EUROOPAN KOMISSIO Strasbourg 18.10.2022 COM(2022) 549 final 2022/0339(NLE) Ehdotus NEUVOSTON ASETUS yhteisvastuun lisäämisestä kaasuhankintojen paremman koordinoinnin, rajat ylittävän kaasukaupan ja luotettavien viitehintojen avulla



PERUSTELUT EHDOTUKSEN TAUSTA Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Reagointi muuttuvaan tilanteeseen Venäjän provosoimaton sotilaallinen hyökkäys Ukrainaan ja energiatoimitusten käyttäminen aseena ovat tuoneet esiin unionin riippuvuuden Venäjän fossiilisista polttoaineista, koetelleet välineitä, joilla takaamme toimitusvarmuuden, ja nostaneet energian hinnat ennennäkemättömälle tasolle. Kuluneen vuoden aikana komissio on esittänyt ja pannut täytäntöön useita aloitteita, joissa on asteittain siirrytty jäsenvaltioille annettavasta ohjauksesta yhdennettyyn toimitusvarmuusstrategiaan ja joita tuetaan tarvittaessa oikeudellisilla välineillä. Näistä aloitteista voidaan mainita äskettäiset korkeisiin energianhintoihin liittyvät hätätoimenpiteet, esimerkiksi sähkön kysynnän koordinoitu vähentäminen (erityisesti huipputunteina), jäsenvaltioiden parempi välineistö kuluttajien ja yritysten suojelemiseksi korkeilta energian hinnoilta sekä fossiilisten polttoaineiden solidaarisuusmaksu. REPowerEU-tiedonannon jatkotoimenpiteenä komissio ja jäsenvaltiot ovat pyytäneet, että toimitusvarmuuden takaamiseksi perustettaisiin EU:n energianhankintafoorumin. Foorumin olisi yhteisvastuun hengessä tuettava jäsenvaltioita ja energiayhteisön sopimuspuolia ja niiden kaasuyrityksiä, kun ne hankkivat nesteytettyä maakaasua (LNG) ja putkikaasua korvaamaan Venäjältä tullutta kaasua. Kiireellisten lisätoimien tarve Tämänhetkinen tilanne aiheuttaa taloudellisia ja yhteiskunnallisia ongelmia, joista kansalaiset ja talous kärsivät. Energiakustannusten noustessa kansalaisten ostovoima vähenee ja yritysten kilpailukyky heikkenee. Kaasun ja sähkön tarjontapula ja suhteellisen joustamaton energian kysyntä ovat johtaneet hintojen merkittävään nousuun ja kaasun ja sähkön hintojen heilahteluun EU:ssa. Kansalliset toimenpiteet näiden trendien kääntämiseksi voivat johtaa sisämarkkinoiden pirstoutumiseen, eivätkä ne välttämättä takaa yhteisvastuuta. Samaan aikaan kaasuntoimitusten käyttäminen aseena ja Venäjän federaation harjoittama markkinoiden manipulointi kaasuvirtojen tahallisten häiriöiden avulla ovat johtaneet energian hintojen jyrkkään nousuun unionissa, mikä on vaarantanut paitsi unionin talouden myös heikentänyt vakavasti toimitusvarmuutta. Sen vuoksi EU:lta tarvitaan koordinoitua ja nopeaa reagointia. Kaasuntoimitukset Venäjältä ovat vähentyneet merkittävästi. Syyskuussa 2022 venäläisen kaasun osuus putkikaasusta oli vähentynyt 9 prosenttiin ja, jos LNG luetaan mukaan, 14 prosenttiin. Vuonna 2021 venäläisen putkikaasun osuus oli 41 prosenttia ja LNG mukaan lukien 45 prosenttia. Nord Stream 1 -kaasuputkeen kohdistunut ilmeinen sabotaasi lisää tarvetta korvata venäläinen kaasu nopeasti ja pysyvästi. Sen lisäksi, että kysyntää on vähennettävä, energiatehokkuutta parannettava ja uusiutuvia energialähteitä lisättävä, toimitusvaje on täytettävä ostamalla vastaava määrä kaasua (lähinnä LNG:tä) muilta toimittajilta, jos muita korvauskeinoja ei ole käytettävissä. Tähän talveen verrattuna yritysten voi olla hyvin vaikeaa vastata kahteen lisähaasteeseen, jotka liittyvät kaasuvarastojen täyttämiseen seuraavana talvena (2023/2024). Ensinnäkin on erittäin todennäköistä, että tämänhetkisen poliittisen tilanteen vuoksi EU:hun tulee Venäjältä putkikaasua vähemmän tai mitä todennäköisimmin sitä ei tule lainkaan. Toiseksi, kuten kaasunvarastointiasetuksessa (EU) 2022/1032 säädetään, tavoitteena on täyttää EU:n kaasun varastointikapasiteetista 90 prosenttia, kun tänä talvena tavoite on 80 prosenttia. Voimassa oleva lainsäädäntö ja muut aloitteet huomioon ottaen EU:n kysynnän yhdistäminen ja yhteishankinnat voisivat tässä tilanteessa olla hyödyllinen väline, jolla autetaan jäsenvaltioita noudattamaan kaasunvarastointiasetuksessa säädettyjä varastojen täyttöpolkuja ja -tavoitteita. Ehdotuksen tarkoitus Näistä syistä komissio ehdottaa tätä hätäasetusta, jolla pyritään lieventämään kaasun hintaan kohdistuvia vaikutuksia puuttumalla kysyntään ja tarjontaan, huolehtimalla toimitusvarmuudesta koko Euroopan unionissa ja lisäämällä yhteisvastuuta. Asetus sisältää neljä pääelementtiä, joilla pyritään johdonmukaisella tavalla alentamaan hintoja sekä vahvistamaan yhteisvastuuta ja toimitusvarmuutta. Ensinnäkin EU:n kaasunkysynnän yhdistäminen ja kaasun yhteishankinnat antavat EU:lle mahdollisuuden käyttää kollektiivista ostajavoimaansa neuvotellakseen paremmat hinnat ja vähentää riskiä, että jäsenvaltiot kilpailevat keskenään hintatarjouksillaan jo ennestään kireillä markkinoilla, mikä nostaa hintoja haitallisesti. Yhteishankinnat lisäävät läpinäkyvyyttä ja auttavat erityisesti pienempiä jäsenvaltioita, jotka ovat ostajina epäedullisemmassa asemassa. Perussopimuksen 122 artiklaan perustuva lyhyen aikavälin fokus on kysynnän koordinoinnissa ja yhdistämisessä, jotta voidaan tukea kaasuvarastojen täyttämistä seuraavalla täyttökaudella, joka lähestyy nopeasti.

Toiseksi ehdotus sisältää kaasunhintoja koskevan toimenpidepaketin, jolla puututaan liian korkeisiin hintatasoihin ja varmistetaan kaasun ja sähkön hintojen oikeudenmukaisuus myös kriisitilanteessa. Ehdotus antaa varmuuden hinnasta, jota käytetään tilanteessa, jossa kaasuntoimitukset ovat niukkoja ja julistetaan hätätilanne. Lisäksi ehdotetaan LNG-toimituksille täydentävää viitearvoa, jotta LNG:n tuonnille voidaan varmistaa edustava viitearvo, johon Venäjän manipulointi ei vaikuta. Markkinoiden liialliseen heilahteluun puuttumiseksi ehdotukseen sisältyy mekanismeja, joilla lievennetään futuurimarkkinoiden heilahtelua. Tässä on keinona päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismi, jolla rajoitetaan lyhyen ajan sisällä tapahtuvia äärimmäisiä muutoksia (kauppojen hintavaihtelurajat). Kolmanneksi yhteinen lähestymistapa hintojen rajoittamiseen edellyttää yhteisvastuuta kaikkialla unionissa. Koska kaikilla jäsenvaltioilla ei ole keskinäisiä yhteisvastuusopimuksia, komissio ehdottaa suoraan sovellettavia järjestelyjä tällaisten yhteisvastuusopimusten puuttuessa. Lisäksi se ehdottaa yhteisvastuuvelvoitteen laajentamista koskemaan jäsenvaltioita, joilla on LNG:n käsittelylaitoksia mutta ei putkiyhteyttä. Näin varmistetaan, että olemme valmiita toimimaan, jos tällaisia sopimuksia tarvitaan. Komissio tarkastelee myös lisäehdotusten tarvetta tilanteissa, joissa joillakin alueilla on muita suurempi toimituspula. Kaasunkysyntää olisi voitava vähentää edelleen, mutta samalla olisi varmistettava, että kuluttajilla on edelleen riittävä suoja tarjontapulan varalta. EU on jo vahvistanut välineitään kaasun ja sähkön säästämiseksi. Sovitut säännöt on kuitenkin tarpeen panna kaikilta osin täytäntöön, jotta välttämättömät kysynnän vähentämistä koskevat tavoitteet voidaan saavuttaa. Tämä auttaa vastedes selviytymään kaasun toimitushäiriöistä ja helpottaa kansainvälisiin kaasumarkkinoihin ja sitä kautta myös hintoihin kohdistuvaa painetta. Komissio seuraa tiiviisti kysynnän vähentämistoimenpiteitä ja on valmis asettamaan EU:n hälytystilanteeseen tai jopa tarkistamaan kaasun kysynnän vähentämistavoitteita, jos vapaaehtoiset kysynnän vähentämistoimenpiteet osoittautuvat riittämättömiksi varmistamaan kaasun riittävän saannin talvella. Ehdotuksen pääasiallinen sisältö 1)Yhteishankinnat ja kaasuinfrastruktuurin tehokas käyttö a) Yhteishankinnat Ehdotuksella vastataan näihin kiireellisiin kysymyksiin kehittämällä väliaikainen yhteishankintaväline, kuten jäsenvaltiot ovat pyytäneet. Paine on kova saada väline käyttöön viimeistään keväällä 2023 ja erityisesti ennen seuraavaa varastojen täyttökautta. Tämän vuoksi ehdotetaan, että edetään nopeasti, jotta 122 artiklaan perustuvien yhteishankintojen keskeiset periaatteet voidaan vahvistaa mahdollisimman pian. Siksi joitakin näistä elementeistä olisi sovellettava väliaikaisesti. Yhteishankintaehdotus muodostuu kaksivaiheisesta prosessista: ensin yhdistetään maakaasun kysyntä; sitten toteutetaan mahdolliset yhteishankinnat energianhankintafoorumin puitteissa. i)Ensimmäinen vaihe: Kysynnän yhdistäminen Ensimmäisessä vaiheessa kaasua ostavat yritykset yhdistäisivät kysyntänsä käyttämällä palveluntarjoajaa, joka organisoi prosessin ja jonka kanssa komissio tekee sopimuksen julkisissa hankinnoissa käytettävää menettelyä noudattaen. Yritykset voivat ilmoittaa kaasuntarpeensa (volyymi, toimitusaika, kesto ja paikka) palveluntarjoajalle näiden tietojen keräämiseen tarkoitetun tietoteknisen välineen avulla. Palveluntarjoaja julkaisee nämä tiedot verkkosivustollaan luottamukselliset tiedot asianmukaisesti suojaten ja pyytää julkisen tarjouskilpailun kautta tarjouksia maakaasumääristä, jotka vastaavat yhdistettyä kysyntää. Tämä vaihe olisi vapaaehtoinen paitsi että varastojen täyttämisen tärkeyden vuoksi jäsenvaltioiden olisi edellytettävä, että niiden yritykset sisällyttävät kysynnänyhdistämisprosessiin määrän, joka on vähintään 15 prosenttia niiden varastojen ensi vuoden täyttövaatimuksista (koko EU:ssa noin 13,5 miljardia kuutiometriä). Yritykset, jotka ovat osallistuneet kysynnän yhdistämiseen pakollisen velvoitteen nojalla, voivat yhdistämisprosessin jälkeen edelleen päättää, ostavatko ne kaasua vai eivät. Ostettua kaasua ei myöskään välttämättä tarvitse käyttää varastojen täyttämiseen. Kun otetaan huomioon, kuinka tärkeää varastojen täyttäminen on erityisesti tulevana vuonna, yhteishankinnoista saatava markkinavoima hyödyttäisi tätä kaasun yhteishankintamekanismia ja auttaisi hälventämään tämän vuoden viimeisellä täyttökaudella vallinneita epävarmuustekijöitä ja alentamaan epätavallisen korkeita hintoja. Asian kiireellisyyden vuoksi palveluntarjoajan olisi oltava olemassa oleva yritys, jolla on perusteellinen tietämys energiamarkkinoista ja asianmukaiset tietotekniset välineet ja asiantuntemus näiden tehtävien hoitamiseksi. Yhteishankintoihin voivat osallistua energiayhteisön sopimuspuolten (Länsi-Balkanin, Ukrainan, Moldovan ja Georgian) yritykset. ii)Toinen vaihe: Koordinoidut kaasuhankinnat Edellä kuvattuun kysynnänyhdistämisprosessiin osallistuneet yritykset voivat toisessa vaiheessa päättää muodostaa kaasunhankintakonsortion tehdäkseen sopimuksia niiden toimittajien kanssa, jotka ovat tarjonneet kaasua tässä prosessissa. Ne voisivat siis päättää ostaa kaasua yhdessä ja koordinoida positioidensa osatekijöitä, kuten määriä, hintoja, toimituspaikkoja ja toimitusaikoja. Jos on vain yksi kaasunhankintakonsortio, jolla on vahva ostajavoima, todennäköisyys saada paremmat hinnat lisääntyy, mutta kaasunhankintakonsortioita voisi olla useampikin kuin yksi, kun otetaan huomioon yritysten hyvin erilainen kysyntärakenne eri puolilla EU:ta. Kilpailusääntöjen noudattaminen olisi varmistettava (ks. jäljempänä kohta ”Yhdenmukaisuus muiden EU:n politiikkojen kanssa”). iii) Tilapäiset hallinnointijärjestelyt Edellä mainitut toimenpiteet edellyttävät asianmukaista hallintorakennetta, jolla varmistetaan tuloksellinen koordinointi tavoitteiden saavuttamiseksi. Sen vuoksi olisi perustettava tilapäinen ohjausryhmä, joka koostuu komission ja jäsenvaltioiden edustajista ja valvoo sekä a) kysynnän yhdistämistä että b) koordinoitua kaasunhankintaa. Ohjausryhmä voi varmistaa prosessin läpinäkyvyyden ja antaa ohjausta sen varmistamiseksi, että yhteishankinnoissa taataan toimitusvarmuus ja noudatetaan energiayhteisvastuun periaatetta. Ehdotus on huolellisesti tasapainotettu ja suhteellisuusperiaatteen mukainen. Tietyt välttämättömät pakolliset elementit – esimerkiksi kysynnän yhdistäminen kaasuvarastojen täyttämiseksi – eivät millään tavoin rajoita yritysten vapautta päättää kysynnänyhdistämisprosessin yhteydessä tarjottavien ehtojen perusteella, ostavatko ne kaasua vai eivät. Yhteishankintojen tavoitteena on tukea EU:n yrityksiä, kun ne pyrkivät saamaan lisää kaasua, ja auttaa varmistamaan, että pääsy uusiin tai täydentäviin kaasulähteisiin on tasapuolisempaa nykytilanteessa, jossa toimitusvarmuus on akuutisti uhattuna. Lisäksi ehdotuksessa vastataan useiden jäsenvaltioiden voimakkaaseen kiinnostukseen osallistua kaasunhankintakonsortioihin asiaan liittyvät kilpailunäkökohdat huomioon ottaen.

Kuten edellä on kuvattu, palveluntarjoajan järjestämällä yhdistettyä kaasunkysyntää koskevalla tarjouskilpailulla voisi olla keskeinen rooli autettaessa jäsenvaltioita täyttämään kaasuvarastoja talvella 2023/2024. Itse asiassa se voisi näin ollen myös vahvistaa EU:n yhteisvastuuta auttamalla varmistamaan kaasun oikeudenmukaisemman jakamisen. Kysynnän yhdistäminen ja yhteishankinnat voisivat joissakin jäsenvaltioissa myös vähentää yksittäisten kaasualan yritysten riskiä maksaa kaasusta ylihintaa kireillä lyhyen aikavälin markkinoilla. Lisäksi ne voisivat auttaa pienempiä EU:n yrityksiä (myös sisämaavaltioissa), joilla ei ole tarvittavaa kokemusta LNG:n hankkimisesta, yhdistämään kysyntänsä tehdäkseen sopimuksia LNG-eristä (jotka voivat olla niin suuria, että yksittäiset yritykset eivät pysty käsittelemään niitä yhdellä kertaa) ja myös jäsentämään LNG-toimitukset erityistarpeidensa mukaisesti. Yhteishankinnoilla voitaisiin tukea erityisesti yrityksiä, jotka ovat aiemmin ostaneet kaasua ainoastaan tai pääasiassa venäläisiltä toimittajilta. Yhteishankinnoissa voitaisiin antaa etuuskohtelu tai tukea uusiutuvien kaasujen, kuten biometaanin ja vedyn, toimituksille sekä kaasulle, joka muutoin vapautettaisiin ilmakehään tai soihdutettaisiin. Tämän asetuksen mukaisia sopimuksia tekeviä yrityksiä olisi kannustettava käyttämään YK:n öljy- ja kaasualan metaanipäästöjä koskevan kumppanuuden standardia 2.0 metaanipäästöjen mittaamiseen, raportointiin ja todentamiseen koko Euroopan unioniin suuntautuvassa toimitusketjussa. Tulevaisuudessa yhteishankinnat voisivat myös vahvistaa uusiutuvan energian toimituspotentiaalia ja auttaa varmistamaan EU:n ulkopuolisista lähteistä peräisin olevan vedyn tuonti. b)Putkistojen ja LNG-terminaalien tehokas toiminta Ehdotetussa asetuksessa käsitellään myös putkistojen ja LNG-terminaalien mahdollisimman tehokasta toimintaa. Toimituslähteiden monipuolistaminen ja irtautuminen venäläisistä lähteistä muuttaa kaasuvirtoja EU:ssa. LNG-terminaaleista kulutuskeskuksiin johtavat reitit saattavat näin ollen muodostua merkitykseltään suuremmiksi kuin tällä hetkellä vallitseva kaasun virtaus putkissa idästä länteen. Tällaiset kaasuvirtojen muutokset saattavat johtaa olemassa olevien putkien ja EU:n LNG-terminaalien (sopimusperusteiseen ja fyysiseen) ylikuormitukseen. Nykyisissä putkistoja koskevissa ylikuormituksen hallintatoimenpiteissä säädetään ”käytä tai menetä” -menettelyistä, joiden vaikutusten esiintulo kestää vähintään kuusi kuukautta. Lisäksi asianomaisten jäsenvaltioiden kansallisen sääntelyviranomaisen on toteutettava hallinnollisesti raskas menettely. Tässä ehdotuksessa kaasuverkonhaltijoille annetaan välineet, joiden avulla ne voivat reagoida nopeasti kaasuvirtojen muutoksiin ja mahdolliseen sopimusperusteiseen ylikuormitukseen. Uudet säännöt voisivat lyhytaikaisen ylikuormituksen tapauksessa nopeuttaa käyttämättömän pitkän aikavälin kapasiteetin myyntiä. Lisäksi on erittäin tärkeää optimoida varastojen käyttö ja EU:n LNG-terminaalien kyky ottaa vastaan LNG:tä. Tarvitaan läpinäkyvyyttä lisäävä foorumi ja organisoidut kapasiteetin jälkimarkkinat, samoin kuin jo on putkien kautta tapahtuvassa kaasunsiirrossa. Vety- ja kaasumarkkinoiden hiilestä irtautumista koskevaan pakettiin sisältyvä komission ehdotus kaasuasetuksen tarkistamisesta sisältää jo asiaa koskevia säännöksiä 10 ja 31 artiklassa. Näitä säännöksiä aikaistetaan tässä ehdotuksessa osana kriisitoimia, jotta voidaan auttaa välttämään tulevaisuudessa tilanteita, joissa hankitaan uusia kaasulähteitä, mutta LNG-terminaaleja tai kaasuvarastoja käytetään tehottomasti ilman tarvittavaa läpinäkyvyyttä. 2) Toimitusvarmuus a)Kysynnän vähentäminen Olennainen osa EU:n toimitusvarmuustoimia nykyisessä haastavassa tilanteessa on vähentää ennakoivasti kaasun kysyntää, varautua mahdollisiin toimitushäiriöihin ja välttää varastojen ehtyminen. Komissio ehdottaa tarvittaessa unionin hälytystilanteen julistamista kysynnän vähentämistä koskevan asetuksen (asetus (EU) 2022/1369) nojalla. Jotta voidaan parhaiten ennakoida talvea 2023–2024 ja valmistautua siihen ja täyttää maanalaiset varastot 90 prosenttiin asti, kuten asetuksessa (EU) 2022/1032 sovittiin, kaikesta nyt vähennettävästä kaasun kysynnästä on hyötyä. Sen vuoksi toimia kaasun kysynnän vähentämiseksi olisi jatkettava maaliskuun 2023 jälkeen, jotta maanalaiset varastot voidaan täyttää 90 prosenttiin, kuten asetuksessa (EU) 2022/1032 sovittiin. Komissio seuraa tiiviisti kysynnän vähentämistoimenpiteitä ja on valmis asettamaan EU:n hälytystilanteeseen tai jopa tarkistamaan kaasun kysynnän vähentämistavoitteita, jos vapaaehtoiset kysynnän vähentämistoimenpiteet osoittautuvat riittämättömiksi varmistamaan kaasun riittämisen talvella. Samalla jäsenvaltioiden olisi toteutettava aktiivisesti kaikki mahdolliset toimenpiteet kaasun kysynnän vähentämiseksi kaasun kysyntää koskevan asetuksen mukaisesti ja heinäkuussa 2022 hyväksytyn Euroopan kaasunkysynnän vähentämissuunnitelman ”Kaasua säästöön talven varalle” mukaisesti. Tällaisia toimenpiteitä ovat muun muassa tiedotuskampanjat ja kysynnän vähentäminen viranomaisten hallinnoimissa rakennuksissa sekä liike- ja ulkotiloissa. Jotta varautumista mahdollisiin tulevan talven hätätilanteisiin voidaan vahvistaa, ehdotukseen sisältyy jäljempänä esitetyt toimitusvarmuutta koskevat uudet säännökset. On tärkeää, että kaikki kuluttajaryhmät osallistuvat kaasun säästämiseen mahdollisuuksiensa mukaan. Siksi ehdotukseen sisältyy säännöksiä, joiden nojalla jäsenvaltiot voivat poikkeuksellisesti toteuttaa toimenpiteitä suojattujen asiakkaiden ”ei-välttämättömän kulutuksen” vähentämiseksi edellyttäen, että se ei heikennä heidän välttämättömän kulutuksensa suojaa. Nämä toimenpiteet eivät missään olosuhteissa vaikuta heikossa asemassa oleviin kuluttajiin, joilla ei ole varaa vähentää kulutustaan, eivätkä ne johda suojattujen asiakkaiden toimitusten katkeamiseen. Jäsenvaltiot voivat uudelleenmääritellä suojatut kuluttajat, kunhan heikossa asemassa olevia kotitalouksia suojataan kaikissa olosuhteissa. b)Yhteisvastuuseen perustuvan suojausvelvoitteen ulottaminen kriittisiin kaasuvoimaloihin Nykyisen sääntelykehyksen mukaan jäsenvaltioissa, joissa kriittiset kaasuvoimalat ovat sähkön toimitusvarmuuden kannalta keskeisessä asemassa, olisi – ennen kuin jäsenvaltiot voivat pyytää yhteisvastuutoimia asetuksen (EU) 2017/1938 nojalla – ensin rajoitettava toimituksia näihin voimaloihin, mikä mahdollisesti haittaisi sähkön toimitusvarmuutta muissa jäsenvaltioissa. Jotta tällaiset kielteiset heijastusvaikutukset sähköntuotantoon voidaan välttää, ehdotetaan, että jäsenvaltiot voivat tietyin edellytyksin pyytää kaasua yhteisvastuun perusteella, jos on vaarana, että sähköverkon riittävyyden varmistamiseen tarvittavat kaasuvoimalat eivät saa kriittistä määrää kaasua. Yhteisvastuuta tarjoaville jäsenvaltioille annetaan samasta syystä oikeus varmistaa, että niiden keskeisten kaasuvoimaloiden toiminta ei vaarannu, kun ne tarjoavat yhteisvastuuta toiselle jäsenvaltiolle. c)Kahdenvälisen yhteisvastuun oletussäännöt Tietyillä tämän ehdotuksen toimenpiteillä otetaan käyttöön jäsenvaltioiden välinen oletusarvoinen mekanismi sen varmistamiseksi, että ne auttavat toisiaan turvaamaan ”yhteisvastuumekanismin nojalla suojattujen asiakkaidensa” (kotitaloudet ja tietyin ehdoin kaukolämpö ja keskeiset sosiaalipalvelut) ja kriittisten kaasuvoimaloiden kaasunsaannin, kun ollaan hätätilanteessa, joka johtaa erittäin vakavaan kaasupulaan. Tällaisen yhteisvastuun periaate on otettu käyttöön nykyisissä toimitusvarmuussäännöissä, mutta sen tosiasiallinen käyttö kriisitilanteessa edellyttää yksityiskohtaisia teknisiä ja taloudellisia järjestelyjä, joista oli tarkoitus sopia jäsenvaltioiden kesken kahdenvälisesti. Tähän mennessä on kuitenkin sovittu vain kuudesta järjestelystä, kun niitä olisi vaadittu kaiken kaikkiaan 40. Ehdotetussa asetuksessa esitetään siksi säännöt ja menettelyt, joita sovelletaan automaattisesti niiden jäsenvaltioiden välillä, jotka eivät ole sopineet kahdenvälisistä yhteisvastuujärjestelyistä. Mekanismi perustuu komission suositukseen (EU) 2018/177 ja komission ehdotuksen COM(2021) 804 liitteessä 2 ehdotettuun malliin, johon on tehty tarvittavat päivitykset sen huomioon ottamiseksi, että markkina- ja toimitusvarmuustilanne on sittemmin heikentynyt huomattavasti. Tähän muiden kahdenvälisten järjestelyjen puuttuessa sovellettavaan oletusarvoiseen yhteisvastuumekanismiin kuuluvat seuraavat: ·Yhteisvastuukorvaus, jonka yhteisvastuuta pyytävä jäsenvaltio maksaa yhteisvastuuta tarjoavalle jäsenvaltiolle, perustuu kaasun keskimääräiseen markkinahintaan merkittävimmässä pörssissä avunpyyntöä edeltäneiden 30 päivän aikana. Laskemalla keskimääräinen hinta otetaan huomioon todennäköinen hintojen äärimmäinen heilahtelu hätätilanteessa.

·Teollisuuden kaasuntoimitusten vähentämisestä seuraavista oikeudenkäynneistä tai välimiesmenettelyistä mahdollisesti aiheutuvia kustannuksia ei sisällytetä jäsenvaltioiden välillä maksettavaan yhteisvastuukorvaukseen. Jos tällaisia kustannuksia aiheutuu, yhteisvastuuta tarjoavan jäsenvaltion olisi vastattava niistä omien kansallisten sääntöjensä mukaisesti. Syynä tähän on se, että kaasuntoimitusten vähentämisestä teollisuudelle maksettavista korvauksista aiheutuvat kustannukset katetaan osittain kaasun hinnassa, ja jos osa jäisi maksettavaksi oikeudenkäynnin jälkeen, tämän osan suuruus on erittäin epävarma ja voi ylittää kaasun kustannukset. Epäselvyys epäsuorista korvauskustannuksista on näin ollen osoittautunut merkittäväksi esteeksi yhteisvastuusopimuksille. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin edelleen sopia erilaisista korvausehdoista. ·Yhteisvastuun pyytämis- ja tarjoamismenettelyssä olisi mahdollisuuksien mukaan asetettava etusijalle vapaaehtoiset markkinapohjaiset toimenpiteet ja samalla tunnustettava se tosiasia, että yhteisvastuuseen voi viimeisenä keinona kriisitilanteessa sisältyä strategisten varastojen vapauttaminen tai kaasuntoimitusten vähentäminen. Ehdotuksessa selvennetään, että yhteisvastuupyynnön saatuaan suorassa putkiyhteydessä olevien jäsenvaltioiden on vastattava 12 tunnin kuluessa ja toteutettava sovitut yhteisvastuutoimet kolmen päivän kuluessa. Tällä hetkellä yhteisvastuuvelvoitetta sovelletaan niiden jäsenvaltioiden välillä, joilla on putkiyhteys toisiinsa suoraan tai kolmannen maan kautta. Ehdotuksessa tämä velvoite ulotaan myös LNG-käsittelylaitoksia omaaviin jäsenvaltioihin, jotka suoran putkiyhteyden puuttumisesta huolimatta voisivat tarjota yhteisvastuuta hätätilanteessa olevalle jäsenvaltiolle, jos tällä on LNG:n vastaanottamiseen tarvittava infrastruktuuri. d)Kapasiteetin jakaminen unionin laajuisessa tai alueellisessa hätätilassa Ehdotuksessa viitataan myös mahdollisuuteen, että unionin laajuinen tai alueellinen hätätilanne aiheuttaa vakavia kaasun toimitushäiriöitä ja tarjontapulaa. Tällaisissa tapauksissa unionin olisi hätätilanteen lieventämiseksi oltava valmis käyttämään nopeasti yhteisvastuumekanismeja alueellisesti koordinoidulla tavalla. Näissä poikkeuksellisissa olosuhteissa neuvoston olisi komission ehdotuksesta voitava päättää käytettävissä olevan kaasun tehokkaasta jakamisesta niille jäsenvaltioille, joihin alueellinen tai unionin laajuinen hätätilanne vaikuttaa. Jos kahdenvälistä yhteisvastuusopimusta ei ole, yhteisvastuun puitteissa toimitetun kaasun hinta olisi tällaisessa tapauksessa määriteltävä avunpyyntöä edeltävien 30 päivän keskimääräiseksi markkinahinnaksi merkittävimmässä pörssissä (ks. myös jäljempänä 3 kohdan a alakohta). 3)Toimet kaasun hintojen tasolla a)Oletusarvoisten yhteisvastuusopimusten hintakaava Kuten edellä mainittiin, yhteisvastuun olisi perustuttava korvaukseen, joka on oikeudenmukainen sekä pyynnön esittävän että kaasua toimittavan jäsenvaltion kannalta. Kaasun hinta heilahtelee paljon enemmän kuin vuonna 2021, minkä vuoksi spot-markkinahinta ei kriisitilanteissa sovellu oikeudenmukaisen korvauksen perustaksi. Sen vuoksi tässä asetuksessa ehdotetaan varmuuden takaamiseksi eri osapuolille, että käytetään jäsenvaltion esittämää avunpyyntöä edeltävän viimeisen kuukauden keskimääräistä markkinahintaa merkittävimmässä pörssissä. Kun perustaksi otetaan edeltävän kuukauden keskimääräinen markkinahinta, korvaus perustuu edelleen ’markkinahintaan’, kuten vuonna 2018 annetussa suosituksessa esitetään. Kuukauden keskimääräinen markkinahinta on kuitenkin vähemmän riippuvainen epävakaasta ympäristöstä ja erittäin korkeista spot-hinnoista kriisitilanteissa, mikä sinällään rajoittaa vääristäviä kannustimia. Yhteisvastuuta tarjoavat jäsenvaltiot saavat edelleen oikeudenmukaisen korvauksen, koska kaasu on peräisin pitkäaikaisista sopimuksista ja varastoista, jolloin se on ostettu ennakoituja kriisitilanteen spot-hintoja alhaisemmilla hinnoilla. b)Uuden täydentävän LNG-viitearvon kehittäminen EU:n LNG-markkinat ovat edelleen kehittymässä, ja kauppapaikkaan indeksoituun hinnoitteluun vaikuttavat edelleen voimakkaasti putkitoimitukset ja sitä kautta Venäjän EU:hun suuntautuvien maakaasuntoimitusten manipulointi sekä infrastruktuurin pullonkaulat. Näiden rajoitteiden katsotaan vaikuttavan kohtuuttomasti LNG-tuonnin hinnoitteluun EU:ssa, ja nykyisten indeksien edustavuuteen liittyy edelleen kysymyksiä. Samaan aikaan käsitykset rahoitusmarkkinoiden toimimattomuudesta energian osalta heikentävät kansalaisten luottamusta. LNG:n tuonnin hinnoittelun on oltava vakaata ja ennustettavaa, mikä on välttämätöntä, jotta voidaan korvata Venäjältä tulevan kaasun tuonnin todennäköisestä loppumisesta johtuvat toimitusvajeet. Ehdotuksessa annetaan Euroopan energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston (ACER) tehtäväksi lyhyellä aikavälillä luoda EU:hun tuotavalle LNG:lle objektiivinen hinnanarviointityökalu ja ajan mittaan viitearvo, keräämällä reaaliaikaista tietoa kaikista päivittäisistä kaupoista. Tämä uusi viitearvo perustuu siihen, että kaikki tällaista toimintaa harjoittavat henkilöt perustamis- tai kotipaikastaan riippumatta raportoivat päivittäin LNG:n tuonnista – LNG:n osto- ja myyntitarjouksista ja kaupoista, joissa toimitus tapahtuu unionissa. Näin ostajat saavat kattavampia tietoja ja hintojen läpinäkyvyys lisääntyy. Ehdotetussa asetuksessa ACERille annetaan tarvittavat valtuudet kerätä kaupankäyntidataa, jota tarvitaan LNG-viitearvon määrittämiseksi, vahvistamalla niitä tehtäviä ja valtuuksia, jotka ACERilla jo on energian tukkumarkkinoiden eheydestä ja tarkasteltavuudesta 25 päivänä lokakuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1227/2011 ja tietojen ilmoittamisesta energian tukkumarkkinoiden eheydestä ja tarkasteltavuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1227/2011 8 artiklan 2 ja 6 kohdan täytäntöönpanemiseksi 17 päivänä joulukuuta 2014 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1348/2014, jäljempänä yhdessä ’REMIT-asetukset’, nojalla. c)Kaasun markkinakorjausmekanismi Title Transfer Facility (TTF) on Alankomaissa sijaitseva virtuaalinen hinnoittelupaikka, jota sen suuren likviditeetin vuoksi käytetään usein hintanoteeraukseen Euroopan kaasumarkkinoilla, mikä vaikuttaa sopimuksiin ja suojaustoimintoihin kaikkialla EU:ssa. TTF on kuitenkin ensisijaisesti Alankomaiden verkkoon fyysisesti syötetyn putkikaasun indeksi, ja se palvelee pääasiassa Luoteis-Eurooppaa. Tällä hetkellä TTF käy kauppaa useimpia EU:n kauppapaikkoja korkeampaan hintaan, mikä johtuu suurelta osin Venäjän toimitusten puuttumisesta ja alueen infrastruktuurin pullonkauloista. Se, että TTF:ää käytetään viitehintana ja perustana kaasusopimusten suojaamiselle EU:n eri kauppapaikoissa, osoittaa sen merkityksen maakaasun hinnan määrittämisessä EU:ssa. Tällä hätäehdotuksella pyritään puuttumaan tilanteisiin, joissa maakaasun hinnat ovat liian korkeita, ja annetaan komissiolle viimeisenä keinona valtuudet ehdottaa tietyin edellytyksin neuvoston säädöstä, jolla maakaasukaupoille TTF:n spot-markkinoilla määritetään dynaaminen enimmäishinta. Muut kaasun kauppapaikat unionissa voidaan kytkeä korjattuun TTF:n spot-hintaan dynaamisen hintahaarukan kautta. Jotta toimenpiteellä ei olisi kielteisiä vaikutuksia, sen olisi mahdollistettava OTC-kaasukauppa, se ei saisi vaikuttaa EU:n kaasun toimitusvarmuuteen ja EU:n sisäisiin kaasuvirtoihin, se ei saisi johtaa kaasun kulutuksen lisääntymiseen eikä vaikuttaa energiajohdannaismarkkinoiden vakauteen ja moitteettomaan toimintaan. 4)Toimet hintaheilahtelun vähentämiseksi a)Päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismi: Rahoitusmarkkina-asetuksessa (MiFID II) edellytetään jo nyt, että säänneltyjen markkinoiden on perustettava mekanismeja, joilla hillitään rahoitusmarkkinoiden merkittävää volatiliteettia ja estetään virheelliset kaupankäyntimallit. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että kauppapaikat ovat käynnistäneet tällaisia mekanismeja harvoin, mikä johtuu pääasiassa siitä, että käytössä olevien mekanismien tarkoituksena on estää virheellisiä toimeksiantoja eikä hintojen nopeita heilahteluja, jotka kertovat markkinoiden epävarmuudesta. Kaasu- ja sähkömarkkinoiden suurten hintaheilahtelujen vuoksi energia-alan yritysten on vaikea jatkaa osallistumistaan kyseisille markkinoille sekä täyttää suojaustarpeensa ja varmistaa samalla energian toimitusvarmuus loppukuluttajille. Sen vuoksi tässä ehdotuksessa säädetään kauppapaikoille asetettavasta vaatimuksesta ottaa käyttöön uusi väliaikainen päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismi, jonka tarkoituksena on rajoittaa sähkö- ja kaasujohdannaissopimusten suuria hintamuutoksia saman kaupankäyntipäivän aikana. Lisäksi, jotta voidaan keskittyä kaikkein likvideimpiin sopimuksiin, ja välttää tahattomat häiriöt vähemmän likvidien johdannaisten markkinoilla, päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismissa olisi keskityttävä front-month-energiajohdannaisiin. Jotta kauppapaikoilla olisi riittävästi aikaa mekanismin perustamiseen, niiden odotetaan ottavan käyttöön alustavia välineitä, joilla voidaan pitkälti saavuttaa sama tavoite kuin päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismilla.

Tällä uudella mekanismilla olisi täydennettävä mahdollisia staattisia tai dynaamisia hintavaihtelurajoja, joita kauppapaikat ovat ottaneet käyttöön, ja niitä olisi sovellettava niiden lisäksi. Jotta uuden volatiliteetin hallintamekanismin yhdenmukainen täytäntöönpano voidaan varmistaa, komission olisi voitava täsmentää sen kalibroinnin tiettyjä teknisiä elementtejä täytäntöönpanosäädöksessä. Lisäksi, jotta uusi mekanismi olisi hyvin mukautettu johdannaissopimusten erityispiirteisiin, kauppapaikkojen olisi voitava vapaasti soveltaa sopimuskohtaisia volatiliteettirajoja, noudattaen samalla lainsäädännössä asetettuja vaatimuksia. Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle annetaan tehtäväksi kansallisten toimivaltaisten viranomaisten säännöllisesti toimittamien raporttien perusteella koordinoida mekanismin soveltamista kaikkialla unionissa ja dokumentoida poikkeamat mekanismin täytäntöönpanossa. b)Ehdotukseen liittyvät muut kuin lainsäädäntötoimet Tässä asetuksessa ehdotettuja toimia täydennetään muilla ESMAn ja ACERin toimilla, joilla pyritään vahvistamaan energiamarkkinoita ja niiden läpinäkyvyyttä. ESMA ja ACER lisäävät yhteistyötään vahvistaakseen valmiuksiaan seurata ja havaita mahdollista markkinoiden manipulointia ja väärinkäyttöä. ESMA ja kansalliset toimivaltaiset viranomaiset vahvistavat myös energiajohdannaismarkkinoiden seuranta- ja valvontatoimiaan. Energia-alan yritysten on keskitetysti selvitetyillä EU:n energiamarkkinoilla yhä vaikeampi suojautua kaupallisilta riskeiltä. Kasvavat vakuusvaatimukset ja tiettyjen energiayhtiöiden vaikeudet saada riittävästi likviditeettiä vakuusvaatimusten täyttämiseen voivat pakottaa ne vähentämään suojausta, mikä altistaa ne lisäriskeille. Tämän stressin lievittämiseksi komissio on hyväksynyt delegoidun säädöksen, jossa hyväksyttäisiin tietyin edellytyksin vakuudettomien pankkitakausten ja julkisten takausten käyttö vakuuksina täytettäessä vakuuksien muutospyyntöjä. Delegoitu säädös on ESMAn 14. lokakuuta antaman ehdotuksen mukainen. ESMA on myös selventänyt, että yritystodistukset ja EU:n joukkolainat sisältyvät hyväksyttävien vakuuksien luetteloon, ja on väliaikaisesti laajentanut luettelon kattamaan myös joitakin muita kuin käteisvakuuksia. Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa Ehdotetussa aloitteessa on kyse väliaikaisista, oikeasuhteisista ja poikkeuksellisista toimenpiteistä. Aloite täydentää voimassa olevia EU:n aloitteita ja säädöksiä, joilla varmistetaan, että kansalaiset voivat hyötyä varmoista kaasuntoimituksista ja että asiakkaita suojellaan suurilta toimitushäiriöiltä. Se on loogista jatkoa olemassa oleville aloitteille, kuten REPowerEU-suunnitelmalle ja ehdotukselle vety- ja kaasumarkkinoiden hiilestä irtautumista koskevaksi paketiksi. Lisäksi äskettäin hyväksytyllä kaasunvarastointiasetuksella (EU) 2022/1032 on otettu käyttöön varastointivelvoitteita reaktiona Venäjän Ukrainaan kohdistamaan hyökkäykseen. Asetuksen 2022/1032 6 a artiklassa säädetään velvoitteista täyttää kaasuvarastot ennalta vahvistettujen kehityspolkujen ja tavoitteiden mukaisesti. Ehdotettu aloite täydentää sisämarkkinoita ja toimitusvarmuutta koskevaa EU:n lainsäädäntöä. Venäjän hyökättyä Ukrainaan EU laati REPowerEU-suunnitelman, jonka tavoitteena on lopettaa EU:n riippuvuus Venäjän fossiilisista polttoaineista mahdollisimman pian ja viimeistään vuoteen 2027 mennessä. Tämän saavuttamiseksi REPowerEU-suunnitelmaan sisältyy komission ja jäsenvaltioiden perustama EU:n energiahankintafoorumi kaasun, LNG:n ja vedyn yhteishankintoja varten. Suunnitelmassa ilmoitettiin, että komissio kehittäisi yhteisen hankintamekanismin. Tältä osin ehdotettu aloite on täysin REPowerEU-suunnitelmassa asetettujen tavoitteiden mukainen. Ehdotuksella vahvistetaan ja täydennetään kaasun toimitusvarmuutta koskevaa asetusta (EU) 2017/1938. Viimeksi mainittuun sisältyy jo yhteisvastuuvelvoite sekä yhteisvastuumekanismin nojalla suojattujen asiakkaiden käsite, joka kattaa kotitaloudet ja – tietyissä olosuhteissa – keskeiset sosiaalipalvelut ja kaukolämmön. Ehdotuksessa laajennetaan tätä yhteisvastuuvelvoitetta kaasuvoimaloiden kriittisten kaasuntoimitusten turvaamiseksi. Tämä toteutetaan oletusmekanismin avulla, jos kahdenvälisesti sovittuja yhteisvastuujärjestelyjä ei ole. Ehdotuksessa otetaan myös kaikilta osin huomioon kysynnän vähentämistä koskevan asetuksen (EU) 2022/1369 tavoite vähentää ennakoivasti kaasun kysyntää, jotta voidaan lieventää mahdollisia toimitushäiriöitä, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Kysynnän vähentäminen on edelleen toimitusvarmuuden keskeinen pilari. Ehdotuksessa vahvistetaan tätä pilaria antamalla jäsenvaltioille mahdollisuus vähentää ei-välttämätöntä kulutusta, kuitenkin niin, että heikossa asemassa olevia ja muita suojattuja asiakkaita edelleen suojataan. Vety- ja kaasumarkkinoiden hiilestä irtautumista koskevan paketin yhteydessä hyväksytty komission ehdotus asetukseksi uusiutuvien kaasujen, maakaasun ja vedyn sisämarkkinoista sisältää toimenpiteitä, joilla lisätään läpinäkyvyyttä ja pääsyä LNG-terminaaleihin ja kaasuvarastoihin. Tämä ehdotus sisältää samat säännökset, mutta määräajat niiden täytäntöönpanolle ovat lyhyemmät. Ehdotus on siis täysin yhdenmukainen kaasuasetuksen kanssa. Lisäksi ehdotus on yhdenmukainen äskettäin hyväksytyn kaasunvarastointiasetuksen (EU) 2022/1032 kanssa. Kyseisellä asetuksella otettiin käyttöön varastointivelvoitteita reaktiona Venäjän Ukrainaan kohdistamaan hyökkäykseen. Maakaasunsiirtoverkkoihin pääsyä koskevista edellytyksistä ja asetuksen (EY) N:o 1775/2005 kumoamisesta 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2009 liitteessä 1 oleva 2.2.5 kohta sisältää säännöksiä pitkän aikavälin ”käytä tai menetä” -mekanismista. Säännökset on annettu, jotta markkinatoimijat eivät estäisi siirtokapasiteetin käyttöä, kun ne eivät itse voi tai aio käyttää sitä. Kriisitilanteen vuoksi tällä ehdotuksella vähennetään hallinnollista taakkaa ja aikaistetaan näiden säännösten soveltamista. Tässä ehdotuksessa lyhennetään etenkin aikaa, jona kapasiteetti jää käyttämättä, kuudesta kuukaudesta yhteen kuukauteen. Ehdotus on näin ollen johdonmukainen kaasuverkkojen tehotonta käyttöä estävien sisämarkkinasääntöjen kanssa. Säännökset, joiden nojalla ACER voi julkaista LNG-viitearvon, perustuvat ACERin nykyisiin REMIT-lainsäädäntökehyksen mukaisiin tehtäviin ja täydentävät niitä. Sen lisäksi, että komissio toteuttaa kiireellisiä toimia korkeiden hintojen torjumiseksi sähkömarkkinoilla, se aikoo parantaa sähkömarkkinoiden rakennetta pidemmällä aikavälillä. Sähkömarkkinoiden rakenteen uudistuksen päätavoitteena on tuoda kohtuuhintaisten ei-fossiilisten teknologioiden hyödyt kuluttajille ja säilyttää samalla yhteisen markkinapohjaisen sähköjärjestelmän edut. Uudistuksen tavoitteena on varmistaa, että mikään energiankantaja ei voi aiheuttaa markkinahäiriöitä, kuten maakaasu tällä hetkellä. Samalla otetaan huomioon perinpohjaiset muutokset, joita Euroopan muuttuminen vähähiiliseksi ja suurelta osin sähköistetyksi maanosaksi edellyttää. Komissio on sitoutunut esittämään uudistuksen pääkohdat vuoden 2022 loppuun mennessä. Tämä on pohja, jolta ministereitä ja muita sidosryhmiä kuullaan komission esittämistä ideoista. Prosessin odotetaan tällä hetkellä johtavan komission ehdotukseen vuonna 2023. Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa Euroopan vihreän kehityksen ohjelma Ehdotus, jolla pyritään perustavanlaatuisesti vahvistamaan toimitusvarmuutta ja puuttumaan korkeisiin ja heilahteleviin energian hintoihin, on myös yhdenmukainen vihreän kehityksen ohjelman pitkän aikavälin tavoitteen kanssa, sillä kysynnän vähentämistoimilla nopeutetaan energiatehokkuustoimenpiteitä ja rakenteellisia muutoksia.

Sisämarkkinapolitiikka Ehdotus on sopusoinnussa energian sisämarkkinoita koskevien sääntöjen kanssa, EU:n kilpailusäännöt mukaan lukien. Toimivat rajatylittävät energiamarkkinat ovat toimitusvarmuuden kannalta avainasemassa, kun tarjonnasta on pulaa. Kilpailupolitiikka Mitä tulee kysynnän yhdistämistä ja yhteishankintoja koskeviin sääntöihin, kaasun yhteishankintojen järjestäminen koordinoidummin on myös linjassa vihreän kehityksen ohjelmassa ja RepowerEU-suunnitelmassa esitetyn hiilestä irtautumisen kanssa. Energianhankintafoorumin piiriin kuuluu myös uusiutuva vety. Säännökset, joiden nojalla ACER voi vahvistaa LNG-viitearvon, lisäävät markkinoiden läpinäkyvyyttä ja välillisesti alentavat kaasun tukkuhintoja. Näin ollen ne ovat EU:n kilpailupolitiikan mukaisia. Kysynnän yhdistämistä ja yhteishankintoja koskevia sääntöjä voidaan soveltaa EU:n kilpailusääntöjen kanssa yhteensopivalla tavalla. Kilpailusäännöissä sallitaan kilpailevien yritysten yhteishankinnat tietyin edellytyksin, ja sääntöjä sovelletaan vallitsevat markkinaolosuhteet huomioon ottaen. Kilpailuongelmien riskin vähentämiseksi palveluntarjoaja ei saa olla osa vertikaalisesti integroitunutta yritystä, joka toimii maakaasun tuotannon, toimittamisen tai kuluttamisen alalla unionin tai energiayhteisön sopimuspuolten alueella. Vakavan toimitushäiriön tai toimituspulan ilmetessä tukkutasolla toimivien maakaasualan yritysten väliset yhteishankinnat ovat todennäköisesti sopusoinnussa EU:n kilpailusääntöjen kanssa silloin, kun tällainen kriisiyhteistyö on i) tarpeen vakavan toimitushäiriön tai -pulan korjaamiseksi; ii) luonteeltaan väliaikaista; ja iii) oikeassa suhteessa asetettuun tavoitteeseen. Yleisesti ottaen yhteishankinnoista johtuvat kilpailuongelmat ovat epätodennäköisempiä, jos osallistuvilla yrityksillä ei ole markkinavoimaa osto- ja myyntimarkkinoilla. Tämänhetkisissä poikkeuksellisissa markkinaolosuhteissa eurooppalaiset kaasuyritykset ja kaasua kuluttavat yritykset kärsivät kuitenkin vakavista tarjonnan rajoitteista, jotka antavat tarjontapuolella toimiville osapuolille erittäin merkittävän neuvotteluvoiman. Kaikkien halukkaiden markkinaosapuolten olisi voitava syrjimättömin ehdoin osallistua kaasun ostajien neuvotteluvoiman lisäämiseksi perustettavaan hankintakonsortioon, joka muodostetaan useilla toisiinsa liittymättömillä tuote- ja maantieteellisillä markkinoilla toimivista osallistujista siten, että määrätyn kilpailijakokonaisuuden edustusta rajoitetaan suhteessa kokonaisosallistumiseen, myös siinä tapauksessa, että sillä on merkittävä markkinaosuus tietyillä tuotantoketjun loppupään markkinoilla tai niihin liittyvillä markkinoilla. Hankintakonsortio olisi perustettava niin, että se ei johda kilpailun vääristymisen vaaraan tuotantoketjun loppupään markkinoilla tai niihin liittyvillä markkinoilla, joilla osallistujat saattavat olla kilpailijoita. Kun unionin kaasunhankintayhteistyöjärjestelmien mahdollisia riskejä ja hyötyjä punnitaan unionin kilpailuoikeuden kannalta, yritysten osallistuminen kysynnänyhdistämismekanismiin palveluntarjoajaa hyödyntäen otetaan huomioon positiivisena tekijänä, siltä osin kuin tällainen osallistuminen edistää tehokkuusetujen saavuttamista ja myötävaikuttaa siten merkittävästi mahdollisten kilpailuriskien tasapainottumiseen tasapainotestissä. On erityisen tärkeää varmistaa, että kysynnän yhdistämisen toimivuuden edellyttämä läpinäkyvyys yksittäisten osallistuvien yritysten ja palveluntarjoajan, komission ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten välillä ei johda suurempaan läpinäkyvyyteen yksittäisten osallistuvien yritysten volyymien, toimitusaikataulujen tai toteutuneiden hintojen osalta tai tietyn sektorin tai alasektorin tasolla, sillä ne voivat edustaa tuotantoketjun loppupään markkinoita tai niihin liittyviä markkinoita, joilla olisi edelleen oltava kilpailua. Vaikka komission suuntaviivoissa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101 artiklan soveltamisesta horisontaalista yhteistyötä koskeviin sopimuksiin todetaan, että alle 15 prosentin yhteenlasketut markkinaosuudet osto- ja myyntimarkkinoilla viittaavat markkinavoiman puuttumiseen, tämän kynnysarvon ylittävä yhteenlaskettu markkinaosuus yhdellä tai molemmilla markkinoilla ei automaattisesti merkitse sitä, että yhteishankintajärjestelyllä on todennäköisesti kilpailua rajoittavia vaikutuksia. Yhteishankintajärjestely, joka ei kuulu kyseisen safe harbour -poikkeuksen soveltamisalaan, edellyttää sen markkinavaikutusten arviointia, jossa käsitellään sellaisia tekijöitä kuin vahvojen toimittajien mahdollinen tasapainottava neuvotteluvoima sekä tarvittavat hallinto- ja tietojenvaihtojärjestelyt kilpailun jatkumisen varmistamiseksi tuotantoketjun loppupään markkinoilla ottaen huomioon vallitsevat poikkeukselliset markkinaolosuhteet. Komissio on valmis ohjeistamaan yrityksiä tällaisen konsortion suunnittelussa ja tekemään nopeasti asetuksen (EY) N:o 1/2003 10 artiklan nojalla päätöksen SEUT 101 ja 102 artiklan soveltamatta jättämisestä, jos asiaankuuluvat suojatoimet otetaan käyttöön ja niitä noudatetaan. Komissio on myös valmis antamaan epävirallisia ohjeita siltä osin kuin muihin konsortioihin osallistuvat yritykset ovat epävarmoja siitä, miten yhteishankintajärjestelyn yhtä tai useampaa osatekijää arvioidaan EU:n kilpailusääntöjen mukaisesti. Kaasun yhteishankintoihin osallistuvat saattavat tarvita takauksia siltä varalta, että jokin yrityksistä ei pystyisi maksamaan lopullisesta sovitusta määrästä. Jäsenvaltiot tai muut sidosryhmät voivat antaa maakaasuyrityksille tai kaasua kuluttaville yrityksille taloudellista tukea, takaukset mukaan lukien. Säädösehdotuksessa mainitaan tämä mahdollisuus myöntää taloudellista tukea yhteishankintoihin osallistuville yrityksille. Ehdotuksessa korostetaan, että tällaisen tuen on oltava mahdollisesti sovellettavien valtiontukisääntöjen mukaista. Kaasun yhteishankintojen koordinoidumpi järjestäminen on myös linjassa vihreän kehityksen ohjelmassa ja RePowerEU-suunnitelmassa esitetyn hiilestä irtautumisen kanssa. Energianhankintafoorumin piiriin kuuluu myös uusiutuva vety. Säännökset, joiden nojalla ACER voi vahvistaa LNG-viitearvon, lisäävät markkinoiden läpinäkyvyyttä ja välillisesti alentavat kaasun tukkuhintoja. Näin ollen ne ovat EU:n kilpailupolitiikan mukaisia. OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE Oikeusperusta Tämän säädöksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 122 artiklan 1 kohta. Artiklaa voidaan soveltaa ainoastaan asioihin, joissa esiintyy suuria vaikeuksia, ja sitä on sovellettava yhteisvastuun hengessä. Tämänhetkinen Venäjän federaatiosta tulevien kaasuntoimitusten puute merkitsee suuria vaikeuksia energiatuotteen saatavuudessa 122 artiklassa tarkoitetulla tavalla. EU-johtajat ja komissio ovat todenneet, että tarvitaan kiireellisesti lisätoimia koordinoidumpien väliaikaisten toimenpiteiden toteuttamiseksi, jotta mahdollisiin uusiin kaasun toimitushäiriöihin kahtena tulevana talvena voidaan valmistautua paremmin.

Kaasun toimitusvarmuutta koskevan nykyisen sääntelykehyksen, erityisesti kaasun toimitusvarmuutta koskevan asetuksen (EU) 2017/1938, tarkoituksena oli käsitellä lyhyen aikavälin toimitushäiriöitä eikä pitkäaikaista irtautumista pääasiallisesta toimittajastamme. Sen vuoksi tarvitaan uusia väliaikaisia hätätilannevälineitä kaasunsaannin turvaamiseksi, muun muassa siksi, että voidaan estää perusteettomat rajatylittävät rajoitukset ja kaasuntoimitusten pitkäaikaisen keskeytymisen merkittävät heijastusvaikutukset, jotka haittaavat sähköjärjestelmän riittävyyttä. Samoin suojattujen asiakkaiden käsite muotoiltiin lyhyitä pula-aikoja varten, kun taas pitkäaikaisten häiriöiden tapauksessa jäsenvaltioiden olisi voitava ottaa myös suojatut asiakkaat mukaan kysynnän vähentämiseen ei-välttämättömän kulutuksen vähentämisen kautta. Kaasun toimitusvarmuutta koskevassa asetuksessa (EU) 2017/1938 säädettyjen yhteisvastuusäännösten rinnalle edellytettiin kahdenvälisesti sovittuja yhteisvastuujärjestelyjä, joissa esitetään yhteisvastuun oikeudelliset, tekniset ja rahoitukseen liittyvät yksityiskohdat. Tämä yhteisvastuuvelvoite ei ole toimiva puuttuvien sopimusten vuoksi, jolloin on perusteltua täydentää voimassa olevia säännöksiä sisällyttämällä niihin oletusarvoinen yhteisvastuumekanismi, jos kahdenvälisesti sovittuja järjestelyjä ei ole. Ehdotukseen sisältyvien toimenpiteiden ansiosta yritykset kaikissa jäsenvaltioissa voivat valmistautua koordinoidusti mahdollisiin uusiin saatavuusongelmiin ja käyttää kaasuinfrastruktuuria tehokkaammin. On odotettavissa, että suurin osa Euroopan kaasuvarastoista voi ehtyä talven aikana. Venäjän federaatiosta tulevien toimitusten puuttuessa jäsenvaltioilla voi olla vaikeuksia täyttää varastot tarvittavalle tasolle. Tilanne edellyttää kaasun hankinnan koordinointia ja sellaisen yhteisen hankintaprosessin perustamista, joka mahdollistaisi yhteishankinnat käytännössä. Yhteishankinnoilla autetaan varmistamaan, että yrityksillä on eri jäsenvaltioissa tasapuolisempi pääsy uusiin tai täydentäviin kaasulähteisiin kiireellisissä tilanteissa, joissa tarvitaan yhteisvastuuta. Yhteishankinnoilla voitaisiin yhteisvastuun hengessä vähentää hintatarjouksilla kilpailun haitallista, hintoja nostavaa vaikutusta ja auttaa pienempiä yrityksiä saamaan edullisemmat hankintaehdot kysynnän yhdistämisen seurauksena. Yhteishankinnoilla voitaisiin auttaa jäsenvaltioita pienentämään kaasuvarastojen täyttämiseen liittyviä haasteita, jotka johtuvat Venäjän federaatiosta tulevien kaasuntoimitusten vähenemisestä. Yhteishankinnoilla voitaisiin esimerkiksi koordinoida kaasuhankintoja ja pitää samalla hinnat kestävällä tasolla. Lisäksi voitaisiin tilapäisen ohjausryhmän kautta koordinoida yhteistä varastojen täyttämistä ja hallintaa seuraavaa täyttökautta silmällä pitäen. Yhteishankinnat voisivat näin vahvistaa EU:n yhteisvastuuta kaasun hankinnassa ja jakelussa. Yhteisvastuun hengessä yhteishankinnoilla voitaisiin tukea erityisesti yrityksiä, jotka ovat ostaneet kaasua ainoastaan tai pääasiassa venäläisiltä toimittajilta. Kiireellisen tilanteen vuoksi SEUT-sopimuksen 122 artiklan käyttäminen on täysin oikeutettua, jotta yhteishankinnoista vastaava yksikkö voidaan perustaa mahdollisimman pian tekemällä tarvittavista palveluista sopimus jonkin olemassa olevan yksikön kanssa. Kaasun yhteishankinnan onnistuminen riippuu LNG-terminaalien ja putkistojen kapasiteetin saatavuudesta. Se on entistäkin tärkeämpi tekijä tämänhetkisissä olosuhteissa, joissa putkien ja terminaalien ylikuormitus aiheuttaa pullonkauloja kaasuntoimituksiin, myös varastojen täyttämiseen. Läpinäkyvyyssääntöjen soveltaminen ja LNG-terminaalien ja putkistojen käyttämättömän kapasiteetin myynti mahdollistaa käytettävissä olevan kaasuinfrastruktuurin kapasiteetin maksimoinnin. Infrastruktuurin avoin, tehokkaampi ja syrjimätön käyttö lisää valtioiden rajat ylittäviä ja valtioiden sisäisiä kaasuvirtoja ja on välttämätön edellytys sille, että LNG tavoittaa kuluttajat kaikkialla EU:ssa. Tällä hetkellä voimassa olevat säännöt eivät riitä varmistamaan tätä. On tarpeen, että LNG-terminaalien ja putkistojen kapasiteettia koskevat säännöt otetaan käyttöön ja että niitä sovelletaan mahdollisimman pian. LNG:n hinta-arvio olisi julkaistava päivittäin viimeistään kahden viikon kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta sen varmistamiseksi, että markkinaosapuolten saatavilla on puolueeton viitehinta talvikaudesta 2022/23 alkaen. Tätä hinta-arviota olisi täydennettävä julkaisemalla LNG-viitearvo viimeistään 1. maaliskuuta 2023. Vaikka tällaisen työkalun pysyvä käyttöönotto olisi myöhemmässä vaiheessa sisällytettävä REMIT-lainsäädäntökehyksen laajempaan tarkistamiseen, meneillään oleva kriisitilanne edellyttää jo nyt kiireellisiä toimia, jotta unioniin suuntautuviin LNG:n toimituksiin ja tarkkaan hinnoitteluun liittyviä vakavia vaikeuksia voidaan käsitellä väliaikaisesti, kunnes REMIT-lainsäädäntökehyksen tarkistus voidaan hyväksyä. Tässä mielessä myös LNG-viitearvoa koskevaa ehdotusta olisi pidettävä väliaikaisena ”siltana” pysyvämpiin järjestelyihin, joita ehdotetaan tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä. Sen vuoksi on perusteltua perustaa ehdotettu säädös SEUT-sopimuksen 122 artiklan 1 kohtaan. Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta) Tässä aloitteessa suunnitellut toimenpiteet ovat täysin toissijaisuusperiaatteen mukaisia. Venäjän federaation kaasutoimitusten uusien leikkausten laajuuden ja merkittävän vaikutuksen vuoksi tarvitaan EU:n tason toimia. Koordinoitu lähestymistapa, joka perustuu alueellisiin ja laajempiin yhteishankintoihin ja LNG-terminaalien, kaasuvarastojen ja putkistojen tehokkaampaan käyttöön, on tarpeen, jotta mahdollisten merkittävien häiriöiden riski voidaan minimoida tänä ja ensi talvena, jolloin jäsenvaltioiden ja niiden yritysten on pyrittävä korvaamaan Venäjän toimitukset. Tätä voidaan säännellä tehokkaasti kansallisen tason sijaan EU:n tasolla. EU:n tasolla tarvitaan koordinoitua lähestymistapaa myös toimitusvarmuuteen liittyvien toimenpiteiden osalta, kysynnän vähentämistoimenpiteet mukaan lukien. Tällainen koordinointi on ratkaisevan tärkeää sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioilla on mahdollisuus vastata tehokkaasti ja oikea-aikaisesti yhteisvastuuta koskeviin pyyntöihin. Jäsenvaltioilla on edelleen mahdollisuus tehdä kahdenvälisiä yhteisvastuujärjestelyjä, mutta oletussäännöt ovat voimassa, kunnes tällaiset järjestelyt on tehty, jotta kaikki EU:n jäsenvaltiot voivat hyötyä yhteisvastuusta. Näin varmistetaan viime kädessä, että jäsenvaltioiden välisten hallinnollisten ja taloudellisten järjestelyjen puute ei haittaa kahdenvälisen yhteisvastuun tarjoamista, ja samalla annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus täydentää oletussääntöjä neuvotelluilla ehdoilla. Kun otetaan huomioon kaasuntoimituskriisin ennennäkemätön luonne ja sen rajatylittävät vaikutukset sekä EU:n energian sisämarkkinoiden yhdentymisaste, unionin tason toimet ovat perusteltuja, koska jäsenvaltiot eivät yksin voi koordinoidulla tavalla torjua hintojen noususta tai merkittävistä toimitushäiriöistä aiheutuvaa vakavien taloudellisten vaikeuksien riskiä. Tässä ehdotuksessa määritetään lopullinen tulos, joka on määrä saavuttaa laajentamalla yhteisvastuuseen perustuvaa suojaa ja vahvistamalla yhteisvastuuta koskevat oletussäännöt, samalla kun annetaan jäsenvaltioille vapaus valita toimivimmat keinot täyttää tällaiset velvoitteet ja sopia yhteisvastuutoimista kahdenvälisesti. Kysynnän vähentämiseen liittyvät säännökset eivät ylitä sitä, mikä on tarpeen toimitusvarmuuden turvaamiseksi, sillä suojattujen asiakkaiden ei-välttämättömästä kulutuksesta saatavat säästöt jätetään jäsenvaltioiden viranomaisten päätettäväksi edellyttäen, että ne eivät vaikuta heikossa asemassa oleviin asiakkaisiin. On syytä korostaa, että tämän ehdotuksen mukaan yksityiset yritykset pysyvät yhteishankintojen yhteydessä tehtävien kaasuntoimitussopimusten osapuolina. Unionista ja komissiosta ei tule kaasuntoimitussopimusten osapuolia. Koska toimenpide voidaan laajuutensa ja vaikutustensa vuoksi toteuttaa paremmin unionin tasolla, unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. EU:n laajuisen viitearvon asettaminen LNG-kaupoille ei myöskään ole mahdollista jäsenvaltioiden tasolla, vaan se voidaan toteuttaa paremmin unionin tasolla. Aiemmat kokemukset TTF-viitearvosta, joka kytkeytyy yhden jäsenvaltion kauppapaikkaan, osoittavat, että hajautettujen viitearvojen järjestelmässä markkinaosapuolien saamat tiedot saattavat olla epätäydellisiä ja johtaa korkeampiin hintoihin. Suhteellisuusperiaate Aloite on suhteellisuusperiaatteen mukainen. Politiikkatoimet ovat oikeassa suhteessa määriteltyjen ongelmien laajuuteen ja luonteeseen sekä asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen. Kun otetaan huomioon ennennäkemätön geopoliittinen tilanne sekä kansalaisiin ja EU:n talouteen kohdistuva merkittävä uhka, koordinoitujen toimien tarve on selvä. Ehdotuksessa esitetyissä toimenpiteissä ei mennä pidemmälle kuin tavoitteiden saavuttaminen edellyttää, ja ne ovat oikeassa suhteessa näihin tavoitteisiin nähden. Sikäli kuin mahdollista ne perustuvat olemassa oleviin lähestymistapoihin, kuten kaasun sisämarkkinoiden nykyisiin järjestelyihin.

Ehdotuksessa esitetään, että kysynnän yhdistäminen ja kaasun yhteishankinnat toteutetaan vapaaehtoisuuden pohjalta, lukuun ottamatta rajallista poikkeusta, joka koskee pakollista osallistumista kysynnän yhdistämiseen kaasuvarastojen täyttämiseksi. Yksityiset yritykset pysyvät yhteishankintoina tehtävien kaasuntoimitussopimusten osapuolina. Maakaasu, joka toimitetaan tulopisteiden kautta Venäjän federaatiosta, suljetaan mekanismin ulkopuolelle, koska sen sisällyttäminen mekanismiin olisi vastoin ehdotetun asetuksen tavoitetta, joka on vaihtoehtoisten lähteiden löytäminen venäläisille toimituksille. Lisäksi Venäjän hallituksen tai venäläisen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön määräysvallassa olevat yritykset tai yritykset, jotka ovat muiden SEUT-sopimuksen 215 artiklan nojalla laaditussa unionin pakoteluettelossa mainittujen luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden määräysvallassa, eivät voi osallistua yhteishankintoihin eikä niillä voi olla osuutta yhteishankintoja toteuttavassa palveluntarjoajassa. Toimenpiteiden, joita jäsenvaltiot voivat toteuttaa suojattujen asiakkaiden ei-välttämättömän kulutuksen vähentämiseksi, olisi oltava tarpeellisia ja oikeasuhteisia, ja niitä olisi sovellettava erityisesti asetuksen (EU) 2017/1938 11 artiklan 1 kohdan ja 12 artiklan nojalla julistetussa kriisitilanteessa tai asetuksen (EU) 2022/1369 mukaisessa unionin hälytystilanteessa. Huolimatta ei-välttämättömän kulutuksen vähentämistoimenpiteiden soveltamisesta suojatut asiakkaat ovat edelleen suojattuja toimitusten katkaisulta. Tällaisilla toimenpiteillä ei myöskään saa rajoittaa sellaisten heikossa asemassa olevien asiakkaiden vaatimaa suojelua, joiden nykyistä kulutusta olisi pidettävä välttämättömänä. Laajentamalla yhteisvastuu keskeisiin kaasuvoimaloihin markkinatoimijoille asetetaan rajoituksia, jotka ovat tarpeen kaasun toimitusvarmuuden takaamiseksi tilanteessa, jossa kaasun tarjonta on vähentynyt ja kysyntä kasvanut talvikaudella. Toimenpiteet perustuvat asetuksissa (EU) 2022/1369 ja (EU) 2017/1938 vahvistettuihin voimassa oleviin toimenpiteisiin, ja pyrkimyksenä on lisätä kyseisten toimenpiteiden vaikuttavuutta nykyisissä olosuhteissa. Markkinatoimijoiden velvollisuus toimittaa ACERille tietoja LNG-kaupoista on tarpeellinen ja oikeasuhteinen, jotta ACER voi määrittää LNG-viitearvon, kuten on tavoitteena. Velvoite on linjassa markkinatoimijoiden REMIT-asetusten mukaisten voimassa olevien velvoitteiden kanssa, ja ACER pitää arkaluonteiset liiketoimintatiedot luottamuksellisina. Päivänsisäistä hintaheilahtelua rajoittavalla toimenpiteellä kauppapaikoille ja kauppiaille asetettavat vaatimukset eivät ylitä sitä, mikä on tarpeen, jotta energiayhtiöt voivat jatkaa osallistumistaan kaasu- ja sähkömarkkinoille ja täyttää suojautumistarpeensa, ja näin varmistaa energian toimitusvarmuuden loppukuluttajille. Toimintatavan valinta Kun otetaan huomioon energiakriisin ulottuvuus ja sen sosiaalisten, taloudellisten ja rahoituksellisten vaikutusten laajuus, komissio katsoo aiheelliseksi antaa asetuksen, joka on soveltamisalaltaan yleinen ja jota sovelletaan suoraan ja välittömästi. Tämä johtaisi nopeaan, yhdenmukaiseen ja unionin laajuiseen yhteistyömekanismiin. JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET Sidosryhmien kuuleminen Koska ehdotus on poliittisesti arkaluonteinen ja se oli valmisteltava kiireellisesti, jotta neuvosto voisi hyväksyä sen hyvissä ajoin, sidosryhmien kuulemista ei voitu toteuttaa. Perusoikeudet Perusoikeuksiin kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia ei ole todettu. Tämän aloitteen mukaiset toimenpiteet eivät vaikuta sellaisten asiakkaiden oikeuksiin, jotka on luokiteltu asetuksen (EU) 2017/1938 nojalla suojatuiksi, mukaan lukien kaikki kotitalousasiakkaat. Kulutuksen vähentämiseen tähtäävät toimenpiteet on kohdennettava ainoastaan ei-välttämättömään käyttöön, eivätkä ne saa johtaa kotitalousasiakkaiden toimitusten katkeamiseen tai heikossa asemassa olevien asiakkaiden suojan heikkenemiseen. EU:n määräämien pakotteiden kohteena olevien valtioiden yritysten sulkeminen yhteishankintojen ulkopuolelle on voimassa vain niin kauan kuin tällaiset pakotteet ovat voimassa. Aloitteen avulla voidaan vähentää riskejä, jotka liittyvät kaasupulaan, jolla muutoin olisi merkittäviä vaikutuksia talouteen ja yhteiskuntaan. Markkinatoimijoiden velvollisuus toimittaa ACERille tietoja LNG-kaupoista on tarpeellinen ja oikeasuhteinen, jotta ACER voi määrittää LNG-viitearvon, kuten on tavoitteena. Velvoite on linjassa markkinatoimijoiden REMIT-asetusten mukaisten voimassa olevien velvoitteiden kanssa, ja ACER pitää arkaluonteiset liiketoimintatiedot luottamuksellisina. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Talousarviovaikutukset rajoittuvat tarpeeseen rahoittaa palvelusopimuksilla tai muilla komission suoraan hallinnoimilla aloitteilla mekanismi, jonka kysynnän yhdistämisestä vastaava palveluntarjoaja perustaa yhteishankintoja varten. Komissio tai yhteishankinnoista vastaava palveluntarjoaja eivät kuitenkaan osta kaasua osallistuvien yritysten puolesta, vaan yritykset tekevät hankintasopimuksia hankintamekanismin kautta valittujen toimittajien kanssa. Lisätietoja on rahoitusselvityksessä. Tämän ehdotuksen vaikutus EU:n talousarvioon koskee myös Euroopan komission energian pääosaston ja ACERin henkilöresursseja ja muita hallintomenoja. Ehdotuksessa esitetään parannettu kaasun toimitusvarmuuden arkkitehtuuri, johon liittyy uusia velvoitteita jäsenvaltioille ja vastaavasti energian pääosaston vahvempi rooli monilla eri osa-alueilla: ·asetuksen yleinen hallinnointi ja täytäntöönpano (3 kokoaikavastaava) ·sellaisen neuvoston toimenpide-ehdotuksen valmistelu, jossa esitetään mekanismi kaasukapasiteetin jakamiseksi, jotta jäsenvaltioille, joissa on julistettu alueellinen tai unionin tason hätätila, voidaan toimittaa kaasua; ehdotuksen hallinnointi ja täytäntöönpano, mukaan lukien kriisijohtoryhmän osallistuminen (2 kokoaikavastaavaa) ·kaasunhankintakonsortion kilpailulainsäädännön mukaisen toteutuksen suunnittelutyö, joka edellyttää yhteydenpitoa toimialan kanssa (2 kokoaikavastaavaa)

·jäsenvaltioiden esittämien, kriittisten kaasumäärien lisäämistä koskevien päästöoikeuspyyntöjen arviointi (1 kokoaikavastaava). ·yhteisvastuupyyntöjen jatkotoimet; yhteisvastuusopimusten täytäntöönpanon helpottaminen (1 kokoaikavastaava) ·hallinnollinen apu (1 kokoaikavastaava) ·Lisäksi ehdotuksessa esitetään ACERille uusia tehtäviä, jotka koskevat datan keräämistä LNG-kaupoista LNG-viitearvon määrittämiseksi (5 kokoaikavastaavaa). LISÄTIEDOT Ei ole. 2022/0339 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON ASETUS yhteisvastuun lisäämisestä kaasuhankintojen paremman koordinoinnin, rajat ylittävän kaasukaupan ja luotettavien viitehintojen avulla EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 122 artiklan 1 kohdan, ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa: 1)Venäjän federaation sotilaallinen hyökkäys Ukrainaa vastaan ja maakaasun toimitusten ennennäkemätön väheneminen Venäjän federaatiosta jäsenvaltioihin uhkaavat unionin ja sen jäsenvaltioiden toimitusvarmuutta. Samaan aikaan kaasuntoimitusten käyttäminen aseena ja Venäjän federaation harjoittama markkinoiden manipulointi kaasuvirtojen tahallisten häiriöiden avulla ovat johtaneet energian hintojen jyrkkään nousuun unionissa, mikä on vaarantanut paitsi unionin talouden myös heikentänyt vakavasti toimitusvarmuutta. 2)Tämä edellyttää unionilta vahvaa ja koordinoitua reagointia, jotta sen kansalaisia ja taloutta voidaan suojella liiallisilta ja manipuloiduilta markkinahinnoilta ja voidaan varmistaa, että kaasu virtaa kaikille sitä tarvitseville kuluttajille rajojen yli, myös tilanteissa, joissa kaasua on saatavilla niukasti. Jotta voidaan vähentää riippuvuutta Venäjän federaatiosta tulevista maakaasun toimituksista ja alentaa kohtuuttomia hintoja, on ratkaisevan tärkeää koordinoida paremmin kaasun hankintoja ulkoisilta toimittajilta. 3)Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 122 artiklan 1 kohdan mukaan neuvosto voi komission ehdotuksesta päättää jäsenvaltioiden välisen yhteisvastuun hengessä taloudellisen tilanteen kannalta aiheellisista toimenpiteistä erityisesti, jos ilmenee suuria vaikeuksia tiettyjen tuotteiden saatavuudessa, ennen kaikkea energia-alalla. Tällaisiksi suuriksi vaikeuksiksi voidaan katsoa suuri riski Venäjän kaasutoimitusten täydellisestä pysähtymisestä ja energian hintojen erittäin voimakas nousu, joka heikentää unionin taloutta. 4)Komissio ilmoitti REPowerEU-tiedonannossaan EU:n energianhankintafoorumin perustamisesta yhdessä jäsenvaltioiden kanssa kaasun, nesteytetyn maakaasun (LNG) ja vedyn yhteistä hankintaa varten. Eurooppa-neuvosto antoi tukensa tälle ilmoitukselle 30. ja 31. toukokuuta 2022. Komissio esitteli osana REPowerEU-suunnitelmaa myös EU:n ulkoisen energiastrategian, jossa selitetään, miten EU tukee maailmanlaajuista, puhdasta ja oikeudenmukaista energiasiirtymää kestävän, varman ja kohtuuhintaisen energian varmistamiseksi. EU pyrkii saavuttamaan tämän muun muassa monipuolistamalla energialähteitään, erityisesti neuvottelemalla nykyisten tai uusien kaasuntoimittajien kanssa poliittisista sitoumuksista lisätä kaasuntoimituksia Eurooppaan. 5)EU:n energianhankintafoorumilla voi olla keskeinen rooli etsittäessä molempia osapuolia hyödyttäviä kumppanuuksia, jotka edistävät toimitusvarmuutta ja johtavat kolmansista maista ostetun kaasun tuontihintojen alenemiseen, kun hyödynnetään täysimääräisesti unionin kollektiivista painoarvoa. Tämän tavoitteen kannalta on olennaisen tärkeää lisätä kansainvälisiä yhteyksiä kaasun toimittajiin (sekä putkikaasun että nesteytetyn maakaasun toimittajiin) ja tulevaisuuden vihreän vedyn toimittajiin. Erityisesti EU:n energianhankintafoorumin kautta toteutettava paljon tiiviimpi koordinointi jäsenvaltioiden kanssa ja niiden kesken suhteessa kolmansiin maihin varmistaisi unionin kollektiivisen painoarvon suuremman vaikutuksen. 6)Tilanteessa, jossa toimitusvarmuuden turvaamisessa on jatkuvasti suuria vaikeuksia, yhteishankintojen pitäisi auttaa varmistamaan, että yrityksillä on kaikissa jäsenvaltioissa ja energiayhteisön sopimuspuolissa tasapuolisempi pääsy uusiin tai täydentäviin kaasulähteisiin, sekä auttaa varmistamaan, että kaasua yhteishankintoina palveluntarjoajan kautta hankkivat yritykset maksavat alhaisempia hintoja kuin mitä olisivat muutoin joutuneet maksamaan, mikä koituu loppuasiakkaiden hyödyksi.

7)Yhteishankinnat voisivat johtaa etuuskohtelun tai tuen myöntämiseen uusiutuvien kaasujen, kuten biometaanin ja vedyn, toimituksille, mikäli ne voidaan syöttää turvallisesti kaasuverkkoon, ja sellaisen kaasun toimituksille, joka muutoin vapautettaisiin ilmakehään tai soihdutettaisiin. Jos millään asiaankuuluvalla lainkäyttöalueella ei ole olemassa muuta muodollista oikeudellista vaatimusta, tämän asetuksen mukaisia sopimuksia tekeviä yrityksiä kannustetaan käyttämään YK:n öljy- ja kaasualan metaanipäästöjä koskevan kumppanuuden standardia 2.0 metaanipäästöjen mittaamiseen, raportointiin ja todentamiseen koko Euroopan unioniin suuntautuvassa toimitusketjussa. 8)Tämän asetuksen mukaiset yhteishankinnat ovat kaksivaiheinen prosessi. Ensimmäisessä vaiheessa unioniin tai energiayhteisön sopimuspuoliin sijoittautuneet maakaasualan yritykset tai kaasua kuluttavat yritykset yhdistäisivät kaasunkysyntänsä sellaisen palveluntarjoajan kautta, jonka kanssa komissio on tehnyt sopimuksen. Tämä antaisi kaasuntoimittajille mahdollisuuden tehdä tarjouksia suurten yhdistettyjen määrien perusteella sen sijaan, että ne tekisivät useita pienempiä tarjouksia niitä yksittäin lähestyville ostajille. Toisessa vaiheessa unioniin tai energiayhteisön sopimuspuoliin sijoittautuneet maakaasualan yritykset tai kaasua kuluttavat yritykset voivat tehdä yksittäin tai toistensa kanssa koordinoiden kaasunhankintasopimuksia sellaisten maakaasun toimittajien tai tuottajien kanssa, jotka ovat vastanneet yhdistettyyn kysyntään. 9)Koska toimitusvarmuuden turvaamisessa on edelleen suuria vaikeuksia, yhteishankintojen pitäisi auttaa varmistamaan, että yrityksillä on kaikissa jäsenvaltioissa ja energiayhteisön sopimuspuolissa tasapuolisempi pääsy uusiin tai täydentäviin kaasulähteisiin, sekä auttaa varmistamaan, että kaasua yhteishankintoina palveluntarjoajan kautta hankkivat yritykset maksavat alhaisempia hintoja kuin mitä olisivat muutoin joutuneet maksamaan, mikä koituu loppuasiakkaiden hyödyksi. Komission ehdotukseen asetukseksi uusiutuvien kaasujen, maakaasun ja vedyn sisämarkkinoista sisältyy jo ensimmäinen viittaus hyvin rajalliseen kaasun yhteishankinnan mahdollisuuteen tasehallintaa varten. Ehdotus on kuitenkin peräisin ajalta ennen Venäjän federaation Ukrainaan kohdistamaa sotilaallista hyökkäystä; ehdotuksessa ei myöskään määritelty mitään yksityiskohtaista käsitettä, vaan siinä käsiteltiin ainoastaan siirtoverkonhaltijoiden hyvin erityisiä tase-energiaan liittyviä tarpeita. Koska koordinoituja kaasuhankintoja koskevien rakenteiden puuttumiseen on löydettävä välitön ja paljon kattavampi ratkaisu, on aiheellista ehdottaa väliaikaista nopeutettua ratkaisua. 10)Yhteishankinnat voisivat siten vahvistaa unionin yhteisvastuuta kaasun hankinnassa ja jakelussa. Yhteishankinnoilla olisi yhteisvastuun hengessä tuettava erityisesti yrityksiä, jotka ovat aiemmin ostaneet kaasua ainoastaan tai pääasiassa venäläisiltä toimittajilta, auttamalla niitä hankkimaan toimituksia vaihtoehtoisilta maakaasun toimittajilta tai tuottajilta edullisin ehdoin yhdistettyyn kysyntään perustuvan tarjouskilpailun tuloksena. 11)Palveluntarjoajan toteuttaman yhdistetyn kaasunkysynnän kilpailutuksen pitäisi edistää kaasuvarastojen täyttämistä nykyisessä hätätilanteessa, jos suurin osa Euroopan kaasuvarastoista tyhjenee tulevan talven jälkeen. Lisäksi sen pitäisi auttaa hankkimaan kaasua koordinoidummin yhteisvastuun hengessä. 12)Tämä ehdotus perustuu SEUT 122 artiklaan, koska yhteishankinnat on toteutettava nopeasti ja väliaikaisesti. Tämä mahdollistaisi palveluntarjoajan nopean perustamisen, mikä puolestaan mahdollistaisi kysynnän yhdistämisen. Palveluntarjoajalla, jonka kanssa komissio tekee sopimuksen, olisi vain joitakin perustoimintoja, ja sen organisoimaan prosessiin liittyvät pakolliset elementit koskisivat ainoastaan osallistumista kysynnän yhdistämiseen, mutta siihen ei vielä sisältyisi sopimusehtojen pakollista koordinointia eikä velvoitetta tehdä sitovia tarjouksia kaasun ostamiseksi sen kautta. 13)Maakaasualan yrityksiä tai kaasua kuluttavia yrityksiä ei pitäisi vaatia ostamaan kaasua palveluntarjoajan kautta tekemällä kaasuntoimitussopimuksia tai aiesopimuksia niiden kaasuntoimittajien tai -tuottajien kanssa, jotka ovat vastanneet yhdistettyyn kysyntään. Maakaasualan yrityksiä tai kaasua kuluttavia yrityksiä kannustetaan kuitenkin voimakkaasti harkitsemaan kilpailulainsäädännön mukaisia yhteistyömuotoja ja hyödyntämään palveluntarjoajaa, jotta yhteishankinnoista saataisiin täysi hyöty. Sen vuoksi palveluntarjoajan ja osallistuvien yritysten välille voitaisiin kehittää mekanismi, jossa määriteltäisiin tärkeimmät ehdot, joiden mukaisesti osallistuvat yritykset sitoutuvat ostamaan yhdistettyä kysyntää vastaavan kaasun. 14)On tärkeää, että komissiolla ja jäsenvaltioilla on selkeä kuva suunnitteilla olevista ja jo tehdyistä kaasuntoimitussopimuksista kaikkialla unionissa, jotta voidaan arvioida, onko toimitusvarmuutta ja energiayhteisvastuuta koskevat tavoitteet saavutettu. Sen vuoksi yritysten olisi ilmoitettava komissiolle suunnitelluista suurista kaasuhankinnoista, joiden volyymi on yli 5 TWh. Komission olisi annettava asianomaisille jäsenvaltioille suosituksia, joissa varoitetaan suunniteltujen hankintojen mahdollisista kielteisistä vaikutuksista yhteishankintojen toimivuuteen, toimitusvarmuuteen, sisämarkkinoihin tai energiayhteisvastuuseen. 15)Jäsenvaltioiden olisi avustettava komissiota sen arvioimisessa, parantavatko kyseiset kaasuhankinnat toimitusvarmuutta unionissa ja ovatko ne energiayhteisvastuun periaatteen mukaisia. Sen vuoksi olisi perustettava tilapäinen ohjausryhmä, joka koostuu jäsenvaltioiden ja komission edustajista ja jonka tehtävänä on auttaa koordinoinnissa. 16)Sopivan palveluntarjoajan olisi huolehdittava kysynnän yhdistämisestä yhteishankintoja varten. Sen vuoksi komission olisi tehtävä sopimus palveluntarjoajan kanssa julkisella hankintamenettelyllä, ja palveluntarjoaja voisi kehittää asianmukaisen tietoteknisen välineen ja organisoida kysynnän yhdistämisprosessin. Yhteishankintoihin osallistuvilta voitaisiin periä maksuja toimintakustannusten kattamiseksi. 17)Kysynnän yhdistäminen ja maakaasun hankinta ovat monimutkaisia prosesseja, joissa on otettava huomioon useita tekijöitä, jotka eivät rajoitu vain hintoihin vaan koskevat myös määriä, toimituspaikkoja ja muita parametreja. Sen vuoksi valitulla palveluntarjoajalla olisi oltava tarvittava kokemus maakaasun hankintojen hallinnoinnista ja yhdistämisestä tai siihen liittyvistä palveluista EU:n tasolla. Kysynnän yhdistäminen ja maakaasun hankinta ovat myös ratkaisevan tärkeitä tekijöitä kaasun toimitusvarmuuden varmistamisessa unionissa. 18)Yhteishankinnat voidaan toteuttaa eri muodoissa. Se voidaan toteuttaa sellaisen palveluntarjoajan järjestämillä tarjouskilpailuilla tai huutokaupoilla, joka yhdistää maakaasualan yritysten ja kaasua kuluttavien yritysten kysynnän, jotta se vastaisi maakaasun toimittajien tai tuottajien tarjouksia. Tässä voidaan käyttää yhteishankintojen tietoteknistä välinettä. 19)Kysynnän yhdistämisen ja yhteishankintojen yhtenä tavoitteena on vähentää tarpeettomien hinnankorotusten riskiä, joka aiheutuu, kun yritykset tekevät tarjouksia samasta kaasuerästä. Sen varmistaminen, että yhteishankinnoista saatava hyöty siirtyy täysimääräisesti loppuasiakkaille, riippuu viime kädessä yritysten omista päätöksistä. Suurten yritysten olisi toimittava hillitysti, vaikka ne voisivat myydä kaasun edelleen korkeammilla hinnoilla. Yritysten, jotka hyötyvät alhaisemmista hinnoista hankkimalla kaasua yhteishankinnoilla, olisi siirrettävä nämä hyödyt kuluttajille. Alhaisempien hintojen välittyminen olisi tärkeä indikaattori yhteishankinnan onnistumisesta, sillä se on ratkaisevan tärkeää kuluttajien kannalta. 20)Kaikkien ehdotetun asetuksen nojalla toteutettavien toimien on oltava SEUT 215 artiklan nojalla vahvistettujen unionin rajoittavien toimenpiteiden mukaisia. Erityisesti yritykset, jotka ovat Venäjän hallituksen määräysvallassa tai minkä tahansa venäläisen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön määräysvallassa tai jotka ovat SEUT 215 artiklan nojalla vahvistettujen unionin rajoittavien toimenpiteiden (pakotteiden) kohteena tai jotka ovat tällaisten rajoittavien toimenpiteiden kohteena olevien muiden luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten omistuksessa tai määräysvallassa, olisi suljettava pois yhteishankinnoista ja yhteishankintaprosessin järjestämisestä. Nämä rajoittavat toimenpiteet hyväksyttiin unionin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi, erityisesti rauhan säilyttämiseksi, konfliktien ehkäisemiseksi sekä kansainvälisen ja unionin turvallisuuden vahvistamiseksi Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan periaatteiden mukaisesti. Tämä ei rajoita Venäjän tai muiden maiden vastaisten tulevien pakotteiden hyväksymistä. 21)Venäjän federaatiosta peräisin olevaa maakaasua, joka saapuu jäsenvaltioihin tai energiayhteisön sopimuspuoliin Venäjän federaatiosta tulevien tulopisteiden kautta, ei pitäisi ostaa yhteishankintoina. Tämä on sopusoinnussa ehdotetun asetuksen tavoitteen kanssa, joka on varmistaa vaihtoehtoiset lähteet Venäjältä tuleville toimituksille. 22)Kaasun yhteishankintoihin osallistuvat saattavat tarvita takauksia siltä varalta, että jokin osallistuvista yrityksistä ei pystyisi maksamaan lopullisesta sovitusta määrästä. Jäsenvaltiot tai muut sidosryhmät voivat antaa yhteishankintoihin osallistuville taloudellista tukea, takaukset mukaan lukien. Taloudellisen tuen myöntämisessä olisi noudatettava valtiontukisääntöjä, tarvittaessa myös kriisiajan tilapäisiä valtiontukipuitteita. 23)Kaasunvarastojen täyttäminen on olennaisen tärkeää toimitusvarmuuden takaamiseksi unionissa. Koska maakaasun toimitukset Venäjän federaatiosta ovat vähentyneet, jäsenvaltioilla voi olla vaikeuksia täyttää varastot kaasun toimitusvarmuuden takaamiseksi talvella 2023/2024 asetuksessa (EU) 2022/1032 säädetyllä tavalla. Palveluntarjoajan toteuttama kysynnän yhdistäminen voisi auttaa jäsenvaltioita lieventämään näitä haasteita; se voisi kilpailulainsäädännön rajoissa tukea erityisesti varastojen koordinoitua täyttöä ja hallintaa seuraavaa täyttökautta silmällä pitäen, jolloin voitaisiin välttää muun muassa koordinoimattomasta täytöstä johtuvat liialliset hintapiikit. 24)Sen varmistamiseksi, että yhteishankinnoilla voidaan edistää kaasuvarastojen täyttämistä asetuksessa (EU) 2022/1032 vahvistettujen välitavoitteiden mukaisesti, jäsenvaltioiden olisi toteutettava asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että niiden lainkäyttövaltaan kuuluvat maakaasualan yritykset käyttävät palveluntarjoajan järjestämää prosessia yhtenä mahdollisena keinona täyttötavoitteiden saavuttamiseksi. 25)Asetuksessa (EU) 2022/1032 edellytetään, että jäsenvaltiot täyttävät varastonsa 90 prosenttisesti marraskuuhun 2023 mennessä. Tämä tavoite on korkeampi kuin marraskuulle 2022 asetettu tavoite (80 prosenttia). Yhteishankinnat voisivat auttaa jäsenvaltioita saavuttamaan tämän uuden tavoitteen. Tätä varten jäsenvaltioiden olisi vaadittava kotimaisia yrityksiä käyttämään palveluntarjoajaa riittävän suurten kaasun kysyntämäärien yhdistämiseen, jotta voidaan vähentää riskiä siitä, että varastoja ei saada täytettyä. Jäsenvaltioiden olisi edellytettävä, että niiden yritykset sisällyttävät kysynnän yhdistämisprosessiin määrät, jotka vastaavat vähintään 15 prosenttia varastojen ensi vuoden täyttötavoitemäärästä (koko EU:ssa noin 13,5 miljardia kuutiometriä). Jäsenvaltioiden, joiden alueella ei ole maanalaisia varastoja, olisi osallistuttava kysynnän yhdistämisprosessiin taakanjakovelvoitteitaan vastaavilla määrillä. 26)Jotta yhteishankintoja voitaisiin käyttää tehokkaasti ja voitaisiin tehdä kaasusopimuksia palveluntarjoajalle kaasua tarjoavien toimittajien kanssa, yritykset voivat koordinoida hankintaehtoja, kuten määriä, kaasun hintaa ja toimituspaikkoja ja -aikaa, unionin lainsäädännön rajoissa. Kaasunhankintakonsortioon osallistuvien maakaasualan yritysten olisi kuitenkin SEUT 101 artiklan mukaisesti varmistettava, että suoraan tai välillisesti vaihdettavat tiedot rajoittuvat siihen, mikä on ehdottoman välttämätöntä asetetun tavoitteen saavuttamiseksi. Lisäksi tämän asetuksen läpinäkyvyyttä ja hallintoa koskevilla säännöksillä varmistetaan, että hankintakonsortion sopimukset eivät vaaranna toimitusvarmuutta tai energiayhteisvastuuta erityisesti silloin, kun jäsenvaltiot osallistuvat suoraan tai välillisesti hankintaprosessiin.

27)Kaasunhankintakonsortioita voidaan perustaa useampi kuin yksi, mutta tehokkain vaihtoehto olisi muodostaa yksi kaasunhankintakonsortio, johon kuuluu mahdollisimman monta yritystä kysynnän yhdistämiseksi palveluntarjoajan kautta ja joka on suunniteltu tavalla, joka on yhteensopiva EU:n kilpailuoikeuden kanssa. Lisäksi voimien yhdistäminen yhdeksi kaasunhankintakonsortioksi vahvistaa unionin neuvotteluvoimaa markkinoilla ja mahdollistaa suotuisat ehdot, joita tuskin voitaisiin saavuttaa pienempien yritysten toimesta tai toimimalla hajanaisemmin. 28)Tämän asetuksen mukaisten kaasunhankintakonsortioiden perustamisessa ja toteuttamisessa on noudatettava unionin kilpailusääntöjä, siten kuin niitä sovelletaan vallitsevissa poikkeuksellisissa markkinaolosuhteissa. Komissio on ilmoittanut olevansa valmis ohjeistamaan yrityksiä tällaisen kaasunhankintakonsortion suunnittelussa ja tekemään asetuksen (EY) N:o 1/2003 10 artiklan nojalla päätöksen SEUT 101 ja 102 artiklan soveltamatta jättämisestä, jos asiaankuuluvat suojatoimet otetaan käyttöön ja niitä noudatetaan. Komissio on myös ilmoittanut olevansa valmis antamaan epävirallisia ohjeita siltä osin kuin muihin konsortioihin osallistuvat yritykset ovat epävarmoja siitä, miten niiden yhteishankintajärjestelyn yhtä tai useampaa osatekijää arvioidaan EU:n kilpailusääntöjen mukaisesti. 30)Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti kysynnän yhdistämistä ja yhteishankintoja koskevat toimenpiteet eivät ylitä sitä, mikä on tarpeen niiden tavoitteen saavuttamiseksi, koska ne toteutetaan vapaaehtoiselta pohjalta, lukuun ottamatta rajoitettua poikkeusta, joka koskee pakollista osallistumista kysynnän yhdistämiseen kaasuvarastojen täyttämistä varten. Lisäksi yksityiset yritykset pysyvät edelleen yhteishankinnan yhteydessä tehtävien kaasuntoimitussopimusten osapuolina. 31)Jotta voidaan optimoida EU:n nesteytetyn maakaasun terminaalien vastaanottokapasiteetti ja varastojen käyttö, tarvitaan läpinäkyvyyttä lisääviä järjestelyjä ja organisoituja markkinoita, jotka helpottavat kaasun varastointikapasiteetin ja nesteytetyn maakaasun käsittelylaitosten kapasiteetin jälkimarkkinakauppaa, samalla tavoin kuin kaasuputkistoissa tapahtuvien siirtojen tapauksessa. Tämä on erityisen tärkeää hätätilanteessa ja kaasuvirtojen siirtyessä Venäjän federaatiosta tulevasta putkikaasusta nesteytettyyn maakaasuun. Vety- ja kaasumarkkinoiden hiilestä irtautumista koskevaan pakettiin sisältyvä komission ehdotus kaasuasetuksen tarkistamisesta sisältää asiaa koskevia säännöksiä 10 ja 31 artiklassa. Näiden säännösten aikaistaminen osana kriisitoimia on ratkaisevan tärkeää, jotta nesteytetyn maakaasun terminaaleja ja kaasuvarastoja voidaan käyttää riittävän läpinäkyvästi ja tehokkaammalla tavalla. 32)Kaasunsiirtokapasiteetin pitkän aikavälin varausten osalta nykyisissä ylikuormituksen hallintaa koskevissa säännöissä säädetään ”käytä tai menetä” -menettelyistä. Nämä menettelyt ovat kuitenkin hitaita (kestää vähintään kuusi kuukautta, ennen kuin ne alkavat vaikuttaa), ja ne edellyttävät kansallisilta sääntelyviranomaisilta raskaita hallinnollisia menettelyjä. Sen vuoksi näitä sääntöjä olisi tiukennettava ja yksinkertaistettava, jotta kaasuverkonhaltijat voivat reagoida nopeasti kaasuvirtojen muutoksiin ja puuttua mahdolliseen ylikuormitukseen. Uudet säännöt voisivat erityisesti nopeuttaa sellaisen käyttämättömän pitkän aikavälin kapasiteetin myyntiä, joka muutoin jäisi kokonaan käyttämättä, mikä tehostaisi putkistojen käyttöä. 33)Siirtoverkonhaltijoiden olisi analysoitava saatavilla olevat tiedot siitä, miten verkonkäyttäjät käyttävät siirtoverkkoa, ja määritettävä, onko sovittua kiinteää kapasiteettia vajaakäytetty. Tällainen vajaakäyttö voitaisiin määritellä tilanteeksi, jossa verkonkäyttäjä käytti tai tarjosi markkinoilla keskimäärin alle 80 prosenttia varatusta kiinteästä kapasiteetista edeltävien 30 päivän aikana. Vajaakäytön tapauksessa siirtoverkonhaltijan olisi julkaistava käytettävissä oleva kapasiteetti seuraavaa kuukausittaista huutokauppaa varten ja sen jälkeen huutokaupattava se. 34)Venäjän federaation provosoimaton ja perusteeton hyökkäys Ukrainaan on aiheuttanut merkittävää epävarmuutta ja häiriöitä Euroopan maakaasumarkkinoilla. Tämä toimituksiin liittyvä epävarmuus ja siitä johtuvat markkinaodotukset ovat viime kuukausina johtaneet erittäin korkeisiin ja epävakaisiin maakaasun hintoihin näillä markkinoilla. Tämä on puolestaan aiheuttanut lisäpaineita markkinaosapuolille ja heikentänyt unionin energiamarkkinoiden sujuvaa toimintaa. 35)Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2014/65/EU vahvistetaan säännöt, joilla varmistetaan niiden kauppapaikkojen moitteeton toiminta, joissa käydään kauppaa myös energiaan liittyvillä hyödykejohdannaisilla. Kyseisessä direktiivissä säädetään, että jäsenvaltioiden on edellytettävä, että säännellyllä markkinalla on käytössä mekanismit, joilla taataan rahoitusmarkkinoiden tasapuolinen ja asianmukainen toiminta. Tällaisilla mekanismeilla ei kuitenkaan ole tarkoitus rajoittaa päivänsisäistä hintakehitystä, eikä niillä ole pystytty estämään kaasu- ja sähköjohdannaismarkkinoilla havaittua poikkeuksellista volatiliteettia. 36)Kun otetaan huomioon markkinaosapuolten kohtaamat vaikeudet kauppapaikoissa, joissa käydään kauppaa energiaan liittyvillä hyödykejohdannaisilla, sekä kiireellinen tarve varmistaa, että energiajohdannaismarkkinat täyttävät tehtävänsä reaalitalouden suojaustarpeiden järjestämisessä, on asianmukaista vaatia kauppapaikkoja, joissa käydään kauppaa energiaan liittyvillä hyödykejohdannaisilla, ottamaan käyttöön väliaikaisia päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismeja, jotta liiallisia hinnanmuutoksia voidaan hillitä tehokkaammin. Jotta voidaan varmistaa, että mekanismia sovelletaan kaikkein likvideimpiin sopimuksiin, ja välttää tahattomat häiriöt vähemmän likvidien johdannaisten markkinoilla, päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismia olisi sovellettava ainoastaan energiaan liittyviin front month ‑johdannaisiin. 37)Kauppapaikat, jotka tarjoavat energiaan liittyviä front month -hyödykejohdannaisia, sallivat usein useiden energia-alan yritysten osallistumisen kaikista jäsenvaltioista. Tällaiset energia-alan yritykset ovat vahvasti riippuvaisia johdannaisista, joilla käydään kauppaa tällaisissa kauppapaikoissa, varmistaakseen ratkaisevan tärkeät kaasu- ja sähkötoimitukset kaikkialla unionissa. Hyödykkeiden kauppapaikoissa esiintyvät liialliset hinnanmuutokset vaikuttavat näin ollen energia-alan yritysten toimintaan kaikkialla unionissa ja vaikuttavat viime kädessä kielteisesti myös loppukuluttajiin. Päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismin toteutusta ja soveltamista olisi sen vuoksi koordinoitava jäsenvaltioiden välisen yhteisvastuun hengessä sen varmistamiseksi, että energian toimitusvarmuuden kannalta olennaiset toimijat kaikissa jäsenvaltioissa hyötyvät suojatoimista sellaisten suurten hinnanmuutosten varalta, jotka haittaavat niiden liiketoiminnan jatkumista, mikä olisi haitallista myös loppukuluttajille. 38)Päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismilla olisi varmistettava, että hintojen liialliset muutokset kaupankäyntipäivän sisällä estetään. Mekanismin olisi perustuttava säännöllisin väliajoin havaittuun markkinahintaan. Kun otetaan huomioon energiajohdannaismarkkinoilla käytettävien välineiden suuri kirjo ja tällaisiin välineisiin liittyvien kauppapaikkojen erityispiirteet, päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismit olisi mukautettava kyseisten välineiden ja markkinoiden erityispiirteisiin. Sen vuoksi kauppapaikkojen olisi vahvistettava hintarajat ottaen huomioon kunkin energiaan liittyvän front month -hyödykejohdannaisen erityispiirteet, kyseisen johdannaismarkkinan likviditeettiprofiili ja sen volatiliteettiprofiili. 39)Päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismin olisi täydennettävä mahdollisia staattisia tai dynaamisia hintavaihtelurajoja, jotka kauppapaikat ovat jo ottaneet käyttöön direktiivin 2014/65/EU mukaisesti ennen tämän asetuksen voimaantuloa. 40)Jotta voidaan varmistaa kauppapaikan toteuttaman päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismin toiminnan läpinäkyvyys, kauppapaikkojen olisi julkistettava kuvaus sen yleisistä ominaisuuksista. Tasapuolisen ja asianmukaisen kaupankäynnin turvaamiseksi kauppapaikkoja ei kuitenkaan pitäisi velvoittaa julkistamaan käyttöön ottamansa mekanismin kaikkia teknisiä parametreja. 41)Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaiset edellytykset päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismin täytäntöönpanolle ja varmistaa sellaisten kauppapaikkojen sujuva toiminta, joissa käydään kauppaa energiaan liittyvillä front month ‑hyödykejohdannaisilla, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta täsmentää päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismin täytäntöönpanoedellytykset, mukaan lukien hintarajojen määritystiheys tai toteutettavat toimenpiteet, jos kaupankäynti siirtyy kyseisten hintarajojen ulkopuolelle. Komission olisi voitava ottaa huomioon kunkin energiaan liittyvän hyödykejohdannaisen erityispiirteet, kyseisen johdannaismarkkinan likviditeettiprofiili ja sen volatiliteettiprofiili. 42)Jotta kauppapaikoilla olisi riittävästi aikaa panna tässä asetuksessa määritelty päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismi tehokkaasti täytäntöön, kauppapaikoille olisi annettava 31 päivään tammikuuta 2023 saakka aikaa ottaa käyttöön päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismi. Sen varmistamiseksi, että kauppapaikat pystyvät puuttumaan liiallisiin hinnanmuutoksiin nopeasti jo ennen kyseisen mekanismin perustamista, niillä olisi oltava käytössä alustava mekanismi, jolla voidaan yleisesti ottaen saavuttaa sama tavoite kuin päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismilla. 43)Kauppapaikoille ja kauppiaille tällä toimenpiteellä asetetut velvoitteet ja rajoitukset eivät ylitä sitä, mikä on tarpeen, jotta energiayhtiöt voivat jatkaa osallistumistaan kaasu- ja sähkömarkkinoille ja täyttää suojautumistarpeensa, ja ne edistävät siten energian toimitusvarmuutta loppukuluttajille. 44)Jotta voidaan varmistaa päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismin tehokas soveltaminen, toimivaltaisten viranomaisten olisi valvottava sen täytäntöönpanoa kauppapaikoissa ja raportoitava täytäntöönpanosta säännöllisesti Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle (ESMA). Jotta voidaan varmistaa päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismin johdonmukainen täytäntöönpano, toimivaltaisten viranomaisten olisi myös varmistettava, että erot mekanismin täytäntöönpanossa kauppapaikoissa ovat asianmukaisesti perusteltuja. 45)Jotta voidaan puuttua mahdollisiin eroihin päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismin soveltamisessa jäsenvaltioiden välillä, ESMAn olisi toimivaltaisten viranomaisten toimittamien raporttien perusteella koordinoitava jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten toimia ja dokumentoitava havaitut erot tavassa, jolla kauppapaikat soveltavat päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismia eri lainkäyttöalueilla unionissa. 46)Kun otetaan huomioon Venäjän federaatiosta tulevien maakaasun toimitusten ennennäkemätön väheneminen ja uusien äkillisten toimitushäiriöiden jatkuva riski, unionilla on kiireellinen tarve monipuolistaa kaasutoimituksiaan. Nesteytetyn maakaasun markkinat ovat kuitenkin edelleen kehittymässä Euroopassa, ja on vaikea arvioida näillä markkinoilla vallitsevien hintojen oikeellisuutta. Jotta unioniin suuntautuvien nesteytetyn maakaasun toimitusten hinta voitaisiin arvioida täsmällisesti, objektiivisesti ja luotettavasti, Euroopan energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston (ACER) olisi kerättävä kaikki LNG-markkinatiedot, jotka ovat tarpeen nesteytetyn maakaasun päivittäisen hinta-arvioinnin laatimiseksi. 47)Hinta-arvioinnin olisi perustuttava kaikkiin liiketoimiin, jotka liittyvät nesteytetyn maakaasun toimituksiin unioniin. ACERille olisi annettava valtuudet kerätä nämä markkinatiedot kaikilta osapuolilta, jotka osallistuvat nesteytetyn maakaasun toimituksiin unioniin. Kaikki tällaiset osapuolet olisi velvoitettava ilmoittamaan kaikki LNG-markkinatietonsa ACERille niin reaaliaikaisesti kuin on teknisesti mahdollista joko liiketoimen toteutumisen tai liiketoimen toteuttamista koskevan osto- tai myyntitarjouksen esittämisen jälkeen. ACERin hinta-arvioinnin olisi sisällettävä kattavimmat tiedot, mukaan lukien transaktiohinnat, ja 1 päivästä maaliskuuta 2023 alkaen unioniin suuntautuvien nesteytetyn maakaasun toimitusten osto- ja myyntihinnat. Julkaisemalla päivittäin tämä objektiivinen hinta-arvio sekä määritetty ero markkinoiden muihin viitehintoihin LNG-viitearvon muodossa, tasoitetaan tietä sille, että markkinaosapuolet ottavat sen vapaaehtoisesti käyttöön viitehintana sopimuksissaan ja liiketoimissaan. Kun nesteytetyn maakaasun hinta-arvion ja LNG-viitearvon käyttö on vakiintunut, niistä voisi myös tulla vertailuindeksi johdannaissopimuksille, joita käytetään suojautumiseen nesteytetyn maakaasun hinnalta tai nesteytetyn maakaasun hinnan ja muiden kaasunhintojen väliseltä hintaerolta. Toimenpiteen kiireellisyyden vuoksi nesteytetyn maakaasun hinta-arvio olisi julkaistava ensimmäisen kerran viimeistään kahden viikon kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta.

48)ACERille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1227/2011 ja asetuksen (EU) N:o 1227/2011 8 artiklan 2 ja 6 kohdan täytäntöönpanosta annetulla komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1348/2014, jäljempänä yhdessä ’REMIT’, annetut valtuudet eivät riitä muodostamaan täydellistä ja kattavaa tietokokonaisuutta kaikista nesteytetyn maakaasun toimituksista unioniin. Tällainen päivittäistä hinta-arviointia varten laadittava kattava ja täydellinen tietokokonaisuus on kuitenkin tarpeen, jotta unioni voi yhteisvastuun hengessä hallinnoida kansainväliseen nesteytetyn maakaasun tuontiin liittyvää hankintapolitiikkaansa erityisesti meneillään olevassa kriisitilanteessa. Myös nesteytettyä maakaasua koskevista sopimuksista tarvitaan asiaankuuluvia tietoja, jotta voidaan varmistaa hintakehityksen seuranta sekä tietojen laadunvalvonta ja laadunvarmistus. Tämän tilapäisen välineen olisi mahdollistettava se, että ACER voi kerätä kaikki markkinatiedot, joita tarvitaan kattavan ja edustavan arvion tekemiseksi unioniin suuntautuvien nesteytetyn maakaasun toimitusten hinnoista. 49)Vaikka nesteytetyn maakaasun päivittäisen hinta-arvioinnin ja LNG-viitearvon pysyvä käyttöönotto olisi myöhemmässä vaiheessa sisällytettävä REMIT-lainsäädäntökehyksen laajempaan tarkistamiseen, meneillään oleva kriisitilanne edellyttää jo nyt kiireellisiä toimia, jotta unioniin suuntautuviin nesteytetyn maakaasun toimituksiin ja tarkkaan hinnoitteluun liittyviä vakavia vaikeuksia voidaan käsitellä väliaikaisesti, kunnes REMIT-lainsäädäntökehyksen tarkistus voidaan hyväksyä tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen. 50)Jotta voidaan välittömästi lisätä hintojen läpinäkyvyyttä ja suunnitteluvarmuutta nesteytetyn maakaasun tuontimarkkinoilla, olisi täsmennettävä, että asiaa koskevien tietokokonaisuuksien olisi sisällettävä tiedot toteutettujen nesteytetyn maakaasun liiketoimien hinnasta ja määrästä, unioniin suuntautuviin nesteytetyn maakaasun toimituksiin liittyvien osto- ja myyntitarjousten hinnoista ja määristä sekä tarvittaessa siitä pitkän aikavälin sopimuksen hintakaavasta, josta hinta on johdettu. 51)Ilmoitusvelvollisuuden piiriin kuuluvat markkinaosapuolet olisi määriteltävä osapuoliksi, jotka osallistuvat unioniin toimitettavien nesteytetyn maakaasun erien ostoon tai myyntiin. Näihin nesteytetyn maakaasun markkinaosapuoliin olisi sovellettava REMIT-lainsäädäntökehyksen mukaisesti markkinaosapuoliin sovellettavia velvoitteita ja kieltoja. 52)ACERilla olisi yhteistyössä komission kanssa oltava laajat valtuudet täsmentää keräämiensä markkinatietojen laatu ja sisältö, jotta se voi tehdä päivittäisen hinta-arvioinnin unioniin suuntautuvista nesteytetyn maakaasun toimituksista. Sillä olisi myös oltava laaja harkintavalta parhaaksi katsomansa siirtoprotokollan valinnassa. Jotta ilmoitettavien markkinatietojen laatu olisi mahdollisimman korkea, ACERille olisi annettava valtuudet täsmentää kaikki sille ilmoitettavien markkinatietojen parametrit. Tällaisiin parametreihin olisi sisällyttävä muun muassa viiteyksiköt, joissa hintatiedot ilmoitetaan, viiteyksiköt, joissa määrälliset tiedot ilmoitetaan, liiketoimen erääntymisajat tai liiketointa edeltävät osto- ja myyntitarjoustiedot sekä siirtoprotokollat, joita käytetään vaadittujen tietojen toimittamiseen ACERille. 53)ACERin olisi myös vahvistettava menetelmä, jota se käyttää nesteytetyn maakaasun päivittäisen hinta-arvion ja LNG-viitearvon määrittämiseksi, sekä menettely tämän menetelmän säännöllistä uudelleentarkastelua varten. 54)Tämän asetuksen mukaisesti julkaistun hinta-arvion pitäisi tarjota jäsenvaltioille ja muille markkinatoimijoille enemmän läpinäkyvyyttä Eurooppaan suuntautuvan nesteytetyn maakaasun vallitsevan tuontihinnan suhteen. Hintojen läpinäkyvyyden lisäämisen pitäisi puolestaan antaa jäsenvaltioille ja unionissa kotipaikkaansa pitäville yksityisille yhteisöille mahdollisuus toimia paremmin tietoon pohjautuvalla ja koordinoidummalla tavalla ostaessaan nesteytettyä maakaasua maailmanmarkkinoilta ja erityisesti käyttäessään palveluntarjoajaa. Koordinoinnin lisäämisen nesteytetyn maakaasun hankinnassa pitäisi antaa jäsenvaltioille mahdollisuus välttää keskinäistä kilpailua tai sellaisten ostotarjousten tekemistä, jotka eivät ole vallitsevan markkinahinnan mukaisia. Sen vuoksi tämän asetuksen nojalla julkaistut hinta-arviot ja vertailuarvot ovat ratkaisevan tärkeitä pyrittäessä lisäämään jäsenvaltioiden välistä yhteisvastuuta rajallisten nesteytetyn maakaasun toimitusten hankinnassa. 55)Markkinaosapuolten velvollisuus toimittaa ACERille tietoja nesteytettyä maakaasua koskevista liiketoimista on tarpeellinen ja oikeasuhteinen, jotta voidaan saavuttaa tavoite, jonka mukaan ACERin olisi voitava määrittää LNG-viitearvo, erityisesti koska se on yhdenmukainen markkinatoimijoiden REMIT-lainsäädäntökehyksen mukaisten nykyisten velvoitteiden kanssa. Lisäksi ACER pitää arkaluonteiset liiketoimintatiedot luottamuksellisina. 56)Title Transfer Facility (TTF) on Alankomaissa sijaitseva virtuaalinen hinnoittelupaikka, jota sen suuren likviditeetin vuoksi käytetään usein hintanoteeraukseen Euroopan kaasumarkkinoilla, mikä vaikuttaa sopimuksiin ja suojaustoimintoihin kaikkialla EU:ssa. Erityisolosuhteissa, kun muut kaasun hintoja koskevat toimenpiteet on toteutettu, saatetaan tarvita TTF:n spot-hintoja koskevia kohdennettuja hätätoimia. Neuvoston olisi komission ehdotuksesta hyväksyttävä päätös, jolla otetaan käyttöön dynaaminen markkinakorjausmekanismi TTF:n spot-markkinoilla tapahtuvia maakaasukauppoja varten. Vahvistettavalla enimmäishinnalla on varmistettava unionin toimitusvarmuus ja EU:n sisäiset maakaasuvirrat, ja siinä on otettava huomioon kaasun hintojen vaikutus sähkön hintoihin. Jotta ei vaikuteta EU:n sisäisiin kaasuvirtoihin, joiden olisi edelleen mahdollistettava maakaasun kulkeminen sinne, missä sitä eniten tarvitaan, muut unionin kaasukaupan keskukset voidaan yhdistää korjattuun TTF-spot-hintaan dynaamisen hintahaarukan avulla. Päätettäessä ehdotuksista, jotka koskevat markkinakorjausmekanismin käyttöönottoa unionin kaasukaupan keskuksia varten, olisi harkittava vaihtoehtoisia ratkaisuja, kuten kaasun ostosopimuksissa käytettävää hinnanmuodostusmekanismia koskevia sääntelytoimia. 57)Unioni on houkutteleva markkina-alue kansainvälisille kaasutoimituksille, ja sitä pidetään luotettavana kumppanina energiakaupassa. Ennen kuin toteutetaan tuontiin vaikuttavia markkinainterventioita, toimissa olisi keskityttävä yhteistyöhön kansainvälisten kumppaneiden kanssa ja neuvottelupohjaisiin lähestymistapoihin mahdollisten riskien rajoittamiseksi. 58)Koska on olemassa mahdollisuus, että kaasuntoimitukset keskeytyvät tai häiriintyvät merkittävästi, unionin olisi oltava valmis soveltamaan nopeasti erilaisia yhteisvastuumekanismeja hätätilanteiden lieventämiseksi. Näissä poikkeuksellisissa olosuhteissa neuvoston olisi voitava päättää komission ehdotuksesta tehokkaasta kaasunjakomekanismista, joka sisältää myös hinnoittelusäännöt ja joka on jäsenvaltioiden käytettävissä alueellisessa tai unionin tason hätätilanteessa. 59)Asetuksessa (EU) 2017/1938 säädetään jo jäsenvaltioiden mahdollisuudesta asettaa hätätilanteessa etusijalle kaasutoimitukset tiettyihin keskeisiin kaasuvoimaloihin, koska ne ovat tärkeitä sähkön toimitusvarmuuden takaamiseksi ja verkon epätasapainon välttämiseksi. Keskeiset kaasuvoimalat ja niihin liittyvät kaasumäärät saattavat vaikuttaa merkittävästi kaasumääriin, joita on käytettävissä yhteisvastuuseen hätätilanteessa. Näissä olosuhteissa jäsenvaltioiden olisi voitava väliaikaisesti pyytää kiireellisiä yhteisvastuutoimenpiteitä, jos ne eivät pysty turvaamaan kriittisiä kaasumääriä, jotka tarvitaan jatkuvan sähköntuotannon varmistamiseksi keskeisissä kaasuvoimaloissa. Samasta syystä yhteisvastuuta tarjoavien jäsenvaltioiden olisi myös voitava varmistaa, että niiden keskeisten kaasuvoimaloiden toiminta ei vaarannu, kun ne tarjoavat yhteisvastuuta toiselle jäsenvaltiolle. 60)Yhteisvastuumekanismin käyttöönoton yhteydessä olisi voitava pyytää ainoastaan kaasumääriä, joita tarvitaan niitä voimaloita varten, jotka jäsenvaltiot ovat määritelleet sähköjärjestelmän Euroopan tason riittävyyden kannalta kriittisiksi. Olisi vahvistettava enimmäisraja kriittisille kaasumäärille, joita kussakin jäsenvaltiossa tarvitaan toimitusvarmuuden ylläpitämiseksi. Sähkö-ENTSOn talvikatsauksessa käytetty menetelmä muodostaa perustan tällaisten rajojen asettamiselle. Asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa jäsenvaltioilla olisi oltava mahdollisuus ylittää tässä asetuksessa vahvistettu enimmäisraja. 61)Tällä toimenpiteellä markkinatoimijoille asetetut rajoitukset ovat tarpeen kaasun toimitusvarmuuden turvaamiseksi tilanteessa, jossa kaasun tarjonta on vähentynyt ja kysyntä kasvanut talvikaudella. Toimenpiteet perustuvat asetuksissa (EU) 2022/1369 ja (EU) 2017/1938 vahvistettuihin voimassa oleviin toimenpiteisiin, ja pyrkimyksenä on lisätä kyseisten toimenpiteiden vaikuttavuutta nykyisissä olosuhteissa. 62)Tietyt asiakkaat, kuten kotitaloudet ja keskeisiä sosiaalipalveluja tarjoavat asiakkaat, ovat erityisen herkkiä kaasun toimitushäiriöiden kielteisille vaikutuksille. Tästä syystä asetuksella (EU) 2017/1938 otettiin käyttöön jäsenvaltioiden välinen yhteisvastuumekanismi lieventämään vakavan hätätilanteen vaikutuksia unionissa sekä turvaamaan kaasuvirta yhteisvastuumekanismin nojalla suojatuille asiakkaille. Tietyissä tapauksissa myös suojattujen asiakkaiden kaasun käyttöä voitaisiin kuitenkin pitää ei-välttämättömänä; tämäntyyppisen käytön,