[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 13.2.2007

SEC(2007) 190 lopullinen

Suositus:

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97

9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO Liettuan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2009

(komission esittämä)

PERUSTELUT

Yleistä taustaa

Heinäkuun 1 päivänä 1998 voimaan tulleen vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, johon pyrkimällä luodaan entistä paremmat edellytykset hintavakaudelle sekä vahvalle ja kestävälle kasvulle, jolla edistetään uusien työpaikkojen syntymistä. Kun sopimusta vuonna 2005 uudistettiin, todettiin, että sopimuksesta on ollut hyötyä kurinalaisen finanssipolitiikan varmistamisessa. Muutoksilla pyritäänkin lähinnä lisäämään sopimuksen vaikuttavuutta ja vahvistamaan sen talousteoreettista perustaa sekä turvaamaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä.

Julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97[1], joka on osa sopimusta, säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava neuvostolle ja komissiolle vakaus- tai lähentymisohjelma, minkä jälkeen niiden on toimitettava tarkistettu ohjelma vuosittain (jäsenvaltiot, jotka ovat ottaneet käyttöön yhteisen rahan, toimittavat (tarkistetun) vakausohjelman, ja jäsenvaltiot, jotka eivät vielä ole ottaneet käyttöön yhteistä rahaa, toimittavat (tarkistetun) lähentymisohjelman). Liettua toimitti ensimmäisen lähentymisohjelmansa toukokuussa 2004. Asetuksen mukaisesti neuvosto antoi 5 päivänä heinäkuuta 2004 ohjelmasta lausunnon komission suosituksen perusteella ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan. Asetuksessa säädetyn menettelyn mukaan komissio arvioi ja edellä mainittu komitea tutkii tarkistetut vakaus- ja lähentymisohjelmat, ja myös neuvosto voi tutkia ne.

Taustaa tarkistetun ohjelman arvioimiseksi

Komissio on tutkinut Liettuan uusimman tarkistetun lähentymisohjelman, joka toimitettiin sille 13 päivänä joulukuuta 2006, ja on antanut suosituksen ohjelmaa koskevaksi neuvoston lausunnoksi (ks. jäljempänä keskeiset kohdat, joita on arvioitu).

Jotta voitaisiin saada kuva siitä, millaisessa kehyksessä tarkistetussa lähentymisohjelmassa esitettyä finanssipoliittista strategiaa arvioidaan, jäljempänä esitetään tiivistelmä seuraavista seikoista:

1. talouden ja finanssipolitiikan kehitys kymmenen viime vuoden aikana

2. viimeisin arvio maan tilanteesta vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevien säännösten perusteella (tiivistelmä edellistä tarkistettua lähentymisohjelmaa koskevasta neuvoston lausunnosta) ja

3. komission arvio lokakuun 2006 kansallisesta uudistusohjelmasta.

Talouden ja finanssipolitiikan viimeaikainen kehitys

Liettua on siirtynyt onnistuneesti toimivaan markkinatalouteen, ja sen tuotannon kasvuluvut ovat nykyisin EU:n jäsenvaltioiden korkeimpia. BKT asukasta kohden oli vain hieman yli 50 prosenttia EU:n keskiarvosta vuonna 2005. Kotimaan kysyntä on kasvanut nopeasti viime vuosina osittain luottokannan voimakkaan kasvun vuoksi. Siitä on tullut tärkein talouskasvua vauhdittava tekijä, ja se on kasvattanut ulkoista vajetta. Inflaatiota kiihdyttämättömän kasvun jälkeen inflaatio kiihtyi vuoden 2004 puolivälin jälkeen eri tekijöiden vuoksi, kuten jalostamattomien elintarvikkeiden määrän kasvu, energianhintojen nousu ja huomattavat palkankorotukset verrattuna kiristyviin työmarkkinoihin. Hallitus on saavuttanut viime vuosina hyviä tuloksia julkista taloutta koskevien tavoitteiden saavuttamisessa, vaikka Liettuassa vallinneita taloudellisesti hyviä aikoja olisi voitu hyödyntää vieläkin paremmin.

Neuvoston edellisestä ohjelmasta esittämä lausunto

Neuvosto antoi 14 päivänä maaliskuuta 2006 lausunnon edellisestä tarkistetusta lähentymisohjelmasta, joka kattoi vuodet 2005–2008. ”Vahvat kasvunäkymät huomioon ottaen ja jatkuvan lähentymisen varmistamiseksi muihin EU-maihin" neuvosto kehotti Liettuaa ”i) tiukentamaan rakenteellisia julkisen talouden sopeuttamistoimia, jotta keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista voidaan nopeuttaa ja ii) erityisesti tähtäämään kunnianhimoisempaan julkisen talouden alijäämätavoitteeseen vuonna 2006 ja varmistamaan, että julkisen talouden vuoden 2005 odotettua paremman alijäämätuloksen vaikutukset siirtyvät vuodelle 2006 ja sen jälkeisille vuosille”.

Komission arvio lokakuun 2006 kansallisesta uudistusohjelmasta

Liettua on esittänyt kasvua ja työllisyyttä tukevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisen kansallisen uudistusohjelman, jonka täytäntöönpanosta toimitettiin kertomus 13 päivänä lokakuuta 2006. Liettuan kansallisessa uudistusohjelmassa pidetään keskeisinä haasteina/painopisteinä seuraavia: nopean talouskasvun ja vakaan makrotalouden ylläpitäminen, liettualaisten yritysten kilpailukyvyn parantaminen sekä työllisyyden ja inhimilliseen pääomaan tehtävien investointien edistäminen.

Komission tätä ohjelmaa koskevasta arviosta (joka hyväksyttiin osana joulukuussa 2006 esitettyä vuotuista seurantakertomusta[2]) kävi ilmi, että Liettua edistyy hyvin kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanossa useimmilla keskeisillä politiikan aloilla niin makro- ja mikrotalouden kuin työllisyyden suhteen. Koska monet tärkeät toimenpiteet ovat kuitenkin vasta suunnitteilla, täytäntöönpanon osalta on paljon tehtävää.

Ottaen huomioon havaitut vahvuudet ja heikkoudet suositettiin, että Liettua toteuttaisi toimia T&K:n ja ammattitaitoisen työvoiman tarjonnan aloilla.

Keskeiset kohdat, joita on arvioitu Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdan (vakausohjelmat) ja 9 artiklan 1 kohdan (lähentymisohjelmat) nojalla on arvioitu seuraavat seikat: ovatko ohjelman taustalla olevat taloutta koskevat oletukset realistisia; mikä on jäsenvaltioiden esittämä keskipitkän aikavälin tavoite ja onko sopeutusura sopiva; ovatko sopeutusuran suhteen toteutettavat ja/tai ehdotetut toimenpiteet riittäviä keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi suhdannekierron aikana; arvioitaessa keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavaa sopeutusuraa: toteutetaanko sopeutustoimia enemmän taloudellisesti hyvinä aikoina (taloudellisesti huonoina aikoina sopeutustoimia voidaan toteuttaa vähemmän) ja – euroalueen ja ERM II -jäsenvaltioiden osalta – pyrkiikö jäsenvaltio vuosittain parantamaan suhdannetasoitettua rahoitusasemaansa ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen (viitearvo keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi); määriteltäessä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavaa sopeutusuraa (jäsenvaltiot, jotka eivät ole vielä saavuttaneet tavoitettaan) tai sallittaessa väliaikainen poikkeama keskipitkän aikavälin tavoitteesta (jäsenvaltiot, jotka ovat saavuttaneet tavoitteensa): sellaisten huomattavien rakenneuudistusten toteuttaminen, jotka tuovat suoria pitkäaikaisia kustannussäästöjä (myös potentiaalista kasvua lisäämällä) ja joilla on sen vuoksi todennettavissa oleva vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen (edellyttäen, että säilytetään riittävä varmuusmarginaali, jolla varmistetaan, ettei 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity, ja edellyttäen, että julkisen talouden rahoitusaseman odotetaan palaavan takaisin keskipitkän aikavälin tavoitteeseen ohjelmakaudella); erityistä huomiota on kiinnitettävä eläkeuudistuksiin, joilla otetaan käyttöön monipilarinen järjestelmä, johon sisältyy pakollinen täysin rahastoiva pilari; vastaako jäsenvaltion talouspolitiikka talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja. Ohjelmassa esitettyjen makrotaloudellisten oletusten realistisuutta arvioidaan komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen perusteella ja soveltaen yhteisesti sovittuja menetelmiä, joita käytetään potentiaalisen tuotannon ja suhdannetasoitettujen rahoitusasemien arvioinnissa. Arvioitaessa, vastaako ohjelma talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja, käytetään perustana vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyviä julkista taloutta koskevia talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja. Arviointi kattaa myös seuraavat: kuinka velkasuhde on kehittynyt ja miltä julkisen talouden kestävyys näyttää pitkällä aikavälillä. Näihin olisi vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanon tehostamisesta 20 päivänä maaliskuuta 2005 annetun neuvoston selvityksen mukaan kiinnitettävä riittävästi huomiota julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnassa. Komission 12 päivänä lokakuuta 2006 antamassa tiedonannossa määritellään, kuinka pitkän aikavälin kestävyyttä olisi arvioitava[3]; kuinka hyvin ohjelma on sopusoinnussa jäsenvaltion esittämän, kasvua ja työllisyyttä tukevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisen kansallisen uudistusohjelman kanssa. Eurooppa-neuvostolle 7 päivänä kesäkuuta 2005 esittämiensä vuosien 2005–2008 julkista taloutta koskevien laajojen suuntaviivojen saatteessa Ecofin-neuvosto totesi, että kansallisten uudistusohjelmien olisi vastattava vakaus- ja lähentymisohjelmia; onko noudatettu käytännesääntöjä[4], joissa muun muassa määrätään vakaus- ja lähentymisohjelmien yhteisestä rakenteesta ja tietotaulukoista. |

- Suositus:

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97

9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO Liettuan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2009

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[5] ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

4. Neuvosto tarkasteli [27 päivänä helmikuuta 2007] Liettuan tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2006–2009. Tarkistettu ohjelma toimitettiin lähes kaksi viikkoa käytännesäännöissä asetetun määräajan eli 1 päivän joulukuuta jälkeen, koska ohjelman hyväksymismenettelyä oli muutettu siten, että myös parlamentti osallistuu siihen.

5. Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu asteittain vuoden 2006 7,8 prosentista 4,5 prosenttiin vuonna 2009. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan varovaisiin kasvuennusteisiin vuodesta 2007 alkaen. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat viimeaikaisen kehityksen perusteella matalilta.

6. Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 1 prosentti suhteessa BKT:hen vuonna 2006, kun edellisen tarkistetun lähentymisohjelman tavoite oli 1,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tarkistetussa ohjelmassa alijäämä arvioidaan 1,2 prosentiksi suhteessa BKT:hen. Koko vuotta 2006 koskevat alustavat tiedot viittaavat kuitenkin tätäkin parempaa alijäämätulokseen, joka olisi lähellä tasapainoa. Tulos johtuu paljon odotettua vilkkaammasta taloudellisesta toiminnasta ja korkeammasta työllisyydestä, nopeammasta palkkakehityksestä ja verokannon tehostumisesta, ja se saavutettiin huolimatta siitä, että talousarviota muutettiin heinäkuussa 2006 siten, että menot kasvoivat noin 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen.

7. Ohjelman päätavoitteena on supistaa julkisen talouden alijäämää asteittain koko ohjelmakauden ajan siten, että keskipitkän aikavälin tavoite (ks. jäljempänä) saavutetaan vuoteen 2008 mennessä ja tasapainoinen rahoitusasema vuonna 2009. Perusjäämän odotetaan oleva tasapainossa vuoteen 2007 mennessä ja 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen ylijäämäinen ohjelmakauden lopussa. Edelliseen tarkistukseen verrattuna suunniteltu sopeuttaminen on kunnianhimoisempi mutta painottuu enemmän ohjelmakauden loppuun makrotalouden skenaarion ollessa vähemmän suotuisa. Suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen perustuu siihen, että tulot suhteessa BKT:hen kasvavat enemmän kuin menot suhteessa BKT:hen (2,6 prosenttiyksikköä verrattuna 1,4 prosenttiyksikköön). Tulopuolella 0,5 prosenttiyksikköä selittyy veroasteen nousulla, joka johtuu pääasiassa veronkannon odotetusta tehostumisesta. Ohjemassa ei selvitetä, mistä muu kasvu johtuu, mutta se näyttää liittyvän EU:sta saataviin varoihin. Menopuolen muutokset johtuvat julkisten investointien kasvusta, sosiaalisista tulonsiirroista ja ”muista perusmenoista”, mitä julkisen kulutuksen huomattava vähentäminen suhteessa BKT:hen (yli 2 prosenttiyksiköllä) ei täysin kompensoi.

8. Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannetasoitetun julkisen talouden rahoitusaseman ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) odotetaan kohenevan vähitellen vuoden 2006 1 ¾ prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen ½ prosentin ylijäämään vuonna 2009. Edellisen tarkistetun lähentymisohjelman tapaan ohjelmassa esitetään julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, joka ohjelmassa pyritään saavuttamaan vuoteen 2008 mennessä. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arviolta noin 2 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) tiukempi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoite on vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn vaihteluvälin sisällä ja heijastaa riittävästi velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä.

9. Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa vuoteen 2007, mutta julkisen talouden toteutuma voi olla vuodesta 2008 alkaen ohjelmassa ennakoitua heikompi. Finanssipoliittinen strategia perustuu siihen, että tulot suhteessa BKT:hen kasvavat huomattavasti ja julkista kulutusta suhteessa BKT:hen leikataan merkittävästi. Tästä olisi voitu esittää parempaa näyttöä, sillä julkisen talouden keskipitkän aikavälin suunnittelu- ja valvontakehys ei ole riittävän sitova. Vaikka odotettua alhaisempi alijäämätoteutuma vuonna 2006 merkitsee todennäköisesti sitä, että vuoden 2007 tavoite voidaan saavuttaa, suunniteltuja toimenpiteitä koskevien yksityiskohtaisten tietojen puuttumisen vuoksi on erittäin epävarmaa, voidaanko julkisen talouden tavoitteet saavuttaa vuodesta 2008 alkaen.

10. Kun tämä riskinarviointi otetaan huomioon, on mahdollista, ettei ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys riitä varmistamaan keskipitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamista vuoteen 2008 mennessä ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Varmuusmarginaali näyttää kuitenkin olevan riittävä, jotta alijäämän 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ei ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa missään vaiheessa ohjelmakautta. Ohjelman mukaan vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, on vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja sitä voidaan sopeuttaa vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono. Edellä mainittujen riskien perusteella suunniteltua rakenteellista sopeuttamista olisi kuitenkin tehostettava tukemalla sen toteuttamista erilaisin toimenpitein, jotta rakenteellinen rahoitusasema paranisi vuosittain 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn viitearvon mukaisesti.

11. Julkisen bruttovelan arvioidaan olleen 18 ½ prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 eli merkittävästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa velkasuhteen odotetaan pysyttelevän noin 19 prosentissa suhteessa BKT:hen vuosina 2007 ja 2008 ja supistuvan tämän jälkeen 17 ¾ prosenttiin vuonna 2009.

12. Ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Liettuassa EU:n keskiarvon alapuolella ja eläkemenot kasvavat toteutettujen eläkeuudistusten ansiosta vain vähän tulevina vuosikymmeninä. Bruttovelan nykyinen taso on Liettuassa hyvin alhainen, ja julkisen talouden rahoitusaseman parantaminen tarkistetussa lähentymisohjelmassa suunnitellulla tavalla edistäisi julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvien riskien hillitsemistä. Kaiken kaikkiaan Liettuan julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän vähän riskejä.

13. Lähentymisohjelma ei sisällä laadullista arviota siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2006 esitetty kertomus kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa esitetään kuitenkin järjestelmällisesti tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia aiheutuisi kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa näytetään otettavan huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Lähentymisohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Molemmissa ohjelmissa korostetaan erityisesti käynnissä olevia eläke-, terveydenhuolto- ja verouudistuksia. Lähestymisohjelmassa esitetyt julkisen talouden alijäämätavoitteet ovat kuitenkin huomattavasti alhaisemmat kuin kansallisessa uudistusohjelmassa esitetään.

14. Ohjelmaan sisältyvä finanssipoliittinen strategia on pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen.

15. Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osan vapaaehtoisista tiedoista[6].

Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että vahvat kasvunäkymät huomioon ottaen ohjelman tavoitteena on edetä keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisessa ja saavuttaa se vuoteen 2008 mennessä. Julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseen liittyy kuitenkin riskejä vuodesta 2008 alkaen.

Edellä olevan arvion perusteella kehotetaan, että Liettua:

i) hyödyntää taloudellisesti hyviä aikoja asettamalla vuoden 2006 todennäköisesti paremman alijäämätuloksen perusteella kunnianhimoisemman alijäämätavoitteen vuodeksi 2007 ja tukee vauhtia, jolla julkista taloutta sopeutetaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, toimenpitein, joilla varmistetaan, että rakenteellinen rahoitusasema paranee vuosittain 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn viitearvon mukaisesti;

ii) parantaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin suunnittelu- ja valvontakehystä.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

BKT:n määrä (% muutos) | LO joulukuu 2006 | 7,6 | 7,8 | 6,3 | 5,3 | 4,5 |

KOM marraskuu 2006 | 7,6 | 7,8 | 7,0 | 6,5 | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 2005 | 7,0 | 6,0 | 5,3 | 6,8 | Tieto puuttuu |

YKHI-inflaatio (%) | LO joulukuu 2006 | 2,7 | 3,9 | 4,7 | 3,4 | 3,1 |

KOM marraskuu 2006 | 2,7 | 3,8 | 4,6 | 3,3 | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 2005 | 2,7 | 2,7 | 2,7 | 2,5 | Tieto puuttuu |

Tuotantokuilu (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO joulukuu 20061 | 1,9 | 2,4 | 1,6 | 0,1 | -1,9 |

KOM marraskuu 20065 | 1,2 | 1,4 | 0,7 | -0,6 | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 20051 | 2,9 | 2,1 | 0,5 | 0,6 | Tieto puuttuu |

Julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2006 | -0,5 | -1,2 | -0,9 | -0,5 | 0,0 |

KOM marraskuu 2006 | -0,5 | -1,0 | -1,2 | -1,3 | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 2005 | -1,5 | -1,4 | -1,3 | -1,0 | Tieto puuttuu |

Perusjäämä (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2006 | 0,3 | -0,4 | 0,0 | 0,4 | 0,8 |

KOM marraskuu 2006 | 0,3 | -0,2 | -0,4 | -0,5 | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 2005 | -0,9 | -0,8 | -0,7 | -0,4 | Tieto puuttuu |

Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 20061 | -1,0 | -1,8 | -1,3 | -0,5 | 0,5 |

KOM marraskuu 2006 | -0,8 | -1,4 | -1,4 | -1,2 | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 20051 | -2,3 | -2,0 | -1,4 | -1,2 | Tieto puuttuu |

Rakenteellinen rahoitusasema2 (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 20063 | -1,0 | -1,8 | -1,3 | -0,5 | 0,5 |

KOM marraskuu 20064 | -0,8 | -1,4 | -1,4 | -1,2 | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 2005 | -2,3 | -2,0 | -1,4 | -1,2 | Tieto puuttuu |

Julkinen bruttovelka (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2006 | 18,7 | 18,4 | 19,2 | 19,0 | 17,7 |

KOM marraskuu 2006 | 18,7 | 18,9 | 19,6 | 19,8 | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 2005 | 19,2 | 19,9 | 19,8 | 18,9 | Tieto puuttuu |

Huom. 1 Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat. 2 (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. 3 Ohjelmaan ei sisälly kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. 4 Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteeseen ei sisälly kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. 5 Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 7,9 prosenttia vuonna 2005, 7,7 prosenttia vuonna 2006, 7,8 prosenttia vuonna 2007 ja 7,9 prosenttia vuonna 2008. Lähde: Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

[1] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Kaikki tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Komission tiedonanto kevään Eurooppa-neuvostolle Kasvua ja työllisyyttä koskevan uudistetun Lissabonin strategian täytäntöönpano – Tulosten vuosi , KOM(2006) 816, 12.12.2006.

[3] Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille – Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys EU:ssa , KOM(2006) 574 lopullinen, 12.10.2006, ja Euroopan komissio, talouden ja rahoituksen pääosasto (2006), The long-term sustainability of public finances in the European Union , European Economy nro 4/2006.

[4] Vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevat vaatimukset sekä vakaus- ja lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevat ohjeet , hyväksytty Ecofin-neuvostossa 11.10.2005.

[5] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Varsinkin virta—varanto-korjauserien alakomponentit sekä työvoiman, pääoman ja kokonaistuottavuuden vaikutukset BKT:n potentiaaliseen kasvuun puuttuvat.