1.Johdanto

Ihmisiin ja erityisesti nuoriin panostaminen on ensisijaisen tärkeää Euroopalle. Euroopan komissio esitti joulukuussa 2016 otsikoilla ”Investointi Euroopan nuorisoon” aloitteita painottaen sitä, miten tärkeää on avata nuorille uusia mahdollisuuksia. Yksi keskeinen viesti on se, että koulutuksen laatu vaikuttaa ratkaisevasti nuorten tulevaisuudennäkymiin ja mahdollisuuksiin. Tämän aloitteen perustana on ”Uusi osaamisohjelma Euroopalle” . Koulutus on ratkaisevassa asemassa myös Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa . Tämä tiedonanto on osa kouluopetusta, korkea-asteen koulutusta ja tutkinnon suorittaneiden sijoittumisen seurantaa koskevaa aloitepakettia. Tiedonannolla reagoidaan joulukuussa 2016 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmiin , ja se tukee koulutusta koskevaa YK:n kestävän kehityksen neljättä tavoitetta .

Kaikille avoin korkeatasoinen koulutus auttaa Eurooppaa saavuttamaan taloudelliset ja sosiaaliset tavoitteensa. Osallistavien ja kestävien yhteiskuntien perustana on hyvä koulutus. Hyvä koulutus on menestyksekkään työuran lähtökohta ja paras suoja työttömyyttä ja köyhyyttä vastaan. Se edistää henkilökohtaista kehitystä ja luo perustan aktiiviselle kansalaisuudelle. Hyvä koulutus edistää tutkimusta ja tuotekehitystä, innovointia ja kilpailukykyä. Yhteiskunnat voivat hyötyä näistä eduista kuitenkin vain silloin, kun korkeatasoinen koulutus on kaikkien saatavilla.

Kouluilla on keskeinen asema elinikäisessä oppimisessa, mistä syystä tarvitaan toimia, joilla parannetaan perusopetuksen laatua ja suorituskykyä. Nykyinen tilanne Euroopassa osoittaa, että tehtävää riittää vielä. Euroopan unionissa on hyvin erilaisia kouluja ja koulutusjärjestelmiä. Samaan aikaan kuta kuinkin kaikilla jäsenvaltioilla on edessään useita merkittäviä haasteita:

·Perusopetuksessa osaamisen kehittämisessä on puutteita. OECD:n PISA-tutkimuksen tuoreimmat tulokset osoittavat, että yhdellä oppilaalla viidestä on vakavia vaikeuksia saavuttaa riittävät taidot lukemisessa, matematiikassa ja luonnontieteissä. Tällaiset nuoret joutuvat muita todennäköisemmin kohtaamaan merkittäviä ja elinikäisiä sosiaalisen osallisuuden ja työllistyvyyden esteitä. Samaan aikaan erittäin hyviä tuloksia saavuttavien oppilaiden osuus Euroopassa on suhteellisen alhainen, ja parhaitenkin suoriutuvat EU:n jäsenvaltiot jäävät jälkeen kehittyneistä Aasian maista . Monilla nuorilla ei ole tarvittavia digitaalisia taitoja. Toinen keskeinen kysymys on muodollisen pätevyyden puute; vaikka monet jäsenvaltiot ovat onnistuneet alentamaan koulunkäynnin varhain keskeyttäneiden osuuden Eurooppa 2020 -strategian 10 prosentin yleistavoitteeseen, edelleen liian monet nuoret keskeyttävät koulunkäynnin ennenaikaisesti.

·Perusopetus ei aina edistä tasa-arvoa ja sosiaalista oikeudenmukaisuutta parhaalla mahdollisella tavalla. PISA-tutkimuksen tiedoista käy ilmi, että sukupuolten väliset erot matematiikassa ja luonnontieteissä ovat kaventumassa. Sukupuolistereotypiat vaikuttavat kuitenkin edelleen luonnontieteisiin ja tieto- ja viestintäteknologiaan osallistumiseen. Tähän on kiinnitettävä enemmän huomiota. PISA-tutkimuksen tulokset osoittavat niin ikään sen, että koulutustaso määräytyy suurelta osin oppilaiden sosioekonomisen taustan perusteella. Epäedullisista oloista lähtöisin olevista nuorista EU:ssa keskimäärin yli kolmasosan koulutustaso on alhainen, mikä on neljä kertaa enemmän kuin paremman taustan omaavien ikätoverien ryhmässä. Ilmiötä voimistavat muut maahanmuuttaja- ja romanitaustaisten oppilaiden erityishaasteet. Tällaiset erot lisäävät yhteiskunnallista eriarvoisuutta. Mahdollisuus korkeatasoiseen koulutukseen on avain kestävämpään ja tasa-arvoisempaan yhteiskuntaan. Suomen ja Viron esimerkit osoittavat, että koulutusjärjestelmissä on mahdollisuus saavuttaa samaan aikaan sekä korkeatasoiset oppimistulokset että tasa-arvoisuus.

·Teknologinen ja digitaalinen muutos on nopeaa, ja sillä on syvälle käyvä vaikutus talouteen ja yhteiskuntaan, ja siksi koulujen on reagoitava pontevammin uusiin realiteetteihin. Monet nykypäivän koululaiset päätyvät töihin, joita ei vielä ole olemassakaan. Jo nyt kaikista nykyisistä työpaikoista 90 prosenttia edellyttää ainakin jonkinlaista digitaalista osaamista. Enää ei riitä, että nuorille opetetaan vain tiettyjä tietoja tai taitoja; heidän on myös kehitettävä henkistä vahvuuttaan ja kykyä sopeutua muutoksiin. Keskusteluasiakirjassa globalisaation hallinnasta todetaan myös, että jatkuvasti liikkuvammaksi ja digitaalisemmaksi muuttuvassa yhteiskunnassa on löydettävä uusia oppimistapoja. Kuten pohdinta-asiakirjassa Euroopan sosiaalisesta ulottuvuudesta painotetaan, koulutusjärjestelmiä on nykyaikaistettava luovuuden, kriittisen ajattelun ja yrittäjähenkisyyden edistämiseksi.

Näiden haasteiden ratkaiseminen edellyttää uudistuksia. Tämä on jäsenvaltioiden tehtävä, sillä koulutusjärjestelmien suunnittelu on jäsenvaltioiden käsissä ja ratkaisut vaihtelevat kansallisten, alueellisten ja paikallisten erityispiirteiden mukaan. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti EU voi tukea jäsenvaltioita niiden uudistuspyrkimyksissä. EU-tason yhteistyön ansiosta jäsenvaltiot voivat analysoida tietoja, jakaa tietopohjaa sekä kartoittaa hyviä toimintamalleja, ja se tarjoaa mahdollisuuksia kokemusten vaihtoon ja vastavuoroiseen oppimiseen. Tämänkaltainen vapaaehtoinen yhteistyö auttaa jäsenvaltioita tekemään tietoon perustuvia päätöksiä.

Edellä mainittuihin haasteisiin voidaan vastata Euroopan tason tuen avulla toteuttamallatoimia kolmella alalla seuraavasti:

1.parempien ja osallistavimpien koulujen kehittäminen,

2.opettajien ja rehtorien tukeminen huipputason opetukseen ja oppimiseen pyrittäessä sekä

3.koulutusjärjestelmien ohjaaminen tehokkaampaan, oikeudenmukaisempaan ja tuloksekkaampaan suuntaan.

Tässä tiedonannossa esitetään kutakin edellä mainittua aihepiiriä koskevia EU:n toimia, joilla jäsenvaltioita autetaan ratkaisemaan edellä mainitut haasteet. Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso on uudistuksen keskeinen vauhdittaja erityisesti koulutukseen liittyvien maakohtaisten suositusten ansiosta. EU voi auttaa niitä jäsenvaltioita, jotka haluavat tukea uudistuspyrkimyksissään. EU tarjoaa myös taloudellista ja teknistä tukea jäsenvaltioille, erityisesti Erasmus+-ohjelman, Euroopan rakenne- ja investointirahastojen sekä rakenneuudistusten tukipalvelun kautta.

Monimuotoisuus on Euroopan koulujärjestelmille tunnusomaista, eikä mitään yleispätevää ratkaisua ole olemassa. Koulutustulosten parantaminen on kuitenkin jäsenvaltioiden yhteisen edun mukaista. Kaikkia saatavilla olevia välineitä kansallisella ja EU:n tasolla olisi hyödynnettävä täysimääräisesti, jotta kaikkien ulottuvilla oleva korkeatasoinen opetus toteutuu. Komissio on valmis tiiviiseen työskentelyyn jäsenvaltioiden kanssa.

2. Parempien ja osallistavimpien koulujen kehittäminen