[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 12.9.2007 KOM(2007) 507 lopullinen KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Syrjäisimpiä alueita koskeva strategia: saavutukset ja tulevaisuudennäkymät {SEK(2007) 1112} SISÄLLYS 1. Johdanto 3 2. Tilannekatsaus 4 3. Seuraava askel: vuoden 2004 strategian mahdollisuuksien hyödyntäminen 5 3.1. Syrjäisimpien alueiden huonojen yhteyksien parantaminen ja alueille tyypillisten muiden esteiden vaikutusten lieventäminen 5 3.2. Syrjäisimpien alueiden kilpailukyvyn lisääminen 5 3.3. Lähialueita koskevan toimintasuunnitelman lujittaminen 7 3.4. Tukiväline haittojen vaikutusten kompensoimiseksi 9 4. Tulevaisuudennäkymät 10 4.1. Haasteena ilmastonmuutos 10 4.2. Väestörakenteen muutoksen ja muuttoliikkeen vaikutukset 11 4.3. Maatalous syrjäisimmillä alueilla 12 4.4. Syrjäisimpien alueiden asema EU:n meripolitiikassa 12 5. PÄÄTELMÄT 13 KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Syrjäisimpiä alueita koskeva strategia: saavutukset ja tulevaisuudennäkymät JOHDANTO EY:n perustamissopimuksen 229 artiklan 2 kohdassa ja komission vuonna 2004 hyväksymissä kahdessa tiedonannossa[1] korostetaan, että on tarpeen tunnustaa syrjäisimpien alueiden[2] erityisluonne ja laatia näitä alueita koskeva todellinen strategia. Kyseisen strategian kolme keskeistä toimintalinjaa ovat syrjäisimpien alueiden huonojen yhteyksien parantaminen ja muista esteistä aiheutuvien vaikutusten lieventämien, kyseisten alueiden kilpailukyvyn kohentaminen sekä niiden alueellisen yhdentymisen lujittaminen. Strategia perustuu EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden ja syrjäisimpien alueiden aktiiviseen yhteistyöhön. Kolmesta toteutusvuodesta tehty ensimmäinen arviointi on hyvin myönteinen. Tänä aikana on hyväksytty useita yhteisön eri politiikanaloihin kuuluvia toimenpiteitä, ja syrjäisimpien alueiden taloudellinen ja sosiaalinen tilanne on kohentunut. Euroopan parlamentti, Euroopan talous- ja sosiaalikomitea sekä alueiden komitea hyväksyivät strategian ja kehottivat komissiota panemaan sen täytäntöön[3]. Tässä tarkoituksessa komissio esittää vuonna 2004 laaditun strategian täydentämistä uusilla toimenpiteillä, jotka voidaan toteuttaa lyhyellä aikavälillä. Lisäksi komissio aikoo käynnistää keskustelun strategian tulevaisuudesta pidemmällä aikavälillä. Strategiaa on tarpeen ajantasaistaa ja täydentää ottaen huomioon haasteet, joita syrjäisimmillä aluilla on edessään tulevina vuosina. Tätä varten järjestetään kuuleminen, jonka tuloksiin perustuvan komission tiedonannon myötä siirrytään uuteen vaiheeseen syrjäisimpiä alueita koskevan strategian kehittämisessä. Tässä tiedonannossa - arvioidaan strategian täytäntöönpanoa vuodesta 2004; liitteenä olevassa valmisteluasiakirjassa[4] esitetään yksityiskohtaisempi kuvaus - ehdotetaan lyhyen aikavälin toimenpiteitä, joilla varmistetaan vuoden 2004 strategian täysimääräinen toteutus - avataan keskustelu pitkän aikavälin vaikutuksista etenkin syrjäisimpien alueiden kannalta herkillä aihealueilla: ilmastonmuutos, väestörakenteen muutokset ja muuttoliikkeen hallinta, maatalous sekä EU:n meripolitiikka. TILANNEKATSAUS Viimeiset kolme vuotta ovat olleet olennaisen tärkeitä syrjäisimpiä alueita koskevan Euroopan laajuisen strategian täytäntöönpanossa. Kyseisten alueiden taloudellista ja sosiaalista kehitystä tukevia kaikkia keskeisiä välineitä on mukautettu ja tarkistettu. Tällaisia välineitä ovat - tarkistettu koheesiopolitiikka, johon sisältyy uusi erityismääräraha perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdassa määriteltyihin haittoihin liittyvien lisäkustannusten kattamiseksi - sokerin ja banaanialan markkinajärjestelyjen uudistuksessa syrjäisimpien alueiden hyväksi annetut erityissäännökset - syrjäisimpien alueiden etuuskohtelu uusissa kansallisissa aluepolitiikan suuntaviivoissa - seitsemänteen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelmaan sisältyvä erityisaloite tutkimusvoimavarojen hyödyntämiseksi syrjäisimmillä alueilla ja kyseisten alueiden integroimiseksi entistä paremmin eurooppalaiseen tutkimusalueeseen. Lisäksi suurimmassa osassa vuoden 2004 tiedonannoissa suositelluista muista toimista on siirrytty käytännön toteutukseen[5]. Syrjäisimpien alueiden tukemiseksi toteutetut useat yhteisön toimet osoittavat, että komissio huomioi syrjäisimpien alueiden erityispiirteet EU:n politiikkojen täytäntöönpanossa. Lisäksi yhteisön osallistuminen näiden alueiden tukemiseen perustuu horisontaaliseen ja täydentävään lähestymistapaan, joka on komission kaikkien yksiköiden yhteistoiminnan ansiota. Syrjäisimpien alueiden huonojen yhteyksien parantaminen sekä kilpailukyvyn ja alueellisen yhdentymisen lujittaminen säilyvät kuitenkin päälinjauksina, joilla vastataan asianmukaisesti näiden alueiden suurimpiin kehittämistarpeisiin. Vaikka strategian avulla osaltaan edistetään syrjäisimpien alueiden sosiaalis-taloudellisen tilanteen kohentumista[6], näitä alueita tukevaa yhteisön politiikkaa voidaan parantaa etenkin yhteisön toimien johdonmukaisuuden lisäämiseksi. Jotkin vuonna 2004 toteutettaviksi suunnitelluista toimista ovat kuitenkin edelleen kehittämisvaiheessa. Tällaisia aloitteita ovat etenkin syrjäisimpien alueiden integrointi eurooppalaiseen tutkimusalueeseen ja yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen mukauttaminen pakallisten markkinoiden tarpeisiin. Lisäksi on tärkeää varmistaa, että Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) ja Euroopan kehitysrahaston (EKR) koordinoinnin parantamiseen tähtäävät uudet mahdollisuudet hyödynnetään käytännössä täysimääräisesti. Sen vuoksi strategiassa on nyt siirryttävä vaiheeseen, jossa vuoden 2004 strategian tarjoamat kaikki mahdollisuudet hyödynnetään. SEURAAVA ASKEL: VUODEN 2004 STRATEGIAN MAHDOLLISUUKSIEN HYÖDYNTÄMINEN Vuodesta 2004 alkaen hyväksyttyjen toimenpiteiden lisäksi komissio haluaa laajentaa strategian jokaista pääkohtaa toteuttamalla täydentäviä toimia. Syrjäisimpien alueiden huonojen yhteyksien parantaminen ja alueille tyypillisten muiden esteiden vaikutusten lieventäminen Tähän tavoitteeseen pääsyn edistämiseksi voidaan harkita seuraavia toimia: - Hyödynnetään mahdollisuuksia, joita tarjoutuu liikenteeseen ja uusiin tieto- ja viestintäteknologioihin liittyvien lisäkustannusten kattamiseen tarkoitetun erityismäärärahan käytön myötä. - Jatketaan toimia laajakaistayhteyksien levinneisyyserojen poistamiseksi etenkin EAKR:n toimenpideohjelmien avulla. - Kehitetään ohjelmien TEN-T, TEN-E ja Marco Polo II täytäntöönpanon tarjoamia mahdollisuuksia. - Arvioidaan syrjäisimpien alueiden erityistarpeita Posei-ohjelmien täytäntöönpanoa käsittelevässä raportissa. Syrjäisimpien alueiden kilpailukyvyn lisääminen Syrjäisimpien alueiden kilpailukykyä voidaan lisätä useiden välineiden avulla: Koheesiopolitiikka Syrjäisimpien alueiden heikko kilpailukyky antaa aiheen koheesiopoliittisiin erityistoimiin. EAKR:n ja EKR:n kauden 2007–2013 toimenpideohjelmat, ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloite[7] sekä komission aloitteesta annettava tekninen tuki[8] osaltaan parantavat syrjäisimpien alueiden kilpailukykyä kasvua ja työllisyyttä koskevan Lissabonin strategian ja yhteisön strategisten suuntaviivojen linjausten mukaisesti. Olisi ryhdyttävä seuraaviin toimiin: - Määritellään todellinen kumppanuuteen perustuva alueellinen innovaatiostrategia[9], jonka toteuttajina ovat etenkin huippuosaamis- ja kilpailukykykeskukset, sekä parannetaan tutkimuksen, teknisen kehittämisen ja televiestinnän infrastruktuuria. - Edistetään inhimillisen pääoman lujittamista panemalla täytäntöön koulutusjärjestelmien uudistuksia ja lisäämällä tutkimus- ja innovaatiovoimavaroja. Varmistetaan, että koulutustarjonta on yhdenmukainen niiden toimien kanssa, joita on suunniteltu toteutettaviksi syrjäisimpiä alueita koskevassa komission strategiassa kuvatuilla tärkeimmillä aloilla, eli maatalouden ja ympäristön, uusiutuvien energialähteiden, liikenteen, televiestinnän ja matkailun aloilla. - Lisätään uusiutuvien energialähteiden käyttöä (biomassa ja yhdyskuntajäte, maalämpö, aaltoenergia sekä aurinko- ja tuulienergia) ja parannetaan syrjäisimpien alueiden energiatasetta omavaraisempaan suuntaan. - Otetaan biologinen monimuotoisuus huomioon kehittämishankkeiden suunnittelussa etenkin lajien ja luontotyyppien hyväksi toteutettavien toimenpiteiden muodossa. - Tuetaan kestävää talouskehitystä edistämällä toimenpiteitä, joilla vaalitaan syrjäisimmillä aluilla usein huomattavia taloudellisia mahdollisuuksia tarjoavaa biologista monimuotoisuutta. Samalla edistetään EU:n tavoitetta pysäyttää biologisen monimuotoisuuden heikkeneminen vuoteen 2010 mennessä. - Tuetaan paikallisen tuotantorakenteen nykyaikaistamista ja parantamista etenkin panemalla täytäntöön pk-yrityksiä varten laatu- ja ympäristöjärjestelmiä (ympäristöinnovaatiot), mukauttamalla yritysten työntekijöiden ammattitaitoa, kehittämällä yrittäjyyshenkeä ja perustamalla uusia yrityksiä. - Edistetään matkailualan kilpailukykyä ja kestävyyttä etenkin tukemalla matkakohteiden kestävää hallinnointia. - Kehitetään pk-yritysten ja mikroyritysten uusia rahoitusjärjestelyjä ja parannetaan niiden mahdollisuuksia saada rahoitusta syrjäisimmillä alueilla etenkin Jeremie- ja Jessica-aloitteiden puitteissa. - Lujitetaan kaupunkien asemaa tuettaessa joustavaa paikallistaloutta, jossa yhdistyvät teollisuudenalat, palvelut, vapaa-aika ja matkailu, hyödyntämällä kaupungeille suunnattuja integroituja ohjelmia ja aloitteita syrjäisimmillä alueilla, kuten Urbact-aloite. - Helpotetaan työttömien ja työelämän ulkopuolella olevien työnsaantia ja kestävää työmarkkinoille integroitumista sekä lujitetaan muita heikommassa asemassa olevien sosiaalista osallisuutta. Puiteohjelmat Syrjäisimpien alueiden talouksien kilpailukykyä voidaan kohentaa seuraavien yhteisön puiteohjelmien kautta: - Syrjäisimpien alueiden erityispiirteitä osana seitsemännen T&K-puiteohjelman erityisohjelmia ja etenkin ”Valmiudet”-ohjelmaa on hyödynnettävä täysimääräisesti, ja näiden alueiden mahdollisuudet on otettava huomioon "Yhteistyö"-ohjelman tietyillä aihealueilla, kuten energia, ilmastonmuutokseen liittyvät luonnonuhat, subtrooppinen maatalous ja kalastus sekä vesiviljely. - Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma tarjoaa joitakin syrjäisimpien alueiden kannalta hyvin hyödyllisiä rahoitusmahdollisuuksia, joita olisi myös käytettävä (ympäristöinnovaatiot, tietotekniikan käyttö, uudistuvien energialähteiden käytön laajentaminen ja energiatehokkuuden parantaminen). - Elinikäisen oppimisen toimintaohjelman[10] avulla olisi tuettava yhteisön koulutusjärjestelmien välistä vaihtoa, yhteistyötä ja liikkuvuutta[11] ottaen huomioon syrjäisimpien alueiden painopisteet. Yleishyödylliset taloudelliset palvelut Yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen toiminnassa kyseisillä alueilla komissio ottaa jatkossakin huomioon alueelliset erityispiirteet sekä merkityksellisten markkinoiden yksityiskohtaisen analyysin. Kun tällaisten palvelujen tuottamisen kustannukset ovat korkeammat kuin muilla alueilla, palvelujen rahoitus on järjestettävä sovellettavissa valtiontukisäännöissä vahvistettujen linjausten mukaisesti siten, että kyseisten kustannusten täysimääräinen korvaaminen on mahdollista. Yleispalveluihin pääsyä koskevien yksityiskohtien laadinnan yhteydessä jäsenvaltioita kannustetaan ottamaan huomioon kyseisten alueiden erityispiirteet ja etenkin järjestelmien eristyneisyys, syrjäinen sijainti ja maa-alueiden pirstaleisuus. Lähialueita koskevan toimintasuunnitelman lujittaminen Syrjäisimpien alueiden liittäminen entistä tiiviimmin niiden maantieteellisiin lähialueisiin on vuoden 2004 strategian uutuus, jossa on edistytty merkittävästi, mutta paikallisten julkisen ja yksityisen sektorin toimijoiden sekä asianomaisten jäsenvaltioiden osallistumista siihen olisi lisättävä. Tämän prosessin etenemisen tukemiseen on käytettävä vuoropuhelua kyseisten alueiden ja niiden naapurimaiden, etenkin Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden (AKT-maiden) sekä EU:n merentakaisten maiden ja alueiden (MMA) [12] välillä. Tätä prioriteettia voidaan jo nyt laajentaa tietyillä toimenpiteillä: Syrjäisimpien alueiden erityispiirteiden huomioon ottaminen talouskumppanuussopimuksissa Jotta voidaan entistä paremmin hyödyntää kaupankäyntimahdollisuuksia ja tehostaa kauppaa AKT-maiden ja syrjäisimpien alueiden välillä, komissio aikoo ottaa käyttöön erityisjärjestelyjä, joiden myötä jäsenvaltioiden ilmoittamat syrjäisimpien alueiden ongelmat otetaan huomioon talouskumppanuussopimuksissa. Nämä järjestelyt ovat talouskumppanuussopimusneuvotteluja koskevien menettelyjen sekä WTO:n sääntöjen linjausten mukaisia, ja niissä otetaan huomioon kunkin alueen erityispiirteet. Ne voivat koskea kaikentyyppisiä toimenpiteitä, joilla syrjäisimpien alueiden integrointia aluetason kaupankäyntiin voidaan osaltaan nopeuttaa, sekä toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen syrjäisimpien alueiden markkinoihin ja niiden tiettyihin tuotteisiin liittyvän haavoittuvuuden huomioon ottamiseksi. Lisäksi komissio korostaa, että AKT-maiden ja syrjäisimpien alueiden kauppasuhteet eivät saisi rajoittua tavarakauppaan vaan että AKT-maiden ja syrjäisimpien alueiden välisten suhteiden avulla olisi edistettävä kaikkia talouskumppanuussopimuksiin sisältyviä aloja. Rahoitusvälineiden yhteensovittaminen Yhteistyökumppaneita kehotetaan EKR:n 10. ohjelmakaudella AKT-maiden ja MMA:iden kanssa käytävän vuoropuhelun perusteella panemaan täytäntöön konkreettiset ehdotukset ja käytännön järjestelyt, jotka liittyvät EKR:n ja EAKR:n yhteiseen ohjelmasuunnitteluun ja rinnakkaiseen yhteisrahoitukseen yhteistyötoimien toteuttamiseksi kansallisella ja paikallisella tasolla. Komissio tutkii mahdollisuuksia koordinoida Ranskan Guayanan alueellisen yhteistyön ohjelmien (EAKR) ja kehitysyhteistyön rahoitusvälineestä[13] rahoitetun Brasiliaa koskevan maantieteellisen ohjelman toimia. Syrjäisimpien alueiden ja yhteisön ulkopuolisten naapurimaiden välisten meriyhteyksien parantaminen Yhteisessä liikennepolitiikassa on äskettäin lentoliikennettä koskevien suuntaviivojen yhteydessä otettu huomioon vaatimukset, jotka liittyvät syrjäisimpien alueiden liikkuvuuteen ja liikenneyhteyksiin yhteisön ulkopuolisten maiden ja MMA:iden kanssa niiden eristyneisyyden vähentämiseksi. Tätä päänavausta olisi täydennettävä vastaavalla lähestymistavalla meriliikenteen alalla sallimalla valtiontuen myöntäminen näiden alueiden ja yhteisön ulkopuolisten naapurimaiden välisten liikennepalvelujen aloittamiseen. Syrjäisimpien alueiden ja yhteisön ulkopuolisten maiden osallistuminen yhdessä tutkimusverkkoihin ja yhteisön puiteohjelmiin Tutkimusverkon redCLARA lujittaminen @LIS II -ohjelmassa[14] sekä Karibian maiden mahdollinen ja vähittäinen liittäminen tähän verkkoon tarjoavat uusia mahdollisuuksia syrjäisimmille alueille, kuten Guadeloupelle, Ranskan Guayanalle ja Martiniquelle. Tällä tavoin voidaan parantaa kyseisten alueiden suhteita yhteisön ulkopuolisten naapurimaiden ja MMA:iden tiedeyhteisöihin ja liittää ne Alice-hankkeen avulla Manner-Eurooppa hyödyntäen edullisempaa erittäin nopeaa yhteyttä. Talouskumppanuussopimuksesta käytävien neuvottelujen yhteydessä komissio tukee AKT-maiden ja syrjäisimpien alueiden osallistumista yhteistyötoimiin ja toimimista yhdessä seitsemännessä T&K-puiteohjelmassa, kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmassa sekä elinikäisen oppimisen toimintaohjelmassa. Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan kuuluvassa tieto- ja viestintätekniikkapolitiikan tukiohjelmassa edistetään innovaatiotoimintaa ja kilpailukykyä tukemalla kansalaisten, viranomaisten, yksityissektorin ja etenkin pk-yritysten tieto- ja viestintätekniikan laajempaa ja tehokkaampaa käyttöä. Syrjäisimpiä alueita kannustetaan käyttämään eri rahoitusmuotoja kansallisten, alueellisten ja paikallisten tieto- ja viestintätekniikka-aloitteiden kehittämiseen ja täydentämiseen. Syrjäisimpien alueiden erityispiirteiden huomioon ottaminen maahanmuuttopolitiikassa Seuraavia toimia voitaisiin harkita: - Koordinoidaan EAKR:n alueellisen yhteistyön ohjelmia ja kymmenennettä Euroopan kehitysrahastoa, jossa muuttoliike mainitaan yhtenä uutena AKT-maiden ja EU:n välisen yhteistyön painopisteenä. - Varmistutaan syrjäisimpien alueiden huomioon ottamisesta kehitysyhteistyön ja taloudellisen yhteistyön rahoitusvälineen[15] maahanmuuttoa ja turvapaikkaa koskevassa aihepiirikohtaisessa ohjelmassa. Tavoitteena on etenkin hallinnoida tehokkaammin näille alueille suuntautuvia muuttovirtoja torjumalla laitonta maahanmuuttoa ja helpottamalla työvoiman liikkuvuutta sekä avustaa syrjäisimmille alueille muuttavia henkilöitä alkuperämaidensa kestävän kehityksen tukemisessa. - Tuetaan etenkin kotouttamisrahaston[16] kautta jäsenvaltioiden toteuttamia toimenpiteitä säännönmukaisen maahanmuuton kanavien avaamiseksi ja maahanmuuttajien kotouttamiseksi. Helpotetaan syrjäisimmillä alueilla viisumien myöntämistä etenkin yrittäjille ja koulutukseen osallistuville henkilöille. - Tuetaan tulevan Euroopan palauttamisrahastosta paluumuuttoon tähtääviä toimia ja syrjäisimmillä alueilla laittomasti oleskelevien henkilöiden uudelleenintegroitumista tietyissä tapauksissa. - Edistetään ulkorajarahaston tuella ja EU:n rajaturvallisuusviraston (Frontex) laajentamisen avulla nykyaikaisten valvontatekniikoiden käyttöä, rajavartijoiden koulutusta ja/tai infrastruktuurin rakentamista rajanylityspaikoille, jotta ratkaistaan viipymättä rajatarkastusten ja rajavalvonnan kiireellisimmät ongelmat. - Lujitetaan alalla toteutetun toiminnan perustaa tutkimalla muuttoliikkeen vaikutusta taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen koheesioon syrjäisimmillä alueilla. On tarpeen arvioida niihin alueisiin sovellettavia yleisiä toimenpiteitä, joihin tämä ilmiö vaikuttaa eniten, ja ehdottaa mahdollisia muutoksia kyseisiin toimenpiteisiin. Tukiväline haittojen vaikutusten kompensoimiseksi Yhteisön tärkeimpien politiikkojen uudistuksessa syrjäisimmille alueille myönnetään kaudeksi 2007–2013 huomattava määrä rahoitusta perustamissopimuksessa mainittujen, kyseisten alueiden kehitystä pysyvästi haittaavien tekijöiden vaikutusten kompensoimiseksi alueiden erityispiirteisiin entistä paremmin vastaavaa lähestymistapaa noudattaen. Vaikka syrjäisimpien alueiden kehityksessä ei ole kyse pelkästään lisäkustannuksista, toimenpiteiden tehokkuuden parantamiseksi olisi muun muassa saatava valmiiksi suuntaviivat, joiden mukaisesti erityisten haittojen määrällisesti kuvattavissa olevia vaikutuksia arvioidaan. Suuntaviivoja on kehitetty edelleen yhteistyössä, jotta syrjäisimmille alueille ominaisiin haittoihin liittyvät tekijät ja vaikutukset voidaan määrittää järjestelmällisemmin ja arvioida niitä entistä paremmin. Komissio aikoo virallistaa saadut tulokset komission kollegion suuntaviivojen muodossa. Yhteisön toimien arvioinnissa ei kuitenkaan käytetä pelkästään suuntaviivoja, vaan myös jäsenvaltiot voivat esittää komissiolle vaihtoehtoisia tai täydentäviä arviointivälineitä. Näiden suuntaviivojen ja jäsenvaltioiden laatimien välineiden täytäntöönpano on sidoksissa lisäkustannusten arvioimiseksi tarvittavien tietojen saatavuuteen. Suurin osa tiedoista on jo saatavilla, mutta niiden kerääminen edellyttää edelleen jäsenvaltioiden yhteistyötä. Suuntaviivojen ja kansallisten välineiden täytäntöönpanoa varten tarvitaan siirtymäaika, jotta voidaan luoda vaadittava tilastollinen kapasiteetti. TULEVAISUUDENNÄKYMÄT Syrjäisimmät alueet eivät enää ole köyhimpiä alueita laajentuneessa EU:ssa, mutta ne kärsivät edelleen kehitystään haittaavien tekijöiden pysyvästä luonteesta ja kumulatiivisista vaikutuksista. Sen vuoksi erityisiä yhteisön politiikkoja ja tukimuotoja on jatkettava aina kun se on välttämätöntä, mutta niitä on täydennettävä soveltuvilla välineillä, kuten yhteisön politiikkojen paremmalla arvioinnilla. Komissio aikoo välittömästi käynnistää keskustelun yhteistyökumppaniensa kanssa syrjäisimpiä alueita koskevan Euroopan laajuisen strategian tulevaisuudesta[17]. Se on sitä varten yksilöinyt ainakin neljä tekijää, joilla on merkittävä vaikutus syrjäisimpiin alueisiin nyt ja tulevina vuosina. Nämä tekijät sivuavat vuoden 2004 strategian kolmea pääkohtaa ja ovat EU:n asialistan kärjessä[18], ja niiden merkitys kyseisille alueille on olennaisen tärkeä. Haasteena ilmastonmuutos Ilmastonmuutoksen torjunta ja sen vaikutuksiin mukautuminen ovat ensisijaisia tavoitteita syrjäisimmillä alueilla, kun otetaan huomioon niiden maantieteellinen sijainti ja haavoittuvuus. Ilmastonmuutoksen vaikutukset, kuten merenpinnan nousu, uhkaavat näiden alueiden maataloutta, matkailua, vesivaroja, ekosysteemiä ja biologista monimuotoisuutta. Äärimmäiset sääilmiöt (hurrikaanit, syklonit, kuivuus, tulvat) todennäköisesti moninkertaistuvat ja vaikuttavat vuoden 2004 strategian kolmeen pääkohtaan, jotka luetellaan seuraavassa. - Yhteydet: Syrjäisimmät alueet ovat riippuvaisia yksinomaan matkustajien lentokuljetuksista. Tämä rajoittaa suoraan syrjäisimpien alueiden asukkaiden liikkuvuutta verrattuna muuhun EU:hun sekä matkailijoiden sekä sosiaalis-taloudellisen kehityksen edistäjien liikkuvuutta syrjäisimmille alueille ja sieltä pois. - Kilpailukyky: Syrjäisimmillä alueilla on erityisiä uudistuvia energialähteitä. Azorit[19] ja Kanariansaariin kuuluvalla El Hierron saarella meneillään oleva hanke[20] ovat esimerkkejä omien resurssien hyödyntämisestä CO2-päästöjen vähentämisessä. - Alueellinen yhdentyminen: Jotkin syrjäisimmät alueet ovat kehittäneet maantieteellistä yhteistyötä luonnonuhkien seurannan ja niiden vaikutusten rajaamisen alalla. Komissio kehottaa yhteistyökumppaneitaan keskustelemaan seuraavista kysymyksistä: Minkälaisilla toimenpiteillä voidaan estää päästöjen vähentämistavoitteen kielteiset vaikutukset syrjäisimpien alueiden yhteyksiin, talouteen ja kansalaisiin? Minkälaisia perusteita olisi käytettävä sen varmistamiseen, että kyseinen ongelma otetaan huomioon ennakkoon tehtävässä vaikutustenarvioinnissa? Miten voidaan parhaiten hyödyntää uusia mahdollisuuksia, joita ilmastonmuutoksen torjunta tarjoaa syrjäisimmille alueille niiden luonnonvarojen ansiosta (maalämpö, biomassa, biologinen monimuotoisuus jne.) niiden energiataseen ja kilpailukyvyn parantamiseksi esim. uusiutuvien energialähteiden kehittämisen ja tutkimisen avulla? Miten voidaan edetä kohti energiaomavaraisuutta hyödyntämällä kaikkia mahdollisuuksia säästää energiaa? Mitä muita aloja tämä koskee rakentamisen ja liikenteen lisäksi? Mitä uusia välineitä voidaan kehittää luonnonuhkia ennalta ehkäisevien järjestelmien parantamiseksi yhteistyössä yhteisön ulkopuolisten naapurimaiden ja MMA:iden kanssa? Väestörakenteen muutoksen ja muuttoliikkeen vaikutukset Lähes kaikkien syrjäisimpien alueiden väestörakenne on merkittävästi muuttunut sekä luonnollisten demografisten suuntausten että muuttovirtojen vuoksi. Muutokset yhtä lailla edistävät ja uhkaavat näiden alueiden taloudellista kasvua ja sosiaalista kehittymistä. Prosessi vaikuttaa maankäytön suunnitteluun, työmarkkinoihin, koulutustarpeisiin ja julkisiin palveluihin. Ranskan merentakaisissa departementeissa väestönkasvu on EU:n nopeinta. Kanariansaarille meritse saapuvien laittomien maahanmuuttajien määrä on kasvanut[21] ja tuonut mukanaan ilman huoltajaa tulevien alaikäisten maahanmuuton ongelman. Kaikilla syrjäisimmillä alueilla ei sovelleta samanlaista maahanmuuttopolitiikkaa. Alueilla on erilainen oikeudellinen asema Schengen-alueeseen nähden, ja muuttoliike vaikuttaa niihin vaihtelevassa määrin. Lisäksi maahanmuuttopolitiikka kuuluu yhä osittain jäsenvaltioiden toimivaltaan, etenkin kun on kyse maahanpääsystä, ja EU:n tasolla koordinoidaan ja valvotaan kansallisella tasolla toteutettuja toimia. Kun otetaan huomioon muuttoliikkeen vaikutukset syrjäisimpiin alueisiin, komissio haluaa keskustella aiheesta tarkemmin yhteistyökumppaniensa kanssa keskittyen etenkin seuraaviin kysymyksiin: Miten voidaan parhaiten vastata suuriin haasteisiin, jotka johtuvat väestörakenteen luomasta paineesta ja koko ajan kasvavasta maastamuutosta mantereelle? Miten voidaan tukea toimenpiteitä, joilla edistetään sekä yhteisön että yksittäisten maiden tasolla laillisten maahanmuuttajien integrointia näille alueille? Minkälaisilla toimenpiteillä voidaan pureutua syrjäisimmille alueille suuntautuvan, niiden maantieteellisesti sijainnista johtuvan muuttoliikkeen perimmäisiin syihin kehityksestä jälkeen jääneessä alueellisessa toimintaympäristössä? Onko laillisen maahanmuuton / toistuvaismuuton tukeminen paras tapa sovittaa yhteen maahanmuuton valvontatoimenpiteet alkuperämaan taloudelliseen ja sosiaalisen kehitykseen? Maatalous syrjäisimmillä alueilla Maatalous on keskeisellä sijalla syrjäisimmillä alueilla, jotka kärsivät maantieteellisistä ja ilmastollisista haitoista. Maataloustuotanto ja elintarvikehuolto ovat jatkossakin tärkeitä näiden alueiden talouden kestävyydelle, jota voidaan edelleen parantaa Euroopan laajuisella maaseudun kehittämispolitiikalla. Yhteisön tuki maatalouden eri aloille on etenkin vuonna 2006 toteutetun banaanialan tuen sisällyttämisen jälkeen kokonaan liitetty osaksi Posei-järjestelmää. Liittämisen myötä on vastedes mahdollista noudattaa entistä johdonmukaisempaa lähestymistapaa maatalousalan kehittämisessä näillä alueilla. Kyseisten Posei-järjestelmän uudistusten vaikutukset arvioidaan viimeistään vuonna 2009. Syrjäisimpien alueiden asema EU:n meripolitiikassa Atlantilla, Intian valtamerellä ja Karibianmerellä sijaitsevien syrjäisimpien alueiden erityinen maatieteellinen sijainti tarjoaa Euroopalle maailmanlaajuisen meripoliittisen ulottuvuuden, ja syrjäisimmillä alueilla on tärkeä asema EU:n meripolitiikan tulevaisuudessa. Syrjäisimmät alueet osallistuivat aktiivisesti Euroopan unionin tulevasta meripolitiikasta järjestettyyn kuulemiseen[22], jonka komissio käynnisti kesäkuussa 2006, ja ne toimittivat Interreg IIIC -ohjelmasta tuetussa Rupmer-yhteistyöhankkeessa yhteisen kannanoton vihreään kirjaan Euroopan unioni tuleva meripolitiikka . Kuulemismenettelyn tuloksena laaditaan uusi EU:n meripolitiikka ja toimintasuunnitelma, jossa käsitellään muun muassa syrjäisimpien alueiden erityispiirteitä. Syrjäisimmillä alueilla on tärkeä asema eurooppalaisella merialueella, ja ne tuovat EU:lle maailmanlaajuisen ulottuvuuden. Näiden alueiden olemassaolo riippuu suhteesta mereen, koska niillä harjoitetaan monia erilaisia mereen liittyvän taloudellisen toiminnan muotoja ja niillä on käytössään runsaasti meren luonnonvaroja, mutta ne ovat myös ilmastonmuutoksen ja merialueiden ääri-ilmiöiden vaikutuksille herkkiä. Ne muodostavat talousalueen, jonka koko vastaa Välimeren ja Itämeren yhteenlaskettua talousaluetta, joten ne voivat tuottaa merkittävässä määrin ekosysteemipalveluja, ja niiden jäsenvaltiot sijoittuvat merialueissa mitattuna maailman kärkeen. Tämän vuoksi EU:n vastuu meren luonnonvarojen suojelusta korostuu. Joillakin syrjäisimmillä alueilla meren luonnonvarojen kestävä käyttö on sidoksissa läheisempää yhteistyöhön naapurimaiden kanssa. Erilaisten yhteistyömuotojen kehittämistä kyseisten maiden kanssa olisi edistettävä sekä syrjäisimpiä alueita koskevan strategian että EU:n uuden meripolitiikan avulla. NET-BIOME-hankkeen aiheena on syrjäisimpien alueiden ja MMA:iden alueellisten tutkimuspolitiikkojen verkottuminen trooppisten alueiden ja etenkin meren biologisen monimuotoisuuden alalla, ja se on osoitus syrjäisimpien alueiden kyvystä luoda tutkimusverkkoja omalla erityisalallaan, joka tarjoaa mahdollisuuksia omien luonnonvarojen hyödyntämiseen. Tieteellinen ja merentutkimusalan yhteistyö on erittäin tärkeää syrjäisimmille alueille, ja se tarjoaa niille mahdollisuuden vastata paremmin ilmastonmuutoksen ja valtamerten kestävyyden asettamiin haasteisiin. Komissio kehottaa yhteistyökumppaneitaan keskustelemaan seuraavista kysymyksistä: Miten voidaan tukea hallintovälineitä eri merialueilla (Karibianmeri, kaakkoinen Intian valtameri, Makaronesia)? Olisivatko merialuekohtaiset konferenssit, joissa asiaan liittyvät tahot laatisivat koordinoidun lähestymistavan, oikeansuuntainen toimintatapa? Voidaanko syrjäisimpien alueiden erikoistumista tukea tietyillä TTK-aloilla, kuten meriteknologia, esim. parantamalla alan tiedotusta ja viestintää? Miten voidaan hyödyntää meriympäristöön liittyvää taloudellista toimintaa, kuten kalastus, vesiviljely, liikenne, kestävä matkailu ja uusiutuvat energialähteet? Miten voidaan jatkossakin tukea laittoman kalastuksen torjuntaa sekä valtamerten valvontaa ja riskinhallintaa ja lisätä meriturvallisuutta ja suojella meriympäristöä? Miten syrjäisimmät alueet voivat mereen liittyvien mahdollisuuksiensa ansiosta osallistua yleisen kestävän kehityksen tukemiseen Euroopassa uuden meripolitiikan kautta? Miten varmistutaan kestävästä rannikkoalueiden käytöstä ja hoidosta syrjäisimmillä alueilla?[23] PÄÄTELMÄT Komissio on toteuttanut toimia syrjäisimpiä alueita koskevan strategian ylläpitämiseksi ja kehittämiseksi, joten se on täyttänyt velvoitteensa kaikilla yhteisön toimivaltuuksiin kuuluvilla aloilla yhdistäen taloudellisen tuen erityistoimenpiteiden hyväksymiseen. Strategian toteutus on perustunut kolmen jäsenvaltion ja seitsemän syrjäisimmän alueen yhteistyöhön sekä EU:n toimielinten laatimiin suuntaviivoihin. Vaikka tiedonannossa esitetään myönteinen arviointi syrjäisiä alueita koskevan strategian ensimmäisestä toteutusvaiheesta, siinä myös todetaan tarve painottaa vuoden 2004 strategian pääkohtia hyväksymällä täydentäviä toimenpiteitä kaudeksi 2007–2013. Se muodostaa myös ihanteellisen perustan syrjäisimpiä alueita koskevan strategian tulevaisuuden tarkastelulle, koska siinä keskitytään ilmastonmuutokseen, muuttoliikkeen hallintaan, maatalouteen ja EU:n meripolitiikkaan. Näillä aloilla on kauaskantoisia vaikutuksia kyseisten alueiden sosiaalis-taloudelliseen kehitykseen. Komissio käynnistää keskustelun EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden sekä syrjäisimpien alueiden alue- ja paikallistason viranomaisten, sosiaalis-taloudellisten toimijoiden, tutkimusyhteisöjen ja korkeakoulujen kanssa. Kuulemisvaiheen aloitusajankohdaksi ehdotetaan maaliskuuta 2008. Kuulemismenettelyn aikana komissio järjestää yhdessä asianomaisten alueiden ja jäsenvaltioiden kanssa seminaareja ja työryhmiä, joissa keskustellaan seuraavista aiheista: - Missä määrin vuoden 2004 strategiaa voidaan mukauttaa syrjäisimpien alueiden tuleviin uusiin haasteisiin? - Mitkä olisivat soveltuvimmat tavat käsitellä väestörakenteen eroja ja muuttovirtoja syrjäisimpien alueiden ja niiden naapurialueiden tai -maiden välillä? - Onko ilmastonmuutos erityinen haaste syrjäisimmille alueille? - Mihin toimiin syrjäisimmät alueet voivat ryhtyä EU:n meripolitiikan puitteissa hyötyäkseen siitä ja voidakseen osallistua Euroopan kestävään kehitykseen? Kuulemismenettelyn päätyttyä komissio valmistelee syrjäisimpien alueiden kanssa tehtävän yhteistyön tulevaisuutta koskevan ehdotuksensa. Sen myötä käynnistetään uusi vaihe syrjäisimpiä alueita koskevan Euroopan laajuisen strategian kehittämisessä. [1] KOM(2004) 343 ja KOM(2004) 543. [2] Syrjäisimmillä alueilla (Azorit, Madeira, Kanariansaaret ja neljä Ranskan merentakaista departementtia) on perustamissopimuksessa lueteltuja erityishaasteita: syrjäinen sijainti, saaristoluonne, pieni koko, vaikea pinnanmuodostus ja ilmasto sekä taloudellinen riippuvuus muutamista harvoista tuotteista. [3] Syrjäisimpien alueiden tiiviimmästä kumppanuudesta 28. syyskuuta 2005 annettu Euroopan parlamentin päätöslauselma A60246/2005, EUVL C 227 E, 21.9.2006, s. 110. [4] SEK(2007) 1112. [5] Vuoden 2004 strategian yksityiskohtainen arviointi (lainsäädäntö ja sääntelyn ulkopuoliset toimet) sisältyy tämän tiedonannon liitteenä olevaan valmisteluasiakirjaan. [6] Ks. edellä mainitun valmisteluasiakirjan s. 20. [7] http://ec.europa.eu/regional_policy/cooperation/interregional/ecochange/index_en.cfm [8] Asetuksen (EY) N:o 1083/2006 45 artikla. [9] Tässä yhteydessä olisi hyödynnettävä alueellisista innovaatiostrategioista, alueellisesta tietoyhteiskunta-aloitteesta (1994–1999) ja EAKR:sta osarahoitetuista innovatiivisten toimien alueellisista ohjelmista (2000–2006) saatuja kokemuksia. Näiden ohjelmien ansiosta kuusi syrjäistä aluetta pääsi kokeilemaan ideoita ja lähestymistapoja, jotka oli räätälöity niiden omiin tilanteisiin sopiviksi ja suunniteltu ja toteutettu yhteistyössä keskeisten aluetason toimijoiden kanssa. [10] Elinikäisen oppimisen toimintaohjelman perustamisesta 15. marraskuuta 2006 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 2006/1720/EY, EUVL L 327, 24.11.2005, s. 45. [11] Alakohtaisiin alaohjelmiin (esim. Comenius ja Grundvig) pääsyä koskevia vähimmäisvaatimuksia sovelletaan syrjäisimpien alueiden kohdalla joustavammin kuin Euroopan unionin muiden alueiden ollessa kyseessä. [12] Ks. perustamissopimuksen liitteessä II oleva MMA:iden luettelo. [13] Kehitysyhteistyön rahoitusvälineen perustamisesta 18. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1905/2006 18 artiklan 3 kohta, EUVL L 378, 27.12.2006, s. 41. [14] redCLARA-verkon www-sivut : www.redclara.net [15] Kehitysyhteistyön ja taloudellisen yhteistyön rahoitusvälinettä koskevan asetuksen 18 artiklan 3 kohta. [16] Ainoastaan Schengen-alueeseen liittyneet syrjäisimmät alueet (Azorit, Madeira ja Kanariansaaret) voivat saada tukea ulkoraja-, palauttamis- ja kotouttamisrahastoista sekä EU:n rajaturvallisuusviraston (Frontex) teknistä tukea. [17] Rajoittamatta EU:n talousarvion tarkistamisen tulosta. [18] Maaliskuun 8. ja 9. päivänä 2007 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät vuotuista toimintastrategiaa 2008 koskevasta komission tiedonannosta KOM(2007) 65. [19] Azoreilla 35 prosenttia paikallisesta energiankulutuksesta katetaan uusiutuvilla energialähteillä. [20] El Hierron hankkeessa saarella pyritään saavuttamaan energiaomavaraisuus uusiutuvien energialähteiden avulla. [21] Espanjan viranomaiset kirjasivat 4 751 Kanariansaarille meritse laittomasti saapunutta henkilöä vuonna 2005 ja 31 245 henkilöä vuonna 2006. [22] Vihreä kirja – Euroopan unionin tuleva meripolitiikka: Meriä ja valtameriä koskeva eurooppalainen näkemys, KOM(2006) 275. [23] Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon toteuttamisesta, annettu 20.5.2002, EYVL L 148, s. 24; Komission tiedonanto – Kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle: Arviointi rannikkoalueiden yhdennetystä käytöstä ja hoidosta Euroopassa, annettu 7.6.2007, KOM(2007) 308.