Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle 'Yhteenkuuluvuuden ja kilpailukyvyn lujittaminen tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja innovaatioiden avulla'"

(1999/C 40/06)

Komissio päätti 8. kesäkuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta tiedonannosta.

Asian valmistelusta vastannut "talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus" -jaosto antoi lausuntonsa 20. lokakuuta 1998. Esittelijä oli Giannino Bernabei.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 2. 3. joulukuuta 1998 pitämässään 359. täysistunnossa (joulukuun 2. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

1. Johdanto

1.1. EU:n viidentoista jäsenvaltion välinen teknologinen kuilu, joka on yli kaksinkertainen taloudelliseen kuiluun, ns. "koheesiokuiluun" verrattuna, on vahvistettu tilastollisesti, kuten vuonna 1997 laaditussa tieteen ja teknologian indikaattoreita koskevassa toisessa eurooppalaisessa raportissa (Second European Report on S& T Indicators 1997) korostetaan. Mitattuna tutkimuksen ja teknologisen kehityksen kokonaismenojen osuudella bruttokansantuotteesta on rikkaimman ja köyhimmän jäsenvaltion välinen teknologinen kuilu noin 5:1, kun taas "koheesiokuilu" on alle 2:1.

1.2. "Teknologisia tuloskortteja" (technology scorecards) hyödyntämällä voidaan arvioida jäsenvaltioiden erilaisia teknologisia järjestelmiä. TTK:hon paljon varoja sijoittavia maita ovat esimerkiksi Ranska ja Saksa, joiden TTK-menojen osuus BKT:stä on noin 2,3 %. Italian vastaava osuus on noin 1 %, kun taas neljän koheesiomaan TTK-rakenteet ovat yleensä heikompia lukuunottamatta Irlantia, sillä maassa on suuria ulkomaisia monikansallisia yrityksiä. Pienimmissä jäsenvaltioissa TTK:hon sijoitetaan huomattavasti varoja etenkin yksityissektorilla, mikä johtuu siitä, että näissä maissa on harvoja mutta suuria kansainvälisiä yrityksiä.

1.3. Huipputeknologian alalla työskentelevien määrän arvioidaan olevan yli 10,6 miljoonaa koko EU:ssa, eli 7,2 % työikäisestä väestöstä. Prosentuaalinen osuus on korkein Saksassa (yli 10 %), ja alhaisin Kreikassa (alle 2 %). Kymmenestä huipputeknologian alalla eniten työllistävästä alueesta kuusi on Saksassa, kaksi Italiassa, yksi Ranskassa ja yksi Iso-Britanniassa ().

1.4. Soveltamalla järjestelmällistä taloudellisten, tieteellisten ja innovatiivisten muuttujien interaktiiviseen kehitykseen perustuvaa lähestymistapaa innovaatiot voidaan jakaa neljään alueryhmään seuraavasti ():

Ensimmäistä alueryhmää kutsutaan nimellä "sleeping birds", ja sille on tyypillistä maatalouden vahva asema, korkea työttömyys ja vähäinen teknologinen toiminta. Ryhmään kuuluu Kreikka miltei kokonaan (lukuunottamatta Attikaa), kolme Portugalin aluetta (Centro, Alentejo ja Algarve) sekä yksi Italian alue (Calabria). Kaikki nämä alueet kuuluvat tavoitteen 1 piiriin. Niiden osallistumisaste yhteisön kolmanteen TTK-puiteohjelmaan on ollut alle 2,2 %.

Toinen alueryhmä, "question mark" tai "wild cat", on maatalousvaltainen, ja sillä on hyvä talouskasvu sekä jonkin verran teknologista toimintaa, mutta hyvin korkea työttömyysaste. Ryhmään kuuluu kahdeksan Espanjan aluetta, kahdeksan Ranskan aluetta, kymmenen Italian aluetta ja kaksi Portugalin aluetta. Puolet alueista kuuluu tavoitteen 1 piiriin. Niiden osallistumisaste on ollut alle 12 %.

Kolmannella alueryhmällä, "cash cows of Europe", on keskimääräistä enemmän teknologista toimintaa ja keskimääräinen työttömyysaste. Ryhmään kuuluu suurin osa jäljelle jääviä yhteisön alueita lukuunottamatta viittä Saksan aluetta, Ranskan alueita Île-de-France ja Rhône-Alpes sekä Hollannin Noord-Brabantia. Noin 40 % ryhmään kuuluvista alueista on teknologian intensiteetin kärjessä. Ryhmän alueet muodostavat kokonaisuudessaan Euroopan teollisen ytimen, ja niiden osallistumisaste kolmanteen puiteohjelmaan on ollut yli 50 %.

Neljännelle alueryhmälle on tyypillistä erittäin intensiivinen teknologinen toiminta, nopea kasvu ja matala työttömyys. Ryhmää kutsutaan nimellä "stars of Europe", ja siihen kuuluvia alueita ovat Baden-Württemberg, Baijeri, Hessen, Nordrhein-Westfalen, Rheinland-Pfalz, Île-de-France, Rhône-Alpes ja Noord-Brabant. Ne ovat yksistään saaneet yli 22 % mainitun yhteisön puiteohjelman varoista. Näiltä alueilta haetaan patentteja viisi kertaa Euroopan keskiarvoa enemmän.

Jaottelussa ei ole otettu huomioon kolmea uutta jäsenvaltioita, joiden alueet voitaneen lukea kolmannen ja neljännen alueryhmän piiriin.

1.5. Saman järjestelmällisen lähestymistavan avulla voidaan tunnistaa myös kymmenen "johtavaa innovaatiosaareketta", jotka ovat hyvin erikoistuneita huipputeknologiaan ja joilla on laaja pk-yritysten verkko. Näihin yrityksiin kuuluu huipputeknologian yritysten lisäksi "edelläkävijöitä", kuten komitea niitä nimittää oma-aloitteisissa lausunnoissaan aiheista "TTK-toimintaan myönnettävien varojen jatkuvan ja yleistyvän vähentämisen vaikutukset EU:n pk-yrityksiin (yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla)" () ja "Euroopassa käytössä olevia TTK-ohjelmia koskevien tiedotus- ja hyödyntämisverkkojen tehostamiskeinot" (). Kyseisiä "innovaatiosaarekkeita" ovat Kaakkois-Englanti, Pariisi, Frankfurt, München, Torino, Rotterdam/Amsterdam, Stuttgart, Lyon/Grenoble ja Milano.

1.6. Edellä mainitun analyysin perusteella voi helposti päätellä, että heikosti kehittyneiden alueiden osallistuminen yhteisön TTK- ja esittelytoimiin on ollut hyvin vähäistä. Tämä on selvästi ristiriidassa perustamissopimuksen XIV:n osaston kanssa, sillä siinä asetetaan etusijalle taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistaminen kaikissa yhteisön toimissa, joilla vähennetään alueiden välisiä kehityseroja ja vahvistetaan epäsuotuisassa asemassa olevia alueita. Koska markkinoiden maailmanlaajuistuminen merkitsee järjestelmien välistä kilpailua, on selvää, että eurooppalaisen järjestelmän puutteet ja epäsuhdat kahteen tärkeimpään kilpakumppaniin verrattuna vaarantavat Euroopan unionin kilpailukyvyn maailmanmarkkinoilla.

1.7. Tämä tarkoittaa sitä, ettei analyysia ja parannuskeinoja voi rajoittaa vain "koheesiomaihin", sillä tällaiset analyysit, määrittelyt ja parannuskeinot ovat puutteellisia eikä niillä voi tasoittaa ja kääntää eurooppalaisen innovaation paradoksia tai vahvistaa Euroopan kilpailukykyä. Niiden avulla ei myöskään voida ottaa käyttöön yhteisön, jäsenvaltioiden, alueiden välisellä, alue- tai paikallistasolla selkeitä ja käyttökelpoisia strategioita.

Ongelma on ratkaistava kartoittamalla sellaisten teollisten ja teknologisten arvioiden tarve, jotka ovat järjestelmällisiä, tehokkaita ja teknologis-teollisen kehityksen kaikkien taloudellisten ja sosiaalisten toimijoiden, samoin kuin julkishallinnon hajautettujen tasojen ulottuvilla. Samoin olisi tehtävä nykyisten eritasoisten infrastruktuurien ja rakenteiden tehokas vertailuarviointi (benchmarking), joka kattaa nykyiset palvelut ja verkot, tiedotuksen, tukirakenteet, koulutuksen ja ammattitaidon parantamisen sekä henkisen omaisuuden tehokkaat suojajärjestelmät myös taloudelliselta näkökannalta.

1.8. Komitea on kehitellyt aihetta koskevia ajatuksiaan edellä mainituissa lausunnoissa, joissa käsitellään pk-yrityksiin sekä tutkimukseen ja teknologiseen innovaatioon liittyviä aiheita, sekä lausunnoissa aiheista "Vihreä kirja innovaatiosta" () ja "Ensimmäisen Euroopan innovaatioita käsittelevän toimintasuunnitelman täytäntöönpano" (), hyödyllisyysmalleja ja patentteja käsittelevissä lausunnoissa () sekä tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevast puiteohjelmasta (1998 2002) () ja erityisohjelmista () annetuissa lausunnoissa.

1.9. Komitea on jo käsitellyt kysymyksiä, jotka liittyvät koheesioon ja tietoyhteiskuntaan () sekä Euroopan aluekehityssuunnitelmaan (ESDP) () ja jäsenvaltioiden pitkän aikavälin aluesuunnittelun suuntaviivoihin. Komitea on myös käsitellyt useaan otteeseen kysymyksiä, jotka liittyvät aiheisiin "Uuden teknologian vaikutukset työllisyystilanteeseen" (), "Eurooppalaiset pienille ja keskisuurille yrityksille suunnatut pääomamarkkinat" () sekä "Yrittäjyyden edistäminen Euroopassa" ().

2. Komission ehdotus

2.1. Komission ehdotuksen tavoitteena on luoda yhtenäinen kehys, joka sisältää moninaisia toimia yhteenkuuluvuuden, kilpailukyvyn, tutkimuksen ja teknologisen kehityksen sekä innovaation lähentämiseksi ja integroimiseksi erityisesti epäsuotuisassa asemassa olevien alueiden tuotantorakenteeseen, jotta Euroopan unionia kehitetään tasapainoisesti.

2.2. Komissio pyrkii erityisesti vahvistamaan epäsuotuisassa asemassa olevien eli rakennerahastojen piiriin kuuluvien alueiden kilpailukykyä varmistamalla, että rahastojen tukemaa tutkimusta ja innovaatiota sekä tavoitteiden 1, 2 ja 4 piirissä että EAKR:n 10 artiklan ja ESR:n 6 artiklan mukaisesti koordinoidaan tiiviisti sisällön, menetelmien ja toteutusajankohtien suhteen niiden yhteisön monivuotisten tutkimusohjelmien kanssa, jotka on suunnattu pk-yrityksiin sekä innovaatioon ja tutkijakoulutukseen ja liikkuvuuteen.

2.3. Tiiviiseen koordinointiin on komission mukaan sisällytettävä paikallis-, alue-, jäsenvaltio- ja yhteisötason strategiat ja roolit, jotta:

lisätään alueiden halukkuutta integroida tutkimus ja innovaatio taloudelliseen kehitykseensä;

parannetaan oppimisprosesseja yritysten innovaatioiden lisäämiseksi;

autetaan yrityksiä ja instituutiota poistamaan kehityksen esteitä ja mukautumaan työn uusiin organisointimuotoihin;

koordinoidaan nykyistä paremmin jäsenvaltiotasolla eri alojen politiikkoja aluekehityksen tukemiseksi.

2.4. Tätä varten komissio erittelee kolme painopistealaa, joihin kyseiset strategiat on integroitava:

innovaatioiden edistäminen

keskittyminen kysyntään perustuviin toimiin ottamalla nykyistä enemmän mukaan talouden toimijoita ja pk-yrityksiä; kokonaisvaltainen laatujohtaminen alue- ja paikallistasolla; uudet rahoitus- ja hallinnointijärjestelyt; nykyistä paremmat ja kohdennetummat yrityspalvelut; ammatillisen liikkuvuuden tukeminen, tutkimuslaitosten ja pk-yritysten välinen yhteistyö; uusille yrityksille tarkoitetut riskipääomaan liittyvät tukitoimet; henkisen omaisuuden oikeuksiin liittyvät suojatoimet; sellaisten järjestelyjen kehittäminen, joilla edistetään yrityksiin liittyvää TTK:ta tutkimusta harjoittavien yritysten määrän lisäämiseksi; parhaiden käytänteiden edistäminen kaupallisten sovellusten, rahoituksen ja markkinoinnin aloilla teollisia sovelluksia varten sekä tutkimustuloksista tiedottavien palveluverkkojen avulla;

verkottumisen ja teollisen yhteistyön kehittäminen

teknologiaa koskevan "valvonnan" ja sen laajentamisen kehittäminen verkottumisen avulla; pk-yritysten ja teknologiaa käyttöön tarjoavan infrastruktuurin välisten aukkojen määrittäminen; yritysten verkottumisen edistäminen; alihankkijayritysten ryhmittymien luominen; teknologian testaus- ja siirtohankkeiden hyväksyminen; innovaatioihin liittyvien sosiaalisten näkökohtien analysointi; organisatoristen ja toteuttamispaikkaan liittyvien vaatimusten analysointi räätälöityä ja eriytettyä teknologiatukea varten;

henkilöresurssien vahvistaminen

rakennerahastotoimien tehostaminen, jotta henkilöstöön panostamista lisätään ja henkilöstöä koulutetaan jatkuvasti epäsuotuisassa asemassa olevilla alueilla; ESR:n rahoittaman tavoitteen 4 mukaiset toimet työntekijöiden pätevyyden ja johtamistaitojen parantamiseksi, jotta he sopeutuvat teollisuudessa ja tuotantojärjestelmissä tapahtuviin muutoksiin; tietotekniikan edistäminen avointa ja etäopetusta sekä etätyötä varten.

2.5. Edellä mainittujen toimien perusteella komissio aikoo luoda suuntaviivat TTK:n ja innovaatioiden alalla toteutettavia rakenteellisia toimenpiteitä varten. Suuntaviivat toimivat myös vertailukohtana arvioitaessa ennakolta alueellisia kehittämissuunnitelmia. Suuntaviivoja hyödynnetään vakiinnutettaessa kysyntään perustuvaa ja alhaalta ylöspäin etenevää lähestymistapaa, valmisteltaessa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa TTK- ja innovaatiotoiminnan tilaa rakennepolitiikan näkökulmasta mittaavia indikaattoreita, vahvistettaessa epäsuotuisassa asemassa olevien ja muiden alueiden osaamiskeskusten välistä ylikansallista yhteistyötä, kannustettaessa EU-jäsenyyttä hakeneita maita valmistelemaan valtio- ja aluetasolla soveltuvia strategioita edistämällä kyseisten maiden ja jäsenvaltioiden välistä kokemusten vaihtoa sekä avattaessa TTK-toimintaa ja innovaatioita käsittelevää interaktiivista Internet-sivua.

3. Yleistä

3.1. Komitea ilmaisee tyytyväisyytensä komission esittämään tiedonantoon yhteisön rakennepolitiikkojen sekä unionin tutkimus- ja innovaatiopolitiikan välisistä suhteista, sillä komitea on useaan otteeseen tällaista toivonut. Komitea on kuitenkin sitä mieltä, että kyseisiä politiikan aloja on koordinoitava tiukasti, jotta saadaan aikaan paras mahdollinen käytännön yhteisvaikutus ja voidaan vastata täysipainoisesti kansalaisten, yritysten ja yhteiskunnan tarpeisiin yhdenmukaisesti TTK:ta ja esittelyä tukevan integroidun ongelmanratkaisustrategian sekä sen avaintekijän kanssa, jota immateriaaliset sijoitukset edustavat kehityksen näkökulmasta. Yleisenä tavoitteena tässä yhteydessä on kestävä ja tasapainoinen kasvu keskipitkällä aikavälillä.

3.2. Teknologioiden käyttöönottaminen on Euroopassa hyvinkin paljon hitaampaa, ja teknologioiden levinneisyys ja käyttöaste ovat vähäisempiä kuin kilpailevilla alueilla. Euroopassa huippututkimukseen ei liity rinnasteista kykyä muuntaa tutkimusta markkinoilla teollisiksi ja kaupallisiksi menestystuotteiksi. Euroopassa on myös muita alueita vähemmän tehty teknologiaan ja koulutukseen liittyviä immateriaalisia sijoituksia, ja sijoitusympäristön joustamattomuus on edistänyt tuotannon rationalisoimiseksi tehtyjä rahoitussijoituksia, sillä niitä on pidetty turvallisempina ja helpommin valvottavina kuin työpaikkoja luovia sijoituksia.

3.3. Lisäksi Euroopasta puuttuu innovaatio- ja yrityskulttuuri, joka on tulevaisuuden strateginen luonnonvara ja joka määrittelee Euroopan alueiden kilpailukyvyn maailmanlaajuisessa kilpailussa. Jos innovaation paradoksi johtuu edellä mainituista syistä, siihen vaikuttaa erityisesti kulttuuri, joka on edistänyt lähimenneisyyteen asti yhteisön TTK- ja esittelytoimien esikilpailullista luonnetta, joka ei vastaa markkinoiden tarpeita ja on huonosti havaittavissa ja ymmärrettävissä. Sitä on myös vaikea integroida yhteisön rakennepoliittisiin toimiin eikä se sovellu muuntamaan loppukäyttäjien ja kuluttajien mahdollisia tarpeita todelliseksi kysynnäksi.

3.4. Yhteisön TTK- ja esittelytoimia koskevan politiikan monivuotisen toimintaohjelman uusi suuntaus, joka on kansalaisia, yrityksiä ja yhteiskuntaa palvelevan ongelmanratkaisustrategian mukainen, osuu samaan ajankohtaan kuin rakennerahastojen uudistuksesta Agenda 2000:n puitteissa käytävän perustavanlaatuisen keskustelun aloittaminen. Komitean mielestä on välttämätöntä hyödyntää kahden tärkeän välineen uudelleen määrittelyn "ainutlaatuista" samanaikaisuutta, jotta immateriaalisille sijoituksille luodaan täysin integroitu lähestymistapa.

3.4.1. Yhteisön TTK- ja esittelytoimia koskevan politiikan näkökulmasta on ongelmanratkaisua koskevan avaintoimintakokonaisuuden uuteen integroituun lähtökohtaan vastattava "uusilla voimavaroilla, jotka mahdollistavat monitieteisyyden ja -alaisuuden. Myös soveltavan tutkimuksen, yleis- ja perustutkimuksen sekä esittelytoiminnan tulee kattaa ryhmittäminen ja samanaikainen tuote- ja valmistussuunnittelu (simultaneous engineering), ja etenkin pk-yritykset ja loppukäyttäjät tulee integroida standardointiin, innovointiin, tietojen hyödyntämiseen ja levittämiseen, henkilöstön kouluttamiseen sekä eurooppalaiseen (etenkin Eureka-hankkeeseen) ja kansainväliseen yhteistyöhön liittyvään toimintaan jokaisen avaintoimintakokonaisuuden kohdalla".

3.4.2. Rakenteellisen koheesiopolitiikan näkökulmasta teknologista kehitystä ja innovaatiota edistävän uuden lähestymistavan on mahdollistettava välineiden yhdistetty, samanaikainen ja yksinkertaistettu käyttö useilla eri aloilla: rakenteelliset toimet, perusrakenteet, koulutus, aluesuunnittelu, kysynnän kannustaminen, todelliset yrityspalvelut, tietoverkot, riskipääoman tukeminen ja henkisen omaisuuden suojelu. Näin yhtäältä tuetaan myönteisesti teknologista kehitystä työllisyyden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta, ja toisaalta integroidaan paikallinen ja alueellinen talous- ja tuotantorakenne täysin Euroopan kilpailulliseen ulottuvuuteen.

3.5. Komitean mielestä on näin ollen:

muotoiltava ja hyväksyttävä sellainen kokonaisvaltainen yhteisöstrategia nykyisten mekanismien rationalisoimiseksi ja asianomaisten yhteisöpolitiikkojen integroimiseksi, joka eri alueiden ominaispiirteitä kunnioittaen antaa yhteisön toimille yhtenäisen leiman Euroopan kilpailukykyä sekä kestävää ja tasapainoista kehitystä silmällä pitäen;

yksilöitävä integroidut välineet, joilla puretaan valtiollisten, alueellisten ja paikallisten innovaatiomarkkinoiden lokeroituminen, joka on vanhentunutta etenkin rahamarkkinoiden yhdistyessä yhteisen rahan käyttöönoton yhteydessä ja Euroopan sisämarkkinoiden muuttuessa yhtenäismarkkinoiksi;

määriteltävä integraatiotasot ja niiden välinen tarpeellinen vuorovaikutus, jotta vakiinnutetaan koheesiopolitiikan sekä TTK- ja innovaatiopolitiikan päätöksenteko- ja toteutusjärjestelmien yhteensopivuus ja mahdollisimman suuri samanaikaisuus, mikä on tarpeen, jotta kyseiset politiikat voidaan integroida täysin ja tehokkaasti;

eritellä koheesiovälineiden sekä TTK- ja innovaatiotoimien uudet integrointitavat yksinkertaistettujen ja mahdollisuuksien mukaan yhtenäisten ja automaattisten menetelmien avulla hyödyntämällä täysin WTO-sopimusten tarjoamia mahdollisuuksia vaihdella yrityksille annettavan TTK-tuen tasoa (enintään 75 % hankkeen kuluista);

luotava yhdistettyjen TTK- ja innovaatiotoimien sekä koheesiotoimien valvonta- ja seurantajärjestelmiä, jotta voidaan arvioida niiden tehokkuutta vertaamalla saavutettuja tuloksia tavoitteisiin; tämä voitaisiin tehdä ennalta määriteltyjen ja yhdenmukaistettujen suoritusindikaattorien sekä vertailuanalyysin (benchmarking) avulla aluetasolla.

4. Kohti yhteisön kokonaisvaltaista rationalisointi- ja integrointistrategiaa

4.1. Markkinoiden maailmanlaajuistuminen on johtanut sosiaalis-taloudellisten ja oikeusjärjestelmien väliseen suoraan kilpailuun, jossa myös hyödynnetään henkilöresursseja ja integroidaan uusia teknologioita uusiin tuotteisiin ja tuotantomenetelmiin yhä nopeammin. Kilpailua käydään yhä enemmän järjestelmien välillä yksittäisten yritysten välisen kilpailun sijaan. Tällaisiin haasteisiin on vastattava yhteisön kokonaisvaltaisella järjestelmästrategialla, jonka tarkoituksena on varmistaa kestävä kehitys keskipitkällä aikavälillä.

4.2. Komitean mielestä tällaiseen strategiaan on kuuluttava jo yhteisön politiikan tasolla yhdistettyjen toimien mekanismeja, joita voidaan toteuttaa yksittäisten alueiden tärkeimpien erityispiirteiden ja tarpeiden pohjalta. Myös jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla olisi kehitettävä rationaalisia, integroituja toimia, jotta epäsuotuisassa asemassa olevat alueet olisivat dynaamisessa vuorovaikutuksessa teknologiselta kasvultaan nopeampien alueiden kanssa ja jotta pk-yritykset, joilla on hyödyntämättömiä innovatiivisia mahdollisuuksia, eli tutkimusohjelmien "edelläkävijät" liitettäisiin yhä enemmän toimien piiriin.

4.3. Tällaisen integroidun ja koordinoidun strategian valmistelun on oltava ennen kaikkea komission ja sen yksiköiden tehtävä. Komitea on hämmästynyt siitä, ettei komissio viittaa TTK- ja esittelytoimia käsittelevän yhteisön neljännen puiteohjelman piirissä toimivien erityisryhmien (Task Force) asiantuntemukseen. Erityisryhmät olisivat voineet osoittaa vaikeuksia, joita esiintyy rakenteellisten tukitoimien ja kohdistettujen tutkimustoimien yhteisessä toteuttamisessa käsiteltäessä työllisyyttä, kasvunäkymiä, teollisuuspohjan laajentamismahdollisuuksia, kestävää kehitystä, eurooppalaista lisäarvoa sekä etenkin taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja erityisesti asianomaisten pk-yritysten roolia koko EU:ssa, laadukkaiden verkkojen välityksellä tapahtuvan tieteellisten, teknisten ja koulutuksellisten kykyjen levittämisen hyviä näkymiä sekä syrjäalueisiin kohdistuvia vaikutuksia ().

4.4. Tämän vuoksi komitean mielestä on välttämätöntä määritellä kokonaisvaltainen strategia, joka koskee yhteisön asianomaisten politiikan alojen nykyisten mekanismien rationalisointia ja integroimista myös käytännön toimiin. Näitä politiikan aloja ovat rakennepolitiikka, tutkimus- ja innovaatio-, perus- ja ammattikoulutus-, yritys- ja yrittäjyys- sekä aluesuunnittelu- ja laajentumispolitiikka.

5. Integroitujen välineiden yksilöinti

5.1. Komitean mielestä on välttämätöntä, että koheesiovälineet sekä TTK- ja esittelyvälineet integroidaan täysin uusiin työpaikkoihin, yrityksiin ja ammatteihin sekä Euroopan uuteen kilpailukykyyn kohdistuvan vaikutuksen vahvistamiseksi.

5.2. Innovaatiomarkkinat, jotka ovat tällä hetkellä jakautuneet viideksitoista kansalliseksi järjestelmäksi ja vielä useammaksi alueelliseksi alajärjestelmäksi, on nopeasti yhtenäistettävä erilaisten välineiden avulla. Tämänhetkinen tilanne on yhtenäisvaluuttaa ja -markkinoita ajatellen vanhentunut.

5.3. Yksi tällainen väline ovat tiedotus-, seuranta- ja hyödyntämisverkostot. Ne on liitettävä laajempaan kehykseen, jolla tuetaan käyttäjien tarpeisiin mukautettua välitystä sekä teknisen kehityksen valvontamekanismeja. Verkostot on liitettävä myös alueiden väliseen ja yhteisön tasoon, kuten komitea suositti lausunnossaan aiheesta "Euroopassa käytössä olevia TTK-ohjelmia koskevien tiedotus- ja hyödyntämisverkkojen tehostamiskeinot" ().

5.4. Lisäksi on kehitettävä "tulostauluja" (tableaux de bord) tutkimukseen ja teknologiseen innovaatioon liittyvien toimien järjestelmälliseksi vertailemiseksi alue-, jäsenvaltio- ja yhteisötasolla, jotta tutkijat ja loppukäyttäjät voivat yhdessä lujittaa ja hyödyntää toimintavälineitä eri tasoilla, kuten komitea korosti lausunnossaan aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta Euroopan yhteisön viidennestä puiteohjelmasta (1998 2002)" ().

5.5. Komitea korostaa kuitenkin painokkaasti tarvetta liittää teknologian ja innovaation kehittämistuki niihin painopistealueisiin, jotka komissio on maininnut rakennerahastojen tukikehysten yhteydessä. Tämänkaltaisen tuen olisi sisällyttävä myös koheesiorahaston sekä liittymistä valmistelevan rahoitusvälineen (ISPA) piiriin kuuluviin painopistealueisiin, ja sille olisi taattava samanlainen asema ja varat kuin muille vastaaville toimille. Kansallisten ja alueellisten suunnitelmien sekä edellä mainittujen painopistealueiden vastaavuuden olisi oltava tärkeimpiä perusteita komission hyväksyessä kyseisiä suunnitelmia.

5.6. Koulutus- sekä TTK- ja esittelytoimien välistä optimaalista yhteisvaikutusta ajatellen komitean mielestä on tärkeää integroida yhteisön koulutusohjelmat, kuten Leonardo- ja Sokrates-ohjelmat, sekä uuden tavoitteen 3 piiriin kuuluvat rakennerahastotoimet. Tavoite 3 on oleellinen osa immateriaalisia sijoituksia kehitettäessä henkilö- ja teknologiaresursseja syrjäytymisen välttämiseksi ja koheesion sosiaalisen ulottuvuuden vahvistamiseksi.

5.6.1. Nykyisen tavoitteen 4 piiriin kuuluvat toimet on otettava kokonaisuudessaan mukaan uuteen tavoitteeseen 3, jotta varmistetaan asianmukaiset toimet työn organisoimiseksi uusille teknologioille soveltuvalla tavalla. Näihin toimiin on kuuluttava myös monimutkaisten ongelmien hallinnan jatkuva koulutus, kuten komitea korosti 10. syyskuuta 1998 antamassaan lausunnossa rakennerahastojen uudistuksesta ().

5.6.2. Lopuksi on luotava "tehokas kiertokulku", johon kuuluu yksilöulottuvuuden huomioon ottavia hankkeita. Sen piirissä myös hyödynnetään yksilöitä kehityksen avaintekijöinä, ja siihen sisältyy sellainen taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen malli, jolla tuetaan myönteisiä asenteita uusien teknologioiden soveltamista ja maailmanlaajuisen kilpailun haasteita kohtaan kehitysprosesseihin osallistuvien työntekijöiden tietoisen osallistumisen välityksellä.

6. Integroitujen toimintatasojen määrittely

6.1. Komitean mielestä TTK:hon liittyvän ongelmanratkaisun avaintoimintakokonaisuuden käsite saa todennäköisesti aikaan laajaa yhteisvaikutusta koheesiovälineiden kanssa integroitujen toimien eri tasoilla. Käsitteeseen sisältyy eri toimintatyyppien (teknologia-, esittely-, innovaatio-, levitys-, koulutus-, rahoitustoimet jne.) välisen samanaikaisen tuote- ja valmistussuunnittelun (simultaneous engineering) uusia mahdollisuuksia, joilla pyritään vaikuttamaan myönteisesti alueiden työllisyyteen ja tuotantoon.

6.2. Komitean puoltama vaikutusten ennakkoarvioinnin liittäminen avaintoimintakokonaisuuksien yksittäisiin työohjelmiin () helpottaa yhteisön politiikan eri alojen toimenpiteiden yhteiskäyttöä. Näin vahvistetaan politiikan alojen yhteisvaikutusta ja niiden myönteisiä vaikutuksia.

6.2.1. Komitean mielestä on erittäin tärkeää, että viidennen puiteohjelman työohjelmiin nivotaan selkeästi mutta tiiviisti kaikki yhteisövälineet, joita voidaan soveltaa hankkeen tavoitteiden kannalta riippumatta yhteisön politiikan suunnasta tai välineitä hallinnoivasta komission pääosastosta tai yksiköstä. Näin annetaan kuluttajille ja veronmaksajille viesti avoimuudesta, yhtenäisyydestä ja tehokkuudesta.

6.3. Lisäksi on luotava kaikkia avaintoimintakokonaisuuksia varten innovaatioyksiköitä, joiden tehtävänä on aktivoida kaikki asianomaiset mekanismit, jotta tutkimusta suunniteltaisiin ja seurattaisiin siten, että helpotetaan innovatiivisten tulosten siirtämistä markkinoille. Innovaatioyksiköiden luomisen on mahdollistettava rakenne- ja aluepolitiikkojen laaja yhteisvaikutus siten, että hyödynnetään komitean suositusten mukaisesti () myös jäsenvaltioiden ja yhteisön verkostojen konferenssia, johon innovaatioyksiköiden olisi osallistuttava.

6.4. Jäsenvaltioiden neuvonantajaryhmiä vastaavien eurooppalaisten asiantuntijaryhmien (European Advisory Groups) perustaminen avaintoimintakokonaisuuksia tai niitä vastaavia ryhmiä varten helpottanee nykyistä läheisempien yhteyksien luomista rakennerahastojen toimista päättäviin tahoihin. Komitean mielestä tällaiset yhteydet ovat tärkeitä, ja komission on tuettava niitä ponnekkaasti.

6.5. Asiantuntijoiden, teollisuuden edustajien, päättäjien ja käyttäjien sekä taloudellisten ja yhteiskunnallisten toimijoiden yhteinen keskustelufoorumi, jonka perustamista komitea on esittänyt viidennen puiteohjelman toteutuksen yhteydessä, voi myös olla hyödyllinen perusta yhteyksille rakennerahastojen tukikehysten toteutustasoihin.

6.6. Hajautetun hallinnon mahdollisuuksiin, jotka on taattu viidennessä puiteohjelmassa toimille "Pk-yritykset ja innovaatio" sekä "Tutkimushenkilökunnan mahdollisuuksien ja sosiaalis-taloudellisen tietopohjan parantaminen", voisi sisältyä toimiva yhteys yhteisön rakennepolitiikan toteuttamisesta vastuussa oleviin alueviranomaisiin esimerkiksi "valvontakomiteoiden" yhteydessä.

6.7. Komitean mielestä tärkeän kumppanuuden vahvistamisen välityksellä alueelliset tutkimustahot (yliopistot, julkiset ja yksityiset tutkimuskeskukset ja yritykset) voisivat aktiivisesti yhdessä toimien esittää tarpeidensa mukaista yhdistettyjen TTK- ja esittelytoimien sekä koheesiotoimien integrointia yhteisön tukikehysten toteuttamisesta vastaavilla aluetasoilla. Komitea korostaa erityisesti sitä, että teknologis-innovatiivisia päämääriä varten on tärkeää hyödyntää paikallisten työllisyysaloitteiden ja alueellisten työllisyyssopimusten välineitä, mistä komitea on äskettäin antanut lausunnon ().

7. Integroitujen toimien uudet muodot: menettelyt ja menetelmät

7.1. Komitean mielestä menettelyjen ja menetelmien yksinkertaistaminen sekä välineiden yhteiskäytön mahdollisuus olisi asetettava yhteisön tasolla etusijalle sellaisten toimintasuunnitelmien ja ohjelmien levittämisen sijaan, joiden erilaiset toteutusmenettelyt ovat aiheuttaneet sekaannusta ja vieraantumista kyseisten välineiden mahdollisten käyttäjien keskuudessa.

7.2. Tätä silmällä pitäen komitea on jo useaan otteeseen korostanut ensisijaista tarvetta luoda TTK- ja esittelyvälineiden sekä koheesiovälineiden välisiä linkkejä välineiden käytön helpottamiseksi. Komiteaa arveluttaa myös se, minkälaisia tuloksia on saatu pääosastojen välisten tilapäisryhmien yhdistetyistä toimista. Niiden tavoitteena on käsitellä ongelmia, jotka johtuvat eri välineiden erilaisista menettely- ja toteutustavoista sekä päätöksenteon ja hallinnoinnin menetelmien ja aikataulujen erilaisuudesta.

7.3. Rakennerahastojen uudistuksen yhteydessä on kiinnitettävä nykyistä enemmän huomiota sellaiseen integroituun lähestymistapaan, joka perustuu tutkimuksen, innovaatioiden ja markkinoiden väliseen dynamiikkaan. Tietty joustavuus on kuitenkin säilytettävä automaattisissa, samanaikaisissa ja yksinkertaistetuissa menettelyissä TTK- ja esittelytoimien viidennen puiteohjelman ja tulevien ohjelmien uuden lähestymistavan mukaisesti.

7.4. Varsinkin rakennerahastojen uudet toimet olisi suunnattava yhä enemmän kysynnän mukaan, ja mahdollista kysyntää olisi tuettava ja kannustettava etenkin heikommin kehittyneillä alueilla. Toimia olisi ohjattava myös yhteisön tasolla avoimien toimenpidekokonaisuuksien ja kysynnän yhdistämisen avulla. Kysyntään perustuvia toimia voitaisiin vahvistaa muuttamalla alueellisia innovaatiostrategioita (Regional Innovation Strategies, RIS) niin, että vähän varoja saavien kokeiluhankkeiden asemesta niistä luotaisiin "voimakkaita" toimia, joita rahoitetaan asianmukaisesti.

7.4.1. Komitea on sitä mieltä, että aluetasolla olisi helpotettava parhaiden kokemusten levittämistä ja vaihtoa sellaisia käytännön institutionaalisia järjestelyjä tutkivan vertailuanalyysin avulla, joissa eri tahot ja päätöksentekijät toimivat yhdessä tavoitteenaan parantaa rakennerahastojen absorbtiokykyä. Samalla olisi hyödynnettävä liike-elämän innovaatiokeskusten (Business Innovation Center) verkoston tarjoamia mahdollisuuksia.

7.5. Kun rakennerahastoja uudistetaan ja yhteisöaloitteita rationalisoidaan jakamalla ne kolmeen toiminta-alaan, olisi Interreg-aloitteelle varattava riittävästi toimintavaraa. Aloite voi olla merkittävä luotaessa "sleeping birds" ja "wild cats" -alueiden sekä "cash cows of Europe" ja "stars of Europe" ryhmiin kuuluvien kehittyneiden alueiden välisiä yhteyksiä ja vertailtaessa alueiden välisiä järjestelmiä, joiden ominaispiirteet ja toteutusaikataulut ovat keskenään erilaisia.

7.6. Interreg-aloite saattaa osoittautua erityisen tärkeäksi luotaessa nykyistä tiiviimpiä suhteita 15 jäsenvaltiota käsittävän Euroopan ja jäsenyyttä hakeneiden maiden alueiden välille. Jäsenehdokasmaissa rakennerahastotoimet ja liittymistä valmisteleva rahoitusväline ovat elintärkeitä luotaessa ja/tai vahvistettaessa välitason rakenteita ja luotaessa koheesio-, TTK- ja esittelytoimien lisäksi myös kaikkien yhteistyövälineiden sekä teknisen ja taloudellisen tuen välistä yhteisvaikutusta. Tämä koskee myös yhdistettyjä toimia Välimeren alueella.

7.7. Lopuksi komitea korostaa, että on tärkeää selventää mahdollisuutta hyödyntää yhteisövälineitä yhteistyössä, koska pyritään samaan päämäärään. Tällöin edellytetään, että toimissa noudatetaan WTO-sopimuksissa määriteltyä TTK-tuen ylärajaa, joka on 75 % koko hankkeen rahoituksesta, ja että toimet ovat yhteisön kilpailupolitiikassa määritellyn tutkimustukijärjestelmän mukaisia.

7.8. Mahdollisuus toimia tällaisissa rajoissa on erityisen tärkeää varmistettaessa, etteivät uudet huipputeknologiat, erityisesti tietotekniikat, aiheuta yhteenkuuluvuuden vastaisia vaikutuksia eivätkä siis lisää epäsuhtia ja syrjäytymistä. Näin voi käydä, jos toimilla ei ole riittävää kriittistä massaa.

7.9. Syrjäytymistä ehkäisevien toimien kohteena ovat sekä heikossa asemassa olevat yhteiskuntaryhmät että epäsuotuisat alueet, joiden maantieteellistä syrjäytyneisyyttä korostaa kyseiset alueet muuhun Eurooppaan yhdistävien rakenne- ja infrastruktuuriverkkojen puute. Teknologiseen edistymiseen on pyrittävä niiden yhteisö-, jäsenvaltio- ja aluetasojen yhteistoiminnalla, joilla kehitetään huipputeknologian ohella laaja-alaista ja horisontaalista teknologiaa. Ne lisäävät kehitystä myös sellaisilla yksinkertaista tekniikkaa käyttävillä teollisuuden aloilla, jotka tarvitsevat kehittyneitä tuotantoprosesseja selviytyäkseen kansainvälisen kilpailun paineista. Samoin on huipputeknologiaan liittyvien ammattien ohella kehitettävä uusia "keskiportaan" ammatteja, jotka mukautuvat teknologis-organisatoriseen kehitykseen.

7.10. Koulutus- ja tutkimuspolitiikalle annettavan tuen integroiminen on välttämätön immateriaalinen sijoitus, jolla varmistetaan Euroopan kilpailukyky ja kehitys sekä jolla mukautetaan työvoiman uudelleenkouluttaminen jatkuvaan teknologiseen kehitykseen. Näin vältetään sosiaalinen syrjäytyminen. Myös tässä yhteydessä yliopistojen ja eri tason oppilaitosten sekä teollisuuden välisen yhteistyön edistäminen on tärkeää kehitettäessä työvoiman ammattitaidon parantamiseen tähtäävää koulutusta, jotta tilanteen jatkuvasta muuttumisesta aiheutuvia monimutkaisia ongelmia voidaan ratkaista.

8. Valvonta- ja seurantajärjestelmät

8.1. Tarpeiden kartoittaminen, TTK:n ja innovaation tilaa seuraavien indikaattorien määrittely rakennepoliittisesta näkökulmasta sekä yritysten innovaatiota tukevien rakenteiden ja infrastruktuurien vertailuanalyysit sekä teollinen ja teknologinen arviointi olisi toteutettava yhdenmukaistettujen menetelmien mukaisesti. Niistä olisi myös laadittava järjestelmällisiä ja ajantasaistettuja yleiskatsauksia yhteisön ja hajautetun hallinnon tasoilla. Yleiskatsauksen olisi oltava tutkimuksen ja innovaation toimijoiden, etenkin pk-yritysten, sekä jäsenvaltioiden ja yhteisön päätöksentekotahojen ulottuvilla, jotta ne voivat "vakiinnuttaa TTK- ja innovaatiopolitiikan pitkän aikavälin strategiset tavoitteet".

8.2. Komitea on korostanut "teknologisen seurannan" sekä teknologisen ja teollisen arvioinnin mekanismien samoin kuin nykyisten alueellisten rakenteiden ja infrastruktuurien vertailuanalyysien sekä niistä esille tulleiden parhaaksi koettujen käytänteiden levittämisen ja hyödyntämisen tärkeyttä äskettäin antamissaan edellä mainituissa lausunnoissa sekä lausunnossaan aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Esikuva-analyysi Väline taloudellisten toimijoiden ja viranomaisten käyttöön" (). Mekanismien ja vertailuanalyysien avulla tarjotaan todellisia yrityspalveluja pitämällä yritykset ajan tasalla parhaasta mahdollisesta käytettävissä olevasta teknologiasta, tarjotaan eri tasojen päättäjille perusteet valintojen suuntaamiseksi sekä levitetään Euroopassa kartoitettuja parhaita alueellisia ja paikallisia käytänteitä.

8.3. Lopuksi komitea korostaa tarvetta valmistella TTK:n ja innovaation tilaa mittaavia tarkkoja indikaattoreita, jotta rakenteellisia toimia voidaan arvioida ja valvoa. Komitea suosittaa myös toimien tiivistä koordinointia viidettä puiteohjelmaa varten parhaillaan valmisteltavien suorituksia mittaavien indikaattorien kanssa. Indikaattoreja kehiteltäessä olisi otettava huomioon myös vuonna 1997 laaditun tieteen ja teknologian indikaattoreita koskevan toisen eurooppalaisen raportin (Second European Report on S& T Indicators 1997) valmisteluvaiheessa ja Euroopan innovaatiovalvontajärjestelmästä (European Innovation Monitoring System) saadut kokemukset sekä Sevillassa sijaitsevassa Tekniikan tulevaisuudentutkimuksen laitoksessa (IPTS) toimivan Euroopan tieteen ja teknologian tarkkailuelimen (European Science and Technology Observatory, ESTO) keräämät kokemukset.

8.3.1. Komitea toivoo, että eurooppalaisen arvioinnin parantamiseksi sekä alan tietämyksen levittämiseksi käynnistettyä komission MEANS-ohjelmaa (rakenteellisten toimien arviointimenetelmät) vahvistetaan asianmukaisesti ja että se liitetään viidennen TTK-puiteohjelman välineisiin.

8.4. Tällaisen indikaattorijärjestelmän avulla olisi voitava arvioida TTK:n ja rakenteellisten välineiden yhteiskäytön konkreettiset vaikutukset. Ennen kaikkea sillä olisi voitava mitata sosiaaliseen koheesioon, työllisyyteen, uusien yritysten perustamiseen ja uusien ammattien luomiseen sekä kilpailukykyyn kohdistuvia vaikutuksia.

Bryssel 2. loulukuuta 1998.

Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Beatrice RANGONI MACHIAVELLI

() Ks. Eurostatin muistio 5/98, 24. huhtikuuta 1998.

() Ks. Komissio, "Second European Report on S& T Indicators 1997", osa III "European diversity, convergence and cohesion".

() EYVL C 355, 21.11.1997.

() EYVL C 284, 14.9.1998.

() EYVL C 212, 22.7.1996.

() EYVL C 235, 27.7.1998.

() EYVL C 129, 27.4.1998.

() EYVL C 355, 21.11.1997 ja EYVL C 73, 9.3.1998.

() EYVL C 407, 28.12.1998.

() EYVL C 66, 3.3.1997.

() TSK:n lausunto aiheesta "Komission tiedonanto: Eurooppalaiset pienille ja keskisuurille yrityksille suunnatut pääomamarkkinat: näkymät ja mahdolliset kehityksen esteet", EYVL C 235, 27.7.1998.

() TSK:n lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle Yrittäjyyden edistäminen Euroopassa: Tulevaisuuden painopistealat", EYVL C 235, 27.7.1998.

() Ks. Teollisuustutkimuksen yksikkö. Katsaus komission toimintaan, PO XII, 1997.

() EYVL C 296, 29.9.1997.