ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SISÄLLYSLUETTELO

1.Johdanto

2.Maataloustukirahaston käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

3.Kuvaus maataloustukirahaston vuoden 2015 talousarvion alustavasta toteutumisesta

4.Maataloustukirahaston käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen toteutuminen

5.Päätelmät

Liite 1: Maataloustukirahaston määrärahojen alustava käyttö 31.5.2015 asti

1.Johdanto

Tässä kertomuksessa esitetään maataloustukirahaston vuoden 2015 talousarviomäärärahojen alustava täytäntöönpano. Liitteessä 1 verrataan erityisesti maatalousrahaston talousarvion toteutumisen tasoa jaksolla 16. lokakuuta 2014 – 31. toukokuuta 2015 suhteessa ennustettuun menoprofiiliin. Viimeksi mainittu on laskettu soveltamalla indikaattoria budjettimäärärahoihin. Indikaattori on vahvistettu yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta annetun asetuksen (EU) N:o 1306/2013 28 artiklan säännösten perusteella.

2.Maataloustukirahaston käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Asetuksen (EU) N:o 1306/2013 43 artiklan säännösten mukaan tulot, jotka saadaan tilien tarkastamista ja hyväksymistä ja sääntöjenmukaisuustarkastuksia koskevien päätösten mukaisesti tehdyistä rahoitusoikaisuista, sääntöjenvastaisuuksien perusteella ja maidon lisämaksuista, ovat maataloustukirahaston menojen rahoittamiseksi tarkoitettuja käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja. Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot voidaan käyttää minkä tahansa maataloustukirahaston menojen kattamiseksi. Jos osa tuloista jää varainhoitovuonna käyttämättä, kyseinen osuus siirretään automaattisesti seuraavaan varainhoitovuoteen.

Budjettivallan käyttäjän hyväksymään maataloustukirahaston vuoden 2015 talousarvioon sisältyivät sekä

–komission arviot määrärahoista, jotka tarvittiin markkinatoimenpiteiden ja suorien tukien ennakoitujen menojen rahoittamiseksi, että

–arviot käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista, joita ennakoitiin kerättävän varainhoitovuoden 2015 kuluessa, kuten myös varainhoitovuodelta 2014 siirretyt käyttämättä jääneet käyttötarkoitukseensa sidotut tulot.
EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 26.5.2011 
KOM(2011) 300 lopullinen 
  
ESITYS EUROOPAN UNIONIN VAR AINHOITOVUODEN 2012 YLEISEKSI 
TALOUSARVIOKSI  
- Yleinen johdanto 
- Yleinen tulotaulukko 
- Yleinen tulo- ja menotaulukko pääluokittain: 
 
  - Pääluokka 1:   Euroopan parlamentti 
  - Pääluokka 2: Euroop pa-neuvosto ja neuvosto 
  - Pääluokka 3: Komissio 
  - Pääluokka 4: Euroopan unionin tuomioistuin 
  - Pääluokka 5: Tilintarkastustuomioistuin 
  - Pääluokka 6: Euroopan talous- ja sosiaalikomitea 
  - Pääluokka 7: Alueiden komitea 
  - Pääluokka 8: Euroopan oikeusasiamies 
  - Pääluokka 9: Euroop an tietosuojavaltuutettu 
  - Pääluokka 10: Euroopan ulkosuhdehallinto 
 
 
  
ASIAKIRJAT 
   
 
Esitys Euroopan unionin 
varainhoitovuoden 2012 yleiseksi 
talousarvioksi 
 
⎯ Yleinen johdanto 
⎯ Yleinen tulotaulukko 
⎯ Yleinen tulo- ja menota ulukko pääluokittain: 
⎯ Pääluokka 1:  Euroopan parlamentti 
⎯ Pääluokka 2:  Eurooppa -neuvosto ja neuvosto 
⎯ Pääluokka 3:  Komissio 
⎯ Pääluokka 4:  Euroopan unionin tuomioistuin 
⎯ Pääluokka 5:  Tilintarkastustuomioistuin 
⎯ Pääluokka 6:  Euroopan ta lous- ja sosiaalikomitea 
⎯ Pääluokka 7:  Alueiden komitea 
⎯ Pääluokka 8:  Euroopan oikeusasiamies 
⎯ Pääluokka 9:  Euroopan  tietosuojavaltuutettu 
⎯ Pääluokka 10: Euroopa n ulkosuhdehallinto  
 
http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-fi.htm
Komission kertomus AKT-EY-suurlähettiläskomitealle neljännellä AKT-EY-yleissopimuksella, sellaisena kuin se on muutettuna Mauritiuksessa 4 päivänä marraskuuta 1995 allekirjoitetulla sopimuksella, käyttöön otetun vientitulojen vakauttamisjärjestelmän soveltamisvuoden 1998 siirtojen toteuttamistilanteesta /* KOM/99/0696 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS AKT-EY-SUURLÄHETTILÄSKOMITEALLE neljännellä AKT-EY-yleissopimuksella, sellaisena kuin se on muutettuna Mauritiuksessa 4 päivänä marraskuuta 1995 allekirjoitetulla sopimuksella, käyttöön otetun vientitulojen vakauttamisjärjestelmän soveltamisvuoden 1998 siirtojen toteuttamistilanteesta KOMISSION KERTOMUS AKT-EY-SUURLÄHETTILÄSKOMITEALLE neljännellä AKT-EY-yleissopimuksella, sellaisena kuin se on muutettuna Mauritiuksessa 4 päivänä marraskuuta 1995 allekirjoitetulla sopimuksella, käyttöön otetun vientitulojen vakauttamisjärjestelmän soveltamisvuoden 1998 siirtojen toteuttamistilanteesta Stabex, soveltamisvuosi 1998 Komission kertomus, joka on laadittu tarkistetun neljännen AKT-EY-yleissopimuksen 207 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tarkistetun neljännen AKT-EY-yleissopimuksen 207 artiklan 4 kohdassa määrätään: "Komissio antaa 30 päivänä syyskuuta ... suurlähettiläskomitealle kertomuksen siitä, miten siirtojen toteuttamisessa kokonaisuutena edistytään." Tämä kyseisessä artiklassa tarkoitettu kertomus koskee soveltamisvuoden 1998 siirtoja. Komissio on todennut soveltamisvuoden 1998 osalta, että 13 AKT-valtioon sovellettiin 18:aa siirtoa tarkistetulla neljännellä AKT-EY-yleissopimuksella käyttöönotetun vientitulojen vakauttamisjärjestelmän perusteella. Hyväksyttävien siirtojen kokonaismäärä on, tarvittaessa yleissopimuksen 202 ja 203 artiklan mukaisten neuvottelujen jälkeen, 74 728 228 euroa. Soveltamisvuoden 1998 osalta järjestelmän varojen tilanne on seuraava: // euroa - Vuotuinen osuus soveltamisvuodelle 1998 // 360 000 000 - Jäännös soveltamisvuodelta 1995, siirretään vuodelle 1998 // 271 251 306 - Jäännös soveltamisvuodelta 1996, siirretään vuodelle 1998 // 286 415 194 - Jäännös soveltamisvuodelta 1997, siirretään vuodelle 1998 // 295 207 178 - Arvioidut korot 30.6.1999 // 33 729 441 Yhteensä // 1 246 603 119 Tällä määrällä voidaan kattaa kokonaan järjestelmän perusteella tehtävät siirrot soveltamisvuoden 1998 osalta. Tämän kertomuksen liitteenä on luettelo yksittäisistä siirroista, joista komissio on tehnyt päätöksen 26. heinäkuuta 1999 mennessä. Koska kolmen AKT-valtion (Mauritania, Sudan ja Tansania) kanssa neuvotellaan edelleen erityisesti tilastoista, kyseisiä maita koskevista siirroista voidaan tarvittaessa päättää myöhemmin. Joka tapauksessa siirtojen määrä jää huomattavasti alle käytettävissä olevien varojen yhteismäärän, kun kokonaismäärästä on tehty vähennys tämän päätöksen mukaisesti. LIITE >TAULUKON PAIKKA>
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Neuvosto antoi unionin tuomioistuimen ns. open skies -asioissa antamien tuomioiden jälkeen 5. kesäkuuta 2003 komissiolle valtuudet aloittaa kolmansien maiden kanssa neuvottelut voimassa olevien kahdenvälisten lentoliikennesopimusten tiettyjen määräysten korvaamisesta unionitason sopimuksella (ns. horisontaalinen valtuutus). Sopimusten tarkoituksena on antaa kaikille EU:n lentoliikenteen harjoittajille syrjimätön pääsy Euroopan unionin ja kolmansien maiden välisille lentoreiteille ja saattaa näin jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kahdenväliset lentoliikennesopimukset unionin oikeuden mukaisiksi.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

•Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

•Oikeusperusta

•Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

Unionilla on yksinomainen ulkoinen toimivalta lentoliikennesopimusten osalta. Jäsenvaltiot eivät myöskään voi riittävällä tavalla saavuttaa sopimuksen tavoitteita, koska sopimuksen soveltamisalaan kuuluvat asiat ovat luonteeltaan horisontaalisia. Unionin tason toiminta on tehokkaampaa, koska unionilla on enemmän neuvotteluvoimaa kuin yksittäisillä jäsenvaltioilla. Tämä yksi ainoa sopimus kattaa kaikkien jäsenvaltioiden ja Japanin kahdenvälisten lentoliikennesopimusten asiaankuuluvat määräykset. Ehdotus perustuu täysin neuvoston myöntämään horisontaaliseen valtuutukseen, ja siinä otetaan huomioon unionin oikeuden ja kahdenvälisten lentoliikennesopimusten soveltamisalaan kuuluvat asiat.
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Koska valintalautakunta on uudistettava, jotta voidaan haastatella kahdeksan Euroopan syyttäjän tilalle nimettyjä jäsenvaltioiden ehdokkaita, komissio esittää ehdotuksen neuvoston päätökseksi valintalautakunnan jäsenten nimittämisestä. Kaikki ehdotetut jäsenet täyttävät edellä mainitut asetuksen (EU) 2017/1939 14 artiklan 3 kohdassa säädetyt vaatimukset. Euroopan parlamentti ehdotti yhtä valittavista henkilöistä 7. kesäkuuta 2022. Komissio on ottanut valintalautakunnan 12:ta jäsentä koskevassa ehdotuksessaan huomioon tarpeen varmistaa tasapaino maantieteellisen jakauman, sukupuolen ja EPPOon osallistuvien jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmien tuntemuksen suhteen.

Euroopan syyttäjien toimikausi on kuusi vuotta, ja neuvosto voi päättää jatkaa sitä enintään kolmella vuodella (asetuksen (EU) 2017/1939 16 artiklan 3 kohta). Asetuksen (EU) 2017/1939 16 artiklan 4 kohdassa säädetään, että kolmasosa Euroopan syyttäjistä olisi vaihdettava joka kolmas vuosi, ja edellytetään, että neuvosto hyväksyy Euroopan syyttäjien nimittämistä koskevat siirtymäsäännöt ensimmäistä toimikautta varten ja sen aikana. Tämän perusteella neuvosto hyväksyi 9. huhtikuuta 2019 neuvoston täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/598, jossa säädetään, että kahdeksan arpomalla määritetyn jäsenvaltion Euroopan syyttäjien toimikauden olisi oltava kolme vuotta eikä sitä saisi uusia. Näiden Euroopan syyttäjien toimikausi päättyy näin ollen heinäkuussa 2023.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

EPPO perustettiin asetuksella (EU) 2017/1939, joka hyväksyttiin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 86 artiklan nojalla. EPPO on hoitanut sille asetuksella (EU) 2017/1939 annettuja tehtäviä 1. kesäkuuta 2021 alkaen. Esittämällä tämän ehdotuksen neuvoston päätökseksi valintalautakunnan jäsenten nimittämisestä komissio täyttää asetuksen (EU) 2017/1939 14 artiklan 3 kohdan mukaisen velvoitteensa. Ehdotus mahdollistaa valintalautakunnan uusien jäsenten nimittämisen, koska nykyisten jäsenten toimikausi päättyy 9. lokakuuta 2022 neuvoston päätöksen (EU) 2018/1275 1 artiklan mukaisesti. Kun neuvosto nimittää valintalautakunnan, voidaan käynnistää tarvittavat menettelyt kahdeksan Euroopan syyttäjän ja tarvittaessa muiden Euroopan syyttäjien ja Euroopan pääsyyttäjän vaihtamiseksi vuonna 2023. Ehdotus on näin ollen yhdenmukainen tällä politiikan alalla jo annettujen säännösten kanssa.

•Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

Ehdotus on yhdenmukainen muiden unionin politiikkojen kanssa, joilla pyritään vahvistamaan unionin taloudellisten etujen suojaamista.

2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

•Oikeusperusta

•Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

•Suhteellisuusperiaate

Ehdotuksessa rajoitutaan siihen, mikä on tarpeen ehdotettujen tavoitteiden saavuttamiseksi, joten se on suhteellisuusperiaatteen mukainen. Ehdotus on olennaisen tärkeä sen varmistamiseksi, että Euroopan syyttäjät ja Euroopan pääsyyttäjä voidaan vaihtaa heidän toimikautensa päätyttyä ja siten varmistaa EPPOn operatiivisen toiminnan jatkuvuus.
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Tämä ehdotus asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 muuttamiseksi esitetään yhtä aikaa seuraavien kanssa: ehdotus asetukseksi välineen perustamisesta tuen antamiseksi Ukrainalle ja ehdotus asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse monipuolisen varainhankintastrategian käyttöönotosta yleisenä lainanottomenetelmänä.

Venäjän ilman edeltävää provokaatiota Ukrainaa vastaan käynnistämän perusteettoman hyökkäyksen jälkeen unioni on antanut Ukrainalle merkittävästi tukea sen selviytymiskyvyn vahvistamiseksi sekä humanitaarista ja sotilaallista apua ja muuta tukea. Ukraina tarvitsee jatkuvaa apua valtion toiminnan ylläpitämiseksi.

Unionin Ukrainalle tähän mennessä myöntämä makrotaloudellinen rahoitusapu on ollut avokätistä ja tuloksellista, mutta sitä on myönnetty tapauskohtaisesti aina muutamaksi kuukaudeksi kerrallaan ja sitä varten on kullakin rahoituskierroksella tarvittu huomattavasti rahoitusta unionin talousarviosta ja jäsenvaltioiden myöntämiä takauksia. Ukrainalle myönnetyistä makrotaloudellisen rahoitusavun lainoista saadut kokemukset ovat paljastaneet puutteet, joita liittyy uusien lainaohjelmien rahoittamiseen vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärien puitteissa. Turvautuminen jäsenvaltioiden takauksiin talousarviovarojen täydentämiseksi on aiheuttanut useita toiminnallisia ja taloudellisia haittoja. Hajanainen lähestymistapa, jota on jouduttu soveltamaan Ukrainalle äskettäin myönnettyihin makrotaloudellisen rahoitusavun lainoihin, ei tämänhetkinen tilanne huomioon ottaen ole enää kestävä. Unionin talousarviota varten on löydettävä rakenteellinen ratkaisu, jotta voidaan varmistaa jatkuva taloudellinen tuki Ukrainalle.

Asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 muutoksella laajennetaan tällä hetkellä sovellettavaa mekanismia, jonka mukaan jäsenvaltioille myönnettävät lainat katetaan talousarviosta, niin että se koskee myös Ukrainalle myönnettäviä, vuosina 2023 ja 2024 käytettävissä olevia lainoja. Tällä tarkoitetaan rahoitusapua, jonka osalta kyseisinä vuosina tehdään päätös lainan maksamisesta. Jos unionin on siis täytettävä takaisinmaksuvelvoitteet unionin talousarviovaroista siinä tapauksessa, että tuensaajavaltio (jäsenvaltio tai Ukraina siltä osin kuin on kyse vuosina 2023 ja 2024 käytettävissä olevasta rahoitusavusta) ei kykene suorittamaan erääntynyttä maksua ajallaan, tarvittavat määrät otettaisiin käyttöön siten, että ylitetään monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärät enintään omien varojen enimmäismäärään saakka (ns. ’liikkumavara’).
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Tämä ehdotus koskee luonnosta neuvoston päätökseksi Euroopan kehitysrahaston (EKR) sopimuspuolten suoritettavaksi vuonna 2022 tulevien yhdennentoista EKR:n rahoitusosuuksien toisesta maksuerästä.

Yhdennentoista EKR:n ja muiden vielä avoinna olevien EKR:ien (eli yhdeksännen ja kymmenennen EKR:n) varojen hallinnointisäännöt vahvistetaan seuraavissa asiakirjoissa:

(a)Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä voimassa oleva kumppanuussopimus, jäljempänä ’AKT–EU-kumppanuussopimus’, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna;

(b)AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätös N:o 2/2020, annettu 4 päivänä joulukuuta 2020, AKT–EU-kumppanuussopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisten siirtymävaiheen toimenpiteiden hyväksymisestä annetun AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätöksen N:o 3/2019 muuttamisesta, jotta voidaan edelleen jatkaa AKT–EU-kumppanuussopimuksen määräysten soveltamista 30 päivään marraskuuta 2021 tai kunnes uusi AKT–EU-sopimus, jäljempänä ’uusi sopimus’ tulee voimaan tai uuden sopimuksen väliaikainen soveltaminen alkaa, sen mukaan, kumpi ajankohdista on aikaisempi;

(c)neuvoston päätös (EU) 2020/2233 yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston toimista osana AKT-maiden investointikehystä takaisin saatujen varojen sitomisesta;

(d)neuvostossa kokoontuneiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäinen sopimus vuosia 2014–2020 koskevaan monivuotiseen rahoituskehykseen perustuvan Euroopan unionin avun rahoituksesta AKT–EU-kumppanuussopimuksen mukaisesti sekä rahoitustuen myöntämisestä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille, jäljempänä ’yhdennentoista EKR:n sisäinen sopimus’;

(e)neuvoston asetus (EU) 2018/1877 yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta, jäljempänä ’yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetus’.

Edellä a–e alakohdassa tarkoitetut asiakirjat sisältävät EKR:n sopimuspuolten monivuotiset sitoumukset EKR:n rahoittamisesta. Yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetuksessa säädetään, että EKR:n sopimuspuolten on maksettava EKR:n varainhoitotilille säännöllisesti rahoitusosuuksia ennalta määritettyjen rahoitussitoumusten mukaisesti. Säännölliset rahoitusosuudet tulevat maksettaviksi teknisillä neuvoston päätöksillä, joilla pannaan täytäntöön aikaisemmin päätetyt rahoitussitoumukset.

Sen vuoksi kaikkia perusteluosan otsikoita ei sovelleta tämänkaltaisiin säännöllisiin rahoitusosuuksien maksupyyntöihin.

2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

•Oikeusperusta

Yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetuksen 19 artiklan 3 kohdan mukaisesti neuvoston on päätettävä ehdotuksesta viimeistään 21 kalenteripäivän kuluttua siitä, kun Euroopan unionin puolesta toimiva Euroopan komissio on sen esittänyt.

2022/0180 (NLE)

Ehdotus

NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan kehitysrahastoon suoritettavista sopimuspuolten rahoitusosuuksista sekä vuoden 2022 toisesta maksuerästä
1.5.1. Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä sekä aloitteen yksityiskohtainen toteutusaikataulu

Pöytäkirjan voimassaoloa pidentävää kirjeenvaihtoa on tarkoitus soveltaa väliaikaisesti 1. päivästä tammikuuta 2022 tai mahdollisesta muusta myöhemmästä kirjeenvaihdon allekirjoituspäivän jälkeisestä päivästä alkaen, jotta kalastustoiminta ei keskeytyisi vuosien 2017–2021 pöytäkirjan voimassaolon päätyttyä.

1.5.2. EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo (joka voi olla seurausta eri tekijöistä, kuten koordinoinnin paranemisesta, oikeusvarmuudesta tai toiminnan vaikuttavuuden tai täydentävyyden paranemisesta). EU:n osallistumisesta saatavalla lisäarvolla tarkoitetaan tässä kohdassa arvoa, jonka EU:n osallistuminen tuottaa sen arvon lisäksi, joka olisi saatu aikaan pelkillä jäsenvaltioiden toimilla.

Jos EU ei tee uutta pöytäkirjaa, unionin alusten kalastustoiminta estyy, sillä kalastuskumppanuussopimuksessa on lauseke, jonka mukaan sopimuksen pöytäkirjassa määritellyn kehyksen ulkopuolella tapahtuva kalastustoiminta ei ole sallittua. Lisäarvo on näin ollen selvä EU:n pitkän matkan laivaston kannalta. Pöytäkirja tarjoaa myös puitteet EU:n ja Mauritiuksen tasavallan tehostetulle yhteistyölle. Vuosien 2017–2021 pöytäkirjan voimassaolon pidentämistä koskeva sopimus on osa pöytäkirjan uusimiseen liittyvää neuvotteluprosessia.
Päivä, jona neuvoston osittainen yleisnäkemys on vahvistettu: Päivä, jona neuvoston yleisnäkemys on vahvistettu: Päivä, jona kolmikantakokouksessa on saavutettu alustava yhteisymmärrys: Päivä, jona neuvoston kanta on vahvistettu:

7. kesäkuuta 2019 12. lokakuuta 2020 10. joulukuuta 2020 14. kesäkuuta 2021
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Tässä ehdotuksessa on kyse luonnoksesta neuvoston päätökseksi, joka koskee Euroopan kehitysrahaston (EKR) sopimuspuolten suoritettavaksi vuonna 2021 tulevien yhdennentoista EKR:n rahoitusosuuksien toista erää.

Yhdennentoista EKR:n ja muiden vielä avoinna olevien EKR:ien (eli kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen EKR:n) varojen hallinnointisäännöt vahvistetaan seuraavissa asiakirjoissa:

Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä voimassa oleva kumppanuussopimus, jäljempänä ’AKT–EU-kumppanuussopimus’, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna;

AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätös N:o 2/2020, annettu 4 päivänä joulukuuta 2020, AKT–EU-kumppanuussopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisten siirtymävaiheen toimenpiteiden hyväksymisestä annetun AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätöksen N:o 3/2019 muuttamisesta, jotta voidaan edelleen jatkaa AKT–EU-kumppanuussopimuksen määräysten soveltamista 30 päivään marraskuuta 2021 tai kunnes uusi AKT–EU-sopimus, jäljempänä ’uusi sopimus’ tulee voimaan tai uuden sopimuksen väliaikainen soveltaminen alkaa, sen mukaan, kumpi ajankohdista on aikaisempi;

neuvoston päätös (EU) 2020/2233 yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston toimista osana AKT-maiden investointikehystä takaisin saatujen varojen sitomisesta;

neuvostossa kokoontuneiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäinen sopimus vuosia 2014–2020 koskevaan monivuotiseen rahoituskehykseen perustuvan Euroopan unionin avun rahoituksesta AKT–EU-kumppanuussopimuksen mukaisesti sekä rahoitustuen myöntämisestä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille, jäljempänä ’yhdennentoista EKR:n sisäinen sopimus’;

neuvoston asetus (EU) 2018/1877 yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta, jäljempänä ’yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetus’.

Edellä mainitut asiakirjat sisältävät EKR:n sopimuspuolten monivuotiset sitoumukset EKR:n rahoittamisesta. Yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetuksessa säädetään, että EKR:n sopimuspuolten on maksettava EKR:n varainhoitotilille säännöllisesti rahoitusosuuksia ennalta määritettyjen rahoitussitoumusten mukaisesti. Säännölliset rahoitusosuudet tulevat maksettaviksi teknisillä neuvoston päätöksillä, joilla pannaan täytäntöön aikaisemmin päätetyt rahoitussitoumukset.
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Neuvoston asetuksessa (EU) 2021/92 vahvistetaan unionin vesillä ja unionin aluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavat tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuudet vuodeksi 2021. Kyseisiä kalastusmahdollisuuksia muutetaan niiden voimassaoloaikana yleensä useita kertoja.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

Ehdotetut toimenpiteet on suunniteltu yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden ja sääntöjen mukaisesti, ja ne ovat yhdenmukaisia kestävää kehitystä koskevan unionin politiikan kanssa.

•Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

Ehdotetut toimenpiteet ovat yhdenmukaisia unionin muiden politiikkojen kanssa, erityisesti ympäristön alalla.

2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

•Oikeusperusta

Tämän ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 3 kohta.

Elollisten vesiluonnonvarojen kestävää hyödyntämistä koskevat unionin velvollisuudet perustuvat uuden YKP-perusasetuksen 2 artiklassa määriteltyihin velvollisuuksiin.

•Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

Ehdotus kuuluu perussopimuksen 3 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuun unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Sen vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta.

•Suhteellisuusperiaate

Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavasta syystä: yhteinen kalastuspolitiikka on yhteistä politiikkaa. Perussopimuksen 43 artiklan 3 kohdan mukaan neuvoston tehtävänä on hyväksyä kalastusmahdollisuuksien vahvistamista ja jakamista koskevat toimenpiteet.