PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Tällä ehdotuksella, jossa muutetaan yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28 päivänä marraskuuta 2006 annettua neuvoston direktiiviä 2006/112/EY, jäljempänä ”alv-direktiivi”, on tarkoitus pidentää 1) jäsenvaltioiden mahdollisuutta soveltaa käännetyn verovelvollisuuden mekanismia alv-direktiivin 199 a artiklan 1 kohdassa lueteltuihin tavaroiden luovutuksiin ja palvelujen suorituksiin liittyvien nykyisten petosten torjumiseksi ja 2) mahdollisuutta käyttää alv-direktiivin 199 b artiklassa säädettyä nopean reagoinnin mekanismia petosten torjumiseksi erityistapauksissa.

Alv-direktiivin 193 artiklan mukaan yleisenä sääntönä on, että tavaroita luovuttava tai palveluita suorittava verovelvollinen on velvollinen maksamaan alv:n. Tästä poiketen käännetyn verovelvollisuuden mekanismi antaa mahdollisuuden nimetä luovutuksen tai suorituksen vastaanottaja alv-velvolliseksi. Tässä mekanismissa tavaroiden luovuttaja tai palvelujen suorittaja ei laskuta alv:tä, vaan asiakas (verovelvollinen) kirjaa sen alv-ilmoitukseensa. Sen jälkeen kyseinen alv vähennetään samassa alv-ilmoituksessa, ja jos verovelvollisella on täysi vähennysoikeus, tulos on nolla.

Käännetyn verovelvollisuuden mekanismia käytetään petosten, erityisesti yhteisön sisäisten missing trader ‑petosten (MTIC-petosten), torjuntaan. MTIC-petoksesta on kyse silloin, kun talouden toimija hankkii toisesta jäsenvaltiosta kuljetettuja tai lähetettyjä tavaroita alv:stä vapautettuna luovutuksena ja veloittaa alv:n myydessään ne eteenpäin asiakkaalle. Kun asiakas on maksanut alv:n, toimija katoaa ja jättää alv:n maksamatta veroviranomaisille. Samanaikaisesti asiakas, joka toimii vilpittömässä mielessä, voi vähentää luovuttajalle maksamansa alv:n alv-ilmoituksessaan. Käännetyn verovelvollisuuden järjestelmässä alv:tä ei tosiasiallisesti makseta tavaroiden luovuttajalle tai palvelujen suorittajalle.

Alv-direktiivin 199 a artiklaan perustuvan käännetyn verovelvollisuuden mekanismin soveltaminen on jäsenvaltioille vapaaehtoista. Mekanismin avulla jäsenvaltiot voivat torjua tämäntyyppisiä petoksia ennalta määritellyillä alttiilla aloilla silloin, kun näitä petoksia esiintyy usein niiden alueella. Kun tavaroiden luovuttajien tai palvelujen suorittajien on pakko käyttää käännetyn verovelvollisuuden mekanismia tällaisissa kotimaan sisäisissä luovutuksissa ja suorituksissa, ne eivät voi veloittaa alv:tä laskuissaan. Asiakas ei näin ollen maksa alv:tä toimijalle, minkä vuoksi toimija ei voi kadota alv:n kanssa. Alv-direktiivin 199 b artiklassa säädetty nopean reagoinnin mekanismi on poikkeuksellinen toimenpide, jolla jäsenvaltiot voivat ottaa erittäin kiireellisissä tapauksissa nopeasti käyttöön tilapäisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin sellaisilla aloilla tapahtuvissa tavaroiden luovutuksissa ja palvelujen suorituksissa, joilla esiintyy äkillisiä laaja-alaisia petoksia ja joita ei mainita alv-direktiivin 199 a artiklassa. Tämä menettely on poikkeuksellinen ja erittäin nopea, sillä komission on reagoitava kuukauden kuluessa joko antamalla kielteisen lausunnon tai vahvistamalla kirjallisesti asianomaiselle jäsenvaltiolle, ettei se vastusta toimenpidettä. Jäsenvaltio voi ottaa nopean reagoinnin mekanismin erityistoimenpiteen käyttöön vahvistuksen vastaanottopäivästä alkaen. Käyttämällä tätä mekanismia jäsenvaltiot voivat aloittaa toimenpiteet jo silloin, kun ne vasta pyytävät alv-direktiivin 395 artiklan mukaista tavanomaista poikkeusta, jonka saaminen voi kestää jopa kuusi kuukautta. Tällainen poikkeus edellyttää komission antamaa ehdotusta ja yksimielistä hyväksyntää neuvostossa.

Alv-direktiivin 199 a artikla otettiin käyttöön vuoden 2010 ja 30. kesäkuuta 2015 väliseksi ajaksi, ja sitä jatkettiin ensimmäisen kerran 31. joulukuuta 2018 saakka tietyin muutoksin. Alv-direktiivin 199 b artikla otettiin käyttöön vuoden 2013 ja 31. joulukuuta 2018 väliseksi ajaksi. Sekä 199 a artiklan että 199 b artiklan voimassaoloa jatkettiin myöhemmin 30. kesäkuuta 2022 saakka, jotta niiden voimassaolon päättymispäivä vastaisi lopullisen alv-järjestelmän alun perin suunniteltua voimaantulopäivää (tätä käsitellään tarkemmin jäljempänä).

Ajankohtana, jona alv-direktiivin 199 a ja 199 b artiklan soveltamisaikaa aiottiin pidentää 30. kesäkuuta 2022 saakka, komissio antoi kertomuksen mainittuihin artikloihin sisältyvien mekanismien vaikutuksista ja totesi verohallintojen ja liike-elämän sidosryhmien näkemysten perusteella, että mainituissa artikloissa säädetyt toimenpiteet olivat hyödyllisiä petosten torjunnassa.

Käsitelläkseen MTIC-petoksista aiheutuvaa ongelmaa rakenteellisemmalla tavalla komissio antoi ehdotuksen niin kutsutun lopullisen alv-järjestelmästä käyttöönotosta. Tarkoitus oli ottaa käyttöön yksinkertaisempi ja petoksilta suojattu järjestelmä unionin sisäistä tavarakauppaa varten. Nämä järjestelyt, joiden voimaantulopäiväksi komissio ehdotti 1. päivää heinäkuuta 2022, tarjoavat perustavanluonteisen ratkaisun MTIC-petoksiin.

Sen perusteella, miten käynnissä olevat neuvottelut ovat edistyneet neuvostossa, näyttää kuitenkin siltä, ettei lopullinen alv-järjestelmä voi tulla voimaan 1. heinäkuuta 2022. Jotta lopullisesta järjestelmästä käytävät neuvottelut voisivat jatkua ilman, että vaarannetaan alv-petosten nykyisten torjuntavälineiden käyttöä, on aiheellista pidentää jälleen edellä mainituissa artikloissa säädettyjä petostentorjuntatoimia rajoitetuksi ajaksi.

Alv-direktiivin 199 a ja 199 b artiklan soveltamisajan pidentäminen antaisi myös mahdollisuuden kehittää uusia välineitä verovilppien torjuntaan. Tätä varten komissio valmistelee veropaketin mukaisesti nykyisten alv-sääntöjen uudistamista koskevaa ehdotusta ottaen huomioon digitaaliteknologioiden tarjoamat mahdollisuudet. Otsikkona on ”Arvonlisävero digitaalisella aikakaudella”. Komissio arvioi alv-raportointivelvoitteita ja mahdollisesti myös liiketoimiin perustuvaa raportointia ja tehostettua sähköisen laskutuksen järjestelmää. Tarkoitus on tarjota veroviranomaisille nopeampia ja yksityiskohtaisempia tietoja yksittäisistä liiketoimista ja vähentää siten petosriskiä. Tällaisten lainsäädäntömuutosten pohjalta olisi tulevaisuudessa arvioitava uudelleen, onko 199 a ja 199 b artiklan soveltamisaikaa tarpeen jatkaa edelleen.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

Tällä ehdotuksella jatketaan alv-direktiivin 199 a ja 199 b artiklassa säädettyjen toimenpiteiden voimassaoloa rajoitetuksi ajaksi ottaen huomioon, että neuvostossa neuvotellaan edelleen lopullista alv-järjestelmää koskevasta ehdotuksesta, jossa tehdään muutoksia alv-direktiivin 199 a ja 199 b artiklaan niiden mukauttamiseksi lopullisen järjestelmän käyttöön. Koska lopullinen alv-järjestelmä koskee tavaroita, 199 a ja 199 b artikla rajoitettaisiin koskemaan palveluja. Artiklojen voimassaolon jatkaminen vastaa ajoitukseltaan komission toimia, joilla valmistellaan uusia raportointisääntöjä petostentorjuntatoimena, mikä voi johtaa siihen, että käännetyn verovelvollisuuden mekanismin soveltaminen käy tarpeettomaksi. Vaikka uudet raportointisäännöt hyväksyttäisiin suhteellisen pian, alv-velvolliset tarvitsevat kuitenkin aikaa sopeutuakseen uusiin sääntöihin. Sen vuoksi vaikuttaa asianmukaiselta jatkaa artiklojen voimassaoloa vuoden 2025 loppuun saakka.

•Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

Alv-direktiivin 199 a artiklan mukaista käännetyn verovelvollisuuden mekanismia sovelletaan muun muassa EU:ssa käytävään kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kauppaan (EU:n päästökauppajärjestelmä, ETS). Jotta voidaan tukea vihreän kehityksen ohjelman tavoitteita ja erityisesti kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä 55 prosentilla vuoteen 2030 mennessä, on olennaisen tärkeää, että päästökauppajärjestelmää suojataan edelleen (karuselli)petoksilta. Näin vältetään paitsi taloudelliset tappiot myös järjestelmän uskottavuuden heikentyminen.

2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

•Oikeusperusta