FI    FI 
 
 
 EUROOPAN  
KOMISSIO   
Bryssel 24.6.2015  
COM(2015) 309 final  
  
KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE  
Euroopan tilasto -ohjelman (2013 -2017) täytäntöönpanosta   
 
1 
 1. JOHDANTO  
Euroopan tilasto -ohjelmaa 2013 –2017 koskeva asetus (EU) N:o 99/20131 
hyväksyttiin 15. tammikuuta 2013.  
Asetuksen 15 artiklassa edellytetään, että komissio esittää ohjelman täytäntöönpanon 
edistymisestä välikertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 30. 
kesäkuuta 2015. Sen on kuultava Euroopan tilastojärj estelmää käsittelevää komiteaa 
ennen kertomuksen esittämistä.  
Täytäntöönpanon edistymistä koskevassa välikertomuksessa arvioidaan ohjelman 
siihenastista toteutusta komission vaatimusten perusteella. Sen vuoksi siinä on 
katettava viisi arviointiperustetta: tehokkuus, merkityksellisyys, vaikuttavuus, EU:n 
tason lisäarvo ja johdonmukaisuus.  
Kertomuksen soveltamisala rajoittuu Euroopan tilasto -ohjelman toteutukseen 
vuosina 2013 ja 2014. Myös vuonna 2015 saavutettu edistys tuodaan tarpeen mukaan 
esiin.  
Kertomus jakautuu viiteen lukuun, jotka vastaavat viittä arviointiperustetta. Lisäksi 
yhdessä luvussa esitetään muutama korkean tason suositus.  
Euroopan tilasto -ohjelmalla on neljä päätavoitetta. Ohjelma jakautuu kolmeen osaan, 
joista kussakin keskitytään tiettyyn prioriteettialueeseen. Tavoitteet 1 ja 4 katetaan 
prioriteettialueeseen I kuuluvilla toimilla, ja tavoite 2 vastaa prioriteettialuetta II ja 
tavoite 3 prioriteettialuetta III. Nämä kolme prioriteettialuetta on lisäksi jaettu yhteen 
tai kahteen alemman taso n osa -alueeseen.  
Toisen tason yksityiskohtaisia tavoitteita on yhteensä 23, ja ne ovat jakautuneet 
kaikkien kolmen prioriteettialueen kesken. Kullekin tavoitteelle on asetettu joukko 
saavutusindikaattoreita. Yhteensä 114:ää saavutusindikaattoria käytetään mittaamaan 
edistymistä 23 tavoitteen saavuttamisessa.  
Koska vaikuttavuus on merkityksellisin kriteeri tämäntyyppisessä kertomuksessa, 
sitä koskevaan lukuun sisältyy tiivistelmä, jonka jälkeen annetaan tietoja 
tähänastisista tuloksista. Sen esitystavassa no udatetaan täsmälleen ohjelman 
rakennetta eli tulokset esitetään kolmen prioriteettialueen ja osa -alueiden sekä niiden 
23 yksityiskohtaisen tavoitteen mukaan.  
Muissa luvuissa on vain tietoja, jotka liittyvät ohjelmaan kokonaisuudessaan.  
Eurostatin vertaisarviointia koskevassa raportissaan Euroopan tilastohallinnoinnin 
neuvoa -antava lautakunta vahvisti, että Eurostat on hyvin johdettu laitos, jota on 
vahvistettu viime vuosina. Raportin laatijoiden mukaan Eurostat on hyvin varustettu 
niin, että se pys tyy luotsaamaan Euroopan tilastojärjestelmän Euroopan tilastojen 
uudistusprosessin läpi rakenteellisella ja kestävällä perustalla, jotta voidaan vastata 
kasvaviin haasteisiin tulevaisuudessa.  
                                                            
1 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o  99/2013, annettu 15. tammikuuta 2013, Euroopan tilasto -
ohjelmasta 2013 –2017 (EUVL L 39, 9.2.2013, s. 12).  
 
2 
 2. VAIKUTTAVUUS  
Tiivistelmä  
Katsotaan, että komissio on hyvää va uhtia saavuttamassa tavoitteen, jos vähintään 75 
prosenttia sen indikaattoreista täyttyy. Tällä perusteella 23 yksityiskohtaisesta 
tavoitteesta 17 on tällä hetkellä hyvää vauhtia täyttymässä ja muissa kuudessa on 
vain vähäisiä vaikeuksia; nämä ovat taloude n ohjaus ja hallinta (1.2.2), kansalaisten 
Eurooppa (3.2.1), geospatiaaliset, ympäristö -, maatalous - ja muut toimialatilastot 
(3.3.1 ja 3.3.4), priorisointi ja yksinkertaistaminen (2.1) ja kumppanuus Euroopan 
tilastojärjestelmässä (ESS) ja sen ulkopuolella  (1.1).  
Erityisesti kaikki Eurostatin hankkeet, jotka on luokiteltu kriittisiksi niiden 
strategisen merkityksen, asiaan liittyvän henkilöstön lukumäärän tai investoitujen 
taloudellisten resurssien perusteella, on saatettu menestyksekkäästi päätökseen tai 
ovat hyvässä vauhdissa.  
Myös nykyaikaistamiseen liittyvissä hankkeissa on edistytty hienosti. Hankkeista, 
joihin liittyy Euroopan tilastojärjestelmän jäsenten välinen yhteistyö, on saatu hyviä 
tuloksia, ja etenkin Euroopan tilastojärjestelmän yhteistyöverko stojen ja Vision 2020 
-strategian täytäntöönpanohankkeiden toteuttamisessa on edistytty hyvin. Vuoden 
2015 alussa Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevä komitea sopi ESS Vision 2020 -
strategian2 täytäntöönpanosta aluksi kahdeksan Vision 2020 -strategian 
täytäntöönpanohankkeen kautta. Nykyaikaistamishankkeiden kehittäminen edelleen 
sekä laajuuden että soveltamisalan osalta riippuu ESS:n resurssien jatkuvasta 
saatavuudesta.  
Prioriteettialue I: Tilastotuotokset  
1. Indikaattorit3 
1.1 Eurooppa 2020 -strategia  
Talouden hallintotavan vahvistaminen on yksi Eurooppa 2020 -strategian 
kulmakivistä. Euroopan tilasto -ohjelma toimi merkittävänä tietolähteenä komission 
varoitusmekanismia koskevassa kertomuksessa ja tarjosi asiaan liittyvää tilastotietoa 
vuosien 2014 ja 2 015 eurooppalaisia ohjausjaksoja varten. Eurostat laati ensimmäistä 
kertaa tilastoliitteen varoitusmekanismia koskevaan kertomukseen, joka toimii 
lähtökohtana makrotalouden epätasapainoa koskevalle menettelylle.  
Eurooppa 2020 -strategian ”Resurssitehokas E urooppa” -lippulaivahankkeen 
seurannassa saavutukset olivat hyviä: resurssitehokkuuden tulostaulu julkaistiin 
joulukuussa 2013 ja sitä kehitettiin edelleen vuonna 2014.  
Sosiaalitilastojen alalla jatkettiin korkealaatuisten indikaattoreiden kehittämistä ja 
tuottamista Eurooppa 2020 -strategiaa ja Koulutus 2020 -strategiaa varten. Jo saadut 
alustavat tulokset tuottivat ajantasaisempaa tietoa köyhyydestä ja eriarvoisuudesta ja 
varmistivat köyhyyttä koskevien alueellisten tietojen saatavuuden.  
Yritystilastojen alalla tutkimus - ja kehittämistoiminnan intensiivisyyttä – joka on 
yksi Eurooppa 2020 -strategian kattamista aloista – koskevat tavoiteindikaattorit 
julkaistiin ensimmäistä kertaa uuden Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän 
                                                            
2 http://ec.europa.eu/eurostat/documents/10186/756730/ESS -Vision -2020.pdf/8d97506b -b802 -439e -9ea4 -
303e905f4255 . 
3 Tilastollisten ind ikaattoreiden määritelmä löytyy Euroopan tilasto -ohjelman 2013 –2017 sivuilta 19 –20. 
 
3 
 (EKT2010)4 sääntöjen muk aisesti. Kansainvälisesti koordinoitua tutkimusta koskevat 
tiedot – ilmaistuna kansallisten tutkimus - ja kehittämisbudjettien perusteella – 
tuotettiin nopeammin. Näitä tietoja käytetään innovaatiounionia koskevan 
lippulaivahankkeen puitteissa toteutetussa Euroopan tutkimusalueen seurannassa.  
Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita käsittelevä lippulaivajulkaisu5 laadittiin 
ensimmäistä kertaa vuonna 2013.  
1.2. Talouden ohjaus ja hallinta  
Vuonna 2014 merkittävä saavutus oli liiallisia alijäämiä koskevaan menett elyyn 
liittyvien tietojen kahden vuoden välein tehtävä validointi. Huhtikuussa 2014 
annetussa ilmoituksessa Eurostat ilmaisi yhden varauksen jäsenvaltioiden 
ilmoittamien tietojen laadun osalta, mutta tämä poistettiin lokakuussa 2014. 
Lokakuussa 2014 Eurost at ei ilmaissut mitään varauksia ilmoitettujen tietojen osalta 
siitä huolimatta, että Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän uusi 
menetelmäkehys EKT 2010 pantiin täytäntöön ensimmäistä kertaa. Velkaa ja 
alijäämää koskevien EKT 2010:n tietojen liitte enä olivat vuotuiset ja 
neljännesvuosittaiset kansatalouden tilinpitotaulukot julkisyhteisösektorilta. Asetusta 
(EY) N:o 479/20096, jossa säädetään menettelystä, jonka mukaisesti jäsenvaltiot 
toimittavat tilastotietoja liiallisia alijäämiä koskevaan menett elyyn, muutettiin 
korvaamalla asetuksessa olevat viittaukset ESA 95:een viittauksilla EKT 2010:een. 
Julkisen talouden alijäämää ja valtion velkaa käsittelevää käsikirjaa (Manual of 
Government Deficit and Debt) mukautettiin EKT 2010:n mukaiseksi.  
1.3. Talou den globalisaatio  
Globaaliin arvoketjuun liittyvässä toiminnassa saavutettiin kolme merkittävää 
kehitysaskelta: julkaistiin Eurostatin teettämä Sturgeon -raportti, joka käsittelee 
globaalin arvoketjun mittauspuitteita, saatiin päätökseen globaalia arvoketju a 
käsittelevä Euroopan tilastojärjestelmän yhteistyöverkosto, ja jäsenvaltiot osallistuvat 
nyt aktiivisesti Yhdistyneiden kansakuntien puheenjohtajan tukiryhmän toimintaan, 
jossa on tarkoitus kehittää globaalit puitteet globaalia arvoketjua varten.  
2. Tili npitopuitteet  
Eurostat pani erittäin aktiivisesti täytäntöön toimintasuunnitelmaansa BKT ja muut 
indikaattorit . Suunnitelma kattaa vuodet 2012 –2014, ja siinä keskitytään kolmeen 
prioriteettialaan:  
a)  kehitetään edelleen tilastojen tuottamista kotitalouksien tasolla sekä 
tulonjakoa, kulutusta ja varallisuutta mittaavien tilastojen tuottamista;  
b)  mitataan elämänlaatua moniulotteisella tavalla;  
c)  mitataan ympäristön kannalta kestävää kehitystä.  
2.1. Taloudellinen ja sosiaalinen suorituskyky  
Eurostat tuotti ja jake li korkealaatuisia kansantalouden tilinpitoon, maksutaseeseen, 
hintoihin ja ostovoimapariteetteihin liittyviä talouden tilastoja. Eurostatin tehtäviin 
                                                            
4 http://ec.europa.eu/eurostat/web/esa -2010 . 
5  http://ec.europa.eu/eurostat/product?code=KS -02-13-238. 
6  Neuv oston asetus (EY) N:o  479/2009, annettu 25. toukokuuta 2009, Euroopan yhteisön 
perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta 
(EYVL L 145, 10.6.2009, s. 1).  
 
4 
 sisältyi tilastojen tuottaminen keskeisiä indikaattoreita varten (esim. Eurooppa 2020 -
strategia, makrota louden epätasapainoa koskevan menettelyn tulostaulu, kestävän 
kehityksen indikaattorit ja Euroopan talouden pääindikaattorit). Se tuotti tilastoja 
myös hallinnollisiin tarkoituksiin, esimerkiksi laski alueellisen bruttokansantuotteen 
rakennerahastoja varte n ja bruttokansantulon budjetoituja omia varoja varten sekä 
teki henkilöstön palkkoihin ja eläkkeisiin liittyviä laskelmia.  
Muita saavutuksia ovat yksityiskohtaisemman erittelyn laatiminen euroalueen 
inflaation alustavaa arviota varten sekä asuntohintainde ksin ensimmäinen 
järjestelmällinen jakelu. Jäsenvaltiot lähettivät myös ensimmäistä kertaa 
omistusasuntoja koskevat hintaindeksit neljännesvuosittain, ja komissio hyväksyi 
yhdenmukaistettua kuluttajahintaindeksiä koskevan ehdotuksen uudeksi 
puiteasetukseks i7. 
Jäsenvaltiot lähettivät kansallista tilinpitoa ja maksutasetta koskevat tiedot uusien 
menetelmäkehysten, tuoreimman Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän 
(EKT 2010) sekä maksutasetta ja ulkomaisia varallisuusasemia käsittelevän 
käsikirjan kuudennen painoksen mukaisesti. Uusien kehysten käyttöönottoon kuului 
myös uuden tilasto - ja metatiedon vaihtoa koskevan SDMX -standardin käyttö, mikä 
tarkoittaa sitä, että menetelmään liittyviä käsikirjoja ja ohjeita oli työstettävä.  
Vuonna 2014 perustettu  Euroopan julkisen sektorin tilinpäätösstandardeja käsittelevä 
työryhmä laati vaikutustenarvioinnin. Hankkeessa pyritään parantamaan julkisen 
sektorin tilinpäätösraportoinnin vertailukelpoisuutta ja avoimuutta luomalla perusta, 
jotta voitaisiin ottaa käytt öön Euroopan tasolla standardoitu julkisen sektorin tilinpito 
ja yleistä tarkoitusta palvelevan tilinpäätösraportoinnin standardit, joiden mukaisesti 
tilinpäätökset tehtäisiin suoriteperusteisena.  
Eurostat tuotti lukuisia julkaisuja eri aiheista, joihin si sältyivät mm. 
neljännesvuotuinen alijäämä ja velka, valtion velan rakenne ja verotuksen 
kehityssuunnat. Se julkaisi myös edelleen säännöllisesti lehdistötiedotteita 
julkisyhteisöjen neljännesvuosittaisesta velasta ja ryhtyi julkaisemaan uutta 
euroindikaatt orilehdistötiedotetta kausitasoitetusta julkisyhteisöjen 
neljännesvuosittaisesta alijäämästä. Lisäksi Eurostat julkaisi kestävää kehitystä 
EU:ssa käsittelevän seurantaraportin8 vuoden 2013 lopussa.  
Keskeisiä indikaattoreita koskevan yksityiskohtaisen tavoi tteen 2.1.2 osalta Eurostat 
julkaisi kaksi käsikirjaa ( Getting messages across using indicators  ja Towards a 
harmonised methodology for statistical indicators ). 
2.2 Ympäristön kestävyys  
Neuvosto ja Euroopan parlamentti antoivat uutta Euroopan ympäristötili npitoa 
koskevaa lainsäädäntöä (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 
538/20149). Siinä otetaan käyttöön ympäristönsuojelumenojen tilinpitoa ja 
ympäristöliiketoimintaa koskevat moduulit ja energiavirtoja koskevien tilien 
                                                            
7  http://eur -lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:61b14699 -7f95-11e4 -9e6e -
01aa75ed71a1.0015.03/DOC_1&format=PDF  ja http://eur -lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:61b14699 -
7f95-11e4 -9e6e -01aa75ed71a1.0015.03/DOC_2&format=PDF . 
8  http://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/57602 49/KS -02-13-237-EN.PDF/f652a97e -e646 -456a -82fc-
34949bbff956.  
9  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 538/2014, annettu 16. huhtikuuta 2014, Euroopan 
ympäristötilinpidosta annetun asetuksen (EU) N:o 691/2011 muuttamisesta (EUVL L 158, 27.5.2014 , s. 
113).  
 
5 
 moduuli. Euroopan tilast ojärjestelmää käsittelevä komitea hyväksyi ympäristötilien 
päivitetyn eurooppalaisen strategian vuosiksi 2014 –2018.  
3. Tiedot  
3.1. Elinkeinoelämä  
Eurostat sai päätökseen keskustelut, joita se oli käynyt Euroopan tilastojärjestelmän 
yhteistyökumppaneiden ka nssa useista yksittäisistä paketeista, jotka sisältyvät 
suunniteltuun yritystilastot yhteen kokoavaan puiteasetukseen.  
Eurostat jatkoi eurooppalaisen profiloinnin – yritysrakenteen analysointimenetelmän 
– testausta ja toteutusta. Se sai valmiiksi paikannus tietojen käytön toteutettavuutta 
matkailutilastoissa koskevan tutkimuksen tulokset. Mikrotietojen linkityksen käyttöä 
koskevat pilottitutkimukset jatkuivat. Tarkoituksena on tutkia yritystoiminnan 
rakennetilastojen ja yritystoiminnan ominaisuustietojen muk aan jaoteltujen 
palvelujen kauppaa koskevien tilastojen välisiä linkkejä. Alalla käynnistettiin myös 
tutkimuksia, joissa tarkasteltiin mahdollisuutta yritystoiminnan rakennetilastojen ja 
kansainvälistä kauppaa koskevien tilastojen mikrotietojen linkityksee n. Eurostat sai 
tarvitsemansa tiedot kehittääkseen uuden innovointia koskevan indikaattorin, jota 
voidaan käyttää innovatiivisten kasvuyritysten osalta. Jäsenvaltiot toimittivat nämä 
tiedot vapaaehtoisesti.  
Eurostat julkaisi tietoja ja metatietoja lyhyen a ikavälin tilastoista, matkailutilastoista, 
yritystoiminnan rakennetilastoista, yritysdemografiasta, ulkomaisia osakkuus - ja 
tytäryhtiöitä koskevista tilastoista, suorista ulkomaisista sijoituksista sekä tavaroiden 
ja palvelujen kansainvälisestä kaupasta. L isäksi se julkaisi tulokset yhteisön 
innovaatiotutkimuksesta, tieteellisiä ja teknisiä tietoja, joita tarvitaan uuden 
innovaatiotuotosta mittaavan indikaattorin laatimiseksi, ja tieto - ja 
viestintätekniikkaa koskevan tutkimuksen tulokset.  
Euroopan laajuist a otantajärjestelmää, joka on lyhyen aikavälin tilastojen 
tuottamisessa käytetty menetelmä, koskevat vaatimukset päivitettiin.  
Tutkimusta ja kehittämistä koskevia tilastoja, etenkin Eurooppa 2020 -strategian 
mukaiset tutkimus - ja kehittämistoiminnan intens iivisyyttä koskevat 
tavoiteindikaattorit julkaistiin ensimmäistä kertaa uuden Euroopan kansantalouden 
tilinpitojärjestelmän (EKT 2010) sääntöjen mukaisesti.  
3.2. Kansalaisten Eurooppa  
Eurostat jatkoi keskeisiä EU:n toiminta -aloja – kuten Eurooppa 2020 -strategiaa, 
Koulutus 2020 -strategiaa ja taustalla olevia yhteisiä arviointikehyksiä – sekä väestöä 
ja maahanmuuttoa koskevien indikaattorien kehittämistä ja tuottamista. Elinikäistä 
oppimista koskevien viisivuotiskyselyjen tulokset asetettiin saataville.  
Kuolinsyytilastoja julkaistiin ensimmäisen kerran komission asetuksen (EU) N:o 
328/201110 nojalla, ja eurooppalaista terveyshaastattelututkimusta koskeva asetus11 
hyväksyttiin vuonna 2014.  
                                                            
10 Komission asetus (EU) N:o  328/2011, annettu 5. huhtikuuta 2011, kansanterveyttä sekä työterveyttä ja 
työturvallisuutta koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) 
N:o 1338/2008 täytäntöönpanosta kuo lemansyytilastojen osalta (EUVL L 90, 6.4.2011, s. 22).  
11 Komission asetus (EU) N:o  68/2014, annettu 27. tammikuuta 2014, kansanterveyttä sekä työterveyttä ja 
työturvallisuutta koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetu ksen (EY) 
N:o 1338/2008 täytäntöönpanosta eurooppalaiseen terveyshaastattelututkimukseen (EHIS) perustuvien 
 
6 
 Eurostat on tarkistamassa aineellista puutetta koskevaa indikaattoria, j ota koskevien 
tietojen pitäisi olla saatavilla vuonna 2015. Useilla aloilla saavutettiin merkittävää 
edistystä menetelmien kehittämisessä, mukaan luettuna työvoimatutkimus ja tulo - ja 
elinolotilastot.  
Edistystä, hyvinvointia ja kestävää kehitystä mittaavat  ensimmäiset indikaattorit 
saatiin jakeluun vuonna 2013 ja uusia julkaisuja ja uusia indikaattoreita vuonna 
2014.12 
Eurostat on ryhtynyt panemaan täytäntöön Euroopan demografisia tilastoja 
koskevassa asetuksessa (EU) N:o 1260/201313 säädettyjä toimenpiteitä sen jälkeen, 
kun asetus hyväksyttiin vuonna 2013.  
Työvoimatutkimuksen tarkistuksessa on edetty hyvin, ja tarkoituksena on tuottaa 
uusia ja tarkempia työmarkkinatietoja. Vuonna 2014 hyväksyttiin uusi oikeudellinen 
kehys työvoimatutkimukselle (Euroopan parl amentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 
545/201414) ja lisäkysymyksiä koskevalle vuosien 2016 –2018 ohjelmalle (komission 
delegoitu asetus (EU) N:o 1397/201415). Eurostat julkaisi ajan tasalla olevat 
indikaattorit Eurooppa 2020 -strategiaa varten, koulutusta ja elinikäistä oppimista 
koskevia muita indikaattoreita, jotka tuotettiin käyttämällä työvoimatutkimuksen 
tietoja, sekä vammaisuutta koskevia uusia tietoja. Koulutusta ja elinikäistä oppimista 
koskeviin tilastoihin16 ja tulo - ja elinolotilastoihin17 liittyvät t äytäntöönpanoasetukset 
hyväksyttiin.  
3.3 Geospatiaaliset, ympäristö -, maatalous - ja muut toimialatilastot  
Jäsenvaltioiden lähettämiin tietoihin sovellettava vaatimustenmukaisuuden valvonta 
laajennettiin koskemaan myös tietojen laatua. Maataloutta ja kalast usta, ympäristöä, 
tilinpitoa ja energiaa koskevien tilastojen kattavuuden parantamiseksi ja laatimiseen 
vaadittavan ajan vähentämiseksi toteutettiin toimia. Nämä tilastot julkaistaan nyt 
lyhyemmällä viiveellä.  
Komission asetuksella (EU) N:o 715/201418 otettiin käyttöön uusi muuttujien luettelo 
vuoden 2016 maatilojen rakennetutkimuksen tietojenkeruussa.  
                                                                                                                                                                                          
tilastojen osalta annetun asetuksen (EU) N:o  141/2013 muuttamisesta Kroatian Euroopan unioniin liittymisen 
vuoksi (EUVL L 23, 28.1.2014, s. 9).  
12  http://ec.europa.eu/eurostat/web/sdi/indicators  
13  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1260/2013, annettu 20. marraskuuta 2013, Euroopan 
demografisista tilastoista (EUVL L 330, 10.12.2013, s. 39).  
14  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (E U) N:o  545/2014, annettu 15.  toukokuuta 2014, yhteisön 
työvoimaa koskevan otantatutkimuksen järjestämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o  577/98 
muuttamisesta (EUVL L 163, 29.5.2014, s. 10).  
15  Komission delegoitu asetus (EU) N:o  1397/2014, annettu 22. lokakuuta 2014, neuvoston asetuksessa (EY) 
N:o 577/98 säädetyn työvoimaa koskevan otantatutkimuksen lisäkysymyksiä koskevasta vuosien 2016 –2018 
ohjelmasta annetun asetuksen (EU) N:o  318/2013 muuttamisesta (EUVL L 370, 30.12.2014, s. 42).  
16  Komission a setus (EU) N:o 1175/2014, annettu 30. lokakuuta 2014, koulutusta ja elinikäistä oppimista 
koskevien tilastojen tuottamisesta ja kehittämisestä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 
(EY) N:o 452/2008 täytäntöönpanemisesta aikuisten osallistumi sta elinikäiseen oppimiseen koskevien 
tilastojen osalta (EUVL L  316, 4.11.2014, s.  4). 
17 Komission asetus (EU) N:o 112/2013, annettu 7. helmikuuta 2013, yhteisön tulo - ja elinolotilastoista (EU -
SILC) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY)  N:o 1177/2003 täytäntöönpanosta (EUVL 
L 37, 8.2.2013, s. 2).  
18  Komission asetus (EU) N:o 715/2014, annettu 26. kesäkuuta 2014, maatilojen rakennetutkimuksista ja 
maatalouden tuotantomenetelmiä koskevasta tutkimuksesta annetun Euroopan parlamentin ja neuv oston 
 
7 
 Eurostat käynnisti ensimmäisen käyttäjille suunnatun energiatilastoja koskevan 
tutkimuksen. Energiatilastojen ala sai lisähyötyä, kun vuotuisia ydinenergiatie toja 
ryhdyttiin levittämään verkossa. Vuoden 2013 lopulla julkaistiin kotitalouksien 
energiankulutustilastoja käsittelevä käsikirja. Energiatilastoja koskevaa asetusta19 
muutettiin niin, että katetaan energian kokonaisloppukulutus kotitalouksissa 
polttoaine en ja käytön perusteella.  
Energian käytön hiilidioksidipäästöjen tuoreita estimaatteja ollaan juuri 
julkaisemassa noin viisi kuukautta viitevuoden päättymisen jälkeen. Parhaillaan on 
myös kehitteillä menetelmiä, joilla voidaan laskea eri kuljetusmuotojen 
kasvihuonekaasupäästöjen alhaalta ylöspäin suuntautuvia arvioita.  
Vuonna 2011 liikennepolitiikan valkoisessa kirjassa asetettujen tavoitteiden 
seurantaindikaattoreiden kehittämisessä päästiin eteenpäin.  
Tilastollisten alueyksiköiden yhteistä nimikkeistöä k oskeva muutos20 hyväksyttiin.  
Eurostat toimi tiiviissä yhteistyössä alue - ja kaupunkipolitiikan pääosaston ja 
alueiden komitean kanssa tuottaakseen alueellisen vuosikirjan (Regional Yearbook) 
ja siihen liittyvän sähköisen version (Statistical Atlas).  
Maanpe ite- ja maankäyttötilastojen seurantaa koskevien kansallisten aloitteiden 
koordinointia laajennettiin. Tavoitteena on pystyä kehittämään pitkän aikavälin 
strategia maanpeite - ja maankäyttötilastoja koskevaa kyselyä varten.  
Prioriteettialue II: Euroopan tilastojen tuotantotavat  
1. Euroopan tilastojärjestelmän laadunhallinta  
Vuonna 2013 käynnistettiin uusi vertaisarviointikierros. Siihen osallistui yhteensä 32 
maata (EU:n jäsenvaltiot sekä neljä EFTA - ja ETA -maata) ja Eurostat. Kaikki maat 
ja Eurostat täyt tivät itsearviointilomakkeet, ja vuonna 2014 tehtiin vertaisarviointeja 
12 maassa ja Eurostatissa. Eurostatin vertaisarviointi, jonka teki Euroopan 
tilastohallinnoinnin neuvoa -antava lautakunta, saatiin päätökseen, ja sitä koskeva 
raportti julkaistiin.  
Käynnissä olevissa toimissa, joilla pyritään yhdenmukaistamaan Euroopan 
tilastojärjestelmässä ja Euroopan keskuspankkijärjestelmässä käytetyt 
laadunvarmistuspuitteet, keskityttiin täytäntöönpano - ja seurantavälineisiin, etenkin 
molemmissa järjestelmissä tehtä viin vertaisarviointeihin ja tilastoauditointeihin.  
”Laatusponsorointia” (Sponsorship on Quality) käsittelevän työryhmän työ ja sen 
laatua koskevien suositusten täytäntöönpano johtivat integroidun metadatarakenteen 
kehittämiseen sekä laaturaportteja koskev an Euroopan tilastojärjestelmän käsikirjan 
vuoden 2014 painoksen julkaisemiseen. Eurostat ryhtyi suunnittelemaan vuonna 
2014 Euroopan tilastojärjestelmän Vision 2020 -strategian prioriteettialueen ”laatu” 
täytäntöönpanoa Euroopan tilastojärjestelmän jäsent en kanssa. Virallisten tilastojen 
laatua käsittelevä eurooppalainen konferenssi järjestettiin Wienissä. Eurostat kehitti 
                                                                                                                                                                                          
asetuksen (EY) N:o 1166/2008 liitteen III muuttamisesta vuoden 2016 maatilojen rakennetutkimuksen 
tietojenkeruuseen kuuluvien muuttujien luettelon osalta (EUVL L 190, 28.6.2014, s. 8).  
19  Komission asetus (EU) N:o  431/2014, annettu 24. huhtikuuta 201 4, energiatilastoista annetun Euroopan 
parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o  1099/2008 muuttamisesta energiankulutusta kotitalouksissa 
koskevien vuotuisten tilastojen täytäntöönpanon osalta (EUVL L 131, 1.5.2014, s. 1).  
20  Komission asetus (EU) N:o  868/2014, annettu 8. elokuuta 2014, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden 
nimikkeistöstä (NUTS) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o  1059/2003 liitteiden 
muuttamisesta (EUVL L 241, 13.8.2014, s. 1).  
 
8 
 ja hyväksyi käyttöä varten vuonna 2014 uuden menettelyn julkaistuissa tilastoissa 
havaittujen virheiden käsittelyä ja raportointia vart en. 
2. Priorisointi ja yksinkertaistaminen  
Euroopan tilasto -ohjelman tarjoamat puitteet edellyttävät prioriteettien asettamista 
Euroopan tilastojärjestelmässä, jotta voidaan varmistaa, että viisivuotiset tavoitteet 
voidaan saavuttaa sekä kansallisella että  Euroopan tasolla käytettävissä olevilla 
resursseilla. Eurostat tekee tämän vuoksi vuosittain priorisointia, jonka yhteydessä se 
kuulee tilastojen käyttäjiä ja tuottajia. Prioriteetit asetetaan tilastollisten vaatimusten 
tarkastelun perusteella. Siinä yksi löidään kumottavat säädökset, vapaaehtoiset 
tiedonkeruut (”herrasmiessopimusten” perusteella), joita ei enää tehdä, sekä 
vähennettävät tai yksinkertaistettavat alat. Tuoteluettelon lisääminen Euroopan 
tilastojärjestelmään on parantanut priorisointijärjeste lmää. Tämä on erityisen tärkeää 
nyt, kun resurssit vähenevät sekä Eurostatissa että jäsenvaltioissa ja 
tilastotoimistoilla on täysi työ pyrkiä sovittamaan yhteen vähenevät resurssit ja 
tilastojen kasvava kysyntä.  
Vesi- ja metsätilastojen järkeistämiseen ja  nykyaikaistamiseen tähtäävä työ on 
aloitettu. Lainsäätäjälle esitettiin rautatieliikennettä koskevan asetuksen muutos, 
jonka mukaisesti jäsenvaltioita ei enää vaadita raportoimaan tietoja tiettyjen 
taulukoiden osalta. Kalastustilastojen yksinkertaistamise ksi toteutettiin toimia 
käyttämällä saalistietoja, jotka ilmoitetaan yhteisen kalastuspolitiikan puitteissa. 
Maataloustilastojen yksinkertaistamiseksi ollaan tekemässä useita muutoksia. 
Suunnitteilla on esimerkiksi joustavampi maatilojen rakennetutkimus vu odesta 2020 
eteenpäin ja maataloustilastojen eri alojen välisen synergian kehittäminen. Maan 
hintoja ja vuokria koskevia tietoja kerättiin yhdenmukaistetulla menetelmällä. Urban 
Audit -kaupunkitutkimuksessa kerättyjä kaupunkitilastoja järkeistettiin entise stään.  
Työmarkkinapolitiikkaa koskevien tilastojen tuotanto ja levittäminen siirrettiin 
työllisyys -, sosiaali - ja osallisuusasioiden pääosastolle. Vuotuisiin bruttoansioihin ja 
työvoimakustannuksiin liittyvä vapaaehtoinen tiedonkeruu lopetettiin. Tiedonker uuta 
ammattitautitilastojen tuotantoa varten on yksinkertaistettu, ja työllisyys -, sosiaali - ja 
osallisuusasioiden pääosasto on antanut taloudellista tukea näihin muutoksiin 
neljäksi vuodeksi.  
Sisämarkkinoiden tilastohanke (SIMSTAT) ja kotimaankauppaa kosk evien tilastojen 
uudelleensuunnittelu käynnistettiin. Näiden muutosten tarkoituksena on vähentää 
tiedonkeruusta aiheutuvaa rasitetta ja parantaa tietojen laatua.  
Uusia suuntaviivoja ja selityksiä tuotettiin ja julkaistiin. Niillä on tarkoitus järkeistää 
Euroopan tilastojärjestelmän luokituksille ja standardoidulle metadatalle annettavaa 
tukea.  
Komissio ei sitoutunut uusiin toimiin muiden EU:n ulkopuolisten maiden kuin 
laajentumismaiden ja Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien maiden kanssa.  
3. Mone en käyttötarkoitukseen soveltuvat tilastot ja tuotannon tehokkuuden 
lisääminen  
Euroopan tilastojen nykyaikaistamisprosessi jatkui, kun Euroopan tilastojärjestelmän 
Vision 2020 -strategia hyväksyttiin Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevän 
komitean kokou ksessa toukokuussa 2014 keskeiseksi strategiaksi, jonka mukaisesti 
Euroopan tilastojärjestelmää kehitetään vuoteen 2020 ulottuvalla kaudella. Näissä 
puitteissa yksilöidään viisi prioriteettialuetta: käyttäjät, laatu, uudet tietolähteet, 
 
9 
 tuotantoprosessit s ekä levitys ja tiedotus. Huomion arvioinen saavutus oli keskeisten 
nykyaikaistamishankkeiden (Vision 2020 -strategian täytäntöönpanohankkeiden) 
kehittäminen yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Katettuja aloja ovat 
tiedonvaihtoverkosto, tilastojen validoin ti, uusien tietolähteiden käyttö 
(hallinnollisen ja massadatan osalta), kriittiset liiketoimintahankkeet 
(kauppatilastojen nykyaikaistaminen ja yhteentoimivien yritysrekistereiden 
perustaminen Euroopan tilastojärjestelmään) sekä tukikehykset (tietomallit s ekä 
standardi -, laatu - ja yritysarkkitehtuuri).  
Sisämarkkinatilastoja käsittelevä Vision 2020 -strategian täytäntöönpanohanke, jossa 
keskityttiin  EU:n sisäistä kauppaa koskevien mikrotietojen vaihtoon, edistyi 
aikataulun mukaisesti. Toteutettavuustutkimus  saatiin päätökseen ja keskitetyn 
datakeskuksen kehittämistyö aloitettiin.  
Yhteentoimivien tilastointiin tarkoitettujen yritysrekistereiden eurooppalaista 
järjestelmää koskevan Vision 2020 -strategian täytäntöönpanohankkeen 
valmisteluvaihe saatiin päätökse en vuonna 2013, ja yhteentoimivien tilastointiin 
tarkoitettujen yritysrekistereiden eurooppalaista järjestelmää käsittelevä Euroopan 
tilastojärjestelmän yhteistyöverkostohanke käynnistettiin vuonna 2014.  
Validointia koskevan Vision 2020 -strategian täytänt öönpanohankkeen 
pääsaavutuksena oli sellaisen validointisyntaksin kehittäminen, jonka avulla Eurostat 
pystyy vaihtamaan validointisääntöjä jäsenvaltioiden kanssa ja laatimaan 
toiminnallisia eritelmiä parempien validointivälineiden kehittämiseksi.  
Euroopan tilastojärjestelmäkomitea julkaisi muistion massadatasta ja hyväksyi 
Euroopan tilastojärjestelmän toimintasuunnitelman ja etenemissuunnitelman 1.021. 
Tähän liittyen käynnistettiin toimia, joilla kehitetään prototyyppisovelluksia 
massadatan käytöstä virallis issa terveydenhuolto -, työttömyys - ja 
demografiatilastoissa.  
Parhaillaan on käynnissä useita nykyaikaistamisaloitteita, jotka liittyvät sosiaali - ja 
väestötilastojen kehittämiseen tulevina vuosina, esimerkiksi eurooppalaisten 
sosiaalitutkimusten yhdentämin en. Vuonna 2014 avattiin väestönlaskentatietojen 
keskus (Census hub), joka mahdollistaa vertailevien ja erittäin yksityiskohtaisten 
väestö - ja asumistietojen julkaisemisen.  
Eurostat saattoi päätökseen toisen vaiheen kansantalouden tilinpitoon liittyvässä 
tuotantojärjestelmähankkeessa, jonka tavoitteena oli nykyaikaistaa 
tilastotuotantoketju kansantalouden tilinpitoon ja maksutaseisiin liittyvillä keskeisillä 
tilastoaloilla.  
Kansantalouden tilinpitoon ja maksutaseisiin liittyvien tilastotietojen vaihtoa vart en 
tarkoitetusta standardista tehtiin kansainvälinen sopimus. Sopimus pantiin EU:n 
tasolla täytäntöön ottamalla käyttöön uusi Euroopan kansantalouden 
tilinpitojärjestelmä (EKT 2010) ja ulkomaisia varallisuusasemia käsittelevän 
käsikirjan kuudes painos. Sta ndardien, esim. metaviitedataan, laaturaportteihin, 
koodiluetteloihin ja tilastodataan liittyvien standardin ja tilasto - ja metatiedon vaihtoa 
koskevan SDMX -standardin ja muiden Euroopan tilastojärjestelmässä käytettyjen 
standardien, täytäntöönpanossa edis tyttiin hyvin.  
                                                            
21  http://www.cros -portal.eu/content/papers -big-data-context -official -statistics . 
 
10 
 Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevä komitea vahvisti Euroopan 
tilastojärjestelmän kausitasoitusta koskevien ohjeiden tarkistetun version, ja 
kausitasoitusta koskevan uuden ohjelmiston virallinen versio julkistettiin.  
4. Levittäminen ja viestintä  
Useita uusia palveluja (verkkopalveluja, sovelluksia ja pienoisohjelmia) tarjottiin 
ensimmäistä kertaa. Suurin saavutus oli Eurostatin uuden verkkosivuston 
käyttöönotto joulukuussa 2014. Erityisesti keskityttiin tuottamaan monialaisia 
julkaisuja,  jollaisia ovat kaksi lippulaivajulkaisua (Eurooppa 2020 -strategiaa tukevat 
indikaattorit22 ja Nuoriso EU:ssa). Statistics Explained  -sivustoa laajennettiin, ja 
perustettiin uusi Euroopan tilastotietoja tukeva verkosto, jolla on 33 tukikeskusta, 
jotka katt avat 31 eurooppalaista kieltä.  
Eurostat antoi tutkijoille pääsyn neljään uuteen mikrotietojoukkoon. Keskusteluissa 
pohdittiin, olisiko teknisesti mahdollista kehittää etäkäyttöinfrastuktuuria niin, että 
voitaisiin antaa pääsy erittäin luottamuksellisiin, t urvattuun käyttöön tarkoitettuihin 
tiedostoihin.  
Eurostat julkaisi kaksi indikaattoreita käsittelevää käsikirjaa ( Getting messages 
across using indicators  ja Towards a harmonised methodology for statistical 
indicators ). 
Eurooppalainen tilastoja käsittelevä  neuvoa -antava komitea oli merkittävässä 
asemassa luotaessa yhteyksiä tutkijoihin, aktivoitaessa käyttäjiä ja asetettaessa 
mikrotietoja saataville tutkimusta varten.  
5. Koulutus, innovointi ja tutkimus  
Eurostat tuki ja edisti edelleen yhteistyötä Euroopan tilastojärjestelmän jäsenten 
välillä. Jäseniä kannustetaan jakamaan tietoja, vaihtamaan ideoita hyvistä 
toimintatavoista ja innovatiivisista lähestymistavoista tilastojen tuotannossa, 
tekemään yhteistyötä uusien menetelmien kehittämisessä ja täytäntöönpano ssa sekä 
edistämään virallisia tilastoja koskevaa tutkimusta. Osaamiskeskukset ja erilaiset 
kansainväliset aloitteet, esim. merkittävät konferenssit, kuten Quality 2014 , ja 
massadataa virallisissa tilastoissa käsittelevä seminaari, ovat olleet tässä erityi sen 
merkittävässä asemassa. Euroopan tilastoalan sidosryhmien ensimmäinen 
konferenssi vuonna 2014 oli hyvä esimerkki toiminnasta, jolla vahvistetaan 
yhteyksiä tiedeyhteisöön ja sidosryhmien merkityksellisyyttä.  
Virallisten tilastojen alalla suoritettavan eurooppalaisen maisteritutkinnon (European 
Master) osalta edistyttiin huomattavasti. Toteutettavuustutkimus suunniteltiin ja se 
on nyt käynnissä. Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevä komitea hyväksyi 
maisteritutkinnon käsitteen, ohjelman ehdotetut hall intopuitteet sekä tutkintoa 
käsittelevän lautakunnan (European Master in Official Statistics Board) 
perustamisen.  
                                                            
22  http://ec.europa.eu/eurostat/product?code=KS -EZ-14-001&mode=view . 
 
11 
  
 
 
Prioriteettialue III: Kumppanuus  
1. Kumppanuus Euroopan tilastojärjestelmässä (ESS) ja sen ulkopuolella  
Joulukuussa 2014 päästiin poliittis een sopimukseen ehdotuksesta, jolla muutetaan 
Euroopan tilastoja koskevaa asetusta (EY) N:o 223/2009. Muutettu asetus23 
julkaistiin EU:n virallisessa lehdessä 19. toukokuuta 2015.  
Euroopan tilastojärjestelmän hallintorakenteeseen tehtiin joitakin parannuksi a: 
Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevästä komiteasta tehtiin pääasiallinen komitea, 
ja Euroopan tilastofoorumi perustettiin parantamaan yhteistyötä Euroopan 
tilastojärjestelmän ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän välillä.  
Kauden 2014 –2020 yhteistyöst rategioiden valmistelussa käytettiin ehdokasmaiden, 
mahdollisten ehdokasmaiden ja Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien 
itäisten maiden tilastojärjestelmien yleisarviointia. Tilastoyhteistyötä koskeva 
strategia ja tilastoyhteistyötä koskeva strate gia Euroopan naapuruusvälineessä 
itäisten maiden osalta 2014 –2020 toimivat puitteina, joilla kehitetään kestäviä ja 
luotettavia tilastojärjestelmiä. Laajentumisneuvottelujen yhteydessä tavoitteena on 
EU:n tilastolainsäädännön täytäntöönpano ja integroitumi nen Euroopan 
tilastojärjestelmään. Naapuruuspolitiikan itäisessä kumppanuudessa yhteistyöllä 
tähdätään valmiuksien parantamiseen ja sellaisten ajantasaisten ja luotettavien 
tietojen tuottamiseen, jotka liittyvät assosiaatiosopimuksiin ja pitkälle meneviin ja 
laaja -alaisiin vapaakauppasopimuksiin. Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin 
kuuluvien eteläisten maiden kanssa tehtävässä yhteistyössä keskityttiin tilastoja 
koskevien käytännesääntöjen kehittämiseen näille maille Euroopan tilastoja 
koskevien käytännesä äntöjen perusteella. Eurostat suunnitteli yleisafrikkalaisen 
tilastoyhteistyöohjelman, ja korkean tulotason maiksi luokiteltujen maiden kanssa 
yhteistyötä jatkettiin tietojen ja osaamisen vaihdon muodossa.  
3. MERKITYKSELLISYYS  
Euroopan tilasto -ohjelma on e delleen merkityksellinen, koska sen tavoitteet 
vastaavat EU:n tarpeisiin.  
Ohjelma täyttää useiden eri käyttäjäryhmien tarpeet, kuten indikaattorit osoittavat:  
 verkkosivuston käyttäjien määrä lisääntyi vuosina 2013 ja 2014;  
 verkkokäynnit sivuilla, joilla Eu rostat julkaisi tietoja, ja ladattujen julkaisujen 
määrä lisääntyivät molemmat vuosina 2013 ja 2014;  
 Eurostatia koskevat maininnat verkossa ovat vakaassa kasvussa;  
 käyttäjätyytyväisyys on pysynyt korkealla tasolla, mitä osoittavat 
käyttäjätyytyväisyyttä ko skevien tutkimusten tulokset;  
                                                            
23 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 2015/759, annettu 29. huhtikuuta 2013, Euroopan 
tilastoista annetun asetuksen (EY) N:o 223/2009 muuttamisesta (EUVL L 1 23, 19.5.2015, s. 90).  
 
12 
  eurooppalainen tilastoja käsittelevä neuvoa -antava komitea antoi suotuisan 
lausunnon vuosien 2013 ja 2014 työohjelmia koskevassa arvioinnissaan, 
vaikkakin se toi ilmi, että joitakin seikkoja olisi otettava jatkossa huomioon;  
 komission uuden asetuksen ansiosta voidaan suostua useampiin tutkijoiden 
pyyntöihin, jotka koskevat mikrotietojen saantia;  
 käyttäjäpyynnöt tietoja ja menetelmiä käsittelevälle Eurostatin tukipalvelulle 
lisääntyivät; ja  
 tietojen julkaisua varten otettiin käy ttöön uusia menetelmiä, jotta Eurostatin 
verkkosivustosta tulisi toimivampi ja käyttäjäystävällisempi.  
Euroopan tilasto -ohjelmalla edistetään politiikan laatimista prioriteettialoilla. 
Eurostat on säännöllisesti yhteydessä Euroopan komission muihin pääosas toihin, 
jotta se saa tietoja niiden tarpeista ja pystyy osallistumaan politiikan laatimiseen 
prioriteettialoilla. Näihin politiikanaloihin liittyvistä toimitetuista tiedoista 
ilmoitettiin julkisesti ja keskeisille institutionaalisille toimijoille, Euroopan  
parlamentille ja neuvostolle.  
Eurostat ryhtyi tuottamaan Eurooppa 2020 -strategian toimiin liittyvää julkaisua. 
Kyseessä on ensimmäinen uudesta vuotuisten julkaisujen sarjasta, jossa tehdään 
tilastollisia analyysejä, jotka liittyvät Euroopan komission kes keisiin poliittisiin 
puitteisiin tai muihin yhteiskunnallisesti tärkeisiin aiheisiin.  
Eurostatin tilastoja koskevien kysymysten määrä parlamentissa oli edelleen suuri, ja 
erityisen paljon kysymyksiä esitettiin rahoituskriisiin liittyvistä tilastoista. Euro stat 
antoi merkittävän panoksen eurooppalaiseen ohjausjaksoon tarjoamalla dataa ja 
indikaattoreita.  
Euroopan tilasto -ohjelmalla myötävaikutetaan myös tilastoprioriteettien 
tarkistukseen lainsäädännön kautta tai asettamalla negatiivisia prioriteetteja. 
Priorisointia sisältäviä asetuksia on hyväksytty tai ehdotettu kolme, yksi ehdotus 
peruutettiin, ja uusista lainsäädäntöehdotuksista on tehty tai käynnistetty kaksi 
vaikutustenarviointia. Noin 40 negatiivista prioriteettia sisältävä luettelo laadittiin ja 
otettiin käyttöön, millä varmistetaan, että eurooppalaiset tilastot säilyvät 
merkityksellisinä. Merkittävä määrä Eurostatin henkilöstöstä osoitettiin uusiin 
tehtäviin vuosina 2013 ja 2014, jotta voitiin ottaa huomioon uudet prioriteetit.  
4. TEHOKKUUS  
Eurostat on hyödyntänyt tehokkaasti sekä taloudellisia että henkilöresurssejaan.  
Talousarvion toteuttaminen vuosina 2013 ja 2014 ylitti hallintosuunnitelmissa 
asetetut tavoitteet, ja EU -avustuksilla tuettuihin hankkeisiin osallistuminen oli 
hyvällä tasolla: kaikki  jäsenvaltiot saivat etua ainakin yhdestä Eurostatin 
myöntämästä avustuksesta.  
Tuottavuus on parantunut, vaikka henkilöresursseja on vähennetty. Eurostatin 
julkaisemien tietojen määrä lisääntyi merkittävästi, vaikka työntekijöiden 
kokonaismäärä väheni hiem an. 
 
13 
 5. EU: N LISÄARVO  
Euroopan tilasto -ohjelmalla tuetaan niiden tilastojen laadun jatkuvaa parantamista, 
joita käytetään Eurooppa 2020 -strategian tulostaulussa, lippulaiva -aloitteiden 
kehittämisessä ja arvioinnissa sekä jäsenvaltioiden politiikan EU -seura nnassa 
(etenkin vakaus - ja kasvusopimuksen, makrotalouden epätasapainoa koskevan 
menettelyn ja eurooppalaisen ohjausjakson kautta). Sillä pyritään erityisesti 
parantamaan tilastojen merkityksellisyyttä ja vertailtavuutta ja vähentämään 
viitekauden ja tilas tojen julkaisemisen välistä ajanjaksoa. Euroopan tilasto -ohjelma 
on pääkanava, jonka kautta EU tarjoaa taloudellista tukea kansallisille 
tilastoviranomaisille tilastojen tuottamista, uusien tilastojen kehittämistä ja uusien 
menetelmien, luokitusten ja stan dardien täytäntöönpanoa varten. Eurostatin 
tuottamien tilastojen laadun paranemista osoittaa, että käyttäjät ovat entistä 
tyytyväisempiä julkaistujen tietojen laatuun ja vertailtavuuteen sekä nopeuteen, jolla 
tiedot tuotetaan ja asetetaan saataville. Ohjel malla tuetaan myös tilastojen uusien 
tuotantomenetelmien kehittämistä, jotta lisätään tehokkuutta ja pienennetään 
yrityksiin ja yksityishenkilöihin kohdistuvaa hallinnollista rasitetta. Sen vuoksi 
Euroopan tilasto -ohjelma on tuottanut ja tuottaa edelleen s elvää lisäarvoa EU:n 
tasolla. Tämä pätee kaikkiin Euroopan tilasto -ohjelman päätavoitteisiin, ja se tulee 
erittäin selvästi esiin joillakin tilasto -alueilla ja joissakin hankkeissa, kuten 
seuraavissa kohdissa esitetään.  
Tavoitteiden 1 ja 4  osalta eurooppal aiset tilastot ovat selvästi valtioiden rajat 
ylittäviä. Eurooppalaisten tilastojen kehittämistä, tuottamista ja levittämistä, jota 
tehdään Euroopan tilasto -ohjelman puitteissa, ei voida riittävästi saavuttaa 
jäsenvaltioiden tasolla, vaan se voidaan saavut taa paremmin EU:n tasolla. Sen vuoksi 
komissio hallinnoi prosessia EU:n tasolla Euroopan unionin säädöksen perusteella. 
Vain komissio voi huolehtia tilastotietojen riittävästä standardoinnista Euroopan 
tasolla kaikilla Euroopan tilasto -ohjelman kattamilla tilastoaloilla jäsenvaltioiden 
suorittaessa varsinaisen tiedonkeruun.  
EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo mahdollistaa sen, että tilastotoimissa 
keskitytään EU -politiikkaan ja koko Euroopan tilastojärjestelmän kannalta 
merkityksellisiin seikkoihin. Sill ä myös myötävaikutetaan resurssien tehokkaaseen 
käyttöön ja autetaan kansallisia viranomaisia hoitamaan tehtäviään, joiden 
hoitamiseen niillä ei muutoin olisi valmiuksia. Tällaisia tehtäviä ovat esimerkiksi 
priorisointi, standardointi ja menetelmien kehitt äminen.  
Joitakin selviä esimerkkejä tästä Euroopan tilasto -ohjelman kahden ensimmäisen 
vuoden ajalta ovat seuraavat: julkisyhteisöjen rahoitustilastot, maanteiden 
rahtiliikennettä koskevat tilastot, Euroopan tilastojärjestelmän yhteistyöverkostot, 
maatiete elliset tilastot, Euroopan julkisen sektorin tilinpäätösstandardit, maanpeite - 
ja maankäyttötilastoja koskeva kysely, sisämarkkinatilastot, EuroGroups -rekisteri, 
väestönlaskentatietojen keskus (Census hub) sekä EU -politiikan sosiaaliset 
indikaattorit.  
Tavoitteiden 2 ja 3  osalta eurooppalaisten tilastojen tuottamiseen käytettyjen 
menetelmien uudistamista koskevan Eurostatin suunnitelman täytäntöönpanolla ja 
Euroopan tilastojärjestelmän Vision 2020 -strategiassa määritettävällä uudella 
strategialla on vaikut usta koko Euroopan tilastojärjestelmässä käytettyihin 
lähestymistapoihin. Nykyaikaistamisprosessissa ollaan siirtymässä pois tilastojen 
perinteisestä tuotantotavasta, joka perustuu lukuisiin rinnakkaisiin maakohtaisiin ja 
aluekohtaisiin prosesseihin. Tämä ei enää ole asianmukaista Eurostatin tai Euroopan 
 
14 
 tilastojärjestelmässä toimivien kansallisten tilastotoimistojen kannalta. Euroopan 
tilastojärjestelmästrategiassa on ryhdytty luomaan virallisten eurooppalaisten 
tilastojen järjestelmää, jossa yleistä tuott avuutta on parannettu koordinoimalla 
paremmin tilastotoimistojen tekemää työtä, jotta vältetään päällekkäisyydet ja 
pystytään hyödyntämään synergiaedut täysimääräisesti.  
6. JOHDONMUKAISUUS  
Euroopan tilasto -ohjelman koordinointi muiden saman alan EU -aloitte iden, 
Eurostatin kahden muun ohjelman (Euroopan yritys - ja kauppatilastojen 
nykyaikaistaminen)24 sekä komission muiden pääosastojen tuottamien tilastojen 
kanssa oli hyvällä tasolla vuosina 2013 ja 2014.  
Euroopan yritys - ja kauppatilastojen uudenaikaistamiso hjelma – yritystilastojen alan 
meno -ohjelma – oli käynnissä vuoden 2013 loppuun asti. Euroopan tilasto -ohjelman 
3 artiklassa kuitenkin todetaan, että se ei kata toimenpiteitä, jotka toteutetaan 
Euroopan yritys - ja kauppatilastojen uudenaikaistamisohjelman puitteissa. Ohjelman 
tärkeimpiä tuotoksia olivat menetelmiin liittyvät suositukset monilla yritys - ja 
kauppatilastoihin liittyvillä aloilla. Ohjelman välittömänä seurantatoimena ja osana 
Euroopan tilasto -ohjelmaa Eurostat käynnisti yritystoimintaan liittyv ien tilastojen 
perusteellisen tarkistuksen ja yhdentämisen yhteisillä oikeudellisilla puitteilla, 
yritystilastot yhteen kokoavalla puiteasetuksella.  
Euroopan tilasto -ohjelman ja tilastojen tuottamiseen liittyvien muiden komission 
ohjelmien välinen suhde mä äritellään Eurostatia koskevassa komission 
päätöksessä25, jossa erotetaan toisistaan eurooppalaiset ja muut tilastot. Päätöksessä 
määritellään myös Eurostatin vastuut ja oikeudet hallinnollisten asiakirjojen saannin 
osalta.  
7. SUOSITUKSET  
Kiinnitetään erity ishuomiota tavoitteisiin, joiden kohdalla on törmätty ongelmiin  
Vaikka Euroopan tilasto -ohjelman täytäntöönpano etenee hyvin, on suositeltavaa 
keskittyä aloihin, joilla on tullut esiin vähäisiä ongelmia, jotta pysytään aikataulussa 
kaikkien tavoitteiden sa avuttamisessa. Toimien keskittämisestä saatavat tulokset 
näkyvät toiminnan vuotuisessa seurannassa.  
Turvataan riittävät resurssit, jotta voidaan säilyttää riittävä investointien taso 
eurooppalaisten tilastojen tuottamisen nykyaikaistamiseksi  
Jotta kansalli set tilastolaitokset pystyvät – näinä aikoina, joina resursseja 
vähennetään – osallistumaan aktiivisesti hankkeisiin, joilla on tarkoitus nykyaikaistaa 
eurooppalaisten tilastojen tuottamista ja panna täytäntöön niiden tuloksia, ja jotta 
varmistetaan säännö llinen tilastojen tuottaminen, Euroopan tilastojärjestelmään on 
investoitava enemmän resursseja. Tilastojen tuotantoprosessin nykyaikaistamisella 
voidaan puuttua vähäisten tai vähenevien resurssien ongelmaan, mutta se itsessään 
edellyttää alkuinvestointia,  jotta voidaan edetä haluttua tahtia ja taata järjestelmän 
pitkän aikavälin kestävyys.  
                                                            
24  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o  1297/2008/EY, tehty 16. joulukuuta 2008, Euroopan yritys - 
ja kauppatilastojen uudenaikaistamisohjelmasta (MEETS) (EUVL L 340, 19.12.2008, s. 76).  
25  Komission päätös 2012/504/EU, annett u 17. syyskuuta 2012, Eurostatista (EUVL L 251, 18.9.2012, s. 49).  
 
15 
 Kartoitetaan ja pannaan EU:n tasolla täytäntöön hankkeita, joilla voidaan maksimoida 
EU:n tason lisäarvo  
EuroGroups -rekisteri, sisämarkkinatilastoja koskeva SIMSTAT -hanke ja 
väestönlaskentatietojen keskus (census hub) ovat vain muutama esimerkki 
hankkeista, jotka ovat hyötyneet Eurostatin ja kansallisten tilastolaitosten yhteistyön 
tiivistämisestä. Tämän ovat mahdollistaneet yhteistyöhön perustuvat lähestymistavat 
kuten Euroopan tilastojärjestelmän yhteistyöverkostot ja Vision 2020 -strategian 
täytäntöönpanohankkeet. Vision 2020 -strategian hankkeiden täytäntöönpanon 
yhteydessä tehty työ on myös edistänyt EU:n tason lisäarvon maksimointia.