Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle: Euroopan passitusta toimintasuunnitelma - uusi tullipolitiikka"



Virallinen lehti nro C 355 , 21/11/1997 s. 0072



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle: Euroopan passitusta toimintasuunnitelma uusi tullipolitiikka" (97/C 355/14) Talous- ja sosiaalikomitea päätti 1. lokakuuta 1997 työjärjestyksensä 23 artiklan 3 alakohdan mukaisesti antaa lausunnon edellä mainitusta tiedonannosta. Asian valmistelusta vastannut teollisuus-, kauppa-, käsiteollisuus- ja palvelujaosto antoi lausuntonsa 16. heinäkuuta 1997. Esittelijä oli Helmut Giesecke. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 348. täysistunnossaan (lokakuun 1. päivän kokouksessa 1997) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 81 ääntä puolesta 4:n pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Sekä tämän tiedonannon että asiakirjan "Komission tiedonanto Passitusmenettelyjen tulevaisuus: välikertomus" (KOM(96) 477 lopull.) taustalla on useita viime aikoina passitusmenettelystä julkaistuja ehdotuksia ja tiedonantoja. 1.2. Toistaiseksi voimassa oleva käytäntö olla kantamatta tuontitulleja ja muita tuontimaksuja helpottaa huomattavasti Euroopan sisällä ja sen kanssa käytävää tavarakauppaa. Tätä koskevia järjestelyjä säännellään Euroopan yhteisön osalta yhteisön passitusmenettelyssä, EFTA- ja Visegrád-maiden kanssa käytävän kaupan osalta yhteisessä passimenettelyssä sekä 59 allekirjoittajavaltion kesken TIR-sopimuksella. 1.3. Suureksi osaksi rekka-autoilla hoidettavan kaupan ripeä lisääntyminen varsinkin Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa on viime vuosina tuonut esiin entistä selvemmin näiden järjestelmien petosalttiuden. Varsinkin raskaasti verotettuja tuotteita kuten tupakkaa, tupakkatuotteita ja alkoholia tuotiin EU:hun yhä suurempia määriä laittomasti. Vaikka ylivoimaisesti suurin osa passituksista hoidetaan asianmukaisesti, Euroopan tilintarkastustuomioistuimen mukaan suhteellisen pieni osuus petoksista aiheuttaa kaksi kolmannesta niiden aiheuttamasta kokonaisvahingosta. Tämä antaa aiheen olettaa, että kyse on suuren mittaluokan järjestäytyneestä rikollisuudesta. 1.4. Euroopan parlamentin tutkimuskomitea arvioi jäsenvaltioille ja yhteisölle näin syntyneet tulonmenetykset 3,5 miljardiksi ecuksi vuodessa. Komissio sitä vastoin arvioi jäsenvaltioiden ilmoittamien petosten perusteella tulonmenetykset noin 1,27 miljardiksi ecuksi seitsemän viime vuoden aikana. Valvonnan ohi yhteisön markkinoille pääsevät tavarat muodostavat ennen kaikkea riskin kansalaisten terveydelle ja turvallisuudelle sekä vaarantavat yritystemme kilpailukyvyn ja työllisyyden. 1.5. Komissio on sen omien sekä tilintarkastustuomioistuimen huomioiden perusteella kehittänyt maaliskuusta 1995 lähtien yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa erilaisia aloitteita, muun muassa lyhyen aikavälin toimia petosten torjumiseksi. Vaaran laajuuden vuoksi Euroopan parlamentti on ensi kertaa perustanut määräaikaisen tutkimuskomitean, joka suorittamiensa laajamittaisten selvitysten jälkeen esitti 20. helmikuuta 1997 jättämässään yksityiskohtaisessa selonteossa 38 suositusta. 1.6. Komitea edellyttää, että neuvostolle, Euroopan parlamentille, komissiolle sekä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelle Amsterdamissa myönnettyä tämän alan toimivaltaa hyödynnetään täysimittaisesti nykyisin varsin kirjavien kansallisten määräysten yhdenmukaistamiseksi. 2. Komission toimintasuunnitelma 2.1. Huhtikuun lopussa 1997 komissio esitti kaikkien asianomaisten kanssa keskusteltuaan Euroopan passitusmenettelyä koskevan toimintasuunnitelman (). Tämän toimintasuunnitelman on määrä poistaa tähänastisissa passitusmenettelyissä havaittuja puutteita yksityiskohtaisesti kuvailtujen askelten ja niiden tarkan aikataulun avulla. 2.2. Menettelyn on määrä olla yksinkertainen ja johdonmukainen sekä ennen kaikkea parantaa merkittävästi tavaroiden liikkumisen avoimuutta. Sen tulee olla kaikkien asianomaisten helposti ymmärrettävissä ja sovellettavissa. Tietotekniikan ja sähköisen tietojensiirron tulee mahdollistaa menettelyn ajanmukainen noudattaminen yhteistyössä kaikkien asianosaisten kanssa. Menettelyn tulee kyetä vastaamaan joustavasti uusiin oikeudellisiin ja taloudellisiin tietoihin sekä talouselämän nopeasti muuttuviin tarpeisiin. Uuden järjestelmän tulee ehkäistä koordinoidusti petoksia ja suojella kohdistetusti kaikkien asianosaisten etuja. 2.3. Menettelyn tärkeä edellytys on mahdollisimman yhtenäisesti toimivan tullilaitoksen kehittäminen kaikkiin 15 jäsenvaltioon, kuten komission tiedonannossa "Tulli 2000" () suunniteltiin. Sikäli passitusmenettelyjen uudistus on vain osa kokonaissuunnitelmasta Euroopan tullijärjestelmän tehokkaammaksi järjestämiseksi. 2.4. Myös jäsenvaltioiden yhtenäinen syytepolitiikka on välttämättä tarpeen, jotta todisteiden kerääminen helpottuu, tutkimuksia voidaan suorittaa koordinoidusti ja väärinkäytöksiin syyllistyneille voidaan antaa tehokkaita ja sopivia rangaistuksia. Tätä varten on yhteistyötä oikeusasioissa yhteisön sisällä ja mahdollisuuksien mukaan myös EFTA- ja Visegrád-maiden kanssa kehitettävä huomattavasti. 2.5. Euroopan uuden tullipolitiikan keskeisenä osana passitusmenettely tulee uudenaikaistaa ja samalla sitä tulee parantaa merkittävästi. 2.5.1. Tähän tarkoitukseen toimintasuunnitelmassa on kaavailtu lähinnä uutta atk-pohjaista passitusmenettelyä NCTS:ää, joka mahdollistaa tavarakuljetusten suoran valvonnan. Tähänastisissa papereihin perustuvissa menetelmissä on tiettyjä väärinkäytöksiin liittyviä tarkastuksia voitu suorittaa vasta jälkikäteen. NCTS toimii tosiajassa, ja sen avulla erilaisia määräaikoja on mahdollista lyhentää merkittävästi. 2.5.2. Tämän menettelyn on määrä yhtäältä mahdollistaa dynaamisempi tiedotuspolitiikka tullilaitosten sisällä ja välillä sekä tavaroiden ja asianosaisten entistä tarkempi tunnistaminen ja toisaalta tuoda kyseessä olevat rahasummat, kuljetustavat ja passituksessa ilmenevät vaikeudet avoimemmin julki. 2.5.3. Menettelyn mahdollistaman tullilaitosten yhteistyön tulee taata määräysten asianmukainen ja yhtenäinen soveltaminen yhteisön kaikilla tulliasemilla. Tiiviimmän yhteistyön on määrä ulottua myös riskinhallintapolitiikan yhteensovittamiseen, tietojen analysointiin ja yhteisten petostentorjuntatoimien järjestämiseen. 2.5.4. Komissio suosittaa, että tullilaitosten ja taloustoimijoiden välille luodaan luottamukseen perustuva kumppanuussuhde. Se ehdottaa palvelupuhelimen perustamista, vastuualueiden selkeämpää rajaamista aiesopimuksella (Memorandum of Understanding MoU), perus- ja jatkokoulutustoimien syventämistä sekä keskusteluja mahdollisten ongelmien ratkaisemiseksi. Tässä yhteydessä kulloisenkin taloustoimijan luotettavuus ratkaisee, käytetäänkö mahdollisesti yksinkertaisempia menettelyjä. 3. Yleistä 3.1. Komitea on tyytyväinen Euroopan passitusmenettelyä koskevan toimintasuunnitelman esittämiseen, sillä se sisältää muutenkin jo kauan kaivatun passitusmenettelyn uudenaikaistamisen selkeine päämäärineen ja aikatavoitteineen. Edellä mainitut kolme passitusmenettelyä ovat palvelleet taloutta hyvin vuodesta 1968 ja edistäneet merkittävästi Euroopan kaupan ja sisämarkkinoiden kasvua. Nyt odotettavissa oleva uudenaikaistaminen voi tehdä menettelyistä talouselämän kannalta vielä ystävällisempiä. 3.2. Komitea odottaa, että ehdotetut uudistukset poistavat kuten Euroopan parlamentti on vaatinut tähänastisten järjestelmien keskeiset puutteet, jotka näkyvät siinä, että tullilaitoksessa niin johto- kuin toimeenpanotasollakin kansalliset rajat ovat edelleen etusijalla ennen todellisia eurooppalaisia sisämarkkinoita. Hallintotason ehdotettujen muutosten on tuettava tullihallinnon operatiivista toimintaa. 3.2.1. Komitea odottaa samalla, että uudenaikaistetut tullilaitokset kehittyvät tärkeän valvontatehtävänsä ohessa yhä enemmän palveluvirastoiksi, taloutta edistäväksi hallinnoksi. Tällä tavoin moitteettomasti toimivat yritykset voivat luoda niihin luottamuksellisen kumppanuussuhteen, joka helpottaa virastojen valvontatehtävää ja toisaalta takaa yrityksille edullisimmat menettelyehdot. Tällainen kehitys olisi myös hyväksi Euroopan maineelle yritysten toimipaikkana. 3.2.2. Tullilaitosten henkilökuntaa on menneisyydessä vähennetty vaihtelevassa mitassa eri jäsenvaltioissa. Kaupan nopea kehityksen, sen myötä voimistuneen tullimenettelyjen käytön, lisääntyneiden väärinkäytösten, toivon mukaan huomattavasti kohentuneen koulutuksen sekä uudenaikaisten apuvälineiden vaikutusten vuoksi henkilöstömäärää on varmasti tarkistettava ja sopeutettava. 3.3. Komitea on tyytyväinen, että tullilaitokset on vihdoinkin määrä varustaa uudenaikaisilla laitteilla, jotka nopeuttavat menettelyjä ja tekevät ne halvemmiksi käyttäjilleen. Suurelle osalle talouselämää tämä merkitsee teknisen aukon paikkaamista, mikä mahdollistaa läheisemmän ja nopeamman yhteistyön tulliviranomaisten kanssa. 3.4. Myös ehdotettu kumppanuus on käyttäjien edun mukaista ja saattaa entisestään helpottaa menettelyjä sillä edellytyksellä, että pien- ja mikroyritykset voivat käyttää hyväkseen näitä etuja. 3.5. Viime vuosina yhä tärkeämmäksi tulleen petostentorjunnan päämäärä on myös menettelyjen rehellisten käyttäjien edun mukainen; ovathan vain suhteellisen harvat "mustat lampaat" saattaneet tähänastisen tulli- ja maksuvapausjärjestelmän helpotuksineen kriisiin. Tähänastiset petostentorjuntatoimet, varsinkin takuumaksujen huomattava korottaminen, ovat jo merkittävästi supistaneet passitusmenettelyn taloudellisia etuja. 3.6. Komitea edellyttää, että ehdotetuissa yksittäisissä petosten vastaisissa toimissa on otettu huomioon kohtuullisuus ja niiden vaikutus perustuu pikemmin tehokkuuden parantamiseen kuin moitteettomasti toimivan talouden maksujen ja rasitusten lisäämiseen. 3.7. Kunnes tällaiseen tiiviimpään yhteistyöhön on päästy, tulisi hallintojen hyväksyä menettelyn päättymisen todistukseksi vastaanottokuitin lisäksi vaihtoehtoisia tositteita. Tällaisia voisivat olla esim. (vastaanottavan tulliaseman lähettämät) vastaanottokuitin telefax-kopiot, tuontitullaustositteet tai vastaavat asiakirjat. Tällaisten vaihtoehtoisten asiakirjojen hyväksyminen voisi vähentää yritysten nykyisiä kustannuksia huomattavasti. 3.8. Erityisen tyytyväinen komitea on nyt nähtävissä olevaan poliittiseen päättäväisyyteen antaa eurooppalaisille tullilaitoksille uusi painoarvo. Tähän kuuluu myös, että tullihallinnoille annetaan nykypäivänä tarvittavat toimivaltuudet. Paremman aineellisen varustuksen ohella tullivirkailijat tuntevat tulevaisuudessa entistä voimakkaammin olevansa eurooppalaisen tullikulttuurin edustajia. 4. Erityistä 4.1. Dynaaminen tiedotuspolitiikka passitusmenettelyn parantamisen lähtökohtana 4.1.1. Komitea yhtyy komission toteamukseen, että passitusmenettelyn tehokas hallinnointi on mahdollista vain, jos sitä käsittelevillä virkailijoilla on riittävän laajat perus- ja operatiiviset tiedot ja hallinnon sisäinen tiedonkulku on varmistettu. 4.1.2. Jo komitean Tulli 2000 -toimintaohjelmasta antamassa lausunnossa mainittiin, että kansallisten ministeriöiden tulee välittää yhteisön toimielinten jäsenvaltioille antamat tiedot edelleen alemmille hallintotasoille yhtenäistä menettelyä noudattaen. Ajanmukainen tiedonkulku voidaan saavuttaa vain Euroopan tasoisella atk-pohjaisella tullilaitosten viestintäjärjestelmällä. 4.1.3. Toimintasuunnitelmassa hahmoteltu kansallisten koordinaattoreiden verkko on komitean näkemyksen mukaan ensimmäinen tärkeä askel kansallisten esteiden poistamiseksi juuri tällä yhteistyön alalla. 4.2. Määräysten asianmukaisen ja yhtenäisen soveltamisen takaaminen 4.2.1. Passitusmenettelyjen kitkattoman sujumisen kannalta on välttämätöntä, että tulliviranomaiset soveltavat tullimääräyksiä asianmukaisesti. Komission ja parlamentin tutkimuksessa todetut virheet ja rikkomukset etenkin tullipassin 5. jäljennöskopion palautuksen suhteen aiheuttavat taloustoimijoille nykyään huomattavia kustannuksia. Komissio ehdottaa tässä yhteydessä molemmista osapuolista koostuvien valvontakomissioiden perustamista valvomaan pistokokein tullimääräysten asianmukaista noudattamista. Komitea kannattaa tätä suunnitelmaa sillä ehdolla, ettei siitä koidu taloustoimijoille lisärasituksia. 4.2.2. Komitea katsoo kuitenkin tässä yhteydessä, että nykyisetkin omien varojen valvontamahdollisuudet voisivat riittää, jos niitä käytettäisiin täysimittaisesti. Passitusmenettelyn hallinnointi kuuluu nykyisen lainsäädännön mukaan jäsenvaltioille. Koska jäsenvaltioiden tuontimaksujen saamatta jääminen muodostaa yli 61 % petosten kokonaismäärästä (), voidaan jäsenvaltioiden olettaa olevan varsin kiinnostuneita ryhtymään sopiviin petosten vastaisiin toimiin. 4.2.3. Koska pelissä on muitakin kuin taloudellisia etuja, komitea on tyytyväinen komission aikeeseen esittää neuvostolle vielä tänä vuonna asetusehdotus, jossa määritellään tullioikeuden rikkomukset ja niistä aiheutuvat seuraamukset tai yhteisön hallinto-oikeudelliset toimenpiteet. Seuraamuksia varten yhteisöoikeudessa tulee määritellä rikosten tunnusmerkistö, sillä nykyisin sekä petossyytteistä että rangaistuksista on säädetty yksinomaan kansallisissa laeissa. 4.3. Euroopan tullilaitoksien yhdentyminen: uusi sopimus tullijärjestelyjen yksinkertaistamisesta Euroopassa 4.3.1. Komissio tarttuu Euroopan parlamentin vaatimukseen yleiseurooppalaisen tullijärjestelmän luomisesta passitusmenettelyä varten kansalliset tullilaitokset säilyttäen. Tämä helpottaisi kaupankäyntiä koko Euroopassa ja loisi sille yhteiset säännöt ja menettelyt. Komitea pitää tällaisen yhtenäisen oikeuskehyksen luomista oleellisena askeleena sisämarkkinoiden tehostamisessa. Tämän vuoksi myös yhteisön ulkopuolisten passitusmenettelyyn osallistuvien valtioiden tulisi omaksua se sellaisenaan. Tällä edellytyksellä yhteisön tullipassitus ja yhteinen tullipassitus voidaan yhdistää. 4.3.2. Vain selkeästi määritellyissä poikkeustilanteissa komitea voi hyväksyä sellaisen poikkeuslausekkeen, jonka perusteella kaikki osapuolet voivat olla tietyissä tilanteissa väliaikaisesti soveltamatta koko yhtenäistä oikeuskehystä tai joitain sen säännöksiä. Muutoin tämä johtaisi ääritapauksessa uudelleen kansallisiin järjestelyihin. 4.4. Kansainvälisten passitusmenettelyjen täydentävyyden säilyttäminen 4.4.1. Komission toimintasuunnitelmassa kuvaillaan pääpiirteittäin sekä yhteisön että yhteistä passitusta koskevia toimia. TIR-sopimusta on kiistämättä uudistettava. Uuden hajautetun TIR-takuujärjestelmän luominen sekä atk-pohjaisten menettelyjen käyttö ovat monimutkaisia asioita, joista tulee sopia 59:n TIR-sopimusvaltion kesken. Komitea varaa itselleen mahdollisuuden antaa tätä koskeva erillinen lausunto. 4.5. "NCTS" uusi atk-pohjainen passitusmenettely 4.5.1. TSK korostaa painokkaasti tarvetta ottaa käyttöön atk-pohjainen passitusmenettely. Komitea tukee Euroopan parlamentin vaatimusta ottaa NCTS ripeästi käyttöön ja hyödyntää täysimittaisesti sen tarjoamia, niin hallintoon ja menettelyn turvallisuuteen kuin petostentorjuntaan liittyviä mahdollisuuksia. 4.5.2. Atk-pohjainen passitusjärjestelmä edellyttää työpaikkojen tätä vastaavaa varustelua sekä tullivirkailijoiden erityiskoulutusta, jotta uutta välinettä voidaan käyttää täysipainoisesti hyväksi. Poliittiset tukitoimet ovat välttämättömiä tätä varten tarvittavien varojen myöntämiseksi. Komitean näkökulmasta on toivottavaa, että järjestelmät rakennetaan mahdollisimman samanaikaisesti kaikissa passitusmenettelyyn osallistuvissa maissa. Eri tahtiin tapahtuva kehitys johtaa väistämättä erillistarkastusten säilyttämiseen. 4.5.3. Atk:n käyttöä tulisi tämän vuoksi valmistella ja sitä tulisi tukea taloudellisesti maissa, jotka haluavat liittyä passitusmenettelyyn lähitulevaisuudessa. 4.5.4. Elektronisen passitusmenettelyn käyttöönotto ei kuitenkaan saa missään tapauksessa johtaa siihen, että pienet ja keskikokoiset yritykset, joilla ei ole käytössään tarvittavia tietoteknisiä laitteita, suljetaan menettelyn ulkopuolelle. Menettelyn on säilyttävä avoimena kaikille. Yhdenmukaisen passituksen takaamiseksi tullihallintojen tulee tarvittaessa siirtää paperilla tehdyt passitusilmoitukset NCTS:ään. Taloustoimijoiden osallistumisoikeus passitusmenettelyyn ei saa riippua ilmoittajan tietystä asemasta. 4.5.5. NCTS:n tulee täyttää passitusten varmaa suorittamista koskevat tullilaitosten vaatimukset, mutta ottaa riittävästi huomioon myös talouselämän tarpeet. Komitea näkee tässä tiedonkulkuun liittyviä ongelmia, mutta uskoo, että ajoissa tapahtuva kaikkien osapuolten välinen tietojenvaihto voi johtaa toivottuun menestykseen. Tämä edellyttää kuitenkin, etteivät vaadittavat tiedot ole kohtuuttomia, esimerkiksi tavaroiden arvoa tai koodinumeroita koskevia tietoja. 4.5.6. Komissio suunnittelee NCTS:n toteuttamista vuoteen 2000 mennessä. Tästä riippumatta komitea pitää kuitenkin lyhyen aikavälin väliaikaisratkaisuja välttämättöminä. Jäsenvaltioiden on myönnettävä tarvittavat varat ja luotava tekniset edellytykset sille, että passituksen päättymiskuittaukset voitaisiin mahdollisimman pian hoitaa sähköpostitse tai mahdollisesti telekopioitse. Tämä merkitsee talouselämän rasitusten huomattavaa kevenemistä. 4.6. Toimijoiden luotettavuuden ja riskiluokituksen mukaan määräytyvät osallistumisehdot 4.6.1. Luotettavan menettelyn toteuttamisen ja rehellisten menettelyyn osallistujien vaatiman yksinkertaistamisen tulee olla tasapainossa. Hallinto tarvitsee riskiprofiilin laatimiseksi henkilö- tai yrityskohtaisia (tai molempia) ammatillisia ja taloudellisia tietoja taloustoimijoista, ja NCTS-järjestelmä helpottaa tätä huomattavasti. 4.6.2. Komitean näkemyksen mukaan toimijoiden tulee voida osallistua jokaisen tulliaseman saatavissa olevan riskiprofiilin laatimiseen. Toimijoilla tulee myös olla mahdollisuus parantaa milloin tahansa riskikerrointaan yrityksen sisäisillä toimilla. Riskikertoimen määrityksessä käytettävien muuttujien tulee myös olla tarkasti määritellyt. 4.6.3. Jokaisella luotettavaksi katsotulla taloustoimijalla tulee olla oikeus yksinkertaistettuun menettelyyn. Mitään summittaisia poissulkemisperusteita ei saa olla. Tässä yhteydessä on tärkeää erottaa toisistaan menettelyssä ilmenneet epäsäännöllisyydet ja petokset. 4.7. Hallinnon ja talouselämän välinen vuoropuhelu 4.7.1. Komitea on tyytyväinen komission aikeeseen kehittää uudenlainen luottamussuhde tulliviranomaisten ja talouselämän toimijoiden välille. Hallinnon on otettava tässä huomioon talouden vaatimukset ja taloustoimijoiden puolestaan valvonnan tarve. Vastuualueet on yhtäältä rajattava selkeästi sekä toisaalta virheistä on kannettava vastuu. 4.7.2. Tämä edellyttää korkeata koulutustasoa molemmin puolin. Komitea viittasi jo Tulli 2000 -toimintasuunnitelmasta antamassaan lausunnossa yhteisten koulutustoimien mahdollisuuteen (). 4.7.3. On myönteistä, että hallinnon ja talouselämän kumppanuussuhde myös paikallistasolla on määrä kirjata aiesopimukseen (Memorandum of Understanding MoU). Koska maksettu takuumaksu varmistaa päätakaajan vastuun, ei komitean mielestä ole tarpeen kirjata sopimukseen erityisiä osallistumisehtoja kuten passitusasiamiehen nimittämistä. 4.8. Menettelyjen tarkistus tiettyjen kuljetusmuotojen osalta 4.8.1. Komission esittämä toimintasuunnitelma koskee lähinnä maanteiden rahtiliikenteeseen vaikuttavia toimia. Komitean mielestä myös laiva-, rautatie- ja lentoliikennettä sekä putkia pitkin tapahtuvia kuljetuksia on tarkasteltava kriittisesti niiden tarjoamien petosmahdollisuuksien suhteen. Talouselämä hyötyy tullien ja maksujen kantamatta jättämisestä yhtäläisesti kaikissa kuljetusmuodoissa. Koska petosalttius kuitenkin vaihtelee kuljetusmuodosta toiseen, on maksettavien takuumaksujenkin vaihdeltava. 4.8.2. Komission tavoittelema takuumaksun pakollinen käyttöönotto merikuljetuksissa johtaa väistämättä niiden hinnan kohoamiseen. Koska tähän menettelyyn osallistuu toisin kuin maakuljetuksissa vain harvoja, hallinnon yleensä tuntemia rahdinkuljettajia, tulisi komitean mielestä takuumaksuja vastaavasti alentaa. 4.8.3. Kuljetukset tapahtuvat passituksen osalta varsin pitkälle tiettyjen mallien mukaan. Tällä hetkellä takuumaksuista vapautetuille erityisille kuljetusmuodoille ei komitean mielestä tulisi määrätä yleistä passitustakuuta. 4.9. Taloustoimijoiden vastuu ja kuljetusten turvallisuus 4.9.1. Kaikkien passitusmenettelyyn osallistuvien vastuualueiden selkeä rajaaminen on välttämätöntä. Komitea katsoo kuitenkin, että NCTS-järjestelmän käyttöönottoa odotettaessa taloustoimijoiden toive menettelyn päättymisen vaihtoehtoisista todistustavoista ei saa johtaa siihen, että koko todistusriski lankeaa toimijoille. Tällainen riskin siirtäminen vaikuttaa epäasianmukaiselta ottaen huomioon, että hallinnot tarvitsevat nykyään usein paljon entistä enemmän aikaa vastaanottokuitin lähettämiseen. 4.9.2. Komitea suhtautuu epäillen komission ja myös Euroopan parlamentin ehdotukseen merkitä kuljetusvälineet "T"-tunnuksin. Kokemukset TIR-menettelyyn hyväksyttyjen ajoneuvojen vastaavista merkinnöistä ovat osoittaneet, ettei tunnuksia poisteta tai peitetä, kun ajoneuvoja käytetään TIR-menettelyn ulkopuolella. Passitusmenettelyjen monilukuisuuden vuoksi ei voida sulkea pois vaaraa, että jonkin ajan kuluttua lähes kaikissa rahtiajoneuvoissa olisi tällaiset tunnukset, mikä veisi pohjan koko merkinnältä. Voitaisiin pohtia, lisäisikö jo logistisista syistä yhä useammin käytettävä GPS-järjestelmä (Global Positioning System) hallinnon valvontamahdollisuuksia. 4.9.3. Koska yhteisön/yhteinen passitus on 18 miljoonine käyttökertoineen verrattuna TIR-menettelyn noin miljoonaan käyttökertaan varsinainen massamenettely, ei siinä käytettäville ajoneuvoille tulisi asettaa uusia vaatimuksia. Tullien myöntämät hyväksymistodistukset sekä vuosittaiset ajoneuvojen katsastukset ovat kalliita ja aikaa vieviä. Passitusmenettelyn avaavan tulliaseman velvollisuus on arvioida ajoneuvon sinetöimisluotettavuus ja ilmoittaa mahdollisista epäilyksistään. 4.10. Menettelyn kohdistettu valvonta 4.10.1. Komitea katsoo, että fyysisiä valvontatoimia tulee olla mahdollisimman vähän. Vaikka ne suoritettaisiin harkittuina pistokokeina, ne haittaavat tavaroiden liikkuvuutta. NCTS-järjestelmän mahdollistaman paremman riskianalyysin avulla pistokokeita voidaan käyttää vielä entistä harkitummin. 4.10.2. Pistokokeiden tehokkuus riippuu olennaisesti uudenaikaisten teknisten apuvälineiden käytöstä. 4.10.3. Passitusmenettelyyn liittyviä määräaikoja komitea ehdottaa yleisesti lyhennettäväksi ottaen kuitenkin huomioon kulloinkin ehdotetut kuljetusreitit. 4.11. Petostapausten paljastaminen ja rangaistukset 4.11.1. Komitea on erityisen tyytyväinen komitean aikomukseen koordinoida Euroopan tasolla kansallisten tullilaitosten tulliselvitys- ja tullivalvontatoimia. Komitea viittasi jo Tulli 2000 -toimintaohjelmasta antamassaan lausunnossa Europoliin verrattavan koordinoivan eurooppalaisen elimen perustamiseen toimivallaltaan riittämättömän UCLAFin (petostenvastaisen toiminnan koordinointiyksikkö) tilalle. 4.11.2. Laittomuuksien ja rikoksien syytteeseenpano tapahtuu jäsenvaltioiden kansallisen rikosoikeuden mukaan. Tämän vuoksi yhteisön tasolla on kirjattava kaikkia petostapauksia koskeva oikeudellinen ja oikeusasioiden ulkopuolinen syytevelvollisuus sekä luotava yhtenäiset tunnusmerkistöt. Toivottavaa on, etteivät tällaiset yleisohjeet koskisi vain yhteisöä, vaan ne toteutettaisiin myös Efta- ja Visegrád-maissa. 4.12. Toimivaltuuksien yhdenmukaistaminen 4.12.1. Komitea on tyytyväinen komission aikeeseen yhtenäistää sopivassa määrin tullivirkailijoiden tarkastusvaltuuksia. Vain siten on mahdollista taata yhtenäinen varmuustaso ja varmistaa kaikille osallisille yhtäläinen kohtelu koko yhteisön tullialueella. Myönteistä on erityisesti myös, ettei tämä toimi koske vain yhteisön sisäosia vaan myös sen ulkorajan tulliasemia. Koska tullilaitosten tarkastusvaltuuksista säädetään eurooppalaista tullioikeutta täydentävissä kansallisissa laeissa, tulee komission antaman yleisohjeen avulla varmistaa, että kansalliset säännöstöt vastaavat toisiaan. 4.12.2. Jo lausunnossaan Tulli 2000 -toimintasuunnitelmasta komitea vaati tullivirkailijoille yhtenäisiin perusteisiin pohjaavaa koulutusta, jotta 15 tullilaitosta voisivat toimia kuin yksi. Myös parlamentin tutkimuskomitea korosti tätä tavoitetta. Virkailijavaihto jo koulutusvaiheessa on toivottavaa eurooppalaisen suuntautumisen ja ymmärryksen luomiseksi tullivirkamiesten keskuudessa. Tässä yhteydessä komitea kannattaa ehdotusta eurooppalaisen tulliakatemian perustamisesta. Uusimpien tapahtumien valossa komiteasta näyttäisi myös tarkoituksenmukaiselta tarkistaa Matthaeus-ohjelmalle myönnettyjä varoja. 4.13. Passitusmenettelyn taloudellisen osan kitkaton hoitaminen/Takuu 4.13.1. Komitean mielestä takuun muodon ja suuruuden tulee määräytyä ensi sijassa tuotekohtaisen riskin mukaan. 4.13.2. Yksinkertaistetuissa menettelyissä tulee yrityksille myöntää edelleen herkkiä tuotteita lukuunottamatta mahdollisuus 30-prosenttiseen kokonaistakuuseen. Koska yksinkertaistuksia myönnetään vain tullioikeudellisesti nuhteettomille yrityksille, tulee tämä luokittelu ottaa huomioon myös takuun suuruutta määritettäessä. 4.13.3. Komitea on lisäksi tyytyväinen komission suunnittelemaan tutkimukseen siitä, missä määrin kolmannen osapuolen takaus voitaisiin korvata vaihtoehtoisella maksutakausjärjestelmällä. Komitea odottaa taas, että tullikoodeksin tuleviin toimeenpanomääräyksiin kirjataan selvä maininta siitä, että tietyissä tapauksissa vakuusvaatimuksesta voidaan luopua kokonaan. 4.14. Sellaisten velallisten tunnistaminen, jotka takaavat taloudellisten etujen riittävän suojan 4.14.1. Komission tavoite periä epäasianmukaisesti hoidetun passitusmenettelyn aiheuttamat kustannukset nopeasti ja tehokkaasti on kannatettava. On myönteistä, että tullilaitokset kääntyvät tässä asiassa ensin velan syntymisestä vastaavien henkilöiden puoleen ja turvautuvat vasta sitten päätakaajan maksamaan takuuseen. 4.14.2. Sitä vastoin komitea ei voi kannattaa komission ehdotusta, jonka mukaan tapauksissa, joissa maksuvelkojen perimiseen mahdollisilta velallisilta liittyy vaikeuksia, maksuja vaaditaan automaattisesti päätakaajalta ja hänen maksamastaan takuusta. Passitukseen osallistuvia ei saa panna hallinnollisten ongelmien maksumiehiksi, ei myöskään maksujen kantoon liittyvien! Näin ollen on taloudellisista syistä vaadittava, että maksut kannetaan joka tapauksessa varsinaiselta velalliselta, kun sellainen saadaan epäilyksettä selville. Perintäjärjestys on määritelty selkeästi laissa. Tämä on kaikkien jäsenvaltioiden otettava huomioon. Näin estetään jäsenvaltioiden toisistaan poikkeavat sovellukset. Vain silloin, kun maksuvelallista ei saada selville, on turvautuminen takuuseen hyväksyttävä ratkaisu. 4.14.3. Komitea pitää oikeutettuna komission ehdotusta, jonka mukaan päätakaaja vapautuu vastuustaan eikä näin ollen myöskään enää takaa syntyviä velkoja takuumaksullaan, mikäli tavaroita kuljetetaan passituksen yhteydessä sääntöjenvastaisesti. Passitusmenettelyn vastuualueiden selkeää jakoa kuvailtiin jo toisaalla tässä lausunnossa. 4.15. Passitusmenettelyn käsikirja 4.15.1. Nykyisten säännösten moninaisuuden vuoksi olisi hyvä laatia tullivirkailijoille käsikirja päivittämisen helpottamiseksi mieluummin irtolehtinä tai Internetissä jossa esitellään käytännönläheisesti passitusmenettelyn yksittäiset vaiheet. Käsikirjassa on kerrottava hallinnon ja toimijoiden välisen kumppanuussuhteen lisäksi selkeästi myös kummankin puolen vastuualueista. Komitea pitää välttämättömänä, että tätä käsikirjaa jaetaan komission ehdotuksen vastaisesti lyhentämättömänä myös taloustoimijoille. Tämä ei tietenkään koske hallinnon sisäisiä virkaohjeita. 4.15.2. Komission yksiköiden, kansallisten hallintojen ja yritysten tulisi kirjoittaa tietyt käsikirjan kohdat läheisessä yhteistyössä. Näin se voisi kertoa myös yritysten sisäisistä vaikeuksista nykyisten säännösten toteuttamisessa. Koska uuden passitusmenettelyn on määrä olla avoin, ei komitea näe mitään syytä olla esittämättä tullilaitosten selkeästi muotoiltua kantaa muille asianosaisille. On toivottavaa, että kuljetustyöntekijöille annetaan käyttöön käsikirjan heitä koskevat osat. 4.15.3. ATA Carnet-menettelyn piirissä on vastaavanlainen julkaisu ollut olemassa jo vuosikymmeniä. Tässä käsikirjassa maailman tullijärjestö WCO selvittää ATA-yleissopimuksen tulkintaa ja luettelee Pariisissa sijaitsevan kansainvälisen kauppakamarin toimiston kansainvälisen takausketjun koordinointipaikkana tekemät päätökset (). 4.16. Kaikkien passitusmenettelyyn osallistuvien tahojen välinen viestintä 4.16.1. Komitea katsoo, että on välttämätöntä tiedottaa taloustoimijoille passitusmenettelyyn liittyvistä asioista. Erityisen myönteisenä pidetään Matthaeus-ohjelmassa ja Tulli 2000 -ohjelmassa säädettyä mahdollisuutta muodostaa tulliviranomaisten ja passitusmenettelyn käyttäjien välinen yhteysryhmä, jossa ovat edustettuina hallinnon lisäksi yhteisön ja yhteiseen passitukseen osallistuvien 23 maiden taloustoimijat. Helmikuussa 1997 pidetty Eurotransit 1997 -konferenssi osoitti tällaisten kokousten hyödyllisyyden. Komitea pitää myös ehdotusta hallinnon ja talouden yhteisestä jatkokoulutusjaksosta hyvänä. 4.16.2. Koska passitus on dynaaminen menettely, tulee sen mukautua talouden jatkuvaan kehitykseen. Tämän vuoksi tarvitaan neuvoston, komission, parlamentin ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimen suorittamaa seurantaa. Myös jäsenvaltioissa tarvitaan poliittisia tukitoimia, jotta varmistetaan menettelyn yhtenäinen soveltaminen kaikissa siihen osallistuvissa valtioissa, myös Efta- ja Visegrád-maissa. 5. Päätelmät 5.1. Komitea katsoo, että kokonaisuutena toimintasuunnitelma soveltuu passitusmenettelyn kehittämiseen uudenaikaiseksi ja tulevaisuuteen suuntautuneeksi osaksi eurooppalaista tullioikeutta. Komitea toivoo, että sen esittämät huomautukset otetaan huomioon toimintasuunnitelman toteutuksessa ja se voi osallistua suunnitelman jatkokehitykseen. 5.2. Neuvoston, komission ja parlamentin läheinen yhteistyö sekä taloustoimijoiden kanssa käyty keskustelu ovat osoittaneet kahdentoista viime kuukauden aikana, että on mahdollista luoda uusi passitusmenettely kaikkien osapuolten laajan yhteisymmärryksen vallitessa. Tätä yhteistyötä tulisi jatkaa myös tulevaisuudessa. Bryssel, 1. lokakuuta 1997. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS () Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle: Euroopan passitusta koskeva toimintasuunnitelma uusi tullipolitiikka. KOM(97) 188 lopull. () Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön tullia koskevan toimintaohjelman ("Tulli 2000 -ohjelma") hyväksymisestä (KOM(95) 119 lopull. 95/0087 COD); EYVL C 301, 13.11.1995, s. 5 () Komissio arvioi petosten kokonaismääräksi vuosina 1990 1996 1,27 miljardia ecua. Tästä tullien osuus on 485 miljoonaa ecua (38,2 %) ja tuontimaksujen 784 miljoonaa ecua (61,8 %). () EYVL C 301, 13.11.1995, s. 7; Kohta 3.3 "Koulutustoimenpiteiden mukauttaminen uudenaikaisen eurooppalaisen tullihallinnon tarpeiden mukaisiksi". () ATA-Handbook, Customs Convention on ATA Carnet for the temporary admission of goods, customs, co-operations council, World Customs Organization, ensimmäinen painos 1973.