Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Sukupuolten tasa-arvo ja ilmastonmuutos: tavoitteena sukupuolinäkökulman huomioon ottaminen Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa”

(2022/C 270/05)

Esittelijä: Kata Tüttő (HU, PES), Budapestin kaupunginvaltuuston jäsen

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA (AK)

1. toteaa jälleen, että sukupuolten tasa-arvo on keskeinen eurooppalainen arvo ja Euroopan unionin perusperiaate, joka on vahvistettu perussopimuksissa ja joka tunnustetaan myös Euroopan unionin perusoikeuskirjan 23 artiklassa . Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 8 artiklassa edellytetään, että unioni pyrkii kaikissa toimissaan poistamaan eriarvoisuutta naisten ja miesten välillä sekä edistämään tasa-arvoa.

2. muistuttaa, että sukupuolten tasa-arvo, varma ja sopeutuva työllisyys sekä työ- ja yksityiselämän tasapaino on vahvistettu Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteissa 2, 5 ja 9 . Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio antoivat pilaria koskevan julistuksen 17. marraskuuta 2017.

3. toteaa, että ilmastopolitiikalla on sukupuolen mukaan määräytyviä vaikutuksia ja että tehokkaiden ilmastotoimien toteuttaminen edellyttää sukupuolten tasa-arvon ja naisten vaikutusmahdollisuuksien edistämistä ( 1 ) . Komitea korostaa tässä yhteydessä, että demokraattisemman ja osallistavamman Euroopan rakentamiseksi on olennaisen tärkeää huolehtia siitä, että naiset ovat mukana kriisinhallintastrategioiden ja -toimien suunnittelussa.

Ilmastonmuutos sukupuolinäkökulmasta

4. huomauttaa, että ilmastonmuutoksesta, ilmaston lämpenemisestä, luonnon monimuotoisuuden vähenemisestä ja ympäristön tilan heikkenemisestä aiheutuvat vaarat vaikuttavat köyhimpiin ja haavoittuvimpiin väestöryhmiin eteläisen pallonpuoliskon maissa ja EU:ssa voimakkaammin kuin muihin. AK toteaa, että ilmastonmuutokseen liittyy monitahoisia riskejä, jotka pahentavat pitkäaikaisia sosioekonomisia eroja ja vallitsevaa epätasapainoa, esimerkiksi sukupuolten tasa-arvon puutetta. Komitea korostaakin, että ilmastopolitiikat ja -toimenpiteet, joissa jätetään tasa-arvoanalyysi ja sukupuolinäkökulma huomiotta, ovat omiaan lisäämään sosiaalista eriarvoisuutta.

5. toteaa, että maailmanlaajuisesti tarkasteltuna naiset ja tytöt ovat muita alttiimpia ilmastonmuutoksen sekä luonnonympäristön tilan heikkenemisen seurauksille. Toisaalta he ovat myös vahvoja toimijoita, joilla voi olla keskeinen merkitys ilmastoneutraaliuden saavuttamisessa ja ilmastomuutoksen vaikutuksiin sopeutumisessa. Komitea korostaa, että miesten ja naisten innovatiivinen ajattelu ja luovat ideat voivat heidän erityisten kokemustensa ja näkemystensä johdosta usein täydentää toisiaan ja että tasa-arvoanalyysien sisällyttäminen ilmastopolitiikkaan ja erilaisten sukupuoli-identiteettien tunnustaminen auttavat laajentamaan politiikan soveltamisalaa kautta koko yhteiskunnan. Komitea yhtyy näin ollen Skotlannin hallituksen ja YK Naiset -järjestön COP26-kokouksessa antamaan yhteiseen julkilausumaan, jossa kehotetaan edistämään naisten ja tyttöjen roolia ilmastonmuutoksen torjunnassa ( 2 )

6. toteaa, että naisten vaikutusmahdollisuuksia ilmastonmuutosta ajatellen tulisi lisätä. Tämän tulisi tapahtua parantamalla heidän koulutustaan ja tietoisuuttaan ilmastoon liittyvistä teknologioista, toimenpiteistä ja toimista sekä edistämällä heidän rooliaan näitä asioista koskevassa päätöksenteossa.

7. korostaa, että sukupuolen sekä ilmastonmuutoksen ja muiden ympäristöhaasteiden välillä on merkittäviä yhteyksiä. AK toteaa, että ilmastonmuutoksen seuraukset vaikuttavat naisiin ja miehiin todennäköisesti eri lailla riippuen heidän kulloisestakin elämäntilanteestaan ja erilaisista mahdollisuuksistaan hillitä ilmastonmuutosta ja sopeutua siihen yksilötasolla, että heidän käsityksensä ilmastonmuutoksen hillitsemisvaihtoehdoista eroavat toisistaan ja he suhtautuvat niihin eri tavoin ja että ilmastopolitiikalla on heihin erilaisia sosioekonomisia vaikutuksia. Komitea katsoo, että naiset ja tytöt voivat olla käyttäytymisen muutoksen liikkeellepaneva voima.

Sukupuolinäkökulman valtavirtaistaminen

8. korostaa, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen, jolla tarkoitetaan sukupuolinäkökulman huomioon ottamista toimintapolitiikkojen, sääntelytoimenpiteiden ja rahoitusohjelmien valmistelussa, suunnittelussa, toteuttamisessa, seurannassa ja arvioinnissa, on arvokas väline tasa-arvon toteuttamiseksi, ja pitää valitettavana, ettei sitä hyödynnetä.

9. toteaa, että sukupuolten tasa-arvostrategiassa 2020–2025 ( 3 ) kyllä tunnustetaan, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman puitteissa toteutettavat politiikkatoimet ja ohjelmat voivat vaikuttaa naisiin eri tavalla kuin miehiin, mutta siinä ilmoitettu aikomus sisällyttää sukupuolinäkökulma kaikkiin tärkeimpiin komission aloitteisiin ei käy aloitteista ( 4 ) selkeästi ilmi. Komitea viittaa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa koskevaan Euroopan parlamentin päätöslauselmaan, jossa korostetaan ”tarvetta sisällyttää vihreän kehityksen ohjelman toimiin ja tavoitteisiin sukupuolinäkökulma, joka pitää sisällään sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen ja sukupuolitietoiset toimet” ( 5 )

10. painottaa, että sukupuolivaikutusten arvioinnit kuuluvat EU:n keskeisiin sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen välineisiin. Niissä on kuitenkin vielä kehitettävää, sillä sukupuolittain eriteltyjen ja intersektionaalisten tilasto- ja muiden tietojen keruu ja käyttö jäävät liian usein uupumaan. Komitea kehottaa komissiota soveltamaan Euroopan tasa-arvoinstituutin laatimaa sukupuolivaikutusten arvioinnin opasta ( 6 ) ja korostaa, että EU:n jäsenvaltioista olisi kerättävä kattavampiin sukupuoli-indikaattoreihin perustuvaa tietoa. Tämä ei saa kuitenkaan lisätä paikallis- ja alueviranomaisten hallinnollisia rasitteita.

11. suhtautuu myönteisesti tasa-arvotyöryhmän ( 7 ) perustamiseen. Sen avulla on tarkoitus varmistaa tasa-arvon, myös sukupuolten tasa-arvon ja sukupuolten moninaisuuden, huomioon ottaminen kaikessa EU:n politiikassa suunnittelusta aina täytäntöönpanoon saakka. Komitea kehottaa EU:ta helpottamaan parhaiden käytäntöjen vaihtoa kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten välillä ja välttämään ylhäältä alaspäin suuntautuvaa lähestymistapaa tässä yhteydessä.

12. katsoo, että naisten osallistuminen ilmastonmuutosasioita koskevaan päätöksentekoon on toinen tärkeä tekijä sukupuolitietoisempien ja tehokkaampien ilmastopolitiikkojen ja -ohjelmien kannalta. Komitea kannustaa lisäämään naisten osallistumista EU:n toimielinten toimiin sekä hallintoelinten ja viranomaisten toimintaan kaikilla hallintotasoilla ja kehottaa neuvostoa käynnistämään uudelleen naisten johtokuntapaikkoja koskevan direktiivin ( 8 ) käsittelyn.

13. korostaa, että vallitsevasta pandemiasta toipuminen tarjoaa tilaisuuden rakentaa uutta normaalia ja suunnata resursseja ilmastoneutraalin ja tasa-arvoisen yhteiskunnan kehittämiseen. Komitea kannustaa hyödyntämään sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen välineitä elpymis- ja palautumissuunnitelmien toteuttamisessa, sillä näiden suunnitelmien pitäisi tarjota perusta paitsi elpymiselle myös kestäväpohjaiselle, oikeudenmukaiselle ja tasa-arvoiselle yhteiskunnalle.

14. kehottaa tehostamaan tutkimusta, jotta pystytään kartoittamaan päätöksentekoon osallistumista haittaavat esteet ja selvittämään, miten sukupuolistereotypiat vaikuttavat kulutukseen ja elämäntapoihin. Komitea kannustaa paremman tietoaineiston saamiseksi turvautumaan esimerkiksi sellaisiin sukupuoliulottuvuuden arviointimenetelmiin kuin GAMMA (Gender Assessment Method for Mitigation and Adaptation).

15. katsoo, että sukupuolitietoisen lähestymistavan avulla voidaan vastata paremmin kaikkien kansalaisten tarpeisiin ja huomioida heidän valmiutensa. Paikallis- ja alueviranomaisilla on parhaat edellytykset nivoa sosiaaliset kysymykset ilmastotoimiin, koska ne ovat kansalaisia lähimpänä oleva hallintotaso ja niillä on keskeinen rooli lainsäädännön täytäntöönpanossa. Komitea korostaa, että naisten osallistumista on syytä edistää kaikilla institutionaalisilla tasoilla EU-tasosta alkaen.

16. kehottaa ottamaan tällaisen sukupuolitietoisen lähestymistavan huomioon eurooppalaisessa ilmastosopimuksessa sisällyttämällä siihen erityisiä tiedotustoimia, joissa keskitytään sukupuolinäkökohtia koskevaan valistukseen, koulutukseen ja tietämyksen jakamiseen. Näin voidaan vaikuttaa ilmastotoimiin ja -politiikkaan.

17. tähdentää sukupuolten tasa-arvoon ja ympäristöasioihin keskittyvien valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden ja kansalaisjärjestöjen välisen yhteistyön sekä yhteisten valistuskampanjoiden ja koulutusohjelmien kehittämisen merkitystä.

Vihreät työpaikat

18. on tyytyväinen siihen, että vihreä, digitaalinen ja osallistava elpyminen tarjoaa mahdollisuuksia luoda uusia työpaikkoja tai integroida pitkäaikaistyöttömiä naisia takaisin digitalouteen. Komitea katsoo, että sukupuolinäkökulma voidaan ottaa kestävään ja vähähiiliseen talouteen siirryttäessä huomioon nykyisen eriarvoisuuden jatkumisen välttämiseksi.

19. korostaa, että naisten osallistuminen vihreän talouden toimintaan on olennaisen tärkeää oikeudenmukaisen kestävän kehityksen saavuttamiseksi ja että tämä työ on tuotava näkyville ja nostettava arvoonsa. Naiset ja tytöt voivat myös hyötyä vihreän yrittäjyyden tarjoamista mahdollisuuksista ja päättää palkkatyön sijaan ryhtyä vihreiden arvojen mukaisiksi työnantajiksi, edellyttäen että tämä ei merkitse palkansaajan päätymistä epävarmaan tilanteeseen itsenäisenä ammatinharjoittajana.

20. tiedostaa, että teknologialla on yhä tärkeämpi rooli kaikkien elämässä ja että on ratkaisevan tärkeää, että teknologia-ala kuvastaa yhteiskuntaa, jota se palvelee. Komitea kehottaa luomaan ja rahoittamaan naisille ja tytöille suunnattuja digitaaliseen ja teknologiseen erikoisosaamiseen keskittyviä koulutusohjelmia keskeisenä mahdollisuutena vauhdittaa innovointia ilmasto- ja energiasiirtymän alalla. Sukupuolikiintiöitä näillä aloilla olisi lisättävä, ja lisäksi olisi huolehdittava yhtäläisistä ammatillisista mahdollisuuksista ( 9 )

21. kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita pitämään sukupuolten tasa-arvoa digitaalisen siirtymän keskeisenä osatekijänä, ottamaan sukupuolinäkökulman huomioon digikoulutuspolitiikan kehittämisessä, edistämään sellaisia tieto- ja viestintätekniikka-alan mentorointijärjestelmiä, joissa naiset toimivat roolimalleina, poistamaan algoritmeista tietoisen ja tahattoman syrjivän sukupuolittuneisuuden, ehkäisemään verkkoväkivaltaa, hyödyntämään Erasmus+-toimia ja -ohjelmia, edistämään elinikäisen oppimisen mallia aikuiskoulutuksessa erityisesti syrjäisillä alueilla ja ehkäisemään digisyrjäytymistä.

22. katsoo, että etätyö voi parantaa erityisesti naisten työ- ja yksityiselämän tasapainoa, edellyttäen että perheillä on mahdollisuus kohtuuhintaiseen ja laadukkaaseen lastenhoitoon sekä vanhempien lasten vapaa-ajantoimintaan kaikkina työaikoina ja että naisten kasvaneeseen lähisuhdeväkivallan uhkaan ( 10 ) kiinnitetään erityistä huomiota. AK korostaa, että on tärkeää saada etätyötä varten käyttöön uusimmat tekniset laitteistot ja nopea internetyhteys kohtuuhinnoin ja että on tähdellistä laajentaa WiFi4EU-ohjelmaa syrjäisille alueille. Komitea kehottaa panemaan vuonna 2019 annetun työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskevan direktiivin ripeästi ja kunnianhimoisesti täytäntöön.

Kestäväpohjainen julkinen liikenne ja liikkuminen

23. korostaa, että kaupunkien liikennejärjestelmien suunnittelussa olisi kiinnitettävä nykyistä enemmän huomiota sukupuolten väliseen epätasapainoon, sillä naiset käyttävät julkista liikennettä yleensä miehiä useammin. AK tähdentää turvallisuuden ja turvallisuuden tunteen olevan keskeisiä asioita, joita olisi syytä parantaa. Liikennemallien (myös aikataulujen) ja tarkoituksenmukaisia reittejä koskevien päätösten yhteydessä on huomioitava erilaiset sukupuolikohtaiset käyttötavat (miehet käyttävät liikennevälineitä enemmän työmatkoihin, naiset taas lyhyempiin ja useita pysähdyksiä sisältäviin matkoihin) sekä roolijako työmarkkinoilla ja hoivataloudessa. Komitea painottaa, että ruuhka-aikojen ulkopuolinen kapasiteetti sekä julkisen liikenteen palvelujen luotettavuus ja joustavuus on mukautettava vastaamaan paremmin kaikkien ihmisten liikkumistottumuksia sukupuolesta ja iästä riippumatta. Samalla on muistettava, että kunkin kunnan, alueen ja maan olisi järjestettävä julkisen liikenteen palvelunsa erilaisten tarpeidensa ja olosuhteidensa mukaisesti sekä kaupunki- että maaseutuympäristössä.

24. katsoo, että kestäväpohjaisempaa, turvallista ja osallistavaa liikkumista voitaisiin edistää yksinkertaisin, kustannustehokkain ja toistettavissa olevin hankkein, esimerkiksi sallimalla yövuoron linja-autojen pysähtyminen asiakkaan pyynnöstä tai rakentamalla hyvin valaistuja ja muusta liikenteestä täysin erillään olevia pyöräkaistoja ja jalankulkuväyliä.

25. katsoo, että sellaiset aloitteet kuin ”Naiset ja liikenne – EU:n muutosfoorumi” voivat auttaa lisäämään naisten työllisyyttä liikennealalla ja tarjota hyvän foorumin parhaiden käytäntöjen vaihdolle, ja kehottaa toteuttamaan jatkotoimia liikennealan monimuotoisuuslähettiläiden avulla.

26. kehottaa komissiota suunnittelemaan, miten kaupunkien ja syrjäisten alueiden välille voidaan luoda liikenneyhteyksiä, miten saavutettavuus ja yhteydet voidaan taata ja miten voidaan varmistaa, että pidemmillä matkoilla käytetään yhä enemmän puhtaita ajoneuvoja, junia ja sähkökäyttöisiä hybridilinja-autoja. Komitea on vakuuttunut siitä, että sellaiset digitaaliset ratkaisut, jotka mahdollistavat matkalippujen ostamisen erilaisten sovellusten kautta, ovat tärkeitä ja antaa tunnustusta EU:n uuden kaupunkiagendan puitteissa toteutetuille toimille.

Energiaköyhyys

27. on erittäin huolissaan siitä, että sähkön ja kaasun hinnat ovat nousseet kaikissa jäsenvaltioissa korkeimmalle tasolle vuosikymmeniin, mikä ajaa monet naiset ja miehet energiaköyhyyteen. Komitea kehottaa EU:ta ryhtymään pitkäjänteisiin vastatoimiin ja myös tutkimaan energiahintojen nousun syitä.

28. toteaa, että energiaköyhyys vaikuttaa naisiin suhteettoman voimakkaasti, mikä johtuu tulojen jakautumisen rakenteellisesta epätasapuolisuudesta, naisten sosioekonomisesta asemasta ja hoitovastuun epätasaisesta jakautumisesta sukupuolten välillä.

29. viittaa Euroopan parlamentin päätöslauselmaan ( 11 ) , jossa EU:ta kehotetaan sisällyttämään sukupuoliulottuvuus kaikkeen energiapolitiikkaansa ja kaikkiin energiaohjelmiinsa ja kiinnittämään huomiota erityisesti niihin naisiin ja tyttöihin, jotka kärsivät köyhyydestä, sosiaalisesta syrjäytymisestä ja marginalisoitumisesta.

30. kannustaa EU:n energiaköyhyyden neuvontakeskusta ottamaan sukupuolinäkökohdat huomioon indikaattoreissaan sekä tietojen käytössä ja keruussa.

31. muistuttaa, että energiaköyhyys on suuri yhteiskunnallinen haaste, jolla on sosiaalisia, taloudellisia ja ympäristöön kohdistuvia vaikutuksia ja johon täytyy puuttua kiireellisesti kaikilla hallintotasoilla. Komitea korostaakin, että energiaköyhyyden torjunta edellyttää monenlaisten julkisen politiikan välineiden käyttöä siten, että samaan aikaan otetaan huomioon sekä energiatehokkuuteen että sosiaaliseen suojeluun liittyvät näkökohdat.

32. on tyytyväinen muutosfoorumin ja energia-alalla ansioituneille naisille myönnettävän Women in Energy Award -tunnustuksen kaltaisiin aloitteisiin ja pitää niitä keinona edistää sukupuolten tasa-arvoa. AK on niin ikään tyytyväinen ehdotukseen sosiaalisesta ilmastorahastosta, jolla pyritään kompensoimaan sosioekonomisesti epätasapainoisia vaikutuksia, joita päästökauppajärjestelmän laajentamisesta liikenteeseen ja rakennuksiin aiheutuu, sillä ehdotuksessa todetaan, että naisten näkökannat tulee ottaa huomioon. Komitea korostaa, että sosiaalisen ilmastorahaston ja oikeudenmukaisen siirtymän rahaston täytäntöönpanossa on noudatettava sukupuolitietoista lähestymistapaa, ja suhtautuu myönteisesti komission energian pääosaston piakkoin käynnistämään energia-alan tasa-arvofoorumiin.

Sukupuolitietoinen budjetointi

33. muistuttaa, että sukupuolitietoinen budjetointi tarkoittaa sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista koko talousarviomenettelyssä niin, että tasa-arvonäkökulma otetaan huomioon kaikissa tuloja ja menoja koskevissa päätöksissä.

34. panee huolestuneena merkille Euroopan parlamentin jokin aika sitten vuosina 2015 ja 2017 teettämien kahden tutkimuksen päätelmät, joissa korostetaan, ettei sukupuolitietoista budjetointia sovelleta käytännössä riittävästi ja ettei siinä ole vuosina 2015–2017 edistytty ( 12 )

35. on huolissaan siitä, ettei sukupuolinäkökulman valtavirtaistaminen kuulu elpymis- ja palautumistukivälineestä annetussa asetuksessa säädettyjen 11 arviointikriteerin joukkoon. Lisäksi Euroopan tilintarkastustuomioistuin ( 13 ) katsoo, ettei sukupuolinäkökulma tule EU:n talousarviossa huomioiduksi, koska sellaiset keskeiset tekijät kuin tasa-arvoanalyysi sekä sukupuolisidonnaiset tavoitteet, indikaattorit ja raportointiin perustuva vastuuvelvollisuus jäävät pitkälti uupumaan.

36. pitää valitettavana, ettei komission tuoreen tiedonantoon ”Kestävään talouteen siirtymisen rahoitusstrategia” ( 14 ) sisälly sukupuolinäkökulmaa, etenkin kun osallistavuus on siinä määritetty yhdeksi niistä neljästä keskeisestä osa-alueesta, joilla lisätoimet ovat tarpeen, jotta rahoitusjärjestelmä voi joka suhteessa tukea siirtymää kohti kestävää taloutta.

37. kehottaa komissiota ja neuvostoa sitoutumaan sukupuolitietoiseen budjetointiin ja varmistamaan, että sitä sovelletaan EU:n koko talousarviossa ja että Euroopan tilintarkastustuomioistuimen suositukset pannaan kaikilta osin täytäntöön, myös nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnin ja elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanon yhteydessä.

38. muistuttaa lausunnostaan ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025” ( 15 ) , jossa kehotetaan luomaan selvempi yhteys tasa-arvostrategian ja unionin tärkeimpien poliittisten painopisteiden ja strategioiden, erityisesti ilmastoneutraaliin talouteen siirtymisen, välille. Komitea viittaa tyytyväisenä myös lausuntoonsa ”Sukupuoliulottuvuus rakenne- ja koheesiorahastoissa kaudella 2021–2027, painopisteenä toimenpideohjelmien valmistelu” ( 16 ) , jossa tähdennetään, että sukupuolten tasa-arvoa on pidettävä horisontaalisena kriteerinä koheesiopoliittisten ohjelmien valmistelussa, ohjelmissa noudatettavana tavoitteena sekä vahvana osatekijänä, jota tarvitaan kestävään ja tasapainoiseen kehitykseen tähtäävien koheesiopoliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi.

Kansainvälinen taso

39. pitää myönteisenä hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) päätöstä hyväksyä oma sukupuolten tasa-arvoa edistävä politiikkansa ( 17 ) ja täytäntöönpanosuunnitelmansa sukupuolinäkökulman valtavirtaistamiseksi toiminnassaan.

40. on tyytyväinen siihen, että YK:n ilmastosopimukseen liittyvän prosessin yhteydessä on laadittu erityinen toimintaohjelma (sukupuolten tasa-arvoa koskeva tehostettu Liman toimintaohjelma ja toimintasuunnitelma sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi), jolla on tarkoitus puuttua siihen, ettei ilmastopolitiikkaa panna täytäntöön sukupuolinäkökohdat huomioon ottavalla ja sukupuolitietoisella tavalla, ja varmistaa, että naiset saavat äänensä kuuluviin ilmastonmuutosta koskevissa maailmanlaajuisissa keskusteluissa ja kansainvälisissä neuvotteluissa. Komitea on erityisen hyvillään siitä, että kaikille osapuolille on nimetty omat kansalliset tasa-arvo- ja ilmastonmuutosasioiden yhteyspisteensä (NGCCFP).

41. panee merkille, että Rion yleissopimuksissa ( 18 ) tunnustetaan merkittävät yhteydet sukupuolinäkökohtiin liittyviin kysymyksiin. Komitea toteaa Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman olevan kattavin ohjeisto ja inspiraation lähde sukupuolten tasa-arvon saavuttamiseksi. Erityisesti toimintaohjelman osiossa K ( 19 ) korostetaan sitä, että herkät ekosysteemit ja luonnonympäristön turmeltuminen aiheuttavat naisille ja tytöille suurempia riskejä kuin muille ja että ihmisen toiminnasta johtuvan ilmastonmuutoksen vaikutukset pahentavat tilannetta entisestään.

42. pyytää takeita siitä, että sosiaaliset tekijät ja sukupuolinäkökohdat otetaan huomioon sekä kansallisesti määritellyissä panoksissa että alueellisesti ja paikallisesti määritellyissä panoksissa.

43. on tyytyväinen Pariisin sopimuksen johdanto-osaan, jossa kehotetaan saavuttamaan sukupuolten tasa-arvo sekä lisäämään naisten vaikutusmahdollisuuksia, jotta ilmaston lämpenemisen rajoittamista voidaan edistää. Komitea on hyvillään siitä, että sopimuksessa tunnustetaan tarve noudattaa sopeutumistoimissa (7 artiklan 5 kohta) ja valmiuksien vahvistamisessa (11 artiklan 2 kohta) sukupuolitietoista lähestymistapaa, mutta pahoittelee, että tältä osin ei ole ryhdytty toimenpiteisiin eikä tarkempaa täytäntöönpanosuunnitelmaa ole.

Bryssel 27. tammikuuta 2022. Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) Neuvoston päätelmät – Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) kokousten (Glasgow, 31. lokakuuta – 12. marraskuuta 2021) valmistelutoimet.

(2) https://www.gov.scot/publications/glasgow-womens-leadership-statement-gender-equality-climate-change/

(3) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0152&from=FI

(4) Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa [COM(2019) 640 final], ilmastotavoitesuunnitelmassa vuodelle 2030 [COM(2020) 562 final], ilmasto- ja energiapolitiikan puitteissa [COM(2014) 15 final] ja Puhdas maapallo kaikille -visiossa [COM(2018) 773 final] ei mainita sukupuolinäkökohtia lainkaan, ja ympäristöalan toimintaohjelmassa (1386/2014/EU) on vain yksi viittaus raskaana oleviin naisiin haavoittuvana ryhmänä. Näin on siitä huolimatta, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen on perussopimusten mukainen velvoite, EU:n tasa-arvopolitiikan ja sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen puitteet on määritelty sukupuolten tasa-arvostrategiassa [COM(2020) 152 final] ja EU on sitoutunut kestävän kehityksen tavoitteisiin (2015) ja YK:n ilmastosopimukseen liittyvään toimintasuunnitelmaan sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi (2019). https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1111/jcms.13082.

(5) EUVL C 270, 7.7.2021, s. 2.

(6) https://eige.europa.eu/gender-mainstreaming/toolkits/gender-impact-assessment/guide-gender-impact-assessment

(7) Union of equality: the first year of actions and achievements | European Commission (europa.eu).

(8) Direktiivillä varmistettaisiin, että vähintään 40 prosenttia yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomista johtokuntien jäsenistä on naisia.

(9) Esimerkkejä onnistuneista toimista: naisten ja tyttöjen asemaa luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan aloilla käsittelevä Women and Girls in STEM -foorumi, tytöille suunnattua kiertotalouskoulutusta tarjoava Girls Go Circular -aloite (eit.girlsgocircular.eu) sekä naisten osallistumista kuvaavan tulostaulun Women in Digital Scorebord käyttöönotto kiinteänä osana digitaalitalouden ja -yhteiskunnan indeksiä (DESI-indeksi).

(10) https://www.unwomen.org/en/news/in-focus/in-focus-gender-equality-in-covid-19-response/violence-against-women-during-covid-19

(11) EUVL C 76, 28.2.2018, s. 93.

(12) https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2020/660058/IPOL_BRI(2020)660058_EN.pdf

(13) https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR21_10/SR_Gender_mainstreaming_FI.pdf

(14) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/HTML/?uri=CELEX:52021DC0390&qid=1635262292392&from=FI

(15) CDR 2016/2020.

(16) CDR 2503/2021.

(17) https://www.ipcc.ch/site/assets/uploads/2020/05/IPCC_Gender_Policy_and_Implementation_Plan.pdf

(18) Näihin kuuluvat biologista monimuotoisuutta koskeva YK:n yleissopimus, ilmastonmuutosta koskeva YK:n puitesopimus ja YK:n yleissopimus aavikoitumisen estämiseksi.

(19) https://beijing20.unwomen.org/sites/default/files/Headquarters/Attachments/Sections/CSW/PFA_E_Final_WEB.pdf