Komission kertomus komiteoiden työskentelystä vuonna 2002 /* KOM/2003/0530 lopull. */



Virallinen lehti nro 223 E , 19/09/2003 s. 0016 - 0059



KOMISSION KERTOMUS komiteoiden työskentelystä vuonna 2002 1. ALUSTAVIA HUOMAUTUKSIA Tämä kertomus kattaa komiteamenettelyyn osallistuvien komiteoiden toiminnan vuonna 2002. Kertomuksen perusrakenne on sama kuin kahden aiemman, ja se sisältää johdanto-osan 1, läpileikkauksen komiteoiden toimista osassa 2 sekä liitteen, jossa on tarkkoja tilastotietoja yksittäisistä komiteamenettelyyn osallistuvista komiteoista esitettyinä komission yksiköiden eri aihealueiden mukaisessa järjestyksessä. Edellisiin vuosiin verrattuna kertomuksessa on paljon selvempiä tilastotietoja, koska kaikki komiteat luetellaan yksitellen ja komiteoiden toiminnasta kerrotaan myös tekstiosassa. 1.1 Komiteamenettelyyn osallistuvien komiteoiden oikeudellinen asema ja tavoitteet Komiteamenettelyyn osallistuvien komiteoiden tarkoituksena on avustaa komissiota lainsäätäjän eli neuvoston ja Euroopan parlamentin sille antaman täytäntöönpanovallan käyttämisessä. Komiteamenettelyyn osallistuvilla komiteoilla on seuraavat kolme ominaispiirrettä. Ensinnäkin lainsäätäjä (neuvosto ja Euroopan parlamentti) perusti komiteat niiden perustamissäädöksen antamishetkellä sovellettujen lainsäädäntömenettelyiden mukaisesti eli yhteistoiminta- ja kuulemisen menettelyllä ja Maastrichtin sopimuksen jälkeen yhteispäätösmenettelyllä. Komiteamenettelyn piiriin kuuluvien komiteoiden oikeusperusta on näin ollen niin sanotussa perussäädöksessä. Toiseksi kyseisten komiteoiden rakenne ja työskentelytavat ovat monessa suhteessa yhtenäiset. Komission edustaja johtaa puhetta jäsenvaltioiden edustajista koostuvissa komiteoissa, eikä komiteoihin kuulu muita jäseniä. Komiteat noudattavat perussäädöksessä säädettyjä menettelyitä neuvoston komitologiapäätöksen mukaisesti. Neuvoston päätöksen 1999/468/EY [1] 9 artiklalla kumottiin aiempi, 13. heinäkuuta 1987 tehty komitologiapäätös 87/373/ETY (vuoden 1987 komitologiapäätös) [2]. Vuonna 1987 säädetyt menettelyt ovat kuitenkin voimassa niin kauan kuin perussäädöksiä, joissa säädetään päätöksen 99/468/EY mukaisista komiteamenettelyistä, ei muuteta. Tämä on toteutettu joko yksittäisillä yhdenmukaistamissäädöksillä tai "yhdenmukaistamisasetuksilla" (katso kohta 1.2). [1] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. [2] EYVL L 197, 18.7.1987, s. 33. Kolmanneksi komiteat - saatuaan komissiolta perussäännöksen nojalla täytäntöönpanotoimia koskevat ehdotukset - käyttävät lausunnonanto-oikeuttaan ja toimivat asiassa tätä tarkoitusta varten säädetyn neuvoa-antavan, hallintomenettelyn tai sääntelymenettelyn mukaisesti. Neuvoston päätöksen 1999/468/EY 2 artiklan nojalla hallintomenettelyä olisi noudatettava päätettäessä hallintotoimenpiteistä, esimerkiksi sellaisista, jotka liittyvät yhteisen maatalous- ja kalastuspolitiikan soveltamiseen tai budjettivaikutuksiltaan huomattavien ohjelmien toteuttamiseen (2 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohta). Sääntelymenettely on tarkoitettu laajakantoisiin toimenpiteisiin, joilla sovelletaan perussäädösten keskeisiä säännöksiä, mukaan luettuna ihmisten, eläinten tai kasvien terveyden tai turvallisuuden suojeluun sekä perussäädöksen "teknisten" osien ajantasaistamiseen liittyvät toimenpiteet (2 artiklan ensimmäisen kohdan b alakohta). Neuvoa-antavaa menettelyä sovelletaan aina, kun sen katsotaan olevan soveltuvin menettely. 1.2 Päätöksen 1999/468/EY täytäntöönpanon tilanne Neuvoston päätöksen 1999/468/EY [3] täytäntöönpanoa koskevassa lausumassa nro 2 neuvosto ja komissio ovat yhtä mieltä siitä, että komissiota päätöksen 87/373/ETY mukaisesti täytäntöönpanovallan käytössä avustavia komiteoita koskevia säännöksiä olisi tarkoituksenmukaisia lainsäädäntömenettelyjä noudattaen mukautettava viipymättä, jotta ne saataisiin päätöksen 1999/468/EY 3-6 artiklan mukaisiksi. [3] EYVL C 203, 17.7.1999, s. 1. Päätöksen 1999/468/EY voimaantulosta lähtien useita perussäädöksiä koskevia komiteamenettelyjä on ajantasaistettu tapauskohtaisesti. Ajantasaistamisen saattamiseksi päätökseen komissio esitteli vuoden 2001 lopussa neljä erillistä ehdotusta (niin sanotut "yhdenmukaistamisasetukset") [4], jotka kattavat yli 300 täytäntöönpanomenettelyjä koskevaa perussäädöstä. Nämä neljä ehdotusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksiksi vastaavat eri lainsäädäntömenettelyjä (hyväksyntä- ja yhteispäätösmenettelyä sekä neuvoa-antavaa menettelyä määräenemmistön ja yksimielisyyden osalta). On huomattava, että ehdotukset eivät vaikuta muutettujen säädösten aineellisoikeudellisiin säännöksiin, eivätkä ne myöskään vaikuta suojamenettelyihin tai komiteoiden luonteeseen, josta on säädetty perussäädöksessä. [4] Ehdotukset KOM(2001) 789 lopullinen, hyväksytty 27.12.2001. Neuvosto ja Euroopan parlamentti tutkivat "yhdenmukaistamisasetuksia" koko vuoden 2002. Tämän kertomuksen hyväksymisen ajankohtaan (heinäkuu 2003) mennessä kolme neljästä asetuksesta oli hyväksytty ja tullut voimaan ilman, että jäsenvaltioiden tarvitsi saattaa niitä osaksi kansallista lainsäädäntöään [5]. [5] Neuvoston asetukset (EY) N:o 806/2003 (EYVL L 122, 16.5.2003, s. 1) ja N:o 807/2003 (EYVL L 122, 16.5.2003, s. 36), annettu 14 päivänä huhtikuuta 2003, kuulemismenettelyä (määräenemmistö/yksimielisyys) noudattaen annetuissa neuvoston säädöksissä säädetyn täytäntöönpanovallan käytössä komissiota avustavia komiteoita koskevien säännösten mukauttamisesta päätökseen 1999/468/EY, ja neuvoston asetus (EY) N:o 1105/2003, annettu 26 päivänä toukokuuta 2003, rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä annetun asetuksen (EY) N:o 1260/1999 muuttamisesta (EYVL L 158, 27.6.2003, s. 3). Uusi tärkeä piirre tässä yhteydessä on se, että päätöksen 1999/468/EY 7 artiklassa sekä neuvoston ja komission kyseisestä säädöksestä antamissa lausumissa (erityisesti lausumissa nro 4 ja 5) esitetään toimia, joilla komitologiakomiteoiden työn avoimuutta voidaan lisätä. Siten vuosikertomuksen julkaiseminen komiteoiden työskentelystä, mistä säädetään kyseisen päätöksen 7 artiklan 4 kohdassa, valottaa jo itsessään komission täytäntöönpanovallan toteuttamiseen liittyviä toimia. Komissio on julkaissut myös saman 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti luettelon kaikista komiteoista, jotka avustavat sitä täytäntöönpanovallan käytössä [6]. Luettelo ajantasaistetaan ja julkaistaan uudelleen vuoden 2003 aikana. Saman säännöksen 1 kohdan mukaisesti komissio hyväksyi 31. tammikuuta 2001 työjärjestyksen mallin [7], jonka pohjalta jo toimivat ja perustettavat komiteat laativat työjärjestyksensä. Komissio aikoo hyväksyä ajantasaistetun version työjärjestyksen mallista vuoden 2003 loppuun mennessä ja saattaa sen yhdenmukaiseksi asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi koskevien uusien säännösten kanssa (katso jäljempänä). Vuoden 2002 loppuun mennessä 89 yhteensä 257 komiteasta oli hyväksynyt oman työjärjestyksen voimassa olevan mallin pohjalta. [6] EYVL C 225, 8.8.2000, s. 2. [7] EYVL C 38, 6.2.2001, s. 3. Työjärjestyksen malli julkaistaan uudelleen Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, kun komissio on hyväksynyt muutamat siihen tehtävät muutokset ja mallin kieliasu on tarkastettu. Päätöksen 1999/468/EY 7 artiklan 5 kohdassa säädetään, että komission on perustettava rekisteri Euroopan parlamentille komitologiamenettelyjen mukaan lähetettyihin asiakirjoihin liittyvistä viitetiedoista. Rekisteri otetaan käyttöön vuoden 2003 loppuun mennessä. Neuvoston päätöksestä 1999/468/EY antamansa lausuman nro 5 mukaisesti komissio aikoo avoimuuden lisäämiseksi laajentaa rekisterin soveltamisalaa ottamalla käyttöön arkiston, jonka avulla yleisö voi tutusta Euroopan parlamentille lähetettyihin asiakirjoihin 3. joulukuuta 2001 voimaan tulleen asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 [8] mukaisesti. [9] [8] EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43. [9] Asetus (EY) N:o 1049/2001 annettiin vuonna 2001, ja sen vaikutuksia arvioidaan seuraavassa raportissa. 1.3 Euroopan parlamentin tiedonsaanti ja tarkasteluoikeus Komissiolla on velvollisuus tiedottaa Euroopan parlamentille komiteoiden työstä ja lähettää sille kaikki ehdotukset täytäntöönpanotoimenpiteiksi, jotka on tehty EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan mukaisesti annetun perussäädöksen nojalla, jotta Euroopan parlamentti voi käyttää päätöksen 1999/468/EY 8 artiklassa sille annettua tarkasteluoikeutta. Euroopan parlamentti ja komissio tekivät helmikuussa 2000 sopimuksen neuvoston päätöksen 1999/468/EY toteuttamisen edellyttämistä menettelyistä [10]. Sopimuksen tavoitteena oli erityisesti säädellä komission velvoitteiden täytäntöönpanoa. [10] EYVL L 256, 10.10.2000, s. 19. Sopimus teki mitättömiksi tietyt aiemmat sopimukset: vuoden 1988 Plumb/Delors-sopimus, vuoden 1996 Samland/Williamson-sopimus ja vuoden 1994 "modus vivendi". Sopimuksessa sovitaan asiakirjojen siirtämisestä sähköisesti, mikä toteutettiin asteittain vuoden 2001 aikana. Komission eri yksiköiden asiakirjat toimitetaan ensin komission pääsihteeristöön, joka lähettää ne viipymättä Euroopan parlamentin keskeiseen yksikköön. Nykyään lähes kaikki asiakirjat lähetetään sähköisesti. Sopimuksessa määrätään, että parlamentilla on - hätätilanteita lukuun ottamatta - neuvoston päätöksen 1999/468/EY 8 artiklan nojalla aikaa yksi kuukausi siitä, kun se on vastaanottanut lopullisen ehdotuksen täytäntöönpanosäädökseksi [11], antaa täysistunnossa perusteltu päätöslauselma säädöksestä, joka on hyväksytty yhteispäätösmenettelyssä, jos se katsoo, että lopullinen ehdotus ylittää perussäädöksessä [12] säädetyn täytäntöönpanovallan. On huomattava, että vuonna 2002 Euroopan parlamentti ei taaskaan katsonut aiheelliseksi hyväksyä yhtään päätöslauselmaa neuvoston päätöksen 1999/468/EY 8 artiklan nojalla. [11] Ehdotukset lähetetään ennen komitean kokousta ja uudelleen kokouksen jälkeen, jos toimenpide-ehdotukseen on tehty huomattavia muutoksia. [12] Perussäännöksen täytyy olla neuvoston ja parlamentin yhteispäätösmenettelyllä hyväksytty (katso perustamissopimuksen 251 artikla). Helmikuussa 2000 tehty kahdenvälinen sopimus pantiin täytäntöön Euroopan parlamentin ja komission sihteeristöjen tekemällä 14. joulukuuta 2001 päivätyllä hallinnollisella lisäsopimuksella, jonka tavoitteena on varmistaa komission yksiköiden lähestymistavan yhdenmukaisuus, jotta komissio voi täyttää täysimääräisesti kaikki helmikuussa 2000 tehdystä kahdenvälisestä sopimuksesta johtuvat velvollisuutensa. Sopimuksessa määrätään erityisesti asiakirjatyyppien ja asiakirjojen rakenteen vähimmäisvaatimuksista. 1.4 Neuvoston käsiteltäväksi saatetut asiat Neuvoston käsiteltäviksi saatettiin vuonna 2002 seitsemän asiaa. Neuvoston päätöksen 1999/468/EY mukaisesti ehdotukset lainsäädäntötoimiksi on saatettava neuvoston käsiteltäväksi, jos komissio ei saa taakseen tarvittavaa enemmistöä sääntelymenettelyssä tai saa vastakkaisen äänen hallintomenettelyssä. Seitsemän siirrettyä tapausta kattoivat useita eri politiikanaloja. Tapauksista kaksi koski maataloutta (katso liitteen 3 kohta), kaksi liikennepolitiikkaa (katso liitteen 4 kohta), yksi ympäristöä (katso liitteen 5 kohta), yksi terveys- ja kuluttaja-asioita (katso liitteen 13 kohta) ja yksi kauppapolitiikkaa (katso liitteen 16 kohta). Edellisten vuosien tapaan neuvoston käsiteltäväksi saatettujen asioiden määrä oli suhteessa komission (hallinto- tai sääntelymenettelyssä) antamien säädösten kokonaismäärään pieni, 0,25 prosenttia. Se osoittaa, että nykyisessä järjestelmässä komiteoiden käsiteltäväksi annettavat komission ehdotukset saavat yleensä taakseen tarvittavan enemmistön ja että komiteat yleensä hyväksyvät komission edustajien ehdotukset. Tästä voidaan päätellä, että komiteoiden työskentely on pitkälti yksimielistä. 1.5 Muut tapahtumat Komissio ehdotti eurooppalaista hallintotapaa koskevassa valkoisessa kirjassaan [13], että on tarkasteltava uudelleen sekä edellytyksiä, joiden nojalla komissio hyväksyy täytäntöönpanotoimet, että tarvetta säilyttää nykyiset hallinto- ja sääntelymenettelyt. [14] Komissio ilmoitti aikovansa käynnistää aloitteita perustamissopimuksen 202 artiklan muuttamisesta asettamalla neuvosto ja Euroopan parlamentti tasavertaiseen asemaan komission täytäntöönpanovallan käytön valvonnassa. [15] [13] KOM (2001) 428 lopullinen. [14] Katso valkoinen kirja, s. 36. [15] Sama. Joulukuussa 2002 komissio esitteli konkreettisen ehdotuksen komitologiapuitteiden uudelleenjärjestelystä [16]. Ehdotuksen pääsisältö on joihinkin yhteispäätösmenettelyllä hyväksyttyihin säädöksiin liittyviin täytäntöönpanotoimenpiteisiin sovellettava uudistettu sääntelymenettely (perustamissopimuksen 251 artikla). Tämä uusi menettely jaettaisiin "täytäntöönpanovaiheeseen", jossa komitologiakomiteat voivat antaa lausuntonsa, ja sitä seuraavaan "valvontavaiheeseen", jossa Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat tasavertaisessa asemassa komission täytäntöönpanovallan valvonnassa. Ehdotus merkitsee yhteispäätösmenettelyllä hyväksyttävien säädösten osalta nykyisten komiteamenettelyjen soveltamislaajuuden muuttamista. Tässä yhteydessä neuvoa-antavaa menettelyä ehdotetaan sovellettavaksi tiettyihin hallinnollisiin toimenpiteisiin, joissa tällä hetkellä sovelletaan hallintomenettelyä (etenkin taloudellisen tuen ohjelmiin). Siten sääntelykomiteamenettelyä sovellettaisiin ulottuvuudeltaan yleisiin, perussäädöksen perustaa koskeviin täytäntöönpanotoimenpiteisiin (toimenpiteet, jotka on tarkoitettu täydentämään laajalti perussäädösten perustaa koskevia näkökohtia tai mukauttamaan sen tiettyjä näkökohtia). Ehdotus on parhaillaan neuvoston tarkasteltavana. Euroopan parlamentin odotetaan antavan päätöslauselmansa siitä syyskuussa 2003. [16] Ehdotus neuvoston päätökseksi menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä tehdyn päätöksen 1999/468/EY muuttamisesta (KOM (2002) 719 lopullinen, hyväksytty 11.12.2002). Euroopan tulevaisuuden valmistelukunta ehdotti perustuslakiehdotuksessaan hallitusten väliselle konferenssille (HVK) komission täytäntöönpanovallan uudelleenjärjestelystä [17]. Valmistelukunnan ehdotukseen sisältyy säännös, jonka mukaan komissio voi antaa "säädösvallan siirron nojalla annettavia" asetuksia, joilla täydennetään tai muutetaan Eurooppalakien "muita kuin olennaisia" osia parlamentin ja neuvoston valvonnan alaisena. Parlamentti ja neuvosto voivat peruuttaa säädösvallan siirron tai vastustaa sen nojalla annettua asetusta. Säädösvallan siirron nojalla annettavat asetukset ja komission jäsenvaltioiden valvonnassa antamat täytäntöönpanoasetukset tulisi erottaa toisistaan. [17] Eurooppa-neuvoston kokouksessa 20. kesäkuuta 2003 esitetty ehdotus sopimukseksi Euroopan perustuslaista, I-35 artikla ja I-36 artikla. Euroopan unionin laajentumisen valmisteluihin kuuluu kymmenen jäseneksi liittyvän valtion edustajien ja jäljellä olevien ehdokasvaltioiden osallistuminen tarkkailijoina komiteamenettelyn mukaisiin komiteoihin. Kun jäsenvaltiot ja kymmenen jäseneksi liittyvää valtiota saattoivat liittymisneuvottelut päätökseen Kööpenhaminan huippukokouksessa joulukuussa 2002, ne sopivat tiedotus- ja kuulemismenettelyn perustamisesta siirtymisvaiheen ajaksi (jatkuu liittymispäivään 1. toukokuuta 2004). Menettelyä täydennetään liittyvien valtioiden aktiivisella tarkkailija-asemalla useimmissa EU:n toimielimissä ja elimissä liittymissopimuksen allekirjoittamista seuraavasta päivästä 16. huhtikuuta 2003 [18] lähtien. Sekä neuvosto että komissio tekivät kumpikin tiettyjä omaa vastuualuettaan koskevia sisäisiä täytäntöönpanojärjestelyjä. Komission järjestelyissä jäseneksi liittyville valtioille on myönnetty "aktiivinen tarkkailija-asema", eli käytännössä jäseneksi liittyvien valtioiden edustajat tulisi periaatteessa kutsua kaikkiin komitologiakomiteoiden ja moniin työryhmien kokouksiin, joissa komissio johtaa puhetta [19]. Tarkkailijat voivat ilmaista näkemyksensä kokouksissa keskusteltavista asioista, mutta heillä ei ole oikeutta osallistua äänestyksiin ehdotuksista täytäntöönpanotoimenpiteiksi. Jäljellä olevien kolmen ehdokasvaltion osallistuminen järjestetään komission tiedonannon "Ehdokasmaiden osallistuminen yhteisön ohjelmiin, komiteoihin ja virastojen toimintaan" [20] perusteella. Vuonna 2002 kymmenen jäseneksi liittyvää valtiota olivat edustettuina noin 50:ssä yhteensä 257 komiteasta, vaikka niillä ei vielä ollutkaan aktiivista tarkkailija-asemaa. [18] KOHTI LAAJENTUNUTTA UNIONIA, Strategia-asiakirja ja Euroopan unionin kertomus kunkin ehdokasmaan edistymisestä liittymisvalmisteluissa (9.10.2002), KOM(2002)700 lopullinen, katso kohta 3.3 (s. 25). [19] Komission päätös C (2003) 341, 25.2.2003 (ei julkaistu). [20] KOM (1999) 710 lopullinen, hyväksytty 20.12.1999. 2. LÄPILEIKKAUS TOIMISTA 2.1 Komiteoiden lukumäärä ja menettelyt Komiteoiden toimien arvioimiseksi on ensin syytä esittää tietyllä hetkellä komiteamenettelyyn kuuluvien komiteoiden lukumäärä. Tässä yhteydessä on tärkeää erottaa toisistaan komitologiakomiteat ja komission perustamat muut elimet, erityisesti "asiantuntijaryhmät". Viimeksi mainitut ovat mukana toimintalinjojen valmistelussa ja toteuttamisessa, kun taas komitologiakomiteat osallistuvat säädösten täytäntöönpanoon. Tässä kertomuksessa käsitellään ainoastaan komitologiakomiteoita. Komiteamenettelyyn osallistuvien komiteoiden lukumäärät on laskettu toiminta-aloittain (taulukko I) ja päivitetty 31.12.2002. Edellisen vuoden luvut (tilanne 31.12.2001) on ilmoitettu vertailun mahdollistamiseksi. TAULUKKO I - Komiteoiden kokonaismäärä >TAULUKON PAIKKA> Luvut osoittavat toimintojen keskittymisen eri politiikanaloille komiteamenettelyn näkökulmasta. Eniten komiteoita on seuraavilla aloilla: liikenne/energia (39), ympäristö (35), yritystoiminta (31), maatalous (29) sekä terveys- ja kuluttaja-asiat (22). Kaikkiaan 257 komiteasta 156 eli yli puolet liittyy näihin politiikanaloihin. Komissio pyrkii edelleen rajoittamaan komiteoiden lukumäärän kasvua niin paljon kuin mahdollista. Komiteoiden lukumäärän kasvu vuoden 2002 lopussa verrattuna vuoteen 2001 johtuu kuitenkin siitä, että joillakin politiikanaloilla, joilla toiminta on lisääntynyt, on perustettu uusia komiteoita (erityisesti ympäristö-, tietoyhteiskunta- sekä sisä- ja oikeusasioiden alalla). Komitologiakomiteat on luokiteltu sen menettelyn mukaan, jonka perusteella ne toimivat (neuvoa-antava menettely, hallintomenettely, sääntelymenettely ja suojamenettely - katso taulukko II). Vuodelta 2002 eli ennen "yhdenmukaistamisasetusten" voimaantuloa (katso edellä kohta 1.2) on vuoden 1987 komiteamenettelyjä (IIa ja IIb, IIIa ja IIIb) vastaavat variantit laskettu yhteen vastaavien uusien menettelytyyppien kanssa neuvoston päätöstä 1999/468/EY [21] koskevan lausuman nro 2 mukaisesti. [21] EYVL C 203, 17.7.1999, s. 1. Tämä tarkoittaa: variantti I yhdessä neuvoa-antavan menettelyn kanssa, variantit IIa ja IIb yhdessä hallintomenettelyn kanssa ja variantit IIIa ja IIIb sääntelymenettelyn kanssa. Koska joillakin komiteoilla on yhdistettyjä tehtäviä (ne toimivat eri menettelyjen eli neuvoa-antavan menettelyn, sääntelymenettelyn sekä suojamenettelyn mukaisesti), ne on lueteltu muista komiteoista erillään, jotta sovellettavista menettelyistä saadaan oikea kuva. TAULUKKO II - Komiteoiden lukumäärä menettelyittäin (2002) >TAULUKON PAIKKA> * Mukaan luettuina vastaavat menettelyt I, II ja III neuvoston päätöksen 87/373/EY mukaisesti. Luvut osoittavat, että suhteellinen enemmistö komiteoista (97 komiteaa 257:sta) toimii sääntelymenettelyn mukaisesti ja huomattavasti vähemmän komiteoita toimii pelkästään hallintomenettelyn mukaisesti (78). Erittely politiikanalan mukaan osoittaa, että kolmentyyppisen menettelyn käyttö vaihtelee eri politiikanaloilla. Joillakin politiikanaloilla tietty menettelytyyppi voidaan kuitenkin todeta selvästi muita yleisemmäksi: ympäristö- sekä liikenne/energia-alalla suuri osa komiteoista on sääntelykomiteoita, kun taas maatalousalalla suuri osa komiteoista on hallintokomiteoita. 2.2 Kokousten (ja kokouspäivien) lukumäärä Komiteoiden lukumäärä ei ole ainoa tapa mitata komiteamenettelyn vireyttä. Vuonna 2002 pidettyjen kokousten lukumäärä kertoo kunkin komitean työn määrästä (taulukko III). TAULUKKO III - Kokousten lukumäärä >TAULUKON PAIKKA> Eniten kokouksia on maatalouden pääosastossa (352 kokousta), koska eri maatalousmarkkinoiden hallinta edellyttää kokousten pitämistä usein. Seuraavaksi eniten kokouksia (109 kokousta) pidettiin terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosastossa, joka vastaa muun muassa elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä asioista, ja verotuksen ja tulliliiton pääosastossa (106 kokousta), jossa kokousten tärkein aihe ovat kolmansien kolmansien maiden kanssa käytävään kauppaan liittyvät tullikysymykset. Lisäindikaattori, joka antaa käsityksen myönnetyistä budjettivaroista, on kokouspäivien lukumäärä (taulukko IV). Kokoukset kestävät yleensä puoli päivää, mikä selittää desimaaliluvut. TAULUKKO IV - Kokouspäivien lukumäärä >TAULUKON PAIKKA> Taulukon IV luvut vastaavat pääpiirteissään edellisen taulukon lukuja: lukuisat kokoukset merkitsevät yhtä lailla lukuisia kokouspäiviä. Tämä osoittaa sen, että kokoukset kestävät yleensä päivän tai kaksi puolikasta päivää peräkkäisinä päivinä. 2.3 Lausuntojen ja säädösten lukumäärä Aiemmissa kertomuksissa pidettiin tärkeänä toiminnan määrää kuvaavana indikaattorina komiteakäsittelyyn komission yksiköiltä tulleiden asioiden määrää. Tässä kertomuksessa ilmoitetaan komiteoiden antamien muodollisten lausuntojen [22] sekä komission antamien muiden säädösten (täytäntöönpanotoimenpiteiden eli oikeussäädösten ja hallinnollisten päätösten) kokonaisluvut, koska ne kuvaavat tarkemmin komiteoiden työn todellista "tulosta" (taulukko V). Komiteat antoivat vuonna 2002 yhteensä 3 610 lausuntoa. Komissio hyväksyi 3 077 säädöstä. [22] Sisältää muodollisen äänestyksen jälkeen sääntely- ja hallintomenettelyissä annetut myönteiset ja kielteiset lausunnot sekä tapaukset, joista ei annettu lausuntoa. TAULUKKO V - Lausuntojen ja säädösten LUKUMÄÄRÄ (2002) >TAULUKON PAIKKA> Komiteakäsittelyyn annettujen asioiden suuri määrä maatalouden (1 455), yritystoiminnan (601) sekä terveys- ja kuluttaja-asioiden (244) pääosastoissa kuvastaa komissiolle komiteamenettelyiden kautta jaetun työn määrää. [23] [23] On kuitenkin huomattava, että pelkästään annettujen säädösten määrä ei osoita tehtyjen päätösten merkitystä politiikan, talouden tai rahoituksen kannalta. Säädösten suuri määrä voi kuvastaa sitä, että luonteeltaan hallinnollisten hankkeiden tai päätösten eteen on tehty paljon töitä. 3. TOIMINTOJEN ESITTELY POLITIIKANALOITTAIN Alakohtaiseen katsaukseen komiteoiden toiminnasta tulisi sisältyä alan kaikkien komiteoiden luvut. Tässä ja kaikissa tulevissa kertomuksissa kaikki kunkin pääosaston vastuulla olevat yksittäiset komiteat ja niiden asiaankuuluvat tiedot esitellään yhdessä riippumatta siitä, toimivatko komiteat vai eivät. Tämä lähestymistapa lisää alakohtaisten politiikkojen toiminnan avoimuutta huomattavasti. Lisäksi liitteen tekstiosissa korostetaan joitakin tärkeitä näkökohtia kertomusvuoden työssä. Seuraavat lisätiedot on tehty tilastotietojen tulkitsemisen helpottamiseksi. Komiteoiden antamat lausunnot voivat olla erilaisia: ne voivat olla normatiivisia säädösehdotuksia (direktiivejä, asetuksia), päätöksiä, joilla ratkaistaan jokin tietty yksittäinen juridinen tilanne tai hyväksytään yhteisön ohjelmiin liittyviä rahoitussuunnitelmia, tai yksinkertaisia kannanottoja (mikä selittää, miksi joillakin aloilla voi olla myönteisiä lausuntoja yhteensä enemmän kuin annettuja säädöksiä). Kun komitea antaa myönteisen lausunnon, komissio yleensä hyväksyy täytäntöönpanotoimet (säädökset). Hallintomenettelyssä komissio voi tehdä näin myös, jos lausuntoa ei anneta. Vain kun lausunto on kielteinen, päätös lähetetään "muutoksenhakuelimenä" toimivaan neuvostoon, jolla on tässä tapauksessa päätösvalta (neuvoston käsittelyyn saattaminen). Sääntelymenettelyssä säädösehdotus lähetetään - vaikka lausuntoa ei annettaisikaan - virallisena ehdotuksena neuvoston käsittelyyn, joka päättää määräenemmistöllä. Erot komiteoiden antamien myönteisten lausuntojen ja komission antamien säädösten kokonaismäärässä jollain alalla voivat johtua siitä, että lausunnot on annettu vuonna 2001 mutta säädökset vasta seuraavana vuonna tai että lausunnot on annettu vuoden 2002 lopussa ja säädökset vasta vuonna 2003. Tietyissä tapauksissa komiteoilta pyydetään lausuntoa asioista, joista tehdään säädösehdotus vasta jonkin ajan kuluttua. Siksi lausuntojen kokonaismäärän ja komission antamien säädösten määrässä saattaa olla huomattavia eroja. LIITE Tässä liitteessä annetaan alakohtainen yleiskatsaus komitologiakomiteoiden työstä vuonna 2002. Kultakin alalta esitetään luettelo nykyisistä komiteoista (riippumatta siitä, ovatko ne toimineet vuonna 2002 vai eivät) ja oleelliset tiedot niistä. 1. YRITYSTOIMINTA >TAULUKON PAIKKA> Vuonna 2002 tämän politiikanalan 31 komiteasta 11 piti kokouksen. Huomattava määrä vuonna 2002 hyväksytyistä 642 lausunnosta kuitenkin hyväksyttiin kirjallisella menettelyllä, johon ei kuulunut kokouksia. Vuonna 2001 annettuihin 345 lausuntoon verrattuna määrä kasvoi vuodessa lähes sata prosenttia. Yksi kasvun tärkeimmistä aiheuttajista oli ihmisille tarkoitettuja lääkevalmisteita käsittelevä pysyvä komitea. Siitä lähtien kun komitea perustettiin vuonna 1995, lausuntojen määrä on kasvanut jatkuvasti. Tämä johtuu uusien menettelyjen mukaan myönnettyjen valtuuksien ja niiden muunnelmien lisääntymisestä. Vuonna 2001 toimintaa oli kuitenkin suhteellisen vähän, joten vuoden 2002 luvut vaikuttavat hyvin suurilta, vaikka ne ovatkin aiempien vuosien yleisen suuntauksen mukaisia. Vuonna 2002 komission yksiköt jatkoivat lähestymistapaansa kohti avoimuuden ja läpinäkyvyyden lisäämistä tällä politiikanalalla kutsumalla eri sidosryhmiä komiteoiden kokouksiin asiantuntijoiksi ja/tai tarkkailijoiksi. Komiteoiden sihteereille lähetetty kysely osoitti, että kuluttajajärjestöt osallistuvat useimpiin komiteoihin, jotka ovat kuluttajien kannalta kiinnostavia. Yksi esimerkki on kosmeettisia valmisteita koskevien kaupan teknisten esteiden poistamiseksi annettujen direktiivien mukauttamista tekniikan kehitykseen käsittelevä komitea. Yksittäisistä asioista, joilla on institutionaalista merkitystä, on syytä mainita kosmeettisia valmisteita koskevien kaupan teknisten esteiden poistamiseksi annettujen direktiivien mukauttamista tekniikan kehitykseen käsittelevän komitean toimenpiteet. Kosmeettisista valmisteista annetun direktiivin 76/768/ETY 4 artiklan 1 kohdan i alakohdassa säädettiin eläinkokeiden käyttämisen kieltämisestä kosmeettisten valmisteiden ainesosien tai niiden yhdistelmien testaamiseen 30. kesäkuuta 2000 jälkeen. Komission 19. kesäkuuta 2000 antamalla direktiivillä 2000/41/EY pidennettiin tätä määräraikaa 30. kesäkuuta 2002 asti. Syyskuussa 2002 komissio ehdotti direktiiviä tämän kesäkuun 2002 määräajan lykkäämiseksi takautuvasti. Euroopan parlamentti antoi 24. syyskuuta 2002 päätöslauselman, jolla se "pyytää komissiota perumaan luonnoksensa täytäntöönpanotoimia koskevaksi päätökseksi". Koska Euroopan parlamentti ja neuvosto antoivat 27. helmikuuta 2003 direktiivin 2003/15/EY, joka ratkaisee eläinkoekysymyksen, täytäntöönpanotoimenpiteen hyväksymiseen ei enää tarvinnut käyttää komiteamenettelyä. 2. TYÖLLISYYS JA SOSIAALIASIAT >TAULUKON PAIKKA> Vuonna 2002 tällä politiikanalalla toimintansa aloitti kaksi uutta komiteaa, jotka oli perustettu vuonna 2001: Sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa koskevan jäsenvaltioiden yhteistyön edistämiseksi toteutettavan yhteisön toimintaohjelman täytäntöönpanokomitea, joka perustettiin yhteisön toimintaohjelman perustamisesta sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa koskevan jäsenvaltioiden yhteistyön edistämiseksi 7. joulukuuta 2001 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä 50/2002/EY (EYVL L 10, 12.1.2002, s. 1), ja vammaisten asioita käsittelevä neuvoa-antava komitea, joka perustettiin Euroopan vammaisten teemavuodesta 2003 3. joulukuuta 2001 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2001/903/EY (EYVL L 335, 19.12.2001, s. 15). Kreikalle myönnettävää poikkeuksellista sosiaalialan rahoitustukea käsittelevä komitea sen sijaan lakkautettiin. Kokousten lukumäärän kasvu (17 kokousta vuonna 2002 verrattuna kahdeksaan kokoukseen edellisvuotena) johtui pääasiassa kahden edellä mainitun uuden komitean työn alkamisesta. 3. MAATALOUS >TAULUKON PAIKKA> Vuonna 2002 maatalouden pääosaston 29 komiteaa ja sekakomiteaa antoivat 1 354 myönteistä lausuntoa. Lausuntoa ei annettu 101 asiasta, joista kahta käsiteltiin sääntelykomiteasta ja jotka siksi saatettiin neuvoston käsiteltäviksi. Nämä kaksi neuvoston käsiteltäväksi saatettua asiaa sekä 45 muuta maaseudun kehittämiseen liittyvää ehdotusta toimitettiin Euroopan parlamentille tiedoksi. Komissio hyväksyi nämä 1 455 ehdotusta. Toinen neuvoston käsiteltäväksi saatetuista asioista koski suojattuja alkuperänimityksiä (SAN) ja suojattuja maantieteellisiä merkintöjä (SMM) käsittelevää sääntelykomiteaa. Se ei antanut lausuntoa asetusehdotuksesta nimityksen "Feta" rekisteröinnistä alkuperänimitykseksi. Koska neuvosto ei hyväksynyt eikä vastustanut ehdotettuja täytäntöönpanotoimenpiteitä kolmen kuukauden määräajassa, komissio hyväksyi toimenpiteet [24]. [24] Komission asetus (EY) N:o 1829/2002, annettu 14 päivänä lokakuuta 2002, komission asetuksen (EY) N:o 1107/96 liitteen muuttamisesta nimityksen "Feta" osalta (EYVL L 277, 15.10.2002, s. 10). Toinen neuvoston käsiteltäväksi saatettu asia liittyi luonnonmukaista maataloutta käsittelevään pysyvään komiteaan. Se ei antanut lausuntoa asetukseksi maataloustuotteiden luonnonmukaisesta tuotantotavasta ja siihen viittaavista merkinnöistä maataloustuotteissa ja elintarvikkeissa 24. kesäkuuta 1991 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2092/91 muuttamisesta. Koska neuvosto ei hyväksynyt eikä vastustanut ehdotettuja täytäntöönpanotoimenpiteitä kolmen kuukauden kuluessa, komissio hyväksyi toimenpiteet [25]. [25] Komission asetus (EY) N:o 599/2003, annettu 1 päivänä huhtikuuta 2003, maataloustuotteiden luonnonmukaisesta tuotantotavasta ja siihen viittaavista merkinnöistä maataloustuotteissa ja elintarvikkeissa annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2092/91 muuttamisesta (EYVL L 85, 2.4.2003, s. 15). 4. LIIKENNE/ENERGIA/EUROOPAN LAAJUISET VERKOT >TAULUKON PAIKKA> Vain muutama liikenteen, energian ja Euroopan laajuisten verkkojen politiikanalan komitea piti kokouksia vuonna 2002. Seuraavat komiteat käsittelivät tapauksia, jotka ovat erityisesti mainitsemisen arvoisia, koska ne ovat alan kannalta hyvin tärkeitä: Vaarallisten aineiden kuljetuksia käsittelevältä komitealta kysyttiin neuvoa vaarallisten aineiden tiekuljetuksia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 94/55/EY ja vaarallisten aineiden rautatiekuljetuksia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 96/49/EY sekä kuljetettavista painelaitteista annetun direktiivin 1999/36/EY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen ja tiettyjen direktiivejä 94/55/EY ja 96/49/EY koskevien kansallisten poikkeusten hyväksymisestä. Direktiivien 94/55/EY ja 96/49/EY tietyntyyppisiin kuljetettaviin painelaitteisiin soveltamisen päivämäärän siirtyminen sekä vaarallisten aineiden kuljetusten turvallisuusnäkökohdat saatettiin voimaan kahdella komission päätöksellä [26] sen jälkeen kun oltiin todettu, että komitea ei anna lausuntoa, ja asia oli saatettu neuvoston käsiteltäväksi. [26] Komission päätös 2002/885/EY, tehty 7 päivänä marraskuuta 2002, neuvoston direktiivin 94/49/EY muuttamisesta vaarallisten aineiden rautatiekuljetuksessa käytettäville kaasuastioille, pullokonteille ja säiliöille asetettujen kyseisen direktiivin soveltamisen määräaikojen osalta (EYVL L 308, 9.11.2002, s. 44) ja komission päätös 2002/886/EY, tehty 7 päivänä marraskuuta, neuvoston direktiivin 94/55/EY muuttamisesta vaarallisten aineiden tiekuljetuksessa käytettäville kaasuastioille, pullokonteille ja säiliöille asetettujen kyseisen direktiivin soveltamisen määräaikojen osalta (EYVL L 308, 9.11.2002, s. 45). Ajokorttikomiteassa keskusteltiin ajoneuvon kuljettamiseen vaadittavaa henkistä ja fyysistä terveyttä koskevan liitteen III tulevasta tarkistuksesta sekä (puoli)automaattivaihteistojen määritelmän teknisestä kehityksestä. Tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuutta käsittelevässä komiteassa keskusteltiin ja hyväksyttiin suuntaviivat yhteentoimivuutta koskevien teknisten eritelmien (YTE:iden) laatimisesta Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta 19. maaliskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/16/EY [27] säännösten mukaisesti. AEIF sai toiseksi toimeksiannokseen kehittää tunneleiden turvallisuutta, liikuntarajoitteisten esteetöntä liikkumista sekä ilman saastumista koskevia tavanomaisten rautateiden YTE:itä. Asiaankuuluvien YTE:iden odotetaan valmistuvan vuodeksi 2005. Komitea keskusteli myös tavanomaisen rautatiejärjestelmän edustavasta rakenteesta ja hyväksyi sen sekä kehitti muodollisen menetelmän ja järjestelmäsuunnittelukaluja direktiivin 23 artiklan 3 kohdan b alakohdassa säädetyllä tavalla. Tämä rakenne varmistaa YTE:iden täydellisyyden ja yhteensopivuuden sekä eritelmien turvallisuuden arvioinnin. [27] EYVL L 110, 20.4.2001, s. 1 Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen katsastusta koskevan lainsäädännön mukauttamista tekniikan kehitykseen käsittelevä komitea perustettiin neuvoston direktiivin 91/225/ETY nojalla, jolla mukautettiin alkuperäinen puitedirektiivi 77/143/ETY. Komitea on sekä sääntelykomitea että neuvoa-antava komitea. Sen toimintaohjeisiin kuuluu nyt ajoneuvojen rekisteröintiasiakirjoista annetun neuvoston direktiivin 99/37/EY mukauttaminen. Komitea on toimintansa alusta lähtien hyväksynyt kahdeksan komission direktiiviä, joilla neuvoston direktiivi säännöllisistä katsastuksista (konsolidoitu direktiivi 96/96/EY) ja neuvoston ja parlamentin direktiivi tienvarsitarkastuksista (direktiivi 2000/30/EY) on mukautettu tekniikan kehitykseen. 5. YMPÄRISTÖ >TAULUKON PAIKKA> Ympäristöalalla perustettiin vuonna 2001 annetulla säädöksellä (Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1411/2001/EY, tehty 27 päivänä kesäkuuta 2001, kaupunkien kestävää kehitystä edistävästä yhteisön yhteistyöjärjestelmästä, EYVL L 191, 13.7.2001, s. 1) kaupunkien kestävää kehitystä edistävän yhteisön yhteistyöjärjestelmän täytäntöönpanokomitea, joka asetettiin ja kokoontui ensimmäisen kerran vuonna 2002. Tähän liittyen päätöksessä N:o 1411/2001/EY säädetään, että komissio julkaisee vuosina 2001-2004 vuosittain ehdotuspyynnön kaupunkien kestävän kehityksen paikallisviranomaisten verkostojen rahoittamiseen tarkoitetuista hankkeista. Komitea toimii neuvoa-antavan menettelyn mukaisesti, ja sitä pyydetään antamaan lausuntonsa komission vuosittain rahoitettavaksi valitsemien hankkeiden luettelosta. Neljälle vuodelle on käytettävissä yhteensä 14 miljoonan euron määrärahat. Jätteistä annetun direktiivin 75/442/ETY mukauttamista tieteen ja tekniikan kehitykseen käsittelevä komitea ei antanut lausuntoa komission ehdotuksesta päätökseksi perusteista ja menettelyistä jätteen hyväksymiseksi kaatopaikoille. Asia saatettiin neuvoston käsiteltäväksi, ja se teki lopullisen päätöksen 16. joulukuuta 2002 (neuvoston päätös 2003/33/EY perusteista ja menettelyistä jätteen hyväksymiseksi kaatopaikoille, EYVL L 11, 16.1.2003, s. 27). Perusteet ja menettelyt lujittavat kaatopaikoista annetussa direktiivissä 1999/31/EY säädettyjä suojelutoimenpiteitä, joilla on tarkoitus vähentää mahdollisimman paljon kaatopaikkojen kielteisiä vaikutuksia ympäristöön ja ihmisten terveyteen. Uimavesikomitea, joka perustettiin uimavesidirektiivillä (76/160/ETY), avusti komissiota direktiivin tarkistamisessa. Tarkistuksen tuloksena on komission ehdotus uudeksi direktiiviksi uimaveden laadusta (KOM (2002)581 lopullinen), joka on parhaillaan parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä. Ehdotus on hyvä esimerkki siitä, miten komitea voi tarjota alan asiantuntemusta. Komitean odotetaan kokoontuvan uudelleen sen jälkeen, kun neuvosto ja parlamentti ovat hyväksyneet ehdotuksen. Tarkoituksena on keskustella siirtymisestä vanhasta direktiivistä uuteen. Siirtymävaihe kestää siihen asti, kunnes direktiivi 76/160/ETY kumotaan (kolme vuotta ehdotetun direktiivin voimaantulon jälkeen). "Melukomitea" (ulkona käytettävien laitteiden melutasoa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämistä käsittelevä komitea) toimii tulevaisuudessa myös ympäristömelun arvioinnista ja hallinnasta annetun direktiivin 2002/49/EY mukaisesti. "Liikkuvia työkoneita käsittelevä komitea" (liikkuviin työkoneisiin asennettavien polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöjen torjuntatoimenpiteitä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämistä käsittelevä komitea) toimii tällä hetkellä yritystoiminnan pääosaston yksiköiden alaisena. Siten tiedot liittyvät ainoastaan ympäristöasioiden pääosaston yksiköiden tekemiin aloitteisiin. Toimivalta Tsernobylin jälkivaikutuksiin liittyvissä asioissa siirrettiin vuonna 2002 energian ja liikenteen pääosastolle. Siksi ympäristöasioiden pääosaston yksiköt eivät enää johda puhetta toimi "Tsernobyl-komiteassa" (kolmansista maista peräisin olevien maataloustuotteiden tuontiedellytyksiä Tsernobylin ydinvoimalaonnettomuuden jälkeen valvova komitea). 6. TUTKIMUS >TAULUKON PAIKKA> Vuosi 2002 oli eri erityisohjelmien sekä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn viidennen puiteohjelmaan osallistumista ja tulosten levittämistä koskevien sääntöjen mukaan toimivien komiteoiden viimeinen toimintavuosi. Nämä komiteat jatkoivat tehokkaasti toimintaansa, ja edellisvuosien tapaan komission ja niissä jäsenenä olleiden valtioiden edustajien yhteistyöhenki oli hyvä. Komiteoiden roolia viidennen puiteohjelman joustavassa toteutuksessa arvostetaan suuresti. Vuoden 2002 viimeisinä kuukausina toimintansa aloitti kaksi tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn kuudennen puiteohjelman erityisohjelmien mukaista komiteaa [28]. Näiltä uusilta komiteoilta kysyttiin nopeasti ja tehokkaasti mielipidettä kunkin erityisohjelman ensimmäisestä työohjelmasta. Niiden tuki komission ehdotuksille helpotti uuden puiteohjelman käynnistämistä ajallaan. [28] Tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn puiteohjelman erityisohjelman täytäntöönpanosta vastaava ohjelmakomitea "Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen" (2002-2006), joka perustettiin hallinto- ja sääntelykomiteaksi neuvoston päätöksellä 2002/834/EY (EYVL L 294, 29.10.2002, s. 1), sekä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn puiteohjelman erityisohjelman täytäntöönpanosta vastaava ohjelmakomitea "Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentämisestä" (2002-2006), joka perustettiin hallintokomiteaksi neuvoston päätöksellä 2002/835/EY (EYVL L 294, 29.10.2002, s. 44). 7. TIETOYHTEISKUNTA >TAULUKON PAIKKA> Vuonna 2002 aloitti työnsä kaksi uutta komiteaa, jotka juontavat juurensa 24. huhtikuuta 2002 voimaan tulleesta uudesta sähköisten viestintäverkostojen ja -palvelujen sääntelyjärjestelmästä. Nämä kaksi uutta komiteaa suorittavat tehtävänsä neuvoston päätöksessä N:o 1999/468/EY säädetyn neuvoa-antavan menettelyn ja sääntelymenettelyn mukaisesti. Ensimmäinen on viestintäkomitea (puitedirektiivi 2002/21/EY), joka korvaa ONP-komitean (telepalvelujen avoimen verkon tarjoamista käsittelevä neuvoa-antava komitea) ja GAIL-komitean (yleiset valtuutukset ja yksittäiset toimiluvat) ja avustaa komissiota sen täytäntöönpanovallan käytössä uuden sääntelyjärjestelmän ja aluetunnuksen ".eu" perustamisesta annetun asetuksen N:o 733/2002 täytäntöönpanon aloilla. Toinen on radiotaajuuskomitea (päätös N:o 676/2002/EY), joka avustaa komissiota radiotaajuuksien saatavuutta ja tehokasta käyttöä koskevien ehtojen yhdenmukaistamiseen tarkoitettujen teknisten täytäntöönpanotoimenpiteiden kehittämisessä ja soveltamisessa sekä radiotaajuuksien käyttöä koskevan tiedon saatavuuden varmistamisessa. Viidenteen puiteohjelmaan liittyvien toimintojen aikana tietoyhteiskunnan tekniikoita käsittelevä komitea tutki viime vuonna yli 650 yhteisrahoitteista ehdotusta, koordinoivaa toimintaa, tukitoimenpidettä, pk-yrityksille kohdistettua erityistoimenpidettä jne. Nämä toiminnot vahvistivat eurooppalaisen teollisuuden kilpailukyvyn kannalta tärkeiden tekniikoiden kehittämiseen annettavaa tukea ja tarjosivat eurooppalaisille mahdollisuuden saada tietoyhteiskunnan palveluita käyttöönsä entistä laajemmin, millä olikin huomattava vaikutus terveyden, liikenteen ja koulutuksen alueilla. Kuudennen puiteohjelman (2003-2006) valmistelussa laadittiin (ja hyväksyttiin) työohjelma vuosille 2003-2004 tiiviissä yhteydessä jäsenvaltioiden viranomaisten (myös assosioituneet maat osallistuivat) ja tutkimusyhteisön kanssa ja noudatettiin tietoyhteiskunnan tekniikoita käsittelevän neuvoa-antavan ryhmän (ISTAG) antamia suuntaviivoja. 8. KALASTUS >TAULUKON PAIKKA> Seuraavat komiteat käsittelivät tapauksia, jotka ovat erityisesti mainitsemisen arvoisia, koska ne ovat alan kannalta hyvin tärkeitä: Kalastustuotteiden hallintokomitean työskentely keskittyi kalastus- ja vesiviljelytuotteiden yleisiin markkinajärjestelyihin vuoden 2001 uudistuksen seurauksena. Komission asetus (EY) N:o 2306/2002 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä kalastustuotteiden tuontihintojen ilmoittamisen osalta on syytä mainita. Nykyisissä hallintotoimissa painopiste oli jäsenvaltioiden yleisten markkinajärjestelyjen toteuttamisessa. Koska aihe on monissa jäsenvaltioissa poliittisesti hyvin herkkä, kuluttajille annettavia tietoja koskevasta komission asetuksesta (EY) N:o 2065/2001 laadittiin tulkintaan liittyviä huomautuksia, joista keskusteltiin yksityiskohtaisesti. Komission tekemän ehdotuksen jälkeen neuvoston hyväksyi asetuksen (EY) N:o 2346/2002 tiettyjen kalastustuotteiden ohjehintojen ja yhteisön tuottajahintojen vahvistamisesta kalastusvuodeksi 2003. Komissio hyväksyi tällä perusteella kuusi täytäntöönpanoasetusta, jotka koskevat interventiomekanismin toiminnan kannalta tarpeellisia hintoja: asetukset (EY) N:o 2349/2002, N:o 2350/2002, N:o 2351/2002, N:o 2352/2002, N:o 2353/2002 ja N:o 2354/2002. Neuvoa-antavalle kalatalous- ja vesiviljelykomitealle tiedotettiin KOR-ohjelmien jälki- ja väliarviointeja koskevista järjestelyistä, rakennerahastojen täytäntöönpanossa ilmenevistä epäsäännöllisyyksistä tehtävistä ilmoituksista sekä jakson 1994-1999 ohjelmien päättymisestä, toimenpideohjelmien ja yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen päättämisestä sekä käyttämättömien määrärahojen vapauttamista koskevasta N+2-säännöstä, MOO IV:n ja siihen liittyvien tukiohjelmien toteutuksesta, EY:n ehdotuksista rakennerahaston hallinnon yksinkertaistamisesta, "innovatiivisia toimia" koskevan ehdotuspyynnön tuloksista ja alustavista täydentävistä suuntaviivoista ehdokasmaita varten (rakenne- ja koheesiorahastot) annetusta tiedonannosta. 9. SISÄMARKKINAT >TAULUKON PAIKKA> Useimmilla näiden alueiden komiteoilla on yhteisenä tehtävänä panna lainsäädäntö täytäntöön neuvoa-antavalla toiminnalla "komiteamenettely"-rakenteen ulkopuolella. Pankkialan neuvoa-antava komitea teki vuonna 2002 omien varojen riittävyyteen ja kansainvälisiin tilinpäätössuosituksiin liittyvää tärkeää työtä. Vakuutusalalla vakuutuskomitea järjesti laajoja keskusteluja vakuutusyhtiöihin sovellettavista vakauden valvontaa koskevista säännöistä, finanssiryhmittymiä koskevista lainsäädäntöehdotuksista ja ympäristövastuusta. Julkisten hankintojen neuvoa-antava komitea vaihtoi näkemyksiään käynnissä olevasta lainsäädäntötyöstä nykyisien direktiivien muuttamiseksi sekä kansainvälisistä neuvotteluista julkisia hankintoja koskevan sopimuksen (GPA) muuttamisesta. Vuonna 2002 perustettiin uusi rahoituspalvelualan komitea, tilinpäätöskysymysten sääntelykomitea, ja UCITS-yhteyskomitean [29] tehtäväksi annettiin direktiivin 2001/108/EY [30] mukainen komiteamenettely (sääntely). Tämän alan toiminnan pitäisi kehittyä voimakkaasti tulevina vuosina, kun "Lamfalussy"-järjestelyt ja rahoituspalveluja koskeva toimintaohjelma pannaan täytäntöön. [29] Undertakings for Collective Investment in Transferable Securities (suom. arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavat yritykset). [30] Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/108/EY, annettu 21 päivänä tammikuuta 2002, arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun neuvoston direktiivin 85/611/ETY muuttamisesta yhteissijoitusyritysten sijoitusten osalta (EYVL L 41, 13.2.2002, s. 35). Sisämarkkinoiden pääosaston hallinnoimien komiteoiden vuonna 2002 antamiin tärkeisiin lausuntoihin kuului erityisesti lausunto ehdotuksesta toimenpiteeksi, jolla otetaan käyttöön yhteisömallista annetun asetuksen (EY) N:o 6/2002 täytäntöönpanoon liittyvät järjestelyt ja maksut. Vastaavasti henkilötietojen suojelua käsittelevä komitea antoi henkilökohtaisten tietojen suojeluun liittyvän myönteisen lausunnon ehdotuksesta, jossa todetaan, että Argentiina takaa direktiivin 95/46/EY 25 artiklan mukaisen "tietosuojan riittävän tason". 10. ALUEPOLITIIKKA >TAULUKON PAIKKA> Seuraavat komiteat käsittelivät tapauksia, jotka ovat erityisesti mainitsemisen arvoisia, koska ne ovat alan kannalta hyvin tärkeitä: Aluekehityksen ja alueellisen uudelleenjärjestelyn komitea toimii rakennerahastoasetuksen N:o 1260/1999 täytäntöönpanoa käsitellessään hallintokomiteana ja muissa asioissa neuvoa-antavana komiteana. Lisäksi se toimii foorumina tiedotukselle ja keskustelulle mistä tahansa aiheesta, joka liittyy rakennerahastojen ja erityisesti Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) täytäntöönpanoon. Vuonna 2002 käytiin keskusteluja rakennepolitiikan yksinkertaistamista, selventämistä, koordinointia ja joustavaa hallinnointia koskevista komission ehdotuksista. Ehdotetusta tukikelpoisuutta koskevien täytäntöönpanoasetusten muuttamisesta aluekehityksen ja alueellisen uudelleenjärjestelyn komiteassa oli pakko äänestää kirjallisella menettelyllä, koska jäsenvaltioiden näkemykset poikkesivat niin paljon toisistaan. Keskustelujen tulokset ovat vaikuttaneet komission yksinkertaistamisesta 25. huhtikuuta 2003 antamaan tiedonantoon. ISPA-komitea antoi myönteisen lausunnon ISPA-toimenpiteistä annettavien loppukertomusten ohjeluonnoksesta sekä ehdotuksesta lujittaa rahoituspöytäkirjojen liitteen III 4 kohdan määräyksiä, jotka koskevat rahoituksen hallinnointia sekä valvontaa ja väärinkäytöksiä. Lisäksi komissio selosti toimintaansa ISPA:n teknisen avun toimintaohjelmassa 2001 ja ISPA:sta koheesiorahastoon siirtymistä koskevissa toimintatavoissa. 11. VEROTUS JA TULLILIITTO >TAULUKON PAIKKA> Vuonna 2002 yhdeksän verotus- ja tulliliittoalalla toimivaa komiteaa antoivat 58 myönteistä lausuntoa ja jättivät yhdessä asiassa lausunnon antamatta. Seuraavat komiteat käsittelivät tapauksia, jotka ovat erityisesti mainitsemisen arvoisia, koska ne ovat alan kannalta hyvin tärkeitä: Tullikomitean 2002 hallinnoima "Tulli 2002" -ohjelma loi muun muassa laajan tietokoneverkon passitusten ja tullitariffien käsittelemiseen. Sekä jäsenvaltiot että ehdokasvaltiot osallistuivat laajamittaisesti moniin yhteisiin toimiin vuonna 2002. Kulttuuriesineiden vientiä ja palauttamista käsittelevä komitea keskittyi pääasiassa ehdotukseen kulttuuriesineiden viennistä annetun asetuksen N:o 3911/92 täytäntöönpanon suuntaviivoista, hallinnolliseen yhteistyöhön toimivaltaisten viranomaisten kanssa ja uuteen vientilupalomakkeeseen. Perintää koskevaa keskinäistä avunantoa käsittelevä komitea antoi myönteisen lausunnon 9. joulukuuta 2002 annetusta ehdotuksesta komission direktiiviksi 2002/94/EY keskinäisestä avunannosta tiettyihin maksuihin, tulleihin, veroihin ja muihin toimenpiteisiin liittyvien saatavien perinnässä annetun neuvoston direktiivin 76/308/ETY tiettyjen säännösten soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. Valmisteverokomitean työssä keskityttiin valmisteveron alaisten tuotteiden tietokoneistetun valvontajärjestelmän EMSC (Excise Movement and Control System) tutkimiseen. 12. KOULUTUS JA KULTTUURI >TAULUKON PAIKKA> Koulutuksen ja kulttuurin alan komiteat käsittelivät seuraavia tapauksia, jotka ovat erityisesti mainitsemisen arvoisia, koska ne ovat alan kannalta hyvin tärkeitä: Sokrates-komitea antoi myönteisen lausunnon ohjelmalle määritetyistä vuosittaisista poliittisista painopisteistä, joita verrataan neuvostossa politiikasta käytävien keskustelujen taustoihin, ja valmisteli ohjelman arviointia (kansalliset kertomukset, väliarviointi), josta saatavia tietoja käytetään apuna uuden ohjelmasukupolven ennakkoarvioinnissa. Tempus-komiteassa keskusteltiin Tempus-ohjelman tulevasta laajennuksesta Meda-maihin. Komitea antoi myönteisen lausunnon hakijan oppaan Meda-liitteestä. Tempus Iibis- ja Tempus III -ohjelmien arviointi sekä vuoden 2001 valintojen tulokset olivat sisällöllisesti tärkeimmät asiat. Leonardo da Vinci -komitea antoi muodolliset lausunnot kauden 2003-2004 ehdotuspyynnön tekstistä, kauden 2003-2004 tilasto-ohjelmasta, vuoden 2002 valintaluetteloluonnoksesta, kauden 2003-2004 ehdotuspyynnön toteutusaikataulusta (ensimmäinen valintavuosi), vuoden 2003 työohjelmasta ja ennakkoehdotusten valintaluetteloluonnoksesta (ohj. C). Kulttuuri 2000 -komitea antoi myönteisen lausunnon seuraavista Kulttuuri 2000 -ohjelman kannalta tärkeistä aiheista: vuoden 2002 ehdotuspyynnön perusteella tehdyt ehdotukset EU:n rahoitustukea Kulttuuri 2000 -ohjelmasta saaviksi hankkeiksi, Eurooppa Pietarissa vuonna 2003 -tapahtumaa varten EU:n rahoitettaviksi ehdotettujen hankkeiden hyväksyminen, Euroopan kulttuuriperintöpalkinnon organisoiminen, vuoden 2002 talousarvio [osa B], Kulttuuri 2000 -ohjelmasta vuonna Euroopan kulttuuriperintöpäiviä varten EU:n rahoitettaviksi ehdotettujen hankkeiden hyväksyminen ja Euroopan neuvoston kanssa toteutettavaa yhteistoimintaa Balkanin alueen kulttuuriperinnön alueella koskevan ehdotuksen hyväksyminen. Kaksi poliittisesti tärkeintä Nuoriso-komitean tutkimaa asiaa olivat: 1) määrärahojen jako sekä yhteisön nuorisoon liittyvän toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa Euroopan unionin ja ehdokasvaltioiden raja-alueilla koskevat valintaperusteet ja järjestelyt (suunnitelma on tarkoitettu edistämään laajentumista edeltävän ajan kulttuuriulottuvuutta ja helpottamaan kyseisten alueiden väestöjen yhdentymistä ja lähentymistä) ja 2) poliittiset suuntaviivat Nuoriso-ohjelman täytäntöönpanoa varten vuonna 2003. Ohjelman täytäntöönpanon hallintoon ja varainhoitoon liittyvien järjestelyjen lisäksi komitea määritti kahdeksan painopistettä, jotka pyritään toteuttamaan vuoden 2003 ohjelman eri toimilla. Ne perustuvat komission valkoisessa kirjassa "EU:n nuorisopolitiikan uudet tuulet" annettuihin suuntaviivoihin. Media-komitean alakomitea "Media Plus" antoi myönteisen lausunnon suuntaviivojen muuttamisesta (koskien "Slate funding" -kehitystukea, yksittäisiä hankkeita, valikoivaa tukea, tukea elokuvateatteriverkostolle, pilottihankkeita, festivaaleja sekä myynnin edistämistä kolmansissa maissa). Komitea myös tiedotti ja antoi neuvoja rahoitettavien hankkeiden valinnasta. Alakomitea "Media-koulutus" antoi myönteisen lausunnon kahdesta vuonna 2002 julkaistusta ehdotuspyynnöstä. Lisäksi komitea antoi myönteisen lausunnon 12 koulutushankkeesta (yhteensä 35 hankkeesta, joita on ehdotettu rahoitettaviksi), joissa yhteisön rahoitusosuus oli yli 200 000 euroa. 13. TERVEYS- JA KULUTTAJA-ASIAT >TAULUKON PAIKKA> Kaksi merkittävää tapahtumaa on leimannut komissiota elintarviketurvallisuuden ja terveyden suojelun alueilla avustaneiden komiteoiden organisointia. Kun asetus N:o (EY) 178/2002 tuli voimaan, useita elintarviketurvallisuuden alalla aiemmin toimineita komiteoita korvattiin yhdellä elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevällä pysyvällä komitealla. Tämä on seurausta elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvissä asioissa käyttöön otetusta uudesta kokonaisvaltaisesta toimintamallista, jota hahmotellaan valkoisessa kirjassa elintarvikkeiden turvallisuudesta ja asetuksen N:o (EY) 178/2002 hiljattain hyväksytyissä säännöksissä. Näin ollen pysyvä elintarvikekomitea ja pysyvä eläinlääkintäkomitea on korvattu uudella komitealla. Vastaavasti pysyvän kasvinsuojelukomitean toiminta on korvattu uuden komitean toiminnalla asioissa, jotka liittyvät kasvinsuojeluvalmisteisiin ja torjunta-aineiden enimmäismäärien vahvistamiseen. Lisäksi hyväksyttiin kansanterveyden suojelun alalla uusi yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelma vuosiksi 2003-2008. Uusi kokonaisvaltainen toimintamalli on suunniteltu korvaamaan seitsemän nykyistä alakohtaista ohjelmaa, joiden toteutus on ollut seitsemän eri komitean avun varassa. Uusi kansanterveysohjelma-alan toimintaohjelmaa käsittelevä komitea käyttää neuvoston päätöksessä 1999/468/EY säädettyä hallinto- tai neuvoa-antavaa menettelyä sille käsiteltäväksi annettujen asioiden käsittelyssä. Elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevä pysyvä komitea käsitteli erityisesti seuraavia aiheita tai antoi niistä myönteisen lausunnon: kiniiniä sisältävien elintarvikkeiden ja kofeiinia sisältävien elintarvikkeiden pakkausmerkinnät, lihan sivutuotteiden merkitseminen (sopimus siirtymäkauden järjestelyistä) ja luontaisten kivennäisvesien ainesosien luettelon, enimmäispitoisuuksien ja pakkausmerkintöjen antaminen sekä luontaisten kivennäisvesien ja lähdevesien otsonilla rikastetulla ilmalla tapahtuvaa käsittelyä koskevat edellytykset. Elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean toksikologista turvallisuutta käsittelevä jaosto keskusteli seuraavista aiheista tai antoi niistä myönteisen lausunnon: tiettyjen elintarvikkeissa olevien vieraiden aineiden, erityisesti aflatoksiinien, okratoksiini A:n ja nitraattien, enimmäismäärien vahvistamiseen liittyvät lainsäädäntötoimenpiteet, elintarvikelisäainetta E 425 (konjac) sisältävien hyytelömakeisten markkinoille saattamisen ja tuonnin keskeyttäminen, elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvat muoviset tarvikkeet, elintarvikkeiden muiden lisäaineiden kuin väri- ja makeutusaineiden erityiset puhtausvaatimukset, äidinmaidonkorvikkeiden ja vieroitusvalmisteiden sekä imeväisille ja pikkulapsille tarkoitettujen viljapohjaisten valmisruokien ja muiden lastenruokien sisältämät torjunta-ainejäämät. Työjärjestyksensä hyväksymisen jälkeen uusi "kansanterveyskomitea" keskusteli ehdotuksista (ensimmäiseksi) vuosittaiseksi työsuunnitelmaksi vuodelle 2003 sekä kansanterveysohjelman alaisten toimien valintaan ja rahoitukseen sovellettavia sääntöjä, perusteita ja menettelyjä koskevista ehdotuksista ja antoi niistä sitten myönteisen lausunnon. 14. OIKEUS- JA SISÄASIAT >TAULUKON PAIKKA> Tällä alueella toimi vuonna 2002 seitsemän komiteaa. Niiden tehtävänä oli avustaa komissiota politiikan suunnittelussa niin, että painopiste oli politiikkojen arkaluonteisissa teknisissä näkökohdissa (viisumikomitea ja toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) kehittämisen komitea) ja komission hallinnoimien rahoitusohjelmien (Daphne- ja Argo-ohjelmakomiteat ja poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä rikosasioissa koskevan puiteohjelman ohjelmakomitea sekä oikeudellista yhteistyötä yksityisoikeuden alalla koskevan puiteohjelman komitea ja Euroopan pakolaisrahaston neuvoa-antava komitea) täytäntöönpanossa. Poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä rikosasioissa koskevan puiteohjelman täytäntöönpanokomitea juontaa juurensa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen osastosta VI (kolmas pilari), ja se perustettiin 22. heinäkuuta 2002 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2002/630/JAI, joka on neuvoston päätöksen 1999/468/EY mukainen. 15. ULKOSUHTEET >TAULUKON PAIKKA> Neuvosto antoi 20. joulukuuta 2002 asetuksen (EY) N:o 2368/2002 raakatimanttien kansainväliseen kauppaan sovellettavasta Kimberleyn prosessin sertifiointijärjestelmästä [31]. Asetuksella perustettu uusi komitea toimii hallintomenettelyn mukaisesti. [31] EYVL L 358, 31.12.2002, s. 28. Expromin neuvoa-antava komitea [32] keskittyi EU Gateway to Japan -vienninedistämiskampanjaan. Se tiedotti toisen kampanjan (1997-2001) lopputuloksista ja uuden kampanjan (vuonna 2002 alkavan) täytäntöönpanomekanismeista. Komissio antoi ajantasalla olevia tietoja yritysjohtajien koulutusohjelman (Executive Training Programme) täytäntöönpanosta Japanissa ja Koreassa. Edustustot ilmaisivat olevansa tyytyväisiä komission aloitteisiin. [32] Ulkoasioiden pääosasto on komission vastuualueiden jakoa ulkosuhteissa koskevien sisäisten järjestelyjen mukaisesti osallistunut CARDS-, MEDA-, ALA-, ihmisoikeus- ja Tacis-komiteoiden työhön ja lisäksi toiminut näiden komiteoiden puheenjohtajana (katso kohta 18, AIDCO). 16. KAUPPA >TAULUKON PAIKKA> Seuraavat komiteat käsittelivät tapauksia, jotka ovat erityisesti mainitsemisen arvoisia, koska ne ovat alan kannalta hyvin tärkeitä: Suojakomiteat (tuontijärjestely) keskittyivät EY:n teräksen tuontia koskevaan suojamenettelyyn, joka aloitettiin vastauksena maaliskuussa 2002 sovellettuihin USA:n suojatulleihin. Komiteoita pyydettiin useassa eri vaiheessa lausumaan käsityksensä komission ehdottamista toimista eli tuontivalvonnasta, tutkintaprosessista sekä alustavista ja lopullisista suojatoimenpiteistä. Yhteisön tai kolmannen maan markkinoihin vaikuttavan kaupan esteiden vastaista puolustusta käsittelevä neuvoa-antava komitea käsitteli useita tapauksia, jotka liittyivät yhteisön kansainvälisen kaupan ja erityisesti WTO:n suojeluksessa laadittujen kaupan sääntöjen mukaisten oikeuksien käyttöön. Komitea tutki muun muassa seuraavia asioita: maantieteellisen merkinnän "Bordeaux and Médoc" suojelun puute Kanadassa, Korean tasavallan korealaisille laivanrakennusyrityksille myöntämät tai niitä hyödyttävät tuet sekä USA:n tekijänoikeuslainsäädäntö, jonka mukaan ravintoloiden, baarien, myymälöiden ja muiden julkisten tilojen ei tarvitse hankkia lupaa musiikkiteosten lähettämiseen. Yleisten tullietuuksien komitea keskusteli asioista, jotka liittyvät edunsaajamaiden pyyntöihin erityisistä kannustusmenettelyistä ympäristön- ja työsuojelussa, ja antoi lausuntoja sokerin ja riisin tullittomista tariffikiintiöistä vähiten kehittyneille maille. Komitea antoi kielteisen lausunnon komission ehdotuksesta asetukseksi yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta annetun asetuksen 12 artiklan soveltamisesta, minkä jälkeen ehdotus saatettiin neuvoston käsiteltäväksi. Keskustelun jälkeen päästiin sovitteluratkaisuun asteittaisen vähentämisen soveltamisaikataulusta. Lisäksi asetuksessa sovellettiin "kriisilauseketta" (GSP-asetusta muuttamalla). Säädös hyväksyttiin lopuksi neuvoston asetuksena [33]. [33] Neuvoston asetus (EY) N:o 815/2003, annettu 8 päivänä toukokuuta 2003, yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta 1 päivästä tammikuuta 2002 alkaen 31 päivään joulukuuta 2004 annetun asetuksen (EY) N:o 2501/2001 12 artiklan soveltamisesta (EYVL L 116, 13.5.2003, s. 3). Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien muiden tavaroiden kuin tekstiilien kiintiöitä käsittelevä komitea antoi myönteisen lausunnon perusteista ja parametreistä, joita sovelletaan kiintiöiden jakamisessa maahantuojille. 17. LAAJENTUMINEN >TAULUKON PAIKKA> Kaikki Phare-hallintokomitealle esitetyt ohjelmat (66) hyväksyttiin. Kaikki Phare 2002 -ohjelman määrärahat jaettiin. Phare keskittyy edelleen kahteen tärkeimpään painopisteeseen: instituutioiden kehittämiseen ja investointeihin. Kansallisissa ohjelmissa instituutioiden kehittämiseen myönnetyn tuen osuus oli vuonna 2002 yhteensä 40 prosenttia ja investointeihin myönnetyn tuen osuus 60 prosenttia. Nämä prosenttiosuudet vaihtelevat kuitenkin huomattavasti eri maissa. Phare-ohjelmasta taloudellisen ja sosiaalisen koheesion edistämiseen myönnetty tuki kasvoi edelleen vuonna 2002. Lisäksi esiteltiin strategia Pharen kansallisten ohjelmien ja rajat ylittävien ohjelmien vaiheittaiseen lopettamiseen valtioissa, jotka liittyvät EU:n jäseniksi. Komitea tarkasteli Pharen suuntaviivoja ja rajat ylittävää yhteistyötä koskevaa komission asetusta. EDIS-prosessia vauhditettiin hyväksymällä laaja-alainen ohjelma. 18. EUROPE AID -YHTEISTYÖTOIMISTO >TAULUKON PAIKKA> Komissiota avustaa yhteisön ulkoisen avun täytäntöönpanossa kahdeksan komiteaa. Viisi komiteaa toimii yhteistyöohjelmissa seuraavilla maantieteellisillä alueilla: eteläisen Välimeren alueet ja Lähi-itä (MED), Balkanin valtiot (CARDS), Itä-Eurooppa ja Keski-Aasia (TACIS), Aasia ja Latinalainen Amerikka (PVD-ALA) ja Etelä-Afrikka. Kolme muuta komiteaa toimii seuraaviin aiheisiin liittyvissä ohjelmissa: eläintarviketurvallisuus ja elintarvikeapu, kansanvaltaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen aloite (EIDHR) ja yhteistyö valtiosta riippumattomien järjestöjen kanssa [34]. [34] Siitä lähtien kun yhteistyötoimisto EuropeAid perustettiin vuoden 2001 alussa, kehitysapukomiteoiden sihteeristö on saanut tukea EuropeAidilta komission ulkosuhteita koskevien vastuualueiden jakoon liittyvien sisäisten järjestelyjen mukaisesti. Kehitysyhteistyön pääosaston yksiköt ovat osallistuneet EKR:n, kehitysyhteistyöjärjestöjen, Etelä-Afrikan ja elintarviketurvallisuuden sekä elintarvikeavun komiteoiden toimintaan ja toimineet puheenjohtajina niiden kokouksissa. Nämä komiteat pitivät vuonna 2002 yhteensä 40 kokousta, ja lisäksi Euroopan kehitysrahastokomitea [35] kokoontui kahdeksan kertaa. Rahaston tarkoituksena on rahoittaa yhteisön tukea Saharan eteläpuolisen Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maille (AKT). [35] Euroopan kehitysapurahaston komitea ei erityisluonteensa vuoksi ole tarkasti ottaen "komiteamenettelyn" mukainen, mutta se työskentelee ja on vastaavassa asemassa kuin edellä mainitut komiteat. Komiteat tarkastelivat kokoustensa aikana edelleen kansallisia ja alueellisia strategia-asiakirjoja sekä maantieteellisten alueiden monivuotisia ohjeellisia ohjelmia, joiden osalta tätä toimintaa ei voitu lopettaa vuonna 2001. Asiakirjoissa on kaudelle 2000-2006 suunnitelmat yhteisön tukitoiminnan strategisista kehyksistä ja painopisteistä sekä niihin kohdennettavista määrärahoista. Ne ovat siten ratkaiseva väline, jolla voidaan varmistaa yhteisön ulkoisen avun yhtenäisyys ja keskittäminen ja koordinointi muiden tuenantajien toimien kanssa. Komiteat ilmaisivat myös näkemyksensä hankkeista ja ohjelmista, joita komissio ehdotti vuonna 2002 rahoitettaviksi ulkoisen avun eri ohjelmista [36]. [36] Jäsenvaltioiden hankkeiden valmistelua ja toteutusta koordinoidaan ensisijaisesti edunsaajamaassa paikallistasolla, mutta komiteat muodostavat sopivan foorumin politiikkojen ja strategioiden koordinoinnille myös kriisitilanteissa. 19. HUMANITAARINEN APU >TAULUKON PAIKKA> Humanitaarisen avun komitea (perustettu humanitaarisesta avusta annetun asetuksen 1257/96 17 artiklan nojalla) antoi myönteisen lausunnon 36 ehdotuksesta humanitaarisen avun rahoitusta koskevaksi päätökseksi ja keskusteli noin 60 strategisesta tai poliittisesta kysymyksestä, kuten ECHO:n avustusstrategiasta, ECHO:n tiedotusstrategiasta, kriisien ehkäisymekanismeista, väestönsuojelusta, eteläisen Afrikan elintarvikekriisistä, ECHO:n yhteistyöstä YK:n järjestöjen ja valtiosta riippumattomien järjestöjen kanssa mukaan luettuna ECHO:n tavoitteet, arvioinnit ja tilastotiedot. Vuonna 2002 perustettiin työryhmä käsittelemään jäsenvaltioiden politiikkaa valtiosta riippumattomien järjestöjen suhteen. Humanitaarisen avun komitea kokoontuu virallisten kokoustensa lisäksi epävirallisesti kerran tai kaksi vuodessa EU:n puheenjohtajana toimivan maan pääkaupungissa. Epävirallisissa kokouksissa jäsenvaltioiden humanitaarisesta avusta vastaavien viranomaisten ja ECHO:n ylimmän tason edustajat keskustelevat strategisista, poliittisista ja aihekohtaisista kysymyksistä ilman komitean virallisten kokousten rajoituksia. Yksi tällainen kokous pidettiin lokakuussa 2002 Kööpenhaminassa, missä keskusteltiin kriisinhallinnan humanitäärisistä ja kansalaisnäkökulmista sekä humanitaarisesta työstä saaduista opeista ja työn seurannasta. 20. EUROSTAT >TAULUKON PAIKKA> Tämän alueen komiteoiden toiminta keskittyi vuonna 2002 yhteisön tilasto-ohjelman vuosiksi 1998-2002 [37] täytäntöönpanoon. Muussa toiminnassa herätettiin keskustelua menetelmien parantamisesta niin, että voitaisiin tarjota laadukasta tilastopalvelua strategiaa ja painopisteitä koskevan päätöksenteon tueksi yhteisön tasolla. [37] Neuvoston asetus 1999/126/EY, annettu 22 päivänä joulukuuta 1998, yhteisön tilasto-ohjelmasta vuosiksi 1998-2002 (EYVL L 42, 16.2.1999, s. 1). Euroopan yhteisöjen tilasto-ohjelmakomitealla oli edelleen tärkeä yleisen koordinoijan tehtävä pyrkimyksissä varmistaa toteutettavien toimien ja kansallisissa tilasto-ohjelmissa valittujen toimien yhdenmukaisuus. Lisäksi se antoi komiteamenettelyssä myönteisiä lausuntoja sosiaalitilastoista (palkoista ja työvoimasta), liikenteestä, audiovisuaalisesta alasta sekä talouden ja yritystoiminnan rakenteista. Pysyvä maataloustilastokomitea antoi myönteiset lausunnot maatilojen rakennetta vuosina 2003, 2005 ja 2007 koskevien yhteisön tutkimusten järjestämisestä sekä pinta-ala- ja kaukokartoitustekniikkojen soveltamisesta maataloustilastoihin kaudella 2002-2003 (LUCAS-hanke). Jäsenvaltioiden välisen tavarakaupan tilastoja käsittelevä komitea (Intrastat) ja kolmansien maiden kanssa käytävän tavarakaupan tilastointia käsittelevä komitea (Extrastat) tutkivat Intrastat- ja Edicom-asetusten soveltamiseen liittyviä asioita (myönteiset lausunnot komission vuosittaisesta päätöksestä, seurantatyö). Nämä komiteat tarkastelivat Edicom-ohjelmaa, tietojen keräämistä/käsittelyä ja jakamista sekä metodologiaan liittyviä erilaisia kysymyksiä. Lisäksi Extrastat-komitea tutki kansainvälisiin suhteisiin liittyviä hankkeita. Markkinahintaisen bruttokansantuotteen muodostamisen yhdenmukaistamista käsittelevä komitea jatkoi jäsenvaltioiden kanssa käymiään keskusteluja bruttokansantuloon (BKTL) liittyvistä asioista. Komitea tutki uuden Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmän (ESA 95) käyttöönoton vaikutuksia. Järjestelmää on tarkoitus käyttää BKT:n (vastedes käytetään termiä bruttokansantulo) laskemiseen. Omien varojen vuotuiset BKT-arviot hyväksyttiin myös. Tilastosalaisuutta käsittelevä komitea tarkasteli yhteisön tilastoista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 322/97 täytäntöönpanosta tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien salassapidettävien tietojen käyttöoikeuden osalta annetun komission asetuksen (EY) 831/2002 täytäntöönpanoa. 21. TALOUSARVIO >TAULUKON PAIKKA> Omia varoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean ennusteita käsittelevä jaosto laati budjettituloja koskevia ennusteita vuodelle 2004 jäsenvaltioilta saatujen lukujen perusteella. Komitean perinteisiä omia varoja käsittelevä jaosto tutki jäsenvaltioissa tehtyjen perinteisiä omia varoja koskevien tarkastusten tuloksia ja myös näitä varoja koskevia yleisiä asioita. Komitean arvonlisäverojaosto tarkasteli jäsenvaltioissa tehtyjen BKTL- ja alv-varoja koskevien tarkastusten tuloksia sekä näihin varoihin liittyviä yleisiä asioita. Koska komitea ei suorittanut yhtään virallista äänestystä, näiden asioiden tärkeydestä ei ole mitään kerrottavaa. 22. EUROOPAN PETOSTENTORJUNTAVIRASTO >TAULUKON PAIKKA> Tulli- ja maatalousalan keskinäistä avunantoa käsittelevä komitea (perustettu neuvoston asetuksella (EY) N:o 515/97) tarkasteli pääpiirteissään tietokoneistetun petostentorjunta- ja tullitietojärjestelmän (AFIS/CIS) moduulien hallintaan ja käyttöön liittyviä ongelmia. Jäsenvaltioita pyydettiin lähettämään edustajanaan tietotekniikka-alan johtajia. Jäsenvaltioille esiteltiin uuden jaoston C/OLAF "Tiedustelu, toimintastrategiat ja informaatioteknologia" tehtävät ja vastuualueet, jotta ne voisivat ottaa helpommin yhteyttä OLAF:in AFIS-hankkeiden hallinnoinnista vastaavaan tiimiin. Tämän jälkeen annettiin katsaus AFIS-hankkeiden nykytilasta ja infrastruktuurin ja ohjelmistojen odotetuista kehityssuunnista. Näitä ohjelmistoja ovat muun muassa "AFIS Portal", yhteiseen tullitoimintaan tarkoitettu "Virtual OCU" ja arkojen tuotteiden viemiseen Venäjälle tarkoitettu "MIS". Jäsenvaltioita oli lokakuussa 1999 kehotettu toteuttamaan AFIS/SID-päätteiden siirto CCN/CSI-verkkoon (XXATMI-verkon sijasta) 31. joulukuuta 2002 mennessä käyttäjäturvallisuuden lisäämiseksi ja ilmoitusten vähentämiseksi. Koska AFIS-järjestelmän käyttäjien määrä kasvaa, nykyinen käyttäjien rekisteröintimenettely AFIS-sovellusten käyttöä varten tarkistettiin tarkoituksena siirtyä automaattiseen menettelyyn, jota jäsenvaltiot hallinnoivat suoraan. Tullitietojärjestelmän (CIS) vähimmäisturvatoimenpiteet, CIS Border Query Toolin (yksinkertaistettu hakutyökalu) asennusmenettely ja pilottivaiheen valmistelu esiteltiin komitealle siinä tarkoituksessa, että järjestelmä otettaisiin käyttöön vuonna 2003. OLAF esitteli komitealle myös yhteydenpitoon Maailman tullijärjestön ja BRLR:n (Köln) kanssa käytettävän CIGINFO-sovelluksen hyötyjä.