Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta: ”Alueellinen innovaatioiden tulostaulu ja sen vaikutukset alueiden paikkalähtöisiin toimintapolitiikkoihin”

(2020/C 440/15)

Esittelijä: Mikel IRUJO AMEZAGA (ES, EA), ulkosuhdetoiminnasta vastaava pääjohtaja Navarran aluehallituksessa

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Luotettavien indikaattorien merkitys innovointipolitiikassa

1. katsoo, että alueiden on mukautettava erityiset toimintapolitiikkansa paikkalähtöisesti, sillä ei ole olemassa yleispätevää alueellisen innovointipolitiikan kehystä. Kullakin alueella on erilaiset institutionaaliset valmiudet erilaisissa poliittisissa, taloudellisissa ja sosiaalisissa yhteyksissä, mikä mahdollistaa näiden politiikkojen suunnittelun ja täytäntöönpanon tai rajoittaa sitä.

2. toteaa, että EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 181 artiklan mukaan komissio voi edistää sellaisten aloitteiden yhteensovittamista, ”joilla on tarkoitus vahvistaa suuntaviivoja ja indikaattoreita, järjestää parhaiden käytäntöjen vaihtoa sekä valmistella tarvittavat tekijät säännöllistä seurantaa ja arviointia varten”.

3. toteaa, että alueellisessa innovaatioiden tulostaulussa (Regional Innovation Scoreboard, RIS – jäljempänä ”tulostaulu”) eritellään suoritusryhmät yksityiskohtaisemmin ja esitetään taustatietoja, joiden avulla pystytään analysoimaan ja vertailemaan alueiden välisiä talouden ja elinkeinoelämän rakenteen sekä sosiodemografisen rakenteen eroja.

4. toteaa, että tulostaulu auttaa arvioimaan, millä aloilla alueet suoriutuvat hyvin ja mille aloille niiden on keskitettävä toimensa innovaatiosuorituskyvyn parantamiseksi. Tietojen pitäisi auttaa alueita arvioimaan alueellisiin tutkimus- ja innovointijärjestelmiin liittyviä vahvuuksia ja heikkouksia.

5. korostaa, että vuoden 2019 tulostaulusta käy ilmi alueellisten tulosten vahva lähentyminen, sillä alueiden väliset erot vähenevät vähitellen, ja muistuttaa tulostaulun merkityksestä strategioiden kehittämisessä, sillä erityistoimenpiteiden paikkalähtöinen kehittäminen perustuu muiden päätösten ohella tietoaineistoihin.

6. tähdentää, että seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä 2021–2027 ja eritoten Euroopan komission ehdottamassa EAKR-puiteasetuksessa asetetaan yhdeksi komission poliittiseksi tavoitteeksi edistää innovatiivisia ja älykkäitä taloudellisia muutoksia kehittämällä valmiuksia älykästä erikoistumista, teollisuuden muutosprosessia ja yrittäjyyttä varten ( 1 )

7. toteaa, että EU:n strateginen lähestymistapa on siirtynyt kohti paikkalähtöisesti toteutettavien erityisten toimintapolitiikkojen ja älykkään erikoistumisen strategioiden (S3) kehittämistä alueellisen innovoinnin tukemiseksi.

8. muistuttaa, että älykkään erikoistumisen strategiat (S3) ovat antaneet pontta todellisten alueellisten innovointiekosysteemien kehittämiselle. Alueelliset innovointiekosysteemit synnyttävät merkittäviä vaikutuksia alueellisen talouden ja kilpailukyvyn kannalta sekä erinomaisia innovaatioita lähellä kansalaisia heidän paikallisten tarpeidensa pohjalta ( 2 )

9. muistuttaa, että aluepolitiikassa velvoitetaan arvioimaan yhteisen strategiakehyksen rahastoista myönnetyn tuen vaikuttavuutta, tehokkuutta ja vaikutuksia, jotta voidaan parantaa ohjelmien täytäntöönpanon ja suunnittelun laatua ja määrittää niiden vaikutukset älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan unionin strategian tavoitteisiin nähden.

10. palauttaa mieleen eurooppalaisen tutkimusalueen ja innovoinnin komitean (ERAC) työryhmän todenneen, että alusta alkaen on oltava käytössä seurantamekanismeja edistymisen arvioimiseksi sekä puutteiden, vaikutusten ja onnistumisten yksilöimiseksi, jotta voidaan ohjata eurooppalaista tutkimusaluetta (ERA) ja jotta se voi mukautua muuttuviin vaatimuksiin ja tarpeisiin. Tarvitaan siis asianmukaisia seurantamekanismeja ja mitattavissa olevia keskeisiä suorituskykyindikaattoreita ( 3 ) . Komitea ehdottaa, että seurantamekanismi ulotetaan myös paikallis- ja aluetasolle, jotta voidaan kerätä realistista tietoa tiettyjen alueiden innovaatiotasosta sekä kyseisen alan mahdollisuuksista ja haasteista.

11. LAB – FAB – APP – Investing in the European future we want muistuttaa, että sekä riippumattoman korkean tason innovaattoriryhmän suosituksissa (FAST-raportti vuodelta 2018 ( 4 ) ) että selvityksessä ( 5 ) huomautetaan, että EU:n vuoden 2020 jälkeisen tutkimus- ja innovointiohjelman suunnitteluvaiheessa tarvitaan kattava ja keskitetty ohjelman seuranta- ja arviointijärjestelmä ja että on kannustettava tiiviiseen yhteistyöhön ja tiedonvaihtoon valtakunnallisten ja alueellisten innovointivirastojen kanssa.

12. Mission-oriented research & innovation in the European Union muistuttaa, että raportin ( 6 ) mukaan tavoite- ja välitavoitekohtaista mittaamista ja vaikutusten määrittämistä varten on otettava käyttöön asianmukaisia dynaamisia indikaattoreita ja seurantakehyksiä edistymisen mittaamiseksi ja että staattinen kustannus–hyöty-analyysi ja nettonykyarvon laskelmat todennäköisesti pysäyttäisivät minkä tahansa rohkean aloitteen heti alkuunsa.

13. toteaa, että asiantuntijoiden valmistelutyö on tarpeen, jotta voidaan laatia nykyistä laajemmasta älykkään erikoistumisen käsitteestä uusi poliittinen aloite, jossa tavoitteena on EU:n tason sopimus ohjaavista periaatteista, esimerkiksi sellaisen älykkään erikoistumisen peruskirjan 2.0 muodossa, joka täydentää nykyisiä paikallisen ja alueellisen talouskehityksen suunnittelussa ja täytäntöönpanossa käytettäviä välineitä.

14. muistuttaa aiheesta ”Euroopan horisontti – yhdeksäs tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma” ( 7 ) annetusta Euroopan alueiden komitean lausunnosta, jossa komitea ”vaatii painokkaasti osallistamaan paikallis- ja alueviranomaiset täysipainoisesti ja kaikilta osin strategiseen suunnitteluun, joka ohjaa Euroopan horisontti -ohjelman täytäntöönpanoa, ja ottamaan tässä yhteydessä huomioon älykkään erikoistumisen strategiat”.

Alueellisen innovaatioiden tulostaulun metodologiset näkökohdat

15. Science, research and innovation performance of the EU korostetaan, että on tärkeää yhdistää useita erityyppisiä innovointimyönteisiä resursseja innovaatioiden luomisen ja käyttöönoton edistämiseksi alkaen tutkimuksesta ja kehittämisestä aina tieto- ja viestintätekniikkainvestointeihin, valmiuksien kehittämiseen tai johtamis- ja organisatoristen valmiuksien muuttamiseen. Tällöin olisi myös otettava paremmin huomioon muut kuin t&k- ja teknologiapohjaiset innovointipuitteet, -investoinnit, -toimet ja -vaikutukset. ”Siilolähestymistapa”, jossa esimerkiksi keskitytään erikseen ainoastaan tutkimuksen ja kehityksen tai tieto- ja viestintätekniikan suorituskykyyn, ei tarjoa hyvää lähtökohtaa, jotta voitaisiin ymmärtää innovointiprosessin monimutkaisuutta toteaa, että vuonna 2018 julkaistussa selvityksessäkorostetaan, että on tärkeää yhdistää useita erityyppisiä innovointimyönteisiä resursseja innovaatioiden luomisen ja käyttöönoton edistämiseksi alkaen tutkimuksesta ja kehittämisestä aina tieto- ja viestintätekniikkainvestointeihin, valmiuksien kehittämiseen tai johtamis- ja organisatoristen valmiuksien muuttamiseen. Tällöin olisi myös otettava paremmin huomioon muut kuin t&k- ja teknologiapohjaiset innovointipuitteet, -investoinnit, -toimet ja -vaikutukset. ”Siilolähestymistapa”, jossa esimerkiksi keskitytään erikseen ainoastaan tutkimuksen ja kehityksen tai tieto- ja viestintätekniikan suorituskykyyn, ei tarjoa hyvää lähtökohtaa, jotta voitaisiin ymmärtää innovointiprosessin monimutkaisuutta ( 8 )

16. ehdottaa, että tehdään perusteellinen analyysi sen punnitsemiseksi, ovatko tulostaulun nykyiset indikaattorit tarkoituksenmukaisia innovoinnin mittaamiseen vai onko tarvittaessa sisällytettävä mukaan uusia indikaattoreita ja luovuttava toisten käytöstä. On tarpeen ottaa käyttöön uusia, älykkääseen erikoistumiseen mukautettuja indikaattoreita, joiden avulla voidaan analysoida älykkään erikoistumisen strategioiden (RIS3) edistymistä, ja ne voivat olla myös erittäin hyödyllinen keino edistää alueiden välistä yhteistyötä. Indikaattorien valinnan on oltava mahdollisuuksien mukaan teoreettisesti hyvin perusteltua.

17. katsoo, että on otettava käyttöön tehokkaita indikaattoreita, jotta voidaan mitata ja arvioida sukupuolen vaikutusta alueelliseen innovointiin, noudattaen alueiden komitean omaa kehotusta käyttää kaikissa unionin toimintapolitiikoissa sukupuolittain eriteltyjä indikaattoreita. Tätä tarkoitusta varten ehdotetuista indikaattoreista on tultava sekä kansallisella että unionin tasolla koordinoidusti osa tavanomaista yleistä tilastointia niin, että voidaan toteuttaa alueellisia arvoja vertaillen asianmukaisia politiikkoja lähentymisen edistämiseksi unionissa.

18. painottaa digitalisaation keskeistä merkitystä innovoinnissa ja etenkin nopeutettaessa covid-19-kriisin jälkeistä talouden elpymistä kohti kestävää kasvua. Sillä on oltava tärkeä rooli kehitettäessä edelleen alueellisen innovaatioiden tulostaulun indikaattoreita.

19. toteaa, että jos joillakin alueilla ei ole saatavilla tietoja, olisi mahdollisuuksien mukaan otettava käyttöön väline tietojen keräämiseksi joko kyselyjen tai hallinnollisten rekisterien kautta tai pyydettävä tiedot suoraan alueellisilta tilastolaitoksilta tai hallintovirastoilta, jos tällaisia on olemassa. Tämä voi tarjota mahdollisuuden ottaa käyttöön uusia indikaattoreita, jotka liittyvät älykkääseen erikoistumiseen ja unionin painopisteisiin (vihreän kehityksen ohjelma, digitalisaatio, teollisuuden muutos jne.), jotka edellyttävät erityistä määritelmää ja rekisteriä.

20. suosittaa, että vältetään valitsemasta voimakkaasti korreloivia indikaattoreita, jotka implisiittisesti mittaavat samoja seikkoja. On myös erittäin suositeltavaa, että sekä jäsenvaltiot että alueet huolehtivat indikaattoreiden mahdollisimman suuresta lähentymisestä.

21. suosittaa, että mahdollisuuksien mukaan mitataan indikaattorien ja lopullisen indeksin vaihtelua. Esimerkiksi variaatiokerroin, joka laskettaisiin kaikista indikaattoreista, olisi asianmukainen menetelmä indikaattorien tarkkuuden arvioimiseksi eri alueilla. Lopullisen indeksin luottamusvälin mittaus mahdollistaisi myös sen arvioimisen, ovatko tapahtuneet muutokset todellisia vai eivät.

22. suosittaa, että analysoidaan, onko eri indikaattoreiden painokertoimen oltava lopullista indeksiä laadittaessa sama vai ei. Painokertoimen valitsemiseksi on useita erilaisia menettelyjä (joko tilastollisia tai ei-tilastollisia), joita voitaisiin harkita. Koska painokerrointen valinnalla on erittäin suuri vaikutus indeksiin ja lopulliseen luokitukseen, on tärkeää, että se perustellaan asianmukaisesti ja että se on erittäin läpinäkyvä. Olisi aiheellista toteuttaa herkkyys- ja epävarmuusanalyysi painokertoimia koskevien eri ehdotusten arvioimiseksi.

23. suosittaa, että alueellisten tietojen puuttumisen syyt analysoidaan systemaattisten virheiden välttämiseksi. Jos tietojen puuttuminen ei ole täysin sattumanvaraista, arvioihin syntyy systemaattisia virheitä. Komitea suosittaa, että otetaan käyttöön tiedonkeruumenettelyjä, joilla tällaiset tilanteet estetään ja joiden avulla näin ollen tasapainotetaan mahdollisuuksien mukaan analysoitavilla alueilla saatavilla olevien tietojen osuus.

24. suosittaa, että kun otetaan huomioon alueiden tilanteiden heterogeenisuus eri jäsenvaltioissa, vuoden 2021 tulostaulua varten laaditaan perusteellinen analyysi yhteisön innovaatiotutkimuksen (Community Innovation Survey, CIS) alueellistamistekniikasta. Sen mukaan oletuksena on, että valtakunnallisen tason teollisuusvaltaisuus säilyy myös alueellisella tasolla. Komitea suosittaa erityisesti välttämään korjauskertoimen käyttämistä lopullisen yhdistetyn alueellisen innovaatioiden tulostaulun indikaattorin laskemisessa, koska korjauskertoimen käyttö tuottaa saman maan alueista homogeenisen tuloksen ja on siksi haitaksi innovatiivisemmille alueille, jotka sijaitsevat maissa, missä innovointitoiminta on vaatimattomampaa.

25. suosittaa, että käytetyistä lähteistä tehdään helpommin saatavilla olevia ja avoimempia. Kaikkien indikaattoreiden (ja siten myös lopullisen indeksin) laskemiseen käytettävien tiedostojen sekä indikaattoreiden laskemisessa sovellettavien sääntöjen tai käytettävän välineen tulisi olla saatavilla, jotta tutkijat voivat toistaa saadut tulokset ja puolestaan osaltaan parantaa tulostaulua omilla panoksillaan. Avoimuuden lisäämiseksi olisi tärkeää tietää, mistä tutkimuksista yhteisön alueellisen innovaatiotutkimuksen (Regional Community Innovation Survey) tiedot ovat peräisin tai ovatko ne peräisin tutkimuksista, jotka on suunniteltu erityisesti tulostaulun laatimista varten. Lisäksi ”alueellisia tilastoja” käytettäessä olisi ilmoitettava lähteet.

26. suosittaa, että tulostaulun vakiintuneiden tietolähteiden lisäksi kokeillaan myös uusia, muita kuin perinteisiä tietolähteitä alueellisten innovaatioiden mittaamiseen ja testataan niiden käyttöä. OECD on esimerkiksi jo käyttänyt tutkimuksiin tietoaineistoja, jotka on tuotettu tekoälyyn perustuvien käytänteiden avulla yritysten verkkosivustoilta.

27. suosittaa, että tulostaulussa julkaistaan kaikki tiedot käsittelemättöminä niitä muuttamatta, toisin sanoen ilman standardointia EU = 100-tasolle, ilman yksikkömuutosta ja ilman vinoutumien poistamista, yhdessä yhdistettyjen indeksien kanssa.

Vaikutus alueellisten innovointipolitiikkojen kehittämiseen

28. ehdottaa, että pyritään yhdessä Yhteisen tutkimuskeskuksen, tutkimuksen ja innovoinnin pääosaston sekä koulutuksen pääosaston kanssa lisäämään alueellisen innovaatioiden tulostaulun käyttöä alueellisiin innovaatiopolitiikkoihin liittyvän vertailuanalyysin ja vertailuoppimisen yhteydessä ja painotetaan tässä erityisesti innovoinnin inhimillisiä ja luovia näkökohtia sekä sen sosiaalista ulottuvuutta.

29. toteaa, että tulostaulu on olennainen väline alueellisten innovointipolitiikkojen suorituskyvyn kehityksen vertailemiseen, vaikka tulostaulusta ei käy ilmi, mistä syistä muutoksia tapahtuu.

30. korostaa Yhteisen tutkimuskeskuksen roolia hyödynnettäessä innovointileirejä ja muita edistyneitä menetelmiä alueellisen innovaatioiden tulostaulun ja älykkään erikoistumisen strategioiden integroidussa käytössä. Näin pyritään lisäämään eurooppalaisia kumppanuuksia paikallisen ja alueellisen vaikutuksen vahvistamiseksi, kun toteutetaan vihreän kehityksen ohjelman toimia ja YK:n vahvistamia kestävän kehityksen tavoitteita.

31. kiinnittää erityistä huomiota tulostaulun poliittiseen vaikutukseen sekä sen vaikutukseen alueelliseen päätöksentekoon ja sen tarjoamiin mahdollisuuksiin optimoida alueellisia innovointiekosysteemejä ja älykästä erikoistumista.

32. suosittelee, että alueellisen innovaatioiden tulostaulun ja EU:n käyttämien muiden välineiden välille luodaan selkeitä ja ymmärrettäviä synergiavaikutuksia. Tällaisia muita välineitä ovat esimerkiksi innovointitutka (Innovation Radar), alueellisen innovoinnin seurantaväline (Regional Innovation Monitor Plus), Euroopan alueellinen kilpailukykyindeksi (European Regional Competitiveness Index), tutkimus- ja innovaatiotoiminnan seurantakeskus – Horisontti 2020 -puiteohjelmaan kuuluva toimintapolitiikan tukijärjestely, Innobarometri, Euroopan teollisuuden t&k-investointien tulostaulu (EU Industrial R&D Investment Scoreboard), digitalisaatiokehityksen tulostaulu (Digital Transformation Scoreboard), yritysten innovoinnin seurantakeskus (Business Innovation Observatory), digitaalitalous- ja digitaaliyhteiskuntaindeksi (DESI) ja Euroopan julkisen sektorin innovaatioiden tulostaulu. Täydentävyyttä olisi mahdollista löytää yhteisön innovaatiotutkimuksen (Community Innovation Survey, CIS) ja innovaatiotuotosta mittaavan indikaattorin kanssa.

33. suosittelee, että yhteisvaikutuksia tulostaulun sekä Yhteisen tutkimuskeskuksen toteuttamien vaikutustenarviointien välillä vahvistetaan.

34. on tietoinen siitä, että tulostaulu ei koske älykkään erikoistumisen strategioiden täytäntöönpanoa, vaan sen on tarkoitus tarjota yleisarvio ajan mittaan tapahtuvasta edistymisestä sekä indikaattori alueellisten innovointijärjestelmien vahvuuksista ja heikkouksista. Komitea katsoo kuitenkin, että Euroopan komission tulisi Euroopan alueiden komitean tuella täydentää tulostaulua suosituksilla EU:n välineistä, joilla voitaisiin osaltaan auttaa parantamaan indikaattoreita. Tulostaulu voi tarjota tukea määritettäessä toimintapoliittisia painopisteitä tai kohdennettaessa näille alueille osoitettuja rakennerahastovaroja tutkimukseen ja innovointiin niiden laajemman maantieteellisen ja alakohtaisen kattavuuden vuoksi, mikäli alueet itse näin päättävät.

35. suosittaa, että luodaan yhteyksiä yhtäältä tulostaulun indikaattorien ja toisaalta niihin liittyvien EU:n toimintapolitiikkojen ja strategioiden sekä niiden täytäntöönpanossa saavutettujen tulosten välille, jotta tulostaulusta tulee väline, jolla tuetaan innovointiekosysteemien parantamista, eikä yksinomaan seurantaan tarkoitettu väline, synergiassa muiden aloitteiden, kuten Horisontti 2020 -puiteohjelmaan kuuluvan toimintapolitiikan tukijärjestelyn, kanssa. Olisi suositeltavaa, että eri rakennerahastoissa, erityisesti Euroopan aluekehitysrahastossa, käytetyt indikaattorit muistuttaisivat tai täydentäisivät tulostaulun indikaattoreita. Indikaattorien nykyinen hajanaisuus vaikeuttaa toisinaan innovointia tukevien julkisten toimien vaikutusten arviointia.

36. suosittaa, että vuoden 2021 tulostaulu sovitetaan paremmin yhteen vuoden 2020 jälkeisen ohjelmakauden uusien painopisteiden kanssa. Komitea suosittaa erityisesti, että laaditaan yhteistyössä Euroopan alueiden komitean kanssa kehys yhtäältä tulostaulun ja toisaalta yhteisen tutkimuksen alueen painopisteiden ( 9 ) ja Euroopan komission painopisteiden – esimerkiksi Euroopan vihreän kehityksen ohjelma ja digitalisaatio, komission tutkimus- ja avoimen tieteen strategia, Horisontti Eurooppa -puiteohjelman tuleva strateginen suunnitelma – välisiä synergiavaikutuksia varten ja että laaditaan aluepoliittisia tavoitteita ja yhdistetään ne älykkään erikoistumisen strategioihin.

37. pitää tärkeänä tehostaa toimia rakennerahastojen rahoituksen ja Euroopan alueiden innovointipotentiaalin välisen yhteyden tutkimiseksi, jotta voidaan kuroa umpeen innovaatiokuilu.

38. esittää joukon yksityiskohtaisempia suosituksia: — Komitea katsoo, että on otettava huomioon tehokkuus- ja vaikuttavuusnäkökohta. Esimerkiksi alue, joka investoi suuria määriä resursseja innovointijärjestelmänsä parantamiseen, voidaan määritellä tehottomaksi (resurssien käytön kannalta). Komitea toteaa, että alueet, jotka osoittavat vähemmän resursseja innovointiin, saattavat saavuttavat erittäin korkean tehokkuuden tason. — Komitea toteaa, että tulostaulun mukaan tiheästi asutut alueet ovat todennäköisemmin innovatiivisempia, mutta tulostaulusta ei käy ilmi, mitä toimenpiteitä tai välineitä EU:n on tarjottava harvempaan asuttujen alueiden innovatiivisuuden lisäämiseksi. — Komitea huomauttaa, että tulostaulu ei mittaa myöskään muita alueiden kannalta mahdollisesti merkittäviä tekijöitä, kuten aivovuotoa tai vastuullista innovointia. — Komitea suosittelee, että vuoden 2021 tulostauluun sisällytetään luku brexitin vaikutuksesta EU:n innovaatioindikaattoreihin. — Komitea ehdottaa covid-19-pandemian valossa, että alueellisen selviytymiskyvyn vahvistamiskysymystä tarkastellaan vuoden 2021 alueellisen innovaatioiden tulostaulun osoittaman innovoinnin kautta. Olisi myös hyödyllistä arvioida alueellisten älykkään erikoistumisen strategioiden haavoittuvuutta kriisiaikoina. — Komitea suosittaa, että tulostaulussa otetaan huomioon Euroopan alueiden heterogeenisuus ja tietoihin liittyvä liikkumavara ja että pyritään siihen, että alueelliset (ja valtakunnalliset) tilastolaitokset ottavat käyttöön yhdenmukaiset kriteerit (ja indikaattorit) unionin tasolla.

39. suosittaa, että älykkään erikoistumisen strategioiden seuranta- ja arviointijärjestelmiä käytetään alueellisten innovointipolitiikkojen yhteydessä toteutettujen toimien hyödyllisyyden ja vaikutusten objektiiviseen analysointiin ja lyhyen aikavälin päätöksenteon ohjaamiseen.

40. muistuttaa, että Euroopan komissio soveltaa jo ”innovaatioperiaatetta” valmistellessaan merkittäviä lainsäädäntöaloitteita ja suosittaa, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön vastaavanlaisia järjestelmiä, joilla on helpotettava testausta, oppimista ja sopeutumista. Lisäksi julkisissa politiikoissa on kyettävä hyödyntämään nykyistä paremmin kaikkia olemassa olevia tietoja ja analyysitekniikoita ( 10 )

41. suosittaa, että Euroopan alueiden komitea osallistetaan nykyistä tiiviimmin vuoden 2021 tulostaulun valmistelutyöhön sekä sen tunnetuksi tekemiseen paikallis- ja alueviranomaisten keskuudessa muun muassa käynnissä olevien, osaamisvaihdon foorumin (Knowledge Exchange Platform, KEP) ja ”Tiede kohtaa alueet” -hankkeen kaltaisten aloitteiden avulla.

Bryssel 14. lokakuuta 2020. Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018PC0372&from=FI (2 artikla).

(2) Euroopan alueiden komitean lausunto – Innovoinnin tehostaminen Euroopan alueilla: sopeutumiskykyistä, osallistavaa ja kestävää kasvua koskevat strategiat (EUVL C 361, 5.10.2018, s. 15).

(3) Ks. ERACin lausunto Opinion on the future of the ERA, Bryssel, 23. tammikuuta 2020, ERAC 1201/20.

(4) https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/0deba00f-15f0-11e8-9253-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-91324356

(5) https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/ffbe0115-6cfc-11e7-b2f2-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-search

(6) https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/5b2811d1-16be-11e8-9253-01aa75ed71a1/language-en

(7) EUVL C 461, 21.12.2018, s. 79.

(8) Science, research and innovation performance of the EU – 2018, https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/16907d0f-1d05-11e8-ac73-01aa75ed71a1/language-en

(9) https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC114345/jrc114345_adjusted_research_excellence_2018.pdf

(10) Uudistettu tutkimuksen ja innovoinnin ohjelma: Euroopan mahdollisuus muokata tulevaisuutta, COM(2018) 306 final