FI Euroopan unionin virallinen lehti C 322/281

VUOSIKERTOMUS KAHDEKSANNESTA, YHDEKSÄNNESTÄ, KYMMENENNESTÄ JA YHDENNESTÄTOISTA EUROOPAN KEHITYSRAHASTOSTA RAHOITETUISTA TOIMISTA VARAINHOITOVUODELTA 2016

(2017/C 322/02)

Vuosikertomus kahdeksannesta, yhdeksännestä, kymmenennestä ja yhdennestätoista Euroopan kehitysrahastosta rahoitetuista toimista varainhoitovuodelta 2016

SISÄLLYS

Johdanto 1–5

Euroopan kehitysrahastot lyhyesti 2–5

Ensimmäinen luku – Kahdeksannen, yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista EKR:n rahoituksen käyttö 6–9

Toinen luku – Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma Euroopan kehitysrahastoista 10–36

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle kahdeksannesta, yhdeksännestä, kymmenennestä ja yhdennestätoista Euroopan kehitysrahastosta – riippumattoman tarkastajan kertomus I–XVIII

Tarkastuslausuman perustana olevat tiedot 10–36

Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa 10–13

Tilien luotettavuus 14

Toimien sääntöjenmukaisuus 15–26

Vuotuinen toimintakertomus ja muut hallintojärjestelyt 27–36

Johtopäätös ja suositukset 37–40

Johtopäätös 37–38

Suositukset 39–40

Liite 1 – Tapahtumatarkastusten tulokset – Euroopan kehitysrahastot

Liite 2 – Yhteenveto virheistä, joiden vaikutus on ainakin 20 prosenttia

Liite 3 – Aiempien suositusten seuranta – Euroopan kehitysrahastot

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET JOHDANTO 1. Tässä vuosikertomuksessa esitetään tilintarkastustuomioistuimen havainnot kahdeksannesta, yhdeksännestä, kymmenennestä ja yhdennestätoista Euroopan kehitysrahastosta (EKR). Laatikossa 1 esitetään yhteenveto alan toimista ja menoista vuonna 2016. Laatikko 1 – Euroopan kehitysrahastot – Taloudellinen yleiskatsaus 2016 Taulukko 1 – Euroopan kehitysrahastot – Keskeiset tiedot 2016 (miljoonaa euroa) Operatiiviset maksut yhteensä (hankkeet) 2 676 Operatiiviset maksut yhteensä (budjettituki) 644 Hallintomaksut yhteensä (42) 96 Maksut yhteensä 3 416 - ennakkomaksut ja EKR:n rahoitusosuudet EU:n erityisrahastoihin 2 057 + ennakkomaksujen ja EU:n erityisrahastojen kirjanpidollinen selvitys 1 477 Tarkastettu perusjoukko 2 836 Yksittäiset sitoumukset yhteensä (43) 4 234 Kokonaissitoumukset yhteensä (43) 6 491 TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET Euroopan kehitysrahastot lyhyesti 2. Euroopan kehitysrahastot otettiin käyttöön vuonna 1959. Kyseessä on tärkein rahoitusväline, jonka kautta Euroopan unioni (EU) antaa kehitysapua Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioille (AKT-maat) sekä merentakaisille maille ja alueille (MMA). EU:n suhteita AKT-maihin sekä merentakaisiin maihin ja alueisiin säädellään nykyisin 23. kesäkuuta 2000 Cotonoussa 20 vuodeksi tehdyllä kumppanuussopimuksella (Cotonoun sopimus). Sopimuksen ensisijaisena tavoitteena on köyhyyden vähentäminen ja lopulta sen poistaminen. 3. Euroopan kehitysrahastoilla on seuraavat ominaispiirteet: a) jäsenvaltiot rahoittavat niitä kansallisten hallitusten Eurooppa-neuvostossa vahvistamien kiintiöiden eli jakoperusteiden mukaisesti b) niitä hallinnoivat komissio (EU:n yleisen talousarvion ulkopuolella) ja Euroopan investointipankki (EIP) c) EKR:jen hallitustenvälisen luonteen vuoksi Euroopan parlamentilla on niiden toiminnassa vähäisempi rooli kuin EU:n yleisestä talousarviosta rahoitettavien kehitysyhteistyövälineiden kohdalla; parlamentti ei puutu EKR:jen varojen muodostamiseen eikä kohdentamiseen. Euroopan parlamentti on kuitenkin vastuuvapauden myöntävä viranomainen lukuun ottamatta investointikehystä, jota hallinnoi EIP ja joka ei näin ollen kuulu tämän tarkastuksen piiriin (1) (2). d) niihin ei sovelleta vuotuisperiaatetta: EKR-sopimukset tehdään yleensä 5–7 vuotta kestävän sitoumusjakson ajaksi. Maksuja voidaan suorittaa huomattavasti pidemmän ajanjakson kuluessa. 4. EKR:jen hallinnoinnista vastaa lähes kokonaan komission kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto (3). 5. Tässä kertomuksessa käsiteltyjä menoja toteutetaan lukuisten erilaisten täytäntöönpanomenetelmien avulla 79 maassa. Säännöt ja menettelyt, hankintaprosessit mukaan lukien, ovat usein monimutkaisia. ENSIMMÄINEN LUKU – KAHDEKSANNEN, YHDEKSÄNNEN, KYMMENENNEN JA YHDENNENTOISTA EKR:N RAHOITUKSEN KÄYTTÖ 6. Kahdeksannen EKR:n (1995–2000) budjetti oli yhteensä 12 840 miljoonaa euroa, yhdeksännen EKR:n (2000–2007) yhteensä 13 800 miljoonaa euroa ja kymmenennen EKR:n (2008–2013) yhteensä 22 682 miljoonaa euroa. 7. Yhdennentoista EKR:n (4) (2015–2020) perustamista koskeva sisäinen sopimus tuli voimaan 1. maaliskuuta 2015. Yhdennellätoista EKR:lla on varoja yhteensä 30 506 miljoonaa euroa (5). Varoista 29 089 miljoonaa euroa on osoitettu AKT-maille ja 364,5 miljoonaa euroa merentakaisille maille ja alueille. 8. Laatikosta 2 käy ilmi EKR:n varojen käyttö vuonna 2016 ja kaikkien EKR:jen yhteensä käyttämät varat. Laatikko 2 – EKR:jen varojen käyttö 31. joulukuuta 2016 (miljoonaa euroa) Tilanne vuoden 2015 lopussa Talousarvion toteuttaminen varainhoitovuonna 2016 (nettomäärät) (49) Tilanne vuoden 2016 lopussa Kokonaismäärä Toteutumisaste (45) 8. EKR (46) 9. EKR (46) 10. EKR 11. EKR (46) Kokonaismäärä 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Kokonaismäärä Toteutumisaste (45) A - VARAT ( 44 ) 76 880 - 20 - 163 223 - 24 16 10 392 15 467 21 607 29 430 76 896 B – KÄYTTÖ 1. Kokonaissitoumukset ( 47 ) 53 607 69,7 % - 13 - 104 - 80 6 688 6 491 10 391 15 429 21 058 13 220 60 097 78,2 % 2. Yksittäiset sitoumukset ( 48 ) 48 797 63,5 % - 6 - 46 541 3 745 4 234 10 378 15 309 19 576 7 769 53 032 69,0 % 3. Maksut 41 989 54,6 % 0 68 1 466 1 816 3 350 10 376 15 053 16 476 3 435 45 339 59,0 % C – Maksamatta olevat sitoumukset (B1–B3) 11 618 15,1 % 15 376 4 582 9 785 14 758 19,2 % D – Käytettävissä olevat varat (A–B1) 23 273 30,3 % 1 38 549 16 210 16 799 21,8 % TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET KOMISSION VASTAUKSET 9. Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto vähensi edelleen vuonna 2016 vanhoja ennakkomaksuja ja sitoumuksia koko vastuualueellaan ja ylitti sille asetetut tavoitteet selvästi (6). Lisäksi se pyrki karsimaan sellaisten avoimina olevien sopimusten määrää, joiden voimassaoloaika oli päättynyt (7). Kahden edellisen vuoden tavoin kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto lähes saavutti vuonna 2016 sille asetetun tavoitteen, joka koski niiden sopimusten osuutta sen koko salkussa (8), joiden voimassaoloaika oli päättynyt, mutta EKR:jen (9) kohdalla edistyminen ei ollut yhtä tyydyttävää. 9. Suurimmat ongelmat, joita on esiintynyt EKR:n umpeutuneiden sopimusten päättämisen yhteydessä, ovat maksamattomat perintämääräykset, oikeustapaukset ja meneillään olevat tarkastusprosessit. Vaikka nämä näkökohdat eivät ole täysin komission valvonnassa, se jatkaa toimiaan umpeutuneiden sopimusten päättämisen nopeuttamiseksi. TOINEN LUKU – TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TARKASTUSLAUSUMA EUROOPAN KEHITYSRAHASTOISTA Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle kahdeksannesta, yhdeksännestä, kymmenennestä ja yhdennestätoista Euroopan kehitysrahastosta – riippumattoman tarkastajan kertomus Lausunto I Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut a) kahdeksannen, yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista EKR:n tilinpäätöksen, jonka komissio hyväksyi 23. kesäkuuta 2017; tilinpäätös sisältää taseen, tuloslaskelman, rahavirtalaskelman, nettovarallisuuden muutoksia koskevan laskelman ja selvityksen rahoituksen toteutumisesta 31. joulukuuta 2016 päättyneeltä varainhoitovuodelta b) tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden niiden toimien osalta, joita koskeva varainhoito on komission vastuulla (10). Tarkastus on toimitettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 287 artiklan sekä yhdenteentoista EKR:oon ja myös aiempiin EKR:hin sovellettavan varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisesti. Tilien luotettavuus Lausunto tilien luotettavuudesta II Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että kahdeksannen, yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista EKR:n tilinpäätös 31. joulukuuta 2016 päättyneeltä varainhoitovuodelta antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikeat ja riittävät tiedot EKR:jen taloudellisesta asemasta 31 päivältä joulukuuta 2016 sekä toimien tuloksista, rahavirroista ja nettovarallisuuden muutoksista mainittuna päivänä päättyneeltä varainhoitovuodelta EKR:n varainhoitoasetuksen ja kansainvälisesti hyväksyttyjen julkisen sektorin tilinpäätösstandardien mukaisesti. Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus Tulot Lausunto tilien perustana olevien tulojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta III Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 31. päivänä joulukuuta 2016 päättyneen varainhoitovuoden tilien perustana olevat tulot ovat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset. Maksut Kielteinen lausunto tilien perustana olevien maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta IV Tilintarkastustuomioistuin katsoo tilien perustana olevien maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta annetun kielteisen lausunnon perusteluja koskevassa kohdassa kuvattujen tekijöiden merkittävyyden perusteella, että 31. joulukuuta 2016 päättyneen varainhoitovuoden tilien perustana oleviin maksuihin liittyvä virhetaso on olennainen. Perustelut lausunnolle V Tilintarkastustuomioistuin toimitti tarkastuksensa kansainvälisen tilintarkastajaliiton (International Federation of Accountants, IFAC) kansainvälisten tilintarkastusstandardien (ISA) ja eettisten ohjeiden sekä ylimpien tarkastuselinten kansainvälisen järjestön (International Organisation of Supreme Audit Institutions, INTOSAI) antamien kansainvälisten standardien (ISSAI) mukaisesti. Mainittuihin standardeihin perustuvia tilintarkastustuomioistuimen velvollisuuksia kuvataan tarkemmin kohdassa Tarkastajan velvollisuudet. Tilintarkastustuomioistuin toimii eettisiä tilintarkastusstandardeja käsittelevän kansainvälisen lautakunnan (International Ethics Standards Board for Accountants, IESBA) eettisten sääntöjen mukaisesti riippumattomasti noudattaen tarkastuksensa kannalta relevantteja eettisiä vaatimuksia. Tilintarkastustuomioistuin on täyttänyt muut eettiset velvoitteensa näiden vaatimusten ja IESBAn eettisten sääntöjen mukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin on käsityksensä mukaan hankkinut lausuntonsa perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä. Perusteet kielteiselle lausunnolle tilien perustana olevien maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta VI Kahdeksannen, yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista EKR:n osalta vuonna 2016 kirjattujen menojen virhetaso on olennainen. Tilintarkastustuomioistuin arvioi tilien perustana olevien maksujen virhetasoksi3,3 prosenttia. Tarkastuksen kannalta keskeiset seikat VII Tarkastuksen kannalta keskeiset seikat ovat seikkoja, jotka tilintarkastustuomioistuimen ammatillisen harkinnan mukaan ovat olleet merkittävimpiä tarkastuksen kohteena olevan varainhoitovuoden tilinpäätöksen tarkastuksessa. Nämä seikat on otettu huomioon tilinpäätökseen kokonaisuutena kohdistuneessa tarkastuksessa sekä tilintarkastustuomioistuimen laatiessa siitä annettavaa lausuntoa, eikä tilintarkastustuomioistuin anna näistä seikoista erillistä lausuntoa. Siirtovelat VIII Tilintarkastustuomioistuin arvioi tilinpäätöksessä esitetyt siirtovelat (ks. liitetieto 2.9), jotka perustuvat pitkälti arvioihin. Komissio arvioi vuoden 2016 lopussa, että ilmoittamatta on vielä 3 903 miljoonaa euroa edunsaajille aiheutuneita tukikelpoisia menoja (vuoden 2015 lopussa: 3 797 miljoonaa euroa). IX Tilintarkastustuomioistuin tutki, kuinka asianomaiset siirtovelkoja koskevat arviot oli laskettu, ja tarkasti 30 yksittäistä sopimusta käsittäneen otoksen arvioidakseen riskiä siitä, että siirtovelkoja koskevat tiedot olivat virheellisiä. Tilintarkastustuomioistuin toteaa toimittamansa tarkastustyön perusteella, että lopulliseen tilinpäätökseen kirjatut siirtovelat olivat oikeelliset sen jälkeen, kun komissio oli tehnyt kaikki tarvittavat tilintarkastustuomioistuimen yksilöimät korjaukset. Toimivan johdon velvollisuudet X Toimiva johto vastaa SEUT:n 310–325 artiklan ja 11 EKR:oon sovellettavan varainhoitoasetuksen mukaisesti EKR:jen tilinpäätöksen laatimisesta ja esittämisestä kansainvälisesti hyväksyttyjen julkisen sektorin tilinpäätösstandardien pohjalta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tähän velvollisuuteen kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää sisäisen valvonnan järjestelmä, jonka pohjalta on mahdollista laatia ja esittää tilinpäätös, jossa ei ole petoksesta tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä. Komissio on viime kädessä vastuussa EKR:jen tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. XI Kun komissio laatii EKR:jen tilinpäätöstä, sen vastuulla on arvioida EKR:jen kykyä jatkaa toimintaansa. Komission on tuotava tarvittaessa esiin toiminnan jatkuvuuteen liittyvät seikat ja laadittava tilinpäätös toiminnan jatkuvuuden periaatteen pohjalta, paitsi jos toimiva johto aikoo lopettaa yhteisön tai lakkauttaa sen toiminnan tai sillä ei ole muuta realistista vaihtoehtoa kuin tehdä niin. XII Komission vastuulla on valvoa EKR:jen tilinpäätösraportointia. Tarkastajan velvollisuudet EKR:jen tilinpäätöksen ja sen perustana olevien toimien tarkastamisen yhteydessä XIII Tilintarkastustuomioistuimen tavoitteena on saada kohtuullinen varmuus siitä, onko EKR:jen tilinpäätöksessä olennaisia virheellisyyksiä ja ovatko tilien perustana olevat toimet lailliset ja asianmukaiset, ja antaa tarkastuksensa perusteella Euroopan parlamentille ja neuvostolle tarkastuslausuma tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Kohtuullisella varmuudella tarkoitetaan korkeaa varmuustasoa. Kohtuullinen varmuus ei kuitenkaan ole tae siitä, että tarkastuksessa havaitaan kaikki olennaiset virheellisyydet ja noudattamatta jättämiset. Virheellisyydet ja noudattamatta jättämiset voivat johtua petoksista tai virheistä, ja niiden katsotaan olevan olennaisia, jos niiden yksin tai yhdessä voisi kohtuudella odottaa vaikuttavan taloudellisiin päätöksiin, joita käyttäjät tekevät EKR:jen tilinpäätöksen perusteella. XIV ISA- ja ISSAI-standardien mukaista tilintarkastusta suorittaessaan tilintarkastustuomioistuin käyttää ammatillista harkintaa ja säilyttää ammatillisen skeptisyyden koko tilintarkastuksen ajan. Tilintarkastustuomioistuimen tehtävänä on myös — tunnistaa ja arvioida riskejä siitä, että EKR:jen tilinpäätökseen sisältyy petoksista tai virheistä johtuvia olennaisia virheellisyyksiä tai että tilien perustana olevien toimien kohdalla on petoksista tai virheistä johtuen jätetty olennaisella tavalla noudattamatta EKR:jen lainsäädäntökehyksen vaatimuksia. Tilintarkastustuomioistuimen tehtävänä on suunnitella ja suorittaa tilintarkastustoimenpiteitä näihin riskeihin vastaamiseksi ja hankkia lausuntonsa perustaksi tarpeellinen määrä tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä. Riski, että petoksesta johtuva olennainen virheellisyys tai noudattamatta jättäminen jää havaitsematta, on suurempi kuin virheestä johtuvan olennaisen virheellisyyden tai noudattamatta jättämisen riski, sillä petokseen voi liittyä epärehellistä yhteistoimintaa, väärennöksiä, tahallisia tietojen poisjättämisiä, virheellisiä tulkintoja tai sisäisen valvonnan sivuuttamisia. — saada käsitys tilintarkastuksen kannalta relevantista sisäisestä valvonnasta olosuhteisiin nähden asianmukaisten tilintarkastustoimenpiteiden suunnittelua varten mutta ei siinä tarkoituksessa, että annettaisiin lausunto sisäisen valvonnan vaikuttavuudesta. — arvioida sovellettujen tilinpäätösperiaatteiden asianmukaisuutta ja toimivan johdon esittämien kirjanpidollisten arvioiden ja niihin liittyvien tilinpäätöksessä esitettävien tietojen kohtuullisuutta. — tehdä johtopäätös siitä, onko toimiva johto soveltanut asianmukaisesti toiminnan jatkuvuuteen perustuvaa kirjanpitokäsittelyä, ja tehdä hankitun tarkastusevidenssin perusteella johtopäätös siitä, liittyykö olennaista epävarmuutta sellaisiin tapahtumiin tai olosuhteisiin, jotka saattavat antaa merkittävää aihetta epäillä EKR:jen kykyä jatkaa toimintaansa. Jos tilintarkastustuomioistuin toteaa, että olennaista epävarmuutta on havaittavissa, sen on kiinnitettävä tarkastajan kertomuksessaan huomiota asianomaisiin konsolidoidussa tilinpäätöksessä esitettyihin tietoihin tai mukautettava lausuntoaan, jos liitetiedot ovat puutteellisia. Tilintarkastustuomioistuimen johtopäätökset perustuvat tarkastajan kertomuksen valmistumisajankohtaan mennessä saatuun tarkastusevidenssiin. Tulevaisuuden tapahtumat tai olosuhteet saattavat kuitenkin johtaa siihen, että yhteisö ei pysty jatkamaan toimintaansa. — arvioida tilinpäätöksen yleinen esittämistapa, rakenne, sisältö ja liitetiedot sekä se, kuvastaako tilinpäätös sen perustana olevia toimia ja tapahtumia siten, että tilinpäätös on esitetty oikein. XV Tilintarkastustuomioistuin ilmoittaa toimivalle johdolle muun muassa tarkastuksen suunnitellun laajuuden ja ajoituksen sekä merkittävät tarkastushavainnot ja tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksensa aikana havaitsemat mahdolliset merkittävät sisäisen valvonnan puutteet. XVI Tulojen tarkastus koski jäsenvaltioiden kaikkia rahoitusosuuksia ja muunlaisista tulotapahtumista poimittua otosta. XVII Menojen alalla tilintarkastustuomioistuin tarkastaa maksutapahtumat, kun menot ovat aiheutuneet ja ne on kirjattu ja hyväksytty. Tarkastus kattaa ennakkomaksuja lukuun ottamatta kaikentyyppiset (myös omaisuuserien hankintaan liittyvät) maksut siinä vaiheessa, kun maksu on suoritettu. Ennakkomaksut tarkastetaan, kun varojen vastaanottaja esittää tositteet siitä, että varat on käytetty asianmukaisesti ja toimielin tai muu elin hyväksyy tositteen ennakkomaksun tilinpidollisen selvittämisen yhteydessä joko samana vuonna tai myöhemmin. XVIII Tilintarkastustuomioistuin määrittää komissiolle ilmoitetuista seikoista ne, jotka ovat olleet merkittävimpiä EKR:jen tilinpäätöksen tarkastuksessa tarkastuksen kohteena olevana varainhoitovuonna. Tilintarkastustuomioistuin kuvaa kyseisiä seikkoja tarkastajan kertomuksessaan, ellei säädös tai määräys estä asianomaisten tietojen julkistamista, tai jos – erittäin harvinaisissa olosuhteissa – tilintarkastustuomioistuin toteaa, että asianomaista seikkaa ei ole syytä julkaista kertomuksessa, koska julkaisemisesta aiheutuvien kielteisten seurausten voitaisiin kohtuudella olettaa olevan suurempia kuin tietojen julkaisemisesta yleisen edun kannalta saatava hyöty. 13. heinäkuuta 2017 Klaus-Heiner LEHNE presidentti Euroopan tilintarkastustuomioistuin 12, rue Alcide De Gasperi, Luxembourg, LUXEMBURG TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET Tarkastuslausuman perustana olevat tiedot Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa 10. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastustapa ja -menetelmä esitetään tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuodelta 2016 laatiman, talousarvion toteuttamista koskevan vuosikertomuksen ensimmäisen luvun liitteessä 1.1. Tämänvuotisessa EKR:ja koskevassa tarkastuksessa olisi otettava huomioon seuraavat seikat. 11. Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset EKR:jen tilien luotettavuudesta koskevat kahdeksannen, yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston tilinpäätöksiä (11), jotka komissio on hyväksynyt EKR:n varainhoitoasetuksen (12) mukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin vastaanotti tilinpäätökset ja tilinpitäjän vahvistusilmoituksen 27. kesäkuuta 2017. Tarkastus kohdistui rahamääriin ja muihin ilmoitettuihin tietoihin. Lisäksi arvioitiin sovellettuja tilinpäätösperiaatteita sekä komission esittämiä keskeisiä arvioita ja tilinpäätösten yleistä esittämistapaa. 12. Toimien sääntöjenmukaisuuden tarkastuksen yhteydessä a) tarkastettiin jäsenvaltioiden kaikki rahoitusosuudet ja muunlaisista tulotapahtumista poimittu otos b) tarkastettiin kaikenlaisia EKR:jen maksuja edustava 143 tapahtuman otos, johon oli poimittu 16 EU:n edustuston (13) hyväksymistä maksuista 108 ja komission keskusyksikön (14) hyväksymistä maksuista 35 c) kun tapahtumissa oli havaittu virheitä, analysoitiin virheisiin liittyvät järjestelmät heikkouksien havaitsemiseksi d) arvioitiin kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosastossa ja EU:n edustustoissa käytössä olevat järjestelmät eli seuraavat osa-alueet: i) komission henkilöstön, ulkoisten tarkastajien tai valvojien ennen maksujen suorittamista toimittamat ennakkotarkastukset ja ii) seuranta ja valvonta, erityisesti ulkoisten tarkastusten seuranta ja kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston selvitys varainhoitovuoden 2016 jäännösvirhetasosta. e) arvioitiin kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston vuotuinen toimintakertomus f) suoritettiin tilintarkastustuomioistuimen aiempien suositusten täytäntöönpanoon seurantaa. Laatikko 3 – Tarkastajat tarkastamassa tien paksuusmittausten oikeellisuutta Sambiassa toteutettuun tiehankkeeseen liittyvän maksun osalta Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET 13. Kuten kohdassa 4 todettiin, kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto panee täytäntöön suurimman osan ulkoisen avun välineistä riippumatta siitä, rahoitetaanko ne yleisestä talousarviosta vai EKR:ista. Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset järjestelmistä, vuotuisen toimintakertomuksen luotettavuudesta ja pääjohtajan vuoden 2016 lausumasta koskevat kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston koko vastuualuetta. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET KOMISSION VASTAUKSET Tilien luotettavuus 14. Viime vuonna tilintarkastustuomioistuin raportoi takaisin perityistä käyttämättä jääneistä ennakkomaksuista, jotka oli kirjattu väärin toiminnan tuloiksi. Samankaltaisia tapauksia havaittiin myös vuonna 2016 kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston kirjanpitoa koskevissa tarkastuksissa ja perintämääräysotosta (15) koskevassa tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa. Vaikka EKR:n lopulliseen tilinpäätökseen tehtiin 3,2 miljoonan euron (16) oikaisut, on todennäköistä, että samanlaisia virheitä esiintyi perusjoukossa, jota ei tarkastettu. Vuoden 2016 lopussa kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto antoi henkilöstölleen tämäntyyppisten perintämääräysten asianmukaista koodausta koskevat yksityiskohtaiset ohjeet. 14. Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston perintämääräysten koodauksesta antamat ohjeet ja vuonna 2016 annettujen perintämääräysten valvonnan perusteella tekemät korjaukset auttoivat vähentämään perintämääräysten ja/tai perintätilanteen kirjauksen koodaukseen liittyviä virheitä huomattavasti (Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2015 toteamasta 9,6 miljoonasta eurosta kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston ja/tai Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2016 toteamaan 3,2 miljoonaan euroon). Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto jatkaa toimia vuonna 2017. Toimien sääntöjenmukaisuus Tulot 15. Tulotapahtumien virhetaso ei ole olennainen. Maksut 16. Liitteessä 1 esitetään yhteenveto tapahtumatarkastusten tuloksista. Tarkastetuista 143 tapahtumasta 35:een (24 prosenttiin) liittyi virhe. Tilintarkastustuomioistuin arvioi kvantifioimiensa 26 virheen perusteella, että virhetaso on 3,3 prosenttia (17). 17. Laatikossa 4 esitetään erityyppisten virheiden vaikutus vuoden 2016 arvioituun virhetasoon. Laatikko 4 – Eri virhetyyppien vaikutus arvioituun virhetasoon Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET 18. Tarkastetuista 130 hankemaksutapahtumasta 35:een (27 prosenttiin) liittyi virheitä. Yhteensä 26 maksutapahtumaan (74 prosenttiin) liittyi kvantitatiivisesti ilmaistavissa oleva virhe. Näistä yhdeksän oli lopullisia tapahtumia, jotka oli hyväksytty sen jälkeen, kun kaikki ennakkotarkastukset oli suoritettu. 19. Kuten aiempinakin vuosina komissio ja sen täytäntöönpanokumppanit tekivät enemmän virheitä työsuunnitelmiin, avustuksiin ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtyihin valtuutussopimuksiin liittyvissä tapahtumissa kuin muiden tukimuotojen yhteydessä. Tarkastetuista 67 tämäntyyppisestä tapahtumasta 23:een (34 prosenttiin) liittyi kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevia virheitä, joiden osuus arvioidusta virhetasosta oli 85 prosenttia. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET KOMISSION VASTAUKSET Laatikko 5 – Esimerkkejä hanketapahtumissa esiintyvistä kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevista virheistä Laatikko 5 – Esimerkkejä hanketapahtumissa esiintyvistä kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevista virheistä Edunsaaja ei noudattanut hankintasääntöjä Tilintarkastustuomioistuin tarkasti avustussopimukseen perustuvan 3 489 416 euron menon, jonka komissio oli tarkastanut ja hyväksynyt. Avustussopimuksella tuettiin kaupankäyntivalmiuksien kehittämistä AKT-maissa, ja toteuttajana oli kansainvälinen järjestö. Tarkastuksen yhteydessä havaittiin, että otokseen poimituista kymmenestä menoerästä kuuteen liittyi virheitä. Niistä viidessä kaupan alan neuvonantajille oli maksettu palkkioita ja korvauksia palvelusopimusten perusteella. Sopimuksia (kokonaisarvo 570 500 euroa) ei ollut tehty tarjouskilpailuun pohjautuvan valintamenettelyn perusteella, vaikka avustussopimuksessa sitä vaadittiin. Sen sijaan sopimukset oli tehty suoraan tätä hanketta edeltävässä hankkeessa aiemmin työskennelleiden neuvonantajien kanssa. Edunsaaja ei noudattanut hankintasääntöjä Hanke koostui lähes yksinomaan alueellisten ja kansallisten kaupan alan neuvonantajien rekrytoinnista. Rekrytoinnissa käytettiin valintamenettelyn tyypistä riippumatta kansainvälisen henkilöstön rekrytoinnin vakiintuneita toimintaprosesseja, avointa toimea koskevien ilmoitusten ennalta julkaiseminen mukaan luettuna. Tukeen oikeuttamattomat menot – toimista ei ollut tehty sopimusta Tilintarkastustuomioistuin tarkasti komission lopullisesti tarkastaman ja hyväksymän 10 875 375 euron menon, joka liittyi yrityksille AKT-maissa avustuksia antavan kansainvälisen elimen vuoden 2012 työohjelmaan. Otokseen poimituista kymmenestä menoerästä kolme liittyi kolmansina osapuolina oleville edunsaajille edelleen myönnettyihin sopimuksiin (arvo 147 990 euroa). Avustussopimuksen erityisehdoissa ei sallittu avustusten edelleen myöntämistä, joten toimet olivat sopimuksen vastaisia. Lisäksi edelleen myönnetyt avustukset oli myönnetty suoraan ilman tarjouskilpailuun perustuvaa valintamenettelyä. Tukeen oikeuttamattomat menot – toimista ei ollut tehty sopimusta Komissio on käynnistänyt takaisinperintämenettelyn. 20. Kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevista virheistä kahden kohdalla komissiolla oli virheen estämiseen tai havaitsemiseen ja korjaamiseen tarvittavat tiedot ennen menon hyväksymistä. Jos komissio olisi hyödyntänyt kaiken käytettävissään olevan tiedon, arvioitu virhetaso olisi tämän vuosikertomuksen luvun osalta ollut 0,7 prosenttiyksikköä alhaisempi. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi viidessä muussa tapahtumassa virheitä, jotka ulkoisten tarkastajien ja valvojien olisi pitänyt havaita. Nämä virheet vaikuttivat arvioituun virhetasoon 0,1 prosenttiyksikön verran (18). TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET 21. Lisäksi kymmeneen tapahtumaan, joihin liittyi kvantitatiivisesti ilmaistava virhe (19), oli kohdistettu tarkastus tai niitä koskevat menot oli tarkastettu. Komissio esitti varsinaisesta tarkastustyöstä tietoja tarkastuskertomuksissa/menojen tarkastusta koskevissa kertomuksissa, mutta tilintarkastustuomioistuin ei voinut näiden tietojen perusteella arvioida, olisiko virheet voitu näiden ennakkotarkastusten yhteydessä havaita ja korjata. 22. Rahoituksen ja maksuehtojen luonne vähentää tapahtumien virhealttiutta kahdella alalla. Kyseessä ovat budjettituki (20) sekä alat, joilla kansainvälisten järjestöjen (21) useiden rahoittajien tuella toteuttamiin hankkeisiin sovelletaan nimellistä lähestymistapaa. 23. Budjettituki maksetaan joko valtion yleiseen talousarvioon taikka tietyn toimintapolitiikan tai tavoitteen toteuttamiseen tarkoitettuun talousarvioon. Tilintarkastustuomioistuin arvioi, oliko komissio noudattanut ehtoja, jotka koskevat budjettituen maksamista kumppanimaille. Lisäksi tutkittiin, oliko komissio tarkistanut, täyttyivätkö yleiset tukikelpoisuusehdot (mm. oliko julkisessa varainhoidossa edistytty tyydyttävällä tavalla). 24. Säännökset ovat kuitenkin varsin tulkinnanvaraisia, joten komissiolla on paljon liikkumavaraa, kun se päättää, täyttyvätkö yleiset ehdot. Tilintarkastustuomioistuimen sääntöjenmukaisuuteen kohdistama tarkastus voi ulottua vain siihen saakka, kun tuki maksetaan kumppanimaalle, koska budjettitukivarat sekoittuvat tämän jälkeen vastaanottajamaan budjettivaroihin. Varojen väärinkäyttöön kansallisella tasolla johtaneet varainhoidon puutteet eivät näy virheinä tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa sääntöjenmukaisuuden tarkastuksessa (22). 25. Kun komission maksuosuudet useiden rahoittajien tuella toteutettuihin hankkeisiin yhdistetään muiden rahoittajien maksuosuuksiin, eikä varoja kohdenneta tiettyihin tunnistettavissa oleviin menoeriin, komissio olettaa, että EU:n tukikelpoisuussääntöjä on noudatettu, jos yhdistetyn määrän vastineeksi ilmoitetaan tukikelpoisia menoja määrä, joka riittää vastaamaan EU:n rahoituksen määrää. Tämä komission soveltama toimintatapa on otettu huomioon myös tilintarkastustuomioistuimen tapahtumatarkastuksissa (23). 26. Kun tarkastetussa otoksessa ei oteta huomioon (kohdissa 22–25 mainittuja) kolmeatoista budjettitukeen liittyvää tapahtumaa ja kuutta nimelliseen lähestymistapaan liittyvää tapahtumaa, arvioitu virhetaso on 4,4 prosenttia (24). Vuotuinen toimintakertomus ja muut hallintojärjestelyt 27. Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto on esittänyt varauman tilien perustana olevien toimien sääntöjenmukaisuudesta jokaisessa vuotuisessa toimintakertomuksessa vuodesta 2012 alkaen. Sittemmin on hyväksytty toimintasuunnitelma, jonka avulla korjataan kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston valvontajärjestelmän täytäntöönpanopuutteet. Laatikosta 6 käy ilmi, mitä toimia on toteutettu viimeisten neljän vuoden aikana. Laatikko 6 – Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston valvontajärjestelmän täytäntöönpanoa parantavat toimet Viime vuonna tilintarkastustuomioistuin raportoi, että edistyminen oli ollut tyydyttävää vuoden 2013 ja 2014 toimintasuunnitelmien kohdalla: 19 toimea oli pantu kokonaan täytäntöön ja jäljellä olevat neljä muuta oli siirretty vuoden 2015 toimintasuunnitelmaan. Vuoden 2015 toimintasuunnitelman rakennetta parannettiin vielä lisäämällä toimenpiteitä riskialttiille aloille, joita ovat välillinen hallinnointi kansainvälisten järjestöjen kautta ja suoraan hallinnoitavat avustukset. Kaikki toimet oli alkuperäisen suunnitelman mukaan määrä saada päätökseen kesäkuuhun 2016 mennessä. Vuoden 2016 loppuun mennessä kymmenen toimea oli pantu täytäntöön kokonaisuudessaan, viisi oli pantu täytäntöön osittain ja yhden täytäntöönpano oli kesken. Vuoden 2016 toimintasuunnitelmaan lisättiin neljä uutta kohdennettua toimenpidettä, joiden edistymistä arvioidaan tilintarkastustuomioistuimen seuraavassa vuosikertomuksessa. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET KOMISSION VASTAUKSET 28. Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston valvontajärjestelmä perustuu ennakkotarkastuksiin, jotka toimitetaan ennen kuin edunsaajien ilmoittamat menot hyväksytään. Havaittujen virheiden esiintyvyys osoittaa tänäkin vuonna, että ennakkotarkastuksissa on puutteita. Virheitä esiintyi myös lopullisissa kuluilmoituksissa, joihin oli kohdistettu ulkoisia ennakkotarkastuksia ja menotarkastuksia. 29. Tilintarkastustuomioistuin raportoi vuosia 2014 ja 2015 koskevissa vuosikertomuksissaan kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston jo toteuttamista toimenpiteistä (25), joiden tarkoituksena oli parantaa edellä mainittujen tarkastusten ja menotarkastusten laatua (26). Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto muokkaa parhaillaan kyseisten tarkastusten toimeksiantojen ehtoja varmistaakseen laadun arvioimiseksi tarvittavan tiedon saannin, kuten tilintarkastustuomioistuin viime vuoden kertomuksessa suositti. Alun perin oli suunniteltu, että tämä merkittävä tarkistus saataisiin valmiiksi kesäkuuhun 2017 mennessä (27), mutta sitä ei ole vielä saatu päätökseen. 29. Tarkastuksia ja menotarkastuksia koskevien toimeksiantojen tarkistustyö on käynnissä. Komissio olettaa, että työ saadaan päätökseen, vaikka ei ehkä kaikilta osin käyttöön, vuoden 2017 loppuun mennessä. Vuoden 2016 jäännösvirhetasoa koskeva selvitys 30. Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto laati vuonna 2016 viidennen jäännösvirhetasoa koskevan selvityksensä, jossa arvioidaan koko sen vastuualan (28) osalta niiden virheiden osuutta, joita ei ollut hallinnon tarkastuksilla estetty, havaittu eikä korjattu. Tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2013 antaman suosituksen (29) mukaisesti vuotuisessa toimintakertomuksessa ilmoitettiin jäännösvirhetasoa koskevan selvityksen laajuus ja sen rajoitteet. 31. Selvitystä varten tarkastettiin edustava otos tapahtumia, jotka liittyivät syyskuun 2015 ja elokuun 2016 välisenä aikana päätökseen saatuihin sopimuksiin. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 2016 jäännösvirhetasoa koskevan selvityksen ja totesi, että se oli tehty jäännösvirhetason selvittämiseen käytettävän menetelmän mukaisesti. Kaikki tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2013 kertomuksessa raportoidut puutteet oli korjattu jäännösvirhetasoon sovellettavaa arviointimenetelmää lukuun ottamatta. Menetelmä jätti edelleen liian paljon harkinnanvaraa yksittäisten virhetasojen arviointiin. 31. Arvioiden määrä on vähentynyt vuosittain 43 arviosta vuonna 2012 kuuteen arvioon vuonna 2016. Johtaja ja kumppani tarkistavat jokaisen arvion johdonmukaisen linjan varmistamiseksi. Tämä menettely vähentää harkinnanvaraa yksittäisten tapahtumien virhetason arvioinnissa. Arvioita käytetään vain, jos on olemassa oikeudellinen tai logistinen syy siihen, että tositteita ei ole saatavilla ennen jäännösvirhetasoa koskevalle työlle asetettua määräaikaa selvityksen lopussa. Tapahtumat, joista ei ole toimitettu tositteita, lisäävät luonnostaan virhealttiuden riskiä, joten arviot nostavat virhetasoa. 32. Vuonna 2016 selvityksessä arvioitiin ensimmäistä kertaa, että jäännösvirhetaso ei ylittänyt komission asettamaa kahden prosentin olennaisuusrajaa (30). Tulos on seurausta seuraavien keskeisten tekijöiden yhteisvaikutuksesta: 32. Komissio katsoo, että virhetason lasku vuosien kuluessa johtuu useista tekijöistä, joista tärkeimpiä ovat kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston sisäisen valvonnan järjestelmän parannustoimenpiteet. a) kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto on parantanut sisäisen valvonnan järjestelmän täytäntöönpanoa (ks. kohdat 27–29 ja Laatikko 6 ) b) kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto on toteuttanut toimia saadakseen tositteet, minkä seurauksena arvioiden määrä jäännösvirhetaso-otoksessa on vähentynyt; arvioiden jäännösvirhetasot ovat muuta perusjoukkoa korkeammat niiden luonteesta johtuvan riskin ollessa suurempi (31) c) budjettitukitapahtumien, joiden jäännösvirhetason arvioidaan olevan 0 prosenttia, osuus jäännösvirhetaso-otoksessa on kasvanut (32) (ks. myös kohdat 22–24). c) Komission näkökulmasta budjettitukitapahtumien osuus jäännösvirhetaso-otoksessa ei ole suoraan yhteydessä virhetasoon. Budjettitukierien määrä otoksessa riippuu puhtaasti käytettävästä rahayksikköön perustuvasta otannasta. Budjettitukisopimuksiin ei liity juurikaan virheitä, koska komissio on toteuttanut merkittäviä toimia ohjeistuksen parantamiseksi ja riskien torjumiseksi Euroopan tilintarkastustuomioistuimen suositusten mukaisesti. Vaikka virhetaso on laskenut vuosien kuluessa, budjettitukitapahtumien osuus otoksessa ei kuitenkaan ole kasvanut. Tämä saattaa olla yksi virhetason tämänhetkisen tilanteen vaikuttavista tekijöistä. Laatikko 7 – Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston jäännösvirhetason kehitys vuodesta 2012 vuoteen 2016 Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin ajanjaksoa 2012–2016 koskevien jäännösvirhetason selvitysten perusteella. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET Arvio vuoden 2016 toimintakertomuksesta 33. Pääjohtaja on esittänyt vuosina 2012–2014 yleisvarauman kaikkien kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston toimien laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta. Vuonna 2015 oli ensimmäinen kerta, kun pääjohtaja antoi riski-eriytetyn tarkastuslausuman ja esitti varauman kahdesta suuren riskin menoalasta: i) suoraan hallinnoitavat avustukset ja ii) välillinen hallinnointi kansainvälisten organisaatioiden kautta. 34. Vuonna 2016 kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto ulotti varauman koskemaan avustuksia ja välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvia työsuunnitelmia. Näin tehtiin siitä huolimatta, että vuoden 2016 jäännösvirhetaso jäi alle kahden prosentin olennaisuusrajan; huomioon otettiin nimittäin kaikki kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston varmuusprosessin (33) osatekijät. Varauma esitettiin tilintarkastustuomioistuimen tässä ja aiemmissa vuosikertomuksissa esittämien suositusten ja huomautusten mukaisesti. Laatikko 8 – Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston edistyminen kohti riskieriytettyä tarkastuslausumaa Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston vuotuisten toimintakertomusten perusteella. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET 35. Pääosasto arvioi, että vuonna 2016 hyväksyttyjen menojen (5 393 miljoonaa euroa) osalta maksun suorittamisen ajankohtana riskialainen (34) kokonaismäärä oli 105 miljoonaa euroa (1,9 prosenttia vuoden 2016 menoista). Pääosasto arvioi, että tästä määrästä 25 miljoonan euron (24 prosenttia) osalta oikaisut tehtäisiin sen seuraavina vuosina (35) toimittamien tarkastusten yhteydessä. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET KOMISSION VASTAUKSET 36. Vuoden 2016 luku (36) (25 miljoonaa euroa) oli puolet vuoden 2015 arviosta, koska kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto oli jättänyt tilintarkastustuomioistuimen viime vuonna esittämän suosituksen mukaisesti laskelmien ulkopuolelle ennakkomaksujen takaisinperinnän, peruuntuneet perintämääräykset ja kertyneet korkotulot. Vuoden 2016 lukujen luotettavuutta vähentävät kuitenkin edelleen seuraavat tekijät: i) havaittuja virheitä ei ekstrapoloitu kokonaisuudessaan perintämääräysten testaamattomaan perusjoukkoon vuonna 2016 eikä edellisinä vuosina (37), eikä ii) laskelmaa täsmäytetty EKR:jen tilinpäätöksen kanssa (38). Näiden puutteiden (39) koko laajuutta on vaikea kvantifioida. 36. Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston toteuttamat toimet perintätilanteen kirjauksen koodaukseen liittyvien virheiden ehkäisemiseksi ja korjaamiseksi esitellään edellä kohdassa 14. Näitä toimia jatketaan vuonna 2017. Lisäksi kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto varmistaa, että tulevaisuudessa mahdollisesti havaittavat virheet ekstrapoloidaan kokonaisuudessaan oikaisukapasiteetin laskennassa huomioon otettujen perintämääräysten testaamattomaan perusjoukkoon. Järjestelmävirhe, jonka vuoksi perintämääräykset kirjattiin ilman perintätilanteen tietoja, oli yksittäistapaus. Se korjataan vuoden 2017 aikana käyttämällä perintätilanteen kirjaustoimintoa oikein ja annettujen ohjeiden (esim. perintätilanteen kirjauksen opaskirja) mukaisesti sekä ottamalla tarvittava toimintasääntö käyttöön komission kirjanpitojärjestelmässä. JOHTOPÄÄTÖS JA SUOSITUKSET Johtopäätös 37. Tarkastusevidenssi osoittaa kokonaisuutena tarkasteltuna, että EKR:jen taloudellinen asema sekä toimien tulokset, rahavirrat ja nettovarallisuuden muutokset päättyneeltä varainhoitovuodelta on esitetty EKR:jen 31. joulukuuta 2016 päättyneeltä varainhoitovuodelta annetussa tilinpäätöksessä kaikilta olennaisilta osiltaan oikein varainhoitoasetuksen ja tilinpitäjän vahvistamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti. 38. Tarkastusevidenssi osoittaa kokonaisuutena tarkasteltuna, että 31. joulukuuta 2016 päättyneen varainhoitovuoden osalta: a) EKR:jen tulojen virhetaso ei ollut olennainen b) EKR:jen maksutapahtumien virhetaso oli olennainen (ks. kohdat 16–26). Tilintarkastustuomioistuimen tapahtumatarkastukset osoittavat, että arvioitu virhetaso on 3,3 prosenttia (ks. liite 1 ). Suositukset 39. Liitteessä 3 esitetään havainnot tilintarkastustuomioistuimen seurantatarkastuksesta, joka koski vuoden 2013 vuosikertomuksessa esitettyjen viiden suosituksen täytäntöönpanoa (40). Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto on pannut ne kaikki kokonaisuudessaan täytäntöön (41). 40. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa arvionsa ja vuotta 2016 koskevien tarkastushavaintojen ja johtopäätösten perusteella, että kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto — Suositus 1: valvoo tarkemmin vanhoja avoimia EKR:n sopimuksia, joiden voimassaolo on päättynyt, jotta niiden lukumäärää voidaan edelleen vähentää Komissio hyväksyy suosituksen. — Suositus 2: saattaa päätökseen tarkastusten ja menotarkastusten toimeksiantojen ehtojen muokkauksen vuoden 2017 loppuun mennessä Komissio hyväksyy suosituksen. Työ on jo käynnissä. — Suositus 3: laajentaa toimiaan vuoden 2017 toimintasuunnitelmassaan, jotta ne kattavat myös avustukset ja välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvat työsuunnitelmat, joista vuotuisessa toimintakertomuksessa on esitetty varauma Komissio hyväksyy suosituksen. Varauman esittäminen näistä kahdesta alasta kertoo jo erityistoimien määrittelystä niitä varten. — Suositus 4: harkitsee jäännösvirhetason selvittämisen yhteydessä tarkastettavien yksittäisten alhaisen riskin budjettitukitapahtumien määrän vähentämistä ja näin säästyneiden resurssien käyttämistä siten, että hankkeisiin liittyviä yksittäisiä tapahtumia tarkastetaan enemmän Suositus hyväksytään. Komissio harkitsee Euroopan tilintarkastustuomioistuimen ehdottamaa lähestymistapaa ja sisällyttää sen tarvittaessa jäännösvirhetason selvittämiseen käytettävään menetelmään. — Suositus 5: kehittää edelleen vuoden 2017 oikaisukapasiteetin laskentaa korjaamalla tässä vuosikertomuksessa eritellyt puutteet. Suositus hyväksytään.

(1) Neuvoston asetus (EU) 2015/323, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2015, yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta (EUVL L 58, 3.3.2015, s. 17), 43, 48–50 ja 58 artikla.

(2) Näitä toimia koskevaan tilintarkastustuomioistuimen tarkastukseen sovellettavista säännöistä määrätään vuonna 2012 tehdyssä EIP:n, komission ja tilintarkastustuomioistuimen välisessä kolmikantasopimuksessa (neuvoston asetus (EY) N:o 215/2008 (EUVL L 78, 19.3.2008, s. 1), 134 artikla). Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma ei koske investointikehystä

(3) Lukuun ottamatta humanitaarisen avun ja pelastuspalveluasioiden pääosaston (ECHO) hallinnoimaa osuutta, joka on kolme prosenttia EKR:n vuoden 2016 menoista.

(4) EUVL L 210, 6.8.2013, p. 1.

(5) Määrään sisältyy EIP:n hallinnoima 1 139 miljoonan euron osuus.

(6) EKR:jen vanhojen avoimien ennakkomaksujen määrän vähentäminen: 28 prosenttia vähennetty (tavoite 25 prosenttia); ERK:jen vanhojen maksamatta olevien sitoumusten vähentäminen: 36 prosenttia vähennetty (tavoite 25 prosenttia).

(7) Sopimuksen voimassaolon katsotaan päättyneen, jos sopimus on avoinna vielä, kun sopimuksen kattaman toimintakauden loppumisesta on kulunut yli 18 kuukautta. Sopimusten päättämisen viivästyminen lisää sääntöjenmukaisuuteen liittyvien virheiden riskiä, sillä tositteita voi olla vaikea jäljittää, jos niitä ei ole arkistoitu asianmukaisesti eikä hankkeen ydinhenkilöstö työskentele enää hankkeessa. Sopimusten päättäminen myöhässä saattaa myös viivästyttää käyttämättä jääneen ennakkorahoituksen ja tukeen oikeuttamattomien menojen takaisinperintää.

(8) Niiden sopimusten osuus kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston salkussa, joiden voimassaoloaika oli päättynyt, laski vuoden 2013 lopun ja vuoden 2016 lopun välillä 18,62 prosentista 15,15 prosenttiin (tavoite 15 prosenttia).

(9) Niistä 1 896 sopimuksesta, joiden voimassaolo oli päättynyt, 1 058 (56 prosenttia) koski EKR:ja. Kaikista EKR:n avoimista sopimuksista 19 prosenttia oli sopimuksia, joiden voimassaolo oli päättynyt; tällaisten sopimusten osuus kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston koko salkusta oli 12 prosenttia. Kaikkiaan 156 sopimuksessa (323 miljoonaa euroa) niistä 1 058 EKR:n sopimuksesta (14,7 prosenttia määrästä ja 11,4 prosenttia arvosta), joiden voimassaolo oli päättynyt, toteutus oli päättynyt yli viisi vuotta sitten.

(10) Yhdenteentoista EKR:oon sovellettavan varainhoitoasetuksen 43, 48–50 ja 58 artiklan mukaisesti tarkastuslausuma ei koske EIP:n hallinnoimia EKR:n varoja.

(11) Ks. asetus (EU) 2015/323, 44 artikla.

(12) Ks. asetus (EU) 2015/323, 43 artikla.

(13) Barbados, Benin, Burkina Faso, Fidži, Gambia, Ghana, Kap Verde, Kongon demokraattinen tasavalta, Madagaskar, Niger, Nigeria, Norsunluurannikko, Ruanda, Sambia, Senegal ja Tansania.

(14) Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto: 31 maksua; ECHO: neljä humanitaarista apua koskevaa maksua.

(15) Tarkastuksen yhteydessä testattiin 15 perintämääräystä (kokonaisarvo 7,6 miljoonaa euroa) ja havaittiin, että kolme perintämääräystä (0,5 miljoonaa euroa) oli kirjattu virheellisesti tuloina eikä takaisin perittyinä käyttämättä jääneinä ennakkomaksuina.

(16) Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston yksilöimät 2,7 miljoonan euron oikaisut ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tarkastajien myöhemmin yksilöimät 0,5 miljoonan euron oikaisut.

(17) Tilintarkastustuomioistuin tekee virheitä koskevat laskelmansa edustavan otoksen perusteella. Ilmoitettu luku on paras arvio. Tilintarkastustuomioistuin katsoo 95 prosentin varmuudella, että perusjoukon arvioitu virhetaso on 1,0 prosentin (alempi virheraja) ja 5,6 prosentin (ylempi virheraja) välillä.

(18) Tästä 0,7 prosenttiyksikköä johtui komission omasta virheestä (yksi tapaus) ja 0,2 prosenttiyksikköä edunsaajien virheestä (kuusi tapausta).

(19) Vaikutus arvioituun virhetasoon oli 1,4 prosenttiyksikköä.

(20) EKR:jen osoitti budjettitukeen rahoitusta vuonna 2016 yhteensä 644 miljoonaa euroa.

(21) EKR tuki vuonna 2016 kansainvälisten järjestöjen useiden rahoittajien tuella toteuttamia hankkeita 914 miljoonalla eurolla. Tilintarkastustuomioistuin ei voi määrittää sitä osuutta määrästä, johon sovellettiin nimellistä lähestymistapaa, koska komissio ei erikseen seuraa tätä osuutta.

(22) Budjettituen tehokkuutta ja vaikuttavuutta on käsitelty tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa, viimeksi erityiskertomuksessa nro 32/2016 ”EU:n tuki Ukrainalle”, erityiskertomuksessa nro 30/2016 ”Hondurasille painopistealoilla myönnetyn EU:n avun vaikuttavuus” ja erityiskertomuksessa nro 13/2016 ”EU:n tuki Moldovan julkishallinnon lujittamiselle”.

(23) Tilintarkastustuomioistuin ei tarkastanut menojen perustana olevia eriä, jos komission rahoitusosuus oli alle 75 prosenttia toimen talousarviosta. Jos osuus oli 75–90 prosenttia, tilintarkastustuomioistuin arvioi tapauskohtaisesti, onko menojen perustana olevat erät aiheellista tarkastaa.

(24) Ilmoitettu luku on paras arvio ja perustuu 124 tapahtuman edustavaan otokseen. Tilintarkastustuomioistuin katsoo 95 prosentin varmuudella, että perusjoukon virhetaso on 1,8 prosentin (alempi virheraja) ja 7,1 prosentin (ylempi virheraja) välillä.

(25) a) Riskianalyysi tuli pakolliseksi EU:n edustustojen ja kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston osastojen vuotuisten tarkastussuunnitelmien laadinnassa; b) avustussopimusmalleja on tarkistettu siten, että kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto voi valita tarkastajat tai tehdä heidän kanssaan sopimukset suoraan; c) tietoisuutta yleisimmistä virhetyypeistä on lisätty, ja kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston henkilöstölle ja edunsaajille on järjestetty koulutusta ja heidän valmiuksiaan on parannettu talouden ja valvonnan alalla; d) tarkastuksen tai menotarkastuksen laatua arvioidaan laatuasteikolla.

(26) Tilintarkastustuomioistuin raportoi vuoden 2015 vuosikertomuksen kohdassa 41 lisäksi toimenpiteistä, joiden avulla on tarkoitus parantaa sekä komission että edunsaajien asiakirjahallintoa ja hankintamenettelyjä.

(27) Joulukuuhun 2016 mennessä, kun on kyse välillisestä hallinnoinnista kansainvälisten järjestöjen kautta, ja kesäkuuhun 2017 mennessä, kun on kyse suoraan hallinnoitavista avustuksista, kuten vuoden 2016 toimintasuunnitelmassa on esitetty.

(28) EKR:t ja EU:n yleinen talousarvio.

(29) Vuoden 2016 toimintakertomus, alaviite 24.

(30) 2014: 2,8 % 2015: 2,2 % 2016: 1,7 %.

(31) 2014: Ennakkoarvio 14; 2015: 10; 2016: 6. Jäännösvirhetason selvittämiseen käytetyn menetelmän mukaisesti arvioita olisi käytettävä vain, jos on olemassa perusteltu oikeudellinen tai logistinen syy siihen, että tositteita ei ole saatavilla ennen jäännösvirhetasoa koskevalle työlle asetettua määräaikaa selvityksen lopussa. Tapahtumat, joista ei ole toimitettu tositteita, lisäävät luonnostaan virhealttiuden riskiä, ja arvio olisi laskettava tältä pohjalta.

(32) 2014: 35 bujettitukitapahtumaa; 2015: 50; 2016: 73 (tapahtumat on poimittu otokseen sen mukaan, kuinka suuri niiden osuus on perusjoukosta).

(33) Tämä käsittää aiemmin laskettujen jäännösvirhetasojen ja tilintarkastustuomioistuimen havaitsemien virheiden riskianalyysin.

(34) Paras maltillinen arvio vuoden aikana hyväksyttyjen menojen määrästä, joka ei ollut maksujen suorittamisajankohtana sovellettavissa olleiden sopimusmääräysten ja säännösten mukainen.

(35) Ks. kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston vuotuinen toimintakertomus vuodelta 2016, s. 50.

(36) Vuoden 2016 oikaisukapasiteetti on laskettu virheiden ja sääntöjenvastaisuuksien vuoksi vuosina 2010–2016 annettujen perintämääräysten keskimääräisenä vuotuisena määränä.

(37) Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto tarkasti vuoden 2016 perintämääräyksistä poimitun laajan otoksen ja totesi, että noin 50 prosenttia kaikista oikaisukapasiteettiin vaikuttavista perintämääräyksistä oli kirjattu virheellisesti. Laskelmassa käytettyjä vuosina annettuja 2010–2015 perintämääräyksiä mukautettiin niin ollen vastaavalla prosenttiosuudella. Tarkastuksen yhteydessä havaittiin muita virheitä, joita ei ollut otettu huomioon ja jotka niin ollen lisäisivät virheellisesti kirjatun takaisinperinnän prosenttiosuutta ainakin 62 prosenttiin.

(38) Komission kirjanpitojärjestelmässä oli tekninen ongelma, minkä vuoksi vuoden 2016 perintämääräysten perusjoukkoon ei sisältynyt perintämääräyksiä, joissa takaisinperinnän syytä ei ollut kirjattu järjestelmään.

(39) Näiden puutteiden suurin mahdollinen vaikutus ei vaikuta EKR:n tilejä koskevaan tilintarkastustuomioistuimen lausuntoon.

(40) Tilintarkastustuomioistuin valitsi vuoden 2013 vuosikertomuksensa tämän vuoden seurantatarkastukseen, sillä voidaan olettaa, että komissiolla on ollut riittävästi aikaa panna tilintarkastustuomioistuimen suositukset täytäntöön.

(41) Seurannan tarkoituksena oli tarkistaa, oliko suositusten perusteella toteutettu korjaavia toimenpiteitä, mutta ei arvioida niiden täytäntöönpanon vaikuttavuutta.

(42) EKR:ista maksettu rahoitusosuus kattaa komissiossa ja EU:n edustustoissa aiheutuneet menot, jotka liittyvät EKR:jen avulla rahoitettavien toimien hallinnolliseen tukeen.

(43) Kokonaissitoumukset liittyvät rahoituspäätöksiin. Yksittäiset sitoumukset liittyvät yksittäisiin sopimuksiin.

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin, 8., 9., 10. ja 11. EKR:n varainhoitovuoden 2016 konsolidoidun tilinpäätöksen perusteella.

(44) Sisältää 8., 9.,10. ja 11. EKR:n alkuperäiset määrärahat, yhteisrahoituksen, korot, muut varat ja siirrot edeltävistä EKR:ista.

(45) Prosentuaalisena osuutena varoista.

(46) Negatiiviset määrät vastaavat vapautettuja määrärahoja.

(47) Kokonaissitoumukset liittyvät rahoituspäätöksiin.

(48) Yksittäiset sitoumukset liittyvät yksittäisiin sopimuksiin.

(49) Sitoumusten nettomäärä vapautettujen määrien jälkeen. Maksujen nettomäärä takaisinperittyjen määrien jälkeen.

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin, 8., 9., 10. ja 11. EKR:n varainhoitovuoden 2016 konsolidoidun tilinpäätöksen perusteella. Luvut eivät sisällä EIP:n hallinnoimaa osuutta EKR:stä.

LIITE 1 TAPAHTUMATARKASTUSTEN TULOKSET – EUROOPAN KEHITYSRAHASTOT 2016 2015 OTOKSEN KOKO JA RAKENNE Maksutapahtumat yhteensä 143 140 KVANTITATIIVISESTI ILMAISTAVISSA OLEVIEN VIRHEIDEN ARVIOITU VAIKUTUS Arvioitu virhetaso 3,3 % 3,8 % Ylempi virheraja 5,6 % Alempi virheraja 1 %

LIITE 2 YHTEENVETO VIRHEISTÄ, JOIDEN VAIKUTUS ON AINAKIN 20 PROSENTTIA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET KOMISSION VASTAUKSET Johdanto Tilintarkastustuomioistuin testasi edustavan tapahtumaotoksen soveltaen tilintarkastustuomioistuimen vuodelta 2016 talousarvion toteuttamisesta antaman vuosikertomuksen ensimmäisen luvun liitteessä 1.1 esitettyjä yleisiä tarkastusmenetelmiä. Tarkoituksena oli arvioida sääntöjenvastaisuuksien tasoa EKR:jen perusjoukossa. Testaamalla havaittujen virheiden perusteella ei ole mahdollista laatia tyhjentävää luetteloa yksittäisistä virheistä tai mahdollisista virhetyypeistä. Jäljempänä esitettävät havainnot ovat esimerkkejä virheistä, jotka vaikuttavat vähintään 20 prosenttiin tarkastetun tapahtuman arvosta (1). Mainitut virheet havaittiin tapahtumissa, joiden arvo vaihteli 128 000 euron ja 11,8 miljoonan euron välillä. Mediaaniarvo oli (2) yli 4,8 miljoonaa euroa. Esimerkkejä virheistä (3) Hankintasääntöjä ei noudatettu Esimerkki 1 – Rakennusurakkatarjous arvioitiin väärin Tilintarkastustuomioistuin tarkasti komission tarkastamat ja hyväksymät menot, jotka liittyivät poliklinikan rakennustöihin Karibialla. Hanketta koskevassa hankintamenettelyssä ei noudatettu avoimuuden ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteita eikä komission omia hankintasääntöjä. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että edullisin tarjous täytti kaikki valintakriteerit, mutta se hylättiin, koska epäiltiin, onko tarjoajalla urakan toteuttamiseen vaadittavat tekniset valmiudet. Tilintarkastustuomioistuin katsoi, että päätökselle ei ollut kunnon perusteita. Tarjoajalle lähetetyssä ilmoituskirjeessä mainittu hylkäämisperuste oli väärä. Tarkastuksen aikana komissio selitti, että edullisimman tarjouksen tehnyt tarjoaja ei ollut antanut riittävästi näyttöä siitä, että sillä oli urakan toteuttamiseen tarvittava vähimmäisrahoitus. Sopimus tehtiin toiseksi edullisimman tarjouksen tekijän kanssa, vaikka siltäkin puuttui kymmenen prosenttia vaaditusta vähimmäisrahoituksesta. Arviointikomitea antoi toiseksi edullisimman tarjouksen tekijälle mahdollisuuden esittää lisätietoja tämän valintaperusteen kohdalla. Ensiksi mainitulle tarjoajalle ei annettu tällaista mahdollisuutta. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että näiden puutteiden vuoksi kyseessä on vakava julkisiin hankintoihin liittyvä virhe (kvantifioituna 100 prosenttia). Arviointikertomuksen päätelmien mukaan arviointikomitea katsoi, ettei edullisin tarjous täyttänyt vaatimuksia, koska tarjoajalla ei ollut riittäviä teknisiä valmiuksia, jotta se voisi toteuttaa tämän urakan niiden kahden muun urakan lisäksi, jotka hankintaviranomainen oli sille jo myöntänyt. Edullisimman tarjouksen tehneeltä tarjoajalta puuttui myös osa vaaditusta vähimmäisrahoituksesta. Esimerkki 2 – Julkisia hankintoja koskevaa menettelyä ei dokumentoitu riittävällä tavalla Tilintarkastustuomioistuin tutki, miten komissio oli tarkastanut ja hyväksynyt lopullisesti menot, jotka liittyivät EU:n Grenadassa rahoittamien hankkeiden hallintoa parantavaan teknisen avun hankkeeseen. Maksupyyntöön sisältyi useita konsulttipalvelusopimuksen eriä. Tilintarkastustuomioistuin ei saanut kaikkia sopimukseen liittyviä hankinta-asiakirjoja eikä tämän vuoksi pystynyt tarkistamaan, oliko hankintaa koskevia sääntöjä noudatettu hankkeen yleisten ehtojen mukaisesti. Testattujen kokonaiskulujen virhetaso oli tukeen oikeuttamattomien kulujen vuoksi 30 prosenttia. Komissio käsittelee Euroopan tilintarkastustuomioistuimen havaintoja. Menot eivät olleet aiheutuneet Esimerkki 3 – Menoja ei ollut aiheutunut edunsaajalle Tilintarkastustuomioistuin tutki komission tarkastamat ja hyväksymät menot, jotka liittyivät kansainvälisen järjestön toteuttamaan hankkeeseen, jolla tuettiin yksityisen sektorin kehittämistä AKT-maissa. Hyväksyttyjen menojen kokonaismäärää tarkistettaessa havaittiin, että kyseessä olivat kansainvälisen järjestön myöntämät takuukirjeet ja hallinnointipalkkiot koko valtuutussopimuksen ajalta. Sijoittajat eivät olleet perineet saataviaan pankkitakauksen antajalta, mikä tarkoitti, että edunsaajalle ei tosiasiallisesti ollut aiheutunut kuluja. Lisäksi sopimuksen toteutusajanjakso on 20 vuotta, eikä tulevia hallintomaksuja voida veloittaa etukäteen. Testattujen kokonaiskulujen virhetaso oli tukeen oikeuttamattomien kulujen vuoksi 98 prosenttia. Komissio on toteuttanut korjaavia toimenpiteitä: kyseenalaistettu menojen hyväksyminen on peruttu. Olennaisia tositteita ei toimitettu Esimerkki 4 – Riittämättömät tositteet Tilintarkastustuomioistuin tutki, miten komissio oli alustavasti tarkastanut ja hyväksynyt menot, jotka liittyivät Tansaniassa kauppaa ja maataloutta tukevaan hankkeeseen. Suurimmasta osasta testattuja menoja ei saatu lainkaan tositteita tai toimitetut asiakirjat eivät olleet riittävät, koska ne eivät esimerkiksi kattaneet koko kulua. Tämän vuoksi tilintarkastustuomioistuin ei pystynyt tarkistamaan näiden erien tukikelpoisuutta. Testattujen kokonaiskulujen virhetaso oli tukeen oikeuttamattomien kulujen vuoksi 45 prosenttia. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen käynnin jälkeen komissio on edelleen hankkimassa lisätositteita ennen lopullisen summan määrittämistä. Esimerkki 5 – Riittämättömät tositteet, tukeen oikeuttamattomia kuluja Tilintarkastustuomioistuin tutki komission lopullisesti tarkastamat ja hyväksymät menot, jotka liittyivät voittoa tavoittelemattoman järjestön maaseutualueilla Malawissa toteuttamia rahoituspalveluja koskevaan avustussopimukseen. Maksupyynnössä havaittiin useita ongelmia. Palkanmaksua koskevassa tarkastuksessa ei saatu kaikki tositteita (kuten palkkakuitteja tai maksutositteita), ja maksupyyntöön oli sisällytetty tukeen oikeuttamattomia kuluja (tuontitulleja). Lisäksi hankintamenettelyssä ei joissakin tapauksissa noudatettu avoimuuden ja syrjimättömyyden periaatteita. Testattujen kokonaiskulujen virhetaso oli tukeen oikeuttamattomien kulujen vuoksi 44 prosenttia. Komissio toteuttaa tarvittavat toimet tukeen oikeuttamattomiksi katsottujen summien takaisin perimiseksi. Ilmoitetut menot oli laskettu väärin Esimerkki 6 – Virheitä veloitettujen palkkioiden laskelmissa Tilintarkastustuomioistuin tutki komission menoja, jotka liittyivät kansainvälisen järjestön hallinnoimaan erityisrahastoon. Kuluilmoitukseen sisältyi teknisen konsultin palkkioita. Palvelusopimuksessa täsmennettiin, että konsulttiyrityksen oli muunnettava päivittäiset työtunnit 30 työpäivää käsittäviksi kuukausiksi. Yritys sovelsi laskelmissaan perustana 21 työpäivän kuukautta, mikä lisäsi veloitettujen palkkioiden määrää. Lisäksi konsulttiyritys oli veloittanut sopimusehtojen vastaisesti matka-ajasta ja ylityöstä. Testattujen kokonaiskulujen virhetaso oli tukeen oikeuttamattomien kulujen vuoksi 25 prosenttia. Komissio toteuttaa tarvittavat toimet tukeen oikeuttamattomiksi katsottujen summien takaisin perimiseksi. (1) Näiden virheiden osuus on yli puolet arvioidusta kokonaisvirhetasosta. (2) Puolet kaikista virheistä, joiden vaikutus on ainakin 20 prosenttia, havaittiin tapahtumissa, joiden arvo oli alle 4,8 miljoonaa euroa; loput havaittiin arvoltaan tätä suuremmissa tapahtumissa. (3) Kaksi muuta esimerkkiä virheistä esitetään päätekstin laatikossa 5 .