EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 13.7.2016 COM(2016) 480 final KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPPA-NEUVOSTOLLE JA NEUVOSTOLLE

Viides kertomus sisäisistä siirroista ja uudelleensijoittamisesta



1Johdanto Tässä viidennessä kertomuksessa sisäisistä siirroista ja uudelleensijoittamisesta esitetään 15. kesäkuuta julkaistun edellisen kertomuksen jälkeen päivitetty tilannekatsaus ja arvioidaan toimia, joita kaikki sidosryhmät ovat toteuttaneet 14. kesäkuuta – 11. heinäkuuta 2016 (tarkastelukausi) noudattaakseen suosituksia, jotka on annettu siirto- ja uudelleensijoittamisjärjestelmän toteuttamisen nopeuttamiseksi. Koska on tarpeen antaa kiireellisesti tukea sekä Kreikalle että Italialle, Eurooppa-neuvosto toisti viime kokouksessaan 28. kesäkuuta 2016 kehotuksensa toteuttaa lisätoimia sisäisiä siirtoja ja uudelleensijoitusta koskevien nykyisten mekanismien täytäntöönpanon vauhdittamiseksi. Kreikkaan on tullut 11. kesäkuuta 2016 jälkeen 1 694 henkilöä. Näyttää siltä, että tulijoiden vähentyminen jatkuu EU:n ja Turkin julkilausuman täytäntöönpanon seurauksena. Kreikassa olevien maahantulijoiden määrä pysyi vakaana, noin 57 000 henkilössä, joista noin 8 500 on saarilla ja noin 48 500 Manner-Kreikassa. Kreikan viranomaisten äskettäin tekemien arvioiden mukaan Manner-Kreikassa olevista maahantulijoista noin 34 000 kuuluu kansalaisuutensa puolesta sisäisten siirtojen piiriin. Italiaan on tullut 11. kesäkuuta jälkeen 24 977 henkilöä. Kasvava trendi on samanlainen kuin samaan aikaan vuonna 2015. Kansalaisuutensa puolesta sisäisten siirtojen piiriin kuuluvien eritrealaisten maahantulijoiden määrä pysyi myös korkeana (Eritrean kansalaiset ovat toiseksi suurin Italiaan tulleiden ryhmä ja tarkastelukaudella heitä tuli yli 2 000). Italian sisäasiainministeriöltä saatujen tietojen mukaan Italiassa on tällä hetkellä 4 650 eritrealaista odottamassa sisäistä siirtoa. Sisäiset siirrot jatkuivat tarkastelukaudella samaa tahtia kuin edellisellä tarkastelukaudella. Uusia siirtoja toteutettiin 776, joten tähän mennessä siirrettyjen henkilöiden määrä on yhteensä 3 056 (Kreikasta on siirretty 2 213 ja Italiasta 843 henkilöä). Edistyminen sisäisissä siirroissa merkitsee myönteistä kehitystä, jota on jatkettava. Tarvitaan kuitenkin lisätoimia. Kun tarkastellaan uudelleensijoittamista, heinäkuussa 2015 vahvistetun ohjelman mukaisesti sovitusta 22 504 henkilöstä on tähän mennessä uudelleensijoitettu 8 268 henkilöä (joista 996 edellisen kertomuksen jälkeen) pääasiassa Turkista, Jordaniasta ja Libanonista. EU:n ja Turkin julkilausumassa esitettyjä toimia on sovellettu vasta 4. huhtikuuta alkaen, joten 1:1järjestelyn mukaisesti Turkista EU:hun on uudelleensijoitettu 802 henkilöä. Heistä 291 on uudelleensijoitettu edellisen kertomuksen antamisen jälkeen. 2Sisäiset siirrot 2.1Tarkastelukauden tärkeimmät tapahtumat Tarkastelukaudella sisäiset siirrot Kreikasta lisääntyivät (710 siirtoa, kun niitä edellisellä kaudella oli 594), mutta siirrot Italiasta vähentyivät, ja niiden määrä oli edelleen erityisen epätyydyttävä (tarkastelukaudella toteutui ainoastaan 66 siirtoa, kun niitä oli edellisellä kaudella 186). Kreikasta tehtyjen sisäisten siirtojen tahdin paraneminen on seurausta useista tekijöistä, muun muassa siitä, että useat siirrettäviä henkilöitä vastaanottavat jäsenvaltiot ovat sitoutuneet siirtoihin, Kreikan turvapaikkaviraston kapasiteetti käsitellä siirtopyyntöjä on lisääntynyt, turvapaikanhakijat ovat valmiimpia osallistumaan ohjelmaan ja komissio on tehnyt työtä yhdessä Kreikan turvapaikkaviraston, Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston (EASO), Yhdistyneiden Kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutetun (UNHCR) ja Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön (IOM) kanssa, jotta sisäisten siirtojen työnkulku Kreikassa olisi sujuvampi ja tehokkaampi. Tämän myönteisen kehityksen jatkuminen edellyttää, että jäsenvaltiot antavat käyttöön lisää asiantuntijoita.

Italiasta tehtyjen sisäisten siirtojen erittäin vähäinen määrä johtuu useista tekijöistä. Näihin kuuluu Italian vähemmän vakiintunut siirtomenettely, jossa sisäisten siirtojen työnkulku on edelleen kehitysvaiheessa. Italian viranomaisten ja siirrettäviä henkilöitä vastaanottavien jäsenvaltioiden välinen yhteistyö ei ole myöskään riittävän tiivistä (varsinkaan turvallisuuskysymyksissä). Italian olisi myös nopeutettava jo ilmoitettujen uusien järjestelykeskusten avaamista sekä liikkuvien järjestelykeskusten perustamista. Lisäksi tarvitaan selkeää tietoa saapuneiden, rekisteröityjen ja sisäisten siirtojen piiriin kuuluvien mahdollisten hakijoiden määrästä Italiassa. Italiassa sisäisten siirtojen piiriin kuuluvien profiilit ovat myös yleensä monimutkaisempia, mikä edellyttää sekä siirrettäviä henkilöitä vastaanottavilta jäsenvaltioilta että Italian viranomaisilta enemmän hallinnollista työtä, esimerkiksi riittävän tulkkauksen järjestämistä. Italiasta tehtävien sisäisten siirtojen lisääminen edellyttää suurempaa viranomaisten välistä luottamusta, sisäisten siirtojen työnkulun nopeaa viimeistelyä ja pikaista täytäntöönpanoa, Italian viranomaisten hallinnollisen kapasiteetin täydentämistä ja olemassa olevien järjestelyjen joustavaa täytäntöönpanoa. Jäsenvaltioiden on myös vastattava pyyntöihin lähettää asiantuntijoita Italiaan. Ilman huoltajaa olevien alaikäisten erittäin alhainen siirtotahti on suuri ongelma. Tarkastelukaudella on siirretty sisäisesti ainoastaan kuusi ilman huoltajaa olevaa alaikäistä. Suomi on edelleen ainoa jäsenvaltio, joka on aktiivisesti sitoutunut tämän haavoittuvassa asemassa olevien hakijoiden ryhmän sisäisiin siirtoihin, vaikka sisäisiä siirtoja koskevien neuvoston päätösten mukaan nämä hakijat olisi asetettava etusijalle. Samaan aikaan Italiaan ilman huoltajaa saapuvien alaikäisten määrä kasvaa edelleen (tammikuun alusta lukien heitä on saapunut lähes 9 800, joista 1 430 on eritrealaisia), ja Kreikassa on arvioitu laajamittaisen ennakkorekisteröinnin jälkeen olevan 2 000 ilman huoltajaa olevaa alaikäistä. Jäsenvaltioiden tulisi kiireesti tehostaa toimiaan järjestämällä paikkoja ilman huoltajaa oleville alaikäisille osana virallisia vastaanottolupauksiaan. Sisäiset siirrot koskevat kansallisuuksia, joiden kansainvälistä suojelua koskevista hakemuksista hyväksytään EU:ssa keskimäärin vähintään 75 prosenttia. Tiedot perustuvat Eurostatin tietoihin, ja ne päivitetään neljännesvuosittain Eurostatin raporttien perusteella. Tuorein neljännesvuosittainen raportti julkaistiin tarkastelukauden aikana. Merkittävää on, että Eurostatin viimeisimmän neljännesvuosiraportin jälkeen irakilaiset eivät enää kuulu sisäisten siirtojen piiriin. Sisäisiä siirtoja koskevien neuvoston päätösten mukaisesti tämä ei kuitenkaan vaikuta niihin henkilöihin, joiden on jo todettu saattavan tarvita kansainvälistä suojelua. 2.2Siirrettäviä henkilöitä vastaanottavien jäsenvaltioiden toimet Tarkastelukaudella eli 14. kesäkuuta – 11. heinäkuuta siirrettiin 776 uutta henkilöä: 710 Kreikasta (Alankomaihin, Belgiaan, Bulgariaan, Espanjaan, Irlantiin, Kyprokseen, Latviaan, Liettuaan, Portugaliin, Ranskaan, Romaniaan, Suomeen ja Viroon) ja 66 Italiasta (Alankomaihin, Kroatiaan (ensimmäiset sisäiset siirrot maahan), Kyprokseen ja Portugaliin). Ranska siirsi Kreikasta 15. kesäkuuta 126 henkilöä ja 7. heinäkuuta toisen, 124 hakijan ryhmän. Tämä oli jälleen osoitus siitä, että suurempien joukkojen siirtäminen kerralla on mahdollista. Lisäksi Alankomaat, Portugali, Ranska ja Suomi jatkoivat säännöllisiä kuukausittaisia siirtoja. Heinäkuun loppuun mennessä on suunniteltu tehtäväksi vielä 133 sisäistä siirtoa Kreikasta ja 119 Italiasta. Toimet, joilla puututaan vastaanottolupausten vähäiseen määrään: Jäsenvaltioista kymmenen (Alankomaat, Irlanti, Latvia, Liettua, Ranska, Romania, Saksa, Slovenia, Suomi ja Viro) sekä Sveitsi ovat ilmoittaneet valmiudestaan ottaa nopeasti vastaan sisäisinä siirtoina 858 kansainvälistä suojelua hakenutta henkilöä (ns. viralliset vastaanottolupaukset), mikä on vähemmän kuin edellisellä tarkastelukaudella. Uudet viralliset vastaanottolupaukset jakautuivat tasaisemmin kuin edellisellä tarkastelukaudella: virallisia vastaanottolupauksia annettiin Italialle 380 ja Kreikalle 478. Jäsenvaltioiden antamien virallisten vastaanottolupausten määrä kasvaa 9 119:een (2 428 lupausta Italialle ja 6 691 Kreikalle). Itävalta ja Unkari eivät ole vielä antaneet yhtään vastaanottolupausta. Lisäksi Puola jatkaa edelleen siirtomenettelyn käytännön toteutuksen lykkäämistä. Useimpien jäsenvaltioiden tähän mennessä antamat vastaanottolupaukset eivät mittakaavaltaan vastaa niille osoitettuja henkilömääriä päätösten kattamalla ajanjaksolla (esim. Kroatian, Puolan, Saksan, Slovakian ja Tšekin lupaukset kattavat vain 1–2 prosenttia niille osoitetusta määrästä). Toimet, joilla lyhennetään siirtopyyntöihin vastaamiseen kuluvaa aikaa: Vaikka nyt onkin enemmän jäsenvaltioita, jotka osallistuvat aktiivisesti sisäisiin siirtoihin Kreikasta, jotkin jäsenvaltiot (Alankomaat ja Luxemburg) ja Sveitsi pyrkivät lyhentämään siirtopyyntöihin vastaamiseen kuluvaa aikaa. Tarkastelukauden aikana useat jäsenvaltiot (Latvia, Liettua ja Viro) ovat hylänneet siirtopyyntöjä ilman perusteluja tai perustellen niitä muilla syillä kuin sisäisiä siirtoja koskevissa neuvoston päätöksissä vahvistetuilla syillä. Toimet, joilla puututaan haavoittuvassa asemassa olevien hakijoiden ja ilman huoltajaa olevien alaikäisten sisäisiin siirtoihin liittyviin haasteisiin: Kesäkuun 1. ja 30. päivän välisenä aikana Italiaan saapui 3 169 alaikäistä ilman huoltajaa, näiden joukossa noin 500 eritrealaista ja muutama irakilainen. Samaan aikaan Kreikkaan ilman huoltajaa tulleiden alaikäisten määrä ei ole tiedossa, mutta Kreikan kansallinen sosiaalisen yhteisvastuun keskus (EKKA) raportoi, että vuoden 2016 alusta lähtien sen tarjoamaan majoitukseen on osoitettu 2 390 ilman huoltajaa olevaa alaikäistä. Näistä 531 on majoitettu ilman huoltajaa olevia alaikäisiä varten varattuihin tiloihin, ja 911 odottaa vielä majoituspaikkaa. Ennakkorekisteröintimenettelyn lukujen mukaan 7. heinäkuuta on rekisteröity 906 ilman huoltajaa olevaa alaikäistä.

Ilman huoltajaa olevien alaikäisten siirtämistahti on pysynyt erittäin hitaana. Kesäkuun 14. päivän jälkeen ainoastaan kuusi ilman huoltajaa olevaa alaikäistä on siirretty Kreikasta (viisi Suomeen ja yksi Irlantiin), ja tämän myötä siirrettyjen ilman huoltajaa olevien alaikäisten kokonaismäärä on 29. Vain muutamat jäsenvaltiot ovat valmiit hyväksymään ilman huoltajaa olevien alaikäisten siirtoja, ja tarjotut paikat ovat edelleen riittämättömät sisäisten siirtojen piiriin kuuluvien ilman huoltajaa olevien alaikäisten sijoittamiseen. Toimet, joilla parannetaan EASOn kapasiteettia tukea Italiaa ja Kreikkaa: EASOn viimeisimmässä asiantuntijahaussa (julkaistu 28. toukokuuta 2016) Italiaa varten haettiin 35:tä uutta asiantuntijaa. Heinäkuun 11. päivään mennessä oli saatu 40 tarjousta. Italiassa toimii yhteensä 32 turvapaikka-asiantuntijaa ja 27 kulttuurivälittäjää. Määrä on edelleen riittämätön, kun otetaan huomioon tulijoiden määrän kasvu, ja se jää alle määrän, joka EASOn ja Italian viranomaisten sopiman valmiussuunnitelman mukaan tarvitaan (74 asiantuntijaa). Sen vuoksi asiantuntijoita tarvitaan enemmän ja pitemmäksi ajaksi. Kreikan osalta EASO lähetti jäsenvaltioille muistutuksen viimeisimmästä asiantuntijahausta Kreikan siirtojärjestelmän tukemiseksi, sillä uusien asiantuntijoiden tarve on jatkuva, koska sopimukset päättyvät. EASO ei ole tähän mennessä saanut muistutuksen jälkeen uusia tarjouksia. Kreikassa toimi 11. heinäkuuta yhteensä 27 turvapaikka-asiantuntijaa ja 24 tulkkia. Määrä on riittämätön, kun otetaan huomioon käsiteltävien tapausten määrän kasvu siinä vaiheessa, kun laajamittainen ennakkorekisteröintimenettely on saatu päätökseen. Tästä syystä EASO harkitsee uusien asiantuntijoiden ja kulttuurivälittäjien pyytämistä sen jälkeen, kun Kreikan viranomaiset ovat ennakkorekisteröintimenettelyn päätyttyä uudelleenarvioineet tarpeet. 2.3Kreikan ja Italian toimet sekä etenemissuunnitelmien pääkohdat Kreikka Toimet, joilla nopeutetaan maahantulijoiden rekisteröintiä ja käsittelyä: Kuten neljännessä kertomuksessa sisäisistä siirroista ja uudelleensijoittamisesta todettiin, Kreikan turvapaikkavirasto on (tiiviissä yhteistyössä UNHCR:n ja EASOn kanssa) käynnistänyt 8. kesäkuuta laajamittaisen ennakkorekisteröintimenettelyn, jonka kohteena on noin 49 000 ihmistä, jotka tällä hetkellä oleskelevat Manner-Kreikan majoituskeskuksissa. Heinäkuun 11. päivään mennessä oli ennakkorekisteröity 21 223 henkilöä. Toimet, joilla parannetaan Kreikan turvapaikkaviraston rekisteröintikapasiteettia: Turvapaikkaviraston/EASOn yhteisissä rekisteröintiryhmissä on kuusi asiantuntijaa Ateenassa, kolme asiantuntijaa Thessalonikissa ja kolme asiantuntijaa Aleksandrúpolissa. Kuten neljännessä kertomuksessa todettiin, osa Kreikan turvapaikkaviraston henkilöstöstä on tukena ennakkorekisteröintimenettelyssä. Näin ollen turvapaikkaviraston kapasiteetti käsitellä hakemuksia ei ole enää lisääntynyt, mutta käsittelykapasiteetin odotetaan lisääntyvän merkittävästi ennakkorekisteröintimenettelyn päättyessä. Kreikan turvapaikkavirasto käsittelee EASOn tukemana päivittäin keskimäärin 110 sisäisten siirtojen piiriin kuuluvaa hakijaa.



Vastaanottolupausten määrä on kasvanut samassa suhteessa kuin rekisteröintien määrä, ja Kreikan esittämien siirtopyyntöjen määrän ja jäsenvaltioiden hyväksymien siirtojen määrän välinen ero on tarkastelukaudella pienentynyt: Kreikka lähetti yhteensä 1 268 siirtopyyntöä, ja siirrettäviä henkilöitä vastaanottavat jäsenvaltiot antoivat hyväksyntänsä 1 224 uudelle siirrolle. Ero on kuitenkin edelleen merkittävä, ja se voi kehkeytyä merkittäväksi pullonkaulaksi laajamittaisen ennakkorekisteröintimenettelyn jatkotoimille. Toimet, joilla kehitetään siirtopyyntöjen koordinointia ja lyhennetään siirtopyyntöihin vastaamiseen kuluvaa aikaa: Siirtoja koskevat käytänteet vahvistettiin 8. heinäkuuta yhteyshenkilöiden kokouksessa.

Toimet Kreikan vastaanottokapasiteetin parantamiseksi: Kreikan vastaanottokapasiteetti oli 8. heinäkuuta yhteensä 50 000 paikkaa väliaikaisissa tiloissa tai pysyvissä vastaanottopaikoissa laittomille maahantulijoille ja henkilöille, jotka saattavat tarvita kansainvälistä suojelua ja jotka ovat ilmaisseet haluavansa hakea turvapaikkaa tai jo tehneet turvapaikkahakemuksen. Tilat kaipaavat kuitenkin huomattavia parannuksia ennen kuin ne täyttävät asianmukaiset normit. Sisäisten siirtojen piiriin kuuluville hakijoille luvattiin joulukuussa 2015 UNHCR:n vuokrajärjestelyn puitteissa 20 000 paikkaa. Niistä oli 4. heinäkuuta käytettävissä 7 652 paikkaa, joista 2 349 oli hotelleissa tai kokonaisissa rakennuksissa, 3 738 asunnoissa, 212 isäntäperheissä ja 201 ilman huoltajaa olevia alaikäisiä varten varatuissa tiloissa. Niistä kolmesta siirtokeskuksesta, joihin Kreikan viranomaiset ovat sitoutuneet, 11. heinäkuuta mennessä oli kuitenkin perustettu vasta yksi (Lagadikia). Keskukseen oli 8. heinäkuuta mennessä majoitettu 861 henkilöä. Kreikan viranomaiset eivät vielä ole osoittaneet soveltuvia sijoituspaikkoja jäljellä oleville kahdelle keskukselle. UNHCR ja Kreikan viranomaiset keskustelevat parhaillaan uusista sijoituspaikoista erityisesti Attikan alueella, jonne rakennettaisiin erityisiä siirtokeskuksia. Kuten neljännessä kertomuksessa mainittiin, nämä sijoituspaikat olisi osoitettava kiireellisesti, jotta voidaan välttää pullonkaulat sisäisten siirtojen työnkulussa ennakkorekisteröintimenettelyn päätyttyä. Italia Toimet, joilla järjestelykeskusten määrää lisätään ja saadaan ne täyteen toimintavalmiuteen: Viime kuukausien maahantulopiikkien myötä on käynyt ilmi, että neljän toiminnassa olevan järjestelykeskuksen (Pozzallo, Lampedusa, Trapani ja Taranto) nykyinen 1 600 paikan kapasiteetti ei riitä. Maahan myös saavutaan suurimmaksi osaksi muualla kuin järjestelykeskuspaikoissa. Kuten neljännessä kertomuksessa todettiin, Italian olisi nopeutettava jo ilmoitettujen uusien järjestelykeskusten avaamista sekä liikkuvien järjestelykeskusten perustamista (EU:n virastojen tuella). Koska alaikäisiä tulee Italiaan ilman huoltajaa yhä enemmän, kaikissa järjestelykeskuksissa pitäisi olla heille tarkoitettuja alueita sekä heille kohdennettua tukea. Toimet koordinoinnin parantamiseksi: Italian järjestelykeskusten menettelyohjeiden hyväksymisen jälkeen menettelyistä on järjestetty sidosryhmille useita koulutustilaisuuksia Trapanissa (27. kesäkuuta), Lampedusassa (28. kesäkuuta) ja Tarantossa (5. heinäkuuta). Tilaisuudet on järjestänyt Italian sisäministeriö yhteistyössä komission, Frontexin, Europolin, EASOn, UNHCR:n ja IOM:n kanssa. Lisäksi Pozzallossa on vielä määrä järjestää koulutustilaisuus 12. heinäkuuta 2016. Menettelyohjeet laatinut ryhmä kokoontuu edelleen säännöllisesti ja seuraa säännösten soveltamista päivittäisessä toiminnassa. Toimet Italian käsittelykapasiteetin parantamiseksi: Kuten neljännessä kertomuksessa todettiin, Italian viranomaisten kapasiteettia rekisteröidä ja käsitellä hakemuksia on parannettava. Tämän pitäisi myös auttaa vähentämään pakenemisriskiä, kun hakijoiden pyynnöt käsitellään nopeammin. Hakemusten rekisteröintitiimejä on vahvistettava, ja EASOn läsnäolo uusissa rekisteröintikeskuksissa on varmistettava. Toimet, joilla lyhennetään siirtopyyntöihin vastaamiseen kuluvaa aikaa: Italia on edelleen soveltanut tiukkaa linjaa siinä, ettei se salli siirrettäviä henkilöitä vastaanottavan jäsenvaltion tehdä ylimääräisiä turvallisuushaastatteluja. Tämän seurauksena jotkin jäsenvaltiot eivät vieläkään siirrä ollenkaan hakijoita Italiasta. Tällä on merkittävä vaikutus Italiasta tehtävien siirtojen määrään, joka on edelleen poikkeuksellisen alhainen. Kuten neljännessä kertomuksessa mainittiin, on löydettävä ratkaisuja, jotta kyseiset turvallisuushaastattelut voitaisiin tehdä, erityisesti ottaen huomioon, että hakijoiden profiilit ovat monimutkaisempia. Neljännen kertomuksen suositukset ovat edelleen päteviä keinoja rakentaa luottamusta ja vähentää siirrettäviä henkilöitä vastaanottavien jäsenvaltioiden lisähaastattelupyyntöjä. Toimet, joilla puututaan haavoittuvassa asemassa olevien hakijoiden ja ilman huoltajaa olevien alaikäisten sisäisiin siirtoihin liittyviin haasteisiin: Italiasta ei ole vielä siirretty yhtään ilman huoltajaa olevaa alaikäistä. Tästä olisi tehtävä tärkeä prioriteetti, koska lähes 1 500 ilman huoltajaa olevaa alaikäistä kuuluu mahdollisesti sisäisten siirtojen piiriin (heistä valtaosa, 1 430, on Eritreasta). Italiassa ei ole erityistä menettelyä ilman huoltajaa olevien alaikäisten siirtojen helpottamiseen, mikä epäsuorasti kannustaa heitä siirtymään kohti haluamaansa määränpäätä itsenäisesti, jolloin on vaarana, että he joutuvat salakuljettajien ja ihmiskaupan uhreiksi. On erittäin tärkeää, että käynnistetään nopeasti ilman huoltajaa olevien alaikäisten siirtopilotti, jotta Italiaan voidaan kehittää heitä koskeva siirtomenettely.

2.4Komission ja EU:n virastojen toimet Euroopan komissio Komissio on jatkanut Italian ja Kreikan tukemista paikan päällä. Komissio myös omisti lapsen oikeuksia käsittelevän epävirallisen asiantuntijaryhmän kahdennentoista kokouksen ilman huoltajaa olevien alaikäisten sisäisille siirroille. Tarkoituksena oli lisätä tietoisuutta ja vaihtaa myönteisiä kokemuksia (lähinnä Suomesta) tästä monisyisestä aiheesta. Seuratessaan sisäisiä siirtoja koskevien neuvoston päätösten täytäntöönpanoa komissio on ottanut ja ottaa edelleen esille huolensa niiden jäsenvaltioiden kanssa, jotka eivät ole tähän mennessä noudattaneet velvoitteitaan. Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto Toimet, joilla nopeutetaan siirtoprosessia ja lisätään Kreikan ja Italian rekisteröintikapasiteettia: Asiantuntijoita käytetään erilaisissa tehtävissä. Kreikassa 12 asiantuntijaa tukee rekisteröintiprosessia suoraan yhteiskäsittelyn kautta. Tiedotukseen osallistuu 14 asiantuntijaa, jotka hoitavat kahta hotline-palvelua ja jakavat leireissä ja ennakkorekisteröintimenettelyn yhteydessä tietoa rekisteröinnistä, sisäisistä siirroista ja Dublin-menettelyistä. EASO on yhteensovittamisprosessin (jolla hakijoille pyritään löytämään sopiva jäsenvaltio) parantamiseksi annettujen suositusten perusteella viimeistelemässä toimintasuunnitelmaa yhdessä Kreikan turvapaikkaviraston kanssa tuen täytäntöönpanemiseksi. Italiaan EASO on tällä hetkellä osoittanut 32 asiantuntijaa niistä 74 asiantuntijasta, joita on pyydetty jäsenvaltioista ja assosioituneista maista: 9 asiantuntijaa järjestelykeskuksiin, 4 asiantuntijaa liikkuviin ryhmiin (Rooma ja Catania), 13 asiantuntijaa siirtokeskuksiin ja 6 asiantuntijaa Dublin-yksikköön Roomaan. EASO lähettää myös enintään 48 kulttuurivälittäjää (arabiaa, tigrinjaa ja kurdia varten) uudelleensijoitusprosessin tueksi (11. heinäkuuta kentällä oli 35 kulttuurivälittäjää). 3Uudelleensijoittaminen Osallistuvilta valtioilta saatujen tietojen mukaan 20. heinäkuuta 2015 hyväksytyn uudelleensijoittamisohjelman nojalla oli 11. heinäkuuta 2016 mennessä sijoitettu 8 268 henkilöä 20 valtioon (Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti, Islanti, Italia, Itävalta, Latvia, Liechtenstein, Liettua, Norja, Portugali, Ranska, Ruotsi, Saksa, Suomi, Sveitsi, Tanska, Tšekki ja Yhdistynyt kuningaskunta). Suurin osa tähän ohjelmaan osallistuneista valtioista ilmoitti, että niiden uudelleensijoittamistoimien kohteena olivat pääasiassa, mutta ei pelkästään, Jordaniassa, Libanonissa ja Turkissa olevat syyrialaiset. Turkista uudelleensijoitettavien henkilöiden määrä kasvaa edelleen, koska jäsenvaltiot viimeistelevät niiden asiakirjojen arviointeja, joita Turkki on toimittanut niille UNHCR:n kautta. Turkista on uudelleensijoitettu 4. huhtikuuta 2016 jälkeen 802 syyrialaista 1:1järjestelyn nojalla. Myös entistä useammat jäsenvaltiot osallistuvat aktiivisesti järjestelyyn. Viimeisimmän edistymistä käsittelevän kertomuksen jälkeen uudelleensijoituksia on tehty Alankomaiden, Italian, Liettuan, Luxemburgin, Portugalin, Ruotsin, Saksan ja Suomen lisäksi myös Espanjaan ja Latviaan. Maaliskuun 18. päivänä annetun EU:n ja Turkin julkilausuman mukaan tarkoituksena on aktivoida vapaaehtoisen humanitaarisen maahanpääsyn järjestelmä sen jälkeen, kun sääntöjenvastaiset saapumiset Turkista EU:hun loppuisivat tai kun niitä olisi edes saatu pysyvästi ja merkittävästi vähennettyä. Neuvostossa laaditaan tiiviissä yhteistyössä komission, EASOn, UNHCR:n ja IOM:n kanssa Turkin kanssa toteutettavaa vapaaehtoista humanitaarisen maahanpääsyn järjestelmää varten menettelyohjeita. Neuvottelut ovat käynnissä tekstistä, joka annettiin Turkille 7. kesäkuuta. Kun menettelyohjeista on sovittu, olisi arvioitava, onko ehdot järjestelmän täytäntöönpanemiseksi täytetty. Komissio esitti 21. maaliskuuta 2016 ehdotuksen, jonka tarkoituksena on lisätä uudelleensijoittamispaikkoja tai muita laillisia tapoja päästä Turkista EU:hun. Ehdotus koskee kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden siirtämistä Italiasta ja Kreikasta muihin jäsenvaltioihin muuttamalla 22. syyskuuta 2015 annettua neuvoston päätöstä (EU) 2015/1601. Ennen kuin neuvosto tekee päätöksen, se odottaa parlamentin lausuntoa, joka annettaneen syyskuussa 2016. On tärkeää, että ehdotus hyväksytään pikaisesti, jotta jäsenvaltiot voivat hyödyntää siihen sisältyvää joustoa.