PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

Neuvosto valtuutti marraskuussa 2004 komission neuvottelemaan kumppanuutta ja yhteistyötä koskevista puitesopimuksista Thaimaan, Indonesian, Singaporen, Filippiinien, Malesian ja Brunein kanssa. Neuvottelut Malesian kanssa aloitettiin helmikuussa 2011, sen jälkeen kun komission puheenjohtaja José Manuel Barroso ja pääministeri Najib Razak olivat lokakuussa 2010 sopineet niiden aloittamisesta. Neuvottelut saatiin päätökseen 11. neuvottelukierroksen jälkeen 12. joulukuuta 2015. Molemmat osapuolet parafoivat kumppanuutta ja yhteistyötä koskevan puitesopimuksen Putrajayassa 6. huhtikuuta 2016.

Euroopan ulkosuhdehallinto ja komission yksiköt ovat olleet mukana neuvotteluprosessissa. Myös jäsenvaltioita on kuultu neuvottelujen kaikissa vaiheissa neuvoston asianomaisten työryhmien kokouksissa. Euroopan parlamentille on tiedotettu neuvotteluista säännöllisesti koko neuvotteluprosessin ajan.

Korkea edustaja ja komissio katsovat, että neuvoston antamissa neuvotteluohjeissa asetetut tavoitteet on saavutettu ja että sopimusluonnos voidaan toimittaa allekirjoitettavaksi ja lopullisesti tehtäväksi. Korkea edustaja ja komissio esittivät neuvostolle 5. elokuuta 2016 yhteisen ehdotuksen neuvoston päätöksiksi Euroopan unionin ja Malesian välisen kumppanuutta ja yhteistyötä koskevan puitesopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä (sopimus, jonka toisena osapuolena on EU yksin). Vaikka jäsenvaltiot olivat COASI-työryhmässä yhtä mieltä sopimuksen sisällöstä, ne katsoivat yksimielisesti, että sopimus olisi allekirjoitettava ja tehtävä sekasopimuksena. Coreper vahvisti tämän näkemyksen virallisesti 17. maaliskuuta 2017. Se pyysi komissiota ja korkeaa edustajaa tarkistamaan ehdotusta, jotta sopimuksen luonne sekasopimuksena ja sen väliaikainen soveltaminen voidaan ottaa huomioon. Kumppanuutta ja yhteistyötä koskevan puitesopimuksen muuttaminen sekasopimukseksi ja väliaikaista soveltamista koskevien uusien säännösten käyttöönotto sekä osapuolten määritteleminen sekasopimuksen luonteen mukaisesti on sen jälkeen ollut keskustelujen kohteena, ja niistä on sovittu periaatteessa Malesian neuvottelijoiden kanssa.

Tämä yhteinen ehdotus koskee säädöstä, jossa annetaan valtuutus allekirjoittaa ja soveltaa väliaikaisesti kumppanuutta ja yhteistyötä koskevaa puitesopimusta sekasopimuksena.

2.EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT

2.1Sopimuksen tarkoitus ja sisältö

Kumppanuutta ja yhteistyötä koskeva puitesopimus on ensimmäinen EU:n Malesian kanssa tekemä kahdenvälinen sopimus. Se korvaa nykyisen oikeudellisen kehyksen, joka on Euroopan talousyhteisön ja Kaakkois-Aasian valtioiden liiton (ASEAN) jäsenvaltioiden välinen yhteistyösopimus vuodelta 1980.

Kumppanuutta ja yhteistyötä koskevaan puitesopimukseen sisältyy EU:n ulkopolitiikan kannalta keskeisiä oikeudellisesti sitovia velvoitteita. Nämä määräykset koskevat muun muassa ihmisoikeuksia, asesulkua, terrorismin torjuntaa, Kansainvälistä rikostuomioistuinta, muuttoliikettä ja verotusta.

Kumppanuutta ja yhteistyötä koskeva puitesopimus laajentaa merkittävästi osapuolten mahdollisuuksia tehdä yhteistyötä talouden ja kaupan sekä oikeus- ja sisäasioiden alalla. Sopimuksella vahvistetaan yhteistyötä useilla politiikan osa-alueilla, joita ovat muun muassa ihmisoikeudet, joukkotuhoaseiden leviämisen estäminen, terrorismintorjunta, korruptiota ja järjestäytynyttä rikollisuutta ehkäisevät toimet, kauppa, muuttoliike, ympäristö, energia, ilmastonmuutos, liikenne, tiede ja teknologia, työllisyys- ja sosiaaliasiat, koulutus, maatalous ja kulttuuri. Se sisältää myös määräyksiä EU:n taloudellisten etujen suojaamisesta. Lisäksi sopimuksessa on merkittävä kaupallista yhteistyötä koskeva osio, joka helpottanee parhaillaan käytäviä neuvotteluja vapaakauppasopimuksen tekemisestä.

Poliittisesta näkökulmasta Malesian kanssa tehtävä kumppanuutta ja yhteistyötä koskeva puitesopimus on merkittävä askel kohti EU:n roolin vahvistamista Kaakkois-Aasiassa sellaisten yhteisten yleismaailmallisten arvojen pohjalta, joita ovat muun muassa demokratia ja ihmisoikeudet. Se helpottaa poliittisen, alueellisen ja kansainvälisen yhteistyön kehittämistä kahden samanmielisen kumppanin välillä. Kumppanuutta ja yhteistyötä koskevan puitesopimuksen täytäntöönpano tuo käytännön etuja molemmille osapuolille ja muodostaa perustan EU:n laajempien poliittisten ja taloudellisten etujen edistämiselle.

Sopimuksella perustetaan sekakomitea, joka seuraa osapuolten kahdenvälisen suhteen kehitystä. Sopimukseen sisältyy velvoitteiden täyttämättä jättämistä koskeva lauseke, jossa määrätään mahdollisuudesta keskeyttää sopimuksen soveltaminen siinä tapauksessa, että sen olennaisia osia on rikottu.

2.2Ehdotetun päätöksen oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 5 kohdassa määrätään sopimuksen allekirjoittamislupaa ja väliaikaista soveltamista koskevan päätöksen hyväksymisestä. Lisäksi SEUT-sopimuksen 218 artiklan 8 kohdan toisessa alakohdassa määrätään, että neuvosto tekee ratkaisunsa yksimielisesti, jos sopimus koskee alaa, jolla unionin säädöksen antaminen edellyttää yksimielisyyttä.

Kun kyse on toimesta, jolla on useampi samanaikainen tarkoitus tai useita tekijöitä, joita ei voida erottaa toisistaan ja joista mikään ei ole toiseen nähden liitännäinen, unionin tuomioistuin on katsonut, että kun perustamissopimuksen eri määräykset ovat näin sovellettavissa, tällaista toimea annettaessa on poikkeuksellisesti käytettävä useaa eri oikeusperustaa, paitsi jos näiden perustojen osalta määrätyt menettelyt ovat keskenään yhteensopimattomia (ks. asia C-490/10, parlamentti v. neuvosto, ECLI:EU:C:2012:525, 46 kohta).

Sopimuksella on tavoitteita ja siihen liittyy tekijöitä, jotka koskevat yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa, yhteistä kauppapolitiikkaa ja kehitysyhteistyöpolitiikkaa. Näitä sopimuksen näkökohtia ei voida erottaa toisistaan eikä mikään niistä ole toiseen nähden liitännäinen.

Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka on ala, jolla unionin säädöksen antaminen edellyttää yksimielisyyttä.