KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

Laajentumisstrategia sekä vuosien 2011 ja 2012 tärkeimmät haasteet

1. Johdanto

Euroopan unionin laajentumisprosessi on edennyt uuteen vaiheeseen. Kroatian liittymisneuvottelujen päätökseen saaminen mahdollistaa maan jäsenyyden vuoden 2013 puolivälissä ja osoittaa, että Balkanilla 1990-luvulla koettujen tuhoisien konfliktien jälkimainingeissa omaksuttu politiikka on ollut oikea. Kyseisen politiikan tavoitteena on tuoda alueelle rauha, vakaus ja demokratia sekä viime kädessä mahdollistaa alueen maiden EU-jäsenyys. Neuvottelujen päätökseen saaminen on tuorein osoitus EU:n laajentumispolitiikan muutosvoimasta ja antaa uutta potkua uudistuksille kaikissa laajentumismaissa.

EU:n laajentumispolitiikka, sellaisena kuin se on kirjattu Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen[1], on vastaus maanosamme kansojen oikeutettuun toiveeseen liittyä Euroopan yhdistymishankkeeseen. Keski- ja Itä-Euroopan maiden liittyminen EU:hun viime vuosikymmenellä on osoittanut, että laajentuminen hyödyttää koko EU:ta ja antaa sille paremman lähtökohdan vastata maailmanlaajuisiin haasteisiin.

Laajentumispolitiikka on osoittautunut tehokkaaksi yhteiskunnallisen muutoksen moottoriksi. EU:hun jo liittyneet maat ja liittymisprosessissa mukana olevat maat ovat liittymiseen liittyviä demokraattisia ja taloudellisia uudistuksia toteuttaessaan läpikäyneet merkittäviä muutoksia. Sitoutuneisuus, ehdollisuus ja uskottavuus ovat liittymisprosessin ja sen onnistumisen ytimessä.

Eurooppa-neuvostossa joulukuussa 2006 saavutettu uusi yksimielisyys laajentumisesta muodostaa edelleen EU:n laajentumispolitiikan viitekehyksen. Yksimielisyyden perusperiaatteita ovat sitoumusten vahvistaminen, oikeudenmukaiset ja tiukat ehdot, hyvä yleisöviestintä sekä EU:n kyky vastaanottaa uusia jäseniä.

Laajentumispolitiikan avulla EU laajentaa rauhan, vakauden, demokratian ja vaurauden aluettaan. Kaikki nämä käsitteet ovat saaneet uutta merkitystä viimeaikaisten tapahtumien valossa:

· Dramaattiset tapahtumat Välimeren eteläpuolisissa maissa ja Lähi-idässä samoin kuin niitä seurannut epävakaa tilanne alleviivaa EU:n laajentumisprosessiin tiukasti sidottujen vakaus- ja demokratiatavoitteiden merkitystä Kaakkois-Euroopassa.

· Maailmanlaajuinen finanssikriisi ja euroalueen tämänhetkiset ongelmat ovat korostaneet kansantalouksien keskinäistä riippuvuutta sekä EU:ssa että sen ulkopuolella. Ongelmien myötä on tullut entistä tärkeämmäksi tukea talouden ja rahoitusjärjestelmän vakautta ja edistää kasvua, myös laajentumismaissa. Laajentumisprosessi on siihen tehokas väline.

Viimeisimmän laajentumispaketin hyväksymisen jälkeen Länsi-Balkanilla on otettu uusia edistysaskelia. Ratko Mladićin ja Goran Hadžićin pidätykset ja luovutukset entisen Jugoslavian alueella tehtyjä rikoksia käsittelevälle kansainväliselle sotarikostuomioistuimelle (ICTY) poistivat huomattavan esteen Serbian tieltä kohti EU-jäsenyyttä ja olivat merkittävä sovinnonele. Belgradin ja Pristinan välinen vuoropuhelu saatiin käyntiin, ja siitä on jo saatu tuloksia. Vuoropuhelun yhtenä tavoitteena on edistää EU:hun lähentymistä. EU:hun liittyvät uudistukset ovat edenneet useimmissa laajentumismaissa. Oikeus viisumivapaaseen matkustamiseen on myönnetty Länsi-Balkanin maista myös Albanialle ja Bosnia ja Hertsegovinalle.

Joissakin maissa tärkeät uudistukset ovat kuitenkin viivästyneet, mikä on johtunut usein maan sisäisistä politiikan käänteistä ja konflikteista. Viiveet ja tukokset ovat olleet erityisen vakavia Bosnia ja Hertsegovinassa ja Albaniassa. Hyvä hallintotapa, oikeusvaltioperiaate, hallinnolliset valmiudet, työttömyys, taloudelliset uudistukset ja sosiaalinen osallisuus ovat edelleen merkittäviä haasteita useimmissa maissa. Tiedonvälityksen vapauden osalta on kehitys on ollut joiltain osin huolestuttavaa. Kosovon asemaa koskevat erimielisyydet vaikuttavat edelleen kielteisesti sekä Kosovoon[2] että koko alueeseen. Pohjoisen Kosovon viimeaikaiset tapahtuvat ovat erittäin huolestuttavia. Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian nimikysymys on edelleen ratkaisematta.

Islannin liittymisprosessi on edennyt kuluneen vuoden aikana. Neuvottelujen eteneminen johtuu siitä, että Islannin rakenteet ovat jo pitkälti EU:n vaatimusten mukaiset, mikä selittyy maan pitkäikäisellä demokratialla, Euroopan talousalueen ja Schengen-alueen jäsenyydellä sekä korkeatasoisella julkishallinnolla.

Turkin tapauksessa liittymisprosessi on edelleen tehokkain tapa edistää EU:hun liittyviä uudistuksia, kehittää ulko- ja turvallisuuspolitiikasta käytävää vuoropuhelua, vahvistaa talouden kilpailukykyä ja monipuolistaa energiantarjontaa. Liittymisneuvotteluissa tilanne on valitettavasti se, ettei yhtään uutta neuvottelulukua ole voitu avata yli vuoteen. Turkin-suhteissa on yhteisen edun mukaisilla aloilla toteutettavien konkreettisten toimien pohjalta päästävä uuteen rakentavaan vaiheeseen.

Kroatian lähestyvä liittyminen osoittaa, että laajentumisprosessi on ohjattu maksimoimaan sen synnyttämät muutosvaikutukset asianomaisissa maissa. Laajentumisesta vuonna 2006 saavutetun uuden yksimielisyyden myötä prosessiin tehtyjä parannuksia on sovellettu käytännössä Kroatiaan, ja ne ovat osoittautuneet hyödyllisiksi. Muiden laajentumismaiden kanssa käynnissä olevissa ja tulevissa neuvotteluissa olisi hyödynnettävä näitä kokemuksia. Vaikeita neuvottelulukuja, esimerkiksi tuomioistuinlaitosta ja perusoikeuksia tai oikeutta, vapautta ja turvallisuutta koskevia lukuja, olisi käsiteltävä mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, jotta ehdokasmaalle jäisi riittävästi aikaa toteuttaa niitä koskevat uudistukset.

Kroatian liittyminen tulee olemaan valtava harppaus tässä historiallisessa hankkeessa, jolla Länsi-Balkan tulee osaksi EU:ta. EU:n Länsi-Balkanin-politiikka on ollut alusta asti osallistavaa 1990-luvun puolivälin alueellisesta lähestymistavasta vuonna 1999 käynnistettyyn vakautus- ja assosiaatioprosessiin ja Thessalonikin huippukokoukseen vuonna 2003. Huippukokouksessa vahvistettiin, että Länsi-Balkanin tulevaisuus on EU:ssa. Kroatian jäsenyyden ei ole tarkoitus toimia jakolinjana vaan ennemminkin sen pitäisi kannustaa Balkanin aluetta vauhdittamaan lähentymistään EU:hun. EU:n sitoumukset sekä alueen historian ja maantieteen huomioon ottaen EU:n laajentuminen on kesken niin kauan kunnes koko Länsi-Balkan on liittynyt unioniin jäsenyysehdot täytettyään.

Tässä yhteydessä komissio pitää tiukasti kiinni ”omien ansioiden periaatteesta”. Tahti, jossa maat etenevät kohti jäsenyyttä, riippuu pääasiassa kunkin maan saavutuksista asetettujen ehtojen täyttämisessä.

Kroatian menestys on vahva signaali muille laajentumismaille:

· EU lunastaa lupauksensa, kunhan ehdot täytetään.

· Liittymisehdot ovat vaativia ja niiden täytäntöönpanoa seurataan entistä tarkemmin. Tästä seuraa, että ehdokasmaan valmiustaso nousee korkeammalle, mistä on hyötyä sekä maalle itselleen että EU:lle liittymishetkellä.

· Kahdenvälisiä riitoja naapurien kanssa pitäisi ja voidaan ratkoa vuoropuhelua käyden ja kompromisseja hakien tunnustettuja periaatteita noudattaen.

Laajentumisprosessin säilyminen uskottavana on tärkeää uudistusten ajamiseksi laajentumismaissa ja jäsenvaltioiden tuen varmistamiseksi. Kuluneen vuoden tapahtumat ovat osoittaneet, että prosessin aikana on mahdollista saavuttaa konkreettisia tuloksia jo ennen liittymistä, kunhan asianomaiset ehdot täyttyvät. Komission tässä tiedonannossa esittämät suositukset siirtyä liittymisprosessin seuraaviin vaiheisiin ja ulottaa viisumivapaus Albaniaan ja Bosnia ja Hertsegovinaan, ovat siitä todistusvoimaisia esimerkkejä. Jos taas konkreettisten tulosten saavuttamiseen ei ole riittävästi tai lainkaan poliittista tahtoa ja sitoutuneisuutta, liittymisprosessi ei ole edennyt ja on vaarassa pitkittyä.

Tässä tiedonannossa arvioidaan Euroopan unionin laajentumiskehityksen nykytilaa Länsi-Balkanin, Turkin ja Islannin osalta. Yksityiskohtaisten maa-analyysien[3] pohjalta tiedonannossa luodaan katsaus siihen, miten maat ovat edenneet liittymisvalmisteluissaan ja mikä niiden tämänhetkinen tilanne on. Lisäksi esitetään arvio niiden tulevien vuosien näkymistä ja annetaan suosituksia. Aiempien vuosien tapaan eräitä tärkeimpiä haasteita käsitellään yksityiskohtaisemmin.

2. Tärkeimmät haasteet

2.1. Lisäpanostukset oikeusvaltioperiaatteen vahvistamiseen ja julkishallinnon uudistamiseen

Oikeusvaltioperiaatteen vahvistaminen on edelleen merkittävä haaste ja keskeinen ehto maiden etenemiselle kohti EU-jäsenyyttä. Laajentumisesta saavutetun uuden yksimielisyyden mukaisesti siihen on viime vuosina kiinnitetty enemmän huomiota liittymisprosessin kaikissa vaiheissa.

Oikeusvaltioperiaatetta korostettiin käsittelemällä näitä aiheita laajasti myös Kroatian liittymisneuvotteluissa, varsinkin tuomioistuinlaitosta ja perusoikeuksia sekä oikeutta, vapautta ja turvallisuutta koskevissa neuvotteluluvuissa. Oikeusvaltiokysymysten asettaminen yhdeksi tärkeimmäksi ehdoksi liittymisneuvottelujen aloittamiselle Albanian ja Montenegron kanssa on yksi esimerkki lisää siitä, miten aihealuetta painotetaan jo ennen varsinaisia neuvotteluja.

Kroatian liittymisneuvotteluista saatuja kokemuksia on tarkoitus hyödyntää käynnissä olevissa ja tulevissa neuvotteluissa muiden maiden kanssa. Sitä varten komissio aikoo ehdottaa uutta lähestymistapaa kysymyksiin, jotka liittyvät tuomioistuinlaitokseen ja perusoikeuksiin sekä oikeus- ja sisäasioihin. Näitä kysymyksiä olisi käsiteltävä liittymisprosessin varhaisessa vaiheessa ja niitä koskevien lukujen avaamista varten olisi laadittava toimintasuunnitelmat, koska niissä edellytetään vakuuttavia edistysaskeleita. Komissio raportoi saavutetusta edistyksestä prosessin kaikissa vaiheissa toimintasuunnitelmissa määriteltyjen välitavoitteiden mukaisesti ja ehdottaa tarvittaessa korjaavia toimenpiteitä. Liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA) varat kohdennetaan tämän prosessin tukemiseen.

Komissio on liittymistä valmistelevan prosessin puitteissa kannustanut maita luomaan riippumattomat ja tehokkaat tuomioistuimet ja korjaamaan puutteet. Kroatia onkin parantanut tuomarien nimitysmenettelyä, Serbia aloittanut tuomarien ja syyttäjien uudelleennimittämistä koskevan menettelyn tarkastelun ja Montenegro puolestaan tuomioistuinlaitosta koskevien keskeisten perustuslaillisten ja muiden säännösten tarkastelun. Kosovo on saanut valmiiksi tuomarien ja syyttäjien hyväksymisprosessin.

Useimmissa laajentumismaissa korruption torjunta on yksi tärkeimmistä oikeusvaltioperiaatteeseen liittyvistä haasteista. Korruptio on edelleen vakava ongelma, joka vaikeuttaa kansalaisten jokapäiväistä elämää niinkin olennaisissa asioissa kuin terveydenhoidossa ja koulutuksessa. Korruptiosta kärsivät myös investoinnit ja liiketoiminta, ja se vahingoittaa maiden talousarvioita, varsinkin julkisten hankintojen ja yksityistämisen osalta. Komissio on viime vuosina tiukentanut korruption torjunnan seurantaa laajentumismaissa.

Laajentumismaiden kanssa työskentelemisestä saaduista tärkeistä kokemuksista on ollut apua, kun EU:lle on laadittu oma lähestymistapa korruption torjuntaan kaikilla, niin sisäisten kuin ulkoistenkin politiikkojen aloilla.[4] Samaan aikaan kun komissio on luomassa korruption seurantamekanismia jäsenvaltioita varten, se pitää korruption torjuntapolitiikkojen seurantaa laajentumismaissa edelleen erittäin tärkeänä. Seurantaa harjoitetaan liittymisvalmistelujen ensivaiheista alkaen, ja pääpaino on tuloksissa ja kestävyydessä. Komissio myös edistää tiivistä koordinointia kansainvälisten avunantajien kesken resurssien optimaalisen käytön varmistamiseksi.

Järjestäytyneen rikollisuuden torjunta on edelleen yksi laajentumismaiden ensisijaisista tavoitteista. Se on tiiviisti kytköksissä korruption torjuntaan ja riippumattomien tuomioistuinten perustamiseen. Yksi suuri haaste järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa on rikollisen toiminnan usein rajatylittävä luonne. Lainvalvonta- ja oikeusviranomaisten välinen alueellinen yhteistyö ja verkottuminen on erittäin tärkeää tähän haasteeseen vastattaessa. Komissio tukee syyttäjien alueellisen verkoston luomista. Apua saadaan jäsenvaltioiden kansallisilta asiantuntijoilta ja asiaankuuluvilta eurooppalaisilta virastoilta. Komissio myös avustaa koordinoitujen todistajansuojelujärjestelmien perustamista alueella.

Komissio on kuluneena vuotena tehostanut oikeusvaltioperiaatteesta käymäänsä vuoropuhelua Länsi-Balkanin maiden kanssa. Tavoitteena on lujittaa valmisteluja liittymistä valmistelevan prosessin varhaisemmissa vaiheissa oikeus- ja sisäasioiden perusteellisten analyysien pohjalta. Sitä varten asiantuntijat ovat tehneet useimpiin laajentumismaihin virkamatkoja. Komissio on vahvistanut yhteistyötä ja tiedonvaihtoa asiaankuuluvien EU:n erillisvirastojen (mm. Europolin, Frontexin, Eurojustin sekä Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen) kanssa, Euroopan neuvoston ja muiden kansainvälisten järjestöjen kanssa sekä alueellisten aloitteiden puitteissa. Tarkistuskohtia on määritelty tarvittaessa jo prosessin varhaisvaiheissa. Bosnia ja Hertsegovinan kanssa on aloitettu jäsennelty vuoropuhelu oikeusasioista, ja komissio ehdottaa Kosovolle vastaavaa vuoropuhelua oikeusvaltioperiaatteesta. Tavoitteena on tarttua alan haasteisiin ja tukea tuomioistuinjärjestelmän uudistamista.

Julkishallinnon uudistaminen on edelleen yksi tärkeimmistä poliittisten jäsenyysehtojen painopisteistä useimmissa laajentumismaissa. Tavoitteena on lisätä avoimuutta, vastuullisuutta ja vaikuttavuutta, jotka ovat demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen peruspilareita. Tarkoituksenmukaiset hallinnolliset menettelyt, myös henkilöresurssien ja julkisen varainhoidon osalta, ovat ratkaisevassa asemassa unionin säännöstön täytäntöönpanon kannalta. Maiden on tehtävä enemmän julkishallintojensa kehittämiseksi kansallisten strategioiden pohjalta.

Joissakin laajentumismaissa on lisääntyvää näyttöä siitä, ettei valtaapitävien puolueiden ja valtion erillisyyttä kunnioiteta riittävästi. Tällaiset käytännöt voivat vaarantaa oikeusvaltioperiaatteen ja demokratian toteutumisen.

2.2. Tiedotusvälineiden sananvapauden turvaaminen

Sananvapaus on kansainvälisessä oikeudessa taattu perusoikeus ja pluralistisen demokratian erottamaton osa. Liittymisprosessissa sananvapauden turvaaminen on keskeinen osa Kööpenhaminassa vahvistettuja poliittisia jäsenyysehtoja.

Laajentumismaiden mediakenttä on kaiken kaikkiaan pluralistinen. Eräissä maissa on kuitenkin tapahtunut kielteistä kehitystä viime aikoina, mikä on erittäin huolestuttavaa. Komissio arvioi sananvapauden tilaa tarkemmin maakohtaisissa edistymiskertomuksissa.

Sananvapautta ja tiedotusvälineitä uhkaavat muun muassa poliittinen sekaantuminen, joskus myös oikeusjärjestelmän taholta, taloudelliset paineet, rikollinen toiminta ja korruptio keinoina pyrkiä vaikuttamaan tiedostusvälineisiin sekä toimittajien riittämätön suojelu häirinnältä tai pahimmassa tapauksessa väkivaltaisilta hyökkäyksiltä. Taloudellisten paineiden taustalla on omistuksen epäselvyys ja keskittyminen, epärehellinen kilpailu ja sääntelyviranomaisten riippumattomuuden puute. Joissakin laajentumismaissa medialainsäädännön täytäntöönpano on kokonaisuutena tarkasteltuna epätyydyttävää. On tapauksia, joissa toimittajiin kohdistuneita hyökkäyksiä, jopa tappoja, on selvittämättä vielä vuosia tapahtuman jälkeen. Turkissa lainsäädäntökehys ei vielä riitä takaamaan sananvapautta. Toimittajiin kohdistuvien oikeudenkäyntien ja tutkimusten suuri määrä ja tiedotusvälineiden painostus ovat vakavia huolenaiheita.

Kaikki tällainen rajoittaa vakavalla tavalla vallanpitäjiin kriittisesti suhtautuvien tiedotusvälineiden sananvapautta ja vaikeuttaa tutkivaa journalismia. Tiedotusvälineet ja toimittajat ovat usein pakotettuja itsesensuuriin.

On olennaisen tärkeää, että laajentumismaat turvaavat avoimen ja moniarvoisen tiedonvälityskulttuurin, joka mahdollistaa kriittisen ja riippumattoman toimitustyön. Julkisten yleisradiopalvelujen tarjoajien on vahvistettava taloudellista asemaansa ja itsenäisyyttään voidakseen hoitaa tehtävänsä. Samaan aikaan media-alan on eettisiä sääntöjä ja ammatillisia normeja noudattaen sitouduttava itsesääntelyyn.

Komissio järjesti toukokuussa 2011 sananvapaudesta konferenssin, johon osallistui media-alan ja kansalaisyhteiskunnan edustajia Länsi-Balkanilta ja Turkista. Konferenssilla pyrittiin tavoittamaan hallitusten virallisten edustajien lisäksi ne, joita asia suoraan koskee, ja kuulemaan heidän näkemyksiään ja kokemuksiaan. Komissio aikoo jatkossakin hyödyntää konferenssin päätelmiä alan toimissaan.

Komissio seuraa tilannetta tarkkaan laajentumismaiden kanssa tehtyjen sopimusten ja niiden kanssa käytävän jäsennellyn vuoropuhelun puitteissa. Se aikoo ottaa nämä kysymykset tiiviimmin osaksi liittymisneuvotteluja, varsinkin tuomioistuinlaitosta ja perusoikeuksia koskevaa neuvottelulukua. Komissio määrittelee painopisteitä ja kannustaa hallituksia omaksumaan eurooppalaiset normit sananvapauden alalla. Tätä varten on tarkoitus vahvistaa yhteistyötä kumppanimaiden ja kansainvälisten järjestöjen, varsinkin Euroopan neuvoston ja Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön, kanssa. Toimittajien ja heitä edustavien järjestöjen kanssa käytävää vuoropuhelua kehitetään edelleen.

2.3. Alueellisen yhteistyön tehostaminen ja sovinnon rakentaminen Länsi-Balkanilla

Alueellinen yhteistyö ja hyvät naapuruussuhteet ovat olennainen osa vakautus- ja assosiaatioprosessia, ja komissio seuraa niitä tarkkaan liittymisprosessin kaikissa vaiheissa. Alueellinen yhteistyö tukee sovinnontekoa alueella, joka on lähimenneisyydessä kärsinyt vakavista konflikteista. Alueellinen yhteistyö ja kauppa voivat hyödyttää aluetta taloudellisesti. Alueellinen yhteistyö on myös erottamaton osa EU:hun yhdentymistä, mikä edellyttää usein alueellisia lähestymistapoja ja toimenpiteitä.

Kuluneella vuosikymmenellä on tapahtunut tältä osin merkittävää edistystä, ja asiat ovat edenneet myös kuluvana vuonna. Alueen johtajien, varsinkin Serbian ja Kroatian johtajien, vierailut naapurimaihin sekä 1990-luvun konflikteista annetut lausunnot ovat merkittävällä tavalla edistäneet alueellista sovinnontekoa. Pakolaisten paluuta koskeva Sarajevon prosessi saadaan lähipäivinä onnistuneesti päätökseen. Prosessiin ovat osallistuneet Serbia, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina ja Montenegro. Valtiosta riippumattomien järjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan aloitteilla, esimerkiksi nuorten ihmisoikeusaloitteella, totuus- ja sovintokomissiolla ja Igman-aloitteella, on tärkeä rooli sovinnon edistämisessä ruohonjuuritasolla.

Tietyillä aloilla yhteistyö sujuu hyvin ja etenee. Tällaisia ovat esimerkiksi energiayhteisö, Euroopan yhteinen ilmailualue ja täyden toimintavalmiuden saavuttaneessa julkishallinnon alueellisessa koulussa (ReSPA) annettava yhteiskoulutus. Komissio ehdotti joulukuussa 2010 strategiaa[5] Tonavan alueen kehittämiseksi, ja jäsenvaltiot ovat sittemmin hyväksyneet sen. Keski-Euroopan vapaakauppasopimuksen (CEFTA) puitteissa käytävä alueellinen kauppa on kasvussa, ja sopimusta ollaan muuttamassa ulottamalla sen soveltamisala kilpailupolitiikkaa, poistamalla lisää tulleja ja vapauttamalla palvelujen tarjontaa. Alueellinen yhteistyöneuvosto on aloittanut kolmivuotisen strategiansa ja työohjelmansa täytäntöönpanon ja panostaa toimintansa tuloksellisuuteen.

Samaan aikaan aiemmista konflikteista periytyneet kysymykset ja muut avoinna olevat kahdenväliset kysymykset ovat keskeisiä haasteita Länsi-Balkanin vakaudelle ja vaikuttavat alueelliseen yhteistyöhön, maiden välisiin suhteisiin samoin kuin niiden sisäiseen toimintaan ja uudistusprosesseihin. Näihin jäljellä oleviin kysymyksiin on tartuttava rivakasti. Niiden ratkaiseminen poistaa ison esteen Länsi-Balkanin yhdentymiseltä EU:hun.

Etniset ristiriidat ja asemaa koskevat kysymykset varsinkin Bosnia ja Hertsegovinassa ja Kosovossa haittaavat edelleen instituutioiden normaalia toimintaa ja jarruttavat EU:hun liittyviä ja muita uudistuksia. Joskus niillä voi olla laajempiakin alueellisia seurauksia. Komissio katsoo, että EU:hun liittyvien uudistusten jatkaminen on paras tapa ratkoa näitä ongelmia. Viimeaikainen kehitys, varsinkin edistyminen EU:n tukemassa Belgradin ja Pristinan välisessä vuoropuhelussa, on tältä osin avainasemassa. Ohridin puitesopimuksen allekirjoituksen kymmenvuotispäivä elokuussa oli muistutus siitä, että vaikeita etnisiä kysymyksiä on mahdollista ratkoa käymällä vuoropuhelua ja hakemalla kompromisseja.

Äskettäin on päästy hyviin tuloksiin pyrittäessä ratkaisemaan ongelmia, jotka liittyivät siihen, onko alueellisten aloitteiden toimintaan osallistuminen kaikille avointa. Ongelmat johtuivat Kosovon asemasta vallitsevista eriävistä näkemyksistä. Lisätoimia kuitenkin tarvitaan. Belgradin ja Pristinan vuoropuhelussa päästiin sopimukseen siitä, että Serbia hyväksyy Kosovon tullileimat. Näin alueellisen kaupan pitäisi voida käynnistyä uudelleen CEFTAn puitteissa. Sitä ennen alettiin taas järjestää CEFTAn ja alueellisen yhteistyöneuvoston kokouksia niin, että kaikki asianomaiset osallistuivat niihin, ja allekirjoitettiin Paneurooppa–Välimeri-yleissopimus etuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskevista säännöistä. Kosovon asemaa koskevat erimielisyydet ovat kuitenkin edelleen estäneet liikenneyhteisösopimuksen viimeistelyn ja allekirjoituksen sekä kaupan yksipuolisten toimenpiteiden ulottamisen koskemaan Kosovoa ja muita Länsi-Balkanin kumppaneita. Ne ovat myös este EU:n ja Kosovon välisten sopimussuhteiden kehittämiselle.

Belgradin ja Pristinan välisessä vuoropuhelussa on vielä päästävä kokonaisratkaisuun alueelliseen yhteistyöhön liittyvissä kysymyksissä. Komissio kannustaa asianomaisia etsimään käytännön ratkaisuja sen varmistamiseksi, että alueellinen yhteistyö voisi jatkua kaikille avoimena. Se ei kuitenkaan pyri vaikuttamaan Kosovon asemasta vallitseviin eriäviin näkemyksiin. Kuluneena vuonna saavutettu edistys osoittaa, että tämä on mahdollista.

Kestävän sovinnon kannalta on olennaista, että entisessä Jugoslaviassa tehdyistä sotarikoksista nostetaan syytteet ja langetetaan tuomiot. Täysi yhteistyö ICTYn kanssa on edelleen yksi liittymisprosessin keskeinen edellytys Länsi-Balkanilla. ICTYn syytteeseenpanemista sotarikollisista kaksi viimeistä on äskettäin pidätetty ja luovutettu Haagiin, mikä on merkittävä askel tähän suuntaan. Komissio myös kehottaa asianomaisia hallituksia huolehtimaan tehokkaammin, että kotimaiset sotarikosoikeudenkäynnit hoidetaan asianmukaisesti.

Komissio suhtautuu hyvin vakavasti sotarikoksia koskevaan Martyn raporttiin, jonka Euroopan neuvoston parlamentaarinen yleiskokous vahvisti tammikuussa. Raportti koskee rikoksia, muun muassa laittomia elinten poistoja, joita on väitetty tehdyn Kosovon konfliktin aikana ja sen jälkeen. Komissio antaa täyden tukensa EULEXin tutkimukselle, ymmärtää todistajien suojelun tärkeyden tässä yhteydessä ja on tyytyväinen siihen, että Brysseliin on perustettu EULEX-työryhmä ja että hallitukset tekevät sen kanssa yhteistyötä.

Kaiken kaikkiaan on tärkeää, että alueen hallitukset ja kansalaisjärjestöt jatkavat työtään selittääkseen kansalaisille, että sovinto on olennainen osa heidän tulevaisuuttaan EU:ssa ja että oikeuden toteutuminen sotarikosten suhteen on välttämätön osa tätä prosessia. Poliittisten johtajien pitäisi välttää sellaisia lausuntoja ja toimia, jotka voivat kyseenalaistaa nämä tärkeät periaatteet.

Osapuolten on määrätietoisesti pyrittävä ratkaisemaan avoimet kahdenväliset kysymykset mahdollisimman varhaisessa vaiheessa laajentumisprosessia hyvän naapuruuden hengessä ja EU:n kokonaisedut huomioon ottaen. Komissio kehottaa niitä tekemään kaikkensa jäljellä olevien rajariitojen ratkaisemiseksi sovittuja periaatteita ja keinoja noudattaen, mukaan lukien riitojen vieminen tarvittaessa Kansainväliseen tuomioistuimeen. Kahdenväliset kysymykset eivät saisi jarruttaa liittymisprosessia. Komissio on valmis edistämään ratkaisujen löytymiseen tarvittavien poliittisten edellytysten luomista ja tukemaan asiaankuuluvia aloitteita.

Slovenian ja Kroatian sopimus rajariidan sovittelusta on päänavaus kahdenvälisten kiistojen ratkomiseen. Sopimuksen täytäntöönpanon on määrä alkaa loppuvuodesta. Komissio kannustaa entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian nimikiistan osapuolia omaksumaan niitäkin rakentavan asenteen asiasta YK:n johdolla käytävissä neuvotteluissa.

2.4. Talouden pysyvä elpyminen ja Eurooppa 2020 -strategian haltuunotto

Kaikkien laajentumismaiden taloudet ovat elpymässä, tosin eri tahtiin. Turkin talous on selvinnyt kriisistä kasvaen, ja sen kasvu jatkuu vaikuttavana, mutta talouden ylikuumenemisesta on enenevässä määrin merkkejä. Länsi-Balkanin taloudet alkavat nekin elpyä, tosin niillä menee jonkin aikaa ennen kuin ne pääsevät kriisiä edeltäneelle tasolle. Islannin talous jatkaa elpymistään huomattavista talouden häiriöistä, joita se koko kriisin aikana.

Laajentumismailla on kuitenkin merkittäviä sosioekonomisia haasteita. Useimmissa laajentumismaissa työttömyys, joka on muutenkin korkea, on lisääntymässä. Euroopan maista korkein työttömyys on Kosovossa, Bosnia ja Hertsegovinassa ja entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa. Varsinkin naisten ja nuorten osallistumien työvoimaan on vähäistä, ja pimeä työnteko on laajalle levinnyt ongelma. Vienti tukee elpymistä, mutta Länsi-Balkanin vientiä hallitsevat lisäarvoltaan vähäiset tuotteet, myös perushyödykkeet, joille on tyypillistä hintojen vaihtelu ja voimakas kilpailu kehittyvien markkinoiden taholta.

Useimmat laajentumismaat ovat jatkaneet varovaista makrotalouspolitiikkaa. Julkisen talouden vakauttaminen ja työmarkkinoiden uudistaminen ovat kiireellisimpiä lyhyen aikavälin painopisteitä; myös EU-maat kamppailevat samojen haasteiden kanssa. Tarvitaan lisää rakenteellisia uudistuksia kilpailukyvyn ja investointiedellytysten parantamiseksi. Tavoitteena on houkutella suoria ulkomaisia investointeja, edistää työpaikkojen syntymistä ja varmistaa kasvun kestävyys. Julkishallinnon valmiuksien parantaminen ja oikeusvaltioperiaatteen vahvistaminen, mukaan lukien tuomioistuinlaitoksen uudistaminen ja laajalle levinneen korruption torjunta, ovat erityisiä haasteita Länsi-Balkanilla. Edistyminen näillä aloilla parantaisi myös liiketoimintaedellytyksiä. Julkiset palvelut yrityksille ja investoinnit infrastruktuuriin ovat edelleen vähäisiä.

Työmarkkinauudistuksilla (myös etuuksien tarkistuksilla), verotuskysymyksillä ja koulutusjärjestelmiä järkiperäistämällä pitäisi voida korjata suurimpia rakenteellisia heikkouksia Länsi-Balkanilla ja tukea vahvempaa, kestävää ja osallistavaa kasvua.

Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden haltuunotto

Eurooppa 2020 on EU:n kasvustrategia kuluvalle vuosikymmenelle. Sen avulla unionista tehdään älykäs, kestävä ja osallistava talous muuttuvassa maailmassa. Laajentumismaita kannustetaan liittymään Eurooppa 2020 -strategiaan ja sen lippulaiva-hankkeisiin[6]. Ne tarjoavat hyvän kiinnekohdan uudistuksille.

Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet otetaan tapauskohtaisesti huomioon vuoropuhelussa, jota komissio ja laajentumismaat käyvät talouspolitiikasta sekä työllisyys- ja sosiaalipolitiikoista. Komissio on ohjannut rahoitusavun ohjelmointia kohti Eurooppa 2020 -tavoitteita, varsinkin sosioekonomiseen kehitykseen liittyviä tavoitteita. Ne otetaan huomioon myös komission yhteistyössä kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa.

Euroopassa käynnissä oleva velkakriisi on korostanut terveen julkisen talouden merkitystä. Komissio on antanut joitakin vertaisarviointimekanismejaan ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden käyttöön. Yksi tärkeä väline tässä työssä on julkisen talouden monenvälinen EU-valvonta, jota mukautetaan asteittain talouden ohjausjärjestelmän suunniteltuun tehostamiseen EU:ssa.

Yksityissektorin kehittämisen alalla politiikan koordinointia Länsi-Balkanin ja Turkin kanssa ohjaa eurooppalaisia pk-yrityksiä tukeva aloite (Small Business Act)[7]. Tämän EU:n vahvistamia tarkistuskohtia vasten suoritettuun säännölliseen arviointiin perustuvan koordinoinnin ansiosta on voitu antaa hyvin testattuja suosituksia, joissa huomioidaan laajentumismaiden kansalliset erityispiirteet. Komissio ehdottaa, että Small Business Act ‑aloitetta käytetään viitekehyksenä alueella tulevaisuudessa toteutettavissa, pieniä ja keskisuuria (pk) yrityksiä koskevissa toimissa.

Komissio kannustaa kumppaneina toimivia kansainvälisiä rahoituslaitoksia tukemaan Länsi-Balkanin investointikehyksen puitteissa uusia pk-yritystoiminnan rahoitusmuotoja, erityisesti oman pääoman ehtoista rahoitusta, pääomasijoituksia ja takausjärjestelmiä. Komissio aikoo osallistua Länsi-Balkanin pk-foorumin rahoittamiseen. Foorumin tarkoituksena on takauksia ja riskipääomaa tarjoamalla parantaa pk-yritysten rahoituksensaantia.

Tutkimuksen ja innovoinnin alalla laajentumismaat täyttävät jo hyvin kelpoisuusehdot EU:n aloitteisiin osallistumiselle. Laajentumismaat osallistuvat seitsemänteen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelmaan sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan. Tämänhetkisten indikaattoreiden mukaan ne ovat kuitenkin useimmissa tapauksissa selvästi EU:n keskiarvon alapuolella, kun puhutaan alan investoinneista sekä tutkimus- ja innovaatiopolitiikan kehittämisestä. Alueellisia johtajia kehotetaan yleisesti ja varsinkin tulevissa ministerikokouksissa tutkimukseen, innovointiin ja inhimilliseen pääomaan suuntautuvien investointien lisäämiseen.

Laajentumismaiden on valmistauduttava paremmin ilmastonmuutokseen, ja niiden on sovitettava toimensa yhteen EU:n kanssa tarttuakseen tähän haasteeseen muun muassa tietoisuutta lisäämällä. Asteittain toteutettavista ilmastotoimista on hyötyä, kun kehitystä ohjataan vähähiilisemmäksi, ja niiden myötä voi syntyä uusia työpaikkoja.

Talouden orastava elpyminen ei vielä näy sosiaalisten olojen kohentumisena. Köyhyysrajan alapuolella elävän väestön osuus on edelleen suuri, ja Länsi-Balkanilla heidän osuutensa on kasvussa. Pimeä työnteko on erittäin yleistä ja vaikuttaa kielteisesti varsinkin nuorten sosiaaliseen tilanteeseen.

Työpaikkojen turvaaminen ja huono-osaisten sosiaalinen osallisuus ovat yksi painopiste. Sosiaalialalla on kuitenkin tehty vain vähän todellisia investointeja, ja yhteistyössä kansainvälisten avunantajien kanssa on ollut ongelmia strategisessa ohjelmasuunnittelussa. Komissio korostaa poliittisessa vuoropuhelussaan työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaa ja kannustaa maita asettamaan molemmilla aloilla selvät ja realistiset tavoitteet sekä kohdentamaan ja priorisoimaan sosiaalimenot tarkemmin. Laajentumismaiden olisi tapauskohtaisesti otettava köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalaisen foorumin tavoitteet omakseen.

Kaikkien vähäosaisten ryhmien sulauttamiseksi valtaväestöön olisi toteutettava määrätietoisia toimia. Erityisen heikossa asemassa olevan romanivähemmistön tilanteen kohentamiseksi komissio on kehottanut Länsi-Balkania ja Turkkia tekemään yhteistyötä EU:n romanifoorumeilla, joiden puitteissa osallisuutta seurataan systemaattisesti ja ehdotetaan siihen liittyviä toimia. Komissio on järjestänyt romanikysymyksistä useita seminaareja kannustaakseen alueen maita tarkistamaan ja vahvistamaan kansallisia toimintasuunnitelmia ja panemaan ne täytäntöön. Tavoitteena on torjua romanien syrjintää ja parantaa heidän yhteiskuntaan integroitumistaan varsinkin koulutuksen, työllisyyden, asumisen ja terveydenhoidon osa-alueilla. Länsi-Balkanin maiden olisi määrätietoisesti edistettävä maan sisäisten pakolaisten väestörekisteriin kirjaamista.

Koulutuksen parantaminen on kestävän ja osallistavan kasvun edellyttämien rakennemuutosten keskiössä. Toistaiseksi koulutukseen, osaamiseen ja pätevyyteen on investoitu vain vähän ja kansallisten tutkintotodistusten tunnustaminen alueen muissa maissa on riittämätöntä. Valtiolliset koulutusjärjestelmät ja infrastruktuurit on uudistettava, minkä lisäksi tarvitaan kansainvälisesti vertailukelpoisia ammatillisia ja muita koulutusohjelmia, jotta ammattitaidon kysynnän ja tarjonnan välillä vallitseva epätasapaino saadaan korjatuksi.

Komissio sallii ehdokasmaiden osallistumisen eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisiin puitteisiin (ET 2020), mutta entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia ja Montenegro eivät toistaiseksi osallistu. Komissio on ehdottanut avoimeen koordinointimenetelmään perustuvan Länsi-Balkanin koulutusfoorumin luomista, johon kaikki laajentumismaat voisivat osallistua. Se tehostaisi tärkeimmistä poliittisista haasteista käytävää vuoropuhelua ja turvaisi täytäntöönpanon ja seurannan. Länsi-Balkanin maita on pyydetty osallistumaan EU:n elinikäisen oppimisen ohjelman keskitettyihin toimiin.

2.5. Liikenne- ja energiaverkkojen laajentaminen

Laajentumismaiden kanssa tehtävän liikenne- ja energiayhteistyön tehostaminen hyödyttää suoraan Euroopan kansalaisia ja yrityksiä. Liikenne- ja energiaverkkojen yhteenliitettävyys on yksi avaintekijä yhteistyössä, jota EU tekee kaikkien naapurimaidensa kanssa kestävän talouskasvun, kaupan, kulttuurivaihdon ja työllisyyden edistämiseksi ja elinolosuhteiden kohentamiseksi. Laajentumismaiden tapauksessa yhteistyöllä pyritään myös valmistelemaan niitä liikennettä ja energiaa koskevan yhteisön säännöstön omaksumiseen ja täytäntöönpanoon.

Turkki, joka sijaitsee strategisesti Euroopan, Lähi-idän ja Kaukasian risteyskohdassa, on tasaiseen tahtiin kehittänyt ja lujittanut yhteyksiään EU:hun. Esimerkkeinä voidaan mainita ilmailualan viimeaikainen kehitys ja Turkin rooli Southern Gas Corridor -maakaasukäytävän luomisessa. Näiden yhteyksien jatkokehittämisestä olisi hyötyä molemmille osapuolille. Southern Gas Corridor -käytävä parantaisi maakaasun toimitusvarmuutta Euroopassa, koska toimitusreitit laajenisivat ja kilpailu kansainvälisillä kaasumarkkinoilla piristyisi. Komissio antaa Turkille rahoitusta maan liikenneverkkojen kehittämiseen. Etusijalla ovat suurten nopeuksien raideliikenne ja satamainfrastruktuurin modernisointi. Samaan aikaan Turkkia pitäisi kannustaa syventämään kaasumarkkinoitaan, mikä lisäisi markkinoiden likviditeettiä ja sopimusten joustavuutta. Tällainen prosessi johtaisi energiansiirron solmukohdan syntymiseen, mikä puolestaan parantaisi energiavarmuutta.

Kaakkois-Euroopan liikenneobservatorio on määritellyt Länsi-Balkanin osalta alueellisen liikenneverkon ja siihen liittyen ensisijaisia hankkeita. Länsi-Balkanin maat osallistuvat EU:n jäsenvaltioiden ja muiden eurooppalaisten maiden kanssa vuonna 2006 allekirjoitettuun sopimukseen Euroopan yhteisen ilmailualueen perustamisesta. Liikennealan yhteistyötä tehdään myös Tonava-strategian puitteissa.

Komissio on vuodesta 2008 neuvotellut liikenneyhteisön perustamisesta Länsi-Balkanin maiden kanssa. Yhteisö loisi yhdennetyt markkinat infrastruktuuria sekä maa-, sisävesi- ja meriliikennettä varten. Neuvottelut on melkein saatu päätökseen. Ainoa jäljellä oleva este on erimielisyys Kosovon asemasta. Komissio kehottaa osapuolia toteuttamaan tarvittavat toimet, jotta neuvottelut saadaan nopeasti päätökseen ja sopimus liikenneyhteisöstä voidaan allekirjoittaa.

Komissio on ehdottanut Euroopan laajuisten liikenneverkkojen (TEN-T) uudelleentarkastelua, jotta yhteyksiä laajentumis- ja naapuruuspolitiikkojen piiriin kuuluviin maihin voitaisiin parantaa.[8]

EU jatkaa verkkojen yhdentämistä myös energian alalla tukemalla energiayhteisöä, johon kuuluvat EU ja sen jäsenvaltiot, koko Länsi-Balkan sekä eräät naapuruuspolitiikan maat[9]. EU:n energia-alan sääntöihin perustuvalla energiayhteisöllä luodaan avoimet, läpinäkyvät ja kilpailukykyiset aluemarkkinat, jotka auttavat investointien houkuttelemisessa. Energiayhteisöä koskeva EU:n säännöstö kattaa nykyisellään energian sisämarkkinat, energiatehokkuuden ja uusiutuvat energialähteet sekä tietyt osat ympäristöä, sosiaaliasioita ja kilpailua koskevasta säännöstöstä. Sitä on tarkoitus laajentaa kattamaan öljyn pakolliset varmuusvarastot sekä sähkö- ja kaasumarkkinat.

3. Edistyminen laajentumismaissa ja toimintasuunnitelma vuosiksi 2011 ja 2011

3.1. Länsi-Balkan

Kroatia

Liittymisneuvottelut Kroatian kanssa saatiin päätökseen kesäkuussa sen jälkeen, kun Kroatia täytti kuluneen vuoden aikana neuvottelujen päättämisedellytykset jäljellä olevissa, muun muassa tuomioistuinlaitosta ja perusoikeuksia sekä kilpailupolitiikkaa koskevissa vaativissa neuvotteluluvuissa. Kroatia on saavuttanut merkittäviä tuloksia korruption torjunnassa, ottanut käyttöön objektiivisen ja läpinäkyvän menettelyn tuomarien ja syyttäjien nimittämisessä ja parantanut palaaville pakolaisille tarkoitettujen asuttamisohjelmien täytäntöönpanoa tuntuvasti. Vaikeuksissa olevien telakoiden rakenneuudistuksissa on tapahtunut merkittävää edistystä.

Liittymisneuvottelujen päätteeksi laadittava liittymissopimus on kesäkuussa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston mukaan tarkoitus allekirjoittaa vuoden loppuun mennessä. Näin Kroatia voisi liittyä EU:hun 1. heinäkuuta 2013 edellyttäen, että ratifiointimenettelyt on saatu päätökseen. Kroatian valmistautuminen täyttämään jäsenyysvelvoitteet liittymisajankohtaan mennessä on erittäin korkealla tasolla. Se täyttää Kööpenhaminassa sovitut poliittiset jäsenyysehdot, ja sen odotetaan täyttävän taloudelliset ja unionin säännöstöä koskevat jäsenyysehdot 1. heinäkuuta 2013 mennessä. Kaavailtu etenemistahti on pyrittävä säilyttämään.

Kroatian on jatkettava maan kehittämistä liittymisneuvottelujen kuluessa toteutettujen uudistusten ja kehitettyjen valmiuksien pohjalta. Komissio seuraa tarkkaan sitä, miten Kroatia täyttää kaikki antamansa sitoumukset ja miten se jatkaa valmisteluja jäsenyysvelvoitteiden omaksumiseksi liittymisajankohtaan mennessä. Seurannassa keskitytään Kroatian antamiin sitoumuksiin varsinkin seuraavilla aloilla: tuomioistuinlaitos ja perusoikeudet; oikeus, vapaus ja turvallisuus; kilpailupolitiikka.

Seuranta muodostuu säännöllisesti päivitettävistä seurantataulukoista, vakautus- ja assosiaatiosopimuksen mukaisesta vuoropuhelusta, vertaisarvioinneista, liittymistä valmistelevasta talousohjelmasta ja julkista taloutta koskevista ilmoituksista. Komissio julkaisee Kroatian liittymishetkeen asti kuuden kuukauden välein arvion siitä, miten maa on pannut edellä mainittujen neuvottelulukujen osalta antamansa sitoumukset täytäntöön. Kattava seurantaraportti esitetään Euroopan parlamentille ja neuvostolle syksyllä 2012.

Jos seurantaprosessissa ilmenee jotain huolestuttavaa, johon Kroatia ei puutu, komissio voi tarvittaessa lähettää Kroatian viranomaisille varhaisvaroituskirjeitä ja ehdottaa, että neuvosto toteuttaa kaikki aiheelliset toimenpiteet jo ennen liittymistä. Viidennen laajentumiskierroksen tapaan liittymissopimukseen sisältyy yleinen taloudellinen suojalauseke, sisämarkkinoita koskeva suojalauseke sekä oikeuden, vapauden ja turvallisuuden aluetta koskeva suojalauseke.

Kroatian odotetaan säilyvän aktiivisena toimijana Länsi-Balkanin alueellisessa yhteistyössä. Komissio suhtautuu toiveikkaasti Slovenian ja Kroatian välisen rajariidan sovittelusta tehdyn sopimuksen täytäntöönpanoon. Se tukee sopimuksessa määrättyä välitystuomioistuimen perustamista ja toimintaa. Komissio on tyytyväinen Kroatian hallituksen julkilausumaan, jonka mukaan maa tukee alueen muita maita niiden EU-jäsenyysvalmisteluissa, ja kannustaa Kroatiaa selvittämään ennen liittymistään ne kahdenväliset kysymykset, joita sillä vielä on naapureidensa kanssa. Poliittisten johtajien pitäisi puolestaan pidättyä julkilausumista ja toimenpiteistä, jotka vähättelevät sovinnon tärkeyttä tai sotarikosten vakavuutta.

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia

Kesäkuun parlamenttivaalit entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa sujuivat pääosin kansainvälisten normien mukaisesti, ja maa on jatkanut liittymiseen liittyviä uudistuksia. Hallituskoalitio on pysynyt vakaana. Maa täyttää poliittiset jäsenyysehdot yhä riittävässä määrin. Parlamentin, tuomioistuinlaitoksen ja julkishallinnon uudistuksessa sekä vähemmistöjen kunnioittamisessa ja suojelussa on edistytty jonkin verran, mutta tärkeitä haasteita on vielä edessä. Lisätoimet ovat tarpeen esimerkiksi sananvapauden parantamiseksi tiedotusvälineissä, tuomioistuinlaitoksen riippumattomuuden lisäämiseksi, julkishallinnon uudistamiseksi ja korruption torjumiseksi. Poliittisten voimien yhteistyöponnisteluja on lisättävä.

Maa on jatkanut vakautus- ja assosiaatiosopimuksen mukaisten sitoumustensa täyttämistä. Komissio pysyy ehdotuksessaan, jonka mukaan olisi siirryttävä assosiaation toiseen vaiheeseen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen mukaisesti, ja se kehottaa neuvostoa toimimaan asiassa viipymättä.

Komissio toteaa, että neuvosto ei ole pystynyt ryhtymään toimenpiteisiin komission vuonna 2009 antaman suosituksen perusteella, jonka mukaan entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa olisi aloitettava liittymisneuvottelut. Maan liittymisprosessin viemisestä seuraavaan vaiheeseen on hyötyä uudistuksille ja etnisten ryhmien välisille suhteille, ja sillä on myönteinen vaikutus alueella.

Kreikan ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian välinen riita jälkimmäisen nimestä on ollut ratkaisematta lähes kaksi vuosikymmentä. Vuoropuhelua on käyty YK:n johdolla 1990-luvulta lähtien, ja sitä on täydennetty vuodesta 2009 kahdenvälisillä kontakteilla, myös pääministeritasolla. Tuloksia ei kuitenkaan ole vielä saavutettu. Olennaista on säilyttää hyvät naapuruussuhteet ja pyrkiä saavuttamaan molempien osapuolten hyväksyttävissä oleva, YK:n johdolla neuvoteltu ratkaisu nimiongelmaan. Komissio korostaa, että on tarpeen lisätä tuntuvasti toimia ratkaisun löytämiseksi viipymättä. Se muistuttaa myös, että olisi vältettävä toimia ja lausuntoja, jotka voisivat vaikuttaa kielteisesti hyviin naapuruussuhteisiin. Nimikysymykseen olisi pitänyt löytää ratkaisu jo kauan sitten.

Montenegro

Eurooppa-neuvosto myönsi Montenegrolle ehdokasmaan aseman joulukuussa 2010 ja hyväksyi seitsemän tärkintä painopistettä liittymisneuvottelujen avaamiseksi. Painopisteet on määritetty komission lausunnossa Montenegron jäsenyyshakemuksesta.

Lausunnon antamisen jälkeen Montenegro on edistynyt hyvin Kööpenhaminan poliittisten jäsenyysehtojen täyttämisessä. Kaiken kaikkiaan se on saanut tyydyttäviä tuloksia erityisesti määritetyillä painopistealoilla. Lainsäädäntöä ja institutionaalista kehystä on parannettu, jotta voidaan lujittaa parlamenttityöskentelyä, vaalijärjestelmää, julkishallinnon ammattimaisuutta ja epäpoliittisuutta, tuomioistuinjärjestelmän riippumattomuutta ja vastuuvelvollisuutta, korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa, tiedotusvälineiden vapautta ja yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan kanssa. Oikeusvaltion kehittämistä on kuitenkin jatkettava määrätietoisesti, jotta saadaan tuloksia erityisesti korkean tason korruptiota ja järjestäytynyttä rikollisuutta koskevissa tapauksissa. Myönteistä kehitystä on tapahtunut myös syrjinnän vastaisten politiikkojen täytäntöönpanossa ja kotiseudultaan siirtymään joutuneiden henkilöiden tilanteen parantamisessa. Tätä kehitystä on nyt sovellettava käytännössä heikossa asemassa oleviin väestöryhmiin, myös kotiseudultaan siirtymään joutuneisiin henkilöihin, kohdistuvan syrjinnän vähentämiseen.

Komissio seuraa erityisesti, miten Montenegro edistyy oikeusvaltion vahvistamisessa ja syrjinnän kieltämisessä, ja tukee edelleen Montenegroa EU:hun liittyvien uudistusten täytäntöönpanossa.

Albania

Albanian sisäpoliittista tilannetta ovat varjostaneet suuresti poliittisen umpikujatilanteen jatkuminen ja uudet selkkaukset. Väkivaltaiset kahakat hallituksen vastaisten mielenosoittajien ja poliisin välillä johtivat neljän henkilön kuolemaan ja kärjistivät poliittisten voimien välistä epäluottamusta sekä epäluottamusta tiettyjä valtion elimiä kohtaan. Toukokuussa pidetyissa paikallisvaaleissa oli useampi kuin yksi ehdokas, eli se täytti ehdokasasettelua koskevan kriteerin. Lisäksi vaalit arvioitiin läpinäkyviksi, mutta niissä oli myös selkeitä puutteita, jotka on korjattava. Tiranan pormestarinvaalin ääntenlaskentaan liittyvä polemiikki kärjisti vallassa olevan enemmistön ja opposition välejä.

Albanian poliittisten voimien on nyt kiireesti aloitettava uudelleen poliittinen vuoropuhelu ja ylläpidettävä sitä, jotta keskeiset demokraattiset instituutiot, lähinnä parlamentti, voivat toimia asianmukaisesti ja edistyä unioniin lähentymisessä. Viimeisissä kaksissa vaaleissa havaittujen merkittävien puutteiden vuoksi on syytä tehdä kattava vaaliuudistus. Riippumaton ulkopuolinen asiantuntemus ja poliittisten puolueiden välinen yksimielisyys olisi hyödyksi uudistuksen tekemiselle.

Kaksi suurinta poliittista puoluetta on hyväksynyt EU:n tarjouksen osallistua uudelleen rakentavasti EU:hun yhdentymistä koskevien Albanian painopisteiden toteutukseen. On tärkeää, että Albanian poliittiset puolueet sitoutuvat EU-jäsenyyden edellyttämiä uudistuksia koskevaan jäsenneltyyn ja määrätietoiseen yhteistyöprosessiin. Tähän työhön olisi kuuluttava toimintasuunnitelman yhteinen tarkastus ja hyväksyminen. Toimintasuunnitelmalla vastataan lausunnossa annettuihin suosituksiin, myös parlamenttityöskentelyä ja vaaleja koskeviin suosituksiin, ja annetaan olennaisten uudistusten aikataulu.

Kaiken kaikkiaan Albanian edistyminen poliittisten jäsenyysehtojen ja liittymisneuvottelujen avaamisen 12:n tärkeimmän painopisteen täyttämisessä on ollut rajallista. Nämä painopisteet on määritelty komision lausunnossa, jonka neuvosto hyväksyi joulukuussa 2010. Jonkin verran edistymistä on tapahtunut järjestäytyneen rikollisuuden torjumisessa, pidätettyjen kohtelussa vankiloissa ja lasten oikeuksien alalla. Edistyminen ei kuitenkaan ole ollut riittävää tuomioistuinjärjestelmän, korruption torjunnan, omistusoikeuksien eikä romaniyhteisön elinolojen parantamisen osalta. On myös toteutettava parlamentaarista menettelyä ja vaaleja koskevia lisätoimia. Albania on aloittanut toimintasuunnitelman täytäntöönpanon vastatakseen komission lausunnossa annettuihin suosituksiin. Lisäponnisteluja kuitenkin tarvitaan suunniteltujen toimien tehokkuuden ja kattavuuden varmistamiseksi tiiviissä yhteistyössä opposition kanssa. Albanian on toteutettava määrätietoista työtä voidakseen osoittaa edistyneensä kaikissa näissä asioissa ennen kuin komissio voi suositella sille ehdokasmaan asemaa ja EU:n liittymisneuvottelujen avaamista.

Albania on jatkanut sujuvasti vakautus- ja assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanoa. Joulukuussa 2010 Albanian kansalaisille myönnettiin viisumivapaa pääsy Schengen-alueelle, koska maa oli edistynyt tyydyttävästi viisumivapausvuoropuhelussa.

Komissio on sitoutunut jatkamaan Albanian tukemista, jotta se pystyy toteuttamaan EU:hun yhdentymisen edellyttämät uudistukset ja täyttämään lausunnon tärkeimmät painopisteet.

Bosnia ja Hertegovina

Bosnia ja Hertsegovinassa poliittisten edustajien toimiin vaikuttaa edelleen yhteisymmärryksen puuttuminen siitä, mihin suuntaan maata olisi vietävä, sen tulevaisuudesta ja sen institutionaalisesta järjestelmästä. Ei ole saavutettu yksimielisyyttä siitä, kuinka voitaisiin taata instituutioiden toiminta ja parantaa sitä siten, että samalla turvataan pääkansanryhmien edut, erityisesti kun otetaan huomioon maassa vallitseva yleinen halukkuus liittyä EU:hun. Täytäntöönpano- ja lainsäädäntöviranomaisten perustaminen lokakuun 2010 vaalien jälkeen on vielä kesken eikä valtion tason hallitusta ole muodostettu. Tämä pitkäaikainen viivästyminen on haitannut Bosnia ja Hertsegovinan erittäin tarpeellisia uudistuksia, joiden avulla maa voisi edetä kohti EU:ta. EU:hun liittymisen prosessi edellyttää toimivia instituutioita kaikilla tasoilla ja tehokasta koordinointimekanismia EU-asioiden hoitamiseksi, jotta maa pystyisi puhumaan yhdellä äänellä.

Tämän seurauksena yleinen uudistusvauhti on ollut erittäin hidas. Joitakin tuloksia on saavutettu. Erityisenä saavutuksena voidaan mainita se, että maan kansalaisille myönnettiin joulukuussa 2010 viisumivapaa pääsy EU:hun. Kesäkuussa maan johto sopi aloittavansa EU:n kanssa jäsennellyn vuoropuhelun oikeusasioista osana vakautus- ja assosiaatioprosessia. Sen tavoitteena on varmistaa oikeuslaitoksen riippumattomuus, tehokkuus, puolueettomuus ja vastuuvelvollisuus.

Euroopan ihmisoikeussopimuksen noudattaminen on yksi väliaikaisen sopimuksen ja vakautus- ja assosiaatiosopimuksen keskeisistä vaatimuksista. Tämän vuoksi viivästykset perustuslain yhdenmukaistamisessa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen etnisestä syrjinnästä maan instituutioiden edustajien valinnassa antaman tuomion kanssa muodostavat edelleen vakavan huolenaiheen[10]. Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätöksen noudattamiseksi on luotava uskottava prosessi ja valtion tason valtiontukilaki on annettava. Lisäksi on edistyttävä väestölaskentaa koskevan valtion tason lain antamisessa ja nopeutettava uudistuksia, joilla helpotetaan maan EU-yhdentymisprosessia. Finanssipolitiikan yleisten puitteiden hyväksyminen on ensisijaisen tärkeää julkisen talouden kestävyyden kannalta.

Bosnia ja Hertsegovinan hallintoon osallistuu edelleen kansainvälisiä toimijoita, joilla on toimeenpanovaltuudet. Brčkon asemaa koskeva lopullinen ratkaisu on yksi korkean edustajan tavoitteista ja sen toimiston lakkauttamisen edellytyksistä[11]. Sen osalta on edistytty sähköä koskevassa kysymyksessä. Lisätoimia tarvitaan jäljellä olevien tavoitteiden saavuttamiseksi ja jotta helpotetaan muuttumista maasta, jonka hallinto- ja turvallisuusjärjestelmä on kansainvälinen, maaksi, jonka instituutiot ovat kotimaisia ja vastaavat täysin poliittisesta ja lainsäädännöllisestä prosessista sen mukaisesti, mitä EU:n jäsenyyttä tavoittelevalta maalta edellytetään. Kaikkien näiden kysymysten osalta on tarpeen luoda maahan vakaa poliittinen ilmapiiri.

Jäsennellyn vuoropuhelun aloittaminen oikeusasioista ja viisumivapausprosessin yhteydessä toteutetuista uudistuksista saadut kokemukset viitoittavat tietä eteenpäin: ottamalla käyttöön vuoropuheluun ja kompromisseihin perustuvan eurooppalaisen lähestymistavan ja keskittymällä EU-asialistaan maa pystyy vähitellen siirtymään lamaannustilasta ja vastakkainasettelusta yhteistyöhön ja kansainvälisestä valvonnasta tulevaisuuteen EU:ssa.

EU on vahvistanut rooliaan Bosnia ja Hertsegovinassa, ja EU:n ensimmäinen yhteinen edustaja Bosnia ja Hertsegovinassa on aloittanut tehtävässään. EU lisää jatkossakin tukeaan maan instituutioille niiden toteuttaessa EU-asialistan tavoitteita maaliskuussa 2011 annettujen neuvoston päätelmien mukaisesti.

Serbia

Komissio on antanut samanaikaisesti tämän tiedonannon kanssa lausunnon Serbian jäsenyyshakemuksesta. Lausunnon päätelmät ja suositukset esitetään tämän tiedonannon liitteessä.

Kosovo

Uudistuksissa on edistytty vain vähän aikaistettujen parlamenttivaalien ja parlamentissa pitkittyneen presidentinvaalin vuoksi. Vaalien järjestämisessä esiintyi vakavia puutteita, jotka on korjattava. Perustuslakituomioistuin näytti esimerkkiä suorittamalla vastuullaan olevat tehtävät hyvin.

Uusi hallitus on osoittanut sitoutuneensa Kosovon Eurooppa-perspektiiviin muun muassa toteuttamalla määrätietoisia toimia viisumiasioiden ja kaupan alalla ja perustamalla Euroopan unioniin liittymistä käsittelevän kansallisen neuvoston. Uusi parlamentti on vastikään aloittanut keskeisten uudistusten edellyttämän lainsäädännön antamisen. Järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjumiseksi on tehtävä paljon nykyistä enemmän. Julkishallinto on heikko, ja tuomioistuinjärjestelmän uudistamisessa on vielä työsarkaa..

YK:n yleiskokouksen syyskuussa 2010 antaman päätöslauselman johdosta on aloitettu EU:n tukema Pristinan ja Belgradin välinen vuoropuhelu. Vuoropuhelulla pyritään edistämään yhteistyötä, etenemään tiellä kohti EU-jäsenyyttä ja parantamaan ihmisten jokapäiväistä elämää. Vuoropuhelua on käyty yleisesti ottaen rakentavassa hengessä, ja syyskuuhun mennessä useista asioista oli tehty sopimukset: henkilöiden ja tavaroiden vapaa liikkuvuus, väestörekisteri ja kiinteistörekisteri. Näitä rakentavia toimia on jatkettava, jotta osapuolten suhteet voidaan normalisoida. Tehdyt sopimukset on pantava täytäntöön vilpittömässä mielessä.

Ibër/Ibar-joen eteläpuolella asuvien Kosovon serbien integrointi on sujunut aiempaa paremmin. Kosovon serbit osallistuivat Kosovon väestönlaskentaan. He äänestivät aiempaa aktiivisemmin myös vastikään pidetyissä yleisvaaleissa. Sen sijaan Pohjois-Kosovossa on edelleen etnisten ryhmien välisiä jännitteitä ja välikohtauksia. Belgradin tukemat serbien erilliset hallintorakenteet vastustivat väestönlaskentaa ja kannustivat boikotoimaan Kosovon viranomaisten järjestämiä vaaleja. Komissio kehottaa kaikkia Kosovon kiistojen osapuolia lieventämään jännitteitä ja tekemään tiivistä yhteistyötä Euroopan unionin oikeusvaltio-operaatiossa (EULEX).

Kosovon tilannetta pystytään parantamaan ainoastaan etsimällä ratkaisuja vuoropuhelulla ja luopumalla yksipuolisista toimista ja väkivallasta. Komissio kehottaa kaikkia osapuolia pidättymään väkivallasta ja muista vakautta horjuttavista toimista.

Kosovo jakaa koko Länsi-Balkanin alueen Eurooppa-perspektiivin. Komissio antoi maaliskuussa 2011 ehdotuksen puitesopimuksesta, jonka mukaisesti Kosovo voi osallistua EU:n ohjelmiin. Tämä on yksi keskeisistä aloitteista, jotka sisältyvät vuoden 2009 Kosovo-tiedonantoon[12]. Komissio tukee jatkossakin Kosovon pyrkimyksiä kohti kahta muuta keskeistä tavoitetta, jotka ovat viisumivapaus ja kauppasopimus EU:n kanssa. Komissio tukee myös muita uudistushankkeita, joilla lujitetaan maan Eurooppa-perspektiiviä. Komissio tarkistaa vuoden 2009 tiedonantoaan varmistaakseen, että Kosovo saa kaiken hyödyn liittymisprosessistaan. Komissio ehdottaa, että Kosovon kanssa aloitetaan jäsennetty vuoropuhelu oikeusvaltioperiaatteen toteuttamisesta. Komissio korostaa myös, että Kosovon on toteutettava maan pohjoisosaa koskeva kattava toimintasuunnitelma.

3.2. Turkki

Turkki on Euroopan unionin turvallisuuden ja vaurauden kannalta keskeinen maa dynaamisen taloutensa ja merkittävän alueellisen roolinsa ansiosta sekä siksi, että se myötävaikuttaa EU:n ulkopolitiikkaan ja energiavarmuuteen. Kaupan ja ulkomaisten investointien osalta se on jo pitkälti yhdentynyt EU:hun tulliliiton välityksellä. Maasta on tullut monille johtaville eurooppalaisyrityksille merkittävä teollisuuden sijoituspaikka, ja siksi se on merkittävä Euroopan kilpailukyvyn osatekijä. Turkin BKT:n voimakas kasvu, joka oli vuonna 2010 lähes 9 prosenttia ja jonka tänä vuonna odotetaan olevan 6,1 prosenttia, ja sen G-20-jäsenyys lisäävät osaltaan maan taloudellista merkitystä.

Turkin myötävaikutus Euroopan unioniin monilla keskeisillä osa-alueilla toteutuu täysimääräisesti ainoastaan aktiivisen ja uskottavan liittymisprosessin avulla. Tässä prosessissa on noudatettava EU:n sitoumuksia ja luotua ehdollisuutta.

On edelleen oleellista, että Turkki jatkaa poliittisia liittymiskriteerejä koskevia uudistuksiaan. Erityisen EU-asioiden ministeriön perustaminen on tämän suhteen rohkaiseva merkki. Vaikka viimeisten kymmenen vuoden aikana onkin edistytty merkittävästi, tarvitaan huomattavia lisätoimia, jotta perusoikeudet, erityisesti sananvapaus, naisten oikeudet ja uskonnonvapaus, voidaan taata käytännössä. Turkki on äskettäin hyväksynyt uskonnollisia yhteisöjä koskevaa lainsäädäntöä, joka helpottaa uskonnollisten yhteisöjen takavarikoidun omaisuuden palauttamista. Tämä on merkittävä edistysaskel. Komissio on valmis edelleen auttamaan Turkkia, jotta tarvittavia uudistuksia, kuten osallistavaa perustuslain uudistusprosessia, voidaan viedä eteenpäin.

Turkki lisää edelleen diplomaattista toimintaansa Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän tapahtumien seurauksena. Se on edelleen rakentava kumppani Länsi-Balkanin alueella. Koska Turkki on vakaa valtio, jolla on demokraattiset instituutiot, ja koska se on nopeasti kasvava talous ja EU-jäsenyydestä neuvotteleva ehdokasmaa, sillä voi olla merkittävä rooli vakauttajana ja uudistusten tukijana naapurialueillaan, jotka ovat myös Euroopan unionin naapurialueita. EU kehittää edelleen poliittista vuoropuheluaan Turkin kanssa kumpaakin osapuolta kiinnostavista ulkopolitiikan kysymyksistä. Nykytilanteessa on tärkeää, että tällaista vuoropuhelua kehitetään liittymisprosessin täydennyksenä ja koordinointia pyritään lisäämään.

Kyproksen ongelman osapuolten välillä on saavutettu edistymistä YK:n pääsihteerin alaisuudessa kokonaisvaltaisen ratkaisun löytämiseksi kiistaan. Turkkia kannustetaan konkreettisesti lisäämään sitoutumistaan ja myötävaikutustaan näihin neuvotteluihin. Kokonaisvaltaisen ratkaisun löytäminen on kummankin osapuolen etujen mukaista, koska se lisäisi vakautta kaakkoisella Välimeren alueella, tarjoaisi uusia taloudellisia mahdollisuuksia ja antaisi voimakkaan piristysruiskeen Turkin EU-jäsenyysneuvotteluille, jotka ovat tulleet ratkaisevaan vaiheeseen.

Komissio on huolissaan viimeaikaisista jännitteistä Turkin ja Kyproksen välisissä suhteissa. Se muistuttaa, että neuvosto on kehottanut välttämään kaikkia sellaisia uhkia, kiistanaiheita tai toimia, jotka voisivat vaikuttaa kielteisesti hyviin naapuruussuhteisiin ja riitojen rauhanomaiseen ratkaisuun. EU on myös korostanut jäsenvaltioilleen valtioina kuuluvia oikeuksia. Näihin kuuluu oikeus tehdä kahdenvälisiä sopimuksia EU:n säännöstön ja kansainvälisen oikeuden, kuten YK:n merioikeusyleissopimuksen, mukaisesti. Kuten neuvosto ja komissio ovat aikaisempina vuosina toistuvasti kantanaan esittäneet, komissio toistaa, että Turkin on kiireesti täytettävä velvollisuutensa ja pantava lisäpöytäkirja täysimääräisesti täytäntöön ja edistyttävä kahdenvälisten suhteidensa normalisoimisessa Kyproksen tasavallan kanssa. Se kehottaa myös välttämään kaikkia sellaisia uhkia, kiistanaiheita tai toimia, jotka voisivat vaikuttaa kielteisesti hyviin naapuruussuhteisiin ja riitojen rauhanomaiseen ratkaisuun. EU jatkaa edelleen näissä asioissa tapahtuvan edistymisen seuraamista ja tarkastelua asiaa koskevien neuvoston päätösten mukaisesti.

Turkin on tehostettava toimiaan kahdenvälisten kiistojen, myös rajariitojen, ratkaisemiseksi naapureidensa kanssa. Kreikka on tehnyt huomattavan määrän virallisia valituksia siitä, että Turkki loukkaa sen aluevesiä ja että sen koneet lentävät Kreikan saarten yli.

Komissio tekee työtä sen eteen, että Turkin liittymisprosessissa saadaan syntymään uusi positiivinen kierre. Rakentavamman ja myönteisemmän suhteen aikaansaamiseksi olisi pragmaattisen lähestymistavan pohjalta laadittava uusi myönteinen asialista, johon sisällytetään konkreettisia toimia yhteisen edun mukaisilla osa-alueilla, yhteinen näkemys ongelmista ja pyrkimys edistymiseen Turkin lainsäädännön lähentämisessä EU:n säännöstöön.

Asialistalle olisi sisällytettävä tehostettu vuoropuhelu ja yhteistyö monilla eri osa-alueilla, joita ovat muun muassa poliittiset uudistukset, viisumikysymykset, liikkuvuus ja muuttoliike, energia-asiat, terrorismintorjunta, Turkin osallistuminen EU:n ohjelmiin (esim. Kansalaisten Eurooppa -ohjelmaan) ja ystävyyskaupunkitoiminta. Lisäksi asialistalle on otettava kauppa ja tulliliitto, jotta voidaan pyrkiä poistamaan kauppaa häiritseviä tekijöitä, koordinoida tiiviimmin neuvotteluja vapaakauppasopimuksista ja löytää uusia tapoja hyödyntää täysimääräisesti EU:n ja Turkin yhteistä taloudellista potentiaalia. Tukeakseen Turkin pyrkimyksiä tehdä uudistuksia ja lähentää lainsäädäntöään EU:n säännöstöön komissio aikoo liittymisneuvottelujen rinnalla lisätä yhteistyötään Turkin kanssa myös sellaisten lukujen osalta, joita koskevia liittymisneuvotteluja ei voida toistaiseksi aloittaa. Komissio aikoo edelleen antaa neuvostolle tiedon heti, kun se katsoo, että Turkki on täyttänyt asiaa koskevat ehdot[13].

3.3. Islanti

Islanti jatkaa elpymistä vuosina 2008 ja 2009 tapahtuneesta rahoitusjärjestelmän ja talouden romahduksesta. Poliittinen tilanne on säilynyt vakaana, vaikkakin kokoomushallitusta on koeteltu useita kertoja ja sen enemmistö parlamentissa on pienentynyt.

Islannin liittymisprosessi on jatkunut, ja Islannin lainsäädännön analyyttinen arviointi ollaan saamassa päätökseen. Maa on jo hyvin pitkälti yhdentynyt EU:hun monilla eri politiikanaloilla, mikä on merkittävä etu tässä prosessissa. Komissio ottaa Islannin erityispiirteet ja odotukset huomioon liittymisneuvotteluja koskevan lähestymistavan puitteissa ja kaikilta osin unionin periaatteita ja säännöstöä vaalien. Jatkamalla avointa ja rakentavaa työtä saadaan aikaan ratkaisuja, joissa näkyy, että EU:n ja Islannin viranomaisten yhteistyö on korkealla tasolla.

Liittymisneuvottelut yksittäisistä neuvotteluluvuista on käynnistetty tältä pohjalta. Neljä neuvottelulukua on avattu ja kaksi suljettu toistaiseksi. Koska lainsäädännön yhdenmukaistaminen on kaiken kaikkiaan pitkällä erityisesti Euroopan talousalueen (ETA) ja Schengenin sopimusten kattamien lukujen osalta, neuvottelujen pitäisi edetä hyvin. Islannin on edelleen suoriuduttava olemassa olevista, esimerkiksi EFTAn valvontaviranomaisen (ESA) Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen nojalla määrittelemistä velvoitteista.

Tiedotustoimet, joilla edistetään tietoon perustuvaa keskustelua Islannin liittymisprosessista, ovat alkaneet. EU-jäsenyys on Islannissa yhä kiistanalainen asia. Komissio jatkaa tiedotukseen ja ihmisten väliseen kanssakäymiseen liittyvän tuen antamista.

4. Laajentumisprosessin tukeminen

4.1. Rahoitustuki

Komissio antaa laajentumismaille taloudellista ja teknistä tukea liittymisvalmisteluihin. Tukea annetaan pääasiassa IPA-välineestä[14], jonka määrärahat vuosiksi 2007–2013 ovat 11,6 miljardia euroa.

Komissio on vuodesta 2010 alkaen siirtänyt asteittain rahoitustuen painopistettä yksittäisistä hankkeista kokonaisvaltaisempaan, sektorikohtaiseen lähestymistapaan. Tuki keskitetään edunsaajamaiden uudistusohjelman avainaloille. Laajentumismaiden hallituksia kannustetaan laatimaan kokonaisvaltaisia ja kestäviä politiikkoja painopistesektoreilla, joita ovat muun muassa oikeus- ja sisäasiat, julkishallinto, yksityissektorin kehittäminen, liikenne, energia, ympäristö ja ilmastonmuutos, sosiaalinen kehitys sekä maatalous ja maaseudun kehittäminen.

Vuosia 2011–2013 koskevissa monivuotisissa ohjeellisissa suunnitteluasiakirjoissa avainsektorit määritellään maittain kunkin maan tilanne ja edistyminen liittymisprosessissa huomioon ottaen. Erityishuomiota kiinnitetään korruption torjuntaan, kansalaisyhteiskunnan kehittämiseen ja sananvapauteen. Noin 10 prosenttia käytettävissä olevista IPA-varoista käytetään useamman maan kattaviin hankkeisiin Länsi-Balkanilla ja Turkissa. Komissio on tänään hyväksynyt IPA-tuen vuosittain tarkistettavan monivuotisen ohjeellisen rahoituskehyksen, joka koskee vuosia 2012 ja 2013.

Kesäkuussa 2011 antamansa tiedonannon Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio[15] mukaisesti komissio valmistelee nyt osana ulkosuhteita koskevaa pakettia oikeudellista kehystä liittymistä valmistelevan tuen antamiselle seuraavan, vuodet 2014–2020 kattavan monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa.

Nykyisen IPA-asetuksen mukainen tuki on osoittautunut tehokkaaksi ja tulokselliseksi. Uutta rahoitusvälinettä koskeva ehdotus esitetään joulukuussa 2011, ja siinä on tarkoitus hyödyntää nykyisen IPAn täytäntöönpanosta saatuja kokemuksia. Uudella välineellä tuetaan niin liittymisehtojen täyttämistä kuin sosioekonomista kehitystä.

Komissio käy vuoropuhelua edunsaajamaiden, muiden avunantajien ja kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa. Vuoropuhelun ja tähänastisten kokemusten perusteella komissio on kartoittanut sitä, miten rahoitustuki ja laajentumisstrategiassa määritellyt painopisteet voitaisiin kytkeä tiiviimmin yhteen, miten rahoitustukea voitaisiin kehittää strategisemmaksi, keskitetymmäksi ja joustavammaksi ja miten menettelyjä voitaisiin yksinkertaistaa. Tarkastelun kohteena ovat olleet kaikki politiikan alat kattava tuen pidemmän aikavälin kokonaisvaltainen ohjelmointi, selkeämpi keskittyminen vastaanottajamaiden tarpeisiin ja painopisteisiin, liittymisprosessin edistymisestä palkitseminen, IPA-varojen valjastaminen muilta avunsaajilta ja yksityissektorilta saatavien varojen kasvattamiseen ja kansalaisyhteiskunnan roolin vahvistaminen.

4.2. Viisumivapaus ja liikkuvuus

Kaikkien laajentumismaiden kansalaiset pitävät erittäin tärkeänä, että EU:hun voi matkustaa ilman viisumia. Viisumivapaus on myös osa liittymisprosessia. Viisumivapauden asteittainen käyttöönotto edellyttää kuitenkin, että asianomaiset maat täyttävät ehdot, joilla turvataan EU:n sisäinen turvallisuus ja maahanmuuttopoliittiset edut.

Islanti on jo osa Schengen-aluetta. Länsi-Balkanilla tilanne on se, että Kroatian kansalaiset ovat aina päässeet EU:hun ilman viisumia. Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian, Montenegron ja Serbian kansalaisille sallittiin viisumivapaa matkustus Schengen-alueelle joulukuussa 2009, ja vuotta myöhemmin sama oikeus myönnettiin Albanian sekä Bosnia ja Hertsegovinan kansalaisille.

Nämä viimeaikaiset päätökset luopua viisumivelvollisuudesta perustuvat siihen, että asianomaiset maat täyttävät etenemissuunnitelmien välitavoitteet, jotka asetettiin viisumivapaudesta komission johdolla käytävässä vuoropuhelussa. Vuoropuhelu on toiminut tehokkaana kannustimena uudistuksille, joilla pyritään täyttämään EU:n normit oikeus- ja sisäasioiden alalla. Etusijalla ovat hallinnollisten valmiuksien lisääminen rajaturvallisuuden ja asiakirjojen turvallisuuden osalta, oikeusvaltioperiaatteen lujittaminen sekä kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden, korruption ja laittoman maahanmuuton torjunta.

Viisumivelvollisuuden poistamisen jälkeen asianomaisten maiden, varsinkin Serbian ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian, kansalaisten tekemät turvapaikkahakemukset kuitenkin lisääntyivät huomattavasti joissakin EU:n jäsenvaltioissa, mikä viittaa viisumivapauden väärinkäyttöön. Komissio reagoi tähän vakautus- ja assosiaatioprosessin puitteissa ottamalla tammikuussa 2011 käyttöön viisumivapauden seurantamekanismin. Siihen kuuluu asianomaisten maiden kanssa käytävä vuoropuhelu, jossa arvioidaan uudistusten täytäntöönpanon johdonmukaisuutta ja korjaavien toimenpiteiden tehokkuutta. Asianomaiset maat ovat sittemmin kiristäneet valvontaa ja käynnistäneet kampanjoita, joilla kansalaisille tiedotetaan viisumivapaan matkustuksen oikeuksista ja velvollisuuksista. Komissio kehottaa näiden maiden viranomaisia toteuttamaan kaikki tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että viisumivapaus toimii ongelmitta. Tällaisia toimia on täydennettävä tukemalla enemmän kaikkein huono-osaisimpia väestöryhmiä, muun muassa romaneja, ja parantamalla heidän elinolojaan.

EU:n viisumipolitiikan laajemman uudelleentarkastelun yhteydessä komissio on esittänyt neuvostolle viisumiasetuksen muuttamista koskevan ehdotuksen[16], jonka mukaan kolmannen maan kanssa sovittu viisumivapaus on mahdollista keskeyttää tilapäisesti, jos suuri määrä kyseisen maan kansalaisia pyrkii äkillisesti EU:hun.

Kosovolle myönnettävä viisumivapaus veisi tämän prosessin päätökseen Länsi-Balkanin osalta. Neuvosto vahvisti tämän mahdollisuuden joulukuussa 2010 edellyttäen, että Kosovo täyttää kaikki ehdot. Kosovo onkin ottanut käyttöön takaisinottoa koskevan lainsäädäntökehyksen ja allekirjoittanut kahdenväliset takaisinottosopimukset 13:n Schengen-alueeseen kuuluvan maan kanssa. Se on hyväksynyt kotouttamissuunnitelmat ja jatkanut niiden täytäntöönpanoa. Näin ollen komissio aikoo aloittaa viisumivuoropuhelun Kosovon kanssa vuoden loppupuolella.

EU ja Turkki ovat aloittaneet viisumiyhteistyönsä tehostamisen, ja komissio on puolestaan käynnistänyt Turkin kanssa vuoropuhelun viisumeista, liikkuvuudesta ja muuttoliikkeestä neuvoston helmikuussa 2011 antamien päätelmien mukaisesti. Prosessissa on jo päästy tuloksiin sekä turkkilaisille turisteille myönnettävien viisumien että EU:hun suuntautuvan laittoman maahanmuuton osalta. Siitä on myös apua niiden konkreettisten toimien määrittelyssä, joita Turkin on toteutettava tulevaa viisumivapautta ajatellen. Tässä yhteydessä on tärkeää, että Turkki toteuttaa toimet, joita tarvitaan, jotta takaisinottosopimus voidaan tehdä ripeästi.

4.3. Tiedotus ja viestintä

Julkinen tuki on ratkaisevan tärkeää laajentumispolitiikan onnistumiselle. Jäsenvaltioiden ja laajentumismaiden valtiollisilla, alueellisilla ja paikallisilla viranomaisilla on keskeinen rooli laajentumisaiheisessa tiedotuksessa ja viestinnässä.

Komissio on sitoutunut edistämään laajentumisprosessista käytävää julkista keskustelua kaikenlaisissa välineissä käyttäjäystävällisten ja tosiseikkoihin perustuvien tietojen pohjalta. Ensisijaisiksi kohderyhmiksi on otettava nuoret ja keskeiset mielipidevaikuttajat, kuten toimittajat sekä kansalaisjärjestöjen ja liike-elämän edustajat. Myös parlamenttien välisillä vaihto-ohjelmilla voidaan edistää valistunutta keskustelua laajentumisprosessista ja lisätä sen molemminpuolista ymmärrystä.

Seuraavaksi on tarkoitus keskustella liittymisprosessin seuraavista vaiheista. Kouriintuntuvat tulokset ovat parasta mainosta EU:n laajentumispolitiikalle. Onnistuneet neuvottelut Kroatian kanssa toimivat rohkaisevana esimerkkinä, samoin Kaakkois-Euroopan talouksien selviytymiskyky ja konkreettiset saavutukset energiahuollon ja liikenneverkkojen kaltaisissa avainkysymyksissä. On erittäin tärkeää selittää suurelle yleisölle, miten laajentuminen voi auttaa EU:ta saavuttamaan talouskriisiin, työpaikkoihin, ympäristöön ja ilmastonmuutokseen, turvallisuuteen ja maahanmuuttoon liittyvät tavoitteensa samalla, kun se vauhdittaa uudistuksia ja parantaa elinoloja laajentumismaissa.

5. Päätelmät ja suositukset

Edellä esitetyn analyysin perusteella komissio esittää seuraavat päätelmät ja suositukset:

1. Laajentumisen tavoitteena on tehdä EU:n rauhan, vakauden, demokratian ja vaurauden alueesta entistä suurempi.Laajentumisesta on hyötyä koko EU:lle, ja se parantaa EU:n asemia globaaleja haasteita ratkottaessa.EU:n laajentumisprosessi eteni uuteen vaiheeseen kesäkuussa, jolloin liittymisneuvottelut Kroatian kanssa saatiin päätökseen.

2. Laajentumispolitiikka on osoittautunut väkeväksi yhteiskunnallisen muutoksen moottoriksi. EU:hun jo liittyneet maat ja liittymisprosessissa mukana olevat maat ovat liittymiseen liittyviä demokraattisia ja taloudellisia uudistuksia toteuttaessaan läpikäyneet merkittäviä muutoksia. Kroatian kehitys sen jälkeen, kun maa otti ensimmäiset askelet kohti liittymistä, on tuore esimerkki tästä EU:n muutosvoimasta.

3. Laajentumispolitiikka perustuu Eurooppa-neuvoston joulukuussa 2006 hyväksymään uuteen yksimielisyyteen. Sen mukaisesti EU soveltaa tiukkoja ehtoja ja seuraa edistymistä entistä tarkemmin. Tämän seurauksena jäsenyyttä tavoittelevat valtiot saavuttavat korkean valmiustason, mistä on hyötyä sekä maille itselleen että EU:lle.

4. Kroatian kanssa käydyistä neuvotteluista saatuja kokemuksia on tarkoitus hyödyntää käynnissä olevissa ja tulevissa neuvotteluissa. Sitä varten komissio aikoo ehdottaa uutta lähestymistapaa kysymyksiin, jotka liittyvät tuomioistuinlaitokseen ja perusoikeuksiin sekä oikeuteen, vapauteen ja turvallisuuteen. Näitä kysymyksiä olisi käsiteltävä liittymisprosessin varhaisessa vaiheessa ja niitä koskevien lukujen avaamista varten olisi laadittava toimintasuunnitelmat, koska niissä edellytetään vakuuttavia edistysaskeleita. Komissio raportoi saavutetusta edistyksestä prosessin kaikissa vaiheissa toimintasuunnitelmissa määriteltyjen välitavoitteiden mukaisesti ja ehdottaa tarvittaessa korjaavia toimenpiteitä. Liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA) varat kohdennetaan tämän prosessin tukemiseen.

5. Uskottava laajentumisprosessi tarjoaa tiukkoihin ehtoihin perustuvan selvän liittymisperspektiivin. Prosessi on keskeinen keino tehostaa laajentumismaiden uudistuksia, ja se tarjoaa niiden kansalaisille konkreettisia tuloksia pitkin matkaa jo ennen liittymistä. EU:hun lähentymistä koskeva ehdollisuus toimii vahvana kannustimena vaikeille uudistuksille. Se on myös avainasemassa pyrittäessä varmistamaan, että laajentuminen saa kannatusta jäsenvaltioissa.

6. Kroatian menestys EU:hun lähentymisessä toimii esimerkkinä muille laajentumismaille. Kroatia on ensimmäinen EU:hun liittyvä Länsi-Balkanin maa. Sen jäsenyyden myötä alueen eurooppalaisesta tulevaisuudesta on tulossa totta.

7. Oikeusvaltion lujittaminen on edelleen suuri haaste useimmissa laajentumismaissa ja keskeinen edellytys liittymisprosessin etenemiselle. Komission näkökulmasta ensisijaisia aloja ovat edelleen tuomioistuinlaitoksen ja julkishallinnon uudistaminen sekä järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjunta. Niihin liittyen komissio harjoittaa säännöllistä seurantaa, käy jäsenneltyä vuoropuhelua, suorittaa vertaisarviointeja, tukee instituutioiden kehittämistä, harjoittaa twinning-toiminta ja antaa rahoitustukea.

8. Eräissä jäsenvaltioissa sananvapaus on kehittynyt epäedulliseen suuntaan. On olennaisen tärkeää, että laajentumismaat turvaavat avoimen ja moniarvoisen tiedonvälityskulttuurin, joka mahdollistaa kriittisen ja riippumattoman toimitustyön. Komissio aikoo seurata tarkkaan alan kehitystä ja ottaa nämä kysymykset tiiviimmin osaksi liittymisneuvotteluja, varsinkin tuomioistuinlaitosta ja perusoikeuksia koskevaa neuvottelulukua.

9. Alueellinen yhteistyö tukee sovinnontekoa ja EU:hun yhdentymistä, ja se on edelleen olennainen osa vakautus- ja assosiaatioprosessia. Vaikka alueellisessa yhteistyössä onkin edistytty joillakin aloilla, lähinnä aiemmista konflikteista periytyneillä kysymyksillä on edelleen kielteisiä vaikutuksia, ja ne ovat uhka Länsi-Balkanin vakaudelle. Niihin on tartuttava rivakasti. Varsinkin osallisuuden varmistaminen alueellisessa yhteistyössä on ensisijainen tavoite. Sen pitäisi olla mahdollista Kosovon asemasta vallitsevasta erimielisyydestä huolimatta, kunhan kaikki osapuolet omaksuvat rakentavan ja pragmaattisen lähestymistavan.

10. Osapuolten on määrätietoisesti selvitettävä kahdenväliset kysymykset hyvässä naapuruushengessä ja EU:n kokonaisedut huomioon ottaen. Niihin on tartuttava mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, eivätkä ne saa jarruttaa liittymisprosessia. Laajentumisprosessin jumiutuminen kahdenvälisten kysymysten takia voi heikentää prosessin muutosvoimaa. Komissio kehottaa osapuolia tekemään kaikkensa jäljellä olevien rajariitojen ratkaisemiseksi sovittuja periaatteita ja keinoja käyttäen, mukaan lukien niiden vieminen tarvittaessa Kansainväliseen tuomioistuimeen. Hyvät naapuruussuhteet ovat jatkossakin avainasemassa. EU:lla on valmiudet edistää ratkaisujen löytymistä ja tukea niihin liittyviä aloitteita.

11. Kaikkien laajentumismaiden kansalaiset pitävät erittäin tärkeänä, että EU:hun voi matkustaa ilman viisumia. Viisumivapaus on osa liittymisprosessia, ja siinä on tapahtunut lisäedistystä: joulukuussa 2010 viisumivelvollisuus poistettiin Bosnia ja Hertsegovinan ja Albanian kansalaisilta sen jälkeen, kun molemmat maat olivat täyttäneet vaaditut ehdot. Komissio kehottaa Länsi-Balkanin maiden viranomaisia toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet viisumivapaan matkustusmahdollisuuden väärinkäytön estämiseksi. Komissio on puolestaan tehostanut viisumivapauden seurantaa aloittamalla asianomaisten maiden kanssa vuoropuhelun ja ottanut käyttöön toimenpiteitä väärinkäytön torjumiseksi.

12. Komissio ottaa huomioon Kosovon edistymisen takaisinottoa ja uudelleen kotouttamista koskevissa asioissa ja aikoo siksi käynnistää joulukuussa 2010 annettujen neuvoston päätelmien mukaisesti viisumivuoropuhelun sen kanssa vuoden lopulla. EU on tehostanut viisumeihin liittyvää yhteistyötä Turkin kanssa. Komissio on aloittanut maan kanssa vuoropuhelun viisumeista, liikkuvuudesta ja muuttoliikkeestä ja aikoo määritellä konkreettiset toimet, jotka Turkin on toteutettava viisumivapauden mahdollistamiseksi. Yksi tällainen on se, että Turkki toteuttaa toimet, joita takaisinottosopimuksen nopea tekeminen ja voimaantulo edellyttävät.

13. Maailmanlaajuisen talouskriisin koettelemissa laajentumismaissa on havaittavissa talouden elpymistä, tosin vaihtelevaan tahtiin. Turkin talous on selvinnyt kriisistä entistä suurempana, ja sen kasvu jatkuu vaikuttavana. Kaikilla laajentumismailla on kuitenkin merkittäviä haasteita. Useimmissa laajentumismaissa työttömyys, joka on muutenkin korkea, on lisääntymässä. Julkisen talouden vakauttaminen, rakenneuudistukset ja liiketoimintaedellytysten parantaminen muun muassa oikeusvaltioperiaatetta lujittamalla ja työmarkkinoita uudistamalla ovat tärkeimpiä painopisteitä pyrittäessä turvaamaan kestävä elpyminen ja osallistava kasvu. Tältä osin komissio kehottaa laajentumismaita käyttämään Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita uudistustensa kiinnekohtana.

14. Komissio aikoo joulukuussa 2011 esittää kehyksen liittymistä valmistelevan rahoitustuen myöntämiselle monivuotisen (2014–2020) rahoituskehyksen puitteissa. Esitys perustuu nykyisestä välineestä saatuihin myönteisiin kokemuksiin, joiden pohjalta komissio aikoo vahvistaa tuen ja laajentumisstrategian painopisteiden välistä kytköstä ja samalla painottaa sosioekonomista kehitystä, lisätä tuen joustavuutta ja yksinkertaistaa menettelyjä.

15. Julkinen tuki on ratkaisevan tärkeää laajentumispolitiikan onnistumiselle. Jäsenvaltioiden ja laajentumismaiden valtiollisilla, alueellisilla ja paikallisilla viranomaisilla on keskeinen rooli laajentumisaiheisessa tiedotuksessa ja viestinnässä. Komissio on sitoutunut edistämään laajentumisprosessista käytävää julkista keskustelua käyttäjäystävällisten ja tosiseikkoihin perustuvien tietojen pohjalta. Komissio kannustaa aktiivisen kansalaisyhteiskunnan kehittämiseen. Kansalaisyhteiskunta on keskeinen osa demokratiaa, ja se voi osaltaan edistää valistunutta keskustelua EU:n laajentumisesta.

16. Komissio on antanut myönteisen lausunnon Kroatian liittymisestä EU:hun 1. heinäkuuta 2013. Liittymisneuvottelut voitiin päättää sen jälkeen, kun Kroatia täytti päättämisedellytykset jäljellä olevissa, muun muassa tuomioistuinlaitosta ja perusoikeuksia sekä kilpailupolitiikkaa koskevissa vaativissa neuvotteluluvuissa. Kroatian on jatkettava toteuttamiensa uudistusten vakiinnuttamista liittymisneuvotteluissa antamiensa sitoumusten mukaisesti. Komissio seuraa tarkkaan valmisteluja, joita Kroatia jatkaa voidakseen vastata jäsenyysvelvoitteista liittymisajankohtaan mennessä. Kroatian odotetaan jatkossakin tukevan muiden Länsi-Balkanin maiden liittymisprosessia.

17. Dynaamisen taloutensa ja merkittävän alueellisen roolinsa takia Turkki on EU:lle erittäin tärkeä maa, jonka merkitystä politiikan ja talouden kehitys niin aluetasolla kuin maailmanlaajuisestikin on korostanut entisestään. Turkki on jatkanut EU:hun liittyviä uudistuksia, mutta merkittäviä lisäponnisteluja tarvitaan muun muassa tärkeimpien perusoikeuksien turvaamisessa. Liittymisneuvotteluissa ei valitettavasti ole tapahtunut edistymistä yli vuoteen. Komissio valmistelee Turkin ja EU:n suhteiden uudistamista myönteisessä hengessä jatkaen uudistusten, varsinkin osallistavan perustuslakiuudistuksen, ja taloudellisen yhdentymisen tukemista. Suhteita uudistettaessa voidaan tarkastella monenlaisia yhteisen edun mukaisia aihepiirejä, kuten poliittisia uudistuksia, ulkopoliittista vuoropuhelua, EU:n säännöstöön mukautumista, viisumi-, liikkuvuus- ja muuttoliikeasioita, energiaa, terrorismin torjuntaa, kauppaa ja osallistumista EU:n ohjelmiin. EU:n kannalta Turkin panos toteutuu täysimääräisesti vasta sitten, kun sillä on aktiivinen ja uskottava liittymisperspektiivi.

Komissio on huolestunut jännitteistä, joita Turkin ja Kyproksen välisissä suhteissa on ilmennyt viime aikoina. Komissio muistuttaa, että neuvosto on kehottanut Turkkia pidättymään kaikista sellaisista uhkauksista, eripuraa aiheuttavista asioista ja toimista, jotka voisivat vaarantaa hyvät naapuruussuhteet ja rajariitojen ratkaisemisen rauhanomaisesti. EU on myös korostanut jäsenvaltioidensa täysivaltaisia oikeuksia, joihin kuuluu kahdenvälisten sopimusten tekeminen EU:n säännöstöä ja kansainvälistä oikeutta, muun muassa YK:n merioikeusylisopimusta, noudattaen.

EU on toistuvasti muistuttanut, että Turkin on kiireesti täytettävä velvoitteensa panna assosiaatiosopimuksen lisäpöytäkirja täysimääräisesti ja syrjimättömästi täytäntöön ja edistyttävä kahdenvälisten suhteiden normalisoinnissa Kyproksen tasavallan kanssa. Tämä voisi vauhdittaa liittymisprosessia tuntuvasti. EU jatkaa 21. syyskuuta 2005 annettuun julistukseen sisältyvissä kysymyksissä saavutetun edistyksen seurantaa ja arviointia neuvoston asiaan liittyvien päätelmien mukaisesti. Ilman edistymistä komissio suosittaa, että EU jatkaa vuonna 2006 käyttöön ottamiensa toimenpiteiden soveltamista.

18. Mitä tulee Kyproksen kysymykseen, saaren kreikkalais- ja turkkilaisyhteisöjen johtajat ovat tiivistäneet YK:n alaisuudessa käytäviä neuvotteluja kokonaisvaltaisen ratkaisun löytymiseksi. Komissio antaa osapuolten pyrkimyksille vahvan tukensa ja teknistä apua EU:n toimivaltaan kuuluvissa asioissa. Komissio kehottaa saaren molempia johtajia tekemään tarvittavat kompromissit nyt, jotta neuvottelut saadaan onnistuneeseen päätökseen. Lisäksi se kehottaa kaikkia prosessiin osallistuvia toimijoita keskittämään kaiken tahtonsa ja energiansa kokonaisvaltaiseen ratkaisun aikaansaamiseen. Käynnissä olevassa intensiivisessä neuvotteluvaiheessa on olennaista, että kaikki asianomaiset ovat pidättyväisiä ja tekevät parhaansa turvatakseen myönteisen ilmapiirin, joka helpottaa prosessin saattamista onnistuneeseen päätökseen, ja edistää konkreettisella tavalla kokonaisvaltaisen ratkaisun syntymistä.

19. Islannin liittymisprosessi etenee vauhdilla, ja määrätyt neuvotteluluvut on nyt avattu. Se, että maa on jo varsin yhdentynyt EU:hun monilla politiikan aloilla, on osoittautumassa huomattavaksi eduksi. Komissio ottaa Islannin erityispiirteet ja odotukset huomioon tinkimättä kuitenkaan liittymisneuvottelujen vakiintuneesta lähestymistavasta. Se myös noudattaa unionin periaatteita ja säännöstöä ja neuvottelukehystä. Komissio tukee liittymisestä Islannissa käytävää julkista keskustelua jatkossakin tarjoamalla faktatietoja EU-jäsenyydestä.

20. Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia täyttää edelleen riittävässä määrin poliittiset arviointiperusteet. Keskeisimmissä uudistuksissa on tapahtunut jonkin verran edistystä. Annetun lainsäädännön täytäntöönpanossa, tiedotusvälineiden sananvapauden turvaamisessa, tuomioistuinlaitoksen riippumattomuuden vahvistamisessa, julkishallinnon uudistamisessa ja korruption torjunnassa on kuitenkin edelleen runsaasti haastetta.

Komissio toistaa suosituksensa, jonka mukaan EU:n olisi aloitettava liittymisneuvottelut entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa. Se myös toistaa ehdotuksensa edetä viivytyksettä vakautus- ja assosiaatiosopimuksessa määriteltyyn assosiaation toiseen vaiheeseen.

On tärkeää säilyttää hyvät naapuruussuhteet ja päästä nimikiistassa molempien osapuolten hyväksyttävissä olevaan neuvotteluratkaisuun YK:n johdolla. Toivoa sopii, ettei kiistan selvittelyyn haaskattujen vuosien määrä enää kasva.

21. Montenegro on tarttunut menestyksellä tärkeimpiin painopisteisiin, jotka EU asetti vuonna 2010 ehdoiksi liittymisneuvottelujen aloittamiselle. Maassa vallitsee kansallinen yksimielisyys Euroopan yhdentymisestä. Komissio katsoo saavutetun edistyksen perusteella, että Montenegro täyttää jäsenyysehdot, varsinkin Kööpenhaminassa sovitut poliittiset jäsenyysehdot, riittävän hyvin. On kuitenkin tärkeää jatkaa uudistuksia, erityisesti lainsäädännön ja politiikan täytäntöönpanoa oikeusvaltioperiaatteen osalta. Komissio aikoo ehdottaa, että Montenegron tapauksessa tuomioistuinlaitosta ja perusoikeuksia samoin kuin oikeutta, vapautta ja turvallisuutta koskeviin neuvottelukuihin sovelletaan uutta, edellä 4 kohdassa tarkoitettua lähestymistapaa.

Edellä esitetyn perusteella ja neuvoston joulukuussa 2010 antamat päätelmät huomioon ottaen komissio suosittaa liittymisneuvottelujen aloittamista Montenegron kanssa.

22. Albanian sisäpolitiikkaa on kuluneena vuonna hallinnut valtaapitävän enemmistön ja opposition välinen pattitilanne ja muu vastakkainasettelu. Albanian poliittisten voimien on nyt kiireesti hyödynnettävä viimeaikaiset rohkaisevat signaalit ja käynnistettävä uudelleen sentasoinen poliittinen vuoropuhelu, joka mahdollistaa tärkeimpien demokraattisten instituutioiden toiminnan, vaalijärjestelmän kehittämisen ja keskeisten uudistusten täytäntöönpanon. Komissio kehottaa keskeisiä toimijoita yhdessä laatimaan konkreettiset menetelmät sisäpoliittisten erimielisyyksien voittamiseksi, jotta maan Eurooppa-perspektiivistä voisi tulla totta.

23. Komissio on tänään esittänyt lausuntonsa Serbian jäsenyyshakemuksesta. Tähänastisen edistyksen huomioon ottaen komissio suosittaa, että Eurooppa-neuvosto myöntää Serbialle ehdokasmaan aseman. Suositus perustuu siihen, että Serbia käynnistää uudelleen vuoropuhelun Kosovon kanssa ja aloittaa ripeästi ja vilpittömässä mielessä tähän mennessä tehtyjen sopimusten täytäntöönpanon.

Serbia on hyvää vauhtia täyttämässä Kööpenhaminan Eurooppa-neuvoston vuonna 1993 asettamien poliittisten jäsenehtoja sekä vakautus- ja assosiaatioprosessin ehtoja riittävässä määrin. Edistymisen on kuitenkin jatkuttava ja ongelmiin Kosovon kanssa löydyttävä käytännön ratkaisut.

Näin ollen komissio suosittaa, että Serbian kanssa aloitetaan neuvottelut sen liittymisestä EU:hun heti, kun maassa tapahtuu huomattavaa lisäedistystä seuraavassa kysymyksessä, joka on yksi tärkeimmistä maalle määritellyistä painopisteistä.

– Lisätoimet suhteiden normalisoimiseksi Kosovon kanssa vakautus- ja assosiaatioprosessin ehtojen mukaisesti noudattamalla täysimääräisesti osallistavan alueellisen yhteistyön periaatteita ja energiayhteisösopimuksen määräyksiä, etsimällä ratkaisuja televiestintäkysymyksiin, hyväksymällä tutkintotodistukset vastavuoroisesti, jatkamalla kaikkien tehtyjen sopimusten täytäntöönpanoa vilpittömässä mielessä ja tekemällä aktiivista yhteistyötä EULEXin kanssa, jotta se voi hoitaa kaikki tehtävänsä koko Kosovon alueella.

Komissio esittää kertomuksen siitä, miten Serbia on pannut kyseisen painopisteen täytäntöön, heti kun asiassa on tapahtunut riittävää edistystä.

24. EU jatkaa Belgradin ja Pristinan välisen vuoropuhelun helpottamista. Vuoropuhelun tavoitteena on edistää yhteistyötä, edistyä EU:hun lähentymisessä ja parantaa ihmisten elinoloja. Se on osoittautunut toimivaksi keinoksi käsitellä osapuolten välisiä erimielisyyksiä ja johtanut useisiin sopimuksiin muun muassa tavaroiden ja henkilöiden vapaan liikkuvuuden sekä väestö- ja kiinteistörekisterin osalta.

25. Kosovossa kulunutta vuotta ovat leimanneet pitkittyneet vaaliprosessit. Uudistuksissa tapahtui vähäistä edistystä. Presidentti ja hallitus ovat osoittaneet sitoutumisensa Kosovon Eurooppa-perspektiiviin, mikä on johtanut ensimmäisiin uudistuksiin. Järjestäytynyt rikollisuus ja korruptio sekä julkishallinnon vahvistaminen ovat edelleen suuria haasteita. Komissio ehdottaa, että Kosovon kanssa aloitetaan oikeusvaltiota koskeva jäsennelty vuoropuhelu näiden haasteiden ratkomiseksi ja tuomioistuinlaitosuudistuksen tukemiseksi.

Vaikka Kosovon serbien kotouttaminen onkin edistynyt Etelä-Kosovossa, jännitteet pohjoisessa ovat lisääntyneet. Myös pohjoisen asukkaiden on voitava hyötyä Eurooppa-perspektiivistä. Komissio korostaakin sitä, miten tärkeää Kosovon on käynnistää sen pohjoisosia koskeva kokonaisvaltainen toimintaohjelma.

Kosovon Eurooppa-perspektiivin toteuttamisesta vuonna 2009 antamansa tiedonannon mukaisesti komissio tukee jatkossakin Kosovon toimia varsinkin viisumien, kauppasopimuksen ja EU:n ohjelmiin osallistumisen osalta. Komissio aikoo tarkastella kyseistä tiedonantoa uudelleen varmistaakseen, että Kosovo voi edelleen hyötyä liittymisprosessista. Komissio tukee toimia, joilla pyritään poistamaan EU:n ja Kosovon välisten suhteiden kehittämisen tiellä olevia, Kosovon asemaa koskevista erimielisyyksistä johtuvia esteitä.

26. Bosnia ja Hertsegovinan poliittinen ja institutionaalinen umpikuja jatkuu, mikä pitää yllä valtioelinten toiminnan ja EU:hun liittyvien uudistusten täytäntöönpanon esteitä. Maahan on kiireesti muodostettava valtiotason hallitus, jotta voidaan varmistaa tehokas valtionhallinto. EU:ta lähentyäkseen maan on vielä muutettava perustuslakiaan Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätöksen mukaisesti. Muutos koskee etnisen syrjinnän kieltämistä valtioelinten edustuksessa. Lisäksi on säädettävä laki valtiontuista. Lakia väestölaskennasta ei ole vielä annettu. Maa käy vakautus- ja assosiaatioprosessin puitteissa jäsenneltyä vuoropuhelua oikeusasioista. Sitä on jatkettava, ja lisäksi haettava kompromissiratkaisuja ja panostettava EU:hun liittyviin uudistuksiin.

On erittäin tärkeää, että maa saavuttaa lisäedistystä korkean edustajan toimiston sulkemiselle asetettujen tavoitteiden ja ehtojen täyttämisessä. EU:n ensimmäisen yhteisen edustajan nimittäminen Bosnia ja Hertsegovinaan vahvistaa EU:n läsnäoloa ja tukee maata sen siirtyessä kansainvälisestä valvonnasta kohti eurooppalaista tulevaisuuttaan neuvoston maaliskuussa 2011 antamien päätelmien mukaisesti.

27. EU:n laajentumispolitiikka on saanut aikaan syviä demokraattisia ja taloudellisia muutoksia jäsenyyteen pyrkivissä maissa. Kuluneen vuoden saavutukset ovat osoitus uskottavan laajentumispolitiikan merkityksellisyydestä. Jos taas konkreettisten tulosten saavuttamiseen ei ole riittävästi tai lainkaan poliittista tahtoa ja sitoutuneisuutta, liittymisprosessi ei etene ja on vaarassa pitkittyä. Vaikeisiin uudistuksiin ryhtyminen lisää laajentumismaiden vakautta, valmiutta ja vaurautta ja tuo ne lähemmäksi EU:ta.

LIITE 1

Serbian jäsenyyshakemuksia koskevissa komission lausunnoissa esitetyt päätelmät ja suositukset

Viime vuosina tehtyjen huomattavien uudistusten myötä Serbia on edistynyt merkittävästi Kööpenhaminassa vuonna 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vahvistamien poliittisten jäsenyysehtojen täyttämisessä – maassa on vakaat instituutiot, jotka takaavat demokratian, oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisoikeuksien noudattamisen sekä vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelemisen. Myös vakautus- ja assosiaatioprosessin edellytysten täyttämisessä edistys on ollut huomattavaa. Serbialla on kattava perustuslaillinen, lainsäädännöllinen ja institutionaalinen kehys, joka vastaa yleisesti ottaen eurooppalaisia ja kansainvälisiä normeja. Parlamentin lainsäädäntötyö on ollut nykyisellä vaalikaudella paljon aiempaa tehokkaampaa. Oikeusvaltion edellyttämä oikeudellinen ja institutionaalinen kehys on kattava, myös korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa, missä on saavutettu alustavia tuloksia. Ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen suojelua koskeva lainsäädäntö on hyvällä tasolla, ja sen täytäntöönpano on alkanut. Serbia on päässyt täysin tyydyttävälle tasolle yhteistyössä entisen Jugoslavian alueella tehtyjä rikoksia käsittelevän kansainvälisen sotarikostuomioistuimen kanssa. Maa on myös koko ajan aktiivisemmin pyrkinyt edistämään sovintoa alueella. Serbia on suostunut ja osallistunut Kosovon kanssa vuoropuheluun toimista, joilla helpotetaan ihmisten elämää. Tämän seurauksena on tehty useita sopimuksia (henkilöiden ja tavaroiden vapaasta liikkuvuudesta, väestörekisteristä ja kiinteistörekisteristä), ja Serbia on aloittanut niiden alustavan täytäntöönpanon.

Taloudellisten jäsenyysehtojen osalta Serbia on toteuttanut tärkeitä toimia, joilla pyritään luomaan toimiva markkinatalous. Maa on onnistunut jonkin verran vakauttamaan talouttaan maailmanlaajuisesta talous- ja rahoituskriisistä huolimatta. Lisätoimia kuitenkin tarvitaan talouden rakenteiden uudistamiseksi ja liiketoimintaympäristön parantamiseksi. Erityisesti on lujitettava oikeusvaltioperiaatteen noudattamista, vähennettävä byrokratiaa, tehostettava kilpailua, kasvatettava yksityisen sektorin roolia sekä lisättävä työmarkkinoiden joustavuutta. Jotta Serbia pystyy keskipitkällä aikavälillä selviytymään kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa, maan on rakenneuudistuksilla parannettava talouden tuotantokapasiteettia ja luotava toimintaympäristö, joka houkuttelee enemmän ulkomaisia sijoituksia.

Serbia on edistynyt hyvin vakautus- ja assosiaatiosopimuksessa ja väliaikaisessa sopimuksessa määrättyjen velvoitteiden täytäntöönpanossa.

Serbia voi keskipitkällä aikavälillä täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet lähes kaikilla EU:n säännöstön aloilla, kunhan se jatkaa lainsäädäntönsä yhdenmukaistamista EU:n säännöstön kanssa ja toteuttaa lisätoimia lainsäädäntönsä täytäntöönpanemiseksi ja noudattamiseksi. Erityistä huomiota on kiinnitettävä seuraaviin aloihin: maatalous ja maaseudun kehittäminen, oikeuslaitos ja perusoikeudet, oikeus, vapaus ja turvallisuus sekä varainhoidon valvonta. Ympäristöasioita ja ilmastonmuutosta koskevan lainsäädännön yhdenmukaistaminen kaikilta osin EU:n säännöstön kanssa on mahdollista vain pitkällä aikavälillä ja edellyttää lisäinvestointeja.

Alustavien arvioiden mukaan Serbian liittyminen Euroopan unioniin vaikuttaisi kaiken kaikkiaan varsin vähän EU:n politiikkoihin, eikä se vaikuttaisi EU:n kykyyn pitää yllä ja syventää omaa kehitystään.

Komissio suosittaa, että neuvosto myöntää Serbialle ehdokasmaan aseman ottaen huomioon tähän mennessä saavutetun edistymisen ja olettaen, että Serbia aloittaa uudestaan vuoropuhelun Kosovon kanssa ja aloittaa viipymättä ja vilpittömässä mielessä tähän mennessä tehtyjen sopimusten täytäntöönpanon.

Serbia on edistynyt hyvin Kööpenhaminassa vuonna 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vahvistamien poliittisten jäsenyysehtojen sekä vakautus- ja assosiaatioprosessin edellytysten täyttämisessä. Edistymisen on kuitenkin jatkuttava, ja Kosovon ongelmiin on löydettävä käytännön ratkaisuja.

Komissio suosittaa, että Serbian kanssa aloitetaan neuvottelut Euroopan unioniin liittymisestä heti kun se on edistynyt merkittävästi toimissaan kohti seuraavaa ensisijaista tavoitetta:

– suhteet Kosovoon on pyrittävä normalisoimaan vakautus- ja assosiaatioprosessin ehtojen mukaisesti noudattamalla täysimääräisesti osallistavan alueellisen yhteistyön periaatteita; noudattamalla tinkimättä energiayhteisön perustamissopimuksen määräyksiä; etsimällä ratkaisuja televiestintäalaan ja tutkintotodistusten vastavuoroiseen hyväksymiseen liittyviin ongelmiin; jatkamalla kaikkien tähän mennessä tehtyjen sopimusten täytäntöönpanoa vilpittömässä mielessä; ja tekemällä aktiivisesti yhteistyötä Euroopan unionin oikeusvaltio-operaation (EULEX) kanssa, jotta se voi toimia Kosovon kaikissa osissa.

Komissio esittää kertomuksen edellä mainittuun ensisijaiseen tavoitteeseen liittyvistä Serbian toimista heti kun ne ovat edistyneet riittävästi.

Serbiaa kannustetaan ylläpitämään uudistusvauhtia maan pyrkiessä täyttämään jäsenyysehdot asianmukaisesti. Serbian on kiinnitettävä erityistä huomiota oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen sekä jatkettava rakentavaa osallistumistaan alueelliseen yhteistyöhön ja kahdenvälisten suhteiden vahvistamista naapurivaltioiden kanssa. Serbian odotetaan myös jatkavan väliaikaisen sopimuksen täytäntöönpanoa ja aloittavan vakautus- ja assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanon heti kun se tulee voimaan. Komissio jatkaa näiden toimien tukemista liittymistä valmistelevasta tukivälineestä.

LIITE 2

Kroatiaa, entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa, Montenegroa, Albaniaa, Bosnia ja Hertsegovinaa, Kosovoa[17], Turkkia ja Islantia koskevat päätelmät

Kroatia

Liittymisneuvottelut päätettiin kesäkuussa 2011 sen jälkeen, kun Kroatia oli täyttänyt jäljellä olevat päättämisedellytykset. Kroatian on nyt hyödynnettävä käytännössä sitä korkeaa tasoa, jonka se on saavuttanut lainsäädäntönsä mukauttamisessa, ja keskityttävä jäljellä oleviin liittymisvalmisteluihin. Komissio seuraa sitä, miten Kroatia lunastaa kaikki liittymisneuvotteluissa antamansa sitoumukset ja jatkaa valmisteluja voidakseen vastata jäsenyysvelvoitteista liittymisajankohtaan mennessä. Tämä edistymiskertomus on osa tätä seurantaa.

Kroatia täyttää edelleen poliittiset jäsenyysehdot. Maa on edistynyt merkittävästi kaikilla aloilla, myös oikeusvaltioperiaatteen suhteen. Tulokset ovat konkretisoitumassa, ja työtä niiden lujittamiseksi on jatkettava.

Demokratiaa ja oikeusvaltioperiaatetta on lujitettu entisestään. Hallituksen ja parlamentin toiminta on jatkunut tehokkaana. Julkishallinnon uudistaminen edellyttää lisätoimia. Tavoitteena on huolehtia lainsäädäntökehyksen tehokkaasta täytäntöönpanosta, jotta julkishallinnosta saadaan moderni, luotettava, epäpoliittinen ja kansalaisia palveleva.

Kroatia on edistynyt hyvin tuomioistuinlaitosta koskevissa kysymyksissä. Uudella lainsäädännöllä on lisätty tuomioistuinten riippumattomuutta. Tuomioistuinlaitoksen toiminnan tehostamiseksi on toteutettu monia toimenpiteitä, ja sen virkamiesten nimittämiseen sovelletaan uutta järjestelmää. Joitakin haasteita on jäljellä. Niistä tärkeimpiä ovat tuomioistuinlaitoksen toiminnan tehostaminen sekä uusien, tuomioistuinlaitoksen riippumattomuuteen, puolueettomuuteen ja vastuuvelvollisuuteen liittyvien toimenpiteiden soveltaminen käytännössä. Sotarikostuomioistuinten toiminnassa on tapahtunut edistystä siltä osin, että ne ovat entistä puolueettomampia. Kaikki uudet sotarikosasiat on keskitetty niihin erikoistuneille neljälle tuomioistuinjaostolle, ja niiden roolia jo vireillä olevissa asioissa olisi vahvistettava entisestään. Oikeusministeriö on laatinut strategian rankaisemattomuuden torjumiseksi. Erityisesti on kyse tapauksista, joissa uhrit ovat olleet etnisiä serbejä tai väitetyt syylliset Kroatian turvallisuusjoukkojen jäseniä.

Korruption torjunnassa on edistytty hyvin. Toimintaa on vauhditettu, ja tulokset ovat positiivisia: lainsäädäntö on parantunut ja toimivaltaisia viranomaisia vahvistettu. Kroatian on tehtävä enemmän korruptiotapausten käsittelyn tehostamiseksi. Tämä koskee varsinkin korkean tason ja paikallistason korruptiota sekä julkisiin hankintoihin ja tuomioistuinlaitokseen liittyviä tapauksia. Korruption ehkäisemisestä äskettäin annetun lainsäädännön soveltamisesta on saatava lisäkokemusta ja täytäntöönpanorakenteita on vahvistettava entisestään.

Ihmisoikeuksia kunnioitetaan edelleen yleisesti ottaen hyvin, ja ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen suojelun aloilla on tapahtunut lisäedistystä. Kroatia on jatkanut sellaisten toimenpiteiden toteuttamista, joilla lisätään yleistä tietoisuutta ihmisoikeuksista ja suojellaan niitä paremmin. Oikeussuojan saatavuus on parantunut sikäli, että oikeusavusta annetun lain täytäntöönpanoa on tehostettu menettelyjä yksinkertaistamalla. Vankilajärjestelmään liittyen on jatkettu olemassa olevien vankiloiden ja hoitolaitosten laajentamista, mutta maan vankiloissa on edelleen liikaa vankeja niiden kapasiteettiin nähden. Oikeusasiamies saa jatkuvasti epäasiallista kohtelua koskevia kanteluita, jotka koskevat poliisin liiallista voimankäyttöä. Kantelut on käsiteltävä asianmukaisesti.

Kroatian lainsäädännössä taataan sananvapaus, myös tiedotusvälineiden vapaus ja moniarvoisuus, ja yleisesti ottaen sitä kunnioitetaan. Tiedotusvälineiden omistuksen läpinäkyvyyden osalta on tapahtunut lisäedistystä, mutta jo aikaisempina vuosina tapahtuneiden, korruptiotapauksia ja järjestäytynyttä rikollisuutta tutkiviin toimittajiin kohdistunutta pelottelua koskevien tapausten tutkinta on edistynyt vain vähän. Sen sijaan uusia tapauksia ei ole juurikaan ollut. Varsinkin taloudelliset paineet haittaavat tutkivan journalismin kehittymistä. Poliittinen väliintulo paikallistasolla on edelleen ongelma. Kokoontumisvapauteen on edelleen kiinnitettävä huomiota sen suhteen, miten mielenosoituksiin suhtaudutaan.

Naisten oikeuksissa ja sukupuolten tasa-arvossa on tapahtunut jonkin verran edistystä. Naisten asema työmarkkinoilla ei ole kuitenkaan muuttunut merkittävästi, ja naisten työttömyysprosentti on edelleen korkea. Lasten oikeuksien parantamisessa on edistytty vain vähän. Lapsiasiamies on tehostanut toimintaansa tapauksissa, joissa toimivaltaiset viranomaiset eivät ole puuttuneet lapsiin kohdistuneeseen väkivaltaan asianmukaisesti.

Vähäosaisten ja vammaisten osallisuus on parantunut vain vähän. Vammaisasiamiehen valmiuksia ollaan lisäämässä. Etuuksien myöntämisperusteita ei sovelleta yhdenmukaisesti, ja oikeuksia säätelevä lainsäädäntö on hajanaista. Siirtyminen laitoshoidosta yhteisöllisii