EGNOS-järjestelmällä on jo saavutettu merkittäviä sosio-ekonomisia hyötyjä kolmella seuraavalla teollisuuden alalla, joiden markkinat ovat suurimmat: ilmailu, maatalous ja maanmittaus. Muilla aloilla, kuten meri- ja rautatieliikenteessä, GSA-virasto on ottanut käyttöön etenemissuunnitelmia jalansijan saamiseksi markkinoilla. Markkinoille pääsy näillä aloilla on kuitenkin hitaampaa, koska uusia teknologioita otetaan hitaammin käyttöön ja tarjolla on vaihtoehtoehtoisia maan pinnalla sijaitsevia teknologioita.

Galileo-ohjelman kehittämisestä on saatu Euroopassa jo monia hyötyjä, kuten palvelujen kehittyminen. Galileo-ohjelman ensimmäisten palvelujen käyttöönoton jälkeen piirisarjojen ja vastaanottimien valmistajat ovat voineet alkaa hyödyntää suorituskyvyltään parempia GNSS-signaaleja erityisesti älypuhelimia ja ajoneuvojen navigointijärjestelmiä varten. Suurimmassa osassa uusista navigointijärjestelmien piirisarjoista on Galileo-signaalien käsittelyvalmius, ja niitä integroidaan vähitellen käyttäjien vastaanottimiin monilla markkinasegmenteillä. Kahden suurimman älypuhelinten valmistajan kaikkiin uusiin tuotteisiin sisältyykin jo Galileo-yhteensopivia piirisarjoja, mikä on hyvä osoitus sen menestyksestä. EU:n autoalalla toteuttamilla sääntelytoimilla (eCall-järjestelmä ja digitaalinen ajopiirturi) pyritään edistämään ratkaisujen käyttöönottoa GNSS-pohjaisten teknologioiden integrointia varten siten, että samaan aikaan varmistetaan yhteensopivuus Galileo- ja EGNOS-järjestelmien kanssa. On syytä korostaa, että Galileo kilpailee muiden sellaisten GNSS-järjestelmien kanssa, joita tuetaan lainsäädäntötoimin kyseisten järjestelmien käytön lisäämiseksi tai edistämiseksi.

Euroopan unionin omistamat Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät (Galileo ja EGNOS) ovat olennaisen tärkeitä Euroopan talouden ja turvallisuuden kannalta. Satelliittinavigointijärjestelmistä saatavia paikannus- ja ajoitussignaaleja käytetään monilla Euroopan talouden elintärkeillä aloilla, kuten matkapuhelinverkoissa, ajoneuvojen navigointijärjestelmissä, liikenteenhallinnassa, sähköverkkojen synkronoinnissa ja sähköisessä kaupankäynnissä. Arvion mukaan satelliittinavigointipalvelut vaikuttavat lähes 11 prosenttiin EU:n taloudesta. Tästä syystä on selvää, että EU:n on ylläpidettävä riippumattomia satelliittinavigointiohjelmia ja huolehdittava niiden toiminnasta, jotta voidaan varmistaa sellaisten sovellusten ja palvelujen saatavuus, joilla varmistetaan maailmanlaajuinen kattavuus, napa-alueet mukaan luettuina. Avaruusvalmiuksilla on myös strategista merkitystä siviiliyhteiskuntaan, kaupankäyntiin, turvallisuuteen ja puolustukseen liittyvissä tavoitteissa. Tästä syystä Euroopan on varmistettava itsenäinen, turvallinen ja kustannustehokas pääsy avaruuteen.

Tässä kertomuksessa esitetään Euroopan satelliittinavigointiohjelmien (Galileo ja EGNOS) väliarviointi sekä Euroopan GNSS-viraston (GSA) arviointi Euroopan satelliittinavigointijärjestelmien toteuttamisesta ja käytöstä annetun asetuksen (EU) N:o 1285/2013, jäljempänä ‘GNSS-asetus’, 34 artiklan ja Euroopan GNSS-viraston perustamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 912/2010, jäljempänä ‘GSA-asetus’, 26 artiklan mukaisesti. Tämän kertomuksen liitteenä on komission yksiköiden valmisteluasiakirja, jossa esitetään todisteisiin perustuva arviointi.

Galileo-ohjelma on saavuttanut arviointijaksolle asetetun keskeisen tavoitteensa – järjestelmän ilmoitettiin olevan toimintavalmis joulukuussa 2016, ja siitä lähtien on toimitettu sen ensimmäisiä palveluja, joihin sisältyvät ensimmäinen avoin palvelu (OS), etsintä- ja pelastuspalvelu (SAR) ja julkisesti säännelty palvelu (PRS).

Galileo-ohjelman avaruussegmenttiä parannettiin arviointijakson aikana laukaistuilla 14 lisäsatelliitilla, ja osaltaan tämän ansiosta Galileon ensimmäiset palvelut voitiin ilmoittaa toimintavalmiiksi. Marraskuussa 2016 lähetettiin ensimmäistä kertaa neljä Galileo-satelliittia yhdessä Ariane 5 -kantoraketissa. Monimutkaisten teknologiaintensiivisten ohjelmien toteutukseen liittyy kuitenkin riskejä. Näin on myös Galileon tapauksessa. Riskit toteutuivat vuonna 2014, kun Sojuz-kantoraketin laukaisu päätyi kahden satelliitin joutumiseen väärälle kiertoradalle. Riski on toteutunut myös eräisiin Galileo-satelliiteissa oleviin atomikelloihin vaikuttavina ongelmina. Kummassakin tapauksessa perimmäinen syy on selvitetty ja tarvittavat toimet toteutettu. Laukaisuongelmasta aiheutunut viivästys käyttöönoton aikataulussa saatiin kiinni nopeuttamalla Galileon avaruussegmentin tehostamista, ja kyseiset kaksi satelliittia ovat jo SAR-palvelun käytössä. Kellojen osalta on toteutettu korjausohjelma seuraavaksi laukaistavia satelliitteja varten ja laadittu toimintamenetelmät kiertoradalla oleville satelliiteille. Vaikeudet eivät ole vaikuttaneet järjestelmän palvelujen laatuun, ja sen suoritustaso on odotettua parempi.

EGNOS-palveluja tarjottiin jatkuvasti ja parannettiin jaksolla 2014–2016. EGNOS-ohjelmalla tarjotaan siis nykyisin parhaita tällä hetkellä saatavilla olevia opastetun lähestymisen palveluja lentoyhtiöille ja lentopaikkojen pitäjille, ja niillä lisätään lento- ja laskeutumisturvallisuutta ja saadaan aikaan polttoaineen kulutuksen optimointiin liittyviä hyötyjä. Lisäksi EGNOS-palveluilla on yhä useampia käyttäjiä: yli 230 lentoasemaa 20 maassa käytti EGNOS-pohjaisia laskeutumis- ja lähestymismenetelmiä vuoden 2016 lopussa.

EGNOS-järjestelmän tavoitteena on kuitenkin ulottaa EGNOS-palvelut koko EU:n 28 jäsenvaltion alueelle ja laajentaa EGNOS-palvelut kattamaan vielä jäljellä oleva 1,02 prosenttia EU:n 28 jäsenvaltion alueesta (Kyproksen itäosa, Azorit sekä Norjan ja Suomen pohjoisosat).

2.2.3.Kansainvälinen yhteistyö

Kansainvälisen yhteistyön alalla toteutettiin useita toimia Euroopan aseman vahvistamiseksi kansainvälisenä toimijana GNSS-alalla. Vuonna 2016 saatiin päätökseen neuvottelut Euroopan unionin ja Afrikan ja Madagaskarin lentoturvallisuusviraston (ASECNA) kanssa, ja tämän myötä sovittiin ehdoista EGNOSiin perustuvien avaruusperustaisten lisäjärjestelmien tarjoamiseksi Afrikassa. Lisäksi kesäkuussa 2016 tehtiin GNSS-sopimus Korean kanssa yhteistyön lisäämiseksi.

2.3.Tehokas täytäntöönpano – hallinnointi

2.3.1.Talousarvio

Euroopan unioni osoitti kaudelle 2014–2020 Galileo- ja EGNOS-ohjelmille 7 071,73 miljoonan euron kokonaismäärärahat. Nämä kokonaismäärärahat kattavat ohjelman hallinnointitoimet, Galileo-ohjelman käyttöönottoon ja käyttöön liittyvät toimet, EGNOS-ohjelman käyttöön liittyvät toimet sekä kyseisiin toimiin liittyvät riskit. Vuoden 2016 lopussa Galileo- ja EGNOS-ohjelmat ovat edistyneet hyvin GNSS-asetuksessa vuosille 2014–2020 asetettujen talousarviorajojen noudattamisessa. Komissio valvoo talousarviota tiiviisti, jotta voidaan varmistaa, että ohjelmat pysyvät asetetuissa rajoissa.

2.3.2.Täytäntöönpanojärjestelyt

Hallintojärjestelmä, josta päätettiin vuonna 2013, on pantu asteittain täytäntöön vuosina 2014–2016: Komission ja Euroopan avaruusjärjestön (ESA) kanssa tehtiin tehtävien siirtoa koskevat sopimukset Galileo-ohjelman käyttöönottovaihetta varten, ja komission ja Euroopan GNSS-viraston (GSA) kanssa tehtiin tehtävien siirtoa koskevat sopimukset Galileo- ja EGNOS-ohjelmien käyttövaihetta varten. Lisäksi sovittiin GSA-viraston ja ESAn sopimista Galileo- ja EGNOS-ohjelmia koskevista käytännön järjestelyistä. GSA-viraston ohjelmien toiminnalliseen hallintaan liittyvät tehtävät ovat lisääntyneet asteittain.

Uudella hallinnointijärjestelmällä on lisätty hallinnointiprosessien kestävyyttä. Näiden avulla on voitu noudattaa ohjelmien talousarviorajoja ja vähentää ohjelmiin kohdistuvia riskejä ja ennakoimattomien tapahtumien vaikutusta ohjelmiin.

Uusi hallintomalli on tarkoittanut, että keskeisten toimijoiden (Euroopan komissio, ESA ja GSA) on pitänyt mukautua uusiin tehtäviinsä, jotka eivät välttämättä vastaa täysin niiden toimintakulttuuria, toimivaltuuksia ja/tai rakennetta. Tästä on aiheutunut jonkin verran tehottomuutta. Esimerkiksi vastuualueiden ja valvontaprosessien organisointi on usein vaatinut pitkiä keskusteluja hallintomallin toimijoiden välillä, mikä on vaikuttanut päätöksenteon ripeyteen. Lisäksi se, että käyttöönottovaihetta ja käyttövaihetta toteutetaan samanaikaisesti eri hallintomalleilla, on vaatinut kummaltakin virastolta lisätoimia konsensuksen varmistamiseksi komission kanssa siitä, miten tehtävät on suoritettava.

Odotuksena on, että kyseisten tahojen ja itse ohjelmien edistymisprosessilla parannetaan tilannetta entisestään seuraavien vuosien aikana. Tehokas päätöksenteko on erityisen tärkeää Galileon ja EGNOSin kaltaisissa toimintaohjelmissa, jotka perustuvat palveluihin ja käyttäjien tarpeisiin. Tämän vuoksi käyttöönotosta vastaavaa tahoa (ESA) ja toiminnasta vastaavaa tahoa (GSA) on seurattava tarkasti.

Galileon ensimmäisten palvelujen julkistaminen ja käyttöönotto- ja käyttövaiheen päällekkäisyys ovat johtaneet joihinkin turvallisuutta koskeviin haasteisiin. Erityisesti olisi säilytettävä turvallisuusvaatimusten toteuttamisesta ja tarkistamisesta vastaavien eri elinten (komissio, GSA, ESA) toiminnan riippumattomuus.

Galileo- ja EGNOS-ohjelmien nykyistä hallintoa olisi kuitenkin hyvä parantaa entisestään, jotta se vastaisi tällaisten palvelulähtöisten ohjelmien käyttövaiheeseen siirtymistä. Tähän voi sisältyä keskeisten toimijoiden hallinnollisten rasitteiden sekä päätöksenteon monimutkaisuuden keventämistä ja päätöksentekoon kuluvan ajan lyhentämistä. Lisäksi hallintotapoja olisi kehitettävä siten, että voidaan ottaa huomioon uudet turvallisuushaasteet, kuten kyberturvallisuus, sekä määritellä selkeästi niiden toimijoiden tehtävät ja vastuualueet, jotka ovat vastuussa turvallisuusvaatimusten toteuttamisesta ja tarkistamisesta.

2.4.EU:n lisäarvo

Galileo-ohjelmassa siirryttiin ensimmäisten palvelujen käyttöönoton myötä testausvaiheesta varsinaisten palvelujen tarjoamiseen. Käyttäjät ympäri maailmaa saavat nyt ohjausta Galileo-ohjelman tarjoamien sijainti-, navigointi- ja ajoitustietojen avulla.

Muutama kuukausi ensimmäisten palvelujen ilmoittamisen jälkeen monet Galileo-yhteensopivat laitteet tulivat jo massamarkkinoille. Kaikissa tärkeimmissä piirisarjoissa, joita käytetään esimerkiksi älypuhelimissa, tableteissa, autoissa ja ammatillisissa maanmittausvälineissä, käytetään Galileo-järjestelmää. Näitä piirisarjoja myy 17 suurta valmistajaa eri puolilla maailmaa ja ne muodostavat 95 prosenttia markkinoista.

Piirisarjoja on kuluttajille ja ammattikäyttöön tarkoitetuissa tuotteissa, jotka ovat saatavilla markkinoilla. GSA arvioi tärkeimpien myynnissä olevien tuotteiden perusteella, että Euroopan kansalaisten käytössä on tällä hetkellä yli 100 miljoonaa EGNOS- ja/tai Galileo-palveluja tukevaa käyttäjälaitetta. Vuodesta 2018 alkaen kaikissa Euroopan unionissa myytävissä uusissa automalleissa käytetään EGNOS- ja Galileo-palveluja hätäpuhelujen paikantamiseksi onnettomuuksien varalta.