[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 16.2.2005

SEK(2005) 233 lopullinen

Suositus

NEUVOSTON LAUSUNTO

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen Slovenian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004–2007

(komission esittämä)

PERUSTELUT

Julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97[1] säädetään, että jäsenvaltioiden, jotka eivät ole ottaneet yhteistä rahaa käyttöön, on toimitettava neuvostolle ja komissiolle lähentymisohjelmat. Neuvosto tutkii kyseisen asetuksen 9 artiklan mukaisesti kunkin lähentymisohjelman komission ja perustamissopimuksen 114 artiklassa määrätyn komitean (talous- ja rahoituskomitea) arvioiden perusteella. Tutkittuaan ohjelman neuvosto antaa siitä lausunnon komission suosituksesta ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan. Asetuksessa säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava vuosittain tarkistetut lähentymisohjelmat, jotka neuvosto voi tutkia samaa menettelyä noudattaen.

Kymmeneen 1. toukokuuta 2004 EU:hun liittyneeseen maahan sovelletaan poikkeusta, eivätkä ne tämän vuoksi ole vielä ottaneet yhteistä rahaa käyttöön. Ne sitoutuivat esittämään lähentymisohjelmansa 15. päivään toukokuuta 2004 mennessä ja ensimmäisen tarkistetun lähentymisohjelmansa vuoden 2004 loppuun mennessä.

Slovenian vuodet 2004–2007 kattava ensimmäinen lähentymisohjelma esitettiin 14. toukokuuta 2004. Neuvosto arvioi sen 5. heinäkuuta 2004. Slovenia toimitti tarkistetun lähentymisohjelman 10. tammikuuta 2005. Komission yksiköt ovat suorittaneet kyseisen ohjelman teknisen arvioinnin ottaen huomioon syksyn 2004 talousennusteet sekä käytännesäännöt[2] yhteisesti sovitut potentiaalisen tuotannon arviointimenetelmät, vuosien 2003–2005 talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa annetut suositukset ja komission 27. marraskuuta 2002 neuvostolle ja Euroopan parlamentille antamassa tiedonannossa finanssipolitiikan koordinoinnin tehostamisesta vahvistetut periaatteet[3]. Arvioinnin tuloksena voidaan todeta seuraavaa:

- Slovenia toimitti vuosia 2004–2007 koskevan tarkistetun lähentymisohjelman 10. tammikuuta 2005. Slovenia pyysi kuuden viikon lykkäystä lokakuussa 2004 pidettyjen parlamenttivaalien jälkeen seuranneen hallituksen vaihdoksen johdosta. Ohjelma vastaa osittain tietovaatimuksia, jotka käytännesäännöissä asetetaan ”vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällölle ja muodolle”. Erityisesti kansantalouden tilinpidossa ei vieläkään täysin noudateta ESA95 -standardeja, mitä osoittaa suuri osuus ”muita” tuloja ja kustannuksia prosenttiosuutena BKT:sta. Tämän vuoksi Sloveniaa pyydetään noudattamaan tietoja koskevia vaatimuksia.

- Tarkistettuun lähentymisohjelmaan sisältyvää makrotaloudellista skenaariota on tarkistettu ylöspäin toukokuussa 2004 esitettyyn lähentymisohjelmaan verrattuna, koska kotimaisessa ja kansainvälisessä ympäristössä on tapahtunut myönteistä kehitystä. Uutta ennustetta voidaan pitää realistisena, koska se suurin piirtein noudattaa komission syksyllä 2004 esittämää, vuoteen 2006 ulottuvaa talousennustetta. Kokonaistuotannon kasvu, joka on melkein alle 4 prosenttia koko ohjelmakauden aikana, viittaa siihen, että talous pysyy vakaana. Ennustettu kasvuvauhti on lähellä potentiaalista kasvua, jonka komissio on laskenut ohjelman perusteella yhteisesti sovittuja menetelmiä käyttäen. Ennusteet, joiden mukaan inflaatio vakiintuu alle 3,0 prosentin (kuluttajahintaindeksillä mitattuna) vuoden 2005 jälkeen, kielivät siitä, että odotukset tulevasta hintakehityksestä ovat varsin suotuisia. Komission yksiköt ovat varovaisempia inflaation hidastumista koskevissa näkemyksissään rakenteellisten puutteiden vuoksi erityisesti suljetulla sektorilla, jotka pitävät inflaation reilusti EU:n keskiarvon yläpuolella.

- Deflaatiokehitys päättyi toukokuussa 2004, jolloin YKHI-inflaation vuotuinen kiihtyminen nousi takaisin lähes 4 prosenttiin laskettuaan 3,5 prosenttiin tammikuusta maaliskuuhun. Viranomaisten mielestä inflaatiopiikki johtui pääasiallisesti korkeammista öljyn hinnoista ja tupakan valmisteveroista. Vaikka vuotuinen inflaatio oli taas 3,4 prosenttia lokakuuhun mennessä, se kiihtyi taas marraskuussa 3,8 prosenttiin tuloksena korkeammista ruoan ja polttoaineen hinnoista. Alemman inflaation tueksi lyhyet korot laskivat 6 prosentista 4 prosenttiin, kun taas pitkät korot laskivat yli 5 prosentista alle 4 prosenttiin. Slovenia liittyi 28. kesäkuuta 2004 ERM II:een ja soveltaa tavanomaista vaihteluväliä, joka on ±15 prosenttia keskipariteetin ollessa 239,64 SIT/EUR. Tämä päätti pitkään jatkuneen devalvoitumisen suhteessa euroon (joka oli noin 3–5 prosenttia vuodessa), ja tolar on sittemmin pysynyt hyvin vakaana. Joulukuun 3. päivänä 2004 virkaan astunut uusi hallitus vahvisti, että euron käyttöönotto vuoden 2007 alussa on yksi sen keskeisistä tavoitteista.

- Tarkistetun lähentymisohjelman tavoitteena on lähellä tasetta olevan julkisen taloudenrahoitusaseman saavuttamiseen, tosin ei ohjelmakaudella. Vajeen pitäisi puolittua seuraavien neljän vuoden aikana, varsinkin kyseisen ajanjakson lopussa. Koska alenemista ei ole odotettavissa vuonna 2005 – julkisen talouden alijäämän pitäisi siis pysyä samalla tasolla kuin vuonna 2004 (2,1 prosenttia suhteessa BKT:hen) – vuonna 2006 alijäämän olisi laskettava 1,8 prosenttiin BKT:sta ja edelleen 1,1 prosenttiin vuonna 2007. Verrattuna aiempaan ohjelmaan alijäämää koskevat tavoitteet ovat 0,25 prosenttia (suhteessa BKT:hen) korkeampia vuosi vuodelta, mikä johtuu kahden talousarvion ulkopuolisen rahaston äskeisestä uudelleenluokittelusta julkiselle sektorille. Perusjäämän oletetaan muuttuvan positiiviseksi vuoteen 2007 mennessä. Julkisen talouden vakauttamisen on suunniteltu kanavoituvan pääasiallisesti leikkaamalla menosuhdetta vuoteen 2006 saakka. Vuodelle 2007 oletettu huomattava alijäämän vähentyminen johtuu kuitenkin yksinomaan merkittävästä tulosuhteen kasvusta joka perustuu sille olettamukselle, että Slovenia olisi yhteisön talousarviosta nettosaaja (0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, eikä vuosille 2005–2006 oletettu 0,4 prosenttia). Vakauttaminen vaikuttaa kaiken kaikkiaan melko epäkunnianhimoiselta talousarvioon liittyvien tavoitteiden osalta, koska tarkistetussa ohjelmassa yleisesti ottaen vahvistetaan edellisessä ohjelmassa suunnitellut sopeuttamistoimet, ja makrotaloudellinen skenaario on muuttunut hieman suotuisammaksi.

- Ohjelmaan sisältyvät talousarvioennusteisiin liittyvät riskit vaikuttavat ylipäänsä tasapainoisilta. Realistinen makrotaloudellinen skenaario tukee alijäämää koskevia tavoitteita. Lisäksi hallituksen tehtävä on kieltäytyä lisämenoja koskevista pyynnöistä varmistaakseen alijäämää koskevan tavoitteen, jos sitä uhkaavat epäedulliset olosuhteet, kuten tehtiin vuonna 2004. Vuotuista alv-tulojen menetystä, jonka oletetaan olevan 0,3 prosenttia BKT:sta, saatetaan lisäksi yliarvioida, niin että verotulosta tehdyt oletukset vaikuttavat olevan varmuuden vuoksi ylivarovaisia. Jotkin finanssipoliittisen ennusteiden taustalla olevat oletukset herättävät huolta julkisesta taloudesta keskipitkällä aikavälillä. Erityisesti vuoden 2007 toteutuma johtuu osaksi uudesta EU:n rahoitusnäkymistä vuosille 2007–2013 koskevasta virallisesta kannasta, jossa oletetaan merkittäviä tuloja yhteisön talousarviosta tulevista nettotuloista: jopa 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen (vrt. 0,4 prosenttia edellisenä vuonna). Lisäksi on olemassa vaara menojen ylittämisestä erityisesti eläkekustannusten osalta, jos vuodelle 2006 suunniteltu eläkkeiden indeksointi johtaa parametrien löyhennykseen.

- Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys ei ehkä tarjoa riittävää varmuusvaraa sen välttämiseksi, ettei alijäämä ylitä 3 prosentin viitearvoa BKT:hen tavanomaisissa suhdannevaihteluissa ohjelmakauden aikana. Se ei myöskään riitä varmistamaan, että saavutetaan vakaus- ja kasvusopimuksen keskipitkän aikavälin tavoite lähellä tasapainoa olevasta julkisen talouden rahoitusasemasta ohjelmakaudella.

- Julkinen bruttovelka on ja pysyykin suhteellisen alhaisena ohjelmakauden aikana. Velan on vuonna 2004 arvioitu nousevan 30,2 prosenttiin BKT:sta. Hallitus ennustaa pääasiassa virta-varanto-korjauserien perusteella, että velkasuhde tulee kasvamaan seuraavina kahtena vuotena 30,9 prosenttiin suhteessa BKT:sta vuonna 2006. Vuoteen 2007 mennessä velan ennustetaan laskevan alle 30 prosenttiin BKT:sta. Silloin se olisi 29,7 prosenttia, koska virta-varanto-korjauserien oletetaan olevan suotuisia. Viranomaiset katsovat, ettei ole välitöntä vaaraa ehdollisiin velkoihin liittyvästä velan kestävyydestä. Lisäksi velkaportfolion maturiteettia ja valuuttarakennetta pidetään asiamukaisina, koska pitkän aikavälin takaisinmaksuprofiili jakautuu ajallisesti tasaisesti, jolloin tolarmääräisen velan osuus lisääntyy ja ulkoinen velka on pääasiallisesti euromääräistä.

- Ohjelmassa esitellään lyhyesti hallituksen rakenneuudistusta, jossa keskitytään talouden kilpailukyvyn tehostamiseen lisäämällä T&K-menojen osuutta talousarviosta. Julkisen rahoituksen osuus, joka nyt on 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen (korkein kymmenen uuden jäsenvaltion BKT:sta), ja julkisen rahoituksen osuutta on tarkoitus kasvattaa lähemmäs EU:n keskiarvoa, jolloin poliittiset toimet kohdennetaan erityisesti sovellettuihin tiedehankkeisiin ja taitotiedon siirtämiseen yksityiselle sektorille. Lisäksi se sisältää kestävää talouskasvua edistäviä toimia, joita ovat muun muassa työpaikkojen luomiseen tähtäävien investointien edistäminen ja työmarkkinoiden rakenteellisten heikkouksien poistaminen. Lisäksi monet toimenpiteet on suunniteltu niin, että niillä rajataan suurta osuutta pakollisissa menoissa, mikä on edelleen keskeistä finanssipoliittisen joustovaran lisäämisessä. Lähentymisohjelman tarkistamisessa viranomaiset ovat ponnistelleet suunniteltujen rakenneuudistusten määrällisten vaikutusten esittämiseksi pääasiallisten finanssipolitiikan aggregaattien ennusteissa. Julkisten menojen vähentämisen ja uudelleen järjestämisen kokonaisvaikutuksen on arvioitu johtavan säästöihin, jotka nousevat 0,4 prosentista suhteessa BKT:hen 1,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2007 mennessä.

- Slovenian julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys näyttää olevan jossakin määrin vaarassa väestön ikääntymisestä julkiselle taloudelle aiheutuvien merkittävien kustannusten vuoksi. Meneillään olevalla eläkeuudistuksella on ollut myönteinen talousarviovaikutus, mutta eläkemenojen ennustettu kasvu vuoden 2020 jälkeenkin on edelleen hyvin suuri. Vaikka terveydenhuoltojärjestelmää on järkiperäistetty vuonna 2004, sen merkittävämpi uudistus parantaisi osaltaan julkisen talouden saattamista kestävälle pohjalle pitkällä aikavälillä.

Edellä esitetyn arvioinnin perusteella Slovenian olisi aiheellista

(i) käyttää kaikki mahdollisuudet nopeuttaakseen alijäämän vähentämistä, ja

(ii) jatkaa eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmän uudistamista julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi.

Tämän arvion perusteella komissio on hyväksynyt oheisen suosituksen neuvoston lausunnoksi Slovenian lähentymisohjelmasta ja esittää sen edelleen neuvostolle.

Suositus

NEUVOSTON LAUSUNTO

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen Slovenian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004–2007

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[4] ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

1. Neuvosto tarkasteli 8 päivänä maaliskuuta 2005 Slovenian tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2004–2007. Ohjelma noudattaa osittain vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevien käytännesääntöjen tietovaatimuksia. Erityisesti kansantalouden tilinpidossa ei vieläkään täysin noudateta ESA95 -standardeja, mitä osoittaa ”muiden” tulojen ja menojen suuri määrä suhteessa BKT:hen. Tämän vuoksi Sloveniaa kehotetaan noudattamaan tietovaatimuksia.

2. Saatavilla olevien tietojen perusteella ohjelman perustana oleva makrotaloudellinen skenaario näyttää heijastavan realistisia kasvuoletuksia. Tosin kokonaistuotannon kasvun arvioidaan olevan noin 4 prosenttia vuonna 2004, ja sen odotetaan kasvavan suunnilleen samaa vauhtia ohjelmajakson loppuosan aikana. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat hieman liian alhaisilta.

3. Lähentymisohjelmaan sisältyvän finanssipolitiikan strategian tavoitteena on turvata terve julkinen talous, mikä edellyttää, että rahoitusasema on lähellä tasapainoa, ei tosin ohjelmakaudella. Sen saavuttamiseksi ohjelmassa esitetään julkisen talouden alijäämän supistamista asteittain ohjelmakauden ajan, sekä menojen leikkausta suhteessa BKT:hen koko ohjelmakauden ajan. Vuoteen 2006 saakka vakaasti laskenut tulosuhde nousee uudelleen ohjelmakauden loppua kohti EU-jäsenyyden positiivisen nettovaikutuksen vuoksi. Sopeuttamisuraa noudattaen alijäämä puolittuu seuraavien neljän vuoden aikana ja on niukasti yli prosentin suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Aikaisempaan ohjelmaan verrattuna tämä tarkistus vahvistaa laajalti suunnitellun sopeuttamisen makrotaloudellisen skenaarion ollessa hieman suotuisampi.

4. Ohjelmaan sisältyvät talousarvioennusteisiin liittyvät riskit vaikuttavat ylipäänsä tasapainoisilta. Realistinen makroekonominen skenaario tukee alijäämää koskevia tavoitteita. Lisäksi hallituksen tehtävä on kieltäytyä lisämenoja koskevista pyynnöistä varmistaakseen alijäämää koskevan tavoitteen, jos sitä uhkaa epäedulliset asemat, kuten tehtiin vuonna 2004. Vuotuista alv-tulojen menetystä, jonka oletetaan olevan 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, saatetaan lisäksi yliarvioida, niin että verotulosta tehdyt oletukset vaikuttavat olevan varmuuden vuoksi ylivarovaisia. Erityisesti vuoden 2007 toteutuma johtuu osaksi uusista EU:n rahoitusnäkymistä vuosille 2007–2013 koskevasta virallisesta kannasta, joissa oletetaan merkittäviä yhteisön talousarviosta tulevia nettotuloja. Lisäksi on olemassa vaara menojen ylittämisestä erityisesti eläkekustannusten osalta, jos vuodelle 2006 suunniteltu eläkkeiden indeksointi johtaa parametrien löyhennykseen.

5. Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys ei ehkä tarjoa riittävää varmuusvaraa sen välttämiseksi, ettei alijäämä ylitä 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen tavanomaisissa suhdannevaihteluissa ohjelmakauden aikana. Eikä se sitä paitsi ole riittävä vakaus- ja kasvusopimuksen keskipitkän aikavälin tavoitteen eli lähellä tasapainoa olevan julkisen talouden rahoitusaseman saavuttamiseksi vuoteen 2007 mennessä.

6. Julkinen bruttovelka on suhteellisen alhainen: velkasuhteen arvioidaan olevan 30,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, toisin sanoen paljon alhaisempi kuin perustamissopimuksessa asetettu 60 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen, ja sen arvioidaan laskevan 29,7 prosenttiin vuoteen 2007 mennessä.

7. Slovenian julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys näyttää olevan jossakin määrin vaarassa väestön ikääntymisestä julkiselle taloudelle aiheutuvien merkittävien kustannusten vuoksi. Meneillään olevalla eläkeuudistuksella on ollut myönteinen talousarviovaikutus, mutta eläkekustannusten suunniteltu lisääminen vuoden 2020 jälkeenkin on edelleen hyvin korkea. Vaikka terveydenhuoltojärjestelmää on järkiperäistetty vuonna 2004, sen merkittävämpi uudistus parantaisi osaltaan julkisen talouden saattamista kestävälle pohjalle pitkällä aikavälillä.

* * *

Edellä esitetyn arvion perusteella neuvoston mielestä Slovenian tulisi:

(i) käyttää kaikki mahdollisuudet nopeuttaakseen alijäämän vähentämistä,

(ii) jatkaa eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmän uudistuksia, joilla parannetaan edelleen julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

BKT:n määrä (muutos, %) | CP Tammikuu 2005 | 4,0 | 3,8 | 3,9 | 4,0 |

COM Lokakuu 2004 | 4,0 | 3,6 | 3,8 | - |

CP Toukokuu 2004 | 3,6 | 3,7 | 3,8 | 3,9 |

YKHI-inflaatio (%) | CP Tammikuu 20051 | 3,6 | 3,0 | 2,7 | 2,6 |

COM Lokakuu 2004 | 3,9 | 3,4 | 3,0 | - |

CP Toukokuu 20041 | 3,3 | 3,0 | 2,7 | 2,6 |

Julkisen talouden rahoitusasema (suhteessa BKT:hen) | CP Tammikuu 2005 | -2,1 | -2,1 | -1,8 | -1,1 |

COM Lokakuu 2004 | -2,3 | -2,2 | -1,9 | - |

CP Toukokuu 2004 | -1,9 | -1,8 | -1,5 | -0,9 |

Perusjäämä (suhteessa BKT:hen) | CP Tammikuu 2005 | -0,3 | -0,4 | -0,2 | 0,4 |

COM Lokakuu 2004 | -0,3 | -0,2 | -0,1 | - |

CP Toukokuu 2004 | -0,3 | -0,4 | -0,2 | 0,4 |

Julkisen talouden bruttovelka (suhteessa BKT:hen) | CP Tammikuu 2005 | 30,2 | 30,7 | 30,9 | 29,7 |

COM Lokakuu 2004 | 30,9 | 30,8 | 30,6 | - |

CP Toukokuu 2004 | 29,1 | 29,5 | 29,4 | 28,4 |

Huomautus: 1 Lähentymisohjelmassa esitetty kuluttajahinta-inflaatio. Lähteet: Lähentymisohjelma (CP); Komission yksiköiden syksyllä 2004 tekemät talousennusteet (COM). |

[1] EYVL L 209, 2.8.1997. Asiakirjat, joihin tässä tekstissä viitataan, ovat saatavilla Internetissä osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskeva talous- ja rahoituskomitean tarkistettu lausunto, jonka Ecofin-neuvosto on hyväksynyt 10.7.2001.

[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.

[4] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asiakirjat, joihin tässä tekstissä viitataan, ovat saatavilla seuraavasta Internet-osoitteesta: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.