Euroopan yhteisöjen lopullinen tilinpäätös — Varainhoitovuosi 2002 — Nide I — Konsolidoitu selvitys talousarvion toteuttamisesta ja konsolidoitu tilinpäätös



Virallinen lehti nro C 316 , 29/12/2003 s. 0001 - 0105



Euroopan yhteisöjen lopullinen tilinpäätös Varainhoitovuosi 2002 Nide I Konsolidoitu selvitys talousarvion toteuttamisesta ja konsolidoitu tilinpäätös (2003/C 316/01) SISÄLLYSLUETTELO >TAULUKON PAIKKA> EUROOPAN YHTEISÖJEN TILINPIDON KEHITYS Julkisen talouden tilinpidossa on laajennettu merkittävästi sen tavoitteita tietojärjestelmänä: siinä on edetty talousarvion toteuttamistietojen kirjaamisesta kohti dynaamisempaa ja kokonaisvaltaisempaa tietojen hallintaa, jossa tuodaan esiin budjetti- ja rahoituspäätösten vaikutukset talouteen, rahoitukseen ja varallisuuteen. Viime vuosina on ilmennyt tarve kehittää Euroopan yhteisöjen tilinpitoa yksinomaan talousarvion tulo- ja menotapahtumia koskevia operaatioita kuvaavasta kassaperusteisesta kirjanpitojärjestelmästä suoriteperusteiseksi järjestelmäksi, jonka tavoitteena on antaa täydellisempi kuva Euroopan yhteisöjen taloudellisesta asemasta niin, että siitä käyvät ilmi kaikki yhteisöjen varat, saamiset ja velat sekä varainhoitovuoden kulut ja tuotot. Niinpä komissio on alkanut asteittain noudattaa jo useissa maissa omaksuttua ja kansainvälisten tahojen (IFAC(1), OECD) tukemaa kehitystä. Joidenkin vuonna 2002 tehtyjen päätösten ansiosta Euroopan yhteisöjen kirjanpito edustaa varainhoitovuodesta 2005 alkaen kansainvälisen kirjanpitokehityksen huippua. Uudessa varainhoitoasetuksessa(2) säädetään Euroopan yhteisöjen uuden kirjanpitojärjestelmän päälinjat vuodesta 2005 lähtien. Varainhoitoasetuksen siirtymäsäännöksissä esitetään yleisesti, että ensimmäisen osan VII osaston kirjanpitosäännöksiä aletaan soveltaa teknisten mahdollisuuksien mukaan asteittain, jotta säännökset voisivat tulla kokonaisuudessaan voimaan vuonna 2005. Säännösten soveltamisen asteittainen aloittaminen koskee erityisesti toimielinten kirjanpitoa koskevia uusia periaatteita. Tätä tarkoitusta varten perustetaan kaksiosainen järjestelmä. Vaikka talousarviokirjanpito pysyy kassaperusteisena, liikekirjanpito sen sijaan muuttuu vuodesta 2005 lähtien kokonaan suoriteperusteiseksi. Komission 17. joulukuuta 2002 Euroopan yhteisöjen kirjanpitojärjestelmän uudistamisesta antamassa tiedonannossa esitetään tarkasti kirjanpitouudistuksen edellyttämät toimet ja aikataulu sekä keinot toimien toteuttamiseksi. Tätä varten laaditaan uusi kirjanpito- ja tilinpäätössäännöstö. Sovellettavat säännöt ja menetelmät kehitetään julkisen sektorin kansainvälisesti hyväksytyistä standardeista eli IPSAS-standardeista sekä IAS-standardeista sellaisten tilitapahtumien osalta, jotka eivät vielä kuulu IPSAS-standardien soveltamisalaan. Säännöistä ja menetelmistä pyydetään lausunto kirjanpito- ja tilinpäätösstandardeja käsittelevältä komitealta, jonka tehtävänä on antaa riippumaton asiantuntijalausunto. Kunkin kirjauksen perusteena oleva tapahtuma on määritettävä ja tietojenkäsittelyjärjestelmän rakennetta on tarkistettava, jotta voidaan taata kaikkien kirjanpitotapahtumien integroitu kirjaaminen ennakkoon. Tilinpäätösasiakirjat voidaan näin ollen tuottaa automaattisesti. Kunkin pääosaston sisäisiä tarkastuksia laajennetaan niin, että ne kattavat myös kirjanpitoon liittyvät näkökohdat. Lopuksi konsolidoinnin soveltamisala laajenee. On kuitenkin syytä korostaa, että uudistusta odottamatta komissio on jo viime vuosina muuttanut tilinpäätösasiakirjojensa esitystapaa suoriteperusteisen kirjanpidon suuntaan pystymättä kuitenkaan vielä soveltamaan vastaavia standardeja kokonaisuudessaan. Tätä nykyä kaikki tiedot eivät kuitenkaan ole vielä integroidun kirjanpitojärjestelmän piirissä, vaan kirjanpitoyksiköt joutuvat käyttämään komission eri pääosastojen kirjanpitojärjestelmän ulkopuolella tuottamia tietoja täydentääkseen tilinpäätöstä ja laatiakseen taseen liitteitä. Vuosina 2000 ja 2001 on pyritty parantamaan käyttöomaisuutta, omaisuusluetteloa, rahoituksenvälittäjien luetteloa, saamisten arvostusta ja virkamiesten eläkeoikeuksia koskevien tietojen laatua. Tätä kehitystä on jatkettu ja syvennetty varainhoitovuoden 2002 aikana muun muassa täydentämällä tilinpäätöstä ja sen lisätietoja, lisäämällä uusia tasetietoja ja taseen ulkopuolisia tietoja, muuttamalla EIR:n osuuksien arvostusta IPSAS-standardien mukaiseksi ja kehittämällä konsolidointimenettelyjä. TILINPÄÄTÖKSEN RAKENNE 1. Konsolidoitu tilinpäätös laaditaan 25. kesäkuuta 2002 annetun, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 121 artiklan mukaisesti. Euroopan komissio laatii tilinpäätöksen vuosittain. Tilinpäätöksessä esitetään kaikkien Euroopan unionin toimielinten talousarvio- ja kirjanpitotiedot. 2. Euroopan yhteisöjen vuotuinen tilinpäätös esitetään kolmena niteenä seuraavasti: Nide I - Konsolidoitu selvitys talousarvion toteuttamisesta ja konsolidoitu tilinpäätös. Nide II - Osa I: Komissio - Talousarvion toteuttamisselvitys - Osa II: Komissio ja Euratomin hankintakeskus - Tilinpäätös Nide III - Euroopan parlamentti, neuvosto, yhteisöjen tuomioistuin, tilintarkastustuomioistuin, talous- ja sosiaalikomitea, alueiden komitea ja oikeusasiamies Tilinpäätös muodostuu tästä lähtien kolmesta niteestä. Uuden varainhoitoasetuksen 122 artiklan mukaisesti selvitystä varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta ei enää esitetä aikaisempaan tapaan tilinpäätöksessä vaan tilinpäätöksen liitteissä. Uuden varainhoitoasetuksen siirtymäsäännösten seurauksena komission tilinpitäjän on varainhoitoasetuksen 129 artiklan 2 kohdan ja 181 artiklan 2 kohdan mukaisesti konsolidoitava varainhoitovuotta 2005 edeltävien tilinpäätösten osalta lopullinen tilinpäätös. Tämän jälkeen komissio hyväksyy varainhoitoasetuksen 129 artiklan 3 kohdan ja 181 artiklan 2 kohdan mukaisesti kyseisen tilinpäätöksen ja toimittaa sen Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään seuraavan varainhoitovuoden lokakuun 15 päivänä. Lopullinen tilinpäätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä yhdessä tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuman kanssa viimeistään 30. marraskuuta 2003 varainhoitoasetuksen 129 ja 181 artiklan mukaisesti. 1. LUKU KONSOLIDOITU SELVITYS EUROOPAN YHTEISÖJEN TALOUSARVION TOTEUTTAMISESTA TALOUSARVION TOTEUTUMA 2002 Efta- ja Eta-maiden osuudet sisältävä toteutuma esitetään konsolidoidun taseen vastattavien kohdassa IV.C.1 Euroopan yhteisöjen talousarvion toteutuma esitetään konsolidoidun taseen vastattavien kohdassa I.A.1. Efta - ETA-järjestelmän toiminnasta kerrotaan liitteen 2 lisätiedoissa >TAULUKON PAIKKA> YHTEENVETO YLEISEN TALOUSARVION TULOJEN TOTEUTUMISESTA VARAINHOITOVUONNA 2002 >TAULUKON PAIKKA> OSASTON 1 ERITTELY: OMAT VARAT >TAULUKON PAIKKA> OSASTON 3 ERITTELY: KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAT YLIJÄÄMÄT >TAULUKON PAIKKA> ALAMOMENTIN 1500 TIEDOT: BUDJETTIEPÄTASAPAINON KORJAUS >TAULUKON PAIKKA> VARAINHOITOVUOSI 2002: VARAINHOITOVUOSIEN 2002 JA 2001 LOPULLISEN TALOUSARVION TULOTOTEUMIEN VERTAILU >TAULUKON PAIKKA> OSASTON 1 ERITTELY: OMAT VARAT >TAULUKON PAIKKA> OSASTON 3 ERITTELY: KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAT YLIJÄÄMÄT >TAULUKON PAIKKA> 1. KONSOLIDOITU YHTEENVETO TALOUSARVION MENOTOTEUTUMASTA >TAULUKON PAIKKA> 2. KONSOLIDOITU YHTEENVETO TALOUSARVION MENOTOTEUTUMASTA >TAULUKON PAIKKA> 3. KONSOLIDOITU YHTEENVETO TALOUSARVION MENOTOTEUTUMASTA >TAULUKON PAIKKA> 4. KONSOLIDOITU YHTEENVETO MAKSATTAMATTA OLEVISTA SITOUMUKSISTA (RAL) >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 1 VARAINHOITOVUOSIEN 2002 JA 2001 TALOUSARVIOIDEN TOTEUTUMAVERTAILU >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 2 TALOUSARVION TOTEUTUMINEN MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOINA: TOIMIELINKOHTAINEN JAOTTELU >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 3 MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN MUODOSTUMINEN JA MUUTOKSET >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 4 VARAINHOITOVUODEN MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 5 VARAINHOITOVUODEN MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 6 MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN JAKAUTUMINEN >TAULUKON PAIKKA> 2. LUKU EUROOPAN YHTEISÖJEN KONSOLIDOITU TILINPÄÄTÖS: TASE VASTAAVAA >TAULUKON PAIKKA> PASSIF >TAULUKON PAIKKA> 3. LUKU (1) Tilintarkastajien kansainvälinen yhteistyöjärjestö (International Federation of Accountants). (2) EYVL L 248, 16.9.2002. LIITE 1 TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISPERIAATTEET JA KIRJANPIDOSSA NOUDATETTAVAT SÄÄNNÖKSET JA MENETELMÄT TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISPERIAATTEET 1. Lainsäädäntö Kirjanpito laaditaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 ja mainitun varainhoitoasetuksen soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 säännösten mukaisesti. Vuoden 2002 tilinpäätös on ensimmäinen uuden varainhoitoasetuksen ja sen sisältämien, jäljempänä mainittujen siirtymäsäännösten mukaisesti laadittu tilinpäätös. Kaikissa konsolidointiprosessiin nykyään osallistuvissa Euroopan unionin toimielimissä (Euroopan komissio, Euroopan parlamentti, neuvosto, yhteisöjen tuomioistuin, tilintarkastustuomioistuin, talous- ja sosiaalikomitea, alueiden komitea ja oikeusasiamies) noudatetaan samoja arvostussääntöjä ja kirjanpitomenetelmiä. Näin taataan tilinpäätösten yhdenmukaisuus ja tietojen johdonmukaisuus. 2. Uusi varainhoitoasetus Neuvoston 25. kesäkuuta 2002 antaman uuden varainhoitoasetuksen (EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1, ja oikaisu, EYVL L 25, 30.1.2003, s. 43) ensimmäisen osan VII osastoon on koottu tilinpäätöstä ja kirjanpitoa koskevat säännökset. Uutta varainhoitoasetusta sovelletaan periaatteessa 1. tammikuuta 2003 alkaen, mutta sen 181 artiklaan sisältyy useita siirtymäsäännöksiä, joista jotkin koskevat tilinpäätöstä. Tämä koskee etenkin tilinpäätöksen aikataulua, jota varainhoitovuonna 2005 siirretään kokonaisuudessaan eteenpäin noin kuukaudella, jotta vastuuvapauden myöntäjä voi käyttää kyseisen ajanjakson. Asetuksen 128 artiklassa säädetään siten, että varainhoitovuoden 2005 tilinpäätöksestä alkaen komission tilinpitäjän on laadittava alustava konsolidoitu tilinpäätös ennen seuraavan varainhoitovuoden 31. maaliskuuta kunkin toimielimen ja viraston ennen 1. maaliskuuta toimittamien alustavien tilinpäätösten perusteella. Tilinpäätökset toimitetaan tilintarkastustuomioistuimelle, joka voi esittää huomautuksensa viimeistään 15. kesäkuuta (129 artikla). Näiden huomautusten perusteella komissio hyväksyy viimeistään 31. heinäkuuta lopullisen konsolidoidun tilinpäätöksen, joka julkaistaan viimeistään 31. lokakuuta yhdessä tilintarkastustuomioistuimen antaman tarkastuslausuman kanssa. Siirtymäsäännöksissä säädetään lisäksi yleisesti, että ensimmäisen osan VII osaston säännöksiä aletaan soveltaa teknisten mahdollisuuksien mukaan asteittain, jotta säännökset voisivat tulla kokonaisuudessaan voimaan varainhoitovuonna 2005. Säännösten soveltamisen asteittainen aloittaminen koskee erityisesti toimielinten kirjanpitoa koskevia uusia periaatteita. Uuden varainhoitoasetuksen siirtymäsäännösten seurauksena komission tilinpitäjän on varainhoitoasetuksen 129 artiklan 2 ja 3 kohdan sekä 181 artiklan 2 kohdan mukaisesti konsolidoitava varainhoitovuotta 2005 edeltävien tilinpäätösten osalta lopullinen tilinpäätös. Tämän jälkeen komissio hyväksyy varainhoitoasetuksen 129 artiklan 3 kohdan ja 181 artiklan 2 kohdan mukaisesti kyseisen tilinpäätöksen ja toimittaa sen Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään seuraavan varainhoitovuoden lokakuun 15 päivänä. Varainhoitovuoden 2002 lopullinen tilinpäätös on laadittu tämän jaon mukaisesti: niteeseen I sisältyy lopullinen konsolidoitu tilinpäätös, niteeseen II komission lopullinen tilinpäätös ja niteeseen III muiden toimielinten ja elinten lopulliset tilinpäätökset. 3. Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet Tilinpäätösten tavoitteena on oltava esittää organisaatioiden toimintojen luonne ja osa-alueet, selvittää, miten toiminnot on rahoitettu, ja antaa lopullisia tietoja toimien toteuttamisesta. Euroopan komissio laatii vuosittain konsolidoidun tilinpäätöksensä juuri näiden tavoitteiden mukaisesti. Sen lisäksi, että tilinpäätöksessä on esitettävä edellä mainitut tiedot oikean ja riittävän kuvan antamiseksi, se on myös laadittava selkeään ja ymmärrettävään muotoon, siinä esitettävien tietojen on oltava asiaankuuluvia ja eri varainhoitovuosien tietojen on oltava vertailukelpoisia. Tämä asiakirja on laadittu näiden periaatteiden mukaisesti. Euroopan unionin toimielinten kirjanpito jakautuu liikekirjanpitoon ja talousarviokirjanpitoon. Molempia hoidetaan kalenterivuosittain ja euromääräisinä. Talousarvion toteutumista voidaan seurata yksityiskohtaisesti talousarviokirjanpidon ansiosta. Talousarviokirjanpito pohjautuu mukautetun kassaperusteisen kirjanpidon periaatteeseen(1). Liikekirjanpidossa esitetään kaikki varainhoitovuoden menot ja tulot. Tarkoituksena on antaa kokonaiskuva varoista ja veloista laatimalla kuluneen vuoden joulukuun 31. päivän tietoihin perustuva tase. Varainhoitoasetuksen 124 artiklassa säädetään periaatteet, joiden perusteella tilinpäätös laaditaan: - toimintojen jatkuvuus, - kirjanpitomenetelmien johdonmukaisuus, - tietojen vertailtavuus, - olennaisuus, - bruttoperiaate, - sisältöpainotteisuus, - suoriteperusteinen kirjanpito, - varovaisuus. Varainhoitoasetuksen siirtymäsäännöksissä ilmoitetaan kuitenkin, että näitä periaatteita aletaan soveltaa teknisten mahdollisuuksien mukaan asteittain, jotta ne voisivat tulla kokonaisuudessaan voimaan varainhoitovuonna 2005. Esimerkiksi vuoden 2002 tilinpäätöksessä noudatetaan jo osittain varovaisuusperiaatetta ja suoriteperusteisen kirjanpidon periaatetta muun muassa tekemällä saamisiin ja sijoituksiin arvonalennuksia, tekemällä poistoja ja tiettyjä varauksia sekä viemällä seuraavalle vuodelle siirretyt maksumäärärahat kirjanpitoon varainhoitovuoden kuluina ja velkoina. Tilinpäätöksiä kehitetään asteittain, jotta tilinpäätöksen laatimisperiaatteita voitaisiin soveltaa kokonaisuudessaan varainhoitovuonna 2005. KIRJANPIDOSSA NOUDATETTAVAT SÄÄNNÖKSET JA MENETELMÄT 1. Valuuttojen muuntaminen euroiksi 1.1 Kirjanpito laaditaan euroina. 1.2 >TAULUKON PAIKKA> Seuraavissa kohdissa käytetään erilaisia muuntomenetelmiä: - aineelliset ja aineettomat hyödykkeet arvostetaan niiden hankintahetkellä voimassa olleiden kurssien mukaisena euromääräisenä arvona ilmaistuun ostohintaan, - osa maksamatta olevista sitoumuksista on kansallisten valuuttojen määräisiä maksusitoumuksia, jotka muunnetaan euroiksi käyttämällä joulukuun kuukausittaisia kirjanpidollisia kursseja; niiden euroina ilmaistua kokonaisarvoa ei voida muuttaa jälkikäteen, - Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosastosta suoritetut ennakkomaksut muunnetaan käyttämällä niiden myöntämistä seuraavan kuukauden 10. päivänä voimassa ollutta kurssia, - siirtyvien erien arvoa määriteltäessä käytetään kirjaushetken muuntokurssia. 1.3 Muiden kuin edellä mainittujen valuuttamääräisten erien arvo korjataan tilinpäätöshetkellä tilinpäätöspäivän euron kurssin mukaisesti. Korjauksen määrä käsitellään seuraavasti: - Käteisvarat: käteisvaroihin liittyvät positiivisten ja negatiivisten muuntoerojen vastaerät viedään tulostilille. - Muut kuin käteisvaroihin kuuluvat valuuttamääräiset erät: kun valuuttamääräisten saamisten ja velkojen negatiiviset muuntoerot ovat suuremmat kuin kyseisen valuutan määräisten saamisten ja velkojen positiiviset muuntoerot, ylijäämä viedään tulostilille. Muuten ylijäämä viedään vastattavaa-puolen kohtaan "siirtovelat". 1.4 Valuuttamääräiset tulot (ja menot) muunnetaan käyttämällä kuukausittaista kurssia. 2. Tulot 2.1 Omat varat ja rahoitusosuudet viedään kirjanpitoon niiden määrien perusteella, jotka jäsenvaltioiden viranomaiset ovat varainhoitovuoden kuluessa maksaneet komission puolesta avaamilleen tileille. Arvonlisäverosta saatavien omien varojen, jäsenvaltioiden BKTL:oon perustuvien omien varojen sekä budjetoitujen rahoitusosuuksien ja toisaalta maksettavaksi tulevan määrän välinen erotus lasketaan viimeistään seuraavan varainhoitovuoden heinäkuun 1. päivänä; erotus otetaan kyseisen varainhoitovuoden lisätalousarvioon. 2.2 Muut tulot viedään kirjanpitoon varainhoitovuoden aikana toteutuneiden määrien perusteella. 3. Menot 3.1 Varainhoitovuoden talousarvion tulosta laskettaessa menoilla tarkoitetaan varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävistä määrärahoista suoritettuja maksuja. Näihin lisätään seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt saman varainhoitovuoden maksumäärärahat. 3.2 Varainhoitovuoden maksumäärärahoista suoritetuiksi maksuiksi katsotaan varainhoidon valvojan viimeistään 31. joulukuuta hyväksymät ja tilinpitäjän viimeistään seuraavan vuoden tammikuun 15. päivänä suorittamat maksut. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosaston osalta otetaan huomioon maksut, jotka jäsenvaltiot ovat suorittaneet 16.10.2001-15.10.2002, jos tieto maksusitoumuksesta ja maksun hyväksymisestä on saapunut tilinpitäjälle viimeistään 31. tammikuuta 2003. EMOTR:n tukiosaston menoista voidaan tehdä tarkastus- ja hyväksymispäätös myöhemmin jäsenvaltioissa tehtyjen tarkastusten jälkeen. 4. Varainhoitovuoden taloudellinen tulos Taloudellinen tulos osoittaa Euroopan yhteisöjen toimintojen tuloksen joidenkin suoriteperusteisen kirjanpidon periaatteisiin liittyvien tekijöiden mukaisesti. Huomioon otetut tekijät ilmoitetaan lisätiedoissa. Uudessa varainhoitoasetuksessa säädetään, että suoriteperusteiseen kirjanpitoon siirrytään asteittain vuoteen 2005 mennessä. Yksi kirjanpidon uudistamishankkeen tavoitteista on siirtyä mukautetusta kassaperusteisesta kirjanpidosta suoriteperusteiseen kirjanpitoon. Taloudellinen tulos koostuu talousarvion toteutumasta, oikaisuista sekä lainananto- ja lainanottotoiminnan tuloksesta. 4.1 Varainhoitovuoden talousarvion toteutuma Varainhoitovuoden talousarvion toteutuma sisältää kaksi osaa: Euroopan yhteisöjen toteutuman ja ETAan kuuluvien Efta-maiden rahoitusosuuden toteutuman. Yhteisön omista varoista annetun asetuksen 1150/2000 15 artiklan mukaan tämä tulos muodostetaan seuraavien välisestä erotuksesta: - varainhoitovuoden aikana kertyneiden tulojen kokonaismäärä ja - varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen määrä, johon on lisätty kyseiseltä varainhoitovuodelta seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt maksumäärärahat(2). Tämän erotuksen määrään vaikuttavat: - edellisiltä varainhoitovuosilta siirrettyjen maksumäärärahojen peruuttamisesta peräisin oleva nettomäärä ja edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä jaksottamattomista määrärahoista suoritettavien maksujen ylitykset, jotka johtuvat euron kurssimuutoksista, ja - varainhoitovuoden aikana kirjatut kurssivoitot ja -tappiot. Talousarvion toteutuma maksetaan seuraavana vuonna takaisin jäsenvaltioille. 4.2 Oikaisut Kirjanpito on vuoden aikana kassaperusteista. Oikaisuja joudutaan tekemään, jotta tase antaisi luotettavan kuvan varoista ja veloista, taloudellisesta asemasta ja tuloksesta. Oikaisuilla korjataan kassaperusteisen kirjanpidon mukaisesti kuluiksi ja tuloiksi kirjatut pääomamenot ja -tulot, ja niiden avulla voidaan viedä kirjanpitoon talousarvion ulkopuolisia kuluja ja tuloja. Oikaisujen ansiosta vuotuinen tilinpäätös voidaan esittää mukautetun suoriteperusteisen kirjanpidon ("modified accrual accounting") periaatteen mukaisesti mukautetun kassaperusteisen talousarviokirjanpidon pohjalta. 4.3 Lainananto- ja lainanottotoiminnan tulos Lainananto- ja lainanottotoiminta on perustamissopimuksen mukaista talousarvion ulkopuolista toimintaa. Talousarvion tasapainoperiaatteen mukaisesti Euroopan yhteisöillä ei ole oikeutta rahoittaa toimintaansa ottamalla lainaa. Euroopan yhteisöjen perussopimuksissa määrätään kuitenkin erilaisista välineistä, jotka oikeuttavat komission ottamaan yhteisöjen nimissä lainaa rahoitusmarkkinoilta lainanantoa varten, jotta lopulliset edunsaajat voisivat hyötyä Euroopan yhteisölle markkinoilla myönnetyistä edullisista ehdoista. "Lainanottotoiminnan" tulos ilmoitetaan erikseen osana taloudellista tulosta. Tulos palautetaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon. Lisäksi on otettu käyttöön varaus tulevien riskien varalta. 5. Arvostussäännöt Jollei taseen lisätiedoissa toisin ilmoiteta, eri tase-erät arvostetaan seuraavasti: 5.1 Aineelliset ja aineettomat hyödykkeet arvostetaan hankintahintaansa lukuun ottamatta Euroopan yhteisöjen tuottamia hyödykkeitä, jotka arvostetaan tuotantohintaansa, sekä ilmaiseksi hankittuja hyödykkeitä, jotka arvostetaan myyntiarvoonsa. Tällä tavoin lasketut arvot muunnetaan euroiksi hyödykkeiden hankintahetken kurssin mukaisesti. Käyttöomaisuushyödykkeen kirjanpitoarvona on hankintahinta tai tuotantokustannukset, joissa otetaan huomioon arvonmuutokset, poistot ja pitkävaikutteiset arvonalentumiset. Hyödykkeet, joista on tehty rahoitusleasingsopimuksia, arvostetaan sopimuksen voimaantulopäivänä hyödykkeen myyntiarvoon tai erääntyvien vähimmäismaksujen nykyarvoon riippuen siitä, mikä näistä on alhaisin, 29 päivänä joulukuuta 2000 annetun asetuksen EY 2909/2000 21 artiklan mukaisesti. Maa-alueita, keskeneräisiä rakennuksia, maksettuja ennakkomaksuja sekä taideteoksia lukuun ottamatta poistot lasketaan tasapoistomenetelmää käyttäen täydeltä vuodelta (Euroopan toimielinten muuta kuin rahoitusomaisuutta koskevasta kirjanpidosta 29 päivänä joulukuuta 2000 annetun asetuksen EY 2909/2000 IV osaston 4 luku) seuraavien poistoprosenttien mukaisesti: Taulukko: poistoprosentit >TAULUKON PAIKKA> 5.2 Vaihto-omaisuus: toimistotarvikkeet ja kulutushyödykkeet arvostetaan viimeisimpään hankintahintaan. Tutkimuslaitteet: raskasveden, halkeamiskelpoisten aineiden sekä teollisuus- ja tutkimuskäyttöön tarkoitettujen näytteiden varastot esitetään taseessa varastoihin otettujen viimeisimpien hyödykkeiden hankinta- tai tuotantohintaan tai niiden markkinahintaan, riippuen siitä, mikä näistä on alhaisin. Julkaisut: julkaisuvarasto arvostetaan tuotantohintaan. Tuotantohinta kattaa kaikki välittömät ja välilliset tuotantokulut. Tuotantokuluilla tarkoitetaan ostomenoja, muunnoskuluja ja kaikkia muita kustannuksia. 5.3 Sijoitukset arvostetaan hankintahintaan. Valuuttamääräiset sijoitukset muunnetaan euroiksi tilinpäätöspäivänä voimassa olleen kurssin mukaisesti. Jos on odotettavissa tappioita, tehdään varovaisuusperiaatteen mukaisesti arvonalennus. 5.4 Saamiset kirjataan nimellisarvoonsa, joka muunnetaan euroiksi tilinpäätöspäivän kurssin mukaisesti. Tästä ovat poikkeuksena kiinteän kurssin mukaan lasketut saamiset. Saamiset ovat rahoitusvälineitä, jotka 15. IPSAS-standardin mukaisesti on arvostettava niiden markkina-arvoon. Tätä varten arvon oikaisut lasketaan ja viedään kirjanpitoon. Perintäkelvottomaksi arvioituun määrään tehdään siis arvonalennus. Arvonalennuksia on kahdenlaisia: - erityinen arvonalennus, jota sovelletaan, kun jokin tietty määrä arvioidaan perintäkelvottomaksi mahdollisen oikeudellisen menettelyn kehityksestä riippumatta (perimättä jäämisen riskiä tarkastellaan siis jokaisen saamisen osalta erikseen), - kiinteä arvonalennus, jota sovelletaan, kun perimättä jääviä saamisia ei voida määrittää. Yli vuosi sitten erääntyneistä saamisista tehdään 20 prosentin arvonalennus. Jokaisesta lisävuodesta tehdään uusi 20 prosentin alennus. Perimättä olevat saamiset "poistetaan" siten kokonaan viiden vuoden kuluessa. 5.5 Muut sijoitukset sekä rahat ja pankkisaamiset arvostetaan nimellisarvoonsa, joka muunnetaan euroiksi tilinpäätöspäivän kurssin mukaisesti. Jos odotettavissa on tappioita, tehdään varovaisuusperiaatteen mukaisesti arvonalennus. 5.6 Velat arvostetaan nimellisarvoonsa, joka muunnetaan euroiksi joulukuun tilinpäätöspäivän kurssin mukaisesti, jos velat ovat valuuttamääräisiä. 6. Ennakkomaksut Toimintamenoihin liittyvät ennakkomaksut luetaan varainhoitovuoden budjettimenoiksi, eikä niitä esitetä konsolidoidun taseen vastaavissa. Sellaiset julkisille ja yksityisille rahoituksenvälittäjille suoritettavat ennakkomaksut, joita ei ole toimitettu lopullisille tuensaajille 31. joulukuuta 2002 mennessä ja jotka luetaan varainhoitovuoden budjettimenoiksi, esitetään taseen vastaavaa-puolen lyhytaikaisissa saamisissa. 7. Konsolidointi Konsolidoitu tilinpäätös käsittää Euroopan parlamentin, neuvoston, komission (sekä virallisten julkaisujen toimiston ja yhteisen tutkimuskeskuksen), yhteisöjen tuomioistuimen, tilintarkastustuomioistuimen, talous- ja sosiaalikomitean, alueiden komitean ja oikeusasiamiehen tilinpäätökset. Konsolidoinnissa käytetään täyden konsolidoinnin menetelmää. Varainhoitoasetuksen 121 artiklassa säädetään toimielinten ja unionin jäsenvaltioihin perustettujen tiettyjen virastojen tilinpäätösten konsolidoinnista. Varainhoitovuoteen 2005 mennessä konsolidoinnin soveltamisalaa laajennetaan varainhoitoasetuksen 185 artiklassa mainittuihin virastoihin. Euroopan yhteisöjen kirjanpitoa uudistettaessa ja erityisesti vuoteen 2005 mennessä toteutettavan IPSAS-standardien asteittaisen käyttöönoton yhteydessä laaditaan analyysi, jossa määritetään, pitäisikö konsolidointia laajentaa vielä muihin elimiin tai yksiköihin. Konsolidoinnin mahdollisesta laajentamisesta tiettyihin muihin yksiköihin pyydetään lausunto kirjanpito- ja tilinpäätösstandardeja käsittelevältä komitealta, joka on uudistamishankkeen yhteydessä perustettu julkisyhteisöjen kirjanpitoon erikoistunut asiantuntijafoorumi. Nizzan sopimuksen 1. helmikuuta 2003 tapahtuvaa voimaantuloa odotettaessa jäsenvaltiot ovat valtuuttaneet Euroopan komission hallinnoimaan väliaikaisesti EHTYn selvityksessä olevia varoja. Näin ollen vuoden 2002 lopussa EHTYn tilinpäätöstä ei konsolidoida, vaan se esitetään komission EY:n perustamissopimuksen 275 artiklan ja Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen mukaisesti vuosittain laatimien varainhoitoasiakirjojen liitteenä. (1) Muun muassa seuraavalle vuodelle siirretyt määrärahat ja saamisten vahvistaminen erottavat sen kassaperusteisesta kirjanpidosta. (2) ETA:n Efta-valtioiden osalta tietyltä varainhoitovuodelta seuraavalle varainhoitovuodelle siirrettyjen määrärahojen kokonaismäärä saadaan tietoon vasta tilinpäätöksen jälkeen. Siksi tulosta laskettaessa otetaan huomioon myös edelliseltä varainhoitovuodelta tehdyt määrärahasiirrot. LIITE 2 TALOUSARVION TOTEUTTAMISSELVITYKSEN LISÄTIEDOT YLEINEN TALOUSARVIO JA MÄÄRÄRAHALAJIT Yleinen talousarvio on Euroopan yhteisöjen rahoituspolitiikan tärkein väline. Se on asiakirja, jossa säädetään ja hyväksytään vuosittain Euroopan yhteisöjen tulot ja menot. Talousarviomenettely vahvistetaan EY:n perustamissopimuksen 272 artiklassa, jossa määrätään menettelyn eri vaiheiden järjestys sekä määräajat, joita budjettivallan kahden käyttäjän (EU:n neuvoston ja Euroopan parlamentin) on ehdottomasti noudatettava. Komissio laatii joka vuosi arvion EU:n kaikkien toimielinten seuraavan varainhoitovuoden tuloista ja menoista ja tekee budjettivallan käyttäjälle alustavan talousarvioesityksen. Neuvosto laatii alustavan talousarvioesityksen pohjalta talousarvioesityksen, josta se käy neuvotteluja parlamentin kanssa. Parlamentin puhemies toteaa talousarvion vahvistetuksi, minkä jälkeen sitä voidaan ryhtyä toteuttamaan. Talousarvion toteuttaminen on pääosin komission tehtävä. Ellei toisin ole mainittu, jäljempänä esitetyt budjettisäännökset perustuvat neuvoston 25. kesäkuuta 2002 hyväksymään uuteen varainhoitoasetukseen (EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1; oikaistu EYVL L 25, 30.1.2003, s. 43), jota alettiin soveltaa 1. tammikuuta 2003. Jäljempänä esitetyt selitykset perustuvat pääosin tähän uuteen asetukseen, jos säännökset vastaavat aiemmin voimassa olleen asetuksen säännöksiä. Jos säännöksiä on muutettu, mainitaan voimassa oleva säädös ja tarvittaessa myös uusi säännös. 1. BUDJETTIPERIAATTEET Euroopan yhteisöjen yleisessä talousarviossa noudatetaan useita perusperiaatteita: - Yhtenäisyys ja talousarvion totuudenmukaisuus: kaikki Euroopan yhteisöjen tulot ja menot on koottava yhteen budjettiasiakirjaan. - Yleiskatteisuus: tähän periaatteeseen kuuluu kaksi sääntöä: - korvamerkitsemiskielto, jonka mukaan talousarvion tuloja ei voida kohdistaa tiettyihin menoeriin (tulojen kokonaismäärällä on katettava kaikki menot), ja - bruttoperiaate, jonka mukaan kaikki tulot ja menot on otettava talousarvioon täysimääräisinä vähentämättä niitä toisistaan. - Vuotuisuus: talousarvioon otetut määrärahat vahvistetaan yhden varainhoitovuoden ajaksi, ja ne on siis käytettävä kyseisen varainhoitovuoden aikana. - Tasapaino: talousarviossa on yhtä paljon tuloja ja menoja (tuloarviot kattavat maksumäärärahat). - Erittely: kaikilla määrärahoilla on oltava tietty tarkoitus ja ne on sidottava käyttötarkoitukseensa. - Laskentayksikkö: talousarvio laaditaan ja toteutetaan sekä tilinpäätös laaditaan euroina. - Moitteeton varainhoito: talousarvioon otetut määrärahat käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti eli taloudellisuuden, vaikuttavuuden ja tehokkuuden periaatteita noudattaen. - Seurattavuus: talousarvion laatimisessa ja toteuttamisessa sekä tilinpäätöksessä noudatetaan seurattavuuden periaatetta ja talousarvio ja lisätalousarviot julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. 2. TALOUSARVION RAKENNE Talousarvioon kuuluu: a) yleinen tulotaulukko ja b) kunkin toimielimen pääluokat, jotka on jaoteltu tulo- ja menotaulukoihin: pääluokka I: parlamentti; pääluokka II: neuvosto; pääluokka III: komissio; pääluokka IV: yhteisöjen tuomioistuin; pääluokka V: tilintarkastustuomioistuin; pääluokka VI: talous- ja sosiaalikomitea; pääluokka VII: alueiden komitea; pääluokka VIII: oikeusasiamies. Kunkin toimielimen tulot ja menot luokitellaan niiden laadun tai käyttötarkoituksen mukaan osastoihin, lukuihin, momentteihin ja alamomentteihin. 3. MÄÄRÄRAHOJEN RAKENNE Ainoastaan komission talousarvioon sisältyy sekä hallintomäärärahoja (joita vielä nykyään kutsutaan hallinnosta johtuviksi määrärahoiksi) että toimintamäärärahoja. Muilla toimielimillä on vain hallinnosta johtuvia määrärahoja. Talousarvion määrärahat voidaan jakaa jaksottamattomiksi määrärahoiksi ja jaksotetuiksi määrärahoiksi. Jaksottamattomat määrärahat on tarkoitettu kattamaan yksivuotisia toimintoja (joissa noudatetaan talousarvion vuotuisperiaatetta). Jaksotetut määrärahat on otettu käyttöön toisaalta talousarvion vuotuisperiaatteen ja toisaalta monivuotisten toimintojen useille vuosille jakautuvan rahoitustarpeen sovittamiseksi. Jaksotetuilla määrärahoilla katetaan kaikki yhtä varainhoitovuotta kauemmin kestäviin toimiin perustuvista oikeudellisista velvoitteista kuluvana varainhoitovuonna aiheutuvat kustannukset. a) Jaksottamattomia määrärahoja ovat: - kaikki hallintomäärärahat (komission pääluokan A osa ja kaikkien muiden toimielinten pääluokat), - EMOTR:n tukiosaston vuotuiset määrärahat ja - eräät teknisluonteiset määrärahat (takaisinmaksut, lainoihin liittyvien takausten maksaminen jne.). Varainhoitovuoden talousarvion jaksottamattomissa määrärahoissa on yhtä paljon maksusitoumus- ja maksumäärärahoja. b) Jaksotetut määrärahat on tarkoitettu kattamaan monivuotisia toimintoja. Tähän luokkaan luetaan komission pääluokan B osaan kuuluvat määrärahat (EMOTR pois luettuna). Jaksotetut määrärahat jakautuvat maksusitoumusmäärärahoihin ja maksumäärärahoihin: - Maksusitoumusmäärärahoilla: katetaan kaikki yhtä varainhoitovuotta kauemmin kestäviin toimiin perustuvista oikeudellisista sitoumuksista kuluvana varainhoitovuonna(1) aiheutuvat kustannukset(2). - Maksumäärärahoilla: katetaan menot, jotka johtuvat kyseisen varainhoitovuoden ja/tai aiempien varainhoitovuosien aikana tehtyjen maksusitoumusten täyttämisestä(3). 4. MÄÄRÄRAHOJEN ALKUPERÄ Määrärahat ovat peräisin pääasiassa kuluvaa varainhoitovuotta koskevasta Euroopan unionin talousarviosta. Lisäksi on kuitenkin muunlaisia varainhoitoasetuksen säännösten mukaisia määrärahalajeja. Ne ovat peräisin aikaisemmilta varainhoitovuosilta tai ulkopuolisista lähteistä. 4.1 Hyväksytyt määrärahat ja alkuperäisen talousarvion muutokset - Talousarvion alkuperäiset määrärahat - Määrärahasiirrot Määrärahoja voidaan siirtää kohtien välillä varainhoitoasetuksen 22-24 artiklassa ilmoitettujen sääntöjen mukaisesti(4). - Korjaava ja/tai täydentävä talousarvio (KTT) Hyväksyttyä talousarviota voidaan muuttaa tai täydentää korjaavalla talousarviolla, jolla muutetaan määrärahojen myöntämistä kokonaismäärää muuttamatta, tai täydentävällä talousarviolla, jolla nostetaan alun perin myönnettyä määrää. Säännöt kuvataan varainhoitoasetuksen 37 ja 38 artiklassa. - Efta-määrärahat Euroopan talousaluetta koskevassa sopimuksessa on määrätty sen jäsenten rahoitusosuuksista tietyissä yhteisön talousarviosta rahoitettavissa toimissa. Kyseiset budjettikohdat sekä suunniteltujen rahoitusosuuksien määrät julkaistaan Euroopan unionin talousarvion liitteessä III. Efta-maiden rahoitusosuudet nostavat kyseisten kohtien arvoa. Varainhoitovuoden lopussa käyttämättä olevat määrärahat perutaan ja palautetaan ETA-maille. 4.2 Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt määrärahat - Automaattisesti siirretyt määrärahat Nämä määrärahat ovat maksumäärärahoja, jotka voidaan siirtää automaattisesti vain seuraavalle varainhoitovuodelle varainhoitoasetuksen 9 artiklan 4 kohdan nojalla. - Toimielinten päätöksellä siirretyt määrärahat Näistä edellisen varainhoitovuoden talousarvioon merkityistä määrärahoista komissio on tehnyt siirtopäätöksen, jos ne koskevat jompaakumpaa seuraavista tapauksista: alustavien muodollisuuksien valmistuminen (varainhoitoasetuksen 9 artiklan 2 kohdan a alakohta) tai perusteena olevan säädöksen äänestyksen myöhäisyys (varainhoitoasetuksen 9 artiklan 2 kohdan b alakohta). Siirto voi koskea niin maksusitoumusmäärärahoja kuin maksumäärärahoja (varainhoitoasetuksen 9 artiklan 3 kohta). 4.3 Tulot kolmansilta osapuolilta ja työt kolmansille osapuolille - Tulot kolmansilta osapuolilta Efta-maiden tavoin jotkin muut maat ovat tehneet Euroopan unionin kanssa sopimuksia, joissa määrätään yhteisön toimintaan liittyvistä rahoitusosuuksista. Näin saadut määrät katsotaan kolmansilta osapuolilta peräisin oleviksi tuloiksi. Ne kohdennetaan asianomaisiin budjettikohtiin (usein tutkimustoiminnan yhteyteen), ja niitä voidaan siirtää rajoituksetta (varainhoitoasetuksen 10 artikla ja 18 artiklan a ja d kohta). - Työt kolmansille osapuolille Yhteisön tutkimuskeskukset voivat tutkimustoimintansa yhteydessä suorittaa töitä ulkopuolisille elimille (varainhoitoasetuksen 161 artiklan 2 kohta). Kolmansilta osapuolilta peräisin olevien tulojen tavoin kolmansille osapuolille suoritetut työt merkitään tiettyihin talousarviokohtiin, ja niitä voidaan siirtää rajoituksetta (varainhoitoasetuksen 10 artikla ja 18 artiklan d alakohta). 4.4 Uudelleen käytettävät määrärahat Nämä määrärahat saadaan perusteettomasti maksettujen määrärahojen palauttamisesta. Määrärahat merkitään budjettikohtaan, johon alkuperäinen meno on kirjattu. Tällä hetkellä tämäntyyppisiä määrärahoja voidaan siirtää enintään vuodella (vuoden 1977 varainhoitoasetuksen 27 artiklan 2 kohta)(5). Uuden varainhoitoasetuksen mukaan ne muutetaan varainhoitovuodesta 2003 alkaen käyttötarkoitukseensa sidotuiksi tuloiksi (varainhoitoasetuksen 10 artikla ja 18 artiklan e, f, g, h, i ja j alakohta), joita voidaan siirtää rajoituksetta. 4.5 Ennakoiden palautusten vuoksi uudelleen käyttöön otetut määrärahat Tällä tarkoitetaan edunsaajien palauttamia yhteisön varoja. Näiden määrärahojen uudelleenkirjaus edellyttää komission päätöstä (vuoden 1977 varainhoitoasetuksen 7 artiklan 7 kohta, uuden varainhoitoasetuksen 18 artiklan 2 kohta). Tällaiset talousarvioon merkityt määrärahat on käytettävä varainhoitovuoden aikana. Vuoden 2003 tammikuun 1. päivästä lähtien ennakkomaksujen palautukset kirjataan käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina (varainhoitoasetuksen 10 artikla ja 18 artiklan 2 kohta), ja niitä voidaan siirtää varainhoitovuodelta toiselle rajoituksetta. 4.6 Maksusitoumusten purkautumisen jälkeen uudelleen käyttöön otetut maksusitoumusmäärärahat Tällä tarkoitetaan maksusitoumusmäärärahojen uudelleenkirjausta maksusitoumusten purkautumisen seurauksena. Maksusitoumusmäärärahat otetaan poikkeuksellisesti uudelleen käyttöön, jos määrärahat ovat välttämättömiä ohjelman toimeenpanolle (vuoden 1977 varainhoitoasetuksen 7 artiklan 6 kohta, uuden varainhoitoasetuksen 157 artikla). 5. HYVÄKSYTTYJEN MÄÄRÄRAHOJEN MUODOSTUMINEN: - Lopulliset talousarviomäärärahat: alkuperäinen talousarvio + korjaava ja täydentävä talousarvio (KTT) + määrärahasiirrot + Eftan rahoitusosuus, - Varainhoitovuoden määrärahat: lopulliset määrärahat + tulot kolmansilta osapuolilta (ulkopuolisten rahoitusosuudet); - Lisämäärärahat: tulot kolmansilta osapuolilta (ulkopuolisten rahoitusosuudet) + edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt määrärahat + muut määrärahat (uudelleen käytettävät määrärahat + maksusitoumusten purkautumisen jälkeen uudelleen käyttöön saadut maksusitoumusmäärärahat + ennakkomaksujen palauttamisen jälkeen uudelleen käyttöön saadut määrärahat), - Määrärahojen sallittu enimmäismäärä: lopulliset talousarviomäärärahat + lisämäärärahat. 6. TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN Varainhoitoasetuksen 48 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa: "Komissio toteuttaa talousarviota tämän asetuksen mukaisesti, omalla vastuullaan ja annettujen määrärahojen rajoissa." Asetuksen 50 artiklassa todetaan, että komissio tunnustaa muiden toimielinten toimivallan toteuttaa niitä koskevia talousarvion pääluokkia. 6.1 Talousarvion tulojen toteutuminen Talousarvion tuloarvioihin voidaan tehdä muutoksia lisätalousarvioilla, joilla alkuperäisen talousarvion arviot mukautetaan talousarvion toteuttamisen aikana todettuihin tulojen lisäyksiin tai vähennyksiin. Talousarvion tuloilla katetaan maksumääräyksiin käytettävät määrärahat. Talousarvion tulopuoli muodostuu vahvistetuista saamisista, niiden perusteella saaduista tuloista ja perimättä olevasta määrästä. Varainhoitovuoden todelliset tulot muodostuvat saman vuoden aikana vahvistettujen saamisten perusteella saaduista tuloista ja tuloista, jotka on saatu aiempina varainhoitovuosina perimättä jääneistä saamisista. 6.2 Talousarvion menojen toteutuminen Tulojen tavoin myös menoista laaditaan arvioita alkuperäiseen talousarvioon. Menopuolella talousarviota toteutetaan varainhoitovuoden aikana muuttamalla, käyttämällä, siirtämällä seuraavalle vuodelle ja peruuttamalla maksusitoumuksiin käytettäviä määrärahoja(6) ja maksumääräyksiin käytettäviä määrärahoja(7). 6.2.1 Määrärahojen käyttö - Maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat: Hyväksytyt määrärahat ovat käytettävissä varainhoitovuoden aikana tehtäviin maksusitoumuksiin. Efta-maiden rahoitusosuus muodostaa osan hyväksytyistä määrärahoista. Niiden käyttö sisältyy siis kaikkiin taulukoihin. - Maksumääräyksiin käytettävät määrärahat: Hyväksytyt määrärahat ovat käytettävissä varainhoitovuoden aikana suoritettaviin maksuihin. Efta-maiden rahoitusosuus muodostaa osan hyväksytyistä määrärahoista. Niiden käyttö sisältyy siis kaikkiin taulukoihin. 6.2.2 Määrärahojen siirtäminen seuraavalle varainhoitovuodelle Maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat: Tietyntyyppiset sitomatta jääneet varainhoitovuoden määrärahat siirretään suoraan. Tämä koskee tuloja kolmansilta osapuolilta ja varainhoitovuoden uudelleen käytettäviä määrärahoja (varainhoitoasetuksen 10 artikla). Toimielimet voivat hyväksyä talousarviomäärärahojen siirtämisen, - jos useimmat sitoumusten edellyttämät alustavat muodollisuudet on tehty joulukuun 31. päivään mennessä (varainhoitoasetuksen 9 artiklan 2 kohdan a alakohta) tai - jos perusteena oleva säädös on annettu varainhoitovuoden viimeisen vuosineljänneksen aikana (varainhoitoasetuksen 9 artiklan 2 kohdan b alakohta). Päätöksestä on ilmoitettava budjettivallan käyttäjälle (varainhoitoasetuksen 9 artiklan 5 alakohta). Maksumääräyksiin käytettävät määrärahat: - Jaksottamattomat määrärahat: siirto tehdään yleensä automaattisesti silloin, kun on kyse maksattamatta olevasta maksusitoumuksesta (varainhoitoasetuksen 9 artiklan 4 kohta). - Jaksotetut määrärahat: käyttämättä jääneet maksumäärärahat yleensä peruutetaan; ne voidaan kuitenkin siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle komission päätöksellä, jos seuraavan varainhoitovuoden maksumäärärahat eivät riitä aiempien maksusitoumusten tai siirrettyihin maksusitoumusmäärärahoihin liittyvien maksusitoumusten maksattamiseen (varainhoitoasetuksen 9 artiklan 3 kohta). 6.2.3 Määrärahojen peruuttaminen Jäljelle jäävät määrärahat (eli käyttämättä jääneet maksusitoumuksiin ja maksumääräyksiin käytettävät määrärahat, joita ei ole siirretty seuraavalle vuodelle) peruutetaan varainhoitovuoden lopussa (varainhoitoasetuksen 9 artiklan 1 kohta). 7. MAKSATTAMATTA OLEVAT SITOUMUKSET (RAL) Jaksotettujen määrärahojen käyttöönotto on aiheuttanut eroja maksusitoumusten ja maksusuoritusten välille. Tämä ero johtuu maksattamatta olevista sitoumuksista. Maksattamatta olevia sitoumuksia aiheutuu siitä, että maksusitoumukset määrätään maksatukseen yleensä vasta pitkän ajan kuluttua sitoumuksen tekemisestä. RAHOITUSNÄKYMÄT Vuosi 2002 on kolmas varainhoitovuosi, jolloin sovelletaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 6. toukokuuta 1999 sopimia vuosien 2000-2006 rahoitusnäkymiä. Rahoitusnäkymät laadittiin Berliinissä 24.-25. maaliskuuta 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien perusteella, ja niiden tavoitteena on budjettikurin tiukentaminen ja talousarviomenettelyn parantaminen. Tehdessään kyseisen sopimuksen toimielimet sopivat etukäteen tulevan kauden talousarviota koskevista ensisijaisista tavoitteista, joihin sisältyy rahoitusnäkymien muodossa esitetyn yhteisön menokehyksen käyttöönottaminen. Rahoitusnäkymissä esitetään yhteisön ennakoitavissa olevien menojen enimmäismäärä ja niiden muodostuminen. Rahoitusnäkymät vahvistettiin alun perin vuoden 1999 kiinteinä hintoina. Sopimuksen 15 kohdan mukaan komission on tehtävä rahoitusnäkymien tekninen mukautus joka vuosi Euroopan unionin bruttokansantulon (BKTL) ja hintakehityksen mukaisesti. On kuitenkin sovittu, että maatalouden ja rakennerahastojen osalta käytetään kahden prosentin vuosideflaattoria. Kaikkien maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen enimmäismäärä vuonna 2002 on 100672 miljoonaa euroa eli noin 1,10 prosenttia BKTL:sta. Maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen vastaava enimmäismäärä on EU:n 15 jäsenvaltion osalta 100078 miljoonaa euroa eli noin 1,10 prosenttia BKTL:sta. Taulukon toisessa osassa esitetään alustavasti 25:tä jäsenvaltiota koskeva vuoden 2004 hintoihin mukautettu rahoituskehys. Seuraavassa taulukossa esitetään EU:n 15 jäsenvaltion osalta vuoden 2002 hintoihin mukautetut rahoitusnäkymät sekä 25:tä jäsenvaltiota koskevat vuoden 2004 hintoihin mukautetut rahoitusnäkymät. >TAULUKON PAIKKA> RAKENNERAHASTOT: UUSI OHJELMAKAUSI 2000-2006 Euroopan yhteisön rakennerahastot ovat EAKR, ESR, EMOTR:n ohjausosasto ja KOR(8). Rakennerahastot kuuluvat rahoitusnäkymien otsakkeeseen 2 (rakennetoimet), johon kuuluu myös koheesiorahasto. Talousarviossa rakennerahastot ovat osastossa B2-1. Nykyinen ohjelmakausi perustuu rakennerahastosäädöksiin, joiden tärkeimpiä piirteitä käsitellään seuraavassa. 1. RAKENNERAHASTOJEN TAVOITTEET Rakennerahastot ovat EU:n tärkein keino lisätä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Rakennerahastomäärärahoilla on kolme tavoitetta: Tavoite 1: Vähemmän kehittyneiden alueiden kehittäminen ja rakennesopeutus Tavoite 2: Taloudelliset ja sosiaaliset uudistukset rakenteellisista ongelmista kärsivillä alueilla Tavoite 3: Koulutus- ja työllisyyspolitiikkojen ja -järjestelmien mukauttaminen ja nykyaikaistaminen Kalatalouden rakenteita tuetaan erityisrahastosta muilla kuin tavoitteen 1 kohdealueilla. Maaseudun kehittämistoimia toteutetaan kaikkialla EU:ssa. Niitä rahoitetaan joko rakennerahastovaroin tai yhteisen maatalouspolitiikan määrärahoista. Yhteisöaloitteet koskevat seuraavia aloja: a) Interreg: Valtioiden ja alueiden rajat ylittävä yhteistyö koko EU:n sopusointuisen, tasapainoisen ja kestävän kehityksen edistämiseksi. b) Urban: Kriisikaupunkien ja -lähiöiden taloudellinen ja sosiaalinen elvyttäminen kestävän kaupunkikehityksen edistämiseksi.Kriisikaupunkien ja -lähiöiden taloudellinen ja sosiaalinen elvyttäminen kestävän kaupunkikehityksen edistämiseksi. c) Leader: Maaseudun kehittäminen. d) Equal: Valtioiden välinen yhteistyö, jonka tarkoituksena on edistää uusia keinoja torjua kaikenlaista työmarkkinoilla esiintyvää syrjintää ja eriarvoisuutta. 2. RAHOITUSNÄKYMÄT JA OHJELMASUUNNITTELU Vuosien 2000-2006 rahoitusnäkymissä vahvistetaan kaikkien rakennerahastojen vuosittainen kokonaisrahoitus. Rahamäärät on ilmaistu vuoden 1999 kiinteinä hintoina, joten niihin tehdään vuosittain 2 prosentin indeksikorotus (vuonna 2003 tehdään tarvittaessa vuosia 2004-2006 koskeva tekninen tarkistus) Euroopan yhteisön inflaatiovauhdin muutosten huomioimiseksi. Ohjelmakauden alkuperäisessä suunnitelmassa on noudatettu rahoitusnäkymissä vahvistettua rakennerahastojen vuosittaista kokonaisrahoitusta ja alun perin vahvistettujen ohjelma-asiakirjojen rahoitussuunnitelmia. 3. MÄÄRÄRAHOJEN SITOMIS- JA MAKSUMENETTELYT 3.1 Maksusitoumusmenettelyt Vuosittaiset maksusitoumuserät perustuvat ohjelma-asiakirjojen alkuperäisiin tai tarkistettuihin rahoitussuunnitelmiin. Ensimmäinen vuosierä sidotaan komission hyväksyessä tukea koskevan päätöksen. Tämän jälkeen komissio sitoo vuosierät viimeistään kunkin vuoden huhtikuun 30. päivänä ja purkaa automaattisesti sitoumuksista osat, joita ei ole maksettu kahden vuoden kuluttua sitoumuksen tekemisestä. 3.2 Maksumenettelyt Komissio maksaa rakennerahastojen kokonaisrahoitusosuudesta 7 prosenttia ennakkoon heti, kun ohjelma on hyväksytty. Ennakkomaksu voidaan jakaa kahdelle varainhoitovuodelle. Se on palautettava, jos menoilmoitusta ei toimiteta 18 kuukauden kuluessa. Ennakon jälkeen komissio maksaa välimaksuja todellisten ja jäsenvaltion vahvistamien kustannusten perusteella. Loput 5 prosenttia maksetaan ohjelman päättyessä, kun kaikki vaadittavat asiakirjat on toimitettu komissioon ja komissio on ne hyväksynyt. Maksut suoritetaan maksusitoumusten mukaisessa aikajärjestyksessä. HUOMAUTUKSIA VARAINHOITOVUODEN 2002 TALOUSARVION KONSOLIDOIDUSTA TOTEUTTAMISSELVITYKSESTÄ TULOT Euroopan unionin yleisen talousarvion tulot voidaan jakaa kahteen päälajiin: omat varat ja muut tulot. Tästä säädetään Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 269 artiklassa, jonka mukaan "talousarvio rahoitetaan kokonaisuudessaan yhteisön omin varoin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muita tuloja". Suurin osa budjettimenoista rahoitetaan omista varoista. Muiden tulojen osuus kokonaisrahoituksesta on hyvin pieni. Omat varat voidaan jakaa kolmeen lajiin: perinteiset omat varat, alv-perusteiset varat ja BKTL-varat. Perinteisiin omiin varoihin taas kuuluvat maatalousmaksut, sokerimaksut ja tullimaksut. Omien varojen järjestelmään kuuluu olennaisena osana budjettiaseman epätasapainon korjausjärjestely. 1. Perinteiset omat varat, tulobudjetin osasto 1 Perinteiset omat varat: kaikki todetut perinteiset omat varat on vietävä johonkin toimivaltaisten viranomaisten kirjanpitoon: - Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 6 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettuun tavanomaiseen kirjanpitoon viedään kaikki perityt määrät ja määrät, joiden osalta on toimitettu vakuus. - Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 6 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun erilliseen kirjanpitoon viedään kaikki sellaiset määrät, joita ei ole vielä peritty ja/tai joiden osalta ei ole toimitettu vakuutta; myös sellaiset vakuuksien kattamat määrät, joiden osalta on syntynyt erimielisyyttä, voidaan viedä tähän kirjanpitoon. Jäsenvaltiot toimittavat komissiolle erillistä kirjanpitoa varten neljännesvuosittain seuraavat tiedot: - edellisen neljännesvuoden aikana perittävä jäljellä oleva saldo, - asianomaisen neljännesvuoden aikana perityt määrät, - asianomaisen neljännesvuoden aikana tehdyt laskentaperusteen oikaisut (oikaisut/mitätöinnit), - kirjanpidosta poistetut määrät, - asianomaisen neljännesvuoden lopussa perittävä jäljellä oleva saldo. Jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella ei voida kohdistaa varainhoitovuoden aikana perittyjä määriä saamisten alkuperävuodelle. Näin ollen taulukossa "Yhteenveto yleisen talousarvion tulojen toteutumisesta varainhoitovuonna 2002" ilmoitetut, seuraavalle varainhoitovuodelle siirrettyjen vahvistettujen saamisten perintää koskevat tiedot sisältävät vuoden aikana perittyjen määrien lisäksi määrät, jotka on jäsenvaltion tekemän uuden ilmoituksen seurauksena peruttu ja korvattu jäsenvaltion ilmoittamalla saamisen uudella määrällä. Omia varoja koskeviin saamisiin tehdään arvonalennus (ks. taseen liitetiedot, kohta VII.B.2). Kun erillisen kirjanpidon perinteisiä omia varoja koskevat määrät on peritty, ne on tuloutettava komission tilille kyseisen jäsenvaltion valtionvarainhallinnossa tai sen nimeämässä laitoksessa viimeistään sitä kuukautta, jona maksut on peritty, seuraavan toisen kuukauden 19 päivää seuraavana ensimmäisenä työpäivänä. 2. Arvonlisäveroon ja bruttokansantuloon perustuvat varat Arvonlisäverosta kertyvät omat varat lasketaan soveltamalla kaikkien jäsenvaltioiden osalta yhdenmukaista verokantaa alv-maksun määräytymisperusteeseen, joka määritetään 29. syyskuuta 2000 annetun neuvoston päätöksen 2 artiklan 1 kohdan c alakohdan sääntöjen mukaisesti. Alv-määräytymisperuste on kaikilla jäsenvaltioilla enintään 50 prosenttia niiden bruttokansantulosta. Bruttokansantuloon perustuvat varat muodostavat määrältään vaihtelevan tulonlähteen, jolla on tarkoitus kattaa perinteisten omien varojen, arvonlisäveroon perustuvien varojen sekä sekalaisten tulojen yhteismäärän ylittävät menot tiettynä varainhoitovuonna. BKTL-varat lasketaan soveltamalla yhdenmukaista kerrointa kaikkien jäsenvaltioiden yhteenlaskettuun bruttokansantuloon. Alv- ja BKTL-varat määräytyvät alustavan talousarvion laadinta-ajankohtana tehtyjen alv- ja BKTL-määräytymisperusteita koskevien arvioiden mukaan. Näitä arvioita korjataan myöhemmin kyseisen varainhoitovuoden aikana laadittavilla lisätalousarvioilla. Alv- ja BKTL-varojen määräytymisperusteita koskevat lopulliset tiedot ovat saatavilla vasta kyseistä varainhoitovuotta seuraavana varainhoitovuonna. Komissio laskee, miten paljon määrä, joka jäsenvaltioiden on maksettava lopullisten alv- ja BKTL-määräytymisperusteiden nojalla, eroaa määrästä, jonka ne ovat jo suorittaneet (tarkistettujen) arvioiden perusteella. Erotus, joka voi olla joko negatiivinen tai positiivinen, tasataan komission toimesta kyseistä varainhoitovuotta seuraavan varainhoitovuoden joulukuun 1. päivään mennessä. Lopullisiin alv- ja BKTL-määräytymisperusteisiin voidaan vielä tehdä korjauksia seuraavien varainhoitovuosien aikana. Aikaisemmat erotukset korjataan ja tasataan samaan aikaan edellistä varainhoitovuotta koskevien alv- ja BKTL-erotusten kanssa. 3. Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus Järjestely alentaa Yhdistyneen kuningaskunnan omien varojen maksuja suhteessa sen "budjettiaseman epätasapainoon" ja korottaa samassa suhteessa muiden jäsenvaltioiden omien varojen maksuja. Yhdistyneen kuningaskunnan budjettiaseman epätasapainon korjausjärjestelystä päätettiin Eurooppa-neuvoston kokouksessa Fontainebleaussa (kesäkuussa 1984) ja se perustettiin omista varoista 7. toukokuuta 1985 tehdyllä päätöksellä. Järjestelyn tavoitteena oli korjata Yhdistyneen kuningaskunnan budjettiaseman epätasapainoa alentamalla sen EY:lle suorittamia maksuja. Lukua 15 koskeva taulukko yleisen talousarvion tulojen toteutumista koskevassa konsolidoidussa yhteenvedossa osoittaa kunkin jäsenvaltion osuuden Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävässä korjauksessa. 4. Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmän muuttaminen Neuvoston päätös Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä(9) tehtiin Berliinissä 24. ja 25. maaliskuuta 1999 pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen jälkeen 29. syyskuuta 2000. Kyseisen päätöksen 2 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltiot pidättävät itselleen perintäkustannuksina 25 prosenttia perinteisistä omista varoista 10 prosentin sijaan. Päätös tuli voimaan 1. maaliskuuta 2002, ja se vaikuttaa taannehtivasti 1. tammikuuta 2001 saakka. Vuoden 2002 talousarviossa otetaan huomioon uudet perintäkulut, joiden määrä on 5748,6 miljoonaa euroa mukaan luettuina 2023 miljoonaa euroa, jotka koskevat perintäkulujen taannehtivaa korjausta 1. tammikuuta 2001 saakka. MENOT Tässä luvussa esitellään Euroopan unionin suuret menoluokat, jotka esitetään rahoitusnäkymissä määritellyn otsakeluokituksen mukaisesti. Otsake 1: Maatalous Otsakkeen 1 menoilla rahoitetaan Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosastoa. Otsake 2: Rakennetoimet sekä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tavoite Nämä menot ovat osa rakennepoliittisia tukitoimenpiteitä, joiden tavoitteena on lisätä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta EU:ssa. Toimenpiteitä täydennetään kansallisella rahoituksella sekä komission ja jäsenvaltioiden viranomaisten välisellä yhteistyöllä. Otsake 3: Sisäiset politiikat Euroopan yhtenäisasiakirjan hyväksyminen ja laajojen sisämarkkinoiden toteutumisen nopeuttaminen ovat olleet pääsyynä siihen, että Euroopan yhteisö on laajentanut tiettyjä, jo olemassa olevia politiikkoja - esimerkiksi tutkimuspolitiikkaa - tai alkanut toteuttaa uusia politiikkoja. Sisäiset politiikat on yhdistetty vuodesta 1993 alkaen yhdeksi rahoitusnäkymien otsakkeeksi, ja ne muodostavat hyvin monipuolisen kokonaisuuden. Otsake 4: Ulkoiset toimet Tähän rahoitusnäkymien otsakkeeseen kuuluvat kaikki menot, joilla rahoitetaan EU:n ulkopuolisia maita. Otsakkeesta ei rahoiteta ehdokasmaihin laajentumisen yhteydessä liittyviä menoja eikä Euroopan kehitysrahaston (EKR:n) menoja. Laajentumiseen liittyvät menot kuuluvat kauden 2000-2006 rahoitusnäkymissä erityiseen otsakkeeseen (ks. Otsake 7: Liittymistä edeltävät tuet). Osa ulkoisista toimista määritellään maantieteellisesti, kun taas toiset ovat luonteeltaan laaja-alaisia (aihepiirikohtaisia). Yhteisön 120 miljoonan euron rahoitusosuus aidsin, tuberkuloosin ja malarian torjunnan maailmalaajuisen rahaston tukemiseksi on maksettu kahtena 60 miljoonan euron eränä, joista toinen maksettiin vuonna 2002 yleisen talousarvion määrärahoista ja toinen vuonna 2003 Euroopan kehitysrahaston talousarvion määrärahoista. Euroopan kehitysrahasto ei sisälly yhteisön talousarvioon. Otsake 5: Hallintomenot Tämä rahoitusnäkymien otsake kattaa kaikki EU:n kahdeksan toimielimen toiminnasta aiheutuvat kustannukset. Ne muodostavat suurimman osan muiden toimielinten kuin komission menoista. Otsake 6: Varaukset Tämä otsake kattaa kolmenlaiset varaukset, joiden tarkoituksena on jättää käytettäväksi rahoitusnäkymissä vahvistetun menojen enimmäismäärän rajoissa liikkumavaraa, jota tarvitaan rahoitettaessa menoja, joihin ei ole voitu varautua talousarvion laadinta-ajankohtana. Kullakin varauksella on kuitenkin tarkoin määritelty kohde jollakin erityisalalla. Otsake 7: Liittymistä edeltävät tuet Menoille, jotka liittyvät EU:n laajentumiseen Keski- ja Itä-Euroopan 10 ehdokasmaahan, on luotu uusi otsake 7, joka kattaa kauden 2000-2006 rahoitusnäkymissä käyttöönotetut kolme liittymistä edeltävää rahoitusvälinettä: maatalouden rahoitusväline (Sapard), rakennepolitiikan väline (Ispa) ja Phare-ohjelma. 1. Ennakko- ja loppumaksut Uudessa varainhoitoasetuksessa mainitaan neljä eri maksutapaa: - maksu koko erääntyneestä määrästä, - (mahdollisesti useaan maksuerään jaettava) ennakkomaksu, - välimaksut, - loput erääntyneestä määrästä. Tulevaisuudessa nämä maksutyypit on erotettava toisistaan kirjanpidossa maksujen suorittamisajankohtana. Näin voidaan välttää maksusuorituksia koskevat epäselvyydet. Varainhoitoasetuksen soveltamissäännöistä annetun asetuksen 3 artiklan 5 kohdan perusteella tilinpitäjä vahvistaa kirjanpitosäännöt ennakkomaksujen kirjaamisesta taseen vastaavaa-puolelle. Komissio muuttaa kirjanpitojärjestelmäänsä kyseisten sääntöjen vahvistamisen jälkeen. Siihen saakka komissio esittää tiedot kuten edellisten varainhoitovuosien tilinpäätöksissä. Ennakkomaksuista on 31.12.2002 käyttämättä vielä seuraavat määrät: - EMOTR:n tukiosasto - tuen mukauttaminen: tällä tarkoitetaan määriä, jotka jäsenvaltiot pidättävät tuen mukauttamisen perusteella asetuksen (EY) 1259/99 3 artiklan 2 kohdan ja 4 artiklan mukaisesti. Jäsenvaltiot voivat yhteisen maatalouspolitiikan puitteissa pienentää maanviljelijöille tiettyjen tukiohjelmien mukaisesti suoritettavia maksuja ja rahoittaa maaseudun kehittämiseksi toteutettavat lisätoimet näin saaduilla varoilla. Komissiolle on maksettava takaisin määrät, jotka ovat vielä käyttämättä määrien pidättämistä seuraavan kolmannen varainhoitovuoden lopussa. Tämän menettelyn tarkoituksena on vähentää rahoitusnäkymissä otsakkeeseen 1 a (maatalousmenot) kuuluvien tukiohjelmien rahoittamiseen tarkoitetuista varoista summat, jotka talousarvion toteuttamista koskevassa konsolidoidussa selvityksessä esitetään kyseisinä varoina, ja siirtää ne maaseudun kehittämistä ja liitännäistoimenpiteitä koskevaan otsakkeeseen 1 b. EMOTR:n tukiosaston tuen mukauttamiseen liittyvät ennakkomaksut >TAULUKON PAIKKA> - Rakennetoimet >TAULUKON PAIKKA> - Liittymistä valmisteleva tuki: SAPARD ja ISPA >TAULUKON PAIKKA> - Rahoituksen välittäjät: >TAULUKON PAIKKA> - Rahoitusvälineet: >TAULUKON PAIKKA> 2. Kolmansien osapuolten rahoitusosuuksiin ja kolmansille tehtyihin töihin liittyvät edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt määrärahat Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt kolmansien osapuolten rahoitusosuuksiin ja kolmansille tehtyihin töihin liittyvät määrärahat, joita ei koskaan peruuteta, kirjataan varainhoitovuoden lisämäärärahoihin. Tämä selittää eron määrissä, jotka koskevat edelliseltä varainhoitovuodelta siirrettyjä vuoden 2002 talousarvion toteuttamisselvitykseen kirjattuja määrärahoja ja seuraavalle varainhoitovuodelle siirrettyjä talousarvion toteuttamisselvitykseen kirjattuja määrärahoja. 3. Vuoden 2002 talousarvion toteutuma Uudelleen käyttöön otettuja määrärahoja ja ennakkomaksujen palauttamisen jälkeen uudelleen käyttöön saatuja määrärahoja ei oteta huomioon laskettaessa varainhoitovuoden tulosta. Vuodelta 2002 vuodelle 2003 siirrettyjä Efta-ETA-määrärahoja ei ole voitu sisällyttää varainhoitovuoden 2002 tulokseen, koska määrärahojen siirto on suoritettu varainhoitovuoden 2002 talousarvion toteuttamisselvityksen laatimisen jälkeen. Varainhoitovuoden budjettitulojen bruttomäärä on 101183 miljoonaa euroa. Omien varojen perimisestä on jäsenvaltioille aiheutunut kuluja 5748 miljoonaa euroa. Perintäkulut kattavat 2023 miljoonan euron suuruisen määrän, joka koskee perintäkulujen taannehtivaa korjausta 1. tammikuuta 2001 saakka. Budjettimenojen määrä on 83770 miljoonaa euroa, mikäli otetaan huomioon EMOTR:n tukiosastosta aiheutuneet negatiiviset menot (597 miljoonaa euroa). Negatiiviset menot koostuvat seuraavista eristä: petosten ja säännönvastaisuuksien seurauksena takaisinperityt määrät, ennakkoihin asetuksen (EY) N:o 1258/1999 7 artiklan 4 kohdan nojalla tehdyt korjaukset, kaikki julkisten varastojen tuotteiden myynnistä mahdollisesti saatava tuotto, maitotuotteiden liikatuotannon perusteella perittävät lisämaksut sekä tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevien päätösten rahoitukselliset seuraukset. Kolmansien osapuolten rahoitusosuuksiin liittyvien vuodelta 2001 vuodelle 2002 siirrettyjen määrärahojen määrä (550 miljoonaa euroa) sisältyy siirrettyihin peruutettuihin yhteisön maksumäärärahoihin, koska nämä määrärahat sisältyvät varainhoitovuoden määrärahoihin (ks. myös kohta 4.3 - Tulot kolmansilta osapuolilta ja työt kolmansille osapuolille). >TAULUKON PAIKKA> (1) Rakennerahastoista otetaan huomioon vain vuotuinen erä. (2) Maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat = maksusitoumusmäärärahat + jaksottamattomat määrärahat. (3) Maksumääräyksiin käytettävät määrärahat = maksumäärärahat + jaksottamattomat määrärahat. (4) Asetus 1605/2002, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002. (5) Vuoden 1977 varainhoitoasetus = 21. joulukuuta 1977 annettu varainhoitoasetus. (6) Maksusitoumusmäärärahat + jaksottamattomat määrärahat. (7) Maksumäärärahat + jaksottamattomat määrärahat. (8) EAKR: Euroopan aluekehitysrahasto ESR: Euroopan sosiaalirahasto EMOTR: Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto KOR: Kalatalouden ohjauksen rahoitusväline (9) EYVL L 253, 7.10.2000. LIITE 3 TASEEN LIITETIEDOT HUOMAUTUKSIA VARAINHOITOVUODEN 2002 KONSOLIDOIDUSTA TASEESTA Taseen laatiminen Tase laaditaan seuraavien asiakirjojen mukaisesti: - Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta. - Komission asetus (EY, Euratom) N:o 2342/2002, annettu 23 päivänä joulukuuta 2002, mainitun varainhoitoasetuksen soveltamissäännöistä. - Komission asetus N:o 2909/2000, annettu 29 päivänä joulukuuta 2000, Euroopan yhteisöjen muuta kuin rahoitusomaisuutta koskevasta kirjanpidosta (EYVL L 336, 30.12.2000). - Euroopan komission laatima Euroopan yhteisöjen kirjanpito- ja konsolidointimenettelyn käsikirja, jossa esitetään arvostussäännöt ja kirjanpitomenetelmät, joita kaikissa toimielimissä on noudatettava. Käsikirjan tavoitteena on yhdenmukaistaa kirjanpitosääntöjä, arvostussääntöjä ja tilinpäätöksen esittämistapaa tilinpäätöksen laadinta- ja konsolidointiprosessin yhdenmukaistamiseksi. Kirjanpitomenetelmiin on vähitellen tehtävä tarvittavat muutokset Euroopan yhteisöjen kirjanpitojärjestelmän uudistuksen yhteydessä sekä siirryttäessä asteittain käyttämään IPSAS-standardeja varainhoitovuoteen 2005 mennessä. Varainhoitovuoden 2002 tilinpäätöksessä on jo sovellettu joitakin kirjanpitomenetelmien muutoksia. Liitetiedoissa kuvataan kyseisiä muutoksia ja esitetään vertailukelpoisia lukuja. VASTAAVAA II AINEETTOMAT HYÖDYKKEET Aineettomiksi hyödykkeiksi katsotaan muut kuin rahamääräiset yksilöitävät omaisuuserät, joilla ei ole fyysistä olomuotoa. Jotta ne voidaan ottaa taseen vastaavaa-puolelle, niiden on oltava toimielimen hallinnassa ja tuotettava taloudellista hyötyä Euroopan yhteisöille vastaisuudessakin. Toimielimissä kehitettyjä atk-ohjelmistoja ei lueta aineettomiksi hyödykkeiksi. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen aineettomat hyödykkeet, joiden nettokirjanpitoarvo on 19690,47 euroa (hankinta-arvo 29217,63 euroa, poisto 9527,16 euroa), on luokiteltu uudelleen aineellisiin hyödykkeisiin. Jäljempänä taulukoissa "Atk-ohjelmistot" ja "Aineelliset hyödykkeet" kyseiset määrät on merkitty kohtaan "Siirrot kohdasta toiseen". Taseeseen on merkitty ensimmäisen kerran 31. joulukuuta 2002 tietokantojen hallintaa koskeva atk-lisenssi, josta toimielimet ovat tehneet puitesopimuksen. Komission osalta kalastuksen pääosasto on kirjannut tänä vuonna ensimmäistä kertaa taseeseen Seaguard/Arcview -ohjelmiston. Sen nettokirjanpitoarvo on 6400 euroa. Tämä ohjelmisto, joka on ostettu edellisten vuosien aikana mutta jota ei ole merkitty taseeseen vielä 31. joulukuuta 2001, kirjataan kohtaan "Muut muutokset". Joitakin Yhteisen tutkimuskeskuksen ennen vuotta 2002 hankkimia ohjelmistoja ei ole voitu kirjata taseeseen ennen varainhoitovuoden 2002 tilinpäätöstä. Vuonna 2002 ne sisältyvät varainhoitovuonna tehtyihin hankintoihin. Vuotta 2002 aikaisempien vuosien poistot sisältyvät vuonna 2002 kirjattujen poistojen määrään. Karlsruhe on sisällyttänyt taseeseen atk-ohjelmistot, joiden nettokirjanpitoarvo on 18316,48 euroa. Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimiston aineettomista hyödykkeistä (atk-ohjelmistoista) tehdään poistot kolmen vuoden aikana (33 %), mikä vastaa ohjelmistojen käyttöä toimistossa. >TAULUKON PAIKKA> III AINEELLISET HYÖDYKKEET A. Maa-alueet ja rakennukset Yhteinen tutkimuskeskus: Koska Isprassa ei ole saatavilla tietoa hankintahinnoista ja vuosittaisista parannuskustannuksista ennen vuotta 1998, hankinta-arvon perustana on käytetty ulkopuolisen yrityksen 31. joulukuuta 1997 laatimaa arviota. Vuosina 1998 ja 2002 tehdyt muutokset on voitu laskea. Poistomenetelmä on ollut seuraavanlainen: 1. Rakennuksille, joista on tehty täysimääräiset poistot 1.1.1998 mennessä, on laadittu uusi poistosuunnitelma. Niiden arvo on laskettu uudelleen ja poistot niistä tehdään vuoteen 2007 asti ulottuvalla 10 vuoden jaksolla. 2. Rakennuksille, joista ei ole tehty täysimääräisiä poistoja 1.1.1998 mennessä, poistoprosentti on laskettu jäljellä olevan käyttöajan perusteella ottamalla huomioon hyödykkeen uudelleen laskettu arvo 1.1.1998. Tätä Isprassa vuonna 2000 käytettyä arvostus- ja poistolaskelmamenetelmää on käytetty Geelissä sijaitsevien YTK:n maa-alueiden ja rakennusten arvon määrittämiseksi varainhoitovuoden 2001 lopussa. Lähetystöt: Joissakin maissa maa-alueiden arvoa ja rakennusten arvoa ei voida erottaa toisistaan. Komission osuus Dar Es Salaamissa (Tansaniassa) olevasta lähetystöstä (arvo 0,9 miljoonaa euroa) on siirretty kohdasta "Keskeneräiset rakennukset ja ennakkomaksut" kohtaan "Maa-alueet ja rakennukset". Euroopan parlamentti: Euroopan parlamentti käytti toukokuussa 1998 osto-optiotaan Brysselissä sijaitsevaan (kolmesta kerrostalosta muodostuvaan) kiinteistöön, jonka lopulliset investointikustannukset (maa-alueen hinta mukaan luettuna) ovat 1097 miljoonaa euroa. Euroopan yhteisöjen ja Belgian välillä 23. heinäkuuta 1998 tehdyn kahden aiesopimuksen perusteella Belgia on maksanut osan maa-alueen hankintakustannuksista ja kunnallistekniikan kustannuksista, jotka liittyvät kolmannen rakennuksen kunnostamiseen ja rakentamiseen. Aiesopimuksen lisäehdossa määrätään, että jos Euroopan parlamentti siirtyy jonnekin muualle, maa-alue palautetaan Belgian valtiolle 0,025 euron suuruisella hinnalla tai maa-alue ja rakennukset pannaan myyntiin maa-alueen myyntiarvon maksamiseksi Belgian valtiolle. Tämän vuoksi maa-alueen arvo on korjattu taseessa 0,025 euroksi. Neuvosto: Neuvoston rakennusta ei ole lopullisesti vastaanotettu ja hyväksytty vielä vuonna 2002, ja tästä syystä arvo voidaan tarkistaa lopullisen vastaanoton ja hyväksymisen yhteydessä. Kyseisen rakennuksen maa-alueen arvioinnissa neuvoston pääsihteeristö on soveltanut komission asetusta N:o 2909/2000, jonka 24 artiklan nojalla sellaista maa-aluetta tai kiinteistöä ei arvosteta, jonka luovutukseen liittyy purkavia ehtoja. Siltä varalta, että neuvosto siirtyy muualle, luovutusta koskevissa ehdoissa säädetään seuraavaa: - maa-alue palautetaan Belgian valtiolle 0,025 euron suuruisella maksulla, - maa-alue ja rakennukset pannaan myyntiin, jolloin Euroopan yhteisöt sitoutuvat maksamaan Belgian valtiolle maa-alueen myyntiarvon. B. C. D. Laitteisto, koneet ja kalusto Irtaimisto ja autokanta Atk-laitteisto Komissio: Kohtaan "Muut oikaisut" sisältyvät YTK:n taannehtivat tulot ja arvojen oikaisut. Lehdistö- ja viestintäpääosaston vuoden 2002 poistojen määrään sisältyy joitakin oikaisuja edellisiltä vuosilta. Hyllystöt kirjataan yhä kohtaan "Irtaimisto ja autokanta". Vuodesta 2003 alkaen ne siirretään kohtaan "Muut aineelliset hyödykkeet". Aineellisiin hyödykkeisiin on kirjattu tänä vuonna ensimmäistä kertaa verotuksen ja tulliliiton pääosaston talousarviosta hankitut atk-laitteet, jotka on tarkoitettu käytettäviksi komission toimitilojen ulkopuolisissa erityishankkeissa. Niiden nettokirjanpitoarvo on 433897,83 euroa 31. joulukuuta 2002. Vuotta aikaisemmin (31.12.2001) niiden nettokirjanpitoarvo oli 602666,70 euroa. Tämä arvo on kirjattu kohtaan "Muut oikaisut". Lähetystöissä jo suoritettujen fyysisten inventointien perusteella kohtaan "Muut oikaisut" on tehty korjaus ennen vuotta 2002 hankituista hyödykkeistä, joita ei 31. joulukuuta 2001 ollut vielä merkitty kyseisten lähetystöjen omaisuusluetteloihin. Vuoden 2002 aineellisia hyödykkeitä koskevat tiedot puuttuvat vielä 20 prosentilta lähetystöistä. Uuden LID WEB -sovelluksen sekä vuodelle 2003 suunniteltujen lähetystöjen fyysisten inventointien pitäisi ratkaista tämä ongelma. E. Rahoitusleasingsopimukset ja muut niitä lähellä olevat oikeudet Vuokrasopimuksen kohteena olevien hyödykkeiden pysyviin vastaaviin luokittelun perustana on sopimuksen kohteena olevasta hyödykkeestä aiheutuvien riskien ja siitä seuraavien etujen jakautuminen vuokralleantajan ja vuokralleottajan kesken. Luokittelu perustuu tapahtuman sisältöön eikä niinkään sopimuksen muotoon(1) Ne leasingsopimuksen kohteena olevat hyödykkeet, joihin perustuvat riskit ja edut eivät siirry olennaisilta osin vuokralleottajalle, ja hyödykkeet, jotka ovat vuokralla yli viisi vuotta, on kirjattava tilinpäätöksen liitetiedoissa lukuun "Taseen ulkopuoliset sitoumukset". Jäljempänä olevan taulukon "Aineelliset hyödykkeet" mukaan hankinta-arvo on 2023,1 miljoonaa euroa varainhoitovuoden päättyessä. Rahoitusleasingsopimuksia ja muita niitä lähellä olevia oikeuksia koskevia maksamattomia maksuja esittävässä taulukossa kohdan "Maa-alueet ja rakennukset" määrä on 1943 miljoonaa euroa, kohdan "Laitteisto, koneet ja kalusto" 78,8 miljoonaa euroa, kohdan "Irtaimisto ja autokanta" 970030,90 euroa ja kohdan "Atk-laitteisto" 31666,43 euroa. Komissio allekirjoitti vuonna 2002 uuden leasingsopimuksen uudesta rakennuksesta ja maa-alueesta. Leasingsopimus on voimassa 24.4.2002-30.4.2029, ja siihen sisältyy komission osto-optio. Erääntyvien vähimmäismaksujen nykyarvo on 9,85 miljoonaa euroa. Tähän kohtaan on kirjattu Dublinissa sijaitseva komission uusi rakennus, jonka erääntyvien vähimmäismaksujen nykyarvo on 35,80 miljoonaa euroa. Sopimus allekirjoitettiin 20 vuoden ajaksi maaliskuussa 2002, ja siihen sisältyy komission osto-optio. Charlemagne-rakennusta koskeva riita-asia on tuomioistuinten käsiteltävänä. Riita-asia liittyy Charlemagne-rakennuksen entiseen omistajaan, ja se koskee suoritettujen töiden hyväksymistä. Charlemagne-rakennuksen hankinnasta tehtyyn pitkäaikaiseen vuokrasopimukseen sisältyy osto-optio, jonka toteuttamista ei ole voitu tämän riita-asian vuoksi saattaa loppuun. Mikäli riita-asia ratkeaa epäsuotuisalla tavalla tai mikäli komission ja entisen omistajan välisiin suhteisiin tulee muutoksia, komissio on vaarassa menettää mahdollisuutensa tulla kiinteistön omistajaksi 27 vuoden pituisen vuokra-ajan jälkeen, vaikka kyseinen mahdollisuus sisältyykin vuosittain suoritettavaan maksuun. Tämän mahdollisuuden kustannuksiksi on arvioitu 8 miljoonaa euroa. Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimiston päärakennusta ei ole kirjattu taseeseen vaan tilinpäätöksen liitteeseen "Taseen ulkopuoliset sitoumukset - potentiaaliset velat". Vaikka julkaisutoimistolla onkin kaksi markkina-arvoon perustuvaa osto-optiota (vuosina 2006 ja 2010), omaisuuteen liittyvien riskien ja etujen ei voida katsoa siirtyvän olennaisilta osin julkaisutoimistolle. Luokitus tarkistetaan vuonna 2006 ensimmäisen osto-option määräajan päättyessä. Euroopan parlamentti teki maaliskuussa 1994 pitkäaikaisen vuokrasopimuksen osto-optioineen Strasbourgissa sijaitsevasta kiinteistöstä. Euroopan yhteisöjen muuta kuin rahoitusomaisuutta koskevasta kirjanpidosta 29 päivänä joulukuuta 2000 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2909/2000 mukaisesti (EYVL L 336, 30.12.2000, s. 75) kiinteistö kirjataan taseeseen ottaen huomioon, että hyödykkeen omistamisesta aiheutuvat riskit ja edut siirtyvät olennaisilta osin vuokralleottajalle. Hyödyke on arvostettu vuokrasopimuksen voimaantulopäivänä erääntyvien vähimmäismaksujen nykyarvon mukaisesti. Taseen laatimisajankohtana Euroopan parlamentti ja rakennuttaja eivät ole onnistuneet määrittämään kiinteistön lopullista arvoa. Tästä syystä taseeseen on merkitty arvoksi kustannusarvio. Tämän arvon laskemisessa on otettu huomioon toisaalta pankeista saataviin asiakirjoihin perustuvat todelliset maksusuoritukset ja maksuennusteet sekä toisaalta tarkistusprosentti, joka on määritetty joko pankkien käyttämän korkoprosentin perusteella tai arvioimalla. Strasbourgin kiinteistön rakennusta ja erityislaitteita koskevat kustannukset on arvioitu edellä ilmoitetulla tavalla. Varainhoitovuonna 2002 saatavilla olleiden tietojen mukaisesti uudelleen luokiteltujen erityislaitteiden 2,5 miljoonan euron arvoinen osuus on siirretty rakennuksiin. Erityislaitteisiin sovellettiin 31. joulukuuta 2001 saakka 25 prosentin vuosittaista poistoprosenttia, ja näin ollen 31. joulukuuta 2001 kyseisten laitteiden nettoarvo oli nolla. Saatujen lisätietojen perusteella erityislaitteiden poistot laskettiin uudelleen laiteluokasta riippuen 25 prosentin, 12,5 prosentin ja 10 prosentin poistoprosentin mukaisesti, ja 31. joulukuuta 2002 poistojen nettoarvoksi kirjattiin taseeseen 13,7 miljoonaa euroa. Yhteisöjen tuomioistuin allekirjoitti 15. marraskuuta 1994 Luxemburgin hallituksen kanssa kiinteistöleasingsopimuksen Palais-rakennuksen kolmesta osasta. Tuomioistuin on tilojen vuokralaisena sopimuksen koko voimassaolon ajan. Se voi käyttää osto-option sen jälkeen, kun koko myyntihinta on maksettu, ja viimeistään 31. joulukuuta 2015. Myyntihinnan määrittää riippumaton asiantuntija. Rakennukset esitetään taseen vastaavaa-puolen saamisissa, ja taseen vastattavaa-puolelle merkittyjen maksujen määräksi on arvioitu 38,73 miljoonaa euroa riippumattoman asiantuntijan suorittaman arvonmäärityksen mukaisesti. Taseessa esitetty arvo on väliaikainen, koska neuvottelut ovat rakennuksissa todettujen virheiden vuoksi edelleen käynnissä. >TAULUKON PAIKKA> Montoyer-rakennuksen vuoden 2001 poistot on tarkistettu, ja 0,9 miljoonan euron korjaus on kirjattu kohtaan "Muut oikaisut". Vuonna 2001 poistot oli virheellisesti laskettu rakennuksen ja maa-alueen kokonaisarvon perusteella, vaikka laskun perustana olisi pitänyt käyttää vain rakennuksen arvoa. Yhtä rakennusta koskevat poistot tehdään vasta käynnissä olevien töiden vastaanottamisen ja hyväksymisen jälkeen. G. Keskeneräiset rakennukset ja (aineellisista hyödykkeistä) maksetut ennakkomaksut Tilintarkastustuomioistuin esittää tässä kohdassa 18 miljoonaa euroa tuomioistuinrakennuksen laajennushankkeen edellyttämän määrän mukaisesti. Suurin osa näistä varoista on annettu hankkeesta vastaavan projektipäällikön käyttöön maksamalla ne pankkisiirrolla tähän tarkoitukseen avatulle tilille. Tilin tuottamat korot kirjataan budjettituloiksi. Talous- ja sosiaalikomitea on maksanut 26 miljoonan euron etumaksun Belliard-rakennuksen kunnostustöiden rahoittamiseksi. Tämä määrä sisältyy kohdassa E "Rahoitusleasingsopimukset ja muut niitä lähellä olevat oikeudet" mainitussa rahoitusleasingsopimuksessa tarkoitettuihin maksuihin. AINEELLISET HYÖDYKKEET >TAULUKON PAIKKA> Rahoitusleasingsopimuksia ja muita niitä lähellä olevia oikeuksia koskevat maksamattomat maksut merkitään taseen vastattavaa-puolelle pitkä- ja lyhytaikaiseen vieraaseen pääomaan. Ne jakautuvat seuraavasti: RAHOITUSLEASINGSOPIMUKSET JA MUUT NIITÄ LÄHELLÄ OLEVAT OIKEUDET TASEESSA ILMOITETTAVAT HYÖDYKKEET >TAULUKON PAIKKA> IV SIJOITUKSET Sijoitukset koskevat Euroopan yhteisöjen toimintoihin pysyvästi liittyviä pääomainvestointeja, ja/tai ne on tarkoitettu kyseisten toimintojen tukemiseen. Sijoituksiksi lasketaan myös jatkuvina maksettavat takaukset ja ennakkomaksut sekä takuurahaston netto-omaisuus. Euroopan yhteisön takaukset kolmansille osapuolille ja takuurahaston takaukset on kuitenkin erotettava toisistaan. Takuurahaston tarkoituksena on kattaa yhteisön ulkopuolisille maille myönnettyihin luottoihin liittyvät riskit. A. Sijoitukset yhteisön toimintaan liittyviin organisaatioihin: Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) osakkuudet EBRD:lle annettiin alkupääomaa 10 miljardia euroa, joista yhteisö merkitsi 3 prosenttia. Merkityn pääoman erääntynyt osuus (30 prosenttia) on maksettu kokonaisuudessaan. Pankin valtuusto päätti 15. huhtikuuta 1996 pidetyssä vuosikokouksessa kaksinkertaistaa enimmäispääoman. Yhteisö sitoutui päätöksessä merkitsemään 30000 uutta osaketta, joista kukin on arvoltaan 10000 euroa. Päätöksen mukaan merkintäoperaatioon on aina kuuluttava maksettuja osakkeita ja vaadittaessa maksettavia osakkeita seuraavassa suhteessa: merkityistä osakkeista 25 prosenttia on oltava maksettuja osakkeita ja loppuosa vaadittaessa maksettavia osakkeita. Tase-erässä esitetään koko maksettavaksi määrätty komission merkitsemä EBRD:n pääoma (157,5 miljoonaa euroa). Pääoman erääntyneestä osuudesta vielä maksamatta olevat 35,4 miljoonaa euroa esitetään lyhytaikaisena vieraana pääomana (8,4 miljoonaa euroa) ja pitkäaikaisena vieraana pääomana (27 miljoonaa euroa). Pääoman merkitystä osuudesta vielä maksamatta olevat 442,5 miljoonaa euroa esitetään taseen ulkopuolisissa sitoumuksissa. Kolmen prosentin osakkuus EBRD:ssä arvioidaan kustannusmenetelmällä, sillä osakkuus katsotaan rahoitusvälineeksi IPSAS 15- ja IAS 39 -standardien määritelmän mukaisesti. Osakkuudet Euroopan investointirahastossa (EIR) EIR on Euroopan unionin rahoituslaitos, joka on erikoistunut riskipääomaan ja pk-yritysten takauksiin. Kesäkuun 6. päivänä 1994 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti komission edustaman Euroopan yhteisön osuus EIR:n pääomasta on yhteensä 600 miljoonaa euroa, mikä on 30 prosenttia EIR:n pääomasta. Komissio on maksanut pääoman erääntyneen 20 prosentin osuuden kokonaan. Euroopan komission ja EIP:n vuonna 2000 allekirjoittaman sopimuksen mukaisesti Euroopan yhteisöllä on EIR:n osuuksistaan myyntioptio. Komissiolla on oikeus myydä osuutensa EIP:lle 315000 euron yksikköhinnalla 30. kesäkuuta 2005. Tämä merkitsee 57,5 prosentin korotusta ostohintaan verrattuna. Kuten EBRD:nkin kohdalla, pääoman merkitystä osuudesta vielä maksamatta olevat 480 miljoonaa euroa (80 prosenttia) esitetään taseen ulkopuolisissa sitoumuksissa. Vuonna 2002 käytettiin ensimmäistä kertaa pääomaosuusmenetelmää arvostettaessa Euroopan yhteisöjen osakkuuksia EIR:ssä IPSAS 7 -standardin mukaisesti. Aikaisemmin arvostuksessa käytettiin kustannusmenetelmää. Pääomaosuusmenetelmä on kirjanpitomenetelmä, jonka mukaan osakkuudet kirjataan aluksi kustannusten perusteella ja oikaistaan sen jälkeen siten, että otetaan huomioon hankinnan jälkeiset muutokset kyseisen yrityksen netto-omaisuutta koskevassa sijoittajan osuudessa. Tuloslaskelmasta näkyy sijoittajan osuus yrityksen tuloksesta. Pääomaosuusmenetelmän perusteella osuuksien määräksi arvioidaan 30 prosenttia EIR:n omasta pääomasta. EIR:n vuoden 2002 väliaikaisessa taseessa oman pääoman arvoksi on merkitty yhteensä 555 miljoonaa euroa varainhoitovuoden voitto (18,7 miljoonaa euroa) mukaan luettuna. Euroopan yhteisöjen osakkuuksien osuus tästä määrästä on 30 prosenttia eli 166,5 miljoonaa euroa. Tästä määrästä 5,6 miljoonaa euroa vastaa varainhoitovuoden 2002 tulosta. Jos arvostuksessa olisi edellisten vuosien tavoin käytetty kustannusmenetelmää, osuuksien arvo olisi ollut sama kuin vuonna 2001 eli 120 miljoonaa euroa. Tämä määrä on 30 prosenttia maksettavaksi määrätystä merkitystä pääomasta kustannuksen perusteella arvostettuna. Erotuksesta (46,5 miljoonaa euroa) varainhoitovuoden tulosta koskeva osa (5,6 miljoonaa euroa) kirjataan oikaisuihin ja loput (40,9 miljoonaa euroa) siirrettyihin oikaisuihin. B. Sijoitukset tuensaajille: B.1 Osakkuudet ja osuudet Tähän kohtaan sisältyvät osakkuudet, joiden hankinnan tavoitteena on auttaa tuensaajia kehittämään hankkeitaan. Osakkuudet ECIP-ohjelmassa Tase-erä sisältää yhteisön hankkimat osuudet ja osakaslainat EC Investment Partners (ECIP) -ohjelman yhteydessä perustettujen yhteisyritysten pääomasta. ECIP-ohjelma keskeytettiin suunniteltua aikaisemmin, ja sen ainut pidennysjakso koskee ohjelman päättämistä. Ohjelmaa ei voida saattaa lopullisesti päätökseen, ennen kuin viimeinen yhteisyritys on viety päätökseen. Useimmat toimista on jo saatu päätökseen, peritty takaisin tai muutettu lopullisiksi avustuksiksi. ECIP-osakkuuksien todellista arvoa on ollut mahdotonta arvostaa. Varovaisuusperiaatteen mukaisesti on tehty 100 prosentin arvonkorjaus. Eurotech capital, Venture consort ja JOP Eurotech capital -rahoitusvälineen tavoitteena on lisätä yksityisen pääoman avulla rahoitusta sellaisiin korkean teknologian hankkeisiin, joita pk-yritykset toteuttavat riskipääomasijoittajien verkoston avulla. Kyse on vuodesta 1990 alkaen maksetuista ennakkomaksuista, jotka voidaan tietyin edellytyksin vaatia maksettavaksi takaisin sopimuksen umpeutuessa. Venture consort -välineen tarkoituksena on edistää riskipääomasijoittajien yhteistä kansainvälistä sijoitustoimintaa pk-yrityksiin. Rahoitusvälineen osalta esitetään vuodesta 1985 alkaen maksetut rahoitusosuudet, joiden avulla pyritään edistämään sijoitustoimintaa innovatiivisia hankkeita kehittäviin pk-yrityksiin. JOP-ohjelman (Joint Venture Programme Phare-Tacis) tavoitteena on auttaa perustamaan ja kehittämään yhteisyrityksiä Keski- ja Itä-Euroopan maihin sekä uusiin itsenäisiin valtioihin. Koska kaikissa kolmessa tapauksessa on kyse riskipääomaoperaatioista, kyseisten rahoitusosuuksien tämänhetkistä reaaliarvoa on erittäin vaikea arvioida. Varovaisuusperiaatteen mukaisesti näiden rahoitusosuuksien arvosta on tehty sadan prosentin arvonkorjaus, joten niiden arvo on taseessa nolla. Muut rahoitusvälineet Vuonna 2002 taseeseen kirjattiin ensimmäistä kertaa muihin rahoitusvälineisiin perustuvat osakkuudet. Aikaisemmin tämäntyyppiset osakkuudet laskettiin ainoastaan vuoden budjettimenoihin. EBRD:n hallinnoimalla "SME Finance Facility" -ohjelmalla pyritään kannustamaan sijoitusrahastoja kasvattamaan ja ylläpitämään pitkällä aikavälillä pääomasijoituksiaan Phare-ohjelmaan osallistuvien hakijamaiden pk-yrityksissä. Ohjelman rahoittavat Euroopan komissio, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD) ja Euroopan neuvoston kehityspankki yhdessä Kreditanstalt für Wiederaufbau -luottolaitoksen (KfW) ja Euroopan investointipankin (EIP) kanssa. EIR:n hallinnoimilla kasvua ja työllisyyttä koskevalla "Growth & Employment - ETF Start up" -käynnistysjärjestelmällä (ohjelma vuosille 1998-2000) sekä monivuotisella "Equity - ETF Start up" -ohjelmalla (vuosille 2001-2005) tuetaan käynnistysvaiheessa olevien pk-yritysten perustamista ja rahoitusta investoimalla sopiviin, erikoistuneisiin riskipääomarahastoihin. >TAULUKON PAIKKA> B.3 Takaukset ja ennakkomaksut Tähän kohtaan kuuluvat pysyvät vastaavat, kuten maksetut takaukset ja takuut, kiinteistökustannuksista toistuvasti maksettavat ennakkomaksut sekä takuurahasto. Takuurahasto Neuvosto antoi 31 päivänä lokakuuta 1994 asetuksen (EY, Euratom) N:o 2728/94 takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille. Jos lainansaaja laiminlyö yhteisön myöntämän tai takaaman lainan takaisinmaksun, laina maksetaan takaisin takuurahastosta. Tämä mekanismi kattaa lainat, joita Euroopan yhteisö on taannut neuvoston päätöksellä, ja varsinkin Euroopan unionin ulkopuolelle myönnetyt EIP:n lainat, makrotaloudellisena rahoitusapuna annetut lainat ja Euratomin rahoitusavun unionin ulkopuolisille maille. Kyseisen asetuksen 6 artiklan mukaisesti komissio antoi rahaston varainhoidon EIP:n hoidettavaksi yhteisön ja EIP:n 23. marraskuuta 1994 Brysselissä ja 25. marraskuuta 1994 Luxemburgissa allekirjoittaman sopimuksen osana. Takuurahaston perustamisesta annetussa asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2728/94), sellaisena kuin se on muutettuna 25. toukokuuta 1999 annetulla neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 1149, säädetään, että takuurahastoa rahoitetaan 1. tammikuuta 2000 alkaen yleisestä talousarviosta siirrettävillä varoilla, joiden määrä on 9 prosenttia toimenpiteiden pääoma-arvosta. Samassa asetuksessa tavoitesummaksi vahvistetaan 9 prosenttia. Asetuksen säännösten mukaisesti "jos tavoitesumma ylitetään vuoden lopussa, palautetaan jäännös Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion tulotaulukon erityiseen budjettikohtaan". Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 29 päivänä lokakuuta 1993 tehdyn toimielinten sopimuksen mukaisesti Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon tehdään varaus yhteisön ulkopuolisille maille myönnettyjen lainojen takuita varten. Varauksen tarkoituksena on kattaa takuurahaston rahoitustarpeet ja tarvittaessa ne takausvaatimukset, joiden määrä ylittää rahastossa käytettävissä olevat varat ja jotka voidaan näin rahoittaa talousarviosta. Rahastoa rahoitetaan yleisestä talousarviosta suoritettavilla maksuilla, rahaston varojen sijoitusten tuottamilla koroilla ja maksuvelvoitteensa laiminlyöneiltä velallisilta perityillä varoilla, jos rahasto on suorittanut niiden takausmaksuja. Komission taseen vastaavissa esitetty määrä (1645 miljoonaa euroa) on rahaston netto-omaisuuden arvo 31. joulukuuta 2002. Selkeyden varmistamiseksi tähän määrään sisältyy 31. joulukuuta 2002 tavoitesumman ylittävä jäännös (263 miljoonaa euroa), joka palautetaan talousarvioon. Koska rahaston tarkoituksena on kattaa velallisten maksurästit ja koska varovaisuusperiaatetta pidetään tärkeänä, on perustettu menovaraus. Varauksen määrä (1382 miljoonaa euroa) vastaa takuurahaston tavoitesumma(2), joka perustuu lainakantaan 31.12.2002. Komission taseen vastaavissa esitetyn määrän ja varauksen määrän erotus vastaa talousarvioon palautettavaa jäännöstä (263 miljoonaa euroa), ja se esitetään kohdassa "oma pääoma". >TAULUKON PAIKKA> V PITKÄAIKAISET SAAMISET Tässä kohdassa esitetään yli vuoden takaiset Euroopan yhteisöjen saamiset. A. Budjettimäärärahoista myönnetyt luotot Tase-erä käsittää lähinnä erityisehdoin myönnetyt riskipääomalainat, jotka perustuvat yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa tehtävään yhteistyöhön(3). Näiden lisäksi kohdassa esitetään luotot, joita on myönnetty ECIP-ohjelman yhteydessä investointialan yhteisyritysten perustamiseen Aasiassa, Latinalaisessa Amerikassa, Välimeren alueen maissa ja Etelä-Amerikassa. Tässä kohdassa esitetään myös saamiset, jotka koskevat ohjelmia MEDIA I, MEDIA II ja MEDIA Plus (MEDIA-ohjelman kolmas vaihe). Näiden ohjelmien toimenpiteillä pyritään kannustamaan audiovisuaalialan kehitystä. Koska sopimuksissa määrätään, että luottojen takaisinmaksu edellyttää hankkeiden onnistumista, lopullisesti avustuksiksi muutetuista luotoista on tehty arvonalennus. MEDIA I -ohjelman (1991-1995) yhteydessä myönnetyt luotot esitetään ensimmäistä kertaa tässä kohdassa. Vuoteen 2001 saakka MEDIA I -ohjelmaan liittyvät luotot sisältyivät kohtaan "Muut pitkäaikaiset saamiset" (26,8 miljoonaa euroa). Tämä johtuu siitä, että komissio ei toiminut tuensaajien sopijapuolena. Tukisopimukset allekirjoittivat omissa nimissään hajautetut virastot, joille komissio oli antanut tehtäväksi tukien hallinnan. MEDIA I -ohjelman päättyessä komissio teki luottojen hallinnasta vastaavien virastojen kanssa sopimukset tukiasiakirjojen hallinnan jatkamisesta, ja tästä syystä kyseiset luotot kirjataan tästä lähtien kohtaan "Budjettimäärärahoista myönnetyt luotot". Varainhoitovuotta 2001 koskevat tiedot on luokiteltu uudelleen saman periaatteen mukaan. ECIP-ohjelma keskeytettiin suunniteltua aikaisemmin, ja sen ainut pidennysjakso koskee ohjelman loppuun saattamista. Ohjelmaa ei voida saattaa lopullisesti päätökseen, ennen kuin viimeinen yhteisyritys on viety päätökseen. Useimmat toimista on jo lopetettu, peritty takaisin tai muutettu lopullisiksi avustuksiksi. ECIP-saamisten todellista arvoa on ollut mahdotonta arvioida. Varovaisuusperiaatteen mukaisesti on tehty 100 prosentin arvonkorjaus. Siirtotyöläisille myönnetyt lainat esitetään myös tässä kohdassa. B. Lainavaroista myönnetyt luotot Neuvostolla on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen nojalla valta hyväksyä yksimielisesti takaus- tai lainaohjelmia, jotka se katsoo EY:n tavoitteiden saavuttamisen kannalta tarpeellisiksi. EY:n ottamat lainat sitovat suoraan Euroopan yhteisöjä mutta eivät niiden yksittäisiä jäsenvaltioita. Euroopan investointipankin kanssa tehdyn sopimuksen perusteella pankki vastaa yhteisön uuden rahoitusvälineen (NCI) riskeistä. Euroopan yhteisöjen luotonanto on kokonaisuudessaan kehittynyt seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Pitkäaikaisissa saamisissa esitetään vuoden 2002 joulukuun 31. päivän lainakannasta lainat, joiden erääntymisaika on yli vuoden. Kuluvana vuonna erääntyvät lainat esitetään puolestaan lyhytaikaisissa saamisissa. Vuoteen 2001 saakka kohdassa V.C "Muut pitkäaikaiset saamiset" esitetyt MEDIA I -ohjelmasta myönnetyt lainat, joiden määrä on 26,8 miljoonaa euroa, on siirretty kohtaan V.A "Budjettimäärärahoista myönnetyt luotot" (katso huomautukset vastaavaa-puolen kohdassa V.A). >TAULUKON PAIKKA> C. Muut pitkäaikaiset saamiset 1. EY:n eläkesitoumukset Henkilöstösääntöjen 83 artiklassa säädetään, että eläkejärjestelmän mukaiset etuudet maksetaan yhteisöjen talousarviosta (toimielinten yhteisestä luvusta A-19 "Eläkkeet ja erorahat"). Virkamiehet maksavat lisäksi kolmanneksen eläkejärjestelmän pitkäaikaisesta rahoituksesta pakollisena eläkemaksuna, jonka määräksi on vahvistettu 8,25 prosenttia peruspalkasta (2 kohta). Jäsenvaltiot vastaavat yhteisesti eläke-etuuksien maksamisesta eläkemenojen rahoittamiseksi vahvistetun jakoperusteen mukaisesti (1 kohdan ensimmäinen alakohta). Näin ollen taseen vastaavaa-puolelle on vuonna 2001 ensimmäisen kerran merkitty 15,3 miljardin euron suuruinen määrä saamisia jäsenvaltioilta. Laskuperustana olevan koron kehityksen myötä (2,28 % 31.12.2002, 3,35 % vuonna 2001) kirjanpitoon viety määrä on noussut 19,5 miljardiin euroon vuonna 2002. EY:n eläkesitoumuksissa käytettiin vuonna 2002 samaa kirjanpitomenetelmää kuin vuonna 2001: vastattavaa-puolelle merkitään velkaa koskeva varaus ja vastaavaa-puolelle saaminen osoittamaan EY:n eläke-etuuksien maksamista koskevat jäsenvaltioiden sitoumukset Euroopan yhteisöille. Kirjanpitojärjestelmän uudistamishankkeen yhteydessä komission tilinpitäjä tekee päätöksen käytettävästä menetelmästä muiden toimielinten tilipitäjien sekä kirjanpito- ja tilinpäätösstandardeja käsittelevän komitean lausuntojen perusteella. 2. Belgian valtion rahoitustuki Kyseessä on parlamentin D3-rakennuksen hankkimista ja kunnostamista koskeva yhteensä 176 miljoonan euron tuki, joka on maksettava 10 vuoden kuluessa ja viimeistään vuonna 2008. VI VAIHTO-OMAISUUS Elintarvike- ja eläinlääkintätoimistossa säilytettävän rokote- ja antigeenivaraston nettokirjanpitoarvo on 6504850 euroa. Se on arvostettu kirjanpitoa ja konsolidointia koskevan komission käsikirjan soveltamissääntöjen mukaisesti (arvostus viimeisimpään hankintahintaan), ja se on kirjattu taseeseen ensimmäisen kerran vuonna 2002. Tähän kohtaan sisältyvät muun muassa Yhteisen tutkimuskeskuksen tutkimuslaitteet ja tekninen laitteisto. Pettenin halkeamiskelpoiset aineet on arvostettu ostohintaan (2,08 milj. euroa), koska niitä käytetään säännöllisesti. Geelissä toimivan YTK:n osalta on komission kirjanpito- ja konsolidointimenettelyn käsikirjan soveltamissääntöjen mukaisesti suoritettu arvonalennuksia, joiden määrä on yhteensä 35,97 miljoonaa euroa. Ispran raskasveden varastoa ei kirjata taseeseen, koska sillä ei ole kaupallista arvoa. Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimiston julkaisuvaraston arvo on määritetty erityisten arvostussääntöjen mukaisesti. Lisäksi on suoritettu arvonalennuksia. Taseeseen kirjattu julkaisuvaraston arvo koskee julkaisuvarastoa, joka on julkaisutoimiston hallussa ja/tai hallinnassa maksullista jakelua varten (maksullinen varasto). Ilmaisjakeluun tarkoitettuja julkaisuja ei ole otettu huomioon. Myyntivaraston julkaisut on arvostettu perinteisesti tuotantohinnan perusteella. Määritelmän mukaan tuotantohinnan arvo vastaa kolmannesta myyntihinnasta. Julkaisutoimiston 31. joulukuuta 2001 päivätyssä taseessa otettiin ensimmäistä kertaa huomioon varaus julkaisuvaraston arvon alentamiseksi myyntiarvoonsa. Myyntiarvo on laskettu analysoimalla 31. joulukuuta 2000 varastossa olleiden julkaisujen kiertonopeutta. Analyysi osoitti, että vuotta 2001 aikaisemmista julkaisuista alle 0,5 prosenttia oli ollut kaupallisessa levityksessä vuoden 2001 aikana. Vuodesta 2002 laadittiin samanlainen analyysi. Koska tässä analyysissä vahvistettiin vuoden 2001 tulokset, julkaisujen myyntivaraston arvo päätettiin alentaa nollaan. Tässä arviossa ei oteta huomioon varaston poistosta aiheutuvia kuluja, jotka on sidottava myymättä jääviä julkaisuja varten. Kirjapainon varaston arvonalennukset tehtiin seuraavasti: - kaikkien ennen vuotta 2000 tehtyjen toimitusten arvoa alennettiin 33 prosenttia kultakin sellaiselta vuodelta, jolloin julkaisua ei ole käytetty - kaikista vuosina 2000 ja 2001 vastaanotetuista toimituksista arvonalennus laskettiin 31. joulukuuta 2001 olemassa olleen varaston vuoden 2002 käytön perusteella - vuoden 2002 toimituksista ei ole tehty arvonalennuksia. Euroopan parlamentti: Toimistotarvikevaraston arvo laskettiin tavaroiden painotetun keskihinnan perusteella viimeisen hankintahinnan sijasta. Nettokirjanpitoarvo oli 659043 euroa 31. joulukuuta 2002. Talous- ja sosiaalikomitea sekä alueiden komitea ovat jakaneet yhteisen toimistotarvikevarastonsa seuraavasti: 61,5 prosenttia talous- ja sosiaalikomitealle ja 38,5 prosenttia alueiden komitealle. >TAULUKON PAIKKA> VII LYHYTAIKAISET SAAMISET B. Toistuvat saamiset B.1 Ennakot jäsenvaltioille Tämä kohta sisältää Ison-Britannian viranomaisille maksetun 355 miljoonan euron ennakkomaksun, joka koskee suu- ja sorkkataudin hävittämiseen liittyviä kustannuksia - ks. myös taseen ulkopuoliset sitoumukset kohta 15. B.2 Saamiset jäsenvaltioilta a. EMOTR: n tukiosasto Tase-erä sisältää: - Jäsenvaltioiden ilmoittamat ja vahvistamat sekä velallisluetteloon varainhoitovuoden lopussa (15.10.2002) asetuksen (EY) N:o 2761/99 mukaisesti kirjatut saamiset EMOTR:n tukiosaston tuensaajilta (2376 miljoonaa euroa). Jäsenvaltioiden on annettava yhteisöjen käyttöön ainoastaan takaisin perityt määrät. Määrään ei sisälly 43,3 miljoonan euron määrä, jota jäsenvaltioiden ilmoituksen mukaan ei saada perittyä takaisin. Tämä luku koskee sellaisia saamisia, joiden takaisinperinnästä maksajavirasto on virallisesti luopunut tai joiden takaisin saaminen on ehdottomasti mahdotonta. - Jäsenvaltioiden arvion mukaan todennäköisesti perimättä jäävä määrä on 1085,7 miljoonaa euroa. Arvioinnit tarkastetaan varmentamiselimissä, jotka ilmoittavat kaikista havaituista poikkeavuuksista tai virheistä. Tilien tarkastamista koskevan arviointityön päättämiseksi tarvitaan kirjanpitopäätös. - Varovaisuusperiaatteen mukaisesti Euroopan yhteisöjen on siis arvioitava ja kirjattava EMOTR:n tukiosaston määrän se osa, jota ei todennäköisesti saada perittyä takaisin. Kirjattu arvonalennus - 1085,7 miljoonaa euroa - on 45,7 prosenttia 31.12.2002 perimättä olevasta koko määrästä. Maksajavirastojen analysoitua arviot (989,5 miljoonaa euroa), komissio katsoi vuonna 2001 aiheelliseksi nostaa summan 1640,6 miljoonaan euroon (eli 73 prosenttiin). Vuonna 2002 komissio päätti käyttää alkuperäistä arviota sillä perusteella, että maksajavirastojen katsottiin olevan kykenevämpiä arvioimaan takaisinperintämahdollisuuksia. Saamisten käsittelyä koskevat varmentamiselinten tarkastusten tulokset sekä mahdollinen rahoitusoikaisuehdotus käsitellään vuoden 2002 tarkastamis- ja hyväksymismenettelyssä. Arvonalennus voidaan viedä kirjanpitoon ilman, että Euroopan yhteisöt luopuvat varauksen kattamien määrien perimisestä. - Suomelle kuukausittain suoritettavaa ennakkomaksua koskeva saaminen (59,6 miljoonaa euroa), joka on tilien tarkastamisen perusteella oikaistu vuoden 2003 ennakkomaksujen (2,4 miljoonaa euroa) ja saamisten (57,2 miljoonaa euroa) mukaisesti. b. Maksettu, jäsenvaltioilta perittävä alv tase-erässä ilmoitetaan saamiset, jotka johtuvat EU:n toimielinten maksamista veroista ja jotka peritään jäsenvaltioilta (37,1 miljoonaa euroa). Saamisiin on tehty 1,3 miljoonan euron erityinen arvonalennus. c. Omat varat Tase-erä sisältää perinteisiin omiin varoihin perustuvat 1740,9 miljoonan euron saamiset, jotka jäsenvaltiot ovat asetuksen N:o 1150/2000 6 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti vahvistaneet mutta jättäneet antamasta Euroopan yhteisöjen käyttöön, koska niitä ei ole vielä peritty ja vakuutta ei ole toimitettu tai koska maksuista on syntynyt erimielisyyttä. Kaikki jäsenvaltiot toimittavat komissiolle neljännesvuosittain seuraavat kirjanpitoa koskevat tiedot, jotka eritellään varojen lajin mukaisesti: - edellisen neljännesvuoden aikana perittävä jäljellä oleva saldo - kyseisen neljännesvuoden aikana perityt määrät - kyseisen neljännesvuoden aikana tehdyt laskentaperusteen oikaisut (oikaisut/mitätöinnit) - kirjanpidosta poistetut määrät - kyseisen neljännesvuoden lopussa perittävä jäljellä oleva saldo. Kun erillisen kirjanpidon perinteisiä omia varoja koskevat määrät on peritty, ne on tuloutettava komission tilille kyseisen jäsenvaltion valtiovarainhallinnossa tai sen nimeämässä laitoksessa viimeistään sitä kuukautta, jona maksut on peritty, seuraavan toisen kuukauden 19. päivää seuraavana ensimmäisenä työpäivänä. Euroopan yhteisöjen todellisten saamisten 1740,9 miljoonan euron määrä on arvostettu liian suureksi, koska perinteisiä omia varoja koskevassa erillisessä kirjanpidossa on mukana paljon sellaisia saamisia, joiden perintämahdollisuudet ovat epävarmat. Tällaisten yliarvostusten vaikutusta on toisaalta erittäin vaikea arvioida. Kyseisten saamisten perintämahdollisuuksista on vain hajanaisia tietoja ja niitäkin niukasti, koska tällä hetkellä voimassa olevien säädösten vuoksi komissiolla ei ole saatavillaan tarvittavia tietoja arvon korjaamiseksi aikaisempaa tarkemmin. Tästä syystä laskettua varausta ei voida pitää kovin tarkkana. Tästä huolimatta varovaisuusperiaatteen mukaisesti aiempien vuosien perintätilastojen (697 miljoonaa euroa) perusteella ja eräiden tapausten erittelyn (439 miljoonaa euroa) perusteella on tehty arvonalennus, jonka määräksi on arvioitu 1136 miljoonaa euroa. Arvonalennus on kirjattu taseen vastaavaa-puolelle alentamalla jäsenvaltioilta perittävien saamisten arvoa, eikä komissio joudu sen vuoksi luopumaan arvonkorjauksen kattamien määrien perimisestä. Tämän määrän laskemisessa käytetty menetelmä perustuu siis kahden eri tekijän yhdistelmään: - Ensimmäinen niistä on saamisten perinnän todennäköisyyttä koskeva teoreettinen suhdeluku, joka saadaan analysoimalla viiden viimeksi kuluneen vuoden aikana perittyjen saamisten määriä verrattuna kyseisenä jaksona vahvistettujen saamisten määrään. Suhdelukua sovelletaan joulukuun 31. päivän saamisten kokonaismäärään, josta vähennetään eriteltyjä tapauksia vastaava määrä. Komission laskenta perustuu oletukseen, että todella perittyihin määriin perustuva suhdeluku vastaa erillisen kirjanpidon saldoon vielä sisältyvien määrien (jotka on jo vähennetty komission tietojen mukaisesti eriteltyjä tapauksia vastaavista määristä) perinnän todennäköisyyttä. - Toinen tekijä koskee tiettyjen tapausten erittelyä. Tämä lähestymistapa ei voi olla objektiivinen, sillä sen mukaisesti on arvostettava sellaisia toistaiseksi lykättyjä määriä, joiden perintä riippuu lähinnä oikeuskäsittelyiden tuloksesta ja maksuvelvollisen tulevasta vakavaraisuudesta. Vaikka perintä on epätodennäköistä tai lähes mahdotonta, siitä huolimatta määrät voidaan mahdollisesti kirjata yhteisön talousarvioon perinteisinä omina varoina. Perimättä jääneitä saamisia koskevissa tapauksissa näin ei voida tehdä, mikäli jäsenvaltio on todellakin toiminut riittävän nopeasti perintämenettelyssä. Muussa tapauksessa jäsenvaltio on taloudellisesti vastuussa ja joutuu maksamaan määrän yhteisön talousarvioon asetuksen N:o 1150/2000 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Määrät ovat muuttuneet seuraavasti vuodesta 2001 vuoteen 2002: >TAULUKON PAIKKA> Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä 29 päivänä syyskuuta 2000 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2000/597/ EY, Euratom säädetään, että jäsenvaltiot pidättävät itselleen keräämiskustannuksina 25 prosenttia perinteisistä omista varoista kymmenen prosentin sijasta. Päätös tuli voimaan 1.3.2002, ja se vaikuttaa takautuvasti varainhoitovuoteen 2001. Vuoden 2002 talousarvio on siten laskettu uudelleen uuden perustan mukaisesti. Vuoden 2001 luvuissa käytetään kustannusprosenttina kymmentä prosenttia ja vuoden 2002 tiedoissa 25 prosentin kustannusprosenttia. (1) Eritellyt tapaukset ovat samat vuosina 2001 ja 2002. Määrän muuttuminen johtuu lähes kokonaan keräämiskustannusten prosentin muuttumisesta. (2) Viiden viimeksi kuluneen vuoden tapausten perusteella lasketun arvonalennuksen prosentti on laskenut v