KOMISSION TIEDONANTO Euroalueen jäsenvaltioiden alustavien talousarviosuunnitelmien ja valtionvelan liikkeeseenlaskua koskevien raporttien yhdenmukaistettu kehys /* COM/2013/0490 final */





1. Johdanto Alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 473/2013 (EUVL L 140, 27.5.2013) tuli voimaan 30. toukokuuta 2013. Se tukeutuu vakaus- ja kasvusopimukseen, joka on julkisen talouden EU:n tason valvontakehys, ja täydentää sitä euroalueella. Asetuksella vahvistetaan kaikkiin euroalueen jäsenvaltioihin sovellettavia valvontamekanismeja konkreettisesti ja määrätietoisesti. Asetuksesta (EU) N:o 473/2013 johtuva euroalueen jäsenvaltioiden uudenlainen julkisen talouden valvonta merkitsee julkista taloutta koskevien päätösten läpinäkyvyyden lisääntymistä ja niiden välisen koordinoinnin vahvistamista vuoden 2014 budjettikierroksesta lähtien. Uusiin yhteisiin talousarviosäännöksiin sisältyy uusi koordinoitu valvontamenettely, joka toteutetaan vuosittain syksyllä. Kaikkien euroalueen jäsenvaltioiden on joka syksy viimeistään 15. lokakuuta esitettävä tulevaa vuotta koskeva alustava talousarviosuunnitelmansa. Komissio antaa kunkin euroalueen jäsenvaltion alustavasta talousarviosuunnitelmasta lausunnon ennen kyseisen kansallisen talousarvion hyväksymistä. Jos komissio havaitsee poikkeustapauksissa, että kyseessä on erityisen vakava vakaus- ja kasvusopimuksessa vahvistettujen finanssipolitiikan velvoitteiden noudattamatta jättäminen, komissio pyytää tarkistettua alustavaa suunnitelmaa asianomaista jäsenvaltiota kuultuaan. Tällä uudella talousarvioaikataululla helpotetaan politiikan koordinointia euroalueen jäsenvaltioiden keskuudessa ja varmistetaan, että neuvoston ja komission suositukset otetaan asianmukaisesti huomioon jäsenvaltioiden talousarviomenettelyssä. Kuten asetuksen (EU) N:o 473/2013 6 artiklan 5 kohdassa todetaan, ”alustavan talousarviosuunnitelman tarkka sisältö esitetään komission yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa vahvistamassa yhdenmukaistetussa kehyksessä”. Tässä tiedonannossa esitetään yhdenmukaistettu kehys, jonka mukaisesti euroalueen jäsenvaltioiden on esitettävä alustavat talousarviosuunnitelmansa. Liitteessä on malleja, jotka kattavat asetuksessa (EU) N:o 473/2013 edellytetyt tulevan vuoden talousarviota ja makrotaloutta koskevat keskeiset tiedot. Asetuksella (EU) N:o 473/2013 parannetaan myös valtionvelan liikkeeseenlaskua koskevien suunnitelmien koordinointia asettamalla kaikille euroalueen jäsenvaltioille raportointivelvollisuus. Euroalueen jäsenvaltioiden on raportoitava hyvissä ajoin etukäteen valtionvelan liikkeeseenlaskua koskevista suunnitelmistaan. Nämä tiedot parantavat entisestään mahdollisuuksia seurata riittävästi euroalueen velkakehitystä ja parantavat valtionvelan liikkeeseenlaskupäätösten koordinointia. Asetuksen 8 artiklan mukaan ”komissio vahvistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa” näiden raporttien yhdenmukaistetun muodon ja sisällön. Näin ollen tässä tiedonannossa esitetään yhdenmukaistettu muoto ja sisältö myös euroalueen jäsenvaltioiden raportoinnille valtionvelan liikkeeseenlaskua koskevista suunnitelmista. 2. Alustavien talousarviosuunnitelmien muoto ja sisältö Jäljempänä esitettävät suuntaviivat on tarkoitettu menettelyohjeiksi ja tarkistuslistaksi jäsenvaltioiden käyttöön, kun ne laativat alustavia talousarviosuunnitelmiaan. Jäsenvaltioiden odotetaan noudattavan suuntaviivoja, ja niiden on perusteltava poikkeaminen niistä. Alustavassa talousarviosuunnitelmassa olisi lähinnä päivitettävä joitakin vakausohjelmien vakiomuotoisia taulukoita ja täydennettävä niitä yksityiskohtaisilla tiedoilla alustavassa talousarviosuunnitelmassa esitettävistä toimenpiteistä. Kuten vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa suuntaviivoissakin käsitteiden olisi vastattava Euroopan tasolla, ja erityisesti Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmässä (EKT), vahvistettuja standardeja. Alustavan talousarviosuunnitelman perusteella pitäisi pystyä toteamaan mahdolliset poikkeamat viimeisimmässä vakausohjelmassa esitetystä julkisen talouden strategiasta. Tästä syystä suunnitelmaan olisi niiden tietojen lisäksi, jotka koskevat tulevaa vuotta eli vuotta, joksi talousarvio laaditaan (liitteen vakiomuotoisissa taulukoissa vuosi t + 1), sisällytettävä vastaavat arviot kuluvalta vuodelta (liitteen vakiomuotoisissa taulukoissa vuosi t) ja edellisen vuoden toteutuma (liitteen vakiomuotoisissa taulukoissa vuosi t – 1). Tietojen olisi vastattava liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä ilmoitettuja tietoja. A. Riippumattomat makrotalouden ennusteet ja oletukset – Arviot talousarviotoimien vaikutuksista talouskasvuun Alustavien talousarviosuunnitelmien olisi perustuttava riippumattomiin makrotalouden ennusteisiin, kuten asetuksen (EU) N:o 473/2013 6 artiklan 3 kohdassa säädetään. Liitteessä olevissa alustavan talousarviosuunnitelman taulukoissa 1.a, 1.b, 1.c ja 1.d esitetään keskeiset oletukset talouden arvioidusta kehityksestä sekä merkittävistä taloudellisista muuttujista, joita alustavan talousarviosuunnitelman laatimisessa on käytetty. Esimerkiksi taulukossa 1.a on tiedot vuonna t – 1 havaitusta reaalisen BKT:n muutoksesta ja vuosiksi t ja t + 1 ennustetusta reaalisen BKT:n muutoksesta. Alustavassa talousarviosuunnitelmassa esitettävät arviot talousarviotoimien vaikutuksista talouskasvuun olisi otettava huomioon näissä vuosiksi t ja t + 1 ennustetuissa kasvuluvuissa. Näin ollen suositellaan, että asetuksen (EU) N:o 473/2013 6 artiklan 3 kohdan g alakohtaa noudattaen arviot talousarviotoimien vaikutuksista talouskasvuun esitetään taulukossa 1.a tai selostetaan muulla tavoin menetelmiä koskevassa liitteessä. Perusoletukset, joihin makrotalouden ennusteet perustuvat, olisi esitettävä liitteen taulukossa 0.i. Muut keskeiset oletukset, joilla on yleensä merkitystä makrotalouden ennusteiden laatimisessa, esitetään taulukossa 0.ii. Jäsenvaltioiden voi olla hyödyllistä käyttää viimeksi mainittua tehdessään yhteenvetoa oletuksista, joihin makrotalouden ennusteet perustuvat. Jäsenvaltioiden olisi myös mainittava erikseen, ovatko riippumattomat makrotalouden ja julkisen talouden ennusteet riippumattoman elimen laatimia tai vahvistamia. B. Julkisen talouden tavoitteet Julkisyhteisöjen rahoitusasemaa koskevat julkisen talouden tavoitteet olisi esitettävä vastaavissa liitteen taulukoissa jaoteltuina julkisyhteisöjen alasektoreihin (valtio, osavaltio tai aluehallinto, jos kyseessä liittovaltio tai hyvin hajautetusti hallinnoitu valtio, paikallishallinto ja sosiaaliturvarahastot). Asetuksen (EU) N:o 473/2013 7 artiklan 2 kohdan mukaan komission olisi arvioitava, noudatetaanko alustavassa talousarviosuunnitelmassa vakaus- ja kasvusopimuksessa vahvistettuja finanssipolitiikan velvoitteita. Jotta arviointi olisi mahdollista, myös rakenteelliset julkisen talouden tavoitteet ja kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet kuuluvat tässä osiossa edellytettäviin tietoihin. Velan vertailuarvon noudattamisen arvioimisessa käytetään velkakehitystietoja, joiden olisi vastattava aiemmin esitettyjä julkisen talouden tavoitteita ja makrotalouden ennusteita. Näitä liitteen taulukoissa 2.a, 2.b ja 2.c edellytettäviä tietoja voidaan täydentää tiedoilla ehdollisista sitoumuksista, jotka voivat vaikuttaa julkisyhteisöjen velka-asemaan keskipitkällä aikavälillä. Jotta julkisen talouden rahoitusasemasta ja yleensä julkisen talouden strategiasta saataisiin kattava kuva, olisi annettava tietoja tulo- ja menotavoitteista ja niiden keskeisistä osatekijöistä. Nämä tiedot sisältyvät liitteen taulukkoon 4.a. Ottaen huomioon ne ehdot ja kriteerit, joiden mukaan asetuksen (EY) N:o 1466/97 (jossa määritellään menoja koskeva vertailuarvo) 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti arvioitava menojen kasvu määritetään, alustavassa talousarviosuunnitelmassa esitetään myös niiden julkisten menojen suunniteltu kasvuvauhti, jotka saavat erityiskohtelun menojen kasvulle asetettua vertailuarvoa laskettaessa. Tulo- ja menotavoitteita koskeviin liitteen taulukoihin sisältyy julkisen talouden menojen jakautuminen tehtävittäin. Jäsenvaltioita kehotetaan antamaan nämä tiedot jaoteltuina, jos mahdollista, julkisyhteisöjen tehtäväluokituksen (COFOG) luokkiin. Asetuksen (EU) N:o 473/2013 6 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaan merkitykselliset tiedot julkisen talouden koulutus-, terveydenhuolto- ja työllisyysmenoista on joka tapauksessa annettava, joko ehdotetussa taulukossa tai alustavassa talousarviosuunnitelmassa muulla tavoin yksityiskohtaisesti selostettuna. C. Julkiset tulot ja menot, jos oletetaan politiikan pysyvän muuttumattomana, ja päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet Kunkin jäsenvaltion olisi asianmukaisesti määriteltävä tulevalle vuodelle tuloja ja menoja koskeva skenaario, joka perustuu oletukseen, että politiikka pysyy muuttumattomana (eli esibudjetti, jossa ei oteta huomioon uusia toimenpiteitä, joita talousarviomenettelyn yhteydessä on ehdotettu), ja julkistettava siihen liittyvät oletukset, menetelmät ja parametrit. Oletus politiikan muuttumattomuudesta tarkoittaa, että tulo- ja menokehitys ekstrapoloidaan ennen kuin lisätään tulevan vuoden talousarviomenettelyn yhteydessä päätettyjen päätösperäisten julkisen talouden toimenpiteiden vaikutus. Muuttumattomaan politiikkaan perustuvat tulo- ja menopuolen kehitysarvioiden tulokset esitetään liitteen taulukossa 3, ja yhteenveto päätösperäisistä toimenpiteistä, joita eri alasektoreiden on tarkoitus toteuttaa julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseksi, esitetään taulukoissa 5.a, 5.b ja 5.c. Näissä kolmessa taulukossa olisi esitettävä kattava tekninen kuvaus toimenpiteistä, joita eri alasektorit toteuttavat, sekä tiedot toimenpiteen perusteluista, muodosta ja täytäntöönpanosta. Myös julkisen talouden toimenpiteen tavoite olisi mainittava EKT-nimikkein ja mainittava, onko kyseessä päätösperäinen tulo- vai menotoimenpide. Lisäksi olisi määritettävä, mihin tulo- tai menopuolen erään päätösperäinen toimenpide tarkkaan ottaen kohdistuu. Näin on mahdollista verrata tavoitteita ja muuttumattomaan politiikkaan perustuvia tuloksia. Toisin sanoen: - Tulopuolella on todettava, onko kyse toimenpiteestä, joka kohdistuu johonkin seuraavista: o Tuotannon ja tuonnin verot (EKT-koodi D.2) o Tulo-, varallisuus- ym. juoksevat verot (EKT-koodi D.5) o Pääomaverot (EKT-koodi D.91) o Sosiaaliturvamaksut (EKT-koodi D.61) o Omaisuustulot (EKT-koodi D.4) o Muut (EKT-koodit P.11 + P.12 + P.131 + D.39 + D.7 + D.9 {muut kuin D.91}) - Menopuolella on todettava, onko kyse toimenpiteestä, joka kohdistuu johonkin seuraavista: o Palkansaajakorvaukset (EKT-koodi D.1) o Välituotekäyttö (EKT-koodi P.2) o Sosiaalimaksut (sosiaalietuudet ja markkinatuottajien toimittamat luontoismuotoiset sosiaaliset tulonsiirrot, EKT-koodit D.62, D.6311, D.63121, D.63131), joista olisi soveltuvin osin ilmoitettava myös rahamääräiset työttömyysetuudet (D.621 ja D.624) ja työttömyysetuuksiin liittyvät luontoismuotoiset etuudet (D.6311, D. 63121, D.63131). o Korkomenot (EKT-koodi EDP D.41) o Tukipalkkiot (EKT-koodi D.3) o Kiinteän pääoman bruttomuodostus (EKT-koodi P.51) o Pääomansiirrot (EKT-koodi D.9) o Muut (EKT-koodit D.29 + D.4 {muut kuin D.41} + D.5 + D.7 + P.52 + P.53 + K.2 + D.8) Toimenpiteiden ajoitus olisi määritettävä, jotta voidaan erottaa toisistaan toimenpiteet, joiden vaikutus julkiseen talouteen on väliaikainen ja jotka eivät johda pysyvään muutokseen julkisen talouden pitkän aikavälin rahoitusasemassa (eli pysyvässä tulojen tai menojen määrässä), ja toimenpiteet, joiden vaikutus julkiseen talouteen on pysyvä ja jotka johtavat pysyvään muutokseen julkisen talouden pitkän aikavälin rahoitusasemassa (eli pysyvässä tulojen tai menojen määrässä). Asetuksen (EU) N:o 473/2013 mukaan toimenpiteet, joiden talousarviovaikutuksen arvioidaan olevan yli 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, olisi kuvailtava yksityiskohtaisesti, ja toimenpiteet, joiden talousarviovaikutuksen arvioidaan jäävän tämän raja-arvon alle, on määritettävä ja ilmoitettava niiden yhteenlaskettu talousarviovaikutus. Pienempiä toimenpiteitä, jotka vaikuttavat samaan tulo- tai menoluokkaan, voidaan yhdistää järkevästi ryhmiksi siinä määrin kuin se on mahdollista. Jäsenvaltiot ovat kuitenkin talous- ja rahoituskomitean puitteissa sopineet, että päätösperäisiä verotoimenpiteitä koskevaa raportointia parannetaan edelleen, ja sitoutuneet siihen, että kaikki päätösperäiset verotoimenpiteet, joiden talousarviovaikutukset ovat vähintään 0,05 prosenttia suhteessa BKT:hen kuvaillaan yksityiskohtaisesti. Näin ollen, jotta raportointivaatimusten yhdenmukaisuutta voitaisiin parantaa, olisi suositeltavaa, että jäsenvaltiot antaisivat alustavien talousarviosuunnitelmien yhteydessä yksityiskohtaiset tiedot kaikista päätösperäisistä julkisen talouden toimenpiteistä, joiden talousarviovaikutuksen arvioidaan olevan yli 0,05 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alustavissa talousarviosuunnitelmissa olisi oltava myös liitteen taulukoihin 5.a, 5.b ja 5.c sisältyvät tiedot päätösperäisten toimenpiteiden arvioidusta talousarviovaikutuksesta kunkin alasektorin tasolla. Kaikkien toimenpiteiden talousarviovaikutus on kirjattava rajavaikutuksena edellisen vuoden perusennusteeseen verrattuna sen sijaan, että talousarviovaikutus kirjattaisiin määrällisesti. Tämä tarkoittaa, että yksinkertaisten pysyvien toimenpiteiden vaikutukseksi olisi kirjattava +/– X sinä vuonna, jona se (tai niinä vuosina, joina ne) otetaan käyttöön, ja muina vuosina nolla eli kokonaisvaikutusta tulojen tai menojen määrään ei saa kumota. Jos toimenpiteen vaikutus muuttuu ajan myötä, taulukkoon olisi kirjattava ainoastaan rajavaikutus[1]. Kertaluonteiset toimenpiteet olisi aina kirjattava niin, että niiden vaikutus on ensimmäisenä talousarviovaikutusvuotena +/–X ja seuraavana vuotena –/+X, eli tuloihin tai menoihin kohdistuvan kokonaisvaikutuksen on kahtena peräkkäisenä vuotena oltava nolla[2]. Jäsenvaltiot voivat mukauttaa näitä kolmea taulukkoa niin, että niissä on niin monta saraketta kuin kunkin yksittäisen toimenpiteen talousarviovaikutuksen esittäminen koko ajalta edellyttää. Alustavassa talousarviosuunnitelmassa olisi kuvailtava myös kunkin toimenpiteen talousarviovaikutuksen arvioinnissa käytetyt taustaoletukset (esim. joustot tai veropohjan kehitys). Lisäksi niissä olisi mainittava raportoinnissa noudatettu kirjanpitoperiaate. Oletusarvona on suoriteperusteinen raportointi, mutta jos se ei ole mahdollista, olisi erikseen mainittava, että ilmoitettu arvo on raportoitu kassaperusteisesti. D. Unionin kasvu- ja työllisyysstrategian tavoitteet ja maakohtaiset suositukset Liitteen taulukoissa 6.a ja 6.b esitetään yksityiskohtaiset tiedot siitä, miten hyväksytyt toimenpiteet vastaavat maakohtaisiin suosituksiin tai unionin kasvu- ja työllisyysstrategian mukaisiin kansallisiin tavoitteisiin. E. Tiedot tärkeimpien tulo- ja menopuolen toimenpiteiden odotettujen vaikutusten jakautumisesta Alustavissa talousarviosuunnitelmissa olisi asetuksen (EU) N:o 473/2013 6 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaan annettava tietoja myös tärkeimpien meno- ja tulopuolen toimenpiteiden oletetusta jakaumavaikutuksesta. Suurin osa jäsenvaltioista sisällyttääkin jo talousarvioihinsa finanssipoliittisten toimenpiteiden jakaumavaikutusta koskevia laadullisia näkökohtia, mutta määrälliset arviot eivät ole yhtä yleisiä. Julkisen talouden toimenpiteiden jakaumavaikutuksen määrällinen arviointi on varmasti haasteellinen tehtävä. Siksi liitteessä ei olekaan sitä koskevaa vakiomuotoista taulukkoa, vaan jäsenvaltioiden olisi siinä määrin kuin se on mahdollista esitettävä julkisen talouden toimenpiteiden jakaumavaikutuksia koskevat laadulliset tiedot ja määrälliset arviot kyseisten toimenpiteiden ja käytettävissä olevien analyysivälineiden kannalta parhaiten soveltuvalla tavalla. F. Viimeisimmän alustavan talousarviosuunnitelman ja viimeisimmän vakausohjelman vertailu Liitteen 7 taulukossa vertaillaan alustavaan talousarviosuunnitelmaan sisältyviä julkisen talouden tavoitteita ja muuttumattoman politiikan olettamukseen perustuvia ennusteita tuoreimman vakausohjelman tavoitteisiin ja ennusteisiin. Aiempien ja ennakoitujen tietojen mahdollinen poikkeaminen vakausohjelman tiedoista on selitettävä asianmukaisesti. G. Menetelmiä koskeva liite Alustavaan talousarviosuunnitelmaan olisi sisällytettävä liitteen taulukko 8, joka sisältää tietoa menetelmistä. Taulukossa olisi esitettävä tiedot talousarviomenettelyssä sovellettavista arviointitekniikoista, niiden keskeisistä ominaispiirteistä ja käytetyistä oletuksista. Jos arvioita talousarviotoimien vaikutuksista talouskasvuun ei ole ilmoitettu taulukossa 1.a, ne olisi esitettävä tässä liitteessä. 3. Valtionvelan liikkeeseenlaskua koskevien raporttien muoto ja sisältö Tässä jaksossa vahvistetaan asetuksen (EU) N:o 473/2013 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti yhdenmukaistettu muoto ja sisältö euroalueen jäsenvaltioiden raportoinnille valtionvelan liikkeeseenlaskua koskevista suunnitelmistaan. Jotta valtionvelan liikkeeseenlaskua koskevat suunnitelmat voidaan sijoittaa julkisen talouden valvontakehykseen, niiden rinnalla olisi esitettävä yleisiä tietoja valtion talousarvion kokonaisrahoitustarpeista. Sen vuoksi on toimitettava kaksi raporttia: vuosiraportti ja neljännesvuosiraportti. Koska muuttuvat markkinaolosuhteet edellyttävät joustavuutta, näissä raporteissa esitettäviä tulevaisuutta koskevia tietoja pidetään suuntaa-antavina ja markkinaolosuhteista riippuvaisina. Periaatteena on, että raportteja ei tietojen arkaluonteisuuden vuoksi anneta julkisuuteen. 1. Vuosiraportissa olisi oltava - yleistä tietoa valtion talousarvion kokonaisrahoitustarpeista, kuten i) sellaisten arvopapereiden lunastukset, joiden alkuperäinen maturiteetti on vähintään yksi vuosi; ii) arvopaperit, joiden alkuperäinen maturiteetti on lyhyempi kuin yksi vuosi; iii) nettomääräinen käteisrahoitus; iv) käteisalijäämä ja v) rahoitusvarojen nettohankinta, ilman nettomääräistä käteisrahoitusta, - liikkeeseenlaskua koskevat suunnitelmat seuraavalta vuodelta ja jaottelu lyhytaikaisiin ja keskipitkiin/pitkäaikaisiin arvopapereihin seuraavan mallin mukaisesti: Taulukko III – Malli velan liikkeeseenlaskua koskevia vuosiraportteja varten[3] Rahoitustarve yhteensä (miljoonaa euroa) || Rahoitussuunnitelma (miljoonaa euroa) Sellaisten arvo­papereiden lunastukset, joiden alkuperäinen maturiteetti on vähintään yksi vuosi (1) || Lyhytaikai­set valtion velkasitou­mukset ja rahoitus­markkina­velkakirjat edellisen vuoden lopussa (2) || Netto­määräi­nen käteis­rahoitus (3) || Jälleen­rahoitus­tarpeet yhteensä (4 = 1 + 2 + 3) || Käteis­alijäämä/ ylijäämä (5) || Rahoitus­varojen nettohankinta ilman netto­määräistä käteis­rahoitusta (6) || Muut (7) || Yhteensä (8 = 4 + 5 + 6 + 7) || Lyhyt­aikaisten arvo­paperien (valtion velka­sitoumuk­set ja rahoitus­markkina­velka­kirjat) muutos (9) || Keski­pitkät ja pitkä­aikaiset arvo­paperit (10) || Muut (11) || Yhteensä (12 = 2 + 9+ 10 + 11) || || || || || || || || || || || Raportti olisi toimitettava komissiolle vähintään viikkoa ennen kalenterivuoden päättymistä. 2. Neljännesvuosiraportissa olisi esitettävä liikkeeseenlaskusuunnitelmat vuosineljännestä kohti (ei-kumulatiivisesti) ja jakautuminen lyhytaikaisiin ja keskipitkiin/pitkäaikaisiin arvopapereihin. Tulevia vuosineljänneksiä koskeviin liikkeeseenlaskusuunnitelmiin olisi liitettävä raportti edellisen vuosineljänneksellä toteutuneista liikkeeseenlaskuista sekä arvio kuluvan vuosineljänneksen liikkeeseenlaskuista jäljempänä olevaa mallia käyttäen. Vaikka liikkeeseenlaskusuunnitelmat olisi tavanomaisissa markkinaolosuhteissa periaatteessa ilmoitettava useita vuosineljänneksiä etukäteen, nykyisissä markkinaolosuhteissa tällaisten liikkeeseenlaskuennusteiden tekeminen voi olla vaikeaa tai niiden informaatioarvo voi olla vähäinen. Näin ollen ehdotetaan, että raportointi koskee ainoastaan välittömästi seuraavaa vuosineljännestä. Taulukko IV – Malli velan liikkeeseenlaskua koskevia neljännesvuosiraportteja varten[4],[5] Rahoitussuunnitelma (miljoonaa euroa) || Lyhytaikaiset (valtion velkasitoumukset + rahoitusmarkkina­velkakirjat)* (1) || Keskipitkät ja pitkäaikaiset (2) || Muut (3) || Yhteensä (4 = 1 + 2 + 3) q – 1 (edellinen vuosineljännes, todelliset tiedot) || todelliset tiedot || todelliset tiedot || todelliset tiedot || todelliset tiedot q (nykyinen vuosineljännes, arvio) || arvio || arvio || arvio || arvio q + 1 (seuraava vuosineljännes, suunnitelma) || suunnitelma || suunnitelma || suunnitelma || suunnitelma * Ilmoitetaan todelliset liikkeeseenlaskut eli yhden kuukauden velkasitoumusten uusinnat lasketaan useampaan kertaan Raportti olisi toimitettava komissiolle vähintään viikkoa ennen seuraavan vuosineljänneksen alkua. Velan liikkeeseenlaskua koskevan neljännesvuosittaisen raportoinnin katsotaan toisaalta lisäävän rahoitussuunnitelmien läpinäkyvyyttä ja toisaalta jättävän riittävästi joustavuutta liikkeeseenlaskupolitiikkojen ja -menettelyjen suhteen. Kaikki määrät on ilmoitettava miljoonina euroina. Olisi suositeltavaa, että jäsenvaltiot toimittavat vastaavat kansallisia virastoja ja alue- tai paikallishallintoa koskevat tiedot samaa mallia noudattaen, jos tiedot ovat saatavilla. LIITE. ALUSTAVIEN TALOUSARVIOSUUNNITELMIEN MALLI JA NIIHIN SISÄLLYTETTÄVÄT TAULUKOT[6] A. ALUSTAVIEN TALOUSARVIOSUUNNITELMIEN RAKENTEEN MALLI 1. Makrotalouden ennusteet. 2. Julkisen talouden tavoitteet. 3. Tulo- ja menoennusteet, joissa politiikan oletetaan pysyvän muuttumattomana. 4. Tulo- ja menotavoitteet. Julkisyhteisöjen menot tehtävittäin. 5. Talousarvioesitykseen sisältyvät päätösperäiset toimenpiteet. 6. Alustavan talousarviosuunnitelman mahdolliset yhteydet unionin kasvu- ja työllisyysstrategiassa asetettuihin tavoitteisiin ja maakohtaisiin suosituksiin. 7. Vertailu viimeisimpään vakausohjelmaan. 8. Tärkeimpien meno- ja tulopuolen toimenpiteiden jakaumavaikutus. Liite: Menetelmiä koskevat tiedot, mukaan lukien arviot talousarviotoimien vaikutuksista talouskasvuun. B. ALUSTAVIIN TALOUSARVIOSUUNNITELMIIN SISÄLLYTETTÄVÄT TAULUKOT 1. Makrotalouden ennusteet Taulukko 0.i) Perusoletukset || Vuosi t – 1 || Vuosi t || Vuosi t + 1 Lyhyt korko1 (vuoden keskiarvo) || || || Pitkä korko (vuoden keskiarvo) || || || Yhdysvaltain dollarin ja euron vaihtokurssi (vuoden keskiarvo) || || || Nimellinen efektiivinen valuuttakurssi || || || Maailman BKT:n kasvu ilman EU:ta || || || EU:n BKT:n kasvu || || || Merkityksellisten ulkomaan markkinoiden kasvu || || || Maailman tuonnin volyymi ilman EU:ta || || || Öljyn hinta (Brent, Yhdysvaltain dollaria/barreli) || || || 1Tarvittaessa puhtaasti tekniset oletukset. || || Taulukko 0.ii) Keskeiset oletukset. Luettelo ei ole tyhjentävä. (Vastaavat tiedot voidaan toimittaa muussakin muodossa.) || Vuosi t – 1 || Vuo­si t || Vuosi t + 1 1. Ulkoinen ympäristö || a. Raaka-aineiden hinnat || || || b. Hintaero Saksan joukkolainoihin || || || || || || 2. Finanssipolitiikka || a. Julkisyhteisöjen nettoluotonanto/ nettoluotonotto || || || b. Julkisyhteisöjen bruttovelka || || || || || || 3. Rahapolitiikka / Rahoitussektori /Korkoja koskevat oletukset || a. Korot: || || || i. Euribor || || || ii. Talletuskorot || || || iii. Lainojen korot || || || iv. Valtion 10 vuoden joukkolainojen kokonaistuotto­prosentti || || || b. Talletuskehitys || || || c. Lainakehitys || || || d. Järjestämättömien lainojen kehitys || || || || || || 4. Väestönkehitys || a. Työikäisen väestön kehitys || || || b. Huoltosuhde || || || || || || 5. Rakennepolitiikat || || || || Taulukko 1.a Makrotalouden näkymät || EKT-koodi || Vuosi t – 1 || Vuosi t – 1 || Vuosi t || Vuosi t + 1 || || Määrä || Muutos || Muutos || Muutos 1. Reaalinen BKT || B1*g || || || || josta || 1.1. Talousarviotoimien arvioidut vaikutukset talouskasvuun1 || || --- || --- || || 2. Potentiaalinen BKT || || || || || Seuraavien osuus: || || || || || – työpanos || || || || || – pääoma || || || || || – kokonais­tuottavuus || || || || || 3. Nimellinen BKT || B1*g || || || || Reaalisen BKT:n komponentit || 4. Yksityiset kulutusmenot || P.3 || || || || 5. Julkiset kulutusmenot || P.3 || || || || 6. Kiinteän pääoman bruttomuodostus || P.51 || || || || 7. Varastojen muutokset ja arvoesineiden nettohankinnat (% suhteessa BKT:hen) || P.52 + P.53 || || || || 8. Tavaroiden ja palvelujen vienti || P.6 || || || || 9. Tavaroiden ja palvelujen tuonti || P.7 || || || || Vaikutus reaalisen BKT:n kasvuun || 10. Kotimainen loppukysyntä || || || - || || 11. Varastojen muutokset ja arvoesineiden nettohankinnat || P.52 + P.53 || || - || || 12. Tavaroiden ja palveluiden tase || B.11 || || - || || 1/ Tässä ilmoitetaan alustavaan talousarviosuunnitelmaan sisältyvien julkisen talouden toimenpiteiden arvioitu vaikutus reaalisen BKT:n kasvuun. Taulukko 1.b Hintojen kehitys || EKT-koodi || Vuosi t – 1 || Vuosi t – 1 || Vuosi t || Vuosi t + 1 || || Määrä || Muutos || Muutos || Muutos 1. BKT-deflaattori || || || || || 2. Yksityisen kulutuksen deflaattori || || || || || 3. YKHI || || || || || 4. Julkisen kulutuksen deflaattori || || || || || 5. Investointien deflaattori || || || || || 6. Vientihintojen deflaattori (tavarat ja palvelut) || || || || || 7. Tuontihintojen deflaattori (tavarat ja palvelut) || || || || || Taulukko 1.c Työmarkkinoiden kehitys || EKT-koodi || Vuosi t – 1 || Vuosi t – 1 || Vuosi t || Vuosi t + 1 || || Määrä || Muutos || Muutos || Muutos 1. Työllisyys, henkilöä1 || || || || || 2. Työllisyys, tehdyt työtunnit2 || || || || || 3. Työttömyysaste (%)3 || || || || || 4. Työn tuottavuus henkilöä kohti4 || || || || || 5. Työn tuottavuus työtuntia kohti || || || || || 6. Palkansaajakorvaukset || D.1 || || || || 7. Työvoimakustannukset työntekijää kohti || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || - || || || || || - || || 1/ Työssä käyvät, kansallinen käsite, kansantalouden tilinpidon määritelmän mukaisesti. 2/ Kansantalouden tilinpidon määritelmän mukaisesti. 3/ Yhdenmukaistettu määritelmä, Eurostat; määrät. 4/ Reaalinen BKT työntekijää kohti. 5/ Reaalinen BKT työtuntia kohti. Taulukko 1.d Sektorikohtaiset rahoitusasemat || EKT-koodi || Vuosi t – 1 || Vuosi t || Vuosi t + 1 1. Nettoluotonanto ulkomaille / nettoluotonotto ulkomailta || B.9 || % suhteessa BKT:hen || % suhteessa BKT:hen || % suhteessa BKT:hen josta: || - Tavaroiden ja palveluiden tase || || || || - Ensitulojen ja tulonsiirtojen tase || || || || - Pääomatase || || || || 2. Yksityisen sektorin nettoluotonanto/nettoluotonotto || B.9 || || || 3. Julkisyhteisöjen nettoluotonanto/nettoluotonotto || B.9 || || || 4. Tilastollinen ero || || || || 2. Julkisen talouden tavoitteet Taulukko 2.a Julkisen talouden tavoitteet jaoteltuina alasektoreittain || EKT-koodi || Vuosi t || Vuosi t + 1 || || % suhteessa BKT:hen || % suhteessa BKT:hen Nettoluotonanto (+) / nettoluotonotto (–) (B.9) alasektoreittain || || || 1. Julkisyhteisöt || S.13 || || 2. Valtionhallinto || S.1311 || || 3. Osavaltiohallinto || S.1312 || || 4. Paikallishallinto || S.1313 || || 5. Sosiaaliturvarahastot || S.1314 || || 6. Korkomenot || D.41 || || 7. Perusjäämä2 || || || 8. Kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet3 || || || 9. Reaalisen BKT:n kasvu (%) (= Taulukko 1.a, kohta 1) || || || 10. Potentiaalisen BKT:n kasvu (%) (= Taulukko 1.a, kohta 2) || || || Seuraavien osuus: || - työvoima || || || - pääoma || || || - kokonais­tuottavuus || || || 11. Tuotantokuilu (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) || || || 12. Julkiseen talouteen vaikuttavat suhdannetekijät (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) || || || 13. Suhdannekorjattu rahoitusasema (1 – 12) (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) || || || 14. Suhdannekorjattu perusjäämä (13 + 6) (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) || || || 15. Rakenteellinen rahoitusasema (13 – 8) (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) || || || 1/ Kokonaistulot (TR) – kokonaismenot (TE) = B.9. 2/ Perusjäämän laskukaava: (B.9, erä 8) plus (D.41, erä 9). 3/ Plusmerkki tarkoittaa alijäämää supistavia kertaluonteisia toimenpiteitä. Taulukko 2.b Julkisyhteisöjen velan kehitys || EKT-koodi || Vuosi t || Vuosi t + 1 || || % suhteessa BKT:hen || % suhteessa BKT:hen 1. Bruttovelka1 || || || 2. Bruttovelkasuhteen muutos || || || Bruttovelan muutoksiin vaikuttavat tekijät || 3. Perusjäämä (= Taulukko 2.a.i, kohta 10) || || || 4. Korkomenot (= Taulukko 2.a.i, kohta 9) || D.41 || || 5. Velkakannan korjauserä || || || josta: || - Erot kassaperusteisen ja suoriteperusteisen tilinpidon välillä2 || || || - Rahoitusvarojen nettokertymä3 || || || josta: || - yksityistämistulot || || || - Arvostusvaikutukset ja muut4 || || || p.m. Velan implisiittinen korko5 || || || Muut merkitykselliset muuttujat || 6. Likvidit rahoitusvarat6 || || || 7. Nettorahoitusvelka (7 = 1 – 6) || || || 8. Velkojen kuoletukset (liikkeessä olevat joukkolainat) edellisen vuoden lopusta lukien || || || 9. Ulkomaan valuutan määräisen velan prosenttiosuus || || || 10. Keskimääräinen erääntymisaika || || || 1/ Asetuksen (EY) N:o 479/2009 määritelmän mukaisesti. 2/ Korkomenoja, muita menoja ja tuloja koskevat erot voidaan mainita, jos niillä on merkitystä tai jos velka suhteessa BKT:hen on viitearvon yläpuolella. 3/ Likvidit varat (käteisraha), valtion arvopaperit, kolmansissa maissa olevat varat, valtion määräysvallassa olevat yritykset ja noteerattujen ja noteeraamattomien omaisuuserien ero voidaan mainita, jos niillä on merkitystä tai jos velka suhteessa BKT:hen on viitearvon yläpuolella.. 4/ Valuuttakurssien vaihtelusta johtuvat muutokset ja toiminta jälkimarkkinoilla voidaan mainita, jos niillä on merkitystä tai jos velka suhteessa BKT:hen on viitearvon yläpuolella. 5/ Saadaan jakamalla korkomenot edellisen vuoden velan määrällä. 6/ Likvideihin varoihin luetaan tässä AF.1, AF.2, AF.3 (julkisyhteisöt sulautettuna eli ilman julkisyhteisöjen yksiköiden välisiä eriä), AF.511, AF.52 (ainoastaan jos noteerattu pörssissä). Taulukko 2.c Ehdolliset velat || Vuosi t || Vuosi t + 1 || % suhteessa BKT:hen || % suhteessa BKT:hen Julkiset takaukset || || joista: rahoitussektoriin liittyvät || || 3. Tulo- ja menoennusteet politiikan pysyessä muuttumattomana[7] Taulukko 3 Muuttumattomaan politiikkaan perustuvat ennusteet julkisyhteisöjen tuloista ja menoista jaoteltuina keskeisiin osatekijöihin. || EKT-koodi || Vuosi t || Vuosi t + 1 Julkisyhteisöt (S13) || || % suhteessa BKT:hen || % suhteessa BKT:hen 1. Tulot yhteensä politiikan pysyessä muuttumattomana || TR || || joista || 1.1. Tuotannon ja tuonnin verot || D.2 || || 1.2. Tulo-, varallisuus- ym. juoksevat verot || D.5 || || 1.3. Pääomaverot || D.91 || || 1.4. Sosiaaliturvamaksut || D.61 || || 1.5. Omaisuustulot || D.4 || || 1.6. Muut1 || || || p.m. Verorasitus (D.2 + D.5 + D.61 + D.91 – D.995)2 || || || 2. Menot yhteensä politiikan pysyessä muuttumattomana || TE3 || || joista || 2.1. Palkansaajakorvaukset || D.1 || || 2.2. Välituotekäyttö || P.2 || || 2.3. Sosiaalietuudet || D.621 D.632 || || joista Työttömyysetuudet4 || 2.4. Korkomenot || D.41 || || 2.5. Tukipalkkiot || D.3 || || 2.6. Kiinteän pääoman bruttomuodostus || P.51 || || 2.7. Pääomansiirrot || D.9 || || 2.8. Muut5 || || || 1/ EKT95:ssä D.6311_D.63121_D.63131velat; EKT2010:ssä D.632velat. 4. Tulo- ja menotavoitteet Taulukko 4.a Julkisyhteisöjen tulo- ja menotavoitteet jaoteltuina keskeisiin osatekijöihin. || EKT-koodi || Vuosi t || Vuosi t + 1 Julkisyhteisöt (S13) || || % suhteessa BKT:hen || % suhteessa BKT:hen 1. Tulotavoite yhteensä || TR || || josta || 1.1. Tuotannon ja tuonnin verot || D.2 || || 1.2. Tulo-, varallisuus- ym. juoksevat verot || D.5 || || 1.3. Pääomaverot || D.91 || || 1.4. Sosiaaliturvamaksut || D.61 || || 1.5. Omaisuustulot || D.4 || || 1.6. Muut1 || || || p.m. Verorasitus (D.2 + D.5 + D.61 + D.91 – D.995)2 || || || 2. Menotavoite yhteensä || TE3 || || josta || 2.1. Palkansaajakorvaukset || D.1 || || 2.2. Välituotekäyttö || P.2 || || 2.3. Sosiaalietuudet || D.626, D.632 || || joista Työttömyysetuudet4 || 2.4.= Taulukko 2.a.9. Korkomenot || D.41 || || 2.5. Tukipalkkiot || D.3 || || 2.6. Kiinteän pääoman bruttomuodostus || P.51 || || 2.7. Pääomansiirrot || D.9 || || 2.8. Muut5 || || || 1/ P.11 + P.12 + P.131 + D.39saamiset + D.7saamiset + D.9saamiset (muut kuin D.91saamiset). 2/ Myös EU:n kantamat, mukaan lukien mahdolliset kantamatta jääneiden verojen ja sosiaaliturvamaksujen oikaisut (D.995). 3/ Kokonaistulot (TR) – kokonaismenot (TE) = B.9. 4/ Työttömyysetuuksiin liittyvät rahamääräiset etuudet (D.621 ja D.624) ja luontoismuotoiset etuudet (D.631, EKT2010:ssä D.632). 5/ D.29velat + D.4velat (muut kuin D.41velat) + D.5velat + D.7velat + P.52 + P.53 + K.2 + D.8. 6/ EKT95:ssä D.6311_D.63121_D.63131velat; EKT2010:ssa D.632velat. Taulukko 4.b Menojen kasvulle asetetusta vertailuarvosta pois jätettävät erät || || || || EKT-koodi || Vuosi t – 1 || Vuosi t – 1 || Vuosi t || Vuosi t + 1 || || || Määrä || % suhteessa BKT:hen || % suhteessa BKT:hen || % suhteessa BKT:hen || 1. EU:n ohjelmien menot, jotka korvataan täysin EU:n varoista saatavilla tuloilla || || || || || || 2. Suhdanteista johtuvat työttömyysetuusmenot1 || || || || || || 3. Päätösperäisten tulopuolen toimenpiteiden vaikutus2 || || || || || || 4. Laissa säädetyt tulojen lisäykset || || || || || || 1/ Mainitkaa menetelmä, jolla työttömyysetuusmenojen suhdannekomponentti on laskettu. Perustana olisi käytettävä työttömyysetuusmenoja, jotka vastaavat julkisyhteisöjen tehtäväluokituksen (COFOG) koodia 10.5. 2/ Laissa säädettyihin tulojen lisäyksiin ei sisällytetä päätösperäisten tulopuolen toimenpiteiden vaikutusta: riveillä 3 ja 4 ilmoitettujen tietojen olisi oltava toisensa poissulkevia. Taulukko 4.c Julkisyhteisöjen menot tehtävittäin 4.c.i) Julkisyhteisöjen koulutus-, terveydenhuolto- ja työllisyysmenot || Vuo­si t || Vuosi t + 1 || % suhteessa BKT:hen || % julkisyhteisöjen menoista || % suhteessa BKT:hen || % julkisyhteisöjen menoista Koulutus1 || || || || Terveydenhuolto1 || || || || Työllisyys2 || || || || 1/ Näiden menoluokkien olisi vastattava taulukon 4.c.ii kohtia 9 ja 7. 2/ Tähän menoluokkaan olisi kirjattava muun muassa aktiiviseen työmarkkinapolitiikkaan ja julkisiin työnvälityspalveluihin liittyvät julkisyhteisöjen menot. Julkisen sektorin palkansaajakorvauksia ja ammattikoulutusohjelmia ei sen sijaan kirjata tähän. 4.c.ii) Julkisyhteisöjen tehtäväluokitus Julkisyhteisöjen tehtävät || COFOG-koodi || Vuo­si t || Vuosi t + 1 || || % suhteessa BKT:hen || % suhteessa BKT:hen 1. Yleinen julkishallinto || 1 || || 2. Puolustus || 2 || || 3. Yleinen järjestys ja turvallisuus || 3 || || 4. Elinkeinoelämään liittyvät asiat || 4 || || 4. Ympäristönsuojelu || 5 || || 6. Asuminen ja yhdyskuntapalvelut || 6 || || 7. Terveydenhuolto || 7 || || 8. Virkistys- ja kulttuuritoiminta sekä uskonnollinen toiminta || 8 || || 9. Koulutus || 9 || || 10. Sosiaaliturva || 10 || || 11. Menot yhteensä (= Taulukko 2.c.i, kohta 2) || TE || || 5. Kuvaus talousarvioesitykseen sisältyvistä päätösperäisistä toimenpiteistä Taulukko 5.a Julkisyhteisöjen päätösperäiset toimenpiteet Luettelo toimenpiteistä || Yksityis­kohtainen kuvaus1 || Tavoite (tulo-/ menopuolen erä) EKT-koodi || Kirjanpito­periaate || Hyväk­symis­tilanne || Talousarviovaikutukset || Vuo­si t || Vuosi t + 1 || Vuo­si t + 2 || Vuosi t + … || % suh­tees­sa BKT:­hen || % suh­tees­sa BKT:­hen || % suh­tees­sa BKT:­hen || % suh­tees­sa BKT:­hen (1) || || || || || || || || (2) || || || || || || || … || || || || || || || || || YHTEENSÄ || || || || 1/ Kuvaillaan yksityiskohtaisemmin, jos kyse merkittävistä finanssipolitiikan uudistussuunnitelmista, joilla voi olla heijastusvaikutuksia muihin euroalueen jäsenvaltioihin. Taulukko 5.b Valtion päätösperäiset toimenpiteet Luettelo toimenpiteistä || Yksityis­kohtainen kuvaus1 || Tavoite (tulo-/ menopuolen erä) EKT-koodi || Kirjanpito­periaate || Hyväk­symis­tilanne || Talousarviovaikutukset || Vuo­si t || Vuosi t + 1 || Vuo­si t + 2 || Vuosi t + … || % suh­tees­sa BKT:­hen || % suh­tees­sa BKT:­hen || % suh­tees­sa BKT:­hen || % suh­tees­sa BKT:­hen (1) || || || || || || || || (2) || || || || || || || … || || || || || || || || || YHTEENSÄ || || || || 1/ Kuvaillaan yksityiskohtaisemmin, jos kyse merkittävistä finanssipolitiikan uudistussuunnitelmista, joilla voi olla heijastusvaikutuksia muihin euroalueen jäsenvaltioihin. Taulukko 5.c Julkisen talouden alasektoreiden päätösperäiset toimenpiteet1. Luettelo toimenpiteistä || Yksityis­kohtainen kuvaus2 || Tavoite (tulo-/ menopuolen erä) EKT-koodi || Kirjanpito­periaate || Hyväk­symis­tilanne || Talousarviovaikutukset || Vuo­si t || Vuosi t + 1 || Vuo­si t + 2 || Vuosi t + … || % suh­tees­sa BKT:­hen || % suh­tees­sa BKT:­hen || % suh­tees­sa BKT:­hen || % suh­tees­sa BKT:­hen (1) || || || || || || || || (2) || || || || || || || … || || || || || || || || || YHTEENSÄ || || || || 1/ Mainitaan, onko kyseessä osavaltiohallinto, paikallishallinto ja/tai sosiaaliturvarahastot. 2/ Kuvaillaan yksityiskohtaisemmin, jos kyse merkittävistä finanssipolitiikan uudistussuunnitelmista, joilla voi olla heijastusvaikutuksia muihin euroalueen jäsenvaltioihin. 6. Tiedot alustavan talousarviosuunnitelman toimenpiteiden vaikutuksesta maakohtaisten suositusten noudattamiseen ja unionin kasvu- ja työllisyysstrategiassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen Taulukko 6.a Maakohtaiset suositukset Suosituk­sen numero || Luettelo toimenpiteistä || Kuvaus suorasta vaikutuksesta || || || || || || Taulukko 6.b Unionin kasvu- ja työllisyysstrategiassa asetetut tavoitteet. Kansalliset yleistavoitteet vuodeksi 2020 || Luettelo toimenpiteistä || Kuvaus suorasta vaikutuksesta tavoitteen saavuttamiseen Kansallinen työllisyystavoite 2020 […] || || Kansallinen T&K-tavoite 2020 [...] || || Kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoite [...] || || Uusiutuvaa energiaa koskeva tavoite [...] || || Kansallinen energiatehokkuustavoite [...] || || Kansallinen koulupudokkuuden vähentämistavoite [...] || || Kansallinen korkea-asteen koulutustavoite [...] || || Kansallinen köyhyyden vähentämistavoite [...] || || 7. Erot viimeisimpään vakausohjelmaan nähden Taulukko 7 Erot viimeisimpään vakausohjelmaan nähden. || EKT-koodi || Vuosi t – 1 || Vuosi t || Vuosi t + 1 || || % suhteessa BKT:hen || % suhteessa BKT:hen || % suhteessa BKT:hen Julkisyhteisöjen nettoluotonanto-/ nettoluotonottotavoite || B.9 || Vakausohjelma || || || || Alustava talousarviosuunnitelma || || || || Ero || || || || Julkisyhteisöjen nettoluotonantoennuste politiikan pysyessä muuttumattomana || B.9 || Vakausohjelma || || || || Alustava talousarviosuunnitelma || || || || Ero1 || || || || 1/ Ero voi johtua sekä poikkeamista, jotka johtuvat makrotalouden skenaarion muuttumisesta, että poikkeamista, jotka aiheutuvat vakausohjelman esittämisen ja alustavan talousarviosuunnitelman toimittamisen välisenä aikana toteutettujen politiikkatoimenpiteiden vaikutuksista. Erot ovat odotettuja, sillä näiden toimintasääntöjen yhteydessä käytettävä muuttumattomaan politiikkaan perustuva skenaario määritellään eri tavalla kuin vakausohjelman yhteydessä käytettävä. 8. Tärkeimpien meno- ja tulopuolen toimenpiteiden jakaumavaikutus Asetuksen (EU) N:o 473/2013 6 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaisesti jäsenvaltioiden olisi siinä määrin kuin se on mahdollista esitettävä julkisen talouden toimenpiteiden jakaumavaikutuksia koskevat laadulliset tiedot ja määrälliset arviot kyseisten toimenpiteiden ja käytettävissä olevien analyysivälineiden kannalta parhaiten soveltuvalla tavalla. Julkisen talouden toimenpiteiden jakaumavaikutuksen määrällinen arviointi on haasteellinen tehtävä. Siksi tässä liitteessä ei olekaan sitä koskevaa vakiomuotoista taulukkoa. Julkisen talouden toimenpiteiden jakaumavaikutuksen määrällisiä arvioita voitaisiin arvioida laskemalla Gini-indeksin odotetut muutokset, S80/S20-indikaatori tai köyhyysasteet niiden tuloksena. Tämä on yksi mahdollinen toimintatapa muiden joukossa. Liite alustavaan talousarviosuunnitelmaan: Menetelmät, taloudelliset mallit ja oletukset, joihin alustavan talousarviosuunnitelman tiedot perustuvat Taulukko 8. Metodologiset näkökohdat. Arviointitekniikka || Talousarviomenettelyn vaihe, jossa menetelmää käytetty1 || Käytetyn mallin/tekniikan ominaispiirteet || Oletukset Väline n.1 || || || Väline n.2 || || || … || || || 1/ Mallinnustyökaluja on voitu käyttää: - makroennusteita tehtäessä - arvioitaessa tuloja ja menoja politiikan muuttumattomuuteen perustuvan skenaarion perusteella - arvioitaessa keskeisten tulo- ja menopuolen toimenpiteiden jakaumavaikutusta - esitettäessä alustavaan talousarvioon sisällytettäviä tulo- ja menopuolen toimenpiteitä määrällisesti - arvioitaessa, miten alustavaan talousarviosuunnitelmaan sisältyvät uudistukset vastaavat unionin kasvu- ja työllisyysstrategiassa vahvistettuja tavoitteita ja maakohtaisia suosituksia. [1] Esim. Vuoden t heinäkuussa voimaan tulevan toimenpiteen kokonaisvaikutus on ensimmäisenä vuotena 100 ja seuraavina vuosina 200. Raportointitaulukkoihin olisi kirjattava +100 vuonna t ja samaten +100 (rajavaikutus) vuonna t + 1. Toimenpiteen kokonaisvaikutus tiettynä vuotena saadaan laskemalla kumulatiivinen rajavaikutus käyttöönotosta lukien. [2] Kertaluonteiset toimenpiteet, jotka koskevat useampaa kuin yhtä vuotta (esim. veroarmahdus, joka tuottaa tuloja kahtena peräkkäisenä vuotena), olisi kirjattava kahdeksi erilliseksi toimenpiteeksi, joista ensimmäisen vaikutus alkaa vuonna t ja toisen vuonna t + 1. [3] Lihavoituja muuttujia koskevat tiedot ovat pakollisia. Muita muuttujia koskevien tietojen esittäminen on vapaaehtoista, mutta erittäin suotavaa. [4] Lihavoituja muuttujia koskevat tiedot ovat pakollisia. Muita muuttujia koskevien tietojen esittäminen on vapaaehtoista, mutta erittäin suotavaa. [5] Raportointijakson pituuteen palataan, kun Euroopan valtionvelkamarkkinoiden olosuhteet vakautuvat. [6] Lihavoituja muuttujia koskevat tiedot ovat pakollisia. Muita muuttujia koskevien tietojen esittäminen on vapaaehtoista, mutta erittäin suotavaa. [7] Huom. Muuttumattomaan politiikkaan perustuva skenaario edellyttää, että tulo- ja menokehitys ekstrapoloidaan ennen tulevan vuoden talousarvioon sisältyvien toimenpiteiden vaikutuksen lisäämistä.