FI    FI FI 
 
FI 1   FI  EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 27.10.2010 
KOM(2010) 1252 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
Oheisasiakirja 
ehdotukseen 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI 
direktiivin 2000/25/EY muuttamisesta markki noille joustojärjestelmän mukaisesti 
saatettavia traktoreita kosk evien säännösten osalta 
 
 
Tiivistelmä vaikutusten arvioinnista 
{COM (2010) 607} 
{SEC (2010) 1251} 
Tämä raportti edustaa ainoastaan sen laadintaan  osallistuneiden komi ssion yksiköiden kantaa. 
Se ei rajoita komission mahdollisesti te kemien päätösten lopullista muotoa. 
 
FI 2   FI 1. T AUSTA JA ONGELMAN MÄÄRITTELY  
Traktorien päästöistä anne tulla direktiivillä 2000/25/EY1 säännellään maatalous- ja 
metsätraktoreihin, jäljempänä ”traktorit”, asennettujen dies elmoottorien pakokaasupäästöjen 
sisältämien hiilimonoksidin, hiilivetyjen, typen oks idien ja hiukkasten enimmäismääriä. Direktiivi 
on täysin linjassa liikkuvien työkoneiden päästöjä koskevan di rektiivin 97/68/EY kanssa, jonka 
osalta laadittiin hiljattain vastaava eh dotus ja vaikutustenarviointiraportti.  
Direktiivissä 2000/25/EY vahvistetaan erityyppist en traktorien mootto rien pakokaasupäästöille 
enimmäismäärät, jotka määräytyvät asennetun moottorin tehon mukaan. Lisäksi direktiivissä 
vahvistetaan päästöjen vaiheittain  tiukentuvat raja-arvot ja eri vaiheiden soveltamispäivämäärät. 
Traktorinvalmistajien on varmistettava, että trakto reissa käytettävät uudet moottorit ovat kyseisten 
raja-arvojen mukaisia, ennen kuin ne  voidaan saattaa markkinoille.  
Direktiivillä 2005/13/EY2 muutettiin alkuperäistä traktoridi rektiiviä ja otettiin käyttöön nykyisin 
sovellettavat vaiheen III A päästörajat useimmille dieselmoottoreille. Kyseiset päästörajat korvataan tiukemmilla vaiheen III B rajoilla, jotka tulevat vaiheittain voimaan teholuokasta 
riippuen ja joita sovell etaan ajoneuvoihin, jotka saatetaan markkinoille 1. tammikuuta 2011 lähtien. 
Näiden moottoreiden tyyppihyväksyntä alkoi 1. tammikuuta 2010. Koska vaiheen III B päästörajat 
ovat tiukemmat, nykyisiä moottoreita ja niiden s uunnittelua on muutettava, jotta ne noudattavat 
uusia rajoja. Se taas vaikuttaa traktorinvalmist ajiin, joiden on muka utettava traktoriensa 
suunnittelua, jotta niih in voitaisiin asentaa muutettuja moottore ita. Prosessi vie ai kaa ja resursseja, 
ja vaadittavat toimenpiteet riippuvat voimakkaas ti niistä muutoksista, joita moottoreihin ja 
asennuskohteina olevien trakto rien koriin on tehtävä. 
Direktiivillä 2005/13/EY otettiin myös käyttöön niin kutsuttu j oustojärjestelmä helpottamaan 
siirtymistä päästövaiheesta toiseen. Joustojärjes telmän ansiosta traktorinvalmistajat voivat 
pakokaasupäästöjen raja-arvojen yhden vaiheen aikana saattaa markkinoille rajatun määrän 
sellaisia traktoreita, joihin asennetut puristussyt ytys- eli dieselmoottorit ovat vielä edellisessä 
vaiheessa pakokaasupäästöjen raja-a rvoille asetettujen vaatimusten mukaisia. Traktorinvalmistajat 
voivat saattaa markkinoille traktoreita joko 1) ku ssakin moottorin teholuokassa rajoitetun määrän 
eli enintään 20 prosenttia asianom aisen traktorinvalmistajan vuosim yynnistä (laskettuna viimeksi 
kuluneiden viiden vuoden aikana EU:ssa toteutun een myynnin keskiarvona) tai 2) direktiivissä 
säädetyn kiinteän määrän. Jälkimmäinen vaihtoehto on tarkoitettu pienille yrityksille, jotka valmistavat traktoreita pieniä määriä. 
Joustojärjestelmälle asetettiin seuraavat tavoitteet: 
• Sujuvoitetaan traktoreihin sovellettavien uusien moottoreita koskevien vaatimusten 
käyttöönottoa. Suurin os a traktorinvalmistajista ei valmis ta itse moottoreita vaan joutuu 
ostamaan ne moottorinvalmistajilta. Kun mootto rinvalmistaja on vakuuttunut, että moottorin ja 
jälkikäsittelyjärjestelmän
3 kehittämisessä on päästy tyydyttäv ään pisteeseen ja tuotanto voidaan 
aloittaa, traktorinvalmistaja voi toteuttaa ne toim enpiteet, joita tarvitaan moottorin asentamiseksi 
                                                 
1 EYVL L 173, 12.7.2000, s. 1. 
2 EUVL L 55, 1.3.2005, s. 35. 
3 Moottorin yhteyteen asennettava lisävaruste, joka  kemiallisesti tai fysikaalisesti vähentää moottorin 
pakokaasupäästöjä ennen niiden johtamista ilmaan. Tällaisia varusteita ovat esimerkiksi 
dieselhiukkassuodatin, NOx-adsorberikatalyyttiin tai selektiiviseen katalyyttiseen pelkistykseen perustuvat 
järjestelmät. 
 
FI 3   FI ajoneuvoon optimaalisella tavalla, ja huolehtia tyyppihyväksynnän järjestämisestä. Tilanne on 
erilainen kuin muiden (lähinnä tieliikennekä yttöön tarkoitettujen) ajoneuvojen valmistajien 
kohdalla, sillä nämä voivat kehittää ja valmistaa se kä ajoneuvoa että moottoria samanaikaisesti. 
• Tarjotaan traktorinvalmistajille sellainen ympäri stö, jossa ne voivat kehi ttää ja mukauttaa aluksi 
sellaisia traktoreita, joiden myyntimäärät ovat muita suuremmat ja joihin liittyy vähemmän 
ongelmia, ja näin hankkimansa kokemuksen peru steella tehdä sitten mukautuksia muihinkin 
traktoreihin, joita valmistetaan pienempiä määriä erityismarkkinoille. Kokemus vähentää muiden traktorien mukauttamisen kustannuksia. 
• Vältetään se, että siirtyminen vaiheesta toiseen aihe uttaisi kohtuuttomia vaikutuksia vähäisinä 
määrinä valmistettaviin tuotteisiin, koska piente n sarjojen kehitystyön kiinteät kustannukset 
ovat suhteellisen suuret. 
Traktorien päästöistä anne ttu direktiivi 2000/25/EY  on saatettu täysin linjaan liikkuvista 
työkoneista annetun direktiivin kanssa, ja sillä pa ntiin täytäntöön nimenomaan traktoreita koskevat 
vaatimukset puitedirektiivin 2003/37/EY mukaisesti.  Näihin kuuluivat vaihee t III A, III B ja IV, 
aikataulu ja joustojärjestelmä. Koska traktoreit a koskevat säännökset on saatettu linjaan liikkuvia 
työkoneita koskevien säännösten kanssa, tässä vaikutustenarv ioinnissa hyödynnetään liikkuviin 
työkoneisiin sovellettavasta jous tojärjestelmästä tehtyä vaik utustenarviointia. Yleisenä 
hankaluutena oli nimenomaan trak toreita koskevien tietojen saamin en. Eurostat ja eräät muut 
lähteet lukevat traktorit osaksi ”maatalouskone ita” eivätkä esitä niitä  erikseen. Liikkuvien 
työkoneiden ja traktori en välillä on moo ttoreihin liittyviä samankaltai suuksia, joten osaa työkoneita 
koskevia tiedoista voitii n kuitenkin käyttää. 
Ongelma 
Samoin kuin liikkuvien työkoneiden valmistajilla myös traktorinvalmist ajilla on edessään 
teknologisena haasteena se, että  uuden sukupolven moottoreiden hiukkas- ja typen oksidien 
päästöjä on vähennettävä vastaav alla tavalla kuin mitä vaaditaan  tieliikenteessä käytettäviltä 
moottoreilta ja ajoneuvo ilta (kuorma- ja linja-auto ilta jne.). Nykyisellä te knologialla siihen ei 
päästä. Tarvitaan vielä paljon tutkimustyötä ja teknologista kehittämistä, ennen kuin markkinoille 
voidaan saattaa traktoreita, joiden moo ttorit täyttävät vaiheen III B vaatimukset. 
EU:ssa on noin 40 traktorinvalmi stajaa (joista usei mmat kuuluvat kuuteen suureen konserniin), 
jotka valmistavat monenlaisia traktoreita, joid en on noudatettava direktiivissä vahvistettuja 
päästörajoja. Moottoreita puolestaan  valmistaa vain harva suuri yr itys (noin 10 valmistajaa EU:ssa 
ja 20 koko maailmassa). Vain hyvin harvat suur et traktorinvalmistajat valmistavat omat 
moottorinsa. Traktorinva lmistaja voi tehdä ajoneuvoihin muka utuksia vasta sitten, kun moottorin 
konfiguraatio on viimeistelty, koska uudelleensuunnitteluja ei  voida tehdä rinnakkain 
(poikkeuksena ovat moottorinsa itse valmistavat traktorinvalmistajat). Teollisuudelta saatujen tietojen mukaan traktorinvalmistuksen kokona isliikevaihto lienee ollut vuonna 2008 noin 8 
miljardia euroa. Traktorinvalmistukseen liittyy suoraan 24 000 ja välillisesti 10 000 työpaikkaa. 
Kriisin vaikutukset 
Alkuvuodesta 2009 lähtien suurinta osaa uni onissa tapahtuvaa tr aktorintuotantoa on 
ennakoimattomalla ja ankaralla tavalla koetellut maailmanlaajuinen finanssi- ja talouskriisi. 
Myynnin äkillinen lasku on vähentänyt suuresti tu loja sekä käytettävissä olevaa pääomaa, jolla 
olisi voitu rahoittaa tarvittava tekninen tutkimus- ja  kehitystyö traktorien varustamiseksi vaiheen 
III B vaatimusten mukaisilla moottoreilla kaikis sa teholuokissa ja sove lluksissa direktiivin 
 
FI 4   FI mukaisessa määräajassa. Yritykset priorisoivat  t&k-menojaan niin, että ensimmäisenä kohteena 
ovat ne tuotteet, joiden nykyise t tai potentiaaliset myyntivolyym it ovat suuret. Tästä myynnistä 
saamiaan tuloja yritykset voivat sitten käyttää t&k -toimiin, joilla kehitetään teknisiä ratkaisuja 
pienemmille erityismarkkinoille.  
Traktorien markkinat alkoivat Euroopassa su pistua voimakkaasti vuoden 2009 ensimmäisellä 
neljänneksellä.4 Vuoden 2009 mittaan yksikkömyynti puto si 20 prosenttia (EU15: 180 000 
yksikköä vuonna 2008; EU12: lukuja ei  saatavilla; kaikkien laitteide n osalta ehkä 15 prosenttia 
kokonaismäärästä). Toimialajärjestön (CEMA) mukaan vuoden 2009 liikevaihto pieneni 20–25 
prosenttia vuoteen 2008 verrat tuna. Taustalla on kysynnän väheneminen tuotantoketjun 
loppupäässä. Vuonna 2010 traktorinvalmistajat odo ttavat vielä 5–10 prosentin pudotusta. Vuoden 
2010 ensimmäistä neljännestä kuvaavat luvut osoitt avat 22 prosentin vähennystä vuoteen 2009 
verrattuna.5 
Alan teollisuus ei vielä ole pystynyt tekemään kaikkia tarvittavia t&k-toimia, ja kriisi vaikeuttaa 
tilannetta entisestään. Vaarana on, että vaih een III B mukaisia traktoreita ei ole vuonna 2011 
saatavilla lainkaan (tai ainakaan tarpeeksi). Sa maan aikaan ei lisäksi voida saattaa markkinoille 
tarpeeksi vaiheen III A mukaisia traktoreita. Tämä merkitsisi sitä, että vanhempia traktoreita joudutaan käyttämään pitempään, jolloin saasteet  lisääntyvät ja kalliita huoltotoimenpiteitä 
joudutaan tekemään enemmän, valmistajat saattava t ajautua konkurssiin tai joutuvat irtisanomaan 
työntekijöitä jne. 
2. O
NKO EU: LLA VALTUUDET TOIMIA ?  
Ehdotuksen oikeusperusta on sama kuin traktorien p äästöjä koskevalla dire ktiivillä 2000/25/EY eli 
SEUT-sopimuksen 114 artikla. Ehdotus on toissijais uusperiaatteen mukain en, sillä direktiiviä 
voidaan muuttaa vain EU:n tason toimin. Jäsenvalt iot eivät voi toteuttaa omia päästörajoihin ja 
niiden soveltamispäiviin liittyviä toimenpiteitä. Sen vuoksi tarvitaan EU:n toimia, jotka tuovat 
lisäarvoa siinä, että traktorien sisämarkkinat pysyvät toimivina. 
3. T AVOITTEET  
Ehdotuksen yleistavoitteena  on turvata traktoriteollisuuden  talouskehitys ja säilyttää 
korkeatasoinen ympäristön suoja.  
Seuraavassa taulukossa kuvataan ehdotuksen yl eiset, erityiset ja  toimintatavoitteet. 
YLEISET  ERITYISET  TOIMINNALLISET  
1. Pidetään 
traktorien sisämarkkinat 1. Tarjotaan traktorinvalmistajille 
edelleen tasapuoliset toimintaedellytykset pysyttämällä voimassa yhdenmukaistettu 1. Otetaan käyttöön 
kustannustehokas ja oikea-aikainen toimenpide, jonka avulla EU:n valmistajat pystyvät jatkamaan 
                                                 
4 Viite: Komission varapuheenjohtajalle G. Verheugenille  14.7.2009 osoitettu CEMA:n kirje ja siihen liitetty 
asiakirja Background material for the Request to Enlarge Flexibility from 20% to 50% for Stage IIIB . 
Lisätietoja markkinaosuuksista löytyy tutkimuksesta Competitive analysis of the EU Mechanical Engineering , 
s. 4. Tutkimus saatavissa osoitteessa http://ec.eu ropa.eu/enterprise/mechan_equipment/companalysis-eu-
mechengin.pdf. 
5 Lähde: CEMA, kesäkuu 2010. 
 
FI 5   FI toimivina 
 sääntelykehys kaikissa jäsenvaltioissa 
(jolloin vältetään kansallisten poikkeamisten riski). 
2. Estetään traktoriteollisuuden 
taloudellisen tilant een ennakoitavissa 
oleva heikkeneminen talouskriisin jo 
valmiiksi heikentämältä tasolta. 
3. Varmistetaan, että teollisuus pystyy 
vastaamaan uusien traktorien kysyntään. traktorien myyntiä samojen 
sääntöjen mukaisesti koko EU:ssa ja käyttäjät voivat korvata loppuun käytetyt traktorinsa.  
2. Tarjotaan traktorinvalmistajille 
mahdollisuus luoda tuloja, joita voidaan käyttää tulevien päästörajojen edellyttämään t&k-toimintaan.  
2. Suojellaan ympäristöä  
 1. Lievennetään vaaraa, että 
vanhempia, saastuttavampia (vaihetta III A edeltäviä) traktoreita ei pystytä korvaamaan uudemmilla ja puhtaammilla traktoreilla, ts. huolehditaan siitä, etteivät käytöstä poistettujen traktorien korvaamisesta saatavat päästövähennykset vaarannu. 
2. Pidetään edelleen teollisuuden 
kannalta houkuttelevana investoida t&k-toimiin, joita tarvitaan tulevien päästörajavaiheiden mukaisten, puhtaampien traktorien kehittämiseen.  1. Mahdollistetaan vanhempien, 
saastuttavampien ja polttoainetta enemmän kuluttajien moottorien ja traktorien korvaaminen puhtaammilla tarkistamalla päästövaatimuksia niin, että uusien traktorien kysyntä voidaan tyydyttää puhtaimmilla saatavilla olevilla malleilla.  
2. Tehdään teollisuudelle selväksi, 
että päästöjen lisärajoituksia tarvitaan ja että päästöjen vähentämisen tiellä jatketaan nykyiseen malliin. 
  
4. T OIMINTAVAIHTOEHDOT  
Todetun ongelman ratkaisemiseksi on määritelty seuraavat vaihtoehdot:  
Vaihtoehto 1 – Ei toimenpiteitä (perusskenaario) 
Nykyiseen joustojärjestelmään sove llettavat säännökset pidetään enna llaan: 20 prosentin raja (tai 
tietty moottorimäärä) säilytetään. 
Vaihtoehto 2 – Valtion takaamien lainojen my öntäminen nk. poistomyyntiaikana valmistettujen, 
varastossa olevien moottoreiden ostoon 
Direktiivin 2000/25/EY 4 artiklan mukaan vaa timuksia lykätään kahde lla vuodella niiden 
moottorien osalta, jotka valmistetaan ennen näitä määräpäiviä. ’Näillä määräpäivillä’ tarkoitetaan 
jotakin kyseisen artiklan 2 kohdassa vahvistettua määräpäivää, jonka jälkeen vaatimusten vastaisia 
moottoreita ja traktoreita ei enää saa ottaa käyttöön. 
Kun vaihe III A on voimassa, teollisuudenala voi valmis taa moottoreita ja traktoreita ja varastoida 
niitä EU:n alueella. Näitä vaiheen III A moottoreita  ja traktoreita valmistamalla on tarkoitus pitää 
yritykset toiminnassa ja vastata sellaisten muiden maiden tarpei siin, joissa ei ole yhtä tiukkoja 
 
FI 6   FI pakokaasupäästörajoja kuin EU:ssa. Vaihees een III B siirtymisen (1.1.2010–1.1.2013 teholuokan 
mukaan) jälkeen näitä varastoituja  moottoreita ja traktoreita void aan saattaa markkinoille kahden 
vuoden kuluessa. Tässä vaihtoehdossa ehdotetaan, että trak torinvalmistajille myönnetään valtion 
takaamia lainoja, jotta ne voisivat ostaa varast ossa olevia vaiheen III A vaatimusten mukaisia 
moottoreita.  
Vaihtoehto 3 – Romutusjärjestelmä  Romutusjärjestelmä olisi tuki, jolla käyttäjää kannustetaan ostamaan uusi traktori, jossa on vaiheen 
III B vaatimusten mukainen moottori. 
Tässä vaihtoehdossa vanhan, saastuttavamman traktorin omistaja luovuttaa traktorin 
romutettavaksi (purkaminen, kierrätys jne.). Kansallinen viranomainen maksaisi romutetun 
traktorin omistajalle kertakorvauks en. Omistaja saa rahan pankin tai verojärjestelmän kautta sen 
jälkeen, kun uuden traktorin osto on osoitettu. 
Vaihtoehto 4 – Vaihtoehtoisten toimenpite iden käyttöönotto joustojärjestelmässä 
Tässä vaihtoehdossa myönnettäisiin  lisäjoustonvaraa vaih eesta III A vaiheeseen  III B siirtymistä 
varten. Myöhempiin vaiheisiin ei kaavailla lisätoimenpiteitä. 
• Vaihtoehto 4.1 – Joustojärjestelm än soveltaminen porrastetusti  
Vaihtoehdossa sovellettaisiin er i traktoriluokkiin eri joustoprosentteja sen mukaan, millaisia 
erityisiä ongelmia siirryttäessä vaiheesta III A vaiheeseen III B kohdataan. Samaa mallia 
sovellettaisiin myös kiinteisiin moottorimääriin. 
• Vaihtoehto 4.2 – Jouston kasvattaminen 50 prosenttiin 
Tässä vaihtoehdossa kasvatettaisiin jousto 20 pros entista 50 prosenttiin kaikissa traktoriluokissa. 
Moottorien kiinteää enimmäismäär ää muutettaisiin vastaavasti. 
• Vaihtoehto 4.3 – Jouston kasvattaminen 80 prosenttiin 
Tässä vaihtoehdossa kasvatettaisiin jousto 20 pros entista 80 prosenttiin kaikissa traktoriluokissa. 
Moottorien kiinteää enimmäismäär ää muutettaisiin vastaavasti. 
• Vaihtoehto 4.4 – Joustojärjestelmän ehdolli nen laajentaminen ja seuraamusmekanismi 
Jotta kannustimet vaiheen III B moottorien kehittämiseen säilyi sivät, voitaisiin ottaa käyttöön 
järjestelmä, jossa lisäjouston käyttö siirryttäessä vaiheesta III A vaiheeseen III B johtaisi usean vuoden jälkeen seuraamusmaksuun. Näin kannustett aisiin traktorinval mistajia edelleen 
kehittämään vaiheen III B vaatim ukset täyttävillä moottoreilla varustettuja traktoreita ja 
käyttämään lisäjoustoa vain sen verran kuin tarvitsevat. Seuraamusm aksu on asetettava 
asianmukaiselle tasolle. 
• Vaihtoehto 4.5 – Kauppajärjestelmä 
Joustojärjestelmää varten voitais iin kehittää EU:n päästökauppajärj estelmää vastaava järjestelmä. 
Järjestelmässä yritykset voisivat myydä käyttämättömiä jousto-oikeuksiaan lisäjoustoa tarvitseville yrityksille. Järjestelmää varten tarvittaisiin jous ton (lupien) myyntiin sovellettava mekanismi sekä 
järjestely järjestelmän seurantaa varten. Kunki n joustoluvan hinta määräytyisi markkinoilla.  
 
FI 7   FI Vaihtoehto 4.6 – Joustojärjestelmän korvaaminen tr aktorinvalmistajille tark oitetulla joustolla ja 
Yhdysvaltain ABT-järjestelmän  kaltaisella järjestelyllä 
Moottorinvalmistajia varten voitaisiin kehittää Yhdysvaltain ABT-järjestelmää (Average Banking 
and Trading) vastaava järjestelmä, jota sovell ettaisiin yhdessä trakto rinvalmistajille suunnatun 
joustojärjestelmän kanssa. 
5. V AIHTOEHTOJEN VAIKUTUSTEN ARVIOINTI  
Ei muutoksia  -vaihtoehdolla ei saavutettaisi tavoi tteita. Teollisuus joutuisi edelleen 
kamppailemaan nykyisessä taloustilanteessa eikä sa isi traktoreita valmiiksi  vaihetta III B varten. 
Teollisuus ei siksi pystyisi saattamaan tuotteita markkinoille enempää kuin joustojärjestelmän 20 prosentin raja sallii, ja jotkin yritykset joutuisivat lopettamaan toimintansa, mikä johtaisi työpaikkojen menetykseen. 
Traktorinvalmistajien asiakkaat suhtautuvat talo ustilanteen vuoksi selväs ti varovaisemmin uuden 
traktorin ostamiseen. Käyttäjät leikkaavat pääomakustannuksia ja tkamalla vanhojen traktorien 
käyttöä sen sijaan, että ostaisivat uusia, puhtaampia  traktoreita, mikä aiheuttaa lyhyellä aikavälillä 
suuremmat ympäristöhaitat. Käyttäjät joutuvat li säksi maksamaan enemmän vanhojen traktoriensa 
huoltamisesta, jotta ne pysyvät toimintakuntoisina. 
Vaiheen III B rajoja sovellet aan jo vuodesta 2011 lähtien, eikä laina järjestelmää olisi helppo 
perustaa näin lyhyessä ajassa. Toimivan järjestelm än kehittämiseen kuluisi niin paljon aikaa, ettei 
järjestelmällä voitaisi vastata teollisuuden välittö miin tarpeisiin. Järjestelmän perustamista ja 
sääntelyä varten tarvittaisiin lisää EU:n tai kansal lisia resursseja. Järjestelmällä ei pystyttäisi 
auttamaan niitä yrityksiä, joilla on vaikeuksia rahoittaa vaiheen III B edellyttämää t&k-toimintaa. Yritykset, jotka eivät olisi valmiita siirtymään vaiheeseen III B, joutuisivat rahoittamaan lisää t&k-toimia.   
Traktorinvalmistajalle voitaisiin tarjota mahdollisuus jatkaa toimintaansa myös siten, että 
valmistaja voisi ostaa moottorinvalmistajalta varastossa  olevia moottoreita ja jatkaa sen ansiosta 
vaiheen III A mukaisten traktori en myymistä. Jotta moottoreita voisi käyttää yli kolmen kuukauden 
varastoinnin jälkeen, niille on tehtävä ai kaa vievä ja kallis erikoiskäsittely,
6 jonka osuus moottorin 
myyntihinnasta voisi olla jopa viisi prosenttia.  
Lisäksi voidaan väittää, että jos valmistajia kannustetaan valm istamaan lisää vaiheen III A 
mukaisia moottoreita, niitä valmis tettaisiin suuria määriä sen sij aan että kehitettäisiin puhtaampia 
vaiheen III B mukaisia moottoreita. Se vähent äisi halua innovoida ja kehittää ympäristöä 
säästävämpiä traktoreita. Varastossa olevien vaiheen III A mukaisten moottorien ostamiseen 
tarkoitettu laina siis tekisi vähemmän kannustava ksi suunnitella vaiheen III B mukaisia traktoreita, 
joiden ympäristöhaitat ovat pienemmät. Vaihtoeh to herättää lisäksi kysym yksen siitä, onko se 
EU:n valtiontukisäännösten mukainen. 
                                                 
6 Kun moottori valmistetaan varastoitavaksi, se täytetään erikoisöljyllä. Kun moottori sitten asennetaan 
traktoriin, öljy on vaihdettava tiettyyn toiseen öljyyn, minkä jälkeen moottoria on käytettävä muutama tunti erityisellä polttoaineella. Sen jälkeen öljy on vaihdettava tavanomaiseen öljyyn ja moottoria on käytettävä 
tavanomaisella polttoaineella jonkin aikaa, ennen kuin se on valmis ja turvallinen myytäväksi. Menetelmän 
vaatima aika ja hinta riippuu moottorin koosta ja tehosta. 
 
FI 8   FI Romutus tuki kannustaisi käy ttäjiä ostamaan uusia, puhtaammalla  vaiheen III B mukaisella 
moottorilla varustettuja traktoreita sillä ed ellytyksellä, että he hävittävät vanhemman, 
saastuttavamman traktorin. Tuki kannustaisi ostam aan vaiheen III B mukaisia traktoreita, mistä 
koituisi hyötyä ympäristölle. Sillä ei kuitenkaan autettaisi traktorinvalmistajia rahoittamaan niitä t&k-toimia, joita vaiheen III B mukaisten trakto rien tuominen saataville edellyttää. On 
kyseenalaista, tarjoaisiko romutusjärjestelmä r iittävän hyvät näkymät, jotta pankit saataisiin 
myöntämään lisälainoja traktorinvalmistajille t&k-toi mia varten. Jos vielä jäsenvaltiot soveltaisivat 
romutusjärjestelmää eri tavoin, sisämarkkinat hajana istuisivat ja kilpailu vääristyisi. Komission 
tietojen mukaan yksikään jäsenvaltio ei kuitenkaan  ole suunnitellut romutusjärjestelmän ottamista 
käyttöön tällä alalla.  
Porrastetun joustoprosentin  soveltaminen erityyppisiin trakto reihin sen mukaan, minkälaisia 
ongelmia kohdataan siirryttäessä vaiheesta III A vaiheeseen III B, ei ole toteuttamiskelpoinen 
vaihtoehto, sillä eri luokkien tr aktoreista ei ole erillisiä luetteloita eikä myyntimäärän 
kartoittamiseksi ole soveltuvaa järjestelmää. 
Jos joustoprosentti nostetaan 50:een prosenttiin  kaikkien traktorien osalta ja kiinteitä määriä 
tarkistetaan suhteessa, on otet tava huomioon ympäristö-, sosiaa liset ja talousvaikutukset. 
Liikkuvien työkoneiden joustojärj estelmästä tehdyssä vaikutus tenarvioinnissa on määritetty 
kaikkien liikkuvien työkoneiden ympäristövaikutuks et laskennallisiin päästöihin liittyvien 
ulkoisten kustannusten perusteella. Koska traktoreista  ei ole saatavana lainkaan täsmällisiä tietoja 
Eurostatista tai ympäristötietokannoista, traktorien osalta ei voida antaa tarkempia tietoja. Traktorien aiheuttamat vaikut ukset ovat kuitenkin luonteeltaan  samanlaisia kuin kaikkien 
liikkuvien työkoneiden. 
Ympäristökustannukset edustavat kustannuksia, jo ita aiheutuu moottore iden lisäpäästöistä 
muutettaessa joustojärjestelmää niin, että jousto a lisätään nykyisestä 20 pr osentista 50 prosenttiin. 
Nettonykyarvoon perustuvalla menetelmällä laskettuna  ympäristökustannusten muutos siirryttäessä 
20 prosentin joustosta 50 prosentin joust oon on epäpuhtauden tyypin mukaan seuraava: 
Epäpuhtaus  50 %:n jousto kaikille 
liikkuville työkoneille 50 %:n jousto traktoreille 
Hiukkaset  200 80–90  
Typen oksidit  350 130–150  
Yhteensä  550 210–240  
 
Nämä miljoonina euroina ilm oitetut luvut edustavat kokona iskustannuksia kaudella 2008–2030. 
Tätä vaikutusten arviointia vart en hyöty on laskettu aiheena olev an ehdotuksen kattamalle kolmen 
vuoden ajalle. Traktoreita koskevat luvut perustuvat olettamukseen, että traktorien suhteellinen 
osuus epäpuhtauksista pysyy samana.  
Laajennetun joustojärjestelmän va ikutusten on arvioitu olevan 0,3 prosenttia kaikkien käytössä 
olevien liikkuvien työkoneiden ko konaispäästöistä (hiukkaset ja  typen oksidit) ensimmäisenä 
vuonna. 
Toisaalta valmistajat voisivat laajempien joustoje n ansiosta jatkaa traktorien myymistä ja saada 
siitä tuloja, joilla ne voisivat rahoittaa vaiheen III  B mukaisten traktorien edellyttämiä t&k-toimia. 
 
FI 9   FI Samoin kuin liikkuvia työkoneita koskevassa vai kutustenarvioinnissa, taloudellisen hyödyn 
odotetaan tässäkin tapauksessa olevan merkittävämpi kuin ympäristöhaitat.  
Vaihtoehtona 50 prosentin joustolle voitaisiin harkita vaiheen III B käyttöönoton lykkäämistä 
vaiheen IV käyttöönottoon saakka. Silloin hiukka späästörajojen pienentämisestä 90 prosentilla 
saatavat vaikutukset viivästyisivät kolmella vuodella. Komissio katsoo lis äksi, ettei vastaavaa 
lisäjoustoa pitäisi tehdä vaiheen IV  käyttöönoton yhteydessä. Kuten ed ellä todettiin, vaihetta III B 
varten tehdyn t&k-toiminnan pitäisi pystyä takaamaa n, ettei se ole perusteltua. Komissio ilmoittaa 
asiasta sidosryhmille. 
Joustoprosentin nostaminen 80:een  kaikkien traktorien osalta ja kiinteitten määrien 
tarkistaminen suhteessa vastaisi va ihtoehtoa 4.2 paitsi seuraa vien seikkojen osalta: 80 prosenttia ei 
olisi johdonmukainen suhteessa li ikkuvia työkoneita koskevaan ehdot ukseen (50 %), jousto olisi 
nyt lähempänä Yhdysvaltain järj estelmää EU:n perusjärjestel män pysyessä kuitenkin voimassa, 
lisäksi ympäristöhaitat lisääntyisivät, ja teolli suuden ilmoittaman mukaan yritykset eivät tarvitse 
näin suurta joustoprosenttia pys tyäkseen noudattamaan direktiiviä. 
Joustojärjestelmän  käyttö yhdessä seuraamusmekanismin kanssa  vähentäisi huolta siitä, että 
jouston kasvattaminen aiheuttaa kilpailun vääristy mistä. Käytettävissä ei kuitenkaan ole tietoja 
siitä, missä määrin traktorit ovat vaatimusten mukaisia, ja tämä merkitsee huomattavaa rasitetta 
kansallisille viranomaisille. Tästä syystä kyseinen vaihtoehto ei käytännössä ole 
toteuttamiskelpoinen, ja mekanismin kehittelystä ja toteutuksesta aiheutuisi (ilmoittamiseen ja valvontaan liittyviä) kuluja, jotka olisivat epäsuhta isia mekanismin käytöllä saavutettaviin etuihin 
nähden. 
Joustokauppajärjestelmässä  yritykset voisivat ostaa lisäjoustoa sellaisilta yrityksiltä, jotka eivät 
joustoa tarvitse. Tämä kannustais i voimakkaasti noudattamaan uusia p äästörajoja niin pian kuin 
mahdollista. Tällaisen monimutkaisen järjestelmän perustaminen lyhyessä ajassa olisi kuitenkin 
epäsuhdassa odotettuihin saavutuksiin nähden.  
Myöskään ABT -järjestelmää ei pidetä toteuttamiskelpoi sena vaihtoehtona, kut en edellä kuvattiin. 
Neuvosto ja parlamentti ovat jo hylänneet sen.  
Vaihtoehtojen vertailu  
 Vaikuttavuus  Tehokkuus  Johdon-
mukaisuus  Toteutettavuus  
Vaihtoehto 1 –  
Perusskenaario  Riittämätön  Ei tehokas  Osittain 
johdon-
mukainen  Toteutettavissa  
Vaihtoehto 2 –  
Valtion tukemat lainat III 
A -moottorien varastoinnin 
rahoittamiseen  Osittain 
vaikuttava  Ei tehokas  Ei johdon-
mukainen  Toteutettavissa, 
jos jäsenvaltioilla 
halua  
Vaihtoehto 3 –  
Kansalliset 
romutusjärjestelmät  Osittain 
vaikuttava  Ei tehokas  Osittain 
johdon-
mukainen  Ei toteutettavissa 
Vaihtoehto 4.1 –  Vaikuttava  Tehokas  Johdon- Ei toteutettavissa  
 
FI 10   FI Porrastetut joustot  mukainen  
Vaihtoehto 4.2 –  
50 %:n jousto  Vaikuttava  Tehokas  Johdon-
mukainen  Toteutettavissa  
Vaihtoehto 4.3 –  
80%:n jousto  Vaikuttava vain 
tavoitteen 1 
osalta  Ei tehokas 
ympäristö-
haittojen 
vuoksi  Johdon-
mukainen 
suhteessa 
ympäristö-
politiikkaan  Toteutettavissa  
Vaihtoehto 4.4 –  
Seuraamusmekanismi  Vaikuttava  Ei tehokas  Johdon-
mukainen  Ei toteutettavissa 
Vaihtoehto 4.5 –  
Kauppajärjestelmä  Vaikuttava  Osittain 
tehokas  Johdon-
mukainen  Ei toteutettavissa 
Vaihtoehto 4.6 –  
ABT  Vaikuttava  Osittain 
tehokas  Johdon-
mukainen  Ei toteutettavissa 
 
5.1. Päätelmä  
Edellä esitetyn analyysin perustee lla päätellään, että tarkoituksenmukaisin vaihtoehto politiikan 
tavoitteiden saavuttamiseksi on jous toprosentin nostaminen 50:een.  
6. SEURANTA JA ARVIOINTI  
Joustojärjestelmän laajentamisen vaikutuksia arvioidaan järjestelm än täytäntöönpanon ja 
toteuttamisen jälkeen teollisuudenalan ja jäsenv altioiden toimittamien tietojen pohjalta, kuten 
direktiivissä 2000/25/EY edellytetään. Valmistajille  tai kansallisille vira nomaisille ei sen vuoksi 
odoteta tulevan lisäkustannuksia. 
Ehdotuksen tehokkuuden arvioinnissa  voitaisiin käyttää pääindikaattoreina joustojärjestelmän 
hyödyntämistä vuoden 2013 loppuun mennessä, toimintans a lopettavien yritysten määrän kehitystä 
sekä traktoreiden hiukkas- ja t ypen oksidien päästöjen kehitystä. 
Komissio aikoo arvioida tarkistet un joustojärjestelmän vaikutuksia  aiheena olevassa ehdotuksessa 
määritellyn ajanjakson päättyessä vuonna 2014 ja tehdä saaduista tul oksista aiheelliset päätelmät.