirjattaessa otetaan huomioon se, missä vaiheessa liiketoimi on tilinpäätöspäivänä.

1.4.2. Menot

Kulut ovat tilikauden aikana tapahtuvia taloudellisen hyödyn tai suorituspotentiaalin vähennyksiä, jotka toteutuvat varojen siirtymisenä pois yhteisöstä, varojen arvon alentumisena tai velkojen kasvuna ja johtavat nettomaisuuserien/nettopääoman vähentymiseen. Niihin kuuluvat kulut sekä vaihtoon perustuvista että muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista.

Tavaroiden ja palvelujen ostamiseen liittyvistä vaihtoon perustuvista transaktioista aiheutuvat menot kirjataan silloin, kun yhteisö vastaanottaa ja hyväksyy kyseiset tavarat ja palvelut. Ne arvostetaan laskun osoittamaan alkuperäiseen määrään. Lisäksi sellaisiin jakson aikana yhteisölle toimitettuihin palveluihin liittyvät menot, joita koskevaa laskua ei ole vielä saatu tai hyväksytty, kirjataan tilinpäätöspäivänä kuluksi tuotto- ja kululaskelmaan.

Kulut muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista liittyvät varojen siirtoon tuensaajille, ja ne voidaan jakaa seuraaviin kolmeen ryhmään: saamiset; sopimuksen mukaiset siirrot sekä harkinnanvaraiset avustukset; rahoitusosuudet ja lahjoitukset. Siirrot kirjataan kuluiksi sille jaksolle, jonka aikana siirron perustana oleva tapahtuma toteutuu, edellyttäen, että siirto tapahtuu säännösten mukaisesti tai että siirron valtuuttava sopimus on allekirjoitettu. Lisäksi tuensaajan on täytettävä kaikki tukikelpoisuuskriteerit ja velvoitteen määrä on voitava arvioida riittävän luotettavasti.

Kun kirjausperusteet täyttävä maksupyyntö vastaanotetaan, tukikelpoinen määrä kirjataan kuluksi. Vuoden lopussa tuensaajien tukikelpoiset menot, joita nämä eivät ole vielä ilmoittaneet, arvioidaan ja kirjataan menojäämäksi.

1.5. EHDOLLISET VARAT JA VELAT

1.5.1. Ehdolliset varat

Ehdollinen omaisuuserä on mahdollinen omaisuuserä, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta, kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan yhteisön määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Ehdollinen omaisuuserä ilmoitetaan tilinpäätöksessä silloin kun se todennäköisesti tuottaa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia.

1.5.2. Ehdolliset velat

Ehdollinen velka on mahdollinen velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan yhteisön määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Se voi olla myös olemassa oleva velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena mutta jota ei merkitä taseeseen, koska ei ole todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien resurssien siirtymistä pois yhteisöstä tai (poikkeuksellisissa tapauksissa) velvoitteen suuruus ei ole määritettävissä riittävän luotettavasti.

1.6. YHTEISRAHOITUS

Saadut yhteisrahoitusosuudet täyttävät edellytykset, joiden mukaan ne voidaan katsoa sellaisiksi muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista saaduiksi tuloiksi, joihin sovelletaan ehtoja, ja ne esitetään velkoina jäsenvaltioille, kolmansille maille ja muille tahoille. EKR:n on käytettävä rahoitusosuudet palvelujen tarjoamiseen kolmansille, ja käyttämättä jääneet määrät (saadut rahoitusosuudet) on palautettava. Yhteisrahoitussopimuksiin liittyvät maksamattomat velat vastaavat saatuja yhteisrahoitusosuuksia, joista on vähennetty hankkeeseen liittyvät menot. Ne eivät vaikuta nettovarojen määrään.

Yhteisrahoitushankkeisiin liittyvät kulut kirjataan, kun ne ovat toteutuneet. Vastaava rahoitusosuuksien määrä kirjataan toiminnan tuotoiksi, joten näillä erillä ei ole vaikutusta varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen.

2. TASEEN LIITETIEDOT

VARAT

2.1. ENNAKKOMAKSUT

Monissa sopimuksissa määrätään, että ennen kuin työt aloitetaan tai tavarat ja palvelut toimitetaan, on maksettava ennakkomaksu. Maksuaikataulua koskevassa sopimusosuudessa voidaan myös määrätä, että maksuja suoritetaan toimeksiannon edistymisestä annettavien selvitysten perusteella. Ennakkomaksut maksetaan yleensä hankkeen toteuttamismaan tai -alueen valuutassa.

Ennakkomaksun takaisinperinnälle tai käytölle asetettu määräaika ratkaisee sen, kirjataanko se lyhyt- vai pitkäaikaiseksi ennakkomaksuksi. Ennakkomaksun käyttö määritellään hankkeesta tehdyssä sopimuksessa. Jos ennakkomaksun palauttamiselle tai käytölle asetettu määräaika on 12 kuukautta kuluessa tilinpäätöspäivästä, maksu kirjataan lyhytaikaiseksi ennakkomaksuksi. Koska monet EKR:n hankkeista ovat luonteeltaan pitkäaikaisia, niihin liittyvien ennakkomaksujen on oltava käytettävissä yli vuoden ajan. Tämän vuoksi jotkin ennakkomaksut esitetään pitkäaikaisissa varoissa.

milj. euroa Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2018 31.12.2017 Pitkäaikaiset ennakkomaksut 2.1.1 — 23 520 344 887 582 Lyhytaikaiset ennakkomaksut 2.1.2 0 19 445 984 1 448 1 518 Yhteensä 0 42 964 1 328 2 335 2 100

Pitkäaikaisten ennakkomaksujen lisääntyminen johtui lähinnä siitä, että erästä sopimusta, jonka oli tarkoitus päättyä vuonna 2017, jatkettiin vuoteen 2023 (maksuaika 7 vuotta). Tämän sopimuksen kokonaisarvo oli vuonna 2017 kirjattu kuluksi, mutta jatkamisen jälkeen pitkäaikaisten ennakkomaksujen määräksi arvioitiin 217 miljoonaa euroa.

Lyhytaikaisten ennakkomaksujen väheneminen johtui suoritettujen ennakkomaksujen vähenemisestä (10 prosentilla) ja kuittausten määrän lisääntymisestä (lähinnä 10. EKR:ssä).

Tämä väheneminen on EKR:n elinkaaren mukainen. Moniin sopimuksiin liittyvät maksut on suoritettu ja sopimukset saatettu päätökseen 10. EKR:ssa: tämä näkyy siinä, että sopimusten määrä on vähentynyt 3,4 tuhannesta 2,6 tuhanteen vuosien 2017 ja 2018 välisenä aikana.

Samana aikana 11. EKR:n avointen sopimusten määrä kasvoi 1,6 tuhannesta 2,3 tuhanteen. Yhdennentoista EKR:n toiminta käynnistyi vuonna 2015, joten vuosi 2018 oli sen neljäs toimintavuosi. Yhdestoista EKR toimii nyt hyväksyttyjen toimien täytäntöönpanon osalta täysipainoisesti.

2.1.1. Pitkäaikaiset ennakkomaksut

milj. euroa 31.12.2018 31.12.2017 Suora hallinnointi 188 159 Toteuttajana: komissio 140 105 EU:n toimeenpanovirastot 0 6 EU:n edustustot 48 48 Välillinen hallinnointi 698 423 Toteuttajana: EIP ja EIR 367 166 kansainväliset järjestöt 280 189 julkisen palvelun tehtäviä hoitavat yksityisoikeudelliset yhteisöt 6 11 julkisoikeudelliset yhteisöt 24 37 kolmannet maat 21 20 EU:n elimet ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet 0 — julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien toteuttamisesta vastaavat yksityisoikeudelliset yhteisöt — 0 Yhteensä 887 582

2.1.2. Lyhytaikaiset ennakkomaksut

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2018 31.12.2017 Ennakkomaksut, brutto 1 113 2 034 3 005 5 153 5 288 Kuitattu tilikausien erottamisen yhteydessä (1) (94) (1 589 ) (2 021 ) (3 705 ) (3 770 ) Yhteensä 0 19 445 984 1 448 1 518





milj. euroa 31.12.2018 31.12.2017 Suora hallinnointi 280 256 Toteuttajana: komissio 102 86 EU:n toimeenpanovirastot 8 10 Erityisrahastot 1 — EU:n edustustot 169 161 Välillinen hallinnointi 1 169 1 262 Toteuttajana: EIP ja EIR 100 345 kansainväliset järjestöt 658 563 julkisen palvelun tehtäviä hoitavat yksityisoikeudelliset yhteisöt 78 59 julkisoikeudelliset yhteisöt 124 108 kolmannet maat 208 186 EU:n elimet ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet 0 — julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien toteuttamisesta vastaavat yksityisoikeudelliset yhteisöt 0 0 Yhteensä 1 448 1 518

2.1.3. Ennakkomaksujen osalta saadut vakuudet

Vakuuksilla suojataan ennakkomaksuja. Vakuudet raukeavat, kun viimeinen hankkeeseen liittyvä maksu on suoritettu. EKR:lle ennakkomaksujen kattamiseksi annettujen vakuuksien arvo 31. joulukuuta 2018 oli 79 miljoonaa euroa (54 miljoonaa euroa vuonna 2017).

Suurin osa ennakkomaksuista maksetaan osana välillistä hallinnointia. Tällöin vakuuden edunsaajana ei ole EKR vaan hankintaviranomainen. Vaikka EKR ei ole edunsaaja, kyseiset vakuudet toimivat sen omaisuuserien vakuutena. Vuonna 2018 näiden vakuuksien arvo oli 534 miljoonaa euroa.

2.2. ERITYISRAHASTOIHIN MAKSETUT RAHOITUSOSUUDET

Tässä kohdassa esitetään EU:n Afrikka-hätärahastoon ja EU:n Bêkou-erityisrahastoon maksetut rahoitusosuudet. Rahoitusosuuksista on vähennetty erityisrahastojen kulut, ja ne kirjataan EKR:n varoiksi.

EKR hallinnoi rahoitusosuuksia suoraan ja huolehtii niiden käyttämisestä.

milj. euroa Erityisrahastot Rahoitusosuudet, netto, 31.12.2017 Vuonna 2018 maksetut rahoitusosuudet Erityisrahastojen nettokulut vuonna 2018 Rahoitusosuudet, netto, 31.12.2018 Afrikka 148 345 (301) 192 Bêkou 16 — (7) 9 Yhteensä 163 345 (308) 201

2.3. MUUT KUIN VAIHTOON PERUSTUVAT KERRYTETTÄVISSÄ OLEVAT RAHAMÄÄRÄT JA VAIHTOON PERUSTUVAT SAAMISET

milj. euroa Liitetieto 31.12.2018 31.12.2017 Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista 2.3.1 37 19 Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista 2.3.2 101 73 Yhteensä 138 92

2.3.1. Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2018 31.12.2017 Jäsenvaltiot — — — 5 5 7 Tuensaajat 2 7 16 1 26 19 Julkisoikeudelliset yhteisöt 0 9 9 7 25 20 Kolmannet maat 0 1 3 0 5 6 Arvon alentuminen (2) (15) (10) (0) (27) (34) EKR:n ja EU:n toimielinten väliset yhdystilit — — — 3 3 2 Yhteensä 1 2 18 16 37 19

2.3.2. Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2018 31.12.2017 Tulojäämät 0 63 18 0 81 74 Saamiset EU:lta — — — 20 20 — EKR:jen väliset yhdystilit 183 111 2 421 (2 715 ) (0) (0) Yhteensä 183 174 2 439 (2 695 ) 101 73

Tulojäämät sisältävät hankkeisiin liittyvistä ennakkomaksuista kertyneitä korkoja (63 miljoonaa euroa) ja EU:n Afrikka-hätärahastoon liittyvistä ennakkomaksuista kertyneitä korkoja (18 miljoonaa euroa).

EU:lta oleva saaminen on Euroopan komission omistamalle varainhoitotilille siirretty määrä.

Kaikkien EKR:jen kassavarat on tehokkuussyistä otettu 11. EKR:oon. Tämä edellyttää EKR:jen välisiä siirtoja, joiden vaikutukset tasoitetaan EKR:jen taseiden välillä EKR:jen välisillä yhdystileillä.

EKR:jen väliset yhdystilit esitetään ainoastaan yksittäisten EKR:jen osalta. EKR:jen välisten yhdystilien kokonaisvaikutus on nolla.

2.4. KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT (6)

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2018 31.12.2017 Keskuspankit — — — 276 276 105 Liikepankit — — — 87 87 242 Rahoitusvälineisiin liittyvät käteisvarat — — — 24 24 — Yhteensä — — — 387 387 347

Käteisvarojen ja muiden rahavarojen kokonaismäärä pysyi vakaana. Kassatilanteen rakenne on kuitenkin muuttunut. Yhdistyneen kuningaskunnan maksuosuustilillä Natwest-liikepankissa havaittiin merkittävä varojen väheneminen (136 miljoonaa euroa). Se johtui lähinnä siitä, että Yhdistynyt kuningaskunta maksoi vuoden 2017 lopussa ensimmäisen erän vuoden 2018 maksuosuudestaan, joka oli 170 miljoonaa euroa.

Keskuspankeissa oli 31.12.2018 tavanomaista enemmän käteisvaroja, millä pyrittiin rajoittamaan vastapuoliriskiä (ks. liitetieto 5.4).

VELAT

2.5. VARAUKSET

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2018 31.12.2017 Varaukset — — — — — 4 Yhteensä — — — — — 4

Yritysten kehittämiskeskusta (YKK) koskeva varaus on vapautettu, koska keskusta vastaan nostetut kanteet on käsitelty eikä niistä pitäisi aiheutua lisäkustannuksia.

2.6. RAHOITUSVELAT

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2018 31.12.2017 Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät velat — — 1 16 18 14 Yhteensä — — 1 16 18 14

Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvän kokonaisvelan muutoksen syistä on tarkempaa tietoa liitetiedossa 2.7.2.1.

2.7. VELAT

milj. euroa Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2018 31.12.2017 Lyhytaikaiset velat 2.7.1 0 6 80 88 173 361 Muut velat 2.7.2 — — 45 23 68 202 Yhteensä 0 6 125 111 241 563

2.7.1. Lyhytaikaiset velat

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2018 31.12.2017 Tuensaajat ja toimittajat 0 5 65 32 102 133 Jäsenvaltiot — — 0 1 1 12 Kolmannet maat 0 — 6 31 37 146 Julkisoikeudelliset yhteisöt — 2 10 30 43 83 Muut lyhytaikaiset velat (0) (2) (2) (6) (10) (13) Yhteensä 0 6 80 88 173 361

Lyhytaikaisiin velkoihin kirjataan EKR:n saamat sen avustuksiin liittyvät menoilmoitukset. Menoilmoituksessa ilmoitettu määrä kirjataan velkoihin, kun menoilmoitus on vastaanotettu. Hankintoihin liittyvät veloitus- ja hyvityslaskut käsitellään tätä samaa menettelyä noudattaen. Tilikaudelle kuuluvat menoilmoitukset on otettu huomioon tilikautta päätettäessä. Nämä siirtyvät erät on arvioitu ja arvioiden mukaiset tukikelpoiset määrät kirjattu tuotto- ja kululaskelmaan. Tukikelvottomat määrät on kirjattu muihin lyhytaikaisiin velkoihin.

2.7.2. Muut velat

milj. euroa Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2018 31.12.2017 Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät velat 2.7.2.1 — — 47 21 68 28 Rahaston pääomaosuuksiin liittyvät siirtovelat 2.7.2.2 — — — — — 173 Muut velat — — (2) 2 — 1 Yhteensä — — 45 23 68 202

2.7.2.1. Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät velat

Seuraavassa taulukossa on esitetty yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät pitkä- ja lyhytaikaiset velat jäsenvaltioittain.

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2018 31.12.2017 Pitkäaikainen yhteisrahoitus Itävalta — — — 1 1 — Belgia — — 0 2 2 2 Tšekki — — — 1 1 — Tanska — — — 3 3 0 Suomi — — — 1 1 — Ranska — — 1 1 2 4 Luxemburg — — — 1 1 — Alankomaat — — — 3 3 — Portugali — — — 0 0 — Ruotsi — — 0 — 0 3 Yhdistynyt kuningaskunta — — — 2 2 1 Australia — — 0 — 0 0 USAID — — — 2 2 4 — — 1 16 18 14 Lyhytaikainen yhteisrahoitus Itävalta — — — 0 0 — Belgia — — 4 0 4 3 Tšekki — — — 0 0 — Tanska — — 0 2 3 (0) Suomi — — — 0 0 — Ranska — — 21 1 22 12 Saksa — — 1 — 1 0 Luxemburg — — — 0 0 — Alankomaat — — 1 1 2 0 Puola — — 0 — 0 — Portugali — — — 0 0 — Espanja — — 2 — 2 1 Ruotsi — — 5 1 5 5 Sveitsi — — 0 — 0 0 Yhdistynyt kuningaskunta — — 13 12 25 4 Kanada — — 0 — 0 0 Australia — — 0 — 0 1 USAID — — — 4 4 2 — — 47 21 68 28 Yhteensä — — 48 37 86 42

Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät pitkä- ja lyhytaikaiset velat lisääntyivät 44 miljoonaa euroa edelliseen tilikauteen verrattuna.

Vuonna 2018 saatiin yhteensä 28 miljoonaa euroa uusia yhteisrahoitusosuuksia.

Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät velat lisääntyivät yhteisrahoitushankkeisiin liittyvien tulojen ja menojen kirjaamisen seurauksena 17 miljoonalla eurolla (ks. liitetiedot 3.1.1 ja 3.4).

2.7.2.2. Rahaston pääomaosuuksiin liittyvät siirtovelat

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2018 31.12.2017 Yhdistynyt kuningaskunta — — — — — 170 Liettua — — — — — 2 Yhteensä — — — — — 173

Nämä liittyvät täysimääräisesti jäsenvaltioiden etukäteen maksamiin vuoden 2018 rahoitusosuuksiin.

2.8. MENOJÄÄMÄT JA TULOENNAKOT

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2018 31.12.2017 Menojäämät 0 83 358 838 1 279 730 Muut menojäämät ja tuloennakot — — — 3 3 3 Yhteensä 0 83 358 840 1 281 733

Menojäämät muodostuvat sellaisista voimassa oleviin tai päättyneisiin sopimuksiin liittyvistä arvioiduista toimintamenoista, joista ei ole vielä hyväksytty maksupyyntöjä ja joiden tapauksessa EKR:n tuensaajille vuonna 2018 aiheutuneet tukikelpoiset menot on arvioitu käyttämällä parhaita saatavilla olevia tietoja. Se osuus arvioiduista menojäämistä, joka liittyy maksettuihin ennakkomaksuihin, on kirjattu ennakkomaksujen vähennykseksi (ks. liitetieto 2.1).

Menojäämät lisääntyivät lähinnä 11. EKR:ssa (140 miljoonasta 840 miljoonaan vuosien 2017 ja 2018 välisenä aikana). Tämä vastaa sopimusten määrän lisääntymistä (1,6 tuhannesta 2,3 tuhanteen vuosien 2017 ja 2018 välisenä aikana). Yhdennentoista EKR:n toiminta käynnistyi vuonna 2015, joten vuosi 2018 oli sen neljäs toimintavuosi. Yhdestoista EKR toimii nyt hyväksyttyjen toimien täytäntöönpanon osalta täysipainoisesti.

NETTOVARAT

2.9. RAHASTON PÄÄOMA

2.9.1. Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä Rahaston pääoma 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty — — — (27 090 ) (27 090 ) Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty, 31.12.2017 12 164 10 773 20 960 2 277 46 173 Rahaston pääoma 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty — — — (22 840 ) (22 840 ) Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty, 31.12.2018 12 164 10 773 20 960 6 527 50 423

Rahaston pääomalla tarkoitetaan jäsenvaltioiden rahoitusosuuksia kuhunkin EKR:oon. Määrät perustuvat jäsenvaltioiden välisiin sisäisiin sopimuksiin. Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty, tarkoittaa alkuperäistä määrärahaa, jota jäsenvaltioita ei ole vielä pyydetty maksamaan.

Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty, tarkoittaa alkuperäisiä määrärahoja, joiden siirtämistä kassatileille on pyydetty jäsenvaltioilta (ks. jäljempänä oleva liitetieto 2.9.2).

2.9.2. Jäsenvaltiokohtainen erittely rahaston pääomasta, jonka maksamista on pyydetty, ja rahaston pääomasta, jonka maksamista ei ole pyydetty

milj. euroa Rahoitusosuudet 11. EKR:sta % Maksua ei pyydetty, 31.12.2017 Maksua pyydetty vuonna 2018 Maksua ei pyydetty, 31.12.2018 Itävalta 2,40 650 (102) 548 Belgia 3,25 880 (138) 742 Bulgaria 0,22 59 (9) 50 Kroatia 0,23 61 (10) 51 Kypros 0,11 30 (5) 25 Tšekki 0,80 216 (34) 182 Tanska 1,98 537 (84) 452 Viro 0,09 23 (4) 20 Suomi 1,51 409 (64) 345 Ranska 17,81 4 826 (757) 4 068 Saksa 20,58 5 575 (875) 4 700 Kreikka 1,51 408 (64) 344 Unkari 0,61 166 (26) 140 Irlanti 0,94 255 (40) 215 Italia 12,53 3 394 (533) 2 862 Latvia 0,12 31 (5) 27 Liettua 0,18 49 (8) 41 Luxemburg 0,26 69 (11) 58 Malta 0,04 10 (2) 9 Alankomaat 4,78 1 294 (203) 1 091 Puola 2,01 544 (85) 458 Portugali 1,20 324 (51) 273 Romania 0,72 195 (31) 164 Slovakia 0,38 102 (16) 86 Slovenia 0,22 61 (10) 51 Espanja 7,93 2 149 (337) 1 812 Ruotsi 2,94 796 (125) 671 Yhdistynyt kuningaskunta 14,68 3 976 (624) 3 353 Yhteensä 100,00 27 090 (4 250 ) 22 840

Vuonna 2018 pyydettiin 4 250 miljoonan euron maksamista 11. EKR:n pääomasta. Joulukuun 31. päivään 2018 mennessä kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen EKR:n koko pääoman maksamista on pyydetty, ja se on maksettu kokonaisuudessaan.

2.9.3. Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2018 31.12.2017 Toimintansa päättäneistä EKR:ista siirretyt varat 627 1 625 — — 2 252 2 252

Tähän kohtaan sisältyvät toimintansa päättäneistä EKR:ista kahdeksanteen ja yhdeksänteen EKR:oon siirretyt varat.

2.9.4. Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä Saldo 31.12.2016 (2 496 ) 2 214 247 35 — Purettuja sitoumuksia vastaavien varojen siirrot aiemmista EKR:ista 10. EKR:n suoritusvaraukseen (7) (37) 44 — — Purettuja sitoumuksia vastaavien varojen siirrot aiemmista EKR:ista 11. EKR:n suoritusvaraukseen — — (171) 171 — SALDO 31.12.2017 (2 503 ) 2 177 120 206 — Purettuja sitoumuksia vastaavien varojen siirrot aiemmista EKR:ista 10. EKR:n suoritusvaraukseen (7) (40) 47 — — Purettuja sitoumuksia vastaavien varojen siirrot aiemmista EKR:ista 11. EKR:n suoritusvaraukseen — — (112) 112 — SALDO 31.12.2018 (2 509 ) 2 137 55 317 —

Tähän kohtaan sisältyvät toiminnassa olevien EKR:jen välillä siirretyt varat.

Cotonoun sopimuksen tultua voimaan kaikki aikaisempien, toiminnassa olevien EKR:jen käyttämättä jääneet varat on siirretty viimeksi avattuun EKR:oon sitoumusten vapauttamisen jälkeen. Euroopan kehitysrahastojen välillä siirrettävät varat kasvattavat kohderahaston määrärahoja ja vähentävät alkuperärahaston määrärahoja. Kymmenennen ja yhdennentoista EKR:n suoritusvarauksiin siirrettyjä varoja voidaan sitoa ainoastaan tietyin edellytyksin sisäisten sopimusten mukaisesti.

3. TUOTTO- JA KULULASKELMAN LIITETIEDOT

TUOTOT

milj. euroa Liitetieto 2018 2017 Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista 3,1 4 61 Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista 3,2 57 25 Yhteensä 60 87

3.1. TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON LIITTYVISTÄ TRANSAKTIOISTA:

milj. euroa Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 2018 2017 Varojen takaisinperintä 0 3 14 3 21 19 Stabex-varojen takaisinperintä — — 0 — 0 0 Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät tuotot 3.1.1 — — (18) 1 (17) 42 Yhteensä 0 3 (3) 4 4 61

Muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista saatavat tuotot voidaan jakaa hallinnointitavan mukaan seuraavasti:

milj. euroa 2018 2017 Suora hallinnointi 4 5 Toteuttajana: komissio 1 1 EU:n edustustot 3 4 Välillinen hallinnointi 0 56 Toteuttajana: kolmannet maat (13) 55 kansainväliset järjestöt 12 2 julkisoikeudelliset yhteisöt 0 0 julkisen palvelun tehtäviä hoitavat yksityisoikeudelliset yhteisöt 1 (1) Yhteensä 4 61

3.1.1. Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät tuotot

Saadut yhteisrahoitusosuudet täyttävät edellytykset, joiden mukaan ne voidaan katsoa sellaisiksi muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista saaduiksi tuloiksi, joihin sovelletaan ehtoja. Niiden ei tämän vuoksi pitäisi vaikuttaa tuotto- ja kululaskelmaan. Saadut yhteisrahoitusosuudet säilytetään veloissa (ks. liitetieto 2.7.2.1) siihen asti, kun niihin liittyvät ehdot on täytetty eli tukikelpoiset menot ovat aiheutuneet (ks. liitetieto 3.4). Menoja vastaava määrä kirjataan tämän jälkeen yhteisrahoitusosuuksista saatuihin muihin kuin vaihtoon perustuviin tuottoihin. Tämän seurauksena vaikutus tilikauden taloudelliseen tulokseen on nolla.

3.2. TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 2018 2017 Rahoitustuotot 0 2 8 1 10 4 Muut tuotot 1 6 27 12 46 22 Yhteensä 1 8 35 13 57 25

Rahoitustuotot muodostuvat erityisrahastojen koroista ja ennakkomaksujen koroista.

Muut tuotot muodostuvat kokonaisuudessaan realisoituneista ja realisoitumattomista kurssivoitoista.

KULUT

3.3. TUKIVÄLINEET

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 2018 2017 Ohjelmoitava apu (0) 1 532 1 468 2 001 2 150 Makrotaloudellinen tuki — 26 — — 26 21 Alakohtaiset politiikat — 2 — — 2 (9) AKT-valtioiden väliset hankkeet — 27 389 410 827 1 112 Hätäapu — 3 60 811 873 289 Aiempiin Euroopan kehitysrahastoihin liittyvät muut tukiohjelmat — 0 — — 0 (1) Institutionaalinen tuki — — 3 15 18 23 Vientitulojen vaihtelun kompensaatio 0 (0) — — 0 (1) Rahoitusosuudet erityisrahastoihin — — — 307 307 114 Yhteensä (0) 59 984 3 012 4 054 3 700

EKR:n toimintamenot liittyvät eri välineisiin ja menon tyyppi määräytyy sen mukaan, miten maksut suoritetaan ja miten varoja hallinnoidaan.

Tukivälineisiin liittyvien kulujen kokonaismäärän lisäys on tapahtunut lähinnä 11. EKR:ssa. Tämä lisäys on tämän EKR:n elinkaaren mukainen. Yhdennentoista EKR:n toiminta käynnistyi vuonna 2015, joten vuosi 2018 oli sen neljäs toimintavuosi. Yhdestoista EKR saavutti vuonna 2018 tilanteen, jossa hyväksyttyjen toimien täytäntöönpano on käynnissä täysipainoisesti, joten sen kulut kasvoivat vuoteen 2017 verrattuna. Yhdennentoista EKR:n avointen sopimusten määrä kasvoi vuosien 2017 ja 2018 välisenä aikana 1,6 tuhannesta 2,3 tuhanteen.

Tämä lisäys on kuitattujen ennakkomaksujen lisääntymisen ja menojäämien lisääntymisen mukainen.

Alakohtaisten politiikkojen kulujen määrä oli vuonna 2017 negatiivinen vuonna 2016 virheellisesti kirjatun laskun peruuttamisen vuoksi.

3.4. YHTEISRAHOITUSKULUT

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 2018 2017 Yhteisrahoitus — — (18) 1 (17) 42

Nämä ovat yhteisrahoitushankkeisiin vuonna 2018 liittyneitä kuluja. Lukuja tarkasteltaessa olisi otettava huomioon, että kulut sisältävät tilikausien erottamiseen liittyvät määrät, jotka on arvioitu (ja ne sisältävät tämän vuoksi myös viime vuotta koskevien arvioitujen määrien peruutukset). Koska vuotta 2017 koskevien arvioitujen kulujen peruutukset (52 miljoonaa euroa) ylittävät vuonna 2018 aiheutuneet kulut (36 miljoonaa euroa), yhteisrahoituskulujen määrä vuonna 2018 on negatiivinen.

Vastaavat negatiiviset tuotot on kirjattu tuotto- ja kululaskelmaan (ks. liitetieto 3.1.1).

3.5. TUKIVÄLINEET JA YHTEISRAHOITUSKULUT HALLINNOINTITAVAN MUKAAN ERITELTYINÄ

milj. euroa 2018 2017 Suora hallinnointi 1 750 1 447 Toteuttajana: komissio 122 122 EU:n toimeenpanovirastot 31 26 Erityisrahastot 594 89 EU:n edustustot 1 003 1 209 Välillinen hallinnointi 2 287 2 295 Toteuttajana: EIP ja EIR 44 48 kansainväliset järjestöt 920 1 171 julkisen palvelun tehtäviä hoitavat yksityisoikeudelliset yhteisöt 114 (20) julkisoikeudelliset yhteisöt 231 356 kolmannet maat 977 739 EU:n elimet ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet 1 — julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien toteuttamisesta vastaavat yksityisoikeudelliset yhteisöt 0 0 Yhteensä 4 037 3 742

3.6. KULUT RAHOITUSTOIMINNASTA

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 2018 2017 Saamisten arvon alentuminen (0) (1) (5) (1) (7) 9 Muut rahoituskulut — — — (0) (0) (1) Yhteensä (0) (1) (5) (1) (7) 8

Saamisten arvon alentuminen sisältää arvion sellaisista saamisista aiheutuvista kuluista, joita ei saada perittyä takaisin. Koska arvio sisältää myös edellisen vuoden arviota koskevat peruutukset, kulujen kokonaismäärä vuonna 2018 oli negatiivinen (34 miljoonaa euroa vuonna 2017 ja 27 miljoonaa euroa vuonna 2018) – ks. liitetieto 2.3.1).

3.7. MUUT KULUT

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 2018 2017 Hallinnolliset ja tietotekniset kulut (0) (0) 45 67 112 107 Riski- ja kuluvaraukset — — — (4) (4) — Myyntisaamisiin liittyvät realisoituneet tappiot 0 0 0 — 1 3 Kurssitappiot 0 6 26 7 39 44 Yhteensä 1 7 71 70 148 154

Tämä erä sisältää tukimenot, jotka ovat EKR:jen ohjelmasuunnitteluun ja niiden varojen käyttöön liittyviä hallintokuluja. Tällaisiin kuluihin kuuluvat hankkeiden valmisteluun, seurantaan ja arviointiin liittyvät kustannukset sekä tietotekniikkaan ja tekniseen apuun liittyvät kustannukset.

4. EHDOLLISET VARAT JA VELAT JA MUUT TILINPÄÄTÖKSESSÄ ESITETTÄVÄT TIEDOT

4.1. EHDOLLISET VARAT

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2018 31.12.2017 Suoritustakuut — 0 10 0 11 10 Määrien pidättämiseen perustuvat vakuudet — 0 6 — 7 8 Yhteensä — 1 16 0 17 18

EKR:n rahoitusta saavilta tuensaajilta vaaditaan suoritustakuu, jolla varmistetaan, että ne noudattavat EKR:n kanssa tekemäänsä sopimukseen sisältyviä ehtoja.

Määrien pidättämiseen perustuvat vakuudet koskevat ainoastaan urakkasopimuksia. Tuensaajille suoritettavista välimaksuista pidätetään yleensä 10 prosenttia sen varmistamiseksi, että toimeksisaajat täyttävät sopimusvelvoitteensa. Tällaiset pidätetyt määrät esitetään velkoina. Toimeksisaaja voi hankintaviranomaisen suostumuksella kuitenkin asettaa sopimusvakuuden, jolla korvataan välimaksuista tehtävä pidätys. Tällaiset vakuudet esitetään ehdollisina varoina.

Kun kyse on välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvista sopimuksista, vakuus ei kuulu EKR:lle vaan hankintaviranomaiselle, joten vakuutta ei siksi kirjata EKR:n tileihin. Vuonna 2018 näiden vakuuksien arvo oli 501 miljoonaa euroa.

4.2. MUUT MERKITTÄVÄT TILINPÄÄTÖKSESSÄ ESITETTÄVÄT TIEDOT

4.2.1. Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi

Jäljempänä esitetty määrä saadaan vähentämällä maksattamatta olevien sitoumusten määrästä niihin liittyvät, tuotto- ja kululaskelmaan kuluiksi kirjatut määrät. Talousarviosta maksattamatta olevat sitoumukset ovat sitoumuksia, joita vastaavia maksuja ei vielä ole suoritettu ja/tai joita ei vielä ole purettu. Maksattamatta olevia määriä syntyy aina monivuotisten ohjelmien yhteydessä.

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2018 31.12.2017 Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi 0 88 1 650 8 009 9 071 8 508 Yhteensä 0 88 1 650 8 009 9 071 8 508

Näitä sitoumuksia oli 31. joulukuuta 2018 yhteensä 10 616 miljoonaa euroa (vuonna 2017 vastaava määrä oli 9 745 miljoonaa euroa).

4.2.2. Yhdistyneen kuningaskunnan ero Euroopan unionista

Taustaa

Yhdistyneessä kuningaskunnassa järjestettiin 23. kesäkuuta 2016 Euroopan unionin jäsenyyttä koskenut kansanäänestys, jossa kansalaisten enemmistö kannatti eroamista EU:sta. Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti Eurooppa-neuvostolle 29. maaliskuuta 2017 virallisesti aikomuksestaan erota EU:sta ja Euroopan atomienergiayhteisöstä (Euratom). Näin se käynnisti Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan mukaisen menettelyn, joka koskee jäsenvaltion eroamista unionista.

Neuvotteluprosessi

Komissio julkaisi 19. maaliskuuta 2018 erosopimusluonnoksen, jossa selostettiin neuvottelujen etenemistä. Taloudellista selvitysratkaisua koskeva erosopimusluonnoksen osa sisältää EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan neuvottelujen ensimmäisessä vaiheessa saavutettuun edistymiseen perustuvan oikeudellisen tekstin.

Marraskuun 14 päivänä 2018 julkaistiin yhteinen raportti, jossa ilmoitettiin neuvottelijoiden tasolla erosopimuksen koko tekstistä saavutetusta sopimuksesta ja luonnoksesta poliittiseksi julistukseksi kehyksestä Euroopan unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan tulevalle suhteelle. Tämä päivitetty ja sovittu erosopimusluonnos julkaistiin samana päivänä. Sopimusluonnoksen mukaan Yhdistynyt kuningaskunta on valmis maksamaan kaikki nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen ja aiempien rahoituskehysten mukaiset velvoitteensa ikään kuin se olisi edelleen jäsenvaltio, myös osuutensa unionin veloista ja ehdollisista veloista. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus hyväksyi erosopimusluonnoksen 14. marraskuuta ja Eurooppa-neuvosto hyväksyi sen 25. marraskuuta 2018. Neuvosto (50 artikla) hyväksyi 11. tammikuuta 2019 päätöksen erosopimuksen tekemisestä ja lähetti sen Euroopan parlamentille tämän suostumuksen saamiseksi. Yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä Eurooppa-neuvosto suostui 21. maaliskuuta 2019 SEUT-sopimuksen 50 artiklan mukaista menettelyä noudattaen lykkäämään Yhdistyneen kuningaskunnan eropäivämäärän 22. päivään toukokuuta 2019, mikäli Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin alahuone hyväksyisi erosopimuksen viimeistään 29. maaliskuuta 2019, ja 12. päivään huhtikuuta 2019, jos näin ei tapahtuisi (Eurooppa-neuvoston päätös (EU) 2019/476 (7)). Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin alahuone ei kuitenkaan hyväksynyt erosopimusta 29. maaliskuuta 2019 mennessä. Näin ollen Eurooppa-neuvosto suostui 10. huhtikuuta 2019 – jälleen Yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä – lykkäämään Yhdistyneen kuningaskunnan eroa 31. päivään lokakuuta 2019 (Eurooppa-neuvoston päätös (EU) 2019/584 (8)). Eroamisen olisi tapahduttava sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona ratifiointimenettelyt on saatu päätökseen tai 1. marraskuuta 2019 sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi. Yhdistynyt kuningaskunta pysyy jäsenvaltiona uuteen eropäivään saakka, ja sillä on SEU-sopimuksen 50 artiklan mukaisesti täydet oikeudet ja velvollisuudet sekä oikeus milloin tahansa peruuttaa ilmoituksensa.

Vaikutus EKR:oon

Erosopimusluonnoksessa todetaan, että Yhdistynyt kuningaskunta pysyy EKR:n osapuolena 11. EKR:n ja kaikkien sellaisten aiempien EKR:jen osalta, joiden toiminta ei ole päättynyt, niiden päättymiseen saakka. Yhdistynyt kuningaskunta sitoutuu tältä osin noudattamaan samoja velvoitteita kuin jäsenvaltiot EKR:n perustamisesta tehdyn sisäisen sopimuksen mukaisesti sekä aiemmista EKR:ista aiheutuvia velvoitteita niiden päättymiseen saakka. Se voi osallistua EKR-komiteaan tarkkailijana, mutta sillä ei ole äänestysoikeutta.

Lisäksi erosopimusluonnoksessa todetaan, että jos 10. EKR:n tai aiempien EKR:jen hankkeisiin liittyviä varoja ei ole sidottu tai jos varoja koskevat sitoumukset on purettu kyseisen sopimuksen voimaantulopäivään mennessä, Yhdistyneen kuningaskunnan osuutta kyseisistä varoista ei käytetä uudelleen. Samaa sovelletaan Yhdistyneen kuningaskunnan osuuteen sellaisista 11. EKR:n varoista, joita ei ole sidottu tai joita koskevat sitoumukset on purettu 31. joulukuuta 2020 jälkeen.

Tätä tilinpäätöstä allekirjoitettaessa tosiasiallinen eropäivämäärä ja eroamisen tapa (sopimuksella vai ilman sopimusta) ei vielä ole tiedossa, koska Yhdistynyt kuningaskunta ei ole suorittanut ratifiointia. Nykytilanteen perusteella 31. joulukuuta 2018 ei ollut EKR:n tilinpäätöslaskelmissa raportoitavaa taloudellista vaikutusta.

5. RAHOITUSRISKIN HALLINTA

Seuraavat EKR:n rahoitusriskin hallintaa koskevat tiedot liittyvät kassanhallintatoimiin, jotka komissio on toteuttanut EKR:n puolesta sen varojen hallinnoimiseksi.

5.1. RISKINHALLINTAPOLITIIKKA JA SUOJAUS

EKR:n kassanhallintasäännöt ja -periaatteet vahvistetaan yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavassa varainhoitoasetuksessa ja sisäisessä sopimuksessa.

Varainhoitoasetuksen mukaisesti noudatetaan seuraavia perusperiaatteita:

(a) Jäsenvaltiot maksavat EKR:n rahoitusosuudet jäsenvaltion keskuspankissa tai jäsenvaltion nimeämässä rahoituslaitoksessa oleville erityistileille. Rahoitusosuudet pidetään kyseisillä tileillä siihen asti, kun maksu EKR:lle tulee suoritettavaksi.

(b) Jäsenvaltiot maksavat EKR:n rahoitusosuudet euroina. Maksut EKR:sta suoritetaan euroina ja muina valuuttoina, joihin kuuluu myös vähemmän tunnettuja valuuttoja.

(c) Komission EKR:n nimissä avaamilla pankkitileillä ei saa tapahtua tilinylityksiä.

Erityistilien lisäksi komissio on avannut EKR:n nimissä muita pankkitilejä rahoituslaitoksissa (keskuspankeissa ja liikepankeissa) suorittaakseen ja vastaanottaakseen sellaisia maksuja, jotka eivät liity jäsenvaltioiden rahoitusosuuksiin.

Kassanhallinta- ja maksutoiminnot ovat pitkälle automatisoituja ja perustuvat ajanmukaisiin tietotekniikkajärjestelmiin. Käytössä on lisäksi erityismenettelyjä, joilla taataan järjestelmän turvallisuus ja varmistetaan tehtävien eriyttäminen varainhoitoasetuksen säännösten, komission noudattamien sisäistä valvontaa koskevien standardien ja tilintarkastusperiaatteiden mukaisesti.

Kassanhallinta- ja maksutoimintojen hallinnointi perustuu kirjallisiin ohjeisiin ja menettelyihin, joiden tavoitteena on vähentää operatiivisia ja rahoitusriskejä sekä varmistaa valvonnan riittävyys. Ohjeet ja menettelyt kattavat eri toiminnot, ja niiden noudattamista valvotaan säännöllisesti.

5.2. VALUUTTARISKI

EKR:oon kohdistuva valuuttariski vuoden lopussa – nettopositio

milj. euroa 31.12.2018 31.12.2017 USD GBP DKK SEK EUR Muut Yhteensä USD GBP DKK SEK EUR Muut Yhteensä Rahoitusvarat Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät 63 — 0 — 67 8 138 64 — — — 26 2 92 Käteisvarat ja muut rahavarat 1 0 — — 386 — 387 4 0 — — 344 — 347 Yhteensä 64 0 0 — 453 8 525 68 0 — — 370 2 439 Rahoitusvelat Pitkäaikaiset rahoitusvelat — — — — (18) — (18) — — — — (14) — (14) Velat (1) — — — (218) (22) (241) 0 — — — (533) (30) (563) Yhteensä (1) — — — (236) (22) (259) 0 — — — (547) (30) (577) Yhteensä 63 0 0 — 217 (14) 267 68 0 — — (177) (28) (138)

Kaikki rahoitusosuudet pidetään euromääräisinä ja muita valuuttoja ostetaan vain silloin kun niitä tarvitaan maksujen suorittamiseksi. Tämän vuoksi EKR:n kassanhallintatoimintoihin ei kohdistu valuuttariskiä.

5.3. KORKORISKI

EKR ei ota lainaa, joten siihen ei kohdistu korkoriskiä.

EKR:n pankkitileillä oleville varoille kertyy kuitenkin korkoa. Komissio on sen vuoksi ottanut EKR:n puolesta käyttöön toimenpiteet varmistaakseen, että kertynyt korko vastaa markkinakorkoja ja niiden vaihteluja.

Kukin jäsenvaltio maksaa rahoitusosuutensa EKR:n talousarvioon nimeämässään rahoituslaitoksessa olevalle erityistilille. Koska osa näihin tileihin sovellettavista koroista voi olla nykyään negatiivisia, tileillä olevat saldot pidetään mahdollisimman pieninä kassanhallintaan liittyvillä menettelyillä. Lisäksi negatiivisesta korosta aiheutuvista kustannuksista vastaa neuvoston asetuksen (EU) 2016/888 (9) mukaan asianomainen jäsenvaltio.

Korko maksetaan liikepankeissa olevien tilien yliyön-saldoille päivittäin. Tällaisten tilien saldoille saatava korko perustuu vaihtuviin markkinakorkoihin, joihin sovelletaan (positiivista tai negatiivista) sopimusmarginaalia. Useimmille pankkitileille maksetaan korkoa, joka perustuu markkinoiden viitekorkoon ja jossa on otettu huomioon kyseisen koron vaihtelut. EKR:oon ei sen vuoksi kohdistu riskiä siitä, että sen tileillä oleville varoille maksettaisiin markkinakorkoa alhaisempaa korkoa.

5.4. LUOTTORISKI (VASTAPUOLIRISKI)

Rahoitusvarat, joihin liittyvä suoritus ei ole myöhästynyt ja joiden arvo ei ole alentunut

milj. euroa Yhteensä Määrä, joka ei ole myöhässä ja johon ei ole tehty arvonalennusta Myöhässä oleva määrä, johon ei ole tehty arvonalennusta Erääntymiseen < 1 vuosi Erääntymiseen 1–5 vuotta Erääntymiseen > 5 vuotta Vaihtoon perustuvat saamiset ja muut kuin vaihtoon perustuvat kerrytettävissä olevat rahamäärät 138 121 12 5 — Yhteensä 31.12.2018 138 121 12 5 — Vaihtoon perustuvat saamiset ja muut kuin vaihtoon perustuvat kerrytettävissä olevat rahamäärät 92 92 0 — — Yhteensä 31.12.2017 92 92 0 — —





Rahoitusvarat riskiluokittain

milj. euroa 31.12.2018 31.12.2017 Saamiset Maksettu Yhteensä Saamiset Maksettu Yhteensä Vastapuolet, joilla on ulkopuolisen tahon antama luottoluokitus Paras tai erittäin hyvä luottoluokitus 5 303 308 3 103 106 Parempi keskitason luottoluokitus — 80 80 0 240 240 Heikompi keskitason luottoluokitus — 4 4 3 4 7 Spekulatiiviluokka — 0 0 1 0 2 Yhteensä 5 387 391 7 347 354 Vastapuolet, joilla ei ole ulkopuolisen tahon antamaa luottoluokitusta Ryhmä 1 (velalliset, joilla ei ole aikaisempia maksulaiminlyöntejä) 133 0 134 86 0 86 Ryhmä 2 (velalliset, joilla on aikaisempia maksulaiminlyöntejä) — — — — — — Yhteensä 133 0 134 86 0 86 Yhteensä 138 387 525 92 347 440

Spekulatiiviluokkaan ja heikompaan keskitason luottoluokitusluokkaan kuuluvat rahoitusvarat ovat pääasiassa EKR-rahoitusosuuksia, jotka jäsenvaltiot ovat maksaneet avaamilleen erityistileille EKR:n varainhoitoasetuksen 20 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Kyseisen asetuksen mukaan nämä määrät on pidettävä erityistileillä siihen asti, kun maksut tulevat suoritettaviksi.

Suurin osa EKR:n kassavaroista on talletettu EKR:n varainhoitoasetuksen mukaisesti erityistileille, jotka jäsenvaltiot ovat avanneet rahoitusosuuksiensa maksamista varten. Suurin osa näistä tileistä on jäsenvaltioiden valtiokonttoreissa tai keskuspankeissa. EKR:oon kohdistuu näiden laitosten osalta erittäin vähäinen vastapuoliriski (riski liittyy EKR:n toimintaan osallistuviin jäsenvaltioihin).

Kun kyse on liikepankeissa olevista EKR:n kassavaroista, joilla katetaan suoritettavat maksut, näille tileille siirretään varoja vain tarpeen mukaan, ja kyseisiä kassavaroja hallinnoidaan automaattisesti komission kassanhallintajärjestelmällä. Kullakin tilillä pidetään käteisvaroja vähimmäismäärä, joka on suhteessa tililtä päivittäin suoritettavien maksujen keskimäärään. Näiden tilien yliyön-saldo on tämän vuoksi jatkuvasti hyvin alhainen, joten EKR:oon kohdistuva riski on pieni.

EKR:oon kohdistuva vastapuoliriski pyritään lisäksi minimoimaan valitsemalla liikepankit erityisohjeiden mukaisesti.

Liikepankit valitaan aina tarjouskilpailuilla. Liikepankin lyhytaikaisen luottoluokituksen on oltava vähintään P-1 (Moody’s) tai vastaava (S&P A-1 tai Fitch F1), jotta se voi osallistua tarjouskilpailuun. Tietyissä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa voidaan hyväksyä heikompikin luokitus.

5.5. LIKVIDITEETTIRISKI

Analyysi rahoitusvastuista sopimuksen jäljellä olevan voimassaoloajan mukaan

milj. euroa < 1 vuosi 1–5 vuotta > 5 vuotta Yhteensä Rahoitusvelat 241 7 11 259 Yhteensä 31.12.2018 241 7 11 259 Rahoitusvelat 563 13 1 577 Yhteensä 31.12.2017 563 13 1 577

EKR:oon sovellettavilla budjettiperiaatteilla varmistetaan, että budjettikauden kassavarojen kokonaismäärä riittää aina kauden kaikkien maksujen suorittamiseen. Jäsenvaltioilta saatavien rahoitusosuuksien kokonaismäärä on näin aina yhtä suuri kuin vastaavan budjettikauden maksumäärärahojen määrä.

Jäsenvaltiot maksavat rahoitusosuutensa EKR:lle kuitenkin kolmena vuosieränä, minkä lisäksi EKR:sta suoritettaviin maksuihin liittyy tiettyä kausittaisuutta.

Jotta voitaisiin varmistaa, että kassavarat riittävät jokaisena kuukautena maksujen suorittamiseen, komission kassanhallintayksikkö ja varoja käyttävät yksiköt vaihtavat säännöllisesti tietoja kassatilanteesta.

Edellä mainitun lisäksi EKR:n kassanhallinnassa käytetään automaattisia kassanhallintatyökaluja, joilla varmistetaan päivittäin, että jokaisella EKR:n pankkitilillä on riittävästi käteisvaroja.

6. LÄHIPIIRIÄ KOSKEVAT TIEDOT

EKR:n lähipiiriksi katsotaan EU:n Bêkou-erityisrahasto, EU:n Afrikka-hätärahasto ja Euroopan komissio. Näiden yhteisöjen väliset liiketoimet ovat osa EKR:n normaalia toimintaa, joten niistä ei EU:n kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjen mukaan tarvitse antaa tietoja erikseen.

EKR on komission hallinnoima rahasto, joten sillä ei ole omaa erillistä hallintoa. EU:n, myös komission, johtoon kuuluvien avainhenkilöiden etuudet on ilmoitettu Euroopan unionin konsolidoidun tilinpäätöksen kohdassa 7.2 ”Johtoon kuuluvien avainhenkilöiden etuudet”.

7. TILINPÄÄTÖSPÄIVÄN JÄLKEISET TAPAHTUMAT

EKR:n tilinpitäjän tietoon ei tilinpäätöksen allekirjoittamispäivään mennessä ollut tullut tai saatettu sellaisia olennaisia tapahtumia, jotka olisi ilmoitettava erikseen tässä kohdassa. Tilinpäätös ja sen liitetiedot on laadittu tuoreimpien käytettävissä olevien tietojen perusteella, ja edellä esitetyt tiedot perustuvat tällaisiin tietoihin.

8. VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLISEN TULOKSEN JA TALOUSARVION TOTEUTUMAN TÄSMÄYTYS

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos on laskettu suoriteperusteisen kirjanpidon periaatteiden mukaisesti. Talousarvion toteutuma sen sijaan perustuu maksuperusteisen kirjanpidon sääntöihin. Koska taloudellinen tulos ja talousarvion toteutuma kuitenkin kattavat samat operatiiviset tapahtumat, ne on syytä täsmäyttää. Seuraavassa taulukossa esitetään nämä täsmäytykset ja erityisesti tärkeimmät tulo- ja menopuolen täsmäytyserät.

milj. euroa 2018 2017 VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS (4 118 ) (3 818 ) Tulot Saamiset, jotka eivät vaikuta talousarvion toteutumaan (1) (7) Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita vastaavia tuloja ei ole vielä saatu (11) (3) Aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot 11 29 Ennakkomaksujen nettovaikutus 36 57 Siirtosaamiset (netto) (39) (62) Muut (1) (2) Menot Maksamatta olevat varainhoitovuoden menot 115 19 Varainhoitovuonna maksetut aikaisempien vuosien menot (366) (60) Ennakkomaksujen nettovaikutus (179) (685) Siirtovelat (netto) 484 373 VARAINHOITOVUODEN TALOUSARVION TOTEUTUMA (4 069 ) (4 158 )

8.1. TÄSMÄYTYSERÄT – TULOT

Varainhoitovuoden talousarviotulot muodostuvat kyseisen vuoden aikana vahvistettujen saamisten perusteella saaduista tuloista sekä tuloista, jotka on saatu aiempina varainhoitovuosina vahvistettujen saamisten perusteella.

Saamiset, jotka eivät vaikuta talousarvion toteutumaan, kirjataan taloudelliseen tulokseen, mutta niitä ei voida lukea tuloiksi talousarviossa, sillä maksuja vastaava määrä siirretään varantoihin eikä sitä voida sitoa uudelleen ilman neuvoston päätöstä.

Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita vastaavia tuloja ei ole vielä saatu, vähennetään täsmäytystä tehtäessä taloudellisesta tuloksesta, koska ne eivät kuulu talousarviotuloihin. Sen sijaan aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot on täsmäytettäessä sisällytettävä varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen.

Ennakkomaksujen nettovaikutus muodostuu kuitatuista ennakkomaksuista. Kyseessä on tuloihin kuuluva maksu, jolla ei ole vaikutusta taloudelliseen tulokseen.

Siirtosaamisten nettomäärä muodostuu pääasiassa tilikausien erottamiseen liittyvistä siirtosaamisista. Laskelmassa otetaan huomioon ainoastaan nettovaikutus, eli varainhoitovuoden siirtosaamisista vähennetään edellisen vuoden peruutetut siirtosaamiset.

8.2. TÄSMÄYTYSERÄT – MENOT

Maksamatta olevat varainhoitovuoden menot on täsmäytystä tehtäessä otettava huomioon, koska ne sisältyvät taloudelliseen tulokseen mutta eivät kuulu talousarviomenoihin. Varainhoitovuonna maksetut aiempien vuosien menot on sen sijaan täsmäytystä tehtäessä vähennettävä taloudellisesta tuloksesta, sillä ne kuuluvat varainhoitovuoden talousarviomenoihin mutta eivät vaikuta taloudelliseen tulokseen tai vähentävät oikaisujen tapauksessa kuluja.

Maksujen peruutuksista saatavat määrät eivät vaikuta taloudelliseen tulokseen, mutta ne vaikuttavat talousarvion toteutumaan.

Ennakkomaksujen nettovaikutus muodostuu varainhoitovuoden aikana suoritetuista uusista ennakkomaksuista (jotka kirjataan kyseisen vuoden talousarviomenoiksi) sekä sellaisista varainhoitovuoden tai aiempien vuosien aikana suoritetuista ennakkomaksuista, jotka on kuitattu hyväksyttyjä tukikelpoisia menoja vastaan. Viimeksi mainitut ovat suoriteperustetta sovellettaessa kuluja, mutta niitä ei merkitä talousarviokirjanpitoon, koska alkuperäinen ennakkomaksu on kirjattu talousarviomenoksi jo ennakkomaksun suoritusajankohtana.

Siirtovelkojen nettomäärä muodostuu pääasiassa tilikausien erottamiseen liittyvistä eristä eli sellaisista EKR:n varojen saajille aiheutuneista tukikelpoisista menoista, joita ei ole vielä ilmoitettu EKR:lle. Laskelmassa otetaan huomioon ainoastaan nettovaikutus eli varainhoitovuoden siirtoveloista vähennetään edellisen vuoden peruutetut siirtovelat.

EKR:OON KONSOLIDOITUJEN EU:N ERITYISRAHASTOJEN TILINPÄÄTÖSLASKELMAT

LOPULLINEN EU:N BÊKOU-ERITYISRAHASTON TILINPÄÄTÖS – VARAINHOITOVUOSI 2018 (10)

TAUSTATIETOA EU:N BÊKOU-ERITYISRAHASTOSTA

Yleistä taustatietoa unionin erityisrahastoista

Unionin yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen (jäljempänä ”unionin varainhoitoasetus”) (11) 234 ja 235 artiklan ja yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen (12) 35 artiklan mukaan Euroopan komissio voi perustaa unionin erityisrahastoja ulkoisia toimia varten. Unionin eritysrahastot perustetaan muiden rahoittajien kanssa tehtävillä sopimuksilla. Rahastoilla vastataan tarpeeseen toteuttaa hätätoimia, hätätilan jälkeisiä toimia tai temaattisia toimia.

Euroopan komissio perustaa unionin erityisrahastot päätöksellä kuultuaan Euroopan parlamenttia ja neuvostoa tai näiden annettua hyväksyntänsä. Päätös sisältää perustamista koskevan sopimuksen muiden rahoittajien kanssa.

Unionin erityisrahastoja perustetaan ja käytetään vain seuraavien edellytysten täyttyessä:

— ‒ Unionin toimella luodaan lisäarvoa: unionin erityisrahastojen tavoitteet voidaan erityisesti niiden laajuuden tai mahdollisten vaikutusten ansiosta saavuttaa paremmin unionin tasolla kuin kansallisella tasolla, ja olemassa olevat rahoitusvälineet eivät riittäisi unionin toiminnalle asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen.

— ‒ Unionin erityisrahastot lisäävät selvästi unionin poliittista näkyvyyttä ja tuottavat hallinnollisia etuja, ja niiden avulla unioni voi valvoa paremmin riskejä sekä unionin maksuja ja muiden rahoittajien rahoitusosuuksia.

— ‒ Unionin erityisrahastot eivät saa olla päällekkäisiä jo käytössä olevien rahoituskanavien tai samankaltaisten välineiden kanssa, vaan niiden on jollain tavoin täydennettävä tällaisia kanavia tai välineitä.

— ‒ Unionin erityisrahastojen tavoitteet mukautetaan sen unionin välineen tai budjettikohdan tavoitteisiin, josta ne rahoitetaan.

Kullekin unionin erityisrahastolle perustetaan komission johtama hallitus, joka varmistaa rahoittajien tasapuolisen edustuksen ja päättää varojen käytöstä. Hallitukseen kuuluu tarkkailijana edustaja kustakin rahastoon osallistumattomasta jäsenvaltiosta. Hallituksen kokoonpanoa koskevat säännöt ja sen sisäiset säännöt vahvistetaan unionin erityisrahaston perustamissopimuksessa.

Unionin erityisrahastot perustetaan määräajaksi, joka määritellään niiden perustamissopimuksissa. Tätä määräaikaa voidaan jatkaa unionin erityisrahaston hallituksen pyynnöstä ja komission esitettyä kertomuksen jatkamisen perusteluista. Euroopan parlamentti ja/tai neuvosto voi(vat) pyytää komissiota keskeyttämään maksut erityisrahastolle tai tarkistamaan perustamisasiakirjaa rahaston purkamiseksi.

Komission tilinpitäjä toimii unionin erityisrahastojen tilinpitäjänä. Tilinpitäjä laatii kaikille unionin erityisrahastoille yhteiset kirjanpito- ja tilinpäätösmenettelyt sekä tililuettelot. Komission sisäisellä tarkastajalla, OLAFilla, ja tilintarkastustuomioistuimella on samat valtuudet unionin erityisrahastoihin nähden kuin muihin komission toteuttamiin toimiin nähden. Unionin erityisrahastoille tehdään myös riippumaton ulkoinen tarkastus vuosittain.

Nykyiset EU:n erityisrahastot

Komissio on tähän mennessä perustanut neljä EU:n erityisrahastoa:

— – EU:n Bêkou-erityisrahasto, jonka tavoitteena on tukea kaikkia Keski-Afrikan tasavallan kriisistä selviytymisen ja jälleenrakentamisen osa-alueita. Rahasto perustettiin 15. heinäkuuta 2014.

— – EU:n Syyria-erityisrahasto (Madad-rahasto) eli Syyrian kriisin johdosta perustettu EU:n alueellinen erityisrahasto. Rahasto perustettiin 15. joulukuuta 2014.

— — EU:n Afrikka-hätärahasto eli Euroopan unionin Afrikka-hätärahasto vakauden lisäämiseksi sekä sääntelemättömän muuttoliikkeen ja pakkomuuton perimmäisten syiden ehkäisemiseksi. Rahasto perustettiin 12. marraskuuta 2015.

— — EU:n Kolumbia-erityisrahasto, jolla tuetaan rauhansopimuksen täytäntöönpanoa konfliktin jälkeisessä varhaisessa olojen ennalleen palauttamisessa ja vakauttamisessa. Rahasto perustettiin 12. joulukuuta 2016.

Lisätietoja erityisrahastoista on saatavilla kunkin rahaston verkkosivulla:

Bêkou –– http://ec.europa.eu/europeaid/bekou-trust-fund-introduction_en

Madad –– http://ec.europa.eu/enlargement/neighbourhood/countries/syria/madad/index_en.htm

Afrikka –– http://ec.europa.eu/europeaid/regions/africa/eu-emergency-trust-fund-africa_en

Kolumbia –– http://ec.europa.eu/europeaid/eu-trust-fund-colombia_en

Bêkou-erityisrahasto

EU:n ensimmäinen monenvälinen erityisrahasto eli Bêkou-erityisrahasto (sangonkielinen sana ”bêkou” tarkoittaa toivoa) perustettiin 15. heinäkuuta 2014. Sen perustajina olivat komissio (jota edustivat kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto, humanitaarisen avun ja pelastuspalveluasioiden pääosasto sekä Euroopan ulkosuhdehallinto) ja kolme jäsenvaltiota (Saksa, Ranska ja Alankomaat). Bêkou-erityisrahaston tavoitteena on edistää Keski-Afrikan tasavallan tilanteen vakauttamista ja maan jälleenrakentamista. Rahaston toimikausi on enintään 60 kuukautta. Rahastoa hoidetaan Brysselistä käsin.

Bêkou-erityisrahaston hallitus ja toimintakomitea koostuvat rahoittajien ja komissio edustajista sekä tarkkailijoista.

Hallitus hyväksyy erityisrahaston strategian ja tarkistaa sitä. Hallitus kokoontuu vähintään kerran vuodessa.

Toimintakomitea tarkistaa ja hyväksyy rahaston rahoittaman toiminnan täytäntöönpanon ja valvoo sitä. Lisäksi komitea hyväksyy tilinpäätöksen ja vuotuisen kertomuksen erityisrahaston rahoittamasta toiminnasta.

Bêkou-erityisrahaston tilinpäätös

Keski-Afrikan tasavallassa toteutettavia toimia varten perustetun Euroopan unionin erityisrahaston eli Bêkou-erityisrahaston perustamisesta tehdyn sopimuksen 8 artiklan ja Bêkou-erityisrahaston perustamissopimuksen 11 artiklan 2 kohdan 1 alakohdan mukaan rahaston tilinpäätös muodostuu kahdesta osasta: 1) erityisrahaston johtajan laatima vuotuinen rahoituskertomus ja 2) vuotuiset tilinpäätöslaskelmat, jotka on laatinut komission tilinpitäjä, joka on edellä mainitun artiklan nojalla myös erityisrahaston tilinpitäjä.

Bêkou-erityisrahaston perustamisesta tehdyn sopimuksen 8 artiklan mukaan tilinpäätöslaskelmat laaditaan komission tilinpitäjän hyväksymien kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjen mukaisesti (EU:n kirjanpito- ja tilinpäätössäännöt). Nämä säännöt perustuvat julkisen sektorin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS).

Tilinpäätöksen tarkastaa riippumaton ulkopuolinen tilintarkastaja, ja erityisrahaston johtaja ja tilinpitäjä toimittavat lopullisen tilinpäätöksen toimintakomitealle hyväksymistä varten (8 artiklan 3 kohdan 4 alakohdan c alakohta).

Varainhoitovuoden tärkeimmät tapahtumat

EU:n Bêkou-erityisrahaston tavoitteena on varmistaa peruspalvelujen saanti, tukea talouden elpymistä ja työpaikkojen luomista ja edistää sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja sovittelua. Perustamisensa jälkeen Bêkou-erityisrahasto on hyväksynyt 16 ohjelmaa ja saavuttanut yli 2 miljoonaa tuensaajaa.

Huolimatta demokraattisesti valitusta hallituksesta ja sen pyrkimyksistä palauttaa vakaus turvallisuustilanne Keski-Afrikan tasavallassa on edelleen epävakaa. Tässä monitahoisessa ja hauraassa toimintaympäristössä Bêkou-erityisrahaston tarjoamat suhteelliset edut tulevat hyödynnettyä täysimääräisesti. Nämä ovat joustavuus ja mukautuvuus muuttuviin olosuhteisiin. Lisäksi Bêkou-erityisrahasto on edelleen ainoa väline, jolla parannetaan sekä väestön että valtion selviytymiskykyä aidolla hätäapua, kunnostustoimia ja kehitysyhteistyötä niveltävällä lähestymistavalla.

Kun otetaan huomioon Keski-Afrikan tasavallassa vallitseva tilanne ja Bêkou-erityisrahaston toimikauden päättyminen heinäkuussa 2019, erityisrahaston hallitus pyysi marraskuussa 2018 virallisesti toimikauden jatkamista 18 kuukaudella, jolloin Bêkou-erityisrahaston kokonaiskesto pidentyisi 60 kuukaudesta 78 kuukauteen. Virallinen menettely, johon kuuluu Euroopan parlamentin ja neuvoston kuuleminen, aloitettiin joulukuussa 2018.

Vuoden 2018 tärkeimpiä toimia olivat seuraavat:

— ‒ Bêkou-erityisrahasto hyväksyi uuden 35 miljoonan euron hankkeen terveydenhuoltoalalla ja korotti hanketalousarviota 2 miljoonalla eurolla kahdessa jo hyväksytyssä hankkeessa, joiden tavoitteena on talouden elvyttäminen sekä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, vuoropuhelun ja sovittelun edistäminen.

— ‒ Bêkou-erityisrahastoa varten hyväksyttiin tuloskehys vastauksena tilintarkastustuomioistuimen suositukseen yksilöidä täsmälliset, mitattavat, saavutettavat, realistiset ja aikasidonnaiset tavoitteet (SMART-tavoitteet) erityisrahaston tasolla. Tällä strategisella välineellä voidaan osoittaa paremmin Bêkou-erityisrahaston hankkeiden kokonaistulokset.

— ‒ Bêkou-erityisrahaston hankkeille oli tunnusomaista suhteellinen vakaus maan koillis- ja lounaisosissa, joissa tarvittiin lisätoimenpiteitä, paikalliset konfliktit Banguissa ja sen vaikutusalueella sekä virkamiesten uudelleensijoittaminen Banguin ulkopuolelle.

Erityisrahaston rahoittajien rahoitussitoumukset olivat vuoden 2018 lopussa yli 242 miljoonaa euroa. Määrä oli 6 miljoonaa euroa suurempi kuin vuonna 2017. Näistä 242 miljoonasta eurosta vain 5 miljoonaa euroa on vielä varmentamatta.

Bêkou-erityisrahasto allekirjoitti 30 uutta sopimusta vuonna 2018, ja niiden kokonaisarvo oli lähes 80 miljoonaa euroa (mikä on 48 prosenttia erityisrahaston perustamisen jälkeen tehtyjen sopimusten kokonaisarvosta). Sopimuksilla edistetään erityisrahaston ohjelmien täytäntöönpanoa terveydenhuollon, talouden elvyttämisen, maaseudun selviytymiskyvyn, työpaikkojen luomisen, vesi- ja jätevesihuollon, sovittelun ja alueiden avaamisen aloilla.

Lisäksi vuonna 2018 maksettiin yli 57 miljoonaa euroa (mikä on lähes 50 prosenttia Bêkou-erityisrahaston perustamisen jälkeen maksetusta kokonaismäärästä) aiempina vuosina suoritettujen maksujen lisäksi; Bêkou-erityisrahaston perustamisen jälkeen suoritettujen maksujen kokonaismäärä on nyt lähes 119 miljoonaa euroa.

Tilinpäätöslaskelmissa edellä mainittujen toimien vaikutukset ovat näkyvimmät seuraavissa erissä:

— ‒ Ennakkomaksut: 24 839 tuhannen euron lisäys, joka johtuu uusien allekirjoitettujen sopimusten ja maksettujen ennakkomaksujen suuresta määrästä.

— ‒ Käteisvarat ja muut rahavarat: 26 017 tuhannen euron vähennys, joka johtuu lähinnä edellä mainitusta ennakkomaksujen lisääntymisestä.

— ‒ Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi: lisäys 25 310 tuhannesta eurosta 54 645 tuhanteen euroon uusien sopimusten vuoksi.

TASE

tuhatta euroa 31.12.2018 31.12.2017 PITKÄAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 3 443 686 3 443 686 LYHYTAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 29 546 7 465 Vaihtoon perustuvat saamiset ja muut kuin vaihtoon perustuvat kerrytettävissä olevat rahamäärät 1 138 877 Käteisvarat ja muut rahavarat 13 926 39 943 44 611 48 285 VARAT YHTEENSÄ 48 054 48 971 PITKÄAIKAISET VELAT Rahoitusvelat (42 737 ) (44 720 ) (42 737 ) (44 720 ) LYHYTAIKAISET VELAT Velat (918) (716) Menojäämät ja tuloennakot (4 399 ) (3 536 ) (5 317 ) (4 252 ) VELAT YHTEENSÄ (48 054 ) (48 971 ) NETTOVARAT — — RAHASTON VARAT JA VARANNOT Kertynyt ylijäämä — — Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — NETTOVARAT — —

TUOTTO- JA KULULASKELMA

tuhatta euroa 2018 2017 TUOTOT Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista Tuotot rahoittajilta 33 682 29 620 33 682 29 620 Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista Rahoitustuotot 1 1 1 1 Tuotot yhteensä 33 683 29 621 KULUT Toimintakulut (32 825 ) (28 918 ) Muut kulut (858) (703) Kulut yhteensä (33 683 ) (29 621 ) VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS — —

RAHAVIRTALASKELMA

tuhatta euroa 2018 2017 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — Toiminnan rahavirta Ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen (24 839 ) 7 912 Vaihtoon perustuvien saamisten ja muuhun kuin vaihtoon perustuvien kerrytettävissä olevien rahamäärien (lisäys)/väheneminen (261) 578 Rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen) (1 982 ) (14 620 ) Velkojen lisäys/(väheneminen) 202 716 Menojäämien ja tuloennakkojen lisäys/(väheneminen) 863 2 321 NETTORAHAVIRTA (26 017 ) (3 092 ) Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettolisäys/(-vähennys) (26 017 ) (3 092 ) Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa 39 943 43 036 Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa 13 926 39 943

LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

tuhatta euroa Kertynyt ylijäämä/ (alijäämä) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos Nettovarat SALDO 31.12.2017 — — — Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — — SALDO 31.12.2018 — — —

EU:N AFRIKKA-HÄTÄRAHASTON LOPULLINEN TILINPÄÄTÖS 2018 (13)

TAUSTATIETOA EU:N AFRIKKA-HÄTÄRAHASTOSTA

Yleistä taustatietoa unionin erityisrahastoista

Unionin yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen (jäljempänä ”u nionin varainhoitoasetus”) (14) 234 ja 235 artiklan ja yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen (15) 35 artiklan mukaan komissio voi perustaa unionin erityisrahastoja ulkoisia toimia varten. Unionin eritysrahastot perustetaan muiden rahoittajien kanssa tehtävillä sopimuksilla. Rahastoilla vastataan tarpeeseen toteuttaa hätätoimia, hätätilan jälkeisiä toimia tai temaattisia toimia.

Euroopan komissio perustaa unionin erityisrahastot päätöksellä kuultuaan Euroopan parlamenttia ja neuvostoa tai näiden annettua hyväksyntänsä. Päätös sisältää perustamista koskevan sopimuksen muiden rahoittajien kanssa.

Unionin erityisrahastoja perustetaan ja käytetään vain seuraavien edellytysten täyttyessä:

— ‒ Unionin toimella luodaan lisäarvoa: unionin erityisrahastojen tavoitteet voidaan erityisesti niiden laajuuden tai mahdollisten vaikutusten ansiosta saavuttaa paremmin unionin tasolla kuin kansallisella tasolla, ja olemassa olevat rahoitusvälineet eivät riittäisi unionin toiminnalle asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen.

— ‒ Unionin erityisrahastot lisäävät selvästi unionin poliittista näkyvyyttä ja tuottavat hallinnollisia etuja, ja niiden avulla unioni voi valvoa paremmin riskejä sekä unionin maksuja ja muiden rahoittajien rahoitusosuuksia.

— ‒ Unionin erityisrahastot eivät saa olla päällekkäisiä jo käytössä olevien rahoituskanavien tai samankaltaisten välineiden kanssa, vaan niiden on jollain tavoin täydennettävä tällaisia kanavia tai välineitä.

— ‒ Unionin erityisrahastojen tavoitteet mukautetaan sen unionin välineen tai budjettikohdan tavoitteisiin, josta ne rahoitetaan.

Kullekin unionin erityisrahastolle perustetaan komission johtama hallitus, joka varmistaa rahoittajien tasapuolisen edustuksen ja päättää varojen käytöstä. Hallitukseen kuuluu tarkkailijana edustaja kustakin rahastoon osallistumattomasta jäsenvaltiosta. Hallituksen kokoonpanoa koskevat säännöt ja sen sisäiset säännöt vahvistetaan unionin erityisrahaston perustamisesta tehtävässä sopimuksessa.

Unionin erityisrahastot perustetaan määräajaksi, joka määritellään niiden perustamista koskevissa sopimuksissa. Tätä määräaikaa voidaan jatkaa unionin erityisrahaston hallituksen pyynnöstä ja komission esitettyä kertomuksen jatkamisen perusteluista. Euroopan parlamentti ja/tai neuvosto voi(vat) pyytää komissiota keskeyttämään maksut erityisrahastolle tai tarkistamaan perustamisasiakirjaa rahaston purkamiseksi.

Komission tilinpitäjä toimii unionin erityisrahastojen tilinpitäjänä. Tilinpitäjä laatii kaikille unionin erityisrahastoille yhteiset kirjanpito- ja tilinpäätösmenettelyt sekä tililuettelot. Komission sisäisellä tarkastajalla, OLAFilla, ja tilintarkastustuomioistuimella on samat valtuudet unionin erityisrahastoihin nähden kuin muihin komission toteuttamiin toimiin nähden. Unionin erityisrahastoille tehdään myös riippumaton ulkoinen tarkastus vuosittain.

Nykyiset EU:n erityisrahastot

Komissio on tähän mennessä perustanut neljä EU:n erityisrahastoa:

— – EU:n Bêkou-erityisrahasto, jonka tavoitteena on tukea kaikkia Keski-Afrikan tasavallan kriisistä selviytymisen ja jälleenrakentamisen osa-alueita. Rahasto perustettiin 15. heinäkuuta 2014.

— – EU:n Syyria-erityisrahasto (Madad-rahasto) eli Syyrian kriisin johdosta perustettu EU:n alueellinen erityisrahasto. Rahasto perustettiin 15. joulukuuta 2014.

— — EU:n Afrikka-hätärahasto eli Euroopan unionin Afrikka-hätärahasto vakauden lisäämiseksi sekä sääntelemättömän muuttoliikkeen ja pakkomuuton perimmäisten syiden ehkäisemiseksi. Rahasto perustettiin 12. marraskuuta 2015.

— — EU:n Kolumbia-erityisrahasto, jolla tuetaan rauhansopimuksen täytäntöönpanoa konfliktin jälkeisessä varhaisessa olojen ennalleen palauttamisessa ja vakauttamisessa. Rahasto perustettiin 12. joulukuuta 2016.

Lisätietoja erityisrahastoista on saatavilla kunkin rahaston verkkosivulla:

Bêkou –– http://ec.europa.eu/europeaid/bekou-trust-fund-introduction_en

Madad –– http://ec.europa.eu/enlargement/neighbourhood/countries/syria/madad/index_en.htm

Afrikka –– http://ec.europa.eu/europeaid/regions/africa/eu-emergency-trust-fund-africa_en

Kolumbia –– http://ec.europa.eu/europeaid/eu-trust-fund-colombia_en

EU:n Afrikka-hätärahasto

Euroopan unionin Afrikka-hätärahasto vakauden lisäämiseksi sekä sääntelemättömän muuttoliikkeen ja pakkomuuton perimmäisten syiden ehkäisemiseksi (EU:n Afrikka-hätärahasto) perustettiin 12. marraskuuta 2015 Vallettan muuttoliikehuippukokouksessa. Rahaston päätavoitteena on tukea kaikkia vakautta lisääviä näkökohtia, myötävaikuttaa muuttoliikkeen parempaan hallintaan ja puuttua epävakauden, pakkosiirtymisten ja laittoman muuttoliikkeen perimmäisiin syihin. Se pyrkii tähän erityisesti edistämällä selviytymiskykyä, taloudellisia ja yhtäläisiä mahdollisuuksia sekä turvallisuutta ja kehitystä ja puuttumalla ihmisoikeuksien loukkauksiin.

Afrikka-hätärahasto toimii pääasiassa kolmella maantieteellisillä alueella, jotka ovat Sahelin ja Tšad-järven alue, Afrikan sarvi ja Pohjois-Afrikka. Näiden lisäksi rahaston hankkeita voidaan tapauskohtaisesti toteuttaa myös rahaston tukikelpoisuusehdot täyttävien maiden naapurimaissa. Rahasto on määräaikainen, ja sen toimikausi päättyy 31. joulukuuta 2020. Rahaston tarkoituksena on toteuttaa