Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta ”Teollisuuden muutokset, alueellinen kehitys ja yritysten vastuu”

(2009/C 175/11)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 17. tammikuuta 2008 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla antaa oma-aloitteisen lausunnon aiheesta

Teollisuuden muutokset, alueellinen kehitys ja yritysten vastuu.

Asian valmistelusta vastannut neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” antoi lausuntonsa 18. marraskuuta 2008. Esittelijä oli Antonello PEZZINI ja apulaisesittelijä Bernard GAY.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 3.–4. joulukuuta 2008 pitämässään 449. täysistunnossa (joulukuun 3. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 168 ääntä puolesta ja 1 vastaan 3:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Komitean mielestä on hyvin tärkeää ottaa Lissabonin ja Göteborgin strategioiden yhteydessä käyttöön paikallisia aluejärjestelmiä. Niillä tarkoitetaan rakenteiden, infrastruktuurin sekä julkisten ja yksityisten toimijoiden kiinteää kokonaisuutta, jossa yhdistetään alueen yhteisten kehitysnäkymien pohjalta korkea hyvinvoinnin ja kilpailukyvyn taso sekä laaja-alainen sosiaalinen ja ympäristöä koskeva vastuu. Tiivistettynä kyseessä on prosessi, jossa määritellään aluekohtaisesti erilaisten vuorovaikutusten tulos.

1.2 ETSK kehottaa voimakkaasti laatimaan yhteisön aloitteen sosiaalisesti vastuullisen alueen kehittämisestä. Sosiaalisesti vastuullinen alue voidaan määritellä alueeksi, jolla yhdistetään lähidemokratian sekä hallintojen ja kaikkien yksityisten ja julkisten toimijoiden vastuullistamisen tavoitteet pyrittäessä integroituun strategiseen lähestymistapaan, jossa hyödynnetään alueiden erityispiirteitä kilpailukyvyn parantamiseksi.

1.3 Komitea kehottaa hyväksymään sosiaalisesti vastuullista aluetta koskevan aloitteen yhteydessä eurooppalaisen toimintaohjelman, jonka avulla pyritään

1.4 ETSK toivoo, että sosiaalisesti vastuullisia alueita koskevan yhteisön aloitteen (1) ja vastaavan toimintaohjelman jatkotoimina

1.5 Komitea kannattaa voimakkaasti sellaisen lähidemokratian kehittämistä, jonka avulla voidaan ottaa alueen poliittiset, taloudelliset ja sosiaaliset vastuutahot mukaan toimiin, joilla parannetaan elämänlaatua sekä edistetään kilpailukykyyn ja kestävyyteen tähtäävää unionin alueiden taloudellista ja sosiaalista kehitystä.

1.6 Komitean mielestä on investoitava huomattavasti innovatiivisen ja osallistumista edistävän yhteisen kulttuurin kehittämiseen. Demokraattisten arvojen kysynnän on tultava niin asianomaiselta alueyhteisöltä kokonaisuudessaan kuin eri sektoreiden intressejä edustavalta toimijoiden ja instituutioiden suurelta joukolta. Tässä yhteydessä yritykset tulisi nähdä yhteisönä, joka luo vaurautta entistä paremman yhteiskunnan kehittämiseksi alueella.

1.7 Komitea toivoo tässä yhteydessä, että 13. ja 14. maaliskuuta 2008 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston julkilausumat yhtäältä paikallis- ja aluetason merkityksestä kasvua ja työllisyyttä luotaessa ja toisaalta kaikkien poliittisten, taloudellisten ja sosiaalisten paikallis- tai aluetason toimijoiden aluehallinnollisten valmiuksien kehittämisen tärkeydestä pannaan nopeasti täytäntöön.

1.8 Komitea on myös vakuuttunut siitä, että Euroopasta on muodostettava sosiaalisesti vastuullisen alueen (2) kehittämisen osaamiskeskus hyödyntämällä muun muassa EMAS-järjestelmästä ja yritysten sosiaalisesta vastuusta saatuja myönteisiä kokemuksia sekä laajentamalla viitekehystä alueulottuvuuteen. Näin pyritään varmistamaan, että yhteinen vastuun perintö on yrittäjyyden kiinteä osatekijä. Yrittäjien on voitava hyötyä verkoista ja klustereista, ja ne on nivottava täysin strategiseen makroekonomiseen aluekehitykseen.

1.9 Komitea katsoo etenkin, että mikro- ja pienyritysten sekä osuus- ja yhteisötalouden, jolla on valtavaa ja merkittävää kokemusta, tulisi voida hyötyä avusta ja asiantuntemuksesta sekä luottojen ja mikroluottojen entistä paremmasta saatavuudesta, jotta ne voisivat kehittää ympäristön, alueen ja sen asukkaat huomioon ottavaa yrityksen johtamista.

1.10 ETSK mielestä sosiaalisesti vastuullista aluetta koskevalla yhteisöaloitteella ja siihen liittyvällä toimintasuunnitelmalla tulisi sekä edistää työmarkkinaosapuolten järjestelmällistä vuoropuhelua alueella että kannustaa etenkin rajatylittävää paikallisinstituutioiden ystävyystoimintaa. Tavoitteena on edistää entistä vahvempien kumppanuuksien avulla sellaisten alueyhteisöjen valmiuksia, taitotietoa ja tuloksia, joiden kyvyt ovat erilaisia ja jotka usein kilpailevat keskenään.

1.11 Komitea korostaa lopuksi, että monitasoisissa hallintojärjestelmissä on tärkeää varmistaa korkeatasoinen koordinointi, jotta paikallistasolla ei eroteta sitä, minkä yhtenäismarkkinat ovat yhdistäneet. On vältettävä alueellista pirstaloitumista ja syrjintää, jotka heikentäisivät entisestään Euroopan taloutta maailmanmarkkinoilla.

2. Johdanto

2.1 EU:n neuvoston puheenjohtajan 4. maaliskuuta 2008 alueellisesta vuoropuhelusta järjestämässä konferenssissa tuotiin esiin paikallis- ja alueyhteisöjen rooli koheesiopolitiikan painopisteenä pyrittäessä tarkistetun Lissabonin strategian tavoitteisiin.

2.2 Komitea pyrkii käsillä olevassa lausunnossa määrittelemään alueen sekä poliittisten, taloudellisten ja sosiaalisten toimijoiden vuorovaikutussuhteet toteutettaessa Lissabonin strategiaa ja kehitettäessä kilpailukykyistä osaamiseen perustuvaa taloutta niin sisämarkkinoilla kuin globaaleilla markkinoilla.

2.3 Lähtökohtana on keskittyä parantamaan taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöä koskevia muutoksia ennakoivia näkymiä ja niiden tahojen organisaatiota, jotka osallistuvat sosiaalisesti vastuullisen alueen (3) toteuttamiseen, sekä määrittelemään yritysten, hallintojen, työmarkkinaosapuolten ja kaikkien dynaamisen, yhteisvastuullisen ja yhtenäisen eurooppalaisen yhteiskuntamallin edistämiseen tähtäävän alueen kilpailukykyyn vaikuttavien toimijoiden vastuu (4).

Aluetalous voi rakenteestaan riippuen olla enemmän tai vähemmän altis kansainväliselle taloudelliselle kilpailulle. Toisaalta bkt (tai sen lisäarvo) ei enää heijasta alueen varakkuutta kahdesta syystä. Komitea on tässä yhteydessä tyytyväinen komission äskettäin julkaisemaan asiakirjaan ”Vihreä kirja alueellisesta koheesiosta Euroopassa – Alueellisen moninaisuuden kääntäminen vahvuudeksi” (5), josta annetaan erillinen lausunto.

2.4.1 Ensinnäkin työhön ja pääomaan perustuvat tulot sekä markkinoilla toimivien tuotannontekijöiden luomat verotulot eivät jakaudu vain alueelle, jolla ne ovat syntyneet, vaan osa varoista ”viedään” muualle.

2.4.2 Toinen ja tärkein syy on se, että alueet ovat riippuvaisia myös muista lähteistä kuin tuotannontekijöiltä saaduista varoista (virkamiesten palkat, korkotulot, eläkkeet, matkailusta saadut tulot, muualla työskentelevien henkilöiden tulot, muut sosiaalietuudet kuin eläkkeet jne.).

On olemassa yhä enemmän yksityiskohtaisia ohjausvälineitä, jolla hallintotahot ja yritykset voivat tukea kestävän kehityksen politiikkoja ja ohjelmia. Kyseisiä välineitä ovat

2.5.1 Standardit

2.5.2 Rakenteet

2.5.3 Sopimukset

2.6 Komitean mielestä on välttämättä vahvistettava konsolidointia, integrointia ja koordinointia sovellettaessa kyseisiä lainsäädäntö- ja sääntelyvälineitä sekä vapaaehtoisia välineitä, jotta koordinoidaan eri tavoitteet ja eri osallistumistasot tehokkaiden ja kaikkien osallistumista edistävien tavoitteiden saavuttamiseksi.

2.7 Alueellinen koheesio on Leipzigin peruskirjan (9) ja vuonna 2007 laaditun Euroopan unionin alueellisen toimintasuunnitelman myötä – josta komitea on antanut lausunnon (10) – saanut yhä enemmän painoarvoa. Sen tavoitteena on

2.8 Alueellinen toimintasuunnitelma on strateginen kehys, jonka avulla alueellisia kehityspolitiikkoja voidaan suunnata toteuttamalla Lissabonin ja Göteborgin strategioita.

2.9 Komitea toteaa teollisuuden muutosten alueellisesta hallinnasta antamassaan lausunnossa (12), että ”[a]lueellisen identiteetin hyödyntäminen perustuu yhteisiä arvoja ja yhteistä tulevaisuudenvisiota koskevaan kuulumisen, tunnistamisen ja empatian yhdistelmään”.

Kyseiset aloitteet edellyttävät tiivistä koordinointia yhteisvaikutuksen varmistamiseksi ja päällekkäisyyksien tai epäjohdonmukaisuuksien välttämiseksi sekä vaativat paikallis-, alue-, jäsenvaltio- ja unionitason viranomaisilta

2.10.1 Tällaisessa prosessissa vahvistetaan myös poliittisten ja hallinnollisten päättäjien kykyjä ja valmiuksia, jotta varmistetaan vakaat edellytykset, joita tarvitaan pitkäaikaisten investointien houkuttelemiseksi alueelle ja mikro- ja pienyritysten perustamiseksi kestävän kehityksen yhteydessä.

Komitea pitää erittäin tärkeänä prosessia, jonka avulla tietystä alueesta voi tulla sosiaalisesti vastuullinen alue (15).

2.11.1 Alue saa kyseisen aseman, jos se onnistuu osallistavan demokratian avulla yhdistämään sosiaaliset ja ympäristöä koskevat kysymykset kilpailukykyä edistäviin taloudellisiin päätöksiin, malleihin ja arvoihin, hyviin käytänteisiin sekä eturyhmien jatkuvaan vuoropuheluun innovoinnin ja kilpailukyvyn parantamiseksi.

3. Lähidemokratia kilpailukykyisen ja kestävän kehityksen edistäjänä

3.1 Elämänlaadun parantamiseksi sekä kilpailukykyyn ja kestävyyteen tähtäävän unionin alueiden taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edistämiseksi komitea katsoo, että on kehitettävä sellaista lähidemokratiaa, jonka avulla otetaan alueen poliittiset, taloudelliset ja sosiaaliset vastuutahot mukaan toimiin. Lähidemokratiaa on rakennettava julkisten ja yksityisten toimijoiden yhteistyössä, ja sen tulee perustua EU:n alueiden vahvuuksiin ja heikkouksiin sekä yritysten kasvumahdollisuuksiin ja työllisyysnäkymiin.

3.2 Eurooppalaiseen hallintotapaan keskeisenä kuuluvan lähidemokratian muodot ja menetelmät vaihtelevat huomattavasti jäsenvaltioittain, mutta sen keskeisinä osatekijöinä tulisi olla

3.3 Aluekehitys edellyttää läheisyysperiaatteen täyttä soveltamista mutta myös jäsenneltyä paikallishallintoa kehityksen ohjaamiseksi (21).

3.4 Hyvällä aluehallinnolla on ennen kaikkea edistettävä ja kehitettävä kaikkia yhteistyömuotoja ja kumppanuusprosesseja siten, että niistä on ehdottomasti hyötyä niin yritysten kesken kuin yksittäisten yritysten ja yhteisöjen tasolla.

3.5 Demokraattinen aluehallinto on hajautettu ja osallistumista edistävä päätöksentekoprosessi, jonka on ETSK:n mielestä perustuttava avoimuuden ja vastuullisuuden periaatteisiin sekä osallistavaan lähestymistapaan, jonka avulla pyritään analysoimaan, laatimaan, soveltamaan ja hallinnoimaan yhteistä strategista näkemystä keskipitkän ja pitkän aikavälin kehityksestä.

3.6 Komitea katsoo, että monitasoisessa kumppanuusjärjestelmässä on ehdottomasti yhdistettävä optimaalisesti alhaalta ylöspäin ja ylhäältä alaspäin suuntautuvat lähestymistavat. Kyseisten kahden prosessin vastavuoroisuus on nimittäin onnistumisen välttämätön edellytys.

3.7 Komitean mielestä on investoitava huomattavasti innovatiivisen ja osallistumista edistävän kulttuurin kehittämiseen, sillä demokraattisten arvojen kysynnän on tultava niin asianomaiselta alueyhteisöltä kokonaisuudessaan kuin useilta eri sektoreiden intressejä edustavia toimijoita ja instituutioita.

Komitea on vakuuttunut siitä, että unionin alueiden kehittäminen edellyttää niiden erityispotentiaalin optimointia. Tämä voidaan toteuttaa sellaisten tehokkaiden ja kestävien kehitysstrategioiden avulla, jotka perustuvat sosiaalisesti vastuullisen alueen käsitteeseen.

3.8.1 Komitea vahvistaa aiheesta äskettäin antamassaan lausunnossa esitetyt kannanotot (22).

4. Yhteisötason panos sosiaalisesti vastuullisen alueen toteuttamiseen

ETSK kehottaa voimakkaasti laatimaan yhteisön aloitteen sosiaalisesti vastuullisen alueen kehittämisestä. Aloitteella yhdistettäisiin tavoitteet, joita ovat lähidemokratia, laaja-alaisen osallistumista edistävän ja innovatiivisen kulttuurin vahvistaminen, tehokas ja yhtenäinen aluehallinto Lissabonin strategian muodostamassa kansallisessa ja yhteisön kehyksessä sekä eri toimijoiden ja eri alojen kumppanuus, jolla voidaan vahvistaa alueen houkuttavuutta ja kilpailukykyä globaaleilla markkinoilla, ennakoida teollisuuden muutoksia ja hyödyntää paikallista sosiaalista pääomaa.

4.1.1 Sosiaalisesti vastuullista aluetta koskevan aloitteen ensisijainen tehtävä on varmistaa unioni-, jäsenvaltio-, alue- ja paikallistason toimien koordinointi ja yhtenäisyys.

4.2 Komitean mielestä sosiaalisesti vastuullista aluetta koskevan aloitteen yhteydessä on hyväksyttävä todellinen eurooppalainen toimintaohjelma, jonka avulla pyritään

4.3 Sosiaalisesti vastuullista aluetta koskevassa unionin aloitteessa – ja siihen liittyvässä toimintaohjelmassa – on ETSK:n mielestä yhdistettävä ja koordinoitava kohdassa 2.7 mainitut vapaaehtoiset ja sääntelyä koskevat välineet yhtenäiseksi järjestelmäksi, jossa kaikilla aloilla – myös rahoitusalalla ja paikallisella julkissektorilla – toimivien yritysten vastuu on keskeinen, jotta saavutetaan paikallisen kasvu- ja työllisyysstrategian tavoitteet jäsenvaltio- ja unionitason strategian yhteydessä.

Yrityksen yhteiskuntavastuun (26) on komitean mielestä oltava tässä yhteydessä avoimen koordinoinnin vapaaehtoinen osatekijä – etenkin paikalliskehityksen moottoreina toimivien mikro- ja pienyritysten osalta – jota on helpotettava ja johon on kannustettava osallistumista edistävässä ilmapiirissä sekä yhteisissä ja kaikkien hyväksymissä näkymissä.

4.4.1 Sosiaalisesti vastuullista aluetta koskevassa aloitteessa on kehitettävä osallistumista ja innovointia edistävän kulttuurin laajalle levinneitä eettisiä ja henkilöä koskevia arvoja, jotka liittyvät yhteiseen identiteettiin. Yhteisen identiteetin ei pidä edustaa vain yrittäjiä vaan kaikkia julkisia ja yksityisiä toimijoita, jotka toimivat aktiivisesti aluejärjestelmässä sekä viitekehyksenä toimivissa alueiden ja alueiden välisissä verkoissa ja klustereissa.

4.5 Alueellisen oppimisyhteisön on voitava hyödyntää interaktiivisia ja yhteensopivia telemaattisia rakenteita ja infrastruktuureita alkaen sähköisestä hallinnosta ja IDABC:sta (27), jonka tavoitteena on tarjota Euroopan laajuisia sähköisiä hallinnollisia palveluja julkishallinnoille, yrityksille ja kansalaisille ja joka pyrkii tehostamaan eurooppalaisia julkishallintoja sekä niiden välistä ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kanssa tehtävää yhteistyötä.

Komitea on vakuuttunut siitä, että Euroopasta on muodostettava sosiaalisesti vastuullisen alueen kehittämisen osaamiskeskus hyödyntämällä EMAS-järjestelmästä ja yritysten sosiaalisesta vastuusta saatuja myönteisiä kokemuksia sekä laajentamalla viitekehystä alueulottuvuuteen.

4.6.1 Tehokkaassa strategisessa aluekehitysprosessissa ei tulisi ottaa huomioon vaaleista johtuvia alueyhteisöjen poliittisten tekijöiden muutoksia vaan toimittava alueen kaikkien vallassa ja oppositiossa olevien poliittisten yksiköiden kanssa ja muodostettava äänestäjien ja/tai vaaleilla valittujen edustajien yhteisen vastuun jatkuva perintö.

Mikro- ja pienyritysten tulisi voida hyötyä asiantuntija-avusta, jotta yksinkertaista kieltä ja yksinkertaisia menetelmiä soveltamalla sekä luottojen ja mikroluottojen saatavuutta helpottamalla edistetään ympäristöä, aluetta ja sen sosiaalista pääomaa kunnioittavaa yrityksen johtamista.

4.7.1 Osuus- ja yhteisötalouden piiriin kuuluvia yrityksiä kehotetaan myös osaltaan vaikuttamaan sosiaalisesti vastuullisen alueen kehitykseen, sillä ne edistävät sosiaalisten koheesiota ja kestävää kehitystä, jakavat voitot jäsentensä kesken ja soveltavat osallistumista edistävää ja demokraattista johtamista.

4.8 Paikallinen koulutus- ja korkeakoulujärjestelmä sekä paikalliset tutkimuslaitokset tulisi nivoa Euroopan alueellisiin ja alueiden välisiin huippuosaamis- ja asiantuntijaverkkoihin, kuten mainitaan myös tutkimusta ja teknologian kehittämistä koskevan seitsemännen puiteohjelman Valmiudet-ohjelmassa ja Koulutus 2010 -ohjelmassa. Näin voitaisiin varmistaa, että paikallisjärjestelmässä on alueen kehitysstrategian onnistumisen edellyttämiä lahjakkuuksia ja tarvittavaa ammattitaitoa, jotka eivät ole helposti pienen yrityksen käytettävissä.

4.9 ETSK:n mielestä sosiaalisesti vastuullista aluetta koskevalla yhteisöaloitteella tulisi edistää myös työmarkkinaosapuolten järjestelmällistä vuoropuhelua alueella sekä paikallisinstituutioiden ystävyystoimintaa, jotta edistettäisiin valmiuksien parantamiseen tähtääviä vahvempia kumppanuuksia kyvyiltään erilaisten alueyhteisöjen välillä. Mainittakoon esimerkkinä uuden peruskirjan ”sosiaalisesti vastuullinen alue 21” käyttöönotto tavoitteena vahvistaa sosiaalisesti vastuullisten alueiden yhtenäistämisen ja tehokkuuden vahvistamiseksi.

4.10 Lopuksi ETSK kehottaa nivomaan sosiaalisesti vastuullista aluetta koskevaan yhteisöaloitteeseen arvioinnin, esikuva-analyysin ja seurannan, perustamaan tietokannan asukaskohtaisista tuloista aluetasolla sekä laatimaan kahden vuoden välein kertomuksen, joka esitetään Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komitealle.

5. Kansallisten viranomaisten panos

5.1 Jäsenvaltioiden tulisi tukimekanismien ja jarruttavien tekijöiden avulla soveltaa sääntöjä yhdenmukaisesti unionin sisämarkkinoiden yhtenäisyyden säilyttämiseksi. Jäsenvaltioiden viranomaisten tulisi muun muassa

5.2 Alueviranomaisten tulisi

5.3 Alue- ja paikallisviranomaisten tulisi toteuttaa ensisijaisia toimia hyvien käytänteiden vaihdon ja alueiden välisten verkkojen edistämiseksi sekä käynnistää asianmukaisia ennakkotoimia yhteisten ja kaikkien hyväksymien näkymien määrittelemiseksi.

6. Yritysten panos: vastuullisesti toimiva yritys alueella

6.1 ETSK:n mielestä yritysten tulisi aluejärjestelmän moottoreina ja kiinteinä osatekijöinä – lisäbyrokratiaa ja raskaita menettelyjä välttäen – vaikuttaa osaltaan aluejärjestelmän käynnistämiseen ja

7. Käytännön saavutuksia: malliesimerkkejä

7.1 Unioni on käynnistänyt erilaisia aloitteita ja politiikkoja vastatakseen sosiaalisesti vastuullista kehitystä Euroopan unionin alueella koskevaan haasteeseen ja parantaakseen alueulottuvuuden myönteistä näkyvyyttä yhteisön politiikoissa. Esimerkkejä kyseisistä aloitteista on koottu CCMI:n internetsivustolle (http://www.eesc.europa.eu/sections/ccmi/index_en.asp), jolla on myös tietoa Lillessä 25. syyskuuta 2008 pidetystä kuulemisesta käsillä olevan lausunnon valmistelemiseksi (ks. lausuntoa vastaava otsikko).

(1) Ks. kohta 1.2.

(2) Ks. edellinen alaviite.

(3) Ks. kohta 1.2

(4) ”[E]urooppalaisen yhteiskuntamallin olisi heijastettava kaikille Euroopan kansalaisille tarkoitettua demokraattista, ympäristömyönteistä, kilpailukykyistä, yhteisvastuuseen perustuvaa ja sosiaalisesti osallistavaa hyvinvointialuetta.” (ETSK:n lausunto ”Sosiaalinen koheesio: eurooppalaisen yhteiskuntamallin sisältö”, EUVL C 309, 16.12.2006, s. 119).

(5) KOM(2008) 616 lopullinen.

(6) Luettelo jäsenvaltioista, jotka ovat mukauttaneet lainsäädäntönsä EAYY:iden toteuttamiseksi, on luettavissa alueiden komitean internetsivustolla (otsikko ”Toiminta ja tapahtumat”).

(7) Tavoitteena on määritellä ja toteuttaa konkreettisesti uusia työllisyysmahdollisuuksia työmarkkinaosapuolten tuella.

(8) Ks. EUVL L 145, 4.6.2008, asetus (EY) N:o 450/2008, annettu 23. huhtikuuta 2008.

(9) Ks. 25. toukokuuta 2007 annettu EU:n kestävää kaupunkikehitystä käsittelevä Leipzigin peruskirja.

(10) Ks. lausunto ”Alueellinen toimintasuunnitelma”, EUVL C 168, 20.7.2007, s. 16–21.

(11) Ks. lausunto ”Teollisuuden muutosten alueellinen hallinta: työmarkkinaosapuolten rooli ja kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman panos”, EUVL C 318, 23.12.2006, s. 12–19.

(12) Ks. edellinen alaviite.

(13) Ks. lausunto ”Rakenneuudistukset ja työllisyys – Rakenneuudistusten ennakointi ja tukeminen työllisyyden kehittämiseksi: Euroopan unionin tehtävät”, KOM(2005) 120 lopullinen, EUVL C 65, 17.3.2006, s. 58–62.

(14) Ks. lausunto ”Kaupunkiympäristöä koskeva teemakohtainen strategia”, KOM(2005) 718 lopullinen – SEC(2006) 16, EUVL C 318, 23.12.2006, s. 86–92.

(15) Ks. neuvoston uusi strategia (asiakirja 10117/06, 9. kesäkuuta.2006, kohdat 29 ja 30). Ks. myös käsillä olevan lausunnon kohta 1.2.

(16) Ks. esimerkiksi työmarkkinaosapuolten alueelliset komissiot Puolassa.

(17) SWOT-analyysi – Strengths, Weaknesses, Opportunities and Threats Analysis (vahvuuksien, heikkouksien, mahdollisuuksien ja uhkien analyysi).

(18) Foresight on järjestelmällinen ja osallistumista edistävä prosessi, jossa kootaan ennusteita ja laaditaan keskipitkän ja pitkän aikavälin suunnitelmia. Ks. Foren: Foresight for Regional Development (aluekehitystä ennustava analyysi).

(19) EMAS – Eco-Management and Audit Scheme (ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmä).

(20) Ks. ETSK:n lausunto ”Euroopan teollisuusalueet uusiin tietoverkostoihin liittyvien haasteiden edessä”, EUVL C 255, 14.10.2005, s. 1–13.

(21) Ks. OECD Territorial Outlook – 2001 Edition.

(22) Ks. lausunto ”Teollisuuden muutosten alueellinen hallinta: työmarkkinaosapuolten rooli ja kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman panos”, EUVL C 318, 23.12.2006, s. 12.

(23) EAYY: unionitason yhteistyöväline, jonka avulla yhteistyöyhtymät voivat toteuttaa yhteisön osarahoittamia alueellisen yhteistyön hankkeita tai jäsenvaltioiden aloitteesta muita alueellisen yhteistyön toimia, asetus (EY) N:o 1082/2006 (EUVL L 210, 31.7.2006).

(24) Euroregio-alueet: Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja/tai unionin naapurimaiden kahden tai useamman alueen ylikansallisen yhteistyön rakenteita, joiden tavoitteena on edistää yhteisiä rajatylittäviä intressejä ja tehdä yhteistyötä raja-alueen väestön yhteiseksi hyväksi.

(25) Ks. ETSK:n antama lausunto ”Euroopan teollisuusalueet uusiin tietoverkostoihin liittyvien haasteiden edessä”, EUVL C 255, 14.10.2005.

(26) Ks. ETSK:n lausunnot ”Kasvua ja työllisyyttä edistävän kumppanuuden toteuttaminen: Euroopasta esikuva yritysten yhteiskuntavastuun alalla”, KOM(2006) 136 lopullinen, EUVL C 325, 30.12.2006, s. 53–60, ja ”Vihreä kirja yritysten sosiaalisen vastuun puitteiden edistämisestä”, KOM(2001) 366 lopullinen, EYVL C 125, 27.5.2002, s. 44–55.

(27) IDABC: Interoperable Delivery of Pan-European e-Government Services to Public Administrations, Business and Citizens (yleiseurooppalaisten julkishallinnon sähköisten palveluiden yhteentoimiva tarjoaminen viranomaisille, yrityksille ja kansalaisille); ks. myös ETSK:n lausunto, joka on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, EUVL C 80, 30.3.2004, s. 83.

(28) Lausunto ”Alueellisen verolainsäädännön vaikutus teollisuuden muutoksiin”, EUVL C 120, 16.5.2008, s. 51–57.

(29) Direktiivi 85/337/ETY, muutettuna 3. maaliskuuta 1997 annetulla neuvoston direktiivillä 97/11/EY sekä 26. toukokuuta 2003 annetulla direktiivillä 2003/35/EY.

(30) Strategisesta ympäristöarvioinnista annettu direktiivi 2001/42/EY. Direktiivin tarkoituksena on varmistaa, että tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutukset – etenkin suhteessa alueulottuvuuteen – kartoitetaan ja arvioidaan valmisteluvaiheessa ja joka tapauksessa ennen toteuttamista.

APPENDIX I

to the opinion on ”Industrial change, territorial development and responsibility of companies”

(CCMI/055)

Report on the hearing held in Lille on 25 September 2008, at the headquarters of the Nord-Pas de Calais Regional Council

Under the French presidency of the European Union, the European Economic and Social Committee's Consultative Commission on Industrial Change (CCMI) and the Nord-Pas de Calais (NPdC) Regional Council organised a hearing on Industrial change, territorial development and responsibility of companies (subject of the opinion for which this is the appendix), which took place in the regional council's hemicycle. The hearing was attended by over 90 key guests from 12 European countries and high-level local and regional bodies, both public and private, together with representatives from three of the European Commission's directorates-general.

With the participation of the regional council president, Daniel Percheron, the CCMI president, Joost van Iersel, the study group president, Martin Siecker, the rapporteur, Antonello Pezzini, and the co-rapporteur, Bernard Gay, promoter of this important initiative, a wide-ranging and animated debate was held on regional and local development, governance, the revitalisation of production, the need for shared views of future trends, sectoral and inter-sectoral prospects for the growth of competitive employment, and mechanisms for active democracy through the development of a participatory culture in an area successfully combining an adequate level of wellbeing with the duties which are an integral part of social responsibility.

In our globalised economy, territorial development and industrial change are closely connected and interdependent. The opinion aims to take a territorial approach to assessing the prospects for socio-economic change, focusing primarily on the development strategies designed by local and regional bodies and on the centres of competence set up by private and public stakeholders. The analysis thus focuses on the regions' capacity to cope with and adapt to irreversible changes through collective responsibility-sharing systems, taking into account the concept of corporate societal responsibility.

NPdC is considered a region with a rich fund of experience in these fields and the CCMI therefore asked it to cooperate in organising a hearing in Lille. The two organisations pooled their resources with a view to taking stock of the experiences of regional development stakeholders and noting their proposals for harmonious regional development.

Listening to the problems, solutions and experiences outlined by the most qualified representatives of the ”real world” in the NPdC region (businessmen, presidents of business clubs and hubs of competitiveness, trade unions and representatives of the social economy, universities, the professions and public administration at various levels) and the wide-ranging exchange of ideas which ensued led to the identification of innovative strategies and key priorities which, alongside the generous hospitality of the NPdC regional council and the friendly relations established during the hearing, forged strong contacts with a profound impact on the CCMI's work.