Ehdotus: neuvoston asetus Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja näiden yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen muuttamisesta /* KOM/2002/0213 lopull. - CNS 2002/0100 */



Virallinen lehti nro 291 E , 26/11/2002 s. 0033 - 0135



Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja näiden yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen muuttamisesta (komission esittämä) PERUSTELUT Euroopan unionin toimielimet ovat sekä tehtäviensä että kansainvälisen asemansa kannalta ainutlaatuinen hallintoelin, joka ei kuitenkaan ole immuuni ulkopuolisille muutoksille. Toimielinten toimintaympäristö on muuttunut 40 vuoden aikana paitsi poliittisesti myös organisaation ja yksiköiden jokapäiväisen työn osalta. Yhteiskunnallinen, taloudellinen ja tekninen kehitys on tuonut suuria muutoksia hierarkkisiin rakenteisiin, päätöksentekomenettelyyn ja työskentelytapoihin. Komission on organisaationa sisäistettävä tämä kehitys ja samalla vastattava unionin kansalaisten kasvaviin odotuksiin ja tehtäviensä huomattavaan lisääntymiseen. Komission hallintotapaa ja varainhoitomenettelyjä ei ole oikeastaan muutettu lainkaan, vaikka käsiteltävien asioiden määrä on kymmenessä vuodessa kymmenkertaistunut. Henkilöstön työoloja koskevia henkilöstösääntöjä ei ole juurikaan muutettu sen jälkeen, kun ne hyväksyttiin vuonna 1967. Näistä syistä Berliinissä ja Kölnissä kokoontunut Eurooppa-neuvosto pyysi puheenjohtaja Romano Prodia ja komissiota toteuttamaan komission uudistamisen. Maaliskuun 1. päivänä 2000 hyväksytyssä valkoisessa kirjassa (KOM(2000)200) esitetään uudistusstrategian päälinjat ja sen kolme painopistettä: * taloushallinnon sekä varainhoidon valvonnan ja tarkastuksen perusteellinen uudenaikaistaminen sekä vastuualueiden selkeään jakamiseen perustuvan, tilintekovelvollisuutta vahvistavan järjestelmän käyttöönotto; * toimintojohtamiseen perustuvan strategisen suunnittelun käyttöönotto, jotta tehtävät voidaan sovittaa jatkuvasti yhteen tarvittavien resurssien kanssa; * henkilöstöpolitiikan uudenaikaistaminen, jotta pätevää henkilöstöä voidaan järkevästi käyttää, kouluttaa, johtaa ja motivoida toteuttamaan ensisijaiset tehtävät. Kolmannen painopisteen osalta komissio vahvisti joukon suuntaviivoja 28. helmikuuta 2001. Suuntaviivoista on pyydetty paljon lausuntoja sekä komission sisällä (yksiköiltä ja henkilöstön edustajilta) että muilta toimielimiltä. Lausuntojen perusteella suuntaviivoja on voitu täsmentää ja laatia niistä konkreettisia ehdotuksia. Osa näistä ehdotuksista voidaan panna täytäntöön nykyisten henkilöstösääntöjen puitteissa. Tällaisia seikkoja ovat muun muassa koulutuspolitiikkaa sekä henkilöstön arviointi- ja ylennysjärjestelmää koskevien sisäisten säännösten muuttaminen. Muiden ehdotusten täytäntöön panemiseksi on muutettava henkilöstösääntöjä ja muuta henkilöstöä koskevia palvelussuhteen ehtoja. Tässä asetusehdotuksessa on kyse juuri henkilöstösääntöjen ja muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen muuttamisesta. * Henkilöstösäännöillä taataan samat ehdot koko EU:n virkamieskunnalle, koska kaikkiin sovelletaan yhteisiä sääntöjä. Virastot olisi nimenomaisesti sisällytettävä henkilöstösääntöjen soveltamisalaan, koska siten voitaisiin vahvistaa toimielinten ja virastojen yhteistyötä henkilöstöpolitiikan alalla ja edistää yhteisöjen moitteetonta toimintaa ja henkilöstöresurssien tehokasta käyttöä. * Henkilöstösäännöissä määritellään virkamiesten oikeudet ja velvollisuudet. Muutoksia tarvitaan, jotta voidaan ottaa huomioon työympäristön kehittymiseen ja uudistumiseen liittyvät seikat, kuten Euroopan unionin perusoikeuskirja ja kansalaisten palvelua korostava hallintokulttuuri. Oikeudet ja velvollisuudet on määriteltävä selvästi ja ymmärrettävästi. Hallinnon tekemille päätöksille on voitava vahvistaa täsmälliset perusteet. Seuraavat seikat on pyrittävä selkeyttämään ja yksinkertaistamaan: - Puolueettomuus on julkishallinnon perusperiaate, joka tunnustetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa. On määriteltävä paremmin virkamiesten velvollisuudet tilanteissa, joissa voi syntyä eturistiriitoja. - Julkisissa ja luottamustehtävissä saadut kokemukset voivat olla hyödyllisiä sekä virkamiehelle että toimielimelle; on kuitenkin vahvistettava selkeät säännöt niille henkilöstön jäsenille, jotka pyrkivät tällaisiin tehtäviin tai jotka sellaiseen nimitetään. - Toinen yhteisöjen moitteettoman toiminnan ja maineen kannalta olennainen periaate on salassapitovelvollisuus. Siitä entisille virkamiehille johtuvat velvoitteet ja rajoitteet on määriteltävä tarkemmin. - Toimielinten on samanaikaisesti noudatettava hallinnossaan avoimuuden periaatetta ja harjoitettava kansalaisia kohtaan avoimuuspolitiikkaa. Tätä varten on määriteltävä salassapitovelvollisuuden rajat. - Sananvapaus on virkamiesten perusoikeus. Henkilöstösäännöissä on selkeästi vahvistettava säännöt, jotka koskevat yhteisön politiikkaan liittyvien julkaisujen ennakkolupaa. * Komissio ajaa voimakkaasti yhteisön politiikkaa yhtäläisten mahdollisuuksien takaamiseksi. Työpaikoilla ei saa esiintyä sukupuoleen, rotuun, uskontoon, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautuneisuuteen perustuvaa syrjintää. Työnantajan ominaisuudessa sen on annettava henkilöstölleen vähintään vastaava suoja. Henkilöstösääntöjä on mukautettava tämän periaatteen noudattamiseksi; esimerkiksi eräitä etuja, jotka on aiemmin varattu vain naimisissa oleville työntekijöille, on (eräin edellytyksin) myönnettävä myös tunnustetussa parisuhteessa tai vakiintuneessa ja vahvistetussa parisuhteessa eläville työntekijöille. * Lukuisat muutokset todistavat henkilöstöpolitiikan sosiaalisesta ulottuvuudesta. Henkilöstösäännöissä viitataan nimenomaisesti sosiaalipolitiikkaan. Uudet säännökset (joissakin säännöksissä vain virallistetaan jo vakiintuneita käytäntöjä) koskevat muun muassa perhetapahtumiin liittyviä lomia (erityisesti vanhempainlomaa), työolojen joustavoittamista ja oikeutta (eräin edellytyksin) osapäivätyöhön. Niillä pyritään paitsi edistämään työelämän ja yksityiselämän yhteensovittamista ja tasa-arvoa sekä suojaamaan ihmisarvoa myös lisäämään henkilöstön motivaatiota (eli tuottavuutta) ja parantamaan työnhakijoille tarjottavien ehtojen houkuttelevuutta. * Uusien säännösten avulla voidaan paremmin käsitellä ongelmia, jotka liittyvät sukupuoliseen häirintään ja työpaikkakiusaamiseen. * Henkilöstösäännöissä vahvistettu urajärjestelmä on paras keino säilyttää toimielinten virkamieskunnan riippumattomuus ja yhdistää eri työkulttuureita. Urajärjestelmään liittyy uusi, nykyistä tiukempi arviointijärjestelmä, joka edistää yhteenkuuluvuutta ja estää riitoja, joita syntyisi, jos henkilökohtaisia tuloksia korostettaisiin ryhmätyöskentelyn kustannuksella. Tästä periaatteesta on pidettävä kiinni. Nykyistä urarakennetta on kuitenkin tarkasteltava työhönottomenettelyissä ja työtavoissa tapahtuneiden perusteellisten muutosten huomioon ottamiseksi. Jatkokoulutus on nykyään itsestäänselvyys koko Euroopassa. Vastedes vaaditaan monipuolista ammattitaitoa, koska työn luonne kehittyy nopeasti. Koulutukseen perustuva luokittelu neljään ura-alueeseen ei ole enää asianmukainen tietotekniikan ja muiden teknisten välineiden yleistymisen vuoksi. Henkilöstösääntöjen muutoksilla pyritään uudelleenorganisoimaan urarakenne ja helpottamaan siirtymistä ura-alueelta toiselle ja näin korostamaan enemmän työkokemusta ja elinikäistä oppimista. Niiden ansiosta suorituksen ja palkkauksen välillä on parempi vastaavuus, koska hyvät suoritukset palkitaan. Arviointijärjestelmän osalta henkilöstösääntöjä on tarpeen muuttaa sellaisen sääntelykehyksen laatimiseksi, jossa myös johtajat ja pääjohtajat voidaan arvioida. * Virkamiesten siirtomenettelyllä on kaksi tavoitetta: vastata toimielimen tarpeisiin, jotta se olisi tehokas ja jotta toimielimen organisaatiota voitaisiin muuttuvassa ympäristössä mukauttaa, sekä vastata virkamiehen tarpeisiin työn mielekkyyden, henkilökohtaisen tyytyväisyyden ja urakehityksen takaamiseksi. Virkamies voi siirtyä samassa yksikössä toisiin tehtäviin, toiseen yksikköön, toiselle linjalle tai toiseen pääosastoon ja jopa toiseen toimielimeen. Yhteisön toimielimissä tunnustetaan toimielinten välisen siirtomenettelyn tarve. Henkilöstösääntöjä on tarpeen muuttaa toimielinten välistä virkamiesten liikkuvuutta koskevien edellytysten parantamiseksi ja henkilökohtaisista syistä haettua virkavapautta koskevien edellytysten uudenaikaistamiseksi. Muutos on tarpeen myös sellaisen asianmukaisen kehyksen luomiseksi, jonka puitteissa voidaan julkaista erikseen ja avoimesti avoinna olevat toimet, joihin voidaan siirtyä toisiin tehtäviin siirtämisen kautta, ja avoinna olevat toimet, joihin voidaan siirtyä ylentämisen ja nimittämisen kautta. * EU:n julkishallinnon laatu on säilytettävä tasolla, jolla se voi täyttää perussopimusten mukaiset tehtävänsä. Kuten aiemminkin, henkilöstösäännöissä on varmistettava, että yhteisöt saavat palvelukseensa mahdollisimman riippumattomia, päteviä, tehokkaita ja nuhteettomia virkamiehiä, joiden palvelukseen ottaminen tapahtuu unionissa maantieteellisesti mahdollisimman laajalta alueelta. Tämä tarkoittaa, että hakijoille on tarjottava riittävän houkuttelevat taloudelliset edellytykset. Tuore tutkimus osoittaa, että Euroopan yhteisöjen toimielinten virkamiesten palkat Brysselissä vastaavat yleisesti kotimaastaan siirtyneiden jäsenvaltioiden virkamiesten palkkoja ja kansainvälisten järjestöjen vastaavan henkilöstön palkkoja mutta ovat pienemmät kuin monikansallisten yritysten työntekijöiden palkat. Kilpailu työmarkkinoilla on ankaraa; EU:n toimielinten virkamiesten tilanne ei saa huonontua. Yhden muutosehdotuksen tarkoituksena on taata EU:n toimielinten kilpailukyky ja säilyttää yleinen palkkataso sisällyttämällä henkilöstösääntöihin pysyvä menetelmä, jolla palkkoja mukautetaan vuosittain, jotta virkamiesten ostovoima kehittyisi yhtäläisesti kansallisten virkamiesten ostovoiman kanssa, kuten nykyisessä menetelmässä, jonka voimassaolo päättyy vuonna 2003. * Palkkataso on yksi kysymys, mutta muutokset ovat tarpeen myös lisä-, avustus- ja korvausjärjestelmän uudenaikaistamiseksi ja järkiperäistämiseksi. Useimmissa tapauksissa muutoksilla pyritään yksinkertaistamaan sääntöjä ja lisäämään avoimuutta. Muutamissa tapauksissa niissä ehdotetaan vanhanaikaisiksi käyneiden säännösten kumoamista. Korvaukset matka- ja virkamatkakuluista tulevat olemaan lähempänä todellisia kustannuksia ja helpommin hallinnoitavia. Koulutuslisä tulee vastaamaan todellisia kuluja. Perhelisien uudistuksen ansiosta perheiden tilanne paranee erityisesti pienten lasten vanhempien kohdalla. Kun osa palkasta siirretään alkuperämaahan, ei sovelleta enää "pääkaupunkikorjauskerrointa" vaan "maakorjauskerrointa" ja sitäkin vain eräissä oikeudellisiin velvoitteisiin liittyvissä tapauksissa. * Eläkkeiden osalta suurin muutos on henkilöstösääntöihin sisällytettävä järjestelmällinen, puolueeton ja tiukkoihin vaatimuksiin perustuva valvontamenettely, jolla pyritään takaamaan järjestelmän vakuutusmatemaattinen tasapaino lyhyellä ja pitkällä aikavälillä. Eläkkeet rahoitetaan kokonaan kaikkien osapuolten maksamin maksuin. Myös vanhuuseläkettä, työkyvyttömyyseläkettä ja perhe-eläkettä koskevia säännöksiä uudenaikaistetaan soveltamalla niihin korjauskertoimia, jotka ovat erilaisia kuin työtehtävissä toimivaan henkilöstöön sovellettavat korjauskertoimet. Eläkeoikeuksien siirron osalta pyritään neutraalisuuteen. * Komission on noudatettava jäsenvaltioille esittämiään suosituksia erityisesti varhaiseläkkeen osalta. Varhaiseläkkeelle siirtyminen ei kuitenkaan ole komissiossa eikä muissakaan yhteisön toimielimissä samanlainen ongelma kuin jäsenvaltioissa. Komissiossa varhaiseläkkeelle siirtyvien määrä on erittäin vähäinen: kymmenen viimeksi kuluneen vuoden aikana varhaiseläkkeelle on siirtynyt vuosittain kymmenkunta henkeä. Kyse ei ole siitä, että varhaiseläkkeelle siirtymistä pitäisi estää, vaan ongelma on pikemminkin päinvastainen: EU:n toimielinten varhaiseläkejärjestelmä ei toimi. Sen perustana olevia säännöksiä on tarkasteltava uudelleen, koska ne ovat yli 30 vuotta vanhoja. Henkilöstösääntöjen muutosehdotuksilla pyritään uudenaikaistamaan järjestelmä, yhdenmukaistamaan se työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevan yhteisön säännöstön kanssa, korjaamaan järjestelmän epäjohdonmukaisuudet ja tekemään siitä joustavampi. * Epäpätevyys ei ole yhteisöjen toimielimissä yleinen ongelma. Joskus virkamies tai toimenhaltija ei ole vaaditulla tasolla erinäisistä syistä, joita voivat olla esimerkiksi motivaationpuute tai vaikeudet mukautua uusiin tehtäviin taikka uusiin työskentelytapoihin. Epäpätevyyden havaitsemiseksi, hoitamiseksi ja ratkaisemiseksi ennaltaehkäisevällä ja myönteisellä tavalla on määritelty menettelyjä, joissa päätavoitteena on antaa henkilöstölle mahdollisuudet ja keinot asianmukaisen tason saavuttamiseksi. Tapauksille, joissa haluttua suoritustasoa ei kyetä saavuttamaan, ehdotetaan uutta sääntelykehystä. * Poissaoloihin voidaan vaikuttaa myönteisesti parantamalla työoloja, työssä viihtyvyyttä, epäpätevyyteen puuttumista ja henkilöstöhallintoa. Henkilöstösääntöjen muutoksella voitaneen osaltaan myös yksinkertaistaa poissaolojen valvontamenettelyjä. * Nykyisessä kurinpitomenettelyssä on eräitä heikkouksia: kurinpitolautakunnan kokoonpano vaihtelee tapauksittain, menettelyt ovat liian pitkiä, hallinnollinen käytäntö (erityisesti hallinnollisen tutkinnan osalta) on kehittynyt, mutta sitä ei ole kodifioitu, ja OLAF:n perustamisen myötä on syntynyt uusi ulottuvuus, jota henkilöstösäännöt eivät koske. Henkilöstösääntöjä ehdotetaan muutettaviksi kurinpitomenettelyjen aloittamista ja suorittamista koskevien säännösten järkiperäistämiseksi, kurinpitolautakunnan kokoonpanon vakinaistamiseksi ja virkamiesten virasta pidättämistä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen mukauttamiseksi. * Säädetään myös uudesta oikeudellisesta kehyksestä ja uusista henkilöstösääntöihin sisältyvistä takeista oikeusturvan takaamiseksi virkamiehelle, joka ilmoittaa vakavista rikkomuksista tai vakavista puutteista yksikössä. * Muutokset ovat tarpeen tieteellisen ja teknisen alan virkamiehiin sovellettavien säännösten yhdenmukaistamiseksi. Samoin on mukautettava ja täsmennettävä yhtenäisen ulkomaanedustuksen henkilöstöä koskevat säännökset. * Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavia palvelussuhteen ehtoja on tarpeen muuttaa, jotta ne olisivat yhdenmukaiset virkamiehiin sovellettavien uusien säännösten kanssa. Muuttamalla Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavia palvelussuhteen ehtoja voidaan parantaa myös työttömyyttä koskevia säännöksiä, joita sovelletaan väliaikaisiin toimihenkilöihin näiden palvelussuhteen päätyttyä. * Yksi Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen tavoitteista on ottaa käyttöön järjestelmä, jossa voidaan palkata toimihenkilöitä virkamiesten sijaisiksi. Muulle kuin vakinaiselle henkilöstölle annettavat tehtävät on määriteltävä järjestelmässä selkeästi. On otettava käyttöön uusi sopimustyyppi, sopimussuhteisen toimihenkilön sopimus. Sopimussuhteiset toimihenkilöt korvaavat ura-alueen D virkamiehet, ja he työskentelevät kaikilla tasoilla komission edustustoissa ja lähetystöissä, virastoissa, toimeenpanovirastoissa ja muissa erityisellä säädöksellä perustetuissa yksiköissä. Sopimussuhteiset toimihenkilöt voidaan kahden määräaikaisen sopimuksen jälkeen palkata toistaiseksi. Järjestelmän avulla myös yksinkertaistetaan nykyistä useiden sopimustyyppien järjestelmää. Vakinaisiin toimiin voidaan edelleen palkata väliaikaisia toimihenkilöitä. Säädetään myös siirtymäjärjestelyistä, jotta uudet toimenpiteet ja säännökset voidaan pannan täytäntöön vähitellen ja taata saavutetut oikeudet. 2002/0100 (CNS) Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja näiden yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen muuttamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 283 artiklan, ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt saatuaan henkilöstösääntökomitean lausunnon [1], [1] EYVL C ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [2], [2] EYVL C ottaa huomioon tuomioistuimen lausunnon [3], [3] EYVL C ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon [4], [4] EYVL C sekä katsoo seuraavaa: (1) On aiheellista muuttaa nykyisiä Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä ja muuta henkilöstöä koskevia palvelussuhteen ehtoja, sellaisina kuin ne vahvistetaan neuvoston asetuksella (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 [5], niiden mukauttamiseksi siten, että niissä otetaan huomioon työympäristössä kyseisten henkilöstösääntöjen ja ehtojen vahvistamisen jälkeen tapahtunut kehitys, toimielinten tehtävissä tapahtuneet muutokset ja tulevina vuosina tapahtuviksi ennakoidut muutokset. [5] EYVL L 56, 4.3.1968, s. 1. (2) Henkilöstösäännöt ja palvelussuhteen ehdot takaavat Euroopan unionin toimielinten koko virkamieskunnalle samat edellytykset. Niiden tavoitteena on mahdollisimman tehokas henkilöstöhallinto toimielinten pätevälle, riippumattomalle, lojaalille, puolueettomalle ja pysyvälle virkamieskunnalle. Niillä säilytetään Euroopan unionin julkishallinto tasolla, jolla se voi jatkaa perussopimusten mukaisten tehtäviensä suorittamista Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistetut periaatteet huomioon ottaen, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Muutetaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavat henkilöstösäännöt ja näiden yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevat palvelussuhteen ehdot liitteen I (virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen osalta) ja liitteen II (muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen osalta) mukaisesti. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan [...] päivänä [...]kuuta [...]. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Brysselissä [...] Neuvoston puolesta Puheenjohtaja [...] Liite I Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen muutokset Muutetaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavat henkilöstösäännöt seuraavasti: 1. Korvataan 1 artikla seuraavasti: "1 artikla Näitä henkilöstösääntöjä sovelletaan yhteisöjen virkamiehiin." 2. Entisen 1 artiklan ensimmäisestä kohdasta tulee 1 a artikla. 3. Lisätään 1 b artikla seuraavasti: "1 b artikla Ellei näissä henkilöstösäännöissä toisin säädetä, - sosiaali- ja talouskomiteaa, - alueiden komiteaa, - Euroopan oikeusasiamiestä, - Euroopan tietosuojavaltuutettua ja - niitä yhteisön virastoja, joihin näitä henkilöstösääntöjä sovelletaan niiden perustamissäädösten nojalla (jäljempänä 'virastot'), pidetään näitä henkilöstösääntöjä sovellettaessa yhteisöjen toimieliminä." 4. Lisätään 1 c artikla seuraavasti: "1 c artikla Näissä henkilöstösäännöissä viittauksella miespuoliseen henkilöön tarkoitetaan myös viittausta naispuoliseen henkilöön ja päinvastoin, ellei yhteydestä käy selvästi ilmi, että näin ei ole." 5. Henkilöstösääntöjen 1 a artiklasta tulee 1 d artikla, ja se muutetaan seuraavasti: a) Korvataan 1 kohta seuraavasti: "Näitä henkilöstösääntöjä sovellettaessa kaikenlainen syrjintä ja erityisesti sukupuoleen, rotuun, ihonväriin, etniseen tai sosiaaliseen alkuperään, geneettisiin ominaisuuksiin, kieleen, uskontoon tai vakaumukseen, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, omaisuuteen, syntyperään, vammaan, ikään tai sukupuoliseen suuntautuneisuuteen perustuva syrjintä on kiellettyä. Näitä henkilöstösääntöjä sovellettaessa muut parisuhteet kuin avioliitto rinnastetaan avioliittoon edellyttäen, että kaikki liitteessä VII olevan 1 artiklan 2 kohdan c alakohdassa luetellut edellytykset täyttyvät." b) Lisätään 2 kohtaan sanojen "naisten välinen täysi tosiasiallinen tasa-arvo" jälkeen ilmaisu seuraavasti: ", joka on yksi keskeisistä huomioon otettavista tekijöistä näiden henkilöstösääntöjen täytäntöönpanossa,". c) Lisätään 4, 5 ja 6 kohta seuraavasti: "4. Edellä olevaa 1 kohtaa sovellettaessa henkilöä pidetään vammaisena, jos hänellä on pysyvä tai todennäköisesti pysyvä ruumiillinen tai henkinen vajavuus. Vajavuus on vahvistettava 33 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Vammainen henkilö on kelpoinen virkaan, jos hän pystyy kohtuullisten järjestelyiden turvin hoitamaan kyseiseen virkaan kuuluvat olennaiset tehtävät. Virkaan kuuluviin olennaisiin tehtäviin liittyvillä kohtuullisilla järjestelyillä tarkoitetaan sellaista laitteiden, palveluiden tai työtilojen käyttöön ottamista tai sovittamista taikka tiettyjen käytänteiden tai menetelmien muuttamista, joiden avulla vammainen henkilö voi tehokkaasti hoitaa tehtävänsä niin, ettei siitä koidu toimielimelle kohtuutonta rasitusta. 5. Edellä tarkoitettuun tasa-arvoiseen kohteluun pätee, että kun henkilö, johon näitä henkilöstösääntöjä sovelletaan, esittää asioita, joiden perusteella voidaan olettaa suoraa tai välillistä syrjintää tapahtuneen, on toimielimen tehtävä osoittaa, ettei tasa-arvoisen kohtelun periaatetta ole rikottu. 6. Kaikkien syrjimättömyysperiaatteeseen ja oikeasuhteisuusperiaatteeseen kohdistuvien rajoitusten on oltava objektiivisesti ja järkevästi perusteltuja, ja niiden on vastattava henkilöstöpolitiikan toteuttamisessa yleisen edun mukaisia oikeutettuja tavoitteita. Nämä tavoitteet voivat erityisesti oikeuttaa vahvistamaan pakollisen eläkeiän sekä vanhuuseläkkeen saamiselle vähimmäisiän." 6. Lisätään 1 e artikla seuraavasti: "1 e artikla Toimielimet harjoittavat virkamiestensä ja myös eläkkeellä olevien virkamiestensä hyväksi sosiaalipolitiikkaa, johon kuuluu sosiaaliapu, sosiaaliturva, sosiaalisten infrastruktuurien käyttöön asettaminen sekä sellaisten terveyttä ja turvallisuutta koskevien asianmukaisten normien soveltaminen, jotka ovat, sikäli kuin suinkin mahdollista, korkeammat kuin kansallisissa säännöksissä säädetyt vähimmäisnormit. Tätä sosiaalipolitiikkaa harjoitetaan läheisessä yhteistyössä henkilöstökomitean kanssa laadittaessa monivuotisia toimintasuunnitelmia. Budjettivallan käyttäjä asettaa käyttöön tarvittavat keinot monivuotisten tarvearviointien perusteella." 7. Muutetaan 2 artikla seuraavasti: a) Nykyisen ensimmäisen kohdan tekstistä tulee 1 kohta. b) Poistetaan toinen ja kolmas kohta. c) Lisätään 2 kohta seuraavasti: "2. Yksi tai useampi toimielin voi kuitenkin siirtää nimittävälle viranomaiselle annetun toimivallan osittain tai kokonaan jollekin toimielimistä taikka toimielinten yhteiselle elimelle." 7 a) Muutetaan 4 artikla seuraavasti: Korvataan kolmannessa kohdassa sanat "siirron, ylennyksen tai sisäisen kilpailun" sanoilla "siirron tai ylennyksen" ja sanat "kaikkien kolmen Euroopan yhteisön henkilöstölle" sanoilla "muiden toimielinten henkilöstölle ja/tai on järjestettävä sisäinen kilpailu". 8. Korvataan 5 ja 6 artikla seuraavasti: "5 artikla 1. Näiden henkilöstösääntöjen soveltamisalaan kuuluvat virat luokitellaan niihin sisältyvien tehtävien luonteen ja vaativuuden mukaan hallintovirkamiesten tehtäväryhmään (jäljempänä 'AD') ja hallintoavustajien tehtäväryhmään (jäljempänä 'AST'). 2. Tehtäväryhmässä AD on kaksitoista palkkaluokkaa, jotka vastaavat johto-, suunnittelu- ja tutkimustehtäviä sekä kielten alan ja tieteellisiä tehtäviä. Tehtäväryhmässä AST on yksitoista palkkaluokkaa, jotka vastaavat toimeenpanotehtäviä sekä teknisiä ja toimistotehtäviä. 3. Voidakseen tulla nimitetyksi virkamieheksi hakijalla on oltava vähintään: a) tehtäväryhmän AST osalta: - korkeakoulututkinto, tai - ylempi keskiasteen tutkinto ja vähintään kolmen vuoden pituinen soveltuva työkokemus, tai - vastaava työkokemus; b) tehtäväryhmän AD osalta: - vähintään kolmivuotiset tutkintoon johtaneet korkeakouluopinnot sekä joko vähintään yhden vuoden pituinen soveltuva työkokemus tai yhden lisävuoden pituiset korkeakouluopinnot, taikka - vastaava työkokemus. 4. Eri virkatyyppejä kuvaava taulukko on liitteessä I olevassa A kohdassa. Tämän taulukon perusteella kukin toimielin päättää henkilöstösääntökomitean lausunnon saatuaan kuhunkin virkaan liittyvistä tehtävistä ja toimivaltuuksista. 5. Samaan tehtäväryhmään kuuluviin virkamiehiin sovelletaan samoja palvelukseen ottamisen ja urakehityksen edellytyksiä. 6 artikla 1. Kutakin toimielintä koskevan talousarvion pääluokan liitteenä olevassa kyseisen toimielimen henkilöstötaulukossa vahvistetaan virkojen määrä kussakin palkkaluokassa. 2. Tämä taulukko takaa, että joka vuosi jokaisessa toimielimessä palkkaluokasta seuraavaan ylempään palkkaluokkaan tapahtuvien ylennysmahdollisuuksien lukumäärä vastaa vähintään sitä määrää, joka saadaan soveltamalla liitteessä I olevan B kohdan taulukossa kyseiselle palkkaluokalle vahvistettua prosenttilukua niiden virkamiesten lukumäärään, jotka edellisen vuoden tammikuun 1 päivänä olivat 35 artiklan a alakohdan mukaisesti työtehtävissä, 38 artiklan mukaisesti yksikön edun mukaisesti tilapäisesti muihin tehtäviin siirrettyinä, 35 artiklan e alakohdan mukaisesti virkavapaana asepalveluksen suorittamista varten tai 35 artiklan f alakohdan mukaisesti vanhempainlomalla taikka perhelomalla." 9. Muutetaan 7 artikla seuraavasti: a) Korvataan 1 kohdassa sanat "virkamiehen ura-alueella tai virkaryhmässä" sanoilla "virkamiehen tehtäväryhmässä". b) Korvataan 2 kohdan ensimmäisessä virkkeessä ilmaisu "ura-alueensa tai virkaryhmänsä palkkaryhmään kuuluvaa virkaa, joka kuuluu ylempään palkkaryhmään kuin se, johon hänet on nimitetty" ilmaisulla "oman tehtäväryhmänsä virkaa, joka vastaa hänen omaa palkkaluokkaansa ylempää palkkaluokkaa". c) Poistetaan 2 kohdan toisesta virkkeestä sana "peruspalkkaluokassa". d) Korvataan 2 kohdan toisessa virkkeessä sanat "siihen palkkaryhmään, johon hänen väliaikaisesti hoitamansa virka kuuluu" sanoilla "hänen väliaikaisesti hoitamaansa virkaa vastaavaan palkkaluokkaan". 10. Muutetaan 9 artikla seuraavasti: a) Lisätään 1 kohdan a alakohtaan kolmannen luetelmakohdan jälkeen luetelmakohta seuraavasti: "- epäpätevyyttä käsittelevä neuvoa-antava pariteettikomitea tai useita neuvoa-antavia pariteettikomiteoita, jos se on tarpeen asemapaikassa olevien virkamiesten määrän vuoksi,". b) Korvataan 2 kohdan toinen alakohta seuraavasti: "Luettelo näiden elinten jäsenistä annetaan tiedoksi toimielimen henkilöstölle." c) Poistetaan 5 kohdan alakohta "b) epäpätevyyden vuoksi tapahtuvasta irtisanomisesta ja" ja virke "Komitea huolehtii, että toimielimen henkilöstön arviointi on yhdenmukaista.". Nykyisestä c alakohdasta tulee b alakohta ja 5 kohdan loppuun lisätään virke "Nimittävä viranomainen voi antaa komitean tehtäväksi huolehtia, että toimielimen henkilöstön arviointi on yhdenmukaista.". d) Lisätään 6 kohta seuraavasti: "6. Epäpätevyyttä käsittelevältä neuvoa-antavalta pariteettikomitealta pyydetään lausunto 51 artiklan soveltamisesta." 11. Lisätään 10 artiklan ensimmäisen kohdan ensimmäisen virkkeen jälkeen virke seuraavasti: "Virastoilla on yhteisedustus niiden ja komission välillä yhteisesti vahvistettavien sääntöjen mukaisesti." Korvataan toinen kohta seuraavasti: "Komissio kuulee komiteaa henkilöstösääntöjen muutosehdotuksista; komitea antaa lausuntonsa komission asettamassa määräajassa. Ennen tätä kuulemista komission ehdotuksia on käsiteltävä ammattijärjestöjen kanssa niiden sääntöjen mukaisesti, jotka komissio vahvistaa ammattijärjestöjen ja ammattialajärjestöjen kanssa neuvoteltuaan. Riippumatta siitä, mitä tehtäviä komitealle näissä henkilöstösäännöissä osoitetaan, se voi tehdä haluamiaan ehdotuksia henkilöstösääntöjen tarkistamiseksi. Komitea kokoontuu puheenjohtajansa tai toimielimen taikka toimielimen henkilöstökomitean pyynnöstä." (11 a) Lisätään 10 b artikla seuraavasti: "Jäljempänä 24 b artiklassa tarkoitetut ammattijärjestöt ja ammattialajärjestöt toimivat henkilöstön yleisen edun mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta henkilöstökomiteoiden toimivaltuuksia. Yhden tai useamman toimielimen laatimien sääntöjen perusteella ja 24 b artiklassa tarkoitettujen ammattijärjestöjen ja ammattialajärjestöjen kanssa neuvoteltuaan nämä järjestöt voivat neuvotella ja tehdä sopimuksia henkilöstön puolesta." 12. Lisätään 11 artiklan ensimmäiseen kohtaan virke seuraavasti: "Hänen on täytettävä saamansa tehtävät objektiivisesti ja tasapuolisesti sekä lojaalisuusvelvollisuuttaan yhteisöjä kohtaan noudattaen." 13. Lisätään 11 a artikla seuraavasti: "11 a artikla 1. Ellei jäljempänä toisin säädetä, virkamies ei tehtäviään hoitaessaan saa käsitellä sellaista asiaa, jossa hänellä on suoraan tai välillisesti hänen riippumattomuutensa mahdollisesti vaarantava henkilökohtainen, erityisesti perheeseen liittyvä tai taloudellinen etu. 2. Virkamiehen, jonka käsiteltäväksi tulee edellä 1 kohdassa tarkoitetun kaltainen asia, on ilmoitettava tästä viipymättä nimittävälle viranomaiselle. Tämä toteuttaa tarvittavat toimenpiteet ja voi myös vapauttaa virkamiehen hänen velvollisuuksistaan kyseisessä asiassa. 3. Virkamiehellä ei saa suoraan tai välillisesti olla eikä hän saa hankkia toimielimensä valvonnan alaisessa tai siihen liikeyhteyksissä olevassa yrityksessä luonteeltaan tai merkitykseltään sellaisia etuuksia, jotka saattaisivat vaarantaa hänen riippumattomuutensa hänen suorittaessaan tehtäviään." 14. Korvataan 12 artikla seuraavasti: "12 artikla "Virkamiehen on pidättäydyttävä sellaisista teoista ja sellaisesta käyttäytymisestä, jotka voisivat heikentää hänen hoitamaansa tehtävään kohdistuvaa arvonantoa." 15. Lisätään 12 artiklan jälkeen 12 a ja 12 b artikla seuraavasti: "12 a artikla 1. Virkamiehen on pidättäydyttävä kaikenlaisesta työpaikkakiusaamisesta ja sukupuolisesta häirinnästä. 2. Työpaikkakiusaamisella tarkoitetaan kaikenlaista pysyvää, toistuvaa tai järjestelmällistä sopimatonta käyttäytymistä, joka ilmenee tahallisissa puheissa, teoissa, eleissä ja kirjoituksissa ja joka loukkaa henkilön persoonaa, ihmisarvoa taikka fyysistä tai henkistä koskemattomuutta. 3. Sukupuolisella häirinnällä tarkoitetaan sukupuolisesti värittynyttä käyttäytymistä, jollaista sen kohteeksi joutunut henkilö ei halua ja jolla pyritään tai joka johtaa tämän henkilön ihmisarvon loukkaamiseen tai painostavan, vihamielisen, loukkaavan tai kiusallisen tunnelman luomiseen. Sukupuolinen häirintä rinnastetaan 1 d artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun sukupuoliseen syrjintään. 12 b artikla 1. Jollei 15 artiklasta muuta johdu, virkamiehen, joka haluaa harjoittaa viranhoitoonsa kuulumatonta toimintaa tai suorittaa yhteisöjen ulkopuolelta tulevan toimeksiannon riippumatta siitä, saako hän siitä palkkion vai ei, on pyydettävä nimittävältä viranomaiselta tähän lupa etukäteen. Lupa evätään ainoastaan, jos kyseinen toiminta tai toimeksianto on luonteeltaan sellainen, että se haittaa hänen tehtäviensä hoitamista tai on yhteensopimaton hänen toimielimensä edun kanssa. 2. Virkamiehen on ilmoitettava nimittävälle viranomaiselle kaikista edellä tarkoitetun toiminnan tai toimeksiannon muutoksista, jotka ovat tapahtuneet sen jälkeen kun hän on pyytänyt lupaa nimittävältä viranomaiselta 1 kohdan mukaisesti. Lupa voidaan peruuttaa, jos toiminta tai toimeksianto ei enää täytä 1 kohdan viimeisessä virkkeessä säädettyjä edellytyksiä." 16. Korvataan 13 artiklan lopussa ilmaisu "jatkaa tehtävässään, onko hänet siirrettävä toiseen virkaan vai onko hänet irtisanottava viran puolesta" ilmaisulla "jatkaa tehtävässään vai onko hänet siirrettävä toiseen virkaan". 17. Poistetaan 14 artikla. 18. Korvataan 15 artikla seuraavasti: "15 artikla 1. Virkamiehen, joka on ehdolla julkiseen tehtävään, on ilmoitettava siitä nimittävälle viranomaiselle. Tämä päättää, onko virkamiehen yksikön etu huomioon ottaen: - haettava virkavapautta henkilökohtaisten syiden perusteella, - otettava vuosilomaa, - annettava tehdä osa-aikatyötä vai - sallittava jatkaa tehtäviensä hoitamista kuten ennenkin. 2. Jos virkamies tulee valituksi tai nimitetyksi julkiseen tehtävään, hänen on ilmoitettava siitä viipymättä nimittävälle viranomaiselle. Riippuen yksikön edusta, mainitun tehtävän merkityksestä, sen asettamista vaatimuksista sekä palkkioista ja korvauksista, joihin se oikeuttaa, nimittävä viranomainen tekee jonkin edellä tarkoitetuista päätöksistä.". Jos se myöntää virkavapautta henkilökohtaisten syiden perusteella tai luvan tehdä osa-aikatyötä, näiden kesto on yhtä pitkä kuin virkamiehen saama toimeksianto." 19. Korvataan 16 artiklan toinen, kolmas ja neljäs kohta seuraavasti: "Virkamies, joka aikoo harjoittaa ammattitoimintaa palvelussuhteensa päättymistä seuraavien kahden vuoden kuluessa, on ilmoitettava siitä toimielimelleen. Jos tämä toiminta liittyy työhön, jota virkamies on tehnyt palvelussuhteensa viimeisten kolmen vuoden aikana, ja jos on vaarana, että se on yhteensopimaton toimielimen edun kanssa, nimittävä viranomainen voi yksikön edun nimissä joko kieltää virkamiestä ottamasta vastaan tätä tehtävää tai velvoittaa virkamiehen noudattamaan aiheelliseksi katsomiaan edellytyksiä. Toimielimen on annettava päätöksensä tiedoksi 30 työpäivän kuluessa tiedon vastaanottamisesta kuultuaan pariteettikomiteaa, jonka on annettava lausuntonsa toimielimen asettamassa määräajassa. Jos päätöstä ei anneta tiedoksi 30 työpäivän kuluessa, se katsotaan myönteiseksi." 20. Korvataan 17 artikla seuraavasti: "17 artikla 1. Virkamiehen on noudatettava ehdotonta vaitiolovelvollisuutta sellaisten asioiden ja tietojen suhteen, joita ei ole vielä julkistettu tai asetettu yleisesti saataville ja jotka hän on saanut tietoonsa hoitaessaan tehtäviään tai tehtäviensä hoitamisen yhteydessä. Hän ei saa missään muodossa antaa tehtäviään hoitaessaan tai niiden yhteydessä tietoonsa tulleita asiakirjoja tai tietoja henkilölle, jolla ei ole niiden saantiin oikeutta, jollei asiakirjoja tai tietoja ole jo julkistettu tai jolleivät ne ole yleisesti saatavilla. 2. Virkamiehen on noudatettava tätä velvollisuutta myös palvelussuhteensa päätyttyä." 21. Lisätään 17 a artikla seuraavasti: "17 a artikla Rajoittamatta 12 ja 17 artiklan soveltamista virkamies, joka aikoo julkaista tai antaa julkaistavaksi yksin tai yhdessä muiden henkilöiden kanssa mitä tahansa yhteisöjen toimintaa koskevaa aineistoa, on ilmoitettava siitä nimittävälle viranomaiselle kirjallisesti etukäteen. Nimittävä viranomainen voi kieltää julkaisemisen ainoastaan, jos se pystyy täysin osoittamaan, että julkaiseminen saattaa asettaa yhteisöjen edun vakavasti uhanalaiseksi. Sen on ilmoitettava virkamiehelle päätöksestään 30 työpäivän kuluessa. Jos päätöstä ei anneta tiedoksi asetetussa määräajassa, lupa katsotaan annetuksi." 22. Muutetaan 18 artikla seuraavasti: a) Nykyisestä tekstistä tulee 1 kohta. b) Lisätään 1 kohtaan virke seuraavasti: "Yhteisöllä on oikeus velvoittaa virkamies luovuttamaan sille tekijänoikeudet tällaisiin töihin." c) Lisätään 2 ja 3 kohta seuraavasti: "2. Kaikki keksinnöt, jotka virkamies tekee tehtäviään hoitaessaan tai niihin liittyen, kuuluvat kokonaisuudessaan yhteisölle. Toimielin voi omalla kustannuksellaan ja yhteisön puolesta hakea ja saada keksintöihin patentin kaikissa maissa. Kun virkamies tekee palvelussuhteensa päättymistä seuraavan vuoden aikana keksinnön, joka liittyy yhteisön toimintaan, hänen katsotaan tehneen sen tehtäviään hoitaessaan tai niihin liittyen, ellei toisin todisteta. Jos keksintöön haetaan patentti, patentissa on mainittava keksijän nimi tai keksijöiden nimet. 3. Toimielin voi tarvittaessa myöntää patentoidun keksinnön tehneelle virkamiehelle palkkion, jonka määrän se vahvistaa." 23. Lisätään 20 artiklaan virke seuraavasti: "Hänen on ilmoitettava viipymättä nimittävälle viranomaiselle osoitteensa ja sen muutokset." 24. Poistetaan 21 artiklan viimeinen kohta. 25. Lisätään 21 a artikla seuraavasti: "21 a artikla 1. Jos jokin virkamiehelle annettu määräys vaikuttaa hänestä sääntöjenvastaiselta tai jos hän arvioi sen täytäntöönpanon aiheuttavan vakavaa haittaa, hänen on ilmoitettava mielipiteensä esimiehelleen, jonka, jos ilmoitus on tehty kirjallisesti, on myös vastattava kirjallisesti. Jos esimies vahvistaa määräyksen, mutta virkamies katsoo, ettei vahvistus hänen huolen aiheensa huomioon ottaen ole hyväksyttävä, hänen on saatettava asia kirjallisena lähinnä ylemmän esimiehen ratkaistavaksi, ellei 2 kohdan soveltamisesta muuta johdu. Jos tämä vahvistaa määräyksen kirjallisesti, virkamiehen on pantava se täytäntöön, paitsi jos määräys on rikoslainsäädännön tai voimassa olevien turvallisuusmääräysten vastainen. 2. Jos esimies katsoo, ettei määräyksen täytäntöönpanoa voida siirtää, virkamiehen on pantava se täytäntöön, paitsi jos määräys on rikoslainsäädännön tai voimassa olevien turvallisuusmääräysten vastainen. Esimiehen on virkamiehen pyynnöstä annettava tämänkaltainen määräys kirjallisena.". 26. Lisätään 22 a, 22 b ja 22 c artikla seuraavasti: "22 a artikla 1. Virkamiehen on viipymättä ilmoitettava suoraan yksikkönsä päällikölle tai pääjohtajalleen tai, jos hän pitää sitä tarpeellisena, pääsihteerille tai vastaavissa viroissa toimiville henkilöille taikka Euroopan petostentorjuntavirastolle sellaisista tehtäviään hoitaessaan tai niiden yhteydessä tietoonsa tulleista seikoista, jotka antavat aihetta olettaa petoksen tai korruption taikka yhteisöjen etuja vahingoittavan muun laittoman toiminnan mahdollisuutta, tai sellaisista virkatoimiin liittyvistä vakavista teoista, jotka voivat merkitä, että yhteisöjen virkamies on jättänyt noudattamatta velvollisuuksiaan tavalla, joka voi johtaa kurinpitotoimiin ja tarvittaessa rikossyytteisiin, taikka että joku muu henkilö - toimielinten henkilöstöön kuuluva, jonkin toimielimen palveluksessa minkälaisessa suhteessa tahansa oleva henkilö tai jonkin toimielimen palvelujen suorittaja - on vastaavalla tavalla jättänyt noudattamatta velvollisuuksiaan jotakin toimielintä kohtaan. 2. Tällaisia tietoja saaneen virkamiehen on ilmoitettava viipymättä Euroopan petostentorjuntavirastolle kaikista tietoonsa saamistaan seikoista, jotka antavat aihetta olettaa 1 kohdassa tarkoitettujen väärinkäytösten mahdollisuutta. 3. Toimielin ei saa rangaista virkamiestä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen tietojen toimittamisesta edellyttäen, että tämä on toiminut maltillisesti ja rehellisesti. 4. Edellä olevaa 1, 2 ja 3 kohtaa ei sovelleta tuomioistuimessa missään muodossa oleviin asiakirjoihin, raportteihin, muistioihin tai tietoihin, jotka ovat kertyneet tai syntyneet jonkin vireillä olevan tai päätökseen saatetun asian tuomioistuinkäsittelyn yhteydessä. 22 b artikla 1. Toimielin, johon virkamies kuuluu, ei voi rangaista virkamiestä, joka luovuttaa 22 a artiklassa määriteltyjä tietoja komission puheenjohtajalle, tilintarkastustuomioistuimen presidentille, neuvoston puheenjohtajalle, Euroopan parlamentin puhemiehelle tai Euroopan oikeusasiamiehelle, jos seuraavat edellytykset täyttyvät: a) virkamiehen rehellinen ja maltillinen näkemys on, että luovutetut tiedot ja kaikki niihin sisältyvät väitteet ovat olennaisilta osin perusteltuja; ja b) virkamies on sitä ennen toimittanut samat tiedot Euroopan petostentorjuntavirastolle tai omalle toimielimelleen ja antanut petostentorjuntavirastolle tai kyseiselle toimielimelle kohtuullisen määräajan ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin. 2. Edellä olevan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä ja jollei 3 kohdan säännöksistä muuta johdu, kohtuullisella määräajalla tarkoitetaan määräaikaa, jonka petostentorjuntavirasto tai toimielin on ilmoittanut olevan tarpeen tutkimusten tekemiselle ja mahdollisesti tarvittaviin toimenpiteisiin ryhtymiseen. Virkamiehelle on ilmoitettava siitä asianmukaisesti. 3. Edellä olevaa 2 kohtaa ei sovelleta, jos virkamies voi osoittaa, että petostentorjuntaviraston tai toimielimen ilmoittama määräaika tai määräajat eivät ole kaikki asiaan liittyvät seikat huomioon ottaen kohtuullisia. 4. Edellä olevaa 1, 2 ja 3 kohtaa ei sovelleta tuomioistuimessa missään muodossa oleviin asiakirjoihin, raportteihin, muistioihin tai tietoihin, jotka ovat kertyneet tai syntyneet jonkin vireillä olevan tai päätökseen saatetun asian tuomioistuinkäsittelyn yhteydessä. 22 c artikla Edellä 22 b artiklassa säädettyä suojaa sovelletaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sitä henkilökohtaista vastuuta, joka tiedot luovuttaneelle virkamiehelle kuuluu kansallisten asiaa koskevien säännöksien mukaisesti." 27. Korvataan 23 artiklassa ilmaisu "A 1-A 4 -palkkaluokkiin" ilmaisulla "AD 12 - AD 16 -palkkaluokkiin". 28. Nykyisen 24 artiklan viimeisistä kahdesta kohdasta tulee uusi artikla 24 a. 29. Entisestä 24 a artiklasta tulee 24 b artikla. 30. Korvataan 25 artiklan kolmannessa kohdassa ilmaisu "on välittömästi tiedotettava sen toimielimen ilmoitustaululla, jossa hän työskentelee, ja Yhteisön henkilöstön kuukausitiedotteessa." ilmaisulla "on tiedotettava hänen toimielimensä henkilöstölle.". 31. Muutetaan 26 artikla seuraavasti: a) Lisätään kolmanteen kohtaan sanojen "kirjatulla kirjeellä" jälkeen seuraava teksti: ", joka lähetetään virkamiehen viimeksi ilmoittamaan osoitteeseen." b) Lisätään neljänteen kohtaan sanojen "uskonnollisista mielipiteistään" jälkeen seuraava teksti: ", hänen rodullisesta tai etnisestä alkuperästään tai hänen sukupuolisesta suuntautuneisuudestaan, paitsi jos asianomainen on itse antanut ja hyväksynyt nämä tiedot." c) Lisätään kuudennen kohdan loppuun sanan "päätyttyä" jälkeen sanat "ja kopioida ne tarvittaessa". d) Lisätään seitsemänteen kohtaan sanojen "hallinnon toimitiloissa" jälkeen sanat "tai suojatulla tietovälineellä". Poistetaan viimeisestä virkkeestä sana "tuomioistuimessa". 32. Lisätään 26 a artikla seuraavasti: "Virkamiehellä on oikeus tutustua potilaskansioonsa toimielinten vahvistamia yksityiskohtaisia sääntöjä noudattaen." 33. Poistetaan 27 artiklan toinen kohta. 34. Muutetaan 29 artikla seuraavasti: a) Korvataan 1 kohdan a, b ja c) alakohta seuraavasti: "a) voidaanko virka täyttää toimielimen sisäisellä i) siirrolla tai ii) ylennyksellä; b) muiden toimielinten vastaaviin palkkaluokkiin kuuluvien virkamiesten tekemät siirtohakemukset ja/tai mahdollisuudet järjestää toimielimen sisäinen kilpailu, joka on avoin ainoastaan virkamiehille ja Euroopan yhteisöjen muuta henkilöstöä kuin virkamiehiä koskevien palvelussuhteen ehtojen 2 artiklassa tarkoitetuille väliaikaisille toimihenkilöille,". b) Korvataan 2 kohdassa ilmaisu "palkkaluokkiin A 1 ja A 2 kuuluvia virkamiehiä" seuraavasti: "johtavassa asemassa olevia virkamiehiä (pääjohtajia tai vastaavia palkkaluokkiin AD 16 tai 15 kuuluvia virkamiehiä taikka johtajia tai vastaavia palkkaluokkiin AD 15 tai 14 kuuluvia virkamiehiä)". 35. Korvataan 31 artikla seuraavasti: "31 artikla 1. Edellä mainittua menettelyä noudattaen valitut hakijat nimitetään sen kilpailun, jonka he ovat läpäisseet, kilpailuilmoituksessa mainitun tehtäväryhmän palkkaluokkaan. 2. Virkamiehet voidaan ottaa palvelukseen ainoastaan palkkaluokkiin AST 1 - AST 4 tai AD 5 - AD 8, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 29 artiklan 2 kohdan soveltamista." 36. Korvataan 32 artiklan toinen kohta seuraavasti: "Nimittävä viranomainen voi asianomaisen virkamiehen työkokemuksen huomioon ottamiseksi myöntää tälle enintään 24 kuukauden ikälisähyvityksen. Tämän artiklan täytäntöönpanosta annetaan yleisiä säännöksiä." 37. Korvataan 34 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti: "Kaikkien virkamiesten on suoritettava yhdeksän kuukauden koeaika ennen kuin heidät voidaan vakinaistaa." 38. Lisätään 35 artiklaan f alakohta seuraavasti: "f) hän on vanhempainlomalla tai perhelomalla." 39. Muutetaan 37 artikla seuraavasti: a) Lisätään ensimmäisen kohdan a alakohdan toisen luetelmakohdan loppuun sanat "taikka alueiden komitean tai talous- ja sosiaalikomitean ryhmää". b) Lisätään viimeistä edellinen kohta seuraavasti: "Työtehtävissä toimiva tai virkavapaana henkilökohtaisista syistä oleva virkamies voi pyytää siirtoa tilapäisesti muihin tehtäviin, tai hänelle voidaan ehdottaa yksikön edun mukaista siirtoa tilapäisesti muihin tehtäviin." 40. Muutetaan 39 artikla seuraavasti: a) Korvataan d alakohdan toisessa alakohdassa sanat "työkyvyttömyyseläkkeeseen tai perhe-eläkkeeseen" sanoilla "työkyvyttömyysavustukseen tai perhe-eläkkeeseen". b) Nykyisestä e alakohdasta tulee f alakohta. c) Lisätään e alakohta seuraavasti: "e) virkamies säilyttää tilapäisen muihin tehtäviin siirron aikana oikeutensa ikälisiin," d) Korvataan f alakohdassa sanat "hänen ura-alueellaan tai virkaryhmässään" sanoilla "hänen tehtäväryhmässään". 41. Muutetaan 40 artikla seuraavasti: a) Korvataan 2 kohdan toisessa alakohdassa sana "kahdesti" sanoilla "useita kertoja". b) Poistetaan sanat "vuodeksi kerrallaan". Lisätään virke seuraavasti: "Kukin uusittu virkavapaus voi kestää enintään vuoden." c) Poistetaan 2 kohdasta kolmas ja neljäs alakohta. d) Korvataan 3 kohdan toisen alakohdan ensimmäinen virke seuraavasti: "Virkamies, joka ei harjoita ansiotoimintaa voi kuitenkin pyynnöstä, joka on esitettävä kuukauden kuluessa hänelle henkilökohtaisista syistä myönnetyn virkavapauden alkamisesta, saada kyseisissä artikloissa tarkoitetun suojan edellyttäen, että hän maksaa 72 artiklan 1 kohdassa ja 73 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen riskien kattamiseksi tarvittavista maksuista puolet henkilökohtaisista syistä myönnetyn virkavapauden ensimmäisenä vuonna ja että hän maksaa kokonaan kyseiset maksut virkavapauden muulta ajalta. Hän ei kuitenkaan voi saada suojaa 73 artiklassa tarkoitettujen riskien osalta, ellei hänellä ole suojaa myös 72 artiklassa tarkoitettujen riskien osalta. Kyseiset maksut lasketaan virkamiehen viimeisen peruspalkan perusteella." e) Korvataan 4 kohdan d alakohdassa sanat "hänen ura-alueellaan tai virkaryhmässään" sanoilla "hänen tehtäväryhmässään" ja lisätään viimeisessä virkkeessä sanojen "vastaavaan toimeen" jälkeen sanat "tai kun hänet siirretään tilapäisesti muihin tehtäviin". 42. Muutetaan 41 artiklan 3 kohta seuraavasti: a) Korvataan toisessa alakohdassa sanat "hänen ura-alueeseensa tai virkaryhmäänsä" sanoilla "hänen tehtäväryhmäänsä". b) Lisätään kuudenteen alakohtaan sanan "korjauskerrointa" edelle sanat "eläkkeitä koskevaa". 43. Lisätään 42 artiklan jälkeen "6 jakso: Vanhempainloma tai perheloma" sekä 42 a ja 42 b artikla seuraavasti: "42 a artikla Virkamiehellä on oikeus kunkin lapsen osalta enintään kuuden kuukauden pituiseen vanhempainlomaan ilman peruspalkkaa, ja se on pidettävä lapsen syntymää tai lapseksiottamista seuraavien 12 vuoden kuluessa. Toimielimien vahvistamien yleisten täytäntöönpanosäännösten nojalla yksinhuoltajiksi tunnustettujen vanhempien osalta loman pituus voi olla kaksikertainen. Loma voidaan pitää vähintään kuukauden pituisissa erissä. Virkamies kuuluu vanhempainlomansa aikana edelleen sairausvakuutusjärjestelmään. Hänelle kertyy edelleen vanhuuseläkettä, ja hän säilyttää oikeutensa huollettavana olevasta lapsesta maksettavaan lisään ja koulutuslisään. Hän säilyttää myös virkansa, oikeutensa ikälisien kertymiseen ja mahdollisuutensa ylennykseen. Loma voidaan pitää jäämällä kokonaan työstä pois tai tekemällä puolipäivätyötä. Puolipäivätyön muodossa otetun vanhempainloman ensimmäisessä kohdassa tarkoitettu enimmäispituus kaksinkertaistetaan. Vanhempainlomansa aikana virkamiehellä on oikeus [750 euron] [6] lisään kuukaudessa ja puoleen siitä, jos hän tekee puolipäivätyötä; hän ei saa harjoittaa mitään muuta ansiotoimintaa. Toimielin maksaa 72 ja 73 artiklassa säädetyn sosiaaliturvamaksun kokonaisuudessaan, ja se lasketaan virkamiehen peruspalkan perusteella. Jos loma pidetään puolipäivätyötä tekemällä, tätä säännöstä sovelletaan ainoastaan koko peruspalkan ja suhteessa vähennetyn peruspalkan erotukseen. Tosiasiallisesti maksetusta peruspalkan osasta virkamiehen maksettavaksi tuleva osuus lasketaan soveltaen samoja prosenttilukuja kuin jos hän työskentelisi kokoaikaisesti. [6] Ks. alaviite 8. Lisän määrä korotetaan [1 000 euroon] [7] kuukaudessa, tai puolipäivätyön ollessa kyseessä 50 prosenttiin tästä summasta, ensimmäisessä kohdassa tarkoitettujen yksinhuoltajavanhempien osalta vanhempainloman kolmen ensimmäisen kuukauden ajalta silloin, kun loman pitää isä äitiysloman aikana tai kumpi tahansa vanhemmista välittömästi äitiysloman jälkeen, lapseksiottamisloman aikana tai välittömästi lapseksiottamisloman jälkeen. Edellä olevia määriä mukautetaan samoin edellytyksin kuin palkkakin. [7] Ks. alaviite 8. 42 b artikla Kun virkamiehen puolisolla, ylenevää polvea olevalla sukulaisella, alenevaa polvea olevalla sukulaisella, veljellä tai sisarella on lääkärintodistuksella osoitettu vakava sairaus tai vaikea vamma, virkamiehellä on oikeus perhelomaan ilman peruspalkkaa. Tämän loman kokonaispituus virkamiehen koko uran aikana ei voi ylittää yhdeksää kuukautta. Edellä olevan 42 a artiklan toisen kohdan säännöksiä sovelletaan." 44. Muutetaan 43 artikla seuraavasti: a) Poistetaan ensimmäisestä kohdasta ilmaisu ", lukuun ottamatta palkkaluokkien A 1 - A 2 virkamiehiä,". b) Lisätään toinen kohta seuraavasti: "Tehtäväryhmän AST virkamiesten osalta arviointiin voi palkkaluokasta 4 alkaen sisältyä myös lausunto siitä, onko asianomaisella hallintovirkamiehen tehtävien hoitamisessa vaadittavia ominaisuuksia." 45. Lisätään 44 artiklaan kohta seuraavasti: "Kun virkamies nimitetään yksikönpäälliköksi, johtajaksi tai pääjohtajaksi samassa palkkaluokassa, hän saa nimityksen voimaan tullessa yhden ikälisän tässä palkkaluokassa. Tämä ikälisä merkitsee kuukausittaisen peruspalkan korotusta, joka on prosentteina yhtä suuri kuin eteneminen kunkin palkkaluokan ensimmäiseltä palkkatasolta toiselle palkkatasolle. Jos korotuksen määrä on pienempi tai jos virkamies on jo palkkaluokkansa viimeisellä palkkatasolla, hän saa peruspalkan korotuksen, jonka avulla hänen saamansa korotus on tarkoitetun suuruinen, siihen asti kun hänen seuraava ylennyksensä toteutuu." 46. Korvataan 45 ja 46 artikla seuraavasti: "45 artikla Ylentämisestä päättää nimittävä viranomainen, joka ottaa huomioon 6 artiklan 2 kohdan. Se tapahtuu nimittämällä virkamies lähinnä ylempään palkkaluokkaan siinä tehtäväryhmässä, johon hän kuuluu. Ylennettävät on valittava vähintään kaksi vuotta palkkaluokassaan palvelleiden virkamiesten joukosta, ja ylentämisen on perustuttava ylennyskelpoisten virkamiesten ansioiden vertailuun. Ansioita verratessaan nimittävä viranomainen voi ottaa huomioon virkamiehen hoitamat vastuulliset tehtävät. 45 a artikla 1. Tehtäväryhmään AST kuuluva virkamies voi palkkaluokasta 5 lähtien siirtyä tehtäväryhmään AD 29 artiklassa tarkoitetun siirron kautta edellyttäen, että hän on menestyksellisesti suorittanut ylemmän tason koulutusohjelman, joka takaa asianomaisen saavuttaneen 5 artiklan 3 kohdassa vaadittavaa tasoa vastaavan tason. Toimielimet vahvistavat yleisiä täytäntöönpanosäännöksiä käyttäen näiden säännösten täytäntöönpanoa ja erityisesti koulutusta ja siirtoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Näissä yksityiskohtaisissa säännöissä on otettava huomioon urakehitys. 2. Siirto ei vaikuta virkamiehen palkkaluokkaan ja -tasoon. 46 artikla Ylempään palkkaluokkaan 45 artiklan mukaisesti nimitetty virkamies luokitellaan tämän palkkaluokan ensimmäiselle tasolle. Palkkaluokkien AD 9 - AD 13 virkamiehet, jotka on nimitetty ylempään palkkaluokkaan 45 artiklan mukaisesti ja jotka hoitavat yksikönpäällikön tehtäviä, luokitellaan heidän uuden palkkaluokkansa toiselle tasolle. Samaa säännöstä sovelletaan virkamieheen, joka: - on ylennetty johtajan tai pääjohtajan virkaan, tai - on johtajan tai pääjohtajan virassa, johon sovelletaan 44 artiklan toisen kohdan viimeistä virkettä." 47. Lisätään 47 artiklaan uusi g kohta seuraavasti: "g) työtehtävistä pois siirtämistoimenpiteet, tai" Entisestä g kohdasta tulee h kohta. 48. Lisätään 47 a artikla seuraavasti: "47 a artikla 1. Selviytyäkseen eräistä poikkeuksellisista tilanteista - kuten unionin laajentumisesta uusiin jäsenvaltioihin, yksiköiden uudelleenjärjestelyistä tai painopistealueiden muuttumisesta johtuvista henkilöstön siirroista - nimittävä viranomainen saattaa joutua toteuttamaan määrättyä määrää vapaaehtoisia virkamiehiä koskevia toimenpiteitä palvelussuhteen lopulliseksi päättämiseksi, jäljempänä 'työtehtävistä pois siirtäminen'. Työtehtävistä pois siirrettävien virkamiesten määrän päättää ja hyväksyy toimivaltainen budjettivallan käyttäjä talousarviomenettelyn yhteydessä. Työtehtävistä pois siirtäminen voi koskea ainoastaan yli 50-vuotiaita virkamiehiä, jotka ovat olleet palveluksessa vähintään kymmenen vuotta ja jotka ovat vapaaehtoisia. Nimittävä viranomainen tekee valinnan vapaaehtoisten ehdokkaiden joukosta yksikön edun perusteella ja pariteettikomitean lausunnon saatuaan. 2. Työtehtävistä pois siirretty virkamies saa korvauksen ja hän kuuluu yhteiseen sairausvakuutusjärjestelmään liitteessä IV vahvistettujen edellytysten mukaisesti. Sinä aikana, jona työtehtävistä pois siirretyllä virkamiehellä on oikeus korvaukseen, hänelle kertyy edelleen hänen palkkaluokkansa ja -tasonsa mukaista vanhuuseläkettä, kuitenkin enintään kuuden vuoden ajalta, edellyttäen, että hän maksaa tältä ajalta henkilöstösäännöissä säädetyt tähän palkkaan perustuvat eläkemaksut ja että eläkkeen kokonaismäärä ei ylitä 77 artiklan toisessa kohdassa säädettyä enimmäismäärää. Liitteessä VIII olevan 5 artiklan säännöksiä sovellettaessa tämä kausi katsotaan palvelusajaksi. Tulot, jotka asianomainen saa missä tahansa uusissa tehtävissään, vähennetään 1 kohdassa säädetystä korvauksesta siltä osin kuin nämä tulot yhdessä tämän korvauksen kanssa ovat suuremmat kuin hänen viimeinen kokonaispalkkansa, joka määritetään sen palkkataulukon mukaan, joka on voimassa sen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jolta korvaus on määrä maksaa. Sovelletaan 41 artiklan 3 kohdan viidettä, kuudetta, seitsemättä, kahdeksatta ja yhdeksättä alakohtaa." 49. Muutetaan 48 artikla seuraavasti: a) Korvataan kolmannessa kohdassa ilmaisu "ura-alueella A ja kielten alan virkaryhmässä" ilmaisulla "tehtäväryhmässä AD". b) Korvataan kolmannessa kohdassa ilmaisu "muiden ura-alueiden osalta" ilmaisulla "tehtäväryhmässä AST". 50. Poistetaan 49 artiklan ensimmäisestä kohdasta numero "13". 51. Muutetaan 50 artikla seuraavasti: a) Korvataan ensimmäisessä kohdassa ilmaisu "Vakinainen virkamies, jolla on A 1 tai A 2 palkkaluokan virka" ilmaisulla "Edellä 29 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu johtava virkamies". (Ei koske suomenkielistä toisintoa.) b) Poistetaan kolmannesta kohdasta ilmaisu ", jota ei ole siirretty ura-alueellaan tai virkaryhmässään toiseen hänen palkkaluokkaansa vastaavaan virkaan,". c) Korvataan kuudennessa kohdassa ilmaisu "liitteessä VIII olevan 9 artiklan" ilmaisulla "liitteessä VIII olevan 8 artiklan". 52. Korvataan 4 jakson otsikko "Irtisanominen epäpätevyyden vuoksi" otsikolla "Epäpätevyyttä koskevat menettelyt". 53. Korvataan 51 artikla seuraavasti: "51 artikla 1. Kukin toimielin määrittelee menettelyt, joiden avulla se voi havaita, hoitaa ja ratkaista epäpätevyystapaukset ennalta ehkäisevällä ja myönteisellä tavalla. Kun nämä menettelyt on käyty loppuun, virkamies, joka peräkkäisten urakehitysarviointien perusteella osoittautuu epäpäteväksi hoitamaan tehtäviään, voidaan irtisanoa tai hänen palkkaluokkaansa voidaan alentaa taikka hänet voidaan siirtää alempaan tehtäväryhmään muuttamatta hänen palkkaluokkaansa tai niin, että hänen palkkaluokkaansa alennetaan. Nimittävä viranomainen voi kuitenkin ehdottaa virkamiehelle luokitusta alempaan palkkaluokkaan tai alempaan tehtäväryhmään. 2. Virkamiehen irtisanomista, palkkaluokan alentamista tai alempaan tehtäväryhmään luokittamista koskevassa ehdotuksessa on mainittava syyt, joiden perusteella menettelyä vaaditaan, ja ehdotus on annettava asianomaiselle virkamiehelle tiedoksi. 3. Virkamiehellä on oikeus nähdä häntä koskevat asiakirjat kokonaisuudessaan ja ottaa jäljennökset kaikista menettelyyn liittyvistä asiakirjoista. Hänellä on aikaa valmistella puolustustaan vähintään viisitoista päivää sen jälkeen, kun hän on vastaanottanut ehdotuksen. Hän voi valita avustajakseen haluamansa henkilön. Virkamies voi esittää kirjallisia huomautuksia. Virkamiehen pyynnöstä 9 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu neuvoa-antava pariteettikomitea kuulee häntä. Hän voi myös kutsua todistajia. 4. Toimielintä, jolla on samat oikeudet kuin asianomaisellakin, edustaa pariteettikomiteassa nimittävän viranomaisen siihen tarkoitukseen valtuuttama virkamies. 5. Kun neuvoa-antava pariteettikomitea on tutustunut ehdotukseen ja tutkinut soveltuvin osin kyseisen virkamiehen ja todistajien suullisesti ja kirjallisesti antamat lausunnot, se antaa perustellun lausunnon enemmistöpäätöksellä ja ilmoittaa mahdollisesta toimenpiteestä, jonka se katsoo asianmukaiseksi sille pyynnöstä esitettyjen asioiden valossa. Se toimittaa tämän lausunnon nimittävälle viranomaiselle ja asianomaiselle virkamiehelle kahden kuukauden kuluessa päivästä, jona asia otettiin sen käsittelyyn. Puheenjohtaja osallistuu neuvoa-antavan pariteettikomitean päätöksentekoon vain kun on kyse menettelytapakysymyksistä tai kun äänet jakautuvat tasan. Nimittävä viranomainen tekee päätöksensä kahden kuukauden kuluessa siitä, kun se on saanut neuvoa-antavan pariteettikomitean lausunnon, ja asianomaista virkamiestä kuultuaan. Päätöksen on oltava perusteltu. Siinä on vahvistettava päivämäärä, jolloin se tulee voimaan. 6. Epäpätevyyden vuoksi irtisanotulla virkamiehellä on 7 kohdassa määritellyn ajan oikeus kuukausittaiseen irtisanomiskorvaukseen, joka on yhtä suuri kuin palkkaluokan 1 ensimmäisen palkkatason virkamiehen kuukausittainen peruspalkka. Virkamiehellä on myös saman ajan oikeus 67 artiklassa säädettyihin perhelisiin. Kotitalouslisä lasketaan palkkaluokan 1 virkamiehen kuukausittaisen peruspalkan perusteella liitteessä VII olevan 1 artiklan mukaisesti. Korvausta ei makseta, jos virkamies eroaa 1-3 kohdassa tarkoitetun menettelyn aloittamisen jälkeen tai jos hänellä on jo oikeus välittömästi maksettavaan täyteen eläkkeeseen. 7. Aika, jolta 6 kohdassa tarkoitetut maksut suoritetaan, lasketaan seuraavasti: - kun kyseinen virkamies on ollut palveluksessa alle viisi vuotta silloin kun irtisanomispäätös tehdään, kyseinen aika on kolme kuukautta, - kun kyseinen virkamies on ollut palveluksessa vähintään viisi mutta alle 10 vuotta, kyseinen aika on kuusi kuukautta, - kun kyseinen virkamies on ollut palveluksessa vähintään 10 mutta alle 20 vuotta, kyseinen aika on yhdeksän kuukautta, - kun kyseinen virkamies on ollut palveluksessa vähintään 20 vuotta, kyseinen aika on kaksitoista kuukautta. 8. Kun virkamiehen palkkaluokkaa on alennettu tai hänet on siirretty alempaan tehtäväryhmään epäpätevyyden vuoksi, hän voi kuuden vuoden määräajan kuluttua pyytää, että tätä toimenpidettä koskevat maininnat poistetaan hänen henkilökansiostaan. 9. Asianomaisella virkamiehellä on oikeus hänelle menettelyn kuluessa aiheutuneiden kulujen ja erityisesti toimielimen ulkopuoliselle puolustajalle maksettavien kohtuullisten palkkioiden korvaamiseen silloin, kun tässä artiklassa säädetty menettely päättyy siten, että se ei johda irtisanomiseen, palkkaluokan alentamiseen eikä alempaan tehtäväryhmään siirtämiseen." 54. Muutetaan 52 artiklan ensimmäinen kohta seuraavasti: Korvataan johdanto-osassa ilmaisu "50 artiklan" ilmaisulla"47 a ja 50 artiklan". 55. Korvataan 54 artiklassa sanat "joko hänen palkkaryhmässään tai välittömästi korkeammassa palkkaryhmässä" sanoilla "joko hänen palkkaluokassaan tai välittömästi ylemmässä palkkaluokassa". 56. Korvataan 55 a artikla seuraavasti: "55 a artikla 1. Virkamies voi hakea lupaa työskennellä osa-aikaisesti. Nimittävä viranomainen voi myöntää luvan osa-aikaiseen työhön, jos se on yksikön edun mukaista. Virkamiehellä on oikeus lupaan seuraavissa tapauksissa: - hoitaakseen enintään 8-vuotiasta lasta, - hoitaakseen 8-12-vuotiasta lasta silloin kun työajan vähennys ei ylitä 10:tä prosenttia normaalityöajasta, - hoitaakseen vakavasti sairasta tai vammaista puolisoaan, ylenevää polvea olevaa sukulaistaan, alenevaa polvea olevaa sukulaistaan, veljeään tai sisartaan, - osallistuakseen jatkokoulutukseen tai - 55-vuotiaasta lähtien viimeisinä viitenä eläkkeelle jäämistä edeltävänä vuotena. Kun lupaa osa-aikatyöhön on pyydetty neljännen tai viidennen luetelmakohdan perusteella, nimittävä viranomainen voi kuitenkin poikkeustapauksissa ja pakottavista yksikön edun mukaisista syistä hylätä pyynnön tai lykätä luvan voimaantuloa. Kun lupa on myönnetty neljännessä luetelmakohdassa mainitusta syystä, osa-aikatyöjaksojen yhteenlaskettu kesto rajoitetaan viiteen vuoteen virkamiehen koko uran aikana. 2. Nimittävän viranomaisen on vastattava virkamiehen pyyntöön 60 päivän kuluessa. 3. Osa-aikatyötä koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja sen myöntämismenettely määritellään liitteessä IV a." 57. Lisätään 55 b artikla seuraavasti: "55 b artikla Virkamies voi pyytää lupaa tehdä puolipäivätyötä jakamalla työ silloin kun nimittävä viranomainen katsoo viran olevan tällaiseen työntekoon soveltuva. Lupaan tehdä puolipäivätyötä jakamalla työ ei sovelleta aikarajoitusta; nimittävä viranomainen voi kuitenkin peruuttaa luvan yksikön edun nimissä ilmoittamalla siitä etukäteen kuusi kuukautta aikaisemmin. Samalla tavalla nimittävä viranomainen voi peruuttaa luvan kyseisen virkamiehen pyynnöstä ja ilmoittamalla siitä etukäteen vähintään kuusi kuukautta aikaisemmin. Siinä tapauksessa virkamies voidaan siirtää toiseen virkaan. Liitteessä IV a olevaa 3 artiklaa, toisen kohdan viimeistä virkettä lukuun ottamatta, ja 59 a artiklaa sovelletaan. Nimittävä viranomainen voi vahvistaa näiden säännösten soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt." 58. Muutetaan 56 artikla seuraavasti: a) Korvataan toisessa kohdassa ilmaisu "Ura-alueiden A ja B sekä kielten alan virkaryhmän" ilmaisulla "Tehtäväryhmän AD". b) Korvataan kolmannessa kohdassa ilmaisu "Ura-alueiden C ja D" ilmaisulla "Tehtäväryhmän AST". 59. Lisätään 56 c artikla seuraavasti: "56 c artikla Tietyille virkamiehille voidaan myöntää korvaus raskaan työn vuoksi. Neuvosto määrittää korvausten saajaluokat, niiden myöntämisen edellytykset ja niiden määrät komission ehdotuksesta, jonka komissio tekee henkilöstösääntökomitean lausunnon saatuaan." 60. Korvataan 58 artikla seuraavasti: "58 artikla Raskaana olevilla naisilla on 57 artiklassa säädettyjen lomien lisäksi lääkärintodistuksen nojalla oikeus 20 viikon lomaan. Loma alkaa aikaisintaan kuusi viikkoa ennen lääkärintodistuksessa ilmoitettua synnytyksen arvioitua päivämäärää ja päättyy aikaisintaan 14 viikkoa synnytyksen jälkeen. Jos lapsia syntyy kaksi tai useampia tai jos kyseessä on ennenaikainen synnytys tai jos syntynyt lapsi on vammainen, loman pituus on 24 viikkoa. Tätä säännöstä sovellettaessa ennenaikaisella synnytyksellä tarkoitetaan synnytystä, joka tapahtuu ennen 34:nnen raskausviikon päättymistä." 61. Korvataan 59 artikla seuraavasti: "1. Virkamiehellä, joka osoittaa, ettei ole sairauden tai tapaturman vuoksi voinut hoitaa tehtäviään, on täysi oikeus sairauslomaan. Asianomaisen virkamiehen on mahdollisimman pian ilmoitettava toimielimelleen kykenemättömyydestään hoitaa tehtäviään sekä ilmoitettava olinpaikastaan. Hänen on toimitettava lääkärintodistus, jos hän on poissa yli kolme päivää. Todistus on lähetettävä viimeistään viidentenä poissaolopäivänä, mistä postileimaa pidetään osoituksena. Ellei todistusta ole lähetetty määräajassa, poissaoloa pidetään luvattomana, paitsi jos lähettämättä jättäminen johtuu virkamiehestä riippumattomista syistä. Sairaslomalla oleva virkamies voidaan koska tahansa velvoittaa käymään toimielimen järjestämässä lääkärintarkastuksessa. Jos tarkastusta ei voida tehdä virkamiehestä johtuvista syistä, poissaolo katsotaan luvattomaksi siitä päivästä alkaen, jolloin lääkärintarkastus oli tarkoitus tehdä. Jos virkamies katsoo, että nimittävän viranomaisen järjestämän lääkärintarkastuksen päätelmät ovat lääketieteellisesti perusteettomia, hän tai hänen nimissään toimiva lääkäri voi kahden työpäivän kuluessa pyytää toimielimestä riippumattoman lääkärin lausuntoa. Toimielin toimittaa pyynnön viipymättä toiselle, virkamiehen lääkärin ja toimielimen asiantuntijalääkärin yhteisestä sopimuksesta nimeämälle lääkärille. Jollei tällaiseen sopimukseen päästä viiden päivän kuluessa, toimielin valitsee yhden niistä henkilöistä, jotka on merkitty nimittävän viranomaisen yhdessä henkilöstökomitean kanssa tätä tarkoitusta varten vuosittain laatimaan riippumattomien lääkäreiden luetteloon. Virkamies voi kahden työpäivän kuluessa hakea muutosta toimielimen valintaan, jolloin toimielin valitsee luettelosta toisen henkilön; uusi valinta on lopullinen. Riippumattoman lääkärin lausunto, jonka tämä on antanut virkamiehen lääkäriä ja toimielimen asiantuntijalääkäriä kuultuaan, on velvoittava. 2. Jos virkamies on kahdentoista kuukauden aikana poissa työstä sairauden vuoksi enintään kolmen vuorokauden pituisia jaksoja yhteensä yli kaksitoista päivää, hänen on esitettävä lääkärintodistus kaikista uusista sairauden aiheuttamista poissaoloista. 3. Jos virkamies on kolmen vuoden aikana sairauslomalla yhteensä yli kaksitoista kuukautta, nimittävä viranomainen voi saattaa asian työkyvyttömyyslautakunnan käsiteltäväksi. 4. Virkamies voidaan siirtää lomalle toimielimen asiantuntijalääkärin suorittaman tarkastuksen perusteella, jos se on hänen terveydentilansa vuoksi tarpeen tai jos jollakulla hänen kanssaan samassa taloudessa asuvalla on tarttuva tauti. Kiistanalaisissa tapauksissa sovelletaan 1 kohdan kolmannessa alakohdassa säädettyä menettelyä. 5. Virkamiehen on käytävä vuosittain joko nimittävän viranomaisen osoittaman asiantuntijalääkärin tai valitsemansa lääkärin suorittamassa ennalta ehkäisevässä lääkärintarkastuksessa. Jälkimmäisessä tapauksessa toimielin maksaa lääkärinpalkkion siihen enimmäismäärään asti, jonka nimittävä viranomainen vahvistaa enintään kolmeksi vuodeksi saatuaan henkilöstösääntökomitean lausunnon." 62. Korvataan 59 a artikla seuraavasti: "59 a artikla Kun virkamiehelle on annettu lupa hoitaa tehtäviään osa-aikaisesti, hänen vuosilomapäiviensä määrää vähennetään kyseisen osa-aikatyön ajalta vastaavassa suhteessa." Korvataan 66 artiklan taulukko seuraavalla taulukolla [8]: [ [8] Liitteissä I ja II esitetyt palkkoja koskevat määrät perustuvat henkilöstösäännöissä [heinäkuussa 2001] ilmoitettuihin määriin; ne mukautetaan ilman eri toimenpiteitä neuvoston [heinäkuun 2001] ja näiden henkilöstösääntöjen voimaantulopäivän välisenä aikana päättämien näitä määriä koskevien tarkistusten mukaisesti. >TAULUKON PAIKKA> 63. Poistetaan 66 a artikla. 64. Korvataan 68 artiklan ensimmäisessä kohdassa ilmaisu "41 ja 50 artiklassa" ilmaisulla "41, 47 a ja 50 artiklassa". 65. (Ei koske suomenkielistä toisintoa). 66. Muutetaan 70 artikla seuraavasti: a) Korvataan ensimmäisessä kohdassa sanat "tai huollettavana olevat lapset" sanoilla "hänen kuollessaan huollettavina olleet lapset". b) Lisätään toiseen kohtaan sanan "Eläkkeensaajan" jälkeen sanat "tai työkyvyttömyysavustuksen saajan". c) Lisätään toiseen kohtaan sanan "eläkkeeseen" jälkeen sanat "tai avustukseen". 67. Poistetaan 70 a artikla. 68. Muutetaan 72 artikla seuraavasti: a) Lisätään 1 kohdan ensimmäisen alakohdan jälkeen seuraavat kohdat: "Sairausvakuutusjärjestelmää sovellettaessa parisuhteen tunnustettua osapuolta pidetään puolisona, vaikka liitteessä VII olevan 1 artiklan 2 kohdan c alakohdan viimeisen luetelmakohdan edellytys ei täyttyisikään. Toimielimet voivat 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuilla määräyksillä siirtää jollekin toimielimistä toimivallan vahvistaa kulujen korvaamista säätelevät säännöt 110 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen." b) Korvataan 1 a kohdan ensimmäisessä virkkeessä sanat "joka osoittaa, ettei hän voi kuulua mihinkään muuhun julkiseen sairausvakuutusjärjestelmään" sanoilla "joka ei harjoita ansiotoimintaa". c) Korvataan 1 b kohdassa sanat "jos he osoittavat, etteivät he voi kuulua mihinkään muuhun sairausvakuutusjärjestelmään" sanoilla "jos he eivät harjoita ansiotoimintaa". d) Korvataan 2 kohdassa sana "työkyvyttömyyseläkettä" sanalla "työkyvyttömyysavustusta". e) Korvataan 2 a kohta seuraavasti: "2 a. Myös seuraaviin henkilöihin sovelletaan 1 kohdan säännöksiä sillä edellytyksellä, että he eivät harjoita ansiotoimintaa: - vanhuuseläkettä saava entinen virkamies, joka on eronnut yhteisöjen palveluksesta alle 60-vuotiaana, - henkilö, jolle maksetaan perhe-eläkettä sellaisen entisen virkamiehen kuoleman johdosta, joka on eronnut yhteisöjen palveluksesta alle 60-vuotiaana. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu vakuutusmaksu lasketaan entisen virkamiehen eläkkeen perusteella ennen kuin siihen on tarvittaessa sovellettu henkilöstösääntöjen liitteessä VIII olevassa 9 artiklassa säädettyä vähennyskerrointa. Lapseneläkettä saavaan sovelletaan 1 kohdan säännöksiä kuitenkin vain asianomaisen pyynnöstä. Vakuutusmaksu lasketaan lapseneläkkeen perusteella." f) Lisätään 2 a kohdan jälkeen seuraavat kohdat: "2 b. Vanhuuseläkkeen tai perhe-eläkkeen saajan 2 ja 2 a kohdassa tarkoitetun vakuutusmaksun on oltava vähintään palkkaluokan 1 ensimmäisen palkkatason peruspalkan perusteella lasketun maksun suuruinen. 2 c. Myös 51 artiklan mukaisesti irtisanottuun virkamieheen, joka ei saa vanhuuseläkettä, sovelletaan 1 kohdan säännöksiä sillä edellytyksellä, että hän ei harjoita ansiotoimintaa ja että hän maksaa puolet viimeisen peruspalkkansa perusteella lasketusta vakuutusmaksusta." 69. Korvataan V osaston 3 luvun otsikko seuraavasti: "Eläkkeet ja työkyvyttömyysavustus". 70. Muutetaan 78 artikla seuraavasti: a) Korvataan ensimmäisessä kohdassa sana "työkyvyttömyyseläkkeeseen" sanalla "työkyvyttömyysavustukseen" ja sana "palkkaryhmänsä" sanalla "tehtäväryhmänsä". b) Korvataan toinen, kolmas, neljäs ja viides kohta seuraavasti: "Edellä olevaa 52 artiklaa sovelletaan soveltuvin osin työkyvyttömyysavustuksen saajiin. Jos työkyvyttömyysavustuksen saaja jää eläkkeelle ennen 65 vuoden ikää ja jos hän ei ole saavuttanut täysiä eläkeoikeuksia, häneen sovelletaan vanhuuseläkettä koskevia yleisiä sääntöjä. Myönnetty vanhuuseläke vahvistetaan sitä palkkaluokkaa ja -tasoa koskevan luokituksen mukaisen palkan perusteella, joka virkamiehellä oli työkyvyttömäksi tullessaan. Työkyvyttömyysavustuksen määräksi vahvistetaan 70 prosenttia virkamiehen viimeisestä peruspalkasta. Avustuksen on kuitenkin oltava vähintään vähimmäistoimeentulon suuruinen. Työkyvyttömyysavustuksesta on maksettava eläkevakuutusmaksu. Jos työkyvyttömyyden syynä on tapaturma, joka on sattunut virkamiehelle hänen hoitaessaan tehtäviään tai niiden vuoksi, ammattitauti tai yleisen edun vuoksi suoritettu uroteko tai se, että hän on vaarantanut henkensä pelastaakseen toisen ihmisen hengen, työkyvyttömyysavustuksen vähimmäismäärä on 120 prosenttia vähimmäistoimeentulosta. Lisäksi tällaisessa tapauksessa eläkevakuutusmaksu maksetaan kokonaan 1 b artiklassa tarkoitetun toimielimen tai viraston talousarviosta." 71. Muutetaan 79 artikla seuraavasti: a) Korvataan ensimmäisessä ja toisessa kohdassa sanat "naispuolisella leskellä" sanoilla "eloon jääneellä puolisolla". b) Korvataan ensimmäisessä kohdassa sanat "vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkkeestä" sanoilla "vanhuuseläkkeestä tai työkyvyttömyysavustuksesta". 72. Poistetaan 79 a artikla. 73. Muutetaan 80 artikla seuraavasti: a) Korvataan ensimmäisessä kohdassa sanat "vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkkeen" sanoilla "vanhuuseläkkeen tai työkyvyttömyysavustuksen" ja lisätään sanat "hänen kuollessaan" sanojen "tarkoitetussa merkityksessä" ja sanojen "olevilla lapsilla" väliin. b) Korvataan neljäs kohta seuraavasti: "Liitteessä VII olevan 2 artiklan 4 kohdan merkityksessä huollettavana olevaan lapseen rinnastettavien henkilöiden lapseneläke voi olla enintään kaksinkertainen huollettavana olevaa lasta koskevaan lisään verrattuna." c) Lisätään neljännen kohdan jälkeen kohta seuraavasti: "Kun on kysymys lapseksiottamisesta, luonnollisen vanhemman, joka on korvattu ottovanhemmalla, kuolema ei voi antaa oikeutta lapseneläkkeeseen." d) Korvataan kuudennessa kohdassa ilmaisu "50 artiklassa" ilmaisulla "47 a tai 50 artiklassa". e) Lisätään kohta seuraavasti: "Lapseneläkkeen saaja ei voi saada useaa yhteisön lapseneläkettä samanaikaisesti. Tällöin hänelle maksetaan mahdollisista eläkkeistä korkeinta." 74. Muutetaan 81 artiklan ensimmäinen kohta seuraavasti: a) Poistetaan ilmaisu ", joka saa eläkkeen täytettyään 60 vuotta tai sen jälkeen". b) Korvataan sana "työkyvyttömyyseläkkeen" sanalla "työkyvyttömyysavustuksen". Lisätään virke seuraavasti: "Perhe-eläkkeen saajalla on oikeus näihin lisiin ainoastaan, jos virkamiehellä tai entisellä virkamiehellä oli kuollessaan lapsia huollettavanaan." Korvataan 81 a artiklan 1 kohdan e alakohdassa ilmaisu "joko henkilöstösääntöjen 41 tai 50 artiklan" ilmaisulla "joko henkilöstösääntöjen 41, 47 a tai 50 artiklan ". 75. Muutetaan 82 artikla seuraavasti: a) Muutetaan 1 kohta seuraavasti: i. Muutetaan toinen alakohta seuraavasti: - Korvataan sana "Niihin" sanalla "Eläkkeisiin". - Lisätään sana "eläkkeille" sanojen "valtiota varten" ja "vahvistettua korjauskerrointa" väliin. - Korvataan sana "asuinpaikkansa" sanoilla "pääasiallisen asuinpaikkansa". - Lisätään virke seuraavasti: "Korjauskertoimet määritellään liitteessä XI säädettyjä yksityiskohtaisia sääntöjä noudattaen.". ii. Poistetaan neljännestä alakohdasta ilmaisu "63 artiklan toisessa kohdassa säädetyin edellytyksin". b) Muutetaan 2 kohta seuraavasti: i. Korvataan sana "Jos" sanalla "Kun". ii. Korvataan sanat "päättää palkkojen korottamisesta" sanoilla "päättää palkkojen mukauttamisesta". iii. Korvataan ilmaisu "se tekee samalla 65 artiklan 3 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen päätöksen myös maksettavien eläkkeiden korottamisesta vastaavasti." sanoilla "samaa mukautusta sovelletaan myös eläkkeisiin." c) Lisätään 3 kohta seuraavasti: "3. Työkyvyttömyysavustuksen saajiin sovelletaan 1 ja 2 kohdan säännöksiä soveltuvin osin." 76. Poistetaan 83 artiklan 4 kohta. 77. Lisätään 83 a artikla seuraavasti: "83 a artikla 1. Eläkejärjestelmän tasapaino varmistetaan liitteessä XII säädettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. 2. Ne yhteisön erillisvirastot, joita ei rahoiteta yhteisöjen talousarviosta, maksavat mainittuun talousarvioon eläkejärjestelmän rahoittamiseen tarvittavat maksut kokonaisuudessaan. 3. Varmistaakseen järjestelmän tasapainon neuvosto päättää liitteen XII mukaisesti viiden vuoden välein tehtävän eläkejärjestelmän vakuutusmatemaattisen arvioinnin yhteydessä vakuutusmaksun määrän ja eläkeikään mahdollisesti tehtävän muutoksen. 4. Komissio esittää neuvostolle vuosittain vakuutusmatemaattisen arvioinnin ajantasaistetun version liitteessä XII olevan 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Jos parhaillaan sovellettavan vakuutusmaksun määrän ja vakuutusmatemaattisen tasapainon säilyttämiseksi tarvittavan vakuutusmaksun määrän välillä on vähintään 0,25 prosentin suuruinen ero, neuvosto tutkii, onko määrää aiheellista mukauttaa liitteessä XII vahvistettujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. 5. Neuvosto päättää tämän artiklan 3 ja 4 kohdan soveltamisesta komission ehdotuksesta Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 205 artiklan 2 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisella määräenemmistöllä. Komissio tekee 3 kohdan soveltamista koskevan ehdotuksensa henkilöstösääntökomitean lausunnon saatuaan." 78. Lisätään 85 artiklaan kohta seuraavasti: "Takaisinperimispyyntö on tehtävä viiden vuoden määräajan kuluessa siitä päivästä laskettuna, jolloin määrä on suoritettu. Määräaika ei ole voimassa, jos nimittävä viranomainen voi osoittaa, että asianomainen on tahallaan johtanut hallintoa harhaan kyseisen määrän saadakseen." 79. Korvataan 85 a artiklan 2 kohdan kuudennessa luetelmakohdassa sana "työkyvyttömyyseläkkeitä" sanalla "työkyvyttömyysavustuksia". 80. Korvataan 86 artiklan 2 ja 3 kohta seuraavasti: "2. Kun nimittävä viranomainen tai Euroopan petostentorjuntavirasto saa tietoonsa todisteita, jotka antavat aiheen olettaa, että on tapahtunut 1 kohdassa tarkoitettu velvollisuuksien täyttämättä jättäminen, ne voivat aloittaa hallinnollisen tutkimuksen tarkistaakseen, onko tällainen velvollisuuksien täyttämättä jättäminen tapahtunut. 3. Kurinpidolliset säännöt ja menettelyt sekä hallinnollisia tutkimuksia koskevat säännöt ja menettelyt vahvistetaan henkilöstösääntöjen liitteessä IX." 81. Poistetaan 87, 88 ja 89 artikla. 82. Poistetaan 90 artiklan 3 ja 4 kohta. 83. Lisätään 90 a, 90 b ja 90 c artikla seuraavasti: "90 a artikla Jokainen näissä henkilöstösäännöissä tarkoitettu henkilö voi toimittaa Euroopan petostentorjuntaviraston johtajalle 90 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun vaatimuksen, jossa tätä pyydetään tekemään petostentorjuntaviraston tutkimukseen liittyvä häntä koskeva päätös. Hän voi myös toimittaa tälle 90 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun valituksen petostentorjuntaviraston tutkimukseen liittyvästä hänelle vastaisesta toimenpiteestä. 90 b artikla Jokainen näissä henkilöstösäännöissä tarkoitettu henkilö voi toimittaa Euroopan tietosuojavaltuutetulle tämän toimivaltaan kuuluvassa asiassa 90 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun vaatimuksen tai 2 kohdassa tarkoitetun valituksen. 90 c artikla Vaatimukset ja valitukset aloilla, joihin on sovellettu 2 artiklan 2 kohtaa, jätetään nimittävän viranomaisen siirretyn toimivallan haltijalle." 84. Poistetaan 91 a artiklasta ensimmäinen virke; muutetaan toinen virke seuraavasti: "Kanteet aloilla, joihin on sovellettu 2 artiklan 2 kohdan säännöksiä, nostetaan sitä toimielintä vastaan, jonka alaisuuteen nimittävän viranomaisen siirretyn toimivallan haltija kuuluu." 85. Korvataan 92, 93 ja 94 artikla seuraavasti: "92 artikla Tässä osastossa vahvistetaan niihin yhteisöjen virkamiehiin sovellettavat erityissäännökset, jotka toimivat viroissa, joiden palkka maksetaan talousarvion tutkimus- ja investointimäärärahoista ja jotka luokitellaan liitteessä I olevan A osan mukaisesti. 93 artikla Tietyille 92 artiklassa tarkoitetuille virkamiehille voidaan myöntää korvaus raskaan työn vuoksi. Neuvosto päättää komission ehdotuksesta tällaisten korvausten saajat, myöntämisen edellytykset ja korvausten määrän. 94 artikla Poiketen siitä, mitä 56 a ja 56 b artiklan toisessa kohdassa säädetään, ja ainoastaan yksikön edun, turvallisuusmääräysten taikka kansallisten tai kansainvälisten velvollisuuksien oikeuttamissa poikkeuksellisissa olosuhteissa nimittävä viranomainen nimeää ne 92 artiklassa tarkoitetut virkamiehet, joihin sovelletaan mainittujen artiklojen säännöksiä." 86. Poistetaan 95, 96, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 106 ja 107 artikla. 87. Lisätään 107 a artikla seuraavasti: "107 a artikla Siirtymäsäännökset vahvistetaan liitteessä XIII." 88. Muutetaan 110 artikla seuraavasti: a) Ensimmäisestä kohdasta tulee 1 kohta, toisesta kohdasta 3 kohta ja kolmannesta kohdasta 4 kohta. b) Lisätään 1 kohtaan virke seuraavasti: "Virastot vahvistavat näiden henkilöstösääntöjen täytäntöönpanon varmistamiseksi tarvittavat yksityiskohtaiset säännöt henkilöstökomiteaansa kuultuaan ja yhteisymmärryksessä komission kanssa." Lisätään 2 kohta seuraavasti: "2. Sääntöjä yhteisymmärryksessä toimielinten kanssa vahvistettaessa virastoja ei samasteta toimielimiin. Komissio neuvottelee kuitenkin virastojen kanssa ennen sääntöjen vahvistamista." c) Lisätään 4 kohtaan virke seuraavasti: "Virastoilla on näissä neuvotteluissa yhteisedustus niiden välillä yhteisesti vahvistettavien sääntöjen mukaisesti." 89. Korvataan liite I seuraavasti: "Liite I: Virkatyypit A. Kummankin tehtäväryhmän 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut virkatyypit >TAULUKON PAIKKA> B. Henkilöstösääntöjen 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu alhaisin ylennysaste >TAULUKON PAIKKA> 90. Muutetaan liite II seuraavasti: a) Lisätään 1 artiklan toisen kohdan ensimmäisen virkkeen jälkeen virke seuraavasti: "Toimielimellä on kuitenkin mahdollisuus päättää, että vaalia koskevat edellytykset vahvistetaan toimielimen henkilöstön neuvoa-antavassa äänestyksessä ilmaiseman valinnan mukaisesti." b) Korvataan 1 artiklan neljännessä kohdassa sanat "virkamiesten ura-alueiden ja virkaryhmien" sanoilla "tehtäväryhmien". c) Korvataan 3 a artiklassa ilmaisu "2 artiklan kolmannessa kohdassa" ilmaisulla "2 artiklan 2 kohdassa". d) Poistetaan 3 jakso ("Kurinpitolautakunta"). e) Korvataan 10 artiklan ensimmäisen kohdan ensimmäinen virke seuraavasti: "Arviointikomitean jäsenet nimetään vuosittain toimielimen ylempien virkamiesten joukosta siten, että nimittävä viranomainen ja henkilöstökomitea nimeävät yhtä monta jäsentä." f) Korvataan 10 artiklassa sanat "ylempien virkamiesten" ilmaisulla "tehtäväryhmän AD virkamiesten". g) Lisätään 6 jakso seuraavasti: "6 jakso: Epäpätevyyttä käsittelevä neuvoa-antava pariteettikomitea 12 artikla Epäpätevyyttä käsittelevän neuvoa-antavan pariteettikomitean muodostavat puheenjohtaja ja vähintään kaksi jäsentä, joiden on oltava vähintään palkkaluokan AD 14 virkamiehiä. Jäsenistä puolet nimittää henkilöstökomitea ja puolet nimittävä viranomainen. Puheenjohtajan nimittää nimittävä viranomainen henkilöstökomitean kanssa yhdessä laaditun ehdokasluettelon perusteella. Kun neuvoa-antavan pariteettikomitean käsiteltävänä on palkkaluokkaan AD 14 tai sitä alempaan palkkaluokkaan kuuluvaa virkamiestä koskeva tapaus, komiteaa täydennetään kahdella lisäjäsenellä, jotka nimetään samalla tavoin kuin varsinaisetkin jäsenet ja joiden on kuuluttava samaan tehtäväryhmään ja samaan palkkaluokkaan kuin kyseessä oleva virkamies. Kun neuvoa-antavan pariteettikomitean käsiteltävänä on 29 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua johtavassa asemassa olevaa virkamiestä koskeva tapaus, muodostetaan erityinen tilapäinen neuvoa-antava pariteettikomitea, jonka jäsenistä kaksi nimittää henkilöstökomitea ja toiset kaksi nimittävä viranomainen; jäsenten on kuuluttava vähintään samaan palkkaluokkaan kuin kyseessä oleva virkamies. Nimittävä viranomainen ja henkilöstökomitea sopivat tilapäismenettelystä niiden toisessa kohdassa tarkoitettujen lisäjäsenten nimeämiseksi, joiden on osallistuttava asian käsittelyyn silloin, kun kyseessä on sopimussuhteinen toimihenkilö tai unionin ulkopuolisessa maassa työskentelevä virkamies." 91. Muutetaan liite III seuraavasti: a) Muutetaan 1 artiklan 1 kohta seuraavasti: i. Korvataan kolmannessa alakohdassa ilmaisu "2 artiklan kolmannessa kohdassa" ilmaisulla "2 artiklan 2 kohdassa". ii. Lisätään toisen alakohdan c alakohtaan sanat "sekä tehtäväryhmä ja palkkaluokka". iii. Korvataan toisen alakohdan i alakohdassa ilmaisu "28 artiklan a alakohdan" ilmaisulla "28 artiklan 1 kohdan a alakohdan". b) Muutetaan 3 artikla seuraavasti: i. Korvataan ensimmäinen kohta seuraavasti: "Valintalautakuntaan kuuluu nimittävän viranomaisen nimeämä puheenjohtaja sekä yhtä monta nimittävän viranomaisen ja henkilöstökomitean nimeämää jäsentä." ii. Korvataan toisessa kohdassa ilmaisu "2 artiklan kolmannessa kohdassa" ilmaisulla "2 artiklan 2 kohdassa". iii. Lisätään neljänteen kohtaan sanojen "vähintään samaan" jälkeen seuraavat sanat: "tehtäväryhmään ja". c) Korvataan 4 artiklassa ilmaisu "28 artiklan a, b ja c alakohdassa" ilmaisulla "28 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa". 92. Muutetaan liite IV seuraavasti: a) Lisätään otsikkoon ilmaisun "Henkilöstösääntöjen 41" jälkeen ilmaisu seuraavasti: ", 47 a". b) Muutetaan ainoa artikla seuraavasti: i. Korvataan 2 kohta seuraavasti: "2. Virkamiehellä, johon on sovellettu henkilöstösääntöjen 47 a artiklaa, on oikeus aikana, joka määräytyy 3 kohdassa esitettävän taulukon mukaan hänen ikänsä ja palvelusaikansa perusteella, kuukausittaiseen korvaukseen, jonka määrä on: - 70 prosenttia hänen peruspalkastaan ensimmäisten neljän vuoden ajan, - 60 prosenttia hänen peruspalkastaan tämän jälkeen." ii. Korvataan 3 kohdassa ilmaisu "41 ja 50 artiklassa" ilmaisulla "41, 47 a ja 50 artiklassa". iii. Artiklan 1 a kohdasta tulee 4 kohta. iv. Korvataan tämän 4 kohdan ensimmäisessä alakohdassa sana "Virkamiehellä" ilmaisulla "Henkilöstösääntöjen 41, 47 a ja 50 artiklassa tarkoitetulla virkamiehellä" ja sanat "ja että hän ei voi olla vakuutettu muussa julkisessa sairausvakuutusjärjestelmässä samojen riskien varalta" sanoilla "ja että hän ei harjoita ansiotoimintaa". 93. Korvataan liite IV a seuraavasti: "Liite IV a Osa-aikatyö 1 artikla Virkamiehen on toimitettava osa-aikatyön tekemistä koskeva hakemuksensa lähimmälle esimiehelleen vähintään kaksi kuukautta ennen toivottua alkamisajankohtaa, asianmukaisesti perusteltuja kiireellisiä tapauksia lukuun ottamatta. Lupa voidaan myöntää vähintään kuukauden ja enintään kolmen vuoden pituiseksi ajaksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 15 artiklassa ja 55 a artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan viidennessä luetelmakohdassa tarkoitettuja tapauksia. Lupa voidaan uusia samoin edellytyksin. Asianomaisen virkamiehen on esitettävä luvan uusimista koskeva hakemus vähintään kaksi kuukautta ennen sen kauden päättymistä, jonka ajaksi lupa on myönnetty. Osa-aikatyön on oltava vähintään puolet normaalista työajasta. Osa-aikatyö alkaa kuukauden ensimmäisenä päivänä, asianmukaisesti perusteltuja tapauksia lukuun ottamatta. 2 artikla Nimittävä viranomainen voi asianomaisen virkamiehen hakemuksesta peruuttaa luvan ennen sen kauden päättymistä, jonka ajaksi lupa on myönnetty. Peruuttamisajankohta ei saa olla yli kahta kuukautta virkamiehen ehdottamaa myöhempi, tai yli neljää kuukautta myöhempi, jos osa-aikatyö on myönnetty yli vuoden pituiseksi ajaksi. Nimittävä viranomainen voi poikkeuksellisissa tilanteissa ja yksikön edun nimissä peruuttaa luvan ennen sen kauden päättymistä, jonka ajaksi lupa on myönnetty, ilmoittamalla siitä kaksi kuukautta etukäteen. 3 artikla Virkamiehellä on oikeus saada tekemänsä työajan osuutta normaalista työajasta vastaava prosenttiosuus palkastaan siltä ajalta, jolloin hänellä on lupa tehdä osa-aikatyötä. Tätä prosenttiosuutta ei kuitenkaan sovelleta huollettavana olevasta lapsesta maksettavaan lisään, kotitalouslisän perusosaan eikä koulutuslisään. Sairausvakuutusmaksut lasketaan kokoaikaisesti työskentelevän virkamiehen peruspalkan perusteella. Eläkevakuutusmaksut lasketaan osa-aikaisesti työskentelevän virkamiehen peruspalkan perusteella. Virkamies voi myös pyytää, että eläkevakuutusmaksut laskettaisiin kokoaikaisesti työskentelevän virkamiehen peruspalkan perusteella 83 artiklan säännösten mukaisesti. Virkamies ei osa-aikatyötä tehdessään saa tehdä ylitöitä eikä harjoittaa mitään muuta ansiotoimintaa. 4 artikla Poiketen siitä, mitä 3 artiklan ensimmäisen kohdan ensimmäisessä virkkeessä säädetään, yli 55-vuotias virkamies, joka saa vähentää työaikansa puoleen valmistautuakseen eläkkeelle jäämiseen, saa alennettua peruspalkkaa, jonka määrä vastaa suurempaa seuraavista prosenttiosuuksista: - joko 60 prosenttia, tai - se prosenttiosuus, joka puolipäivätyön alkaessa laskettuna vastaa liitteessä VIII olevassa 2, 3, 4, 5, 9 ja 9 a artiklassa tarkoitettuja palvelusvuosia, lisättynä 10 prosentilla. Virkamiehen, johon sovelletaan tämän artiklan säännöksiä, on puolipäivätyönsä päättyessä joko jäätävä eläkkeelle tai maksettava takaisin ne puolipäivätyötä tehdessään saamansa määrät, jotka ylittävät 50 prosenttia hänen peruspalkastaan. 5 artikla Nimittävä viranomainen voi vahvistaa näiden säännösten soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt." 94. Muutetaan liite V seuraavasti: a) Muutetaan 6 artikla seuraavasti: i. Poistetaan ensimmäisen kohdan seitsemännestä luetelmakohdasta sanat "syntymä tai". ii. Lisätään ensimmäisen kohdan seitsemännen luetelmakohdan jälkeen luetelmakohdat seuraavasti: "- lapsen syntymä: 10 päivää, jotka on pidettävä syntymää seuraavien 14 viikon aikana, - vaimon kuolema äitiysloman aikana: äitiyslomasta jäljellä olevien päivien lukumäärää vastaava määrä päiviä; jos vaimo ei ole virkamies, äitiysloman jäljellä oleva kesto määritetään henkilöstösääntöjen 58 artiklaa soveltuvin osin soveltamalla,". iii. Lisätään ensimmäiseen kohtaan entisen kahdeksannen luetelmakohdan jälkeen luetelmakohta seuraavasti: "- lääkärintodistuksella osoitettu lapsen erittäin vakava sairaus tai enintään 12-vuotiaan lapsen sairaalahoito: enintään 5 päivää,". iv. Lisätään ensimmäiseen kohtaan entisen yhdeksännen luetelmakohdan jälkeen luetelmakohdat seuraavasti: "- lapseksiottaminen: 20 viikkoa, ja 24 viikkoa, jos on kyseessä vammaisen ottolapsen ottaminen: Kutakin ottolasta kohden voi saada vain yhden erityisloman, jonka ottovanhemmat voivat jakaa keskenään, jos molemmat ovat virkamiehiä. Loma myönnetään ainoastaan, jos virkamiehen puoliso harjoittaa vähintään puolipäiväistä ansiotoimintaa. Jos puoliso työskentelee muualla kuin Euroopan yhteisön toimielimissä ja saa verrattavissa olevaa lomaa, virkamiehen oikeuksista vähennetään vastaava määrä päiviä. Nimittävä viranomainen voi tarvittaessa myöntää ylimääräistä erityislomaa, jos sen maan kansallinen lainsäädäntö, jossa lapseksiottamismenettely tapahtuu ja joka ei ole se maa, jossa ottolapsen ottava virkamies työskentelee, vaatii jommankumman tai molempien ottovanhempien läsnäoloa. Virkamiehelle myönnetään 10 päivän erityisloma, jos hänellä ei ole oikeutta tämän luetelmakohdan ensimmäisen virkkeen nojalla myönnettävään kokonaiskestoltaan 20 viikon tai 24 viikon pituiseen erityislomaan; tällaisen ylimääräisen erityisloman voi saada ainoastaan yhden kerran kutakin ottolasta kohti." v. Lisätään kohta seuraavasti: "Tätä artiklaa sovellettaessa parisuhteen tunnustettua osapuolta kohdellaan kuten puolisoa, vaikka liitteessä VII olevan 1 artiklan 2 kohdan c alakohdan viimeisen luetelmakohdan edellytys ei täyttyisikään." b) Muutetaan 7 artikla seuraavasti: i. Poistetaan toinen ja kolmas kohta. ii. Korvataan entinen viides kohta seuraavasti: "Edellä olevia säännöksiä sovelletaan virkamiehiin, joiden asemapaikka sijaitsee jäsenvaltioiden alueella. Jos asemapaikka sijaitsee tämän alueen ulkopuolella, matkapäivien määrä vahvistetaan erityisellä päätöksellä tarvittavat seikat huomioon ottaen." 95. Korvataan liitteessä VI olevassa 1 ja 3 artiklassa ilmaisu "Ura-alueiden C ja D" ilmaisulla "Tehtäväryhmän AST". 96. Muutetaan liite VII seuraavasti: a) Muutetaan 1 artikla seuraavasti: i. Korvataan 1 kohta seuraavasti: "1. Vahvistetaan kotitalouslisän määräksi perusosa [140,27] [9] euroa lisättynä 2 prosentilla virkamiehen peruspalkasta." [9] Ks. alaviite 8. ii. Nykyisestä 2 kohdan c alakohdasta tulee 2 kohdan d alakohta. iii. Lisätään 2 kohtaan c alakohta seuraavasti: "c) virkamies, joka on rekisteröity muun vakiintuneen parisuhteen kuin avioliiton osapuoleksi edellyttäen, että: - pari toimittaa virallisen ja Euroopan unionin jonkin jäsenvaltion sellaiseksi tunnustaman asiakirjan, jossa todistetaan heidän asemansa muun parisuhteen kuin avioliiton osapuolina, - kumpikaan osapuolista ei ole naimisissa eikä ennestään muussa parisuhteessa kuin avioliitossa, - osapuolten välillä ei ole mitään seuraavista sukulaisuussuhteista: vanhempi, lapsi, isovanhempi, lapsenlapsi, veli, sisar, täti, setä, eno, veljen- tai sisarenpoika, veljen- tai sisarentytär, appivanhempi, vävy tai miniä, - pari ei voi solmia siviiliavioliittoa jäsenvaltiossa; tätä luetelmakohtaa sovellettaessa parilla katsotaan olevan mahdollisuus solmia siviiliavioliitto ainoastaan sellaisissa tapauksissa, joissa parin jäsenet täyttävät kaikki tällaisen parin avioliiton hyväksymiselle jäsenvaltion lainsäädännössä asetetut edellytykset;". iv. Korvataan uuden 2 kohdan d alakohdassa ilmaisu "a ja b alakohdassa säädettyjä" ilmaisulla " a, b ja c alakohdassa säädettyjä". v. Korvataan 3 kohdan ensimmäisessä virkkeessä ilmaisu "palkkaluokan C 3 kolmannella palkkatasolla" ilmaisulla "palkkaluokan 3 toisella palkkatasolla". b) Korvataan 2 artiklan 1 kohdassa määrä "[232,73] [10] euroa" määrällä "[306,51] euroa". [10] Ks. alaviite 8. c) Muutetaan 3 artikla seuraavasti: i. Nykyisestä tekstistä tulee 1 kohta. ii. Korvataan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti: "Virkamies saa yleisissä täytäntöönpanosäännöksissä vahvistetuin edellytyksin kustakin 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta huollettavanaan olevasta lapsesta, joka saa säännöllisesti ja täysipäiväisesti opetusta maksullisessa peruskoulussa tai keskiasteen oppilaitoksessa taikka korkeakoulussa, koulutuslisän, joka on tarkoitettu kattamaan virkamiehelle koulutuksesta aiheutuvat kulut, kuitenkin enintään [207,98] [11] euroa kuukaudessa. Maksullisen koulun käyntiä koskevaa edellytystä ei kuitenkaan sovelleta koulumatkakulujen korvaamiseen." [11] Ks. alaviite 8. iii. Korvataan kolmannen alakohdan ensimmäinen virke seuraavasti: "Riippumatta siitä, onko koulu maksullinen, lisä maksetaan enintään kaksinkertaisena ensimmäisessä kohdassa mainittuun enimmäismäärään verrattuna:" iv. Lisätään kolmannen alakohdan toiseen luetelmakohtaan ilmaisu seuraavasti: ", tai jos lapsi opiskelee korkea-asteen oppilaitoksessa jossakin muussa maassa kuin siinä, jossa virkamiehen asemapaikka sijaitsee, - lisään oikeutetuille, jotka eivät toimi työtehtävissä, samoilla edellytyksillä kuin kahdessa edeltävässä luetelmakohdassa, ottaen asemapaikan sijasta huomioon asuinpaikan." v. Lisätään 2 kohta seuraavasti: "2. Virkamies saa alle kouluikäisestä lapsesta maksettavan [74,87] [12] euron lisän kustakin 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta huollettavanaan olevasta lapsesta. Oikeus alle kouluikäisestä lapsesta maksettavaan lisään päättyy sitä kuukautta edeltävän kuukauden viimeisenä päivänä, jonka kuluessa lapsi aloittaa peruskoulun. Edellä olevan 1 kohdan viimeisen alakohdan ensimmäistä virkettä sovelletaan." [12] Ks. alaviite 8. d) Poistetaan 2 a ja 2 b jakso. e) Muutetaan 5 artiklan 1 kohta seuraavasti: i. Korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti: "1. Vakinaisella virkamiehellä, jolla on oikeus tämän liitteen 9 artiklassa säädettyyn muuttokulukorvaukseen tai joka voi osoittaa, että hänen on ollut vaihdettava asuinpaikkaa täyttääkseen henkilöstösääntöjen 20 artiklan velvoitteet, on oikeus asettautumiskorvaukseen, joka on kotitalouslisään oikeutetun virkamiehen osalta kahden kuukauden peruspalkan suuruinen ja sellaisen virkamiehen osalta, jolla ei ole oikeutta tähän lisään, yhden kuukauden peruspalkan suuruinen." ii. Lisätään toiseen alakohtaan sanojen "yhteisöjen virkamiehinä olevilla" jälkeen sanat "tai muuhun henkilökuntaan kuuluvilla". f) Muutetaan 6 artiklan 1 kohta seuraavasti: Korvataan ensimmäisen alakohdan ensimmäisessä virkkeessä ilmaisu "joka täyttää 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut edellytykset" sanoilla "joka osoittaa vaihtaneensa asuinpaikkaa". Lisätään ensimmäisen alakohdan toiseen virkkeeseen sanojen "yhteisöjen virkamiehinä olevilla" jälkeen sanat "tai muuhun henkilökuntaan kuuluvilla". g) Korvataan 7 artiklan 2 kohta seuraavasti: "2. Korvaus suoritetaan käyttäen perusteena tavanomaista lyhintä ja edullisinta reittiä rautateitse ensimmäisessä luokassa asemapaikan ja palvelukseenotto- tai lähtöpaikkakunnan välillä. Kun ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu matka on pidempi kuin 500 kilometriä ja kun tavanomaiseen reittiin sisältyy merimatka, asianomaisella henkilöllä on matkaliput esittämällä oikeus saada korvaus lentomatkakuluista liikemiesluokan tai sitä vastaavan luokan mukaisesti. Jos matkaan käytetään jotakin muuta kuin edellä tarkoitettua kulkuneuvoa, korvaus suoritetaan junalipun hinnan perusteella, lukuun ottamatta makuuvaunupaikkaa. Jos korvausta ei voida laskea tällä perusteella, korvauksen laskutapa vahvistetaan nimittävän viranomaisen tekemällä erityisellä päätöksellä." h) Muutetaan 8 artikla seuraavasti: i. Korvataan 1 ja 2 kohta seuraavasti: "1. Virkamiehellä on oikeus saada vuosittain omalta osaltaan, ja jos hänellä on oikeus kotitalouslisään, puolisonsa ja 2 artiklassa tarkoitettujen huollettavinaan olevien henkilöiden osalta kiinteämääräinen korvaus matkakuluista asemapaikasta 7 artiklassa määritellylle lähtöpaikkakunnalle. Jos molemmat puolisot ovat yhteisöjen virkamiehiä, kummallakin on oikeus saada omalta ja huollettavinaan olevien henkilöiden osalta kiinteämääräinen korvaus matkakuluista edellä olevien säännösten mukaisesti; kukin huollettavana oleva henkilö oikeuttaa ainoastaan yhteen korvaukseen. Huollettavana olevien lasten osalta tämä korvaus määritetään puolisoiden hakemuksesta jommankumman puolison lähtöpaikkakunnan perusteella. Jos virkamies avioituu keskellä vuotta ja on sen jälkeen oikeutettu kotitalouslisään, puolison osalta korvattavat matkakulut lasketaan sen jakson mukaan, joka alkaa avioitumispäivästä ja päättyy avioitumisvuoden lopussa. Mahdolliset laskentaperusteiden muutokset, jotka aiheutuvat kyseisten korvausten maksamisen jälkeen tapahtuneesta perhesuhteiden muutoksesta, eivät velvoita virkamiestä maksamaan korvausta takaisin. 2-10-vuotiaan lapsen matkakulujen laskentaperusteena on puolet kilometrikorvauksesta ja puolet kiinteämääräisestä lisäkorvauksesta; tätä laskettaessa lapsen katsotaan täyttäneen kaksi tai kymmenen vuotta 1 päivänä tammikuuta kyseisenä vuonna. 2. Kiinteämääräinen korvaus suoritetaan virkamiehen asemapaikan ja hänen palvelukseenottopaikkakuntansa tai lähtöpaikkakuntansa välisen matkan mukaan laskettavan kilometrikorvauksen perusteella; etäisyys lasketaan 7 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa vahvistetun menetelmän mukaisesti. Korvaus [13] on: [13] Ks. alaviite 8. 0 euroa kilometriltä matkaosuudelta 0 - 200 km [0,3117] euroa kilometriltä matkaosuudelta 201 - 1000 km [0,5195] euroa kilometriltä matkaosuudelta 1001 - 2000 km [0,3117] euroa kilometriltä matkaosuudelta 2001 - 3000 km [0,1039] euroa kilometriltä matkaosuudelta 3001 - 4000 km 0 euroa kilometriltä yli 4000 kilometrin menevältä matkaosuudelta. Edellä oleviin lisätään kiinteämääräinen lisäkorvaus seuraavasti: [155,86] euroa, jos asemapaikan ja lähtöpaikkakunnan välinen etäisyys rautateitse on 725-1 450 kilometriä, [311,72] euroa, jos asemapaikan ja lähtöpaikkakunnan välinen etäisyys rautateitse on vähintään 1 450 kilometriä. Edellä olevaa kilometrikorvausta ja kiinteämääräistä korvausta mukautetaan vuosittain palkkojen vuosittaista mukautusta vastaavasti." ii. Korvataan 4 kohta seuraavasti: "4. Edellä olevia säännöksiä sovelletaan virkamiehiin, joiden asemapaikka sijaitsee Euroopan unionin jonkin jäsenvaltion alueella. Virkamiehellä, jonka lähtöpaikkakunta ja/tai asemapaikka sijaitsee Euroopan unionin jäsenvaltioiden alueen ulkopuolella, on oikeus omalta osaltaan, ja jos hänellä on oikeus kotitalouslisään, puolisonsa ja 2 artiklassa tarkoitettujen huollettavinaan olevien henkilöiden osalta, saada kalenterivuosittain korvaus matkakuluista lähtöpaikkakunnalleen tai johonkin toiseen paikkaan, kuitenkin siten, että korvauksen enimmäismäärä on yhtä suuri kuin matkakulut lähtöpaikkakunnalle. Jos puoliso ja 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut huollettavina olevat henkilöt eivät asu virkamiehen kanssa tämän asemapaikassa, heillä on kuitenkin oikeus saada kalenterivuosittain korvaus matkakuluista lähtöpaikkakunnalta asemapaikkaan tai johonkin toiseen paikkaan, kuitenkin siten, että korvauksen enimmäismäärä on yhtä suuri kuin matkakulut lähtöpaikkakunnalta asemapaikkaan. Nämä matkakulut korvataan kiinteämääräisenä maksuna, joka perustuu turistiluokkaa välittömästi ylemmän luokan lentomatkan kustannuksiin." i) Korvataan 9 artiklan 1 kohdan ensimmäinen virke seuraavasti: "Henkilökohtaisen irtaimiston siirtämisestä aiheutuvat kulut, mukaan luettuina vakuutukset tavanomaisten riskien (rikkoutuminen, varkaus, tulipalo) varalta korvataan virkamiehelle, joka vaihtaa asuinpaikkaa tehtäviensä vastaanottamisen tai toiseen asemapaikkaan siirtämisen vuoksi ja joka ei ole saanut muualta korvausta samoista kuluista." j) Muutetaan 10 artikla seuraavasti: i. Korvataan 1 kohta seuraavasti: "1. Virkamiehellä, joka voi osoittaa, että hänen on vaihdettava asuinpaikkaa täyttääkseen henkilöstösääntöjen 20 artiklan velvoitteet, on oikeus 2 kohdassa määriteltynä aikana kalenteripäiväkohtaiseen päivärahaan, jonka määrä vahvistetaan seuraavasti: Virkamies, jolla on oikeus kotitalouslisään: [32,21] [14] euroa. [14] Ks. alaviite 8. Virkamies, jolla ei ole oikeutta kotitalouslisään: [25,98] [15] euroa. [15] Ks. alaviite 8. Edellä oleva taulukko tarkistetaan aina kun palkkojen taso tarkistetaan henkilöstösääntöjen 65 artiklan mukaisesti." ii. Lisätään toisen kohdan toiseen alakohtaan sanojen "virkamiehinä olevilla" jälkeen sanat "tai muuhun henkilökuntaan kuuluvilla". iii. Poistetaan 3 kohta. k) Muutetaan 11