Komission kertomus - EHTY - Rahoituskertomus 1999 /* SEK/2000/1198 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS - EHTY - RAHOITUSKERTOMUS 1999 Toimintakertomus Taloudellinen tilanne ja EHTY-alan kehitys EHTY:n antolainaus- ja takaustoiminta EHTY:n ottolainaustoiminta EHTY:n muu toiminta EHTY:n toimintatalousarvion täytäntöönpano EHTY:n tilinpäätös Tase 31 päivänä joulukuuta 1999 31 päivänä joulukuuta 1999 päättyneen varainhoitovuoden tuloslaskelma 31 päivänä joulukuuta 1999 päättyneen varainhoitovuoden tuloksen kohdistaminen Tilinpäätöstä 31 päivänä joulukuuta 1999 koskevat liitetiedot Euroopan yhteisön hiili- ja teräsyhteisön tilinpäätöstä 31 päivänä joulukuuta 1999 koskeva Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuimen kertomus Liitteet Jäljellä olevien lainojen jakautuminen saatujen takausten mukaan Konsolidoitu velkalaskelma 31 päivänä joulukuuta 1999 Voimassa olevien ottolainojen pääpiirteet 31 päivänä joulukuuta 1999 EHTY:n toimintatalousarvioon liittyvä toiminta. EHTY Euroopan hiili- ja teräsyhteisö (EHTY) perustettiin Pariisissa 18 päivänä huhtikuuta 1951 allekirjoitetun perustamissopimuksen nojalla. Sen perustajajäseniä olivat Belgia, Saksan liittotasavalta, Ranska, Italia, Luxemburg ja Alankomaat. Perustamissopimus tuli voimaan vuonna 1952 viidenkymmenen vuoden pituiseksi ajaksi, ja se päättyy 23 päivänä heinäkuuta 2002. Tammikuun 1 päivänä 1973 Tanska, Irlanti ja Yhdistynyt kuningaskunta liittyivät EHTY:n jäseniksi. Kreikka allekirjoitti perustamissopimuksen 1 päivänä tammikuuta 1981. Tammikuun 1 päivänä 1986 Espanja ja Portugali liittyivät Euroopan hiili- ja teräsyhteisöön. Itävallasta, Ruotsista ja Suomesta tuli EHTY:n jäseniä 1 päivänä tammikuuta 1995. Näitä viittätoista jäsenvaltiota nimitetään jäljempänä tekstissä 'jäsenvaltioiksi'. Komissio // Euroopan komissio käyttää aiemmalle Korkealle viranomaiselle luovutettua toimivaltaa EHTY:n perustamissopimuksen määräysten mukaisesti. 31 päivänä joulukuuta 1999 komission jäseniä olivat: Romano Prodi Puheenjohtaja Neil Kinnock Varapuheenjohtaja Loyola de Palacio Varapuheenjohtaja Mario MONTI Jäsen Franz FISCHLER Jäsen Erkki LIIKANEN Jäsen Frits Bolkestein Jäsen Philippe Busquin Jäsen Pedro Solbes Mira Jäsen Poul Nielson Jäsen Günter Verheugen Jäsen Chris Patten Jäsen Pascal Lamy Jäsen David Byrne Jäsen Michel Barnier Jäsen Viviane Reding Jäsen Michaele Schreyer Jäsen Margot Wallström Jäsen Antonio Vitorino Jäsen Anna Diamantopoulou Jäsen Pedro Solbes Mira vastaa anto- ja ottolainaussektorista sekä EHTY:n investointisektorista. Talouden ja rahoituksen pääosasto // Talouden ja rahoituksen pääosastoon kuuluva Rahoitustoimiala (SOF) EHTY:n hallinnoi EHTY:n pääasiallisia rahoitustoimintoja. Sen johdossa ovat talouden ja rahoituksen pääosaston pääjohtaja Giovanni RAVASIO ja Rahoitustoimialan toimialajohtaja Paul GOLDSCHMIDT. Osoite // Euroopan komissio Talouden ja rahoituksen pääosasto- Rahoitustoimiala Centre Wagner Rue Alcide De Gasperi L - 2920 Luxemburg Puh. (352) 4301-1 Faksi (352) 436 322 Internet: registry@cec.eu.int EURO // Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 121 artiklan mukaisesti talous- ja rahaliiton kolmas vaihe alkoi 1 päivänä tammikuuta 1999. Valtion- tai hallitusten päämiesten kokoonpanossa kokoontunut neuvosto vahvisti 3 päivänä toukokuuta 1998, että Belgia, Saksa, Espanja, Ranska, Irlanti, Italia, Luxemburg, Alankomaat, Itävalta, Portugali ja Suomi täyttivät yhtenäisvaluuttaan siirtymiseksi 1 päivänä tammikuuta 1999 vaaditut edellytykset. Neuvosto vahvisti peruuttamattomasti 31 päivänä joulukuuta 1998 [1] muuntokurssit euron ja euron käyttöön ottavien jäsenvaltioiden valuuttojen välillä: [1] Neuvoston asetus (EY) 2866/98, EYVL L 359 31.12.1998. >TAULUKON PAIKKA> Arvot, joita on käytetty muiden yhteisön maiden ja kolmansien maiden eri valuuttojen muuntamisessa euroiksi on ilmoitettu sivulla .... Toimintakertomus Taloudellinen tilanne ja EHTY-alan kehitys Taloudellinen tilanne Euroopan unionissa 1999 Taloudellinen kasvu oli voimakkaampaa vuoden 1999 lopulla kuin sen alkupuolella. Ensimmäisellä vuosipuoliskolla oli selvästi havaittavissa kehittyvillä markkinoilla puhjenneen talouskriisin seuraukset, jotka vaikuttivat lamaannuttavasti Euroopan unionin ulkomaankauppaan. Tämä heikensi yrittäjien luottamusta markkinoihin ja johti teollisuustuotannon kasvun taantumiseen mainittuna ajanjaksona, vaikka kotitalouksien kulutus pysyi korkeana, mikä puolestaan auttoi selviytymään tilapäisistä vaikeuksista. Yksityiset investoinnit ovatkin olleet jatkuvassa kasvussa. Laiteinvestoinnit kasvoivat 6,4 %:sta vuonna 1998 7,0 %:iin vuonna 1999. Toisella vuosipuoliskolla taloudellinen toiminta vilkastui. Sitä piti voimakkaana sisäinen kysyntä sekä ulkoisen kysynnän kasvu, jota vauhditti maailman ja varsinkin Aasian maiden talouskasvun elpyminen. Ensimmäisellä vuosipuoliskolla kirjattujen velkojen vuoksi BKT:n kasvu oli hieman yli 2 % vuonna 1999, kun vuoden 1998 vastaava luku oli 2,6 %. Taustalla oleva neljännesvuosiprofiili osoitti kuitenkin kasvun kiihtyneen vuonna 1999. Euroalueen rahapoliittiset olosuhteet ovat tukeneet huomattavasti lopullista kysyntää. Inflaatio on euroalueella pysytellyt erityisen alhaisena (1 %:n vaiheilla) huolimatta öljyn hinnankorotuksista (öljybarrelin hinta on kaksinkertaistunut tammikuusta 1999), ja euron arvon alenemisesta suhteessa USA:n dollariin, mistä on seurannut tuontituotteiden hintojen kallistuminen. Vuonna 1999 inflaatiovauhti oli vain 1,7 % koko unionin alueella ja 1,6 % 11:ssä euroalueen maassa. Talouskasvun hidastuminen ei ole vaikuttanut jo useiden vuosien ajan havaittavissa olleeseen työttömyyden vähenemiseen. Ilmiötä voidaan selittää sillä, että ensinnäkin työllisyystilanne on parantunut viime vuosina, ja sillä, että kasvun hidastumisen vaikutus on näkynyt pääasiassa tuotantoteollisuudessa, jossa työskentelee enää alle 20 % työvoimasta. Kolmantena syynä on se, että kasvun hidastumista pidettiin alun alkaenkin ohimenevänä, mikä rajoitti irtisanomisten määrää. Työpaikkojen määrän kasvu hidastui kuitenkin vuonna 1999 ja päätyi 0,9 %:iin, mikä on 0,2 % pienempi verrattuna edelliseen vuoteen. Euroopan unionin keskimääräinen työttömyysaste oli noin 10 % vuonna 1998 ja vuonna 1999 se oli 9,5 %. Julkisen sektorin alijäämät jatkoivat pienenemistään 1,8 %:sta vuonna 1998 1,4 %:iin BKT:stä vuonna 1999. Hiiliteollisuus Hiili Toimitukset Kivihiilen sisäiset toimitukset jäsenvaltiossa olivat vuonna 1999 248,8 miljoonaa tonnia eli noin 14,6 miljoonaa tonnia vähemmän (-5,6 %) kuin vuonna 1998, jolloin toimituksia oli 263,4 miljoonaa tonnia. Öljyn hinnan huima nousu vuoden toisella puoliskolla ei kuitenkaan hidastanut alenevaa kehityssuuntaa. Samaan aikaan EU:n talouskasvun heikentyminen näkyi energiankysynnän pienentymisenä. Tarkasteltaessa vuoden 1999 sektorikohtaisia tietoja huomataan, että toimitukset sähkövoimaloille olivat 173,8 miljoonaa tonnia eli 5,6 % vähemmän kuin vuonna 1998, jolloin volyymi oli 184,1 miljoonaa tonnia. Toimitusten määrät pienenivät kaikissa jäsenvaltioissa lukuun ottamatta Espanjaa ja Portugalia. Espanjan osalta luvut olivat 27 miljoonaa tonnia vuonna 1999 edellisvuotisen 24,9 tonnin asemesta. Vastaavat luvut Portugalin kohdalla olivat 5 ja 4,2 miljoonaa tonnia. Tähän kehityskulkuun on vaikuttanut Espanjan ja Portugalin alueella vallinnut kuivuus, joka vähensi vesivoimaloiden tuottaman energian määrää. Kaikkein selvin pienentyminen on ollut havaittavissa Yhdistyneessä kuningaskunnassa eli 48,3 miljoonasta tonnista 40,3 miljoonaan tonniin. Tämä johtuu tiettyjen energiantuottajien kanssa tehtyjen pitkäaikaisten sopimusten päättymisestä, joita uusittaessa määrät ovat olleet pienempiä. Hiilitoimituksien volyymi koksaamoille oli 49 miljoonaa tonnia vuonna 1999 kun vastaava luku vuonna 1998 oli 51,9 miljoonaa tonnia. Hiilitoimitukset muille teollisuudenaloille ja toimitukset yhteisön sisäisille markkinoille (mukaan lukien toimitukset työntekijöille) näyttävät jatkavan samaa kehityssuuntaa; niiden määrä oli 25,5 miljoonaa tonnia vuonna 1999. Vuonna 1998 luku oli 27 miljoonaa tonnia, mikä tarkoittaa 1,5 miljoonan tonnin eli 5,5 % laskua. Ennusteiden mukaan sisäisten toimitusten määrien kaikissa jäsenvaltioissa arvioidaan tasoittuvan 239,3 miljoonaan tonniin vuonna 2000, eli pienentymistä on 10,5 miljoonaa tonnia eli 3,8 % vuoteen 1999 verrattuna. Muutos näyttäisi koskettavan eniten sähkövoimalasektoria (-8,7 miljoonaa tonnia), vaikka odotettavissa on pudotusta myös hiilitoimituksissa koksaamoille ja muille teollisuudenaloille. Muilla sektoreilla on myös odotettavissa hienoista laskua. Tuotanto Kivihiilen tuotanto jäsenvaltiossa laski edelleen. Tähän oli syynä yhteisöhiilen tuontihiiltä korkeammat tuotantokustannukset. Tuontihiilen hinta on halpa, koska markkinatilanne on erityisen heikko. Vuonna 1999 tuotanto oli arviolta 100 miljoonaa tonnia, kun taas vuonna 1998 hiiltä tuotettiin 106,6 miljoonaa tonnia. Laskua näiden vuosien välillä oli siten 6,6 miljoonaa tonnia eli 6,2 %. Vuoden 2000 ennusteet perustuvat laskelmiin, joissa yhteisön tuotannon pieneneminen jatkuu. Kokonaistuotannon arvioidaan putoavan 86 miljoonaan tonniin, eli laskua on 14 % ja se koskee kaikkia tuottajamaita. Tuonti Vuonna 1999 tuonti kolmansista maista oli yhteensä 152,9 miljoonaa tonnia. Luvussa ei ole paljoakaan muutosta verrattuna edelliseen vuoteen, ja se vastaa 60 % jäsenvaltioissa saatavilla olevasta tarjonnasta. Hiilen maahantuojien ostopolitiikka heijastelee edelleen hankintalähteissä tapahtuneita muutoksia. Koska markkinoilla on ollut suuria määriä kivihiiltä, on ostajilla ollut taipumus viime vuosina ostaa kivihiiltä kertaostoperiaatteella ja luopua pitkistä sopimuksista erityisesti kun on kyse kattilahiilestä. Koska hiilen hinta jatkoi laskusuuntaansa vuonna 1999, tietyt kivihiililajit ovat menettäneet kilpailukykyään eikä niitä ole enää ollut markkinoilla muuta kuin pitkien sopimusten puitteissa, joita on tehty muiden viejämaiden kanssa (tällaista hiiltä on esimerkiksi Yhdysvalloista peräisin oleva hiili; Yhdysvallat on täydentävä toimittaja, joka on myös kärsinyt koventuneesta kilpailusta). Etelä-Afrikka, jonka tuotanto on halpaa, on ensimmäisellä sijalla kivihiiltä Eurooppaan tuovien maiden joukossa. Etelä-Afrikka on tuonut Eurooppaan yli 30 miljoonaa tonnia, ja se on näin edellä Australiaa, jonka vienti EU:hun on ollut noin 23 miljoonaa tonnia. Nämä kaksi maata toimittivat yhteensä vuonna 1999 yli kolmasosan unionin tarvitsemasta tuontihiilestä. Ennusteiden mukaan tuonnin arvioidaan olevan 154 miljoonaa tonnia vuonna 2000, missä ei ole paljoa muutosta vuoteen 1999 verrattuna. Koksi Koksin kokonaistuotanto jäsenvaltiossa oli 37,7 miljoonaa tonnia vuonna 1999, kun se oli 39,4 miljoonaa tonnia vuonna 1998. Sisäisten toimitusten kokonaismäärä oli 45,3 miljoonaa tonnia vuonna 1999, josta määrästä 40,3 miljoonaa tonnia eli 89 % toimitettiin terästeollisuudelle. Vuonna 1998 toimitukset olivat 46,8 miljoonaa tonnia. Koksin tuonti kolmansista maista oli 7,9 miljoonaa tonnia vuonna 1999, mutta sen ennustetaan kasvavan vuonna 2000 ja vakiintuvan 8,2 miljoonan tonnin tasolle. Koksin tuotannon arvioidaan vuonna 2000 kasvavan 38 miljoonaan tonniin, mutta se jää kuitenkin vuoden 1998 lukujen alapuolelle (39,4 miljoonaa tonnia). Toimitukset vähentyvät hieman ja ovat arviolta 44,9 miljoonaa tonnia. Valtiontuet Kivihiiliteollisuudelle annettuja valtiontukia säädellään jäsenvaltioita koskevasta yhteisön järjestelmästä 28 päivänä joulukuuta 1993 tehdyllä komission päätöksellä 3632/93/EHTY [2]. Päätöksessä vahvistetaan EHTY:n perustamissopimuksen päättymiseen heinäkuussa 2002 asti voimassa olevat yhteisön säännökset. Näitä toimia voidaan pitää yhteensopivina yhteismarkkinoiden moitteettoman toiminnan kanssa, jos niillä tuetaan vähintään yhtä seuraavista tavoitteista: [2] EYVL L 329, 30.12.1993, s. 12. - edistetään kivihiilen maailmanmarkkinahinta huomioon ottaen tämän sektorin taloudellista elinkelpoisuutta, millä tähdätään tukien määrien vähentämiseen - ratkaistaan tuotantoyksiköiden tuotannon kokonaisvaltaisen tai osittaisen vähentämisen aiheuttamia sosiaalisia ja alueellisia ongelmia - tuetaan kivihiiliteollisuuden mukautumista ympäristönormeihin. Vuotta 1999 koskevat keskeiset asiat ovat seuraavat: 1. Komissio antoi 22. joulukuuta 1998 Saksalle [3] luvan myöntää kivihiili-teollisuudelle varainhoitovuodelle 1999 valtiontukea yhteensä 4 607,3 miljoonaa euroa (9 195,3 miljoonaa DEM). Tästä summasta 4 226,8 miljoonaa (8 436 miljoonaa DEM) käytettiin tavanomaiseen tuotantoon ja 380,4 miljoonaa euroa (759,3 miljoonaa DEM) aikaisempien kausien kulujen kattamiseen. [3] Päätös 299/1999/EHTY, EYVL L 117, 5.5.1999, s. 44. 2. Komissio lähetti 20. tammikuuta 1999 Ranskalle virallisen ilmoituksen [4]. Ilmoitus koski summia, jotka oli maksettu Charbonnages de France -nimiselle yritykselle (CdF). Komissio oli antanut luvan niiden myöntämiselle tuotantotukena varainhoitovuosiksi 1994 (päätös 95/465/EHTY), 1995 (päätös 95/579/EHTY) ja 1996 (päätös 96/458/EHTY). Ilmoitus koski myös vuosia 1997 ja 1998, joille lupaa valtiontukiin ei ollut vielä annettu. Komissio laati tämän ilmoituksen vastauksena viiden ranskalaisyrityksen tekemään valitukseen, jossa väitetään havaitun väärinkäytöksiä valtion tuissa, joita Ranska myöntää vuosittain julkiselle yritykselle eli Charbonnages de Francelle (CdF). Valituksen mukaan Charbonnages de France -yhtymä myy kivihiiltä yleisesti ottaen maailmanmarkkinahintoja alhaisemmilla hinnoilla. Valtiontuet mahdollistavat tällaisen toiminnan. [4] EYVL C 99, 10.4.1999, s. 9. 3. Komissio antoi 4. toukokuuta 1999 Espanjalle [5] luvan myöntää varainhoitovuodelle 1999 valtiontukea yhteensä 1 071,3 miljoonaa euroa (178 250 miljoonaa ESP). Tästä summasta 727,4 miljoonaa euroa (121 030 miljoonaa ESP) käytettiin tavanomaiseen tuotantoon ja 343,9 miljoonaa euroa (57 220 miljoonaa ESP) aikaisempien kausien kulujen kattamiseen. [5] Päätös 1999/451/EHTY, EYVL L 177, 13.7.1999, s. 27. 4. Komissio lähetti 9. heinäkuuta 1999 Ranskalle virallisen ilmoituksen [6]. Ilmoitus koski summia, jotka oli maksettu tuotantotukena Charbonnages de Francelle (CdF) varainhoitovuosiksi 1997, 1998 ja 1999 siitä huolimatta, että komissio ei ollut antanut tähän lupaa. Komission yksiköt ovat tehneet asiasta rahoitusanalyysin. Vastausta etsitään siihen voidaanko CdF:n rahamarkkinoille laskemat lainat, jotka näyttäisivät olevan tuotantotappioiden ja aikaisempien lainojen korkokulujen kattamiseksi liikkeelle laskettuja lainoja, määritellä yhteisön säädösten mukaiseksi tueksi. Huolimatta kriittisestä taloudellisesta tilanteestaan Charbonnages de France on kuitenkin saanut lyhyen ja keskipitkän aikavälin lainoilleen korkeimman mahdollisen luottokelpoisuusluokituksen kansainvälisillä rahoitusmarkkinoilla (kolme A:ta Standard & Poor'silta, vahvistajana Moody's). Komissio katsoo, että kansainvälisen rahoitusmaailman antama luottamus voi selittyä ainoastaan sillä, että Ranskan valtio on implisiittisesti suostunut - varsinaista takaustahan ei ole - takaamaan Charbonnages de Francen liikkeelle laskemat lainat. Näitä voidaan pitää siten ilmoittamattomina valtiontukina. [6] EYVL C 280, 2.10.1999, s. 3. 5. Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimiva hiilentuottaja (RJB Mining plc) nosti 18. tammikuuta 1999 Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa kanteen [7] ja vaati Saksan kivihiiliteollisuudelle varainhoitovuodelle 1998 annettua valtiontukea koskevan päätöksen [8] kumoamista. Tuomioistuin käsittelee kannetta parhaillaan (viitenumero T-12/99). [7] EYVL C 86, 27.3.1999, s. 25. [8] Päätös 99/270/EY, EYVL L 109, 27.4.1999, s.14. 6. Samainen hiilentuottaja nosti 3. maaliskuuta 1999 Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa kanteen [9] ja vaati Saksan kivihiiliteollisuudelle varainhoitovuodelle 1999 annettua valtiontukea koskevan päätöksen kumoamista [10]. Tuomioistuin käsittelee kannetta parhaillaan (viitenumero T-63/99). [9] EYVL C 160, 5.6.1999, s. 26. [10] Päätös 99/299/EHTY, EYVL L 117, 5.5.1999, s. 44. 7. Samainen hiilentuottaja nosti 3. maaliskuuta 1999 Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa kanteen [11] syyttäen, että komissio ei ole määritellyt, onko Ruhrkohle AG käyttänyt ilmoittamattomia tukia ostaakseen yritykset Saarbergwerke GmbH ja Preussag Anthrazit GmbH [12]. Tuomioistuin käsittelee kannetta parhaillaan (viitenumero T-64/99). [11] EYVL C 160, 5.6.1999, s. 27. [12] Julkaisematon päätös. 8. Saksalainen sähköntuottaja (VASA Energy GmbH & Co.) nosti 25. tammikuuta 1999 Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa kanteen [13] komissiota vastaan valittaen, että komissio ei olisi ryhtynyt tarvittaviin toimenpiteisiin koskien kohdassa 7 mainituista toimista jätettyä kannetta. Kanteessa on useita yhtymäkohtia kohdassa 7 mainittuihin toimiin. Tuomioistuin käsittelee kannetta parhaillaan (viitenumero T-29/99) [13] EYVL C 86, 27.3.1999, s. 32. 9. Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin hylkäsi 9. syyskuuta 1999 RJB Mining plc:n kanteen kahdelta osin koskien asiaa T-110/98 [14], joka liittyy komission tekemän Saksan kivihiiliteollisuudelle varainhoitovuodelle 1997 annettua valtiontukea koskevan päätöksen [15] kumoamiseen. [14] EYVL C 314, 30.10.1999, s. 8. [15] Päätös 98/687/EHTY, EYVL L 324, 2.12.1998, s.30. Terästeollisuus Talouselämän vilkastuminen on hyödyttänyt tärkeimpiä terästä käyttäviä aloja, erityisesti niitä, joihin maailmanlaajuinen kilpailu vaikuttaa entistä enemmän. Näitä ovat esimerkiksi koneenrakennus- ja elektroniikkateollisuus, joiden toiminta vilkastui selvästi vuoden 1999 toisella puoliskolla. Näiden suotuisaan tilanteeseen on vaikuttanut myös yhteisön talouden selvä elpyminen kesästä 1999 lähtien ja vuoden 1999 alun varastojen mukauttamisjakso. Tilanne on parantunut varsinkin ulkomaisen kysynnän huomattavan kasvun ansiosta, mikä on seurausta koko maailman ja varsinkin eräiden Aasian maiden talouskasvusta ja merkki kuluttajien luottamuksen palautumisesta. Teräsalalla kehitys näkyy kysynnän entistä selvempänä kasvuna. Myös hinnat alkavat palata ennalleen, mutta hintasuuntauksissa on vielä tuotekohtaisia eroja. Viime aikoina järjestetyissä kokouksissa EU:n teräksentuottajat ovat ilmaisseet tyytyväisyytensä sekä kysynnän erittäin myönteiseen kehitykseen, joka alkoi kesällä 1999, että hintasuuntauksen kääntymiseen, joka on ollut havaittavissa vuoden aikana. Samaan aikaan tuottajat pelkäävät kuitenkin, että tiettyjen tuotteiden tuonnin odotettavissa oleva kasvu voi aiheuttaa häiriöitä vuonna 2000 ja vaarantaa näin yhteisön markkinoiden elpymisen, koska yhteisön markkinaolosuhteet ovat kuitenkin vieläkin epävarmat. Yhteisön terästuotanto väheni selvästi vuoden 1999 koko ensimmäisen puolivuotiskauden, mutta tuotanto vakiintui vuoden 1999 kolmannella vuosineljänneksellä. Nyt kun vuoden 1999 alussa teräksen kysynnän huomattavaa vähenemistä aiheuttanut varastojen mukauttamisjakso on päättynyt ja terästuotteiden tuonti unioniin vähentynyt, on voitu havaita erilaisten suhdannetekijöiden asteittaista kohenemista ja yhteisön terästuotannon kasvua. Tämän myötä yhteisön terästuotanto oli vuoden 1999 lopussa 155 miljoonaa tonnia. Määrä on vähentynyt 2,9 % verrattuna vuoden 1998 tuotantoon. Samaan aikaan raakateräksen enimmäistuotantokapasiteetti kasvaa 203,4 miljoonaan tonniin vuoteen 2002 mennessä, kun se oli pienimmillään 198,5 miljoonaa tonnia. Tämä vastaa noin 1,8 miljoonan tonnin vuosikasvua, josta 40,5 % on sähköteknistä teräksentuotantoa. Samoin jatkuvan valun enimmäistuotantokapasiteetin kasvusuuntaus jatkuu vuoteen 2002 ja korvaa harkkotuotannon. Kapasiteetin arvioidaan kasvavan 190 miljoonaan tonniin eli noin 93 % yhteisössä tuotetusta teräksestä on jatkuvavaluista terästä vuonna 2002. Kuumavalssattujen tuotteiden enimmäistuotantokapasiteetti kasvaa vuoden 1999 182,7 miljoonasta tonnista 187,5 miljoonaan tonniin vuonna 2002. Kasvun lähteenä ovat pääasiassa kuumavalssatut leveät nauhat. Ennusteita on siten tarkistettu jonkin verran alhaisemmiksi vuoden 1998 kertomukseen verrattuna. Kylmävalssattujen levyjen kapasiteetti kasvaa noin 61,5 miljoonaan tonniin. Samoin metallilla päällystettyjen levyjen enimmäistuotantokapasiteetti kasvaa. Tämä koskee varsinkin kuumaupotettuja levyjä, jotka ovat korvaamassa pinnoittamattomat levyt. Terästeollisuuden investoinnit pienenivät vuonna 1999 3,341 miljardiin euroon. On kuitenkin aihetta mainita, että tämä luku on vähimmäismäärä, koska ainoastaan 90 % yrityksistä vastasi tänä vuonna tehdyn tutkimuksen kysymyksiin. EHTY:n antolainaus- ja takaustoiminta Yleinen kehitys vuonna 1999 Koska EHTY:n perustamissopimus päättyy heinäkuussa 2002, komissio aloitti kesäkuussa 1994 [16] tähän sopimukseen liittyvää anto- ja ottolainaustoimintaa koskevan politiikkansa uudelleenjärjestelyn. Uusien lainojen myöntäminen ottolainavaroista on asteittain vähentynyt, ja käytännössä se päättyi vuoden 1997 kuluessa (lukuun ottamatta erikoistapauksia, joilla on valtiontakaus). [16] EYVL C 175, 28.6.1994. Sosiaaliperusteisen asuntorakentamisen rahoitus päättyy kahdennentoista ohjelman myötä. Vuoden 1998 maksuosuus oli tämän ohjelman viimeinen. Vuonna 1999 ei ole ollut maksuja. Näissä puitteissa myönnetyt lainat ovat peräisin EHTY:n omista varoista. Lainat ovat pitkäaikaisia ja ne myönnetään yhden prosentin vuosikorolla pääsääntöisesti saajamaan valuutassa. Maksettujen lainojen jakautuminen jäsenvaltioittain EHTY:n toiminnan alusta lähtien (miljoonaa euroa) >TAULUKON PAIKKA> (1) Teollisuusinvestointien rahoitus (2) Uudelleensuuntautumislainat Rahoitustoimintansa alusta lähtien EHTY on maksanut 24,3 miljardia euroa lainoina. Tästä summasta 23,65 miljardia euroa on peräisin ottolainavaroista ja 644 miljoonaa euroa omista varoista (erityisrahasto ja entinen eläkerahasto). Jos otetaan huomioon samana ajanjaksona myönnetyt takaukset (77,8 miljoonaa euroa), EHTY:n rahoitustoiminta oli kokonaisuudessaan 24,4 miljardia euroa. EHTY-lainojen maksettavaksi jäävät määrät Ottolainavaroista maksetut lainat (miljoonaa euroa) >TAULUKON PAIKKA> (1) Teollisuusinvestointien rahoitus (2) Uudelleensuuntautumislainat (3) Teollisuusinvestointien rahoitus Keski- ja Itä-Euroopan maiden (KIE-maat) hyväksi ja sosiaaliperusteisen asuntotuotannon rahoittamiseksi maksetut lainat Omista varoista maksetut lainat (miljoonaa euroa) >TAULUKON PAIKKA> (1) Teollisuusinvestointien rahoitus (2) Uudelleensuuntautumislainat (3)Sosiaaliperusteisen asuntotuotannon rahoittamiseksi maksetut lainat EHTY:n ottolainaustoiminta EHTY:n perustamissopimuksen päättymistä silmällä pitäen Euroopan hiili- ja teräsyhteisö ei harjoittanut lainkaan ottolainaustoimintaa vuonna 1999. Toiminta rajoittui olemassa olevien lainojen hoitamiseen. Niiden määrä 31 päivänä joulukuuta 1999 oli 2 432,2 miljoonaa euroa (katso taulukko jäljempänä). EHTY:n ottolainaus 31 päivänä joulukuuta 1999 (miljoonaa euroa / kurssi 31.12.99) >TAULUKON PAIKKA> (miljoonaa euroa) Vuoden 1999 kuoletukset: 509,7 Maksettavaksi jäävä määrä 31.12.1999: 2.432,2 EHTY:n muu toiminta Mukautustuki [EHTY:n perustamissopimuksen 56 artikla, 1 kohdan c alakohta ja 2 kohdan b alakohta] Perinteinen ja täydentävä tuki Mukautustuki täydentää Euroopan unionin EHTY-aloilla harjoittamaa teollisuuspolitiikkaa. Euroopan unioni pyrkii vähentämään työntekijöiden sosiaalisia ongelmia mm. mukauttamistoimenpiteiden avulla, jos toiminnan lopettaminen, vähentäminen tai muuttaminen tai jos uusien tuotantotekniikoiden tai -menetelmien käyttöönotto aiheuttaa työpaikkojen menetyksiä. Euroopan unioni osallistuu myös sellaisten tukien rahoittamiseen, joiden tarkoituksena on lieventää kyseisten toimien kohteiksi joutuneiden työntekijöiden tulonmenetyksiä. Näitä tukia myönnetään jäsenvaltioiden välisissä kahdenkeskisissä sopimuksissa määriteltyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaan, ja ne ovat sidoksissa tilanteeseen, jossa edunsaaja kyseisellä hetkellä on (varhaiseläke, työttömyys, siirto, ammatinvaihto). Työntekijälle myönnetty enimmäistuki on keskimäärin 3000 euroa. Tämän osuuden myöntämisen edellytyksenä on, että kyseinen jäsenvaltio maksaa erityisen tuen, joka on vähintään samansuuruinen kuin EHTY:n osuus. EHTY:n perustamissopimuksen 56 artiklan 1 kohdan c alakohdan ja 2 kohdan b alakohdan mukaisesti myönnettyjen tukien perinteisen jakojärjestelmän lisäksi EHTY on vahvistanut toimiaan hiilialalla. Komissio teki 25 päivänä kesäkuuta 1997 päätöksen, jolla se ottaa käyttöön vuosiksi 1998-2000 ohjelman sosiaaliperusteisten täydentävien tukien myöntämiseksi hiiliteollisuuden rakennemuutoksesta kärsiville työntekijöille (hiilialan sosiaalinen osa). Soveltaessaan päätöstä komissio on lisännyt yhteisön rahoitusosuutta seuraavien osalta; varhaiseläke, työttömyys (mukaan lukien lähtöpalkkiot ja -korvaukset) uudelleensijoittaminen (ansionmenetystä täydentävät korvaukset, siirtymiskorvaukset, jne.). Tukia myönnetään rakennemuutoksen kouriin joutuneille kaivostyöläisille. Sosiaalisen osan puitteissa myönnettävät täydentävät tuet varhaiseläkkeelle jääneelle ovat keskimäärin 4000 euroa työntekijää kohti ja 2000 euroa työttömäksi jääneelle tai uudelleensijoitetulle työntekijälle. Koska terästeollisuuden täydentävä ohjelma (teräsalan sosiaalinen osa 1993-1995) on päättynyt, komissio ei ole sitonut ylimääräisiä summia, vaan on keskittynyt maksamaan jo sovittuja tukia. Liitteenä olevat taulukot esittävät edunsaajien määrät ja hiilialan täydentävän ohjelman puitteissa ja perinteisinä tukina myönnettyjen luottojen määrät jäsenvaltioittain vuonna 1999 sekä kaikkien ohjelmien (teräsalan täydentävä ohjelma mukaan lukien) osalta luottojen kumulatiivisen tilanteen 31 päivänä joulukuuta viimeiseltä kahdelta vuodelta. Teräsalan tutkimustuki (EHTY:n perustamissopimuksen 55 artikla) 1. Tutkimus ja teknologinen kehittäminen EHTY:n teräsalan tutkimus ja teknologinen kehittäminen (TTK) sai vuonna 1999 rahoitusta 56 miljoonaa euroa tutkimus- ja pilotti- tai esittelyhankkeiden rahoittamiseen. Tämä tuki oli EHTY:n perustamissopimuksen 55 artiklan mukaista tutkimustukea. Komissio valitsi ja rahoitti saamiensa 154 ehdotuksen joukosta 72 tutkimushanketta. Lisäksi se rahoitti 18 pilotti- tai esittelyhanketta saamiensa 30 rahoitusta hakeneen ehdotuksen joukosta. Tutkimushankkeiden rahoitus on 44,53 miljoonaa euroa ja pilotti- ja esittelyhankkeiden rahoitus on 11,12 miljoonaa euroa. Rahoitus jakautui (prosenttiosuudet) tutkimushankkeiden eri alueiden välillä seuraavasti: - mineraalien pelkistys: 12 %, terästehtaat: 17 %, valssaamot: 34 % - käyttöominaisuudet: 30 %, - mittaus ja analysointi: 7 %. Rahoitus jakautui (prosenttiosuudet) pilotti- ja esittelyhankkeiden eri alueiden välillä seuraavasti: - harkkoraudan ja teräksen tuotanto: 24 % - tuotteiden valssaus ja käsittely: 42 %, ajantasainen valvonta: 31 % - teräsrakenteet: 3 %. Hankkeiden päätavoitteet ovat valmistuskustannusten alentaminen, tuotteiden laadun ja ominaisuuksien parantaminen, teräksen käytön edistäminen ja sovellusalojen laajentaminen sekä tuotanto-olosuhteiden mukauttaminen ympäristövaatimuksiin sekä uusien menetelmien kehittäminen ja innovatiivisten sovellusten koekäyttö. EHTY:n teräsalan TTK -ohjelmasta voidaan myös rahoittaa sellaisia hankkeita, joiden vaikutuksena on vähentää terästeollisuuslaitosten ympäristöhaittoja. Näiden tarpeiden täyttämiseksi komissio rahoitti valittujen 90 tutkimushankkeen joukosta 5 tutkimushanketta ja 3 pilotti/esittelyhanketta. Kokonaissumma on 4,74 miljoonaa euroa. 2. Liitännäis- ja tukitoimenpiteet Näillä toimenpiteillä täydennetään tai koordinoidaan tutkimustoimintaa ja niiden tarkoituksena on parantaa ohjelman tehokkuutta. Tänä vuonna näihin toimiin on osoitettu 0,35 miljoonaa euroa. Toimialakohtaisia kokouksia on järjestetty kaksi kertaa. Ensimmäisen kokouksen aiheena oli terästutkimus ja ympäristökysymykset. Toisessa, joka järjestettiin yhteistyössä viidenteen puiteohjelmaan kuuluvan Mittaus ja testaus -toiminnan kanssa, käsiteltiin laserablaatiotekniikan kehittämistä ja validointia. Komissio on myös tukenut kansainvälisten tapahtumien järjestämistä. Yksi näistä tapahtumista järjestettiin Italiassa ja sen aiheena oli ruostumattomat teräkset. Muita tapahtumia on ollut Saksassa ja Ranskassa ja niissä on käsitelty terästeollisuustekniikan tuoreinta kehitystä. Selkeää halua on edistää tutkijoiden välisiä yhteyksiä ja parantaa EHTY:n teräsalan TTK -ohjelmaa koskevan tiedon levittämistä. Tätä varten on luotu internetiin kotisivu. Osoite on (http://www.cordis.lu/ecsc-steel/home.html). Myös Steel RTD Newsletter -nimisen tiedotteen julkaiseminen on aloitettu. Sen ensimmäinen numero ilmestyi vuoden 1998 kesäkuussa. Hiilialan tutkimustuki (EHTY:n perustamissopimuksen 55 artikla) Hiilialan teknisen tutkimuksen piiristä hyväksyttiin 35 hanketta, jotka saavat EHTY:n perustamissopimuksen 55 artiklan perusteella rahoitustukea yhteensä 27 593 694 eu-roa. Tämän lisäksi myönnetään 406 306 euroa tutkimustulosten levittämiseen ja liitän-näiskustannuksiin. Hankkeiden päätavoitteina on tehostaa ympäristönsuojelua, saada ihmiset tietoisiksi hiilen asemasta energianlähteenä, parantaa hiilialan kilpailutilannetta ja yhteisön resurssien järkevää käyttöä. Tueksi hyväksytystä 27 593 694 euron kokonaismäärästä on varattu 12 363 440 euroa - eli 44,8 % - tutkimushankkeisiin, joilla on erityinen ympäristövaikutus. 5 292 240 euron määrä - eli 19,2 % kokonaismäärästä - on myön-netty kaivosten turvallisuutta ja terveysnäkökohtia koskeville hankkeille. Erilaisten tutkimusaiheiden rahoitus jakautuu seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> EHTY:n toimintatalousarvion täytäntöönpano EHTY:n talousarvio kasvoi vuodesta 1989 eli 457 miljoonasta ecusta vuoteen 1993, jolloin se oli suurimmillaan eli 596 miljoonaa ecua. Tämän jälkeen alkanut laskusuuntaus jatkuu EHTY:n perustamissopimuksen päättymiseen asti vuonna 2002. Jäljempänä on yksityiskohtainen selvitys vuoden 1999 talousarvion tuloista ja menoista. EHTY:n talousarvion tulot Korkealla viranomaisella (komissio) on toimivalta hankkia tehtävänsä toteuttamiseksi tarvittavat varat määräämällä maksuja hiilen ja teräksen tuotannolle. Komissio on kuitenkin päättänyt poistaa maksun kokonaan eli maksu oli 0 % vuonna 1999. On arvioitu, että EHTY:n taseeseen 31 päivänä joulukuuta 1998 merkityt varaukset ovat riittävät, jotta voidaan säilyttää EHTY:n talousarvioon liittyvän toiminnan taso asianmukaisena perustamissopimuksen päättymiseen asti. Tulot EHTY:n vuoden 1999 talousarvion rahoittamiseksi saadaan seuraavista: - rahoitustoimintojen "nettosaldo", erityisesti korot, jotka kertyvät varojen sijoittamisesta, rahastoista ja muista EHTY:n tase-eristä - toteutumattomien sitoumusten peruutukset - sakot - muut lähteet. Vuonna 1999 nämä tulot olivat 80 miljoonaa euroa (nettosaldo), 85 miljoonaa euroa (sitoumusten peruutukset), 17 miljoonaa euroa (sakot) ja 3 miljoonaa euroa (muut lähteet). Vuonna 1999 EHTY:n toimintatalousarvion tulot olivat yhteensä 185 miljoonaa euroa. EHTY:n talousarvion menot EHTY:n toimintatalousarvion tuloilla on tarkoitus kattaa erilaiset EHTY:n perustamissopimuksessa määrätyt menot. 1. Sosiaalituki EHTY:n perustamissopimuksen 56 artiklan 1 kohdan c alakohdan ja 2 kohdan b alakohdan perusteella hiili- ja terästeollisuusalan työntekijöiden yhteiskunnalliseen mukauttamiseen sidottiin vuonna 1999 yhteensä 62 miljoonaa euroa (perinteinen mukauttaminen ja sosiaaliset toimet teräs- ja hiiliteollisuudessa). Euroopan unioni pyrkii 56 artiklan mukaisesti vähentämään työntekijöiden sosiaalisia ongelmia mm. mukauttamistoimenpiteiden avulla, jos toiminnan lopettaminen, vähentäminen tai muuttaminen aiheuttaa työpaikkojen menetyksiä. Se osallistuu myös sellaisten tukien rahoittamiseen, joiden tarkoituksena on lieventää kyseisten toimien kohteiksi joutuneiden työntekijöiden tulonmenetyksiä Sosiaaliseen tukeen tarkoitetun avustuksen edellytyksenä on, että kyseinen jäsenvaltio maksaa erityisen tuen, joka on vähintään samansuuruinen kuin EHTY:n osuus. Sosiaalista tukea myönnetään jäsenvaltioiden välisissä kahdenkeskisissä sopimuksissa määriteltyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaan (varhaiseläke, työttömyys, siirto, ammatinvaihto ja ammattikoulutus). 2. Tutkimustuki EHTY:n perustamissopimuksen 55 artiklan perusteella sidottiin vuonna 1999 yhteensä 84 miljoonaa euroa teräs- ja hiilialan teknisen tutkimuksen tukemiseen. Terästeollisuuden tutkimustuen (56 miljoonaa euroa) päätavoitteet ovat valmistuskustannusten alentaminen, tuotteiden laadun ja ominaisuuksien parantaminen, teräksen käytön edistäminen ja sovellusalojen laajentaminen sekä tuotanto-olosuhteiden mukauttaminen ympäristövaatimuksiin. Hiiliteollisuuden tutkimustuen (28 miljoonaa euroa) päätavoitteet ovat hiilen tuotantohinnan alentaminen, maanalaisten kaivosten ja avolouhosten tuottavuuden parantaminen, työturvallisuuden ja -olojen parantaminen, uusien markkinoiden säilyttäminen ja ennen kaikkea ympäristönäkökohtien huomioon ottaminen hiilen käytössä. 3. EHTY:n toimintatalousarvion rahoitusvaraus Käytettävissä olevia varoja jäi vuonna 1999 käyttämättä 34 miljoonaa euroa; ne otetaan varaukseen ja käytetään vuodesta 2000 alkaen asteittain tarpeen vaatiessa poistuneiden EHTY-maksujen korvaamiseen. EHTY:n toimintatalousarvion täytäntöönpano varainhoitovuonna 1999 (miljoonaa euroa) >TAULUKON PAIKKA> EHTY:n tilinpäätös EHTY:n tilinpäätös EHTY:n tase, tuloslaskelma ja 31 päivänä joulukuuta 1999 päättyvän varainhoitovuoden tuloksen kohdistaminen on annettu komission hyväksyttäväksi kirjallisella menettelyllä N:o°E/830/2000, 9.6.2000, ja ne esitetään tässä rahoituskertomuksessa sellaisina kuin komissio on ne hyväksynyt. Tase 31. joulukuuta 1999 (Määrät ilmaistu euroina) - Ennen voiton käyttöä Vastaavaa >TAULUKON PAIKKA> Tase 31. joulukuuta 1999 (Määrät ilmaistu euroina) - Ennen voiton käyttöä Vastattavaa >TAULUKON PAIKKA> 31. joulukuuta 1999 päättyvän varainhoitovuoden tuloslaskelma (Määrät ilmaistu euroina) Kulut >TAULUKON PAIKKA> 31. joulukuuta 1999 päättyvän varainhoitovuoden tuloslaskelma (Määrät ilmaistu euroina) Tuotot >TAULUKON PAIKKA> 31. joulukuuta 1999 päättyvän varainhoitovuoden voiton käyttö (Määrät ilmaistu euroina) >TAULUKON PAIKKA> TILINPÄÄTÖSTÄ 31. JOULUKUUTA 1999 KOSKEVAT LIITETIEDOT (Määrät ilmaistu euroina) 1. Tilinpäätöksen esittely Euroopan hiili- ja teräsyhteisö (EHTY) perustettiin perustamissopimuksen nojalla 18. huhtikuuta 1951. Perustamissopimuksen mukaan EHTY:n tavoitteena on myötävaikuttaa jäsenvaltioiden taloudelliseen kehitykseen luomalla yhteiset hiili- ja teräsmarkkinat. Koska EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolo päättyy 23. heinäkuuta 2002, EHTY-maksu poistui vuonna 1998 ja lainanantopolitiikka päättyi käytännössä heinäkuussa 1997 (komission 22. kesäkuuta 1994 tekemä päätös). Tästä johtuen EHTY:n varojen pääasialliset lähteet esitetään nyt eri rahastojen ja varauksien hallinnon nettosaldona. EHTY:n tilinpäätös 31. joulukuuta 1999 esitetään neuvoston direktiivin 78/660/ETY sekä pankkien ja muiden rahoituslaitosten tilinpäätöksestä ja konsolidoidusta tilinpäätöksestä annetun neuvoston direktiivin 86/635/ETY säännösten [17] mukaisesti. [17] EYVL L 222, 14.8.1978 ja EYVL L 372, 31.12.1986. EHTY:n kirjanpito toteutetaan niissä eri valuutoissa, joita käytetään sen rahoitustoiminnassa. Tilinpäätös esitetään euroina. Vuoden lopussa käytettiin seuraavia vaihtokursseja kirjanpidossa käytettyjen valuuttojen muuntamisessa euroiksi: Euroalue // Belgian ja Luxemburgin frangi // 40,3399 Saksan markka // 1,95583 Portugalin escudo // 200,482 Ranskan frangi // 6,55957 Suomen markka // 5,94573 Alankomaiden guldeni // 2,20371 Irlannin punta // 0,787564 Italian liira // 1936,27 Itävallan shillinki // 13,76030 Espanjan peseta // 166,386 >TAULUKON PAIKKA> 1.1. Edellä mainitut valuutat sekä euro muodostivat seuraavan taulukon mukaiset osuudet EHTY:n taseesta 31.12.1999 (euroina): >TAULUKON PAIKKA> Huomautukset: Eurolla on EHTY:n tilinpidossa huomattavasti tärkeämpi asema kuin mitä yllä olevasta taulukosta käy ilmi. Tämä selittyy eräillä konsolidointia edeltävillä kirjanpidollisilla oikaisuilla sekä pääasiassa pääomasaamisten ja -velkojen hyvittämisellä valuutanvaihdossa (valuutanvaihtosopimukset). Näiden vastaavien ja vastattavien erien kesken tapahtuvan hyvittämisen tarkoituksena on estää taseen keinotekoista paisuttamista. Tämä konsolidointia edeltävä kirjanpidollinen oikaisu tehdään euroina ja sen määrä oli 193.464.564 euroa vuonna 1999. Euron todellinen painoarvo EHTY:n tilinpidossa tulee paremmin esiin, jos lisätään euron osalta kyseinen määrä taseen kokonaismäärään niin vastaavien kuin vastattavienkin kohdalla. 2. Sovelletut tilinpidon periaatteet ja tilinpitomenetelmät Tilinpäätös laaditaan yleisesti hyväksyttyjen tilinpidon periaatteiden mukaisesti. Varainhoitovuoden kulut ja tuotot muunnetaan euroiksi sen kuukausittaisen vaihtokurssin mukaan, joka on voimassa kirjauspäivänä. 3. Saatavat keskuspankeilta Tässä kohdassa on EHTY:n saatavat eräiden jäsenvaltioiden keskuspankeilta. 4. Saamiset luottolaitoksilta 4.1. Saamiset, joissa on sovittu eräpäivä tai irtisanomisaika Näiden toimintojen jäljellä oleva kestoaika jakautuu seuraavasti: (euroina) >TAULUKON PAIKKA> 4.2. Luotot Näiden toimintojen jäljellä oleva kestoaika jakautuu seuraavasti: (euroina) >TAULUKON PAIKKA> 5. Saamiset asiakkailta 5.1. Luotot Luottolaitoksille myönnetyt luotot ovat kohdassa "Saamiset luottolaitoksilta" (ks. liitetieto 4). Muut luotot muodostuvat seuraavasti: (euroina) >TAULUKON PAIKKA> HUOM. Lainojen vakuutena on yleensä jäsenvaltioiden takaus, pankkien tai yritysten takaukset tai kiinnitykset. 5.2. Maksut Maksujen määrä vuosina 1998 ja 1999 oli 0 % ja saamiset 31. joulukuuta 1999 viittaavat aikaisempien vuosien saamisiin. Tämän kohdan osuus ennen varauksia on 6.061.793 euroa 31. joulukuuta 1999 (7.488.192 euroa 31. joulukuuta 1998). Siihen sisältyy erityisesti oikeudellisiin menettelyihin liittyvä 5.281.288 euron määrä (5.958.532 euroa 31. joulukuuta 1998) ja kivihiilen varastointiin liittyvä 40.833 euron siirtomäärä (42.261 euroa 31. joulukuuta 1998). Vuonna 1972 tehdyn yleispäätöksen mukaisesti varastoitua kivihiiltä koskeva maksu siirretään väliaikaisesti myöhäisempään ajankohtaan. 5.3. Sakot Tähän kohtaan sisältyvät komission saamiset yrityksiltä, joille on langetettu sakko perustamissopimuksen määräyksiä soveltamalla. Tämä on varausten jälkeen 37.195.283 euroa (90.001.060 euroa 31. joulukuuta 1998). Tämä kohta vastaa pääasiassa kahta menettelyä. Komissio on langettanut 104.364.350 euron (16. helmikuuta 1994 tehty päätös 94/215/EHTY [18]) kokonaissakon terästeollisuusyrityksille terästankojen myyntiä koskevien kilpailusäännösten noudattamatta jättämisestä. Yhteisöjen ensimmäisen asteen tuomioistuin vähensi 11. maaliskuuta 1999 antamassaan tuomiossa sakkojen määrää 24.774.000 eurolla ja summa on siten 79.590.350 euroa. Tästä määrästä on saatu 50.631.350 euroa 31.12.1999 mennessä. Seitsemän yritystä on tehnyt valituksen yhteisöjen ensimmäisen asteen tuomioistuimen päätöksestä. [18] EYVL L 116, 6.5.1994. Komissio on langettanut 27.380.000 euron (21. tammikuuta 1998 tehty päätös 98/247/EHTY [19]) kokonaissakon terästeollisuusyrityksille soveltamalla perustamissopimuksen 65 artiklaa, koska nämä ovat päätyneet yhteisesti käyttämään erikoisseostehinnan laskentakaavaa. Tästä kokonaismäärästä on saatu 14.740.000 euroa, kaksi kolmasosaa päätöksen kohteena olleista yrityksistä on valittanut yhteisöjen ensimmäisen asteen tuomioistuimeen. [19] EYVL L 100, 1.04.1998. 5.4. Saatavien korkohyvitykset Tässä kohdassa on saamiset niiltä yrityksiltä, jotka ovat saaneet tuettua lainaa ja joilta komissio on joutunut vaatimaan jo maksetun korkotuen kokonaista tai osittaista palautusta. 6. Arvopaperit EHTY:n sisäiset vakavaraisuussäännöt edellyttävät rajoittamaan arvopaperisijoitukset korkealle luokiteltujen liikkeellelaskijoiden joukkovelkakirjoihin. Kuitenkin vuonna 1998 ja aivan poikkeuksellisesti hoitamattoman luoton uudelleenjärjestelystä tehdyn sopimuksen puitteissa EHTY:stä on tullut yksityisen yrityksen osakkeiden ja muiden vaihtuvatuottoisten arvopaperien omistaja. 6.1. Arviointi Joukkovelkakirjat ja muut kiinteätuottoiset arvopaperit on arvioitu joko niiden keskimääräisen hankintahinnan tai varainhoitovuoden lopussa voimassa olevan markkina-arvon mukaan sen perusteella, kumpi niistä on alhaisempi. Tästä säännöstä poiketaan rahoitusomaisuusarvopaperien osalta (katso liitetieto 6.5). 6.2. Jakautuminen Joukkovelkakirjat ja muut kiinteätuottoiset arvopaperit jakautuvat seuraavasti: (euroina) >TAULUKON PAIKKA> (1) Nämä osakkeet ovat tulleet EHTY:n omistukseen hoitamattoman luoton uudelleenjärjestelystä tehdyn sopimuksen puitteissa. 6.3. Erääntyminen vuonna 2000 Arvopaperisalkussa olevia arvopapereita erääntyy vuoden 2000 aikana seuraavien määrien edestä (euroina): - Julkiset liikkeeseenlaskijat: // 189.167.611 - Omat joukkovelkakirjat: // 14.076.656 - Muut liikkeeseenlaskijat: // 167.500.363 Yhteensä: // 370.744.630 6.4. Pörssinoteeraus Arvopaperisalkku muodostuu pörssissä noteeratuista arvopapereista 1.690.290.303 euron osalta ja pörssissä noteeraamattomista arvopapereista 77.938.790 euron osalta. 6.5. Rahoitusomaisuusarvopaperit 6.5.1. Rahoitusomaisuusarvopaperit ovat arvopapereita, jotka on tarkoitus pitää arvopaperisalkussa niiden erääntymiseen asti. Kyse on pääasiassa lyhyistä ja keskipitkistä arvopapereista sekä EHTY:n joukkovelkakirjoista, jotka on ostettu takaisin lainapalvelujen takaamiseksi. 6.5.2. Sellaiset arvopaperit, jotka ovat luonteeltaan rahoitusomaisuutta, arvioidaan niiden keskimääräisen hankintahinnan tai lunastusarvon perusteella sen mukaan, kumpi on alhaisempi. Näiden arvopaperien lunastusarvo alittaa keskimääräisen hankintahinnan 1.651.618 eurolla. 6.5.3. Rahoitusomaisuusarvopaperit jakautuvat seuraavasti (euroina): - Julkiset liikkeeseenlaskijat: // 50.068.146 - Omat joukkovelkakirjat: // 23.359.671 - Muut liikkeeseenlaskijat: // 0 Yhteensä: // 73.427.817 7. Aineellinen ja aineeton käyttöomaisuus (euroina) >TAULUKON PAIKKA> EHTY:n omistamat kiinteistöt vuokrattiin Euroopan yhteisön käyttöön, vuokratuloista koitui voittoa EHTY:n investoimille varoille. Siirtämistä koskevien sopimusten mukaisesti komissio maksoi loput EHTY:lle suoritettavasta pääomasta vuosina 1994 ja 1995, jotta kiinteistöjen siirto EHTY:ltä Euroopan yhteisölle oli oikeudellisesti mahdollista. Vuonna 1999 Windhoekin kiinteistön siirto saatiin oikeudellisesti päätökseen. Tämä toimenpide toi EHTY:lle 405.036 euroa voittoa myynnistä, joka on myyntisumman (659.832 euroa) ja myyntiajankohdan kirjanpidollisen nettoarvon (254.796 euroa) erotus. Muiden kiinteistöjen osalta Euroopan yhteisöltä saadut etumaksut 2.531.228 euroa (liitetieto 12) on merkitty taseen vastattavaa-kohtaan odotettaessa sitä, että siirron oikeudelliset muodollisuudet, joita toimivaltaiset viranomaiset parhaillaan käsittelevät, saataisiin päätökseen. 8. Muut vastaavat (euroina) >TAULUKON PAIKKA> (1) Katso liitetieto 12 9. Vastaavien ennakkomaksut ja siirtosaamiset (euroina) >TAULUKON PAIKKA> 10. Velat luottolaitoksille Näiden toimintojen jäljellä oleva kestoaika jakautuu seuraavasti: (euroina) >TAULUKON PAIKKA> 11. Velkatodistukset Varainhoitovuoden 2000 aikana ei eräänny maksuja. 12. Muut vastattavat (euroina) >TAULUKON PAIKKA> (1) Katso liitetieto 8. (2) Komissio on 11. kesäkuuta 1992 tehdyllä päätöksellä sille annetun mahdollisuuden mukaisesti maksanut varainhoitovuosien 1994 ja 1995 aikana ennakkomaksuja sellaisten kiinteistöjen siirroista, jotka EHTY antaa sen käyttöön (liitetieto 7). 13. Vastattavien ennakkomaksut ja siirtovelat (euroina) >TAULUKON PAIKKA> 14. Varaukset riskien ja kulujen varalta (euroina) >TAULUKON PAIKKA> (1) Hoitamattomasta luotosta johtuen EHTY:n omat pitkäaikaiset (vuoden 2002 jälkeen erääntyvät) ja kiinteäkorkoiset joukkovelkakirjat eivät enää nojaudu vastaavaa-osan kohtiin, jotka tuottavat samanlaisen koron. Varovaisuutta korostavan periaatteen ja EHTY:n perustamissopimuksen päättymisen vuonna 2002 huomioon ottaen on muodostettu varaus, jolla katetaan kokonaisvaltaisesti korkojen tuoma riski. (2) Tämä varaus luotiin avustuskulujen ja muiden ennakoimattomien kulujen kattamiseksi. Tämä oikeudellinen riski on olemassa siitä syystä, että toimiensa yhteydessä EHTY käyttää harvemmin kansallisia välittäjiä, jotka vastaavat kaikista lainatoimiin liittyvistä kuluista. (3) Tämä varaus luotiin 16. helmikuuta 1994 tehdyn päätöksen 94/215/EHTY nojalla saatujen sakkomaksujen mahdollisen palautuksen varalta siinä tapauksessa, että yhteisöjen tuomioistuin tekisi ratkaisun tästä päätöksestä yhteisöjen ensimmäisen asteen tuomioistuimeen valituksen 11.3.1999 tehneiden yritysten hyväksi (liitetieto 5.3). (4) Tämä varaus luotiin 21. tammikuuta 1998 tehdyn päätöksen 98/247/EHTY nojalla saatujen sakkomaksujen mahdollisen palautuksen varalta siinä tapauksessa, että yhteisöjen ensimmäisen asteen tuomioistuin tekisi ratkaisun tästä päätöksestä valituksen tehneiden yritysten hyväksi (liitetieto 5.3). 15. EHTY:n toimintatalousarviota koskevat sitoumukset Vuonna 1999 EHTY:n toimintatalousarviota koskevat sitoumukset kehittyivät seuraavalla tavalla: (euroina) >TAULUKON PAIKKA> 16. EHTY:n toimintatalousarvion rahoitusvaraukset (euroina) >TAULUKON PAIKKA> (1) Tämä varaus on tarkoitettu kulujen ja tulojen välisten mahdollisten eroavuuksien kattamiseen varainhoitovuonna. (2) Budjettivallan käyttäjä teki tämän varauksen EHTY:n toimintatalousarvion 1998 hyväksymisen yhteydessä. Varaus koskee EHTY-maksun poistamista vuodesta 1998 alkaen ja tarvetta varautua toimintatalousarvioiden säännölliseen rahoittamiseen aina vuoteen 2002 asti. (3) Sakkoja ja korkotukia, joita on vaadittu maksettavaksi takaisin, ei pidetä EHTY:n varoina ennen kuin ne on tosiasiallisesti saatu. Sellaiset langetetut sakot, joita ei ole vielä saatu, sekä korkotuet, joita on vaadittu maksettavaksi takaisin, merkitään näin ollen varauksiksi. 17. Varaukset suurille lainariskeille Vuonna 2002 päättyvä EHTY:n perustamissopimus ja luottojen asteittainen vähentäminen luovat tilanteen, jossa riskikeskittymät fokusoituvat muutamiin suuriin luottoihin (nämä riskikeskittymät on määritelty luottolaitosten suurten riskikeskittymien valvonnasta ja tarkastamisesta 21. joulukuuta 1992 annetun direktiivin 92/121/ETY mukaisesti). Varaukset koskevat luottoja, joilla ei ole ensiluokkaisia takuita ja jotka ylittävät 25 prosenttia EHTY:n omista varoista. Niiden tarkoituksena on kattaa erityisesti riskien keskittyminen ja mahdollinen maksukyvyttömyys. Tämä varaus, joka on laskettu 31. joulukuuta 1999 riskikeskittymien perusteella ja käyttämällä kansainvälisen asiantuntijaryhmän suosittelemaa menetelmää, on 18 miljoonaa euroa. 18. Rahastot (euroina) >TAULUKON PAIKKA> Takuurahasto on tarkoitettu kattamaan otto- ja antolainaustoimintaa. 23 miljoonan euron lisäyksen jälkeen takuurahasto oli 553 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 1999. Takuurahaston vahvistamisessa on otettu huomioon EHTY:n sopimuksen päättyminen. Komissio vahvistikin 11. syyskuuta 1996 halunsa säilyttää rahastojen taso sellaisena, että se vastaa 100:a prosenttia määräajan 23.7.2002 jälkeen voimassaolevista lainoista, joilla ei ole jäsenvaltion takausta. Edellisen johdosta on vahvistettava asteittain rahastoja (takuurahastoa ja varauksia), jotta päädyttäisiin 720 miljoonan euron tasolle. Kun otetaan huomioon aina 23.7.2002 asti ja vielä senkin jälkeen jatkuva lainojen määrän asteittainen vähentyminen ja takuurahaston vahvistaminen, voidaan odottaa vakavaraisuussuhteen liikkuvan aiemman, jatkuvan toiminnan ajanjaksona määritellyn, 14-16 prosentin väliltä kohti 100 prosenttia. EHTY:n vakavaraisuussuhde nousi 33 % prosentista 31.12.1998 38 prosenttiin 31.12.1999. Erityisrahasto on puolestaan tarkoitettu lainojen myöntämiseen EHTY:n omista varoista sosiaaliperusteisen asuntotuotannon rahoittamiseksi. Entinen eläkerahasto edusti alkujaan EHTY:n ennen 5. maaliskuuta 1968 rahastoimien eläkevelvoitteiden kokonaismäärää. Tuosta päivämäärästä alkaen jäsenvaltiot ovat vastanneet yleisen talousarvion kautta virkamiesten eläkkeiden maksusta. Tätä rahastoa käytetään Euroopan yhteisöjen virkamiehille myönnettävien rakennuslainojen rahoittamiseen. Sitä käytetään myös erityislainojen myöntämiseen teräs- ja hiiliteollisuudelle. 19. Varainhoitovuoden tuloksen arviointi EHTY:n kokonaistulokseen vaikuttavat samalla sen talousarvion ulkopuolisten toimien tulos (anto- ja ottolainaus, rahastojen sijoitukset ja valuuttakurssien vaihtelu) ja EHTY:n toimintatalousarvion täytäntöönpanoon liittyvien toimien tulos. 19.1. Talousarvion ulkopuoliset toimet (euroina) >TAULUKON PAIKKA> (1) Liitetieto 14. (2) Liitetieto 17. (3) Varainhoitovuoden 1999 aikana valuuttakurssien vaihtelusta koitui 16.946.242 euron valuuttakurssivoitto, josta hyötyivät Tanskan kruunu, Englannin punta, Ruotsin kruunu ja Japanin jeni ja jota kompensoi arvonkorotusrahaston lisäys. (4) 31. joulukuuta 1992 käyttöön tulleen uuden tilinpitomenetelmän mukaisesti varainhoitovuoden 1999 aikana saadut tulot siirrettiin vuoden 1999 toimintatalousarvion rahoittamiseen (nettosaldo, liitetieto 19.2). 19.2. EHTY:n toimintatalousarvion täytäntöönpano (euroina) >TAULUKON PAIKKA> 19.3. Varainhoitovuoden tuloksen määrittäminen (euroina) >TAULUKON PAIKKA> 20. Korot ja vastaavat kulut (euroina) >TAULUKON PAIKKA> 21. Hallintomenot Euroopan yhteisöjen komission yleiseen talousarvioon maksettiin 5 miljoonan euron summa EHTY:n hallintokulujen kattamiseksi kiinteästi. 22. Muut kulut (euroina) >TAULUKON PAIKKA> 23. Korkotuotot ja muut vastaavat tuotot (euroina) >TAULUKON PAIKKA> 24. Muut tuotot (euroina) >TAULUKON PAIKKA> 25. Toimintatalousarvioon liittyvät tuotot (euroina) >TAULUKON PAIKKA> (1) Perustamissopimus antaa EHTY:lle oikeuden hankkia tehtävänsä toteuttamiseksi tarvittavat varat määräämällä maksuja hiilen ja teräksen tuotannolle. EHTY-maksut eri hiili- ja terästeollisuuden tuotteille määrätään vuosittain niiden keskimääräisen arvon perusteella. Maksuosuus oli 0,31 % vuodesta 1980 vuoteen 1990, 0,29 % vuonna 1991, 0,27 % vuonna 1992, 0,25 % vuonna 1993, 0,23 % vuonna 1994, 0,21 % vuonna 1995, 0,19 % vuonna 1996 ja 0,17 % vuonna 1997. Euroopan komissio päätti vahvistaa maksun osuudeksi 0 % vuonna 1998 ja 1999. (2) Tähän kohtaan sisältyvät ne sakot, joista komissio on päättänyt EHTY:n perustamissopimuksen 58 ja 65 artiklan mukaisesti sekä viivästyskorot. (3) Tähän kohtaan sisältyvät niiden korkohyvitysten palautus, joita komissio on joutunut vaatimaan maksettaviksi takaisin. 26. Taseen ulkopuoliset sitoumukset 26.1. Saadut sitoumukset (euroina) >TAULUKON PAIKKA> 26.2. Annetut sitoumukset (euroina) >TAULUKON PAIKKA> 27. Rahoitustilanteen kehitys 31. joulukuuta 1999 päättyneen varainhoitovuoden osalta (miljoona euroa) >TAULUKON PAIKKA> Tilintarkastustuomioistuimen kertomus Liitteet Jäljellä olevien lainojen jakautuminen saatujen takausten mukaan Ottolainavaroista maksetut lainat Jakautuminen maittain saatujen takausten mukaan Maksettavaksi jäävät määrät 31 päivänä joulukuuta 1999 (miljoonaa euroa) >TAULUKON PAIKKA> (1) Suurimmaksi osaksi rahoituslaitoksille myönnetyt lainat on tarkoitettu siirrettäväksi lopullisille edunsaajille Omista varoista maksetut lainat Jakautuminen maittain saatujen takausten mukaan Maksettavaksi jäävät määrät 31 päivänä joulukuuta 1999 (miljoonaa euroa) >TAULUKON PAIKKA> (1) Suurimmaksi osaksi rahoituslaitoksille myönnetyt lainat on tarkoitettu siirrettäväksi lopullisille edunsaajille Konsolidoitu velkalaskelma 31 päivänä joulukuuta 1999 (miljoonaa euroa) >TAULUKON PAIKKA> Voimassa olevien ottolainojen pääpiirteet (Euron arvo 31 päivänä joulukuuta 1999) Väline: EHTY >TAULUKON PAIKKA> 1997 4,81 5 ATS 49.512.000 49.512.000 Yhteensä ATS 49.512.000 49.512.000 3.598.177 1995 6,67 5 BEF 280.850.000 248.050.000 1996 5,67 5 238.630.000 238.630.000 1997 4,957 5 786.164.000 786.164.000 Yhteensä BEF 1.305.644.000 1.272.844.000 31.552.979 1989 6,25 13 CHF 3.000.000 900.000 Yhteensä CHF 3.000.000 900.000 560.713 1985 7,3 15 DEM 12.000.000 1.200.000 1985 7,43 15 9.540.000 1.060.000 1986 7 15 17.500.000 3.500.000 1987 6,6 15 7.700.000 2.310.000 1987 6,73 15 9.100.000 2.730.000 1987 6,55 15 11.000.000 3.300.000 1988 6,72 13 2.250.000 562.500 1988 6,85 14 8.200.000 2.460.000 1989 7,25 13 2.400.000 720.000 1989 7,4 12 5.800.000 1.160.000 1990 9,16 15 2.700.000 1.620.000 1990 9 15 1.200.000 720.000 1990 3,51 10 35.000.000 7.000.000 1990 2,91375 10 51.400.000 10.080.000 1991 3,09825 10 29.600.000 11.840.000 1991 8,25 10 98.000.000 98.000.000 1991 3,55188 10 35.700.000 14.280.000 1991 3,5025 10 54.000.000 21.600.000 1991 8,93 10 7.000.000 1.750.000 1991 3,46625 10 18.300.000 7.320.000 1992 8,14 8 33.000.000 8.148.507 1992 8,34 15 2.300.000 1.840.000 1992 7,75 10 100.000.000 100.000.000 1992 3,5025 15 11.000.000 8.800.000 1992 2,93813 10 39.600.000 23.760.000 1992 3,5025 10 70.900.000 40.800.000 >TAULUKON PAIKKA> 1992 3,06938 10 DEM 24.400.000 14.640.000 1992 3,4 10 57.400.000 14.940.000 1992 3,11875 15 11.900.000 9.520.000 1993 6,09 8 13.900.000 6.950.000 1993 3,55 10 18.200.000 14.560.000 1993 3,49625 8 14.550.000 6.514.235 1993 6,75 15 1.000.000 900.000 1993 7,08 15 1.750.000 1.575.000 1993 3,11 10 57.300.000 17.527.200 1993 6,64 15 1.185.000 1.066.500 1993 6,39 15 1.355.000 1.219.500 1993 3,45863 10 20.000.000 16.000.000 1994 3,45863 8 10.080.000 7.560.000 1994 3,54125 7 13.300.000 6.650.000 1994 3,48313 7 3.980.000 1.990.000 1995 7,42 7 79.700.000 47.820.000 1995 6,58 5 69.027.000 69.027.000 1995 5,4175 6 24.600.000 12.300.000 1995 5,22 6 8.000.000 4.000.000 1995 3,5025 7 15.600.000 11.700.000 1995 2,81375 7 14.000.000 10.500.000 1995 5,88 5 36.000.000 36.000.000 1995 5,78 6 20.100.000 10.050.000 1996 5,45 6 21.400.000 16.050.000 1996 5,02 5 18.210.000 18.210.000 1996 4,6 5 20.100.000 13.400.000 1996 5,75 5 27.721.000 27.721.000 1996 5,3 5 21.493.000 21.493.000 1996 5 5 16.500.000 11.000.000 1997 4,895 5 67.000.000 67.000.000 1997 4,83 5 80.597.000 80.597.000 1997 3,45563 5 21.270.000 21.270.000 1997 4,5775 5 75.000.000 75.000.000 1997 3,35 5 8.000.000 8.000.000 Yhteensä DEM 1.569.808.000 1.059.311.442 541.617.340 >TAULUKON PAIKKA> 1992 12,9 10 ESP 350.000.000 131.250.000 1993 9,75 7 60.000.000 12.000.000 1994 3,06938 7 675.000.000 168.750.000 1995 2,96875 5 277.000.000 55.400.000 1995 2,84375 5 2.837.000.000 2.837.000.000 1996 3,469 5 110.000.000 33.000.000 1996 3,454 5 245.000.000 98.000.000 1996 8,12 5 2.000.000.000 2.000.000.000 1996 8,12 5 2.390.000.000 2.390.000.000 1997 3,453 5 485.000.000 404.175.000 Yhteensä ESP 9.429.000.000 8.129.575.000 48.859.730 1992 9,7 10 23.600.000 14.160.000 1992 3,252 20 300.000.000 300.000.000 1993 7 10 1.500.000.000 1.500.000.000 1993 5,75 8 890.000.000 890.000.000 1995 6,79 5 30.200.000 30.200.000 1995 6,53 5 58.450.000 58.450.000 1996 5,637 5 19.880.000 19.880.000 1996 5,941 5 22.620.000 22.620.000 1997 4,9 5 151.315.000 151.315.000 Yhteensä FRF 2.996.065.000 2.986.625.000 455.308.046 >TAULUKON PAIKKA> 1990 11,875 19 GBP 60.000.000 60.000.000 1992 9,875 25 50.000.000 17.220.000 1992 9,875 25 30.000.000 30.000.000 1993 7,565 8 9.088.750 3.794.688 1993 9,875 24 20.000.000 20.000.000 1994 8,98 8 2.668.000 2.001.000 1994 6,875 25 50.000.000 35.261.000 1994 8,9375 25 47.000.000 47.000.000 1994 8,84 6 600.000 600.000 1994 6,15 8 12.842.400 9.631.800 1994 8,68 8 7.893.500 5.920.125 1995 5,55719 5 20.500.000 20.500.000 1995 7,51 5 6.900.000 6.900.000 1995 5,62 6 16.000.000 16.000.000 1995 7,574 5 8.400.000 8.400.000 1995 6,28563 5 8.000.000 8.000.000 1995 8,035 5 10.700.000 10.700.000 1995 7,875 5 1.465.000 1.465.000 1995 8,9 5 11.400.000 11.400.000 1996 7,16 5 5.800.000 5.800.000 1996 5,45938 5 1.600.000 1.600.000 1996 7,86 5 5.400.000 5.400.000 1996 7,49 5 10.000.000 10.000.000 1996 5,54578 5 1.790.000 1.790.000 1996 6,13843 5 1.600.000 1.600.000 1996 7,47 5 8.000.000 8.000.000 1996 6,19719 5 3.000.000 3.000.000 1997 6,01375 5 4.180.000 4.180.000 1997 7,215 5 13.972.500 13.972.500 1997 5,57297 5 675.000 675.000 1997 7,54 5 32.536.290 32.536.290 Yhteensä GBP 462.011.440 403.347.403 648.781.411 >TAULUKON PAIKKA> 1990 2,9375 10 ITL 24.600.000.000 4.745.000.000 1990 3,35 10 19.500.000.000 3.785.000.000 1990 3,5 10 15.600.000.000 3.120.000.000 1991 2,6 10 17.500.000.000 6.750.000.000 1991 3,4375 10 39.100.000.000 15.200.000.000 1991 3,5 10 23.250.000.000 7.433.000.000 1991 3,375 10 5.850.000.000 2.273.000.000 1992 2,875 10 18.500.000.000 11.100.000.000 1992 3,0625 15 9.000.000.000 7.200.000.000 1992 3,3125 10 34.800.000.000 6.180.000.000 1992 3 10 20.800.000.000 11.880.000.000 1992 3,504 10 45.950.000.000 26.070.000.000 1993 3,455 10 15.600.000.000 12.480.000.000 1993 3,55 10 19.700.000.000 11.210.000.000 1993 3,49625 8 11.600.000.000 5.050.000.000 1993 3,54125 8 12.840.000.000 6.420.000.000 1993 3,11 10 52.600.000.000 9.880.000.000 1994 3,455 8 9.930.000.000 7.447.500.000 1994 3,48313 7 4.000.000.000 2.000.000.000 1994 3,54125 7 13.090.000.000 6.545.000.000 1995 3,55688 6 21.000.000.000 10.500.000.000 1995 3,5025 7 14.800.000.000 11.100.000.000 1995 3,48375 6 42.540.000.000 21.270.000.000 1995 2,84375 7 16.440.000.000 12.330.000.000 1996 3,03813 5 12.500.000.000 12.500.000.000 1996 3,48313 5 23.700.000.000 15.800.000.000 1996 3,11875 6 31.520.000.000 23.640.000.000 1996 3,46563 5 23.280.000.000 15.520.000.000 1996 3,45863 5 10.000.000.000 6.666.666.667 1997 3,45563 5 44.370.000.000 44.370.000.000 Yhteensä ITL 653.960.000.000 340.465.166.667 175.835.584 1994 0,1625 7 JPY 11.200.000.000 11.200.000.000 Yhteensä JPY 11.200.000.000 11.200.000.000 109.023.654 >TAULUKON PAIKKA> 1995 6,3 5 LUF 363.000.000 175.000.000 1996 5,375 6 1.400.000.000 1.400.000.000 1997 4,75 5 275.000.000 275.000.000 1997 4,75 5 2.800.000.000 2.800.000.000 Yhteensä LUF 4.838.000.000 4.650.000.000 115.270.489 1986 7,375 15 NLG 15.000.000 2.000.000 1986 7,375 15 3.000.000 400.000 1987 6,71 14 13.400.000 1.916.000 Yhteensä NLG 31.400.000 4.316.000 1.958.515 1995 2,94125 7 PTE 2.000.000.000 2.000.000.000 1997 3,6018 5 16.300.000.000 16.300.000.000 1997 0 5 8.450.000.000 8.450.000.000 Yhteensä PTE 26.750.000.000 26.750.000.000 133.428.437 1991 6,1225 10 USD 55.500.000 55.500.000 1993 6,375 15 100.000.000 100.000.000 1996 6,2 6 19.500.000 11.700.000 Yhteensä USD 175.000.000 167.200.000 166.434.402 Yhteensä euroina 2.432.229.477 EHTY:n toimintatalousarvioon liittyvät toimet Perinteiset mukautustuet [EHTY:n perustamissopimuksen 56 artikla, 1 kohdan c alakohta ja 2 kohdan b alakohta)] (Varauksina katettavat määrät) >TAULUKON PAIKKA> Perinteiset mukautustuet [EHTY:n perustamissopimuksen 56 artikla, 1 kohdan c alakohta ja 2 kohdan b alakohta)] (Uudet kohdistamiset ja edunsaajien määrä vuonna 1999) >TAULUKON PAIKKA> Mukautustuet - Teräsalan sosiaalinen osa (Varauksina katettavat määrät) >TAULUKON PAIKKA> Mukautustuet - Rechar-ohjelma ja hiilialan sosiaalinen osa (Varauksina katettavat määrät) >TAULUKON PAIKKA> Mukautustuet - Hiilialan sosiaalinen osa (Uudet kohdistamiset ja edunsaajien määrä vuonna 1999) >TAULUKON PAIKKA>