EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 18.9.2022 COM(2022) 485 final 2022/0295(NLE) Ehdotus NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS toimenpiteistä unionin talousarvion suojaamiseksi oikeusvaltion periaatteiden rikkomiselta Unkarissa



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA (1)Yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi 16 päivänä joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092, jäljempänä ’ehdollisuusasetus’, 4 artiklan 1 kohdassa säädetään, että ”[a]sianmukaisia toimenpiteitä on toteutettava, jos 6 artiklan mukaisesti on osoitettu, että oikeusvaltion periaatteiden rikkominen jäsenvaltiossa vaikuttaa tai uhkaa vakavasti vaikuttaa unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen riittävän suoraan”. (2)Ehdollisuusasetuksen 6 artiklan 1 kohdassa säädetään, että ”[j]os komissio toteaa, että sillä on perusteltu syy katsoa, että 4 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät, se lähettää asianomaiselle jäsenvaltiolle kirjallisen ilmoituksen, jossa esitetään komission havaintojen perusteena olevat tosiseikat ja erityiset perusteet, ellei se katso voivansa suojata unionin talousarviota tehokkaammin muiden unionin lainsäädännössä säädettyjen menettelyjen avulla”. (3)Ehdollisuusasetuksen 6 artiklan 9 kohdassa säädetään seuraavaa: ”Jos komissio katsoo, että 4 artiklan edellytykset täyttyvät ja että jäsenvaltion 5 kohdan nojalla mahdollisesti ehdottamilla korjaavilla toimenpiteillä ei ratkaista riittävällä tavalla komission ilmoituksessa esitettyjä havaintoja, se antaa neuvostolle ehdotuksen täytäntöönpanopäätökseksi asianmukaisista toimenpiteistä kuukauden kuluessa jäsenvaltion huomautusten vastaanottamisesta tai, jos huomautuksia ei ole esitetty, ilman aiheetonta viivytystä ja joka tapauksessa kuukauden kuluessa [...] säädetystä määräajasta”. (4)Komissio lähetti 24. marraskuuta 2021 Unkarille ehdollisuusasetuksen 6 artiklan 4 kohdan mukaisen tietopyynnön, johon Unkarin viranomaiset vastasivat 27. tammikuuta 2022. (5)Komissio lähetti 27. huhtikuuta 2022 Unkarille ehdollisuusasetuksen 6 artiklan 1 kohdan nojalla kirjallisen ilmoituksen, jäljempänä ’ilmoitus’. Ilmoituksessa esitettiin komission havainnot useista julkisten hankintojen järjestelmään Unkarissa liittyvistä kysymyksistä, mukaan lukien systeemiset sääntöjenvastaisuudet, puutteet ja heikkoudet julkisissa hankintamenettelyissä; sellaisten tarjouskilpailumenettelyjen suuri määrä, joissa on mukana vain yksi tarjoaja, ja vähäinen kilpailu hankintamenettelyissä; puitesopimusten käyttöön liittyvät ongelmat; eturistiriitojen havaitsemiseen, ehkäisemiseen ja korjaamiseen liittyvät ongelmat; huolenaiheet, jotka liittyvät siihen, että yleishyödylliset säätiöt käyttävät unionin varoja. Nämä kysymykset ja niiden toistuminen osoittavat, että Unkarin viranomaiset ovat järjestelmällisesti kyvyttömiä tai haluttomia taikka epäonnistuneet estämään sellaiset päätökset, jotka julkisten hankintojen ja eturistiriitojen osalta ovat sovellettavan lainsäädännön vastaisia, ja torjumaan näin riittävästi korruptioriskejä. Ne rikkovat oikeusvaltion periaatetta, erityisesti oikeusvarmuuden ja toimeenpanovallan käyttäjien mielivaltaisuuden kiellon periaatteita, ja herättävät huolta vallanjaon suhteen. Lisäksi ilmoituksessa esitettiin havainnot, jotka koskevat tutkintaa ja syytteeseenpanoa sekä korruptiontorjuntakehystä: ongelmia liittyy myös väitettyä rikollista toimintaa koskevan tehokkaan tutkinnan ja syytteeseenpanon rajoituksiin, syyttäjälaitoksen organisointiin sekä toimivan ja tehokkaan korruptiontorjuntakehyksen puuttumiseen. Myös nämä seikat rikkovat oikeusvaltion periaatteita erityisesti oikeusvarmuuden, toimeenpanovallan käyttäjien mielivaltaisuuden kiellon ja tehokkaan oikeussuojan osalta. Kuten ilmoituksessa todetaan, nämä rikkomiset vaikuttavat tai uhkaavat vakavasti vaikuttaa unionin taloudellisiin etuihin, ja muut unionin lainsäädännössä vahvistetut menettelyt eivät mahdollistaisi unionin taloudellisten etujen suojelua tuloksellisemmin kuin ehdollisuusasetus. Ilmoituksessa komissio myös pyysi Unkaria toimittamaan vastauksessaan tietopyyntöön eräitä tietoja niistä tosiseikoista ja perusteista, joihin komissio oli perustanut havaintonsa. Lisäksi esitettiin kysymyksiä asiaan mahdollisesti liittyvistä ongelmista, jotka koskevat oikeuslaitoksen riippumattomuutta. Komissio antoi ilmoituksessa Unkarin viranomaisille kaksi kuukautta aikaa esittää huomautuksensa. (6)Unkari vastasi ilmoitukseen 27. kesäkuuta 2022, jäljempänä ’ensimmäinen vastaus’. Unkarin oikeusministeri toimitti 30. kesäkuuta ja 5. heinäkuuta 2022 päivätyillä kirjeillä lisätietoja ensimmäisen vastauksen täydentämiseksi. Lisäksi Unkari lähetti 19. heinäkuuta 2022 täydentävän kirjeen, jossa ehdotettiin useita korjaavia toimenpiteitä ilmoituksessa esitettyjen havaintojen ratkaisemiseksi. Niitä ei kuitenkaan voitu ottaa huomioon ensimmäisen vastauksen arvioinnissa, koska ne toimitettiin prosessin erittäin myöhäisessä vaiheessa, juuri ennen kuin komission oli tarkoitus hyväksyä menettelyn seuraava vaihe. Komissio otti huomioon kaikki täydentävissä kirjeissä esitetyt merkitykselliset seikat ehdollisuusasetuksessa säädetyn menettelyn seuraavan vaiheen aikana jäsenvaltioiden kanssa tehtävän vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti. (7)Komissio katsoi, että ensimmäinen vastaus tai 30. kesäkuuta ja 5. heinäkuuta 2022 lähetetyt täydentävät kirjeet eivät sisältäneet riittäviä korjaavia toimenpiteitä, joista olisi annettu asianmukaiset sitoumukset ehdollisuusasetuksen puitteissa. (8)Komissio lähetti ehdollisuusasetuksen 6 artiklan 7 kohdan mukaisesti Unkarille 20. heinäkuuta 2022 kirjeen, jäljempänä ’aiekirje’, ilmoittaakseen jäsenvaltiolle ehdollisuusasetuksen 6 artiklan 6 kohdan mukaisesta arvioinnistaan ja toimenpiteistä, joita se aikoi ehdottaa neuvoston hyväksyttäviksi mainitun asetuksen 6 artiklan 9 kohdan mukaisesti, koska Unkari ei ollut toteuttanut riittäviä korjaavia toimenpiteitä. Näin ollen Unkaria kehotettiin ehdollisuusasetuksen 6 artiklan 7 kohdan mukaisesti toimittamaan erityisesti ehdotettujen toimenpiteiden oikeasuhteisuutta koskevat huomautuksensa kuukauden kuluessa. (9)Unkari vastasi aiekirjeeseen 22. elokuuta 2022, jäljempänä ’toinen vastaus’, ehdollisuusasetuksen 6 artiklan 7 kohdassa asetetussa kuukauden määräajassa. (10)Toisessa vastauksessaan Unkari toisti ensimmäisessä vastauksessaan esittämänsä argumentit ja kritisoi tapaa, jolla menettely oli toteutettu. Se kiisti aiekirjeessä suunniteltujen toimenpiteiden oikeasuhteisuuden. Samaan aikaan Unkari esitti 17 korjaavaa toimenpidettä. Tämän jälkeen on käyty komission ja Unkarin viranomaisten välisiä teknisiä neuvotteluja yksiköiden tasolla jäsenvaltioiden kanssa tehtävän vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti. Unkari lähetti komissiolle 13. syyskuuta 2022 kirjeen, jäljempänä ’syyskuun kirje’, jossa se esitti selvennyksiä ja antoi lisäsitoumuksia ehdotettujen korjaavien toimenpiteiden yhteydessä. 2.Oikeusvaltion periaatteiden rikkomiseen viittaavat ongelmat 2.1.Systeemiset sääntöjenvastaisuudet, puutteet ja heikkoudet julkisissa hankintamenettelyissä 2.1.1.Komission havainnot (11)Komissio katsoi ilmoituksessa ja vahvisti aiekirjeessä, että Unkarin julkisissa hankintamenettelyissä on systeemisiä sääntöjenvastaisuuksia, puutteita ja heikkouksia. Tällaisia sääntöjenvastaisuuksia on havaittu komission yksiköiden toteuttamissa peräkkäisissä tarkastuksissa, joita on tehty sekä ohjelmakauden 2007–2013 että ohjelmakauden 2014–2020 osalta, sekä useissa Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksissa, joiden pohjalta on annettu huomattavia rahamääriä koskevia taloudellisia perintäsuosituksia. Koska sääntöjenvastaisuudet ovat luonteeltaan systeemisiä ja toistuvia ja kun otetaan huomioon muun muassa päätettyjen rahoitusoikaisujen laajuus, komissio katsoi, että sillä oli perusteltu syy todeta, että ehdollisuusasetuksen 4 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät. (12)Lisäksi käytettävissä olevat tiedot osoittavat, että epätavallisen suuri osuus sopimuksista on tehty sellaisissa julkisissa hankintamenettelyissä, joissa on ollut mukana vain yksi tarjoaja, että sopimuksia on tehty tiettyjen yritysten kanssa, jotka ovat vähitellen vallanneet suuria osuuksia markkinoista, ja että puitesopimusten tekemisessä on esiintynyt vakavia puutteita. Komissio katsoi näiden seikkojen olevan osoitus läpinäkyvyyteen ja kilpailuun kohdistuvasta selkeästä uhkasta, joka vaarantaa asianomaisissa menettelyissä käytettyjen unionin varojen moitteettoman hoidon, sekä osoittavan tietyissä olosuhteissa suurentunutta korruption ja eturistiriitojen uhkaa. (13)Lisäksi komissio viittasi yksiköidensä havaitsemiin vakaviin puutteisiin, jotka koskivat tiettyihin puitesopimuksiin liittyviä julkisia hankintoja, ja totesi, että tuleviin puitesopimuksiin liittyy vakavia huolenaiheita. 2.1.2.Unkarin huomautukset

(14)Unkari esitti kuvauksen julkisia hankintoja koskevasta lainsäädännöstään ja käytännöstään. Unkari huomautti, että sen julkisten hankintojen järjestelmä on sen mielestä sekä toimiva että julkisia hankintoja koskevien Euroopan unionin direktiivien mukainen. Tältä osin Unkari viittasi tiettyihin julkisista hankinnoista vuonna 2015 annetun lain CXLIII, sellaisena kuin se on muutettuna komission yksiköiden tarkastusten jälkeen, säännöksiin, useisiin tämän julkisia hankintoja koskevan järjestelmän osiin sekä toimiin, joita se on viime vuosina toteuttanut kilpailun edistämiseksi ja läpinäkyvyyden lisäämiseksi. Tämän perusteella Unkari väitti, että sen julkisia hankintoja koskeva käytäntö vastaisi nyt Euroopan unionin vaatimuksia, jotka koskevat sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemistä ja havaitsemista julkisissa hankinnoissa. (15)Komission mainitsemien sääntöjenvastaisuuksien osalta Unkari väitti, että asianomaiset rahoitusoikaisut liittyivät vain osittain julkisten hankintojen heikkouksiin ja että tarkastuksissa havaitut puutteet eivät olleet luonteeltaan systeemisiä eivätkä johtaneet maksuajan kulumisen tai maksujen keskeyttämiseen. (16)Lisäksi Unkari väitti, että koska ehdollisuusasetusta sovelletaan vasta 1. tammikuuta 2021 alkaen, ennen kyseistä päivää havaittujen väitettyjen sääntöjenvastaisuuksien ei voida katsoa johtuvan kyseisen asetuksen mukaisten oikeusvaltion periaatteiden rikkomisesta. Unkari väitti myös, että sen osoittamiseksi, että komission yksiköiden tarkastuksissa havaitut systeemiset puutteet ja sääntöjenvastaisuudet rikkovat oikeusvaltion periaatteita ehdollisuusasetuksen 2 artiklan a alakohdassa, luettuna yhdessä 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan kanssa, tarkoitetulla tavalla, on myös osoitettava, että asianomaisten viranomaisten tai elinten päätöksiin ei voida kohdistaa tehokasta oikeudellista valvontaa. (17)Unkarin mukaan se, että sellaisten unionin varoja sisältävien julkisten hankintamenettelyjen osuus, joihin liittyy vain yksi tarjous, on pienempi kuin vastaavien kansallisia varoja sisältävien menettelyjen osuus, osoittaa, että Unkarin valvontajärjestelmä pystyy unionin varojen yhteydessä tehokkaasti torjumaan julkisten hankintojen vähäisen kilpailun taustalla olevia tekijöitä. (18)Unkari kiistää myös niissä selvityksissä hyödynnettyjen taustatietojen ja menetelmän oikeellisuuden ja luotettavuuden, jotka koskevat kilpailun intensiteettiä julkisissa hankinnoissa ja sopimusten keskittämistä pienelle määrälle yrityksiä ja jotka komissio mainitsee ilmoituksessa ja aiekirjeessä. (19)Puitesopimusten osalta Unkari väitti, että kilpailu on voimakasta. Tarjousmenettely suoritetaan kahdessa vaiheessa, jotta sopimus voidaan tehdä tuloksellisesti: ensin tarjoajat kilpailevat oikeudesta osallistua puitesopimukseen, ja jos erillissopimuksia tehdään kilpailun uudelleen avaamisen jälkeen, talouden toimijoiden välillä syntyy jälleen markkinakilpailua. Unkarin mukaan keskushallinnon tasolla ei ole tehty päätöstä, jossa mitään tahoa vaadittaisiin soveltamaan puitesopimuksia nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen aikana. 2.1.3.Komission arviointi (20)Vaikka Unkari on tehnyt joitakin muutoksia lainsäädäntöönsä ja julkisia hankintoja koskevan järjestelmän hallinnointiin, nämä muutokset eivät saatavilla olevien tietojen perusteella näytä parantaneen julkisten hankintamenettelyjen tuloksia käytännössä. Viime vuosina toteutetuista toimista huolimatta riittävää läpinäkyvyyttä ei ole vielä saavutettu eikä vaikuttavaa ja tehokasta ulkoista valvontaa, joka on yksi läpinäkyvyyden tavoitteista, voida toteuttaa tosiasiallisesti. (21)Toisin kuin Unkari väitti, kauden 2014–2020 osalta vaaditut rahoitusoikaisut liittyivät pääasiassa julkisten hankintojen hallinnoinnin systeemisiin heikkouksiin, kuten asiaa koskevien tarkastusten tulokset osoittavat. Nämä rahoitusoikaisut olivat suurimmat kaikista unionin jäsenvaltioista kyseisenä ajanjaksona, mitä Unkari ei kiistänyt. Lisäksi tarkastukset liittyivät myös hallinto- ja valvontajärjestelmän toimintaan julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamisen varmistamiseksi. Näin ollen ne koskivat systeemisiä kysymyksiä. Komissio ei voi olla samaa mieltä Unkarin väitteestä, jonka mukaan se, että maksuajan kulumista tai maksuja ei keskeytetty, tarkoittaisi, että komissio ei harkinnut vakavan puutteen olemassaoloa. Tältä osin on syytä muistuttaa, että jopa riski, joka ylittää 5 prosenttia menoista, eli vastaa ensimmäistä delegoidussa asetuksessa vahvistettua kiinteämääräistä rahoitusoikaisua, voi liittyä vakavaan puutteeseen. Vakavaa puutetta hallinto- ja valvontajärjestelmässä ei määritellä pelkästään määrällisten kynnysarvojen perusteella vaan myös ja erityisesti tässä tapauksessa suhteessa sellaisten sovellettavissa säännöissä vahvistettujen keskeisten vaatimusten tai niiden yhdistelmän rikkomiseen, joilla voi olla systeemisiä vaikutuksia. (22)Mitä tulee ehdollisuusasetuksen ajalliseen soveltamisalaan, ennen 1. tammikuuta 2021 todetut oikeusvaltion periaatteiden järjestelmälliset rikkomiset, joita ei ole korjattu ja jotka ovat toistuvia ja jatkuvat kyseisen päivämäärän jälkeen, voivat kuulua ehdollisuusasetuksen soveltamisalaan, kun otetaan huomioon rikkomisten systeeminen ja toistuva tai jatkuva luonne sekä jatkuva vakava uhka, joka niistä aiheutuu unionin talousarvion moitteettomalle varainhoidolle ja unionin taloudellisten etujen suojaamiselle 1. tammikuuta 2021 jälkeen. (23)Komissio ei voi olla samaa mieltä Unkarin väitteestä, jonka mukaan systeemiset puutteet ja sääntöjenvastaisuudet voivat olla ehdollisuusasetuksessa tarkoitettuja oikeusvaltion periaatteiden rikkomisia vain, jos asianomaisten viranomaisten tai elinten päätöksiin ei voida kohdistaa tehokasta oikeudellista valvontaa. Ehdollisuusasetuksesta käy selvästi ilmi, että kaikki komission havaitsemat systeemiset puutteet ja sääntöjenvastaisuudet, jotka viittaavat oikeusvaltion periaatteiden rikkomiseen, ovat itsenäisiä ja voivat kuulua ehdollisuusasetuksen soveltamisalaan. Näin ollen mikään tilanne, joka viittaisi oikeusvaltion periaatteiden rikkomiseen, ei edellytä lisäehtoa, joka olisi otettava huomioon ehdollisuusasetuksen nojalla. (24)Komissio ei voi myöskään olla samaa mieltä Unkarin väitteestä, että koska sellaisten unionin varoja sisältävien julkisten hankintamenettelyjen osuus, joissa on mukana vain yksi tarjoaja, vaikuttaa olevan pienempi kuin vastaavien kansallisia varoja sisältävien menettelyjen osuus, on katsottava, että unionin varojen yhteydessä käytettävä Unkarin valvontajärjestelmä pystyy tehokkaasti torjumaan julkisten hankintojen vähäisen kilpailun taustalla olevia tekijöitä. Se, että sellaisten menettelyjen osuus, joissa on saatu vain yksi tarjous, on pienempi unionin varoja sisältävissä hankinnoissa kuin kansallisia varoja sisältävissä hankinnoissa, ei sinänsä tarkoita sitä, että unionin varoja sisältävien hankintojen valvonta toimisi asianmukaisesti. Tämä näkyy myös Unkarin vuoden 2022 kansallista uudistusohjelmaa koskevassa neuvoston suosituksessa, jossa vahvistetaan, että nämä kysymykset ovat edelleen ajankohtaisia tulevaisuudessa. (25)Unkari ei toimittanut näyttöä hankintajärjestelmän viimeaikaisista parannuksista (erityisesti läpinäkyvyyden, kilpailun intensiteetin ja eturistiriitoja koskevien tarkastusten osalta). Komission käytettävissä olevat tiedot osoittavat paitsi hankintasopimusten yhä suurempaa keskittymistä myös sellaisten yritysten voittomahdollisuuksien kasvua, joilla voidaan katsoa olevan poliittisia yhteyksiä Unkarin hallitsevaa puoluetta edustaviin toimijoihin (yritykset, joilla on poliittisia yhteyksiä). Budjettipääosasto teetti tutkimuksen, jossa esitettiin tilastollinen empiirinen analyysi yli 270 000 Unkarissa vuosina 2005–2021 tehdystä hankintasopimuksesta. Tutkimus osoittaa, että vuosina 2005–2010 tehtiin (kansallisesti tai EU:n varoilla rahoitettuja) hankintasopimuksia 1,5–2,1 kertaa todennäköisemmin sellaisten yritysten kanssa, joilla voidaan katsoa olevan poliittisia yhteyksiä, kuin sellaisten yritysten kanssa, joilla ei katsota olevan poliittisia yhteyksiä. Ero kasvoi merkittävästi vuosina 2011–2021. Kun otetaan huomioon ainoastaan EU:n rahoittamat sopimukset vuoden 2011 jälkeiseltä ajalta, sellaiset yritykset, joilla voidaan katsoa olevan poliittisia yhteyksiä, onnistuivat tarjouskilpailussa 3,3–4,4 kertaa todennäköisemmin kuin sellaiset yritykset, joilla ei katsota olevan poliittisia yhteyksiä. Kun otetaan huomioon sekä kansallisesti että EU:n varoista rahoitetut sopimukset, sellaiset yritykset, joilla voidaan katsoa olevan poliittisia yhteyksiä, tekivät samalla ajanjaksolla 2,5–3 kertaa todennäköisemmin hankintasopimuksen kuin sellaiset yritykset, joilla ei katsota olevan poliittisia yhteyksiä. Tutkimuksessa todetaan, että joidenkin sellaisten yritysten osalta, joilla voidaan katsoa olevan poliittisia yhteyksiä, tällaiset suorat tai välilliset poliittiset yhteydet lisäävät ratkaisevalla tavalla sekä niiden todennäköisyyttä menestyä tarjouskilpailuissa verrattuna yrityksiin, joilla ei katsota olevan poliittisia yhteyksiä, että niiden mahdollisuuksia tehdä sopimuksia, joiden kokonaisarvo on suurempi. Lisäksi tutkimus osoittaa, että vaikutus on sitä suurempi, mitä lähempänä talouden toimija on hallitsevaa puoluetta. Joissakin tapauksissa sellaisten yritysten todennäköisyys saada hankintasopimus, joilla voidaan katsoa olevan poliittisia yhteyksiä, oli arviolta jopa 130 prosenttia suurempi kuin sellaisten yritysten, joilla ei katsota olevan poliittisia yhteyksiä vuoden 2011 jälkeen. Nämä tiedot osoittavat, että kasvusuuntaus jatkuu, ja ne sisältävät vuotta 2021 koskevat tiedot. Havainnoille saatiin tukea tarkasteltaessa eräitä tarjouskilpailuja koskevia tietoja. Niissä oli kyse joidenkin sellaisten yritysten kanssa tehdyistä sopimuksista, joilla voidaan katsoa olevan poliittisia yhteyksiä. Lisäksi kerättiin raportteja matkailun, viestinnän ja urheilun aloilla toimivilta tiedotusvälineiltä ja sidosryhmiltä. Ne viittasivat samaan suuntaan. (26)Puitesopimusten osalta komissio toteaa, että puitesopimuksen luonteesta seuraa, että kun tällainen sopimus on allekirjoitettu, yritykset, jotka eivät osallistuneet sopimuksen tekemiseksi alun perin käynnistettyyn prosessiin, eivät voi tehdä tarjouksia. Kun siis otetaan huomioon komission yksiköiden toteuttamissa tarkastuksissa todetut huomattavat sääntöjenvastaisuudet tällaisten sopimusten julkisia hankintoja koskevissa menettelyissä, tietotekniikka-alan kaltaisilla aloilla suunniteltujen puitesopimusten kattamat huomattavat määrät ja sopimusten pitkä kesto, on hyvin todennäköistä, että kaikki sopimukset, joihin liittyy unionin varoja kyseisellä alalla kaudella 2021–2027, tehdään vain tiettyjen sellaisten yritysten kanssa, jotka ovat ryhmittyneet liittoumiksi, jotka osallistuvat kuhunkin eri sopimukseen. 2.2.Eturistiriitojen havaitseminen, ehkäisy ja korjaaminen; yleishyödyllisiin säätiöihin liittyvät huolenaiheet 2.2.1.Komission havainnot (27)Komissio toi esiin huolensa Unkarin kyvystä parantaa unionin varojen käyttöön liittyviä eturistiriitoja koskevia tarkastuksia erityisten tietoteknisten välineiden, kuten Arachnen (eli komission jäsenvaltioiden käyttöön antaman yhteisen tiedonlouhinta- ja riskienpisteytysvälineen) avulla. Tämä johtuu kyseisten välineiden ominaisuuksista ja Unkarin viranomaisten niihin analysointia varten lataamista tiedoista. (28)Komissio ilmaisi huolensa myös siitä, että yleishyödyllisiin säätiöihin ei sovelleta EU:n julkisia hankintoja koskevien direktiivien sääntöjä. Se ilmaisi myös huolensa yleishyödyllisten säätiöiden eturistiriitoihin ja läpinäkyvyyteen liittyvistä kysymyksistä, mukaan lukien nimenomainen oikeudellinen poikkeus, jonka mukaan näiden säätiöiden johtokuntien jäseniin ei sovelleta eturistiriitoja koskevia vaatimuksia, sekä se, että eturistiriitoja koskevia sääntöjä ei sovelleta parlamentin jäseniin, valtiosihteereihin eikä muihin hallituksen virkamiehiin, jotka voivat toimia samanaikaisesti tällaisten säätiöiden johtokunnan jäseninä. 2.2.2.Unkarin huomautukset (29)Eturistiriitoja koskevien tarkastusten osalta Unkari ei toimittanut komission pyytämiä tietoja vaan ilmoitti lähettävänsä säännöllisesti tietoja Arachneen ja käyttävänsä sitä myös jossain määrin, mutta muistutti, että Arachnen käyttö ei ole EU:n lainsäädännön nojalla pakollista. Se kiisti Arachnen hyödyllisyyden ja väitti, että Unkarin tietojärjestelmä (FAIR EUPR) on tehokkaampi, mutta viittasi elpymis- ja palautumissuunnitelmaansa koskeviin käynnissä oleviin neuvotteluihin siltä osin kuin se on sitoutunut Arachnen laajaan käyttöön tässä suhteessa.

(30)Mitä tulee julkisia hankintoja koskevien sääntöjen sovellettavuuteen yleishyödyllisiin säätiöihin, Unkari totesi, että tällaiset huolenaiheet ovat vain teoreettisia, koska kyseisiä säätiöitä pidetään jo nykyisin sovellettavissa julkisia hankintoja koskevissa säännöissä (ja erityisesti Unkarin julkisia hankintoja koskevassa laissa) tarkoitettuina ”hankintaviranomaisina”. Unkari kommentoi eturistiriitoja koskevia vaatimuksia kyseisten säätiöiden johtokuntien jäsenten osalta ja väittää, että komission huolenaiheet ovat pelkkä oletus, vaikka se toisaalta ilmoittaa selvästi, että tällaisten säätiöiden johtokuntien jäsenet on nimenomaisesti suljettu eturistiriitasääntöjen soveltamisalan ulkopuolelle. Lisäksi Unkari viittasi useisiin poissulkemista ja eturistiriitoja koskeviin sääntöihin, jotka väitetysti sisältyvät kaikkien näiden yhteisöjen yhtiöjärjestykseen. 2.2.3.Komission arviointi (31)Unkarin Arachnea koskevien väitteiden osalta komissio toteaa yksiköidensä päätelleen vuoden 2016 ennaltaehkäisevän järjestelmätarkastuksen jatkotoimena, että Unkarin FAIR EUPR -tietojärjestelmällä ei voida katsoa olevan Arachnen kanssa vastaavia toimintoja ja että Unkarin viranomaisten lataamat tiedot eivät sisällä tiettyjä tietoluokkia, jotka ovat tarpeen riskitestitoimintojen kannalta. (32)Komissio katsoo, että vaikka yleishyödyllisiä säätiöitä voitaisiin pitää hankintaviranomaisina, koska ne täyttävät direktiivin 2014/24/EU 2 artiklan 1 kohdan 4 alakohdan vaatimukset, tämä ei tarkoita, että niitä pidettäisiin hankintaviranomaisina kaikissa tapauksissa. Kun otetaan huomioon johtokunnan jäsenten nimittämistä koskevat säännöt, direktiivissä asetetusta valtion valvontaa koskevasta kriteeristä voi olla epävarmuutta, kun taas valtion rahoituksen 50 prosentin osuutta koskevaa kynnysarvoa ei välttämättä aina sovelleta. Sen vuoksi yleishyödyllisiä säätiöitä ei pidetä kaikissa tapauksissa julkisia hankintoja koskevissa direktiiveissä tarkoitettuina hankintaviranomaisina. (33)Yleishyödyllisten säätiöiden eturistiriitoihin ja läpinäkyvyyteen liittyvien kysymysten osalta Unkari ei esittänyt mitään perusteluja nimenomaiselle oikeudelliselle poikkeukselle, jonka nojalla säätiöiden johtokuntien jäseniin ei sovelleta eturistiriitoja koskevia vaatimuksia. Unkari ei myöskään toimittanut yksityiskohtaisempia tietoja näistä yhtiöjärjestyksistä (esimerkiksi siitä, onko nämä säännökset tarkoitus sisällyttää lailla kaikkien yleishyödyllisten säätiöiden yhtiöjärjestykseen), eikä se toimittanut näyttöä mahdollisesta yleishyödyllisten säätiöiden johtokuntien jäsenten eturistiriitojen valvonnasta, jota oli erikseen pyydetty. Komissio toteaa tältä osin, että sellaisten yksityisoikeudellisten yhteisöjen perustaminen, joille valtio on lahjoittanut merkittävää julkista omaisuutta, saattaa merkitä sitä, ettei kyseisten yhteisöjen toimintaan ja hallintoon kohdisteta julkista valvontaa. Erityisesti sen jälkeen, kun perustajan oikeudet on siirretty toimivaltaiselta ministeriltä johtokunnalle, valtio näyttää menettävän kaiken määräysvallan näissä säätiöissä. Lisäksi komissio toteaa vuoden 2022 oikeusvaltiokertomuksessa, että eturistiriitoja koskevia sääntöjä ei sovelleta parlamentin jäseniin, valtiosihteereihin ja muihin hallituksen virkamiehiin, jotka toimivat samanaikaisesti yleishyödyllisten säätiöiden johtokunnan jäseninä, vaikka nämä yhteisöt saavat merkittävää julkista rahoitusta, mikä lisää korruptioriskiä. 3.Tutkintaan, syytetoimiin ja korruptiontorjuntakehykseen liittyvät lisäperusteet 3.1.Tutkinta ja syytetoimet 3.1.1.Komission havainnot (34)Ilmoituksessa ja aiekirjeessä tuotiin esiin vakava uhka, että tutkinta- ja syytetoimien asianmukainen toteutuminen voi heiketä tapauksissa, joissa on kyse unionin varoista. Syitä ovat vallan keskittyminen ylimmän syyttäjän virastolle, syyttäjälaitoksen tiukan hierarkkinen organisaatio, se, ettei asioiden antaminen tai siirtäminen tietyn tahon käsiteltäväksi edellytä perusteluja, sääntöjen puuttuminen sellaisten mielivaltaisten päätösten estämiseksi, jotka voisivat haitata asianmukaista tutkinta- ja syytetoimintaa, sekä se, ettei tutkintaviranomaisten tai syyttäjälaitoksen päätöksiä olla jatkamatta asian käsittelyä ole alistettu oikeudelliselle valvonnalle. Tässä yhteydessä komissio viittasi vuoden 2021 oikeusvaltiokertomuksen Unkaria käsittelevään lukuun ja nosti esiin Euroopan neuvoston lahjonnan vastaisen valtioiden ryhmän (GRECO) vuodesta 2015 lähtien antamat syyttäjiä koskevat suositukset sekä sen, että käytössä ei ole tehokkaita oikeussuojakeinoja sellaisia tilanteita varten, joissa syyttäjälaitos päättää olla tutkimatta yleistä etua vahingoittavaa väitettyä rikollista toimintaa, kuten EU:n taloudellisiin etuihin vaikuttavaa korruptiota ja petoksia sekä julkisten varojen kavaltamista, tai päättää olla nostamatta siitä syytettä. (35)Koska Unkari tekee kahdenvälistä yhteistyötä Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) kanssa mutta ei ole osallistuva jäsenvaltio, OLAF on edelleen ainoa unionin hallinnollinen tutkintaelin, jolla on toimivalta tutkia väitteitä petoksista, korruptiosta tai muusta unionin taloudellisia etuja vahingoittavasta laittomasta toiminnasta. 3.1.2.Unkarin huomautukset (36)Unkari oli eri mieltä komission viittauksesta GRECOn suosituksiin, joita ei ole vielä noudatettu, ja vertasi Unkarin täytäntöönpanoastetta muihin jäsenvaltioihin viimeisimpien GRECOn julkistamien tietojen perusteella. (37)Unkari korosti myös, että sillä ei ole velvollisuutta osallistua EPPOon, ja painotti, että se on tehnyt yhteistyösopimuksen EPPOn kanssa ja että Euroopan pääsyyttäjä oli todennut haastattelussa, että Unkarin syyttäjälaitos vastasi kaikkiin EPPOn pyyntöihin. Unkari väitti, että niissä jäsenvaltioissa, jotka osallistuvat tiiviimpään yhteistyöhön EPPOn perustamisessa, EPPO on elin, joka toimii itsenäisesti ja riippumattomana kansallisista tutkintaviranomaisista ja syyttäjänvirastoista. Tästä syystä kansalliset lainvalvontaviranomaiset eivät käsittele asioita, jotka kuuluvat EPPOn toimivaltaan. Sen sijaan OLAFin kanssa tehtävä yhteistyö voi parantaa tehokkuutta, sillä OLAF tekee yhteistyötä kansallisten viranomaisten kanssa ja täydentää niiden valmiuksia. Lisäksi Unkari korosti, että sen ohella neljä muuta EU:n jäsenvaltiota ei ole EPPOn jäseniä ja että komissio ei ole huolestunut näiden maiden syyttäjälaitosten tehokkuudesta. (38)Mitä tulee i) ylimmän syyttäjän mahdollisuuteen ohjeistaa syyttäjiä suoraan tai välillisesti ja jakaa käsiteltäviä asioita syyttäjille tai siirtää niitä pois syyttäjiltä sekä ii) perusteisiin, joiden nojalla asioita voidaan siirtää alemmalta syyttäjältä toiselle, Unkari viittasi asiaa koskeviin kansallisen lainsäädännön säännöksiin ja väitti, että syyttäjälaitoksen hierarkkinen rakenne ei itsessään voi olla oikeusvaltiokysymys. Se myös kiisti komission väitteen, jonka mukaan tämä rakenne voi vaikuttaa rikosasioiden käsittelyn tehokkuuteen. Unkari totesi myös, että nykyinen ylin syyttäjä ei ole toimikautensa aikana siirtänyt asioita pois syyttäjiltä. Lisäksi Unkari viittasi unionin mahdollisuuteen käyttää uhrin oikeuksia rikosoikeudenkäynneissä, jotka liittyvät unionin taloudellisiin etuihin vaikuttaviin petoksiin, sekä mahdollisuuteen tehdä valitus tutkintaviranomaisen toimista tai ajaa syytettä toissijaisen syyteoikeuden nojalla. Unkari totesi myös, että tapauksissa, jotka pannaan vireille OLAFin antaman oikeudellisen suosituksen perusteella, Unkarin syyttäjälaitos lähettää aina OLAFille tiedoksi syyttämättäjättämispäätökset OLAFin kanssa 11. helmikuuta 2022 tehdyn yhteistyöjärjestelyn mukaisesti. Unkari lisäsi, että jos unioni ei riitauta asiaa koskevia päätöksiä tai aja syytettä toissijaisen syyteoikeuden nojalla, tämä olisi katsottava osoitukseksi siitä, että unioni hyväksyy kyseiset päätökset tai ei vastusta niitä. 3.1.3.Komission arviointi (39)Komissio esitti tutkintaan ja syytetoimiin liittyvät perusteet muiden esiintuomiensa ongelmien, kuten erityisesti julkisten hankintojen sääntöjenvastaisuuksien, puutteiden ja heikkouksien, yhteydessä, eivätkä ne näin ollen perustuneet yksinomaan GRECOn suosituksissa esitettyihin huolenaiheisiin. Unkarin ja muiden jäsenvaltioiden vertailu sen suhteen, miten hyvin ne ovat ottaneet huomioon GRECOn asiaankuuluvat suositukset, ei vastaa komission esittämiin huolenaiheisiin. Komissio toteaa tässä yhteydessä lisäksi, että ehdollisuusasetuksen nojalla kutakin tapausta sekä näytön laajuutta arvioidaan tapauksen asiasisällön perusteella ottaen huomioon kaikki merkitykselliset olosuhteet. Vaikka GRECOn viimeisimmässä Unkarille osoitettujen suositusten täytäntöönpanoastetta koskevassa arvioinnissa havaittiin hienoista parannusta, useita syyttäjiin liittyviä korruptiontorjuntaa koskevia suosituksia ei ole vielä pantu täytäntöön tai ne on pantu täytäntöön vain osittain. (40)Toisin kuin Unkari näyttää väittävän toisessa vastauksessaan, komissio ei tarkoittanut, että Unkarilla olisi velvollisuus liittyä EPPOon. Komissio on myös täysin tietoinen Unkarin ja EPPOn kahdenvälisestä yhteistyöstä ja panee tyytyväisenä merkille Unkarin asianmukaisen reagoinnin EPPOn pyyntöihin vilpittömän yhteistyön velvoitteen mukaisesti. Koska Unkari ei kuitenkaan osallistu EPPOon, on Unkarin syyttäjälaitos ainoa virasto, joka suorittaa rikostutkintaa EU:n taloudellisiin etuihin vaikuttavista rikoksista. Se, että Unkari ei osallistu EPPOon, on siis merkityksellistä, kun huolenaiheena on Unkarin syyttäjälaitoksen asianmukainen toiminta. Lisäksi kuten ilmoituksessa todettiin, Unkarin tapauksessa OLAF on ainoa unionin hallinnollinen tutkintaelin, jolla on toimivalta tutkia väitteitä petoksista, korruptiosta tai muusta unionin taloudellisia etuja vahingoittavasta laittomasta toiminnasta. Riippumatta siitä, osallistuuko jäsenvaltio EPPOon vai ei, tehokas ja riippumaton kansallinen syyttäjälaitos, luotettava korruptiontorjuntakehys ja toimiva yhteistyö OLAFin kanssa ovat olennaisen tärkeitä. (41)Unkarin esittämien syyttäjälaitosta koskevien huomautusten osalta komissio pani merkille toimitetut tiedot, joissa vahvistettiin syyttäjälaitoksen tiukan hierarkkinen rakenne sekä kuvattiin asioiden poistamista ja siirtämistä koskevia edellytyksiä ja kurinpitomenettelyjä koskevia sääntöjä. Unkari ei toimittanut täydellisiä vastauksia syyttäjälaitoksen organisaation ja toiminnan osalta, mukaan lukien OLAFin oikeudellisiin suosituksiin liittyvistä menettelyistä, jotta se olisi lieventänyt komission huolenaiheita. Tällaisia huolenaiheita ovat edelleen systeemiset ongelmat, joilla on merkitystä tutkintaviranomaisten ja syyttäjälaitoksen asianmukaisen toiminnan kannalta, kun on kyse unionin talousarvion toteuttamiseen tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen liittyvien rikosten tai unionin oikeuden rikkomisten tutkinnasta ja syytteeseenpanosta, koska syyttäjälaitoksen tiukan hierarkkinen rakenne vahvistaa sen harkintavaltaa. Komissio katsoo, että ylimmän syyttäjän laajat valtuudet yhdessä syyttäjälaitoksen sisäisen keskinäisen valvontajärjestelmän puuttumisen kanssa voivat vaikuttaa syyttäjälaitoksen toiminnan asianmukaisuuteen, mikä puolestaan vaikuttaa unionin taloudellisten etujen suojaamiseen. (42)Komissio on eri mieltä Unkarin väitteestä, jonka mukaan se, että päätöstä ei riitauteta tai syytettä ei ajeta toissijaisen syyteoikeuden nojalla, olisi osoitus siitä, että päätös käsittelyn lopettamisesta hyväksytään tai sitä ei vastusteta. Ensinnäkin tässä väitteessä ei oteta huomioon päätöksiä olla tutkimatta tai lopettaa tutkinta sellaisten rikosten osalta, jotka ovat merkityksellisiä unionin taloudellisten etujen suojaamisen kannalta, minkä lisäksi siinä pyritään siirtämään vastuu syytetoimista unionille vastoin unionin ja jäsenvaltioiden välistä vastuunjakoa, joka esitetään eksplisiittisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 325 artiklassa. Vastaavasti sitä, että syyttämättäjättämispäätökset ilmoitetaan OLAFille tämän kanssa tehdyn hallinnollisen yhteistyöjärjestelyn perusteella, ei voida pitää merkkinä siitä, että päätös käsittelyn lopettamisesta hyväksytään tai sitä ei vastusteta. (43)Tässä yhteydessä komissio huomioi eurooppalaisen ohjausjakson 2022 yhteydessä esittämänsä ja neuvoston hyväksymän arvion, jonka mukaan ”[v]akavienkaan syytösten perusteella ei järjestelmällisesti ryhdytä päättäväisiin tutkinta- ja syytetoimiin, kun on kyse korruptiotapauksista, joissa on osallisina korkeita virkamiehiä tai heidän lähipiiriään. Väitettyä rikollista toimintaa koskevan tutkinnan lopettamispäätöksiin liittyvä vastuuvelvollisuus antaa edelleen aihetta huoleen, koska syyttäjälaitoksen tekemien päätösten riitauttamiseen ei ole tehokkaita oikeussuojakeinoja.” Tämän ongelman seurauksena annettiin suositus ”vahvistaa korruptiontorjuntajärjestelmää muun muassa tehostamalla syytetoimia [...]”. Lisäksi komissio toteaa, että Unkaria koskevassa vuoden 2022 oikeusvaltiokertomuksessa on suositeltu, että Unkarin olisi saatava aikaan vakuuttavia tuloksia, kun on kyse korkean tason korruptiotapausten tutkinnasta, syytteeseenpanosta ja lopullisista tuomioista.

3.2.Korruptiontorjuntakehys 3.2.1.Komission havainnot (44)Komissio totesi, että korruptiontorjuntastrategiaan tai laajempaan kehykseen (johon sisältyvät esimerkiksi eturistiriitoja, tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia, lobbausta ja varallisuuden ilmoittamista koskevat säännöt) ei näyttänyt sisältyvän säännöksiä tai toimia, jotka tähtäisivät sellaisten rikosten tehokkaaseen ehkäisemiseen ja torjuntaan, jotka voivat vaikuttaa unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen. Se viittasi myös edelleen ratkaisematta oleviin ongelmiin korkean tason korruption ehkäisemisessä ja korjaamisessa ja totesi, että Unkarin viranomaiset eivät olleet toimittaneet tietoja toimenpiteistä, joita ne olivat toteuttaneet periäkseen takaisin määrät, joihin liittyvien sääntöjenvastaisuuksien vuoksi unionin rahoitus peruutettiin asianomaisilta hankkeilta, eivätkä antaneet tietoja takaisinperityistä määristä. Tässä yhteydessä komissio viittasi myös kansallisen lainsäädännön rajoituksiin, jotka koskevat yhteistyötä siinä tapauksessa, että talouden toimijat kieltäytyvät yhteistyöstä, ja jotka voisivat vaikuttaa OLAFin kanssa tehtävän yhteistyön toimivuuteen. 3.2.2.Unkarin huomautukset (45)Unkari kyseenalaisti komission viittauksen korruptioindeksiin (CPI), joka yhdessä muiden indikaattoreiden kanssa viittaa siihen, että Unkari on korruption ehkäisemisessä, havaitsemisessa ja korjaamisessa heikoiten menestyvien jäsenvaltioiden joukossa. Unkari viittasi tässä yhteydessä vuonna 2018 julkaistuun Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) analyysiin, jossa kehotettiin varovaisuuteen CPI-indeksin tulosten tulkinnassa. Unkari viittasi myös kesäkuussa 2020 julkaistuun korruptiokäsityksiä koskevaan Eurobarometriin nro 502 (ilmoituksessa ei mainita tätä indikaattoria), jossa Unkari sijoittui paremmin kuin kahdeksan muuta jäsenvaltiota. Lisäksi Unkari mainitsi toukokuussa 2022 julkaistun Eurojustin raportin vahvistuksena sille, että Unkari on keskitasoa käsittelyssä olevien korruptiotapausten määrän osalta. (46)Korruptiontorjuntakehyksen osalta Unkari viittasi vuosien 2020–2022 korruptiontorjuntastrategiaan ja kiisti komission havainnon, että useiden toimenpiteiden (lähes puolet) täytäntöönpanon määräaikaa on pidennetty. Unkarin mukaan syynä tähän olisi se, että covid-19-pandemia teki mahdottomaksi toteuttaa koulutusta, kuulemisia tai tutkimuksia paikan päällä, minkä vuoksi täytäntöönpanoa jatkettiin 30. kesäkuuta 2023 saakka. Lisäksi Unkari ilmoitti, että vuosien 2020–2022 korruptiontorjuntastrategian mukaiset interventiotoimenpiteet ja aikataulu sisältyivät 19. kesäkuuta 2020 annettuun hallituksen päätökseen N:o 1328/2020. (47)Unkari kiisti myös sen, että hallintoviranomaisten tekemillä ilmoituksilla, jotka koskivat väärinkäytösten paljastajien ilmoittamia mahdollisia sääntöjenvastaisuuksia, olisi pienempi rooli rikostutkinnassa. Se totesi, että kansallisella turvallisuuspalvelulla (NVSZ) ei ole tutkintavaltuuksia, mutta se tarkistaa, pitävätkö väitteet paikkansa, ja käynnistää asianmukaiset jatkotoimet. Se kiisti myös komission havainnon, että kansallinen vero- ja tulliviranomainen voisi aloittaa menettelyn vain, jos tutkintaviranomaiset ovat myös aloittaneet rikostutkinnan, ja viittasi asiaa koskeviin kansallisen lainsäädännön säännöksiin. (48)Varallisuusilmoitusten osalta Unkari totesi, että parlamentin jäsenten ja poliittisissa johtotehtävissä toimivien henkilöiden varallisuusilmoitusjärjestelmässä on hyödynnetty pohjana Euroopan parlamentin käyttämää järjestelmää hyvänä kansainvälisenä käytäntönä. (49)Vaikka Unkari väitti alun perin, että EU:n oikeudessa ja jäsenvaltioiden lainsäädännössä ei määritellä nimenomaisesti korkean tason korruption käsitettä, se viittasi toisessa vastauksessaan vuoden 2022 oikeusvaltiokertomuksen yhteydessä toimittamiinsa tietoihin korkean tason korruption torjunnasta. Lisäksi se esitti eriävän näkemyksen siitä, mitä katsotaan korruptioksi unionin oikeuden nojalla. 3.2.3.Komission arviointi (50)On syytä todeta, että i) komissio ilmoitti selvästi, että CPI-indeksi otettiin huomioon täydentävänä indikaattorina, ii) Unkari itse myönsi, että sen sijoitus vuoden 2021 CPI-indeksissä oli heikko (toiseksi viimeinen), ja ennen kaikkea iii) CPI-pisteytyksen laskentamenetelmää muutettiin välittömästi JRC:n analyysin jälkeen vastaamaan komission suosituksia. Erityiseurobarometriin perustuneen Unkarin väitteen osalta komissio toteaa, että korruptiota koskeva erityiseurobarometri nro 523, joka julkaistiin 13. heinäkuuta 2022, osoittaa, että 91 prosenttia unkarilaisista vastaajista pitää korruptiota laajalle levinneenä kotimaassaan, mikä ylittää selvästi EU:n keskiarvon, joka oli 68 prosenttia. Lisäksi on viitteitä siitä, että yhä useammat ovat sitä mieltä, että yritysten ja poliitikkojen välillä on korruptiota, sillä 74 prosenttia vastaajista katsoi, että liiketoiminnassa voi menestyä ainoastaan poliittisten suhteiden avulla. Eurojustin raporttia koskeneen viittauksen osalta komissio muistuttaa, että Eurojust rekisteröi ainoastaan rajat ylittäviä tapauksia. Näin ollen kyseinen raportti on yksi indikaattori muiden joukossa siitä, miten korruptiota on rekisteröity yksittäinen jäsenvaltion sisällä ja miten tehokkaasti kansalliset viranomaiset puuttuvat korruptioon, johon ei liity rajat ylittäviä elementtejä. (51)Korruptiontorjuntastrategian mukaisten toimenpiteiden osalta eurooppalaisen ohjausjakson 2022 yhteydessä laaditussa maaraportissa todetaan, että jos toimenpiteet olisi pantu täytäntöön, niiden avulla olisi voitu tehokkaammin havaita korruptiota julkisissa laitoksissa ja valtionyhtiöissä ja nostaa siitä syytteitä. Tähän asiaan viitataan myös Unkaria koskevassa vuoden 2022 oikeusvaltiokertomuksessa. Lisäksi komissio katsoo, että covid-19-pandemia ei olisi estänyt useita niistä toimenpiteistä, joiden täytäntöönpanon määräaikaa on pidennetty vuoteen 2023. (52)Komissio toteaa, että Unkarin syyttäjälaitokselta saatiin komission vuosien 2021 ja 2022 oikeusvaltiokertomusten valmistelun yhteydessä tietoja, jotka liittyvät ennaltaehkäisevien välineiden suhteellisesti pienempään rooliin rikostutkinnassa. Syyttäjälaitos katsoo, että kansallinen turvallisuuspalvelu on tärkein ja korvaamaton lähde todisteiden keräämisessä korruptiota koskevien tutkinta- ja syytetoimien aloittamiseksi. Samassa yhteydessä Unkarin viranomaiset itse totesivat, että korruptiorikoksia koskevat rikosoikeudelliset menettelyt käynnistetään pääasiassa tutkintaviranomaisten suorittaman rikostutkinnan perusteella ja että suurin osa tutkittavista tapauksista on kansallisen turvallisuuspalvelun (salaisen tarkkailun avulla) havaitsemia. Havaitsemisvälineiden, kuten varallisuusilmoitusten, väärinkäytösten paljastajien ilmoitusten sekä rekisterien, kautta saaduilla tiedoilla on suhteellisen pieni rooli korruptiotutkinnoissa. (53)Kansallisen vero- ja tulliviranomaisen osalta komissio toteaa Unkarin itse myöntävän, että mainitun laisia tarkastuksia voidaan tehdä vain, jos tutkintaviranomainen epäilee rikosta, mikä vahvistaa ilmoituksessa esitetyt havainnot. (54)Lisäksi on tärkeää huomata, että valvontatehtäviä hoitaviin valtion elimiin on tehty poliittisia nimityksiä, mikä herättää kysymyksiä niiden puolueettomuudesta korruption havaitsemisessa. Riippumattomien valvontamekanismien puutteellisuus sekä läheiset yhteydet politiikan ja tiettyjen kansallisten yritysten välillä edistävät korruptiota. (55)Unkarin varallisuusilmoituksista esittämien perustelujen osalta komissio toteaa, että parlamentin jäsenten ja muiden suuririskisten virkamiesten käytännesääntöjen sekä eturistiriitoja ja varallisuusilmoituksia koskevien sääntöjen tehokkaaseen ja läpinäkyvään valvontaan, tarkastamiseen ja täytäntöönpanoon liittyy edelleen samoja huolenaiheita, jotka on esitetty jo aiemmin. Heinäkuussa 2022 tehdyt muutokset parlamentin jäsenten varallisuusilmoituksia koskeviin sääntöihin eivät kohdistu näihin huolenaiheisiin. Uusien sääntöjen seurauksena varallisuusilmoituksia koskevat vaatimukset lievenevät entisestään verrattuna aiempiin sääntöihin, jotka olivat voimassa 31. heinäkuuta 2022 asti, koska parlamentin jäsenten ei enää tarvitse esittää tietoja varallisuudestaan. Varallisuusilmoitusjärjestelmän toimivuuden arvioimiseksi olisi otettava huomioon kokonaistilanne, jossa tällaista järjestelmää sovelletaan. Kuten ilmoituksessa, aiekirjeessä ja edellä on selitetty, Unkarin kokonaistilanne herättää huolta, minkä vuoksi tarvitaan kattavampaa varallisuusilmoitusjärjestelmää. (56)Unkari viittasi toisessa vastauksessaan korkean tason korruptiotapauksia koskeviin käynnissä oleviin tutkimuksiin, jotka se mainitsi vuoden 2022 oikeusvaltiokertomuksen yhteydessä. Tämä osoittaa, että se ymmärtää, mitä korkean tason korruptio käsitteenä tarkoittaa sekä miten se eroaa vähäisestä/ruohonjuuritason korruptiosta, riippumatta siitä, miten korruptiorikokset määritellään EU:n tai kansallisessa lainsäädännössä. Vaikka komissio oli tyytyväinen toimitettuihin tietoihin, ne eivät kuitenkaan riitä osoittamaan, että korkean tason virkamiehiä ja heidän lähipiiriään koskevien korruptioväitteiden tutkinnassa olisi saatu aikaan vakuuttavia tuloksia, mikä on edelleen vakava huolenaihe. Tästä syystä ei voida katsoa, että Unkari olisi puuttunut korkean tason korruption ehkäisyä ja korjaamista koskeviin huolenaiheisiin. 4.Päätelmät oikeusvaltion periaatteiden rikkomista koskevasta komission arvioinnista (57)Kaiken edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että ilmoituksessa esitetyt ja aiekirjeessä toistetut seikat pitävät edelleen paikkansa ja että niitä voidaan pitää ehdollisuusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan nojalla ja 3 artiklan b alakohdan perusteella kyseisen asetuksen 2 artiklan a alakohdassa tarkoitettujen oikeusvaltion periaatteiden järjestelmällisinä loukkauksina. Tämä koskee erityisesti oikeusvarmuuden ja toimeenpanovallan käyttäjien mielivaltaisuuden kiellon periaatteita. Nämä huolenaiheet liittyvät useisiin kyseisen asetuksen 4 artiklan 2 kohdassa lueteltuihin tilanteisiin, erityisesti seuraaviin: ·a) unionin talousarvion [...] toteuttamisesta vastaavien viranomaisten asianmukainen toiminta, erityisesti julkisten hankintojen [...] myöntämistä koskevien menettelyjen yhteydessä;

·b) varainhoidon valvontaa, seurantaa sekä tarkastuksia suorittavien viranomaisten asianmukainen toiminta sekä tehokkaiden ja avointen varainhoito- sekä vastuuvelvollisuusjärjestelmien asianmukainen toiminta; ·e) unionin talousarvion toteuttamiseen tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen liittyvien petosten, [...] lahjonta- tai muiden unionin oikeuden rikkomistapausten estäminen ja rangaistusten määrääminen niiden johdosta [...]; ·h) muut tilanteet [...], jotka ovat merkityksellisiä unionin talousarvion moitteettoman varainhoidon tai unionin taloudellisten etujen suojaamisen kannalta. Tässä tapauksessa tällaiseksi muuksi tilanteeksi katsotaan tilanne, jossa on jatkuvasti laiminlyöty sen varmistaminen, että julkisiin hankintoihin liittyvässä sääntelykehyksessä ja käytännön toiminnassa vältetään korruptioriskit ja muut sääntöjenvastaisuudet unionin varojen hoidossa. 5.Muilla menettelyillä ei pystytä suojaamaan unionin talousarviota tehokkaammin 5.1.Komission alustava arviointi (58)Komissio katsoo, että mikään muu unionin lainsäädännön mukainen menettely ei mahdollistaisi unionin talousarvion suojaamista tehokkaammin kuin ehdollisuusasetuksessa säädetty menettely. Yksilöidyt puutteet, heikkoudet, rajoitukset ja uhat ovat laajalle levinneitä ja kytköksissä toisiinsa, minkä vuoksi muut menettelyt eivät olisi ehdollisuusasetuksessa säädettyä menettelyä tehokkaampia. Unkarille on jo yli kymmenen vuoden ajan osoitettu suosituksia ja sitä on vaadittu toteuttamaan korjaavia toimia erityisesti julkisten hankintojen alalla esiintyvien heikkouksien ja vakavien sääntöjenvastaisuuksien vuoksi. Vaikka komissio on toteuttanut unionin lainsäädännössä säädettyihin menettelyihin perustuvia toimia unionin talousarvion suojaamiseksi joka kerta, kun se on todennut julkisia hankintoja koskevien sääntöjen tai niihin sovellettavan lainsäädännön rikkomisia, Unkarin julkisissa hankinnoissa on edelleen ollut vuosi vuodelta ja ohjelmakausi ohjelmakaudelta puutteita ja heikkouksia, jotka ovat vaikuttaneet unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon ja unionin taloudellisten etujen suojaamiseen. (59)Komission yksiköiden tarkastusten ennaltaehkäisevä lähestymistapa on osoittanut ensinnäkin, ettei Unkari ole pystynyt varmistamaan unionin talousarvion toteuttamisesta ja seurannasta vastaavien viranomaisten toiminnan tuloksellisuutta, ja toiseksi, että komission on toteutettava jatkuvia, laajoja ja tulevaisuuteen suuntautuvia toimia talousarvion suojaamiseksi. (60)Kun tarkastellaan yleishyödyllisiä säätiöitä koskevia aivan äskettäisiä uudistuksia, ehdollisuusasetuksella käyttöön otettu menettely on tehokkain väline unionin talousarvion suojaamiseksi. Tämä johtuu siitä, että muussa unionin lainsäädännössä säädetyt menettelyt ovat luonteeltaan takautuvia ja niihin liittyy vakava uhka siitä, että unionin varoja kohdennetaan ja maksetaan tarkistamatta mahdollisia eturistiriitoja ja että hankintasääntöjä ei noudateta. (61)Vaikka voitaisiinkin harkita alakohtaisten sääntöjen nojalla käytettävissä olevien tiettyjen muiden keinojen käyttöä, kuten komission yksiköiden tarkastuksia sellaisten mahdollisten sääntöjenvastaisuuksien havaitsemiseksi, joita Unkarin viranomaiset eivät ole estäneet, havainneet tai korjanneet, nämä toimenpiteet liittyvät yleensä komissiolle jo ilmoitettuihin menoihin. Myöskään rahoitusoikaisut eivät tässä tapauksessa ole riittävä korjaustoimenpide, koska ne eivät periaatteessa ole luonteeltaan ennaltaehkäiseviä eivätkä välttämättä aina liity systeemisiin ongelmiin. (62)Jopa komission ennakoiva toimintamalli, kuten komission yksiköiden ennaltaehkäisevät tarkastukset, rajoittuisi niihin varoihin, joita sovellettavat alakohtaiset säännöt koskevat. Tällainen toimintamalli ei myöskään antaisi komissiolle mahdollisuutta suojata talousarviota paremmin tai riittävän tehokkaasti, koska se keskittyisi tiettyihin ohjelmiin korjaamatta havaittuja heikkouksia kokonaisuudessaan. (63)Näitä heikkouksia pahentavat tutkintaan ja syytteeseenpanoon liittyvät huolenaiheet sekä korruptiontorjuntakehyksen rajoitukset. Nämä huolenaiheet ja rajoitukset ovat erityisen merkityksellisiä tapauksissa, joissa OLAFin tutkinnassa olevat hankkeet poistetaan unionin rahoituksen piiristä, koska tämä tarkoittaa yleensä sitä, että heikkouden perimmäiseen syyhyn ei puututa ja se jatkuu. (64)Käytännössä nämä asianhaarat viittaavat siihen, että sääntöjenvastaisuudet saattavat vaikuttaa myös merkittävään osaan niistä toimista, joita ei ole tutkittu tai tarkastettu. Nimittäin silloin kun sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, unionin varat korvataan kansallisilla varoilla, jotka todennäköisesti päätyvät niiden suunnitelluille saajille, mahdollisesti ilman hallinnollisista tai rikosoikeudellisista sääntöjenvastaisuuksista aiheutuvia konkreettisia seurauksia. Tämä mahdollistaa sääntöjenvastaisuuksien jatkumisen tai toistumisen muissa toimissa, joita ei tutkita tai tarkasteta ja joiden osalta ei toteuteta SEUT-sopimuksen 325 artiklan 1 kohdassa edellytettyjä tehokkaita ja ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä. (65)Vastaavasti sopimuksilla, toimintasuunnitelmilla ja muilla välineillä voitaisiin periaatteessa parantaa petosten, korruption tai muiden asiaan liittyvien unionin oikeuden rikkomisten tai unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavien rikosten asianmukaista tutkintaa. Koska niiden tosiasiallisesta täytäntöönpanosta ei kuitenkaan ole näyttöä, niiden ei voida katsoa sellaisenaan kykenevän tarjoamaan suojaa unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon ja unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvilta vakavilta uhkilta. (66)Yhteenvetona voidaan todeta, että komission Unkarin tapauksessa esittämät huolenaiheet vaikuttavat useisiin unionin talousarvion toteuttamisen ja moitteettoman varainhoidon periaatteiden noudattamisen kannalta keskeisiin aloihin ja että kumulatiivisesti ne muodostavat vakavan unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvan uhkan. Unionin talousarvion toteuttamiseen Unkarissa liittyy ongelmia, joiden tutkinta ei vaikuta asianmukaiselta petosten ja muiden sääntöjenvastaisuuksien havaitsemiseen, tutkintaan ja korjaamiseen liittyvien rakenteellisten, oikeudellisten tai käytännön rajoitusten tai esteiden vuoksi. Näin syntyy kokonaistilanne, joka uhkaa vaikuttaa unionin taloudellisiin etuihin suoraan ja vakavalla tavalla. Tältä osin havaitut ongelmat ovat niin laaja-alaisia ja vakavia, että unionin talousarvioon ja unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvat taloudelliset kokonaisuhkat ovat suurempia kuin uhkat, joita voidaan torjua muilla eri alakohtaisissa välineissä vahvistetuilla menettelyillä. Näin ollen komissio katsoo, että näiden ongelmien monimutkaisuuden ja toisiinsa kytkeytymisen vuoksi mikään muu unionin lainsäädännössä säädetty menettely ei antaisi sille mahdollisuutta suojata unionin talousarviota tehokkaammin. 5.2. Unkarin huomautukset (67)Unkari väitti, että asetukseen (EU) 2021/1060 (yhteisiä säännöksiä koskeva asetus) sisältyy toimenpiteitä, kuten maksun määräajan kulumisen keskeyttäminen, maksujen keskeyttäminen ja rahoitusoikaisut, jotka ovat tehokkaita ja asianmukaisia keinoja unionin talousarvion suojaamiseksi. Lisäksi Unkari viittasi kumppanuussopimuksen, rakennerahasto-ohjelmien sekä elpymis- ja palautumistukivälineen hyväksymisen yhteydessä komission käytettävissä olleisiin muihin keinoihin taata unionin taloudellisten etujen suojaaminen. Unkari väitti myös, että julkisia hankintoja koskevien sääntöjen ja niiden tulkinnan ja käytännön soveltamisen osalta komissio voi ryhtyä toimiin myös rikkomusmenettelyn välityksellä. 5.3. Komission arviointi (68)Komissio ei ole Unkarin kanssa yhtä mieltä siitä, että unionin talousarviota voitaisiin suojata paremmin muilla unionin toimenpiteillä. Asetuksessa (EU) 2021/1060 (yhteisiä säännöksiä koskeva asetus) säädettyjen rahoitustoimenpiteiden soveltamisen osalta komissio toteaa, että kyseiset toimenpiteet rajoittuvat lähtökohtaisesti kyseisen alakohtaisen asetuksen soveltamisalaan ja siihen sisältyviin kriteereihin eikä niillä voida saavuttaa sellaista yleistä ennaltaehkäisevää ja systeemistä suojaa, joka on mahdollinen ehdollisuusasetuksen perusteella. Unionin tuomioistuin on vahvistanut ehdollisuusasetuksen yleisen ennaltaehkäisevän ulottuvuuden merkityksen. Yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa vahvistettujen mahdollistavien edellytysten noudattamisen ja seurannan osalta komissio toteaa ensinnäkin, että vaikka asetuksen 15 artiklan mukaan ainoa seuraus mahdollistavan edellytyksen täyttymättä jäämisestä on se, että komissio ei korvaa ilmoitettuja menoja, ehdollisuusasetuksessa annetaan laajemmat mahdollisuudet suojata unionin talousarviota. Niihin lukeutuvat yhden tai useamman ohjelman hyväksynnän keskeyttäminen ja yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin piiriin kuuluvien sitoumusten keskeyttäminen. Yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 15 artiklan mukaisesta menettelystä poiketen tämä koskee myös ennakkorahoitusta. Lisäksi tässä asiassa mahdollisesti merkityksellisten mahdollistavien edellytysten soveltamisala eroaa ehdollisuusasetuksesta ja on suppeampi kuin ehdollisuusasetuksessa. Tämä koskee erityisesti edellytyksiä ”Julkisten hankintamarkkinoiden tehokkaat seurantamekanismit” ja ”Perusoikeuskirjan tehokas soveltaminen ja täytäntöönpano”. (69)Julkisia hankintoja koskevien sääntöjen soveltamista ja tulkintaa koskevien rikkomusmenettelyjen osalta ehdollisuusasetuksen johdanto-osan 17 kappaleessa selvennetään, että lainsäädäntö, johon ehdollisuusasetuksen 6 artiklan 1 kohdassa viitataan, on rahoitus- ja alakohtaista lainsäädäntöä. Rikkomusmenettelyjä, jotka eivät perustu säädökseen vaan suoraan primaarioikeuteen (SEUT-sopimuksen 258 artikla), ei voida pitää ehdollisuusasetuksen 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla merkityksellisinä. (70)Elpymis- ja palautumistukivälineen osalta asetus (EU) 2021/241 sisältää unionin taloudellisten etujen suojaamiseen liittyviä säännöksiä, joita jäsenvaltion on noudatettava pannessaan täytäntöön tukivälineen mukaisia toimenpiteitä. Lisäksi ensisijainen vastuu unionin oikeuden ja kansallisen lainsäädännön noudattamisesta toimenpiteiden täytäntöönpanossa on asetuksen (EU) 2021/241 22 artiklan 1 kohdan mukaisesti jäsenvaltioilla, kun taas komissio voi toteuttaa jälkikäteen korjaavia toimenpiteitä tapauksissa, joissa on kyse unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavista petoksista, korruptiosta ja eturistiriidoista, joita jäsenvaltio ei ole korjannut, tai mainitun asetuksen 22 artiklan 5 kohdassa tarkoitetusta laina- tai rahoitussopimuksesta johtuvan velvoitteen vakavasta rikkomisesta. Lisäksi on huomattava, ettei Unkarin elpymis- ja palautumissuunnitelmaa ole vielä hyväksytty ja että sen sisältö ja valmiudet suojata unionin taloudellisia etuja riippuvat siitä, mitä tosiasiallisia toimenpiteitä siihen sisältyy, mutta myös siitä, miten Unkari aikoo toteuttaa nämä toimenpiteet.

(71)Komissio katsoo kaiken edellä esitetyn perusteella, että se ei pystyisi minkään muun unionin lainsäädännön mukaisen menettelyn avulla suojaamaan unionin talousarviota tehokkaammin kuin ehdollisuusasetuksessa säädetyllä menettelyllä. 6.Unkarin yleiset huomautukset (72)Sen lisäksi, että Unkari esitti näkemyksiään komission esiin ottamista täsmällisistä kysymyksistä, se esitti myös yleisiä huomautuksia, joissa se kiisti useita menettelyn osatekijöitä. Se väitti erityisesti, että komission päätöksellä aloittaa menettely Unkaria vastaan ei ollut riittäviä tosiseikkoja koskevia tai oikeudellisia perusteluja, ja kiisti erityisesti komission käyttämien lähteiden luotettavuuden. Unkarin mukaan komissio ei myöskään ollut varmistanut jäsenvaltioiden välistä syrjimättömyyttä ja yhdenvertaista kohtelua. Se viittasi erityisesti muiden jäsenvaltioiden suoriutumiseen sisämarkkinoiden tulostaulussa sekä eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettuihin suosituksiin, jotka koskevat julkisten hankintojen kehyksen vahvistamista, korruptiontorjuntakehyksen perustamista ja syyttäjälaitoksen riippumattomuuden varmistamista. Lisäksi se katsoi, ettei komissio ottanut asianmukaisesti huomioon Unkarin oikeusjärjestyksen erityispiirteitä, joissa annetaan harkintavaltaa oikeusvaltion periaatteiden täytäntöönpanossa. Tämän ohella Unkari väitti, että tässä yhteydessä olisi sovellettava rikosoikeudellisiin menettelyihin ja kilpailuoikeuteen sisältyvää puolustautumisoikeuden periaatetta ja että komissio ei ollut kunnioittanut näitä oikeuksia. (73)Toisessa vastauksessaan Unkari arvosteli sitä, että 20. heinäkuuta päivätty aiekirje oli lähetetty ottamatta huomioon komissiolle 19. heinäkuuta toimitettuja 14:ää korjaavaa toimenpidettä. Unkari sitoutui pitämään näistä toimenpiteistä 12 voimassa ehdoitta ja määräämättömän ajan. Se väitti näin ollen, että komission olisi pitänyt ottaa nämä sitoumukset huomioon arvioinnissaan ennen kyseisen kirjeen lähettämistä erityisesti myös siksi, että ehdollisuusasetuksessa asetettu yhden kuukauden määräaika kirjeen lähettämiselle on suuntaa-antava. Lisäksi Unkari katsoi, että toimenpiteet, joita se ehdotti viittaamalla suunnitellun elpymis- ja palautumissuunnitelmansa alustaviin välitavoitteisiin, olisi pitänyt hyväksyä korjaaviksi toimenpiteiksi. Se perusteli tätä sillä, ettei ehdollisuusasetuksessa eikä sen soveltamista koskevissa suuntaviivoissa edellytetä tiettyä muotoa, jossa korjaavia toimenpiteitä voidaan ehdottaa menettelyn aikana. Tämän perusteella Unkarin näkemys oli, että komissio rikkoi vakavasti komission ja jäsenvaltion välisen vilpittömän yhteistyön periaatetta sekä ehdollisuusasetuksessa säädettyä vaatimusta objektiivisesta, puolueettomasta ja oikeudenmukaisesta arvioinnista. Komission huomautukset (74)Komissio katsoo, että Unkarin esittämät väitteet ovat perusteettomia, koska komissio on tehnyt perusteellisen laadullisen arvioinnin, joka on objektiivinen, puolueeton, oikeudenmukainen ja jäsenvaltioiden välistä yhdenvertaisuutta kunnioittava. Komissio otti asianmukaisesti huomioon useista käytettävissä olleista lähteistä saamansa tiedot yksilöidäkseen, ristiintarkistaakseen ja arvioidakseen kulloisiakin oikeusvaltion periaatteiden rikkomisia ehdollisuusasetuksen mukaisesti, sellaisena kuin Euroopan unionin tuomioistuin on sitä tulkinnut. Se otti huomioon myös tiedot, jotka Unkari toimitti vastauksessaan tietopyyntöön. Komissio korostaa tässä yhteydessä, että kutakin tapausta koskevassa arvioinnissa näytön laajuutta tarkastellaan tapauksen asiasisällön perusteella ottaen huomioon kaikki merkitykselliset olosuhteet. Pitää paikkansa, että yksittäisiä indikaattoreita tarkasteltaessa muut jäsenvaltiot saattavat joissakin tapauksissa suoriutua tiettyjen näkökohtien osalta Unkaria huonommin. Komission arvio on kuitenkin kattava laadullinen arviointi, jossa otetaan huomioon asiaan liittyvä oikeudellinen ja institutionaalinen tilanne ja kootaan yhteen useista lähteistä peräisin olevia tietoja, indikaattoreita ja havaintoja, jotta Unkarin tilanteesta saadaan kattavampi kuva kuin yksittäisten indikaattoreiden avulla on mahdollista. (75)Ilmoituksessa ja aiekirjeessä selvennettiin, että ongelmien jatkuminen yli kymmenen vuoden ajan osoittaa, että unionin varojen moitteettomaan hoitoon kohdistuu unionin oikeuden vastaisesti koko ajan uhkaa ja Unkarin viranomaiset ovat jatkuvasti kykenemättömiä estämään tai korjaamaan kyseisiä rikkomisia sekä suojaamaan unionin taloudellisia etuja tehokkaasti. Tämän perusteella komissio katsoi, että ilman lisätoimenpiteitä, joilla asiaan puututaan tehokkaasti ja pikaisesti, ei ole syytä olettaa tilanteen parantuvan merkittävästi. (76)Komissio kunnioitti asianmukaisesti Unkarin oikeutta puolustukseen ehdollisuusasetuksen vaatimusten ja unionin oikeuden periaatteiden mukaisesti, sillä se ilmaisi selkeästi huolensa ja syyt menettelyn aloittamiselle, antoi Unkarille mahdollisuuden esittää huomautuksensa menettelyn kaikissa vaiheissa ja otti asianmukaisesti huomioon Unkarin esittämät huomautukset sekä sen ensimmäisessä ja toisessa vastauksessaan ehdottamat korjaavat toimenpiteet. (77)Unkarin 19. heinäkuuta 2022 ehdottamien toimenpiteiden ja toimien osalta Unkarin esittämät väitteet ovat perusteettomia useista syistä. Ensinnäkään korjaavia toimenpiteitä ei ehdotettu kirjallista ilmoitusta koskevien huomautusten yhteydessä eikä kirjallisessa ilmoituksessa ehdollisuusasetuksen 6 artiklan 5 ja 9 kohdan mukaisesti määritetyssä määräajassa, vaan myöhemmin. Toiseksi se, että ehdollisuusasetuksen 6 artiklan 6 kohdassa säädetty määräaika on suuntaa-antava, ei tarkoita, että komission on pidennettävä sitä tarpeettomasti. Määräajan pidentäminen on mahdollista, jos se on perusteltua huomautusten ja korjaavien toimenpiteiden riittävyyden analysoimiseksi. Lisäksi korjaavat toimenpiteet on esitettävä hyvissä ajoin. Aiekirjeessä komissio pyysi Unkaria toimittamaan ehdotetuista korjaavista toimenpiteistä mahdollisimman pian lisätietoja, jotka koskevat sekä toimenpiteiden luonnetta että eri välineitä niiden edistämiseksi. Erityisesti kun tarkastellaan korjaavaa toimenpidettä, joka on olennainen syyttäjän päätösten oikeudellisen valvonnan muuttamisen kannalta ja jota käsiteltiin elpymis- ja palautumissuunnitelman yhteydessä, komissio totesi selvästi, että sillä oli useita teknisiä näkökohtia koskevia varaumia, jotka voisivat vaarantaa toimenpiteen tehokkuuden. Komissiolla ei näin ollen ollut tässä vaiheessa mitään syytä viivyttää aiekirjeen lähettämistä. Nämä korjaavat toimenpiteet on nyt korvattu täysin toisessa vastauksessa virallisesti esitetyillä toimenpiteillä, joihin kuuluvat myös syyskuun kirjeeseen sisältyvät lisäsitoumukset. (78)Komissio selitti aiekirjeessään selvästi, että jotta korjaavia toimenpiteitä ja tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia voitaisiin pitää riittävinä ehdollisuusasetusta sovellettaessa, niitä olisi ehdotettava ilman ehtoja ehdollisuusasetuksen mukaisen menettelyn puitteissa. Lisäksi niiden sisällön ja täytäntöönpanon aikataulun olisi oltava riittävän täsmällisiä, eivätkä ne saisi olla kestoltaan rajoitettuja. Monissa tapauksissa ensimmäiseen vastaukseen sisältyi viittauksia ehdotuksiin, joita harkittiin Unkarin elpymis- ja palautumissuunnitelmaluonnoksen yhteydessä. Sen vuoksi pelkkiä viittauksia elpymis- ja palautumissuunnitelmaluonnoksen välitavoitteisiin ei voida pitää ehdollisuusasetuksen 6 artiklan 5 kohdan mukaisen menettelyn yhteydessä esitettyinä korjaavina toimenpiteinä. Komission ei myöskään ollut mahdollista arvioida, olisivatko ne riittäviä ilmoituksessa esitettyjen havaintojen ratkaisemiseksi niin, että ne voitaisiin ottaa huomioon sen aiekirjeessään ehdottamien toimenpiteiden joukossa. 7.Unkarin esittämät korjaavat toimenpiteet ja analyysi niiden riittävyydestä ehdollisuusasetuksen nojalla 7.1. Unkarin esittämät korjaavat toimenpiteet (79)Ehdollisuusasetuksen 6 artiklan 6 kohdan mukaan ”[k]un komissio päättää, antaako se ehdotuksen täytäntöönpanopäätökseksi asianmukaisista toimenpiteistä, se ottaa huomioon saamansa tiedot ja asianomaisen jäsenvaltion esittämät huomautukset sekä ehdotettujen korjaavien toimenpiteiden riittävyyden”. (80)Unkari ei esittänyt ensimmäisessä vastauksessaan eikä 30. kesäkuuta ja 5. heinäkuuta 2022 päivätyissä täydentävissä kirjeissään riittäviä korjaavia toimenpiteitä, joista olisi annettu riittävät sitoumukset ehdollisuusasetuksen mukaisesti. (81)Unkari lähetti 19. heinäkuuta 2022 täydentävän kirjeen, jossa ehdotettiin useita korjaavia toimenpiteitä ilmoituksessa esitettyjen havaintojen ratkaisemiseksi. Niitä ei kuitenkaan voitu ottaa huomioon ensimmäisen vastauksen arvioinnissa, koska ne toimitettiin prosessin erittäin myöhäisessä vaiheessa. (82)Toisessa vastauksessaan Unkari esitti lukuisia korjaavia toimenpiteitä, joita se täydensi syyskuun kirjeessä esitetyillä lisäsitoumuksilla. Sen mukaan ne ratkaisevat riittävällä tavalla kaikki komission ilmoituksessa esitetyt ongelmat. Nämä korjaavat toimenpiteet ovat seuraavat: i. Unionin varojen hoitamista koskevien laittomuuksien ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemisen, havaitsemisen ja korjaamisen tehostaminen vasta perustetun integriteettiviranomaisen avulla; ii. korruptiontorjuntatyöryhmä; iii. korruptiontorjuntakehyksen lujittaminen; iv. läpinäkyvyyden varmistaminen yleisen edun mukaisten varojen hallintasäätiöiden käyttäessä unionin tukea;

v. erityisen menettelyn käyttöönotto julkisen vallan käyttöön tai julkisen omaisuuden hoitoon liittyviä rikoksia varten; vi. tarkastus- ja valvontamekanismien lujittaminen EU:n tuen moitteettoman käytön varmistamiseksi; vii. sellaisten unionin varoista rahoitettujen tarjousmenettelyjen osuuden pienentäminen, joissa saadaan vain yksi tarjous; viii. sellaisten kansallisesta talousarviosta rahoitettujen tarjousmenettelyjen osuuden pienentäminen, joissa saadaan vain yksi tarjous; ix. yhden tarjouksen perusteella tehtyjä sopimuksia koskevan raportointivälineen kehittäminen sellaisten julkisten hankintojen seuraamiseksi, joihin liittyy vain yksi tarjous, ja niistä raportoimiseksi; x. sähköisen julkisten hankintojen järjestelmän (EPS) kehittäminen läpinäkyvyyden lisäämiseksi; xi. tuloksellisuuden mittauskehyksen kehittäminen julkisten hankintojen tehokkuuden ja kustannustehokkuuden arvioimiseksi; xii. toimintasuunnitelman hyväksyminen kilpailun lisäämiseksi julkisissa hankinnoissa; xiii. koulutuksen tarjoaminen mikroyrityksille ja pienille ja keskisuurille yrityksille julkisia hankintoja koskevista käytännöistä; xiv. tukijärjestelmän perustaminen mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten julkisiin hankintoihin osallistumisesta aiheutuvien kustannusten korvaamiseksi; xv. Arachne-työkalun soveltaminen; xvi. OLAFin kanssa tehtävän yhteistyön lujittaminen sekä xvii. sellaisen säädöksen hyväksyminen, jolla varmistetaan julkisten menojen suurempi läpinäkyvyys. 7.2.Komission arvio korjaavista toimenpiteistä (83)Komissio on tyytyväinen siihen, että Unkari esitti korjaavia toimenpiteitä niiden ilmoituksessa esiin tuotujen ongelmien ratkaisemiseksi, jotka liittyvät systeemisiin sääntöjenvastaisuuksiin, puutteisiin ja heikkouksiin julkisissa hankinnoissa, eturistiriitojen uhkaan ja yleishyödyllisiä säätiöitä koskeviin huolenaiheisiin. Lisäksi toimenpiteillä vastattiin tutkinta- ja syytetoimia ja korruptiontorjuntakehystä koskeviin lisäperusteisiin. Unkari on yleisesti ottaen sitoutunut (kuten sen toisessa vastauksessa mainitaan) pitämään korjaavat toimenpiteet (ja niihin liittyvät säädökset) voimassa ehdoitta ilman aikarajoituksia ja panemaan niissä vahvistetut säännöt asianmukaisesti täytäntöön. (84)Ehdotettujen korjaavien toimenpiteiden arvioinnista komissio toteaa, että Unkarissa havaitut ongelmat liittyvät sekä oikeudelliseen kehykseen että suurelta osin käytäntöön. Sen vuoksi komissio katsoo, että ilman kattavaa tietoa konkreettisten toimenpiteiden yksityiskohdista ja ennen tiettyjen keskeisten osatekijöiden tosiasiallista täytäntöönpanoa ei voida arvioida asianmukaisesti, ovatko toimenpiteet riittäviä, jotta voidaan saavuttaa tavoite eli oikeusvaltion periaatteiden rikkomisten ja/tai niiden johdosta unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon ja unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvan uhkan lopettaminen. Unkarin on toimitettava lisätietoja ja toteutettava avainvaiheita useiden edellä mainittujen ehdotettujen korjaavien toimenpiteiden osalta viimeistään 19. marraskuuta 2022 (jolloin integriteettiviranomaisen on määrä aloittaa toimintansa), kuten Unkarin 22. elokuuta toimittamien korjaavien toimenpiteiden aikataulussa todetaan. 7.2.1.Kunkin korjaavan toimenpiteen arviointi i. Integriteettiviranomainen (85)Unkarin hallitus on sitoutunut perustamaan integriteettiviranomaisen, jonka tavoitteena on tehostaa unionin rahoitustuen täytäntöönpanoon liittyvien petosten, eturistiriitojen ja korruption sekä muiden laittomuuksien ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemistä, havaitsemista ja korjaamista. (86)Kyseessä on perustavanlaatuinen korjaava toimenpide, jolla pyritään ratkaisemaan edellä mainittuja ongelmia ja toteuttamaan toimia lisäperusteiden johdosta (ks. 2 ja 3 jakso). Ehdotettu korjaava toimenpide sisältää täsmälliset säännöt, jotka koskevat integriteettiviranomaisen johtokunnan nimittämistä ja ”valintakelpoisuuskomitean” osallistumista prosessiin. Tavoitteena on varmistaa, että integriteettiviranomainen ja sen johtokunnan jäsenet ovat täysin riippumattomia: heidät valitaan avoimen hakumenettelyn pohjalta ammatillisen pätevyyden, suoritettujen tutkintojen, julkisiin hankintoihin ja korruptiontorjuntaan liittyvissä oikeudellisissa ja taloudellisissa kysymyksissä hankkimansa (myös kansainvälisen) kokemuksen ja maineen laajuuden ja kiistattomuuden sekä heidän näillä aloilla saavuttamansa tunnustetun pätevyyden perusteella. Johtokunnan jäsenet nimitetään vasta, kun valintakelpoisuuskomitea on antanut asiasta sitovan lausunnon. Sekä valintakelpoisuuskomitean että johtokunnan jäseniin sovelletaan eturistiriitoja koskevia tiukkoja sääntöjä. Integriteettiviranomaiselle annetaan laajat, muun muassa seuraavat valtuudet: valtuudet määrätä hankintaviranomaiset keskeyttämään hankintamenettely (enintään kahdeksi kuukaudeksi); valtuudet pyytää hallinnollisia tutkintaelimiä suorittamaan tutkintatoimia; valtuudet suositella tiettyjen talouden toimijoiden sulkemista unionin rahoituksen ulkopuolelle tietyksi ajaksi; valtuudet ohjeistaa asianomaisia kansallisia viranomaisia tai elimiä suorittamaan valvonta- tai tarkastustehtäviään erityisesti siltä osin kuin on kyse menettelyistä, joilla tarkistetaan eturistiriitoja koskevat ilmoitukset ja unionin varojen hallinnointiin liittyvät epäilyt; oikeus pyytää mahdollisuutta tutustua kaikkiin asiaankuuluviin asiakirjoihin, myös meneillään olevia tai tulevia julkisia hankintamenettelyjä koskeviin asiakirjoihin; valtuudet suositella hankintaviranomaisille, että ne käyttävät tiettyä menettelyä tietyssä hankinnassa tai hankintamenettelyjen luokassa; oikeus käynnistää asiaankuuluvissa kansallisissa viranomaisissa tai elimissä menettelyjä epäiltyjen laittomuuksien tai sääntöjenvastaisuuksien toteamiseksi; toimivalta tarkastaa varallisuusilmoitukset; oikeus pyytää kaikkien sellaisten julkisia hankintamenettelyjä koskevien viranomaispäätösten oikeudellista valvontaa, joihin liittyy unionin tukea ja joihin voidaan kohdistaa oikeudellista valvontaa. Viranomainen antaa toiminnastaan myös vuosikertomuksia, jotka sisältävät muun muassa analyysin hankintasopimusten keskittymisestä, arvion puitesopimusten käytöstä sekä analyysin siitä, miten käytössä oleva valvontajärjestelmä auttaa tunnistamaan ja tuloksellisesti ehkäisemään korruptioon, petoksiin ja eturistiriitoihin liittyvät uhkat (ja miten tällaiset tapaukset voidaan havaita ja käsitellä); lisäksi se antaa suosituksia havaituista ongelmista. Vuosikertomus julkaistaan, ja hallituksella on velvollisuus selittää kirjallisesti, miten se aikoo ottaa integriteettiviranomaisen havainnot huomioon. Ehdotettu korjaava toimenpide sisältää myös yksityiskohtaisen aikataulun, jossa esitetään eri täytäntöönpanovaiheet. Niihin kuuluu myös komission ja OECD:n kuuleminen säädösluonnoksista, joilla integriteettiviranomainen perustetaan ja jotka sisältävät tarvittavia lisätietoja edellä mainituista seikoista. Integriteettiviranomaisen toiminnan on määrä käynnistyä 19. marraskuuta 2022. Se on tämän korjaavan toimenpiteen täytäntöönpanon avainvaihe, kuten liitteessä esitetään.

(87)Kun otetaan huomioon integriteettiviranomaisen tärkeys järjestelmän hallinnoinnin uutena rakenneosana, voidaan todeta, että jos integriteettiviranomainen määritellään asianmukaisesti yksityiskohtaisissa säännöissä ja pannaan asianmukaisesti täytäntöön Unkarin esittämässä korjaavassa toimenpiteessä (sekä syyskuun kirjeeseen sisältyvissä lisäsitoumuksissa) suunnitellulla tavalla varmistaen, että se toimii täysin riippumattomasti ja että sillä on toimivat käytännön valtuudet kaikkien sellaisten menettelyjen osalta, jotka voivat tosiasiallisesti tai mahdollisesti vaikuttaa unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisiin etuihin, se edistää periaatteessa kilpailun lisääntymistä hankintamenettelyissä, ehkäisee tai vähentää eturistiriitojen vaaraa ja yleisemmin tehostaa petosten, korruption, eturistiriitojen ja muiden unionin oikeutta rikkovien sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemistä, havaitsemista ja korjaamista Unkarin julkisten hankintojen järjestelmässä, mikä edistää unionin rahoituksen moitteettomampaa ja tehokkaampaa käyttöä. Integriteettiviranomainen tukeutuu tuomioistuinten päätöksissä vahvistettuihin tosiseikkoihin ja voi saattaa asioita tuomioistuinten käsiteltäviksi, ja sen omiin päätöksiin voidaan soveltaa oikeudellista valvontaa. Tästä syystä komissio on tyytyväinen Unkarin syyskuun kirjeessä antamaan lisäsitoumukseen, jonka mukaan kaikki Unkarin tuomioistuimet, jotka käsittelevät siviili-, hallinto- ja rikosasioita, mukaan lukien unionin taloudellisten etujen suojaamisen kannalta merkitykselliset asiat, saatetaan vastaamaan vaatimuksia siitä, että ne ovat riippumattomia ja puolueettomia ja että ne on perustettu lailla Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 19 artiklan 1 kohdan ja asiaa koskevan EU:n säännöstön mukaisesti. ii. Korruptiontorjuntatyöryhmä (88)Unkarin hallitus on sitoutunut perustamaan viimeistään 1. joulukuuta 2022 korruptiontorjuntatyöryhmän, jolla on seuraavat tehtävät: a) tarkastella nykyisiä korruption vastaisia toimenpiteitä ja laatia ehdotuksia korruption havaitsemisen, tutkinnan, syytteeseenpanon ja seuraamusten määräämisen parantamiseksi, b) ehdottaa toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan korruption ehkäisyä ja havaitsemista, c) laatia vuosikertomus, jossa analysoidaan korruption ja korruptoituneiden käytäntöjen riskejä ja suuntauksia, ehdotetaan tehokkaita vastatoimia ja parhaita käytäntöjä ja arvioidaan niiden täytäntöönpanon tuloksellisuutta. Hallitus keskustelee kertomuksesta ja siihen sisältyvistä ehdotuksista kahden kuukauden kuluessa, ja jos se ei tee jostakin ehdotuksesta päätöstä, se toimittaa työryhmän puheenjohtajalle tällaisen päätöksen yksityiskohtaiset perustelut. Työryhmän sääntelykehys sisällytetään integriteettiviranomaisen perustamissäädökseen (ks. edellä kuvattu korjaava toimenpide i), ja työryhmän puheenjohtajana toimii integriteettiviranomaisen puheenjohtaja. Asiaankuuluvat valtiosta riippumattomat toimijat, jotka ovat todistettavasti riippumattomia hallituksesta, viranomaisista, poliittisista puolueista ja liiketaloudellisista intresseistä ja joiden on osoitettu toimivan aktiivisesti korruptiontorjunnan alalla, osallistuvat työryhmän toimintaan, ja niiden täysimääräinen, jäsennelty ja tehokas osallistuminen varmistetaan seuraavasti: tällaisia jäseniä on 50 prosenttia työryhmän jäsenistä, puheenjohtaja pois lukien, ja heillä on oikeus laatia varjoraportti. Jos 50 prosentin edustusta ei voida saavuttaa, kyseisten jäsenten äänivaltaa mukautetaan siten, että heidän äänensä kattavat 50 prosenttia äänistä, puheenjohtaja pois lukien. Työryhmä pitää ensimmäisen kokouksensa ennen 15. joulukuuta 2022. Se antaa ensimmäisen kertomuksensa vuodelta 2022 ja toimittaa sen hallitukselle viimeistään 15. maaliskuuta 2023. Korruptionvastainen työryhmä, joka on perustettu 15. heinäkuuta 2022 annetulla hallituksen päätöksellä 1337/2022, lakkautetaan ja hallituksen päätös kumotaan. Hallituksen päätös, jolla edellinen päätös kumotaan ja jossa säädetään integriteettiviranomaisen ja korruptiontorjuntatyöryhmän perustamisen aikataulusta ja toimeksiannosta, on keskeinen osa tätä toimenpidettä. Myös valvontaviranomaisen perustamista koskevan lakiluonnoksen toimittaminen parlamentille viimeistään 30. syyskuuta 2022 on liitteessä esitetyn mukaisesti tämän korjaavan toimenpiteen täytäntöönpanon avainvaihe, koska siinä vahvistetaan työryhmän sääntelykehys. (89)Komissio toteaa tyytyväisenä, että korjaavalla toimenpiteellä pyritään varmistamaan korruptiontorjunnan alalla aidosti aktiivisten valtiosta riippumattomien toimijoiden täysimittainen, jäsennelty ja tehokas osallistuminen hallituksen edustajien rinnalla, mitä komissio pitää keskeisenä tekijänä. Lisäksi Unkari sitoutuu lainsäädäntöluonnosta valmistellessaan kuulemaan laajasti kansallisia ja kansainvälisiä sidosryhmiä, myös komissiota, ja ottamaan niiden näkemykset huomioon. Jos tämä korjaava toimenpide määritellään asianmukaisesti yksityiskohtaisissa säännöissä ja pannaan täytäntöön niiden mukaisesti, se periaatteessa ratkaisisi ongelmat, jotka liittyvät unionin taloudellisten etujen suojaamista koskevan lainsäädännön rikkomisen tutkinnan ja syytteeseenpanon tehottomuuteen tai seuraamusten määräämiseen, sekä ongelmat, jotka liittyvät julkisten hankintojen järjestelmän systeemisiin heikkouksiin. iii. Korruptiontorjuntakehyksen lujittaminen (90)Tällä korjaavalla toimenpiteellä (mukaan lukien syyskuun kirjeessä mainitut lisäsitoumukset) Unkarin hallitus sitoutui hyväksymään viimeistään 30. syyskuuta 2022 petostentorjunta- ja korruptiontorjuntastrategiat, joissa määritellään unionin rahoitustuen täytäntöönpanoon osallistuville yhteisöille kuuluvat petosten, eturistiriitojen ja korruption ehkäisemiseen, havaitsemiseen ja korjaamiseen liittyvät tehtävät. Strategioiden on määrä sisältää petosten, eturistiriitojen ja korruption tärkeimpien riskien, tekijöiden ja käytäntöjen arviointi. Unkarin hallitus on sitoutunut myös hyväksymään viimeistään 30. kesäkuuta 2023 uuden kansallisen korruptiontorjuntastrategian ja toimintasuunnitelman, joissa kiinnitetään erityistä huomiota korkean tason korruption torjuntaa koskevan institutionaalisen ja normatiivisen kehyksen lujittamiseen lisäämällä viranomaisten työn läpinäkyvyyttä, myös ylemmän poliittisen johdon tasolla. Korruptiontorjuntatyöryhmä osallistuu kansallisen korruptiontorjuntastrategian ja toimintasuunnitelman valmisteluun sekä niiden täytäntöönpanon seurantaan. Syyskuun kirjeessä annettujen sitoumusten mukaan toimintasuunnitelman on määrä sisältää erityistoimia, joiden tarkoituksena on ottaa viimeistään 1. lokakuuta 2023 käyttöön tehokas, oikeasuhteinen ja varoittava seuraamusjärjestelmä, johon sisältyy varallisuusilmoitusjärjestelmän mukaisten velvoitteiden vakavasta rikkomisesta määrättäviä hallinnollisia ja rikosoikeudellisia seuraamuksia. Unkari sitoutuu myös panemaan täysimääräisesti täytäntöön kaikki vuosia 2020–2022 koskevan kansallisen korruptiontorjuntastrategian toimet viimeistään 30. kesäkuuta 2023. Unkari antoi syyskuun kirjeessä myös muita sitoumuksia, jotka koskevat varallisuusilmoitusten henkilöllistä ja aineellista soveltamisalaa. Tältä osin Unkari sitoutui toimittamaan parlamentille lakiluonnoksen (joka tulisi voimaan 1. marraskuuta 2022), jolla laajennetaan varallisuusilmoitusjärjestelmän henkilöllinen soveltamisala i) henkilöihin, jotka on valittu johtavaan poliittiseen tehtävään valtionhallinnosta vuonna 2018 annetun lain CXXV 183 ja 184 §:n nojalla, ja heidän samassa taloudessa asuviin sukulaisiinsa, ja ii) parlamentin jäseniin ja heidän samassa taloudessa asuviin sukulaisiinsa. Unkari sitoutui myös laajentamaan varallisuusilmoitusjärjestelmän aineellista soveltamisalaa niin, että se kattaa tulojen lisäksi myös varallisuuden. Lisäksi Unkari sitoutui syyskuun kirjeessä perustamaan (viimeistään 31. maaliskuuta 2023) järjestelmän, jossa sähköisessä muodossa toimitettavat varallisuusilmoitukset tallennetaan tietokantaan, josta niitä voi hakea maksutta ja ilman rekisteröitymistä. Unkari sitoutui syyskuun kirjeessä myös käymään laajoja neuvotteluja komission kanssa kaikkien edellä mainittuihin kohtiin liittyvien lainsäädäntöehdotusten valmistelun yhteydessä. Integriteettiviranomaiselle annetaan tehtäväksi tarkastella uudelleen sääntelykehystä ja varallisuusilmoitusjärjestelmän toimintaa, mukaan lukien sen soveltamisala ja tarkastusprosessit, joita on määrä käsitellä viimeistään 31. joulukuuta 2023 annettavassa kertomuksessa. Tämän korjaavan toimenpiteen täytäntöönpanon avainvaiheita ovat liitteessä esitetyn mukaisesti tehokkaiden petostentorjunta- ja korruptiontorjuntastrategioiden hyväksyminen viimeistään 30. syyskuuta 2022 sekä varallisuusilmoitusten henkilöllisen ja aineellisen soveltamisalan laajentamista koskevien sääntöjen hyväksyminen parlamentissa, siten kuin nämä on kuvattu korjaavassa toimenpiteessä ja syyskuun kirjeessä, niin että säännöt tulevat voimaan 1. marraskuuta 2022. (91)Komissio katsoo, että tämä korjaava toimenpide, jota on täydennetty syyskuun kirjeessä esitetyillä lisäsitoumuksilla, sisältää monia myönteisiä tekijöitä, kuten sitoumus hyväksyä petostentorjunta- ja korruptiontorjuntastrategiat, jotka kattavat myös kaikki unionin varojen hoitamiseen osallistuvat elimet, ja raportti nykyisen, vuosia 2020–2022 koskevan korruptiontorjuntastrategian täytäntöönpanotilanteesta, varallisuusilmoitusten henkilöllisen ja aineellisen soveltamisalan laajentaminen sekä erityisten seuraamusten käyttöönotto varallisuusilmoitusten läpinäkyvyyden lisäämiseksi. Edellä mainitun tietokannan pitäisi olla julkisesti saatavilla. Lisäksi integriteettiviranomaisella pitäisi olla kaikissa tapauksissa valtuudet käynnistää varallisuuden tarkastusmenettely myös omasta aloitteestaan. Kaiken kaikkiaan komissio katsoo, että jos tämä korjaava toimenpide määritellään asianmukaisesti yksityiskohtaisissa säännöissä ja pannaan täytäntöön niiden mukaisesti, se periaatteessa ratkaisisi ongelmat, jotka liittyvät unionin taloudellisten etujen suojaamista koskevan lainsäädännön rikkomisen tutkinnan ja syytteeseenpanon tehottomuuteen tai seuraamusten määräämiseen, sekä ongelmat, jotka liittyvät julkisten hankintojen järjestelmän systeemisiin heikkouksiin. iv. Yleisen edun mukaisten varojen hallintasäätiöt (eli yleishyödylliset säätiöt) (92)Unkarin hallitus on tällä korjaavalla toimenpiteellä sitoutunut hyväksymään viimeistään 30. syyskuuta 2022 a) muutossäädöksen, jolla varmistetaan julkisia hankintoja koskevien sääntöjen yleinen soveltaminen yleisen edun mukaista toimintaa harjoittaviin yleisen edun mukaisten varojen hallintasäätiöihin ja niiden perustamiin tai ylläpitämiin oikeushenkilöihin, ja b) muutossäädöksen, jolla varmistetaan varainhoitoasetuksen 61 artiklan täysimääräinen noudattaminen sekä ohjeiden ja käytäntöjen yhdenmukaistaminen eturistiriitojen välttämisestä ja hallinnasta varainhoitoasetuksen mukaisesti annettujen komission ohjeiden kanssa, jotta voidaan parantaa ja selkeyttää yleisen edun mukaisten varojen hallintasäätiöihin sovellettavia yleisiä eturistiriitoja koskevia sääntöjä. Tämän korjaavan toimenpiteen täytäntöönpanon avainvaihe on liitteessä esitetyn mukaisesti molempien edellä mainittujen muutossäädösten hyväksyminen viimeistään 30. syyskuuta 2022. (93)Komissio katsoo, että jos Unkarin ehdottama korjaava toimenpide täsmennetään yksityiskohtaisissa säännöissä asianmukaisesti ja pannaan täytäntöön niiden mukaisesti, sillä voitaisiin periaatteessa ratkaista esiin tuodut ongelmat, koska se mahdollistaisi julkisia hankintoja koskevien sääntöjen yleisen ja ehdottoman soveltamisen yleishyödyllisiin säätiöihin ja niiden ylläpitämiin tai hallinnoimiin yksiköihin (eli niitä kaikkia pidettäisiin julkisia hankintoja koskevissa säännöissä tarkoitettuina hankintaviranomaisina) ja koska korjaavassa toimenpiteessä vahvistettaisiin tällaisiin yksiköihin ja niiden hallituksen jäseniin sovellettavat selkeät eturistiriitoja koskevat säännöt. v. Syyttäjien päätösten oikeudellinen valvonta (94)Unkarin hallitus on sitoutunut muuttamaan rikosprosessilakia tarkoituksenaan ottaa käyttöön menettely, joka koskee julkisen vallan käyttöön tai julkisen omaisuuden hoitoon liittyviä rikoksia. Menettelyssä säädetään syyttäjän tai tutkintaviranomaisen tekemän, rikosilmoituksen tutkimatta jättämistä tai rikosoikeudellisen menettelyn lopettamista (eli rikostutkinnan lopettamista ilman syytettä) koskevan päätöksen oikeudellisesta valvonnasta. Tällaisen oikeudellisen uudelleentarkastelun perusteella tutkintatuomarilla on toimivalta määrätä, että rikosoikeudellinen menettely on aloitettava tai että sitä on jatkettava. Menettelyn voi käynnistää kuka tahansa henkilö; sen nojalla voivat tehdä esityksiä sekä luonnolliset henkilöt että oikeushenkilöt, eivät kuitenkaan viranomaiset. Menettely voisi viime kädessä mahdollistaa myös syytteen nostamisen tuomioistuimessa. (95)Komissio toteaa, että Unkari on sisällyttänyt korjaavaan toimenpiteeseen (ja siihen liittyviin syyskuun kirjeessä ilmoitettuihin lisäsitoumuksiin) useita seikkoja, jotka liittyvät syyttäjien päätösten oikeudellista valvontaa koskevaan uuteen menettelyyn, kuten oikeushenkilöiden (ei pelkästään luonnollisten henkilöiden) mahdollisuus aloittaa kyseinen menettely, rikoksesta ilmoittavalle henkilölle taattu etuoikeutettu menettelyllinen asema, viittaus siihen, että yksinomainen toimivalta käsitellä asiat uudessa menettelyssä annetaan siihen erikoistuneelle tuomioistuimelle (Budan alemman oikeusasteen tuomioistuin), viittaus siihen, että kaikki uuteen menettelyyn osallistuvat tuomioistuimet ja tutkintatuomarit noudattavat SEU-sopimuksen 19 artiklaa ja asiaa koskevaa unionin säännöstöä, ja menettelyn yleinen kohtuullinen aikataulu, joka takaisi sen tuloksellisuuden. Unkari on myös sitoutunut kuulemaan komissiota laajasti lainsäädäntöluonnoksesta, jota ehdotetaan hyväksyttäväksi korjaavan toimenpiteen mukaisesti ja joka sisältää muita arvioinnin kannalta merkityksellisiä tärkeitä yksityiskohtia. Lakiluonnoksessa edellytettäisiin muun muassa, että oikeudenkäynnistä vastaava tuomioistuin ei tee päätöstä syytteen asiasisällöstä näyttöä tarkastelematta. Unkari sitoutuu tarkastelemaan menettelyn toimintaa uudelleen viimeistään 31. joulukuuta 2023 ja hyväksymään tarvittaessa muutoksia lainsäädäntökehykseen (Euroopan komissiota kuultuaan) viimeistään 30. kesäkuuta 2024. Täytäntöönpanon avainvaiheita, joiden yhteydessä tästä korjaavasta toimenpiteestä saadaan lisätietoja, ovat liitteessä esitetyn mukaisesti täytäntöönpanoasetusten luonnosten viimeistely ja hyväksyminen (tarvitaan valvontamenettelyn soveltamiseksi) viimeistään 31. lokakuuta 2022, lain ennakkoarvioinnin aloittaminen perustuslakituomioistuimessa ja rikosprosessilain muuttamista koskevan uuden lain voimaantulo viimeistään 15. marraskuuta 2022. (96)Komissio katsoo, että Unkarin esittämä korjaava toimenpide sisältää useita seikkoja, joilla pyritään varmistamaan menettelyn tuloksellisuus. Lisäksi Unkari on sitoutunut tarkastelemaan menettelyä uudelleen kohtuullisen ajan kuluttua. Tämä olisi kuitenkin vahvistettava sen jälkeen, kun asiaa koskevan lainsäädäntöehdotuksen yksityiskohdat on toimitettu komissiolle ja komissio on tarkastellut niitä. Jos tämä korjaava toimenpide määritellään asianmukaisesti yksityiskohtaisissa säännöissä ja pannaan täytäntöön niiden mukaisesti, se periaatteessa ratkaisisi ongelmat, jotka liittyvät unionin taloudellisten etujen suojaamista koskevan lainsäädännön rikkomisen tutkinnan ja syytteeseenpanon tehottomuuteen tai seuraamusten määräämiseen, sekä ongelmat, jotka liittyvät julkisten hankintojen järjestelmän systeemisiin heikkouksiin. vi. Unionin varojen hoitoa koskevien tarkastus- ja valvontamekanismien lujittaminen (97)Tällä korjaavalla toimenpiteellä Unkarin hallitus sitoutui perustamaan viimeistään 31. elokuuta 2022 työryhmän laatimaan säännöksiä, jotka sisällytetään asiaankuuluviin unionin tuen (esim. elpymis- ja palautumistukiväline, yhteistyössä hallinnoitavat rahastot jne.) täytäntöönpanoa koskeviin hallituksen asetuksiin, joiden tarkoituksena on lujittaa sääntöjä ja menettelyjä varainhoitoasetuksen 61 artiklassa määriteltyjen eturistiriitojen tosiasialliseksi ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi ja korjaamiseksi ja lisätä hallintoviranomaisten ja välittävien elinten menettelyllisiä valmiuksia sekä parantaa Unkarin elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanosta vastaavan kansallisen viranomaisen valmiuksia soveltaa petosten, korruption ja kaksinkertaisen rahoituksen osalta tehostettua riskinhallintaa ja ehkäistä, havaita ja korjata niitä tehostetusti. Lisäksi Unkarin hallitus sitoutui pitämään kyseiset säännökset ehdoitta voimassa ja valvomaan niiden noudattamista rajoittamattoman ajan. Säännöksillä on myös määrä varmistaa eturistiriitoja koskevien ilmoitusten pätevyyden tosiasiallinen valvontamekanismi. Työryhmä kuulee laajasti unionin rahoitustuesta vastaavia komission yksiköitä voidakseen ottaa niiden antaman palautteen huomioon asiaa koskevissa hallituksen asetuksissa. Lisäksi Unkari sitoutui syyskuun kirjeessä antamaan EU-varojen hallinnoinnista vastaavalle Unkarin pääosastolle, jäljempänä ’EUTAF’, tarvittavat taloudelliset ja henkilöstöresurssit, jotka tällä korjaavalla toimenpiteellä perustettu työryhmä täsmentää, taatakseen unionin tuen moitteettoman käytön, turvatakseen pääosaston riippumattomuuden ja antaakseen sille mahdollisuuden suorittaa nykyiset tehtävänsä ja ne lisätehtävät, jotka sille on tarkoitus osoittaa useilla Unkarin 22. elokuuta 2022 esittämillä korjaavilla toimenpiteillä. Tämän korjaavan toimenpiteen täytäntöönpanon avainvaiheita ovat liitteessä esitetyn mukaisesti työryhmän perustaminen viimeistään 31. elokuuta 2022, sisäisen tarkastuksen ja integriteetin osaston (DIAI) perustaminen pääministerin kansliaan viimeistään 30. syyskuuta 2022 ja asiaa koskevien hallituksen asetusten (413/2021 ja 256/2021) muutosten hyväksyminen viimeistään 30. syyskuuta 2022. Unkari on perustanut työryhmän korjaavassa toimenpiteessä annetun sitoumuksen mukaisesti, ja se on kokoontunut syyskuun toiseen viikkoon mennessä jo neljä kertaa: 8., 9., 13. ja 16. syyskuuta. (98)Jos tämä korjaava toimenpide täsmennetään asianmukaisesti yksityiskohtaisissa säännöissä ja pannaan täytäntöön niiden mukaisesti, se periaatteessa (yhdessä muiden korjaavien toimenpiteiden kanssa) ratkaisisi huolenaiheet, jotka liittyvät julkisten hankintojen järjestelmän systeemisiin heikkouksiin, sekä huolenaiheet, jotka liittyvät mahdollisten eturistiriitojen tulokselliseen ehkäisemiseen, havaitsemiseen ja korjaamiseen, koska sen tarkoituksena on hyväksyä säännöksiä niiden sääntöjen ja menettelyjen lujittamiseksi, joilla voidaan tuloksellisemmin ehkäistä, havaita ja korjata unionin varojen käyttöön liittyviä eturistiriitoja, mukaan lukien eturistiriitoja koskevien ilmoitusten pätevyyden tosiasiallinen valvontamekanismi. vii. Yhden ainoan tarjouksen perusteella tehtyjen sopimusten vähentäminen hankintamenettelyissä, joihin liittyy unionin varoja (99)Unkarin hallitus on sitoutunut tällä korjaavalla toimenpiteellä a) 31. joulukuuta 2022 mennessä supistamaan unionin varoista rahoitettujen ja vuonna 2022 päättyneiden, yhden ainoan tarjouksen perusteella tehtyjen hankintasopimusten osuuden alle 15 prosenttiin, sisämarkkinoiden tulostaulun menetelmän mukaisesti laskettuna, b) täyttämään ehdoitta edellä mainitun tavoitteen ja pitämään sen voimassa ilman aikarajaa ja, c) jos yhden ainoan tarjouksen perusteella tehtyjen sopimusten osuus olisi jonakin kalenterivuonna yli 15 prosenttia, toteuttamaan neljän kuukauden kuluessa lisätoimenpiteitä helpottaakseen osuuden supistamista uudelleen 15 prosentin kynnysarvon alapuolelle sekä ilmoittamaan asiasta integriteettiviranomaiselle ja komissiolle. Tämän toimenpiteen täytäntöönpanon avainvaihe on liitteessä esitetyn mukaisesti sisämarkkinoiden tulostaulun menetelmien noudattamista koskevan ensimmäisen tarkastuksen suorittaminen ja tätä koskevien yksittäisten tietojen, perustasoa koskevat arvot mukaan lukien, toimittaminen komissiolle ja yleisölle, mikä EU-varojen hallinnoinnista vastaavan Unkarin pääosaston (EUTAF) on määrä tehdä viimeistään 30. syyskuuta 2022. (100)Komissio suhtautuu myönteisesti myös tähän korjaavaan toimenpiteeseen, koska sillä pyritään selvästi lisäämään läpinäkyvyyttä ja kilpailua julkisissa hankinnoissa ja koska sillä voitaisiin periaatteessa ratkaista komission tältä osin esittämät huolenaiheet, jos se pannaan asianmukaisesti täytäntöön.

viii. Yhden ainoan tarjouksen perusteella tehtyjen sopimusten vähentäminen hankintamenettelyissä, joihin liittyy kansallisia varoja (101)Edellä kuvatun korjaavan toimenpiteen tavoin Unkarin hallitus on sitoutunut a) 31. joulukuuta 2024 mennessä supistamaan kansallisesta talousarviosta rahoitettujen ja tiettynä kalenterivuonna päätettyjen, yhden ainoan tarjouksen perusteella tehtyjen hankintasopimusten osuuden asteittain (kolmessa vaiheessa) alle 15 prosenttiin, sisämarkkinoiden tulostaulun menetelmän mukaisesti laskettuna, b) täyttämään ehdoitta edellä mainitun tavoitteen seuraavina vuosina ja pitämään sen voimassa ilman aikarajaa ja, c) jos yhden ainoan tarjouksen perusteella tehtyjen sopimusten osuus olisi jonakin kalenterivuonna yli 15 prosenttia, esittämään neljän kuukauden kuluessa lisätoimenpiteitä helpottaakseen osuuden supistamista uudelleen 15 prosentin kynnysarvon alapuolelle sekä ja ilmoittamaan asiasta integriteettiviranomaiselle ja komissiolle. (102)Komissio suhtautuu tähän, samoin kuin edelliseen toimenpiteeseen, myönteisesti, koska sillä pyritään selvästi lisäämään läpinäkyvyyttä ja kilpailua julkisissa hankinnoissa, edellyttäen että se pannaan asianmukaisesti täytäntöön. ix. Yhden tarjouksen perusteella tehtyjä sopimuksia koskeva raportointiväline (103)Edellä kuvattujen, yhden tarjouksen perusteella tehtyjen sopimusten vähentämiseen liittyvien korjaavien toimenpiteiden lisäksi Unkarin hallitus on sitoutunut laatimaan 30. syyskuuta 2022 mennessä uuden seuranta- ja raportointivälineen, jolla mitataan erikseen yhden tarjouksen perusteella tehtyjen sopimusten osuutta hankintamenettelyissä, jotka rahoitetaan joko kansallisilla varoilla tai EU:n tuella tai molemmilla, ja ylläpitämään sitä rajoittamattoman ajan. Julkisista hankinnoista vastaavan ministeriön on laadittava yhden tarjouksen perusteella tehtyjä sopimuksia koskevalla raportointivälineellä kerätyistä tiedoista kirjallinen raportti, joka julkaistaan vuosittain viimeistään 15. helmikuuta sähköisen julkisten hankintojen järjestelmän, jäljempänä ’EPS’, verkkosivustolla (saatavilla julkisesti ilman rekisteröintiä ja maksutta). Tämän korjaavan toimenpiteen täytäntöönpanon avainvaiheita ovat liitteessä esitetyn mukaisesti uuden seuranta- ja raportointivälineen kehittäminen EPS-järjestelmän tietolähteiden pohjalta 30. syyskuuta 2022 mennessä ja EUTAF:n tarkastuksen perusteella saatu vahvistus siitä, että yhden tarjouksen perusteella tehtyjä sopimuksia koskeva raportointiväline on kaikilta osin toimiva ja toimintavalmis ja että sen toiminnot ovat sisämarkkinoiden tulostaulun menetelmien mukaisia samaan päivämäärään mennessä. (104)Tämä korjaava toimenpide on tervetullut, ja komission arvio sen ominaisuuksista on myönteinen. Jos väline kehitetään ja toteutetaan asianmukaisesti, se tekee yhden tarjouksen perusteella tehtyjen sopimusten vähentämiseen tähtäävistä korjaavista toimenpiteistä periaatteessa tehokkaampia ja läpinäkyvämpiä. x. Sähköinen julkisten hankintojen järjestelmä (EPS) (105)Unkarin hallitus on sitoutunut a) luomaan ja julkaisemaan EPS-järjestelmän verkkosivustolla maksutta julkisesti saatavilla olevan tietokannan, jota päivitetään säännöllisesti (vähintään neljännesvuosittain) ja johon kootaan tiedot kaikista julkisia hankintamenettelyjä koskevista jälki-ilmoituksista jäsennellyssä muodossa (mukaan lukien tiedot, joissa on yrityksen tunnistenumerot ja kunkin yksittäisen yhteenliittymän jäsenen ja alihankkijan nimet) niin, että niitä voidaan käsitellä koneellisesti (hankintamenettelyjä koskevista tiedoista on erityisesti voitava tehdä jäsenneltyjä hakuja ja datan joukkovienti (bulk export)), b) toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet EPS-järjestelmän kehittämiseksi ja varmistamaan, että uudet toiminnot ovat täysin toimintavalmiita viimeistään 30. syyskuuta 2022, ja c) ylläpitämään EPS-järjestelmää ja siihen liittyviä toimintoja ehdoitta rajoittamattoman ajan. Tämän korjaavan toimenpiteen täytäntöönpanon avainvaihe on liitteessä esitetyn mukaisesti EPS-järjestelmän uusien toimintojen täysi toimintavalmius viimeistään 30. syyskuuta 2022. (106)Komissio katsoo, että jos korjaava toimenpide laaditaan ja pannaan täytäntöön asianmukaisesti, sen pitäisi lisätä julkisten hankintamenettelyjen läpinäkyvyyttä, minkä vuoksi sillä voitaisiin periaatteessa ratkaista komission esiin tuomat huolenaiheet, jotka koskevat julkisten hankintojen järjestelmän systeemisiä heikkouksia. xi. Tuloksellisuuden mittauskehys (107)Tällä korjaavalla toimenpiteellä Unkarin hallitus on sitoutunut laatimaan 30. syyskuuta 2022 mennessä tuloksellisuuden mittauskehyksen, jolla arvioidaan julkisten hankintojen tehokkuutta ja kustannustehokkuutta. Korjaavassa toimenpiteessä esitetään myös, että Unkarin hallitus jatkaa tuloksellisuuden mittauskehyksen säännöllistä käyttöä ja sen tulosten julkaisemista ehdoitta rajoittamattoman ajan. Tuloksellisuuden mittauskehys otetaan käyttöön viimeistään 30. marraskuuta 2022, ja siihen osallistuu riippumattomia kansalaisjärjestöjä ja riippumattomia julkisten hankintojen asiantuntijoita, jotta voidaan arvioida julkisten hankintojen tehokkuutta ja kustannustehokkuutta Unkarissa. Tämän toimenpiteen täytäntöönpanon avainvaihe on liitteessä esitetyn mukaisesti kyseisen kehyksen laatiminen, mukaan lukien hallituksen päätöksen hyväksyminen, viimeistään 30. syyskuuta 2022. (108)Voidaan katsoa, että jos tämä korjaava toimenpide täsmennetään asianmukaisesti yksityiskohtaisissa säännöissä ja toteutetaan niiden mukaisesti, sillä voidaan yhdessä muiden julkisten hankintojen järjestelmään liittyvien korjaavien toimenpiteiden kanssa periaatteessa ratkaista komission esiin tuomat huolenaiheet, jotka koskevat julkisten hankintojen järjestelmän systeemisiä heikkouksia. xii. Toimintasuunnitelma kilpailun lisäämiseksi julkisissa hankinnoissa (109)Unkarin hallitus on sitoutunut hyväksymään viimeistään 31. maaliskuuta 2023 kattavan toimintasuunnitelman, jolla pyritään lisäämään kilpailua julkisissa hankinnoissa ja jossa asetetaan selkeät ja kunnianhimoiset määräajat kunkin siinä vahvistettavan toimen toteuttamiselle. Kyseisessä korjaavassa toimenpiteessä säädetään myös toimintasuunnitelman vuotuisesta uudelleentarkastelusta. Unkarin hallitus on myös sitoutunut asettamaan viipymättä julkisesti saataville toimintasuunnitelman ja sen uudelleentarkastelun sekä vuotuisen tilannekatsauksen toimintasuunnitelmaan sisältyvien toimien täytäntöönpanosta. (110)Komission arvio tästä korjaavasta toimenpiteestä, jolla pyritään lisäämään kilpailua julkisissa hankinnoissa, on myönteinen. Voidaan katsoa, että jos toimenpide täsmennetään asianmukaisesti yksityiskohtaisissa säännöissä ja toteutetaan niiden mukaisesti, sillä voidaan yhdessä muiden julkisten hankintojen järjestelmään liittyvien korjaavien toimenpiteiden kanssa periaatteessa ratkaista komission tältä osin esiin tuomat huolenaiheet. xiii. Julkisia hankintoja koskeva koulutus mikroyrityksille ja pienille ja keskisuurille yrityksille (111)Tämän korjaavan toimenpiteen tarkoituksena on helpottaa mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten (painopisteenä mikro- ja pienyritykset) osallistumista julkisiin hankintoihin tarjoamalla 31. maaliskuuta 2024 mennessä maksuttomia koulutustilaisuuksia vähintään 1 000 mikroyritykselle sekä pienelle ja keskisuurelle yritykselle. Unkarin hallitus on myös sitoutunut järjestämään 30. kesäkuuta 2026 mennessä lisää tällaisia koulutustilaisuuksia ainakin 1 200 mikroyritykselle sekä pienelle ja keskisuurelle yritykselle (yhteensä ainakin 2 200 yritykselle) sekä seuraamaan ja arvioimaan koulutuksen tehokkuutta ja lisäarvoa. (112)Komission arvio tästä korjaavasta toimenpi