FI Euroopan unionin virallinen lehti C 57/6

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

2013/C 57/06

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla (1).

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annettu (2)

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”POPERINGSE HOPSCHEUTEN”/”POPERINGSE HOPPESCHEUTEN”

EY-N:o: BE-PGI-0005-0968-22.02.2012

SMM ( X ) SAN ( )

1. Nimi:

”Poperingse hopscheuten”/”Poperingse hoppescheuten”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa:

Belgia

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus:

3.1. Tuotelaji:

Luokka 1.6 – Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

3.2. Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta:

”Poperingse hopscheuten”/”Poperingse hoppescheuten” tarkoittaa humalan (Humulus Lupulus) maanalaisesta osasta hitaasti kasvavia versoja. Täysikasvuisina niiden halkaisija on 3–5 mm ja pituus 4–8 cm. ”Poperingse hopscheuten”/”Poperingse hoppescheuten” ovat aina kauniin valkoisia, vailla multaa ja tautien tai tuholaisten jättämiä jälkiä. Ne ovat rakenteeltaan kiinteitä ja rapeita (vailla säikeitä tai puumaisuutta), jolloin ne on helppo katkaista murtamatta päitä. Toisin kuin esimerkiksi soijapavun iduissa, niissä on solmujen aiheuttamia jälkiä.

”Poperingse hopscheuten”/”Poperingse hoppescheuten” -versojen erittäin omintakeista makua voidaan parhaiten luonnehtia tyypillisen pähkinäiseksi, hieman juurisikuriin vivahtavaksi. Vaikka vertaaminen onkin vaikeaa, se on ainoa keino kuvailla niiden aistinvaraisia ominaisuuksia. Maku tuo mieleen portulakan, pavunidun tai mustajuuren kermaisen pähkinäisen maun. Se on raikas ja hyvin juuresmainen.

”Poperingse hopscheuten”/”Poperingse hoppescheuten” sisältää pääasiassa proteiinia; siinä ei ole rasvoja, joten sen kaloripitoisuus on lähes olematon. ”Poperingse hopscheuten”/”Poperingse hoppescheuten” sisältää myös runsaasti mikroravinteita ja vitamiineja, etenkin B-ryhmän vitamiineja.

3.3. Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet):

—

3.4. Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet):

—

3.5. Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella:

Seuraavien ”Poperingse hopscheuten”/”Poperingse hoppescheuten” -versojen tuotantovaiheiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella: humalan multaaminen, niiden sivuversojen karsiminen, joihin ”Poperingse hopscheuten”/”Poperingse hoppescheuten” kasvaa, ja sadonkorjuu. Tämä koskee sekä viljelyä avomaalla että lämmitetyissä kasvihuoneissa.

3.6. Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt:

Jotta voidaan varmistaa tuotteen aitous ja sen yhteys maantieteelliseen alueeseen, ”Poperingse hopscheuten”/”Poperingse hoppescheuten” on lajiteltava, pakattava ja merkittävä maantieteellisellä alueella. Heti kun humalanversot on pakattu, ne voidaan toimittaa tavanomaisia myyntikanavia pitkin maantieteellisen alueen ulkopuolelle.

Maantieteellisellä alueella tapahtuvan pakkaamisen tarkoituksena on varmistaa tuotteen alkuperä, jäljitettävyys, laatu ja maine. Se on välttämätöntä, jotta voidaan taata ”Poperingse hopscheuten”/”Poperingse hoppescheuten” -humalanversojen laatu. Näin tuotantoketju maantieteellisellä alueella tapahtuvan sadonkorjuun (pellolla tai kasvihuoneissa) ja pakkaamisen välillä säilyy mahdollisimman lyhyenä, mikä on tärkeää lopputuotteen laadun kannalta. Liian monet käsittelyvaiheet vaikuttavat haitallisesti ”Poperingse hopscheuten”/”Poperingse hoppescheuten” -humalanversojen laatuun, sillä kyseessä on herkkä ja helposti vahingoittuva tuote.

3.7. Merkintöjä koskevat erityiset säännöt:

Ihmisravinnoksi tarkoitettu tuote on varustettava seuraavin tiedoin:

Etiketti, jossa on

— nimi ”Poperingse hopscheuten”/”Poperingse hoppescheuten”, viljelijän nimi ja yksilöity tunnistenumero;

— tiedot tuotteen jäljitettävyydestä, josta tuottaja vastaa yhdessä hakijaryhmän kanssa;

— EU:n SMM-tunnus.

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus:

Tuotantoalue käsittää Poperingen kaupungin (keskustan ja seuraavat kunnat: Krombeke, Proven, Reningelst, Roesbrugge-Haringe ja Watou), viereisen Ieperin kaupungin (keskustan ja seuraavat kunnat: Boezinge, Brielen, Dikkebus, Elverdinge, Hollebeke, Sint-Jan, Vlamertinge, Voormezele, Zillebeke ja Zuidschote) sekä viereisen Vleterenin kunnan (ml. Westvleteren, Oostvleteren ja Woesten).

5. Yhteys maantieteelliseen alkuperään:

Suojattu maantieteellinen merkintä ”Poperingse hopscheuten”/”Poperingse hoppescheuten” perustuu kyseisen tuotteen maineeseen ja tuotantoperinteeseen Poperingen alueella.

5.1. Maantieteellisen alueen erityisyys:

”Poperingse hopscheuten”/”Poperingse hoppescheuten” -humalanversojen tuotannolle Poperingen alueella on olemassa useampia syitä.

Ensinnäkin paikallinen maaperä ja ilmasto ovat ihanteelliset. Poperingen maaperä on Ldcz-tyyppiä: kohtalaisen kostea hiekan- ja savensekainen maaperä, joka on väriltään hyvin epätasaista ja rakenteeltaan rikkonaista B-kerroksessa. Syvemmällä se muuttuu tiiviimmäksi, mikä mahdollistaa pohjamaan nopean kuivumisen.

Hyvälaatuinen, syvä, hiekan- ja savensekainen vettä hyvin läpäisevä kalkkipitoinen maaperä soveltuu erinomaisesti humalanviljelyyn, joka tarvitsee paljon syvemmistä kerrostumista saatavaa kosteutta.

Muun Länsi-Flanderin tapaan Poperingen alueella vallitsee lauhkea meri-ilmasto. Talvet ovat kuivia ja kesät lämpimiä ja kosteita. Meren läheisyys lieventää äärilämpötiloja. Vuotuinen sademäärä on noin 825 mm. Tällainen ilmasto on suotuisa ”Poperingse hopscheuten”/”Poperingse hoppescheuten” -humalanversojen viljelylle.

Lisäksi alueen viljelijöille on vuosikymmenten myötä kehittynyt vankka osaaminen tällä alalla.

Viljely ja sadonkorjuu voi tapahtua kahdella tavalla. Ikivanhan perinteisen menetelmän mukaan humalanversoja viljellään avomaalla, ja menetelmä on edelleen käytössä kaikilla humalanviljelyalueilla, myös Poperingessä. Vuonna 1983 aloitettiin kuitenkin tieteelliset kokeilut humalan viljelemiseksi myös lämmitetyissä kasvihuoneissa. Jälkimmäinen menetelmä on käytössä yksinomaan Poperingen alueella, jolla kolmasosa viljelystä tapahtuu kasvihuoneissa ja kaksi kolmasosaa avomaalla. Kahden viljelyjärjestelmän yhdistelmä on ominainen maantieteelliselle alueelle. ”Poperingse hopscheuten”/”Poperingse hoppescheuten” -humalanversojen korjaaminen vaatii paljon työtä ja varovaisuutta, jotta versot eivät vahingoitu. Sen vuoksi viljelijöiltä vaaditaankin paljon asiantuntemusta ja taitoa.

Vuonna 1983 perustettiin Keurbroederschap De Witte ranke -kilta, joka sai nimensä silloin yleisen humalalajikkeen mukaan. Sen tavoitteena oli ja on edelleen edistää yleisesti Westhoekin alueen ja erityisesti Poperingen ja siellä viljeltyjen humalanversojen etua.

5.2. Tuotteen erityisyys:

”Poperingse hopscheuten”/”Poperingse hoppescheuten” on aivan ainutlaatuinen tuote kaikkien tarjolla olevien versojen joukossa ensinnäkin erityisen rakenteensa vuoksi. Ravinnoksi käytetään ainoastaan verson rapea osa, ts. verson kärki katkaistaan toisen solmun kohdalta, ja jäljelle jää 5–8 cm pitkä rapea valkoinen verso.

Myös ”Poperingse hopscheuten”/”Poperingse hoppescheuten” -humalanverson maku on erityinen ja vaikeasti kuvattavissa. Sitä voidaan luonnehtia lähinnä tyypillisen kermaisen pähkinäiseksi, sikuriin vivahtavaksi. Selvästi erottuva raikas juuresmainen maku johtuu osaltaan maantieteellisen alueen maaperästä ja ilmastosta.

”Poperingse hopscheuten”/”Poperingse hoppescheuten” on tyypillinen kausituote, jota voidaan korjata ainoastaan joulukuun lopusta huhtikuun loppuun, joten sitä on saatavissa vain tiettynä aikana vuodesta.

5.3. Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM):

Belgia on olutmaa, ja humalaa viljellään siellä paljon. Keskiajalla olut oli juomana suosittu vaihtoehto vähemmän puhtaalle vedelle. Panimot alkoivat käyttää humalaa 1200-luvulla katkerista ja aromaattisista yrteistä salaisten ohjeiden mukaan valmistetun sekoituksen (ns. gruut) asemesta. Humalanviljely korvasi Poperingessä tekstiiliteollisuuden. Historian mukaan Juhana Peloton kannusti 1400-luvulla Poperingen asukkaita, jotka olivat menettäneet oikeutensa valmistaa tekstiilejä, siirtymään humalanviljelyyn.

Maaperänsä ja ilmastonsa ansiosta Poperingen alue soveltuu erinomaisesti humalanviljelyyn, ja yhdessä Assen ja Aalstin kanssa siitä tulikin Euroopan humalantuotannon keskus.

Ratkaiseva vaihe humalan viljelyssä on ylimääräisten versojen poistaminen. Kuhunkin kasviin jätetään 2–3 versoa, joista kasvaviin varsiin humalantähkät kehittyvät.

Humalanversoja pidettiin aluksi humalantähkien viljelyn sivutuotteena, mutta niistä tuli pian varhaiskevään arvostettua herkkua, kun saatavilla oli vain vähän tuoreita vihanneksia.

”Poperingse hopscheuten”/”Poperingse hoppescheuten” -versoja käytettiin tuoreina vihanneksina jo 1500-luvulla, jolloin niillä uskottiin olevan myös lääketieteellistä vaikutusta.

Tohtori Rembert Dodoens kirjoitti vuonna 1554, että ”humalanversoja käytetään elintarvikkeena maun parantamiseksi”. Hän uskoi Poperingen humalanversoilla olevan myös lääketieteellisiä voimistavia vaikutuksia. ”Humalan ituja tai nuoria versoja käytetään elintarvikkeena. Vaikka ne vähäisen ravintoarvonsa vuoksi pikemminkin parantavat makua kuin tarjoavat varsinaista ruumiinravintoa, ne ovat silti hyödyllisiä, koska ne tehostavat virtsaneritystä ja ulostamista ja vahvistavat mahalaukkua”.

Vuonna 1581 nuori lääkäri ja kasvitieteilijä Matthias de Lobel julkaisi teoksen ”Krudtboeck”, jossa hän viittasi maanalaisten versojen käyttöön vihanneksina:

”Tavallinen rahvas syö salaatin asemesta luonnonvaraisen ja viljellyn humalan nuoria versoja, jotka puhkeavat maalis-huhtikuun lopulla. Ne ovat maukkaita, maistuvat sikurilta ja lämmittävät.”

”Poperingse hopscheuten”/”Poperingse hoppescheuten” -humalanversoihin viitataan myös myöhemmässä kirjallisuudessa. Maantieteellisellä alueella on aikojen kuluessa kehittynyt sellainen asiantuntemus ”Poperingse hopscheuten”/”Poperingse hoppescheuten” -versojen viljelyn ja käytön alalla, että paikallisilla viljelijöillä voidaan katsoa olevan sellaista erityistä teknistä taitoa ja osaamista, jota ei tavata muualla (esim. viljely kasvihuoneissa).

Sitä että monissa (jo vanhoissa) kirjallisissa lähteissä viitataan ”Poperingse hopscheuten”/”Poperingse hoppescheuten” -humalanversoihin ja kyseiseen alueeseen, voidaan pitää osoituksena maineesta, joka on suoraan yhteydessä tuotteeseen, sen viljelymenetelmään ja maantieteelliseen alkuperäalueeseen. ”Poperingse hopscheuten”/”Poperingse hoppescheuten” -humalanversojen viljelyyn panostetaan edelleen, mistä ovat osoituksena yhä käynnissä olevat lajikkeita ja viljelymenetelmiä koskevat tieteelliset tutkimukset. Useissa Poperingen lähiympäristön ravintoloissa on 1800-luvun lopulta lähtien tarjoiltu ruokia, joissa käytetään ”Poperingse hopscheuten”/”Poperingse hoppescheuten” -humalanversoja, ja joskus niiden ympärille on jopa kehitetty kokonainen menyy. Tuotteen maine ilmenee selvästi myös kirjallisuudessa ja lehtiartikkeleissa olevista monista viittauksista sen käyttöön paikallisissa ravintoloissa, ja ”Poperingse hopscheuten”/”Poperingse hoppescheuten” -humalanversoja kutsutaankin lehdistössä usein Poperingen valkoiseksi kullaksi.

Gastronomian kannalta ”Poperingse hopscheuten”/”Poperingse hoppescheuten” tarjoaa monipuolisia mahdollisuuksia. Alan lehdissä tuotteeseen kiinnitetään aina sesongin aikana paljon huomiota, ja sitä pidetään todellisena herkkuna. Myös internetissä ja eri keittokirjoissa on paljon erilaisia reseptejä, joiden ainesosana käytetään ”Poperingse hopscheuten”/”Poperingse hoppescheuten” -humalanversoja.

Keurbroederschap De witte ranke -kilta järjestää joka kevät yhdessä Poperingen kaupungin kanssa humalanversolle omistetun juhlan, jonka pääosassa on ”Poperingse hopscheuten”/”Poperingse hoppescheuten”. Alueen parhaissa ravintoloissa tarjoillaan erityinen menyy, joka koostuu ”Poperingse hopscheuten”/”Poperingse hoppescheuten” -humalanversoista valmistetuista ruokalajeista. Kuluttajat voivat lisäksi käydä eri viljelijöiden yrityksissä tutustuakseen lähemmin ”Poperingse hopscheuten”/”Poperingse hoppescheuten” -humalanversojen viljelyyn. Vuonna 2008 kilta toimitti 25-vuotisjuhlansa kunniaksi erityisesti ”Poperingse hopscheuten”/”Poperingse hoppescheuten” -humalanversolle omistetun julkaisun.

Joka vuosi ravintola-ala ja kuluttajat odottavat malttamattomina ensimmäisten ”Poperingse hopscheuten”/”Poperingse hoppescheuten” -humalanversojen ilmestymistä markkinoille. Tämä käy ilmi myös joulukuussa järjestettävästä ensimmäisen sadon huutokaupasta, jossa ostajat Belgiasta ja muualta maailmasta ovat aina valmiit tarjoamaan korkean hinnan vuoden ensimmäisistä ”Poperingse hopscheuten”/”Poperingse hoppescheuten” -humalanversoista.

Eritelmän julkaisutiedot:

http://lv.vlaanderen.be/nlapps/data/docattachments/dossier%20met%20bijlagen.pdf tai

http://www.vlaanderen.be/landbouw — beleid — kwaliteitssystemen — Europese kwaliteitssystemen — vlaamse dossiers

(1) EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2) EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12. Korvattu maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1151/2012.