FI    FI FI 
 
FI    FI  EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 7.7.2010 
SEK(2010) 828 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
  
Oheisasiakirja 
  
ehdotukseen 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI 
direktiivin 97/68/EY muuttamisesta markki noille joustojärjestelmän mukaisesti 
saatettuja moottoreita kosk evien säännösten osalta 
COM(2010)362 final 
SEC(2010)829 
 
 
 
FI 2   FI KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
  
Oheisasiakirja 
  
ehdotukseen 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI 
direktiivin 97/68/EY muuttamisesta markki noille joustojärjestelmän mukaisesti 
saatettuja moottoreita kosk evien säännösten osalta 
 
FI 3   FI 1. O NGELMAN MÄÄRITTELY  
Liikkuvia työkoneita koskevall a direktiivillä 97/68/EY1 säännellään pakokaasupäästöjä 
(hiilimonoksidi (CO), hiilivedyt (HC), typen oksid it (NOx) ja hiukkaset), jotka ovat peräisin 
liikkuviin työkoneisiin, kuten raken nus-, maatalous- ja metsäkone isiin, moottorivaunuihin ja 
vetureihin tai sisävesialuksiin asennetuista dieselmoottoreista, vakionopeusmoottoreista ja erityyppisissä koneissa (ml. käde ssä pidettävät työkalut kuten moottorisaha) käytettävistä 
bensiinimoottoreista. 
Useimpien dieselmoottoreiden tyyppihyväksynt ään sovelletaan nykyi sin vaiheen III A 
mukaisia päästörajoja. Ne korvataan tiukemmilla vaiheen III B rajoilla, jotka saatetaan markkinoille vuonna 2011 tai sen jälkeen, moo ttorin teholuokasta riippuen. Tarvittavilla 
moottoreiden kokoonpanon, koon tai painon muutoksilla on välitö n seurannaisvaikutus 
alkuperäisiin laitevalmistajiin (O EM). III B -moottoreiden edelly ttämät tekniset ratkaisut eivät 
ole vielä valmiina. Koska moottoreiden ja koneiden uudelleensuunnitt elua ei voida tehdä 
samanaikaisesti vaan se on tehtävä ensin mootto reille ja sen jälkeen koneille, alkuperäisten 
laitevalmistajien on vielä tehtävä lisää tutkimus - ja kehitystyötä sen va rmistamiseksi, että 
markkinoille pystytään tuomaan vaiheen III B vaatimusten mukaisia koneita. Itse koneiden 
uudelleensuunnittelun lisäksi on muka utettava koneiden koko tuot antolinjaa (lisätila, raaka-
aineiden käsittely ja varastointi, kustannukset jne.). Lii kkuvia työkoneita koske van direktiivin 
soveltamisalaan kuuluvien koneiden osalta tilanne on seuraava: 
• Rakennus- ja maatalouskoneiden osalta alkuperäisten laitevalmistajien on vielä 
löydettävä tekniset ratkaisut ja näin ollen tutkimus- ja kehityst yötä tarvitaan lisää. 
• Moottorivaunujen alkuperäisillä valmista jilla ei ole yhtä paljon ongelmia, sillä ne 
käyttävät useimmissa tapauksissa tiekäytt öön jo kehitettyjä m oottoreita; ongelmia 
kuitenkin on uudelleensuunn ittelussa, kun moottori on sovitettava ahtaaseen 
tilaan, ja jälkikäsittelyjärjestelmien yhteydessä. 
• Vetureiden alkuperäisillä valmistajilla on kaikkein suurimmat ongelmat uusia 
päästörajoja koskevien vaatimusten noudattamisessa, eivätkä ne missään 
tapauksessa ole tähän valmiita vuoden 2012 alkaessa. Ajoneuvojen mukauttamista 
vaiheen III B vaatimuksiin ei ole vielä aloitettu. 
Mukautuminen uusiin päästörajoihin aiheutta a alkuperäisille laitev almistajille huomattavat 
kustannukset. Vuoden 2008 lopulta lähtien maailm anlaajuinen finanssi - ja talouskriisi on 
koetellut Euroopan liikkuvien työkoneiden tuot antoa laajalti ennakoimattomalla ja ankaralla 
tavalla. Erityisesti rakennus- ja maatal ouskoneiden myynti laski vuoden 2009 aikana 
markkinasegmentistä riippuen jopa 60 prosentti a, eivätkä tuoreimmat  ennusteet ennakoi 
elpymistä ainakaan vuoden 2010 loppuun mennessä. Vaikeuksia on myös 
moottorivaunualalla, mutta kriisin vaikutukset  eivät näytä olevan sillä yhtä ankaria kuin 
rakennus- ja maatalouskoneiden tuotannos sa. Myynnin vähenemisen seurauksena 
alkuperäisillä laitevalmistajilla ei ole talo udellisia resursseja tuottaa ajoissa uusiin 
päästörajoihin sopivia koneita. 
                                                
 
1 EYVL L 59, 27.2.1998, s.1. 
 
FI 4   FI Liikkuvia työkoneita koskevaa direktiiviä muu ttava ehdotus on komission vastaus edellä 
kuvattuun epäsuotuisaan markkinatilanteeseen. 
2. T OISSIJAISUUSKYSYMYSTEN ANALYYSI  
Ehdotus on toissijaisuusperiaatteen mukaine n, sillä direktiivillä yhdenmukaistetaan jo 
moottoreiden markkinoille sa attamisessa käytettävää tyyp pihyväksyntämenettelyä eivätkä 
jäsenvaltiot voi toteuttaa omia toimenpiteitä. 
3. T AVOITTEET  
Direktiivin muutoksen yleisenä tavoitteena  on lieventää mahdollisimman 
tarkoituksenmukaisella tavalla moottoreiden  ja liikkuvien työkoneiden valmistajiin 
kohdistuvia talouskriisin vaikutuksia siten, että kilpailukyky ja työllisyy s säilyvät ja samaan 
aikaan rajoitetaan kielteisiä ympäristövaikutuksia , joita mahdollisesti aiheutuu siitä, että tietty 
määrä nykyisin käytössä olevia , ei vielä uusien tiukempien  päästörajojen mukaisia 
moottoreita korvataan uusilla moottoreilla vasta myöhemmin. 
Erityistavoitteet: 
Ylläpidetään EU:n liikkuvien työkoneiden valmistajien kilpailukykyä ja lievennetään 
talouskriisin aiheuttamia välittömiä paineita. 
Luodaan teollisuudenalalle edellytykset jatkaa  tutkimus- ja kehitystyön rahoitusta, jotta 
vaiheessa III B olisi teknologia käytettä vissä kaikkia tuotet yyppejä varten.  
Rajoitetaan liikkuvien t yökoneiden päästöjä luomalla ede llytykset sille, että vanhemmat, 
ympäristöä enemmän pilaavat ja polttoainetta enemmän kuluttavat moottorit saadaan korvattua puhtaammilla.  
Toiminnalliset tavoitteet: 
Otetaan käyttöön sopivana ajankohtana kusta nnustehokas toimenpide, jonka avulla EU:n 
moottori- ja konevalmistajat pys tyvät säilyttämään ki lpailukykynsä ja jatk amaan tuotteiden 
myyntiä vaiheen III B ajan ja joka näin lieven tää talouskriisin aiheuttamia välittömiä paineita. 
Pidetään voimassa kannustinta, joka houkuttaa i nvestoimaan tutkimus- ja kehitystyöhön ja 
kehittämään puhtaampia moottoreita, jotka ovat p äästörajojen tulevien vaiheiden vaatimusten 
mukaisia. 
Luodaan teollisuudenalalle edellytykset raho ittaa t&k-menoja lyhyellä aikavälillä vaiheen 
III B vaatimusten mukaisten koneiden kehittämis eksi takaamalla niille mahdollisuus jatkaa 
tulojen hankintaa tuotteita myymällä. 
4. T
OIMINTAVAIHTOEHDOT  
Todetun ongelman ratkaisemiseksi on määritelty seuraavat vaihtoehdot: 
 
FI 5   FI 4.1. Joustojärjestelmän piir iin jo kuuluvat alat   
4.1.1. Ei toimintaa = perusvaihtoehto Alkuperäiset laitevalmistajat vo ivat käyttää direktiivin m ukaista joustojärjestelmää. 
Joustojärjestelmää käytettäessä laitevalmistaja voi saattaa päästörajojen kahden peräkkäisen vaiheen välisenä aikana markki noille rajatun määrän sellaisia  liikkuvia työkoneita, joihin on 
asennettu päästörajojen edellisen vaiheen vaatim usten mukainen moottori. Joustojärjestelmää 
sovelletaan puristussytytysmootto rilla (diesel) varustettuihin  rakennus- ja metsäkoneisiin, 
vakionopeusmoottorilla varustettuihin ge neraattoreihin ja pumppuihin mutta ei 
dieselmoottorilla varustettuihin vetureih in, moottorivaunuihin ja sisävesialuksiin. 
Alkuperäinen laitevalmistaja voi saattaa ma rkkinoille koneita joko 1) kutakin moottorin 
teholuokkaa kohden rajoitetun määrän, joka on enintään 20 prosenttia kyseisen 
laitevalmistajan koneiden vuos imyynnistä (laskettuna koneiden  myynnin keskiarvona EU:ssa 
viimeksi kuluneiden viiden vuoden aikana ta pahtuneesta myynnistä) tai 2) direktiivissä 
säädetyn kiinteän määrän. 
4.1.2. Lainojen myöntäminen niin kutsuttuna poi stomyyntiaikana valmiste ttujen, varastossa 
olevien moottoreiden ostoon 
Direktiivin mukaan teollisuudenala  voi vaiheen III A aikana tuot taa moottoreita ja koneita ja 
varastoida niitä EU:n alueella pitääkseen yritykset toiminnassa ja voidakseen vastata 
sellaisten muiden maiden tarpeisiin, joil la ei EU:n tavoin ol e tiukkoja pakokaasujen 
päästörajoja. Vaiheeseen III B siirtymisen jälk een nämä varastoidut moottorit ja koneet 
voidaan saattaa markkinoille kahden vuoden kul uessa. Tässä vaihtoehdo ssa alkuperäisille 
laitevalmistajille myönnetään va ltion takaamia lainoja, jott a ne voisivat ostaa varastoonsa 
vaiheen III A vaatimusten mukaisia moottoreita.  
4.1.3. Romutusjärjestelmän täytäntöönpano kansallisella tasolla 
Romutusjärjestelmä merkitsee tukea, jolla käyttäjää kannustetaan ostamaan uusia laitteita, 
joissa on vaiheen III B vaatimusten mukain en moottori. Tässä vaihtoehdossa vanhojen, 
ympäristöä enemmän pilaavien laitteiden omistaja luovutt aa laitteen romutettavaksi. 
Kansallinen viranomainen maksaisi  romutetun laitteen omistajalle kertakorvauksen. Omistaja 
saa rahan pankin tai verojärjestelmän kautta sen jälkeen, kun uuden laitteen osto on osoitettu. 
4.1.4. Joustojärjestelmään vaihtoehtois esti sisältyviä  toimenpiteitä 
4.1.4.1. Joustojärjestelmän soveltaminen porrastetusti 
Vaihtoehdossa eri tyyppisiin la itteisiin sovellettaisiin erilaist a joustoprosenttia riippuen 
erityisistä ongelmista, joita siirryttäessä vaih eesta III A vaiheeseen I II B kohdataan, ja samaa 
menetelmää sovellettaisiin kiinteisiin määriin. 
4.1.4.2. Jouston kasvattaminen 50 prosenttiin Tässä vaihtoehdossa kasvatettaisiin jousto 20 pr osentista 50 prosenttiin kaikilla järjestelmän 
piirin nykyisin kuuluvilla laitteil la. Moottoreiden kiinteää enimmäismäärää muutettaisiin 
vastaavasti. 
 
FI 6   FI 4.1.4.3. Joustojärjestelmän ehdollinen käyttö ja seuraamusmekanismi 
Jotta kannustus vaiheen III B laitteiden kehittämiseen säilyisi, voitaisiin ottaa käyttöön 
järjestelmä, jossa lisäjouston käyttö siirrytt äessä vaiheesta III A va iheeseen III B johtaisi 
usean vuoden jälkeen seuraamuks iin. Näin kannustettaisiin al kuperäisiä laitevalmistajia 
kehittämään laitteita, joissa on III B -moottori , ja käyttämään joustoa ainoastaan sen verran 
kuin ne tarvitsevat selvitäkseen lyhytaikaisesti talouskriisistä. 
4.1.5. Kauppajärjestelmä   
Voitaisiin perustaa järjestelm ä, jossa yritykset voisivat myydä käyttämättömiä jousto-
oikeuksiaan lisäjoustoa ta rvitseville yrityksille. Järjestelmää varten tarvittaisiin jouston 
(lupien) myyntiin sovellettava mekanismi sekä järjestely järjestelmän seurantaa varten. Kunkin joustoluvan hinta määräytyisi markkinoilla.  
4.2. Moottorivaunut, joihin joustojärjestelmää ei nykyisin sovelleta 
Tarkasteltiin samoja vaihtoehtoja kuin 4.1  kohdassa ja lisäksi 20 prosentin jouston 
käyttöönottoa. 
5. V
AIKUTUSTEN ARVIOINTI  
5.1. Joustojärjestelmän pi iriin kuuluvat alat  
Vaihtoehdolla, jossa ei tehdä mitään , ei saavutettaisi tavoitteita , sillä teollisuudenala pysyisi 
tilanteessa, jossa tuottajat eivät enää pysty my ymään vaatimusten mukaisia laitteita. Joissakin 
yrityksissä toiminta loppuisi kokonaa n, mistä seuraisi työttömyyttä. 
Vaihtoehto, jossa alkuperäiset laitevalmistajat ost avat varastossa olevia moottoreita  
moottorivalmistajilta ja jatkav at III A -laitteiden myyntiä, ei ole toteuttamiskelpoinen. 
Talouskriisin vuoksi kassavirta on pieni eivätkä yks ityiset pankit myönnä riittävästi luottoa. 
Jos kannustettaisiin tuottamaan lisää vaiheen I II A -moottoreita, seurauksena olisi valtava 
määrä III A -moottoreita sen sijaan, että kehitettäisiin ympäristöä säästävämpiä III B -moottoreita. 
Romutusjärjestelmän  käyttö ei hyödytä alkuperäisiä la itevalmistajia, kun ne rahoittavat 
tutkimus- ja kehitystyötä vaiheen III B -laitteiden valmistamiseksi. On kyseenalaista, tarjoaisiko romutusjärjestelmä riittävän hyvät näkymät, jotta pankit saataisiin myöntämään 
lisälainoja alkuperäisille laiteva lmistajille tutkimus- ja ke hitystyötä varten. Jos vielä 
jäsenvaltiot soveltaisivat romutusjärjestelm ää eri tavoin, sisämarkkinat muuttuisivat 
pirstoutuneiksi ja kilpailu vääristyisi. 
Joustokauppajärjestelmässä  yritykset voisivat ostaa lisäjous toa sellaisilta yrityksiltä, jotka 
eivät joustoa tarvitse. Tämä kannustaisi voimakkaasti noudattamaan  uusia päästörajoja niin 
pian kuin mahdollista. Tällaisen monimutkaisen jä rjestelmän perustaminen lyhyessä ajassa 
olisi kuitenkin epäsuhdassa odote ttuihin saavutuksiin nähden.  
Porrastetun joustoprosentin soveltaminen erityyppisiin laitteisiin  sen mukaan, 
minkälaisia ongelmia kohdataan siirryttäessä vaiheesta III A vaiheeseen III B, ei ole 
toteuttamiskelpoinen vaihtoehto, sillä eri laitetyyppi en laitteista ei ole erillisiä luetteloita eikä 
myyntimäärän kartoittamiseksi ole olemassa soveltuvaa järjestelmää. 
 
FI 7   FI Joustojärjestelmän käyttö yhde ssä seuraamusmekanismin kanssa  vähentäisi huolta siitä, 
että jouston kasvattaminen aihe uttaa kilpailun vääristymistä. Käytettävissä ei kuitenkaan ole 
tietoja siitä, missä m äärin liikkuvat työkoneet ovat vaatimusten mukaisia, ja tämä merkitsee 
huomattavaa rasitetta kansallisille viranomaisill e. Tästä syystä kyseinen vaihtoehto ei 
käytännössä ole toteuttamiskelpoinen ja mekanism in kehittelystä ja toteutuksesta aiheutuisi 
(ilmoitus- ja valvonta-) kuluja, jotka olisivat epäsuhtaisia mekani smin käytöllä saavutettaviin 
etuihin nähden. 
Arvioitaessa vaikut uksia, joita olisi jouston kasvattamisella 50 prosenttiin 
joustojärjestelmän piiriin  jo kuuluvilla laitteilla , on otettava huom ioon ympäristöön 
kohdistuvat, sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset. Ympäristövaikutukset on määritetty laskettuihin päästöihin liittyvien ulkoisten kusta nnusten perusteella. Päästöt on laskettu ottaen 
huomioon kone- ja moottorivarastot sekä koneid en keskimääräinen käyttö ja elinikä. 
Taloudelliset vaikutukset on määritetty  vaatimusten noudattamisesta aiheutuvien 
kustannusten, mukaan luettuna t&k-kustannukset , alenemisen, moottoreiden muuttuvien 
tuotantokustannusten, koneiden uudelleensuunni ttelusta aiheutuvien kustannusten, 
jälkikäsittelylaitteisiin liit tyvien kustannusten ja polttoainekustannusten perusteella. 
Sosioekonomiset vaikutukset on johdettu v aatimusten noudattamisesta aiheutuvista 
kustannuksista sekä asianomaisista markkinatilanteista. 
Ympäristökustannukset ovat kustannuksia, joita aiheutuu moottoreiden lisäpäästöistä 
muutettaessa joustojärjestelm ää niin, että joustoa lisätään nykyisestä 20 prosentista 50 
prosenttiin. Nettonykyarvoon perustuvalla menete lmällä laskettuna ympäristökustannusten 
muutos siirryttäessä 20 prosentin joustost a 50 prosentin joustoon on epäpuhtauden tyypin 
mukaan seuraava: 
Ympäristökustannukset vuosina 2008–2030
 
Epäpuhtaus  50 prosentin jousto ( milj. euroa ) 
Hiukkaset  - 200 
NOx - 350 
Yhteensä - 550 
Taloudelliset kustannukset  tarkoittavat vaatimusten noudattamisesta aiheutuvia 
kustannuksia, ja ne kattavat lähinnä t&k-kus tannusten vähennyksen Eurostatin lukujen 
mukaisesta vuoden 2005 huippuarvosta. Nettonykyar vo muutetulla joustolla saavutettavasta 
vaatimusten noudattamiseen liittyvien  kustannusten säästöstä on seuraava: 
Muutetulla joustojärj estelmällä (50 %) nykyiseen järj estelmään (20 %) verrattuna 
saavutettava taloudellinen etu  
  Vaihe X    
Vuosi T&k-menojen säästö 
(%) Säästön rahallinen arvo Säästön nettonykyarvo  
2010 0,1 496 458 
2011 0,2 991 881 
2012 0,3 1 487 1 271 
2013 0,2 991 Ei säästöä johtuen päällekkäisyydestä 
seuraavan vaiheen kanssa  
Nettonykyarvon mukainen  säästö koko ajalta  2 610 
 
FI 8   FI Vaatimusten noudattamisesta ai heutuvien kustannusten säästö 
yhteensä  2 124 
5.2. Joustojärjestelmän ulkopuolella toista iseksi olevat alat (moottorivaunut) 
Edellä 5.1 kohdassa esitetyn vaih toehtojen arvioinnin perusteella  on selvää, että joissakin 
vaihtoehdoissa tavoitteita ei voida saavuttaa tehokkaalla tava lla eivätkä ne sen vuoksi ole 
toteuttamiskelpoisia. Tästä syystä analyysissä keskitytään tarkastelemaan jouston käyttöönottoa 20 prosentin ja 50 prosentin suuruisena. 
Joustojärjestelmän soveltamisesta moottorivaunuihin aiheutuvat ympäristövaikutukset  on 
laskettu olettaen, että kaikki moottorivaunuka lustoon tarkoitetut 20 prosentin tai 50 prosentin 
jouston piiriin kuuluvat moottori t saatetaan markkinoille kolmen vuoden kuluessa vaiheeseen 
III B siirtymisestä.  
 
FI 9   FI  
Jousto-% Ympäristökustannukset (euroa vuodessa) 
20 %  3 400 000  
50 % 8 500 000  
Taloudelliset vaikutukset  ovat vaatimusten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia 
koskevien laskemien mukaan 20 prosentin ja 50 prosentin joustojärjestelmän mukaisesti 
markkinoille saatettavilla moottoreilla seuraavat:  
Jousto-% Nettonykyarvo vaatimusten 
noudattamisesta aiheutuvien kustannusten säästöstä (euroa vuodessa) 
20 %  4 900 000  
50 % 12 500 000  
6. V AIHTOEHTOJEN VERTAILU  
Joustojärjestelmän muutos s ynnyttää epäedullisia ympäristövai kutuksia sekä taloudellista 
hyötyä vaatimusten noudattamisesta aiheutuvien kustannusten säästönä, joka kattaa myös 
t&k-menojen huippuarvon alenemisen, kun kyseiset menot jakautuvat pidemmälle 
ajanjaksolle. 
Vaihtoehtojen vertailu aloilla, jotka jo kuuluvat joustojärjeste lmän piiriin (nettonykyarvona, 
kaikki kustannukset euroina)  
 Jousto-%  
 20 % 50 % 
Ympäristökustannukset 
  550 000 000 
Vaatimusten noudattamisesta 
aiheutuvien kustannusten säästö 
  2 124 000 000 
Vaihtoehtojen vertailu moo ttorivaunuilla (nettonykyarvona, kaikki kustannukset euroina)  
 Jousto-%   
 Ei sovelleta  20 % 50 % 
Ympäristökustannukset 
  10 200 000 25 500 000 
 
FI 10   FI  Vaatimusten 
noudattamisesta 
aiheutuvien 
kustannusten säästö   14 700 000 37 500 000 
Vaikka soveltamalla moottorivaunuihin 50 prosentin joustoa saavutettaisiin suuremmat 
vaatimusten noudattamisesta aiheutuvien kustannuste n säästöt, alalle ehdotetaan 20 prosentin 
joustojärjestelmää, koska moottorivaunujen va lmistajille tarjotaan nyt ensimmäistä kertaa 
mahdollisuutta käyttää hyväkseen joustojärjestelmää koskevia määräyksiä. Moottorivaunujen osalta III B -teknologia on jo olemassa, ja se n mahdollisimman laajaa käyttöä olisi edistettävä. 
Moottorivaunut pääasiassa ”laina avat” moottorit raskailta ajoneuvoi lta (rekat, linj a-autot jne.), 
ja alan mukaan ne voidaan sovittaa moottorivau nun runkoon melko pienin mukautuksin. Sen 
vuoksi vaiheen III A moottoreiden käyttö ei ol e välttämätöntä, koska vaihetta III B vastaava 
teknologia on jo olemassa ja sen käyttöä pitäisi edistää. Ehdotetun joustojärjestelmän 
mukaisen 20 prosentin jouston odotetaan toimivan  ylärajana saatettaessa  markkinoille vaiheen 
III A moottoreita, jos moottorivaunujen valmistajia on paljon, mutta samaan aikaan tarjoavan näille tilaisuuden jatkaa toimintaa ja näin rahoittaa vaiheen III B moottoreiden kehitystyön 
saattaminen päätökseen. 
Päätelmänä edellä olevasta on siis valittu vaihtoehto, jossa joustojärjestelmän piiriin 
kuuluvilla aloilla joustoa lisätään 50 prosenttiin  ja järjestelmän pu itteissa markkinoille 
saatettavien moottoreiden kokonaism äärää kasvatetaan tämän mukaisesti. 
Lisäksi parhaana vaihtoehtona pidetään si tä, että moottorivaunut otetaan mukaan 
joustojärjestelmään ja niihin sovelletaan 20 prosentin joustoa. Kyseisillä vaihtoehdoilla 
saadaan tasapainotettua riittävä llä tavalla tarve säily ttää alan kilpailukyky kriisin aikana ja 
tarve lieventää ympäristövaikutuksia ilman, että olisi muutettava direktiivin yleistavoitetta 
vähentää liikkuvien työkoneiden päästöjen epäpuhtaustasoja. 
7. 
SEURANTA JA ARVIOINTI  
Direktiivin 4 artiklan ja liitteen XIII mukaises ti joustojärjestelmän laajennettujen määräysten 
vaikutuksia arvioidaan järjeste lmän muutoksen ja täytäntöönpa non jälkeen teollis uudenalan ja 
jäsenvaltioiden toimittamien tietojen pohjalta.