Neuvoston päätelmät annettu 27. marraskuuta 2003 teollisuuspolitiikan vaikutuksesta Euroopan kilpailukykyyn



Virallinen lehti nro C 317 , 30/12/2003 s. 0002 - 0006



Neuvoston päätelmät annettu 27. marraskuuta 2003 teollisuuspolitiikan vaikutuksesta Euroopan kilpailukykyyn (2003/C 317/02) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO I HORISONTAALISTEN KYSYMYSTEN OSALTA 1. PALAUTTAA MIELIIN - komission tiedonannon kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta kilpailukykyyn(1) - komission laatimien kilpailukykyä koskevan raportin (2003)(2), yritystoiminnan tulostaulun (2003)(3), innovaatiotulostaulun (2003)(4) ja valtion tukien tulostaulun (2003)(5) sisällön; 2. TOTEAA, että - täysin yhtenäinen lähestymistapa kilpailukyvyn tehostamiseksi edellyttää politiikoilta johdonmukaisuutta, synergiaa ja keskinäistä täydentävyyttä, - teollisuuden kilpailukyky on yksi avainala, jolta tällaista yhtenäistä lähestymistapaa edellytetään, - sekä Euroopan unionilla että jäsenvaltioilla on tärkeä tehtävä tämän lähestymistavan menestyksekkäässä kehittämisessä, - on olennaisen tärkeää kehittää tarvittaessa edelleen keinoja koordinoida jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin harjoittamaan teollisuuspolitiikkaan kuuluvia toimintoja Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiseksi, - kaikkien kilpailukyvyn kehittämiseen liittyvien politiikkojen olisi perustuttava asiaan kuuluvien näkökohtien huolelliseen analysointiin sekä kestävän kehityksen taloudellisen, sosiaalisen ja ympäristöpilarin väliseen tasapainoon, - alakohtaisella analyysilla olisi edistettävä horisontaalisten politiikkojen terävöittämistä ja Euroopan unionin teollisuuden alojen tarpeiden huomioon ottamista, mukaan lukien korkean kasvupotentiaalin alat, - samalla kun yhteisön ja kansallisilla politiikoilla pyritään pääsemään niiden ensisijaisiin tavoitteisiin, niillä olisi myös edistettävä Euroopan kilpailukyvyn perusedellytysten parantamista ja suotuisan yritysympäristön luomista, - sidosryhmien avoin kuuleminen ja parhaillaan tehtävä arviointi kaikkien tärkeimpien lainsäädäntö- ja muiden ehdotusten vaikutuksista EU:n yrityksiin on tarpeen. Komission ehdotus kemikaaleista on ensimmäinen, jonka puitteissa tätä lähestymistapaa sovelletaan, mutta myös komission vuotuinen työohjelma on tärkeä perusta järjestelmälliselle vaikutusarvioinnille, sillä se auttaa määrittämään muita ehdotuksia, joilla voi olla merkittäviä vaikutuksia kilpailukykyyn, - sosiaalinen vuoropuhelu on yksi onnistuneen teollisuuspolitiikan tärkeä tekijä, - Euroopan teollisuuden toimintaedellytyksiä on parannettava, jotta vältettäisiin teollisuustoiminnan väheneminen, ja tätä varten tarvitaan lisätutkimuksia; 3. PANEE TYYTYVÄISENÄ MERKILLE komission yksiköiden kertomuksen kilpailukyvystä sekä yritystoimintaa, innovaatiota ja valtion tukia koskevat tulostaulut, jotka ovat tärkeitä välineitä järjestelmällisen tilanneanalyysin tekemiseksi EU:n talouden kilpailukyvystä; 4. MERKITSEE TIEDOKSI näissä kertomuksissa tehdyt havainnot, joiden pohjalta se KOROSTAA erityisesti seuraavaa: - Mahdollisuudet elintason nostamiseksi Euroopan unionissa liittyvät suoraan EU:n yritysten kilpailukyvyn tehostamiseen kaikilla aloilla. Lisätoimet sekä työllisyyden että työn tuottavuuden lisäämiseksi ovat tarpeen Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiseksi. - Myönteisiä saavutuksia innovaation, Internetin yleisyysasteen ja kaupallisen käytön sekä sähköisen hallinnon osalta on täydennettävä organisaatioinnovoinnilla saavutusten koko potentiaalin hyödyntämiseksi. - Viiveisiin Lissabonin tavoitteiden saavuttamisessa on puututtava sekä rakenneuudistuksilla että tehostamalla asianmukaisesti yrittäjyyttä, kilpailukykyisiä olosuhteita, innovaatiota, riskipääoman hankkimista ja takausjärjestelmiä EU:n, kansallisella ja alueellisella tasolla. - Koulutus, elinikäinen oppiminen, työvoiman pätevyystaso ja työtuotoksen laatu ovat tärkeitä tekijöitä Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn kannalta. - Tehostaakseen kasvunäkymiä ja luodakseen näin lisää työpaikkoja EU:n ja jäsenvaltioiden on edistettävä korkeaa tuottavuutta ja kilpailukykyä sekä toimenpiteitä rakennemuutoksen ja teollisen nykyaikaistamisen helpottamiseksi pitämällä mielessä laajentumisesta aiheutuvat haasteet ja tilaisuudet. Vastauksena esitettyihin havaintoihin 5. KEHOTTAA Euroopan teollisuutta - hyödyntämään teknistä ja organisaatio-osaamistaan kilpailukykynsä parantamiseksi ja markkinajohtajuuden saavuttamiseksi erityisesti lisäämällä investointeja TTK:een, innovointiin ja työvoiman koulutuksen parantamiseen, - hyödyntämään liittyvien valtioiden työntekijöiden ja yritysten erityisosaamista ja -taitoja Euroopan aseman parantamiseksi maailmanlaajuisilla markkinoilla, - jatkamaan mukautumista vastatakseen maailmanlaajuisesta kilpailusta aiheutuvaan haasteeseen, - kantamaan yhteiskuntavastuunsa Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn lisäämiseksi; 6. KEHOTTAA jäsenvaltioita ja komissiota toimivaltuuksiensa puitteissa - toteuttamaan rakenneuudistuksia ja poliittisia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on saavuttaa yrittäjyyteen, innovointiin ja teollisuuden kilpailukykyyn johtavat toimintaolosuhteet yrityksille, ottaen huomioon sääntelyn laadun parantamista koskevat periaatteet, - kannustamaan yrityksiä lisäämään investointeja, innovointia ja tuottavuutta kasvun ja työpaikkojen luomiseksi, myös riskipääomien, klusteroitumisen ja organisaatioinnovoinnin kautta, - tekemään edelleen teollisuuden kilpailukyvyn tehostamiseen tähtääviä aloitteita, erityisesti ottamalla huomioon yksittäisten alojen tarpeet ja erityisyydet, - parantamaan edelleen menetelmiä, joiden avulla vaikutusten arviointia sovelletaan säädösehdotuksiin, - edistämään työn tuottavuuden kasvua teollisuuden alalla, - jatkamaan pyrkimyksiä sähköisen hallinnon yleistämiseksi ja kannustamaan Internetin kaupalliseen käyttöön, - helpottamaan teollisen muutoksen hallintaa muun muassa edistämällä tulevaisuudentutkimusta, - asettamaan vapaaehtoisia tavoitteita innovoinnin alalla komission määräaikaisen tilannekatsauksen pohjaksi, - toteuttamaan analyysin tekemisen jälkeen toimia joko sääntelyn alalla sääntelyn laadun parantamista koskevien periaatteiden mukaisesti tai tutkimuksen, innovoinnin ja yrittäjyyden edistämiseksi tarvittaessa avoimen koordinointimenetelmän avulla; 7. ODOTTAA komissiolta - yrittäjyyttä koskevaa toimintasuunnitelmaa, johon neuvosto viittasi päätelmissään 3.3.2003(6), - innovaatiota koskevaa toimintasuunnitelmaa, johon sisältyy erityisiä toimia voimavarojen ja politiikkojen mobilisoimiseksi Euroopan yritysten innovoinnin piristämiseksi, - vuoden 2004 alkupuoliskolla tiedonantoa, jossa raportoidaan jatkotoimenpiteistä, erityisesti teollisuuspolitiikan soveltamisesta erityisaloihin, analyyttisesta tarkastelusta ja teollisuustoiminnan vähenemistä koskevasta kysymyksestä, joilla pyritään tehostamaan EU:n politiikkojen vaikutusta teollisuuden kilpailukykyyn; 8. SITOUTUU kevään Eurooppa-neuvostolle annettavaa jäsenneltyä selvitystä varten tarkastelemaan perusteellisesti ja ensisijaiset toimet ilmoittaen - EU:n kilpailukyvyn yleistilannetta ja erityisesti yhteistyössä komission kanssa kilpailukykyyn merkittävästi vaikuttavia ehdotuksia, - komission tiedonantoa yhtenäisestä lähestymistavasta kilpailukykyyn. II ALAKOHTAISTEN KYSYMYSTEN OSALTA 1. PALAUTTAA MIELIIN seuraavat komission tiedonannot: - "Tekstiili- ja vaatetusalan tulevaisuus laajentuneessa Euroopan unionissa"(7) - "LeaderSHIP 2015 - Euroopan laivanrakennus- ja -laivankorjausteollisuuden tulevaisuus - Huippuosaamiseen perustuva kilpailukyky"(8) - "Ilmailu- ja avaruusalan yhtenäinen kehys - vastaus STAR 21-raporttiin"(9); 2. PALAUTTAA MIELIIN komission tiedonannon "Teollisuuspolitiikka laajentuneessa Euroopassa"(10) ja 13. toukokuuta 2003 tehdyt neuvoston päätelmät teollisuuden kilpailukyvystä laajentuneessa unionissa(11), joissa muun muassa kehotettiin komissiota kartoittamaan konkreettisia keinoja, joilla teollisuuspolitiikoilla voidaan myötävaikuttaa Lissabonin tavoitteiden saavuttamiseen; 3. TOISTAA, että on tarpeen huolehtia siitä, että teollisuuden kilpailukykyä edistävien toimintaedellytysten turvaamiseksi harjoitettavissa EU:n horisontaalisissa politiikoissa otetaan huomioon yksittäisten alojen sekä pienten ja keskisuurten yritysten, erityisesti uusien innovatiivisten pk-yritysten, erityistarpeet ja -ominaisuudet; TOTEAA, että pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan täytäntöönpano on tältä osin merkittävässä asemassa; 4. ON TYYTYVÄINEN komission tähän mennessä esittämiin aloitteisiin Euroopan kilpailukyvyn parantamiseksi, erityisesti jäljempänä käsiteltävillä yksittäisillä teollisuuden aloilla, mukaan lukien toisiinsa liittyvät alat, ja odottaa komissiolta muita tärkeitä teollisuudenaloja koskevia tiedonantoja. TEKSTIILI- JA VAATETUSALAN osalta: 5. TOTEAA, että: - tekstiili- ja vaatetusteollisuus on - synteettisistä kuiduista teollisiin ja teknisiin tuotteisiin - yleisesti ottaen tärkeä työllisyyden, tuotannon ja viennin edistäjä laajentuneessa Euroopan unionissa ja että sillä on myös erityinen vaikutus tiettyjen alueiden talouteen, - Euroopan tekstiili- ja vaatetusalalla on edessään uusia ja jatkuvia haasteita, erityisesti määrällisten rajoitusten (kiintiöiden) poistuminen 1. tammikuuta 2005, jatkuvat rakenneuudistus- ja nykyaikaistamisprosessit sekä taloudellisen toiminnan, tuotannon ja työllisyyden huomattava heikentyminen, - tekstiili- ja vaatetusteollisuudella on hyvä kehitys- ja innovointikyky, valmius oppia menestystarinoista ja kyky mukautua muutokseen; 6. KOROSTAA muun muassa tutkimukseen ja kehitykseen, innovointiin, tieto- ja viestintäteknologiaan, ammatilliseen koulutukseen ja teollis- ja tekijänoikeuksien suojelemiseen liittyvien eri politiikkojen vuorovaikutuksen strategista merkitystä kilpailukykyisen ja jatkuvasti työpaikkoja luovan alan vahvistamiselle; 7. TOTEAA, että - EU:n tekstiili- ja vaatetusteollisuuden kannalta on tärkeää varmistaa myönteiset kauppapoliittiset puitteet, joissa voidaan käydä avointa ja rehellistä kauppaa ja joiden avulla erityisesti parannetaan pääsyä kolmansien maiden markkinoille, - Euro-Välimeri-vapaakauppa-alueen nopealla voimaantulolla asiaa voitaisiin edistää merkittävästi; 8. KOROSTAA, että on tärkeää kannustaa sidosryhmiä toimimaan yritysten yhteiskuntavastuun vahvistamiseksi ja esimerkiksi merkintöihin perustuvan eettisen kaupankäynnin edistämiseksi vapaaehtoiselta pohjalta; 9. ON TYYTYVÄINEN komission aikomukseen perustaa korkean tason työryhmä, johon kuuluu jäsenvaltioiden ja sidosryhmien edustajia, vauhdittamaan keskustelua tekstiili- ja vaatetusalan tilanteesta ja tulevaisuudesta laajentuneessa EU:ssa ja mahdollisista aloitteista ja suosituksista, joiden tarkoituksena on helpottaa alan mukautumista edessä oleviin haasteisiin. Vastauksena esitettyihin havaintoihin 10. KEHOTTAA jäsenvaltioita toteuttamaan yhteisön yleisten politiikkojen mukaisesti asianmukaisia toimia muun muassa tutkimuksen ja koulutuksen avulla, jotta Euroopan tekstiili- ja vaatetusala kykenee kohtaamaan edessään olevat haasteet; 11. KEHOTTAA komissiota antamaan neuvostolle säännöllisesti tietoja korkean tason työryhmän tekstiili- ja vaatetusalaa koskevien keskustelujen tuloksista ja toimittamaan sille raportin ensimmäisen kerran ennen vuoden 2004 heinäkuun loppua tarpeellisiksi katsotuista aloitteista, jotka voivat olla toimintasuunnitelman muodossa. LAIVANRAKENNUSTEOLLISUUDEN osalta 12. TOTEAA - alusten rakentamisen ja korjauksen strategisen merkityksen Euroopalle, erityisesti tuontiin ja vientiin tarkoitettujen teollisuustuotteiden, työtilaisuuksien, laivavarusteteollisuuden tarjoamat työtilaisuudet mukaan luettuina, puolustustarpeiden, Euroopan satamien ja merenkulkutoiminnan kilpailukyvyn, huipputeknologioiden kehittämisen sekä tietotaidon säilyttämisen kannalta, - että Euroopan laivanrakennusteollisuudella tulisi olla tärkeä asema yhdessä yhteisön toimielinten ja jäsenvaltioiden kanssa meriturvallisuuden ja maailmanlaajuisen ympäristönsuojelun parantamisessa edistämällä intermodaalisuutta asianmukaisin välinein ja ohjelmin sekä lähimerenkulun onnistuneessa kehittämisessä, - kaupan vääristymät ja liikakapasiteetin, jotka yhä vaikuttavat laivanrakennuksen maailmanmarkkinoihin. 13. KOROSTAA, että EU:n olisi säilytettävä toimintapoliittinen linja, jonka tarkoituksena on lisätä alan teollista kilpailukykyä; erityistoimia tarvitaan seuraavien seikkojen osalta: - Euroopan puolustusmateriaalimarkkinoihin vaikuttavien sääntöjen ja säännösten kehittäminen ja yhdenmukaistaminen, - innovointiin investointia koskevat EU:n valtiontukisäännöt, joissa olisi otettava huomioon laivanrakennusteollisuuden erityisolosuhteet, jotta voitaisiin panna täytäntöön toteuttamiskelpoisia ja tehokkaita ohjelmia Euroopan teollisuuden teknisen johtoaseman säilyttämiseksi, - jäsenvaltioiden mahdollisuuksien täysimittainen hyödyntäminen tutkimuksen, kehityksen ja innovoinnin kannustamiseksi tehokkaasti, - teollis- ja tekijänoikeuksien suojeleminen jäsenvaltioiden ja teollisuuden toimesta hyödyntämällä täysin olemassa olevia välineitä ja tarkastelemalla mahdollisuutta vahvistaa laivanrakennukseen sovellettavien kansainvälisten patenttisääntöjen täytäntöönpanoa, - eurooppalaisten laivanrakentajien konsolidointiprosessin helpottaminen siten, että jäsenvaltiot ja komissio luovat asianmukaiset puite-edellytykset, - sellaisten toimintamallien edistäminen, joiden tarkoituksena on lisätä laivaston ja siviilialusten rakennusresurssien välistä yhteistyötä Euroopassa sellaisten markkinamekanismien pohjalta, joissa osallisina ovat kaupallisella ja merivoimien laivanrakennusalalla sekä laivavarustealalla toimivat yritykset, - uusia taitoja koskevien vaatimusten analysointi ja niihin vastaaminen, etenkin alan sisäisen työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun yhteydessä. Vastauksena esitettyihin havaintoihin 14. KEHOTTAA jäsenvaltioita toteuttamaan yhteisön yleisten politiikkojen mukaisesti asianmukaisia toimia, jotta Euroopan laivanrakennusala kykenee kohtaamaan edessään olevat haasteet; 15. KEHOTTAA komissiota - jatkamaan toimiaan WTO:n ja OECD:n puitteissa tasavertaisten kilpailuedellytysten luomiseksi maailmanlaajuisesti laivanrakennusteollisuudessa, - tarkastelemaan laivanrakennukseen sovellettavien väliaikaisten suojajärjestelyjen päättymisen seurauksia, erityisesti WTO:n riitojen ratkaisumenettelyn aikataulun yhteydessä, - antamaan neuvostolle säännöllisesti tietoja LeaderSHIP 2015 -aloitteen tuloksista ja raportoimaan sen suositusten täytäntöönpanosta ennen vuoden 2004 loppua, - tarkastelemaan yhdessä laivanrakennusteollisuuden kanssa sitä, voisiko eurooppalainen elin, esimerkiksi Euroopan investointipankki, olla johtavana toimijana laivanrakennushankkeissa luovuttamista edeltävässä ja luovuttamisen jälkeisessä rahoittamisessa. ILMAILU- JA AVARUUSTEOLLISUUDEN osalta 16. TOTEAA, että ilmailu- ja avaruusteollisuus - synnyttää ja edistää avaintaitoja ja -tekniikoita, on keskeinen innovoinnin edistäjä ja auttaa ylläpitämään maailmanlaajuista kilpailua laajan tuotevalikoiman alalla kaupallisilla ja strategisesti tärkeillä markkinoilla, - saattaa yhteen useita segmenttejä, kuten siviili-ilmailun ja puolustus- ja avaruussegmentit, ja että tärkeät markkinasegmentit edellyttävät vahvempaa eurooppalaista ulottuvuutta kilpailukyvyn lisäämiseksi; 17. KOROSTAA, että tarvitaan - konsolidoitu teollinen ja institutionaalinen lähestymistapa Euroopan ilmailu- ja avaruusteollisuuden ylläpitämiseen ja kehittämiseen, ja toteaa samalla, että Galileon ja ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuisen seurantajärjestelmän (GMES) kehittämisessä samoin kuin Euroopan avaruusjärjestön (ESA) ja Euroopan unionin välisen yhteistyön kehittämisessä edistytään hyvin, - sekä siviilipuolen että puolustukseen liittyvien avaruus- ja ilmailuohjelmien parempaa koordinointia Euroopan tasolla sekä resurssien tehokasta jakoa, - täysin toimintakykyinen Euroopan lentoturvallisuusvirasto, jotta EU:lle voidaan luoda sopiva sääntely-ympäristö, jolla pystytään täyttämään EU:n sisäiset ja kansainväliset tarpeet, - parempaa teknologian siirtoa, erityisesti alihankkijoina toimivien pk-yritysten osalta; 18. ANTAA TUNNUSTUSTA komission ehdottamalle turvallisuustutkimuksen valmistelutyölle ja PANEE MERKILLE käynnissä olevan työn, joka johtaa suunnitelman mukaan puolustusvoimavarojen kehittämisestä, tutkimuksesta ja hankinnasta sekä puolustusmateriaaleista vastaavan hallitustenvälisen viraston perustamiseen. Vastauksena esitettyihin havaintoihin 19. KEHOTTAA jäsenvaltioita ja komissiota omien toimivaltuuksiensa puitteissa - jatkamaan yhteistyössä ESAn kanssa nykyisiä toimia johdonmukaisen eurooppalaisen ilmailu- ja avaruuspolitiikan kehittämiseksi ottaen huomioon EY:n ja ESAn välisen puitesopimuksen ja Euroopan avaruuspolitiikan täytäntöönpanoa koskevan toimintasuunnitelman(12) määräykset, - jatkamaan käynnissä olevia toimia Euroopan lentoturvallisuusviraston saattamiseksi täysin toimintakykyiseksi, - toteuttamaan tarvittaessa asianmukaisia toimia, joiden tarkoituksena on tukea puolustusvoimavarojen kehittämisestä, tutkimuksesta ja hankinnasta sekä puolustusmateriaaleista vastaavan viraston täytäntöönpanoa, sekä jatkamaan jäsenvaltioiden ja komission välistä yhteistyötä kansainvälisesti kilpailukykyisten EU:n puolustustarvikemarkkinoiden luomiseksi tarpeen mukaan. (1) Ks. asiak. 15287/03 COMPET 70 IND 171 MI 299 RECH 234 ECO 251 ECOFIN 382. (2) Ks. asiak. 15217/03 COMPET 69 IND 169 MI 296 RECH 231 ECOFIN 375 ECO 249. (3) Ks. asiak. 5036/03 COMPET 63 IND 165 MI 292 ECO 244. (4) Ks. asiak. 14793/03 COMPET 61 IND 159 MI 282 RECH 205. (5) Ks. asiak. 14584/03 RC 13 ECO 221. (6) EUVL C 64, 18.3.2003. (7) Ks. asiak. 14314/03 COMPET 56 IND 149 MI 269 RECH 190 ECO 217 TEXT 17 WTO 115. (8) Ks. asiak. 15288/03 COMPET 71 IND 172 MI 300 RC 20 RECH 235 ECO 252 ECOFIN 383 WTO 131. (9) Ks. asiak. 13705/03 COMPET 49 IND 140 RECH 176 TRANS 263 POLARM 24. (10) Ks. asiak. 5078/03 IND 1 ECO 2. (11) EUVL C 149, 26.6.2003. (12) Ks. asiak. 14886/03 RECH 211 COMPET 62 IND 164 TRANS 293 POLARM 36.