EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 03.12.1997 
KOM(97)676 lopull. 
Luonnos: 
Neuvoston päätöslauselma 
Vuoden 1998 työllisyysohjeista 
(kömmission esittämä) 

Komission tiedonanto 
Luonnos: 
Neuvoston päätöslauselma 
vuoden 199$ tyflllisyysQhJfljsJa 
Amsterdamin Eurooppa-neuvosto päätti, että Euroopan yhteisön 
perustamissopimuksen uuden työllisyyttä koskevan osaston tiettyjä säännöksiä 
alettaisiin välittömästi soveltaa ja että pidettäisiin työllisyysasiain huippukokous. 
Tämän mukaisesti komissio hyväksyi 1. päivänä lokakuuta 1997 ehdotusta 
jäsenvaltioille suunnatuiksi työllisyyspoliittisiksi ohjeiksi 1998 koskevan 
tiedonannon, joka on osoitettu neuvostolle, Euroopan parlamentille talous- ja 
sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. Tiedonanto oli lisäksi pohjana sille 
keskustelulle, jota käytiin ennen Luxemburgissa 20. ja 21. marraskuuta 1997 
järjestettyä Eurooppa-neuvoston työllisyyttä koskevaa erityiskokousta. 
Eurooppa-neuvoston ohjeista tekemän sopimuksen mukaisesti, sellaisena kuin 
se tuodaan esille 20. ja 21. marraskuuta 1997 järjestetyn kokouksen 
puheenjohtajiston laatimassa päätelmässä, komissio esittää neuvostolle 
hyväksyttäväksi luonnoksen vuoden 1998 työllisyysohjeita koskevaksi 
päätöslauselmaksi. Ohjeissa keskitytään neljään päätoimintalinjaan, joita ovat 
työllistyvyyden parantaminen, yrittäjyyden suosiminen, yritysten ja niiden 
työntekijöiden sopeutumiskyvyn edistäminen ja yhtäläisiä mahdollisuuksia 
koskevien toimintaperiaatteiden vahvistaminen. Erityisesti tuodaan esille 
yhdeksäntoista erillistä ohjetta. 
Komissio laatii ja jättää tarkastettavaksi Eurooppa-neuvoston pyytämät 
kertomukset. Komissio ryhtyy lisäksi valmisteluihin yhteisen kertomuksen 
esittämiseksi Wienin Eurooppa-neuvostolle ja vuoden 1999 työllisyysohjeiden 
hyväksymiseksi. 
1 
Luonnos: 
Neuvoston päätöslauselma 
Vuoden 1998 työllisyysohjeista 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, 
toimii kasvua ja työllisyyttä käsitelleen Amsterdamin Eurooppa-neuvoston 
päätöslauselman mukaisesti, jossa viitataan perustamissopimuksen uudessa 
työllisyyttä käsittelevässä osastossa tarkoitettuun menettelyyn ja mainitaan, että 
neuvoston tulisi pyrkiä saattamaan kyseiset määräykset välittömästi 
sovellettaviksi, 
toimii Eurooppa-neuvoston työllisyyttä käsitelleen 20.-21. marraskuuta pidetyn 
ylimääräisen kokouksen mukaisesti, 
ottaa huomioon komission laatiman luonnoksen ja komission 1 päivänä 
lokakuuta 1997 antaman tiedonannon 'Ehdotus jäsenvaltioiden 
työllisyyspolitiikkaa koskeviksi ohjeiksi vuonna 1998, 
ottaa huomioon Euroopan parlamentin Eurooppa-neuvoston työllisyyttä 
käsittelevää ylimääräistä kokousta koskevan päätöslauselman, 
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean komission tiedonantoa koskevan 
lausunnon, 
ottaa huomioon alueiden komitean panoksen Eurooppa-neuvoston työllisyyttä 
käsittelevään ylimääräiseen kokoukseen, 
ottaa huomioon työllisyys-ja työmarkkinapoliittisen komitean lausunnon, 
ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon, 
ottaa huomioon työmarkkinaosapuolten panoksen työllisyyttä käsittelevään 
Eurooppa-neuvoston ylimääräiseen kokoukseen, 
sekä katsoo, että 
koska työllisyyskysymys on Euroopan kansalaisten keskeinen huolenaihe, on 
kaikin keinoin pyrittävä vähentämään työttömyyttä, joka kohtuuttoman suurena 
on uhka yhteiskuntamme yhtenäisyydelle, 
tarvitaan kolme osa-aluetta käsittävä kokonaisstrategia: 
(1) sellaisen yhteensovitetun makrotason talouspolitiikan jatkaminen ja 
kehittäminen, jonka tukena ovat tehokkaat yhtenäismarkkinat 
(2) kaikkien yhteisön politiikkojen saattaminen toimimaan työllisyyden 
tukemiseksi 
(3) jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkojen yhteensovittaminen, joka perustuu 
yhteiseen tavoitteita ja keinoja koskevaan lähestymistapaan ja jolla pyritään 
lähestymään yhteisesti asetettuja, todennettavia ja säännöllisesti 
ajanmukaistettuja tavoitteita, jotka jäsenvaltioiden tulisi sisällyttää laatimiinsa 
kansallisiin työllisyyttä koskeviin toimintasuunnitelmiin, 
kyseinen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkojen yhteensovittaminen toteutetaan 
hyväksymällä työllisyyttä koskevat ohjeet, jotka ovat yleisen talouspolitiikan 
suuntaviivojen mukaiset ja joissa asetetaan selkeitä tavoitteita, joiden 
saavuttamista seurataan säännöllisesti käyttäen yhteistä menettelytapaa 
tulosten arvioimiseksi, 
ohjeet perustuvat neljään päätoimintalinjaan: parannetaan työllistyvyyttä, 
suositaan yrittäjyyttä, parannetaan työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskykyä, 
jotta työmarkkinat voivat reagoida talouden muutoksiin, sekä edistetään 
yhtäläisiä mahdollisuuksia, 
kyseisen strategian toteuttaminen vaatii yhteisiä ponnisteluja kaikilta osapuolilta: 
jäsenvaltioilta, alueilta, työmarkkinaosapuolilta ja yhteisön toimielimiltä; 
Euroopan parlamentti ja Euroopan investointipankki ovat osoittaneet 
sitoutuneensa tähän pyrkimykseen, 
ohjeet on sisällytettävä kansallisiin työllisyyttä koskeviin toimintaohjelmiin, jotta 
niillä on käytännön vaikutusta kansallisina tavoitteina, joiden taso määritellään 
mahdollisuuksien ja tarpeen mukaan; tätä vaihetta seuraa niiden ottaminen 
osaksi kansallisia sääntelyä, hallintoa tai muita seikkoja koskevia toimenpiteitä, 
kansallisissa toimintaohjelmissa asetetaan tavoitteen saavuttamiselle määräajat, 
jotka suhteutetaan muun muassa käytettävissä oieviin hallinnon ja talouden 
voimavaroihin, 
näiden toimenpiteiden tavoitteena on nostaa huomattavasti ja pysyvästi 
Euroopan työllisyysastetta, 
erityisen tärkeitä ovat sellaiset ehkäisevät toimet, joilla pyritään katkaisemaan 
nuoriso- ja pitkäaikaistyöttömyyden kasvu tunnistamalla varhain yksilölliset 
tarpeet ja ryhtymällä näiden tarpeiden mukaisiin toimiin, ja tulee 
järjestelmällisesti suosia aktiivisia työllistämistoimia passiivisten tukitoimien 
sijasta, ja 
vertailukelpoisiin tilastotietoihin perustuvat yhteiset indikaattorit ovat tärkeitä, 
jotta työllisyyspolitiikkaa voidaan seurata ja arvioida tehokkaasti sekä tunnistaa 
hyvät toimintatavat, 
ON ANTANUT TÄMÄN PÄÄTÖSLAUSELMAN: 
1. Liitteenä olevat vuoden 1998 työllisyysohjeet hyväksytään. 
2. Jäsenvaltiot ottavat nämä ohjeet huomioon työllisyyspolitiikassaan. 
3. Kukin jäsenvaltio laati usean vuoden tähtäimellä vuosittain kansallisen 
työllisyyttä koskevan toimintaohjelman, jossa se tuo esiin suhtautumisensa 
kuhunkin ohjeeseen, ja lähettää kyseisen toimintaohjelman sekä siihen 
liittyvän toteuttamiskertomuksen neuvostolle ja komissiolle. 
4. Jäsenvaltioita kehotetaan 
a) jättämään ensimmäinen näihin ohjeisiin perustuva työllisyyttä 
koskeva toimintaohjelmansa neuvostolle ja komissiolle hyvissä ajoin 
ennen Cardiffin Eurooppa-neuvostoa 
b) antamaan neuvostolle ja komissiolle vuosittain kertomus, jossa 
käsitellään tärkeimpiä työllisyyspolitiikan toteuttamiseen tähtääviä, 
ohjeisiin perustuvia toimenpiteitä ja joka on tarkoitettu yhteistä 
vuosikertomusta varten, jonka neuvosto ja komissio esittävät 
Eurooppa-neuvostolle. 
5. Neuvosto aikoo 
a) vuoden 1998 jälkipuoliskolla toteuttaa 4. b kohdassa mainittuihin 
kertomuksiin perustuvan tutkimuksen siitä, miten jäsenvaltiot ovat 
toteuttaneet ohjeisiin perustuvaa työllisyyspolitiikkaa 
b) laatia yhdessä komission kanssa komission esittämään luonnokseen 
perustuvan kertomuksen ohjeiden soveltamisesta ja 
työllisyystilanteesta yhteisössä sekä esittää tämän kertomuksen 
Wienin Eurooppa-neuvostolle. 
6. Neuvosto katsoo, että komissio aikoo antaa 15. lokakuuta 1998 mennessä 
luonnoksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkaa koskeviksi ohjeiksi vuonna 
1999. 
7- Neuvosto vahvistaa, että kaikkien tasojen työmarkkinaosapuolilla on tärkeä 
osa ohjeita sovellettaessa ja että kyseistä osaa tullaan arvioimaan 
säännöllisesti muun muassa komissiossa ja neuvostossa sekä 
puolivuosittaisissa kolmikantakokouksissa valtionpäämiesten, hallitusten ja 
komission tasolla. 
VUODEN 1998 TYÖLLISYYSQHJEET 
PARANNETAAN TYÖLLISTYVYYTTÄ 
* Torjutaan nuorisotyöttömyyttä ia ennaltaehkäistään 
pitkäaikaistyöttömyyttä 
Kyetäkseen vaikuttamaan nuoriso- ja pitkäaikaistyöttömyyden 
kehityssuuntaan jäsenvaltiot kehittävät yksilöllisten tarpeiden 
varhaiseen tunnistamiseen perustuvia ennaltaehkäiseviä ja 
työllistyvyyttä edistäviä strategioita. Jäsenvaltion määrittämän, mutta ei 
viittä vuotta pidemmän ajanjakson kuluessa (ajanjakso voi olla pidempi, 
jos jäsenvaltiossa on erityisen paljon työttömyyttä) jäsenvaltiot 
varmistavat, että 
- kaikille nuorille annetaan uusi mahdollisuus ennen kuin he ovat 
olleet kuusi kuukautta työttöminä tarjoamalla heille koulutusta, 
uudelleenkoulutusta, työharjoittelua, työtä tai muuta toimintaa, joka 
edistää pääsyä työelämään 
- myös aikuisille työttömille annetaan uusi mahdollisuus ennen kuin 
he ovat olleet 12 kuukautta työttöminä; tähän pyritään edellä 
mainituilla keinoilla tai yleisemmin yksilöllisellä 
ammatinvalinnanohjauksella. 
Ennaltaehkäisevien ja työllistyvyyttä edistävien toimenpiteiden lisäksi 
olisi edistettävä pitkäaikaistyöttömien paluuta työelämään. 
8 Siirrytään passiivisista aktiivisiin toimenpiteisiin 
Työttömyyskorvaus- ja koulutusjärjestelmiä on tarkistettava ja 
mukautettava tarvittaessa, jotta ne edistävät aktiivisesti työllistymistä ja 
antavat työttömille todellisen kimmokkeen hakea ja ottaa vastaan työtä 
ja koulutusta. Tätä varten kukin jäsenvaltio 
- pyrkii lisäämään huomattavasti niiden henkilöiden määrää, jotka 
voivat käyttää hyväkseen työelämään pääsyä edistäviä 
toimenpiteitä. Jotta koulutusta tai muita vastaavia toimenpiteitä 
voitaisiin tarjota yhä useammalle työttömälle, kukin jäsenvaltio 
määrittelee lähtökohtiensa mukaisen tavoitteen, jonka avulla 
pyritään asteittain lähentymään kolmen parhaiten onnistuneen 
jäsenvaltion keskiarvoa. Tavoite on kuitenkin vähintään 20 
prosenttia. 
• Kehitetään kumppanuuteen perustuvaa toimintatapaa 
Jäsenvaltioiden toiminta työelämään pääsyn edistämiseksi ei yksin 
riitä takaamaan toivottuja tuloksia. Sen vuoksi 
- työmarkkinaosapuolia kehotetaan tekemään eri vastuualueillaan ja 
toimintansa tasoilla nopeasti sopimuksia, joilla voitaisiin lisätä 
mahdollisuuksia koulutukseen, työkokemuksen hankkimiseen ja 
työharjoitteluun tai muita työllistyvyyttä helpottavia toimenpiteitä 
- jäsenvaltiot ja työmarkkinaosapuolet pyrkivät kehittämään 
mahdollisuuksia elinikäiseen oppimiseen. 
• Helpotetaan siirtymistä koulusta työelämään 
Työnsaantimahdollisuudet ovat heikot sellaisilla nuorilla, jotka 
päättävät koulunkäyntinsä saavuttamatta valmiuksia päästä 
työmarkkinoille. Sen vuoksi jäsenvaltiot 
- parantavat koulutusjärjestelmänsä tehokkuutta, jotta 
koulunkäyntinsä varhain päättävien nuorten määrä vähenisi 
merkittävästi 
- huolehtivat siitä, että nuorille annetaan paremmat valmiudet 
sopeutua teknologian ja talouden muutoksiin ja että he saavat 
työmarkkinoiden vaatimuksia vastaavan ammattitaidon. 
Tarvittaessa järjestetään ja kehitetään oppisopimuskoulutusta. 
II. SUOSITAAN YRITTÄJYYTTÄ 
• Helpotetaan yritysten perustamista ia niiden hallinnointia laatimalla 
selkeät, vakaat ja luotettavat säännöt ja parantamalla 
riskipääomamarkkinoiden kehitysedellytyksiä. Euroopan 
investointipankin tarjoamat uudet järjestelyt ja jäsenvaltioiden toimet 
helpottavat uusien yritysten perustamista. Jäsenvaltioiden olisi myös 
kevennettävä ja yksinkertaistettava pienten ja keskisuurten yritysten 
hallinnollisia ja verorasitteita. Tätä varten jäsenvaltiot 
- pyrkivät merkittävästi vähentämään yritysten, erityisesti pienten ja 
keskisuurten yritysten yleiskustannuksia ja hallinnollisia rasitteita 
etenkin uusia työntekijöitä palkattaessa 
- edistävät itsenäistä ammatinharjoittamista tarkastelemalla ja 
pyrkimällä vähentämään erityisesti verotukseen ja sosiaaliturvaan 
liittyviä esteitä, jotka vaikeuttavat erityisesti palkansaajien 
siirtymistä itsenäisiksi ammatinharjoittajiksi ja pienyritysten 
perustajiksi. 
Hyödynnetään mahdollisuudet luoda uusia työpaikkoja 
Jos Euroopan unioni haluaa onnistua parantamaan työllisyyttä, on 
käytettävä tehokkaasti hyväksi kaikkia työllistämismahdollisuuksia 
sekä uutta teknologiaa ja innovaatioita. Tätä varten jäsenvaltiot 
- ottavat selvää, kuinka voitaisiin parhaiten hyödyntää 
mahdollisuuksia, jotka syntyvät uusien työpaikkojen luomisesta 
paikallistasolla, sosiaalitaloudessa ja uusilla aloilla, joilla markkinat 
eivät vielä pysty tyydyttämään tarpeita, ja tutkivat tätä vaikeuttavia 
esteitä voidakseen vähentää niitä. 
Verotusiäriestelmää kehitetään työllisyyttä suosivammaksi ja 
käännetään nykyinen pitkän aikavälin kehitys, johon kuuluu työn 
verotuksen ja pakollisten maksujen lisääntyminen (35 prosenttia 
vuonna 1980 ja yli 42 prosenttia vuonna 1995). Kukin jäsenvaltio 
- asettaa tarpeen mukaan ja ottaen huomioon nykyisen tasonsa 
tavoitteeksi vähentää asteittain kokonaisverorasitusta ja soveltuvin 
osin työhön kohdistuvaa verorasitusta ja välillisiä 
työvoimakustannuksia etenkin vähän ammattitaitoa vaativan ja 
heikosti palkatun työn osalta vaarantamatta kuitenkaan julkisen 
talouden tervehdyttämistä ja sosiaaliturvajärjestelmien taloudellista 
tasapainoa; jäsenvaltiot tarkastelevat tarvittaessa, onko aiheellista 
ottaa käyttöön energiavero, saastuttavia päästöjä koskeva vero tai 
jokin muu verotustoimenpide 
- harkitsee halutessaan, onko syytä alentaa alv-prosenttia sellaisten 
työvoimavaltaisten palvelujen osalta, joihin ei kohdistu rajat 
ylittävää kilpailua. 
III. PARANNETAAN YRITYSTEN JA TYÖNTEKIJÖIDEN 
SOPEUTUMISKYKYÄ 
• Nykyaikaistetaan työn organisointia 
Työn organisoinnin ja työtapojen nykyaikaistamisen edistämiseksi 
- työmarkkinaosapuolia pyydetään neuvottelemaan sopivalla tasolla 
etenkin ala- ja yrityskohtaisista sopimuksista, joilla pyritään 
nykyaikaistamaan työn organisointia myös joustavin 
työaikajärjestelyin, jotta voitaisiin parantaa yritysten tuottavuutta ja 
kilpailukykyä sekä saada aikaan tarvittava tasapaino joustavuuden 
ja työsuhdeturvan välille; nämä sopimukset voivat koskea vuotuista 
työaikaa, työajan lyhentämistä, ylityön vähentämistä, osa-aikatyön 
kehittämistä, elinikäistä oppimista ja sapattivapaita 
- kukin jäsenvaltio tarkastelee, onko sen omassa lainsäädännössä 
aiheellista säätää joustavammista sopimuksista yhä 
monimuotoisempien työjärjestelyjen huomioon ottamiseksi; 
henkilöille, joilla on tällainen työsopimus, olisi taattava riittävä turva 
ja parempi ammatillinen asema yritysten tarpeiden mukaisesti. 
• Tuetaan yritysten sopeutumiskykyä 
Yritysten työntekijöiden ammattitaidon parantamiseksi jäsenvaltiot 
- tutkivat uudelleen, mitkä erityisesti verotukseen liittyvät seikat 
estävät investoimasta henkilöresursseihin, ja mahdollisesti 
edistävät yritysten sisäisen koulutuksen kehittämistä 
verotusteknisesti tai muilla keinoilla. Lisäksi jäsenvaltiot tutkivat 
kaikki uudet säännökset varmistaakseen, että ne auttavat 
vähentämään työllisyyden esteitä ja helpottavat työmarkkinoiden 
sopeutumista talouden rakennevaihteluihin. 
IV. EDISTETÄÄN YHTÄLÄISIÄ MAHDOLLISUUKSIA 
Estetään miesten ia naisten eriarvoinen kohtelu 
Jäsenvaltioiden olisi osoitettava tahtonsa edistää yhtäläisiä 
mahdollisuuksia nostamalla naisten työllisyysastetta. Niiden olisi myös 
kiinnitettävä huomiota naisten tai miesten määrän epätasapainoon 
tietyillä aloilla ja tietyissä ammateissa. Jäsenvaltiot 
- pyrkivät vähentämään naisten ja miesten työttömyysasteiden 
välistä eroa tukemalla aktiivisesti naisten työllisyyden lisäämistä ja 
pyrkimällä korjaamaan tilanteen, jossa naiset ovat joissakin 
ammateissa aliedustettuina ja toisissa yliedustettuina. 
Yhteensovitetaan työelämä ia perhe-elämä 
Naisten ja miesten kannalta erittäin tärkeää on politiikka, joka koskee 
sapattivapaita, vanhempainlomaa ja osa-aikatyötä. Alaa koskevat 
direktiivit ja työmarkkinaosapuolten sopimukset olisi toteutettava 
ripeämmin ja toteuttamista tulisi seurata säännöllisesti. Jäsenvaltioissa 
on oltava riittävästi laadukkaita lastenhoitopalveluja, joiden avulla 
voidaan edistää naisten ja miesten pääsyä työmarkkinoille ja 
pysymistä työelämässä. Jäsenvaltiot: 
- pyrkivät lisäämään mahdollisuuksia saada sellaisia hoitopalveluja, 
joiden tarpeeseen ei nykyisin pystytä kaikilta osin vastaamaan. 
Helpotetaan paluuta työmarkkinoille 
Jäsenvaltiot: 
- kiinnittävät erityistä huomiota niiden naisten ja miesten asemaan, 
jotka suunnittelevat paluuta työelämään työstä poissaolon jälkeen, 
ja tutkivat tästä syystä, kuinka voitaisiin asteittain vähentää 
työelämään paluun esteitä. 
Edistetään vammaisten pääsyä työelämään 
Jäsenvaltiot: 
- kiinnittävät erityistä huomiota vammaisten mahdollisiin ongelmiin 
työelämässä. 
ISSN 1024-4492 
KOM(97) 676 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 04 05 10 
Luettelonumero : CB-CO-97-704-FI-C 
ISBN 92-78-29033-5 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
Ab