Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Yhtenäismarkkinoiden toimintasuunnitelma - Kolmas tulostaulu"

(1999/C 116/02)

Talous- ja sosiaalikomitea päätti 9. joulukuuta 1997 työjärjestyksensä 23 artiklan 2 kohdan nojalla antaa lausunnon aiheesta "Yhtenäismarkkinoiden toimintasuunnitelma - Kolmas tulostaulu".

Komitean uusi työvaliokunta vahvisti päätöksen 15. lokakuuta 1998.

Asian valmistelusta vastannut "yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus" -jaosto antoi lausuntonsa 11. helmikuuta 1999. Esittelijä oli John Little.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 24.-25. helmikuuta 1999 pitämässään 361. täysistunnossa (helmikuun 24. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 70 puolesta, 2 vastaan 2:n pidättyessä äänestämästä.

1. Johdanto

1.1. Komissio julkaisi marraskuussa 1998 yhtenäismarkkinoiden edistymistä arvioivan kolmannen tulostaulun (Single Market Scoreboard). Siinä tarkastellaan, miten kesäkuussa 1997 julkaistu "Yhtenäismarkkinoiden toimintasuunnitelma" - joka oli määrä toteuttaa 31. joulukuuta 1998 mennessä - on edistynyt.

1.2. Selonteossa esitetään jälleen ajantasaista tietoa, ja se on esitystavaltaan edeltäjänsä kaltainen. Tämänkertaisessa tulostaulussa on entistä enemmän tilastotietoja, siinä korostetaan palautteen antamista ja esitellään syyskuussa 1998 tehdyn yrityskyselyn tuloksia.

1.3. Komitea on antanut säännöllisesti lausunnon yhtenäismarkkinoiden erityisnäkökohdista. Lisäksi on annettu lausunto komission julkaisemasta luonnoksesta yhtenäismarkkinoiden toimintasuunnitelmaksi sekä kahdesta aikaisemmasta tulostaulusta.

1.4. Komitea ei tälläkään kertaa luettele tai kommentoi kaikkia komission selonteossa esitettyjä seikkoja, vaan keskittyy aiemman lausuntonsa(1) tavoin mielestään tärkeimpiin kysymyksiin. Komitea käyttää kuitenkin tilaisuutta hyväkseen ilmaistakseen näkemyksensä siitä, miten toimintasuunnitelman synnyttämä vire olisi säilytettävä.

2. Yleistä

2.1. Kolmas tulostaulu

2.1.1. Komitea suhtautuu erittäin myönteisesti tapaan, jolla asiat on esitetty kolmannessa tulostaulussa: tiedot on luokiteltu tälläkin kertaa erinomaisesti ja toimintasuunnitelman edistymistä tarkastellaan aloittain ja jäsenvaltioittain. Saavutuksia ja puutteita käsitellään asiakirjassa kohtuullisen tasapainoisesti, vaikka se antaakin tilanteesta suotuisamman yleisvaikutelman kuin mihin komitea päätyy.

2.1.2. Tulostaulun suora ja tosiasioihin perustuva esitystapa on erinomainen haaste poliittiselle tahdolle toteuttaa lainsäädännön saattaminen osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä. Erityisen opettavaista on tarkastella kussakin jäsenvaltiossa kansalliseen lainsäädäntöön siirtämättä olevia direktiivejä aloittain ja ilmoittaa, kuinka paljon aikataulusta ollaan jäljessä. Komitean näkemyksen mukaan on olennaista taata poliittinen sitoumus toteuttaa prosessi.

2.1.3. Komitean mielestä arvion vähiten vakuuttavin osio on osa D, jossa esitetään tilastotietoja ulkomaisista suorista sijoituksista ja valtiontuista otsikolla "Taloudellinen yhdentyminen yhtenäismarkkinoilla". Otsikosta saattaa saada käsityksen, että talous on yhdentymässä, mutta tekstin kahdesta alakohdasta päätellen liikahdusta siihen suuntaan ei ole tapahtunut, eikä tekstissä ole muitakaan osoittimia mahdollisesti käynnissä olevasta taloudellisesta yhdentymisestä. Komitea olisi toivonut, että arviossa olisi esitetty indikaattoreita, jotka osoittavat nykyistä tarkemmin, millaista taloudellista hyötyä ja sosiaalista kehitystä yhtenäismarkkinat ovat saaneet aikaan. Komissio aikoo julkaista vuonna 1999 taloudellisesta yhdentymisestä erillisen raportin, jota komitea odottaa kiinnostuneena.

2.2. Toimintasuunnitelma

2.2.1. Komitea myöntää, että toimintasuunnitelma on ollut antoisa, koska se on edistänyt lainsäädäntöpuitteiden toteutumista ja auttanut lujittamaan yhtenäismarkkinoita, joilla kansalaiset ja yritykset pystyvät käyttämään tarjoutuvia tilaisuuksia aiempaa paremmin hyväkseen.

2.2.2. Komitea ei kuitenkaan yhdy komission kantaan, jonka mukaan toimintasuunnitelman "voidaan katsoa jo onnistuneen". Lokakuun 15. päivänä 1998 tilanne oli seuraavanlainen:

- Kolmannes suosituksista, jotka komissio, neuvosto ja Euroopan parlamentti esittivät kesäkuussa 1997 julkaistussa toimintasuunnitelmassa, ei ollut toteutunut.

- Jäsenvaltiot eivät olleet panneet täytäntöön noin 15:tä % yhteensä 203 direktiivistä(2).

- Runsaat puolet direktiiveistä, jotka koskevat televiestintää, julkisia hankintoja ja liikennettä, oli siirtämättä osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä.

- Ne jäsenvaltiot, joissa oli pantu täytäntöön vähiten direktiivejä, noudattivat myös yleensä heikoimmin sääntöjä.

- Kaupan tiellä olevat esteet näyttivät olevan enimmäkseen samanlaisia kuin vuotta aikaisemmin.

Saavutuksista huolimatta toimintasuunnitelman tavoitteet eivät ole toteutuneet. Minkäänlainen itsenäinen yritys ei olisi elinkelpoinen, jos kolmannes päämääristä jäisi jatkuvasti toteutumatta!

2.2.3. Komissio myöntää, että paljon on vielä tekemättä, ja ilmoittaa aikovansa julkaista myöhemmin uusia tulostauluja. Komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että toimintasuunnitelman toteutumiselle asetettua määräaikaa ei ole syytä pidentää, eikä kannata uuden määräajan asettamista. Yhtenäismarkkinoista annettujen sääntöjen soveltamiseen ja täytäntöönpanoon on kuitenkin keskityttävä edelleen tavalla tai toisella.

3. Erityistä

3.1. Rikkomiset (Kolmannen tulostaulun B-osan 2 kohta)

3.1.1. Tässä osassa esitetään mielenkiintoista aloittain jaoteltua tietoa sellaisten tapausten määrästä, joihin on sovellettu virallista rikkomismenettelyä, joka puolestaan voi johtaa tuomioistuinkäsittelyyn. Vaikka komissio ja kyseinen jäsenvaltio ovat usein sopineet asiasta käymällä rakentavaa vuoropuhelua, on huolestuttavaa, että rikkomisten määrä pysyttelee edelleen korkeana. Komitean käsityksen mukaan komission olisi ollut hyvä selvittää, miksi yhteisön lakia rikotaan jatkuvasti. Komission tulisikin seurata ja analysoida huolellisesti tulevaa kehitystä.

3.2. Täytäntöönpano ja ongelmien ratkaisu (C-osan 1 kohta)

3.2.1. Koordinointikeskusten ja yhteyspisteiden toimintaa kommentoidaan ainoastaan viiden jäsenvaltion osalta, ja käytettävissä olevasta tiedosta päätellen niihin on turvauduttu toistaiseksi hyvin vähän.

3.2.2. Komitea pahoittelee, että kansalaiset eivät näytä käyttäneen yhteyspisteiden palveluita rajanylittävillä työmarkkinoilla (lomatyöpaikkoja lukuun ottamatta).

3.2.3. Komission ja jäsenvaltioiden on selvästikin ponnisteltava vielä edistääkseen ja laajentaakseen olemassa olevien puitteiden hyödyntämistä, jotta ne toimisivat yksittäisten kansalaisten ja yritysten tehokkaana informaatiokanavana.

3.2.4. Yhteisymmärrystä helpottaisi myös Internetin käytön lisääminen. Komission äskettäin käynnistämä Internet Shop saattaa parantaa tilannetta.

3.2.5. Muutkin kuin pelkästään yhtenäismarkkinoihin liittyvät tiedotuskanavat, kuten Eures, ovat kaikkien kansalaisten käytettävissä, ja kansalaisia tulisi kannustaa käyttämään niitä jatkuvasti.

3.3. Sääntelyn yksinkertaistaminen (C-osan 3 kohta)

3.3.1. Komissio ei arvostele lainkaan lainsäädännön yksinkertaistamiskeinoja. Toisin kuin edellisessä raportissaan komissio ei kritisoi SLIM-aloitteista saatuja huonoja tuloksia. Sen sijaan se esittää aiempaa yksityiskohtaisempaa tietoa siitä, miten SLIM-työryhmien ensimmäisessä ja toisessa toimintavaiheessa antamia suosituksia on tähän mennessä toteutettu. Kaaviot 19 ja 20 osoittavat, että komissio katsoo edistymisen olleen tyydyttävää.

3.3.2. Komitea panee tyytyväisenä merkille, että sekä neuvosto että komissio kiinnittävät jatkuvasti huomiota sääntelyn yksinkertaistamiseen kaikilla tasoilla ja että SLIM-aloitteen puitteissa asian hyväksi työskennellään usealla alalla. Prosessista katsotaan olevan hyötyä pitkällä aikavälillä, vaikka on olennaista varmistaa, ettei se vahingoita asianosaisten oikeutettua etua. Komitea katsoo, että käyttäjien on miellettävä toimet tehokkaiksi, ja pitää huolestuttavana, että rakennustarvikelainsäädäntöön ei ole vieläkään puututtu.

3.3.3. Komitea ilmaisee niin ikään tyytyväisyytensä siihen, että komissio esittää SLIM-työryhmän suositusten suuntaisesti arvonlisäverojärjestelmän yksinkertaistamista. Komitea kehottaa toistamiseen komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että Euroopan tulevassa lainsäädännössä kiinnitetään alusta pitäen entistä enemmän huomiota siihen, että lainsäädäntö säilyisi mahdollisimman yksinkertaisena.

3.3.4. Komitea panee merkille, että kokeiluvaiheessa yritysten testipaneelin (Business Test Panel) ensimmäisen lausuntokierroksen aiheena oli arvonlisävero. Komissio esittelee aloitteen lyhyesti, vaikka se ei tarkkaan ottaen liitykään lainsäädännön yksinkertaistamiseen vaan pikemminkin lainsäädäntöesityksen kustannusvaikutusten arviointiin. Komitea odottaa mielenkiinnolla kesällä 1999 julkaistavaa komission yksityiskohtaista kertomusta kahdesta ensimmäisestä kokeiluhankkeesta. Komitea olettaa uutta kommunikaatiokanavaa käytettävän ainoastaan eräiden lainsäädäntöehdotusten lisävarmistuksena silloin, kun on tarpeen arvioida ehdotuksesta etenkin pk-yrityksille mahdollisesti aiheutuvia kustannuksia. Tällaiset yrityskuulemiset ovat sitä paitsi järkeviä ainoastaan lainsäädännön valmisteluvaiheessa, kun tarkoituksena on etsiä ongelmalle vaihtoehtoinen ratkaisu. Silloinkin kuulemisen on tapahduttava edustuksellisten edunvalvontaryhmien välityksellä.

3.4. Toimintasuunnitelman toteutuminen (liitteet)

3.4.1. Komitea ottaa huomioon, että edistymisen mittariksi on otettu toimintasuunnitelman tavoitteet eikä koko sisämarkkinoiden toteutuminen, ja katsoo, että komissio on ollut liian optimistinen arvioidessaan suunnitelman toteutumista esimerkiksi vastavuoroisen tunnustamisen ja eurooppayhtiön säännöstön osalta.

4. Tulevaisuudessa varteenotettavia huomioita

4.1. Yksi kolmannen tulostaulun hämmästyttävimmistä toteamuksista on, että yrityskyselyn tulosten mukaan kaksi kolmasosaa liikeyrityksistä ei ollut ryhtynyt minkäänlaisiin toimenpiteisiin ylittääkseen yhtenäismarkkinoilla kohtaamansa esteet. Tilanne ei yllätä, mutta lukumäärän ilmoittaminen on hyödyllistä. Ei kuitenkaan voida tyytyä siihen, että asialle ei tehdä mitään ja että yhtenäismarkkinoista ei ole näin ollen saatu täyttä hyötyä. Toimintasuunnitelman puitteissa luodut yhteyspisteet auttanevat asiassa, mutta TSK:n muodostama yhtenäismarkkinoiden seurantaryhmä tarjoaa nyt yrityksille mahdollisuuden tuoda esiin ongelmat virallisen valitusmenettelyn ulkopuolella, ja ryhmä voi auttaa ratkaisemaan ongelmat. Tämä on yhtenäismarkkinoiden seurantaryhmän tärkeimpiä tavoitteita. Jatkossa on kuitenkin pohdittava, miten toimintaa voidaan tehostaa.

4.2. TSK järjesti 15. syyskuuta 1998 laajan kuulemistilaisuuden talous- ja yhteiskuntaelämän edustajille. Tulostaulussa julkaistun yrityskyselyn teemojen osalta päätelmät ovat samantapaisia kuin kyselyn tulokset. On selvää, että taloudellisten toimijoiden pääasialliset huolenaiheet ovat edelleen protektionismin poistaminen ja tarve poistaa kaupan esteet panemalla lainsäädäntö ja säännöt täytäntöön yhtenäisesti. Toisessa tulostaulussa esitetyt epäilyt siitä, että "jäsenvaltiot saattavat panna yhtenäismarkkinalainsäädäntöä täytäntöön valikoivasti kansallista etua silmällä pitäen", eivät ole hälvenneet.

4.3. Kuulemistilaisuudessa tehtiin niin ikään johtopäätös, jonka mukaan onnistuneet ja tehokkaat yhtenäismarkkinat ovat olennaiset EU:n kilpailukyvyn, työllisyyden ja yhteenkuuluvuuden varmistamiseksi euroajan kynnyksellä ja seuraavan suuren laajentumisen häämöttäessä näköpiirissä.

4.4. Lausunnossaan yhtenäismarkkinoiden uusien esteiden ehkäisemisestä(3) komitea kannusti sekä Efta-maita että unionin jäsenyyttä hakeneita maita ryhtymään samantapaisiin toimenpiteisiin kuin EU-maissa on ryhdytty. Eftan seurantayksikkö on julkaissut tätä tarkoitusta varten kaksi yhtenäismarkkinoita käsittelevää tulostaulua, mutta komitea korostaa edelleen, miten tärkeää hakijamaiden on alkaa noudattaa yhtenäismarkkinoiden sääntöjä niin hyvin kuin mahdollista ennen liittymistään EU:hun.

4.5. Suurin osa kuulemistilaisuuden yhteydessä tehtyyn kyselytutkimukseen vastanneista ei ollut tyytyväinen yhtenäismarkkinoiden toimintaan, ja heidän mielestään kansalaiset ja kuluttajat eivät ole riittävän hyvin selvillä yhtenäismarkkinoiden tuomista eduista.

4.6. Komitea on toki komission kanssa yhtä mieltä siitä, että euron käyttöönotto antaa yhtenäismarkkinoille uuden ulottuvuuden, mutta se ei missään tapauksessa ole palapelin viimeinen osa. Se tuo pikemminkin esiin osa-alueita, joilla kaivataan vielä toimintaa, koska hinnat ja kustannukset ovat nyt entistä avoimemmin näkyvissä. Sen jälkeen kun kaikki energia ja katseet oli keskitetty euron käyttöönottoon ja Emun seuraavaan vaiheeseen siirtymiseen, voimavarat ja ponnistelut tulisi nyt kohdistaa yhtenäismarkkinoihin.

4.7. Tulostaulussa luetellaan ja kuvataan lukuisia toimia, joita jäsenvaltioiden, neuvoston, Euroopan parlamentin ja komission on toteutettava. Komitea esittää toivomuksen, että kaikki ponnistelisivat yhdessä tästä eteenpäin, ja suhtautuu periaatteessa myönteisesti komission aikeeseen laatia edistymisestä uusia selontekoja.

4.7.1. Nyt näytetään kuitenkin harkittavan sitä, että selontekoja julkaistaisiin entistä useammin, mutta ne olisivat sisällöltään suppeampia kuin nykyiset tulostaulut. Komitea pelkää muutoksesta olevan haittaa välttämättömälle pitkän aikavälin perspektiiville ja katsoo, että talouselämän indikaattorit tulisi pikemminkin esittää harvemmin, esimerkiksi vuosittain. Komitea toivoo, että selonteot ovat tulevaisuudessakin tiiviitä ja, kuten se on esittänyt jo aiemmin antamissaan lausunnoissa, että niitä kehitetään edelleen, jotta niiden vaikutus kasvaisi. Komitea ehdottaa, että selontekoihin sisällytetään osoittimia sekä työntekijöiden että yritysten kokemuksista. Selontekojen tulisi olla kaikkien yhtenäismarkkinoihin osallistuvien tahojen pääasiallinen tietolähde.

4.7.2. Komitea myöntää, että "tulostaulu" on erittäin ytimekäs ja silmiinpistävä otsikko toimintasuunnitelman edistymisen esittelemiseksi. Komitea epäilee kuitenkin, onko laajoja selontekoja asianmukaista kutsua jatkossa "tulostauluiksi". Otsikko yhdistettäisiin edelleen toimintasuunnitelmaan, jonka umpeen kulunut määräaika osoittautui jälleen kerran saavuttamattomaksi tavoitteeksi yhtenäismarkkinoita toteutettaessa. Otsikon käyttöä saatettaisiin pitää omahyväisyytenä ja siitä voisi saada sen käsityksen, että toimintasuunnitelman määräaikaa ollaan valmiit jatkamaan loputtomiin. Otsikko ei ole senkään vuoksi asianmukainen, että tarkoituksena on keskittyä entistä enemmän laatutietoihin. Komitea ehdottaa, että tulevien laajojen selontekojen otsikoksi valittaisiin esimerkiksi "Saavutukset ja sumat"; tällainen otsikko ei olisi - tarkoituksellisesti - yhtä neutraali kuin "tulostaulu", mutta se voisi olla yhtä myyvä kuin edeltäjänsä.

4.8. Komitea panee huomattavan kiinnostuneena merkille, että komissio aikoo lähiaikoina julkaista edellä tarkasteltujen asiakirjojen lisäksi strategiaselvityksiä yhtenäismarkkinoista(4). Selvitykset huipentuvat kesäkuussa Kölnin Eurooppa-neuvostolle esitettävään kertomukseen yhtenäismarkkinoiden tilasta ja niiden kolmivuotisnäkymistä. Komitea seuraa ja tutkii edelleen omasta aloitteestaan yhtenäismarkkinoiden yleistä edistymistä sekä markkinoihin liittyviä erityisiä ja horisontaalisia näkökohtia ja ottaa niihin kantaa.

Bryssel 24. helmikuuta 1999.

Talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Beatrice RANGONI MACHIAVELLI

(1) EYVL C 407, 28.12.1998, s. 60-66.

(2) Komission tietojen mukaan määrä oli 13,2 % (181 kpl) joulukuun 2. päivänä 1998.

(3) EYVL C 157, 25.5.1998, s. 36.

(4) Ensimmäinen selonteko julkaistiin 20. tammikuuta 1999 otsikolla Economic Reform: Report on the Functioning of Community product and capital markets (COM(1999) 10 final).