Sanasto

Vertailuanalyysi Tukitoimenpiteen tuloksellisuuden määrällinen ja laadullinen vertaaminen kyseisellä tukitoiminta-alalla tai siihen liittyvällä alalla parhaaksi katsotun tukitoimenpiteen tuloksellisuuteen.

Vaikuttavuus Vaikutusten ja alun perin asetettujen tavoitteiden suhde.

Euroopan sosiaalirahasto (ESR) Rakennerahasto, josta tuetaan työttömyyden ehkäisemineen ja torjuntaan sekä inhimillisten voimavarojen kehittämiseen ja sosiaaliseen työmarkkinoille integroimiseen tähtääviä toimenpiteitä. Niillä edistetään korkeaa työllisyyttä, miesten ja naisten välistä tasa-arvoa, kestävää kehitystä sekä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

Arvioinnit Ennakkoarviointi Keskeinen osatekijä ohjelmien valmistelussa. Ennakkoarviointi on jäsenvaltioiden nimittämien viranomaisten vastuulla. Arvioitavina ovat pääasiallisesti kyseisen jäsenvaltion, alueen tai alan vahvuudet, heikkoudet ja mahdollisuudet sekä valitun strategian ja asetettujen tavoitteiden yhdenmukaisuus kyseisen alueen ominaispiirteiden kanssa, mukaan lukien alueen väestökehitys, sekä suunniteltujen toiminnan painopisteiden ennakoitu vaikutus.

Väliarviointi Ohjelmakauden keskivaiheessa toteutettava arviointi, jossa tutkitaan tukitoimien ensimmäisiä tuloksia, tulosten relevanttiutta ja tavoitteiden toteutumisastetta. Väliarviointi toteutetaan ohjelman hallintoviranomaisen vastuulla yhteistyössä komission kanssa.

Jälkiarviointi Riippumattomien asiantuntijoiden suorittama arviointi, joka on tehtävä viimeistään kolmen vuoden kuluttua ohjelmakauden päättymisestä. Arviointi tehdään komission vastuulla ja yhteistyössä jäsenvaltioiden ja hallintoviranomaisten kanssa. Siinä arvioidaan resurssien käyttöä, tukitoimien tehokkuutta ja vaikuttavuutta ja niiden vaikutuksia sekä tehdään päätelmiä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevasta politiikasta. Jälkiarvioinnissa käsitellään täytäntöönpanon onnistumiseen tai epäonnistumiseen sekä tulosten saavuttamiseen vaikuttaneita tekijöitä.

Sukupuolten tasa-arvo Käsite, jonka mukaan kaikilla ihmisillä on vapaus kehittää henkilökohtaisia kykyjään ja tehdä valintoja tiukkojen sukupuoliroolien rajoittamatta; naisten ja miesten tarpeet otetaan huomioon ja niitä arvostetaan ja suositaan tasapuolisesti.

Indikaattorit Tuotosindikaattori Väline, jolla mitataan fyysisiä tuotoksia, jotka osoittavat, että rahoitettujen toimien täytäntöönpanossa on edistytty (esimerkiksi koulutukseen osallistuvien määrä).

Tulosindikaattori Väline, jolla mitataan rahoitettujen toimien välittömiä vaikutuksia suoriin edunsaajiin (esimerkiksi vaaditun pätevyyden saavuttaneiden osallistujien määrä).

Vaikutusindikaattori Väline, jolla mitataan rahoitettujen toimien pitkäaikaisia yhteiskunnallis-taloudellisia seurauksia, jotka ylittävät suoriin edunsaajiin kohdistuvat välittömät vaikutukset (esimerkiksi koulutuksen jälkeisten 12 kuukauden aikana työllistyneiden henkilöiden määrä).

Hallintoviranomainen Viranomainen, jonka jäsenvaltio on nimittänyt hallinnoimaan tukitoimenpidettä (toimenpideohjelmaa/ yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa).

Toimenpideohjelma ja yhtenäinen ohjelma-asiakirja, joita kertomuksessa kutsutaan "ohjelmiksi" Yhteisön tukikehys, joka sisältää rakennerahastojen ja jäsenvaltion toimintastrategian ja toiminnan painopisteet, niiden erityiset tavoitteet, rahastojen rahoitusosuuden ja muut rahoitusvarat ja jota pannaan täytäntöön erilaisten toimenpideohjelmien avulla. Toimenpideohjelma on jäsenvaltion keskus- tai aluetasolla valmisteltu ja komission hyväksymä asiakirja. Kyse on yhtenäisestä joukosta painopisteitä, jotka pitävät sisällään monivuotisia toimenpiteitä. Rakennerahastoista osarahoitettavien hankkeiden on liityttävä kyseisiin toimenpiteisiin. Tietyissä olosuhteissa yhteisön tukikehys ja toimenpideohjelma voidaan yhdistää. Tämä yhdistelmä tunnetaan nimellä "yhtenäinen ohjelma-asiakirja".

Ohjelmakausi Monivuotinen kehys, jossa rakennerahastomenot suunnitellaan ja pannaan täytäntöön.

Hankkeen edistäjä Yksittäinen henkilö tai organisaatio (esim. paikalliset viranomaiset, yhdistykset ja yritykset), joka voi ehdottaa hankkeita ja hakea tukea rakennerahastoista.

(Vertikaalinen ja horisontaalinen) erottelu työmarkkinoilla Erot miesten ja naisten osallisuudessa tietyillä aloilla (horisontaalinen) ja päätöksentekoasemissa (vertikaalinen).

Rakennerahastot Keskeinen EU-politiikan väline, jolla tuetaan taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskevien perustamissopimuksessa esitettyjen tavoitteiden toteutumista.

Ammatillinen koulutus Kaikki koulutusmuodot, jotka antavat pätevyyden toimia tietyssä ammatissa, tietyllä alalla tai tietyissä työtehtävissä tai tarjoavat kyseisessä ammatissa, alalla tai työtehtävissä tarvittavat taidot.

Tiivistelmä

I. Yksi rakennerahastojen tavoitteista on edistää miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia työmarkkinoilla. Tärkein yhteisön väline yhtäläisten mahdollisuuksien edistämisessä on Euroopan sosiaalirahasto. Tässä kertomuksessa käsitellään Euroopan sosiaalirahastosta ohjelmakaudella 2000–2006 osarahoitettuja naisten ammatillista koulutusta koskevia toimia. Kyseisellä kaudella oli ammatillista koulutusta koskeviin toimiin sidottu noin 3 miljardia euroa.

II. Tarkastuksessa keskityttiin seuraavaan kahteen kysymykseen:

a) perustuiko naisten ammatillista koulutusta koskevien toimien valinta selkeään työmarkkinoiden painopisteiden analyysiin?

b) oliko seurantatietoja niin paljon, että niiden perusteella voitiin arvioida tavoitteiden saavuttamista?

III. Tarkastus toimitettiin komissiossa ja viidessä jäsenvaltiossa (Saksa, Espanja, Ranska, Yhdistynyt kuningaskunta ja Italia), joille oli myönnetty yhteensä 76 prosenttia alan menoista. Kertomuksessa esitetyt päätelmät perustuvat tarkastukseen, jossa tutkittiin ohjelmien laadintaa ja tarkastettiin päätetyistä hankkeista poimittu otos.

IV. Yleisesti ottaen naisten ammatillista koulutusta koskevien toimien yksilöinnin ja valinnan osalta havaittiin, että tarkastettujen ohjelmien yhteydessä toteutetut koulutustoimet eivät suoranaisesti vastanneet työmarkkinavaatimuksia ja että toimenpiteisiin sisältyvät toimet oli mahdollista toteuttaa monella eri tavalla, mikä johti siihen, että toimia ei kohdistettu riittävän hyvin tiettyihin ryhmiin.

V. Jäsenvaltioissa tarkastetuissa hankevalintaperusteissa ei myöskään otettu tarpeeksi hyvin huomioon työmarkkina-analyysejä eikä niissä varmistettu, että valittujen hankkeiden tavoitteet olisivat yhdenmukaisia ohjelman yleistavoitteiden kanssa.

VI. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että tulevat toimenpideohjelmat laaditaan työmarkkina-analyysin perusteella ja että koulutustyyppiä ja tavoitteita koskevat päätökset tehdään suoraan kyseisen analyysin perusteella. Lisäksi olisi otettava käyttöön vaikuttava hankevalintamenettely, jolla hyväksytyiksi tulevat ne hankkeet, joiden avulla analyysissa esille tulleet ongelmat ratkaistaan parhaiten.

VII. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että tavoitteiden saavuttamista ei voida arvioida seurantatietojen perusteella, koska indikaattorit oli kohdistettu liian kapealle alalle, tavoitteita ei usein ollut esitetty eivätkä tiedot olleet luotettavia eivätkä kattavia. Tämän seurauksena tilintarkastustuomioistuin katsoo, että jäsenvaltioiden täytäntöönpanoviranomaiset ja komissio eivät voineet arvioida, missä määrin tavoitteet saavutettiin.

VIII. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että komission olisi edelleen seurattava, ovatko jäsenvaltioiden vahvistamat indikaattorit asianmukaisia ja käyttökelpoisia ja kerätyt tiedot luotettavia. Täten osarahoitettujen toimien tehokkuudesta ja vaikuttavuudesta olisi mahdollista tehdä tarkoituksenmukaisia päätelmiä.

Johdanto

Taustaa

1. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 2 artiklan mukaan yksi sopimuksen pääperiaatteista on naisten ja miesten välinen tasa-arvo. Neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2081/93 [1] todetaan, että miesten ja naisten tasavertaisia mahdollisuuksia työmarkkinoilla koskeva periaate on yksi yhteisön päämääristä, johon pääsemistä edesautetaan rakenteellisilla toimenpiteillä. Sukupuolten välinen tasa-arvo tarkoittaa mahdollisuutta osallistua ja olla edustettuna tasapuolisesti taloudessa, päätöksenteossa, yhteiskunnallisessa ja kulttuurielämässä sekä kansalaistoiminnassa [2]. Komissio raportoi vuosittain naisten ja miesten välisestä tasa-arvotilanteesta ja tuo esiin suuntauksia, joita on havaittu osa-alueilla, joilla esiintyy sukupuolten välisiä kuiluja. Kyseessä ovat esimerkiksi työllisyysaste ja palkka, alakohtainen ja ammatillinen eriytyminen sekä naisten osuus johtotehtävissä [3]. Kaaviossa 1 kuvataan, miten sukupuolten välinen kuilu on ajan mittaan muuttunut naisten ja miesten työllisyystasoissa. Kuilu on olemassa kaikissa jäsenvaltioissa, mutta se on kaventunut valtaosassa EU-27-maista vuosien 2001 ja 2007 välisenä aikana.

Kaavio 1

Sukupuolten (15-64-vuotiaat naiset ja miehet) välinen kuilu työllisyysasteessa EU:n jäsenvaltioissa vuosina 2001 ja 2007 absoluuttisesti mitattuna (ero miesten ja naisten työllisyysasteessa)

+++++ TIFF +++++

Lähde: Eurostat, EU:n työvoimatutkimus, vuotuiset keskiarvot, EU-27.

Huom: Kaikissa maissa miesten työllisyysaste oli korkeampi kuin naisten.

2. Tässä kertomuksessa käsitellään ohjelmakaudella 2000–2006 Euroopan sosiaalirahastosta osarahoitettuja naisten ammatillista koulutusta koskevia toimia, jotka muodostavat pääasiallisen tavan edistää Euroopan sosiaalirahaston rahoituksella naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia työmarkkinoilla [4] Osarahoitettujen toimenpiteiden lisäksi jäsenvaltiot voivat myös panna täytäntöön kansallisia tai alueellisia ohjelmia tai toimia ilman EU-osarahoitusta.

3. Tasa-arvotavoitteiden saavuttamiseen tähtäävään Euroopan sosiaalirahaston varojen käyttöön hyväksyttiin ohjelmakautta 2000–2006 varten kaksitahoinen lähestymistapa. Siinä erityistoimet yhdistettiin ns. "sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamiseen". Kyse on prosessista, "jossa arvioidaan suunnitellun toiminnan, myös lainsäädännön, politiikkojen tai ohjelmien, seurauksia naisille ja miehille kaikilla aloilla ja tasoilla" [5].

4. Naisten työmarkkinoille pääsyä ja osallistumista parantavia erityistoimia ovat ammatillista koulutusta koskevat toimet, jotka liittyvät naisten urakehitykseen, naisille tarjolla oleviin uusiin työllistymismahdollisuuksiin, yritysten perustamiseen sekä sukupuoleen perustuvan työmarkkinoiden vertikaalisen ja horisontaalisen eriytymisen vähenemiseen. Ohjelmakaudelle 2000–2006 oli Euroopan sosiaalirahastosta sidottu 4 miljardia euroa "naisia kannustaviin työmarkkinatoimiin" [6]. Merkittävin näistä erityistoimista liittyi ammatilliseen koulutukseen, jolle tarkoitettu määrä EU-25-maiden [7] kohdalla oli noin 3 miljardia euroa. Ohjelmakauden 2007–2013 erityistoimille varattuja talousarviomäärärahoja vähennettiin merkittävästi edelliseen kauteen verrattuna, koska tällä kaudella painotetaan enemmän valtavirtaistamista.

5. Naisia kannustavien työmarkkinatoimien yhteydessä oli valittava tapa, jonka avulla parhaiten parannettaisiin sukupuolten välistä tasa-arvoa työmarkkinoilla. Koulutusta pidetään onnistuneena, jos sen kautta on yleensä realistinen mahdollisuus työllistyä, ja täten tarjottavan koulutuksen on liityttävä vallitseviin työmarkkinaolosuhteisiin, kuten havaittavissa olevaan puutteeseen tietynlaisesta ammattitaidosta. Toisaalta naisten työllistymiseen liittyy tiettyjä erityisvaatimuksia, kuten asianmukaisen lastenhoidon järjestäminen ja joustavat työjärjestelyt. Nämä tekijät ovat tärkeitä, jos kannustavien toimien avulla on tarkoitus saavuttaa tavoitteet, jotka koskevat naisten työllistymismahdollisuuksien parantamista ja naisten osuuden lisäämistä työvoimassa.

Osarahoitettujen toimien täytäntöönpanoon liittyvät vastuualueet

6. Kaaviossa 2 kuvataan yksinkertaistetussa muodossa naisten ammatillisen koulutuksen alaan liittyvien, Euroopan sosiaalirahastosta osarahoitettujen toimien ohjelmointia ja tiettyjä täytäntöönpanoprosessin näkökohtia [8].

7. Euroopan sosiaalirahastosta osarahoitettuja hankkeita toteutetaan monivuotisina ohjelmina (joko toimenpideohjelmia tai yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja). Näillä ohjelmilla on vahvistetut painopisteet, joiden osalta on määritetty joukko toimenpiteitä. Toimenpiteisiin saattaa kuulua naisten ammatillista koulutusta koskevia toimia.

8. Jäsenvaltiot laativat ohjelmat komissiota (työllisyyden pääosastoa) kuultuaan yhdessä alueellisten, paikallisten ja muiden asiasta vastaavien viranomaisten, talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten kanssa. Komissio arvioi ja hyväksyy ohjelmat.

9. Tärkeä osatekijä laadinnassa ja erityisesti tavoitteiden asettamisessa ja varojen jakamisessa painopisteille ja toimenpiteille on ennakkoarviointi, jossa arvioidaan jäsenvaltion, alueen tai alan vahvuudet, heikkoudet ja mahdollisuudet. Ennakkoarviointi on jäsenvaltioiden nimittämien viranomaisten vastuulla ja yhtenä sen tavoitteena on arvioida valitun strategian ja asetettujen tavoitteiden asianmukaisuutta kyseisen alueiden tai alojen erityistilanteen kannalta.

10. Jäsenvaltiot vastaavat ohjelmien täytäntöönpanosta, ja niiden on varmistettava yhteistyössä komission kanssa, että yhteisön varoja käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti. Komissiolla on kokonaisvastuu talousarvion toteuttamisesta.

Kaavio 2

Kuka tekee mitä?

+++++ TIFF +++++

11. Hankkeiden edistäjät ehdottavat yksittäisiä hankkeita, jotka kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset hyväksyvät. Hankkeiden edistäjiä pidetään edunsaajina, kun kyseessä on Euroopan sosiaalirahastolta koulutuksen järjestämiseen saatu tuki. Heidän tehtävänä on toimittaa asiasta vastaaville hallintoviranomaisille seurantatietoja hankkeiden edistymisestä ja tavoitteiden saavuttamisesta. Yhdistetyt seurantatiedot toimitetaan komissiolle vuosittain.

12. Ohjelmakaudella 2000–2006 riippumattoman arvioijan oli tehtävä väliarviointi kaikista ohjelmista. Väliarviointi oli hallintoviranomaisten vastuulla ja se toteutettiin yhteistyössä komission kanssa. Arviointi sisälsi seuraavat merkittävät tekijät:

a) analysoitiin, oliko ennakkoarvioinnin yhteydessä tehty vahvuuksia, heikkouksia ja mahdollisuuksia koskeva analyysi edelleen pätevä

b) arvioitiin, oliko strategia edelleen relevantti

c) arvioitiin tavoitteiden kvantifiointia

d) arvioitiin vaikuttavuutta, tehokkuutta ja todennäköistä vaikutusta sekä

e) arvioitiin täytäntöönpanon ja seurantajärjestelyjen laatua.

13. Väliarvioinnissa havaittiin, että tehokkuuden, vaikuttavuuden ja todennäköisen vaikutuksen analyysia haittasi se, että monet ohjelmat oli käynnistetty myöhään tai hitaasti, ja tämän vuoksi vuoden 2003 puolivälissä oli saatavilla vain vähän tuotoksia tai tuloksia. Arvioinnissa korostettiin myös ongelmia seurantajärjestelmissä, joiden avulla saadut tiedot eivät olleet kattavia eivätkä luotettavia [9].

14. Yhteisön rakennetuesta tehdään myös jälkiarviointi, jossa arvioidaan resurssien käyttöä ja myönnetyn tuen vaikuttavuutta ja tehokkuutta. Riippumattomat asiantuntijat suorittavat jälkiarvioinnin komission vastuulla ja yhteistyössä jäsenvaltioiden ja hallintoviranomaisten kanssa. Jälkiarvioinnissa arvioidaan mm. täytäntöönpanon onnistumista tai epäonnistumista sekä saavutuksia ja tuloksia.

Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa

15. Ammatilliseen koulutukseen liittyvien erityistoimien osuus ohjelmakaudella 2000–2006 toteutetuista "naisia kannustavista markkinatoimista" oli 75 prosenttia. Tilintarkastustuomioistuimen tavoitteena oli saada selville, miten hyvin Euroopan sosiaalirahastosta osarahoitetut naisten ammatillista koulutusta koskevat toimet oli kohdistettu ja missä määrin niiden seuranta oli riittävää. Tarkastuksessa esitettiin seuraavat kysymykset:

a) perustuiko naisten ammatillista koulutusta koskevien toimien valinta selkeään työmarkkinoiden painopisteiden analyysiin ja?

b) oliko seurantatietoja niin paljon, että niiden perusteella voitiin arvioida tavoitteiden saavuttamista?

16. Tarkastus toimitettiin komissiossa ja viidessä jäsenvaltiossa (Saksa, Espanja, Ranska, Yhdistynyt kuningaskunta ja Italia). Kyseiset jäsenvaltiot olivat saaneet eniten Euroopan sosiaalirahaston myöntämää tukea "naisia kannustaviin markkinatoimiin". Yhteensä niiden saama osuus oli 76 prosenttia EU-25-maiden kyseisen alan menoista. Kussakin jäsenvaltiossa valittiin tarkastettavaksi yksi ohjelma sen perusteella, mikä suhteellinen merkitys ammatillista koulutusta koskevilla toimilla oli toimenpiteessä; neljässä tapauksessa niiden osuus oli vähintään 75 prosenttia. Tarkastettavana oli seuraavat viisi ohjelmaa: Sachsen-Anhalt (Saksa), Andalusia (Espanja), Skotlanti (Yhdistynyt kuningaskunta) ja Lombardia (Italia) sekä Ranskan osalta valittu Ile-de-France-alue [10].

17. Näihin viiteen ohjelmaan oli arvion mukaan sidottu varoja yhteensä 490 miljoonaa euroa eli 12 prosenttia kaikista "naisia kannustaviin markkinatoimiin" liittyvistä menoista. Tästä määrästä noin 380 miljoonaa euroa oli myönnetty ammatillista koulutusta koskeviin toimiin.

18. Kustakin maasta valittiin kahdeksan hanketta paikalla tehtäviin tarkastuksiin sen perusteella, miten merkittäviä ne olivat taloudellisesti ja minkä verran ne kattoivat toimenpiteestä rahoitettuja eri hanketyyppejä. Tarkastettuja hankkeita voidaan pitää tyypillisinä esimerkkeinä kyseisen ohjelman sekä muiden naisten ammatillista koulutusta koskeviin toimiin liittyvien ohjelmien kautta toteutetuista toimista.

19. Valintaprosessin arviointi ja seurantatietojen analyysi toteutettiin ohjelmien täytäntöönpanosta vastaavien viranomaisten luona sekä tarkastamalla hankkeet paikalla.

Huomautukset

Valittiinko naisten ammatillista koulutusta koskevat toimet asianmukaisesti?

Taustaa

20. Painopisteiden asettaminen ohjelmakaudelle 2000–2006 edellytti, että jäsenvaltiot tekevät ennakkoarvioinnit, joissa tuli osoittaa valitun strategian asianmukaisuus ja esittää perustelut varojen myöntämistä koskevalle ehdotukselle. Tämä tarkoittaa sitä, että koulutus valitaan painopisteeksi ja sille asetetaan tavoitteet työmarkkinoilla tarvittavan ammattitaidon ja koulutuksen sekä muiden työmarkkinavaatimusten perusteella.

21. Asetuksessa (EY) N:o 1260/1999 todetaan, että suunnitelmien ennakkoarvioinnin yhteydessä tilannetta olisi arvioitava naisten ja miesten tasa-arvon, täytäntöönpanomekanismien sekä strategian ja tuen ennakoidun vaikutuksen näkökulmasta [11]. Mahdollisen valitun strategian ja sitä vastaavien ohjelman painopisteiden oli oltava yhdenmukaisia ennakkoarvioinnin osana tehdyn analyysin kanssa. Komissio antoi yksityiskohtaiset ohjeet, miten ennakkoarvioinnin yhteydessä analysoidaan työllisyyttä ja työmarkkinasuuntauksia [12].

22. Hankevalintamenettelyjen oli oltava asianmukaisia ja niitä oli sovellettava johdonmukaisesti, jotta varmistettiin, että valituilla hankkeilla oli ohjelman yleistavoitteiden [13] mukaiset koulutustavoitteet.

23. Tilintarkastustuomioistuin otti edellä mainitut tekijät huomioon ja tarkasti:

a) olivatko alueelliset tai jäsenvaltion viranomaiset analysoineet työmarkkinat ohjelmien laadintavaiheessa ja asetettiinko tarkastettujen ammatillista koulutusta koskevien toimien tavoitteet kyseisen arvioinnin perusteella ja

b) perustuiko sekä hankkeiden että osallistujien valinta kriteereihin, jotka oli vahvistettu työmarkkinoilla yksilöityjen painopisteiden ja ohjelmatavoitteiden mukaisesti.

Tavoitteet eivät perustuneet analyyseihin

24. Analyyseissa luetellaan naisten työmarkkinoille pääsyn keskeiset esteet ja mainitaan "sukupuolten välisiä kuiluja" useilla merkittävillä osa-alueilla. Kyseessä ovat mm. työntekijöiden määrä, itsenäisen ammatin harjoittamisen aste, päätöksentekoasemissa oleminen ja työmarkkinoiden eriytyminen.

25. Merkittävin tarkastuksessa havaittu puute oli kuitenkin se, että analyysien tulosten ja ehdotettujen koulutustavoitteiden välillä ei ollut selvää yhteyttä. Ammattikoulutustyypin, kohteena olleen ammattitaidon tai toiminta-alojen valinnalle ei ollut selkeitä perusteita (ks. esimerkit laatikossa 1).

26. Analyysin seurauksena kehitetyt toimenpiteet sisälsivät lähinnä laaja-alaisia toimia, joissa yleisesti ottaen suosittiin naisten osallistumista, eikä niinkään kohdennettuja toimia, joissa otettaisiin huomioon tapa, jolla sukupuolten tasa-arvoa voitaisiin työmarkkinoilla parhaiten edistää. Kolmessa viidestä tarkastetusta ohjelmasta yksinomaan naisille tarkoitettujen koulutustoimien ja sekä naisille että miehille avoimien koulutustoimien välillä oli vain vähän eroa. Kyse oli vain siitä, että naisille myönnettiin enemmän resursseja koulutuspaikkoina laskettuna. Laatikossa 2 kuvattu tilanne sitä vastoin on esimerkki hyvästä kohdentamisesta.

Laatikko 1

Lombardiassa ei tehty erityisanalyysia aloista, joilla naiset ovat aliedustettuja, vaikka toimenpiteen yhtenä tavoitteena oli vähentää horisontaalista ja vertikaalista eriytymistä.

Ranskassa toteutetussa ohjelmassa mainittiin työllistymismahdollisuuksia tarjoavat alat, mutta sen yhteydessä ei analysoitu alojen mahdollisuuksia tarjota työmahdollisuuksia nimenomaan naisille. Toimenpiteen yhtenä tavoitteena oli asettaa etusijalle koulutustoimet, joiden avulla oli mahdollista parantaa työllisyyttä, mutta joita tähän mennessä ei ollut tapana kohdistaa naisille. Ranskassa ei kuitenkaan keskusteltu, minkälaisten toimenpidetyyppien katsottiin kuuluvan tähän luokkaan.

27. Työmarkkina-analyysin ja ohjelmatavoitteiden yhteys oli heikko, mutta tilannetta olisi voitu osittain parantaa hanketasolla, sillä hankkeen edistäjien oli osoitettava, miten heidän yksittäisissä hankkeissa otettiin huomioon paikallisten työmarkkinoiden erityispiirteet. Kompensoivien toimien vaikutus riippui kuitenkin siitä, minkä verran tietoja hankkeiden edistäjillä oli käytössään (ks. laatikko 3), ja myös hankevalintaprosessin laadusta (ks. kohta 29).

28. Tarkastetuissa ohjelmissa havaituista, kohdissa 25 ja 26 kuvailluista puutteista oltiin jo hyvin tietoisia. Komission vuonna 2002 antamassa tiedonannossa [14] todettiin sukupuolten tasa-arvon saavuttamiseen tähtäävän strategian osalta, että "useimmissa ohjelmissa on huomattavia eroja analyysin ja ohjelmatyön strategian välillä". Lisäksi siinä todettiin, että naisten ja miesten välisiä sosioekonomisen tilanteen eroista johtuvia kuiluja analysoitiin harvoin ja silloinkin kun niitä oli analysoitu, strategia kuilujen poistamiseksi ei aina vastannut analyysia. Komissio tiesi puutteista jo varhaisessa vaiheessa ohjelmakautta, mutta ei ryhtynyt toimenpiteisiin korjatakseen esimerkiksi hankevalinnassa havaittuja puutteita.

Laatikko 2

Sachsen-Anhaltin ohjelmassa harjoittelujärjestelmiin osallistumista tarjottiin seuraaville kohteiksi valituille naisryhmille: pitkäaikaistyöttömät, yli 45-vuotiaat naiset tai yksinhuoltajaäidit, jotka olivat aiemmin osallistuneet koulutukseen, mutta olivat silti työttöminä 3–12 kuukautta koulutuksen jälkeen.

Laatikko 3

Lombardian ohjelman osalta hankkeiden edistäjien oli osoitettava, että koulutuksesta saatava ammattitaito vastasi mm. alueelle vahvistettuja painopisteitä. Alueellisista painopisteistä ei kuitenkaan annettu tietoja itse ohjelmassa eikä myöskään hakemuspyynnössä.

Hankevalinnassa ei otettu riittävän hyvin huomioon työmarkkina-analyyseja eikä ohjelmatavoitteita

29. Kolmessa viidestä tarkastetusta ohjelmasta valintakriteerien avulla ei varmistettu, että työmarkkina-analyysissa esille tulleita kysymyksiä olisi käsitelty riittävällä tavalla, eivätkä kriteerit tarjonneet riittävää perustaa ohjelmatavoitteiden saavuttamiselle (ks. laatikko 4). Yhdessä tapauksessa hanke-ehdotuspyynnöt eivät liittyneet mihinkään tiettyyn toimenpiteeseen, vaan hankkeet sisällytettiin ohjelmaan "naisia kannustavina toimina" yksinkertaisesti naisharjoittelijoiden oletetun prosentuaalisen osuuden perusteella. Toisessa tapauksessa valintakriteerit oli johdettu toimenpiteen päätavoitteista, mutta hankkeiden hyväksynnässä tai hylkäämisessä määräävänä tekijänä ei ollut kriteeri, jonka avulla arvioidaan yhteyttä työmarkkinoiden painopisteisiin.

Laatikko 4

Andalusiassa toteutetun "ammatillista koulutusta koskevia toimia naisille" -ohjelman merkittävimmän toimen yhtenä tavoitteena oli se, että koulutuskursseissa olisi otettava huomioon paikalliset työmarkkinaolosuhteet. Ministeriön päätöksellä [15] vahvistettiin viisi ensisijaista valintakriteeriä, joista kolmessa keskityttiin paikallisiin olosuhteisiin. Näistä kahdessa kriteerissä ("sitoumus työllistää koulutettu henkilö" ja "harjoittelujaksojen järjestäminen yrityksissä") valtaosaan hankehakemuksia ei tällaisia sitoumuksia sisältynyt. Myöskään tietoja kolmannesta kriteeristä ("koulutuksen suorittaneiden harjoittelijoiden työllisyysaste") ei yleensä ollut annettu.

Lombardiassa toteutetun ohjelman väliarvioinnissa todettiin, että hankevalinnassa ei otettu tyydyttävällä tavalla huomioon koulutustoimia aloilla, joilla sukupuolten epätasapainoa esiintyi eniten, ja että erilaisiin työmarkkinoille pääsyä haittaaviin syrjinnän ja epätasa-arvon muotoihin ei ollut kiinnitetty tarpeeksi huomiota.

Lombardiassa toteutetun ohjelman osalta tarkastettu toimenpide oli suunnattu yksinomaan naisille, mutta tiedoista käy ilmi, että 27 prosenttia koulutukseen osallistuneista oli miespuolisia.

30. Yksi toimenpiteiden keskeisistä tavoitteista oli edistää naisten osallisuutta aloilla, joilla naiset ovat perinteisesti aliedustettuja. Tästä huolimatta kolmessa tarkastetuista ohjelmista korostettiin yhä perinteisiä naisten työllisyysaloja, kuten kulttuuri-, terveydenhoito- ja siivousalaa.

31. Erityisten kohderyhmien puuttuminen tarkoitti sitä, että valitut hakijat eivät aina olleet niitä, jotka olisivat eniten tarvinneet apua päästäkseen tai palatakseen työmarkkinoille, kuten laatikossa 5 kuvatut esimerkit osoittavat.

Laatikko 5

Lombardiassa toteutetun ohjelman väliarvioinnissa havaittiin, että koulutusta tarjottiin lähinnä henkilöille, joilla oli jo "vahva" asema työmarkkinoilla (esim. korkeakoulutetuille ja/tai nuorille henkilöille, joilla oli jo hyvät mahdollisuudet löytää työtä ilman lisäkoulutustakin).

Andalusiassa toteutettiin ohjelman suurimman toimen väliarviointi, jonka tulokset saatiin vuonna 2005. Väliarvioinnissa todettiin, että koulutustoimenpide ei sopinut naisille, joilla oli eniten vaikeuksia, koska osallistujilta edellytetty koulutustaso sulki koulutuksen ulkopuolelle naiset, jotka olivat käyneet vain alakoulun, eivätkä koulutusajat sopineet naisille, joiden oli pidettävä huolta perheistään.

Oliko seurantatietojen perusteella mahdollista arvioida, saavutettiinko naisille suunnattujen ammatillista koulutusta koskevien toimien tavoitteet?

Taustaa

32. Koulutustoimien tulosten mittaaminen on vaikeaa, koska:

a) monilla koulutustoimien ulkopuolisilla tekijöillä (esim. työvoiman tarjonnan ja kysynnän kehitys, joka riippuu yleisestä taloustilanteesta) saattaa olla suuri vaikutus yksittäisten henkilöiden työllistymiseen

b) Euroopan sosiaalirahastosta osarahoitetut toimet muodostavat vain yhden osan työllisyyteen vaikuttavien, jäsenvaltioissa toteutettavien toimien laajemmasta kokonaisuudesta ja

c) tietyistä tuloksista on etua laajemmasta yhteiskunnallisesta näkökulmasta, mutta niitä on vaikea mitata ohjelmatavoitteiden saavuttamisen kannalta (koulutuksen kautta opitaan uudelleen sopeutumaan rutiineihin ja noudattamaan aikatauluja, saadaan itseluottamusta jne.).

33. Näistä vaikeuksista huolimatta joitakin lyhyen ja keskipitkän aikavälin saavutuksia voidaan silti mitata. Olisi mahdollista vahvistaa tavoitteisiin liittyviä indikaattoreita sekä asettaa toiminnalle vastaavat päämäärät käyttämällä tuotoksia, tuloksia ja vaikutusta koskevia vertailuarvoja tai muita vastaavia viitekohtia. Tähän perustuisivat myös toimenpiteiden ja toimien seuranta ja arviointi ja täten myös vaikuttavuuden arviointi.

34. Ammatillista koulutusta koskevien toimien arviointiin tarvitaan vähintään seuraavat indikaattorit [16]:

a) tuotosindikaattorit: (nais)osallistujien määrä ja järjestettyjen kurssien määrä

b) tulosindikaattorit: kurssin päättäneiden osallistujien määrä, vaaditun pätevyyden saaneiden osallistuneiden määrä, ja

c) vaikutusindikaattorit: jatkokoulutukseen menneiden harjoittelijoiden määrä, niiden harjoittelijoiden määrä, jotka saivat työpaikan ja jotka ovat edelleen työssä määrätyn ajan (esim. 6 tai 12 kuukautta) kuluttua kurssista.

35. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti:

a) ovatko kohdassa 34 käsitellyt asianmukaiset indikaattorit yksilöity ja tuotosten, tulosten ja vaikutuksen mittaamiseen tarkoitetut päämäärät asetettu

b) olivatko toimien täytäntöönpanosta vastaavien elinten indikaattoreista keräämät seurantatiedot luotettavia ja

c) näyttikö saatavilla olevien seurantatietojen perusteella siltä, että päämäärät on saavutettu.

Indikaattorit olivat liian kapea-alaisia

36. Tuotosindikaattorit oli laadittu kaikille tarkastetuille ohjelmille, mutta tulos- ja vaikutusindikaattorien kohdalla tilanne vaihteli. Yhdessä tapauksessa oli kumpiakin indikaattorityyppejä, kun taas toisessa ei ollut laadittu kumpiakaan. Muissa kolmessa ohjelmassa oli joko tulos- tai vaikutusindikaattoreita, mutta ei molempia. Tarkastuksessa pantiin merkille seuraavat tekijät:

a) Työllistymistilannetta 6–12 kuukautta koulutuksen päättymisestä ei käytetty indikaattorina neljässä ohjelmassa, vaikka joissakin tapauksissa tieto oli saatavilla yksittäisten hankkeiden tasolla (ks. laatikko 6). Muitakaan tekijöitä, kuten työn kestoa (eli lyhyt- tai pitkäaikaisuutta) ja työn tasoa (laatu ja palkka), ei otettu huomioon.

b) Yhdellä ohjelmista ei ollut tarpeeksi paljon erilaisia indikaattoreita, joten hyödyllistä analyysiä ei voitu tehdä. Toisessa tapauksessa indikaattorit eivät sopineet mittaamaan toteutettujen koulutustoimien saavutuksia (ks. laatikko 7).

Laatikko 6

Lombardiassa viranomaiset tutkivat otoksen hankkeita siltä kannalta, mikä oli harjoittelijoiden työllisyystilanne 12 kuukautta koulutustoimien päättämisen jälkeen. Tilintarkastustuomioistuin piti tätä esimerkkinä "hyvästä käytännöstä".

Andalusiassa oli laadittu indikaattori, jonka avulla mitattiin harjoittelijoiden onnistumista työnhaussa. Tietojen keruussa havaittiin kuitenkin joitakin puutteita. Esimerkiksi eräälle toimelle oli myönnetty 35 prosenttia kaikista toimenpiteeseen liittyvistä menoista, mutta relevanttia tietoa oli saatavilla ainoastaan 42 prosentista niistä toimeen kuuluvista koulutuskursseista, jotka oli poimittu otokseen.

Laatikko 7

Andalusiassa "kuuden kuukauden kuluessa toimista saatujen työpaikkojen määrä" -indikaattorissa ei otettu riittävällä tavalla huomioon osarahoitettujen toimenpiteiden erityispiirteitä. Menoista 40 prosenttia kohdennettiin neuvontaan ja ennen koulutusta toteutettaviin toimiin, joten osuvampia indikaattoreita olisivat kenties olleet lisäkoulutukseen hakeutuneiden ja työpaikanhakijoiksi rekisteröityneiden määrä. Lisäksi 20 prosenttia harjoittelijoista oli jo työllistyneitä ja heidän vastauksensa vääristivät indikaattorin avulla saatuja tuloksia.

Tietyt Skotlannissa toteutetun ohjelman indikaattorit, kuten "osittaisen/täyden pätevyyden saavuttaneiden naisten/henkilöiden määrä" olivat liian laaja-alaisia, ja täten niillä ei ollut paljoa merkitystä mitattaessa koulutustoimien tuloksia. Indikaattorin mukaan yhden pätevyyteen tähtäävän oppimiskokonaisuuden suorittaminen vastasi täyden pätevyyden saavuttamista, vaikka oppimisvaikutusta ei voitu millään tavoin arvioida vertailukelpoiseksi.

Kaikille toimenpiteille ei asetettu päämääriä

37. Kaikille tarkastetuille toimenpiteille ei ollut asetettu päämääriä [17]: Kahdessa tapauksessa päämääriä ei ollut määrällistetty lainkaan ja yhdessä tapauksessa ainoa määrällinen päämäärä oli "osallistujien määrä", vaikka ohjelman yhteydessä oli yksilöity useita tuotos- ja tulosindikaattoreita.

38. Niiden kahden toimenpiteen osalta, joille oli asetettu päämäärät, ei ollut mitenkään selvitetty, miten nämä oli laadittu, ja yhdessä tapauksessa päämääriä oli muutettava huomattavasti väliarvioinnin jälkeen (ks. laatikko 8).

Seurantatiedot eivät olleet luotettavia eivätkä aina kattavia

39. Kahdessa viidestä ohjelmasta osallistujien määrää koskevat tuotosindikaattorit havaittiin epäluotettaviksi. Neljässä ohjelmassa koulutuksen päättäneiden ja pätevyyden saaneiden määriä koskevien tulosindikaattorien havaittiin myös olevan epäluotettavia.

Laatikko 8

Skotlannissa toteutetussa ohjelmassa määrälliset päämäärät oli asetettu jäljempänä olevassa taulukossa esitetyllä tavalla. Tilintarkastustuomioistuin ei kyselyistään huolimatta saanut tietoa siitä, miten vertailuarvot oli vahvistettu, tai siitä, miten alkuperäisiin tai tarkistettuihin päämääriin oli päästy.

Indikaattori | Päämäärä (alkuperäinen) | Päämäärä (muutettu) | Vertailuarvo |

Työllistyneet naiset | 31 % | 5,51 % | 25-40 % |

Lisäkoulutukseen hakeutuneet naiset | 42 % | 17,56 % | 20-30 % |

40. Perustana olevissa tiedoissa havaittiin seuraavat puutteet:

a) Tiedot eivät olleet kattavia etenkään siltä osin, mitä koulutuksen saaneet ihmiset tekivät 6–12 kuukauden kuluttua koulutuksesta (ks. myös kohta 36).

b) Määrittelyyn tai määritelmien tulkintaan liittyi ongelmia, esimerkiksi Skotlannissa ilmoitus aikomuksesta jatkaa kouluttautumista hyväksyttiin ikään kuin jatkokoulutus olisi jo suoritettu. Lisäksi Skotlannissa ja Ranskassa monivuotisia kursseja suorittavat harjoittelijat laskettiin usean kertaan eli kerran kunakin osallistumisvuotena.

c) Tiedoissa oli eroavaisuuksia. Esimerkiksi Skotlannissa kyselytulokset koulutuksen päättäneiden ihmisten työstä vastasivat raportoituja tuloksia ainoastaan puolessa tarkastetuista hankkeista ja vuotta 2006 koskevassa vuotuisessa täytäntöönpanokertomuksessa 14371 henkilön raportoitiin saaneen ohjausta, kun taas kirjattujen osallistuneiden kokonaismäärä oli 11972.

41. Jotta osarahoitettujen hankkeiden saavutuksista tehdyt päätelmät olisivat tarkoituksenmukaisia, on tärkeää, että hankkeiden edistäjien toimittamat seurantatiedot ovat luotettavia ja kattavia. Tarkastuksen aikana huomattiin, että useimmissa tapauksissa hallintoviranomainen ja elin, jolle tarkastustehtävät oli siirretty, eivät arvioineet lainkaan hankkeiden edistäjien toimittamia seurantatietoja.

42. Komissio, joka vastaanottaa vuotuiset täytäntöönpanokertomukset, ei käsitellyt kertomusten sisältämiä epäjohdonmukaisuuksia eikä kommentoinut vaikutusindikaattorien (kuten "harjoittelijoiden työllisyystilanne "x" kuukauden kuluttua koulutuksesta") puuttumista. Komissio ei myöskään tarkastanut seurantatietojen luotettavuutta paikalla tehtyjen tarkastusten yhteydessä [18], vaikka kaikkien ohjelmien väliarvioinneissa oli yksilöity puutteita seurannassa ja raportoinnissa.

Arviointi kärsi siitä, että tuloksiin ja vaikutukseen liittyvät päämäärät, vertailuarvot ja luotettavat tiedot puuttuivat

43. Osarahoitettujen koulutustoimien vaikuttavuuden arviointia vaikeutti se, että indikaattoreita ja päämääriä ei ollut riittävästi (ks. kohdat 36–38) ja että tiedot eivät olleet luotettavia (ks. kohdat 39 ja 40).

44. Kahden tarkastetun ohjelman osalta hallintoviranomaiset pyrkivät arvioimaan, kohdennettiinko koulutus asianmukaisesti: ne varmistivat, oliko koulutuksen jälkeen saaduilla työpaikoilla ja suoritetulla koulutustyypillä jonkinlainen yhteys. Analyysien perusteella tehdyt päätelmät erosivat toisistaan. Lombardiassa 77 prosenttia työtä saaneista osallistujista vahvisti, että hankittu ammattitaito vastasi työnantajan vaatimuksia, kun taas yhden Andalusiassa toteutetun merkittävän toimen kohdalla ainoastaan 28 prosenttia työtä saaneista oli sitä mieltä, että heidän työnsä liittyi suoritettuun koulutukseen.

Päätelmät ja suositukset

45. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti Euroopan sosiaalirahastosta kaudella 2000–2006 osarahoitetut naisten ammatilliseen koulutukseen liittyvät toimet. Tarkastettujen toimenpiteiden laadinnassa ja hankkeiden valinnassa esiintyi useita puutteita. Lisäksi niitä esiintyi ohjelmien tuloksellisuuden seurannassa.

Ammatillista koulutusta koskevien toimien valinta

46. Naisten ammatillista koulutusta koskevien toimien yksilöinnin ja valinnan osalta tilintarkastustuomioistuin toteaa, että toimenpideohjelmissa lueteltiin naisten työmarkkinoille pääsyn keskeiset esteet ja mainittiin "sukupuolten välisiä kuiluja", mutta tarkastettuihin ohjelmiin sisältyviä koulutustoimia ei ollut laadittu suoraan työmarkkinavaatimusten analyysin pohjalta (ks. kohdat 24–28).

47. Jäsenvaltioiden laatimiin ja komission hyväksymiin toimenpiteisiin sisältyvät toimet oli mahdollista toteuttaa usealla eri tavalla ja täten koulutustoimia ei kohdistettu riittävän hyvin tiettyihin ryhmiin (ks. kohdat 29–31).

48. Tarkastetuissa ohjelmissa havaittiin sitä vastoin, että ehdotetun koulutuksen ja todellisten työmarkkinatarpeiden yhdistäminen tyydyttävällä tavalla oli jätetty hankkeiden edistäjien tehtäväksi. Viranomaiset eivät hankkeiden valinnan yhteydessä tarkistaneet asianmukaisesti, olivatko hankkeiden edistäjien esittämät perustelut päteviä (ks. kohta 27).

49. Tietyissä hankkeissa, joiden tavoitteeksi oli ilmoitettu naisten työllistymisen edistäminen aloilla, joilla he ovat aliedustettuja, koulutus keskittyi yhä perinteisille naisten aloille (ks. kohta 30). Tietyissä tarkastetuissa hankkeissa valitut hakijat eivät välttämättä olleet niitä, jotka olisivat eniten tarvinneet apua työmarkkinoille pääsyssä (ks. kohta 31).

50. Edellä esitetyn perusteella tilintarkastustuomioistuin antaa seuraavat suositukset:

a) Tulevien jäsenvaltioissa valmisteltavien ja komission hyväksymien toimenpideohjelmien laadinnassa otetaan huomioon työmarkkinaolojen analyysi sekä puuttuvan ammattitaidon että niiden erityistoimien osalta, joita tarvitaan naisten työmarkkinoille pääsyn ja osallisuuden parantamiseen, ja että koulutustyyppi ja asetetut tavoitteet valitaan suoraan kyseisen analyysin pohjalta.

b) Jäsenvaltioissa otetaan käyttöön huolellisesti suunniteltu hankevalintamenettely ja sitä sovelletaan asianmukaisesti. Menettelyn avulla hyväksytään ne hankkeet, joilla parhaiten ratkaistaan edellä mainitun analyysin perusteella havaitut työmarkkinaongelmat ja täten optimoidaan toimenpiteistä saatava lisäarvo.

Tavoitteiden saavuttaminen

51. Tarkastetuista ohjelmista saatavilla olevien seurantatietojen perusteella ei voida arvioida, saavutettiinko naisten ammatillista koulutusta koskeville toimille asetetut tavoitteet, koska:

a) indikaattoreita ei ollut riittävästi mittamaan kaikkia tarvittavia ominaisuuksia (ks. kohta 36)

b) päämääriä ei useinkaan ollut asetettu (ks. kohta 37)

c) seurantatiedot eivät olleet luotettavia tai kattavia eikä niiden avulla täten voitu tehdä luotettavia yleispäätelmiä (ks. kohdat 39 ja 40).

52. Tästä seuraa, että jäsenvaltioiden täytäntöönpanoviranomaiset ja komissio eivät pysty arvioimaan, missä määrin tavoitteet saavutettiin erityistoimenpiteiden avulla.

53. Edellä esitetyn perusteella tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio vastaisuudessakin seuraa, käyttävätkö jäsenvaltiot asianmukaisia ja toteuttamiskelpoisia indikaattoreita ja kokoavatko ne luotettavia tietoja, joiden avulla voidaan tehdä tarkoituksenmukaisia päätelmiä osarahoitettujen toimien tehokkuudesta ja vaikuttavuudesta.

Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 12. marraskuuta 2009 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

presidentti

[1] Neuvoston asetus (ETY) N:o 2081/93 asetuksen (ETY) N:o 2052/88 muuttamisesta (EYVL L193, 31.7.1993, s. 5).

[2] Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kohti sukupuolten tasa-arvoa koskevaa yhteisön puitestrategiaa (2001–2005), KOM(2000) 335 lopullinen.

[3] Uusin komission kertomus (KOM(2008) 10 lopullinen) neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle on annettu 23. tammikuuta 2008.

[4] Ohjelmakautta koskeva 1994–1999 neuvoston asetus (ETY) N:o 2084/93 asetuksen (ETY) N:o 4255/88 muuttamisesta (EYVL L 193, 31.7.1993, s. 39), ja erityisesti sen 1 artiklan 1 kohdan d alakohta, sekä ohjelmakautta 2000–2006 koskeva Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1784/1999 (EYVL L 213, 13.8.1999, s. 5), ja erityisesti sen 2 artiklan 1 kohdan b ja e alakohta.

[5] Talous- ja sosiaalineuvosto antoi päätöslauselmat 1997/2 sukupuolinäkökohtien valtavirtaistamisesta kaikkiin Yhdistyneiden kansakuntien järjestelmään sisältyviin toimintalinjoihin ja ohjelmiin.

[6] Määrästä ilmoitettiin toiminta-alojen jaottelua koskevalla koodilla 25. Koodista säädetään rakennerahastoista myönnettävän tuen hallinto- ja valvontajärjestelmistä annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 438/2001 (EYVL L 63, 3.3.2001, s. 21).

[7] Naisten ammatillista koulutusta koskevien toimien menoille ei ole erillistä ilmoituskoodia. Täten niille myönnetty kokonaismäärä voidaan arvioida ainoastaan tarkastetuilta jäsenvaltioilta saatujen tietojen perusteella.

[8] Tätä perusprosessia sovelletaan kaikkiin Euroopan sosiaalirahastosta osarahoitettuihin toimenpiteisiin.

[9] Lisätietoja esitetään erityiskertomuksessa nro 1/2007 välivaiheen menettelyiden täytäntöönpanosta rakennerahastojen ohjelmakaudella 2000–2006 (EUVL C 124, 5.6.2007).

[10] 1)Saksa: toimenpideohjelma Sachsen-Anhalt, tavoite 1 – 1999DE161PO003Valittu painopiste 4, toimenpide 4.51 ("naisten pätevöitymistä ja integraatiota koskevat erityistoimet");2)Espanja: toimenpideohjelma Andalusia, tavoite 1 – 2000ES161PO003Valittu painopiste 45, toimenpiteet 45.16 ("naisten työllistyvyyden parantaminen") ja 45.17 ("naisten liiketoiminnan edistäminen");3)Ranska: yhtenäinen ohjelma-asiakirja Ranska, tavoite 3 – 1999FR053DO001Valittu painopiste 5, toimenpide 8/9 ("naisten työmarkkinoille pääsyn ja osallistumisen kehittäminen, ajankäytön parantaminen ja toimijoiden ammattimaistaminen");4)Yhdistynyt kuningaskunta: toimenpideohjelma Skotlanti, tavoite 3 – 1999GB053PO002Valittu painopiste 5, toimenpide 5.1 ("sukupuolten välisen epätasapainon korjaaminen: kannustavien toimien edistäminen");5)Italia: toimenpideohjelma Lombardia, tavoite 3 – 1999IT053PO010Valittu painopiste E, toimenpide E1 ("naisten työmarkkinoille pääsyn ja osallistumisen edistäminen").

[11] Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 41 artiklan 2 kohdan c alakohdassa (EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1) vaaditaan nimenomaisesti, että seuraavat tekijät arvioidaan: miesten ja naisten tasa-arvo työmarkkinamahdollisuuksien ja heidän työssä saamansa kohtelun kannalta, mukaan lukien kunkin ryhmän erityisrajoitteet, sekä strategian ja tukitoimien ennakoidut vaikutukset, etenkin naisten ja miesten työmarkkinoille sijoittumisen, koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen, naisten yrittäjyyden sekä perhe- ja työelämän yhteensovittamisen kannalta.

[12] Rakennerahastojen tukitoimenpiteiden ennakkoarviointi. Asiakirja oli tarkoitettu kansallisille, alueellisille ja paikallisille viranomaisille, jotka vastasivat yhteisön rakennetukitoimenpiteiden ohjelmoinnista kaudella 2000–2006.

[13] Asetuksen (EY) N:o 1260/1999 41 artiklan 3 kohdassa täsmennetään, että ennakkoarvioinnissa on osoitettava, että ohjelmaan sisältyvät toimenpiteet ovat yhdenmukaisia vastaavien painopisteiden tavoitteiden kanssa, ja sen jälkeen tarkistettava valintakriteerien asianmukaisuus.

[14] Komission tiedonanto tasa-arvon valtavirtaistamisen toteuttamisesta rakennerahastojen ohjelma-asiakirjoissa ohjelmakaudella 2000–2006, KOM(2002) 748 lopullinen, 20.12.2002.

[15] Ministeriön päätös, (BOJA nro 146, 19. joulukuuta 2000, s.18.647).

[16] Indikaattorit määritettiin tilintarkastustuomioistuimen arvioinnin perusteella. Arviointi koski tarkastettuja ohjelmia, komission vuonna 1999 antamia ohjeita (MEANS-asiakirjoja, jonka tarkoituksena oli parantaa rakennetoimien arviointimenetelmiä) ja komission vuonna 1999 antamia ohjeita Euroopan sosiaalirahaston kauden 2000–2006 tukea koskevia valvonta- ja arviointijärjestelmiä varten (Guidelines for systems of monitoring and evaluation of ESF assistance in the period 2000–2006).

[17] Vastaava päätelmä tehtiin jo rakennerahastojen tukitoimiin liittyvän ohjelmatyön täytäntöönpanoa kaudella 2000–2006 koskevassa tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa nro 7/2003 (EUVL C 174, 23.7.2003). Kertomuksen 89 kohdassa todetaan, että indikaattorit eivät olleet riittävän määrällisiä tai tarkoituksenmukaisia.

[18] Tilintarkastustuomioistuin on jo aiemmin käsitellyt tätä asiaa etenkin ohjelmakaudella 1994–1999 toteutettujen tavoite 1 ja 3 -ohjelmien (rakennerahastot) jälkiarviointeja koskevan erityiskertomuksensa nro 10/2006 (EUVL C 302, 12.12.2006) kohdassa 120: "Arviointiprosessin kehittämiseksi komission on otettava käyttöön paremmat laadunvalvontamenettelyt ja sovellettava niitä tehokkaasti, jotta tarkasteltavina olleissa arvioinneissa havaitut ongelmat eivät toistu tulevissa jälkiarvioinneissa. Kyseisillä menettelyillä tulisi varmistaa, että: a) relevantteja ja luotettavia tietoja kerätään säännöllisesti ja että tiedot ovat saatavilla kaikissa arviointiprosessin vaiheissa (…)".

--------------------------------------------------