FI Euroopan unionin virallinen lehti C 261/3

Ilmoitus neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3286/94 tarkoitettuja kaupan esteitä koskevan tutkimusmenettelyn aloittamisesta Uruguayn itäisen tasavallan, jäljempänä ’Uruguay’, skotlantilaisen viskin kaupassa käyttöön ottamien toimenpiteiden ja noudattamien käytäntöjen osalta

(2004/C 261/03)

Komissio vastaanotti 2. syyskuuta 2004 neuvoston asetuksen (EY) N:o 3286/94 (1), jäljempänä ’asetus’, 4 artiklan nojalla tehdyn valituksen.

1. VALITUKSEN TEKIJÄ

Valituksen teki Scotch Whisky Association (SWA) 54 jäsenyrityksensä puolesta. Jäsenyritykset ovat kaikki skotlantilaisen viskin tislaajia, sekoittajia, tuotemerkin omistajia, välittäjiä ja viejiä, ja ne muodostavat yhdessä yli 95 prosenttia Skotlannin tislaus- ja sekoituskapasiteetista.

SWA on asetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 2 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu yhteisö, joka toimii yhteisön yhden tai useamman yrityksen puolesta.

2. TUOTE

Valitus koskee asetuksen (EY) N:o 1576/89 säännösten mukaisia Skotlannissa tuotettuja viljasta valmistettuja skotlantilaisia viskejä, jotka luokitellaan yhdistetyn nimikkeistön 22 ryhmän HS-alanimikkeeseen 2208 30.

Komission aloittamaan tutkimukseen voidaan kuitenkin sisällyttää myös muita tuotteita ja erityisesti sellaisia, joiden osalta jäljempänä mainitussa määräajassa (ks. 8 kohta) ilmoittautuneet asianomaiset osapuolet voivat osoittaa, että valituksen kohteena olevat käytännöt vaikuttavat myös niihin.

3. KOHDE

Valitus koskee Uruguayn maahantuotuja viskejä koskevien verotusjärjestelyjen neljää seuraavaa piirrettä:

1. Viskin kypsytystä koskevat vaatimukset

Valituksen mukaan Uruguayn alkoholin valmisteverot (IMESI) perustuvat hintaluokkien ja kuvitteellisten hintojen järjestelmälle, jonka avulla määritellään jokaisen alkoholijuoman veron peruste. Sen jälkeen sovelletaan kiinteää verokantaa lopullisen verovelan määrittelemiseksi.

Viskin hintaluokat on asetettu siten, että taataan kaikkien kotimaisten merkkien hyötyminen alhaisimmasta verotuksesta. Samaan aikaan Uruguayn alimmasta hintaluokasta on suljettu pois kaikki yli kolmevuotiaat viskit. Koska Euroopan unionin säädöksissä vaaditaan, että viskiä kypsytetään vähintään kolme vuotta, Uruguayn kypsytystä koskevat vaatimukset sulkevat Euroopan unionin viskit pois edullisimmasta veroluokasta.

2. Ennakkoperintä

Valituksen mukaan Uruguayssa vaaditaan, että maahantuojat maksavat ennakonpidätystä 80 prosenttia tavaroiden tullausarvosta. Samat vaatimukset eivät päde kotimaisiin tuottajiin. Vaikka ennakkoon perityt verot vähennetään lopullisesta verovelasta, ne vaikuttavat kuitenkin epäsuotuisasti maahantuojien kassavirtaan ja vähentävät maahantuodun alkoholin kilpailukykyä suhteessa kotimaiseen.

3. Veromerkkien soveltaminen

Valituksen tekijä väittää, että maahantuotuja tuotteita syrjitään myös siten, että niihin vaaditaan kiinnitettäväksi veromerkki niiden saapuessa markkinoille, kun taas veromerkkejä ei vaadita kotimaisilta tuotteilta.

4. Avoimuuden puute

Valituksen tekijä käsittelee lisäksi IMESI-järjestelmän väitettyä avoimuuden puutetta ja ennustettavuutta, mikä johtuu useista muutoksista hintaluokkien rajoissa ja arvioiduissa hinnoissa sekä siitä, ettei arvojen määrittelemisessä käytetä minkäänlaisia menetelmiä tai kriteereitä.

4. KAUPAN ESTEITÄ KOSKEVAT VÄITTEET

SWA:n mukaan 3 kohdassa kuvaillut käytännöt ovat asetuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja kaupan esteitä.

a) Viskin kypsytystä koskevat vaatimukset

SWA:n mukaan Uruguayn viskin kypsytystä koskevissa vaatimuksissa kohdellaan skotlantilaista viskiä selvästi vähemmän suopeasti kuin vastaavia kotimaisia tuotteita, ja rikotaan näin tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen, jäljempänä ’GATT-sopimus’, III artiklan 2 ja 4 kohtaa.

SWA:n mukaan kolmevuotista kypsytystä koskeva vaatimus vaikuttaa siten, että maahantuodut viskit, jotka muuten kuuluisivat alimpaan hintaluokkaan, eivät voi siihen kuulua. Vaatimus koskee ainoastaan maahantuotuja viskejä, sillä Uruguayn väkevää alkoholia koskevien säännösten mukaan viskiltä vaaditaan vain kahden vuoden kypsytys. SWA väittää lisäksi, että viskin hintaluokat on määritelty siten, että taataan kaikkien kotimaisten merkkien hyötyminen alhaisimmasta verotuksesta.

b) Ennakkoperintä

SWA väittää, että siltä osin kuin Uruguayn maahantuotua alkoholia koskevat ennakonpidätysvaatimukset muodostavat rajoituksen väkevien alkoholijuomien tuonnille muista WTO:n jäsenvaltioista, ne ovat GATT-sopimuksen XI artiklan 1 kohdan vastaisia. Lisäksi kyseessä olevat toimenpiteet, joissa maahantuotuihin tuotteisiin sovelletaan sisäisiä veroja tavalla, joka merkitsee kotimaisten tuotteiden suojaamista, ovat GATT-sopimuksen III artiklan 2 kohdan vastaisia.

c) Veromerkit

SWA:n mukaan Uruguayn maahantuotua alkoholia koskevat veromerkkijärjestelyt muodostavat GATT-sopimuksen XI artiklan 1 kohdan vastaisesti rajoituksen tavaroiden tuonnille. Toimenpiteet ovat toisaalta GATT-sopimuksen III artiklan 4 kohdan vastaisia siltä osin kuin maahantuotua alkoholia kohdellaan niiden takia selvästi vähemmän suopeasti kuin vastaavia kotimaisia tuotteita.

d) Avoimuuden puute

SWA väittää, että Uruguayn IMESI-verojärjestelyt ovat GATT-sopimuksen X artiklan 3 kohdan a alakohdan vastaisia siltä osin kuin niitä ei sovelleta yhdenmukaisella, puolueettomalla ja kohtuullisella tavalla. Tämä johtuu väitetystä avoimuuden puutteesta ja ennustettavuudesta.

Käytettävissä olevien tietojen ja toimitetun todistusaineiston perusteella komissio on vakuuttunut siitä, että valituksessa esitetään riittävä alustava näyttö asetuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen kaupan esteiden olemassaolosta.

5. EPÄSUOTUISIA KAUPALLISIA VAIKUTUKSIA KOSKEVA VÄITE

Vuonna 2002 SWA:n jäsenet veivät noin 20 miljoonan euron arvosta skotlantilaista viskiä Uruguayhin, ja näin Uruguaysta tuli tuotannonalan neljänneksi tärkein markkina-alue Latinalaisessa Amerikassa. Maahantuotujen viskien luokassa skotlantilainen viski edusti noin 90:tä prosenttia Uruguayhin tuodun viskin kokonaismyynnistä.

Valituksen esittäjä väittää, että valitukseen johtaneet käytännöt ovat johtaneet skotlantilaisen viskin kulutuksen merkittävään vähenemiseen Uruguayssa. Vuoden 2003 loppuun mennessä skotlantilaisen viskin osuus viskin kokonaismarkkinoista oli pienentynyt vuoden 2002 lopun hieman yli 40 prosentista vähän alle 35 prosenttiin, kun kuluttajat vaihtoivat taloudellisesti vaikeassa tilanteessa halvempiin ja vähemmän verotettaviin kotimaisiin tuotteisiin. Koska hinta on merkittävä tekijä kuluttajien ostopäätöksissä, skotlantilaisen viskin asettamisella eriarvoiseen asemaan edullisten tuotteiden lohkolla on vaatimuksen esittäjän mukaan ollut erityisen haitallinen vaikutus.

Valituksen esittäjä on esittänyt arvioita nykyisten kypsytystä koskevien vaatimusten poistamisen todennäköisestä vaikutuksesta edullisimpien skotlantilaisten viskien vähittäismyyntihintoihin. Useiden suosittujen merkkien vähittäismyyntihinta laskisi noin 15 prosentilla, joten niiden kilpailukyky kasvaisi kotimaisiin tuotteisiin verrattuna. Lisäksi monet muutkin skotlantilaiset viskimerkit hyötyisivät siitä, jos ne sisällytettäisiin alimpaan hintaluokkaan. Tällä hetkellä ei ole kannustavaa säätää katemarginaalia, koska kaikki skotlantilaiset viskit suljetaan automaattisesti pois alimmasta hintaluokasta huolimatta niiden hinnasta, kun tuote myydään ensimmäistä kertaa. Lisäksi verojen ennakkomaksun ja veromerkkivaatimusten väitetty syrjivä soveltaminen vaikuttaa myös maahantuotujen viskien vähittäismyyntihintaan ja siten haitallisesti niiden kilpailuasemaan markkinoilla.

Valituksen tekijä viittaa yleisemmin siihen, että myös muut kansainvälisen kaupan kohteena olevat alkoholijuomat, kuten brandy, gini, rommi ja vodka, ovat menestyneet Uruguayn markkinoilla huonosti, erityisesti jos menestystä verrataan naapurimarkkinoilla saavutettuihin markkinaosuuksiin.

Komissio katsoo, että valituksessa esitetään riittävästi alustavaa näyttöä kauppapoliittisia esteitä koskevan asetuksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista epäsuotuisista kaupallisista vaikutuksista.

6. YHTEISÖN ETU

Skotlantilaisen viskin tuotannonalalta viedään joka vuosi tuotteita yli 3,5 miljardin euron arvosta noin 200 markkinoille ympäri maailmaa. Skotlantilaisen viskin tuotanto työllistää suoraan yli 10 000 ihmistä, ja lisäksi tuotannonala vaikuttaa välillisesti yli 50 000 työpaikkaan eri puolilla Yhdistynyttä kuningaskuntaa.

Komissio katsoo, että on olennaista turvata tasavertaiset toimintaedellytykset yhteisön vientiä harjoittaville tuotannonaloille kolmansien maiden markkinoilla, erityisesti sisäisten verojen osalta. Tullisuojaa ei pidä korvata muilla protektionistisilla suojamuureilla kansainvälisten sitoumusten kustannuksella. Tämä on erityisen tärkeää alkoholijuomien osalta, sillä niitä verotetaan ankarasti valmisteveron ja arvonlisäveron yhdistelmällä.

Tutkimusmenettelyn aloittamista pidetään edellä esitetyn perusteella yhteisön edun mukaisena.

7. MENETTELY

Asetuksella perustetun neuvoa-antavan komitean asianmukaisen kuulemisen jälkeen komissio päätti, että esitetty näyttö riittää perusteeksi aloittaa tutkimusmenettely asiaan liittyvien oikeudellisten näkökohtien ja tosiasioiden tarkastelemiseksi ja että menettelyn aloittaminen on yhteisön edun mukaista, minkä jälkeen se pani vireille asiaa koskevan tutkimuksen asetuksen 8 artiklan mukaisesti.

Asianomaiset osapuolet voivat ilmoittautua ja esittää kirjallisesti näkökantansa valituksessa esille otetuista seikoista, missä yhteydessä niiden on toimitettava myös asiaa tukeva näyttö.

Lisäksi komissio kuulee sellaisia osapuolia, jotka ovat sitä kirjallisesti pyytäneet ilmoittautumisen yhteydessä ja joihin menettelyn tulos vaikuttaa oleellisesti.

Tämä ilmoitus julkaistaan asetuksen 8 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti.

8. MÄÄRÄAIKA

Kaikkien asiaan liittyvien tietojen ja kuulemispyyntöjen on oltava perillä komissiossa 30 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta. Ne on toimitettava kirjallisina seuraavaan osoitteeseen:

European Commission Directorate-General for Trade Mr. Ignacio Garcia Bercero, DG Trade F.2 CHAR 9/74 Rue de la Loi / Wetstraat 200 B-1049 Brussels Faksi (32-2) 299 32 64

(1) Neuvoston asetus (EY) N:o 3286/94, annettu 22 päivänä joulukuuta 1994, yhteisön menettelyistä yhteisessä kauppapolitiikassa kansainvälisen kaupan säännöissä yhteisölle annettujen, erityisesti Maailman kauppajärjestössä (WTO) käyttöön otettujen oikeuksien käyttämisen varmistamiseksi (EYVL L 349, 31.12.1994, s. 71), asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 356/95 (EYVL L 41, 23.2.1995, s. 3).