Erityiskertomus Energian 
toimitusvarmuuden 
parantaminen energian 
sisämarkkinoita 
kehittämällä: 
lisätoi met tarpeenFI 2015  nro 16
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
P . +352 4398-1
Sähköposti: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu).
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2015
Print ISBN 978-92-872-3363-9 ISSN 1831-0958 doi:10.2865/562375 QJ-AB-15-018-FI-C
PDF ISBN 978-92-872-3330-1 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/858983 QJ-AB-15-018-FI-N
EPUB ISBN 978-92-872-3354-7 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/586109 QJ-AB-15-018-FI-E
© Euroopan unioni, 2015
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Kuvien 1, 2, 3 ja laatikossa 13 olevan kuvan käyttöön tai kopiointiin on pyydettävä lupa suoraan tekijänoikeuden 
haltijalta.
Printed in Luxembourg
Energian 
toimitusvarmuuden 
parantaminen energian 
sisämarkkinoita 
kehittämällä: 
lisätoimet tarpeen
(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)ErityiskertomusFI 2015  nro 16
02
 Tarkastustiimi
Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa käsitellään eri talousarvioaloilla tai hallinnollisilla aloilla toimitettujen 
tuloksellisuuden ja säännönmukaisuuden tarkastusten tuloksia. Tilintarkastustuomioistuin valitsee ja suunnittelee nämä 
tarkastustehtävät niin, että niillä saadaan aikaan mahdollisimman suuri vaikutus. Se ottaa valinta- ja suunnitteluvaiheessa 
huomioon tuloksellisuuteen tai säännönmukaisuuteen kohdistuvat riskit, asianomaisten tulojen tai menojen määrän, 
tulevat kehityssuunnat sekä poliittiset näkökohdat ja yleisen edun.
Tämän tuloksellisuuden tarkastuksen toimitti II tarkastusjaosto, jonka puheenjohtaja on tilintarkastustuomioistuimen jä -
sen Henri Grethen. Jaosto on erikoistunut rakennepolitiikkojen, liikenteen ja energian menoaloihin. Tarkastus toimitettiin 
tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Phil Wynn Owenin johdolla, ja siihen osallistuivat Wynn Owenin kabinettipäällikkö 
Gareth Roberts ja kabinettiavustaja Katharina Bryan, yksikönpäällikkö Pietro Puricella, tehtävävastaava Erki Must sekä 
tarkastajat Jolita Korzunienė, Pekka Ulander, Svetoslav Hristov, Aleksandra Klis-Lemieszonek ja Andrew Judge.
Vasemmalta oikealle:  P . Puricella, A. Judge, G. Roberts, J. Korzunienė, P . Ulander, K. Bryan, E. Must,  
A. Klis-Lemieszonek, P . Wynn Owen, S. Hristov.
03
 Sisällys
Kohta
 Sanasto
I – VIII Tiivistelmä
1 – 19 Johdanto
5 – 8 Energian toimitusvarmuus suhteessa energian sisämarkkinoihin
9 – 13 Energian sisämarkkinoita koskeva säädöskehys
14 – 19 Investointitarpeet ja EU:n rahoitusvälineet energiainfrastruktuurin alalla
20 – 26 Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa
27 – 112 Huomautukset
27 – 71 Tavoitetta toteuttaa energian sisämarkkinat vuoteen 2014 mennessä ei saavutettu
30 – 42 Energian sisämarkkinoita koskevan EU:n säädöskehyksen täytäntöönpanossa on yhä ongelmia.
43 – 54 Jäsenvaltioiden välillä on suuria eroja energiamarkkinoiden järjestämisessä, mikä voi hidastaa energian 
sisämarkkinoiden kehittämistä.
55 – 71 Unionin jäsenvaltioiden markkinoiden yhdentämisessä on kyllä edistytty, mutta energian 
sisämarkkinoiden tuomat hyödyt eivät ole vielä toteutuneet täysimääräisesti hintojen osalta.
72 – 98 EU:n energiainfrastruktuuri ei ole yleisesti ottaen vielä valmis markkinoiden täysimääräiseen 
yhdentymiseen, minkä takia se ei vielä varmista vaikuttavasti energian toimitusvarmuutta.
73 – 81 Useissa unionin jäsenvaltioissa sisäinen infrastruktuuri tai jäsenvaltioiden välinen infrastruktuuri ei vielä 
sovellu energian sisämarkkinoille.
82 – 87 EU:ssa ei ole tehty kokonaisvaltaista tarvearviointia, jonka perusteella investointeja voitaisiin ohjata 
ensisijaisesti EU:n energiainfrastruktuuriin.
88 – 98 Rajatylittävän infrastruktuurin kehittäminen edellyttää vierekkäin sijaitsevien jäsenvaltioiden välistä 
yhteistyötä.
04 Sisällys
99 – 112 Energiainfrastruktuureihin kohdennettu EU:n rahoitustuki on vaikuttanut vain vähäisesti 
energian sisämarkkinoiden kehittämiseen ja energian toimitusvarmuuden parantamiseen.
100 – 109 EU:lla on käytössään useita rahoitusvälineitä, joiden kautta voidaan tukea energiainfrastruktuuria koskevia 
hankkeita, mutta energian sisämarkkinoiden kehittämistä ei ole asetettu päätavoitteeksi missään niistä
110 – 112 Monessa tapauksessa EU:n yhteisrahoittamien energiainfrastruktuurien vaikutus energian 
sisämarkkinoihin on vielä toteutumatta
113 – 127 Päätelmät ja suositukset
 Liite I  –  a) Sähkön keskimääräinen vähittäismyyntihinta veroineen kotitalouksille 
vuoden 2015 ensimmäisellä neljänneksellä: eurosenttiä/KWh
  b) Sähkön keskihinta ilman arvonlisäveroa ja palautukseen oikeutettuja veroja 
teollisuudelle vuoden 2015 ensimmäisellä neljänneksellä: eurosenttiä/KWh
 Liite II –  Arvioidut kaasun hankintahinnat EU:n jäsenvaltioissa - vuoden 2014 keskihinta 
(euroa/MWh)
 Liite III  –  Jäsenvaltioiden osallistuminen ACERin työryhmiin tammikuun 2013 ja 
toukokuun 2015 välisenä aikana
 Komission vastaus
05
 Sanasto
B2B-kauppa (Business-to-business trade) : kahden yrityksen, esimerkiksi valmistajan ja tukkukauppiaan tai 
tukkukauppiaan ja vähittäismyyjän, välistä kaupankäyntiä.
Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto (ACER) : Kolmannen energiapaketin yhteydessä 
maaliskuussa 2011 perustettu ja Slovenian Ljubljanassa toimiva EU:n erillisvirasto, jonka tarkoituksena on edistää 
sähkö- ja maakaasualan sisämarkkinoiden toteuttamista. ACER on riippumaton unionin virasto, joka tukee 
kansallisten energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyötä.
Energian sisämarkkinat : energian sisämarkkinat tarkoittavat sääntely- ja infrastruktuurikehystä, jonka pitäisi 
mahdollistaa kaasun ja sähkön vapaa toimittaminen ja myynti jäsenvaltiosta toiseen koko EU:n alueella.
Energian toimitusvarmuus : Kansainvälisen energiajärjestön mukaan energian toimitusvarmuus tarkoittaa sitä, että 
kohtuuhintaista energiaa on saatavilla keskeytyksettä.
Energiasaareke : Alue, joka on kytketty puutteellisesti energiansiirtoverkkoihin. Kyseiset alueet ovat usein 
riippuvaisia yhdestä ulkopuolisesta energialähteestä tai toimittajasta.
Energiaverkon yhteenliitäntä : Järjestelmä, joka mahdollistaa sähkön tai kaasun virtaamisen kansallisesta verkosta 
toiseen. Ne voivat olla yhden tai usean siirtoverkonhaltijan omistuksessa ja operoimia.
Eriyttäminen : eriyttämisellä tarkoitetaan menettelyä, jossa erotetaan vertikaalisesti integroituneen energiayhtiön 
harjoittama siirtotoiminta muusta toiminnasta, kuten energian tuottamisesta ja jakelusta.
Euroopan energia-alan elvytysohjelma (European Energy Programme for Recovery, EEPR) : EEPR 
käynnistettiin vuoden 2008 lopulla talous- ja rahoituskriisin seurauksena. Sen kautta rahoitetaan hankkeita, joiden 
tavoitteena on parantaa energian toimitusvarmuutta ja vähentää kasvihuonekaasupäästöjä.
Euroopan laajuinen energiaverkko (Trans-European Energy Network, TEN-E) : Euroopan laajuista 
energiaverkkoa koskevan ohjelman tavoitteena on edistää energian sisämarkkinoita tukemalla verkkojen 
yhteenliittämistä ja yhteentoimivuutta ja kehittämällä Euroopan laajuisia sähkön ja kaasun siirtoverkkoja sekä 
varmistaa energian toimitusvarmuus ja energiahuollon monipuolistaminen ja edistää kestävää kehitystä.
Euroopan rakenne- ja investointirahastot (ERI-rahastot) : ERI-rahastoja ovat Euroopan aluekehitysrahasto 
(EAKR), Euroopan sosiaalirahasto (ESR), koheesiorahasto, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto 
(maaseuturahasto) ja Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR).
Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR) : ESIRin tarkoituksena on saada vuosien 2015–2017 aikana 
käyttöön vähintään 315  miljardin  euron arvosta yksityisiä ja pitkän aikavälin julkisia investointeja eri puolilla 
Euroopan unionia. ESIR perustetaan Euroopan investointipankin (EIP) erityisrahastona, jonka kestoa ei ole rajattu. 
Siitä rahoitetaan hankkeiden riskialttiimpia osia. EIP:lle koituvaa lisäriskiä kompensoidaan EU:n talousarviosta 
myönnetyllä takuulla, joka on arvoltaan enintään 16  miljardia  euroa. Jäsenvaltiot voivat osallistua ESIRin 
rahoittamiseen. ESIRistä voidaan myöntää rahoitusta yhteistä etua koskeviin hankkeisiin tai muihin verkkojen 
yhteenliittämistä koskeviin hankkeisiin. Energiainfrastruktuuri on yksi rahaston ensisijaisista painopisteistä.
Itämeren energiamarkkinoiden yhteenliitäntäsuunnitelma  (BEMIP) : vuonna 2009 käynnistetty aloite Latvian, 
Liettuan ja Viron liittämiseksi muun Euroopan energiamarkkinoihin, jotta ne eivät enää olisi energiasaarekkeita ja 
voisivat vapauttaa energiamarkkinoitaan.
06 Sanasto
Kansalliset sääntelyviranomaiset : Kansallisilla sääntelyviranomaisilla tarkoitetaan jäsenvaltioiden julkisia 
organisaatioita, jotka valvovat, että markkinoille pääsyssä noudatetaan oikeudenmukaisia sääntöjä. Joissakin 
jäsenvaltioissa kansalliset sääntelyviranomaiset määrittävät myös tukku- ja vähittäishinnat kuluttajakauppaa 
varten. Kansalliset sääntelyviranomaiset laativat analyyseja, joiden perusteella määritetään siirtoverkonhaltijoiden 
soveltamat tariffit.
Kolmas energiapaketti : EU:n energiamarkkinoita koskeva lainsäädäntöpaketti. Paketissa annetaan tärkeimmät 
säännöt energian sisämarkkinoiden toimintaa varten rajatylittävä kauppa ja institutionaaliset rakenteet mukaan 
luettuina.
Komiteamenettely : Järjestelmä, jossa valvotaan komiteoissa Euroopan komission siirretyn toimivallan nojalla 
antamia säädöksiä. Komiteat koostuvat jäsenvaltioiden edustajista. Niiden tehtävänä on säännellä tiettyjä 
neuvoston – ja yhteispäätösmenettelyssä myös Euroopan parlamentin – antamaan johdettuun oikeuteen liittyviä 
tekijöitä, jotka kuuluvat siirretyn toimivallan soveltamisalaan. Komissio toimii kokouksissa puheenjohtajana ja antaa 
komiteoiden käyttöön sihteeristön.
Kymmenvuotinen verkon kehittämissuunnitelma (Ten-Year Network Development Plan, TYNDP) : 
Kymmenvuotiset verkon kehittämissuunnitelmat ovat sähkö- ja kaasuverkkoja koskevia ei-sitovia asiakirjoja, joita 
Sähkö-ENTSO ja Kaasu-ENTSO julkaisevat. Niiden tavoitteena on lisätä sähkön ja kaasun siirtojärjestelmiin liittyviä 
investointeja koskevaa tietoa ja avoimuutta.
Miljardi kuutiometriä (billion cubic metres, bcm) : kaasun tuotannossa ja myynnissä käytetty mittayksikkö.
Nesteytetty maakaasu (Liquefied natural gas, LNG) : nesteytetty maakaasu on maakaasua, joka on muutettu 
nestemäiseen muotoon varastointia tai kuljetusta varten.
Siirtoverkonhaltija : Kyseessä on toimija, joka vastaa maakaasu- tai sähköenergian kuljettamisesta kansallisesti tai 
alueellisesti kiinteää infrastruktuuria hyödyntäen.
Sähkön ja kaasun siirtoverkonhaltijoiden eurooppalaiset verkostot (sähkö-ENTSO/kaasu-ENTSO) : edustavat 
kaikkia EU:ssa toimivia sähkön tai kaasun siirtoverkonhaltijoita sekä muita niiden verkkoihin liittyneitä toimijoita 
kaikilla alueilla ja kaikissa teknisissä ja markkinoita koskevissa asioissa.
Verkkojen Eurooppa -väline (Connecting Europe Facility, CEF) : Verkkojen Eurooppa -välineen rahoitustukea 
on myönnetty vuodesta 2014 lähtien kolmelle alalle: energia, liikenne ja tieto- ja viestintätekniikat (TVT). 
Verkkojen Eurooppa -välineessä määritetään kutakin kolmea alaa varten ensisijaiset investointikohteet seuraavien 
kymmenen vuoden aikana. Niitä ovat esimerkiksi sähkö- ja kaasukäytävät, uusiutuvien energialähteiden käyttö, 
liikennekäytävien yhteenliittäminen ja puhtaampien liikennemuotojen kehittäminen, laajakaistayhteydet ja 
digitaaliset verkostot.
Verkkosäännöt ja suuntaviivat : Kyseisiä sääntöjä sovelletaan yhdellä tai useammalla energiamarkkinoiden 
osa-alueella. Niiden avulla edistetään energian sisämarkkinoiden toteuttamista täydentämällä voimassa olevia 
kansallisia sääntöjä, jotta voitaisiin torjua järjestelmällisesti rajatylittävään kaupankäyntiin liittyviä ongelmia.
Yhteistä etua koskevat hankkeet (Projects of Common Interest, PCI-hankkeet) : Komissio hyväksyi 
lokakuussa 2013 luettelon, joka sisälsi 248 tärkeintä energiainfrastruktuurihanketta. PCI-hankkeissa 
lupamenettelyiden pitäisi olla muita hankkeita nopeampia ja tehokkaampia ja sääntelyn suotuisampaa. Niille 
voidaan myös myöntää tukea Verkkojen Eurooppa -välineestä.
07
 Tiivistelmä
I
Viimeisten 20 vuoden aikana Euroopan unioni (EU) on 
kehittänyt energia- ja ilmastopolitiikan alalla kokonais -
valtaista lähestymistapaa. Energia- ja ilmastopolitiik -
kaa on muokattava jatkuvasti ilmastonmuutokseen 
liittyvien haasteiden kasvaessa ja kansainvälisen tilan -
teen muuttuessa, kun otetaan huomioon esimerkiksi 
poliittiset tapahtumat unionin ulkorajoilla ja unionin 
kumppanimaiden kanssa tehdyt kauppasopimukset.
II
Energian toimitusvarmuudesta on tullut viimeisen 
vuosikymmenen aikana yksi tärkeimmistä asioista 
EU:n asialistalla. Hallitukset ja kansalaiset ovat olleet 
erityisen huolissaan uhista, jotka liittyvät unionin 
riippuvuuteen ulkopuolisesta tuonnista, poliittiseen 
epävarmuuteen unionin ulkopuolisissa toimittaja- ja 
kauttakulkumaissa sekä edellä mainituista syistä 
johtuviin mahdollisiin häiriöihin energiantoimituk -
sissa. Yhä paremmin on alettu ymmärtää myös se, 
että kysynnässä tapahtuvat vaihtelut ja uusiutuvien 
energia lähteiden käytön lisääntyminen muuttavat 
EU:n energia  järjestelmää, mikä puolestaan tuo uusia 
haasteita pyrittäessä kohtuuhintaisen energian kes -
keytymättömään toimittamiseen loppuasiakkaille.
III
EU on pyrkinyt tukemaan energian sisämarkkinoiden 
kehittämistä lukuisilla säädöksillä. Energian sisämark -
kinat muodostavat sääntely- ja infrastruktuurikehyk -
sen, jonka pitäisi mahdollistaa kaasun ja sähkön vapaa 
toimittaminen ja myynti koko EU:n alueella. Viimei -
simmässä lainsäädäntöpaketissa, josta käytetään 
nimitystä kolmas energiapaketti, asetettiin tavoit -
teeksi toteuttaa energian sisämarkkinat vuoteen 2014 
mennessä. EU:n talousarviosta osoitettiin lisäksi 
3,7 miljardia  euroa energiainfrastruktuurihankkeiden 
rahoittamiseen vuosina 2007–2013 ja kaudelle 2014–
2020 on odotettavissa vielä noin 7,4 miljardin euron 
lisämäärärahat.
IV
Tässä tarkastuksessa pyrittiin selvittämään, onko ener -
gian sisämarkkinoita koskevilla poliittisilla toimenpi -
teillä ja energiainfrastruktuuriin kohdistetulla unionin 
rahoituksella onnistuttu edistämään vaikuttavasti 
energian toimitusvarmuutta.
08
 Tiivistelmä
V
Tavoitetta toteuttaa energian sisämarkkinat vuo -
teen 2014 mennessä ei saavutettu. EU:n energiainfra -
struktuuri ei ole yleisesti ottaen vielä valmis markki -
noiden täysimääräiseen yhdentymiseen, minkä takia 
se ei vielä varmista vaikuttavasti energian toimitusvar -
muutta. Energiainfrastruktuureihin kohdennettu EU:n 
rahoitustuki on vaikuttanut vain vähäisesti energian 
sisämarkkinoiden kehittämiseen ja energian toimitus -
varmuuden parantamiseen.
VI
Energian sisämarkkinoita koskevan EU:n säädöske -
hyksen täytäntöönpanossa on yhä ongelmia. Jäsen -
valtioiden välillä on suuria eroja energiamarkkinoiden 
järjestämisessä, mikä voi hidastaa energian sisämark -
kinoiden kehittämistä. Jäsenvaltioiden markkinoiden 
yhdentämisessä on kyllä edistytty, mutta energian 
sisämarkkinoiden tuomat hyödyt eivät vielä näy täysin 
hinnoissa. Tilintarkastustuomioistuin antaa seuraavat 
suositukset:
Suositus 1:  Koska energian sisämarkkinoita ei ole vielä 
saatu toteutettua täysimääräisesti, komission pitäisi 
suorittaa arvioinnit ja tarvittaessa käynnistää jäsenval -
tioita vastaan rikkomismenettelyjä ennen vuoden 2016 
loppua.
Suositus 2:
(a) Jäsenvaltioiden pitäisi varmistaa, että kansalliset 
sääntelyviranomaiset ovat riippumattomia eikä 
niiden tehtävänkuvaa rajoiteta. Kansallisille sään -
telyviranomaisille pitäisi taata toimintaa varten 
riittävät resurssit, jotta ne voisivat esimerkiksi 
osallistua täysimääräisesti EU:n tasolla tehtävään 
yhteistyöhön.
(b) Komission pitäisi varmistaa, että Energia-alan 
sääntelyviranomaisten yhteistyövirastolla (ACER) 
on riittävät valtuudet saada jäsenvaltioiden kes -
keisiltä elimiltä tehtäviensä hoitamisessa tarvitse -
mansa tiedot.Suositus 3: Komission pitäisi edistää laaja-alaisesti 
avoimien kauppamekanismien kehittämistä sekä 
kaasun että sähkön alalla. Sen pitäisi esimerkiksi hel -
pottaa ja tukea energiapörssien perustamista jäsenval -
tioihin, joissa sellaista ei vielä ole tai joissa vallitseva 
kaupankäyntimekanismi on B2B-kauppa.
Suositus 4:  Komission pitäisi käynnistää komitea -
menettely, jotta sähköalaa koskevat verkkosäännöt 
saataisiin hyväksyttyä vuoden 2015 loppuun men -
nessä. Komission pitäisi myös kannustaa ACERia ja 
Sähkö- ja Kaasu-ENTSOja noudattamaan verkkosään -
töjä sekä tukea kyseisten sääntöjen nopeutettua 
täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa alueellisten yhteis -
työaloitteiden kautta.
Suositus 5:  Komission pitäisi
(a) tarkastella mahdollisuutta asettaa sähköverkkojen 
yhteenliittämistä varten tavoitteet, jotka perus -
tuvat kansallisen tuotantokapasiteetin sijasta 
markkinoilla vallitseviin tarpeisiin
(b) arvioida uudelleen kaasualan tavoitemallin kustan -
nukset ja hyödyt sekä tutkia kysynnän epävarmuu -
den huomioon ottaen, onko suurille kaasuputkien 
rakennushankkeille olemassa vaihtoehtoja, kuten 
LNG-terminaalien sijoittaminen strategisesti 
tärkeisiin paikkoihin, jotta ne voivat hyödyntää 
energian sisämarkkinoiden kanssa yhteensopivia 
ratkaisuja ja palvella siten yhden tai useamman 
jäsenvaltion kansallisia markkinoita. Asiaa pitäisi 
tarkastella kokonaisvaltaisen ja koko unionin kat -
tavan tarvearvioinnin perusteella.
09
 Tiivistelmä
VII
Useissa unionin jäsenvaltioissa sisäinen infrastruk -
tuuri tai jäsenvaltioiden välinen infrastruktuuri ei vielä 
sovellu energian sisämarkkinoille. EU:ssa ei ole tehty 
kokonaisvaltaista tarvearviointia, jonka perusteella 
investointeja voitaisiin ohjata ensisijaisesti EU:n ener -
giainfrastruktuuriin. Rajatylittävän infrastruktuurin 
kehittäminen edellyttää vierekkäin sijaitsevien jäsen -
valtioiden välistä yhteistyötä. Tilintarkastustuomiois -
tuin antaa seuraavat suositukset:
Suositus 6:  Komission pitäisi
(a) määrittää, minkä rajatylittävän energiainfrastruk -
tuurin potentiaalia ei vielä hyödynnetä täysimää -
räisesti energian sisämarkkinoiden edistämisessä 
joko siksi, että sitä sitovat pitkäaikaiset kahden -
väliset sopimukset, jotka eivät salli kolmannen 
osapuolen pääsyä verkkoon, tai siksi, ettei sen 
teknistä kapasiteettia, kuten kaasun vastakkaisvir -
tausta, käytetä
(b) tehdä yhteistyötä jäsenvaltioissa toimivien sidos -
ryhmien kanssa, jotta tällaisen infrastruktuurin 
käyttöä voitaisiin lisätä jatkuvasti energian sisä -
markkinoiden edistämiseksi
(c) tutkia, voitaisiinko alueellisten siirtoverkonhalti -
jajärjestelmien avulla edistää rajatylittäviä ener -
giatoimituksia ja tehostaa niiden hallinnointia 
siten, että olemassa oleva infrastruktuuri saataisiin 
hyödynnettyä mahdollisimman hyvin.
Suositus 7:  Komission pitäisi
(a) laatia EU:lle kokonaisvaltainen energiainfrastruk -
tuuria koskeva tarvearviointi, jonka pohjalta ener -
gian sisämarkkinoita kehitettäisiin ja joka toimisi 
viitekohtana muille strategisille asiakirjoille, kuten 
kymmenvuotisille verkon kehittämissuunnitelmille
(b) varmistaa tarvearvioinnin toteuttamista var -
ten riittävät valmiudet joko komission sisällä 
tai ACERissa, jotta energiamarkkinoita voitaisiin 
mallintaa esimerkiksi kysyntää koskevien arvioiden 
avulla
(c) tehdä yhteistyötä Sähkö-ENTSOn ja Kaasu-ENTSOn 
kanssa, jotta tarvearviointi huomioitaisiin EU:n 
tasolla energian sisämarkkinoihin liittyvän infra -
struktuurin suunnittelussa ja kymmenvuotisissa 
verkkojen kehityssuunnitelmissa.VIII
EU:lla on käytössään useita rahoitusvälineitä, joiden 
kautta voidaan tukea energiainfrastruktuuria koskevia 
hankkeita, mutta energian sisämarkkinoiden kehit -
tämistä ei ole asetettu päätavoitteeksi missään niistä 
Energiainfrastruktuuriin kohdennetun EU:n yhteis -
rahoituksen vaikutus energian sisämarkkinoihin on 
vähäinen. Tilintarkastustuomioistuin antaa seuraavat 
suositukset:
Suositus 8: komission pitäisi parantaa suunnittelume -
nettelyjään painottaen erityisesti yhteistä etua kos -
kevien hankkeiden asettamista ensisijaiseksi ja niiden 
rahoittamista kokonaisvaltaisen ja unionin laajuisen 
energiainfrastruktuuria koskevan tarvearvioinnin 
perusteella.
Suositus 9:  komission pitäisi esittää lainsäädän -
töehdotuksia siitä, kuinka se tekee rahoitettavien 
energiainfrastruktuurihankkeiden valintaa koskevat 
päätökset, tavoitteena varmistaa energian sisämark -
kinoiden asianmukainen ja keskeytymätön toiminta 
jäsenvaltioissa.
10
 Johdanto
01 
Viimeisten 20 vuoden aikana Euroo -
pan unioni on kehittänyt energia- ja 
ilmasto  politiikan alalla kokonais -
valtaista lähestymistapaa1. Energia- ja 
ilmastopolitiikkaa on muokattava jat -
kuvasti ilmastonmuutokseen liittyvien 
haasteiden kasvaessa ja kansainvälisen 
tilanteen muuttuessa, kun otetaan 
huomioon esimerkiksi poliittiset ta -
pahtumat unionin ulkorajoilla ja   
unionin   kumppanimaiden kanssa teh -
dyt kauppasopimukset.
02 
EU:n energiapolitiikan kehittämistä 
koskevista valtuuksista määrätään 
Euroopan unionista tehdyn sopimuk -
sen (SEUT) 4 artiklassa, jonka mukaan 
energia-alalla sovelletaan unionin ja 
jäsenvaltioiden kesken jaettua toimi -
valtaa. SEUT-sopimuksen 194 artiklassa 
määrätään, että EU:n energiapolitiikal -
la pyritään
(a) varmistamaan energiamarkkinoi -
den toimivuus
(b) varmistamaan energian toimitus -
varmuus unionissa
(c) edistämään energiatehokkuutta ja 
energiansäästöä sekä uusiin ja uu -
siutuviin energialähteisiin perustu -
vien energiamuotojen kehittämistä
(d) edistämään energiaverkkojen 
yhteenliittämistä.
03 
Jäsenvaltiot päättävät kansallisesti 
energiavalikoimastaan ja sähköstä ja 
kaasusta perittävistä energiaveroista 
tai muista maksuista sekä valvovat säh -
kö- ja maakaasumarkkinoiden toimin -
taa omalla alueellaan.04 
Energian toimitusvarmuudesta on 
tullut viimeisen vuosikymmenen 
aikana yksi tärkeimmistä asioista EU:n 
asialistalla. Hallitukset ja kansalaiset 
ovat olleet erityisen huolissaan uhista, 
jotka liittyvät unionin riippuvuuteen 
ulkopuolisesta tuonnista, poliittiseen 
epävarmuuteen unionin ulkopuoli -
sissa toimittaja- ja kauttakulkumaissa 
sekä edellä mainituista syistä johtu -
viin mahdollisiin häiriöihin energian -
toimituksissa. Yhä paremmin on alettu 
ymmärtää myös se, että kysynnässä 
tapahtuvat vaihtelut ja uusiutuvien 
energialähteiden käytön lisääntyminen 
muuttavat EU:n energiajärjestelmää, 
mikä puolestaan tuo uusia haasteita 
pyrittäessä kohtuuhintaisen energian 
keskeytymättömään toimittamiseen 
loppuasiakkaille.1 Tässä yhteydessä voidaan 
mainita muun muassa 
vuosina 1995 ja 2007 annetut 
komission tiedonannot EU:n 
energiapolitiikasta, 
vuosia 2020 ja 2030 koskevat 
energia- ja ilmastopaketit sekä 
komission hiljattain antama 
tiedonanto energiaunionista.
11 Johdanto
Energian 
toimitusvarmuus 
suhteessa energian 
sisämarkkinoihin
05 
Euroopan komissio on pyrkinyt joh -
donmukaisesti edistämään sähkö- ja 
maakaasualan sisämarkkinoita, jotta 
unionissa voitaisiin taata energian toi -
mitusvarmuus. Energian sisämarkkinat 
muodostavat sääntely- ja infrastruk -
tuurikehyksen, jonka pitäisi mahdol -
listaa kaasun ja sähkön vapaa toimit -
taminen ja myynti koko EU:n alueella. 
Komission viimeisimmässä, 28. touko -
kuuta 2014 annetussa tiedonannossa 
Euroopan energiavarmuusstrategiasta2 
komissio toteaa: ”Energiavarmuuden 
parantamisen keskeisenä edellytykse -
nä on ensinnäkin omaksua kollektiivi -
sempi lähestymistapa huolehtimalla 
sisämarkkinoiden toimivuudesta ja 
tiiviimmästä yhteistyöstä alueellisella 
ja Euroopan tasolla – erityisesti koor -
dinoimalla verkkojen kehittämistä ja 
markkinoiden avaamista...”.
06 
Avointen, kilpailukykyisten ja täy -
sin toimivien sähkön ja maakaasun 
sisämarkkinoiden kehittäminen voi 
edesauttaa energian toimitusvar -
muutta kaikkialla unionissa. Näin 
aukeaa mahdollisuuksia monipuolistaa 
energiatoimituksia ja sitä kautta torjua 
energian toimittamiseen liittyviä pai -
kallisia uhkia, edistää sujuvaa ja jousta -
vaa energiakauppaa jäsenvaltioissa ja 
niiden välillä sekä varmistaa taloudelli -
sesti tehokas energian toimittaminen. 
Energian toimitusvarmuus on yleinen 
etu, jonka toteuttamiseen liittyy 
kustannuksia. Näin ollen sen varmista -
minen kustannustehokkaasti on EU:n 
energiapolitiikan keskeinen tavoite.07 
Joulukuussa 2014 Euroopan unionin 
neuvosto vahvisti tukensa energian 
sisämarkkinoiden toteuttamiselle 
korostamalla, että ”tavoitteen nopea 
saavuttaminen edellyttää kaikkien 
mahdollisuuksien hyödyntämistä”3.
08 
Energian sisämarkkinoiden kehit -
täminen edellyttää, että kaasu- ja 
sähkömarkkinoiden toimintaa varten 
määritetään säännöt ja varmiste -
taan asianmukaisen infrastruktuurin 
olemassaolo.2 Komission 
28. toukokuuta 2014 antama 
tiedonanto ”Euroopan 
energiavarmuusstrategia”, 
COM(2014) 330 final.
3 Liikenne-, televiestintä- ja 
energianeuvoston 
9. joulukuuta 2014 pidetyssä 
istunnossa hyväksytyt 
Euroopan unionin neuvoston 
päätelmät.
12 Johdanto
Energian sisämarkkinoita 
koskeva säädöskehys
09 
Energian sisämarkkinoiden toimintaa 
ohjaavat erilaiset säännöt. Ensimmäi -
sessä vaiheessa on luotu lainsäädän -
tökehys, jossa määritetään sähkön ja 
maakaasun sisämarkkinoiden kehittä -
mistä koskevat periaatteet ja energia -
kaupan sääntelyedellytykset. Lainsää -
däntökehys perustuu kolmeen unionin 
sekundaarilainsäädäntöä sisältävään 
”pakettiin” (ks. kaavio 1 ).10 
Kolmatta energiapakettia täydennet -
tiin vuonna 2011 asetuksella energian 
tukkumarkkinoiden4 eheydestä ja tar -
kasteltavuudesta (nk. REMIT-asetus)5. 
Asetus koskee markkinoiden eheyttä 
ja väärinkäyttöä, ja siinä säädetään 
energian tukkumarkkinoiden valvon -
nasta markkinoiden manipuloinnin 
havaitsemiseksi ja estämiseksi. Asetus 
on pantava kaikilta osin täytäntöön 
huhtikuuhun 2016 mennessä.Kaavio 1Kolmen energiapaketin kehittäminen
Tärkeimmät osa-alueet
Direktiivi/uni00A02009/72/EY
Direktiivi/uni00A02009/73/EYAsetus/uni00A0(EY) N:o/uni00A0713/2009Asetus/uni00A0(EY) N:o/uni00A0714/2009Asetus/uni00A0(EY) N:o/uni00A0715/2009 Kolmas Paketti
2009Toinen paketti
2003Ensimmäinen
paketti 
1996/1998
Siirtoverkonhaltijoiden koordinointi
Sähkö- ja Kaasu-ENTSOissaKymmenvuotiset 
verkon kehittämis-
suunnitelmatSiirtoverkonhaltijan 
toiminnan 
eriyttäminenSääntelyviran-
omaisten koordinoin-
ti ACERissaSäädöskehysRiippumaton 
kansallinen 
sääntelyviran-
omainenPääsy verkkoon 
vain säännellysti100 %TilinpitoToimivaltainen 
viranomainenNeuvoteltu, 
säännelty tai 
yksittäinen ostajaAsteittainen ja 
rajoitettuVerkkojen 
kehittäminenSiirtoverkonhalti-
joiden toiminnan 
eriyttäminenMarkkinoiden 
sääntelyKolmannen 
osapuolen 
pääsy verkkoonMarkkinoiden 
avaaminen
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.4 Tukkukauppaa käyvät 
keskenään energian tuojat tai 
tuottajat sekä toimittajat, jotka 
myyvät energiatuotteita 
loppuasiakkaille.
5 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus 
(EU) N:o 1227/2011, annettu 
25 päivänä lokakuuta 2011, 
energian tukkumarkkinoiden 
eheydestä ja 
tarkasteltavuudesta 
(EUVL L 326, 8.12.2011, s. 1).
13 Johdanto
11 
Pakettiin kuuluu myös kaksi muuta 
EU:n säädöstä, jotka koskevat suoraan 
sähkön ja kaasun toimitusvarmuut -
ta. Niiden tavoitteena on varmistaa 
energian sisämarkkinoiden asian -
mukainen ja katkeamaton toiminta 
myös poikkeustilanteissa.
(a) Vuonna 2005 hyväksytyssä direk -
tiivissä sähkön toimitusvarmuu -
desta6 velvoitetaan jäsenvaltiot 
varmistamaan riittävä tuotanto -
kapasiteetti, kysynnän ja tarjonnan 
välinen tasapaino sekä asianmukai -
nen yhteenliityntäaste jäsenvaltioi -
den välillä.
(b) Vuonna 2010 annetussa asetuk -
sessa kaasunsaannin turvaa -
misesta7 annetaan toimituksia ja 
infrastruktuuria koskevat normit 
sekä määritetään maakaasuyhtiöi -
den, jäsenvaltioiden ja komission 
velvollisuudet kaasun toimitus -
häiriöiden torjumiseksi ja niihin 
reagoimiseksi.12 
Lainsäädäntökehys sisältää energian 
sisämarkkinoiden perusperiaatteet, 
mutta se ei sellaisenaan muodos -
ta välinettä energiamarkkinoiden 
toteuttamiselle käytännössä. Näin 
ollen komissio teki aloitteen sähkö- ja 
kaasualan tavoitemallien kehittämi -
sestä, tarkoituksena edistää hintojen 
lähentämistä koskevaa tavoitetta8. 
Tavoitemallien kehittämistä on jatket -
tu Sähkö- ja Kaasu-ENTSOjen, ACERin 
ja energia-alan edustajien kanssa, ja 
niitä ollaan parhaillaan sisällyttämässä 
suuntaviivoihin ja verkkosääntöihin, 
joissa täsmennetään tekniset säännöt 
kyseisten markkinoiden toimintaa 
varten.
(a) Sähköalan tavoitemallissa  
pyritään yhdentämään kansalliset 
markkinat koko Euroopan katta -
vaksi markkina-alueeksi9. Kansallis -
ten markkinoiden yhdentäminen 
lähentäisi hintoja ja auttaisi toden -
näköisesti myös varmistamaan, 
että rajatylittävää energiansiirtoa 
hyödynnetään parhaalla mahdolli -
sella tavalla.
(b) Kaasualan tavoitemallissa  
edistetään hintojen lähentämistä 
kaasukaupan keskusten avulla10. 
Siinä pyritään kehittämään otto- ja 
syöttöpaikkoja sekä maksukykyisiä 
virtuaalisia kauppapaikkoja.6 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston direktiivi 2005/89/
EY, annettu 
18 päivänä tammikuuta 2006, 
sähkön toimitusvarmuuden ja 
infrastruktuuri-investointien 
turvaamiseksi toteutettavista 
toimenpiteistä (EUVL L 33, 
4.2.2006, s. 22).
7 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus 
(EU) N:o 994/2010, annettu 
20 päivänä lokakuuta 2010, 
toimista kaasunsaannin 
turvaamiseksi ja neuvoston 
direktiivin 2004/67/EY 
kumoamisesta (EUVL L 295, 
12.11.2010, s. 1).
8 Lisätietoa tavoitemallien 
kehittämisestä on saatavilla 
seuraavalla verkkosivustolla: 
https://ec.europa.eu/energy/
en/consultations/
consultation-generation-
adequacy-capacity-
mechanisms-and-internal-
market-electricity
9 Markkinoiden yhdentäminen 
tarkoittaa, että erilliset 
sähköpörssin 
vuorokausimarkkinat voidaan 
liittää yhteen hyödyntämällä 
saatavilla olevaa rajatylittävää 
siirtokapasiteettia. Euroopan 
unionissa on kehitetty 
sähkömarkkinoiden 
yhdentämistä varten erityinen 
algoritmi, EUPHEMIA.
10 Kaasukaupan keskus on 
fyysinen tai virtuaalinen 
kauppapaikka, jossa kaasun 
hinta määräytyy kyseessä 
olevan alueen kysynnän 
mukaan. Kaasukaupan 
keskuksessa hinta vaihtelee 
kaasun kysynnän ja 
toimitusten välisessä 
suhteessa tapahtuvien 
muutosten mukana.
14 Johdanto
EU:n energiapolitiikan 
tärkeimpien toimijoiden 
tehtävät ja vastuualueet
13 
Energian sisämarkkinoiden kehittä -
miseen, toteuttamiseen ja sääntelyyn 
osallistuu suuri joukko julkisen ja yksi -
tyisen sektorin toimijoita, joilla kaikilla 
on omat tehtävänsä ja vastuualueensa.
(a) Euroopan komission  energian 
pääosasto vastaa unionin ener -
giapolitiikan kehittämisestä ja 
täytäntöönpanosta SEUT-sopimuk -
sen 194 artiklan mukaisesti. Sen 
tehtäviin kuuluu muun muassa 
energiamarkkinoiden toimivuuden 
ja energian toimitusvarmuuden 
varmistaminen unionissa sekä 
energiaverkkojen yhteenliittämi -
sen edistäminen. Energian sisä -
markkinoiden alalla komissio
(i) antaa ehdotuksia toimintapo -
liittisista asiakirjoista ja lain -
säädäntötoimista tarpeiden 
mukaisesti
(ii) valvoo energiapakettien siir -
tämistä osaksi jäsenvaltioiden 
kansallista lainsäädäntöä
(iii) hyväksyy verkkosäännöt 
komiteamenettelyssä yhdessä 
jäsenvaltioiden kanssa.
(b) Energiamarkkinoiden valvonnasta 
vastaavat kansalliset sääntely -
viranomaiset,  jotka ovat täysin 
riippumattomia jäsenvaltioiden 
hallituksista. Kansallisten sään -
telyviranomaisten perustamista 
koskeva velvoite sisältyi toiseen 
energiapakettiin. Kolmannessa 
energiapaketissa vahvistettiin 
niiden asemaa.(c) Kolmannen energiapaketin yhtey -
dessä perustetun Energia-alan 
sääntelyviranomaisten yhteis -
työviraston (ACER) tehtävänä on 
edistää ja helpottaa kansallisten 
sääntelyviranomaisten yhteistyötä. 
ACER laatii puiteohjeita verkko -
sääntöjen laatimista varten ja 
antaa lausuntoja erilaisista energia -
markkinoita koskevista asioista. 
ACERilla ei ole täytäntöönpano -
valtaa, joten sen päätökset eivät 
sido suoraan markkinatoimijoita.
(d) Siirtoverkonhaltijat  vastaavat 
maakaasu- tai sähköenergian 
kuljettamisesta kansallisesti tai 
alueellisesti kiinteää infrastruktuu -
ria hyödyntäen. Niiden on tehtävä 
keskenään yhteistyötä sähkön ja 
kaasun siirtoverkonhaltijoiden 
eurooppalaisten verkostojen 
(Sähkö-ENTSO ja Kaasu-ENTSO) 
kautta. ENTSOt vastaavat ACERin 
puiteohjeisiin perustuvien verk -
kosääntöjen kehittämisestä ja 
kymmenvuotisten verkon kehittä -
missuunnitelmien laatimisesta.
15 Johdanto
Investointitarpeet ja EU:n 
rahoitusvälineet 
energiainfrastruktuurin 
alalla
14 
Energiainfrastruktuureihin tarvitaan 
investointeja, jotta energian toimitus -
varmuuteen liittyvät edut voidaan saa -
vuttaa kaikkialla energian sisämarkki -
noilla. EU:ssa energiainfrastruktuurien 
rahoituksesta valtaosa tulee siirtover -
konhaltijoilta, jotka laskuttavat kulut -
tajia käyttäjä maksaa -periaatteen mu -
kaisesti. Siirtoverkonhaltijoiden omien 
varojen osuus infrastruktuuri-inves -
toinneista saattaa olla vain 20 prosent -
tia hankkeen kustannuksista tai kattaa 
jopa kokonaan tarvittavat investoinnit. 
Komission vuonna 2011 julkaisemien 
lukujen mukaan siirtoverkonhaltijat 
investoivat energiainfrastruktuuriin 
vuosittain 9,1  miljardia  euroa vuosi -
na 2005–2009. Vuotuisista investoin -
neista 5,8  miljardia  euroa kohdistui 
sähköinfrastruktuuriin ja 3,3  miljar -
dia euroa kaasuinfrastruktuuriin.
15 
Euroopan investointipankki (EIP)  
on merkittävin monikansallinen taho, 
joka myöntää lainoja ja takuita EU:ssa 
toteutettaviin energiainfrastruktuu -
rihankkeisiin. Vuosina 2007–2012 EIP myönsi kaikkiaan 29,4  miljardia  euroa 
lainoja Euroopan sähkö- ja kaasu -
verkkojen nykyaikaistamiseen ja 
kehittämiseen11.
16 
Energiainfrastruktuuri on määritetty 
yhdeksi painopistealueeksi myös vasta 
perustetussa Euroopan strategisten 
investointien rahastossa (ESIR)12. 
ESIRin pääoma koostuu unionin talous -
arviosta ja EIP:ltä saatavista varoista, ja 
sen tavoitteena on houkutella vähin -
tään 315  miljardia  euroa julkisia ja yksi -
tyisiä investointeja eri puolilta EU:ta13.
17 
Siirtoverkonhaltijoiden omiin inves -
tointeihin sekä EIP:n ja ESIRin rahoituk -
seen verrattuna EU:n talousarviosta 
investoidaan melko pieniä summia 
energiainfrastruktuuriin. Vuosi -
na 2007–2013 unionin talousarviosta 
kohdennettiin energiainfrastruktuurin 
rahoittamiseen noin 3,7  miljardia  eu-
roa. Vuosina 2014–2020 tätä varten 
suunnitellaan annettavan lisää 7,4  mil -
jardia  euroa, kuten taulukossa 1  
osoitetaan.Taulukko 1Energiainfrastruktuuriin kohdennetut varat vuosina 2007–2020 (miljoonaa euroa)
Ala TEN-E EEPR CEF: Energia ERI-rahastot Yhteensä
2007–2013Sähkö 81 905 498 1 484
Kaasu 64 1 363 814 2 241
YHTEENSÄ 145 2 268 1 312 3 725
2014–2020 Sähkö ja kaasu 5 350 2 00017 350
YHTEENSÄ 2007–2020 145 2 268 5 350 3 312 11 075
1 Suuntaa-antava luku, jonka alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto esitti tarkastustiimille.
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin. Tiedot perustuvat alue- ja kaupunkipolitiikan tietokantoihin sekä Euroopan energia-alan elvytysoh -
jelmaa koskeviin täytäntöönpanokertomuksiin.11 Euroopan investointipankki: 
”Energy Lending Criteria”, 
23. heinäkuuta 2013.
12 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus (EU) 
2015/1017, annettu 25 päivänä 
kesäkuuta 2015, Euroopan 
strategisten investointien 
rahastosta, Euroopan 
investointineuvontakeskuk -
sesta ja Euroopan investointi -
hankeportaalista sekä 
asetusten (EU) N:o 1291/2013 
ja (EU) N:o 1316/2013 
muuttamisesta.
13 Lausunto nro 4 ”Ehdotus 
Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetukseksi 
Euroopan strategisten 
investointien rahastosta ja 
asetusten (EU) N:o 1291/2013 
ja (EU) N:o 1316/2013 
muuttamisesta” (EUVL C 121, 
15.4.2015, s. 1).
16 Johdanto
18 
Määrärahat tulivat useasta komission 
hallinnoimasta rahastosta, joiden suh -
teellinen koko, rahoituksen kohteena 
olevien hankkeiden tyyppi ja rahoitus -
muoto vaihtelevat (ks. taulukko 1 ):
(a) Euroopan laajuiset energiaver -
kot (TEN-E) oli komission hallin -
noima väline, joka perustettiin 
vuonna 199614 ja josta rahoitettiin 
sähkö- ja maakaasualan infrastruk -
tuureja. Vuoden 201315 TEN-E-ase -
tuksissa vahvistettiin perusteet 
yhteistä etua koskevien hankkei -
den valintaa varten.
(b) Euroopan energia-alan elvy -
tysohjelma  (EEPR) perustettiin 
vuonna 2009 EU:n talouden elvyt -
tämiseksi infrastruktuuriin tehtä -
vien investointien avulla16. EEPR:stä 
rahoitettiin ennalta sovittuja 
hankkeita, ja sitä hallinnoi suoraan 
komissio. Joidenkin rahoitettu -
jen hankkeiden toteutus on vielä 
kesken, mutta uusille hankkeille 
tästä ohjelmasta ei enää myönnetä 
rahoitusta.
(c) Verkkojen Eurooppa väline  
(CEF)17 perustettiin investointien 
tekemiseksi liikenteen, energian 
ja televiestinnän aloille vuosi -
na 2014–202018. Sen tavoitteena on 
houkutella yksityisiä investointeja 
erilaisten välineiden avulla. Näitä 
ovat muun muassa avustukset, eri -
tyislainat, lainatakuut sekä vieraan 
ja oman pääoman ehtoiset väli -
neet. Avustusten kautta toteutet -
tavaa yhteisrahoitusta myönnetään 
avointen ehdotuspyyntöjen perus -
teella ja sitä hallinnoi innovoinnin 
ja verkkojen toimeenpanovirasto.(d) Energiainfrastruktuuria rahoite -
taan myös Euroopan rakenne- ja 
investointirahastoista (ERI-rahas -
tot)19. Rahoitusta myönnetään ko -
mission hyväksymien kansallisten 
toimenpideohjelmien perusteella.
19 
Komissio arvioi vuonna 2010, että Eu -
roopan energia-alalle olisi investoitava 
biljoona euroa vuoteen 2020 mennes -
sä. Tuosta summasta noin 210 miljar -
dia euroa olisi kohdennettava koko 
Euroopan kannalta merkittäviin sähkö- 
ja kaasuverkkoihin20. Hiljattain kan -
sainvälinen energiajärjestö (IEA) arvioi, 
että EU:n sähkö- ja kaasuverkkoihin 
tarvittavien kokonaisinvestointien 
määrä kohoaisi 931  miljardiin  euroon 
vuosina 2014–203521.14 Euroopan laajuisia 
energiaverkkoja koskeva 
ohjelma perustettiin 
seuraavilla säädöksillä: 
Euroopan parlamentin ja 
neuvoston päätös 
N:o 1364/2006/EY, tehty 
6 päivänä syyskuuta 2006, 
Euroopan laajuisia 
energiaverkostoja koskevien 
suuntaviivojen 
vahvistamisesta sekä 
päätöksen N:o 96/391/EY ja 
päätöksen N:o 1229/2003/EY 
kumoamisesta (EUVL L 262, 
22.9.2006, s. 1).
15 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus (EU) 
N:o 347/2013, annettu 
17 päivänä huhtikuuta 2013, 
Euroopan laajuisten 
energiainfrastruktuurien 
suuntaviivoista ja päätöksen 
N:o 1364/2006/EY 
kumoamisesta sekä asetusten 
(EY) N:o 713/2009, (EY) 
N:o 714/2009 ja (EY) 
N:o 715/2009 muuttamisesta 
(EUVL L 115, 25.4.2013, s. 39). 
Asetuksen tavoitteena on 
edistää Euroopan laajuisten 
energiaverkkojen oikea-
aikaista kehittämistä ja 
yhteentoimivuutta.
16 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus (EY) 
N:o 663/2009, annettu 
13 päivänä heinäkuuta 2009, 
yhteisön rahoitustukea 
energia-alan hankkeille 
koskevasta talouden 
elvytysohjelmasta (EUVL 
L 200, 31.7.2009, s. 31).
17 Euroopan strategisten 
investointien rahastosta 
annetun asetuksen (EU) N:o 
2015/1017 mukaisesti 
Verkkojen Eurooppa 
-välineestä myönnettäviä 
energia-alan kauden 
2014–2020 kokonaismäärära -
hoja vähennettiin 500 
miljoonalla eurolla (5 850 
miljoonasta eurosta 5 350 
miljoonaan euroon); osittain 
tarkoituksena oli rahoittaa 
unionin yleisestä talousarvios -
ta ESIRille maksettavat varat.
18 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus (EU) 
N:o 1316/2013, annettu 
11 päivänä joulukuuta 2013, 
Verkkojen Eurooppa -välineen 
perustamisesta sekä 
asetuksen (EU) N:o 913/2010 
muuttamisesta ja asetusten 
(EY) N:o 680/2007 ja (EY) 
N:o 67/2010 kumoamisesta 
(EUVL L 348, 20.12.2013, s. 129).
17
 Tarkastuksen sisältö ja 
lähestymistapa
20 
Tässä tarkastuksessa tilintarkastus -
tuomioistuin pyrki selvittämään, onko 
energian sisämarkkinoita koskevilla 
toimintapoliittisilla toimenpiteillä ja 
energiainfrastruktuuriin kohdistetul -
la unionin rahoituksella onnistuttu 
edistämään vaikuttavasti energian 
toimitusvarmuutta.
21 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi erityi -
sesti seuraavia seikkoja:
 ο Ovatko komissio ja jäsenvaltiot var -
mistaneet energian sisämarkki -
noita  koskevan toimintapolitiikan 
täytäntöönpanon ja parantaneet 
siten energian toimitusvarmuutta?
 ο Onko Euroopan energiainfra -
struktuuri  valmis markkinoiden 
täysimääräiseen yhdentämiseen, 
jotta voitaisiin edistää vaikuttavas -
ti energian toimitusvarmuutta?
 ο Onko energiainfrastruktuuriin 
kohdennetulla EU:n rahoituksella  
onnistuttu edistämään tehok -
kaasti energian sisämarkkinoiden 
kehittämistä?
22 
Tarkastus toimitettiin vuoden 2014 
puolivälin ja vuoden 2015 puolivälin 
välisenä aikana.
23 
Tarkastuksen painopisteinä olivat 
kaasunsiirto putkien kautta, kaasun 
varastointi esimerkiksi LNG-terminaa -
leissa sekä sähkönsiirto. Tarkastus ei 
kattanut energian tuotantoa22 eikä 
energiatehokkuutta23. Siinä ei käsitelty 
myöskään loppukäyttäjille toimitet -
tavan energian jakelujärjestelmiä, 
energiaköyhyyttä, energiaveroja ja 
tukia eikä vuosia 2020 ja 2030 koskevia 
energia- ja ilmastotavoitteita.24 
Tarkastus kohdistui vuonna 2007 ja 
sen jälkeen toteutettuihin toimenpi -
teisiin ja myönnettyyn rahoitukseen. 
Valittu lähestymistapa oli alueellinen, 
ja tarkastuksessa analysoitiin seuraa -
vien kuuden jäsenvaltion tapauksia: 
Bulgaria, Espanja, Liettua, Puola, Ruotsi 
ja Viro. Tarkastustiimi analysoi alueel -
lisia markkinoita ja yhteenliitäntöjen 
laajuutta kyseisten jäsenvaltioiden ja 
niiden naapurimaiden välillä.
25 
Tapaustutkimuksissa tarkasteltiin 
investointitarpeiden määrittämistapaa, 
energian sisämarkkinoita koskevien 
periaatteiden toteuttamista, rajat -
ylittävää yhteistyötä sekä hanke-  
ehdotusten taustalla vaikuttavaa 
logiikkaa. Näin varmistettiin, että koko 
unionin alue tulee katettua laaja-alai -
sesti. Tapaustutkimukset käsittivät 
15 esimerkkiä EU:n yhteisrahoitusta 
saaneista erityishankkeista. Tarkastuk -
sen yhteydessä haastateltiin kutakin 
tapaustutkimusta kohti jäsenvaltioiden 
ja unionin virkamiehiä.
26 
Mahdollisuuksien mukaan määritettiin 
myös hyviä käytäntöjä, jotka voitaisiin 
esitellä myös sidosryhmille muissa 
jäsenvaltioissa.19 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus (EU) 
N:o 1303/2013, annettu 
17 päivänä joulukuuta 2013, 
Euroopan 
aluekehitysrahastoa, 
Euroopan sosiaalirahastoa, 
koheesiorahastoa, Euroopan 
maaseudun kehittämisen 
maatalousrahastoa ja 
Euroopan meri- ja 
kalatalousrahastoa koskevista 
yhteisistä säännöksistä sekä 
Euroopan 
aluekehitysrahastoa, 
Euroopan sosiaalirahastoa, 
koheesiorahastoa ja Euroopan 
meri- ja kalatalousrahastoa 
koskevista yleisistä 
säännöksistä sekä neuvoston 
asetuksen (EY) N:o 1083/2006 
kumoamisesta (EUVL L 347, 
20.12.2013, s. 320).
20 Komission tiedonanto 
”Energiainfrastruktuurien 
painopisteet vuodelle 2020 ja 
sen jälkeen – Suunnitelma 
integroitua eurooppalaista 
energiaverkkoa varten”, 
KOM(2010) 677 lopullinen, 
17. marraskuuta 2010.
21 Kansainvälinen 
energiajärjestö: ”World Energy 
Investment Outlook”, 
vuosi 2014, Pariisi, OECD/IEA, 
s. 167.
22 Ks. energiantuotantoa 
käsittelevä erityiskertomus 
nro 6/2014 ”Uusiutuviin 
energialähteisiin perustuvan 
energiantuotannon 
tukeminen koheesiopolitiikan 
varoilla – onko tuella saatu 
aikaan hyviä tuloksia?” ( http:/
eca.europa.eu ).
23 Ks. kulutusta käsittelevä 
erityiskertomus nro 21/2012 
”Energiatehokkuuteen 
kohdennettujen 
koheesiopoliittisten 
investointien 
kustannustehokkuus”.
18
 Huomautukset
Tavoitetta toteuttaa 
energian sisämarkkinat 
vuoteen 2014 mennessä ei 
saavutettu
27 
Energian sisämarkkinat ovat olleet 
vuodesta 2007 lähtien keskeinen asia 
EU:n energiapolitiikan kehittämisessä. 
Vuonna 2009 hyväksytyssä kolmannes -
sa energiapaketissa vaadittiin kaasu- ja 
sähködirektiivien muuntamista osaksi 
kansallista lainsäädäntöä 3. maalis -
kuuta 2011 mennessä24. Tavoitetta ei 
kuitenkaan saavutettu tuona vuonna. 
Lisäksi kolme komission asetusta, 
jotka muodostavat osan kolmannesta 
energiapaketista, hyväksyttiin vuonna 
200925.
28 
Vuonna 2011 neuvosto vahvisti ole -
vansa sitoutunut energian sisämark -
kinoiden toteuttamiseen toteamalla, 
että ”sisämarkkinat olisi toteutettava 
vuoteen 2014 mennessä, jolloin maa -
kaasua ja sähköä voitaisiin siirtää va -
paasti EU:n sisällä”26. Joulukuussa 2014 
tavoite oli edelleen saavuttamatta, 
joten neuvosto vahvisti uudelleen, 
että ”kaikissa EU:n jäsenvaltioissa on 
kiireellisesti varmistettava kolmannen 
energiapaketin säännösten tehokas ja 
johdonmukainen täytäntöönpano ja 
soveltaminen. ..”27.29 
Tavoitteen saavuttaminen edellyttää, 
että
 ο energian sisämarkkinoita koskeva 
unionin säädöskehys pannaan 
täytäntöön
 ο paikallisia ja kansallisia markkinoi -
ta yhdenmukaistetaan
 ο hintojen lähentyminen saadaan 
toteutettua
 ο käytössä oleva energiainfrastruk -
tuuri soveltuu tähän tarkoitukseen 
(ks. 72 kohdasta eteenpäin).24 Sähkön osalta ks. Euroopan 
parlamentin ja neuvoston 
direktiivi 2009/72/EY, annettu 
13 päivänä heinäkuuta 2009, 
sähkön sisämarkkinoita 
koskevista yhteisistä 
säännöistä ja direktiivin 
2003/54/EY kumoamisesta ja 
sen 49 artiklan 1 kohta (EUVL 
L 211, 14.8.2009, s. 55). Kaasun 
osalta ks. Euroopan 
parlamentin ja neuvoston 
direktiivi 2009/73/EY, annettu 
13 päivänä heinäkuuta 2009, 
maakaasun sisämarkkinoita 
koskevista yhteisistä 
säännöistä ja 
direktiivin 2003/55/EY 
kumoamisesta ja sen 
54 artiklan 1 kohta (EUVL L 211, 
14.8.2009, s. 94).
25 Asetus (EY) N:o 714/2009 
verkkoon pääsyä koskevista 
edellytyksistä rajat ylittävässä 
sähkön kaupassa ja asetuksen 
(EY) N:o 1228/2003 
kumoamisesta. Asetus (EY) 
N:o 715/2009 
maakaasunsiirtoverkkoihin 
pääsyä koskevista 
edellytyksistä ja asetuksen 
(EY) N:o 1775/2005 
kumoamisesta. Euroopan 
parlamentin ja neuvoston 
asetus (EY) N:o 713/2009, 
annettu 13 päivänä 
heinäkuuta 2009, energia-alan 
sääntelyviranomaisten 
yhteistyöviraston 
perustamisesta.
26 Eurooppa-neuvoston 4. 
helmikuuta 2011 antamat 
päätelmät.
27 Liikenne-, televiestintä- ja 
energianeuvoston 
9. joulukuuta 2014 Brysselissä 
pidetyssä istunnossa 
hyväksytyt neuvoston 
päätelmät.
19 Huomautukset
Energian sisämarkkinoita 
koskevan EU:n 
säädöskehyksen 
täytäntöönpanossa 
on yhä ongelmia.
30 
Kolmanteen energiapakettiin kuuluu 
sekä välittömästi sovellettavia asetuk -
sia että direktiivejä, jotka on siirrettä -
vä osaksi jäsenvaltioiden kansallista 
lainsäädäntökehystä. Komissio valvoo 
täytäntöönpanon edistymistä toteut -
tamalla kahdenlaisia tarkastuksia:
(a) Täytäntöönpanotarkastuksil -
la pyritään selvittämään, ovatko 
jäsenvaltiot muuttaneet kansallista 
lainsäädäntöään sisällyttääkseen 
siihen direktiivien säännökset28. 
Jos komissio katsoo, että jäsenval -
tio on jättänyt tämän tekemättä, 
se voi käynnistää rikkomismenet -
telyn, joka saattaa johtaa asian 
viemiseen Euroopan unionin 
tuomioistuimen käsiteltäväksi.
(b) Vaatimustenmukaisuustarkas -
tuksissa  arvioidaan, ovatko lain -
säädäntöön käytännössä tehdyt 
muutokset yhteensopivia direktii -
vien määräysten kanssa. Arviointia 
helpottaakseen komissio lähettää 
jäsenvaltioille tieto- ja selvitys -
pyyntöjä. Tietojenvaihto tapahtuu 
välineellä, jota kutsutaan ”EU-pilo -
teiksi”. Jos komissio katsoo, että 
jossakin jäsenvaltiossa käytännös -
sä tehdyt muutokset eivät toteuta 
asianmukaisesti direktiivien sään -
nöksiä, se voi käynnistää virallisen 
rikkomismenettelyn SEUT:n 258 
artiklan nojalla.28 Komission arvio perustuu 
jäsenvaltioiden toimittamiin 
virallisiin asiakirjoihin, 
toimeksisaajien raportteihin, 
kansallisten yhteyspisteiden 
antamiin tietoihin, 
tiedotusvälineiden kautta 
tehtävään 
markkinaseurantaan sekä 
kolmansille osapuolille 
esitettyihin erityispyyntöihin.
20 Huomautukset
31 
Taulukossa 2  esitetään yksityiskoh -
taisesti kyseisten tarkastusten sekä 
kolmanteen energiapakettiin liittyvien 
rikkomismenettelyjen tilanne 30. ke -
säkuuta 2015. Analyysi osoittaa, että 
kolmannen energiapaketin täysimää -
räisestä täytäntöönpanosta kaikissa 
jäsenvaltioissa ollaan vielä kaukana. 
Tilanne 30. kesäkuuta 2015:
(a) Kolmannen energiapaketin sään -
nöksiä oli siirtämättä osaksi kan -
sallista lainsäädäntöä  19 jäsen -
valtiossa 28:sta siinä määrin, että 
komissio katsoi tarpeelliseksi 
käynnistää niitä kohtaan rikkomis -
menettelyn. Kaikki menettelyt oli 
saatettu päätökseen 30. kesäkuu -
ta 2015 mennessä.
(b) Kolmannen energiapaketin 
säännösten täytäntöönpanon 
vaatimustenmukaisuuden  osalta 
komissio käynnisti vuonna 2013 
menettelyn pyytääkseen jäsen -
valtioilta tietoja. Joitakin jäsenval -
tioita vastaan se käynnisti myös 
rikkomismenettelyn.
(i) Komissio oli saanut arvioin -
tinsa valmiiksi kymmenessä 
jäsenvaltiossa ja käynnistänyt 
niitä vastaan rikkomismenette -
lyn SEUT:n 258 artiklan mukai -
sesti. Kaikkien näiden jäsenval -
tion kohdalla käsittely on vielä 
kesken.
(ii) Neljältä jäsenvaltiolta komissio 
oli pyytänyt tietoja EU-pilotin 
avulla, mutta arviointi ei ollut 
vielä valmis.
(iii) Kaikkiaan 14 jäsenvaltiolle ko -
missio ei ollut vielä lähettänyt 
tietopyyntöä.32 
Komissio havaitsi tarkastustensa yhtey -
dessä ongelmia kolmannen energia -
paketin säännösten toteuttamisessa 
muun muassa seuraavilla osa-alueilla, 
jotka ovat olennaisia myös tämän tar -
kastuksen kannalta:
 ο kansallisten sääntelyviranomaisten 
toiminta (ks. kohdat 34–36)
 ο siirtoverkonhaltijoiden toiminta 
(ks. kohdat 37–42)
 ο erilaisiin hintojen sääntelykei -
noihin liittyvät kysymykset (ks. 
kohta 64).
33 
Tarkastus vahvisti, että kyseisillä aloilla 
on ongelmia. Niitä käsitellään seuraa -
vissa kohdissa.
21 Huomautukset
Kolmatta energiapakettia koskevien komission täytäntöönpano- ja 
vaatimustenmukaisuustarkastusten tilanne 30. kesäkuuta 2015
Täytäntöönpanotarkastus Vaatimustenmukaisuustarkastukset
Komission täytäntöön -
panotarkastus suoritettuRikkomis  menettely käyn -
nistetty ja päättynytKomissio käynnistänyt 
rikkomis  menettelynRikkomis  menettely 
päättynyt
Belgia √ √ √ Kesken
Bulgaria √ √ Ei vireillä
Tšekki √ Ei menettelyjä Ei vireillä
Tanska √ √ Ei vireillä
Saksa √ Ei menettelyjä √ Kesken
Viro √ √ Ei vireillä
Irlanti √  √ Ei vireillä
Kreikka √ Ei menettelyjä Ei vireillä
Espanja √ √ √ Kesken
Ranska √ √ √ Kesken
Kroatia √ Ei menettelyjä √ Kesken
Italia √ Ei menettelyjä √ Kesken
Kypros √ √ Ei vireillä
Latvia √ Ei menettelyjä Ei vireillä
Liettua √ √ Ei vireillä
Luxemburg √ √ √ Kesken
Unkari √ Ei menettelyjä √ Kesken
Malta √ Ei menettelyjä Ei vireillä
Alankomaat √ √ Ei vireillä
Itävalta √ √ √ Kesken
Puola √ √ Ei vireillä
Portugali √ Ei menettelyjä Ei vireillä
Romania √ √ √ Kesken
Slovenia √ √ Ei vireillä
Slovakia √ √ Ei vireillä
Suomi √ √ Ei vireillä
Ruotsi √ √ Ei vireillä
Yhdistynyt 
kuningaskunta√ √ Ei vireillä
Huom:  
- ”Ei menettelyjä” tarkoittaa, ettei komissio ole käynnistänyt tai lähitulevaisuudessa käynnistämässä täytäntöönpanotarkastuksen perusteella 
rikkomismenettelyä. Täytäntöönpanotarkastukset on saatettu loppuun kaikissa jäsenvaltioissa.  
- ”Ei menettelyjä vireillä” tarkoittaa, ettei kyseistä jäsenvaltioita vastaan ole käynnistetty rikkomismenettelyä. Komissio tutkii tilannetta ja 
saattaa käynnistää rikkomismenettelyn myöhemmin.  
- ”Kesken” tarkoittaa, että rikkomismenettely on vireillä eikä sitä ole vielä saatu päätökseen.
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin komissiolta saatujen tietojen perusteella.Taulukko 2
22 Huomautukset
Energia-alan 
sääntelyviranomaisilla on 
vaikeuksia hoitaa tehtäviään 
sekä kansallisella että EU:n 
tasolla
34 
Tarkastuksen yhteydessä kerätty 
aineisto toi esiin seuraavat ongelmat 
kansallisten sääntelyviranomaisten 
toiminnassa:
(a) Kansallisten sääntelyviranomaisten 
riippumattomuus on ehdoton 
edellytys sille, että ne voivat hoitaa 
tehtävänsä kunnolla. Sääntelyelin -
ten johtajat pitäisi valita avoimessa 
menettelyssä ja heille olisi annet -
tava toimintavapaus. Näitä periaat -
teita ei kuitenkaan aina noudateta. 
Katso esimerkit laatikossa 1 .
(b) Useiden jäsenvaltioiden kansalliset 
sääntelyviranomaiset mainitsivat 
riskit, jotka liittyvät viranomais -
ten toimivallan rajoittamiseen.  
Jotkin hallitukset ovat pitäneet 
itsellään tietyt sääntelyvaltuudet 
tai määränneet kansalliset sään -
telyviranomaiset soveltamaan 
hintojen määrittämisessä menetel -
miä, jotka saattavat suosia joitakin 
markkinatoimijoita. Katso esimer -
kit laatikossa 2 .
(c) Vaikka kansallisten sääntelyvi -
ranomaiset tehtävät ovat kaikis -
sa jäsenvaltioissa samat, niiden 
käytettävissä olevien resurssien 
määrä  vaihtelee merkittävästi. 
Energia-asioiden parissa työs -
kentelevien henkilöiden määrä 
tarkastetuissa kansallisissa sään -
telyvirastoissa vaihteli 21:stä yli 
200:aan. Jotkin kansalliset vi -
ranomaiset arvioivat resurssinsa 
riittäviksi energiamarkkinoihin 
liittyvien tehtävien hoitamista var -
ten. Resurssipulasta johtuen jotkin 
kansalliset sääntelyviranomaiset 
ovat varautuneet muita paremmin 
osallistuakseen kansainväliseen 
yhteistyöhön, millä on ratkaiseva merkitys energian sisämarkkinoi -
den kannalta (ks. kohta 35). Katso 
esimerkit laatikossa 3 .
23 Huomautukset
Kansallisten sääntelyviranomaisten riippumattomuuteen vaikuttavat seikat
Bulgaria  – Hallitus vaihtoi vuosina 2009–2015 useaan otteeseen energia- ja vesialan sääntelykomitean 
puheenjohtajaa. Pelkästään vuonna 2013 näin tehtiin neljä kertaa. Riippumattomien sääntelyelinten tehtävä -
nä on määrittää energian hinnat todellisten kustannusten perusteella. Energia- ja vesialan sääntelykomitea 
päätti tästä huolimatta säännellä sähkön hintaa, mikä on johtanut siihen, että vakiintunut energiayhtiö joutuu 
ostamaan kallista sähköä ja myymään sen julkisena toimittajana edelleen ostohintaa halvemmalla. Tämän 
seurauksena sen alijäämä on kasvanut vuosina 2010–2014 noin 800  miljoonaan  euroon.
Liettua  – Vuodesta 2013 lähtien Liettuan parlamentilla on ollut valta vaihtaa kansallisen sääntelyviranomaisen 
johtajaa, jos se ei hyväksy energia-alan sääntelyviraston vuosikertomusta.
Kansallisten sääntelyviranomaisten toimivaltuuksien rajoittaminen
Espanja  – Teollisuus-, energia- ja matkailuministeriö määrittää kaasun ja sähkön hinnat sekä käyttömaksut, 
joita siirtoverkonhaltijat perivät kaasu- ja sähköinfrastruktuurin käyttäjiltä. Kansallisen sääntelyviranomaisen 
soveltama menetelmä kattaa korkeintaan vain yhden kolmasosan lopullisiin verkkotariffeihin vaikuttavista 
kustannuseristä, kun Espanjan hallitus päättää yksin kustannuseristä, jotka muodostavat loput kaksi kol -
masosaa kyseisistä tariffeista. Voidaankin kysyä, onko kansallisella sääntelyviranomaisella tässä tapauksessa 
riittävät valtuudet hoitaa oma osuutensa valvonnasta.
Liettua  – Kolmannessa energiapaketissa säädetään, että kansalliset sääntelyviranomaiset määrittävät siirto- 
tai jakelutariffit avoimia perusteita soveltaen. Tästä huolimatta Liettuan hallitus päättää menetelmästä, jonka 
mukaan kaasun ja sähkön siirtotariffit määräytyvät, ja myös vähittäishintoja säännellään. Liettuan kansallisen 
sääntelyviranomaisen alustavien laskelmien mukaan kaksi valtio-omisteista ja vakiintunutta energiayhtiötä 
saavat tämän ansiosta 167  miljoonaa  euroa enemmän tuloja vuoteen 2024 mennessä kuin siinä tapauksessa, 
että kansallinen sääntelyviranomainen määrittäisi tariffit.
Kansallisten sääntelyviranomaisten resurssien riittävyys
Ruotsi  – Ruotsin energia-alan tarkastuslaitos vahvisti, että sen 100 erityisasiantuntijaa mahdollistavat täy -
simääräisen osallistumisen ACERin työhön ja kansallisten asiantuntijoiden lähettämisen komennukselle. Se 
vahvisti myös tehneensä kaikki tarvittavat valmistelut REMIT-asetuksen täytäntöönpanoa varten esimerkiksi 
antamalla asiasta vastaavalle tiimille kaikki tarvittavat välineet.
Viro  – Kansallisen kilpailuviranomaisen 61 työntekijästä vain 21 käsittelee energia-alaan liittyviä asioita. 
Komissio ilmaisi Viron energiamarkkinoita koskevassa analyysissaan huolensa siitä, onko kansallisella viran -
omaisella riittävät resurssit vastatakseen Viron energiamarkkinoiden sääntelystä ja osallistuakseen EU-tason 
yhteistyöhön (ks. liite III ).Laatikko 1 Laatikko 2 Laatikko 3
24 Huomautukset
35 
EU:lla ei ole koko unionin kattavaa 
energia-alan sääntelyviranomaista, 
vaan kansallisten sääntelyviranomais -
ten on tarkoitus tehdä yhteistyötä  
 ACERin kautta (ks. kohta 13). EU:n 
energiamarkkinoiden yhdentyessä 
entisestään rajatylittävien sääntely -
kysymysten ratkaisemisesta tulee 
koko ajan tärkeämpää. Tällä hetkellä 
noita kysymyksiä käsitellään ACERin 
työryhmissä, joiden toimialoja ovat 
muun muassa sähkö, kaasu, mark -
kinoiden eheys ja seuranta. Tämän 
työskentelytavan tavoitteena on 
helpottaa jäsenvaltioiden suoraa 
osallistumista yhteistyöhön, mutta 
käytännössä kaikki jäsenvaltiot eivät 
osallistu siihen yhtä aktiivisesti. Näin 
ollen aktiivisemmilla jäsenvaltioilla on 
enemmän vaikutusvaltaa työryhmissä. 
Osa kansallisista sääntelyviranomai -
sista ilmoitti, että niiden resurssit ovat 
rajalliset, koska niillä ei ole riittävästi 
asiantuntijoita, jotka kykenisivät toimi -
maan kansainvälisessä ympäristössä, 
ja myös matkustusbudjetit ovat pienet 
(ks. kohta 34). Liitteessä III  annetaan 
yksityiskohtaista tietoa jäsenvaltioiden 
edustajien osallistumisesta ACERin 
työryhmiin.
36 
ACERin tehtävänä on muun muassa 
analysoida energiamarkkinoilla vallit -
sevia kehityssuuntauksia sekä antaa 
toimintapoliittisia neuvoja kansallisille 
sääntelyviranomaisille ja EU:n toimieli -
mille. Sillä ei kuitenkaan ole valtuuksia 
pakottaa kansallisia sääntelyviran -
omaisia tai hallituksia antamaan sille 
olennaista tietoa energiamarkkinoista. 
Tietojen puuttuminen rajoittaa ACERin 
mahdollisuuksia laatia markkina-ana -
lyyseja ja antaa toimintapoliittisia neu -
voja EU:n toimielimille ja jäsenvaltioi -
den kansallisille sääntelyviranomaisille.Siirtoverkonhaltijoiden 
toiminnan eriyttäminen on 
toteutettu muodollisesti, 
mutta se ei ole kaikissa 
tapauksissa johtanut 
markkinoiden vapauttamiseen 
ja kilpailukyvyn parantumiseen
37 
Sähkö ja kaasu kulutetaan harvoin 
siellä, missä se tuotetaan tai se tulee 
maahan. Siirtoverkot on kehitetty 
sitä varten, että valtava energiamää -
rä saataisiin toimitettua kuluttajille. 
Siirtojärjestelmiä hallinnoivia tahoja 
kutsutaan unionin jäsenvaltioissa 
siirtoverkonhaltijoiksi.
38 
Prosessia, jonka seurauksena energian 
siirtäminen on erotettu muista toimin -
noista, kuten vertikaalisesti integroitu -
neiden energiayhtiöiden tuotannosta 
ja jakelusta, kutsutaan eriyttämiseksi. 
Eriyttäminen aloitettiin ensimmäisessä 
ja toisessa energiapaketissa. Komissio 
on vahvistanut, että jäsenvaltiot ovat 
siirtäneet kolmannen energiapaketin 
ja siihen sisältyvät eriyttämissäännök -
set muodollisesti osaksi kansallista 
lainsäädäntöään (ks. kohta 31). Kaa -
vio 2  kuvaa siirtoverkonhaltijoiden 
tehtäviä ja asemaa energiakaupassa 
ennen eriyttämistä ja sen jälkeen.
25 Huomautukset
39 
Toimintojen eriyttämisellä ja muil -
la toimenpiteillä pyrittiin luomaan 
sääntelyolosuhteet energian sisä -
markkinoita varten. Tästä huolimatta 
markkinoiden vapautuminen on jäänyt 
monessa tapauksessa toteutumatta 
eikä niiden kilpailukyky ole paran -
tanut. Tämä johtuu siitä, että monet 
hallitukset ja vakiintuneet energia -
yhtiöt rajoittavat edelleen kolmansien 
osapuolten pääsyä verkkoon erilaisilla 
säädöksillä ja teknisillä rajoituksilla. 
Esimerkiksi uudet kaasun ja sähkön 
toimittajat tarvitsevat pääsyn energian siirto- ja varastointijärjestelmiin. Ilman 
sitä uusien toimijoiden on vaikea 
päästä kansallisille sähkö- tai kaasu -
markkinoille. Puolassa vakiintunut 
kaasuyhtiö perusti esimerkiksi vuon -
na 2010 erityisyhtiön, jota kansallinen 
sääntelyviranomainen ei pidä siirto -
verkonhaltijana. Puolan maanalainen 
kaasunvarastointikapasiteetti on 
kokonaisuudessaan kyseisen yhtiön 
omistuksessa. Tilanteessa piilee riski 
siitä, että kyseinen tytäryhtiö pystyy 
rajoittamaan uusien kaasuntoimittaji -
en pääsyä Puolan markkinoille29.Kaavio 2Energian kauppa ja siirtäminen ennen eriyttämistä ja sen jälkeen
Eriyttämisen jälkeen Ennen eriyttämistä
Vuorovaikutusta ei säännelläSäännelty vuorovaikutus
KuluttajaErillinen yhtiö tai toimintoKey:Kuluttaja KuluttajaJakelu Siirto (siirtoverkonh.) Verkon operointi
MyyntiKaupanvälittäjäTuotanto/Tuonti
Tuotanto/Tuonti
Verkon operointi
Kaupankäynti
MyyntiVertikaalisesti 
integroitunut yhtiö
Lähde:  Matthys-Donnadieun 26. elokuuta 2014 pitämä esitelmä Gentin yliopiston järjestämässä kesäyliopistossa, jonka aiheena oli ”Economics of 
Electricity Markets”.29 Puolan energia-alan 
sääntelyviraston vuotta 2014 
koskevassa kansallisessa 
raportissa esitettyjen lukujen 
perusteella noin 95 prosenttia 
Puolan 
kaasutukkumarkkinoista on 
vakiintuneen kaasuyhtiön 
hallinnassa.
26 Huomautukset
40 
Jäsenvaltioiden verkkoja liitetään infra -
struktuurin kautta kiihtyvällä tahdilla 
yhteen, joten vierekkäisillä alueilla toi -
mivien siirtoverkonhaltijoiden on myös 
tehtävä enemmän yhteistyötä keske -
nään. Tämä tarkoittaa muun muassa 
yhteistä lähestymistapaa infrastruk -
tuurin kehittämiseen etenkin energian 
toimitusvarmuuden näkökulmasta. Esi -
merkki hyvästä yhteistyöstä on se, että 
ruotsalainen sähkönsiirtoverkon haltija 
voi käyttää myös Norjan ja Tanskan 
verkkoja, koska kyseiset maat ovat näin 
sopineet ja niiden verkot on kytketty 
yhteen teknisesti. Näin tiivis yhteistyö 
ei kuitenkaan ole yleistä.
41 
Kaikkien siirtoverkonhaltijoiden on 
saatava sertifiointi oman maansa 
kansalliselta sääntelyviranomaiselta. 
Komissio osallistuu sertifiointimenette -
lyyn antamalla lausuntoja kansallisten 
sääntelyviranomaisten päätösluonnok -
sista. Lausuntoa laatiessaan komissio 
tarkastaa, onko kyseisen siirtoverkon -
haltijan varallisuus riittävä, jotta se voi -
si tehdä itsenäisiä investointipäätöksiä. 
On edelleen siirtoverkonhaltijoita, 
joiden osalta komissio ei ole saanut 
loppuun sertifiointia30.42 
EU:ssa ei ole koko unionin kattavaa siir -
toverkonhaltijaa. Siirtoverkonhaltijat 
tekevät yhteistyötä Sähkö-ENTSOn ja 
Kaasu-ENTSOn kautta. Kansallisten siir -
toverkonhaltijoiden osallistumisaktii -
visuus ENTSOjen toimintaan vaihtelee, 
mikä saattaa johtaa siihen, että niissä 
kehitetyt tekniset ratkaisut soveltuvat 
paremmin aktiivisesti osallistuvien 
osapuolten käyttöön.30 Komissio oli antanut kaikkiaan 
109 lausuntoa 
1. kesäkuuta 2015 mennessä. 
Tällä hetkellä sertifiointia 
odottaa vielä seitsemän 
kaasunsiirtoverkon haltijaa ja 
kolme sähkönsiirtoverkon 
haltijaa: kaasualalla tämä 
koskee Viroa, Latviaa, Suomea, 
Italiaa, Unkaria ja Belgiaa 
(uudelleensertifiointi) sekä 
Yhdistynyttä kuningaskuntaa 
(uudelleensertifiointi) ja 
sähköalalla Ruotsin ja Saksan 
välisestä Itämeren alaisesta 
kaapelista vastaavaa 
siirtoverkonhaltijaa sekä 
siirtoverkonhaltijoita Unkarissa 
ja Italiassa 
(uudelleensertifiointi).
27 Huomautukset
Jäsenvaltioiden 
välillä on suuria eroja 
energiamarkkinoiden 
järjestämisessä, mikä 
voi hidastaa energian 
sisämarkkinoiden 
kehittämistä
43 
Komissio on arvioinut energian sisä -
markkinoiden edistymistä ja tullut 
siihen johtopäätökseen, että energia -
markkinoita ohjaa 28 erillistä kansal -
lista säädöskehystä31. Näin ollen EU:n 
energiamarkkinat ovat yhtenäisten 
sisämarkkinoiden sijasta pikemminkin 
paikallisten, alueellisten ja kansallisten 
energiamarkkinoiden muodostama 
tilkkutäkki. Energian sisämarkkinoiden 
kehittämisen haasteena on löytää kei -
not, joilla kyseiset markkinat saadaan 
toimimaan yhteen. Tämä on erittäin 
suuri haaste, koska
 οEU:n alueella käytetään 
edelleen useita erilaisia 
kaupankäyntimekanismeja
 οenergiamarkkinoihin pyritään vai -
kuttamaan erilaisilla toimenpiteillä
 οverkkosääntöjen kehittäminen ja 
noudattaminen on yhä haasteellista
 οmarkkinoiden eheys ja avoimuus 
vaihtelee markkinoista riippuen.EU:n alueella on edelleen 
käytössä useita erilaisia 
kaupankäyntimekanismeja
44 
Kolmannessa energiapaketissa ei 
säädetä, että kaikkialla EU:ssa pitäisi 
soveltaa jotakin tiettyä kaupankäyn -
timekanismia. Käytännössä kaasu- ja 
sähkökauppaa käydään monella eri 
tavalla (ks. kohta 60). Maksuvalmius, 
avoimuus ja osallistumismahdolli -
suudet ovat ominaispiirteitä, jotka 
edesauttavat tehokkaasti sisämarkki -
noiden toteuttamista. Tarkastuksessa 
havaittiin ainakin neljä kaupankäynti -
mekanismia, jotka täyttävät kyseiset 
ominaispiirteet vaihtelevasti. Niitä 
käsitellään taulukossa 3 .
Muun kansallisen tai EU-tason 
politiikanalan tavoitteita 
koskevat hallitusten toimet 
vaikuttavat kansallisiin 
energiamarkkinoihin
45 
Energiapolitiikka liittyy läheisesti 
moniin muihin politiikanaloihin, joita 
toteutetaan niin kansallisella kuin 
unionin tasolla. Esimerkkeinä voidaan 
mainita talous yleisesti, ilmastonmuu -
tos, teollisuus, innovointi sekä työ -
markkinat. Kyseisiin politiikanaloihin 
kohdistuvilla toimenpiteillä voidaan 
vaikuttaa energiamarkkinoiden 
toimintaan esimerkiksi ohjaamalla 
valintaa kohti tiettyjä energialähteitä 
tai tukemalla erityisesti yhtä niistä. Täl -
laiset toimintatavat voivat olla täysin 
järkeenkäypiä yksittäisen jäsenvaltion 
näkökulmasta – tukemalla omia ener -
gialähteitään jäsenvaltio voi esimer -
kiksi edistää energiavarmuusnäkymiä 
omien rajojensa sisällä – mutta samalla 
ne voivat vääristää markkinoita ja hin -
noittelua energian sisämarkkinoilla.31 Komission 25. helmikuuta 2015 
antama tiedonanto 
COM(2015) 80 final ”Joustavaa 
energiaunionia ja 
tulevaisuuteen suuntautuvaa 
ilmastonmuutospolitiikkaa 
koskeva puitestrategia”.
28 Huomautukset
Energia-alalla havaitut kaupankäyntimekanismit
Maksuvalmius
Avoimuus
Osallistumis -
mahdollisuudetEsimerkki tarkastuksessa analysoiduista tapauksista
Alueellinen kaupankäynti
Tällaisten markkinoiden toimintaa tuetaan pitkäaikaisilla ra ­
hoituksen suojausmekanismeilla, ne kattavat useampia maita 
ja niiden tavoitteena on luoda alue, jolla energiaa voidaan siir ­
tää vapaasti. Näiden markkinoiden maksuvalmius on yleensä 
erittäin hyvä ja osallistuminen perustuu vapaaehtoisuuteen.√ √ √ Yhteinen sähköpörssi Pohjoismaissa ja Baltian alueella.
Yritysten välinen suora kaupankäynti (B2B)
Kyse on energiantuottajan ja sen asiakkaan välisestä kaupan­
käynnistä. Nämä usein pitkäaikaiset sopimukset eivät ole 
läpinäkyviä, koska kaupankäynnin ehtoja ei paljasteta muille 
markkinatoimijoille. Tämä hankaloittaa kaasun ja sähkön 
viitehintojen määrittämistä jollakin tietyllä markkina ­alueella.X X √Tarkastuksen tehohetkellä Bulgariassa käytettiin vain tätä 
menetelmää sekä sähkö ­ että kaasukaupassa.
Espanjan kaasumarkkinat yhdentyivät ja järjestäytyivät 
vasta vuonna 2014. Vuonna 2013 noin 66 prosenttia kaasusta 
myytiin LNG ­terminaaleissa kahdenvälisten sopimusten 
perusteella. Kansallisella viranomaisella oli vaikeuksia saada 
puolueetonta tietoa kaasun hinnasta.
Rajoitettu pörssikauppa
Rajoitettu pörssikauppa perustuu kansallisen hallituksen 
aloitteeseen tai määräykseen. Velvollisuus käydä energia ­
kauppaa tällaisen pörssin kautta saattaa tarkoittaa, etteivät 
hintatarjoukset perustu pelkästään kysynnän ja tarjonnan 
väliseen dynamiikkaan.√ √ XVuonna 2013 puolet Puolassa ostetusta sähköstä myytiin 
tällaisessa pörssissä ja puolet oli B2B ­kauppaa. Puolan 
energiapörssin perusti alun perin joukko kaupanvälittäjiä, 
mutta kansalliset viranomaiset ovat sittemmin tukeneet sitä 
määräämällä, että sähköntuottajien on myytävä vähintään 
70 prosenttia tuottamastaan sähköstä kyseisessä pörssissä.
Ylijäämävarastojen myyntiin perustuvat markkinat
Tämä koskee lähinnä kaasualaa. Tällainen kaupankäynti 
toimii tilanteessa, jossa markkinat ovat hyvin säännellyt tai 
yksi suuri toimittaja dominoi niitä. Kaupankäynti ei tällöin 
avoimesta kauppatavasta huolimatta perustu markkinoiden 
hintadynamiikkaan.√ X XPuolan kaasupörssistä voidaan ostaa kaasua yli 20 prosenttia 
säänneltyä tukkuhintaa halvemmalla.
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.Taulukko 3
29 Huomautukset
46 
Komissio on tietoinen vaikutuksesta, 
joka kyseisillä toimenpiteillä voi olla 
energiamarkkinoiden toimintaan. Ko -
missiolla on kuitenkin rajalliset valmiu -
det rajoittaa niiden toteuttamista jopa 
silloin, kun se haluaisi itse niin tehdä. 
Komissio on selvittänyt kantaansa 
energia-alalle myönnettävää valtiontu -
kea koskevissa suuntaviivoissaan32 sekä 
energiapaketteja koskevissa selittävis -
sä huomautuksissa. Seuraavat komis -
sion kannattamat seikat ovat olennai -
sia tämän tarkastuksen kannalta:
 οTukkuhintojen sääntelyä ei pitäisi 
sallia33.
 οSäänneltyjen vähittäishintojen on 
oltava tasoltaan sellaisia, että ne 
mahdollistavat kilpailevien tarjo -
usten tekemisen. Mikään sähkön 
kustannustekijöistä ei saisi olla 
säännellyssä hinnassa tietyn mark -
kina-alueen keskimääräistä tukku -
hintaa alhaisempi34.
Verkkosääntöjen ja 
suuntaviivojen hyväksyminen 
on erityisen hidasta sähköalalla
47 
Verkkosäännöt ovat teknisiä sääntöjä, 
joiden avulla pyritään luomaan perusta 
erilaisten sähkön- ja kaasunsiirtojär -
jestelmien tekniselle yhteentoimivuu -
delle EU:ssa. Verkkosäännöt sisältävät 
yleiset tekniset standardit, joilla pitäisi 
voida varmistaa energian vapaa virtaus 
rajojen yli. Ne ovat energiamarkki -
noiden yleistä lainsäädäntökehystä 
yksityiskohtaisemmat, jotta voitaisiin 
varmistaa energiapakettien yhtenäi -
nen täytäntöönpano. Jos verkkosään -
töjä toteutettaisiin täysimääräisesti, 
erilaisten kaupankäyntimekanismien 
määrä voisi laskea, mikä loisi otolliset 
olosuhteet keskenään yhteensopi -
vien markkinoiden yhdentymisen 
varmistamiseksi. ACERilla on tässä 
prosessissa aivan erityinen tehtävä: se 
laatii puiteohjeet ja arvioi ENTSOjen laatimat verkkosäännöt ennen kuin ne 
toimitetaan komissiolle. Tämän jälkeen 
komission tehtävänä on hyväksyä 
lopullinen sääntöteksti ja koordinoida 
komiteamenettelyä, jossa verkkosään -
nöt hyväksytään virallisesti.
48 
Joissakin jäsenvaltioissa ja joidenkin 
jäsenvaltioiden välillä käydään jo nyt 
energiakauppaa, vaikka verkkosääntöjä 
ei ole vielä hyväksytty täysimääräisesti. 
Tästä huolimatta prosessin loppuun 
saattaminen olisi merkittävä askel koh -
ti toimivia energian sisämarkkinoita.
49 
Kuten taulukosta 4  käy ilmi, verkko -
säännöistä sopiminen on osoittautu -
nut vaikeaksi ja pitkälliseksi prosessik -
si. Tilanne 30. kesäkuuta 2015:
 οKaasualalla oli edistytty hieman: 
viidestä verkkosäännöstöstä neljä 
oli saatu hyväksyttyä ja yhdestä 
neuvoteltiin.
 οSähköpuolella sen sijaan ei ole 
saatu sovittua yhdestäkään verk -
kosäännöstöstä, joita on yhteensä 
11. Vaikka ACER on jo siirtänyt 
asian komissiolle, verkkosääntö -
jen hyväksymistä koskevat komi -
teamenettelyt ovat viivästyneet 
pahasti. Komission käsiteltäväksi 
on toimitettu yhdeksän verkko -
säännöstöä, mutta vasta viiden 
osalta on toistaiseksi päästy 
komiteamenettelyvaiheeseen.32 Suuntaviivat valtiontuesta 
ympäristönsuojelulle ja 
energia-alalle 
vuosina 2014–2020 
(2014/C 200/01).
33 Hintojen sääntelyä koskevat 
kriteerit, joiden täyttymistä 
EU:n lainsäädännön 
noudattaminen edellyttää, on 
äskettäin vahvistettu EU:n 
tuomioistuimen 10. syyskuuta 
2015 antamassa tuomiossa, 
joka koski Puolaa vastaan 
nostettua rikkomistapausta; 
tapauksessa oli kyse muille 
kuin kotitalouksille 
tarjottavien kaasun hintojen 
sääntelystä (C-36/14).
34 Komission tiedonanto 
”Energian hinnat ja 
kustannukset Euroopassa”, 
SWD(2014) 19 final ja 
SWD(2014) 20 final.
30 Huomautukset
Verkkosääntöjen kehitysprosessi
ACERin laatimat 
puiteohjeetSääntöjen 
kehittämistyö 
ENTSOissa 
päättynytACERin lopulli -
nen suositusKomitea -
menettelyjen 
alkaminenSäännöstön 
julkaiseminen 
EU:n virallisessa 
lehdessäKaasuKapasiteetin jakomekanismit Q3 2011 Q3 2012 Q4 2012 Q1 2013 Q4 2013
Ylikuormituksen hallinta  menettelyt E/A E/A E/A Q1 2012 Q3 2012
Kaasualan tasehallinta- ja 
siirtojärjestelmätQ 4 2011 Q1 2013 Q1 2013 Q3 2013 Q1 2014
Yhteen  toimivuutta ja tietojen vaih -
toa koskevat säännötQ3 2012 Q4 2013 Q1 2014 Q3 2014 Q2 2015
Siirtotariffeja koskevien rakenteiden 
yhden  mukaistaminenQ4 2013SähköKapasiteetinjako ja ylikuormituksen 
hallinta
Q2 2011Q3 2012 Q1 2013 Q3 2014
Pitkän aikavälin kapasiteetin 
jakaminenQ3 2013 Q2 2014 Q2 2015
Tuotannon liittäminen verkkoon
Q2 2011Q2 2012 Q1 2013 Q1 2015
Kysynnän liittäminen Q4 2012 Q1 2013 Q2 2015
Suurjännite  tasavirran liittäminen 
verkkoonQ2 2014 Q3 2014 Q2 2015
Toimintavarmuus
Q 4 2011Q1 2013 Q4 2013
Toiminnan suunnittelu ja 
aikataulutusQ1 2013 Q4 2013
Kuormitus  tiheyden hallinta ja 
varastotQ2 2013 Q3 2013
Operatiivinen koulutus
Hätätilanteita koskevat vaatimukset 
ja operatiiviset menettelytQ1 2015 Q2 2015
Tasehallinta Q3 2012 Q4 2013
Huom:  Kaasuverkon ylikuormituksen hallintamenettelyihin ei sovellettu samaa menettelyä kuin muihin verkkosääntöihin. Ne oli jo määritetty 
kolmannen energiapaketin yhteydessä asetuksessa (EY) No 715/2009 ja niitä oli päivitetty vuonna 2012 komiteamenettelyssä.
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin ACERilta saatujen tietojen perusteella.Taulukko 4
31 Huomautukset
50 
Tilintarkastustuomioistuimen tar -
kastuksessa määritettiin neljä syytä, 
joiden vuoksi prosessi on ollut hidas:
(a) Jo nyt asianmukaisesti toimivilla 
markkinoilla ei nähdä tarvet -
ta tälle prosessille. Kyseisten 
markkinoiden toimijat eivät ole 
halukkaita korvaamaan vanhoja 
teknisiä sääntöjä uusilla ja yhden -
tyneempien EU-markkinoiden 
hyötyjä ei ole asetettu etusijalle. 
Pohjoismaiden ja Baltian maiden 
yhteisen sähköpörssin päivänsisäi -
nen markkinamekanismi ELBAS35 ei 
esimerkiksi ole teknisesti yhteen -
sopiva Keski-Euroopassa käytettä -
vien päivänsisäisten kaupankäyn -
tijärjestelmien kanssa. Pohjoiset ja 
Baltiassa sijaitsevat jäsenvaltiot ei -
vät olleet halukkaita hyväksymään 
yleiseurooppalaista ratkaisua, jos 
se eroaisi ELBAS-järjestelmästä. 
Keskustelu siitä, mitä järjestelmää 
Euroopassa pitäisi käyttää, hidas -
taa markkinoiden yhdentämistä.
(b) Kolmannessa energiapaketissa 
ei annettu selkeää aikataulua  
tai määräaikaa verkkosääntöjen 
laatimiselle, hyväksymiselle tai 
täytäntöönpanolle.
(c) Verkkosäännöt laaditaan Sähkö- ja 
Kaasu-ENTSOjen ja ACERin väli -
sessä monimutkaisessa menet -
telyssä . Verkkosääntöjen kehittä -
mistä koskevat päätökset tehdään 
ENTSOissa siirtoverkonhaltijoiden 
ja ACERissa kansallisten sääntely -
viranomaisten määräenemmistöllä. 
Tämä on ongelmallista, sillä vaikka 
ENTSOt ovat Euroopan tason 
elimiä, joiden tehtäviin kuuluu 
energian sisämarkkinoiden kehit -
täminen, ne ajavat myös yksittäis -
ten jäsenten etua. Tämä aiheuttaa 
mahdollisia eturistiriitoja osallistu -
jien keskuudessa ja saattaa johtaa 
”pienin yhteinen nimittäjä” -tyyp -
pisten ratkaisujen hyväksymiseen, 
mikä ei edistä markkinoiden 
yhdentämistä parhaalla mahdolli -
sella tavalla.(d) Etenkään sähköalalla komissio 
ei ole käynnistänyt ja läpi -
vienyt komiteamenettelyjä 
oikea-aikaisesti.
51 
Verkkosääntöjen nopeutettu täytän -
töönpano on ollut vähäistä. Joidenkin 
jäsenvaltioiden siirtoverkonhaltijat ja 
kansalliset sääntelyviranomaiset ovat 
tehneet kahden verkkosäännöstön 
nopeutettua täytäntöönpanoa var -
ten alueellisia aloitteita. Seitsemän 
jäsenvaltiota on tehnyt yhteistyötä 
kaasualan kapasiteetinjakomekanismia 
koskevan säännöstön täytäntöönpa -
non nopeuttamiseksi vuodesta 2012 
lähtien36.
Markkinoiden eheys 
ja avoimuus riippuu 
kaupankäyntimekanismista
52 
Energian sisämarkkinoita koskevien 
periaatteiden mukaisesti energia on 
myytävä sääntöihin perustuvilla ja 
avoimilla markkinoilla. Kuten edellä on 
esitetty, eri kaupankäyntimekanismien 
avoimuustaso vaihtelee (ks. kohta 
44). Tämän huomioon ottaen EU:ssa 
hyväksyttiin vuonna 2011 asetus37 
energian tukkumarkkinoiden eheydes -
tä ja tarkasteltavuudesta (REMIT) (ks. 
laatikko 4 ).35 Lisätietoa ELBAS-
järjestelmästä on saatavilla 
verkkosivustolla http://www.
nordpoolspot.com/TAS/
Intraday-market-Elbas/ .
36 Espanja, Puola, Portugali, 
Ranska, Romania, Tšekki ja 
Unkari.
37 Asetusta (EU) No 1227/2011 
täydennettiin 
täytäntöönpanosäädöksillä 
joulukuun puolivälissä 
vuonna 2014-.
32 Huomautukset
53 
ACER sekä sääntelyviranomaiset neljäs -
tä tarkastuskäynnin kohteena olleista 
kuudesta jäsenvaltiosta ilmoittivat, et -
teivät ne ole täysin valmiita REMIT-ase -
tuksen täytäntöönpanoon. Bulgarian 
kansallinen sääntelyviranomainen 
ilmoitti, ettei REMIT-asetusta voida 
soveltaa Bulgariassa, koska maassa ei 
ole energiapörssiä.
54 
Hyvin toimivilla pörsseillä on käytös -
sään sisäiset avoimuusmenettelyt, 
joiden avulla pyritään estämään mark -
kinoiden manipulointi. Ne voisivat 
tukea ACERia ja sääntelyviranomaisia 
REMIT-asetuksen asettamissa rajoissa. 
Vähemmän avoimet kaupankäyn -
timekanismit, kuten B2B-kauppa ja 
ylijäämävarastojen myyntiin perus -
tuvat markkinat, eivät vielä sisällä 
toimivia valvontamekanismeja. Näin 
ollen markkinoiden manipulointiin 
ja epäsäännölliseen tietojenvaihtoon 
liittyvät riskit eivät välttämättä poistu 
edes REMIT-asetuksen tullessa kaikilta 
osin voimaan.Unionin jäsenvaltioiden 
markkinoiden 
yhdentämisessä on kyllä 
edistytty, mutta energian 
sisämarkkinoiden tuomat 
hyödyt eivät ole vielä 
toteutuneet täysimääräisesti 
hintojen osalta
55 
Kolmannessa energiapaketissa sovel -
letaan samanlaista lähestymistapaa 
sekä sähkö- että kaasumarkkinoihin. 
Niitä varten kehitetyt mallit ovat myös 
samanlaisia, koska niissä ennakoidaan 
tilannetta, jossa energiaa saadaan 
useista eri lähteistä ja hintakilpailu 
toteutuu kullakin markkina-alueella 
(ks. kohta 12).
56 
Jäsenvaltioiden välisessä kaupassa olisi 
käytettävä vähittäishintojen sijasta 
ennemminkin tukkuhintoja, koska 
vähittäishintoihin sisältyvät verot, 
muut maksut ja alennukset vaihtelevat 
jäsenvaltiosta toiseen. Kotitalouksilta 
ja teollisuusasiakkailta perittävien 
keskihintojen ja tukkuhintojen välinen 
ero on merkittävä. Katso liite I.REMIT-asetus ja ACER
REMIT-asetus , jonka täytäntöönpanosta vastaa ACER, on Euroopan energian tukkumarkkinoita koskeva seu -
rantaväline. Se lisää merkittävästi ACERin vastuuta kolmanteen energiapakettiin verrattuna. ACER on pyytänyt 
käyttöönsä uutta IT-infrastruktuuria, seurantavälineitä ja erityisasiantuntijoita.
 οTäytäntöönpanovaihe  alkoi, kun asetus hyväksyttiin ja sitä täydentävät tiedonkeruusäännöt tulivat voi -
maan. ACER määritti menetelmät, menettelyt ja IT-työkalut energian tukkumarkkinoiden seurantaa varten. 
Tämä koski myös tietojenvaihtoa kansallisten sääntelyviranomaisten sekä muiden kansallisten ja EU-tason 
viranomaisten kanssa.
 οOperatiivisessa vaiheessa  ACER kerää ja analysoi tietoa soveltamalla neljävaiheista lähestymistapaa: 
valvonta, epätavallisten tapahtumien esitutkinta, tapaustutkimus ja toimenpiteiden toteuttaminen. ACER 
kerää tietoa suoraan markkinatoimijoilta ja kolmansilta osapuolilta.Laatikko 4
33 Huomautukset
57 
Yksi osoitus hyvin toimivista energian 
sisämarkkinoista olisi se, että energian 
tukkuhintojen erot olisivat suhteelli -
sen pienet sekä lähekkäin sijaitsevien 
jäsenvaltioiden välillä että eri alueiden 
sisällä. Merkittävä ero tukkuhinnoissa 
tarkoittaisi, ettei markkinoiden avaa -
miseen ja yhteenliitäntäkapasiteet -
tiin liittyviä taloudellisia etuja saada 
hyödynnettyä.
58 
Joissakin jäsenvaltioissa säännellään 
energian tukku- ja vähittäishintoja, 
mikä voi vaikuttaa jäsenvaltioiden 
välisten hintaerojen tasoon (ks. kohdat 
45 ja 46).59 
Sähkön tukkuhinnat eivät ole lähenty -
neet jäsenvaltioiden välillä. Kuten esi -
tetään kaaviossa 3 , sähkön tukkuhin -
noissa on suuria eroja eri puolilla EU:ta. 
Korkein tukkuhinta on yli 85 prosenttia 
korkeampi kuin matalin tukkuhinta38. 
Joidenkin yhteisen rajan jakavien 
jäsenvaltioiden välillä on merkittäviä 
eroja. Näin on esimerkiksi Latvian ja 
Viron sekä Puolan ja Tšekin välillä.Kaavio 3Vertailu sähkön keskimääräisistä peruskuormituskauden tukkuhinnoista vuonna 
2014 jäsenvaltioissa, joissa käydään pörssikauppaa
Peruskuormaenergian tukkuhinta
euroa/MWh
EL IE UK IT LT LV PL ES PT NL BE HU SI EE FI FR RO SK AT CZ DESE DK70
60
50
40
30
20
10
058 57
53 5250 50
4443 42 41 41 41 40
383635 3534 33 33 3332 31
Huom:  Bulgarian, Kroatian, Kyproksen, Luxemburgin ja Maltan hintatiedot eivät ole saatavilla.
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin Euroopan komission toimittamien tietojen perusteella.38 Korkeimman ja matalimman 
sähkön tukkuhinnan välinen 
ero oli samankaltainen myös 
vuonna 2013 ja vuoden 2015 
ensimmäisellä neljänneksellä.
34 Huomautukset
60 
Markkinataloudessa hintojen lähenty -
minen käytännössä edellyttää kolmen 
ehdon täyttymistä:
(a) Jäsenvaltioiden on oltava sitoutu -
neita vapaiden ja kilpailukykyisen 
markkinoiden kehittämiseen (ks. 
kohta 39).
(b) Jäsenvaltioissa käytettävien kau -
pankäyntimekanismien on oltava 
yhteensopivia keskenään jäsenval -
tioiden välillä. Jos yksi jäsenvaltio 
noudattaa B2B-mallia ja toinen 
kuuluu alueelliseen energiapörs -
siin, markkinoiden tehokas yh -
dentäminen ei ole mahdollista (ks. 
kohta 44).
(c) Siirtoverkkojen kapasiteetin täytyy 
riittää sekä rajatylittäviin siirtoihin 
että jäsenvaltion sisäisiin siirtoihin.
61 
Suurin osa jäsenvaltioista, joiden kau -
pankäyntimekanismina on jonkinlai -
nen pörssikauppa, osallistuvat vuoro -
kausimarkkinoiden yhdentämiseen39. 
Tämä ei kuitenkaan ole johtanut 
tilanteeseen, jossa sähkön tukkuhinnat 
olisivat täysin yhdenmukaiset, koska 
kyseiset jäsenvaltiot eivät välttämättä 
sovella samoja kaupankäyntimeka -
nismeja ja jäsenvaltioiden välisten ja 
sisäisten yhteenliitäntöjen määrä on 
vähäinen. Kuten kaaviosta 3  käy ilmi, 
näiden jäsenvaltioiden välillä on edel -
leen hintaeroja.62 
Yhteenliitännät helpottavat kansal -
listen energiamarkkinoiden yhden -
tämistä, minkä pitäisi periaatteessa 
vaikuttaa energian hintoihin mahdol -
listamalla rajatylittävät markkinavai -
kutukset. EU on asettanut tavoitteeksi, 
että rajatylittävien sähköyhteenlii -
täntöjen kapasiteetti on vähintään 
10 prosenttia olemassa olevasta 
sähköntuotantokapasiteetista yksit -
täisessä jäsenvaltiossa40 (ks. kohta 75). 
Yhteenliitäntäastetta koskevan 10 pro -
sentin tavoitteen saavuttaminen ei 
kuitenkaan ole aina johtanut hintojen 
lähentymiseen.
63 
Hintojen lähentämisen kannalta riittä -
vä yhteenliitäntäaste riippuu jäsenval -
tioiden ja niitä ympäröivien alueiden 
markkinoilla vallitsevista tarpeista ja 
erityisistä olosuhteista. Sähkön hinto -
jen lähentäminen saattaisi edellyttää 
huomattavasti suurempaa yhteenlii -
täntäkapasiteettia kuin 10 prosenttia, 
mutta joissakin tilanteissa, kuten 
suurten markkina-alueiden välillä, 
pienempikin yhteenliitäntäkapasiteetti 
saattaisi riittää. Taulukon 5  mukaan 
esimerkiksi Portugalin yhteenliitäntä -
aste on alle 10 prosenttia, mutta kuten 
kaaviosta 3  käy ilmi, sen ja Espanjan 
hintojen välillä ei ole merkittävää eroa. 
Lisää esimerkkejä hintojen lähentä -
misen ja yhteenliitäntää koskevan ta -
voitteen välisestä suhteesta esitetään 
laatikossa 5 .39 Poikkeuksina ovat Irlanti, 
Kreikka ja Puola.
40 Kyseinen 10 prosentin tavoite 
asetettiin Barcelonassa 
vuonna 2002 pidetyssä 
Eurooppa-neuvoston 
kokouksessa. Sen mukaan 
kaikkien jäsenvaltioiden on 
kehitettävä 
yhteenliitäntäkapasiteettiaan 
siten, että se on vähintään 
10 prosenttia olemassa 
olevasta 
sähköntuotantokapasiteetista 
vuoteen 2020 mennessä. 
Tämä tarkoittaa, että kaikissa 
jäsenvaltioissa olisi tuolloin 
oltava asennettuina 
sähkökaapelit, joiden kautta 
voidaan siirtää vähintään 
10 prosenttia kunkin 
jäsenvaltion voimaloissa 
tuotetusta sähköstä rajojen yli 
naapurimaihin.
35 Huomautukset
64 
Jotkin jäsenvaltiot eivät edelleenkään 
salli sitä, että energian hinnat määräy -
tyisivät kysynnän ja tarjonnan välisen 
dynamiikan mukaan, vaikka ne ovatkin 
sitoutuneet täytäntöönpanemaan 
energian sisämarkkinoita koskevat 
uudistukset. Yhdessä tarkastuksen 
kohteena olleista jäsenvaltioista 
säänneltiin energian tukkuhintoja ja 
neljässä tarkastusotokseen kuulunees -
sa jäsenvaltiossa säänneltiin erilaisin 
keinoin vähittäishintoja.Kaasualan tavoitemallin 
täysimääräisellä 
täytäntöönpanolla saattaa olla 
vain vähän vaikutusta kaasun 
tukkuhintoihin
65 
Kaasualan tavoitemallissa korostetaan 
tarvetta edistää kaasukaupan keskuk -
sissa tapahtuvaa kaupankäyntiä (ks. 
kohta 12). Toistaiseksi vain seitsemässä 
jäsenvaltiossa kaupankäynti perustuu 
kaasukaupan keskuksen määrittämiin 
hintoihin41. Muissa jäsenvaltioissa 
kaasukauppa perustuu B2B-malleihin 
ja niiden sisältämiin kaasuputkien 
kapasiteettia koskeviin yksinoikeus -
sopimuksiin, joissa kaasun tuottajat 
sitoutuvat toimittamaan tietyn määrän 
kaasua kiinteällä hinnalla. Kiinteä hinta 
muodostaa sitten perustan maassa 
sovellettavalle tukkuhinnalle.Sähkön hintojen lähentyminen ja sähköverkkojen yhteenliitäntää koskeva 
10 prosentin tavoite
Virossa  yhteenliitäntäkapasiteetti on tällä hetkellä noin 60 prosenttia maan tuotantokapasiteetista ja Lat-
viassa  se on 33 prosenttia maan tuotantokapasiteetista. Yhteenliitäntäaste ylittää siis selvästi 10 prosentin 
tavoitteen, mutta hintaerot ovat edelleen merkittävät.
Puolan  yhteenliitäntäkapasiteetti naapurimaiden kanssa on riittävä. Jos jätetään huomioimatta EU:n ulkopuo -
liset maat – Valkovenäjä ja Ukraina – Puolan yhteenliitäntäkapasiteetti on 15 prosenttia käytettävissä olevasta 
tuotantokapasiteetista. Sen nykyisten rajatylittävien energialiitäntöjen kokonaiskapasiteetti on 5 gigawattia, 
mutta niitä voidaan hyödyntää kaupankäynnissä vain hyvin vähän, koska Puolan siirtoverkonhaltija on asetta -
nut rajoituksia estääkseen energian suunnittelemattoman virtauksen Saksasta.
Kyse on virtauksesta, joka johtuu siitä, että Pohjois-Saksassa sijaitsevien tuulivoimaloiden sähköntuotanto -
kapasiteetti on valtava mutta Saksan siirtokapasiteetti rajallinen. Koska kaikkea tuota sähköä ei voida siirtää 
Saksan sisällä, se saattaa virrata naapurimaiden verkkoihin muodostaen niin kutsutun kiertovirtauksen. Halli -
takseen mahdollisia kiertovirtauksia Puolan siirtoverkonhaltija sulkee lähes kokonaan Puolan ja Saksan välisen 
yhteenliitännän, joka mahdollistaa sähkökaupan.
Puolan ja Ruotsin välinen SwePol -yhteys (600 MW) on ainut täysin toimiva yhteenliitäntä, joka vaikuttaa säh -
kön hintaan Puolassa. Sen osuus on noin 1,6 prosenttia Puolan kansallisesta sähkön tuotannon kokonaiskapa -
siteetista (ks. laatikko 7 ).Laatikko 5
41 Kahden keskuksen- välinen 
kaasukauppa rajojen yli on 
tällä hetkellä mahdollista 
Belgian, Saksan, Ranskan, 
Italian, Alankomaiden, 
Itävallan ja Yhdistyneen 
kuningaskunnan välillä.
36 Huomautukset
66 
Jäsenvaltioista löytyy esimerkkejä 
myös keskuksiin ja B2B-kauppaan pe -
rustuvien kaupankäyntimekanismien 
rinnakkaisesta käytöstä. Esimerkiksi 
Italiassa toimii kaasukaupan keskus, 
johon osallistuvat kaasuntoimittajat 
ovat solmineet yhteensä neljä erillistä 
B2B-sopimusta. Toisaalta Virossa ja 
Latviassa on kummassakin vain yksi 
kaasuntoimittaja, mutta hinta on mää -
ritetty B2B-sopimuksissa42.
67 
Kaupan keskukset tarvitsevat toimi -
akseen useamman kuin yhden kaasun 
toimituslähteen. Kaasua voidaan 
toimittaa joko yhdysputkien kautta tai 
muilla tavoin, kuten tehdään nestey -
tetyn maakaasun kohdalla. Kilpailu -
kykyisten kaupan keskusten kehittä -
minen kaikkialla EU:ssa edellyttäisi 
merkittävien investointien kohdenta -
mista infrastruktuuriin, jotta voitaisiin 
edistää kaasun toimittamista vaihto -
ehtoisista lähteistä. Jos merkittävien 
infrastruktuuri-investointien ennakoi -
taisiin johtavan verkkotariffien nosta -
miseen myöhemmin, keskusten kautta 
tapahtuvan kaupankäynnin kehittämi -
nen kaikkialla EU:ssa ei ehkä olisi talou -
dellisesti kovin kannattavaa – etenkin 
kun kaupan keskuksissa määräytyvät 
keskihinnat ovat vain 10 prosenttia 
alhaisemmat kuin B2B-kaupassa sovel -
lettavat keskihinnat43.
68 
Jotta keskusten kautta tapahtuva 
kauppa olisi kilpailukykyistä, kaasua on 
myös saatava riittävästi eri toimitus -
lähteistä. Se, että useampi toimittaja 
toimittaa kaasua samasta kansallisesta 
lähteestä, voi toki johtaa katekilpai -
luun. Tämä ei kuitenkaan välttämät -
tä edistä toimitusvarmuutta, koska 
toimitusten keskeytyminen kyseisestä 
ainoasta kansallisesta lähteestä vai -
kuttaisi kaikkiin toimitusreitteihin siitä 
eteenpäin.42 Joissakin jäsenvaltioissa on 
käytössä sekamuotoiset 
järjestelmät. Puola sääntelee 
esimerkiksi kaasun tukku- ja 
vähittäishintoja, mutta osa 
tuontikaasusta ja käyttämättä 
jäävästä kapasiteetista 
myydään pörssissä. 
Vuoden 2014 viimeisellä 
neljänneksellä kaasun 
pörssihinta oli 26,2 euroa 
megawattitunnilta ja 
säännelty hinta oli 36 euroa 
megawattitunnilta. 
Vuonna 2013 vain kolme 
prosenttia kaikesta 
kaasukaupasta tehtiin 
pörssissä.
43 ACERin toimittamien tietojen 
perusteella kaupan 
keskuksissa määräytyvä 
keskihinta oli 24,8  euroa 
megawattitunnilta 
vuonna 2014 niissä 
seitsemässä jäsenvaltiossa, 
joissa toimi kaupan keskus. 
B2B-kaupassa sopimuksiin 
perustuva keskimääräinen 
tuontihinta sen sijaan oli 
samana vuonna 27,0 euroa (ks. 
liite II ). Hintahaitari 
korkeimman ja alhaisimman 
hinnan välillä oli B2B-kaupassa 
22,1–32,0  euroa 
megawattitunnilta ja 
kaasukaupan keskuksissa 
23,4–27,8  euroa 
megawattitunnilta. B2B-
kaupan keskihintaa 
määritettäessä on huomioitu 
Liettuan takautuvasti saama 
21 prosentin alennus, kuten 
osoitetaan laatikossa 6 .
37 Huomautukset
69 
Kaikki nämä seikat on otettava huo -
mioon, koska kaasun kysynnän tulevaa 
kehitystä EU:ssa on hyvin hankala 
ennustaa. Kuten kaaviosta 4  käy ilmi, 
vuosina 2010–2013 kaasun kokonais -
kysyntä laski EU:ssa 14 prosenttia. 
Lisäksi jopa komissio on arvioinut, että 
kaasun kysynnän kasvu on epätoden -
näköistä. Tämän takia mahdolliset 
investoijat ovat varovaisia tulevissa 
investointilupauksissaan.70 
Komissiolla ei ole sisäisiä resursseja 
EU:n kaasun kysyntää koskevien en -
nusteiden tekemiseksi, vaan se käyttää 
ulkoisen toimeksisaajan toimittamia 
arvioita (ks. kohta 83). Kaaviosta 4  
näkyy myös, että komissio on kysei -
sellä kaudella yliarvioinut jatkuvasti 
kaasun kysynnän. Näin ollen sen on 
palautettava luottamus käyttämiinsä 
ennusteisiin.Kaavio 4Kaasun kulutus EU:n 27 jäsenvaltiossa vuosina 2000–2013 sekä komission 
ennakkoarviot vuoteen 2030 asti
Energian kokonaiskulutus
Miljoonaa öljytonnia vastaava määrä
Ennuste 2011 Ennuste 2005 
Ennuste 2009 Ennuste 2003 
Ennuste 2013 Ennuste 2007 Todellinen kulutus 
2030 2028 2026 2024 2022 2020 2018 2016 2014 2012 2010 2008 2006 2004 2002 2000600
500
400
300
Huom:  Kaikki ennakkoarviot koskevat kulutusta EU:n 27 jäsenvaltiossa viiden vuoden jaksoissa ilmaistuna (2005, 2010, 2015, ja niin edelleen). 
Viimeisimmät Eurostatin toimittamat tiedot todellisesta kaasunkulutuksesta ovat vuodelta 2013.
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin. Tiedot perustuvat Eurostatin ja Euroopan komission vuosina 2003–2013 julkaisemiin kaksivuotisiin 
ennusteisiin energiankulutuksesta.
38 Huomautukset
71 
Kaasumarkkinoilla voidaan lisätä 
kilpailua myös muilla keinoin niin, että 
energian toimitusvarmuus lisääntyisi, 
vaikka keinot eivät toisikaan täysin toi -
mivaa ja kilpailukykyistä järjestelmää, 
jossa sovellettaisiin kaupan keskuksis -
sa määritettyjä hintoja. Tämä voitaisiin 
tehdä varmistamalla vaihtoehtoinen 
toimituslähde ja vaikuttamalla siten 
toisen kaasuntoimittajan tarjoamaan 
hintaan. Liettuan LNG-terminaali on 
esimerkki siitä, miten voidaan vai -
kuttaa hintaan varmistaen samalla, 
että saatavilla on vaihtoehtoinen 
toimitus  lähde siltä varalta, että Baltian 
alueen kaasuputkiin tulee häiriö. Katso  
laatikko 6 .
“Independence”: Klaipedan LNG-terminaali Liettuassa
Kelluva LNG-terminaali ”Independence” sijoitettiin Klaipedan satamaan marraskuussa 2014. Se on norjalaiso -
mistuksessa oleva terminaalialus, jonka Liettua on vuokrannut kymmeneksi vuodeksi ja johon Liettualla on 
myös osto-oikeus. Terminaalin vuotuinen toimituskapasiteetti on 3,8 miljardia kuutiometriä, ja sen ansios -
ta Liettuan kaasuntoimitusvarmuus on parantunut huomattavasti ja kaasuntoimittajien välinen kilpailu on 
lisääntynyt koko alueella.
Liettuan kansallisen sääntelyviranomaisen mukaan toinen Liettuaan kaasua toimittava taho laski tuontihintaa 
21 prosentilla noin 28,6  euroon megawattitunnilla sen jälkeen, kun LNG-terminaalin pääurakka oli valmistunut 
vuonna 2014, eli ennen kuin terminaali oli edes aloittanut toimintansa täysimääräisesti.Laatikko 6
Kuva  1 – Kelluvan LNG-terminaalin “Independence” saapuminen 
Klaipedan satamaan
© Hoëgh LNG
39 Huomautukset
EU:n energiainfrastruk -
tuuri ei ole yleisesti 
ottaen vielä valmis mark -
kinoiden täysimääräiseen 
yhdentymiseen, minkä 
takia se ei vielä varmista 
vaikuttavasti energian 
toimitusvarmuutta.
72 
Tarkoitukseen soveltuva infrastruk -
tuuri on energian sisämarkkinoiden 
toiminnassa yhtä tärkeä seikka kuin 
markkinarakenteet ja tehokas sääntely. 
Kertomuksen tässä osiossa
(a) arvioidaan, onko EU:n nykyi -
nen energiainfrastruktuuri val -
mis energian sisämarkkinoiden 
kehittämiseen
(b) tutkitaan, perustuuko infrastruk -
tuurin kehittäminen tällä hetkellä 
kokonaisvaltaiseen tarvearviointiin
(c) tarkastellaan, millaista yhteistyötä 
infrastruktuurihankkeiden toteutta -
minen edellyttää.Useissa unionin 
jäsenvaltioissa sisäinen 
infrastruktuuri tai 
jäsenvaltioiden välinen 
infrastruktuuri ei vielä sovellu 
energian sisämarkkinoille.
Yhden jäsenvaltion 
energiainfrastruktuuri 
voi vaikuttaa muiden 
jäsenvaltioiden 
energiamarkkinoihin
73 
Yhden jäsenvaltion energiainfrastruk -
tuurin erityispiirteet voivat käytännös -
sä rajoittaa sähkön ja kaasun virtausta 
naapureina olevien jäsenvaltioiden ja 
muiden jäsenvaltioiden välillä. Tarkas -
tuksessa havainnoitiin seuraavanlaisia 
tapauksia:
(a) Vastaanottokyky on riittämä -
tön. Tällainen ongelma saattaa 
syntyä, jos jonkin jäsenvaltion 
infrastruktuurin kapasiteetti on 
liian pieni eikä mahdollista tuontia 
ja vientiä naapurimaiden kansallis -
ten markkinoiden kanssa. Näin käy, 
kun kansalliset siirtoverkot ylikuor -
mittuvat, sähköverkon syöttötiheys 
ei ole riittävä tai kaasujärjestel -
missä ei ole kapasiteettia vapaana 
ja/tai paine on liian pieni. Katso 
esimerkit laatikossa 7 .
Esimerkkejä kansallisen siirtoinfrastruktuurin riittämättömästä 
vastaanottokyvystä
Vuonna 2000 käyttöön otettu Puolan ja Ruotsin välinen SwePol-yhteenliitäntä , jonka asennettu teho on 
600 MW, ei toimi täydellä teholla, vaikka sähkön tukkuhinnoissa on suuria eroja kyseisten kahden jäsenvaltion 
markkinoiden välillä. Puolan siirtoverkonhaltijan mukaan Pohjois-Puolan siirtoinfrastruktuurin kapasiteetti ei 
riitä, jotta se voisi vastaanottaa niin paljon sähköä ja jakaa sitä eteenpäin Puolan kansalliseen verkkoon. Vuon -
na 2014 markkinoille tarjottu kapasiteetti vaihteli 273 megawatista 424 megawattiin, mikä on huomattavasti 
alle kyseisen liitäntäverkon enimmäiskapasiteetin.
Viron  kaasuverkosta on yhteenliitännät kolmansien maiden ja Latvian verkkoihin, ja järjestelmän paineistus 
varmistetaan latvialaisissa pumppuasemissa. Viron ja Suomen välille on suunnitteilla uusi merenalainen kaasu -
putki. Jotta kaasu virtaisi siinä, Viron kaasuputkijärjestelmän painetta pitäisi nostaa joko rakentamalla Viroon 
pumppuaseman tai lisäämällä latvialaisen pumppuaseman kapasiteettia.Laatikko 7
40 Huomautukset
(b) Kapasiteetti ei riitä energian 
siirtämiseen. Joistakin jäsenval -
tioista on tullut tai on todennä -
köisesti tulossa niin kutsuttuja 
energiansiirtokäytäviä. Käytävät 
sijaitsevat sellaisten jäsenvaltioi -
den välillä, joista toisilla on runsaat 
energiavarannot kilpailukykyisesti 
hinnoitellun kaasun tai sähkön vie -
miseksi ja toiset hyötyisivät näistä 
energiavirroista. Jäsenvaltion 
kautta kulkeva energiansiirto on mahdollista vain, jos kapasiteetti 
ylittää kotimaisen kysynnän. Joi -
denkin kauttakulkumaiden kapa -
siteetti ei ole riittävä, mikä saattaa 
johtaa verkon ylikuormittumiseen. 
Katso esimerkit laatikossa 8 . 
Vastakkainen ongelma voi syntyä, 
jos kaasuputket on sidottu kautta -
kulkuun pitkäaikaisilla siirtosopi -
muksilla eikä niitä voida käyttää 
kotimaan tarpeisiin (ks. kohta 111).
Energiansiirtoihin liittyvät haasteet
Ruotsin  kautta kuljetetaan sähköä Norjasta Suomeen, Tanskaan, Saksaan ja Puolaan. Ruotsi on investoinut 
yhteenliitäntöihin tämän virtauksen helpottamiseksi. Ruotsin sisäisen verkon ylikuormittumisen takia sähkön 
vienti Tanskaan ei ollut aiemmin tasaista. Tanska valitti asiasta Euroopan komissiolle, minkä seurauksena Ruot -
si jakoi vuonna 2011 sähkömarkkinansa neljään kaupankäyntialueeseen. Näin voitiin määrittää kohdat, joissa 
verkko ylikuormittui. Verkkoa parannettiin noissa kohdissa.
Ranskan  pitäisi toimia kaasun kauttakulkumaana Iberian niemimaan ja muun Euroopan välillä. Tämä ei kui -
tenkaan ole nykyisellään mahdollista vallitsevien markkinaolosuhteiden, Etelä-Ranskan verkon ylikuormittu -
misen ja Pohjois- ja Etelä-Ranskan väliseen kaasunvirtaukseen liittyvien ongelmien takia.
Sähköalalla ongelmia aiheuttaa fyysisten yhteenliitäntöjen vähäinen määrä Ranskan ja Espanjan välillä. Lisäksi 
Espanjan ja Portugalin liittymistä energian sisämarkkinoihin hidastaa merkittävästi tarve parantaa niin Espan -
jan kuin Ranskan sisäisen sähköverkkojärjestelmän tehoa, koska muuten sähkön siirtäminen Iberian niemi -
maan ja Keski-Euroopan välillä ei ole mahdollista.Laatikko 8
41 Huomautukset
Jäsenvaltioiden rajatylittävässä 
infrastruktuurissa on yhä 
puutteita
74 
Rajatylittävien yhteenliitäntöjen ka -
pasiteettiin liittyvät ongelmat käyvät 
yhä ilmeisemmiksi sitä mukaa, kun 
jäsenvaltioiden välisen energiakaupan 
kysyntä kasvaa. EU:n rajatylittävän inf -
rastruktuurin aukoista ei ole tehty yhtä 
kokonaisvaltaista analyysia (ks. kohta 
82). Vaikka tällaista strategista tarvear -
viointia ei ole tehty, EU:n tasolla on 
asetettu tavoitteet sähkön ja kaasun 
yhteenliitännöille.75 
Yhteenliitäntää koskeva 10 prosen -
tin tavoite44 asetettiin vuonna 2002 
Eurooppa-neuvoston kokouksessa45. 
Joillakin jäsenvaltioilla ei ole lainkaan 
tai on vain vähän yhteenliitäntöjä 
naapurimaidensa kanssa, ja kesäkuus -
sa 2015 liitäntäverkkojen osuus jäi alle 
10 prosentin tavoitteen 12 jäsenvalti -
ossa. Katso taulukko 5 . Kuten kohdas -
sa 62 todetaan, vierekkäin sijaitsevien 
jäsenvaltioiden sähkömarkkinoilla 
sovellettavat hinnat eivät välttämättä 
lähene toisiaan, vaikka 10 prosentin 
yhteenliitäntäaste saavutettaisiinkin.Taulukko 5Unionin jäsenvaltioiden yhteenliitäntäaste sähköalalla vuonna 2014
Sähköverkkojen yhteenliitäntäaste yli 10  prosenttia Sähköverkkojen yhteenliitäntäaste alle 10  prosenttia
Jäsenvaltio % Jäsenvaltio %
Luxemburg 245 Irlanti 9
Kroatia 69 Italia 7
Slovenia 65 Portugali 7
Slovakia 61 Romania 7
Tanska 44 Yhdistynyt kuningaskunta 6
Suomi 30 Viro 4
Unkari 29 Latvia 4
Itävalta 29 Liettua 4
Ruotsi 26 Espanja 3
Alankomaat 17 Puola 2
Belgia 17 Kypros 0
Tšekin tasavalta 17 Malta 0
Bulgaria 11
Kreikka 11
Saksa 10
Ranska 10
Huom:  Kolmen Baltian maan katsotaan muodostavan alueen, vaikka ne täyttävät erikseen 10 prosentin tavoitteen.
Lähde:  komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle sähköverkkojen yhteenliitäntäastetta koskevan 10 prosentin tavoitteen 
saavuttamisesta.44 Yhteenliitäntäaste lasketaan 
vertaamalla olemassa olevaa 
sähköntuotantokapasiteettia 
sähköyhteenliitäntöjen 
kokonaiskapasiteettiin 
yksittäisessä jäsenvaltiossa. On 
erilaisia tulkintoja siitä, 
pitäisikö sähköntuotannon 
määrä laskea olemassa olevan 
kapasiteetin vai tosiasiassa 
käytetyn kapasiteetin 
perusteella.
45 Puheenjohtajavaltion 
päätelmät 15.–16.  
maaliskuuta 2002 pidetystä 
Barcelonan Eurooppa-
neuvostosta, SN 100/1/02 
REV 1.
42 Huomautukset
76 
Jotkin jäsenvaltiot, kuten Kypros, 
ovat sähköenergian kannalta todel -
lisia saarekkeita, ja yhteenliitäntöjen 
kehittäminen on niille hyvin hankalaa. 
Joissakin jäsenvaltioissa yhteenliitän -
täaste on matala, koska ne rajoittavat 
liitäntäverkkojen kehittämistä tai käyt -
töä. Katso laatikko 5 .
77 
Kaasuverkkoja koskeva N-1-sääntö46 
otettiin käyttöön vuonna 2010 kaasun -
saannin turvaamisesta annetussa ase -
tuksessa. Sillä pyritään varmistamaan 
vaihtoehtoisten kaasuntoimittajien 
olemassaolo kaikilla markkina-alueilla. 
Sääntö oli määrä panna täytäntöön 
joulukuuhun 2014 mennessä. Jäsenval -
tioiden onnistumista N-1-säännön täy -
täntöönpanossa arvioitiin vertaamalla 
kaasuverkon tärkeimmän tulopisteen 
merkitystä kaikkien muiden tulopistei -
den yhteenlaskettuun merkitykseen 
kyseisessä jäsenvaltiossa. N-1-sääntö 
voidaan panna täytäntöön alueelli -
sesti, jos kyseisen alueen jäsenvaltiot 
laativat yhteisen riskinarvioinnin ja 
yhteisen ennaltaehkäisy- ja hätäsuun -
nitelman. Jäsenvaltioiden komissiolle 
toimittamien tietojen mukaan kuusi 26 
jäsenvaltiosta, joilla oli kaasuntulopiste 
EU:ssa, ei ollut pannut N-1-sääntöä täy -
täntöön joulukuuhun 2014 mennessä47.
78 
N-1-säännön täytäntöönpanoa varten 
osa olemassa olevista kaasuputkista 
varustettiin vastakkaisvirtauskapasi -
teetilla. Kuudesta tarkastuksen kohtee -
na olleesta jäsenvaltiosta neljässä48 on 
käytössä yksi tai useampi kaasuyhteen -
liitäntä, joka on varustettu vastakkais -
virtauskapasiteetilla. Näin ollen kaasun 
virtaaminen on mahdollista kumpaan -
kin suuntaan. Vastakkaisvirtauskapa -
siteetti ei kuitenkaan ole vaikuttanut 
juuri lainkaan kaasumarkkinoiden 
toimintaan, koska niitä käytetään pää -
asiassa vain toimitushäiriöiden aikana.79 
Kuten sähköverkkoa koskevaa 
10 prosentin tavoitetta, myöskään 
N-1-sääntöä ei juuri voida soveltaa 
kaasuinfrastruktuuria koskevissa tarve -
arvioinneissa. Nimittäin jos vaihtoeh -
toisen tulopisteen kaasu on peräisin 
samasta kansallisesta lähteestä kuin 
tärkeimmän tulopisteen kaasu, kilpai -
lu ei välttämättä lisäänny ja vaikutus 
energian toimitusvarmuuteen on 
pieni. Esimerkiksi Suomessa ja Latvias -
sa on molemmissa useampi kuin yksi 
tulopiste, mutta ne ovat silti todelli -
suudessa riippuvaisia yhdestä ainoasta 
kaasuntoimittajasta, koska kaasu tulee 
kaikkiin tulopisteisiin samasta kansalli -
sesta lähteestä.
80 
Kaasuinfrastruktuurin rakentami -
nen vaatii usein suuria investointeja, 
minkä takia liityntäputkien raken -
taminen useita toimittajia varten ei 
aina ole taloudellisesti kannattavaa 
(ks. myös kohdat 67 ja 69). Näin ollen 
jotkin jäsenvaltiot vertailevat erilaisiin 
vaihtoehtoisiin ratkaisuihin liittyviä 
etuja kaasumarkkinoita kehittäessään. 
Yksi vaihtoehto on LNG-terminaalien 
rakentaminen. LNG-terminaaleja on 
suunnitteilla tai valmistumassa esi -
merkiksi Liettuassa (ks. laatikko 6 ), 
Puolassa, Virossa, Suomessa, Ruotsissa 
ja Kroatiassa.
81 
Joissakin jäsenvaltioissa suunnitellaan 
kuitenkin yhä laaja-alaisten paran -
nustöiden tekemistä kaasujärjestel -
miin. Yksi mahdollisuus on uuden 
kaasuinfrastruktuurin rakentaminen 
kaasukaupan keskusten perustami -
seksi. Esimerkiksi Bulgaria ja Puola 
valmistelevat kaasukaupan keskusten 
perustamista, vaikka niiden kotimai -
nen kaasunkulutus on laskussa49.46 N-1-kriteerit otettiin käyttöön 
lokakuussa 2010 
asetuksella (EU) No 994/2010 
toimista kaasunsaannin 
turvaamiseksi. N-1-sääntö 
perustuu sähköalan 
vastaavaan sääntöön. Sen 
mukaan niiden 
jäsenvaltioiden, jotka ovat 
riippuvaisia yhdestä ainoasta 
tuontiputkesta, maanalaisesta 
varastointijärjestelmästä tai 
jostain muusta olennaisen 
infrastruktuurin osasta, on 
varmistettava, että kysyntään 
voidaan vastata erityisen 
kylminäkin päivinä, vaikka 
tuonnin kannalta tärkeimpään 
infrastruktuuriin tulisi häiriö.
47 Komission 16. lokakuuta 2014 
antama valmisteluasiakir -
ja SWD(2014) 325 final: “Report 
on the implementation of 
Regulation (EU) 994/2010 and 
its contribution to solidarity 
and preparedness for gas 
disruptions in the EU”. Kyseiset 
kuusi jäsenvaltiota olivat 
Ruotsi, Liettua, Bulgaria, 
Kreikka, Slovenia ja Luxem -
burg. Näistä kolmen 
(Luxemburg, Slovenia ja 
Ruotsi) kohdalla sovelletaan 
poikkeuslupaa asetuksen 6 
artiklan 10 kohdan mukaan.
48 Muut paitsi Viro ja Ruotsi.
49 Bulgarian tilastokeskuksen 
mukaan kaasunkulutus laski 
3 218 miljardista 
kuutiometristä 2 840 miljardiin 
kuutiometriin 
vuosina 2011–2014.
43 Huomautukset
EU:ssa ei ole tehty 
kokonaisvaltaista 
tarvearviointia, jonka 
perusteella investointeja 
voitaisiin ohjata 
ensisijaisesti EU:n 
energiainfrastruktuuriin.
Kokonaisvaltainen arviointi 
EU:n infrastruktuuritarpeista 
puuttuu
82 
On tehtävä kokonaisvaltainen arviointi 
EU:n infrastruktuuritarpeista, jotta 
saadaan tietoa energian sisämarkkinoi -
den ja energian toimitusvarmuuden 
kehittämistä koskevia päätöksiä varten 
sekä muita sellaisia unionin toiminta -
poliittisia sitoumuksia varten, joihin 
energia-alalla on merkittävä vaikutus. 
Esimerkkinä voidaan mainita ilmasto -
toimet. Arvioinnin yhteydessä voidaan 
määrittää EU:n energiainfrastruktuuria 
koskevat merkittävät investointitar -
peet, joten se on myös olennaisen tär -
keä väline, jotta unionin talousarviosta 
ja muualta saatavat rajalliset määrära -
hat voitaisiin kohdentaa järkevästi. Ko -
missio ei ole laatinut kokonaisvaltaista 
suunnitelmaa, jossa voitaisiin yhdistää 
EU:n tason poliittiset toimet ja pitkän 
aikavälin suunnitelma siirtoinfrastruk -
tuurin kehittämiseksi.
83 
Kokonaisvaltaisen arvioinnin toteut -
tamisessa tarvittaisiin ehdottomasti 
pitkälle kehitettyä markkinoiden 
kehittämismallia. Sen avulla pitäisi 
voida mallintaa infrastruktuuritarpeita 
koskevia ennusteita erilaiset toimin -
tapoliittiset ja markkinaskenaariot 
huomioon ottaen. Se käsittäisi myös 
laajan valikoiman erilaisia kysyntäske -
naarioita (ks. kohta 70). Komissiolla ei 
ole tällä hetkellä omaa mallintamistyö -
kalua, eikä sillä ole myöskään mahdol -
lisuutta hyödyntää ACERin työkalua. 
Komissio on tähän saakka käyttänyt 
ulkoisen toimeksisaajan luomaa energiamarkkinoiden mallinnustyö -
kalua. ACER puolestaan hyödyntää 
Sähkö- ja Kaasu-ENTSOjen työkaluja.
84 
Koska unionin varojen kohdentaminen 
ei perustu tarvearviointiin, EU:n talous -
arviosta saatetaan rahoittaa hankkeita, 
jotka eivät välttämättä auta täyttä -
mään ennakoitua energian kysyntää 
tai joiden mahdollisesti tuottamat 
hyödyt ovat energian toimitusvarmuu -
den näkökulmasta vähäiset. Klaipe -
dan LNG-terminaalin kapasiteetti (ks. 
laatikko 6 ) riittää kattamaan kolmen 
Baltian maan kaasun kysynnän. joka on 
laskussa50. Tästä huolimatta Itämeren 
energiamarkkinoiden yhteenliitäntä -
suunnitelmassa51 mainitaan uuden alu -
eellisen LNG-terminaalin rakentaminen 
Itämeren itärannikolle, joko Suomeen 
tai Viroon (ks. laatikko 9 ), ja se on 
myös määritetty yhteistä etua koske -
vaksi hankkeeksi (ks. laatikko 12 ).
Investointien 
suunnittelussa tarvittavissa 
suunnittelutyökaluissa on 
puutteita
85 
Koska kokonaisvaltaista arviointia 
ei ole tehty, komissio on tukeutunut 
infrastruktuurin suunnittelussa esimer -
kiksi seuraaviin yksityiskohtaisempiin 
työkaluihin:
 ο luettelot yhteistä etua koskevista 
hankkeista (ks. kohdassa 103 esi -
tetty analyysi)
 ο kymmenvuotiset verkon 
kehittämissuunnitelmat.50 Eurostatin toimittamien 
tilastojen mukaan maakaasun 
kokonaiskysyntä Virossa, 
Latviassa ja Liettuassa laski 
5,6 miljardista kuutiometristä 
4,6 miljardiin kuutiometriin 
vuosina 2010–2014.
51 Suomen ja Viron pääministerit 
allekirjoittivat 
marraskuussa 2014 
sopimuksen, jonka mukaan 
Suomeen rakennettaisiin suuri 
alueellinen LNG-terminaali ja 
Viroon pienempi LNG-
terminaali paikallista käyttöä 
varten. Jos hanke ei etene 
Suomessa annetussa 
aikataulussa, alueellinen 
terminaali on yhä mahdollista 
rakentaa Viroon.
44 Huomautukset
86 
Ne antavat kyllä yleiskäsityksen sekä 
sähkö- että kaasualan kansallisten siir -
toverkonhaltijoiden suunnittelemista 
investoinneista, mutta kymmenvuo -
tiset verkon kehittämissuunnitelmat 
eivät anna täysin kattavaa kuvaa EU:n 
politiikan toteuttamiseen ja markki -
noiden kehittämistarpeisiin liittyvistä 
investoinneista. Tämä johtuu siitä, että
 ο kymmenvuotiset verkon kehit -
tämissuunnitelmat eivät perustu 
yleiseen unionin tason arviointiin, 
jossa otettaisiin kattavasti huo -
mioon unionin toimintapoliittiset 
tavoitteet
 ο kymmenvuotisissa verkon kehit -
tämissuunnitelmissa ei huomioida 
riittävästi yksityisten toimijoi -
den suunnittelemia infrastruk -
tuuri-investointeja ja tulevaa 
energiantuotantoa
 ο kansalliset sääntelyviranomaiset 
eivät osallistu tiiviisti kymmen -
vuotisia verkon kehittämissuun -
nitelmia koskevien ehdotusten 
arviointiin
 ο kymmenvuotiset verkon kehit -
tämissuunnitelmat eivät aina ole 
johdonmukaisia energiainfra -
struktuuria koskevien kansallisten 
investointisuunnitelmien kanssa. 
ACER havaitsi Sähkö-ENTSOn 
kymmenvuotisessa verkon ke -
hittämissuunnitelmassa 2012 
yhtteensä 51 sellaista hanketta, 
joita ei ollut sisällytetty kansallisiin 
kehittämissuunnitelmiin52.
87 
Komissio myöntää, etteivät jäsen -
valtioiden sille antamat ilmoitukset 
olemassa olevasta ja suunnitellusta 
sähkönsiirtokapasiteetista ole aina 
johdonmukaisia kymmenvuotisiin ver -
kon kehittämissuunnitelmiin nähden. 
Komissio ei kuitenkaan voi tehdä niistä 
lopullisia johtopäätöksiä ja arvioida 
riittävästi tulevia ongelmia, jotka liittyvät energiainfrastruktuuriin ja sen 
mahdollisuuksiin vastata kysyntään53. 
Kymmenvuotisten verkon kehittä -
missuunnitelmien täytäntöönpanoa 
valvoo ACER, joka on myös tuonut 
esiin useita niihin liittyviä käytännön 
ongelmia54.
Rajatylittävän 
infrastruktuurin 
kehittäminen edellyttää 
vierekkäin sijaitsevien 
jäsenvaltioiden välistä 
yhteistyötä.
88 
Toimiva alueellinen yhteistyö ja yh -
teinen näkemys kehittämistarpeesta 
ovat ennakkoedellytyksiä sille, että 
rajatylittävät infrastruktuurihankkeet 
ovat ylipäätään mahdollisia. Rajatylit -
täviin hankealoitteisiin voi kuitenkin 
todellisuudessa liittyä useita haasteita, 
kuten se, ettei hanke ole tarpeellinen 
jommankumman tai kummankaan 
osapuolen mielestä, tarvittavien 
rakennuslupien saaminen on hankalaa 
ja energiainfrastruktuuriin liittyvien 
hankkeiden tasapuolinen rahoittami -
nen ja usein korkeiden kustannusten 
jakaminen osapuolten kesken on vai -
keaa. EU:sta löytyy kuitenkin esimerk -
kejä myös vaikuttavasta yhteistyöstä, 
mikä on raivannut tietä yhteisen infra -
struktuurin rakentamiselle ja markki -
noiden kehittämiselle.
Energia-alalla on syntymässä 
alueellista yhteistyötä
89 
Energia-alalla kahden tai useam -
man jäsenvaltion välinen alueellinen 
yhteistyö perustuu joko poliittisiin tai 
teknisiin aloitteisiin.52 ACERin lausunto nro 8/2014.
53 Komission yksiköiden 
valmisteluasiakirja 
”Investment Projects in Energy 
Infrastructure accompanying 
the document 
Communication from the 
Commission to the European 
Parliament, the Council, the 
European Economic and Social 
Committee and the 
Committee of the Regions: 
Progress towards completing 
the Internal Energy Market” 
(SWD(2014) 313 final, 
13. lokakuuta 2014, s. 4).
54 Lausunnossaan nro 16/2014 
ACER toi esiin kymmenvuotisia 
verkon 
kehittämissuunnitelmia 
koskevia ongelmia, joita olivat 
erityisesti tiedonsaannin 
rajoitukset, verkon 
siirtokapasiteettia koskevien 
tietojen esitystapa, kustannus-
hyötyanalyysin käyttäminen 
kaikissa siirtoverkkoa 
koskevissa investoinneissa 
sekä epäselvyydet joitakin 
investointeja koskevissa 
kuvauksissa.
55 Euroopan komission 
puheenjohtaja Jean-Claude 
Juncker, Ranskan presidentti 
François Hollande, Espanjan 
pääministeri Mariano Rajoy ja 
Portugalin pääministeri Pedro 
Passos Coelho allekirjoittivat 
4. maaliskuuta 2015 yhteisen 
julkilausuman, jossa sovittiin 
keinoista parantaa yhteyksiä 
Iberian niemimaan ja EU:n 
muiden markkina-alueiden 
välillä.
45 Huomautukset
90 
Poliittisista aloitteista  voidaan 
mainita hyvänä esimerkkinä Itämeren 
energiamarkkinoiden yhteenliitäntä -
suunnitelma (BEMIP). Katso laatikko 9 . 
Toinen alueellinen aloite on Kaak -
kois- ja Keski-Euroopan energiafoo -
rumi. Infra  struktuurin kehittämiseksi 
on myös annettu yhteisiä poliittisia 
sitoumuksia, kuten Madridin julistus55, 
alueelliset yhteistyöaloitteet, kuten 
CORESO56, ja energian toimitusvar -
muutta edistävät ryhmittymät, kuten 
Baltian maiden ja Suomen välinen 
kaasualan koordinointi  ryhmä. Tällaisia 
ryhmiä perustetaan yleensä komission 
aloitteesta, ja niiden asema vahviste -
taan jäsenvaltioiden välisissä korkean 
tason poliittisissa sopimuksissa. Niiden 
toiminta kattaa joskus myös yksittäiset 
hankesopimukset. Näin oli esimerkiksi 
hiljattain avattua Espanjan ja Ranskan 
välistä sähköverkkoa koskevassa hank -
keessa (ks. laatikko 10  ja kohta 93).91 
Tekniset yhteistyöaloitteet  ovat 
suurimmaksi osaksi CEERin57 ja ACERin 
tekemiä. Esimerkkinä voidaan mainita 
verkkosääntöjen kehittämistä käsit -
televät työryhmät (ks. myös liite III ). 
Ryhmien tuella voidaan kehittää myös 
uusia alueellisen yhteistyön muotoja, 
kuten toimitusvarmuuden koordinoin -
tia koskevia alueellisia aloitteita58.
Mikä on Itämeren energiamarkkinoiden yhteenliitäntäsuunnitelma (BEMIP)?
Liettuan, Puolan, Latvian, Tanskan, Viron, Ruotsin, Suomen ja Saksan päämiehet sekä Euroopan komis -
sion puheenjohtaja hyväksyivät Itämeren energiamarkkinoiden yhteenliitäntäsuunnitelman (BEMIP)  
17. kesäkuuta 2009.
BEMIPin tavoitteena on saattaa Viro, Latvia ja Liettua mukaan Euroopan energiamarkkinoille, jotta ne eivät 
enää olisi energiasaarekkeita ja jotta ne voisivat vapauttaa energiamarkkinansa yhteiseen sähköpörssiin 
liittymistä silmällä pitäen. Suunnitelma sisältää myös lukuisia infrastruktuurihankkeita, joista voidaan mainita 
esimerkiksi Pohjanmeren tuulipuistot Tanskassa ja kaasuverkon kehittäminen Virossa. BEMIP-suunnitelmaan 
niin ikään kuulunut Viron ja Suomen välinen EstLink2-sähköyhteys rakennettiin EU:n tuella, ja sillä on jo ollut 
vaikutuksia Viron sähkömarkkinoilla (ks. laatikko 13 ).
BEMIPin toteuttaminen jatkuu edelleen. Liettuassa esimerkiksi säännellään edelleen kaasun ja sähkön vähit -
täishintoja eikä kaikkia alueelle suunniteltuja infrastruktuurihankkeita ole saatu vielä toteutettua. Yksi niistä 
on Itämeren alueellinen LNG-terminaali, joka on tarkoitus rakentaa joko Suomeen tai Viroon.Laatikko 956 CORESO (Coordination of 
Electricity System Operators) 
on alueen ensimmäinen 
sähköalan tekninen 
koordinointikeskus, joka 
yhdistää Ranskan, Belgian, 
Saksan, Italian ja Yhdistyneen 
kuningaskunnan 
siirtoverkonhaltijat.
57 CEER – Euroopan energia-alan 
sääntelyviranomaisten 
neuvosto: Brysselissä toimiva 
valtioista riippumaton järjestö, 
jonka tehtävänä on ajaa 
kansallisten 
sääntelyviranomaisten etuja 
energian sisämarkkinoiden 
kehittämisessä.
58 Jäsenvaltioiden 
organisaatioiden 
osallistuminen alueellisiin 
yhteistyöaloitteisiin vaihtelee 
suuresti. Ruotsin kansallinen 
sääntelyviranomainen 
esimerkiksi osallistui kaikkiin 
ACERin työryhmiin ja 
nopeutetun täytäntöönpanon 
aloitteisiin. Ruotsin 
siirtoverkonhaltija on myös 
mukana lukuisissa alueellisissa 
yhteistyöaloitteissa ja 
osallistuu verkkosääntöjen 
nopeutettua 
täytäntöönpanoa toteuttaviin 
ryhmiin. Sen sijaan Bulgarian 
kaksi siirtoverkonhaltijaa eivät 
kumpikaan olleet tarkastuksen 
toimitusajankohtana mukana 
missään alueellista yhteistyötä 
tai nopeutettua 
täytäntöönpanoa koskevassa 
ryhmässä.
46 Huomautukset
92 
Komissio edistää jäsenvaltioiden välis -
tä yhteistyötä infrastruktuurin alalla ja 
pyrkii hyödyntämään hyvinä pitämiään 
BEMIPin käytäntöjä muille alueille 
esimerkiksi Keski- ja Kaakkois-Euroo -
passa ja Iberian niemimaalla. Iberian 
niemimaasta voidaan todeta, että 
Ranskan, Portugalin ja Espanjan kor -
kein poliittinen johto ilmoitti hiljattain 
päättäneensä yhteistyön aloittamises -
ta energia-alalla.
93 
Vuosina 2007–2013 komissio nimesi 
myös neljä koordinaattoria, joiden 
tehtävänä oli edistää jäsenvaltioiden 
välisiä sopimuksia rajatylittävän infra -
struktuurin yksittäisten osien rakenta -
miseksi59. Ranskan ja Espanjan välistä 
energia-alan yhteenliitäntää edistävän 
koordinaattorin työhön kuului vuoro -
vaikutus kansallisten ja paikallisten 
päätöksentekijöiden ja sidosryhmien 
kanssa sekä teknisiä ratkaisuja koske -
vien tarpeiden määrittäminen. Tämän 
ansiosta käynnistettiin sähköyhteen -
liitäntää koskeva hanke, ja yhteen -
liitäntä rakennettiin myöhemmin EU:n 
rahoitustuella60 (ks. laatikko 10 ).Kustannusten jakaminen 
maiden välillä on hankalaa
94 
Rajatylittävissä energiahankkeissa 
uutta infrastruktuuria rakennetaan vä -
hintään kahteen jäsenvaltioon. Kysei -
siin hankkeisiin liittyvien kustannusten 
jakaminen on monimutkaista, koska 
hankkeeseen osallistuvat jäsenvaltiot 
pyrkivät varmistamaan, että hankkeen 
kustannukset voidaan kattaa sen odo -
tetuilla tulevilla hyödyillä. Ongelmia 
on etenkin hankkeissa, joihin osallistuu 
enemmän kuin kaksi jäsenvaltiota ja/
tai joissa ei ole aivan selvää, millaisia 
tulevat hyödyt ovat ja mihin jäsen -
valtioon ne kohdistuvat.59 Muut hankkeet, joihin 
nimettiin koordinaattori, olivat 
Puolan ja Liettuan välinen 
yhteys, Nabucco-hanke sekä 
Tanskan, Saksan ja Puolan 
tuottaman merituulivoiman 
yhteenliittäminen.
47 Huomautukset
Espanjan ja Ranskan välistä sähköyhteenliitäntää koskeva hanke
Ranskan ja Espanjan välistä sähköyhteenliitäntää  koskevan hankkeen tavoitteena oli rakentaa kyseisten 
maiden välille suurjännitetasavirran siirtokaapeli, jonka kapasiteetti olisi 2 000 megawattia. Kokonaispituudel -
taan 64,5 kilometrin mittaisesta kaapelista 33,5 kilometriä on Ranskan ja 31 kilometriä Espanjan puolella, ja se 
kulkee Pyreneiden halki 8,5 kilometrin pituisen tunnelin kautta.
Kyseisen yhteenliitännän tarve todettiin vuonna 1978 ja tekniset tutkimukset suoritettiin vuosina 1998–2006. 
EU-tason koordinaattori onnistui edistämään hanketta vuosina 2007 ja 2008 siten, että hankesuunnittelun 
aloittamisesta päätettiin kesäkuussa 2008 Ranskan ja Espanjan hallitusten allekirjoittamalla sopimuksella. 
Hankkeen kustannukset jaettiin tasan Ranskan ja Espanjan kesken, ja sitä rahoitettiin myös unionin varoista. 
Rakennustyöt aloitettiin syyskuussa 2011 ja teknisesti toimitus saatiin päätökseen joulukuussa 2014. Yhteenlii -
täntä oli tarkoitus saada käyttöön kesäkuussa 2015, mutta näin ei ollut ainakaan 30. kesäkuuta 2015 mennessä.
Hankkeen kustannukset olivat yhteensä 721 miljoonaa euroa, josta 225 miljoonaa euroa rahoitettiin Euroopan 
energia-alan elvytysohjelmasta. Kaapelin vieminen maanalaisena Pyreneiden halki nosti kustannukset kym -
menkertaisiksi maanpäällisen kaapelin arvioituihin kustannuksiin verrattuna. Maanalaista kaapelia pidettiin 
tarpeellisena erilaisten ympäristönäkökohtien takia, ja se oli poikkeusratkaisu poikkeuksellisiin ongelmiin 
kyseisellä alueella. Yhteyden ansiosta Espanjan yhteenliitäntäaste on kaksinkertaistunut 3 prosentista 6 pro -
senttiin ja Ranskan yhteenliitäntäaste noussut 10 prosentista 11 prosenttiin.Laatikko 10
Kuva  2 – Suurjännitetasavirtakaapelin osaa asennetaan Pyreneiden alla 
kulkevassa tunnelissa
© RTE, Philippe Grollier 
48 Huomautukset
95 
Kustannusten jakaminen eri jäsen -
valtioiden kesken on olennainen asia 
Verkkojen Eurooppa -välineen määrä -
rahoja jaettaessa. Euroopan laajuisista 
energiaverkoista annetussa asetuk -
sessa säädetään, että kustannusten 
jakamisesta jäsenvaltioiden kesken 
päättävät asianomaisten jäsenvaltioi -
den kansalliset sääntelyviranomaiset. 
Jos jäsenvaltioissa olevat hankkeiden 
edistäjät haluavat anoa rahoitusta 
Verkkojen Eurooppa -välineestä mutta 
kansalliset sääntelyviranomaiset eivät 
pääse asiasta sopimukseen kuuden 
kuukauden kuluessa, ne voivat siirtää 
asian ACERin käsiteltäväksi, joka ratkai -
see asian (ks. esimerkki laatikossa 1 1 ). 
Menettelyyn liittyy seuraavanlaisia 
haittoja:
(a) kansallisten sääntelyviranomaisten 
väliseen sopimukseen pyrkiminen 
ja lopullisen päätöksen tekeminen 
ACERissa on hidasta ja voi vielä 
jopa vuoden
(b) jotkin osapuolet suhtautuvat kriit -
tisesti sovellettuun menetelmään.Lupien saaminen voi olla 
hankalaa ja aiheuttaa 
viivästyksiä
96 
Rajatylittäviä hankkeita vastustetaan 
usein paikallisesti, koska niiden usko -
taan aiheuttavan haittaa paikalliselle 
toiminnalle ja tuottavan paikallisesti 
vain vähän tai ei ollenkaan hyötyä. 
Näin ollen paikallisten suunnittelu -
lupien saaminen on usein pitkä ja 
monimutkainen prosessi. Siirtoverkon -
haltijat ja sääntelyviranomaiset nimesi -
vätkin tämän tarkastuksen yhteydessä 
merkittäväksi syyksi infrastruktuuri -
hankkeiden toteuttamisessa tapahtu -
viin viivästyksiin. Komission mukaan 
vuoteen 2020 mennessä jää toteut -
tamatta noin puolet taloudellisesti 
kannattavista sähköverkkohankkeista 
tällaisten viivästysten takia61.
Kustannusten jakaminen rajatylittävää yhteenliitäntää koskevassa 
LitPol-hankkeessa
Litpol-hankkeessa  rakennetaan sähköyhteenliitäntää Puolan ja Liettuan välille, jotta voitaisiin lievittää kol -
men Baltian maan eristyneisyyttä EU:n energiamarkkinoista. Liettuan kansallinen sääntelyviranomainen vaati, 
että Ruotsin pitäisi maksaa Liettuan alueella tehtävistä rakennustöistä 47 miljoonaa euroa, koska sen mukaan 
hankkeesta saatavat hyödyt kohdistuisivat Ruotsiin. Ruotsin kansallinen sääntelyviranomainen ja siirtover -
konhaltija eivät kumpikaan suostuneet Liettuan kansallisen sääntelyviranomaisen esittämiin rahoitusvaati -
muksiin. Ne perustelivat syynsä ACERille, jota pyydettiin päättämään asiasta. ACER oli samaa mieltä Ruotsin 
kanssa ja totesi Verkkojen Eurooppa -välineestä myönnettävää rahoitusta silmällä pitäen, että Liettua oli ainut 
hankkeesta hyötyvä jäsenvaltio eikä Ruotsin siten tarvinnut osallistua hankkeen rahoittamiseen. Päätöksen 
ansiosta Liettuan siirtoverkonhaltija saattoi hakea rahoitusta Verkkojen Eurooppa -välineestä (ks. taulukko 6 ). 
Päätöksentekoprosessiin kului melkein vuosi.Laatikko 1160 EU:n koordinaattori Mario 
Montin raportti ”Projet 
d’Interet Europeen EL 3, 
Interconnexion électrique 
France - Espagne, Bryssel, 
syyskuu 2008.
61 KOM(2010) 677.
49 Huomautukset
97 
Vuonna 2013 hyväksytyssä Euroopan 
laajuisia energiaverkkoja koskevassa 
asetuksessa pyrittiin ratkaisemaan 
kyseiset ongelmat
(a) asettamalla lupamenettelyjen 
kokonaiskeston enimmäisajaksi 
3,5 vuotta
(b) edellyttämällä, että jä -
senvaltiot järkeistävät 
ympäristölupamenettelyjään
(c) säätämällä, että jäsenvaltioiden on 
perustettava marraskuuhun 2013 
mennessä yksi viranomainen kes -
kitetyksi palvelupisteeksi, joka ko -
koaa yhteen tai koordinoi lupame -
nettelyjä. Kesäkuussa 2015 tilanne 
oli se, että kaikissa jäsenvaltioissa 
oli keskitetyt palvelupisteet ja yhtä 
lukuun ottamatta kaikki jäsenval -
tiot olivat julkaisseet käsikirjan 
lupamenettelystä62. Keskitetyt pal -
velupisteet ovat kuitenkin edelleen 
uusi asia, joten on liian aikaista 
arvioida niiden vaikuttavuutta.
98 
Ranskan ja Espanjan välisen yhteen -
liitännän parissa työskennellyt EU:n 
koordinaattori (ks. laatikko 10 ) totesi, 
että paikallisyhteisöjen vastustusta 
infra  struktuurihankkeita kohtaan 
voidaan torjua parhaiten suoralla ja 
paikallisesti toteutetulla viestinnällä, 
jossa tuodaan esiin uusien yhteen -
liitäntöjen edut erityisesti kuluttajien 
näkökulmasta. Parantamalla kulutta -
jien tietoisuutta energiamarkkinoiden 
toiminnasta voitaisiin myös yleisesti 
ottaen edistää älykästä kulutusta sekä 
helpottaa yhtyeenliitäntähankkeiden 
hyväksymistä kuluttajien keskuudessa.Energiainfrastruktuurei -
hin kohdennettu EU:n 
rahoitustuki on vaikutta -
nut vain vähän energian 
sisämarkkinoiden 
kehittämiseen ja energian 
toimitusvarmuuden 
parantamiseen
99 
EU myönsi eri välineistä yhteensä 
3,7 miljardia  euroa energiainfrastruk -
tuuriin kohdistuviin investointeihin 
kaudella 2007–2013. Kaudella 2014–
2020 tähän on varattu vielä 7,35  mil -
jardia  euroa63. Vaikka kyse on mer -
kittävästä summasta, se kattaa vain 
noin viisi prosenttia infrastruktuuria 
koskevasta investointitarpeesta kym -
menvuotisissa sähkö- ja kaasuverkon 
kehittämissuunnitelmissa esitettyjen 
arvioiden perusteella. Käytettävissä 
olevat unionin varat on siksi kohden -
nettava strategisesti kaikkein tärkeim -
piin hankkeisiin strategisten tarvearvi -
ointien perusteella (ks. kohta 83).62 Perustuu tietoihin, joita 
jäsenvaltiot ovat toimittaneet 
Euroopan komissiolle.
63 Edellä esitetty summa ei sisällä 
tukia, joita mahdollisesti 
osoitetaan myöhemmin 
energiainfrastruktuuriin 
Euroopan strategisten 
investointien rahastosta, joka 
kattaa 16  miljardin  euron 
takuiden myöntämisen 
unionin talousarviosta.
50 Huomautukset
EU:lla on käytössään useita 
rahoitusvälineitä, joiden 
kautta voidaan tukea 
energiainfrastruktuuria 
koskevia hankkeita, mutta 
energian sisämarkkinoiden 
kehittämistä ei ole asetettu 
päätavoitteeksi missään 
niistä
Hankkeita ei ole 
asetettu riittävän hyvin 
tärkeysjärjestykseen, 
mikä on vähentänyt 
energiainfrastruktuuriin 
kohdistetun unionin 
rahoituksen vaikuttavuutta
100  
Koska energiainfrastruktuurin rahoit -
tamiseen tarkoitetut EU:n määrärahat 
ovat rajalliset, on tärkeää voida asettaa 
hankkeita tärkeysjärjestykseen. Koko 
EU:n kattavia tarvearviointeja ei ole 
olemassa, mutta komissio on hyö -
dyntänyt EU:n talousarviosta tehtä -
vien investointien priorisoimisessa ja 
tukikelpoisten hankkeiden yksilöimi -
sessä erilaisia yksittäisten hankkeiden 
luetteloita:
 ο Euroopan laajuisia energiaverkkoja 
koskevassa asetuksessa annettu 
luettelo yhteistä etua koskevista 
hankkeista ο vuonna 2014 laaditussa energiavar -
muusstrategiassa annettu luettelo 
kriittisistä yhteistä etua koskevista 
hankkeista
 ο luettelo hankkeista, joille voidaan 
myöntää tukea Euroopan ener -
gia-alan elvytysohjelmasta (EEPR)
 ο luettelo hankkeista, joille voidaan 
myöntää tukea Euroopan strategis -
ten investointien rahastosta.
101  
Euroopan laajuisista energiaverkoista 
annetussa asetuksessa määritettyjen 
yhteistä etua koskevien hankkeiden 
luettelo laadittiin kahdessa vaiheessa:
(a) Alkuperäinen luettelo yhteistä 
etua koskevista hankkeista on pe -
räisin vuodelta 2006. Se sisälsi 550 
Euroopan yhteistä etua koskevaa 
hanketta, joita jäsenvaltioissa oli 
tuolloin suunnitteilla, mutta ei an -
tanut selkeää ohjetta, mille niistä 
olisi ensisijaisesti myönnettävä uni -
onin rahoitusta (ks. laatikko 12 ).
Miten energiainfrastruktuurihanke voidaan määrittää yhteistä etua koskevaksi 
hankkeeksi?
Yhteistä etua koskevien hankkeiden käsite otettiin käyttöön Euroopan laajuisia verkkoja koskevassa ohjelmas -
sa. Yhteistä etua koskevissa hankkeissa lupamenettelyiden pitäisi olla muita hankkeita nopeampia ja tehok -
kaampia ja sääntelyn suotuisampaa.
Voimassa olevassa Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevassa asetuksessa määritetään yhteistä etua 
koskevat hankkeet kutakin ensisijaista käytävää kohti. Yhteistä etua koskevien hankkeiden luettelo laaditaan 
Kaasu- ja Sähkö-ENTSOjen kymmenvuotisten verkon kehittämissuunnitelmien perusteella. Jotta hanke voi -
taisiin sisällyttää luetteloon, sen on tuotettava merkittävää hyötyä vähintään kahdelle jäsenvaltiolle, edistet -
tävä markkinoiden yhdentymistä ja kilpailua, parannettava energian toimitusvarmuutta sekä vähennettävä 
hiilidioksidipäästöjä.Laatikko 12
51 Huomautukset
(b) Vuonna 2013 hyväksytyssä Eu -
roopan laajuisia energiaverkkoja 
koskevassa asetuksessa64 luotiin 
perusta energiainfrastruktuu -
riin tarkoitettujen investointien 
asettamiseksi tärkeysjärjestyk -
seen määrittämällä 12 ensisijaista 
energiakäytävää65. Asetus sisälsi 
myös säännöksiä, jotka ohjasivat 
yhteistä etua koskevien hankkei -
den yksilöintiä ja toteuttamista. 
Kyseisen asetuksen mukainen 
luettelo yhteistä etua koskevista 
hankkeista käsitti 248 hanket -
ta, joista 132 liittyi sähkö- ja 107 
kaasuinfrastruktuuriin66. Asetuksen 
mukainen luettelo käsittää vä -
hemmän hankkeita kuin vuonna 
2006 laadittu luettelo yhteistä etua 
koskevista hankkeista. Euroopan 
laajuisia energiaverkkoja koskevan 
asetuksen 4 artiklan 4 kohdan 
mukaan komissiolla ei kuitenkaan 
ole valtuuksia laittaa hankkeita 
tärkeysjärjestykseen jokaisen ensi -
sijaisen käytävän osalta.
(c) Yhteistä etua koskevien hankkei -
den luetteloa päivitetään kahden 
vuoden välein, seuraavan kerran 
marraskuussa 2015.
102  
Vuonna 2014 hyväksytyn Euroopan 
energiavarmuusstrategian67 yhtey -
dessä laadittiin lisäksi luettelo, jonka 
sisältämät 33 hanketta nimettiin 
kriittisiksi yhteistä etua koskeviksi 
hankkeiksi. Hankkeista 27 koski kaasu -
alaa ja vain kuusi sähköalaa, ja niiden 
kokonaiskustannuksiksi arvioitiin 
17 miljardia  euroa. Komission mielestä 
kyseiset hankkeet olisivat olennaisen 
tärkeitä energian toimitusvarmuuden 
parantamisessa ja energiamarkkinoi -
den yhteenliittämisen edistämisessä 
lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä.103  
Mikään edellä mainituista luetteloista 
ei perustu selkeään ja analyyttiseen 
tausta-arvioon siitä, mitkä hankkeet 
pitäisi asettaa etusijalle, jotta EU voisi 
saavuttaa energiapoliittiset tavoitteen -
sa (ks. kohta 82). Tällaisten luette -
loiden käyttäminen perustana EU:n 
rahoituksesta päätettäessä sisältää 
useita riskejä. Jos komissio aikoo jatkaa 
niiden käyttöä ensisijaisten investointi -
kohteiden määrittämisessä, sen pitäisi 
pitää mielessä seuraavat riskit:
(a) luettelossa voi olla niin monta han -
ketta, että koko ajatukselta laatia 
luettelo ensisijaisista hankkeista 
menee perusta, koska se ei enää 
painota muutamia sellaisia hank -
keita, joissa käsitellään EU:n kaik -
kein kiireellisimpiä tarpeita. Alun 
perin Euroopan laajuisten energi -
averkkojen alalle määritettiin 550 
yhteistä etua koskevaa hanketta, 
ja vaikka luetteloa järkeistettiin 
vuonna 2006, siinä oli edelleen 
248 hanketta.
(b) Koska luettelot perustuvat jäsen -
valtioiden tekemiin ehdotuksiin, 
ne eivät välttämättä sisällä hank -
keita, joissa vastataan osoitetusti 
koko unionia koskeviin tarpeisiin, 
vaan luettelossa saatetaan vain ke -
rätä yhteen hankkeet, joita hank -
keiden edistäjät jäsenvaltioissa 
haluaisivat rahoitettavan kansallis -
ten syiden takia.
(c) Osa luetteloiden sisältämistä 
hankkeista on mahdollisesti jo 
käynnistetty tai kokonaan toteu -
tettu muista kansallisista tai yksi -
tyisistä rahoituslähteistä saaduilla 
varoilla68.64 Asetus (EU) N:o 347/2013.
65 Energiainfrastruktuurien 
painopisteet vuodelle 2020 ja 
sen jälkeen, 2011, s. 14. 
Sähköala: Pohjanmerellä 
sijaitseva verkko, pohjois-
eteläsuuntaiset 
yhteenliitännät Länsi-
Euroopassa, pohjois-
eteläsuuntaiset 
yhteenliitännät Keski- ja 
Kaakkois-Euroopassa, 
Itämeren alueen 
energiayhteyksiä käsittelevä 
suunnitelma, älykkäiden 
verkkojen kehittäminen ja 
sähkönsiirron valtaväylät 
pitkällä aikavälillä. Kaasuala: 
pohjois-eteläsuuntaisten 
kaasuverkkojen 
yhteenliitännät Länsi-
Euroopassa, pohjois-
eteläsuuntaisten 
kaasuverkkojen 
yhteenliitännät Keski- ja 
Kaakkois-Euroopassa, 
eteläinen kaasukäytävä ja 
Itämeren alueen 
energiayhteyksiä käsittelevä 
suunnitelma.
66 Muut yhdeksän olivat 
seitsemän öljyyn liittyvää 
hanketta ja kaksi älykkäitä 
verkkoja koskevaa hanketta.
67 COM(2014) 330 final, s. 10.
68 Espanjassa saatiin 
lokakuussa 2014 valmiiksi 
Bescanón ja Santa Llogaian 
välinen 400 kV:n voimajohto, 
mikä edisti Ranskan ja 
Espanjan välisen 
sähköyhteenliitännän 
toteuttamista. Kyseinen hanke 
on edelleen sekä yhteistä etua 
koskevien hankkeiden 
luettelossa että Euroopan 
strategisten investointien 
rahastosta tuettavien 
hankkeiden luettelossa.
52 Huomautukset
Euroopan energia-alan 
elvytysohjelmaa, Verkkojen 
Eurooppa -välinettä ja 
Euroopan rakenne- ja 
investointirahastoja ja 
ei luotu ensisijaisesti 
energian sisämarkkinoiden 
vahvistamista varten
104  
Euroopan energia-alan elvytysohjel -
man alkuperäinen tavoite oli rahoittaa 
sellaisia toteutusvalmiita energia -
infrastruktuurihankkeita, jotka voisivat 
edistää talouskasvua lyhyellä aikavälil -
lä. Näin ollen energian sisämarkkinoi -
den kehittäminen ja energian toimitus -
varmuuden parantaminen eivät olleet 
sen ensisijaisia tavoitteita. Kaikille jä -
senvaltioille myönnettiin jonkin verran 
tukea energiainfrastruktuurihankkeita 
varten. Ohjelman alkuperäistä tavoi -
tetta edistää talouskasvua lyhyellä 
aikavälillä ei ole suurelta osin onnistut -
tu toteuttamaan, koska
(a) osa tukea saaneista hankkeista ei 
ollut riittävän pitkälle suunniteltu -
ja. Loppuun saatettujen hankkei -
den arvo on 422 miljoonaa euroa, 
eli 18,6 prosenttia Euroopan ener -
gia-alan elvytysohjelmasta myön -
nettyjen tukien kokonaissummas -
ta. Esimerkkeinä voidaan mainita 
Nabucco-kaasuputki, ITGI-Posei -
don-kaasuyhdysputki, GALSI-putki 
ja kaasun vastakkaisvirtaushanke 
Romaniassa.
(b) Joidenkin hankkeiden toteutta -
minen on viivästynyt merkittä -
västi, mistä johtuen Euroopan 
energia-alan elvytysohjelmasta 
myönnettävistä tuista oli 28. hel -
mikuuta 2015 mennessä pantu 
maksuun vain 1,1  miljardia  euroa. 
Se on 48 prosenttia alkuperäisistä 
määrärahoista.105  
Verkkojen Eurooppa  -välineen 
tavoitteena on tukea energia-alalla 
yhteistä etua koskevien hankkeiden 
toteuttamista. Verkkojen Eurooppa  
-välineestä voidaan myöntää tukea 
vain yhteistä etua koskeville hankkeil -
le, jotka eivät ole voimassa olevan sää -
döskehyksen mukaisesti taloudellisesti 
kannattavia ja joihin liittyy maiden 
rajat ylittävää kustannusten jakamista. 
Siitä myönnetään ehdotuspyyntö -
menettelyn perusteella avustuksia ja 
muunlaista rahoitusta itse rakennus -
töitä ja tarvittavia teknisiä tutkimuksia 
varten.
106  
Verkkojen Eurooppa -välineen raken -
teeseen liittyvät seikat rajoittavat 
mahdollisuuksia tukea siitä energian 
sisämarkkinoiden kehittämistä:
(a) Komissio voi nimittäin myöntää ra -
hoitusta vain hankkeille, joille sitä 
haetaan ehdotuspyyntömenette -
lyssä. Näin ollen komission mah -
dollisuudet kohdentaa rahoitus 
tiettyihin yhteistä etua koskeviin 
hankkeisiin ovat rajalliset.
(b) Toteutusvalmius on tärkeä avustus -
ten myöntämisperuste, minkä seu -
rauksena pidemmälle suunnitellut 
toimet saavat todennäköisemmin 
rahoitusta. Ne eivät kuitenkaan 
välttämättä edistä eniten energian 
sisämarkkinoiden kehittämistä.
(c) Koska energian sisämarkkinoiden 
toteutusastetta jäsenvaltioissa ei 
käytetä perusteena hankkeita valit -
taessa, komissio ei voi juurikaan 
käyttää Verkkojen Eurooppa -vä -
linettä kannustaakseen jäsenval -
tioita energian sisämarkkinoita 
edistäviin uudistuksiin.
53 Huomautukset
107  
Vuosina 2007–2013 Euroopan raken -
ne- ja investointirahastoista  osoitet -
tiin noin 1,3  miljardia  euroa sähkö- ja 
kaasuinfrastruktuurin rahoittamiseen. 
Vuosina 2014–2020 summa noussee 
noin kahteen miljardiin euroon. Vuosi -
na 2007–2013 rahastoista myönnettiin 
rahoitusta 11 jäsenvaltiolle. Suurin 
tuensaaja oli Puola, jonka osuus oli 
63 prosenttia kaikista Euroopan raken -
ne- ja investointirahastoista energiainf -
rastruktuuriin kohdennetuista varoista.
108  
Suurin osa määrärahoista käytettiin 
alueellisten yhteenliitäntöjen toteut -
tamiseen ja olemassa olevan energia -
infrastruktuurin päivittämiseen jäsen -
valtiossa. Osa määrärahoista käytettiin 
myös rajatylittävien yhteenliitäntöjen, 
LNG-terminaalien ja maanalaisten 
kaasuvarastojen rakentamiseen. Vuosi -
na 2014–2020 kuusi jäsenvaltiota – Bul -
garia, Tšekin tasavalta, Kreikka, Liettua, 
Puola ja Romania – aikovat käyttää 
Euroopan rakenne- ja investointirahas -
toista saamansa määrärahat energiainf -
rastruktuuria koskeviin investointeihin.
109  
Jäsenvaltiot päättävät itse, mihin 
hankkeisiin ne käyttävät Euroopan 
rakenne- ja investointirahastoista 
saamansa rahoituksen. Komission on 
hyväksyttävä vain suuret hankkeet69. 
Neuvotellessaan jäsenvaltioiden 
kanssa kumppanuussopimuksista 
ja toimenpideohjelmista rahoitus -
kaudelle 2014–2020 komissiolla oli 
tilaisuus ottaa yhdeksi perusteeksi 
suoriutuminen energian sisämarkkinoi -
den kehittämisessä. Se ei kuitenkaan 
tehnyt niin. Energiainfrastruktuuri ei 
ole Euroopan rakenne- ja investoin -
tirahastojen ensisijainen investointi -
kohde. EAKR:n, koheesiorahaston ja 
ESR:n kokonaismäärärahoista vain noin 
0,5 prosenttia kohdennettiin ener -
gia-alalle kaudella 2007–2013. Samoin 
on kaudella 2014–2020.Monessa tapauksessa 
EU:n yhteisrahoittamien 
energiainfrastruktuurien 
vaikutus energian 
sisämarkkinoihin on vielä 
toteutumatta
110  
Tarkastuksen yhteydessä arvioitiin 
15 energiainfrastruktuurihanketta, 
joita EU oli yhteisrahoittanut. Niistä 
kymmenen koski kaasualaa ja viisi 
sähköalaa (ks. taulukko 6 ). Analyysin 
kohteena oli kyseisten hankkeiden 
mahdollinen vaikutus energian sisä -
markkinoiden toimintaan.69 Energiainfrastruktuuri-inves -
toinneissa, jotka kuuluvat 
kestävän liikenteen edistämis -
tä ja pullonkaulojen 
poistamista tärkeimmistä 
liikenneverkkoinfrastruktuu -
reista koskevaan temaattiseen 
tavoitteeseen, tukikelpoisilta 
kokonaiskuluiltaan yli 
75 miljoonan  euron hankkeet 
ja muissa Euroopan rakenne- 
ja investointirahastojen 
infrastruktuuri-investoinneis -
sa, joita ei juurikaan käsitellä 
tässä kertomuksessa, alaraja 
on 50 miljoonaa euroa.
54 Huomautukset
111 
Kesäkuussa 2015 edellä mainituista 
hankkeista
(a) yksi oli edistänyt merkittäväs -
ti energian sisämarkkinoiden 
muodostumista: Suomen ja Viron 
välinen EstLink2-sähköyhteen -
liitäntä , jota koskevat työt on 
saatettu päätökseen ja joka on 
otettu täysimääräisesti käyttöön 
(ks. laatikko 13 ).
(b) Toinen merkittävä hanke, joka on 
saatu päätökseen ja järjestelmä 
on hiljattain otettu käyttöön, on 
Ranskan ja Espanjan välinen 
sähköyhteenliitäntä  (ks. myös 
laatikko 10 ).
EstLink2-hanke muutti alueen sähkömarkkinoita
EstLink2-hankkeeseen myönnettiin Euroopan energia-alan elvytysohjelmasta 100  miljoonaa  euroa. Hank -
keen tavoitteena oli rakentaa Suomen ja Viron välille toinen sähköyhteenliitäntä, jonka siirtokapasiteetti olisi 
650 megawattia. Hanke on ollut toistaiseksi menestys, koska tietyistä teknisistä ja muista haasteista huolimat -
ta työt on saatu päätökseen ja yhteenliitäntä on otettu käyttöön. Hanke vaikuttaa myönteisesti sähkömarkki -
noihin etenkin Virossa, missä sähkön hinnat ovat nyt aiempaa vakaammat ja lähempänä Suomen hintoja.Laatikko 13
1. 330 kV Püssi substation
2. 650 MW Püssi converter station3. Underground cable4. Connection joints for the underground cable and submarine cable5. Submarine cable6. Connection station for the submarine cable and overhead power lines in Nikuviken7. Overhead lines8. 650 MW Anttila converter station9. 400 kV Anttila substation1. 330 kV Püssi substation2. 650 MW Püssi converter station3. Underground cable4. Connection joints for the underground cable and submarine cable5. Submarine cable6. Connection station for the submarine cable and overhead power lines in Nikuviken7. Overhead lines8. 650 MW Anttila converter station9. 400 kV Anttila substation
© Elering
55 Huomautukset
Tarkastuksen yhteydessä arvioitujen hankkeiden luettelo
HankeTilanne  
(kesäkuussa 2015)JäsenvaltiotHankkeen 
kustannukset  
(miljoonaa euroa)EU:n yhteisra -
hoitusosuus  
(miljoonaa euroa)EU:n 
rahoitusvälineKaasuBulgarian ja Kreikan välinen 
yhdysputkiArvioitu toteutus 
2018Bulgaria, Kreikka 220 45 EEPR
Bulgarian ja Romanian välinen 
yhdysputkiArvioitu toteutus 
2015Bulgaria, Romania 24 9 EEPR
Nabucco ­putki PäättynytItävalta, Bulgaria, Unkari, 
Saksa, Romania7 900  
(suunniteltu)200 
(myönnetty)EEPR
Latvian ja Liettuan välinen 
yhdysputkiPäättynyt 2013 Liettua, Latvia 33 13 EEPR
Jurbarkas–Klaipeda ­putki Päättynyt 2013 Liettua 46 21 ERI­rahastot
Klaipedan ja Kiemenain välisen 
kapasiteetin lisääminenKäynnissä Liettua 64 28Verkkojen 
Eurooppa ­väline
Swinuojscie  
LNG ­terminaaliArvioitu toteutus 
2015Puola 65755 EEPR
199 ERI­rahastot
Gustorzyn–Odolanow ­putki Päättynyt 2014 Puola 102 49 ERI­rahastot
GIPL ­yhdysputki Käynnissä Puola, Liettua 558 306Verkkojen 
Eurooppa ­väline
Ranskan ja Espanjan välinen 
yhdysputkiPäättynyt 2012 Ranska, Espanja 617 45 EEPR
Välisumma 2 321 970SähköRanskan ja Espanjan välinen  
yhdysputkiOtettu käyttöön 
kesäkuussa  2015Ranska, Espanja 721 225 EEPR
Portugali–Espanja ­yhteyden 
vahvistaminenPäättynyt 2011 Portugali, Espanja 136 46 EEPR
EstLink2 ­yhdysputkiOtettu käyttöön 
vuonna 2014Viro, Suomi 320 100 EEPR
Nordbalt ­yhdysputkiArvioitu toteutus 
2015Ruotsi, Liettua 366 175 EEPR
LitPol­  
yhdysputkiArvioitu toteutus 
2015Puola 528207 ERI­rahastot
2 TEN ­E
Liettua 1322 TEN ­E
58Verkkojen Euroopa ­
väline(haettu)
Välisumma 1 543 815
Yhteensä 3 864 1 785Taulukko 6
56 Huomautukset
112  
Muilla hankkeilla ei ole vielä ollut 
samanlaista vaikutusta energian sisä -
markkinoilla, koska
(a) nyt yksi kymmenestä kaasualan 
hankkeesta avaa uusia markki -
nanäkymiä; Puolan ja Liettuan 
välinen markkinavetoinen hanke  
GPIL  mahdollistaa kaasukaupan 
näiden maiden välillä, joilla ei vielä 
ole yhteenliitäntää; yhdeksässä 
muussa hankkeessa painopisteenä 
oli lähinnä nykyisen kapasiteetin 
lisääminen tai välittömät toimenpi -
teet energian toimitusvarmuuden 
parantamiseksi(b) mainituista 15 hankkeesta viisi on 
saatu päätökseen. Mitä nopeam -
min hankkeet saadaan valmiiksi 
ja niiden kohteet käyttöön, sitä 
enemmän niillä on vaikutusta 
sisämarkkinoilla. Toisaalta toteut -
taminen voi viedä suunniteltua 
kauemmin sellaisissa hankkeissa, 
jotka eivät olleet rahoituspäätös -
ten tekoajankohtana täysin valmii -
ta toteutettavaksi. On kuitenkin 
huomattava, että suuret infra -
struktuurihankkeet ovat teknisesti 
monimutkaisia ja suunniteltujen 
töiden tekeminen kestää usein 
odotettua kauemmin esimerkiksi 
odottamattomien tekijöiden takia 
(ks. esimerkki laatikossa 14 ).
NordBalt-hanke
NordBalt-hanke  koskee sähköyhteenliitännän rakentamista Ruotsin ja Liettuan välille. Hankkeella voi olla 
merkittävä vaikutus sähkömarkkinoiden toimintaan jäsenvaltioissa, jotka tekevät yhteistyötä Itämeren ener -
giamarkkinoiden yhteenliitäntäsuunnitelman puitteissa, koska se voisi vauhdittaa kaupankäyntiä Pohjoismai -
den ja Baltian maiden yhteisessä energiapörssissä. Itämeren läpi kulkevan kaapelin asentaminen on kuitenkin 
osoittautunut monimutkaiseksi prosessiksi, mistä johtuen hankkeen suunniteltu valmistumisajankohta on 
vasta kesäkuussa 2016, kuusi ja puoli vuotta sen jälkeen, kun hanke hyväksyttiin Euroopan energia-alan elvy -
tysohjelmasta rahoitettavien hankkeiden luetteloon.Laatikko 14
Kuva  3 – NordBaltin maa-asema Liettuan Klaipedassa
© Litgrid
57 Huomautukset
(c) Se, minkä verran yhteenliitännät 
voivat edistää energian virtausta 
vierekkäisten markkina-alueiden 
välillä, riippuu jäsenvaltioiden 
energiansiirtojärjestelmien kapa -
siteetista (ks. kohta 73). Tähän liit -
tyviä ongelmia havaittiin kahdessa 
tarkastuksen yhteydessä arvioidus -
sa hankkeessa (ks. laatikko 15 ).(d) Kaasuyhteenliitäntöjä koskevis -
ta hankkeista kahden hankkeen 
tehokkuus jää todennäköisesti 
pieneksi, koska ne koskevat uuden 
siirtokapasiteetin rakentamista ole -
massa olevan kapasiteetin rinnalle. 
Katso esimerkit laatikossa 16 .
Esimerkkejä yhteenliitännöistä, joita kansalliset verkot eivät tue
Litpol-hankkeessa  rakennetaan sähköyhteenliitäntää Puolan ja Liettuan välille, jotta voitaisiin lievittää kol -
men Baltian maan eristyneisyyttä EU:n energiamarkkinoista. Mahdollisuudet käyttää sitä Puolassa tuotetun 
sähkön tuomiseksi Liettuaan ovat kuitenkin rajalliset, koska Puolan tuotantokapasiteetti Liettuan rajalla on 
riittämätön eikä alueella ole riittäviä yhteenliitäntöjä sellaisiin Puolan alueisiin, joilla sähköntuotantokapasi -
teetti on suurempi. Jotta energiaa voitaisiin siirtää kahteen suuntaan, pitäisi vahvistaa Puolan verkkoa. Sitä ei 
kuitenkaan ole suunniteltu tehtäväksi ennen vuotta 2020.
Bulgarian ja Romanian välisen yhteenliitännän  ansiosta päivittäinen maakaasun toimituskapasiteetti 
Romaniasta Bulgariaan on 1,3 mcm/d. Nykyisellään Romanian kaasuverkon paine on kuitenkin niin matala, 
ettei näin suuren kaasumäärän siirtäminen Bulgariaan onnistuisi. Unkariin tuleviin ja sieltä lähteviin kaasuvir -
tauksiin liittyisi nykytilanteessa samanlaisia ongelmia. Romanian kaasunsiirtoverkko tarvitsee lisäinvestointeja, 
jotta Romanian sisäinen siirtojärjestelmä voitaisiin liittää maan kautta kulkevaan siirtoputkistoon. Romanian 
pitäisi lisäksi kumota kaasun viennin kieltävä kansallinen laki.
Uusien kaasuputkien rakentaminen olemassa olevien putkien rinnalle
Romanian, Bulgarian ja Kreikan välisiä kaasuyhteenliitäntöjä koskevissa hankkeissa on tarkoitus raken -
taa uusia kaasuputkia nykyisten putkien lisäksi. Tämä johtuu siitä, että Romanian ja Bulgarian kautta Kreikkaan 
kulkevan kaasunsiirtoverkon kapasiteetti on varattu pitkäaikaisella sopimuksella erään kolmannen maan 
kaasuntoimittajan käyttöön.Laatikko 15 Laatikko 16
58
 Päätelmät ja suositukset
113  
EU:n tavoitetta saavuttaa energian 
sisämarkkinat vuoteen 2014 mennes -
sä ei saavutettu. EU:n energiainfra -
struktuuri ei ole yleisesti ottaen vielä 
valmis markkinoiden täysimääräiseen 
yhdentymiseen, minkä takia se ei vielä 
varmista vaikuttavasti energian toimi -
tusvarmuutta. Energiainfrastruktuu -
reihin kohdennettu EU:n rahoitustuki 
on vaikuttanut vain vähän energian 
sisämarkkinoiden kehittämiseen ja 
energian toimitusvarmuuden paranta -
miseen (ks. kohta 27).
Tavoitetta toteuttaa energian 
sisämarkkinat vuoteen 2014 
mennessä ei saavutettu.
114  
Energian sisämarkkinat ovat olleet 
vuodesta 2007 lähtien keskeinen asia 
EU:n energiapolitiikan kehittämisessä. 
Vuonna 2009 hyväksytyssä kolmannes -
sa energiapaketissa vaadittiin kaasu- ja 
sähködirektiivien muuttamista osaksi 
kansallista lainsäädäntöä 3. maalis -
kuuta 2011 mennessä. Tavoitetta ei 
kuitenkaan saavutettu tuona vuonna. 
Vuonna 2011 neuvosto vahvisti ole -
vansa sitoutunut energian sisämark -
kinoiden toteuttamiseen toteamalla, 
että sisämarkkinat olisi toteutettava 
vuoteen 2014 mennessä. Tavoitetta ei 
kuitenkaan useiden ongelmien takia 
saavutettu myöhempäänkään määrä -
aikaan mennessä (ks. kohta 29).115  
Kolmannen energiapaketin täysimää -
räisestä täytäntöönpanosta ollaan 
vielä kaukana. Komission seuranta 
paketin säännösten täytäntöönpanon 
varmistamiseksi jäsenvaltioissa on yhä 
kesken, vaikka vuodeksi 2014 asetet -
tu määräaika on jo umpeutunut (ks. 
kohdat 30–33).
Suositus 1  
Vaatimustenmukaisuus -
tarkastusten vieminen 
loppuun
Koska energian sisämarkkinoita ei ole 
vielä saatu toteutettua täysimääräises -
ti, komission pitäisi suorittaa arvioinnit 
ja tarvittaessa käynnistää jäsenvaltioita 
vastaan rikkomismenettelyjä ennen 
vuoden 2016 loppua.
59 Päätelmät ja suositukset
116  
Kansallisilla sääntelyviranomaisilla 
on joissakin jäsenvaltioissa edelleen 
ongelmia, jotka liittyvät niiden riippu -
mattomuuteen ja vapauteen käyttää 
ammatillista harkintaa. Kaikilla kan -
sallisilla sääntelyviranomaisilla ei ole 
käytössään riittäviä resursseja niille 
kuuluvien tehtävien hoitamiseksi. 
Tämä koskee esimerkiksi unionin tason 
yhteistyötä Energia-alan sääntelyvi -
ranomaisten yhteistyöviraston (ACER) 
kautta. ACERilla ei ole valtuuksia vel -
voittaa kaikkien jäsenvaltioiden kan -
sallisia sääntelyviranomaisia antamaan 
sille olennaista tietoa energiamarkki -
noista (kohdat 35 ja 36).
Suositus 2  
Kansalliset 
sääntelyviranomaiset 
ja ACER
(a) Jäsenvaltioiden pitäisi varmistaa, 
että kansalliset sääntelyviran -
omaiset ovat riippumattomia eikä 
niiden tehtävänkuvaa rajoiteta. 
Kansallisille sääntelyviranomai -
sille pitäisi taata toimintaa varten 
riittävät resurssit, jotta ne voisivat 
esimerkiksi osallistua täysimää -
räisesti EU:n tasolla tehtävään 
yhteistyöhön.
(b) Komission pitäisi varmistaa, että 
ACERilla on riittävät valtuudet 
saada jäsenvaltioiden keskeisiltä 
elimiltä tehtäviensä hoitamisessa 
tarvitsemansa tiedot.117  
Jäsenvaltioiden välillä on suuria eroja 
energiamarkkinoiden järjestämisessä, 
mikä hidastaa energian sisämarkki -
noiden kehittämistä. EU:n alueella on 
28 kansallista säädöskehystä, jotka 
muodostavat käytännössä paikallis -
ten, kansallisten ja alueellisten mark -
kina-alueiden ”tilkkutäkin” energian 
sisämarkkinoiden sijasta. Toimintojen 
eriyttämisellä ja muilla toimenpiteillä 
pyrittiin luomaan sääntelyolosuhteet 
energian sisämarkkinoita varten. Tästä 
huolimatta markkinoiden vapautumi -
nen on jäänyt monessa tapauksessa 
toteutumatta eikä niiden kilpailukyky 
ole parantanut. Energian sisämark -
kinoiden kehittäminen EU:ssa siten, 
että edellä mainitut markkina-alueet 
saadaan käytännöllisillä ratkaisuilla toi -
mimaan yhteen, on yhä suuri haaste. 
Tämä johtuu siitä, että EU:n alueella on 
käytössä useita erilaisia kaupankäynti -
mekanismeja ja energiamarkkinoihin 
puututaan erilaisin toimenpitein (ks. 
kohdat 39 ja 43–46).
Suositus 3  
Avoin kaupankäynti
Komission pitäisi edistää laaja-alai -
sesti avoimien kauppamekanismien 
kehittämistä sekä kaasun että sähkön 
alalla. Sen pitäisi esimerkiksi helpottaa 
ja tukea energiapörssien perustamista 
jäsenvaltioihin, joissa sellaista ei vielä 
ole tai joissa vallitseva kaupankäynti -
mekanismi on B2B-kauppa.
60 Päätelmät ja suositukset
118  
Verkkosäännöt ovat teknisiä sääntöjä, 
joiden avulla pyritään luomaan perusta 
erilaisten sähkön- ja kaasunsiirtojär -
jestelmien tekniselle yhteentoimivuu -
delle EU:ssa. Verkkosäännöt sisältävät 
yleiset tekniset standardit, joilla pitäisi 
voida varmistaa energian vapaa virtaus 
rajojen yli. Kaasualan verkkosääntöjen 
hyväksymisessä on viime aikoina edis -
tytty, mutta sähköalan verkkosään -
nöistä ei ole hyväksytty lopullisesti 
komiteamenettelyssä vielä ainutta -
kaan. Jotkin verkkosäännöt otetaan 
käyttöön jäsenvaltioissa ennen niiden 
varsinaista hyväksymistä nopeutettua 
täytäntöönpanoa koskevien alueellis -
ten aloitteiden kautta (kohdat 47–51).
Suositus 4  
Verkkosääntöjen 
hyväksyminen ja 
täytäntöönpano
Komission pitäisi käynnistää komitea -
menettely, jotta sähköalaa koskevat 
verkkosäännöt saataisiin hyväksyttyä 
vuoden 2015 loppuun mennessä. Ko -
mission pitäisi myös kannustaa ACERia 
ja Sähkö- ja Kaasu-ENTSOja tukemaan 
verkkosääntöjen nopeutettua täytän -
töönpanoa jäsenvaltioissa alueellisten 
yhteistyöaloitteiden kautta.119  
Vaikka edistystä on tapahtunut, 
energian sisämarkkinoiden hyötyjä ei 
ole vielä saavutettu täysimääräises -
ti hintojen osalta ja jäsenvaltioiden 
väliset hintaerot ovat edelleen paikoin 
merkittäviä.
120  
Sähkön tukkuhinnat eivät ole lä -
hentyneet EU:ssa, ja hintaerot ovat 
merkittäviä jopa joidenkin vierekkäin 
sijaitsevien jäsenvaltioiden välillä. 
Rajatylittävän sähkökaupan vauhdit -
tamiseksi EU asetti tavoitteeksi, että 
jokaisen jäsenvaltion rajatylittävien 
sähköyhteenliitäntöjen osuus olisi 
vähintään 10 prosenttia kyseisen maan 
asennetusta tuotantokapasiteetista. 
Tavoitteella ei kuitenkaan ole juuri 
merkitystä, koska se painottaa infra -
struktuurin kehittämistä sen sijaan, 
että se perustuisi kysyntää koskevaan 
dynamiikkaan hintojen lähentämiseksi 
(kohdat 59–64).
121  
Vaikka nykyinen kaasualan tavoitemal -
li, joka perustuu kaupankäyntiin kes -
kusten kautta, pantaisiin täytäntöön, 
sen vaikuttaisi vain vähän keskimääräi -
siin tukkuhintoihin kaasumarkkinoilla. 
Suurten kaasuputkien rakentaminen 
eri puolille EU:ta kilpailukykyisten 
kaasukaupan keskusten perustamisek -
si kaikkialle Eurooppaan edellyttäisi 
huomattavia investointeja. Joissakin 
tapauksissa se ei kuitenkaan ehkä olisi 
taloudellisesti järkevää. Kaasumark -
kinoilla voidaan lisätä kilpailua myös 
muilla keinoilla, kuten perustamalla 
strategisiin paikkoihin LNG-termi -
naaleja, jotka voivat palvella yhtä tai 
useampaa kansallista markkina-aluetta 
(kohdat 65–71).
61 Päätelmät ja suositukset
Suositus 5  
Markkinoiden ja 
infrastruktuurin 
kehittämistä koskevien 
mallien luominen sähkö- ja 
kaasualalle
Komission pitäisi
a)  tarkastella mahdollisuutta asettaa 
sähköverkkojen  yhteenliittämistä 
varten tavoitteet, jotka perustuvat 
kansallisen tuotantokapasiteetin 
sijasta markkinoilla vallitseviin 
tarpeisiin
b) arvioida uudelleen kaasualan  ta-
voitemallin kustannukset ja hyödyt 
sekä tutkia kysynnän epävarmuu -
den huomioon ottaen, onko suu -
rille kaasuputkien rakennushank -
keille olemassa vaihtoehtoja, kuten 
LNG-terminaalien sijoittaminen 
strategisesti tärkeisiin paikkoihin, 
jotta ne voivat hyödyntää energian 
sisämarkkinoiden kanssa yhteen -
sopivia ratkaisuja ja palvella siten 
yhden tai useamman jäsenvalti -
on kansallisia markkinoita. Asiaa 
pitäisi tarkastella kokonaisvaltaisen 
ja koko unionin kattavan tarvearvi -
oinnin perusteella (ks. suositus 7 ).
EU:n energiainfrastruktuuri 
ei ole vielä valmis 
markkinoiden täysimääräiseen 
yhdentymiseen, minkä takia 
se ei vielä edistä vaikuttavasti 
energian toimitusvarmuutta.
122  
Unionin jäsenvaltioiden sisäinen ja 
välinen energiainfrastruktuuri ei vielä 
sovellu energian sisämarkkinoille. 
Käytännössä jäsenvaltion infrastruk -
tuurikapasiteetin riittämättömyys voi 
estää mahdollisen tuonnin ja viennin 
ja rajoittaa kyseisen jäsenvaltion mah -
dollisuuksia toimia kauttakulkumaana. 
Myös jäsenvaltioiden välisessä siirtoinf -
rastruktuurissa on aukkoja sekä kaasun 
että sähkön alalla (kohdat 73–81).Suositus 6  
Olemassa olevan infra -
struktuurin mahdollisim -
man tehokas käyttö
Komission pitäisi
a)  määrittää, minkä rajatylittävän 
energiainfrastruktuurin potentiaalia 
ei vielä hyödynnetä täysimääräi -
sesti energian sisämarkkinoiden 
edistämisessä joko siksi, että sitä 
sitovat pitkäaikaiset kahdenväliset 
sopimukset, jotka eivät salli kolman -
nen osapuolen pääsyä verkkoon, tai 
siksi, että sen teknistä kapasiteettia, 
kuten vastakkaisvirtausta, ei käytetä
b)  tehdä yhteistyötä jäsenvaltioissa 
toimivien sidosryhmien kanssa, jot -
ta tällaisen infrastruktuurin käyttöä 
voitaisiin lisätä jatkuvasti energian 
sisämarkkinoiden edistämiseksi
c)  tutkia, voitaisiinko alueellisten 
siirtoverkonhaltijajärjestelmien 
avulla edistää rajatylittäviä ener -
giatoimituksia ja tehostaa niiden 
hallinnointia siten, että olemassa 
oleva infrastruktuuri saataisiin hyö -
dynnettyä mahdollisimman hyvin.
123  
EU:n infrastruktuuritarpeista on tehtä -
vä kokonaisvaltainen arviointi, jonka 
perusteella tehtäisiin energian sisä -
markkinoiden kehittämistä ja energian 
toimitusvarmuutta koskevat päätökset 
(kohta 82). Energia-alalle on investoitava 
eri puolilla EU:ta huomattavia summia, 
joten kokonaisvaltainen arviointi on rat -
kaisevan tärkeä työkalu sekä EU:n talous -
arviosta että muualta saatavien varojen 
kohdentamisessa (kohdat 82, 84 ja 99). 
Tällä hetkellä komissio käyttää suunnit -
telussa lähinnä yhteistä etua koskevien 
hankkeiden luetteloa ja kymmenvuotisia 
verkon kehittämissuunnitelmia, joihin 
liittyy merkittäviä rajoituksia (kohdat 
85–87). Komissiolla ei ole myöskään käy -
tössä pitkälle kehitettyä markkinoiden 
kehittämismallia, josta olisi apua tarvear -
vioinnin tekemisessä (kohta 83).
62 Päätelmät ja suositukset
Suositus 7:  
EU:n laajuisia 
infrastruktuuritarpeita 
koskevan 
kokonaisvaltaisen 
tarvearvioinnin laatiminen
Komission pitäisi
a) laatia EU:lle kokonaisvaltainen 
energiainfrastruktuuria koskeva 
tarvearviointi, jonka pohjalta 
energian sisämarkkinoita kehitet -
täisiin ja joka toimisi viitekohtana 
muille strategisille asiakirjoille, 
kuten kymmenvuotisille verkon 
kehittämissuunnitelmille
b) varmistaa tarvearvioinnin toteut -
tamista varten riittävät valmiudet 
joko komission sisällä tai ACERissa, 
jotta energiamarkkinoita voitaisiin 
mallintaa esimerkiksi kysyntää 
koskevien arvioiden avulla
c) tehdä yhteistyötä Sähkö-ENTSOn 
ja Kaasu-ENTSOn kanssa, jotta 
tarvearviointi huomioitaisiin EU:n 
tasolla energian sisämarkkinoihin 
liittyvän infrastruktuurin suun -
nittelussa ja kymmenvuotisissa 
verkkojen kehityssuunnitelmissa.124  
Rajatylittävän energiainfrastruktuurin 
kehittäminen edellyttää vierekkäin 
sijaitsevien jäsenvaltioiden välistä yh -
teistyötä. Hankkeiden rahoittaminen, 
kustannusten jakaminen ja rakennuslu -
pien saaminen voi olla tällöin hanka -
laa. Eri puolilla EU:ta on saatu hyviä 
kokemuksia ja energia-alan alueellinen 
yhteistyö on käynnistymässä sekä 
poliittisten että teknisten aloitteiden 
kautta. Jotkut komission koordinoin -
titoimet ovat tuottaneet myönteisiä 
tuloksia (kohdat 88–93).
Energiainfrastruktuureihin 
kohdennettu EU:n rahoitustuki 
on vaikuttanut vain vähän 
energian sisämarkkinoiden 
kehittämiseen ja energian 
toimitusvarmuuden 
parantamiseen
125  
Hankkeita ei ole asetettu riittävän 
hyvin tärkeysjärjestykseen, mikä on 
vähentänyt energiainfrastruktuuriin 
kohdistetun unionin rahoituksen vai -
kuttavuutta. Komissio on hyödyntänyt 
EU:n talousarviosta tehtävien inves -
tointien priorisoinnissa ja tukikelpois -
ten hankkeiden yksilöinnissä erilaisia 
yksittäisten hankkeiden luetteloita. 
Komissio ei ole kuitenkaan laatinut ky -
seisiä luetteloita EU:n infrastruktuurin 
kehittämistarpeita koskevan kokonais -
valtaisen tarvearvioinnin perusteella. 
Tämän takia niistä ei välttämättä ole 
juurikaan hyötyä ensisijaisten inves -
tointikohteiden määrittämisessä ja 
EU:n varojen kohdentamisessa (kohdat 
100–103).
63 Päätelmät ja suositukset
Suositus 8  
Yhteistä etua koskevien 
hankkeiden luettelon 
käytön parantaminen
Komission pitäisi parantaa suunnitte -
lumenettelyjään ja erityisesti yhteistä 
etua koskevien hankkeiden priorisoin -
tia ja rahoittamista kokonaisvaltaisen 
ja unionin laajuisen energiainfrastruk -
tuuria koskevan tarvearvioinnin perus -
teella ( suositus 7 ).
126  
Tärkeimmät rahoitusvälineet, joista 
EU rahoittaa energiainfrastruktuureja, 
ovat Euroopan energia-alan elvytysoh -
jelma, Verkkojen Eurooppa -väline ja 
Euroopan rakenne- ja investointirahas -
tot. Niiden ensisijaisena tavoitteena ei 
kuitenkaan ole energian sisämarkkinoi -
den vahvistaminen, mikä näkyy niiden 
toteutustavassa. Rahoituksen myöntä -
mistä ei ole Verkkojen Eurooppa -vä -
lineessä sidottu energiamarkkinoita 
koskeviin uudistuksiin eivätkä energia -
markkinoiden kehittämistä koskevat 
ehdot sisälly Euroopan rakenne- ja 
investointirahastoja koskeviin kumppa -
nuussopimuksiin kaudella 2014–2020 
(kohdat 104–109).Suositus 9  
Energian sisämarkkinoiden 
asianmukainen ja keskey -
tymätön toiminta edelly -
tyksenä EU:n energiainf -
rastruktuurihankkeiden 
rahoittamiselle
Komission pitäisi esittää lainsäädän -
töehdotuksia siitä, kuinka se tekee 
rahoitettavien energiainfrastruk -
tuurihankkeiden valintaa koskevat 
päätökset, tavoitteena varmistaa 
energian sisämarkkinoiden asianmu -
kainen ja keskeytymätön toiminta 
jäsenvaltioissa.
127  
Joillakin EU:n rahoittamilla ener -
giainfrastruktuurihankkeilla on ollut 
myönteinen vaikutus energian sisä -
markkinoihin ja energian toimitusvar -
muuteen. Monien muiden hankkeiden 
vaikutus on kuitenkin toistaiseksi ollut 
vähäinen. Tämä johtuu seuraavista 
syistä: hankkeissa ei ole aina paino -
tettu sisämarkkinoiden kehittämistä 
koskevia tarpeita, vain harvat hankkeet 
on saatu vietyä loppuun ja otettua 
käyttöön, joissakin hankkeissa käyt -
töönoton ovat estäneet naapurijäsen -
valtioiden kapasiteettiongelmat ja 
joidenkin hankkeiden tehokkuus on 
ollut huono, koska niissä on kehitetty 
täydentävää infrastruktuuria olemassa 
olevan rinnalle (kohdat 110–112).
Tilintarkastustuomioistuimen II jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen 
Henri Grethenin johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 
12. lokakuuta 2015 pitämässään kokouksessa.
 Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 presidentti

64
 Liitteet Liite I(a) Sähkön keskimääräinen vähittäismyyntihinta veroineen kotitalouksille vuo -
den 2015 ensimmäisellä neljänneksellä: eurosenttiä/KWh
> 22,0119,01 – 22,00 14,01 – 1 9,00 < 14,00Harmaalla: Ei EU:ssaHinta/kWh (eurosenttiä)
 14,54
 20,23 18,26 17,67
 13,12 16,23 11,33
 9,31 13,17 19,37 15,84
 12,66
 14,43
 ,7912
 14,59
 ,3520
 24,21 12,47 17,41
 29,74 30,83
 18,08
 20,80 24,35 19,11
 22,53 22,33 10,06
Huom: kuluttajahintojen taso on erillinen asia, jota tarkasteltaessa pitäisi huomioida käytettävissä olevat nettotulot kussakin jäsenvaltiossa. 
Kuten kohdassa 23 todetaan, tässä tarkastuksessa ei käsitelty energiaköyhyyttä.
Lähde:  Euroopan komissio.
65 Liitteet Liite I(b) Sähkön keskihinta ilman arvonlisäveroa ja palautukseen oikeuttamattomia 
veroja teollisuudelle vuoden 2015 ensimmäisellä neljänneksellä: eurosenttiä/KWh
 > 14,01 12,01 – 14,00  9,01 – 12,00 < 9,00 Harmaalla: Ei EU:ssa Hinta/kWh (eurosenttiä)
13,8010,24
16,09
15,439,568,628,61
8,358,966,977,44
8,87
8,38
8,27
11,15
10,95
17,0210,9514,94
15,828,47
10,23
10,8513,5212,84
12,0412,3510,06
Lähde:  Euroopan komissio.
66 Liitteet Liite IIArvioidut kaasun hankintahinnat, jotka toimittajat ovat maksaneet EU:n jäsen -
valtioissa - vuoden 2014 keskihinta (euro per MWh)
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin ACERilta saatujen tietojen perusteella. Kypros ja Malta on jätetty pois, koska niissä ei tällä hetkellä ole 
kaasumarkkinoita. 
 Kaupan keskuksessa määritetty hinta Rajalla ilmoitettu tuontihinta 
 
   
        
 
 
  
  
 
  
    
   26,4Etelä  
24,7Pohjoinen  
27,822,1
24,1
31,8 26,227,0 25,724,724,0 23,923,7
23,924,127,628,8
32,0
29,3
35,3
25,1
26,7
30,9
28,224,3
26,4
28,927,625,4
25,0
67 Liitteet Liite IIIJäsenvaltioiden osallistuminen ACERin työryhmiin tammikuun 2013 ja touko -
kuun 2015 välisenä aikana
SääntelyneuvostoSähköalan 
työryhmäKaasualan 
työryhmäTäytäntöönpanoa, 
valvontaa ja vertai -
luarvoja käsittele -
vä työryhmäMarkkinoiden 
eheyttä ja avoi -
muutta käsittelevä 
työryhmä
Kokousten määrä 22 24 25 24 20
Itävalta 22 24 25 19 20
Saksa 22 23 25 17 19
Yhdistynyt kuningaskunta 22 24 24 15 20
Ranska 20 23 24 17 20
Belgia 22 21 25 24 11
Espanja 22 19 25 19 17
Ruotsi 22 23 21 17 19
Portugali 22 24 25 5 16
Italia 22 20 21 11 16
Alankomaat 22 24 22 6 16
Puola 21 22 25 2 16
Unkari 22 18 22 0 19
Tanska 22 21 16 6 11
Suomi 22 21 15 0 16
Tšekin tasavalta 22 13 9 4 19
Irlanti 22 14 14 0 12
Luxemburg 19 8 9 0 14
Slovenia 18 0 8 0 7
Kroatia 15 3 5 1 4
Kreikka 20 1 5 0 2
Liettua 18 1 3 0 2
Latvia 16 0 6 0 1
Malta 22 0 0 0 0
Romania 18 1 2 0 1
Viro 18 0 0 0 0
Kypros 14 0 0 0 0
Bulgaria 2 0 0 0 0
Slovakia 1 0 0 0 0
68
Suositus 1
Komissio hyväksyy suosituksen.
Komission yksiköt ovat asettaneet kolmannen ener -
giapaketin sääntöjen vahvistamisen ensisijaiseksi 
tavoitteeksi vuonna 2015. Kolmannen energiapake -
tin täytäntöönpanoa koskevat tarkastukset on saatu 
päätökseen kaikissa 28 jäsenvaltiossa, ja kaikkia 
sellaisia seikkoja, jotka eivät ole sisämarkkinalain -
säädännön mukaisia, käsitellään kyseisten jäsenval -
tioiden viranomaisten kanssa.
Suositus 2 a)
Tämä suositus on osoitettu jäsenvaltioille. Komissio 
on kuitenkin samaa mieltä suosituksesta ja aikoo 
valvoa tarkasti kansallisten sääntelyviranomaisten 
riippumattomuutta samalla kun se arvioi ener -
gia-alan kolmannen sisämarkkinapaketin sääntöjen 
noudattamista.
Suositus 2 b)
Komissio hyväksyy suosituksen ja tutkii mahdolli -
suuksia vahvistaa energia-alan sääntelyviranomais -
ten yhteistyöviraston (ACER) nykyisiä valtuuksia 
muun muassa suhteessa jäsenvaltioihin mukaut -
taakseen viraston toimintaa vastaamaan paremmin 
yhdennetympiä sisämarkkinoita.
Suositus 3
Komissio hyväksyy suosituksen.
Puuttuakseen heikosti kehittyneen pörssikaupan 
ongelmaan komissio on hyväksynyt kaasu- ja 
sähköalalla asetuksia, jotka tekevät energiapörssien 
perustamisesta pakollista (esim. kapasiteetinja -
komekanismia ja tasehallintaa koskevat asetukset 
kaasualalla sekä kapasiteetinjakoa ja ylikuormi -
tuksen hallintaa sähköalalla koskeva asetus, jossa 
vahvistetaan säännöt EU:n laajuiselle markkinoiden 
yhdentämiselle). Lisäksi on käynnissä energian 
tukkumarkkinoiden eheydestä ja tarkasteltavuu -
desta annetun Euroopan parlamentin ja neuvos -
ton asetuksen (EU) N:o 1227/2011 (REMIT-asetus) 
täytäntöönpano.Tiivistelmä
IV
Komissio korostaa hyvin toimivien sähkö- ja kaasu -
markkinoiden merkitystä toimitusvarmuuden 
kannalta.
V
Tiedonannossa ”Edistyminen energian sisämark -
kinoiden toteuttamisessa” (COM(2014) 634 final) 
todettiin Euroopan edistyneen hyvin energian 
sisämarkkinoiden toteuttamisessa. Rajatylittävä 
kauppa kasvaa, uusiutuvia energialähteitä yhdenne -
tään menestyksekkäästi järjestelmään ja älykkäiden 
verkkojen käyttöönotto ja hajautetun tuotannon 
helpottaminen on aloitettu. On kuitenkin myös 
selvää, ettei työ ole vielä valmis; markkinoiden 
sujuvalle toiminnalle on vielä esteitä. Energiaunio -
nihankkeen avulla on tarkoitus poistaa näitä esteitä. 
Komissio on ryhtynyt konkreettisiin toimiin, erityi -
sesti markkinoiden rakennetta koskevassa aloittees -
saan, poistaakseen jäljellä olevat esteet energian 
sisämarkkinoilta.
Energiainfrastruktuurin osalta on tärkeää panna 
merkille seuraavat seikat:
–  Energiainfrastruktuurin rahoituksen odotetaan 
tulevan markkinoilta eli riippumattomien sään -
telyviranomaisten hyväksymistä käyttötariffeis -
ta. Näin ollen EU:n talousarviosta myönnettä -
vän taloudellisen tuen pitäisi olla poikkeus, ei 
sääntö.
–  Kun taloudellista tukea on myönnetty, toimitus -
varmuus on parantunut huomattavasti tietyillä 
alueilla (ks. esimerkiksi Euroopan energia-alan 
elvytysohjelmaa koskevat esimerkit tilintarkas -
tustuomioistuimen erityiskertomuksen 103 koh -
dassa tai useat tilintarkastustuomioistuimen 
erityiskertomuksen 109–111 kohdassa mainitut, 
tarkastetut hankkeet, joille on myönnetty yh -
teisrahoitusta Verkkojen Eurooppa -välineestä 
tai Euroopan rakenne- ja investointirahastoista 
(ERI-rahastot)).Komission  
vastaus
Komission vastaus 69
VII
Komissio katsoo, että Euroopan laajuista infra -
struktuuria on parannettava, jotta se voi edistää 
täysimääräisesti energian sisämarkkinoiden kehit -
tymistä. Komissio on tietoinen siitä, että EU:n tason 
infrastruktuuritarpeet on arvioitava kattavasti, 
mutta se haluaa myös painottaa sitä, että infrastruk -
tuurisuunnittelua tehdään jo laajalti EU:n tasolla ja 
että tämä suunnittelu vaikuttaa komission politiik -
kaan. Vaikka menettelyjä ja työkaluja ehkä onkin 
optimoitava, käytettävissä on jo luotettava arvio 
siitä, mitä keskeisen eurooppalaisen energiainfra -
struktuurin alalla tarvitaan. Ks. komission vastaus 
tilintarkastustuomioistuimen suositukseen 7 sekä 
erityiskertomuksen 82 kohtaan.
Suositus 6 a)
Komissio hyväksyy suosituksen. Se on jo aloittanut 
vastaavien toimien täytäntöönpanon. Ne koskevat 
erityisesti keskisen Itä-Euroopan ja Kaakkois-Eu -
roopan kaasuyhteenliitäntöjen korkean tason 
ryhmää. Ryhmän on tarkoitus koordinoida toimia, 
joilla edistetään rajatylittävää ja Euroopan laajuista 
infrastruktuuria, joka monipuolistaa kaasutoimi -
tuksia alueelle. Lisäksi ryhmän tavoitteena on ottaa 
käyttöön yhdenmukaiset säännöt.
Suositus 6 b)
Komissio hyväksyy suosituksen. Se toimii jo tässä 
tarkoituksessa alueellisten aloitteiden puitteissa: 
yksi alueellisten aloitteiden tärkeimmistä tavoit -
teista on keskittyä rajatylittävän infrastruktuurin 
pullonkauloihin (fyysisiin tai sääntelystä johtuviin).
Suositus 6 c)
Komissio hyväksyy suosituksen.
Siirtoverkonhaltijoiden yhteistyöstä on jo tehty 
pakollista monissa täytäntöönpanosäännöissä 
(”verkkosäännöt”), jotka koskevat verkkojen toimin -
taa ja energiakauppaa.
Energiamarkkinoiden rakennetta koskevan aloit -
teen yhteydessä komissio tutkii mahdollisuuksia 
lisätä yhteistyötä ja jakaa vastuuta siirtoverkonhal -
tijoiden välillä. Tämä perustuisi toimitusvarmuuden 
koordinointia koskeviin alueellisiin aloitteisiin eri -
tyisesti tiiviisti toisiinsa yhteydessä olevilla alueilla. 
Kyseessä olisi ensimmäinen askel kohti siirtoverkon -
haltijoiden yhdentymistä alueellisella tasolla.Suositus 4
Komissio hyväksyy suosituksen.
Ilmastotoimista ja energia-asioista vastaava komis -
sion jäsen on asettanut verkkosääntöjen hyväksymi -
sen ensisijaiseksi tavoitteeksi. Komissio on työsken -
nellyt intensiivisesti yhdessä sääntelyviranomaisten, 
siirtoverkonhaltijoiden ja muiden sidosryhmien 
kanssa muotoillakseen ehdotetut verkkosäännöt 
uudelleen tavalla, joka takaa niiden neutraaliu -
den ja tehokkaan täytäntöönpanon. Ehdotettuja 
sähköverkkosääntöjä on 10 kappaletta, ja komitean 
odotetaan äänestävän 8 säännöstä vuoden 2015 
loppuun mennessä.
Komissio edistää aktiivisesti verkkosääntöjen 
nopeaa täytäntöönpanoa alueellisen yhteistyön 
aloitteiden puitteissa.
Suositus 5 a)
Komissio hyväksyy suosituksen.
Tämänhetkinen 10 prosentin tavoite vuodelle 2020 
perustuu tuotantokapasiteettiin, mutta myös kus -
tannusnäkökohdat ja keskinäisen kaupan mahdol -
lisuudet on tarkoitus ottaa huomioon, ja ne ovat 
merkittäviä muotoiltaessa vuoden 2030 yhteen -
liitäntätavoitetta alueellisella tai jäsenvaltioiden 
tasolla. Näin saadaan lisää joustoa, mikä on tarpeen 
sähkömarkkinoiden yhteenliittämistä vuonna 
2030 koskevan 15 prosentin vähimmäistavoitteen 
mukauttamiseksi markkinoiden tarpeisiin.
Suositus 5 b)
Komissio hyväksyy suosituksen.
Vuoden 2015 kymmenvuotinen kaasuverkon 
kehittämissuunnitelma tarjoaa jo hyvän arvion 
infrastruktuuritarpeista monenlaisissa skenaarioissa, 
jotka koskevat tulevaa kysyntää, hintoja, infra -
struktuurin kehitystä ja muita näkökohtia. Analyysi 
osoittaa selvästi, ettei kaikkia suunniteltuja hank -
keita tarvita. Meneillään oleva yhteistä etua koske -
vien hankkeiden määrittely perustuu tähän arvioon. 
Jotta saadaan aikaan parannettu tarvearviointi EU:n 
kaasumarkkinoita varten, on lisäksi aloitettu LNG:n 
ja kaasun varastointia koskevaan EU:n strategiaan 
liittyvät valmistelutyöt, ja komissio aikoo julkaista 
LNG- ja varastointistrategiansa tammikuussa 2016.
Komission vastaus 70
Luotettavampi tarveanalyysi, joka koskee sekä 
sähkö- että kaasumarkkinoita, laaditaan vuoden 
2016 loppuun mennessä. Ks. komission vastaus 
suositukseen 7 a.
Rahoituksesta todettakoon, että valittaessa talou -
dellisesti tuettavia toimia otetaan huomioon myös 
toteutusvalmius ja muut arviointiperusteet niiden 
hankkeiden kohdalla, joiden on määritetty tarvit -
sevan julkista tukea. Komissio tekee tiivistä yhteis -
työtä EIP:n ja muiden sidosryhmien kanssa lisä -
täkseen teknistä tukea strategisen edun kannalta 
merkittävien hankkeiden suunnittelun parantami -
seksi. Näin ollen muita toimia ei ole suunnitteilla.
Suositus 9
Komissio ei hyväksy suositusta.
Komissio uskoo vahvasti, että sekä infrastruktuuria 
että markkinasääntelyä on edistettävä tasavertai -
sesti, jotta voidaan taata todelliset energian sisä -
markkinat. Tiukan ehdollisuuden täytäntöönpano 
olisi kuitenkin oikeudellisesti liian monimutkaista 
ja saattaisi haitata tarvittavan infrastruktuurin 
kehittämistä.Suositus 7 a)
Komissio hyväksyy suosituksen.
Se on jo toteuttanut vastaavia toimia. Komissio on 
työskennellyt jatkuvasti kehittääkseen kymmen -
vuotisia verkkojen kehityssuunnitelmia ja (vuo -
desta 2013 alkaen) niihin liittyvää kustannus-hyöty -
analyysia. Lisäksi Euroopan laajuisia energiaverkkoja 
koskevan asetuksen 11 artiklan 8 kohdassa sääde -
tään, että siirtoverkonhaltijoiden eurooppalais -
ten verkostojen (ENTSO) on kehitettävä sähkö- ja 
kaasualan (yhteenliitetty) verkkomalli ja toimitet -
tava se komissiolle ja ACERille 31. joulukuuta 2016 
mennessä. Komissio aikoo varmistaa, että tämä 
tapahtuu määräajassa.
Suositus 7 b)
Komissio hyväksyy suosituksen osittain.
Analyyttisten ja mallinnusvalmiuksien luominen 
komission tai ACERin sisällä saattaisi merkitä huo -
mattavia resurssitarpeita. Varteenotettava vaihto -
ehto voisi olla näiden valmiuksien ulkoistaminen 
ENTSOille ACERin ja komission valvonnassa.
Suositus 7 c)
Komissio hyväksyy suosituksen.
ENTSOt laativat suunnittelua ja tarvearviointia sekä 
kymmenvuotisia verkkojen kehityssuunnitelmia 
tukevan energiajärjestelmän laajuisen kustan -
nus-hyötyanalyysin tiiviissä yhteistyössä komission 
ja ACERin kanssa.
Suositus 8
Komissio hyväksyy suosituksen osittain.
Priorisoinnin osalta komissio muistuttaa, että suun -
nittelumenettelyjen parantaminen on osa säännöl -
listä yhteistyömekanismia, johon osallistuvat kaikki 
sidosryhmät.
Esimerkiksi yhteistä etua koskevia hankkeita valit -
taessa tarkoitus on tunnistaa ne hankkeet, jotka 
edistävät eniten EU:n energiapoliittisten tavoittei -
den (kohtuuhintaisuus, toimitusvarmuus, kestävyys) 
saavuttamista.
Komission vastaus 71
Komission yhteinen vastaus 
14–18 kohtaan
Energiainfrastruktuurin osalta Euroopan sähkön- ja 
kaasunsiirtojärjestelmien yhteenliitettävyys para -
nee, mutta merkittäviä investointeja infrastruk -
tuuriin tarvitaan edelleen. Vuoden 2015 loppuun 
mennessä saadaan päätökseen 13 hanketta unionin 
yhteistä etua koskevien kaasu- ja sähköhankkeiden 
ensimmäisestä luettelosta. Hieman yli 100 yhteistä 
etua koskevaa hanketta on lupamenettelyvaiheessa, 
ja niiden voidaan odottaa siirtyvän piakkoin raken -
nusvaiheeseen. Vaikka suurin osa energiainfrastruk -
tuuriin tehtävistä investoinneista tulee yksityiseltä 
sektorilta, käytettävissä on joukko EU:n erityisvä -
lineitä, jotka voivat auttaa selviämään taloudel -
lisista lisähaasteista. Sen jälkeen, kun Verkkojen 
Eurooppa -väline otettiin käyttöön vuonna 2014, 
on keskeisille energiainfrastruktuurihankkeille eri 
puolilla Eurooppaa myönnetty 796  miljoonaa  euroa 
avustuksina. Täydentävää tukea voi saada myös 
ERI-rahastoista. Lisäksi Euroopan strategisten inves -
tointien rahastosta (ESIR) voidaan myöntää lisätukea 
strategisesti merkittäville energiahankkeille.
Jotta voitaisiin puuttua tehokkaammin erityisiin 
infrastruktuuriongelmiin tietyillä Euroopan alueilla, 
on alueellista yhteistyötä kyseisten jäsenvaltioi -
den välillä tehostettu. Sen pohjalta on perustettu 
korkean tason ryhmät kaasu- ja sähköverkkojen 
yhteenliitettävyyden edistämiseksi Iberian nie -
mimaalla sekä keskisessä Itä-Euroopassa ja Kaak -
kois-Euroopassa (CESEC) ja uudistettu Itämeren 
alueen korkean tason ryhmää (joka vastaa Itämeren 
energiamarkkinoiden yhteenliitäntäsunnnitelmasta, 
BEMIP). Ryhmien odotetaan ehdottavan konkreetti -
sia ratkaisuja infrastruktuuriongelmiin ja varmista -
van olennaisten hankkeiden täytäntöönpanon.Johdanto
03
Vastuu EU:n lainsäädännön soveltamisesta ja täy -
täntöönpanon valvomisesta on ennen kaikkea 
jäsenvaltioilla, ja on äärimmäisen tärkeää, että ne 
ovat halukkaita panemaan lainsäädännön täytän -
töön täysimääräisesti ja asianmukaisesti. Kansalliset 
hallintoelimet ovat tällä hetkellä edelleen vastuussa 
sisämarkkinoihin vaikuttavan energialainsäädännön 
ja energiapolitiikkojen kehittämisestä. Myös energia -
huolto- ja energiansiirtoyritysten omistajina ne ovat 
edelleen keskeisiä toimijoita EU:n energiamarkkinoilla.
05
Komissio katsoo, että todella avoimet, kilpailuky -
kyiset ja hyvin yhteenliitetyt energiamarkkinat ovat 
paras tapa taata energian toimitusvarmuus ja anta -
vat Euroopalle mahdollisuuden toteuttaa välttämä -
tön siirtymä vähähiiliseen energia-alaan mahdolli -
simman kustannustehokkaasti ja turvallisesti.
Tästä syystä komissio on neuvoston ja parlamentin 
tuella kehittänyt energiaunionia koskevan strate -
gian. Keskeistä strategiassa on sitoumus poistaa 
tärkeimmät esteet, jotka haittaavat Euroopan ener -
giamarkkinoiden yhdentymistä.
Osana strategiaa komissio pyrkii tehokkaammin 
varmistamaan olemassa olevan energialainsäädän -
nön ja siihen liittyvän lainsäädännön täysimääräisen 
täytäntöönpanon. Komissio on myös käynnistänyt 
EU:n nykyisen energialainsäädännön kokonaisval -
taisen uudelleentarkastelun, erityisesti sähköalan 
osalta (markkinoiden rakennetta koskeva aloite), 
mukauttaakseen tarvittaessa nykyisiä kolmannen 
energiapaketin sääntöjä markkinoiden yhdenty -
misen edistämiseksi. Lisäksi se on käynnistänyt 
kokonaisvaltaisen tarkistusprosessin, joka koskee 
toimitusvarmuuteen liittyvää lainsäädäntöä.
13
Ks. komission vastaus 5 kohtaan.
Komissio katsoo, että koska jäsenvaltiot ovat EU:n 
lainsäädännön nojalla velvollisia ottamaan huo -
mioon kansallisten päätöstensä vaikutukset naapu -
rimaihin, energian sisämarkkinoiden organisointi 
edellyttää tiivistä yhteistyötä EU:n ja jäsenvaltioiden 
/ kansallisten hallintoelinten välillä.
Komission vastaus 72
44
Komissio katsoo myös, että nykytilanteessa käy -
tössä olevat mekanismit ovat epäyhtenäisiä. 
Tilanteen parantamiseksi komissio on hyväksynyt 
lainsäädäntöä kaasua ja sähköä koskevien kaupan -
käyntimekanismien yhdenmukaistamiseksi. Tämän 
lainsäädännön täytäntöönpano on meneillään ja 
tehostaa merkittävästi nykyistä sääntelykehystä 
energiakaupan osalta. Täytäntöönpano käsittää 
erityisesti kapasiteetinjakoa ja ylikuormituksen 
hallintaa koskevien suuntaviivojen hyväksymisen 
sähköalalla sekä kapasiteetinjakoa/ylikuormituksen 
hallintaa ja tasehallintaa koskevien verkkosääntö -
jen/ohjeiden hyväksymisen kaasualalla.
46
Komissio katsoo energiamarkkinoille toteutettujen 
koordinoimattomien valtiollisten toimenpiteiden 
muodostavan yhden suurimmista esteistä mark -
kinoiden yhdentymiselle. Siksi se pitää kysymystä 
erittäin tärkeänä energian sisämarkkinoiden toimin -
nan ja toimitusvarmuuden kannalta.  Komissio on 
käsitellyt tärkeimpiä kysymyksiä ja ehdottamiaan 
toimenpiteitä tiedonannossaan ”Sähkön sisämark -
kinoiden toteuttaminen ja julkisten toimien täy -
simittainen hyödyntäminen” (C(2013) 7243 final), 
ja se painottaa erityisesti tarpeettomien toimen -
piteiden poistamista meneillään olevassa markki -
noiden rakennetta koskevassa aloitteessaan (ks. 
tiedonanto energiamarkkinoiden uutta rakennetta 
koskevan julkisen kuulemisen käynnistämisestä, 
COM(2015) 340).
50 a)
Komissio panee merkille, että kansalliset siirto -
verkonhaltijat, sääntelyviranomaiset ja jäsenval -
tiot ovat usein olleet haluttomia mukauttamaan 
olemassa olevia kansallisia tai alueellisia sääntöjä 
sellaisen kompromissiratkaisun aikaansaamiseksi, 
joka loisi yhdentyneemmät/suuremmat alueelliset 
tai EU:n laajuiset markkinat. Komissio edistää ener -
gian sisämarkkinoiden yhdentämistä entisestään 
myös sellaisten markkinoiden osalta, jotka toimivat 
jo asianmukaisesti, jotta Euroopan yhdentymisen 
potentiaaliset edut, kuten kilpailun lisääntyminen, 
likviditeetin paraneminen ja suurempi toimitusvar -
muus, voivat toteutua täysimääräisesti.Huomautukset
29 – Ensimmäinen luetelmakohta
Jäsenvaltiot ovat keskeisessä asemassa sisämarkki -
noiden luomisessa. Ks. myös komission vastaus 3 
kohtaan. Niiden toiminta määrittää, poistetaanko 
rajatylittävän energiakaupan esteet todella ja koor -
dinoidaanko järjestelmien toimintaa naapurimai -
den kanssa. Komissio voi onnistua tehtävässään eli 
luoda energian sisämarkkinat vain, jos jäsenvaltiot 
työskentelevät aktiivisesti poistaakseen rajatylittä -
vän kaupan esteet.
32 – Kolmas luetelmakohta
Kuluttajansuojaan liittyvät kysymykset kolman -
nessa energiapaketissa ovat tärkeä lisänäkökohta, 
jonka komissio varmentaa täytäntöönpano- ja 
vaatimustenmukaisuustarkastuksissaan.
35
Komissio katsoo, että jatkossa on entistä tärkeäm -
pää kyetä ratkaisemaan rajatylittävään kaupan -
käyntiin liittyvät jäsenvaltioiden väliset kiistakysy -
mykset. Mitä enemmän markkinat yhdentyvät, sitä 
enemmän tarvitaan riippumatonta viranomaista, 
joka toimii välittäjänä jäsenvaltioiden välisissä 
sääntelykysymyksiin liittyvissä kiistoissa ja lopulta 
ratkaisee ne.
Komissio kannustaa edelleen kaikkia jäsenvaltioita 
osallistumaan työryhmien kokouksiin. Työryhmien 
työn avoimuuden varmistamiseksi kokousten tulok -
set asetetaan kaikkien jäsenvaltioiden saataville.
40
Komission 15. heinäkuuta 2015 käynnistämän 
markkinoiden rakennetta koskevan aloitteen 
(COM(2015) 340) tarkoitus on nimenomaan vahvis -
taa siirtoverkonhaltijoiden yhteistyön oikeudellista 
kehystä.
Komission vastaus 73
51
Komissio panee merkille, että etenkin sähköalalla 
siirtoverkonhaltijat ja kansalliset sääntelyviranomaiset 
ovat olleet erittäin aktiivisia verkkosääntöjen nopeaan 
täytäntöönpanoon liittyvissä hankkeissa (ks. esimer -
kiksi vapaaehtoinen markkinoiden yhdentämisprosessi, 
tasehallintaan liittyvät aloitteet tai alueellisiin toimitus -
varmuuden koordinointikeskuksiin liittyvä työ).
53
Komissio työskentelee aktiivisesti Bulgarian kanssa 
nopeuttaakseen energiapörssin perustamisproses -
sia, jotta Bulgaria voi osallistua täysimääräisesti EU:n 
laajuiseen energiakauppaan (markkinoiden yhdentä -
minen) myös energiayhteisön maiden (jotka muodos -
tavat yhdessä kahdeksannen alueen) kanssa.
54
Komissio panee merkille, että REMIT-täytäntöönpa -
noasetuksella (EU) N:o 1348/2014 luotu REMIT-seuran -
takehys ei ole vielä tullut voimaan B2B-kaupan (vakioi -
mattomiin sopimuksiin liittyvät liiketoimet) osalta. 
Tähän mennessä asetus kattaa ainoastaan vakioituihin 
sopimuksiin liittyvät liiketoimet (eli kauppapaikoissa 
toteutettavat liiketoimet). Vakioimattomiin sopimuk -
siin liittyvät liiketoimet (eli kahdenväliset liiketoimet 
kauppapaikkojen ulkopuolella) kattavat säännökset 
tulevat voimaan maaliskuussa 2016.
59
Hintojen lähentyminen on odotettua hitaampaa, mikä 
johtuu lähinnä hyvin erilaisista valtiollisista toimenpi -
teistä, jotka suosivat hyvin erilaisia sähkötoimitusten 
muotoja. Sisämarkkina-aloitteet, kuten markkinoiden 
yhdentäminen, ovat kuitenkin ehdottomasti lähen -
täneet hintoja (ks. viimeaikaiset kokemukset tehovir -
tausperusteisesta markkinoiden yhdentämisestä), ja 
niillä on potentiaalia vaikuttaa näin tulevaisuudessa -
kin – etenkin jos jäsenvaltiot päättävät yhdenmukais -
taa entisestään valtiollisia toimenpiteitään.
61
Kapasiteetinjakoa koskeva asetus, joka sitoo oikeudel -
lisesti kaikkia jäsenvaltioita elokuusta 2015 lähtien, on 
yhdenmukaistanut kaupankäyntimekanismeja. Komis -
sio on samaa mieltä siitä, että täysimääräistä hintojen 
yhdenmukaistamista hankaloittavat vielä muut tekijät 
(kuten yhteenliitettävyyden puuttuminen ja koordinoi -
mattomat valtiolliset toimenpiteet eri jäsenvaltioissa).50 b)
Teknisiä sääntöjä koskevan EU:n lainsäädännön mukaut -
taminen edellyttää muutosten tekemistä vakiintuneisiin 
kansallisiin järjestelmiin ja siten järjestelmien toimintaan 
tai energiakauppaan liittyviä usein monimutkaisia tek -
nisiä kysymyksiä koskevien kompromissien löytämistä 
28 jäsenvaltion välillä. Kompromisseilla olisi myös mer -
kittäviä kerrannaisvaikutuksia. Tämä rajoittaa valmiutta 
suunnitella tarkasti, miten kauan tarvittavien kompro -
missien saavuttaminen kestää.
Komissio on ryhtynyt toimiin mahdollistaakseen sel -
keän ja avoimen suunnittelun tiedottamalla säännöl -
lisesti odotettavissa olevia hyväksymisiä koskevasta 
prosessista.
50 c)
Komissio tarkastelee mahdollisuuksia parantaa 
verkkosääntöjen hyväksymisprosessia markkinoiden 
rakennetta koskevan aloitteensa puitteissa.
50 d)
Verkkosäännöt ja suuntaviivat ovat komission asiakir -
joja, joiden tarkoitus on poistaa kaupan esteitä mark -
kinoiden ja verkkojen toimintaa koskevien sääntöjen 
yhteensovittamisen avulla.
On komission tehtävä varmistaa, että Sähkö-ENTSOn  
ja ACERin ehdottamat tekstiluonnokset ovat EU:n 
lainsäädännön mukaisia ja neutraaleja kaikkien 
sidosryhmien suhteen ja että ne eivät ainoastaan 
säilytä nykytilannetta vaan todella edistävät energian 
sisämarkkinoiden kehittymistä (ks. komission vastaus 
50 kohdan a alakohtaan).
Komission oli työstettävä ehdotettuja sähkösääntöjä 
koskevia tekstejä intensiivisesti, ennen kuin ne voitiin 
hyväksyä EU:n lainsäädännöksi. Siksi hyväksymis -
prosessi kesti odotettua kauemmin, myös hyväksyt -
tyjen sääntöjen suuren taloudellisen merkityksen ja 
mahdollisten kerrannaisvaikutusten takia. Aika, joka 
käytettiin sääntöjen uudelleen muotoilemiseen sekä 
neuvotteluihin jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa 
kunnianhimoisen lainsäädännön tarpeesta, oli kui -
tenkin hyvä sijoitus, sillä lopulta hyväksytyt säännöt 
todella edistävät yhdenmukaistamista.
Komission vastaus 74
83
Komissio katsoo, että sen henkilöstömäärän asetta -
mat rajoitukset (ja samankaltaiset ACERia koskevat 
rajoitukset) huomioon ottaen infrastruktuurimallin -
nus ja skenaariovalikoiman kehittäminen voitaisiin 
antaa ENTSOjen tehtäväksi komission ja ACERin 
tarkassa valvonnassa.
Merkille pantavaa on, että kymmenvuotisten säh -
köverkon kehittämissuunnitelmien vuoden 2014 
versio sisältää jo neljä skenaariota. Menetelmiä ja 
skenaarioiden luomista voidaan kehittää edelleen ja 
päivittää, ja sekä komissio että ACER tekevät aiheen 
tiimoilta tiivistä yhteistyötä ENTSOjen kanssa.
84
Rahoitus ei perustu ainoastaan ennalta määritet -
tyyn tarvearviointiin (ylhäältä alaspäin), vaan sitä on 
ehdottomasti arvioitava tietyt vaatimukset huo -
mioon ottaen. Tiettyjä hankkeita arvioitaessa yksi 
keskeisistä perusteista on toteutusvalmius yhdessä 
niiden hyötyjen kanssa, joita hanke tuo sijainti -
alueelleen. Tämä koskee sekä rahoitusvälineitä että 
tukia.
86 – Neljäs luetelmakohta
Kymmenvuotisten verkon kehittämissuunnitelmien 
ei ole tarkoitus vastata täysimääräisesti kansal -
lisia suunnitelmia, sillä niiden odotetaan olevan 
enemmän kuin pelkkä luettelo kaikista kansallisista 
suunnitelmista. Niissä keskitytään Euroopan laajui -
sen infrastruktuurin kehittämiseen, ja tärkeimmät 
tavoitteet ovat markkinoiden yhdentäminen, toimi -
tusvarmuus ja kestävyys.
87
Suunnittelun on perustuttava täydellisiin, luotetta -
viin ja laajoihin tietoihin. Näiden tietojen saaminen 
erityisesti hankkeiden vetäjiltä mutta myös jäsen -
valtioilta on tosiaankin yksi keskeisistä haasteista 
kymmenvuotisten verkon kehittämissuunnitelmien 
seuraavalla kierroksella.64
Komissio on samaa mieltä siitä, että energian alihin -
noitteluun johtava hintojen sääntely on lopetettava. 
Se on ottanut kysymyksen esiin jäsenvaltioiden 
kanssa käymissään keskusteluissa sekä rikkomis -
menettelyissä. Euroopan unionin tuomioistuin on 
hiljattain tukenut säänneltyjen hintojen vastaisia 
komission täytäntöönpanotoimia (asia C-36/14).
70
Komissiolla on osasto, joka seuraa markkinoita ja 
laatii energiaennusteita. Komissio on tietoinen siitä, 
että sen valmius tehdä monimutkaisia analyyseja on 
rajallinen resurssien vähyyden takia. Se suhtautuisi 
myönteisesti valmiuksiensa vahvistamiseen.
Komissio joutuu joka tapauksessa mahdollisesti 
turvautumaan ulkoiseen asiantuntemukseen.
75
Tärkein väline, jonka avulla jäsenvaltioita autetaan 
saavuttamaan 10 prosentin tavoite, on merkittävien 
yhteistä etua koskevien hankkeiden tunnistaminen 
ja niiden täytäntöönpanon tukeminen. Esimerkiksi 
huomattava osa Lounais-Euroopan alueellisen 
aloitteen toimintasuunnitelmasta on omistettu Ibe -
rian niemimaan ja mantereen sähkömarkkinoiden 
välisen yhteenliitäntäasteen parantamiselle.
82
Komissio on tietoinen siitä, että EU:n tason infra -
struktuuritarpeet on arvioitava kattavasti, mutta 
se haluaa myös painottaa sitä, että infrastruktuuri -
suunnittelua tehdään jo laajalti EU:n tasolla ja että 
tämä suunnittelu vaikuttaa komission politiikkaan.
ENTSOn laatimat kymmenvuotiset verkkojen 
kehityssuunnitelmat perustuvat infrastruktuuritar -
peiden perusteelliseen arviointiin, jossa otetaan 
huomioon myös kysyntä. Suunnitelmien päivitys -
tiheys (kahden vuoden välein) takaa, että niissä 
otetaan huomioon sekä kysynnän että tuotannon 
muutokset. Näiden suunnitelmien pohjalta ja käyt -
täen Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevan 
asetuksen mukaista energiajärjestelmien laajuiseen 
kustannus-hyötyanalyysiin perustuvaa menetelmää 
valitaan hankkeet unionin yhteistä etua koske -
vien hankkeiden luetteloon. Yhteistä etua koske -
vat hankkeet valitaan avoimella ja luotettavalla 
menettelyllä.
Komission vastaus 75
104
Komissio myöntää, että viivytykset hankkeen 
täytäntöönpanossa ovat estäneet Euroopan ener -
gia-alan elvytysohjelmaa tuomasta nopeasti talou -
dellista kasvua.
Ohjelman pitkän aikavälin hyödyt ovat kuitenkin 
merkittävät erityisesti toimitusvarmuuden kannalta:
Kaikki Keski- ja Itä-Euroopan vastakkaisvirtaus- ja 
yhteenliitäntähankkeet on saatu päätökseen yhtä 
hanketta lukuun ottamatta. Näin on voitu merkittä -
västi parantaa EU:n kaasuverkon toimitushäiriöiden 
sietokykyä vuoden 2009 alussa koetun kaltaisissa 
tilanteissa.
”Nordbalt 02” -hankkeen avulla saatiin päätökseen 
välttämätön päivitys Liettuan siirtoverkossa, mikä 
helpotti sähkön virtausta yhteenliitännän kautta. 
”Estlink 2” -hanke yhdisti Viron verkon / Baltian 
verkon Pohjoismaiden sähkömarkkinoihin Suomeen 
kulkevalla merenalaisella kaapelilla.
Uusi merenalainen kaapeliyhteys Italian ja Maltan 
välillä päätti Maltan verkon eristyneisyyden muusta 
Euroopasta.
109
Kauden 2014–2020 toimenpideohjelmien osalta 
ainoastaan kuusi jäsenvaltiota on valinnut EAKR:n 
investointiprioriteetin, joka liittyy muun muassa 
toimitusvarmuuden parantamiseen kehittämällä 
energian älykkäiden varastointi- ja siirtojärjestelmiä. 
Tähän investointiprioriteettiin liittyvässä lainsää -
dännössä säädetään erityisestä ennakkoehdosta, 
jonka avulla taataan yhdenmukaisuus energian 
sisämarkkinoita koskevan lainsäädännön olennais -
ten osien ja yhteistä etua koskevien hankkeiden 
kehyksen kanssa. Tulosindikaattorit määritetään 
asiaankuuluvissa toimenpideohjelmissa (ei kumppa -
nuussopimuksissa) kunkin sovitun erityistavoitteen 
osalta, ja niihin kuuluu tulosindikaattoreita, jotka 
liittyvät energian sisämarkkinoiden näkökohtiin.90
Komissio on määrittänyt alueellisten markkinoiden 
yhdentämisen keskeiseksi välineeksi energian sisä -
markkinoiden edistämisessä. Se jatkaa alueellisten 
aloitteiden aktiivista tukemista ja kehittämistä sisä -
markkinoiden kaikilla aloilla (esim. infrastruktuuri, 
energiakauppa, järjestelmien toiminta, tuotannon 
riittävyys ja uusiutuvien energialähteiden tukijärjes -
telmät) unohtamatta kuitenkaan lopullista tavoi -
tetta eli EU:n laajuisia yhdentyneitä markkinoita.
100
Sähkö-ENTSOn ja kaasu-ENTSOn vastuulla oleva 
kymmenvuotisten verkon kehittämissuunnitelmien 
kehittämisprosessi antaa sekä kaasu- että sähkö -
alalla hyvän yleiskuvan siitä, missä verkkoinvestoin -
teja tarvitaan unionin tasolla.
Suunnitelmia hyödynnetään yhteistä etua koske -
vien hankkeiden luettelon kaltaisissa menettelyissä. 
On kuitenkin tärkeää muistaa, etteivät ensisijaiset 
tai strategisesti merkittävät hankkeet välttämättä 
edellytä EU:n tason rahoitusta edetäkseen. Muut 
ei-taloudelliset esteet (esimerkiksi lupamenettelyt) 
ovat usein merkittävämpiä. Yhteistä etua koskevista 
hankkeista laadittavan luettelon tarkoituksena on 
tarjota mahdollisuus puuttua näihin esteisiin. Jos 
hankkeella on erityisiä rahoitukseen liittyviä esteitä, 
harkitaan tukea EU:n talousarviosta (esimerkiksi 
Verkkojen Eurooppa -välineestä). Tämän vuoksi 
luetteloita ei yleensä laadita siten, että ainoana 
tarkoituksena olisi EU:n talousarviosta tehtävien 
investointien priorisoiminen.
103
Yhteistä etua koskevien hankkeiden luettelo 
perustuu perusteelliseen arvioon, jota parannetaan 
kehittämällä kustannus-hyötyanalyysin eri näkökoh -
tia (esimerkiksi toimitusvarmuuden arvottaminen). 
Verkkojen Eurooppa -välinettä koskevan voimassa 
olevan lainsäädännön mukaan luetteloon kuulu -
minen on yksi edellytys taloudellisen tuen saami -
selle. Päätös tuen antamisesta tehdään kuitenkin 
voimassa olevan oikeudellisen kehyksen mukaisesti 
sen jälkeen, kun hakemusta on tutkittu sellaisten 
myöntämisperusteiden kannalta, joissa on otettu 
huomioon poliittiset tavoitteet sekä tekniset ja 
rahoitusnäkökohdat.
Komission vastaus 76
Suositus 1
Komissio hyväksyy suosituksen.
Komission yksiköt ovat asettaneet kolmannen ener -
giapaketin sääntöjen vahvistamisen ensisijaiseksi 
tavoitteeksi vuonna 2015. Kolmannen energiapake -
tin täytäntöönpanoa koskevat tarkastukset on saatu 
päätökseen kaikissa 28 jäsenvaltiossa, ja kaikkia 
sellaisia seikkoja, jotka eivät ole sisämarkkinalain -
säädännön mukaisia, käsitellään kyseisten jäsenval -
tioiden viranomaisten kanssa.
Suositus 2 a)
Tämä suositus on osoitettu jäsenvaltioille. Komissio 
on kuitenkin samaa mieltä suosituksesta ja aikoo 
valvoa tarkasti kansallisten sääntelyviranomaisten 
riippumattomuutta samalla kun se arvioi ener -
gia-alan kolmannen sisämarkkinapaketin sääntöjen 
noudattamista.
Suositus 2 b)
Komissio hyväksyy suosituksen ja tutkii mahdolli -
suuksia vahvistaa ACERin nykyisiä valtuuksia muun 
muassa suhteessa jäsenvaltioihin mukauttaakseen 
viraston toimintaa vastaamaan paremmin yhden -
netympiä sisämarkkinoita.
Suositus 3
Komissio hyväksyy suosituksen.
Puuttuakseen heikosti kehittyneen pörssikaupan 
ongelmaan komissio on hyväksynyt kaasu- ja 
sähköalalla asetuksia, jotka tekevät energiapörssien 
perustamisesta pakollista (esim. kapasiteetinja -
komekanismia ja tasehallintaa koskevat asetukset 
kaasualalla sekä kapasiteetinjakoa ja ylikuormi -
tuksen hallintaa sähköalalla koskeva asetus, jossa 
vahvistetaan säännöt EU:n laajuiselle markkinoiden 
yhdentämiselle). Lisäksi on käynnissä energian 
tukkumarkkinoiden eheydestä ja tarkasteltavuu -
desta annetun Euroopan parlamentin ja neuvos -
ton asetuksen (EU) N:o 1227/2011 (REMIT-asetus) 
täytäntöönpano.Vähähiiliseen talouteen siirtymisen tukeminen, 
mukaan luettuna investoinnit energiatehokkuuteen, 
uusiutuviin energialähteisiin ja älykkäisiin jakeluverk -
koihin, on yksi ERI-rahastojen prioriteeteista kau -
della 2014–2020. Tämä koskee erityisesti EAKR:ään 
osoitettavia pakollisia vähimmäismäärärahoja. 
Investoinnit muuhun energiainfrastruktuuriin, kuten 
pullonkaulojen poistamiseen keskeisistä verkkoinf -
rastruktuureista, ovat tärkeitä tietyille jäsenvaltioille. 
Tällaiset investoinnit muodostavat keskimäärin noin 
0,5 prosenttia EAKR:n, koheesiorahaston ja ESR:n 
kokonaismäärärahoista sekä kaudella 2007–2013 että 
kaudella 2014–2020, mutta joissakin jäsenvaltioissa 
osuus on suurempi (noin 2 prosenttia) kansallisten 
tarpeiden ja prioriteettien mukaan.
112 b)
Kaikkien EU:n talousarviosta yhteisrahoitettujen 
hankkeiden täytäntöönpanoa seurataan tarkasti, 
ja hankkeiden vetäjien pyynnöt avustuspäätösten 
muuttamisesta tutkitaan huolellisesti ja evätään, 
mikäli esitetyt perustelut ovat riittämättömiä.
Päätelmät ja suositukset
113
On tärkeää mainita seuraavat seikat: 
-  Energiainfrastruktuurin rahoituksen odotetaan 
tulevan käyttötariffeista ja markkinoilta; näin 
ollen EU:n talousarviosta myönnettävän talou -
dellisen tuen pitäisi olla poikkeus, ei sääntö.
-  Kun taloudellista tukea on myönnetty, toimitus -
varmuus on parantunut huomattavasti tietyillä 
alueilla (ks. esimerkiksi Euroopan energia-alan 
elvytysohjelmaa koskevat esimerkit tilintarkas -
tustuomioistuimen erityiskertomuksen 103 koh -
dassa tai useat tilintarkastustuomioistuimen 
erityiskertomuksen 109–111 kohdassa mainitut, 
tarkastetut hankkeet, joille on myönnetty yh -
teisrahoitusta Verkkojen Eurooppa -välineestä 
tai ERI-rahastoista).
Komission vastaus 77
tulevaa kysyntää, hintoja, infrastruktuurin kehitystä ja 
muita näkökohtia. Analyysi osoittaa selvästi, ettei kaik -
kia suunniteltuja hankkeita tarvita. Meneillään oleva 
yhteistä etua koskevien hankkeiden määrittely perus -
tuu tähän arvioon. Jotta saadaan aikaan parannettu 
tarvearviointi EU:n kaasumarkkinoita varten, on lisäksi 
aloitettu LNG:n ja kaasun varastointia koskevaan EU:n 
strategiaan liittyvät valmistelutyöt, ja komissio aikoo 
julkaista LNG- ja varastointistrategiansa tammikuussa 
2016.
Suositus 6 a)
Komissio hyväksyy suosituksen.
Se on jo aloittanut vastaavien toimien täytäntöön -
panon. Ne koskevat erityisesti keskisen Itä-Euroopan 
ja Kaakkois-Euroopan kaasuyhteenliitäntöjen korkean 
tason ryhmää. Ryhmän on tarkoitus koordinoida 
toimia, joilla edistetään rajatylittävää ja Euroopan 
laajuista infrastruktuuria, joka monipuolistaa kaasu -
toimituksia alueelle. Lisäksi ryhmän tavoitteena on 
ottaa käyttöön yhdenmukaiset säännöt.
Suositus 6 b)
Komissio hyväksyy suosituksen.
Se toimii jo tässä tarkoituksessa alueellisten aloittei -
den puitteissa: yksi alueellisten aloitteiden tärkeim -
mistä tavoitteista on keskittyä rajatylittävän infra -
struktuurin pullonkauloihin (fyysisiin tai sääntelystä 
johtuviin).
Suositus 6 c)
Komissio hyväksyy suosituksen.
Siirtoverkonhaltijoiden yhteistyöstä on jo tehty pakol -
lista monissa täytäntöönpanosäännöissä (”verkko -
säännöt”), jotka koskevat verkkojen toimintaa ja 
energiakauppaa.
Energiamarkkinoiden rakennetta koskevan aloitteen 
yhteydessä komissio tutkii mahdollisuuksia lisätä 
yhteistyötä ja jakaa vastuuta siirtoverkonhaltijoiden 
välillä. Tämä perustuisi toimitusvarmuuden koordi -
nointia koskeviin alueellisiin aloitteisiin erityisesti 
tiiviisti toisiinsa yhteydessä olevilla alueilla. Kyseessä 
olisi ensimmäinen askel kohti siirtoverkonhaltijoiden 
yhdentymistä alueellisella tasolla.Suositus 4
Komissio hyväksyy suosituksen.
Ilmastotoimista ja energia-asioista vastaava komission 
jäsen on asettanut verkkosääntöjen hyväksymisen 
ensisijaiseksi tavoitteeksi. Komissio on työskennellyt 
intensiivisesti yhdessä sääntelyviranomaisten, siirto -
verkonhaltijoiden ja muiden sidosryhmien kanssa 
muotoillakseen ehdotetut verkkosäännöt uudelleen 
tavalla, joka takaa niiden neutraaliuden ja tehokkaan 
täytäntöönpanon. Ehdotettuja sähköverkkosääntöjä 
on 10 kappaletta, ja komitean odotetaan äänestävän 
8 säännöstä vuoden 2015 loppuun mennessä.
Komissio edistää aktiivisesti verkkosääntöjen nopeaa 
täytäntöönpanoa alueellisen yhteistyön aloitteiden 
puitteissa.
120
Hintojen lähentyminen on odotettua hitaampaa, mikä 
johtuu lähinnä hyvin erilaisista valtiollisista toimenpi -
teistä, jotka suosivat hyvin erilaisia sähkötoimitusten 
muotoja. Sisämarkkina-aloitteet, kuten markkinoiden 
yhdentäminen, ovat kuitenkin ehdottomasti lähen -
täneet hintoja (ks. viimeaikaiset kokemukset tehovir -
tausperusteisesta markkinoiden yhdentämisestä), ja 
niillä on potentiaalia vaikuttaa näin tulevaisuudessa -
kin – etenkin jos jäsenvaltiot päättävät yhdenmukais -
taa entisestään valtiollisia toimenpiteitään.
Suositus 5 a)
Komissio hyväksyy suosituksen.
Tämänhetkinen 10 prosentin tavoite vuodelle 2020 
perustuu tuotantokapasiteettiin, mutta myös kustan -
nusnäkökohdat ja keskinäisen kaupan mahdollisuudet 
on tarkoitus ottaa huomioon, ja ne ovat merkittäviä 
muotoiltaessa vuoden 2030 yhteenliitäntätavoitetta 
alueellisella tai jäsenvaltioiden tasolla. Näin saadaan 
lisää joustoa, mikä on tarpeen sähkömarkkinoiden 
yhteenliittämistä vuonna 2030 koskevan 15 prosentin 
vähimmäistavoitteen mukauttamiseksi markkinoiden 
tarpeisiin.
Suositus 5 b)
Komissio hyväksyy suosituksen.
Vuoden 2015 kymmenvuotinen kaasuverkon kehittä -
missuunnitelma tarjoaa jo hyvän arvion infrastruktuu -
ritarpeista monenlaisissa skenaarioissa, jotka koskevat 
Komission vastaus 78
Suunnitelmia hyödynnetään yhteistä etua koske -
vien hankkeiden luettelon kaltaisissa menettelyissä. 
On kuitenkin tärkeää muistaa, etteivät ensisijaiset 
tai strategisesti merkittävät hankkeet välttämättä 
edellytä EU:n tason rahoitusta edetäkseen. Muut 
ei-taloudelliset esteet (esimerkiksi lupamenettelyt) 
ovat usein merkittävämpiä. Yhteistä etua koskevista 
hankkeista laadittavan luettelon tarkoituksena on 
tarjota mahdollisuus puuttua näihin esteisiin. Jos 
hankkeella on erityisiä rahoitukseen liittyviä esteitä, 
harkitaan tukea EU:n talousarviosta (esimerkiksi 
Verkkojen Eurooppa -välineestä). Tämän vuoksi 
luetteloita ei yleensä laadita siten, että ainoana 
tarkoituksena olisi EU:n talousarviosta tehtävien 
investointien priorisoiminen.
Suositus 8
Komissio hyväksyy suosituksen osittain.
Priorisoinnin osalta komissio muistuttaa, että suun -
nittelumenettelyjen parantaminen on osa säännöl -
listä yhteistyömekanismia, johon osallistuvat kaikki 
sidosryhmät.
Esimerkiksi yhteistä etua koskevia hankkeita valit -
taessa tarkoitus on tunnistaa ne hankkeet, jotka 
edistävät eniten EU:n energiapoliittisten tavoittei -
den (kohtuuhintaisuus, toimitusvarmuus, kestävyys) 
saavuttamista.
Luotettavampi tarveanalyysi, joka koskee sekä 
sähkö- että kaasumarkkinoita, laaditaan vuoden 
2016 loppuun mennessä. Ks. komission vastaus 
suositukseen 7 a.
Rahoituksesta todettakoon, että valittaessa talou -
dellisesti tuettavia toimia otetaan huomioon myös 
toteutusvalmius ja muut arviointiperusteet niiden 
hankkeiden kohdalla, joiden on määritetty tarvit -
sevan julkista tukea. Komissio tekee tiivistä yhteis -
työtä EIP:n ja muiden sidosryhmien kanssa lisä -
täkseen teknistä tukea strategisen edun kannalta 
merkittävien hankkeiden suunnittelun parantami -
seksi. Näin ollen muita toimia ei ole suunnitteilla.Suositus 7 a)
Komissio hyväksyy suosituksen.
Se on jo toteuttanut vastaavia toimia. Komissio on 
työskennellyt jatkuvasti kehittääkseen kymmen -
vuotisia verkkojen kehityssuunnitelmia ja (vuo -
desta 2013 alkaen) niihin liittyvää kustannus-hyöty -
analyysia. Lisäksi Euroopan laajuisia energiaverkkoja 
koskevan asetuksen 11 artiklan 8 kohdassa sää -
detään, että ENTSOjen on kehitettävä sähkö- ja 
kaasualan (yhteenliitetty) verkkomalli ja toimitet -
tava se komissiolle ja ACERille 31. joulukuuta 2016 
mennessä. Komissio aikoo varmistaa, että tämä 
tapahtuu määräajassa.
Suositus 7 b)
Komissio hyväksyy suosituksen osittain.
Analyyttisten ja mallinnusvalmiuksien luominen 
komission tai ACERin sisällä saattaisi merkitä huo -
mattavia resurssitarpeita. Varteenotettava vaihto -
ehto voisi olla näiden valmiuksien ulkoistaminen 
ENTSOille ACERin ja komission valvonnassa.
Suositus 7 c)
Komissio hyväksyy suosituksen.
ENTSOt laativat suunnittelua ja tarvearviointia sekä 
kymmenvuotisia verkkojen kehityssuunnitelmia 
tukevan energiajärjestelmän laajuisen kustan -
nus-hyötyanalyysin tiiviissä yhteistyössä komission 
ja ACERin kanssa.
125
Sähkö-ENTSOn ja kaasu-ENTSOn vastuulla oleva 
kymmenvuotisten verkon kehittämissuunnitelmien 
kehittämisprosessi antaa sekä kaasu- että sähkö -
alalla hyvän yleiskuvan siitä, missä verkkoinvestoin -
teja tarvitaan unionin tasolla.
Komission vastaus 79
126
ERI-rahastojen osalta voidaan todeta, että kestävän 
liikenteen edistämistä ja pullonkaulojen poistamista 
tärkeimmistä liikenneverkkoinfrastruktuureista 
koskeva EAKR:n temaattinen tavoite on tarkoitettu 
parantamaan energiatoimitusten varmuutta sekä 
unionin että naapurimaiden osalta. Toimitus-
varmuus on yksi sisämarkkinoiden tavoitteista. 
ERI-rahastojen ennakkoehdot, jotka otettiin käyt -
töön kauden 2014–2020 sääntelykehyksessä ERI-ra -
hastoista tehtävien investointien vaikuttavuuden ja 
tehokkuuden varmistamiseksi, edistävät osaltaan 
sisämarkkinauudistusten toteutumista ja paran -
tavat ERI-rahastoista rahoitettujen hankkeiden 
täytäntöönpanoa.
Verkkojen Eurooppa -välineellä on selkeästi ener -
gian sisämarkkinoita edistävät tavoitteet, kuten 
asetuksen 4 artiklassa todetaan. Tätä painotetaan 
17 artiklan 6 kohdassa yhtenä ensisijaisista tavoit -
teista, joihin pyritään kahdessa ensimmäisessä 
työohjelmassa.
Verkkojen Eurooppa -välineen rahoitusta  ei kuiten -
kaan ole mahdollista yhdistää energian sisämark -
kinoita edistävien uudistusten olemassaoloon/
puuttumiseen, kuten komission vastauksessa suosi -
tukseen 9 selitetään.
Suositus 9
Komissio ei hyväksy suositusta.
Komissio uskoo vahvasti, että sekä infrastruktuuria 
että markkinasääntelyä on edistettävä tasavertai -
sesti, jotta voidaan taata todelliset energian sisä -
markkinat. Tiukan ehdollisuuden täytäntöönpano 
olisi kuitenkin oikeudellisesti liian monimutkaista 
ja saattaisi haitata tarvittavan infrastruktuurin 
kehittämistä.

MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?
Maksuttomat julkaisut:
  yksi kappale:  
EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
  enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat:  
Euroopan unionin edustustoista (http://ec.europa.eu/represent_/f_i.htm),
muissa kuin EU-maissa sijaitsevista lähetystöistä (http://eeas.europa.eu/delegations/index_/f_i.htm),  
ottamalla yhteyttä Europe Direct -palveluun (http://europa.eu/europedirect/index_/f_i.htm)  
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).
(*)  Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit  
tai hotellit voivat periä puheluista maksun.
Maksulliset julkaisut:
 EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
Tarkastuksessa pyrittiin selvittämään, onko energian 
sisämarkkinoita koskevilla toimintapoliittisilla 
toimenpiteillä ja energiainfrastruktuuriin kohdistetulla 
unionin rahoituksella onnistuttu edistämään vaikuttavasti 
energian toimitusvarmuutta. EU:n tavoitetta toteuttaa 
energian sisämarkkinat vuoteen 2014 mennessä ei 
saavutettu. EU:n energiainfrastruktuuri ei ole yleisesti 
ottaen vielä valmis markkinoiden täysimääräiseen 
yhdentymiseen, minkä takia sillä ei toistaiseksi ole voitu 
varmistaa vaikuttavasti energian toimitusvarmuutta. 
Energiainfrastruktuureihin kohdennettu rahoitustuki 
EU:n talousarviosta on vaikuttanut vain vähän energian 
sisämarkkinoiden kehittämiseen ja energian 
toimitusvarmuuden parantamiseen.
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN