Komission tiedonanto

Elpymis- ja palautumissuunnitelmiin liittyvät ohjeet REPowerEU-ohjelman yhteydessä

(2022/C 214/01)

Elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen (1) antamisen jälkeen geopoliittinen tilanne on muuttunut huomattavasti. Venäjän hyökkäys Ukrainaan on vaikuttanut voimakkaasti unionin yhteiskuntaan ja talouteen. Näiden ennennäkemättömien geopoliittisten haasteiden vuoksi on entistäkin tärkeämpää vähentää pikaisesti EU:n riippuvuutta erityisesti Venäjältä tuoduista fossiilisista polttoaineista muun muassa panemalla 55-valmiuspaketin yhteydessä esitetyt ehdotukset kaikilta osin täytäntöön sekä lisäämällä uusiutuvien energialähteiden käyttöä ja parantamalla energiatehokkuutta entisestään. Näihin haasteisiin vastaamiseksi komissio julkaisi 18. toukokuuta 2022 Eurooppa-neuvoston pyynnöstä REPowerEU-suunnitelman, jossa esitetään alan yhteiset eurooppalaiset toimet, joilla energian toimitusvarmuuden ja varastoinnin suhteen toteutettuja toimia. Erityisesti REPowerEU-suunnitelmassa ehdotetaan toimia, joilla pyritään säästämään energiaa, monipuolistamaan energiantoimituksia ja nopeuttamaan siirtymistä puhtaaseen energiaan Euroopassa.

— Energiansäästöjä voidaan saavuttaa kotitalouksien, rakennusten, liikenteen ja teollisuuden tasolla sekä koko sähkövoimajärjestelmän tasolla parantamalla energiatehokkuutta.

— Kaasuntoimitusten monipuolistaminen voidaan toteuttaa lisäämällä nesteytetyn maakaasun tuontia ja putkien kautta tapahtuvaa tuontia muilta kuin venäläisiltä toimittajilta sekä lisäämällä biometaanin sekä uusiutuvan ja fossiilittoman vedyn määrää.

— Euroopan puhtaan energiasiirtymän nopeuttamiseksi on lisättävä uusiutuvien energialähteiden osuutta energialähteiden yhdistelmässä ja toteutettava toimenpiteitä infrastruktuurin lainsäädännön aiheuttamiin pullonkauloihin sekä työvoima- ja osaamisvajeeseen puuttumiseksi.

Näitä kolmea toimenpidekokonaisuutta voidaan tukea yhdistämällä investointeja ja uudistuksia älykkäästi.

Elpymis- ja palautumistukivälineellä voi olla tärkeä rooli käytettävissä olevien resurssien käyttöönotossa unionin ja kansallisella tasolla REPowerEU-suunnitelman tavoitteiden saavuttamiseksi. Komissio esitti kohdennetun ehdotuksen elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen muuttamisesta REPowerEU-tavoitteen saavuttamiseksi (komission ehdotus asetukseksi elpymis- ja palautumissuunnitelmien REPowerEU-luvuista), jotta REPowerEU-suunnitelman tavoitteet voitaisiin saavuttaa paremmin elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa. Tavoitteena on luoda nopeasti tarvittavat puitteet sen varmistamiseksi, että EU:n energia-alan häiriönsietokykyä parantavat investoinnit ja uudistukset otetaan käyttöön mahdollisimman pian. Ehdotuksessa määritellään erityiset REPowerEU-tavoitteet, joiden olisi tuettava investointeja ja uudistuksia, jotka sisällytetään nykyisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin osana erityisiä REPowerEU-lukuja. Lisäksi siinä säädetään erityisistä rahoituslähteistä tarvittavien toimenpiteiden rahoittamiseksi.

REPowerEU-lukujen laatimista koskevat yksityiskohtaiset säännöt esitetään näissä ohjeissa. Näissä ohjeissa keskitytään nykyisten suunnitelmien muuttamisprosessiin, kun taas tammikuussa 2021 annetut ohjeet (2) ovat edelleen yleisesti voimassa elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmistelussa.

Näiden ohjeiden osassa 1 selitetään hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien muuttamisen oikeudelliset perusteet. Osa 2 koskee REPowerEU-luvun laatimista ja sisältöä. Siinä täsmennetään myös tiedot, jotka jäsenvaltioiden olisi toimitettava komissiolle elpymis- ja palautumissuunnitelmiinsa tehtyjen muutosten syistä, tavoitteista ja luonteesta.

Valmisteltaessa muutoksia elpymis- ja palautumissuunnitelmien REPowerEU-lukuja varten on tärkeää korostaa seuraavia periaatteita:

— Jäsenvaltioiden olisi edelleen keskityttävä nykyisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanoon, jotta välitavoitteissa ja tavoitteissa voidaan edetä, sillä ne ovat hyvin merkityksellisiä nopealle pandemiasta elpymiselle ja palautumiskyvyn vahvistamiselle.

— Elpymis- ja palautumissuunnitelmien muuttaminen olisi sen vuoksi perusteltava hyvin ja rajoitettava näissä ohjeissa kuvattuihin tilanteisiin, jotta uudet investoinnit ja uudistukset voidaan hyväksyä ja ottaa käyttöön nopeasti.

— Elpymis- ja palautumissuunnitelmien tavoitetasoa ei voi heikentää etenkään maakohtaisia suosituksia käsittelevien uudistusten osalta. Tarkistettua elpymis- ja palautumissuunnitelmaa varten suunnitelluissa lisäinvestoinneissa ja -uudistuksissa olisi keskityttävä REPowerEU-tavoitteisiin.

Sisältö

I OSA: YLEISET PUITTEET ELPYMIS- JA PALAUTUMISSUUNNITELMIEN MUUTTAMISELLE 3

Johdanto 3

I. Ainoastaan REPowerEU-lukuihin sisältyviin uudistuksiin ja investointeihin myönnettävä rahoitus 4

1. 21 a artikla – REPowerEU-suunnitelmaan osoitettavat uudet varat 4

A) Yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen (EU) 2021/1060, jäljempänä yhteisiä säännöksiä koskeva asetus’, 26 a artiklan mukaiset siirrot unionin rahastoista 4

B) Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston määrärahat 6

II. Perusteet elpymis- ja palautumissuunnitelmien muuttamiselle 7

1. Elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 14 artiklan 2 kohta: suunnitelman tarkistus lainan hakemiseksi 7

2. Elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 18 artiklan 2 kohta: suunnitelman päivittäminen 9

3. Elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 21 artikla: suunnitelman muuttaminen tai korvaaminen sen johdosta, että suunnitelmaa ei enää pystytä toteuttamaan osittain tai lainkaan objektiivisten olosuhteiden vuoksi. 11

4. Menettelyjä koskeva yhteenveto 13

5. Yhteenveto suunnitelmien mahdollisista muutoksista 13

II OSA: OHJEET LISÄYSTEN LAATIMISESTA JA ESITTÄMISESTÄ 14

I. REPowerEU-luku 14

1. Oikeusperusta ja REPowerEU-tavoitteet 14

2. REPowerEU-lukujen sisältö 15

3. REPowerEU-luvun arviointi 19

II. Elpymis- ja palautumissuunnitelmien muuttamista koskevat yleiset ohjeet 21

1. Muutosten tavoitteet 21

A) Kattava ja riittävän tasapainoinen ratkaisu taloudelliseen ja sosiaaliseen tilanteeseen / tuki kuudelle pilarille 22

B) Yhteys maakohtaisiin suosituksiin ja eurooppalaiseen ohjausjaksoon 22

C) Elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaisvaikutus 23

D) Johdonmukaisuus 23

E) Sukupuolten tasa-arvo ja kaikkien yhtäläiset mahdollisuudet 23

F) Rajat ylittävät ja useita maita koskevat hankkeet 23

G) Valtiontuki 24

2. Muutosten kuvaus 24

A) Uudistusten ja investointien kuvaus 24

B) Vihreät ja digitaaliset ulottuvuudet 25

C) Ilmastotoimien seuranta ja digitaalisten toimien seuranta 26

D) Ei merkittävää haittaa 26

E) Avoin strateginen riippumattomuus 27

F) Välitavoitteet, tavoitteet ja aikataulu 28

G) Rahoitus ja kustannukset 28

3. Elpymis- ja palautumissuunnitelmien täydentävyys ja toteuttaminen 29

A) Yhdenmukaisuus muiden aloitteiden kanssa 29

B) Rahoituksen täydentävyys 29

C) Päällekkäisen rahoituksen välttäminen 29

D) Toteutus 30

E) Kuulemismenettely 30

F) Valvonta ja tarkastukset 31

G) Viestintätaidot 31

LIITE: RAHOITUSVÄLINEET 32

I OSA

YLEISET PUITTEET ELPYMIS- JA PALAUTUMISSUUNNITELMIEN MUUTTAMISELLE

Johdanto

Elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen ja elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen muuttamista koskevan komission ehdotuksen mukaisesti jäsenvaltiot voivat ehdottaa muutoksia aiemmin hyväksyttyyn elpymis- ja palautumissuunnitelmaan seuraavia tarkoituksia varten:

— 21 a artikla: hyödyntääkseen REPowerEU-suunnitelmaan osoitettua uutta sellaisen rahoitustuen luokkaa, jota ei makseta takaisin;

— 21 b artikla: hyödyntääkseen REPowerEU-suunnitelman yhteistyössä hallinnoitavista ohjelmista (yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen mukaiset rahastot ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto) peräisin olevia varoja.

— 14 artiklan 2 kohta: lainahakemukseen liitettävä tarkistettu suunnitelma,

— 18 artiklan 2 kohta: päivitetty suunnitelma, jossa otetaan huomioon 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti laskettu päivitetty rahoitusosuuden enimmäismäärä,

— 21 artikla: suunnitelman muuttaminen tai uuden suunnitelman toimittaminen sen johdosta, että suunnitelmaa ei enää pystytä toteuttamaan osittain tai lainkaan objektiivisten olosuhteiden vuoksi.

Elpymis- ja palautumissuunnitelmia muuttaessaan jäsenvaltioita kannustetaan käyttämään perustana alkuperäisen suunnitelman konsolidoitua versiota, jossa otetaan huomioon arviointivaiheessa tehdyt muutokset ja jotka ovat täysin asiaa koskevien neuvoston täytäntöönpanopäätösten mukaisia. Jäsenvaltioita, jotka eivät ole konsolidoineet alkuperäistä suunnitelmaansa, kehotetaan tekemään niin ennen suunnitelmansa muuttamista. Jäsenvaltioiden olisi toimitettava muutetut suunnitelmat konsolidoituihin suunnitelmiinsa tehdyn lisäyksen muodossa.

Kaikki hyväksyttyjen suunnitelmien muutokset edellyttävät uutta arviointia elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 19 artiklan mukaisesti. Komissio soveltaa asiaankuuluvia arviointiperusteita koko elpymis- ja palautumissuunnitelmaan, jolla tarkoitetaan aiemmin hyväksyttyä elpymis- ja palautumissuunnitelmaa sekä siihen esitettyjä muutoksia.

Komission myönteinen arvio muutetusta suunnitelmasta on sen jälkeen hyväksyttävä neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä, jonka neuvosto hyväksyy komission ehdotuksesta elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 20 artiklan mukaisesti. Tämän jälkeen allekirjoitetaan tarvittaessa uusi tai muutettu rahoitus- ja/tai lainasopimus komission ja asianomaisen jäsenvaltion välillä. Ennen maksujen suorittamista allekirjoitetaan sopimus operatiivisista järjestelyistä.

Kun asianomainen jäsenvaltio toimittaa muutetun elpymis- ja palautumissuunnitelman, sen olisi selkeästi ilmoitettava oikeusperusta suunnitelmaan ehdotettaville muutoksille ja esitettävä elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen vastaavissa artikloissa edellytetyt perustelut. Suunnitelman muuttamista koskeva pyyntö voi perustua mihin tahansa edellä mainituista säännöksistä tai niiden yhdistelmään.

Suunnitelmien muuttamista koskevan prosessin optimoimiseksi kutakin jäsenvaltiota pyydetään yhdistämään kaikki suunnitelmansa suunnitellut muutokset yhteen komissiolle toimitettavaan pyyntöön. Oikeusperustojen yhdistelmään perustuvan suunnitelman muutoksista (siltä osin kuin niihin sisältyy 18 artiklan 2 kohta) seuraavat rahoitus- ja/tai lainasopimukset voidaan allekirjoittaa vasta tammikuusta 2023 alkaen.

Ennen muutettujen elpymis- ja palautumissuunnitelmien toimittamista jäsenvaltioita pyydetään käymään epävirallista vuoropuhelua komission yksiköiden kanssa. Tämä vuoropuhelu on samankaltainen kuin ennen alkuperäisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien toimittamista käyty vuoropuhelu, ja sen tarkoituksena on auttaa jäsenvaltioita valmistelemaan elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa muutoksia.

I. Ainoastaan REPowerEU-lukuihin sisältyviin uudistuksiin ja investointeihin myönnettävä rahoitus

1. 21 a artikla – REPowerEU-suunnitelmaan osoitettavat uudet varat

Komission ehdotuksessa asetukseksi elpymis- ja palautumissuunnitelmien REPowerEU-luvuista otetaan käyttöön uusi sellaisen rahoitustuen luokka, jota ei makseta takaisin. Näitä varoja voidaan käyttää ainoastaan elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen, sellaisena kuin se on muutettuna komission ehdotuksella, 21 c artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun REPowerEU-lukuun sisältyvien uudistusten ja investointien rahoittamiseen (ks. II osan asiaa koskeva osio).

Jäsenvaltioiden, jotka haluavat hyödyntää näitä lisävaroja, on toimitettava elpymis- ja palautumissuunnitelmat (ne, joilla ei ole hyväksyttyjä suunnitelmia) tai muutetut elpymis- ja palautumissuunnitelmat komission esittämän elpymis- ja palautumistukisuunnitelmien REPowerEU-lukuja koskevan asetusehdotuksen, jäljempänä ”komission ehdotus”, mukaisesti. Jäsenvaltioita kehotetaan toimittamaan hakemuksensa mahdollisimman pian 30. kesäkuuta 2022 jälkeen, jotta käytettävissä olevat varat voidaan ottaa nopeasti käyttöön kiireellisten REPowerEU-tavoitteiden saavuttamiseksi ja jotta voidaan helpottaa tämän lisärahoitustuen maksamista. REPowerEU-rahoitusosuuden maksuaikataulut kytketään jäsenvaltioiden jo hyväksyttyjen rahoitustukien, joita ei makseta takaisin, ja lainojen maksuaikatauluihin.

A) Yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen (EU) 2021/1060, jäljempänä yhteisiä säännöksiä koskeva asetus’, 26 a artiklan mukaiset siirrot unionin rahastoista

Komission ehdotuksen yhteydessä on ehdotettu muutosta yhteisiä säännöksiä koskevaan asetukseen, jotta voidaan ottaa käyttöön uusi mahdollisuus tehdä siirtoja elpymis- ja palautumistukivälineeseen. Yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen uuden ehdotetun 26 a artiklan mukaan jäsenvaltioilla on mahdollisuus siirtää enintään 7,5 prosenttia yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen soveltamisalaan kuuluvien rahastojen kansallisista määrärahoista elpymis- ja palautumistukivälineeseen (elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 7 artiklassa säädetyn 5 prosentin lisäksi). Tällaisilla siirroilla täydennetään yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 26 artiklan mukaista mahdollisuutta siirtää varoja.

REPowerEU-luvun ja koheesiopolitiikan rahastojen yhteisenä tavoitteena on tukea energiasiirtymää, mikä tarkoittaa, että investointeja energiatehokkuuden edistämiseen ja uusiutuvien energialähteiden kehittämiseen voidaan tukea molemmista välineistä. Näiden politiikkojen välisen synergian lisäämiseksi jäsenvaltioita kehotetaan rahoittamaan varhaisempia investointeja elpymis- ja palautumistukivälineestä, joka on käytössä vuoteen 2026 asti, ja rahoittamaan myöhempiä investointeja koheesiopolitiikan rahastoista, joista voidaan N+ 3-säännön mukaisesti tukea investointeja vuoteen 2029 asti. Elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 21 b artiklan muutosehdotuksessa säädetään, että siirroilla rahoitetaan REPowerEU-lukuun sisältyviä uusia toimenpiteitä. Tätä varten jäsenvaltioiden on toimitettava (muutettu) elpymis- ja palautumissuunnitelma, johon sisältyy REPowerEU-luku, jossa esitetään tuettavat uudistukset ja investoinnit. Jäsenvaltio voi siirtää 26 a artiklan mukaisesti ainoastaan määrän, joka on tarpeen uusien uudistusten ja investointien kustannusten rahoittamiseksi varmistaakseen, että yhteistyössä hallinnoitavista varoista tuetaan lisätoimenpiteitä, ja vain, jos jäsenvaltio on jo pyytänyt siirtoa kyseisestä rahastosta 26 artiklassa vahvistettuun 5 prosentin enimmäismäärään asti.

Investoinnit infrastruktuuriin ja teknologioihin eivät yksin riitä varmistamaan, että riippuvuus fossiilisista polttoaineista vähenee. Uudelleen- ja täydennyskoulutukseen olisi osoitettava resursseja, jotta työvoima saisi vihreitä taitoja. Tämä vastaa Euroopan sosiaalirahasto plussan tavoitetta, joka on jäsenvaltioiden tukeminen tulevaisuuden työelämään valmiin ammattitaitoisen ja sopeutumiskykyisen työvoiman saavuttamisessa. Tämän vuoksi Euroopan sosiaalirahasto plussasta siirrettävillä varoilla olisi tuettava työvoiman uudelleen- ja täydennyskoulutukseen tarkoitettuja tukitoimenpiteitä. Komissio arvioi, edistetäänkö REPowerEU-lukuihin sisältyvillä toimenpiteillä merkittävästi työvoiman uudelleenkoulutusta vihreissä taidoissa.

Jäsenvaltiot voivat pyytää tällaisia siirtoja osana kumppanuussopimustaan tai ohjelman muutoksilla. Ohjelman muutosten kautta esitettyjen siirtopyyntöjen osalta voidaan siirtää ainoastaan tulevien kalenterivuosien määrärahoja. Tällä ei kuitenkaan ole vaikutusta siirrettävään kokonaismäärään, joka on enintään 7,5 prosenttia alkuperäisistä kansallisista määrärahoista.

Jäsenvaltioiden ja komission olisi keskusteltava siitä, mikä on niiden asianomaisten kumppanuussopimuksien ja ohjelmien edistymisen perusteella paras vaihtoehto.

Jos kumppanuussopimus on jo hyväksytty mutta yhtä tai useampaa ohjelmaa ole vielä hyväksytty, yksittäistä siirtoa voidaan pyytää ilmoittamalla komissiolle, että kumppanuussopimuksen tiedoista tarkistetaan rajoitettua osaa (yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 11 artiklan 1 kohdan c, e ja h alakohdan mukaiset siirrettävät määrät ja perustelut, varojen jakautuminen alueluokittain sekä luettelo suunnitelluista ohjelmista rahastoittain ja vastaava kansallinen rahoitusosuus alueluokittain).

Jos ohjelma on jo hyväksytty ja sitä on muutettava tällaisen siirron huomioon ottamiseksi, noudatetaan yksinkertaistettua hyväksymismenettelyä. Toisin kuin yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 40 artiklan 2 kohdan mukaisessa tavanomaisessa menettelyssä, muutoksesta on kuultava seurantakomiteaa, mutta sen ennakkohyväksyntää ei vaadita.

Lisäksi komissio hyväksyy ohjelmaan tehtävän muutoksen kuukauden kuluessa sitä koskevan pyynnön esittämisestä.

Kokonaismäärärahat jäsenvaltioittain 1. tammikuuta 2021 – 31. joulukuuta 2027

Jäsenvaltio Alustavat määrärahat 2021–2027 (miljoonaa euroa) Kansalliset määrärahat yhteensä 26 a artikla – Enimmäissiirto (7,5 %) EAKR ESR+ Koheesio EMKVR BE 1 152 1 168 0 40 2 361 202 BG 5 741 2 625 1 266 85 9 718 732 CZ 10 426 2 701 6 365 30 19 523 1 485 DK 141 120 0 201 462 38 DE 10 913 6 527 0 212 17 652 1 384 EE 1 693 503 820 97 3 113 230 IE 396 508 0 142 1 046 89 EL 11 452 5 845 3 023 375 20 695 1 533 ES 23 540 11 153 0 1 120 35 814 2 654 FR 9 070 6 675 0 567 16 312 1 263 HR 5 356 1 983 1 182 244 8 764 653 IT 26 615 14 535 0 518 41 668 3 157 CY 467 222 178 38 906 67 LV 2 493 711 1 039 135 4 378 321 LT 3 464 1 136 1 419 61 6 081 457 LU 15 15 0 0 30 4 HU 13 360 5 507 2 602 38 21 507 1 629 MT 474 124 165 22 786 59 NL 506 414 0 98 1 018 97 AT 537 394 0 7 938 86 PL 47 417 14 913 9 283 512 72 125 5 413 PT 11 497 7 497 3 399 379 22 771 1 689 RO 17 070 8 239 3 538 162 29 009 2 191 SI 1 538 727 718 24 3 007 229 SK 8 117 2 404 1 613 15 12 150 926 FI 888 605 0 72 1 564 124 SE 863 707 0 116 1 685 144 EU27 215 021 97 958 36 610 5 310 355 083 26 869

B) Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston määrärahat

REPowerEU-suunnitelmaa koskevan komission asetusehdotuksen mukaan jäsenvaltioilla on oltava mahdollisuus siirtää osa Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) määrärahoista elpymis- ja palautumistukivälineeseen. YMP:n strategiasuunnitelmia koskevaan asetukseen (EU) 2021/2115 lisätään erityinen artikla, jolla otetaan käyttöön uusi mahdollisuus tehdä siirtoja elpymis- ja palautumistukivälineeseen. Jäsenvaltiot voivat halutessaan osoittaa enintään 12,5 prosenttia maaseuturahaston alustavista määrärahoista REPowerEU-lukuun sisältyviin uudistuksiin ja investointeihin. Jäsenvaltioiden olisi käytettävä nämä määrärahat elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevaan asetukseen ehdotetun muutoksen mukaisesti viljelijöitä tai viljelijäryhmiä hyödyttävien maatalousinvestointien tukemiseen lisäämällä uusiutuvan energian ja kestävän biometaanin eli orgaanisesta jätteestä sekä maatalous- ja metsäjätteistä valmistetun biometaanin tuotantoa sekä parantamalla energiatehokkuutta vähentämällä synteettisten lannoitteiden käyttöä.

Jotta jäsenvaltiot voivat hyödyntää maaseuturahastosta myönnettyjä varoja, niiden on toimitettava (muutettu) elpymis- ja palautumissuunnitelma, johon sisältyy kohdennetuilla varoilla tuetut uudistukset ja investoinnit esittelevä REPowerEU-luku.

Jäsenvaltiot voivat esittää tällaista määrärahojen myöntämistä koskevan pyynnön osana YMP:n strategiasuunnitelmiaan tai niihin tehtävillä muutoksilla. Tältä osin jäsenvaltioiden ja komission olisi keskusteltava parhaasta vaihtoehdosta YMP:n strategiasuunnitelmiensa edistymisen perusteella. Tätä muutosta ei lasketa mukaan 119 artiklan 7 kohdassa säädettyyn muutospyyntöjen enimmäismäärään.

YMP:n strategiasuunnitelma-asetuksen 81 a artiklan nojalla myönnetyt varat olisi käytettävä YMP:n strategiasuunnitelmien tavoitteiden mukaisesti toimenpiteisiin, jotka ovat yhteensopivia jäsenvaltion maatalouden ja maaseutualueiden tukemiseksi vahvistaman strategisen kehyksen kanssa ja jotka ovat synergiassa sen kanssa. YMP:n strategiasuunnitelmiin liittyvään prosessiin osallistuvia sidosryhmiä olisi kuultava valmisteltaessa elpymis- ja palautumistukivälineen REPowerEU-lukua. Maatalousministeriöiden ja/tai maaseuturahaston täytäntöönpanosta vastaavien hallintoviranomaisten ehdotetaan osallistuvan prosessiin, koska niillä on suoraa kokemusta näistä maaseuturahaston hankkeista.

Jos YMP:n strategiasuunnitelma on jo hyväksytty ja sitä on muutettava tällaisen siirron huomioon ottamiseksi, noudatetaan yksinkertaistettua hyväksymismenettelyä. Toisin kuin YMP:n strategiasuunnitelmia koskevan asetuksen (EU) 2021/2115 119 artiklan 6 kohdassa säädetyssä tavanomaisessa menettelyssä, komissio hyväksyy tai hylkää muutetun YMP:n strategiasuunnitelman viimeistään kuukauden kuluttua sen vastaanottamisesta. Näillä komission hyväksymisen lyhyillä määräajoilla pyritään varmistamaan, että YMP:n strategisen suunnittelun täytäntöönpanoprosessi jatkuu suunnitelmien mukaisesti, ja varmistamaan, että viljelijöille tarjotaan pikaista tukea sekä YMP:n että elpymis- ja palautumistukivälineen REPowerEU-luvun mukaisesti.

Lisäksi elpymis- ja palautumistukivälineelle osoitettu rahoitus sisällytetään YMP:n strategiasuunnitelmia koskevan asetuksen 93 artiklassa säädetyille ympäristöön ja ilmastoon liittyviä erityistavoitteita edistäville interventioille osoitettuihin vähimmäismäärärahoihin.

Maaseuturahaston alustavat määrärahat (2023–2027) 81 a artikla – Enimmäissiirto 12,5 % BE 414 51 BG 1 410 176 CZ 1 296 161 DK 380 47 DE 5 461 682 EE 440 55 IE 1 558 194 EL 2 785 348 ES 5 402 675 FR 7 297 912 HR 1 486 185 IT 6 750 843 CY 119 14 LV 587 73 LT 977 122 LU 62 7 HU 2 084 260 MT 100 12 NL 366 45 AT 2 600 325 PL 6 600 825 PT 2 703 337 RO 4 835 604 SI 551 68 SK 1 295 161 FI 1 772 221 SE 1 059 132 EU27 60 393 7 549

II. Perusteet elpymis- ja palautumissuunnitelmien muuttamiselle

1. Elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 14 artiklan 2 kohta: suunnitelman tarkistus lainan hakemiseksi

Muutetuissa suunnitelmissa esitettyjen uusien uudistusten ja investointien tukemiseksi jäsenvaltiot voivat edelleen saada rahoitusta elpymis- ja palautumistukivälineestä, jonka lainojen rahoitusehdot ovat erittäin suotuisat. Jäsenvaltioita kannustetaan käyttämään tätä komission tarjoamaa huomattavaa rahoituslähdettä vuoden 2023 loppuun mennessä erityisesti rahoittaakseen sellaisia lisäuudistuksia ja -investointeja, joilla nopeutetaan REPowerEU-tavoitteiden toteuttamista.

Kaikkia lainoja, mukaan lukien elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 14 artiklan 6 kohdan nojalla myönnettävät lainat, koskevien hakemusten lopullinen määräaika on elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 14 artiklan 2 kohdassa säädetyn mukaisesti 31. elokuuta 2023.

A) Lainatukihakemusten arviointi

Elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti lainatukea voidaan myöntää 31. joulukuuta 2023 saakka. Vastaavasti kaikkien lainasopimusten olisi tultava voimaan viimeistään 31. joulukuuta 2023. Näin ollen komission ja asianomaisten jäsenvaltioiden olisi allekirjoitettava lainasopimukset ennen kyseistä päivämäärää, ja komission olisi saatava oikeudelliset lausunnot, joissa todistetaan, että kaikki näiden sopimusten voimaantuloon liittyvät perustuslailliset ja oikeudelliset vaatimukset on täytetty.

Lainatukihakemus olisi perusteltava huolellisesti, ja siinä on oltava erityisesti seuraavat tiedot:

— perustelut suuremmille rahoitustarpeille;

— luettelo lisäuudistuksista ja -investoinneista sekä niihin liittyvät välitavoitteet ja tavoitteet;

— tarkistetun elpymis- ja palautumissuunnitelman kustannusarviot.

Suuremmat rahoitustarpeet voivat johtua seuraavista syistä:

— Asianomainen jäsenvaltio esittää lisäuudistuksia ja -investointeja.

— Asianomaisen jäsenvaltion enimmäisrahoitusosuus on pienentynyt, minkä vuoksi se on muuttanut elpymis- ja palautumissuunnitelmaansa siten, että osa toimenpiteistä toteutetaan avustusten sijaan lainoilla, jotta sen suunnitelman yleistä tavoitetasoa ei heikennetä.

Jos jäsenvaltio pyytää lainaa rahoittaakseen yksinomaan REPowerEU-tavoitteiden toteuttamiseen tähtääviä toimenpiteitä, edellä esitetyt tiedot olisi sisällytettävä REPowerEU-lukuun (REPowerEU-luku, ks. II osan I jakso).

Komissio arvioi kunkin jäsenvaltion lainahakemukset yksittäin näiden tietojen perusteella. Komissio ottaa arvioinnissaan huomioon lisärahoituksen vaikutuksen elpymis- ja palautumistukivälineen tavoitteisiin ja erityisesti sen, vastaavatko lainoilla tuettavat lisätoimenpiteet vuoden 2022 maakohtaisissa suosituksissa yksilöityihin haasteisiin ja REPowerEU-tavoitteisiin.

B) Elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaiset poikkeukselliset olosuhteet

Poikkeuksellisissa olosuhteissa lainatuen määrää voidaan korottaa käytettävissä olevien varojen puitteissa yli 6,8 prosenttiin suhteessa bruttokansantuloon elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Tätä artiklaa sovellettaessa komissio ja neuvosto ottavat komission ehdotuksen perusteella huomioon pyynnön esittäneen jäsenvaltion tarpeet sekä tämän asetuksen mukaiset lainatukihakemukset, jotka muut jäsenvaltiot ovat jo toimittaneet tai aikovat toimittaa, ja soveltavat samalla yhdenvertaisen kohtelun ja solidaarisuuden periaatteita sekä suhteellisuus- ja avoimuusperiaatteita. Käytäntö on samankaltainen kuin se käytäntö, jota komissio noudattaa jakaessaan jäsenvaltioille SURE-välineen puitteissa käytettävissä olevan lainakiintiön.

Jotta helpotettaisiin yli 6,8 prosentin lainapyyntöjen asianmukaista käsittelyä, jäsenvaltioita pyydetään ilmoittamaan aikomuksestaan ottaa lainaa mahdollisimman pian ja viimeistään 30 päivän kuluttua elpymis- ja palautumissuunnitelmien REPowerEU-lukuja koskevan asetuksen voimaantulosta.

C) Lisätietoa lainoista

Elpymis- ja palautumistukivälineen kautta myönnettyjen lainojen rahoitusehdot ovat erittäin edulliset EU:n liikkeeseenlaskujen korkean luokituksen ja sijoittajien vahvan kysynnän vuoksi. Jäsenvaltioiden ja komission välillä tehdyissä lainasopimuksissa määrätään, että pääoman jaksotetut takaisinmaksut alkavat vasta 10 vuoden lyhennysvapaan jälkeen, mikä mahdollistaa sen, että jäsenvaltiot voivat hyötyä uudistusten ja investointien aikaansaamasta kasvusta ennen takaisinmaksun aloittamista. Alkuvaiheen lyhennyksettömän ajan jälkeen jäsenvaltioiden on maksettava vuosittain takaisin 5 prosenttia maksetuista määristä. Nämä ehdot pannaan täytäntöön samalla tavalla kaikissa elpymis- ja palautumistukivälineen kautta myönnettyjä lainoja saavissa jäsenvaltioissa.

Komissio julkaisi heinäkuussa 2021 päätöksen, jossa esitetään, miten NextGenerationEU-varainhankintapoolille aiheutuneet kustannukset kohdennetaan elpymis- ja palautumistukivälineestä lainoja saaville jäsenvaltioille (3). Kyseiset kustannukset kohdennetaan lainaa ottaville jäsenvaltioille sen mukaan, mikä on niiden suhteellinen osuus saadusta rahoitustuesta. Tällä kustannusten kohdentamismenetelmällä ja sen toteuttamisella varmistetaan objektiivinen, oikeudenmukainen ja selkeästi dokumentoitu perusta kustannusosuuden laskemiseksi ja kohdentamiseksi elpymis- ja palautumistukivälineen lainoja saaville jäsenvaltioille. Näiden houkuttelevien varainhankintaehtojen hyödyt siirretään elpymis- ja palautumistukivälineen lainoja saaville jäsenvaltioille (4).

2. Elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 18 artiklan 2 kohta: suunnitelman päivittäminen

Elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaan jäsenvaltio voi myös päivittää elpymis- ja palautumissuunnitelman siten, että siinä otetaan huomioon 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti laskettu päivitetty rahoitusosuuden enimmäismäärä. Komissio päivittää lopullisen enimmäisrahoitusosuuden viimeistään 30. kesäkuuta 2022. Päivityksen jälkeen jäsenvaltioilla on mahdollisuus toimittaa päivitetty suunnitelma elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Suunnitelmien päivittämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja odotettavissa olevien muutosten laajuus riippuvat lopullisen rahoitusosuuden muutoksen laadusta (eli siitä, tarkistetaanko sitä ylös- vai alaspäin).

Jotta voidaan ottaa huomioon enimmäisrahoitusosuuden päivitys ja tehdä oikeudellinen sitoumus määrästä, joka vastaa 30:tä prosenttia elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen liitteen III mukaisesti lasketusta rahoitusosuudesta, rahoitussopimusta olisi muutettava vuonna 2023. On tärkeää huomata, että kaikki varat on sidottava ennen 31. joulukuuta 2023. Näin ollen jäsenvaltioiden olisi suunnitelmiensa päivittämistä koskevia pyyntöjä valmistellessaan varattava riittävästi aikaa sekä komission arviointiin että neuvoston hyväksymismenettelyyn.

Riippumatta siitä, päättääkö jäsenvaltio muuttaa elpymis- ja palautumissuunnitelmaansa, uusi enimmäisrahoitusosuus on otettava huomioon uudessa neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä. Lisäksi maksettavia määriä on mukautettava, jotta enimmäisrahoitusosuuden muutokset voidaan ottaa huomioon. Maksuerien määrien mukauttamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä on käsiteltävä kahdenvälisesti jäsenvaltion ja komission välillä.

A) Tarkistus ylöspäin

Suuremman enimmäisrahoitusosuuden saavia jäsenvaltioita kannustetaan vahvasti hyödyntämään saatavilla olevat lisävarat täysimittaisesti ehdottamalla asiaankuuluvia uusia uudistuksia ja investointeja tai jo suunniteltujen uudistusten ja investointien laajentamista. On tärkeää huomata, että ehdotetuilla uusilla toimenpiteillä olisi edistettävä REPowerEU-tavoitteiden saavuttamista. Jotta koko enimmäisrahoitusosuus voitaisiin hyödyntää, näiden uusien uudistusten ja investointien arvioitujen kustannusten ja niihin liittyvien uusien välitavoitteiden ja tavoitteiden olisi vastattava vähintään aiemmin hyväksytyn elpymis- ja palautumissuunnitelman arvioitujen kustannusten ja uuden enimmäisrahoitusosuuden välistä erotusta.

Elpymis- ja palautumistukiväline perustuu tuloksellisuuteen. On tärkeää huomata, että tämän vuoksi rahoitusosuuden ylöspäin tarkistamisesta johtuvia lisävaroja ei voida käyttää kompensoimaan jo hyväksyttyihin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyvien toimenpiteiden arvioitujen kustannusten nousua. Kustannusarviot on tehty osana alkuperäisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien arviointia. Lisäksi on huomattava, että jos jäsenvaltio päättää olla hyödyntämättä enimmäisrahoitusosuuden korotusta, suunnitelmaa tai neuvoston täytäntöönpanopäätöstä ei ole tarpeen päivittää.

Useat jäsenvaltiot ovat myös valmistelleet alkuperäiset elpymis- ja palautumissuunnitelmat siten, että niiden arvioidut kokonaiskustannukset ylittävät alkuperäisen enimmäisrahoitusosuuden. Tämä johtuu siitä, että ne odottivat kyseistä rahoitusosuutta tarkistettavan ylöspäin. Jos niiden päivitetyt rahoitusosuudet pysyvät jo hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien arvioitujen kokonaiskustannusten rajoissa, nämä jäsenvaltiot voivat hyödyntää saamiaan lisävaroja ilman, että niiden tarvitsee päivittää elpymis- ja palautumissuunnitelmiaan.

B) Tarkistus alaspäin

Vaikka jäsenvaltion lopullinen enimmäisrahoitusosuus pienenee, sitä kannustetaan silti jatkamaan hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanoa käyttämällä vaihtoehtoisia rahoituslähteitä. Kun otetaan huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyvien uudistusten ja investointien merkitys jäsenvaltioiden kohtaamien haasteiden ratkaisemisessa, niiden toteuttamisen olisi pysyttävä keskeisenä painopisteenä. Jos jäsenvaltio kuitenkin haluaa mukauttaa elpymis- ja palautumissuunnitelmaansa sisältyvää investointi- tai uudistusohjelmaa, sen olisi toimitettava päivitetty suunnitelma.

Lopullisen enimmäisrahoitusosuuden tarkistus alaspäin ei oikeuta suunnitelmiin kuuluvien uudistusten heikentämistä tai poistamista. Uudistuksista aiheutuu tosiasiassa vain vähän tai ei lainkaan kustannuksia, joten ne eivät ole sidoksissa enimmäisrahoitusosuuden suuruuteen. Lisäksi tarkistetun suunnitelman on edelleen täytettävä kaikki arviointiperusteet ja siinä on erityisesti käsiteltävä kaikkia maakohtaisia suosituksia tai merkittävää osaa niistä.

Vähennetyn enimmäisrahoitusosuuden kompensoimiseksi ja REPowerEU-tavoitteiden saavuttamiseksi jäsenvaltioita, joiden enimmäisrahoitusosuutta tarkistetaan alaspäin, kannustetaan kansallisiin varoihin turvautumisen lisäksi käyttämään seuraavia vaihtoehtoja:

— lainan hakeminen elpymis- ja palautumistukivälineestä;

— yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 26 artiklan ja elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 7 artiklan 1 kohdan mukaiset siirrot koheesiopolitiikan rahastoista;

— vuoden 2023 loppuun mennessä päätökseen saatettavien investointien siirto elpymis- ja palautumistukivälineestä Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin ohjelmakaudella 2014–2020, myös REACT-EU-välineen kautta, N+3-säännön mukaisesti;

— joidenkin elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa suunniteltujen investointien siirto kauden 2021–2027 koheesiopolitiikan ohjelmiin.

Lainat alaspäin tehtävien tarkistusten kompensoimiseksi

Kuten edellä mainittiin, jäsenvaltiot voivat hakea lainoja 31. elokuuta 2023 asti. Yksi vaihtoehto jäsenvaltiolle kompensoida enimmäisrahoitusosuuden supistamista ja edistää REPowerEU-välineen uusia tavoitteita olisi ottaa lainaa. Tällaisessa tapauksessa sovelletaan elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 14 artiklassa säädettyjä edellytyksiä. Jäsenvaltion olisi ilmaistava tarkistetussa elpymis- ja palautumissuunnitelmassa selkeästi, mitkä uudistukset ja investoinnit siirretään rahoitusosuudella (eli avustuksilla) toteutettavista lainoilla toteutettaviksi.

Yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 26 artiklan mukaiset siirrot yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksensoveltamisalaan kuuluvista rahastoista elpymis- ja palautumisvälineeseen

Elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 7 artiklan 1 kohdassa annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus siirtää yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin puitteissa myönnettyjä varoja elpymis- ja palautumistukivälineen käyttöön erityisesti yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen kattamien rahastojen kautta. Yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen (asetus (EU) 2021/1060) 26 artiklan mukaan enintään 5 prosenttia budjettikauden 2021–2027 yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen soveltamisalaan kuuluvista rahastoista voidaan siirtää muihin EU:n välineisiin yksinomaan asianomaista jäsenvaltiota hyödyttävällä tavalla. Tämä tarkoittaa sitä, että jo tehdyt siirrot muihin välineisiin (esim. Erasmus+) pienentävät enimmäismäärää, joka voidaan siirtää elpymis- ja palautumistukivälineeseen. Tämä säännös voisi antaa jäsenvaltiolle mahdollisuuden lisätä niiden käytettävissä olevia elpymis- ja palautumistukivälineen varoja ja mahdollisesti kattaa alaspäin tarkistetun enimmäisrahoitusosuuden.

Jäsenvaltiot voivat pyytää tällaisia siirtoja joko osana kumppanuussopimusta tai ohjelman muutoksia tai, jos kumppanuussopimus on hyväksytty mutta yhtä tai useampaa ohjelmaa ei ole vielä hyväksytty, ilmoittamalla kumppanuussopimuksen tiettyjen rajoitettujen tietojen tarkistamisesta. Jos jäsenvaltio haluaa käyttää tätä mahdollisuutta, sen olisi keskusteltava komission kanssa siitä, kumpi tapa sen tulisi valita kumppanuussopimuksensa ja ohjelmansa edistymisen perusteella. Yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 26 artiklan 3 kohdan mukaan pyynnöt, jotka koskevat tällaista siirtoa ohjelman muutoksen kautta, on perusteltava asianmukaisesti saavutettavan täydentävyyden ja vaikutuksen mukaan.

Jäsenvaltiot voivat perustella tällaista siirtoa muun muassa sillä tosiasialla, että siirroilla mahdollistettavilla elpymis- ja palautumissuunnitelman mukaisilla uudistuksilla ja investoinneilla edistetään yleisesti ottaen myös koheesiopolitiikan tavoitteita. Moniin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyy esimerkiksi julkishallinnon tehokkuuden parantamiseen tähtääviä uudistuksia tai julkisia hankintoja koskevia uudistuksia, jotka auttavat parantamaan jäsenvaltioiden koheesiopolitiikan varoilla tekemien investointien vaikuttavuutta.

Tätä yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 26 artiklan mukaista mahdollisuutta tehdä enintään 5 prosentin siirto voidaan käyttää kompensoimaan minkä tahansa nykyiseen elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvään toimenpiteeseen kohdennettujen määrärahojen vähenemistä. Sitä voidaan käyttää myös REPowerEU-lukuihin sisältyviin uudistuksiin ja investointeihin. Tämä on erotettava mahdollisuudesta siirtää enintään 7,5 prosenttia yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen uudessa 26 a artiklan nojalla. Sen mukaan siirretyt varat voidaan käyttää yksinomaan REPowerEU-lukuun sisältyviin uudistuksiin ja investointeihin ja siirtoa voidaan pyytää vain, jos jäsenvaltio on jo pyytänyt siirtoja kyseisestä rahastosta yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 26 artiklassa säädettyyn 5 prosentin enimmäismäärään asti.

Joidenkin elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa suunniteltujen investointien siirto kauden 2014–2020 ohjelmiin

Jäsenvaltiot, joiden elpymis- ja palautumistukivälineen enimmäisrahoitusosuus pienenee ja joilla on käyttämättömiä koheesiovaroja, voivat siirtää osan elpymis- ja palautumissuunnitelman investoinneistaan kauden 2014–2020 koheesio-ohjelmiin. Koska REACT-EU-välineestä myönnetään lisävaroja, monet jäsenvaltiot voivat vielä lisätä ohjelmiin uusia hankkeita siinä määrin kuin ne vastaavat nykyisten ohjelmien painopisteitä, jotta voidaan varmistaa täysimääräinen hyödyntäminen. Lisäksi näiden investointien on oltava koheesiopolitiikan sääntöjen mukaisia, mukaan lukien laillisuuteen ja sääntöjenmukaisuuteen liittyvät tukikelpoisuussäännöt. Hankkeet on saatettava päätökseen ja niiden on oltava toiminnassa ohjelmien päättyessä eli 15. helmikuuta 2025. On tärkeää huomata, että elpymis- ja palautumissuunnitelmasta koheesio-ohjelmiin siirretyt investoinnit eivät saisi liittyä aiemmin toimitettuun maksupyyntöön sisältyviin välitavoitteisiin ja tavoitteisiin.

Vuosien 2014–2020 koheesio-ohjelmien menojen tukikelpoisuuden päättymispäivää, joka on 31. joulukuuta 2023, on noudatettava. Tämä tarkoittaa käytännössä sitä, että vuoden 2014–2020 ohjelmiin liittyvät investoinnit korvataan edelleen niin kauan kuin tukikelpoiset menot ovat aiheutuneet ennen vuoden 2023 loppua. Tässä yhteydessä kaikki komissiolle ohjelmien yhteydessä esitettävät maksatushakemukset voivat koskea mitä tahansa tietyn investoinnin toteutusvaihetta, aloitusvaihe mukaan luettuna. Toimet on kuitenkin saatettava päätökseen päättämishetkellä, ellei niitä sisällytetä asteittain koheesiopolitiikkaan vuosina 2021–2027. Elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa tehtävät investoinnit, jotka ovat varhaisessa täytäntöönpanovaiheessa (esim. ehdotuspyyntöjen käynnistäminen tai edunsaajien valinta), eivät todennäköisesti ole riittävän pitkällä, jotta ne voitaisiin siirtää vuosien 2014–2020 ohjelmiin. Jäsenvaltioita kehotetaan keskittymään investointeihin, joissa täytäntöönpanon alkuvaiheet ovat ohi ja joiden konkreettinen toteutus on käynnistynyt ja maksujen suorittaminen asianomaisille tuensaajille tai toimeksisaajille aloitettu.

Joidenkin elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa suunniteltujen investointien siirto vuosien 2021–2027 koheesio-ohjelmiin

Vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan ohjelmat tarjoavat runsaasti sekä taloudellista että ajallista liikkumavaraa elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa alun perin suunniteltujen investointien toteuttamiseen. Tässä yhteydessä olisi pidettävä mielessä seuraavat säännöt:

— Siirrettyjen hankkeiden on noudatettava vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan tukikelpoisuussääntöjä ja muita sääntöjä ja sovittava sen ohjelman soveltamisalaan, josta ne rahoitetaan.

— Tällaiset siirrot eivät voi johtaa koheesiopolitiikan temaattista keskittämistä tai ilmastotavoitteita koskevien vaatimusten alittamiseen.

— Asetuksen (EU) 2021/1060 (yhteisiä säännöksiä koskeva asetus) 63 artiklan 6 kohdan mukaan rahastojen tuen kohteiksi ei saa valita toimia, jotka on saatettu fyysisesti päätökseen tai toteutettu kokonaisuudessaan ennen kuin ohjelmaan liittyvä rahoitushakemus on jätetty, siitä riippumatta, onko kaikki asiaankuuluvat maksut maksettu.

3. Elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 21 artikla: suunnitelman muuttaminen tai korvaaminen sen johdosta, että suunnitelmaa ei enää pystytä toteuttamaan osittain tai lainkaan objektiivisten olosuhteiden vuoksi.

Jos yksi tai useampi hyväksyttyyn elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvä välitavoite ja tavoite ei ole enää toteutettavissa objektiivisten olosuhteiden vuoksi, asianomainen jäsenvaltio voi esittää komissiolle perustellun pyynnön elpymis- ja palautumissuunnitelmansa muuttamiseksi. Komissio arvioi perusteltuja pyyntöjä tapauskohtaisesti. Ennen virallisen pyynnön esittämistä jäsenvaltioita pyydetään aloittamaan epävirallinen vuoropuhelu komission yksiköiden kanssa erityisesti, jotta menettelyn käytännön yksityiskohdista päästäisiin yhteisymmärrykseen.

Kun jäsenvaltiot esittävät muutoksen tai uuden suunnitelman 21 artiklan nojalla, niiden olisi esitettävä perustelut seuraavien kolmen seikan osalta:

1) erityistoimenpiteet, joita ei enää voida toteuttaa;

2) objektiiviset olosuhteet;

3) ehdotettujen muutosten ja objektiivisten olosuhteiden välinen suora yhteys.

Jäsenvaltion olisi perusteltava se, ettei hyväksyttyä elpymis- ja palautumistukivälinettä voida enää panna täytäntöön

— osittain tai lainkaan;

— elpymis- ja palautumistukivälineen aikataulussa (vuoteen 2026 asti) tai yksinkertaisesti ei lainkaan, edes viiveellä.

Toiseksi asianomaisen jäsenvaltion olisi perusteltava, että suunnitelman (tai sen osan) toteuttamisen mahdottomuus johtuu objektiivisista olosuhteista. On olennaisen tärkeää, että merkitykselliset objektiiviset olosuhteet todistetaan ja dokumentoidaan hyvin. Arvioidessaan asianomaisen jäsenvaltion esittämiä perusteluja komissio ottaa huomioon erityisesti seuraavat seikat:

— Olosuhteiden ennakointi: olivatko objektiiviset olosuhteet olemassa tai olisiko ne voitu kohtuudella ennakoida elpymis- ja palautumissuunnitelmaa hyväksyttäessä;

— Vaihtoehtoisten ratkaisujen saatavuus: onko olemassa vaihtoehtoisia toimia, joita asianomainen jäsenvaltio voisi kohtuudella toteuttaa asiaankuuluvien toimenpiteiden panemiseksi täytäntöön niitä muuttamatta;

— Jäsenvaltioiden vastuuvelvollisuus: onko asianomainen jäsenvaltio ensisijaisesti vastuussa esitettyjen objektiivisten olosuhteiden toteutumisesta.

Kolmanneksi asianomaisen jäsenvaltion olisi toimitettava luettelo muutettavista toimenpiteistä, tarkka kuvaus ehdotetuista muutoksista ja selvitys suorasta yhteydestä ehdotettujen muutosten ja niiden objektiivisten olosuhteiden vaikutuksen välillä, joihin muutosta perusteltaessa on vedottu.

Ehdotetut muutokset eivät saisi vaikuttaa alkuperäisen suunnitelman tavoitetasoon. Lisäksi toimenpiteillä, joilla korvataan toteutuskelvottomiksi todetut toimenpiteet, olisi mahdollisuuksien mukaan edistettävä REPowerEU-tavoitteita (esim. siirtyminen kaasukattiloista lämpöpumppuihin).

Tiettyjen investointien hinnannousuun liittyvä pyyntö

Ensinnäkin on muistettava, että elpymis- ja palautumistukiväline perustuu tuloksellisuuteen. Jäsenvaltiot ovat arvioineet suunnitelman kustannukset ja saaneet enimmäismäärän tukea, jota ei makseta takaisin, jos kustannukset olivat yhtä suuret tai suuremmat kuin tämä enimmäismäärä.

Toiseksi on syytä huomauttaa, että jäsenvaltiot ovat jossain määrin huomioineet kustannusarvioissaan inflaation ja tulevaa inflaatiota koskevat odotuksensa. Jäsenvaltioiden määrittelemiä inflaatio-oletuksia käytettiin yleensä toimenpidekohtaisesti. Komissio arvioi näitä oletuksia osana arvioitujen kustannusten uskottavuuden ja kohtuullisuuden arviointia sen jälkeen, kun jäsenvaltioiden kanssa oli käyty hyvin yksityiskohtaisia keskusteluja kunkin uudistuksen ja investoinnin osalta käytetyistä oletuksista.

Venäjän Ukrainaan kohdistama hyökkäys on kuitenkin vaikuttanut voimakkaasti energian ja rakennusmateriaalien hintoihin. Se on myös asettanut entistä kovempaa painetta globaaleihin toimitusketjuihin. Tällaisia vakavia tapahtumia ei olisi voitu ennakoida tukivälineen perustamisajankohtana tai useimpien jäsenvaltioiden elpymis- ja palautumissuunnitelmien jättämisen aikaan. Tämä kehitys voi vaikuttaa suoraan joidenkin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyvien investointien toteuttamiseen, ja siihen voidaan vedota objektiivisina olosuhteina, jotka tukevat 21 artiklan mukaista pyyntöä.

Jos tietyn toimenpiteen kustannusten merkittävä nousu johtaa tilanteeseen, jossa siihen liittyvää välitavoitetta tai tavoitetta ei voida enää saavuttaa, jäsenvaltio voi pyytää toimenpiteeseen liittyvän välitavoitteen tai tavoitteen muuttamista. Pyyntö olisi perusteltava huolellisesti. Jäsenvaltioiden olisi esitettävä näyttöä välittömistä vaikutuksista yhteen tai useampaan toimenpiteeseen, joita ne aikovat tarkistaa. Näillä korotuksilla ei myöskään voida perustella sellaisten investointien muuttamista, joihin raaka-aineiden hinnat tai tärkeän tuotantoketjun rajoitteet eivät suoraan vaikuta (esim. lääkinnällisten laitteiden hankinta tai tutkimusavustukset sosiaalista asuntotarjontaa koskeviin tutkimuksiin).

Nämä hinnankorotukset eivät voi muodostaa objektiivisia olosuhteita uudistusten tarkistamiselle, koska uudistukset eivät yleensä ole kustannussidonnaisia. Lisäksi yksikään muutospyyntö ei saisi heikentää elpymis- ja palautumissuunnitelmien yleistä täytäntöönpanoa.

4. Menettelyjä koskeva yhteenveto

Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto menettelyistä, joita sovelletaan kaikkiin edellä kuvattuihin tilanteisiin.

Tilanne Tarve muutetulle elpymis- ja palautumissuunnitelmalle / lisäykselle REPowerEU-lisärahoitus Jäsenvaltio tekee siirron yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 26 ja 26 a artiklan tai YMP:n strategiasuunnitelmia koskevan asetuksen 81 a artiklan mukaisesti. Kyllä Jäsenvaltio haluaa saada elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 21 a artiklassa tarkoitetun REPowerEU-rahoitusosuuden. Kyllä Enimmäisrahoitusosuuden tarkistus ylöspäin Enimmäisrahoitusosuuden korotus ylittää aiemmin hyväksytyn elpymis- ja palautumissuunnitelman arvioidut kustannukset, ja jäsenvaltio haluaa hyödyntää sitä. Kyllä Enimmäisrahoitusosuuden korotus on aiemmin hyväksytyn elpymis- ja palautumissuunnitelman arvioitujen kustannusten rajoissa, ja jäsenvaltio haluaa hyödyntää sitä. Ei Jäsenvaltio ei halua hyödyntää korotusta. Ei Enimmäisrahoitusosuuden tarkistus alaspäin Jäsenvaltio kompensoi vähennyksen kansallisilla varoilla. Ei Jäsenvaltio haluaa päivittää suunnitelmaa siten, että siinä otetaan huomioon pienempi enimmäisrahoitusosuus. Kyllä Jäsenvaltio ottaa lainan vähennyksen kompensoimiseksi. Kyllä Jäsenvaltio kompensoi vähennyksen yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen soveltamisalaan kuuluvista rahastoista vuosina 2021–2027 tehtävällä määrärahojen siirrolla (enintään 5 prosenttia) (yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 26 artikla). Kyllä Jäsenvaltio korvaa vähennyksen siirtämällä useita investointeja kauden 2014–2020 koheesio-ohjelmiin. Kyllä

5. Yhteenveto suunnitelmien mahdollisista muutoksista

On odotettavissa, että alkuperäisiin suunnitelmiin tehtävät muutokset perustuvat joissakin tapauksissa vähintään kahteen ja joskus kolmeen oikeusperustaan, jotka esitetään yhdessä lisäyksessä. Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto sovellettavasta menettelystä. On huomattava, että kaikissa jäljempänä esitettävissä tilanteissa sovelletaan myös velvoitetta toimittaa REPowerEU-luku komission ehdotuksen 21 c artiklan mukaisesti.

Tilanne Elpymis- ja palautumistukiväline oikeusperustana Jäsenvaltio ehdottaa lisätoimenpiteitä REPowerEU-tavoitteiden edistämiseksi ja elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 21 a artiklassa tarkoitetun rahoitusosuuden saamiseksi. 18 artikla Jäsenvaltio ehdottaa lisätoimenpiteitä REPowerEU-tavoitteiden edistämiseksi ja täydentävän lainatuen saamiseksi. 14 artikla Jäsenvaltio ehdottaa lisätoimenpiteitä REPowerEU-tavoitteiden toteuttamiseksi ja tekee siirron unionin rahastoista yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 26 ja 26 a artiklan ja YMP:n strategiasuunnitelmia koskevan asetuksen 81 a artiklan mukaisesti. 18 artikla Jäsenvaltio ehdottaa lisätoimenpiteitä REPowerEU-tavoitteiden edistämiseksi ja hyödyntääkseen ylöspäin tarkistettua enimmäisrahoitusosuutta ja täydentävää lainatukea. 14 ja 18 artikla Jäsenvaltio muuttaa elpymis- ja palautumissuunnitelmaa pyytääkseen lainaa — enimmäisrahoitusosuutensa alaspäin tarkistamisen korvaamiseksi — ja REPowerEU-tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavien lisätoimenpiteiden rahoittamiseksi. 14 ja 18 artikla Jäsenvaltio muuttaa elpymis- ja palautumissuunnitelmaa ehdottamalla lisätoimenpiteitä, joilla edistetään REPowerEU-tavoitteita, ja siten — hyödyntää ylöspäin tarkistettua enimmäisrahoitusosuutta — reagoi olosuhteiden objektiiviseen muutokseen, joka estää joidenkin toimenpiteiden toteuttamisen. 18 ja 21 artikla Jäsenvaltio muuttaa elpymis- ja palautumissuunnitelmaa ehdottamalla lisätoimenpiteitä, joilla edistetään REPowerEU-tavoitteita, ja korvaamalla nykyiset voidakseen — hyödyntää täydentävää lainatukea, — puuttua sellaiseen olosuhteiden objektiiviseen muutokseen, joka estää sitä toteuttamasta joitakin toimenpiteitä. 14 ja 21 artikla Jäsenvaltio muuttaa elpymis- ja palautumissuunnitelmaa ehdottamalla lisätoimenpiteitä, joilla edistetään REPowerEU-tavoitteita, ja korvaamalla nykyiset voidakseen — hyödyntää ylöspäin tarkistettua enimmäisrahoitusosuutta, — hyödyntää täydentävää lainatukea, — reagoida olosuhteiden objektiiviseen muutokseen, joka estää joidenkin toimenpiteiden toteuttamisen. 14, 18 ja 21 artikla Jäsenvaltio muuttaa elpymis- ja palautumissuunnitelmaa ottaakseen siinä huomioon olosuhteiden objektiivisen muutoksen, joka estää sitä toteuttamasta joitakin toimenpiteitä, mukauttamalla asianomaisia toimenpiteitä uusiin haasteisiin vastaamiseksi. 21 artikla

II OSA

OHJEET LISÄYSTEN LAATIMISESTA JA ESITTÄMISESTÄ

Tässä jaksossa annetaan yleisiä ohjeita hyväksyttyyn elpymis- ja palautumissuunnitelmaan tehtävän lisäyksen laatimisesta ja esittämisestä sekä REPowerEU-luvun valmistelusta. Tässä osassa termiä ”muutos” käytetään kattamaan kaikki hyväksyttyyn elpymis- ja palautumissuunnitelmaan tehtävät muutokset oikeusperustasta riippumatta. Suunnitelmiaan muuttaessaan jäsenvaltioiden olisi toimitettava elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevassa asetuksessa vahvistettuihin arviointikriteereihin liittyvää näyttöä sekä elpymis- ja palautumisvälinettä koskevan asetuksen 18 ja 21 c artiklassa tarkoitetut päivitetyt tiedot.

Toimitettujen uusien tietojen laajuuden olisi oltava oikeassa suhteessa lisäyksessä ehdotettuihin muutoksiin. Jos ehdotetuilla muutoksilla ei ole vaikutusta johonkin kohtaan, siihen liittyvää lomakkeen osaa ei tarvitse täyttää. Toimitettavaa REPowerEU-lukua voidaan verrata näihin kohdennettuihin uudistuksiin ja investointeihin liittyvään uuteen osatekijään. Jo hyväksytyn suunnitelman rakennetta ei tarvitse muuttaa, ja toistoa olisi vältettävä. Käynnissä olevia elpymis- ja palautumistukivälineen kautta tuettuja toimenpiteitä sekä elpymis- ja palautumistukivälineen ulkopuolisia toimenpiteitä koskevat selvitykset voidaan rajoittaa välttämättömään vähimmäismäärään, kuten jäljempänä esitetään.

Tämä II osa jakautuu kahteen pääjaksoon: ensinnäkin se sisältää ohjeet REPowerEU-lukujen valmistelusta ja toiseksi ohjeet tiedoista, jotka olisi toimitettava osana elpymis- ja palautumissuunnitelmien yleistä muutosta.

I. REPowerEU-luku

1. Oikeusperusta ja REPowerEU-tavoitteet

Komission ehdotuksella asetukseksi elpymis- ja palautumissuunnitelmien REPowerEU-luvuista pyritään siihen, että REPowerEU-tavoitteet voidaan ottaa paremmin huomioon oikeudellisessa kehyksessä. Ehdotetun asetuksen 21 c artiklan 1 kohdassa määritellään useita REPowerEU-tavoitteita.

REPowerEU-tavoitteiden saavuttamiseksi jäsenvaltioiden, jotka päättävät muuttaa elpymis- ja palautumissuunnitelmiaan, on samaan aikaan toimitettava REPowerEU-luku. REPowerEU-luvun toimittaminen voidaan yhdistää muun tyyppisiin elpymis- ja palautumissuunnitelman muutoksiin, kuten I osassa selitetään.

REPowerEU-luvussa olisi esitettävä lyhyt katsaus kaikista uudistuksista ja investoinneista, jotka jäsenvaltio aikoo toteuttaa REPowerEU-tavoitteiden saavuttamiseksi. Käytännössä REPowerEU-luku voidaan esittää erityisen elpymis- ja palautumissuunnitelmaa koskevan osatekijän muodossa. Sen lisäksi, että muutettuun elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisällytetään REPowerEU-luku erityisenä elpymis- ja palautumissuunnitelmaa koskevana osatekijänä, siihen olisi liitettävä myös muita ehdotetuissa 18 ja 21 c artiklassa edellytettyjä tietoja, jotka esitetään jäljempänä I.2 ja II jaksossa.

2. REPowerEU-lukujen sisältö

A) Elpymis- ja palautumistukivälineestä rahoitetut uudistukset ja investoinnit, jotka sisältyvät REPowerEU-lukuihin

Jäsenvaltioiden olisi esitettävä REPowerEU-luvussaan uudistuksia ja investointeja, joilla edistetään REPowerEU-tavoitteita. Tältä osin olisi muistettava, että uudistusten ja investointien olisi autettava vastaamaan tuloksellisesti kaikkiin asiaankuuluvissa maakohtaisissa suosituksissa yksilöityihin haasteisiin tai merkittävään osaan niistä, mukaan lukien vuoden 2022 ohjausjaksolla hyväksyttävät maakohtaiset suositukset, joissa viitataan muun muassa jäsenvaltioiden energiahaasteisiin.

Ainoastaan sellaisiin uudistuksiin ja investointeihin, joilla edistetään REPowerEU-tavoitteita, on mahdollista saada 21 a ja 21 b artiklan mukaista rahoitusta. Jäsenvaltioita kannustetaan myös tukemaan näitä toimenpiteitä elpymis- ja palautumistukivälineen lainoilla 14 artiklan mukaisesti. Komission ehdotuksen 21 c artiklan 1 kohdassa mainittuihin REPowerEU-lukuun sisältyvillä uudistuksilla ja investoinneilla tarkoitetaan uudistuksia ja investointeja, jotka eivät aiemmin sisältyneet (21 c artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuun) jäsenvaltion elpymis- ja palautumissuunnitelmaan ja joiden tarkoituksena on saavuttaa REPowerEU-tavoitteet.

REPowerEU-luku voi tietyissä olosuhteissa sisältää elpymis- ja palautumissuunnitelmiin aiemmin kuvailtuja toimenpiteitä, mutta tällaisten toimenpiteiden on oltava siinä määrin laajennettuja, että niitä voidaan pitää uusina toimenpiteinä. Lisärahoitusta voi saada ainoastaan investointeihin, joissa muutokset johtavat merkittäviin parannuksiin. Parannusten olisi näyttävä välitavoitteiden ja tavoitteiden suunnittelussa ja tasossa ja johdettava parempiin tuloksiin, kun tarkastellaan kvantifioituja energiansäästöjä tai fossiilisten polttoaineiden kulutuksen vähennyksiä. Jäsenvaltio voisi esimerkiksi säilyttää toimenpiteen nykyisessä osatekijässä, mutta korottaa merkittävästi REPowerEU-luvun tavoitetta hyötyäkseen uudesta rahoituksesta (esim. uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotantokapasiteetin lisääminen 1 000 megawatista 1 300 megawattiin esitettäisiin 300 megawatin korotuksena).

Laatiessaan REPowerEU-lukuja jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että REPowerEU-lukuihin sisältyviin uudistuksiin ja investointeihin liitetään vastaavat välitavoitteet ja tavoitteet.

REPowerEU-luvuissa esitetyt investoinnit ja uudistukset, joilla pyritään monipuolistamaan tarjontaa Venäjän tarjonnasta irtautumiseksi ja vähentämään kaasun kysyntää lyhyellä aikavälillä, olisi vahvistettava solidaarisuuden hengessä toimitusvarmuuden osalta. Tätä varten ne olisi mitoitettava siten, että niillä vastataan alueellisiin ja kansallisiin tarpeisiin kustannustehokkaasti, ja niissä olisi otettava huomioon jäsenvaltioille EU:n yleiskatsaus lyhyen aikavälin valmiudesta kaasun toimitushäiriöihin.

Esimerkkejä investoinneista, jotka voidaan sisällyttää REPowerEU-lukuihin

REPowerEU-tavoitteita voidaan edistää useilla erilaisilla investoinneilla, joita voitaisiin tukea elpymis- ja palautumistukivälineestä. Kaasuinfrastruktuuriin tehtävien investointien osalta on tärkeää, että ne ovat johdonmukaisia 8. maaliskuuta 2022 annetussa komission REPowerEU-tiedonannossa (COM(2022) 108 final) esitetyn energiainfrastruktuurin lisätarpeiden arvioinnin tulosten sekä jäsenvaltioiden kanssa TEN-E-politiikan yhteydessä toimivissa alueellisissa korkean tason ryhmissä käytyjen keskustelujen kanssa. Nämä investoinnit voivat liittyä erityisesti seuraaviin:

— kestävän biometaanin sekä uusiutuvan ja fossiilittoman vedyn tuotantokapasiteetin lisääminen;

— energian ja fossiilisten polttoaineiden kulutuksen vähentäminen (energiaomavaraisuus);

— uusiutuvan tai fossiilittoman vedyn käyttöönoton nopeuttaminen aloilla, joilla on vaikea irtautua hiilestä, helpottamalla teknologian siirtymistä vetypohjaisiin prosesseihin ja sovelluksiin;

— vetyinfrastruktuuri, mukaan lukien putket, varastointi ja satamaterminaalit;

— teollisuudenalojen energiatehokkuutta koskevat ja hiilestä irtautumista koskevat toimenpiteet erityisesti lämpöprosesseissa, kysynnän hallintajärjestelmissä ja kulutusjouston avulla;

— peruskorjausjärjestelmät ja -teknologiat, joilla parannetaan rakennusten energiatehokkuutta ja lämmön hiilestä irtautumista, kuten lämpöpumppujen käyttöönotto, uusiutuva kaukolämpö, kattoaurinkosähköpaneelit, energian varastointi, älykkäät termostaatit ja huippuluokan eristys;

— ohjelmat, joilla edistetään energiatehokkuuskatselmuksia ja kotitalouksille ja yrityksille suunnattua neuvontaa;

— teollisten prosessien sähköistäminen ja kaasun käyttöä korvaavat teknologiat teollisissa sovelluksissa, joissa käytetään lämpöä (erityisesti matalalämpötilainen lämpö), höyryä ja syöttöaineita;

— energian varastointilaitokset ja kaasun varastointilaitokset;

— uusiutuvien energialähteiden tuotantokapasiteetti;

— kansallisen sähkönjakelu- ja siirtojärjestelmän kehittäminen;

— sähköverkkojen yhdysputkien rakentaminen;

— infrastruktuuri ja laitteistot, jotka mahdollistavat jäsenvaltioiden kaasutoimitusten monipuolistamisen, mukaan lukien LNG-terminaalit (kuten nesteytetyn maakaasun kelluvat varastointi- ja uudelleenkaasutusyksiköt), kaasuputket ja -varastot sekä niiden kyberturvallisuus;

— arvoketjujen kehittäminen vihreään siirtymään liittyvissä keskeisissä materiaaleissa, teknologisissa komponenteissa ja laitteissa;

— uudelleen- ja täydennyskoulutus, jotta helpotetaan uudelleenjärjestelyjä uusiin työpaikkoihin, erityisesti uusiutuvan energian tuotannossa ja muilla vihreän talouden aloilla;

— tuki liikenneinfrastruktuurin, esimerkiksi rautateiden, sähköistämiseen ja sellaisten vaihtoehtoisten tankkaus- ja latausinfrastruktuurien käyttöönottoon, joiden kautta ajoneuvoihin toimitetaan sähköä tai vetyä;

— päästöttömät julkisen liikenteen ajoneuvot, joilla on merkittävä ja suora vaikutus fossiilisten polttoaineiden kysynnän vähenemiseen.

Toimitusvarmuutta edistävien toimenpiteiden, kuten energiainfrastruktuurin ja -laitosten, yhdysputkien tai tuotantokapasiteetin, osalta jäsenvaltioita kehotetaan kiinnittämään huomiota hankkeiden kyberturvallisuusulottuvuuteen, jotta energiahäiriöiden mahdollisia riskejä voidaan vähentää mahdollisimman paljon.

Esimerkkejä uudistuksista, jotka voidaan sisällyttää REPowerEU-lukuihin

Lisäksi on olemassa erityyppisiä uudistuksia, joita jäsenvaltiot voisivat harkita REPowerEU-ohjelman puitteissa toteutettujen investointien vaikutuksen maksimoimiseksi. Näitä ovat muun muassa seuraavat:

— uudistukset, joilla nopeutetaan uusiutuviin energialähteisiin liittyvien hankkeiden lupamenettelyjä ja minimoidaan niiden käyttöönottoon kuluva aika, sekä verkkoinfrastruktuurin parantamiseen liittyvät uudistukset ja tarvittavat parannukset hallintoon, jotta se kykenee hoitamaan lupahakemusten käsittelyn nopeutumisen ja määrän lisääntymisen;

— jakeluverkkojen päivittämisestä ja uusiutuvan energian huutokauppojen aikatauluista ilmoittaminen avoimesti;

— riskivakuutusjärjestelmät ja riskienvähentämisjärjestelyt investoinneille, joita tehdään uusiutuviin energialähteisiin perustuvan lämmityksen ja kaukolämmityksen kehittämis-/nykyaikaistamishankkeisiin, suunnitellut järjestelyt, joilla korvataan fossiilisiin polttoaineisiin perustuvat lämmitysjärjestelmät uusiutuviin energialähteisiin perustuvalla teknologialla, verokannustimet yrityksille ja kuluttajille fossiilisiin polttoaineisiin perustuvasta lämmityksestä vähähiilisiin vaihtoehtoihin (uusiutuva lämpö, uusiutuviin energialähteisiin perustuva kaukolämmitys, teollisuuden hukkalämmön ja -jäähdytysverkkojen käyttö) siirtymiseksi ja paikallisen uusiutuvan kapasiteetin käyttöön ottamiseksi (5);

— kannustimet, joilla edistetään laadukkaiden työpaikkojen luomista uusiutuvan energian tuotannossa ja muilla vihreän talouden aloilla, mukaan lukien kohdennetut ja hyvin suunnitellut työhönottoon ja siirtymään liittyvät kannustimet (6);

— uudistukset, joilla lisätään sähköjärjestelmän joustavuutta, mahdollistetaan kysyntäpuolen resurssien osallistuminen sähkömarkkinoille ja kehitetään kulutusjoustoa koskevia kannustimia, mukaan lukien energian varastointia;

— kannustimet, joilla parannetaan nykyisen työvoiman osaamista ja koulutetaan rakennusalan ammattilaisia, kuten uusiutuviin energialähteisiin perustuvien lämmityslaitteiden asentajia;

— asianmukaisen lainsäädäntökehyksen laatiminen uusiutuvaa tai fossiilitonta vetyä, kuljetusta ja varastointia varten;

— kannustimet sellaisten vaihtoehtoisten tankkaus- ja latausinfrastruktuurien käyttöönottoon, joiden avulla ajoneuvot saavat sähköä tai vetyä liikennetarkoituksiin;

— työmarkkinoita ja osaamista koskevan tiedon ja ennakoinnin kehittäminen sekä yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen opetussuunnitelmien mukauttaminen vihreän siirtymän tarpeisiin.

Rajat ylittävät ja useita maita koskevat hankkeet, joilla tuetaan REPowerEU-tavoitteita

Jäsenvaltioita kannustetaan voimakkaasti kehittämään ja vahvistamaan rajat ylittäviä aloitteita. Euroopan laajuisia energiaverkkoja (TEN-E) koskevan politiikan puitteissa valitut yhteistä etua koskevat hankkeet voivat saada tukea Verkkojen Eurooppa -välineestä. Yhteistä etua koskevien hankkeiden rinnalla Verkkojen Eurooppa -välineestä tuetaan myös rajat ylittäviä uusiutuvan energian hankkeita, joiden kehittämiseen osallistuu useampi kuin yksi jäsenvaltio uusiutuvaa energiaa koskevassa direktiivissä säädettyjen yhteistyömekanismien pohjalta. Näillä hankkeilla edistetään jo REPowerEU-tavoitteiden toteuttamista tarjoamalla uusiutuvaa energiaa vaihtoehtona fossiilisille polttoaineille, vähentämällä riippuvuutta tuonnista ja hyödyntämällä paremmin Euroopan uusiutuvan energian potentiaalia.

Jäsenvaltioiden olisi asetettava etusijalle hankkeet, joita ei rahoiteta Verkkojen Eurooppa -välineestä, kun ne harkitsevat toimenpiteitä, joita varten ehdotetaan lisärahoitusta REPowerEU-rahoituslähteistä elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa. Jäsenvaltioita kannustetaan erityisesti harkitsemaan mahdollisuutta rahoittaa elpymis- ja palautumistukivälineestä muita kaasuhankkeita, jotka on yksilöity REPowerEU-suunnitelmaa varten tehdyssä infrastruktuuritarpeiden arvioinnissa. Elpymis- ja palautumistukiväline voi esimerkiksi olla keskeisessä asemassa sen jäsenvaltioiden tavoitteen saavuttamisessa, joka koskee keskeisten arvoketjujen kehittämistä edelleen erityisesti rajat ylittävän energiansiirron, uusiutuvan tai fossiilittoman vedyn ja kriittisten raaka-aineiden toimitusten osalta.

B) Elpymis- ja palautumissuunnitelmiin jo sisältyvät REPowerEU-suunnitelmaa edistävät toimenpiteet

Jotta REPowerEU-luvut olisivat tyhjentäviä ja itsenäisiä, niihin olisi sisällytettävä myös kuvaus siitä, miten hyväksyttyihin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin jo sisältyvät toimenpiteet edistävät REPowerEU-tavoitteiden saavuttamista (elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 21 c artiklan 2 kohdan a alakohta, sellaisena kuin se on muutettuna komission ehdotuksella).

REPowerEU-luvuissa olisi oltava luettelo näistä toimenpiteistä sekä lyhyt selvitys siitä, miten ne edistävät REPowerEU-tavoitteita. Koska halutaan välttää koko elpymis- ja palautumissuunnitelman jäsentäminen uudelleen ja mahdolliset vaikutukset sen tasapainoon ja johdonmukaisuuteen, tavoitteena ei ole siirtää nykyisissä osatekijöissä kuvattuja toimenpiteitä REPowerEU-lukuun vaan selittää, miten nykyisillä toimenpiteillä edistetään REPowerEU-tavoitteita.

Tätä varten olisi käytettävä seuraavaa taulukkoa:

FENIX-viitenumero Toimenpiteen nimi REPowerEU-tavoitteiden edistäminen Fossiilisten polttoaineiden tuonnin odotetut vähennykset CX.RX Vihreän verotuksen uudistus Tarjoamalla yrityksille ja yksityishenkilöille kannustimia siirtyä päästöttömiin ja vähäpäästöisiin ajoneuvoihin varmistetaan fossiilisten polttoaineiden kulutuksen väheneminen ja vähennetään siten riippuvuutta näiden polttoaineiden ulkomaisesta tuonnista. CY.IY Rakennusten peruskorjaukset X miljoonan neliömetrin peruskorjaukset, joiden tavoitteena on lisätä energiansäästöä vähintään 30 prosenttia CZ.IZ Merituulivoima 500 megawatin merituulivoiman asennus

C) Muista lähteistä kuin elpymis- ja palautumistukivälineestä rahoitetut REPowerEU-toimet

Jotta REPowerEU-luku antaisi kattavan kuvan kaikista toimenpiteistä, joilla edistetään energiatehokkuustavoitteita, siihen olisi sisällytettävä myös muista kansallisista tai unionin lähteistä rahoitetut tärkeät toimenpiteet, joilla osaltaan edistetään REPowerEU-tavoitteita. On tärkeää huomata, että näitä toimenpiteitä ei oteta huomioon määritettäessä elpymis- ja palautumissuunnitelman puitteissa käytettävissä olevaa rahoitusta. Näihin toimenpiteisiin ei myöskään sovelleta elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevassa asetuksessa säädettyjä tarkastusta ja valvontaa koskevia vaatimuksia.

Muita kuin elpymis- ja palautumistukivälineestä rahoitettavia REPowerEU-toimenpiteitä seurataan ensisijaisesti talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa. Kunkin muista lähteistä kuin elpymis- ja palautumistukivälineestä rahoitetun REPowerEU-toimenpiteen osalta jäsenvaltioiden olisi sisällytettävä REPowerEU-lukuun seuraavat tiedot:

— toimenpiteen nimi;

— arvioidut kustannukset ja rahoituslähteet;

— toimenpiteen tavoite ja yhteys REPowerEU-tavoitteisiin;

— täytäntöönpanojärjestelyt;

— tärkeimmät vaiheet ja niiden toteuttamisaikataulu;

— toimenpiteen arvioidut vaikutukset, esim. kaasun tuontilähteiden vähennykset/hajauttaminen, kokonaisenergiansäästöt, uusiutuvan energian asennettu tuotantokapasiteetti ja kasvihuonekaasupäästöjen odotettu väheneminen;

— viittaus elpymis- ja palautumissuunnitelman toimenpiteisiin, joita se täydentää tai joilla sitä täydennetään (jos sellaisia on).

Jäsenvaltioiden olisi osoitettava, että niiden REPowerEU-lukuun sisältyvät toimenpiteet täydentävät toisiaan. Erityisesti niiden olisi selitettävä, miten toimenpiteet vahvistavat toisiaan.

Edellä olevissa jaksoissa tarkoitettujen toimenpiteiden kuvauksen lisäksi REPowerEU-luvuissa olisi selitettävä, miten kaikkien näiden toimenpiteiden yhdistelmä on johdonmukainen, vaikuttava ja oikeasuhteinen REPowerEU-tavoitteiden saavuttamisen kannalta (elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen muuttamista koskevan komission ehdotuksen 21 c artiklan 2 kohdan c alakohta).

— Johdonmukaisuutta koskevan vaatimuksen osalta jäsenvaltioiden odotetaan esittävän perustelut sille, miksi REPowerEU-lukuun sisältyvät toimenpiteet sisällytetään jo olemassa oleviin tai suunniteltuihin toimenpiteisiin. Jäsenvaltioiden olisi selitettävä, kuinka kyseisillä toimenpiteillä korjataan jäljellä olevia kansallisen ja/tai EU:n tason puutteita, joita ei ole vielä korjattu aiemmilla toimenpiteillä.

— Vaikuttavuutta koskevan kriteerin osalta olisi perusteltava, miksi ja miten REPowerEU-toimenpiteet ovat yleisesti ottaen soveltuvia edellä mainittuihin tarkoituksiin.

— Perustellakseen suhteellisuuden tyydyttävästi jäsenvaltioiden olisi kuvattava, miten REPowerEU-lukuun sisältyvät toimenpiteet ovat oikeassa suhteessa siihen, mikä on tarpeen REPowerEU-tavoitteiden saavuttamiseksi, ja miten oikeutettujen etujen tasapaino tukee kyseisiä toimenpiteitä.

Jäsenvaltioiden olisi toimitettava määrällinen analyysi REPowerEU-toimenpiteidensä vaikutuksesta REPowerEU-suunnitelmassa asetettuun tavoitteeseen.

3. REPowerEU-luvun arviointi

Elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen muuttamista koskevan ehdotuksen 21 c artiklan 4 kohdan mukaisesti elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen muita säännöksiä sovelletaan soveltuvin osin REPowerEU-luvun uudistuksiin ja investointeihin, jollei toisin säädetä. Näin ollen REPowerEU-lukuun sisältyvät ja elpymis- ja palautumistukivälineestä rahoitettavat uudistukset ja investoinnit ovat olennainen osa elpymis- ja palautumissuunnitelmia. Niiden olisi täytettävä kaikki 18 artiklan edellytykset, ja niihin sovelletaan 19 artiklassa ja liitteessä V vahvistettuja arviointiperusteita, ellei toisin mainita, erityisesti elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 19 artiklan 3 kohdan f alakohdan ja liitteessä V olevan 2.6 jakson mukaisen digitaalisten toimien seurannan osalta.

A) Vapautus velvoitteesta edistää 20 prosentin digitaalista tavoitetta

Elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen muuttamista koskevan ehdotuksen 21 c artiklan 3 kohdan mukaisesti elpymis- ja palautumistukivälineestä rahoitettaviin REPowerEU-lukuihin sisältyviin uudistuksiin ja investointeihin sovelletaan elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 19 artiklan 3 kohdan f alakohdassa ja liitteessä VII säädettyä digitaalisten toimien seurantaa koskevaa vaatimusta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta edellä esitetyn soveltamista. Tukea REPowerEU-luvun toimenpiteisiin ei kuitenkaan oteta huomioon laskettaessa sitä, onko 20 prosentin digitaalinen tavoite saavutettu. Kun otetaan huomioon unionin energiaan liittyvien haasteiden ennennäkemätön kiireellisyys ja merkitys, tällainen poikkeus on tarpeen sen varmistamiseksi, että digitaalisten toimien seuranta ei heikennä jäsenvaltioiden kykyä rahoittaa REPowerEU-tavoitteita edistäviä toimenpiteitä.

Vaikka REPowerEU-luvussa esitetyt uudistukset ja investoinnit on vapautettu digitaalisen tavoitteen laskennasta, jäsenvaltioita pyydetään esittämään REPowerEU-välineen tavoitteiden kannalta merkityksellisiä digitaalisia investointeja. Tällaisia investointeja voisivat olla esimerkiksi seuraavat:

— energiaverkkojen digitalisointi, älykkäät verkot mukaan luettuina;

— älykkäiden mittareiden, älykkäiden hallintajärjestelmien ja antureiden käyttöönotto energiatehokkuutta parantavien peruskorjaustöiden yhteydessä;

— datakeskusten ja -verkkojen ilmastoneutraalius ja niiden hukkalämmön uudelleenkäyttö;

— energiajärjestelmän kyberturvallisuus, joka on olennaisen tärkeää toimitusvarmuuden kannalta;

— datainfrastruktuurit, jotka mahdollistavat kulutusjouston (esim. yhteisen eurooppalaisen energiadata-avaruuden kanssa) ja energian varastoinnin laajan kehittämisen;

— liikenteen digitalisaatiota koskevat toimenpiteet, joihin sisältyy myös kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen;

— digitaaliset taidot tai sovellukset energian kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseksi.

Elpymis- ja palautumistukivälineen digitaalisten tavoitteiden tukemista varten digitaalisten toimien seurantaa sovelletaan edelleen kaikkeen tukeen sellaisille tarkistetuissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa esitetyille toimenpiteille, jotka eivät kuulu elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 21 c artiklan 1 kohdan soveltamisalaan.

B) REPowerEU-tavoitteisiin liittyvä uusi arviointikriteeri

Lisäksi REPowerEU-lukuihin sisältyviä ja elpymis- ja palautumistukivälineestä rahoitettavia uudistuksia ja investointeja arvioidaan elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen ehdotetun muutoksen liitteessä V olevassa 2.12 jaksossa esitetyn uuden 12. arviointikriteerin perusteella, joka liittyy niiden tosiasialliseen vaikutukseen REPowerEU-tavoitteiden toteutumisessa. Komission ehdotuksessa olevan liitteen V mukaan tämä kriteeri voidaan katsoa täytetyksi, jos näillä toimenpiteillä saavutetaan jokin seuraavista tavoitteista:

— energiainfrastruktuurin ja -laitteistojen parantaminen, jotta voidaan vastata öljyn ja kaasun toimitusvarmuuteen liittyviin välittömiin tarpeisiin erityisesti toimitusten monipuolistamisen mahdollistamiseksi koko unionin edun mukaisesti,

— rakennusten energiatehokkuuden parantaminen, teollisuuden hiilestä irrottaminen, kestävän biometaanin ja uusiutuvan tai fossiilittoman vedyn tuotannon ja käyttöönoton lisääminen sekä uusiutuvan energian osuuden lisääminen,

— sisäisen ja rajatylittävän energiansiirron pullonkauloihin puuttuminen erityisesti rakentamalla yhteyksiä muihin jäsenvaltioihin tai päästöttömän liikenteen ja sen infrastruktuurin, myös rautateiden, tukeminen;

— edellä esitettyjen tavoitteiden tukeminen nopeuttamalla vihreitä taitoja koskevaa työvoiman uudelleenkoulutusta sekä tukemalla vihreään siirtymään liittyvien keskeisten materiaalien ja teknologioiden arvoketjuja.

ja jos ne täyttävät lisäksi seuraavan edellytyksen:

— REPowerEU-lukuun (21 c artiklan 1 kohta) sisältyvien uudistusten ja investointien täydentävyys ja merkittävä panos yhdessä muiden kuvattujen toimenpiteiden (21 c artiklan 2 kohdan a ja b alakohta) kanssa unionin energiahuollon monipuolistamiseksi tai riippuvuuden vähentämiseksi fossiilisista polttoaineista ennen vuotta 2030.

C) Vaikutuksen mittaaminen

Jäsenvaltioiden olisi osoitettava, että investoinneilla ja uudistuksilla toteutetaan REPowerEU-tavoitteet, mittaamalla seuraavat seikat:

— Venäjältä peräisin olevien fossiilisten polttoaineiden tuonnin väheneminen;

— vastaavilla toimenpiteillä saavutettava Venäjältä peräisin olevan kaasun tuonnin arvioitu väheneminen miljardeina kuutiometreinä;

— energian kulutuksen arvioitu väheneminen;

— verkkoinfrastruktuurin nykyaikaistaminen sen hajauttamiseksi, markkinoiden yhdentämiseksi tai toimitusvarmuuden parantamiseksi.

REPowerEU-lukuun olisi sisällytettävä taulukko, josta käy ilmi kunkin toimenpiteen luonne (eli uusi tai muutettu toimenpide, nykyiset elpymis- ja palautumissuunnitelman toimenpiteet, muista lähteistä rahoitettavat toimenpiteet) ja niiden odotettu vaikutus Venäjältä peräisin olevan maakaasun tuonnin vähenemiseen (miljardia kuutiometriä).

Toimenpiteen nimi Venäjältä peräisin olevan maakaasun tuonnin odotettu väheneminen vuonna 2027 vuoteen 2019 verrattuna (miljardia kuutiometriä) Uudistus X Investointi Y Yhteensä

D) ”Ei merkittävää haittaa” -periaate

Komission ehdotuksen mukaan toimenpiteiden, joilla tähdätään energiainfrastruktuurin ja -laitteistojen parantamiseen, jotta voidaan vastata öljyn ja kaasun toimitusvarmuuteen liittyviin välittömiin tarpeisiin erityisesti toimitusten monipuolistamisen mahdollistamiseksi koko unionin edun mukaisesti, ei tarvitse noudattaa ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta. Tämä koskee erityisesti kaasun ja öljyn kapasiteettiin tehtäviä investointeja, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä sen varmistamiseksi, että riippuvuus venäläisistä toimittajista vähenee hyvin nopeasti. Tämä poikkeus koskee toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen lyhyen aikavälin toimitusvarmuuden takaamiseksi. Se ei saisi estää yleistä edistymistä kohti vuoden 2050 ilmastotavoitteita, kun otetaan huomioon kansalliset energia- ja ilmastosuunnitelmat.

Kaikkien muiden REPowerEU-tavoitteisiin liittyvien toimenpiteiden on oltava ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen mukaisia elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen mukaisesti. Yleisesti ottaen ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta noudattamalla tuetaan REPowerEU-ohjelman tavoitteiden saavuttamista seuraavien ohjaavien periaatteiden mukaisesti:

— Jos toimenpiteelle on olemassa teknisesti ja taloudellisesti toteuttamiskelpoinen vaihtoehto, jonka ympäristövaikutukset ovat vähäiset, se yleensä on ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen mukainen. Tämä koskee erityisesti sellaisia toimenpiteitä, jotka eivät perustu fossiilisiin polttoaineisiin (kuten uusiutuvat energianlähteet). Tämä paitsi vähentää riippuvuutta fossiilisten polttoaineiden tuonnista Venäjältä myös parantaa ympäristön laatua.

— Jos toimenpiteelle ei ole teknisesti ja taloudellisesti toteuttamiskelpoista vaihtoehtoa, jonka ympäristövaikutukset olisivat vähäiset, jäsenvaltiot voivat osoittaa ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen noudattamisen ehdottamalla parasta kyseisellä alalla saatavilla olevaa ympäristönsuojelun tasoa. Tähän voivat kuulua toiminnot ja omaisuuserät, joissa käytetään vähemmän tai ei lainkaan fossiilisia polttoaineita. ”Ei merkittävää haittaa” -periaate siis vähentää riippuvuutta tuonnista ja edistää siten REPowerEU-ohjelman tavoitteiden saavuttamista.

Näillä periaatteilla tuetaan erityisesti REPowerEU-aloitteen toista pilaria, jossa kehotetaan investoimaan unionin laajuiseen yhdennettyyn energiajärjestelmään. Järjestelmä perustuu suurelta osin uusiutuvaan energiaan ja huomattavasti parempaan energiatehokkuuteen, jotta voidaan vähentää EU:n riippuvuutta fossiilisista polttoaineista.

Monet REPowerEU-tavoitteita tukevat toimenpiteet on sisällytetty jo hyväksyttyihin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin, ja niiden on todettu olevan ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen mukaisia. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on muun muassa edistää uusiutuvaa energiaa, ottaa käyttöön tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottava joustava energiainfrastruktuuri ja lisätä energiatehokkuutta. Muutettujen suunnitelmien valmistelun helpottamiseksi jäljempänä olevissa esimerkeissä kuvataan, miten voidaan varmistaa, että tulevissa REPowerEU-toimissa noudatetaan ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta ilmastonmuutoksen hillitsemistä koskevan tavoitteen osalta.

Teollisuuden hiilestä irtautuminen: Teknisten ohjeiden alaviitteen 27 mukaisesti sellaisilla elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa toteutettavilla toimenpiteillä, joilla tuetaan EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin kuuluvia laitoksia, on saavutettava kasvihuonekaasupäästöjen ennuste, joka on asiaankuuluvia vertailuarvoja merkittävästi alhaisempi (7) . Vaikka joillekin näistä toiminnoista ei ole tällä hetkellä saatavilla teknisesti ja taloudellisesti toteuttamiskelpoista vaihtoehtoa, jonka ympäristövaikutukset olisivat vähäiset, tällä lähestymistavalla vähennetään fossiilisten polttoaineiden käyttöä ja siten myös EU:n riippuvuutta tuonnista. Vedyn tuotannossa kannustetaan käyttämään uusiutuvia energialähteitä.

Laajempi sähköistäminen : Teknisissä ohjeissa ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen soveltamiseksi todetaan, että toimenpiteitä, joilla edistetään (esim. teollisuuden, liikenteen ja rakennusten) nykyistä laajempaa sähköistämistä, pidetään ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen mukaisina ilmastonmuutoksen hillitsemistä koskevan ympäristötavoitteen osalta edellyttäen, että jäsenvaltiot osoittavat, että sähköistämisen lisäämisen ohella kansallisella tasolla lisätään myös uusiutuvan energian tuotantokapasiteettia. Jäsenvaltiot voivat sisällyttää muutettuihin suunnitelmiinsa (lisä)toimenpiteitä, joilla tuetaan keskeisten alojen laajempaa sähköistämistä ja joiden odotetaan yhdessä uusiutuvilla energialähteillä tuotetun sähkön kanssa tukevan suoraan REPowerEU-tavoitteita.

II. Elpymis- ja palautumissuunnitelmien muuttamista koskevat yleiset ohjeet

Seuraavissa jaksoissa esitetään yleiskatsaus tekijöistä, jotka jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon muutetussa elpymis- ja palautumissuunnitelmassaan. Näissä ohjeissa käsitellään jäsenvaltioiden useimmin esille ottamia kysymyksiä ja annetaan käytännön suuntaviivat sille, miten elpymis- ja palautumissuunnitelman lisäys jäsennetään elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 18 artiklan vaatimusten mukaisesti.

Jotta lisäyksen ja elpymis- ja palautumissuunnitelman esitystapa olisi johdonmukainen, jäljempänä esitetty rakenne on tammikuussa 2021 annettujen elpymis- ja palautumissuunnitelmaa koskevien ohjeiden mukainen. Jäsenvaltioita tehotetaan käyttämään elpymis- ja palautumissuunnitelmissaan edelleen samaa rakennetta ja tekemään olemassa olevien elpymis- ja palautumissuunnitelmien osuuksiin vain vähän muutoksia.

1. Muutosten tavoitteet

Tässä jaksossa jäsenvaltioiden olisi esitettävä syyt, jotka tukevat niiden aiemmin hyväksyttyyn elpymis- ja palautumissuunnitelmaan ehdotettuja muutoksia.

Perustelut riippuvat muutosten luonteesta ja tarkoituksesta, kuten tämän asiakirjan I osassa esitetään. Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi ilmoitettava kunkin muutoksen oikeusperusta eli se, liittyykö se lainahakemukseen, 18 artiklan 2 kohdan mukaiseen päivitykseen tarkistetun rahoitusosuuden huomioon ottamiseksi ja/vai 21 artiklan mukaiseen muutokseen, joka johtuu objektiivisista olosuhteista. Koska komission ja kansallisten viranomaisten on käytettävä tähän prosessiin huomattavan paljon aikaa ja resursseja, kutakin jäsenvaltiota pyydetään esittämään kaikki suunnitelmaansa suunnitellut muutokset yhdessä pyynnössä. Oikeusperustan valinta vaikuttaa siihen, kuinka laajoja muutoksia jäsenvaltiot voivat tehdä, ja edellytyksiin, jotka niiden on täytettävä, jotta muutetusta elpymis- ja palautumissuunnitelmasta saadaan myönteinen arvio. Jos tarkistus tehdään useammasta kuin yhdestä syystä, jäsenvaltion on ilmoitettava selkeästi, miten se täyttää edellytykset, ja esitettävä perustelut kullekin niistä (esim. 14 artiklan mukainen lisärahoitustarve lainan hakemiseksi ja objektiiviset olosuhteet, jotka estävät 21 artiklan mukaisen suunnitelman (tai sen osan) toteuttamisen).

A) Kattava ja riittävän tasapainoinen ratkaisu taloudelliseen ja sosiaaliseen tilanteeseen / tuki kuudelle pilarille

Muutetun elpymis- ja palautumissuunnitelman olisi edelleen oltava kattava ja riittävän tasapainoinen ratkaisu taloudelliseen ja sosiaaliseen tilanteeseen ja näin tuettava asianmukaisesti kaikkia elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 3 artiklassa tarkoitettuja kuutta pilaria. Alkuperäiseen suunnitelmaan tehtävien muutosten olisi säilytettävä tämä tasapaino tai, jos tasapainoa muutetaan, se olisi perusteltava osoittamalla, että muutos vastaa jäsenvaltion kohtaamia uusia haasteita ja/tai uusia määrärahoja. Tätä varten jäsenvaltioiden olisi kuvattava, miten muutettu elpymis- ja palautumissuunnitelma tarjoaa edelleen kattavan ja riittävän tasapainoisen ratkaisun kyseisen jäsenvaltion taloudelliseen ja sosiaaliseen tilanteeseen. Jos suunnitelmaan tehdyt muutokset ovat vähäisiä, jäsenvaltiot voivat olettaa, että kuutta pilaria tuetaan edelleen tasapainoisella tavalla ilman, että tarvitaan yksityiskohtaisia lisäselvityksiä.

Jäsenvaltioiden olisi yhdistettävä uudet toimenpiteet niihin liittyviin pilareihin selittämällä, miten ne tukevat niitä. Jos muutetussa suunnitelmassa poistetaan tai supistetaan tiettyjä toimenpiteitä, siinä olisi selitettävä, miten suunnitelman kokonaistuki asianomaisille pilareille pysyy riittävänä. Tässä selityksessä olisi tarvittaessa luotava yhteys poistettujen toimenpiteiden ja kaikkien niiden korvaamiseksi ehdotettujen uusien toimenpiteiden välille viitaten asianomaisiin pilareihin.

Annettavissa selvityksissä olisi otettava asianmukaisesti huomioon jäsenvaltiossa tai EU:n politiikoissa tapahtunut uusi kehitys, joka vaikuttaa kuuteen pilariin. Jäsenvaltioita kannustetaan erityisesti tarkastelemaan viimeisimmän geopoliittisen kehityksen vaikutusta siihen, miten suunnitelmalla tuetaan vihreää siirtymää koskevaa pilaria, REPowerEU-tavoitteet huomioon ottaen. Tässä yhteydessä sellaisia lisätoimenpiteitä sisältävät lisäykset, jotka kattavat vain yhden tai kaksi pilaria, ovat hyväksyttäviä siltä osin kuin ne ovat perusteltuja jäsenvaltioiden kohtaamien uusien haasteiden vuoksi.

B) Yhteys maakohtaisiin suosituksiin ja eurooppalaiseen ohjausjaksoon

Muutetussa elpymis- ja palautumissuunnitelmassa olisi otettava huomioon kaikki haasteet, jotka on yksilöity asiaankuuluvissa maakohtaisissa suosituksissa. Näitä ovat suositukset, jotka on esitetty talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson vuosien 2019 ja 2020 sykleissä ja myöhemmissä ohjausjaksojen sykleissä aina muutetun elpymis- ja palautumissuunnitelman toimittamispäivään asti (8). Vuoden 2022 syklissä julkaistut maakohtaiset suositukset ovat erityisen merkityksellisiä. Vuoden 2022 maaraporteissa on tilannekatsaus elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyvien toimenpiteiden toteuttamisen edistymisestä ja niissä yksilöidään keskeiset ratkaisematta olevat tai uudet haasteet, joita ei ole riittävästi käsitelty vuoden 2022 maakohtaisten suositusten perustan muodostavissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa.

Kuten I jaksossa korostetaan, enimmäisrahoitusosuuden tarkistaminen alaspäin ei vaikuta tarpeeseen käsitellä kaikkia asiaankuuluvia maakohtaisia suosituksia tai merkittävää osaa niistä. Sen vuoksi muutetussa elpymis- ja palautumissuunnitelmassa olisi säilytettävä sama tavoitetaso kuin aiemmin hyväksytyssä suunnitelmassa.

Niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka hakevat lainaa tai joiden elpymis- ja palautumistukivälineen enimmäisrahoitusosuus kasvaa (merkittävästi), alkuperäiseen suunnitelmaan tehtävissä lisäyksissä on otettava huomioon kaikki vuosien 2019, 2020 ja 2022 maakohtaiset suositukset. Tämä koskee erityisesti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä yksilöityjä uusia uudistus- ja investointitarpeita, myös niitä, jotka liittyvät tarpeeseen vähentää energiariippuvuutta. Lisäysten esittäminen tarjoaa myös tilaisuuden käsitellä edellisen eurooppalaisen ohjausjakson aikana havaittuja haasteita, joita käsitellään hyväksytyssä elpymis- ja palautumissuunnitelmassa vain osittain tai ei lainkaan.

Jäsenvaltioiden olisi lisäyksiään laatiessaan varmistettava, että ehdotettujen muutosten vaikutus julkisen talouden kestävyyteen on yhdenmukainen neuvoston hyväksymän, finanssipolitiikkaan ja julkisen talouden rakenteeseen liittyviä kysymyksiä koskevan vuoden 2022 maakohtaisen suosituksen kanssa. Niiden jäsenvaltioiden, joiden rahayksikkö on euro, olisi elpymis- ja palautumissuunnitelmiinsa ehdotettujen muutosten julkista taloutta koskevia vaikutuksia arvioidessaan ja esittäessään lisäksi varmistettava, että elpymis- ja palautumissuunnitelman päivitetyt toimenpiteet ovat yhdenmukaisia viimeisimmässä euroalueen talouspolitiikkaa koskevassa neuvoston suosituksessa määritettyjen painopisteiden kanssa.

C) Elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaisvaikutus

Jäsenvaltioiden olisi elpymis- ja palautumissuunnitelmaa koskevien vuoden 2021 ohjeiden mukaisesti selitettävä, missä määrin ehdotettujen muutosten odotetaan muuttavan niiden elpymis- ja palautumissuunnitelmien kokonaisvaikutusta. Tässä selostuksessa olisi esitettävä muutetun elpymis- ja palautumissuunnitelman odotettu vaikutus kokonaisuutena ottaen huomioon lisätyt tai poistetut toimenpiteet. Elpymis- ja palautumissuunnitelmaa koskevien vuoden 2021 ohjeiden soveltamisessa olisi otettava huomioon seuraavat seikat:

— makrotaloudelliset ja sosiaaliset näkymät;

— elpymis- ja palautumissuunnitelman makrotaloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset;

— kestävyys;

— koheesio.

Jäsenvaltioita pyydetään toimittamaan muutettujen elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa vaikutuksia koskevat päivitetyt luvut siltä osin kuin ne ovat muuttuneet merkittävästi verrattuna aiemmin hyväksytyn elpymis- ja palautumissuunnitelman yhteydessä toimitettuihin lukuihin. Näin tehdessään jäsenvaltiot voivat tukeutua kansallisissa uudistusohjelmissaan annettuihin tietoihin ja tarvittaessa käyttää ristiviittauksia. Toimitettujen uusien tietojen laajuuden olisi oltava oikeassa suhteessa lisäyksessä ehdotettuihin muutoksiin.

D) Johdonmukaisuus

Ehdotettujen muutosten vaikutus muutetun elpymis- ja palautumissuunnitelman johdonmukaisuuteen olisi esitettävä selittämällä, miten uudet tai muutetut toimenpiteet ja aiemmin hyväksyttyyn elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvät toimenpiteet ovat vuorovaikutuksessa keskenään. Selityksessä olisi viitattava sekä muutetussa suunnitelmassa säilytettyihin että peruutettuihin toimenpiteisiin. Jäsenvaltioita pyydetään myös selittämään, miten uudistusten ja investointien välinen yleinen tasapaino säilytetään. Uudet tai muutetut toimenpiteet eivät saisi aiheuttaa epäjohdonmukaisuuksia eivätkä heikentää elpymis- ja palautumissuunnitelman yleistä yhtenäisyyttä.

E) Sukupuolten tasa-arvo ja kaikkien yhtäläiset mahdollisuudet

Jäsenvaltioiden olisi kuvattava, miten niiden elpymis- ja palautumissuunnitelmien muutoksilla edistetään sukupuolten tasa-arvoa ja kaikkien yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevien tavoitteiden toteuttamista. Viimeaikaisen kehityksen perusteella energiaköyhyysriskin vähentäminen on erittäin tärkeää.

Tätä tarkoitusta varten jäsenvaltioiden olisi noudatettava elpymis- ja palautumissuunnitelmia varten vuonna 2021 laadittuja ohjeita ja otettava huomioon myös viimeaikainen kehitys esimerkiksi seuraavasti:

— pohtimalla, miten nämä tavoitteet voidaan parhaiten ottaa huomioon täytäntöönpano- ja seurantaprosessissa suunnitelmien täytäntöönpanosta tähän mennessä saatujen kokemusten perusteella;

— varautumalla tasa-arvo- ja syrjimättömyyselinten osallistumiseen elpymis- ja palautumissuunnitelmien toteuttamiseen esimerkiksi osana asiaankuuluvia valvontaelimiä;

— ottamalla nämä tavoitteet paremmin huomioon tarkistetuissa välitavoitteissa esimerkiksi jaottelemalla ne mahdollisuuksien mukaan sen mukaan, liittyvätkö ne sukupuoleen, ikään, vammaisuuteen vai rotuun tai etniseen alkuperään.

Toimitettujen uusien tietojen laajuuden olisi oltava oikeassa suhteessa lisäyksessä ehdotettuihin muutoksiin.

F) Rajat ylittävät ja useita maita koskevat hankkeet

Useimpiin hyväksyttyihin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyy useita maita koskevia tai rajat ylittäviä aloitteita. Tähän kuuluu erityisesti osallistuminen Euroopan yhteistä etua koskeviin tärkeisiin hankkeisiin EU:n valtiontukisääntöjen mukaisesti. Elpymis- ja palautumissuunnitelmien mahdollisen tarkistamisen yhteydessä jäsenvaltioita kannustetaan voimakkaasti harkitsemaan lisätuen antamista rajat ylittäville tai monikansallisille aloitteille, erityisesti niille, jotka ovat REPowerEU-tavoitteiden mukaisia.

G) Valtiontuki

Valtiontukisääntöjä sovelletaan kaikilta osin lisäuudistuksiin ja -investointeihin. Kunkin jäsenvaltion vastuulla on varmistaa, että tällaiset uudistukset ja investoinnit ovat EU:n valtiontukisääntöjen ja sovellettavien valtiontukimenettelyjen mukaisia. Jäsenvaltioiden on otettava elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa suunnittelussa huomioon valtiontukea koskeva sääntelykehys, mukaan lukien vuoden 2022 suuntaviivat ilmastotoimiin, ympäristönsuojeluun ja energia-alalle myönnettävälle valtiontuelle (9). Yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa säädetään, että tietyt valtiontukimuodot ovat EU:n perussopimuksen mukaisia, jos ne täyttävät selkeät ehdot. Lisäksi siinä vapautetaan nämä tukimuodot vaatimuksesta ilmoittaa niistä ennakkoon komissiolle ja saada niille komission hyväksyntä. Esimerkiksi REPowerEU-tavoitteita edistävien toimenpiteiden osalta jäsenvaltioita kannustetaan ottamaan huomioon yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 4 jakson säännökset, jotka koskevat tutkimus- ja kehityshankkeisiin myönnettävää tukea, ja 7 jakson säännökset, jotka koskevat ympäristönsuojeluun myönnettävää tukea.

Komission 23. maaliskuuta 2022 hyväksymillä valtiontuen tilapäisillä kriisipuitteilla EU:n talouden tukemiseksi Venäjän hyökättyä Ukrainaan voi yksittäisissä tapauksissa olla merkitystä myös elpymis- ja palautumistukivälineen toimenpiteitä koskevassa valtiontuen arvioinnissa, jos avulla paikataan Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan aiheutuvia talousvaikutuksia.

Elpymis- ja palautumissuunnitelmaa koskevien vuoden 2021 ohjeen ja mallin mukaisesti jäsenvaltioita pyydetään täsmentämään päivitetyissä elpymis- ja palautumissuunnitelmissaan kunkin uuden tai tarkistetun uudistuksen ja investoinnin osalta, katsovatko ne toimenpiteen edellyttävän valtiontukea koskevaa ilmoitusta, ja jos näin on, esittämään ennakkoilmoituksen ja ilmoituksen aikataulun. Jos jäsenvaltio katsoo, että toimenpide ei edellytä ilmoitusta, jäsenvaltion olisi sisällytettävä viittaus voimassa olevaan valtiontuen hyväksymispäätökseen, yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen säännöksiin tai muihin ryhmäpoikkeusasetuksiin, joita toimenpiteeseen katsotaan voivan soveltaa, sekä tätä tukevat perustelut. Vaihtoehtoisesti on annettava kuvaus syistä, joiden vuoksi toimenpidettä ei katsota valtiontueksi. Ennakoidessaan asiaankuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttamisen aikataulua jäsenvaltioiden on varmistettava, että komissiolla on riittävästi aikaa hyväksyä mahdollinen ilmoitusta edellyttävä valtiontuki, joka asiaankuuluviin investointitoimenpiteisiin mahdollisesti liittyy. Komissio on valmis antamaan jäsenvaltioille alustavia ohjeita kunkin muutetuissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa esitetyn investoinnin yhdenmukaisuudesta valtiontukea koskevan sääntelykehyksen kanssa. Jäsenvaltioita kannustetaan jakamaan (ennakko)ilmoitusaikataulunsa komissiolle, jotta varautumiseen jää riittävästi aikaa.

Elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyvistä ja valtiontuen kannalta arvioiduista toimenpiteistä saatujen aiempien kokemusten perusteella on olennaisen tärkeää, että elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmistelusta tiedotetaan komission yksiköille varhaisessa vaiheessa, jotta ilmoitetut toimenpiteet voidaan nopeasti arvioida valtiontuen näkökulmasta. Jäsenvaltioita pyydetään aloittamaan keskustelut komission yksiköiden kanssa, jotta eri valtiontukikehysten tarjoamat mahdollisuudet voidaan käyttää täysin hyödyksi ja jotta toimenpiteitä suunnitellaan sovellettavien sääntöjen mukaisesti.

2. Muutosten kuvaus

Vuoden 2021 elpymis- ja palautumissuunnitelman ohjeiden ja mallin mukaisesti tämä jakso olisi jäsenneltävä osatekijäkohtaisesti. Jakso sisällytetään ainoastaan niihin osatekijöihin, joihin tehdään muutoksia. Siinä ei pitäisi toistaa muissa jaksoissa annettuja tietoja vaan ilmoittaa, mitä muutoksia on tehty aiemmin hyväksyttyyn elpymis- ja palautumissuunnitelmaan verrattuna (täsmällinen viittaus asianomaisiin jaksoihin ja toimenpiteisiin).

Jäsenvaltiot voivat tukeutua olemassa oleviin osatekijöihin lisätessään joitakin samaan aiheeseen liittyviä uudistuksia ja investointeja (esim. uusi rakennusten peruskorjaustoimenpide voidaan lisätä energiaperuskorjausta koskevaan olemassa olevaan osatekijään). Jäsenvaltiot voivat myös lisätä kokonaan uusia osa-alueita, jos on kyse uusista investoinneista ja uudistuksista, joilla on erilaisia painopisteitä.

A) Uudistusten ja investointien kuvaus

Jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava kunkin sellaisen osatekijän osalta, jonka perustana oleviin toimenpiteisiin tehdään muutoksia, mitkä investoinnit tai uudistukset ovat ”lisättyjä”, ”poistettuja” tai ”muutettuja” verrattuna elpymis- ja palautumissuunnitelmaan, jonka perusteella aiempi neuvoston täytäntöönpanopäätös on annettu.

Rahoitusvälineiden käyttö

Elpymis- ja palautumistukivälineen rahastoista rahoitettujen tai tuettujen rahoitusvälineiden, myös lainojen, käyttö voi olla elpymis- ja palautumissuunnitelmien mukaisten investointien toteuttamiseksi houkutteleva ratkaisu useista syistä:

— Rahoitusvälineisiin voi kuulua tuensaajien saaman pääoman takaisinmaksu jäsenvaltiolle, mikä rajoittaa julkisen velan syntymistä pitkällä aikavälillä.

— Niissä on sallittava määrärahavirtojen, takaisin maksettu pääoma mukaan luettuna, uudelleenkäyttö samoihin toimintapoliittisiin tavoitteisiin (myös vuoden 2026 jälkeen) ja/tai elpymis- ja palautumistukivälineen lainojen maksaminen takaisin.

— Niillä voidaan rahoittaa monia pieniä investointeja osana yhtenäistä kehystä ja helpottaa mahdollisten tuensaajien tavoittamista hajautettujen kumppanirakenteiden kautta.

— Ne voivat auttaa hyödyntämään lisävaroja tai yhteissijoituksia erityisesti yksityisiltä yrityksiltä ja yksityisiltä rahoituslaitoksilta.

Helmikuun 2022 loppuun mennessä hyväksytyistä 22 elpymis- ja palautumissuunnitelmasta 15 suunnitelmaan sisältyy yhteensä 53 rahoitusvälinettä, jotka ovat määrältään noin 22,4 miljardia euroa. Tästä 19,9 miljardia euroa rahoitetaan elpymis- ja palautumistukivälineen lainoilla. Niillä tuetaan viimeisimpien geopoliittisten haasteiden yhteydessä erityisen merkityksellisiä aihealueita, kuten yritysten vihreää ja digitaalista siirtymää, energiatehokkuutta, innovointia, sosiaalista asuntotuotantoa tai maataloutta. Niihin kuuluvat rahoitusvälineet (lainat, oma pääoma, oman pääoman luonteinen rahoitus/välipääomarahoitus, riskipääoma) ja muut välineet (takaukset ja korkotuet). Rahoitusvälineiden arvo on noin 19,2 miljardia euroa. Toteutuskumppaneita ovat EIP, Euroopan investointirahasto, EBRD, kansalliset kehityspankit ja -laitokset, valtion virastot tai rahastot, ministeriöt ja liikepankit.

Nykyisten suunnitelmien perusteella voitaisiin ottaa käyttöön seuraavien tyyppisiä rahoitusvälineitä:

— lainavakuusvälineet energiatehokkuutta parantavien peruskorjausjärjestelmien riskien vähentämiseksi;

— uusiutuvia energialähteitä koskeviin investointeihin liittyvät sähkönhankintasopimukset

— pääomasijoitukset vihreää siirtymää tukeviin yrityksiin tai pääomarahastoihin.

Liitteessä annetaan lisätietoja elpymis- ja palautumistukivälineen rahoitusvälineiden käytöstä alkuperäisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmistelusta ja toteuttamisesta saatujen kokemusten perusteella.

B) Vihreät ja digitaaliset ulottuvuudet

Jäsenvaltioiden olisi selitettävä, missä määrin niiden muutetut elpymis- ja palautumissuunnitelmat edistävät vihreää siirtymää ja EU:n energiariippuvuuden vähentämistä sekä tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottavaa digitaalista siirtymää ja vahvoja digitaalisia sisämarkkinoita tai vastaavat siitä aiheutuviin haasteisiin. Tähän voi sisältyä tutkimus- ja innovointitoimenpiteitä, joilla on asianmukainen aikataulu. Molempia siirtymiä on pidettävä rinnakkaisten siirtymien käsitteen mukaisesti toisiaan lujittavina, ja komissio tarkastelee niitä yhdessä.

Elpymis- ja palautumissuunnitelman toimenpiteiden vihreää ulottuvuutta arvioidaan edelleen sekä laadullisen lähestymistavan (kyseisten toimenpiteiden yhteys kunkin jäsenvaltion energia-, ilmasto- ja ympäristöhaasteisiin) että määrällisen lähestymistavan (muutetun elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaisvaikutuksen ilmastotavoitteisiin on oltava vähintään 37 prosenttia suunnitelman kokonaismäärärahoista – ks. ilmastonseurantaa koskeva X jakso) mukaisesti.

Jäsenvaltioita pyydetään selittämään, miten niiden muutetulla elpymis- ja palautumissuunnitelmalla edistetään ilmastolaissa vahvistettujen EU:n ilmastotavoitteiden saavuttamista, ja ottamaan huomioon heinä- ja joulukuussa 2021 ehdotetut 55-valmiuspaketit (10), joissa esitetään lainsäädäntötoimia ilmasto-, energia-, maankäyttö-, liikenne- ja veropolitiikan mukauttamiseksi, jotta voidaan vähentää kasvihuonekaasujen nettopäästöjä vähintään 55 prosentilla vuoteen 2030 mennessä ja saavuttaa eurooppalaisessa ilmastolaissa vahvistettu tavoite ilmastoneutraaliudesta.

Elpymis- ja palautumissuunnitelman toimenpiteiden digitaalista ulottuvuutta arvioidaan edelleen sekä laadullisen että määrällisen lähestymistavan mukaisesti. Euroopan komissio antoi 9. maaliskuuta 2021 tiedonannon ”2030 digitaalinen kompassi: eurooppalainen lähestymistapa digitaalista vuosikymmentä varten”. Siinä esitetyissä tavoitteissa on seuraavat neljä pääkohtaa: osaaminen, suojatut ja kestävät digitaaliset infrastruktuurit, yritysten digitalisaatio ja julkisten palvelujen digitalisointi. Siinä määritellään kuhunkin kohtaan liittyvät kunnianhimoiset EU:n tason tavoitteet, jotka ulottuvat vuoteen 2030. Tämän jälkeen annettiin ehdotus päätökseksi vuoteen 2030 ulottuvasta toimintapoliittisesta ohjelmasta ”Polku digitaaliselle vuosikymmenelle”, jonka odotetaan tulevan voimaan vuoden 2022 loppuun mennessä. Ohjelmalla luotaisiin hallintorakenne, jossa jäsenvaltiot ja komissio tekevät jäsennellysti yhteistyötä tavoitteiden saavuttamiseksi, ja helpotettaisiin useita maita koskevien hankkeiden toteuttamista. Jäsenvaltioita pyydetään ilmoittamaan, miten mahdolliset lisätoimenpiteet tai muutetut toimenpiteet, joilla puututaan digitaaliseen siirtymään tai siitä aiheutuviin haasteisiin, edistäisivät neljää pääkohtaa ja vuoden 2030 tavoitteiden saavuttamista.

Määrällisen lähestymistavan osalta todetaan, että muutetun elpymis- ja palautumissuunnitelman kokona