Lisäksi tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessa korostettiin, että useille Euroopan parlamentin, Euroopan komission ja unionin tuomioistuimen keskijohtoon kuuluville osoitetusta kyselystä, joka koski heidän viimeaikaisia rekrytointikokemuksiaan, kävi ilmi, että 22 prosenttia hiljattain palvelukseen otetuista hallintovirkamiehistä oli alle 35-vuotiaita. Palvelukseen otetuista 62 prosenttia oli yli 40-vuotiaita, joten on todennäköistä, että heillä oli jo toimielinten palvelukseen tullessaan vähintään kymmenen vuoden työkokemus, mikä on enemmän kuin kilpailujen palkkaluokissa yleensä edellytetään. Aiemman työkokemuksen ja kilpailun palkkaluokkien välinen epäsuhta voi puolestaan vaikuttaa EU:n kilpailujen houkuttelevuuteen aliedustetuissa jäsenvaltioissa.

Lisäksi tilintarkastustuomioistuin julkaisi 29. lokakuuta 2020 erityiskertomuksen EPSOn kilpailuun perustuvan valintamenettelyn soveltuvuudesta. Kertomuksessa korostettiin erityisesti, että viestinnällä ja tapahtumilla, jotka on suunnattu maille, joiden kansalaiset ovat aliedustettuina kilpailuissa tai EU:n henkilöstön keskuudessa, ei ollut vielä ollut näkyvää vaikutusta hakijoiden maantieteelliseen tasapainoon. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös, että osa kilpailun läpäisseistä työntekijöistä työskentelee jo jossakin toimielimessä väliaikaisina tai sopimussuhteisina toimihenkilöinä. Komission arvion mukaan tämä koskee itse asiassa huomattavaa osaa EPSOn kilpailujen läpäisseistä hakijoista – tehtäväryhmästä riippuen jopa enemmistöä – erityisesti yleisvirkamiesten kilpailuissa, joissa noin kaksi kolmasosaa työskenteli jo EU:n toimielimissä. Tämä vaikuttaa kunkin jäsenvaltion kansalaisten edustukseen toimielinten henkilöstössä.

Kertomuksessa todettiin, että kymmenen ennen vuotta 2004 EU:hun liittyneen jäsenvaltion kansalaiset ovat huomattavasti aliedustettuina komission alempien palkkaluokkien hallintovirkamiesten joukossa. Näin ollen näiden kymmenen jäsenvaltion edustus vähenee edelleen asteittain tulevina vuosina, ellei toimenpiteisiin ryhdytä nopeasti, jotta näistä jäsenvaltioista saataisiin lisää työntekijöitä. Muissa toimielimissä ja virastoissa on havaittavissa tiettyä epätasapainoa, mutta se on joko merkityksetöntä tai perusteltua objektiivisin perustein.

Henkilöstösääntöjen 16 artiklan neljännen kohdan mukaan kunkin toimielimen on julkaistava vuosittain tiedot edellä mainitun entisiä ylemmän tason johtajia koskevan säännöksen täytäntöönpanosta, myös luettelo arvioiduista tapauksista (liite 1).

Lainsäätäjä on määritellyt tämän kertomuksen aineellisen soveltamisalan laajasti viittaamalla yleisluonteisesti henkilöstösääntöjen ja muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen toimivuuteen. Näin ollen kertomus kattaa asiat, joista komissio raportoi säännöllisesti lainsäätäjälle, sekä asiat, joista komissio raportoi ensimmäistä kertaa vuoden 2014 jälkeen. Jotta henkilöstösääntöjen ja muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen toiminnasta viiteajanjakson aikana saataisiin kattavampi kuva, kertomuksessa viitataan myös muiden EU:n toimielinten säädöksiin, jotka liittyvät henkilöstösääntöjen tai muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen yleiseen täytäntöönpanoon.

Tämä kertomus kattaa ajanjakson 1. tammikuuta 2014 – 31. joulukuuta 2019. Ajanjakso alkaa henkilöstösääntöjen viimeisimmän uudistuksen, jäljempänä ’vuoden 2014 uudistus’, voimaantulosta. Komissio on asettanut viiteajanjakson päättymään 31. joulukuuta 2019, jotta kertomus perustuisi riittävän konsolidoituihin ja todennettuihin tietoihin. Kertomuksessa viitataan mahdollisuuksien mukaan ja tarvittaessa myös vuodesta 2020 alkaneeseen kehitykseen.

Liitteen XII täytäntöönpanoa analysoidaan tarkemmin lopullisessa kertomuksessa, joka komission on toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuonna 2022 ja jonka perusteella komissio tekee tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen eläkejärjestelmän toimintaa koskevien henkilöstösääntöjen säännösten muuttamiseksi.

Komissio antoi joulukuussa 2018 myös väliaikaisen kertomuksen liitteen XII soveltamisesta. Kertomuksen mukaan henkilöstösääntöjen liitteen XII soveltaminen täytti liitteen erityisen tavoitteen varmistaa, että Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä (PSEO) on tasapainossa (mukaan lukien henkilöstön talousarvioon maksama eläkemaksu, joka kattaa kolmanneksen vuosittain kertyneistä eläkeoikeuksista). Kertomuksessa myös vahvistettiin, että henkilöstösääntöjen vuosien 2004 ja 2014 uudistukset tuottivat lisää vuotuisia säästöjä, kun etuuksia vähennettiin ja eläkeikää korotettiin.

Liitteen XI täytäntöönpanoa analysoidaan uudelleen unionin virkamiesten ja kansallisten virkamiesten ostovoiman kehitystä koskevassa lopullisessa kertomuksessa, joka komission on toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään maaliskuussa 2022 ja jonka perusteella komissio tekee tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen menetelmää koskevien henkilöstösääntöjen säännösten muuttamiseksi.

Koska menetelmä sisältää automaattisen vuotuisen päivityksen ja automaattiset kriisilausekkeet, se on korjannut tehokkaasti edellisten menetelmien täytäntöönpanoon liittyvät ongelmat. Samaan aikaan Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat tarkkailleet menetelmää jatkuvasti komission toimittamien vuotuisten kertomusten perusteella.

On huomattava, että liitteessä XI olevassa 11 artiklassa säädettyä poikkeuslauseketta sovellettiin vuonna 2020 automaattisesti covid-19-pandemiasta johtuvan talouden laskusuhdanteen vuoksi. Näin ollen viitejäsenvaltioiden valtionhallinnon virkamiesten ostovoiman kasvu heinäkuun 2019 ja heinäkuun 2020 välisenä aikana ei sisältynyt vuoden 2020 päivitykseen, vaan sitä lykättiin, kunnes EU:n BKT palautuisi kriisiä edeltäneelle tasolleen.

Nykyinen menetelmä EU:n henkilöstön ja EU:n toimielinten jäsenten palkkojen ja eläkkeiden vuotuista päivitystä varten hyväksyttiin osana henkilöstösääntöjen vuoden 2014 uudistusta. Henkilöstösääntöjen mukaan menetelmä on voimassa ainakin vuoden 2023 loppuun saakka. Henkilöstösäännöissä määritetään komissiolle raportointivelvollisuudet (vuosikertomukset, väliaikainen kertomus ja lopullinen kertomus).

Näistä kertomuksista käy ilmi, että komissio käyttää kaikista toimielimistä eniten päivystyskorvausta ja on raskaasta työstä maksettavan korvauksen ainoa käyttäjä (liitteet 2–4). Euroopan parlamentti ja neuvosto käyttävät pääasiassa vuorotyökorvauksia. Vuorotyön lisääntyminen vaikutti merkittävästi ja suoraan talousarvion kokonaismenoihin (liite 5).

Komissio antoi viiteajanjakson aikana kuusi kertomusta henkilöstösääntöjen 56 a, 56 b ja 56 c artiklan mukaisten vuorotyöstä, päivystysvelvollisuudesta ja raskaasta työstä maksettavien korvausten käytöstä vuosina 2014–2019.

3.3.Henkilöstösääntöjen 56 a, 56 b ja 56 c artiklan mukaiset kertomukset vuorotyöstä, päivystysvelvollisuudesta ja raskaasta työstä maksettavista korvauksista

Komissiossa on kahdenlaisia ylennyksiä. Liitteessä 14 kaikkien toimielinten osalta esitetyt ”ensimmäisen asteen” ylennykset (jotka liittyvät nimityksiin yksikönpäällikön, neuvonantajan, vanhemman asiantuntijan ja vanhemman hallintoavustajan virkoihin) ja liitteessä 15 kaikkien toimielinten osalta esitetyt ”toisen asteen” ylennykset, joihin kuuluvat kaikki palkkaluokat, joita säännölliset vuotuiset ylennykset koskevat. Vuotuisten ylennysten kohteena olevat 21 palkkaluokkaa voidaan jaotella kolmeen pääryhmään.

Budjettivallan käyttäjää sitovat prosenttiluvut, jotka takaavat toimielimille sen, että niiden käytettävissä on tietty määrä avoimia toimia kussakin palkkaluokassa. Kunkin toimielimen on määriteltävä oma henkilöstöpolitiikkansa tämän takuun rajoissa ottaen huomioon oma tilanteensa ja tavoitteensa.

Henkilöstötaulukon avoimia toimia koskevan henkilöstösääntöjen 6 artiklan 2 kohdan mukaan komission on varmistettava, että 1. tammikuuta 2014 alkaen henkilöstötaulukon kunkin palkkaluokan avoimien tointen määrä (eli kullekin toimielimelle osoitettujen virkojen määrä) 1. päivänä tammikuuta kunakin vuonna vastaa edellisen vuoden 1. päivänä tammikuuta alemmassa palkkaluokassa työtehtävissä toimivien virkamiesten määrää kerrottuna liitteessä I olevassa B kohdassa kyseiselle palkkaluokalle vahvistetuilla prosenttiluvuilla.

Muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 82 artiklan 7 kohdan mukaan sopimussuhteiset toimihenkilöt voivat poikkeuksellisesti osallistua sisäisiin virkamiesten kilpailuihin. Komissio on sittemmin järjestänyt kaksi sopimussuhteisille toimihenkilöille avointa sisäistä kilpailua (vuosina 2016 ja 2018) (liite 13). Komissiolla ei ole tietoja siitä, miten muut toimielimet ovat hyödyntäneet tätä säännöstä.

Sopimussuhteisia toimihenkilöitä koskevat uudet yleiset täytäntöönpanosäännökset tulivat voimaan marraskuussa 2017. Kyseisissä säännöksissä annetaan mahdollisuus mukauttaa tehtäväryhmä tehtävien tasoon. Ensimmäinen mukautus vuonna 2019 koski Luxemburgissa työskenteleviä sopimussuhteisia toimihenkilöitä, ja sen jälkeen on tehty lisää selvityksiä ja tehtäväryhmien muutoksia. Parhaillaan selvitetään muita mukautuksia, jotka käynnistetään tehtävien tason ja sitä vastaavan tehtäväryhmän välisen vastaavuuden laajemman arvioinnin perusteella.

On syytä panna merkille, että sopimussuhteisten toimihenkilöiden palvelukseen ottaminen tapahtuu virkamiesten ja väliaikaisten toimihenkilöiden tavoin hakijaprofiilin ja hakijoiden ammatillisen pätevyyden ja kielitaidon perusteella ilman kansalaisuuskiintiöitä.

Muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 79 artiklan 3 kohdan mukaan komissio laatii vuosittain kertomuksen sopimussuhteisten toimihenkilöiden palkkauksesta. Komissio on täyttänyt velvollisuutensa vuosien 2014–2018 osalta, ja vuosia 2019 ja 2020 koskevia kertomuksia laaditaan parhaillaan. Kaikki tiedot koskevat kunkin vuoden joulukuun 31. päivää.

·Kaikki ennen 1. toukokuuta 2004 entisellä ura-alueella B olleet virkamiehet ja entisellä ura-alueella C tai D olleet virkamiehet, jotka olivat siirtyneet tehtäväryhmään AST rajoituksetta, sekä 1. toukokuuta 2004 jälkeen palvelukseen otetut virkamiehet määrättiin ”siirtymäaikaisen hallintoavustajan” virkoihin.

Vuosien mittaan on järjestetty ja saatettu päätökseen useita AST/SC-henkilöstön kilpailuja. Ensimmäiset AST/SC-virkamiehet otettiin palvelukseen vuonna 2015. Lisäksi toimielin on järjestänyt kaksi sisäistä kilpailua (vuosina 2016 ja 2018). Kilpailuissa haettiin henkilöstöä sihteereiksi ja virkailijoiksi sekä hallinnon ja talouden tukitehtäviin palkkaluokkiin SC 1 tai SC 2.

Sen jälkeen, kun tehtäväryhmä AST/SC perustettiin henkilöstösääntöjen vuoden 2014 uudistuksella, sihteeri- ja toimistotehtäviä on erotettu aktiivisesti tehtäväryhmästä AST. Tämän seurauksena sihteereitä ja virkailijoita on otettu palvelukseen yksinomaan tehtäväryhmään AST/SC.

Tehtäväryhmään AST/SC kuuluvat virkamiehet hoitavat toimisto- ja sihteeritehtäviä, toimiston hoitoon liittyviä tehtäviä sekä muita vastaavia tiettyä itsenäisyyttä edellyttäviä tehtäviä. Tässä tehtäväryhmässä on kuusi palkkaluokkaa: SC 1 – SC 6.

Tässä yhteydessä ja AD-uraan tehtyjen muutosten mukaisesti henkilöstösääntöjen vuoden 2014 uudistuksessa tarkistettiin AST-henkilöstön urarakennetta palkkaluokan ja tehtävien välisen yhteyden vahvistamiseksi. Urakehitys ylennyksen kautta on mahdollista vain palkkaluokkaan AST 9 asti. Eteneminen palkkaluokkiin AST 10 ja AST 11 edellyttää menestystä vanhemman hallintoavustajan virkaa koskevassa valintamenettelyssä, johon tarvitaan mahdollisimman korkeatasoista asiantuntemusta ja vastuullisuutta tällä ura-alueella.

Palkkaluokissa AD 12 ja AD 13 henkilöstösääntöjen vuoden 2014 uudistuksessa käyttöön otettujen urasäännösten vuoksi ylennysprosentit, jotka on laskettu työssäkäyvän henkilöstön perusteella (riippumatta siitä, ovatko he ylennyskelpoisia), ovat matalat. Tämä johtuu erityisesti vaatimuksesta yhdistää ylempien palkkaluokkien ylennykset täytettyyn toimeen.

Palkkaluokan AST 10 osalta voidaan todeta, että henkilöstösääntöjen vuoden 2014 uudistuksen jälkeen ainoastaan ylemmän hallintoavustajan tehtäviin nimitetyt AST 9 ‑palkkaluokkaan kuuluvat työntekijät siirtyvät palkkaluokkaan AST 10 (”ensimmäisen asteen ylennys”). Palkkaluokkaan AST 10 kuuluvan henkilöstön määrä on näin ollen suoraan yhteydessä ylempien hallintoavustajien nimitysten määrään, mikä selittää ylennysprosentin merkittävät vaihtelut ajan mittaan tässä palkkaluokassa.

Henkilöstön määrä palkkaluokassa AST 4 D on vähentynyt vuosien mittaan, koska siihen ei ole palkattu työntekijöitä. Näin ollen niiden työntekijöiden osuus, jotka ansaitsevat ylennyksen ansioidensa perusteella, on kasvanut ajan mittaan (ns. tyhjenevän palkkaluokan vaikutus). Sama pätee soveltuvin osin palkkaluokkaan AST 1 vuosina 2014–2017.

·Ennen 1. toukokuuta 2004 entisellä ura-alueella C olleet virkamiehet määrättiin ”siirtymäaikaisen apulaishallintoavustajan” virkoihin.

·Ennen 1. toukokuuta 2004 entisellä ura-alueella D olleet virkamiehet määrättiin ”siirtymäaikaisen tukihenkilöstön työntekijän” virkoihin.

Liitteessä 16 esitetään kutakin siirtymävaiheessa olevaa virkatyyppiä koskevat luvut. Henkilöstösääntöjen vuoden 2014 uudistuksen voimaantulon jälkeen siirtymävaiheessa olevien hallintoavustajien määrä on vähentynyt huomattavasti, koska 31. joulukuuta 2013 palveluksessa olleet henkilöstön jäsenet siirtyvät asteittain eläkkeelle ja joidenkin virkamiesten siirtymäaika on päättynyt, kun he ovat hakeutuneet avoimiin työpaikkoihin.

4.2.4.AST- ja AST/SC-tehtäväryhmien henkilöstön kehitys

Joulukuun 31. päivänä 2019 komission palveluksessa olevista 32 847 työntekijästä 7 824 (24 prosenttia) oli AST-tehtäväryhmän virkamiehiä ja väliaikaisia toimihenkilöitä. Hallintoavustajien määrä oli vähentynyt 24 prosenttia vuoteen 2014 verrattuna. Myös muiden EU:n toimielinten AST-henkilöstön määrä pieneni, joskaan ei yhtä paljon (liite 17).

AST-ura-alueen henkilöstön määrän väheneminen johtuu osittain AST/SC-tehtäväryhmän perustamisesta, minkä myötä hallintoavustajien (AST) palkkaaminen toimisto- ja sihteeritehtäviin lopetettiin, sekä AST-tehtävien kokonaismäärän vähenemisestä. Vuosien 2013–2017 henkilöstövähennysten yhteydessä komission yksiköt, joiden henkilöstöä vähennettiin, usein luopuivat AST-viroista ja suosivat AD-virkoja.

Tällä välin AST/SC-henkilöstön määrä on kasvanut: sen osuus on tällä hetkellä noin kymmenen prosenttia AST- ja AST/SC-tehtäväryhmien yhteenlasketusta henkilöstöstä ja 2,7 prosenttia koko henkilöstöstä (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt).

Viimeisten kuuden vuoden aikana myös entisillä ura-alueilla C ja D olevien virkamiesten määrä on vähentynyt yli puolella (55 prosenttia). Vähennys johtuu pääasiassa eläkkeelle siirtymisestä. Vain noin kuudesosa vähennyksestä koskee henkilöstöä, joka on siirtynyt tehtäväryhmään AST rajoituksetta henkilöstösääntöjen liitteessä XIII olevan 31 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

5.Komission henkilöstösäännösten nojalla antama delegoitu säädös

Henkilöstösääntöjen 111 ja 112 artiklan nojalla komissiolle siirretään valta antaa työehtojen tiettyjä näkökohtia sekä palkkaa ja sosiaaliturvajärjestelmää koskevien sääntöjen täytäntöönpanon tiettyjä näkökohtia koskevia delegoituja säädöksiä.

Komissio tarkasteli viiteajanjakson aikana virkamatkakulujen määriä EU:n jäsenvaltioissa delegoidun säädöksen avulla. Tarkistuksessa otettiin huomioon Eurostatin selvitys hotellien, ravintoloiden ja ateriapalvelujen hintoja kuvaavien indeksien kehityksestä.

Delegoidun säädöksen antamisessa noudatettiin menettelyä, joka vahvistettiin delegoituja säädöksiä koskevassa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisymmärrysasiakirjassa. Menettelyyn sisältyivät jäsenvaltioiden tilasto- ja budjettiasiantuntijoiden ja Euroopan parlamentin hallinnon epäviralliset kuulemiset.

Komission delegoitu asetus (EU) 2016/1611 muodosti ensimmäisen komission delegoidun asetuksen nojalla tehdyn virkamatkakulujen määrien uudelleentarkastelun vuoden 2005 jälkeen.

Lisäksi komissio harkitsi myös valtuuksiensa käyttämistä sosiaaliturvan alalla, jotta muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen alaisten työntekijöiden työttömyysrahastoon maksamia maksuja olisi voitu korottaa. Tämä ei kuitenkaan ollut tarpeen, koska rahaston taloudellinen tilanne parani myöhemmin.

6.Komission ja muiden toimielinten hyväksymät täytäntöönpanosäännöt

6.1.Komission ja muiden toimielinten hyväksymät täytäntöönpanosäännöt

EU:n toimielimet voivat soveltaa itsenäisesti henkilöstösääntöjä ja muuhun henkilöstöön sovellettavia palvelussuhteen ehtoja henkilöstöönsä. Osana henkilöstösääntöjen vuoden 2014 uudistusta lainsäätäjä yhdenmukaisti lainsäädäntökehystä ja vahvisti hallintoa erityisesti velvoittamalla komission raportoimaan kunkin toimielimen nimittävän viranomaisen hyväksymistä säännöistä henkilöstösääntöjen ja muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen soveltamiseksi henkilöstösääntöjen 110 artiklan 6 kohdan mukaisesti.

Komissio antoi vuonna 2017 ensimmäisen kertomuksen, joka kattoi 1. tammikuuta 2014 ja 31. joulukuuta 2016 välisen ajanjakson. Kertomuksessa korostettiin, että toimielimet noudattivat oikeudellista kehystä ja käyttivät toimivaltaansa hyväksyäkseen henkilöstösääntöjen ja muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen soveltamista koskevia sääntöjä.

Komissio antaa 1. tammikuun 2017 ja 31. joulukuun 2019 välisen ajanjakson arvioinnista toisen kertomuksen samanaikaisesti tämän kertomuksen kanssa.

6.2.Virastojen hyväksymät täytäntöönpanosäännöt