Ehdotus NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhtäläisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta

(Komission esittämä)

PERUSTELUT

I Johdanto

Tämän ehdotuksen tavoitteena on toteuttaa eri rotua tai etnistä alkuperää olevien henkilöiden yhtäläisen kohtelun periaate Euroopan unionissa.

Ehdotuksessa luodaan perusedellytykset rotuun tai etniseen alkuperään perustuvan syrjinnän torjumiseksi ja säädetään syrjinnästä kärsineiden ihmisten oikeudellisen suojan vähimmäistasosta Euroopan unionissa. Siinä määritellään laiton syrjintä ja oikeudellisten keinojen yhteinen vähimmäistaso Euroopan unionissa.

Ehdotus perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 13 artiklaan ja on osa laajempaa kokonaisuutta, johon kuuluu työelämässä ilmenevän rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän kieltävä direktiivi sekä toimintaohjelma, jolla tuetaan käytännön toimenpiteitä syrjinnän torjumiseksi jäsenvaltioissa.

II Tausta

Rasismin torjunta on yksi kansainvälisen yhteisön tärkeimmistä tehtävistä, johon kansainvälinen yhteistyö on keskittynyt viime vuosikymmeninä.

Sodat ja selkkaukset, joita Euroopassa on koettu 1900-luvulla - aivan vuosisadan lopullakin - ovat tuoneet esiin rasismin vaaran ja siitä aiheutuvat ihmisarvon räikeät loukkaukset. Vuosisadan päättyessä rotusyrjintää ei ole kuitenkaan saatu hävitettyä eurooppalaisesta arkielämästä.

Oikeudellisten toimenpiteiden tärkeys rasismin ja suvaitsemattomuuden torjunnassa tunnustetaan laajalti. Sen lisäksi, että laki suojelee uhreja ja antaa valitusmahdollisuuden, se kuvastaa yhteiskunnan lujaa rasisminvastaisuutta ja viranomaisten aitoa sitoutumista syrjinnän torjumiseen. Rasisminvastaisten lakien voimaan saattaminen saattaa vaikuttaa merkittävästi asenteiden muodostumiseen.

Tästä syystä kansainvälinen yhteisö ja Euroopan unionin jäsenvaltiot ovat vahvistaneet rasisminvastaisia oikeuskeinojaan viime vuosikymmeninä. Monet kansainväliset säädökset liittyvät rasismiin joko erityisesti tai muiden ihmisoikeuksia suojaavien säädösten välityksellä [1].

[1] Katso tiedonannon liitteessä olevaa luetteloa asiaan liittyvistä kansainvälisistä sopimuksista ja yleissopimuksista.

Euroopan yhteisön toimielimet ovat useaan otteeseen, ensimmäisen kerran jo vuonna 1977 [2], julistaneet sitoutumisensa ihmisoikeuksien ja perusvapauksien puolustamiseen sekä tuominneet suvaitsemattomuuden, rasismin, muukalaisvihan ja juutalaisvastaisuuden.

[2] Perusoikeuksia koskeva Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteinen julistus, 5 päivänä huhtikuuta 1977 (EYVL C 103, 27.4.1977, s. 1).

Rasisminvastaisen toimintansa mukaisesti ja komission 13 päivänä joulukuuta 1995 antaman tiedonannon [3] huomioon ottaen neuvosto ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajat antoivat 23 päivänä heinäkuuta 1996 päätöslauselman [4], jossa vuosi 1997 julistettiin rotusyrjinnän vastaiseksi vuodeksi Euroopassa

[3] KOM(95) 653 lopullinen, 13.12.1995.

[4] EYVL C 237, 15.8.1996, s. 1.

Komissio antoi Euroopan rotusyrjinnän vastaisen vuoden jälkeen 25 päivänä maaliskuuta 1998 tiedonannon [5], joka perustui saaduille kokemuksille ja jossa esitettiin rasismin vastainen toimintasuunnitelma. Lähestymistapa on kokonais-valtainen. Toimintasuunnitelmassa tähdennetään rasismin torjunnan sisällyttämistä kaikkeen politiikkaan Euroopassa sekä korostetaan tarvetta edistää kumppanuus-yhteistyötä Euroopan yhteisön toimielinten ja kaikkien asiaan liittyvien toimijoiden kanssa, sekä valtiollisten että valtioista riippumattomien.

[5] KOM(1998) 183 lopullinen, 25.3.1998.

Tässä yhteydessä yhteisön toimielimet ja kansalaisyhteiskunta ovat johdonmukaisesti vaatineet rasismin vastaisia lainsäädäntötoimia.

III Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaate: rasisminvastaisten toimien tarve Euroopassa

Kuten Euroopan parlamentti korosti 21 päivänä huhtikuuta 1993 antamassaan päätöslauselmassa, joka koski rasismin ja muukalaisvihan nousua Euroopassa, rasismi ja muukalaisviha horjuttavat demokratian, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojelun periaatteita sekä kaikkien jäsenvaltioiden yhteisiä valtiosääntöperinteitä. [6]

[6] EYVL C 150, 31.5.1993, s. 127.

Euroopan unionin sitoutumista ihmisoikeuksiin ja perusvapauksiin lujitetaan Amsterdamin sopimuksella. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 ja 7 artiklassa ihmisoikeuksien suojelu vakiinnutetaan Euroopan unionin perustana olevaksi periaatteeksi ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 13 artiklassa määrätään erityisvaltuuksista ryhtyä tehostettuihin syrjinnänvastaisiin toimiin. Lisäksi unioni on asettanut itselleen tavoitteen säilyttää unioni vapauden, turvallisuuden ja oikeudenmukaisuuden alueena ja kehittää sitä. Tampereella 15-16 päivänä lokakuuta 1998 pidetyssä Eurooppa-neuvoston ylimääräisessä kokouksessa kehotettiin komissiota - tämän tavoitteen mukaisesti - tekemään mahdollisimman pian ehdotuksia, jotka koskevat EY:n perustamissopimuksen 13 artiklan täytäntöönpanoa rotusyrjinnän ja muukalaisvihan torjumiseksi.

Rasismin torjuntaa varten on joitakin kansainvälisiä sopimuksia. Nämä ovat joko yleisiä ihmisoikeuksien julistuksia (ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus, Euroopan ihmisoikeussopimus) tai erityislakeja, jotka koskevat nimenomaan rasismia ja muukalaisvihaa (kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskeva YK:n yleissopimus, ILO:n yleissopimus n:o 111, Euroopan ihmisoikeussopimuksen luonnos uudeksi lisäpöytäkirjaksi). Näiden avulla määritellään yleiset syrjinnänvastaiset periaatteet, mutta mikään niistä ei anna sellaisenaan yksilöille suoraa mahdollisuutta muutoksenhakuun ilman osallisena olevan jäsenvaltion täytäntöönpanotoimia.

Jäsenvaltiot ovat itse käynnistäneet erilaisia toimenpiteitä, joilla tuetaan yksilöiden oikeutta rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaa syrjintää vastaan. Kaikissa jäsenvaltioissa on säädetty rotuväkivallan ja rotuvihaan yllyttämisen kieltäviä lakeja, erityisesti 15 päivänä heinäkuuta 1996 annetun rasismin ja muukalaisvihan vastaisen yhteisen toiminnanjulistuksen jälkeen. Muutamat jäsenvaltiot ovat myös ottaneet syrjimättömyyslausekkeet perustuslakiinsa, mikä voi joissakin tapauksissa merkitä muutoksenhakuoikeutta. Jotkin jäsenvaltiot ovat lisäksi saattaneet voimaan erityislakeja, joilla vahvistetaan uhrien oikeutta hakea muutosta tuomioistuimilta ja kielletään rotusyrjintä työelämän tietyillä alueilla. Irlanti, Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta puolestaan ovat sisällyttäneet lakeihinsa säännöksiä tavaroiden, palvelujen ja koulutuksen saannista.

Rotuun tai etniseen alkuperään perustuva syrjintä on näin ollen kielletty kaikissa jäsenvaltioissa, mutta kiellon laajuus, sisältö ja täytäntöönpano vaihtelevat huomattavasti. Oikeudellisen toimivallan olemassaolo ja osoitus poliittisesta toiminta-tahdosta eivät kuitenkaan sinänsä ole peruste yhteisön lainsäädännölle. Amsterdamin sopimukseen sisältyvässä pöytäkirjassa toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta (1997) hyväksytään yhteisön toimet, kun

"yhteisön tasolla toteutetusta toiminnasta olisi selkeästi etua laajuutensa tai vaikutustensa vuoksi jäsenvaltioiden tasolla toteutettuun toimintaan verrattuna".

Yhteisön tasoisen direktiivin antaminen on kiistaton osoitus yleisestä politiikasta syrjintää kohtaan. Siinä säädetään kaikkien unionin kansalaisten yleisestä suojasta rotusyrjintää vastaan sekä vahvistetaan ja täydennetään jäsenvaltioiden nykyistä suojaa joko laajentamalla suojan aineellista soveltamisalaa tai säätämällä oikeudesta vedota tuomioistuimeen tai vahvistamalla tätä oikeutta. Näin vahvistetaan niitä arvoja, joille unioni perustuu - vapauden, demokratian, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen sekä oikeusvaltion periaatteita - ja kehitetään unionia vapaana, turvallisena ja oikeudenmukaisena alueena. Sillä myös osaltaan vahvistetaan taloudellista ja sosiaalista koheesiota takaamalla se, että ihmisillä kaikissa jäsenvaltioissa on perussuoja syrjintää vastaan ja samantasoinen oikeussuoja. Samalla kuitenkin otetaan huomioon jäsenvaltioiden kulttuurierot.

Direktiivillä tuetaan myös jäsenvaltioiden pyrkimyksiä saavuttaa muita Eurooppaa koskevia tavoitteita, etenkin yhteisen työllisyysstrategian (varsinkin sen 9. suuntaviivan) yhteydessä ja parannettaessa mahdollisuuksia korkeatasoiseen koulutukseen.

Lopuksi direktiivin avulla luodaan vakaa pohja Euroopan unionin laajenemiselle, jonka on perustuttava ihmisoikeuksien täyteen ja todelliseen kunnioittamiseen. Laajenemisprosessi tuo unioniin uusia ja erilaisia kulttuureja ja etnisiä vähemmistöjä. Euroopan laajuiset rasismin vastaiset puitteet ovat edellytys sille, että vältetään sosiaalisia ristiriitoja sekä nykyisissä että uusissa jäsenvaltioissa ja luodaan yhteisö, joka on suvaitsevainen ja kunnioittaa rodullista tai etnistä monimuotoisuutta.

IV Komission suhtautuminen yhteisön laajuiseen toimintaan

Ehdottaessaan direktiiviä rotuun ja etniseen alkuperään perustuvan syrjinnän torjumiseksi komissio on ottanut huomioon jäsenvaltioissa ja kansainvälisellä tasolla saadut kokemukset sekä näkemykset, joita on tuotu esiin useissa komission käymissä neuvotteluissa. Päätöslauselmassaan 29 päivänä tammikuuta 1998 [7] Euroopan parlamentti vaati, että direktiivin olisi katettava työllisyys, koulutus, terveydenhoito, sosiaaliturva, asuminen sekä julkiset ja yksityiset palvelut.

[7] Päätöslauselma, annettu 29 päivänä tammikuuta 1998 (EYVL C 56, 23.2.1998).

Komissio on samaa mieltä siitä, että laaja soveltamisala on tarpeen, jotta rasismia ja muukalaisvihaa pystytään todella torjumaan Euroopassa. Euroopan unioni on todennut etenkin yhteisen työllisyysstrategian yhteydessä, että taloudelliseen elämään osallistuminen on usein laajemman sosiaalisen integraation ehdoton edellytys. Samoin sosiaaliturvajärjestelmät ovat ratkaisevan tärkeitä sosiaaliselle koheesiolle sekä poliittisen vakauden ja taloudellisen edistyksen jatkumiselle Euroopan unionin alueella. Syrjintä etuuksien ja muiden sosiaaliturvajärjestelmiin perustuvien tukien saannissa pahentaa osaltaan etnisiin vähemmistöihin ja maahanmuuttajaryhmiin kuuluvien yksilöiden syrjäytymistä. Sama koskee sosiaalietuja, jotka ovat usein harkinnanvaraisia ja jotka voivat luonteeltaan tai tarkoitukseltaan olla rinnastettavissa sosiaaliturvaan.

Muut alueet liittyvät epäsuoremmin työmaailmaan, mutta ne vaikuttavat merkittävästi sosiaaliseen ja taloudelliseen integraatioon. Korkeatasoinen koulutus on esimerkiksi ehdoton edellytys, jotta yhteiskuntaan integroituminen onnistuu. Näin ollen on korostettava yhtäläistä kohtelua valintamenettelyissä ja on otettava huomioon opiskelijoiden erilainen kulttuuritausta.

Syrjintä tavaroiden ja palvelujen saannissa rajoittaa myös sosiaalista ja taloudellista integraatiota, varsinkin jos kyseessä on rahoituksen saanti, mutta sama pätee laajemminkin. Esimerkiksi päätökset pienyritysten lainoista tai yksityishenkilöille myönnettävistä kiinnelainoista hakijan todellisen tai oletetun rodun tai etnisen alkuperän perusteella ovat ihmisoikeuksien perusperiaatteiden vastaisia. Ne ovat myös käytännössä erittäin tuhoisia yhteiskunnan laajojen sektorien kyvylle elättää itsensä ja läheisensä. Jos yksilöiltä vastaavasti evätään heidän haluamansa tavarat tai palvelut, se vaikuttaa pahimmillaan tuhoisasti heidän itsekunnioitukseensa ja saattaa johtaa kasvavaan yhteiskunnalliseen syrjäytymiseen.

Yhteisö puolustaa voimakkaasti naisten ja tyttöjen ihmisoikeuksia yleisten ihmisoikeuksien erottamattomana, olennaisena ja jakamattomana osana. Yhteisö katsoo, että rotuun tai etniseen alkuperään perustuva syrjintä saattaa kohdistua naisiin ja miehiin eri tavoin. Naisten ja miesten sukupuoleen ja sukupuolirooleihin liittyvä rakenteellinen eriarvoisuus tulee usein merkittävästi esiin silloin, kun kyseessä on kaksinkertainen syrjintä. Perustamissopimuksen 2 ja 3 artiklaan kirjatun periaatteen mukaisesti naisten ja miesten tasa-arvo on EY:n selkeä tavoite, ja yhteisön tulisi pyrkiä kaikissa toimissaan poistamaan sukupuolesta johtuvaa eriarvoisuutta ja edistämään tasa-arvoa. Sisällyttämällä tasa-arvon valtavirtaistamista koskeva periaate (mainstreaming) direktiiviin varmistetaan, että sukupuolinäkökohdat otetaan asianmukaisesti huomioon direktiiviä sovellettaessa.

Ottaen huomioon perustamissopimuksessa määritetyt yhteisön toimivallan rajoitukset komissio ehdottaa direktiiviä, jonka soveltamisala on laaja. Komissio uskoo kuitenkin myös, että jäsenvaltioille on suotava joustavuutta niiden soveltaessa yhteisön sääntöjä, jotta ne voivat ottaa huomioon omat historiaan ja perinteisiin perustuvat erityisolosuhteensa. Direktiiviehdotuksessa esitetään sen vuoksi vain laajat tavoitteet, joilla varmistetaan syrjinnän torjuminen ja syrjinnän uhrien perusoikeus muutoksenhakuun. Yhdessä muista syistä johtuvan työssä tapahtuvan syrjinnän kieltävän direktiiviehdotuksen ja syrjinnänvastaisten käytännön toimenpiteiden kehittämistä koskevan toimintaohjelman kanssa erityinen rotuun ja etniseen alkuperään perustuvaa syrjintää koskeva direktiivi on merkittävä askel kohti laajaa kokonaisuutta, jonka tavoitteena on toteuttaa yhtäläisen kohtelun periaate talous- ja yhteiskuntaelämässä.

V Artiklojen selitykset

Direktiiviehdotuksessa on neljä osastoa: yleiset säännökset (I osasto), oikeuskeinot ja täytäntöönpano (II osasto), tasa-arvoista kohtelua edistävät riippumattomat elimet (III osasto) ja muut säännökset (IV osasto).

I osasto: Yleiset säännökset

Tässä kohdassa käsitellään direktiivin tavoitetta ja syrjinnän käsitettä.

1 artikla: Tarkoitus

1 artiklassa asetetaan direktiivin ensisijainen tavoite, joka on yhtäläisen kohtelun periaatteen noudattaminen kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa. On huomattava, että direktiivissä ei kielletä kansallisuuteen perustuvaa erilaista kohtelua, jota käsitellään perustamissopimuksen erillisissä artikloissa (erityisesti 12 ja 39 artiklassa) sekä johdetussa oikeudessa.

2 artikla: Syrjinnän käsite

Tähän artiklaan sisältyvä yhtäläisen kohtelun periaatteen määritelmä noudattaa miesten ja naisten tasa-arvoisesta kohtelusta 9 päivänä helmikuuta 1976 annetussa direktiivissä 76/207/ETY ja todistustaakasta sukupuoleen perustuvissa syrjintätapauksissa 15 päivänä joulukuuta 1997 annetussa direktiivissä 97/80/EY esitettyä määritelmää sekä epäsuoraa syrjintää naisten ja miesten tasa-arvoisen kohtelun ja työntekijöiden vapaan liikkuvuuden alalla koskevaa Euroopan yhteisön tuomioistuimen oikeuskäytäntöä [8]. Epäsuoraa syrjintää koskevassa määritelmässä olisi otettava huomioon 8 artiklassa annetut todistustaakkaa koskevat yleiset säännöt. Yhtäläisen kohtelun periaatetta on sovellettava siitä riippumatta, perustuuko syrjintää todelliseen tai oletettuun rotuun tai etniseen alkuperään.

[8] Asia C-237/94, O'Flynn v. Adjudication Officer, tuomio 23.5.1996, Kok. 1996, s. 2417.

Artiklan 3 kohdassa käsitellään häirintää. Häirintä voi olla eri muotoista; se voi vaihdella puheesta ja eleistä kirjallisen tekstin, kuvien tai muun materiaalin tuottamiseen, esittämiseen tai jakeluun. Jotta häirintään voitaisiin puuttua direktiivin puitteissa, sen on oltava vakavaa ja saatava aikaan yleisesti häiritsevä tai vihamielinen työympäristö. Rotuun tai etniseen alkuperään perustuva häirintä loukkaa vakavasti ihmisten ammatillisia, taloudellisia ja sosiaalisia oikeuksia, ja sitä on pidettävä yhtenä syrjinnän muotona.

3 artikla: Asiallinen soveltamisala

3 artiklassa määritetään alat, joilla rotuun ja etniseen alkuperään perustuva syrjintä on kiellettyä. Nämä alat katetaan joka tapauksessa, mikäli ne kuuluvat perustamis-sopimuksella yhteisölle annetun toimivallan puitteisiin.

1) Mahdollisuudet palkkatyöhön ja itsenäiseen ammatinharjoittamiseen sekä työolot

Artiklan a-c alakohdat ovat miesten ja naisten tasa-arvoisesta kohtelusta annetun direktiivin 76/207/ETY mukaisia ja niissä määritetään työelämään liittyvä soveltamisala.

2) Jäsenyys järjestöissä

Artiklan d alakohdassa käsitellään jäsenyyttä ja toimintaa työntekijä- tai työnantajajärjestössä tai muussa järjestössä, jonka jäsenillä on tietty ammatti. Siinä halutaan varmistaa, että järjestöjen jäsenyydestä tai siitä saatavista eduista ei seuraa minkäänlaista syrjintää.

3) Sosiaalinen suojelu ja sosiaaliturva

Koska sosiaalisen suojelun ja sosiaaliturvan suunnittelu ja toteutus ovat selvästi jäsenvaltioiden vastuulla, e alakohdassa vaaditaan jäsenvaltioita takaamaan, että tästä velvollisuudesta vastattaessa ketään ei syrjitä rodun tai etnisen alkuperän perusteella.

4) Sosiaaliedut

Siirtotyöläisten vapaasta liikkuvuudesta annetussa asetuksessa (ETY) N:o 1612/68 jäsenvaltioita vaaditaan myöntämään sosiaaliedut kansallisuudesta riippumatta. Tässä yhteydessä Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on määritellyt sosiaaliedut talouteen tai kulttuuriin liittyviksi eduiksi, jotka joko jäsenvaltioiden viranomaiset tai yksityiset järjestöt myöntävät. Tässä direktiivissä sovelletaan samaa määritelmää. Sosiaalietuja ovat esimerkiksi julkisen liikenteen alennushintaiset matkat, alennukset kulttuuri- tai muiden tilaisuuksien pääsylipuissa ja alempituloisten perheiden lasten edulliset kouluateriat. Artiklan f alakohdassa vaaditaan, että jos etuja myönnetään, siihen ei saa liittyä rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaa syrjintää.

5) Koulutus, myös apurahat ja stipendit

Artiklan g alakohdassa jäsenvaltioita vaaditaan varmistamaan, että koulutuksen alalla ei ole rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaa syrjintää. Tähän kuuluu myös apurahojen ja stipendien saantimahdollisuus. Vaatimuksessa pidetään täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmän järjestämisestä sekä niiden sivistyksellistä ja kielellistä monimuotoisuutta.

6) Tavaroiden ja palvelujen saanti ja toimittaminen

Artiklan h alakohdassa vaaditaan, että tavaroiden ja palvelujen saamista tai toimittamista koskevat päätökset eivät perustu rotuun tai etniseen alkuperään.

4 artikla: Työpaikkaa koskevat todelliset pätevyysvaatimukset

Direktiivin 4 artiklan säännökset perustuvat jäsenvaltioiden (DK, IRL, NL, UK) lainsäädäntöön ja vuonna 1976 annettuun yhtäläistä kohtelua koskevaan direktiiviin sisältyviin samanlaisiin säännöksiin, ja siinä säädetään, että rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaa eriarvoista kohtelua, joka liittyy todelliseen pätevyys-vaatimukseen työpaikan kannalta, ei pidetä syrjintänä. 'Työpaikkaa koskevat todelliset pätevyysvaatimukset' olisi ymmärrettävä suppeasti vain sellaisiksi pätevyys-vaatimuksiksi, jotka ovat ehdottoman välttämättömiä kyseisten tehtävien suorittamiseksi. Rotuun tai etniseen alkuperään perustuvan eriarvoisen kohtelun alalla tällaiset tapaukset ovat äärimmäisen harvinaisia. Esimerkkinä tällaisesta voisi olla vaikkapa jonkin tietyn rotuisen tai tiettyä etnistä alkuperää olevan henkilön valinta johonkin esitykseen autenttisuuden vuoksi tai tapaus, jossa jonkin ammatin harjoittaja suorittaa tiettyyn etniseen ryhmään kuuluville henkilöille henkilökohtaisia palveluita, jos kyseiseen etniseen ryhmään kuuluva henkilö pystyy suorittamaan nämä palvelut tehokkaimmin.

5 artikla: Positiiviset erityistoimet

Yhtäläinen kohtelu ei ehkä yksin riitä, ellei syrjittyjen ryhmien osaksi tulleita haittoja pystytä lievittämään. 5 artiklassa jäsenvaltiot valtuutetaan toteuttamaan lain-säädännöllisiä tai hallinnollisia toimenpiteitä, joita tarvitaan epätasa-arvoisten tilanteiden ehkäisemiseksi ja korjaamiseksi.

6 artikla: Vähimmäisvaatimukset

Kyseessä on suojelun tason säilyttämistä koskeva standardisäännös, joka koskee niitä jäsenvaltioita, jotka haluavat pitää voimassa tai ottaa käyttöön korkeampitasoisen suojan kuin puitedirektiivissä taataan. Säännös merkitsee sitä, että yhteisön direktiivin täytäntöönpanolla ei pidä alentaa jäsenvaltioissa jo saavutettua syrjinnänvastaisen suojan tasoa.

II osasto: Oikeuskeinot ja täytäntöönpano

Tässä osastossa käsitellään tehokkaan syrjintää ehkäisevän lainsäädännön kahta perusedellytystä: uhrien oikeutta nostaa kanne sitä henkilöä tai elintä vastaan, joka on syyllistynyt syrjintään, ja kussakin jäsenvaltiossa toimivaa soveltuvaa mekanismia, jolla varmistetaan lakien asianmukainen täytäntöönpano.

7 artikla: Oikeuksien puolustaminen

Direktiivin 7 artikla liittyy tästä direktiivistä johtuvien velvoitteiden täytäntöönpano-menettelyyn (oikeussuojaan). Siinä säädetään itsensä syrjityiksi kokevien henkilöiden mahdollisuudesta tehdä valitus hallinnollisen ja/tai tuomioistuinmenettelyn kautta puolustaakseen oikeuttaan yhtäläiseen kohteluun. Säännöksellä ei vaikuteta kanteen nostamista koskeviin kansallisiin aikarajoituksiin.

Oikeudellista suojaa vahvistaa lisäksi järjestöille annettava oikeus ajaa kannetta uhrin puolesta [9].

[9] Katso esimerkiksi YK:n malli rotusyrjinnän kieltäväksi laiksi (Third Decade Action Program).

8 artikla: Todistustaakka

Tavallisesti oikeudellinen todistustaakka on kantajalla. Syrjintätapauksissa todisteiden saaminen voi olla hyvin ongelmallista, koska asiaan liittyvät tiedot ovat usein vastaajan käsissä. Komissio ehdottaa sen vuoksi todistustaakan siirtämistä vastaajalle tietyissä tapauksissa, kuten on jo tehty sukupuolesta johtuvan syrjinnän suhteen. 8 artiklan sanamuoto perustuu neuvoston direktiivin 97/80/EY [10] 3 ja 4 artiklan sanamuotoon.

[10] Todistustaakasta sukupuoleen perustuvissa syrjintätapauksissa 15 päivänä joulukuuta 1997 annettu neuvoston direktiivi 97/80/EY.

Komissio ehdotuksen mukaan todistustaakka siirtyisi vastaajalle, kun kantaja on antanut tosiseikkoihin perustuvia todisteita ilmeisestä syrjinnästä johtuvasta epäsuotuisasta kohtelusta.

9 artikla: Kostotoimenpiteet

Kostolta suojelemisen on kuuluttava tehokkaaseen oikeudelliseen suojaan. Uhrit saattavat kostamisvaaran vuoksi pidättäytyä ajamasta oikeuksiaan. Esimerkiksi työpaikan menettämisen pelko on yleensä suurimpia yksilön toiminnan esteitä, ja siksi yksilöitä on suojeltava erottamiselta tai muulta haitalliselta kohtelulta (esimerkiksi alempiin työtehtäviin siirtäminen tai muu tällaisesta toiminnasta johtuva pakote).

10 artikla: Tiedonlevitys

Direktiivin 10 artiklassa käsitellään sellaisten tietojen levittämistä, jotka koskevat oikeutta yhtäläisiin mahdollisuuksiin ja tasa-arvoiseen kohteluun. Mitä tehokkaampi syrjinnän ehkäisyn ja julkisen tiedottamisen järjestelmä on, sitä vähemmän joudutaan turvautumaan yksilöllisiin oikeuskeinoihin.

11 artikla: Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu

Työmarkkinaosapuolten osuus syrjinnän torjumisessa Euroopan tasolla hahmoteltiin ensiksi rasismia ja muukalaisvihaa työpaikalla koskevassa työmarkkinaosapuolten yhteisessä julistuksessa, joka annettiin Firenzessä vuonna 1995. Työmarkkina-osapuolet ovat joissakin jäsenvaltioissa (Belgiassa ja Ranskassa) tehneet puitesopimuksia, joiden avulla pyritään estämään rotuun tai etniseen alkuperään perustuva syrjintä yrityksissä. Joissakin muissa jäsenvaltioissa (Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Alankomaissa) on sovittu koko maata koskevista ja paikallisista menettelyohjeista. Muutamiin näistä kuuluu säännöksiä syrjintää koskevien erimielisyyksien ratkaisemisesta esimerkiksi perustamalla valituselimiä tai nimeämällä välittäjiä yrityksessä, mikä saattaa osaltaan poistaa syrjintää.

Komissio on sitoutunut vahvistamaan työmarkkinaosapuolten osuutta. Direktiiviehdotuksessa säädetään sen vuoksi, että työmarkkinaosapuolet voivat vaikuttaa direktiivin täytäntöönpanoon tekemällä syrjinnänvastaisia sopimuksia ja seuraamalla yhtäläisen kohtelun periaatteen toteutumista työpaikoilla. Siinä edellytetään, että jäsenvaltiot kannustavat työmarkkinaosapuolia tekemään tätä alaa koskevia sopimuksia.

III osasto: Tasa-arvoista kohtelua edistävät riippumattomat elimet

12 artikla: Riippumattomat elimet

Direktiivin 12 artiklassa esitetään puitteet, joita voidaan soveltaa yhtäläisen kohtelun periaatteen edistämistä käsitteleviin riippumattomiin elimiin jäsenvaltioissa.

Jäsenvaltio voi myös päättää, että tällaisia elimiä on perustettava alue- tai paikallistasolle sillä edellytyksellä, että tällaista järjestelyä sovelletaan jäsenvaltion koko alueella.

Direktiiviehdotuksessa luetellaan muutamia tällaisiin jäsenvaltioiden riippumattomiin elimiin liittyviä vähimmäisvaatimuksia. Jäsenvaltiot voivat vapaasti päättää näiden elinten rakenteesta ja tehtävistä omien oikeudellisten perinteidensä ja menettelytapojensa mukaisesti. Riippumattomat elimet voivat olla erikoisvirastoja tai kuulua osana laajempiin ihmisoikeuselimiin, joko ennestään toimiviin tai vastaperustettuihin.

IV osasto: Muut säännökset

IV osaston säännökset ovat pääosin useimmissa sosiaalialaa koskevissa yhteisön direktiiveissä olevia tavanomaisia säännöksiä.

13 artikla: Direktiivin noudattaminen

Direktiivin 13 artiklassa käsitellään direktiivin noudattamista jäsenvaltioissa. Yhtäläiseen kohteluun kuuluu mistä tahansa lainsäädännöllisestä tai hallinnollisesta määräyksestä taikka työehtosopimuksesta tai yksittäisestä työsopimuksesta johtuvan syrjinnän poistaminen. Työnantaja- ja työntekijäpuolen yleistä vapautta neuvotella sopimuksia ei haluta kyseenalaistaa, mutta on selvää, että mitkä tahansa yhtäläistä kohtelua koskevan periaatteen vastaiset sopimusmääräykset on mitätöitävä.

14 artikla: Seuraamukset

15 artikla: Täytäntöönpano

16 artikla: Kertomus

17 artikla: Voimaantulo

18 artikla: Osoitus

Nämä ovat standardisäännöksiä, joita ei tarvitse kommentoida.

VI Direktiivin soveltaminen Euroopan talousalueella

Direktiivi on merkityksellinen Euroopan talousalueelle, ja sitä sovelletaan EU:n ulkopuolisissa Euroopan talousalueen valtioissa ETA:n sekakomitean päätöksen mukaisesti.

Ehdotus

NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI

rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhtäläisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 13 artiklan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen [11],

[11]

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [12],

[12]

ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [13],

[13]

ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon [14],

[14]

sekä katsoo seuraavaa:

1. Euroopan unionin perustamissopimus merkitsee uutta vaihetta prosessissa, jossa luodaan yhä tiiviimpi Euroopan kansojen välinen yhteys.

2. Euroopan unioni perustuu vapauden, demokratian, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen sekä lain noudattamisen periaatteille, jotka ovat yhteisiä kaikille jäsenvaltioille. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti unionin on pidettävä arvossa yhteisön oikeuden yleisinä periaatteina perusoikeuksia, sellaisina kuin ne taataan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä Euroopan yleissopimuksessa.

3. Oikeus yhdenvertaisuuteen lain edessä ja oikeus suojeluun syrjintää vastaan muodostavat yleisen oikeuden, joka on tunnustettu ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa, kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevassa YK:n yleissopimuksessa, kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevassa YK:n yleissopimuksessa, yhteiskunnallisia ja poliittisia oikeuksia koskevassa YK:n yleissopimuksessa sekä taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevassa YK:n yleissopimuksessa, jotka kaikki jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet.

4. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 13 artiklassa neuvosto valtuutetaan ryhtymään tarpeellisiin toimiin sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän kieltämiseksi.

5. Tampereella 15-16 päivänä lokakuuta 1999 pidetyssä Eurooppa-neuvoston ylimääräisessä kokouksessa kehotettiin komissiota tekemään mahdollisimman pian ehdotuksia, jotka koskevat EY:n perustamissopimuksen 13 artiklan täytäntöönpanoa rotusyrjinnän ja muukalaisvihan torjumiseksi.

6. Wienissä kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi 11 päivänä joulu-kuuta 1998 vuoden 1999 työllisyyden suuntaviivat. Niissä korostetaan tarvetta saada aikaan sellaiset olosuhteet, jotka edistävät sosiaalista osallisuutta työmarkkinoilla. Sopimalla yhdenmukaisista menettelytavoista pyritään torjumaan esimerkiksi etnisiin vähemmistöihin kohdistuvaa syrjintää.

7. Rotuun tai etniseen alkuperään perustuva syrjintä voi haitata Euroopan unionista tehdyn sopimuksen tavoitteiden saavuttamista, etenkin korkean työllisyystason ja sosiaalisen suojelun tason saavuttamista, elintason ja elämänlaadun kohottamista sekä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja solidaarisuutta. Se voi myös haitata Euroopan unionin tavoitetta kehittyä vapauden, turvallisuuden ja oikeudenmukaisuuden alueena.

8. Komissio antoi joulukuussa 1995 rotusyrjintää, muukalaisvihaa ja antisemitismiä koskevan tiedonannon [15].

[15] KOM(95) 653 lopull.

9. Kehitettäessä demokraattista ja suvaitsevaista yhteiskuntaa, jonka täysivaltaisia jäseniä kaikki ihmiset rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumatta voivat olla, rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaan syrjintään kohdistuvien erityistoimien olisi ulotuttava palkkatyötä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana toimimista pitemmälle ja katettava myös esimerkiksi koulutus, sosiaalinen suojelu ja sosiaaliturva, sosiaaliedut, tavaroiden ja palvelujen saatavuus.

10. Koko yhteisössä olisi kiellettävä tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluva kaikenlainen rotuun tai etniseen alkuperään perustuva välitön tai välillinen syrjintä. Syrjintäkieltoa olisi sovellettava myös kolmansien maiden kansalaisiin. Kieltoa ei sovelleta kansallisuuteen perustuvaan erilaiseen kohteluun.

11. Rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaa henkilön tai henkilöryhmän häirintää, joka saa aikaan uhkaavan, vihamielisen, hyökkäävän tai häiritsevän ympäristön, on pidettävä syrjintänä.

12. Syrjintäkiellolla ei kuitenkaan pidä estää sellaisten toimenpiteiden säilyttämistä tai hyväksymistä, joiden tarkoituksena on ehkäistä tai tasoittaa tiettyä rotua tai etnistä alkuperää olevien henkilöiden epäedullisempaa asemaa.

13. Erilainen kohtelu saattaa olla perusteltua, jos jokin rotuun tai etniseen alkuperään liittyvä ominaisuus muodostaa työhön liittyvän todellisen pätevyysvaatimuksen.

14. Rotuun tai etniseen alkuperään perustuvan syrjinnän kohteeksi joutuneille ihmisille olisi taattava riittävä oikeudellinen suoja. Tämän varmistamiseksi järjestöillä tai oikeushenkilöillä on myös oltava valtuudet harjoittaa oikeutta puolustaa uhria.

15. Tasavertaisuuden periaatteen tehokas täytäntöönpano edellyttää riittävää siviilioikeudellista suojaa kostotoimenpiteitä vastaan ja todistustaakkaa koskevien yleisten sääntöjen muuttamista.

16. Jäsenvaltioiden on tarjottava direktiivin mukaisesti annetuista säännöksistä riittävästi tietoa.

17. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kaikki yhtäläisen kohtelun periaatteen vastaiset lait, asetukset, hallinnolliset määräykset, työehtosopimukset, yritysten sisäiset säännöt tai itsenäiseen ammatinharjoittamiseen liittyvät ja ammattiliittojen säännöt julistetaan mitättömiksi tai muutetaan.

18. Jäsenvaltioiden on edistettävä työmarkkinaosapuolten välistä vuoropuhelua niin, että siinä käsiteltäisiin syrjinnän eri muotoja.

19. Suojelua rotuun tai etniseen alkuperään perustuvalta syrjinnältä tehostaisi kussakin jäsenvaltiossa toimiva riippumaton elin, jolla olisi valtuudet analysoida asiaan liittyvät ongelmat, tutkia ratkaisumahdollisuuksia ja avustaa uhreja konkreettisesti.

20. Tässä direktiivissä säädetään vähimmäisvaatimuksista, ja näin ollen jäsenvaltiot voivat pitää voimassa tai antaa edullisempia säännöksiä. Direktiivin täytäntöön-pano ei saa olla perusteena jäsenvaltiossa vallitsevan tilanteen heikentämiseen.

21. Jäsenvaltioiden on päätettävä tehokkaista, rikkomukseen suhteutetuista ja ennaltaehkäisevistä seuraamuksista, joita sovelletaan, jos tämän direktiivin mukaisia velvoitteita ei noudateta.

22. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistettujen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti tämän direktiivin tavoitetta, joka on taata kaikissa jäsenvaltioissa yhteinen syrjinnänvastaisen suojelun korkea taso, ei voida riittävästi saavuttaa jäsenvaltioiden tasolla, ja tavoite voidaan siten ehdotetun toiminnan laajuuden ja vaikutuksen vuoksi paremmin saavuttaa yhteisön tasolla. Tässä direktiivissä säädetään vain vähimmäisvaatimuksista tämän tavoitteen saavuttamiseksi, eikä siinä ylitetä sitä, mikä on tämän vuoksi tarpeen,

ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:

I LUKU: YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Tavoite

Tämän direktiivin tavoitteena on toteuttaa jäsenvaltioissa rodusta ja etnisestä alkuperästä riippumaton yhtäläisen kohtelun periaate.

2 artikla

Syrjinnän käsite

1. Tässä direktiivissä yhtäläisen kohtelun periaate merkitsee sitä, että minkäänlaista rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaa välitöntä eikä välillistä syrjintää ei saa esiintyä.

2. Edellä 1 kohtaa noudatettaessa:

a) välittömänä syrjintänä pidetään sitä, että henkilöä kohdellaan rodun tai etnisen alkuperän perusteella epäsuotuisammin kuin jotakuta muuta kohdellaan, on kohdeltu tai voitaisiin kohdella.

b) välillisenä syrjintänä pidetään sitä, että näennäisesti neutraali säännös, peruste tai käytäntö todennäköisesti vaikuttaa kielteisesti tiettyä rotua tai etnistä alkuperää olevan henkilön tai henkilöryhmän kannalta, ellei kyseisellä säännöksellä, perusteella tai käytännöllä ole puolueettomasti perusteltua ja oikeutettua tavoitetta, joka ei liity henkilön tai henkilö-ryhmän rotuun tai etniseen alkuperään, ja jos tavoitteen saavuttamiseksi käytetyt keinot eivät ole asianmukaisia ja tarpeellisia.

3. Rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaa jonkin henkilön tai henkilöryhmän häirintää, joka tarkoituksena on saada aikaan tai joka saa aikaan uhkaavan, vihamielisen, hyökkäävän tai häiritsevän ympäristön jollakin 3 artiklassa tarkoitetulla alalla, on pidettävä 1 kohdassa tarkoitettuna syrjintänä.

3 artikla

Asiallinen soveltamisala

Yhteisölle annetun toimivallan puitteissa tätä direktiiviä sovelletaan seuraavilla alueilla:

a) työn, itsenäisen ammatin tai ammatin harjoittamista koskevat edellytykset, myös valinta- ja työhönottoperusteet, toimialasta ja ammattiasemasta riippumatta, myös yleneminen

b) kaikenlaisen ja kaikentasoisen ammatillisen ohjauksen, ammatillisen koulutuksen, ammatillisen erikoistumiskoulutuksen ja uudelleenkoulutuksen saanti

c) työolot ja -ehdot, myös irtisanominen ja palkka

d) jäsenyys ja toiminta työnantaja- tai työntekijäjärjestössä, jonka jäsenillä on tietty ammatti, mukaan lukien järjestöjen antamat etuudet

e) sosiaalinen suojelu ja sosiaaliturva

f) sosiaaliedut

g) koulutus, myös apurahat ja stipendit; tässä pidetään täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmän järjestämisestä sekä niiden sivistyksellistä ja kielellistä monimuotoisuutta

h) tavaroiden ja palvelujen saanti ja toimitus.

4 artikla

Työpaikkaa koskevat todelliset pätevyysvaatimukset

Sen estämättä, mitä 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat säätää, että erilainen kohtelu, joka perustuu rotuun tai etniseen alkuperään liittyvään ominaisuuteen, ei ole syrjintää, jos kyseinen ominaisuus on todellinen työtä koskeva pätevyysvaatimus tiettyjen työtehtävien luonteen tai niiden suorittamisympäristön vuoksi.

5 artikla

Positiiviset erityistoimet

Direktiivillä ei estetä jäsenvaltioiden oikeutta pitää voimassa tai hyväksyä toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on ehkäistä tai tasoittaa jonkin ihmisryhmän rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaa epäedullisempaa asemaa.

6 artikla

Vähimmäisvaatimukset

1. Jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön tai pitää voimassa säännöksiä, jotka ovat yhtäläisen kohtelun periaatteen kannalta edullisempia kuin tämän direktiivin säännökset.

2. Tämän direktiivin täytäntöönpanon ei missään olosuhteissa pidä alentaa jäsenvaltioissa jo saavutettua syrjinnänvastaisen suojan tasoa tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvilla aloilla.

II LUKU: OIKEUSKEINOT JA TÄYTÄNTÖÖNPANO

7 artikla

Oikeuksien puolustaminen

1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän direktiivin mukaisten velvoitteiden täytäntöönpanoon tarkoitetut oikeudelliset ja/tai hallinnolliset menettelyt ovat -myös sen työsuhteen päätyttyä, jossa syrjinnän väitetään tapahtuneen - kaikkien niiden henkilöiden käytettävissä, jotka katsovat tulleensa kohdelluiksi väärin, koska heihin ei ole sovellettu yhtäläisen kohtelun periaatetta.

2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että yhdistykset, järjestöt ja muut oikeushenkilöt voivat panna vireille tämän direktiivin mukaisten velvoitteiden täytäntöön-panemiseksi säädetyn oikeudellisen ja/tai hallinnollisen menettelyn kantajan puolesta tämän suostumuksella.

8 artikla

Todistustaakka

1. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet kansallisen oikeus-järjestelmänsä mukaisesti sen varmistamiseksi, että jos henkilöt, jotka katsovat tulleensa kohdelluiksi väärin, koska heihin ei ole sovellettu yhtäläisen kohtelun periaatetta, esittävät tuomioistuimelle tai toimivaltaiselle viranomaiselle tosiseikkoja, joiden perusteella voidaan olettaa tapahtuneen välitöntä tai välillistä syrjintää, vastaajalla on todistustaakka siitä, että yhtäläisen kohtelun periaatetta ei ole rikottu.

2. Edellä 1 kohdan säännökset eivät estä jäsenvaltioita ottamasta käyttöön todistelua koskevia sääntöjä, jotka ovat kantajalle edullisempia.

3. Edellä 1 kohtaa ei sovelleta rikosoikeudellisiin menettelyihin, ellei jäsen-valtioiden lainsäädännössä toisin määrätä.

4. Edellä 1, 2 ja 3 kohtaa sovelletaan kaikkiin 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti vireille pantuihin oikeudenkäynteihin.

9 artikla

Kostotoimenpiteet

Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön kansallisessa oikeusjärjestelmässään toimen-piteet, jotka ovat tarpeen ihmisten suojelemiseksi epäsuotuisalta kohtelulta tai kielteisiltä seurauksilta, jotka johtuvat reagoinnista valitukseen tai oikeudelliseen menettelyyn, jonka tarkoituksena on panna täytäntöön yhtäläisen kohtelun periaate.

10 artikla

Tiedottaminen

1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän direktiivin mukaisesti annetuista säännöksistä tiedotetaan riittävästi jäsenvaltion alueella, etenkin yleis-sivistävissä ja ammatillisissa oppilaitoksissa sekä työpaikoilla.

2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaisille viranomaisille tiedotetaan asianmukaisilla tavoilla kaikista tämän direktiivin mukaisesti toteutetuista kansallisista toimenpiteistä.

11 artikla

Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu

1. Jäsenvaltioiden on toteutettava riittävät toimenpiteet edistääkseen työmarkkina-osapuolten vuoropuhelua, jonka tarkoituksena on tukea yhtäläistä kohtelua valvomalla toimintatapoja työpaikoilla, laatimalla työehtosopimuksia ja käytännesääntöjä sekä tutkimalla ja vaihtamalla kokemuksia ja hyviä toimintatapoja.

2. Jäsenvaltioiden on kannustettava työmarkkinaosapuolia tekemään asianmukaisella tasolla, myös yrityskohtaisesti, syrjinnänvastaisia sopimuksia 3 artiklassa tarkoitetuilla aloilla, jotka kuuluvat työehtosopimusneuvotteluiden soveltamisalaan. Näissä sopimuksissa on noudatettava tässä direktiivissä annettuja vähimmäisvaatimuksia ja kansallisia täytäntöönpano toimenpiteitä.

III LUKU: TASA-ARVOISTA KOHTELUA EDISTÄVÄT RIIPPUMATTOMAT ELIMET

12 artikla

Riippumattomat elimet

1. Jäsenvaltioiden on perustettava riippumaton elin tai elimiä, joiden tehtävänä on edistää eri rotua tai etnistä alkuperää olevien ihmisten yhtäläistä kohtelua. Nämä elimet voivat muodostaa osan itsenäisistä virastoista, jotka vastaavat ihmis-oikeuksien puolustamisesta tai yksilön oikeuksien turvaamisesta jäsenvaltiossa.

2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että näiden riippumattomien elinten tehtäviin kuuluu vastaanottaa ja tutkia yksityishenkilöiden valitukset, jotka koskevat rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaa syrjintää, käynnistää tutkimuksia tai kartoituksia, julkaista raportteja sekä tehdä suosituksia rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaan syrjintään liittyvistä kysymyksistä.

IV LUKU: LOPPUSÄÄNNÖKSET

13 artikla

Direktiivin noudattaminen

Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että

a) kaikki yhtäläisen kohtelun periaatteen vastaiset lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset kumotaan.

b) kaikki työehtosopimuksiin, yksittäisiin työsopimuksiin, yritysten sisäisiin sääntöihin sekä voittoa tuottavia tai tuottamattomia yhdistyksiä, itsenäistä ammatinharjoittamista ja työnantaja- ja työntekijäjärjestöjä koskeviin sääntöihin sisältyvät säännökset, jotka ovat yhtäläisen kohtelun periaatteen vastaisia, julistetaan mitättömiksi tai muutetaan.

14 artikla

Seuraamukset

Jäsenvaltioiden on säädettävä tämän direktiivin mukaisesti annettujen kansallisten säännösten rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista, ja niiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että ne pannaan täytäntöön. Seuraamusten on oltava tehokkaita, suhteutettuja ja varoittavia. Jäsenvaltioiden on annettava tiedoksi komissiolle nämä säännökset viimeistään 15 artiklassa mainittuna päivänä ja niiden muutokset viipymättä.

15 artikla

Täytäntöönpano

1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2002. Niiden on ilmoitettava asiasta komissiolle viipymättä.

2. Jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin, tai niitä virallisesti julkaistaessa niihin on liitettävä viittaus tähän direktiiviin. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

16 artikla

Kertomus

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kahden vuoden kuluessa 15 artiklassa mainitusta päivästä kaikki tarvittavat tiedot, jotta komissio voi laatia Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen direktiivin soveltamisesta.

17 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

18 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

VAIKUTUSTENARVIOINTILOMAKE

EHDOTUKSEN VAIKUTUS YRITYSTOIMINTAAN JA ERITYISESTI PIENIIN JA KESKISUURIIN YRITYKSIIN (PK-YRITYKSET)

Ehdotuksen nimi

Ehdotus neuvoston direktiiviksi rotuun tai etniseen alkuperään perustuvan yhtäläisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta

Asiakirjan viitenumero: 99010

Ehdotus

1. Miksi yhteisön lainsäädäntö on tarpeen tällä alalla ja mitkä ovat sen päätavoitteet, kun otetaan huomioon toissijaisuusperiaate-

Euroopan unioni perustuu ihmisoikeuksien ja perusvapauksien periaatteisiin. Unionin sitoutumista alalla on vahvistettu Amsterdamin sopimuksella ja erityisesti Euroopan unionin 6 ja 7 artiklaan tehdyillä muutoksilla ja Euroopan yhteisön perustamis-sopimukseen lisätyllä 13 artiklalla, joista jälkimmäisessä määrätään unionin erityisestä toimivallasta toteuttaa tarvittavat toimenpiteet muun muassa rotuun ja etniseen alkuperään perustuvan syrjinnän torjumiseksi.

Päävastuu rasismin torjumisesta on jäsenvaltioilla. Kuten perusteluosassa todetaan useimmat jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet perustuslakiinsa ja/tai oikeusjärjestykseensä määräyksiä, joilla vahvistetaan yksilön oikeutta siihen, että häntä ei syrjitä rodun tai etnisen alkuperän perusteella. Näiden määräysten laajuus ja täytäntöönpano - ja tuomioistuimeen vetoamisen helppous - vaihtelevat kuitenkin suuresti jäsenvaltiosta toiseen. Tarvitaan Euroopan laajuista lainsäädäntöä, jotta voitaisiin varmistaa yleisen oikeudellisen suojan vähimmäistaso ja myös oikeus muutoksenhakuun, niin että ketään ei syrjitä rodun tai etnisen alkuperän perusteella.

Euroopan laajuisessa lainsäädännössä on tietenkin noudatettava perustamissopimuksella yhteisölle annettua toimivaltaa. Ehdotetussa direktiivissä annetaankin yleiset periaatteet ja säädetään suojelun vähimmäistasosta yhteisön toimivallan rajoissa. Jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus säilyttää korkeampi suojelutaso poliittisten ja historiallisten valintojensa ja perinteittensä mukaisesti.

Direktiivin valinta toiminnan välineeksi tasapainottaa tilannetta, jossa tarvitaan Euroopan laajuista toimintaa mutta jossa on kuitenkin kunnioitettava jäsenvaltioiden perustuslakien, lakien ja oikeusmenettelyiden välisiä eroavaisuuksia. Siinä asetetaan yhteiset tavoitteet ja annetaan tarvittavaa joustovaraa, jotta eri jäsenvaltiot voivat saavuttaa ne. Lainsäädännölliset toimet koskevat näin ollen vain joitakin yleisiä periaatteita, joissa säädetään vain suojelun vähimmäistasosta.

Ehdotuksen päätavoitteet ovat seuraavat:

- Määritellään yhteisön laajuisesti rotuun tai etniseen alkuperään perustuva syrjintä, minkä perusteella voidaan edistää tasa-arvoista kohtelua.

- Määritellään sellaiset perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvat keskeiset elämänalueet, joilla yhtäläisen kohtelun periaatetta on tehostettava.

- Järjestetään suojelun ja muutoksenhakuoikeuden vähimmäistaso syrjinnän kohteeksi joutuneille.

- Varmistetaan syrjinnän seurannan edellyttämät järjestelyt yrityksissä ja yhteiskunnassa laajemmin.

Vaikutus yritystoimintaan

2. Mitä yrityksiä ehdotus koskee-

Direktiivin vaatimusten mukaista kansallista lainsäädäntöä sovelletaan kaikkiin yrityksiin.

3. Mitä yritysten on tehtävä noudattaakseen ehdotusta-

Yritysten on varmistettava, että työhönottoa, ylenemistä, koulutuksen saantia, työoloja - myös erottamista ja palkkaa - sekä työntekijä- ja työnantajajärjestöjen ja ammatillisten elinten jäsenyyttä koskevat päätökset tehdään rotuun ja etniseen alkuperään perustuvan yhtäläisen kohtelun periaatteen mukaisesti. Periaatteessa näin jo onkin kaikissa jäsenvaltioissa. Näin ollen direktiivillä pikemminkin vahvistetaan nykyisiä vaatimuksia kuin annetaan täysin uusia säännöksiä.

4. Mitä taloudellisia vaikutuksia ehdotuksella todennäköisesti on-

Lainsäädännöllä, jolla suojataan yksilöitä mielivaltaiselta syrjinnältä, on kolme tärkeää vaikutusta. Ensinnäkin sillä vahvistetaan osallistumista yhteiskunnan toimintaan ja vältetään sosiaalista syrjäytymistä varmistamalla, että ihmiset voivat toteuttaa taloudellisia mahdollisuuksiaan ja hankkia näin elannon itselleen ja huollettavilleen sekä vähentää riippuvaisuuttaan valtion tuesta. Toiseksi sillä varmistetaan, että yritykset saavat käyttöönsä ammattitaitoisia työntekijöitä, millä edistetään yrityksen kilpailukykyä ja vahvuutta sekä laajemminkin taloutta. Kolmanneksi se edellyttää työnantajalta perusteita päätöksille, jotka koskevat työhönottoa, ylenemistä, koulutuksen saantia ja muita työoloja.

Jäsenvaltioista saadut tiedot [16] osoittavat, että työttömyys on eri rotua ja etnistä alkuperää olevien ihmisten yhteisöissä 2-3 kertaa yleisempää kuin työmarkkinoilla keskimäärin.

[16] Tietoja ei ole saatavana kaikista jäsenvaltioista: jotkin jäsenvaltiot keräävät tietoja vain kansallisuuden, ei rodun tai etnisen alkuperän perusteella.

Rotuun tai etniseen alkuperään perustuva syrjintä voi lisääntyessään johtaa haittojen kierteeseen, joka usein siirtyy seuraavalle sukupolvelle. Jos esimerkiksi jonkin ryhmän koulutusjärjestelyt, asuminen, terveydenhuolto, ympäristöolot ja työmahdollisuudet ovat heikot, seuraava sukupolvi saa huonommat lähtökohdat vaikeuksistaan selviytymiseen, jää alempitasoisiin töihin ja huonoihin asuinoloihin sekä kärsii heikosta terveydestä.

Ehdotuksella rajoitetaan syrjintää, ja sen tavoitteena on lisätä taloudellista ja yhteiskunnallista osallistumista sekä vähentää sosiaalista syrjäytymistä. Tästä on välitöntä etua talouden kasvulle, koska julkisten varojen käyttö sosiaaliturvaan ja sosiaaliavustuksiin vähenee, kotitalouksien ostovoima paranee ja yritysten kilpailukyky lisääntyy, koska ne voivat hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla kaikkia työmarkkinoilla käytettävissä olevia resursseja.

a) Miten ehdotus vaikuttaa

- työllisyyteen-

Direktiivillä edistetään työllistyvyyttä rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumatta Euroopan työllisyysstrategian vaatimusten mukaisesti. Tämän tuloksena voidaan parantaa työllisyyden laatua, ja keskipitkällä aikavälillä saatetaan päästään korkeampiin työllisyystasoihin, kun eurooppalaisten yritysten kilpailukyky kasvaa.

- investointeihin ja uusien yritysten perustamiseen-

Direktiivillä helpotetaan eri rotua ja/tai etnistä alkuperää olevien ihmisten edellytyksiä perustaa yrityksiä.

- yritysten kilpailuasemaan-

Kuten edellä on todettu, direktiivillä vahvistetaan eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä varmistamalla, että niiden käytössä on nykyistä laajempi varanto ammattitaitoista työvoimaa ja että tätä ammattitaitoa hyödynnetään rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumatta.

b) Onko luotava uusia hallinnollisia menettelyjä-

Yritysten on pystyttävä perustelemaan päätöksensä, jotka koskevat työhönottoa, ylennyksiä, koulutuksen saantia ja muita työoloja, osoittaakseen, että päätöksiä ei ole tehty rodun tai etnisen alkuperän perusteella. Asia onkin jo näin noin puolessa jäsenvaltioista. Yritysten kannattaa pitää kirjaa näistä päätöksistä, jos se ei ole vielä käytäntönä.

c) Mitkä ovat ehdotuksen kustannukset ja edut määrällisesti ja/tai laadullisesti-

Yrityksille koituu joitakin kustannuksia lyhyellä aikavälillä: yrityksen päätöksentekijät on koulutettava yhtäläisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanoon liittyvistä seikoista, jos tätä ei ole vielä tehty, ja on käsiteltävä syrjintää koskevia valituksia. Niissä jäsenvaltioissa, joissa ei vielä ole vastaavia säännöksiä rotuun tai etniseen alkuperään perustuvan syrjinnän torjumiseksi, mukautumista uusiin vaatimuksiin helpottaa se, että yrityksissä tunnetaan jo naisten ja miesten tasa-arvoista kohtelua koskeva yhteisön säännöstö, joka on ollut voimassa yli kaksikymmentä vuotta.

Keskipitkällä aikavälillä yritykset hyötyvät eri rotuja ja etnistä alkuperää olevien työntekijöiden lisääntyneestä sitoutumisesta ja kasvaneesta kilpailukyvystä, joka johtuu resurssien paremmasta hyödyntämisestä (ks. edellä).

d) Mitkä ovat direktiivistä aiheutuvat kustannukset-

Direktiivissä vahvistetaan joustavat yleiset puitteet rotuun ja etniseen alkuperään perustuvan yhtäläisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanolle. Jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten tehtävänä on vahvistaa toteuttamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Kustannukset ovat kuitenkin suhteellisen vähäiset (ks. edellä).

e) Minkälaisia valvonta- ja arviointitoimia yrityksiltä edellytetään-

Direktiivissä ei suoraan vaadita yrityksiä valvomaan ja arvioimaan sitä, miten ne noudattavat direktiiviä. On kuitenkin yritysten edun mukaista pitää kirjaa päätöksistä, jotka koskevat työhönottoa, ylentämistä, koulutuksen saantia ja muita työoloja, jotta ne voivat osoittaa, etteivät päätökset liity rotuun ja/tai etniseen alkuperään. Suuremmissa yrityksissä voitaisiin tehdä rakenteellisempaa valvontaa sen varmistamiseksi, että yhtäläisen kohtelun periaatetta sovelletaan kaikilla tasoilla.

5. Sisältyykö ehdotukseen toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on ottaa huomioon pienten ja keskisuurten yritysten erityistarpeet (esim. muihin ryhmiin verrattuna lievemmät tai erilaiset vaatimukset)-

Ehdotuksessa ei erotella yrityksiä koon mukaan, koska rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaa syrjintää on kaikissa yrityksissä työntekijöiden lukumäärästä riippumatta. Direktiivissä säädetään vain vähimmäisvaatimuksista, jotka perustuvat joustaviin periaatepuitteisiin. Näin ollen jäsenvaltiot ja työmarkkinaosapuolet voivat muuttaa vaatimuksia yrityksen koon mukaan, noudattaen samalla kuitenkin direktiivin vaatimuksia.

Kuuleminen

6. Luettelo tahoista, joita on kuultu ehdotuksen valmistelussa, ja niiden esittämien kantojen pääpiirteet

Komissio on kuullut Euroopan tason työmarkkinaosapuolia edustavia organisaatioita [17] ja Euroopan kansalaisjärjestöjen foorumia.

[17] Komissio neuvotteli eri organisaatioiden kanssa, joihin kuului pienten ja keskisuurten yritysten edustajia, sosiaalisen pöytäkirjan täytäntöönpanosta annetun komission tiedonannon (KOM(93) 600, 14.12.1993) ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun mukauttamisesta ja edistämisestä annetun komission tiedonannon (KOM(1998) 322 lopullinen, 20.5.1998) mukaisesti.

Kaikki organisaatiot, joita kuultiin, tunnustivat aiheen merkityksellisyyden ja yhteisöä koskevan lainsäädännön tarpeen. Joistakin ehdotuksen kohdista oli kuitenkin eri näkemyksiä.

Kansalaisjärjestöjen ja ammattiliittojen edustajat kannattivat ehdotusta, mutta pahoittelivat direktiivin soveltamisalan suppeutta ja halusivat laajentaa sen koskemaan myös taloutta, yhteiskuntaa, kulttuuria ja politiikkaa. He halusivat ehdottomasti säilyttää todistustaakkaa ja uhrin edustamista koskevat säännökset, koska pitivät niitä olennaisen tärkeinä syrjinnän uhrien oikeuksien puolustamisen kannalta.

Työnantajajärjestöjen edustajat totesivat kuitenkin epäilevänsä todistustaakan siirtoa. Tämän uskottiin aiheuttavan vaikeuksia työnantajille, koska se voi yllyttää hatarasti perusteltuihin vaatimuksiin. Komissio huomauttaa, että ehdotettu säännös perustuu yhteisön tasolla hyväksyttyyn sukupuolista syrjintää koskevaan säännökseen (todistustaakasta sukupuolista syrjintää koskevissa tapauksissa annettu neuvoston direktiivi 97/80/EY), jonka monet jäsenvaltiot ovat jo panneet täytäntöön. Jotkin jäsenvaltiot ovat soveltaneet samanlaisia säännöksiä rotuun perustuvaan syrjintään, eikä siitä ole todettu aiheutuneen vaikeuksia. Sen vuoksi komissio uskoo, että työnantajien huoli tässä suhteessa ei ole perusteltua.