Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: - "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle matkaviestinnän ja langattoman viestinnän uusista kehitysnäkymistä - Euroopan unionin haasteita ja valintoja", ja - "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle matka- ja langattoman viestinnän (UMTS) tulevan kehittämisen strategia ja toimintaperiaatteet - Julkisen kuulemisen tulokset ja ehdotukset suotuisan ympäristön luomiseksi"



Virallinen lehti nro C 073 , 09/03/1998 s. 0109



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle matkaviestinnän ja langattoman viestinnän uusista kehitysnäkymistä Euroopan unionin haasteita ja valintoja", ja "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle matka- ja langattoman viestinnän (UMTS) tulevan kehittämisen strategia ja toimintaperiaatteet Julkisen kuulemisen tulokset ja ehdotukset suotuisan ympäristön luomiseksi" (98/C 73/27) Komissio päätti 3. kesäkuuta 1997 ja 23. lokakuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainituista tiedonannoista. Asian valmistelusta vastasi liikenne- ja tietoliikennejaosto, joka asetti valmisteluryhmän ja nimitti esittelijäksi Michael Mobbsin. Talous- ja sosiaalikomitea nimitti 10. 11. joulukuuta 1997 pitämässään 350. täysistunnossa (joulukuun 11. päivän kokouksessa) Michael Mobbsin yleisesittelijäksi ja hyväksyi yksimielisesti seuraavan lausunnon. 1. Johdanto 1.1. Matkaviestintä on kasvanut ilmiömäisesti kymmenenä viime vuotena. Sen avulla sekä yritykset että yksityiset käyttäjät ovat voineet soittaa ja vastaanottaa puheluita, lähettää ja vastaanottaa fakseja, käyttää sähköpostia tai Internetiä olematta riippuvaisia kiinteästä liittymästä. Tämän kasvun johdosta koko televiestintämarkkinat ovat laajentuneet. Sijainnin seuranta matkaviestinpalveluissa sekä kehittyneillä että puutteellisesti kehittyneillä alueilla on vaikuttanut ratkaisevasti televiestinnän kaikkien muotojen entistä laajempaan hyödyntämiseen käytännöllisesti katsoen kaikilla talouden aloilla. Koska matkaviestintä on kaikkien ulottuvilla, aikavyöhykkeiden ja muiden kansainvälisen kaupan ja toiminnan esteiden ylitys on helpottunut. Vaikka matkaviestinnän nopean kasvun ennustetaan jatkuvan, kiinteiden liittymienkin kysyntä tulee vielä jatkumaan, koska markkinoilla on kysyntää hyvin edullisesta sekä entistä nopeammasta ja tehokkaammasta datansiirrosta. Matkaviestinlaitteiden ja matkaviestinpalvelujen halpenemisen myötä uusien matkaviestinliittymien määrän odotetaan ylittävän kiinteiden liittymien määrän useimmissa jäsenvaltioissa erityisesti, koska Euroopan televiestintämarkkinat vapautetaan täydellisesti kilpailulle 1. tammikuuta 1998 alkaen. Televiestinnän käyttö laajenee kaikilla liike- ja yhteiskuntaelämän aloilla edelleen, jos käyttäjät säilyttävät puhelinnumeronsa riippumatta siitä, käyttävätkö he matkaviestintä vai kiinteää liittymää. 1.2. Seuraavat luvut kuvaavat matkapuhelimien lisääntymisen laajuutta Euroopassa: 37 miljoonaa matkaviestinten, 4,5 miljoonaa hakujärjestelmien ja 3 miljoonaa datapalvelujen käyttäjää (). Lisäksi toisen sukupolven järjestelmäksi (analogisia tekniikkoja pidetään ensimmäisen sukupolven järjestelmänä) katsottu digitaalinen GSM-järjestelmä on ollut Euroopassa poikkeuksellisen suosittu (), ja siitä on tullut maailmanlaajuinen matkaviestinstandardi. Koska GSM on yksi ainoa järjestelmä, se mahdollistaa sijainnin seurannan miltei koko Euroopassa, ja luo näin todellisen euroopanlaajuisen palveluverkon, kaataa valtioiden välisiä raja-aitoja sekä lisää kilpailukykyä ja kuluttajan valinnanvaraa. Kaiken tämän sekä GSM:ään liittyvien digitaaliteknologioiden DCS-1800 ja PCS-1900 (jotka tunnetaan maailmanlaajuisesti nimillä GSM 1800 ja GSM 1900) ansiosta tehokas kilpailu ja markkinoiden dynamiikka on voitu tuoda paikallistasolle. 1.3. Tällä hetkellä lähes 200 GSM:ään perustuvaa matkaviestinverkkoa palvelee yli 55 miljoonaa käyttäjää, mikä osoittaa, että järjestelmä on menestynyt ja hyväksytty maailmanlaajuiseksi standardiksi. Itsetyytyväisyyteen ei kuitenkaan ole aihetta, sillä teollisuudenalan kaupallinen merkitys kehittyy Euroopassa ja maailmanlaajuiset uudet GSM-standardit käyvät ankaraa kilpailua Yhdysvaltojen erilaisten standardien sekä Japanissa kehitettyjen muunnelmien kanssa. 1.4. UMTS:ää () voidaan kuvata matkaviestinjärjestelmäksi, jonka ansiosta paikasta, verkosta tai päätelaitteesta riippumaton matkaviestintä ja siihen liittyvät korkeatasoiset multimediapalvelut ovat kiinteän, solukkoja satelliittipohjaisen yhteentoimivan verkon välityksellä kaikkien käyttäjien ulottuvilla kilpailuun perustuvilla markkinoilla. Tätä eurooppalaista mallia edistävät ETSI (), CEPT (), UMTS-yhteistyöelin () sekä komissio, jonka tähtäimessä on mahdollistaa ensimmäistä kertaa todellinen maailmanlaajuinen sijainnin seuranta. Tässä sitä tukevat Euroopan suurimmat kiinteiden ja matkaviestinverkkojen operaattorit sekä valmistajat. Entistä paremmin käytettävissä olevien uusien teknologioiden kehittymisen ansiosta maa- ja satelliittiviestintäjärjestelmiä voidaan hyödyntää entistä tehokkaammin kuluttajien eduksi. UMTS:llä pyritään erityisesti helpottamaan lisääntyvää Internetin käyttöä. 1.5. UMTS:n on tarkoitus olla osa International Mobile Telecommunications 2000-järjestelmää (IMT-2000), joka kuuluu kolmannen sukupolven standardeihin. ITU () kehittää parhaillaan IMT-2000 -ohjelman piirissä suosituksia, jotka palvelevat asianomaisia viranomaisia kolmannen sukupolven järjestelmien suhteen, ja pyrkii parhaillaan kehittämään kolmannen sukupolven matkaviestinjärjestelmiä radioviestinnän (ITU-R) ja televiestinnän (ITU-T) aloilla. ITUn odotetaan saavan työnsä päätökseen vuonna 1999. 1.6. UMTS:n kehitys on Euroopalle sekä haaste että mahdollisuus hyödyntää johtavaa asemaa alan markkinoilla sekä saada täysi hyöty useimmissa jäsenvaltioissa tapahtuvasta alan täydellisestä vapauttamisesta kilpailulle ja WTO:n () avaamista televiestinnän peruspalvelujen maailmanmarkkinoista. Erityisesti UMTS voi tuoda videopohjaisen viestinnän sekä tieto- ja viihdepalvelut matkaviestinten ulottuville, mikä lisää yleisradiotoiminnan ja televiestinnän yhteisvaikutusta. Tietotekniikkateollisuudella on myös huomattava rooli varmistettaessa UMTS:n menestystä vuorovaikutteisten multimediapalvelujen on-line-sisällön tärkeyttä ajatellen. 1.7. UMTS tulee hyödyntämään sekä maa- että satelliittiympäristöä. Tämä on tärkeää UMTS:n toiminnalle harvaan asutuilla alueilla. Komissio julkaisi aiemmin tänä vuonna tiedonannon "Euroopan unionin toimintasuunnitelma: Satelliittitietoliikenne tietoyhteiskunnassa" (), jossa tarkastellaan lähemmin satelliittitietoliikennettä. Komitea kannatti lausunnossaan komission tiedonantoa (). 1.8. Matkaviestinnän suosio on ollut niin suuri ja siihen liittyvän teknologian kehitys niin nopeaa, että komission mukaan tarvitaan vakaata politiikkaa ja strategisia päätöksiä niiden jatkuvan kasvun varmistamiseksi. 2. Komission tiedonannot 2.1. Komission ensimmäinen tiedonanto (toukokuussa 1997) on vastaus neuvoston ja Euroopan parlamentin pyyntöihin matkaviestinnän kehitystä koskevasta kertomuksesta. 2.2. Komission tekee tiedonannossaan yhteenvedon nykytilanteesta ja katsoo, että tulevaisuuden palvelusuunnitelmia ja käyttäjien tulevia vaatimuksia on tarkasteltava yksityiskohtaisesti, jotta voidaan päättää sääntelyä, taajuuksia ja standardointia koskevista toimenpiteistä kansallisella ja Euroopan tasolla. 2.3. Komissio käsittelee tiedonannossaan yksityiskohtaisesti viittä avainkysymystä, esittää niistä tiivistetyn näkökantaansa ja kommentoi niitä ennen asianomaisten tahojen vastauksia. Avainkysymykset ovat seuraavia: Onko nyt oikea hetki laatia UMTS:n käyttöönottostrategia vai olisivatko nyt toteutettavat lainsäädännölliset toimet ennenaikaisia? Ollaanko Euroopassa käsitteellisellä tasolla yhtä mieltä UMTS:stä tai kolmannen sukupolven matkaviestinnästä? Tuleeko kyseeseen uusi yksittäinen tekniikka vai joukko yhteentoimivia, eri tekniikoihin perustuvia ratkaisuja? Millainen asema yksityisellä sektorilla ja viranomaisilla olisi oltava UMTS:ään siirtymisessä? Miten UMTS voi vaikuttaa Euroopan teollisuuden kilpailukykyyn? Miten voimme varmistua siitä, että "langatonta tietoyhteiskuntaa" kehitettäessä turvataan laajemminkin sosiaaliset ja yhteiskunnalliset edut? 2.4. Komissio pyysi kaikkia asianomaisia tahoja lähettämään kannanottonsa 15. heinäkuuta 1997 mennessä, mutta televiestintää käsittelevä neuvosto pidensi määräaikaa syyskuuhun. 2.5. Komission toinen tiedonanto (lokakuu 1997) sisältää tiivistelmän sille toimitetuista kannanotoista ja mielipiteistä. Komissio pitää erityisesti UMTS-toimilupien myöntämisessä sovellettavan toimilupamenettelyn selkeyttämistä ja radiotaajuuksien saatavuuden varmistumista kyllin nopeasti seikkoina, joissa viranomaisten on toimittava pikaisesti. Jäsenvaltiot ja teollisuus ovat miltei yksimielisiä siitä, että tämä loisi suotuisat olosuhteet UMTS:n kehitykselle ja auttaisi siten säilyttämään Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn. Jäsenvaltiot ja operaattorit ovat lisäksi sitä mieltä, että on turvattava kuluttajien perusedut, kuten euroopanlaajuinen sijainnin seuranta matkaviestinten multimediapalveluissa yleisen, avoimen ja kansainvälisesti kilpailukykyisen ilmarajapintastandardin pohjalta, jotta Euroopan kansalaiset hyötyvät rajattomasta "langattomasta tietoyhteiskunnasta" nykyisen ääntä välittävän GSM-järjestelmän tapaan. 2.6. Komission tiedonannossa käsitellään seuraavia keskeisiä aiheita: teollisuuden ja viranomaisten näkökannat keskeisistä ja sääntelykysymyksistä; komission arvio aihealoista, joilla on saavutettu yksimielisyys, sekä aiheista, joista keskustelua pitää jatkaa; julkisen politiikan tavoitteiden suuntaviivat, suositukset lisätoimista sekä ehdotetut tavoitteet, toimintasuunnitelmat ja aikataulut. 2.7. Komissio ehdottaa seuraavaa toimintasuunnitelmaa ja aikataulua: WCR-97: WCR-99 -kokouksen esityslistan valmistelu (esityslistaan sisällytetään UMTS:n taajuuksien jakaminen): lokakuu 1997; neuvoston päätös käsillä olevasta komission tiedonannosta tavoitteena asioiden poliittinen tärkeysjärjestys: joulukuu 1997; ehdotus UMTS:n koskevaksi päätökseksi taajuuksista ja toimilupaehdoista: tammikuu 1998; tutkimuksen ja kehityksen viidennen puiteohjelman toteuttaminen: 1998; UMTS:ää koskevan päätöksen aikainen hyväksyminen: 1999; toimeksianto ERC:lle () taajuuksien edelleen jakamista varten: helmikuu 1999; MRA ()-neuvottelut: yhtäjaksoisesti; WRC-99: UMTS:n taajuuksien jakamisen laajentaminen: lokakuu 1999; televiestintää koskevien säännösten tarkastelu: vuoden 1999 lopulla. 3. Yleistä 3.1. Komitea on tyytyväinen komission tiedonantoihin, jotka tasoittavat tietä UMTS:n luomiseen tähtäävälle yhteisön politiikalle. Komitea on iloinen siitä, että toinen tiedonanto julkaistiin riittävän ajoissa, jotta komitea pystyy antamaan sitä koskevan lausunnon. 3.2. Komitea kannattaa komission (ensimmäisessä tiedonannossaan esittämää) kantaa, jonka mukaan UMTS-järjestelmästä on saatava selkeä ja varma käsitys, ennen kuin voidaan täysin määritellä, mitä Euroopan tason toimia tarvitaan, jotta voidaan vaikuttaa myönteisesti matkaviestinnän ja langattoman viestinnän teknologioiden tulevaan kehitykseen. 3.3. Komission toinen tiedonanto edistää osaltaan kahta tärkeää tavoitetta, nimittäin teollisuuden näkökantojen määrittelyä sekä UMTS:lle suotuisaa ympäristöä luovien toimien ja sille asetettavan aikataulun määräämistä. Komitea tukee komission tiedonannossaan ilmaisemaa käsitystä keskeisistä aloista, joista on saavutettu yhteisymmärrys. Tämän lausunnon kohdassa 4 esitetyissä erityishuomioissa käsitellään yksityiskohtaisesti eräitä näistä aloista. 3.4. Tiedonantojen merkitys korostuu niitä teknologisia kehityksiä silmällä pitäen, joiden avulla on mahdollista ennustaa siirtyminen henkilökohtaisten viestintäpalvelujen ympäristöön. Komissio määrittelee vihreässä kirjassaan matkaviestinnästä ja henkilökohtaisista viestintäpalveluista () viimeksimainitut (personal communication services, PCS) seuraavasti: "henkilöltä toiselle tapahtuva puhelinliikenne riippumatta paikasta tai käytetystä päätelaitteesta, tiedonsiirtovälineestä (kiinteä tai langaton) ja/tai tekniikan valinnasta". 3.5. Euroopan menestys GSM-järjestelmän alullepanijana ja vakiinnuttajana on oikein ajoitetun ja asianmukaisen koordinoinnin sekä teollisuuden ja eurooppalaisten viranomaisten yhteistyön ansiota. Komitea kehottaa hyväksymään samantapaisen lähestymistavan UMTS:ään siirtymistä koskevien asioiden suhteen. GSM:n menestys johtuu myös siitä, että se on avoin standardi ja mahdollistaa täysin rajanylittävän sijainnin seurannan. GSM:stä on tullut käytännössä matkaviestinnän maailmanlaajuinen standardi, jolla on tällä hetkellä yli 200 käytössä tai rakenteilla olevaa verkkoa, joista suurin osa sijaitsee Euroopan ulkopuolella. 3.6. Matkaviestinnän laitteita ja tarvikkeita valmistavan teollisuuden merkitystä Euroopan taloudelle, kilpailukyvylle ja työllisyydelle ei pidä väheksyä. Eurooppalaisilla GSM-laitevalmistajilla on maailmanlaajuisesti johtava asema, ja Euroopan johtoasema tällä teollisuudenalalla olisi säilytettävä UMTS:n yhteydessä. 3.7. Komitea on tietoinen siitä, että Euroopan menestys GSM:n suhteen on herättänyt muun maailman huomaamaan matkaviestinnän ja langattoman viestinnän markkinoiden koon ja että ne, jotka "eivät viimeksi ehtineet mukaan", tekevät nyt kaikkensa estääkseen tätä toistumasta. Näin ollen on mitä ilmeisintä, että teknisiä seikkoja koskevan päätöksen lisäksi Euroopan tärkeimpien matkaviestinlaitevalmistajien markkinastrategialla ja kansainvälisillä liittoumilla on yhtä suuri merkitys UMTS:n maailmanlaajuisessa kehityksessä. Vahvat kotimarkkinat näyttäisivät luovat Euroopan teollisuudelle parhaat edellytykset kilpailla muualla maailmassa. 3.8. Kun langattoman tietoyhteiskunnan markkinat maailmanlaajuistuvat yhä voimakkaammin, tutkimusta ja kehitystä, valmistuksen kehittämistä ja muita sijoituksia koskevat päätökset tehdään yhä useammin maailmanlaajuisen liiketoimintastrategian pohjalta. Koska markkinoiden odotetaan kasvavan Aasiassa ja Tyynenmeren alueella jopa nopeammin kuin Euroopassa, eurooppalaisten valmistajien on otettava kaikki nämä seikat huomioon. 3.9. Toisen tiedonannon suhteen komitea on sitä mieltä, että EU:n politiikan on tuettava eurooppalaisessa omistuksessa olevan teollisuuden kilpailukykyä, mutta myös taattava Euroopan yhtenäismarkkinoiden jatkuvuus varmistamalla, että GSM-järjestelmän mahdollistama sijainnin seuranta ja sen tuottama hyöty jatkuu myös langattomassa tietoyhteiskunnassa. 4. Erityistä 4.1. Seuraavassa käsitellään keskeisiä aloja, joilla komission mukaan vallitsee yhteisymmärrys. 4.1.1. Taajuus: UMTS:n onnistuneen käyttöönoton ratkaiseva tekijä on asianmukaisten taajuuksien jakaminen. Komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että CEPTin ja WCR:n (Maailman radiohallintojen konferenssi) yhteydessä tavoiteltavien riittävien radiotaajuuksien on oltava käytettävissä, jotta UMTS voi kehittyä markkinoilla kasvavan kysynnän mukaisesti. Lisäksi on tärkeää varmistaa, että taajuuksia on riittävästi käytettävissä myös siirryttäessä toisen sukupolven GSM-, DCS-1800- ja PCS-1900-järjestelmistä kolmannen sukupolven järjestelmiin. 4.1.2. Taajuuskaistojen jakaminen: On tutkittava, mikä on soveltuva mekanismi taajuusalueen jakamiseen. Olisiko taajuuskaistat jaettava huutokaupalla, ja jos näin menetellään, onko olemassa vaara, että tästä aiheutuvat seuraukset saattavat vaikuttaa haitallisesti yleiseen etuun, erityisesti markkinoiden kilpailurakenteeseen? 4.1.3. Toimiluvat: Komitea katsoo, että toimiluvista päätettäessä on kunnioitettava teollisuuden odotuksia, joiden mukaan ensimmäiset UMTS-palvelut otetaan käyttöön vuoden 2002 tienoilla ja että kyseiset palvelut ovat yleisesti saatavilla vuonna 2005. Tämän aikataulun toteuttamiseksi olisi luotava EU-kehys, jotta varmistetaan, että valtioiden radiohallinnot myöntävät toimilupia puolueettomia, avoimia ja syrjimättömiä menettelyjä soveltaen, aloittaen jo vuoden 1998 lopulla, jotta käsittelyaikaa jää riittävästi. Yhteisön on myös varmistettava, että taajuudet jaetaan ajoissa operaattoreille. 4.1.4. Sääntely: Jäsenvaltioiden on saatettava loppuun EU:n lainsäädännön sekä Euroopan radioviestintäkomitean taajuutta koskevien päätösten soveltaminen. On selvää, että EU:n nykyistä televiestintäkehystä sovelletaan UMTS:ään. Esimerkiksi toimilupia, liitäntää ja sijainnin seurantaa koskeva lainsäädäntö ja politiikka kattavat UMTS:n samoin kuin muutkin kiinteän verkon viestinnän ja matkaviestinnän toiminnot. UMTS:n ja nykyisen toisen sukupolven järjestelmien (esim. GSM, DCS-1800 ja PCS-1900) välistä sijainnin seurantaa koskevaa kysymystä on kuitenkin tarkasteltava yksityiskohtaisesti. 4.1.5. UMTS: ää koskeva päätös. Ehdotetun päätöksen on tarkoitus helpottaa UMTS:ää koskevan lainsäädäntökehyksen (esim. toimiluvat ja liitäntä) selkeyttämistä, mutta samalla kehykseen on myös sisällytettävä sijainnin seuranta ja takuu taajuuksien saatavuudesta. 4.1.6. Standardit: Avoin standardointi on UMTS:n menestyksen keskeinen tekijä maailmanlaajuisesti. Komission ja EU:n jäsenvaltioiden sekä Euroopan ja kansainvälisen tason keskeisten organisaatioiden yhteistyöllä tulisi pyrkiä varmistamaan, että EU omaksuu yhtenäisen lähestymistavan UMTS:ään ja edistää näin kyseisen lähestymistavan mahdollisimman laajaa hyväksyntää maailmanlaajuisilla markkinoilla (). Kaikkien tärkeimpien, valmistajien ja operaattorien etuja edustavien teollisten toimijoiden on osallistuttava standardointiin kaikilta osin, jotta henkiseen omaisuuteen liittyvät ongelmat pystytään minimoimaan. 4.1.6.1. ETSIn vastuulla on luoda UMTS-standardi osana ITU:n IMT 2000-järjestelmää ja sen on ratkaistava Euroopan tarpeet maailmanlaajuisesti. Tämän vuoksi ETSIn on hyväksyttävä yleinen, avoin ja kansainvälisesti kilpailukykyinen ilmarajapinta sen maailmanlaajuista soveltamista silmällä pitäen. Vaikka ETSIn määrittelemän UMTS-standardin joustavuus olisi etu, standardi on määriteltävä tarpeeksi hyvin, jotta UMTS-operaattorit voivat luottaa siihen, että se on saatavissa monilta valmistajilta ja että kaikki laitteet ovat yhteentoimivia. ETSIn avoimet standardit minimoivat moninkertaisten standardien vaaran, josta aiheutuisi Euroopan markkinoiden pirstoutuminen. Näin minimoidaan myös sellaisten monikäyttöisiin puhelinlaitteisiin, joilla on moninkertaiset ilmarajapinnat, liittyvä markkinoiden pirstoutumisen vaara (mikä ei ole toivottava ajatus mahdollisten teknisten vaikeuksien ja korkeiden kulujen vuoksi). 4.1.6.2. On vaikea ennustaa, miten (UMTS-taajuuksien) standardien välinen kilpailu toimisi horjuttamatta Euroopan markkinoita. Yhdysvalloista ja sen kilpailevista standardeista saadut kokemukset näyttävät vahvistavan tätä ajatusta. Tunnustettakoon yleisesti, että yksi GSM-standardin menestyksen avaintekijöitä on ollut standardin vakaus ja seikka, että monet valmistajat ovat tukeneet tätä pitkälti avointa standardia. Standardien välinen kilpailu tarkoittaa poikkeuksetta yksinoikeudella käytettäviä standardeja, joiden suurena haittana on operaattorin ja sen rahoittajan kannalta operaattorin sitominen yhteen valmistajaan moneksi vuodeksi. 4.1.6.3. UMTS:n odotetaan saavan aikaan televiestinnän ja tietotekniikkateollisuuden nykyistä paljon laajempaa yhdenmukaisuutta. Näin ollen tietotekniikkateollisuuden toivotaan osallistuvan standardointiin nykyistä enemmän. 4.2. Tutkimus ja kehitys: Komitea kannattaa komission ehdotusta jatkaa t& k-tukea UMTS:ää varten tarvittaviin teknisiin sovelluksiin tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan viidennen puiteohjelman (1998 2002) () yhteydessä. 4.3. Kilpailukyky: Teollisuuden olisi ohjattava UMTS:n kehitystä. UMTS:ää koskevan EU-politiikan t& k-tavoitteet olisi asetettava komission ja teollisuuden tiiviissä yhteistyössä. UMTS:n luonteen odotetaan helpottavan pienpalvelujen tarjoajien kehitystä, mikä edistää kilpailua. EU:n kilpailulainsäädäntöä on kuitenkin sovellettava, jotta kiinteiden ja matkaviestinverkkojen operaattorit eivät estä pääsyä uusille UMTS-markkinoille. 4.4. Yhteiskunnalliset kysymykset: UMTS:n tarkoituksena on lisätä valinnan varaa ja alentaa palvelujen hintoja tuomalla kehittyneen televiestinnän edut ja palvelut laajoille markkinoille. Perinteisten alojen lisäksi UMTS antaa virikkeitä ja mahdollistaa uusia taloudellisen toiminnan muotoja, kuten etätyö, telematiikka ja elektroninen kaupankäynti. Näin tuetaan taloustoiminnan kasvua maaseutualueilla ja helpotetaan ympäristöpolitiikkojen toteuttamista. UMTS:n kehittäminen, rakentaminen ja käyttö luo valtavia työmahdollisuuksia koko Euroopassa sekä tärkeitä vientimahdollisuuksia. Televiestintäalalla yleensä ja matkaviestinalalla erityisesti ovat tärkeitä muutkin yhteiskunnalliset kysymykset, kuten tietosuoja, salaus, petokset ja muu rikollinen toiminta, yleispalveluvelvoitteet, fyysistä ja elinympäristöä (mukaanlukien terveys) koskevat kysymykset. Erityisesti uutta teknologiaa käyttöön otettaessa tuottajien pitää mahdollisuuksien mukaan tutkia huolellisesti sen soveltuvuus toimintarajoitteisille henkilöille kuten kuulorajoitteisille. Näiden kysymysten aikainen selvittäminen edistää markkinakasvulle suotuisan ympäristön luomista. 4.5. Tulevaisuus: Komission toisessa tiedonannossa esitetään katsaus suositeltuihin toimiin ja aikatauluun. Komitea hyväksyy ja tukee suunnitelmaa, joka koskee yhteisön toimia (ks. kohta 2.6 edellä) ja odottaa komission tekevän konkreettisia lakiehdotuksia. Bryssel, 11. joulukuuta 1997. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS () Ks. komission tiedonannon (97) 217 kohta 2.1 () Digitaalinen matkaviestinjärjestelmästandardi (Global System for Mobile Communications, GSM). () Yleismaailmallinen matkaviestinjärjestelmä (Universal Mobile Telecommunications System, UMTS). () Euroopan telealan standardointilaitos (European Telecommunications Standardisation Institute, ETSI). () Euroopan telehallintojen neuvottelukunta (European Conference of Postal and Telecommunications Administration, CEPT). () UMTS-yhteistyöelin perustettiin joulukuussa 1996 jatkamaan UMTS-erityisryhmän (UMTS Task Force) työtä. Yhteistyöelin kokoaa yhteen sääntelyviranomaiset, operaattorit, valmistajat, satelliittipalveluja tarjoavat yritykset ja muut asianomaiset tahot sekä ETSIn, EROn ja ETOn kaltaiset yhteenliittymät. Toimintaa rahoittavat yhteistyöelimen 70 jäsentä ja sen budjetti on 50 0000 ecua. () Kansainvälinen teleliitto (International Telecommunications Union, ITU). () Maailman kauppajärjestö (World Trade Organisation, WTO). () "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan unionin toimintasuunnitelma: Satelliittitietoliikenne tietoyhteiskunnassa", KOM(97) 91 lopull. () EYVL C 355, 21.11.1997 () Euroopan radioviestintäkomitea (European Radiocommunications Committee, ERC). () Sopimus vastavuoroisesta tunnustamisesta (Mutual Recognition Agreement, MRA). () "Kohti matkaviestinympäristöä: Vihreä kirja yhteisestä lähestymistavasta matkaviestinnän ja henkilökohtaisten viestintäpalvelujen alalla Euroopan unionissa", COM(94) 145 final, III, 1.7, s. 15 TSK:n lausunto, EYVL C 393, 31.12.1994, s. 64 () Euroopan neljä tärkeintä matkaviestinlaitetoimittajaa (Ericsson, Nokia, Siemens ja Alcatel) ovat jo tukeneet julkisesti uusia yleiseurooppalaisia UMTS:ää koskevia periaatteita, jotka ETSIn on määrä standardoida. () "Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viides puiteohjelma (1998 2002) Komission työasiakirja erityisohjelmista: Keskustelun lähtökohtia", COM(97) 553 final.