C 80/158 FI 30.3.2004 Euroopan unionin virallinen lehti
Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kansalaisyhteiskunnan rooli unionin
uudessa Länsi-Balkanin strategiassa”
(2004/C 80/36)
Osana Italian EU-puheenjohtajuuskaudella toteutettavia toimia Italian pysyvä EU-edustaja pyysi 8. huhti-
kuuta 2003 päivätyllä kirjeellä Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa laatimaan valmistelevan lausunnonaiheesta ”Kansalaisyhteiskunnan rooli unionin uudessa Länsi-Balkanin strategiassa”.
Asian valmistelusta vastannut ”ulkosuhteet”-erityisjaosto antoi lausuntonsa 21. marraskuuta 2003.
Esittelijä oli Roberto Confalonieri.
Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 10. ja 11. joulukuuta 2003 pitämässään 404. täysistunnossa
(joulukuun 10. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 110 ääntä puolestayhden pidättyessä äänestämästä.
1. Taustaa
1.1. Tämän asiakirjan taustalla ovat puheenjohtajavaltio
Italialle tehdyt valmistelevia lausuntoja koskevat esitykset jaerityisesti valmisteleva lausunto kansalaisyhteiskunnan roolista
unionin uudessa Länsi-Balkanin strategiassa. Tavoitteena on
määritellä, miten kansalaisyhteiskunta voi edistää Thessaloni-kin toimintasuunnitelman toteuttamista sekä alueen maiden
että Euroopan unionin kannalta (
1).
1.2. Näissä pohdinnoissa viitataan komission 21. touko-
kuuta 2003 antamaan tiedonantoon ”Länsi-Balkan ja Euroo-pan yhdentyminen” (
2) ja korostetaan ETSK:n toimien jatku-
vuutta kansalaisyhteiskuntaa edustavien järjestöjen ja valtiosta
riippumattomien järjestöjen perustamisen ja organisoinnintukemiseksi, sillä kyseiset tahot ovat avainasemassa kun de-mokratiaa kehitetään alueellisella, kansallisella ja Euroopan
tasolla (
3).
2. Johdanto
2.1. Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan tehtävänä Länsi-
Balkanin uudessa strategiassa on varmistaa, että viiden maan
(1) Länsi-Balkanin maat ovat Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Kroatia,
entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia sekä Serbia ja Montene-gro. Länsi-Balkaniin kuuluu myös Kosovon alue.
(
2) Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille,
KOM(2003) 285 lopullinen.
(3) Keski- ja Kaakkois-Eurooppa: ks. ETSK:n lausunto ”Laajentumisen
taloudelliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset ehdokasvaltioissa”,EUVL C 85, 8.4.2003, s. 65 sekä ETSK:n lausunto ”Kaakkois-Euroopan kansalaisyhteiskuntaa edustavien organisaatioiden kan-nustaminen toimintaan – Tähänastisia kokemuksia ja tulevia
haasteita”, EUVL C 208, 3.9.2003, s. 82.koheesioprosessissa ja täydellisessä ja jäsentyneessä integraa-
tiossa EU:hun toteutuvat Balkanin alueelle ja koko Euroopalle
tärkeät ja konkreettiset sosiaalisen kehityksen tavoitteet (4).
2.2. Thessalonikin toimintasuunnitelmassa (5) esitetään tär-
keimmät alat, joilla hallitusten tulee toteuttaa toimenpiteitä:
demokraattisten instituutioiden kehityksen tukeminen, talous-kehitys, järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjuminen
sekä alueellinen yhdentyminen ja poliittinen yhteistyö alueen
sisällä ja EU:n kanssa.
2.3. Ehdotuksessa, jonka Euroopan komissio esitti Thessa-
lonikin huippukokouksessa (
6) ja joka ratifioitiin samassa yh-
teydessä, hahmotellaan strategia vakautus- ja assosiaatiopro-
sessin ( Stabilisation and association process – SAP) vahvistamiseksi
ja liittymistä edeltävien sopimusten tekemiseksi Balkanin mai-den kanssa turvautumalla mekanismeihin, jotka ovat osoittau-tuneet tehokkaiksi muiden ehdokasmaiden kohdalla. Thessalo-
nikin poliittisena uudistuksena on se, että yhteistyöohjelmaa
täydennetään Eurooppaan integroitumista edistävillä kumppa-nuuksilla (
7).
(4) Sosiaalinen kehitys Kööpenhaminan julistuksessa, ks. sitoumukset
1–4. C. Turi, Comunità internazionale e sviluppo sociale: tendenze
recenti , julkaisussa La Comunità internazione , SIOI:n neljännesvuosi-
julkaisu, vol. LVI, n. 1, 2001, s. 53–74, Editoriale scientifica,Napoli, 2001.
(
5) Länsi-Balkania koskeva Thessalonikin toimintasuunnitelma: kohti
yhdentyvää Eurooppaa. Yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvos-to, 16. kesäkuuta 2003.
(
6) Thessalonikissa pidetyn EU:n ja Länsi-Balkanin huippukokouksen
julkilausuma, ulkosuhteiden pääosasto, 21. kesäkuuta 2003.
(7) Balkanin maille suunnatussa tukipolitiikassa keskitytään koheesio-
tavoitteisiin eikä ainoastaan jälleenrakennusstrategiaan, kutenpuheenjohtajavaltio Kreikan tammikuussa 2003 julkaisemassaasiakirjassa Working Document: Greek Presidency Priorities for the
Western Balkans todetaan.
30.3.2004 FI C 80/159 Euroopan unionin virallinen lehti
2.4. EU:n ja Länsi-Balkanin uusissa suhteissa ja yhteistyö-
puitteissa järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan rooli liittyy
seuraaviin tehtäviin:
– lakien ja instituutioiden uudistaminen siten, että niissä
otetaan huomioon osallistava demokratia, sosiaalinen
vuoropuhelu, kansalaisvuoropuhelu ja hallinnon paranta-minen
– terveen ja innovatiivisen sosioekonomisen tilanteen ja
tuotantoympäristön luominen ja vakauttaminen
– uusien sosiokulturaalisten näkymien luominen, jotta voi-
daan edistää ja vahvistaa laillisuutta, rinnakkaiseloa, kult-
tuurien välistä vuoropuhelua ja poliittista pluralismia
sekä tehdä Euroopan unioni entistä tutummaksi myösBalkanin alueella.
2.5. Thessalonikin toimintasuunnitelmasta näkyy, mitä Eu-
roopan unioni on oppinut Keski- ja Itä-Euroopan maiden (KIE-maat) kanssa saaduista kokemuksista ja miten EU aikoo
hyödyntää näitä tärkeitä oppeja. Demokraattisten järjestelmien
ja markkinatalouden toteuttamisessa voidaan edetä pitkälle,mutta demokraattinen hallintomuoto ei itsessään varmistademokratiaa. Tätä varten tarvitaan instituutioiden sekä virallis-
ten ja epävirallisten prosessien monipuolinen verkosto. Tässä
lausunnossa tarkasteltavien maiden monet demokraattiset ins-tituutiot ovat vielä kehittymättömiä ja niissä on havaittavissa
suuntauksia, joita voidaan pitää demokratian vastaisina. Esi-
merkkinä voidaan mainita tietojen ja päätösprosessien keskittä-minen. Kaikki tämä lisää yhteistyön merkitystä, jotta voitaisiin
rakentaa demokratiaa, lisätä tietoisuutta sosiaalisista ongelmis-
ta ja toteuttaa sosioekonomisia aloitteita paikallisyhteisöissä (
1).
2.6. Tällä toteamuksella ei ole tarkoitus kiinnittää huomiota
ainoastaan ongelmiin ja riskeihin, jotka voivat johtaa pessimis-miin ja tappiomielialaan, vaan ennemminkin tuoda kriittisesti
esille olemassa olevat mahdollisuudet ja vahvuudet, joita
voidaan hyödyntää järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan roo-lin vahvistamiseksi Länsi-Balkanin alueella.
2.7. ETSK on saanut käyttöönsä vertailevan katsauksen
Kaakkois-Euroopan maiden sosiaalisen vuoropuhelun mahdol-
lisuuksista, rajoituksista ja näkymistä. Nämä vertailutiedot
ovat peräisin Phare-hankkeesta ”Sosiaalisen vuoropuhelunkulttuurin ja toteutuksen edistäminen sekä kansalaisyhteiskun-
nan ja sen verkkojen osallistuminen Kaakkois-Euroopassa”
vuosina 2002 ja 2003 saaduista tuloksista. Hankkeen käynnis-täjänä oli Euroopan koulutussäätiö (ETF). Kokemus osoittaa
(1)La realtà della cooperazione, 1997/1998. L’aiuto allo sviluppo nel
rapporto annuale delle ONG internazionali . Osio Assistenza occidentale
ai Paesi ex comunisti in Europa centrale ed orientale , s. 212-220.
Movimondo – Mani Tese, Rosemberg & Sellier, Torino, 1998.ennen kaikkea sen, miten suorat yhteydet ja molemminpuoli-
nen tuntemus muodostavat välttämättömän perustan realistis-
ten ja osapuolten todellisiin tarpeisiin vastaavien toimintastra-
tegioiden määrittelylle (2).
2.8. Kaakkois-Euroopan tilanteen taustalla on kuitenkin
EU:n kannalta kaksi ratkaisevan tärkeää kysymystä: miten
määritellään hyvinvointivaltion ja hallintotavan rakentamiseksi
tarvittava yksiselitteinen viitepohja Euroopan maiden yhteistenarvojen pohjalta ja miten voidaan edistää ja vahvistaa Euroo-
passa vakiintuneita periaatteita ja arvoja, kun vastassa ovat
laajentumisen haasteet ja riskit, joita globalisaatio aiheuttaatalous- ja tuotantojärjestelmille sekä työmarkkinoille ja siten
myös elintasolle unionimaissa, ehdokasvaltioissa ja Euroopan
lähialueilla (
3).
2.9. Tässä asiakirjassa käsitellään aluksi järjestäytyneen kan-
salaisyhteiskunnan roolin kolmea yleistä näkökohtaa, jotka
ovat kansalaisyhteiskunnan poliittis-institutionaalinen merki-
tys, taloudellinen merkitys ja kulttuurinen merkitys kaikkieneri osapuolten kannalta. Samalla esitellään Länsi-Balkanin
maiden järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan joitain ominais-
piirteitä. Seuraavaksi asiakirjassa käsitellään Thessalonikin toi-mintasuunnitelmaa kansalaisyhteiskunnan roolin kannalta. Lo-
puksi esitetään mahdollisia näkymiä järjestäytyneen kansalais-
yhteiskunnan vahvistamiseksi alueellisella, kansallisella ja eu-rooppalaisella tasolla.
3. Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan roolin yleiset
näkökohdat
3.1. Monitahoisen ja heterogeenisen järjestäytyneen kansa-
laisyhteiskunnan rooli on nykytilanteessa tärkeä, kun otetaanhuomioon vakautus- ja assosiaatioprosessi ja Thessalonikin
uusi strategia, johon Länsi-Balkanin maat ja Euroopan unioni
ovat sitoutuneet.
3.2. Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan aktiivinen rooli
on ainoa keino saada kehitys-, koheesio- ja integraatio-ohjel-mista sellaisia, että niillä on merkitystä niiden varsinaiselle jalopulliselle kohderyhmälle eli kansalaisille, jotka haluavat nyt
ja jatkossakin kuulua Eurooppaan.
(2) D. Marinkovicin laatimat vertailevat tiedot ovat saatavilla Euroo-
pan koulutussäätiössä. Kaakkois-Euroopan työmarkkinaosapuoletratifioivat hankkeen päätteeksi laaditut päätelmät ja suositukset
Zagrebissa 3.–5. maaliskuuta 2003.
(
3) Kyseiset ongelmat ovat hyvin monimutkaisia myös EU:n oikeudel-
listen puitteiden kannalta. Yksi EU:n integraatioprosessin merkittä-vimmistä edistysaskeleista oli Euroopan unionin perusoikeuskir-jan hyväksyminen. Asiakirjan merkitys on sen tavoitteessa. Tavoit-teenahan on vahvistaa selkeästi ja yksiselitteisesti Euroopan kansa-laisten poliittiset oikeudet, kansalaisoikeudet sekä taloudelliset jasosiaaliset oikeudet. Kyseisen asiakirjan, Euroopan sosiaalisenperuskirjan ja Euroopan sosiaaliturvakoodin vertaileva analyysi:ks. S. Bertozzi, I diritti socioeconomici dei cittadini nell’Europa del
XXI secolo , julkaisussa La Comunità internazionale , vol. LVII, n. 2,
2002, SIOI:n neljännesvuosijulkaisu, Editoriale Scientifica, Napoli,
2003, s. 233–244.
C 80/160 FI 30.3.2004 Euroopan unionin virallinen lehti
3.3. Jotta kansainväliset ohjelmat olisivat kansalaisten kan-
nalta merkittäviä, hallitusten ja valtiollisten instituutioiden
sitoutumisen tulee olla kokonaisvaltaista, avointa ja tietoista.
Osallistavan demokratian sekä taloudellisen ja sosiaalisentoimintaympäristön kehittäminen on ennen kaikkea poliitti-nen eikä ainoastaan tekninen ongelma.
3.4. Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan aktiivisella roo-
lilla voi olla merkitystä
– sosiopoliittisesti ja institutionaalisesti, sillä järjestäytynyt
kansalaisyhteiskunta on välttämätön edellytys sosiaalisen
ja kansalaisvuoropuhelun sekä osallistavan demokratiankehittämiselle.
– sosioekonomisesti, sillä järjestäytynyt kansalaisyhteiskun-
ta on perustekijä talouskasvussa, joka on sopusoinnussa
paikallisyhteisöjen inhimillisen kehityksen kanssa.
– sosiokulttuurisesti, sillä järjestäytynyt kansalaisyhteiskun-
ta edistää ja synnyttää uusia kulttuuri- ja toimintanäky-
miä, jotka ovat avoimia pluralismille kaikissa sosiaalisissa
ilmenemismuodoissa ja jotka noudattavat Euroopanunionin ja kansainvälisen yhteistyön periaatteita. Näitä
ovat kansalaisvuoropuhelu, ihmisoikeuksien ja perusva-
pauksien kunnioittaminen, pyrkimys rauhaan ja demok-ratian parantamiseen sekä kestävä kehitys.
3.5. Kansalaisyhteiskunta ottaa kantaa kaikkiin näihin yleis-
iin näkökohtiin. Sitä voidaankin pitää erilaisten tekijöiden
monitahoisena kokonaisuutena. Järjestäytynyt kansalaisyhteis-kunta tulee nähdä seuraavien osatekijöiden heterogeenisenäyhdistelmänä (
1):
– työntekijä- ja työnantajajärjestöt
– muita talous- ja yhteiskuntaelämän etupiirejä edustavat
järjestöt, kuten ammattialajärjestöt, yrittäjäjärjestöt, teolli-suuden järjestöt, ammattijärjestöt, kolmannen sektorin
järjestöt
– valtiosta riippumattomat järjestöt, jotka kokoavat yhteen
samasta asiasta kiinnostuneet ajamaan yhteistä etua, esim.ympäristöjärjestöt, hyväntekeväisyys- ja avustusjärjestöt,
kuluttajajärjestöt, ihmisoikeusjärjestöt, kulttuurijärjestöt,
koulutusjärjestöt
– ns. ruohonjuuritason järjestöt, kuten nais- ja miesjärjestöt,
nuorisojärjestöt, perhejärjestöt, vanhusjärjestöt sekä kaik-
ki organisaatiot, joiden kautta kansalaiset voivat osallistua
yhteisön elämään
– uskonnolliset järjestöt.
(1) Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kriteerit, joita ETSK suo-
sittaa toimivaltaisille viranomaisille, mainitaan tiivistetysti komi-tean lausunnossa (EUVL C 208, 3.9.2003, s. 82). Tässä valmistele-vassa lausunnossa käytetyt määritelmät vastaavat UNDP:n ja ETF:n
hyväksymiä määritelmiä.3.6. Järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta on käytännössä
kaikki se, mikä jää yksilön ja valtion väliin. Kansalaisyhteiskun-
nan osapuolten sosiaalinen ja kulttuurinen identiteetti on
sidoksissa sen toimintaan, mutta tämä ei tarkoita todellistentehtävien ja toimivaltuuksien yksinkertaistamista.
3.7. Laaja näkemys sosiaalisesta vuoropuhelusta voi sisältää
myös kaikki nämä osatekijät, jolloin päästään pluralistiseen jamonenväliseen sosiaaliseen vuoropuheluun. Todellisuudessa
sosiaalinen vuoropuhelu rajoittuu tässä lausunnossa käsiteltä-
vissä maissa kuitenkin hallintoviranomaisten ja työelämääedustavien järjestöjen eli ammatti- ja työnantajajärjestöjen
väliseen vuoropuheluun, jota ei kylläkään aina tunnusteta.
3.8. Jo tällä sosiaalisen vuoropuhelun ja kolmikantakuule-
misen tasolla ongelmana on työmarkkinaosapuolten ja talous-
elämän etupiirien todellinen riippumattomuus hallituksesta ja
valtion hallintokoneistosta sekä taloudellisista eduista, jotkaeivät kuulu sosiaalisen vuoropuhelun piiriin.
3.9. Länsi-Balkanin viidessä muuten keskenään hyvin erilai-
sessa maassa ammattijärjestöillä on vakiintuneet perinteetsosiaalisessa vuoropuhelussa ennen kaikkea – muttei yksin-
omaan – hallintoviranomaisten kanssa ja suurissa valtionyri-
tyksissä. Työnantajajärjestöt ovat puolestaan aivan uusia toimi-joita sosioekonomisissa yhteyksissä, ja ne ovat yhteydessä
pääasiassa pieniin ja keskisuuriin yrityksiin. Siellä, missä
kauppa- ja teollisuuskamarit toimivat, ne hoitavat lähinnätyönantajajärjestöjen tehtäviä. Ne käsittelevät kuitenkin pääa-siassa oikeudellisia ja institutionaalisia kysymyksiä, jotka liitty-
vät todelliseen riippumattomuuteen, autonomiaan ja intressien
edustamiseen (
2). Länsi-Balkanin talous- ja sosiaalineuvostot
ovat myös uusi asia. Niitä on perustettu vakaussopimuksen
sekä vakautus- ja assosiaatioprosessin tuloksena ja ILOn ohjei-
den mukaisesti (3).
3.10. Kun kyseessä ovat järjestäytyneen kansalaisyhteiskun-
nan muut kuin työelämää ja työmarkkinasuhteita edustavatosapuolet, tilanne Länsi-Balkanilla on jokseenkin monimutkai-
nen ja vaikeasti analysoitava. Todellisuudessa kansalaisyhteis-
kunnalla on monipuolinen rakenne, joka on tulosta kymmenenvuoden aikana toteutetusta kansainvälisestä yhteistyöstä ihmis-
oikeuksien alalla ja sosiaalisesti heikossa asemassa olevien
hyväksi, mutta samalla myös kansalaisyhteiskunnalle ja paikal-lisyhteisöille suunnatuista teknisistä tukitoimista (moninaisia
toimia valmiuksien parantamiseksi, vaikutusmahdollisuuksien
ja avoimuuden lisäämiseksi, vastuuvelvollisuuden vahvistami-seksi, kestävän kehityksen edistämiseksi jne.).
(2) D. Marinkovic, Social dialogue in Southeast European countries ,
teoksessa Collection/texbook for Trade Union education , Dragan
Djuricin online-julkaisu, kesäkuu 2003, s. 15-18.
(3) Sosiaalisen vuoropuhelun vertaileva analyysi eri maissa, ks. ETF:n
julkaisema asiakirja, Belgrad, heinäkuu 2002.
30.3.2004 FI C 80/161 Euroopan unionin virallinen lehti
3.11. Tämä kansalaisyhteiskunnan todellisuus vastaa suu-
ressa määrin paikallistasolla toimivia valtiosta riippumattomia
järjestöjä. On kuitenkin todettava, ettei näitä riippumattomia
järjestöjä voida pitää tuloksena alueella tapahtuvasta sosiaali-sesta liikehdinnästä eivätkä ne toimi paikallisella tasolla paikal-listen tarpeiden selvittämiseksi ja vastausten löytämiseksi itse-
näisesti näihin tarpeisiin. Monet valtiosta riippumattomat
järjestöt tarjoavat sosiaalipalveluita, mutta ovat suurelta osinriippuvaisia suurista kansainvälisistä tukijoista (kansainväliset
rahoituslaitokset, Yhdistyneiden Kansakuntien erillisvirastot ja
suuret kansainväliset valtiosta riippumattomat järjestöt) jasaattavat synnyttää keskinäistä kilpailua sosiaalialan yksityisillä
markkinoilla. Käytännössä kyse on lähes itseriittoisesta palve-
luiden tuottamisjärjestelmästä (
1).
3.12. Paikallisyhteisöjen todellisena haasteena onkin onnis-
tua siirtämään eri alueilla toimivien valtiosta riippumattomienjärjestöjen toimivaltaa ja palvelukapasiteettia autonomisille
yhteiskunnallisille instituutioille ja järjestöille ja edistää ja
vahvistaa näin omaa riippumatonta järjestäytynyttä kansalais-yhteiskuntaa.
3.13. Länsi-Balkanin järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan
nykytilaa määriteltäessä on otettava huomioon niille yhteinen
siirtymäprosessi. Kyseessä ei ole ainoastaan kommunistiajan
jälkeinen, vaan myös sodanjälkeinen siirtymäprosessi, jossaluodaan kokonaan uutta ja rakennetaan uudelleen sitä, minkä
sota, viha ja rikollisuus tuhosi väkivaltaisesti.
3.14. Järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta on paras esimerk-
ki kaikesta tästä. Alueen viiteen maahan on saatava valtiosta
riippumaton ja autonominen kansalaisyhteiskunta, ja niissä on
korjattava totalitarismin aikana vallinnut poliittisten, taloudel-listen ja sosiaalisten oikeuksien ja ihmisoikeuksien puute.Samaan aikaan talouden siirtymäprosessi tuo mukanaan sosi-
aalisia kustannuksia, ja vapautuminen kansallisesta etnosentri-
syydestä ja etnisistä ryhmistä on vasta aluillaan sosiaalisessarakenteessa ja paikallisyhteisöjen jokapäiväisessä elämässä.
3.15. Yhteenvetona voidaan todeta, että Länsi-Balkanin
järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan tilanteeseen ja sen roo-lin vahvistamiseen alueen poliittisen ja sosiaalisen demokratianedistämiseksi vaikuttaa tällä hetkellä neljä synergistä tekijää:
– työmarkkinaosapuolten ja talouselämän etupiirien oma-
ehtoinen uudistumiskyky ja aseman vahvistaminen niiden
uudistusten yhteydessä, joihin maat ovat ryhtyneet siirty-mävaiheessa
(1) Ajantasaista tietoa aiheesta: ks. Osservatorio sui Balcani -sivujen
otsake ”Società civile”. Kyseessä ovat riippumattomat tiedotussi-vut. Ks. erityisesti Claudio Bazzocchin artikkeli Il ruolo di ONG e
società civile nell’integrazione europea , tammikuu 2002.– kehitys, joka johtuu maiden tiiviistä yhteyksistä EU:n
politiikkoihin (mukaan luettuna ILOn ja talous- ja sosiaa-
lineuvostojen antamat suositukset)
– suuntaukset, jotka ovat lähtöisin konkreettisista koke-
muksista kansainvälisen yhteistyön alalla sekä kansalais-yhteiskunnan kaikkien muiden osapuolten kuin talous- ja
yhteiskuntaelämän etupiirien omaehtoisesta uudistumis-
kyvystä ja aseman vahvistamisesta
– hallitusten ja valtion instituutioiden kyky reagoida kaik-
kiin näihin eri vaatimuksiin sekä niiden kyky toteuttaa
konkreettisesti institutionaalisia, taloudellisia ja sosiaalisia
uudistuksia, joiden avulla voidaan ratkaista ongelmattehokkaasti ja jotka vastaavat paikallisyhteisöjen odo-
tuksia.
4. Järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta, demokratia, ins-
titutionaalinen kehitys
4.1. Sosiaalipolitiikan ohjausjärjestelmällä ( social governance )
voidaan tarkoittaa sellaisten menettelyiden kokonaisuutta, joi-
den avulla kansalaisyhteiskunta osallistuu maan tärkeimpiinpäätösprosesseihin (
2).
4.2. Sosiaalinen osallistuminen poliittisiin päätöksenteko-
prosesseihin ja sen merkitys ja tehokkuus eivät riipu ainoastaandynaamisesta ja riittävän hyvin rakentuneesta järjestäytyneestä
kansalaisyhteiskunnasta, jonka tukena on toimivaltuuksia ja
toiminta-aloja ohjaileva lainsäädäntökehys, vaan myös seuraa-vista seikoista:
– paikallistasolla vaikuttavan hallinnon ja politiikan hajaut-
tamisen taso
– rauha tai ennemminkin konfliktien puuttuminen– se, että hallitukset ja muut kansainväliseen kumppanuu-
teen osallistuvat osapuolet (esim. yhteistyöohjelmien yh-
teydessä ulkomaiset tai paikalliset valtiosta riippumatto-
mat järjestöt, jotka toimivat kansainvälisten organisaatioi-den tai virastojen toimeksiannosta) kunnioittavat ihmisoi-
keuksia ja perusvapauksia.
4.3. Edellä esitetty tiivistelmä johtaa meidät eri tahojen
esille tuomiin kahteen kriittiseen arvioon sosiaalisen vuoropu-helun ja osallistumisen nykytilasta Länsi-Balkanin maissa sekä
niiden strategisista parannusmahdollisuuksista yhteisön poli-
tiikkoihin liittymisen kannalta.
(2) Määritelmä löytyy mm. HDPC:n (Tiranassa toimiva YK:n kehitys-
järjestön UNDP:n Human development promotion center ) teoksesta
Human development report – Albania 2002. Challenges of Localgovernance and Regional development , osio 5, ”Democratic governance
framework” , s. A1.
C 80/162 FI 30.3.2004 Euroopan unionin virallinen lehti
4.4. Ensimmäinen kriittinen tekijä liittyy hallitusten ja
valtiollisten instituutioiden asenteeseen järjestäytynyttä kansa-
laisyhteiskuntaa ja sen osapuolia kohtaan. ”Tätä pidettiin
merkittävimpänä sosiaalista ja kansalaisvuoropuhelua haittaa-vana puutteena. Löytyi vain harvoja viranomaisia, jotka olivatvalmiita ottamaan kansalaisyhteiskunnan organisaatiot mu-
kaan kuulemismenettelyyn tai jotka totesivat tarpeen tehdä
niin. Tietyissä tapauksissa on välttämättä luotava selkeämpioikeudellinen perusta kansalaisyhteiskunnan organisaati-
oille.” (
1)
4.5. Länsi-Balkanin maiden hallitusten ja valtiollisten insti-
tuutioiden tulee päästä täysin eroon tästä asenteesta uuden,
EU:n ohjaileman tietoisuuden pohjalta. Järjestäytyneen kansa-
laisyhteiskunnan roolia demokraattisessa elämässä ei tulenähdä valtion instituutioiden ja hallinnon ideologisena vasta-
kohtana ja korvaajana, vaan sille tulee kehittää täydentävä ja
synerginen rooli, jota harjoitetaan eri osapuolten välistenyhteisten konsultaatioiden ja neuvotteluiden välityksellä yhteis-
ten etujen edustamisen sekä erityisten, alakohtaisten tai toimi-
alakohtaisten toimivaltuuksien ja yksilöiden ja sosiaalistenryhmien tarpeiden tuntemuksen pohjalta.
4.6. Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan autonomisuus
ja riippumattomuus valtioista ja valtiollisista elimistä on tärkeädemokratian periaate, mutta myös arvo, jota tulee tukea sekä
aineellisesti että aineettomasti. Järjestäytyneen kansalaisyhteis-
kunnan mahdollisuudet kasvuun ja täysimittaiseen kehitykseenovat yhteydessä pääasiassa talous-, vero- ja sosiaalipolitiikan
väliseen positiiviseen vuorovaikutukseen kaikilla hallinnon ja
toteuttamisen tasoilla sekä avoimeen poliittiseen keskusteluun.
4.7. Toinen kriittinen tekijä perustuu keskinäiseen epäluu-
loon työelämän ja työmarkkinasuhteiden pääasiallisten edusta-
jien välillä. Nämä tahot ovat nimenomaan Länsi-Balkaninnykyisen sosiaalisen vuoropuhelun toimijoita (
2).
4.8. Tämä kriittinen tekijä on tiiviissä yhteydessä yleisem-
pään ongelmaan, joka koskee yhden, yhtenäisen hyvinvointi-valtion mallin sekä sosiaalisen vuoropuhelun toteuttamisen
yksiselitteisten suuntausten ja normien puuttumista. Yleisen
mielipiteen ja yhteisten kokemusten mukaan tästä on selkeänäseurauksena, että on useita poliittisia tulkintoja ja toimintakäy-
täntöjä, joihin myös järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan eri
tahot turvautuvat.
4.9. Komitea on jo todennut, että olisi pikaisesti kiinnitettä-
vä huomiota näihin kysymyksiin sekä yhteisön suuntausten
koordinoinnin parantamisen kannalta että sellaisten sosiaali-järjestelmien toteuttamisen ja kehittämisen kannalta, joissanoudatetaan yksiselitteisiä periaatteita ja jotka vastaavat yksit-
täisten valtioiden todellisiin tarpeisiin (
3).
(1) ETSK:n lausunto, EUVL C 208, 3.9.2003, s. 82.
(2) D. Marinkovic, op. cit., s. 11–18.
(3) ETSK:n lausunto, EUVL C 85, 8.4.2003, s. 65.4.10. Tiedostamisen ja mielipiteenmuodostuksen kannalta
on yleisesti tärkeää jakaa sekä Länsi-Balkanin maissa että
Euroopan unionissa korkeatasoista tietoa ja puhua rehellisesti
ja tasapuolisesti siirtymän sosiaalisista kustannuksista.
4.11. Myös tältä osin avainasemassa on kansalaisyhteiskun-
ta ja erityisesti ne osapuolet, jotka puolustavat oikeutta tietoonja joilla on hyvät suhteet tiedotusvälineisiin.
5. Järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta, talouskasvu ja in-
himillinen kehitys
5.1. Viimeisimmän ja yleisesti tunnustetun määritelmän
mukaan kehitys on taloudellinen, sosiaalinen, kulttuurinen japoliittinen globaali prosessi, jonka tavoitteena on parantaa
jatkuvasti koko väestön ja kaikkien yksilöiden hyvinvointia
sellaisen aktiivisen ja vapaan osallistumisen pohjalta, joka onmerkittävää itse prosessin ja siitä seuraavien etujen tasapuoli-
sen jakautumisen kannalta (
4).
5.2. Kehitys inhimillisenä oikeutena on riippuvainen kansa-
laisyhteiskunnasta ja sosiaalisesta vuoropuhelusta ja perustuu
järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kokonaisvaltaiseen toi-mintaan. Järjestäytyneellä kansalaisyhteiskunnalla ei tässä tar-
koiteta vain työelämän ja työmarkkinasuhteiden osapuolia,
vaan myös kaikkia muita sen osatekijöitä. Järjestäytyneenkansalaisyhteiskunnan tärkeä merkitys kehityksen kannaltakäy ilmi YK:n kehitysohjelmassa (UNDP) esitetystä määritel-
mästä, jonka mukaan se tarkoittaa toimenpiteitä inhimillisen
kehityksen edistämiseksi yhteiskunnassa.
5.3. Talouskasvu on inhimillisen kehityksen tärkeä tekijä,
ja se voi muuttua inhimilliseksi kehitykseksi vain, jos yksityisettulot kehittyvät tasapuolisesti ja jos talouskasvu johtaa julkisiin
investointeihin, jotka kohdistuvat inhimilliseen kehitykseen,
kouluihin, terveyspalveluihin, peruspalveluihin ja sosiaalipal-veluihin. Inhimillinen kehitys on riippuvaista myös ”palkatto-
masta työstä”, jota miehet ja naiset tekevät perheissä tai
yhteisöissä muiden avustamiseksi tai harjoittamalla yhteistäetua ja yhteisiä arvoja edistävää toimintaa ympäristön sekä
kulttuuriperinnön suojelemiseksi (
5).
5.4. Järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta on aktiivinen koko-
naisuus. Se on merkki terveestä sosioekonomisesta ja poliitti-
sesta ympäristöstä, joka on otollinen innovaatiolle, muutoksel-le, yrittäjien luovuudelle ja kansainvälistymiselle. EU:n ja Länsi-
Balkanin välisissä kehitys-, koheesio- ja integraatio-ohjelmissa
tulee pyrkiä tähän tavoitteeseen.
(4) Kööpenhaminan julistuksessa ja erityisesti oikeudesta kehitykseen
annetun julistuksen johdannossa todetaan, että kehitysprosessinyksittäiset tekijät ovat jakamattomia ja riippumattomia. LisätietojaC. Turi, op. cit., s. 55.
(
5) UNDP, Il decimo rapporto sullo sviluppo umano. La Globalizzazione ,
Rosemberg e Sellier, 1999, s. 61.
30.3.2004 FI C 80/163 Euroopan unionin virallinen lehti
6. Järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta, kulttuuripluralis-
mi ja kansainvälinen yhteistyö
6.1. Balkanin maissa kymmenen viime vuoden aikana
tapahtunut suuri sosiokulturaalinen muutos ei tarkoita vain
siirtymistä markkinatalouteen ja pluralistisiin ja vapaisiin sosi-opoliittisiin järjestelmiin. Myös seuraavat tekijät ovat vaikutta-
neet syvästi Länsi-Balkanin väestöön:
– poliittisen ja sosiaalisen epävakauden vaara
– köyhyys– lakien ja perusoikeuksien rikkominen– häikäilemätön järjestäytynyt rikollisuus
– väestöjakautuman merkittävä epätasapaino, joka on seu-
rausta kokonaisten yhteisöjen dramaattisista pakkosiir-
roista konfliktien, hallitsemattoman kaupungistumisen jatyövoiman voimakkaan muuttoliikkeen takia
– ”etnisten” erojen kärjistyminen ja sellaisten historiallis-
kulttuuristen tosiasioiden manipulointi kuin eri kielet,
uskonnot ja perinteet, erilaiset arvot, kokemukset jaelämäntavat.
6.2. Viimeksi mainitun kohdan osalta kyseessä on mennei-
syyden ja nykyisyyden perintö, jota on vääristelty ja käytettyväärin poliittisiin ja materiaalisiin tarkoitusperiin konfliktien,
sorron, laajan väkivallan sekä kansalaisten yhteiselon ja kult-
tuurisen monimuotoisuuden kieltämisen kautta. Investoinnit –resurssit ja asiantuntemus – näin aiheutuneiden vahinkojen
korjaamiseksi eivät saa olla pienempiä kuin Länsi-Balkanin
kehitykseen sekä talouden ja instituutioiden vapauttamiseentarkoitetut investoinnit.
6.3. Kehitystä on tapahtunut, vaikka eri alueiden välillä
onkin suuria eroja paikallisten instituutioiden vakaudessa jatalouskasvussa. Balkanin alueen koko väestön hyväksi on
kuitenkin vielä tehtävä paljon, jotta erilaisia kulttuurisia arvoja
ja paikallisia perinteitä kunnioitettaisiin ja jotta koko alueellevoitaisiin taata demokratia ja oikeusvaltion periaate. On selvää,että yksi yksittäinen poikkeus vaarantaa koko alueen tasa-
painon.
6.4. Nämä muutokset ovat muihin verrattuna vielä vahvem-
min sellaisia, joita ei voida sanella ylhäältä käsin, vaan joidentulee itää väestön keskuudessa, yhteisön jokapäiväisen elämänpohjalta. Koko Balkanin alueella onkin nyt vallalla ajatus
uudesta kansalaisyhteiskunnasta, joka perustuu ihmisoikeuk-
sien ja perusvapauksien edistämiseen ja puolustamiseen sekäkykyyn antaa uutta pontta kansalaisvuoropuhelulle ja yhteis-kunnalliselle osallistumiselle paikallisten ongelmien ratkaise-
miseksi etnisestä taustasta riippumatta. Ajatus on esillä useiden
sellaisten valtiosta riippumattomien, kansainvälisten, solidaari-
suuteen perustuvien, ei-kirkollisten ja uskonnollisten vapaaeh-toisjärjestöjen aloitteissa, jotka toimivat paikallisyhteisöjen japaikallisten instituutioiden hyväksi ja erityisesti epäedullisessa
asemassa olevien väestöryhmien, kuten alaikäisten ja naisten,
oikeuksien edistämiseksi.
6.5. Näiden järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osapuo-
lien kokemuksia, tietoja, toimintakykyä ja välitystehtäviä kult-tuurin alalla ei tule hyödyntää ainoastaan erityistilanteissa ja
yksittäistapauksissa, vaan ne tulee institutionaalistaa ja niitä
tulee hyödyntää paikallisyhteisöjen sosiaalisessa ja demokraat-tisessa elämässä. Korostettakoon jälleen kerran, että asianmu-kaisilla poliittisen hajauttamisen prosesseilla (
1) on tärkeä mer-
kitys demokratian harjoittamiselle ruohonjuuritasolla.
7. Kansainvälisestä yhteistyöstä saatujen kokemusten
hyödyntäminen kansalaisyhteiskunnan ja paikallisyh-
teisöjen hyväksi
7.1. Thessalonikin toimintasuunnitelmassa puututaan erää-
seen keskeiseen kysymykseen eli kansainvälisen avun, paikallis-ten resurssien ja kulttuuristen lähestymistapojen väliseen yh-
teyteen.
7.2. Länsi-Balkanilla on luotava uudelleen myönteiset suh-
teet kansalaisten ja julkisen hallinnon, yksilöiden ja yhteisöjen
sekä kansalaisten ja alueen välille, jotta päästäisiin eroon
humanitaarisen avun liiallisesta merkityksestä sekä vastuutto-masta jättäytymisestä odottamaan ulkomaisia investointeja.
7.3. Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan rooli on keskei-
sessä asemassa tämän tärkeän kysymyksen yhteydessä.
7.4. Järjestäytyneellä kansalaisyhteiskunnalla on heikkouk-
sia ja puutteita, joita esiteltiin kohdassa 3, mutta sillä onmyös vahvuuksia ja mahdollisuuksia, jotka ovat syntyneet
kymmenen vuoden aikana tehdystä kansainvälisestä yhteis-
työstä Länsi-Balkanin kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja pai-kallisyhteisöjen hyväksi (
2).
(1) Tässä viitataan alueelliseen hallintoon ja paikallishallintoon.
(2) Lisätietoja: Guida ai paesi dell’Europa centrale orientale e balcanica.
Annuario politico-economico , CeSPI, Il Mulino, Bologna; Claudio
Bazzocchin artikkeli Il ruolo di ONG e società civile nell’integrazione
europea , http://auth.unimondo.org, 7.2.2002.
C 80/164 FI 30.3.2004 Euroopan unionin virallinen lehti
7.5. Tiivistäen voidaan todeta, että tämä tarkoittaa asiantun-
temusta ja hyviä käytänteitä demokratisaatioprosessin vahvis-
tamisessa alhaalta ylöspäin, käytettävissä oleviin paikallisiin
resursseihin perustuvassa talouden kehittämisessä, ulkoistenresurssien yhteisessä käytössä sekä monipuolisen sosiaalisen jainhimillisen pääoman kehittämisessä.
7.6. Mielenkiintoisen esimerkin tarjoavat Kaakkois-Euroo-
pan paikallisdemokratiatoimistot (LDA, Local Democracy Agen-
cy) ja niiden toimintamalli paikallisyhteisöjen demokraattisen
elämän vahvistamiseksi.
7.7. Paikallisdemokratiatoimistoja on tällä hetkellä 11. Ne
ovat osa organisaatiota, joka perustettiin Strasbourgissa vuon-
na 1993 Euroopan neuvoston ja erityisesti Euroopan alue-
ja paikallishallintoasiain kongressin suostumuksella. Kaikkipaikallisdemokratiatoimistot toimivat verkostona vakautta-
misprosessin ja alueellisen kehityksen vahvistamiseksi vakaus-
sopimuksen yhteydessä. Ne edistävät hajautetun yhteistyönohjelmia luomalla kumppanuuksia eurooppalaisten ja Balka-
nin alueen paikallisviranomaisten välille sekä valtiosta riippu-
mattomien järjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan muiden järjes-töjen välille (
1).
7.8. Edellä mainitussa esimerkissä on kyse hajautetusta
yhteistyöstä. Ei ole tietenkään mahdollista esitellä kansalaisyh-teiskunnan organisaatioiden Balkanin alueella toteuttaman
kansainvälisen yhteistyön kaikkia tyyppejä. Sen sijaan voidaan
todeta, että järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan toiminta-alat ovat entistä tarkempia ja eriytyneempiä. Esimerkkinä
voidaan mainita seuraavat alat:
– yhteiskunnan rakenteiden kehittäminen– paikalliskehitys
– koulutus ja inhimillisen ja sosiaalisen pääoman vaikutus-
mahdollisuuksien lisääminen tasa-arvon alalla
– rauha ja kansalaisten yhteiselo, kulttuurien välinen vuoro-
puhelu sekä kulttuurierojen hyödyntäminen
– siirtolaisuus ja kansalaisten liikkuminen sekä pakolaisten,
karkotettujen ja siirtymään joutuneiden erityisongelmat.
7.9. Yhteistyötä tehdään horisontaalisesti alueen eri maiden
välillä ja vertikaalisesti Euroopan unionin kanssa.
7.10. Kansalaisyhteiskunnan ja paikallisten instituutioiden
yhteistyöllä voi olla strateginen ja merkittävä rooli entistä
laajemmassa ja systemaattisemmassa Thessalonikin toiminta-
suunnitelmassa, jos kansalliset ja kansainväliset instituutiot
(1) Paikallisdemokratiatoimistot toteuttavat taloudelliseen kehityk-
seen, Euroopan integraatioon, rajatylittävään yhteistyöhön, paikal-listen instituutioiden vahvistamiseen, humanitaariseen apuun jaihmisoikeuksiin liittyviä hankkeita. Yksityiskohtaisia tietoja Inter-net-sivuilta http://www.idaaonline.org, joilta löytyy myös kerto-
mus toimista kymmenen vuoden ajalta, toukokuu 2003.tukevat ja hyödyntävät sitä asianmukaisesti. Kyseinen yhteistyö
perustuu pääasiassa jatkuvaan keskusteluun sekä mekanismei-
hin, joiden avulla voidaan verkottaa järjestäytynyttä kansalais-
yhteiskuntaa edustavat organisaatiot, jotka tuntevat alueidensosioekonomiset, poliittiset ja kulttuuriset ongelmat.
8. Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan rooli Thessa-
lonikin toimintasuunnitelmassa
8.1. Kun analysoidaan järjestäytyneen kansalaisyhteiskun-
nan roolia unionin uudessa Länsi-Balkanin strategiassa, onaiheellista tehdä selväksi, että Euroopan integraatio ei koske
ainoastaan hallituksia ja valtion hallintokoneistoa, vaan että se
on haaste kaikille yhteiskuntaelämän toimijoille.
8.2. Thessalonikin toimintasuunnitelmassa määritellyissä
laajoissa toimintalinjoissa onkin erityisiä toiminta-aloja Euroo-
pan ja Balkanin alueen kansalaisyhteiskunnan organisaatioille.
Instituutioiden vahvistaminen
8.3. Teknistä apua kansallisen lainsäädännön sopeuttami-
seksi yhteisön säännöstöön tarjoavan teknisen avun tiedon-
vaihtotoimiston (TAIEX) sekä ystävyystoiminnan (jotta jäsen-valtioiden virkamiehet voisivat välittää asiantuntemustaan jul-
kisen hallinnon alalla) yhteydessä järjestäytyneen kansalaisyh-
teiskunnan tehtävänä on jakaa tietoa ja valvoa, että nämätekniset toimet ja vaihtotoiminta johtavat konkreettisiin pro-
sesseihin ja tuovat paikallistasolle innovatiivista asiantunte-
musta, joka voi vaikuttaa myönteisesti hallinnon eri tasoihin.
Järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjuminen, oikeusvaltion
ja poliittisen yhteistyön luominen
8.4. Yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan kuuluvassa
oikeusvaltion luomiseen tähtäävässä oikeus- ja sisäasioidenalan yhteistyössä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan aktiivi-sena tehtävänä on edistää ja levittää laillisuusperiaatteeseen
perustuvaa kulttuuria sosiaalisen elämän kaikilla tasoilla, vah-
vistaa kansalaisten luottamusta hallintoon, tuoda esille todelli-set vaatimukset kansalaisten ja tavaroiden vapaan liikkumisen,
maahanmuuttopolitiikan ja pakolaisten palauttamisen alalla.
Järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta voi kertoa saavutetustakehityksestä ja mahdollisista epäonnistumisista.
Talouskehitys
8.5. Vain järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistu-
misen avulla voidaan pyrkiä varmistamaan se, ettei makroeko-nomisissa ja perusrakenteisiin liittyvissä toimissa etäännytä
täysin alueiden taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen tavoit-
teista, jotka merkitsevät edistystä paikallisyhteisöille ja yksittäi-sille kansalaisille.
30.3.2004 FI C 80/165 Euroopan unionin virallinen lehti
Osallistuminen yhteisön ohjelmiin
8.6. Järjestäytyneellä kansalaisyhteiskunnalla on tärkeä
merkitys unionin yhteistyötoimissa Balkanin alueella koulu-
tuksen, energiavarojen sekä sellaisten uusiutumattomien ener-
gialähteiden alalla kuin vesivarat. Kansalaisyhteiskunnan orga-nisaatioille ja niiden kumppaneille on kuitenkin kiireesti
jaettava asiantuntevaa tietoa yhteisön ohjelmien menettelyistä
ja niihin osallistumisen ehdoista.
Toimintalinjojen kokonaisuus
8.7. Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan keskeisenä teh-
tävänä on myös tietojen ja kokemusten levittäminen sekä senvarmistaminen, että kehityksestä EU:ssa ja Länsi-Balkanilla
sekä siihen liittyvistä vaikeuksista ja mahdollisuuksista ollaan
mahdollisimman laajasti tietoisia.
9. Mahdollisuudet järjestäytyneen kansalaisyhteiskun-
nan vahvistamiseksi
9.1. Pyrittäessä edistämään Länsi-Balkanin alueen koheesio-
ta ja integraatiota EU:hun on tärkeää ylittää järjestäytyneenkansalaisyhteiskunnan kaikkien osapuolien aktiivisen ja tehok-kaan roolin tiellä olevat esteet. ETSK on jo tuonut esille, että
on varmistettava työmarkkinaosapuolien ja järjestäytyneen
kansalaisyhteiskunnan muiden osapuolien entistä vahvempiosallistuminen ja niiden kuuleminen, jotta voidaan taata Länsi-
Balkanin kannalta todella rakentava sosiaalinen ja kansalais-
vuoropuhelu (
1). Pohdintojen tässä vaiheessa voidaan esittää
seuraavaa:
– Kansainvälistä kumppanuutta on kehitettävä varmista-
malla aloitteiden jatkuvuus rahoituksen, resurssien ja
asiantuntemuksen kannalta Thessalonikin toimintasuun-
nitelmaan sisältyvien toimintaohjelmien mukaisesti.Thessalonikin toimintasuunnitelman onnistuminen riip-
puu paljolti siitä, miten kansalaisyhteiskunnan organisaa-
tiot saadaan edistämään ja toteuttamaan yhteisön ohjel-miin liittyviä hankkeita alueellisen ja eurooppalaisen
kumppanuusyhteistyön puitteissa.
– On ylitettävä ideologiset epäluulot ja vähennettävä eroja
valtiollisten instituutioiden, paikallishallinnon ja järjestäy-tyneen kansalaisyhteiskunnan toimintamalleissa. Lisäksi
on pyrittävä edistämään järjestäytyneen kansalaisyhteis-
kunnan eri osapuolten välistä systemaattista tiedotusta jasystemaattisia yhteyksiä sekä yksittäisten maiden sisällä
että eri maiden välillä alueellisen verkoston avulla. Pyrki-
myksenä tulisi olla samalla myös yhteisten ja yhteisönsuuntausten mukaisten koheesion ja sosiaalipolitiikan
ohjausjärjestelmän mallien toteuttaminen.
(1) ETSK:n lausunto, EUVL C 208, 3.9.2003, s. 82.– Myös eurooppalaisten ja Balkanin alueen eri maiden
organisaatioiden välisen verkostotoiminnan kaikkien ta-
sojen edistäminen on tärkeää.
Myös Maailmanpankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston
IMF:n tulisi osallistua työmarkkinajärjestöjen ja kansalaisyh-
teiskunnan organisaatioiden vahvistamiseen yhteistyössäETSK:n, EU:n muiden toimielinten ja ILOn kanssa.
9.2. Jotta järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan roolia voi-
taisiin vahvistaa paikallistasolla, komitea ehdottaa järjestäyty-
neen kansalaisyhteiskunnan eri osapuolten yhteistyön ja syste-maattisten yhteyksien edistämistä ja tukemista. Näin voitaisiin
a) vahvistaa talous- ja yhteiskuntaelämän eri osapuolten
kapasiteettia kuulemisen ja palveluiden alalla kehittämälläniiden valmiuksia vastata itsenäisesti kansalaisten ja pai-kallisyhteisöjen tarpeisiin luomalla yhteyksiä ja systemaat-
tista vuorovaikutusta järjestäytyneen kansalaisyhteiskun-
nan muiden osapuolten – muun muassa ruohonjuurita-son järjestöjen, solidaarisuusjärjestöjen sekä paikalliskehi-
tykseen osallistuvien valtiosta riippumattomien
järjestöjen – kanssa.
b) painottaa järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan muiden
kuin talous- ja yhteiskuntaelämää edustavien osapuolten
merkitystä. Tällä tarkoitetaan niitä tahoja, jotka ovatriippumattomampia julkisista ja keskitetyistä instituuti-
oista kuin talous- ja yhteiskuntaelämän osapuolet, mutta
jotka ovat myös haavoittuvampia ja jotka saattavat joutuahelposti eristyksiin ja jäädä nopeasti ilman toimintamah-dollisuuksia. Toimia tulee toteuttaa luomalla yhteyksiä ja
systemaattista vuorovaikutusta järjestäytyneen kansalais-
yhteiskunnan muiden osapuolten kanssa, jotta voitaisiinedistää tietojen keräämistä kansalaisten ja paikallisyhtei-
söjen todellisista tarpeista sekä parhaimmista kokemuk-
sista ja onnistuneimmista käytänteistä.
Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan eri osapuolten yhteis-
työn vastavuoroiset hyödyt voivat näin edistää koko kansalais-
yhteiskunnan vaikutusmahdollisuuksia ja itseluottamusta suh-
teessa valtiollisiin ja keskitettyihin instituutioihin pääasiassaseuraavien näkökohtien kannalta:
– yhteisten etujen edustamisen merkitys
– kansalaisten oikeuksien varmistaminen sekä kansalaisten
vapaa mahdollisuus osallistua sosiaaliseen ja kansalais-
vuoropuheluun, poliittiseen elämään ja solidaarisuustoi-miin
– mahdollisuudet konsultaatioon, neuvotteluun ja ehdotus-
ten tekemiseen poliittisen ja yhteiskunnallisen elämänkaikkien osapuolten välillä.
C 80/166 FI 30.3.2004 Euroopan unionin virallinen lehti
9.3. Toisena ehdotuksena on koheesion ja sosiaalipolitiikan
ohjausjärjestelmän eurooppalaisten mallien noudattamisen
edistäminen. Tällä haluamme korostaa tarvetta tukea järjestäy-
tyneen kansalaisyhteiskunnan asemaa toteuttamalla ja seuraa-malla sekä kansallisen ja alueellisen tason että Euroopanunionin tason keskustelu- ja koordinointimekanismeja.
10. Vastavuoroisen tuntemuksen, keskustelun ja aktiivi-
sen yhteistyön kehittäminen
10.1. Kun EU:hun liittymisen mahdollisuus on nyt varmis-
tunut, järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan tulee asettaa itsel-
leen tarkat ja mittavissa olevat tavoitteet, jotta integraatiopro-sessin sosiaalinen ulottuvuus johtaisi kansallisella, alueellisella
ja yhteisön tasolla odotettuihin ja havaittavissa oleviin tulok-
siin.
10.2. Tavoite on kaikille Länsi-Balkanin maille yhteinen,
mutta keinot sen saavuttamiseksi ovat hyvin erilaisia, sillä
kullakin valtiolla on oma aikataulunsa ja omat ratkaisunsa.Unionin uuden Länsi-Balkanin strategian yhteydessä on lisäksi
samalla sekä keskipitkän aikavälin prosesseja, joilla pyritään
institutionaalisiin liittymissopimuksiin, että lyhyemmän aika-välin prosesseja, joilla pyritään useampiin yhteisön viitepoli-
tiikkoihin keskittyviin, liittymistä edeltäviin sopimuksiin.
10.3. Olemme pyrkineet tuomaan tässä valmistelevassa
lausunnossa esille sen, miten tärkeää vakautus- ja assosiaatio-
prosessin tässä vaiheessa on vastavuoroinen tuntemus sekätietoisuus kulttuurien eroista ja paikallisten yhteiskunnallisten
järjestelyiden erityispiirteistä.
10.4. Seuraavaksi siirrymme yleisistä ehdotuksista konk-
reettisiin yhteistyöehdotuksiin. Komitea kiinnittää huomiotakahteen toiminta-alaan, joiden avulla voidaan jatkaa EU:n jaLänsi-Balkanin järjestäytyneiden kansalaisyhteiskunnan välis-
ten tiedotuksen, tietojen ja toiminnan puutteiden korjaamista.
10.5. Ensimmäinen toiminta-ala, joka on täysin yhdenmu-
kainen Thessalonikin toimintasuunnitelman tarjoamien mah-dollisuuksien kanssa, koskee
– yleissivistävää ja ammatillista koulutusta kaikilla tasoilla
ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden (ammattijärjes-
töt, työnantajajärjestöt, muita intressejä edustavat järjes-
töt, valtiosta riippumattomat järjestöt) kaikilla keskeisilläasiantuntemuksen aloilla– kokemusten ja hyvien käytänteiden vaihtoa unionin ja
Balkanin alueen kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden
välillä yhteistyössä paikallisviranomaisten ja paikallisten
instituutioiden kanssa
– julkista ja alakohtaista tiedotusta ja viestintää.
10.6. Saadut kokemukset antavat meille ajatuksia, joita
voidaan hyödyntää välittömästi, ja lisäävät ennen kaikkeatietoisuutta siitä, että inhimillisiin voimavaroihin investoimi-
seen tarvitaan aikaa ja että se edellyttää selkeää valmiutta
sijoittaa sellaisiin aineettomiin resursseihin kuin tietoon, osaa-miseen ja taitotietoon järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan
ammattialoilla, jotka ovat demokratian harjoittamisen yhteis-
kunnallisia ilmentymiä (
1).
10.7. Toinen toiminta-ala koskee neuvoa-antavien sekako-
miteoiden (JCC) mallia, jota on jo käytetty unionin muiden
ehdokasmaiden kohdalla, sekä kyseisen mallin aikataulun jamenettelyiden sopeuttamista Länsi-Balkanin alueen valtioidenerilaisiin vaatimuksiin (
2).
10.8. Haasteena on jälleen kerran se, että samalla on
toteuttava sekä unionin tason yhteistyötä kunkin maan kanssa
paikallisia tarpeita ja erityispiirteitä kunnioittaen että alueellista
yhteistyötä, jolla on todellista eurooppalaista ulottuvuutta jastrategista merkitystä.
10.9. Komitea haluaa tässä yhteydessä vielä korostaa mah-
dollisuutta luoda ja ylläpitää laajoja monenvälisiä kuulemisfoo-
rumeja EU:n ja Länsi-Balkanin järjestäytyneen kansalaisyhteis-
kunnan edustajia varten. Niillä voitaisiin käsitellä integraatioonja laajentumiseen liittyviä monialaisia aiheita, kuten kauppaa
ja tuotantotehtäviä, liikennettä ja ympäristön kannalta kestävää
kehitystä, konfliktien rajoittamista ja kansainvälistä turvalli-suutta, paikalliskehitystä ja köyhyyden torjuntaa.
10.10. On tärkeää, että järjestäytyneen kansalaisyhteiskun-
nan osapuolet saadaan mukaan kuulemisiin ja neuvotteluihin,jotka tuovat esille järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan eri
osapuolten merkityksen, mutta myös niiden asiantuntemuk-
sen, organisaatiokyvyn sekä verkostojen ja monenvälistenkumppanuuksien merkityksen mittavissa yhteistyöhankkeissa.
(1) Ks. Kaakkois-Euroopan työmarkkinaosapuolten 3.–5. maaliskuuta
2003 Zagrebissa hyväksymän asiakirjan päätelmät ja suositukset(lausunnon EUVL C 208, 3.9.2003, liite B) sekä ETF:n laatimat japäivittämät asiakirjat.
(
2) Virallinen viite koskee Sloveniaa ja assosiaatiosopimuksen 115 ar-
tiklaa.
30.3.2004 FI C 80/167 Euroopan unionin virallinen lehti
11. Päätelmät
11.1. Tässä valmistelevassa lausunnossa tuodaan esille, että
järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta tarjoaa ainoan mahdolli-
suuden tehdä kansainvälisistä yhteistyö- ja toimintaohjelmista
todella merkittäviä lopullisten kohderyhmien kannalta. EU:nja ehdokasvaltioiden järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan or-ganisoinnin ja koordinoinnin vahvistaminen – muun muassa
neuvoa-antavien sekakomiteoiden avulla – antaa entistä pa-
remmat mahdollisuudet toimia EU:n ja sen lähialueiden kaik-kien kansalaisten hyväksi. Järjestäytyneen kansalaisyhteiskun-
nan rooli Länsi-Balkanilla ja unionissa on ratkaisevan tärkeä,
varsinkin kun otetaan huomioon hallitsemattomasta globali-saatiosta yleisen mielipiteen mukaan aiheutuvat tärkeimmät
uhat, jotka johtavat seuraaviin yleisiin vaaroihin:
– Euroopan talous- ja tuotantojärjestelmien ja työmarkki-
noiden haavoittuvuus
– sosiaaliturvapolitiikan ja sosiaalisen suojelun politiikan
epävarmuustekijät
– eurooppalaisen perinteen mukaisen osallistavan demok-
ratian kulttuurinen väärinymmärtäminen
– kehitystavoitteiden vääristyminen; kehitystavoitteena tuli-
si olla inhimillinen ja kestävä kehitys eikä vain talouskas-
vu ilman sosiaalista kehitystä.
11.2. EU voi tarjota Länsi-Balkanin alueelle moninaisia
mahdollisuuksia liittymistä edeltävillä sopimuksilla, joissa voi-
daan asettaa kuhunkin kansalliseen tilanteeseen sovellettaviatärkeitä ehtoja, jotka puolestaan edistävät eri maiden vastavuo-
roista keskustelua ja voivat johtaa yhteen ainoaan eurooppalai-
seen viitejärjestelmään. Näin vähennetään vaaraa, että vakavatinstitutionaaliset ja suhdannekriisit johtavat tappioihin ja estei-
Bryssel 10. joulukuuta 2003.
Euroopan talous- ja sosiaalikomitean
puheenjohtaja
Roger BRIESCHsiin, jotka haittaavat näiden viiden valtion lähestymistä Euroo-
pan unioniin.
11.3. ETSK toivoo lopuksi sellaisten hyvin ohjelmoitujen ja
tarkkaan suunnattujen toimien käynnistämistä, jotka mahdol-listavat EU:n ja Länsi-Balkanin järjestäytyneen kansalaisyhteis-
kunnan edustajien välisen laajan ja jatkuvan keskustelun. Tämä
edellyttää
– ETSK:n työryhmien toteuttamien toimien seurantaa,
johon sisältyy Thessalonikin toimintasuunnitelman toteu-
tuksen ja siihen kuuluvien kumppanuuksien ajantasainenvalvonta
– hankkeiden käynnistämistä neuvoa-antavien sekakomi-
teoiden muodostamiseksi tiettyä aikataulua noudattaen jaerilaisiin kansallisiin tilanteisiin soveltuvin menettelyin,
toisin sanoen tarkkaan niiden ohjeiden mukaisesti, jotka
komissio ja neuvosto ovat antaneet EU:n kanssa tehtävieninstitutionaalisten sopimusten edistymisestä, sekä muidenehdokasvaltioiden tarjoamaa mallia seuraten
– kohdennettuja ehtoja koskevan unionin strategian tuke-
mista maatalous-, kauppa- ja turvallisuuspolitiikan alalla,viitesäännöspuitteiden yhteydessä sekä liikenne- ja ener-
gia-alalla
– kansainvälisen huippukokouksen järjestämistä kansalais-
yhteiskunnan roolista unionin uudessa Länsi-Balkanin
strategiassa. Tilaisuudessa tulee tuoda esille järjestäyty-
neen kansalaisyhteiskunnan merkitys sekä esitellä toimin-nan painopisteet. Tässä kansainvälisessä tapaamisessa
tulee käsitellä erilaisia liittymisprosesseja ja liittymistä
edeltäviä prosesseja ja siinä tulee käydä laajoja keskustelu-ja sellaisista integraation ja EU:n laajentumisen kannalta
tärkeistä aiheista kuin sosiaalinen koheesio, demokraattis-
ten instituutioiden vahvistaminen, talouden kehitys jakestävä kehitys.