EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 21.12.2016 COM(2016) 883 final 2016/0409(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä poliisiyhteistyössä ja rikosasioissa tehtävässä oikeudellisessa yhteistyössä, asetuksen (EU) N:o 515/2014 muuttamisesta sekä asetuksen (EY) N:o 1986/2006, neuvoston päätöksen 2007/533/YOS ja komission päätöksen 2010/261/EU kumoamisesta



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Euroopan unioni on kahden viime vuoden aikana pyrkinyt löytämään vastauksia kolmeen erilliseen haasteeseen: muuttoliikkeen hallintaan, EU:n ulkorajojen yhdennettyyn valvontaan sekä terrorismin ja rajat ylittävän rikollisuuden torjuntaan. Jotta näihin haasteisiin voidaan vastata tehokkain toimenpitein ja luoda toimiva ja todellinen turvallisuusunioni, olennaisen tärkeässä asemassa on tehokas tiedonvaihto sekä jäsenvaltioiden kesken että jäsenvaltioiden ja asiaankuuluvien EU:n virastojen välillä. EU:n ja Schengenin säännöstöön osallistuvien maiden maahanmuutto-, poliisi-, tulli- ja oikeusviranomaisten välisen tehokkaan yhteistyön menestyksekkäin väline on Schengenin tietojärjestelmä (SIS). Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten, kuten poliisin, rajavartijoiden ja tullivirkailijoiden, on voitava saada korkealaatuista tietoa tarkastamistaan henkilöistä tai esineistä sekä selkeät ohjeet siitä, mitä kussakin tapauksessa on tehtävä. Laajamittainen SIS-tietojärjestelmä muodostaa Schengen-yhteistyön ydinosan, ja sillä on olennainen asema helpotettaessa ihmisten vapaata liikkuvuutta Schengen-alueella. Sen avulla toimivaltaiset viranomaiset voivat tallentaa ja hakea tietoja etsintäkuulutetuista henkilöistä, henkilöistä, joilla ei ehkä ole oikeutta saapua EU:n alueelle tai oleskella siellä, kadonneista henkilöistä – erityisesti lapsista – ja esineistä, jotka on mahdollisesti varastettu tai kavallettu tai jotka ovat muutoin kadonneet. SIS-järjestelmässä on tiettyä henkilöä tai esinettä koskevien tietojen lisäksi selkeät ohjeet siitä, mitä toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä henkilön tai esineen löytyessä. Komissio suoritti SIS-järjestelmän kattavan arvioinnin vuonna 2016, kolme vuotta toisen sukupolven SIS-järjestelmän käyttöönoton jälkeen. Arviointi osoitti, että SIS-järjestelmän toiminta on ollut aidosti menestyksellistä. Vuonna 2015 kansalliset toimivaltaiset viranomaiset tekivät SIS-järjestelmässä lähes 2,9 miljardia hakua henkilöistä ja esineistä ja vaihtoivat yli 1,8 miljoonaa lisätietoa. Järjestelmän vaikuttavuutta ja tehokkuutta olisi kuitenkin edelleen lisättävä näiden myönteisten kokemusten perusteella, kuten komission työohjelmassa vuodeksi 2017 todettiin. Tätä varten komissio esittää ensimmäiset kolme ehdotusta, joilla mainitun arvioinnin perusteella parannetaan ja laajennetaan SIS-järjestelmän käyttöä. Samanaikaisesti se pyrkii edelleen lisäämään nykyisten ja tulevien lainvalvonta- ja rajavalvontajärjestelmien yhteentoimivuutta jatkaen näin tietojärjestelmiä ja niiden yhteentoimivuutta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän käynnissä olevaa työtä. Nämä ehdotukset koskevat järjestelmän käyttöä a) rajaturvallisuuden ylläpitämisessä, b) poliisiyhteistyössä ja rikosasioissa tehtävässä oikeudellisessa yhteistyössä ja c) laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamisessa. Ensimmäiset kaksi ehdotusta yhdessä muodostavat SIS-järjestelmän perustamisen, toiminnan ja käytön oikeusperustat. Ehdotus, joka koskee SIS-järjestelmän käyttöä laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamisessa, täydentää sen käyttöä rajaturvallisuuden ylläpitämisessä koskevaa ehdotusta ja sen sisältämiä säännöksiä. Sillä perustetaan uusi kuulutusluokka ja edistetään direktiivin 2008/115/EY täytäntöönpanoa ja seurantaa. Koska jäsenvaltioiden osallistuminen EU:n toimenpiteisiin vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella perustuu eriytettyyn yhdentymiseen, on tarpeen hyväksyä kolme erillistä säädöstä, jotka toimivat kuitenkin saumattomasti yhteen. Näin mahdollistetaan järjestelmän laaja toiminta ja käyttö. Tämän rinnalla komissio pyrkii lisäämään ja parantamaan tiedonhallintaa EU:n tasolla, joten se käynnisti huhtikuussa 2016 pohdinnan vahvemmista ja älykkäämmistä tietojärjestelmistä rajaturvallisuuden ja sisäisen turvallisuuden tueksi. Kokonaistavoitteena on varmistaa, että toimivaltaisilla viranomaisilla on järjestelmällisesti käytettävissään tarvittavat tiedot eri tietojärjestelmistä. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi komissio on tarkastellut olemassa olevaa tietoarkkitehtuuria havaitakseen tiedoissa olevat puutteet ja katvealueet, jotka johtuvat nykyisten järjestelmien toimintojen puutteista sekä EU:n tiedonhallinnan kokonaisarkkitehtuurin hajanaisuudesta. Komissio on perustanut tämän työn tueksi tietojärjestelmiä ja niiden yhteentoimivuutta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän, jonka alustavia havaintoja tietojen laadun ongelmista on hyödynnetty tässä ensimmäisessä ehdotuspaketissa. Myös puheenjohtaja Junckerin syyskuussa 2016 pitämässä puheessa unionin tilasta todetaan, että on tärkeää korjata tiedonhallinnan puutteet ja parantaa tietojärjestelmien yhteentoimivuutta ja -kytkentää. Tietojärjestelmiä ja niiden yhteentoimivuutta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän on tarkoitus esittää havaintonsa vuoden 2017 ensimmäisen puoliskon aikana, ja komissio harkitsee vuoden 2017 puolivälissä toisen ehdotuspaketin esittämistä niiden pohjalta SIS-järjestelmän yhteentoimivuuden parantamiseksi muiden tietojärjestelmien kanssa. Yhtä tärkeä osa tätä työtä on vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston (eu-LISA) perustamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 1077/2011 tarkistaminen. Myös siitä esitetään todennäköisesti erilliset komission ehdotukset vuoden 2017 aikana. Investoiminen nopeaan, tehokkaaseen ja laadukkaaseen tiedonvaihtoon ja tiedonhallintaan ja EU:n tietokantojen ja tietojärjestelmien yhteentoimivuuden varmistaminen on tärkeä osa tämänhetkisiin turvallisuushaasteisiin vastaamista. Tämä ehdotus on osa ensimmäistä ehdotuspakettia, jonka tarkoituksena on parantaa SIS-järjestelmän toimintaa ja sen käyttöä poliisiyhteistyössä ja rikosasioissa tehtävässä oikeudellisessa yhteistyössä. Ehdotuspaketti perustuu seuraaviin: 1)komission lupaus parantaa SIS-järjestelmän lisäarvoa lainvalvonnan näkökulmasta, jotta voidaan vastata uusiin uhkiin; 2)SIS-järjestelmän täytäntöönpanossa viimeisten kolmen vuoden aikana saavutettujen tulosten lujittaminen; tässä yhteydessä SIS-keskusjärjestelmään on tehty teknisiä muutoksia eräiden nykyisten kuulutusluokkien laajentamiseksi ja uusien toimintojen luomiseksi; 3)suositukset, jotka koskevat SIS-järjestelmän kattavaan arviointiin perustuvia teknisiä ja menettelyllisiä muutoksia; 4)SIS-järjestelmän loppukäyttäjien esittämät teknisiä parannuksia koskevat pyynnöt; sekä 5)tietojärjestelmiä ja niiden yhteentoimivuutta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän alustavat havainnot tietojen laadusta. Koska tämä ehdotus liittyy erottamattomasti komission asetusehdotukseen, joka koskee SIS-järjestelmän perustamista, toimintaa ja käyttöä rajatarkastuksissa, teksteissä on monia samoja säännöksiä. Näihin kuuluvat toimenpiteet, jotka kattavat SIS-järjestelmän käytön alusta loppuun, toisin sanoen keskusjärjestelmän ja kansallisten järjestelmien toiminnan lisäksi myös loppukäyttäjien tarpeet; toiminnan jatkuvuutta koskevat tehostetut toimenpiteet; tietojen laatua, tietosuojaa ja tietoturvaa koskevat toimenpiteet ja seuranta-, arviointi- ja raportointijärjestelyjä koskevat säännökset. Molemmissa ehdotuksissa myös laajennetaan biometristen tietojen käyttöä. Toisen sukupolven SIS-järjestelmän nykyinen oikeudellinen kehys, joka koskee sen käyttöä poliisiyhteistyössä ja rikosasioissa tehtävässä oikeudellisessa yhteistyössä, perustuu aiempaan kolmannen pilarin säädökseen, neuvoston päätökseen 2007/533/YOS, sekä aiempaan ensimmäisen pilarin säädökseen, asetukseen (EY) N:o 1986/2006. Tässä ehdotuksessa konsolidoidaan nykyisten säädösten sisältö ja lisätään niihin uusia säännöksiä, jotta voidaan: parantaa SIS-järjestelmän käyttöä koskevien kansallisten menettelyjen yhdenmukaisuutta erityisesti terrorismiin liittyvien rikosten sekä sellaisten lasten osalta, jotka ovat vaarassa joutua vanhemman tekemän lapsikaappauksen uhriksi;

laajentaa SIS-järjestelmän soveltamisalaa sisällyttämällä olemassa oleviin kuulutuksiin uusia biometrisiä tunnisteita; toteuttaa teknisiä muutoksia, joilla parannetaan turvallisuutta ja vähennetään hallinnollista rasitusta, säätämällä pakollisista kansallisista kopioista ja niiden toteutuksessa noudatettavista yhteisistä teknisistä standardeista; käsitellä koko SIS-järjestelmän käyttöketju alusta loppuun saakka siten, että otetaan huomioon keskusjärjestelmä ja kansalliset järjestelmät ja lisäksi varmistetaan, että loppukäyttäjät saavat kaikki tehtäviensä suorittamiseksi tarvittavat tiedot ja että he noudattavat kaikkia turvallisuussääntöjä käsitellessään SIS-järjestelmän tietoja. •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen sekä nykyisten ja tulevien säädösten kanssa Tämä ehdotus liittyy läheisesti muihin unionin politiikkoihin ja täydentää niitä. Näitä ovat seuraavat: 1)Sisäinen turvallisuus, jota käsitellään Euroopan turvallisuusagendassa ja toimivan ja todellisen turvallisuusunionin luomiseen tähtäävissä komission toimissa, jotta voidaan estää, paljastaa ja tutkia terrorismirikoksia ja muuta vakavaa rikollisuutta sekä nostaa niiden perusteella syytteitä antamalla lainvalvontaviranomaisille oikeus käsitellä sellaisten henkilöiden henkilötietoja, joiden epäillään osallistuneen terrorismiin tai vakavaan rikollisuuteen. 2)Tietosuoja siltä osin, että ehdotuksessa varmistetaan niiden henkilöiden perusoikeuksien suoja, joiden henkilötietoja käsitellään SIS-järjestelmässä. Tämä ehdotus liittyy läheisesti myös voimassaolevaan unionin lainsäädäntöön ja täydentää sitä seuraavilla aloilla: 3)Eurooppalainen raja- ja merivartiosto siltä osin kuin on kyse sen henkilöstön pääsystä SIS-järjestelmään ehdotetun EU:n matkustustieto- ja lupajärjestelmän (ETIAS) yhteydessä sekä SIS-järjestelmään pääsyn mahdollistavan teknisen käyttöliittymän tarjoamisesta eurooppalaisen raja- ja merivartioston ryhmille, palauttamiseen liittyviin tehtäviin osallistuvan henkilöstön ryhmille ja muuttoliikkeen hallinnan tukiryhmille, joilla on toimeksiantonsa rajoissa oikeus saada pääsy SIS-järjestelmään tallennettuihin tietoihin ja tehdä niihin hakuja. 4)Europol siltä osin kuin tällä ehdotuksella laajennetaan Europolin oikeuksia saada toimeksiantonsa rajoissa pääsy SIS-järjestelmään tallennettuihin tietoihin ja tehdä niihin hakuja. 5)Prüm siltä osin kuin tähän ehdotukseen perustuvat muutokset, joilla mahdollistetaan yksilöiden tunnistaminen sormenjälkien (sekä kasvokuvan ja DNA-tunnisteen) avulla, täydentävät nykyisiä Prüm-säännöksiä, jotka koskevat tiettyjen kansallisten DNA-tietokantojen ja sormenjälkien automaattisten tunnistusjärjestelmien (AFIS) rajatylittävää vastavuoroista online-käyttöä. Tämä ehdotus liittyy läheisesti myös tulevaan unionin lainsäädäntöön ja täydentää sitä seuraavilla aloilla: 6)Ulkorajojen valvonta. Ehdotus täydentää ehdotettua Schengenin rajasäännöstön uutta periaatetta, jonka mukaan kaikki Schengen-alueelle tulevat tai sieltä lähtevät henkilöt, myös unionin kansalaiset, tarkastetaan järjestelmällisesti asiaankuuluvien tietokantojen avulla. Tarkoituksena on näin torjua terrorismiin syyllistyvien vierastaistelijoiden ilmiötä. 7)Rajanylitystietojärjestelmä. Ehdotuksessa otetaan huomioon rajanylitystietojärjestelmää (EES) koskeva ehdotus, jonka mukaan sen toiminnassa biometrisinä tunnisteina käytettäisiin sormenjälkien ja kasvokuvan yhdistelmää. 8)ETIAS. Ehdotuksessa otetaan huomioon ETIAS-järjestelmää koskeva ehdotus. Sen mukaan kolmansien maiden kansalaisille, jotka aikovat matkustaa EU:n alueelle, tehtäisiin perusteellinen turvallisuusarviointi, johon sisältyisi myös tietojen tarkistaminen SIS-järjestelmässä. 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta Ehdotukseen sisältyvien poliisiyhteistyötä ja rikosasioissa tehtävää oikeudellista yhteistyötä koskevien säännösten oikeusperustan muodostavat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 82 artiklan 1 kohdan d alakohta, 85 artiklan 1 kohta, 87 artiklan 2 kohdan a alakohta ja 88 artiklan 2 kohdan a alakohta. •Eriytetty yhdentyminen Tällä ehdotuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, jotka koskevat poliisiyhteistyötä ja rikosasioissa tehtävää oikeudellista yhteistyötä. Sen vuoksi on otettava huomioon seuraavat pöytäkirjoista ja Schengenin säännöstöön osallistuvien maiden kanssa tehdyistä sopimuksista johtuvat näkökohdat.

Tanska: Perussopimuksiin liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevan 4 artiklan mukaan Tanska päättää kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän asetuksen, saattaako se tämän asetuksen, jolla kehitetään Schengenin säännöstöä, osaksi kansallista lainsäädäntöään. Yhdistynyt kuningaskunta: Tämä asetus sitoo Yhdistynyttä kuningaskuntaa Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Schengenin säännöstön sisällyttämistä osaksi Euroopan unionia koskevan pöytäkirjan 5 artiklan mukaisesti sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/365/EY 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Irlanti: Tämä asetus sitoo Irlantia Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Schengenin säännöstön sisällyttämisestä osaksi Euroopan unionia tehdyn pöytäkirjan 5 artiklan ja Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/192/EY 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Bulgaria ja Romania: Tämä asetus on vuoden 2005 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös. Tätä asetusta on luettava yhdessä 29 päivänä kesäkuuta 2010 annetun neuvoston päätöksen 2010/365/EU kanssa, jonka mukaan Schengenin tietojärjestelmää koskevia Schengenin säännöstön määräyksiä sovelletaan Bulgariassa ja Romaniassa tietyin rajoituksin. Kypros ja Kroatia: Tämä asetus on vuoden 2003 liittymisasiakirjan 3 artiklan 2 kohdassa ja vuoden 2011 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös. Schengenin säännöstöön osallistuvat maat: Ehdotettu asetus sitoo Islantia, Norjaa, Sveitsiä ja Liechtensteinia näiden maiden osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehtyjen sopimusten perusteella. •Toissijaisuusperiaate Tämä ehdotus perustuu nykyiseen SIS-järjestelmään, joka on ollut toiminnassa vuodesta 1995, ja kehittää sitä. Alkuperäinen hallitustenvälinen kehys korvattiin 9. huhtikuuta 2013 unionin säädöksillä (asetus (EY) N:o 1987/2006 ja neuvoston päätös 2007/533/YOS). Toissijaisuusperiaatteen toteutumista koskeva kattava analyysi on tehty jo aikaisemmin. Tämän aloitteen tavoitteena on hioa nykyisiä säännöksiä, korjata havaittuja puutteita ja parantaa toimintamenettelyjä. SIS-järjestelmässä tapahtuvaa huomattavan laajaa tiedonvaihtoa jäsenvaltioiden välillä ei voida toteuttaa hajautettujen ratkaisujen avulla. Toimen laajuuden ja vaikutusten vuoksi tämän ehdotuksen tavoite voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla. Ehdotuksen tavoitteisiin kuuluvat muun muassa SIS-järjestelmän tehostamiseen tähtäävät tekniset parannukset sekä järjestelmän käytön yhdenmukaistaminen kaikissa osallistuvissa jäsenvaltioissa. Nämä tavoitteet ovat luonteeltaan kansainvälisiä ja tehokkaan tietojenvaihdon varmistamiseen liittyy haasteita yhä monimuotoisempien uhkien torjumiseksi, minkä vuoksi EU:lla on hyvät edellytykset ehdottaa ratkaisuja näihin ongelmiin, joita ei voida riittävällä tavalla saavuttaa pelkästään jäsenvaltioiden toimin. Jos SIS-järjestelmän tämänhetkisiin rajoituksiin ei puututa, vaarana on, että lukuisat mahdollisuudet tehokkuuden maksimoimiseen ja EU:n tuomaan lisäarvoon jäävät toteutumatta ja järjestelmään jää puutteita, jotka haittaavat toimivaltaisten viranomaisten työtä. Jollei järjestelmään esimerkiksi kuulu tarpeettomien kuulutusten poistamista koskevia yhdenmukaistettuja sääntöjä, seurauksena voi olla unionin perusperiaatteisiin kuuluvan henkilöiden vapaan liikkuvuuden vaikeutuminen. •Suhteellisuusperiaate Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklan mukaan unionin toiminnassa ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen sopimuksessa esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi. Esillä oleva EU:n toimenpide on toteutettava sellaisessa muodossa, että voidaan taata ehdotuksen tavoitteen toteutuminen ja sen mahdollisimman tehokas täytäntöönpano. Ehdotetussa aloitteessa on kyse SIS-järjestelmän tarkistamisesta poliisiyhteistyön ja rikosasioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön osalta. Ehdotus perustuu sisäänrakennetun yksityisyydensuojan periaatteeseen. Henkilötietojen suojaa koskevan oikeuden osalta tämä ehdotus on oikeasuhteinen, sillä se sisältää nimenomaiset kuulutusten poistamista koskevat säännöt eikä siinä edellytetä tietojen keruuta ja säilyttämistä pidempään kuin on ehdottoman välttämätöntä järjestelmän toiminnan ja tavoitteiden saavuttamiseksi. Käytännön vaatimusten vuoksi tässä ehdotuksessa lyhennetään esineisiin liittyvien kuulutusten säilytysaika samaksi kuin henkilöitä koskevilla kuulutuksilla (koska ne liittyvät usein henkilötietoihin, kuten henkilöasiakirjoihin tai rekisterikilpiin). Poliisin kokemusten perusteella varastettu omaisuus voidaan saada takaisin suhteellisen lyhyessä ajassa, minkä vuoksi 10 vuoden voimassaoloaika on esineitä koskeville kuulutuksille tarpeettoman pitkä. SIS-kuulutukset sisältävät ainoastaan tiedot, jotka tarvitaan henkilön tai esineen tunnistamista ja löytämistä ja asianmukaisten operatiivisten toimien toteuttamista varten. Kaikki muut tiedot toimitetaan SIRENE-toimistojen kautta, joiden avulla voidaan vaihtaa lisätietoja. Lisäksi ehdotuksessa säädetään kaikkien sellaisten suojatoimien ja mekanismien täytäntöönpanosta, jotka ovat tarpeen rekisteröityjen perusoikeuksien tehokasta suojaamista varten. Tämä koskee erityisesti yksityiselämän ja henkilötietojen suojaa. Lisäksi siihen sisältyy säännöksiä, joiden nimenomaisena tarkoituksena on parantaa SIS-järjestelmässä olevien henkilötietojen turvallisuutta. EU:n tasolla ei tarvita lisämekanismeja tai yhdenmukaistamista, jotta järjestelmästä tulisi toimiva. Ehdotettu toimenpide on oikeasuhteinen sikäli, että siinä ei toteuteta pidemmälle meneviä EU-tason toimia kuin on tarpeen toimenpiteelle määriteltyjen tavoitteiden saavuttamiseksi. •Toimintatavan valinta Ehdotettu tarkistus toteutetaan asetuksella, jolla korvataan neuvoston päätös 2007/533/YOS, kuitenkin niin, että suuri osa sen sisällöstä säilytetään. Päätös 2007/533/YOS annettiin ns. kolmannen pilarin säädöksenä aiemman Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukaisesti. Neuvosto hyväksyi tällaiset kolmannen pilarin säädökset ilman Euroopan parlamentin toimimista toisena lainsäätäjänä. Tämän ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa (SEUT-sopimus), sillä pilarirakenne lakkautettiin Lissabonin sopimuksen tullessa voimaan 1. joulukuuta 2009. Kyseinen oikeusperusta edellyttää tavallisen lainsäätämisjärjestyksen käyttämistä. Sääntelymuodoksi on valittava (Euroopan parlamentin ja neuvoston) asetus, sillä säännösten on oltava velvoittavia ja sovellettavissa sellaisinaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Ehdotuksen perustana on nykyinen keskitetty järjestelmä, jonka välityksellä jäsenvaltiot tekevät yhteistyötä, mikä edellyttää yhteistä rakennetta ja sitovia toimintasääntöjä. Ehdotuksella järjestelmää kehitetään edelleen. Lisäksi siinä vahvistetaan järjestelmään pääsyä, myös lainvalvontatarkoituksiin liittyvää pääsyä, koskevat pakottavat säännöt, jotka ovat yhdenmukaiset kaikkien jäsenvaltioiden sekä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston (eu-LISA) osalta. Eu-LISA on vastannut 9. toukokuuta 2013 alkaen SIS-keskusjärjestelmän operatiivisesta hallinnoinnista, joka käsittää kaikki tehtävät SIS-keskusjärjestelmän täyden toiminnan varmistamiseksi 24 tuntia vuorokaudessa ja 7 päivää viikossa. Tämä ehdotus perustuu eu-LISAn vastuualueisiin SIS-järjestelmässä. Lisäksi ehdotuksessa säädetään suoraan sovellettavat säännöt, jotka antavat rekisteröidyille oikeuden tutustua omiin tietoihinsa ja oikeussuojakeinoja ilman, että asian suhteen edellytettäisiin muita täytäntöönpanotoimenpiteitä. Tämän vuoksi sääntelytavaksi voidaan valita vain asetus. 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset Komissio teki asetuksen (EY) N:o 1987/2006 ja neuvoston päätöksen 2007/533/YOS mukaisesti kolmen vuoden kuluttua SIS II:n toiminnan aloittamisesta yleisarvioinnin SIS II -keskusjärjestelmän toiminnasta sekä kahden- tai monenvälisestä lisätietojen vaihdosta jäsenvaltioiden välillä. Arvioinnin tuloksista kävi selvästi ilmi tarve muuttaa SIS-järjestelmän oikeusperustaa siten, että turvallisuuteen ja muuttoliikkeeseen liittyviin uusiin haasteisiin voidaan reagoida paremmin. Tätä varten ehdotetaan muun muassa SIS-järjestelmän koko käyttöketjun käsittelemistä sääntelemällä sitä, miten loppukäyttäjät käyttävät järjestelmää, ja vahvistamalla myös loppukäyttäjäjärjestelmiin sovellettavat tietoturvastandardit. Lisäksi järjestelmää olisi lujitettava terrorismintorjuntaa varten säätämällä uudesta toimenpiteestä ja selkeytettävä sellaisten lasten tilannetta, joihin kohdistuu vanhemman tekemän lapsikaappauksen uhka, sekä laajennettava järjestelmässä käytettäviä biometrisiä tunnisteita. Arvioinnin tulokset kertoivat myös tarpeesta tehdä lainsäädäntömuutoksia, jotta voidaan parantaa järjestelmän teknistä toimintaa ja virtaviivaistaa kansallisia prosesseja. Nämä toimenpiteet parantavat SIS-järjestelmän tehokkuutta ja vaikuttavuutta helpottamalla sen käyttöä ja vähentämällä tarpeetonta rasitusta. Lisäksi on suunnitteilla toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan tietojen laatua ja järjestelmän avoimuutta määrittelemällä tarkemmin jäsenvaltioiden ja eu-LISAn nimenomaiset raportointitehtävät. Tähän ehdotukseen sisältyvät toimenpiteet perustuvat laajamittaisen arvioinnin tuloksiin (arviointikertomus ja siihen liittyvä komission yksiköiden valmisteluasiakirja hyväksyttiin 21. joulukuuta 2016). •Sidosryhmien kuuleminen SIS-järjestelmän arvioinnin yhteydessä komissio pyysi palautetta ja ehdotuksia asianomaisilta sidosryhmiltä, myös SISVIS-komitean jäseniltä neuvoston päätöksen 2007/533/YOS 67 artiklassa vahvistetun menettelyn mukaisesti. Tähän komiteaan kuuluu jäsenvaltioiden edustajia, jotka ovat perehtyneet sekä operatiivisiin SIRENE-kysymyksiin (SIS-järjestelmään liittyvä rajatylittävä yhteistyö) että SIS-järjestelmän ja siihen liittyvän SIRENE-sovelluksen kehittämistä ja ylläpitämistä koskeviin teknisiin kysymyksiin. Arviointiprosessin yhteydessä komitean jäsenet vastasivat yksityiskohtaisiin kyselyihin. Jos tarvittiin selvennyksiä tai aihetta oli käsiteltävä perusteellisemmin, vaihdettiin sähköpostiviestejä tai järjestettiin kohdennettuja haastatteluja. Tällaisen iteratiivisen prosessin avulla kysymyksiä voitiin käsitellä kokonaisvaltaisesti ja avoimesti. SISVIS-komitean jäsenet keskustelivat näistä kysymyksistä vuosien 2015 ja 2016 aikana asiaa koskevissa kokouksissa ja työpajoissa. Lisäksi komissio kuuli erikseen jäsenvaltioiden kansallisia tietosuojaviranomaisia ja tietosuojaa käsittelevän SIS II:n valvonnan koordinointiryhmän jäseniä. Jäsenvaltiot jakoivat kokemuksiaan tarkastuspyynnöistä ja kansallisten tietosuojaviranomaisten työstä vastaamalla asiaa koskevaan kyselyyn. Tähän kyselyyn kesäkuussa 2015 annettuja vastauksia on hyödynnetty tämän ehdotuksen valmistelussa. Komission sisälle on puolestaan perustettu yksiköiden välinen ohjausryhmä, johon osallistuvat pääsihteeristö, muuttoliike- ja sisäasioiden pääosasto, oikeus- ja kuluttaja-asioiden pääosasto, henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosasto ja tietotekniikan pääosasto. Ohjausryhmä seurasi arviointiprosessia ja antoi tarvittaessa ohjeita. Arvioinnin tuloksissa otettiin huomioon myös näyttö, joka oli kerätty jäsenvaltioihin tehdyillä arviointikäynneillä, joissa SIS-järjestelmän käyttöä tarkasteltiin yksityiskohtaisesti käytännössä. Tässä yhteydessä keskusteltiin järjestelmän käyttäjien, SIRENE-toimistojen henkilöstön ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa ja haastateltiin heitä. Tämän palautteen perusteella ehdotukseen on sisällytetty säännöksiä toimenpiteistä, joilla parannetaan järjestelmän teknistä ja operatiivista tehokkuutta ja vaikuttavuutta. •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö Sidosryhmien kuulemisen lisäksi komissio hyödynsi myös ulkoista asiantuntemusta teettämällä kolme selvitystä, joiden tulokset on otettu huomioon tätä ehdotusta valmisteltaessa: SIS-järjestelmän tekninen arviointi (Kurt Salmon) Arvioinnissa määritettiin SIS-järjestelmän toiminnan keskeiset ongelmat ja tulevat tarpeet, joita olisi käsiteltävä. Huolenaiheena on ennen kaikkea toiminnan jatkuvuuden maksimointi ja sen varmistaminen, että kokonaisrakennetta pystytään mukauttamaan kasvavaan kapasiteetin tarpeeseen.

SIS II:n rakenteen mahdollisten parannusten tieto- ja viestintäteknisten vaikutusten arviointi (Kurt Salmon) Tutkimuksessa arvioitiin kustannuksia, joita aiheutuu tällä hetkellä SIS-järjestelmän toiminnasta kansallisella tasolla, ja kahta mahdollista teknistä vaihtoehtoa järjestelmän parantamiseksi. Molemmat skenaariot sisältävät joukon teknisiä ehdotuksia, jotka keskittyvät keskusjärjestelmään ja kokonaisrakenteeseen tehtäviin parannuksiin. ICT Impact Assessment of the technical improvements to the SIS II architecture – Final Report, 10.11.2016 (Wavestone) Tässä tutkimuksessa arvioitiin kustannusvaikutuksia, joita jäsenvaltioille aiheutuu kansallisen kopion toteuttamisesta, analysoimalla kolmea skenaariota (täysin keskitetty järjestelmä, eu-LISAn kehittämä ja jäsenvaltioiden käyttöön tarjoama standardisoitu N.SIS-toteutus ja erillinen N.SIS-toteutus, jossa on yhteiset tekniset standardit). •Vaikutustenarviointi Komissio ei suorittanut vaikutusten arviointia. Edellä (kohdassa ”Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö”) mainitut kolme riippumatonta arviointia muodostavat perustan järjestelmään tehtävien muutosten vaikutusten tarkastelulle teknisestä näkökulmasta. Lisäksi komissio on tarkistanut SIRENE-käsikirjaa kaksi kertaa sen jälkeen, kun SIS II:n toiminta käynnistyi 9. huhtikuuta 2013 ja päätöstä 2007/533/YOS alettiin soveltaa. Tähän sisältyy väliarviointi, joka johti uuden SIRENE-käsikirjan käyttöönottoon 29. tammikuuta 2015. Komissio on myös hyväksynyt luettelon parhaista käytännöistä ja suosituksista. Lisäksi eu-LISA ja jäsenvaltiot tekevät järjestelmään säännöllisesti teknisiä parannuksia. Nyt katsotaankin, että nämä vaihtoehdot on käytetty loppuun, ja että laajamittaisempi oikeusperustan muuttaminen on tarpeen. Pelkästään täytäntöönpanoa ja noudattamisen valvontaa parantamalla ei esimerkiksi ole mahdollista selkeyttää loppukäyttäjäjärjestelmien soveltamista tai ottaa käyttöön kuulutuksen poistamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä. Lisäksi komissio on toteuttanut SIS-järjestelmän kattavan arvioinnin, kuten asetuksen (EY) N:o 1987/2006 24 artiklan 5 kohdassa, 43 artiklan 3 kohdassa ja 50 artiklan 5 kohdassa sekä päätöksen 2007/533/YOS 59 artiklan 3 kohdassa ja 66 artiklan 5 kohdassa edellytetään, ja julkaissut siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan. Tähän ehdotukseen sisältyvät toimenpiteet perustuvat kattavan arvioinnin tuloksiin (arviointikertomus ja siihen liittyvä komission yksiköiden valmisteluasiakirja hyväksyttiin 21. joulukuuta 2016). Schengenin arviointimekanismi, josta säädetään asetuksessa (EU) N:o 1053/2013, mahdollistaa SIS-järjestelmän toiminnan säännöllisen oikeudellisen ja operatiivisen arvioinnin jäsenvaltioissa. Komissio ja jäsenvaltiot toteuttavat nämä arvioinnit yhdessä. Neuvosto antaa tämän mekanismin välityksellä yksittäisille jäsenvaltioille suosituksia, jotka perustuvat monivuotisten ja vuotuisten ohjelmien osana toteutettuihin arviointeihin. Koska nämä suositukset ovat luonteeltaan yksilöllisiä, ne eivät voi korvata oikeudellisesti sitovia sääntöjä, joita sovelletaan samaan aikaan kaikkiin SIS-järjestelmää käyttäviin jäsenvaltioihin. Käytännön operatiivisista ja teknisistä kysymyksistä keskustellaan säännöllisesti SISVIS-komiteassa. Vaikka nämä kokoukset ovat olennaisia komission ja jäsenvaltioiden välisen yhteistyön kannalta, keskustelujen perusteella ei voida (ilman lainsäädännöllisiä muutoksia) korjata ongelmia, jotka johtuvat esimerkiksi jäsenvaltioiden toisistaan poikkeavista käytännöistä. Tässä asetuksessa ehdotetut muutokset eivät aiheuta merkittäviä taloudellisia tai ympäristövaikutuksia. Näillä muutoksilla odotetaan kuitenkin olevan merkittäviä myönteisiä sosiaalisia vaikutuksia, sillä ne lisäävät turvallisuutta. Niiden myötä on nimittäin entistä helpompi tunnistaa väärää henkilöllisyyttä käyttävät henkilöt tai vakavaan rikokseen syyllistyneet henkilöt, joiden henkilöllisyys on jäänyt selvittämättä, ja kateissa olevat lapset. Näiden muutosten vaikutus perusoikeuksiin ja tietosuojaan on otettu huomioon, ja asiaa käsitellään tarkemmin seuraavassa kohdassa (”Perusoikeudet”). Ehdotusta laadittaessa on hyödynnetty merkittävää näyttömäärää, joka koottiin toisen sukupolven SIS-järjestelmän yleisarviointia varten järjestelmän toiminnan ja mahdollisten parannuskohteiden tarkastelemiseksi. Lisäksi suoritettiin kustannusvaikutusten arviointi, jotta voitiin varmistaa, että valittu kansallinen rakenne oli sopivin ja oikeasuhteisin. •Perusoikeudet ja tietosuoja Tällä ehdotuksella ei perusteta uutta järjestelmää, vaan kehitetään ja parannetaan olemassa olevaa järjestelmää, minkä vuoksi se perustuu jo käytössä oleviin merkittäviin ja vaikuttaviin suojatoimiin. Koska järjestelmässä kuitenkin käsitellään edelleen henkilötietoja ja siinä käsitellään jatkossa uusia arkaluonteisten biometristen tietojen luokkia, sillä saattaa olla vaikutuksia yksilön perusoikeuksiin. Näitä näkökohtia on pohdittu perusteellisesti, ja käyttöön on otettu täydentäviä suojatoimia, joilla rajoitetaan tietojen kerääminen ja edelleenkäsittely vain siihen, mikä on ehdottoman välttämätöntä ja tarpeen operatiivisista syistä. Lisäksi oikeus saada pääsy näihin tietoihin rajoitetaan vain niihin henkilöihin, joilla on operatiivinen tarve käsitellä niitä. Ehdotuksessa asetetaan tietojen säilyttämistä koskevat selkeät aikarajat, mukaan lukien esineisiin liittyvien kuulutusten säilytysajan lyhentäminen. Lisäksi siinä tunnustetaan nimenomaisesti yksilön oikeus saada tieto itseään koskevista tiedoista, oikaista ne ja pyytää niiden poistamista perusoikeuksiensa mukaisesti (katso kohta ”Tietosuoja ja turvallisuus”). Ehdotuksessa myös lujitetaan toimenpiteitä perusoikeuksien suojaamiseksi, koska sen myötä lainsäädäntöön sisällytetään vaatimus kuulutuksen poistamisesta ja otetaan käyttöön oikeasuhteisuuden arviointi siinä tapauksessa, että kuulutuksen voimassaoloa jatketaan. Henkilöt voidaan tunnistaa entistä luotettavammin, kun suojelun tarpeessa olevien kadonneiden henkilöiden tunnistamisessa ryhdytään käyttämään biometrisiä tietoja. Samalla on varmistettava, että henkilötiedot ovat oikeat ja että niitä suojellaan asianmukaisella tavalla. Biometristen tunnisteiden käytön osalta määritetään kattavat ja vankat suojatoimet, jotta vältetään hankaluuksien aiheutuminen viattomille henkilöille. Ehdotuksessa myös edellytetään järjestelmän koko käyttöketjun turvallisuutta, jotta voidaan varmistaa siihen tallennettujen tietojen parempi suojaaminen. Ehdotuksella otetaan käyttöön selkeä häiriönhallintamenettely ja parannetaan SIS-järjestelmän toiminnan jatkuvuutta, minkä vuoksi ehdotus täyttää kaikki henkilötietojen suojelua koskevat Euroopan unionin perusoikeuskirjan vaatimukset. SIS-järjestelmän kehittäminen ja jatkuva tehokkuus tukevat yksilöiden turvallisuutta yhteiskunnassa. Ehdotukseen sisältyy merkittäviä muutoksia, jotka koskevat biometrisiä tunnisteita. Sen mukaan olisi kerättävä ja tallennettava sormenjälkien lisäksi myös kämmenjäljet, jos oikeudelliset edellytykset täyttyvät. Sormenjälkilokit liitetään aakkosnumeerisiin SIS-kuulutuksiin, kuten 26, 32, 34 ja 36 artiklassa säädetään. Myöhemmin näihin sormenjälkitietoihin (sormenjäljet ja kämmenjäljet) pitäisi olla mahdollista tehdä hakuja rikospaikalta löytyneiden sormenjälkien perusteella, jos rikos täyttää vakavan rikollisuuden tai terrorismirikoksen tunnusmerkistön ja voidaan todeta, että jäljet erittäin todennäköisesti kuuluvat tekijälle. Lisäksi ehdotuksessa esitetään, että järjestelmään tallennettaisiin myös ”tuntemattomien etsintäkuulutettujen” sormenjälkitiedot (tätä koskevia edellytyksiä käsitellään tarkemmin 5 kohdan alakohdassa ”Valokuvat, kasvokuvat, sormenjälkitiedot ja DNA-tunnisteet”). Jos henkilön henkilöllisyydestä ei saada varmuutta hänen asiakirjojensa perusteella, toimivaltaisten viranomaisten olisi tehtävä sormenjälkihaku SIS-tietokantaan tallennettuihin tietoihin. Ehdotuksessa vaaditaan kerättäväksi ja tallennettavaksi sellaisia lisätietoja (kuten henkilöasiakirjojen yksityiskohtia), jotka helpottavat henkilöllisyyden selvittämiseen liittyvää työtä kentällä. Ehdotuksessa taataan rekisteröidylle oikeus kiistää mikä tahansa päätös tehokkaiden oikeussuojakeinojen nojalla. Tähän sisältyy joka tapauksessa oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin tuomioistuimessa perusoikeuskirjan 47 artiklan mukaisesti. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

SIS-järjestelmä käsittää yhden ainoan tietojärjestelmän. Siksi kustannukset, jotka mainitaan kahdessa ehdotuksessa (tässä ja asetusehdotuksessa Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä rajatarkastuksissa), on otettava huomioon vain kerran, ei kahdesti. Näiden kahden ehdotuksen täytäntöönpanoa varten tarvittavista muutoksista johtuvat talousarviovaikutukset esitetään yhdessä ainoassa rahoitusselvityksessä. Koska kolmas ehdotus (joka koskee laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamista) täydentää kahta edellä mainittua, sen talousarviovaikutuksista laaditaan erillinen rahoitusselvitys, jossa tarkastellaan ainoastaan tämän kuulutusluokan perustamisesta aiheutuvia kustannuksia. Kun otetaan huomioon arvio eri näkökohdista, joita tietoverkon, eu-LISAn toimittaman SIS-keskusjärjestelmän ja jäsenvaltioiden kansallisten kehittämistoimien toteuttamiseen sisältyy, näiden kahden asetusehdotuksen täytäntöönpanoon tarvitaan kaudella 2018–2020 yhteensä 64,3 miljoonaa euroa. Tähän sisältyy TESTA-NG-verkon kaistanleveyden laajentaminen, koska mainittujen kahden ehdotuksen perusteella verkossa on tarkoitus siirtää sormenjälki- ja kasvokuvatiedostoja, jotka edellyttävät tehokkaampaa välityskykyä ja tehokkaampaa kapasiteettia (9,9 miljoonaa euroa). Kustannusarvio kattaa myös eu-LISAn henkilöstö- ja toimintamenot (17,6 miljoonaa euroa). Eu-LISA on ilmoittanut komissiolle aikovansa ottaa tammikuussa 2018 palvelukseen kolme uutta sopimussuhteista toimihenkilöä, joiden on tarkoitus aloittaa kehittämistoimet hyvissä ajoin, jotta SIS-järjestelmän päivitetyt toiminnot voidaan ottaa käyttöön vuonna 2020. Tämä ehdotus kattaa SIS-keskusjärjestelmään tehtävät tekniset muutokset, joiden tarkoituksena on laajentaa joitakin nykyisiä kuulutusluokkia ja luoda uusia toimintoja. Nämä muutokset on otettu huomioon tähän ehdotukseen liitetyssä rahoitusselvityksessä. Lisäksi komissio on suorittanut kustannusvaikutusten arvioinnin, jossa tarkastellaan tämän ehdotuksen edellyttämien kansallisten kehitystoimien kustannuksia. Kustannusarvio on 36,8 miljoonaa euroa, joka olisi jaettava jäsenvaltioille kiinteinä määrinä. Jokainen jäsenvaltio saisi näin 1,2 miljoonaa euroa kansallisen järjestelmänsä päivittämiseen tässä ehdotuksessa esitettyjen vaatimusten mukaisesti. Määräraha kattaisi myös osittaisen kansallisen kopion perustamisen siinä tapauksessa, että sitä ei ole vielä tehty, tai varajärjestelmän laatimisen. Jäljellä olevat älykkäitä rajoja koskevat sisäisen turvallisuuden rahaston määrärahat on tarkoitus kohdentaa uudelleen, jotta voidaan toteuttaa näissä kahdessa ehdotuksessa esitetyt järjestelmäpäivitykset ja uudet toiminnot. Älykkäitä rajoja koskevan paketin täytäntöönpanon määrärahat on sisällytetty rajoja koskevan ISF-asetuksen muodostamaan rahoitusvälineeseen. Sen 5 artiklassa säädetään, että muuttovirtojen hallinnointia ulkorajoilla tukevien tietotekniikkajärjestelmien perustamista koskevan ohjelman täytäntöönpanoon 15 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti kohdennetaan 791 miljoonaa euroa. Edellä mainitusta 791 miljoonan euron määrästä 480 miljoonaa euroa varataan rajanylitystietojärjestelmän kehittämiseen ja 210 miljoonaa euroa matkustustieto- ja lupajärjestelmän (ETIAS) kehittämiseen. Osa jäljelle jäävistä määrärahoista käytetään näissä kahdessa ehdotuksessa esitettyjen SIS-järjestelmän muutosten toteuttamiseen. 5.LISÄTIEDOT •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt Komissio, jäsenvaltiot ja eu-LISA tarkastelevat ja seuraavat SIS-järjestelmän käyttöä säännöllisesti, jotta varmistetaan, että se toimii edelleen tehokkaasti ja vaikuttavasti. SISVIS-komitea avustaa komissiota teknisten ja operatiivisten toimenpiteiden toteuttamisessa, kuten ehdotuksessa kuvaillaan. Lisäksi tämän asetusehdotuksen 71 artiklan 7 ja 8 kohdassa säädetään muodollisesta ja säännöllisestä uudelleentarkastelu- ja arviointiprosessista. Eu-LISAn edellytetään raportoivan kahden vuoden välein Euroopan parlamentille ja neuvostolle SIS-järjestelmän teknisestä toiminnasta (myös turvallisuudesta), sitä tukevasta viestintäinfrastruktuurista sekä kahden- ja monenvälisestä lisätietojen vaihdosta jäsenvaltioiden välillä. Lisäksi komission on tehtävä neljän vuoden välein SIS-järjestelmän ja jäsenvaltioiden välisen tiedonvaihdon yleisarviointi ja toimitettava se parlamentille ja neuvostolle. Yleisarvioinnissa tarkastellaan tuloksia suhteessa asetettuihin tavoitteisiin; arvioidaan, ovatko järjestelmän toiminnan perustana olevat periaatteet edelleen päteviä; tarkastellaan asetuksen soveltamista keskusjärjestelmään; tarkastellaan keskusjärjestelmän turvallisuutta; selvitetään vaikutuksia järjestelmän tulevaan toimintaan. Eu-LISAn tehtäväksi annetaan nyt myös toimittaa päivittäiset, kuukausittaiset ja vuosittaiset tilastot SIS-järjestelmän käytöstä. Näin varmistetaan järjestelmän jatkuva seuranta ja sen toiminta suhteessa tavoitteisiin. •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset Tämän asetuksen säännökset, jotka ovat yhteisiä SIS-järjestelmän perustamista, toimintaa ja käyttöä rajatarkastuksissa koskevan asetusehdotuksen kanssa

Yleiset säännökset (1–3 artikla) SIS-järjestelmän tekninen rakenne ja toimintatavat (4–14 artikla) Eu-LISAn tehtävät (15–18 artikla) Oikeus käyttää kuulutuksia ja kuulutusten säilyttäminen (43, 46, 48, 50 ja 51 artikla) Yleiset tietojenkäsittelysäännöt ja tietosuojasäännöt (53–70 artikla) Seuranta ja tilastot (71 artikla) SIS-järjestelmän käyttöketjun hyödyntäminen alusta loppuun saakka SIS-järjestelmä on erittäin laajassa käytössä oleva ja tehokas tiedonvaihdon väline: sillä on toimivaltaisten viranomaisten keskuudessa yli 2 miljoonaa loppukäyttäjää eri puolilla Eurooppaa. Nyt käsillä oleviin ehdotuksiin sisältyvät säännöt kattavat järjestelmän koko toiminnan alusta loppuun saakka. Ne koskevat myös eu-LISAn hoitamaa SIS-keskusjärjestelmää, kansallisia järjestelmiä ja loppukäyttäjäsovelluksia. Ne koskevat itse keskusjärjestelmän ja kansallisten järjestelmien lisäksi myös loppukäyttäjien teknisiä ja operatiivisia tarpeita. Asetuksen 9 artiklan 2 kohdassa täsmennetään, että loppukäyttäjien on saatava tehtäviensä hoitamiseen tarvittavat tiedot (erityisesti kaikki tiedot, joita tarvitaan rekisteröidyn tunnistamiseen ja vaadittavien toimien toteuttamiseen). Siinä säädetään myös SIS-järjestelmän täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa koskevasta yhteisestä suunnitelmasta, jolla varmistetaan kaikkien kansallisten järjestelmien yhdenmukaisuus. Asetuksen 6 artiklassa säädetään, että kunkin jäsenvaltion on varmistettava SIS-tietojen keskeytymätön käytettävyys loppukäyttäjien keskuudessa, jotta voidaan maksimoida toimintaan liittyvät edut vähentämällä häiriöaikojen mahdollisuutta. Asetuksen 10 artiklan 3 kohdassa varmistetaan, että tietojenkäsittelyn turvallisuus sisältää myös loppukäyttäjän suorittamat tietojenkäsittelytoimet. Ehdotuksen 14 artiklassa jäsenvaltiot velvoitetaan varmistamaan, että henkilöstö, jolla on pääsy SIS-järjestelmään, saa säännöllistä ja jatkuvaa koulutusta tietoturva- ja tietosuojasäännöistä. Näiden toimenpiteiden sisällyttäminen asetukseen merkitsee sitä, että ehdotus kattaa kokonaisvaltaisemmin SIS-järjestelmän koko käyttöketjun alusta loppuun saakka ja sisältää sääntöjä ja velvoitteita, jotka koskevat järjestelmän miljoonia loppukäyttäjiä koko Euroopassa. Jotta SIS-järjestelmää voitaisiin hyödyntää täysimittaisesti, jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että joka kerta, kun niiden loppukäyttäjillä on oikeus tehdä hakuja jäsenvaltion poliisi- tai maahanmuuttotietokannasta, he tekevät sen rinnalla haun myös SIS-järjestelmästä. Tällä tavoin SIS-järjestelmä voi saavuttaa tavoitteensa toimia tärkeimpänä kompensoivana toimenpiteenä alueella, jolla ei suoriteta sisäisiä rajatarkastuksia, ja jäsenvaltioilla on paremmat valmiudet vastata rikollisuuden rajatylittävän ulottuvuuden ja rikollisten liikkuvuuden asettamaan haasteeseen. Rinnakkaisten hakujen yhteydessä on edelleen noudatettava direktiivin (EU) 2016/680 4 artiklan säännöksiä. Toiminnan jatkuvuus Ehdotuksessa lujitetaan toiminnan jatkuvuutta koskevia säännöksiä sekä kansallisella tasolla että eu-LISAn osalta (4, 6, 7 ja 15 artikla). Näin varmistetaan, että SIS-järjestelmä pysyy toimintakykyisenä ja kentällä toimivan henkilöstön käytettävissä, vaikka järjestelmässä esiintyisi ongelmia. Tietojen laatu Ehdotuksessa säilytetään periaate, jonka mukaan jäsenvaltio, joka on tietojen omistaja, on myös vastuussa SIS-järjestelmään tallennettujen tietojen paikkansapitävyydestä (56 artikla). On kuitenkin tarpeen säätää eu-LISAn hallinnoimasta keskitetystä mekanismista, jonka avulla jäsenvaltiot voivat tarkistaa säännöllisesti kuulutukset, joissa pakolliset tietokentät voivat aiheuttaa laatuongelmia. Sen vuoksi ehdotuksen 15 artiklassa valtuutetaan eu-LISA laatimaan jäsenvaltioille säännöllisin väliajoin tietojen laatua koskevia kertomuksia. Tätä toimintaa voidaan helpottaa tilastokertomusten ja tietojen laatua koskevien kertomusten laatimista varten tarkoitetun tietovaraston avulla (71 artikla). Näissä parannuksissa on otettu huomioon tietojärjestelmiä ja niiden yhteentoimivuutta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän alustavat havainnot. Valokuvat, kasvokuvat, sormenjälkitiedot ja DNA-tunnisteet Mahdollisuus tehdä hakuja sormenjälkien avulla henkilön tunnistamiseksi sisältyy jo nykyisellään asetuksen (EY) N:o 1987/2006 ja neuvoston päätöksen 2007/533/YOS 22 artiklaan. Ehdotuksissa tämän haun tekemisestä tehdään pakollista tapauksissa, joissa henkilön henkilöllisyyttä ei voida varmistaa muulla tavalla. Lisäksi 22 artiklaan tehtävissä muutoksissa ja uusissa artikloissa (40, 41 ja 42) sallitaan sormenjälkien lisäksi myös kasvokuvien, kämmenjälkien ja DNA-tunnisteen käyttö henkilöllisyyden selvittämisessä. Tällä hetkellä kasvokuvia voidaan käyttää ainoastaan henkilön henkilöllisyyden vahvistamiseen aakkosnumeerisen haun jälkeen, ei hakuperusteena. Sormenjälkitunnistus on tieteenala, jota sovelletaan henkilöllisyyden selvittämisessä. Asiantuntijoiden mukaan myös kämmenjäljet ovat ainutlaatuisia. Niihin sisältyvien vertailupisteiden avulla voidaan tehdä tarkkoja ja kumoamattomia vertailuja samalla tavoin kuin sormenjälkien perusteella. Kämmenjälkiä voidaan käyttää henkilöllisyyden selvittämisessä samalla tavoin kuin sormenjälkiä. Poliisin käytäntöihin on jo vuosikymmenien ajan kuulunut kämmenjälkien ottaminen sen lisäksi, että otetaan sormenjäljet, kymmenen painamalla ja kymmenen pyöräyttämällä. Kämmenjälkiä käytetään pääasiassa kahta tarkoitusta varten: i)Henkilön tunnistaminen silloin kun hänen sormenpäänsä ovat vahingoittuneet tai kun niitä on vahingoitettu tahallisesti. Vahingoittamisen tarkoituksena voi olla tunnistamisen tai sormenjälkien ottamisen estäminen tai se voi johtua tapaturmasta tai raskaasta ruumiillisesta työstä. SIS-järjestelmän automaattisen sormenjälkitunnistusjärjestelmän (AFIS) teknisiä sääntöjä koskevan keskustelun yhteydessä Italia ilmoitti, että kämmenjälkien avulla oli saavutettu huomattavaa menestystä sellaisten laittomien muuttajien tunnistamisessa, jotka olivat tahallaan vahingoittaneet sormenpäitään välttääkseen tunnistamisen. Kämmenjälkien avulla Italian viranomaiset pystyivät myöhemmin tunnistamaan nämä henkilöt. ii)Rikospaikalta löytyvät latentit sormenjäljet. Epäillyltä jää usein rikospaikalle jälkiä, jotka osoittautuvat kämmenjäljiksi. Epäilty voidaan tunnistaa vain jos henkilöltä otetaan järjestelmällisesti myös kämmenjäljet samalla kun häneltä laillisesti otetaan sormenjäljet. Kämmenjäljessä näkyvät yleensä myös sormien alimmat nivelet, jotka usein puuttuvat painamalla tai pyöräyttämällä otetuista sormenjäljistä, joissa keskitytään sormenpäihin ja ylempiin niveliin. Käyttämällä tunnistuksessa kasvokuvaa voidaan varmistaa paremmin SIS-järjestelmän ja ehdotetun rajanylitystietojärjestelmän automaattiporttien ja itsepalveluautomaattien keskinäinen yhdenmukaisuus. Kasvokuvaa on tarkoitus käyttää ainoastaan säännönmukaisten rajanylitysten yhteydessä.

Jos sormenjälkiä tai kämmenjälkiä ei ole käytettävissä, 22 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla voidaan käyttää DNA-tunnisteita, kun kyseessä ovat suojelun tarpeessa olevat kadonneet henkilöt, erityisesti lapset. Tätä toimintoa käytetään vain jos sormenjälkiä ei ole saatavilla, ja sen käyttöön tarvitaan erityinen valtuutus. Tämän säännöksen nojalla DNA-tunnistetta voidaan käyttää kadonneen henkilön / lapsen vanhempien tai sisarusten avulla, jotta kansalliset viranomaiset voivat tunnistaa ja paikantaa etsityn henkilön. Jäsenvaltiot vaihtavat jo näitä tietoja keskenään operatiivisella tasolla lisätietojen vaihdon yhteydessä. Tässä ehdotuksessa esitetään tätä käytäntöä koskeva oikeudellinen kehys sisällyttämällä se SIS-järjestelmän toimintaa ja käyttöä koskevaan aineellisoikeudelliseen oikeusperustaan ja säätämällä selkeät menettelyt niitä olosuhteita varten, joissa DNA-tunnisteiden käyttö sallitaan. Ehdotettujen muutosten perusteella on myös mahdollista tehdä SIS-kuulutuksia tuntemattomista henkilöistä, joita etsitään rikoksen vuoksi, sormenjälkien tai kämmenjälkien perusteella (40–42 artikla). Tällainen kuulutus voidaan tehdä esimerkiksi silloin kun vakavan rikoksen tapahtumapaikalta löydetään latentit sormenjäljet tai kämmenjäljet ja on vahvat perusteet epäillä, että ne kuuluvat rikoksen tekijälle. Näin on esimerkiksi silloin kun sormenjäljet löytyvät rikoksen tekemiseen käytetystä aseesta tai muusta esineestä, jota rikoksentekijä on käyttänyt rikoksen tehdessään. Tämä uusi kuulutusluokka täydentää Prüm-säännöksiä, jotka mahdollistavat rikostutkinnassa käytettävien kansallisten sormenjälkien tunnistusjärjestelmien yhteenliittämisen. Prüm-mekanismin kautta jäsenvaltio voi tiedustella (yleensä tutkintaa varten), tunnetaanko rikoksentekijä, jonka sormenjäljet on löydetty, jossakin muussa jäsenvaltiossa. Henkilö voidaan tunnistaa Prüm-mekanismin avulla vain jos häneltä on otettu sormenjäljet jossakin toisessa jäsenvaltiossa rikosoikeudellista tarkoitusta varten. Siksi tämän mekanismin avulla ei voida tunnistaa henkilöitä, jotka syyllistyvät rikokseen ensimmäistä kertaa. Tässä ehdotuksessa esitetty muutos eli tuntemattomien etsintäkuulutettujen sormenjälkien tallentaminen mahdollistaa sen, että SIS-järjestelmään voidaan tallentaa tuntemattoman rikoksentekijän sormenjäljet niin, että hänet voidaan tunnistaa etsintäkuulutetuksi henkilöksi, jos hänet tavataan jossakin toisessa jäsenvaltiossa. Tämän toiminnon käyttö edellyttää, että kyseinen jäsenvaltio on tehnyt ensin haun kaikissa saatavilla olevissa kansallisissa ja kansainvälisissä lähteissä ilman, että asianomaisen henkilöllisyyttä on voitu selvittää tällä tavoin. Ehdotus sisältää riittävät takeet sen varmistamiseksi, että SIS-järjestelmään tallennetaan tätä kuulutusluokkaa varten ainoastaan sellaisten henkilöiden sormenjäljet, joiden epäillään vahvasti syyllistyneen vakavaan rikokseen tai terrorismirikokseen. Uutta kuulutusluokkaa voidaan näin ollen käyttää vain jos tuntematon rikoksentekijä muodostaa vakavan uhkan yleiselle turvallisuudelle. Silloin on oikeutettua vertailla järjestelmään tallennettuja sormenjälkiä esimerkiksi matkustajien sormenjälkiin, jotta voidaan estää henkilön poistuminen alueelta, jolla ei suoriteta sisärajavalvontaa. Sen sijaan loppukäyttäjät eivät voi kyseisen säännöksen nojalla tallentaa sormenjälkiä tähän kuulutusluokkaan, jos niitä ei voida yhdistää rikoksentekijään. Lisäksi edellytetään, että rikoksentekijän henkilöllisyyttä ei ole voitu selvittää minkään muun kansallisen, eurooppalaisen tai kansainvälisen sormenjälkitietokannan avulla. Kun tällaiset sormenjäljet on tallennettu SIS-järjestelmään, niiden avulla voidaan tunnistaa henkilöt, joita ei voida tunnistaa millään muulla tavalla. Jos tällaisen tarkistuksen tuloksena saadaan potentiaalinen osuma, jäsenvaltion olisi suoritettava lisätarkistuksia, mahdollisesti sormenjälkiasiantuntijoiden avustuksella, jotta voidaan selvittää, kuuluvatko SIS-järjestelmään tallennetut sormenjäljet asianomaiselle henkilölle, niin että tämän henkilöllisyys voidaan selvittää. Menettelyihin sovelletaan kansallista lainsäädäntöä. Jos todetaan, että SIS-järjestelmään tallennetut ”tuntemattoman etsintäkuulutetun” sormenjäljet kuuluvat asianomaiselle henkilölle, hänet voidaan ottaa kiinni. Pääsy SIS-järjestelmään Tässä alakohdassa esitellään SIS-järjestelmään pääsyä koskevia uusia tekijöitä sekä toimivaltaisten kansallisten viranomaisten että EU:n virastojen (institutionaalisten käyttäjien) kannalta. Kansalliset viranomaiset – maahanmuuttoviranomaiset Jotta voidaan varmistaa, että SIS-järjestelmää käytetään mahdollisimman tehokkaasti, ehdotuksessa myönnetään pääsy järjestelmään niille kansallisille viranomaisille, joiden tehtävänä on tutkia edellytykset, jotka liittyvät kolmansien maiden kansalaisten maahantuloon ja oleskeluun jäsenvaltioiden alueella ja heidän palauttamiseensa, ja tehdä sen jälkeen tarvittavat päätökset. Tämän lisäyksen ansiosta SIS-järjestelmässä voidaan tehdä hakuja myös sellaisten laittomien tulijoiden osalta, joita ei ole tarkastettu säännönmukaisissa rajatarkastuksissa. Ehdotuksella varmistetaan, että niitä kolmansien maiden kansalaisia, jotka ylittävät unionin ulkorajat laillisissa rajanylityspaikoissa (ja joille tehdään sen vuoksi kolmansien maiden kansalaisia koskevat tarkastukset), kohdellaan samalla tavoin kuin niitä kolmansien maiden kansalaisia, jotka saapuvat Schengen-alueelle sääntöjenvastaisesti. Lisäksi ehdotuksella varmistetaan, että ajoneuvojen (44 artikla), veneiden ja ilma-alusten rekisteröinnistä vastaavilla viranomaisilla on rajoitettu pääsy järjestelmään tehtäviensä suorittamista varten, edellyttäen että nämä viranomaiset kuuluvat jäsenvaltion keskushallintoon. Näin voidaan estää toisista jäsenvaltioista varastettujen liikennevälineiden rekisteröinti, jos niistä on tehty kuulutus SIS-järjestelmään. Ajoneuvorekisteriviranomaisia koskeva aloite ei ole uusi, sillä niiden pääsystä SIS-järjestelmään säädetään jo Schengenin yleissopimuksen 102 a artiklassa ja asetuksessa (EY) N:o 1986/2006. Saman periaatteen mukaisesti ehdotuksessa esitetään, että veneiden ja ilma-alusten rekisteröinnistä vastaavilla viranomaisilla olisi oltava pääsy näitä liikennevälineitä koskeviin SIS-kuulutuksiin. Institutionaaliset käyttäjät Europolilla (46 artikla), Eurojustilla (47 artikla) ja Euroopan raja- ja merivartiovirastolla sekä sen ryhmillä, palauttamiseen liittyviin tehtäviin osallistuvan henkilöstön ryhmillä ja muuttoliikkeen hallinnan tukiryhmän jäsenillä (48 ja 49 artikla) on pääsy SIS-järjestelmään ja tarvitsemiinsa SIS-tietoihin. Ehdotuksessa esitetään tarvittavat takeet sen varmistamiseksi, että järjestelmän tiedot on asianmukaisesti suojattu (lisäksi 50 artiklassa edellytetään, että näillä elimillä on pääsy ainoastaan niihin tietoihin, joita ne tarvitsevat tehtäviensä suorittamista varten). Muutosten seurauksena Europol saa SIS-järjestelmässä pääsyn myös kadonneita henkilöitä koskeviin kuulutuksiin. Näin varmistetaan, että se voi käyttää järjestelmää mahdollisimman tehokkaasti suorittaessaan tehtäviään. Lisäksi uusilla säännöksillä varmistetaan, että Euroopan raja- ja merivartiovirastolla ja sen ryhmillä on pääsy järjestelmään silloin kun ne hoitavat erilaisia toimeksiantonsa mukaisia jäsenvaltioiden avustamiseen liittyviä tehtäviään. Tietojärjestelmiä ja niiden yhteentoimivuutta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän toiminnan yhteydessä ja terrorismiin liittyvän tiedonjaon lujittamiseksi komissio pohtii, olisiko Europolin saatava automaattisesti ilmoitus, kun SIS-järjestelmässä tehdään kuulutus terrorismiin liittyvästä toiminnasta. Lisäksi ehdotuksessa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi EU:n matkustustieto- ja -lupajärjestelmän (ETIAS) perustamisesta esitetään, että Euroopan raja- ja merivartiovirastoon kuuluva ETIAS-keskusyksikkö tarkistaisi ETIAS-järjestelmän kautta SIS-järjestelmästä, onko matkustuslupaa hakevasta kolmannen maan kansalaisesta tehty SIS-kuulutus. Tätä varten myös ETIAS-keskusyksiköllä on oltava täydet pääsyoikeudet SIS-järjestelmään. Kuulutuksiin tehtävät muutokset Ehdotuksen 26 artiklan mukaan jäsenvaltioiden olisi väliaikaisesti keskeytettävä kiinniottoa varten tehtyjen kuulutusten täytäntöönpano rajoitetuksi ajaksi (jos poliisioperaatio tai tutkinta on meneillään) ja jätettävä ne näkyviin vain SIRENE-toimistoille, mutta ei kentällä toimiville poliiseille. Näin voitaisiin välttää tilanteet, joissa etsintäkuulutetun rikollisen pidättämiseksi käynnistetty luottamuksellinen poliisioperaatio vaarantuu siitä tietämättömän poliisin toiminnan vuoksi. Ehdotetun asetuksen 32 ja 33 artiklassa säädetään kadonneita henkilöitä koskevista kuulutuksista. Näihin säännöksiin tehtävien muutosten ansiosta on mahdollista tehdä ennaltaehkäiseviä kuulutuksia silloin kun vanhemman tekemän lapsikaappauksen riski on suuri. Samalla tarkennetaan kadonneita henkilöitä koskevien kuulutusten jaottelua. Vanhemman tekemät lapsikaappaukset toteutetaan usein tarkkaan suunnitelluissa olosuhteissa, ja tarkoituksena on poistua nopeasti siitä jäsenvaltiosta, jossa huoltajuusjärjestelyistä on sovittu. Muutoksilla puututaan nykyisen lainsäädännön potentiaalisiin aukkoihin, joiden vuoksi lapsia koskeva kuulutus voidaan tehdä vasta kun lapsi on jo kadonnut. Muutosten ansiosta jäsenvaltioiden viranomaiset voivat ottaa huomioon lapset, joihin kohdistuu erityisen suuri riski. Tämä tarkoittaa, että jos vanhemman tekemän lapsikaappauksen riski on suuri, rajavartijat ja lainvalvontaviranomaiset saavat tiedon siitä ja voivat tutkia tarkemmin olosuhteet, joissa tällainen lapsi matkustaa, ja ottaa tämän tarvittaessa huostaan suojelutarkoituksessa. Lisätietoja muun muassa kuulutusta pyytäneen toimivaltaisen lainkäyttöviranomaisen päätöksestä toimitettaisiin SIRENE-toimistojen kautta. SIRENE-käsikirjaa on tarkistettava vastaavasti. Tällainen kuulutus edellyttää, että lapsen huolto on lainkäyttöviranomaisen päätöksellä määrätty vain toiselle vanhemmalle. Toinen edellytys on, että tilanteeseen liittyy välitön lapsikaappauksen riski. Kadonnutta lasta koskevan kuulutuksen tilanne päivittyy tarvittaessa automaattisesti, kun lapsi tulee täysi-ikäiseksi. Ehdotuksen 34 artiklan nojalla kuulutukseen voidaan lisätä ajoneuvoja koskevat tiedot, jos on olemassa selvää näyttöä siitä, että tietty ajoneuvo liittyy etsittyyn henkilöön. Ehdotuksen 37 artiklassa otetaan käyttöön uudenlainen tarkastus, ns. tiedustelutarkastus (inquiry check). Sen tarkoituksena on erityisesti tukea terrorismin ja vakavan rikollisuuden vastaisia toimenpiteitä. Sen nojalla viranomaiset voivat pysäyttää asianomaisen henkilön kuulustelemista varten. Tiedustelutarkastus on perusteellisempi kuin nykyinen salainen tarkkailu, mutta se ei merkitse henkilöntarkastusta eikä kiinniottoa. Sen perusteella voidaan kuitenkin saada riittävät tiedot, jotta voidaan päättää mahdollisista lisätoimista. Myös 36 artiklaa muutetaan, jotta siinä voidaan ottaa huomioon tämä uusi tarkastustyyppi. Ehdotuksen mukaan SIS-kuulutus voitaisiin tehdä blankoasiakirjoista ja myönnetyistä henkilöasiakirjoista (36 artikla) sekä ajoneuvoista, myös veneistä ja ilma-aluksista (32 ja 34 artikla), jotka liittyvät näiden artiklojen nojalla annettuihin henkilöitä koskeviin kuulutuksiin. Asetuksen 37 artiklaa muutetaan, jotta voidaan säätää näiden kuulutusten perusteella toteutettavista toimista. Tavoitteet liittyvät pelkästään tutkintaan, sillä tämän ansiosta viranomaiset voivat puuttua tilanteisiin, joissa useat henkilöt käyttävät aitoja, mutta samannäköisiä asiakirjoja, vaikka eivät ole niiden laillisia haltijoita. Ehdotuksen 38 artiklassa esitetään täydennetty luettelo esineistä, joista voidaan tehdä kuulutus. Luetteloon on lisätty väärennetyt asiakirjat, ajoneuvot käyttövoimajärjestelmästä riippumatta (sähkö/bensiini/diesel jne.), väärennetyt setelit, tietotekniset laitteet sekä yksilöitävissä olevat ajoneuvojen ja teollisuuslaitteistojen komponentit. Sitä vastoin luettelosta on poistettu maksuvälineitä koskevat kuulutukset, koska niiden tulokset ovat jääneet vähäisiksi eikä niiden perusteella ole juuri saatu osumia. Asetuksen 39 artiklaa muutetaan, jotta voidaan selkeyttää menettelyä, jota noudatetaan sen jälkeen kun kuulutuksessa mainittu esine on löytynyt: esineet on takavarikoitava kansallisen lainsäädännön mukaisesti, sen lisäksi että on otettava yhteyttä kuulutuksen tehneeseen viranomaiseen.

Tietosuoja ja tietoturva Tässä ehdotuksessa selkiytetään vastuita, jotka liittyvät SIS-järjestelmän rakenteen, tietojen tai lisätietojen turvallisuuteen tai eheyteen mahdollisesti vaikuttavien tapahtumien ehkäisyyn, niistä raportointiin ja niihin reagointiin (10, 16 ja 57 artikla). Asetuksen 12 artiklassa on säännöksiä kuulutushistoriaa koskevien lokitietojen säilyttämisestä ja niissä tehtävistä hauista. Lisäksi 12 artiklassa on säännöksiä, jotka koskevat moottoriajoneuvojen rekisterikilpiin automaattisten rekisteritunnusten lukulaitteiden avulla tehtäviä automatisoituja skannattuja hakuja. Jäsenvaltioiden on pidettävä näitä hakuja koskevaa tapahtumarekisteriä kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Asetuksen 15 artiklan 3 kohta on sama kuin neuvoston päätöksen 2007/533/YOS 15 artiklan 3 kohta. Sen mukaan komissio vastaa edelleen viestintäinfrastruktuurin sopimusasioiden hallinnoinnista, talousarvion toteuttamisesta sekä hankinnoista ja uudistuksista. Nämä tehtävät aiotaan siirtää eu-LISAlle kesäkuussa 2017 esitettävän SIS-ehdotusten toisen sarjan yhteydessä. Ehdotuksen 21 artiklassa säädetään, että jäsenvaltioiden velvollisuus varmistaa ennen kuulutuksen tekemistä, että tapaus on tarpeeksi sopiva, merkityksellinen ja tärkeä, koskee myös päätöksiä kuulutuksen voimassaolon jatkamisesta. Uutuutena jäsenvaltiot velvoitetaan tässä artiklassa tekemään kaikissa olosuhteissa 34, 36 tai 38 artiklan mukainen kuulutus sellaisista henkilöistä tai heihin liittyvistä esineistä, joiden toiminta kuuluu terrorismin torjumisesta tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2002/475/YOS 1, 2, 3 tai 4 artiklan soveltamisalaan. Tietoluokat ja tietojenkäsittely Ehdotuksessa otetaan käyttöön uusia tietoluokkia, joita kuulutuksen kohteena olevasta henkilöstä voidaan kerätä (20 artikla). Uusia tietoluokkia ovat tiedot seuraavista: osallistuuko henkilö toimintaan, joka kuuluu neuvoston puitepäätöksen 2002/475/YOS 1, 2, 3 tai 4 artiklan soveltamisalaan; muut henkilöä koskevat huomautukset; kuulutuksen syy; henkilön kansallista rekisteröintinumeroa koskevat yksityiskohtaiset tiedot ja rekisteröintipaikka; minkätyyppisestä kadonneesta henkilöstä on kyse (vain 32 artiklan mukaiset kuulutukset); tarkat tiedot henkilön henkilötodistuksesta tai matkustusasiakirjasta; värikopio henkilön henkilötodistuksesta tai matkustusasiakirjasta; DNA-tunnisteet (vain jos saatavilla ei ole tunnistamiseen kelpaavia sormenjälkitietoja). Asetuksen 59 artiklassa laajennetaan luetteloa henkilötiedoista, joita voidaan tallentaa SIS-järjestelmään ja käsitellä siinä henkilöllisyyden väärinkäyttötapausten käsittelemiseksi. Nämä tiedot voidaan tallentaa järjestelmään ainoastaan väärinkäyttötapauksen uhrin suostumuksella. Tietoihin sisältyvät nyt myös kasvokuvat; kämmenjäljet; tiedot henkilötodistuksista; uhrin osoite;

uhrin isän ja äidin nimet. Asetuksen 20 artiklassa säädetään kuulutuksiin sisällytettävistä tarkemmista tiedoista. Näitä ovat yksityiskohtaiset tiedot rekisteröityjen henkilöasiakirjoista ja mahdollisuus jaotella kadonneet lapset eri ryhmiin, kuten ilman huoltajaa olevat alaikäiset, lapsikaappauksen uhrit, karkulaiset jne. Tämä on erittäin tärkeää, jotta loppukäyttäjät voivat toteuttaa viipymättä tarvittavat toimet näiden lasten suojelemiseksi. Näiden laajempien tietojen avulla asianomainen henkilö voidaan tunnistaa paremmin ja toisaalta loppukäyttäjät saavat enemmän tietoa päätöksensä perustaksi. Tarkastuksia suorittavien loppukäyttäjien suojelemiseksi SIS-järjestelmä ilmaisee myös sen, kuuluuko kuulutuksen kohteena oleva henkilö johonkin terrorismin torjumisesta tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2002/475/YOS 1, 2, 3 tai 4 artiklassa tarkoitettuun luokkaan. Ehdotuksessa tehdään selväksi, että jäsenvaltiot eivät saa kopioida toisen jäsenvaltion tallentamia tietoja muihin kansallisiin tiedostoihin (53 artikla). Säilyttäminen Henkilöitä koskevien kuulutusten enimmäissäilytysaika pidennetään viiteen vuoteen, lukuun ottamatta salaista tarkkailua, tiedustelutarkastuksia ja erityistarkastuksia varten tehtyjä kuulutuksia, joiden säilytysaika on edelleen yksi vuosi. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin asettaa lyhyempiä määräaikoja. Kuulutusten pidennetty enimmäisvoimassaoloaika perustuu kansallisiin käytäntöihin, joiden mukaan voimassaoloaikaa jatketaan, jos kuulutuksen tarkoitus ei ole täyttynyt, vaan etsintäkuulutettu on edelleen vapaalla jalalla. Lisäksi oli tarpeen saattaa SIS-järjestelmään perustuva säilytysaika linjaan muiden välineiden, kuten palauttamisdirektiivin ja Eurodacin, mukaisen säilytysajan kanssa. Avoimuuden ja selkeyden vuoksi on tarpeen säätää sama säilytysaika henkilöitä koskeville kuulutuksille, lukuun ottamatta salaista tarkkailua, tiedustelutarkastuksia ja erityistarkastuksia varten tehtyjä kuulutuksia. Säilytysajan pidentäminen ei vaaranna rekisteröityjen etua, koska kuulutusta ei saa säilyttää kauemmin kuin on tarpeen sen tarkoitusta varten. Kuulutusten poistamista koskevat säännöt vahvistetaan erikseen 52 artiklassa. Asetuksen 51 artiklassa vahvistetaan kuulutusten uudelleentarkastelun aikataulu, ja siinä säädetään erityisesti esineitä koskevien kuulutusten säilytysajan lyhentämisestä. Koska esineitä koskevien kuulutusten pidemmälle säilytysajalle ei ole olemassa mitään operatiivista tarvetta, tämä säilytysaika on nyt lyhennetty viiteen vuoteen, jotta se olisi linjassa henkilöitä koskevien kuulutusten säilytysajan kanssa. Sen sijaan myönnettyjä henkilöasiakirjoja ja blankoasiakirjoja koskevien kuulutusten säilytysaika on edelleen 10 vuotta, koska kyseisten asiakirjojen voimassaoloaika on 10 vuotta. Poistaminen Asetuksen 52 artiklassa säädetään, missä olosuhteissa kuulutukset on poistettava. Näin yhdenmukaistetaan asiaan liittyviä kansallisia käytänteitä. Artikla 51 sisältää nimenomaiset säännökset, joiden nojalla SIRENE-toimiston henkilöstön on poistettava ennakoivasti ilmoitukset, joita ei enää tarvita, jos toimivaltaisilta viranomaisilta ei saada vastausta. Rekisteröityjen oikeudet saada pääsy tietoihin, oikaista virheellisiä tietoja ja poistaa oikeudettomasti tallennettuja tietoja Rekisteröidyn oikeuksia koskevat yksityiskohtaiset säännöt pysyvät ennallaan, sillä nykyisissä säännöissä varmistetaan jo korkeatasoinen suoja ja ne ovat asetuksen (EU) 2016/679 ja direktiivin 2016/680 mukaiset. Tämän lisäksi 63 artiklassa säädetään, missä olosuhteissa jäsenvaltiot voivat päättää olla antamatta tietoja rekisteröidyille. Päätökselle on oltava jokin artiklassa mainittu syy, ja toimenpiteen on oltava oikeasuhtainen ja tarpeellinen sekä kansallisen lainsäädännön mukainen. Kadonneita, varastettuja, mitätöityjä ja kavallettuja asiakirjoja koskevien tietojen vaihtaminen Interpolin kanssa Asetuksen 63 artiklassa toistetaan kokonaan neuvoston päätöksen 2007/533/YOS 55 artikla, sillä asiakirjoja koskevan SIS-järjestelmän osion ja varastettuja ja kadonneita asiakirjoja koskevan Interpolin tietokannan parempaa yhteentoimivuutta käsitellään korkean tason asiantuntijaryhmän tiedonannossa ja toisessa SIS-ehdotuspaketissa kesäkuussa 2017. Tilastot Jotta voidaan seurata oikeussuojakeinojen toimivuutta yleisellä tasolla, 66 artiklassa säädetään vakiomuotoisesta tilastojärjestelmästä, josta saadaan vuosikertomukset seuraavia seikkoja koskevista lukumääristä: rekisteröityjen esittämät tarkastuspyynnöt; virheellisten tietojen oikaisemista ja oikeudettomasti tallennettujen tietojen poistamista koskevat pyynnöt; tuomioistuimiin viedyt asiat; asiat, joissa tuomioistuin on ratkaissut asian kantajan hyväksi; sekä huomautukset tapauksista, joissa on kyse yhdessä jäsenvaltiossa tehtyjä kuulutuksia koskevien toisten jäsenvaltioiden tuomioistuinten tai viranomaisten lopullisten päätösten vastavuoroisesta tunnustamisesta. Seuranta ja tilastot

Asetuksen 71 artiklassa vahvistetaan järjestelyt, jotka on otettava käyttöön, jotta voidaan varmistaa SIS-järjestelmän ja sen toiminnan asianmukainen seuranta suhteessa sen tavoitteisiin. Eu-LISAn tehtäväksi annetaan laatia päivittäiset, kuukausittaiset ja vuosittaiset tilastot järjestelmän käytöstä. Asetuksen 71 artiklan 5 kohdassa edellytetään, että eu-LISA toimittaa laatimansa kertomukset jäsenvaltioille, komissiolle, Europolille, Eurojustille ja Euroopan raja- ja merivartiovirastolle yhdessä laatimiensa tilastojen kanssa. Lisäksi siinä annetaan komissiolle mahdollisuus pyytää tilastotietoja ja tietojen laatua koskevia lisäraportteja SIS-järjestelmästä ja SIRENE-viestinnästä. Asetuksen 71 artiklan 6 kohdassa säädetään keskusrekisterin perustamisesta ja ylläpitämisestä osana eu-LISAn suorittamaa SIS-järjestelmän toiminnan seurantaa. Tämä antaa jäsenvaltioiden, komission, Europolin, Eurojustin ja Euroopan raja- ja merivartioviraston valtuutetulle henkilöstölle pääsyn 71 artiklan 3 kohdassa lueteltuihin tietoihin vaadittavien tilastotietojen tuottamiseksi. 2016/0409 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä poliisiyhteistyössä ja rikosasioissa tehtävässä oikeudellisessa yhteistyössä, asetuksen (EU) N:o 515/2014 muuttamisesta sekä asetuksen (EY) N:o 1986/2006, neuvoston päätöksen 2007/533/YOS ja komission päätöksen 2010/261/EU kumoamisesta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 82 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan d alakohdan, 85 artiklan 1 kohdan, 87 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 88 artiklan 2 kohdan a alakohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1)Schengenin tietojärjestelmä, jäljempänä ’SIS-järjestelmä’, on keskeinen väline osaksi Euroopan unionia sisällytetyn Schengenin säännöstön määräysten soveltamisessa. SIS-järjestelmä kuuluu tärkeimpiin kompensoiviin toimenpiteisiin, joilla edistetään korkean turvallisuuden tason säilyttämistä Euroopan unionin vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella tukemalla rajavartijoiden, poliisi-, tulli- ja muiden lainvalvonta- ja lainkäyttöviranomaisten operatiivista yhteistyötä rikosasioissa. (2)SIS-järjestelmä on perustettu tarkastusten asteittaisesta lakkauttamisesta yhteisillä rajoilla 14 päivänä kesäkuuta 1985 Benelux-talousliiton valtioiden, Saksan liittotasavallan ja Ranskan tasavallan hallitusten välillä tehdyn Schengenin sopimuksen soveltamisesta 19 päivänä kesäkuuta 1990 tehdyn yleissopimuksen, jäljempänä ’Schengenin yleissopimus’, IV osaston määräysten mukaisesti. Toisen sukupolven SIS-järjestelmän, jäljempänä ’SIS II’, kehittäminen on annettu komission tehtäväksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 2424/2001 ja neuvoston päätöksen N:o 2001/886/YOS nojalla, ja se on perustettu asetuksella (EY) N:o 1987/2006 sekä neuvoston päätöksellä 2007/533/YOS. SIS II korvasi Schengenin yleissopimuksen mukaisesti perustetun SIS-järjestelmän. (3)Kolmen vuoden kuluttua SIS II -järjestelmän toiminnan käynnistymisestä komissio arvioi järjestelmän toimintaa asetuksen (EY) N:o 1987/2006 24 artiklan 5 kohdan, 43 artiklan 5 kohdan ja 50 artiklan 5 kohdan ja päätöksen 2007/533/YOS 59 artiklan ja 65 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Arviointikertomus ja siihen liittyvä komission yksiköiden valmisteluasiakirja hyväksyttiin 21 päivänä joulukuuta 2016. Näissä asiakirjoissa esitetyt suositukset olisi otettava asianmukaisella tavalla huomioon tässä asetuksessa. (4)Tämä asetus on välttämätön oikeusperusta SIS-järjestelmälle asioissa, jotka kuuluvat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen V osaston 4 ja 5 luvun soveltamisalaan. SIS-järjestelmän perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä rajatarkastuksissa annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/... on välttämätön oikeusperusta SIS-järjestelmälle asioissa, jotka kuuluvat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen V osaston 2 luvun soveltamisalaan. (5)Vaikka SIS-järjestelmän edellyttämä oikeusperusta koostuu erillisistä säädöksistä, SIS-järjestelmä muodostaa yhden ainoan tietojärjestelmän, jonka olisi toimittava sellaisena. Sen vuoksi näiden säädösten tiettyjen säännösten olisi oltava yhtäpitävät. (6)On välttämätöntä määrittää SIS-järjestelmän tavoitteet, tekninen rakenne ja rahoitus ja vahvistaa säännöt, jotka koskevat sen toimintaa ja käyttöä alusta loppuun saakka, ja määritellä vastuualueet, järjestelmään tallennettavat tietoluokat, tietojen tallentamisen tarkoitus, tallentamista koskevat kriteerit, ne viranomaiset, joilla on oikeus käyttää tietoja, biometristen tunnisteiden käyttö sekä tarkemmat säännöt tietojen käsittelystä. (7)SIS sisältää keskusjärjestelmän (Central SIS) ja kansalliset järjestelmät, joissa on täydellinen tai osittainen kopio SIS-tietokannasta. Koska SIS-järjestelmä on tärkein tietojenvaihdon väline Euroopassa, on tarpeen varmistaa sen keskeytymätön toiminta sekä keskustasolla että kansallisella tasolla. Sen vuoksi kaikkien jäsenvaltioiden olisi luotava osittainen tai täydellinen kopio SIS-tietokannasta ja perustettava sille varajärjestelmä.

(8)On välttämätöntä pitää yllä käsikirjaa, jossa vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt tiettyjen lisätietojen vaihtamiselle kuulutusten edellyttämästä toiminnasta. Kansallisten viranomaisten (SIRENE-toimistot) olisi kussakin jäsenvaltiossa varmistettava, että tällaisia tietoja voidaan vaihtaa. (9)Jotta voidaan pitää yllä kuulutuksissa määritettyjä toimia koskevaa tehokasta lisätietojen vaihtoa, on aiheellista tehostaa SIRENE-toimistojen toimintaa määrittelemällä vaatimukset, jotka koskevat käytettävissä olevia resursseja, käyttäjien koulutusta ja vastausaikaa muista SIRENE-toimistoista saatuihin tiedusteluihin. (10)SIS-järjestelmän keskuskomponenttien operatiivisesta hallinnoinnista huolehtii vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto, jäljempänä ’virasto’. Jotta virasto voi osoittaa tarvittavat taloudelliset ja henkilöresurssit, jotka kattavat kaikki SIS-keskusjärjestelmän operatiivisen hallinnoinnin osa-alueet, tässä asetuksessa olisi määritettävä yksityiskohtaisesti sen tehtävät, erityisesti lisätietojen vaihdon teknisten näkökohtien osalta. (11)Virastolle olisi annettava vastuu tietojen laadun parantamisesta siten, että se ottaa käyttöön keskitetyn tietojen laadun seurantavälineen ja antaa jäsenvaltioille kertomuksia säännöllisin väliajoin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden vastuuta SIS-järjestelmään tallennettujen tietojen paikkansapitävyydestä. (12)Jotta SIS-järjestelmän käyttöä voitaisiin seurata tehokkaammin rikollisuutta koskevien suuntausten analysoimiseksi, viraston olisi voitava kehittää korkeatasoiset valmiudet jäsenvaltioille, komissiolle, Europolille ja Euroopan raja- ja merivartiovirastolle suoritettavaa tilastollista raportointia varten tietojen eheyden vaarantumatta. Sen vuoksi olisi perustettava tilastotietojen keskusrekisteri. Tuotetut tilastot eivät saisi sisältää henkilötietoja. (13)SIS-järjestelmään olisi sisällytettävä lisää tietoluokkia, jotta loppukäyttäjät voivat viipymättä tehdä kuulutuksen perusteella tietoon perustuvia päätöksiä. Lisäksi henkilöiden tunnistamisen helpottamiseksi ja saman henkilön käyttämien eri henkilöllisyyksien havaitsemiseksi henkilöitä koskeviin tietoluokkiin olisi sisällytettävä viittaus henkilötodistukseen tai -numeroon ja kyseisen asiakirjan jäljennös, jos sellainen on saatavilla. (14)SIS-järjestelmässä ei pitäisi säilyttää mitään hakuun käytettyjä tietoja, lukuun ottamatta lokien pitämistä haun hyväksyttävyyden tarkistamista, tietojenkäsittelyn lainmukaisuuden valvontaa, sisäistä valvontaa, N.SIS-järjestelmän moitteettoman toiminnan varmistamista sekä tietojen eheyden ja tietoturvallisuuden turvaamista varten. (15)SIS-järjestelmässä olisi voitava käsitellä biometrisiä tietoja, joiden avulla kyseessä olevat henkilöt voidaan tunnistaa luotettavasti. SIS-järjestelmässä olisi myös voitava käsitellä niitä henkilöitä koskevia tietoja, joiden henkilöllisyyttä on käytetty väärin (jotta vältyttäisiin virheellisten tunnistusten aiheuttamilta haitoilta). Tällöin olisi sovellettava asianmukaisia suojatoimia, joihin kuuluu erityisesti kyseisen henkilön suostumus ja niiden tarkoitusten tiukka rajoittaminen, joihin tietoja saadaan lainmukaisesti käyttää. (16)Jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavat tekniset järjestelyt, niin että aina kun niiden loppukäyttäjillä on oikeus tehdä hakuja jäsenvaltion poliisi- tai maahanmuuttotietokannasta, he tekevät samalla haun myös SIS-järjestelmästä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/680 4 artiklan mukaisesti. Näin on tarkoitus varmistaa, että SIS-järjestelmä toimii tärkeimpänä korvaavana toimenpiteenä alueella, jolla ei suoriteta sisärajavalvontaa, ja vastata tehokkaammin rikollisuuden rajatylittävän ulottuvuuden ja rikollisten liikkuvuuden tuomaan haasteeseen. (17)Tässä asetuksessa olisi vahvistettava edellytykset sormenjälkitietojen ja kasvokuvien käytölle tunnistamistarkoituksiin. Käyttämällä SIS-järjestelmässä kasvokuvia tunnistamistarkoituksiin on tarkoitus myös auttaa varmistamaan rajavalvontamenettelyjen yhdenmukaisuus silloin, kun edellytetään tunnistamista ja henkilöllisyyden todentamista käyttämällä sormenjälkitietoja ja kasvokuvia. Sormenjälkitietoihin perustuvien hakujen tekemisen olisi oltava pakollista, jos henkilön henkilöllisyydestä vallitsee epäilyksiä. Kasvokuvia olisi käytettävä tunnistamistarkoituksiin ainoastaan osana säännönmukaisia rajatarkastuksia itsepalveluautomaateissa ja automaattiporteilla. (18)Sormenjälkien automaattisen tunnistusjärjestelmän käyttöönotto SIS-järjestelmässä täydentää nykyistä Prüm-mekanismia, joka koskee tiettyjen kansallisten DNA-tietokantojen ja sormenjälkien automaattisten tunnistusjärjestelmien rajatylittävää vastavuoroista online-käyttöä. Prüm-mekanismi mahdollistaa kansallisten sormenjälkien tunnistusjärjestelmien yhteenliittämisen niin, että kukin jäsenvaltio voi tehdä haun tarkistaakseen, tunnetaanko tietty rikoksentekijä, jonka sormenjäljet on löydetty, jossakin toisessa jäsenvaltiossa. Prüm-mekanismi tarkistaa, onko sormenjälkien haltija tunnettu tiettynä ajankohtana, joten jos rikoksentekijä tunnistetaan jossakin toisessa jäsenvaltiossa myöhemmin, häntä ei välttämättä saada kiinni. SIS-sormenjälkihaun perusteella rikoksentekijää voidaan sen sijaan etsiä aktiivisesti. Sen vuoksi SIS-järjestelmään pitäisi voida tallentaa tuntemattoman rikoksentekijän sormenjäljet, edellyttäen että on erittäin todennäköistä, että sormenjäljet kuuluvat henkilölle, joka on syyllistynyt vakavaan rikokseen tai terroritekoon. Näin on erityisesti silloin kun sormenjäljet ovat löytyneet aseesta tai muusta rikoksentekovälineestä. Pelkästään sitä, että sormenjäljet ovat löytyneet rikospaikalta, ei kuitenkaan pitäisi katsoa erittäin todennäköiseksi osoitukseksi siitä, että sormenjäljet kuuluvat rikoksentekijälle. Toisena edellytyksenä tällaisen kuulutuksen tekemiselle olisi oltava se, että rikoksentekijän henkilöllisyyttä ei voida selvittää minkään muun kansallisen, eurooppalaisen tai kansainvälisen tietokannan avulla. Jos tällaisen sormenjälkihaun tuloksena saadaan potentiaalinen osuma, jäsenvaltion olisi suoritettava lisätarkistuksia, mahdollisesti sormenjälkiasiantuntijoiden avustuksella, sen selvittämiseksi, kuuluvatko SIS-järjestelmään tallennetut sormenjäljet asianomaiselle henkilölle, niin että tämän henkilöllisyys voidaan selvittää. Menettelyihin olisi sovellettava kansallista lainsäädäntöä. Henkilön tunnistaminen SIS-järjestelmään tallennettujen ”tuntemattoman etsintäkuulutetun” sormenjälkien haltijaksi voi merkittävästi edistää tutkintaa ja saattaa johtaa pidätykseen, jos kaikki pidättämisen edellytykset täyttyvät. (19)Olisi oltava sallittua verrata rikospaikalta löytyneitä sormenjälkiä SIS-järjestelmään tallennettuihin sormenjälkitietoihin, jos voidaan osoittaa, että ne kuuluvat erittäin todennäköisesti vakavaan rikokseen tai terrorismirikokseen syyllistyneelle henkilölle. Vakavina rikoksina olisi pidettävä neuvoston puitepäätöksessä 2002/584/YOS lueteltuja rikoksia ja terrorismirikoksina olisi pidettävä neuvoston puitepäätöksessä 2002/475/YOS tarkoitettuja kansallisessa laissa rikoksiksi määriteltyjä tekoja. (20)Siinä tapauksessa, että sormenjälkitietoja ei ole saatavilla, kuulutukseen olisi voitava lisätä DNA-tunniste, joka olisi vain valtuutettujen käyttäjien saatavilla. DNA-tunniste helpottaisi suojelun tarpeessa olevien kadonneiden henkilöiden ja erityisesti kadonneiden lasten tunnistamista, jos sallittaisiin vanhempien tai sisarusten DNA-tunnisteen käyttö tunnistamista varten. DNA-tunnisteessa ei saisi olla viittausta henkilön rotuun. (21)SIS-järjestelmässä olisi oltava kuulutuksia henkilöistä, joita etsitään kiinniottoa ja eurooppalaiseen pidätysmääräykseen perustuvaa luovuttamista ja luovutussopimuksen perusteella tapahtuvaa luovuttamista varten. Kuulutusten lisäksi on tarpeen säätää sellaisten lisätietojen vaihdosta, jotka ovat välttämättömiä luovuttamismenettelyjä varten. SIS-järjestelmään olisi tallennettava erityisesti tiedot, joihin viitataan eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä ja jäsenvaltioiden välisistä luovuttamismenettelyistä 13 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston puitepäätöksen 2002/584/YOS 8 artiklassa. Kuulutuksen tehneen jäsenvaltion olisi käytännön syistä väliaikaisesti poistettava aiemmin kiinniottoa varten tehty kuulutus saatavilta lainkäyttöviranomaisten valtuutuksen nojalla, kun eurooppalaisen pidätysmääräyksen kohteena olevaa henkilöä etsitään intensiivisesti ja aktiivisesti ja on olemassa vaara, että sellaiset loppukäyttäjät, jotka eivät ole mukana käytännön etsinnöissä, voisivat vaarantaa etsinnän onnistumisen. Tällainen kuulutusten väliaikainen saatavilta poistaminen ei saisi kestää enempää kuin 48 tuntia. (22)SIS-järjestelmään olisi voitava lisätä käännös täydentävistä tiedoista, jotka on tallennettu eurooppalaiseen pidätysmääräykseen perustuvaa luovuttamista ja luovutussopimuksen perusteella tapahtuvaa luovuttamista varten. (23)SIS-järjestelmässä olisi oltava kuulutuksia kadonneista henkilöistä, jotta voidaan huolehtia heidän suojelemisestaan tai ehkäistä yleiseen turvallisuuteen kohdistuva uhka. Kuulutusten tekemistä SIS-järjestelmässä lapsista, joihin kohdistuu lapsikaappauksen riski (sellaisen mahdollisen vahingon estämiseksi, joka ei ole vielä toteutunut, esimerkiksi kun lasta uhkaa vanhemman tekemä lapsikaappaus), olisi rajoitettava, minkä vuoksi on tarpeen säätää asianmukaisista ja tiukoista suojatoimista. Lasten osalta tällaisissa kuulutuksissa ja niihin liittyvissä menettelyissä olisi otettava huomioon lapsen etu Euroopan unionin perusoikeuskirjan 24 artiklan ja 20 päivänä marraskuuta 1989 tehdyn lapsen oikeuksia koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen mukaisesti. (24)Järjestelmään olisi sisällytettävä uusi toimenpide terrorismiin ja vakavaan rikollisuuteen liittyviä epäiltyjä tapauksia varten, niin että henkilö, jonka epäillään syyllistyneen tai jonka perustellusti uskotaan syyllistyvän vakavaan rikokseen, voidaan pysäyttää kuulustelua varten, jotta kuulutuksen tehneelle jäsenvaltiolle voidaan toimittaa mahdollisimman yksityiskohtaiset tiedot. Tämä uusi toimenpide ei saisi merkitä henkilön etsintää eikä kiinniottamista. Siinä olisi kuitenkin oltava riittävät tiedot, joiden perusteella voidaan päättää lisätoimista. Vakavina rikoksina olisi pidettävä neuvoston puitepäätöksessä 2002/584/YOS lueteltuja rikoksia. (25)SIS-järjestelmässä olisi oltava uusia luokkia erittäin arvokkaille esineille, kuten elektronisille ja teknisille laitteille, jotka voidaan tunnistaa ja joita voidaan etsiä yksilöllisen numeron perusteella. (26)Jäsenvaltion olisi voitava lisätä kuulutukseen erityinen merkintä, niin sanottu liputus, jonka mukaan kuulutuksen perusteella toteutettavaa toimenpidettä ei toteuteta sen alueella. Kun kuulutus on tehty kiinniottoa ja eurooppalaisen pidätysmääräyksen perusteella tapahtuvaa luovuttamista varten, tämän päätöksen ei katsota poikkeavan puitepäätöksen 2002/584/YOS säännösten soveltamisesta tai estävän niiden soveltamista. Kuulutukseen lisättävää liputusta koskevan päätöksen olisi perustuttava ainoastaan kyseiseen puitepäätökseen sisältyviin kieltäytymisperusteisiin. (27)Kun kuulutukseen on lisätty liputus ja kun kiinniottoa ja eurooppalaisen pidätysmääräyksen perusteella tapahtuvaa luovuttamista varten etsityn henkilön olinpaikka selviää, olisi olinpaikka aina ilmoitettava kuulutuksen tehneelle lainkäyttöviranomaiselle, joka voi päättää eurooppalaisen pidätysmääräyksen toimittamisesta toimivaltaiselle oikeusviranomaiselle puitepäätöksen 2002/584/YOS säännösten mukaisesti.

(28)Jäsenvaltioiden olisi voitava linkittää kuulutuksia SIS-järjestelmässä. Sillä, että jäsenvaltio linkittää kaksi kuulutusta tai useamman kuulutuksen toisiinsa, ei pitäisi olla vaikutusta suoritettavaan toimenpiteeseen, kuulutusten säilytysaikaan eikä oikeuksiin käyttää kuulutuksia. (29)Kuulutuksia ei pitäisi säilyttää SIS-järjestelmässä pidempään kuin sen ajan, joka on tarpeen niihin tarkoituksiin, joita varten ne on tehty. Jotta voitaisiin vähentää hallinnollista rasitusta, jota eri viranomaisille aiheutuu henkilötietojen käsittelystä eri tarkoituksia varten, on aiheellista yhdenmukaistaa henkilöitä koskevien kuulutusten säilytysaika palauttamista ja laitonta oleskelua koskevien määräysten enimmäissäilytysajan kanssa. Lisäksi jäsenvaltiot usein pidentävät henkilöitä koskevien kuulutusten voimassaoloaikaa, jos vaadittua toimenpidettä ei ole voitu toteuttaa alkuperäisen määräajan puitteissa. Sen vuoksi henkilöitä koskevien kuulutusten säilyttämisajan olisi oltava enintään viisi vuotta. Yleensä henkilöitä koskevat kuulutukset olisi poistettava SIS-järjestelmästä automaattisesti viiden vuoden kuluttua, lukuun ottamatta kuulutuksia, jotka on tehty salaista tarkkailua, tiedustelutarkastuksia ja erityistarkastuksia varten. Ne olisi poistettava vuoden kuluttua. Esineitä koskevat kuulutukset salaista tarkkailua, tiedustelutarkastuksia ja erityistarkastuksia varten olisi poistettava SIS-järjestelmästä automaattisesti vuoden kuluttua, koska ne liittyvät aina henkilöihin. Esineitä koskevat kuulutukset takavarikointia tai rikosprosessin todisteena käyttämistä varten olisi poistettava SIS-järjestelmästä automaattisesti viiden vuoden kuluttua, sillä tämän jälkeen todennäköisyys löytää ne on hyvin pieni ja niiden taloudellinen arvo on merkittävästi alentunut. Myönnettyjä henkilöasiakirjoja ja blankoasiakirjoja koskevat kuulutukset olisi säilytettävä 10 vuotta, koska näiden asiakirjojen voimassaoloaika on myönnettäessä 10 vuotta. Henkilöitä koskevien kuulutusten säilyttämistä koskevien päätösten olisi perustuttava kattavaan yksilölliseen arviointiin. Jäsenvaltioiden olisi tarkasteltava henkilöitä koskevia kuulutuksia määritetyn jakson aikana ja pidettävä tilastoja sellaisten henkilöitä koskevien kuulutusten lukumäärästä, joiden säilyttämisaikaa on jatkettu. (30)SIS-kuulutuksen voimassaoloajan päättymispäivän tallentamiseen ja pidentämiseen olisi sovellettava tarvittavaa oikeasuhteisuutta koskevaa vaatimusta, jonka yhteydessä tarkastellaan, onko kyseinen tapaus tarpeeksi sopiva, merkityksellinen ja tärkeä kuulutuksen tekemiseksi SIS-järjestelmään. Terrorismin torjumisesta tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2002/475/YOS 1, 2, 3 ja 4 artiklassa tarkoitetut rikokset muodostavat erittäin vakavan uhkan yleiselle turvallisuudelle sekä yksilöiden elämän eheydelle ja yhteiskunnalle, ja näitä rikoksia on erittäin vaikea estää, paljastaa ja tutkia alueella, jolla ei suoriteta sisärajavalvontaa ja jolla potentiaaliset rikoksentekijät voivat liikkua vapaasti. Silloin kun henkilöä tai esinettä etsitään näiden rikosten yhteydessä, on aina tarpeen tehdä SIS-järjestelmässä vastaava kuulutus henkilöistä, joita etsitään rikosoikeudellista menettelyä varten, ja henkilöistä tai esineistä, joita etsitään salaista tarkkailua, tiedustelutarkastuksia ja erityistarkastuksia varten, sekä esineistä, joita etsitään takavarikointia varten, koska mikään muu keino ei olisi tätä tarkoitusta varten yhtä tehokas. (31)On tarpeen selkeyttää kuulutusten poistamista. Kuulutukset olisi säilytettävä vain niin kauan kuin on tarpeen niihin tarkoituksiin, joita varten ne on tehty. Koska jäsenvaltiot noudattavat erilaisia käytäntöjä määritellessään ajankohdan, jona kuulutus on täyttänyt tarkoituksensa, on aiheellista esittää kutakin kuulutusluokkaa koskevat yksityiskohtaiset arviointiperusteet sen määrittelemiseksi, milloin kuulutus olisi poistettava SIS-järjestelmästä. (32)SIS-järjestelmän tietojen eheys on ensisijaisen tärkeää. Sen vuoksi olisi säädettävä tarvittavista suojatoimista, jotka koskevat SIS-tietojen käsittelyä sekä keskustasolla että kansallisella tasolla, jotta voidaan varmistaa tietojen koko käyttöketjun turvallisuus. Tämän asetuksen turvallisuusvaatimusten olisi sidottava tietojen käsittelyyn osallistuvia viranomaisia, joiden olisi myös sovellettava häiriöiden raportointia koskevaa yhtenäistä menettelyä. (33)SIS-järjestelmässä tämän asetuksen nojalla käsiteltyjä tietoja ei saisi siirtää kolmansille maille tai kansainvälisille järjestöille eikä antaa niiden saataville. On kuitenkin aiheellista vahvistaa Euroopan unionin ja Interpolin välistä yhteistyötä edistämällä tehokasta passitietojen vaihtoa. Kun henkilötietoja siirretään SIS-järjestelmästä Interpolille, näille henkilötiedoille olisi taattava riittävä suojelutaso, joka vahvistetaan sopimuksessa tiukkoja suojatoimia ja ehtoja koskevin määräyksin. (34)On aiheellista antaa pääsy SIS-järjestelmään viranomaisille, jotka vastaavat ajoneuvojen, veneiden ja ilma-alusten rekisteröinnistä, jotta ne voivat tarkistaa, etsitäänkö tiettyä liikennevälinettä jo jossakin jäsenvaltiossa takavarikointia tai tarkastusta varten. Jäsenvaltion keskushallintoon kuuluville viranomaisille olisi myönnettävä suora pääsy järjestelmään. Pääsy olisi rajoitettava koskemaan ainoastaan kyseisiä liikennevälineitä ja niiden rekisteröintiasiakirjoja ja rekisterikilpiä. Vastaavasti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1986/2006 säännökset olisi sisällytettävä tähän asetukseen ja kyseinen asetus olisi kumottava. (35)Toimivaltaisten kansallisten viranomaisten suorittamaan tietojenkäsittelyyn vakavien rikosten tai terrorismirikosten ennalta estämistä, tutkimista ja paljastamista tai rikoksiin liittyviä syytetoimia ja rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten, mukaan lukien yleiseen turvallisuuteen kohdistuvilta uhkilta suojelua ja tällaisten uhkien ehkäisyä varten, olisi sovellettava kansallisia säännöksiä, joilla direktiivi (EU) 2016/680 saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 ja direktiivin (EU) 2016/680 säännöksiä olisi tarvittaessa täsmennettävä tässä asetuksessa. (36)Jäsenvaltioiden viranomaisten tämän asetuksen nojalla suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn olisi sovellettava asetusta (EU) 2016/679 silloin kun ei sovelleta direktiiviä (EU) 2016/680. Henkilötietojen käsittelyyn, jota unionin toimielimet ja elimet suorittavat tämän asetuksen mukaisia tehtäviään hoitaessaan, olisi sovellettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001. (37)Direktiivin (EU) 2016/680, asetuksen (EU) 2016/679 ja asetuksen (EY) N:o 45/2001 säännöksiä olisi tarvittaessa täsmennettävä tässä asetuksessa. Europolin suorittaman henkilötietojen käsittelyn osalta sovelletaan Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirastosta annettua asetusta (EU) 2016/794 (Europol-asetus). (38)Eurojust-yksikön perustamisesta vakavan rikollisuuden torjunnan tehostamiseksi 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn päätöksen 2002/187/YOS tietosuojaa koskevia määräyksiä sovelletaan Eurojustin suorittamaan SIS-tietojen käsittelyyn, mukaan lukien kyseisellä päätöksellä perustetun yhteisen valvontaviranomaisen toimivalta valvoa Eurojustin toimintaa ja vastuu henkilötietojen lainvastaisesta käsittelystä Eurojustissa. Jos Eurojustin SIS-järjestelmässä tekemän haun ansiosta käy ilmi, että jäsenvaltio on tehnyt kuulutuksen, Eurojust ei voi toteuttaa tarvittavia toimia. Sen vuoksi sen olisi ilmoitettava asiasta kyseiselle jäsenvaltiolle, jotta tämä voi toteuttaa tarvittavat jatkotoimet. (39)SIS-järjestelmän yhteydessä palvelukseen otettuihin ja työskenteleviin virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön olisi luottamuksellisuuden osalta sovellettava Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja unionin muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen asiaa koskevia määräyksiä. (40)Sekä jäsenvaltioiden että viraston olisi pidettävä yllä turvallisuussuunnitelmia turvallisuutta koskevien velvoitteiden täytäntöönpanon helpottamiseksi, ja niiden olisi toimittava yhteistyössä turvallisuuskysymysten käsittelemiseksi yhteisestä näkökulmasta. (41)Riippumattomien kansallisten valvontaviranomaisten olisi valvottava jäsenvaltioiden tämän asetuksen yhteydessä suorittaman henkilötietojen käsittelyn lainmukaisuutta. Olisi vahvistettava rekisteröityjen oikeudet saada pääsy SIS-järjestelmään tallennettuihin henkilötietoihinsa, oikaista ja poistaa ne, ja tämän jälkeiset oikeussuojakeinot kansallisissa tuomioistuimissa sekä tuomioiden vastavuoroinen tunnustaminen. Sen vuoksi on aiheellista edellyttää jäsenvaltioilta vuosittaisia tilastotietoja. (42)Valvontaviranomaisten olisi varmistettava, että N.SIS-järjestelmässä tapahtunut tietojenkäsittely tarkastetaan vähintään joka neljäs vuosi kansainvälisten tarkastuskäytäntöjen mukaisesti. Valvontaviranomaisten olisi joko suoritettava tarkastus itse, tai kansallisten valvontaviranomaisten olisi tilattava tarkastus suoraan joltakin riippumattomalta tietosuojan tarkastajalta. Riippumattoman tarkastajan olisi pysyttävä kansallisen valvontaviranomaisen tai -viranomaisten valvonnassa ja vastuulla, minkä vuoksi kansallisen valvontaviranomaisen tai -viranomaisten olisi tilattava tarkastus itse ja määriteltävä selkeästi tarkastuksen tarkoitus, laajuus ja menetelmät sekä ohjattava ja valvottava tarkastusta ja sen lopullisia tuloksia. (43)Asetuksen (EU) 2016/794 (Europol-asetus) mukaan Europol tukee ja tehostaa jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten toimintaa ja keskinäistä yhteistyötä terrorismin ja vakavan rikollisuuden ehkäisyssä ja torjunnassa sekä laatii analyyseja ja uhka-arvioita. Laajentamalla Europolin pääsyoikeuksia niin, että ne kattavat kadonneita henkilöitä koskevat kuulutukset, pyritään parantamaan Europolin valmiuksia toimittaa kansallisille lainvalvontaviranomaisille kattavia operatiivisia ja analyysituotteita, jotka koskevat myös verkossa tapahtuvaa ihmiskauppaa ja lasten seksuaalista hyväksikäyttöä. Tämä tehostaisi näiden rikosten ehkäisemistä, potentiaalisten uhrien suojelua ja rikoksentekijöihin kohdistuvaa tutkintaa. Europolin pääsyoikeuksien laajentaminen kadonneita henkilöitä koskeviin SIS-kuulutuksiin olisi hyödyksi myös Europolin yhteydessä toimivalle Euroopan kyberrikostorjuntakeskukselle, myös silloin kun on kyse seksuaalirikoksiin syyllistyvistä matkailijoista ja verkossa tapahtuvasta lasten seksuaalisesta hyväksikäytöstä, joiden yhteydessä rikolliset usein väittävät, että he ovat tai voivat olla tekemisissä kadonneiksi ilmoitettujen lasten kanssa. Myös Europolin yhteydessä toimivalla ihmisten salakuljetusta tutkivalla eurooppalaisella keskuksella on tärkeä strateginen rooli torjuttaessa laittoman muuttoliikkeen avustamista, joten sen olisi päästävä tutustumaan kuulutuksiin henkilöistä, joilta on evätty maahantulo jäsenvaltion alueelle ja oleskelu siellä joko rikosoikeudellisin perustein tai maahantulon ja oleskelun edellytysten täyttymättä jäämisen vuoksi. (44)Jotta voitaisiin korjata puutteet terrorismia koskevien tietojen vaihdossa, ja erityisesti tietojen vaihdossa terrorismiin syyllistyvistä vierastaistelijoista, joiden liikkumisen seuranta on ensiarvoisen tärkeää, jäsenvaltioiden olisi kuulutusta SIS-järjestelmään tehdessään vaihdettava Europolin kanssa tietoja terrorismiin liittyvästä toiminnasta sekä osumista ja niihin liittyvistä tiedoista. Näin Europolin yhteydessä toimiva Euroopan terrorismintorjuntakeskus voisi tarkistaa, onko Europolin tietokannoissa käytettävissä lisää taustatietoa, ja tarjota korkealaatuisia analyysejä, jotka edistäisivät terroristiverkostojen hajottamista ja mahdollisuuksien mukaan niiden iskujen estämistä. (45)Lisäksi on tarpeen vahvistaa selkeät Europolia koskevat säännöt SIS-tietojen käsittelystä ja lataamisesta, jotta mahdollistetaan SIS-järjestelmän mahdollisimman kattava käyttö, edellyttäen, että tässä asetuksessa ja asetuksessa (EU) 2016/794 säädettyjä tietosuojavaatimuksia noudatetaan. Jos Europolin SIS-järjestelmässä tekemän haun ansiosta käy ilmi, että jäsenvaltio on tehnyt kuulutuksen, Europol ei voi toteuttaa vaadittavia toimia. Sen vuoksi sen olisi ilmoitettava asiasta asianomaiselle jäsenvaltiolle, jotta tämä voi seurata tapausta. (46)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2016/1624 säädetään, että tätä asetusta sovellettaessa vastaanottavan jäsenvaltion on valtuutettava Euroopan raja- ja merivartioryhmien jäsenet tai Euroopan raja- ja merivartioviraston palveluksessa olevien, palauttamiseen liittyviin tehtäviin osallistuvan henkilöstön ryhmien jäsenet käyttämään eurooppalaisia tietokantoja, joiden käyttö on tarpeen rajatarkastuksia, rajojen valvontaa ja palauttamista koskevien, toimintasuunnitelmassa esitettyjen operatiivisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Muut asiaankuuluvat unionin virastot, erityisesti Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto ja Europol, voivat lähettää muuttoliikkeen hallinnan tukiryhmien osana myös asiantuntijoita, jotka eivät kuulu näiden unionin virastojen henkilöstöön. Euroopan raja- ja merivartioryhmien tai palauttamiseen liittyviin tehtäviin osallistuvan henkilöstön ryhmien sekä muuttoliikkeen hallinnan tukiryhmien mukanaolon tarkoituksena on vahvistaa avunpyynnön esittäneiden jäsenvaltioiden teknisiä ja operatiivisia valmiuksia. Erityisesti tämä koskee jäsenvaltioita, joihin kohdistuu suhteettoman suuria muuttoliikkeeseen liittyviä haasteita. Euroopan raja- ja merivartioryhmille, palauttamiseen liittyviin tehtäviin osallistuvan henkilöstön ryhmille sekä muuttoliikkeen hallinnan tukiryhmille osoitettujen tehtävien hoitaminen edellyttää pääsyä SIS-järjestelmään käyttäen Euroopan raja- ja merivartioviraston ylläpitämää teknistä käyttöliittymää, josta on yhteys SIS-keskusjärjestelmään. Jos henkilöstön ryhmän tai ryhmien SIS-järjestelmään tekemästä hausta käy ilmi, että jäsenvaltio on tehnyt kuulutuksen, ryhmän tai henkilöstön jäsen ei voi toteuttaa vaadittua toimenpidettä, ellei hänellä ole tähän vastaanottavan jäsenvaltion lupaa. Sen vuoksi asiasta olisi ilmoitettava asianomaisille jäsenvaltioille, jotta nämä voivat seurata tapausta. (47)Lisäksi komission ehdotuksessa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi EU:n matkustustieto- ja -lupajärjestelmän (ETIAS) perustamisesta esitetään, että Euroopan raja- ja merivartiovirastoon kuuluva ETIAS-keskusyksikkö suorittaisi ETIAS-järjestelmän kautta tarkistuksia SIS-järjestelmästä suorittaakseen matkustuslupaa koskevien hakemusten arvioinnin, jonka yhteydessä edellytetään muun muassa sen tarkistamista, onko matkustuslupaa hakevasta kolmannen maan kansalaisesta tehty SIS-kuulutus. Euroopan raja- ja merivartiovirastoon kuuluvalla ETIAS-keskusyksiköllä olisi oltava tätä varten pääsy SIS-järjestelmään toimeksiantonsa edellyttämässä laajuudessa, eli kaikkiin henkilöitä koskeviin kuulutusluokkiin sekä myönnettyjä henkilöasiakirjoja ja blankoasiakirjoja koskeviin kuulutuksiin.

(48)Tämän asetuksen säännöksillä ei voida kattaa tyhjentävästi eräitä SIS-järjestelmän osatekijöitä niiden teknisen luonteen, yksityiskohtaisuuden ja jatkuvan päivitystarpeen vuoksi. Tällaisia ovat esimerkiksi tekniset säännöt, jotka koskevat tietojen tallentamista, päivittämistä, poistamista ja hakua, tietojen laatu, biometrisiin tunnisteisiin liittyvät hakusäännöt sekä säännöt, jotka koskevat kuulutusten yhteensopivuutta ja ensisijaisjärjestystä, liputuksen lisäämistä, kuulutusten välisiä linkkejä, uusien esineluokkien määrittämistä teknisten ja elektroniikkalaitteiden luokkaan, kuulutusten voimassaolon päättymispäivän määrittämistä ja lisätietojen vaihtamista. Näitä osatekijöitä koskeva täytäntöönpanovalta olisi näin ollen siirrettävä komissiolle. Kuulutusten hakemista koskevissa teknisissä säännöissä olisi otettava huomioon kansallisten sovellusten moitteeton toiminta. (49)Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. Tämän asetuksen ja asetuksen (EU) 2018/xxx (rajatarkastukset) täytäntöönpanotoimenpiteiden hyväksymismenettelyn olisi oltava sama. (50)Avoimuuden varmistamiseksi viraston olisi esitettävä kahden vuoden välein kertomus keskusjärjestelmän ja viestintäinfrastruktuurin teknisestä toiminnasta, mukaan lukien sen turvallisuus, sekä lisätietojen vaihdosta. Komission olisi esitettävä yleinen arviointi neljän vuoden välein. (51)Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, jotka ovat yhteisen tietojärjestelmän perustaminen ja sääntely sekä asiaan liittyvien lisätietojen vaihto, vaan ne voidaan tavoitteiden luonteen vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden t