[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 16.12.2008 KOM(2008) 887 lopullinen 2008/0263 (COD) Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI tieliikennealan älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönoton sekä tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen rajapintojen puitteista {SEK(2008) 3083} {SEK(2008) 3084} (komission esittämä) PERUSTELUT 1. Ehdotuksen tausta - Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Euroopan komission laatiman liikennepolitiikan valkoisen kirjan puoliväliarvioinnissa todetaan, että innovointi tulee olemaan tärkeällä sijalla, kun tieliikennettä pyritään kehittämään kestävämmälle pohjalle (eli tekemään siitä turvallisempaa, tehokkaampaa, puhtaampaa ja sujuvampaa). Erityisesti tässä tullaan hyödyntämään tieto- ja viestintätekniikkaa, eli ns. älykkäitä liikennejärjestelmiä eli ITS-järjestelmiä ( Intelligent Transport System ). Tällaisten järjestelmien mahdollistamien ratkaisujen käyttöönotto tieliikenteessä on kuitenkin ollut oletettua hitaampaa ja palveluja on yleisesti ottaen hyödynnetty hyvin hajanaisesti. Tämän seurauksena on syntynyt moninainen kirjo kansallisia, alueellisia ja paikallisia ratkaisuja ilman selkeää yhdenmukaistamista, mikä uhkaa yhtenäismarkkinoiden eheyttä. Näin ollen älykkäiden liikennejärjestelmien hyödyntäminen on tehotonta, eivätkä ne myötävaikuta tuloksellisesti (liikenne-)politiikan tavoitteiden saavuttamiseen tai auta vastaamaan tieliikenteen lisääntyviin haasteisiin. Tämän ehdotuksen yleistavoitteena on luoda puitteet tieliikenteen älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönoton ja hyödyntämisen nopeuttamiselle ja koordinoimiselle, mihin sisältyvät myös rajapinnat muiden liikennemuotojen kanssa. Tarkoituksena on tukea nykyistä tehokkaampaa ja ympäristöystävällisempää, turvallisempaa ja varmempaa rahti- ja henkilöliikennettä Euroopan unionissa. Erityistavoitteina on lisätä järjestelmätason yhteentoimivuutta, varmistaa käytön saumattomuus, edistää palvelujen jatkuvuutta sekä luoda tehokas koordinointimekanismi kaikille älykkäiden liikennejärjestelmien parissa toimiville eri tahoille. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti (puite)direktiiviä pidetään sopivimpana tapana saavuttaa nämä tavoitteet. Täytäntöönpanon tekniset yksityiskohdat, eli menettelyt ja eritelmät, vahvistaa kuitenkin komissio jäsenvaltioiden edustajista koostuvan komitean avustamana. Komitean roolia rajoittamatta komissio perustaa lisäksi Euroopan älykkäiden liikennejärjestelmien neuvoa-antavan ryhmän, jonka jäseniksi kutsutaan alan toimijoiden edustajia ja joka neuvoo komissiota älykkäiden liikennejärjestelmien toteuttamiseen ja käyttöönottoon EU:ssa liittyvissä kaupallisissa ja teknisissä kysymyksissä. - Yleinen tausta Liikennejärjestelmämme lisääntyvä ruuhkautuminen (rahtiliikenteen odotetaan lisääntyvän 55 prosentilla ja matkustajaliikenteen 36 prosentilla vuoteen 2020 mennessä) ja tähän liittyvä energiankulutuksen lisääntyminen ja kielteiset ympäristövaikutukset (liikenteen hiilidioksidipäästöt kasvavat edelleen 15 prosentilla vuoteen 2020 mennessä) edellyttävät innovatiivista suhtautumista kasvaviin kuljetus- ja liikkuvuustarpeisiin ja -vaatimuksiin. Perinteiset toimenpiteet, kuten nykyisten liikenneverkostojen laajentaminen, eivät ole tässä laajuudessa toteutuskelpoisia. Tarvitaankin uusia ratkaisuja. Komissio on voimakkaasti tukenut tieliikenteen älykkäiden liikennejärjestelmien tutkimus- ja kehitystyötä. Tämän työn tulosten ensimmäisiä sovelluksia kokeiltiin "euroalueellisissa" käyttöönottohankkeissa, joita rahoitettiin Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevasta TEN-T-ohjelmasta. Yksi i2010-ohjelman keskeisistä ehdotuksista on ns. älyautoaloite, jolla pyritään vähentämään tieonnettomuuksia, ruuhkia ja liikenteen jumiutumista sekä pienentämään polttoaineenkulutusta ja hiilidioksidipäästöjä: ajonvakautusjärjestelmä esimerkiksi vähentää onnettomuuksia auttamalla kuljettajaa hallitsemaan autoa sen lähtiessä luisuun ja automaattinen eCall-hätäpuhelujärjestelmä hyödyntää ajoneuvoon asennettua laitetta, joka lähettää langattoman verkon kautta lähimmälle hätäkeskukselle tiedon turvatyynyjen laukeamisesta, tietoa törmäysanturilta sekä tiedot ajoneuvon sijainnista onnettomuushetkellä. - Voimassa olevat aiemmat säännökset Tässä ehdotuksessa keskitytään tieliikenteeseen liittyviin ITS-sovelluksiin ja -palveluihin sekä niiden rajapintoihin muiden liikennemuotojen kanssa. Samankaltaisia, muihin liikennemuotoihin keskittyviä aloitteita ovat SESAR ( Single European Sky ATM Research ) lentoliikenteessä, ERTMS ( European Rail Traffic Management System ) raideliikenteessä ja RIS ( River Information Services ) sisävesiliikenteessä. Meriliikenteessä on jo käytössä SafeSeaNet-verkosto ja VTMIS-järjestelmä ( Vessel Traffic Monitoring and Information System ). Tulossa ovat AIS-järjestelmä ( Automatic Identification System ) ja LRIT-järjestelmä ( Long-Range Identification and Tracking ). Myös tieliikenteen alalla on voimassa muutamia asiaan liittyviä säädöksiä, esimerkiksi direktiivi 2004/52/EY sähköisistä tiemaksujärjestelmistä, asetus (ETY) N:o 3821/85 tieliikenteen valvontalaitteista sekä direktiivi 2007/46/EY puitteista moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle. Toiminnassa tullaan varmistamaan johdonmukaisuus suhteessa aiempiin säädöksiin liittyvien komiteoiden työhön. - Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Ehdotus tukee useita Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian (mikrotaloudellisia) tavoitteita. Ensisijaisesti se myötävaikuttaa tavoitteeseen helpottaa älykkäiden liikennejärjestelmien yleistymistä ja tuloksekasta käyttöä. Lisäksi se edesauttaa seuraavien tavoitteiden saavuttamista: - kaikentyyppisen innovoinnin helpottaminen: älykkäiden liikennejärjestelmien tehokasta hyödyntämistä koskevan tietämyksen siirto yli rajojen - eurooppalaisen infrastruktuurin laajentaminen, parantaminen ja yhdistäminen sekä etusijalle asetettujen rajat ylittävien hankkeiden loppuun saattaminen: tarkoituksenmukaisten infrastruktuurin hinnoittelujärjestelmien tarkastelu - luonnonvarojen kestävän käytön edistäminen ja synergioiden vahvistaminen ympäristönsuojelun ja kasvun välillä, erityisesti tukemalla ulkoisten kustannusten sisällyttämistapojen kehittämistä - erityisesti yksityissektorin T&K-investointien lisääminen ja parantaminen: paremmat yleiset edellytykset innovatiivisten liikennejärjestelmien älykkäiden sovellusten hyödyntämiselle. Liikennepolitiikan valkoisen kirjan vuoden 2006 tarkistuksessa komissio nosti esiin liikenneruuhkat, energian toimitusvarmuuden ja ilmastonmuutoksen suurimpina liikennealan haasteina Euroopan unionissa. Tarkistuksen pohjalta laadittiin uudet tehokkuutta, innovointia, logistiikkaa ja liikenteen ympäristövaikutuksia koskevat poliittiset suuntaviivat, jotka ovat täysin linjassa Lissabonin strategian keskeisten osa-alueiden kanssa. Heinäkuussa 2008 annetun komission tiedonannon Ympäristöystävällisempi liikenne (KOM(2008) 433) kohdassa 4 mainitaan älykkäitä tieliikennejärjestelmiä koskeva toimintasuunnitelma ja siihen liittyvä lainsäädäntöaloite, joissa on tarkoitus määritellä yhteinen lähestymistapa siihen, miten olemassa olevat teknologiat saadaan markkinoille ja käyttöön. Lisäksi olemassa olevan infrastruktuurin entistä tehokkaampi käyttö merkitsee sitä, että uutta infrastruktuuria tarvitaan vähemmän, jolloin vältetään elinympäristöjen pirstoutumista ja maaperän sulkemista rakentamisella. Ehdotus sopii yhteen myös EU:n kestävän kehityksen strategian kanssa, koska siinä pureudutaan moniin niistä keskeisistä kysymyksistä, joiden todettiin vuoden 2005 uudelleentarkasteluprosessissa kaipaavan lisähuomiota. Keskeinen yhdistävä tekijä on pyrkimys kestävämpään liikenteeseen esimerkiksi tähtäämällä parempaan liikenteen kysynnän hallintaan ja tukemalla tieliikenteen turvallisuustavoitetta, jonka mukaan tieliikennekuolemien määrä puolitetaan vuoteen 2010 mennessä (vuoteen 2000 verrattuna). Epäsuorasti ehdotus liittyy EU:n energiankulutuksen vähentämiseen ja siten ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämiseen. Ehdotus tukee (navigointijärjestelmien kehittämisen kautta) myös eläinten suojelusta kuljetuksen ja siihen liittyvien toimenpiteiden aikana annetun asetuksen (EY) N:o 1/2005 täytäntöönpanoa. 2. Kuulemiset ja vaikutusten arviointi - Intressitahojen kuuleminen Kuulemismenettely, tärkeimmät kohderyhmät ja yleiskuvaus vastaajista Marraskuun 2007 ja tammikuun 2008 lopun välisenä aikana järjestettiin kolmetoista haastattelutilaisuutta, joihin osallistui korkean tason asiantuntijoita ja edustajia julkisen ja yksityisen sektorin sidosryhmistä. Tilaisuuksien pohjalta laadittiin alustava luettelo tekijöistä, jotka vaikeuttavat älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönottoa ja yleistymistä markkinoilla. Lisäksi tarkasteltiin mahdollisia toimenpiteitä, joilla näiden järjestelmien saamista käyttöön voitaisiin nopeuttaa. Tuloksista keskustelemista ja niiden yhteenkokoamista varten järjestettiin kaksi seminaaria (22. helmikuuta ja 26. maaliskuuta 2008), joihin osallistui yhteensä yli 200 henkilöä. Seminaareja täydennettiin e Safety-foorumin kokouksella (Ljubljanassa 25. huhtikuuta 2008). Internetissä järjestettiin avoin kuuleminen 29.2.–31.3.2008. Tulokset ovat saatavilla osoitteessa: http://ec.europa.eu/transport/road/consultations/its_en.htm. Lisäksi jäsenvaltioiden edustajat keskustelivat yksittäisten toimenpide-ehdotusten perusteista Brysselissä pidetyssä kokouksessa 26. toukokuuta 2008. Tiivistelmä vastauksista ja siitä, miten ne on otettu huomioon Haastattelut johtivat seuraaviin päätelmiin: - Yleistyminen markkinoilla: Älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönottoa on nopeutettava erityisesti kaupunki- ja rahtiliikenteessä. Käyttöönoton olisi oltava politiikkavetoista ja siinä olisi pyrittävä olemassa olevan infrastruktuurin kapasiteetin parempaan hyödyntämisasteeseen samalla parantaen kuljetustoimintojen tehokkuutta ja turvallisuutta. - Toteutusta koskevat vaatimukset: Sovellusten ja palvelujen yhteentoimivuudesta on sovittava Euroopan laajuisesti, jotta palvelut toimivat saumattomasti maiden rajojen yli. Tähän kuuluu tiedon keräämiseen ja käsittelyyn liittyvien sääntöjen ja menettelyjen yhdenmukaistaminen ja tarvittaessa standardointi. - Käyttöönottostrategia: Ajoneuvon sisäisten lisätoimintojen (esim. nopeushälytin, automaattinen eCall-hätäpuhelujärjestelmä, tosiaikainen liikennetietopalvelu) laaja käyttöönotto ja integrointi edellyttää kokonaisstrategiaa ja yhteensovitettuja toimia, joita tukevat niin alan johtavat toimijat, tieviranomaiset kuin viestintäverkko-operaattoritkin. - Sidosryhmäkoordinointi: Jotta ajatuksista päästään tekoihin, tarvitaan monialainen koordinointiryhmä, jossa ovat mukana kaikki keskeiset toimijat – sovelluskehittäjät, alan teollisuus ja viranomaistahot. Näitä päätelmiä kannatettiin ja osittain laajennettiin seminaarien loppulausumissa seuraavasti: - Toteutusstrategia: Strategia olisi laadittava yksityiskohtaisen etenemissuunnitelman muotoon, josta kävisivät selvästi ilmi kaavaillut toimenpiteet ja eri toimijoiden – komission, kansallisten viranomaisten, teollisuuden jne. – vastuut. Tarvittaessa toimenpiteiden olisi tukeuduttava lainsäädäntöön. Yksittäisten sovellusten ja palvelujen osalta pidettiin tärkeinä seuraavia näkökohtia: - Käyttöliittymät: Turvallisuusnäkökohtien vuoksi tarvitaan standardoituja alustoja ja rajapintoja. - Ajoneuvojen turvajärjestelmät: Vuorovaikutteiset järjestelmät (joissa ajoneuvo ja infrastruktuuri ovat vuorovaikutuksessa langattoman verkon välityksellä) edellyttävät ajallisesti yhteensovitettua käyttöönottoa ajoneuvoissa ja infrastruktuurissa. - eCall-hätäpuhelujärjestelmä : Käyttöönoton ei tulisi tapahtua erillissovelluksena. - Sähköiset maksujärjestelmät: Valtakunnallista ja rajat ylittävää sähköisten tiemaksujen valvontaa pidetään tärkeänä tapana varmistaa, että kaikkia kaupallisia liikenteen käyttäjiä veloitetaan oikeudenmukaisesti ja tasapuolisesti. - Liikenteenhallinta: Tieliikenteen hallintatoimintojen monimutkainen kokonaisuus, joka kattaa sekä julkiset että yksityiset tieliikennemuodot ja niiden rajapinnat muiden liikennemuotojen kanssa, tarvitsee uusia kokonaisvaltaisempia ja järjestelmälähtöisiä liikenteenhallinnan ja -ohjauksen ratkaisuja. Tällaiseen kunnianhimoiseen tavoitteeseen pääsemisen kannalta on ensisijaisen tärkeää luoda laaja tiedonvaihtoverkosto keskeisten toimijoiden – verkko- ja palveluoperaattorien, tieviranomaisten, alue-/paikallisviranomaisten – välille. - Etenemissuunnitelmien yhteensovittaminen ja koordinointi: Vaikka EU-tason koordinointirakennetta selvästi tarvitaankin, se ei saisi johtaa päällekkäisyyksiin jo olemassa olevien vastaavien elinten, kuten e Safety-foorumin, ERTICOn jne. kanssa. - Liiketoimintamallit: Ensisijaisen tärkeänä pidetään liiketoimintamallien kehittämistä, jossa määritellään yhteistyötapoja yksityisen ja julkisen sektorin välillä ITS-sovellusten ja -palvelujen alalla. Kaikki nämä osatekijät ja huomiot otetaan asianmukaisesti huomioon ehdotettavissa toimissa (vrt. toimintasuunnitelma). - Asiantuntijatiedon käyttö Lähteenä olleet tieteenalat ja asiantuntemuksen alat Älykkäät liikennejärjestelmät Käytetty menettely Sidosryhmien haastattelut ja seminaarit; kokoukset jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa; esiselvitys alan toimintasuunnitelman vaikutusten arvioinnista. Tärkeimmät organisaatiot ja asiantuntijat, joita on kuultu Alan toimintasuunnitelman vaikutusten arvioinnin esiselvityksessä käytettiin COWI-ECORYSin ja sidosryhmien haastatteluissa Ankerbold Consultingin kokeneita konsultteja. Marraskuun 2007 ja tammikuun 2008 välisenä aikana järjestettiin kolmetoista haastattelua. Niihin osallistui korkean tason asiantuntijoita ja vaikuttajia, jotka edustivat seuraavia sidosryhmiä: liikenneministeriöt, valtionomisteiset älykkäiden liikennejärjestelmien kehitys- ja käyttöönotto-organisaatiot, kaupunkiviranomaiset, alan palvelujen kehittämiseen tähtäävät jäsenyyspohjaiset kansainväliset järjestöt, tietullilaitokset, älykkäiden liikennejärjestelmien tiedontuottajatahot, raskaan kuljetusteollisuuden jäsenyyspohjainen järjestö, kansalliset tiehallinnot, matkaviestintäoperaattorit, henkilö- ja kuorma-autoteollisuuden elektroniikkakomponenttien toimittajat. Haastattelujen yhteenkokoamiseksi järjestettiin kaksi seminaaria (22.2. ja 26.3.2008), joihin osallistui yhteensä yli 200 henkilöä. Seminaareja täydennettiin e Safety-foorumin erityiskokouksella Ljubljanassa 25. huhtikuuta 2008[1]. Lisäksi jäsenvaltioiden edustajat keskustelivat yksittäisten toimenpide-esitysten perusteista Brysselissä pidetyssä kokouksessa 26. toukokuuta 2008. Tiivistelmä saaduista ja huomioon otetuista asiantuntijalausunnoista Tieliikenteen älykkäiden liikennejärjestelmien nopeampi ja koordinoidumpi käyttöönotto Euroopassa edellyttää laajan koordinointirakenteen perustamista sekä virallista foorumia, johon osallistuvat kaikki sidosryhmät ja jolla viranomaiset ja kaupalliset toimijat voivat kokoontua keskustelemaan ja rakentamaan yhteisymmärrystä julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön lisäämiseksi. Kysymyksissä, joita varten ei vielä ole sopivaa keskusteluympäristöä, suositellaan perustettavaksi keskusteluryhmiä konsensuksen löytämiseksi. Alalle tarvitaan kehitystä ohjaava rakenne, joka koostuu hierarkisesti paikallis-/aluetason, kansallisen tason ja Euroopan tason yhteensovittamis- ja koordinointielimistä. Asiantuntijalausuntojen julkistaminen Tiivistelmä ensimmäisen kierroksen sidosryhmäkuulemisen tuloksista on saatavilla internetissä osoitteessa: http://ec.europa.eu/transport/road/consultations/its_en.htm. - Vaikutusten arviointi Vaikutusten arvioinnissa tarkasteltiin seuraavia kolmea toimintavaihtoehtoa: Vaihtoehto A: Ei uusia lisätoimia Tässä vaihtoehdossa otetaan huomioon meneillään olevat komission toimet, esim. alan erityistutkimus, älyautoaloite (tutkimus, tekninen yhdenmukaistaminen ja tiedotustoiminta), käyttöönoton tuki (EasyWay, CIVITAS), erillinen standardointityö ja sidosryhmien kuuleminen. Komissio jatkaa edelleen tutkimuksen ja käyttöönoton rahoitustukea, vapaaehtoisuuteen perustuvia sopimuksia, erillisiä standardointitoimeksiantoja ja (rajallisessa määrin) sääntelytyötä, mutta julkisen ja yksityisen sektorin välistä ja jäsenvaltioiden välistä koordinointia on vähän. Tällä tiellä jatkaminen viime kädessä ylläpitää nykyistä ITS-sovellusten ja -palvelujen hajanaisuutta eri maiden välillä ja merkitsee epätasaista käyttöönottoa ja ITS-palvelujen katkonaisuutta EU:n alueella. Vaihtoehto B: Ongelmien ratkaiseminen keskittymällä koordinointiin ja synergioihin. Vaihtoehdossa B keskitytään seuraaviin tärkeimpiin toimenpiteisiin: 1. määritellään ajoneuvon sisäinen toiminnallinen avoin järjestelmäalusta , joka mahdollistaa keskeisten komponenttien (tiedonsiirtotekniikka, paikannus, prosessoriteho ja käyttöliittymä) käytön moniin eri tarkoituksiin 2. perustetaan korkean tason ryhmä alan sidosryhmien foorumiksi älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönottoon liittyvää tiedonvaihtoa, yhteisen yleisnäkemyksen luomista ja suuntaviivojen laatimista varten ja antamaan komissiolle asiaan liittyvää neuvontaa 3. määritellään puitteet tie- ja liikennetiedon optimaaliselle hyödyntämiselle 4. määritellään puitteet ITS-palvelujen jatkuvuudelle (esim. kaupunkiliikenteen ja kaupunkien välisen liikenteen rajapinnat) 5. pyritään ratkaisemaan tietoturvaan, tietosuojaan, yksityisyyden suojaan ja vastuisiin liittyvät kysymykset . Tässä vaihtoehdossa otetaan järjestelmien käyttöönottoon epäsuorasti vaikuttavat horisontaaliset kysymykset huomioon keskittyen tiiviimpään yhteensovittamiseen kaikkien sidosryhmien kesken. Ylhäältä tapahtuvan ohjauksen oletetaan olevan rakentavaa ja tuloksellista ja johtavan ajallisesti yhteensovitettuihin toimiin, joiden ansiosta yksittäiset palvelut tulevat markkinoille yhdenmukaisemmin ja tuetummin kuin perusskenaariossa A. Vaihtoehto B hyödyntää komission käytettävissä olevia välineitä, joilla tuetaan yhteisiä standardointipyyntöjä ja määritellään ja asetetaan tärkeysjärjestykseen rahoitus- ja lainsäädäntötarpeita. Vaihtoehto B+: Vaihtoehto B laajennettuna direktiivillä ja komiteamenettelyllä. Vaihtoehto B+ rakentuu samoille toimille kuin vaihtoehto B, mutta kattaa yhteistyö- ja koordinointinäkökohdat jäsennellymmin. Alan korkean tason ryhmä korvattaisiin 1. Euroopan älykkäiden liikennejärjestelmien komitealla (”ITS-komitealla”), joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja avustaa komiteamenettelyn kautta komissiota sen vahvistaessa yksittäisiä toimenpiteitä määritellyillä aloilla (jotka vastaavat vaihtoehdossa B mainittuja mahdollistavia perustoimia) ja 2. Euroopan älykkäiden liikennejärjestelmien neuvoa-antavalla ryhmällä , joka koostuu alan toimijoiden (alan palveluntarjoajat, käyttäjäjärjestöt, liikenteen ja infrastruktuurialan toimijat, valmistusteollisuus, työmarkkinaosapuolet, ammattijärjestöt jne.) korkean tason edustajista ja neuvoo komissiota kaupallisissa ja teknisissä kysymyksissä sekä keskustelee palveluntarjoajien ja käyttäjien vaatimuksista ja painotuksista. ITS-komitean avustamana komissio - päättäisi tarpeen mukaan ja toimivaltansa puitteissa toimista seuraavilla aloilla: - menettelyjen ja eritelmien vahvistaminen, erityisesti seuraavissa kysymyksissä: liikenne- ja matkatiedon käyttöönoton nopeuttaminen ja käyttö, eurooppalainen tieliikenteen hallinta, ITS-palvelujen jatkuvuus rahti- ja henkilöliikenteessä, tieturvallisuus ja turvatoimet, ajoneuvon sisäisen avoimen järjestelmäalustan määrittely ITS-palveluja varten, erityisesti hyödyntäen standardointiprosessia (CEN/CENELEC/ETSI), - tie/infrastruktuuri-liitännäisten ITS-laitteiden ja -ohjelmistojen tyyppihyväksynnät, niiltä osin kun ne eivät kuulu direktiivien 2002/24/EY, 2003/37/EY ja 2007/46/EY soveltamisalaan[2], - harjoittaisi tiedonvaihtoa jäsenvaltioiden kanssa. Ehdottamalla johdannaislainsäädäntöä komiteamenettelyn kautta komissio pystyisi tuloksellisesti koordinoimaan sidosryhmien toimintaa nykyisten pullonkaulojen ja esteiden poistamiseksi. Tärkein ero vaihtoehtojen B ja B+ välillä on direktiivi, jolla asetetaan jäsenvaltioille velvoitteita vaihtoehdossa B määritellyillä tärkeimmillä painopistealoilla, sekä korkean tason ryhmän korvaaminen Euroopan ITS-komitealla, joka avustaa komissiota komitologiamenettelyn kautta. Kun otetaan huomioon sekä suora vaikutus (älykkäiden liikennejärjestelmien käytön lisääminen) ja epäsuora vaikutus (talous-, yhteiskunta- ja ympäristöpolitiikan kehityksen tukeminen), parhaana pidetään vaihtoehtoa B+ , koska sillä on muita vaihtoehtoja enemmän vaikutuksia erityisesti yhteistyöhön ja mahdollisuuksiin saada nopeammin aikaan sopimuksia kysymyksissä, jotka haittaavat järjestelmien käyttöönottoa eri puolilla Eurooppaa. Näin ollen oletetut myönteiset vaikutukset ruuhkiin, tieturvallisuuteen ja päästöihin saavutetaan nopeammin. 3. Ehdotukseen liittyvät oikeudelliset näkökohdat - Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Ehdotetussa toimintasuunnitelmassa hahmotellaan tärkeimpiä aloja, joilla voidaan nopeuttaa ITS-sovellusten ja -palvelujen koordinoitua käyttöönottoa Euroopan unionissa. Ehdotettu direktiivi muodostaa puitteet toimintasuunnitelman toteuttamiselle. Komissio tukee jäsenvaltioille direktiivillä asetettavien velvoitteiden täyttämistä laatimalla komiteamenettelyn kautta yhteisiä eritelmiä, joilla pyritään varmistamaan yhteentoimivien järjestelmien koordinoitu käyttöönotto koko EU:n laajuisesti. Tästä työstä vastaa komissio Euroopan ITS-komitean avustamana. Tämä tarjoaa puitteet myös tiedonvaihdolle jäsenvaltioiden kanssa. Komitean roolia rajoittamatta komissio perustaa älykkäiden liikennejärjestelmien alan neuvoa-antavan ryhmän, joka koostuu keskeisten alojen toimijoiden (alan palveluntarjoajat, käyttäjäjärjestöt, liikenteen ja infrastruktuurialan toimijat, valmistusteollisuus, työmarkkinaosapuolet, ammattijärjestöt) korkean tason edustajista ja neuvoo komissiota älykkäiden liikennejärjestelmien toteuttamiseen ja käyttöönottoon EU:ssa liittyvissä kaupallisissa ja teknisissä kysymyksissä. Neuvoa-antava ryhmä kerää ja kokoaa tietoa olemassa olevilta foorumeilta, joita ovat esimerkiksi e Safety-foorumi ja ERTRAC. - Oikeusperusta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 71 artiklan 1 kohta. - Toissijaisuusperiaate Toissijaisuusperiaatetta sovelletaan, koska asia, jota ehdotus koskee, ei kuulu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Ehdotus noudattaa toissijaisuusperiaatetta, koska se liittyy ylikansallisiin näkökohtiin, joita ei voida tyydyttävästi säännellä jäsenvaltioiden toimesta. Tällaisia ovat esimerkiksi laiteyhteensopivuus sekä alan palvelujen sisämarkkinoiden luominen. Ensinnäkin toimenpide koskee pääasiassa ylikansallista käyttöönottoa, jolla pyritään eurooppalaisiin ja/tai yhdenmukaistettuihin maiden rajat ylittäviin liikenne- ja matkatietopalveluihin ja liikenteenhallintapalveluihin. Toiseksi, ilman EU:n toimia jäsenvaltiot jatkaisivat erillisten ratkaisujen kehittämistä ja toteuttamista, mikä saattaisi johtaa hajanaiseen teknologiakirjoon, joka taas voisi vaarantaa tulevan yhdenmukaistamisen ja standardoinnin tai johtaa pitkällisiin prosesseihin yhteentoimivuuden saavuttamiseksi (kuten on nähty eurooppalaisen sähköisen tiemaksujärjestelmän kohdalla). Tieliikennetilanteen (onnettomuudet, ruuhkat, epäyhtenäisyys siirryttäessä maiden rajojen yli) paheneminen entisestään olisi ristiriidassa perustamissopimuksen määräysten kanssa (erityisesti 70 artikla yhteisestä liikennepolitiikasta ja 154 artikla kansallisten verkostojen yhteenliittämisen ja yhteentoimivuuden edistämisestä). Kolmanneksi yhteisön tason toimia tarvitaan ja niillä on selkeitä etuja vaikuttavuutensa (esim. yhteiset säännöt vastuukysymyksistä sekä tietoturvasta ja yksityisyyden suojasta) ja mittakaavansa (älykkäiden liikennejärjestelmien kustannukset alenevat yhteisten eritelmien ja tätä kautta mittakaavaetujen ansiosta) vuoksi. Ehdotetun toimen tavoite voidaan näin ollen saavuttaa ainoastaan yhteisön tasolla ja yhteisön säädöksen avulla. - Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: Kaikkien tarvittavien yksityiskohtaisten eritelmien vahvistaminen neuvostossa ja Euroopan parlamentissa yksi kerrallaan ei olisi käytännöllistä eikä ajankäytöllisesti tehokasta. Komission toimivalta rajoitetaan niin pieneksi kuin on mahdollista ehdotuksen tavoitteiden saavuttamiseksi eikä siinä ylitetä sitä, mikä on tämän vuoksi tarpeen. Komission roolina on pelkästään määritellä jäsenvaltioiden tueksi ITS-komitean avustuksella menettelyjä ja eritelmiä tarkoin rajatuilla tärkeimmillä aloilla, jotka edellyttävät ylikansallista lähestymistapaa. Vähäisempi toimivalta vaarantaisi tieliikenteen yhteentoimivien älykkäiden liikennejärjestelmien ja niiden muiden liikennemuotojen välisten rajapintojen yhtenäisen ja koordinoidun koko EU:n laajuisen käyttöönoton. Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen. Ehdotuksesta aiheutuva taloudellinen ja hallinnollinen taakka rajoittuu komitean ja neuvoa-antavan ryhmän kokouksiin liittyviin matkakuluihin. - Sääntelytavan valinta Ehdotettu sääntelytapa: direktiivi. Muut vaihtoehdot eivät soveltuisi seuraavista syistä: Alan tähän mennessä noudattama itsesääntelyllinen lähestymistapa ei riitä, ja tarvitaankin Euroopan tasoisia sitovia säännöksiä. Asetus olisi liian rajoittava, kun otetaan huomioon, että monet älykkäiden liikennejärjestelmien optimaalisen käytön edellyttämät toimenpiteet vaihtelevat maittain. Toisaalta taas pehmeämmät toimenpiteet, kuten suositukset ja koordinoinnin tukeminen, eivät suoraan parantaisi, nopeuttaisi ja koordinoisi tieliikenteen älykkäiden liikennejärjestelmien sekä tieliikenteen järjestelmien ja muiden liikennemuotojen välisten rajapintojen yleistä käyttöönottoa ja hyödyntämistä. Käyttäjät, laitevalmistajat ja ohjelmistokehittäjät tarvitsevat tietyntasoisen varmuuden siitä, millaisia palveluja tullaan tarjoamaan ja millaisia laitteita niiden toteuttaminen ja käyttö edellyttää. Näin ollen tilanne vaatii Euroopan tasoista oikeudellista kehystä, ja direktiivi antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden mukauttaa asetetut ja sovitut puitteet omiin tarpeisiinsa. Direktiivi on tarkoituksenmukaisin sääntelyväline, koska jäsenvaltioille asetettavissa velvoitteissa otetaan huomioon niiden kehityserot älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönotossa ja hyödyntämisessä, jolloin ne voivat keskittyä omiin toteutuksen painopisteisiinsä. Komission tehtäväksi ja vastuulle jää määritellä yhdessä ITS-komitean kanssa tekniset yksityiskohdat (eli menettelyt ja eritelmät) direktiivin täytäntöönpanon tueksi. 4. Talousarviovaikutukset Matkakulut (ITS-komitea ja ITS-alan neuvoa-antava ryhmä, kullakin 4 kokousta vuodessa): 122 200,00 € 5. Lisätiedot - Euroopan talousalue Ehdotettu toimenpide koskee ETA-sopimuksen soveltamisalaan kuuluvaa alaa, minkä vuoksi se on ulotettava koskemaan Euroopan talousaluetta. 2008/0263 (COD) Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI tieliikennealan älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönoton sekä tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen rajapintojen puitteista EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 71 artiklan 1 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen[3], ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[4], ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[5], noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä, sekä katsovat seuraavaa: (1) Euroopan talouden kasvuun ja kansalaisten liikkumistarpeisiin liittyvä tieliikenteen lisääntyminen on keskeinen syy tieinfrastruktuurin ruuhkautumiseen ja energiankulutuksen kasvuun ja aiheuttaa ympäristöongelmia ja yhteiskunnallisia ongelmia. (2) Näihin mittaviin haasteisiin ei pystytä vastaamaan pelkästään perinteisin toimenpitein, kuten nykyistä tieliikenneinfrastruktuuria laajentamalla. Yhteisössä tarvittavia ratkaisuja on haettava innovaatioista. (3) Tieto- ja viestintätekniikan hyödyntäminen tieliikennealalla ja tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen rajapinnoilla auttaa merkittävästi parantamaan tieliikenteen ja henkilö- ja rahtikuljetusten ympäristövaikutuksia, tehokkuutta, energiatehokkuus mukaan luettuna, sekä turvallisuutta ja varmuutta, samalla kun varmistetaan sisämarkkinoiden toiminta sekä kilpailukyvyn ja työllisyystilanteen kohentuminen. (4) Tieto- ja viestintätekniikan hyödyntämisessä muissa liikennemuodossa on tapahtunut edistystä, jonka olisi nyt näyttävä myös tieliikennealalla varsinkin kun pyrkimyksenä on lisätä yhteyksiä tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen välillä. (5) Joidenkin jäsenvaltioiden tieliikenteessä on käytössä tällaisen teknologian kansallisia sovelluksia, mutta käyttöönotto on hajanaista ja koordinoimatonta, eikä sen avulla pystytä tarjoamaan teknologian mahdollistamien palvelujen maantieteellistä jatkuvuutta koko yhteisössä. (6) Jotta voitaisiin varmistaa tällaisten ns. älykkäiden liikennejärjestelmien eli ITS-järjestelmien ( Intelligent Transport System ) koordinoitu ja tuloksellinen käyttöönotto koko yhteisön laajuisesti, tarvitaan yhteisiä eritelmiä. Ensi vaiheessa olisi painotettava neljää ITS-järjestelmien kehityksen ja käyttöönoton osa-aluetta. (7) Yhteisissä eritelmissä olisi otettava huomioon ja hyödynnettävä muun muassa kokemuksia ja tuloksia, joita alalla on jo saatu esimerkiksi komission huhtikuussa 2002 tekemän e Safety-aloitteen[6] yhteydessä. Komissio on perustanut aloitteen puitteissa e Safety-foorumin, joka edistää ja panee täytäntöön suosituksia älykkäiden turvajärjestelmien kehityksen, käyttöönoton ja hyödyntämisen tueksi. (8) ITS-järjestelmien olisi rakennuttava yhteentoimiville ratkaisuille, jotka perustuvat avoimiin ja julkisiin standardeihin ja ovat syrjimättömästi kaikkien sovelluskehittäjien, palveluntarjoajien ja käyttäjien saatavilla. (9) ITS-sovellusten ja -palvelujen käyttöön ja hyödyntämiseen liittyy henkilötietojen käsittelyä. Henkilötietojen käsittelyssä olisi noudatettava yhteisön sääntöjä, jotka on vahvistettu muun muassa yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/46/EY[7] ja henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta televiestinnän alalla 12 päivänä heinäkuuta 2002 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/58/EY[8]. (10) ITS-sovellusten ja -palvelujen, erityisesti liikenne- ja matkatietopalvelujen, käyttöön ja hyödyntämiseen liittyy sellaisten tie-, liikenne- ja matkatietojen käsittelyä ja käyttöä, jotka ovat jäsenvaltioiden julkisen sektorin elinten hallussa. Näiden tietojen käsittelyssä ja käytössä olisi noudatettava yhteisön sääntöjä, jotka on vahvistettu julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä 17 päivänä marraskuuta 2003 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2003/98/EY[9]. (11) Direktiivillä 2007/46/EY[10] luodaan puitteet moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle, kun taas direktiivit 2002/24/EY[11] ja 2003/37/EY[12] liittyvät kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen sekä maatalous- tai metsätraktoreiden, niiden perävaunujen ja vedettävien, vaihdettavissa olevien koneiden tyyppihyväksyntään. Näiden direktiivien säännökset kattavat ajoneuvoihin asennettavat ITS-laitteet, mutta niitä ei sovelleta ajoneuvon ulkopuolisiin, tieinfrastruktuuriin liitettäviin laitteistoihin ja ohjelmistoihin, joihin näin ollen olisi sovellettava kansallisia tyyppihyväksyntämenettelyjä. (12) ITS-sovelluksissa ja -palveluissa, jotka edellyttävät tarkkaa ja varmennettua aika- ja sijaintitietoa, olisi käytettävä satelliittipohjaisia järjestelmiä tai muuta teknologiaa, joka pystyy vastaavaan tarkkuuteen[13]. (13) Keskeisillä sidosryhmillä, kuten alan palveluntarjoajilla, käyttäjäjärjestöillä, liikenteen ja infrastruktuurialan toimijoilla, valmistusteollisuudella, työmarkkinaosapuolilla, ammattijärjestöillä ja paikallisviranomaisilla olisi oltava mahdollisuus neuvoa komissiota älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönottoon EU:ssa liittyvissä kaupallisissa ja teknisissä kysymyksissä. (14) Tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY[14] mukaisesti. (15) Komissiolle olisi erityisesti annettava valtuudet toteuttaa toimenpiteitä, joilla muutetaan tämän direktiivin liitteitä ja joilla vahvistetaan yksityiskohtaisempia sääntöjä yhteentoimivien älykkäiden liikennejärjestelmien kehittämistä, toteuttamista ja käyttöä varten. Koska kyseiset toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia, myös täydentämällä sitä uusilla muilla kuin keskeisillä osilla, ne on hyväksyttävä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. (16) Koordinoidun lähestymistavan takaamiseksi komission olisi varmistettava, että tällä direktiivillä perustettavan komitean toiminta on johdonmukaista suhteessa toimintaan komiteoissa, jotka on perustettu sähköisten tiemaksujärjestelmien yhteentoimivuudesta yhteisössä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2004/52/EY[15], tieliikenteen valvontalaitteista annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 3821/85[16] ja puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle 5 päivänä syyskuuta 2007 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2007/46/EY[17]. (17) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän direktiivin tavoitetta, eli yhteentoimivien älykkäiden liikennejärjestelmien koordinoitua käyttöönottoa koko yhteisössä, vaan se voidaan sen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä EY:n perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi, OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla Kohde ja soveltamisala Tällä direktiivillä luodaan puitteet älykkäiden liikennejärjestelmien koordinoidulle käyttöönotolle ja käytölle yhteisössä sekä tätä varten tarvittavien eritelmien laatimiselle. Sitä sovelletaan kaikkiin tieliikennealan älykkäisiin liikennejärjestelmiin sekä tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen välisiin rajapintoihin. 2 artikla Määritelmät Tässä direktiivissä tarkoitetaan: 1. 'älykkäällä liikennejärjestelmällä' ja 'ITS-järjestelmällä' järjestelmää, jossa sovelletaan tieto- ja viestintätekniikkaa ja joka tukee tieliikennettä (infrastruktuuri, ajoneuvot ja käyttäjät mukaan luettuina) ja tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen välisiä liityntöjä; 2. 'yhteentoimivuudella' järjestelmien ja niiden osana toimivien prosessien kykyä vaihtaa, jakaa ja yhteiskäyttää dataa ja tietoa; 3. "ITS-sovelluksella" toiminnallista välinettä, jolla älykästä liikennejärjestelmää käytetään; 4. 'ITS-palvelulla' ITS-sovelluksen hyödyntämistä tarkoin määritellyissä organisatorisissa ja toiminnallisissa puitteissa tavoitteena parantaa käyttäjäturvallisuutta, tehokkuutta tai mukavuutta ja/tai helpottaa tai tukea kuljetus- ja matkustustoimintoja; 5. 'ITS-palveluntarjoajalla' mitä tahansa julkista tai yksityistä ITS-palvelun tarjoajaa; 6. 'älykkään liikennejärjestelmän käyttäjällä' mitä tahansa ITS-sovelluksen tai -palvelun käyttäjää, mukaan luettuina matkustajat, tieinfrastruktuurin käyttäjät ja ylläpitäjät, ajoneuvokalustoa hallinnoivat tahot ja hätäpalveluorganisaatiot; 7. 'mukana kulkevalla laitteella' tieto- tai viestintäteknistä laitetta, kuten matkapuhelinta, navigointilaitetta tai kämmentietokonetta, jonka kuljettaja voi ottaa ajoneuvoon mukaan ajon aikana käytettäväksi; 8. 'järjestelmäalustalla' koko toiminnallista, teknistä ja käytännön ympäristöä, joka mahdollistaa ITS-sovellusten ja -palvelujen käyttöönoton, tarjonnan tai hyödyntämisen. 3 artikla Älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönotto 1. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen yhteentoimivien ITS-sovellusten ja -palvelujen koordinoidun käyttöönoton ja käytön yhteisössä. 2. Jäsenvaltioiden on erityisesti: 9. varmistettava, että älykkäiden liikennejärjestelmien käyttäjien ja ITS-palveluntarjoajien saatavilla on luotettavaa ja säännöllisesti päivitettävää tarkoituksenmukaista tieliikennetietoa; 10. varmistettava, että tieliikenne- ja matkatietoa ja muuta tarvittavaa tietoa voidaan siirtää eri alueilla tai eri jäsenvaltioissa sijaitsevien toimivaltaisten liikennetieto- ja liikenteenohjauskeskusten välillä; 11. toteutettava tarvittavat toimenpiteet turvallisuuteen liittyvien ITS-järjestelmien ottamiseksi käyttöön ajoneuvoissa ja tieinfrastruktuurissa sekä turvallisten käyttöliittymien kehittämiseksi erityisesti mukana kulkevia laitteita varten; 12. toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta sellaiset erilaiset ITS-sovellukset, joihin liittyy tiedonvaihtoa ja viestintää ajoneuvon ja tieinfrastruktuurin välillä, yhdistetään samalle järjestelmäalustalle. 3. Sellaisissa ITS-sovelluksissa ja -palveluissa, joissa edellytetään maailmanlaajuista, jatkuvaa, tarkkaa ja varmennettua aika- ja sijaintitietoa, on käytettävä satelliittipohjaisia järjestelmiä tai muuta teknologiaa, joka pystyy vastaavaan tarkkuuteen. 4. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä toteuttaessaan jäsenvaltioiden on otettava huomioon liitteessä I esitetyt periaatteet. 4 artikla Eritelmät 1. Komissio määrittelee älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönottoa ja käyttöä koskevat eritelmät erityisesti seuraavilla ensisijaisilla aloilla: 13. tie-, liikenne- ja matkatietojen optimaalinen käyttö; 14. liikenteen ja rahtitoimintojen hallintaan liittyvien ITS-palvelujen jatkuvuus eurooppalaisilla liikennekäytävillä ja kaupunkikokonaisuuksissa; 15. tieliikenteen turvallisuus ja turvatoimet; 16. ajoneuvon yhteydet liikenneinfrastruktuuriin. 2. Eritelmät perustuvat liitteessä I esitettyihin periaatteisiin ja kattavat vähintään liitteessä II esitetyt keskeiset osatekijät. 3. Kyseisistä toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, päätetään 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. 5 artikla Tieinfrastruktuuriin liittyvien ITS-laitteiden ja -ohjelmistojen tyyppihyväksyntä 1. Direktiivien 2002/24/EY, 2003/37/EY ja 2007/46/EY soveltamisalaan kuulumattomat laitteet ja ohjelmistosovellukset on tyyppihyväksyttävä ennen käyttöönottoa, jos se on tarpeen tehokkuuteen, energiatehokkuus mukaan luettuna, turvallisuuteen tai ympäristönsuojeluun liittyvistä syistä. 2. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kansalliset elimet, jotka vastaavat tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien ITS-laitteiden ja -ohjelmistosovellusten tyyppihyväksynnästä. Komissio välittää nämä tiedot muille jäsenvaltioille. 3. Kaikkien jäsenvaltioiden on tunnustettava muiden jäsenvaltioiden 2 kohdassa tarkoitettujen kansallisten elinten myöntämät tyyppihyväksynnät. 6 artikla Tietosuojaa, tietoturvaa ja tietojen uudelleenkäyttöä koskevat säännöt 1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että älykkäiden liikennejärjestelmien toiminnan yhteydessä tarvittavien henkilötietojen käsittelyssä noudatetaan yksilön perusoikeuksien ja vapauksien suojelua koskevia yhteisön sääntöjä, erityisesti direktiivejä 95/46/EY ja 2002/58/EY. 2. Jäsenvaltioiden on erityisesti varmistettava, että älykkäissä liikennejärjestelmissä käytettävät tiedot ja tallenteet suojataan väärinkäytöksiltä, kuten luvattomalta käytöltä ja muokkaamiselta tai häviämiseltä. 3. Direktiiviä 2003/98/EY[18] sovelletaan. 7 artikla Muutosmenettely Komissio voi tehdä liitteisiin muutoksia tämän direktiivin soveltamisesta saatujen kokemusten perusteella ja mukauttaa liitteitä tekniikan kehitykseen. Kyseisistä toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia, myös sitä täydentämällä, päätetään 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. 8 artikla Komitea 1. Komissiota avustaa Euroopan älykkäiden liikennejärjestelmien komitea , jäljempänä 'ITS-komitea', joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana toimii komission edustaja. 2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 1–4 kohtaa sekä 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset. 9 artikla Euroopan älykkäiden liikennejärjestelmien neuvoa-antava ryhmä Komissio perustaa Euroopan älykkäiden liikennejärjestelmien neuvoa-antava ryhmän, joka neuvoo sitä älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönottoon ja käyttöön yhteisössä liittyvissä kaupallisissa ja teknisissä kysymyksissä. Ryhmä koostuu ITS-palveluntarjoajien, käyttäjäjärjestöjen, liikenteen ja infrastruktuurialan toimijoiden, valmistusteollisuuden, työmarkkinaosapuolten, ammattijärjestöjen, paikallisviranomaisten ja muiden asiaan liittyvien tahojen korkean tason edustajista. 10 artikla Raportointi 1. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle viimeistään [kuuden kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta] raportti kansallisista toimenpiteistään ja hankkeistaan 4 artiklan 1 kohdassa säädetyillä ensisijaisilla aloilla; raportin on sisällettävä ainakin liitteessä III määritellyt tiedot. 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle viimeistään [kahden vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta] älykkäisiin liikennejärjestelmiin liittyviä kansallisia toimia koskeva suunnitelmansa seuraaviksi viideksi vuodeksi; suunnitelman on sisällettävä ainakin liitteessä III määritellyt tiedot. 3. Tämän jälkeen jäsenvaltioiden on vuosittain raportoitava näiden suunnitelmien toteutuksen edistymisestä. 4. Komissio raportoi Euroopan parlamentille ja neuvostolle kahdesti vuodessa. 11 artikla Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään [24 kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta] . Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kirjallisina nämä säännökset sekä kyseisiä säännöksiä ja tätä direktiiviä koskeva vastaavuustaulukko. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne julkaistaan virallisesti. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle. 12 artikla Voimaantulo Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . 13 artikla Osoitus Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE I DIREKTIIVIN 3 ARTIKLASSA TARKOITETUT ÄLYKKÄIDEN LIIKENNEJÄRJESTELMIEN KÄYTTÖÖNOTON PERIAATTEET ITS-sovellusten ja -palvelujen valinnan ja käyttöönoton on perustuttava tarpeiden arviointiin ja noudatettava seuraavia periaatteita: 17. Tuloksellisuus – todelliset mahdollisuudet auttaa ratkaisemaan tieliikenteen keskeiset haasteet Euroopassa (esim. ruuhkien vähentäminen, päästöjen vähentäminen, energiatehokkuuden parantaminen, paremman turvallisuustason saavuttaminen); 18. Kustannustehokkuus – kustannusten ja vaikutusten suhde tavoitteiden saavuttamisen näkökulmasta; 19. Maantieteellinen jatkuvuus – mahdollisuudet varmistaa saumaton palveluntarjonta koko yhteisössä ja erityisesti Euroopan laajuisen liikenneverkon alueella; 20. Yhteentoimivuus – järjestelmien kyky vaihtaa, jakaa ja yhteiskäyttää dataa ja tietoa; 21. Kypsyysaste – kehitystaso. LIITE II DIREKTIIVIN 4 ARTIKLASSA TARKOITETUT ERITELMIEN KESKEISET OSATEKIJÄT 1. Tie-, liikenne- ja matkatietojen optimaalinen käyttö Tie-, liikenne- ja matkatietojen optimaaliseen käyttöön liittyvien eritelmien on sisällettävä seuraavat tiedot: 22. Tarvittavat vaatimukset, joilla varmistetaan tosiaikaisten liikenne- ja matkatietojen tarkkuus ja saatavuus rajojen yli ja erityisesti että: 23. ITS-palveluntarjoajien saatavilla on tarkkaa julkisen sektorin tiedataa ja tosiaikaista liikennedataa, josta voidaan jalostaa tosiaikaista liikenne- ja matkatietoa 24. sähköinen tiedonsiirto rajojen yli asianomaisten viranomaisten ja muiden toimijoiden ja asianomaisten ITS-palveluntarjoajien välillä helpottuu 25. kyseiset viranomaiset ja toimijat päivittävät riittävän usein julkista tie- ja liikennedataa, josta jalostetaan tosiaikaista liikenne- ja matkatietoa 26. ITS-palveluntarjoajat päivittävät riittävän usein tosiaikaista liikenne- ja matkatietoa. 27. Tarvittavat vaatimukset, jotka koskevat tie- ja liikennedatan (esim. liikennevirtasuunnitelmat, liikenteen ohjausta koskevat tiedot ja reittisuositukset, erityisesti raskaille tavarankuljetusajoneuvoille) keruuta asianomaisten viranomaisten toimesta sekä datan tarjontaa ITS-palveluntarjoajille, ja joilla varmistetaan erityisesti että: 28. ITS-palveluntarjoajien saatavilla on viranomaisten keräämää julkista tie- ja liikennedataa (esim. liikennevirtasuunnitelmat, liikenteen ohjausta koskevat tiedot ja reittisuositukset), 29. sähköinen tiedonsiirto rajojen yli asianomaisten viranomaisten ja ITS-palveluntarjoajien välillä helpottuu, 30. viranomaiset päivittävät julkista tie- ja liikennedataa (esim. liikennevirtasuunnitelmat, liikenteen ohjausta koskevat tiedot ja reittisuositukset) riittävän usein, 31. ITS-palveluntarjoajat päivittävät tätä julkista tie- ja liikennedataa käyttäviä palvelujaan ja sovelluksiaan riittävän usein. 32. Tarvittavat vaatimukset, joilla digitaalisissa kartoissa käytettävä julkinen tie- ja liikennedata saadaan tarkaksi ja digitaalikarttojen tuottajien ja palveluntarjoajien saataville, ja joilla varmistetaan erityisesti että: 33. digitaalikarttojen tuottajien ja palveluntarjoajien saatavilla on digitaalisissa kartoissa käytettävää julkista tie- ja liikennedataa, 34. sähköinen tiedonsiirto asianomaisten viranomaisten ja muiden toimijoiden sekä digitaalikarttojen yksityisten tuottajien ja tarjoajien välillä helpottuu, 35. viranomaiset ja muut toimijat päivittävät digitaalikartoissa käytettävää julkista tie- ja liikennedataa riittävän usein, 36. digitaalikarttojen tuottajat ja palveluntarjoajat päivittävät digitaalikarttoja riittävän usein. 37. Vähimmäisvaatimukset, jotka koskevat ”yleisten liikenneviestien” vapaata tarjontaa kaikille käyttäjille sekä viestien vähimmäissisältöä, ja joilla varmistetaan erityisesti että: 38. käytössä on standardiluettelo turvallisuuteen liittyvistä liikennetapahtumista (”yleiset liikenneviestit”), joista olisi tiedotettava älykkäiden liikennejärjestelmien käyttäjille ilmaiseksi, 39. ”yleiset liikenneviestit” ovat yhteensopivia tosiaikaista liikenne- ja matkatietoa tarjoavien ITS-palvelujen kanssa ja viestit sisältyvät kyseisiin palveluihin. 2. Liikenteen ja rahtitoimintojen hallintaan liittyvien ITS-palvelujen jatkuvuus eurooppalaisilla liikennekäytävillä ja kaupunkikokonaisuuksissa Eritelmien, jotka liittyvät liikenteen ja rahtitoimintojen hallintapalvelujen jatkuvuuteen ja yhteentoimivuuteen eurooppalaisilla liikennekäytävillä ja kaupunkikokonaisuuksissa, on sisällettävä seuraavat tiedot: 40. Tarvittavat vaatimukset / vähimmäisvaatimukset, jotka koskevat rahti- ja matkustajaliikenteelle suunnattujen ITS-palvelujen jatkuvuutta liikennekäytävillä ja eri liikennemuotojen välillä, ja joilla varmistetaan erityisesti että: 41. liikennedatan ja -tiedon sähköinen siirto rajojen yli, alueiden tai kaupunkien välillä ja niiden sisällä asianomaisten liikennetieto-/liikenteenohjauskeskusten välillä helpottuu, 42. asianomaisten liikennetieto-/liikenteenohjauskeskusten välillä käytetään standardimuotoisia tietovirtoja tai rajapintoja. 43. Tarvittavat toimenpiteet, joilla rahtikuljetusten logistiikkaan liittyvien ITS-sovellusten (erityisesti rahdin seuranta ja jäljitys koko matkan ajan ja eri kuljetusmuodoissa, e Freight) toteutuksessa saadaan hyödynnettyä innovatiivisia ITS-teknologioita (radiotaajuustunnistus (RFID) tai Galileo/Egnos), ja joilla varmistetaan erityisesti että: 44. ITS-sovellusten kehittäjien saatavilla ja käytössä on tarvittavat ITS-teknologiat, 45. paikannustietoa (esimerkiksi RFID-tekniikan ja/tai Galileon/Egnosin avulla saatavaa) hyödynnetään liikenteenohjausohjelmistoissa ja -keskuksissa. 46. Tarvittavat toimenpiteet, joilla varmistetaan ITS-arkkitehtuurin kehittäminen kaupunkiliikennettä varten, mukaan luettuina kokonaisvaltainen ja eri liikennemuotoja yhdistävä lähestymistapa matkasuunnitteluun, liikenteen kysynnänhallintaan ja liikenteenhallintaan, ja erityisesti että: 47. kaupunkien liikenteenohjauskeskusten käytettävissä on julkista liikennettä, matkasuunnittelua, liikenteen kysyntää, liikennettä ja pysäköintitilannetta koskevaa dataa, 48. sähköinen tiedonsiirto julkisen ja yksityisen kaupunkiliikenteen eri ohjauskeskusten ja eri liikennemuotojen välillä helpottuu, 49. kaikki merkityksellinen data ja tieto yhdistetään samaan arkkitehtuuriin. 3. Tieliikenteen turvallisuus ja turvatoimet Tieturvallisuuteen ja turvatoimiin liittyvien ITS-sovellusten eritelmien on sisällettävä seuraavat tiedot: 50. Tarvittavat toimenpiteet, joilla varmistetaan yleiseurooppalaisen hätäpuhelujärjestelmän (eCall) yhdenmukainen käyttöönotto, ja muun muassa että: 51. saatavilla on tiedonvaihtoon tarvittava ajoneuvon sisäinen ITS-data, 52. ajoneuvoilta tietoa vastaanottavissa hätäpalvelukeskuksissa on tarvittavat laitteistot, 53. sähköinen tiedonsiirto ajoneuvon ja hätäpalvelukeskuksen välillä helpottuu. 54. Tarvittavat toimenpiteet, joilla varmistetaan, että tienkäyttäjien on turvallista käyttää ajoneuvossa olevia käyttöliittymiä ja mukana kulkevia laitteita, ja että ajoneuvon sisäinen tiedonsiirto on suojattua. 55. Tarvittavat toimenpiteet, joilla taataan kaikkien ITS-sovellusten turvallisuus ja käyttömukavuus suojattomien tienkäyttäjien näkökulmasta. 56. Tarvittavat toimenpiteet, joilla varmistetaan turvallisten pysäköintialueiden tarjoaminen rekoille ja hyötyajoneuvoille sekä ITS-pohjaisten pysäköinti- ja varausjärjestelmien toteuttaminen, ja erityisesti että: 57. saatavilla on riittävästi pysäköintitiloja, 58. tienvarsipysäköintiä koskevat tiedot ovat käyttäjien saatavilla, 59. tienvarsipysäköintialueiden, pysäköintihallien ja ajoneuvojen välinen sähköinen tiedonsiirto helpottuu, 60. ajoneuvojen ja pysäköintitilojen ITS-teknologiat on yhdistetty niin, että käytössä on varaamistarkoituksiin ajantasaista tietoa vapaista pysäköintipaikoista. 4. Ajoneuvon yhteydet tieinfrastruktuuriin Ajoneuvon yhteyksiä tieinfrastruktuuriin koskevien ITS-eritelmien on sisällettävä seuraavat tiedot: 61. Tarvittavat toimenpiteet erilaisten ITS-sovellusten yhdistämiseksi avoimelle ajoneuvon sisäiselle järjestelmäalustalle, erityisesti seuraavien pohjalta: 62. olemassa tai suunnitteilla olevien ITS-sovellusten toiminnallisten vaatimusten selvittäminen, 63. sellaisen avoimen järjestelmäarkkitehtuurin määrittely, joka takaa yhteentoimivuuden/yhteenliitettävyyden infrastruktuurijärjestelmien ja -toimintojen kanssa, 64. tulevien uusien tai päivitettyjen ITS-sovellusten helppo sisällytettävyys ajoneuvon sisäiseen avoimeen järjestelmäalustaan, 65. standardointiprosessin käyttö arkkitehtuurin ja ajoneuvon sisäisten avoimien järjestelmien määrittelyssä. 66. Tarvittavat toimenpiteet, joilla edelleen edistetään vuorovaikutteisten (ajoneuvo/infrastruktuuri) järjestelmien kehitystä ja toteutusta, ja joilla varmistetaan erityisesti että: 67. ajoneuvojen välinen, ajoneuvon ja infrastruktuurin välinen ja infrastruktuurien välinen datan- ja tiedonsiirto helpottuu, 68. tarvittava vaihdettava data tai tieto on osapuolten (ajoneuvo tai tieinfrastruktuuri) saatavilla, 69. ajoneuvon ja infrastruktuurin välisessä datansiirrossa käytetään standardoitua viestimuotoa, 70. kussakin datansiirtotyypissä (ajoneuvojen välinen, ajoneuvon ja infrastruktuurin välinen ja infrastruktuurien välinen) tarvittava viestintäinfrastruktuuri on määritelty, 71. tarvittavien arkkitehtuurien määrittelyssä käytetään standardointiprosessia. LIITE III OHJEET KANSALLISIA ITS-TOIMIA KOSKEVIEN 10 ARTIKLASSA TARKOITETTUJEN RAPORTTIEN LAATIMISEKSI 1. Jäsenvaltioiden 10 artiklan nojalla toimittamien ja 4 artiklan 1 kohdassa säädettyjä ensisijaisia aloja käsittelevien raporttien on kuvattava tilannetta valtakunnallisella tasolla. Niissä voidaan tarvittaessa kuitenkin tarkastella tilannetta myös aluetasolla ja/tai valikoidusti paikallistasolla. 2. Direktiivin 10 artiklan 1 kohdan nojalla toimitettavassa raportissa on oltava ainakin seuraavat tiedot: 72. käytössä oleva kansallinen ITS-strategia, 73. sen tavoitteet ja perustelut, 74. lyhyt kuvaus ITS:n käyttöönoton tilanteesta ja yleisistä edellytyksistä, 75. ajankohtaiset ensisijaiset toiminta-alueet ja niihin liittyvät toimenpiteet ja 76. kuvaus siitä, miten strategia ja toimet tukevat ITS-sovellusten koordinoitua ja yhteentoimivaa käyttöönottoa ja palvelujen jatkuvuutta yhteisössä (ks. 4 artiklan 1 kohta). 3. Direktiivin 10 artiklan 2 kohdan nojalla toimitettavassa raportissa on oltava ainakin seuraavat tiedot: 77. kansallinen ITS-strategia ja sen tavoitteet, 78. yksityiskohtainen kuvaus ITS:n käyttöönotosta ja sen yleisistä edellytyksistä, 79. toimien kaavaillut painopistealat ja näkemys siitä, miten ne tukevat 4 artiklan 1 kohdassa säädettyjä ensisijaisia aloja ja 80. tiedot nykyisten ja kaavailtujen toimien toteuttamisesta seuraavilta osin: 81. välineet, 82. resurssit, 83. kuulemismenettelyt ja aktiiviset toimijat, 84. välitavoitteet, 85. seuranta. (COD) SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. EHDOTUKSEN NIMI: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi tieliikennealan älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönoton sekä tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen rajapintojen puitteista 2. LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA JOHTAMIS- JA BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄ Osasto 6: Energia ja liikenne 3. BUDJETTIKOHTA/-KOHDAT 3.1. Budjettikohdat (toimintamäärärahat sekä niihin liittyvät teknisen ja hallinnollisen avun määrärahat (entiset BA-budjettikohdat)) ja budjettinimikkeet: 3.2. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto: 3.3. Budjettitiedot: Budjettikohta | Menolaji | Uusi | EFTA osallistuu | Ehdokasmaat osallistuvat | Rahoitusnäkymien otsake | 4. YHTEENVETO RESURSSEISTA 4.1. Taloudelliset resurssit 4.1.1. Yhteenveto maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Menolaji | Kohdan nro | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 ja myöh. | Yht. | Toimintamenot[19] | Maksusitoumusmäärärahat (MSM) | 8.1. | a | Maksumäärärahat (MM) | b | Viitemäärään sisältyvät hallintomenot[20] | Tekninen ja hallinnollinen apu (EI-JM) | 8.2.4. | c | VIITEMÄÄRÄ YHTEENSÄ | Maksusitoumusmäärärahat | a+c | Maksumäärärahat | b+c | Hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään[21] | Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot (EI-JM) | 8.2.5. | d | 0,101 | 0,101 | 0,101 | 0,101 | 0,101 | 0,101 | 0,606 | Viitemäärään sisältymättömät hallintomenot lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EI-JM) | 8.2.6. | e | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,732 | Toimenpiteen alustavat rahoituskustannukset yhteensä | MSM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | a+c+d+e | 0,223 | 0,223 | 0,223 | 0,223 | 0,223 | 0,223 | 1,338 | MM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | b+c+d+e | 0,223 | 0,223 | 0,223 | 0,223 | 0,223 | 0,223 | 1,338 | Tiedot yhteisrahoituksesta Jos ehdotukseen liittyy jäsenvaltioilta tai muilta tahoilta (jotka on ilmoitettava) saatavaa osarahoitusta, seuraavassa taulukossa ilmoitetaan kyseisen osarahoituksen arvioitu määrä (rivejä voidaan lisätä, jos rahoitusta saadaan useilta tahoilta): milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Rahoitukseen osallistuva taho | 2010 | 2011 | 2012 | 201 3 | 2014 | 2015 ja myöh. | Yht. | …………………… | f | MSM YHTEENSÄ yhteisrahoitus mukaan luettuna | a+c+d+e+f | 0,223 | 0,223 | 0,223 | 0,223 | 0,223 | 0,223 | 1,338 | 4.1.2. Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman kanssa ( Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen. ( Ehdotus edellyttää kyseeseen tulevan rahoitusnäkymien otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. ( Ehdotus voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten soveltamista[22] (ts. joustovälineen käyttöä tai rahoitusnäkymien tarkistamista). 4.1.3. Vaikutukset tuloihin ( Ehdotuksella ei ole vaikutuksia tuloihin. ( Ehdotuksella on seuraavat vaikutukset tuloihin: milj. euroa (yhden desimaalin tarkkuudella) Ennen toteutus-ta [Vuosi n-1] | Toteutuksen jälkeen | Henkilöstön määrä yhteensä | 0,83 | 0,83 | 0,83 | 0,83 | 0,83 | 0,83 | 5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEET 5.1. Tarve, johon ehdotuksella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä 5.2. Yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo, ehdotuksen johdonmukaisuus muiden rahoitusvälineiden kanssa sekä mahdolliset synergiaedut 5.3. Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä näihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissa 5.4. Toteutustapa (alustava) X Keskitetty hallinnointi X komissio hallinnoi suoraan ( hallinnointivastuu siirretään ( toimeenpanovirastoille ( varainhoitoasetuksen 185 artiklassa tarkoitetuille yhteisöjen perustamille elimille ( kansallisille julkisoikeudellisille yhteisöille tai julkisen palvelun tehtäviä suorittaville yhteisöille ( Yhteistyössä toteutettava tai hajautettu hallinnointi ( jäsenvaltioiden kanssa ( kolmansien maiden kanssa ( Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava) Huomautukset: 6. SEURANTA JA ARVIOINTI 6.1. Seurantamenettely 6.2. Arviointimenettely 6.2.1. Ennakkoarviointi 6.2.2. Väli-/jälkiarviointien perusteella toteutetut toimenpiteet (aikaisemmat kokemukset vastaavasta toiminnasta) 6.2.3. Tulevaa arviointia koskevat määräykset ja arviointien suorittamisvälit 7. Petostentorjunta Ei sovelleta. 8. YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY TARVITTAVISTA RESURSSEISTA 8.1. Ehdotuksen tavoitteet ja niihin liittyvät rahoituskustannukset [23] Maksusitoumusmäärärahoina, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt[25] (XX 01 01) | A*/AD | 0,50 | 0,50 | 0,50 | 0,50 | 0,50 | 0,50 | B*, C*/AST | 0,33 | 0,33 | 0,33 | 0,33 | 0,33 | 0,33 | Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö[26] | Momenteilta XX 01 04/05 rahoitettava muu henkilöstö[27] | YHTEENSÄ | 0,83 | 0,83 | 0,83 | 0,83 | 0,83 | 0,83 | 8.2.2. Toimintaan liittyvien tehtävien kuvaus 8.2.3. Henkilöresurssien lähteet (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö) ( Korvattavan tai jatkettavan ohjelman hallinnointiin osoitetut tämänhetkiset virat ja/tai toimet ( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä vuotta n koskevassa menettelyssä jo myönnetyt virat ja/tai toimet ( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä seuraavassa menettelyssä pyydettävät virat ja/tai toimet X Hallinnoinnista vastaavan henkilöstön nykyisten virkojen ja/tai toimien uudelleenjärjestely (henkilöstön sisäinen uudelleenjärjestely) ( Vuodeksi n tarvittavat virat ja/tai toimet, jotka eivät sisälly vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvään, kyseistä vuotta koskevaan menettelyyn 8.2.4. Muut viitemäärään sisältyvät hallintomenot (XX 01 04/05 – hallintomenot) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Budjettikohta (numero ja nimi) | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 ja myöh. | YHTEENSÄ | Muu tekninen ja hallinnollinen apu | - sisäinen | - ulkoinen | Tekninen ja hallinnollinen apu yhteensä | 8.2.5. Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot, jotka eivät sisälly viitemäärään milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Laji | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 ja myöh. | Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt (XX 01 01) | 0,101 | 0,101 | 0,101 | 0,101 | 0,101 | 0,101 | Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö (ylim. toimihlöt, kans. asiantuntijat, sopimussuhteinen hlöstö jne.) (budjettikohta ilmoitettava) | Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot yhteensä (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0,101 | 0,101 | 0,101 | 0,101 | 0,101 | 0,101 | Laskelma – virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt | Laskelma – momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö | 8.2.6. Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 ja myöh. | YHTEENSÄ | XX 01 02 11 01 – Virkamatkat | XX 01 02 11 02 – Konferenssit ja kokoukset | 0,052 | 0,052 | 0,052 | 0,052 | 0,052 | 0,052 | 0,312 | XX 01 02 11 03 – Komiteoiden kokoukset[29] | 0,070 | 0,070 | 0,070 | 0,070 | 0,070 | 0,070 | 0,420 | XX 01 02 11 04 – Selvitykset ja kuulemiset | XX 01 02 11 05 – Tietojärjestelmät | 2 Muut hallintomenot yhteensä (XX 01 02 11) | 3 Muut hallintomenojen kaltaiset menot (eritellään budjettikohdittain) | Hallintomenot yhteensä lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,732 | Laskelma – Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään | Henkilöstö- ja hallintoresurssien tarve katetaan osuudesta, joka voidaan myöntää hallinnoivalle pääosastolle vuotuisessa määrärahojen jaossa ottaen huomioon talousarviorajoitukset. [1] www.esafetysupport.org/en/news/esafety_forum_comments_on_ec_its_action_plan.htm. [2] Älykkäisiin liikennejärjestelmiin sovelletaan lainsäädäntöä myös radio- ja telepäätelaitteiden (direktiivi 1999/5/EY), sähkömagneettisen yhteensopivuuden (direktiivi 2004/108/EY), sähkölaitteiden (direktiivi 2006/95/EY), sähköisen viestinnän verkkojen ja palvelujen yhteisen sääntelyjärjestelmän (direktiivi 2002/21/EY), sähköisen viestinnän verkkojen ja palvelujen valtuutusten (direktiivi 2002/20/EY) sekä sähköisen viestinnän verkkojen ja palvelujen käyttöoikeuksien (direktiivi 2002/19/EY) alalta. Samankaltaisia säännöksiä tarvitaan tie/infrastruktuuri-liitännäisille älykkäiden liikennejärjestelmien laitteistoille ja ohjelmistoille. [3] EUVL C , , s. . [4] EUVL C , , s. . [5] EUVL C , , s. . [6] http://www.esafetysupport.org/download/European_Commission/048-esafety.pdf. [7] EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31. [8] EYVL L 201, 31.7.2002, s. 37. [9] EUVL L 345, 31.12.2003, s. 90. [10] EUVL L 263, 9.10.2007, s. 1. [11] EYVL L 124, 9.5.2002, s. 1. [12] EUVL L 171, 9.7.2003, s. 1. [13] Ks. neuvoston asetus (EY) N:o 1/2005, annettu 22 päivänä joulukuuta (EUVL L 3, 5.1.2005, s. 1) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 683/2008, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2008 (EUVL L 196, 24.7.2008, s. 1). [14] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. [15] EUVL L 166, 30.4.2004, s. 124. [16] EYVL L 370, 31.12.1985, s. 8. [17] EUVL L 263, 9.10.2007, s. 1. [18] EUVL L 345, 31.12.2003, s. 90. [19] Menot, jotka eivät kuulu kyseisen osaston xx lukuun xx 01. [20] Menot, jotka otetaan osaston xx momentille xx 01 04. [21] Menot, jotka otetaan lukuun xx 01 muille momenteille kuin xx 01 04 tai xx 01 05. [22] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta. [23] Tieliikenteen ITS-hankkeisiin on varattu 300 miljoonan euron budjetti Euroopan laajuisen liikenneverkon monivuotisessa ohjelmassa vuosille 2007–2013. [24] Kuten kuvattu kohdassa 5.3. [25] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään. [26] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään. [27] Kyseisen henkilöstön kustannukset sisältyvät viitemäärään. [28] Tässä olisi viitattava asianomaisia toimeenpanovirastoja koskeviin rahoitusselvityksiin. [29] ITS-komitea.