Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2012/002 DE/manroland, Saksa) /* COM/2012/0493 final - 2012/ () */





PERUSTELUT Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[1] 28 kohdan mukaisesti Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) voidaan ottaa joustomekanismin avulla käyttöön vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa ylittämällä rahoituskehyksen asianomaisten otsakkeiden enimmäismäärät. Rahastosta myönnettävään rahoitustukeen sovellettavista säännöistä säädetään Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20. joulukuuta 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1927/2006[2]. Saksa toimitti 4. toukokuuta 2012 EGR:n rahoitustukea koskevan hakemuksen ”EGF/2012/002 DE/manroland”. Hakemus koskee työntekijävähennyksiä, jotka on toteutettu yrityksessä nimeltä manroland AG ja kahdessa sen tytäryhtiöistä, jäljempänä ’manroland’, sekä sen yhdessä toimittajayrityksessä Saksassa. Tutkittuaan hakemuksen perusteellisesti komissio on tullut asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklan mukaisesti siihen tulokseen, että asetuksessa säädetyt edellytykset rahoitustuen saamiseksi täyttyvät. HAKEMUKSEN TIIVISTELMÄ JA ANALYYSI Keskeiset tiedot: || EGR-viitenumero || EGF/2012/002 Jäsenvaltio || Saksa 2 artikla || a) Ensisijainen yritys || manroland AG Tytäryhtiöt ja tavarantoimittajat || 3 Viiteajanjakso || 1.1.2012 – 30.4.2012 Yksilöllisten palvelujen tarjoamisen aloittamispäivä || 1.8.2012 Hakemuksen päivämäärä || 4.5.2012 Työntekijävähennykset viiteajanjaksolla || 2 239 Työntekijävähennykset ennen viiteajanjaksoa ja sen jälkeen || 45 Tukikelpoiset työntekijävähennykset yhteensä || 2 284 Toimenpiteisiin osallistuvien vähennettyjen työntekijöiden määrä || 2 103 Yksilöllisten palvelujen kustannukset euroina || 10 305 889 EGR:n täytäntöönpanokustannukset euroina[3] || 400 000 EGR:n täytäntöönpanokustannukset prosentteina || 3,74 Kokonaisbudjetti euroina || 10 705 889 EGR:n tuki euroina (50 %) || 5 352 944 1. Hakemus esitettiin komissiolle 4. toukokuuta 2012, ja sitä täydennettiin lisätiedoin 10. heinäkuuta 2012 asti. 2. Hakemus täyttää asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklan a alakohdassa esitetyt EGR:n rahoitustuen myöntämisen edellytykset, ja se tehtiin saman asetuksen 5 artiklassa säädetyssä kymmenen viikon määräajassa. Yhteys työntekijävähennysten ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten välillä 3. Työntekijöiden vähentämisen ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten välisen yhteyden osoittamiseksi Saksa toteaa, että manroland on painokoneiden valmistaja, jonka tuotteita ovat arkkioffsetkoneet ja rullalta painavat offsetkoneet. Manroland on ollut jo pitkään kansainvälisesti tunnettu korkeatasoisesta tekniikastaan ja laatutuotteistaan. 4. Painokoneiden markkinat ovat erittäin kansainvälisiä. Manroland sekä sen saksalaiset ja muut eurooppalaiset kilpailijat toimivat maailmanlaajuisesti. Viime vuosina painokoneiden kysyntä on lisääntynyt kehittyvillä markkinoilla kuten Kiinassa, Intiassa ja Etelä-Amerikassa, muun muassa Brasiliassa. Tämän seurauksena niistä on tullut merkittäviä asiakkaita saksalaisille ja muille eurooppalaisille painokoneiden valmistajille. Kyseisistä maista on kuitenkin tullut myös merkittäviä tavarantoimittajia näillä yhä globaalistuvimmilla markkinoilla. Kiinan, Intian ja Etelä-Amerikan tuottajat sekä enenevässä määrin myös Itä-Euroopan, Yhdysvaltojen ja Japanin tuottajat ovat onnistuneet kasvattamaan markkinaosuuksiaan viime vuosikymmenen aikana. Tämän seurauksena laadukkailla saksalaisilla tuottajilla on nyt vastassaan kovia kansainvälisiä kilpailijoita, joiden tuotteiden laatu on usein heikompaa ja hinnat alhaisempia. 5. Kansainväliset markkinat ovat muuttumassa integroiduimmiksi. Painotekniikoiden käytön rakenne muuttuu jatkuvasti, ja tavarantoimittajat erikoistuvat yhä enemmän joihinkin alasektoreihin. Kansainvälisiä toimittajia on enemmän ja painotekniikka muuttuu, ja samalla painokoneiden keskivertotuottajalla on entistä pienempi osuus markkinoista. Myynti vähenee, tuotto putoaa ja työnantajien on harkittava irtisanomisia. Manroland on viimeksi kuluneina vuosina seurannut tätä kehityskulkua vastauksena globalisaatiolle. 6. Saksan viranomaiset ovat maininneet myös esimerkkejä painokonemarkkinoilla esiintyvästä protektionismista. Ne väittävät, että Intia on asettanut koneiden tuonnille 23 prosentin tullin, ja että Kiina, joka on nopeimmin kasvava tuotantolaitteiden markkina-alue, käyttää tukia, sallii tuotteiden kopioinnin, alhaisemmat tai olemattomat työturvallisuusolot, vähäisen luonnonsuojelun ja alhaisemmat sosiaaliset normit eikä maassa ole yleistä sosiaaliturvaa. Kaikki nämä seikat vaikuttavat tuotannon alhaiseen hintaan ja ulkomaisten kilpailijoiden epätasa-arvoiseen tilanteeseen[4]. Tämänhetkisessä Kiinan viisivuotissuunnitelmassa (2011–2015) mainitaan koneiden ja laitteiden valmistus yhtenä seitsemästä tuotannon pääalasta, joihin Kiinan valtion rahoitusta kohdistetaan. Tällaiset käytännöt ovat auttaneet kiinalaisia painokoneiden tuottajia pääsemään lähelle Euroopan maiden asettamia korkeita teknologisia normeja. Kiinan työvoimakustannukset ovat kuitenkin 11 prosenttia alhaisemmat kuin keskimääräiset eurooppalaiset työvoimakustannukset koneenrakennusalalla. Tämän vuoksi Kiinasta on tullut yksi voimakkaimmista kansainvälisistä kilpailijoista painokonealalla[5]. 7. Kiinan ulkopuoliset kilpailijat pyrkivät välttämään tuontitulleja siirtämällä tuotantoa muihin Aasian maihin. Tämän seurauksena eurooppalaisten painokoneiden toimittajien (mukaan lukien manroland) osuus kansainvälisistä markkinoista on merkittävästi kutistunut 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen puolivälistä. Vuodesta 2000 vuoteen 2004 eurooppalaisten tuottajien osuus maailmanmarkkinoista oli keskimäärin 67 prosenttia, mutta vuodesta 2005 vuoteen 2011 se laski keskimäärin 53 prosenttiin. Euroopan ulkopuolisten toimittajien tuonti EU:n painokonemarkkinoille kasvoi 18 prosentista (keskimäärä vuodesta 2000 vuoteen 2005) 24 prosenttiin (keskimäärä vuodesta 2006 vuoteen 2010)[6]. 8. Manrolandin osuus rullalta painavien offsetkoneiden markkinoista pieneni 10 prosenttia vuodesta 2005 vuoteen 2011. Lisäksi yrityksen myynti heikkeni useaan otteeseen kaudella 2000–2010. Tämä kehitys vaikutti tuottavuuden vähenemiseen ja tuottavuuden kääntymiseen negatiiviseksi ja johti lopulta tämän hakemuksen perusteena oleviin irtisanomisiin. Vähennettyjen työntekijöiden määrän ja 2 artiklan a alakohdan mukaisten kriteerien täyttymisen osoittaminen 9. Saksan hakemus perustuu asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklan a alakohdan toimintakriteeriin, joka edellyttää vähintään 500 työntekijän vähentämistä neljän kuukauden aikana jäsenvaltiossa sijaitsevasta yhdestä yrityksestä, mukaan luettuina työntekijät, jotka vähennetään sen toimittajien tai jatkojalostajien palveluksesta. 10. Hakemuksessa mainitaan manroland AG:stä vähennetyt 2 177 työntekijää ja sen tytäryhtiöistä vähennetyt 62 työntekijää sekä yhdestä toimittajayrityksestä (Gefinal Systema) vähennetyt 45 työntekijää eli yhteensä 2 284 vähennettyä työntekijää. Tästä määrästä 2239 työntekijää vähennettiin neljän kuukauden aikana 1. tammikuuta 2012–30. huhtikuuta 2012. Manroland AG:ssä ja sen tytäryhtiöissä toteutetut työntekijöiden vähentämiset on laskettu asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklan toisen kohdan toisen luetelmakohdan mukaisesti ja Gefinal Systemassa toteutetut vähentämiset asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklan toisen kohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti. Selvitys työntekijävähennysten ennakoimattomasta luonteesta 11. Saksan viranomaiset väittävät, että manroland oli aiemmin yksi maailmanmarkkinoiden johtavia rullalta painavien offsetkoneiden valmistajia ja että se oli aiemmin selvinnyt monista suhdannemuutoksista, joten sillä oli tarvittavaa kokemusta vaikeista kausista selviämisestä. Se oli jo sopinut työntekijöidensä kanssa maltillisesta palkkaratkaisusta ja henkilöstön asteittaisesta vähentämisestä vuosina 2011 ja 2012. Yrityksen omistajat Allianz Capital Partners ja MAN olivat rahoittaneet aiemmat tappiot. Syksyllä 2011 omistajat kieltäytyivät suorittamasta lisämaksuja, mikä johti välittömästi siihen, että manrolandista tuli maksukyvytön ja kolmasosa työvoimasta irtisanottiin. Työntekijöitä vähentävät yritykset ja tuen kohteena olevat työntekijät 12. Hakemus koskee 2 284:ää vähennettyä työntekijää, joista 2 177 vähennettiin manroland AG:stä, 62 sen kahdesta tytäryhtiöstä (manroland Vertrieb und Service GmbH ja manroland Vertrieb und Service Deutschland GmbH) sekä 45 sen toimittajayrityksestä Gefinal Systemasta (metallialan yritys). Näistä vähennetyistä työntekijöistä EGR-toimenpiteiden kohteena on 2 103. 13. Tuen kohteena olevat työntekijät voidaan jaotella seuraavasti: Ryhmä || Lukumäärä || Prosenttiosuus Miehiä || 1 836 || 87,30 Naisia || 267 || 12,70 EU:n kansalaisia || 1 979 || 96,96 Muun kuin EU-valtion kansalaisia || 62 || 3,04 15–24-vuotiaita || 45 || 2,14 25–54-vuotiaita || 1 514 || 71,99 55–64-vuotiaita || 543 || 25,82 Yli 64-vuotiaita || 1 || 0,05 14. Tytäryhtiöiden 62 työntekijästä ei ole saatavissa kansallisuuteen perustuvaa jaottelua, minkä vuoksi kyseisten ryhmien prosenttiosuudet on laskettu kokonaismäärästä 2 041. 15. Tuen kohteena olevista työntekijöistä 142:lla on pitkäaikaisia terveysongelmia tai toimintarajoitteita. 16. Ammattiryhmien mukainen jaottelu on seuraava: Ryhmä || Lukumäärä || Prosenttiosuus Johtajat ja ylimmät virkamiehet || 15 || 0,73 Erityisasiantuntijat || 93 || 4,56 Asiantuntijat || 273 || 13,38 Toimisto- ja asiakaspalvelutyöntekijät || 167 || 8,18 Rakennus-, korjaus- ja valmistustyöntekijät || 93 || 4,56 Prosessi- ja kuljetustyöntekijät || 1 321 || 64,72 Muut työntekijät || 79 || 3,87 17. Tytäryhtiöiden 62 työntekijästä ei ole saatavissa ammattijaottelua, minkä vuoksi kyseisten ryhmien prosenttiosuudet perustuvat tässä taulukossa kokonaismäärään 2 041. 18. Saksa on vahvistanut asetuksen (EY) N:o 1927/2006 7 artiklan mukaisesti, että miesten ja naisten välisen tasa-arvon sekä syrjimättömyyden politiikkaa on sovellettu ja sovelletaan jatkossa EGR:n toteuttamisen eri vaiheissa ja etenkin haettaessa siitä tukea. Asianomaisen alueen ja sen viranomaisten ja sidosryhmien kuvaus 19. Työntekijävähennyksiä on tehty Saksassa kolmella melko erilaisella alueella. Alueet ovat Augsburg (Baijeri), Offenbach (Hessen) ja Plauen (Sachsen). Yrityksen sulkemisen ja työntekijävähennysten vaikutukset heijastuvat myös suurimpiin naapurikaupunkeihin, joita ovat muun muassa Aschaffenburg, Wiesbaden, Darmstadt ja Frankfurt am Main. 20. Heikoin alue on Plauen, joka sijaitsee Saksan itäosassa. Sen väkiluku on alhainen, mutta väestö on voimakkaasti riippuvainen sosiaalietuuksista. Manrolandin maksukyvyttömyyden seurauksena alueen kolmanneksi suurin työnantaja (700 työntekijää) lopettaa toimintansa. Manroland oli alueella yksi ainoastaaan kolmesta niin suuresta työnantajasta, että työntekijöiden kanssa oli tehty työehtosopimukset. Työntekijävähennysten odotettu vaikutus paikalliseen, alueelliseen tai koko maan työllisyyteen 21. Manrolandilla oli ennen maksukyvyttömyyttä 6 500 työntekijää. Se oli moderni koneiden valmistaja, jolla oli ajantasaista tietotaitoa ja houkuttelevat palkat. Yrityksen hajoaminen ja joka kolmannen työntekijän irtisanominen johtaa taitojen katoamiseen, joka vaikuttaa muihinkin työnantajiin sekä kyseisiin alueisiin. Työntekijöiden, jotka onnistuvat löytämään uutta työtä, on hyväksyttävä alempi palkkataso, mikä heikentää heidän ostovoimaansa ja paikallisen talouden kassavirtaa. Lisäksi kyseiset kolme aluetta menettävät yhden vaikutusvaltaisimmista työnantajistaan, eikä lähitulevaisuudessa ole näkyvissä korvaavaa seuraajaa. 22. Useat työntekijöistä ovat olleet pitkään manrolandin palveluksessa ja ovat palvelusvuosiensa ansiosta saavuttaneet korkean palkkatason. Ikänsä vuoksi heidän on vaikea löytää nopeasti uutta työtä sekä lähes mahdotonta saavuttaa entistä palkkatasoaan. 23. Jäljempänä olevassa taulukossa on esitetty kyseisten alueiden työttömyysasteet ja niiden muuttuminen verrattuna samaan kuukauteen edellisvuonna. Alue || Työttömyysaste helmikuussa 2012 || Muutos työttömyydessä helmikuusta 2011 helmikuuhun 2012 Saksa || 7,9 || Augsburg || 5,4 || +4,5 % Offenbach || 8,3 || +6,7 % Plauen || 11,7 || +2,9 % Rahoitettavaksi tuleva koordinoitu yksilöllisten palvelujen paketti ja sen arvioitujen kustannusten erittely sekä toimien täydentävyys rakennerahastoista rahoitettavien toimien kanssa 24. Manrolandiin liittyvät työmarkkinaosapuolet hyväksyivät tammikuussa 2012 henkilöstösuunnitelman, johon sisältyy vähennetyille työntekijöille tarkoitettuja siirtymäkaudeksi perustettavia yrityksiä. Augsburgissa ja Plauenissa koordinaattorina toimii PTG (Projekt- und Trainingsgesellschaft), ja sen siirtymäkauden yritys toimii 1. helmikuuta 2012–31. tammikuuta 2013. Offenbachissa siirtymäkauden yritys on PRM Personalentwicklungs-gesellschaft, joka toimii 1. helmikuuta 2012–31. heinäkuuta 2012 (jatkoaika mahdollinen). 25. Toimenpiteiksi ehdotetaan seuraavia: – Lyhytaikainen lisä (Transferkurzarbeitergeld): Kyseessä on julkisen työvoimahallinnon maksama päiväraha, jonka määrä perustuu työntekijän aikaisempaan nettopalkkaan. Päiväraha on 60 prosenttia aiemmasta nettopalkasta, ja se korotetaan 67 prosenttiin, jos tuensaajan taloudessa asuu vähintään yksi lapsi . Manroland on sitoutunut maksamaan lisätukea, jonka määrä saadaan 80-prosenttisesta aiemmasta palkasta vähentämällä siitä päiväraha. Saksa arvioi lisää maksettavan jokaiselle työntekijälle keskimäärin 6–8 kuukautta. Toimenpiteen budjetista vähennetään tuet, joilla yhteisrahoitettiin ESR:n rahoittama koulutus alkuvaiheen aikana. Lisäksi siitä vähennetään kaudet, joiden aikana työntekijät eivät osallistu aktiivisiin työmarkkinapoliittisiin toimenpiteisiin. Lisää maksetaan 2 001 työntekijälle, jotka ovat päättäneet liittyä siirtymäkauden yritykseen. Toimenpiteisiin arvioidaan osallistuvan 102 työntekijää, jotka eivät osallistu siirtymäkauden yritykseen, ja he saavat työttömyystukea (ei sisälly EGR-pakettiin). – Pätevöittävä koulutus: Nämä kurssit on tarkoitettu lähinnä tytäryhtiöiden ja toimittajien entisille työntekijöille, koska manroland AG:n entiset työntekijät ovat jo erittäin pätevöityneitä ja heille tarjotaan erikoistuneempia kursseja, jotka pohjautuvat heidän nykyiseen osaamiseensa. Koulutukseen osallistuvat voivat itse valita heille soveltuvimmat kurssit alkuhaastattelun ja profiloinnin perusteella. Koulutusta tarjotaan sekä pehmeissä että kovissa taidoissa, ja nykyisistä työkokemuksen myötä saavutetuista taidoista laaditaan todistukset. Kurssit ovat kestoltaan 3–100 päivää. – Työpajat ja vertaisryhmät: Ryhmien kokoonpanot ovat hyvin monenlaisia. Jaotteluperusteena voi olla muun muassa ikä, vammaisuus tai koulutustyyppi. Kullakin ryhmällä on oma mentori. – Liitännäistoimenpiteet ja kansainvälinen työnhaku: Ohjelmassa tarjotaan irtisanotuille työntekijöille mahdollisuutta osallistua moniin testeihin, muun muassa psykologisiin testeihin, terveystarkastuksiin ja pätevyystesteihin. Heitä autetaan saamaan työtodistuksia ja heille järjestetään tulevien työnantajien edellyttämää ennaltaehkäisevää terveydenhoitoa (kuten rokotuksia). Tarvittaessa tarjotaan mahdollisuutta osallistua työnhakumessuille, kielikursseille tai monikulttuuriseen koulutukseen tai mahdollisuutta käännättää aiempia pätevyystodistuksia. – Perusteellinen yrittäjyysneuvonta: Irtisanotut työntekijät, jotka haluavat ryhtyä yrittäjiksi, voivat saada tukea yritystoiminnan suunnitteluun, toteutukseen ja rahoitukseen. Lisäksi opetetaan perustietoja yrityksen johtamisesta, markkinoinnista ja myynnistä. Tarjolla myös yksilöllistä neuvontaa ja opastusta sekä yhteyksiä verkostoihin ja useisiin erityisasiantuntijoihin (lainsäädäntö, verotus, markkinointi, pankkipalvelut jne.). – Työnhaku: Siirtymäkauden yritykset käyttävät yhteyksiään alueen työnantajiin saadakseen tietoa uusista vapaista työpaikoista, joita ei ole vielä julkistettu. Sen jälkeen ne etsivät parhaiten soveltuvat henkilöt EGR-työntekijöiden joukosta ja esittelevät nämä mahdollisille työnantajille. Jos heidän taidoissaan on puutteita, heille tarjotaan soveltuvaa koulutusta. – Aktivoitumiskannustin: Kannustimen tarkoituksena on auttaa irtisanottuja työntekijöitä tekemään päätös heikommin palkatun työn vastaanottamisesta (vähintään 10 prosenttia heidän aiempaa bruttopalkkaansa alhaisempi palkka). Kyseessä on kertaluonteinen kannustin, joka on suuruudeltaan 4 000 euroa EGR-toimenpiteiden käynnistyessä ja jonka määrä laskee 1 000 euroon täytäntöönpanoajan loppuun mennessä. – Valmennus ja neuvonta työttömyyden aikana ja uudessa työpaikassa: Kun irtisanottu työntekijä on hyväksynyt uuden työpaikan, mutta tarvitsee yhä tukea, siirtymäkauden yrityksen valmentaja voi jatkaa neuvonnan tarjoamista ja varmistaa näin, että työntekijä pääsee mahdollisimman hyvään alkuun. Ne työntekijät, jotka eivät ole löytäneet uutta työpaikkaa, kun siirtymäkauden yritys lopettaa toimintansa, saavat lisäohjausta soveltuvilta henkilöiltä, jotka myös auttavat heitä kokoamaan todistuskansion, jota he voivat käyttää jatkossa. 26. EGR:n täytäntöönpanosta aiheutuvat menot, jotka on sisällytetty hakemukseen asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan mukaisesti, kattavat valmistelu-, hallinnointi-, valvonta-, tiedotus- ja mainontatoimia. Tähän sisältyy säännöllisiä kokouksia työmarkkinaosapuolten ja muiden sidosryhmien kanssa. Näiden tahojen kanssa on jo keskusteltu EGR-hakemuksen tarpeellisuudesta ja sisällöstä ennen hakemuksen tekemistä. Tiedotustoimintaan sisältyy verkkosivusto, jossa tuodaan esille EGR:n myönteisiä vaikutuksia. 27. Saksan viranomaisten esittämät yksilölliset palvelut ovat aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, jotka kuuluvat asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklassa määriteltyihin tukikelpoisiin toimiin. Saksan viranomaiset arvioivat kokonaiskustannuksiksi 10 705 889 euroa, joista yksilöllisten palvelujen kustannukset ovat 10 305 889 euroa, ja EGR:n täytäntöönpanokustannuksiksi 400 000 euroa (3,74 prosenttia kokonaismäärästä). EGR:ltä haettu rahoitusosuus on yhteensä 5 352 944 euroa (50 prosenttia kokonaiskustannuksista). Toimet || Tuen kohteena olevien työntekijöiden arvioitu lukumäärä || Arvioidut kustannukset tuen kohteena olevaa työntekijää kohti (euroa) || Kustannukset yhteensä (EGR ja kansallinen yhteisrahoitus) (euroa) Yksilölliset palvelut (asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan ensimmäinen kohta) Lyhytaikainen lisä (Transferkurzarbeitergeld) || 2 001 || 2 727,67 || 5 458 067,67 Pätevöittävä koulutus (Qualifizierungsmaßnahmen) || 770 || 2 293,01 || 1 765 617,70 Työpajat ja vertaisryhmät || 1 453 || 327,58 || 475 973,74 Liitännäistoimenpiteet ja kansainvälinen työnhaku (Flankierende und internationale Unterstuetzung) || 1 135 || 186,01 || 211 121,35 Perusteellinen yrittäjyysneuvonta (Existenzgruenderberatung) || 60 || 621,93 || 37 315,80 Työnhaku (Stellenresearch) || 1 050 || 275,19 || 288 949,50 Aktivoitumiskannustin (Aktivierungszuschuss) || 430 || 2 709,92 || 1 165 265,60 Valmennus ja neuvonta työttömyyden aikana ja uudessa työpaikassa (Nachbetreuung) || 1 050 || 860,55 || 903 577,50 Yksilöllisten palvelujen kustannukset yhteensä || || 10 305 889 EGR:n täytäntöönpanokustannukset (asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan kolmas kohta) Valmistelutoimet || || 20 000 Hallinnointi || || 340 000 Tiedotus ja mainonta || || 20 000 Valvontatoimet || || 20 000 EGR:n täytäntöönpanokustannukset yhteensä || || 400 000 Arvioidut kokonaiskustannukset || || 10 705 889 EGR:n rahoitusosuus (50 % kokonaiskustannuksista) || || 5 352 944 28. Saksa vahvistaa, että edellä kuvatut toimenpiteet ovat täydentäviä rakennerahastoista rahoitettavien toimien kanssa. Tämän työntekijäryhmän tukemiseksi toteutetut varhaiset toimenpiteet (1. helmikuuta 2012 alkaen) saavat Euroopan sosiaalirahaston osarahoitusta ESR-BA-toimintaohjelmasta. Kyseiset toimenpiteet ja EGR-osarahoitusta saavat toimenpiteet pidetään selvästi erillään. Saksan viranomaiset ovat vahvistaneet, että on ryhdytty tarvittaviin toimiin EU:n rahoitusvälineiden kaksinkertaisen käytön estämiseksi. 29. Saksa toteaa hakemuksessaan lisäksi, että EGR-paketilla on merkittävää lisäarvoa kansallisten ja ESR-varojen lisänä. Tämä koskee muun muassa hinnakkaampia koulutustyyppejä, parempaan pätevyyteen johtavia pitempiä kursseja ja työntekijöiden pitempiaikaista tukea kuin mitä siirtymäkauden yritys olisi voinut toteuttaa ilman EGR-tukea. Päivämäärät, jolloin yksilöllisten palvelujen tarjoaminen kyseisille työntekijöille aloitettiin tai on tarkoitus aloittaa 30. Saksa aloitti EGR:n yhteisrahoitusta varten ehdotettuun koordinoituun pakettiin sisältyvien yksilöllisten palvelujen tarjoamisen asianomaisille työntekijöille 1. elokuuta 2012. Tästä päivämäärästä alkaa näin ollen tukikelpoisuusaika, joka koskee kaikkea EGR:stä mahdollisesti myönnettävää apua. Menettelyt työmarkkinaosapuolten kuulemiseksi 31. Työmarkkinaosapuolet ja muut sidosryhmät ovat alusta asti osallistuneet hakemuksen suunnitteluun ja laatimiseen. Kaikille sidosryhmille järjestettiin 16. huhtikuuta 2012 pyöreän pöydän neuvottelu, johon osallistui myös työntekijöiden edustajia. Neuvottelussa esiteltiin EGR-hakemuksen pääkohdat. Kaikki osapuolet ilmoittivat tukevansa hakemusta. Lisäksi useat sidosryhmät päättivät toimia tiiviissä yhteistyössä toimenpiteiden täytäntöönpanossa. 32. Saksan viranomaiset vahvistivat, että kansallisessa ja EU:n lainsäädännössä säädettyjä joukkovähentämisiin liittyviä vaatimuksia on noudatettu. Tiedot toimista, jotka ovat pakollisia kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla 33. Asetuksen (EY) N:o 1927/2006 6 artiklassa säädettyjen perusteiden täyttymisen osalta Saksan viranomaisten hakemuksessa · vahvistettiin, ettei EGR:stä saatavalla rahoitustuella korvata toimenpiteitä, jotka kuuluvat yritysten vastuualaan kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla; · osoitettiin, että suunnitelluilla toimilla tuetaan yksittäisiä työntekijöitä eikä niitä käytetä yritysten tai toimialojen rakenneuudistukseen; · vahvistettiin, ettei edellä tarkoitetuille tukikelpoisille toimille saada avustusta muista EU:n rahoitusvälineistä. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmät 34. Saksa on ilmoittanut komissiolle, että rahoitustukea hallinnoivat samat tahot, jotka hallinnoivat aiempia Saksan EGR-rahoitushankkeita: hallintoviranomaisena toimii ’Gruppe Europäische Fonds für Beschäftigung – Referat EF 3’ ja valvontaviranomaisena ’Organisationseinheit Prüfbehörde’. Molemmat kuuluvat liittovaltion työvoima- ja sosiaaliministeriöön (Bundesministerium für Arbeit und Soziales). Rahoitus 35. Saksan hakemuksen perusteella ehdotetaan, että EGR:stä myönnetään yksilöllisten palvelujen koordinoidulle paketille, johon sisältyy EGR:n täytäntöönpanokustannuksia, 5 352 944 euroa, joka vastaa 50:tä prosenttia kokonaiskustannuksista. Komission ehdotus rahastosta maksettavasta osuudesta perustuu Saksan toimittamiin tietoihin. 36. Ottaen huomioon EGR:stä myönnettävän rahoitustuen enimmäismäärän asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti samoin kuin määrärahojen uudelleenkohdennusten osalta käytettävissä olevan liikkumavaran komissio ehdottaa, että EGR:n varoja otetaan käyttöön koko edellä mainittu määrä, joka kohdennetaan rahoituskehyksen otsakkeeseen 1 a. 37. Ehdotettu rahoitustuen määrä jättää yli 25 prosenttia EGR:lle varatusta vuosittaisesta enimmäismäärästä käytettäväksi vuoden viimeisinä neljänä kuukautena, kuten asetuksen (EY) N:o 1927/2006 12 artiklan 6 kohdassa edellytetään. 38. Esittämällä tämän ehdotuksen EGR:n varojen käyttöönottamiseksi komissio aloittaa yksinkertaistetun kolmikantamenettelyn 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti varmistaakseen molempien budjettivallan käyttäjien hyväksynnän sekä EGR:n käyttötarpeelle että tarvittavalle määrälle. Komissio pyytää sitä budjettivallan käyttäjää, joka ensimmäisenä hyväksyy tämän ehdotuksen asianmukaisella poliittisella tasolla, ilmoittamaan aikomuksistaan toiselle budjettivallan käyttäjälle ja komissiolle. Jos jompikumpi budjettivallan käyttäjä ei hyväksy ehdotusta, järjestetään muodollinen kolmikantakokous. 39. Komissio esittää erikseen siirtopyynnön asiaa koskevien maksusitoumusmäärärahojen kirjaamiseksi vuoden 2012 talousarvioon 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti. Maksumäärärahojen lähteet 40. Käsillä olevan hakemuksen kohteena olevat 5 352 944 euroa katetaan EGR-budjettikohdan määrärahoista. Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2012/002 DE/manroland, Saksa) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[7] ja erityisesti sen 28 kohdan, ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006[8] ja erityisesti sen 12 artiklan 3 kohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen[9] sekä katsovat seuraavaa: (1) Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, on perustettu lisätuen tarjoamiseksi globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja heidän auttamisekseen työmarkkinoille uudelleen integroitumisessa. (2) Toukokuun 17 päivänä 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen mukaisesti EGR:n varoja voidaan ottaa käyttöön vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa. (3) Saksa toimitti 4 päivänä toukokuuta 2012 hakemuksen EGR:n varojen ottamiseksi käyttöön manroland AG -yrityksen ja kahden sen tytäryhtiön sekä yhden toimittajan irtisanomisten vuoksi ja täydensi hakemustaan lisätiedoilla 10 päivään heinäkuuta 2012 asti. Hakemus on asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklassa säädettyjen rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen. Näin ollen komissio ehdottaa, että varoja otetaan käyttöön 5 352 944 euroa. (4) Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön varoja rahoitustuen antamiseksi Saksan hakemuksen perusteella, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) otetaan käyttöön 5 352 944 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2012 koskevaa Euroopan unionin yleistä talousarviota. 2 artikla Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja [1] EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1. [2] EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1. [3] Asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan kolmannen kohdan mukaisesti. [4] Gisela Lanza, Thomas Ender, Dennis Schuler, Stevens Peters (2011), Chancen und Risiken des deutschen Maschinen- und Anlagenbaus in der chinesischen Automobilindustrie, Global Advanced Manufacturing Institute and Karlsruhe Institute of Technology. [5] Euroopan komissio (2011), Study on the Future Opportunities and Challenges of EU-China Trade and Investment Relations. Study 1: Machinery, s. 3. [6] Lähteet: manroland AG, markkinatutkimus. [7] EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1. [8] EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1. [9] EUVL C […], […], s. […].