1Johdanto

Sisäisiä siirtoja ja uudelleensijoittamista koskevassa yhdennessätoista kertomuksessa esitetään 2. maaliskuuta julkaistun edellisen kertomuksen jälkeen päivitetty tilannekatsaus sisäisten siirtojen järjestelmän ja uudelleensijoittamisjärjestelmän täytäntöönpanosta, ja kuvataan puutteet, jotka on korjattava, ja toimet, jotka on toteutettava kummankin järjestelmän puitteissa annettujen sitoumusten täyttämiseksi.

Kreikkaan saapuvien maahantulijoiden määrä on nyt pienempi, mutta maalla on edelleen paineita sijoittaa yli 62 200 maahantulijaa, jotka ovat yhä sen alueella. Heistä noin 14 000 on saarilla ja noin 48 200 manner-Kreikassa. Italiaan on tullut vuoden alusta 24 672 maahantulijaa, mikä merkitsee 36 prosentin kasvua verrattuna samaan ajanjaksoon vuonna 2016. Italiassa eritrealaiset ovat tärkein sisäisten siirtojen piiriin kuuluva kansalaisuusryhmä, ja heidän määränsä on vähentynyt merkittävästi vuonna 2017. Eritreasta tulleet muodostivat vuonna 2016 toiseksi suurimman tulijaryhmän, ja heidän osuutensa oli 11,5 prosenttia. Maaliskuussa 2017 Eritreasta tulleet olivat vasta kymmenenneksi suurin tulijaryhmä, ja heidän osuutensa oli vain 2,4 prosenttia tulijoista. Tästä jyrkästä laskusta huolimatta muihin jäsenvaltioihin olisi vielä sijoitettava huomattava määrä eritrealaisia, joista suurin osa saapui vuonna 2016 (11 000). Sisäiset siirrot ovat sen vuoksi yksi keskeisimmistä toimenpiteistä, joilla lievennetään Kreikkaan ja Italiaan kohdistuvaa painetta ja jaetaan vastuu kansainvälistä suojelua selkeästi tarvitsevista maahantulijoista.

Kuten aiemmin on todettu, Italiassa ja Kreikassa oleskelevien sisäisten siirtojen piiriin kuuluvien henkilöiden määrä on pienempi kuin neuvoston päätöksissä esitettiin. Tähän mennessä Kreikassa on rekisteröity 26 997 sisäistä siirtoa hakenutta tulijaa ja Italiassa 8 000. Kreikassa, jossa rekisteröityjen sisäistä siirtoa hakeneiden tulijoiden määrän odotetaan pysyvän vakaana, noin 14 000 henkilöä odottaa yhä siirtoa. Kaikkien sisäisten siirtojen piiriin kuuluvien tulijoiden siirtäminen jäljellä olevien kuukausien aikana on sen vuoksi mahdollista, ja se olisi asetettava ensisijaiseksi tavoitteeksi. Kuukausittaisten tavoitteiden, joihin kuuluu vähintään 1 500 henkilön siirtäminen Italiasta ja vähintään 3 000 henkilön siirtäminen Kreikasta, tarkoituksena on helpottaa ja nopeuttaa sisäisten siirtojen piiriin kuuluvien siirtoja tehokkaalla ja sujuvalla tavalla neuvosten päätöksissä säädettyjen määräaikojen puitteissa, ja näin saavuttaa tämän hätätoimenpiteen tavoite.

Komissio on jatkuvasti kehottanut jäsenvaltioita lisäämään pyrkimyksiään sisäisiä siirtoja koskevien tavoitteidensa saavuttamiseksi ja on valmis auttamaan jäsenvaltioita, jotta ne edistyisivät laillisten velvoitteidensa täyttämisessä. EU:n neuvoston maltalainen puheenjohtaja järjesti 27. maaliskuuta 2017 kokoontuneen oikeus- ja sisäasiain neuvoston yhteydessä erityisistunnon, jossa keskusteltiin siirtojen tehostamisesta. Keskusteluista on syntynyt tuloksia. Jotkin jäsenvaltiot, jotka eivät enää olleet osallistuneet kovin aktiivisesti siirtoihin, ovat taas vauhdittamassa niitä. Edistystä on saavutettu asianomaisten sidosryhmien avulla ja kuukausittaisissa siirroissa on saavutettu uusi ennätys (yli 1 600 henkilöä Kreikasta ja yli 800 Italiasta). Näin ollen sisäisesti siirrettyjen henkilöiden määrä 10. huhtikuuta 2017 on yhteensä 16 340 (5 001 Italiasta ja 11 339 Kreikasta). Tämä merkitsee 27 prosentin parannusta verrattuna edelliseen ennätyskuukauteen.

Kaikkien jäsenvaltioiden, ja erityisesti niiden, jotka eivät vielä ole toteuttaneet siirtoja, tehostetut ja koordinoidut toimet sekä kaikkien toimijoiden vankka yhteistyö ovat vielä tarpeen kaikkien siirtojen piiriin kuuluvien henkilöiden siirtämiseksi Italiasta ja Kreikasta syyskuuhun 2017 mennessä. Kuten aiemmissa kertomuksissa on todettu, sisäisten siirtojen toteuttamisessa tarvittavat edellytykset on nyt luotu ja niitä varten tarvittava operatiivinen infrastruktuuri on nyt täysimittaisesti käytössä. Italia, Kreikka, EU:n virastot ja kansainväliset järjestöt ovat lisänneet valmiuksiaan, jotta ne pystyisivät saavuttamaan asetetut tavoitteet. Joillakin jäsenvaltioilla on kuitenkin edelleen vaikeuksia noudattaa siirtoja koskevissa käytänteissä sovittuja määräaikoja tiettyjen vaiheiden osalta, mikä aiheuttaa siirtojen tehostamista estäviä pullonkauloja. Tähän yhdenteentoista kertomukseen sisältyy tietyille jäsenvaltioille kohdistettuja suosituksia sellaisten pullonkaulojen poistamiseksi, jotka vaikuttavat siirtojen helpottamiseksi ja nopeuttamiseksi toteutettaviin yhteisiin toimiin.

Uudelleensijoittamisen osalta voidaan todeta, että heinäkuussa 2015 annettujen päätelmien täytäntöönpano, johon kuului 22 504 henkilön uudelleensijoittaminen, on edistynyt hyvin. Tähän mennessä on uudelleensijoitettu 15 492 kansainvälistä suojelua tarvitsevaa henkilöä, mikä on melkein kaksi kolmasosaa sovitusta määrästä. 28. helmikuuta 2017 lähtien on uudelleensijoitettu 1 070 henkilöä pääasiassa Turkista, Jordaniasta ja Libanonista. Osalla tämän EU-järjestelmän puitteissa toteutettavista uudelleensijoittamisista tuetaan myös EU:n ja Turkin julkilausumassa esitetyn uudelleensijoittamisen täytäntöönpanoa. Järjestelmän käynnistämispäivästä 4. huhtikuuta 2016 lähtien sen puitteissa on uudelleensijoitettu Turkista EU:hun 4 618 syyrialaista, joista 1 053 on sijoitettu edellisen kertomuksen julkaisemisen jälkeen.

2Sisäiset siirrot

Sisäisten siirtojen tahti on kiihtynyt kuluvan kuukauden aikana, ja lisätoimilla voitaisiin saavuttaa asetetut tavoitteet.

Saksa on absoluuttisesti mitattuna maa, joka on tähän mennessä toteuttanut eniten sisäisiä siirtoja (3 511 henkilöä), seuraavana ovat Ranska (3 157) ja Alankomaat (1 636). Juuri nyt Malta ja Suomi ovat ainoat jäsenvaltiot, jotka ovat saavuttamassa ajallaan tavoitteensa sekä Italiasta että Kreikasta tehtävien siirtojen osalta (ks. liite 3). MyösLuxemburg, Alankomaat ja Portugali edistyvät tasaisesti Kreikasta ja Italiasta tehtäviä siirtoja koskevien tavoitteidensa osalta. Norja aikoo toteuttaa sitoumustensa mukaiset siirrot.

Joidenkin muiden jäsenvaltioiden osalta tilanne on kuitenkin edelleen epätyydyttävä. Unkari ja Puola eivät edelleenkään osallistu sisäisten siirtojen järjestelmään, eivätkä ne sen vuoksi ole täyttäneet velvoitteitaan. Tšekki ei ole sitoutunut sisäisiin siirtoihin vuoden 2016 toukokuusta lähtien eikä ole siirtänyt ketään vuoden 2016 elokuun jälkeen, mikä merkitsee sitä, että maa on toteuttanut sisäisistä siirroistaan alle yksi prosenttia. Bulgaria, Kroatia ja Slovakia ottavat siirrettäviä hakijoita vastaan vain hyvin rajoitetusti (2 prosenttia niille osoitetuista määristä).