EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 7.6.2022 COM(2022) 292 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMELLE





































































Vuosikertomus vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle vuonna 2021 toimitetuista sisäisistä tarkastuksista {SWD(2022) 160 final}



Sisällysluettelo 1.Kertomuksen tavoitteet ja laajuus 2.Sisäisen tarkastuksen tehtävä: vastuullisuus, riippumattomuus ja puolueettomuus 3.Katsaus tarkastustoimintaan 3.1.Vuoden 2021 tarkastussuunnitelman täytäntöönpano 3.2.Sisäisen tarkastuksen suosituksia koskevat tilastotiedot 4.Vuonna 2021 tehtyjä tarkastuksia koskevat päätelmät 4.1.Tuloksellisuustarkastuksia koskevat päätelmät 4.1.1.Valmistautuminen vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen täytäntöönpanoon 4.1.2.Kolmansien osapuolten toteuttamiin ohjelmiin liittyvät valvontastrategiat 4.1.3.Valikoitujen pääosastojen sisäisen valvonnan järjestelmät: laillisuus ja sääntöjenmukaisuus ja velvoitteiden noudattaminen 4.1.4.Unionin lainsäädännön täytäntöönpano 4.1.5.Tietotekniikan turvallisuus 4.1.6.Muut prosessit 4.2.Sisäisen tarkastuksen suppeat päätelmät 4.3.Kokonaislausunto komission varainhoidosta 5.Komission taloudellisten väärinkäytösten tutkintaelimen kuuleminen 6.Mahdollisten eturistiriitojen (kansainväliset sisäisen tarkastuksen standardit) lieventämiseen tähtäävät toimenpiteet – Euroopan oikeusasiamiehen toteuttama tutkinta

1.Kertomuksen tavoitteet ja laajuus Tässä kertomuksessa annetaan osana vastuuvapausmenettelyä Euroopan parlamentille ja neuvostolle tietoa Euroopan komission sisäisen tarkastuksen toimialan vuonna 2021 tekemistä tarkastuksista komission pääosastoissa, yksiköissä ja toimeenpanovirastoissa. Siihen sisältyy yhteenveto i) tehtyjen sisäisten tarkastusten lukumäärästä ja tyypeistä, ii) annetuista suosituksista ja iii) näiden suositusten johdosta toteutetuista toimista. Komissio toimittaa kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle varainhoitoasetuksen 118 artiklan 8 kohdan ja 247 artiklan mukaisesti. Kertomus perustuu komission sisäisen tarkastajan varainhoitoasetuksen 118 artiklan 4 kohdan mukaisesti laatimaan kertomukseen, joka käsittää vuonna 2021 valmiiksi saadut sisäisen tarkastuksen tarkastus- ja konsultointikertomukset. 2.Sisäisen tarkastuksen tehtävä: vastuullisuus, riippumattomuus ja puolueettomuus Sisäisen tarkastuksen tehtävänä on lisätä ja suojata organisaation arvoa antamalla riskiperusteisia ja objektiivisia varmistuspalveluja, neuvoja ja näkemyksiä. Sisäinen tarkastus auttaa komissiota saavuttamaan tavoitteensa soveltamalla järjestelmällistä ja kurinalaista lähestymistapaa komission riskinhallinta- ja valvontaprosessien sekä johtamis- ja hallintoprosessin tehokkuuden arviointiin ja parantamiseen. Sisäisen tarkastuksen tehtäviin kuuluu riskinhallinta- ja valvontaprosessien sekä johtamis- ja hallintoprosessin arviointi ja niiden parantamista koskevien suositusten antaminen seuraavien kolmen tavoitteen saavuttamiseksi: i) asianmukaisen etiikan ja arvojen edistäminen organisaation sisällä, ii) tehokkaan tulosjohtamisen ja vastuuvelvollisuuden varmistaminen organisaatiossa sekä iii) riski- ja valvontatietojen tehokas toimittaminen asianmukaisille hallinnonaloille. Tällä tavoin sisäinen tarkastus pyrkii edistämään tehokkaan ja tuloksiin pyrkivän hallintokulttuurin leviämistä komissiossa ja sen eri osastoissa. Sisäisen tarkastuksen työn riippumattomuus on kirjattu varainhoitoasetukseen sekä komission hyväksymään, sisäisen tarkastuksen tehtävää koskevaan perussääntöön. Perussäännön mukaan sisäisen tarkastuksen tarkastajien on säilytettävä riippumattomuutensa arvioimiinsa toimiin nähden varmistaakseen arvioinnin puolueettomuuden ja välttääkseen eturistiriidat. Jos puolueettomuus on tosiasiallisesti heikentynyt tai näyttää heikentyneen, on annettava heikentymistä koskevat tiedot. Sisäinen tarkastaja voi ottaa itse suoraan yhteyttä komission puheenjohtajaan ja/tai komission jäsenten kollegioon, jos hän katsoo sen tarpeelliseksi. Sisäisen tarkastuksen työ perustuu varainhoitoasetukseen, ja siinä noudatetaan sisäisten tarkastajien järjestön kansainvälisiä ammattistandardeja ja eettisiä sääntöjä. Sisäinen tarkastus raportoi tarkastuksistaan – ja on vastuussa toiminnastaan – sisäisen tarkastuksen seurantakomitealle. Sisäinen tarkastus i) raportoi sisäisen tarkastuksen seurantakomitealle sen tarkastuksissa esiin tulevista merkittävistä ongelmista ja mahdollisista parannuksista tarkastettuihin prosesseihin, ii) antaa vuotuisen kokonaislausunnon varainhoidon tilasta komissiossa ja iii) raportoi (vähintään vuosittain) tehtävästään ja tuloksistaan vuotuisen tarkastussuunnitelmansa mukaisesti. Raportointi kattaa muun muassa merkittävät riskialttiudet ja valvontaan sekä hallinnointi- ja ohjausjärjestelmään liittyvät ongelmat. Sisäisen tarkastuksen seurantakomitea avustaa komission jäsenten kollegiota, jotta tämä voisi täyttää perussopimusten, varainhoitoasetuksen ja muiden säädösten mukaiset velvoitteensa. Tätä tarkoitusta varten se i) varmistaa sisäisen tarkastuksen riippumattomuuden, ii) valvoo sisäisen tarkastuksen työn laatua, iii) varmistaa, että komission yksiköt ottavat asianmukaisesti huomioon sisäisen ja ulkoisen tarkastuksen suositukset, ja iv) varmistaa, että suositusten perusteella toteutetaan asianmukaisia jatkotoimia. Tällä tavoin sisäisen tarkastuksen seurantakomitea auttaa komissiota työskentelemään tehokkaammin ja vaikuttavammin tavoitteidensa saavuttamiseksi. Sisäisen tarkastuksen seurantakomitea myös helpottaa komission jäsenten kollegion vastuulla olevaa valvontaa, joka koskee komission hallinnon, riskinhallinnan ja sisäisen valvonnan käytäntöjä. Sisäinen tarkastus ei tarkasta järjestelmiä, joiden avulla jäsenvaltiot valvovat EU:n varoja. Kyseisistä tarkastuksista, jotka voivat ulottua yksittäisten edunsaajien tasolle, vastaavat jäsenvaltioiden sisäiset tarkastajat, kansalliset tarkastusviranomaiset, muut komission pääosastot ja Euroopan tilintarkastustuomioistuin. Sisäinen tarkastus tarkastaa kuitenkin sellaisia komission toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on valvoa ja tarkastaa i) jäsenvaltioiden elimiä sekä ii) muita EU:n varoja maksavia elimiä (mm. Yhdistyneet kansakunnat). Kuten varainhoitoasetuksessa säädetään, sisäinen tarkastus voi suorittaa näitä tehtäviä paikan päällä, myös jäsenvaltioissa. 3.Katsaus tarkastustoimintaan 3.1.Vuoden 2021 tarkastussuunnitelman täytäntöönpano Sisäisen tarkastuksen pannessa vuoden 2021 tarkastussuunnitelmaa täytäntöön taustalla vaikuttivat covid-19-pandemia ja toimielintason järjestelyjen mukaisesti käyttöön otetut toiminnan jatkuvuutta koskevat järjestelyt. Poikkeuksellisten olosuhteiden aiheuttamista haasteista huolimatta sisäinen tarkastus sai päätökseen 143 toimeksiantoa (tarkastuksia, konsultointitehtäviä, seurantatarkastuksia ja rajoitettuja tarkastuksia), ja lisäksi se antoi 148 kertomusta (kuten seurantamuistioita ja loppulausumia). Tämä onnistui hyödyntämällä komission tarjoamia digitaalisia vaihtoehtoja, joiden ansiosta käytössä oli välineitä, jotka mahdollistivat tehokkaat ja tulokselliset etätarkastusprosessit. Valmiiksi saatujen toimeksiantojen ja kertomusten lukumäärät esitetään tyypeittäin jäljempänä olevissa kaavioissa. Koontipäivään 31. tammikuuta 2022 mennessä vuoden 2021 tarkastussuunnitelma oli pantu kokonaisuudessaan täytäntöön, myös vuoden puolivälissä muuttuvien riskien huomioon ottamiseksi tehtyjen päivitysten osalta. Lähde: Euroopan komission sisäisen tarkastuksen toimiala. Vuoden 2021 alkuperäinen suunnitelma sisälsi 38 tarkastustoimeksiantoa (joihin kuului tarkastuksia, rajoitettuja tarkastuksia ja konsultointitehtäviä, mutta ei seurantatarkastuksia), jotka oli tarkoitus saattaa päätökseen määräaikaan 31. tammikuuta 2022 mennessä. Suunnitelmaan kuului myös 35 muuta toimeksiantoa, jotka oli tarkoitus aloittaa ennen 31. tammikuuta 2022 ja saada valmiiksi sen jälkeen. Vuoden 2021 suunnitelmaa päivitettiin syys- ja lokakuussa 2021. Sisäisen tarkastuksen seurantakomitea arvioi sekä alkuperäistä että päivitettyä suunnitelmaa. Sisäinen tarkastus suunnittelee tarkastustoimintaansa riskinarvioinnin ja kapasiteettia koskevan arvioinnin perusteella. Tämä perustuu sisäisen tarkastuksen tehtäviä koskevaan perussääntöön ja kansainvälisiin standardeihin. Tavoitteena on laatia suunnitelma, joka kattaa suurimman riskin sisältävät alat. Näin maksimoidaan sisäisen tarkastuksen tuottama lisäarvo ja varmistetaan osaltaan resurssien paras mahdollinen käyttö ja suunnitelman tehokas ja vaikuttava täytäntöönpano. Suunnitelman täytäntöönpanoa valvotaan säännöllisesti, ja suunnitelmaa muutetaan tarvittaessa. 3.2.Sisäisen tarkastuksen suosituksia koskevat tilastotiedot Seuraavassa kaaviossa esitetään sisäisen tarkastuksen vuonna 2021 antamien suositusten lukumäärä.

Lähde: Euroopan komission sisäisen tarkastuksen toimiala. Sisäisen tarkastuksen seurantakomitealle toimitettiin vuotuinen kattava yhteenveto sellaisten sisäisen tarkastuksen antamien suositusten seurannasta, jotka koontipäivänä 31. tammikuuta 2022 olivat yli kuusi kuukautta myöhässä. Lisäksi sisäinen tarkastus laatii kolme neljännesvuosiraporttia suosituksista, joiden täytäntöönpano on pahasti myöhässä. Niitä käsitellään sisäisen tarkastuksen seurantakomitean valmisteluryhmän kokouksissa. Tarkastettavat hyväksyivät vuonna 2021 kaikki sisäisen tarkastuksen antamat suositukset yhtä lukuun ottamatta. Tarkastettavat laativat kaikkia suosituksia varten toimintasuunnitelmat ja toimittivat ne sisäiselle tarkastukselle, joka arvioi ne tyydyttäviksi. Tarkastettavat arvioivat, että 652 suositusta (74 %) sisäisen tarkastuksen vuosina 2017–2021 antamasta yhteensä 881:stä (osittain) hyväksytystä suosituksesta oli toteutettu määräaikaan 31. tammikuuta 2022 mennessä. Tämä tarkoittaa, että avoinna on edelleen 229 suositusta (26 %). Lähde: Euroopan komission sisäisen tarkastuksen toimiala. Näistä 229 avoimesta suosituksesta yhtään ei ole luokiteltu ratkaisevan tärkeäksi, 72 on luokiteltu hyvin tärkeiksi ja 157 tärkeiksi. Yhteensä 65 avoimen suosituksen täytäntöönpano on myöhässä (eli niitä ei ollut pantu täytäntöön alun perin sovittuun täytäntöönpanopäivään mennessä). (Osittain) hyväksyttyjen suositusten kokonaismäärästä 7,4 prosenttia on sellaisia, että niiden täytäntöönpano on myöhässä. Näistä myöhässä olevista suosituksista seitsemän hyvin tärkeän suosituksen täytäntöönpanon on luokiteltu olevan pahasti myöhässä (suosituksen täytäntöönpanon katsotaan olevan pahasti myöhässä, jos suositus on edelleen avoinna yli kuuden kuukauden kuluttua alkuperäisestä täytäntöönpanopäivästä). Hyvin tärkeiden pahasti myöhässä olevien suositusten osuus on 0,8 prosenttia kaikista vuosina 2017–2021 annetuista hyväksytyistä suosituksista (kun viime raportointikaudella vastaava osuus oli 0,6 prosenttia). Lisäksi yksi hyvin tärkeä suositus, joka jää raportointikauden ulkopuolelle, on myös pahasti myöhässä. Sisäisellä tarkastuksella on tiukat seurantatoimet, joiden avulla se arvioi sen suositusten täytäntöönpanoa. Tulokset osoittavat, että suurin osa suosituksista pannaan täytäntöön tehokkaasti ja oikea-aikaisesti. Lähde: Euroopan komission sisäisen tarkastuksen toimiala. Sisäinen tarkastus katsoo, että sen antamien suositusten täytäntöönpanon tilanne on kaiken kaikkiaan tyydyttävä ja verrattavissa aiempiin raportointikausiin. Se osoittaa, että komission yksiköt panevat ratkaisevan tärkeät ja hyvin tärkeät suositukset tunnollisesti täytäntöön ja että ne näin lieventävät sisäisen tarkastuksen havaitsemia riskejä. Edelleen on kuitenkin kiinnitettävä huomiota sellaisiin hyvin tärkeiksi luokiteltuihin yksittäisiin suosituksiin, joiden täytäntöönpano on pahasti myöhässä. Tähän kertomukseen liitetyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan osassa 3 esitetään yhteenveto kyseisistä hyvin tärkeistä suosituksista, joiden täytäntöönpano on pahasti myöhässä. 4.Vuonna 2021 tehtyjä tarkastuksia koskevat päätelmät 4.1.Tuloksellisuustarkastuksia koskevat päätelmät Koska komissio on omaksunut tulosperusteisen toimintatavan ja kiinnittää enemmän huomiota siihen, että rahalle saadaan vastinetta, sisäinen tarkastus teki vuonna 2021 kahdenlaisia tarkastuksia: tuloksellisuustarkastuksia ja ns. kattavia tarkastuksia, joissa kiinnitettiin huomiota tuloksellisuuden tärkeisiin osatekijöihin. Sisäinen tarkastus tarkastelee menetelmiensä ja parhaiden käytäntöjensä mukaisesti tuloksellisuutta epäsuorasti. Se arvioi osastojen toiminnan tuloksellisuutta politiikkojen, ohjelmien ja toimien toteuttamisessa suhteessa niihin liittyviin riskeihin. Tällä tavoin sisäinen tarkastus haluaa varmistaa, että pääosastot ja yksiköt ovat kehittäneet asianmukaiset tuloskehykset, tuloksellisuuden mittaamiseen tarvittavat työkalut, pääindikaattorit ja valvontajärjestelmät. Seuraavissa kohdissa esitellään sisäisen tarkastuksen päätelmät niistä tuloksellisuuden eri näkökohdista, joihin se keskittyi vuonna 2021 tekemissään tarkastuksissa. 4.1.1.Valmistautuminen vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen täytäntöönpanoon Vuosien 2021–2027 monivuotinen rahoituskehys ja NextGenerationEU-elpymisväline olisi pantava täytäntöön varainhoitoasetuksen mukaisesti. Niiden olisi täydennettävä toisiaan rahoitusmahdollisuuksien ja saavutettavien tulosten osalta. Useissa vuonna 2021 tehdyissä tarkastuksissa keskityttiin riskeihin, jotka liittyvät tämän kokonaispaketin suunnitteluun, komission roolin vahvistumiseen joillakin aloilla sekä komission uusiin vastuualueisiin. Näiden tarkastusten tulokset osoittavat, että tällä osa-alueella tarvitaan merkittäviä parannuksia, sillä useat vuonna 2021 annetut hyvin tärkeät suositukset osoitettiin tarkastetuille pääosastoille.

1)Yhdessä tarkastuksessa arvioitiin ohjelmakauden 2021–2027 valmistelua työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden, meri- ja kalastusasioiden sekä alue- ja kaupunkipolitiikan pääosastoissa. Tarkastuksen perusteella annettiin seitsemän hyvin tärkeää suositusta. Pääosastojen ohjelmakautta 2021–2027 koskeva valmistelutyö oli edelleen käynnissä tarkastuskertomuksen antamispäivänä, minkä vuoksi tarkastus tosiasiallisesti kohdistui muuttuvaan prosessiin. Vaikka pääosastot olivat suunnitelleet ja panneet täytäntöön asianmukaiset prosessit tukeakseen ohjelmakauden 2021–2027 alkua, prosessien vaikuttavuudessa ja tehokkuudessa havaittiin kaksi puutetta. Nämä liittyivät jäsenvaltioille annettavaan tukeen ja ohjelmakauden valmistelun ajoitukseen ja toiminnan aloittamiseen. 2)Toisessa tarkastuksessa arvioitiin muuttoliike- ja sisäasioiden pääosaston rahastoihin liittyvää ohjelmakauden 2021–2027 valmistelua. Sen perusteella annettiin kaksi hyvin tärkeää suositusta. Sisäinen tarkastus totesi, että ohjelmakauden 2021–2027 valmistelu oli edelleen käynnissä tarkastuskertomuksen antamispäivänä. Vaikka muuttoliike- ja sisäasioiden pääosasto oli suunnitellut ja pannut täytäntöön asianmukaiset prosessit tukeakseen ohjelmakauden 2021–2027 alkua, prosessien vaikuttavuudessa ja tehokkuudessa havaittiin edelleen useita puutteita. Nämä liittyivät erityisesti viivästyksiin temaattisen rahoitusvälineen työohjelmissa, vuosien 2021–2027 ohjelmasuunnittelun edistymisen seurantaan sekä raportointiin ylemmälle johdolle. Molempien tarkastusten osalta todettiin, että kun otetaan huomioon valmistelujen jatkuva luonne ja se, että tarkastukset muodostivat tilannekuvan vain tietystä ajankohdasta, havaituilla puutteilla voi olla vaikutuksia ohjelmakauden myöhempiin vaiheisiin, jos niihin ei puututa. 3)Kolmannessa tarkastuksessa arvioitiin Euroopan petostentorjuntaviraston valmiutta panna täytäntöön asetus Euroopan syyttäjänviraston perustamisesta. Sisäinen tarkastus havaitsi, että Euroopan petostentorjuntaviraston sisäisen valvonnan järjestelmä, jolla valmistellaan tulevaa yhteistyötä Euroopan syyttäjänviraston kanssa, ei ollut kaikilta osin asianmukainen ja vaikuttava. Puutteita havaittiin valmisteluprosessin suunnittelussa ja seurannassa, tutkintaa ja tietosuojaa koskevissa ohjeissa sekä tietotekniikkaan liittyvissä näkökohdissa. Tarkastuksen perusteella annettiin kolme hyvin tärkeää suositusta. 4)Neljännessä tarkastuksessa arvioitiin kilpailun pääosaston valmiutta panna kilpailuohjelma täytäntöön. Vaikka pääosasto oli ottanut käyttöön puitteet vuosien 2021–2027 monivuotiseen rahoituskehykseen sisältyvän kilpailuohjelman täytäntöönpanolle, tarkastuksessa havaittiin, että joidenkin kilpailuohjelman keskeisten osatekijöiden määrittelyssä ja jäsentämisessä oli edelleen puutteita, mikä puolestaan voi vaikuttaa ohjelman tehokkaaseen täytäntöönpanoon. Sisäinen tarkastus antoi kolme hyvin tärkeää suositusta. 5)Lisäksi tehtiin tarkastus, jossa arvioitiin Eurostatin valmistautumista ohjelmakautta 2021–2027 koskevan Euroopan uuden tilasto-ohjelman täytäntöönpanoon. Siinä ei havaittu merkittäviä tuloksellisuuteen liittyviä ongelmia. 4.1.2.Kolmansien osapuolten toteuttamiin ohjelmiin liittyvät valvontastrategiat Tulojen ja menojen hyväksyjien on laadittava asianmukaiset ja vaikuttavat strategiat ja toimet, joilla valvotaan ja seurataan, että valtuutetut tahot toteuttavat ohjelmat tuloksellisesti, suojelevat EU:n talousarviota ja puuttuvat mahdollisiin havaittuihin ongelmiin viipymättä. Aiempina vuosina sisäinen tarkastus on tehnyt useita tarkastuksia pääosastoissa ja yksiköissä käytössä olevista valvontajärjestelyistä, jotka koskevat kolmansien osapuolten toteuttamia ohjelmia (ja/tai toimintapolitiikkoja). Se havaitsi usein puutteita valvontastrategioiden vaikuttavuudessa. Aiempien vuosien tapaan sisäinen tarkastus on painottanut kokonaislausunnossaan komission varainhoidosta kolmansien osapuolten toteuttamiin toimintapolitiikkoihin liittyviä valvontastrategioita. Vuoden 2021 tarkastustulosten perusteella voidaan päätellä, että tilanne on parantunut joillakin politiikan aloilla. 1)Sisäinen tarkastus pyrkii vuosia 2021–2023 koskevassa strategisessa tarkastussuunnitelmassaan yhdennettyyn riskiperusteiseen lähestymistapaan. Sen mukaisesti tarkastuksia tehdään tarvittaessa komission kumppanipääosastoihin ja erillisvirastoihin sekä muihin itsenäisiin EU:n elimiin. Vuonna 2021 saatiin päätökseen kaksi ensimmäistä usean yksikön tarkastusta. Niissä keskityttiin valvontajärjestelyihin energian pääosaston ja Euroopan ITER-osuutta hallinnoivan Fusion for Energyn (F4E) välillä sekä muuttoliike- ja sisäasioiden pääosaston ja Euroopan raja- ja merivartioviraston Frontexin välillä. Tulokset olivat tyydyttäviä, eikä tarkastetuissa pääosastoissa havaittu suuria jäännösriskejä tai merkittäviä puutteita. 2)Toinen tarkastus tehtiin ilmastotoimien ja ympäristöasioiden pääosastoihin. Siinä tarkasteltiin niiden suhteita Euroopan ympäristökeskukseen ja Euroopan kemikaalivirastoon. Toisin kuin edellä kuvatuissa kahdessa usean yksikön tarkastuksessa, sisäinen tarkastus ei sisällyttänyt näitä kahta virastoa tarkastuksen piiriin, koska tarkastus käynnistettiin vuonna 2020 ennen sisäisen tarkastuksen toimialan uudelleenorganisointia. Molemmat pääosastot ovat ottaneet käyttöön asianmukaiset prosessit tukeakseen suhteitaan kyseisiin erillisvirastoihin. Näiden prosessien vaikuttavuudessa ja tehokkuudessa havaittiin heikkous, joka liittyi sekä ilmastotoimien että ympäristöasioiden pääosastojen tehtävään valvoa Euroopan ympäristökeskuksen resursseja. Toinen ympäristöasioiden pääosaston toiminnassa havaittu heikkous liittyi sen ja Euroopan ympäristökeskuksen yhteisiin valvonta- ja koordinointimekanismeihin. 3)Lisäksi tehtiin tarkastus, jonka tarkoituksena oli arvioida tutkimuksen ja innovoinnin pääosaston suorittamaa 185 artiklan mukaisten elinten valvontaa. Tarkastus päätettiin alustavien selvitysten jälkeen, kun tarkastajat arvioivat alun perin suuriksi arvioidut toimintariskit uudelleen keskisuuriksi tai vähäisiksi. Tämä johtuu erityisesti siitä, että tutkimuksen ja innovoinnin pääosaston vastuulla olevista viidestä 185 artiklan mukaisesta elimestä vain kaksi jatkaa toimintaansa nykyisessä muodossaan vuosia 2021–2027 koskevassa tutkimuksen puiteohjelmassa (Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelma). 4.1.3.Valikoitujen pääosastojen sisäisen valvonnan järjestelmät: laillisuus ja sääntöjenmukaisuus ja velvoitteiden noudattaminen Vaikka sisäinen tarkastus on viime vuosina painottanut enemmän tuloksellisuuskysymyksiä, poliittiset sidosryhmät ja Euroopan tilintarkastustuomioistuin valvovat edelleen tarkasti, miten komissio hallinnoi EU:n talousarviota laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden sekä velvoitteiden noudattamisen osalta. Siksi yksi vuoden 2021 tarkastussuunnitelman (joka perustuu vuosien 2021–2023 strategiseen tarkastussuunnitelmaan) prioriteeteista oli antaa kollegiolle sekä pääosastoille ja yksiköille varmuus siitä, että varainhoitoa koskevat sisäisen valvonnan järjestelmät toimivat tehokkaasti ja vaikuttavasti. Sisäinen tarkastus toteutti kolme tarkastusta yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin alalla. 1)Euroopan rakenne- ja investointirahastojen kauden 2014–2020 keskeyttämisiä, lykkäämisiä ja rahoitusoikaisuja koskevassa tarkastuksessa sisäinen tarkastus totesi, että työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden, meri- ja kalastusasioiden sekä alue- ja kaupunkipolitiikan pääosastot toimivat yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa vahvistetun erittäin haastavan oikeudellisen kehyksen rajoissa. Erityisesti nettomääräisten rahoitusoikaisujen soveltamisedellytykset ovat tiukemmat kuin komission alkuperäisissä ehdotuksissa. Näin ollen tarkastushavaintoja on tarkasteltava tätä taustaa vasten. Sisäinen tarkastus havaitsi useita puutteita, jotka vaikuttavat pääosastojen määräämiä keskeyttämisiä, lykkäämisiä ja rahoitusoikaisuja koskevien prosessien tehokkaaseen täytäntöönpanoon. Tarkastuksen perusteella annettiin yhteensä kahdeksan hyvin tärkeää suositusta. 2)Viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmä on ilma- ja satelliittikuviin perustuva keskeinen valvontamekanismi, johon kirjataan kaikki jäsenvaltioiden alueilla sijaitsevat viljelylohkot. Järjestelmän tarkoituksena on todentaa yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) pinta-alaperusteisten tukien tukikelpoisuus, ja sillä on myös keskeinen rooli YMP:n eri velvoitteiden noudattamisen valvonnassa, myös YMP:n viherryttämisen alalla. Sisäinen tarkastus havaitsi, että vaikka maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto on ottanut käyttöön riittävät valvontatoimet, joilla tuetaan jäsenvaltioiden järjestelmien hallinnointia ja seurataan niiden laatua, näiden toimien vaikuttavuuteen liittyy kuitenkin puutteita. Viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän laadunarviointia on parannettava. 3)Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosastossa tehdyssä tarkastuksessa, jossa arvioitiin todentamisviranomaisten työn tukemista, seurantaa ja tarkastamista, ei havaittu merkittäviä tuloksellisuusongelmia. Sisäinen tarkastus toteutti myös useita suoran hallinnoinnin tarkastuksia. 4)Horisontti 2020 ‑ohjelman tarkastustulosten täytäntöönpanoa koskevassa tarkastuksessa sisäinen tarkastus havaitsi, että tarkastetut pääosastot ja toimeenpanovirastot ovat perustaneet ja ottaneet käyttöön yleisesti ottaen asianmukaisen ja tehokkaan sisäisen valvonnan järjestelmän yhteisen tarkastustoiminnon tarkastustulosten täytäntöönpanemiseksi. Tehtävät ja vastuualueet on määritelty selkeästi, ja hankkeista ja varainhoidosta vastaavien virkamiesten käytettävissä on tarvittavat välineet sovellettavien sääntöjen mukaisesti. Jälkitarkastusten tulosten täytäntöönpanon seurannassa ja raportoinnissa on kuitenkin edelleen puutteita.

5)Sisäinen tarkastus tarkasteli myös yhtenäistä sähköisen tietojenvaihdon aluetta (SEDIA) koskevaa komission aloitetta. SEDIAn tavoitteena on automatisoida ja integroida täysin hankintoja ja avustuksia koskevien tietojen käsittelyprosessi, rajoittaa tietojen manuaalinen syöttäminen mahdollisimman vähäiseksi ja edistää tällaisten tietojen yhdenmukaistamista ja uudelleenkäyttöä koko prosessin ajan. SEDIAn tarkoituksena on tarjota hakijoille, ehdokkaille ja tarjoajille keskitetty asiointipiste hankinta- ja avustusmenettelyjä koskevien tietojen välittämiseksi ja vaihtamiseksi. SEDIA-aloitteen täytäntöönpano tukee monien asiakkaiden ja viime kädessä koko komission liiketoimintatavoitteiden saavuttamista. Koska Euroopan tutkimuksen toimeenpanovirasto on uusi ja luonteeltaan ainutlaatuinen komission aloite, se ei ole voinut hyötyä kokemuksista, joita on saatu SEDIAn täytäntöönpanoon liittyvistä hallintorakenteista, sisäisen valvonnan kehyksestä ja tietotekniikan tukijärjestelmistä. Lisäksi sen jälkeen, kun aloite käynnistettiin vuonna 2017, se on kohdannut huomattavia haasteita asianmukaisten tietoteknisten välineiden saatavuudessa. Vaikka tutkimuksen toimeenpanovirasto tuottaa SEDIA-aloitteessa sen vastuulle osoitetut palvelut tehokkaalla tavalla, varainhoitoasetuksen mukaisesti ja asiakkaiden kanssa sovitulla tavalla, SEDIA-toimien yhteydessä käsiteltävien henkilötietojen suojaa koskevien sääntöjen noudattamisessa on puutteita, jotka vaikuttavat myös SEDIA-palvelujen tehokkaaseen toteuttamiseen. 6)Rakenneuudistusten tuen pääosasto toteuttaa yhä enemmän teknisen tuen hankkeita EU:n jäsenvaltioille pääasiassa ohjelmakauden 2014–2020 rakenneuudistusten tukiohjelman ja ohjelmakauden 2021–2027 teknisen tuen välineen kautta. Sisäinen tarkastus havaitsi, että vaikka pääosasto on yleisesti ottaen suunnitellut asianmukaiset prosessit ja valvontatoimet teknisen tuen antamiseksi jäsenvaltioille rakenneuudistusten tukiohjelman puitteissa, sen tietoteknisissä valmiuksissa (työkalut, ohjeet ja käytännöt) on puutteita, jotka vaikeuttavat hankkeiden tehokkaan täytäntöönpanon seurantaa. 7)Lakisääteisten oikeuksien vahvistaminen ja henkilökohtaisten etuuksien laskeminen kuuluvat Euroopan komission ja muiden EU:n toimielinten ja elinten nykyisen ja entisen henkilöstön henkilökohtaisten etuuksien hallinto- ja maksutoimiston (palkkatoimisto) ydinpalveluihin. Palkkatoimisto käsittelee suuria määriä erilaisia oikeuksia koskevia tapahtumia, jotka perustuvat monitahoiseen oikeusperustaan ja jotka koskevat erilaisia EU:n toimielimiä ja asiakkaita, joilla on erilaisia ominaisuuksia ja tarpeita. Vaikka palkkatoimisto on onnistunut suunnittelemaan tämän haastavan ympäristön kannalta riittävän valvontakehyksen, jolla varmistetaan nykyisen ja entisen henkilöstön oikeuksien asianmukainen vahvistaminen ja tukioikeuksien laskenta, toimiston valvontastrategian vaikuttavuuteen ja tehokkuuteen liittyy edelleen hyvin merkittäviä puutteita. 8)Sisäinen tarkastus ei havainnut merkittäviä ongelmia seuraavien tarkastusten yhteydessä: 1) Horisontti 2020 ‑avustusten hallinnointi Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirastossa, 2) liittymistä valmistelevasta tukivälineestä (IPA II) myönnettävien avustusten suora hallinnointi naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosastossa ja 3) naapuruus- ja laajentumisneuvottelujen pääosaston aiempien ohjelmien (jotka toteutettiin useita talousarvion toteuttamistapoja noudattaen) päättämisprosessit. 4.1.4.Unionin lainsäädännön täytäntöönpano Pääosastojen keskeisenä tehtävänä on tukea, seurata ja valvoa unionin lainsäädännön (unionin säännöstön) täytäntöönpanoa ja soveltamista. 1)Kahdessa tarkastuksessa arvioitiin, miten asianomaiset pääosastot 1) tukevat ja valvovat ennakoivasti jäsenvaltioita unionin lainsäädännön asianmukaisessa täytäntöönpanossa ja soveltamisessa ennen säädösten voimaantuloa ja arvioivat EU-direktiivien saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, 2) seuraavat unionin lainsäädännön soveltamista, mukaan lukien sidosryhmien tekemien valitusten käsittely ja oma-aloitteisten tutkimusten hallinnointi, ja 3) hallinnoivat mahdollisten rikkomisten ja heikkouksien valvontaa jäsenvaltioiden kanssa käytävien vuoropuhelujen ja rikkomismenettelyjen avulla. 2)Sisäinen tarkastus havaitsi, että energian pääosastolla on erityisiä resurssihaasteita, jotka liittyvät tasapainon löytämiseen yhä vaativamman vastuualueen (erityisesti Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamisen edistämisessä) ja uusista politiikka- ja lainsäädäntöaloitteista johtuvan kasvavan työmäärän välillä. Sisäinen tarkastus totesi, että vaikka energian pääosasto on yleisesti ottaen suunnitellut asianmukaiset sisäisen valvonnan menettelyt EU:n energialainsäädännön soveltamisen tukemiseksi, seuraamiseksi ja valvomiseksi, vaatimustenmukaisuuden arviointiprosessin valvonnassa on edelleen puutteita, mikä puolestaan vaikuttaa sen prosessin vaikuttavuuteen ja tehokkuuteen. 3)Liikenteen ja liikkumisen pääosaston osalta todettiin, että sen sisäisen valvonnan järjestelmällä varmistetaan EU:n liikennelainsäädännön soveltamisen tehokas tuki, seuranta ja valvonta. 4)Kolmas tarkastus kohdistui sidosryhmien valitusprosessiin sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosastossa. Merkittäviä tuloksellisuusongelmia ei havaittu. 4.1.5.Tietotekniikan turvallisuus Sisäinen tarkastus sai päätökseen kaksi tietotekniikan turvallisuutta koskevaa tarkastusta. Ensimmäinen niistä oli keskustason tarkastus, jossa tarkasteltiin komission tietotekniikan turvallisuuskehyksen noudattamisen hallinnointia ja seurantaa. Toinen puolestaan oli useita pääosastoja käsittänyt paikallistason tarkastus, jossa arvioitiin tietoturvaa henkilöstöresurssien alalla. 1)Sääntöjen noudattamisen hallinnointia ja seurantaa koskeva tarkastus paljasti tietotekniikan pääosaston tehtävän laajuuden. Tarkastuksessa tulivat ilmi myös haasteet, joita tietotekniikan pääosasto kohtaa pyrkiessään saamaan kaikki pääosastot raportoimaan siitä, miten ne ovat noudattaneet lukuisia erilaisia tietoturvan valvontatoimenpiteitä, varsinkin kun niillä on hoidettavanaan myös muita ensisijaisia tehtäviä. Vaikka tietotekniikan pääosasto on ottanut käyttöön tarvittavat välineet tietoteknisten turvallisuusvaatimusten tehokkaan täytäntöönpanon tukemiseksi koko komissiossa, merkittäviä puutteita oli edelleen kahdella osa-alueella: 1) tietotekniikan tietoturvavaatimusten noudattamisen hallinnointi- ja raportointikäytännöissä ja 2) vaatimustenmukaisuuden hallintaprosessissa. 2)Koska henkilöstöhallinnon alalla käsiteltävät tiedot ovat arkaluonteisia, on olennaisen tärkeää, että käytössä on erittäin turvalliset tietotekniikkajärjestelmät ja asianmukaiset tietoturvan valvontamenettelyt. Tarkastuksen tulokset vaihtelivat havaittujen ongelmien merkittävyyden suhteen. Lisäksi havaittiin, että tietotekniikan turvallisuuden tasossa on eroja palvelujen välillä. Henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosaston toiminnassa havaittiin useita merkittäviä puutteita, minkä perusteella sisäinen tarkastus totesi, että tietotekniikan hallinnointi-, hallinta- ja valvontaprosesseja on edelleen parannettava, jotta havaittuja riskejä voidaan lieventää riittävästi. Henkilökohtaisten etuuksien hallinto- ja maksutoimistossa ja Euroopan unionin henkilöstövalintatoimistossa tilanne oli yleisesti ottaen myönteinen tietyistä heikkouksista huolimatta. Mitä tulee tietotekniikan pääosaston rooliin henkilöstöresursseihin liittyvien yksiköiden palveluntarjoajana, tarkastuksessa havaittiin useita merkittäviä puutteita siinä, miten se on vuorovaikutuksessa näiden pääosastojen/yksiköiden kanssa. 4.1.6. Muut prosessit Kahdessa tarkastuksessa arvioitiin muiden prosessien (ulkoisten sidosryhmien hallinta ja kriisiviestintä) tuloksellisuutta. Tarkastusten tulokset olivat tyydyttäviä. Sisäinen tarkastus ei havainnut merkittäviä puutteita. 4.2.Sisäisen tarkastuksen suppeat päätelmät Sisäinen tarkastus esitti suppeat päätelmänsä sisäisen valvonnan tilasta kullekin pääosastolle ja yksikölle helmikuussa 2022. Nämä suppeat päätelmät huomioitiin asianomaisten pääosastojen ja yksiköiden vuoden 2021 vuotuisissa toimintakertomuksissa. Päätelmät perustuvat viimeksi kuluneiden kolmen vuoden aikana tehtyihin tarkastuksiin ja käsittävät kaikki annetut avoimet suositukset. Sisäisen tarkastuksen päätelmät sisäisen valvonnan tilasta koskevat vain tarkastuksen kohteina olleita hallinto- ja valvontajärjestelmiä. Ne eivät siis kata järjestelmiä, joita sisäinen tarkastus ei ole tarkastanut viimeksi kuluneiden kolmen vuoden aikana. 4.3.Kokonaislausunto komission varainhoidosta Kuten sisäisen tarkastuksen tehtävää koskevassa perussäännössä edellytetään, sisäinen tarkastus antaa vuotuisen kokonaislausunnon varainhoidon tilasta komissiossa. Lausunto perustuu komission varainhoitoon kohdistuneisiin tarkastuksiin, joita sisäinen tarkastus on tehnyt edeltävien kolmen vuoden aikana (2019–2021). Kokonaislausunnossa otetaan huomioon myös muista lähteistä saadut tiedot, tässä tapauksessa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kertomukset. Kokonaislausunto annetaan samaan aikaan tämän kertomuksen kanssa, ja se koskee samaa vuotta.

Näiden tarkastustietojen pohjalta sisäinen tarkastaja katsoi, että komissio oli vuonna 2021 ottanut käyttöön hallintoa, riskinhallintaa ja sisäistä valvontaa koskevat menettelyt, jotka kokonaisuutena antavat riittävän varmuuden komission taloudellisten tavoitteiden saavuttamisesta. Kokonaislausuntoon sisältyy kuitenkin varaumia, jotka perustuvat valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien vuotuisissa toimintakertomuksissa antamissa vahvistuslausumissa tekemiin varaumiin. Kokonaislausuntoa laatiessaan sisäinen tarkastaja otti huomioon myös kaikkien maksamishetkellä riskinalaisiksi arvioitujen määrien yhteisvaikutukset, koska kyseiset määrät ovat varaumien kohteena olevia määriä suuremmat. Riskinalainen määrä maksamishetkellä on valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien paras arvio niiden hyväksyttyjen menojen määrästä, jotka eivät maksamishetkellä vuonna 2021 ole olleet yhdenmukaisia sovellettavien sopimusehtojen ja säännösten kanssa. Pääosastot/yksiköt arvioivat vuotuisissa toimintakertomuksissaan, että maksamishetkellä riskinalaiseksi arvioitujen menojen kokonaismäärä on noin 2 784–3 249 miljoonaa euroa. Tämä on 1,6–1,9 prosenttia komission talousarvion, Euroopan kehitysrahaston ja unionin erityisrahastojen asiaankuuluvista kokonaismenoista vuonna 2021 ja alittaa näin ollen vuoden 2021 vuotuisten toimintakertomusten laatimista koskevissa ohjeissa määritellyn 2 prosentin olennaisuusrajan. Vuoden 2021 riskinalainen määrä maksamishetkellä ei vielä sisällä sellaisiin puutteisiin ja virheisiin liittyviä rahoitusoikaisuja ja takaisinperintöjä, jotka pääosastot tai yksiköt havaitsevat ja oikaisevat tulevina vuosina osana komission sisäisen valvonnan järjestelmiin sisällytettyjä monivuotisia korjausmekanismeja. Edellä esitetyn perusteella sisäinen tarkastus katsoo, että EU:n talousarviota suojataan kokonaisuutena tarkasteltuna riittävän hyvin ja jatkuvasti. Esittämättä kokonaislausunnossaan enempiä varaumia sisäinen tarkastus painottaa seuraavaa: 1. EU:n talousarvion toteuttaminen covid-19-pandemiaan liittyvän kriisin yhteydessä Covid-19-pandemian aikaansaama terveys-, sosiaali-, talous- ja finanssitilanne tarkoittaa mahdollisesti suuria, monialaisia riskejä toimielimelle EU:n talousarvion toteuttamisessa ja poliittisten painopisteiden saavuttamisessa. Tämä kattaa vuosien 2014–2020 monivuotiseen rahoituskehykseen sisältyvät toimet, joille on vielä tehtävä asiaankuuluvat tarkastukset (erityisesti jälkitarkastukset), sekä vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen ja NextGenerationEU-elpymisvälineen puitteissa toteutettavat tulevat toimet, jotka liittyvät varmuutta, sääntöjenmukaisuutta ja tuloksellisuutta koskeviin näkökohtiin. Jotta varmistetaan, että talousarvion suoja on näiden ennennäkemättömien haasteiden yhteydessä riittävä, sisäinen tarkastus painottaa, että komission pääosastojen ja yksiköiden olisi jatkossakin i) arvioitava asianmukaisesti covid-19-pandemian aiheuttamia varainhoitoon liittyviä riskejä varmuuden, tuloksellisuuden ja oikeudellisen kehyksen noudattamisen osalta. Lisäksi olisi arvioitava mahdollista vaikutusta, joka liittyy komission kykyyn toteuttaa korjaavia toimia, mikä johtuu mahdollisista paikan päällä tehtäviin tarkastuksiin liittyvistä logistisista rajoitteista sekä erittäin haastavasta taloudellisesta tilanteesta EU:n ja kansallisella tasolla (mukaan luettuina lopullisten edunsaajien mahdolliset konkurssit, jotka voivat vaikeuttaa aiheettomasti maksettujen määrien takaisinperintää); ii) määriteltävä ja toteutettava riittävät lieventävät toimenpiteet, jollaisia voivat olla esimerkiksi valvontastrategioiden mukauttaminen tai uudelleenmääritteleminen. Lisäksi komission pääosastojen olisi jatkettava asianmukaisten varainhoito-, tarkastus- ja valvontastrategioiden suunnittelua ja täytäntöönpanoa niiden toimien osalta, joilla tuetaan elpymistä NextGenerationEU-välineen puitteissa. Tämä koskee erityisesti elpymis- ja palautumistukivälinettä. Uuden tulosperusteisen lähestymistavan käyttöönoton vuoksi tiettyjä laillisuutta ja sääntöjenmukaisuutta koskevia valvontastrategian osatekijöitä on vielä kehitettävä vuonna 2022. Näihin sisältyvät maksujen keskeyttämistä ja tuen vähentämistä koskevat menettelyt tapauksissa, joissa tiettyä maksupyyntöä koskevia välitavoitteita ja tavoitteita ei ole saavutettu osittain tai kokonaan. Lisäksi valvontasuunnitelmaa on täydennettävä siltä osin kuin on kyse komissiolle jäävästä vastuusta, joka liittyy muihin velvoitteiden noudattamiseen liittyviin seikkoihin (kuten unionin taloudellisten etujen suojaamiseen petos-, lahjonta- ja eturistiriitatapauksissa tai lainasta tai rahoitussopimuksesta johtuvan velvoitteen vakavan rikkomisen tapauksessa). 2. Kolmansien osapuolten toteuttamiin toimintapolitiikkoihin ja ohjelmiin liittyvät valvontastrategiat Vaikka on edelleenkin täysin komission vastuulla varmistaa menojen laillisuus ja sääntöjenmukaisuus sekä moitteeton varainhoito (ja myös poliittisten tavoitteiden saavuttaminen), komissio on tukeutunut ohjelmiensa toteuttamisessa entistä enemmän kolmansiin osapuoliin. Komissio tekee tämän useimmiten delegoimalla EU:n toimintatalousarvion täytäntöönpanon tai tietyt tehtävät EU:n ulkopuolisille maille, kansainvälisille organisaatioille tai rahoituslaitoksille, jäsenvaltioiden kansallisille viranomaisille ja virastoille, yhteisyrityksille, EU:n ulkopuolisille elimille tai EU:n hajautetuille erillisvirastoille. Lisäksi tietyillä politiikan aloilla käytetään yhä enemmän vaihtoehtoisia rahoitusmekanismeja, kuten rahoitusvälineitä, ja niihin liittyy komission kannalta erityisiä haasteita ja riskejä, kuten myös Euroopan tilintarkastustuomioistuin on todennut. Kokonaisvastuunsa täyttämiseksi pääosastojen on valvottava ohjelmien ja politiikkojen täytäntöönpanoa ja annettava tarvittaessa ohjeita ja apua. Siksi niiden on määriteltävä ja toteutettava asianmukaisia, vaikuttavia ja tehokkaita valvonta-, seuranta- ja raportointitoimia sen varmistamiseksi, että valtuutetut tahot ja muut kumppanit toteuttavat ohjelmat tehokkaasti, suojelevat asianmukaisesti EU:n taloudellisia etuja, noudattavat valtuutussopimuksia silloin kun niitä on sovellettava ja puuttuvat mahdollisiin havaittuihin ongelmiin mahdollisimman nopeasti. Vaikka sekä keskusyksiköt että asianomaiset pääosastot ovat toteuttaneet viime vuosina toimenpiteitä lieventääkseen tarkastustyön tuloksena havaittuja riskejä, tietyillä aloilla on kuitenkin vielä parantamisen varaa, erityisesti mitä tulee välillisen hallinnoinnin yhteydessä tehtäviin pilariarviointeihin. Tällä on merkitystä paitsi vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa delegoitujen toimien päättämisen kannalta myös erityisesti sen suhteen, että oman pääoman ehtoisten instrumenttien, vakuusvälineiden ja riskinjakovälineiden käyttö lisääntyy vuosien 2021–2027 monivuotisessa rahoituskehyksessä. 3. Raportointi monivuotisten valvontajärjestelmien oikaisukapasiteetista Komissio on yhdessä jäsenvaltioiden kanssa ottanut käyttöön (soveltuvissa tapauksissa) monivuotisia valvontajärjestelmiä varmistaakseen EU:n varojen moitteettoman hoidon. Nämä järjestelmät käsittävät sekä ehkäiseviä toimenpiteitä (esim. tarkastukset, joiden tarkoituksena on estää virheet ennen maksujen suorittamista) että korjaavia toimenpiteitä (esim. tarkastukset, joita tehdään maksun jälkeen tarvittaessa aina ohjelman päättymiseen asti). Nämä toimenpiteet muodostavat komission oikaisukapasiteetin (yhdessä jäsenvaltioiden toteuttamien toimenpiteiden kanssa). Koska komission valvontajärjestelmä on luonteeltaan monivuotinen, valvontatulokset raportoidaan ohjelmasyklin kahdessa vaiheessa: ”riskitaso maksamishetkellä” (eli ehkäisevien toimenpiteiden jälkeen) ja ”riskitaso päättymishetkellä” (eli sekä ehkäisevien että korjaavien toimenpiteiden jälkeen). ”Riskitaso päättymishetkellä” lasketaan vähentämällä ”arvioidut tulevat oikaisut” arvioidusta ”riskitasosta maksamishetkellä”. Kaiken kaikkiaan sisäinen tarkastus panee merkille, että pääosastojen vuoden 2021 vuotuisissa toimintakertomuksissa ja alustavassa vuotuisessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessa on tehty joitakin parannuksia, jotka koskevat tietoja komission ja jäsenvaltioiden toteuttamista ehkäisevistä ja korjaavista toimenpiteistä. Kun kuitenkin otetaan huomioon jäsenvaltioiden toteuttamien oikaisujen kasvava merkitys erottamattomana osana yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin valvontarakennetta, oikaisukapasiteetista annettavia tietoja on edelleen parannettava (selkeyden ja asiaankuuluvien tietojen jakamisen osalta), jotta komission oikaisukapasiteetti (mukaan lukien komission pyytämät ja jäsenvaltioiden hyväksymät oikaisut), ”arvioidut tulevat oikaisut” ja niistä johtuva ”riskitaso päättymishetkellä” voidaan perustella asianmukaisesti. Erityisesti a) tarvitaan lisätietoja jäsenvaltioiden toteuttamien ehkäisevien ja korjaavien toimenpiteiden jakautumisesta ja b) ”arvioitujen tulevien oikaisujen” ja ”toteutuneiden oikaisujen” välinen suhde on selitettävä selkeästi ja sitä on tuettava asiaankuuluvilla tiedoilla ensinnäkin pääosastotasolla vuotuisissa toimintakertomuksissa ja toiseksi komission tasolla vuotuisessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessa. 5.Komission taloudellisten väärinkäytösten tutkintaelimen kuuleminen Varainhoitoasetuksen 143 artiklan mukaisesti perustettu tutkintaelin ei raportoinut saman asetuksen 93 artiklassa tarkoitetussa lausunnossaan järjestelmäongelmista vuonna 2021. 6.Mahdollisten eturistiriitojen (kansainväliset sisäisen tarkastuksen standardit) lieventämiseen tähtäävät toimenpiteet – Euroopan oikeusasiamiehen toteuttama tutkinta