ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.7.2

Euroopan unionilla on maailman mittakaavassa ylittämättömiä vahvuuksia. Huolimatta sisäisestä erilaisuudestaan ja juuri sen vuoksi EU on ottanut käyttöön konfliktinratkaisumekanismeja, valtiontuen hyväksyntäjärjestelmiä, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelurakenteita ja turvallisuusnormeja, jotka yhdessä muiden standardien kanssa muodostavat arvokokonaisuuden, joka on yhteinen yli 500 miljoonalle Euroopan – joka on yksi maailman vahvimmista, vakaimmista ja vaikutusvaltaisimmista talousalueista – kansalaiselle sekä yrityksille. Näille markkinoille pääsy on erittäin houkutteleva vaihtoehto EU:n ulkopuolisille yrityksille.
2.4

Dublin-järjestelmä on johtanut siihen, että turvapaikkahakemusten käsittelystä aiheutuva taakka on kohdistunut suhteettomasti joukkoon etulinjan valtioita (Malta, Italia, Kypros, Kreikka, Espanja ja viime aikoina Unkari). Näissä olosuhteissa eräiden jäsenvaltioiden on yhä vaikeampi noudattaa käytännössä palauttamiskiellon periaatetta sekä Euroopan ihmisoikeussopimuksessa, EU:n perusoikeuskirjassa ja siihen perustuvissa direktiiveissä vahvistettuja periaatteita. Vaikeuksista huolimatta ETSK on vahvasti sitä mieltä, että näissä periaatteissa on pitäydyttävä ja että niitä on toteutettava asianmukaisesti.
5.4

Erottelu eri tehtäviin liikennealalla pitää yllä myös sukupuolten välisiä palkkaeroja. Miehet ovat enimmäkseen teknisissä tehtävissä, joita pidetään enemmän pätevyyttä vaativina, kun taas naiset työskentelevät pääasiassa hallinnossa ja asiakaspalvelussa. Miesten työaika on pidempi, ja heitä on enemmän liikennealan kokoaikaisissa töissä, kun taas naiset valitsevat useammin joustavat työjärjestelyt, joissa mahdollisuudet ovat rajatummat. Uranäkymät ovat liikennealalla edelleen paremmat miehille kuin naisille. Miesvaltaisiin työpaikkoihin pääsy on edelleen naisille ongelmallista, vaikka miehet ja naiset osallistuvat ammatilliseen koulutukseen tasaveroisesti. Tämän seurauksena syntyy tilanteita, joissa naisilla on koulutus teknisiin ammatteihin mutta he eivät saa pätevyyttään vastaavaa työtä. Tämä kaikki syventää naisten ja miesten välisiä palkkaeroja liikennealalla.
1.3

Finanssikriisillä on ollut huomattava vaikutus Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden täytäntöönpanoon, ja se on rajoittanut ja hillinnyt strategian päämäärien ja hallintomallin vaikuttavuutta, tarkoituksenmukaisuutta ja oikeutusta. Yleisesti ottaen EU on nyt huomattavasti kauempana Eurooppa 2020 -strategian tavoitteista kuin vuonna 2010. Strategia on kärsinyt kriisistä.
2.1

Datavetoinen talous, ja digitaalinen talous ylipäätään, on Euroopan unionin maille ala, jolla on strategista taloudellista merkitystä. Digitaalinen data on nykyään toiminnan perusta kaikilla talouden, julkishallinnon, kulttuurin sekä sosiaali- ja terveydenhuollon lohkoilla. Tämän datan innovatiivinen hyödyntäminen on pääasiallinen tuottavuuden kasvun lähde unionin taloudessa.
4.1.2.2

ETSK tähdentää, että työehtojen ja palkkojen on oltava yhtäläiset ja kunnolliset epävarmojen työsuhteiden ja pimeän työn torjumiseksi etenkin ulkoistettujen viimeiseen toimitusvaiheeseen liittyvien töiden kohdalla. Komitea korostaa tältä osin ammatin harjoittamisen edellytyksiä koskevan asetuksen (EU) N:o 1071/2009, päätöksen 2009/992/EU ja asetuksen (EU) N:o 1213/2010 säännöksiä, joihin sisältyy työsuhteen määritelmä. Sen avulla voidaan torjua näennäisesti itsenäistä ammatinharjoittamista, kuten ETSK muistuttaa hiljattain antamassaan lausunnossa (19).
4.4.1

Oikeudellisen muodon, jolla on koko unionissa sama nimi ja samat keskeiset ominaispiirteet, on yrityksen koosta riippuen myös noudatettava koko unionissa yhtenäisiä vähimmäisnormeja, jotka koskevat valvontaelimen perustamista ja työntekijöiden osallistumisoikeutta. Tämän vuoksi olisi otettava käyttöön yhtenäisiä sääntöjä, jotka käsittelevät valvontaelimen perustamista (hallintoneuvosto tai yhtiön toimivaan johtoon kuulumattomat hallituksen jäsenet) sekä työntekijöiden osallistumisoikeutta SUPissa (jos kyseessä on muuttaminen, kuten eurooppayhtiöstä annetussa asetuksessa). Muutoin ehdotettu direktiivi lisää oikeuspaikkakeinottelua ja luo näin kilpailua, joka johtaa kansallisten yhtiölainsäädäntöön sisältyvien normien heikkenemiseen ja murskaamiseen sekä työntekijöiden osallistumisoikeuksien kiertämiseen. Työntekijöiden osallistuminen hallintoneuvostoon on eurooppalaisen yhteiskuntamallin keskeinen osatekijä ja osa eurooppalaista yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää, ja sitä on suojattava sen kiertämiseen tähtääviltä järjestelmiltä. ”Yrityksen selkeyden” vuoksi olisi kunkin SUPin nimeen lisättävä viittaus myös omistajan vastuun rajaamiseen sekä rekisteröintimaahan.
2.2

Yksi viime vuosikymmenten uusista tekniikoista on suuritehoinen vesisärötys, joka on nopeasti kehittynyt täyteen mittaansa Yhdysvalloissa ja tuottanut kiistatonta etua kasvattamalla taloudellisesti hyödynnettävissä olevaa maakaasuvarantoa ja madaltamalla hintoja merkittävästi. Samanaikaisesti vesisärötys eli hydraulinen murtaminen aiheuttaa huolta kansanterveys- ja ympäristövaikutuksistaan, ja ihmiset ovat tyytymättömiä liuskekaasua koskevan toiminnan avoimuuden puutteeseen ja siihen liittyvän konsultoinnin riittämättömyyteen. Asianomaisia yhteisöjä on informoitava paremmin ja paikallisia tahoja on osallistettava laajemmin kulloistakin hanketta koskevaan päätöksentekoprosessiin, vaikutustenarviointimenettely mukaan luettuna, lakisääteisten vaatimusten mukaisesti.
3.5

Euroopan parlamentin McCarthy-päätöslauselmassa (4) vahvistetaan perusperiaatteet ja todetaan muun muassa, että ”pankkialan uudistamisen keskeinen periaate on luoda turvallinen, vakaa ja tehokas pankkijärjestelmä, joka palvelee reaalitalouden, asiakkaiden ja kuluttajien tarpeita; – – rakenteiden uudistamisessa on elvytettävä talouskasvua tukemalla luottojen myöntämistä talouden toimijoille ja etenkin pk-yrityksille ja start up -yrityksille, tarjottava parempaa kestävyyttä mahdollisia rahoituskriisejä vastaan, palautettava luottamusta pankkeihin ja poistettava julkisen talouden riskejä; – – tehokkaan pankkijärjestelmän on saatava aikaan muutos pankkikulttuurissa, jotta voidaan vähentää liiallista monimutkaisuutta, tehostaa kilpailua, rajoittaa kytköksiä riskialttiiden ja kaupallisten toimintojen välillä, parantaa omistajaohjausta, luoda vastuullinen palkitsemisjärjestelmä, mahdollistaa pankkien tehokas elvytys ja kriisinratkaisu, vahvistaa pankkien pääomaa ja luotottaa reaalitaloutta.” Kansainvälisten markkinoiden uusi valvonta on vahvempaa, tiukempaa ja ennen kaikkea toimivaltaisempaa kuin aiemmin, ja siihen sisältyy vähemmän harkinnanvaraa ja enemmän takeita markkinoille ja loppukäyttäjille.
2.4.1.3

Direktiivissä säädetään seuraavista syyttömyysolettaman näkökohdista: 1) Viranomaisten julkisissa lausumissa ja virallisissa päätöksissä ei saa viitata epäiltyyn tai syytettyyn tuomittuna ennen kuin lopullinen tuomio on annettu. 2) Todistustaakka on syyttäjällä, ja mikäli syyllisyydestä on epäilyjä, syytetty on vapautettava. 3) On oikeus olla todistamatta itseään vastaan ja olla tekemättä yhteistyötä. 4) On oikeus vaieta. 5) Syytetyllä on oikeus olla läsnä omassa oikeudenkäynnissään.
3.3.4

Neljäs pilari: alueen houkuttavuuden lisääminen. Matkailualalla on suuri taloudellinen merkitys yhtenä alueen tärkeimmistä ja nopeasti kasvavista elinkeinoista. Se on monissa tapauksissa rannikkoalueiden ja kasvavassa määrin myös sisämaan taloudellinen selkäranka. Jo yksistään risteilytoiminnalla on voimakas kasvupotentiaali. Risteilyjen kysyntä on viimeisten kymmenen vuoden aikana osapuilleen kaksinkertaistunut maailmanlaajuisesti. Tämä on näkynyt myös Adrian- ja Joonianmeren alueella, missä kasvu on nykyiselläänkin nopeaa. Lisäksi alueen kulttuurinen ja arkeologinen perintö on vahva voimavara, joka olisi käytettävä täysimääräisesti hyödyksi. Uuden makroaluestrategian olisi autettava matkailun sidosryhmiä tarttumaan sisäisiin ja ulkoisiin haasteisiin, kuten lisääntyvään kilpailuun muiden kohteiden kanssa ja kausivaihteluihin, sekä siirtymään uusille, matkailualalta tähän asti huomiotta jääneille markkinoille (vammaiset ja ikääntyneet matkailijat). Makroaluelähestymistapa rannikko-, meri- ja muuhun matkailuun nähden voisi kannustaa lujittamaan hallintokäytänteitä ja kutsumaan yksityiset toimijat ja kansainväliset rahoituslaitokset mukaan.
5.6

Ympäristöverotuksen kohdalla ETSK panee kiinnostuneena merkille, että komissio on asettanut ensisijaiseksi tavoitteeksi verotuksen uudelleentarkastelun siten, että painopiste siirtyy työn verottamisesta muihin määräytymisperusteisiin, muun muassa ympäristön pilaantumiseen. On toteutettava toimenpiteitä ympäristöverouudistusten edistämiseksi jäsenvaltioissa, koska siten on mahdollista edistää julkisen talouden vakauttamista vähentäen samalla luonnonvarojen ja maahantuotujen fossiilisten polttoaineiden kulutusta. Tällä on vähemmän kielteisiä vaikutuksia kasvuun ja työllisyyteen kuin välillisillä veroilla.
2.1

Asetusta (EY) N:o 1013/2006 on sovellettu nyt kahdeksan vuotta, ja komissio haluaa tehdä päätelmät kertyneistä kokemuksista parantaakseen asetuksen säännöksiä tekemällä niihin muutoksia, joiden tarkoituksena on yhtäältä menettelyjen yksinkertaistaminen ja toisaalta valvonnan tehostaminen, jotta voidaan välttää etenkin vaarallisten jätteiden laittomat kuljetukset.
2.8

ETSK:n mielestä nk. "kolmen kiellon" sääntö on jo nyt vanhentunut: resursseja on varattu keskipitkällä aikavälillä vuosien 2014–2020 rahoituskehyksessä, hallintoa helpottava hallinnollinen ja institutionaalinen järjestelmä on otettu käyttöön ja tarvittavat sääntelyvälineet sisältyvät yhteiseen strategiakehykseen. Jotta voitaisiin lisätä innovointia, tukea pk-yrityksiä ja verkottumista sekä parantaa työllisyyttä, olisi suhtauduttava suopeammin siihen, että makroaluestrategioiden yhteydessä siirrytään "kolmen myönnön" periaatteeseen tukipolitiikkaa pohdittaessa.
4.1

Komitea katsoo, että komissio on tiedonannon, vaikutustenarvioinnin ja asetusehdotuksen julkaisun myötä ottanut askeleen kohti satamapalvelumarkkinoille pääsyn avaamista ja satamien rahoituksen avoimuuden lisäämistä. Komitea korostaa, että on tärkeää parantaa palvelujen laatua ja lisätä satamainvestointeja, mikä on hyvin olennaista markkinoiden toimivuuden kannalta. Myös turvallisuus- ja ympäristökysymyksiin sekä unionin koordinointitehtävään kiinnitetään asianmukaisesti huomiota.
2.4

Itämeren alueen strategia perustuu alueella olemassa olevaan yhteistyöhön, ja sitä on sovellettu neljä vuotta. Strategiaan osallistuvien maiden ja alueiden välille on syntynyt tiivistä yhteistyötä. Valtio- ja aluetason viranomaisten välisessä koordinoinnissa on sovellettu monitasoista hallintotapaa meriturvallisuuden parantamiseksi ja rehevöitymisen vähentämiseksi Itämerellä. EU on järjestänyt vuotuisia kansalaisyhteiskuntafoorumeita Itämeren aluetta varten laaditun strategian puitteissa sen hyväksymisestä vuonna 2009 lähtien.
2.1

Komitea on tietoinen, että keskustelun aiheena on yksi tämän hetken monimutkaisimmista kysymyksistä. Euroopan unioni on siirtymässä uuteen, tiiviimmän yhdentymisen vaiheeseen, ja tämä tarkoittaa rohkeita edistysaskeleita. ETSK on erittäin tyytyväinen keskustelun käynnistämiseen Emun tulevaisuudesta ensimmäisenä askeleena tähän suuntaan ja toteaa, että Emun makrotaloudellinen todellisuus on tulosta mikrotaloudellisista päätöksistä. Makro- ja mikrotalouspolitiikat olisikin suunnattava kohti samoja yleisiä tavoitteita.
4.6

ETSK suhtautuu myönteisesti kaikkiin toimiin, joilla parannetaan vammaisten ja liikuntarajoitteisten matkustajien oikeuksien suojelua, koska ne mahdollistavat yhdenmukaistamisen vammaisten oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen määräysten kanssa. Tässä yhteydessä ETSK ehdottaa seuraavia muutoksia: 4.6.1 Ehdotuksessa käytetty yleinen termi "liikuntarajoitteinen henkilö" on korvattava vammaisten ja liikuntarajoitteisten henkilöiden oikeuksista lentoliikenteessä annetussa asetuksessa (EY) N:o 1107/2006 käytetyllä termillä "vammainen tai liikuntarajoitteinen henkilö". 4.6.2 Ehdotuksen 6 b artiklassa käytetty termi "liikkumisen apuvälineet" on korvattava termillä "liikkumisen apuvälineet tai -laitteet". 4.6.2.1 ETSK suosittaa painokkaasti, että liikkumisen apuvälineitä tai -laitteita käsitellään nykyistä ammattimaisemmin lentomatkan aikana. Välineitä tai laitteita käsittelevälle henkilöstölle tulisi sitä varten jakaa valistusta ja antaa koulutusta. Liikuntarajoitteisten matkustajien oikeuksista annettua EU:n lainsäädäntöä olisi muutettava vastaavasti. Ammattimaisempi käsittely olisi niin huolintayritysten, lentoyhtiöiden ja lentoasemien kuin matkustajienkin edun mukaista. 4.6.3 Ehdotuksen uudessa 6 artiklassa on selvennettävä, että vammaisille tai liikuntarajoitteisille henkilöille on tarjottava asetuksen (EY) N:o 1107/2006 liitteissä I ja II määritellyn kaltaista apua mistä tahansa syystä johtuvan pitkän viivästymisen yhteydessä. 4.6.4 On selvennettävä tarkoin, että tarjotun majoituksen, kuljetuksen majoituspaikkaan, järjestelyjä koskevan tiedon ja sen jakamiseen käytettyjen keinojen (verkkosivustot ja muut sähköiset välineet mukaan lukien) samoin kuin valitusmenettelyjen ja etunäkökohtia koskevien ilmoitusten on tarvittaessa oltava vammaisten henkilöiden saatavilla ja että myös opas- ja avustuskoirien tarpeet on otettava huomioon. Tässä yhteydessä ehdotuksen 14 artiklan säännöksiä tiedon antamisesta matkustajille on laajennettava siten, että pelkästään sokeiden ja näkövammaisten sijaan otetaan huomioon kaikki vammaiset henkilöt (14 artiklan 3 kohta). 4.6.5 Asetuksen mukaan lennolle pääsyä ei voida evätä vetoamalla matkustajan vammaisuuteen tai liikuntarajoitteisuuteen, mutta 4 artiklassa säädetään tätä periaatetta koskevasta poikkeuksesta vetoamalla turvallisuusvaatimuksiin ja ilma-aluksen kokoon tai siihen, että aluksen ovet eivät anna mahdollisuutta ottaa vammaista tai liikuntarajoitteista henkilöä lennolle tai kuljettaa häntä. Tällä osa-alueella tarvittaisiin vähintäänkin avoimuutta siten, että mahdollisuuksista päästä ilma-aluksiin tiedotetaan selkeästi ja avoimesti matkalippua hankittaessa. Tällä hetkellä näin ei tapahdu.
4.3

ETSK yhtyy näin ollen ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 25 artiklassa esitettyihin periaatteisiin: "Jokaisella on oikeus elintasoon, joka on riittävä [– –] lääkintähuollon ja välttämättömän yhteiskunnallisen huollon osalta. Jokaisella on myös oikeus turvaan työttömyyden, sairauden, tapaturman, leskeyden tai vanhuuden sekä muun hänen tahdostaan riippumatta tapahtuneen toimeentulon menetyksen varalta. Äideillä ja lapsilla on oikeus erityiseen huoltoon ja apuun. Kaikkien lasten, riippumatta siitä, ovatko he syntyneet avioliitossa tai sen ulkopuolella, tulee nauttia samaa yhteiskunnan suojaa."
1.7

Eurooppalaisten lentoyhtiöiden taloudellinen tilanne on erittäin vaikea, ja tuhansia työpaikkoja on jo menetetty. Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttaminen ja sen toiminnan tehostaminen on siten tärkeää myös työpaikkojen turvaamiseksi ilmailun arvoketjun tässä osassa. Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan viides pilari on tässä yhteydessä ratkaisevan tärkeä, jotta pystytään vastaamaan asianmukaisesti haasteisiin, jotka liittyvät työllisyyteen, työntekijöiden liikkuvuuteen, henkilöstöhallinnossa tapahtuviin muutoksiin ja ammatilliseen koulutukseen. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa ei siksi pitäisi siksi vahvistaa eikä sen tulisi rajoittua pelkästään ilmaliikenteen hallintasektoriin, vaan myös muiden työmarkkinaosapuolten – muidenkin kuin vain lennonvarmistuspalvelun tarjoajien – tulisi voida osallistua siihen, ja vuoropuhelussa tulisi käsitellä myös lennonjohdossa, lentoyhtiöissä ja lentoasemilla työskenteleville aiheutuvia sosiaalisia seurauksia sekä sitä, miten työpaikat saadaan turvattua laajemmin EU:n ilmailualalla.
2.3

Uusiutuvien energialähteiden käyttö on kehittynyt myönteisesti ja on komission mukaan 20 prosentin tavoitteen saavuttamista edellyttävää tilannetta edellä. Energia-alan etenemissuunnitelmaa 2050 ajatellen on varmistettava tuleva myönteinen kehitys. Uusiutuvien energialähteiden käyttöä on joka tapauksessa perusteltua lisätä huomattavasti (se on yksi etenemissuunnitelman ns. no regrets -vaihtoehdoista). ETSK antoi etenemissuunnitelmasta lausunnon heinäkuussa 2012 ja kannatti siinä etenemissuunnitelman yleisiä päätelmiä uusiutuvista energialähteistä (2).
3.5

ETSK voi kuitenkin suhtautua suopeasti yhteen ainoaan direktiiviin, koska yhteisvalvontajärjestöillä on ensisijainen rooli musiikin jakelussa. Niillä on paras asema hallinnoida lisenssejä, periä korvauksia oikeudenhaltijoille ja huolehtia niiden tilittämisestä. Päättäessään luovuttaa oikeuksiensa hallinnan yhteisvalvontajärjestölle, oikeudenhaltijoilla täytyy säilyä mahdollisuus valvoa oikeuksien käyttöä ja varmistaa, että taloushallinto on avointa ja oikeudenmukaista.
6.4.2

On täysin johdonmukaista vapauttaa pyyntiponnistusjärjestelmästä alukset, jotka voivat esittää kattavasti kirjatut saalistiedot, koska niiden osuus turskakuolevuuteen on tyhjentävästi dokumentoitu ja sallitun kiintiön rajoissa. Ei siis ole mitään perustetta pitää niitä edelleen järjestelmän piirissä. ETSK ei kuitenkaan ymmärrä, mistä syystä turskakiintiöiden siirrot näille aluksille ja näiltä aluksilta kielletään. Tärkein näkökohta on se, että voidaan osoittaa, että kaikki kalastustiedot kirjaavan kalastuksen käyttöönoton jälkeen kokeiluihin osallistuvien alusten poisheittämien saaliiden määrät ovat vähentyneet Pohjanmerellä huomattavasti. ETSK pelkää, että pahimmassa tapauksessa tämä huonosti harkittu kieltotoimenpide estää aluksia osallistumasta saaliskiintiökokeiluihin ja on näin ollen kaikilta osin haitallinen. ETSK katsoo, että tilanteen selkiyttämiseksi on hankittava lisätietoja jäsenvaltioilta ja käytävä keskustelua, mutta yleensä kiintiöiden hallinnointi kuuluu ja sen tulisi vastaisuudessakin kuulua jäsenvaltioiden toimivaltaan.
2.1

Komissio on ryhtynyt mittavaan työhön pyrkiessään asetuksen avulla yksinkertaistamaan yhdessä jäsenvaltiossa jo rekisteröityjen moottoriajoneuvojen siirtämistä toiseen. Tähän saakka ajoneuvojen rekisteröintitodistusten muodon ja sisällön koordinointia koskeva lainsäädäntö on ollut ainoastaan direktiivin muodossa (direktiivi 1999/37/EU). Muut harmonisointitoimet – jotka sisämarkkinoiden näkökulmasta ovat toivottavia – on annettu selittävien määräysten muodossa, minkä vuoksi niillä on ollut vain rajallinen vaikutus jäsenvaltiotasolla.
4.16

Kuten ETSK on jo aikaisemmin korostanut, joustoturva voi toimia ainoastaan, jos työntekijöillä on hyvä koulutus, ja itse asiassa uusien työpaikkojen luominen on tiiviissä yhteydessä uuteen osaamiseen. ETSK katsoo lisäksi, että "joustoturvaan sisältyvän turvallisuusaspektin vahvistaminen (sanan laajimmassa merkityksessä)" – ja pysyvien työpaikkojen luominen – "on nykyisinä aikoina ensisijaista".
5.3

ETSK toteaa, että direktiivin 2009/16/EY 13 artiklan c alakohdassa, joka koskee satamavaltion suorittamaa valvontaa, todetaan seuraavaa: "Kunkin perustarkastuksen osalta toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että tarkastaja – – varmistuu aluksen yleisestä kunnosta, hygienia, konehuone ja asuintilat mukaan luettuina." Kuitenkin ILO:n suositusten mukaan satamavaltion valvontaviranomaiset, jotka suorittavat tarkastuksia vuonna 2006 hyväksytyn merityötä koskevan yleissopimuksen nojalla, tarkastavat perustarkastuksen yhteydessä, joka usein on ainoa tarkastus, aluksen merityösertifikaatin ja ilmoituksen merityöehtojen noudattamisesta. Nämä asiakirjat muodostavat ensi kädessä todisteen siitä, että merenkulkijoiden työ- ja asumisoloja koskevia yleissopimuksen vaatimuksia noudatetaan sertifikaatin kattamassa laajuudessa. Tietyissä olosuhteissa saatetaan kuitenkin tehdä yksityiskohtaisempi tarkastus, jossa varmistetaan työ- ja asumisolojen vaatimustenmukaisuus aluksella. EU:n nykyinen direktiivi 2009/16 ja merityötä koskeva yleissopimus siihen liittyvine ILO:n suosituksineen saattavat poiketa toisistaan muillakin osa-alueilla soveltamisalansa tai menettelyjensä suhteen. Näistä kahdesta välineestä johtuvat valvonta- ja täytäntöönpanomenettelyt on virtaviivaistettava laajentamalla Euroopan komissiolle annettua toimeenpanovaltaa antaa asianmukaisia yhtenäistettyjä määräyksiä.
3.8

ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että ehdotuksessa korostetaan perusoikeuksien suojelua, ja hyväksyy täysin ehdotetun oikeusperustan, jota käytetään ensimmäistä kertaa lainsäädännössä. ETSK painottaa myös ehdotuksen suurta merkitystä yhtenäismarkkinoiden toteuttamiselle ja sen myönteisiä vaikutuksia Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä. Osa ETSK:n jäsenistä, ryhmästä riippumatta, on asetusmuodon valinnan osalta samaa mieltä komission kanssa ja katsoo asetuksen olevan sopivin oikeudellinen väline takaamaan yhtenäisen täytäntöönpanon ja saman korkean tietosuojan toteutumisen kaikissa jäsenvaltioissa. Toiset pitävät direktiiviä välineenä, jonka avulla voitaisiin paremmin varmistaa toissijaisuusperiaatteen toteutuminen ja suojella tietoja paremmin etenkin niissä jäsenvaltioissa, joissa tietosuojan taso on jo nyt komission ehdotuksen määritelmää korkeampi. ETSK on myös tietoinen siitä, että mielipiteet tästä aiheesta vaihtelevat jäsenvaltioidenkin välillä. Niinpä ETSK kehottaa komissiota perustelemaan ehdotuksensa paremmin ja tuomaan selkeämmin esiin ehdotuksen yhteensopivuuden toissijaisuusperiaatteen kanssa sekä ne syyt, joiden vuoksi asetuksen valinta on välttämätön suunniteltujen tavoitteiden saavuttamisen kannalta.
2.6

Merkittävimmät muutokset, jotka on tehty sekä pk-yritysten markkinoille pääsyn helpottamiseksi että direktiivin tekstin selkiyttämiseksi, ovat seuraavat: 2.6.1 Niille kolmansien maiden liikkeeseenlaskijoille, jotka eivät ole valinneet kotijäsenvaltiotaan kolmen kuukauden määräajan kuluessa, määrätään oletusarvoinen kotijäsenvaltio. 2.6.2 Poistetaan vaatimus julkaista osavuotisia johdon selvityksiä ja/tai neljännesvuosikatsauksia. 2.6.3 Laajennetaan julkistamisvelvoitteen piiriin kuuluvien rahoitusvälineiden määritelmää. 2.6.4 Osakeomistukset ja rahoitusvälineiden omistukset lasketaan yhteen, kun kyse on huomattavien omistusosuuksien ilmoittamisesta. Jäsenvaltioille sallitaan kuitenkin jatkossakin direktiivissä mainittuja alhaisempien raja-arvojen asettaminen huomattavien omistusosuuksien ilmoittamista varten ottamalla huomioon kulloistenkin markkinoiden erityispiirteet ja jos tämä on tarpeen avoimuuden varmistamiseksi tällä osa-alueella. 2.6.5 Siirretään komissiolle valta vahvistaa EAMV:n laatimat tekniset sääntelystandardit, jotka koskevat teknisiä vaatimuksia säänneltyjen tietojen saannista unionin tasolla, taloudellisten tietojen saannin helpottamiseksi. Näin vältetään 27 erilaisen kansallisen tietokannan läpikäyminen. Tavoitteena on luoda säänneltyjen tietojen eurooppalainen järjestelmä. 2.6.6 Kunkin yrityksen valtioille suorittamat maksut on julkistettava yritys- tai konsernitasolla, kun kyse on luonnonvarojen hyödyntämisestä. 2.6.7 Toimivaltaisten viranomaisten seuraamusvaltuuksia vahvistetaan, ja säännösten rikkomisesta aiheutuvat seuraamukset tai toimenpiteet on julkistettava.
3.1

Vaikka ehdotetulla asetuksella on suppeahko soveltamisala ja vaikka se on luonteeltaan lähinnä tekninen, on lyhyt selvitys paikallaan, jotta luonnonmukaisen tuotannon nykyinen asema YMP:n osana ymmärretään. ”Luonnonmukaisen” viljelyn määritelmä on kehittynyt vasta sen myötä, kun perinteisiä järjestelmiä ryhdyttiin yleisesti korvaamaan nykyaikaisilla viljelymenetelmillä. Luomuviljelyä pidetään nyt maatalouden muotona, jossa käytetään ensisijaisesti vuoroviljelyä, viherlannoitetta, kompostia ja biologista torjuntaa maaperän tuottavuuden ylläpitämiseksi ja tuhoeläinten torjumiseksi. Luomuviljely kieltää valmistettujen lannoitteiden, torjunta-aineiden (johon kuuluvat herbisidit, insektisidit ja fungisidit), kasvunsääteiden (kuten kasvihormonien), kotieläimille annettavien antibioottien, lisäaineiden ja muuntogeenisten organismien käytön tai rajoittaa sitä tiukasti.
1.4

ETSK katsoo, että joustojärjestelmän laajentamisen ympäristövaikutus ei riipu järjestelmän kestosta, mutta suosittaa määräajan asettamista niitä vaiheita varten, joilla sitä ei vielä ole. Tästä syystä komitea katsoo, että vaihetta III B ja tulevia vaiheita varten on määriteltävä kaikissa teholuokissa yhtenäinen kestoaika, jonka pituus on kolme vuotta tai vaiheen kestoaika riippuen siitä, kumpi on lyhyempi.