•b -ù EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 18.07.1997 
KOM(97) 381 lopull. 
VOL. I 
Euroopan Koulutussäätiö 
Toimintakertomus 
1995 
(Komission esittämä) 

m u 
Euroopan koulutussäätiö 
Villa Gualino, Viale Settimio Severo, 65,1-10133 Torino 
Tel: (39)11 630 22 22/Fax: (39)11 630 22 00/email: info@etf.it 
Web: http-y/www. etf.it 
Euroopan koulutussäätiö on Euroopan Yhteisön laitos, joka toimii 
ammatillisen koulutuksen alalla Keski- ja Itä-Euroopassa, uusissa 
itsenäisissä valtioissa sekä Mongoliassa. Lisäksi Säätiö avustaa 
Euroopan komissiota Tempus-ohjelman toteuttamisessa. 
4_ 

SISÄLTÖ 
Sivu 
ESIPUHE 7 
JOHDANTO 9 
OSA 1 - HENKILÖSTÖ, TYÖHÖNOTTOJA INFRA-STRUKTUURI 10 
OSA 2 - EUROOPAN KOULUTUSSÄÄTIÖN TOIMINTA VUONNA 
1995 12 
A. OBSERVATORIO 12 
B. TOIMINTA AMMATILLISEN KOULUTUKSEN ALALLA 15 
C TEMPUS 17 
D. JOHTAMISKOULUTUSOHJELMA 19 
E. EUROOPAN KOULUTUSSÄÄTIÖN JULKAISUT VUONNA 1995 19 
OSA 3 - HALLINTONEUVOSTO 20 
OSA 4 - NEUVOA-ANTAVA KOMITEA 22 
OSA 5 - VUODEN 1995 BUDJETTI 23 
A. VUODEN 1995 BUDJETTI 23 
B. KÄYTTÖVAROJEN HALLINTO 24 
C TILINTARKASTUKSET 24 
LIITE 1 - SÄÄTIÖN ORGANISAATIORAKENNE 25 
_ 5 _ 

ESIPUHE 
Minulla on ilo esitellä Euroopan Koulutussäätiön toinen toimintakertomus. 
Tämä toimintakertomus on ensimmäinen virstanpylväs Säätiön kehityksessä. 
Vuoden 1994 kesän vaatimattoman alun jälkeen, vuoden 1995 lopussa Säätiöllä oli 
palveluksessaan 95 vakituista virkamiestä. 
Tätäkin tärkeämpää on, että nyt voin sanoa Säätiön todella toimivan, mitä en voinut 
väittää ensimmäisen toimintakertomuksen laatimisen aikoihin vuoden 1995 alussa. 
Etenkin Euroopan komission antaman tuen ansiosta Säätiö toteuttaa nyt 
ammatillisen koulutuksen ohjelmia Komission lukuun, erityisesti Keski- ja Itä-
Euroopan maissa. Tämän lisäksi, harkinnan ja tutkimuksen tuloksena on Säätiöön 
perustettu Observatorio, joka parhaillaan kartoittaa ammatillisen koulutuksen alalla 
saavutettuja tuloksia itäisissä yhteistyömaissa ja kerää yhteen kaikkia 
yhteistyökumppaneitamme kiinnostaa avaintietoa. Observatorio on keskus yhä 
lisääntyville verkostoille, joista tärkein on Neuvoa-antava komitea, joka koostuu 
koulutuksen asiantuntijoista lähes neljästäkymmenestä maasta ja tärkeimmistä 
kansainvälisistä alalla toimivista järjestöistä. 
Haluan osoittaa kiitollisuuteni Euroopan komissiolle sen tärkeästä osuudesta 
Säätiön perustamisessa ja sen Säätiölle antamasta tuesta ja ohjauksesta aina 
perustamisesta lähtien, kuin myös jäsenmaille niiden antamasta tuesta ja 
kannustuksesta. Toivon välillämme vallitsevien läheisten siteiden pysyvän ja 
vahvistuvan. Tunnen olevani kiitollisuudenvelassa Hallintoneuvostolle sekä 
erityisesti sen puheenjohtajalle, Tri Tom O'Dwyerille, jonka ponnistelujen ansiosta 
Säätiöstä on tullut totta. Lisäksi haluan kiittää Italian virallisia tahoja, joista 
erityisesti Piemonten maakuntaa ja Torinon kaupunkia toiminnastaan niin 
anteliaina ja kannustavina isäntinä. 
Peter de Rooij 
Johtaja 
Torino, huhtikuussa 1996 
-7-

SÄÄTIÖN TOIMINTAKERTOMUS 1995 
JOHDANTO 
Tämä on Euroopan koulutussäätiön toinen toimintakertomus. 
Ensimmäinen toimintakertomus1 kattaa Säätiön perustamista 
valmistelevan ajan, eli vuoden 1994. 
Säätiön tavoitteet kuvataan sen perustussäännöissä2. Säätiö edistää 
ammatillisten koulutusjärjestelmien kehitystä Keski- ja Itä-Euroopan 
maissa, entisen Neuvostoliiton alueella sekä Mongoliassa. 
Toimintakertomuksen 1. osa kattaa henkilöstön ja työhönoton, 2. osa 
kuvaa yksityiskohtaisesti Säätiön toimintaa sen ensimmäisen 
toimintavuoden aikana, kun taas 3. ja 4. osissa kuvaa pääpiirteissään 
perustussäännöissä määriteltyjen kahden sääntömääräisen elimen, 
Hallintoneuvoston ja Neuvoa-antavan komitean toimintaa. Säätiön 
vuoden 1995 budjetti ja kustannukset esitetään 5. osassa. 
1 COM (95) 388 final (ISBN92 - 77 - 926026 - 3) 
Neuvoston Määräys (EEC) n° 1360/90, 7. toukokuuta 1990 (L131) muutettu 
Neuvoston Määräyksellä (EC) No 2063/94, 27. heinäkuuta 1994 (L216/9) 
9 -
OSA 1 - HENKILÖSTÖ, TYÖHÖNOTTO JA INFRA­
STRUKTUURI 
1.1. Säätiön työhönotto on jatkunut koko vuoden 1995 ajan. Tämä on 
tarkoittanut yli 1300 ansioluettelon käsittelyä ja noin 1000 kielteisen 
vastauksen lähettämistä. Henkilöstö- ja hallinto-osasto järjesti noin 
200 haastattelua ja niiden perusteella vuoden 1995 lopussa 
palvelukseen otettiin 118 henkilöä. Näistä 95 astui palvelukseen 31. 
joulukuuta 1995 mennessä, ja loput 23 aloittavat vuoden 1996 
alkupuolella. Ainoastaan 12 paikkaa jäi täytettäviksi, jotta Säätiön 
henkilöstömäärä Hallintoneuvoston hyväksymän 130 paikkaa. 
1.2. Alla olevassa Taulukossa 1 on esitetty virka-aseman ja 
kansalaisuuden mukaan virkailijoiden määrä 31. joulukuuta 1995. 
Henkilöstötilanne 31. joulukuuta 1995 
Kansalaisuus 
Alankomaat 
Belgia 
Espanja 
Irlanti 
Italia 
Itävalta 
Kreikka 
Luxemburg 
Portugali 
Ranska 
Ruotsi 
Saksa 
Suomi 
Tanska 
Yhdistynyt 
kuningaskunta 
YHTEENSÄ 
1.3. Hallintoneuvoston syyskuussa 1995 
organisaatiorakenne on esitetty Liitteessä 1. hyväksymä Säätiön 
10 
1.4. Säätiön toimitilat sijaitsevat Torinon kaupungin ylle levittyvällä 
kukkulalla suuressa rakennuskompleksissa, jonka Italian 
viranomaiset ovat antaneet Säätiön käyttöön kolmenkymmenen 
vuoden ajaksi nimellistä vuokraa vastaan. Rakennus vaati 
perinpohjaista peruskorjausta voidakseen ottaa vastaan Säätiön 130 
hengen henkilökunnan. Rakennusohjelma toteutetaan vaiheittain, ja 
viimeisen vaiheen katsotaan päättyvän vuoden 1997 puolivälissä. 2. 
tammikuuta 1995 Säätiö saattoi osoittaa toimistotilat 73:lle henkilölle. 
Vuoden 1995 huhtikuun lopussa Säätiö sai käyttöönsä uusia tiloja, ja 
lisää toimisto- ja neuvotteluhuoneita valmistuu vuoden 1996 
huhtikuun loppuun mennessä. Väliaikaisena ratkaisuna toimistotilaa 
on vuokrattu viereisestä hotellista. Säätiö on joutunut vuokraamaan 
myös varaston, jotta saataisiin kaivattua varastointitilaa siksi kunnes 
arkistotilat valmistuvat vuoden 1997 puolivälissä. 
- 11 -
OSA 2 - EUROOPAN KOULUTUSSÄÄTIÖN 
TOIMINTA VUONNA 1995 
2.1. Kuten edellä on mainittu, Säätiö aloitti täysipainoisesti toimintansa 
vasta tammikuussa 1995, kun ensimmäiset 60 henkeä astuivat 
palvelukseen Torinossa. 
2.2. Säätiön vuoden 1995 toiminta määriteltiin toimintasuunnitelmassa, 
jonka Hallintoneuvosto oli hyväksynyt vuoden 1994 lopussa. 
Toiminta voidaan jakaa seuraavaasti: 
# Observatorio; 
# projektit ammatillisen koulutuksen alalla Phare ja Tacis -
yhteistyömaissa; 
# tekninen apu Tempus3 ohjelmalle; 
# johtamiskoulutus. 
Saavutetut tulokset kullakin mainitulla alueella on kuvattu alla. 
A. OBSERVATORIO 
2.3. Suunnitelma Observatorion perustamisesta kehittyi vähitellen 
vuoden 1995 ensimmäisten kuukausien aikana. Säätiö hyödynsi 
neuvoja, joita se oli saanut ulkopuolisilta asiantuntijoilta ja 
järjestöiltä, joilla oli kokemuksia samantyyppisestä työstä. 
2.4. Työ aloitettiin vuonna 1995 kartoittamalla tietojen, neuvojen ja 
kokemusten vaihdon tarpeet sekä välttämällä päällekkäisyyksiä 
muiden alalla toimivien kanssa. Jo alussa oltiin yhteydessä keskeisiin 
kansainvälisiin yhteistyökumppaneihin, kuten Maailmanpankkiin, 
ILO:on, OECD:hen, CEDEFOPpiin, EBRD:hen, UNESCO:on ja 
asianomaisiin Euroopan komission palveluyksiköihin, niiden alalla 
suorittaman työn kartoittamiseksi. Samanaikaisesti tehtiin alustavia 
analyysejä ja käytiin keskusteluja tärkeimpien potentiaalisten 
asiakkaiden kanssa tiedontarpeiden täsmentämiseksi. Tämän 
tuloksena Säätiö päätti, että Observatorion tulisi vuonna 1995: 
TEMPUS (Koko Euroopan kattava yhteistyöohjelma korkeamman koulutuksen 
alalla) Neuvoston Päätös (EEC) n° 246/93, 29. huhtikuuta 1993 (OJ LI 12/34) 
- 12 -
# selvittää ja analysoida luotettavat ammatillista koulutusta 
koskevat perustiedot kussakin yhteistyömaassa päämääränään 
myötävaikuttaa kansalliseen päätöksentekoon ja 
uudistussuunnitelmiin ohjelma- ja projektikohtaisen avustuksen 
kautta. Tämä johti kansallisten observatorioiden perustamiseen 
tietojen keräystä, analysointia ja levitystä varten; 
# muodostaa verkostoja ja toimittaa niille tiedonvaihtoon 
tarvittavat välineet, jotta edistettäisiin tietojen vaihtoa ja 
parhaiden menettelytapojen omaksumista yhteistyömaiden sekä 
idän ja lännen välillä; 
# suunnitella ja perustaa tietokantoja, joista yhteistyökumppanit 
saavat tietoja eri sektoreilla toimivista avainhenkilöistä - esim. 
tiettyyn alaan tai maahan erikoistuneista asiantuntijoista ja 
asiantuntijajärjestöistä, ammatillisen koulutusjärjestelmän 
nykytilasta ja sen yhteyksistä työmarkkinoihin; 
# parantaa kansainvälisen yhteistyön tehokkuutta koordinoimalla 
henkilö- ja taloudellisia resursseja perustuen avaintietoihin sekä 
bilateraalisesta että multilateraalisesta yhteistyöstä ammatillisen 
koulutuksen alalla yhteistyömaiden ja jäsenmaiden välillä. 
2.5. Observatorion saavuttamat tärkeimmät tulokset ovat: 
a) Tehtäväkentän määrittäminen Kansalliselle observatoriolle 
Kansallisten observatorioiden tavoitteena on toimittaa 
yhteistyömaalle ja Säätiölle tietoja ja selvityksiä ammatillisen 
koulutuksen kehityksestä sekä muista koulutukseen liittyvistä 
asioista. Albaniassa, Unkarissa ja Latviassa sovittiin kansallisten 
viranomaisten kanssa pilottiprojekteista päämääränä saada 
kokemusta kansallisten observatorioiden käynnistämiseksi kaikissa 
yhteistyömaissa vuonna 1996. Työhön sisältyi kansallisen 
observatorion tehtäväkentän tarkentaminen, itse pilottiprojektia 
koskevan seurantajärjestelmän kehittäminen, Säätiön tiedontarpeen 
kartoittaminen ja raportointijärjestelmän luominen. Lisäksi 
Itsenäisten valtioiden yhteisössä aloitettiin valmistelut kansallisten 
observatorioiden perustamiseksi (lisätietoja kts. kappale 2.13) 
Säätiön allekirjoittaessa ensimmäistä vaihetta koskevan sopimuksen 
Komission kanssa vuoden 1995 syyskuussa (600.000 ecua). 
Säätiön asiantuntijat kartoittivat potentiaalisia instituutteja 
kansallisiksi observatorioiksi Valko-Venäjällä, Moldaviassa, 
Ukrainassa, Venäjän Federaatiossa, Kazahstanissa, Kirgistanissa ja 
Uzbekistanissa. Kyseisissä maissa Säätiöstä ja sen toiminnasta 
informoitiin useita ministeriöitä, instituutteja ja ammatillisen 
koulutuksen vaikuttajia. Venäjän Federaatiossa ja Valko-Venäjällä 
identifioitiin laitokset kansallisiksi observatorioiksi. 
13 -
b) Ammatillista koulutusta koskevat tutkimukset 
Taustatietoja kunkin Phare-yhteistyömaan ammatillisesta 
koulutusjärjestelmästä ja erityistarpeista on kerätty ammatillisen 
koulutuksen pilottiprojektin avulla, jonka ensimmäisen vaiheen 
koordinoi CIBB Alankomaista. Saatujen tietojen perusteella laadittiin 
kaikkia maita koskevat selvitykset, joista kävivät ilmi kullekkin 
maalle yhteiset tendenssit ja avainkysymykset. Kansalliset 
observatoriot päivittävät säännöllisesti näitä tietoja ja muuttavat ne 
tietokannaksi, jonka avulla kehitetään ammatillisen koulutuksen 
uudistusta ottamalla huomioon lainsäädännöllinen sekä 
työmarkkinoita ja toimialoja koskeva kehitys. 
c) Erikoissanasto 
Neuvoa-antavan komitean suosituksesta kesäkuussa laatia 
koulutusterminologian erikoissanasto, Observatorio antoi 
berliiniläiselle Bundesinstitut fur Berufsbildung (BIBB) -laitokselle 
valmisteltavaksi esitutkimuksen, jonka päämääränä on tutkia sekä eri 
ammatillisissa koulutusjärjestelmissä käytettyä terminologiaa että 
erilaisia sanastokäsitteitä. Tämän esitutkimuksen pääasiallinen 
tarkoitus oli luetteloida jo olemassa olevat sanastot, keskeiset 
vaikuttajat ja potentiaaliset käyttäjät, sanaston kehittämiseksi oleva 
materiaali sekä kuvata eri näkemyksiä. Tutkimuksen on tarkoitus 
valmistua vuoden 1996 maaliskuun lopussa. 
d) Tietokannat 
Tähän liittyen Observatorio antoi suoritettavaksi esitutkimuksen 
asiantuntijatietokannan (interaktiivinen verkosto) toteuttamisesta. 
Tutkimukseen sisältyi: 
# selvitys eri potentiaalisten asiakkaiden tarpeista ja vaatimuksista; 
# selvitys Säätiön ja muiden järjestöjen käytössä jo olevista 
tietokannoista, jotka olisivat sopivia sisällytettäviksi 
suunniteltuun tietojärjestelmään; 
# muiden sopivien tietokantojen ja tietolähteiden kartoitus; sekä 
# asiantuntijoita/laitoksia, projekteja ja maita koskevan 
tietojärjestelmän käsitteen kehittäminen mukaanluettuina useat 
eri vaihtoehdot sen toteuttamiseksi. 
Tutkimus, jonka on tarkoitus valmistua tammikuussa 1996, tulee 
muodostamaan perustan Observatorion tietokoneohjelmistoa 
koskevan kehitysstrategian täytäntöönpanemiseksi. 
14 -
B. TOIMINTA AMMATILLISEN KOULUTUKSEN ALALLA 
Keski- ja Itä-Eurooppa 
2.6. Komission ja Säätiön välillä on allekirjoitettu sopimuksia, joiden 
perusteella Säätiö voi vuoden 1995 maaliskuusta alkaen panna 
täytäntöön ammatillisen koulutuksen uudistusohjelmia, joista on 
ennakolta sovittu Phare-ohjelman puitteissa. Nämä ohjelmat, joiden 
tarkoitus oli käynnistää ammatillisen koulutuksen uudistukset 
asianomaisisssa yhteistyömaissa, ovat seuraavat: 
Määrä 
ecuina 
Romania: 
Teekin 
tasavalta: 
Slovakia: 
Viro: 
Latvia: 
Liettua: 
Puola: 
Slovenia: Ammatillisen koulutuksen 
uudistusohjelma Phare 
Henkilöresurssien kehitysohjelma 
Phare 
Ammatillisen koulutuksen 
uudistusohjelma Phare 
Ammatillisen koulutuksen 
uudistusohjelma Phare 
Ammatillisen koulutuksen 
uudistusohjelma Phare 
Ammatillisen koulutuksen 
uudistusohjelma Phare 
IMPROVE-kehitysohjelma Phare 
Ammatillisen koulutuksen 
uudistusohjelma Phare 25 000 000 
4 000 000 
4 000 000 
3 000 000 
3 000 000 
4 000 000 
4 000 000 
3 000 000 
2.7. Kaikki ohjelmat perustuvat lähestymistapaan, jossa valitut 
pilottikoulut kussakin maassa sitoutuvat suorittamaan joitakin 
uudistus- ja kehitystoimenpiteitä, jotka sittemmin evaluoidaan. 
Evaluoinnin perusteella maalle pyritään löytämän parhaat 
toimintaperiaatteet toteuttavaksi maan muissa kouluissa. 
Painopistealueet ovat seuraavat: 
# opetussuunnitelmien uudistaminen ja kehittäminen; 
# yhteyksien edistäminen EU:n ammatillisten oppilaitosten 
kanssa; 
# opettajien uudelleenkoulutus; 
# infrastruktuurien ja ope tus välineistön uudistaminen 
nykyaikaisten opetussuunnitelmien vaatimuksia vastaaviksi. 
15 
2.8. Tämän lisäksi, Säätiö allekirjoitti sopimuksen Komission kanssa 
monikansallisen Phare-hankkeen, Henkilöstön kehitysohjelman (1.4 
miljoonaa ecua) toteuttamisesta. Tämä ohjelma, jonka päämääränä on 
lisätä tietoa eri toimintaperiaatteista ja herättää keskustelua kaikkien 
yhteistyömaiden ammatillisen koulutuksen avainvaikuttajien kesken 
(julkinen ja yksityinen sektori, muut sidosryhmät), käynnistettiin 
heinäkuussa 1995 huipputason kokouksella Torinossa. Kokoukseen 
osallistui ammatillisen koulutuksen alan avainhenkilöitä tavoitteena 
keskustella ja sopia ohjelman sisällöstä, suunnittelusta ja 
täytäntöönpanosta. Tämän jälkeen kaikissa yhteistyömaissa 
perustettiin kansalliset asiantuntijaverkostot. Marraskuussa 1995 
tarjouskilpailun voitti konsortio, joka koostui italialaisista, 
hollantilaisesta, ranskalaisesta ja saksalaisesta 
koulutusorganisaatiosta. Konsortion tehtävänä on järjestää vuoden 
1996 aikana koulutustilaisuuksia ja opintoyierailuja, jotka 
muodostavat ohjelman ytimen. 
2.9. Säätiö myös avusti Komissiota joissakin Albaniaan, Makedoniaan, 
Bulgariaan ja Sloveniaan suuntautuvissa tiedonkeruu- ja 
tarvekartoitusvierailuissa joko osallistuen ohjelman suunnitteluun tai 
tietojen kokoamiseen. Avustus komissiolle käsitti tiettyjen 
ohjelmaesitysten valmistelun. 
2.10. Vuonna 1995 käynnistettiin kokoukset, joiden päämääränä on edistää 
yhteistyötä alueellisella tasolla yhteistyömaiden kesken kuin myös 
yhteistyömaiden ja Euroopan Unionin jäsenmaiden välillä. 
Säännöllisten kokousten sarjasta ensimmäinen pidettin Torinossa 
maaliskuussa 1995 ja siihen osallistuivat kaikki Ohjelman 
Hallintoyksiköt (OHY). Tässä kokouksessa, johon osallistui myös 
Euroopan komissio, määriteltiin Säätiön rooli ja velvollisuudet 
Phare-ohjelman ammatillisen koulutuksen uudistusohjelmissa ja 
päätettiin tulevien kokousten päämääristä. Kaksi muuta Ohjelman 
Hallintoyksiköiden kokousta on pidetty sen jälkeen - yksi Bledissä 
Sloveniassa vuoden 1995 kesäkuussa ja toinen Madridissa 
joulukuussa 1995. 
2.11. Syksyllä 1995 Säätiön ja Komission välillä aloitettiin keskustelut, 
joissa käsiteltiin Säätiön osuutta liitännäismaiden valmistelemiseksi 
Leonardo-ohjelmaan. Sovittiin, että Säätiö tukee Komission työtä 
seuraavien toimintojen avulla: 
# maakohtaisten, kansallisia prioriteettejä koskevien asiakirjojen 
valmistelu; 
# teemakokousten järjestäminen; sekä 
# Leonardo-yhteistyöhankkeiden kehityksen tukeminen 
liitännäismaiden ja Euroopan Unionin ammatillisen 
koulutuslaitosten välillä. 
Kaikkien kolmen toiminnon on määrä alkaa vuonna 1996. 
16 -
Lakiasiain koulutusohjelma 
2.12. Romaniaa ja Puolaa koskeva, lakiasiain koulutusta käsittelevä 
pilottitutkimus annettiin tehtäväksi Rooman Kansainväliselle 
lainopilliselle kehitysinstituutille (International Development Law 
Institute in Rome). Tutkimus rahoitettiin Säätiön omasta budjetista. 
Kyseisten maiden paikallisten asiantuntijoiden valmistelema selvitys 
antaa yleiskuvan tärkeimmistä, viimeisten kuuden vuoden aikana 
oikeusjärjestelmässä tehdyistä uudistuksista, selvittää maan 
institutionaalisia rakenteita ja lainopillisen ja alaa sivuavan 
ammattiin tähtäävän koulutuksen tilannetta ja pyrkii erityisesti 
tuomaan alan koulutustarpeet sekä mahdollisuudet erilaisiin 
toimenpiteisiin näiden tarpeiden tyydyttämiseksi. 
Itsenäisten valtioiden yhteisö ja Mongolia 
2.13. Kesäkuussa 1995 Venäjän opetus- ja työministerit vierailivat 
Säätiössä Torinossa. Vierailun tuloksena sovittiin pilottiprojetista 
tavoitteena uudistaa ammatillista koulutusta. Syyskuussa 1995 
sovittiin Itävallan, Belgian Flaamin ja Hollannin opetusministereiden 
kanssa projektiyhteistyöstä Luoteis-Venäjällä. Itävalta, Suomi ja 
Saksa päättivät myöhemmin osallistua projektiin. Marraskuussa 
Pietarissa järjestettyyn laaja-alaiseen neuvotteluun osallistui edustajia 
oppilaitoksista ja yrityksistä seuraavalta sektorilta: 
telekommunikaatio, matkailu, kuljetusala ja puunjalostus. 
Pilottiprojekti käynnistyy vuonna 1996. 
C TEMPUS 
2.14. Säätiö avustaa Euroopan komissiota Euroopan Unionin ja 
yhteistyömaiden yliopistojen välisen Tempus-yhteistyöohjelman 
toteuttamisessa. Vuonna 1995 käynnistettyjen projektien 
kokonaisarvo oli 102.1 miljoonaa ecua Phare-yhteistyömaissa ja 23 
miljoonaa ecua Tacis-yhteistyömaissa. Siten Tempus-investoinnit 
korkeakoulujärjestelmien uudistamiseen yhteistyömaissa saavuttivat 
kokonaismäärän 519.1 miljoonaa ecua Phare-ohjelman puitteissa 
vuodesta 1990 alkaen ja 48.1 miljoonaa ecua Tacis-ohjelman 
puitteissa vuodesta 1993 alkaen. 
Yleiskatsaus Tempus -ohjelman toimintaan v. 1995 
a) Valintaa tukeva toiminta 
2.15. Säätiö tekee kaiken valmistelutyön ennen Euroopan komission 
lopullista päätöstä Tempus-ohjelmasta rahoitettavista hankkeista. 
Säätiön toimintaan sisältyy tarjousten kirjaus, teknisen laadun 
arviointi, tiedotus ja palaute valituista ja valitsematta jääneistä 
ehdokkaista. Valintamenettely kuvataan alla: 
17 -
1) Eurooppalainen yhteishanke (Joint European Project eli JEP) 
1995: Aikaväli 1. syyskuu 1995 - 31. elokuu 1998, vastaanotetut 
hakemukset: 930. Hyväksyttyjen hankkeiden määrä: 229. 
2) Yksittäiset liikkuvuusapurahat (Individual Mobility grants eli 
IMG): Vuonna 1995 myönnettiin ainoastaan idästä länteen 
suuntautuvia liikkuvuusapurahoja, joista tuntuva teknistä apua 
koskeva osa on kansallisten Tempus-toimistojen vastuulla. 
Suoritettiin seuraavat kaksi valintakierrosta: 
• 1. kierros: Aikavälillä 1. syyskuu 1995 - 31. elokuu 1996, 
vastaanotettuja hakemuksia: 1065. Hyväksyttyjen 
hankkeiden määrä: 686. 
• 2. kierros: Aikavälillä 1. tammikuu 1995 - 31. elokuu 1996 
alkupuolisko, vastaanotettuja hakemuksia: 874. 
Hyväksyttyjen hankkeiden määrä: 585. 
3) Täydentävät tukitoimenpiteet (Complementary measures eli 
CME): suoritettiin kaksi valintakierrosta: 
• 1. kierros: Aikavälillä 1. lokakuuta 1995 - 30. syyskuuta 1996, 
vastaanotettuja hakemuksia: 222. Hyväksyttyjen hankkeiden 
määrä: 78. 
• 2. kierros: Aikavälillä 15. huhtikuuta 1996 
14. huhtikuuta 1997, vastaanotettuja hakemuksia: 38. 
Hyväksyttyjen hankkeiden määrä: 22. 
Tempus-Tacis 
1) JEP esihankkeet (Pre-Joint European Projects eli pre-JEP): 
1. syyskuu 1995 - 30. marraskuu 1996, vastaanotettuja hakemuksia: 
439. Hyväksyttyjen hankkeiden määrä: 87. 
2) Eurooppalaiset yhteishankkeet (Joint European Projects eli JEP): 
Aikavälillä 1. syyskuu 1995 - 31. elokuu 1998, vastaanotettuja 
hakemuksia: 97. Hyväksyttyjen hankkeiden määrä: 31. 
b) Sopimusten hallinto 
2.16. Säätiö on laatinut, valmistellut ja toteuttanut kaikki tarpeelliset 
sopimukset noudattaen edellä kuvattuja valintamenettelyltä. Tämän 
lisäksi Säätiö on laatinut ja neuvotellut sopimukset, jotka kattavat 
kansallisten Tempus toimistojen ja yhteiseurooppalaisten verkostojen 
(Joint European Networks eli JEN) toiminnan ja vuonna 1994 
suoritetun IMG -valintaa koskevat toimenpiteet. 
- 18 -
c) Hankkeiden seuranta 
2.17. Vuoden 1994 lopulla käynnistettiin intensiivinen seurantamissioiden 
ohjelma, johon osallistuvat EK:n Tempus-toimiston ja/tai 
kansallisten Tempus-toimistojen edustajat. Ohjelmaa on jatkettu koko 
vuoden 1995 ajan. Ohjelma kattoi yhteensä 130 matkaa kaikkiin 
Phare-maihin ja 55 Tacis-maihin, joista viimeksi mainitut tehtiin 
pääasiassa Moskovan Tempus-tiedotusyksiköstä. 
D. JOHTAMISKOULUTUSOHJELMA 
2.18. Vuonna 1995 valmisteltiin johtamiskoulutusohjelmaa. Tänä aikana 
Säätiö on työstänyt suunnitelmia vuonna 1996 toteutettavaa 
johtamiskoulukoulutusohjelmaa varten. Hallintoneuvosto hyväksyi 
ohjelmaluonnoksen syyskuussa 1995 ja antoi täten Säätiön 
johtamiskoulutustoiminnalle puitteet. 
E. EUROOPAN KOULUTUSSÄÄTIÖN JULKAISUT 
VUONNA 1995 
2.19. Säätiö julkaisi vuoden 1995 aikana muutamia yleisjulkaisuja, joista 
mainittakoon seuraavat: 
# Ensimmäinen versio ETF:n tiedotteesta 1995 12 kielellä, 
# Säätiön yleistiedote (englanti ja italia), 
# "ETF Facts" -tiedote, versiot 1 ja 2 (englanti, ranska, saksa ja 
venäjä), 
# ETF:n toimintakertomus (kaikilla EU-kielillä), 
# Maakohtaisia esiteluonnoksia kuudesta Phare ammatillisen 
koulutuksen ohjelmasta. 
Tämän lisäksi Säätiö antoi Euroopan komissiolle teknistä apua usean 
Tempus-julkaisun valmistelussa ja toteutuksessa. 
19 -
OSA 3 -HALLINTONEUVOSTO 
3.1. Hallintoneuvostoon kuuluu yksi edustaja kustakin jäsenmaasta ja 
kaksi edustajaa Euroopan komissiosta. Neuvoston puheenjohtajana 
toimii Tom O'Dwyer, joka on koulutuksesta, valmennuksesta ja 
nuorisoasioista vastaava pääjohtaja. Säätiön johtaja on vastuussa 
Hallintoneuvoston työn valmistelusta ja järjestelystä. Hän on 
toiminnastaan tilivelvollinen Neuvostolle ja osallistuu tämän 
kokouksiin. 
3.2. Vuonna 1995 Säätiö valmisteli ja järjesti Torinossa kaksi Neuvoston 
kokousta, joista toinen pidettiin 14. helmikuuta ja toinen 25. 
syyskuuta. 
3.3. Neljäs Hallintoneuvoston kokous pidettiin Torinossa 14. helmikuuta. 
Neuvosto kirjasi ja antoi ohjeita seuraavissa Johtajan esittelemissä 
asioissa: 
# Säätiön suunnitelmat ammatillisen koulutuksen alalla 
(mukaanlukien johtamiskoulutuksen erityisohjelma) ja 
Observatoriota varten; 
# ensimmäisen lokakuussa 1994 pidetyn Neuvoa-antavan 
komitean kokouksen tulokset; 
# Säätiön työhönotto ja tämänhetkinen henkilöstötilanne; 
# Säätiön tieto- ja tiedonvälitysstrategia; 
# Säätiön toimitilojen rakennusohjelman edistyminen; 
# Tempus-ohjelman tärkeimmät toiminnot, joiden toteuttaminen 
annettiin Säätiölle 3. tammikuuta 1995 Euroopan Komission 
lukuun. 
3.4. Tämän lisäksi Neuvosto päätti seuraavista asioista: 
# hyväksyi Johtajan pyynnön siirtää vuoden 1994 käyttämättömät 
325.000 ecun varat vuoden 1995 budjettiin; 
# hyväksyi vuoden 1995 budjetin (yhteensä 11 miljoonaa ecua); 
# hyväksyi vuoden 1996 yhteensä 18 miljoonan ecun 
budjettiluonnoksen; 
# hyväksyi Véronique Frutsaert'in nimityksen Säätiön 
apulaiskirjanpitäjäksi. 
20 -
3.5. Neuvosto kokoontui jälleen 25. syyskuuta 1995 saatuaan seuraavat 
Johtajan tekemät selonteot: 
# tulokset toisesta Neuvoa-antavan komitean 12.-14. kesäkuuta 
1995 pidetystä kokouksesta; 
# työhönoton edistyminen. 
3.6. Neuvosto päätti myös seuraavista asioista: 
# hyväksyi vuodelle 1996 toimin taohjelmaluonnoksen tehtyään 
siihen eräitä muutoksia; 
# myönsi vastuuvapauden Johtajalle vuoden 1994 budjetin 
menoista; 
# hyväksyi muutetun vuoden 1995 10 miljoonan ecun 
budjettiluonnoksen (vapauttamalla Euroopan Parlamentin 2 
miljoonan ecun vararahastosta 1 miljoonaa ecua); 
# hyväksyi Säätiön pyynnön siirtää vuoden 1995 budjetissa 
enintään 200.000 ecua momentilta 1 momentille 2 ja enintään 
600.000 ecua momentilta 1 momentille 3. 
21 -
OSA 4 - NEUVOA-ANTAVA KOMITEA 
4.1. Neuvoa-antava komitea kokoontui toisen kerran 12.-14. kesäkuuta 
1995 Torinossa. Komitea käsitteli Säätiön toimintaohjelmaa vuosille 
1996-1998 ja neljän työryhmän antamia selontekoja seuraavien 
aiheiden osalta: 
# ammatillisen koulutuksen rahoitus; 
# eri intressiryhmien rooli koulutuksen kehityksessä; 
# laatustandardien kehittäminen; ja 
# avainvaikuttajien rooli ja vastuu jatkokoulutuksen alalla 
(mukaanluettuna johtamiskoulutus). 
4.2. Jäsenet olivat yksimielisiä työryhmien tärkeydestä ja suosittelivat että 
niitä edelleen vahvistettaisiin. Erityisesti päätettiin: 
# jatkaa kunkin työryhmän työtä saman puheenjohtajan johdolla ja 
samalla kokoonpanolla vielä toisen kahdentoista kuukauden 
toimikauden ajan; 
# kehittää edelleen seuraavia teemoja: 
• ammatillisen koulutuksen rahoitusjärjestelmät hajautetussa 
järjestelmässä, 
• intressiryhmien rooli koulutuksen, mukaanlukien 
johtamiskoulutuksen, kehittämisessä markkinatalous­
järjestelmässä, 
• ammattien luokitusjärjestelmä ja pätevyys vaatimukset 
laadun takaamiseksi sekä kansallisissa että kansainvälisissä 
yhteyksissä, 
• avainvaikuttajien rooli ja vastuu jatkokoulutuksen alalla 
erityisesti paikallisella tasolla; 
# käyttää asiantuntija-apua (puheenjohtajan suostumuksella) 
työryhmien asiakirjojen ja kokousten valmistelussa; 
# nostaa kunkin työryhmän jäsenten lukumäärä 20:een, mikä 
mahdollistaa Neuvoa-antavan komitean jäsenten osallistumisen, 
Hallintoneuvoston harkinnasta riippuen ja käytettävissä olevien 
varojen turvin; ja 
# kutsua koolle kukin työryhmä kerran ennen seuraavaa Neuvoa-
antavan komitean istuntoa. 
4.3. Neuvoa-antava komitea esitti myönteisen kantansa 
työohjelmaluonnoksen suhteen ja esitti useita ehdotuksia Säätiön 
tulevalle toiminnalle. Säätiö liitti suurimman osan näistä ehdotuksista 
työohjelman korjattuun versioon, jonka se toimitti Hallintoneuvoston 
hyväksyttäväksi tämän seuraavassa kokouksessa syyskuussa 1995. 
- 22 -
OSA 5 - VUODEN 1995 BUDJETTI 
A. VUODEN 1995 BUDJETTI 
Budjetti ja käyttövarojen hallinto 
5.1. Säätiölle myönnettiin vuoden 1995 tilikaudelle 11 miljoonan ecun 
budjetti. Euroopan Yhteisön budjettiviranomainen kuitenkin toimitti 
Säätiölle myönnetyn tuen vaiheittain eli vuoden 1995 alussa 9 
miljoonaa ecua, 1 miljoona ecua heinäkuussa ja 1 miljoona ecua 
marraskuussa 1995. Tämän aikataulun johdosta budjetin mukaisen 
toiminnan täytäntöönpano ja toiminnan suunnittelu oli erittäin 
vaikeaa. Tämän lisäksi syksyn aikana syntyi huomattavaa 
epävarmuutta vuoden 1996 budjetin suhteen. Näistä tekijöistä 
johtuen Säätiö joutui lykkäämään joitakin nimityksiä (31. joulukuuta 
1995, 118:sta virkoihin valituista henkilöstä ainoastaan 95 pystyi 
aloittamaan työn. Huolimatta työvoimavajauksesta, Säätiö kykeni 
huomattavasti lisäämään momentin 3 alaista toimintaansa 
(pääasiassa toteuttamalla vuosille 1996-1998 tehtyä 
toimintaohjelmaa). Budjetin osalta tämän mahdollisti joidenkin 
käyttämättömien määrärahojen siirtäminen momentilta 1, johon 
Hallintoneuvosto kokouksessaan 25. syyskuuta 1995 oli antanut 
valtuudet. 
5.2. Taulukossa 1 on esitetty vuoden 1995 menot: 
1995 Menot - Taulukko 1 
Tilivuoden 1995 määrärahat ECU 11000 000.001 
Määrärahojen käyttö 
Sitoumukset ECU 10 079 445.79 
Maksut ECU 8 094 259.68 
Automaattisesti siirrettävät määrärahat ECU 1 985 186.11 
Hallintoneuvoston päätöksellä siirrettävät ECU 142 370.00 
määrärahat 
Peruutetut määrärahat ECU 778184.211 
Vuoden 1995 budjetin täytäntöönpano on kuvattu alapuolella. 
-23-
B. KÄYTTÖVAROJEN HALLINTO 
5.3. Lisänä Säätiön yleisbudjettiin, joka kattaa yleiset juoksevat kulut, 
Säätiö hoitaa Phare- ja Tacis-ohjelmien toimintabudjetteja 
ammatillisen koulutuksen alalla. Kunkin budjetin osalta on 
Komission kanssa allekirjoitettu erityinen sopimus, jossa eritellään 
rahoitettava toiminta ja rahoitustapa.. 
5.4. 31. joulukuuta 1995 tilanne oli seuraava: 
Ohjelma Kokonaisavustus 
(ECU) 
Yksittäistä maata koskevat Phare sopimukset 
CZ-93.05 4 000 000 
ES-94.09 3 000 000 
LA-94.08 3 000 000 
LI-94.10 4 000 000 
IMPROVE PL-94.16 4 000 000 
RO-94.05 25 000 000 
SK-94.03 4 000 000 
SL-94.05 3 000 000 
Monikansalliset Phare sopimukset 
ZZ-94.32 2 600 000 
ZZ-94.07 1 000 000 
Monikansalliset Tacis sopimukset 
WW 93.05 602 400 
WW 94.03 577 000 
YHTEENSÄ 54 779400 | 
Mainitut budjetit pannaan täytäntöön kussakin sopimuksessa 
mainittujen erityissääntöjen mukaisesti ja yleisemmin ottaen Phare-
ja Tacis-ohjelmien yleisten menettelytapojen mukaisesti. 
G TILINTARKASTUKSET 
5.5. Vuonna 1995 Säätiön tilit tarkastettiin kolmesti rahoitusvalvojan 
toimesta: yleisbudjetti tarkastettiin kahdesti ja Phare- ja Tacis-budjetit 
kerran. Tilintarkastuskollegio tarkasti myös Säätiön vuoden 1994 tilit. 
24 -
LIITE 1 
SÄÄTIÖN ORGANISAATIORAKENNE 
25 

EUROOPAN KOULUTUSSÄÄTIÖ: Organisaatikaavio 
Johdon 
esikunta 
2A, 1C 
Tempus-osasto 
Olivier RAMSAYER 
18A, 12B. 4C 
Phare-yksikkö 
Peter 
BEDEWELL Tacis-yksikkö 
Sandra 
STEFAN I Johtaja 
Peter DE ROOIJ 
IA 
Apulaisjohtaja 
Ulrich HIILEN KÄMP 
IA, 1C 
Ammatillisen koulutuksen osasto 
Jean - Raymond MASSON 
14A.11B.3C 
Phare-yksikkö 
Anthony 
GRIBBEN Tacis-yksikkö 
Markku 
JUNKKARI Elokuu 1996 
Apulaisjohtaja 
Livio P ESC IA 
IA, 1C 
Analyysi- ja kehittämisosasto 
Hans Konrad KOCH 
12A.5B.2C 
Observatorio 
yksikkö 
Ton 
FA RL A Strategia-
yksikkö 
Lindsay 
JACKSON 
Johtamis­
koulutus­
ohjelma 
Talous- ja 
lakiasiainosasto 
Dominique HUBART 
4A. 6B.2C Hallinto- ja henkilöstöosasto 
Francesco PANZICA 
2A. 4B. 5C Tiedotus- ja julkaisuosasto 
Gisela SC H URIN G S 
2A.3B.4C ATK-osasto 
Jeff HARRIS 
3A. 5B. 1C 
ISSN 1024-4492 
KOM(97) 381 Nide I 
ASIAKIRJAT 
FI 16 11 17 
Luettelonumero : CB-CO-97-410-FI-C 
ISBN 92-78-23595-4 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg