EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 20.12.2011 
SEK(2011) 1586 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
Oheisasiakirja 
ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi 
julkisista hankinnoista 
ja  
ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi  
vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden 
hankinnoista 
{KOM(2011) 896 lopullinen} 
{SEK(2011) 1585 lopullinen}  
 
FI 2   FI 1. TAUSTA  
Julkinen hankinta on prosessi, jo ta valtion laitokset ja julkisen sektorin organisaatiot 
(hankintaviranomaiset tai -yksiköt) käyttä vät ostaakseen tavaroita, palveluja ja 
julkisia rakennusurakoita. Nämä menot muodostavat merkittävän ja painavan osan taloudesta. Vuonna 2009 hankintasopimukset, jo ihin sovellettiin julkisia hankintoja 
koskevia EU:n sääntöjä, muodostivat 3,6 prosenttia suhteessa EU:n BKT:hen 
(
 420 miljardia euroa). 
Monissa hiljattaisissa selvityksissä ja poliittisissa julkilausumissa on korostettu 
tarvetta tarkistaa kyseisiä direktiivejä . Julkisia hankintoja koskevan kehyksen 
uudelleentarkastelu kuuluukin si sämarkkinoiden toimenpidepaketin painopisteisiin. 
Tässä vaikutusarvioinnissa analysoidaan  julkisia hankintoja koskevan EU:n 
politiikan tämänhetkisiä haasteita ja se lvitetään eri vaihtoehtoja direktiivien 
2004/17/EY ja 2004/18/EY tukemiseksi ja mukauttamiseksi.  
2. INTRESSITAHOJEN KUULEMINEN  
Tämä vaikutusarviointi nojautuu l aajaan ulkopuoliseen asiantuntemukseen, 
konsultointiin ja analyysiin, jonka pohjalta  laadittiin julkisia hankintoja koskenut 
arviointi vuonna 2011 ja sähköisten ha nkintojen toimintasuunnitelmaa (2004) 
koskenut arviointi vuonna 2010. Se perustuu myös kahden vihreän kirjan pohjalta 
järjestetyistä sidosryhmäkuulemisista saatui hin tuloksiin. Kuulemisten aiheina olivat 
a) julkisia hankintoja koskevan EU:n  politiikan nykyaikaistaminen (yli 
620 kannanottoa) 
b) sähköisten hankintojen käytön laaj entaminen EU:ssa (77 kannanottoa). 
Kumpikin vihreä kirja sai tukea myös Brysselissä järjestetyissä, runsaasti osallistujia 
keränneissä konferensseissa, joissa sidos ryhmillä oli lisää mahdollisuuksia ilmaista 
näkemyksensä. 
Jäsenvaltioiden edustajia kuultiin julkisia  hankintoja käsittelevän neuvoa-antavan 
komitean kautta. 
3. ONGELMAN MÄÄRITTELY  
Keskeisinä nousivat esiin seuraavat kolme ongelmaa: 
• Liian pieni kustannustehokkuus – Nykyist en EU-sääntöjen avulla saadaan 
aikaan arviolta 20 miljardin euron s äästöt vuosittaisessa 420 miljardin euron 
volyymissa, mutta menettelyihin liittyvä rasite voi olla kohtuuton, koska niihin 
liittyvät kustannukset ovat noin 5,6 miljardia euroa.  
• Yhteiskunnan kannalta hyödyntämättä j äävät mahdollisuudet – Sidosryhmät 
eivät nykyisten sääntöjen avulla ehkä aina pysty optimoimaan resurssiensa 
käyttöä ja/tai tekemään parhaita hankintavalintoja.  
 
FI 3   FI • Julkisten hankintojen EU-markkinoiden lo keroituminen kansallisten rajojen 
mukaan – Yli 98 prosenttia EU :n sääntöjen mukaisesti tehdyistä 
hankintasopimuksista myönnetään ka nsallisille tarj oajille (n. 96 % 
kokonaisarvosta). 
Lisäanalyysin perusteella näiden ongelm ien taustalla ovat seuraavat viiteen 
pääryhmään jaettavat syyt. 
3.1. Soveltamisala 
Ongelman syy: sääntöjen monimutkaisuus  
Monimutkaiset ja epäselvät EU:n säännöt , joiden mukaisesti soveltamisala ja 
kattavuus määräytyvät, luovat epävarmuutta  ja johtavat julkisten hankkijoiden 
keskuudessa riskejä kaihtavaan  ja rutiineja suosivaan kä yttäytymiseen, mikä tapahtuu 
hankintojen laadun kustannuksella. Kalliiksi tu levaa sääntelyä sovelletaan runsaisiin 
hankkija- ja liiketoimimääriin saamatta vastineeksi riittäv ää hyötyä. Direktiivien 
kattamiin toimintoihin (esim. tietyt julkis en sektorin sisäisen  yhteistyön muodot) ja 
erityyppisiä hankintasopimuksia koskeviin sään töihin jää useita ”harmaita alueita”. 
Tämä monimutkaisuus johtaa riita-asioihin ja  niistä lähinnä hanki ntaviranomaisille ja 
-yksiköille koituviin kuluihin niiden tarv itessa neuvontaa vaatimustenmukaisuudesta.  
3.2. Menettelyt  
Ongelman syyt: suhteettomat ja joustamattomat menettelyt  
Suhteettoman raskaat menettelyt aiheutta vat ylimääräisiä kusta nnuksia erityisesti 
pienemmissä hankintasopimuksissa. Tyypill isen menettelyn kustannukset ovat lähes 
28 000 euroa (hankintaviranomaiselle tai -yksikölle aiheutuvat keskimääräiset 
kustannukset 5  500 euroa; tarjouksen tekee keskimäär in 5,9 yritystä, joista kullekin 
koituu 3 800 euron kustannukset). EU:n sääntöjen mukaisella alimmalla 
kynnysarvolla (  125 000 euroa) näiden kustannusten osuus on 18–29  prosenttia 
hankintasopimuksen arvosta. Samaan syyhyn viittaa myös se, että jäsenvaltioiden välillä on huomattavia eroja valmiuksissa toteuttaa menettelyt (esim. hankintailmoituksen lähettämisestä hanki ntasopimuksen myöntämiseen kuluvat ajat 
vaihtelevat, enimmillään tähän kuluu 180 päivää).  
Monet sidosryhmät katsovat, että nykyi set menettelyt ovat joustamattomia ja 
rajoittavat neuvottelumahdollisuuksia. Erityi sesti hankintaviranomaiset ja -yksiköt 
valittavat, etteivät ne voi käyttää vakiomen ettelyihin kuulumattomia ratkaisuja (esim. 
innovatiivista hankintaa) parhaa lla mahdollisella tavalla.  
3.3. Hankintojen strateginen hyödyntäminen 
Ongelman syyt: Epävarmuus ja riittämä ttömät säännökset siitä, miten strategiset 
tavoitteet otetaan huomioon hankinnoissa   
Huolimatta siitä, että moni ssa tiedonannoissa on selvenne tty muiden politiikanalojen 
(esim. ympäristönsuojelu, yhteiskunta , innovointi) tavoitteiden huomioonottoa 
julkisia hankintoja koskevien sääntöjen soveltamisessa, useat sidosryhmät kokevat 
edelleen ongelmia. Ne katsovat, että nykyistä enemmän voitaisiin tehdä sellaisten 
hankintaviranomaisten ja -yks iköiden auttamiseksi, jotka haluavat käyttää julkisia 
 
FI 4   FI varoja strategisesti vastuullisemmalla tavalla. Pelko hankinnan riitauttamisesta 
(vaatimusten vastaisuuden perusteella) on jo htanut näiden vaih toehtojen vähäiseen 
käyttöön. Lisäksi yleisen seurannan puuttu minen haittaa onnistuneiden käytäntöjen 
yksilöintiä ja laajempaa edistämistä. On myös tarpeen lähentää jäsenvaltioiden menettelytapoja eri toimenpiteiden käytössä, koska erilaiset standardit/merkit uhkaavat johtaa markkinoiden lokeroitumi seen kansallisten rajojen mukaan.  
3.4. Markkinoille pääsy 
Ongelman syyt: sääntelystä johtuvat ja ”luonnolliset”  markkinoilletulon esteet  
Markkinoille pääsyä Euroopassa hankaloi ttavat vaikeudet vähe ntävät pk-yritysten 
osallistumista ja tarjousten tekemistä rajo jen yli. Monet tarjoajat eivät ole koskaan 
yrittäneetkään tehdä tarjouksia muissa mai ssa, mikä johtuu sekä luonnollisista (esim. 
kielellisistä ja maantieteellisistä) että s ääntelyyn liittyvistä hallinnollisista esteistä. 
Pk-yritysten tekemiä ja ra jojen yli tehtäviä tarjouksia  haittaavat hallinnolliset 
vaatimukset (esim. asiakirjanäytön antaminen) ja ongelmat tiedon saamisessa. Julkisia hankintoja saaneiden pk-yritysten osuus ei ole muuttunut merkittävästi vuoden 2002 jälkeen, eikä tarjousten tekemine n rajojen yli ole liioin lisääntynyt. 
Tärkein pk-yritysten osallistumiseen vai kuttava tekijä on sopimuksen arvo: pk-
yritysten on vaikea tehdä ta rjouksia tai toteuttaa hankint asopimuksia, jos sopimuksen 
arvo on yli 300 000 euroa. 
3.5. Hallinto  
Ongelman syyt: erilaiset hallintomal lit ja -valmiudet eri jäsenvaltioissa  
Jäsenvaltioiden käyttöönottamien hallinnolli sten järjestelyjen merkittävät erot ovat 
johtaneet sääntöjen epäyhtenäi seen soveltamiseen, valvonta an ja seurantaan EU:ssa. 
Tämä on tuottanut virheitä, lisännyt petosriskiä ja johtanut siihen, ettei resursseja voida hallinnoida parhaalla mahdollisella tavalla. Hiljattaisi ssa EU-rahoitteisten 
hankkeiden tilintarkastuksissa  on todettu merkittäviä virh eprosentteja, jotka johtuvat 
julkisia hankintoja koskevien sääntöjen virheellisestä soveltamisesta ja eräissä tapauksissa EU:n direktiivie n virheellisestä saattamisesta osaksi kansallista 
lainsäädäntöä. Komission vuoden 2005 jälk een käynnistämien rikkomusmenettelyjen 
analysointi on tuonut esiin vastaavan kirjon virheitä ja ongelmia, mikä viittaa siihen, 
että kyseessä eivät ole yksittäise t tapaukset vaan toistuva ilmiö. 
3.6. Seuraukset 
Nämä kolme pääongelmaa johtavat yhdessä s iihen päätelmään, että sisämarkkinoiden 
täyttä potentiaalia ei  pystytä hyödyntämään julkisissa hankinnoissa . Ilman mitään 
toimia tilanne pysyy parhaassa tapauksessa ennallaan, mutta se voi myös paheta, kun erot kasvavat ja kun otetaan huomioon kus tannukset, jotka aiheutuvat parhaiden 
mahdollisten olosuhteiden puuttumisesta ja näin ollen mahdollisuuksien menettämisestä. 
Koska monet ongelmista johtuvat EU:n kaht een direktiiviin perustuvasta toiminnasta 
ja niiden tulkinnoista, EU:n tason toimin ta on perusteltua ja sitä voidaan tarvita 
ongelmien ratkaisemiseksi. 
 
FI 5   FI 4. TAVOITTEET  
Arvioinnissa todettiin, että julkisia hanki ntoja koskevan nykyisen politiikan yleiset 
tavoitteet pätevät edelleen ja erityisesti  monissa jäsenvaltioissa tällä hetkellä 
vallitsevassa kireässä tal oustilanteessa. EU aikoo edelleen edistää oikeudenmukaista, 
syrjimätöntä ja EU:n laajuista kilpailua, jo tta voidaan saada paras vastine rahalle ja 
päästä hankinnoilla parhaaseen mahdolliseen tuloksiin yhteiskunnan kannalta. EU aikoo myös edelleen torjua  aktiivisesti korruptiota. 
Edellä tarkastelujen keskeisten ongelmien  ratkaisemiseksi on yksilöity seuraavat 
erityistavoitteet: 
(1) Parannetaan julkisia hankintoja koskevien EU:n sääntöjen ja menettelyjen 
kustannustehokkuutta. 
(2) Käytetään täysimääräisesti hyväksi kaikki  mahdollisuudet päästä parhaisiin 
mahdollisiin tuloksiin yhteiskunnan kannalta. 
(3) Luodaan julkisille hankinnoille EU:n laajuiset markkinat kansallisten 
markkinoiden sijaan. 
Lisäksi on määritelty yhde ksän toiminnallista ta voitetta ongelmien syihin 
puuttumiseksi. Toiminnallisten tavoitteiden kautta on määrä päästä 
erityistavoitteisiin ja edetä sitä kaut ta paremmin kohti yleisiä tavoitteita.  
5. T
OIMINTAVAIHTOEHDOT  
Arvioituja toimintavaihtoehtoja on suuri kirjo, mutta radikaaleimmat vaihtoehdot 
(yhtäältä EU:n lainsäädännöstä luopumi nen kokonaan ja toisaalta täysimääräinen 
yhdenmukaistaminen) hylättiin nopeasti. Viiden pääongelman ratkaisemiseksi kehitettiin toiminnallisten tavoitteiden pohja lta sekä ei-lainsäädännöllisiä (SOFT) 
että lainsäädännöllisiä vaihto ehtoja (LEGI), jotk a perustuvat tietty ihin ratkaiseviin 
valintoihin. Vaihtoehtoja tarkasteltiin yl eisluonteisesti, koska kaikkien mahdollisten 
lainsäädännön muutosten seikkaperäinen tarkastelu olisi tuottanut useiden satojen sivujen laajuisen asiakirjan.  
Vaihtoehdoista seulotti in tarkastelun jälkee n kaksitoista, joita an alysoitiin tarkemmin 
vertaamalla niitä perusskenaarioon (ei m uutosta). Kutakin ongelma-aluetta varten 
valittiin kaksi LEGI-vaihtoehtoa, jotka er oavat toisistaan kunnianhimon asteessa. 
Markkinoille pääsyn ja hallinnon ongelma- alueita varten valit tiin myös SOFT-
vaihtoehtoja.  
Yksittäisillä ongelma-alueilla ei aina voida tehdä joko/tai-ratkaisua ja valita vain yhtä 
vaihtoehtoa. Soveltamisala n, menettelyjen ja hallinnon osalta parhaana ratkaisuna 
voisi olla valita molemmat LEGI-vaih toehdot tai yhdistää keskenään LEGI- ja 
SOFT-vaihtoehto.  
 
FI 6   FI 6. VAIHTOEHTOJEN VERTAILU  
Vaihtoehtojen keskeiset vaikutukset esitetään tiivistetysti jäljempänä. Välittömimmät 
vaikutuksen ovat yleensä taloudellisia yht eiskunnallisten ja ympäristöön liittyvien 
vaikutusten jäädessä rajallisiksi – pa itsi hankintojen strategisen hyödyntämisen 
tapauksessa, jolloin vaihtoehtojen on määritelmänsä mukaan määrä tuottaa 
(myönteisiä) yhteiskunnallisia ja ympäristövaikutuksia.  
6.1. Soveltamisala 
Toimintavaihtoehdot 
SCO.LEGI.TARGET:  Kohdennetut mukautukset julkisia hankintoja koskevan 
lainsäädännön soveltamisalaan. 
SCO.LEGI.REDUCE:  Merkittävät muutokset tiettyj en hankkijoiden/hankintojen 
sulkemiseksi soveltamisalan ulkopuolelle. 
Vaikutukset 
Kumpikin toimintavaihto ehto lisäisi selkeyttä ja siten kustannustehokkuutta. 
SCO.LEGI.TARGET-vaihtoehdolla on määrä puuttua nykyisiin harm aisiin alueisiin 
ja parantaa oikeusvarmuutta, eikä siitä enna koida olevan seurauksia kansainväliseltä 
tasolla. Siirtymällä uuteen kevyempään  säännöstöön arvoltaan yli 500 000 euron 
sosiaalipalvelusopimuksissa ja soveltamalla täyttä säännöstöä kaikkiin muihin 
palveluihin lisättäisiin selkeyttä ja para nnettaisiin EU:n sääntöjen soveltamista.  
SCO.LEGI.REDUCE-vaihtoehdon vaikutukset ja hyödyt rajoittuisiv at siihen, että 
tietyt hankinnat jätetään soveltamisalan ul kopuolelle, ja perustuva t oletukseen, että 
korvaavat kansalliset säännöt ovat kevye mpiä kuin EU:n säännöt. Kansalliset 
hankintasäännöt (joita sovelletaan EU:n  kynnysarvojen alittuessa) voivat olla 
vähemmän preskriptiivisiä kuin EU:n säännöt, mutta soveltamisalan ulkopuolelle 
jäävistä hankinnoista aiheutuisi yhä me rkittäviä sääntelykustannuksia samoin kuin 
julkisten hankintojen asianmukaiseen hal linnointiin olennaisesti ja väistämättä 
liittyviä kustannuksia. Vapautukset myös vähe ntäisivät avoimuutta EU:n tasolla ja 
todennäköisesti myös kansallisesti, koska niillä  olisi kielteinen vaikutus kilpailun ja 
hintojen kannalta. Yksittäisissä tapauksi ssa myönnettävistä vapautuksista riippuen 
niistä saattaa aiheutua lisäkustannuks ia, jos ne ovat vastoin kansainvälisiä 
velvoitteita, ja ne saattavat johtaa kum ppanimaiden markkinoiden sulkeutumiseen, 
mistä voi olla kielteisiä seurauksia nä iden maiden kanssa kauppaa käyville EU:n 
yrityksille.  
Oikeudellisen selkeyden parantaminen (S CO.LEGI.TARGET) ei ratkaisisi ongelmia, 
joita liittyy EU:n sääntöjen sovellettavuu teen sidosryhmiin ja liiketoimiin. Sen 
määritteleminen, sovelletaanko näitä sääntöjä oikeisiin sidosryhmiin ja kohteisiin, on monimutkaisempi kysymys (ja tietyssä m äärin poliittinen kysymys sen mahdollisten 
kansainvälisten seurausten vuoksi). 
6.2. Menettelyt 
Toimintavaihtoehdot 
 
FI 7   FI PRO.LEGI.DESIGN:  Korjataan ja tehostetaan nykyisiä menettelyjä. 
PRO.LEGI.FLEXIB:  Laajennetaan hankintaviranomai sten ja -yksiköiden käytössä 
olevien menettelyvaihtoehtojen valikoimaa ja kevennetään menettelyjä, joista aiheutuu suhteettomia kustannuksia. 
Vaikutukset  
PROC.LEGI.DESIGN-vaihtoehto parantaisi tiettyjen menettelyjen suunnittelua ja 
lisäisi oikeudellista selkeyttä sovellettavista vaatimuksista. Tällä parannettaisiin parantaa julkisten hankintojen pros essin kustannustehokkuutta ja yleistä 
oikeasuhteisuutta. Toistuvien hankintojen menetelmien käytön lisäämisestä pitäisi 
olla kaiken kaikkiaan hyötyä hankintavira nomaisille ja -yksiköille, mutta joitain 
ongelmia liittyy mahdolliseen markkinoiden sulkeutumiseen ja tällaisten menetelmien pitkäaikaiseen käyttöön yritysten toimesta. Näihin kysymyksiin olisi puututtava varmistamalla avoimuus ja sy rjimättömyys ja es tämällä kilpailun 
rajoittuminen. Tehostamalla välineitä ja toimenpiteitä, joilla voidaan helpottaa siirtymistä sähköisiin hankintoihin, voitaisiin parantaa merkittävästi 
kustannustehokkuutta ja vahvis taa EU:n julkisten hank intojen markkinoiden 
yhdentymistä. Tästä koituisi kuitenkin al kukustannuksia ja ratkaistavana olisi 
teknisiä esteitä (markkinoiden pi rstaloitumisen estämiseksi). 
PROC.LEGI.FLEXIB-vaihtoeht o lisäisi hankintaviranom aisten ja -yksiköiden 
valinnan- ja joustovaraa, mikä voisi para ntaa hankintojen tuloksia. Tähän päästäisiin 
erityisesti lisäämällä neuvottelun käyttöä (tietyin varauksin liittyen neuvottelun asianmukaiseen käyttöön ja neuvotteluasiant untemuksen kehittämisen potentiaalisiin 
kustannuksiin). Kevyemmän säännöstön sove ltaminen keskustason alapuolella 
toimivien viranomaisten hankintasopimuksiin  parantaisi kustannustehokkuutta, ja jos 
tiettyjä avoimuutta koskevia vähimmäisvaa timuksia sovelletaan (ennakkoilmoituksen 
käyttö), kilpailun ei pitäisi heiketä havaitta vasti eikä kansainvälis en tason seurauksia 
pitäisi aiheutua. 
6.3. Hankintojen strateginen hyödyntäminen 
Toimintavaihtoehdot 
STR.LEGI.FACILIT:  Luodaan hankintaviranomaisille ja -yksiköille edellytykset 
täyttää hankintatarpeensa puitteissa, joissa  myös muiden politiikanalojen tavoitteet 
voidaan ottaa huomioon.  
STR.LEGI.ENFORC:  Poistetaan harkintavalta hankintaviranomaisilta ja -yksiköiltä, 
jolloin niiden on myönnettävä hankintas opimukset (kokonaan tai osittain) sen 
perusteella, miten ne myötävaikuttava t muiden politiikanalojen tavoitteisiin.  
Vaikutukset  
Näihin kahteen vaihtoehtoon sisältyvät to imenpiteet ovat kaiken kaikkiaan hyvin 
samanlaisia. Niiden vaikut ukset eroaisivat lähinnä sen mukaan, omaksutaanko EU:n 
tasolla salliva vai pakottava lähestymista pa. Kummankin tarkoituksena olisi parantaa 
hankintaviranomaisten ja -yksiköiden valm iuksia saavuttaa laajemmat strategiset 
päämäärät. Strategiset vaikutukset olis ivat FACILIT-vaihtoehdossa yleisesti 
vähäisemmät kuin ENFORC-vaihtoehdossa johtuen siitä, että täytäntöönpano 
 
FI 8   FI todennäköisesti vaihtelisi jäsenvaltioiden välillä riippuen niiden tekemistä 
valinnoista. Kansallisille viranomaisille ja hankintaviranomaisille ja -yksiköille jäisi 
mahdollisuus tehdä valintoja vallitsevista olosuhteista ja käytettävissä olevista resursseista riippuen, mikä on erit yisen tärkeää nykyisessä  taloudellisessa 
ympäristössä. ENFORC-vaihtoehto mahdo llistaisi laajemman yhdenmukaisuuden ja 
käyttöönoton EU:n laajuisesti. Kummastak in vaihtoehdosta aiheutuisi kustannuksia 
hankintaviranomaisille ja -yksiköille se kä yrityksille, koska ilmoitusvaatimukset 
lisääntyisivät ja eri politiikanaloihin liitt yvä osaamis- ja valvontatarve kasvaisi. 
Kumpikin vaihtoehto voisi ainakin lyhyellä aikavälillä lisätä monimutkaisuutta ja 
hallinnollista rasitetta. 
6.4. Markkinoille pääsy 
Toimintavaihtoehdot 
ACC.SOFT:  Kehitetään markkinoille pääsyyn liitt yvää EU:n ohjeistusta ja koulutusta 
esimerkiksi ostamisen ja myymisen helpottamiseksi rajojen yli.  
ACC.LEGI.FACILIT:  Poistetaan hallinnollisia esteitä pk-yritysten osallistumiselta ja 
markkinoille pääsyltä rajojen yli. 
ACC.LEGI.ENFORC:  Siirrytään preskriptiivisiin toimenpiteisiin julkisten 
hankintojen markkinoiden tiettyjen osien var aamiseksi pk-yrityksil le tai hankintojen 
strukturoimiseksi siten, että ne s uosivat pk-yritysten  osallistumista.  
Vaikutukset  
Nämäkin LEGI-vaihtoehdot sisältävät keskenää n samanlaisia toime npiteitä ja niiden 
vaikutukset eroavat sen muk aan, omaksutaanko salliva ja pakottava lähestymistapa. 
Pakottavat toimenpiteet todennäköisesti lisäisivät pk-yritysten osallistumista, 
parantaisivat markkinoillepääs yä rajojen yli ja kehittäi sivät julkisten hankintojen 
sisämarkkinoita, mutta ei ole välttämättä selvää, että ne keventäisivät ja yksinkertaistaisivat sääntöjä. Ilmoitusv aatimusten lisääntyminen voisi lisätä 
monimutkaisuutta ja hankintaviranomaisille ja -yksiköille sekä yrityksille aiheutuvaa 
hallinnollista rasitetta. Jotkin  näistä kustannuksista  olisivat vähäis emmät sallivassa 
lähestymistavassa, joka voitaisiin kohdentaa enemmän paikallisiin tarpeisiin. 
Välineiden, joiden tavoitteena on helpot taa pääsyä EU:n ju lkisten hankintojen 
markkinoilla esimerkiksi vähentämällä tarjouksien tekemiseen liittyviä näyttövaatimuksia, pitäisi johtaa yksinkertai sempiin ja kevyempiin prosesseihin pk-
yrityksiä varten ja tarjousten tekemiseksi rajojen yli. Omaksumalla se lähestymistapa, että asiakirjanäyttöä edellytetään vain tarjouskilpailun voittaneelta tarjoajalta, voitaisiin vähent ää hallinnollisia kustannuksia 80 prosentilla. Sellaisten 
hankintasopimusten jakaminen osiin, joiden kokonaisarvo ylittää tietyt 
kynnysmäärät, lisäisi sekin pk-yritysten ul ottuvilla olevien sopimusten määrää. 
ACC.SOFT-vaihtoehdolla ol isi rajoitetusti myönteine n vaikutus markkinoille 
pääsyyn, mutta myös sen kustannukset olisivat alhaiset. 
6.5. Hallinto 
Toimintavaihtoehdot 
 
FI 9   FI GOV.SOFT: Yksilöidään osa-alueita, joissa hallin toon liittyy toistuvia vaikeuksia, ja 
tarjotaan niihin liittyen ohjeistusta es imerkiksi parhaista toimintatavoista ja 
vertailuanalyysien avulla.  
GOV.LEGI.TARGET:  Mahdollistetaan mittakaavaedut  ja optimaaliset tulokset 
hankintaviranomaisille ja -yksiköille kä yttämällä erikoistuneita ammattimaisia 
yksiköitä, jotka huolehti vat tarvittaessa hankintojen yhdistämisestä. 
GOV.LEGI.ENHANC:  Velvoitetaan jäsenvaltiot perustamaan kansallinen 
viranomainen, joka vastaa julkisia hankint oja koskevien sääntöjen täytäntöönpanosta, 
valvonnasta ja seurannasta ja raportoi vuosittain kehityksestä.  
Vaikutukset  
Monille sellaisille hankintaviranomaisille ja  -yksiköille, jotka tekevät vain harvoin 
suuriarvoisia hankintoja ja ovat epävarmoja EU:n sään töjen noudattamisesta, olisi 
suurta apua, jos käytössä olisi enemmän erikoistuneita hankinta yksiköitä ja nykyistä 
keskeisemmässä roolissa. Yhdistettyjen hanki ntojen lisääminen nostaa ratkaistavaksi 
markkinoiden sulkeutumiseen liittyviä kysymyksiä, mutta GOV.LEGI.TARGET-vaihtoehdon pitäisi kaiken kaikkiaan hyödy ttää hankintaviranomaisia ja -yksiköitä 
sekä yrityksiä. GOV.LEGI.ENHANC-vaihtoe hto loisi vastaavat olosuhteet ja 
vastaavan arkkitehtuurin julkisia hankint oja koskevien sääntöjen täytäntöönpanoa, 
valvontaa ja seurantaa varten kansallis ella ja EU:n taso lla, mikä lisäisi 
yhdenmukaisuutta ja varmuutta EU:n laajuises ti ja tehostaisi sisämarkkinoita. Vaikka 
jäsenvaltioille sekä hankintaviranomaisille ja -yksiköille aiheutuisi todennäköisesti jonkin verran lisäkustannuksia, monilla jäsenvaltioilla on jo käytössä tarvittavat 
rakenteet, ja säästöihin pitäisi päästä pare mman koordinoinnin ja seurannan ansiosta.  
Samankaltaisia mutta vähäisempiä vai kutuksia ennakoidaan olevan GOV.SOFT-
vaihtoehdolla, jota sen vapaaehtoisuuden vuoks i ei todennäköisesti otettaisi käyttöön 
samassa mitassa eikä yhtä yhdenmukaisesti. 
7. P
ARHAAKSI ARVIOIDUT VAIHTOEHDOT  
Tämän analyysin perusteella esitetään se uraava ratkaisupaketti (harmaapohjaisissa 
laatikoissa):  
 
FI 10   FI Toimintavaihtoehdot 
 
Ongelmaryhmät  Ei 
muutosta 
(NC) Ei-sitovat 
vaihtoehdot 
(SOFT)  Lainsäädännölliset 
toimenpiteet – yleensä 
nykyisessä kehyksessä 
(LEGI._)  Lainsäädännölliset 
toimenpiteet – uudet tai 
merkittävästi muutetut 
(LEGI._)  
Soveltamisala (SCO)  SCO. NC  SCO. SOFT  SCO.LEGI.TARGET  
(selvennetään 
soveltamisalan 
määrittelyä)  SCO.LEGI.REDUCE 
(muutetaan 
soveltamisalaa 
merkittävästi)  
Menettelyt (PRO)  PRO. NC  PRO. SOFT  PRO.LEGI.DESIGN 
(parannetaan määritelmiä 
ja suunnittelua)  PRO.LEGI.FLEXIB 
(lisätään valinnanvaraa 
ja sähköisten hankintojen 
käyttöä)  
Hankintojen 
strateginen 
hyödyntäminen (STR)  STR. NC  STR. SOFT  STR.LEGI.FACILIT 
(helpotetaan julkisten 
hankintojen strategista 
hyödyntämistä)  STR.LEGI.ENFORC 
(velvoitetaan julkisten 
hankintojen strategiseen 
hyödyntämiseen)  
Markkinoille pääsy 
(ACC)  ACC. NC  ACC. SOFT  ACC.LEGI.FACILIT 
(helpotetaan markkinoille 
pääsyä)  ACC.LEGI.ENFORC 
(velvoitetaan 
toimenpiteisiin 
markkinoille pääsyn 
varmistamiseksi)  
Hallinto (GOV)  GOV. NC GOV. SOFT GOV.LEGI.TARGET 
(optimoidaan resurssien 
käyttö)  GOV.LEGI.ENHANC 
(tehostetaan valvontaa ja 
vastuuta)  
8. SEURANTA JA ARVIOINTI  
Julkisien hankintojen seurantaa ja niihin  liittyvän toimenpidetarpeen määrittelyä 
haittaa tällä hetkellä se, ettei käytettävi ssä ole johdonmukaisia ja vertailukelpoisia 
tietoja. Monet tarkas telluista vaihtoehdoista, kut en hallinnon parantaminen ja 
sähköisten hankintojen kehittäminen, to isivat itsessään tiettyjä parannuksia 
seurantajärjestelyihin. Tilastojen ja seurantamenetelmien parantamista olisi harkittava, jotta voidaan seurata 
• sääntöjen noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia 
• sähköisten hankintojen käyttöä ja sä hköisiin hankintoihin siirtymisestä 
aiheutuvia säästöjä/kusta nnuksia sekä strategisten tavoitteiden toteutumista 
• pk-yritysten ja ulkomaisten tarj oajien pääsyä markkinoille  
• toimenpiteitä, joilla torjutaan petoksia, korruptiota ja kilpailunvastaista 
toimintaa. 
Luonnosteksti sisältäisi sitoumuksen te hdä arviointi mahdollisesta uudesta 
lainsäädännöstä.