KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE Eurofarm-hankkeen toiminnasta (neuvoston asetuksen (ETY) N:o 571/88 13 artiklan mukaisesti)

Johdanto

Maatilojen rakennetta koskevien yhteisön tilastotietojen keruun järjestämisestä annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 571/88 [1], jäljempänä "perusasetus" määritellään Eurofarm-hanke seuraavasti: "tietopankkien kokonaisuus, jota käytetään yhteisössä kerättyjen maatilojen rakennetta koskevien tietojen käsittelyssä jäsenmaiden ja yhteisön maatalouspolitiikan tarpeisiin".

[1] EYVL L 56, 2.3.1988, s. 1, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 143/2002 (EYVL L 24, 26.1.2002, s. 16).

Perusasetuksen 13 artiklassa todetaan, että komissio antaa neuvostolle joka kolmas vuosi kertomuksen Eurofarm-hankkeen toiminnasta ja tekee ehdotukset mahdollisista asetukseen tehtävistä muutoksista.

Komissio antoi Eurofarm-hankkeen toimintaa koskevan edellisen kertomuksen 23. huhtikuuta 1999 [2] ja se käsiteltiin neuvoston maatalouden erityiskomiteassa 14. helmikuuta 2000. Tämä on neljäs komission kertomus neuvostolle.

[2] KOM(1999) 189 lopullinen.

Tämä kertomus sisältää erityisesti:

- katsauksen vuonna 1997 toteutettuun tilastotietojen keruuseen liittyviin toimiin

- edistymistä koskevan kertomuksen vuosien 1999-2000 perustutkimukseen liittyvistä toimista

- lyhyen kuvauksen vuonna 2003 toteutettavan tilastotietojen keruun valmistelusta

- edistymistä koskevan kertomuksen Eurofarm-järjestelmän tietojenkäsittelyn kehittymisestä.

A. Vuonna 1997 toteutettu tilastotietojen keruu

Vuonna 1997 toteutetun tilastotietojen keruun tulokset (taulukkotiedot Saksan osalta - yksikkötiedot muiden jäsenvaltioiden osalta) toimitettiin Eurostatille sovittujen määritelmien mukaisesti ja sovitussa muodossa. Vuoden 1997 tulokset analysoitiin ja julkaistiin laajemmin ja yksityiskohtaisemmin kuin aikaisempien keruiden tulokset [3].

[3] Eurostatin julkaisut (ei käännetty suomeksi):

Eurostatin tietokannoissa onkin nyt suuri määrä aggregoitua tietoa. Tulosten hyödyntämismahdollisuuksia rajoittavat kuitenkin seuraavat tekijät, joita olisi korostettava:

- Tiedot eivät aina ole riittävän tuoreita, mikä johtuu eräiden jäsenvaltoiden toimitusviiveistä sekä validointiprosessin hitaudesta

- Saksa ei ole toimittanut mikrotason tietoja

- Käyttäjät pääsevät helposti ainoastaan määriteltyihin taulukoihin

- Hankalakäyttöiset menettelyt vaikeuttavat vastaamista tilapäisiin tietopyyntöihin.

Yhteisön rahoitusosuus vuoden 1997 tietojenkeruussa oli yhteensä 13,8 miljoonaa euroa.

B. Vuosina 1999-2000 toteutettu kokonaistutkimus

Komissio teki vuosien 1999-2000 tietojenkeruun toteuttamismenettelyjen vahvistamista ja maatilojen typologian mukauttamista varten viisi päätöstä [4] perusasetuksen 15 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.

[4] Komission päätös 1998/377/EY, tehty 18 päivänä toukokuuta 1998, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 571/88 liitteen I mukauttamisesta maatilojen rakennetta koskevien yhteisön tilastotietojen keruiden järjestämiseksi (EYVL L168, 13.6.98).

Tietojenkeruussa käytettävää ominaisuusluetteloa mukautettiin siten, että maaseudun kehitykseen ja kestäviin tuotantomenetelmiin liittyvät uudet tietotarpeet otettiin huomioon. Maatilojen rakennetta koskevien tietojen keruun merkitystä maatalouden ympäristöindikaattorien laatimisessa korostettiin komission neuvostolle ja Euroopan parlamentille 20. maaliskuuta 2001 antamassa tiedonannossa [5]. Valitettavasti ainoastaan muutama jäsenvaltio toimitti tiedot vapaaehtoisista muuttujista (joita oli useita), eikä vastaavia yhteisön kokonaistietoja voitu koota.

[5] Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille "Ympäristökysymysten integroimista yhteiseen maatalouspolitiikkaan koskeviin indikaattoreihin tarvittavat tilastotiedot", KOM(2001)144.

Vuosien 1999-2000 tietojenkeruu toteutettiin kaikissa jäsenvaltioissa ajanjaksona 1.12.1998-1.3.2001 ja sen kohteena oli 6,8 miljoonaa maatilaa. Kaikki jäsenvaltiot (myös Saksa, ensimmäistä kertaa) toimittivat yksikkötiedot Eurostatille. Tämä tapahtui vuoden 2000 elokuun ja vuoden 2002 heinäkuun välisenä aikana (yksittäisten maiden toimituspäivämäärät käyvät ilmi liitteestä). Merkille pantavaa oli, että päätöksessä 1999/714/EY säädettyjä määräaikoja noudattivat validoimattomien tietojen alkuperäisten toimitusaikojen osalta kaikki jäsenvaltiot Irlantia lukuun ottamatta (joka toimitti tietonsa vuoden 2001 joulukuun asemesta vuoden 2002 heinäkuuhun mennessä). Tietojen validointi suoritettiin useiden kuukausien aikana, mutta vuoden 2002 elokuuhun mennessä kaikki validoidut yksikkötiedot oli syötetty yksilöllisiä tietoja sisältävään Eurofarm-tietokantaan, lukuun ottamatta Irlantia (lokakuussa) ja Italiaa (marraskuussa) koskevia tietoja.

Kokemus on osoittanut, että Eurofarmin taulukkotietokantaan tallennettavien kaikkien taulukoiden tuottaminen komission päätöksen N:o 1999/799/EY mukaisesti on hankalaa ja aikaavievää. Jotta tulokset saataisiin käyttäjille nopeammin:

- yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa on laadittu luettelo entistä yksinkertaisemmista ja selkeämmistä taulukoista, jotka otetaan vähitellen käyttöön Eurostatin NewCronos-tietokannassa

- tietokoneohjelmia optimoidaan.

Eurostat julkaisee laajalti useita pääasiassa vuosien 1999-2000 tietojenkeruuseen perustuvia kertomuksia, joiden aiheena ovat erityisesti:

- tärkeimmät tulokset vuosien 1999-2000 tietojenkeruusta

- viljelijöiden ikä

- naisten työllisyys maataloudessa

- luonnonmukainen tuotantotapa

- ruohoa syövät kotieläimet

- sianlihateollisuus (ympäristövaikutus)

Vuosina 1999-2000 toteutetun tilastotietojen keruun tuloksien käyttö tullee olemaan helpompaa Eurofarm-hankkeen hallinnon tukityökaluksi kehitetyn uuden taulukkogeneraattorin ansiosta. Lisäksi tilapäisten taulukoiden validointiprosessia on nopeutettu (tilapäiset taulukot voidaan toimittaa kiireellisissä pyynnöissä yhtäaikaa käyttäjille ja tilastolaitoksille).

Yhteisön osuuden maksaminen vuosina 1999-2000 toteutettujen tilastotietojen keruiden osalta (johon tarvittaessa sisältyy 50 prosentin lisäosuus kokonaiskeruun osalta) aloitettiin vuonna 2000 ja sen on määrä olla kokonaan maksettu vuonna 2003. Yhteisön osuuden on määrä olla yhteensä noin 26,6 miljoonaan euroa.

C. vuonna 2003 toteutettava tilastotietojen keruu

Komissio on antanut vuoden 2003 keruuta varten kolme asetusta [6] perusasetuksen 15 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. Vapaaehtoisten muuttujien määrää rajoitettiin (jotta tiedonhallinnasta ei tehtäisi tarpeettoman raskasta ja monimutkaista ilman mahdollisuutta koota yhteisön kokonaistietoja) ja tässä tutkimuksessa kerättävien ominaisuuksien luetteloon lisättiin maatalouden ympäristökysymyksiä koskeva jakso. Merkittävänä parannuksena aikaisempiin keruisiin tässä keruussa toimitusajoilla tarkoitetaan jo validoitujen tietojen toimitusaikoja (jotta validointiviiveet eivät vaikuttaisi siihen, milloin tulokset ovat saatavilla).

[6] Komission asetus (EY) N:o 143/2002, annettu 24 päivänä tammikuuta 2002, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 571/88 liitteen I muuttamisesta maatilojen rakennetta koskevien yhteisön tilastotietojen keruiden järjestämiseksi vuosina 2003, 2005 ja 2007 (EYVL L 24, 26.1.2002).

Jotta tärkeimmät tiedot saataisiin nopeammin käyttöön ja jotta jäsenvaltioiden ja komission tietojen julkaisemisen väliin ei jäisi liian suurta aikaeroa, jäsenvaltiot toimittavat yhteiset taulukot Eurostatille heti kun alkuperäiset kansalliset tiedot on saatu levitykseen.

D. Eurofarm-järjestelmän tietojenkäsittelyn kehittyminen

D.1 Ohjelmistojen kehittyminen vuosina 1997-2002

D.1.1 Johdanto

Eurofarm-ohjelmiston parantamiseksi on tehty suuria muutoksia Eurofarm-hankkeen toteutusta koskevan edellisen komission neuvostolle antaman kertomuksen suunnitelmien mukaisesti. Osa muutoksista on ollut välttämättömiä siksi, että komission tietotekniikan pääosasto ei enää tue "vanhan" Eurofarm-järjestelmän laitteita ja käyttöjärjestelmiä.

Siirtyminen uuteen tietokonejärjestelmään on kuitenkin antanut mahdollisuuden parantaa Eurofarm-järjestelmän toimivuutta ja etsiä ratkaisuja eräisiin vanhassa järjestelmässä havaittuihin ongelmiin.

D.1.2 Eurofarm-järjestelmän siirtyminen UNIX-sovellusalustalle

Eurofarm-tietokannan siirto uuteen järjestelmään toteutettiin asteittain, jolloin kaikki (metatason) tiedot voitiin luoda pääkehyksen "vanhojen" tietojen siirtoa varten sekä käsitellä vuoden 2000 keruutiedot.

Ohjelmiston uuteen Eurofarm-järjestelmään kehitti ulkopuolinen yritys, joka käytti työssään markkinoilla olevia vakio-ohjelmistotyökaluja. Tiedot tallennetaan UNIX-serverillä toimiviin Oracle-tietokantoihin ja niihin pääsee Oraclen työkaluilla kehitetyllä ohjelmistolla varustetuista tietokoneista. UNIX ja Oracle ovat komissiossa ja komission ulkopuolella laajalti käytettyjä ohjelmistotyökaluja. Näiden työkalujen ansiosta Eurofarm-järjestelmä on nyt komission tietotekniikkapolitiikan mukainen, toisin kuin aiemmin, jolloin eri syistä käytössä oli useita hyvin erilaisia ohjelmistotyökaluja, joista osa oli joko vanhanaikaisia (Cobol, MVS) tai kapean markkinasektorin tuotteita, joilla ei ollut selvää tulevaisuutta (Acumen).

Erityishuomiota on kiinnitetty Eurofarm-järjestelmän hallinnoinnin helpottamiseen sekä siihen, että hallinnolliset tarpeet hoidettaisiin komission henkilöstöpolitiikan mukaisesti. Ohjelmiston kehitystyön on tehnyt ulkopuolinen yritys, mutta maatilojen rakennetta koskevien tilastotietojen käsittelyn pystyy hoitamaan muu kuin tietotekniikka-alan henkilöstö, jos sillä on tarvittavat tiedot sovelluslogiikasta. Siksi ja vastaavien henkilöstöpäätösten ansiosta tietojenkäsittelyn on voinut antaa kokonaisuudessaan Eurostatin virkamiesten tehtäväksi ilman, että ulkopuoliseen henkilöstöön on tarvinnut turvautua.

Vuoden 2002 keväästä lähtien vuonna 2000 toteutetusta keruusta saadut tilapäiset taulukot on luotu uudella järjestelmällä vastaamaan käyttäjien vaatimuksia, ja vuoden 2002 lokakuusta lähtien uudella järjestelmällä luodut taulukot on vähitellen julkaistu Newcronoksessa.

Uuden Eurofarm-järjestelmän kehitystyön kokonaiskustannukset olivat 900 000 euroa, josta osa rahoitettiin komission tietotekniikkabudjetista ja loput maatilojen rakennetutkimukseen varatusta budjetista.

D.1.3 Eurofarm-tietokannan uusi rakenne

Maatilojen rakennetutkimuksessa käsiteltävät tiedot on tehtävän mukaan jaettu kolmeen tietokantaan.

- "metatietokanta"

Tietokantaan tallennetaan "metatietoa", jota tarvitaan Eurofarm-tiedon käsittelyssä (tutkimustiedostojen määrittelystä toimitetun tiedon validointiin sekä tilastollisten taulukoiden määrittelyssä tarvittavien parametrien valintaan).

Tähän tietokantaan tallennetut tiedot (kuten keruussa käytettyjen ominaisuuksien luettelo, typologiasäännöt jne.) kattavat kaikki rakennetutkimukset vuoden 1989/1990 kokonaistutkimuksesta lähtien.

"Metatietokannan" kehittämiseen päädyttiin, jotta aiemmin eri tiedoistoihin jaetut parametrit saataisiin keskitettyä yhteen yhteiseen arkistoon, josta ne olisivat helposti saatavilla, ja jotta Eurofarm-tiedon käsittely olisi loppukäyttäjille avointa. Tällä pyritään myös helpottamaan tulevaa laajentumista (ehdokasmaiden ja EFTA-valtioiden maatilojen rakennetutkimusten suorittamista varten).

- "yksikkötietokannat"

Tietokanta tarjoaa yhdenmukaisen kuvan eri maiden eri tutkimuksista saadusta keruutiedosta.

Erityistä huomiota on kiinnitetty siihen, että kaikkia eri vuosia ja eri maita koskevia tietojenkäsittelyohjelmia on pyritty kehittämään yhdenmukaisesti. Eri vuosilta oleviin tutkimuksiin liittyviä eroavuuksia (esim. erilaiset ominaisuusluettelot) käsitellään metatietokannan kautta eikä niitä ole vanhan järjestelmän tapaan piilotettu ohjelmiin.

Tällä hetkellä tietokanta sisältää yhteensä 15 439 476 tietuetta.

- "taulukkotietokanta"

Tietokanta sisältää aggregoituja taulukoita, jotka on laadittu "yksikkötietokantojen" sisältämien yksikkötietojen perusteella käyttäen "metatietokantaan" tallennettuja taulukkomääritelmiä.

Sen varmistamiseksi, että käsittelyvaatimukset ovat tarvittavien luottamuksellisuutta koskevien rajoitusten mukaisia, tietokanta on jaettu luottamukselliseen osaa, joka sisältää käsittelemättömät taulukot sekä "julkiseen" osaan, joka sisältää käsitellyt (suodatetut) taulukot. Viimeksi mainittu osa laaditaan ottamalla luottamuksellisuuteen liittyvät vaatimukset huomioon siten, ettei yksittäisiin yksiköihin liittyviä tietoja pääse julkisuuteen.

Taulukoiden generointi perustuu nykyisin ainoastaan yhteen taulukkogeneraattoriin, joka käyttää metatietokantaan tallennettuja muuttuja- ja kokomääritelmiä. Tätä pidetään tärkeimpänä parannuksena aikaisempaan järjestelmään, jossa eri taulukkoryhmiä varten oli kehitetty omat ohjelmat. Tämän uuden toiminnon avulla voidaan joustavasti vastata uusiin taulukkotarpeisiin ilman uusien ohjelmien luomista.

Taulukkotietokanta on kaiken taulukkotiedon "keskusvarasto". Kaikki vastauksena tilapäisiin kyselyihin toimitettavat taulukkotiedot sekä Eurostatin yleiseen tiedotustietokantaan kopioitavien sekä paperijulkaisuihin toimitettavien taulukoiden tiedot otetaan tästä tietokannasta.

D.2 Kehityssuunnitelmat vuosiksi 2003-2004

Eurostatilla on parhaillaan suunnitelmissa kolme hanketta, joilla pyritään parantamaan tähän mennessä kehitetyn järjestelmän toimivuutta sekä maatilojen rakennetta koskevien tutkimustietojen saatavutta käyttäjien kannalta:

(1) Tietojen toimittajille (jäsenvaltiot, ehdokasmaat, EFTA-valtiot) tarjotaan pääsy keskitettyyn validointijärjestelmään:

Validointiprosessi ensimmäisen tietokokonaisuuden toimittamisesta lopullisen version hyväksymiseen kestää usein useita kuukausia. Prosessin nopeuttamiseksi ja validoitujen rakennetietojen saamiseksi aikaisemmin käyttöön komission tietotekniikkakeskukseen on tarkoitus luoda järjestelmä, jota myös tietojen toimittajat voivat käyttää. Järjestelmä antaisi tietojen toimittajille mahdollisuuden validoida tiedot itse odottamatta Eurostatin vastausta.

(2) Taulukkogeneraattoriin pääsyä ja sen suoritusta helpotetaan

Vaikka uudella taulukkogeneraattorilla on tärkeimmät tarvittavat toiminnot, sitä pyritään kuitenkin kehittämään edelleen, jotta tilastollisten taulukoiden luontitoiminto saataisiin laajempaan käyttöön. Nykyinen versio edellyttää ohjelma-asennuksia ja suoraa yhteyttä Eurostatin verkkoon. Suunnitteilla on järjestelmä, joka mahdollistaisi taulukoiden luonnin vakiointernetyhteydellä Eurofarm-(ala)järjestelmään. Sen avulla asianomaiset Eurostatin tilojen ulkopuolella työskentelevät käyttäjät, erityisesti kansalliset tilastolaitokset, pystyisivät luomaan analysointitarpeitaan vastaavia omia taulukoita. Hankkeen yhteydessä viiimeisimmässä Oracle-ohjelmistossa käyttöön otettuja ominaisuuksia käytetään järjestelmän kokonaistehokkuuden parantamiseen.

(3) Pääsy anonyymeihin yksikkötietoihin

Eurofarm-järjestelmä tuottaa maatilojen rakennetietoihin perustuvia yhdistelmätaulukoita. Kaikissa tapauksissa ne eivät ole paras mahdollinen tapa tilastotietojen esittämiseen. Monimuuttuja-analyysiin perustuviin tutkimuksiin tarvitaan toisentyyppistä tietoa (esim. tietoa tiettyjen ominaisuuksien jakautumisesta tai eri ominaisuuksien vastaavuuksista).

Eurostat tutkii parhaillaan anonyymien yksikkötietojen levittämiseen liittyviä näkökohtia. Olisi tutkittava, millä eri menetelmillä luottamuksellista yksikkötietoa voidaan muuntaa sellaiseksi yksikkötiedoksi, jota voidaan levittää edelleen siten, että tietojen käyttäjät voisivat tehdä niistä joustavasti tilastoja muussa kuin taulukkomuodossa.

LIITE

Maatilojen rakennetutkimus 2000 - Tietojen toimittamis- ja validointipäivämäärät

>TAULUKON PAIKKA>

Kokonaisviive oli keskimäärin 253 päivää, josta 70 päivää Eurostatissa ja 183 päivää jäsenvaltioissa.