[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 6.11.2007

KOM(2007) 679 lopullinen

KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE

VUODEN 2006 KERTOMUS PHARE-OHJELMASTA SEKÄ LIITTYMISVALMISTELUJA JA SIIRTYMÄJÄRJESTELYÄ KOSKEVISTA TUKIVÄLINEISTÄ {SEK(2007) 1462}

Johdanto

Phare-ohjelmalla pyritään yhdessä kahden muun Euroopan yhteisöjen rahoittaman tukivälineen eli ISPAn (liittymistä valmisteleva rakennepolitiikan väline) ja Sapardin (maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma) ohella auttamaan Euroopan unionin ehdokasmaita ja unioniin liittyviä maita niiden valmistautuessa jäsenyyteen. Vuonna 2006, kun unioniin oli liittynyt kymmenen uutta jäsenvaltiota, Bulgarialle, Romanialle ja Kroatialle myönnettiin edelleen tukea kyseisistä kolmesta liittymistä valmistelevasta tukivälineestä. Vastaavia säännöksiä muutettiin sen mukaisesti, ja talousarvioon otettiin määrärahat Phare- ja ISPA-välineitä varten jo vuonna 2005 ja Sapard-välineeseen vuodesta 2006 alkaen. Turkki sai edelleen tukea oman liittymistä valmistelevan tukivälineensä kautta.

Liittymistä valmistelevan Phare-tuen tavoitteena on auttaa ehdokasmaita ja unioniin liittyviä maita vahvistamaan julkishallintoaan ja instituutioitaan, jotta ne voisivat toimia tarkoituksenmukaisesti Euroopan unionin sisällä, lähentää niiden lainsäädäntöä Euroopan yhteisön lainsäädäntöön, vähentää siirtymäkausien tarvetta ja edistää taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

Ohjelmasuunnittelu perustuu Phare-ohjelman suuntaviivoihin, joita tarkistettiin vuonna 2004. Tarkistuksen tavoitteena oli jatkaa raja-alueyhteistyöasetuksen mukauttamista Interreg-yhteisöaloitetta vastaavaksi, ottaa huomioon ydinturvallisuuden alalla tarvittava erityinen lähestymistapa sekä painottaa siirtymistä laajennettuun hajautettuun täytäntöönpanojärjestelmään (EDIS). Turkille annettavan liittymistä valmistelevan tuen ohjelmasuunnittelu ja täytäntöönpano tapahtui suurelta osin Phare-tuen menettelyjen ja sisällön mukaisesti. Valmistaakseen Bulgariaa ja Romaniaa rakennerahastojen yhteydessä käyttöön otettuun ohjelmien hajautettuun hallinnointiin Euroopan komissio on lisännyt jatkuvasti näille maille annettavaa tukea, jotta vastuuta Phare-ohjelmien hallinnoinnista ja täytäntöönpanosta voitaisiin siirtää edelleen kansallisille viranomaisille.

Tässä kertomuksessa annetaan tietoja myös uusiin jäsenvaltioihin sovellettavasta siirtymäkauden järjestelystä, joka otettiin käyttöön, jotta voitaisiin jatkaa yhteiskunnan rakenteiden kehittämiseen annettavaa tukea yhteisön säännöstön täytäntöönpanon edellyttämien institutionaalisten ja hallinnollisten valmiuksien parantamiseksi ja vakiinnuttamiseksi. Ohjelmasuunnittelu perustuu komission seurantakertomuksessa (marraskuu 2003) yksilöityihin tarpeisiin.

1. TARKASTELUVUOSI

1.1. Laajentumisprosessin keskeinen kehitys vuonna 2006

Vuosi 2006 oli keskeinen vuosi laajentumispolitiikan kannalta. EU:n laajentumisen viides kierros saatiin päätökseen, kun Bulgaria ja Romania liittyivät EU:hun 1. tammikuuta 2007. Ottaen huomioon nykyiset laajentumista koskevat haasteet, erityisesti Kroatian ja Turkin kanssa käytävät liittymisneuvottelut sekä Länsi-Balkanin maiden vakautus- ja assosiaatioprosessin liittymistä valmistelevan strategian puitteissa, komissio ehdotti strategiaa laajentumista koskevan uuden yksimielisyyden luomiseksi. Strategia vahvistettiin joulukuussa pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa.

Komissio seurasi tarkasti Bulgarian ja Romanian liittymisvalmisteluja ja antoi erityisasetuksen, jotta joidenkin maatalousmaksujen suorittamista voidaan vähentää väliaikaisesti, jos näiden varojen käyttöä koskevat kriteerit eivät täyty. Komissio teki 13. joulukuuta päätökset kummallekin maalle perustettavasta yhteistyö- ja todentamismekanismista, jonka avulla seurataan oikeuslaitoksen uudistamisen sekä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan edistymistä.

Samaan aikaan jatkuivat liittymisneuvottelut Kroatian ja Turkin kanssa. Arviointiprosessi saatiin päätökseen molempien maiden osalta lokakuussa. Koska Turkki ei ole täyttänyt assosiaatiosopimuksen lisäpöytäkirjan täysimääräistä ja syrjimätöntä täytäntöönpanoa koskevaa velvoitettaan, komissio antoi 29. marraskuuta suosituksen liittymisneuvottelujen jatkosta. Neuvosto tuki tätä suositusta suurelta osin.

Komissio seurasi edelleen Turkin, Kroatian ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian edistymistä jäsenyyskriteerien ja liittymiskumppanuuden täyttämisessä. Taloudelliset yhteistyöohjelmat suunnattiin liittymiseen liittyvien uudistusten tukemiseen. Ehdokasmaille myönnettävää rahoitustukea koskevat sitoumukset olivat vuonna 2006 seuraavat: 450 miljoonaa euroa Turkille, 140 miljoonaa euroa Kroatialle ja 43,6 miljoonaa euroa entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle.

Kyproksen turkkilaisyhteisön eristyneisyyden lopettamiseen tähtääviä ja Kyproksen yhdistymistä helpottavia toimenpiteitä koskeva työ jatkui. Kyproksen turkkilaisyhteisölle suunnattua 259 miljoonan euron tukiohjelmaa koskevat ohjelma-asiakirjat ja komission päätökset laadittiin sen jälkeen, kun tukiasetus oli annettu vuoden 2006 alkupuolella.

Vakautus- ja assosiaatioprosessin toteuttaminen Länsi-Balkanilla jatkoi koko vuoden 2006. Neuvottelut viisumien myöntämisen helpottamista koskevista sopimuksista aloitettiin joulukuussa Albanian, Bosnia ja Hertsegovinan, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian, Montenegron ja Serbian kanssa. Samojen maiden kanssa aloitettiin myös neuvottelut takaisinottosopimuksista, lukuun ottamatta Albaniaa, jonka kanssa tehty takaisinottosopimus tuli voimaan toukokuussa 2006.

Albanian kanssa tehty vakautus- ja assosiaatiosopimus allekirjoitettiin kesäkuussa 2006. Väliaikaisen sopimuksen perusteella kauppaa koskevat määräykset tulivat voimaan joulukuussa 2006 sillä edellytyksellä, että varsinainen vakautus- ja assosiaatiosopimus ratifioidaan.

Serbia ja Montenegron kanssa aloitettiin lokakuussa 2005 neuvottelut vakautus- ja assosiaatiosopimuksesta. Asiassa edistyttiin huomattavasti vuoden 2006 ensimmäisten kuukausien aikana. Koska Serbia ja Montenegro ei kuitenkaan täyttänyt sitoumuksiaan yhteistyöstä entistä Jugoslaviaa koskevan kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa, komissio päätti keskeyttää vakautus- ja assosiaatiosopimusta koskevat neuvottelut 3. toukokuuta 2006.

Komissio osallistui vuonna 2006 Montenegron valtioaseman määrittelyä koskevaan työhön, joka eteni suotuisasti. Kun Montenegron itsenäisyydestä oli järjestetty kansanäänestys ja EU oli tunnustanut itsenäisyyden, neuvosto hyväksyi komission ehdotuksen uudesta valtuutuksesta vakautus- ja assosiaatiosopimusta koskevien neuvottelujen aloittamisesta Montenegron kanssa. Neuvottelut aloitettiin uudelleen syyskuussa, ja ne saatiin teknisesti päätökseen joulukuussa; sopimus parafoidaan sitten, kun maa on edistynyt riittävästi komission määrittelemillä aloilla.

Vakautus- ja assosiaatiosopimusta koskevat neuvottelut Bosnia ja Hertsegovinan kanssa saatiin teknisesti päätökseen joulukuussa; sopimus parafoidaan sitten, kun maa on edistynyt riittävästi komission määrittelemillä aloilla. Komissio on vahvistanut uudistusprosessin seurantaa erityisesti Reform Process Monitoring (RPM) -työryhmän avulla. Komissio aloitti taloutta koskevan vuoropuhelun tammikuussa. Komissio on myös valmistellut tiiviisti EU:n läsnäolon vahvistamista Bosnia ja Hertsegovinassa sen jälkeen, kun korkean edustajan toimisto suljettiin. Lisäksi komissio on osallistunut aktiivisesti rauhan täytäntöönpanoneuvoston työhön.

Kosovon aseman ratkaisemista koskeva prosessi jatkui YK:n erityislähettilään toimesta. Komissio tuki Kosovoa sen uudistuspyrkimyksissä vakautus- ja assosiaatioprosessin seurantamekanismin puitteissa.

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 31. heinäkuuta 2006 uuden liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA), jota komissio oli ehdottanut vuosien 2007–2013 rahoituskehyksen puitteissa. Tarkoituksena on antaa keskitetysti ja tehokkaasti liittymistä valmistelevaa tukea sekä ehdokasmaille että mahdollisille ehdokasmaille. Tätä yhtenäistä välinettä, jolla korvataan viisi erillistä oikeusperustaa, sovelletaan 1. tammikuuta 2007 alkaen. Tähän liittyen komissio aloitti strategisen suunnittelun vuoden 2006 viimeisten kuukausien aikana laatimalla maakohtaiset monivuotiset suunnitteluasiakirjat ja esitteli täytäntöönpanoasetuksen luonnoksen jäsenvaltioille joulukuussa 2006. Ensimmäiset IPA-ohjelmat hyväksyttäneen vuoden 2007 toisella neljänneksellä. Vuonna 2006 laajentumisasioiden pääosasto käytti maksusitoumusmäärärahoista 2,3 miljardia euroa ja maksumäärärahoista 2,0 miljardia euroa tukena laajentumismaille.

Laajentumisasioiden pääosasto antoi etusijan laajentumisesta tiedottamiselle strategisten kumppanuuksien (muut EU:n toimielimet, alue- ja paikallishallinto, tiedotusvälineet, kansalaisjärjestöt ja muut tahot mukaan lukien) välityksellä. Työ huipentui vuoden 2006 lopulla laajaan tiedotuskampanjaan, joka järjestettiin Bulgarian ja Romanian liittymisestä.

Komissio jatkoi myös kansalaisvuoropuhelun toteuttamista erityisesti Turkissa ja Kroatiassa. Tavoitteena on vahvistaa EU:n ja ehdokasmaiden kansalaisyhteiskunnan välisiä yhteyksiä yhteisymmärryksen parantamiseksi ja kuunnella kansalaisia laajentumista koskevien kysymysten tiimoilta.

1.2. Vuoden 2006 Eurooppa-neuvostojen tärkeimmät päätelmät

Kuten seuraavista otteista ilmenee Brysselissä 14. ja 15. joulukuuta 2006 järjestetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa vahvistettiin 15. ja 16. kesäkuuta järjestetyn kokouksen päätelmät[1] ja vahvistettiin vuoden 2006 laajentumispaketti laajentumista koskevan uuden yksimielisyyden perustaksi.

”Kuten kesäkuun 2006 Eurooppa-neuvostossa sovittiin, Eurooppa-neuvosto kävi perusteellisen keskustelun laajentumisesta. Keskustelu pohjautui laajentumisstrategiaa koskevaan komission tiedonantoon ja sen liitteenä olevaan erityiskertomukseen EU:n kyvystä integroida uusia jäseniä. Eurooppa-neuvosto katsoo, että sitoumusten vahvistamiseen, ehdollisuuteen ja tiedottamiseen perustuva laajentumisstrategia yhdistettynä EU:n kykyyn integroida uusia jäseniä luo perustan uudelle yksimielisyydelle laajentumisesta. EU noudattaa sitoumuksia, joita se on antanut laajentumisprosessissa mukana oleville maille.

[…] EU:n integraatiokyvyn ylläpitämiseksi liittyvillä mailla on oltava valmiudet ja kyky täyttää unionin jäsenyydestä aiheutuvat velvoitteet kokonaisuudessaan ja unionin on voitava toimia tehokkaasti ja kehittyä edelleen. Molemmat näkökohdat ovat keskeisiä, jotta asialle saadaan yleisen mielipiteen laaja ja täysi tuki. Tätä olisi edistettävä myös lisäämällä avoimuutta ja tehostamalla tiedottamista.

Eurooppa-neuvosto vahvistaa, että EU pitää kiinni sitoumuksistaan, jotka koskevat meneillään olevia liittymisneuvotteluja. Liittymisprosessiin sovellettavissa säännöissä, joita on äskettäin vahvistettu, määrätään tiukasta ehdollisuudesta neuvottelujen kaikissa vaiheissa. Eurooppa- neuvosto on yhtä mieltä komission ehdottamista parannuksista, jotka koskevat neuvottelujen hallinnointia ja laatua. […] Eurooppa-neuvosto toteaa jälleen, että Länsi-Balkanin maiden tulevaisuus on Euroopan unionissa. Se toistaa, että kunkin maan lähentyminen Euroopan unioniin riippuu maan omista ponnisteluista sen pyrkiessä noudattamaan Kööpenhaminan kriteereitä ja vakautus- ja assosiaatioprosessissa vahvistettuja edellytyksiä. […]

Eurooppa-neuvosto korostaa, että on huolehdittava siitä, että EU voi pitää yllä ja syventää omaa kehitystään. Laajentumistahdissa on otettava huomioon unionin kyky ottaa vastaan uusia jäseniä. Eurooppa-neuvosto kehottaa komissiota laatimaan vaikutustenarviointeja keskeisillä politiikan aloilla sen antaessa lausuntonsa jonkin maan jäsenyyshakemuksesta sekä liittymisneuvottelujen aikana. Unionin laajentuessa menestyksekäs Euroopan yhdentyminen edellyttää, että EU:n toimielimet toimivat tehokkaasti ja että EU:n politiikkoja kehitetään edelleen ja rahoitetaan kestävällä tavalla.”

2. OHJELMASUUNNITTELU JA OHJELMIEN TÄYTÄNTÖÖNPANO: YLEISKATSAUS

2.1. Phare ja Turkin liittymistä valmisteleva tuki

Todelliset kokonaismäärärahat olivat 1 401,7 miljoonaa euroa, ja ne jakautuivat seuraavasti:

Kansalliset ohjelmat | 1 086,5 milj. euroa |

Rajat ylittävä yhteistyö | 84,0 milj. euroa |

Alueelliset ja horisontaaliset ohjelmat (myös TAIEX) | 168,0 milj. euroa |

Ydinturvallisuus | 13,2 milj. euroa |

Bulgaria – Kozloduyn ydinvoimalan käytöstä poistaminen | 50,0 milj. euroa |

Kansalliset ohjelmat jakautuivat seuraavasti:

Bulgaria | 166,8 milj. euroa |

Romania | 408,6 milj. euroa |

Kroatia | 61,1 milj. euroa |

Turkki | 450,0 milj. euroa |

Yksityiskohtaiset tiedot kunkin maan Phare-tuesta ja Turkin liittymistä valmistelevasta tuesta löytyvät tämän kertomuksen liitteen I osasta, jossa esitellään tilanne maittain.

2.2. Siirtymäjärjestely

Kymmeneen maahan, jotka aiemmin saivat Phare-ohjelmasta liittymistä valmistelevaa tukea (Kypros ja Malta saivat tukea omien liittymistä valmistelevien järjestelyjensä mukaisesti), sovellettiin vuonna 2004 ensimmäistä kertaa erityistä siirtymäjärjestelyä. Siinä tuetaan yhteiskunnan rakenteiden kehittämistä uusissa jäsenmaissa, jotta ne voisivat vahvistaa institutionaalisia ja hallinnollisia valmiuksiaan panna yhteisön säännöstö täytäntöön ja näin jatkaa Phare-ohjelman yhteydessä aloitettuja yhteiskunnan rakenteiden kehittämistoimia. Tämä kertomus kattaa siirtymäjärjestelyn viimeisen vuoden uusissa jäsenvaltioissa.

Siirtymäjärjestely perustettiin liittymisasiakirjan 34 artiklalla liittymisen jälkeisen ajan tilapäiseksi rahoitusvälineeksi. Ohjelmasuunnittelu perustuu komission seurantakertomuksessa (marraskuu 2003) yksilöityihin tarpeisiin. Artiklassa esitetään esimerkkejä yhteisön säännöstön keskeisistä aloista, joilla on puutteita, mutta siinä suljetaan tuen ulkopuolelle kaikki sellaiset alat, joilla on mahdollista saada tukea rakennerahastoista. Phare-ohjelmasta rahoitetun yhteiskunnan rakenteiden kehittämiseen annetun tuen jatkuvuuden varmistamiseksi osa siirtymäjärjestelyn kunkin vuoden määrärahoista on kohdennettu tiettyihin useita edunsaajia koskeviin ohjelmiin.

Maksusitoumukset olivat yhteensä 67,2 miljoonaa euroa, ja ne jakautuivat seuraavasti:

Kansalliset ohjelmat | 63,1 milj. euroa |

Useita maita koskevat ja horisontaaliset ohjelmat | 4,1 milj. euroa |

Kansalliset ohjelmat jakautuivat seuraavasti:

Kypros | 3,2 milj. euroa | Latvia | 4,0 milj. euroa |

Tšekki | 7,2 milj. euroa | Liettua | 4,0 milj. euroa |

Viro | 3,7 milj. euroa | Puola | 22,1 milj. euroa |

Unkari | 6,7 milj. euroa | Slovenia | 3,7 milj. euroa |

Malta | 3,3 milj. euroa | Slovakia | 5,2 milj. euroa |

2.3. Siirtyminen laajennettuun hajautettuun täytäntöönpanojärjestelmään (EDIS)

Komission tavoite on, että Phare-tukea vastaanottavat maat kykenevät hallinnoimaan yhteisön varoja laajennetussa hajautetussa täytäntöönpanojärjestelmässä (EDIS), jotta ne saavat ennen liittymistä riittävästi käytännön kokemusta hallinnoinnista täysin hajautetussa järjestelmässä, ja ne kykenevät siten hallinnoimaan tehokkaasti rakennerahastoja liittymisestä lähtien (jaetussa hallinnointiympäristössä).

Komissio hyväksyy EDIS-järjestelmässä toimivat Phare-ohjelman täytäntöönpanovirastot, kun ne osoittavat niillä olevan käytössään asianmukaiset voimavarat, rakenteet ja järjestelmät yhteisön avun tehokasta ja oikea-aikaista hallinnointia varten.

EDIS-järjestelmän soveltaminen Bulgariassa sen neljään täytäntöönpanovirastoon[2] viivästyi. Joulukuun 2006 kertomusluonnoksessa esiteltiin useita ongelmia. Bulgarian viranomaisten on laadittava toimintasuunnitelma näiden ongelmien ratkaisemiseksi. Valtuutus EDIS-järjestelmän käyttöönottoon annetaan todennäköisesti ennen vuoden 2007 puoliväliä.

Romania teki vuonna 2006 komissiolle hakemuksen ennakkovalvonnasta luopumiseksi ja EDIS-valtuutuksen saamiseksi. Hakemus koski Euroopan yhdentymisen ministeriötä ja varainhoidosta ja sopimuksista vastaavaa keskusyksikköä pääasiallisena täytäntöönpanovirastona. Työministeriö teki erillisen hakemuksen. Kyseinen ministeriö oli perustettu erilliseksi täytäntöönpanovirastoksi ESR-tyyppisiä liittymistä valmistelevia ohjelmia varten. Euroopan yhdentymisen ministeriö ja varainhoidosta ja sopimuksista vastaava keskusyksikkö saivat valtuutuksen 14. joulukuuta 2006. EDIS-päätös sisältää useita niin sanottuja 2-tyypin havaintoja, joita on seurattava ja jotka edellyttävät järjestelmän parantamista tietyssä määräajassa päätöksen päiväyksestä. Loppukertomus ja valtuutusprosessi saadaan päätökseen vuonna 2007.

Komissio teki 7. helmikuuta 2006 päätöksen Phare- ja Cards-ohjelmien hallinnoinnin osittaisesta siirtämisestä Kroatialle hajautetussa täytäntöönpanojärjestelmässä (DIS).

Turkki siirtyi lokakuussa 2003 DIS-järjestelmään, ja sen alustavana tavoitteena on edetä EDIS-järjestelmään vuonna 2007.

2.4. Liittymistä valmistelevan yhteisön tuen koordinointi

- Sapardin[3] (maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma) tarkoituksena on auttaa ehdokasvaltioita ratkaisemaan rakennesopeutusta koskevat ongelmat maatalousalalla ja maaseudulla sekä panemaan täytäntöön yhteistä maatalouspolitiikkaa koskeva yhteisön säännöstö ja siihen liittyvä lainsäädäntö. Sapard-toimia kuvataan yksityiskohtaisesti Sapard-vuosikertomuksessa.

- ISPA[4] (liittymistä valmisteleva rakennepolitiikan väline) on tarkoitettu pääasiassa mukauttamaan ehdokasmaiden infrastruktuureja yhteisön vaatimusten mukaisiksi. Siitä rahoitetaan myös suuria ympäristö- ja liikenneinfrastruktuureja. ISPA-toimia kuvataan yksityiskohtaisesti ISPA-vuosikertomuksessa.

- Komission kolmen liittymistä valmistelevan välineen johtajatason koordinointikomitea ei kokoontunut virallisesti vuonna 2005, vaikkakin useita kokouksia on pidetty erityisesti uuden liittymistä valmistelevan välineen (IPAn) ja sen osa-alueiden perustamista varten[5]. Liittymistä valmistelevan tuen täytäntöönpanoa koskeva yleiskertomus (General Assistance Document) esiteltiin komitealle 19. toukokuuta 2006. Yleiskertomuksessa komissio selvittää Phare-hallintokomitealle liittymistä valmistelevan tuen yhteensovittamista vuonna 2005 ja vuodeksi 2006 suunniteltua tukea. Asiakirjassa ilmoitetaan kyseisistä kolmesta välineestä kullekin maalle vuoden aikana kohdennettavan tuen alustava määrä, annetaan tietoja koordinoinnista Euroopan investointipankin ja kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa ja kerrotaan hajautetun hallinnoinnin edistymisestä ja tulevaisuudennäkymistä. Phare-, ISPA- ja Sapard-välineiden keskinäistä koordinointia käsitellään yksityiskohtaisemmin erillisessä liittymistä valmistelevan tuen yhteensovittamista käsittelevässä vuosikertomuksessa.

3. YHTEISTYÖ EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN JA KANSAINVÄLISTEN RAHOITUSLAITOSTEN KANSSA

Komissio neuvottelee kansainvälisten rahoituslaitosten ja kahdenvälisen avun antajien kanssa säännöllisesti koko ohjelmakauden ajan löytääkseen yhteisten toimintojen mahdollisuuksia ja toisiaan täydentäviä lähestymistapoja liittymistä edeltävien painopistealueiden käsittelyyn.

Yhteistyö ja yhteisrahoitushankkeet Euroopan investointipankin (EIP) ja muiden kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa, erityisesti Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD), Maailmanpankin ja Euroopan neuvoston kehityspankin (CEB, yhteistyössä Saksan jälleenrakennuspankin Kreditanstalt für Wiederaufbaun kanssa) kanssa, toteutetaan laajentumismaita koskevan, Euroopan komission ja osallistuvien kansainvälisten rahoituslaitosten 26. huhtikuuta 2006 laatiman tarkistetun yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti.

Phare-ohjelmassa horisontaalisten ohjelmien toteuttaminen on tarjonnut runsaasti mahdollisuuksia kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa tehtävälle yhteistyölle, sillä näiden rahoituslaitosten lainoja on voitu myöntää yhdessä EU:n avustusten kanssa joustavammin verrattuna kansallisista ohjelmista rahoitettuihin investointihankkeisiin. Komissio on kuitenkin varmistanut, että kyseiset kaksi ohjelmatyyppiä ovat täydentäneet toisiaan.

Vuoden 2005 jälkeen käynnistetyt uudet Phare-ohjelmasta rahoitetut horisontaaliset ohjelmat toteutetaan Romaniassa, Bulgariassa, Kroatiassa ja Turkissa[6]. Perättäisten horisontaalisten rahoitusjärjestelyjen tekninen luonne ja useita maita käsittävä lähestymistapa edellyttivät sellaisten erittäin pitkälle erikoistuneiden rahoituslaitosten osallistumista, joilla on pitkäaikainen kokemus kansainvälisestä rahoituksesta, pk-yrityksistä ja kunnallisalan kehityksestä. Etusijalle asetettiin rahoituslaitokset, joilla on kansainvälisen julkisoikeudellisen yhteisön asema, yhteiset arvot EU:n kanssa erityisesti laajentumisen osalta ja samankaltaiset yleisen edun mukaiset tavoitteet, eikä yksityisen sektorin rahoituslaitoksia, joiden tavoitteena on kaupalliset investointiehdot.

Ensimmäinen rahoitusohjelma käynnistettiin vuonna 1999 Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin kanssa. Euroopan neuvoston kehityspankki, joka toteuttaa ohjelmat yhteistyössä Saksan jälleenrakennuspankin kanssa, ja Euroopan investointipankki liittyivät rahoitusohjelmiin seuraavina vuosina. Komissio on käynnistänyt seuraavat 32 rahoitusohjelmaa vuodesta 1999:

- 18 pk-yritysten rahoitusvälinettä, joihin liittyvän EU:n rahoituksen arvo on yhteensä 376 miljoonaa euroa ja joihin kansainväliset rahoituslaitokset ovat myöntäneet 2 328,25 miljoonan euron lainavarat;

- 11 kuntien rahoitusvälinettä, joihin liittyvän EU:n rahoituksen arvo on yhteensä 117,8 miljoonaa euroa ja joihin kansainväliset rahoituslaitokset ovat myöntäneet 589 miljoonan euron lainavarat;

- 3 energiatehokkuuden rahoitusvälinettä otettiin käyttöön ensimmäisen kerran vuonna 2006. Niihin liittyvän EU:n rahoituksen arvo on 53 miljoonaa euroa ja kansainvälisten rahoituslaitosten myöntämien lainavarojen arvo 212 miljoonaa euroa. Niiden toteuttaminen alkaa huhtikuussa 2007.

Pk-yritysten rahoitusväline on tarkoitettu monille edunsaajille, ja sen tarkoituksena on vahvistaa rahoituksenvälittäjien (ts. pankit, leasingyhtiöt) valmiuksia jatkaa ja laajentaa pk-yrityksille suunnattua rahoitustoimintaansa laajentumismaissa.

Kuntien rahoitusvälineen toimintamekanismi on samankaltainen kuin pk-yritysten rahoitusvälineen. Kansainvälisten rahoituslaitosten varoista myönnettävät lainat ja riskienjaon välineet yhdistetään paikallisille rahoituksen välittäjille myönnettäviin rahoitusavustuksiin, joita ei tarvitse maksaa takaisin. Phare-ohjelmasta on tarkoitus myöntää jonkin verran rahoitusta kuntien tekniseen tukeen, jotta kuntien luottomarkkinoiden kysyntäpuolta voidaan vahvistaa.

Energiatehokkuuden rahoitusväline otettiin käyttöön vuonna 2006 vastauksena energiatehokkuutta koskevaan vihreään kirjaan ja rakennusten energiatehokkuudesta annettuun direktiiviin. Sen tavoitteena on edistää kaikenlaisten rakennusten ja teollisuuden energiatehokkuuteen tehtäviä investointeja tarjoamalla lopullisille lainanottajille tarvittavaa rahoitusta. Ohjelma kattaa kansainvälisten rahoituslaitosten luotot rahoituksen välittäjille ja kannustimet, joiden tarkoituksena on parantaa laitteiden kustannustehokkuutta ja tehdä energiainvestoinneista houkuttelevampia, sekä paikallisten rahoituksen välittäjien saamat maksut, jotta ne antaisivat luottoja energiatehokkuuden parantamisen rahoittamiseen.

EIP ja komissio ovat Nizzassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston pyynnöstä perustaneet rajaseutujen rahoitusvälineen, jota selostetaan tarkemmin 25. heinäkuuta 2001 annetussa rajaseutuja koskevassa komission tiedonannossa. Hankkeessa keskitytään toteuttamaan pieniä kunnallisia infrastruktuureja rajaseutualueilla, jotta voitaisiin edistää niiden yhdentymistä nykyisiin EU-alueisiin. Se käsittää kaksi kunnille tarkoitettua infrastruktuuriohjelmaa, joihin sisältyy yhteensä 40 miljoonaa euroa EU:n rahoitusta ja 200 miljoonaa euroa EIP:n luottoja. Ohjelman toteuttaminen on vielä kesken. EU:n rahoitusosuutta on supistettu 50 miljoonasta eurosta 40 miljoonaan euroon vuonna 2006, jotta määrä vastaisi hankeohjelman kokoa.

4. SEURANTA JA ARVIOINTI

Seurannan ja arvioinnin tavoitteena on ensinnäkin seurata ja arvioida, kuinka hyvin edunsaajamaat saavuttavat liittymistä koskevat tavoitteet saamansa rahoitustuen avulla arvioimalla ohjelmien edistymistä ja saatuja kokemuksia. Toiseksi rahan arvoa ja liittymistä valmistelevien tukivarojen käyttöä koskeva vastuullisuus voidaan toteuttaa sen avulla. Kolmas tavoite on tukea seuranta- ja arviointivalmiuksien kehittämistä paikallisella tasolla edunsaajamaissa, jotta ne pystyisivät itse hallinnoimaan ja valvomaan liittymistä valmistelevaa tukea.

4.1. Ennakkoarviointi

IPAn ennakkoarviointi, joka keskittyi maakohtaisiin monivuotisiin suunnitteluasiakirjoihin, saatiin päätökseen vuonna 2006. Arvioinnin perusteella tehdyt päätelmät ja suositukset otettiin huomioon laatutukiryhmän (QSG) keskusteluissa ja päätelmissä sekä maakohtaista monivuotista suunnittelua koskevissa ohjeissa ja asiakirjoissa.

4.2. Seuranta ja väliarviointi

Väliarviointi tuotti Romaniassa, Bulgariassa ja Turkissa vuonna 2006 noin 32 yksittäistä tiettyyn maahan, alaan, yksittäiseen tapaukseen tai aihepiiriin liittyvää arviointikertomusta, joissa käsiteltiin Phare-tuella tai muilla liittymistä valmistelevan tuen välineillä rahoitettuja toimia.

Vuoden 2006 rahoitustukea koskevat väliarviointiraportit osoittavat kaiken kaikkiaan, että liittymistä valmistelevan tuen tulokset Bulgariassa, Romaniassa ja Turkissa ovat melko sekalaisia ja niissä on suuria eroja. Tiettyjä kyseisiä kolmea maata koskevia arviointituloksia esitellään osassa II.3.1.

4.3. Jälkiarviointi

Phare-ohjelmien laaja jälkiarviointi, joka kattoi kansalliset ohjelmat, monikansalliset ohjelmat ja aihepiireittäin laaditut arviot, saatiin päätökseen vuonna 2006. Jälkiarvioinnin tuloksena laadittiin muun muassa kahdeksan monta maata kattavaa kertomusta, kymmenen maakohtaista arviointikertomusta, seitsemän tiettyyn aihepiiriin liittyvää arviointikertomusta ja yhteenvetokertomus. Arvioinnin tuloksia käytetään tehtäessä päätöksiä nykyisestä liittymistä valmistelevasta tuesta ja Länsi-Balkanille myönnettävästä tuesta. Jälkiarvioinnin tärkeimmät tulokset ja päätelmät ovat osassa II.3.2.

5. MUUT TOIMET

Komission yksiköt toteuttivat lukuisia muita toimia parantaakseen vuoden 2006 ohjelmien laatua ja tukeakseen paikallisten seuranta- ja arviointivalmiuksien kehittämistä. Erityistoimia kuvataan liitteen osassa II.3.

[1] Kesäkuussa 2006 järjestetyn kokouksen päätelmien täydellinen teksti on Internet-osoitteessa http://www.consilium.europa.eu/cms3_applications/Applications/newsRoom/LoadDocument.asp?directory=en/ec/&filename=90111.pdf. Joulukuussa 2006 järjestetyn kokouksen päätelmien täydellinen teksti on Internet-osoitteessa http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ec/92202.pdf.

[2] Varainhoidosta ja sopimuksista vastaava keskusyksikkö, alueellisen kehityksen ja julkisten töiden ministeriö, työvoima- ja sosiaaliministeriö, talousministeriö.

[3] Lisätietoja Sapard-ohjelmasta on maatalouden pääosaston Internet-sivustossa.

[4] Lisätietoja ISPA-rahoitusvälineestä on aluepolitiikan pääosaston Internet-sivustossa.

[5] Kuudesta kaudelle 2007–2013 ehdotetusta ulkosuhteisiin liittyvästä tukivälineestä yksi on uusi liittymistä valmistelevan tuen väline, IPA. IPAn avulla pyritään ulkomaanavun ja sisäpolitiikkojen liityntäpisteessä helpottamaan ehdokasmaiden (Turkki, Kroatia ja entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia) ja mahdollisten ehdokasmaiden (Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Montenegro ja Serbia, johon kuuluu Kosovo YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244 mukaisesti) liittymistä unioniin. IPA on liittymiseen tähtäävä väline, joka täyttää kaikki liittymisprosessista johtuvat vaatimukset, erityisesti mitä tulee painopisteisiin, seurantaan ja arviointiin. IPA korvaa tähänastiset liittymistä valmistelevat välineet, joita ovat Phare, johon kuuluu yhteisön säännöstön täytäntöönpanon tukeminen yhteiskunnan rakenteiden kehittämisen ja siihen liittyvien investointien, taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen tehtävien investointien ja rajat ylittävän yhteistyön muodossa; ISPA, joka on koheesiorahaston esivaihe ja käsittelee ympäristö- ja liikenneinfrastruktuureja; Sapard, joka on maaseudun kehittämissuunnitelmien edeltäjä ja käsittelee yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvää yhteisön säännöstöä ja maaseudun kehitystä; Turkin liittymistä valmisteleva tukiväline, jonka soveltamisala on sama kuin Pharen; sekä Cards, joka kattaa Länsi-Balkanin.

[6] Turkille maksetaan Turkin omaa liittymistä valmistelevaa tukea.