EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 19.9.2018 JOIN(2018) 31 final YHTEINEN TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE,

NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE, ALUEIDEN KOMITEALLE JA EUROOPAN INVESTOINTIPANKILLE

Euroopan ja Aasian yhteydet – EU:n strategian perusta



























YHTEINEN TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE, ALUEIDEN KOMITEALLE JA EUROOPAN INVESTOINTIPANKILLE Euroopan ja Aasian yhteydet – EU:n strategian perusta 1.Johdanto Euroopan unionin (EU) ja Aasian suhde on koko maailman kannalta merkittävä, ja alueiden väliset kytkökset tulevat todennäköisesti lisääntymään tulevina vuosina. Aasiassa asuu noin 60 prosenttia maailman väestöstä, ja sen osuus EU:n viennistä on 35 prosenttia (618 miljardia euroa) ja EU:n tuonnista 45 prosenttia (774 miljardia euroa). Maailman eri alueiden yhä voimakkaampi keskinäisriippuvuus tarjoaa sekä Euroopalle että Aasialle mahdollisuuden laajempaan yhteistoimintaan, rauhanomaiseen poliittiseen yhteistyöhön, tasapuolisiin ja vahvempiin taloudellisiin suhteisiin, laaja-alaiseen yhteiskunnalliseen vuoropuheluun sekä yhteistyöhön kansainvälisen ja alueellisen turvallisuuden alalla. Eurooppa ja Aasia voivat yhdessä edistää laajempaa yhteistyötä maailmanpolitiikan, maailmanlaajuisen vakauden ja eri alueiden taloudellisen vaurauden alalla. Jotta yhteistyön kehittämisessä voitaisiin ottaa seuraava askel ja maailmantaloudessa avata uusia mahdollisuuksia, EU:n ja Aasian tulisi varmistaa tehokkaat ja kestävät keskinäiset yhteydet. Yhteyksillä edistetään talouskasvua ja työpaikkojen luomista, globaalia kilpailukykyä ja kauppaa sekä ihmisten, tavaroiden ja palvelujen liikkuvuutta Euroopan ja Aasian välillä. Eräiden arvioiden mukaan nykyisen kasvun ylläpitäminen ja ilmastonmuutokseen sopeutuminen edellyttävät Aasiassa tulevina vuosikymmeninä joka vuosi yli 1,3 biljoonan euron infrastruktuuri-investointeja. EU:ssa puolestaan Euroopan laajuinen liikenneverkko edellyttää vuosina 2021–2030 arviolta 1,5 biljoonan euron investointeja. Haasteena eivät kuitenkaan ole pelkät investoinnit. Aasian alueet ovat keskenään erilaisia, ja Aasian maiden talousjärjestelmissä ja kehitysasteissa on suuria eroja. Tämän vuoksi markkinoille pääsyn sekä tavaroiden, palvelujen, pääoman ja ihmisten rajanylisen liikkuvuuden edistämiseksi tarvitaankin yhtenäisiä ja johdonmukaisia sääntöjä, normeja ja käytäntöjä. Tiukat sosiaaliset ja ympäristönormit, asianmukainen suunnittelu ja koko elinkaaren kattavat kustannus-hyötyanalyysit ovat tarpeen, jotta voidaan varmistaa yhteysinvestointien pitkän aikavälin kestävyys. Velka-ahdingon välttämiseksi on varmistettava, että infrastruktuurihankkeet ovat rahoituksen ja julkisen talouden kannalta kestäviä. Edellä kuvattujen syiden vuoksi Euroopan komissio esittää toimia, joilla rakennetaan perusta Euroopan ja Aasian yhteyksiä koskevalle EU:n strategialle. Toimiin sisältyy konkreettisia toimintapoliittisia ehdotuksia ja aloitteita, joiden avulla voidaan parantaa Euroopan ja Aasian välisiä yhteyksiä muun muassa liikenne-, energia- ja digitaalisten verkkojen yhteentoimivuuden kautta. Tämä tiedonanto on myös osa EU:n panosta vuoden 2018 lokakuussa järjestettävään 12. Aasia–Eurooppa-kokoukseen (Asem), joka tarjoaa mahdollisuuden edistää yhteyksien vahvistamista ja yhteistyötä aasialaisten kumppaniemme kanssa. Tätä tiedonantoa tulisi lukea yhdessä seuraavaa monivuotista rahoituskehystä koskevan komission ehdotuksen kanssa. Ehdotuksessa asetetaan selkeät painopisteet, joita on selvennetty myös komission viimeaikaisissa tiedonannoissa ja jotka mahdollistavat yksityisten investointien edistämisen ja tukemisen koko maailmassa. 2.EU:n toimintatapa: kestävät, kattavat ja sääntöihin perustuvat yhteydet EU on viime vuosikymmeninä aktiivisesti edistänyt sisäisiä yhteyksiään. Sisämarkkinoiden luominen mahdollisti EU:ssa ihmisten, tavaroiden, palvelujen ja pääoman vapaan liikkuvuuden. EU:n laajuisilla säännöillä, kuten valtiontukia ja julkisia hankintoja koskevilla säännöillä, taataan, että kilpailu on tasapuolista ja avointa, ja unionin politiikan avulla varmistetaan myös ympäristönsuojelun, turvallisuuden sekä sosiaalisten ja yksilön oikeuksien toteutuminen. EU edistää myös kiertotaloutta, kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä sekä ilmastokestävää tulevaisuutta, jotta voidaan saavuttaa kestävän kehityksen tavoitteet ja Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteet. Näillä politiikoilla on tuettu investointeja rajanylisiin yhteyksiin, jotka perustuvat selkeään Euroopan laajuiseen verkkoon (TEN) ja sen selkeästi määriteltyihin painopisteisiin ja vaatimuksiin. Yhteyksiä käyttävät kansalaiset ja yritykset hyötyvät voidessaan luottaa tehokkaaseen Euroopan laajuiseen infrastruktuuriin, vapaaseen ja tasapuoliseen kilpailuun sekä yhteisiin normeihin. EU:n sisämarkkinat ovat lisänneet tuottavuutta ja kilpailukykyä ja voivatkin toimia esimerkkinä ja innoituksen lähteenä koko maailmalle. Yhteyksiä koskevilla EU:n politiikoilla pyritään tehostamaan EU:n sisämarkkinoiden toimintaa ja parantamaan yhteyksiä myös maailmanlaajuisesti painottaen ihmisille koituvia hyötyjä ja heidän oikeuksiaan. Näitä tavoitteita tuetaan kestävää kehitystä, hiilestä irtautumista, digitalisaatiota, investointeja, innovointia ja maailmanlaajuista johtajuutta koskevilla politiikoilla. Kokemuksensa avulla EU voi edistää kestävää, kattavaa ja sääntöihin perustuvaa lähestymistapaa yhteyksien lisäämisessä: ·Kestävät yhteydet: Tuottavuuden lisäämiseksi sekä kasvun ja työpaikkojen luomiseksi yhteyksiä koskevissa investoinneissa on varmistettava markkinatehokkuus ja investointien toteutettavuus julkisen talouden näkökulmasta. Jotta voidaan vastata ilmastonmuutoksen ja ympäristön pilaantumisen haasteisiin, investointien on edistettävä vähähiiliseen talouteen siirtymistä ja täytettävä ympäristövaikutusten arviointiin perustuvat tiukat vaatimukset. Sosiaalisen kehityksen tukemiseksi investointien on täytettävä myös tiukat avoimuuden ja hyvän hallinnon vaatimukset ja niistä on järjestettävä asianmukaisia julkisia kuulemisia, jotta voidaan kuulla hankkeiden vaikutuspiiriin kuuluvia ihmisiä. Yhteyksiä koskevien politiikkojen tulisi vähentää kielteisiä ulkoisvaikutuksia, kuten ympäristövaikutuksia, ruuhkia, melua, saasteita ja onnettomuuksia. Yhteyksien on siis oltava pitkällä aikavälillä taloudellisesti, sosiaalisesti sekä julkisen talouden ja ympäristön kannalta kestäviä. ·Kattavat yhteydet: Yhteyksissä on kyse verkoista sekä niiden kautta kulkevien ihmisten, tavaroiden, palvelujen ja pääoman liikkeistä. Tämä tarkoittaa paitsi lento-, maa- ja meriliikenneyhteyksiä myös digitaalisia verkkoja matkaviestinverkoista kiinteisiin verkkoihin, internetin runkoverkosta asiakasliittymiin ja kaapeleista satelliitteihin. Yhteydet tarkoittavat myös energiaverkkoja ja energiavirtoja kaasusta ja nesteytetystä maakaasusta sähköverkkoihin, uusiutuvasta energiasta energiatehokkuuteen. Näiden kolmen alan välillä tulisi pyrkiä löytämään synergiaetuja, sillä ne voivat johtaa innovatiivisiin ja uudenlaisiin yhteyksiin. Yhteyksillä on myös tärkeä inhimillinen ulottuvuus, minkä vuoksi ihmisten etujen ja oikeuksien tulisi olla kaiken politiikan keskiössä. ·Kansainväliset sääntöihin perustuvat yhteydet: Jotta ihmiset, tavarat, palvelut ja pääoma voisivat liikkua tehokkaasti, tasapuolisesti ja sujuvasti, tarvitaan sääntöjä ja sääntelyä. Kansainvälisellä tasolla sovitut ja kansainvälisten organisaatioiden ja laitosten tukemat käytännöt, säännöt, yleissopimukset ja tekniset standardit mahdollistavat verkkojen yhteentoimivuuden ja rajanylisen kaupankäynnin. EU takaa sisämarkkinoillaan kaikille yrityksille syrjimättömän kohtelun ja tasapuoliset toimintaedellytykset sekä edistää avointa ja läpinäkyvää investointiympäristöä suojellen kuitenkin keskeisiä omistuksiaan. EU:n tulisi jatkossakin edistää avoimia ja läpinäkyviä hankintamenettelyjä, joissa yrityksillä tulisi olla tasapuoliset toimintaedellytykset. Näiden periaatteiden pohjalta EU tekee yhteistyötä lähialueidensa ja aasialaisten kumppaniensa kanssa kolmella tavalla:

·edistämällä kansalaisia ja talouksia palvelevien tehokkaiden yhteyksien ja verkkojen rakentamista Euroopan ja Aasian välille ensisijaisten liikennekäytävien, digitaalisten yhteyksien ja energiayhteistyön avulla ·muodostamalla yhteyskumppanuuksia, jotka perustuvat yhdessä sovituille säännöille ja normeille ja jotka mahdollistavat tavaroiden, ihmisten, pääoman ja palvelujen virtojen paremman hallinnoinnin ·pyrkimällä pienentämään merkittäviä investointivajeita parantamalla varojen hankintaa ja EU:n rahoituksen vipuvaikutusta sekä vahvistamalla kansainvälisiä kumppanuuksia. 3.Tehokkaiden yhteyksien rakentaminen Euroopan ja Aasian välille Nykyisten ja tulevien yhteyksien tehostamiseksi unionin olisi yhdessä kumppaniensa kanssa puututtava Euroopan ja Aasian välisiin liikenne-, energia- ja digitaalisiin yhteyksiin. Tässä yhteydessä on otettava huomioon tekniikan nopea muutos, joka vaikuttaa yhteyksiin suuresti. Euroopan ja Aasian fyysisten yhteyksien lisäksi EU:n ja sen kumppanien olisi myös edistettävä opiskelijoiden, yliopistoväen ja tutkijoiden yhteyksiä ja liikkuvuutta. 3.1.Liikenne Tehokkaiden, taloudellisesti elinkelpoisten ja ympäristön kannalta kestävien kauppareittien ja käytävien kehittäminen Euroopan ja Aasian välille hyödyttää sekä unionia että sen aasialaisia kumppaneita. Tällä hetkellä arvossa mitattuna 70 prosenttia kauppatavarasta kulkee meritse ja reilu 25 prosenttia ilmateitse. Raideliikenteen osuus on vähäinen. Kasvupotentiaali on kaikilla aloilla merkittävä. EU:n olisi parannettava liikenneyhteyksiä naapurialueidensa ja aasialaisten kumppaniensa kanssa. EU:n tulisi pyrkiä yhdistämään kehittynyt Euroopan laajuinen liikenneverkko (TEN-T) Aasian verkkoihin. TEN-T-kehys sisältää selkeät painopisteet ja normit, joiden avulla edistetään rajanylistä ja yhteentoimivaa multimodaaliliikennettä eli raide-, meri- ja sisävesikuljetuksia yhdistävää liikennettä. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi EU voisi tarjota kumppaneilleen tarvittavaa teknistä apua ja auttaa niitä suunnittelemaan liikennejärjestelmiään ja varmistamaan niiden yhteenliittämisen sekä osallistua infrastruktuurin rahoittamiseen tarpeen mukaan (ks. 4 luku). Vajeita ja mahdollisuuksia voidaan tunnistaa yhteyksien tason arviointiin tarkoitettujen uusien menetelmien, kuten yhteysindeksien, avulla. EU:n tulisi myös osaltaan auttaa tekemään Euroopan ja Aasian liikenneyhteyksistä varmempia. Varmat yhteydet Maailma on yhä riippuvaisempi hienostuneista dataverkoista ja tiedonsiirtomenetelmistä, energiaverkoista, tarkkaan ajoitetuista arvoketjuista ja ihmisten liikkuvuudesta. Näiden virtojen hallinnointi edellyttää oikeaa tasapainoa virtojen liikkuvuuden helpottamisen ja niiden turvallisuuden ja toimintavarmuuden välillä. Hybridiuhkien ja terrorismin aikakaudella toimintavarmuudella on väliä. Kauppareittien käytettävyys edellyttää yhä asianmukaista poliittista ja turvallisuusympäristöä. Lisäksi on ratkaistava monia haasteita, kuten kansainvälinen järjestäytynyt rikollisuus, kaikenlainen salakuljetus ja laiton kauppa, kyberturvallisuushaasteet sekä liikenne- ja energiaturvallisuuteen kohdistuvat hyökkäykset. Näitä haasteita ei voida ratkaista pelkästään maiden tai muiden yksittäisten toimijoiden sisäisillä tai ulkoisilla politiikoilla. EU:n olisi tehtävä kumppanimaiden kanssa yhteistyötä etenkin kyberturvallisuuden alalla Euroopan ja Aasian välisten liikenneyhteyksien turvallisuuden ja varmuuden parantamiseksi. ·Lentoliikenne EU:n kolmansien maiden kanssa tekemät ilmailusopimukset luovat uusia taloudellisia mahdollisuuksia avaamalla markkinoita ja edistämällä investointimahdollisuuksia. Jotta EU:n ja sen kumppanimaiden kansalaisia ja yrityksiä hyödyttävä lentoliikenne voisi kasvaa, EU neuvottelee parhaillaan ilmailusopimuksista useiden EU:n naapurustoon kuuluvien maiden ja Aasian maiden kanssa. EU pyrkii sopimusten avulla vaikuttamaan myös ilmailun ympäristö- ja ilmastovaikutuksiin ja ennen kaikkea ilmailun päästöihin. EU aikoo jatkossakin tukea Euroopassa, Aasiassa ja muualla välttämätöntä pitkän aikavälin siirtymää vähähiiliseen lentoliikenteeseen muun muassa edistämällä kansainvälisten sopimusten tehokasta täytäntöönpanoa ja toteuttamalla kohdennettuja toimia kumppanimaiden valmiuksien parantamiseksi. ·Meriliikenne EU tukee puhdasta ja kestävää merenkulkua EU:n laajuisilla politiikkatoimilla ja osallistumalla esimerkiksi Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) ympäristötoimiin. Komissio aikoo osana vähähiiliseen liikenteeseen siirtymistä koskevaa strategiaansa edistää vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöä Euroopan ja Aasian satamissa. Komissio aikoo myös jatkaa yhteistyötään Aasian kolmansien maiden kanssa asiaankuuluvien meriliikennesopimusten avulla ja auttaa siten meriliikenteen sääntelyä ja helpottamista. Tullimuodollisuuksien nopeuttamiseksi komission tulisi edistää Aasian satamien hallinnollisten muodollisuuksien digitalisointia ja yksinkertaistamista koskevia aloitteita. EU:n olisi myös edistettävä Rotterdamin sääntöjen laajempaa hyväksymistä, sillä se helpottaisi sähköisten asiakirjojen käyttöä merenkulussa. EU:n tulisi ehdottaa lisätoimia meriturvallisuuden parantamiseksi ja jatkaa kansainvälisten toimien tukemista muun muassa IMO:n puitteissa. EU:n tulisi jatkossakin kehittää Mustanmeren alueen roolia siltana Euroopan ja Aasian välillä. ·Maaliikenne Raideliikenteen alalla EU:n tulisi yhdessä kumppaniensa kanssa pyrkiä lisäämään raideyhteyksien kilpailukykyä lyhentämällä kuljetusaikoja ja parantamalla käyttöasteita. EU on laajentanut Euroopan laajuista liikenneverkkoa (TEN-T) Länsi-Balkanin maihin ja on hiljattain sopinut sen laajentamisesta kuuteen itäisen kumppanuuden maahan (Armenia, Azerbaidžan, Georgia, Moldova, Ukraina ja Valko-Venäjä). Sekä pohjois–etelä-suuntaiset raideyhteydet että itä–länsi-suuntaiset raideyhteydet voisivat olla tulevaisuudessa tärkeitä. Liikenne on kasvanut huomattavasti erityisesti EU:n ja Kiinan välisellä raideyhteydellä. Tämän raideyhteyden pitkän aikavälin taloudellista kannattavuutta ja kilpailuneutraliteettia koskeviin haasteisiin olisi puututtava. EU tukee YK:n Euroopan talouskomission (UNECE) Unified Rail Law aloitetta, jossa pyritään yhtenäistämään rautateiden tavaraliikenteeseen Euraasian mantereella sovellettavaa lainsäädäntöä. EU aikoo tehdä yhteystyötä asianomaisten raideliikenneorganisaatioiden kanssa laajentaakseen EU:n teknisten eritelmien ja turvallisuusjohtamisjärjestelmien soveltamista. Euroopan ja Aasian välisten yhteyksien kannalta maantieliikenne on usein järkevä vaihtoehto keskipitkillä matkoilla (esim. Keski-Aasiaan) ja muihin liikennemuotoihin yhdistettävänä toissijaisena liikenneverkkona. Alalla on tärkeää varmistaa työntekijöiden kohtuulliset työolot ja kuljetusyritysten tasapuolinen kilpailu. EU:n tulisi keskittyä yhteistyössään Aasian maiden kanssa edistämään liikenneturvallisuutta jakamalla hyviä käytäntöjä ja parhaita ratkaisuja, joiden avulla voidaan vähentää tieliikennekuolemia ja loukkaantumisia. EU aikoo myös edistää tullialan tiedonvaihtoa ja kehittää passitusyhteistyötä kahdenvälisesti ja Maailman tullijärjestön (WCO) kautta.

3.2.Digitaaliset yhteydet Suuren kapasiteetin verkkoyhteydet ovat keskeisen tärkeä digitaalitalouden tuki. Runkoverkkoyhteydet Aasian maihin ja muihin kolmansiin maihin edistävät silmukkaverkon luomista ja mahdollistavat tämän yhä tärkeämmän infrastruktuurin edellyttämän kaistanleveyden ja muiden laatuvaatimusten täyttymisen. Internet-yhteyden yleinen ja kohtuuhintainen saatavuus todistetusti edistää sosioekonomista kehitystä. EU:n olisi suhteissaan Aasian maiden kanssa edistettävä rauhanomaista, varmaa ja avointa tieto- ja viestintäteknistä ympäristöä sekä puututtava kyberturvallisuusuhkiin ja suojeltava ihmisoikeuksia ja vapauksia verkossa, henkilötietojen suoja mukaan lukien. Yksityisiä ja julkisia investointeja digitaaliseen infrastruktuuriin on tuettava yhtenäisellä sääntelyllä sekä politiikoilla ja kannustimilla, joilla voidaan kaventaa digitaalista kuilua etenkin syrjäisillä alueilla tai sisämaavaltioissa. Tätä varten EU toteuttaa Aasiassa tarpeen mukaan Digital4Development-strategiaansa ja pyrkii tukemaan sosioekonomista kehitystä edistämällä digitaaliteknologiaa ja digitaalisia palveluja. 3.3.Energiayhteydet EU:n energiamarkkinoiden vapauttaminen, vuodelle 2020 asetetut uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevat tavoitteet sekä energiaunionistrategia ovat yhdessä edistäneet markkinavetoista siirtymistä kohti puhtaita energialähteitä. Muutoksen myötä sähköverkosta on tullut vähähiilisempi ja sen eri osia on liitetty paremmin yhteen, mikä on tärkeää kilpailun kannalta ja mahdollistaa vaihtelevan uusiutuvan energian hyödyntämisen. EU:n olisi hyödynnettävä kokemustaan ja edistettävä alueellisia energiayhteyksiä tukevia alustoja, joissa painotetaan markkinaperiaatteita. Lisäksi EU:n olisi tuettava energiajärjestelmän nykyaikaistamista, puhtaiden (hajautettujen) ratkaisujen käyttöönottoa, energiatehokkuutta ja EU:n ja Aasian välisiä ja aasialaisten kumppanien keskinäisiä energiayhteyksiä. 3.4.Ihmisten väliset yhteydet Opiskelijoiden, yliopistoväen ja tutkijoiden väliset yhteydet ja heidän liikkuvuutensa ovat tärkeitä keskinäisen ymmärryksen ja talouskasvun mahdollistavia tekijöitä. Vuodesta 2014 lähtien eri ohjelmista on rahoitettu yli 18 000 opiskelijan, tutkijan ja työntekijän liikkuvuutta. EU:n olisi lisättävä opiskelija- ja tutkijavaihtoa Aasian maiden kanssa Erasmus-ohjelman, Marie Skłodowska-Curie toimien, tutkintotodistusten vastavuoroisen tunnustamisen sekä tutkijoiden ja innovoijien alueellisten vaihto-ohjelmien avulla. EU:n olisi edistettävä kaupunkien välistä yhteistyötä, kuten EU:n kulttuuripääkaupunkien ja niiden aasialaisten vastineiden vuorovaikutusta, sekä lisättävä taiteilijoiden liikkuvuutta ja urheilun saralla tehtävää yhteistyötä. Keskeiset toimet – 3 luku Komissio aikoo ·kehittää menetelmän, jolla voidaan arvioida kestävien yhteyksien tasoa Euroopan ja Aasian välillä ja niiden taloudellista vaikutusta EU:ssa ja sen eri alueilla ·edistää tullialaa ja digitaalisia liikennekäytäviä koskevaa tiedonvaihtoa sekä arvioida riskejä ·käydä lentoliikennesopimuksia koskevia neuvotteluja Kaakkois-Aasian maiden liiton (ASEAN), Azerbaidžanin, Turkin ja Qatarin kanssa sekä allekirjoittaa kahdenväliset lentoliikenteen turvallisuussopimukset Kiinan ja Japanin kanssa ·edistää vähähiiliseen liikenteeseen siirtymistä koskevia sopimuksia kansainvälisillä foorumeilla, etenkin ilmailu- ja meriliikennealalla ·edistää Aasian ja Mustanmeren maiden meriliikenteen digitalisaatiota ja hallintomenettelyjen yksinkertaistamista sekä Rotterdamin sääntöjen soveltamista ·selvittää mahdollisuutta laajentaa EU:n TEN-T-käytävistä vastaavien koordinaattorien toimeksiantoa kattamaan myös laajentumisprosessissa mukana olevat ja naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat suunnitteilla olevan, vuoteen 2023 mennessä tehtävän TEN-T-asetuksen uudelleentarkastelun yhteydessä ·edistää tulevaisuuden teknologian, kuten tekoälyn, eettistä käyttöä koskevia normeja ja valtioiden vastuullisia toimintatapoja verkossa ·edistää Aasiassa Erasmus- ja Marie Skłodowska-Curie toimia ja niihin liittyviä vastavuoroisia järjestelyjä vaihto- ja liikkuvuusmahdollisuuksien lisäämiseksi. 4.Kestäviä yhteyksiä koskevien kansainvälisten kumppanuuksien luominen Kestäviä yhteyksiä koskevaan yhteistyöhön vaikuttavat monet eri toimijat ja vuorovaikutussuhteet. Voidakseen edistää yhteyksiä tehokkaasti EU:n olisi vahvistettava nykyisiä ja luotava uusia kahdenvälisiä, alueellisia ja kansainvälisiä kumppanuuksia, jotka ovat kestäviä, avoimia, osallistavia ja sääntöihin perustuvia. 4.1.Kahdenvälinen yhteistyö EU on Aasian maille merkittävä kehitys- ja investointiyhteistyökumppani. Kehitysasioita koskevissa vuoropuheluissa käsitellään myös investointeja ja kestäviä yhteyksiä, ja niissä olisi huomioitava myös mahdollinen yhteistyö kolmansien maiden kanssa. EU ja sen aasialaiset kumppanit voisivat kehittää yhteistyötään parantaakseen alan sääntely-ympäristöä ja julkista varainhoitoa sekä saadakseen paikallisia voimavaroja laajemmin käyttöön. EU aikoo lisäksi tarjota tukea (esimerkiksi teknistä apua) suunnitteluvalmiuksien parantamiseksi sekä sellaisten hankkeiden, politiikkojen ja sääntelyjärjestelmien kehittämiseksi ja toteuttamiseksi, jotka koskevat kestäviä yhteyksiä ja perustuvat kansainvälisiin normeihin ja hyviin käytäntöihin. Yksittäisten maiden kanssa tehtävä kahdenvälinen yhteistyö olisi mukautettava kunkin maan tilanteeseen. Esimerkiksi Kiinan kanssa EU:n olisi vahvistettava nykyistä infrastruktuuri- ja kehitysyhteistyöaloitteisiin liittyvää yhteistyötä, edistettävä markkinoille pääsyn ja tasapuolisten toimintaedellytysten periaatteiden noudattamista sekä noudatettava yhteyksiä koskevissa aloitteissa kansainvälisiä normeja. Japanin kanssa EU:n olisi puolestaan koordinoitava tiiviisti kansainvälisten normien ja Aasian alueellisen yhteistyön kehittämistoimia, erityisesti aktivoimalla EU:n ja Japanin välistä liikennealan vuoropuhelua. Kaakkois-Aasiassa EU:n olisi jatkettava Singaporen kanssa vuonna 2011 aloitettua liikennealan vuoropuhelua. EU:n olisi samalla myös lisättävä kestäviä yhteyksiä koskevaa vuoropuhelua muiden kumppaniensa, kuten Afganistanin, Intian, Indonesian, Iranin, Pakistanin, Venäjän, Etelä-Korean, Turkin ja Keski-Aasian maiden sekä Australian ja Yhdysvaltojen kanssa.

Kestävät yhteydet ja EU:n laajentumis- ja naapuruuspolitiikka Yhteydet ovat tärkeä osa EU:n laajentumis- ja naapuruuspolitiikkaa. Kun näiden politiikkojen piiriin kuuluvat valtiot lähentävät tai yhdenmukaistavat lähestymistapaansa EU:n lähestymistavan kanssa, kestävät yhteydet tulevat vähitellen osaksi maiden lainsäädäntöä. Komissio on EU:n uuden Länsi-Balkanin-politiikan yhteydessä käynnistänyt hiljattain lippulaiva-aloitteita, joilla pyritään lisäämään verkkojen yhteenliittämistä ja tukemaan digitaalistrategian toteuttamista alueella. Sofian julistuksessa, joka hyväksyttiin toukokuussa 2018 järjestetyssä EU:n ja Länsi-Balkanin huippukokouksessa, luvataan lisätä merkittävästi kaikentyyppisiä yhteyksiä niin liikenneverkkojen, energiaverkkojen, digitaalisten verkkojen kuin ihmistenkin välillä. Itäisen kumppanuuden maiden kanssa on hiljattain sitouduttu digitaalitaloutta koskevan yhteistyön lisäämiseen ja parhaillaan laaditaan liikennealan investointeja koskevaa toimintasuunnitelmaa. Komissio aikoo varmistaa, että kestävät yhteydet otetaan laajemmin huomioon EU:n laajentumis- ja naapuruuspolitiikassa. Lisäksi komissio edistää alan tekniikan ja sääntelyn yhdenmukaistamista. Komissio aikoo myös tukea edelleen julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön täytäntöönpanoa sekä edistää avoimuutta ja hyviä käytäntöjä. 4.2.Alueellinen yhteistyö EU:lla on kokemusta alueellisten yhteistyörakenteiden luomisesta esimerkiksi Itämeren alueella. EU:n olisi yhdessä kumppanimaidensa sekä kansainvälisten organisaatioiden ja rahoituslaitosten kanssa harkittava yhteyksiä koskevan alueellisen yhteistyön toimintatapojen kehittämistä Aasiassa sekä analysoitava yhteyksiin liittyviä toimia tietyillä alueilla, yhteyksien puutteita sekä EU:n ja Aasian välisiä yhteyksiä tukevan yhteistyön mahdollisuuksia. Aasiassa on useita kansainvälisiä organisaatioita ja mekanismeja, joiden toiminta liittyy myös yhteyksiin. EU tekee näiden organisaatioiden kanssa yhteistyötä eri tavoin ja ottaa tällöin huomioon niiden toiminnot ja toimien laajuuden. ASEM on keskeinen foorumi yhteistyölle EU:n tärkeimpien aasialaiskumppanien kanssa. EU:n olisi jatkossakin vahvistettava yhteistyötään ASEANin kanssa, sillä ASEAN on yhteyksien kannalta keskeinen toimija Kaakkois-Aasiassa. EU:n olisi myös tuettava ASEANin vuoteen 2025 ulottuvaa yhteyksiä koskevaa yleissuunnitelmaa (Master Plan on ASEAN Connectivity 2025) ja siihen sisältyvien normien yhdenmukaistamista muun muassa käynnissä olevan liikennealan vuoropuhelun puitteissa. EU:n olisi myös edistettävä kestäviä yhteyksiä koskevaa alueellista yhteistyötä keskeisenä osana Keski-Aasian strategiaansa. 4.3.Kansainvälinen yhteistyö Kansainvälinen yhteistyö on keskeistä, kun yhteyksien oikeudellisista kehyksistä ja konkreettisista muodoista päätetään. Yhteistyö on tärkeää myös sen varmistamiseksi, että kehykset ovat yhä kestävämpiä. Tästä voidaan mainita hyvänä esimerkkinä EU:n hiljattain toteuttama valtamerten hallinnointia koskeva aloite. Valtamerten hallinnointi EU on sitoutunut tukemaan merenkulun vapautta sekä merten ja valtamerten kestävää hallinnointia. Marraskuussa 2016 annetussa yhteisessä tiedonannossa ehdotettiin 50:tä toimea valtamerten turvallisuuden, puhtauden ja kestävän hoidon varmistamiseksi sekä valtamerikumppanuuksien solmimista keskeisten toimijoiden kanssa. Yhdessä Maailmanpankin kanssa EU loi sinisen talouden kehittämiskehyksen, joka auttaa rannikkovaltioita, alueita ja yhteisöjä siirtymään siniseen talouteen. Kehyksen avulla perustetaan julkisen ja yksityisen sektorin investointikumppanuuksille rahoituslähteiden yhdistämismekanismi yli 30 vuoden ajaksi. Kansainväliset organisaatiot laativat kansainvälisiä sopimuksia ja standardeja, joiden täytäntöönpano ja tunnustaminen on välttämätön edellytys ilmastonmuutoksen ja ympäristön pilaantumisen torjunnalle, markkinoille pääsyn sekä vapaan ja tasapuolisen kaupan edistämiselle ja verkkojen yhteentoimivuuden varmistamiselle. Yhteiset kansainväliset standardit mahdollistavat tekniikan yhdenmukaistamisen ja siten eri verkkojen yhteentoimivuuden. Kansainväliset ja eurooppalaiset standardointiorganisaatiot ovat EU:lle tärkeitä kumppaneita, jotka auttavat varmistamaan tekniikan yhdenmukaistamisen Euroopassa ja Aasiassa laatimalla teollisuusvetoisista aloitteista konsensukseen perustuvia standardeja. Komissio aikoo selvittää näiden organisaatioiden ja asiaankuuluvien alojen toimijoiden kanssa, onko tarvetta laatia yhteyksiä koskevia standardeja. Komissio aikoo laajentaa teknisen avun antamista ja sovittaa toimensa entistä paremmin yhteen kansainvälisten organisaatioiden ja ulkomaisten kumppaniensa kanssa, jotta voidaan yhdessä varmistaa, että keskeiset kolmannet maat sitoutuvat standardeihin ja niiden laajempaan soveltamiseen. EU:n olisi yleisesti tehtävä aktiivisempaa yhteistyötä kansainvälisten organisaatioiden kanssa, vahvistettava ulkoista edustustaan ja osallistumistaan sekä parannettava toimiensa koordinointia muiden toimijoiden kanssa. Keskeiset toimet – 4 luku Komissio aikoo ·lisätä yhteistyötä asianomaisten kolmansien maiden kanssa muun muassa EU:n ja Kiinan yhteyskehyksen puitteissa edistääkseen digitaalitaloutta, tehokkaita liikenneyhteyksiä sekä älykästä, kestävää, turvallista ja varmaa liikkuvuutta laajentamalla TEN-T-verkkoa; lisäksi näin edistetään tasapuolisia toimintaedellytyksiä investointien alalla ·tukea kestäviä yhteyksiä politiikkaa ja kehitysasioita koskevissa vuoropuheluissa kolmansien maiden kanssa ·syventää yhteistyötään Aasian alueellisten organisaatioiden kanssa ja kokeilla uusia toimintatapoja, jotka koskevat yhteyksiä koskevaa alueellista yhteistyötä Aasiassa ·tehdä yhteistyötä eurooppalaisten ja kansainvälisten standardointiorganisaatioiden ja niiden kansallisten jäsenten kanssa tarvittavien teknisten standardien tehokkaan ja yhteisen kehittämisen edistämiseksi esimerkiksi kohdennetun teknisen avun ja yhteistyön kautta ·tehdä yhteistyötä YK:n Euroopan talouskomission (UNECE) kanssa rautateiden tavarakuljetuksia koskevan oikeudellisen kehyksen yhtenäistämiseksi Euraasiassa sekä Valtioiden välisen kansainvälisten rautatiekuljetusten järjestön (OTIF) ja rautateiden yhteistyöjärjestön (OSJD) kanssa EU:n teknisten eritelmien ja turvallisuusjohtamisjärjestelmien soveltamisalan laajentamiseksi. 5.Enemmän ja parempia investointeja kestäviin yhteyksiin Yhteyksiin investoidaan maailmanlaajuisesti liian vähän. Maailmanpankin selvityksen mukaan investointitarve on suhteellisesti suurin köyhimmissä maissa (keskimäärin 12,5 % BKT:sta). Myös infrastruktuurimenojen vaje on suurin köyhimmissä maissa (7,5 % BKT:sta). Tämän merkittävän investointivajeen korjaamiseksi tarvitaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa rahoitukseen. Tätä varten on saatava käyttöön enemmän kotimaisia varoja, kehitettävä infrastruktuurin käytölle parempia hinnoittelumalleja ja parannettava sääntelykehyksiä. Tämä koskee myös Aasiaa, jossa alueelliset erot ovat suuria. 5.1.Uudenlaista ja innovatiivista EU-rahoitusta yhteyksien lisäämiseen Tämän tiedonannon tarkoituksena ei ole esittää investointiohjelmaa, vaikkakin EU:n nykyisistä ja tulevista rahoitusvälineistä voitaisiin saada näkökulmia yksityisten investointien tukemiseen erilaisissa yhteyshankkeissa. EU:lla on vahvaa kokemusta ja näyttöä yhteyksien taloudellisesta tukemisesta. Infrastruktuuri- ja yhteyshankkeisiin on annettu rahoitusta ja teknistä apua maantieteellisistä investointivälineistä, kuten naapuruuspolitiikan investointivälineestä, Keski-Aasian investointikehyksestä ja Aasian investointivälineestä. Pelkästään Aasian investointivälineen ja Keski-Aasian investointikehyksen avulla on saatu vuodesta 2010 vuoden 2018 puoliväliin mennessä vivutettua yli 4,2 miljardin euron investoinnit yhdistämällä avustuksia ja lainoja. Myös Euroopan investointiohjelma tarjoaa konkreettisia mahdollisuuksia yhteisinvestointeihin Euroopassa. Komissio on ehdottanut seuraavaan monivuotiseen rahoituskehykseen (2021–2027) useita innovatiivisia toimenpiteitä, jotka voisivat lisätä julkisia ja yksityisiä investointeja yhteyksien kehittämiseen. Komission ehdotukseen sisältyy erityisesti ulkoisen toiminnan investointikehys, joka perustuu nykyiseen Euroopan kestävän kehityksen rahastoon (EKKR) (EKKR on osa EU:n ulkoista investointiohjelmaa, ja sitä sovelletaan Afrikkaan ja naapuruuspolitiikan piiriin kuuluviin maihin). Investointikehyksen tarkoituksena on saada liikkeelle lisää julkista ja yksityistä pääomaa. Kehyksen ensisijaisia kohdealueita ovat Afrikka ja EU:n naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat, mutta osa varoista kohdennetaan muille maantieteellisille alueille. Komissio tukee myös kaikkia toimia, joilla pyritään entisestään tehostamaan EU:n ulkoisten investointien institutionaalista ja operatiivista kehystä ja sen toimintaa, jotta EU voisi vastata suurimpiin investointihaasteisiinsa. Komission hiljattain antamassa tiedonannossa korostetaan kansainvälisen yhteistyön tarvetta, jotta voitaisiin yhdistää useita rahoituslähteitä, erityisesti hankkimalla enemmän yksityisiä investointeja. Tiedonannossa painotetaan myös sitä, että nykyisiä välineitä, kuten Euroopan kestävän kehityksen rahastoa, on hyödynnettävä mahdollisimman tehokkaasti. Tiedonannossa kehotetaan keskeisiä kehitysrahoituksen alalla toimivia rahoituslaitoksia ja kehitysyhteistyöelimiä tekemään tiiviimpää yhteistyötä.