EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 29.05.1997 
KOM(97) 247 lopull. 
97/0154(SYN) 
KOMISSION TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE. EUROOPAN PARLAMENTILLE JA EUROOPAN 
RAHAPOLIITTISELLE INSTITUUTILLE 
EUROKOLIKOIDEN NIMELLISARVOT JA TEKNINEN MÄÄRITTELY 
Ehdotus 
NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) 
eurokolikoiden nimellisarvoista ja teknisestä määrittelystä 
(komission esittämä) 

1. Johdanto 
Tammikuun 1. päivänä 1999 eurosta tulee rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden 
yhteinen raha. Osallistuvien valuuttojen valuuttakurssit kiinnitetään peruuttamattomasti 
1. tammikuuta 1999 alkaen, ja yksi yhteinen viranomainen, Euroopan keskuspankki, 
määrittelee eurolla harjoitettavan rahapolitiikan. Uudet eurosetelit ja -kolikot lasketaan 
liikkeeseen viimeistään 1. tammikuuta 2002. 
Eurokolikoiden tekninen määrittely (kolikoiden koko, muoto, väri, metalli, syrjä, jne.) ja 
nimellisarvojen valinta on neuvoston vastuulla siltä osin kuin kolikoiden sujuva liike 
yhteisössä sitä edellyttää. Teknisen määrittelyn valmistelu alkoi vuonna 1992, kun 
jäsenvaltioiden valtiovarainministerit valtuuttivat jäsenvaltioiden rahapajajohtajien 
työryhmän tutkimaan eri mahdollisuuksia ja laatimaan kokonaisehdotuksen. 
Rahapajajohtajien teknisen työn perusteella ja saatuaan eri käyttäjäjärjestojen lausunnot 
komissio antaa nyt neuvostolle virallisen ehdotuksen asetuksen muodossa 
perustamissopimuksen 105 a artiklan 2 kohdan mukaisesti. 
Antaessaan asetusehdotuksen tässä vaiheessa komissio noudattaa samanlaista menettelyä 
kuin muiden yhteisen rahan käyttöönottoon liittyvien asetusten osalta, mikä mahdollistaa 
poliittisen päätöksenteon ajoissa niin, että virallinen hyväksyminen vuonna 1998 on 
pelkästään muodollisuus. Komission tavoitteena on, että asetusluonnos hyväksyttäisiin 
poliittisesti Amsterdamin Eurooppa-neuvoston kokouksessa kesäkuussa 1997. 
Päätösmenettelyn muut vaiheet (yhteistoiminta Euroopan parlamentin kanssa 198 c 
artiklan mukaisesti ja Euroopan rahapoliittisen instituutin lausunto) etenevät samaa 
epävirallista tietä, jolloin kolikoiden tuotanto voi alkaa ennen kuin asetus astuu voimaan. 
On erityisen tärkeää, että asia hyväksytään hyvissä ajoin. Madridin Eurooppa-neuvosto 
sopi joulukuussa 1995, että eurokolikot otetaan käyttöön viimeistään 1. tammikuuta 
2002. On mahdollista, että setelit ja kolikot otetaan jo aikaisemmin käyttöön. 
Rahapajajohtajat ovat arvioineet, että tarvittavan eurokolikkomäärän tuottaminen kestää 
kolme vuotta. Aihioiden hankinta pitäisi aloittaa ainakin kuusi kuukautta ennen kuin 
kolikoiden tuotanto alkaa. Aihoihin tarvittavan materiaalin valmistaminen edellyttää, että 
tekniset tiedot ovat tiedossa ainakin kuusi kuukautta aikaisemmin. 
Ehdotus on kokonaisuudessaan liitteessä 1. Ehdotuksen lähtökohtana oli, että kolikoiden 
täytyy olla turvallisia, helppokäyttöisiä ja helposti tunnistettavissa sekä kaikkien 
tärkeimpien käyttäjäryhmien hyväksyttävissä. Koska tavoitteet ovat osin ristiriitaisia, 
komissio on kartoittanut käyttäjäryhmien mielipiteitä laajalti. 
2. Nimellisarvot 
Eurokolikoiden nimellisarvoja on kahdeksan (1, 2, 5, 10, 20 ja 50 senttiä ja 1 ja 2 euroa). 
Ne on valittu yhteisymmärryksessä Euroopan rahapoliittisen instituutin kanssa. 
Tavoitteena on ollut luoda sarja, joka yhdessä euroseteleiden (joiden nimellisarvot ovat 5 
eurosta 500 euroon) kanssa tekee maksamisen käteisellä mahdollisimman helpoksi. 
3. Koskettaessa tuntuvat piirteet helpottavat kolikoiden tunnistamista 
On hyvin tärkeää, että kolikoita on helppo käyttää ja tunnistaa. Kolikkosarja on jaettu 
kolmeen osaan muodon, painon, värin ja paksuuden mukaan. Kolikoissa on monia uusia 
piirteitä, joiden tarkoituksena on auttaa kaikkia kuluttajia tunnistamaan kolikot. 
Erityisesti sokeita ja näkövammaisia ajatellen kolikot sisältävät seuraavia piirteitä: 
- nimellisarvoltaan peräkkäisten kolikoiden syrjä on erilainen 
- kahden sentin kolikon syrjässä on ura 
- 20 sentin kolikon muotona on ns. espanjalainen kukka. 
4. Metallin valinta 
Metallin valinta on tärkeä niin turvallisuus- kuin terveyssyistäkin. Useimpien 
jäsenvaltioiden kolikoissa käytetään nikkeliä (noin 75 % kolikoista). Vuonna 1994 
neuvosto ja Euroopan parlamentti antoivat kuitenkin direktiivin (94/27/EY), jolla 
rajoitetaan nikkelin käyttöä tietyissä tuotteissa, koska nikkeli voi aiheuttaa allergioita 
joissakin tapauksissa. Vaikka direktiivi ei koske kolikoita, joidenkin jäsenvaltioiden 
kolikoissa käytetään jo nikkelitöntä Nordic Gold -nimistä metalliseosta yleisistä 
terveydellisistä syistä. Nikkelipitoisuuden vähentäminen näyttää toivottavalta uuteen 
kolikkojärjestelmään siirryttäessä, joten kuusi kolikkoa kahdeksasta on täysin 
nikkelittömiä. Ainoastaan kahdessa kolikossa, 1 ja 2 euron kolikossa, joiden osuus on 
noin 8 % koko kolikkomäärästä, on jonkin verran nikkeliä. 
Korkean arvonsa vuoksi 1 ja 2 euron kolikoissa täytyy olla ylimääräisiä aitoustekijöitä 
väärentämisen vaikeuttamiseksi. Näille kolikoille ehdotetaan kahta aitoustekijää: 
ensinnäkin kolikot ovat kaksivärisiä, ja toiseksi niissä käytetään kerrosmetallitekniikkaa 
eli kolikko muodostuu kolmesta kerroksesta. Jos nämä erityisominaisuudet olisi täytynyt 
toteuttaa ilman, että kolikoissa on nikkeliä, se olisi aiheuttanut ongelmia 
tuotantomenetelmän testaamisessa, muuttamisessa ja kehittämisessä vaaditussa 
aikataulussa eli ennen 1. tammikuuta 2002. 
Siitä huolimatta yleisten terveydellisten syiden vuoksi komissio käyttää neljännen 
puiteohjelman CRAFT-projektia lisätutkimuksiin metallinkäsittelystä, jolla neutraloidaan 
nikkelin allergiaa aiheuttava vaikutus. Lisäksi komissio kuulee kemiallisten yhdisteiden 
myrkyllisyyttä ja ekomyrkyllisyyttä käsittelevää tiedekomiteaa ja arvioi sen tuloksia. 
5. Lausunnot 
Lausunnot on pyydetty kaikilta pääkäyttäjäryhmiltä, erityisesti kuluttajakomitean 
eurotyöryhmältä (jossa myös sokeat ja näkövammaiset ovat edustettuina) ja 
kolikkoautomaatti valmistaj ien edustaj ilta. 
-3-
6. Ulkoasu 
Kolikoiden ulkoasu valitaan erilaisen menettelyn avulla. Jäsenvaltiot käyttivät niille 
kuuluvaa toimivaltaa ja päättivät, että kolikoilla on yksi yhteinen puoli, jolla on jokin 
eurooppalainen aihe ja arvomerkintä, ja toinen puoli, jolla on unionin 12 tähden 
ympäröimä kansallinen aihe. Kukin jäsenvaltio on vastuussa oman kansallisen puolen 
valinnasta. Komissio on järjestänyt yhteisen aiheen suunnittelukilpailun Euroopassa. 
Voittaja valitaan Amsterdamin Eurooppa-neuvostossa kesäkuussa 1997 ja julkistetaan 
suurelle yleisölle pian sen jälkeen. 

PERUSTELUT 
1. JOHDANTO - YLEISTÄ 
Ehdotusten päätavoitteet 
Perustamissopimuksen 105 a artiklan 2 kohdan mukaan jäsenvaltiot ovat vastuussa 
metallirahan liikkeeseen laskusta. Neuvosto voi kuitenkin ryhtyä toimenpiteisiin 
kolikoiden nimellisarvojen ja teknisen määrittelyn yhdenmukaistamiseksi, jotta 
kolikoiden liike yhteisössä olisi häiriötöntä. 
Madridin Eurooppa-neuvosto sopi joulukuussa 1995, että eurokolikot otetaan 
käyttöön viimeistään 1. tammikuuta 2002. On mahdollista, että setelit ja kolikot 
otetaan jo aikaisemmin käyttöön. Euroopan rahapajajohtajat ovat arvioineet, että 
käyttöönottopäivänä tarvittavan eurokolikkomäärän tuottaminen kestää kolme 
vuotta. Eurokolikoiden tekniset piirteet täytyy olla tiedossa ainakin vuotta ennen 
tuotannon aloittamista aihioiden hankintaa varten. 
Perustamissopimuksen 105 a artiklan 2 kohtaa sovelletaan talous- ja rahaliiton 
kolmannen vaiheen alusta. Perustamissopimuksen mukaan päätöksen tekevät 
osallistujavaltiot. 
Antaessaan asetusehdotuksen tässä vaiheessa komissio tähtää siihen, että poliittinen 
sopimus voitaisiin tehdä ajoissa niin, että virallinen hyväksyminen on pelkästään 
muodollisuus. 
Neuvoston asetusehdotuksen tavoitteena on antaa eurokolikoiden ensimmäiselle 
sarjalle yhtenäiset määritykset niiden häiriöttömän liikkeen takaamiseksi yhteisössä. 
Ehdotettujen teknisten määritysten tavoitteena on, että kolikot ovat turvallisia, 
helppokäyttöisiä ja helposti tunnistettavissa sekä tärkeimpien käyttäjäryhmien 
hyväksyttävissä. 
2. HUOMAUTUKSIA NEUVOSTON EUROKOLIKOIDEN 
NIMELLISARVOJA JA TEKNISTÄ MÄÄRITTELYÄ KOSKEVAN 
ASETUSEHDOTUKSEN ARTIKLOIHIN 
1 artikla 
Artiklassa säädetään kahdeksan eurokolikon nimellisarvosta ja teknisistä piirteistä. 
Nimellisarvot on määritelty niin, että niiden avulla euro- ja sentti määräiset 
käteismaksut voidaan suorittaa helposti. 
Ehdotettujen kolikoiden halkaisija ja paino on sitä suurempi, mitä suurempi kolikon 
nimellisarvo on. 
Halkaisija, paksuus ja paino ovat toisistaan riippuvia muuttujia, jotka liittyvät 
kolikon koostumukseen. Materiaalin muutos voisi näin ollen muuttaa ainakin yhtä 
näistä muuttujista. 
Ehdotettujen muotojen, värien ja syrjän nhlauksen tarkoituksena on helpottaa 
kolikoiden tunnistamista. 
Kolikoiden koostumus ja tekstireunustus takaavat kolikoiden turvallisuuden 
väärennöksiä vastaan. 
2 artikla 
Artiklassa säädetään, milloin asetus tulee voimaan. Asetus tulee voimaan l päivänä 
tammikuuta 1999. 
G 
Ehdotus: 
NEUVOSTON ASETUS (EY) 
eurokolikoiden nimellisarvoista ja teknisestä määrittelystä 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ja erityisesti sen 105 a 
artiklan 2 kohdan, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen, 
ottaa huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon, 
toimii yhdessä Euroopan parlamentin kanssa, 
sekä katsoo, että 
1) Eurooppa-neuvosto hyväksyi Madridissa 15 ja 16 päivänä joulukuuta 1995 
suunnitelman siirtymisestä yhteiseen rahaan, jonka mukaan eurokolikot otetaan 
käyttöön viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2002, 
2) perustamissopimuksen 105 a artiklan 2 kohdassa sanotaan: "Jäsenvaltiot voivat 
laskea liikkeeseen metallirahoja saatuaan EKP:n hyväksymisen liikkeeseen 
laskemisen määrälle. Neuvosto voi 189 c artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen 
ja EKP:tä kuultuaan toteuttaa toimenpiteitä kaikkien liikkeeseen tarkoitettujen 
metallirahojen yksikköarvojen ja teknisten eritelmien yhdenmukaistamiseksi siinä 
laajuudessa kuin se on tarpeen niiden moitteettoman liikkeen turvaamiseksi 
yhteisössä", 
3) Euroopan rahapoliittinen instituutti on ilmoittanut, että euroseteleiden nimellisarvot 
ovat 5 euron ja 500 euron välillä; seteleiden ja kolikoiden nimellisarvojen täytyy 
olla sellaisia, että euroissa ja senteissä ilmaistut määrät on helppo maksaa käteisellä, 
4) raha-asiain komitea on valtuuttanut Euroopan yhteisön rahapajajohtajat tutkimaan ja 
valmistelemaan kokonaisehdotuksen Euroopan yhteiseksi kolikkojärjestelmäksi; 
rahapajojen johtajat antoivat ehdotuksen marraskuussa 1996 ja tarkistetun 
ehdotuksen huhtikuussa 1997, jossa oli uusien eurokolikoiden nimellisarvot ja 
tekninen määrittely (halkaisija, paksuus, paino, väri, koostumus ja syrjä), 
5) kuluttajajärjestöiltä, Euroopan Sokeain Unionilta ja myyntiautomaattialan 
edustajilta on pyydetty lausuntoja, jotta voitaisiin ottaa huomioon tärkeiden 
kolikoiden käyttäjäryhmien erityisvaatimukset; jotta siirtyminen euroon sujuisi 
häiriöittä ja käyttäjien olisi helpompi hyväksyä uusi kolikkojärjestelmä, kolikoiden 
täytyy olla helposti tunnistettavia visuaalisten ja koskettaessa tuntuvien piirteiden 
avulla, 
i 
6) väärennysmahdollisuuksien vähentämiseksi 1 ja 2 euron kolikoissa on oltava 
erityisiä aitoustekijöitä niiden suuren arvon vuoksi; kolmikerrosmetallitekniikka ja 
kahden eri värin yhdistelmä samassa kolikossa katsotaan tehokkaimmiksi nykyisin 
käytettävissä olevista aitoustekijöistä, 
7) vuonna 1994 neuvosto ja Euroopan parlamentti antoivat direktiivin (94/27/EY), joka 
rajoittaa nikkelin käyttöä tietyissä tuotteissa, koska nikkeli voi aiheuttaa allergiaa 
joissakin tapauksissa; direktiivi ei koske kolikoita; eräät jäsenvaltiot käyttävät jo nyt 
Nordic Gold -nimistä nikkelitöntä metalliseosta nykyisessä kolikkojärjestelmässäan 
yleisistä terveydellisistä syistä; näyttää toivottavalta, että kolikoiden 
nikkelipitoisuutta vähennetään uuteen järjestelmään siirryttäessä, 
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 
% 
1 artikla 
Ensimmäisessä eurokolikkosarjassa on kahdeksan eri nimellisarvoista kolikkoa 1 sentistä 
2 euroon, joiden tekninen määrittely on seuraava: 
Nimel­
lisarvo 
(euroa) 
2 
1 
0.50 
0.20 
0.10 
0.05 
0.02 
0.01 Halkaisija 
(mm) 
25.75 
23.25 
24.25 
22.25 
19.75 
21.75 
18.75 
16.25 Paksuus 
(mm) 
1.95 
2.125 
1.69 
1.63 
1.51 
1.41 
1.36 
1.32 Paino 
(gr) 
8.5 
7.5 
7 
5.7 
4.1 
3.9 
3 
2.2 Muoto 
pyöreä 
pyöreä 
pyöreä 
espanjalainen 
kukka 
pyöreä 
pyöreä 
pyöreä 
pyöreä Väri 
rengas: 
valkoinen 
keskiosa: 
keltainen 
rengas: 
keltainen 
keskiosa: 
valkoinen 
keltainen 
keltainen 
keltainen 
punainen 
punainen 
punainen Koostumus 
kuparinikkeli 
(Cu75Ni25) 
kolmikerrosmetalli 
nikkelimessinki/nikkeli/ nikkeli-
messinki 
CuZn20Ni5/Nil2/CuZn20Ni5 
nikkelimessinki 
(CuZn20Ni5) 
kolmikerrosmetalli 
Cu75Ni25/Ni7/Cu75Ni25 
Nordic Gold 
(nikkelitön alumiinipronssi) 
Cu89AI5Zn5Snl 
Nordic Gold 
(nikkelitön alumiinipronssi) 
Cu89A15Zn5Snl 
Nordic Gold 
(nikkelitön alumiinipronssi) 
Cu89A15Zn5Snl 
kuparilla päällystetty teräs 
kuparilla päällystetty teräs 
kuparilla päällystetty teräs Syrjä 
tekstireunustus 
tiheä rihlaus 
jaksottainen 
rihlaus 
harva rihlaus 
sileä 
harva rihlaus 
sileä 
sileä syrjä, jossa 
ura 
sileä 
f 
2_ârliklâ 
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1999. 
lo 

ISSN 1024-4492 
KOM(97) 247 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 09 10 
Luettelonumero : CB-C0-97-263-FI-C 
ISBN 92-78-20785-3 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg