FI    FI 
 
 
 EUROOPAN  
KOMISSIO   
Bryssel 13.5.2015  
COM(2015) 268 final  
  
Suositus  
NEUVOSTON SUOSITUS  
Alankomaiden vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmasta  
 
sekä samassa yhteydessä annettu Alankomaiden vuoden 2015 vakausohjelmaa koskeva 
neuvoston lausunto   
 
FI 2   FI  
 
Suositus  
NEUVOSTON SUOSITUS  
Alankomaiden vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmasta  
 
sekä samassa yhteydessä annettu Alankomaiden vuoden 2015 vakausohjelmaa koskeva 
neuvoston lausunto  
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka  
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 
121 artiklan 2  kohdan ja 148  artiklan 4  kohdan,  
ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja 
yhteensovittamisen tehostamisesta 7  päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen 
(EY) N:o 1466/971 ja erityisesti sen 5  artiklan 2  kohdan,  
ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 
päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 
1176/20112 ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,  
ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen3, 
ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat4, 
ottaa huomioon Eurooppa -neuvoston päätelmät,  
ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,  
ottaa huomioon talous - ja rahoituskomitean lausunnon,  
ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,  
ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,  
sekä katsoo seuraavaa:  
(1) Eurooppa -neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission 
ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu - ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. 
Strategian lähtökohtana o n tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä 
keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan 
mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.  
(2) Neuvosto antoi 13  päivänä heinäkuuta 2010 komission  ehdotusten pohjalta 
suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista 
(2010–2014) ja hyväksyi 21  päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden 
                                                 
1 EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.  
2 EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.  
3 COM(2015) 268.  
4 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.  
 
FI 3   FI työllisyyspolitiikan suuntaviivoista. Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt  
suuntaviivat, jotka jäsenvaltioita on kehotettu ottamaan huomioon kansallisessa 
talous - ja työllisyyspolitiikassaan.  
(1) Neuvosto antoi 8 päivänä heinäkuuta 2014 suosituksen Alankomaiden vuoden 2014 
kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Alankomaiden v uoden 2014 
tarkistetusta vakausohjelmasta. Komissio esitti 28  päivänä marraskuuta 2014 
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/20135 mukaisesti 
lausuntonsa Alankomaiden alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodeksi 20156. 
(2) Komissio hyväksy i 28 päivänä marraskuuta 2014 vuotuisen kasvuselvityksen7, mikä 
aloitti vuoden 2015 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi 
samana päivänä asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös 
varoitusmekanismia koskevan kertomuksen8, jossa se katsoi, että Alankomaat kuuluu 
niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.  
(3) Eurooppa -neuvosto hyväksyi 18 päivänä joulukuuta 2014 investointien edistämisen, 
rakenneuudistusten vauhdittamisen ja julkisen talouden vastuu llisen ja kasvua 
edistävän vakauttamisen painopisteet.  
(4) Komissio julkaisi 26 päivänä helmikuuta 2015 Alankomaita koskevan vuoden 2015 
maaraportin9. Siinä arvioitiin Alankomaiden edistymistä 8 päivänä heinäkuuta 2014 
hyväksyttyjen maakohtaisten suositusten n oudattamisessa. Maaraportti sisältää myös 
asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5  artiklan nojalla laaditun perusteellisen tarkastelun 
tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Alankomaiden 
makrotaloudessa on epätasapainoja, jotka edellyttävät poli tiikkatoimia ja seurantaa. 
Yksityisen velan suuri määrä aiheuttaa edelleen riskejä, joihin on syytä kiinnittää 
huomiota, vaikka viime aikoina onkin toteutettu toimia, joilla tuetaan 
asuntomarkkinoiden elpymistä ja autetaan hillitsemään asuntolainojen kasvu a. 
Vaihtotaseen suuri ylijäämä johtuu osittain talouden rakenteellisista tekijöistä, kun 
taas eläke - ja verojärjestelmän rakenne saattaa olla osasyynä pääoman tehottomaan 
kohdentamiseen.  
(5) Alankomaat toimitti vuoden 2015 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuo den 2015 
vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2015. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, 
jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.  
(6) Alankomaihin sovelletaan tällä hetkellä vakaus - ja kasvusopimuksen 
ennaltaehkäisevää osiota ja väliaikaista  velkasääntöä. Hallitus suunnittelee vuoden 
2015 vakausohjelmassaan, että julkisen sektorin alijäämää supistetaan vähitellen 
1,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ja edelleen 0,7 prosenttiin suhteessa 
BKT:hen vuonna 2018. Hallitus aikoo pysyä keski pitkän aikavälin tavoitteessa, joka 
on 0,5  prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, koko ohjelmakauden 
ajan. Julkisen talouden velan odotetaan vakausohjelmassa olevan suurimmillaan 
vuonna 2015, jolloin se on 68,8  prosenttia suhteessa BKT:hen, j a supistuvan 
vähitellen siten, että se on 66,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018. Julkisen 
talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. 
Komission kevään 2015 talousennusteen perusteella odotetaan, että rakenteellis en 
                                                 
5 EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11.  
6 C(2014) 8810.  
7 COM(2014) 902.  
8 COM(2014) 904.  
9 SWD (2015) 38.  
 
FI 4   FI rahoitusaseman osalta saavutetaan keskipitkän aikavälin tavoite: rakenteellisen 
rahoitusaseman odotetaan olevan –0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ja 
–0,4 suhteessa BKT:hen vuonna 2016. Neuvosto katsoo vakausohjelmasta tekemänsä 
arvioinnin ja  komission kevään 2015 talousennusteen perusteella olevan 
odotettavissa, että Alankomaat noudattaa vakaus - ja kasvusopimuksen vaatimuksia. 
Julkiset tutkimus - ja kehitysmenot, jotka olivat 0,84 prosenttia suhteessa BKT:hen 
vuonna 2013, ovat vähäiset verratt una oppimistuloksiin, koulutustasoon ja 
talouskehityksen tasoon Alankomaissa. Julkiset T&K -menot ovat vähentyneet 
vuodesta 2014, ja myös yksityinen T&K -rahoitus on säilynyt vähäisenä. Julkisten 
menojen painopisteen siirtäminen innovaatioihin ja tutkimuksee n, etenkin 
perustutkimukseen, ja politiikkatoimien toteuttaminen yksityisten T&K -investointien 
houkuttelemiseksi tukisivat Alankomaiden talouden pitkän aikavälin 
kasvupotentiaalia.  
(7) Keskeisen haasteen muodostavat asuntomarkkinat. Niille on vuosikymmenten 
kuluessa muodostunut jäykkyyksiä ja vääristäviä kannustimia, jotka ohjaavat 
asuntorahoitusta ja alakohtaista säästökäyttäytymistä. Kotitalouksien taipumus ottaa 
bruttomääräisesti paljon asuntovelkaa asuntovarallisuutta vastaan on suurelta osin 
seurausta pitk ään käytössä olleista verokannustimista, erityisesti asuntolainakorkojen 
täydestä verovähennyskelpoisuudesta. Vuodesta 2012 on toteutettu useita 
toimenpiteitä, joilla puututaan osittain näihin kannustimiin. Näistä toimenpiteistä osa 
koskee asuntorahoitukse n verotuskohtelun mukauttamista. Asuntolainakorkojen 
verovähennyskelpoisuuden asteittainen rajoittaminen ja lainojen lyhentämistä 
tukevien kannustimien lisääminen ovat tarpeellisia toimia. Näiden toimien 
toteuttaminen on kuitenkin liian hidasta, jotta se v oisi vaikuttaa merkittävästi 
lainojen lyhentämiseen. Tuottamattomaan omaisuuteen investoimista tuetaan tämän 
vuoksi edelleen merkittävin verokannustimin. Sadan prosentin luototusaste, joka on 
määrä saavuttaa vuonna 2018, on edelleen korkea. Vuokramarkkinoi den 
kehittymisen esteenä ovat sääntely ja suuri yhteiskunnan tukemia asuntoja tarjoava 
sektori, jolla on haasteenaan pitkät asuntojonot. Yhteiskunnan tukemien vuokra -
asuntojen sektorilla toteutettu vuokrien porrastaminen enemmän tulojen mukaan on 
askel oik eaan suuntaan, mutta sen vaikutus on rajallinen. Asuntoja hallinnoivien 
yritysten on uuden lain mukaan erotettava yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä 
toiminta (ts. sosiaalinen asuntotarjonta) muusta toiminnastaan. Nähtäväksi jää, 
saavutetaanko t ällä vaatimuksella tavoitteena oleva yhteiskunnan tukemien asuntojen 
tarjonnan suuntaaminen jälleen niitä tarvitseville ja varmistetaanko sillä, että 
yhteiskunnan tukemia asuntoja on tarjolla muita heikommassa asemassa oleville 
väestöryhmille, jotka eivät pysty hankkimaan asuntoa markkinaehdoin.  
(8) Eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyttä on parannettu. Alankomaat on 
nostanut eläkejärjestelmän ensimmäisen pilarin muodostavan lakisääteisen 
eläketurvan lakisääteistä eläkeikää asteittain siten, että se nous ee vuonna 2012 
sovellettavasta 65 vuodesta 67 vuoteen vuonna 2023, minkä jälkeen se kytketään 
elinajanodotteeseen. Lisäksi se on hyväksynyt perusteellisia uudistuksia, jotka 
koskevat eläkejärjestelmän yksityisrahoitteista toista pilaria ja pitkäaikaishoido n 
järjestelmää. Eläkerahastojen talouden valvontaa ja järjestelmän kykyä selviytyä 
rahoitushäiriöistä on parannettu. Näitä toimenpiteitä on täydennetty onnistuneilla 
uudistuksilla, joilla kannustetaan ikääntyneitä työntekijöitä jatkamaan työelämässä 
pidemp ään. Pitkäaikaishoidon uudistusten myötä vastuuta on siirretty kunnille, 
minkä ansiosta kokonaismenoja on voitu supistaa ja huomio keskittää 
tehokkuusetuihin. Pitkäaikaishoidon laatua ja saatavuutta on seurattava.  
 
FI 5   FI (9) Jäljellä oleviin haasteisiin kuuluu sen va rmistaminen, että indeksikorjauksia ja 
rahoituspuskureita (taloudellista arviointia koskeva kehys) koskevien sääntöjen 
noudattamisen lisäksi huolehditaan siitä, että kustannukset ja riskit jaetaan 
asianmukaisesti sukupolvien sisällä ja niiden välillä, eten kin pienentämällä 
nuorempien sukupolvien järjestelmän rahoittamiseksi suorittamia maksuja. 
Eläkejärjestelmän toisen pilarin rahoittamiseksi suoritettavien eläkemaksujen 
vakuutusmatemaattisen oikeudenmukaisuuden lisääminen auttaisi kotitalouksia 
kohdentamaa n varansa kasvua paremmin tukevalla tavalla.  
(10) Vuonna 2014 toteutetulla työsuhdeturvalainsäädännön kattavalla uudistuksella 
pyritään lisäämään työvoimaosuutta ja edistämään työvoiman liikkuvuutta. 
Työntekoa estäviä verokannustinloukkuja on vähennetty. Parlam entissa on 
hyväksytty lainsäädäntöä, jossa työnantajille asetetaan kiintiö vammaisten 
palkkaamista varten. Näiden toimenpiteiden vaikutuksia voidaan arvioida kattavasti 
vasta kun ne on toteutettu. Lisätoimenpiteitä tarvitaan parantamaan työmarkkinoiden 
laitamilla olevien, myös maahanmuuttajataustaisten henkilöiden, integroitumista 
työmarkkinoille.  
(11) Kun otetaan huomioon muut kuin veroista muodostuvat pakolliset maksut, verokiila 
on Alankomaissa huomattavasti suurempi kuin EU:ssa keskimäärin, ja verotuksen 
painopistettä on mahdollista siirtää kasvua vähemmän haittaaviin verotuskohteisiin. 
Suunniteltu verouudistus auttaisi kasvattamaan työvoimaosuutta. Kun uudistus on 
hyväksytty, sen etenemistä olisi seurattava tarkkaan.  
(12) Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson o sana tehnyt kattavan analyysin 
Alankomaiden talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2015 maaraportissa. Se on 
arvioinut myös vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä 
jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Alankomaille viime vuosina annettuje n 
suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen 
Alankomaiden finanssipolitiikan sekä sosiaali - ja talouspolitiikan kestävyyden 
kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska 
unionin yleistä tal ouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos 
tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut 
suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1 –3. 
(13) Neuvosto on tutkinut Alankomaiden vakausohjelma n tämän arvioinnin perusteella ja 
katsoo10, että Alankomaat noudattaa vakaus - ja kasvusopimuksen vaatimuksia.  
(14) Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission 
perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen  (EU) N:o 
1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä 
esitettävistä suosituksista 1 –3. 
(15) Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen 
talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän analyysin  perusteella erityisiä 
suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro. Myös Alankomaiden olisi 
varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea -
aikaisesti,  
                                                 
10 Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.  
 
FI 6   FI SUOSITTAA, että Alankomaat toteuttaa vuosina 2015 ja 2 016 toimia, joilla se  
1. siirtää julkisten menojen painopistettä T&K -investointien tukemiseen ja luo 
edellytyksiä, joilla edistetään yksityisiä T&K -menoja, jotta voidaan kompensoida 
julkisten T&K -menojen laskusuuntausta ja lisätä talouskasvupotentiaalia;  
2. nopeuttaa asuntolainakorkojen verovähennyskelpoisuuden rajoittamista, jotta 
voidaan vähentää tuottamattomaan omaisuuteen investoimista edistäviä 
verokannustimia, luo vuokra -asuntomarkkinoille markkinalähtöisemmän 
hinnoittelumekanismin sekä suhteuttaa vu okrat entistä paremmin kotitalouden 
tuloihin yhteiskunnan tukemien vuokra -asuntojen sektorilla;  
3. vähentää työelämän alkuvaiheessa olevien maksuja eläkejärjestelmän toiseen 
pilariin.  
Tehty Brysselissä  
 Neuvoston puolesta  
 Puheenjohtaja