Komission kertomus - Euroopan hiili- ja teräsyhteisön tilinpäätös 31. joulukuuta 2000 ja Rahoituskertomus EHTY 2000 /* SEK/2001/0969 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS - Euroopan hiili- ja teräsyhteisön tilinpäätös 31. joulukuuta 2000 ja Rahoituskertomus EHTY 2000 KOMISSION TIEDONANTO Euroopan hiili- ja teräsyhteisön tilinpäätös 31. joulukuuta 2000 Komission hiili- ja teräsyhteisön nimissä antaman ja sen lainanottotoimintaan liittyvän sitoumuksen mukaisesti julkaistaan seuraava EHTY:n perustamissopimuksen 45 c artiklan mukaisesti laadittu tilinpäätös: - Euroopan hiili- ja teräsyhteisön tase 31. joulukuuta 2000 - 31. joulukuuta 2000 päättyvän varainhoitovuoden tuloslaskelma - 31. joulukuuta 2000 päättyvän varainhoitovuoden voiton käyttö - tilinpäätöstä 31. joulukuuta 2000 koskevat liitetiedot. Tilinpäätökseen liittyy EHTY:n perustamissopimuksen 45 c artiklan mukainen tilintarkastustuomioistuimen kertomus. KOMISSION KERTOMUS E H T Y RAHOITUSKERTOMUS 2000 Sisällys // Toimintakertomus // EHTY:n perustamissopimuksen päättyminen // EHTY-alan kehitys // EHTY:n antolainaus- ja takaustoiminta // EHTY:n ottolainaustoiminta // EHTY:n muu toiminta // EHTY:n toimintatalousarvion toteutus // Euroopan yhteisön hiili- ja teräsyhteisön tilinpäätöstä 31 päivänä joulukuuta 2000 koskeva Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuimen kertomus // EHTY:n tilinpäätös // Tase 31 päivänä joulukuuta 2000 // 31 päivänä joulukuuta 2000 päättyneen varainhoitovuoden tuloslaskelma // 31 päivänä joulukuuta 2000 päättyneen varainhoitovuoden tuloksen kohdistaminen // Tilinpäätöstä 31 päivänä joulukuuta 2000 koskevat liitetiedot // Liitteet // Voimassa olevien ottolainojen pääpiirteet 31 päivänä joulukuuta 2000 // EHTY:n toimintatalousarvioon liittyvä toiminta EHTY // Euroopan hiili- ja teräsyhteisö (EHTY) perustettiin 18 päivänä huhtikuuta 1951 Pariisissa allekirjoitetun perustamissopimuksen nojalla. Sen perustajajäseniä olivat Belgia, Saksan liittotasavalta, Ranska, Italia, Luxemburg ja Alankomaat. Perustamissopimus tuli voimaan vuonna 1952 viidenkymmenen vuoden pituiseksi ajaksi ja se päättyy 23 päivänä heinäkuuta 2002. 1 päivänä tammikuuta 1973 Tanska, Irlanti ja Yhdistynyt kuningaskunta liittyivät EHTY:n jäseniksi. Kreikka allekirjoitti perustamissopimuksen 1 päivänä tammikuuta 1981. 1 päivänä tammikuuta 1986 Espanja ja Portugali liittyivät Euroopan hiili- ja teräsyhteisöön. Itävallasta, Ruotsista ja Suomesta tuli EHTY:n jäseniä 1 päivänä tammikuuta 1995. Näitä viittätoista jäsenvaltiota nimitetään jäljempänä tekstissä 'jäsenvaltioiksi'. Komissio // Euroopan komissio käyttää aikaisemmalle Korkealle viranomaiselle kuulunutta toimivaltaa EHTY:n perustamissopimuksen määräysten mukaisesti. // 31 päivänä joulukuuta 2000 komission jäseninä olivat: // Romano Prodi Komission puheenjohtaja // Neil Kinnock Komission varapuheenjohtaja // Loyola de Palacio Komission varapuheenjohtaja // Mario monti Komission jäsen // Franz fischler Komission jäsen // Erkki liikanen Komission jäsen // Frits Bolkestein Komission jäsen // Philippe Busquin Komission jäsen // Pedro Solbes Mira Komission jäsen // Poul Nielson Komission jäsen // Günter Verheugen Komission jäsen // Chris Patten Komission jäsen // Pascal Lamy Komission jäsen // David Byrne Komission jäsen // Michel Barnier Komission jäsen // Viviane Reding Komission jäsen // Michaele Schreyer Komission jäsen // Margot Wallström Komission jäsen // Antonio Vitorino Komission jäsen // Anna Diamantopoulou Komission jäsen // Pedro Solbes Mira vastaa anto- ja ottolainaussektorista sekä EHTY:n investointisektorista. Talouden ja rahoituksen pääosasto // Talouden ja rahoituksen pääosastoon kuuluva Rahoitustoimiala (SOF) hallinnoi EHTY:n pääasiallisia rahoitustoimintoja. Sen johdossa 31.12.2000 olivat talouden ja rahoituksen pääosaston pääjohtaja Giovanni RAVASIO ja Rahoitustoimialan toimialajohtaja Paul GOLDSCHMIDT. Osoite // Euroopan komissio - // Talouden ja rahoituksen pääosasto - Rahoitustoimiala // Centre Wagner // Rue Alcide De Gasperi // L - 2920 Luxembourg // Puh. (352) 4301-1 // Faksi : (352) 436 322 // Internet : registry@cec.eu.int EURO // Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 121 artiklan mukaan talous- ja rahaliiton kolmas vaihe alkaa 1 päivänä tammikuuta 1999; valtion- tai hallitusten päämiesten kokoonpanossa kokoontunut neuvosto vahvisti 3 päivänä toukokuuta 1998, että Belgia, Saksa, Espanja, Ranska, Irlanti, Italia, Luxemburg, Alankomaat, Itävalta, Portugali ja Suomi täyttävät yhtenäisvaluuttaan siirtymiseksi 1 päivänä tammikuuta 1999 vaaditut edellytykset. Kreikka liittyi näiden maiden joukkoon 1 päivänä tammikuuta 2001. Neuvosto vahvisti peruuttamattomasti 31 päivänä joulukuuta 1998 [1] (19. kesäkuuta 2000 Kreikan drakhman osalta [2]) muuntokurssit euron ja euron käyttöön ottavien jäsenvaltioiden valuuttojen välillä: [1] Neuvoston asetus (EY) N:o 2866/98. [2] Neuvoston asetus (EY) N:o 1478/00. >TAULUKON PAIKKA> // Arvot, joita on käytetty yhteisön ja kolmansien maiden eri valuuttojen muuntamisessa euroiksi on ilmoitettu sivulla .... Toimintakertomus EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättyminen EHTY:n perustamissopimuksen 97 artiklan mukaisesti sopimuksen voimassaolo päättyy 23. heinäkuuta 2002. Kaikki asianomaiset osapuolet - jäsenvaltiot, neuvosto, komissio, EHTY:n neuvoa-antava komitea, Euroopan parlamentti ja kyseiset teollisuudenalat - ovat 1990-luvun alusta pohtineet laajasti tätä kysymystä. Sopimuksen tulevaisuudelle oli teoriassa valittavana monta vaihtoehtoista ratkaisumallia, joita olivat sen voimassaolon jatkaminen, sen voimassaolon päättyminen välittömästi tai asetettuna määräpäivänä taikka ongelman ratkaiseminen näitä ratkaisumalleja yhdistelemällä. Hiili- ja teräsalan ennakoitavissa olevan kehityksen perusteella päädyttiin hyvin nopeasti kannattamaan EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymistä määräpäivänä ja hiili- ja teräsalojen siirtämistä sen jälkeen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen soveltamisalaan [3]. [3] Ks. erityisesti komission tiedonanto EHTY:n perustamissopimuksen tulevaisuus SEC(91)407 lopullinen 15.03.1991. Jo vuonna 1992 komissio ehdotti [4] hiili- ja teräsalojen asteittaista sisällyttämistä ("phasing in") Euroopan yhteisön perustamissopimukseen ja esitti suunnitelman näiden alojen talousarviomenojen asteittaisesta lakkauttamisesta ("phasing out") vuoteen 2002 mennessä. Tätä suunnitelmaa on tarkistettu ottaen toisaalta huomioon ehdotetun maksujen vähentämisen ja toisaalta EHTY:n varausten vapautumisen anto- ja ottolainaustoiminnan vähenemisen vuoksi [5] [4] EHTY:n perustamissopimuksen tulevaisuus - taloudellinen toiminta (SEC(92)1889 lopullinen), 18.11.1992. [5] Tiedonanto EHTY:n perustamissopimuksen tulevaisuus - anto- ja ottolainaustoiminta - KOM(93)512 lopullinen. Eurooppa-neuvosto kehotti komissiota Amsterdamissa antamassaan kasvua ja työllisyyttä koskevassa päätöslauselmassa tekemään ehdotuksia sen varmistamiseksi, että EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättyessä vuonna 2002 olemassa olevista varauksista saadut tulot käytettäisiin hiili- ja terästeollisuuteen liittyvien alojen tutkimusrahastoon. Tämänsuuntaisia toiveita ovat aiemmin esittäneet Euroopan parlamentti, EHTY:n neuvoa-antava komitea ja kyseiset teollisuudenalat, jotka ovat maksuosuuksiensa kautta osallistuneet merkittävästi EHTY:n rahoittamiseen. Komissio esitteli jo vuonna 1997 Amsterdamin Eurooppa-neuvoston suuntaviivojen mukaisesti kattavan strategian tämän kysymyksen ratkaisemiseksi. Neuvosto ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajat pitivät 20. heinäkuuta 1998 ja 21. kesäkuuta 1999 antamissaan päätöslauselmissa [6] tätä menettelytapaa oikeana ja korostivat EHTY:n rahoittaman tutkimustoiminnan erinomaisia tuloksia. Ne tunnustivat myös kyseisen tutkimustoiminnan olennaisen osuuden hiili- ja terästeollisuuden kilpailukyvyn ja sosiaalisten olojen parantamisessa. [6] EYVL 98/C247, 07.08 1998 ja C/190, 07.07. 1999. Komissio antoi neuvoston päätöslauselmien pohjalta neuvostolle ehdotusluonnoksia EHTY:n purkamisesta ja EHTY:n purkamisen jälkeisestä EHTY:n varallisuuden käytöstä [7]. [7] KOM(2000) 518 -520 lopullinen (EYVL 2001/C29, 31.01.2001) Nizzan Eurooppa-neuvosto päätti liittää Nizzan sopimukseen EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisia seurauksia ja hiili- ja terästutkimusrahaston perustamista ja hoitoa koskevan pöytäkirjan. Kaikki EHTY:n varallisuuserät, jotka ovat olemassa EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen ajankohtana, päätettiin siirtää Euroopan yhteisölle 24. heinäkuuta 2002. Tätä nettovarallisuutta pidetään varallisuutena, joka on tarkoitettu hiili- ja teräsalojen tutkimustoimintaan. Varallisuuden tuottama tulo kohdennetaan yksinomaan hiili- ja terästeollisuuteen liittyvään tutkimustoimintaan. EHTY-alan kehitys Hiiliteollisuus Hiili Toimitukset Vuonna 2000 kivihiilen sisäiset toimitukset jäsenvaltiossa olivat 242,9 miljoonaa tonnia eli noin 10 miljoonaa tonnia vähemmän (-4,0 %) kuin vuonna 1999, jolloin toimituksia oli 253 miljoonaa tonnia. Öljyn korkea hinta ei itse asassa hidastanut alenevaa kehityssuuntaa, vaikka samaan aikaan EU:n vakaa talouskasvu näkyi energiankysynnän vahvistumisena. Tarkasteltaessa vuoden 2000 sektorikohtaisia tietoja huomataan, että toimitukset sähkövoimaloille olivat 164,5 miljoonaa tonnia eli 5,2 prosenttia vähemmän kuin vuonna 1999, jolloin volyymi oli 173,4 miljoonaa tonnia. Toimitusten määrät pienenivät tuntuvasti Tanskassa, Ranskassa ja Portugalissa ja jonkin verran Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Hienoista nousua oli havaittavissa Ruotsissa ja Irlannissa, muissa jäsenvaltioissa tilanne pysyi vakaana. Hiilitoimitusten volyymissa koksaamoille ei tapahtunut paljoakaan muutosta, määrä oli hiukan yli 48 miljoonaa tonnia vuonna 2000. Hiilitoimitukset muille teollisuudenaloille näyttävät jatkavan samaa kehityssuuntaa ja olivat kokonaismäärältään 13 miljoonaa tonnia. Toimitukset yhteisön kotitaloussektorille (mukaan lukien toimitukset työntekijöille) olivat määrältään 5,1 miljoonaa tonnia (vuonna 1999 luku oli 6 miljoonaa tonnia), mikä tarkoittaa 15,8 prosentin laskua. Ennusteiden mukaan sisäisten toimitusten määrien kaikissa jäsenvaltioissa arvioidaan pienentyvän jonkin verran vuonna 2001 ja tuonnin kasvu ei näyttäisi korvaavan tuotannon laskua. Tuotanto Kivihiilen tuotanto jäsenvaltiossa laski edelleen. Tähän oli syynä yhteisöhiilen tuontihiiltä korkeammat tuotantokustannukset. Tuontihiilen hinta on edullinen, vaikka nousua oli viimeisellä vuosineljänneksellä. Vuonna 2000 tuotanto oli arviolta 85,4 miljoonaa tonnia, kun taas vuonna 1999 hiiltä tuotettiin 99,9 miljoonaa tonnia. Laskua näiden vuosien välillä oli siten 15 miljoonaa tonnia eli vuotuinen vaihtelu on 15 prosenttia. Vuoden 2001 ennusteet perustuvat laskelmiin, joissa tuotannon pieneneminen Euroopassa jatkuu. Kokonaistuotannon arvioidaan putoavan 77 miljoonaan tonniin eli laskua on 9 prosenttia ja se koskee varsinkin Saksaa. Tuonti Vuonna 2000 tuonti kolmansista maista oli arviolta yhteensä 153,6 miljoonaa tonnia. Luvussa ei ole paljoakaan muutosta verrattuna edelliseen vuoteen, ja se vastaa 60 prosenttia jäsenvaltioissa saatavilla olevasta tarjonnasta. Hiilen maahantuojien ostopolitiikka heijastelee edelleen hankintalähteissä tapahtuneita muutoksia. Koska markkinoilla on ollut suuria määriä kivihiiltä, on ostajilla ollut taipumus viime vuosina ostaa kivihiiltä kertaostoperiaatteella ja luopua pitkistä sopimuksista erityisesti kun on kyse kattilahiilestä. New York Mercantile Exchange (Nymex) on kaavaillut ottavansa käyttöön kattilahiiltä koskevan termiinisopimuksen maaliskuussa. Tuottajamaiden luokitus ei ole käytännössä muuttunut lainkaan. Etelä-Afrikka on edelleen ensimmäisellä sijalla kivihiiltä Eurooppaan tuovien maiden joukossa. Etelä-Afrikka on tuonut Eurooppaan yli 35 miljoonaa tonnia, ja se on näin edellä Australiaa, jonka vienti EU:hun on ollut noin 25 miljoonaa tonnia. Nämä kaksi maata toimittivat yhteensä vuonna 2000 yli kolmasosan unionin tarvitsemasta tuontihiilestä. Ennusteiden mukaan tuonnin arvioidaan olevan noin 160 miljoonaa tonnia vuonna 2001, jossa on hieman kasvua vuoteen 2000 verrattuna Koksi Koksin kokonaistuotanto jäsenvaltiossa oli 37,5 miljoonaa tonnia vuonna 2000, kun se oli 36,8 miljoonaa tonnia vuonna 1999. Sisäisten toimitusten kokonaismäärä oli 43,2 miljoonaa tonnia vuonna 2000, josta määrästä 39 miljoonaa tonnia eli 90 prosenttia toimitettiin terästeollisuudelle. Vuonna 1999 toimitukset olivat 43,1 miljoonaa tonnia. Koksin tuonti kolmansista maista oli 6,6 miljoonaa tonnia vuonna 2000, eikä muutoksia ole näkyvissä vuodelle 2001. Koksin tuotannon arvioidaan vuonna 2001 vähentyvän 35,8 miljoonaan tonniin. Tähän vaikuttaa Saksassa sijaitsevan tehtaan sulkeminen. Valtiontuet Kivihiiliteollisuudelle annettuja valtiontukia säädellään jäsenvaltioita koskevasta yhteisön järjestelmästä 28 päivänä joulukuuta 1993 tehdyllä komission päätöksellä 3632/93/EHTY [8]. Päätöksessä vahvistetaan EHTY:n perustamissopimuksen päättymiseen heinäkuussa 2002 asti voimassa olevat yhteisön säännökset. Näitä toimia voidaan pitää yhteensopivina yhteismarkkinoiden moitteettoman toiminnan kanssa, jos niillä tuetaan vähintään yhtä seuraavista tavoitteista: [8] EYVL L 329, 30.12.1993, s. 12. - kehitetään edelleen kivihiilen maailmanmarkkinahinta huomioon ottaen taloudellista kannattavuutta, jotta tukia voitaisiin pienentää - selvitetään tuotantoyksiköiden tuotannon kokonaisvaltaiseen tai osittaiseen vähentämiseen liittyviä sosiaalisia ja alueellisia ongelmia - helpotetaan kivihiiliteollisuuden mukautumista ympäristönormeihin. Vuoden 2000 pääasiat ovat seuraavat: 1. Komissio antoi 20. syyskuuta 2000 Ranskalle [9] luvan myöntää kivihiiliteollisuudelle varainhoitovuosille 1997, 1998 ja 1999 valtiontukea yhteensä 2 939,4 miljoonaa euroa (19 374 miljoonaa Ranskan frangia) Tästä summasta 1 109,1 miljoonaa (7 311 miljoonaa Ranskan frangia) käytettiin kauden tuotantoon (1997: 371,1 miljoonaa euroa; 1998: 383,7 miljoonaa euroa; 1999: 354,3 miljoonaa euroa) ja 1 830,3 miljoonaa (12 063 miljoonaa Ranskan frangia) aikaisempien kausien kulujen kattamiseen ( 1997: 585,1 miljoonaa euroa; 1998: 614,9 miljoonaa euroa; 1999: 630,4 miljoonaa euroa). [9] Päätös 2001/85/EHTY; EYVL L 29, 31.01. 2001, s. 45. 2. Komissio antoi 20. syyskuuta 2000 Ranskalle [10] luvan myöntää kivihiiliteollisuudelle varainhoitovuodelle 2000 valtiontukea yhteensä 1 010,2 miljoonaa euroa (6 627 miljoonaa Ranskan frangia). Tästä summasta 389,6 miljoonaa (2 556 miljoonaa Ranskan frangia) käytettiin kauden tuotantoon ja 620,6 miljoonaa (4 071 miljoonaa Ranskan frangia) aikaisempien kausien kulujen kattamiseen. [10] Päätös 2001/58/EHTY; EYVL L 21, 23.01.2001, s. 12. 3. Komissio antoi 13. joulukuuta 2000 Espanjalle [11] luvan myöntää varainhoitovuodelle 2000 valtiontukea yhteensä 1 121,1 miljoonaa euroa (185 541 miljoonaa Espanjan pesetaa). Tästä summasta 698,3 miljoonaa (116 180 miljoonaa Espanjan pesetaa) käytettiin kauden tuotantoon ja 422,9 miljoonaa (70 361 Espanjan miljoonaa pesetaa) aikaisempien kausien kulujen kattamiseen. [11] Päätös 2001/162/EHTY, EYVL L 58, 28.02.2001, s. 24. 4. Komissio antoi 21. joulukuuta 2000 Saksalle [12] luvan myöntää kivihiiliteollisuudelle varainhoitovuosille 2000 ja 2001 valtiontukea yhteensä 8 672,6 miljoonaa euroa (17 309 miljoonaa Saksan markkaa). Tästä summasta 6 235,5 miljoonaa (12 445 miljoonaa Saksan markkaa) käytettiin kauden tuotantoon ja 2 437,1 miljoonaa (4 864 miljoonaa Saksan markkaa) aikaisempien kausien kulujen kattamiseen. [12] Päätöstä ei ole vielä julkaistu. 5. Komissio antoi 13. joulukuuta 2000 Yhdistyneelle kuningaskunnalle [13] luvan myöntää varainhoitovuodelle 2000 valtiontukea yhteensä 28,65 miljoonaa euroa (17,5 miljoonaa Englannin puntaa), joka käytettiin kauden tuotantoon Longannetin tuotantoyksikön hyväksi. [13] Päätöstä ei ole vielä julkaistu. 6. Komissio antoi 14. helmikuuta 2001 Yhdistyneelle kuningaskunnalle [14] luvan myöntää varainhoitovuodelle 2000 valtiontukea yhteensä 96,9 miljoonaa euroa (59,1 Englannin puntaa), joka käytettiin kauden tuotantoon seuraavien tuotantoyksiköiden hyväksi; Maltby, Rossington, Harworth, Selby, Hatfield ja Blenkinsopp. [14] Päätöstä ei ole vielä julkaistu. 7. Komissio antoi 11. huhtikuuta 2001 Yhdistyneelle kuningaskunnalle [15] luvan myöntää varainhoitovuodelle 2000 valtiontukea yhteensä 17,1 miljoonaa euroa (10,4 miljoonaa Englannin puntaa), joka käytettiin kauden tuotantoon seuraavien tuotantoyksiköiden hyväksi; Betws Colliery; Central Surface Mines; North-East Surface Mines; East Pit Extension; Hay Royds Colliery; Eckington Colliery; Tower Colliery; Elwyn Complex ja Blaentillery No 2. [15] Päätöstä ei ole vielä julkaistu. 8. Tarkastelun kohteena olevan vuoden aikana ei ole kirjattu uusia riita-asioita. Seuraavana vireillä olevien asioiden tilanne: a) Valitukset Elokuun 26 päivänä 1997 viisi ranskalaista yritystä, joista yksi oli Thion et Cie, teki komissiolle valtionyhtiö Charbonnages de Francea koskevan valituksen (viite 97/4717) [16]. Valitus koskee valtionyhtiö Charbonnages de Francen saamien valtiontukien epäiltyä väärinkäyttöä. Komissio katsoi, ettei valitus ollut täysin vailla perusteita ja lähetti EHTY:n perustamissopimuksen 88 artiklan nojalla Ranskan hallitukselle 20. tammikuuta 1999 päivätyn virallisen ilmoituksen, [17] joka koski vuodesta 1994 alkaen myönnettyjä valtiontukia eli varainhoitovuosiksi 1994, 1995 ja 1996 myönnettyjä valtiontukia, jotka komissio on säännönmukaisesti hyväksynyt [18] sekä varainhoitovuosiksi 1997 ja 1998 myönnettyjä valtiontukia. Ranskan hallitus vastasi ilmoitukseen 8 huhtikuuta 1999 päivätyllä kirjeellä. Näillä perustein luvan valtiontukiin antanut komissio tekee myöhempänä ajankohtana päätöksensä, joka koskee 35 miljoonan Ranskan frangin määrää vuodeksi 1997 ja 45 miljoonan Ranskan frangin määrää vuosiksi 1998-2000. [16] Thion & Cie, Maison Balland Brugneaux, Société Nouvelle Vinot Postry, Établissements Lekieffre, Charbogard. [17] EYVL C 99,10.4.1999, s. 9. [18] Päätös 95/465/EHTY (varainhoitovuosi 1994); päätös 95/579/EHTY (varainhoitovuosi 1995); päätös 96/458/EHTY (varainhoitovuosi 1996). b) Kanteet Englantilainen yritys RJB Mining Plc on nostanut kanteen Euroopan yhteisöjen ensimmäisen asteen tuomioistuimeen eräistä komission tekemistä päätöksistä: - Asia T-156/98, joka koskee 29. kesäkuuta 1998 tehtyä päätöstä, jolla yritykselle RAG AG myönnettiin lupa hankkia omistukseensa yritykset Saarbergwerke AG ja Preussag Anthrazit GmbH. Tuomioistuin mitätöi 31 tammikuuta 2001 edellä mainitun komission päätöksen ja arvioi, että komissio ei olisi tutkinut yksityiskohtaisesti mahdollisten ilmoittamattomien valtiontukien vaikutuksia kaupalliseen ja taloudelliseen asemaan. Kantajan mukaan nämä valtiontuet määräytyisivät hankintahinnan mukaan, joka oli symbolinen yksi Saksan markka, mikä ei anna oikeata kuvaa myydyn teollisuustuotannon todellisesta arvosta [19] [19] Komission yksiköt lähettivät asiasta Saksan hallitukselle 4. helmikuuta 2000 päivätyn virallisen ilmoituksen. Saksan hallitus vastasi ilmoitukseen 5. toukokuuta 2000 päivätyllä kirjeellä ilmoittaen, että toimiin ei sisältynyt vuosittain ilmoitettavien valtiontukien lisäksi muita valtiontukia. ING-BARINGS- yrityksen laatima riippumaton asiantuntijalausunto esitettiin tukemaan väitettä. - Asia T-12/99, joka koskee Saksan kivihiiliteollisuudelle vuodeksi 1998 myönnetyn valtiontuen hyväksymisestä 2. joulukuuta 1998 tehtyä päätöstä N:o 99/270/EHTY. Tuomioistuin tutkii asiaa parhaillaan. - Asia T-63/99, joka koskee Saksan kivihiiliteollisuudelle vuodeksi 1999 myönnetyn valtiontuen hyväksymisestä 22. joulukuuta 1998 tehtyä päätöstä N:o 99/299/EHTY. Tuomioistuin tutkii asiaa parhaillaan. - Asia T-170/99, joka koskee Espanjan kivihiiliteollisuudelle vuodeksi 1999 myönnetyn valtiontuen hyväksymisestä 4. toukokuuta 1999 tehtyä päätöstä N:o 99/451/EHTY. Tuomioistuin tutkii asiaa parhaillaan. - Asia T-110/98, joka koskee Saksan kivihiiliteollisuudelle vuodeksi 1997 myönnetyn valtiontuen hyväksymisestä 10. kesäkuuta 1998 tehtyä päätöstä N:o 98/687/EHTY. Syyskuun 9 päivänä 1999 tuomioistuin hylkäsi komission päätöksen kumoamista koskevan kanteen, siltä osin kuin se perustui kahteen oikeuskysymykseen. Kantaja valitti asiasta yhteisöjen tuomioistuimeen. Valitus on kirjattu asiana C/427/99-P [20] ja tuomioistuin tutkii asiaa parhaillaan. [20] EYVL C 10, 16.01.1990, s. 1 - Asia T-111/98, joka koskee Espanjan kivihiiliteollisuudelle vuosiksi 1994, 1995, 1996, 1997 ja 1998 myönnetyn valtiontuen hyväksymisestä 3 päivänä kesäkuuta 1998 tehtyjä komission päätöksiä N:o 98/635/EHTY, N:o 98/636/EHTY ja N:o 98/637/EHTY. Tuomioistuin tutkii asiaa parhaillaan. Terästeollisuus: Koska teräksen tärkeimmillä käyttäjäsektoreilla ei ole havaittavissa selviä merkkejä käänteestä, jos ei oteta lukuun rakennusalan ennustettavissa olevaa tasaantumista ja autoteollisuuden hienoista toiminnan supistumista, teräksen kysyntä pysyy periaatteessa vakaana. Tämä takaa tuotannon säilymisen hyvällä tasolla. On otettava huomioon myös se mahdollisuus, että tarve mukauttaa varastoja, jotka ovat tällä hetkellä täynnä koko tuotantoketjussa, voi hidastaa tilauksia. Tämä puolestaan voi heikentää asteittain terästuotantoa, joka kuitenkin näyttää vakiintuvan erittäin tyydyttävälle tasolle ainakin lyhyellä aikavälillä. Vuoden 1999 viimeisen vuosineljänneksen hyvien tulosten ansiosta yhteisön terästuotanto oli yhteensä 155 miljoonaa tonnia eli vain 2,9 prosenttia vähemmän kuin vuonna 1998 saavutetut tuotannon huippuluvut. Vuoden 2000 alusta lähtien tilastotutkimukset ovat osoittaneet tuotannon selkeää kasvua. Se on ollut vuoden 2000 ensimmäisellä puoliskolla noin 8 prosenttia enemmän kuin vuoden 1999 vastaavalla ajanjaksolla. Kolmannella vuosineljänneksellä oli kuitenkin havaittavissa huomattavaa hidastumista. Siten yhteisön kokonaisterästuotannon vuoden 2000 yhdeksän kuukauden aikana saavutettu kasvu oli 5,6 prosenttia verrattuna vuoden 1999 vastaavaan ajanjaksoon. Vuoden 2000 teräksen kokonaistuotanto EU:ssa ylittää edellisessä ennusteessa arvioidut 159 miljoonaa tonnia, ja se voi jopa saavuttaa 162 milj. tonnin huippulukemat, mikä vastaa yli 4 prosentin kasvua verrattuna vuoden 1999 tuloksiin, mikä takaa edellisvuoden erittäin hyvän tuotantokapasiteetin käyttöasteen. Jäsenvaltiokohtaiset tilastot osoittavat mainittuna ajanjaksona voimakasta terästuotannon kasvua Saksassa (+13 %), moitteetonta edistymistä Italiassa (+ 7,8 %), Ranskassa (+5,7 %) ja Espanjassa (+4,8 %). Sen sijaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa tuotanto supistui 7,7 prosenttia. Suotuisten talousnäkymien ja vakaan maailmantalouden ansioista EU:n talouselämän luottamus on vakiintunut huipputasolle, mikä antaa olettaa, että vuoden 2001 kuluessa teräksen kulutuksessa ei tapahdu mainittavia muutoksia. Tuonnin ennustetaan hieman supistuvan, ja vaikka tuotanto väliaikaisesti vähenisikin varastojen pienenemisen myötä, yhteisön vuoden 2001 terästuotannon arvioidaan olevan noin 162 miljoonaa tonnia. Tuotantovolyymissa on siis odotettavissa hienoinen 0,3 prosentin notkahdus verrattuna vuoden 2000 tuotantoon. Edellä esitetyistä näkymistä huolimatta on muistettava, että viimeaikaiset suuntaukset voivat yllättäen muuttaa suuntaa ja samanaikaisesti voi ilmetä muita häiritseviä tekijöitä. Muutokset voivat nopeastikin laajeta liiallisiin mittasuhteisiin, kuten on käynyt lähimenneisyydessä. Vaikka yhteisön terästeollisuuden kilpailukyky on erinomainen, alan on voitava reagoida nopeasti pienimpiinkin muutoksiin yhteisön teräsmarkkinoilla ja hillitä näin kielteisiä vaikutuksia. On myös otettava huomioon energian hinnanmuutosten tuoma epävarmuus sekä se, että kapasiteetin käyttö lähestyy rajojaan ja että ammattitaitoisen työvoiman löytämisessä on vakavia ongelmia. Raakateräksen enimmäistuotantokapasiteetti kasvaa 205,8 miljoonaan tonniin vuoteen 2002 mennessä, kun se oli pienimmillään 199,9 miljoonaa tonnia. Tämä vastaa noin 1,8 miljoonan tonnin vuosikasvua, josta 40,5 prosenttia on sähköteknistä teräksentuotantoa. Samoin jatkuvan valun enimmäistuotantokapasiteetin kasvusuuntaus jatkuu vuoteen 2002 ja korvaa yhä enemmässä määrin harkkotuotannon. Kapasiteetin arvioidaan kasvavan 190 miljoonaan tonniin eli vuonna 2002 yli 93 prosenttia yhteisössä tuotetusta teräksestä on tarkoitus tuottaa jatkuvavalumenetelmällä. Kuumavalssattujen tuotteiden enimmäistuotantokapasiteetti kasvaa vuoden 1999 180,0 miljoonasta tonnista 186,6 miljoonaan tonniin vuonna 2003. Kasvun pääasiallisena lähteenä ovat kuumavalssatut leveät nauhat. Ennusteita on siis tarkistettu jonkin verran alhaisemmiksi vuoden 1999 kertomukseen verrattuna. Kylmävalssattujen levyjen tuotantokapasiteetti kasvaa noin 61,5 miljoonaan tonniin. Samoin metallilla päällystettyjen levyjen enimmäistuotantokapasiteetti kasvaa. Tämä koskee varsinkin kuumaupotettuja levyjä, jotka ovat korvaamassa pinnoittamattomat levyt. EHTY:n antolainaus- ja takaustoiminta Yleinen kehitys vuonna 2000 Koska EHTY:n perustamissopimus päättyy heinäkuussa 2002, komissio aloitti kesäkuussa 1994 [21] anto- ja ottolainaustoimintaa koskevan politiikkansa uudelleenjärjestelyn. Uusien lainojen myöntäminen ottolainavaroista on asteittain vähentynyt, ja se päättyi vuoden 1997 kuluessa. [21] EYVL C 175, 28.06.1994. Sosiaaliperusteisen asuntorakentamisen rahoitus päättyy kahdennentoista ohjelman myötä. Vuoden 1998 maksuosuus oli tämän ohjelman viimeisin. Vuosina 1999 ja 2000 ei ole ollut maksuja. Ohjelman puitteissa myönnetyt lainat ovat peräisin EHTY:n omista varoista. Lainat ovat pitkäaikaisia ja ne myönnetään yhden prosentin vuosikorolla pääsääntöisesti saajamaan valuutassa. Maksettujen lainojen jakautuminen jäsenvaltioittain EHTY:n toiminnan alusta lähtien (miljoona euroa) >TAULUKON PAIKKA> (1) Teollisuusinvestointien rahoitus (2) Uudelleensuuntautumislainat Rahoitustoimintansa alusta lähtien EHTY on maksanut 24,7 miljardia euroa lainoina. Tästä summasta 24,08 miljardia euroa on peräisin ottolainavaroista ja 644 miljoonaa euroa omista varoista (erityisrahasto ja entinen eläkerahasto). Jos otetaan huomioon samana ajanjaksona myönnetyt takaukset (93 miljoonaa euroa) EHTY:n rahoitustoiminta oli kokoisuudessaan 24,82 miljardia euroa. EHTY-lainojen maksettavaksi jäävät määrät Ottolainavaroista maksetut lainat (miljoona euroa) >TAULUKON PAIKKA> (1) Teollisuusinvestointien rahoitus (2) Uudelleensuuntautumislainat (3) Teollisuusinvestointien rahoitus Keski- ja Itä-Euroopan maiden (KIE-maat) hyväksi ja sosiaaliperusteisen asuntotuotannon rahoittamiseksi maksetut lainat Omista varoista maksetut lainat (miljoona euroa) >TAULUKON PAIKKA> (1) Teollisuusinvestointien rahoitus (2) Uudelleensuuntautumislainat (3) Sosiaaliperusteisen asuntotuotannon rahoittamiseksi maksetut lainat Jäljellä olevien lainojen jakautuminen saatujen takausten mukaan Lainaa ottamalla saaduista varoista maksetut lainat Jakautuminen maittain saatujen takausten mukaan Maksettavaksi jäävät määrät 31 päivänä joulukuuta 2000 (miljoona euroa) >TAULUKON PAIKKA> (1) Suurimmaksi osaksi rahoituslaitoksille myönnetyt lainat on tarkoitettu siirrettäväksi lopullisille edunsaajille Omista varoista maksetut lainat Jakautuminen maittain saatujen takausten mukaan Maksettavaksi jäävät määrät 31 päivänä joulukuuta 2000 (miljoona euroa) >TAULUKON PAIKKA> (1) Suurimmaksi osaksi rahoituslaitoksille myönnetyt lainat on tarkoitettu siirrettäväksi lopullisille edunsaajille EHTY:n ottolainaustoiminta EHTY:n perustamissopimuksen päättymistä silmällä pitäen Euroopan hiili- ja teräsyhteisö ei harjoittanut lainkaan ottolainaustoimintaa vuonna 2000. Toiminta rajoittui olemassa olevien lainojen hoitamiseen. Niiden määrä oli 31. joulukuuta 2000 2039,2 miljoonaa euroa (katso taulukko ). EHTY:n ottolainaus 31 päivänä joulukuuta 2000 (miljoonaa euroa / kurssi 31/12/00) >TAULUKON PAIKKA> Konsolidoitu velkalaskelma 31 päivänä joulukuuta 2000 (miljoona euroa) >TAULUKON PAIKKA> EHTY:n muu toiminta Mukautustuki [EHTY:n perustamissopimuksen 56 artiklan 1 kohdan c alakohta ja 2 kohdan b alakohta] Perinteinen ja täydentävä tuki Mukautustuki täydentää Euroopan unionin EHTY-aloilla harjoittamaa teollisuuspolitiikkaa. Euroopan unioni pyrkii vähentämään työntekijöiden sosiaalisia ongelmia etenkin mukauttamistoimenpiteiden avulla, jos toiminnan lopettaminen, vähentäminen tai muuttaminen tai jos uusien tuotantotekniikoiden tai -menetelmien käyttöönotto aiheuttaa työpaikkojen menetyksiä. Euroopan unioni osallistuu myös sellaisten tukien rahoittamiseen, joiden tarkoituksena on lieventää kyseisten toimien kohteiksi joutuneiden työntekijöiden tulonmenetyksiä. Näitä tukia myönnetään jäsenvaltioiden välisissä kahdenkeskisissä sopimuksissa määriteltyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaan, ja ne ovat sidoksissa tilanteeseen, jossa edunsaaja kyseisellä hetkellä on (varhaiseläke, työttömyys, siirto, ammatinvaihto). Työntekijälle myönnetty enimmäistuki on keskimäärin 3 000 euroa. Tämän osuuden myöntämisen edellytyksenä on, että kyseinen jäsenvaltio maksaa oman tukiosuuden, joka on vähintään samansuuruinen kuin EHTY:n osuus. EHTY:n perustamissopimuksen 56 artiklan 1 kohdan c alakohdan ja 2 kohdan b alakohdan mukaisesti myönnettyjen tukien tavanomaisen myöntämisjärjestelmän lisäksi EHTY on lisännyt toimiaan hiilialalla. Komissio teki 25 päivänä kesäkuuta 1997 päätöksen, jolla se ottaa käyttöön vuosiksi 1998-2000 ohjelman sosiaaliperusteisten täydentävien tukien myöntämiseksi hiiliteollisuuden rakennemuutoksesta kärsiville työntekijöille (hiilialan sosiaalinen osa). Soveltaessaan päätöstä komissio on lisännyt yhteisön rahoitusosuutta seuraavien osalta: varhaiseläke, työttömyys (mukaan lukien lähtöpalkkiot ja -korvaukset) uudelleensijoittaminen (ansionmenetystä täydentävät korvaukset, siirtymiskorvaukset jne.). Tukia myönnetään rakennemuutoksen kouriin joutuneille kaivostyöläisille. Sosiaalisen osan puitteissa myönnettävät täydentävät tuet varhaiseläkkeelle jääneelle ovat keskimäärin 4 000 euroa työntekijää kohti ja 2 000 euroa työttömäksi jääneelle tai uudelleensijoitetulle työntekijälle. Koska terästeollisuuden täydentävä ohjelma (teräsalan sosiaalinen osa 1993-1995) on päättynyt, komissio ei ole sitonut ylimääräisiä summia, vaan on keskittynyt maksamaan jo sovittuja tukia. Liitteenä olevat taulukot esittävät edunsaajien määrät ja hiilialan täydentävän ohjelman puitteissa ja perinteisinä tukina myönnettyjen luottojen määrät jäsenvaltioittain vuonna 2000 sekä kaikkien ohjelmien (teräsalan täydentävä ohjelma mukaan lukien) osalta luottojen kumulatiivisen tilanteen 31 päivänä joulukuuta viimeiseltä kahdelta vuodelta. Teräsalan tutkimustuki (EHTY:n perustamissopimuksen 55 artikla) 1. Tutkimus ja teknologinen kehittäminen EHTY:n teräsalan tutkimus ja teknologinen kehittäminen (TTK) sai vuonna 2000 rahoitusta 56 miljoonaa euroa tutkimus- ja pilotti- tai esittelyhankkeiden rahoittamiseen. Tämä tuki oli EHTY:n perustamissopimuksen 55 artiklan mukaista terästutkimustukea. Komissio valitsi ja rahoitti saamiensa 161 ehdotuksen joukosta 66 tutkimushanketta. Lisäksi se rahoitti 15 pilotti- tai esittelyhanketta saamiensa 27 rahoitusta hakeneen ehdotuksen joukosta. Tutkimushankkeiden rahoitus on 44,43 miljoonaa euroa ja pilotti- ja esittelyhankkeiden rahoitus on 11,34 miljoonaa euroa. Rahoitus jakautui (prosenttiosuudet) tutkimushankkeiden eri alueiden välillä seuraavasti: - mineraalien pelkistys: 9 %, terästehtaat: 23 %, valssaamot: 23 % - käyttöominaisuudet: 33 %, - mittaus ja analysointi: 12 %. Rahoitus jakautui (prosenttiosuudet) pilotti- ja esittelyhankkeiden eri alueiden välillä seuraavasti: - harkkoraudan ja teräksen tuotanto: 6 % - jatkuva valu: 29 % - tuotteiden valssaus ja käsittely: 45 %, ajantasainen valvonta: 9 % - teräsrakenteet: 11 % Hankkeiden päätavoitteet ovat valmistuskustannusten alentaminen, tuotteiden laadun ja ominaisuuksien parantaminen, teräksen käytön edistäminen ja sovellusalojen laajentaminen, tuotanto-olosuhteiden mukauttaminen ympäristövaatimuksiin sekä uusien menetelmien kehittäminen ja innovatiivisten sovellusten koekäyttö. 2. Liitännäis- ja tukitoimenpiteet Näillä toimenpiteillä täydennetään tai koordinoidaan tutkimustoimintaa ja niiden tarkoituksena on parantaa ohjelman tehokkuutta. Tänä vuonna näihin toimiin on osoitettu 233 000 euroa. Toimialojen välisiä kokouksia on järjestetty kaksi kertaa. Toisessa kokouksen aiheena oli valssattujen levytuotteiden ajantasainen valvonta, toisessa puolestaan kuumavalssaustekniikat ja kuumavalssatut tuotteet. Komissio on myös tukenut kansainvälisten tapahtumien järjestämistä. Yksi näistä tapahtumista järjestettiin Ranskassa ja sen aiheena oli terästeollisuustekniikan tuorein kehitys. Italiassa järjestetyn tapahtuman aiheena oli ruostumattomat teräkset. Myös tutkijoiden välisiä yhteyksiä halutaan lisätä ja parantaa EHTY:n teräsalan TTK -ohjelmaa koskevan tiedon levittämistä. Tätä varten on luotu Internet-kotisivu osoitteeseen (http://www.cordis.lu/ecsc-steel/home.html). Lisäksi julkaistaan kaksi kertaa vuodessa ilmestyvää Steel RTD Newsletter -nimistä tiedotetta. Hiilialan tutkimustuki (EHTY:n perustamissopimuksen 55 artikla) Hiilialan teknisen tutkimuksen piiristä on hyväksytty 25 hanketta, jotka saavat EHTY:n perustamissopimuksen 55 artiklan perusteella rahoitustukea yhteensä 24 367 500 euroa. Tämän lisäksi myönnetään 632 500 euroa tutkimustulosten levittämiseen ja liitännäiskustannuksiin. Hankkeiden päätavoitteina on tehostaa ympäristönsuojelua, saada ihmiset tietoisiksi hiilen asemasta energianlähteenä, parantaa hiilialan kilpailutilannetta ja yhteisön resurssien järkevää käyttöä. Tueksi hyväksytystä 24 367 500 euron kokonaismäärästä on varattu 9 379 920 euroa - eli 38,5 prosenttia - tutkimushankkeisiin, joihin liittyy erityinen ympäristövaikutus. Kaivosten turvallisuutta ja terveysnäkökohtia koskeville hankkeille on myönnetty 3 896 460 euron määrä - eli 16,0 prosenttia kokonaismäärästä Erilaisten tutkimusaiheiden rahoitus jakautuu seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> EHTY:n toimintatalousarvion täytäntöönpano Jäljempänä on yksityiskohtainen selvitys vuoden 2000 talousarvion tuloista ja menoista. EHTY:n talousarvion tulot Korkealla viranomaisella (komissiolla) on toimivalta hankkia tehtävänsä toteuttamiseksi tarvittavat varat määräämällä maksuja hiilen ja teräksen tuotannolle. Komissio on kuitenkin päättänyt säilyttää maksun 0%: na vuonna 2000. On arvioitu, että EHTY:n taseeseen 31 päivänä joulukuuta 1999 merkityt varaukset ovat riittävät, jotta EHTY:n talousarvioon liittyvän toiminnan taso voidaan säilyttää asianmukaisena perustamissopimuksen voimassaolon päättymiseen asti. Tulot EHTY:n vuoden 2000 talousarvion rahoittamiseksi muodostuvat seuraavasti: 1. rahoitustoimintojen "nettosaldo", erityisesti korot, jotka kertyvät varojen sijoittamisesta, rahastoista ja muista EHTY:n tase-eristä 2. toteutumattomien sitoumusten peruutukset 3. varaus toimintatalousarvion rahoittamiseen 4. muut lähteet. Vuonna 2000 nämä tuloerät olivat 54 miljoonaa euroa (nettosaldo), 72 miljoonaa euroa (sitoumusten peruutukset), 6 miljoonaa euroa (varaus toimintatalousarvion rahoittamiseen) ja 3 miljoonaa euroa (muut lähteet). Vuonna 2000 EHTY:n toimintatalousarvion tulot olivat yhteensä 135 miljoonaa euroa. EHTY:n talousarvion menot EHTY:n toimintatalousarvion tuloilla on tarkoitus kattaa erilaiset EHTY:n perustamissopimuksen mukaiset menot. 1. Hallintomenot EHTY:n osuudesta hallintomenoihin määrätään EHTY:n perustamissopimuksen 50 artiklassa, ja sitä tarkennetaan sulautumissopimuksen 20 artiklassa. Tähän liittyy neuvoston 21. marraskuuta 1977 tekemä päätös, jossa säädetään, että kyseiset menot voivat olla määrältään 5 miljoonaa euroa vuodessa. 2. Sosiaalituki EHTY:n perustamissopimuksen 56 artiklan 1 kohdan c alakohdan ja 2 kohdan b alakohdan perusteella hiili- ja terästeollisuusalan työntekijöiden yhteiskunnalliseen mukauttamiseen sidottiin vuonna 2000 yhteensä 49 miljoonaa euroa (perinteinen mukauttaminen ja sosiaaliset toimet teräs- ja hiiliteollisuudessa). Euroopan unioni pyrkii 56 artiklan mukaisesti vähentämään työntekijöiden sosiaalisia ongelmia mm. mukauttamistoimenpiteiden avulla, jos toiminnan lopettaminen, vähentäminen tai muuttaminen aiheuttaa työpaikkojen menetyksiä. Se osallistuu myös sellaisten tukien rahoittamiseen, joiden tarkoituksena on lieventää kyseisten toimien kohteiksi joutuneiden työntekijöiden tulonmenetyksiä. Sosiaaliseen tukeen tarkoitetun avustuksen edellytyksenä on, että kyseinen jäsenvaltio maksaa erityisen tuen, joka on vähintään samansuuruinen kuin EHTY:n osuus. Sosiaalista tukea myönnetään jäsenvaltioiden välisissä kahdenkeskisissä sopimuksissa määriteltyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaan (varhaiseläke, työttömyys, siirto, ammatinvaihto ja ammattikoulutus). 3. Tutkimustuki EHTY:n perustamissopimuksen 55 artiklan perusteella sidottiin vuonna 2000 yhteensä 81 miljoonaa euroa teräs- ja hiilialan teknisen tutkimuksen tukemiseen. Terästeollisuuden tutkimustuen (56 miljoonaa euroa) päätavoitteet ovat valmistuskustannusten alentaminen, tuotteiden laadun ja ominaisuuksien parantaminen, teräksen käytön edistäminen ja sovellusalojen laajentaminen sekä tuotanto-olosuhteiden mukauttaminen ympäristövaatimuksiin. Hiiliteollisuuden tutkimustuen (25 miljoonaa euroa) päätavoitteet ovat hiilen tuotantohinnan alentaminen, maanalaisten kaivosten ja avolouhosten tuottavuuden parantaminen, työturvallisuuden ja -olojen parantaminen, uusien markkinoiden säilyttäminen ja ennen kaikkea ympäristönäkökohtien huomioon ottaminen hiilen käytössä. EHTY:n toimintatalousarvion täytäntöönpano varainhoitovuonna 2000 (miljoona euroa) >TAULUKON PAIKKA> Tilintarkastustuomioistuimen kertomus EHTY:n tilinpäätös EHTY:n tilinpäätös EHTY:n tase, tuloslaskelma ja 31 päivänä joulukuuta 2000 päättyvän varainhoitovuoden tuloksen kohdistaminen on annettu komission hyväksyttäväksi kirjallisella menettelyllä N:o E/..../2001 ........ ........ 2001, ja ne esitetään tässä rahoituskertomuksessa sellaisina kuin komissio on ne hyväksynyt. Tase 31. joulukuuta 2000 (Määrät ilmaistu euroina) - Ennen voiton käyttöä Vastaavaa >TAULUKON PAIKKA> Tase 31. joulukuuta 2000 (Määrät ilmaistu euroina) - Ennen voiton käyttöä Vastattavaa >TAULUKON PAIKKA> 31. joulukuuta 2000 päättyvän varainhoitovuoden tuloslaskelma (Määrät ilmaistu euroina) Kulut >TAULUKON PAIKKA> 31. joulukuuta 2000 päättyvän varainhoitovuoden tuloslaskelma (Määrät ilmaistu euroina) Tuotot >TAULUKON PAIKKA> 31. joulukuuta 2000 päättyvän varainhoitovuoden voiton käyttö (Määrät ilmaistu euroina) >TAULUKON PAIKKA> TILINPÄÄTÖSTÄ 31. JOULUKUUTA 2000 KOSKEVAT LIITETIEDOT (Määrät ilmaistu euroina) A. EHTY Euroopan hiili- ja teräsyhteisö (EHTY) perustettiin 18. huhtikuuta 1951 allekirjoitetun perustamissopimuksen nojalla. Perustamissopimuksen mukaan EHTY:n tavoitteena on myötävaikuttaa jäsenvaltioiden taloudelliseen kehitykseen luomalla yhteiset hiili- ja teräsmarkkinat. Koska EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolo päättyy 23. heinäkuuta 2002, EHTY-maksu poistui vuonna 1998 ja lainanantopolitiikka päättyi käytännössä heinäkuussa 1997 (komission 22. kesäkuuta 1994 tekemä päätös). Tästä johtuen EHTY:n varojen pääasialliset lähteet esitetään nyt eri rahastojen ja varauksien hallinnon nettosaldona (katso liitetieto C16.2). Kaikki EHTY:n vastaavien ja vastattavien erät siirretään 23. heinäkuuta 2002 jälkeen Euroopan yhteisölle. Näiden erien nettoarvo, jota voidaan kutsua nimellä "EHTY:n selvityksessä olevat varat", katsotaan hiili- ja terästeollisuuden sektoreiden tutkimukseen tarkoitetuksi varallisuudeksi. B. Sovelletut tilinpidon periaatteet ja tilinpitomenetelmät 1. Tilinpäätöksen laatiminen Tilinpäätös laaditaan yleisesti hyväksyttyjen tilinpidon periaatteiden mukaisesti. Tilinpäätöseriin sovelletuissa tilinpitomenetelmissä ja arvostustavoissa otetaan huomioon EHTY:yn sovellettavat rajoitukset ja ratkaisut, jotka johtuvat perustamissopimuksista ja yhteisöjen toimielinten EHTY:ä koskevista muista päätöksistä. Sovellettavissa tilinpitomenetelmissä otetaan myös huomioon, ettei EHTY:n toiminta jatku enää 23. heinäkuuta 2002 jälkeen, jolloin EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolo lakkaa. Tilinpäätös on laadittu neuvoston direktiivin 78/660/ETY sekä pankkien ja muiden rahoituslaitosten tilinpäätöksestä ja konsolidoidusta tilinpäätöksestä annetun neuvoston direktiivin 86/635/ETY [22] säännösten mukaisesti, siltä osin kuin viimeksimainitun direktiivin säännökset ovat sovellettavissa ja ottaen huomioon edellä mainittujen mukautusten johdosta tehdyt varaukset. [22] EYVL L 222, 14.08.1978 ja EYVL L 372, 31.12.1986. 2. Valuuttojen muuntaminen EHTY:n tilinpäätöksen laadinnassa käytetty valuutta on euro (EUR). Kaikki EHTY:n muissa valuutoissa suoritetut toimet muunnetaan euroiksi Euroopan keskuspankin ilmoittamaan kuukausikurssiin. Muut erät kuin rahamäärät muunnetaan euroiksi niiden hankintahetken tai viimeisen arvostushetken kuukauden voimassaolevaan kurssiin. Tilinpäätöksen laatimishetkellä rahamäärät muunnetaan euroiksi sen kuukauden voimassaolevaan kurssiin. Negatiiviset kurssierot viedään tuloslaskelmaan kuluina. Positiiviset kurssierot siirretään seuraavalle vuodelle ja kirjataan taseen vastattaviin kohtaan "siirtovelat ja ennakkomaksut". 2.1 Vaihtokurssit Vuoden lopussa käytettiin seuraavia vaihtokursseja kirjanpidossa käytettyjen valuuttojen muuntamisessa euroiksi: Euroalue // Belgian ja Luxemburgin frangi // 40,3399 Saksan markka // 1,95583 Ranskan frangi // 6,55957 Suomen markka // 5,94573 Alankomaiden guldeni // 2,20371 Irlannin punta // 0,787564 Italian liira // 1936,27 Itävallan shillinki // 13,76030 Espanjan peseta // 166,386 >TAULUKON PAIKKA> 2.2 Edellä mainittujen valuuttojen, euro mukaan luettuna, jakauma EHTY:n taseessa 31.12.2000 on seuraava (euroina): >TAULUKON PAIKKA> 3. Kassavarojen sijoittaminen ja joukkovelkakirjojen sekä muiden arvopapereiden arvostustapa EHTY:n sisäiset varovaisuussäännöt edellyttävät rajoittamaan arvopaperisijoitukset korkealle luokiteltujen liikkeellelaskijoiden joukkovelkakirjoihin. Kuitenkin vuonna 1998 ja aivan poikkeuksellisesti hoitamattoman luoton uudelleenjärjestelystä tehdyn sopimuksen puitteissa EHTY:stä on tullut yksityisen yrityksen osakkeiden ja muiden vaihtuvatuottoisten osakkuustodistusten omistaja. Joukkovelkakirjat ja muut kiinteätuottoiset arvopaperit arvostetaan joko niiden keskimääräiseen hankintahintaan tai varainhoitovuoden lopussa voimassa olevaan markkina-arvoon sen mukaan, kumpi niistä on alhaisempi. Edellä mainitusta säännöstä poiketaan rahoitusomaisuuteen luettavien arvopapereiden kohdalla. Nämä arvopaperit arvostetaan niiden keskimääräiseen hankintahintaan tai lunastusarvoon sen mukaan, kumpi niistä on alhaisempi. 4. EHTY:n toimintatalousarvio Osa EHTY:n varoista osoitetaan EHTY:n toimintatalousarvion käyttöön. Komissio päättää vuosittain tämän toimintatalousarvion suuruudesta saatuaan neuvoston antamat tiedot ja kuultuaan Euroopan parlamenttia asiassa. Toimintatalousarvion sitoumukset kolmansille sekä toimintatalousarvion rahoitusvaraukset esitetään kohdassa EHTY:n toimintatalousarvio (katso liitetieto C13). 5. Sakot ja korkotuet Sakkoja ja korkotukia, joita on vaadittu takaisinmaksettavaksi, ei pidetä EHTY:n varoina ennen kuin ne on tosiasiallisesti saatu. Sellaiset langetetut sakot, joita ei ole vielä saatu, sekä korkotuet, joita on vaadittu takaisinmaksettavaksi, siirretään näin ollen varauksiin (katso liitetieto C14.3.a.). 6. Vuoden 1999 vertailulukujen esittäminen Koska tilinpäätöksen esitystavassa on tapahtunut muutos vuonna 2000, vuoden 1999 lukuja on käsitelty uudelleen, jotta ne olisivat vertailukelpoisia vuoden 2000 lukujen kanssa. C. Taseen ja tuloslaskelman liitetiedot 1. Saatavat keskuspankeilta Tämä kohta sisältää EHTY:n saatavat eräiden jäsenvaltioiden keskuspankeilta. 2. Saamiset luottolaitoksilta 2.1. Saamiset, joissa on sovittu eräpäivä tai irtisanomisaika Saamisten jäljellä oleva kestoaika jakautuu seuraavasti: (euroina) >TAULUKON PAIKKA> 2.2. Luotot Luottojen jäljellä oleva kestoaika jakautuu seuraavasti: (euroina) >TAULUKON PAIKKA> 3. Saamiset asiakkailta 3.1. Luotot Luottolaitoksille myönnetyt luotot on esitetty kohdassa "Saamiset luottolaitoksilta" (ks. liitetieto C2). Muut luotot jakautuvat seuraavasti: (euroina) >TAULUKON PAIKKA> Huom: Lainojen vakuutena on yleensä jäsenvaltioiden takaus, pankkien tai yritysten takaukset tai kiinnitykset. 3.2. Maksut EHTY-maksujen suuruus vuosina 1998, 1999 ja 2000 oli 0 % ja saamiset 31. joulukuuta 2000 viittaa aikaisempien vuosien maksusaamisiin. Tämän kohdan erittely on seuraava: >TAULUKON PAIKKA> Kohtaan sisältyy oikeudellisten toimenpiteiden kohteena oleva 5 551 715 euron määrä (5 281 288 euroa 31. joulukuuta 1999). 3.3. Sakot Tähän kohtaan sisältyvät komission saamiset yrityksiltä, joille on langetettu sakko perustamissopimuksen määräyksiä soveltamalla. Tämä on varausten jälkeen 38 950 716 euroa (37 195 283 euroa 31. joulukuuta 1999). Tämä kohta vastaa pääasiassa kahta asiaa. Komissio on langettanut 104 364 350 euron (16. helmikuuta 1994 tehty päätös 94/215/EHTY [23]) kokonaissakon terästeollisuusyrityksille terästankojen myyntiä koskevien kilpailusäännösten noudattamatta jättämisestä. Yhteisöjen ensimmäisen asteen tuomioistuin vähensi 11. maaliskuuta 1999 antamassaan tuomiossa sakkojen määrää 24 774 000 eurolla ja summa on siten 79 590 350 euroa. Tästä määrästä on saatu 50 631 350 euroa 31. joulukuuta 2000 mennessä. Seitsemän yritystä on tehnyt valituksen yhteisöjen ensimmäisen asteen tuomioistuimen päätöksestä. [23] EYVL L 116, 06.05.1994. Komissio on langettanut 27 380 000 euron (21. tammikuuta 1998 tehty päätös 98/247/EHTY [24]) kokonaissakon terästeollisuusyrityksille soveltamalla perustamissopimuksen 65 artiklaa, koska nämä ovat päätyneet yhteisesti käyttämään erikoisseostehinnan laskentakaavaa. Tästä kokonaismäärästä on saatu 14 740 000 euroa, kaksi kolmasosaa päätöksen kohteena olleista yrityksistä on valittanut yhteisöjen ensimmäisen asteen tuomioistuimeen. [24] EYVL L 100, 01.04.1998. 3.4. Takaisinperittävät korkotuet Tässä kohdassa on saamiset niiltä yrityksiltä, jotka ovat saaneet tuettua lainaa ja joilta komissio on joutunut vaatimaan jo maksetun korkotuen kokonaista tai osittaista palauttamista. 4. Joukkovelkakirjat ja muut kiinteätuottoiset arvopaperit 4.1. Salkun koostumus Joukkovelkakirjat ja muut kiinteätuottoiset arvopaperit jakautuvat seuraavasti: (euroina) >TAULUKON PAIKKA> 4.2. Erääntyminen vuonna 2001 Arvopaperisalkussa olevia arvopapereita erääntyy vuoden 2001 aikana seuraavien määrien edestä (euroina): - Julkiset liikkeeseenlaskijat: // 170 282 570 - Muut liikkeeseenlaskijat: // 177 832 751 Yhteensä: // 348 115 321 4.3. Rahoitusomaisuusarvopaperit (katso liitetieto B.3) Rahoitusomaisuusarvopaperit ovat arvopapereita, jotka on tarkoitus pitää arvopaperisalkussa niiden erääntymiseen asti. Kyse on pääasiassa lyhyistä ja keskipitkistä arvopapereista, joiden avulla varmistetaan ottolainojen hoito. Rahoitusomaisuusarvopapereiden määrä 31. joulukuuta 2000 oli 48 519 675 euroa. Näiden arvopaperien lunastusarvo alittaa keskimääräisen hankintahinnan 1 548 471 eurolla. 4.4. Tuottoaste Kassavarojen sijoituksissa otetaan huomioon EHTY:n rahoitustoimiin liittyvät määräaika- ja likviditeettirajoitukset. Sijoitusten vastapuolen vakavaraisuudelle on asetettu tiukat vaatimukset. Sijoitusten tuottoaste (laskettuna Association of Investment Management and Research'n metodin mukaisesti) oli 4,72 prosenttia vuonna 2000. 5. Osakket ja muut vaihtuvatuottoiset arvopaperit Osakkeet ja muut vaihtuvatuottoiset arvopaperit kehittyivät seuraavasti: (euroina) >TAULUKON PAIKKA> EHTY on saanut nämä osakkeet ja muut vaihtuvatuottoiset arvopaperit erään hoitamattoman luoton uudelleenjärjestelystä sopimisen yhteydessä (vrt. liitetieto B.3). Nettoarvoltaan 8 287 500 euron osalta edellä mainituista arvopapereista on tehty luottosopimus erään rahoituslaitoksen kanssa (erääntymispäivä 1. heinäkuuta 2004, osto-optio 1. heinäkuuta 2002). 6. Maa-alueet ja rakennukset (euroina) >TAULUKON PAIKKA> EHTY:n omistamat kiinteistöt on vuokrattu Euroopan yhteisön käyttöön, vuokratuloilla EHTY saa vastikkeen kiinteistöihin sijoittamilleen varoille. Siirtämistä koskevien sopimusten mukaisesti komissio maksoi loput EHTY:lle suoritettavasta pääomasta vuosina 1994 ja 1995, jotta kiinteistöjen siirto EHTY:ltä Euroopan yhteisölle oli oikeudellisesti mahdollista. Vuonna 2000 toteuttiin Lissabonin ja Milanon kiinteistöjen oikeudelliset siirrot. Mainitut toimenpiteet toivat EHTY:lle 1 987 121 euron luovutusvoiton, joka on luovutusarvon (2 531 228 euroa) ja 1uovutusajankohdan kirjanpidollisen nettoarvon (544 107 euroa) erotus ja joka kirjattiin tuloslaskelman kohtaan "muut varsinaisen toiminnan tuotot". 7. Muut vastaavat Muut vastaavat jakautuvat seuraavasti: (euroina) >TAULUKON PAIKKA> 8. Ennakkomaksut ja siirtosaamiset Ennakkomaksut ja siirtosaamiset jakautuvat seuraavasti: (euroina) >TAULUKON PAIKKA> 9. Velat luottolaitoksille Näiden toimien jäljellä oleva kestoaika jakautuu seuraavasti: (euroina) >TAULUKON PAIKKA> 10. Velkatodistukset Tässä kohdassa on kyse joukkovelkakirjojen muodossa otetuista lainoista. Osa 31. joulukuuta 2000 voimassaolevista lainoista, määrältään 240 430 841 euroa, erääntyy vuoden 2001 aikana. 11. Muut vastattavat Muut vastattavat jakautuvat seuraavasti: (euroina) >TAULUKON PAIKKA> (1) Komissio on 11. kesäkuuta 1992 tehdyllä päätöksellä sille annetun mahdollisuuden mukaisesti maksanut varainhoitovuosien 1994 ja 1995 aikana ennakkomaksuja sellaisten kiinteistöjen siirroista, jotka EHTY antaa sen käyttöön (liitetieto C6). 12. Siirtovelat ja ennakkomaksut Siirtovelat ja ennakkomaksut jakautuvat seuraavasti: (euroina) >TAULUKON PAIKKA> 13. EHTY:n toimintatalousarvio Tähän kohtaan sisältyvät toimintatalousarvion sitoumukset kokonaismäärältään 434 516 282 euroa (556 154 370 euroa 31. joulukuuta 1999) ja toimintatalousarvion rahoitukseen liittyvät varaukset kokonaismäärältään 401 000 000 euroa (393 000 000 euroa 31. joulukuuta 1999). Vuonna 2000 toimintatalousarvion sitoumukset kehittyivät seuraavasti: (euroina) >TAULUKON PAIKKA> Varaus tulevien toimintatalousarvioiden rahoitukseen(1) ja varaus sattumanvaraisia menoja varten(2) kehittyivät seuraavasti (euroina): >TAULUKON PAIKKA> (1) Budjettivallan käyttäjä teki tämän varauksen EHTY:n toimintatalousarvion 1997 hyväksymisen yhteydessä. Varaus koskee EHTY-maksun poistamista vuodesta 1998 alkaen ja tarvetta varautua toimintatalousarvioiden säännölliseen rahoittamiseen aina vuoteen 2002 asti. Tämän lisäksi hiili- ja terästutkimusrahaston rahoittamiseksi luodussa järjestelmässä, joka toteutetaan 23. heinäkuuta 2002 jälkeen, säädetään käynnistys- ja tasausmekanismista, johon edellä mainittua varausta käytetään (komission päätös, tehty 6 päivänä syyskuuta 2000 (KOM(2000) 518 lopullinen ja 519 lopullinen). (2) Tämä varaus on tarkoitettu takaamaan EHTY:n toimintatalousarviovaroihin 2001 ja 2002 kohdistuvat sitoumukset. (3) Komission päätös N:o 2749/2000, 13 päivänä joulukuuta 2000. 14. Varaukset riskien ja kulujen varalta 14.1. Takuurahasto Takuurahasto on tarkoitettu kattamaan otto- ja antolainaustoimintaa. Takuurahaston määrä oli 12 miljoonan euron lisäyksen jälkeen 565 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2000. Takuurahaston vahvistamisessa on otettu huomioon EHTY:n sopimuksen päättyminen. Komission vahvisti 11. syyskuuta 1996 pyrkimyksensä säilyttää takuurahaston taso sellaisena, että se vastaa 100 prosenttia määräajan 23. heinäkuuta 2002 jälkeen voimassaolevista lainoista, joilla ei ole jäsenvaltion takausta. Edellisen johdosta takuurahastoa on vahvistettava asteittain 572 miljoonan euron tason saavuttamiseksi (31. joulukuuta 2000 voimassa olevan muuntokurssin mukaan laskettuna). 31. joulukuuta 2000 on saavutettu 98,8 prosentin kattavuus, mikäli ennen 23. heinäkuuta 2002 erääntyvissä luotoissa ei tapahdu velanmaksun laiminlyöntejä. Takuurahasto kehittyi seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> 14.2. Suurriskikeskittymävaraus Vuonna 2002 päättyvä EHTY:n perustamissopimus ja voimassa olevien luottojen asteittainen väheneminen luovat tilanteen, jossa riskien keskittyminen muutamiin suuriin luottoihin kasvaa (nämä riskikeskittymät on määritelty luottolaitosten suurten riskikeskittymien valvonnasta ja tarkastamisesta 21. joulukuuta 1992 annetun direktiivin 92/121/ETY mukaisesti). Varaukset koskevat luottoja, joilla ei ole ensiluokkaisia takuita ja jotka ylittävät 25 prosenttia EHTY:n omista varoista. Niiden tarkoituksena on kattaa erityisesti riskien keskittyminen ja mahdollinen velanmaksun laiminlyönti. Tämä varaus, joka on laskettu 31. joulukuuta 2000 todettujen riskikeskittymien perusteella ja käyttämällä kansainvälisen asiantuntijaryhmän suosittelemaa menetelmää, on 17 miljoonaa euroa (18 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 1999). 14.3. Muut varaukset Tämä kohta käsittää varaukset sakkojen ja palautettavien korkotukien osalta yhteismäärältään 42 272 249 euroa (41 735 261 euroa 31. joulukuuta 1999) sekä muut varaukset yhteismäärältään 116 391 098 euroa (113 461 382 euroa 31. joulukuuta 1999). a) Sakkoja ja palautettavia korkotukia koskeva varaus (katso liitetieto B.5): >TAULUKON PAIKKA> b) Muut varaukset: >TAULUKON PAIKKA> (1) Velallisen lyötyä laimin luotonhoidon EHTY:n liikkeellelaskemien pitkäaikaisten (vuoden 2002 jälkeen erääntyvät) ja kiinteäkorkoisten joukkovelkakirjojen koroille ei ole enää vastikekohtaa taseen vastaavissa. Varovaisuutta korostava periaate ja EHTY:n perustamissopimuksen päättyminen vuonna 2002 huomioon ottaen on muodostettu varaus, jolla katetaan täysimääräisesti korkoriski. (2) Tämä varaus luotiin oikeuskulujen ja muiden ennakoimattomien kulujen kattamiseksi. Tämä oikeudellinen riski on olemassa siitä syystä, että toimiensa yhteydessä EHTY käyttää harvemmin kansallisia välittäjiä, jotka vastaavat kaikista lainatoimiin liittyvistä kuluista. (3) Tämä varaus luotiin 16. helmikuuta 1994 tehdyn päätöksen 94/215/EHTY nojalla saatujen sakkomaksujen mahdollisen palautuksen varalta siinä tapauksessa, että yhteisöjen tuomioistuin tekisi ratkaisun tästä päätöksestä yhteisöjen ensimmäisen asteen tuomioistuimeen valituksen 11. maaliskuuta 1999 tehneiden yritysten hyväksi (liitetieto C3.3). (4) Tämä varaus luotiin 21. tammikuuta 1998 tehdyn päätöksen 98/247/EHTY nojalla saatujen sakkomaksujen mahdollisen palautuksen varalta siinä tapauksessa, että yhteisön ensimmäisen asteen tuomioistuin tekisi ratkaisun tästä päätöksestä kanteen nostaneiden yritysten hyväksi (liitetieto C3.3). 15. Rahastot (euroina) >TAULUKON PAIKKA> Erityisrahasto on tarkoitettu lainojen myöntämiseen EHTY:n omista varoista sosiaaliperusteisen asuntotuotannon rahoittamiseksi. Entinen eläkerahasto edusti alkujaan EHTY:n ennen 5. maaliskuuta 1968 rahastoimien eläkevelvoitteiden kokonaismäärää. Tuosta päivämäärästä alkaen jäsenvaltiot ovat vastanneet yleisen talousarvion kautta virkamiesten eläkkeiden maksusta. Tätä rahastoa käytetään Euroopan yhteisöjen virkamiehille myönnettävien rakennuslainojen rahoittamiseen. Sitä käytetään myös erityislainojen myöntämiseen teräs- ja hiiliteollisuudelle. 16. Varainhoitovuoden tuloksen arviointi EHTY:n kokonaistulokseen vaikuttavat sekä sen talousarvion ulkopuolisten toimien tulos (anto- ja ottolainaus, rahastojen sijoitukset ja valuuttakurssien vaihtelu) että EHTY:n toimintatalousarvion täytäntöönpanoon liittyvien toimien tulos. 16.1. Talousarvion ulkopuoliset toimet (euroina) >TAULUKON PAIKKA> (1) liitetieto C14.3b. (2) liitetieto C14.2. (3) 31. joulukuuta 1992 käyttöön otetun uuden tilinpitomenetelmän mukaisesti varainhoitovuoden 1999 aikana saadut tulot osoitettiin vuoden 1999 toimintatalousarvion rahoittamiseen (nettosaldo, liitetieto C 16.2). 16.2. EHTY:n toimintatalousarvion toteuttaminen (euroina) >TAULUKON PAIKKA> 16.3. Varainhoitovuoden tuloksen määrittäminen (euroina) >TAULUKON PAIKKA> 17. Korot ja vastaavat kulut (euroina) >TAULUKON PAIKKA> 18. Hallintomenot Euroopan yhteisöjen komission yleiseen talousarvioon maksettiin 5 miljoonan euron kertasumma EHTY:n hallintokulujen kattamiseksi. 19. Muut kulut (euroina) >TAULUKON PAIKKA> 20. Korkotuotot ja muut vastaavat tuotot (euroina) >TAULUKON PAIKKA> 21. Muut varsinaisen toiminnan tuotot (euroina) >TAULUKON PAIKKA> 22. Toimintatalousarvioon liittyvät tuotot (euroina) >TAULUKON PAIKKA> (1) Perustamissopimus antaa EHTY:lle oikeuden määrätä maksuja hiilen ja teräksen tuotannolle. EHTY-maksut eri hiili- ja terästeollisuuden tuotteille määrätään vuosittain niiden keskimääräisen arvon perusteella. Euroopan komissio päätti vahvistaa maksun suuruudeksi 0 % vuosille 1998-2000. (2) Tähän kohtaan sisältyvät tuotot sakoista, joista komissio on päättänyt EHTY:n perustamissopimuksen 58 ja 65 artiklan mukaisesti sekä viivästyneille erille määrätyt korotukset. (3) Tähän kohtaan sisältyvät tuotot takaisin saaduista korkotuista, jotka komissio on joutunut perimään. 23. Taseen ulkopuoliset sitoumukset 23.1. Saadut sitoumukset (euroina) >TAULUKON PAIKKA> 23.2. Annetut sitoumukset (euroina) >TAULUKON PAIKKA> EHTY on perinteisesti nimellään taannut maksun myös vanhentuneista kupongeista. 24. Rahoitustilanteen kehitys 31. joulukuuta 2000 päättyneen varainhoitovuoden aikana (miljoona euroa) >TAULUKON PAIKKA> Liitteet Voimassa olevien ottolainojen pääpiirteet (Euron arvo 31. joulukuuta 2000) Väline: EHTY >TAULUKON PAIKKA> 1997 4,81 5 ATS 49 512 000 49 512 000 Yhteensä ATS 49 512 000 49 512 000 3 598 177 1996 5,67 5 238 630 000 238 630 000 1997 4,957 5 786 164 000 786 164 000 Yhteensä BEF 1 024 794 000 1 024 794 000 25 403 980 1989 6,25 13 CHF 3 000 000 600 000 Yhteensä CHF 3 000 000 600 000 393 908 1986 7 15 DEM 17 500 000 1 750 000 1987 6,6 15 7 700 000 1 540 000 1987 6,73 15 9 100 000 1.820.000 1987 6,55 15 11 000 000 2 200 000 1988 6,72 13 2 250 000 281 250 1988 6,85 14 8 200 000 1 640 000 1989 7,25 13 2 400 000 480 000 1989 7,4 12 5 800 000 580 000 1990 9,16 15 2 700 000 1 350 000 1990 9 15 1 200 000 600 000 1991 5,02063 10 29 600 000 5 920 000 1991 8,25 10 98 000 000 98 000 000 1991 5,06563 10 35 700 000 7 140 000 1991 4,89875 10 54 000 000 10 800 000 1991 8,93 10 7 000 000 875 000 1991 5,11 10 18 300 000 3 660 000 1992 8,34 15 2 300 000 1 610 000 1992 7,75 10 100 000 000 100 000 000 1992 5,00625 15 11 000 000 7 700 000 1992 4,85 10 39 600 000 15 840 000 1992 4,96625 10 70 900 000 27 200 000 1992 4,84625 10 24 400 000 9 760 000 1992 5,0 10 57 400 000 9 960 000 1992 5,00813 15 11 900 000 8 330 000 1993 6,09 8 13 900 000 3 475 000 1993 4,84 10 18 200 000 10 920 000 1993 4,92625 8 14 550 000 3 217 118 1993 6,75 15 1 000 000 800 000 1993 7,08 15 1 750 000 1 400 000 1993 5,085 10 57 300 000 13 145 400 1993 6,64 15 1 185 000 948 000 >TAULUKON PAIKKA> 1993 6,39 15 1 35 .000 1 084 000 1993 5,14 10 20 000 000 12 000 000 1994 5,11875 8 10 080 000 5 040 000 1994 5,19625 7 13 300 000 3 325 000 1994 4,98113 7 3 980 000 995 000 1995 7,42 7 79 700 000 31 880 000 1995 5,4175 6 24 600 000 6 150 000 1995 5,22 6 8 000 000 2 000 000 1995 4,91875 7 15 600 000 7 800 000 1995 4,78 7 14 000 000 7 000 000 1995 5,78 6 20 100 000 5 025 000 1996 5,45 6 21 400 000 10 700 000 1996 5,02 5 18 210 000 18 210 000 1996 4,6 5 20 100 000 6 700 000 1996 5,75 5 27 721 000 27 721 000 1996 5,3 5 21 493 000 21 493 000 1996 5 5 16 500 000 5 500 000 1997 4,895 5 67 000 000 67 000 000 1997 4,83 5 80 597 000 80 597 000 1997 5,0225 5 21 270 000 14 180 000 1997 4,5775 5 75 000 000 75 000 000 1997 4,90313 5 8 000 000 5 300 000 Yhteensä DEM 1 323 841 000 767 681 768 392 509 455 1992 12,9 10 ESP 350 000 000 87 500 000 1994 4,99625 7 675 000 000 33 750 000 1996 5,198 5 110 000 000 11 000 000 1996 5,165 5 245 000 000 49 000 000 1996 8,12 5 2 000 000 000 2 000 000 000 1996 8,12 5 2 390 000 000 2 390 000 000 1997 5,215 5 485 000 000 242 525 000 Yhteensä ESP 6 255 000 000 4 813 775 000 28 931 370 1992 9,7 10 FRF 23 600 000 9 440 000 1992 4,581 20 300 000 000 300 000 000 1993 7 10 1 500 000 000 1 500 000 000 1993 5,75 8 890 000 000 890 000 000 1996 5,637 5 19 880 000 19 880 000 1996 5,941 5 22 620 000 22 620 000 1997 4,9 5 151 315 000 151 315 000 Yhteensä FRF 2 907 415 000 2 893 255 000 441 073 881 >TAULUKON PAIKKA> 1990 11,875 19 GBP 60 000 000 60 000 000 1992 9,875 25 50 000 000 17 220 000 1992 9,875 25 30 000 000 30 000 000 1993 7,565 8 9 088 750 1 897 657 1993 9,875 24 20 000 000 20 000 000 1994 8,98 8 2 668 000 1 334 000 1994 6,875 25 50 000 000 35 261 000 1994 8,9375 25 47 000 000 47 000 000 1994 6,15 8 12 842 400 6 196 200 1994 8,68 8 7 893 500 3 946 750 1995 6,2925 6 16 000 000 16 000 000 1996 7,16 5 5 800 000 5 800 000 1996 6,3025 5 1 600 000 1 600 000 1996 7,49 5 10 000 000 10 000 000 1996 6,3625 5 1 790 000 1 790 000 1996 6,00875 5 1 600 000 1 600 000 1996 7,47 5 8 000 000 8 000 000 1996 5,915 5 3 000 000 3 000 000 1997 5,99789 5 4 180 000 4 180 000 1997 7,215 5 13 972 500 13 972 500 1997 6,25547 5 675 000 675 000 1997 7,54 5 32 536 290 32 536 290 Yhteensä GBP 403 347 403 322 009 397 515 958 015 1991 4,6 10 ITL 17 500 000 000 3 375 000 000 1991 4,6025 10 39 100 000 000 7 600 000 000 1991 4,725 10 23 250 000 000 3 716 000 000 1991 5,0625 10 5 850 000 000 1 136 000 000 1992 4,375 10 18 500 000 000 6 900 000 000 1992 4,5 15 9 000 000 000 6 300 000 000 1992 4,49 10 34 800 000 000 4 120 000 000 1992 4,6 10 20 800 000 000 7 920 000 000 1992 5,078 10 45 950 000 000 17 130 000 000 1993 5,354 10 15 600 000 000 9 360 000 000 1993 5,085 10 19 700 000 000 6 607 500 000 1993 5,07625 8 11 600 000 000 2 525 000 000 1993 5,30625 8 12 840 000 000 3. 210 000 000 1993 5,2345 10 52 600 000 000 7 310 000 000 >TAULUKON PAIKKA> 1994 5,263 8 9 930 000 000 4 965 000 000 1994 5,05113 7 4 000 000 000 1 000 000 000 1994 5,24625 7 13 090 000 000 3 272 500 000 1995 5,1825 6 21 000 000 000 5 250 000 000 1995 5,01375 7 14 800 000 000 7 400 000 000 1995 4,99688 6 42 540 000 000 10 635 000 000 1995 4,8925 7 16 440 000 000 8 220 000 000 1996 4,94125 5 12 500 000 000 12 500 000 000 1996 4,96813 5 23 700 000 000 7 900 000 000 1996 5,04625 6 31 520 000 000 15 760 000 000 1996 5,10063 5 23 280 000 000 7 760 000 000 1996 5,09 5 10 000 000 000 3 333 333 334 1997 5,0325 5 44 370 000 000 29 580 000 000 Yhteensä ITL 594 260 000 000 204 785 333 334 105 762 798 1994 1,08625 7 JPY 11 200 000 000 11 200 000 000 Yhteensä JPY 11 200 000 000 11 200 000 000 104 751 216 1996 5,375 6 LUF 1 400 000 000 1 400 000 000 1997 4,75 5 275 000 000 275 000 000 1997 4,75 5 2 800 000 000 2 800 000 000 Yhteensä LUF 4 475 000 000 4 475 000 000 110 932 352 1986 7,375 15 NLG 15 000 000 1 000 000 1986 7,375 15 3 000 000 200 000 1987 6,71 14 13 400 000 959 000 Yhteensä NLG 31 400 000 2 159 000 979 712 1995 4,81063 7 PTE 2.000 000 000 2 000 000 000 1997 4,8231 5 16 300 000 000 16 300 000 000 1997 0 5 8 450 000 000 8 450 000 000 Yhteensä PTE 26 750 000 000 26 750 000 000 133 428 437 1991 6,31625 10 USD 55 500 000 55 500 000 1993 6,375 15 100 000 000 100 000 000 1996 6,2 6 19 500 000 7 800 000 Yhteensä USD 175 000 000 163 300 000 175 497 045 Yhteensä euroina 2 039 220 346 EHTY:n toimintatalousarvioon liittyvät toimet Perinteiset mukautustuet [EHTY:n perustamissopimuksen 56 artiklan 1 kohdan c alakohta ja 2 kohdan b alakohta)] (Varauksina katettavat määrät) >TAULUKON PAIKKA> Perinteiset mukautustuet [EHTY:n perustamissopimuksen 56 artiklan 1 kohdan c alakohta ja 2 kohdan b alakohta)] (Uudet kohdistamiset ja edunsaajien määrä vuonna 2000) >TAULUKON PAIKKA> Mukautustuet - Teräsalan sosiaalinen osa (Varauksina katettavat määrät) >TAULUKON PAIKKA> Mukautustuet - Rechar-ohjelma ja hiilialan sosiaalinen osa (Varauksina katettavat määrät) >TAULUKON PAIKKA> Mukautustuet - Hiilialan sosiaalinen osa (Uudet kohdistamiset ja edunsaajien määrä vuonna 2000) >TAULUKON PAIKKA>