EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 14.6.2016 COM(2016) 375 final KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE Tilannekatsaus itäisen naapurialueen maiden kanssa tehtävän tulliyhteistyön edistymisestä annettuihin neuvoston päätelmiin



SISÄLLYSLUETTELO 1.Johdanto 2.Neuvoston päätelmät itäisen naapurialueen maiden kanssa tehtävän tulliyhteistyön edistymisestä 3.Edistymiskatsaus 3.1.Tulliyhteistyö Georgian, Moldovan tasavallan ja Ukrainan kanssa 3.2.Tulliyhteistyö Valko-Venäjän kanssa 3.3.Tulliyhteistyö Venäjän kanssa 3.4.EU:n, Venäjän ja Ukrainan kolmenväliset neuvottelut 3.5.Euraasian talousunioni 3.6.Tulliyhteistyö Armenian ja Azerbaidžanin kanssa 3.7.Itäiseen kumppanuuteen liittyvä toiminta 4.Päätelmät 1.Johdanto Tämän asiakirjan tarkoituksena on arvioida saavutettua edistystä painopistealueilla, jotka Euroopan unionin neuvosto on nimennyt Brysselissä 28. tammikuuta 2014 pidetyssä talous- ja rahoitusasioiden neuvoston kokouksessa hyväksytyssä asiakirjassa ”Neuvoston päätelmät tulliyhteistyöstä itäisten naapurimaiden kanssa” (jäljempänä ’neuvoston päätelmät’). Asiakirjassa esitetään, miten tullisuhteet ovat kehittyneet itäisten kumppaneiden ja Venäjän kanssa sen jälkeen, kun komissio esitti edellisen edistymiskertomuksen tulliyhteistyötä itäisen naapurialueen maiden kanssa koskevista neuvoston päätelmistä (Bryssel, 21.11.2013, SWD (2013) 487 final). 2.Neuvoston päätelmät itäisen naapurialueen maiden kanssa tehtävän tulliyhteistyön edistymisestä Kolmesta painopistealueesta, jotka ovat ”turvallisten ja sujuvien kauppareittien kehittäminen”, ”riskien hallinnan ja petosten torjunnan edistäminen” ja ”investoinnit tullin nykyaikaistamiseen alueella”, sovittiin tulliyhteistyötä EU:n itärajalla käsitelleissä korkean tason seminaareissa Budapestissä 14. ja 15. huhtikuuta 2011 ja Krakovassa 20.-21. lokakuuta 2011. Painopistealueet nimettiin neuvoston päätelmissä itäisen naapurialueen maiden kanssa tehtävän tulliyhteistyön edistymisestä (hyväksytty 5. joulukuuta 2011 Brysselissä pidetyssä neuvoston kokouksessa).

Neuvosto kehotti 28. tammikuuta 2014 antamissaan päätelmissä komissiota ja jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä itäisen naapurialueen maiden kanssa, jotta voidaan: 1.Kehittää turvallisia ja sujuvia kauppareittejä erityisesti määrittämällä edellytyksiä, kuten tietosuojaa koskevia vaatimuksia, ja käynnistämällä yksi tai useampi jäsenvaltioiden ja itäisen naapurialueen maiden välinen tullitietojen ennakoivaa vaihtamista koskeva pilottihanke, jonka tavoitteena on parantaa tarkastusten kohdentamista ja helpottaa kaupantekoa; tukemalla itäisen naapurialueen maita niiden kehittäessä valtuutettuja talouden toimijoita (AEO) koskevia järjestelmiä ja valmistellessa oikeudellisia edellytyksiä mahdolliselle keskinäiselle tunnustamiselle EU:n kanssa; kannustamalla ja auttamalla itäisen naapurialueen maita noudattamaan yhteistä passitusta koskevaan yleissopimukseen ja tavarakaupan muodollisuuksien yksinkertaistamista koskevaan yleissopimukseen liittymisen edellyttämiä tärkeimpiä vaiheita, joihin kuuluvat mm. hankeryhmän perustaminen, puutteiden analysointi, etenemissuunnitelman valmistelu, koulutuksen tarjoaminen tulliviranomaisille, tietojen antaminen liike-elämälle ja rahoitustukivälineiden tutkiminen; pyrkimällä varmistamaan vuoden 1975 TIR-yleissopimuksen asianmukainen ja avoin toiminta ja luomaan suotuisat olosuhteet passitustoimenpiteille EU:n itärajalla. 2.Edistää riskien hallintaa ja petosten torjuntaa erityisesti vahvistamalla operatiivista yhteistyötä ja järjestämällä yhteisiä tullioperaatioita yhdessä itäisen naapurialueiden maiden kanssa mm. ROMOLUK-operaatiosta (2013) saatujen parhaiden käytäntöjen ja suositusten mukaisesti; määrittämällä säännöt sen seuraamiseksi, että tupakkatuotteiden valmistusmäärät ovat oikeassa suhteessa lailliseen kysyntään. 3.Edistää tullin nykyaikaistamista erityisesti yksilöimällä tullilainsäädännön ja -menettelyjen erot varsinkin tärkeimmillä aloilla, joita ovat esim. tulli-ilmoitukset, passitus, tullausarvon määrittäminen, tavaroiden alkuperä, tavaroiden luokittelu, riskinhallinta sekä tulliviranomaisten antamat valtuutukset lähentymistoimien kehittämiseksi ja toteuttamiseksi EU:n tarkistettujen tullitoiminnan ohjeiden ja hyvien käytäntöjen avulla; käyttämällä täysimääräisesti hyväksi EU:n nykyisten ja tulevien rahoitusvälineiden tarjoamia mahdollisuuksia laitteistojen, twinning-hankkeiden, tullivirkamiesten koulutuksen sekä kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihdon rahoituksessa. 4.Jatkaa Venäjän tulliviranomaisten kanssa keskusteluja tietojenvaihtoa koskevan pilottihankkeen arvioinnista ja ennakkovaroitusjärjestelmästä, jonka avulla voidaan ilmoittaa ennakolta EU:n ja Venäjän välistä kauppavirtaa mahdollisesti häiritsevistä tilanteista ja ehdottaa käytännön ratkaisuja. 5.Käydä Valko-Venäjän, Kazakstanin ja Venäjän välisen tulliliiton perustamisen seurauksena syntyneiden ylikansallisten instituutioiden kanssa epävirallista teknistä tulliasioita koskevaa vuoropuhelua, jonka tarkoituksena on vaihtaa tietoja, ratkaista käytännön ongelmia tai mahdollistaa tullilainsäädäntöjen lähentyminen. 6.Harkita strategisten puitteiden laatimista ja hyväksymistä sekä tulliyhteistyötä koskevien työryhmien perustamista Armenian, Azerbaidžanin, Valko-Venäjän ja Georgian kanssa ja jatkaa yhteistyötä Venäjän, Moldovan tasavallan ja Ukrainan kanssa strategisten puitteiden mukaisesti. 7.Seurata edelleen tiiviisti edellä mainituilla aloilla saavutettua edistystä sekä EU:n ja itäisen naapurialueen maiden välistä vuoropuhelua, jota käydään tulliyhteistyötä EU:n itärajalla käsittelevissä korkean tason seminaareissa ja/tai muilla tullialan foorumeilla, jotta voidaan varmistaa toiminnan asianmukaisuus sekä koordinoida ja mukauttaa annettua apua. Neuvosto kehotti komissiota arvioimaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa itäisen naapurialueen maiden kanssa tehtävän tulliyhteistyön painopistealueilla saavutettua edistystä ottaen huomioon mm. jäsenvaltioiden aloitteet ja parhaat käytännöt. Komissiota kehotettiin myös raportoimaan neuvostolle tästä edistyksestä, jotta neuvosto voi ehdottaa seurantatoimia vuoden 2015 loppuun mennessä. 3.Edistymiskatsaus Suhteet Georgiaan, Moldovaan ja Ukrainaan kehittyivät uudelle tasolle vuonna 2014, kun pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppa-alueen luovat assosiaatiosopimukset allekirjoitettiin. Sopimuksilla pyritään maiden asteittaiseen poliittiseen liittoutumiseen ja taloudelliseen yhdentymiseen EU:n kanssa uudistuksia ja sitoumuksia toteuttamalla. Alueen poliittinen kehitys, ts. Ukrainan konflikti ja EU:n ja Venäjän väliset jännitteet, sekä Euraasian talousunionin nousu ja laajentuminen ovat vaikuttaneet siihen, miten EU on sitoutunut lähentämään suhteita kyseisen alueen maihin.

3.1.Tulliyhteistyö Georgian, Moldovan tasavallan ja Ukrainan kanssa Yhteistyö Georgian ja Moldovan tasavallan kanssa alkoi kehittyä myönteiseen suuntaan sen jälkeen, kun pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppa-alueen luovan assosiaatiosopimuksen väliaikainen soveltaminen alkoi syyskuun 1. päivänä 2014. Ukrainan osalta sopimuksen tämän osan väliaikaista soveltamista lykättiin vuoden 2015 loppuun. Tulliyhteistyö Moldovan tasavallan, Ukrainan ja Georgian kanssa perustuu strategisiin puitteisiin, jotka hyväksyttiin Moldovan tasavallan kanssa lokakuussa 2011 ja Ukrainan kanssa toukokuussa 2012 ja allekirjoitettiin Georgian kanssa maaliskuussa 2015. Yhteisesti sovitun toiminnan käytännön toteutus ja tuki on organisoitu Tulli 2020 -ohjelman mukaisesti. Säännöllinen tulliasioita koskeva vuoropuhelu auttaa strategisen näkemyksen luomisessa. Uusilla sopimuksilla on otettu käyttöön tulliasioiden alakomiteat, joilla on päätöksentekovaltuudet ja jotka seuraavat lainsäädännön ja menettelyjen lähentymistä pitkälle menevien ja laaja-alaisten vapaakauppasopimusten sitoumusten mukaisesti. Tavoitteena on sopimuspuolten välisen yhteistyön lisääminen ja sääntelyn lähentäminen. Georgian ja Moldovan tasavallan kanssa järjestettyjen ensimmäisten komiteatapaamisten (maalis/toukokuu 2015) tulosten perusteella näyttää siltä, että kumpikin maa pystyy noudattamaan tulliin liittyviä sitoumuksiaan uudessa sopimuksessa sovituissa määräajoissa. Tulliyhteistyöhön Ukrainan kanssa ovat vaikuttaneet maan poliittinen kehitys ja Ukrainan tullihallinnon organisaatiomuutokset. Kyseisenä aikana on toteutettu komission ja jäsenvaltioiden tukemia hankkeita, joissa on edistytty jonkin verran. Sen lisäksi, että tullilainsäädäntöä on muutettava EU:n tullilainsäädäntöä vastaavaksi, EU kiinnittää huomiota myös seuraaviin asioihin: -riskinhallintajärjestelmien kehittäminen, johon kuuluu mm. valtuutettuja talouden toimijoita koskeva ohjelma, sekä tullitietojen vaihdon edistäminen; -avustaminen liittymisessä yhteistä passitusta koskevaan yleissopimukseen, joka mahdollistaa keskeytymättömän passituksen EU:n ytimeen; -avustaminen liittymisessä etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevaan alueelliseen yleissopimukseen, mikä edistää tavarakaupan alueellista taloudellista yhdentymistä. EU:n lainsäädännön mukaisen valtuutetun talouden toimijan (AEO) käsitteen kehittäminen on yksi uusiin assosiaatiosopimuksiin sisältyvistä Georgian, Moldovan tasavallan ja Ukrainan sitoumuksista. Komissio ja jäsenvaltioiden asiantuntijat keskittyvät tällä hetkellä kunkin maan AEO-lainsäädäntöjen vertailevan analyysin laatimiseen. Kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihto tiivistyy, kun mahdollistetaan AEO-verkostojen kokouksiin osallistuminen ja opintomatkojen tekeminen EU:n jäsenvaltioihin. Lisäksi 1. heinäkuuta 2015 käynnistettiin pilottihanke, joka koskee EU:n valtuutettujen talouden toimijoiden tunnustamista yhdessä rajanylityspaikassa Moldovan ja Romanian rajalla ja jonka alkuvaihe kestää 6 kuukautta. Pilottihankkeen tarkoituksena on tarjota lisäetuja EU:n valtuutetuille talouden toimijoille Leusenin rajanylityspaikassa (lyhyempi käsittelyaika, paremmin kohdennettu riskinarviointi, vähemmän fyysisiä ja asiakirjatarkastuksia). Riskinhallinnan parantamiseksi ja kaupankäynnin helpottamiseksi EU:n ja sen itäisen naapurialueen maiden välillä päätettiin Moldovan ja Ukrainan kanssa käynnistää pilottihanke, joka koskee passitustietojen lähettämistä näihin maihin. Hanke on tarkoitus toteuttaa vuonna 2016. Itäisen naapurialueen maiden liittyminen yhteiseen passitusmenettelyyn olisi merkittävä askel kohti passitusjärjestelmien alueellista yhdentymistä. Se merkitsisi yksinkertaistuksia, rajatarkastusten nopeutumista ja riskinhallinnan vahvistumista Ukrainassa käynnistettiin tammikuussa 2015 lyhytaikainen passitushanke, jonka perimmäisenä tarkoituksena on tarjota maan verovirastolle tukea ja neuvontaa yleissopimukseen liittymistä valmistellessa. Seurantaa varten suositeltiin twinning-hanketta. Moldovan tasavallan osalta laaditaan parhaillaan twinning-hankkeeseen kuuluvaa selostetta, joka koskee yhdenmukaistamista tietokoneistetun passitusjärjestelmän (NCTS) kanssa. Yhteistä passitusta koskevaan yleissopimukseen liittyviä seminaareja järjestettiin Varsovassa syyskuussa 2013, Kiovassa huhtikuussa 2015 ja Tbilisissä kesäkuussa 2015. Seminaareja täydensivät opintomatkat EU:n jäsenvaltioihin. Georgia, Moldovan tasavalta ja Ukraina ovat epävirallisina tarkkailijoina yhteistä passitusmenettelyä ja tavarakaupan muodollisuuksien yksinkertaistamista käsittelevässä EU–EFTA-työryhmässä, jossa ne antavat säännöllisesti edistymistä koskevia tietoja. Etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevan alueellisen yleissopimuksen mukainen EU:n ja muiden Paneurooppa–Välimeri-jäsenten välinen valmistusmenetelmien kumulaatiovyöhyke edistää tavarakaupan alueellista taloudellista yhdentymistä. Moldovan tasavalta ratifioi yleissopimuksen 28. toukokuuta 2015 ja liittyi yleissopimukseen 1. syyskuuta 2015. Georgia pyysi liittymistä yleissopimukseen lokakuussa 2015. Ukraina on antanut komissiolle tietoja yleissopimukseen liittymistä koskevista sisäisistä keskusteluistaan. Alkuperäsäännöistä järjestettiin useita seminaareja vuosina 2014 ja 2015 näissä kolmessa maassa (Kiovassa 5. kesäkuuta 2014, Chisinaussa 3. marraskuuta 2014 ja Tbilisissä 17. maaliskuuta 2015). Savukkeiden salakuljetuksen ja tupakkatuotteiden muun laittoman kaupan torjunta on edelleen korkealla EU:n tärkeysjärjestyksessä suhteessa itäisiin naapureihin. Komissio jatkaa aktiivisesti savukkeiden salakuljetuksen ja tupakkatuotteiden muun laittoman kaupan tehokkaampaa torjuntaa koskevaan tiedonantoon liittyvän toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.

Edellisestä yhteisestä tullioperaatiosta (ROMOLUK I), johon sekä Moldovan tasavalta että Ukraina osallistuivat, saamiensa hyvien kokemusten johdosta OLAF järjesti vuonna 2015 toisen, savukkeiden salakuljetusta koskevan yhteisen tullioperaation (ROMOLUK II). EU:n apu Georgialle, Moldovalle ja Ukrainalle on merkittävä tuki pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppa-alueen luovien assosiaatiosopimusten täytäntöönpanolle ja näiden itäisten kumppanien tullivalmiuksien parantamiselle. EU:n rajavalvonnan avustusoperaatio Moldovan tasavallan ja Ukrainan rajalla (EUBAM) on antanut tullilainsäädäntöä ja -käytänteitä koskevaa arvokasta apua mm. petosten vastaisessa toiminnassa. 3.2.Tulliyhteistyö Valko-Venäjän kanssa Tunnustuksena Valko-Venäjän vuoden 2014 jälkeisestä myönteisestä kehityksestä, joka on parantanut EU:n ja Valko-Venäjän suhteita, komissio päätti 15. helmikuuta 2016 lopettaa useimmat Valko-Venäjän vastaisista rajoittavista toimenpiteistä ja vauhdittaa sellaisten konkreettisten toimien täytäntönpanoa, joilla syvennetään EU:n kriittistä lähentymispolitiikkaa Valko-Venäjän suhteen. COREPER (pysyvien edustajien komitea) hyväksyi tammikuussa 2015 luettelon näistä toimista, joihin sisältyy myös tullialan toimintaa. Komissio on tässä yhteydessä ehdottanut, että asiantuntijayhteyksiä jatketaan. Lisäksi EU on rahoittanut itäisen kumppanuuden ohjelmaan liittyviä hankkeita. 3.3.Tulliyhteistyö Venäjän kanssa Yhteistyöhön ovat vaikuttaneet meneillään oleva poliittinen kriisi sekä tullialan ja kaupan esteet. Venäjä on asettanut kielteisesti vaikuttavia esteitä EU:n toimijoille seuraavasti: – Venäjä on heinäkuusta 2013 lähtien rajoittanut TIR-yleissopimuksen maantieteellisen soveltamisalan koskemaan vain muutamia EU:n ja Venäjän välisiä rajaylityspaikkoja ja vaatinut (kansallisia) lisävakuuksia Venäjän halki passitettavista tavaroista. Häiriöt jatkuvat edelleen; – Venäjän rajaviranomaiset tekivät liettualaisille tieliikenteen harjoittajille häiriöitä aiheuttaneita lisätarkastuksia usean kuukauden ajan vuonna 2014; – syyskuusta 2014 lähtien häiriöitä on ollut myös EU:n sekä Keski-Aasian ja Etelä-Kaukasuksen maiden välisessä Venäjän kautta tapahtuvassa passituksessa. Syynä on Venäjän asettama EU:n maatalouselintarvikkeiden tuontikielto, joka on vastalause Venäjän toimista Ukrainassa johtuville EU:n pakotteille. Marraskuussa 2010 hyväksytyissä tulliyhteistyön strategisissa puitteissa luotiin yleiset suuntaviivat yhteistyölle. Niiden täytäntöönpano jäi kuitenkin vähäiseksi. Ennakkovaroitusjärjestelmän suhteen ei toteutettu jatkotoimia eikä tietojenvaihtoa koskevan pilottihankkeen yhteistä arviointia saatu valmiiksi. Vuoden 2015 lopulla laadittiin kuitenkin strategisten puitteiden täytäntöönpanoa koskeva uusi etenemissuunnitelma, josta päästiin yhteisymmärrykseen vuoden 2016 alussa. 3.4.EU:n, Venäjän ja Ukrainan kolmenväliset neuvottelut Neuvottelut, joiden aiheena oli Venäjän huoli EU:n ja Ukrainan välisen pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppa-alueen toteutumisesta, alkoivat EU:n ja Venäjän välillä epävirallisesti marraskuussa 2013 eli ennen pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppa-alueen luovan assosiaatiosopimuksen allekirjoitusta (27.6.2014). Ukraina otettiin mukaan neuvotteluihin kesäkuussa 2014. ”Normandy-four” -maiden johtajien 12. helmikuuta 2015 antamassa Ukrainan kriisiä laajemmin käsittelevässä Minskin julistuksessa viitataan pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppa-alueen luovaa assosiaatiosopimusta koskeviin kolmenvälisiin neuvotteluihin ja mainitaan, että niiden tavoitteena on löytää käytännön ratkaisuja Venäjän esiin nostamiin, pitkälle menevää ja laaja-alaista vapaakauppa-aluetta koskeviin huoliin. Tulliasioiden osalta Venäjä ei pystynyt osoittamaan, miten pitkälle menevää ja laaja-alaista vapaakauppa-aluetta koskevat määräykset voisivat lisätä petosriskiä Ukrainan ja Venäjän kahdenvälisessä kaupassa, eikä sitä, miksi mahdollisia petoksia ei voitaisi käsitellä nykyisten kahdenvälisten sopimusten mukaisesti ja (Ukrainan ja Venäjän välisen, EU:n ja Venäjän välisen sekä EU:n ja Ukrainan välisen) tulliyhteistyön puitteissa. Venäjä keskeytti Itsenäisten valtioiden yhteisön (IVY) kauppaetuudet Ukrainan osalta 1. tammikuuta 2016. Lisäksi Venäjä kielsi maataloustuotteiden tuonnin Ukrainasta ja määräsi lisäsanktioita, kuten rajoituksia Ukrainasta Venäjän kautta Kazakstaniin tapahtuvalle passitukselle. Ukraina asetti vastavuoroisesti tuonti- ja kauttakulkurajoituksia Venäjän tavaroille. 3.5.Euraasian talousunioni