Pöytäkirjassa vahvistetaan luettelo uhanalaisista lajeista ja luettelo lajeista, joiden hyödyntäminen on säänneltyä (12 artikla). Nämä luettelot muodostavat pöytäkirjan liitteet II ja III. Sopimuspuolilla on velvollisuus toteuttaa yhteisiä toimia kyseisissä liitteissä mainittujen eläin- ja kasvilajien suojelemiseksi ja säilyttämiseksi.

Ensinnäkin suunnitellussa säädöksessä ehdotetaan, että meri- ja rannikkoalueilla esiintyvien useiden lintulajien nimet saatettaisiin ajan tasalle, jotta viimeksi pöytäkirjan liitteisiin tehtyjen muutosten jälkeen tehdyt taksonomiset muutokset tulevat huomioon otetuiksi. Kyse ei ole aineellisista eikä olennaisista muutoksista, vaan ainoastaan ajantasaisten nimien antamisesta lajeille, jotka jo ovat luettelossa.

Toisekseen suunnitellussa säädöksessä ehdotetaan, että pöytäkirjan liitteessä II olevaan lajien luetteloon lisätään neljä uutta Anthozoa-lajia (Isidella elongata, Dendrophyllia cornigera, Dendrophyllia ramea ja Desmophyllum dianthus).

Tästä toisesta ehdotuksesta keskusteltiin yleissopimuksen asiasta vastaavassa teknisessä elimessä pöytäkirjan yhteyspisteiden 13. kokouksessa, jossa EU oli edustettuna.

Kyseiset neljä korallilajia sisältyvät yhteisön tärkeänä pitämään luontotyyppiin ”riutat”, jonka suojelu vaatii luontotyyppidirektiivin liitteen I mukaisten erityisten suojelutoimien alueiden osoittamista. EU:n luontotyyppien tulkintakäsikirjassa mainitaan Välimeren riuttoja muodostavina lajeina Dendrophyllia ramea -yhdyskunta, Dendrophyllia cornigera -yhdyskunta, Isidella elongatan fasies ja sellaiset valkoisten korallien yhdyskunnat kuin Lophelia pertusa ja Madrepora oculata (joihin Desmophyllum dianthus-lajit usein yhdistetään). Kyseiset neljä lajia on tunnustettu uhanalaisiksi Välimeren uhanalaisten lajien punaisessa luettelossa (Mediterranean Red List of Threatened Species) (Dendrophyllia ramea on tällä hetkellä luokiteltu vaarantuneeksi, Dendrophyllia cornigera ja Desmophyllum dianthus ovat erittäin uhanalaisia ja Isidella elongate on äärimmäisen uhanalainen, ja sitä pidetään lähes endeemisenä lajina). Kyseisistä lajeista kolme (D. ramea, D. cornigera ja D. dianthus ) kuuluu kivikorallien ryhmään, joka sisältyy luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen lisäykseen II ja näin ollen neuvoston asetuksen (EY) N:o 338/97 (luonnonvaraisten lajien kauppaa koskeva yleissopimus) liitteeseen B. Kyseiset neljä Anthozoa-lajia ovat alttiita useille ihmisen toiminnan vaikutuksille Välimerellä. Näitä ovat muun muassa pohjatroolaus, bentaalisten lajien pitkäsiimakalastus, pilaavien aineiden veteen pääsy, poraus, ilmaston lämpeneminen ja valtamerten happamoituminen. Kyseisten lajien elpyminen voi olla hyvin vähäistä, mikä johtuu suhteellisen hitaasta kasvusta, alhaisesta leviämiskyvystä ja suhteellisen pitkästä elinkaaresta. Vaikka kyseisistä neljästä lajista on vain vähän tieteellistä tietoa, saatavilla olevat populaatiotiedot ja laadulliset havainnot viittaavat hälyttävään luontotyyppien taantumiseen ja/tai populaatiomäärän laskuun.

Unionin tuki näille ehdotuksille varmistaa sen sisäisen ja ulkoisen toiminnan välisen johdonmukaisuuden.

Unioni on sitoutunut kansainväliseen yhteistyöhön luonnon monimuotoisuuden suojelemiseksi seuraavien välineiden mukaisesti: SEUT-sopimuksen 191 artiklan 1 kohta, biologista monimuotoisuutta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen 5 artikla, kyseisen yleissopimuksen sopimuspuolten Nagoyassa vuonna 2010, Pyeongchangissa vuonna 2014 ja Meksikossa vuonna 2016 pidetyissä 10., 12. ja 13. konferenssissa tehdyt päätökset. Tältä osin sisällytettäväksi ehdotettavia lajeja koskee erityisesti biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen sopimuspuolten 13. konferenssissa tehty päätös XIII/11, jolla edistetään kylmän veden alueiden biodiversiteettiä koskevan vapaaehtoisen erityisen työsuunnitelman täytäntöönpanoa. Työsuunnitelman tarkoituksena on muun muassa säilyttää kylmän veden ekosysteemien sietokyky ja parantaa sitä.

Tässä ehdotuksessa otetaan huomioon myös Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen konferenssissa vuonna 2012 ilmaistu huoli siitä, että koralliriutat ja mangrovepuut ovat erittäin herkkiä vaikutuksille, joita aiheuttavat muun muassa ilmastonmuutos, meren happamoituminen, liikakalastus, vahingolliset kalastusmenetelmät ja pilaantuminen, ja samassa konferenssissa tehty sitoumus, jonka mukaan tuetaan kansainvälistä yhteistyötä koralliriuttojen ja mangrovepuiden muodostamien ekosysteemien suojelemiseksi ja niiden sosiaalisten, taloudellisten ja ympäristöetujen saavuttamiseksi sekä teknisen yhteistyön ja vapaaehtoisen tietojenvaihdon edistämiseksi.

Lisäksi tällä ehdotuksella autetaan saavuttamaan kestävän kehityksen tavoite 14.2, jonka tarkoituksena on ”Suojella ja hallita vuoteen 2020 mennessä kestävästi merten ja rannikkoalueiden ekosysteemejä merkittävien haittavaikutusten ehkäisemiseksi esimerkiksi vahvistamalla niiden kestokykyä sekä ryhtyä ennallistamistoimiin terveiden ja tuottavien merialueiden turvaamiseksi”.

Edellä esitetty huomioon ottaen Euroopan unionin pitäisi tukea ehdotusta pöytäkirjan liitteen II muuttamiseksi.

4.Oikeusperusta

4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

4.1.1.Periaatteet

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan mukaan ”neuvosto tekee komission (...) ehdotuksesta päätöksen (...) sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

Ilmaisu ”säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia” kattaa säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti unionin lainsäätäjän antaman säännöstön sisältöön”.

4.1.2.Soveltaminen kyseessä olevaan tapaukseen

Säädös, joka Barcelonan yleissopimuksen sopimuspuolten on annettava kokouksessaan, on säädös, joilla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös sitoo sopimuspuolia kansainvälisen oikeuden nojalla Barcelonan yleissopimuksen 23 ja 29 artiklan mukaisesti. Ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on näin ollen SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

4.2.Aineellinen oikeusperusta

4.2.1.Periaatteet

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan mukaan päätöksen aineellinen oikeusperusta riippuu lähinnä sen suunnitellun säädöksen tarkoituksesta ja sisällöstä, jota koskeva kanta esitetään unionin puolesta.