EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 30.10.2015 COM(2015) 548 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE Vuosikertomus 2014 laajentumiseen liittyvästä rahoitustuesta {SWD(2015) 201 final}



JOHDANTO Liittymistä valmistelevalla tukivälineellä (IPA) tuetaan laajentumista koskevia komission toimintatavoitteita. IPAn avulla EU tukee taloudellisesti ja teknisesti laajentumismaiden uudistuksia. Se liittyy Euroopan unionin vahvistamaan laajentumispolitiikkaan, jonka tavoitteena on panna täytäntöön Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 49 artikla, jossa unionin jäsenyysmahdollisuus tarjotaan kaikille sellaisille Euroopan maille, jotka kunnioittavat EU:n perusarvoja ja ovat sitoutuneet edistämään niitä. IPA-varoin parannetaan maiden valmiuksia liittymisprosessin eri vaiheissa, mikä johtaa asteittain etenevään myönteiseen kehitykseen alueella. Edunsaajia vuonna 2014 olivat Albania, Bosnia ja Hertsegovina, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Islanti, Kosovo, Kroatia, Montenegro, Serbia ja Turkki. Liityttyään EU:n jäseneksi heinäkuussa 2013 Kroatia ei enää ole IPAn edunsaaja, mutta se hyötyy edelleen siirtymäjärjestelystä. Liittymistä valmistelevat EU:n varat ovat hyvä investointi sekä laajentumismaiden että itse EU:n tulevaisuuteen. Niillä autetaan edunsaajia tekemään poliittisia ja taloudellisia uudistuksia ja valmistetaan niitä EU:n jäsenyyden myötä tuleviin oikeuksiin ja velvollisuuksiin. Näillä uudistuksilla on tarkoitus antaa edunsaajamaiden kansalaisille paremmat mahdollisuudet ja mahdollistaa EU:n kansalaisten nauttimia normeja vastaavien normien kehittäminen. Liittymistä valmistelevat varat auttavat myös EU:ta saavuttamaan sen omat, muun muassa kestävää talouden elpymistä, energiahuoltoa, liikennettä, ympäristöä ja ilmastonmuutosta koskevat tavoitteet. Koska IPA II otettiin vasta äskettäin käyttöön, ohjelmien täytäntöönpano vuonna 2014 kuului vielä sen edeltäjän IPAn piiriin. POLIITTINEN KEHITYS EU:n laajentumispolitiikka edistää osaltaan rauhaa, turvallisuutta ja vaurautta Euroopassa. Se vahvistaa EU:n poliittista ja taloudellista painoarvoa ja toimii vahvana muutosvoimana asianomaisissa maissa. EU:n jäsenvaltioiden tarjoamat selkeät jäsenyysnäkymät ovat Länsi-Balkanin maille keskeinen vakautustekijä. Ne tukevat edistymistä asetettujen ehtojen, myös vakautus- ja assosiaatioprosessin edellytysten, täyttämisessä. Liittymisprosessi on vaativa ja perustuu tiukkoihin mutta oikeudenmukaisiin ehtoihin, ennalta määriteltyihin jäsenyyden arviointiperusteisiin ja maan omiin ansioihin. Tämä on erittäin tärkeää laajentumispolitiikan uskottavuuden kannalta, kannustimien tarjoamiseksi laajentumismaille kauaskantoisten uudistusten toteuttamiseen sekä EU:n kansalaisten tuen varmistamiseksi. Komissio painottaa laajentumisprosessissa entistä enemmän ”perusasiat ensin” lähestymistapaa. Tässä lähestymistavassa etusijalla ovat oikeusvaltioperiaatteeseen, perusoikeuksiin ja talouden ohjausjärjestelmään liittyvät uudistukset, talouden kilpailukyvyn parantaminen ja demokraattisten instituutioiden vahvistaminen, julkishallinto mukaan luettuna. Oikeusvaltioperiaate ja perusoikeudet: Oikeusvaltioperiaate on yksi niistä arvoista, joihin EU perustuu, ja se muodostaa liittymisprosessin ytimen. Unionin jäseniksi haluavien maiden on perustettava jo prosessin alkuvaiheessa keskeiset oikeusvaltioperiaatteen toteutumisen takaavat instituutiot ja tuettava niiden moitteetonta toimintaa. Tämä työ on hyvin laajaa ja edellyttää välttämättömän kansallisen tuen lisäksi huomattavaa teknistä ja taloudellista tukea Euroopan unionilta. Oikeusvaltioperiaate on erittäin tärkeä liiketoimintaympäristön vakauden kannalta, koska se takaa oikeusvarmuuden talouden toimijoille, tukee kuluttajia ja edistää investointeja, työpaikkoja ja kasvua. Erityistä huomiota kiinnitetään kolmeen oikeusvaltioperiaatteen näkökulmaan: oikeuslaitoksen uudistukseen sekä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan. Kaikilla kolmella alalla työ etenee kaikilla tasoilla. Perusoikeuksien osalta komissio seuraa tarkkaan kansalaisoikeuksien, poliittisten, sosiaalisten ja taloudellisten oikeuksien sekä vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeuksien toteutumista laajentumismaissa. Perusoikeudet on laajalti turvattu lainsäädännöllä, mutta tarvitaan lisätoimia sen varmistamiseksi, että niitä kunnioitetaan täysimääräisesti käytännössä. Talouden ohjausjärjestelmä ja kilpailukyky: Komissio on kasvattanut tukeaan talouden ohjausjärjestelmän ja kilpailukyvyn parantamiseksi laajentumismaissa. Se on tärkeää pyrittäessä vastaamaan kansalaisten huolenaiheisiin vaikeana pysyvässä taloustilanteessa, jolle on tyypillistä korkea työttömyys ja investointien vähyys. Se on myös erityisen tärkeää Länsi-Balkanin maissa, koska niistä yhdenkään ei toistaiseksi katsota olevan toimiva markkinatalous. Komission tuki perustuu EU:n jäsenvaltioiden kokemuksiin talouspolitiikan eurooppalaisesta ohjausjaksosta, ja siinä painotetaan aiempaa enemmän alakohtaisia rakennemuutoksia. Julkishallinnon uudistaminen: Julkishallinnon uudistaminen on yksi laajentumisprosessin pilareista oikeusvaltioperiaatteen ja talouden ohjausjärjestelmän ohella. Kaikki kolme pilaria ovat toisiinsa tiiviisti kytköksissä olevia läpileikkaavia teemoja. Ne ovat äärimmäisen tärkeitä poliittisten ja taloudellisten uudistusten onnistumisen kannalta ja luovat perustan EU:n sääntöjen ja normien noudattamiselle. Hyvin toimiva julkishallinto on demokraattisen hallintotavan perusedellytys. Se myös vaikuttaa suoraan hallitusten kykyyn tarjota julkisia palveluja sekä edistää kilpailukykyä ja kasvua. Liittymisprosessi kattaa tällä hetkellä Länsi-Balkanin maat ja Turkin . Monille Länsi-Balkanin maille vuosi 2014 oli merkittävä: Montenegro: Montenegron liittymisneuvotteluissa on tapahtunut edistystä. Kaksitoista neuvottelulukua on avattu, ja oikeusvaltioperiaatteen edellyttämien uudistusten toteutus on aloitettu. Serbia: Liittymisneuvottelujen aloittaminen Serbian kanssa on käännekohta EU:n suhteissa maahan. Painopiste siirtyi uudistusprosessin ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseen kestävällä tavalla. Niitä ovat erityisesti oikeusvaltioperiaatetta koskevat tavoitteet sekä suhteiden normalisointi Kosovon kanssa . Albania: Albanialle myönnettiin kesäkuussa ehdokasmaan asema tunnustuksena sen uudistuspyrkimyksistä ja edistymisestä asetettujen ehtojen täyttämisessä.

Kosovo: Kosovon kanssa neuvotellun vakautus- ja assosiaatiosopimuksen parafointi heinäkuussa oli merkittävä etappi EU:n ja Kosovon suhteissa, ja se terävöitti keskittymistä tärkeimpien, erityisesti oikeusvaltioperiaatteen edellyttämien uudistusten toteuttamiseen. Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian liittymisprosessi on umpikujassa. Vuonna 2014 tapahtui taantuvaa kehitystä erityisesti sananvapauden, tiedonvälityksen vapauden ja oikeuslaitoksen riippumattomuuden suhteen. Bosnia ja Hertsegovinan eteneminen yhdentymisprosessissa polki edelleen paikallaan. Vuoden loppupuolella järjestetyt vaalit tarjosivat mahdollisuuden tarttua uudella tarmolla kiireellisiin sosioekonomisiin uudistuksiin ja edistyä maan omissa Euroopan yhdentymiseen liittyvissä tavoitteissa. Turkki on jatkanut eräiden uudistussitoumustensa toteuttamista. Oikeuslaitoksen riippumattomuus ja perusvapauksien suojelu ovat kuitenkin myös herättäneet perustellusti vakavaa huolta. Hyvät naapuruussuhteet ja alueellinen yhteistyö ovat vakautus- ja assosiaatioprosessin ja laajentumispolitiikan keskeisiä osatekijöitä. Niitä vahvistettiin vuonna 2014 tehostamalla kahdenvälistä yhteistyötä ja yhteydenpitoa myös arkaluonteisilla aloilla, joista esimerkkejä ovat sotarikokset, pakolaisten paluu, järjestäytynyt rikollisuus ja poliisiyhteistyö sekä Sarajevon prosessiin kuuluva alueellinen asunto-ohjelma, jonka puitteissa on aloitettu uudisrakentaminen. Lisätoimia on toteutettu myös yhteenliitettävyyden ja infrastruktuuri-investointien lisäämiseksi koko alueella myös Länsi-Balkanin investointikehyksen avulla. Kaikilla edellä esitellyillä aloilla EU tukee laajentumismaiden edistystä myöntämällä EU:n teknistä ja rahoitusapua. Tällä edistetään liittymisprosessin hyvää valmistelua, joka auttaa asianomaisia maita täyttämään tarvittavat ehdot ja varmistaa lisäksi sen, ettei laajentuminen tapahdu unionin toiminnan tehokkuuden kustannuksella. LIITTYMISTÄ VALMISTELEVAN TUEN STRATEGINEN KEHYS EU auttaa tiiviisti ehdokasmaita ja mahdollisia ehdokasmaita erityisillä rahoitusohjelmilla. Tällä tuella autetaan luomaan vakaita, vauraita ja hyvin toimivia demokraattisia yhteiskuntia ja annetaan niille vakaa suunta kohti yhdentymistä EU:hun. Liittymistä valmisteleva tukiväline (IPA) EU:n rahoitusapu kanavoidaan lähinnä liittymistä valmistelevan tukivälineen ( IPA ) kautta. IPA käynnistettiin vuonna 2007, ja sillä korvattiin useita EU:n ohjelmia ja välineitä, kuten Phare, ISPA, Sapard ja CARDS. IPAsta tuli ainoa väline, joka on tarkoitettu pelkästään auttamaan maita liittymisvalmisteluissa, mikä yksinkertaistaa apuprosessia. IPA kattoi viisi osa-aluetta: 1.siirtymävaiheen tuki ja instituutioiden kehittäminen 2.rajatylittävä yhteistyö (EU:n jäsenvaltioiden ja muiden IPA-rahoitukseen oikeutettujen maiden kanssa) 3.aluekehitys (liikenne, ympäristö, alueellinen ja taloudellinen kehitys) 4.henkilövoimavarojen kehittäminen (inhimillisen pääoman vahvistaminen ja syrjinnän torjunta) 5.maaseudun kehittäminen. Laajentumisasioiden pääosasto (PO ELARG), joka on nykyään naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosasto (PO NEAR), vastasi ensimmäisestä ja toisesta osa-alueesta, jotka olivat avoinna kaikille edunsaajamaille. Muut kolme osa-aluetta, joiden tavoitteena on valmistaa edunsaajia rakennerahastojen täytäntöönpanoon liittymisen jälkeen, olivat avoinna ainoastaan ehdokasmaille. Niistä vastasivat aluepolitiikan pääosasto (PO REGIO), työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto (PO EMPL) ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto (PO AGRI). IPAn edunsaajat jaettiin kahteen luokkaan. Silloiset EU:n ehdokasmaat – Kroatia, Turkki ja entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia – olivat tukikelpoisia kaikkien viiden osa-alueen osalta. Mahdolliset ehdokasmaat – Albania (josta tuli ehdokasmaa vuonna 2014), Bosnia ja Hertsegovina, Montenegro (josta tuli ehdokasmaa vuonna 2010), Serbia (josta tuli ehdokasmaa vuonna 2012) ja Kosovo – olivat tukikelpoisia vain kahden ensimmäisen osa-alueen osalta. IPAlla toteutettiin toimia sekä valtio- että aluetasolla kansallisten ohjelmien, usean edunsaajan ohjelmien ja rajatylittävän yhteistyön avulla.

Vuosina 2011–2013 IPAlla tuettiin myös Islantia lähinnä institutionaalisten valmiuksien parantamiseen liittyvissä kysymyksissä. Islannin hallituksen päätettyä toukokuussa 2013 keskeyttää liittymisneuvottelut komissio päätti lopettaa tukensa Islannille. Poliittiset tavoitteet ja prioriteetit Oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen nousi tärkeimmäksi prioriteetiksi jo IPAn täytäntöönpanokauden varhaisvaiheessa. Komissio havaitsi, että järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjunta sekä toimimattomien oikeusjärjestelmien korjaaminen olivat keskeisiä tavoitteita useimmissa laajentumismaissa. Myös julkishallinnon uudistaminen säilyi kaikissa EU:n laajentumisprosesseissa jatkuvasti alueena, jolla oli tarpeita. Viime aikoina talouden ohjausjärjestelmä on noussut esiin alana, jolla on parantamisen varaa – eikä vähiten EU:n oman talous- ja finanssikriisin vuoksi, jonka vaikutus on tuntunut raskaana Länsi-Balkanin maissa. Vuonna 2014 pyrittiin erityisesti yhdistämään poliittiset prioriteetit tukiohjelmiin ja rahoitukseen, jotta tuki voidaan keskittää sinne, missä se on EU:n yhdentymisprosessin kannalta ratkaisevinta. Ohjelma-asiakirjat IPAn tuki perustui komission laajentumispaketissa vahvistettuihin laajoihin poliittisiin suuntaviivoihin. Suunnittelu ja ohjelmointi perustuivat ”maakohtaisiin monivuotisiin suuntaa-antaviin suunnitteluasiakirjoihin”, jotka kattoivat kolmen vuoden ajanjakson ja jotka päivitettiin vuosittain. Tämän jälkeen komissio hyväksyi vuosittaiset tai monivuotiset ohjelmat, ja ne pantiin täytäntöön kolmella tavalla: komissio pani ne suoraan täytäntöön paikalla toimivan EU:n edustuston avulla edunsaajamaat vastasivat täytäntöönpanosta, jolloin noudatettiin ”hajautettua hallinnointijärjestelmää” EU:n jäsenvaltiot vastasivat täytäntöönpanosta, mitä kutsutaan ”yhteistyössä tapahtuvaksi hallinnoinniksi”. Varainhoidon hajauttaminen Hajautettu hallinnointi, jota kutsutaan nykyään ”välilliseksi hallinnoinniksi”, oli IPAn mukaan suositeltava täytäntöönpanomenetelmä. Se tarkoitti, että edunsaajamaiden viranomaiset vastasivat IPA-varojen hallinnoinnista. Edunsaajamaat olivat hankintaviranomaisia, ja ne vastasivat myös tarjouskilpailujen hallinnoinnista ja toimeksisaajille suoritettavista maksuista. Tällä tavoin valmisteltiin ehdokasmaita ja mahdollisia ehdokasmaita hallinnoimaan EU:n rakenne- ja koheesiorahastoja tulevaisuudessa. Ennen hallinnointivastuun siirtämistä edunsaajamaille komissio arvioi perusteellisesti maiden valmiuksia useilla järjestelmiin kohdistuneilla tarkastuksilla. Kroatia, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia ja Turkki hallinnoivat varoja hajautetulla täytäntöönpanojärjestelmällä. IPA II IPA II käynnistettiin vuonna 2014. Se kattaa ajanjakson 2014–2020, ja sillä vahvistettiin uudelleen sitoutuminen laajentumiseen. IPA II:lla panostetaan demokratiaan ja oikeusvaltioperiaatteeseen sekä kilpailukykyyn ja kasvuun. IPA II:ssa on myös otettu käyttöön alakohtainen lähestymistapa, tuloskannustimet, budjettituki ja toimien priorisointi. Myös suuret investoinnit tärkeimpiin infrastruktuurikäytäviin sekä yhteistyö kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa ovat IPA II:n merkittäviä osia. IPA II välineestä myönnettävää tukea hallinnoi naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosasto kaikilla aloilla lukuun ottamatta ehdokasmaiden maataloutta ja maaseudun kehittämistä, joista vastaa maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto. Kaikista maista hyväksyttiin suuntaa-antavat strategia-asiakirjat vuonna 2014. Ne kattavat koko ajanjakson 2014–2020, mutta niihin kuuluu väliarviointi. Ohjelmointiprosessia on muutettu alakohtaisemmaksi, ja alakohtaiset suunnitteluasiakirjat muodostavat sen perustan. Muut EU:n tuen muodot Vaikka IPAlla yhdistettiin monia liittymistä valmistelevan tuen välineitä, laajentumismaat hyötyivät edelleen muistakin EU:n tuen muodoista. Erityisen huomionarvoisia ovat maailmanlaajuiset välineet, kuten demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline, vakautusväline sekä yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan operaatiot. EU on myös laajentanut tiettyjen sisäisten välineiden kattavuutta koskemaan myös laajentumisaluetta: laajentumismaat voivat osallistua tutkimusohjelmiin ja valikoituihin koulutusohjelmiin, kuten Erasmus Mundus ohjelmaan. Lisäksi EU on tukenut laajentumismaita EU:n jäsenvaltioiden myöntämällä kahdenvälisellä avulla ja Euroopan investointipankin (EIP) investointilainoilla. EU:n edustustot pyrkivät varmistamaan IPA-tuen ja muista lähteistä myönnettävän EU:n tuen johdonmukaisuuden.

RAHOITETUT TOIMET, TULOKSET JA VAIKUTUKSET ALBANIA Eurooppa-neuvosto myönsi Albanialle kesäkuussa 2014 ehdokasmaan aseman tunnustuksena sen toteuttamista perusteellisista uudistuksista hallintotavan kehittämiseksi, oikeusvaltioperiaatteen vahvistamiseksi ja ihmisoikeuksien suojelun laajentamiseksi. IPA-tuki on edistänyt laajalti tätä EU:n yhdentymisen merkittävää saavutusta useilla menestyksellisillä hankkeilla, joilla on annettu neuvontaa keskeisistä (esimerkiksi oikeuslaitoksen) uudistuksista ja helpotettu niiden toteutusta, sekä valmiuksia parantavilla hankkeilla, joilla on vahvistettu julkishallintoa ja palvelujen tarjoamista. Vuosi 2014 oli EU:n tuen siirtymävuosi. Komissio kävi tiivistä vuoropuhelua maan hallituksen kanssa ja esitteli IPA II:n uuden strategisen kehyksen sekä alakohtaisen tuen painotuksen, jolla helpotetaan kansallisten strategioiden täytäntöönpanoa, keskittyen samalla edelleen vahvasti Albanian liittymistavoitteisiin. Tämän tuloksena on laadittu uusi IPA II:n maakohtainen strategia-asiakirja vuosiksi 2014–2020. IPAn vuoden 2014 ohjelma sisältää ensimmäisen alakohtaisen budjettituen toimen, jolla pyritään tukemaan Albanian julkisen varainhoidon uudistusstrategiaa. EU:n rahoitusavulla on edelleen strateginen merkitys maan kehitysprosessin kannalta. Sillä otettiin käyttöön noin 216 miljoonan euron suuruinen hankesalkku, joka kattoi useita sellaisia aloja (kuten liikenne, maatalous, pk-yritykset, ammatillinen koulutus), joilla on suora yhteys kilpailukykyyn ja talouskasvuun. Yhteistyö kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa on edelleen hedelmällistä, koska IPA-toimilla voidaan saada käyttöön merkittäviä lainamääriä etenkin infrastruktuurin kehittämiseen. Näin ollen EU on edelleen selvästi suurin avunantaja Albaniassa. Menestystarina – Lainvalvontaviranomaisten valmiuksien vakiinnuttaminen Albaniassa – PAMECA IV avustusoperaatio Operaatioon on osallistunut viidestätoista kansainvälisestä ja kansallisesta poliisin ja syyttäjälaitoksen ylemmästä virkamiehestä koostuva ryhmä, joka tekee yhteistyötä Albanian poliisivoimien kanssa sen organisatoristen, hallinnollisten, teknisten ja resurssien hallinnointia koskevien valmiuksien parantamiseksi ja koordinoinnin lisäämiseksi yleisen syyttäjän viraston ja muiden asianomaisten lainvalvontaviranomaisten kanssa. Syytetoimien osalta operaatiossa on määritelty tärkeimmät huolta herättävät kriittiset alat, ja siitä on ollut merkittävää hyötyä huomion siirtämiseksi näkyvyydeltään vähäisistä tai keskinkertaisista tapauksista erittäin näkyviin tapauksiin, muun muassa ennalta ehkäiseviin korruption vastaisiin korkean tason tutkintoihin. Tieliikenteen hallintaa koskevien koulutus- ja valmennustoimien tuloksena Albanian poliisivoimat valvovat nyt tehokkaasti ja johdonmukaisesti liikennelainsäädäntöä. Toiminnallisesti operaatio osallistui suoraan valmistelutyöhön, joka johti onnistuneisiin huumekaupan vastaisiin operaatioihin, kuten kesäkuussa 2014 toteutettuun operaatioon, jolla lopetettiin marihuanaa tuottavan keskuksen toiminta Lazaratin kylässä lähellä Kreikan rajaa. Operaatio antoi huumausaineiden salakuljettajille selvän viestin siitä, että rankaisemattomuuden ja passiivisuuden aika huumausaineiden tuotannon torjunnassa on ohi. Ryhmä on myös pyrkinyt määrittelemään uudelleen konttien käsittelymenettelyt Durrësin satamassa, joka on salakuljetustoiminnan risteyskohta ja jossa tarvitaan lisää valvontaa konttien tarkastamiseksi. PAMECA osallistui myös operatiivista ja strategista yhteistyötä Europolin kanssa koskevan sopimuksen valmisteluun (sopimus ratifioitiin toukokuussa 2014) sekä uuden Albanian poliisivoimia koskevan lain muotoiluun. BOSNIA JA HERTSEGOVINA IPA-tuen ohjelmointi ja täytäntöönpano Bosnia ja Hertsegovinassa jatkui vuonna 2014 haastavassa poliittisessa ympäristössä, ja siihen vaikuttivat voimakkaasti maata toukokuussa 2014 koetelleet tuhoisat tulvat. IPA II:n valmistelut alkoivat uudelleen oltuaan keskeytettyinä vuonna 2013 ja johtivat Bosnia ja Hertsegovinan IPA II välinettä koskevan suuntaa-antavan strategia-asiakirjan hyväksymiseen joulukuussa 2014. Asiakirja kattaa kuitenkin vain ajanjakson 2014–2017, ja koska kattavaa EU-asioita koskevaa koordinointimekanismia ei ole, varoja kohdennetaan vain neljälle alalle, joilla on yhteisesti sovitut strategiat ja riittävät koordinointirakenteet. Sosioekonomisen tilanteen hauraus korostui vuoden 2014 alussa laajalle levinneissä kansalaisten protesteissa. Komissio käynnisti kolme aloitetta, joilla pyritään kohdistamaan toimet kansalaisille tärkeisiin uudistuksiin ja asioihin. Yksi niistä on EU:n ja Bosnia ja Hertsegovinan yhteinen työryhmä, jolla pyritään nopeuttamaan EU:n rahoittamien hankkeiden täytäntöönpanoa. Ryhmä saavutti vain niukasti edistystä huolimatta pääministeritason osallistumisesta. Toukokuun 2014 tulvien jälkeen suurimpana haasteena oli auttaa Bosnia ja Hertsegovinaa nopeasti ja tehokkaasti selviytymään tulvien vaikutuksista. EU kohdensi välittömästi uudelleen 42 miljoonaa euroa IPA-varoja tulvien tuhojen korjaamisen ja jälleenrakennuksen tukemiseen. Siihen kohdennettiin vielä 41 miljoonaa euroa lisää ennen vuoden loppua. Menestystarina – tulvien tuhojen korjaaminen Heinäkuussa 2014 käynnistetyn tulvien jälkeisen jälleenrakennusohjelman (43,52 miljoonaa euroa, joista EU myönsi 42,24 miljoonaa euroa) täytäntöönpano on tuottanut useita konkreettisia tuloksia palauttamalla asteittain paikallisyhteisöjen normaalit elinolosuhteet ja varmistamalla avun antamisen toukokuun tulvista kärsineille haavoittuvimmassa asemassa oleville henkilöille. Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelman (UNDP) yhteistyössä Yhdistyneiden kansakuntien lastenrahaston (UNICEF) ja Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön (IOM) kanssa täytäntöön panemassa ohjelmassa keskityttiin julkisten palvelujen ja infrastruktuurin kunnostamiseen, asuntojen järjestämiseen haavoittuvimmassa asemassa oleville henkilöille sekä paikallisyhteisöjen sosiaaliseen ja taloudelliseen toipumiseen.

Täytäntöönpanon kuuden ensimmäisen kuukauden aikana saavutettiin seuraavat tulokset: 671 asuntoa on kunnostettu, 337 asunnon kunnostus on käynnissä; 66 julkista rakennusta on kunnostettu, lisäksi 31:n kunnostus on käynnissä ja 19 hanketta on julkisten hankintamenettelyjen tai hankesuunnittelun eri vaiheissa; 32 kunnallista infrastruktuurihanketta on saatettu päätökseen ja 26 on meneillään; muita kuntia koskevat selvitykset on tehty, ja uusia infrastruktuurihankkeita valitaan täytäntöönpanon jatkamiseksi. Talouden elpymisen osa-alueella saatiin 48 pankkitakuuta, ja niihin liittyviä maksuja tehtiin 1,27 miljoonan euron arvosta.

KROATIA Kroatia jatkoi vuonna 2014 aktiivisesti toimenpiteiden toteuttamista vahvistaakseen edelleen valmiuksiaan täyttää EU:n jäsenyyden tuomat velvoitteet. Kroatiasta tuli 1. heinäkuuta 2013 EU:n jäsenvaltio. IPAn osa-alueilla I ja II jo vuonna 2013 IPA-varojen hajautettua hallinnointia varten perustettua asianmukaista institutionaalista järjestelyä vakiinnutettiin vuoden 2014 kuluessa kehittämällä edelleen sisäisiä menettelysääntöjä ja tekemällä toimivia täytäntöönpanoa ja toimintaa koskevia sopimuksia kansallisen tulojen ja menojen hyväksyjän sekä toimintarakenteen johtajan ja toimintarakenteen elinten ja vastuuhenkilöiden välillä. Kutakin järjestelmän elintä varten laadittiin menettelyohjeet, joissa kuvailtiin selkeästi kaikki prosessit ja menettelyt, sekä laadittiin kirjausketjut. IPAn hallinnointi- ja valvontajärjestelmät olivat edelleen täysin toimintakykyisiä. Menestystarina – tuomioistuinten uudelleenorganisointi ja järkeistäminen Yksi merkittävimmistä uudistustoimenpiteistä liittyy tuomioistuinverkoston meneillään olevaan uudelleenorganisointiin ja järkeistämiseen. Osana tätä prosessia ja uudelleenorganisoinnin ja järkeistämisen perustaksi Kroatian parlamentti hyväksyi lokakuussa 2014 uuden lain tuomioistuinten oikeudenkäyttöalueista ja toimipaikoista. Lakia sovelletaan 1. huhtikuuta 2015 lähtien kunnallisiin ja alueellisiin tuomioistuimiin ja 1. heinäkuuta 2015 lähtien rikostuomioistuimiin. Lain mukaan Kroatia jaetaan 15 oikeudenkäyttöalueeseen siten, että perustetaan 15 piirituomioistuinta, 24 kunnallista tuomioistuinta ja 22 rikostuomioistuinta, mikä merkitsee 43 kunnallisen tuomioistuimen ja 39 rikostuomioistuimen vähennystä. Tämä uusi organisaatio mahdollistaa erikoistumisen, suuremman liikkuvuuden sekä tuomareiden tasaisemman työtaakan samoin kuin tuomioistuinten käytäntöjen yhdenmukaistamisen. Tällä tavoin myös vähennetään oikeuslaitoksen johtohenkilöstön määrää, mikä mahdollistaa kustannussäästöjä ja oikeuslaitoksen paremman toiminnan (muun muassa tasaisemman työtaakan, oikeudellisten menettelyjen nopeutumisen ja kasaantuneiden asioiden vähentämisen). Kansalaisilla on kuitenkin edelleen samat mahdollisuudet nostaa kanteita kunnallisissa ja rikostuomioistuimissa kuin ennen uutta lakia. Nykyisistä toimintansa lopettavista kunnallisista ja rikostuomioistuimista sekä kunnallisten ja rikostuomioistuimien nykyisistä palveluista tulee uusien kunnallisten ja rikostuomioistuimien kokoaikaisia toimistoja.

ENTINEN JUGOSLAVIAN TASAVALTA MAKEDONIA 2015 IPA-tuella on edelleen ollut merkittävä rooli laajentumisasioiden pääosaston vuotuisessa hallintosuunnitelmassa entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian osalta asetettujen yleistavoitteiden saavuttamisessa. IPA II:n osalta maata koskeva suuntaa-antava strategia-asiakirja hyväksyttiin 19. elokuuta 2014. Vuoden 2014 IPA II ohjelma hyväksyttiin 17. joulukuuta 2014. Ohjelma koostuu yhdestä vuosittaisesta toimintaohjelmasta ja yhdestä monivuotisesta toimintaohjelmasta. Vuosittainen toimintaohjelma kattaa kolme alaa – demokratian ja hallintotavan, oikeusvaltioperiaatteen ja perusoikeudet sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin – ja sen kokonaismäärärahat ovat 52,7 miljoonaa euroa. Monivuotinen ohjelma kattaa ympäristöä ja ilmastotoimia sekä liikennettä koskevien alakohtaisten toimintaohjelmien täytäntöönpanon kolme ensimmäistä vuotta, ja sen kokonaismäärärahat ovat 81 miljoonaa euroa. Myös IPA II:n alainen maaseudun kehittämisohjelma vuosiksi 2014–2020 hyväksyttiin joulukuussa 2014. Ohjelman budjetti koko seitsemän vuoden kaudelle on 60 miljoonaa euroa. Neljänä ensimmäisenä vuonna määrärahat ovat vaatimattomia, ja määrät kasvavat kauden loppua kohti. IPA I:n rahoitusavun täytäntöönpanon osalta varoja koskevien sitoumusten vapauttaminen ja tulevat riskit ohjelmien varojen menettämisestä hajautetussa täytäntöönpanojärjestelmässä herättävät edelleen huolta. Sopimusten tekemistä koskeva tilanne on huonontunut vuoteen 2013 verrattuna. Vuonna 2014 menetettiin 41,6 miljoonaa euroa kaikilla IPAn osa-alueilla. Maan toimintarakenteissa on lukuisia rakenteellisia ongelmia, jotka haittaavat niiden tuloksellisuutta ja viime kädessä IPA-varojen oikea-aikaista käyttöä. Jäljellä olevien kansallisten ohjelmien vuosia 2011, 2012 ja 2013 koskevien sopimusten tekemistä ei aloitettu vuonna 2014. Menestystarina – tullihallinnon vahvistaminen Tullihallinnon valmiuksien vahvistamista koskeva hanke koostuu kolmesta sopimuksesta (EU:n kokonaismaksuosuus on 2 428 301,25 euroa). Hanke käsittää ohjelmiston kehittämisen, edunsaajalaitokselle annetun tuen ohjelmiston kehittämishankkeen hallinnoinnissa sekä tarvittavien menettelyjen ja organisaatiorakenteen perustamisen integroidun tariffiympäristön alalla sekä tarvittavien laitteistojen toimittamisen ohjelmistosovelluksen käytön tukemiseksi. Ohjelmiston suunnittelua oli mukautettava, ja se oli laadittava ainutkertaisena ratkaisuna. Kehitetty järjestelmä toimii sekä tullihallinnon että talouden toimijoiden välineenä tulliselvitysprosessissa. KOSOVO

Komissio esitteli vuonna 2014 IPA II:n ja sen ohjelmointiprosessin Kosovon hallitukselle ja teki tiivistä yhteistyötä kaikkien sidosryhmien kanssa varmistaakseen, että uusi lähestymistapa ymmärretään hyvin. Järjestettiin useita kokouksia, joissa esiteltiin IPA II:n uutta kehystä sekä uutta varainhoitoasetusta ja keskusteltiin niistä. IPA-komitea laati ja hyväksyi vuoden 2014 ohjelman marraskuussa 2014. Ohjelma hyväksyttiin joulukuussa 2014, ja sen määrärahat olivat 66,05 miljoonaa euroa. IPA I ohjelmien täytäntöönpano, myös Pristinan ja Belgradin välillä 19. huhtikuuta 2013 tehtyä vuoropuhelusopimusta tukevan vuoden 2013 IPA-ohjelman käynnistäminen, jatkui vuonna 2014 kitkattomasti. Oikeuspalatsi, joka on merkittävä oikeusvaltioperiaatteen vahvistamista Kosovossa tukeva infrastruktuurihanke, valmistui vuoden 2014 lopussa. Rajatylittävän yhteistyön ohjelmissa havaittiin vuonna 2014 useita ongelmia, joiden vuoksi vuoden 2011 määrärahoista, jotka oli varattu Albanian ja Kosovon rajatylittävän yhteistyön ohjelman hankkeiden rahoitukseen, sekä vuoden 2010 määrärahoista, jotka oli varattu entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ja Kosovon välisten hankkeiden rahoitukseen, ei onnistuttu tekemään sopimuksia. Rajatylittävän yhteistyön ohjelmien hallinnointiin liittyvien riskien ehkäisemiseksi ja lieventämiseksi on otettu käyttöön toimenpiteitä. Muista näihin kahteen ohjelmaan myönnetyistä määrärahoista on kuitenkin onnistuttu tekemään sopimukset, ja valitut hankkeet aloitetaan vuonna 2015. Vuosien 2014–2020 rajatylittävän yhteistyön ohjelmat Kosovon sekä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian, Albanian ja Montenegron välillä sekä niitä koskevat vuoden 2014 määrärahat hyväksyttiin. Menestystarina IPA 2011: yhteisöjen vakauttamista koskevan EU:n ohjelman II vaihe (EU-CSP II) (3,0 miljoonaa euroa) Hankkeen täytäntöönpano on loppuvaiheessa. Sen erityisenä tavoitteena oli vahvistaa etnisten vähemmistöyhteisöjen sosioekonomista kestävyyttä ja integrointia tukemalla toimeentuloon riittäviä tuloja ja työpaikkojen luomista Kosovon laajemmassa taloudessa ja yhteiskunnassa. Tällä toimenpiteellä on tähän mennessä tuettu 284 yhteisölähtöistä hanketta, joista 220 oli yksittäisiä yrityksiä ja 64 yhteisöjen kehittämishankkeita, ja niillä on luotu/varmistettu lähes 800 työpaikkaa yhteisöjen alueilla.

MONTENEGRO Montenegron kanssa käytävät liittymisneuvottelut edistyivät lisää vuonna 2014. Vuoden aikana avattiin kymmenen uutta neuvottelulukua, joten avattujen lukujen yhteismäärä on 16. Näistä kaksi lukua on suljettu toistaiseksi. EU:n rahoitusavun ohjelmointi ja täytäntöönpano toteutettiin Montenegron osalta vuonna 2014 osana meneillään olevia liittymisneuvotteluja samalla kun siirryttiin IPA II:n kehykseen rahoituskautta 2014–2020 varten. IPAn ohjelmoinnin suhteen toimissa keskityttiin vuonna 2014 Montenegron vuosia 2014–2020 koskevan suuntaa-antavan strategia-asiakirjan saattamiseen valmiiksi sekä vuoden 2014 toimintaohjelman laatimiseen. Lisäksi toteutettiin toimenpiteitä alakohtaisen lähestymistavan täytäntöön panemiseksi laatimalla suunnitteluasiakirjat kaikille IPAn aloille sekä käynnistämällä tulevien alakohtaisen budjettituen toimenpiteiden valmistelut. IPA I:n rahoitusavun täytäntöönpano jatkui vuonna 2014. IPAn vuosien 2007–2011 osa-alueen I ohjelmien kaikista määrärahoista on tehty sopimukset, ja IPAn vuosien 2012–2013 ohjelmien osalta sopimustenteko on hyvässä vauhdissa. Myös IPAn osa-alueen II täytäntöönpanoaste oli korkea. Vuoden 2014 lopussa oli 212 voimassa olevaa IPA-sopimusta, joiden arvo oli 86,5 miljoonaa euroa. Vuonna 2014 Montenegrolle on ohjeellisesti osoitettu 39,6 miljoonan euron määrärahat. Vuoden 2014 toimintaohjelmaan myönnetyt varat olivat 35,7 miljoonaa euroa, ja loppuosa on osoitettu kansalaisyhteiskuntaa koskevaan välineeseen ja alueelliseen asunto-ohjelmaan. Montenegro edistyi vuonna 2014 hyvin hajautetun hallinnoinnin valmisteluissa, ja IPAn osa-alueiden III ja IV hallinnoinnin siirto suoritettiin huhti- ja heinäkuussa 2014. Menestystarina IPA 2008–2009 – MARUBI: osuuskuntamalli matkailun edistämiseksi (423 504 euroa) MARUBI-hankkeen tavoitteena oli parantaa Albanian Shkodran ja Montenegron Ulcinjin rajaseudun talouskehitystä hyödyntämällä sen matkailupotentiaalia ja painottamalla yhteistä kulttuuriperintöä ja alueen luonnonkauneutta. Hankkeessa pyrittiin valikoimaan ja luokittelemaan Marubin perheen kuuluisia valokuvia ja suunnittelemaan konkreettinen reitti, joka yhdistäisi ja korostaisi alueen rikasta taide- ja historiaperintöä matkailijoiden ja vierailijoiden houkuttelemiseksi ja viihdyttämiseksi. Hankkeen tuloksena on syntynyt Marubi-reitti ja pysyvä Marubin perheen kokoelman kiertävä näyttely. Lisäksi sillä kohennettiin paikallisten talouden ja matkailun toimijoiden osaamista, kehitettiin välineitä matkailun edistämiseen ja liitettiin Marubin perheen kulttuuriperintö osaksi paikallisia ja eurooppalaisia verkostoja. Hanke kattaa/sisältää kaikki rajatylittävän yhteistyön hyvien käytänteiden näkökohdat, kuten kumppanuuden, vaikutuksen, verkostoitumisen, näkyvyyden ja kestävyyden. Sitä on pidetty erityisen innovatiivisena ja tehokkaana, ja sen levitys on ollut erinomaista ja sen kestävyysnäkymät ovat hyvät. Kokonaisuutena rajaseudun sidosryhmät ovat tunnustaneet hankkeen olevan erittäin tärkeä paikallisyhteisöjen talousnäkymien ja kulttuurielämän kannalta. Lisäksi on viitteitä siitä, että paikalliset matkailujärjestöt ja muut asianomaiset sidosryhmät aikovat varmistaa tulosten kestävyyden.





SERBIA Kun Serbialle oli myönnetty ehdokasmaan asema vuonna 2013, neuvottelut EU:n jäsenyydestä käynnistettiin tammikuussa 2014 hallitustenvälisessä konferenssissa. Komissio hyväksyi elokuussa Serbian suuntaa-antavan strategia-asiakirjan kaudeksi 2014–2020. Tämä oli tulosta merkittävästä kuulemisprosessista, jossa pyrittiin määrittelemään EU:n rahoitusavun keskeiset alat rahoitusnäkymiä varten. Samanaikaisesti laadittiin IPAn vuosiohjelma 2014, joka hyväksyttiin joulukuussa. Serbian viranomaiset jatkoivat siirtymistä kohti alakohtaista lähestymistapaa kehittämällä eri alojen koordinointia alakohtaisten työryhmien avulla ja parantamalla alakohtaisia strategisia viitekehyksiä. Infrastruktuuri-investointien valinnan ja valmistelun parantamiseksi Serbian viranomaiset hyväksyivät menetelmän alakohtaisen hankesuunnittelun kehittämiseksi. Serbia kärsi vakavasti toukokuussa 2014 sattuneista tulvista. Tuhojen korjaamiseen ja jälleenrakennukseen on osoitettu huomattavia varoja siirtämällä niitä aiemmista ohjelmista ja osana IPAn Serbialle tarkoitettuja vuoden 2014 määrärahoja. Serbialle siirrettiin EU:n varojen hallinnointivaltuudet maaliskuussa 2014, ja kesäkuussa allekirjoitettiin sopimus IPAn vuoden 2013 hankkeiden tämän osan täytäntöönpanosta hajautetulla hallinnoinnilla. Serbian hallituksessa heinäkuussa tapahtuneet muutokset viivästyttivät kuitenkin täytäntöönpanoa. Menestystarina – EU:n tulvakatastrofiapu Serbiassa Toukokuussa 2014 Serbiaa koettelivat tuhoisat tulvat, jotka aiheuttivat ainakin 50 ihmishengen menetyksen ja arviolta 1,7 miljardin euron vahingot. Euroopan unioni osoitti ennennäkemätöntä solidaarisuutta ja antoi välitöntä apua EU:n pelastuspalvelumekanismilla. Yhteensä 16 EU:n jäsenvaltiota tarjosi apua esimerkiksi moottoriveneiden, helikopterien, pumppujen ja humanitaarisen avun pakettien muodossa ja lähetti yli 300 avustustyöntekijää Serbiaan. Serbiaan lähetettiin EU:n pelastuspalveluryhmä auttamaan avustustoimien koordinoinnissa ja pelastusoperaatioissa. EU vapautti myös miljoona euroa humanitaariseen apuun auttaakseen Serbian hädänalaisimpia kansalaisia. Rahoitusta käytettiin muun muassa elintarvikeavun ja puhtaan veden toimittamiseen sekä terveydenhuoltopalvelujen ja sanitaation järjestämiseen. EU:n pelastuspalveluryhmien toimiessa paikalla Euroopan komissio kohdensi ennätysajassa uudelleen 30 miljoonaa euroa IPA-varoja EU:n tulva-apuohjelmaan. Ohjelma käynnistettiin heinäkuussa 2014, ja sen tavoitteena oli auttaa koulujen, lastentarhojen ja yksityisten asuintalojen jälleenrakennuksessa sekä julkisten rakennusten ja teiden kunnostuksessa 24:ssä tulvista pahiten kärsineessä kunnassa. Ohjelman avulla EU antaa myös taloudellisia avustuksia pienille ja keskisuurille yrityksille sekä siemeniä ja karjaa tulvista kärsineille viljelijöille. Vuoden loppuun mennessä oli rakennettu 93 uutta taloa, korjattu 685 vahingoittunutta taloa, tuettu 200:aa pientä ja keskisuurta yritystä tuloja tuottavan toiminnan palauttamiseksi, rakennettu uudelleen 13 koulua yli 11 000 lapselle ja oppilaalle, toimitettu siemenvehnää, lannoitteita, hedelmäkasvien taimia ja eläinten rehua 9 600 viljelijäperheelle ja rakennettu uudelleen 11,5 km teitä, joita käyttää yli 500 000 kansalaista. Joulukuussa myönnettiin 72 miljoonan euron lisäpaketti, jolla tuetaan keskipitkän aikavälin jälleenrakennus- ja korjaustoimia sekä pitkän aikavälin valmiuksien parantamista, tulvien ehkäisyä ja tulvasuojausta sekä vesistöalueiden hallintaa.

TURKKI Uuden strategisen ja tuloslähtöisen liittymistä valmistelevan rahoituksen tukivälineen perusteella Turkin suuntaa-antava strategia-asiakirja kaudeksi 2014–2020 hyväksyttiin elokuussa 2014. Se muodostaa EU:n Turkille antaman rahoitusavun kehyksen laajentumispolitiikassa asetettujen poliittisten prioriteettien mukaisesti. Samoin hyväksyttiin ensimmäinen vuosittainen toimintaohjelma vuodelle 2014 sekä neljä alakohtaista monivuotista ohjelmaa. Jotta IPA II:n rahoitusapu voitaisiin keskittää muutamiin keskeisiin prioriteetteihin, vuoden 2014 toimintaohjelmaehdotuksessa keskitytään lähinnä demokratian ja hallintotavan parantamiseen sekä oikeusvaltioperiaatteeseen ja perusoikeuksiin. Alakohtaisilla vuosittaisilla ohjelmilla pyritään edistämään Turkin sosioekonomista kehitystä tukemalla ympäristön ja ilmastonmuutoksen, liikenteen, kilpailukyvyn, työllisyyden ja sosiaalisen osallisuuden aloilla tehtäviä investointeja. IPA II:n alainen maaseudun kehittämisohjelma vuosiksi 2014–2020 hyväksyttiin myös joulukuussa 2014. Ohjelman budjetti seitsemälle vuodelle on 801 miljoonaa euroa. Käynnissä olevien ohjelmien täytäntöönpano jatkui, ja niillä edistettiin uudistusprosessia ja perusoikeuksia muun muassa tukemalla Turkin rikosoikeusjärjestelmän parantamista ja asianmukaisten kouluolojen kehittämistä lapsille, joilla on erityistarpeita. IPAlla tuettiin myös Turkin sosioekonomista kehitystä ja autettiin kaventamaan alueellisia eroja painottamalla voimakkaasti Kaakkois-Turkkiin myönnettävää tukea. IPAlla on myös ollut ratkaiseva merkitys kannustettaessa Turkkia yhdenmukaistamaan lainsäädäntöään unionin säännöstön kanssa. Siitä on annettu rahoitusta monille eri aloille, kuten energian, yhtiöoikeuden, yritys- ja teollisuuspolitiikan, maatalouden ja maaseudun kehittämisen, tilastoinnin sekä tieteen ja tutkimuksen aloille. IPAlla on myös yhä suurempi merkitys autettaessa Turkkia käsittelemään sen naapurimaiden Syyrian ja Irakin kriisien Turkin alueella aiheuttamia seurauksia. Turkki on ottanut vastaan yli 1,6 miljoonaa syyrialaista. EU on antanut Turkille tunnustusta sen valtavista ponnisteluista ja selvittänyt kaikkia mahdollisia keinoja lisätä tukea. Tässä yhteydessä vuoden 2014 lopussa ohjelmoitiin yhteistyössä kansallisten viranomaisten ja YK:n erityisjärjestöjen kanssa uusi IPAn toimenpide (40 miljoonaa euroa), jolla tuetaan viranomaisia niiden vastatessa jatkuvasti kasvavaan pakolaistulvaan, jolla on vakavia vaikutuksia Turkin muuttoliikkeen hallintaan ja turvapaikkajärjestelmään, kunnalliseen infrastruktuuriin ja palveluihin. Menestystarina – Energiaverkkoyhteydet Hanke, jolla tuettiin Turkin sähkönsiirtoyhtiön (TEIAS) rakenteen ja kapasiteetin kehittämistä, saatiin onnistuneesti päätökseen joulukuussa 2014. EU osallistui sen rahoitukseen 1,8 miljoonalla eurolla. Hankkeella pyrittiin edistämään Turkin täysimääräistä integroitumista EU:n sähköverkkoon. Siinä annettiin työturvallisuuteen ja suorituskykyyn liittyvää koulutusta johtajille, operatiiviselle henkilöstölle sekä huoltohenkilöstölle. Se toi parannuksia ja antoi kummankin osapuolen markkinatoimijoille mahdollisuuden jatkuvaan ja katkottomaan energianvaihtoon. Hanke oli siinä mielessä ainutlaatuinen, että se edisti Turkin fyysistä integrointia kytkemällä sen sähkön siirtoverkonhaltijoiden eurooppalaiseen verkostoon (ENTSO-E). Siirtoverkonhaltijoiden yhtenä päätavoitteena sekä Turkin että Euroopan sähkömarkkinoilla on varmistaa, että laitokset toimivat keskeytyksettä vuoden jokaisena päivänä. USEAMPIA MAITA KOSKEVAT HANKKEET

Alueellinen yhteistyö jatkui alueellisilla foorumeilla, joita ovat esimerkiksi energiayhteisö, Keski-Euroopan vapaakauppa-alue, Kaakkois-Euroopan liikenneobservatorio ja julkishallinnon alueellinen koulu. Myös alueellista yhdentymistä edistävän alueellisen yhteistyöneuvoston roolia vahvistettiin entisestään vuonna 2014. Alueellinen yhteistyöneuvosto jatkoi vuosia 2014–2016 koskevan, Kaakkois-Eurooppa 2020 strategiaan perustuvan strategiansa täytäntöönpanoa. Berliinin huippukokouksessa 28. elokuuta 2014 käynnistetty ”Berliinin prosessi” ja Belgradissa 23. lokakuuta 2014 järjestetty kuuden Länsi-Balkanin maan konferenssi, joka johti yhteisen julkilausuman hyväksymiseen, ovat osoitus Länsi-Balkanin maiden ja niiden lähinaapurien poliittisesta sitoutumisesta yhteenliitettävyyttä koskevan toimintasuunnitelman edistämiseen ja konkreettisempien tulosten saavuttamiseen lähivuosina. Laajentumisstrategian prioriteettien mukaisesti useampaa maata koskevalla rahoitusavulla tuettiin vuonna 2014 edistystä oikeusvaltioperiaatteen, julkishallinnon uudistamisen ja talouden ohjausjärjestelmän aloilla. Länsi-Balkanin maiden talouden elpymisen tukemiseksi Länsi-Balkanin investointikehyksen (WBIF) puitteissa hyväksyttiin uusia infrastruktuurihankkeita sekä kilpailukykyyn liittyviä hankkeita lähinnä Länsi-Balkanin yrityskehitys- ja innovointivälineen avulla samoin kuin henkilöresurssien kehittämiseen / koulutukseen liittyviä hankkeita. Menestystarinat Länsi-Balkanin investointikehys (WBIF) EU:n maksuosuus: 250 miljoonaa euroa Alkamisajankohta: 2009 (edelleen meneillään) Tulokset: Rahoituskelpoisten investointihankkeiden valmistelu; tekninen apu, toteutettavuustutkimukset, ympäristövaikutusten arvioinnit WBIF tukee sosioekonomista kehitystä ja liittymistä unioniin koko Länsi-Balkanin alueella antamalla rahoitusta ja teknistä apua strategisia investointeja varten. Se yhdistää liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA) varoja kansainvälisten rahoituslaitosten, kahdenvälisten avunantajien ja Länsi-Balkanin maiden hallitusten varoihin. Toimintansa aloittamisen jälkeen WBIF on kehittänyt ensisijaisten investointien jatkumon, jonka arvoksi arvioidaan 13 miljardia euroa. Kansalaisyhteiskuntaa koskeva väline EU:n maksuosuus: 11,2 miljoonaa euroa Alkamisajankohta: joulukuu 2012 (päättynyt joulukuussa 2014) Tulokset: Kaikkiaan 172 kansalaisyhteiskunnan organisaatiota Länsi-Balkanin maista, Turkista ja Euroopasta osallistuu 18 verkostoon, jotka saavat IPAn rahoitustukea. Käynnissä olevat avustukset tuottivat useita tuloksia, ja seuraavassa esitetään eräitä esimerkkejä: RAHOITUSTIEDOT