Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun asetuksen (EY) N:o 1049/2001 soveltamisesta vuonna 2020

Tilastot kuvaavat vuonna 2020 saatujen hakemusten ja niihin annettujen vastausten määrää. Niistä saa lisäksi tarkempaa tietoa edellisten vuosien tilastotiedoista sen jälkeen, kun niihin on tehty tavallisia koodaukseen liittyviä korjauksia. Tilastotiedot eivät kuitenkaan kuvasta pyydettyjen tai (osittain) tutustuttaviksi annettujen asiakirjojen määrää, joka oli huomattavasti suurempi. Hakijat voivat pyytää tutustuttavaksi yhtä asiakirjaa, mutta yleensä he pyytävät useita asiakirjoja kerralla tai jopa koko tiettyä aihetta tai menettelyä koskevaa asiakirja-aineistoa.

Komissio pyrki turvaamaan kansalaisten oikeuden tutustua toimielinten hallussa oleviin asiakirjoihin vuonna 2020 pandemian aiheuttamien haasteiden edessä. Tässä vuosikertomuksessa, joka on laadittu asetuksen (EY) N:o 1049/2001 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti, yksilöidään asiakirjoihin tutustumista koskevien komission politiikan, toiminnan ja käytännön keskeiset suuntaukset, haasteet ja piirteet. Siinä esitetään myös Euroopan oikeusasiamiehen havainnot asetuksen täytäntöönpanosta Euroopan komissiossa sekä EU:n tuomioistuinten antamat tuomiot.

Tämä kansalaisten oikeus perustuu EU:n hallinnon demokraattiseen, avoimeen ja riippumattomaan luonteeseen. Sen periaatteet on vahvistettu Euroopan unionin perusoikeuskirjan 42 artiklassa ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 15 artiklan 3 kohdassa. Ne pannaan täysimääräisesti täytäntöön asetuksella (EY) N:o 1049/2001 ja unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöllä. Niillä on keskeinen rooli sen varmistamisessa, että toimielinten päätökset tehdään mahdollisimman avoimesti ja mahdollisimman lähellä kansalaisia.

Avoimuus on yksi Ursula von der Leyenin komission päätavoitteista ja kaiken toiminnan lähtökohta. Yksi sen olennaisista osatekijöistä on oikeus pyytää ja saada tutustuttaviksi EU:n toimielinten hallussa olevia asiakirjoja.

Myös komission asiakirjarekisterin uudistamista koskevassa käynnissä olevassa hankkeessa tapahtui kehitystä. Hankkeen tavoitteena on muuttaa komission asiakirjarekisteri toimielimen asiakirjojen pääasialliseksi julkaisuvälineeksi.

Vuonna 2020 komission asiakirjarekisteriin lisättiin 19 849 uutta asiakirjaa (ks. liitteessä oleva taulukko 1), jotka kuuluivat luokkiin C, COM, JOIN, OJ, PV, SEC tai SWD . Tämä merkitsee noin 8,2 prosentin lisäystä vuoteen 2019 verrattuna.

Lisäksi hankeryhmä työsti edelleen vuonna 2020 yhteistyössä tietotekniikan pääosaston kanssa tekoälytutkimusta. Tavoitteena on tunnistaa käyttötapaukset, joissa tekoälytekniikat voisivat yksinkertaistaa asiakirjoihin tutustumista koskevien hakemusten käsittelyä.

EASE-hankkeen tavoitteena on luoda keskitetty sähköinen, täysin integroitu tietotekninen ratkaisu komission asiakirjoihin tutustumista koskevien hakemusten jättämistä ja käsittelyä varten. Sen perimmäisenä tavoitteena on tuoda EU:n päätöksentekoprosessi lähemmäs kansalaisia. EASE-hanke on määrä aloittaa vuoden 2021 puolivälissä. Se koostuu kahdesta osasta:

Yksikkö hallinnoi komission laajuista GestDem-tietojärjestelmää, jolla asiakirjoihin tutustumista koskevia alkuperäisiä ja uudistettuja hakemuksia käsitellään. Komissio jatkoi vuonna 2020 verkkoportaalinsa eli EASE-tietojärjestelmänsä (Electronic Access to European Commission Documents) kehittämistä, jotta asiakirjoihin tutustumista koskevat hakemukset voitaisiin tulevaisuudessa käsitellä kyseisessä portaalissa.

Avoimuudesta, asiakirjahallinnosta ja asiakirjojen julkisuudesta vastaava pääsihteeristön yksikön erityistyöryhmä käsittelee uudistetut hakemukset, jotta voidaan varmistaa alkuperäisen vastauksen riippumaton hallinnollinen tarkastelu. Yksikkö tarjoaa kaikille Euroopan komission pääosastoille ja yksiköille asetuksen täytäntöönpanoa koskevaa horisontaalista opastusta, koulutusta ja neuvontaa läheisessä yhteistyössä oikeudellisen yksikön kanssa. Lisäksi se varmistaa asetuksen (EY) N:o 1049/2001 soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen koordinoinnin ja yhdenmukaisen täytäntöönpanon.

Euroopan komission eri pääosastot ja yksiköt käsittelevät asiakirjoihin tutustumista koskevat alkuperäiset pyynnöt hajautetusti. Jokainen pääosasto ja yksikkö nimeää tätä varten ainakin yhden oikeudellisen asiantuntijan, joka toimii asiakirjakoordinaattorina (”access to documents coordinator”).

Tämän seurauksena covid-19-rokotteiden ostosopimusten muokattuja versioita on julkaistu ennakoivasti vaiheittain.

-vuoden 2011 ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun asetuksen (EY) N:o 1049/2001 muuttamisesta, COM(2011) 137 final – 2011/0073 (COD) .

-vuoden 2008 ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun asetuksen (EY) N:o 1049/2001 muuttamisesta, COM(2008) 229 final – 2008/0090 (COD) ; ja

Tällä hetkellä on vireillä kaksi ehdotusta asetuksen (EY) N:o 1049/2001 muuttamiseksi:

Nämä toimenpiteet pohjautuvat kauppapolitiikkaa koskevaan ennakoivaan ja avoimeen lähestymistapaan, jota komissio on jo ennestään toteuttanut.

Vuonna 2020 Europa-palvelimen Access to Documents -sivuston, jolla asiakirjoihin voi tutustua , kävijämäärä yli kaksinkertaistui: kävijöitä oli 14 716, kun edellisenä vuonna kävijämäärä oli 6 642. Vastaavasti avattujen sivujen määrä kasvoi lähes 141,6 prosenttia, ja avattuja sivuja oli 24 429 (ks. liitteessä oleva taulukko 2).

-asetuksen (EY) N:o 1049/2001 nojalla annetut vastaukset (myös tapaukset, joissa asiakirjoja ei ole komission hallussa); tai

Annettujen vastausten määrä, joka on saatu tietokannasta, sisältää kaikentyyppiset Euroopan komission jatkotoimet, kuten

Alkuperäisistä vastauksista 8 164 annettiin asetuksen (EY) N:o 1049/2001 perusteella (7 612 vuonna 2019). Määrästä käy ilmi, että kasvua on ollut vuoden aikana noin 7,25 prosenttia.

Kuten jäljempänä olevasta kaaviosta käy ilmi, alkuperäisten hakemusten määrä vuonna 2020 oli 8 001. Määrä on kasvanut huomattavasti eli liki 7,5 prosenttia vuoteen 2019 verrattuna.

Näin ollen molemmat ehdotukset ovat edelleen käsiteltävinä ja muodostavat perustan mahdollisille myöhemmille lainsäädännöllisille ja poliittisille keskusteluille. Komissio katsoo kuitenkin, että asetus (EY) N:o 1049/2001, sellaisena kuin se on tulkittuna Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä, tarjoaa edelleen asianmukaisen ja tehokkaan oikeudellisen kehyksen, jolla varmistetaan yleisön oikeus tutustua asiakirjoihin.

Komission vuoden 2020 työohjelman liitettä IV vastaava peruuttamissäädös, joka sisältää lopullisen luettelon peruutetuista ehdotuksista, julkaistiin 29. syyskuuta 2020 ilman kahta asetukseen (EY) N:o 1049/2001 liittyvää ehdotusta.

Toisen, 21. maaliskuuta 2011 annetun ehdotuksen tavoitteena oli asetuksen (EY) N:o 1049/2001 mukauttaminen Lissabonin sopimukseen laajentamalla yleisön oikeutta tutustua kaikkien toimielinten, elinten ja laitosten asiakirjoihin, jotta asetus olisi yhdenmukainen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen uuden 15 artiklan 3 kohdan kanssa. Tämän ehdotuksen tarkoituksena ei ollut vaikuttaa käynnissä olevaan asetuksen (EY) N:o 1049/2001 uudelleenlaadintamenettelyyn, joka perustui komission vuonna 2008 tekemään ehdotukseen, joka jäi ennalleen.

-yhdenmukaistaa asetus asetuksessa (EY) N:o 1367/2006 vahvistettujen ympäristötiedon saatavuutta koskevien säännösten kanssa

Uudelleenlaaditun ehdotuksen tavoitteena on

Komissio esitti 30. huhtikuuta 2008 ensimmäisen ehdotuksensa, joka tunnetaan myös uudelleenlaadittuna ehdotuksena, koska siinä oli kyse asetuksen huomattavasta uudelleenlaatimisesta. Ehdotus on jatkoa Euroopan avoimuusaloitteelle. Tähän 9. marraskuuta 2005 käynnistettyyn aloitteeseen sisältyi asetuksen (EY) N:o 1049/2001 uudelleentarkastelu osana komission pyrkimystä lisätä avoimuutta.

Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) osalta on lisäksi korostettava, että ainoastaan ulkopolitiikan välineiden hallinnon asiakirjat ovat Euroopan komissiolla. Sen vuoksi tässä kertomuksessa esitetyt Euroopan ulkosuhdehallintoa koskevat tiedot liittyvät ainoastaan tällaisiin asiakirjoihin tutustumista koskeviin hakemuksiin.

Euroopan petostentorjuntaviraston tutkintatoimiin liittyviin asiakirjoihin tutustumista koskeviin hakemuksiin sovelletaan kyseisten asiakirjojen erityisen arkaluonteisuuden vuoksi erityistä menettelyä Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen 3 artiklan 3 kohdan ja 4 artiklan mukaisesti.

On syytä huomata, että jäljempänä mainitut Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tiedot liittyvät yksinomaan hakemuksiin, jotka koskevat oikeutta tutustua viraston hallinnollisiin toimiin liittyviin asiakirjoihin ja jotka tallennetaan GestDem-tietojärjestelmään.

Euroopan komissio antoi 298 vastausta, joista 265 perustui asetukseen (EY) N:o 1049/2001. Viimeksi mainittu luku kuvastaa lähes 10,5 prosentin vähennystä vuoteen 2019 verrattuna, kuten jäljempänä olevasta kaaviosta käy ilmi.

Kokonaan tai osittain hylättyjen alkuperäisten hakemusten johdosta Euroopan komissiolle vuonna 2020 tehtyjä uudistettuja hakemuksia oli 309, eli määrä oli lähes 7,5 prosenttia pienempi kuin vuonna 2019. Tämä on ensimmäinen kerta, kun uudistettujen hakemusten määrä on vähentynyt vuodesta 2015 alkaen.

Vuonna 2020 oikeutta tutustua asiakirjoihin käyttivät edelleen myös hakijat, jotka asuvat kolmansissa maissa tai joilla on sääntömääräinen kotipaikka jossakin kolmannessa maassa. Niiden alkuperäisten hakemusten osuuden kasvu jatkui edellisinä vuosina havaitun hienoisen mutta tasaisen kasvun mukaisesti: osuus hakemuksista oli noin 11,2 prosenttia, kun osuus oli 6,6 prosenttia vuonna 2019, 5,3 prosenttia vuonna 2018 ja lähes 5 prosenttia vuonna 2017.

Vuoden 2020 alkuperäisten hakemusten maantieteellisestä alkuperäjakaumasta käy ilmi, että Belgiasta (30,6 %), Saksasta (11,9 %) ja Ranskasta (8,8 %) lähtöisin olevien hakemusten osuus on yhteensä yli puolet komission vastaanottamien hakemusten kokonaismäärästä. Neljännellä sijalla olevasta Italiasta oli lähtöisin lähes 7,7 prosenttia alkuperäisistä hakemuksista. Seuraavina tulivat Alankomaat (5,9 %) ja Espanja (5,2 %). Muiden jäsenvaltioiden osuus alkuperäisistä hakemuksista oli kunkin alle kaksi prosenttia.

Vuonna 2020 täysi tai osittainen tutustumisoikeus myönnettiin alkuperäisten hakemusten vaiheessa 81 prosentissa tapauksista (määrä on kasvanut vuodesta 2019, jolloin se oli 77,6 %).

Asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 säädettyyn tutustumisoikeuteen sovelletaan useita poikkeuksia, jotka vahvistetaan asetuksen 4 artiklassa. Tutustumisoikeuden epääminen kokonaan tai osittain on perusteltava vähintään yhdellä seuraavaksi lueteltavista poikkeuksista.

Niiden hakijoiden, joiden asuinpaikka tai sääntömääräinen kotipaikka on kolmannessa maassa, uudistettujen hakemusten määrä on kasvanut. Niiden osuus kaikista hakemuksista oli jopa 8,3 prosenttia (1,5 % vuonna 2019, 2,2 % vuonna 2018 ja 3,6 % vuonna 2017).

Uudistetut hakemukset jakautuvat maantieteellisesti edellisvuosien tapaan niin, että suurin osa niistä on lähtöisin Belgiassa asuvilta tai sinne sijoittautuneilta hakijoilta, joiden osuus kaikista hakijoista oli 27,5 prosenttia. Hakemusten osuus kuitenkin pieneni edelleen, kuten on havaittu jo vuodesta 2019 lähtien.

Vaikka Euroopan oikeusasiamiehen suositukset eivät ole oikeudellisesti sitovia, komissio pitää niitä hyvin velvoittavina erityisesti asiakirjoihin tutustumista koskevien säännösten soveltamisessa. Asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 vahvistettujen sääntöjen ja unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti komissio ryhtyy toimiin mukauttaakseen käytäntönsä Euroopan oikeusasiamiehen suosituksiin ja on tyytyväinen myönteiseen yhteistyöhön oikeusasiamiehen kanssa.

Lukuun ottamatta kansainvälisten suhteiden suojaan liittyvää poikkeusta, johon vedottiin 5,4 prosentissa tapauksista , komissio käytti kutakin muuta asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 säädettyä poikkeusta alle neljässä prosentissa tapauksista hylätessään asiakirjoihin tutustumista koskevia pyyntöjä kokonaan tai osittain alkuperäisten hakemusten vaiheessa.

Unionin yleisellä tuomioistuimella oli mahdollisuus selventää vuoden 2020 aikana kehitetyssä oikeuskäytännössä sekä aineellisiin säännöksiin liittyviä seikkoja että asetuksen (EY) N:o 1049/2001 täytäntöönpanosta johtuvia menettelynäkökohtia.

Unionin yleinen tuomioistuin antoi vuoden 2020 aikana kymmenen tuomiota , jotka koskivat Euroopan komissiota ja liittyivät oikeuteen tutustua asiakirjoihin asetuksen (EY) N:o 1049/2001 nojalla.

Unionin tuomioistuin vahvisti, että kantaja, jonka pyyntö saada tutustua asiakirjoihin on alun perin hylätty, voisi nostaa kanteen sitä toimielintä vastaan, jota kyseinen pyyntö koskee, vaikka pyyntö olisikin hyväksytty sen jälkeen, kun hakija oli nostanut kanteen unionin tuomioistuimissa, vain silloin, kun kantaja voi osoittaa, että väitetty lainvastaisuus voi toistua tulevaisuudessa riippumatta asian erityisistä olosuhteista.

Unionin tuomioistuin katsoi, että komissio voi evätä asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan kolmannen luetelmakohdan perusteella tietyt asiakirjojen osat, jotka koskevat sijoittajan ja valtion välisen riitojenratkaisumekanismin ja investointituomioistuinjärjestelmän yhteensopivuutta unionin oikeuden kanssa Euroopan unionin kauppasopimusten yhteydessä, koska niistä käytävät neuvottelut olivat edelleen käynnissä kyseisen sopimuksen (transatlanttinen kauppa- ja investointikumppanuus) puitteissa.

Unionin tuomioistuimen asetuksen (EY) N:o 1049/2001 täytäntöönpanoon vuonna 2020 liittyvistä kahdesta tuomiosta toinen eli asia ClientEarth vastaan Euroopan komissio tarjosi unionin tuomioistuimelle tilaisuuden selventää asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan kolmannessa luetelmakohdassa säädetyn kansainvälisten suhteiden suojaa koskevan poikkeuksen soveltamisalaa.

Lisäksi unionin tuomioistuin selvensi molemmissa asioissa menettelynäkökohtia sekä asetuksen (EY) N:o 1049/2001 täytäntöönpanosta johtuvia suuremmassa määrin aineellisiin säännöksiin liittyviä seikkoja.

Unionin tuomioistuin antoi vuonna 2020 vain kaksi kantelua koskevaa tuomiota, jotka koskivat oikeutta tutustua asiakirjoihin asetuksen (EY) N:o 1049/2001 nojalla ja joissa Euroopan komissio oli asianosaisena, kun vuonna 2019 tällaisia tuomioita oli viisi.

Euroopan unionin tuomioistuimet kehittivät vuoden 2020 aikana useiden oikeudellisten menettelyjen yhteydessä jo ennestään laajaa EU:n toimielinten asiakirjojen saatavuuteen liittyvää oikeuskäytäntöä. Tämä uusi oikeuskäytäntö on suurelta osin vahvistanut Euroopan komission noudattaman asetuksen (EY) N:o 1049/2001 mukaisen käytännön, ja se ohjaa sitä edelleen.

Unionin yleisen tuomioistuimen esittämät aineellisten sääntöjen selvennykset koskivat vuonna 2020 lähinnä jäljempänä esitettyjen poikkeusten soveltamista.

§Kansainvälisten suhteiden suojaa koskeva poikkeus

Unionin yleinen tuomioistuin totesi asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan kolmannessa luetelmakohdassa säädetyn poikkeuksen taustalla olevasta kansainvälisten suhteiden käsitteestä, että se kattaa kansainvälisten sopimusten neuvotteluvaiheen lisäksi soveltamisvaiheet ja että sellaisten kolmannesta maasta peräisin olevien asiakirjojen osalta, joiden sisältämien tietojen julkaiseminen voi vahingoittaa kansainvälisiä suhteita suojaavaa etua, kolmannen maan vastustus tietojen julkaisemisen suhteen on yksi niistä olosuhteista, jotka on otettava huomioon arvioitaessa suojattuun etuun kohdistuvaa riskiä .

§Taloudellisten etujen suojaamista koskeva poikkeus

Unionin yleinen tuomioistuin totesi, että asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa säädetyn taloudellisten etujen suojaa koskevan poikkeuksen soveltamiseksi hyödyllisenä viitteenä on pidettävä sääntöä, jonka mukaan vähintään viisi vuotta vanhoja kaupallisesti arkaluonteisia tietoja on pidettävä historiallisina.

Asianomainen toimielin voi kuitenkin osoittaa, että nämä tiedot sisältävät aina yhden kyseisen yrityksen kaupallisen aseman olennaisista seikoista, tarvittaessa sen jälkeen, kun viimeksi mainittua on kuultu mainitun asetuksen 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Todistustaakka on tältä osin toimielimellä.

§Tuomioistuinkäsittelyn suojaa koskeva poikkeus

Unionin yleinen tuomioistuin korosti, että asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 2 kohdan toisessa luetelmakohdassa säädetty poikkeus estää seuraavien tietojen julkistamisen: yksinomaan tiettyä tuomioistuinkäsittelyä varten laadittujen asiakirjojen sisältö, mukaan lukien tuomioistuinkäsittelyn aikana toimitetut kirjelmät tai muut asiakirjat, tuomioistuimessa vireillä olevan asian tutkintaa koskevat sisäiset asiakirjat sekä asiaa koskeva viestintä asianomaisen pääosaston ja oikeudellisen yksikön tai asianajotoimiston välillä. Se koskee myös asiakirjoja, joiden sisältämien tietojen antaminen saattaa vaarantaa jonkin yksittäisen riita-asian yhteydessä menettelyllisen yhdenvertaisuuden periaatteen sen vuoksi, että asiakirjoilla on tutustumisoikeuden niihin epäävän päätöksen tekohetkellä merkityksellinen yhteys unionin tuomioistuimissa vireillä olevaan riita-asiaan taikka kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevaan tuomioistuinkäsittelyyn, jossa ennakkoratkaisupyynnön esittäminen vaikuttaa erityisen todennäköiseltä.

§Tarkastus-, tutkinta- ja tilintarkastustoimien tarkoitusten suojaan liittyvä poikkeus

Unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että komission jäsennelty ja muodollinen menettely, jonka tarkoituksena on tietojen kerääminen ja analysointi, jotta kyseinen toimielin voisi muodostaa kannan perussopimuksissa määrättyjä tehtäviään suorittaessaan, on katsottava tutkintatoimeksi. Tämä käsite voi kattaa komission toiminnan, jonka tarkoituksena on määrittää tosiseikat tietyn tilanteen arvioimiseksi.

Lisäksi menettelyn luokitteleminen ”tutkintatoimeksi” edellyttää, että komission kanta tehtäviään hoitaessaan ei ole Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 288 artiklan neljännessä kohdassa tarkoitettu päätös, vaan se voi muodostua muun muassa kertomuksesta tai suosituksesta.

Asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu tutkinnan käsite ei myöskään rajoitu unionin toimielimen suorittamaan tutkintatoimintaan, vaan se kattaa jäsenvaltioiden viranomaisten jäsenvaltion erityisten etujen suojaamiseksi suorittamat tutkimukset.

§Ylivoimaisen yleisen edun käsite

Unionin yleisellä tuomioistuimella oli tilaisuus korostaa asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklassa tarkoitetun ylivoimaisen yleisen edun käsitteen rajoja.

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan yksityisillä eduilla, kuten kantajan puolustautumisoikeuksien käyttämisellä oikeudenkäynnissä, ei ole merkitystä asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 tarkoitetun ylivoimaisen yleisen edun olemassaolon toteamiseksi.

Myöskään yleiset toteamukset, jotka koskevat kantajan intressiä saada korvausta kilpailusääntöjen rikkomisesta aiheutuneesta vahingosta, eivät lähtökohtaisesti riitä osoittamaan ylivoimaista yleistä etua. Kuka tahansa, joka vaatii korvausta kilpailusääntöjen rikkomisesta aiheutuneesta vahingosta, voi kuitenkin osoittaa, että hänellä on oltava oikeus tutustua mihin tahansa komission asiakirja-aineistoon sisältyvään asiakirjaan, jotta toimielin voi tapauskohtaisesti punnita intressit, jotka oikeuttavat tällaisten asiakirjojen sisältämien tietojen ilmaisemiseen ja niiden suojaamiseen, ottaen huomioon kaikki asian kannalta merkitykselliset tosiseikat.

§Yleinen luottamuksellisuusolettama

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan EU:n toimielimet voivat perustaa päätöksensä siitä, että pyydettyjä asiakirjoja ei anneta tutustuttaviksi, yleisiin olettamiin, joita sovelletaan tiettyihin asiakirjaryhmiin.

Unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että komission täytyi – voidakseen soveltaa olettamaa pyydettyjen asiakirjojen kuulumisesta EU Pilot ‑menettelyyn – yksilöidä riidanalaisessa päätöksessä tutustumispyynnössä tarkoitetut asiakirjat luokitellakseen ne tämän jälkeen ryhmiin tai erityiseen hallinnolliseen asiakirja-aineistoon.

Unionin yleisen tuomioistuimen mukaan tällaisen yksilöinnin puuttuessa luottamuksellisuusolettama ei ole kumottavissa eikä unionin yleinen tuomioistuin voi harjoittaa laillisuusvalvontaansa ja varmistaa, että komissiolla oli perustellut syyt katsoa, että pyydetyt asiakirjat kuuluivat EU Pilot ‑menettelyyn .