31. Rahoituskertomus Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto EMOTR:n tukiosasto varainhoitovuosi 2001 /* KOM/2002/0594 lopull. */





31. RAHOITUSKERTOMUS EUROOPAN MAATALOUDEN OHJAUS- JA TUKIRAHASTO EMOTR:N TUKIOSASTO VARAINHOITOVUOSI 2001 (komission esittämä) SISÄLLYSLUETTELO 1. Talousarviomenettely 1.1. Berliinin huippukokouksessa tehty sopimus ja talousarvion kurinalaisuus 1.2. Alustava talousarvioesitys 1.3. Talousarvioesitys 1.4 Oikaisukirjelmä 1.5. Vuoden 2001 talousarvion hyväksyminen 1.6. Korjaava ja täydentävä talousarvio (KTT) nro 1/2001 2. Käyttövarat ja määrärahojen hoito A. MÄÄRÄRAHOJEN HOITO 2.1. Varainhoitovuonna 2001 käytettävissä olevat määrärahat 2.2. Varainhoitovuonna 2001 käytettävissä olevien määrärahojen käyttö 2.2.1. Budjettitoimenpiteet 2.2.2. Viran puolesta siirretyt määrärahat 2.2.3. Erikseen esitettävät määrärahasiirrot 2.3. Viran puolesta varainhoitovuodesta 2000 vuoteen 2001 siirretyt määrärahat 2.4. Varainhoitovuoden 2000 erikseen esitettävien siirtojen määrärahat 2.5. EMOTR:n tukiosaston sisäiset määrärahasiirrot 2.6. Määrärahasiirrot rahoitusvarauksesta tai rahoitusvaraukseen B. ENNAKKOMAKSUJÄRJESTELMÄ JA SUORAT TUET 2.7. Jäsenvaltioille maksetut ennakot 2.7.1. Kuukausittaisten ennakkomaksujen järjestelmä 2.7.2. Varainhoitovuonna 2001 tehdyt ennakkomaksupäätökset 2.7.3. Ennakkomaksujen alentaminen ja keskeyttämiset 2.8. Suorat tuet 3. Talousarvion toteutuminen A. YLEISTÄ 3.1. Talousarvion toteutuminen 3.2. Euron ja dollarin välisen kurssikehityksen vaikutukset 3.3. Kaksoiskurssit 3.4. Maatalouden valuuttajärjestelmää koskevat päätökset B. MARKKINOIDEN RAHOITUS 3.5. Agenda 2000 3.5.1. Kasvituotteet 3.5.2. Eläintuotteet 3.6. Menojen jakautuminen luvuittain 3.6.1. Kasvituotteet 3.6.2. Eläintuotteet 3.6.3. Liitännäistoimenpiteet 3.7. Menojen jakautuminen toimenpiteiden taloudellisen luonteen mukaan 3.7.1. Vientituet 3.7.2. Suorat tuet 3.7.3. Varastointi 3.7.4. Tuotteiden markkinoiltapoistaminen, teurastus ja niihin rinnastettavat toimet 3.7.5. Muut C. ERITYISRAHOITUS 3.8. Interventiovarastoista peräisin olevien elintarvikkeiden toimittaminen yhteisön vähävaraisille 3.9. Maaseudun kehittäminen 3.10. Luku B1-33: Eläinlääkintä- ja kasvinsuojelutoimenpiteet 3.11. Kalastus 3.12. Tiedotustoimet 4. Valvontatoimet 4.1. Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä 4.2. Oliiviöljyn valvontavirastot 4.3. Tarkastusten tehostamista koskeva yhteisrahoitus 5. Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen 5.1. Yleistä 5.2. Uuden tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn mukainen tilien tarkastaminen ja hyväksyminen 5.3. Varainhoitovuoden 2000 tilien tarkastaminen ja hyväksyminen 5.3.1. Johdanto 5.3.2. Toukokuun 8. päivänä 2001 tehty päätös 2001/474/EY 5.3.3. Tilien oikaisut 5.4. Tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevien päätösten vuoksi yhteisöjen tuomioistuimessa nostetut kanteet 5.4.1. Annetut tuomiot 5.4.2. Edelleen käsiteltävänä olevat kanteet 6. Suhteet Euroopan parlamenttiin ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimeen 6.1. Suhteet Euroopan parlamenttiin 6.2. Suhteet Euroopan tilintarkastustuomioistuimeen 6.2.1. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tehtävä 6.2.2. Vuosikertomus 2000 6.2.3. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukset 7. Luettelo EMOTR:n tukiosastoa koskevista perussäädöksistä ja säädösten muutoksista vuonna 2001 7.1. Yleistä/Ennakkomaksujärjestelmä 7.2. Tarkastukset 7.3. Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen 7.4. Julkinen varastointi 7.5. Maatalouden valuuttajärjestelmän toimenpiteet 31:nnen rahoituskertomuksen liitteet ovat saatavana ranskaksi paperiversiona maatalouden pääosastosta tai maatalouden pääosaston www-sivustolta. TAULUKKO 1 VARAINHOITOVUONNA 2001 KÄYTETYT KESKIMÄÄRÄISET MUUNTOKURSSIT EUROOPAN YHTEISÖ // 1 EUR B // 40,3399 DK // 7,45508 D // 1,95583 EL // 340,739 E // 166,386 F // 6,55957 IRL // 0,787564 I // 1 936,27 L // 40,3399 NL // 2,20371 A // 13,76030 P // 200,482 FIN // 5,94573 S // 8,98170 UK // 0,621063 1. TALOUSARVIOMENETTELY 1.1. Berliinin huippukokouksessa tehty sopimus ja talousarvion kurinalaisuus Berliinin huippukokouksessa 24. ja 25. maaliskuuta 1999 tehtiin Agenda 2000:ta koskevat ehdotukset. Talousarvion kurinalaisuutta koskeva asetus hyväksyttiin lisäksi vuonna 2000, ja se tuli voimaan 1. lokakuuta 2000. Berliinin huippukokouksen päätelmissä säilytettiin komission ehdottama menolinjaus (menolinjaukseen sisällytettiin maaseudun kehittämis- ja eläinlääkintätoimenpiteet, liittymistä valmisteleva maatalouden rahoitusväline SAPARD ja liittymistä varten käytettävissä olevat maatalouden määrärahat), mutta niissä otettiin käyttöön menolinjausta alhaisemmat menojen enimmäismäärät. Kyseessä on kaksi vuosittaista enimmäismäärää kaudelle 2000-2006. Niistä toinen koskee markkinoiden perinteisiä menoja (alaotsake 1a) ja toinen maaseudun kehittämismenoja (alaotsake 1b). Nämä enimmäismäärät on vahvistettu tasolle, joka vastaa Agenda 2000:n hyväksymisestä aiheutuvaa menoarviota. Tämä tarkoittaa, että uudet enimmäismäärät sijoittuvat ennakoitujen menojen tasolle eikä niihin liity marginaalia sellaisten odottamattomien tilanteiden varalle, joita on aiemmin monesti esiintynyt. Enimmäismäärien taso käy ilmi seuraavasta taulukosta: Menot 2000-2006 (milj. euroa, vuoden 1999 hintojen mukaan) [1] [1] Muutettaessa näitä määriä nykyhinnoiksi käytetään 2 prosentin deflaatiokerrointa. >TAULUKON PAIKKA> Berliinin huippukokouksen päätelmien jälkeen parlamentti ja neuvosto hyväksyivät seuraavat asiakirjat: - uusi talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta tehty toimielinten välinen sopimus, rahoitusnäkymät (enimmäismäärät) ja talousarviomenettely, jossa toistetaan nämä päätelmät ja säädetään virallisesti komission mahdollisuudesta esittää syksyllä seuraavan vuoden alustavaan talousarvioesitykseen oikaisukirjelmä viimeaikaisimman kehityksen huomioon ottamiseksi budjettiennusteissa; - uusi talousarvion kurinalaisuutta koskeva asetus (asetus (EY) N:o 2040/2000, EYVL L 244, 29.9.2000, s. 27), jossa vahvistetaan erityisesti se, että kaikissa yhteisen maatalouspolitiikan mukaisesti päätetyissä lainsäädäntötoimenpiteissä on noudatettava rahoitusnäkymissä vahvistettuja alaotsakkeiden 1a ja 1b enimmäismääriä ja että määrärahojen on oltava näiden enimmäismäärien rajoissa; alaotsakkeen 1a (EMOTR:n tukiosaston perinteiset menot) määrän noudattamiseksi neuvosto voi päättää mukauttaa seuraavan markkinointivuoden alusta sovellettavien tukitoimenpiteiden tasoa kullakin kyseessä olevalla alalla; komissio esittää alustavan talousarvioesityksen yhteydessä analyysin alkuperäisten arvioiden ja tosiasiallisten menojen eroista edellisten varainhoitovuosien aikana ja tutkii tilannetta keskipitkällä aikavälillä; komissio käyttää talousarvion, oikaisukirjelmän tai korjaavan ja täydentävän talousarvion laatimisen yhteydessä budjettiarvioiden määrittämiseen yleensä viimeksi kuluneen vuosineljänneksen kuluessa todettua dollarin keskikurssia; rahoitusvaraus lasketaan 250 miljoonaan euroon vuonna 2002, ja se poistetaan varainhoitovuodesta 2003 alkaen. 1.2. Alustava talousarvioesitys Komissio laati alustavan talousarvioesityksen (ATE) 2001, ja siitä tehtiin ehdotus budjettivallan käyttäjälle vuoden 2000 toukokuussa. EMOTR:n tukiosastolle ehdotetut määrärahat olivat yhteensä 44 100,2 miljoonaa euroa, joista 39 605,2 miljoonaa euroa alaotsakkeelle 1a (429,8 milj. euroa alle alaotsakkeen 1a 40 035 milj. euron enimmäismäärän) ja 4 495 miljoonaa euroa alaotsakkeelle 1b (enimmäismäärän tasolla). 1.3. Talousarvioesitys Neuvosto hyväksyi talousarvioesityksen heinäkuussa 2000. Alaotsakkeen 1a määrärahoja vähennettiin 330 miljoonalla eurolla ja alaotsakkeen 1b 225 miljoonalla eurolla. EMOTR:n tukiosaston kokonaismäärärahat olivat näin ollen 43 545,2 miljoonaa euroa, joista 39 275, 2 miljoonaa euroa oli alaotsakkeelle 1a ja 4 270,0 miljoonaa euroa alaotsakkeelle 1b. 1.4. Oikaisukirjelmä Komissio hyväksyi vuoden 2000 lokakuun lopussa alustavan talousarvioesityksen oikaisukirjelmän. Siinä otettiin huomioon toisaalta maatalouden suhdannekehitys ja toisaalta viimeaikainen maatalouslainsäädäntö ja maatalousneuvoston vuoden 2000 heinäkuussa tekemät päätökset, joista aiheutuva määrärahatarve on 43 167,7 miljoonaa euroa. Alaotsakkeessa 1a 38 672 miljoonaa euroa oli enimmäismäärän alapuolella, ja alaotsakkeessa 1b määrä oli 4 495 miljoonaa euroa eli enimmäismäärän tasolla. 1.5. Vuoden 2001 talousarvion hyväksyminen Vuoden 2001 talousarviota koskevat kolmikantaneuvottelut saatiin päätökseen ja talousarvio hyväksyttiin 14. joulukuuta 2000. EMOTR:n tukiosaston osalta tulokset olivat seuraavanlaisia: Alaotsakkeessa 1a määrärahat olivat 38 802,7 miljoonaa euroa eli 1 232,3 miljoonaa euroa Berliinin-kokouksessa hyväksytyn enimmäismäärän alapuolella. Määrään sisältyivät seuraavat oikaisukirjelmässä tehdyt muutokset: 70 miljoonan euron lisäys hedelmä- ja vihannesalalla, joista 30 miljoonaa euroa oli banaaneille ja 40 miljoonaa euroa tuottajaorganisaatioille. BSE-testejä varten myönnettiin lisäksi 60 miljoonan euron lisäsumma, joka siirrettiin varaukseen. Määrään sisältyi myös 40 miljoonaa euroa alustavia määrärahoja valvonta- ja torjuntatoimia varten, joten lukuun B0-40 otettiin yhteensä 100 miljoonaa euroa. Alaotsakkeelle 1b myönnettiin komission oikaisukirjelmässään pyytämä 4 495,0 miljoonan euron määräraha, joka vastaa enimmäismäärää. Rahoitusvaraukseen siirrettiin lisäksi 500 miljoonaa euroa, joka voidaan käyttää vain, jos euron ja dollarin suhde vaihtelee talousarvion kurinalaisuudesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2040/2000 9 artiklan 1 kohdassa määriteltyjen säännösten mukaisesti. Alkuperäiset talousarviomäärärahat varainhoitovuodelle 2001 olivat siis 43 797,7 miljoonaa euroa. 1.6. Korjaava ja täydentävä talousarvio (KTT) nro 1/2001 Täydentävän ja korjaavan talousarvion nro 1/2001 hyväksymismenettely saatiin päätökseen 28. helmikuuta 2001. KTT:ssä talousarvioon otettiin BSE:hen liittyvät 971 miljoonan euron arvioidut lisäkustannukset, jotka johtuvat naudanlihamarkkinoiden tukitoimenpiteistä. Toimenpiteet hyväksyttiin maatalousneuvoston 4. joulukuuta 2000 tekemien päätösten perusteella. KTT:n tärkeimmät alamomentit ovat seuraavat: - yli 30 kk:n ikäisten eläinten hävittämisohjelman lisäkulut, joista maatalousneuvosto teki päätöksen joulukuussa (budjettikohta B1-2129: 700 milj. euroa) - naudanlihan julkista varastointia koskeva interventio (budjettikohdat B1-2111-2114: 238 milj. euroa) ja - BSE-testien yhteisrahoitus (budjettikohta B1-2129: 33 milj. euroa). Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta annetun asetuksen mukaan komission on tarkistettava rahoitusnäkymien otsakkeeseen 1 vaikuttava vaihtokurssi KTT:n yhteydessä. Näiden säännösten mukaisesti vaihtokurssi on tarkistettu siten, että 1 euro = 0,87 $. Vuoden 2001 talousarviossa pariteetti oli kuitenkin 1 euro = 0,91 $. Tämän vuoksi uusi pariteetti on aiheuttanut 245 miljoonan euron määrärahojen vähennyksen seuraavasti: - Luku B1-10: Peltokasvit 178 milj. euroa - Luku B1-11: Sokeri ja isoglukoosi 22 milj. euroa - Luku B1-14: Kuitukasvit 24 milj. euroa - Luku B1-18: Muut alat tai kasvituotteet (riisi) 16 milj. euroa - Luku B1-31: Elintarvikeapuohjelmat (elintarvikeapu) 4 milj. euroa - Luku B1-32: POSEI-ohjelma 1 milj. euroa Lisämäärärahojen tarve on siis 726 miljoonaa euroa, kun euron ja dollarin välisestä pariteetista johtuva 245 miljoonaa euroa on vähennetty. Tarkistetut määrärahat ovat rahoitusnäkymien otsakkeen 1 osalta 44 023,7 miljoonaa euroa (mukaan lukien luvun B0-40 40 milj. euroa ja lukuun ottamatta rahoitusvaraukseen otettua 500 miljoonaa euroa) . Alaotsakkeen 1a määrärahat ovat näin ollen 39 528,7 miljoonaa euroa, toisin sanoen 506,3 miljoonaa euroa enimmäismäärän alapuolella. Alaotsakkeen 1b määrärahat pysyvät ennallaan, ja ne ovat 4 495,0 miljoonaa euroa eli enimmäismäärän tasolla. Alustavien määrärahojen lukuun B0-40 otetut 40 miljoonan euron määrärahat ovat käytettävissä vasta määrärahasiirron jälkeen, ja ne siirretään valvonta- ja torjuntatoimia koskevaan lukuun B1-36. Talousarviomenettelyn yksityiskohdat käyvät ilmi maatalouden pääosaston www-sivustolla olevista liitteistä. 2. KÄYTTÖVARAT JA MÄÄRÄRAHOJEN HOITO A. MÄÄRÄRAHOJEN HOITO 2.1. Varainhoitovuonna 2001 käytettävissä olleet määrärahat Varainhoitovuoden lopulliset käytettävissä olleet määrärahat olivat 44 023,7 miljoonaa euroa eli 43 297,7 miljoonaa euroa alkuperäisiä määrärahoja lisättynä 726 miljoonalla eurolla KTT:n nro 1/2001 jälkeen. 2.2. Varainhoitovuonna 2001 käytettävissä olleiden määrärahojen käyttö 2.2.1. Budjettitoimenpiteet Seuraavassa taulukossa eritellään varainhoitovuoden 2001 budjettitoimenpiteet: euroina 1. Käytettävissä olleet määrärahat 2. Maksusitoumusten erittely - jäsenvaltioiden toteuttamat menot - suorat tuet Maksusitoumukset yhteensä 3. Toteutuneet määrärahat - jäsenvaltioiden toteuttamat menot - suorat tuet Talousarvioon otetut määrärahat yhteensä 4. Viran puolesta siirretyt määrärahat - jäsenvaltioiden toteuttamat menot - suorat tuet Viran puolesta siirretyt määrärahat yhteensä 5. Erikseen esitettävät määrärahasiirrot 6. Peruuntuvat määrärahat (= 1 - 2 - 5) // 44 023 700 000,00 41 472 339 436,39 611 000 459,25 42 083 339 895,64 41 472 339 436,39 25 083 454,75 41 497 422 891,14 0,00 585 917 004,50 585 917 004,50 99 000 000,00 1 841 360 104,36 2.2.2. Viran puolesta siirretyt määrärahat Viran puolesta siirrettävät määrärahat muodostuvat maksusitoumusten ja talousarvioon otettujen määrärahojen erotuksesta. Tänä varainhoitovuonna kyseiset määrärahat olivat 585,92 miljoonaa euroa, mikä vastaa komission suoraan maksamiin menoihinsa sitomia määrärahoja, joita ei ole vielä maksettu varainhoitovuoden lopussa. 2.2.3. Erikseen esitettävät määrärahasiirrot Komissio voi pyytää varainhoitoasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti määrärahojen siirtoa kuluneen varainhoitovuoden talousarviossa ennakoiduille menoille, jotka eivät ole toteutuneet ennen varainhoitovuoden loppua ja joiden seuraavan vuoden talousarvion asianomaisissa budjettikohdissa varatut määrärahat eivät riitä kattamaan määrärahatarpeita. Komissio pyysi budjettivallan käyttäjältä varainhoitovuonna 2001 erikseen tehtävää määrärahasiirtoa varainhoitovuodesta 2001 varainhoitovuoteen 2002 yhteensä 99 miljoonan euron edestä. Kyseessä on 82 miljoonaa euroa maatalouden ympäristötoimenpiteitä koskevalle alamomentille B1-4050 (uusi järjestelmä) ja 17 miljoonaa euroa metsätaloutta koskevalle alamomentille (uusi järjestelmä, 31 artikla). 2.3. Viran puolesta varainhoitovuodesta 2000 vuoteen 2001 siirretyt määrärahat Seuraavassa taulukossa eritellään siirrettyjen määrärahojen käyttö varainhoitovuonna 2001: milj. euroa 1. Siirretyt maksusitoumukset - jäsenvaltioiden toteuttamat menot - suorat tuet Maksusitoumukset yhteensä 2. Siirrettyjen määrärahojen vapautukset - jäsenvaltioiden toteuttamat menot - suorat tuet Vapautukset yhteensä 3. Maksut - jäsenvaltioiden toteuttamat menot - suorat tuet Toteutuneet määrärahat yhteensä 4. Peruuntuvat määrärahat (= 1 + 2 - 3) - jäsenvaltioiden toteuttamat menot - suorat tuet Peruuntuneet siirretyt määrärahat yhteensä // 0,00 52,27 52,27 0,00 (4,12) (4,12) 0,00 36,48 36,48 0.00 11,68 11,68 2.4. Varainhoitovuodelta 2000 erikseen esitettävien siirtojen määrärahat Budjettivallan käyttäjä ei ole tehnyt päätöstä erikseen esitettävästä siirrosta vuodelta 2000 varainhoitovuodelle 2001. 2.5. EMOTR:n tukiosaston sisäiset määrärahasiirrot Budjettivallan käyttäjä hyväksyi neljä määrärahasiirtoa luvusta toiseen vuonna 2001: * määrärahasiirto nro 25/01, 400 miljoonaa euroa: - luvusta B1-10 peltokasvit (-50,0 milj. euroa), B1-20 maito- ja maitotuotteet (-250,0 milj. euroa) ja B1-22 lampaan- ja vuohenliha (-100,0 milj. euroa), - lukuun B1-33 eläinlääkintä- ja kasvinsuojelutoimenpiteet (+ 400,0 milj. euroa); * määrärahasiirto nro 37/01, 60 miljoonaa euroa: - luvusta B1-21 naudanliha (- 60,0 milj. euroa). - lukuun B1-30 liitteeseen I kuulumattomat tuotteet (+ 30,0 milj. euroa) ja lukuun B1-39 muut toimenpiteet (+ 30,0 milj. euroa); * määrärahasiirto nro 43/01, 0,585 miljoonaa euroa: - luvusta B1-40 maaseudun kehittäminen ( - 0,585 milj. euroa), - lukuun B1-41 edellisten varainhoitovuosien tilien tarkastaminen ja hyväksyminen ja ennakkomaksujen alentaminen ja keskeyttäminen maaseudun kehittämistoimenpiteiden osalta (+ 0,585 milj. euroa); * määrärahasiirto nro 63/01, 254 miljoonaa euroa: - luvusta B1-21 naudanliha (- 254,0 milj. euroa), - lukuihin B1-12 oliiviöljy (+ 52 milj. euroa), B1-16 viinialan tuotteet (+ 47 milj. euroa), B1-37 edellisten varainhoitovuosien tilien tarkastaminen ja hyväksyminen ja ennakkomaksujen alentaminen ja keskeyttäminen lukujen B1-10 - B1-39 osalta (+ 131 milj. euroa), B1-39 muut toimenpiteet (+ 24 milj. euroa). 2.6. Määrärahasiirrot rahoitusvarauksesta tai rahoitusvaraukseen Varainhoitovuonna todettu dollarin keskimääräinen pariteetti oli pienempi kuin vuoden 2001 talousarviota laadittaessa käytetty pariteetti. Tämä aiheutti arviolta 115 miljoonan euron lisämenot EMOTR:n tukiosastolle varainhoitovuonna 2001. Koska lisämenot jäivät alle asetuksen (EY) N:o 2040/2000 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun 200 miljoonan euron ylärajan, rahoitusvarauksesta ei ole tehty yhtään määrärahasiirtoa. Lisämenot voitiin kuitenkin rahoittaa EMOTR:n tukiosaston 1-3 osastoon varainhoitovuonna 2001 otetuista talousarviomäärärahoista. B. ENNAKKOMAKSUJÄRJESTELMÄ JA SUORAT TUET 2.7. Jäsenvaltioille maksetut ennakot 2.7.1. Kuukausittaisten ennakkomaksujen järjestelmä Yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta 17. toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1258/1999 [2] 7 artiklassa säädetään, että komissio päättää "myönnettävistä kuukausittaisista ennakkomaksuista hyväksyttyjen maksajavirastojen maksamien menojen perusteella". Ennakot maksetaan jäsenvaltioille maksajavirastojen toteuttamia menoja seuraavan toisen kuukauden alussa. [2] EYVL L 160, 26.6.1999, s. 103. Kyseessä ei varsinaisesti ole ennakoiden maksaminen, vaan jäsenvaltioille jo aiheutuneiden menojen korvaaminen. Ilmaisulla 'ennakko' korostetaan näiden maksujen väliaikaisuutta: ennakot vahvistetaan jäsenvaltioiden toimittamien kuukausittaisten ilmoitusten perusteella. Nämä menot otetaan lopullisesti huomioon seuraavien varainhoitovuosien aikana paikalla tehtävien tarkastusten jälkeen (vrt. 5 OSASTO: TILIEN TARKASTAMINEN JA HYVÄKSYMINEN). Ennakkojärjestelmään kuuluvat tuet, jotka jäsenvaltiot maksoivat 16. lokakuuta 2000-15. lokakuuta 2001. Kyse on yli 99-prosenttisesti EMOTR:n tukiosastosta rahoitettavista menoista. Jäljelle jäävä osa koostuu muutamista toimenpiteistä, joiden tuet komissio maksaa suoraan. 2.7.2. Varainhoitovuonna 2001 tehdyt ennakkomaksupäätökset Komissio teki varainhoitovuonna 2001 12 ennakkomaksupäätöstä (rahoituskertomuksen liitteissä oleva liite 4). Joulukuussa 2001 hyväksyttiin lisäennakko, jonka tarkoituksena oli mukauttaa varainhoitovuoden tukikelpoisten menojen kokonaismäärää. 2.7.3. Ennakkomaksujen alentaminen ja keskeyttämiset Vuonna 2001 tehtiin -127,4 miljoonan euron rahoitusoikaisu jäsenvaltioille maksettujen ennakkomaksujen osalta. Rahoitusoikaisujen eri ryhmät käyvät ilmi seuraavista kohdista. a. Ennakkomaksujen alentaminen maksuaikojen noudattamatta jättämisen vuoksi EMOTR:n yksiköt totesivat talousarvion kurinalaisuudesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2040/2000 [3] 14 artiklan mukaisesti, että eräät jäsenvaltiot eivät ole aina noudattaneet yhteisön lainsäädännössä vahvistettuja määräaikoja tukien maksamiseksi tuensaajille. [3] EYVL L 244, 26.9.2000, s. 27. Maksuajoilla pyritään toisaalta varmistamaan tuensaajien tasapuolinen kohtelu kaikissa jäsenvaltioissa ja toisaalta välttämään se, ettei tuilla maksun viivästymisen vuoksi enää olisikaan toivottua taloudellista vaikutusta. Maksujen suorittaminen vain silloin kun se olisi maksajavirastojen hallinnon kannalta sopivinta haittaisi myös talousarviota koskevan kurinalaisuuden moitteetonta noudattamista. Määräaikojen ylitysten vuoksi komissio päätti kuukausittaisten ennakkomaksujen yhteydessä alentaa niitä kolmessa tapauksessa yhteensä 17,26 miljoonalla eurolla. b. Ennakoiden alentaminen markkinointivuoden 2000/2001 maidon lisämaksun perimättä jättämisen vuoksi Varainhoitovuoden 2001 ilmoitettuja menoja tutkittaessa havaittiin, että kaksi jäsenvaltiota ei ollut maksanut kokonaan asetuksen (EY) N:o 536/93 5 artiklan 2 kohdan mukaista lisämaksua markkinointivuonna 2000/2001. Komissio päätti neuvoston asetuksen (EY) N:o 2040/2000 14 artiklan mukaisesti alentaa asianomaisten jäsenvaltioiden ennakkomaksuja 143,47 miljoonalla eurolla. c. Markkinointivuosina 1994/1995, 1995/1996, 1996/1997, 1997/1998, 1998/1999 ja 1999/2000 maksettujen maidon lisämaksujen korvaaminen Varainhoitovuosien 1995, 1996, 1997, 1998, 1999 ja 2000 ilmoitettuja menoja tutkittaessa havaittiin, että eräät jäsenvaltiot eivät olleet maksaneet kokonaan asetuksen (EY) N:o 536/93 5 artiklan 2 kohdan mukaista lisämaksua markkinointivuosina 1994/1995, 1995/1996, 1996/1997, 1997/1998, 1998/1999 ja 1999/2000. Näiden varainhoitovuosien menoja kirjattaessa komissio päätti alentaa asianomaisten jäsenvaltioiden ennakoita neuvoston asetuksen (EY) N:o 2040/2000 14 artiklan mukaisesti. Nämä jäsenvaltiot perivät kyseisten markkinointivuosien maksut lopulta varainhoitovuoden 2001 kuluessa. Koska EMOTR oli jo saanut kyseiset määrät vähentämällä edellä mainittujen varainhoitovuosien ennakoita, vuonna 2001 ilmoitetut kyseisten markkinointivuosien maksut korvattiin asianomaisille jäsenvaltioille. Korvausten määrä oli 32,20 miljoonaa. d. Julkista varastointia koskevat oikaisut Kolmen jäsenvaltion ilmoituksiin tehtiin oikaisuja + 1,12 miljoonan euron edestä. e. Muut oikaisut Muita oikaisuja tehtiin -18 475,76 euron edestä. Kyseessä olevat oikaisut ovat seuraavat: vähävaraisimmille myönnetyt tuet - 93 186,89 euroa, tukeen oikeuttamattomat menot - 839 638,27 euroa, enimmäismäärän ylittäminen - 31 324,69 euroa ja erilaiset kirjanpitovirheet + 945 674,09 euroa. 2.8. Suorat tuet Komissio maksaa tietyissä tapauksissa toimijoille suoria tukia. Kyse on eläinlääkintä- ja kasvinsuojelutoimenpiteiden (luku 33) sekä joidenkin sellaisten toimenpiteiden tuista, jotka eivät ole luonteeltaan perinteisiä markkinatoimenpiteitä, vaan joilla pyritään lisäämään tuotteiden menekkiä, erityisesti oliiviöljyn, kuitupellavan ja petostentorjuntatoimien alalla sekä laadunparannustoimenpiteiden ja tupakan tutkimustoimenpiteiden alalla. Suoria tukia koskevat tiedot esitetään liitteessä 5. Jotkut toimenpiteet rahoitetaan tuottajille maksettavista tuista pidätetyillä määrillä. Pidätettyjen määrien ja toteutettujen menojen kokonaistilanne esitetään liitteessä 6. 3. TALOUSARVION TOTEUTUMINEN A. YLEISTÄ 3.1. Talousarvion toteutuminen EMOTR:n tukiosaston määrärahojen toteutuminen varainhoitovuonna 2001 (jäsenvaltioiden menot 16. päivästä lokakuuta 2000 15. päivään lokakuuta 2001) on 42 083,3 miljoonaa euroa, siirrettyjen määrärahojen menot mukaan lukien, eli 95,6 prosenttia rahoitusnäkymien otsakkeeseen otetuista talousarvion alaluokan B1 määrärahoista. - Alaotsakkeen 1a (EMOTR:n tukiosaston perinteiset menot ja eläinlääkintämenot, kattaa luvut B1-1-B1-3) menot ovat yhteensä 37 719,5 miljoonaa euroa, toisin sanoen 2 315,5 miljoonaa euroa 6. toukokuuta 1999 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistetun enimmäismäärän alapuolella ja 1 809,2 miljoonaa euroa käytettävissä olevien määrärahojen alapuolella. - Alaotsakkeen 1b (maaseudun kehittäminen, kattaa luvun B1-4) menot ovat yhteensä 4 363,8 miljoonaa euroa, toisin sanoen 131,2 miljoonaa euroa enimmäismäärän ja käytettävissä olevien määrärahojen alapuolella. 3.2. Euron ja dollarin välisen kurssikehityksen vaikutukset Menotaso riippuu muiden tekijöiden ohella dollarin kurssikehityksestä. Dollarin kurssi vaikuttaa menotasoon monien maataloustuotteiden vientitukien (erityisesti viljat ja sokeri) sekä eräiden yhteisön sisäisten tukien (esim. puuvillan tuki) tapauksessa. Todetut euron tosiasialliset kurssit osoittautuivat budjettipariteettia korkeammiksi. Elokuun 1. päivän 2000 ja heinäkuun 31. päivän 2001 välisenä aikana (dollarin vaikutuksen arvioinnissa noudatettava viiteajanjakso) todettujen dollarin noteerausten keskiarvo poikkeaa mainitusta budjettipariteetista (1 EUR = 0,87 $), ja jäsenvaltioiden toteuttamien menojen määrä on suurempi dollarin kurssikehityksen vuoksi. Lisämenot ovat arviolta 115 miljoonaa euroa. Koska lisämenot olivat vuonna 2001 alle asetuksessa (EY) N:o 2040/2000 vahvistetun 200 miljoonan euron ylärajan, rahoitusvarauksesta ei ole voitu tehdä määrärahasiirtoja. Lisämenot voitiin kuitenkin rahoittaa EMOTR:n tukiosaston 1-3 osastoon varainhoitovuonna 2001 otetuista talousarviomäärärahoista markkinoiden kehitykseen liittyvistä syistä syntyneen säästön vuoksi. 3.3. Kaksoiskurssit Kaksoiskurssien vaikutuksista aiheutuu aiempia vuosia huomattavasti vähemmän menoja. Vihreiden kurssien poistamisen vuoksi kaksoiskursseilla ei ole enää vaikutusta euroon osallistuvissa jäsenvaltioissa. Oikaisukirjelmää laadittaessa arvioidut kaksoiskursseista johtuvat EMOTR:n tukiosaston 77 miljoonan euron kustannukset osoittautuivat olevan 122 miljoonaa euroa vähemmän, ja ne johtivat lopulta 45 miljoonan euron säästöihin. 3.4. Maatalouden valuuttajärjestelmää koskevat päätökset Maatalouden euromääräisestä valuuttajärjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2799/98 säännöksiä sovellettiin toista kertaa vuonna 2001. Säännöksiä sovelletaan pääasiassa kolmeen jäsenvaltioon, jotka eivät ole ottaneet käyttöön euroa: Tanskaan, Ruotsiin ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. Yhteisen maatalouspolitiikan eri hintoihin ja määriin sovellettavien valuuttakurssien alenemisesta maksettavien korvausten osalta maatalouden valuuttajärjestelmä on hyvin samankaltainen kuin 31. joulukuuta 1998 asti sovellettu järjestelmä. Jäsenvaltiot voivat myöntää korvausta 2,6 prosenttia ylittävän merkittävän revalvaation yhteydessä. Tällainen tilanne määritellään seuraavasti: "tilanne, jossa valuuttakurssin vuosittainen keskiarvo on alhaisempi kuin kolmen edeltävän vuoden aikana sovelletun valuuttakurssin alimman vuosittaisen keskiarvon ja 1 päivänä tammikuuta 1999 todetun valuuttakurssin muodostama kynnys." Nämä edellytykset eivät täyttyneet minkään mainitun kolmen maan valuutan osalta vuonna 2001. Kun suoriin tukiin sovellettava valuuttakurssi on aiemmin sovellettua alhaisempi, asianomainen jäsenvaltio voi myöntää viljelijöille tasaustukea kolmessa peräkkäisessä erässä. Seuraavassa taulukossa esitetään eri suorille tuille vahvistetut tasaustuet: >TAULUKON PAIKKA> B. MARKKINOIDEN RAHOITUS 3.5. Agenda 2000 3.5.1. Kasvituotteet Peltokasveja koskevat menot muodostavat merkittävän osan EMOTR:n tukiosaston kokonaismenoista. Tämä osuus nousi 41,5 prosenttiin vuoden 2001 talousarviossa. Vuoden 1992 uudistuksesta lähtien tämän alan merkittävimmät menot ovat muodostuneet tuottajille maksettavista suorista tuista. Alkuvaiheen jälkeen, jolloin talousarviomenot kasvoivat vuodesta 1994 alkaen uudistuksen asteittaisen käyttöönoton myötä, menot muuttuivat suhteellisen vakaiksi vuosina 1997-1999. Sittemmin peltokasvialaa on uudistettu jälleen Agenda 2000:n maatalousosuuden yhteydessä. Agenda 2000:n mukaisten päätösten myötä viljan interventiohintaa laskettiin voimakkaasti, jotta se lähenisi maailmanmarkkinahintoja. Siitä aiheutuvat tulonmenetykset korvataan hehtaarituella. Öljykasvien siemenet, valkuaiskasvit, muun kuin kuitupellavan siemenet sekä vuodesta 2001 alkaen kuitupellava ja hamppu kuuluvat myös tähän suorien tukien järjestelmään, ja siirtymäkauden ajan niille maksettava tukimäärä vaihtelee tuotteen mukaan. Tukea on neljää eri tyyppiä: - pientuottajien tuki, johon ei sisälly kesannointivelvollisuutta, - päätoimisten tuottajien tuki, johon sisältyy kesannointivelvollisuus, - durumvehnän tuottajien lisätuki, - maan viljelykäytöstä poistaminen (pakollinen tai vapaaehtoinen kesannointi). Pakkokesannoinnin tuki oli vahvistettu markkinointivuodeksi 2001/2002 10 prosenttiin, ja viljan satoarvio oli noin 211,8 miljoonaa tonnia. Agenda 2000:n mukainen peltokasvialan uudistus koostuu lyhyesti seuraavista tekijöistä: - viljan interventiohintoja lasketaan asteittain (101,31 euroa tonnilta markkinointivuonna 2001/2002) samalla kun suoria hehtaaritukia lisätään asteittain, - öljysiementen suoran hehtaarituen perusosaa korotetaan asteittain viljan ja kesannoinnin perusosan tasolle, - durumvehnän hehtaarituen kiinteä lisämaksu säilyy ennallaan, - valkuaiskasvien tukea satotonnia kohden lasketaan, - myös öljypellavan tasausmaksua satotonnia kohden lasketaan, - alueilla, joilla ei viljellä maissia, voidaan myöntää nurmisäilörehun tuotantoon tarkoitetuille aloille myös hehtaaritukea, - perunatärkkelyksen vähimmäishintaa tonnia kohden alennetaan, - Suomessa ja eräillä alueilla Ruotsissa maksetaan öljykasveille ja viljalle kiinteää lisäpalkkiota, - pellavan ja hampun pinta-alatuet tulevat vastaamaan öljypellavan tukea. 3.5.2. Eläintuotteet EMOTR:n tukiosaston menojen kannalta maito- ja maitotuotealan menot ovat kolmanneksi merkittävimpiä. Alan osuus maatalousmenoista on kuitenkin pienentynyt voimakkaasti vuosina 1980-2001 (42 %:sta 4,5 %:iin). Maito- ja maitotuoteala on yksi niistä aloista, joita Berliinissä maaliskuussa 1999 kokoontunut maatalousneuvosto päätti uudistaa. Kyse on pääasiassa hintojen alentamisesta 15 prosentilla kolmena markkinointivuonna vuodesta 2005 alkaen. Siihen liittyy tuottajille suoraan maksettavan tasaustuen käyttöönotto. Tämän uudistuksen vaikutukset varainhoitovuoteen 2001 eivät vielä ole merkittäviä. Naudanlihan menot olivat vuonna 2001 14,4 prosenttia EMOTR:n tukiosaston menoista, joten naudanliha-ala oli talousarvion kannalta katsottuna toiseksi merkittävin ala. Agenda 2000-uudistuksella lisättiin ja otettiin käyttöön eräitä tämän alan suoria tukia virallisten hintojen laskun korvaamiseksi. Tämä uudistuksen ensimmäinen vaihe vaikutti varainhoitovuoden 2001 menoihin. Menojen kasvu noin 1,5 miljardilla eurolla varainhoitovuoteen 2000 verrattuna johtuu suurelta osin uusien tukien käyttöönotosta tai voimassa olevien tukien lisäämisestä Agenda 2000:n mukaisesti. 3.6. Menojen jakautuminen luvuittain 3.6.1. Kasvituotteet Kasvituotteiden menot olivat 26 713,6 miljoonaa euroa, toisin sanoen 641,4 miljoonaa euroa talousarvioon otetun 27 355 miljoonan euron määrärahan alapuolella. Peltokasvien, joiden suorat hehtaarituet muodostavat lähes 90 prosenttia alan menoista, osuus yhteisön talousarviosta oli 17 466,2 miljoonaa euroa, toisin sanoen 381,8 miljoonaa euroa vähemmän kuin talousarvioon otetut määrärahat. Interventiovarastojen menoissa oli huomattavaa alikäyttöä, mikä johtui siitä, että interventiomyynnistä saatiin ennakoituja suurempia voittoja ja arvonalennuskulut olivat ennakoitua pienemmät. Jäsenvaltioiden ilmoittamia lopullisia maksuja koskevien tietojen perusteella myös hehtaarituet olivat arvioitua pienempiä. Sokeria koskevan luvun menot olivat 1 497,1 miljoonaa euroa, eli 206,9 miljoonaa euroa vähemmän kuin talousarvioon otetut määrärahat. Alikäyttö johtuu pääasiassa pienemmistä vientitukimenoista. Oliiviöljyn alalla todettiin 50,8 miljoonan euron ylitys, mikä johtuu ensisijaisesti suuremmista tuotantotukimenoista, koska vuoteen 2001 siirrettiin menoja, joiden olisi pitänyt toteutua vuonna 2000. Menot olivat 2 523,8 miljoonaa euroa. Kuivarehun ja palkokasvien menot nousivat 374,8 miljoonaan euroon, mikä oli vain 9,2 miljoonaa euroa vähemmän kuin talousarvioon otetut määrärahat. Tämä johtui viivästyksistä joidenkin jäsenvaltioiden kuivarehujen tuotantotukien maksussa. Kuitukasvien ja silkkiäistoukkien alalla menot olivat 4,7 miljoonaa euroa arvioitua vähemmän, eli 826,3 miljoonaa euroa pääasiassa puuvillan pienemmistä tukimenoista johtuen, mikä tasautui osittain pellavan tukimenojen kasvun vuoksi. Hedelmä- ja vihannesalan 1 558 miljoonan euron menot olivat 96 miljoonaa euroa vähemmän kuin talousarvioon otetut määrärahat. Ero johtuu pääasiassa tuottajaorganisaatioiden toimintarahastojen, markkinoiltapoistamistoimien sekä sitrushedelmien jalostustukien menojen vähentymisestä. Viinituotteiden alalla menot olivat 1 196,7 miljoonaa euroa, toisin sanoen 43,7 miljoonaa euroa yli talousarviomäärärahojen, mikä johtui tislauksen ja julkiseen interventioon otettavan alkoholin menojen kasvusta. Tupakan osalta vähäinen määrärahojen ylitys oli 26,6 miljoonaa euroa, mikä johtui siitä, että tuotantokiintiöt eivät toteutuneet ollenkaan neljän jäsenvaltion tapauksessa. Menot olivat 973,4 miljoonaa euroa, ja niistä suurin osa koski maksettuja palkkioita. Muiden alojen tai kasvituotteiden menot olivat 297,3 miljoonaa euroa. Ne olivat 10,7 miljoonaa euroa arvioitua pienemmät pääasiassa siementen ja riisin menojen vuoksi. 3.6.2. Eläintuotteet Eläintuotteiden menot olivat 9 558,3 miljoonaa euroa, toisin sanoen 1 571,4 miljoonaa euroa alle talousarvioon otettujen määrärahojen, jotka olivat 11 129,7 miljoonaa euroa. Maitotuotteiden kohdalla havaittiin 438,4 miljoonan euron alikäyttö, ja menot olivat 1 906,6 miljoonaa euroa. Vientitukien osalta kertyi säästöä 159,5 miljoonaa euroa, rasvattoman maitojauheen käyttötuen osalta 82,9 miljoonaa euroa sekä voin ja kerman varastoinnin osalta 77,1 miljoonaa euroa. Naudanliha-alan menot olivat 6 054,0 miljoonaa euroa eli 924 miljoonaa alle määrärahojen. Tämä suuri alikäyttö johtuu pääasiassa BSE:n vuoksi vähentyneestä viennistä ja siitä johtuvista pienemmistä vientituista sekä arvioitua paljon vähemmästä teurastusohjelmien käytöstä BSE-kriisissä, jonka vuoksi laadittiin täydentävä ja korjaava talousarvio. Lampaan- ja vuohenliha-alalla suotuisan hintakehityksen vuoksi saavutettu 172,7 miljoonan euron säästö johtui pääasiassa uuhi- ja vuohipalkkioista, ja menot olivat 1 447,3 miljoonaa euroa. Sianliha-, muna- ja siipikarjanliha-alalla todettiin 32,9 miljoonan euron säästö, joka syntyi ensisijaisesti sianliha-alalla. Kokonaismenot olivat 137,1 miljoonaa euroa. EMOTR:n tukiosastosta maksettavat kalastusmenot olivat 13,3 miljoonaa euroa, joten säästöä kertyi 3,35 miljoonaa euroa. 3.6.3. Liitännäistoimenpiteet Talousarvion osastoon 3 otetut määrärahat olivat 1 704,0 miljoonaa euroa (tilien tarkastaminen ja hyväksyminen mukaan lukien), ja menot olivat lopulta 2 017,3 miljoonaa euroa, eli määrärahat ylittyivät 313,3 miljoonalla eurolla. Liitteeseen I kuulumattomien tuotteiden tukien menot olivat 435,6 miljoonaa euroa, toisin sanoen talousarviomäärärahat ylittyivät 20,6 miljoonalla eurolla euron ja dollarin välisestä suotuisasta valuuttakurssista huolimatta. Elintarvikeavun tapauksessa todettiin 41,2 miljoonan euron alikäyttö, mikä johtui pääasiassa vähävaraisten ja koulumaidon tukimenojen pienenemisestä. Menot olivat yhteensä 281,8 miljoonaa euroa. Syrjäisimpien alueiden ja Egeanmeren saarten ohjelmia koskevat menot olivat 183,6 miljoonaa euroa, mikä merkitsi 61,4 miljoonan euron alikäyttöä. Se johtui erityisesti Kanariansaarten hankintaohjelmasta kertyneestä säästöstä. Eläinlääkintä- ja kasvinsuojelutoimenpiteiden menot olivat 565,5 miljoonaa euroa, eli määrärahat ylittyivät 400 miljoonalla eurolla. Pääasiassa Yhdistyneessä kuningaskunnassa esiintyneen suu- ja sorkkatautikriisin aiheuttamien lisäkustannusten rahoittamiseksi talousarvioon otettiin 400 miljoonaa euroa (täydentävä ja korjaava talousarvio nro 25/2001) alamomentin B1-3320 (hätärahasto) määrärahojen lisäämiseksi. EMOTR:n tukiosaston valvonta- ja torjuntatoimien menot sitä vastoin alittivat määrärahat 40 miljoonalla eurolla ja olivat 32,1 miljoonaa euroa. Edellisten varainhoitovuosien tilien tarkastamisen ja hyväksymisen ja ennakkomaksujen alentamisten ja keskeyttämisten osalta takaisinperityt maksut olivat 569,7 miljoonaa euroa, toisin sanoen 130,3 miljoonaa euroa ennakoitua vähemmän. Tämä johtui alun perin arvioitua pienemmistä ennakkomaksujen alentamisista tai keskeyttämisistä. Menekinedistämis- ja tiedotustoimien menot olivat 48,9 miljoonaa euroa eli 17,6 miljoonaa ennakoitua vähemmän. Muiden toimenpiteiden menot olivat 469,8 miljoonaa euroa eli 52,8 miljoonaa euroa yli määrärahojen, mikä johtui suurelta osin maatalouden valuuttajärjestelmän tuista. 3.7. Menojen jakautuminen toimenpiteiden taloudellisen luonteen mukaan EMOTR:n tukiosaston menot jakautuvat kahteen pääryhmään: vientitukiin liittyviin menoihin ja interventiomenoihin. Viimeksi mainittuihin kuuluvat erityisesti suorat tuet, varastointi, markkinoiltapoistaminen ja sitä vastaavat toimet sekä muut menot. Tähän on vielä lisättävä maaseudun kehittämismenot, jotka eivät sisälly vientitukiin eivätkä investointeihin. Liitteissä 13, 14 ja 15 esitetään eri menot niiden taloudellisen luonteen mukaan. 3.7.1. Vientituet Vientitukimenot olivat 3 400,6 miljoonaa euroa, mikä oli varainhoitovuonna 2001 8,1 prosenttia EMOTR:n tukiosaston kokonaismenoista. Menot vähenivät siis 6 prosenttia edellisestä varainhoitovuodesta. 3.7.2. Suorat tuet Suoriin tukiin kuuluvat menot olivat 27 430,3 miljoonaa euroa eli 80,0 prosenttia interventiomenojen kokonaismäärästä, joka oli 34 287,3 miljoonaa euroa. Niiden maara oli 65,2% EMOTR:n tukiosaston kokonaismenoista. Suoriin tukiin kuuluvat menot on määritelty 17. toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1259/1999 liitteessä (EYVL L 160, s. 113). Kyse on ensisijaisesti peltokasvien hehtaari- ja kesannointituesta, oliiviöljyn tuotantotuesta, pellavan, hampun, kuivattujen vihannesten, riisin sekä kuivattujen viinirypäleiden hehtaarituesta, tupakka-, emolehmä-, sonni-, vuohi- ja uuhipalkkioista sekä maatalouden valuuttajärjestelmän tuista (luettelo ei ole täydellinen). 3.7.3. Varastointi Varastointimenot olivat 1 059,9 miljoonaa euroa eli 3,1 prosenttia interventiomenoista. Lokakuun 1. päivästä 2000 syyskuun 30. päivään 2001, jolloin julkisen varastoinnin tilinpäätös tehtiin, julkisessa interventiovarastossa olevien tuotteiden määrät ja kirjanpitoarvo muuttuivat jäljempänä esitetyllä tavalla. Varastojen kirjanpitoarvo nousi 884,94 miljoonasta eurosta varainhoitovuoden 2000 lopussa 984,08 miljoonaan euroon varainhoitovuoden 2001 lopussa. Viljan ja riisin varastot pienenivät 8 517 214 tonnista 7 304 909 tonniin, oliiviöljyn 25 360 tonnista 6 136 tonniin, rasvattoman maitojauheen 1 007 tonnista 0 tonniin ja voin 71 625 tonnista 34 109 tonniin. Ainoastaan naudanlihan varastot kasvoivat 832 tonnista 232 467 tonniin ja alkoholin varastot 1 602 258 hehtolitrasta 2 248 862 hehtolitraan varainhoitovuonna 2001. Varastojen kirjapitoarvon jakaantumisen osalta viljan ja riisin osuus väheni, sillä nämä kaksi tuotetta edustavat nyt noin 67 prosenttia varastoitujen tuotteiden kokonaisarvosta. Jäljelle jäävät 33 prosenttia jakaantuivat oliiviöljyn (1 %), maitotuotteiden (4 %) ja erityisesti naudanlihan (25 %) ja alkoholin (3 %) kesken. Komission yksiköt alensivat julkiseen interventioon ostettujen tuotteiden arvoa, kuten joka vuosi vuodesta 1988 alkaen. Arvonalennus toteutetaan kahdessa vaiheessa: kun tuotteet ostetaan, niiden arvoa alennetaan vähintään 70 prosenttia ennakoidusta arvon kokonaishävikistä. Varainhoitovuoden lopussa varasto arvioidaan, ja tarvittaessa tehdään täydentävä arvonalennus tuotteiden kirjanpitoarvon muuttamiseksi arvioidun myyntihinnan tasolle. Varainhoitovuonna 2001 arvonalanennus oston yhteydessä oli 417,128 miljoonaa euroa ja täydentävä arvonalennus varainhoitovuoden lopussa 108,208 miljoonaa euroa. 3.7.4. Tuotteiden markkinoiltapoistaminen, teurastus ja niihin rinnastettavat toimet Markkinoiltapoistamisen, teurastuksen ja muiden vastaavien toimien menot olivat 2 732,8 miljoonaa euroa, toisin sanoen 8,0 prosenttia interventioiden kokonaismäärästä. 3.7.5. Muut Muut interventiomenot olivat 3 064,2 miljoonaa euroa eli 8,9 prosenttia interventioiden kokonaismäärästä. Tähän menoluokkaan kuuluvat pääasiassa menot, jotka eivät kuulu edellä mainittuihin ryhmiin, siis erityisesti muut interventiomenot kuin sokerin varastointikulut, kuivarehun tuotantotuet, puuvillatuki, tuottajaorganisaatioiden toimintarahastot, hedelmien ja vihannesten osalta tuotantotuet ja sitrushedelmien jalostuksen edistämiseen tarkoitetut korvaukset, rypäleen puristemehun käyttöä viinituotteiden osalta koskevat tuet, rasvattoman maitojauheen käyttötuet, voirasvaa koskevat toimenpiteet sekä elintarvikeapu- ja POSEI-ohjelman menot. C. ERITYISRAHOITUS Edellä mainittujen markkinatukitoimenpiteiden rahoituksen lisäksi EMOTR:n tukiosasto vastaa yhteisön vähävaraisille toimitettavien elintarvikkeiden erityisrahoituksesta. 3.8. Interventiovarastoista peräisin olevien elintarvikkeiden toimittaminen yhteisön vähävaraisille Erityisen ankarana talvena 1986-1987 yhteisö järjesti hätäohjelman, jolla toimitettiin rajoitettuna ajanjaksona maksutta elintarvikkeita yhteisön vähävaraisille. Kun hätäohjelma päättyi, yhteisöön tuli useita pyyntöjä tällaisen toimenpiteen muuttamisesta pysyväksi. Komissio teki asiasta ehdotuksen neuvostolle, joka hyväksyi sen yleisistä säännöistä yhteisön vähävaraisimmille henkilöille jaettavaksi tarkoitettujen elintarvikkeiden luovuttamisesta interventiovarastoista tietyille järjestöille annetulla asetuksella (ETY) N:o 3730/87 [4]. Komissio hyväksyi soveltamisasetuksen (asetus (ETY) N:o 3149/92 [5], jota on viimeksi muutettu asetuksella (EY) N:o 1098/2001 [6]). [4] EYVL L 352, 15.12.1987, s. 1. [5] EYVL L 313, 30.10.1992, s. 50. [6] EYVL L 150, 6.6.2001, s. 37. Tämän jälkeen komissio on hyväksynyt vuosittain jakelusuunnitelman, jossa määritetään talousarviossa käytettävissä olevat varat sekä tähän toimenpiteeseen osallistuville jäsenvaltioille jaettavat tuotteet. Tähän toimeen halusi vuonna 2001 osallistua yhdeksän jäsenvaltiota. Määrärahat jaettiin niiden kesken kunkin jäsenvaltion vähävaraisten määrän mukaan. Määrärahoja jaettaessa otettiin huomioon myös edellisten kolmen vuoden aikana mahdollisesti todettu merkittävä varojen alikäyttö. Paikan päällä toimivien hyväntekeväisyysjärjestöjen avulla laaditaan vuosisuunnitelma. Suunnitelmaa hallinnoivat kansallisella tasolla toimeen osallistuvien jäsenvaltioiden viranomaiset. Kukin jäsenvaltio nimeää järjestöt, jotka vastaavat alueellaan tuotteiden jakamisesta vähävaraisille. Toimi mahdollistaa myös sen, että osallistuva jäsenvaltio voi jakaa toisessa jäsenvaltiossa varastossa olevia tuotteita, jos kyseisellä jäsenvaltiolla ei itsellään ole interventiovarastossa jotakin sille tässä toimessa myönnettyä tuotetta. Vuotta 2001 koskevassa ohjelmassa (päätös 2001/23/EY [7]) jaetaan 195 miljoonaa euroa toimeen osallistuvien jäsenvaltioiden kesken jäljempänä olevissa taulukoissa esitetyllä tavalla. [7] EYVL L 6, 11.1.2001, s. 10. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Vuoden 2001 suunnitelmaan osallistuvat jäsenvaltiot // Määrärahojen käyttöaste [8] [8] Kyseessä ovat vuoden 2002 maaliskuuhun mennessä ilmoitetut menot. Belgia Tanska Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Portugali Suomi // 97 % 0 % 0 % 100 % 97 % 95 % 75 % 44 % 98 % 80 % Osallistuvat jäsenvaltiot yhteensä // 85 % 3.9. Maaseudun kehittäminen EMOTR:n tukiosasto yhteisrahoittaa alaotsakkeen 1b määrärahoista (asetus (EY) N:o 1257/1999) maaseudun kehittämisohjelmia, joista neljä toimenpidettä (varhaiseläke, tasaushyvitykset, metsitys ja maatalouden ympäristötuet) koskee koko unionia ja joista kuutta muuta toimenpidettä (maatilainvestoinnit, nuoret viljelijät, koulutus, metsätalous, jalostus ja kaupan pitäminen, maaseutualueiden mukauttaminen ja monipuolistaminen) sovelletaan EMOTR:n ohjausosastosta rahoitettavien tavoite 1 -alueiden ulkopuolella. Alaotsakkeessa 1b on kaudelle 2000-2006 määrärahoja 32 907 miljoonaa euroa. Määrärahat jaettiin jäsenvaltioiden kesken, ja niiden oli vahvistettava maaseudun kehittämispolitiikkaa koskevia täytäntöönpano-ohjelmia. Komissio teki jäsenvaltioiden esittämistä 89:stä maaseudun kehittämisohjelmasta 52 hyväksymispäätöstä vuonna 2000, ja 35 hyväksyttiin vuonna 2001 (2 jäljellä olevaa hyväksytään vuonna 2002). Budjettivallan käyttäjän vuoden 2001 talousarvioon ottama 4 495 miljoonan euron määräraha vastasi rahoitusnäkymien alaotsakkeen 1b enimmäismäärää. Talousarvion toteutuminen oli vuonna 2001 4 363,8 miljoonaa euroa, johon sisältyivät kaikki vuosina 2000 ja 2001 hyväksyttyjen 87 ohjelman tosiasiallisesti toteutuneet menot ja 12,5 prosentin ennakko vuosittain keskimäärin maksettavista maksuista vuonna 2001 hyväksytyille 35 ohjelmalle (korjataan jakson lopulla) sekä kahden aiemman ohjelman, joita ei ollut vielä hyväksytty vuonna 2001, liitännäistoimenpiteiden menoja koskevat maksut. Koska maaseudun kehittämisohjelmien toteutusaste oli vuonna 2001 4 363,8 miljoonaa euroa, niille varattuihin 4 495 miljoonan euron talousarviomäärärahoihin nähden alikäyttöä oli 131,2 miljoonaa euroa. Alikäyttö johtuu pääasiassa uusia liitännäistoimenpiteitä koskevan järjestelmän toimista (varhaiseläke, metsitys ja maaseudun ympäristönsuojelu) ja vähemmässä määrin maataloustuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä, nuorten viljelijöiden asettautumista ja maatilainvestointeja koskevista toimista (näitä toimenpiteitä rahoitettiin vuoteen 1999 asti EMOTR:n ohjausosastosta). Alkuperäiset määrärahansa tuntuvasti ylittäneitä toimenpiteitä ovat sitä vastoin liitännäistoimenpiteiden aiemmat järjestelmät, tasaushyvitykset, maaseudun kehittämisen kannustaminen ja koulutus. Sen vuoksi luvun sisällä tehdyt määrärahasiirrot olivat välttämättömiä todellisiin tarpeisiin käytettävissä olevien talousarviomäärärahojen tasapainottamiseksi. Alikäyttö voi johtua paljolti siitä, että ohjelmien hyväksyntä saatiin päätökseen lopullisesti vasta vuonna 2001, ja sen vuoksi vuonna 2001 ei ollut mahdollista saavuttaa etenkään monimutkaisempien toimenpiteiden osalta (erityisesti liitännäistoimenpiteiden uuden järjestelmän osalta) tasoa, jolla kaikki käytettävissä olleet määrärahat olisi voitu hyödyntää. Näin ollen budjettivallan käyttäjälle esitettiin varainhoitoasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti 99 miljoonan euron (uusi maatalouden ympäristöjärjestelmä 82 milj. euroa ja uusi metsätalouden järjestelmä 17 milj. euroa) määrärahaa koskeva siirtopyyntö vuodelle 2002. 3.10. Luku B1-33: Eläinlääkintä- ja kasvinsuojelutoimenpiteet * Lukua koskevat yleiset asiat Vuoden 2001 talousarviossa käytettävissä olleista määrärahoista käytettiin 99,99 prosenttia; 565 500 000 euron kokonaismäärästä jäi käyttämättä vain 47 470 euroa. Pääasiassa Yhdistyneessä kuningaskunnassa esiintyneen suu- ja sorkkatautikriisin aiheuttamien lisäkustannusten rahoittamiseksi talousarvioon otettiin 400 000 000 euroa täydentävässä ja korjaavassa talousarviossa (nro 25/2001) alamomentin B1-3320 (hätärahasto) määrärahojen lisäämiseksi. Varainhoitovuoden 2001 toisella vuosipuoliskolla luvun 33 sisällä tehtiin myös kaksi määrärahasiirtoa (ks. lisätietoja jäljempänä) vuoden 2001 talousarvion ja hätärahaston varojen käyttämiseksi mahdollisimman hyvin (5 484 055 euroa lokakuussa 2001 ja 628 855 euroa joulukuussa 2001). Luvun B1-33 kokonaismäärärahat nousivat siis varainhoitovuoden 2001 kuluessa 165 500 000 eurosta 565 500 000 euroon ja hätärahaston määrärahat 41 000 000 eurosta 447 112 910 euroon. * Lukua koskevat yksityiskohdat Alamomentti B1-330 Eläintautien hävittämis- ja valvontaohjelma Alkuperäinen 110 700 000 euron määräraha käytettiin kokonaan vuonna 2001: 44 850 000 euroa perinteisiin hävittämisohjelmiin ja 65 850 000 euroa tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden (TSE) valvontaan. Sidotut menot vastasivat alkuperäisiä määrärahoja. Tähän alamomenttiin tai tästä alamomentista ei tehty määrärahasiirtoja. Alamomentti B1-331 Muut eläinlääkintäalan toimet Ainoastaan puolet alkuperäisistä määrärahoista (5 130 120 euroa 10 500 000 eurosta) käytettiin vuonna 2001. Sen vuoksi tehtiin 5 369 880 euron siirto alamomentista B1-331 hätärahastoa koskevaan alamomenttiin B1-332. Alamomentti B1-332 Hätärahasto Alkuperäiset määrärahat olivat 41 000 000 euroa, ja niitä lisättiin 447 112 910 euroon täydentävässä ja korjaavassa talousarviossa ja luvun B1-33 sisäisillä siirroilla. Suu- ja sorkkatautikriisin vuoksi ja kun otettiin huomioon jäsenvaltioiden maksettaviksi tulevat korvaukset, mutta myös otsakkeen 1 arvioidut käytettävissä olevat määrärahat, suu- ja sorkkataudin ennakkomaksuja varten oli päätetty varata 400 000 000 euroa (ks. jäljempänä olevat tiedot). Suu- ja sorkkatauti Yhdistyneessä kuningaskunnassa // + 355 000 000 Suu- ja sorkkatauti Alankomaissa // + 39 000 000 Suu- ja sorkkatauti Ranskassa // + 3 300 0000 Suu- ja sorkkatauti Irlannissa // + 2 700 000 YHTEENSÄ // + 400 000 000 Alamomentti B1-333A Kasvinsuojelutoimenpiteet - hallintomenot Alkuperäiset määrärahat olivat 1 300 000 euroa. Maksusitoumuksia tehtiin yhteensä 941 278 euron edestä, ja 47 470 eurolle ei voitu tehdä maksusitoumuksia vuonna 2001. Sen vuoksi tehtiin 311 252 euron siirto hätärahastoa koskevaan alamomenttiin B1-332. Alamomentti B1-333 Kasvinsuojelutoimenpiteet - toimintamenot Alkuperäiset määrärahat olivat 2 000 000 euroa. Maksusitoumuksia tehtiin yhteensä 1 568 222 eurolle. Hätärahastoon siirrettiin 431 778 euroa. * Luvun B1-33 yhteenvetotaulukko >TAULUKON PAIKKA> 3.11. Kalastus Kalastuksen talousarviomäärärahat olivat 16,7 miljoonaa euroa, josta käytettiin 13,4 miljoonaa euroa, joten erotusta jäi 3,3 miljoonaa euroa. Määrärahojen alikäyttö koskee yleisesti ottaen pääasiassa toimintaohjelmien mekanismia, josta jäsenvaltiot eivät voi myöntää taloudellisia korvauksia tuottajaorganisaatioille. Tämä tilanne koski vuotta 2001 (- 4 milj. euroa verrattuna arvioituihin määrärahoihin). Tonnikalan markkinoiden huonontumisen vuoksi tasaushyvitysmenot olivat sitä vastoin arvioitua suuremmat (+ 3,5 milj. euroa). Autonomisten tuotteiden markkinoilta poistamisten ja siirtojen tukitaso oli niin ikään alhainen (-1,9 milj. euroa), koska markkinoiden hintataso oli hyvä. 3.12. Tiedotustoimet Alamomentti B1-382 on vuodesta 2000 alkaen tarkoitettu YMP:n ja maaseudun kehittämisen tiedotustoimien rahoittamiseen. Sen oikeusperustana on neuvoston asetus (EY) N:o 814/2000 sekä komission asetus (EY) N:o 1557/2001. Tukihakemukset jätetään pääasiassa maatalousjärjestöjen toimesta toimintaohjelmien tai yksittäisten toimien muodossa. Näissä toimissa on noudatettava vuosittain julkaistavien ehdotuspyyntöjen yhteydessä määriteltyjä ohjeita. Toimintaohjelmien tai yksittäisten toimien rahoitusaste on 50 prosenttia. Tietyissä tapauksissa, erityisesti valintaperusteiden kannalta poikkeuksellisen kiinnostavissa toimissa ja tietyin edellytyksin rahoitusaste voi kuitenkin olla 75 prosenttia. Lainsäädännön mukaan on niin ikään mahdollista rahoittaa komission aloitteesta toteutettavia tiedotustoimia. Alamomentin B1-382 määrärahat olivat vuonna 2001 4 500 000 euroa. Kyseisenä vuonna rahoitettiin seuraavia tiedotustoimia: 1) 14 toimintaohjelmalle 1 335 097 euroa, 2) 25 yksittäiselle toimelle 898 236 euroa ja 3) 24 komission aloittamalle toimelle 696 512,73 euroa. Ohjelmien määrärahat olivat yhteensä 2 929 845,73 euroa. 4. VALVONTATOIMET 4.1. Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä Maatalousmenojen tilintarkastuksesta vastaavat yksiköt kiinnittivät erityistä huomiota vuodesta 1993 sovelletun yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän merkittävään parantamiseen. Järjestelmä on osoittautunut vaikuttavaksi ja tehokkaaksi välineeksi peltokasvien ja eläinpalkkioiden menojen hallinnoinnissa ja valvonnassa. Maatalousmenojen sisäisestä tarkastuksesta vastaavat yksiköt tarkastelivat uudelleen koko lainsäädäntöä, kokosivat neljä asiantuntijaryhmää ja järjestivät useita asiaa koskevia kahdenvälisiä yhteydenottoja. Uudelleentarkastelun päätavoitteena on 1. laatia uusi kodifioitu asetus, - joka on muodoltaan loogisempi ja johdonmukaisempi, - jossa selvennetään ja yksinkertaistetaan eräitä näkökohtia, - joka mahdollistaa käytännöllisemmän täytäntöönpanon, - jolla varmistetaan yhdenmukaisempi lähestymistapa; 2. päivittää asetus ja ottaa huomioon - kahdenvälisten yhteydenottojen tuloksena jäsenvaltioilta saadut ehdotukset, - tulkintatavat ja muut jäsenvaltioille toimitetut kirjalliset ohjeet, - tilien tarkastamis- ja hyväksymiskäynneillä ja asiantuntijakokouksissa viime vuosina saatu kokemus, - äskettäin annettu yhteisön lainsäädäntö, joka koskee erityisesti - uusia teurastus- ja laajaperäistämispalkkiojärjestelmiä, - nautaeläinten tunnistamista ja rekisteröintiä, - maantieteellisiä tietojärjestelmiä, - asetuksen ulkopuolelle aiemmin jääneiden alojen tukien sisällyttämistä siihen, - teknologista kehitystä, erityisesti tietokantoja ja satelliittikuvausta. Tärkeimmät käsiteltävät aiheet ovat seuraavia: - ns. paperittomien maksuhakemusjärjestelmien käytön lisääminen, jolloin tuen hakijoiden ei edellytetä antavan niin paljon tietoja kuin aiemmin, - tarkastusmahdollisuuksien tehokas käyttö - tietokone- ja kaukotarkastuksina toteutettavan valvonnan maksimointi, - suuririskisten alueiden tarkentaminen ja riskeihin reagointi, - useita järjestelmiä kattavien paikalla tehtävien tarkastusten toteuttaminen, - paikalla tehtävien tarkastusten vähentäminen tarvittaessa, - tehokkaat ja yhdenmukaiset seuraamusjärjestelmät petosten ja sääntöjenvastaisuuksien estämiseksi, kuitenkin siten, että noudatetaan soveltuvaa suhteellisuustasoa, - tilakohtaisen lähestymistavan käyttöönotto nautaeläimiä koskevissa useissa palkkiojärjestelmissä. Uuden asetuksen numero on (EY) N:o 2419/2001 [9]. [9] EYVL L 317, 12.12.2001. 4.2. Oliiviöljyn valvontavirastot Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2262/84 [10] ja komission asetuksen (ETY) N:o 27/85 [11] mukaisesti perustettiin oliiviöljyn valvontavirastoja tärkeimpiin oliiviöljyn tuottajajäsenvaltioihin: Italiaan, Kreikkaan, Espanjaan ja Portugaliin. [10] EYVL L 208, 3.8.1984. [11] EYVL L 4, 5.1.1985. Neljä valvontavirastoa suoritti markkinointivuonna 2000/2001 jäsenvaltioiden viranomaisten ja komission hyväksymien toimintaohjelmien ja alustavien hankintataseiden määräysten mukaiset valvontatehtävänsä. Italiassa valvontavirasto teki markkinointivuonna 2000/2001 puristamoissa 1 811 laajaa ja 1 210 suppeaa tarkastusta. Se tarkasti paikalla 220 tuottajaa, 15 tuottajayhdistystä ja yhden liiton. Se teki 2 646 tarkastusta 800 tilalla ja puristamolla alueellisten tuotosten (puristamot + tuottajat) osalta. Virasto teki myös 1 363 ristiintarkastusta, pääasiassa puristamoiden ja tuottajien välillä. Ristiintarkastuksia tehtiin 409 puristamolla, mikä ylitti huomattavasti asetuksen (EY) N:o 2366/98 30 artiklan 3 kohdassa säädetyt 10 prosenttia. Puristamoiden laajoissa tarkastuksissa otettiin tuotetusta oliiviöljystä 838 näytettä, ja 271 lähetettiin analysoitaviksi hyväksyttyihin laboratorioihin. Muutoksia tai seuraamuksia ehdotettiin 729 puristamolle ja hyväksynnän peruuttamista ehdotettiin niistä 382 puristamolle. Veroviranomaisille ilmoitettiin 106 sääntöjenvastaisuustapauksesta, ja 170 tapausta ilmoitettiin jätevesien käsittelyä koskevien sääntöjen rikkomisista vastaaville viranomaisille. Tuottajien osalta on tehty 14 seuraamusehdotusta, jotka koskevat tuen myöntämättä jättämistä 23 908 kilogrammalle öljyä. Suurin osa tapauksista on ilmoitettu oikeusviranomaiselle ja/tai muille valvontaviranomaisille. Jäsenvaltio vahvisti näiden havaintojen perusteella 52 puristamon hyväksynnän peruuttamista ja 197 huomautusta, ja 19 tapausta ei johtanut toimenpiteisiin. Käsittely on edelleen kesken 115 tapauksen osalta. Tuottajia koskevat sääntöjenvastaisuudet ilmoitettiin maksajavirastolle (AGEA), jotta tukea ei maksettaisi. Taloudellisia seuraamuksia sovelletaan Italian maa- ja metsätalousministeriön petostentorjuntaosaston toimesta. Se päättää yhteisön asetuksissa ja kansallisessa lainsäädännössä säädettyjen sakkojen soveltamisesta. Tähän mennessä kyseisen markkinointivuoden osalta on ratkaistu vain muutama tapaus, joille on määrätty sakkoja. Kreikassa valvontavirasto teki markkinointivuonna 2000/2001 puristamoissa 939 laajaa ja 460 suppeaa tarkastusta. Nämä määrät ovat 41,3 ja 20,3 prosenttia markkinointivuonna toiminnassa olleista 2 264 puristamosta. Tarkastuksissa otettiin näytteitä 732 puristamossa, ja 201 näytettä analysointiin. Virasto tarkasti myös yhden liiton, 21 yhdistystä, 13 yksityisen varastoinnin tapausta, 50 syötäviksi tarkoitettujen oliivien pakkaamoa ja 2 910 tuottajaa. Alueellisten tuotosten (puristamot + tuottajat) osalta tehtiin 2 272 tilojen ja puristamoiden tarkastusta. Virasto osallistui myös 18:n yhtenäisen tuotantoalueen tuotosten vahvistamiseen. Puristamoiden ja tuottajien ristiintarkastuksia tehtiin yhteensä 4 768, puristamoiden ja ostajien tarkastuksia 142 ja puristamoiden ja oliivirouhetta valmistavien tehtaiden tarkastuksia 87. Virasto ehdotti 211 puristamon hyväksynnän peruuttamista ja 742 viljelyilmoitusten oikaisua. Puristamoiden, yhdistysten, tuottajien ja tuotettujen öljyjen vastaanottajien osalta havaittujen rikkomisten vaikutukseksi voidaan arvioida ± 11 miljoonaa euroa. Portugalissa valvontavirasto tarkasti tänä samana markkinointivuonna 1 678 tuottajaa, 552 puristamoa ja 19 yhdistystä. Se teki 7 636 ristiintarkastusta ja 20 syötäviksi tarkoitettuja oliiveja valmistavien jalostusyritysten tarkastusta. Tarkastusten perusteella virasto ehdotti hyväksynnän peruuttamista 227 puristamolta, muttei yhdeltäkään yhdistykseltä, sekä tuen lakkauttamista 11:lta ja määrien oikaisuja 203 tuottajalta. Jäsenvaltio noudatti näitä ehdotuksia, ja sovelsi yleensä ehdotettua seuraamusta. Tuottajia koskevia seuraamuksia on lisäksi alettu toteuttaa enemmän vuodesta 1996 alkaen. Espanjassa valvontavirasto teki markkinointivuonna 2000/2001 puristamoissa 928 laajaa ja 103 suppeaa tarkastusta. Se tarkasti 21 tuottajaorganisaatiota, 708 tuottajaa, 73 syötäviksi tarkoitettujen oliivien jalostusyritystä ja teki 1 256 puristamoiden ristiintarkastusta ennen ja jälkeen tukien maksun. Valvontavirasto ehdotti hyväksynnän peruuttamista 59 puristamon osalta ja toimitti 352 huomautusta puristamoihin, pääasiassa sen vuoksi, että kuukausittaista ilmoitusta ei ollut tehty määrätyssä ajassa. Huomautus toimitettiin 53:lle syötäviksi tarkoitettujen oliivien pakkaamolle samasta syystä. Valvontavirasto ehdotti tuen peruuttamista 32 tuottajan tapauksessa ja yhtä oikaisua 48 oliivinviljelijälle maksettuihin määriin. Näistä viljelijöistä neljä oli syötäviksi tarkoitettujen oliivien viljelijöitä. Yleensä ottaen ja jollei toisin ole mainittu, jäsenvaltiot ovat noudattaneet aiempaa paremmin virastojen niille toimittamia seuraamusehdotuksia. 4.3. Tarkastusten tehostamista koskeva yhteisrahoitus Yhteisö osallistuu 22. huhtikuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 723/97 mukaisesti yhteisön uusista velvollisuuksista johtuvien toimintaohjelmien täytäntöönpanosta jäsenvaltioille aiheutuviin kuluihin. Nämä velvollisuudet ovat olleet voimassa 15. lokakuuta 1996 alkaen, ja niillä pyritään parantamaan EMOTR:n ohjaus- ja tukirahaston tukiosaston menojen tarkastusten rakennetta tai tehokkuutta. Saman asetuksen mukaisesti (4 artiklan 3 kohta) komissio voi toteuttaa jäsenvaltioiden ja komission välisten suorien valvonta- ja tietotekniikkajärjestelmien ylläpitoon ja kehittämiseen liittyviä töitä. Komissio vahvistaa rahastokomiteaa kuultuaan kansallisena valuuttana ja käytettävissä olevien määrärahojen ja jäsenvaltioiden esittämien ohjelmien perusteella yhteisön rahoitusosuuden enimmäismäärän kullekin vuosierälle. Yhteisön rahoitusosuus on 50 prosenttia jäsenvaltioiden varainhoitovuonna suorittamista maksuista ja rahoituskelpoisista menoista. Jos rahoituskelpoisiin menoihin liittyvien maksujen määrä ylittää käytettävissä olevat talousarvion varat, yhteisön rahoitusosuutta pienennetään suhteessa siihen. Tämän viidennen soveltamisvuoden perusteella on vahvistunut se, kuinka tärkeänä jäsenvaltiot pitävät uusien valvontajärjestelmien käyttöönottoa. Suurin osa ohjelmista on koskenut maantieteellisen tietojärjestelmän ja kasvulohkojen tunnistusjärjestelmän käyttöönottoa. Vuodeksi 2001 toimintaohjelman käyttöönottaneille viidelle jäsenvaltiolle myönnettiin 12 973 155 euroa sen jälkeen, kun EMOTR-komiteaa oli kuultu 18. joulukuuta 2001 ja komissio oli tehnyt 30. tammikuuta 2001 lopullisen päätöksen nro C(2001) 175. Neuvosto hyväksyi 23. lokakuuta 2001 asetuksen (EY) N:o 2136/2001, jolla jatkettiin asetuksen (EY) N:o 723/97 voimassaoloa kahdella vuodella ja hyväksyttiin 15 000 000 euron vuosittainen yhteisrahoitus. Komission yksiköt tekivät vuonna 2001 neljä tarkastuskäyntiä jäsenvaltioissa (Espanjassa, Suomessa, Portugalissa ja Belgiassa) tarkastaakseen jäsenvaltioiden ilmoittamien menojen sääntöjenmukaisuuden. Asetus (EY) N:o 723/97 2001 Jäsenvaltio // Saksa // 19 731 860 DEM Kreikka // 326 650 000 GRD Ranska // 3 602 000 FRF Itävalta // 17 478 758 ATS Yhdistynyt kuningaskunta // 64 600 GBP Belgia, Espanja, Irlanti, Italia, Luxemburg, Alankomaat, Portugali, Itävalta, Tanska ja Ruotsi eivät esittäneet tälle viidennelle soveltamisvuodelle yhteisrahoitusohjelmaa. 5. TILIEN TARKASTAMINEN JA HYVÄKSYMINEN 5.1. Yleistä Sisäisen tarkastuksen kolme yksikköä hyväksytyttivät vuonna 2001 komissiossa neljä EMOTR:n tukiosastosta maksettavia maatalousmenoja koskevaa tarkastuspäätöstä: - päätös 2001/137/EY, tehty 5. helmikuuta 2001, asetuksen (ETY) N:o 729/70 5 artiklan 2 kohdan c alakohdan ja asetuksen (EY) N:o 1258/1999 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti - kuudes päätös [12], [12] EYVL L 50, 21.2.2001. - päätös 2001/474/EY, tehty 8. toukokuuta 2001 varainhoitovuoden 2001 tilien tarkastaminen ja hyväksyminen [13], [13] EYVL L 167, 22.6.2001. - päätös 2001/557/EY, tehty 11. heinäkuuta 2001, asetuksen (ETY) N:o 729/70 5 artiklan 2 kohdan c alakohdan ja asetuksen (EY) N:o 1258/1999 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti - seitsemäs päätös [14], [14] EYVL L 200, 25.7.2001. - päätös 2001/889/EY, tehty 12. joulukuuta 2001, asetuksen (ETY) N:o 729/70 5 artiklan 2 kohdan c alakohdan ja asetuksen (EY) N:o 1258/1999 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti - kahdeksas päätös [15]. [15] EYVL L 329, 14.12.2001. Näiden neljän päätöksen osalta jäsenvaltioilta takaisin perittyjen menojen määrä oli yhteensä 807 miljoonaa euroa. Maatalousmenojen tarkastuksesta vastaavat yksiköt toteuttivat lisäksi muita niille annettuja tehtäviä seuraavasti: - 184 tarkastuskäyntiä 15 jäsenvaltiossa ja 25 käyntiä SAPARD-maissa; - keskustelujen järjestäminen jäsenvaltioiden kanssa varainhoitovuosien 1999 ja 2000 tarkastuskäyntien tuloksista; - osallistuminen Euroopan parlamentin talousarvion valvontavaliokunnan työhön vuoden 1999 ja 2000 talousarvion vastuuvapauden myöntämisen yhteydessä; - tilintarkastustuomioistuimen lausunto varainhoitovuodesta 1996 alkaen sovelletusta uudesta tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevasta menettelystä; - tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuotta 2000 koskeva tilintarkastuslausuma; - viiden SAPARD-maan (Bulgaria, Viro, Slovenia, Liettua, Latvia) maksajaviraston hyväksyminen sekä viiden muun SAPARD-maan maksajaviraston valvonta ja avustaminen virastojen perustamisessa; - aktiivinen osallistuminen sovitteluelimen työhön; - neljän neuvoston asetuksen hyväksyminen; asetukset koskivat oliiviöljyn tarkastusvirastojen yhteisrahoitusta ja maatalousmenojen tarkastusten tehostamista; - ohjausosaston tarkastusmenettelyjä rakennerahastojen osalta kaudella 1994-1999 ja 2000-2006 koskevan käsikirjan laatiminen; - viinin sekä hedelmien ja vihannesten erityistarkastajaryhmän toiminta; - maatalouden pääosaston suoria menoja koskevien tarkastusten kehittäminen; - tilintarkastuksen ammatillisen täydennyskoulutuksen järjestäminen kolmen yksikön henkilöstölle 10:nä päivänä. 5.2. Uuden tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn mukainen tilien tarkastaminen ja hyväksyminen milj. euroa >TAULUKON PAIKKA> 5.3. Varainhoitovuoden 2000 tilien tarkastaminen ja hyväksyminen 5.3.1. Johdanto Tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevaan uudistukseen sisältyy toisaalta se, että maksajavirastojen on oltava hyväksyttyjä ja toisaalta se, että varainhoitovuodesta 1996 tilien tarkastaminen ja hyväksyminen jaettiin kahteen erilliseen menettelyyn. Ensimmäinen tilien tarkastamis- ja hyväksymispäätös koskee neuvoston asetuksen (ETY) N:o 729/70 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja 1. tammikuuta 2000 alkaen neuvoston asetuksen (EY) N:o 1258/1999 7 artiklan 3 kohdan mukaisten tilien täydellisyyttä, tarkkuutta ja todenperäisyyttä, ja kahdella erikseen tehtävällä päätöksellä suljetaan yhteisön rahoituksen ulkopuolelle menot, joita ei ole toteutettu edellä mainittujen yhteisön asetusten 5 artiklan 2 kohdan c alakohdan ja 7 artiklan 4 kohdan säännösten mukaisesti. Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen perustuu tilinpäätöksiin, joiden mukana on todistuksen myöntävinä eliminä toimivien riippumattomien tilintarkastusvirastojen kullekin maksavirastolle laatimat tilintarkastuslausumat ja -kertomukset (komission asetuksen (EY) N:o 1663/95 3 artiklan 1 kohta). Komission yksiköt tutkivat 10. helmikuuta 2000 mennessä toimitetut tilinpäätökset, tilintarkastuslausunnot ja -kertomukset ja tekivät joidenkin maksajavirastojen tarkastuksia paikalla. Näiden tarkastuskäyntien tarkoituksena on arvioida virastojen varmistustyötä, ilmoitettujen ongelmien suuruutta ja maksajaviraston ongelmien ratkaisemiseksi toteuttamia toimia. Ongelmat eivät ole koskeneet ainoastaan tilien täsmällisyyttä, vaan myös maksajavirastojen toimintajärjestelmiä. Todistuksen myöntävien elinten on varmistettava, että kyseiset järjestelmät ovat riittävän toimivia kohtuullisten takeiden saamiseksi siitä, että menot vastaavat yhteisön säädöksiä. 5.3.2. Toukokuun 8. päivänä 2001 tehty päätös 2001/474/EY Niiden maksajavirastojen, joiden tilien täydellisyys, tarkkuus ja todenperäisyys vahvistettiin saatujen tietojen perusteella, tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä tehtiin päätös. Muiden maksajavirastojen tilejä ei sisällytetty kyseessä olevaan päätökseen, vaan niistä tehdään päätös myöhemmin. Tarkastelun tulokset voidaan tiivistää seuraavasti: - 16:n Espanjan maksajaviraston tilit jätettiin päätöksen ulkopuolelle; - myös Kreikan maksajaviraston tilit jätettiin päätöksen ulkopuolelle. Ulkopuolelle jättämisen perusteena on se, että kyseiset maksajavirastot eivät noudattaneet tilitietojen muotoa ja sisältöä koskevaa asetusta (EY) N:o 2390/1999. 5.3.3. Tilien oikaisut Oikaisut tehtiin todistuksen myöntävien elinten huomautusten tai komission yksiköiden tekemien kyselyjen jälkeen. Oikaisujen kokonaismäärä on seuraava: Belgia: + 0,5 milj. euroa Saksa: - 1,3 milj. euroa Espanja: - 3,0 milj. euroa Ranska: - 3,3 milj. euroa Irlanti: - 0,1 milj. euroa Italia: + 29,5 milj. euroa Alankomaat: + 0,8 milj. euroa Portugali: + 0,07 milj. euroa Yhdistynyt kuningaskunta: - 14,5 milj. euroa 5.4. Tilien tarkastamis- ja hyväksymispäätösten vuoksi yhteisöjen tuomioistuimessa nostetut kanteet 5.4.1. Annetut tuomiot EMOTR:n tukiosastoa koskevan 30. rahoituskertomuksen laatimisen jälkeen tuomioistuin on antanut seitsemän tuomiota kanteista, joita jäsenvaltiot ovat nostaneet tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevasta päätöksestä. Tuomioistuin hylkäsi kanteet seuraavissa tapauksissa: - asia C-247/98, tuomio annettu 11. tammikuuta 2001, peltokasvien ja eläinpalkkioiden tukien kahden prosentin pidätyksestä, sitrushedelmien, persikoiden ja nektariinien markkinailtapoistamisista, lopullisesta viininviljelyaloista luopumisesta ja pakollisesta tislauksesta Kreikassa; - asia C-278/98, tuomio annettu 6. maaliskuuta 2001, naudanlihan ja viljan tukien ennakkorahoitusta koskevien tarkastusten puutteista Alankomaissa; - asia C-263/98, tuomio annettu 20. syyskuuta 2001, viljan ja naudanlihan vientituista Belgiassa; - asia C-374/99, tuomio annettu 13. syyskuuta 2001, oliiviöljyn kulutustuesta sekä lammas- ja uuhipalkkioista Espanjassa; - asia C-375/99, tuomio annettu 13. syyskuuta 2001, naudanlihan julkisesta varastoinnista Espanjassa. Tuomioistuin teki myönteisen ratkaisun seuraavissa kanteissa: - asia C-148/99, tuomio annettu 9. marraskuuta 2000, kuitupellavaa koskevista menoista Yhdistyneessä kuningaskunnassa; - asia C-245/97, tuomio annettu 14. joulukuuta 2000, maidon menekinedistämistä koskevista menoista Saksassa. 5.4.2. Edelleen käsiteltävinä olevat kanteet Edelleen käsiteltävinä olevien kanteiden tilanne 16. lokakuuta 2001 sekä niitä koskevat määrät esitetään liitteissä 18-24. 6. SUHTEET EUROOPAN PARLAMENTTIIN JA EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEEN 6.1. Suhteet Euroopan parlamenttiin Euroopan parlamentti, joka on yksi budjettivallan käyttäjistä neuvoston kanssa, on sen vuoksi myös tärkeä keskustelukumppani komissiolle. Tämä toimielinten välinen yhteistyö toteutuu parlamentin istunnoissa, joissa kaikki yhteisön budjettiasiat käsitellään. Euroopan parlamentissa on kolme maatalouden budjettikysymyksiä käsittelevää valiokuntaa: maatalousvaliokunta, budjettivaliokunta ja talousarvion valvontavaliokunta. EMOTR:n yksiköt osallistuivat vuonna 2001 keskusteluihin, jotka komissio aloitti parlamentin kanssa, erityisesti budjettivaliokunnan sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan keskusteluihin yhteisön talousarvioesityksestä varainhoitovuodeksi 2002. Parlamentin keskustelujen tuloksena parlamentin puhemies hyväksyi vuoden 2002 talousarvion. Talousarvion valvontavaliokunta toteutti puolestaan vuoden 1999 talousarvion moitteetonta toteutumista koskevaa seurantatehtäväänsä. Sitä pyydettiin valmistelemaan Euroopan parlamentin päätöstä, jolla parlamentti myöntää komissiolle vastuuvapauden. 6.2. Suhteet Euroopan tilintarkastustuomioistuimeen 6.2.1. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tehtävä Tilintarkastustuomioistuimen tärkein tehtävä on varmistaa tilien valvonta yhteisössä. Tämän yhteisön toimielimen asemaa tehostettiin huomattavasti Maastrichtin sopimuksella, sillä sen tehtäväksi tuli laatia yhteisön tilien luotettavuutta sekä niihin liittyvien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta koskeva tilintarkastuslausuma. Lausuman laatimisella varmistetaan se, että tilit antavat luotettavan käsityksen kyseisen varainhoitovuoden toimista. Se on tärkeä myös budjettivallan käyttäjälle vastuuvapauden myöntämiseksi vastuuvapausmenettelyssä. Tilintarkastustuomioistuimen tehtäviin kuuluu useiden komission yksiköiden sisäisten tilintarkastusten tekeminen. Tilintarkastustuomioistuimen virkamiehet käyvät usein EMOTR:n yksiköissä saadakseen tietoja, joita he tarvitsevat lausuntojen, eri aloja koskevien kirjeiden tai erityiskertomusten laatimiseen. Näiden tiedustelujen perusteella tilintarkastustuomioistuin antaa usein komissiolle ohjeita budjettihallinnon parantamiseksi ja yhteisön tarkastustoimenpiteiden tehostamiseksi. 6.2.2. Vuosikertomus 2000 Tilintarkastustuomioistuin laatii yleisluonteisen vuosikertomuksen kuluneesta varainhoitovuodesta ja analysoi yhteisön budjettihallintoa useassa luvussa. Kertomuksen yhdessä luvussa käsitellään EMOTR:n tukiosastoa. Kertomuksen julkaisemista edeltävät tilintarkastustuomioistuimen ja komission kokoukset, joissa kumpikin toimielin voi esittää huomautuksia tuomioistuimen päätelmistä sekä komission vastauksista ja selvityksistä. Kertomus perustuu tilintarkastustuomioistuimen yhteisön toimielimissä tekemiin tilintarkastuksiin sekä sen tarkastuskäynteihin eri jäsenvaltioissa. Varainhoitovuotta 2000 koskevaan vuosikertomukseen, johon sisältyivät komission vastaukset, sisältyi myös EMOTR:n tukiosastoa käsittelevä luku (luku 2). Tilintarkastustuomioistuimen tärkeimmät huomautukset ja komission vastaukset koskivat seuraavia kohtia: - budjettihallinto, - DAS (tilintarkastuslausuma), - tilien tarkastaminen ja hyväksyminen, - tilintarkastustuomioistuimen aiempien havaintojen seuranta: - maataloustuotteet, joille myönnetään vientitukea, - lampaan- ja vuohenliha, - hedelmät ja vihannekset; - erityiskertomusten keskeisimmät havainnot: - tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn uudistus, - yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä, - maitokiintiöt, - BSE (naudan spongiforminen enkefalopatia), - peruna- ja viljatärkkelys, - vientituet - määräpaikka ja markkinoille saattaminen. 6.2.3. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukset Tilintarkastustuomioistuin julkaisi vuonna 2001 kuusi erityiskertomusta. Kertomukset ovat seuraavat: - Erityiskertomus nro 4/01: yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä, - Erityiskertomus nro 6/01: maitokiintiöjärjestelmä; - Erityiskertomus nro 7/01: vientituet - maataloustuotteiden määräpaikka ja markkinoille saattaminen, - Erityiskertomus nro 8/01: peruna- ja viljatärkkelyksen tuotantotuet sekä perunatärkkelyksen tuet; - Erityiskertomus nro 10/01: rakennerahastojen tilintarkastukset, - Erityiskertomus nro 14/01: naudan spongiformista enkefalopatiaa (BSE) koskevan kriisin eräiden toimenpiteiden rahoituksesta annetun erityiskertomuksen nro 19/98 seuranta. Vuosikertomusten ja erityiskertomusten koko teksti sekä tilintarkastustuomioistuimen huomautukset ja komission vastaukset ovat saatavilla tilintarkastustuomioistuimen Internet-sivulla (http://www.eca.eu.int). 7. LUETTELO EMOTR:N TUKIOSASTOA JA SEN MUUTTAMISTA VUONNA 2001 KOSKEVISTA PERUSSÄÄDÖKSISTÄ 7.1. Yleistä/Ennakkomaksujärjestelmä - Neuvoston asetus (EY) N:o 1258/1999, annettu 17. toukokuuta 1999, yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta (EYVL L 160, s. 103). - Neuvoston asetus (ETY) N:o 1883/78, annettu 2. elokuuta 1978, interventioiden rahoittamista Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosastosta koskevista yleisistä säännöistä (EYVL L 216 , s. 1). - Komission asetus (EY) N:o 296/96, annettu 16. helmikuuta 1996, jäsenvaltioiden toimittamista tiedoista ja Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosastosta rahoitettujen menojen kuukausittaisesta kirjanpidosta sekä asetuksen (ETY) N:o 2776/88 kumoamisesta (EYVL L 39, s. 5). Asetus muutettu komission asetuksella (EY) N:o 1934/2001, annettu 1. lokakuuta 2001 (EYVL L 262, s. 8). - Neuvoston asetus (EY) N:o 2040/2000, annettu 26. syyskuuta 2000, talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta (EYVL L 244, s. 27). - Neuvoston asetus (EY) N:o 1257/1999, annettu 17. toukokuuta 1999, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maatalouden kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta (EYVL L 160, s. 80). - Komission asetus (EY) N:o 445/2002, annettu 26. helmikuuta 2002, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 074, s. 1). Asetuksella on kumottu komission asetus (EY) N:o 1750/1999, jota sovellettiin kuitenkin varainhoitovuonna 2001 (EYVL L 214, s. 31). 7.2. Tarkastukset - Neuvoston asetus (ETY) N:o 4045/89, annettu 21. joulukuuta 1989, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosaston rahoitusjärjestelmään kuuluviin toimenpiteisiin kohdistuvista jäsenvaltioiden suorittamista tarkastuksista ja direktiivin 77/435/ETY kumoamisesta (EYVL L 388, s. 18). - Neuvoston asetus (ETY) N:o 3508/92, annettu 27. marraskuuta 1992, tiettyjä yhteisön tukijärjestelmiä koskevasta yhdennetystä hallinto- ja valvontajärjestelmästä (EYVL L 355, s. 1). Asetus muutettu komission asetuksella (EY) N:o 495/2001, annettu 13. joulukuuta 2001 (EYVL L 72, s. 6). - Neuvoston asetus (ETY) N:o 2419/2001, annettu 11. joulukuuta 2001, tiettyjä yhteisön tukijärjestelmiä koskevasta yhdennetystä hallinto- ja valvontajärjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3508/92 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 327, s. 11). - Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1760/2000, annettu 17. heinäkuuta 2000, nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönottamisesta sekä naudanlihan ja naudanlihatuotteiden pakollisesta merkitsemisestä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 820/97 kumoamisesta (EYVL L 204, s. 1). 7.3. Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen - Komission asetus (EY) N:o 1663/95, annettu 7. heinäkuuta 1995, asetuksen (ETY) N:o 729/70 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä EMOTR:n tukiosaston tilien tarkastamisen ja hyväksymisen osalta (EYVL L 158, s. 6). Asetus muutettu komission asetuksella (EY) N:o 2025/2001, annettu 16. lokakuuta 2001 (EYVL L 274, s. 3). - Komission asetus (EY) N:o 2390/1999, annettu 25. lokakuuta 1999, asetuksen (EY) N:o 1663/95 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä niiden tilitietojen muodosta ja sisällöstä, jotka jäsenvaltioiden on pidettävä komission saatavilla EMOTR:n tukiosaston tilien tarkastamista ja hyväksymistä varten (EYVL L 295, s. 1). Asetus muutettu komission asetuksella (EY) N:o 1863/2001, annettu 10. syyskuuta 2001 (EYVL L 259, s. 1). Komissio teki myös seuraavia jäsenvaltioiden tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevia päätöksiä: - päätös 2001/137/EY, tehty 5. helmikuuta 2001, asetuksen (ETY) N:o 729/70 5 artiklan 2 kohdan c alakohdan ja asetuksen (EY) N:o 1258/1999 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti - kuudes päätös (21. helmikuuta), - päätös 2001/474/EY, tehty 8. toukokuuta 2001 varainhoitovuoden 2001 tilien tarkastaminen ja hyväksyminen (22. kesäkuuta), - päätös 2001/557/EY, tehty 11. heinäkuuta 2001, asetuksen (ETY) N:o 729/70 5 artiklan 2 kohdan c alakohdan ja asetuksen (EY) N:o 1258/1999 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti - seitsemäs päätös (25. heinäkuuta), - päätös 2001/889/EY, tehty 12. joulukuuta 2001, asetuksen (ETY) N:o 729/70 5 artiklan 2 kohdan c alakohdan ja asetuksen (EY) N:o 1258/1999 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti - kahdeksas päätös (14. joulukuuta). 7.4. Julkinen varastointi a) Perussäädökset - Komission asetus (ETY) N:o 411/88, annettu 12. helmikuuta 1988, ostoista, varastoinnista ja myynnistä koostuvien interventioiden rahoituskulujen laskennassa sovellettavista korkokannoista ja menetelmästä (EYVL L 40, s. 25). Asetus muutettu asetuksella (EY) N:o 2623/1999, annettu 10. joulukuuta 1999 (EYVL L 318, s. 14). - Komission asetus (ETY) N:o 1643/89, annettu 12. kesäkuuta 1989, maataloustuotteiden julkisesta varastoinnista aiheutuvien materiaalia koskevien toimien rahoituksessa käytettävistä kiinteistä määristä (EYVL L 162, s. 12). - Neuvoston asetus (ETY) N:o 3492/90, annettu 27. marraskuuta 1990, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosaston tilinpäätöksessä julkisena varastointina toteutettavien interventiotoimenpiteiden rahoituksen osalta huomioon otettavista tekijöistä (EYVL L 337, s. 3). - Komission asetus (ETY) N:o 3597/90, annettu 12. joulukuuta 1990, interventioelimien suorittamaan maataloustuotteiden ostoon, varastointiin ja myyntiin johtavia interventiotoimenpiteitä koskevista kirjanpitosäännöistä (EYVL L 350, s. 43). - Komission asetus (ETY) N:o 147/91, annettu 22. tammikuuta 1991, maataloustuotteiden määrällisten hävikkien hyväksytyistä poikkeamista julkisessa interventiovarastoinnissa (EYVL 17, s. 9) - Komission asetus (ETY) N:o 3149/92, annettu 29. lokakuuta 1992, interventiovarastosta tulevien elintarvikkeiden yhteisön kaikkein varattomimpien hyväksi toimittamisen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä (EYVL L 313, s. 50). - Komission asetus (EY) N:o 2148/96, annettu 8. marraskuuta 1996, julkiseen interventiovarastoon sijoitettujen maataloustuotteiden määrien arviointia ja valvontaa koskevista säännöistä (EYVL L 288, s. 6). Asetus muutettu komission asetuksella (EY) N:o 808/1999, annettu 16. huhtikuuta 1999 (EYVL L 102, s. 70). b) Ostojen arvonalennus varainhoitovuonna 2001 - Komission asetus (EY) N:o 2234/2000, annettu 9. lokakuuta 2000, maataloustuotteiden interventio-ostoihin sovellettavien arvonvähennyskertoimien vahvistamisesta varainhoitovuodeksi 2001 (EYVL L 256, s. 11). Näissä asetuksissa vahvistetaan tilivuodeksi 2001 arvonalennuskertoimet, joita sovelletaan interventioon ostettavien maataloustuotteisiin ostohetkellä, sekä kertoimet, joita interventioelimet soveltavat tuotteiden kuukausittaisiin ostoarvoihin voidakseen todeta arvon alenemisen määrän. Asetukset muutettu alkoholin ja naudanlihan sisällyttämiseksi niihin asetuksella (EY) N:o 151/2001, annettu 25. tammikuuta 2001. c) Täydentävä arvonalennus varainhoitovuoden 2001 lopussa - Lopullinen päätös C(2001) 2955, tehty 8. lokakuuta 2000 (ei julkaistu), varainhoitovuonna 2001 julkiseen interventioon ostettujen eräiden maataloustuotteiden määrien ja varastojen arvonalennusta koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta. Tässä päätöksessä vahvistetaan varainhoitovuoden 2000 lopussa tehtävä täydentävä arvonalennus. d) Yhtenäisen korkokannan vahvistaminen varainhoitovuodeksi 2001 - Komission asetus (EY) N:o 2012/2001, annettu 12. lokakuuta 2001, ostoista, varastoinnista ja myynnistä muodostuvien interventioiden rahoituskulujen laskemisessa sovellettavien korkokantojen vahvistamisesta (EYVL L 272, s. 23). Tässä asetuksessa vahvistetaan tilivuoden 2001 osalta komission asetuksen (ETY) N:o 411/88 3 artiklassa ja 4 artiklan 1 kohdassa säädetyt korkokannat. 7.5. Maatalouden valuuttajärjestelmän toimenpiteet Neuvosto hyväksyi vuoden 1998 lopussa kaksi asetusta, joissa vahvistetaan 1. tammikuuta 1999 alkaen euron käyttöönoton mukainen uusi maatalouden valuuttajärjestelmä. - Neuvoston asetus (EY) N:o 2799/98, annettu 15. joulukuuta 1998, maatalouden euromääräisestä valuuttajärjestelmästä (EYVL L 349, s. 1). - Neuvoston asetus (EY) N:o 2800/98, annettu 15. joulukuuta 1998, siirtymätoimenpiteistä euron käyttöönottamiseksi yhteisessä maatalouspolitiikassa (EYVL L 349, s. 8). Ilmoitus: Seuraavissa taulukoissa ilmoitetut tietyt menojen kokonaissummat tai välisummat eroavat joissakin tapauksissa 0,1 miljoonalla eurolla aritmeettisesti saadusta summasta, joka ilmaisee kohtien tai sarakkeiden kokonaissumman. Ero johtuu pyöristyksistä: kokonaissummat ilmoitetaan yleensä miljoonina euroina, kun taas laskelmat tehdään yhden euron tarkkuudella. LIITELUETTELO Saatavana ranskaksi paperiversiona maatalouden pääosastosta sekä maatalouden pääosaston www-sivustolta Yleistä 1. Valuuttakurssit varainhoitovuonna 2001 Talousarviomenettely 2. Talousarviomenettelyn yksityiskohdat Käyttövarat ja määrärahojen hoito 3. Yhteenveto varainhoitovuoden 2001 talousarvion toteutumisesta 4. Jäsenvaltioille varainhoitovuonna maksetut ennakot 5. Suorat tuet Talousarvion toteutuminen 6. Eläinlääkintä- ja kasvinsuojelutoimenpiteet 7. Vuoden 2001 talousarviossa huomioon otetut menot 8. EMOTR:n tukiosaston menot luvuittain ja jäsenvaltioittain vuoden 2001 talousarviossa 9. EMOTR:n tukiosaston menojen kehitys luvuittain 10. EMOTR:n tukiosaston menojen kehitys jäsenvaltioittain 11. EMOTR:n tukiosaston menojen kehitys aloittain 12. EMOTR:n tukiosaston menojen kehitys aloittain ja prosenttiosuuksina (1997-2001) 13. EMOTR:n tukiosaston menojen kehitys aloittain toimenpiteiden taloudellisen luonteen mukaan (1997-2001) 14. EMOTR:n tukiosaston menojen jakautuminen aloittain toimenpiteiden taloudellisen luonteen mukaan varainhoitovuonna 2001 15. Interventiomenojen jakautuminen luvuittain toimenpiteiden taloudellisen luonteen mukaan varainhoitovuonna 2001 16. Varastoinnista aiheutuvien interventiomenojen jakautuminen varainhoitovuonna 2001 17. Interventioelinten julkisissa varastoissa olevien tuotteiden määrä ja arvo Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen 18. Vuoden 1993 tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevaa päätöstä vastaan nostettujen ja edelleen tuomioistuimen käsiteltävänä olevien kanteiden tilanne 16.10.2001 19. Vuoden 1994 tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevaa päätöstä vastaan nostettujen ja edelleen tuomioistuimen käsiteltävänä olevien kanteiden tilanne 16.10.2001 20. Vuoden 1995 tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevaa päätöstä vastaan nostettujen ja edelleen tuomioistuimen käsiteltävänä olevien kanteiden tilanne 16.10.2001 21. Tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevaa päätöstä 2000/216/EY (neljäs päätös) vastaan nostettujen ja edelleen tuomioistuimen käsiteltävänä olevien kanteiden tilanne 16.10.2001 22. Tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevaa päätöstä 2000/449/EY (viides päätös) vastaan nostettujen ja edelleen tuomioistuimen käsiteltävänä olevien kanteiden tilanne 16.10.2001 23. Tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevaa päätöstä 2001/137/EY (kuudes päätös) vastaan nostettujen ja edelleen tuomioistuimen käsiteltävänä olevien kanteiden tilanne 16.10.2001 24. Tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevaa päätöstä 2001/557/EY (seitsemäs päätös) vastaan nostettujen ja edelleen tuomioistuimen käsiteltävänä olevien kanteiden tilanne 16.10.2001 EMOTR ja sen varat - maksuista saadut tulot sokerialalla 25. Varastointikustannusten tasaaminen yhteisön sokerialalla 26. Maksuista saadut tulot sokerialalla varainhoitovuonna 2001 27. Sokerialan itserahoitusjärjestelmä markkinointivuosina 1995/1996-2000/2001.