Virallinen lehti nro C 020 , 20/01/1997 s. 0185



B4-1333/96 Päätöslauselma Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston mukaisen oikeus- ja sisäasioiden alan yhteistyön edistymisestä vuonna 1996 Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.6 artiklan, - ottaa huomioon työjärjestyksensä 94 artiklan 2 kohdan, - ottaa huomioon 13. joulukuuta 1994 ja 14. joulukuuta 1995 hyväksymänsä päätöslauselmat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston mukaisen oikeus- ja sisäasioiden alan yhteistyön edistymisestä vuonna 1994 ja vuonna 1995 ((EYVL C 18, 23.1.1995, s. 39 ja EYVL C 17, 22.1.1996, s. 179)), A. katsoo, että unionilla on yhteinen toimielinjärjestelmä ja että unioni kunnioittaa jäsenvaltioidensa perusoikeuksia ja kansallista identiteettiä ja että jäsenvaltioiden hallintojärjestelmät perustuvat demokratian periaatteille, B. katsoo, että oikeus- ja sisäasioiden alan yhteistyöstä tämän kolmannen vuoden aikana saadut kokemukset ovat jälleen kerran selvästi osoittaneet, että yhteistyöhön liittyy puutteita, joita Euroopan parlamentti on toistuvasti kritisoinut ja joita jokainen Euroopan unionin toimielimistä sekä mietintäryhmä on selvästi korostanut HVK:n valmistelun yhteydessä, C. toteaa jälleen kerran, että kolmannen pilarin ilmeinen heikkous johtuu seuraavista syistä: - selkeiden poliittisten tavoitteiden puuttuminen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastosta, - toimivallan jaon kyseenalaisuus Euroopan yhteisön (ensimmäinen pilari), oikeus- ja sisäasioissa tehtävän yhteistyön (kolmas pilari) ja jäsenvaltioiden (vapaamuotoinen yhteistyö) välillä, - yksimielisyysvaatimus, jonka johdosta esitysten hyväksyminen estyy tai esityksistä hyväksytään vain vähimmäismäärä, jolloin ratkaisusta tulee eri jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen pienimmän yhteisen nimittäjän mukainen, - K.3 artiklan mukaiset välineet: yhteisten kantojen ja toimien pakottavuudesta on ristiriitaisia näkemyksiä, ja yleissopimukset ovat raskaita ja monimutkaisia hallita ja erityisesti ratifioida, - joidenkin jäsenvaltioiden rajoittava suhtautuminen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston mukaiseen hallitusten väliseen yhteistyöhön, ja niiden halukkuus pitäytyä perustamissopimuksen voimaantuloa edeltäneisiin hallitusten välisiin käytäntöihin; - Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen harjoittaman riittävän oikeudellisen valvonnan puuttuminen, - Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien harjoittaman tehokkaan parlamentaarisen valvonnan puuttuminen, - jäsenvaltioiden puuttuva tahto kaikkien VI osaston K.3 ja K.4 artiklan mukaisten mahdollisuuksien (mahdollisuus soveltaa määräenemmistöäänestystä joissakin tapauksissa ja mahdollisuus määrätä yhteisön tuomioistuimen toimivallasta) sekä K.9 artiklan mukaisten mahdollisuuksien hyödyntämiseksi, - neuvoston haluttomuus soveltaa K.6 artiklaa perustamissopimuksen hengen mukaisesti, - tehokkaan rahoitusvalvonnan puuttuminen, koska neuvosto voi K.8 artiklan 2 kohdan ensimmäisen ja toisen luetelmakohdan perusteella yksimielisesti päättää, että kustannukset rahoitetaan Euroopan yhteisöjen talousarviosta, tai todeta, että jäsenvaltiot rahoittavat kustannukset, mistä käytännössä on seurannut, että tähän mennessä vain hyvin pieni osuus kolmanteen pilariin kuuluvista toimista on rahoitettu yhteisön talousarviosta, D. katsoo, että kun yleissopimuksia ja muita neuvoston päätöksiä tulkitaan jäsenvaltioissa eri tavoin, oikeusvaltion periaatteiden noudattaminen vaarantuu, ja että demokraattisten jäsenvaltioiden edun mukaista olisi, että yleissopimuksista ja muista teksteistä olisi käytettävissä yhteinen tulkinta, jonka avulla päädytään yhteisiin perusperiaatteisiin, E. katsoo, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.6 artiklan ensimmäisen alakohdan mukaisesti neuvoston puheenjohtajamaan ja komission olisi annettava Euroopan parlamentille säännöllisesti tietoja näillä aloilla tehdystä työstä, että neuvoston puheenjohtajamaan olisi kuultava Euroopan parlamenttia näiden alojen toimintojen keskeisistä näkökohdista ja, kuten Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.6 artiklan toisessa alakohdassa todetaan, huolehdittava siitä, että «Euroopan parlamentin näkemykset otetaan aiheellisella tavalla huomioon», F. katsoo, että neuvoston puheenjohtajamaa on osoittanut valmiutta yhteistyöhön vuonna 1996 ja että on korostettava niitä vuoden 1996 tapauksia, joissa se on nimenomaisesti pyytänyt Euroopan parlamentilta lausuntoa ennen lopullista päätöksentekoa, kuten erityisesti seuraavissa tapauksissa: - Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan mukaisesti laadittu luonnos Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevaan yleissopimukseen liitettävään pöytäkirjaan (C4-0607/95 - 12549/95 - 96/0902 (CNS)) lahjonnasta, jossa ovat osallisena virkamiehet tai jäsenet ((Parlamentin lausunto: EYVL C 166, 10.6.1996, s. 102)), - Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella laadittu luonnos toiseksi pöytäkirjaksi, liitettäväksi Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevaanyleissopimukseen (C4-0137/96 - 7752/96 - 95/0360 (CNS) juridisten henkilöiden vastuusta ja rahanpesusta ((Parlamentin lausunto: 24.10.1996 pidetyn istunnon pöytäkirja, osa II, kohta 7)), - luonnos yleissopimukseksi sellaisten lahjontarikosten torjumiseksi, joihin on osallisena Euroopan yhteisöjen tai Euroopan unionin jäsenvaltioiden virkamiehiä (C4-0561/96 - 7751/96) ((Parlamentin päätöslauselma: 15.11.1996 pidetyn istunnon pöytäkirja, osa II, kohta 6)), mutta toteaa, että useimmissa tapauksissa kuulemista ei ole tapahtunut, G. katsoo, että neuvoston puheenjohtajamaan olisi: - laadittava jokaisen uuden puheenjohtajakauden alkaessa kirjallinen tiedote parlamentin kansalaisvapauksien ja sisäasiain valiokunnalle, - keskusteltava kyseisen valiokunnan jäsenten kanssa ennen kunkin neuvoston kokousta (myös ennen epävirallisten neuvostojen kokouksia), - välitettävä kaikki luonnokset päätöksiksi (yhteiseksi toiminnaksi, päätöslauselmaksi, yleissopimukseksi jne.) Euroopan parlamentille lausuntoa varten, - huolehdittava siitä, että neuvosto ottaa Euroopan parlamentin lausunnot huomioon päätöksiä tehdessään, - tiedotettava neuvoston kokousten jälkeen kansalaisvapauksien ja sisäasiain valiokunnalle niistä tuloksista, joihin kokouksessa päädyttiin, myös Euroopan parlamentin antamien lausuntojen osalta, H. katsoo, että päätöslauselma oikeus- ja sisäasioiden alan yhteistyön tärkeysjärjestysten määrittelystä 1. heinäkuuta 1996 ja 30. kesäkuuta 1998 väliselle ajalle - hyväksyttiin neuvostossa Euroopan parlamenttia kuulematta, - on osoitus siitä, missä määrin kiireellisiä asioita on vielä hoitamatta, - ei lainkaan sisällä tärkeysjärjestysten määrittelyjä mainituille 37 aiheelle (ja niiden lukuisille alakohdille), I. toteaa, että neuvosto ei ole pyrkinyt käyttämään K.9 artiklan tarjoamia mahdollisuuksia, joiden avulla K.1 artiklassa mainittuihin aloihin sisältyviä osa-aloja voidaan ottaa hoidettavaksi yhteisön tasolla, J. toteaa, että demokratiavajeen on havaittu jatkuvasti suurenevan kolmannen pilarin aloihin sovellettavassa käytännössä, siltä osin kuin neuvosto on omaksunut tavan tehdä päätöksensä jäsenvaltioiden oikeusministeriöiden ja sisäasiainministeriöiden virkamiesten laatimien suunnitelmien pohjalta, kuulematta ensin Euroopan parlamenttia ja suomatta jäsenvaltioiden parlamenteille mahdollisuutta tehdä muutoksia virkamiesten lausuntoihin perustuvaan kompromissiin, K. katsoo, että neuvoston työmenetelmien kehittämisen lisäksi voidaan jo käynnistää Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukainen yhteistyö yhteisön muiden toimielinten kanssa, vaikka Euroopan unionista tehdyn sopimuksen määräyksiä ei ole vielä tarkistettu, ja katsoo, että HVK:ta ei pitäisi käyttää verukkeena toimettomuudelle vuoden 1997 aikana odotettaessa EY:n perustamissopimukseen tehtäviä tarkistuksia, L. katsoo, että Euroopan parlamentti on jo esittänyt HVK:ta silmällä pitäen omat EU-sopimuksen VI osaston täytäntöönpanoa sekä oikeus- ja sisäasioiden alalla tehtävän yhteistyön kunnianhimoista uudistamista koskevat parannusehdotuksensa mm. joidenkin alojen sisällyttämistä välittömästi yhteisön toimintaan, entistä velvoittavimpien tekstien ottamista perustamissopimukseen ja sitä, että kolmanteen pilariin jatkossakin kuuluvaan yhteistyöhön liittyvissä kysymyksissä noudatetaan tarkemmin oikeusvaltion ja demokratian periaatteita, M. ottaa huomioon, että neuvosto on tehnyt vuonna 1996 seuraavat kolmannen pilarin aloja koskevat päätökset: 1. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan mukaiset välineet: - Neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan mukaisesti määrittelemä yhteinen kanta käsitteen 'pakolainen' määritelmän yhdenmukaisesta soveltamisesta Geneven yleissopimuksen 1 artiklan tarkoittamassa merkityksessä ((EYVL L 63, 13.3.1996, s. 2)), - Neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan mukaisesti hyväksymä yhteinen toiminta lentoliikenteen kauttakulkujärjestelmästä ((EYVL L 63, 13.3.1996, s. 8)), - Yhteystuomareiden vaihto-ohjelmakehystä yhteistyön tehostamiseksi oikeusalalla Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä koskeva yhteinen toiminta ((EYVL L 105, 27.4.1996, s. 1)), - Neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan mukaisesti hyväksymä yhteinen toiminta rasismin ja muukalaisvihan torjumiseksi ((EYVL L 185, 24.7.1996, s. 5)), - Neuvoston asiakirja pöytäkirjan laatimisesta Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevaan yleissopimukseen ((Lehdistötiedotteet 10259/96 (Presse 247) ja 10261/96 (Presse 249))), joka allekirjoitettiin Dublinissa 27. syyskuuta 1996, - Yleissopimus Euroopan unionin jäsenvaltioiden välisistä luovutuksista ((Lehdistötiedotteet 10259/96 (Presse 247) ja 10262/96 (Presse 250))), joka allekirjoitettiin Dublinissa 27. syyskuuta 1996, - kolme pöytäkirjaa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen alustavista päätöksistä ((-Europolista (23. heinäkuuta 1996), - yleissopimuksesta Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta (29. marraskuuta 1996), -tietojenkäsittelyn hyödyntämisestä tullialalla (29. marraskuuta 1996))), - Neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan mukaisesti hyväksymä yhteistä kehystä jäsenvaltioiden yhteyshenkilöihin liittyville aloitteille koskeva yhteinen toiminta ((EYVL L 268, 19.10.1996)), - Neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan mukaisesti hyväksymä sellaisen luettelon luomista ja ylläpitämistä, johon sisältyy tiedot terrorismin vastaiseen toimintaan liittyvästä erityisosaamisesta, kokemuksesta ja asiantuntemuksesta, terrorismin vastaisen yhteistyön edistämiseksi Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä koskeva yhteinen toiminta ((EYVL L 273, 25.10.1996)), - Neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan mukaisesti hyväksymä yhteinen toiminta, jolla luodaan oikeusalan asiantuntijoille suunnattu tuki- ja vaihto-ohjelma (GROTIUS) ((Hyväksytty 28. lokakuuta 1996)), - Neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan mukaisesti hyväksymä yhteinen toiminta, jolla luodaan koulutus-, vaihto- ja yhteistyöohjelma henkilöllisyyden osoittavien asiakirjojen alalla (SHERLOCK) ((Hyväksytty 28. lokakuuta 1996)), - Neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti määrittelemä ennen rajaa tapahtuvaa avunantoa ja koulutusta koskeva yhteinen kanta ((EYVL L 281, 31.10.1996)), - Yhteistyötä tulliviranomaisten ja liikeyritysten välillä huumeiden torjumisen alalla koskeva yhteinen toiminta ((Asiak. 10324/96 ENFOCUSTOM 39 - 10142/96 ENFOCUSTOM 36 + REV 1 (fi))), - Ssellaisen luettelon luomista ja ylläpitämistä, johon sisältyy tiedot kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaiseen toimintaan liittyvästä erityisosaamisesta, kokemuksesta ja asiantuntemuksesta, yhteistyön edistämiseksi lain soveltamisessa Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä koskeva yhteinen toiminta ((Asiak. 1103/96 CK 43 - 10810/96 CK 39)), - Tiedon vaihtamista huumeiden kemiallisten ominaisuuksien määrittelemisessä jäsenvaltioiden välisen yhteistyön tehostamiseksi huumekaupan torjumisessa koskeva yhteinen toiminta ((Asiak. 11259/96 ENFOPOL 177 - 11100/96 ENFOPOL 174)), - Ihmiskaupan ja lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjumisesta vastaaville suunnatun tuki- ja vaihto-ohjelman luomista koskeva yhteinen toiminta ((Asiak. 11148/96 CK 49 - 11341/96 CK4 51)), - Oleskelulupien yhtenäistä ulkoasua (poliittinen sopimus) koskeva yhteinen toiminta - Ihmiskaupan ja lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjumiseksi (poliittinen sopimus) koskeva yhteinen toiminta - Jäsenvaltioiden lainsäädännön ja käytäntöjen lähentämistä huumeiden väärinkäytön torjumiseksi ja huumekaupan ehkäisemiseksi ja torjumiseksi (poliittinen sopimus) koskeva yhteinen toiminta, 2. Muut kuin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan mukaiset välineet: - Neuvoston päätös varotoimenpide- ja hätämenettelystä kustannusten jakamisessa hätäsiirtolaisten tilapäisen maahanpääsyn ja oleskelun osalta ((EYVL L 63, 13.3.1996, s. 10)), - Neuvoston suositus konsulien paikallisesta yhteistyöstä viisumien osalta ((EYVL C 80, 18.3.1996, s. 1)), - Neuvoston päätöslauselma jäsenvaltioiden alueella pitkäaikaisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten asemasta ((EYVL C 80, 18.3.1996, s. 2)), - Neuvoston johtopäätökset uudelleen maahanpääsyä koskevien lausekkeiden sisällyttämisestä tuleviin yhteisiin sopimuksiin ((Lehdistötiedote 5309/96 (Presse 45), ss. II ja III)), - Kertomus tullistrategiasta ulkorajoilla ((Lehdistötiedote 5727/96 (Presse 63))), - Neuvoston suositus (96/C 131/01) suuntaviivoista epäjärjestyksen ehkäisemiseksi ja hillitsemiseksi jalkapallo-otteluiden yhteydessä ((EYVL C 131, 3.5.1996, s. 1)), - Turvapaikka- ja maahanmuuttokysymyksiin liittyvien hyväksyttyjen säädösten ja muiden tekstien julkaiseminen ((EYVL C 274, 19.9.1996)), - Neuvoston suositus kolmannen maiden kansalaisten laittoman työhönoton torjumisesta ((Lehdistötiedote 10259/96 (Presse 247), ss. IV, V ja VI)), - Päätöslauselma poliisiviranomaisten ja tulliviranomaisten välisten huumeiden torjumista koskevien sopimusten tekemisestä ((Asiak. 11004/96 ENFOPOL 168 ENFOCUSTOM 48 - 10782/96 ENFOPOL 160 ENFOCUSTOM 46)), - Huumeiden puhtauden indikaattorijärjestelmä ((Asiak. 11274/96 ENFOPOL 178 - 10466/1/96 ENFOPOL 152 REV 1)) - Neuvoston päätöslauselma Euroopan unionissa tapahtuvan huumematkailun torjumiseksi toteutettavista toimenpiteistä ((Asiak. 12047/96 ENFOPOL 202 - 11879/96 ENFOPOL 196)), N. katsoo, että neuvoston oikeus- ja sisäasioiden alan yhteistyössä saavuttama edistyminen ei vastaa kansalaisten odotuksia ja että neuvosto on tästä yksin vastuussa, koska se tekee yksin alaa koskevat päätökset, Yleisesti: 1. Toteaa, että oikeus- ja sisäasioiden alan yhteistyön toteuttamisessa kohdataan jatkuvasti samoja ongelmia ja puutteita, joita Euroopan parlamentti jo korosti edellä mainituissa 13. joulukuuta 1994 ja 14. joulukuuta 1995 hyväksymissään päätöslauselmissa, ja että parlamentin antamia suosituksia ja lausuntoja ei ole noudatettu; 2. Toteaa, että yksimielisyysvaatimuksen johdosta neuvoston päätöksentekoon kolmanteen pilariin kuuluvissa kysymyksissä vaikutti huomattavasti Yhdistyneen kuningaskunnan haluttomuus yhteistyöhön sen harjoittaessa törkeää kiristystä ja estäessä päätökset, joilla ei ole mitään tekemistä BSE-ongelman kanssa; toteaa myös, että kaikki toimet, joita koskeva päätöksenteko estettiin 5. ja 6. kesäkuuta 1996 neuvostossa, hyväksyttiin myöhemmin; 3. Toteaa kuitenkin, että jos on olemassa poliittista tahtoa, neuvosto kykenee tekemään nopeita päätöksiä, kuten se on osoittanut ihmiskaupan ja lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjumisen alalla; 4. Pahoittelee sitä, että huumekaupan torjumisen alalla, jolla on äskettäin hyväksytty useita päätöksiä, tai niitä ollaan hyväksymässä, ainoastaan jotkut näistä toimista ovat osa komission määrittelemää kokonaisvaltaista lähestymistapaa, eikä niissä oteta huomioon toiveita, joita Euroopan parlamentti on esittänyt 15. kesäkuuta 1995 hyväksymässään päätöslauselmassa komission tiedonannosta neuvostolle ja Euroopan parlamentille Euroopan unionin toimintasuunnitelmasta huumeiden torjumiseksi (1995 - 1999) (KOM(94)0234 - C4-0107/94) ((EYVL C 166, 3.7.1995, s. 116)); 5. Pahoittelee lisäksi sitä, että Lissabonissa toimivaa Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskusta ei ole pyydetty osallistumaan neuvoston työhön tällä alalla; 6. Toteaa vuonna 1996 tapahtuneen edistymistä kohti K.3 artiklassa määrättyjä päätöksentekomuotoja; 7. Toistaa aiemmat kriittiset huomionsa sen johdosta, että neuvosto on omaksunut käytännön hyväksyä päätöslauselmia, suosituksia, päätelmiä ja julkilausumia, ottaen huomioon, että näitä välineitä ei mainita Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastossa ja että niitä ei lisäksi aina, päinvastoin kuin muita päätöksiä, esim. Euroopan huumeidentorjuntayksikön talousarviota koskevia päätöksiä, julkaista Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, ja katsoo, että jos tätä käytäntöä ei lopeteta ja sen sijaan vahvisteta yhteistyötä komission ja Euroopan parlamentin kanssa, neuvosto luo tosiasiassa «oikeudellista perustaa vailla olevan» alueen, jota ei kansanvallan periaatteiden vastaisena voida hyväksyä; 8. Kritisoi edelleen avoimuuden puutetta, joka on seurausta neuvoston käytännöstä pitää työskentelypaikkakunnan ulkopuolella «epävirallisia» päätöksentekokokouksia, joiden jälkeen ei anneta lehdistötiedotteita; viralliset päätökset ilmoitetaan sen sijaan muiden neuvostojen antamissa lehdistötiedotteissa, kun sitä vastoin tärkeitä kysymyksiä (kuten Euroopan huumeyksikön/Europolin toimivaltuuksien laajentaminen) koskevista poliittisista sopimuksista ei tiedoteta virallisesti; 9. Pahoittelee sitä, että neuvosto on antanut hyväksyntänsä toimenpiteille, sisäisille säännöille ja muille täytäntöönpanotoimille liittyen kansallisista virkamiehistä muodostettuun Europoliin, joka on pysynyt salaisena; toteaa, että sen jälkeen, kun Europolia koskeva yleissopimus on ratifioitu, Euroopan parlamentti, kansalliset parlamentit ja suuri yleisö joutuvat vastatusten lukuisten jo tehtyjen päätösten kanssa; 10. Muistuttaa, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osasto «Euroopan yhteisön toimivaltaa rajoittamatta» täydentää tätä toimivaltaa ja edistää osaltaan unionin tavoitteiden toteutumista ja arvioi, että vapaan liikkumisen alalla todetut ongelmat ja komission ja Euroopan parlamentin viisumeita koskevan kahden neuvoston päätöksen johdosta yhteisöjen tuomioistuimelle jättämät kanteet ovat osoituksena siitä, että neuvosto taipuu joidenkin sellaisten jäsenvaltioiden painostukseen, jotka eivät halua osallistua ensimmäisen pilarin alojen yhteistyöhön; 11. Toistaa jälleen, että henkilöiden vapaa liikkuvuus kattaa myös unionin alueella laillisesti oleskelevat kolmansien maiden kansalaiset, minkä neuvoston puheenjohtaja vahvisti kansalaisvapauksien ja sisäasian valiokunnalle, ja että sen täytäntöönpano kuuluu ensimmäisen pilarin alaan ((Kansalaisvapauksien ja sisäasiain valiokunnan kokous 25.9.1996)); 12. Pahoittelee, että puheenjohtajamaa Irlanti on tehnyt aloitteen (yhteinen toimi, joka koskee sellaisten kolmansien maiden kansalaisten matkustamista, joiden asuinpaikka on jossakin EU:n jäsenvaltiossa) ajankohtana, jolloin Euroopan parlamentti juuri käsittelee komission kolmea ehdotusta vapaasta liikkuvuudesta Euroopan unionissa; toteaa neuvoston puheenjohtajamaan julkilausuman, jossa vahvistetaan, ettei tämä toimi kilpaile komission ehdotusten kanssa; katsoo kuitenkin, että yhteisön ehdotuksille on annettava etusija; 13. Vahvistaa, että neuvoston on käsiteltävä Euroopan unionia kohtaavat haasteet, kuten sisäisen turvallisuuden vahvistamisen tarve ja maahanmuutosta aiheutuvat paineet, siten että Euroopan unionin alueella elävien henkilöiden perusoikeudet säilytetään ja rajoittamatta henkilökohtaisia takeita ja katsoo, että kaikki todetut poikkeamat on korjattava välittömästi; 14. Katsoo, että yhteisön taloudellisia etuja on suojeltava yhteisön välineillä (asetuksilla ja direktiiveillä), ja pahoittelee sitä, että neuvosto tässä yhteydessä suosii sopimuksia ja pöytäkirjoja, joiden pitkät ratifiointiajat vähentävät niiden tehokkuutta; 15. Pahoittelee sitä, että mitään merkittävää edistystä ei ole saavutettu maahanmuutto- ja turvapaikkakysymysten alalla; kehottaa neuvostoa käyttämään sopimussääteisiä välineitä todellisen yhteisöpolitiikan kehittämiseksi näillä aloilla Euroopan ihmisoikeussopimusta (1950) ja pakolaisten oikeudellista asemaa koskevaa sopimusta (1951) tiukasti noudattaen ja ottaen erityisesti huomioon pakolaisten ja hätäsiirtolaisten tilanteen; kehottaa komissiota tässä mielessä, erityisesti ottaen huomioon ehdotukset, jotka sisältyvät sen vuoden 1996 työohjelmaan, mutta joita ei vielä ole toteutettu, käyttämään aloiteoikeuttaan täysimääräisesti; 16. Pahoittelee neuvoston vuosien 1996 - 1998 työohjelman osalta sitä, ettei parlamentille ilmoitettu eikä sitä kuultu tästä päätöslauselmaluonnoksesta kuten K.6 artiklassa edellytetään, ja katsoo, ettei neuvosto ole asettanut mitään todellisia prioriteetteja vaan on rajoittunut tekemään yhteenvedon monista aloista, joista neuvotellaan työryhmissä, mikä voi johtaa siihen, että yhteistyön ratkaisevat alueet jäävät vaille tarvittavaa huomiota; 17. Kehottaa neuvostoa parantamaan ensimmäisen vuosikertomuksensa sisältöä ja esitystapaa, erityisesti esittämällä seuraavilla aloilla saavutetut edistysaskeleet: i. kaikkien sopimusten ratifiointi ja niiden täytäntöönpano samoin kuin muiden sitovien välineiden täytäntöönpano, joista on päätetty K.3 artiklan mukaisesti, ii. työohjelman täytäntöönpano, iii. K.6 artiklan soveltaminen; 18. Katsoo, että komissio on ollut liian passiivinen käyttäessään riittämättömästi perustamissopimuksen mukaista aloiteoikeuttaan erityisesti turvapaikkapolitiikan alalla, jolla se on jättänyt aloitteiden tekemisen neuvostolle, ja pahoittelee, ettei ainuttakaan komission vuoden 1996 työohjelman ((Yhteinen toiminta koskien hätäsiirtolaisten tilapäistä oleskelua; yleissopimus koskien kolmansista maista lähtöisin olevien henkilöiden maahanpääsyä; yleissopimus kansallisten menettelyjen yhdenmukaistamisesta turvapaikan myöntämisessä ja toimintasuunnitelma koskien huumeiden torjumista ja kaupunkiväkivallan ehkäisemistä.)) sisältämistä ehdotuksista ole välitetty parlamentille, 19. Pyytää komissiota hyödyntämään kaikkia sen nykyisin käytettävissä olevia keinoja ja suuntaaman tähän tarkoitukseen kaikki tarvittavat inhimilliset voimavarat ottaen huomioon erityisesti merkittävän lisäyksen niiden määrärahojen osalta, jotka Euroopan parlamentti aikoo kohdistaa tässä päätöslauselmassa mainittujen politiikkojen edistämiseen; 20. Kehottaa komissiota viipymättä ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukaisia menettelyjä noudattaen tekemään talousarvion toteuttamiseen liittyviä määräyksiä koskevia aloitteita turvapaikkaoikeuden, maahanmuuton, huumeiden vastaisen taistelun sekä oikeus- ja sisäasioiden aloilla ja esittämään ehdotuksensa Euroopan parlamentille ja neuvostolle, 21. On valmis tukemaan komissiota siinä tapauksessa, että se ryhtyy aktiivisemmin puolustamaan yhteisön toimivaltuuksia, erityisesti kun on kyse yhteisön taloudellisten etujen suojelemisesta, toimista vapaan liikkuvuuden täydelliseksi toteuttamiseksi, ulkorajoilla tapahtuvista tarkastuksista sekä 100 c artiklan mukaisesta viisumipolitiikasta; 22. Kannattaa Wienin konferenssin (naiskauppaa käsittelevä konferenssi 10. - 11. kesäkuuta 1996) ja Tukholman konferenssin (lasten seksuaalista hyväksikäyttöä kaupallisiin tarkoituksiin käsittelevä maailmankongressi 27. - 31. elokuuta 1996) loppupäätelmiä ja kehottaa neuvostoa ja komissiota määrätietoisesti jatkamaan toimiaan taistellakseen ihmisillä käytävää kauppaa ja ihmisten seksuaalista hyväksikäyttöä vastaan; 23. Pitää myönteisenä yhteistyötä, jota neuvosto ja komissio yhdessä kolmansien maiden kanssa kehittävät sellaisissa kysymyksissä kuin vakavat kansainväliset rikokset, huumekauppa, ihmiskauppa, rikollisesti toimivat yritykset ja terrorismi; huomauttaa, että unioni tarvitsee paremman organisaation näiden ongelmien ratkaisemiseksi, johon sisältyy toimet Euroopan parlamentin asianmukaiseksi kuulemiseksi näistä aloitteista; 24. Vaatii, että unionin huumekaupan vastaisia ponnisteluja jatketaan komission vuonna 1994 antamassa tiedonannossa esitetyssä ja Eurooppa-neuvoston Cannesissa vahvistamassa kokonaissuunnitelmassa; Hallitusten välisestä konferenssista: 25. Toteaa, että kolmannen pilarin aloilla todetut toiminnan heikkoudet ovat lisäperuste, joka tukee parlamentin 13. maaliskuuta 1996 hyväksymässä HVK:ta koskevassa päätöslauselmassa ((EYVL C 96, 1.4.1996, s. 77)) esittämiä ehdotuksia; 26. Vaatii, että turvapaikkaoikeuden ja maahanmuuton alat sisällytetään yhteisön toimintaan; 27. Katsoo, että seuraavia asioita koskettavat kysymykset on sisällytettävä yhteisön toimintaan: ulkorajojen ylittäminen, kolmansien maiden kansalaisiin liittyvä politiikka, huumekaupan vastainen taistelu, ihmiskaupan vastainen taistelu, taistelu kansainvälistä petostoimintaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta vastaan ja siviilioikeudellinen yhteistyö siltä osin kuin se liittyy henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen ((Ks. PE 197.390, kohta 5)); 28. Toivoo, että HVK:n yhteydessä on mahdollista yhdistää yhteen, vankasti ensimmäiseen pilariin sidottuun oikeudelliseen perustaan useita sellaisia säännöksiä, joihin unionin toiminta huumekaupan torjumiseksi nykyisin perustuu; 29. Katsoo, että ei pidä rajoittua siirtämään toimivaltuuksia ensimmäistä pilaria kohti, vaan että sen lisäksi on: - rajoitettava niitä aloja, joiden osalta edellytetään yksimielisyyden saavuttamista äänestyksissä, - tarkistettava poliittisia ja oikeudellisia tavoitteita, - määriteltävä näiden tavoitteiden saavuttamiselle määräajat kuten esim. EY:n perustamissopimuksen 100 c artiklassa; - luotava kolmanteen pilariin edelleen kuuluvia kysymyksiä varten uusi oikeudellinen väline, joka on yhteisön oikeudessa tasavertainen direktiivin kanssa; 30. Muistuttaa uudelleen toiveestaan yhteistyön vahvistamisesta muilla aloilla, jotka kuuluvat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastoon, ottaen huomioon seuraavat asiat: - Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen toimivallan tunnustaminen - määräenemmistön kehittäminen - avoimuuden ja tiedonsaantioikeuden parantaminen - sellaisten oikeudellisten välineiden usein tapahtuvasta käytöstä luopuminen, jotka eivät sisälly Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen - K.9 artiklan joustavampi täytäntöönpano - kansalaisoikeuksien suojelun parempi takaaminen Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien harjoittaman tehokkaan demokraattisen valvonnan avulla; 31. Aikoo osoittaa selvästi jäsenvaltioiden kansalaisille suunnattavassa tiedotuskampanjassa, että kolmanteen pilariin liittyvä yhteistyö koskee ratkaisevia perusoikeuksia ja perusvapauksia ja että Euroopan kansalaisten edustajilla ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on oltava tärkeä osuus tässä yhteistyössä; 32. Pitää puheenjohtajamaa Irlannin ehdotusta, jonka mukaan oikeus- ja sisäasioita on käsiteltävä hallitusten välisessä konferenssissa, askeleena oikeaan suuntaan; on kuitenkin huolestunut tähän asti saavutettujen edistysaskelien hitaudesta ja riittämättömyydestä; odottaa hallitusten väliseltä konferenssilta konkreettisia tuloksia eikä hyväksy sitä, että yhden jäsenvaltion tai jäsenvaltioiden pieni vähemmistö tekee tyhjäksi tässä konferenssissa oikeus- ja sisäasioiden alalla saavutetut edistysaskeleet ja estää siten Euroopan unionin kehittämisen alueeksi, jossa vallitsee vapaus, turvallisuus, oikeudenmukaisuus ja lakien kunnioittaminen, mitä Euroopan kansalaiset oikeutetusti odottavat; 33. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.