[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 4.7.2006

KOM(2006) 374 lopullinen

2004/0055 (COD)

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti

neuvoston vahvistamasta yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi eurooppalaisen maksamismääräysmenettelyn käyttöönotosta

2004/0055 (COD)

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti

neuvoston vahvistamasta yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi eurooppalaisen maksamismääräysmenettelyn käyttöönotosta

1. TAUSTAA

Ehdotus toimitettiin Euroopan parlamentille ja neuvostolle (asiakirja KOM(2004) 173 lopullinen – 2004/0055 (COD): | 19.3.2004 |

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa: | 9.2.2005 |

Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa ensimmäisessä käsittelyssä: | 13.12.2005 |

Muutettu ehdotus toimitettiin: | 8.2.2006 |

Yhteinen kanta annettiin: | 30.6.2006 |

2. KOMISSION EHDOTUKSEN TAVOITE

Euroopan unionin talouden toimijoiden ja sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan kannalta on ensiarvoisen tärkeää, että maksamattomat mutta riitauttamattomat saatavat voidaan periä nopeasti. Jos lainsäädäntö ei takaa velkojan riidattomien vaateiden nopeaa täytäntöönpanoa, se tavallaan antaa epärehellisille velallisille tietynasteisen suojan ja kannustaa näitä siten viivyttämään velanmaksua tahallaan omaksi edukseen. Maksuviivästykset ovat merkittävä syy maksukyvyttömyyteen, joka uhkaa erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten toimintakykyä ja aiheuttaa runsaasti työpaikkojen menetyksiä.

Se, että jopa riidattomien velkojen perimiseksi on aloitettava pitkällisiä, monimutkaisia ja kalliita tuomioistuinmenettelyjä, väistämättä vain pahentaa talouteen kohdistuvia haittavaikutuksia. Tilanne muodostaa jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmille monitahoisen haasteen. Onkin tärkeää erottaa mahdollisimman varhaisessa vaiheessa toisistaan todelliset riita-asiat ja sellaiset asiat, joissa ei ole varsinaista oikeusriitaa. Näiden tapausten erottaminen toisistaan on hyödyllistä, mutta se ei vielä riitä varmistamaan, että tuomioistuimien rajallisia resursseja voitaisiin käyttää tehokkaasti. Näin ne voivat kuitenkin keskittyä todellisiin riita-asioihin ja ratkaista ne kohtuullisessa ajassa. Tähän toivottuun tulokseen päästään kuitenkin vain, jos riidattomia vaateita varten on käytettävissä nopea ja tehokas menettely.

Ehdotuksen tavoitteena on ottaa käyttöön koko EU:n alueella sovellettava yhdenmukainen ja nopea menettely riitauttamattomien rahavaateiden perimiseksi.

3. YHTEISTÄ KANTAA KOSKEVIA HUOMAUTUKSIA

3.1. Yleisiä huomautuksia

Neuvosto vahvisti yhteisen kannan yksimielisesti. Yhteinen kanta säilyttää komission alkuperäisen ehdotuksen keskeisen sisällön, sellaisena kuin se on muutettuna komission muutetulla ehdotuksella.

Merkittävimmät yhteisessä kannassa tehdyt muutokset liittyvät seuraaviin asioihin:

- Yhteisessä kannassa rajoitetaan asetuksen soveltamisalaa valtion rajat ylittäviin asioihin. Valtion rajat ylittävällä asialla tarkoitetaan asiaa, jossa vähintään yhdellä asianosaisista on kotipaikka tai asuinpaikka muussa jäsenvaltiossa kuin siinä jäsenvaltiossa, jonka tuomioistuimen käsiteltäväksi asia on saatettu.

- Tekstiin on tehty monia muutoksia, jotta hakemusten käsittelyssä voitaisiin hyödyntää sähköisiä viestintävälineitä ja automaattista menettelyä (ks. 7 artiklan 5 kohta, 7 artiklan 6 kohta, 8 artikla, 16 artiklan 4 kohta ja 16 artiklan 5 kohta).

- Alkuperäinen kaksivaiheinen maksamismääräysmenettely on korvattu yksivaiheisella menettelyllä. Tekstiin on kuitenkin lisätty uusia menettelyllisiä takeita, jotta menettelyn osapuolten oikeuksia voidaan suojella (ks. erityisesti 8, 10, 11 ja 12 artikla). Saadessaan hakemuksen tuomioistuin tutkii hakemuslomakkeen perusteella, täyttyvätkö sen hyväksyttävyydelle asetetut edellytykset ja vaikuttaako hakemus perustellulta. Tämän tarkastelun perusteella tuomioistuin voi joko hylätä hakemuksen tai antaa eurooppalaisen maksamismääräyksen.

- Alkuperäisestä ehdotuksesta poiketen asetuksessa säädetään nyt mahdollisuudesta antaa kantajan suostumuksella vaateen osaa koskeva eurooppalainen maksamismääräys.

- Asetuksessa on selvennetty eri menettelyvaiheisiin sovellettavia määräaikoja. Johdonmukaisuuden varmistamiseksi asetuksessa säädetään yhdenmukainen 30 päivän määräaika eurooppalaisen maksamismääräyksen antamiselle ja sitä koskevan vastineen esittämiselle.

- Alkuperäisestä ehdotuksesta poiketen asetus sisältää nyt täytäntöönpanoa koskevia säännöksiä (ks. 21, 22 ja 23 artikla). Eksekvatuurimenettelyn poistaminen on sisällytetty asetuksen artiklaosaan. Tätä koskevat vähimmäisnormit on jo vahvistettu riitauttamattomia vaatimuksia koskevan eurooppalaisen täytäntöönpanoperusteen käyttöönotosta annetussa asetuksessa (EY) N:o 805/2004.

- Yhteinen kanta sisältää yksityiskohtaisen tarkistuslausekkeen.

Muut muutokset liittyvät muotoiluun ja ne on tehty tekstin luettavuuden parantamiseksi.

Komissio voi hyväksyä yhteisen kannan. Vaikka yhteisessä kannassa muutetaan joitakin erityispiirteitä komission alkuperäisestä ehdotuksesta, sellaisena kuin se on muutettuna parlamentin lausunnon perusteella, sen tavoitteet ovat kuitenkin edelleen samat eli riitauttamattomia rahavaateita koskevien asioiden käsittelyn yksinkertaistaminen, nopeuttaminen ja sen kustannusten vähentäminen.

3.2. Euroopan parlamentin tarkistukset

Kaikki Euroopan parlamentin ehdottamat tarkistukset on sisällytetty komission muutettuun ehdotukseen ja yhteiseen kantaan. Neuvostossa käydyt keskustelut sekä oikeus- ja kieliasiantuntijoiden tekstiin esittämät tarkistukset osoittivat kuitenkin, että eräissä tapauksissa tekniset selvennykset ovat tarpeen. Jotta johdanto-osan kappaleet ja vakiolomakkeet saataisiin vastaamaan asetuksen tekstiä, niitä on muutettu ja ajantasaistettu.

Muutettu ehdotus ja yhteinen kanta poikkeavat toisistaan ainoastaan 3 artiklan 1 kohdan osalta seuraavasti:

- Muutetun ehdotuksen 3 artiklan 1 kohta: ”Tässä asetuksessa valtion rajat ylittävällä asialla tarkoitetaan asiaa, jossa vähintään yhdellä asianosaisista on kotipaikka tai asuinpaikka muussa valtiossa kuin siinä jäsenvaltiossa, jonka tuomioistuimen käsiteltäväksi asia on saatettu.”

- Yhteisen kannan 3 artiklan 1 kohta: ”Tässä asetuksessa valtion rajat ylittävällä asialla tarkoitetaan asiaa, jossa vähintään yhdellä asianosaisista on kotipaikka tai asuinpaikka muussa jäsenvaltiossa kuin siinä jäsenvaltiossa, jonka tuomioistuimen käsiteltäväksi asia on saatettu.”

Komissio on edelleen pettynyt siihen, että asetuksen soveltamisala rajataan tapauksiin, joissa asianosaisten kotipaikka on jossakin jäsenvaltiossa. Se on antanut asiaa koskevan lausuman.

Neuvoston yhteisestä kannasta on neuvoteltu yhdessä Euroopan parlamentin kanssa, jotta sopimukseen päästäisiin ensimmäisessä käsittelyssä. Tämän vuoksi Euroopan parlamentin ei odoteta enää esittävän tarkistuksia yhteiseen kantaan.

4. PÄÄTELMÄT

Komissio hyväksyy yhteisen kannan, sillä se sisältää keskeiset osat komission alkuperäisestä ehdotuksesta ja parlamentin tarkistuksista, sellaisina kuin ne on sisällytetty komission muutettuun ehdotukseen.

5. KOMISSION LAUSUMA

Komissio esitti seuraavan lausuman yhteisen kannan vahvistamisen yhteydessä:

_____________

KOMISSION LAUSUMA

Komissio toteaa, että tämän asetuksen yhteydessä annettu ilmaisun 'valtion rajat ylittävä asia' määritelmä ei ole tulkinta EY:n perustamissopimuksen 65 artiklassa esitetystä vaatimuksesta, jonka mukaan yhteisön toiminta rajoittuu asioihin, joiden vaikutukset ulottuvat rajojen yli, vaan se on ainoastaan yksi tapa rajata tämän asetuksen soveltamisala 65 artiklan puitteissa.

Soveltamisalan rajoittaminen viittaamalla ilmaisun 'rajat ylittävä' yleiseen määritelmään ei ole tarpeen kansainväliseen yksityisoikeuteen liittyvissä säädöksissä.

Sitä, onko ilmaisun 'rajat ylittävä' yleinen määritelmä tarpeen tai hyödyksi muissa säädöksissä, jotka eivät liity kansainväliseen yksityisoikeuteen, kuten sovittelua koskevassa direktiivissä, joka on luonteeltaan erilainen kuin kyseenä oleva asetus, olisi analysoitava tarkoin tapauskohtaisesti ja ottaen huomioon kunkin säädöksen tavoitteet.