Suositus: 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO Kyproksen lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004-2007

(komission esittämä)

PERUSTELUT

Julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97 [1] säädetään, että osallistumattomien jäsenvaltioiden, toisin sanoen jäsenvaltioiden, jotka eivät ole ottaneet yhteistä rahaa käyttöön, on toimitettava neuvostolle ja komissiolle lähentymisohjelmat perustamissopimuksen 99 artiklan mukaisen säännöllisen monenvälisen valvonnan suorittamiseksi.

[1] EYVL L 209, 2.8.1997. Kaikki asiakirjat, joihin tässä lausunnossa viitataan, on julkaistu seuraavalla Internet-sivulla:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

Tämän asetuksen 9 artiklan mukaisesti neuvosto tutkii kutakin lähentymisohjelmaa komission ja perustamissopimuksen 114 artiklassa määrätyn komitean (talous- ja rahoituskomitea) arvioiden perusteella. Komission suosituksen perusteella ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan neuvoston on ohjelmaa tarkasteltuaan annettava siitä lausunto. Asetuksen mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava vuosittain tarkistetut lähentymisohjelmat, joita neuvosto voi tarkastella samaa menettelyä noudattaen.

EU:hun 1. toukokuuta 2004 liittyneillä kymmeneen maahan sovelletaan poikkeusta, joten ne eivät vielä osallistu yhteiseen rahaan. Ne sitoutuivat toimittamaan lähentymisohjelmat 15. toukokuuta 2004 mennessä ja ensimmäiset tarkistetut ohjelmat vuoden 2004 loppupuolella.

Kyproksen lähentymisohjelma vuosiksi 2004-2007 toimitettiin 24. toukokuuta 2004. Komission yksiköt ovat suorittaneet ohjelman teknisen arvioinnin ottaen huomioon kevään 2004 ennusteet ja noudattaen vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevia käytännesääntöjä [2] samoin kuin periaatteita, jotka on vahvistettu finanssipolitiikan koordinoinnin tehostamisesta 27. marraskuuta 2002 annetussa komission tiedonannossa neuvostolle ja Euroopan parlamentille [3]. Arvioinnin tuloksena voidaan todeta seuraavaa:

[2] Talous- ja rahoituskomitean tarkistettu lausunto vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällöstä ja muodosta, hyväksytty Ecofin-neuvostossa 10.7.2001.

[3] KOM(2002) 668 lopullinen, 27.11.2002.

Kyproksen ensimmäinen lähentymisohjelma vuosiksi 2004-2007 toimitettiin 24. toukokuuta 2004. Ohjelman mukaan Kypros aikoo ottaa euron käyttöön vuoteen 2007 mennessä ja osallistua ERM II:een varhaisessa vaiheessa ja täyttää näin ollen alijäämää ja julkista velkaa koskevat lähentymiskriteerit vuodesta 2005 alkaen.

On heti huomautettava, että Kyproksen talouden kehitys on edelleen poikkeuksellisen epävarmaa. Saaren mahdollisesti yhdistyessä uudelleen sen taloudellinen tilanne muuttuisi perusteellisesti. Lähentymisohjelmassa käsitellään lyhyesti eräitä ratkaisematta olevia monitahoisia ongelmia, jotka koskevat Annanin jälleenyhdistymissuunnitelman taloudellisia ja institutionaalisia seikkoja, ja siinä arvioidaan lyhyesti yhdistymisen makrotaloudellisia vaikutuksia talousarvioon.

Ohjelma noudattaa suurelta osin käytännesääntöjen tietovaatimuksia. [4]

[4] Kyproksen lähentymisohjelman tekstirakenne ei ole kaikilta osin käytännesääntöjen liitteessä 2 vahvistetun mallirakenteen mukainen. Lähentymisohjelmassa on neljä lukua seitsemän sijaan, ja siinä on yhdistetty mallin lukuihin 3, 5 ja 7 sekä lukuihin 4 ja 6 sisältyvät seikat. Taulukoissa on annettu tiedot ainoastaan KHI-inflaatiosta, ei YKHI-inflaatiosta.

Julkisen talouden alijäämä kasvoi 6,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2003 ja ylitti näin perustamissopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon, kun taas julkinen velka kasvoi 72,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen, mikä ylittää perustamissopimuksen mukaisen 60 prosentin viitearvon. Komissio aloitti Kyproksen osalta liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn 12. toukokuuta 2004 hyväksymällä perustamissopimuksen 104 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun kertomuksen. Talous- ja rahoituskomitea antoi lausunnon kyseisestä kertomuksesta 25. toukokuuta. Neuvoston tarkoituksena on päättää [5. heinäkuuta 2004] komission kahden suosituksen perusteella, että Kyproksella on liiallinen alijäämä, ja antaa Kyprokselle suositukset tämän tilanteen lopettamiseksi.

Lähentymisohjelma muodostaa perustan julkisen talouden vakauttamissuunnitelmalle ja makrotaloudelliselle skenaariolle kaudeksi 2004-2007. BKT:n kasvun ja inflaation arvioidaan vuosina 2004-2005 olevan lähellä komission kevään 2004 ennustetta. BKT:n arvioitu kasvu keskipitkällä aikavälillä perustuu viennin piristymiseen (erityisesti matkailu, joka on yksi tärkeimmistä talouden tekijöistä) ja kotitalouksien kotimaisen kysynnän vahvistumiseen. BKT:n arvioitu kasvu, keskimäärin 4,4 prosenttia, näyttää mahdolliselta kun otetaan huomioon myös aikaisempi kehitys ja matkailualan elpyminen kansainvälisten kriisien jälkeen.

Edellä kuvatun skenaarion (ns. keskeinen skenaario) lisäksi ohjelmaan sisältyy kolme makrotaloutta ja julkista taloutta koskevaa vaihtoehtoista skenaariota: "ylempi" skenaario, "alempi" skenaario ja "korkeampien korkojen" skenaario, joissa esitetään erilaisia arvioita BKT:n keskimääräisestä kasvusta (+/-0,5 prosenttiyksikköä) ja korkeammista koroista (+0,5 prosenttiyksikköä). Ns. keskeisessä skenaariossa esitettyjä ohjelmaennusteita käytetään viiteskenaariona arvioitaessa julkista taloutta koskevia ennusteita, koska käytettävissä olevien tietojen mukaan kyseinen skenaario näyttää kuvastavan uskottavia kasvuarvioita.

Inflaation nousupiikki 2,8 prosentista vuonna 2002 4,0 prosenttiin vuonna 2003 johtui ensi sijassa kertaluonteisista tekijöistä, kuten alv:n korotuksista alv-asteen yhdenmukaistamiseksi yhteisön säännöstön kanssa. Huolimatta vuonna 2004 parantuneesta kasvusta, inflaatiopaineiden odotetaan olevan edelleen vähäisiä ja inflaation odotetaan laskevan 2 prosenttiin vuonna 2004 ja säilyvän tällä tasolla vuoteen 2007 saakka. Ohjelman mukaan nykyinen rahapoliittinen kehys, jossa on ERM II:n tyyppinen kurssisidonnaisuus euroon, säilytetään euron käyttöönottoon saakka.

Julkisen talouden vakauttamisohjelman ensisijaisina tavoitteina on ensiksi supistaa julkisen talouden alijäämä, jonka arvioidaan vuonna 2004 olevan 5,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2005 mennessä ja sen jälkeen alle 2 prosenttiin vuoteen 2007 mennessä. Toiseksi tavoitteena on parantaa merkittävästi perusjäämää, joka noussee vuoden 2004 arvioidusta 1,6 prosentin alijäämästä 2 prosentin ylijäämään suhteessa BKT:hen vuoteen 2007 mennessä, ja kolmanneksi kääntää kasvava velkasuhde laskuun supistamalla sitä vuodesta 2004 ohjelmakauden loppuun ulottuvalla jaksolla 75,2 prosentista alle 69 prosenttiin. Vuotta 2003 koskevaan liittymistä valmistelevaan talousohjelmaan verrattuna julkisen talouden vakauttamissuunnitelmassa lykätään etupainotteista sopeutusta vuodesta 2004 vuoteen 2005 ja lisätään sitä. Alijäämän kehitys vuosina 2005-2006 olisi näin ollen suurelta osin liittymistä valmistelevan talousohjelman mukainen. Tätä varten lähentymisohjelmassa esitetään joukko ensisijaisesti rakenteellisia toimenpiteitä tulojen lisäämiseksi ja menojen hillitsemiseksi, sillä suurin osa edellisvuosien poikkeamista johtui nimenomaan menoista. Tuloilla ja menoilla on lähes yhtä suuri alijäämää supistava vaikutus. Alijäämä vähenee lähes 5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen kaudella 2004-2007.

Ohjelmassa esitetty sopeutussuunnitelma kuvastaa hallituksen sitoumusta parantaa julkista taloutta euron käyttöönottamiseksi vuoteen 2007 mennessä. Tämä on tärkein syy julkisen talouden sopeutuksen huomattavaan etupainotteisuuteen, jonka avulla julkisen talouden alijäämää pyritään supistamaan 2,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Kun otetaan huomioon sopeutuksen suuruus ja Kyproksen vaihteleva menestys julkisen talouden vakauttamisessa, alijäämän supistaminen alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2005 mennessä on haastava tavoite. Suunniteltujen toimenpiteiden lukumäärä on suhteellisen suuri, mutta kunkin toimenpiteen säästö- tai tulovaikutus on melko pieni. Tätä voidaan pitää eräänlaisena "riskin hajauttamisena", mutta monien toimenpiteiden yhtäaikainen käyttöönotto saattaa vaikeuttaa niiden toteuttamista sekä käytännössä että poliittisesti. Lähentymisohjelmassa huomautetaan myös, että hallitus sitoutuu edelleen "tarvittaviin lisätoimenpiteisiin" alijäämätavoitteiden saavuttamiseksi. Tämän merkittävän sopeutuksen vuoksi vuosien 2006-2007 sopeutukset ovat huomattavasti pienemmät (noin 0,6 prosenttiyksikköä vuodessa) ja niiden saavuttaminen lienee suhteellisen ongelmatonta.

Ohjelman mukaan velan suhde BKT:hen on suurimmillaan vuonna 2004 (75,2 prosenttia) ja supistuu sitten 68,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2007 mennessä. Tämä huomattava supistuminen johtuu ensi sijassa vahvasti positiivisista perusjäämistä ja BKT:n nimellisestä vuosikasvusta, joka ylittää julkisen velan keskimääräisen nimelliskoron vuosina 2005-2007. Kuten mainittiin, perustana oleva BKT:n kasvuskenaario ei ole mahdoton, mutta velan arvioitu kehitys suhteessa BKT:hen riippuu melko kunnianhimoisesta etupainotteisesta julkisen talouden vakauttamisesta vuonna 2005.

Ohjelmassa käsitellään lyhyesti hallituksen rakenneuudistusohjelmaa, jossa keskitytään työvoima-, hyödyke- ja pääomamarkkinapolitiikkoihin sekä politiikkoihin, joiden tarkoituksena on monipuolistaa Kyproksen taloutta kohti suurempaa arvonlisää tuottavia toimintoja ja osaamistaloutta. Siinä huomautetaan lisäksi (ilman erityisiä yksityiskohtia) aikeesta parantaa julkishallinnon tehokkuutta. Ohjelmassa ei kuitenkaan esitetä näiden politiikkojen vaikutusta talousarvioon (rakenteellisista uudistuksista aiheutuvien kustannusten osuus talousarviosta ei liittymistä valmistelevan vuoden 2003 talousohjelman mukaan ollut merkittävä, noin 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen kaudella 2003-2006). Kuten ohjelmassa huomautetaan, nämä politiikat ovat enimmäkseen jatkoa edellisissä liittymistä valmistelevissa talousohjelmissa esitetylle uudistusstrategialle, ja ohjelmassa katsotaan perustellusti, että erilaiset rakenteelliset politiikat liittyvät toisiinsa ja tukevat toisiaan. Ohjelmassa esitetyt tämän alan politiikat näyttävät näin ollen kohtuullisilta, vaikka kokemus on joskus osoittanut, että erityisesti eräiden hyödykemarkkinoiden vapauttamisessa on ollut viipeitä.

Vaarana on, että Kyproksen julkinen talous joutuu epätasapainoon väestön vanhenemisesta aiheutuvien kustannusten kattamisen vuoksi. Vaikka terveydenhoitojärjestelmää aiotaan uudistaa vuonna 2006, eläkejärjestelmän uudistustoimet ovat vasta alkuvaiheessa. Näiden uudistusten ja riittävän perusjäämän varmistamiseksi tarvittavien muiden toimenpiteiden oikea-aikainen ja tehokas toteuttaminen on olennaista julkisen talouden saattamiseksi kestävälle pohjalle.

Taulukko 1: Tärkeimpien makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

>TAULUKON PAIKKA>

Komissio on hyväksynyt tämän arvion perusteella oheisen suosituksen neuvoston lausunnoksi Kyproksen lähentymisohjelmasta ja esittää sen edelleen neuvostolle.

Suositus: 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO Kyproksen lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004-2007

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 [5] ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

[5] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asiakirjat, joihin tässä lausunnossa viitataan, on julkaistu seuraavalla Internet-sivulla:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

Neuvosto tarkasteli 5 päivänä heinäkuuta 2004 Kyproksen lähentymisohjelmaa, joka kattaa kauden 2004-2007. Ohjelma noudattaa suurelta osin vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevien käytännesääntöjen tietovaatimuksia.

Ohjelman perustana olevan finanssipoliittisen strategian tavoitteena on supistaa vuoteen 2005 mennessä julkisen talouden alijäämä vuoden 2003 6,3 prosentista suhteessa BKT:hen 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen Maastrichtissa asetetun alijäämärajan noudattamiseksi vuoteen 2005 mennessä ja edelleen 2,2 prosenttiin vuonna 2006 ja 1,6 prosenttiin vuoteen 2007 mennessä. Tätä varten lähentymisohjelmassa esitetään ylijäämäisen perusjäämän luomista kasvattamalla vuoden 2004 perusjäämää, jonka on arvioitu olevan -1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, 2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2007 mennessä. Lisäksi kasvavaa velan suhdetta BKT:hen supistetaan merkittävästi vuoden 2004 75,2 prosentista alle 69 prosenttiin ohjelmakauden loppuun mennessä. Tätä tukee joukko ensi sijassa rakenteellisia toimenpiteitä, joilla hillitään menoja ja lisätään tuloja suurin piirtein samassa määrin. Toimenpiteet toteutetaan suurelta osin vuodesta 2005 lähtien.

Ohjelma keskittyy tulojen lisäämiseen ja menojen hallintaan, sillä suurin osa aikaisemmista poikkeamista on johtunut nimenomaan menoista. Ohjelmassa esitetty sopeutussuunnitelma kuvastaa hallituksen sitoumusta parantaa julkista taloutta euron käyttöönottamiseksi vuoteen 2007 mennessä. Tämä on tärkein syy julkisen talouden sopeutuksen huomattavaan etupainotteisuuteen, jonka avulla julkisen talouden alijäämää pyritään supistamaan 2,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Kun otetaan huomioon julkisen talouden vakauttamisen vaihteleva menestys, tämä tavoite näyttää melko kunnianhimoiselta.

Ohjelman perustana oleva makrotalouden skenaario, jonka mukaan kokonaistuotannon kasvu nopeutuu 3,5 prosentista 4,5 prosenttiin vuosina 2004-2007, näyttää heijastavan uskottavia kasvuoletuksia. Myös inflaatioennuste vaikuttaa realistiselta. Ohjelmaan sisältyy neljä erilaista skenaariota makrotalouden ja julkisen talouden ennusteille: "keskeinen" skenaario, "ylempi" skenaario, "alempi" skenaario ja "korkeampien korkojen" skenaario. Ns. keskeinen skenaario katsotaan viiteskenaarioksi julkista taloutta koskevien ennusteiden osalta, koska käytettävissä olevien tietojen mukaan se näyttää heijastavan uskottavia kasvuoletuksia.

Ohjelman mukaan alijäämä supistuu 3 prosentin viitearvoon (alle 3 prosentin viitearvon) suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja pienenee sen jälkeen, vaikka nämä tavoitteet eivät ole yhdenmukaiset ohjelmakaudella lähellä tasapainoa olevan julkisen talouden rahoitusaseman kanssa.

Julkisen talouden toteutuma voi olla arvioitua huonompi. Erityisesti julkisen talouden alijäämän supistamistavoite vuodeksi 2005 ja Kyproksen aikaisempi menestys julkisen talouden vakauttamisessa tekevät tehtävästä erityisen kunnianhimoisen. Näin ollen ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys ei ehkä riitä alijäämän supistamiseksi 3 prosentin viitearvoon (tai sen alle) suhteessa BKT:hen vuoteen 2005 mennessä. Se ei ehkä myöskään tarjoa riittävää varmuusmarginaalia raja-arvon ylittymisen estämiseksi normaaleissa taloussuhdanteiden vaihteluissa.

Ohjelman mukaan julkinen velka suhteessa BKT:hen on suurimmillaan 75,2 prosenttia vuonna 2004 ja supistuu sen jälkeen lähes 7 prosenttiyksikköä 68,4 prosenttiin suhteessa BTK:hen vuoteen 2007 mennessä. Tämä huomattava supistuminen johtuu ensi sijassa vahvasti positiivisista perusjäämistä ja BKT:n nimelliskasvusta, joka ylittää julkisen velan korkomaksut vuosina 2005-2007. Velkasuhteen kehitys ei ehkä ole niin suotuisa kuin on ennustettu, kun otetaan huomioon edellä mainitut alijäämätavoitteiden toteuttamiseen liittyvät riskit.

Vaarana on, että Kyproksen julkinen talous joutuu epätasapainoon väestön vanhenemisesta aiheutuvien kustannusten kattamisen vuoksi. Vaikka terveydenhoitojärjestelmää aiotaan uudistaa vuonna 2006, eläkejärjestelmän uudistustoimet ovat vasta alkuvaiheessa. Näiden uudistusten ja riittävän perusjäämän varmistamiseksi tarvittavien muiden toimenpiteiden oikea-aikainen ja tehokas toteuttaminen on olennaista julkisen talouden saattamiseksi kestävälle pohjalle.

Neuvosto päätti [5 päivänä heinäkuuta 2004] komission suositusten perusteella, että Kyproksella on perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukainen liiallinen alijäämä ja antoi 104 artiklan 7 kohdan nojalla Kyprokselle suosituksia tilanteen lopettamiseksi. Suosituksissa neuvosto esittää politiikkaa koskevat neuvonsa.

Kyproksen lähentymisohjelman tärkeimmät ennusteet

>TAULUKON PAIKKA>