Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Tulliyhteistyö yhtenäismarkkinoilla (yhtenäismarkkinoiden seurantaryhmä)"



Virallinen lehti nro C 268 , 19/09/2000 s. 0057 - 0061



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Tulliyhteistyö yhtenäismarkkinoilla (yhtenäismarkkinoiden seurantaryhmä)" (2000/C 268/13) Talous- ja sosiaalikomitea päätti 27. toukokuuta 2000 työjärjestyksensä 23 artiklan 3 kohdan nojalla antaa lausunnon aiheesta "Tulliyhteistyö yhtenäismarkkinoilla". Asioiden valmistelusta vastannut "yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus" -jaosto antoi lausuntonsa 3. toukokuuta 2000. Esittelijä oli Helmut Giesecke. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12. ja 13. heinäkuuta 2000 pitämässään 374. täysistunnossa (heinäkuun 13. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon. 1. Johdanto 1.1. EU on viime vuosina pyrkinyt entistä enemmän suojaamaan aluettaan lisääntyvältä organisoidulta rikollisuudelta ja voimistanut huomattavasti yhteisön taloudellisia etuja haittaavien petosten torjuntaa sekä ulkorajojensa suojelua. Komitea on tässä yhteydessä huolellisesti seurannut eri aloja koskevia yksittäisiä toimenpide-ehdotuksia, tutkinut ja enimmäkseen kannattanut niitä sekä suosittanut niiden toteuttamista. Tämä koskee myös hyvin käytännönläheistä tullialaa, josta komitea on valmistellut seuraavat lausunnot: - "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön tullitoimintaa koskevan toimintaohjelman ('Tulli 2000') hyväksymisestä"(1) - "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön tullitoimintaa koskevan toimintaohjelman ('Tulli 2000') hyväksymisestä 19 päivänä joulukuuta 1996 tehdyn päätöksen muuttamisesta"(2) - "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi (EY) yhteisön tullikoodeksista annetun asetuksen (ETY) N:o 2913/92 muuttamisesta (passitus)"(3) - "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi (EY) yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 muuttamisesta"(4) - "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) väärennettyjen ja laittomasti valmistettujen tavaroiden vapaaseen liikkeeseen luovutuksen, viennin, jälleenviennin tai suspensiomenettelyn asettamisen kieltämistä koskevista toimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 3295/94 muuttamisesta"(5). 1.2. Komission hiljattain esittämän asiakirjan "Euroopan yhteisön taloudellisten etujen suojaaminen ja petostentorjunta - vuosikertomus 1998"(6) johdosta on jälleen aiheellista tehdä jonkinlainen väliarviointi tähänastisten toimien vaikutuksesta, muistuttaa parannusmahdollisuuksista sekä ennen kaikkea vielä tarvittavista tai hyväksyttävistä toimenpiteistä. 1.3. Poliittiset puite-edellytykset sekä tekniset mahdollisuudet ovat viime vuosikymmenenä muuttaneet tullialaa enemmän kuin tuskin mitään muuta hallinnon alaa. Klassisen tullihallinnon lisäksi tulli on vastuussa yhä vaativammaksi muuttuvasta ulkomaankaupan valvonnasta. Yhtenäismarkkinoihin siirtyminen, Schengenin sopimuksen sisällyttäminen Amsterdamin sopimukseen sekä rajojen avaaminen itään ovat myös edellyttäneet täysin erilaisia tullistrategioita. Kaikki tullihallinnot ovatkin tällä hetkellä murrosvaiheessa. 1.4. EU:n sisärajojen avaaminen sekä räjähdyksenomaisesti lisääntyvä matkustus ja kauppa itänaapurien kanssa sekä kasvava muuttopaine ovat tuoneet mukanaan huomattavia haasteita. Ennen kaikkea tiettyjen tuontitavaroiden, kuten tupakan ja alkoholin, suhteellisen korkeat verot, köyhien kehitysmaiden osittain hyvinkin suuret tullietuudet, mutta myös maataloustuotteiden korkeat vientituet ovat lisänneet nopeasti rajatylittävää rikollisuutta ja johtaneet rikollisuuden organisoitumiseen. 1.5. On olemassa monia merkkejä siitä, että kansainväliset salakuljetusketjut käyttävät samoja tai samankaltaisia strategioita huumeiden ja ihmisten salakuljetuksessa, asekaupassa ja rahanpesussa tai kiertäessään eurooppalaista kuluttajansuojaa tai henkisen omaisuuden suojaa. Yhä useammin raportoidaan myös tullivirkamiehiin kohdistuneesta väkivallasta. 1.6. Tämä EU:n jäsenvaltioiden sisäistä turvallisuutta uhkaava uusi tekijä edellyttää kansainvälisen yhteistyön vahvistamista niiden maiden kanssa, joista kyseiset rikollisuuden muodot ovat mahdollisesti peräisin tai joiden kautta ne kulkevat. Unionin ja 33 unionin ulkopuolisen maan solmimat sopimukset vaikuttavat hyvältä yhteistyöperustalta, ja ne ovat jo olleet ilmeisen tuloksekkaita. Kyseisiä suhteita on kuitenkin hoidettava ja laajennettava. 1.7. EU:n suunniteltua laajentumista ja erityisesti jäseneksi pyrkivien maiden suurta määrää sekä hyvin erilaisia oikeus- ja hallintotraditioita ajatellen on liittymisstrategioissa kiinnitettävä erityistä huomiota näihin kysymyksiin(7). 1.8. Komitea on kaikissa lausunnoissaan ollut tietoinen siitä ongelmasta, että jatkuvasti muuttuviin petosstrategioihin olisi vastattava joustavilla ja tehokkailla torjuntastrategioilla. Niiden yhteydessä on kuitenkin aina otettava huomioon, että kansainväliseen kauppaan ja henkilöiden liikkuvuuteen kohdistuvien vaikutusten on oltava minimaalisia, sillä tullimenettelyt ovat maailmanlaajuistumisen edetessä tärkeä toimipaikkatekijä. Komitea onkin aina painottanut sitä, että toiminnallisia parannuksia olisi kehitettävä mahdollisimman pitkälle yhdessä talouselämän kanssa. Komitea on tietoinen siitä, että tähän suhtaudutaan tietyissä jäsenvaltioissa varauksin. Lisäksi uudistuspolitiikassa on otettava huomioon tullihallintojen henkilökuntaa ja varusteita koskevien muutosten vaatima aika ja rahoitus. 1.8.1. Komitea on tietoinen jäsenvaltioiden välisen rajavalvonnan lopettamisesta syntyneistä rajatylittävän rikollisuuden vaaroista, mutta rikollisuuden pelko ei kuitenkaan saa estää kaupan kehittämistä eikä johtaa siihen, että jo sovituista helpotuksista luovutaan käytännössä ottamalla käyttöön petosten torjunnan valvontajärjestelmä. On löydettävä kaupan intressien ja petosten torjunnan välinen tasapaino. 1.9. Komitea on tässä yhteydessä puolustanut voimakkaasti ATK:n laajaan käyttöön ja asiantuntijoiden laatimiin riskianalyyseihin perustuvan "älykkään" valvonnan kehittämistä ja hyödyntämistä. Fyysiset tarkastukset ovat ja niiden tulee olla edelleenkin osa tällaista järjestelmää. 2. Yleistä 2.1. Komitean mielestä komission ja tilintarkastustuomioistuimen analyysit sekä Euroopan parlamentin laaja tutkimusraportti selventävät riittävästi tullialan heikkouksia Euroopassa. Komitea on myös saanut sen vaikutelman, että unionin tasolla tällä hetkellä mahdolliset toimet ovat oikeansuuntaisia ja että ne toteutetaan päättäväisesti. Tietyt päätökset olisi tosin voitu tehdä pikaisemminkin. 2.1.1. Yksittäiset jäsenvaltiot ovat kuitenkin jääneet enemmän tai vähemmän jälkeen muutosvauhdissa, joka kieltämättä on ollut nopea. Komission tulisi kuitenkin kiirehtiä toimien toteuttamista. Tulliyhteistyö edellyttää suunnilleen samanlaisia perusrakenteita eri maissa. 2.2. Komitea painottaa, että uuden Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) uudet torjuntastrategiat ja työ voivat onnistua vain, jos eurooppalaisen rikosoikeuden tähänastista heikkoa kehitystä nopeutetaan huomattavasti Tampereen huippukokouksen vaatimusten mukaisesti. Tähänastinen tilanne vaikeuttaa huomattavasti tehokasta syytteeseenpanoa. Virka- ja oikeusapumenettelyt ovat lukuisista parannuksista huolimatta edelleen liian hankalia välineitä. Komission kertomuksessa(8) puhutaan äärimmäisen hitaista reaktioista tiedusteluihin sekä hankalista sisäisistä menettelyistä. 2.3. Komitealle on huomautettu useaan otteeseen, että EU:n tullihallintojen yhteistyö on ongelmattomampaa kuin muilla hallinnon aloilla. Tämän sanotaan johtuvan tulliunionista vuosikymmenien ajan saaduista kokemuksista, mutta myös suhteellisen selkeistä oikeusperustoista. Parannettavaa on kuitenkin vielä paljon. Erot hallintojen käsityksissä ja menettelyissä vaikuttavat olevan vielä liian suuria. 2.3.1. Komitea toteaa, että jäsenvaltioiden tullihallinnot soveltavat yhteisön säännöksiä edelleen hyvin eri tavoin. Tämä johtuu erilaisista hallintorakenteista ja -perinteistä, erilaisesta koulutustasosta sekä hyvin erilaisista varusteista. Tietyissä maissa käytetään skanneria, kun taas toisissa ei ole esimerkiksi vainukoiria huumeiden ja aseiden etsintään. 2.3.2. Komitean mielestä henkilöstöä koskevat toimet, kuten seminaarit, virkamiesten vaihto sekä yhteinen koulutus ja jatkokoulutus, ovat olleet oikeita ja erittäin tärkeitä. On perustettava mahdollisimman pian Euroopan tulliakatemia, jolla luodaan ennen kaikkea myös erityistä yhteenkuuluvuuden tunnetta, Euroopan tullivirkamiesten "ryhmähenkeä". 2.3.3. Henkilöstöä ja koulutusta koskevien tärkeiden kysymysten käsittelyn yhteydessä komitea odottaa komission tiivistävän yhteistyötä tullivirkamiesten ammattijärjestöjen kanssa 2.3.4. Komitea on sitä mieltä, että erot varusteissa ovat suuri ongelma, sillä niiden hankkiminen on yksinomaan jäsenvaltioiden vastuulla. Varustetason erilaisuus voi myös aiheuttaa merkittäviä tavaravirtojen siirtymiä. Komission on yhä uudelleen puututtava näihin heikkouksiin. 2.3.4.1. Komitea onkin tyytyväinen komission ehdotukseen, jonka mukaan vuodesta 2001 lähtien tullituloista jäsenvaltioiden hallintokuluihin käytettävää osuutta nostetaan 10 %:sta 25 %:iin. Komitea kehottaa parantamaan kyseisillä varoilla tullitoimipaikkojen varustetasoa. Komission tulee seurata näiden varojen käyttöä. 2.3.5. Komitea ehdottaa, että komissio laatii yhdessä jäsenvaltioiden kanssa varustesuosituksen eri tullitoimipaikkoja varten (lentokentät, satamat, maantiet, rautatiet ja sisäiset tullit). Tuloksena tulisi olla ehdotus vähimmäisvarusteista. 2.4. Jäsenvaltioiden erilaiset arvonlisäverojärjestelmät vaikuttavat myös yhtenäismarkkinoiden toimintaan. Arvonlisäverotukselliset seikat onkin koordinoitava yhtenäisen tullilainsäädännön yhteydessä. Jäsenvaltioiden hallintojen rakenne ja vastuu (tuontitavaroiden) arvonlisäverosta vaihtelee jäsenvaltioittain. Toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä nykyistä tiiviimpää yhteistyötä verotuksen ja valvonnan aloilla. Myös vero-oikeudellisissa rikosasioissa toimivaltuudet ovat erilaiset. Tämä lisää ja vaikeuttaa hallintojen työtä yhtenäisempään tullihallintoon verrattuna. 2.5. Osittain ylikansalliset ja osittain kansalliset kiellot ja rajoitukset - viimeksi mainitut ovat myös sisällöltään erilaisia - vaikuttavat ulko- ja sisärajat ylittävään tavaraliikenteeseen. Komitea olettaa, että harmonisointi on hidasta merkittävillä aloilla. Se kehottaa noudattamaan ennen kaikkea avoimuutta ja pitkälti koordinoimaan voimassa olevat säännökset. 2.6. Tulli- ja verohallintojen keskinäisen sekä niiden ja EU:n toimielinten välisen ajanmukaisen tietokoneavusteisen yhteistyön lisäesteenä EU:n yhtenäismarkkinoilla ovat yksittäisten jäsenvaltioiden tietosuojaa ja verosalaisuutta koskevat rajoittavat säännökset. Komitea on sitä mieltä, ettei kyseisillä säännöksillä tulisi estää tietojen vaihtoa. 3. Erityistä 3.1. Komitea ottaa EU:n hyväksymiin toimiin kantaa seuraavasti: 3.2. Lausunnot aiheista "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön tullitoimintaa koskevan toimintaohjelman ('Tulli 2000') hyväksymisestä" sekä "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön tullitoimintaa koskevan toimintaohjelman ('Tulli 2000') hyväksymisestä 19 päivänä joulukuuta 1996 tehdyn päätöksen muuttamisesta" 3.2.1. Keskeinen seikka on yhtäältä komission ja yksittäisten jäsenvaltioiden välinen sekä toisaalta jäsenvaltioiden hallintojen välinen ja niiden sisäinen tiedonkulku. Interpolin arvioiden mukaan noin 80 % kaikista selvitetyistä tapauksista on ratkennut olemassa olevaa tietoa vaihtamalla, joten tullialalla tähänastisessa yhteydenpidossa on vielä huomattavasti parantamista! Komitean mielestä tullitoimipisteiden välinen kansainvälisen tason horisontaalinen yhteydenpito on erityisen heikosti kehittynyt. Yhtenäismarkkinoilla toimivat tullitoimipisteet eivät itse asiassa ole missään yhteydessä keskenään. Yhteydet eri keskustoimistojen (central linking offices, CLO) kautta ovat raskaita, ja niitä toivottavasti täydennetään hyvin pian käytännön työssä hyödynnettävillä suorilla lisäyhteyksillä. Tästä on esimerkkinä suunniteltu NCTS-järjestelmä (New Computerised Transit System). Komitea ehdottaa, että siirtymäaikana tullivirkamiehiä rohkaistaan ilmoittamaan suoraan toisessa jäsenvaltiossa toimiville kollegoilleen havaitsemistaan epäilyttävistä seikoista. Tällaista yhteydenpitoa vaikeuttaa etenkin se, ettei yksittäisiä tullitoimipaikkoja ole aina liitetty Internetiin, vaan vain jäsenvaltion sisäiseen Intranet-verkkoon. 3.2.2. Komitean mielestä jäsenvaltioiden sekä komission yksiköiden ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) välinen vertikaalinen yhteydenpito on tiedonkulun alalla riittämätöntä. Vastavuoroisuuteen perustuvan tiedonkulun etuja ei hyödynnetä vielä kaikkialla riittävästi oikeussäännöksiä lukuunottamatta. Rikosten torjunta ei saa alkaa vasta tullirajalla. Tulliselvityksen ja tullivalvonnan välinen yhteistyö valtioiden sisällä ja yhteisön laajuisesti sekä myös unionin ulkopuolisten maiden kanssa tehtävä yhteistyö ovat merkittävä osa rikosten torjuntaa. 3.2.3. EU:n ja monien unionin ulkopuolisten maiden yhteistyön tehostaminen vaatii yhteistyön lisäämistä toimivaltaisten tulli- ja kauppaviranomaisten kanssa kumppanuusvaltioissa. Komitea on tyytyväinen tähänastisiin, yhteydenpitoa edistäviin koulutus- ja jatkokoulutustoimiin. 3.2.4. Komitea pahoittelee sitä, että kaikki ATK-pohjaiset tulliselvitysjärjestelmät vaihtelevat jäsenvaltioittain. Komitean mielestä juuri tällä alalla jäsenvaltioiden soveltamia järjestelmiä on koordinoitava yhteisön laajuisesti. Kansalliset yksittäisjärjestelmät haittaavat tulliunionin toimintaa. Komitean mukaan komission on eurooppalaisen oikeuden vaalijana huolehdittava tulliunionin kitkattomasta toiminnasta myös kyseisellä alalla. 3.2.5. Fyysiset tarkastukset kuuluvat erottamattomasti tullihallintojen suorittamaan valvontaan. Ne viivyttävät erittäin paljon tavaroiden kulkua. Tavaroiden erilaiset tarkastusmenetelmät siirtävät usein liikennevirtoja. Tämä ilmenee erityisen selkeästi satamissa, joissa käytetään nykyään jo konttien skannausjärjestelmiä. Komitea kannattaa ajanmukaisimpien tarkastusjärjestelmien käyttöä paikoissa, joissa käsitellään säännöllisesti suuria tavaramääriä. Tähänastiset kokemukset ovat osoittaneet, että kyseisten järjestelmien suhteellisen korkeat kustannukset maksavat itsensä nopeasti takaisin lisääntyneinä tuloina. 3.2.5.1. Tiedonkulkua ja siihen liittyvää hallintojen ja asianomaisten talouden alojen yhteydenpitoa on parannettava kaikilla tasoilla. Talouden toimijoille on tiedotettava ajoissa ja yksityiskohtaisesti eurooppalaisen tullioikeuden ja muiden asianomaisten oikeuden alojen tulevista uudistuksista tai muutoksista, jotta ne voivat valmistautua niihin ja tehdä ajoissa tarvittavat toimenpiteet. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä siitä, että asianomaiset toimijat voivat nykyään vain osittain hyödyntää olemassa olevia tietopankkeja. Viimeisten 45 päivän viralliset lehdet ovat käytettävissä esim. EUR-LEX -tietopankissa, kun taas jäsenvaltioiden tulliviranomaisetkin voivat käyttää Celex-tietopankkia vain maksusta. 3.2.5.2. Komitean mielestä tapauksissa, joissa tietty yritys kuljettaa säännöllisesti samalla kuljetustavalla tavaroita, se voisi tehdä tiivistä yhteistyötä tulliviranomaisten kanssa luottamuspohjalta aiesopimuksen (Memorandum of Understanding) tapaan. 3.2.6. Komitea kannattaa riskiprofiilin kehittämistä soveltuvin analyysitekniikoin kaikissa jäsenvaltioissa. Komitea toivoo, että näin helpotetaan tullivaatimuksia noudattavien yritysten toimintaa, mutta pahoittelee kuitenkin sitä, että tietyissä jäsenvaltioissa kehittämisessä ei tehdä yhteistyötä asianomaisten yritysten kanssa tai kehittäminen tapahtuu jopa niiden tietämättä. Komitean mielestä riskianalyysijärjestelmä antaisi tullihallinnoille enemmän aikaa valvoa tavarakuljetuksia, joihin liittyy korkea riskitekijä. 3.2.7. Lähtö- ja tulopisteiden välisillä teillä toimivien liikkuvien tarkastusjoukkojen käyttö täydentää komitean mielestä tehokkaasti pistokokeenomaisia rajatarkastuksia, sillä tarkastusjoukot ilmestyvät yllättäen paikalle. 3.2.8. Komitea on tyytyväinen tullitietojärjestelmän perustamiseen. Edellyttäen, että jäsenvaltiot "ruokkivat" riittävästi tätä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) yhteydessä toimivaa keskustietojärjestelmää, siitä saattaa tulla erittäin hyvä ohjausväline yksittäisten jäsenvaltioiden tulleille. 3.3. Lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi (EY) yhteisön tullikoodeksista annetun asetuksen (ETY) N:o 2913/92 muuttamisesta (passitus)" 3.3.1. Komitea on tietoinen siitä, että etenkin herkkien tuotteiden kuljetusten takuusummien alentaminen on havaittavasti vähentänyt petoksia. Komitea on myös tyytyväinen passituksen muihin uudistuksiin. Lainsäädännön mukauttamisen jälkeen tulisi etenkin menettelyjen käytännön toteuttamisen olla nyt etualalla. Tässä yhteydessä NCTS-järjestelmä vaikuttaa soveltuvalta tavalta ottaa huomioon kaikkien asianosaisten vaatimukset. Komitea toivoo, että sitä sovelletaan yhdenmukaisesti riippumatta tietokonejärjestelmien eroista kaikissa jäsenvaltioissa sekä yhteiseen passitusmenettelyyn liittyneissä maissa. 3.3.2. Komitean mielestä petosten määrän väheneminen puoltaa sitä, että herkkien ja tavanomaisten tuotteiden kuljetusta koskevat erilaiset vaatimukset säilytetään. Herkkien tavaroiden kuljetuksessa erityisen luotettaviksi osoittautuneille kuljetusliikkeille tulisi kuitenkin taata helpotuksia. 3.3.3. Vastaanottokuitin lähettäminen määrämaan tullitoimipaikalta lähtömaan tullitoimipaikalle on edelleen suuri ongelma passituksessa. Ennen siirtymistä NCTS-järjestelmän mukaisiin, passituksessa sovellettaviin sähköisiin tositteisiin komitea kehottaa kaikkia asianomaisia tullitoimipaikkoja lähettämään vastaanottokuitit viipymättä. 3.3.4. Koska suurimmassa osassa ulkomaankauppaa sovelletaan kyseisiä menettelyjä, komitea muistuttaa, että niiden käyttökelpoisuuden on edelleen oltava etualalla. 3.4. Lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi (EY) yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 muuttamisesta" 3.4.1. Komitean mielestä sähköinen tullausmenettely voi toimia vain, jos tulli-ilmoitusta tukevien asiakirjojen esittämisestä paperilla luovutaan yksittäisissä vaiheissa. Paperille laaditut asiakirjat, kuten laskut tai suosituimmuustodistukset, on säilytettävä tarkistusta varten. Suuntaus sähköisessä muodossa esitettyjen ja digitaalisin allekirjoituksin varustettujen asiakirjojen käyttöön on kuitenkin jo havaittavissa. Tällaiset sähköiset asiakirjat on tallennettava erikseen kulloisenkin tullausmenettelyn mukaisesti. Komitea on tässä yhteydessä tyytyväinen sisämarkkina-asiain neuvoston 16. maaliskuuta 2000 tekemään päätökseen, jonka Euroopan parlamentti toivottavasti piakkoin hyväksyy. 3.4.2. Komitea on tietoinen siitä, että suosituimmuustodistuksia esitettäessä on ilmennyt huomattavia petoksia. Komitea pahoittelee, että tähänastisessa oikeuskäytännössä tuojan luotettavuudelle on annettu vain vähän arvoa. Tullikoodeksin 220 artiklaa tulisi tulkita siten, että painotetaan hallinnon toteen näyttämää epärehellisyyttä eli toisin kuin edellä mainitussa sisäasiain neuvoston päätöksessä, jonka mukaan tuoja velvoitetaan näyttämään rehellisyytensä toteen, mikä lienee vaikeaa etenkin pienille ja keskisuurille tuontiyrityksille. Komitea ehdottaa, että komissio tekee sovinnollisen ja talouspoliittisesti hyväksyttävän päätöksen vielä avoinna olevien tapausten suhteen. 3.4.3. Komitean mielestä kaikissa euroalueeseen kuuluvissa maissa tulli-ilmoitukset tulisi voida tehdä euroina myös siirtymäaikana. 3.5. Lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) väärennettyjen ja laittomasti valmistettujen tavaroiden vapaaseen liikkeeseen luovutuksen, viennin, jälleenviennin tai suspensiomenettelyn asettamisen kieltämistä koskevista toimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 3295/94 muuttamisesta" 3.5.1. Komitea panee merkille, että rikkomukset ovat kyseisellä alalla selvästi lisääntyneet. Komitea korostaa kyseisten toimenpiteiden merkitystä eurooppalaisille yrityksille. Ne edellyttävät erityisen korkeaa koulutustasoa sekä ajankohtaista ja ymmärrettävää tietoa herkistä tuotteista ja niiden alkuperämaasta. 3.5.2. Väärennettyjen ja laittomasti valmistettujen tavaroiden vapaan liikkeeseen luovutuksen tehokas torjunta edellyttää asianomaisten yritysten ja tulliviranomaisten tiivistä ja luottamuksellista yhteistyötä. Komitea on sitä mieltä, että yrityksille on tiedotettava nykyistäkin enemmän olemassa olevista mahdollisuuksista. Komitea suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen laatia yhtenäiset toimeenpanosäännökset, joiden avulla yritykset voivat esittää suojelutarpeensa koko EU:n alueella yhdellä hakemuksella. Bryssel 13. heinäkuuta 2000. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice Rangoni Machiavelli (1) EYVL C 301, 13.11.1995, s. 5. (2) EYVL C 138, 18.5.1999, s. 1. (3) EYVL C 73, 9.3.1998, s. 17. (4) EYVL C 101, 12.4.1999, s. 6. (5) EYVL C 284, 14.9.1998, s. 3. (6) KOM(1999) 590 lopull. (7) Toimenpideluettelo on asiakirjassa "Yhteisön taloudellisten etujen suojaaminen", KOM(1998) 278. (8) KOM(2000) 28 lopullinen, 28.1.2000.