Komission kertomus Neuvostolle - Vuosia 1985–2005 koskeva kertomus jonkin Euroopan yhteisöjen toimielimen palveluksessa olleille, palvelussuhteensa päättymisen jälkeen työttömäksi jääneille entisille väliaikaisille ja sopimussuhteisille toimihenkilöille tarkoitetun yhteisön työttömyysvakuutusjärjestelmän rahoitustilanteesta (Euroopan yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 28 a ja 96 artikla). {SEK(2007) 13} /* KOM/2007/0004 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 16.1.2007 KOM(2007) 4 lopullinen KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE Vuosia 1985–2005 koskeva kertomus jonkin Euroopan yhteisöjen toimielimen palveluksessa olleille, palvelussuhteensa päättymisen jälkeen työttömäksi jääneille entisille väliaikaisille ja sopimussuhteisille toimihenkilöille tarkoitetun yhteisön työttömyysvakuutusjärjestelmän rahoitustilanteesta (Euroopan yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 28 a ja 96 artikla). {SEK(2007) 13} KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE Vuosia 1985–2005 koskeva kertomus jonkin Euroopan yhteisöjen toimielimen palveluksessa olleille, palvelussuhteensa päättymisen jälkeen työttömäksi jääneille entisille väliaikaisille ja sopimussuhteisille toimihenkilöille tarkoitetun yhteisön työttömyysvakuutusjärjestelmän rahoitustilanteesta (Euroopan yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 28 a ja 96 artikla). SISÄLLYSLUETTELO TIIVISTELMÄ 4 JOHDANTO 5 I. SOVELLETTAVA LAINSÄÄDÄNTÖ 7 A. Viittaukset lainsäädäntöön 7 B. Yhteenveto eri säännösten mukaisista korvausjärjestelmistä 7 II. JÄRJESTELMÄN RAHOITUSTILANNE VUOSINA 1985–2005 9 A. Johdanto 9 B. Yhteenveto viisivuotiskausittain, 1985–2005 9 C. Yhteenvetotaulukot jakson 2000–2005 vuosittaisista menoista ja tuloista 11 1. Vuodet 2000-2002 11 2. Vuodet 2003-2005 11 D. Jakson 2000–2005 vuosittaiset menot ja tulot (prosentteina suhteessa vuosittaisiin kokonaismääriin) 12 E. Tapausta kohti laskettujen keskimääräisten kustannusten kehitys vuosina 2000–2005 12 F. Huomautuksia 13 III. JÄRJESTELMÄÄN MAKSUJA SUORITTAVAT JA SIITÄ KORVAUKSIA SAAVAT – TILANNE VUOSINA 2000–2005 14 A. Väliaikaisten ja sopimussuhteisten toimihenkilöiden määrät palkkaluokittain vuosina 2000–2005 (tilanne kunkin vuoden viimeisenä päivänä) 14 B. Työttömien (jotka ovat saaneet työttömyyskorvausta tarkasteluvuoden joulukuussa) määrä palkkaluokittain vuosina 2000–2005 15 C. Taulukoissa A ja B esitetyt kokonaismäärät koko perusjoukkoon suhteutettuina (prosentteina) 16 D. Käsiteltyjen tapausten (tarkasteluvuonna laskettu vähintään yksi korvaus) määrä toimielimittäin 17 E. Korvauksia saaneiden (tarkasteluvuonna vähintään yksi korvaus) työttömien määrät asuinmaan mukaan vuosina 2000–2005 18 F. Työttömyyskorvausta saaneiden väliaikaisten ja sopimussuhteisten toimihenkilöiden sopimusten kesto toimielimittäin jaoteltuna 18 G. Korvausjakson keskimääräinen pituus toimielimittäin 18 H. Huomautukset 18 IV. TILANNE UUDISTUKSEN VOIMAANTULON JÄLKEEN (VUODET 2004 ja 2005) 18 A. Taustaa 18 B. Keskimääräinen kustannus korvausta kohti 18 C. Työttömyysvakuutusrahastoon suoritetut maksut 18 D. Sopimusten kesto toimielimittäin 18 E. Korvausjakson keskimääräinen pituus toimielimittäin 18 F. Huomautukset 18 V. LOPPUHUOMAUTUKSET JA PÄÄTELMÄT 18 TIIVISTELMÄ Tämä kertomus on laadittu neuvostolle, kuten Euroopan yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 28 a artiklan 11 kohdassa ja 96 artiklan 11 kohdassa edellytetään. Kertomuksessa esitellään ensimmäistä kertaa, miten yhteisöjen toimielinten työttömyysvakuutusrahaston rahoitustilanne on kehittynyt sen perustamisvuodesta 1985 lähtien. Järjestelmän toiminnassa tai tasapainossa ei tähän mennessä ole havaittu merkittäviä ongelmia. Toiminnan tulos on muutamia vuosia lukuun ottamatta ollut aina ylijäämäinen, ja järjestelmään tähän mennessä kertyneet varat riittävät hyvin kattamaan muutaman alijäämäisen toimintavuoden. Tulevaisuutta varten on kuitenkin tarpeen tutkia, miten väliaikaisten ja sopimussuhteisten toimihenkilöiden määrä kehittyy ja miten tämä kehitys vaikuttaa työttömien määrään vastaisuudessa. Näin voidaan arvioida rahaston taloudellista tasapainoa keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä ja toteuttaa tarvittaessa toimenpiteitä, jotka kohdistuvat tuloihin (rahastoon suoritettaviin maksuihin) ja/tai menoihin (korvauksiin liittyviin oikeuksiin). Mukautetusta järjestelmästä (joka otettiin käyttöön toukokuussa 2004 toteutetun uudistuksen yhteydessä) saatujen alustavien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että järjestelmän taloudellinen tasapaino on vähintäänkin yhtä hyvä – ellei parempikin – kuin aikaisemmin. Tässä yhteydessä on kuitenkin otettava huomioon, että mukautettu järjestelmä saavuttaa täyden toimintakapasiteettinsa vasta muutaman vuoden kuluttua (vuosina 2007–2008). Yhteisön työttömyyskorvaukseen oikeutettujen toimihenkilöiden määrä on uudistuksen voimaantulon jälkeen kaksinkertaistunut. Tämä johtuu siitä, että ylimääräiset toimihenkilöt, joilla ei ole oikeutta korvaukseen, on lähes kokonaan korvattu sopimussuhteisilla toimihenkilöillä, joilla puolestaan on oikeus korvaukseen. Järjestelmän piiriin kuuluvien työttömien määrä voi tämän vuoksi kasvaa vastaisuudessa huomattavasti. Tässä tilanteessa olisi pyrittävä lisäämään asiaan liittyvien tietojen sähköistä vaihtoa komission ja jäsenvaltioiden viranomaisten välillä. Näin olisi tehtävä etenkin niiden jäsenvaltioiden osalta, joissa työnhakijoiksi rekisteröityneiden entisten toimihenkilöiden määrä on merkittävä. JOHDANTO - Tässä kertomuksessa pyritään tarjoamaan mahdollisimman luotettavaa ja merkityksellistä tietoa vuosien 1985–2005 väliseltä ajanjaksolta. Kertomuksen tarkoituksena tai tavoitteena ei kuitenkaan ole esittää ennusteita rahaston tulevasta taloudellisesta tilanteesta, jota on tarkoitus käsitellä erillisessä asiakirjassa. - Vuosina 1985–1998 rahaston toimintavaluuttana oli Belgian frangi. Kyseisen jakson tiedot on muunnettu euromääräisiksi kiinteään kurssiin (EUR 1,00 = BEF 40,3399), jotta kertomuksessa esitettyjä tietoja olisi mahdollisimman helppo verrata toisiinsa ja jotta ne muodostaisivat mahdollisimman yhtenäisen kokonaisuuden. - Kertomuksessa tarkastellaan entisille väliaikaisille ja sopimussuhteisille toimihenkilöille tarkoitetun työttömyysvakuutusrahaston rahoitustilannetta . Kultakin vuodelta esitetään kaikki kyseiselle vuodelle kuuluvat tulot ja menot siitä riippumatta, onko ne kirjattu aikaisempina tai myöhempinä vuosina. Näin voidaan arvioida yhteisön työttömyysvakuutusjärjestelmän taloudellista tasapainoa. - Yhteenveto kirjanpitotiedoista esitetään tämän kertomuksen liitteessä III (komission liikekirjanpito) ja liitteessä IV (sijoitetut ylijäämät). Nämä liitteet sisältävät rahaston tapahtumia koskevat kirjaukset sellaisina kuin ne on tehty kirjanpitoon. Vuosina 1994–1999 talous- ja sosiaalikomitea sekä alueiden komitea siirsivät tiettyjä hallinnollisia ja muita tehtäviä yhteiselle organisaatiorakenteelle. Tähän organisaatiorakenteeseen kuuluva henkilöstö osallistui täydentävän yhteisön työttömyysvakuutusjärjestelmän rahoittamiseen, ja sillä oli myös oikeus korvauksiin kyseisestä järjestelmästä. Yhteiseen organisaatiorakenteeseen kuuluneisiin entisiin toimihenkilöihin liittyvät tulot ja menot on jaettu tasan talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean kesken. - Toukokuun 1. päivänä 2004 aloitettu uudistus on vaikuttanut merkittävästi rahaston tuloihin ja menoihin. Luvussa IV tarkastellaan erikseen vuosia 2004–2005. Tapaukset on jaettu kahteen ryhmään: niihin, jotka kuuluvat aikaisemman sääntelyn soveltamisalaan, ja niihin, joihin sovelletaan uutta sääntelyä. Lisäksi on laskettu keskimääräinen kustannus tapaustyypeittäin. - Uudistuksen yhteydessä luotiin uusi sopimussuhteisten toimihenkilöiden henkilöstöryhmä. Sopimussuhteiset toimihenkilöt osallistuvat työttömyysvakuutusjärjestelmän rahoittamiseen ja heillä on oikeus järjestelmästä maksettaviin korvauksiin. He vaikuttavat näin myös järjestelmän taloudelliseen tasapainoon. - Uudistuksen yhteydessä myös vakinaistettiin suuri määrä etenkin tutkimustehtävissä toimivia, vakinaista virkaa hoitavia väliaikaisia toimihenkilöitä (joiden sopimus oli tehty määräämättömäksi ajaksi). Rahasto menetti tämän seurauksena merkittävästi tuloja (katso komissiota koskevat vuosien 2003–2005 tiedot). - Niitä henkilöitä varten, jotka voivat vastaisuudessa saada täydentävää yhteisön työttömyyskorvausta, on laadittu käsikirja, jossa annetaan selkeät tiedot korvauksen saajien oikeuksista ja velvollisuuksista. Käsikirja sisältää myös käytännön ohjeita ja yleisluonteisia tietoja, jotka helpottavat tapausten nopeaa ja asianmukaista käsittelyä, mikä on sekä toimielinten että korvauksen saajien etujen mukaista. I. SOVELLETTAVA LAINSÄÄDÄNTÖ A. Viittaukset lainsäädäntöön - Euroopan yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 28 a artikla, joka on lisätty 27 päivänä syyskuuta 1985 annetun neuvoston asetuksen (EHTY, ETY Euratom) N:o 2799/85 33 artiklalla (EYVL L 265, 8.10.1985); sellaisena kuin se on muutettuna 22 päivänä maaliskuuta 2004 annetulla neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 723/2004 (EUVL L 124, 27.4.2004) - Euroopan yhteisöjen muuta henkilöstöä kuin virkamiehiä koskevien palvelussuhteen ehtojen 28 a artiklan täytäntöönpanosäännösten vahvistamisesta 13 päivänä tammikuuta 1988 annettu komission asetus (EHTY, ETY, Euratom) N:o 91/88 (EYVL L 11, 15.1.1989) - komission 14 päivänä heinäkuuta 1988 antama säädös, jota koskevan yhteisen sopimuksen Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen presidentti on vahvistanut 4 päivänä heinäkuuta 1989, Euroopan yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 28 a artiklan 10 kohdan täytäntöönpanemiseksi annettujen, väliaikaisille toimihenkilöille tarkoitetun työttömyyskorvauksen myöntämistä koskevien säännösten soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä - euron käyttöönotosta 12 päivänä marraskuuta 1998 annettu neuvoston asetus (EY, EHTY, Euratom) N:o 2458/98 (EYVL L 307, 17.11.1998) - Komission tiedonanto muille toimielimille henkilöstösäännöissä ilmaistujen määrien muuntamisesta euroiksi N:o 1999/C 60/09 (EYVL C 60, 2.3.1999) - Euroopan yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 96 artikla, joka on lisätty 22 päivänä maaliskuuta 2004 annetulla neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 723/2004 (EUVL L 124, 27.4.2004) - Euroopan yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 5 artikla, joka on lisätty 22 päivänä maaliskuuta 2004 annetulla neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 723/2004 (EUVL L 124, 27.4.2004) - määriä, joihin sovelletaan vuosittaista mukautusta (vrt. palkkojen vuosittainen mukautus), on viimeksi mukautettu 20 päivänä joulukuuta 2005 annetulla neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 2104/2005 (EUVL L 337, 22.12.2005). B. Yhteenveto eri säännösten mukaisista korvausjärjestelmistä Huom. 1. Korvausjärjestelmiä käsitellään tarkemmin tämän kertomuksen liitteessä I. 2. Ennen 1. toukokuuta 2004 alkaneisiin sopimuksiin sovelletaan siirtymäkautta. Alkuperäiseen järjestelmään , joka oli käytössä vuodesta 1985 vuoden 2004 huhtikuuhun, sisältyi väliaikaisiin toimihenkilöihin (VT) sovellettava vakuutus palvelussuhteen päättymistä mahdollisesti seuraavan työttömyyden varalta. Tästä järjestelmästä maksettavilla työttömyyskorvauksilla täydennettiin niitä kansallisia sosiaalietuuksia, joihin näillä entisillä toimihenkilöllä oli oikeus. Toimihenkilöillä, joiden palvelussuhde oli kestänyt vähintään kuusi kuukautta, oli oikeus korvaukseen 24 kuukauden ajalta. Täydentävään yhteisön työttömyyskorvaukseen sovelletaan sekä enimmäis- että vähimmäismäärää. Näitä enimmäis- ja vähimmäismääriä ei ole järjestelmän toiminta-aikana mukautettu. Järjestelmä muodostuu käytännöstä rahastosta, jota rahoitetaan henkilöstön ja työnantajan suorittamin maksuin. Mukautettuun järjestelmään , joka on ollut käytössä vuoden 2004 toukokuusta lähtien, sisältyy niin ikään vakuutus palvelussuhteen päättymistä mahdollisesti seuraavan työttömyyden varalta. Mukautettu järjestelmä kattaa myös uuden sopimussuhteisten toimihenkilöiden (ST) henkilöstöryhmän. Väliaikainen tai sopimussuhteinen toimihenkilö voi mukautetussa järjestelmässä saada korvausta jaksolta, jonka pituus on enintään kolmannes palvelussuhteen kestosta ja tällöinkin enintään 36 kuukautta. Sekä enimmäismäärää (jota sovelletaan kuitenkin vasta seitsemännestä työttömyyskuukaudesta alkaen) että vähimmäismäärää on tarkistettu, ja niitä mukautetaan vastaisuudessa vuosittain samaan tapaan kuin palkkoja. II. JÄRJESTELMÄN RAHOITUSTILANNE VUOSINA 1985–2005 A. Johdanto Kohdassa ”Työttömyyskorvaukset” esitetyt määrät sisältävät aina työttömyyskorvauksen perusosan, kaikki perhelisät sekä (alkuperäisen järjestelmän osalta) korjauskertoimen vaikutuksen. Summasta vähennetään kaikki kansalliset sosiaalietuudet (kansalliset työttömyyskorvaukset, perhe-etuudet, sairauskorvaukset, äitiysetuudet jne.). Yhteisön työttömyysvakuutusjärjestelmä kattaa yhteisön sairausvakuutusjärjestelmään suoritettavat maksut kokonaisuudessaan (katso myös liite I). Yhteisön työttömyyskorvauksesta ei tämän vuoksi vähennetä työntekijöiden sairausvakuutusjärjestelmään suorittamia maksuja. B. Yhteenveto viisivuotiskausittain, 1985–2005 Huomautukset 3. Jaksolta 1985–1999 ei ole saatavana menoja (työttömyyskorvauksia ja yhteiseen sairausvakuutusjärjestelmään suoritettavia maksuja) koskevia tietylle vuodelle kuuluvia tietoja toimielimittäin jaoteltuina. Tämän vuoksi taulukoissa on näiden vuosien osalta esitetty kunkin vuoden aikana kirjanpitoon kirjatut työttömyyskorvausten kokonaismäärät. Sairausvakuutusjärjestelmään suoritettujen maksujen osalta on sen sijaan ilmoitettu kullekin vuodelle kuuluvat menot. 4. Jotta tietoja voitaisiin verrata koko tarkastelujaksolta, jäljempänä olevassa taulukossa esitetyt tiedot vuosilta 2000–2004 ja vuodelta 2005 perustuvat samoihin periaatteisiin. Näin järjestelmän rahoitustilanteesta saadaan hyvä kuva koko sen 21-vuotiselta toimintakaudelta. 5. Taulukossa on esitetty viisivuotiskausittaiset kokonaismäärät (lukuun ottamatta vuotta 2005, jonka tiedot on esitetty erikseen). Vuosikohtaiset tiedot on esitetty kertomuksen liitteessä II. 6. Taulukon alaosassa on esitetty rahaston varoissa tapahtuneet muutokset (Euroopan komission liikekirjanpito sekä talouden pääosaston hallinnoima sijoitustili). Kultakin jaksolta on esitetty joulukuun 31. päivän tilanne. Toiminnan vuositulos näkyy varojen lisäyksenä tai vähennyksenä. 1) Taulukko [pic] 2) Kuvio [pic] C. Yhteenvetotaulukot jakson 2000–2005 vuosittaisista menoista ja tuloista Taulukossa on esitetty tiedot kullekin vuodelle kuuluvista, maksetuista työttömyyskorvauksia. Erot II luvun B kohdassa (ja liitteessä II) olevissa taulukoissa esitettyjen ja II luvun C kohdassa olevissa taulukoissa esitettyjen tietojen välillä johtuvat siitä, ettei yhteisön työttömyyskorvausten laskennassa käytetyn ohjelman (joka perustuu Access-ohjelmaan) ja varsinaisten maksujen välillä ole suoraa tietoteknistä yhteyttä. Kaikkia laskelmia ei sen vuoksi tehdä kyseisellä ohjelmalla. Tässä esitetyt tiedot ovat parhaita arvioita kunkin toimielimen menoista. Niiden avulla voidaan kuitenkin saada kuva siitä, onko järjestelmä tasapainossa. 1. Vuodet 2000-2002 [pic] 2. Vuodet 2003-2005 [pic] D. Jakson 2000–2005 vuosittaiset menot ja tulot (prosentteina suhteessa vuosittaisiin kokonaismääriin) Osuudet perustuvat C kohdassa esitettyihin tietoihin. [pic] E. Tapausta kohti laskettujen keskimääräisten kustannusten kehitys vuosina 2000–2005 [pic] Keskimääräinen kustannus lasketaan jakamalla kokonaismenot (työttömyyskorvaukset ja yhteiseen sairausvakuutusjärjestelmään suoritetut maksut) korvausten kokonaislukumäärällä. Korvaus voidaan määritellä oikeudeksi yhteisön työttömyyskorvaukseen tietyltä kalenterikuukaudelta. Oikeus voi olla täysimääräinen (30/30) tai osittainen. Oikeuden laajuus määräytyy hakemuksen tueksi kunakin kuukautena toimitettujen asiakirjojen perusteella. Kultakin vuodelta voidaan näin laskea työttömyyskorvauksen keskimääräinen kustannus kuukautta kohti. Taulukossa on esitetty korvausten kokonaislukumäärä toimielintä kohti tarkastelujakson kunkin vuoden osalta. Vuosilta 2004 ja 2005 laskettuja keskimääräisiä kuukausikustannuksia käsitellään tarkemmin luvussa IV. F. Huomautuksia - Kun otetaan huomioon järjestelmän kaikki tulot ja menot, toiminnan tulos on järjestelmän koko toiminta-aikana ollut alijäämäinen neljänä toimintavuonna (vuodet 1991, 2000, 2001 ja 2004). Jos huomioon ei oteta ylijäämien sijoittamisesta saatua korkotuottoa, toiminnan tulos oli alijäämäinen myös vuosina 1990 ja 2002. - Vuonna 2005 saavutettiin sen sijaan merkittävä ylijäämä, joka oli yli 11 prosenttia suhteessa tuloihin (ilman korkoja). - Järjestelmän varat ovat tällä hetkellä yhteensä 9,2 miljoonaa euroa, ja ne riittävät kattamaan - yli puolentoista vuoden menot (viitevuosi 2005: 5,9 miljoonaa euroa) - kuusi kertaa toiminnan tähän asti suurimman vuotuisen alijäämän (1,46 miljoonaa euroa vuonna 2001), kun huomioon ei oteta korkotuottoja. - Taulukosta C käy selkeästi ilmi, että talous- ja sosiaalikomitean osalta tulojen ja menojen välillä vallitsee systemaattinen epätasapaino. Komitean entisille toimihenkilöille maksettujen työttömyyskorvausten kustannukset ovat vastaaviin järjestelmään suoritettuihin maksuihin verrattuna moninkertaiset. Sen sijaan toimistoilla ja virastoilla tulojen ja entisille toimihenkilöille maksettavien korvausten aiheuttamien menojen osalta tilanne päinvastainen. Näitä havaintoja tukevat tiedot järjestelmään maksuja suorittavien ja siitä korvauksia saavien henkilöiden määristä (katso III luvun C kohta). - Keskimääräiset kustannukset vaihtelivat vuosina 2000–2003, mutta yleissuuntaus oli laskeva. Tämä johtuu siitä, että työttömyyskorvauksen enimmäis- ja vähimmäismäärät ovat säilyneet ennallaan vuodesta 1985, kun taas korvauksista vähennettävissä kansallisissa sosiaalietuuksissa on otettu huomioon elinkustannusten kehitys (etuudet ovat indeksiin sidottuja). Yhteisön maksamat perhelisät ovat niin ikään olleet indeksiin sidottuja, mikä on kuitenkin hidastanut kustannusten supistumista vain osittain. III. JÄRJESTELMÄÄN MAKSUJA SUORITTAVAT JA SIITÄ KORVAUKSIA SAAVAT – TILANNE VUOSINA 2000–2005 A. Väliaikaisten ja sopimussuhteisten toimihenkilöiden määrät palkkaluokittain vuosina 2000–2005 (tilanne kunkin vuoden viimeisenä päivänä) [pic] Toimistojen ja virastojen palveluksessa olevan henkilöstön jakautuminen eri toimistojen ja virastojen kesken on esitetty liitteessä VI. B. Työttömien (jotka ovat saaneet työttömyyskorvausta tarkasteluvuoden joulukuussa) määrä palkkaluokittain vuosina 2000–2005 [pic] C. Taulukoissa A ja B esitetyt kokonaismäärät koko perusjoukkoon suhteutettuina (prosentteina) 1) Taulukko [pic] [pic] 2) Kuvio [pic] D. Käsiteltyjen tapausten (tarkasteluvuonna laskettu vähintään yksi korvaus) määrä toimielimittäin [pic] Nämä tilastot täydentävät edellä tämän luvun kohdassa B esitettyjä tilastotietoja. Ne antavat paremman kuvan käsittelyn todellisuudessa aiheuttamasta hallintotyöstä. Uusien tapausten käsittelyn aloittaminen vaatii runsaasti hallintotyötä silloinkin, kun korvauksia maksetaan vain muutamia. Edellä olevasta taulukosta käy näin ilmi korvauksia saaneiden työttömien todellinen määrä kunkin toimielimen osalta. E. Korvauksia saaneiden (tarkasteluvuonna vähintään yksi korvaus) työttömien määrät asuinmaan mukaan vuosina 2000–2005 1) Taulukko [pic] 2) Kuvio [pic] F. Työttömyyskorvausta saaneiden väliaikaisten ja sopimussuhteisten toimihenkilöiden sopimusten kesto toimielimittäin jaoteltuna Tässä taulukossa työttömyyskorvausta saaneet työttömät (joille on tarkasteluvuonna laskettu vähintään yksi korvaus) on jaettu ryhmiin sen sopimusjakson keston mukaan, jonka perusteella oikeus yhteisön täydentävään työttömyyskorvaukseen on syntynyt. Tiedot ovat kultakin jakson 2000–2005 vuodelta, ja ne ilmoittavat kuhunkin sopimuksen keston (vähintään yksi vuosi, vähintään kaksi vuotta jne.) mukaan muodostettuun ryhmään kuuluvien työttömien osuuden prosentteina. [pic] [pic] Vuosien 2004 ja 2005 tilannetta analysoidaan tarkemmin luvussa IV. G. Korvausjakson keskimääräinen pituus toimielimittäin Seuraavassa taulukossa on esitetty korvausjakson keskimääräinen pituus kultakin jakson 2000–2005 vuodelta. Laskennassa on käytetty työttömyyskorvausta saaneiden (joille on laskettu vähintään yksi korvaus tarkasteluvuonna) lukumäärää. Korvausjakson pituus on laskettu korvauspäivien lukumääränä jaksolla, joka ulottuu tapauksen käsittelyn aloittamisesta tarkasteluvuoden joulukuun 31. päivään, ja korvauspäivien yhteenlaskettu lukumäärä on tämän jälkeen jaettu korvauksia saaneiden lukumäärällä ja saatu tulos edelleen 30:llä kuukausittaisten maksusuoritusten keskimäärän laskemiseksi. Vuosien 2004 ja 2005 tilannetta analysoidaan tarkemmin luvussa IV. [pic] H. Huomautukset - Aikaisempina vuosina yli puolet toimielinten palveluksessa olevista väliaikaisista toimihenkilöistä oli komission palveluksessa. Tämä johtuu osaltaan siitä, että väliaikaisia toimihenkilöitä, joiden palvelussuhde perustui toistaiseksi voimassaolevaan sopimukseen, oli komissiossa runsaasti (yli 700) etenkin tutkimustehtävissä. Tällaisia toimihenkilöitä on kuitenkin vuodesta 2004 lähtien vakinaistettu, ja komission palveluksessa oli vuoden 2005 lopulla enää alle kolmannes kaikista väliaikaisista toimihenkilöistä. - Virastojen ja toimistojen palveluksessa olevan henkilöstön määrä kasvaa jatkuvasti. Niiden palveluksessa on nykyisin merkittävä osuus (yli kolmasosa) kaikista väliaikaisista toimihenkilöistä. - Samalla on kuitenkin huomattava, että virastojen ja toimistojen määrä on viime vuosina kasvanut lähes eksponentiaalisesti. - Kuutena viimeksi kuluneena vuonna suurin osa (35–45 %) palveluksessa olevista väliaikaisista toimihenkilöistä on kuulunut A-palkkaluokkaan, kun taas suurin osa työttömyyskorvausta saavista entisistä toimihenkilöistä on kuulunut C-palkkaluokkaan (niin ikään 35–45 %). Kuten edellisessä luvussa (katso II luvun E kohta) on todettu, talous- ja sosiaalikomiteasta lähtöisin olevien työttömyyskorvausta saavien entisten toimihenkilöiden määrä on huomattavasti suurempi kuin komitean palveluksessa olevien toimihenkilöiden määrä. - Korvausta saavien työttömien (entisten sopimussuhteisten toimihenkilöiden) määrä on edelleen niin vähäinen, ettei sen perusteella voida tehdä luotettavia päätelmiä. - Virastojen ja toimistojen palveluksessa olevien, järjestelmään maksuja suorittavien toimihenkilöiden määrä on huomattavasti suurempi kuin niiden työttöminä olevien entisten toimihenkilöiden, joille nämä virastot ja toimistot maksavat korvauksia. Tätä päätelmää tukevat myös menoista ja tuloista käytettävissä olevat tiedot (katso II luvun D kohta). Tilanne johtuu osittain siitä, että monet näistä virastoista ja toimistoista ovat melko vastikään perustettuja, joten suurin osa sopimuksista on edelleen voimassa. - Kun tarkastellaan joulukuussa korvausta saaneiden työttömien (katso III luvun B kohta) määrää ja vuoden aikana käsiteltyjen tapausten määrää, voidaan havaita, että käsiteltävien tapausten määrä on lisääntynyt huomattavasti. Luvut antavat näin hyvän kuvan hallintotyön todellisesta määrästä. - Yhteisön työttömyyskorvausta saavien työttömien asuinpaikkaa koskevista tiedoista käy ilmi, että yli puolet heistä on rekisteröitynyt työnhakijaksi Belgiassa. Luvut eivät sen sijaan anna tietoja näiden henkilöiden (joiden määrä on vuotta 2005 lukuun ottamatta jatkuvasti kasvanut) kansalaisuudesta. Näin ollen Belgiassa työnhakijaksi rekisteröityneet työttömät voivat olla minkä tahansa unionin jäsenvaltion kansalaisia. Kaikki heistä eivät suinkaan ole belgialaisia. Jos niiden viiden maan luvut, joissa työttömäksi rekisteröityneitä on eniten (Belgia, Ranska, Espanja, Luxemburg ja Italia), lasketaan yhteen, tulokseksi saatu luku on yli 80 prosenttia kaikista käsitellyistä tapauksista. Tämä osuus on viimeksi kuluneiden kuuden vuoden aikana säilynyt lähes ennallaan. Lisäksi voidaan todeta, että virastojen ja toimistojen palveluksessa aikaisemmin olleiden, työttömäksi rekisteröityneiden joukossa on huomattavasti enemmän myös muissa kuin edellä mainituissa viidessä maassa työttömäksi rekisteröityneitä. - Luvussa III olevasta taulukosta F (sopimusten kesto) voidaan todeta seuraavaa: - Sopimusten kesto on viime vuosina lyhentynyt: Vuonna 2000 yli 75 prosenttia sopimuksista tehtiin yli kahden vuoden jaksoksi, kun vastaava osuus vuonna 2005 oli enää 45 prosenttia. Uudistuksen vaikutukset eivät kuitenkaan vielä näy nykyisessä tilanteessa. - Talous- ja sosiaalikomitea muodostaa tässäkin suhteessa erityistapauksen: puolet komitean tekemistä sopimuksista on enintään vuoden mittaisia. Sopimuksen päätyttyä komiteasta työttömäksi jääneiden osuus oli 8,1 prosenttia työttömien kokonaismäärästä vuonna 2005. Tästä osuudesta 4,8 prosentilla sopimuksen kesto oli ollut enintään vuoden. - Kohdassa III.G olevasta taulukosta (korvausjakso) voidaan todeta seuraavaa: - Aikaisemmin alkuperäisen järjestelmän voimassa ollessa korvausjakson pituus oli noin yksi vuosi. Vuosi 2000 ja vuosi 2004 muodostivat kuitenkin poikkeuksen. Vuonna 2000 käsiteltäväksi tuli monia uusia tapauksia komissaarien kabineteissa tapahtuneiden muutosten seurauksena. Nämä tapaukset olivat kuitenkin lyhytaikaisia. Ei ole täysin selvää, miksi korvausjaksot olivat vuonna 2004 huomattavasti keskimääräistä lyhyempiä. Tämä pätee etenkin komission tekemien sopimusten päättymisen seurauksena maksettuihin korvauksiin. Mukautetun järjestelmän vaikutukset ovat vielä hyvin vähäiset. - Korvausjakson lyhentyminen vuonna 2005 johtunee siitä, että yhä suurempi osuus työttömistä kuului mukautettuun järjestelmään, jossa korvausjakso on aiempaa lyhyempi (kolmasosa palvelussuhteen kestosta). IV. TILANNE UUDISTUKSEN VOIMAANTULON JÄLKEEN (VUODET 2004 ja 2005) A. Taustaa Uudistuksessa muutettiin sääntöjä, jotka koskevat oikeutta yhteisön täydentävään työttömyyskorvaukseen. Yksityiskohtaiset tiedot muutoksista on esitetty liitteessä I. Tällä hetkellä sovelletaan siirtymäkautta, jonka kestoa on vaikea arvioida. Siirtymäkauden aikana sovelletaan rinnan molempia järjestelmiä. Ne väliaikaiset toimihenkilöt, jotka ovat saaneet oikeuden yhteisön täydentävään työttömyyskorvaukseen sellaisen sopimuksen perusteella, joka on alkanut ennen 1. toukokuuta 2004, voivat valita jommankumman kahdesta järjestelmästä. Näin toimihenkilöt, jotka ovat keskeytyksettä jatkaneet oikeuksiensa kerryttämistä 30. huhtikuuta 2004 jälkeen, voivat valita järjestelmistä toisen saadessaan oikeuden työttömyyskorvaukseen. Valintaa ei voi myöhemmin muuttaa. B. Keskimääräinen kustannus korvausta kohti Seuraavassa taulukossa on tiedot keskimääräisistä kustannuksista (kuukausittain suoritettavaa) korvausta kohti sopimustyypeittäin (VT = väliaikaiset toimihenkilöt ja ST = sopimussuhteiset toimihenkilöt) ja sovellettavan järjestelmän mukaan. [pic] C. Työttömyysvakuutusrahastoon suoritetut maksut Seuraavassa taulukossa esitetyt tiedot ovat peräisin uudesta palkanmaksujärjestelmästä. Lukuihin sisältyvät kaikki toimielimet, virastot ja toimistot. Kultakin taulukkoon sisältyvältä kuukaudelta on ilmoitettu kaikkien niiden henkilöiden määrä, joille on laskettu palkka kyseiseltä kuukaudelta, myös silloin, kun palkka on laskettu vasta seuraavan kuukauden aikana. Näiden henkilöiden osalta on tämän jälkeen laskettu yhteen työntekijän ja työnantajan järjestelmään tarkastelukuukautena suorittamat maksut. Näin voidaan laskea keskimääräinen järjestelmään suoritettu maksu toimihenkilöä kohti ja verrata keskenään eri kuukausien tietoja. [pic] D. Sopimusten kesto toimielimittäin Tässä taulukossa työttömyyskorvausta saaneet työttömät (joille on tarkasteluvuonna laskettu vähintään yksi korvaus) on jaettu ryhmiin sen sopimusjakson keston mukaan, jonka perusteella oikeus yhteisön täydentävään työttömyyskorvaukseen on syntynyt. Tiedot ovat vuosilta 2004–2005, ja ne ilmoittavat kuhunkin sopimuksen keston (vähintään yksi vuosi, vähintään kaksi vuotta jne.) mukaan muodostettuun ryhmään kuuluvien työttömien osuuden prosentteina. [pic] [pic] [pic] E. Korvausjakson keskimääräinen pituus toimielimittäin Seuraavassa taulukossa on esitetty korvausjakson keskimääräinen pituus kunakin jakson 2004–2005 vuotena. Laskennassa on käytetty työttömyyskorvausta saaneiden (joille on tarkasteluvuonna laskettu vähintään yksi korvaus) lukumäärää. Korvausjakson pituus on laskettu korvauspäivien lukumääränä jaksolla, joka ulottuu tapauksen käsittelyn aloittamisesta tarkasteluvuoden joulukuun 31. päivään, ja korvauspäivien yhteenlaskettu lukumäärä on tämän jälkeen jaettu korvauksia saaneiden lukumäärällä ja saatu tulos edelleen 30:llä maksusuoritusten keskimäärän laskemiseksi. Luvut on lisäksi jaoteltu sopimustyypin ja sovellettavan järjestelmän mukaan. [pic] F. Huomautukset - Tiedot osoittavat selvästi, että väliaikaisille toimihenkilöille maksettavasta yhteisön täydentävästä työttömyyskorvauksesta aiheutuva kuukausittainen kustannus on mukautetussa järjestelmässä huomattavasti suurempi kuin alkuperäisessä järjestelmässä. Vuoden 2004 keskimääräinen kustannus (mukautetussa järjestelmässä) ei kuitenkaan anna täysin todenmukaista kuvaa tilanteesta, sillä monet korvauksen saajat olivat tarkasteluajankohtana saaneet korvausta vasta alle kuuden kuukauden ajan. Tällä ensimmäisellä kuuden kuukauden jaksolla työttömyyskorvauksen perusosaan ei sovelleta enimmäismäärää. Vuonna 2005 keskimääräinen kustannus oli jo supistunut vuodesta 2004, vaikka uusi järjestelmä ei vielä ollut saavuttanut täyttä toimintakapasiteettiaan. Näin ollen on odotettavissa, että keskimääräiset kustannukset supistuvat edelleen tulevina vuosina. - Vuosi 2005 oli ensimmäinen vuosi, jolta voitiin laskea yksittäiselle entiselle sopimussuhteiselle toimihenkilölle maksettavasta työttömyyskorvauksesta aiheutuva keskimääräinen kustannus. Vaikka tulokseksi saatu keskimääräinen kustannus on todellista suurempi (katso edellinen luetelmakohta), se on joka tapauksessa 60 prosenttia pienempi kuin vastaavasta entiselle väliaikaiselle toimihenkilölle maksettavasta korvauksesta aiheutuva kustannus. - Järjestelmään suoritettavista maksuista voidaan todeta seuraavaa: - Uusi maksuosuuksien laskentamenetelmä on kasvattanut järjestelmään suoritettavia maksuja noin 80 prosenttia (51,13 huhtikuussa 2004 ja 91,00 toukokuussa 2004). - Yhdelle entiselle väliaikaiselle toimihenkilölle maksettavan työttömyyskorvauksen (2 420,74 euroa kuukaudessa) rahoittamiseen tarvittiin vuonna 2005 yhteensä 27,50 palveluksessa olevaa väliaikaista toimihenkilöä (kuukausimaksu 88,11 euroa). Alkuperäisessä järjestelmässä vastaava suhde oli 29,15 palveluksessa olevaa toimihenkilöä (kuukausimaksu 51,13 euroa) yhtä työtöntä kohti (1 490,53 euroa kuukaudessa). Suhde on näin muuttunut uuteen järjestelmään siirtymisen seurauksena vain vähän, ja on nyt itse asiassa aikaisempaa alhaisempi. - Yhdelle entiselle sopimussuhteiselle toimihenkilölle maksettavan työttömyyskorvauksen (1 026,15 euroa kuukaudessa) rahoittamiseen tarvittiin vuonna 2005 yhteensä 28,60 palveluksessa olevaa sopimussuhteista toimihenkilöä (kuukausimaksu 35,85 euroa). - Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että molempien toimihenkilöryhmien työttömyyskorvauksen rahoitus on jokseenkin tasapainossa. - Kun tarkastellaan sellaisten sopimusten kestoa, joiden perusteella oikeus yhteisön työttömyyskorvaukseen on syntynyt, voidaan todeta, että alkuperäiseen järjestelmään kuuluvien ja mukautettuun järjestelmään kuuluvien välillä voidaan havaita eroja ainoastaan vuoden 2005 osalta. Viimeksi mainittujen sopimukset näyttäisivät olevan kestoltaan pidempiä. Olisi kuitenkin otettava huomioon, että parhaillaan sovelletaan siirtymäkauden järjestelyjä: toimihenkilöt, jotka ovat olleet palveluksessa ennen 1. toukokuuta 2004 ja sen jälkeen, voivat valita jommankumman tarjolla olevista järjestelmistä. Tämä saattaa vaikuttaa tässä esitettyihin määriin. - Luvussa IV olevasta taulukosta E (korvausjakson pituus) voidaan todeta seuraavaa: - Tiedot osoittavat, että komissiosta palvelussuhteen päättyessä työttömäksi jääneiden korvausjakso oli vuonna 2004 huomattavasti lyhyempi kuin muiden. - Voidaan todeta, että vuodesta 2005, jolloin työttöminä olevista entisistä väliaikaisista toimihenkilöistä merkittävä osuus kuului jo uuden järjestelmän piiriin, näiden toimihenkilöiden korvausjaksot tulevat olemaan huomattavasti lyhyempiä kuin alkuperäisessä järjestelmässä. - Alustavat tiedot (jotka tosin ovat vielä hyvin puutteellisia) osoittavat, että sama suuntaus on odotettavissa myös silloin, kun kyse on työttömäksi jääneistä entisistä sopimussuhteisista toimihenkilöistä. On tosin huomattava, että ensimmäiset tällaiset tapaukset tulivat käsiteltäviksi vasta vuonna 2005. V. LOPPUHUOMAUTUKSET JA PÄÄTELMÄT - Uudistuksen yhteydessä perustettiin uusi sopimussuhteisten toimihenkilöiden henkilöstöryhmä pääasiassa korvaamaan väliaikaiset toimihenkilöt. Yhteisön työttömyyskorvaukseen tulevaisuudessa mahdollisesti oikeutettujen määrä kaksinkertaistui näin uudistuksen seurauksena. Väliaikaiset toimihenkilöt kuuluvat yksinomaan kansallisen sosiaaliturvan piiriin. He eivät tämän vuoksi voi saada sosiaaliturvaetuuksia Euroopan yhteisöiltä. - Yleisesti ottaen voidaan todeta, että yhteisön täydentävän työttömyysvakuutusjärjestelmän toiminta on ollut ylijäämäistä ajanjaksolla, joka kattaa kolme neljännestä sen koko toimintajaksosta. - Järjestelmän nykyiset varat riittävät kattamaan noin kuuden toimintavuoden alijäämän. - Talous- ja sosiaalikomitean osalta järjestelmän tulojen ja kyseisestä komiteasta palvelussuhteen päättyessä työttömäksi jääneiden entisten toimihenkilöiden aiheuttamien menojen välillä vallitsee kuitenkin edelleen epätasapaino. - Yksittäiset tapaukset, kuten uuden komission muodostaminen ja sitä seuraavat muutokset komissaarien kabinettien henkilöstössä sekä Euroopan parlamentin puolueryhmien henkilöstössä vaalien jälkeen tapahtuvat muutokset, vaikuttavat ajan kuluessa merkittävästi järjestelmän rahoitustasapainoon. - Virastojen ja toimistojen sekä niiden palveluksessa olevan henkilöstön määrä kasvaa jatkuvasti, ja niiden palveluksessa on nykyisin enemmän väliaikaisia ja sopimussuhteisia toimihenkilöitä kuin komission palveluksessa. - Suurin osa yhteisön työttömyyskorvausta saavista työttömistä on keskittynyt muutamaan jäsenvaltioon. Näin ollen olisi selvitettävä, miten yhteisön täydentävän työttömyyskorvauksen maksamiseksi tarvittavien tietojen vaihto yhteisön ja näiden jäsenvaltioiden välillä voitaisiin toteuttaa sähköisesti. - Uudistuksen yhteydessä käyttöön otettu täydentävä yhteisön työttömyysvakuutusjärjestelmä saavuttaa täyden toimintakapasiteettinsa todennäköisesti vuosina 2007–2008. Järjestelmän taloudellisesta tasapainosta on kuitenkin jo saatavilla alustavia tietoja, joiden perusteella voidaan todeta seuraavaa: - Väliaikaisten toimihenkilöiden järjestelmään suorittamat maksut ovat lisääntyneet merkittävästi. - Vaikka kustannukset työtöntä kohti ovat uudessa järjestelmässä huomattavasti suuremmat kuin alkuperäisessä järjestelmässä, käytettävissä on luotettavaa tietoa, jonka perusteella voidaan todeta, että järjestelmään suoritetuilla maksuilla voidaan edelleen kattaa lähes yhtä suuri osuus kustannuksista kuin aikaisemmin. - Entisiin väliaikaisiin ja sopimussuhteisiin toimihenkilöihin sovellettavat uudet järjestelyt eivät näytä merkittävästi muuttavan näihin toimihenkilöiden liittyvien menojen ja tulojen suhdetta. - Jos käyttöön otettua lyhyempää korvausjaksoa sovelletaan vastaisuudessa myös mukautetussa järjestelmässä (alustavat tiedot näyttäisivät selkeästi viittaavan tähän), järjestelmän taloudellinen tasapaino voitaneen varmistaa entistä paremmin. - Järjestelmän tilannetta tarkasteltaessa on lisäksi otettava huomioon, että sopimussuhteisten toimihenkilöiden sopimuksista merkittävä osa päättyy vuosina 2007–2008. - Olisi tehtävä tutkimus, jossa analysoidaan mukautetun järjestelmän pitkän aikavälin taloudellista tasapainoa ja arvioidaan mahdollista tarvetta järjestelmään suoritettavien maksujen ja/tai siitä maksettavien etuuksien tarkistamiseen.