EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 14.6.2010 
SEK(2010) 716 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
  
Oheisasiakirja 
 
KOMISSION NEUVOSTOLLE, EUROOP AN PARLAMENTILLE, EUROOPAN 
TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA LLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE 
ANTAMAAN TIEDONANTOON: 
 
Maailmanlaajuisen satelliittinavigointijä rjestelmän (GNSS) sovelluksia koskeva 
toimintasuunnitelma 
 
{KOM(2010)308} 
{SEK(2010)717} 
 
FI 2   FI 2
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
1. O NGELMAN MÄÄRITTELY : MIKÄ ON TARKALLEEN OTTAEN ONGELMA , KEIHIN SE 
VAIKUTTAA ENITEN JA MIKSI JULKINEN TUKI ON TARPEEN ? 
Vuonna 2000 maailmalle tarjottiin mahdollisuus  uuden teknologian käyttöön, kun monien 
vuosien ajan Yhdysvaltojen sotilaskäyttöön va rattu satelliittipohjainen paikannus- ja 
ajoitusjärjestelmä avattiin si viilikäytölle. Yhdysvallat tarj osi GPS-signaalinsa käyttöön 
maksuttomasti mutta ilman takeita palvelui sta. Tältä pohjalta  syntyivät uudet GNSS-
tuotteiden ja -palvelujen markkinat, l oppukäyttäjätason GNSS-sove llukset, joiden arvo 
vuonna 2008 oli 124 miljardia euroa. 
Markkinoiden perustan muodosta vat yksinkertaiset paikannus- ja ajoitussignaalit, mutta 
signaalien todentamisen ja salauksen suunnite lmallisen käyttöönoton odotetaan laajentavan 
niitä. Asiantuntijat ennakoiva t, että tulevaisuudessa 75 pr osenttia markkinoista muodostuu 
matkaviestintään ja kädessä pidettäviin laitteisiin liittyvistä tuotteista ja palveluista, 20 prosenttia älykkäistä tieliikennejärjestelmis tä ja loput 5 prosen ttia muiden alojen 
sovelluksista. 
Koska GPS ei tarjonnut minkäänlaisia takeit a toimintakyvystä tai luotettavuudesta, EU:n 
jäsenvaltiot päättivät vuonna  2001 käynnistää EU:n GNSS-ha nkkeen, joka käsitti kaksi 
siviilikäyttöön varmistetun signaalin tarjoavaa järjestelmää, EGNOSin ja Galileon. Muut maat 
(Venäjä, Kiina, Intia ja Japani) ovat tunnist aneet GNSS:n strategisen arvon ja ilmoittaneet 
aikovansa hyödyntää GNSS:n siviilikäytölle tarjoa mia mahdollisuuksia, mikä tarkoittaa muun 
muassa sitä, että kyseisten maiden yrityks et voivat kehittää sovelluksia maiden omien 
järjestelmien pohjalta. 
Vaikka Eurooppa on panostanut GNSS-infras truktuuriin ja EGNOS on käytettävissä, 
eurooppalaisten yritysten osuus GNSS-sovellusten  markkinoista on pieni verrattuna siihen, 
mihin Eurooppa yltää muilla korkean teknolog ian aloilla. Tämä on ongelma seuraavista 
syistä: 
– Galileoon ja EGNOSiin perustuvill a sovelluksilla voitaisiin edistää ratkaisevalla tavalla 
osaamisyhteiskunnan kehitystä ja arvokkaiden t yöpaikkojen syntyä EU:ssa. Eurooppa siis 
menettää valtavan mahdollisuuden, jollei se varmista itselleen kohtuullista osuutta taloudellisista hyödyistä,  joita GNSS-sovelluksista odotetaa n. Lisäksi, jos Galileosta ja 
EGNOSista ei tule perustavia GNSS-järjes telmiä Euroopassa, monilla sovellusaloilla 
saatetaan juuttua tekniikoihin, jotka estävät näitä aloja pääsemästä osalliseksi uusilla 
edistyksellisillä palveluilla saavutettavasta lisäarvosta. 
– Vähäinen EGNOS- ja Galileo-sovellusten käyttö johtaa kriittis een riippuvuuteen, sillä 
GNSS-teknologia vaikuttaa kaikkial la yhteiskunnassa ja sillä t uotetaan keskeisen tärkeitä 
paikannus-, navigointi- ja ajo itustietoja hyvin erilaisia j okapäiväisiä toimintoja sekä 
Euroopan turvallisuutta ja sosiaalista ja ta loudellista kehitystä varten. Nojaamalla 
pelkästään GPS-pohjaisiin sovelluk siin EU olisi alttiina sille, että GPS-signaali ei ehkä ole 
käytettävissä, sillä si gnaali ei ole EU:n valvonnassa vaan  sen ensisijaisen a tavoitteena on 
tukea yhden kolmannen maan sotilasoperaatioita. 
Tämän vuoksi ongelma koskettaa eurooppalaista  yhteiskuntaa kokonaisuudessaan ja monin 
eri tavoin. 
 
FI 3   FI 3
Samaan aikaan epävarmuus eurooppalaisten GNSS-järjestelmien asemasta on heikentänyt 
luottamusta mahdollisten loppukäyttäjätason yr itysten keskuudessa. Kolmansien maiden 
(Yhdysvallat, Venäjä, Kiina ja In tia) taholta tuleva kasvava kilpailu on myös heikentänyt 
eurooppalaisten toimijoiden kannalta edellytyks iä GNSS-sovellusten kehittämiselle, sillä 
kilpailijat saattavat saada järjestelmänsä valmiiksi samoihin aikoihin kuin Galileo on 
toimintavalmis. Lisäksi GNSS-järjestelmiä ei voida pitää perinteisinä markkinoina, sillä 
Yhdysvaltojen, Venäjän ja Kiinan järjestelmät  ovat sotilaallisessa valvonnassa, ja niiden 
eritelmät on laadittu ennemm inkin sotilaallisten kuin ka upallisten painotusten mukaan. 
Kyseisten maiden kotimainen teollisuus pystyy hyötymään suoraan sotilasmäärärahoin 
rahoitetuista ohjelmista ja tämän ansiosta kehitt ämään sovelluksia ja palveluja niin pitkälle, 
että ne voidaan tuoda siviilimarkkinoille.  
Tästä syystä on tärkeää kompensoida sotila smäärärahojen puuttuminen, jotta EGNOS ja 
Galileo tuottaisivat Euroopassa vastaavat  välilliset hyödyt kuin esimerkiksi GPS 
Yhdysvalloissa. 
Asiaan liittyvät nykyiset suunnitelmat rajoitt uvat siihen, että il mailualalla pyritään 
välittämään tietoa, jotta se ottaisi EGNOSi n ja Galileon käyttöön ihmishengen turvaamiseen 
liittyvissä sovelluksissa (ensisijassa ma tkan aikana tapahtuva navigointi ja 
laskeutumismenettelyt), laaditaan markkinaselv ityksiä ja tuotetaan tietoa muiden sellaisten 
segmenttien toimijoille, jotka mahdollisesti olisivat kiinnostuneita EGNOSin ja Galileon avoimen signaalin tai kaupallis ten palvelujen käytöstä (esi m. maataloudessa täsmäviljely, 
tiemaksujen kantaminen, omaisuuden jäljitys,  tieteelliset sovelluks et, öljy ja kaasu, 
maanmittaus, kartoitus) tai Galileon etsintä- ja pelastuspalvelusta (erityisesti kalatalous ja 
meriliikenne); kohdennetaan GNSS-sovellusten tu tkimukseen ja kehittämiseen osoitettu 
38 miljoonaa euroa ja seurataan noin 50 m iljoonan euron käyttöä parhaillaan käynnissä 
olevissa alan hankkeissa.  
Tässä vaikutusten arvioinnissa osoitetaan tarv e laaja-alaiseen toimintasuunnitelmaan. Tätä 
varten analysoidaan joukko mahdollisia toimintamalleja, joilla edistettäisiin 
loppukäyttäjätason EGNOS- ja Galileo-sovellust en kehittämistä ta voitteena saada se 
mahdollisimman nopeaksi, perinpohjaiseksi ja laaja-alaiseksi kaikilla aloilla. 
2. T
OISSIJAISUUSKYSYMYSTEN ANALYYSI : TARVITAANKO EU: N TOIMINTAA , TUOKO 
SE LISÄARVOA ? 
EU:n oikeus toimia perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 172 artiklaan 
sekä sen nojalla annettuihin Galileo- ja EGNOS-asetuksiin1. 
EU:n satelliittinavigointijärjestelmien käyt öllä voi olla laajoj a ja syvälle meneviä 
taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöön kohdist uvia vaikutuksia. Järjestelmien edistäminen 
tukee suoraan EU:n strategisi a painopisteitä, kuten Lissaboni n toimintaohjelmaa, se on 
luonteeltaan monikansallista  ja se koskee useita sellaisia pol itiikan osa-alueita, joilla EU-tason 
koordinointi on välttämätöntä. 
                                                 
1 Neuvoston asetus (EY) N:o 1321/2004 eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien hallintorakenteista 
ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 683/2008, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2008, 
eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien (EGNOS ja Galileo) toteuttamisesta. 
 
FI 4   FI 4
Useilla sovellusaloilla, kuten ilmailussa ja  meriliikenteessä, EU:n GNSS-signaalien 
käyttöönotto edellyttää kansainvälisten standardien noudattamis ta ja sertifiointia. EU-tason 
toiminnalla voitaisiin välttää pä ällekkäinen työ ja jäsenvalti oiden turhat ponnistelut.  
Jos EU:n toiminta puuttuu tai jo s jäsenvaltioiden toiminta on ha janaista tai koordinoimatonta, 
tiettyjen sovellusten markkinakelpoisuus vä henee (esim. GNSS-pohj aisissa tiemaksujen 
keruujärjestelmissä eri standa rdit) ja syntyy tavaroiden ja  palvelujen vapaata liikkuvuutta 
rajoittavia esteitä tai Euroopan kansalaiset sa avat osakseen epätas a-arvoista kohtelua.  
3. EU: N ALOITTEEN TAVOITTEET : MITKÄ OVAT TÄRKEIMMÄT TAVOITTEET ?  
EU:n toiminnan tavoitteena on poistaa esteet ja rajoitteet, joiden vuoksi ei pystytä täysin 
hyödyntämään EGNOSin ja Galileon Euroopan uni onin jäsenvaltioiden kansalaisille ja 
yrityksille tarjoamia etuja,  
(1) varmistamalla, että EGNOS- ja Galileo-teknol ogioita sovelletaan ja että ne otetaan 
käyttöön varhaisessa vaiheessa liikenteessä ja muilla sellaisilla aloilla, joilla niistä voi 
olla hyötyä 
(2) varmistamalla, että eurooppalaiset yritykset (erityisesti pk-yrityks et) valtaavat nykyistä 
suuremman osan loppukäyttäjätason GNSS- sovellusten markkinoista (vähintään 
33 prosenttia2). 
4. T OIMINTAVAIHTOEHDOT : MITÄ VAIHTOEHTOJA ON TARKASTELTU JA MITKÄ 
VAIHTOEHDOT ON ARVIOITU YKSITYISKOHTAISESTI ? 
Seuraavat toimintavaihtoehdot arvioitiin: 
Vaihtoehto 1 : Toimintapolitiikkaa ei muuteta (perusskenaario). 
Komissio ei toteuta muita toimia kuin mitä se n työohjelmaan jo sisältyy eikä lisämäärärahoja 
tai -resursseja tarvita. 
Vaihtoehto 2 : Keskeytetään meneillään olevia EU-toimia (esim. vähennetään t&k-rahoitusta). 
Komissio voi päättää keskeyttää minkä ta hansa toimen, jolla pyritään edistämään 
loppukäyttäjätason sovellusten kehittämistä. 
Vaihtoehto 3 : Säännellään kaikkia sovellusaloja tehden EGNOSin tai Galileon käyttö 
pakolliseksi. 
Komissio tekee neuvostolle ja pa rlamentille ehdotukset laajoiks i asetuksiksi tarkoituksena 
GNSS:n käytön tekeminen pakolliseksi mahdollisi mman monella keskeisellä sovellusalalla. 
                                                 
2 Osuus, johon Eurooppa yltää muilla korkean teknologian aloilla, on noin kolmasosa 
maailmanmarkkinoista. Esimerkiksi telealalla markkinaosuus on 38 prosenttia (lähde: ISTAGin 
komissiolle laatima raportti Shaping Europe's Future through ICT , 2006). Tavoite vastaa Lissabonissa 
sovittua tavoitetta, jonka mukaan EU:sta olisi tultava maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin 
osaamistalous. 
 
FI 5   FI 5
Vaihtoehto 4a : Parannetaan markkinoiden toimintaedellytyksiä kattavan 
toimintasuunnitelman avulla. 
Komissio toteuttaisi yli 70 tointa kattaen kaikki kysymykset (12:lla liikenteeseen liittyvällä ja 
muulla alalla), jotka on tuotu esille vuode n 2006 vihreällä kirjalla käynnistetyssä 
intressiryhmien kuulemisprosessissa. 
Vaihtoehto 4b : Parannetaan markkinoiden to imintaedellytyksiä kohdennetun 
toimintasuunnitelman avulla.  
Komissio poimii pienemmäksi kokonaisuudeksi osan vaihtoehdossa 4a tarkoitetuista toimista. 
Vaihtoehdon 4b ensimmäisessä vaiheessa rajoite taan alakohtaiset toimet pieneen määrään 
kaikkein lupaavimpia aloja ja samalla luodaan edellytykset innovoinnille kaikilla aloilla ja 
GNSS-palvelujen käyttäjäläht öiselle yleistymiselle. Komissio toteuttaisi 24 tointa. 
Vaihtoehto 5 : Käytetään kuulemiseen perustuvaa toimin tamallia (varmistetaan koordinointi ja 
kehotetaan kaikkia osapuolia toteuttamaan tarvittavat toimet). 
Komissio muodostaisi tätä varten kaikista julkisista ja yksityi sistä intressiryhmistä pysyvän 
neuvoa-antavan elimen, jonka tehtävänä on se urata tiiviisti loppukäyttäjätason EGNOS- ja 
Galileo-sovellusten yleistymistä markkinoilla ja  selvittää keskeisten ongelmien perimmäiset 
syyt markkinavoimien toiminnan helpottamiseksi. 
5. V AIKUTUSTEN ARVIOINTI : MITKÄ OVAT TÄRKEIMMÄT TALOUDELLISET , 
YMPÄRISTÖÖN KOHDISTUVAT JA SOSIAALISET VAIKUTUKSET HYÖTYJEN JA KUSTANNUSTEN VALOSSA
? 
Tavoitteisiin pääseminen merk itsee huomattavia taloudellisia,  sosiaalisia ja ympäristöön 
kohdistuvia vaikutuksia kaiki ssa 27 jäsenvaltiossa ja EU:n ulkopuolellakin. EU:n GNSS-
järjestelmistä voi myös tulla luotettava välinen sisäisten ja ulkoisten politiikkojen 
täytäntöönpanossa. 
Kuten monissa kokeissa, testeissä ja tutkimu s- ja kehittämishankke issa on osoitettu, 
EGNOSin ja Galileon käytöllä  voidaan parantaa merkittäv ästi lento-, rautatie- ja 
meriliikenteen tehokkuutta ja turvallisuutta . Se voi mahdollistaa tieliikenteessä uudet, 
hiilidioksidipäästöjen vähentämistä koskevien  suunnitelmien mukaiset hinnoittelukäytännöt, 
ja sillä on ratkaiseva merkitys tieliikenteen parantamiseen liittyville uusille strategioille ja 
palveluille. Toimintarajoitteisten ja iäkkäiden  henkilöiden liikkuminen helpottuu, ja kaikki 
kansalaiset voivat hyötyä tarkk aan paikannukseen perustuvista palveluista kuten julkista 
liikennettä koskevista reaaliaikaisista tiedoista, palvelujen saatavuudesta lähiympäristössä ja 
pelastuspalvelusta. 
Loppukäyttäjätason satellii ttinavigointisovellukset edustavat osaamisintensitiivistä toimintaa, 
jolla kyetään luomaan suuren lisäarvon työpaikkoja kaikkiin arvoketjun osiin (laitteistojen ja 
ohjelmistojen valmistamisesta palvelujen tarj ontaan). Loppukäyttäjä tason GNSS-sovellusten 
markkinoiden odotetaan kasvavan tulevien 11  vuoden aikana keskimäärin 22 prosenttia 
vuodessa.3 
                                                 
3 Len Jacobson, useiden eri lähteiden pohjalta (2007). 
 
FI 6   FI 6
Jotkin sovellukset parantavat infrastruktuur ia, ja samalla niillä on monia edullisia 
taloudellisia vaikutuksia. Olemassa olevien infrastruktuurien suur empi kapasiteetti ja 
tehokkaampi käyttö vähentää myös liikenneruuhkia, ympäristön pilaantumista ja muita ympäristövaurioita.
4 
Eri toimintamallivaihtoehtojen vuosikustannukset ovat 3–50 miljoonaa euroa vuodesta 2010 
lähtien, mihin sisältyy myös t&k- budjetti. Tässä vaiheessa ei e nnakoida hallinnollista lisätyötä 
eikä vaatimustenmukaisuuden täyttämisestä aiheutuvia kustannuksia, sillä ehdotetussa 
vaihtoehdossa tavoitteena on luoda nykyistä pare mmat toimintaedellytykset markkinavoimille 
ja vaihtoehdon toteutukseen tarvitaan hyvin vähän resursse ja suhteessa odotettuun hyötyyn. 
6. V AIHTOEHTOJEN VERTAILU : MIKÄ ON SUOSITELTAVA VAIHTOEHTO JA MINKÄ 
PERUSTEIDEN MUKAISESTI ?  
Vaihtoehto 1  ei muuta nykyistä tilannetta. Sen pääasiallin en etu on se, ettei komission tarvitse 
suorittaa uusia tehtäviä tai toimintoja eikä se tarvitse lisäresursseja. N ykyiset toimet saatetaan 
päätökseen (t&k-varat loppuvat kuitenkin vuonna 2011), mutta tämä ei riitä ratkaisemaan 
loppukäyttäjätason sovellusten hitaan kehityks en ongelmaa. EU:n GNSS-ala jää lopultakin 
vaatimattomaksi ja nykyiseen epävarmaan tilaan. 
Vaihtoehdon 2  ainoana etuna on se, että se hiem an pienentäisi jo nyt vähäisiä 
loppukäyttäjätason GNSS-sovelluksiin kohdennettuja resursseja, mutta sillä olisi EU:n GNSS-
yritysten, jäsenvaltioiden ja kansalaisten ka nnalta vielä kielteisemmät vaikutukset kuin 
vaihtoehdolla 1. 
Vaihtoehto 3  lähettää suoraan myönteisen signaalin EU:n  GNSS-alalle ja saattaa jopa herättää 
riittävästi huomiota sovellusten tuomiseksi tietyill e uusille aloille, mutta jotkin jäsenvaltiot ja 
jotkin sellaiset intressiryhmät, jotka pitävät sääntelyä häiritsevänä ja epäasianmukaisena, 
vastustavat sitä voimakkaasti. Ko mission vastuulla olevasta s ääntelystä ja tä ytäntöönpanosta 
aiheutuvat kustannukset olisivat huomattavat. 
Vaihtoehto 4a  ulottuu laajasti monille segmentei lle, ja se merkitsisi loppukäyttäjätason 
sovellusten markkinoille tasapainoista sääntelyn ja tukevien toimenpiteiden yhdistelmää. Vaihtoehto ehkä kuitenkin tulisi yksinkertaise sti liian kalliiksi täyt äntöönpanoon tarvittavien 
henkilöresurssien vuoksi, ja kustannushyöt ysuhde olisi paljon epäedullisempi kuin 
seuraavassa vaihtoehdossa. Tällä vaihtoehdo lla voisimme saavuttaa kaikki tavoitteemme, 
mutta se edellyttäisi kuitenkin paljon enemmän resursseja  kuin mitä Euroopan komissiolle 
voidaan taata. 
Vaihtoehdossa 4b
 ohjataan käytettävissä olevat raja lliset resurssit ensisijaisille 
sovellussegmenteille. Tämä antaa pontta kai kkein lupaavimmilla markkinoilla toimiville 
loppukäyttäjätason yrityksille, mikä puolestaan s aattaa lisätä toimint aa toimintasuunnitelman 
soveltamisalaa laajemmallakin. To imintasuunnitelmalta odotetut tu lokset korvaisivat suurelta 
osin kustannukset. Tässä vaihtoe hdossa tarvitaan vähemmän resur sseja kuin vaihtoehdossa 4a 
                                                 
4 Esimerkkejä: Vuonna 2009 tehty Navteq-tutkimus osoitti, että autojen navigaattorit parantavat 
polttoaineen hyötysuhdetta 12 prosentilla, että EGNOSin vaikutuksesta polttoaineen kulutus ja melu 
vähenevät laskeutumisten yhteydessä asutuilla al ueilla ja että EGNOSin avulla rautatieverkkoa 
pystytään käyttämään hyväksi mahdollisimman hyvin. 
 
FI 7   FI 7
ja resurssit keskitetään siten, että suurin osa tavoitteista voitaisiin saavuttaa. Tämä 
toimintamalli vastaa melko hyvin kuulemisessa esille tuotuja näkemyksiä. 
Vaihtoehto 5  saattaa olla houkuttelev a joillekin EU:n GNSS-ohj elmista kiinnostuneille 
tahoille ja näin luoda myönteistä asennoitumist a EGNOSia ja Galileoa kohtaan. Vaihtoehdolla 
saavutettaisiin kuitenkin todennä köisesti vain vähän todellisia tuloksia, koska lisäkannustimet 
puuttuvat ja monien eri toimijoiden väline n koordinointi edellyttäisi pitkällistä 
vuorovaikutusta eikä ongelmaan näin saataisi pikaista ratkaisua. S illä voitaisiin kuitenkin 
saada aikaan tuloksia pitkällä aikavälillä, kun saataisiin parempi kuva GNSS-järjestelmien 
käyttäjien vaatimuksista. 
Edellä olevan vaikutusten ar vioinnin perusteella Euroopan komissio ehdo ttaa neuvostolle ja 
Euroopan parlamentille, että loppukäyttäjätason E GNOS- ja Galileo-sovellusten rajoitettua ja 
hidasta kehitystä ja omaksumista koskeva ongelma pyritään ratkaisemaan hyväksymällä vaihtoehdossa 4b
 kuvattu kohdennettu toimintasuunnitelma. 
 
FI 8   FI 8
Taulukko: Viiden vaihtoehdon edut ja haitat ja kuin ka ne vaikuttivat ehdotetun vaihtoehdon valintaan. 
 Tavoitteiden 
saavuttaminen Tehokkuus 
resurssien käytössä Yhdenmukaisuus 
EU:n tavoitteiden, strategioiden ja painopisteiden kanssa 
Vaihtoehto 1 Tehottomuuden riski 
erittäin suuri: liian vähäinen panostus. Käytetään resursseja 
vain rajoitetusti. Yhdenmukainen. 
Vaihtoehto 2  Erittäin tehoton: 
lähetetään väärä viesti GNSS-alalle ja intressitahoille. T&k-varoja säästyy; 
hallinnon painopiste muissa kysymyksissä. Ei yhdenmukainen. 
Vaihtoehto 3 Tehoton, lähinnä 
siksi, että jäsenvaltiot ja alan yritykset vastustavat voimakkaasti häiritsevää sääntelyä. Vähän resursseja; 
paljon hallinnollista työtä jäsenvaltioille ja yksityiselle sektorille. Ei täysin 
yhdenmukainen. 
Vaihtoehto 4a Tehottomuuden riski 
erittäin suuri, koska mukana on liian monta alaa eikä tarvittavia resursseja voida saada käyttöön. Tarvitaan paljon 
hallinnollista työtä ja taloudellisia resursseja. Yhdenmukainen. 
Vaihtoehto 4b Tehokas: 
keskitetään kohtuullinen määrä resursseja valituille painopistealoille. Kohdennetut 
resurssit (hallinnollinen työ; asianmukaiset taloudelliset resurssit). Yhdenmukainen. 
Vaihtoehto 5 Erittäin tehoton: 
hajanainen, voi helposti epäonnistua, parhaimmassakaan tapauksessa ei ehditä toimimaan nopeasti ja tarttumaan tarjolla olevaan mahdollisuuteen. Aikaa kuluu, t&k-
varoja säästyy. Yhdenmukainen. 
 
FI 9   FI 9
7. S EURANTA JA ARVIOINTI : MILLÄ TAVOIN TOTEUTUNEET KUSTANNUKSET JA 
HYÖDYT JA TOIVOTTUJEN VAIKUTUSTEN SAAVUTTAMINEN TODENNETAAN ? 
Ehdotetun toimintamallin toteutusaika ulottuu vuoden 2020 yli, mutta aluksi siinä keskitytään 
vuosiin 2010–2013. Toimintasuunnitelmaan voidaan te hdä sisällöllisiä ta rkistuksia EGNOS- 
ja Galileo-järjestelmien käyttösuunnitelm ien mukaisesti. Niitä koskevat ehdotukset on 
tarkoitus tehdä viimeistään vuonna 2010. Toim ien toteuttamisesta vastaavat Euroopan 
komissio ja sen asianomaiset virastot ja jä senvaltioissa tapauksen mukaan keskus- ja 
alueviranomaiset. 
Komissio seuraa markkinoiden kehityssuuntauksia ja mittaa jatkuvalla periaatteella toimien 
vaikutuksia, mikä voi johtaa s iihen, että joitakin toimintasuunnitelman osia päivitetään 
säännöllisin väliajoin, mahdollise sti vuosittain kuten säännöllises ti tarkistettavissa ohjelmissa. 
Koska valittu toimintamalli painottuu suurelta  osin markkinoiden kehitykseen, tärkeimpiä 
edistymisen indikaattoreita ovat markki naosuus, jonka Galileo ja EGNOS pystyvät 
saavuttamaan kullakin toimintasuunnitelman  kohdealalla, sekä EGNOSin tai Galileon 
käyttöönoton tuloksena tapaht unut loppukäyttäjätason GNSS- sovellusten markkinoiden 
kasvu. 
Muut indikaattorit vaihtelevat alasta rii ppuen. Esimerkiksi tieliikenteessä menestyksen 
indikaattoreihin kuuluu onnettomuuksien tai o nnettomuuksissa loukkaantuneiden ihmisten 
lukumäärän pieneneminen toteutettujen toimie n yhteydessä. Ilmailussa indikaattoreita ovat 
muun muassa EGNOS-varusteiset ilma-alukset ja  sellaisten lentoasemien määrä, jotka ovat 
ottaneet käyttöön ja sertifioineet EGNOS-mene ttelyjä. Toimintarajoitte isille tai iäkkäille 
henkilöille tarkoitetuilla sovelluksilla indikaatto rina voisi olla kyseisiä palveluja käyttävien 
Euroopan kansalaisten osuus Eur oopan kaikista kansalaisista. 
EU:n GNSS-alan luomaa myyntiä, työllisyyttä, investoimista ja innova tiivista toimintaa 
seurataan absoluuttiselta ja suhteellise lta kannalta toimintasuunnitelman koko 
täytäntöönpanon ajan, mahdollisesti Eurostatin avulla. Loppukäyttäjätason GNSS-sovellusten 
kehittymistä Euroopassa verrataan muiden ma iden tilanteeseen työr yhmissä, joita jo on 
perustettu tiettyjen kansai nvälisten GNSS-sopimusten yhte ydessä, sekä kansainvälisten 
kilpailujen, esimerkiksi Galileo Masters, se urannan ja useille Aasiassa, Latinalaisessa 
Amerikassa tai Välimeren alueella toimiville tiedotuskeskuksille annettavan tuen yhteydessä. 
Vuoden 2010 loppuun mennessä saadaan käyttöön makrotaloudellinen malli, jolla voidaan 
mitata GNSS-sovellusten käyttöönoton vaikutuksia eri näkökulmista. Sitä  on tarkoitus käyttää 
arvioitaessa komission kyseisen toimintapo litiikan vaikutuksia. Toimintasuunnitelman 
täytäntöönpanon edistymistä void aan arvioida intressiryhmille laajasti jaettavan tulostaulun 
avulla, ja edistymisestä raportoidaan Euroopa n unionin neuvostolle ja Euroopan parlamentille.