Tiivistelmä Ruotsin oikeusjärjestelmälle on ominaista se, että oikeuslaitoksen katsotaan olevan hyvin riippumaton. Parantaakseen entisestään oikeuslaitoksen riippumattomuutta Ruotsi on käynnistänyt parlamentaarisen menettelyn osana puoluerajat ylittävää selvitystä, jossa tutkitaan oikeuslaitosta koskevan perustuslaillisen kehyksen tiettyjä osia. Lisäksi oikeudenkäymiskaaren äskettäisellä muutoksella kodifioitiin työtehtävien jakoa koskevat säännöt. Hallitus käynnisti lainsäädäntöaloitteen vastatakseen oikeuslaitoksen digitalisointiin liittyviin haasteisiin. Ruotsissa on mahdollista suorittaa tietyt oikeudellisen menettelyn vaiheet sähköisesti, kuten kanteen ja haasteen sähköinen toimitus. Tutkimusten mukaan Ruotsia pidetään yhtenä EU:n ja maailman vähiten korruptoituneena maana. Rikoslaissa kriminalisoidaan useimmat korruption muodot julkisella ja yksityisellä sektorilla. Vaikka Ruotsilla ei ole kodifioitua kattavaa korruptiontorjuntastrategiaa, hallitus on ilmoittanut aloitteestaan laatia kansallinen korruptiontorjuntaa koskeva toimintasuunnitelma. Julkiset laitokset tunnetaan läpinäkyvästä hallinnosta ja luotettavasta ja toimivasta korruptiontorjunnan kehyksestä. Lobbausta ei säännellä lailla. Laajalla tiedonsaantioikeudella on keskeinen sija Ruotsin korruptiontorjuntaa koskevassa lähestymistavassa, ja virkamiehillä on oikeus antaa tietoja tiedotusvälineille. Käytössä on toimenpiteitä, joilla varmistetaan väärinkäytösten paljastajien suojelu, ja parhaillaan on käynnissä selvitys, jossa arvioidaan, onko tarpeen muuttaa maan lainsäädäntöä unionin oikeuden rikkomisesta ilmoittavien henkilöiden suojelusta annetun direktiivin (EU) 2019/1937 johdosta. Ulkomainen lahjonta on edelleen riskialue. Ruotsissa on pitkä sääntelyperinne tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden alalla. Tiedotusvälineiden vapautta ja moniarvoisuutta koskevat oikeudelliset takeet pohjautuvat sekä perustuslakiin että lainsäädäntöön, ja näyttää siltä, että ne on käytännössä pantu kaikilta osin täytäntöön. Ruotsin media-alan sääntelyviranomaisella on vahvat takeet riippumattomuudesta, joka on vahvistettu perustuslain säännöksissä. Tiedotusvälineiden omistuksen läpinäkyvyydessä ei ole suuria ongelmia, vaikka media-alan yhtiöitä koskevia erityisiä sääntöjä ei ole annettu. Ruotsissa on myös toimittajien suojelua koskeva vankka järjestelmä. Ruotsalaisten toimittajien toimintaolosuhteiden on arvioitu kuuluvan maailman parhaimpiin. Vuonna 2020 toimittajiin kohdistui kuitenkin joitakin fyysisiä ja verkkouhkia. Keskinäiselle valvontajärjestelmälle on ominaista osallistava ja jäsennelty lainvalmisteluprosessi. Tätä prosessia käytetään edellä mainitussa oikeuslaitosta koskevan perustuslaillisen kehyksen tarkastelussa. Tässä prosessissa perustuslain muuttamismenettelyä koskevaa uudistusta pidetään myös keinona vahvistaa demokraattisen järjestelmän perusrakenteiden suojelua. Useilla riippumattomilla viranomaisilla on oma tehtävänsä perusoikeuksien turvaamisessa, ja uudistusprosessi on parhaillaan käynnissä kansallisen ihmisoikeusinstituution toimivallan laajentamiseksi. Hallitus on lisäksi ottanut käyttöön erityisiä välineitä, joiden avulla se voi käydä vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan kanssa.

I.Oikeuslaitos

Ruotsin oikeuslaitos jakautuu kahteen osaan: yleisiin tuomioistuimiin, joihin kuuluu 48 käräjäoikeutta, 6 hovioikeutta ja korkein oikeus, ja yleisiin hallintotuomioistuimiin, joihin kuuluu 12 lääninoikeutta, 4 kamarioikeutta ja korkein hallinto-oikeus. Lisäksi Ruotsissa on kaksi erikoistuomioistuinta . Tuomioistuinvirasto toimii oikeusministeriön alaisuudessa ja vastaa tuomioistuinten yleisestä hallinnosta, kuten resurssien jaosta, henkilökunnan määrästä ja välineistä. Riippumaton tuomarilautakunta valmistelee kaikki tuomareiden nimittämistä koskevat esitykset , joiden perusteella hallitus nimittää tuomarit. Ruotsin syyttäjälaitos on riippumaton ja hallituksesta erillinen elin. Ruotsin asianajajaliitto on lailla perustettu riippumaton ja itsehallinnollinen liitto.

Riippumattomuus

Oikeuslaitoksen riippumattomuuden katsotaan pysyneen erittäin hyvänä. Kaiken kaikkiaan 80 prosenttia kansalaisista ja yrityksistä katsoo, että tuomioistuinten ja tuomareiden riippumattomuus Ruotsissa on joko ”erittäin hyvä” tai ”melko hyvä”. Käsitys oikeuslaitoksen riippumattomuuden korkeasta tasosta on yleisesti ottaen ollut vakaa, ja kansalaisten käsitys siitä on hieman parantunut vuodesta 2016.

Uudistusprosessi on aloitettu oikeuslaitoksen riippumattomuuden vahvistamiseksi entisestään. Valtiopäivien vuonna 2018 esittämän pyynnön johdosta hallitus asetti helmikuussa 2020 tutkintakomitean selvittämään demokratian suojelun ja oikeuslaitoksen riippumattomuuden vahvistamista. Puoluerajat ylittävän tutkinnan puheenjohtajana toimii korkeimman oikeuden presidentti, ja hänen tehtävänään on tutkia oikeuslaitoksen riippumattomuutta koskevan Ruotsin lainsäädännön useita eri näkökohtia ja esittää lainsäädännön ja perustuslain muuttamista koskevia ehdotuksia. Komitea tutkii, pitäisikö korkeimman oikeuden ja korkeimman hallinto-oikeuden tuomareiden lukumäärää ja eläkeikää säännellä perustuslaissa. Komitean toimeksiannossa todetaan, että selvityksessä on otettava huomioon muun muassa unionin tuomioistuimen viimeaikainen oikeuskäytäntö . Toimeksiannon mukaan tavoitteena olisi suojata tuomareita mahdolliselta painostukselta, koska eläkeikää alennetaan tavallisella lailla. Kummankin korkeimman oikeuden tuomareiden lukumäärän sääntelyä koskevan kysymyksen arvioinnissa otetaan huomioon oikeudellinen akateeminen keskustelu Ruotsissa. Keskustelun yhteydessä on esitetty, että tuomareiden määrän lisäämistä tai vähentämistä voidaan käyttää poliittisen vallan välineenä. Komitea tutkii myös, pitäisikö tuomioistuinviraston riippumattomuutta vahvistaa. Jos komitea katsoo, että tällainen vahvistaminen on tarpeen, se voi toimeksiantonsa mukaisesti ehdottaa pääasiassa tuomareista muodostuvan tuomarineuvoston tai tuomioistuinviraston johtokunnan perustamista. Tämä olisi Euroopan neuvoston suositusten mukaista. Komitean työ on vasta alkanut, ja siihen kuuluu muiden EU:n jäsenmaiden järjestelmien tarkastelu. Sen tulokset esitetään helmikuussa 2023. Tällaisen uudistuksen valmistelun osallistava menetelmä, puoluerajat ylittävä menettely ja unionin tuomioistuimen viimeaikaisen oikeuskäytännön huomioon ottaminen ovat erityisen huomionarvoisia asioita.

Työtehtävien jakoa koskevat säännöt on kodifioitu. Oikeudenkäymiskaaren muutossäädöksessä säädetään, että työtehtävien jaon on perustuttava tuomioistuimen ennalta määrittämiin objektiivisiin kriteereihin eikä niillä saa vaikuttaa asian tulokseen tai etenemiseen. Tällä kodifioidaan jo olemassa oleva käytäntö ja varmistetaan, että työtehtävien jakoa koskevat säännöt on annettu laissa, mikä on Euroopan neuvoston suositusten mukaista. Työtehtävien jakoa koskevat konkreettiset yksityiskohdat määritetään tuomioistuimen työjärjestyksessä tai tuomioistuinten vastaavissa normeissa.

Laatu

Tuomioistuinvirasto on pyytänyt lisäresursseja, jotta lisääntyneeseen työmäärään pystytään vastaamaan. Poliisin ja syyttäjälaitoksen saatua lisää resursseja niiden tutkintakapasiteetin vahvistamiseksi ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimiin käsiteltäväksi tulleiden rikosoikeudellisten asioiden määrä on lisääntynyt merkittävästi. Lisääntyneen asiamäärän käsittelemiseksi tuomioistuinvirasto on pyytänyt tuomioistuinten vuosien 2021–2023 määrärahojen korottamista , jotta voidaan kattaa menot, jotka aiheutuvat tuomioistuimen lisähenkilöstöstä, koulutuksesta ja uudistuksista, joilla pyritään parantamaan tuomioistuinten tehokkuutta.

Parhaillaan toteutetaan toimia, joilla vastataan digitaaliseen viestinnän käyttöä koskeviin haasteisiin Ruotsin oikeuslaitoksessa. Ruotsissa on mahdollista suorittaa tietyt oikeudellisen menettelyn vaiheet sähköisesti, kuten kanteen ja haasteen sähköinen toimitus, eikä menettelyn eri vaiheita ole mahdollista seurata verkossa. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomiot eivät ole saatavissa verkossa. Mahdollistaakseen ja helpottaakseen digitaalista viestintää tuomioistuinmenettelyissä sekä parantaakseen kansalaisille tarkoitettuja palveluja hallitus antoi lakiehdotuksen, joka esitettiin ensimmäistä kertaa elokuussa 2019. Sen tarkoituksena on muun muassa mahdollistaa riita-asioiden haastehakemusten ja tiettyjen muiden hakemusten toimittaminen verkossa, valtakirjan toimittaminen digitaalisessa muodossa ja paperitulosteita koskevien tarpeettomien vaatimusten poistaminen. Ehdotus annettiin valtiopäiville kesäkuussa 2020. Jos se hyväksytään, useimpien säännösten on määrä tulla voimaan tammikuussa 2021.

Tehokkuus

Ruotsin oikeuslaitoksella ei ole erityisiä tehokkuuteen liittyviä haasteita, vaikka käsiteltäväksi tulevien hallinto-oikeudellisten asioiden määrä on erittäin suuri. Ruotsin oikeuslaitoksen suorituskyky on keskitasoa siviili- ja kauppaoikeudellisten riita-asioiden sekä hallinto-oikeudellisten asioiden käsittelyajan osalta. Käsiteltäväksi tulevien hallinto-oikeudellisten asioiden määrä on erittäin suuri, ja vireillä olevien hallinto-oikeudellisten asioiden määrä on jatkanut maltillista kasvua vuodesta 2016 alkaen. Hallinto-oikeudellisten asioiden selvitysaste on näin ollen laskenut vuosina 2016 ja 2017. Vuonna 2018 selvitysaste kehittyi myönteiseen suuntaan ja lähestyi jälleen 100:aa prosenttia. Keskimääräinen aika, jota tarvitaan hallinto-oikeudellisten asioiden ratkaisemiseen, on edelleen suhteellisen lyhyt. Koska yleisiä sulkutoimia ei ole otettu käyttöön, tuomioistuimet ovat pääasiassa jatkaneet toimintaansa normaalisti covid-19-pandemian aikana. Joitakin istuntoja on kuitenkin peruttu ja lykätty kansanterveydellisistä syistä .

II.Korruptiontorjunnan kehys

Ruotsilla on suurelta osin käytössä oikeudellinen ja institutionaalisen kehys korruption torjumiseksi ja ehkäisemiseksi. Ruotsilla ei ole kattavaa kodifioitua korruptiontorjuntastrategiaa, mutta hallitus suunnittelee kansallisen korruptiontorjuntaa koskevan toimintasuunnitelman laatimista. Korruption ennaltaehkäisevää ja rangaistusulottuvuutta käsitellään useissa laeissa ja muissa säädöksissä sekä valtion virastoja koskevissa erityissäännöissä. Lainvalvonta- ja oikeusviranomaisilla on myös ennaltaehkäisevä- ja rangaistustehtävä. Kansallinen korruptiontorjuntayksikkö on syyttäjälaitokseen kuuluva erikoisyksikkö, joka vastaa kaikista korruptioon ja ulkomaiseen lahjontaan liittyvistä rikostutkinnoista. Poliisin kansallinen korruptiontorjuntayksikkö, joka on osa Ruotsin poliisiviranomaista, tutkii korruptiorikoksia, ja sillä on ennaltaehkäisevä rooli, kun se tukee eri viranomaisia korruptionvastaisten politiikkojen laadinnassa. Muut virastot, kuten valtiontalouden tarkastusvirasto, Ruotsin kilpailuvirasto, Ruotsin rikostenehkäisyneuvosto ja finanssipoliisi (Ruotsin rahanpesun selvittelykeskus FIU ja osa poliisiviranomaista) vastaavat korruption ehkäisemisestä, rikosteknisestä ja tilintarkastuksen asiantuntemuksesta sekä korruption tutkinnasta.