[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 3.7.2009

KOM(2009) 337 lopullinen

ALUSTAVA LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 8 VUODEN 2009 YLEISEEN TALOUSARVIOON

MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAIN Pääluokka III – Komissio

ALUSTAVA LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 8VUODEN 2009 YLEISEEN TALOUSARVIOON

MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAINPääluokka III – Komissio

Euroopan komissio ottaa huomioon

- Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 272 artiklan,

- Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 177 artiklan,

- Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002[1], sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 1525/2007[2], ja erityisesti sen 37 artiklan,

ja esittää budjettivallan käyttäjälle alustavan lisätalousarvioesityksen nro 8 vuoden 2009 talousarvioon.

SISÄLLYSLUETTELO

1. Johdanto 4

2. Bluetongue-tauti 4

3. Suurvuoreaktori 5

4. EUROPOL 6

5. EUROJUST 6

6. OLAF 8

TIIVISTELMÄTAULUKKO RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN 10

MUUTOKSET PÄÄLUOKITTAISEEN MENOTAULUKKOON

Muutokset pääluokittaiseen menotaulukkoon toimitetaan erikseen SEI-BUD-järjestelmän välityksellä. Pääluokittaisen menotaulukon muutosten englanninkielinen toisinto esitetään tiedoksi tämän asiakirjan budjettiteknisenä liitteenä.

1. Johdanto

Tämä vuotta 2009 koskeva alustava lisätalousarvioesitys (ALTE) nro 8 kattaa seuraavat toimenpiteet:

- Alamomenttiin 17 04 01 01 ”Eläintautien hävittämistä ja seurantaa sekä sellaisten eläinten fyysisen kunnon seurantaa koskevat ohjelmat, jotka luokitellaan terveydelle vaarallisiksi jonkin ulkoisen tekijän vuoksi – Uudet toimenpiteet” lisätään 49 340 000 euroa maksusitoumusmäärärahoja. Tarkoituksena on lisätä bluetongue-taudin hävittämiseen tarkoitettuja määrärahoja.

- Luodaan alamomentti 10 04 04 02 ”Suurvuoreaktorin (HFR) käyttö — HFR-lisäohjelmat (2009–2011)”, johon otetaan merkintä ”p.m.”

- Luodaan budjettikohta 18 05 02 03 ”Euroopan poliisivirasto – siirtymäkustannukset”, johon osoitetaan 1 250 000 euroa maksusitoumus- ja maksumäärärahoja. Määrärahat otetaan budjettikohdasta 18 05 09 ”Rikollisuuden ehkäiseminen ja torjunta”.

- Yhteisön avustusta Eurojustille lisätään 3 900 000 euroa. Määrästä 1 600 000 euroa ehdotetaan otettavaksi käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista, joka saadaan Eurojustin vuoden 2008 ylijäämän palauttamisesta yhteisön talousarvioon. Tässä lisätalousarviossa pyydetään siis uusia maksusitoumusmäärärahoja 2 300 000 euroa. Vastaavat maksumäärärahat saadaan siviilioikeuden budjettikohdasta 18 06 07.

- OLAFin henkilöstötaulukkoon tehdään muutokset, jotka eivät edellytä uusia määrärahoja.

Tämän lisätalousarvion nettovaikutus talousarvioon on 51 640 000 euroa uusina maksusitoumusmäärärahoina, eikä siinä esitetä maksumäärärahojen lisäämistä.

2. Bluetongue-tauti

Useissa jäsenvaltioissa on puhjennut vuoden 2006 jälkipuoliskolta alkaen serotyypin 8 ja myöhemmin myös serotyypin 1 bluetongue-tautia. Bluetongue on vektorivälitteinen tartuntatauti, jota ei yleensä ole tarkoituksenmukaista torjua teurastamalla taudille alttiisiin lajeihin kuuluvia eläimiä. Ainoastaan bluetongue-tartunnan saaneet eläimet teurastetaan. Taudin leviäminen aiheuttaa vakavan vaaran yhteisön kotieläinkannalle.

Tehokkain eläinlääkinnän alaan kuuluva bluetongue-taudin torjuntakeino on rokottaminen. Laajamittainen hätärokotusohjelma on paras keino silloin, kun pyritään vähentämään kliinisiä tautitapauksia ja tautikuolemia, estämään taudin leviäminen, suojamaan sellaisia jäsenvaltioiden alueita, joilla tautia ei esiinny, ja edistämään elävien eläinten turvallista kauppaa.

Jotta epidemian leviäminen voidaan estää mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, yhteisö on osallistunut päätöksessä 90/424/ETY[3] säädetyin edellytyksin niiden tukikelpoisten kulujen rahoittamiseen, joita jäsenvaltiolle on aiheutunut taudin torjumiseksi toteutetuista hätätoimenpiteistä. Rokotusohjelmien kokonaiskustannukset arvioitiin vuoden 2008 osalta 130 miljoonaksi euroksi. Kyseiset määrärahat myönnettiin lisätalousarviossa 3/2008[4].

Komissio totesi vuotta 2009 koskevan alustavan talousarvioesityksen (ATE) oikaisukirjelmässä nro 2[5] selvittäneensä, miten määrärahoja on käytetty, ja tehneensä tilannearvion. Se katsoi tämän perusteella, että bluetongue-taudin hävittämistä varten vuodeksi 2009 varattuja määrärahoja oli tarkistettava. Tuolloin arvioitiin, että vuoden 2009 ATE:ssä talousarvioon otettuihin 62 miljoonan euron määrärahoihin tehdään noin 100 miljoonan euron lisäys.

Komissio pyytää jäsenvaltioiden ajantasaistettujen pyyntöjen ja vielä jakamattomien määrien perustella 49 340 000 euron lisäsitoumuksia. Vuodeksi 2009 varattuja maksumäärärahoja ei ole tarpeen lisätä.

3. Suurvuoreaktori

Neuvosto vahvisti 19. helmikuuta 2004 Pettenissä Alankomaissa sijaitsevan suurvuoreaktorin käyttöä koskevan kolmivuotisen lisätutkimusohjelman, jonka Yhteinen tutkimuskeskus toteutti Euroopan atomienergiayhteisölle vuosina 2004–2006. Neuvosto jatkoi lisätutkimusohjelmaa 26. marraskuuta 2007 yhdellä vuodella (vuodeksi 2007). Ohjelma päättyi siis 31. joulukuuta 2007. Suurvuoreaktorin käyttöä jatkettiin vuonna 2008 ilman lisätutkimusohjelmaa. Tällä välin reaktorin käytölle ja hyödyntämiselle pyrittiin luomaan itsenäinen ja kestävämpi oikeusperusta. Koska tässä epäonnistuttiin, suurvuoreaktorin rahoitustukea oli tarpeen jatkaa uuden lisätutkimusohjelman puitteissa.

Uusi Pettenin suurvuoreaktorin toimintaa koskeva lisätutkimusohjelma hyväksyttiin[6] kolmen vuoden jaksoksi, joka alkaa 1. tammikuuta 2009.

Päätöksen ajankohtaa ei ollut mahdollista ennakoida vuoden 2009 budjettimenettelyn yhteydessä eikä lisätutkimusohjelmalle varattu budjettikohtaa vuoden 2009 talousarvioon. Neuvottelujen edistymisen ansiosta ohjelma otettiin vuoden 2010 alustavaan talousarvioesitykseen. Se on kuitenkin otettava huomioon jo vuoden 2009 osalta.

Ohjelmalla on seuraavat tieteelliset ja tekniset päätavoitteet:

- Taataan Pettenin suurvuoreaktorin turvallinen ja luotettava käyttö neutronien saannin turvaamiseksi kokeita varten.

- Mahdollistetaan suurvuoreaktorin tehokas käyttö eri aloilla, joita ovat nykyisten ydinreaktoreiden turvallisuuden parantaminen, terveys, mukaan luettuna lääketieteellisten isotooppien kehittäminen lääketieteelliseen tutkimukseen, ydinfuusio, perustutkimus ja koulutus sekä jätehuolto, mukaan luettuna mahdollisuus tutkia ydinpolttoaineiden turvallisuuskäyttäytymistä uuden sukupolven reaktorijärjestelmiä varten.

Suurvuoreaktoria käytetään myös radioisotooppien kaupalliseen tuotantoon. Se tuottaa tarvittavat radioisotoopit yli 60 prosenttiin Euroopassa vuosittain tehtävistä 10 miljoonasta lääketieteellisestä diagnoosista. Se on palvelutasonsa takia tärkeä laite alan eurooppalaisille lääkeyrityksille. Lisäksi reaktorin tuotteet voidaan sen sijainnin ansiosta toimittaa nopeasti lääketieteellisiin keskuksiin eri puolille Eurooppaa. Tämä on olennaisen tärkeää, sillä useimmat nykyisin käytettävät isotoopit ovat lyhytikäisiä.

Suurvuoreaktorin yhteydessä toimii myös koulutuslaitos väitöskirjaa valmisteleville ja väitelleille tutkijoille, jotka tekevät tutkimusta kansallisissa tai eurooppalaisissa ohjelmissa.

Lisäohjelman ilmoitetaan saavan rahoituksensa kolmesta osallistuvasta jäsenvaltiosta eli Alankomaista, Ranskasta ja Belgiasta Euroopan unionin yleiseen talousarvioon käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina otettavista rahoitusosuuksista.

Komissio ei osallistu suurvuoreaktorin käyttökuluihin talousarviovaroin. Sen on kuitenkin luotava ohjelmalle pro memoria -kohta eli uusi alamomentti 10 04 04 02 ”Suurvuoreaktorin (HFR) käyttö — HFR-lisäohjelmat (2009–2011)”, johon siis otetaan merkintä ”p.m.”

4. EUROPOL

Europolin perustamisesta tehtiin 6. huhtikuuta 2009 virallinen neuvoston päätös 2009/371/YOS[7]. Europolia on rahoitettu tähän asti jäsenvaltioiden osuuksilla, mutta se toimii 1. tammikuuta 2010 alkaen yhteisön rahoittamana EU:n virastona.

Neuvoston päätökseen sisältyy säännös, jonka mukaan osa Europolille uuden rahoituskehyksen valmistelusta vuonna 2009 aiheutuvista siirtymäkauden kustannuksista rahoitetaan Euroopan unionin yleisestä talousarviosta.

Europol esitti vuoden 2009 siirtymäkauden yhteensä 1 337 000 euron kustannuksista eritellyn jaottelun. Menoihin kuuluvat muun muassa

- väliaikaisen henkilöstön palkkaaminen työhuipuista selviämiseksi (uusien hallinnollisten järjestelyjen täytäntöönpano tavanomaisen työpanoksen rinnalla),

- kulut useiden Europolin hallintoneuvoston päätösten käännättämisestä kaikille EU:n kielille,

- tietotekniikka- ja matkakustannukset.

Komissio ehdottaa, että osa näistä siirtymäkauden kustannuksista (1 250 000 euroa) katetaan perussäädöksen mukaisesti uudesta budjettikohdasta 18 05 02 03 ”Euroopan poliisivirasto – siirtymäkustannukset”.

Kustannusten rahoittamisella ei ole vaikutusta otsakkeen 3 a liikkumavaraan, sillä sekä maksusitoumus- että maksumäärärahat otetaan budjettikohdasta 18 05 09 ”Rikollisuuden ehkäiseminen ja torjunta”.

5. EUROJUST

Eurojustin kollegio hyväksyi 22. tammikuuta 2009 päätöksen, jolla Eurojustin vuoden 2009 talousarviota muutetaan 5,6 miljoonaa euroa.

Pyydetty lisäys on tarkoitus käyttää sekä Eurojustin hallinto- että sen toimintamenojen kattamiseen. Eurojust tarvitsee lisäyksen vuoden 2009 jälkipuoliskon toimintamäärärahoihin erityisesti henkilöstötarpeiden kattamiseksi (rekrytointiajankohtien viiveiden välttäminen) ja turvallisuuskysymysten (uusi HV1-rakennus) hoitamiseksi. Lisäksi Eurojustin ydintoimintoja on vahvistettava, jotta Eurojust-asioiden kansainvälisen yhteistyön koordinointia ja helpottamista voidaan tukea edelleen. Eurojustin on myös maksettava uusien rakennusten nk. sisärakennuspaketin jäljellä olevat kulut jäljempänä esitetyllä tavalla.

Komissio ehdottaa yksityiskohtaisen analyysin jälkeen, että tässä lisätalousarviossa lisätään yhteisön avustusta Eurojustille 3,9 miljoonalla eurolla.

Pyydetty määrä jaetaan komission yksityiskohtaisen analyysin perusteella kahteen osaan eli ensisijaiseen ja toissijaiseen. Komissio ehdottaa, että kustannuksista hyväksytään ne, jotka virasto on maininnut ensisijaisina.

Näin vuoden 2009 yhteisön avustus kasvaa 22,5 miljoonasta eurosta 26,4 miljoonaan euroon. Ehdotettu lisäys jakautuu seuraaviin osastoihin:

Osasto 1: 1,24 miljoonaa euroa

Osaston 1 nykyiset määrärahat riittävät kattamaan kaikkien nykyisten 130 väliaikaisen toimihenkilön ja 12 sopimusperusteisen toimihenkilön palkat vuoden loppuun asti. Eurojustin on tarkoitus rekrytoida vuoden loppuun mennessä vielä 14 väliaikaista toimihenkilöä (jolloin näitä on yhteensä 144) voimassa olevan henkilöstötaulukon rajoissa sekä 30 sopimusperusteista toimihenkilöä (jolloin näitä on yhteensä 42) Eurojustin vuoden 2009 alustavaan talousarvioesitykseen sisältyneen pyynnön mukaisesti. Uusien henkilöstömäärärahojen on tarkoitus kattaa uusien työntekijöiden palkat (940 000 euroa) sekä toiminnan jatkuvuuden varmistamiseksi tarvittavat täydentävät toimisto- ja väliaikaispalvelut (300 000 euroa).

Osasto 2: 1,75 miljoonaa euroa , josta maksamattoman uusien rakennusten nk. sisärakennuspaketin osuus on 1,1 miljoonaa euroa ja turvamenojen osuus 0,65 miljoonaa euroa.

Isäntäjäsenvaltion ehdotuksen mukaisesti päätettiin, että Eurojust muuttaa kaudeksi 2008–2012 uuteen Haagse Veste 1 -rakennukseen (HV1), jonka se jakaa Kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa (osa virastosta muutti sinne jo 1.12.2008). Lokakuussa 2008 isäntäjäsenvaltion kanssa päästiin sopimukseen erityisesti uuden rakennuksen yhteensä 3,5 miljoonaa euroa (tarkistettu arvio) maksavasta nk. sisärakennuspaketista (seinät, lattiat, ovet ja tietotekniikkapalvelimet). Eurojust on maksanut tästä osan vuoden 2008 talousarviosta, mutta vuonna 2009 rahoitettavaksi jää vielä 1,1 miljoonaa euroa, jota ei ole otettu huomioon vuoden 2009 talousarviossa.

Koska sopimuksen mukaan Eurojust ottaa myös vastatakseen kaikista HV1-rakennuksen turvakustannuksista, tarvittavan turvahenkilöstön rekrytointiin tarvitaan lisämäärärahoja (kyseiset kustannukset jaetaan Kansainvälisen rikosoikeuden kanssa). Nykyiset määrärahat kattavat ainoastaan 4,5 kuukauden jakson, joten määrärahoihin pyydetään 0,65 miljoonan euron lisäystä.

Osasto 3: 0,91 miljoonaa euroa

Osasto koskee seuraavia osa-alueita:

- Eurojust-asiat ovat lisääntyneet 30 prosenttia, joten koordinaatiokokouksia varten tarvitaan lisäys (400 000 euroa)

- kansallisia asioita käsittelemään tarvitaan kaikkiaan 27 kansallista asiantuntijaa eli 14 kansallista asiantuntijaa aiempaa enemmän (250 000 euroa) ja

- tietotekniikkahankkeisiin tarvitaan 260 000 euroa, josta 164 000 euroa suojatun televiestintäinfrastruktuurin valmisteluun uuden 16. joulukuuta 2008 tehdyn Eurojust-päätöksen[8] mukaisesti (yhteys jäsenvaltioihin), sekä turvallisuustarkastuksiin 96 000 euroa.

Kuten edellä on selitetty, komissio ehdottaa, että yhteisön avustusta Eurojustille lisätään 3,9 miljoonaa euroa. Tästä määrästä 1,6 miljoonaa euroa ehdotetaan otettavaksi käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista, joka saadaan Eurojustin ylijäämää vuoden 2008 ylijäämän palauttamisesta yhteisön talousarvioon. Tässä lisätalousarviossa pyydetään siis 2,3 miljoonaa euroa uusia määrärahoja.

Talousarvioon ehdotetaan otettavaksi lisämäärärahoja seuraavasti:

18 06 04 01 Eurojust – Avustus osastoihin 1 ja 2: 1 390 000 euroa

18 06 04 02 Eurojust — Avustus osastoon 3: 910 000 euroa.

Maksusitoumusmäärärahat saadaan otsakkeen 3 a vuoden 2009 liikkumavarasta.

Vastaavat maksumäärärahat saadaan siviilioikeuden budjettikohdasta 18 06 07.

6. OLAF

OLAFin perustamisen jälkeen oli tarpeen palkata nopeasti useita petosalan asiantuntijoita, joita ei ollut komission piirissä. Budjettivallan käyttäjä muutti tämän vuoksi vuonna 2003 monia pysyviä toimia väliaikaisiksi, jotta OLAF saatiin toimintakykyiseksi mahdollisimman nopeasti.

Kyseisenä aikana otettiin palvelukseen paljon väliaikaisia toimihenkilöitä. Koska tämän henkilöstön työsopimusten voimassaolo lähestyi loppuaan, OLAFin oli pyrittävä estämään laaja henkilöstökato ja ajan myötä syntyneen taitotiedon menettäminen.

Ensimmäinen väliaikainen toimenpide oli väliaikaisten työsopimusten uusiminen siten, että niistä tuli toistaiseksi voimassa olevia sopimuksia. Ainoa pitkän aikavälin ratkaisu olisi kuitenkin virkamiesten osuuden lisääminen väliaikaisiin toimihenkilöihin verrattuna.

Komissio ja henkilöstöjärjestöt pääsivät vuonna 2007 tältä osin sopimukseen siitä, että OLAFin väliaikaisten toimihenkilöiden virkamiehiksi palkkaamisen helpottamiseksi pidettäisiin ulkoisia ja sisäisiä kilpailuja. Ulkoisista kilpailuista saataisiin myös läpäisseitä hakijoita, jotka ei ole OLAFin nykyisiä väliaikaisia toimihenkilöitä ja joiden joukosta voitaisiin myöhemmin palkata lisää asiantuntijoita.

Ulkoisten kilpailujen (AD11, AD8 ja AST4) tulokset ovat nyt selvillä, kun taas sisäiset kilpailut (AD10 ja AD8) on aloitettu ja ovat vielä kesken.

OLAFin henkilöstötaulukkoa on nyt mukautettava siten, että kilpailuista läpi päässeet voidaan palkata vakinaisiksi virkamiehiksi. Koska virkamiehiä ei voi palkata väliaikaisiin toimiin, sekä vakinaiset virat että väliaikaiset toimet on tarpeen lopettaa määräajaksi, jotta väliaikaiset toimihenkilöt voidaan palkata vakinaisiin virkoihin.

Tämän vuoksi komissio ehdottaa, että OLAFin henkilöstötaulukkoon tehdään ensimmäiset tarvittavista muutoksista, jotta jo päättyneistä ulkoisista kilpailuista läpi päässeiden rekrytointiprosessi helpottuu. Lisämäärärahoja ei kuitenkaan tarvita, sillä kullekin toimelle maksetaan kerrallaan ainoastaan yksi palkka. Tämä alustava lisätalousarvioesitys on näin ollen siltä osin budjettivaikutuksiltaan neutraali.

Henkilöstötaulukkoon ehdotetaan lisättäväksi 12 uutta vakinaista AD11-virkaa, eikä lisämäärärahoja tarvita.

Vuoden 2010 alustavassa talousarvioesityksessä otetaan jo huomioon vastaava väliaikaisten AD11-virkojen vähennys OLAFin henkilöstötaulukosta. Vuoden 2010 henkilöstötaulukossa ei siis ole enemmän virkoja kuin vuonna 2009.

Komissio tekee tarvittavia budjettitoimenpiteitä koskevan ehdotuksen, kun kilpailut on käyty ja nähdään, kuinka paljon OLAFin väliaikaista henkilöstöä varallaololuetteloissa on eli kuinka monta väliaikaista tointa muutetaan vakinaisiksi viroiksi.

Tarkistettu henkilöstötaulukko on tämän asiakirjan budjettiteknisessä liitteessä.

TIIVISTELMÄTAULUKKO RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

Rahoituskehys Otsake/alaotsake | Vuoden 2009 rahoituskehys | Talousarvio 2009 (mukaan lukien LT 1–5 ja ALTE 6 ja 7) | ALTE nro 8/2009 | Talousarvio 2009 (mukaan lukien LT 1–5 ja ALTE 6-8) |

|MSM |MM |MSM |MM |MSM |MM |MSM |MM | | 1. KESTÄVÄ KASVU | | | | | | | | | | 1 a. Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky |13 272 000 000 | |13 768 997 000 |11 100 585 513 | | |13 768 997 000 |11 100 585 513 | |1 b. Kasvua ja työllisyyttä edistävä koheesio |48 428 000 000 | |48 426 884 669 |34 963 348 789 | | |48 426 884 669 |34 963 348 789 | | Yhteensä | 61 700 000 000 | |62 195 881 669 | 46 063 934 302 | | |62 195 881 669 | 46 063 934 302 | | Liikkumavara[9] | | |4 118 331 | | | |4 118 331 | | | 2. LUONNONVAROJEN SUOJELU JA HALLINTA | | | | | | | | | | josta markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet |46 679 000 000 | |41 131 356 325 |41 083 823 325 | 49 340 000 | |41 180 696 325 |41 083 823 325 | | Yhteensä | 57 639 000 000 | |56 721 437 011 | 52 566 129 680 | 49 340 000 | |56 770 777 011 | 52 566 129 680 | | Liikkumavara | | |917 562 989 | | | |868 222 989 | | | 3. KANSALAISUUS, VAPAUS, TURVALLISUUS JA OIKEUS | | | | | | | | | | 3 a. Vapaus, turvallisuus ja oikeus |872 000 000 | |863 925 000 |617 440 000 |2 300 000 | |866 225 000 |617 440 000 | |3 b. Kansalaisuus |651 000 000 | |772 125 542 |800 122 542 | | |772 125 542 |800 122 542 | | Yhteensä | 1 523 000 000 | |1 636 050 542 | 1 417 562 542 | 2 300 000 | |1 638 350 542 | 1 417 562 542 | | Liikkumavara[10] | | |8 112 000 | | | |5 812 000 | | | 4. EU MAAILMANLAAJUISENA TOIMIJANA[11] | 7 440 000 000 | | 8 103 930 360 | 8 324 169 158 | | | 8 103 930 360 | 8 324 169 158 | | Liikkumavara | | | -419 930 360 | | | | -419 930 360 | | | 5. HALLINTO[12] | 7 699 000 000 | |7 700 730 900 | 7 700 730 900 | | |7 700 730 900 | 7 700 730 900 | | Liikkumavara | | | 76 269 100 | | | | 76 269 100 | | | 6. KORVAUKSET | 210 000 000 | |209 112 912 | 209 112 912 | | |209 112 912 | 209 112 912 | | Liikkumavara | | | 887 088 | | | | 887 088 | | | YHTEENSÄ | 136 211 000 000 | 121 901 000 000 | 136 567 143 394 | 116 281 639 494 | 51 640 000 | |136 618 783 394 | 116 281 639 494 | | Liikkumavara | | |587 019 148 | 8 019 523 048 | | |535 379 148 | 8 019 523 048 | |

[1] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

[2] EUVL L 343, 27.12.2007, s. 9.

[3] EYVL L 224, 18.8.1990, s. 19.

[4] EUVL L 208, 5.5.2008, s. 1.

[5] SEC(2008) 2707, 28.10.2008.

[6] Neuvoston päätös 2009/410/Euratom (EUVL L 132, 29.5.2009, s. 15).

[7] EUVL L 121, 15.5.2009, s. 37.

[8] EUVL L 138, 4.6.2009, s. 14.

[9] Euroopan globalisaatiorahastoa ei oteta huomioon laskettaessa alaotsakkeen 1 a liikkumavaraa.

[10] EU:n solidaarisuusrahastoa koskeva määrä otetaan talousarvioon ylittämällä rahoituskehyksen asianomaisten otsakkeiden määrät, kuten 17. toukokuuta 2006 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa määrätään (EUVL C 139, 14.6.2006).

[11] Otsakkeen 4 vuotta 2009 koskevaa liikkumavaraa laskettaessa ei ole otettu huomioon hätäapuvarauksen määrärahoja eikä joustovälineen varojen käyttöönottoa.

[12] Otsakkeen 5 enimmäismäärään nähden jäävää liikkumavaraa laskettaessa on otettu huomioon vuosien 2007–2013 rahoituskehykseen sisältyvä alaviite 1, joka koskee henkilöstön eläkejärjestelmään suorittamia maksuja (78 miljoonaa euroa).