KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE - Toimintaohjelma yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamista varten

(Komission esittämä)

1. Johdanto

Komissio tekee tässä asiakirjassa käytännön päätelmät kertomuksesta, jonka korkean tason asiantuntijaryhmä on laatinut yhtenäisestä eurooppalaisesta ilmatilasta. Päätelmät esitetään toimintaohjelmana, jonka toteuttaminen tekisi Euroopan ilmatilasta vuodesta 2004 alkaen yhtenäisen, yhteisten periaatteiden mukaan organisoidun ja yhteisten sääntöjen mukaan hallitun tilan. Komissio esittää ohjelman perusteella ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi, jolla vahvistetaan toimintaperiaatteet ja -menetelmät, sekä ehdotuksia yhteistyöjärjestelmästä, jolla voidaan tarvittaessa täydentää ilmatilan uudelleenorganisointitoimia sotilaallisella puolella. Menettelyllä pyritään antamaan ilmaliikenteen alan toimijoille edellytykset vastata kysyntään, ja sen on myös sovittava liikennejärjestelmän kestävän kehityksen kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan.

1.1 Lentoliikenteen myöhästymiset lisääntyivät vuonna 1999 sietämättömälle tasolle. Tilanne kehittyi vuonna 2000 parempaan suuntaan, mutta myöhästymiset ovat edelleen hyvin yleisiä. Vaikka myöhästymisiä yritettiin vähentää eri keinoin, vuonna 2000 joka viides lento oli yli 15 minuuttia myöhässä. Tilanne on kuitenkin yhä epävarma, eikä lennonjohtojärjestelmän kapasiteetti riitä vastaamaan liikenteen kasvuun [1]. Ilmaliikenteen hallinta toimii yhä 1960-luvulla määritetyssä ympäristössä, jolle on ominaista sirpaleisuus, huolimatta Eurocontrolin [2] piirissä kehitetyistä yhdenmukaistamis- ja integroimistoimista. Eurocontrol on hallitusten välinen järjestö, joka kattaa nykyään lähes koko maantieteellisen Euroopan.

[1] On totta, että myöhästymiset eivät johdu ainoastaan lennonjohdon toiminnan puutteista, sillä myös lentoasemien ja lentoyhtiöiden toiminta aiheuttavat niitä. Siksi toimintaohjelmaan on sisällytettävä toimenpiteitä, joilla voidaan parantaa järjestelmän muiden osien toimintaa. On huomattava, että lentoyhtiöiden käytäntöjä todennäköisesti muutetaan lähtö- ja saapumisaikojen jakamista (neuvoston asetus N:o 95/93, annettu 18. tammikuuta 1993, EYVL L 14, 22.1.1993) ja ilmaliikennevirtojen säätelyä (flow management) koskevan säännöstön kehityksen myötä sekä lentoasemien kapasiteettia koskevan yhteisen ratkaisumallin ansiosta.

[2] Eurocontrol - eurooppalainen hallitustenvälinen järjestö, joka toimii jäsenvaltioidensa (joihin kuuluvat Euroopan yhteisön 15 jäsenvaltiota) yhteistyöelimenä ilmaliikenteen hallinnan alalla. Sen tarkoituksena on luoda yhdenmukainen eurooppalainen ilmaliikenteen hallintajärjestelmä yleistä lennonjohtoa varten Euroopan ilmatilassa sekä lentoasemilla ja niiden ympäristössä.

1.2 Komissio julkaisi vuoden 1999 lopussa tiedonannon lennonjohdosta [3] ja sai sille neuvoston [4] ja Euroopan parlamentin [5] tuen. Tämän jälkeen komissio muodosti korkean tason asiantuntijaryhmän, jonka puheenjohtajana toimi komissaari Loyola de Palacio ja jonka jäseninä oli jäsenvaltioiden lennonjohdosta vastaavia siviili- ja sotilasviranomaisia sekä Sveitsin ja Norjan edustajat, sillä näiden maiden kanssa tehdään yhteistyötä ilmaliikenteen alalla. Eurocontrol antoi ryhmän toiminnalle teknistä asiantuntija-apua. Komissio muodosti myös toimiala- ja työmarkkinaryhmän, jonka jäseninä myös työmarkkinaosapuolet sekä toimialan edustajat (palvelujen tarjoajat, lentoyhtiöt, lentoasemat ja laitevalmistajat) sekä matkustajia edustavat järjestöt osallistuivat keskusteluihin. Korkean tason asiantuntijaryhmä luovutti kertomuksensa marraskuussa 2000.

[3] Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtenäisestä eurooppalaisesta ilmatilasta, KOM(1999) 614.

[4] 9.-10. joulukuuta 1999 kokoontuneen liikenneneuvoston päätelmät: "Neuvosto pani merkille, että komissio on ottanut lentoliikenteen hallinnan uudistamiseen laajemman lähestymistavan, joka käsittää Euroopan yhteisen ilmatilan luomisen, ja oli tyytyväinen, että komissio aikoo perustaa korkean tason työryhmän, joka pohtii asiaan liittyviä kysymyksiä ja raportoi siitä neuvostolle kesäkuussa."

[5] Yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa käsittelevää komission tiedonantoa neuvostolle ja Euroopan parlamentille koskeva 6. kesäkuuta 2000 annettu Euroopan parlamentin mietintö A5 - 0141 / 2000.

1.3 Jo Lissabonin Eurooppa-neuvosto oli pyytänyt komissiota "tekemään mahdollisimman nopeasti ilmatilan käyttöä ja hallintaa koskevia ehdotuksia" . Feirassa kesäkuussa 2000 Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota "jatkamaan yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan korkean tason työryhmän toimintaa, jotta loppuraportti voidaan esittää vuoden 2001 ensimmäisellä puoliskolla asianmukaisten ehdotusten esittämiseksi".

Korkean tason asiantuntijaryhmän kertomuksen tärkeimmät suuntaviivat

- Sääntely: yhteisöön on perustettava vahva sääntelyelin, jolla on käytössään riittävästi resursseja, joka on riippumaton kaikista asiaan liittyvistä eturyhmistä ja jonka määrittämät tavoitteet mahdollistavat liikenteen kasvun ja säilyttävät turvallisuuden tai jopa lisäävät sitä. Sääntelyelimellä on oltava toimivaltaa erityisesti yhteiseksi resurssiksi määriteltyyn ilmatilaan, jota kaikilla on oltava oikeus käyttää ja jota hallitaan jatkumona yläilmatilasta alkaen. Myös laitteistoja sekä palveluntarjoajien organisointia ja maksumenettelyjä on säänneltävä.

- Institutionaalinen järjestelmä: luodaan vaiheittain ilmaliikenteen yhteinen siviili- ja sotilashallinta yhdistämällä Euroopan unionin sääntelyvaltaa ja Eurocontrolilla olevaa osaamista ja asiantuntemusta sekä ottamalla sotilasviranomaiset mukaan osallistumaan sääntelykehyksen laadintaan ja täytäntöönpanoon konkreettisesti ja toiminnallisesti käyttäen yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla ("toinen pilari") perustettuja mekanismeja. Nopeata ja tehokasta toimintaa tarvitaan kipeimmin Euroopan ydinalueella, Euroopan yhteisön jäsenmaissa ja Sveitsissä. On kuitenkin suotavaa, että toiminta ulotetaan koskemaan mahdollisimman paljon myös muita Euroopan valtioita niiden Eurocontrol-osallisuuden avulla ja ottaen huomioon Euroopan yhteisön laajentumisnäkymät.

- Tekniikka: edistetään uuden teknologian käyttöönottoa läheisessä yhteistyössä teollisuuden, käyttäjien ja palveluntarjoajien kanssa ja pitäen turvallisuutta ehdottomasti ensi sijalla; parannetaan järjestelmien ja tekniikoiden yhteentoimivuutta.

- Työvoima : rekrytointia on helpotettava, lennonjohtajien liikkuvuutta on lisättävä ja koulutusta on kehitettävä Euroopan tasolla; tavoitteen tukemiseksi työmarkkinaosapuolten välinen vuoropuhelu on ulotettava koskemaan myös lennonjohtoalaa.

1.4 Jatkoksi korkean tason asiantuntijaryhmän raportille esitetään myös ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi, jossa vahvistetaan yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan täytäntöönpanoa koskevat periaatteet ja yksityiskohtaiset säännöt.

1.5 Komission mielestä kaikkien jäljempänä kuvailtujen aloitteiden on edustettava yhteistä ja kokonaisvaltaista lähestymistapaa yhtenäisen ilmatilan perustamiseen. Näiden eri aloitteiden väliset yhteydet, niiden vaikutus kaikkien jäsenvaltioiden ilmatilan hallinnan organisointiin ja kaikkien toimijoiden henkilöstöltä tarvittava panos aloitteiden tekemiseen ja täytäntöönpanoon oikeuttavat komission laatimaan suuntaviivat korkean tason asiantuntijaryhmän työn perusteella ja vahvistamaan työtavat niiden täytäntöönpanoa varten. Tässä on tämän asetusehdotuksen tavoite.

1.6 Asetus perustuu EY:n perustamissopimuksen 80 artiklan 2 kohtaan, sillä asetuksessa esitetään siviililennonvarmistuksen uudelleenjärjestelytoimenpiteiden toteuttamista liikenneturvallisuuden parantamiseksi 71 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Kun erityissäännökset on annettu, asetuksen täytäntöönpano vaikuttaa myös ilmatilan sotilaskäyttöön, mutta tämä vaikutus ei muuta säädöksen oikeusperustaa. Säädösehdotus ei vaikuta mitenkään siihen, miten sovelletaan EY:n perustamissopimuksen 296 (siltä osin kuin sitä sovelletaan tämän asetusehdotuksen soveltamisalaan), 297 ja 298 artiklaa, jotka koskevat kriisitilanteita.

1.7 Korkean tason asiantuntijaryhmän sotilasjäsenet toivat voimakkaasti esille tarpeensa kehittää keskinäistä yhteistyötään, jotta yhteisön lainsäädännössä vahvistettuja ilmatilan käyttösääntöjä voitaisiin hyödyntää mahdollisimman tehokkaasti. Komissio katsoo, että Feiran ja Helsingin Eurooppa-neuvostojen vahvistamien suuntaviivojen täytäntöönpanoa varten olisi hyvä luoda yhteistyöjärjestely esimerkiksi neuvostoon perustettavan operatiivisen sotilaslentoliikenteen (OAT) ryhmän muodossa. Neuvoston olisi suotavaa ottaa huomioon tämä operatiivisen sotilaslentoliikenteen näkökohta ja päättää perustaa tällainen yhteistyöjärjestely, jossa jäsenvaltioiden sotilasviranomaiset ovat asianmukaisesti edustettuina ja jolla pyritään kannustamaan toiminnalliseen yhteistyöhön yleensä ja erityisesti henkilöstön koulutukseen, sotilaallisten lentoharjoitusten koordinointiin ja yhteisten sotilaallisten lentoharjoitusalueiden perustamiseen. Komissio voi tarvittaessa päättää esittää tämänsisältöisiä ehdotuksia.

1.8 Komissio tekee keväällä 2001 tämän toimintaohjelman mukaiset yksityiskohtaisemmat ehdotukset, jotka käsittelevät yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan perustamisen käytännön näkökohtia, liitteessä 2 olevan alustavan yksityiskohtaisen luettelon mukaisesti. Ehdotukset on hyväksyttävä nopeasti, jotta niiden sisältöä voidaan alkaa soveltaa kokonaisuudessaan ennen vuoden 2004 loppua. Ehdotukset ovat sisällöltään hyvin teknisiä ja niissä pyritään poliittisiin tavoitteisiin, mutta niiden laatiminen ja täytäntöönpano edellyttävät sellaisten rakenteiden ja työtapojen määrittämistä, jotka mahdollistavat ilmatilan samanaikaisen siviili- ja sotilaskäytön, yhteistyön Eurocontrolin kanssa sekä kaikkien alan toimijoiden etujen ottamisen huomioon.

2. Sääntelytoiminnan kehittäminen yhteisössä

2.1 On yllättävää, miten vähäistä ilmaliikenteen sääntely on ollut. Ilmaliikenteen organisointi perustuu lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien vahvistamiin toiminnallisiin sääntöihin, joita Eurocontrol koordinoi. Tilanne on käynyt mahdottomaksi, sillä liikenteen määrä on lisääntynyt ja koska palveluntarjoajien - joille ilmatilan käyttäjät suorittavat maksuja - taloudelliset etunäkökohdat vaikeuttavat sitä. Näille julkisille ja yksityisille palveluntarjoajille sekä ilmatilan käyttäjille on asetettava sitovat säännöt, joita täydennetään taloudellisilla kannustimilla ja operationaalisilla aloitteilla, jotta turvallisuudesta ei tarvitse tinkiä vaan sitä voidaan parantaa, jotta kapasiteettia voidaan lisätä ja järjestelmän toimivuutta edistää, sillä nämä tavoitteet palvelevat kaikkien yhteisiä etuja.

2.2 Yksi korkean tason asiantuntijaryhmän tärkeimmistä johtopäätöksistä on, että alalla tarvitaan vahvaa ja riippumatonta eurooppalaista sääntelyelintä. Yhteisö tulee harjoittamaan tätä tehtävää päätöksentekomenettelyjensä kautta kiinteässä yhteistyössä Eurocontrolin kanssa. Näin vahvistettava yhteisön lainsäädäntö kohdistuu kolmeen toiminnan osa-alueeseen: ilmatilan organisointiin ja käyttöön, palveluntarjoajien organisointiin ja maksujärjestelyihin sekä maassa ja ilmassa käytettäviin laitteisiin. Yhteisön lainsäädännön kohteeksi tulevat ilmaliikenteen hallinnan eri osatekijät yksilöidään liitteessä 1.

2.3 Teknisten säännösten antamisessa noudatetaan yhteisön lainsäädäntömenettelyjä: yhteisön lainsäätäjä vahvistaa yhteisön säännöstön perustan määrittämällä aloilla noudatettavat olennaiset vaatimukset ja toisaalta päätöksenteko- ja soveltamismekanismit. Näiden sääntöjen täytäntöönpano annetaan komission vastuulle, ja komissiota avustaa jäsenvaltioiden edustajista muodostettava komitea, niin sanottu yhtenäisen ilmatilan komitea, joka käsittelee kaikkia yhtenäisen ilmatilan perustamistoimia.

2.4 Yhteisön säännöstössä on otettava huomioon ilmatilan kummankin käyttäjäluokan - siviili- ja sotilaskäyttäjien - edut. Siksi sotilaskäyttäjien on osallistuttava säännöstön laatimista, antamista ja hallintoa varten luotavaan työmenettelyyn, jotta ilmatilan sotilaskäyttöön liittyvät rajoitteet ja tavoitteet otetaan huomioon. Komission mielestä on välttämätöntä, että yhtenäisen ilmatilan komitea voi ottaa huomioon tasapuolisesti siviili- ja sotilaskäyttäjien edut. Siksi komissio toivoo, että tavanomaisista komiteanmuodostussäännöistä poiketen yhtenäisen ilmatilan komiteassa olisi kaksi edustajaa kustakin jäsenvaltiosta, jotta sotilasviranomaiset voisivat käytännössä osallistua komitean toimintaan, kuitenkin niin, että jokainen jäsenvaltio voi vapaasti valita valtuuskuntansa kokoonpanon.

2.5 Yhteisön on omalta osaltaan huolehdittava seuraavasti, että se pystyy panemaan täytäntöön yhteisön säännöstön:

- Komissiolla on oltava käytettävissään teknistä asiantuntemusta, joka muodostuu sekä Eurocontrolin että jäsenvaltioiden asiantuntemuksesta. Komissio aikoo hyödyntää Eurocontrolissa olevaa osaamista ja asiantuntemusta ottaen samalla huomioon Euroopan yhteisön laajentumisnäkymät.

- Yhteisön lainsäädännön tekninen valmistelu on annettava suurelta osin Eurocontrolin viraston tehtäväksi sopimuksella, jossa eritellään toiminnan tavoitteet ja yksityiskohtaiset säännöt, mukaan lukien eturyhmien kuulemista koskevat näkökohdat. Komissio aikoo laatia Eurocontrolin viraston kanssa yhteistyölle puitteet, joissa määritetään työskentelyn osapuolten välisten suhteiden yksityiskohdat. Eurocontrolin virasto on se Eurocontrol-järjestön elin, jonka tehtävänä on suorittaa Eurocontrolin yleissopimuksesta johtuvat tehtävät Eurocontrolin yleiskokouksen ja neuvoston valvonnan alaisena.

- Eurocontrolin virastolle olisi annettava tehtäväksi myös yhteisön lainsäädännön toimeenpano, esimerkiksi ilmatilan rakenteen ja lentoreittiverkoston hallinta ilmaliikenteen tarpeiden ja alaa koskevan yhteisön lainsäädännön mukaisesti.

- Lennonjohdon uudistuminen voi onnistua vain, jos Euroopan korkeasta turvallisuustasosta vastaavat lennonjohtajat sitoutuvat siihen. Kuten joillakin muilla aloilla on tehty, komissio tarjoaa työmarkkinaosapuolille foorumin, jossa ne voivat keskustella toimialan ja yhteisen politiikan kehityssuunnista, mikä voi johtaa yhteisten sopimusten tekemiseen. Lentoliikennealalla nykyään toimiva työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on ulotettava myös palveluntarjoajien edustajiin [6] sekä alan henkilöstöä edustaviin järjestöihin.

[6] Varsinkin CANSO (Civil Air Navigation Services Organisation, siviili-ilmailupalvelujen tarjoajien yhdistys) sekä myös Eurocontrol, joka on vastuussa lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisesta.

3. Eurocontrolin asema

3.1 Eurocontrol-yleissopimusta tarkistettiin vuonna 1997, jolloin järjestölle annettiin suuremmat sääntelyoikeudet, mutta sääntelystä ei kuitenkaan voitu tehdä täysin sitovaa. Komissiolle annettiin tehtäväksi neuvotella yhteisön liittymisestä Eurocontroliin toisaalta siksi, että EU:n jäsenvaltiot eivät voi siirtää Eurocontrolille sellaista toimivaltaa, joka on jo siirretty yhteisölle, ja toisaalta siksi, että Eurocontrolin päätösten siirtäminen yhteisön oikeuteen antaisi niille täyden oikeusvaikutuksen jäsenvaltioissa. Juuri tästä syystä Eurocontrolin tarkistetun yleissopimuksen voimaantulo ja yhteisön liittyminen Eurocontroliin ovat tärkeitä askelia yhtenäisen ilmatilan perustamisessa. Jäsenvaltiot kuitenkin ratifioivat tarkistetun yleissopimuksen vain, jos yhteisö liittyy Eurocontrolin jäseneksi. Valitettavasti Yhdistyneen kuningaskunnan ja Espanjan välinen kiista yleissopimuksen soveltamisesta Gibraltarissa on toistaiseksi estänyt yhteisön liittymisen. Kiista olisi ratkaistava pian, jotta yhteisön ja Eurocontrolin yhteistyö voisi toimia tehokkaasti.

3.2 Eurocontrolin sääntelytoiminnan toimivuus on riippuvainen siitä, pitääkö Eurocontrol sääntely- ja palveluntarjoamistoimintonsa erillään toisistaan. Jos näin ei tapahdu, se menettää tarvittavan puolueettomuutensa sekä toimialan edustajien ja muiden palveluntarjoajien luottamuksen eikä siis pysty auttamaan komissiota yhteisön säännöstön valmistelussa ja täytäntöönpanossa. Komission ja Eurocontrolin välisten suhteiden toimiva järjestäminen riippuu tehtävien erottamisesta.

3.3 Vaikka yhteisön on asetettava itselleen omat tavoitteet ja keinot yhtenäisen ilmatilan perustamiseksi, komissio pyrkii myös välttämään päällekkäisyydet yhteisön ja Eurocontrolin toiminnassa.

Päällekkäisyysvaaran välttämiseksi

- komissio valtuuttaa Eurocontrolin tekemään yhteisön säännöstön laatimiseen tarvittavat asiantuntijatehtävät,

- komissio toivoo, että yhtenäisen ilmatilan komitean työjärjestyksessä sallitaan Eurocontrolin viraston osallistuminen komitean työskentelyyn asiantuntijan ominaisuudessa, jotta komitea ja yleiseurooppalainen järjestely toimisivat johdonmukaisesti keskenään,

- komissio pyytää Eurocontrolilta myös, että tarkastuskomissio (PRC [7]) voisi tutkia ja vertailla lennonvarmistuspalvelujen laatua ja tehokkuutta ja turvallisuuskomissio (SRC [8]) voisi laatia turvallisuutta koskevia vaatimuksia, kunnes toisessa yhteydessä ehdotettu Euroopan lentoturvallisuusvirasto [9] voi ottaa vastuulleen ilmailun turvallisuusnäkökohdat.

[7] PRC - Performance Review Commission, Eurocontroliin perustettu komitea.

[8] SRC - Safety Regulation Commission, turvallisuuskomissio, Eurocontroliin perustettu komitea.

[9] Yhteisistä säännöistä siviili-ilmailun alalla ja Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta annettavaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta koskevan ehdotuksen (KOM(2000) 595 lopullinen) mukaan asetuksen soveltamisalaan on tarkoitus sisällyttää alkuvaiheessa ilma-alusten ja ilmailualan tuotteiden suunnittelu, tuotanto, huolto ja käyttö sekä asianomaisia toimintoja harjoittavat henkilöt ja organisaatiot. Myöhemmässä vaiheessa se oli tarkoitus laajentaa koskemaan myös lentoasemien toiminnan ja lentoliikenteen hallinnan turvallisuusnäkökohtia.

3.4 Näin yhteisö säilyttää itsenäisen päätösvaltansa, vaikka se hyödyntää Eurocontrolissa olevia resursseja. Jäsenvaltioiden edustajista koostuvan yhtenäisen ilmatilan komitean avulla yhteisö voi vahvistaa tarvittaessa Eurocontrolin viraston tekemien teknisten töiden tulokset. Komitea voi myös antaa vaadittavat lausunnot toimenpiteistä, joita komissio esittää käyttäessään neuvoston sille erityisissä sääntelytoimenpiteissä siirtämää toimivaltaa.

3.5 Yhteisö voi silloin edetä nopeammin ja pidemmälle kuin Eurocontrol reagoidakseen yhteisön ilmatilassa harjoitetun ilmaliikenteen tarpeisiin ja erityispiirteisiin. Yhteisön liittyminen Eurocontrolin jäseneksi on olennainen tekijä tämän kansainvälisen järjestön ja yhteisön toiminnan keskinäisen johdonmukaisuuden varmistamisessa. Eurocontrol-järjestö antaa yhteisön toiminnalle koko Eurooppaa koskevan merkityksen. Yhteisö aikoo toki ottaa uusia jäsenvaltioita tulevina vuosina, ja jo nyt yhä useammat yhteisöön kuulumattomat valtiot osallistuvat yhteisön lentoliikennepolitiikkaan erilaisten assosiointisopimusten nojalla, mutta Eurocontrol huolehtii koko maantieteellisen Euroopan ilmatilan yhtenäisyydestä. Tämä ei merkitse, että koko Eurooppaa koskisivat samat vaatimukset, vaan Euroopan ydinalueilla tarvitaan tiukempia toimia kuin reuna-alueilla, joilla on vähemmän ruuhkautumisongelmia. Kun yhteisöstä on tullut Eurocontrolin jäsen, se noudattaa järjestössä määritettyjä suuntaviivoja, joiden laatimiseen se on osallistunut. Järjestön sääntelyelimet voivat jatkaa Eurocontrolin viraston tekemää valmistelevaa työtä samaan suuntaan ja samalla aikataululla kuin Euroopan yhteisön sääntelyelimet.

4. Suhteiden kehittäminen eturyhmiin

4.1 Korkean tason asiantuntijoiden kertomuksen valmistelemiseksi komissiossa tehty työ osoitti, kuinka hyödyllistä on laaja, toimialan ja työmarkkinoiden eri eturyhmien kanssa käytävä monenvälinen vuoropuhelu, jota käydään korkean tason asiantuntijaryhmän rinnalla toimiala- ja työmarkkinaryhmässä. Siksi komissio haluaakin säilyttää toimiala- ja työmarkkinaryhmän ja laajentaa sen tehtävät koskemaan koko ilmailualaa.

4.2 Yhteistoimintaa on käytettävä myös uusien tekniikoiden ja työtapojen käyttöönoton nopeuttamiseksi ilmaliikenteen hallinnassa. Usein on ollut vaikeaa saada kaikkia toimialan edustajia - palveluntarjoajia, lentoyhtiöitä, lentoasemia ja laitevalmistajia - kannattamaan Euroopan tasolla tärkeitä hankkeita, joten kollektiivinen sitoutuminen ja yhteinen aikataulu ovat puuttuneet. Komission kuullessa toimialaa ja käyttäjiä tulevan eurooppalaisen järjestelmän rakennetta koskevasta yhteisestä näkemyksestä ja sen toteuttamiskeinoista ja -aikataulusta se välttää päällekkäisyydet Eurocontrolissa tehokkaasti toimivien menettelyjen kanssa.

4.3 Toteutettujen toimien vaikutuksia on myös arvioitava jatkuvasti, ja toimenpiteiden mukauttamiseen tarvittavia luotettavia ja tyhjentäviä tietoja on oltava käytössä tarvittava määrä. Komissio ehdottaa sekä perinteistä yhteisön sääntöjen noudattamisen seuranta- ja valvontavälinettä että eturyhmien käyttöön tulevaa arviointimekanismia. Tämä edellyttää, että lennonvarmistuksen palveluntarjoajilta pyydetään säännöllistä raportointia ja että voidaan käyttää järjestelmän laadun ja tehokkuuden jatkuvaa tarkastelua, joka tuo esille korjausehdotuksia ja jonka tehtävä olisi samantapainen kuin Eurocontrolin yhteydessä toimivalla tarkastuskomissiolla PRC:llä.

5. Tuki teknologian kehittämiselle

5.1 Euroopan lentoliikenteen kehitys hyvissä turvallisuusoloissa ja ilman kapasiteetin rajoituksia edellyttää, että uutta teknologiaa ja työtapoja otetaan nopeasti käyttöön. Lennonjohdon tulevaisuus ei merkitse vain nykyisten osatekijöiden kehittymistä, ja siksi toimialan edustajien kanssa on kehitettävä yhteinen näkemys tarvittavista muutoksista. Tähän tarvitaan runsaasti tutkimus- ja kehitystyötä ja sen jälkeen lainsäädäntötyötä, jonka turvin uudet tekniikat ja menettelyt saatetaan siviili- ja sotilastoimijoiden käyttöön.

5.2 Euroopan yhteisön on kannustettava työtä sellaisen uuden tekniikan saamiseksi nopeasti käyttöön, joka perustuu erityisesti Galileo-ohjelman mahdollistamaan tarkkaan satelliittinavigointiin ja ilma-alusten väliseen sekä ilma-aluksen ja lennonjohdon väliseen tietoliikenteeseen. Komissio aikoo laajentaa tutkimusyhteistyötään Eurocontrolin kanssa ja lisäksi keskittyä sekä tutkimuksen ja kehityksen kuudennessa puiteohjelmassa että ilmaliikenteen hallintaa koskevassa Euroopan laajuisten verkkojen ohjelmassa sellaisten uusien tekniikoiden käyttöönottoon, joiden avulla päästään parempaan suunnitteluun ja korkeampaan täsmällisyys- ja turvallisuustasoon.

5.3 Euroopan lennonjohtojärjestelmän kapasiteetin lisääminen edellyttää enemmän rahoitusta kuin yhteisön ohjelmista voidaan tällä hetkellä osoittaa. Käyttäjien välinen yhteisvastuullisuus mahdollistanee tarvittavan rahoituksen löytymisen, jos hankkeiden toteuttamiseen osoitetaan osa lentoyhtiöiden maksamista, Eurocontrolin yhteiseen navigaatiomaksujärjestelmään kuuluvista lennonjohdon maksuista (navigaatiomaksuista). Samalla navigaatiomaksujärjestelmä olisi muokattava uudelleen ja siihen olisi otettava mukaan perusteita, jotka heijastavat yhteisen politiikan tavoitteiden saavuttamista. Tämä hankerahoitus ei olisi suurempi kuin järjestelmän tehostamisen aiheuttama kustannusten alentuminen. Komissio tutkii mahdollisuuksia järjestää tällä tavoin, että osa navigaatiomaksuista kohdistetaan toimiin, joilla pyritään lisäämään Euroopan lennonjohtokapasiteettia; yhteisen edun mukaisia hankkeita on tarkoitus toteuttaa vuosina 2002-2005.

6. Yhtenäisen ilmatilan toteuttamista koskevat komission ehdotukset

6.1 Tämän tiedonannon ohessa esitettävän yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan perustamisen edellytyksiä koskevan asetusehdotuksen lisäksi komissio toimittaa neuvostolle ja Euroopan parlamentille seuraavat ehdotukset:

- ehdotus asetukseksi lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisesta yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa,

- ehdotus asetukseksi yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan organisoinnista ja käytöstä,

- ehdotus asetukseksi eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkon yhteentoimivuudesta.

Lisäksi komissio toimittaa pian kaksi yhtenäisen ilmatilan perustamiseen liittyvää täydentävää ehdotusta:

- ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön liittymistä Euroopan lennonvarmistusjärjestöön (Eurocontrol) koskevan pöytäkirjan allekirjoittamisesta Euroopan yhteisön puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta heti, kun neuvottelut on saatu päätökseen,

- ehdotus Euroopan lentoturvallisuusviraston tehtävien laajentamisesta yhtenäisen ilmatilan lennonjohtopalvelujen turvallisuuden sääntelyyn.

6.2 Komissio panee merkille Yhdistyneen kuningaskunnan ja Espanjan viranomaisten välillä hiljattain tehdyn Gibraltarin lentoasemaa koskevan sopimuksen, jonka perusteella neuvostossa laaditaan erityinen säännös yhtenäisen ilmatilan toteuttamista varten tarvittavien toimenpiteiden soveltamisalasta.

7. Päätelmät

7.1 Yhteisön järjestelmä tarjoaa välineet, joilla korkean tason asiantuntijaryhmän suuntaviivat voidaan panna täytäntöön. Yhtenäisen ilmatilan perustamisessa tarvitaan samantapaisia aloitteita kuin yhteismarkkinoiden perustamisessa. Aloitteiden kehittäminen edellyttää kuitenkin teknistä asiantuntemusta, jota komissiolla ei ole käytössä omassa organisaatiossaan mutta jota voidaan saada käyttöön Eurocontrolin kanssa tehtävän sopimuksen nojalla. Tämä edellyttää myös, että Eurooppa-neuvosto harkitsee mahdollisuutta perustaa sotilasyhteistyöjärjestely.

7.2 Näin ollen komissio ehdottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle, että ne hyväksyvät asetusehdotuksen. Lisäksi komissio tekee aiheelliset aloitteet sotilasyhteistyön järjestämiseen tarvittavan institutionaalisen rakenteen luomiseksi.

LIITE 1 Työohjelma

Tässä liitteessä esitellään yksityiskohtaisesti kaikki ne alat, joilla komissio aikoo tehdä toimintaehdotuksia hyödyntäen tässä tiedonannossa mainittua, Eurocontrolin kanssa tehtävää järjestelyä, ja toiminnan sisältö selitetään aiheittain. Suunnitellut ehdotukset on koottu liitteeseen 2.

1. Turvallisuus

1.1 Turvallisuus on ehdoton vaatimus, joka on säilytettävä ja jota on vahvistettava muodostettavassa sääntelyjärjestelmässä. Kaikissa jäljempänä ehdotettavissa toimenpiteissä otetaan huomioon tämä ehdoton tarve ylläpitää ja parantaa turvallisuutta.

1.2. Tällä välin komissio aikoo tehdä ehdotuksia, joiden tavoitteena on

* tehdä turvallisuuskomission vahvistamat turvallisuusvaatimukset (ESARR, Safety Regulatory Requirements) pakollisiksi [10] siltä osin kuin ne ovat luonteeltaan sitovaa säännöstöä;

[10] Nämä vaatimukset voidaan nykyään teoriassa siirtää yhteisön lainsäädäntöön yhteensopivien teknisten eritelmien määrittelemisestä ja käytöstä lentoliikenteen hallinnan (ATM) laitteiden ja järjestelmien hankinnassa 19. heinäkuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/65/ETY mukaisesti, mutta koska direktiivin tarkoituksena on asettaa edellytyksiä materiaalin hankintaa varten järjestettäville tarjouskilpailuille, käytännössä vain laitteita ja järjestelmiä koskevia ESARR-vaatimuksia voidaan siirtää yhteisön lainsäädäntöön.

* tukea turvallisuusmääräysten täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa ja luoda järjestelmä, joka takaa, että lisäkapasiteetin vapauttamissuunnitelmissa noudatetaan turvallisuusvaatimuksia;

* luoda palveluntarjoajille sitova ja yhdenmukaistettu poikkeamien ilmoitusjärjestelmä, joka perustuu siihen, että lennonjohtajien ilmoituksista ei ole heille seuraamuksia.

2. Ilmatilan organisointi ja hallinta

2.1. Euroopasta on poistettu sisäiset rajat, ja myös sen yllä oleva ilmatila on hahmotettava sisärajattomaksi. Yhdenmukaistamisen ensimmäinen edellytys on, että Euroopan yhteisön oikeudellisella asiakirjalla luodaan perusta kaikkien jäsenvaltioiden yläilmatilan organisointia varten ja että alailmatilaa hallitsevat kansalliset elimet toimivat keskenään yhdenmukaisesti.

2.2. Komissio aikookin tehdä ehdotuksia seuraavilla aloilla:

* ilmatilaluokkien määrittäminen, jonka avulla voidaan muun muassa kehittää ilmatilan rakenteen hahmottamista ja reittien ja sektorien suunnittelua ja varmistaa, että sekä sääntelyviranomaisten että ilmatilan käyttäjien käytettävissä on luotettavia ja täydellisiä tietoja;

* ilmatilan hallinnan organisointi niin, että palveluntarjoajille voidaan osoittaa sektoreita ja eri palveluntarjoajien kesken voidaan tehdä ilmatilan siirtoja; eri palveluntarjoajille osoitettavat ilmatilasektorit on rajattava johdonmukaisesti Euroopan tasolla annettavan ilmatilan määritelmän kanssa;

* ilmaliikennevirtojen säätelyn (flow management) järjestelysäännöt, joilla tehostetaan suunnittelua, käsitellään ensisijaisuutta ruuhkatilanteissa, annetaan vaihtoehtoisia reittisuosituksia ja perustetaan kriisimekanismi; Eurocontrolin nykyinen ilmaliikennevirtojen säätelykeskus (Central Flow Management Unit) on hyödyllinen väline, jota voidaan kehittää vahvistamalla sen valtuudet ja tehtävät yhteisön säännöstössä;

* ilmatilan kurinalaista käyttöä vahvistavat menettelyt, keinot osallistaa lentoasemat ilmatilan hallintaan sekä parantaa lentoasemien lähtö- ja saapumisaikojen ja ilmatilassa käytettävissä olevien aikojen välistä vastaavuutta.

Näillä ehdotuksilla on tarkoitus luoda yleinen toimintaympäristö ja toiminnan suuret linjat. Vastuun Euroopan parlamentin ja neuvoston edellä mainituilla aloilla antamien tekstien täytäntöönpanosta pitäisi olla komissiolla, ja sitä avustaisi jäsenvaltioiden edustajista koostuva komitea, nimeltään yhtenäisen ilmatilan komitea, jossa siviili- ja sotilaskäyttäjien näkemykset tulisivat tasapuolisesti edustetuiksi.

3. Sotilaskäytön tarpeiden sisällyttäminen toimintaan

3.1. Ilmatilan käyttö on järjestettävä niin, että ilmatilan sotilaskäytön erityistarpeet tunnustetaan. Puuttumatta pakottaviin puolustusnäkökohtiin on todettava, että ilmatilan käytön tehokkuuden vuoksi näiden kahden käyttäjäryhmän - siviili- ja sotilaskäyttäjien - toimintaa on koordinoitava paremmin.

On muistettava, että vaikka ilmatilan sääntelytoiminta kuuluu Euroopan yhteisön toimivaltaan, tämä ei sulje pois sotilasviranomaisten osallistumista yhteisön päätöksentekoprosessiin. Kunkin valtion on huolehdittava itse edustuksestaan neuvoston eri elimissä, ja neuvosto päättää ehdotuksen sisällön mukaan siitä, mikä sen elimistä on toimivaltainen.

Toisaalta komissio aikoo käyttää yhteisön lainsäätäjän ensin määrittämien sääntöjen täytäntöönpanossa yhtenäisen ilmatilan komiteaa, joka auttaa komissiota ja jonka ansiosta erilaiset siviili- ja sotilaskäyttäjien etunäkökohdat voidaan ottaa huomioon. Tämä sotilasnäkökohtien esilletulo komitean työssä helpottaa johdonmukaisuutta Eurocontrolin CMIC-komitean [11] toiminnan kanssa ja ehkäisee siten Eurocontrolin ja yhteisön työn päällekkäisyyttä.

[11] CMIC - Civil and Military Interface Standing Committee, Eurocontrolissa toimiva siviili- ja sotilasilmailun pysyvä yhteistyökomitea.

3.2. Olisi kuitenkin suotavaa, että sotilasnäkökohdat otettaisiin edelleen huomioon käyttäen kaikkia soveltuvia välineitä kaikissa puhtaasti sotilaallisia ilmailuasioita ja lennonvarmistuspalveluja koskevissa kysymyksissä. Sotilaallisen yhteistyön pitäisi voida mahdollistaa sellaisen ilmatilan entistä tehokkaampi käyttö, jota ei enää voida varata ainoastaan sotilaskäyttöön. Tämä yhteistyö voisi kattaa koulutuksen, harjoitukset ja sotilasoperaatioihin liittyvät erityissäännöt. Tässä tarkoituksessa Helsingin Eurooppa-neuvoston päätelmiä voitaisiin täydentää perustamalla operatiivisen sotilaslentoliikenteen alalla toimivaltainen elin.

Toiminnan yhdenmukaistamiseksi olisi suotavaa, että yhtenäisen ilmatilan komitean työhön osallistuvat sotilashenkilöt (jotka osallistuvat siihen suoraan tai joita kuullaan ennen jäsenvaltion kannan vahvistamista) olisivat samat kuin ne, jotka ovat jäseninä mainitussa operatiivisen sotilaslentoliikenteen elimessä.

Sotilaspuolen sisällyttämisellä Euroopan ilmatilan yhteiseen hallintaan pyrittäisiin varsinkin toteuttamaan ilmatilan joustava siviili- ja sotilaskäyttö yhdenmukaisesti ja johdonmukaisesti. Yhteisen hallinnan on tarkoitus johtaa myös sotilas- ja siviililennonjohdon entistä pidemmälle vietyyn yhdentämiseen.

3.3. Samalla olisi suotavaa laatia toimenpideohjelma, joka edistää siviili- ja sotilastarpeiden yhdentämistä muun muassa rahallisen tuen avulla ja vapaaehtoisuuden ja yhteistyön pohjalta. Ohjelmaan tulisivat kuulumaan muun muassa sotilaallisen harjoitustoiminnan siirtäminen alueille, joilla on vähemmän siviililiikennettä, eri ilmavoimien välisen yhteistyön kehittäminen niin, että harjoituksissa voidaan käyttää yhdessä monikansallisia ilma-alueita, sotilaslentokoneiden varustaminen laitteilla, joiden avulla kapasiteettia voidaan lisätä (esimerkiksi pienentämällä kahden ilma-aluksen välistä korkeusporrastusminimiä [12]), sekä joidenkin lentotukikohtien siirtäminen uuteen paikkaan.

[12] Siviili-ilma-aluksia varten kehitteillä oleva RVSM-järjestelmä, joka mahdollistaa huomattavat kapasiteetin lisäykset.

3.4. Osalla näistä toimenpiteistä on rahoitusvaikutuksia. Rahoituksen tarve on arvioitava, ja komissio voi tarkastella näiden toimenpiteiden taloudellisia vaikutuksia.

4. Järjestelmät ja toiminnot

4.1. Euroopan yhteisöllä on käytössään päätöksentekomekanismeja, jotka mahdollistavat Euroopan tasoisen yhdenmukaistamisen ja standardoinnin. Yhteisön on kirjattava standardoinnin - myös sen omasta aloitteesta tapahtuvan - periaate tekstiin (noudattaen jo tekemiään kansainvälisiä sitoumuksia) muuttamalla direktiiviä 93/65 tai korvaamalla se. Myös olennaiset vaatimukset, erityisesti turvallisuutta koskevat, on kirjattava johonkin oikeudelliseen välineeseen. Tavoitteena on luoda toimiva ja kattava väline, joka on myös nopea ja joustava, jotta tarvittavat tekniset sääntelyt voidaan panna täytäntöön Euroopan tasolla yhdenmukaisesti. Yhtenäisen ilmatilan komiteasta, jonka pitäisi muun muassa korvata nykyinen direktiivillä 93/65 perustettu komitea, tulee tavoitteen saavuttamiselle välttämätön väline.

4.2. Yhteisen, yhtenäisen ilmatilan perustaminen edellyttää, että Euroopan tasolla voidaan kehittää teknisesti ja kaupallisesti parhaat ratkaisut, jotka sopivat parhaiten ilmatilan käyttäjien ja matkustajien tarpeisiin ylipäänsä. Tämä merkitsee, että uusien järjestelmien ja tekniikoiden tutkimista ja teknistä ja taloudellista arviointia varten on perustettava samanaikaiset järjestelmät. Järjestelmien on oltava kattavat ja puolueettomat, ja niiden on tarjottava toimialalle selkeitä ja tyhjentäviä valintaperusteita. Yhteisön tasolla on laadittava tähän tarpeeseen vastaava diagnosointimenettely, johon myös PRC osallistuu ja joka perustuu toimialan kuulemiseen.

4.3. Yhteisö voi antaa tällä alalla ratkaisevaa apua toisaalta auttamalla menettelyjen ja rakenteiden luomisessa ja aikataulun laatimisessa ja toisaalta tarkistamalla omia rahoitusmenettelyjään, erityisesti Euroopan laajuisia verkkoja (TEN), jotta kaikki prosessin osatekijät toimisivat yhteen ja jotta yhteisön eri rahoitusvälineillä olisi aidosti yhteisvaikutuksia. Euroopan laajuisten verkkojen hankevalinnassa on hyvin tärkeää asettaa etusijalle yhteisön etu, ja yhteentoimivuutta on pidettävä ratkaisevana kriteerinä hankkeiden valinnassa ja arvioinnissa.

4.4 Unionin viidennestä tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmasta (1998-2002) tuetaan lennonjohtoa koskevia tutkimus- ja kehityshankkeita. Komission ehdotuksessa seuraavaksi tutkimuspuiteohjelmaksi (2003-2006) on yhtenä painopisteenä ilmailututkimus, jolla pyritään parantamaan lentoliikennejärjestelmän kapasiteettia ja turvallisuutta ja tukemaan yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan perustamista. Yhteisön tutkimustoimilla on lennonjohtojärjestelmien ja ilmaliikenteen hallintajärjestelmien alalla eurooppalaisuuden antamaa lisäarvoa, sillä ne auttavat poistamaan pirstaleisuutta ja koordinoimaan Euroopassa tehtävää tutkimus- ja kehitystyötä. Yhteisön tutkimustoiminnan toivotaan myös kannustavan tutkimustyön lisäämiseen jäsenvaltioissa.

4.5. Komissio aikoo näin luoda puitteet yhteisön kannalta merkittäville hankkeille, kuten satelliittinavigoinnille (Galileo), lentotietojen käsittelyjärjestelmälle FDP:lle, tietoliikenteelle, ilmailutiedon saatavuudelle ja suunnitteluvälineille.

5. Palvelujen tarjoaminen

5.1. Yhteisön on kyettävä tarjoamaan taloudellinen sääntelykehys, jonka avulla käyttäjien tarpeisiin voidaan vastata mahdollisimman täydellisesti. Jäsenvaltioilla on edelleen valta päättää lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien asemasta. Sen sijaan kansallisista ratkaisuista riippumatta on taattava yhteisön järjestelmä, jossa kaikille palveluntarjoajille asetetaan samat velvollisuudet ja tarjotaan samat mahdollisuudet. Näiden säännösten on katettava palveluntarjoajien ja lainsäätäjän väliset suhteet (tehtävien erottaminen ja avoimuus), eri palveluntarjoajien väliset suhteet (yhteistyö), palveluntarjoajien ja ilmatilan käyttäjien väliset suhteet (kuuleminen) sekä palveluntarjoajien ja muiden toimijoiden - muun muassa sotilaallisten toimijoiden - väliset suhteet (koordinointi). On myös selvitettävä, mikä on kunkin palvelujen tarjontaan ja lennonvarmistuslaitteiden ja -järjestelmien luomiseen ja hallintaan liittyvän toiminnon rooli ja velvoitteet, jotta turvallisuus olisi aina taattu. Tässä yhteydessä on laadittava yhteinen laatu- ja tehokkuusjärjestelmä, jolla varmistetaan, että palveluja on saatavilla tarpeiden mukaan yhteisön tasolla.

5.2. Komissio aikoo ehdottaa, että siviililennonvarmistuspalvelujen tarjoamista varten perustetaan lupajärjestelmä, jossa toiminnon harjoittamiselle asetetaan vähimmäisvaatimukset Euroopan tasolla ja järjestelmän toimeenpano jätetään jäsenvaltioiden tehtäväksi. Tällä tavalla yhteisön pääperiaatteet tulevat noudatetuiksi ja tärkeimmät palveluntarjoajiin kohdistettavat edellytykset saadaan yhdenmukaistettua, mutta samalla kunnioitetaan jäsenvaltioiden oikeutta määrätä palveluntarjoajan asemasta ja rakenteesta kunkin valtion kannalta sopivammalla tavalla. Tämä helpottanee myös palveluntarjoajien välistä yhteistyötä, koska niiden kaikkien on noudatettava samoja sääntöjä ja niillä on siksi selkeä kuva toisten palveluntarjoajien oikeuksista ja velvoitteista.

5.3. Komissio aikoo samanaikaisesti ehdottaa Eurocontrolin yhteiseen navigaatiomaksujärjestelmään liittyviä muutoksia ilmatilan käytön maksurakenteeseen niin, että palveluntarjoajille tulee tehokkuuteen tähtääviä kannusteita ja palveluntarjoajille ja käyttäjille kannusteita koko järjestelmän kapasiteetin optimointiin. Ympäristönäkökohtien ja joidenkin muiden tekijöiden ottamista mukaan kannusteisiin on tutkittava, kuten komissio mainitsi tiedonannossaan "Lentoliikenne ja ympäristö" [13].

[13] Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle - Lentoliikenne ja ympäristö (KOM (99) 640 lopullinen).

5.4. Näiden lisäksi on määritettävä Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa vahvistettujen periaatteiden pohjalta myös liitännäispalveluihin [14] (ancillary services) sovellettava yhteisön järjestelmä. Toisessa vaiheessa komissio aikoo tehdä näitä palveluja koskevia erityisehdotuksia.

[14] Viestintä-, suunnistus- ja valvontainfrastruktuurin, ilmatilan käyttäjille tarkoitettujen sääpalvelujen, etsintä- ja pelastuspalvelujen sekä ja ilmailutiedotuspalvelun tarjoaminen.

6. Työmarkkinanäkökohdat

6.1. Lennonjohtajien ammattikunnan ikärakenteen vuoksi lennonjohtajapula todennäköisesti pahenee tulevina vuosina. Ongelman ratkaisu riippuu palveluntarjoajista ja yhteisön säännöstössä vahvistetuista laatu- ja tehokkuustasoista. Yhteisö voi kuitenkin osaltaan auttaa yhdessä Eurocontrolin kanssa tunnistamaan syitä, jotka estävät uusien lennonjohtajien palkkaamisen.

6.2. Korkean tason työryhmän raportissa tuodaan esille lennonjohtajien lukumäärän lisäksi menettelyjen ja koulutuksen huolestuttava vaihtelevuus, joka tekee käytännössä mahdottomaksi henkilöstön liikkuvuuden Euroopassa ja estää joustavuuden kokonaan. Lennonjohtajien lupakirjojen yhdenmukaistaminen koko Euroopan yhteisössä ja koulutuksen asteittainen yhdenmukaistaminen voisivat olla ratkaisu tähän pulmaan. Komissio aikoo pyytää Eurocontrolin virastoa tutkimaan tätä vaihtoehtoa.

6.3. Lennonjohtajilla on korvaamatonta asiantuntemusta järjestelmien ja tekniikoiden toiminnasta. Tällä hetkellä tätä asiantuntemusta ei tunnuta hyödynnettävän täysimääräisesti. Lennonjohtajat ja lennonvarmistushenkilöstö laajemminkin olisi pyydettävä osallistumaan nykyistä enemmän pohdintoihin kahdella tasolla:

* uusien järjestelmien ja tekniikoiden arvioinnissa, esimerkiksi edellä mainitussa diagnosointimenettelyssä,

* lennonvarmistusjärjestelmän kokonaisvaltaisessa näkemyksessä ulottamalla ilmaliikenteen muilla aloilla jo käytävä eurooppalainen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu myös lennonvarmistusalalle.

LIITE 2 Luettelo tehtävistä ehdotuksista

Ensimmäinen vaihe:

- määritellään Euroopan yläilmatila ja sen yhtymäkohta alailmatilan kanssa, mukaan lukien yläilmatilan hallintasäännöt; tässä ehdotuksessa voidaan säätää CFMU:n [15] harjoittaman ilmaliikennevirtojen hallinnan vahvistamisesta;

[15] CFMU - Central Flow Management Unit, ilmaliikennevirtojen säätelykeskus: Eurocontrolin hallinnoima yksikkö, joka koordinoi ilmaliikennevirtojen hallintaa yleiseurooppalaisesti.

- korvataan direktiivi 93/65 [16] teknistä säännöstöä koskevalla tekstillä, jonka avulla voidaan antaa yhteisön tasolla nopeasti lennonvarmistusta koskevia vaatimuksia ja standardeja;

[16] Neuvoston direktiivi 93/65/ETY, annettu 19 päivänä heinäkuuta 1993, yhteensopivien teknisten eritelmien määrittelemisestä ja käytöstä lentoliikenteen hallinnan laitteiden ja järjestelmien hankinnassa.

- laaditaan lennonvarmistusalan palveluntarjoajien oikeuksien ja velvoitteiden yhdenmukaistamisesta ehdotus, johon sisältyvät muun muassa ne Euroopan tason olennaiset vaatimukset, joita lennonvarmistusjärjestelmien omistajien ja hallinnoijien sekä lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien on noudatettava, sekä lupien myöntäminen palveluntarjoajille; komissio haluaa sisällyttää siihen navigaatiomaksuja koskevia ehdotuksia, jotta laadun ja tehokkuuden käsite tulee otetuksi huomioon; ehdotukseen olisi hyvä lisätä mahdollisuus arviointiin, josta saataisiin erityisesti uusista navigaatiomaksuista käytävään pohdintaan tarvittavia tietoja;

- yhteisö liittyy Eurocontroliin erityisesti siksi, että tarkistettu Eurocontrol-yleissopimus voisi tulla voimaan;

- sovitaan Eurocontrolin kanssa järjestelystä, jossa yksilöidään vilpittömän yhteistyön säännöt yhtenäisen ilmatilan toteuttamiseksi sekä aitojen ja toimivien yhteisvaikutusten kehittämiseksi Eurocontrolin kanssa.

Toinen vaihe:

(Riippuu ensimmäisen vaiheen edistymisestä)

- uusien vapaan reittisuunnittelun ja joustavan ilmatilan käsitteiden kehittäminen;

- lennonjohtajan ammattiin pääsyä koskevien sääntöjen yhdenmukaistaminen;

- muut taloudelliset tekijät, esimerkiksi liitännäispalvelut (ancillary services);

- toimet, joilla kehitetään eurooppalaisempaa lähestymistapaa uusiin tekniikoihin ja teknologioihin.