EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 1.7.2020 COM(2020) 274 final KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Euroopan osaamisohjelma kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi



{SWD(2020) 121 final}

{SWD(2020) 122 final}



”Paras tapa investoida Euroopan tulevaisuuteen on investoiminen ihmisiin. Osaaminen ja koulutus muodostavat Euroopan kilpailukyvyn ja innovoinnin perustan. Eurooppa ei kuitenkaan ole vielä täysin valmis. Aion varmistaa, että hyödynnämme kaikkia käytettävissämme olevia välineitä ja resursseja tasapainon löytämiseksi.” Puheenjohtaja Von der Leyen ”Jokaisella on oikeus laadukkaaseen ja inklusiiviseen opetukseen, koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen sellaisten taitojen ylläpitämiseksi ja hankkimiseksi, jotka mahdollistavat osallistumisen yhteiskunnan toimintaan ja auttavat työmarkkinoille siirtymisessä.” Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin 1. periaate Elämme muutosten aikaa. Rinnakkain tapahtuvat kaksi siirtymää – vihreä ja digitaalinen – muokkaavat tapaamme elää, työskennellä ja vuorovaikuttaa. EU:n siirtymisen resurssitehokkaaseen, digitoituun ja ilmastoneutraaliin talouteen ja tekoälyn ja robotiikan laajan käyttöönoton odotetaan luovan uusia työpaikkoja, kun taas muut työpaikat muuttuvat tai katoavat kokonaan. Demografinen muutos edellyttää, että Euroopassa otetaan käyttöön kaikki lahjakkuudet ja koko monimuotoisuus. Samanaikaisesti se luo uusia työllistymismahdollisuuksia myös ikäihmisiin ja hoivaan liittyvillä talouden aloilla. Nämä siirtymät osoittavat ennennäkemätöntä muutosta osaamisessa, jolla muutoksesta pääsee hyötymään. Covid-19-pandemia on nopeuttanut digitaalista siirtymää. Vaikka etätyöstä ja etäopiskelusta on tullut todellisuutta miljoonille ihmisille EU:ssa, myös digitaalisten valmiuksien rajat tulivat usein esiin. Pandemia on kärjistänyt jo olemassa olevaa railoa digitaalisissa taidoissa, ja on syntymässä uutta eriarvoisuutta, koska kaikilla ihmisillä ei ole tarvittavan tasoisia digitaalisia taitoja ja koska monet ovat digitalisoinnin suhteen jälkijättöisissä työpaikoissa tai kouluissa. Pandemia on myös vaikuttanut merkittävästi monien ihmisten työuramahdollisuuksiin EU:ssa. EU:n BKT:n arvioidaan tällä hetkellä supistuvan yli 7 prosenttia vuonna 2020 ja työttömyyden nousevan vuoden lopun 2019 6,6 prosentista 9 prosenttiin – ja joissakin maissa kehitys on vielä pahempi. Komission arvioiden mukaan joidenkin alojen reaalisen bruttoarvonlisäyksen pudotus on vuonna 2020 jopa 20–40 prosenttia verrattuna vuoden 2019 tasoon. Lisäksi tietyillä aloilla liikevaihto saattaa kutistua yli 70 prosenttia vuoden 2020 toisella neljänneksellä. Niissä maissa ja niillä alueilla, joiden talous on vahvasti riippuvainen tällaisista aloista, elpyminen tulee olemaan vaikeampaa kuin muualla. Komissio on tähän haasteeseen vastaamiseksi ja kahden rinnakkaisen siirtymän edistämiseksi ehdottanut kunnianhimoista elvytyspakettia kestävämmän, selviytymis- ja palautumiskykyisemmän ja oikeudenmukaisemman Euroopan rakentamiseksi seuraavalle sukupolvelle. Euroopan edetessä kohti elpymistään tarpeesta parantaa ja mukauttaa osaamista tulee välttämättömyys. Se on ratkaisevaa myös, jotta EU voisi geopoliittisena toimijana jatkossakin johtaa maailmaa kohti elpymistä. EU:ssa on nyt – enemmän kuin koskaan – tarpeen muuttaa osaamispolitiikka perin pohjin. On luotava rohkea ammatillisten taitojen kehittämisohjelma edistämään kahta rinnakkaista siirtymää ja varmistamaan elpyminen covid-19-pandemian sosioekonomisista vaikutuksista. On myös seuraavat tavoitteet: ·Vahvistetaan kestävää kilpailukykyä: Osaaminen ja elinikäinen oppiminen ovat ratkaisevan tärkeitä pitkän aikavälin kestävälle kasvulle, tuottavuudelle ja innovoinnille, ja ne ovat sen vuoksi kaikenkokoisten mutta erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) kilpailukyvyn keskeinen osatekijä. Oikeanlaisen osaamisen tarjoaminen ihmisille tehostaa heidän työskentelyään ja auttaa heitä hyödyntämään edistyneempää teknologiaa , poistaa merkittävän liiketoimintaan investoimisen esteen , vähentää työmarkkinoiden kohtaanto-ongelmaa ja luo perustaa tutkimus- ja kehitystoimille ja yrityslähtöisille innovaatioille. Vain oikealla osaamisella Eurooppa voi vahvistaa asemaansa maailmanlaajuisessa kilpailussa, sysätä talouden uudelleen vauhtiin kestävällä tavalla ja suunnata talouttaan sekä vihreään että digitaaliseen siirtymään. Tämä tarkoittaa erityisesti Euroopan vihreän kehityksen ohjelmana tunnetun EU:n kasvustrategian toteuttamista sekä toimia EU:n uuden teollisuusstrategian strategisilla aloilla ja ekosysteemeissä. ·Varmistetaan sosiaalinen oikeudenmukaisuus: Täydennys- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksien saatavuus on elintärkeää kymmenille miljoonille lyhennettyä työaikaa tekeville tai työttömiksi joutuneille työntekijöille riippumatta heidän tämänhetkisestä osaamistasostaan tai pätevyydestään. Euroopan elpyminen on menestys ainoastaan, jos se on luonteeltaan koossapitävä eikä ketään jätetä kyydistä. Jos on oikeat taidot, voi helpommin pitää työpaikkansa ja vaihtaa työpaikkaa hallitusti. Tämä edellyttää tasapuolisia täydennyskoulutusmahdollisuuksia sukupuoleen, etniseen taustaan, uskontoon, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen katsomatta ihan kaikille, mukaan lukien vain vähäisen koulutuksen saaneet aikuiset ja maahanmuuttajataustainen väestö. Vastaavasti on taattava samanlaiset mahdollisuudet kaikilla alueilla Euroopan unionissa, suurkaupungeista rannikoille ja syrjäkylille. ·Parannetaan selviytymis- ja palautumiskykyä: Muutamat viime kuukaudet ovat laittaneet useita ammattikuntia lujille. Erityisen kovia ovat kokeneet terveys- ja hoitoalan ammattilaiset sekä vähittäiskaupan, liikenteen, sosiaalipalvelujen ja siivouksen alalla etulinjassa työskennelleet sekä opettajat ja kouluttajat. Näillä strategisilla aloilla on oltava tarvittava määrä osaavaa henkilökuntaa, jotta kriisiaikoina voidaan pitää yllä toimivaa perusterveydenhuoltoa sekä sosiaalisia ja koulutuspalveluja kansalaisille. Yksittäiselle henkilölle selviytymiskyvyn parantaminen osaamista lisäämällä tarkoittaa, että hänen tilanteensa on vähemmän riippuvainen kulloisestakin työmarkkinatilanteesta ja hänen omat valmiutensa ohjata elämänsä ja työuransa suuntaa paranevat. Covid-19-pandemia on osoittanut myös sen, että on pystyttävä jatkamaan koulutus- ja liiketoimia digitaalisesti. Tietotekniseen infrastruktuuriin ja sähköisiin järjestelmiin liittyvät haasteet ovat paljastaneet tarpeen parantaa inhimillisiä valmiuksia kyberturvallisuusuhkiin varautumisessa ja niiden voittamisessa. Onnistuminen edellyttää, että elinikäisestä oppimisesta tulee todellisuutta Euroopassa. Kaikkien eurooppalaisten saatavilla pitäisi olla houkuttelevia, innovatiivisia ja osallistavia oppimisohjelmia myös siksi, että taidot vanhenevat nopeasti. Nuorella iällä saatu koulutus on edelleen tärkeä perusta, mutta se on vasta alku koko elämän jatkuvalle oppimiselle: varhaiskasvatuksesta perus- ja keskiasteen koulutuksen kautta tekniseen tai ammatilliseen koulutukseen tai korkea-asteen koulutukseen ja siitä edelleen aikuisoppimiseen. Koko elämän ajan – vielä ikäihmisenäkin – jatkuva oppiminen on ratkaiseva elementti. Kuitenkin vähemmän kuin kaksi aikuista viidestä osallistuu koulutukseen vuosittain. Tämä ei riitä taloutemme uudelleen käynnistämiseen ja vihreän siirtymän ja digitaalisen siirtymän tuomien etujen hyödyntämiseen. Jokaiselle ihmiselle EU:ssa pitäisi olla mahdollista voimaantua ja saada itselleen etua täydennys- ja uudelleenkoulutuksen kautta. Työssä tarvittavien taitojen hankinnan pitäisi olla tätä pyrkimystä ohjaava periaate. On siis aloitettava kartoittamalla henkilön taidot, hankkimalle hänelle kohdennettu koulutus, joka vastaa juuri hänen erityisiin täydennys- tai uudelleenkoulutustarpeisiinsa, sekä auttamalla häntä löytämään työmarkkinoilta työ, joka kaipaa tekijää. Vaikka valtaosa osaamispolitiikan alan vastuusta lepää kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla, Euroopallakin on tärkeä roolinsa. Monet työskentelevät pienissä yrityksissä, jotka ovat osa kautta Euroopan levittyviä arvoketjuja. Jokaisella alalla autonvalmistuksesta tekstiiliteollisuuteen ja lääkkeistä energiaan on olemassa eurooppalainen lahjakkuusketju. Tällaisia ketjuja lujittamalla vahvistetaan sisämarkkinoita ja talouden selviytymis- ja palautumiskykyä. EU voi kannustaa ja tukea jäsenvaltioita toteuttamaan politiikkaa, joka kulkee samaan suuntaan, ratkoo rinnakkaisten siirtymien haasteita käytännössä ja vahvistaa talouden ja yhteiskunnan selviytymis- ja palautumiskykyä.

Eurooppa antaa talousarviovaroistaan arvokasta tukea. Next Generation EU -välinettä (seuraavan sukupolven EU) koskevassa komission ehdotuksessa valjastetaan EU:n talousarvio tukemaan jäsenvaltioiden elpymistä ja tuuppaamaan talous uuteen vauhtiin. EU investoi kestävään, osallistavaan ja oikeudenmukaiseen elpymiseen uudistetun, suuruudeltaan 1,1 biljoonan euron arvoisen pitkän aikavälin talousarvion kautta sekä sen lisäksi ehdotetulla kohdennetulla väliaikaisella 750 miljardin euron suuruisella ’Next Generation EU’ -rahoitusvälineellä. Näiden ehdotusten keskiössä on investoiminen osaamiseen. Ehdotuksissa annetaan jäsenvaltioiden käyttöön ennennäkemättömät mahdollisuudet rahoittaa osaamispolitiikkaa, jolla vahvistetaan talouskriiseistä selviytymis- ja palautumiskykyä ja valmiuksia nousta nopeammin tämän hetkisestä kuopasta ja kohti rinnakkaisia siirtymiä. Vuonna 2016 hyväksytyn osaamisohjelman pohjalta ja EU:n elpymissuunnitelman potentiaalia hyödyntäen tässä uudessa osaamisohjelmassa katetaan seuraavat viisi osa-aluetta ja Uusi osaamisohjelma toteuttaa käytännössä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria ja erityisesti sen ensimmäistä periaatetta, joka koskee oikeutta laadukkaaseen ja osallistavaan opetukseen, koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen. Se liittyy myös kiinteästi Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan , uuteen digitaalistrategiaan , uuteen teollisuusstrategiaan ja uuteen pk-yrityksiä koskevaan strategiaan , koska osaaminen on ratkaisevaa niiden onnistumiselle. Osaamisohjelma tukee myös ehdotusta neuvoston suositukseksi ”Silta työelämään – entistä vahvempi nuorisotakuu”, jonka komissio on tänään hyväksynyt ja jossa otetaan huomioon väestörakenteen muutosten vaikutuksista Euroopassa hiljattain laaditun kertomuksen tulokset. Myös uudessa kiertotaloutta koskevassa toimintasuunnitelmassa ja vuoteen 2030 ulottuvassa EU:n biodiversiteettistrategiassa korostetaan osaamisen merkitystä siirtymässä vihreään talouteen. Osaamisohjelma linkittyy myös muihin politiikka-aloitteisiin, jotka tukevat elinikäisen oppimisen lähestymistapaa. Tarkoitus on tehdä lisää ehdotuksia uuden kimmokkeen antamiseksi koulutusalalla. Niistä mainittakoon erityisesti aloite eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamiseksi vuoteen 2025 mennessä tavoitteena poistaa oppimiseen liittyvät esteet kaikkialla unionissa ja edistää kaikkien mahdollisuuksia innovatiiviseen ja osallistavaan koulutukseen. Myös Euroopan tutkimusalue edistää lahjakkuuksien täydennys- ja uudelleenkoulutusta erityisesti korkeakoulumaailmassa. Yhdessä nämä aloitteet auttavat luomaan Eurooppaan elinikäisen oppimisen kulttuurin, tukevat kysyntävetoista lähestymistapaa teollisuuden kanssa tehtävän yhteistyön lujittamiseen ja edistävät kansalaisten työllistettävyyttä.



1.Yhteistyö osaamissopimuksen puitteissa Yhteistyön lisäämiseen on erinomaiset mahdollisuudet osaamiseen tehtävien investointien vaikutusten maksimoimiseksi. Osaamispolitiikat ja -toimet jakautuvat monien toimijoiden kesken. Ministeriöt, opetuksen ja koulutuksen tarjoajat, kukin toimiala itse, tutkimuslaitokset, työmarkkinaosapuolet, kauppakamarit ja työvoimatoimistot ovat vain osa toimijoista, jotka osallistuvat täydennys- ja uudelleenkoulutuksen laajempaan toteuttamiseen. Yhteisillä ponnisteluilla voidaan selkeyttää tilannetta koko arvoketjussa yksittäisten henkilöiden ja yritysten näkökulmasta, alentaa kustannuksia ja keskittyä painopisteisiin. Onnistuneissa osaamisohjelmissa yhdistellään eri vaiheita siten, että jokaista työntekijää tuetaan tämän täydennys- tai uudelleenkoulutuksen koko ketjussa eli rinnakkaisten siirtymien edellyttämien taitojen määrittelemisestä niiden hankkimiseen kohdennetun koulutuksen avulla ja edelleen niiden käyttöön työpaikalla tai uudessa työpaikassa. Osaamisohjelman ensimmäinen osatekijä on yhteistyön edistäminen osaamissopimuksen avulla. Toimi 1: Osaamissopimus Sopimuksella käynnistetään yhteistoimet laadukkaiden investointien tekemiseksi unionin koko työikäisen väestön osaamiseen. Osaamissopimus tuo yhteen kaikki yksityiset ja julkiset sidosryhmät, joiden yhteisenä tavoitteena on Euroopan työvoiman täydennys- ja uudelleenkoulutus, jotta ihmiset voivat osallistua rinnakkaisiin siirtymiin. Kaikki nämä sidosryhmät allekirjoittavat peruskirjan, jossa määritellään työvoiman täydennys- ja uudelleenkoulutuksen kannalta olennaiset keskeiset periaatteet sekä niiden omassa organisaatiossa että kautta koko arvoketjun tai ekosysteemin. Peruskirja laaditaan yhdessä sidosryhmien kanssa. Sopimus helpottaa julkisen ja yksityisen sektorin välistä yhteistyötä. Sillä luodaan erityisesti laajan mittakaavan kumppanuuksia strategisissa teollisissa ekosysteemeissä, mukaan lukien alueellisella tasolla, ja siinä vahvistetaan Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa yksilöityjä ensisijaisia aloja kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Näihin kumppanuuksiin osallistuvat kaikki sidosryhmät, erityisesti pk-yritykset, joilla on vaikeuksia saada tarvittavaa osaamista. Sidosryhmiä kannustetaan kokoamaan yhteen asiantuntemusta, resursseja (esimerkiksi koulutustiloja arvoketjussa) ja rahoitusta, joiden avulla voidaan toteuttaa sellaisia konkreettisia täydennys- ja uudelleenkoulutustoimia, joissa sitoudutaan mahdollistamaan koulutettaville työpaikan pitäminen, vaihtaminen tai uuden löytäminen. Sopimuksella myös helpotetaan tietojen saamista ammattitaidon parantamiseen tarjottavasta EU:n rahoituksesta, koska sillä perustetaan EU:n tasolle yhden luukun yhteyspiste. Sopimus lanseerataan Euroopan ammattitaitoviikon aikana marraskuussa 2020, ja mukana ovat eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet, Euroopan parlamentti, Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltio, Euroopan komissio, sidosryhmiä strategisista teollisuuden ekosysteemeistä ja muita sidosryhmiä. Miguel johtaa pientä yritystä, joka on erikoistunut sähköautojen osiin. Alalla teknologia kehittyy nopeasti. Osaamissopimuksen ansiosta hänen yrityksensä liittyi laajaan kumppanuuteen, johon osallistuu koko toimitusketju. Hänen henkilöstönsä voi nyt hyödyntää huipputasoista koulutusta, joka on suunniteltu yhdessä tutkimuslaitoksen kanssa ja joka järjestetään suurempien yritysten tiloissa. Tietyn alan työmarkkinaosapuolet sopivat, että kussakin asiaankuuluvassa yrityksessä on useita niin kutsuttuja koulutuslähettiläitä. Koulutuslähettiläät ovat työntekijöitä, jotka tiedottavat kollegoilleen tarjolla olevista koulutusmahdollisuuksista ja oikeudesta koulutukseen ja motivoivat heitä käyttämään niitä. Erityisesti alhaisen koulutustason työntekijät voivat olla haluttomia puhumaan esihenkilöille koulutustarpeistaan. Lähettiläät voisivat alentaa kynnystä. Osaamissopimuksella rakennetaan siltoja ennestään olemassa olevien EU:n yhteistyöaloitteiden välille, ja siitä tehdään tarvittaessa yhden luukun yhteyspiste seuraaviin: ·Alakohtaista osaamisyhteistyötä koskevat suunnitelmat, joilla määritetään alakohtainen osaamista koskevan tiedon hankinta, kartoitetaan keskeiset ammattitaitotarpeet, määritellään ammattiprofiileja ja käynnistetään koulutusohjelmia. Ammatin vaatimien taitojen hankkiminen on syvälle näiden suunnitelmien ytimeen kaiverrettu elementti. Suunnitelmia parannetaan, ne avataan useammille aloille ja niiden budjettia kasvatetaan. Suunnitelmien laadintaprosessia nopeutetaan merkittävästi, jotta varmistetaan, että niiden pohjalta saadaan tuloksia oikea-aikaisesti eli yritysten ja yksittäisten henkilöiden osaamistarpeiden mukaan. Uusittuihin suunnitelmiin lisätään myös yhteys työllistymismahdollisuuksiin koulutusohjelman päättyessä. ·Eurooppalaisen oppisopimusyhteenliittymän lujittaminen Kuten tiedonannossa ”Nuorisotyöllisyyden tukeminen: silta työelämään seuraavalle sukupolvelle” todetaan, oppisopimusyhteenliittymä saa aikaan uusia lupauksia tarjota nykyisestä heikosta taloustilanteesta huolimatta jatkossakin oppisopimuspaikkoja ja kehittää oppisopimuskoulutusohjelmia. Uudistettu yhteenliittymä käynnistää uusia kansallisia oppisopimuskoalitioita, tuo oppisopimuskoulutettavien äänen kuuluviin ja vahvistaa sosiaalista vuoropuhelua. ·Digitaalitaitoja ja työpaikkoja edistävä koalitio pyytää jäsenvaltioilta, yrityksiltä, työmarkkinaosapuolilta, voittoa tavoittelemattomilta organisaatioilta ja koulutuksen tarjoajilta lupauksia uusista koulutusohjelmista, rekrytoinneista tai jo töissä olevien täydennyskoulutuksista digitaalisten taitojen parantamiseksi. Covid-19-pandemian vuoksi hiljattain toteutetun kampanjan yhteydessä saatiin yli 70 uutta lupausta. Komissio lujittaa koalitiolle annettavaa hallinnollista tukea luomalla keskitetyn palvelun, jonka kautta voi jakaa digitaalisia sisältöjä, parhaita käytäntöjä ja koulutusmahdollisuuksia, myös pk-yrityksille. Osaamissopimus kattaa kaikki alat, ja se on avoin kaikille sidosryhmille. Siinä keskitytään alkuvaiheessa niihin teollisuuden ekosysteemeihin, joihin tämänhetkinen kriisi vaikuttaa pahimmin, ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa yksilöityihin prioriteettialueisiin, joille kunnianhimoiset täydennys- ja uudelleenkoulutusstrategiat ovat ratkaisevan tärkeitä elpymisen edistämiseksi. Muita ekosysteemejä ja aloja lisätään myöhemmin: ·Terveys: Covid-19-pandemia muistutti meitä siitä, kuinka suuressa määrin olemme riippuvaisia terveydenhuoltoalan työntekijöistä, joiden edellytetään hankkivan osaamista ja suorittavan tartuntojen hillitsemiseen, karanteenisääntöihin, suojavarusteiden käyttöön ja kliinisen hallinnan tehtäviin liittyvää koulutusta. Terveydenhuolto- ja sosiaalihuollon osuus EU:n kokonaistyöllisyydestä on 10 prosenttia, mutta on arvioitu, että ala kasvaa vähintään 830 000 uudella työpaikalla, mikä yhdessä sijaisten tarpeen kanssa tarkoittaa kahdeksaa miljoonaa uutta avointa työpaikkaa seuraavien 10 vuoden aikana. Lisäksi terveydenhuollon organisaatioiden on tarpeen pystyä ottamaan käyttöön uutta digitaaliteknologiaa, kuten tekoälyä, joka parantaa hoidon laatua ja tehostaa jäsenvaltioiden terveydenhoitojärjestelmiä. Näiden tarpeiden täyttäminen kasvattaa huomattavasti digitaalisten perustaitojen ja syvällisemmän osaamisen kysyntää vuoteen 2030 mennessä. Tämä paljastaa merkittävän osaamisvajeen, joka vain syvenee väestön ikääntyessä ja kroonisten sairauksien lisääntyessä. Vajeen tilkkiminen on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan taata kansallisten hyvinvointijärjestelmien hyvä selviytymis- ja palautumiskyky ja oikeudenmukaisuus koko EU:ssa. ·Rakentaminen: Covid-19-pandemialla on ollut merkittävä vaikutus rakennusalaan. Ala koostuu pääasiassa pienistä ja mikroyrityksistä, jotka tarjoavat paikallistason työpaikkoja (niistä yli 90 prosenttia on pk-yrityksiä). Tällä 12 miljoonan työntekijän alalla on vaikeuksia houkutella nuorta ja pätevää työvoimaa. Osaamisvajeet näkyvät vihreässä suunnittelussa, vihreissä teknologioissa ja vihreissä materiaaleissa. Kun elpyminen alkaa, tulee näkyviin tarve keskittyä täydennyskoulutuksessa energia- ja resurssitehokkuuteen, hajautettuihin uusiutuviin energiaratkaisuihin, kierrätettävyyteen, digitalisointiin ja olemassa olevan rakennuskannan perusparannukseen, jossa otetaan huomioon esteettömyysvaatimukset. Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan kuuluva rakennusten kunnostamiseen kannustava aloite voi onnistua vain, jos on saatavilla osaavia rakennusalan työntekijöitä.

·Autoteollisuus ja liikenne: Covid-19-pandemian aikana käyttöön otetuilla matkustusrajoituksilla on ollut merkittävä vaikutus ilmailuun sekä rautatie-, meri-, sisävesi- ja maantieliikenteen aloihin, millä puolestaan on ollut valtava vaikutus koko liikennealalla työskenteleviin yli yhdeksään miljoonaan ihmiseen EU:ssa. Rajoitustoimet häiritsivät merkittävästi myös autoteollisuutta ja sen laajaa toimitusketjua, jossa tehtaiden sulkemiset vaikuttivat ainakin 1,1 miljoonaan työpaikkaan. EU:n BKT:stä 7 prosenttia tuottavalla autoteollisuudella oli jo ennestään edessään merkittäviä rakenteellisia muutoksia. Sen on joka tapauksessa investoitava digitalisaatioon, vihreään teknologiaan (esim. liikenteen sähköistämisen edellyttämiin akkuihin ja muihin vaihtoehtoisiin polttoaineratkaisuihin), liitettävyyden parantamiseen, automaatioon sekä nykyisten liiketoimintamallien ja arvoketjujen muutokseen. Liikenne ja erityisesti autoteollisuus tarvitsevat selkeän ohjelman uuden osaamisen edistämiseksi, mukaan lukien massadata-analyysit, ohjelmistokehitys, tekoäly, robotiikka, kemia, elektroniikka-alan insinööritaidot sekä uusi joukko ns. pehmeitä taitoja. Olisi kannustettava tällaisten taitojen käytön maksimointiin koko ekosysteemissä ja kaikissa arvoketjuissa, esimerkiksi sähkölatausinfrastruktuurin laajentamisessa. ·Matkailu: Covid-19-pandemia on vähentänyt toimintaa 80 prosentilla, ja jos ei pikaisesti ryhdytä toimiin, vaarassa on kuusi miljoonaa työpaikkaa. Osaamistarpeet vaihtelevat muutoksessa kohti kestävämpää matkailua tarvittavista verkkomarkkinointiin, kierrätykseen ja jätehuoltoon sekä vesi- ja energiapalveluihin liittyvistä taidoista aina kulttuurien väliseen ymmärtämykseen ja viestintään sekä uusiin hygieniasääntöihin. Matkailijoiden kokemusten optimointi perustuu jatkossa digitaalisen tiedon ja inhimillisen palvelun yhdistelmään. Jo olemassa olevassa suunnitelmassa on yksilöity näitä puutteita ja uusia työnkuvauksia. Sitä on nyt paranneltava, koska teknologiset innovaatiot ja sosiaaliset suuntaukset muuttuvat niin nopeasti, etteivät kaikki yritykset pysy kehityksessä mukana. Henkilöstön on pystyttävä työskentelemään eri osastoilla ja eri tasoilla sekä käyttämään erilaisia välineitä ja sovelluksia. 2. Ammattitaidon hankkiminen työtä varten: politiikkojen yhdenmukaistaminen tulosten saavuttamiseksi Ajatus työssä tarvittavien taitojen hankinnasta on osaamisohjelman toinen osatekijä. Siinä omaksutaan täydennys- ja uudelleenkoulutukseen koko arvoketjun kattava lähestymistapa. Se alkaa luotettavalla osaamista koskevan tiedon hankinnalla, jotta osattaisiin tarjota työmarkkinoiden kannalta merkityksellistä koulutusta. Lähestymistapa on juurrutettava kansallisiin osaamisstrategioihin ja koulutusjärjestelmiin. Yksittäisten yritysten olisi myös kehitettävä sisäisiä prosesseja, joissa yksilöidään osaamisvajeita, ja toimenpiteitä oman henkilöstönsä täydennyskoulutuksen järjestämiseksi. Tässä jaksossa esitetään työssä tarvittavien taitojen lähestymistavan keskeiset elementit. Tavoitteena on tukea EU:n työvoimaa hyödyntämään vihreää siirtymää ja digitaalista siirtymää niiden koko laajuudelta. 2.1.Osaamista koskevan tiedon hankinnan parantaminen: täydennys- ja uudelleenkoulutuksen perusta Varmistettaessa ihmisten mahdollisuuksia hankkia kulloisenkin tai tulevan työpaikkansa edellyttämät taidot etenemisen astinlautana ovat ajantasaiset tiedot osaamistarpeista. Osaamista koskeva tieto saadaan kuitenkin usein liian myöhään päätösten tekohetkeen nähden. Käytettävissä oleva, helposti ymmärrettävä, kohdennettu ja ajantasainen osaamista koskeva tieto on välttämätöntä. Tutkinnon suorittaneiden seurannan ja hallinnollisen datan vertailun lisäksi tekoälyn ja massadata-analyysien käytöllä on valtava potentiaali. Tekoälyä ja massadataa voidaan soveltaa erityisten vaadittujen taitojoukkojen pohjalta eri alojen uusien työnkuvauksien määrittelyyn. Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus Cedefop on pilotoinut verkossa olevien työpaikkailmoitusten massadata-analyysin käyttöä selvittääkseen työnantajien osaamiskysyntää alueellisella tasolla , kun taas alakohtaista osaamisyhteistyötä koskevassa suunnitelmassa on tarkasteltu osaamistarpeita avainaloilla. Näiden menestystarinoiden pohjalta tarvitaan uusia ponnisteluja osaamista koskevan tiedon hankinnan syventämiseksi sekä alueellisella tasolla että alakohtaisesti, jotta tiedot voidaan koota yhteen ja esittää saavutettavalla tavalla – myös koulutuslaitoksille ja -organisaatioille. Toimi 2: Osaamista koskevan tiedon hankinnan lujittaminen Lujittaakseen ja levittääkseen osaamista koskevaa tietoa, komissio aikoo ·tukea uuden ja syvemmän osaamista koskevan tiedon hankinnan kehittämistä, mukaan lukien alueellisella tasolla ja alakohtaisesti. Cedefopin massadata-analyysia koskevan pilottihankkeen pohjalta luodaan pysyvä verkkotyökalu, jossa julkaistaan reaaliaikaista tietoa kaikkien asiasta kiinnostuneiden sidosryhmien käyttöön. Tarkastellaan kumppanuuksia, joissa käytettäisiin yksityisistä työpaikkaportaaleista saatavaa ja osaamista koskevaa kansallista tietoa; ·keskittää osaamista koskevia tietoja ja levittää niitä laajaan jakeluun osaamissopimuksen kautta synergiassa eurooppalaisen tutkimusalueen kanssa; ·edistää työmarkkinapuolten osallistumista työmarkkinaennusteisiin ja osaamista koskevan tiedon hankinnan kehittämistä varten tarvittavan koulutuksen yksilöintiin; ·rohkaista julkisia ja yksityisiä työvoimapalveluja käyttämään osaamista koskevaa tietoa sekä julkisten työvoimapalvelujen verkostoa edistämään osaamisvajeiden ja työmahdollisuuksien lisääntymisen varhaista havainnointia, EU:n sisäisen liikkuvuuden ja kolmansista maista peräisin olevan muuttoliikkeen potentiaalin hyödyntäminen mukaan lukien; ·esittää yksittäisten henkilöiden tarpeisiin räätälöidyt osaamista koskevat tiedot Europass-järjestelmässä eli EU.n tason alustassa, jolla ihmiset voivat hallinnoida oppimistaan ja urakehitystään. Tämä auttaa ihmisiä opinnoissa, koulutuksessa ja työvalinnoissa sekä muun muassa julkisissa työvoimapalveluissa työskenteleviä neuvonantajia ja mentoreita. 2.2.Kansallisten osaamisstrategioiden, työvoimapalvelujen roolin ja laillisen maahanmuuton edistäminen Työssä vaadittavan ammattitaidon hankkiminen edellyttää kansallisia strategioita, joissa mukana ovat kaikki sidosryhmät. Koko julkishallinnon läpileikkaavalla otteella suunnitelluilla ja toteutettavilla kansallisilla osaamisstrategioilla tarkennetaan työllisyys-, koulutus-, tutkimus-, teollisuus- ja aluekehityspolitiikat toimimaan samansuuntaisesti. Strategioiden pitäisi ottaa mukaan työmarkkinaosapuolet, kansalaisyhteiskunta, koulutusala ja työmarkkinoiden sidosryhmät, ja niiden olisi rakennuttava olemassa oleville kansallisille osaamisstrategioille. Käsillä olevan kriisin ja siitä erityisesti nuoriin aiheutuvien työttömyysvaikutusten valossa julkisilla ja yksityisillä työvoimapalveluilla on – yhteistyössä julkisten koulutusalan elinten ja koulutuksen tarjoajien kanssa – ratkaiseva asema kansallisissa osaamisstrategioissa. Sama pätee myös digitaalitaitoja ja työpaikkoja edistäviin kansallisiin koalitioihin. Julkisilla työvoimapalveluilla voi olla merkittävämpi rooli ihmisten ohjaamisessa enemmän ja parempaan täydennys- ja uudelleenkoulutukseen ja koulutusjärjestelmien muokkaamisessa työmarkkinoiden kannalta tarpeellisemmiksi. Kansallisilla osaamisstrategioilla ohjataan kansallisia ja alueellisia politiikkoja ja investointeja yhdessä määriteltyjen haasteiden voittamiseen. Niillä ohjataan myös hankkeita, joita jäsenvaltiot yhteisrahoittavat EU:n rahastojen kanssa. Kahta rinnakkaista siirtymää varten tarvittavaa oikeanlaista osaamista voidaan hankkia ja demografisiin haasteisiin voidaan vastata myös soveltamalla lailliseen muuttoliikkeeseen nykyistä strategisempaa lähestymistapaa, jossa keskeisenä tavoitteena on houkutella lahjakkaita tulijoita ja saada heidät jäämään. Jäsenvaltioilla on valta päättää, kuinka monta siirtotyöläistä ne ottavat vastaan, mutta vahva EU:n kehys voi auttaa jäsenvaltioita houkuttelemaan EU:ssa tarvittavia työvoimamuuttajia ja varmistamaan, että työvoiman muuttoliike hyödyttää kaikkia. Laillisen muuttoliikkeen ohjaaminen niille alueille ja niihin ammatteihin, joita osaamisvaje koettelee, edellyttää parempaa yhteensovittamista ja selkeitä menettelyjä. On parannettava laillisia tapoja tulla EU:hun ja tunnustettava kolmansien maiden kansalaisten pätevyys EU:n työmarkkinoilla. Tämä pitäisi toteuttaa yhteistyössä kolmansien maiden kanssa, jolloin voitaisiin edistää sekä kehitystä että liikkuvuutta lisäämällä investointeja osaamiseen. On myös yhtä tärkeää hyödyntää strategisemmin EU:ssa jo oleskelevien kolmansista maista tulleiden siirtolaisten potentiaalia ja taitoja. Koulutustason noususta huolimatta heillä on edelleen keskimäärin alhaisemman tason pätevyys, mikä haittaa heidän pääsyään työmarkkinoille pysyvämmin. Toimi 3: EU:n tuki strategisille kansallisille täydennyskoulutustoimille Komissio tukee kaikkia jäsenvaltioita kaikki hallinnonalat kattavien kokonaisvaltaisten kansallisten osaamisstrategioiden laatimisessa. Strategiat perustuvat OECD:n kanssa jo tehdylle työlle 11 jäsenvaltiossa ja muille jäsenvaltioiden tasolla jo olemassa oleville osaamisstrategioille. Komissio tukee tarvittaessa strategioiden laatimista tai tarkistamista ja auttaa seuraamaan niiden toteuttamista. Komissio myös kannustaa murtamaan sukupuolistereotypioita ja muita syrjiviä stereotypioita. Erityisesti se keskittyy monialaisiin ja yrittäjyystaitoihin sekä digitaalisen siirtymän ja vihreän siirtymän edellyttämään osaamiseen, kuten luonnontieteiden, tekniikan, insinööritieteiden ja matematiikan alan (STEM-alojen) opintojen tuomaan osaamiseen. Komissio aikoo yhdessä Euroopan laajuinen julkisten työvoimapalvelujen verkoston kanssa kehittää vertaisoppimistapahtumia, joissa tuodaan esiin työmarkkinoilla tarvittavia taitoja erityisesti työttömille ja osa-aikaisesti työllistyneille. Toimia keskitetään myös neuvontapalvelujen parantamiseen, myös jo työssä oleville, ja erityisesti haavoittuvammassa asemassa oleville väestöryhmille. Neuvontaa parannetaan osaamisvajeen korjaamiseksi erityisesti digitaitovajeen osalta. Lisäksi tarkastellaan rajatylittävän yhteistyön mahdollisuuksien laajaa hyödyntämistä. Komissio pyrkii tulevan uuden muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksen avulla parantamaan laillisia maahantuloväyliä EU:hun muun muassa käynnistämällä uudelleen neuvottelut sinistä korttia koskevasta direktiivistä korkeasti koulutettujen työntekijöiden houkuttelemiseksi. Sopimuksen myötä tehdään myös laillisen maahanmuuton mahdollistavia oppimis- ja osaamispaikkoja koskevia uskottavia tarjouksia osana kolmansien maiden kanssa solmittavia uusia lahjakkuuskumppanuuksia, ja siinä tarkastellaan maahanmuuttoon liittyviä uusia välineitä. Yhdessä jäsenvaltiossa hyvin suurella osalla aikuisia on vain alhainen koulutustaso, joten sen kansallisessa osaamisstrategiassa on tuotu esiin tarve edistää aikuisoppimisen kulttuuria sekä lisätä aikuiskoulutukseen osallistumista ja parantaa sen johdonmukaisuutta. Tämän seurauksena hotelli- ja matkailualalla työskentelevä Peter on päässyt kotiseudullaan uuteen aikuisille tarkoitettuun ammattikoulutusohjelmaan. Ohjelmassa painotetaan digitaitoja ja monialaisia taitoja, joita matkailualan työntekijöiltä edellytetään yhä enemmän.

2.3.Otetaan ammatillisessa koulutuksessa huomioon tulevaisuuden vaatimukset Koulutusorganisaatioiden on opetettava tarvittavia taitoja koko elinikäisen oppimisen jatkumon ajan. Eurooppalaisen yhteistyön ensiaskelista alkaen ammatillinen koulutus on ollut EU-hankkeen ytimessä, ja siitä on sittemmin tullut osa laajempaa eurooppalaista koulutusyhteistyökehystä ja eurooppalaista koulutusaluetta. Nykyisin EU:n nuorista opiskelijoista noin puolet opiskelevat ammattiin, ja yhä useammin korkeammalla tasolla. Eurooppa tarvitsee nopeita, sitkeitä ja tulevaisuudenkestäviä ammattikoulutusjärjestelmiä, joilla tuetaan nuoria pääsemään alkuun muuttuvilla työmarkkinoilla. Niillä on myös varmistettava, että aikuisilla on mahdollisuus päästä ammatillisiin koulutusohjelmiin, jotka on räätälöity vihreää siirtymää ja digitaalista siirtymää ajatellen. Toimi 4: Ehdotus neuvoston suositukseksi kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta Komissio hyväksyy tänään ehdotuksen neuvoston suositukseksi kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta. Aloitteessa ·ehdotetaan nykyaikaan tuotua EU:n politiikkavisiota ammatillisesta koulutuksesta, jolla varustetaan nuoret ja aikuiset taidoilla, joilla he onnistuvat työmarkkinoilla, ja tuetaan vihreää siirtymää ja digitaalista siirtymää, monialaiset taidot mukaan lukien. On tarkoitus varmistaa osallisuus ja tasavertaiset mahdollisuudet, perustaa eurooppalainen ammatillinen koulutus maailmanlaajuiseksi malliksi osaamisen kehittämisestä; ·esitetään periaatteet tämän vision toteuttamiseksi, mukaan lukien keskittyminen entistä vahvemmin läpäisevyyteen muiden koulutusalojen kanssa, oppimiseen liittyvään liikkuvuuteen ja tiiviiseen kumppanuuteen työnantajien kanssa. Siinä edistetään myös ammatillista koulutusta houkuttelevana valintana sekä naisille että miehille ja heikommassa asemassa olevien väestöryhmien osallistamista; ·asetetaan ammatillisille koulutusjärjestelmille tavoitteeksi parantaa työperusteisen oppimisen ja liikkuvuusmahdollisuuksien saatavuutta sekä ammattiin valmistuvien työllistettävyyttä; ·esitetään useita EU:n tasolla toteutettavia toimia, joilla tuetaan ammatillisen koulutuksen uudistamista erityisesti parantamalla ammatillisten oppilaitosten digitaalista valmiutta. Tähän sisältyvät ammatillisten oppilaitosten opettajat, oppisopimuskoulutus ja ammatillisen koulutuksen huippuyksiköt, jotka liittyvät älykkäisiin erikoistumisstrategioihin ja/tai alueellisiin innovointi- ja kasvustrategioihin. Mikä on ammatillisen koulutuksen huippuyksikkö? Ammatillisen koulutuksen huippuyksiköitä on monen tyyppisiä. Tästä moninaisuudesta huolimatta ammatillisen koulutuksen huippuyksiköt voidaan jakaa seuraaviin kahteen päätyyppiin: 1. yksiköt, jotka on ”varta vasten perustettu” taikka nimetty tähän tarkoitukseen osana ammatillisen huippuosaamisen kansallisia/alueellisia järjestelyjä, ja 2. yksiköt, jotka ovat yksittäisiä ammatillisen koulutuksen tarjoajia, jotka toimivat ammatillisen koulutuksen huippuyksikköinä jollakin alueella, jossakin alueen osassa tai jollakin alalla. Ne tukevat yrittäjyysaloitteita ja toimivat osaamis- ja innovointikeskittyminä yrityksille, erityisesti pk-yrityksille. Ehdotetussa suosituksessa tuetaan kunnianhimoisesti vähintään 50 ammatillisen koulutuksen huippuyksikön perustamista maailmanluokan vertailukohteiksi nuorten peruskoulutukseen ja aikuisten täydennys- ja uudelleenkoulutukseen. Esimerkiksi kulttuurialalla ja luovilla toimialoilla toimiva ammatillinen koulutusyksikkö, jota rahoitetaan Erasmus-ohjelmasta, perustaa tiedon tuottajien (tutkimuslaitokset ja ammatillisen koulutuksen tarjoajat) ja yritysten verkoston, jolla on kumppaneita muissa maissa. Verkosto perustaa innovoinnin solmukohtia tukemaan alakohtaisia pk-yrityksiä, pätevää ammattihenkilöstöä ja ammatillisen koulutuksen opiskelijoita. Se kehittää ja ottaa käyttöön koulutusohjelman, jossa keskitytään yrittäjyyteen, ongelmanratkaisuun, kriittiseen ajatteluun ja prosessi- tai tuoteinnovointiin, sekä yrityshautomoita ammatillisen koulutuksen opiskelijoille, kulttuurialan ja luovien toimialojen oppijoille ja kouluttajille. 2.4. Käynnistetään Eurooppalaiset yliopistot -aloite ja järjestetään tutkijoille täydennyskoulutusta Korkea-asteen koulutus on keskeinen väline, jolla tarjotaan opiskelijoille heidän tulevaisuudessa tarvitsemansa osaaminen. Yliopistoissa tuotetaan syvällistä tietoa ja osaamista, jotka auttavat yhteiskuntaa innovoimaan isojen haasteiden ratkaisemiseksi. Ne voimaannuttavat ihmisiä korkeatasoisella osaamisella, joka auttaa heitä ammatillisessa, sosiaalisessa ja henkilökohtaisessa kehittymisessä. Nopeasti kehittyvät työmarkkinat ja yhteiskunnalliset muutokset edellyttävät korkea-asteen oppilaitosten muuttuvan ja mukautuvan paremmin taloudelliseen ympäristöönsä, jotta varmistetaan, että niistä valmistuvilla on työmarkkinoiden vaatima koulutus ja osaaminen – aivan erityisesti taidot, joita rinnakkaiset siirtymät vaativat. Tutkijat ovat tieteen ja innovaatioiden etulinjassa ja heillä on oltava aivan tietty joukko taitoja. Tällaiset taidot sekä tiedemaailmassa ja sen ulkopuolella luotavaan uraan tarvittavat ydintaidot on mahdollista määritellä tarkemmin. Se edistäisi myös tutkijoiden liikkuvuutta Euroopassa. Toimi 5: Käynnistetään Eurooppalaiset yliopistot -aloite ja järjestetään tutkijoille täydennyskoulutusta Käynnistääkseen Eurooppalaiset yliopistot -aloitteen komissio aikoo tiiviissä yhteistyössä sidosryhmien ja jäsenvaltioiden kanssa ·sisällyttää Eurooppalaiset yliopistot -aloitteen kokonaisuudessaan Erasmus-ohjelmaan (vuosille 2021–2027) ja Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan. Esteet korkea-asteen oppilaitosten väliseltä tulokselliselta kansainväliseltä yhteistyöltä poistetaan ja yhteistyötä talouden toimijoiden kanssa syvennetään erityisesti rinnakkaisten siirtymien edistämiseksi. Eurooppalaiset yliopistot asettavat normit korkea-asteen oppilaitosten muutokselle koko eurooppalaisella koulutusalueella ja eurooppalaisella tutkimusalueella ja tekevät elinikäisestä oppimisesta ja lahjakkuuksien kierrättämisestä todellisuutta; ·tarkastella yliopistojen tutkimus- ja innovointiulottuvuudesta esiin nousevia vaihtoehtoja, jotka edesauttaisivat esteiden poistamista korkea-asteen oppilaitosten väliseltä tulokselliselta kansainväliseltä yhteistyöltä. Tässä hyödynnetään Erasmus+-ohjelman ja Horisontti 2020 -ohjelman pilottihankkeissa saatuja kokemuksia. Komissio aikoo määritellä, millä aloilla jäsenvaltioiden toimia tuetaan, ja tarkastella konkreettista lähestymistapaa, jota sovellettaisiin ”eurooppalaiseen tutkintoon”. Komissio tutkii myös Eurooppa-yliopiston perussäännön toteutettavuutta (rajatylittävien oikeudellisten kysymysten käsittelemiseksi) ja tutkintotodistusten tunnustamista ja laadunvarmistusta koskevan eurooppalaisen järjestelmän luomista; ·tehdä yhteistyötä Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) ja muiden eurooppalaisen tutkimusalueen kannalta merkityksellisten aloitteiden kanssa saattaakseen yhteen johtavia organisaatioita liike-elämän, koulutuksen ja tutkimuksen aloilta erityisesti osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kautta. Tavoitteena on kehittää innovatiivista opetusta ja oppimista, kouluttaa innovoijien seuraavaa sukupolvea ja tukea korkea-asteen oppilaitosten kehittymistä yrittäjähenkisemmiksi organisaatioiksi; ·tuoda tiedemaailma ja teollisuus yhteen kokeilemalla uutta ’lahjakkuuksia tilaustyönä’ -tyyppistä osaamisen vaihtoa (Talents-On-Demand), jolla vastattaisiin yritysten tutkimus- ja innovointitarpeisiin, ja siten täydentää yliopistojen ja yritysten välistä yhteistyötä. Lisätäkseen tutkijoille täydennyskoulutusta komissio aikoo tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ·kehittää tutkijoille eurooppalaisen osaamiskehyksen ja tukea tutkijoiden ydintaitojen joukon määrittelyä; ·määritellä tutkijoiden taitojen luokitusjärjestelmän, jonka avulla on mahdollista seurata osaamiskiertoa tilastollisesti, ja sopia jäsenvaltioiden kanssa joukosta indikaattoreita seurantaa ja tilastoanalyysia varten; ·kehittää avoimen tieteen ja tieteellisen johtamisen opetussuunnitelmia tutkijoille. 2.5.Taidot, joilla tuetaan vihreää siirtymää ja digitaalista siirtymää työelämässä ja sen ulkopuolella Tulevaisuuden työpaikat edellyttävät taitoja sekä vihreää siirtymää että digitaalista siirtymää varten. Vihreä siirtymä edellyttää investointeja ihmisten taitoihin, jotta voidaan lisätä sellaisten ammattilaisten määrää, jotka kehittävät ja hallinnoivat vihreitä teknologioita, myös digitaaliteknologiaa, kehittävät vihreitä tuotteita, palveluja ja liiketoimintamalleja, luovat innovatiivisia luontoon perustuvia ratkaisuja ja auttavat minimoimaan toimintojen ympäristövaikutuksia. Lisäksi Euroopasta on mahdollista tulla ilmastoneutraali maanosa, resurssitehokas yhteiskunta ja kiertotalous vain, jos sillä on asioista perillä oleva väestö ja työvoima, jotka osaavat ajatella ja toimia vihreästi. Lisäksi ihmiskeskeisen digitaalisen siirtymän toteutuminen edellyttää harppausta digitaalisessa osaamisessa. Eurooppalaiset – niin miehet kuin naisetkin – tarvitsevat jo nyt digitaalisia taitoja jokapäiväisessä elämässä ja työssä: Joissakin työpaikoissa yli 90 prosenttia tehtävistä edellyttää tietyntyyppisiä digitaalisia taitoja. Pandemia ja sen vaikutukset eurooppalaisten elämään ja talouteen ovat korostaneet digitalisaation merkitystä kaikilla EU:n talouden ja yhteiskunnan aloilla. Lähes 4 työntekijää 10:stä aloitti etätyön koronavirusrajoitusten aikana. Lisäksi todettakoon, että pitkälle digitalisoituneilla aloilla uusien työpaikkojen määrä kasvoi 40 prosenttia vuosina 2005–2016. Digitaalisen alan asiantuntijoiden nopeasti kasvavaan kysyntään ei kuitenkaan pystytä vastaamaan. Esimerkiksi kyberturvallisuuden alalla on tarvetta 291 000 ammattilaiselle. Lisäksi digitaaliteknologian käyttöönotto kaikilla talouden aloilla, myös muilla kuin teknologian aloilla, edellyttää paremmat digitaaliset taidot omaavaa työvoimaa kaikilla osaamistasoilla ja kaikissa ikäryhmissä. Covid-19-pandemia ja siitä johtuvat rajoitustoimet antoivat vahvan muistutuksen siitä, että Euroopan työvoiman – ja laajemmin koko väestön – on parannettava nopeasti digitaalisten taitojen tasoaan. Tämä oli erityisen näkyvää opetus- ja koulutusalalla niin opiskelijoille kuin opettajille ja kouluttajille. Toimi 6: Taidot vihreän siirtymän ja digitaalisen siirtymän tukemiseksi Komissio tukee vihreän siirtymän edellyttämien taitojen hankkimista ·määrittelemällä vihreää siirtymää varten taitojen luokitusjärjestelmän, joka mahdollistaa ammattien viherryttämisen tilastollisen seurannan; ·sopimalla jäsenvaltioiden kanssa indikaattoreista, jotka mahdollistavat vihreän osaamisen kehityksen seurannan ja tilastollisen analyysin; ·kehittämällä ilmastonmuutosta, ympäristöasioita, puhtaaseen energiaan siirtymistä ja kestävää kehitystä koskevaa koulutusta varten eurooppalaisen osaamiskehyksen, jossa määritellään vihreän osaamisen eri tasot; ·tukemalla työmarkkinoita varten luotujen vihreiden ydintaitojen kehittämistä koulutuksen ohjaamiseksi koko taloudessa, jotta voidaan luoda ilmasto-, ympäristö ja terveystietoisten ammattilaisten ja vihreän talouden toimijoiden sukupolvi; ·edistämällä ympäristö- ja ilmastonäkökohtien huomioon ottamista kouluissa, korkea-asteen koulutuksessa ja ammatillisessa koulutuksessa sekä jo ammatissa toimiville annettavassa koulutuksessa. Komissio tukee kaikkien digitaalisia taitoja erityisesti ·päivittämällä digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmaa ja esittämällä vision digitaalisen lukutaidon sekä digitaalitaitojen ja ‑valmiuksien parantamisesta kaikilla koulutustasoilla ja kaikilla digitaalisten taitojen tasoilla (matalasta edistyneeseen). Covid-19-kriisistä esimerkiksi verkko-oppimisen alalla saatujen kokemusten perusteella toimintasuunnitelmalla pyritään tukemaan vankkojen digitaalisten taitojen ja organisatoristen valmiuksien kehittämistä koulutusjärjestelmissä (myös etäoppimisessa), samalla kun hyödynnetään täysipainoisesti digiaikaan soveltuvien uusien teknologioiden, tietojen, sisältöjen, välineiden ja alustojen potentiaalia; ·panemalla täytäntöön Digitaalinen Eurooppa -ohjelman, jonka tavoitteena on kehittää EU:n strategisia digitaalisia valmiuksia, lisätä investointeja suurteholaskentaan, tekoälyyn, kyberturvallisuuteen ja pitkälle vietyjen digitaalisten taitojen kehittämiseen; ·tukemalla pk-yrityksille suunnattuja digitaalialan intensiivikursseja ja ”digitaalialan vapaaehtoisia” koskevaa ohjelmaa tavoitteena parantaa nykyisen työvoiman taitoja digitaalialoilla, kuten EU:n pk-yritysstrategiassa on jo mainittu. Komissio myös tukee ja linkittää yhteen pk-yritysten välittäjiä, joita ovat esimerkiksi klusterit, Yritys-Eurooppa-verkosto ja digitaali-innovointikeskittymät, tavoitteena parantaa pk-yritysten henkilöstön osaamista muun muassa kestävän kehityksen alalla; ·tukemalla EU:n tieto- ja viestintätekniikka-alan Jump-Start-pikakoulutusta, jossa tarjotaan lyhytaikaista intensiivistä koulutusta tieto- ja viestintätekniikan osaamisvajeen poistamiseksi keskittyen sukupuolijakaumaltaan tasapainoiseen osallistumiseen. Anna johtaa pientä logistiikkayritystä. Osallistumalla tieto- ja viestintäteknisten taitojen Jump-Start-pikakoulutukseen hän ja hänen työtiiminsä ovat hankkineet uusia taitoja, joita he tarvitsevat suunnitellakseen ja toteuttaakseen ilmastoystävällisiä jakelureittejä. STEM-taidot (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet ja matematiikka) ovat ratkaisevan tärkeitä sekä vihreän siirtymän että digitaalisen siirtymän kannalta. Nopean teknologisen innovoinnin aikana yritykset tarvitsevat henkilöitä, joilla on korkeatasoinen osaaminen STEM-aloilla. Tällaiset taidot ovat välttämättömiä uusien teknologioiden käyttämiseksi, ja korkeatasoiset STEM-taidot ovat ratkaisevan tärkeitä innovoinnin edistämiseksi tekoälyn ja kyberturvallisuuden kaltaisilla huipputason tieto- ja viestintätekniikan aloilla. Kuitenkin vain joka viides nuori Euroopassa suorittaa korkea-asteen tutkinnon jossakin STEM-aineessa, ja alle kaksi miljoonaa valmistuu vuosittain STEM-aineista. Tätä määrää on lisättävä, mikä voitaisiin saavuttaa edistämällä STEM-aineiden opintoväyliä erityisesti nuorten naisten keskuudessa. Tällä hetkellä naisia valmistuu puolet vähemmän kuin miehiä STEM-aloilla EU:ssa, joskin jäsenvaltioiden välillä on valtavia eroja. Osallistuminen korkea-asteen STEM-koulutusohjelmiin riippuu usein toisen asteen koulumenestyksestä, mutta koska tyttöjen digitaalinen lukutaito on parempi kuin pojilla, on selvää, että myös yleisillä sosiaalisilla käsityksillä ja asenteilla on merkitystä. Nuorille oppijoille ja erityisesti tytöille on selitettävä paremmin STEM-opintosuuntausten valinnan tarjoamia mahdollisuuksia.

Merkittävä määrä eurooppalaisista on kiinnostunut toimimaan yrittäjinä; tähän liittyy myös voimistuva suuntaus kohti yhteiskunnallista yrittäjyyttä. Molemmat suuntaukset luovat uusia työpaikkoja ja vaikuttavat myönteisesti talouskasvuun lisäämällä kilpailua, tuottavuutta ja innovointia. Jotta nämä pyrkimykset toteutuisivat, tarvitaan keskittymistä yrittäjätaitojen kehittämiseen. Uraneuvontajärjestelmien ja ‑käytäntöjen olisi katettava asianmukaisesti yrittäjyysasiat. Tietoisuuden lisääminen yhteiskunnallisesta yrittäjyydestä ja muista yhteisötalouden liiketoimintamalleista voi myös auttaa lisäämään yrittäjyyden houkuttelevuutta ja kiinnostusta siihen. Yhteisötalous, joka on edelläkävijä työpaikkojen luomisessa esimerkiksi kiertotalouden yhteydessä, tukee myös sosiaalista osallisuutta ja vihreää siirtymää. Teknisten taitojen lisäksi työmarkkinoilla tarvitaan yhä enemmän monialaisia taitoja, kuten kykyä yhteistyöhön, kriittiseen ajatteluun ja luovaan ongelmanratkaisuun. Robottien ja algoritmien kasvava vaikutus työmarkkinoilla lisää ”inhimillisten” taitojen tarvetta. Näitä ovat muun muassa empatia ja kyky sopeutua muutoksiin monimutkaisissa toimintaympäristöissä. Nämä taidot ovat erityisen tärkeitä myös väestörakenteen muutoksesta johtuvan ja koko ajan kasvavan seniori- ja hoivatalouden kannalta, ja näiden taitojen kysyntä työmarkkinoilla on suurta. Vaikka kouluilla on oma roolinsa, näitä taitoja kehitetään usein virallisen oppimisen ulkopuolella, työssä ja koko elämän ajan. Näitä taitoja voi olla vaikea tunnistaa, tunnustaa ja tuoda esille, minkä vuoksi monialaisia taitoja koskevan EU:n toiminnan seuraavassa vaiheessa on tehtävä enemmän niiden huomioon ottamiseksi. Toimi 7: STEM-aineista valmistuvien määrän lisääminen sekä yrittäjyys- ja monialaisten taitojen edistäminen: Lisätäkseen STEM-aineista valmistuvien määrää komissio ·lisää STEM-alojen opintojen ja työurien houkuttelevuutta, erityisesti tytöille ja naisille suunnatuilla toimilla, ja kannustaa soveltamaan koulutukseen monitieteistä ja innovatiivista lähestymistapaa kouluissa, ammatillisessa koulutuksessa ja korkea-asteen koulutuksessa; ·osana eurooppalaista koulutusaluetta koskevaa tiedonantoa käynnistää opettajille suunnattuja toimia, joilla autetaan korjaamaan STEM-opettajien pulaa EU-maissa ja ‑alueilla; ·edistää tiedekasvatusta tutkimus- ja innovointitoimissa muun muassa kehittämällä keskeisten taitojen ja arvioinnin kehystä, levittämällä tiedekasvatusta koskevia tutkimustuloksia yhteistyössä eurooppalaisen kouluverkon (EUN) kanssa ja käyttämällä sellaisia sosiaalisesti vaikutusvaltaisia portaaleja jotka kokoavat yhteen kouluja eri Euroopan maista ja erityisesti niistä, joilla on kokemusta avoimesta koulukulttuurista; ·edistää integroituja puitteita ja oppimisjatkumoa muun muassa toisen ja korkea-asteen koulutusjärjestelmien, koulutuksen ja liike-elämän välillä yhteistyössä liike-elämän ammattilaisten kanssa ja edistää avointa koulutusta ja tutkimukseen perustuvia menetelmiä, kilpailuja ja kansalaisten tieteellistä toimintaa. Yrittäjyystaitojen edistämiseksi komissio käynnistää yrittäjyystaitoja koskevan eurooppalaisen toimen, jossa keskitytään yrittäjähenkisyyden ja työvoiman selviytymis- ja palautumiskyvyn kehittämiseen. Toimiin kuuluvat seuraavat: ·käytetään olemassa olevia verkostoja vipuvartena ja yhdistetään niitä keskenään tavoitteena antaa yrittäjiksi pyrkiville eurooppalaista yritystukea, jossa painopiste kohdistetaan nuoriin naisyrittäjiin ja itsenäisen ammatinharjoittamisen mahdollisuuksiin digitaalisessa ja vihreässä taloudessa ja johon sisältyy tietoalusta yrittäjyystaitoja ja yhteistyömahdollisuuksia koskevista verkkoresursseista ; ·annetaan tukea rahoitusohjelmista, jotka koskevat yrittäjätaitoihin liittyvää toimintaa, yrittäjien liikkuvuutta Euroopassa ja eurooppalaisen yrittäjätaitojen viitekehyksen (EntreComp) järjestelmällistä ja kokonaisvaltaista käyttöä; ·edistetään yrittäjyystaitoja kaikilla koulutustasoilla perus- ja keskiasteen koulutuksesta ammatilliseen koulutukseen ja korkea-asteen koulutukseen, jotta opiskelijat saisivat tietoa ja motivaatiota yrittäjiksi ryhtymiseen. Tällä toimella täydennetään komission tulevaa yhteisötalouden toimintasuunnitelmaa, jolla muun muassa edistetään yhteisötalouden tuottamia yrittäjyysmahdollisuuksia, esimerkiksi auttamalla paikallisyhteisöjä, tekemällä paikallisia vihreän kehityksen sopimuksia ja aktivoimalla haavoittuvassa asemassa olevien ryhmiä. Monialaisten taitojen edistämiseksi komissio ·laatii strategisen kehyksen monialaisten taitojen tunnustamiselle validointialan ammattilaisten tukemiseksi Euroopassa; ·kehittää resursseja, joilla tuetaan työnantajien ja työvoimapalvelujen suorittamaa monialaisten taitojen validointia. Tähän sisältyy validointialan toimijoille suunnattujen olemassa olevien EU:n laajuisten verkkokurssien ja niihin liittyvien mikrotutkintojen kehitettävyyden ja käytettävyyden selvittäminen sekä validoinnin edelläkävijäorganisaatioiden verkoston perustaminen parhaiden käytäntöjen jakamiseksi. Vuotuinen nuorten tutkijoiden EU-kilpailu (EUCYS) on yksi Euroopan tärkeimmistä tapahtumista, joissa esitellään nuoria tieteellisiä lahjakkuuksia. EUCYS-kilpailun myötä luodaan kansallisia tiedekilpailuja (14–20-vuotiaat nuoret), ja se tuo kansalliset voittajat yhteen kilpailemaan eurooppalaisten kilpakumppaniensa kanssa. Covid-19-pandemia ja siihen liittyvät rajoitustoimet ovat korostaneet elämäntaitojen merkitystä ja kykyämme sopeutua, hallita muutoksia ja huolehtia toisistamme yhteisönä. Selviytymis- ja palautumiskyky, medialukutaito, kansalaistaidot sekä talous-, ympäristö- ja terveysosaaminen ovat tässä yhteydessä avainasemassa.Avoimet demokraattiset yhteiskunnat ovat riippuvaisia aktiivisista kansalaisista, jotka pystyvät saamaan tietoa eri lähteistä, tunnistamaan disinformaation, tekemään tietoon perustuvia päätöksiä, olemaan selviytymis- ja palautumiskykyisiä ja toimimaan vastuullisesti. Eurooppalainen aikuiskoulutusohjelma on helpottanut eurooppalaista yhteistyötä tällä alalla viime vuosikymmenen aikana. On tehtävä enemmän, jotta ihmisiä voidaan tukea näiden taitojen hankkimisessa ja jotta voidaan vahvistaa aikuisten – erityisesti niiden, joilla on heikommat taidot ja tutkinnot – taitojen parantamisen väyliä. Tämä koskee muutakin kuin työtehtävissä tarvittavien taitojen hankkimista; se koskee myös vapaaehtoistyötä ja iäkkäitä ihmisiä, jotka tarvitsevat yhtä lailla uusia taitoja. Toimi 8: Elinikäiset taidot Komissio työstää yhdessä jäsenvaltioiden kanssa eurooppalaisen aikuiskoulutusohjelman uusia painopisteitä, joilla täydennetään uudistettuja eurooppalaisia koulutusyhteistyön puitteita ja tuetaan Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista. Tavoitteena on luoda kattavat, laadukkaat ja osallistavat aikuiskoulutusjärjestelmät, jotka tavoittavat kaikki, myös ikääntyneet ja erityisesti ne, jotka eniten tarvitsevat koulutusta, myös etä- ja verkko-oppimisen kautta. Siinä asetetaan etusijalle epävirallinen elämänlaajuinen oppiminen sekä sukupolvien välinen, kulttuurienvälinen ja yhteisöllinen oppiminen. Paikallisia oppimiskeskuksia, kirjastoja sekä laajempaa yhteisöä ja kansalaisyhteiskuntaa tuetaan, jotta ne voivat yhdessä motivoida aikuisia ja antaa heille mahdollisuuden oppia, mikä tukee selviytymis- ja palautumiskykyä kriiseistä. Krzysztof, 74 vuotta, ilmoittautui digitaalitaitoja koskevalle kurssille paikallisessa kirjastossaan. Kurssilla hän oppi varaamaan ajan lääkärille ja ostamaan junalipun verkosta. Hänen uusi intohimonsa on paikallisyhteisöjen suhteita käsittelevä verkkokeskusteluryhmä, jossa hän valmistelee parhaillaan kampanjaa viheralueiden lisäämiseksi. 3.Sellaisten välineiden kehittäminen, joilla voimaannutetaan ihmisiä kehittämään taitojaan koko elämänsä ajan Osaamisohjelman kolmannessa osassa on kehitettävä tarvittavat välineet, joiden avulla kaikki – niin työlliset, työttömät kuin työelämän ulkopuolella olevat – voivat hankkia taitoja koko elämänsä ajan. Taidot voivat auttaa yksilöä etenemään urallaan ja hallitsemaan onnistuneita siirtymisiä työpaikasta toiseen. Vain edistämällä aitoa elinikäisen oppimisen kulttuuria voimme varmistaa kilpailukykyisen talouden ja yhteenkuuluvuutta edistävän yhteiskunnan ja tuoda elämäämme oikeuden laadukkaaseen ja osallistavaan koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen, kuten Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteessa 1 todetaan. 3.1. Annetaan kaikille mahdollisuus osallistua oppimiseen: yksilölliset oppimistilit Täydennys- ja uudelleenkoulutusta rajoittavat merkittävästi aikapula, koulutuskustannukset sekä puutteelliset tiedot koulutustarpeista ja ‑mahdollisuuksista. Suorilla kannustimilla, kuten yksilöllisillä oppimistileillä, voidaan tehdä elinikäisestä oppimisesta todellisuutta. Ne tarjoavat taloudellista tukea, jonka avulla voidaan mukautua työtehtävien muuttuviin osaamistarpeisiin tai vaihtaa ammattia tai toimialaa, muun muassa muuttaa toiseen jäsenvaltioon. Yksilöllisillä oppimistileillä voitaisiin varmistaa, että koulutukseen liittyviä etuuksia voidaan siirtää työpaikasta toiseen (tai työpaikasta työttömyyteen), ja niiden käyttöönottoon voitaisiin yhdistää ohjaus- ja validointijärjestelmiä sekä koulutustarjonnan laatua ja avoimuutta koskevia merkittäviä parannuksia. Yksilöllisten oppimistilien rahoitus vaihtelee maittain kansallisella tasolla tehtyjen strategisten valintojen mukaisesti. Esimerkiksi Ranskassa ne rahoitetaan pääasiassa työnantajamaksuilla, kun taas Alankomaat aikoo käyttää julkista rahoitusta. Tarkastellessaan näitä tilejä komissio ottaa huomioon tämän keskeisen tekijän kiinnittäen erityistä huomiota sen varmistamiseen, että rahoitusmalli soveltuu pk-yrityksille. Yksilöllisillä oppimistileillä voitaisiin myös varmistaa, että saatavilla on riittävästi varoja koulutukseen myös talouden laskusuhdanteiden aikana. Ne antavat ihmisille mahdollisuuden kerätä koulutukseen liittyvä oikeuksia pidemmiltä ajanjaksoilta, jotta he voivat käyttää niitä taloudellisen toiminnan ollessa vähäistä, esimerkiksi lyhennetyn työajan aikana, jolloin heillä on enemmän aikaa koulutukseen. Tämä estää taitojen heikkenemisen, jos työntekijä joutuu pois työelämästä itsestään riippumattomista syistä ja auttaa yksilöitä hankkimaan taidot, joita he tarvitsevat onnistuneeseen siirtymiseen työpaikasta toiseen. Toimi 9: Yksilöllisiä oppimistilejä koskeva aloite Komissio arvioi, miten mahdollisella yksilöllisiä oppimistilejä koskevalla eurooppalaisella aloitteella voidaan auttaa korjaamaan työikäisten aikuisten koulutukseen pääsyssä olevia puutteita ja auttaa heitä hallitsemaan onnistuneesti työmarkkinasiirtymiä. Komissio aikoo myös arvioida, millä tukipalveluilla voidaan tukea yksilöllisiä oppimistilejä. Tähän voisi sisältyä ohjaus, validointi, läpinäkyvyys koulutusmahdollisuuksien laadusta sekä opintovapaita koskevat säännökset. Työssään komissio aikoo kuulla laajasti jäsenvaltioita, työmarkkinaosapuolia ja kaikkia asiaankuuluvia sidosryhmiä.

3.2.Oppimistulosten arvottaminen: Mikrotutkinnot Työntekijöiden voimaannuttaminen osallistumaan täydennys- ja uudelleenkoulutukseen koko heidän elämänsä ajan merkitsee myös sen varmistamista, että kaikkia oppimiskokemuksia arvostetaan asianmukaisesti. Työntekijät osallistuvat yhä useammin lyhyeen ja räätälöityyn koulutukseen, ja heidän on saatava tällainen koulutus tunnustetuksi. Tällaisia kursseja voivat tarjota erilaiset koulutuksen tarjoajat (esim. korkeakoulut, ammatillisen koulutuksen tarjoajat, tutkimusorganisaatiot, toimialat, työmarkkinaosapuolet, kauppakamarit, teollisuus- tai käsiteollisuuskamarit ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot). Mikrotutkinnoilla tunnustetaan tällaisten lyhyiden, usein digitaalialan kurssien tulokset ja saadaan ne talteen. Ne voivat lisätä läpäisevyyttä erilaisten koulutuspolkujen ja ‑järjestelmien välillä ja lisätä joustavuutta. Mikrotutkintojen avulla oppiminen voidaan mukauttaa paremmin yksilöllisiin tarpeisiin, mikä edistää innovatiivisempia ja osallistavampia lähestymistapoja ja helpottaa työmarkkinoille pääsyä ja siirtymistä työpaikasta toiseen. Ne voivat myös helpottaa jatko-oppimista, sillä niitä voidaan koota yhteen suuremman opintosuorituksen saamiseksi, jolloin ihmiset voivat kerätä oppimistuloksia ajan mittaan eri oppilaitoksista ja aloilta ja rajojen yli sekä myös verkossa verkko-opiskelujärjestelmien avulla. Tähän mennessä ei kuitenkaan ole olemassa eurooppalaisia standardeja, joilla tuettaisiin mikrotutkintojen laatua, avoimuutta ja käyttöönottoa kaikkialla EU:ssa. Toimi 10: Eurooppalainen lähestymistapa mikrotutkintoihin Komissio aikoo ehdottaa uutta aloitetta, jolla tuetaan mikrotutkintojen laatua, avoimuutta ja käyttöönottoa kaikkialla EU:ssa. Se aikoo erityisesti ·laatia yhdessä kaikkien asianomaisten sidosryhmien (julkiset tai yksityiset koulutuksen tarjoajat, työmarkkinaosapuolet, kauppakamarit ja työnantajat) kanssa eurooppalaiset standardit laatua ja avoimuutta koskevista vähimmäisvaatimuksista. Tämä lisää luottamusta mikrotutkintoihin ja helpottaa niiden siirrettävyyttä ja tunnustamista kaikkialla EU:ssa; ·tutkia mikrotutkintojen sisällyttämistä tutkintokehyksiin käymällä vuoropuhelua kansallisten tutkintoviranomaisten kanssa; ·helpottaa yksityishenkilöiden mahdollisuuksia tallentaa suorittamiaan mikrotutkintoja ja esitellä niitä työnantajille Europass-alustalla ja sen digitaalisten osaamistodistusten avulla. Aloite perustuu muun muassa epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista vuonna 2012 annetun neuvoston suosituksen arvioinnin tuloksiin, jotka julkaistaan samanaikaisesti tämän osaamisohjelman kanssa. Ivana on kokenut supermarketin tuotepäällikkö. Uusi ohjelmisto tarjoaa mahdollisuuksia vähentää hävikkiä, jos hän ja hänen henkilökuntansa osaavat käyttää sitä. Suoritettuaan toimialajärjestönsä järjestämän lyhyen ja kohdennetun koulutusmoduulin hänelle myönnetään mikrotutkinto todisteena hänen uusista taidoistaan, joita hän on valmis hyödyntämään nykyisen tai tulevan työnantajansa palveluksessa. 3.3.Taitojen esittely: uusi Europass-alusta Kun henkilöllä on todistus pätevyydestään, hänen on pystyttävä osoittamaan pätevyytensä työpaikkaa tai jatkokoulutusta hakiessaan. Uusi teknologia avaa mahdollisuuksia osoittaa sellaiset taidot, jotka eivät kävisi ilmi perinteisestä ansioluettelosta, ja yhdistää ihmiset oppimis- ja työmahdollisuuksiin. Uusi Europass on otettu käyttöön yhdessä osaamisohjelman kanssa. Siitä on tarkoitus tulla EU:n verkkotyökalu, jonka avulla ihmiset voivat tehokkaasti ilmoittaa taidoistaan ja tutkinnoistaan ja joka ohjaa heidät ennakoivasti työ- tai oppimismahdollisuuksien pariin. Europass tarjoaa oppijoille, työntekijöille ja työnhakijoille maksuttomia työkaluja ja tietoa kaikilla EU:n virallisilla kielillä, jotta he voivat hallinnoida uransa ja kouluttautumisensa kaikkia vaiheita. Toimi 11: Uusi Europass-alusta Uusi Europass-alusta toimii ihmisten tukena heidän hallinnoidessaan uraansa nopeasti muuttuvilla työmarkkinoilla. Tällä parannetulla alustalla, jossa on tarjolla ajan tasalle saatetut välineet ja tiedot oppimisesta ja työskentelystä Euroopassa, voidaan ·opastaa käyttäjiä arvioimaan ja kuvaamaan taitojaan ja kertomaan pätevyydestään ja kokemuksestaan koulutuksen tarjoajille ja työnantajille, jotta käyttäjät voivat siirtyä seuraavaan vaiheeseen koulutuksessa tai työssä; ·ehdottaa Europass-alustan käyttäjille sopivia työpaikkoja (EURESin ja Euraxessin työpaikkaportaalien kautta) ja oppimismahdollisuuksia; ·hyödyntää osaamista koskevan tiedon hankintaa, jotta käyttäjille voidaan tarjota räätälöityä tietoa osaamisen suuntauksista ja tarpeista, kun he suunnittelevat uranvaihtoa tai muuttavat toiseen maahan; ·mahdollistaa se, että oppilaitokset voivat myöntää digitaalisia tutkintotodistuksia ja muita todistuksia opiskelijoille Euroopan laajuisessa digitaalisessa muodossa (Europassin digitaaliset osaamistodistukset), mikä helpottaa osaamisen ja pätevyyden tunnustamista; ·tukea nopeutettua tunnustamista, millä vähennetään hallinnollista rasitusta ja petoksia tukemalla työnantajien ja koulutuksen tarjoajien suorittamaa tutkintojen automaattista todentamista ja varmentamista; ja ·tukea laillisesti maassa oleskelevia maahanmuuttajia, jotta he voivat esitellä taitojaan ja pätevyyttään, ja helpottaa niiden tunnustamista parantamalla tiedonsaantia. EU:n kolmansien maiden kansalaisten taitoprofiilityökalu, jota tällä hetkellä käytetään vastaanottokeskuksissa ja turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten kotouttamista ohjaavissa ja tukevissa organisaatioissa, liitetään uuteen Europass-alustaan. Daniela on työskennellyt autonasentajana useissa työpaikoissa koulun päättämisestä lähtien ja on epävarma siitä, mitä tekisi seuraavaksi urallaan. Uuden Europass-alustan ansiosta Daniela voi luoda henkilökohtaisen Europass-profiilin, johon hän voi kirjata kaikki taitonsa ja kokemuksensa ja tallentaa tutkintotodistuksensa ja muut todistuksensa. Europass ehdottaa Danielalle työpaikkoja ja kursseja, ja hän voi hankkia tietoa lähellä sijaitsevista neuvontapalveluista sekä tietoa opiskelusta ja työskentelystä eri puolilla EU:ta. 4.Kunniahimoisten osaamista koskevien tavoitteiden asettaminen Komissio esittää tässä toimintaohjelmassa uuden ja dynaamisen lähestymistavan EU:n tason osaamispolitiikkaan. Tavoitteena on ohjata jäsenvaltioita ja edistää vihreää siirtymää ja digitaalista siirtymää sekä varmistaa elpyminen covid-19-pandemian sosioekonomisista vaikutuksista. Onnistuminen edellyttää, että kaikille tarkoitettu elinikäinen oppiminen toteutuu Euroopassa, kussakin jäsenvaltiossa ja kullakin alueella. Jotta tämä voisi toteutua ja ottaen huomioon elpymisen ja nopeutuvien siirtymien aikaansaaman sysäyksen komissio ehdottaa, että asetetaan nykyisiin indikaattoreihin perustuvia määrällisiä tavoitteita, joita seurataan vuoden 2025 loppuun saakka. Ensinnäkin koulutukseen osallistuvien aikuisten osuutta on lisättävä merkittävästi. Vain näin taataan elinikäisen oppimisen toteutuminen. Jotta voidaan varmistaa, että elpyminen ja vihreä siirtymä ja digitaalinen siirtymä ovat sosiaalisesti oikeudenmukaisia, komissio ehdottaa myös erillisiä tavoitteita, jotka koskevat vähän koulutettujen aikuisten ja työttömien osallistumista koulutukseen. ®Vuoden 2025 loppuun mennessä olisi 120 miljoonan aikuisen osallistuttava EU:ssa vuosittain koulutukseen. Tämä on 50 prosenttia aikuisväestöstä ja noin 540 miljoonaa tälle ryhmälle toteutettavaa koulutustapahtumaa viiden vuoden aikana. ®Vuoden 2025 loppuun mennessä 14 miljoonan matalan koulutustason aikuisen olisi osallistuttava EU:ssa vuosittain koulutukseen. Tämä on 30 prosenttia tästä ryhmästä ja noin 60 miljoonaa tälle ryhmälle toteutettavaa koulutustapahtumaa viiden vuoden aikana. Tämän indikaattorin seuranta yhdessä tässä tiedonannossa esitettyjen toimien kanssa auttaa myös vähentämään matalan koulutustason aikuisten osuutta, joka on 22 prosenttia (2019) ja jossa Eurooppa on jäänyt jälkeen kilpailijoistaan. ®Vuoden 2025 loppuun mennessä 2 miljoonalla työnhakijalla tai joka viidennellä työnhakijalla olisi oltava tuore oppimiskokemus. Tämä tarkoittaa noin 40:tä miljoonaa tälle ryhmälle toteutettavaa koulutustapahtumaa viiden vuoden aikana.

Oppimisen sisällön osalta tarvitaan monenlaisia taitoja elpymisen sekä vihreän siirtymän ja digitaalisen siirtymän onnistumisen varmistamiseksi. Koska covid-19-pandemian vuoksi toteutetut rajoitustoimet ovat huonontaneet tilannetta, digitaaliset taidot ovat ratkaisevan tärkeitä työn, oppimisen ja sosiaalisen vuorovaikutuksen kannalta. Tämän vuoksi neljäs seurattava tavoite on vähintään digitaaliset perustaidot omaavien aikuisten osuus. ®Vuoden 2025 loppuun mennessä 230 miljoonalla aikuisella eli 70 prosentilla EU:n aikuisväestöstä olisi oltava vähintään digitaaliset perustaidot. Vihreän siirtymän on oltava oikeudenmukainen, ja siinä on kiinnitettävä erityistä huomiota niihin työntekijöihin ja alueisiin, joihin se vaikuttaa erityisen voimakkaasti. Taidot ovat ratkaisevan tärkeitä tämä pyrkimyksen toteuttamisessa. Tässä vaiheessa ei ole olemassa vihreää osaamista koskevia määrällisiä indikaattoreita. Komissio kehittää tällaisia indikaattoreita (toimi 6). Jäsenvaltioita, koulutuksen tarjoajia, työmarkkinaosapuolia, yrityksiä, oppijoiden edustajia ja kaikkia asianomaisia sidosryhmiä kehotetaan keskustelemaan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä siitä, miten nämä tavoitteet saavutetaan. Edistymistä tavoitteiden saavuttamisessa seurataan säännöllisesti talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä. Toteutunut edistyminen esitetään vuotuisessa yhteisessä työllisyysraportissa, ja sitä käytetään analyyttisenä perustana osaamista ja koulutusta koskeville, entistä kohdennetuimmille maakohtaisille suosituksille. Komissio seuraa tavoitteiden saavuttamista mahdollisuuksien mukaan sukupuolen, maantieteellisten alueiden ja heikossa asemassa olevien ryhmien, kuten vammaisten ja vajaakuntoisten henkilöiden, osalta heikosti koulutettujen ja työttömien lisäksi. Indikaattorit Tavoitteet vuodeksi 2025 Nykyinen taso (viimeisin vuosi, jolta tiedot ovat saatavilla) Lisäys (%) Aikuiset (25–64 vuotiaat), jotka ovat osallistuneet koulutukseen viimeisten 12 kuukauden aikana

(%) 50 % 38 % (vuonna 2016) +32 % Matalan koulutustason aikuiset (25–64 vuotiaat), jotka ovat osallistuneet koulutukseen viimeisten 12 kuukauden aikana (%) 30 % 18 % (vuonna 2016) +67 % Niiden 25–64-vuotiaiden työttömien aikuisten osuus, joilla on hiljattain hankittu oppimiskokemus (%) 20 % 11 % (vuonna 2019) +82 % Vähintään digitaaliset perustaidot omaavien 16–74-vuotiaiden aikuisten osuus (%) 70 % 56 % (vuonna 2019) +25 % Niin ikään olisi lisättävä ammatillisen koulutuksen opiskelijoiden mahdollisuuksia oppimiseen liittyvään liikkuvuuteen kaikkialla EU:ssa, kuten ehdotettiin uudessa Erasmus+ ‑ohjelmassa ja ilmoitettiin ammatillisesta koulutuksesta annetussa neuvoston suosituksessa, jossa komissio ehdottaa ammatillisen koulutuksen opiskelijoiden liikkuvuuden lisäämistä EU:ssa kuudesta prosentista kahdeksaan prosenttiin. 5.Käytännön toimet: investointien käynnistäminen Näiden kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttaminen vuoden 2025 loppuun mennessä edellyttää huomattavia yksityisiä ja julkisia investointeja osaamiseen. Aikuiskoulutukseen osallistumista koskevan yleistavoitteen toteutuminen edellyttäisi vuosittain arviolta 48 miljardin euron lisäinvestointeja. Lisäksi osaamisohjelman täytäntöönpano edellyttää lisärahoitusta, jotta varmistetaan eri toimien toteuttaminen EU:n, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. 5.1. EU:n talousarvio inhimilliseen pääomaan tehtävien investointien tukemiseksi ja käynnistämiseksi Euroopan unionin elpymisvälinettä (Next Generation EU) koskeva komission ehdotus tarjoaa merkittäviä resursseja osana mittavaa talousarvioaloitetta, jolla puututaan kriisin taloudellisiin ja sosiaalisiin seurauksiin. Komissio varmistaa, että sen välineitä hyödynnetään inhimilliseen pääomaan tehtävien investointien tukemiseksi ja käynnistämiseksi sekä sukupuolten tasa-arvon ja osallisuuden edistämiseksi. Jäsenvaltioita kannustetaan käyttämään EU:n varoja työvoiman uudelleenkoulutusta ja ammattitaidon parantamista koskevien kansallisten järjestelmien täytäntöönpanoon. Lyhyellä aikavälillä REACT-EU-väline, jota rahoitetaan Next Generation EU ‑välineestä ja mukautettua nykyistä rahoituskehystä vuodeksi 2020 koskevasta ehdotuksesta, saa 55 miljardia euroa koheesiopolitiikan rahoitusta vuosiksi 2020–2022. Näin Euroopan sosiaalirahasto voi suunnata lisärahoitusta vihreään siirtymään ja digitaaliseen siirtymään liittyviin taitojen hankintamahdollisuuksiin. Lisäksi elpymis- ja palautumistukiväline, josta voidaan myöntää 560 miljardia euroa avustuksina ja lainoina, tarjoaa jäsenvaltioille runsaasti mahdollisuuksia rahoittaa täydennys- ja uudelleenkoulutustoimia. Komission ehdotuksessa maakohtaisiksi suosituksiksi vuonna 2020 keskityttiin välittömiin toimenpiteisiin pandemian sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi ja määriteltiin taidot ja koulutus lyhyen aikavälin painopisteeksi 22 jäsenvaltiolle. Kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa, joita jäsenvaltiot valmistelevat saadakseen rahoitusta tästä välineestä, olisi otettava huomioon taidot ohjelmasuunnittelun painopisteenä. Euroopan sosiaalirahasto plussasta, jonka ehdotettu talousarvio on 86 miljardia euroa, on kaudella 2021–2027 edelleen merkittävä rahoituslähde kansallisille täydennys- ja uudelleenkoulutustoimille. Lisäksi Erasmus+ ‑ohjelmaan ehdotetulla 24,6 miljardilla eurolla edistetään osaamisen kehittämistä ja rahoitetaan joitakin edellä kuvattuja toimia, kuten Eurooppa-yliopistoja, ammatillisen koulutuksen huippuyksikköjä ja alakohtaista osaamisyhteistyötä koskevia suunnitelmia. Lisäksi Erasmus+ ‑ohjelmalla voidaan tukea oppimiseen liittyvän fyysisen ja virtuaalisen liikkuvuuden huomattavaa lisäämistä kaikkialla EU:ssa, mikä avaa uusia oppimismahdollisuuksia, jotka eivät ehkä ole käytettävissä kotona. Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelmalla on keskeinen asema elpymisessä, erityisesti vihreässä siirtymässä ja digitaalisessa siirtymässä, teollisuudessa ja pk-yrityksissä, mutta myös yliopistojen ja tutkijoiden tukemisessa sekä osaamiskierron ja liikkuvuuden tukemisessa. Uudessa Digitaalinen Eurooppa ‑ohjelmassa investoidaan akateemisen tarjonnan kehittämiseen digitaalisilla aloilla sekä erikoistuneisiin koulutusmahdollisuuksiin datan, kyberturvallisuuden ja tekoälyn kaltaisilla aloilla, jotta voidaan korjata nykyinen pula näistä ammattilaisista.