Muutettu ehdotus: neuvoston direktiivi rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhtäläisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta - (komission EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan nojalla esittämä) /* KOM/2000/0328 lopull. - CNS 99/0253 */



Virallinen lehti nro C 311 E , 31/10/2000 s. 0169 - 0179



Muutettu ehdotus: NEUVOSTON DIREKTIIVI rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhtäläisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (komission EY:n perustamissopimuksen 250 (2) artiklan nojalla esittämä) PERUSTELUT I. Johdanto Komissio hyväksyi 25. marraskuuta 1999 useita Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 13 artiklaan perustuvia syrjinnän vastaisia toimia koskevia ehdotuksia. Alueiden komitea antoi niistä lausunnon 12. huhtikuuta 2000 ja talous-ja sosiaalikomitea antoi lausunnon 25. toukokuuta. Euroopan parlamentti antoi lausunnon rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhtäläisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanoa koskevasta direktiiviehdotuksesta 18. toukokuuta 2000. Komissio on nyt muuttanut alkuperäistä ehdotustaan näiden lausuntojen perusteella. II. Muutokset Komissio on, korvaamalla koko tekstissä termin 'yksilöt' termillä 'henkilöt', selventänyt, että direktiiviä voidaan soveltaa sekä oikeushenkilöihin että luonnollisiin henkilöihin. Epäsuoran syrjinnän määritelmää on kehitetty Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa O'Flynn annetun tuomion mukaiseksi. Syrjintään yllyttäminen on selkeästi määritelty syrjinnäksi. Direktiivin asiallisen soveltamisalan osalta tekstiä on muutettu siten, että siitä käy ilmi sen soveltuvuus yksityiseen ja julkiseen sektoriin sekä viranomaisten toimintaan ja tekstiin on tehty lisäyksiä selkiyttämään direktiivin soveltumista palkattomaan -ja vapaaehtoistyöhön, käytännön työkokemuksen hankkimiseen ja terveydenhuoltoon sekä asumiseen. Positiivisia erityistoimia koskevaa säännöstä on muutettu siten, että se vastaa paremmin Euroopan perustamissopimuksen 141.4. artiklaa. Sovintomenettelyn arvoa oikeuksien puolustamisessa korostetaan. Tiedottamista koskevaa artiklaa on täydennetty siten, että on mahdollista puuttua kansallisuuteen, uskontoon tai vakaumukseen perustuvaan erilaiseen kohteluun jos se on rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaa piilosyrjintää. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua koskevaa artiklaan on lisätty kansalaisjärjestöt. Riippumattomien elinten tehtäviä on selvennetty. Kertomusmenettelyä on kehitetty viittauksella Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskukseen ja sen toimien huomioonottamiseen. Lopuksi, johtanto-osaa on muutettu siten että se vastaa tekstiosaan tehtyjä muutoksia ja siinä viitataan neuvoston ja Euroopan parlamentin päätöksiin sekä korostetaan sukupuoleen perustuvan syrjinnän vastaisten toimien huomioonottamista kaikissa syrjinnän vastaisissa toimissa. 1999/0253 (CNS) Muutettu ehdotus: NEUVOSTON DIREKTIIVI rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhtäläisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 13 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen [1], [1] KOM(1999) 566 lopull. ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [2], [2] 18.05.2000 ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [3], [3] 25.05.2000 ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon [4], [4] 12.04.2000 sekä katsoo seuraavaa: (1) Euroopan unionin perustamissopimus merkitsee uutta vaihetta prosessissa, jossa luodaan yhä tiiviimpi Euroopan kansojen välinen yhteys. (2) Euroopan unioni perustuu vapauden, demokratian, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen sekä lain noudattamisen periaatteille, jotka ovat yhteisiä kaikille jäsenvaltioille. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti unionin on pidettävä arvossa yhteisön oikeuden yleisinä periaatteina perusoikeuksia, sellaisina kuin ne taataan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä Euroopan yleissopimuksessa. (3) Oikeus yhdenvertaisuuteen lain edessä ja oikeus suojeluun syrjintää vastaan muodostavat yleisen oikeuden, joka on tunnustettu ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa, kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevassa YK:n yleissopimuksessa, kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevassa YK:n yleissopimuksessa, yhteiskunnallisia ja poliittisia oikeuksia koskevassa YK:n yleissopimuksessa, taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevassa YK:n yleissopimuksessa sekä Euroopan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevassa yleissopimuksessa, jotka kaikki jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet. (a) Euroopan parlamentti on antanut monia päätöslauselmia rasismin torjumisesta Euroopan unionissa. (4) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 13 artiklassa neuvosto valtuutetaan ryhtymään tarpeellisiin toimiin sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän kieltämiseksi. (5) Tampereella 15-16 päivänä lokakuuta 1999 pidetyssä Eurooppa-neuvoston ylimääräisessä kokouksessa kehotettiin komissiota tekemään mahdollisimman pian ehdotuksia, jotka koskevat EY:n perustamissopimuksen 13 artiklan täytäntöönpanoa rotusyrjinnän ja muukalaisvihan torjumiseksi. (6) Wienissä kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi 11 päivänä joulu-kuuta 1998 vuoden 1999 työllisyyden suuntaviivat. Niissä korostetaan tarvetta saada aikaan sellaiset olosuhteet, jotka edistävät sosiaalista osallisuutta työmarkkinoilla. Sopimalla yhdenmukaisista menettelytavoista pyritään torjumaan esimerkiksi etnisiin vähemmistöihin kohdistuvaa syrjintää. (7) Rotuun tai etniseen alkuperään perustuva syrjintä voi haitata Euroopan unionista tehdyn sopimuksen tavoitteiden saavuttamista, etenkin korkean työllisyystason ja sosiaalisen suojelun tason saavuttamista, elintason ja elämänlaadun kohottamista sekä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja solidaarisuutta. Se voi myös haitata Euroopan unionin tavoitetta kehittyä vapauden, turvallisuuden ja oikeudenmukaisuuden alueena. (8) Komissio antoi joulukuussa 1995 rotusyrjintää, muukalaisvihaa ja antisemitismiä koskevan tiedonannon [5]. [5] KOM(95) 653 lopull. (a) Neuvosto hyväksyi 15 päivänä heinäkuuta 1996 rasismin ja muukalaisvihan vastaista toimintaa koskevan yhteisen toiminnan [6], jolla pyritään varmistamaan tehokas oikeudellinen yhteistyö rasismiin tai muukalaisvihaan perustuvissa rikkomuksissa. [6] EYVL L 185, 24.7.1996. (b) Pannessaan täytäntöön rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhtäläisen kohtelun periaatetta yhteisön tulisi pyrkiä poistamaan epätasa-arvoisuudet ja edistämään naisten ja miesten välistä tasa-arvoa, etenkin kun naiset ovat usein moniin eri tekijöihin perustuvan syrjinnän uhreja. (9) Kehitettäessä demokraattista ja suvaitsevaista yhteiskuntaa, jonka täysivaltaisia jäseniä kaikki ihmiset rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumatta voivat olla, rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaan syrjintään kohdistuvien erityistoimien olisi ulotuttava palkkatyötä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana toimimista pitemmälle ja katettava myös esimerkiksi koulutus, sosiaalinen suojelu ja sosiaaliturva, sosiaaliedut, tavaroiden ja palvelujen saatavuus. (10) Koko yhteisössä olisi kiellettävä tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluva kaikenlainen rotuun tai etniseen alkuperään perustuva välitön tai välillinen syrjintä luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä kohtaan. Syrjintäkieltoa olisi sovellettava myös kolmansien maiden kansalaisiin. Kieltoa ei sovelleta kansallisuuteen perustuvaan erilaiseen kohteluun. (11) Rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaa henkilön tai henkilöryhmän häirintää, joka saa aikaan uhkaavan, vihamielisen, hyökkäävän tai häiritsevän ympäristön, on pidettävä syrjintänä. (12) Syrjintäkiellolla ei kuitenkaan pidä estää sellaisten toimenpiteiden säilyttämistä tai hyväksymistä, joiden tarkoituksena on ehkäistä tai kohentaa tiettyä rotua tai etnistä alkuperää olevien henkilöiden epäedullisempaa asemaa. (13) Erilainen kohtelu saattaa olla perusteltua, jos jokin rotuun tai etniseen alkuperään liittyvä ominaisuus muodostaa työhön liittyvän todellisen pätevyysvaatimuksen. (14) Rotuun tai etniseen alkuperään perustuvan syrjinnän kohteeksi joutuneille ihmisille olisi taattava riittävä oikeudellinen suoja. Tämän varmistamiseksi järjestöillä, organisaatioilla ja muilla oikeushenkilöillä on myös oltava valtuudet harjoittaa oikeutta puolustaa uhria. (15) Tasavertaisuuden periaatteen tehokas täytäntöönpano edellyttää riittävää suojaa kostotoimenpiteitä vastaan ja todistustaakkaa koskevien yleisten sääntöjen muuttamista siviili- ja hallinto-oikeuden alalla. (16) Jäsenvaltioiden on tarjottava direktiivin mukaisesti annetuista säännöksistä riittävästi tietoa. Niiden on erityisesti varmistettava, että kansallisuuteen, uskontoon tai vakaumukseen perustuva erilainen kohtelu ei ole rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaa piilosyrjintää. (17) Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kaikki yhtäläisen kohtelun periaatteen vastaiset lait, asetukset, hallinnolliset määräykset, työehtosopimukset, yritysten sisäiset säännöt tai itsenäiseen ammatinharjoittamiseen liittyvät ja ammattiliittojen säännöt julistetaan mitättömiksi tai muutetaan. (18) Jäsenvaltioiden on edistettävä työmarkkinaosapuolten ja kansalaisjärjestöjen käymää vuoropuhelua niin, että siinä käsiteltäisiin syrjinnän eri muotoja. (19) Suojelua rotuun tai etniseen alkuperään perustuvalta syrjinnältä tehostaisi kussakin jäsenvaltiossa toimiva riippumaton elin, jolla olisi valtuudet analysoida asiaan liittyvät ongelmat, tutkia ratkaisumahdollisuuksia ja avustaa uhreja konkreettisesti. (20) Tässä direktiivissä säädetään vähimmäisvaatimuksista, ja näin ollen jäsenvaltiot voivat pitää voimassa tai antaa edullisempia säännöksiä. Direktiivin täytäntöönpano ei saa olla perusteena jäsenvaltiossa vallitsevan tilanteen heikentämiseen. (21) Jäsenvaltioiden on päätettävä tehokkaista, rikkomukseen suhteutetuista ja ennaltaehkäisevistä seuraamuksista, joita sovelletaan, jos tämän direktiivin mukaisia velvoitteita ei noudateta. (22) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistettujen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti tämän direktiivin tavoitetta, joka on taata kaikissa jäsenvaltioissa yhteinen syrjinnänvastaisen suojelun korkea taso, ei voida riittävästi saavuttaa jäsenvaltioiden tasolla, ja tavoite voidaan siten ehdotetun toiminnan laajuuden ja vaikutuksen vuoksi paremmin saavuttaa yhteisön tasolla. Tässä direktiivissä säädetään vain vähimmäisvaatimuksista tämän tavoitteen saavuttamiseksi, eikä siinä ylitetä sitä, mikä on tämän vuoksi tarpeen, ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN: I LUKU: YLEISET SÄÄNNÖKSET 1 artikla Tavoite Tämän direktiivin tavoitteena on toteuttaa jäsenvaltioissa rodusta ja etnisestä alkuperästä riippumaton yhtäläisen kohtelun periaate. 2 artikla Syrjinnän käsite 1. Tässä direktiivissä yhtäläisen kohtelun periaate merkitsee sitä, että minkäänlaista rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaa välitöntä eikä välillistä syrjintää ei saa esiintyä. 2. Edellä 1 kohtaa noudatettaessa: a) välittömänä syrjintänä pidetään sitä, että henkilöä kohdellaan rodun tai etnisen alkuperän perusteella epäsuotuisammin kuin jotakuta muuta kohdellaan, on kohdeltu tai voitaisiin kohdella. b) välillisenä syrjintänä pidetään sitä, että näennäisesti neutraali säännös, peruste tai käytäntö on luonteeltaan sellainen, että se todennäköisesti vaikuttaa tiettyä rotua tai etnistä alkuperää oleviin henkilöihin ja että tämän seurauksena kyseiset henkilöt saattavat joutua erityisen epäedulliseen asemaan, ellei kyseisellä säännöksellä, perusteella tai käytännöllä ole puolueettomasti perusteltua ja oikeutettua tavoitetta, joka ei liity henkilön tai henkilö-ryhmän rotuun tai etniseen alkuperään, ja jos tavoitteen saavuttamiseksi käytetyt keinot eivät ole asianmukaisia ja tarpeellisia. 3. Rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaa jonkin henkilön tai henkilöryhmän häirintää, joka tarkoituksena on saada aikaan tai joka saa aikaan uhkaavan, vihamielisen, hyökkäävän tai häiritsevän ympäristön jollakin 3 artiklassa tarkoitetulla alalla, on pidettävä 1 kohdassa tarkoitettuna syrjintänä. 4. Ohjetta tai kannustusta syrjintään rodun tai etnisen alkuperän perusteella pidetään 1 kohdassa tarkoitettuna syrjintänä. 3 artikla Asiallinen soveltamisala Yhteisölle annetun toimivallan puitteissa julkisen ja yksityisen sektorin sekä viranomaisten on sovellettava tätä direktiiviä seuraavissa asioissa: a) työn, itsenäisen ammatin tai ammatin harjoittamista sekä palkattoman työn ja vapaaehtoistyön tekemistä koskevat edellytykset, myös valinta- ja työhönottoperusteet, toimialasta ja ammattiasemasta riippumatta, myös yleneminen b) kaikenlaisen ja kaikentasoisen ammatillisen ohjauksen, ammatillisen koulutuksen, ammatillisen erikoistumiskoulutuksen ja uudelleenkoulutuksen saanti, myös käytännön työkokemuksen hankkiminen c) työolot ja -ehdot, myös irtisanominen ja palkka d) jäsenyys ja toiminta työnantaja- tai työntekijäjärjestössä, jonka jäsenillä on tietty ammatti, mukaan lukien järjestöjen antamat etuudet e) sosiaalinen suojelu, myös sosiaaliturva ja terveydenhuolto f) sosiaaliedut g) koulutus, myös apurahat ja stipendit; tässä pidetään täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmän järjestämisestä sekä niiden sivistyksellistä ja kielellistä monimuotoisuutta h) tavaroiden ja palvelujen saanti ja toimitus, myös asuminen. 4 artikla Työpaikkaa koskevat todelliset pätevyysvaatimukset Sen estämättä, mitä 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat säätää, että erilainen kohtelu, joka perustuu rotuun tai etniseen alkuperään liittyvään ominaisuuteen, ei ole syrjintää, jos kyseinen ominaisuus on todellinen työtä koskeva pätevyysvaatimus tiettyjen työtehtävien luonteen tai niiden suorittamisympäristön vuoksi. 5 artikla Positiiviset erityistoimet Jotta täydellisen tasavertaisuuden toteutuminen voitaisiin varmistaa käytännössä, yhtäläisen kohtelun periaate ei estä jäsenvaltioita pitämästä voimassa tai hyväksymästä erityistoimenpiteitä, joiden tarkoituksena on ehkäistä tai kohentaa rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaa joidenkin henkilöiden epäedullisempaa asemaa.6 artikla Vähimmäisvaatimukset 1. Jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön tai pitää voimassa säännöksiä, jotka ovat yhtäläisen kohtelun periaatteen kannalta edullisempia kuin tämän direktiivin säännökset. 2. Tämän direktiivin täytäntöönpanon ei missään olosuhteissa pidä alentaa jäsenvaltioissa jo saavutettua syrjinnänvastaisen suojan tasoa tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvilla aloilla. II LUKU: OIKEUSKEINOT JA TÄYTÄNTÖÖNPANO 7 artikla Oikeuksien puolustaminen 1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän direktiivin mukaisten velvoitteiden täytäntöönpanoon tarkoitetut oikeudelliset ja/tai hallinnolliset menettelyt, tarvittaessa myös sovittelumenettelyt, ovat - myös sen työsuhteen päätyttyä, jossa syrjinnän väitetään tapahtuneen - kaikkien niiden henkilöiden käytettävissä, jotka katsovat tulleensa kohdelluiksi väärin, koska heihin ei ole sovellettu yhtäläisen kohtelun periaatetta. 2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että yhdistykset, järjestöt ja muut oikeushenkilöt voivat panna vireille tämän direktiivin mukaisten velvoitteiden täytäntöönpanemiseksi säädetyn oikeudellisen ja/tai hallinnollisen menettelyn kantajan puolesta tämän suostumuksella. 8 artikla Todistustaakka 1. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet kansallisen oikeus-järjestelmänsä mukaisesti sen varmistamiseksi, että jos henkilöt, jotka katsovat tulleensa kohdelluiksi väärin, koska heihin ei ole sovellettu yhtäläisen kohtelun periaatetta, esittävät tuomioistuimelle tai toimivaltaiselle viranomaiselle tosiseikkoja, joiden perusteella voidaan olettaa tapahtuneen välitöntä tai välillistä syrjintää, vastaajalla on todistustaakka siitä, että yhtäläisen kohtelun periaatetta ei ole rikottu. 2. Edellä 1 kohdan säännökset eivät estä jäsenvaltioita ottamasta käyttöön todistelua koskevia sääntöjä, jotka ovat kantajalle edullisempia. 3. Edellä 1 kohtaa ei sovelleta rikosoikeudellisiin menettelyihin, ellei jäsen-valtioiden lainsäädännössä toisin määrätä. 4. Edellä 1, 2 ja 3 kohtaa sovelletaan kaikkiin 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti vireille pantuihin oikeudenkäynteihin. 9 artikla Kostotoimenpiteet Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön kansallisessa oikeusjärjestelmässään toimen piteet, jotka ovat tarpeen henkilöiden suojelemiseksi epäsuotuisalta kohtelulta tai kielteisiltä seurauksilta, jotka johtuvat reagoinnista valitukseen tai oikeudelliseen menettelyyn, jonka tarkoituksena on panna täytäntöön yhtäläisen kohtelun periaate. 10 artikla Tiedottaminen 1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän direktiivin mukaisesti annetuista säännöksistä tiedotetaan riittävästi jäsenvaltion alueella, etenkin yleis-sivistävissä ja ammatillisissa oppilaitoksissa sekä työpaikoilla. 2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaisille viranomaisille tiedotetaan asianmukaisilla tavoilla kaikista tämän direktiivin mukaisesti toteutetuista kansallisista toimenpiteistä. Niiden on erityisesti varmistettava, että kansallisuuteen, uskontoon tai vakaumukseen perustuva erilainen kohtelu ei ole rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaa piilosyrjintää. 11 artikla Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu 1. Jäsenvaltioiden on toteutettava riittävät toimenpiteet edistääkseen työmarkkina-osapuolten vuoropuhelua, jonka tarkoituksena on tukea yhtäläistä kohtelua valvomalla toimintatapoja työpaikoilla, laatimalla työehtosopimuksia ja käytännesääntöjä sekä tutkimalla ja vaihtamalla kokemuksia ja hyviä toimintatapoja. 2. Jäsenvaltioiden on kannustettava työmarkkinaosapuolia tekemään asianmukaisella tasolla, myös yrityskohtaisesti, syrjinnänvastaisia sopimuksia 3 artiklassa tarkoitetuilla aloilla, jotka kuuluvat työehtosopimusneuvotteluiden soveltamisalaan. Näissä sopimuksissa on noudatettava tässä direktiivissä annettuja vähimmäisvaatimuksia ja kansallisia täytäntöönpano toimenpiteitä. 3. Jäsenvaltioiden on myös kannustettava vuoropuhelua asianmukaisten kansalaisjärjestöjen kanssa, joilla on oikeutettu syy osallistua rotuun tai etniseen alkuperään perustuvan syrjinnän torjuntaan yhtäläisen kohtelun periaatteen edistämiseksi. III LUKU: TASA-ARVOISTA KOHTELUA EDISTÄVÄT RIIPPUMATTOMAT ELIMET 12 artikla Riippumattomat elimet 1. Jäsenvaltioiden on perustettava riippumaton elin tai elimiä, joiden tehtävänä on edistää eri rotua tai etnistä alkuperää olevien ihmisten yhtäläistä kohtelua. Nämä elimet voivat muodostaa osan itsenäisistä virastoista, jotka vastaavat ihmis-oikeuksien puolustamisesta tai yksilön oikeuksien turvaamisesta jäsenvaltiossa. 2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että näiden riippumattomien elinten tehtäviin kuuluu avustaa syrjinnän uhreja käsiteltäessä näiden esittämiä valituksia, jotka koskevat rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaa syrjintää, käynnistää tutkimuksia tai kartoituksia, julkaista raportteja sekä tehdä suosituksia rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaan syrjintään liittyvistä kysymyksistä. IV LUKU: LOPPUSÄÄNNÖKSET 13 artikla Direktiivin noudattaminen Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että a) kaikki yhtäläisen kohtelun periaatteen vastaiset lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset kumotaan. b) kaikki työehtosopimuksiin, yksittäisiin työsopimuksiin, yritysten sisäisiin sääntöihin sekä voittoa tuottavia tai tuottamattomia yhdistyksiä, itsenäistä ammatinharjoittamista ja työnantaja- ja työntekijäjärjestöjä koskeviin sääntöihin sisältyvät säännökset, jotka ovat yhtäläisen kohtelun periaatteen vastaisia, julistetaan mitättömiksi tai muutetaan. 14 artikla Seuraamukset Jäsenvaltioiden on säädettävä tämän direktiivin mukaisesti annettujen kansallisten säännösten rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista, ja niiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että ne pannaan täytäntöön. Seuraamusten on oltava tehokkaita, suhteutettuja ja varoittavia. Jäsenvaltioiden on annettava tiedoksi komissiolle nämä säännökset viimeistään 15 artiklassa mainittuna päivänä ja niiden muutokset viipymättä. 15 artikla Täytäntöönpano 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2002. Niiden on ilmoitettava asiasta komissiolle viipymättä. 2. Jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin, tai niitä virallisesti julkaistaessa niihin on liitettävä viittaus tähän direktiiviin. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 16 artikla Kertomus Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kahden vuoden kuluessa 15 artiklassa mainitusta päivästä ja tämän jälkeen joka viides vuosi kaikki tarvittavat tiedot, myös työmarkkinaosapuolten ja asianmukaisten kansalaisjärjestöjen näkökannat, jotta komissio voi laatia Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen direktiivin soveltamisesta. Sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisperiaatteen (mainstreaming) mukaisesti kertomukseen on sisällytettävä myös arviointi toteutettujen toimenpiteiden vaikutuksesta naisiin ja miehiin. Kertomuksessa on otettava huomioon myös Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen kannat, jotka sisältyvät sen vuosiraporttiin rasismista ja muukalaisvihasta yhteisössä, ja erityisesti yhteisöä ja jäsenvaltioita koskevat raportin päätelmät ja lausunnot. Saatujen tietojen perusteella komission kertomukseen on sisällytettävä tarvittaessa ehdotuksia direktiivin tarkistamista ja päivittämistä varten. 17 artikla Voimaantulo Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 18 artikla Osoitus Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja VAIKUTUSTENARVIOINTILOMAKE EHDOTUKSEN VAIKUTUS YRITYSTOIMINTAAN JA ERITYISESTI PIENIIN JA KESKISUURIIN YRITYKSIIN (PK-YRITYKSET) Ehdotuksen nimi Ehdotus neuvoston direktiiviksi rotuun tai etniseen alkuperään perustuvan yhtäläisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta Asiakirjan viitenumero: 99010 Ehdotus 1. Miksi yhteisön lainsäädäntö on tarpeen tällä alalla ja mitkä ovat sen päätavoitteet, kun otetaan huomioon toissijaisuusperiaate- Euroopan unioni perustuu ihmisoikeuksien ja perusvapauksien periaatteisiin. Unionin sitoutumista alalla on vahvistettu Amsterdamin sopimuksella ja erityisesti Euroopan unionin 6 ja 7 artiklaan tehdyillä muutoksilla ja Euroopan yhteisön perustamis-sopimukseen lisätyllä 13 artiklalla, joista jälkimmäisessä määrätään unionin erityisestä toimivallasta toteuttaa tarvittavat toimenpiteet muun muassa rotuun ja etniseen alkuperään perustuvan syrjinnän torjumiseksi. Päävastuu rasismin torjumisesta on jäsenvaltioilla. Kuten perusteluosassa todetaan useimmat jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet perustuslakiinsa ja/tai oikeusjärjestykseensä määräyksiä, joilla vahvistetaan yksilön oikeutta siihen, että häntä ei syrjitä rodun tai etnisen alkuperän perusteella. Näiden määräysten laajuus ja täytäntöönpano - ja tuomioistuimeen vetoamisen helppous - vaihtelevat kuitenkin suuresti jäsenvaltiosta toiseen. Tarvitaan Euroopan laajuista lainsäädäntöä, jotta voitaisiin varmistaa yleisen oikeudellisen suojan vähimmäistaso ja myös oikeus muutoksenhakuun, niin että ketään ei syrjitä rodun tai etnisen alkuperän perusteella. Euroopan laajuisessa lainsäädännössä on tietenkin noudatettava perustamissopimuksella yhteisölle annettua toimivaltaa. Ehdotetussa direktiivissä annetaankin yleiset periaatteet ja säädetään suojelun vähimmäistasosta yhteisön toimivallan rajoissa. Jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus säilyttää korkeampi suojelutaso poliittisten ja historiallisten valintojensa ja perinteittensä mukaisesti. Direktiivin valinta toiminnan välineeksi tasapainottaa tilannetta, jossa tarvitaan Euroopan laajuista toimintaa mutta jossa on kuitenkin kunnioitettava jäsenvaltioiden perustuslakien, lakien ja oikeusmenettelyiden välisiä eroavaisuuksia. Siinä asetetaan yhteiset tavoitteet ja annetaan tarvittavaa joustovaraa, jotta eri jäsenvaltiot voivat saavuttaa ne. Lainsäädännölliset toimet koskevat näin ollen vain joitakin yleisiä periaatteita, joissa säädetään vain suojelun vähimmäistasosta. Ehdotuksen päätavoitteet ovat seuraavat: - Määritellään yhteisön laajuisesti rotuun tai etniseen alkuperään perustuva syrjintä, minkä perusteella voidaan edistää tasa-arvoista kohtelua. - Määritellään sellaiset perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvat keskeiset elämänalueet, joilla yhtäläisen kohtelun periaatetta on tehostettava. - Järjestetään suojelun ja muutoksenhakuoikeuden vähimmäistaso syrjinnän kohteeksi joutuneille. - Varmistetaan syrjinnän seurannan edellyttämät järjestelyt yrityksissä ja yhteiskunnassa laajemmin. Vaikutus yritystoimintaan 2. Mitä yrityksiä ehdotus koskee- Direktiivin vaatimusten mukaista kansallista lainsäädäntöä sovelletaan kaikkiin yrityksiin. 3. Mitä yritysten on tehtävä noudattaakseen ehdotusta- Yritysten on varmistettava, että työhönottoa, ylenemistä, koulutuksen saantia, työoloja - myös erottamista ja palkkaa - sekä työntekijä- ja työnantajajärjestöjen ja ammatillisten elinten jäsenyyttä koskevat päätökset tehdään rotuun ja etniseen alkuperään perustuvan yhtäläisen kohtelun periaatteen mukaisesti. Periaatteessa näin jo onkin kaikissa jäsenvaltioissa. Näin ollen direktiivillä pikemminkin vahvistetaan nykyisiä vaatimuksia kuin annetaan täysin uusia säännöksiä. 4. Mitä taloudellisia vaikutuksia ehdotuksella todennäköisesti on- Lainsäädännöllä, jolla suojataan yksilöitä mielivaltaiselta syrjinnältä, on kolme tärkeää vaikutusta. Ensinnäkin sillä vahvistetaan osallistumista yhteiskunnan toimintaan ja vältetään sosiaalista syrjäytymistä varmistamalla, että ihmiset voivat toteuttaa taloudellisia mahdollisuuksiaan ja hankkia näin elannon itselleen ja huollettavilleen sekä vähentää riippuvaisuuttaan valtion tuesta. Toiseksi sillä varmistetaan, että yritykset saavat käyttöönsä ammattitaitoisia työntekijöitä, millä edistetään yrityksen kilpailukykyä ja vahvuutta sekä laajemminkin taloutta. Kolmanneksi se edellyttää työnantajalta perusteita päätöksille, jotka koskevat työhönottoa, ylenemistä, koulutuksen saantia ja muita työoloja. Jäsenvaltioista saadut tiedot [7] osoittavat, että työttömyys on eri rotua ja etnistä alkuperää olevien ihmisten yhteisöissä 2-3 kertaa yleisempää kuin työmarkkinoilla keskimäärin. [7] Tietoja ei ole saatavana kaikista jäsenvaltioista: jotkin jäsenvaltiot keräävät tietoja vain kansallisuuden, ei rodun tai etnisen alkuperän perusteella. Rotuun tai etniseen alkuperään perustuva syrjintä voi lisääntyessään johtaa haittojen kierteeseen, joka usein siirtyy seuraavalle sukupolvelle. Jos esimerkiksi jonkin ryhmän koulutusjärjestelyt, asuminen, terveydenhuolto, ympäristöolot ja työmahdollisuudet ovat heikot, seuraava sukupolvi saa huonommat lähtökohdat vaikeuksistaan selviytymiseen, jää alempitasoisiin töihin ja huonoihin asuinoloihin sekä kärsii heikosta terveydestä. Ehdotuksella rajoitetaan syrjintää, ja sen tavoitteena on lisätä taloudellista ja yhteiskunnallista osallistumista sekä vähentää sosiaalista syrjäytymistä. Tästä on välitöntä etua talouden kasvulle, koska julkisten varojen käyttö sosiaaliturvaan ja sosiaaliavustuksiin vähenee, kotitalouksien ostovoima paranee ja yritysten kilpailukyky lisääntyy, koska ne voivat hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla kaikkia työmarkkinoilla käytettävissä olevia resursseja. a) Miten ehdotus vaikuttaa - työllisyyteen- Direktiivillä edistetään työllistyvyyttä rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumatta Euroopan työllisyysstrategian vaatimusten mukaisesti. Tämän tuloksena voidaan parantaa työllisyyden laatua, ja keskipitkällä aikavälillä saatetaan päästään korkeampiin työllisyystasoihin, kun eurooppalaisten yritysten kilpailukyky kasvaa. - investointeihin ja uusien yritysten perustamiseen- Direktiivillä helpotetaan eri rotua ja/tai etnistä alkuperää olevien ihmisten edellytyksiä perustaa yrityksiä. - yritysten kilpailuasemaan- Kuten edellä on todettu, direktiivillä vahvistetaan eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä varmistamalla, että niiden käytössä on nykyistä laajempi varanto ammattitaitoista työvoimaa ja että tätä ammattitaitoa hyödynnetään rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumatta. b) Onko luotava uusia hallinnollisia menettelyjä- Yritysten on pystyttävä perustelemaan päätöksensä, jotka koskevat työhönottoa, ylennyksiä, koulutuksen saantia ja muita työoloja, osoittaakseen, että päätöksiä ei ole tehty rodun tai etnisen alkuperän perusteella. Asia onkin jo näin noin puolessa jäsenvaltioista. Yritysten kannattaa pitää kirjaa näistä päätöksistä, jos se ei ole vielä käytäntönä. c) Mitkä ovat ehdotuksen kustannukset ja edut määrällisesti ja/tai laadullisesti- Yrityksille koituu joitakin kustannuksia lyhyellä aikavälillä: yrityksen päätöksentekijät on koulutettava yhtäläisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanoon liittyvistä seikoista, jos tätä ei ole vielä tehty, ja on käsiteltävä syrjintää koskevia valituksia. Niissä jäsenvaltioissa, joissa ei vielä ole vastaavia säännöksiä rotuun tai etniseen alkuperään perustuvan syrjinnän torjumiseksi, mukautumista uusiin vaatimuksiin helpottaa se, että yrityksissä tunnetaan jo naisten ja miesten tasa-arvoista kohtelua koskeva yhteisön säännöstö, joka on ollut voimassa yli kaksikymmentä vuotta. Keskipitkällä aikavälillä yritykset hyötyvät eri rotuja ja etnistä alkuperää olevien työntekijöiden lisääntyneestä sitoutumisesta ja kasvaneesta kilpailukyvystä, joka johtuu resurssien paremmasta hyödyntämisestä (ks. edellä). d) Mitkä ovat direktiivistä aiheutuvat kustannukset- Direktiivissä vahvistetaan joustavat yleiset puitteet rotuun ja etniseen alkuperään perustuvan yhtäläisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanolle. Jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten tehtävänä on vahvistaa toteuttamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Kustannukset ovat kuitenkin suhteellisen vähäiset (ks. edellä). e) Minkälaisia valvonta- ja arviointitoimia yrityksiltä edellytetään- Direktiivissä ei suoraan vaadita yrityksiä valvomaan ja arvioimaan sitä, miten ne noudattavat direktiiviä. On kuitenkin yritysten edun mukaista pitää kirjaa päätöksistä, jotka koskevat työhönottoa, ylentämistä, koulutuksen saantia ja muita työoloja, jotta ne voivat osoittaa, etteivät päätökset liity rotuun ja/tai etniseen alkuperään. Suuremmissa yrityksissä voitaisiin tehdä rakenteellisempaa valvontaa sen varmistamiseksi, että yhtäläisen kohtelun periaatetta sovelletaan kaikilla tasoilla. 5. Sisältyykö ehdotukseen toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on ottaa huomioon pienten ja keskisuurten yritysten erityistarpeet (esim. muihin ryhmiin verrattuna lievemmät tai erilaiset vaatimukset)- Ehdotuksessa ei erotella yrityksiä koon mukaan, koska rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaa syrjintää on kaikissa yrityksissä työntekijöiden lukumäärästä riippumatta. Direktiivissä säädetään vain vähimmäisvaatimuksista, jotka perustuvat joustaviin periaatepuitteisiin. Näin ollen jäsenvaltiot ja työmarkkinaosapuolet voivat muuttaa vaatimuksia yrityksen koon mukaan, noudattaen samalla kuitenkin direktiivin vaatimuksia. Kuuleminen 6. Luettelo tahoista, joita on kuultu ehdotuksen valmistelussa, ja niiden esittämien kantojen pääpiirteet Komissio on kuullut Euroopan tason työmarkkinaosapuolia edustavia organisaatioita [8] ja Euroopan kansalaisjärjestöjen foorumia. [8] Komissio neuvotteli eri organisaatioiden kanssa, joihin kuului pienten ja keskisuurten yritysten edustajia, sosiaalisen pöytäkirjan täytäntöönpanosta annetun komission tiedonannon (KOM(93) 600, 14.12.1993) ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun mukauttamisesta ja edistämisestä annetun komission tiedonannon (KOM(1998) 322 lopullinen, 20.5.1998) mukaisesti. Kaikki organisaatiot, joita kuultiin, tunnustivat aiheen merkityksellisyyden ja yhteisöä koskevan lainsäädännön tarpeen. Joistakin ehdotuksen kohdista oli kuitenkin eri näkemyksiä. Kansalaisjärjestöjen ja ammattiliittojen edustajat kannattivat ehdotusta, mutta pahoittelivat direktiivin soveltamisalan suppeutta ja halusivat laajentaa sen koskemaan myös taloutta, yhteiskuntaa, kulttuuria ja politiikkaa. He halusivat ehdottomasti säilyttää todistustaakkaa ja uhrin edustamista koskevat säännökset, koska pitivät niitä olennaisen tärkeinä syrjinnän uhrien oikeuksien puolustamisen kannalta. Työnantajajärjestöjen edustajat totesivat kuitenkin epäilevänsä todistustaakan siirtoa. Tämän uskottiin aiheuttavan vaikeuksia työnantajille, koska se voi yllyttää hatarasti perusteltuihin vaatimuksiin. Komissio huomauttaa, että ehdotettu säännös perustuu yhteisön tasolla hyväksyttyyn sukupuolista syrjintää koskevaan säännökseen (todistustaakasta sukupuolista syrjintää koskevissa tapauksissa annettu neuvoston direktiivi 97/80/EY), jonka monet jäsenvaltiot ovat jo panneet täytäntöön. Jotkin jäsenvaltiot ovat soveltaneet samanlaisia säännöksiä rotuun perustuvaan syrjintään, eikä siitä ole todettu aiheutuneen vaikeuksia. Sen vuoksi komissio uskoo, että työnantajien huoli tässä suhteessa ei ole perusteltua.