FI Euroopan unionin virallinen lehti C 84/7

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission kertomus – Kilpailupolitiikkaa koskeva kertomus 2009”

KOM(2010) 282 lopullinen

2011/C 84/02

Esittelijä: Franco CHIRIACO

Euroopan komissio päätti 3. kesäkuuta 2010 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Komission kertomus – Kilpailupolitiikkaa koskeva kertomus 2009

KOM(2010) 282 lopullinen.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 17. joulukuuta 2010.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 19.–20. tammikuuta 2011 pitämässään 468. täysistunnossa (tammikuun 19. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 154 ääntä puolesta ja 2 vastaan 4:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Kilpailupolitiikkaan vaikuttivat vuonna 2009 voimakkaasti kansainvälinen talouskriisi ja sen vaikutusten hallinta.

1.2 ETSK toivoo mahdollisimman suurta synergiaa, ei vain Eurooppa 2020 -strategian ja kestävän kehityksen välillä (1), kuten se on jo ehdottanut (2), vaan myös näiden ja kilpailupolitiikan välillä, jotta vältetään toimien päällekkäisyyksiä tai – vieläkin pahempaa – ristiriitaisuutta.

1.3 Komitea painottaa jälleen – viitaten etenkin rahoituspalveluihin – sitä vaaraa, että nykyinen vaikea taloudellinen tilanne saattaa aiheuttaa järjestelmän epätasapainoisuutta, joka haittaa kilpailuun ja johtaa vahingollisiin menettelytapoihin. Vaikka komissio, kuten on todettu (3), ei voi vastata kaikkien talouskriisiin liittyvien näkökohtien hallinnasta, komitea kehottaa sitä tukemaan toimivaltaisten viranomaisten, etenkin Euroopan keskuspankin ja muiden kilpailuviranomaisten, toimia ohjaukseen ja valvontaan perustuvalla yhteisellä politiikalla.

1.4 Tämä on entistäkin tärkeämpää nykyisessä Baselin sopimuksen tarkistusvaiheessa (4). Kyseinen tarkistus yhtäältä lisää vakuusvaatimuksia, jotka pankkien on täytettävä rajoittaakseen maksuvalmiuden puutteesta johtuvien uusien pankkikriisien vaaraa, mutta uudet säännöt toisaalta vaikeuttaisivat yritysten luotonsaantia ja uhkaisivat näin siirtää riskin rahoitusmarkkinoilta reaalitalouteen. Tarkistus voisi myös asettaa eurooppalaiset pankit yhdysvaltalaisiin pankkeihin nähden epäedulliseen asemaan sekä alentaa voittoja ja lisätä kilpailua riski-investointien alalla.

1.5 Komitea kannattaa myös komission aikomusta jatkaa kansallisten talouden elvytyssuunnitelmien seurantaa, jotta se saa kuvan yksittäisten ohjelmien toimeenpanosta ja jotta se voi esittää, millä välineillä näiden toimien edistymistä voitaisiin nopeuttaa, sekä selvittää, toimiiko koordinointi moitteettomasti (5).

1.6 Velan kokonaismäärästä johtuvan obligaatiolainasokin riskin osalta etenkin Portugalin, Irlannin, Kreikan ja Espanjan kaltaisissa maissa on mahdollisuus keinotteluun, joka haittaa raaka-ainemarkkinoita. Komitea kehottaa komissiota kiinnittämään tässä yhteydessä huomiota tästä hintoihin ja palkkoihin mahdollisesti kohdistuviin ongelmiin etenkin pk-yrityksissä, sekä toimimaan tämän mukaisesti.

1.7 Komitea ehdottaa, että julkaistaan säännöllisesti valtiontukien seurantaraportti, jossa esitetään yksityiskohtaisesti toimenpiteiden toteuttamisen tilanne sekä arvioidaan niiden vaikutusta markkinoihin. Tavoitteena on laatia teollisuusalan mahdollisuuksia hyödyntävä suunnitelma, jota tarvitaan EU:n talouden elvyttämiseksi siten, että vahvistetaan etenkin pk-yrityksiä ja parannetaan työllisyyttä.

1.8 ETSK (6) on jo ilmaissut huolensa seurauksista, joita saattaa aiheutua teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan järjestelmän sekä kilpailupolitiikan vuorovaikutuksesta. Komitea suosittaakin, että vuonna 2010 Euroopan kilpailupolitiikassa otetaan myös tällä alalla huomioon oikeudenmukaisten ja syrjimättömien ehtojen soveltaminen ja että teollis- ja tekijänoikeuksien hankkimista kannustetaan etenkin pienissä ja keskisuurissa yrityksissä, joiden vaikeudet sekä ETSK että komissio ovat tunnustaneet. Liittyen erityisesti Euroopan komission ehdotukseen asetukseksi EU:n patenttia koskevista kielijärjestelyistä ja eräiden jäsenvaltioiden toivomukseen yhteistyön tiivistämisestä ETSK suosittaa mallia, jolla edistetään kilpailukykyä, innovointia ja sisämarkkinoiden vahvistamista yhtäläisin ehdoin. Näin ollen EU:n patentissa ei saisi syrjiä yhtäkään taloudellista toimijaa eikä valtiota, sillä muutoin luotaisiin kilpailuhaittoja.

1.9 ETSK katsoo, että maatalousmarkkinat on nivottava tiiviisti kaikkiin muihin EU:n politiikanaloihin alkaen kilpailupolitiikasta.

1.10 Energia-alalla on havaittavissa, että kuluttajat ovat useissa jäsenvaltioissa erittäin tyytymättömiä sähkö- ja kaasumarkkinoihin. Korkeat hinnat ja alhainen palvelutaso nostavat välittömästi kuluttajien ja yritysten kustannuksia, mikä selvästi vääristää kilpailua.

1.11 Teknologiariippumattomuuden periaatteen mukaisesti on parannettava sähköisen viestinnän palvelujen hallinnoijien ja loppukäyttäjien osaamista ja pätevyyttä, jotta teknologialla edistetään talouskehitystä myös digitaalistrategian periaatteiden parasta mahdollista huomioon ottamista ajatellen (7).

1.12 ETSK kannattaa tiedonsaantioikeuden määritelmää tiedonvälityksen vapauden, tiedonanto-oikeuden ja tiedonsaantioikeuden liittona (8). Moniarvoinen tiedonvälitys ei näin ollen voi millään muotoa olla valikoiva, ohjattu tai valvottu. Komissio voisi paitsi rangaista yrityksiä, jotka rajoittavat moniarvoisuutta vapaan kilpailun kustannuksella, myös toimia entistä aktiivisemmin tiedonvälityksen vapauden edistämiseksi.

1.13 ETSK katsoo, että sen jälkeen, kun tehtiin päätös postimarkkinoiden avaamisesta kokonaan kilpailulle 1. tammikuuta 2011 alkaen, talouskriisi on sittemmin pysyvästi vaarantanut yleishyödyllisistä palveluista vastaavien perinteisten postitoiminnan harjoittajien taloudellisen vakauden. Jotta voidaan taata, että kyseiset toimijat voivat hoitaa täysipainoisesti niille uskotut tehtävät ja jotta voidaan säilyttää alan työpaikkojen taso ja laatu, ETSK pyytää EU:n toimielimiä perustamaan tukijärjestelmän, jossa otetaan huomioon nykyinen uusi tilanne, sillä kriisin laajuutta ja mahdollisia vaikutuksia ei vielä tunnettu sillä hetkellä, kun kolmas postidirektiivi (2008/6/EY) annettiin 20. helmikuuta 2008. ETSK kehottaa nykyisen kriisin johdosta yleisesti vahvistamaan ja kehittämään yleishyödyllisiä palveluja Euroopan unionin taloudellisen, sosiaalisen, alueellisen ja kulttuurisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi.

1.14 Kuluttajansuojan osalta ETSK on tyytyväinen aikaansaatuun edistymiseen kilpailun pääosaston ja kuluttaja-asioita käsittelevien muiden pääosastojen sekä kuluttajajärjestöjen välisten järjestelmällisten suhteiden luomisessa. Komitea kuitenkin pahoittelee sitä, että jälleen on kulunut vuosi ilman minkäänlaista edistymistä siviilikanteisiin perustuvan EU:n kilpailusääntöjen täytäntöönpanon tehokkaassa soveltamisessa.

1.14.1 Huolimatta Euroopan parlamentilta ja ETSK:lta saamastaan tuesta komissio ei kyennyt edistämään vuonna 2005 vihreällä kirjalla ja vuonna 2008 valkoisella kirjalla käynnistämäänsä aloitetta EU:n kilpailuoikeuteen liittyvien vahingonkorvauskanteiden tehokkuuden varmistamiseksi. Näin kuluttajien oikeudet ovat edelleen vailla suojaa, kun niitä loukataan kilpailuoikeuden rikkomisen johdosta.

1.14.2 Euroopan unionin tuomioistuin totesi jo kauan sitten, että kilpailuoikeuden täysimääräinen tehokkuus vaarantuu, mikäli yksilöille ei anneta mahdollisuutta vaatia korvausta kyseisten sääntöjen rikkomisen aiheuttamista vahingoista.

1.15 ETSK kehottaa tämän lisäksi seuraamaan talouselämän keskittymisprosesseja, tutkimaan sosiaalisia ja kulttuurisia vaikutuksia teollisuudessa, kaupassa, käsiteollisuudessa ja maataloudessa sekä laatimaan asianmukaisia suosituksia aktiivista ja kestäväpohjaista talouspolitiikkaa ja tasapainoisia talouden rakenteita varten.

1.16 Kuten aiemmissa kilpailupolitiikkaa käsittelevissä lausunnoissaan, ETSK kiinnittää jälleen komission huomion sosiaaliseen polkumyyntiin. Komitea arvostaa yhtäältä ympäristöalaan liittyvää komission toimintaa, joka on tullut esiin useissa kriisin vastaisissa toimissa, mutta muistuttaa toisaalta jälleen siitä, että on otettava yhä enemmän ja konkreettisemmin huomioon kansallisten lainsäädäntöjen vielä huomattavat erot yhtäläisten mahdollisuuksien ja työn suojelun osalta. Komitea katsoo, että kyseiset näkökohdat on sisällytettävä täysimääräisesti työllisyyspolitiikan ohella myös kilpailupolitiikkaan, sillä kyseiset tekijät voivat ohjata merkittävästi markkinadynamiikkaa.

1.17 ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio on myös vuonna 2009 pyrkinyt selvittämään sosiaali- ja terveydenhuoltojärjestelmien ja talouden suhdetta. Komitea tukee komissiota yhteisvastuullisesti rahoitetun sosiaalisen infrastruktuurin, kansalaisyhteiskunnan ja yleisen edun mukaisen suuntautumisen vahvistamiseksi Euroopassa. ETSK:n lähtökohtana on, että kansallisen sosiaalilainsäädännön alaiset julkiset sosiaalijärjestelmät on muotoiltava siten, etteivät ne syrji palvelujen tarjoajia eivätkä palveluihin oikeutettuja ja että ne helpottavat rajatylittävää palvelutarjontaa, mikäli valtio tai alueviranomaiset eivät itse tuota kyseisiä palveluita. Yleisen edun mukaisesti toimivien, mutta oikeudellisesti ja taloudellisesti itsenäisten palvelujen tarjoajien keskinäiset suhteet on muotoiltava ensisijaisesti jäsenvaltioiden sosiaalilainsäädännössä.

2. Kilpailupolitiikkaa koskevan kertomuksen 2009 sisältö

2.1 Kilpailupolitiikkaa koskevassa kertomuksessa 2009 kuvataan kilpailupoliittisten välineiden kehitystä ja soveltamista, kuluttajien hyväksi toteutettuja toimia sekä unionin tasolla, kansainvälisesti ja toimielinten välillä tehtyä yhteistyötä.

2.2 Johdanto-osassa keskitytään tänä vuonna aiheeseen ”kilpailupolitiikka ja finanssi- ja talouskriisi”.

2.3 Kilpailupolitiikka ja finanssi- ja talouskriisi

2.3.1 Kilpailupolitiikan rooli kriisin yhteydessä

2.3.1.1 Vakavan talouskriisin aikana komissio on pyrkinyt laatimaan politiikkoja, joiden avulla reaalitalouteen kohdistuvat kriisin vaikutukset vähennetään minimiin, vakautetaan rahoitusjärjestelmä ja vältetään vastaavat kriisit tulevaisuudessa. Tavoitteena on sisämarkkinoiden säilyttäminen.

2.3.2 Komission poliittinen vastaus

2.3.2.1 Komission käsiteltäväksi tuli lukuisia ilmoituksia jäsenvaltioiden hätäaputoimenpiteistä. Se käsitteli ilmoitukset erittäin tiukoissa määräajoissa.

2.3.3 Pankkien pääomapohjan vahvistaminen

2.3.3.1 Komissio antoi jo vuoden 2008 lopulla tiedonannon pääomapohjan vahvistamisesta (9). Tiedonannossa tehdään ero terveiden ja vaikeuksissa olevien pankkien välillä sekä vahvistetaan tueksi katsottavien pääomasijoitusten arviointia koskevat ohjeet.

2.3.3.2 Takausohjelmia on hyväksytty 12 jäsenvaltion osalta (10). Seitsemän jäsenvaltiota pani täytäntöön pelkästään pääomapohjan vahvistamista koskevia ohjelmia (11), ja seitsemän jäsenvaltiota puolestaan käytti seka-/holistisia ohjelmia (12). Espanja, Slovenia, Yhdistynyt kuningaskunta, Unkari ja Saksa panivat täytäntöön myös muunlaisia tukiohjelmia. Yksittäisille yrityksille myönnetyn tuen osalta komissio hyväksyi pääomapohjan vahvistamiseen liittyviä ja muita tukitoimenpiteitä 29 yrityksen hyväksi (13).

2.3.4 Arvoltaan alentuneet omaisuuserät

2.3.4.1 Komissio antoi helmikuussa tiedonannon arvoltaan alentuneista omaisuuseristä (14). Se määrittelee tiedonannossa, kuinka se arvioi rahoituslaitoksen hyväksi toteutettuja toimenpiteitä valtiontukisääntöjen nojalla.

2.3.5 Rakenneuudistus

2.3.5.1 Komissio tarkasteli rakenneuudistuksista antamassaan tiedonannossa (15) moraalisen riskin ongelmaa, määritteli selkeästi edellytykset, jotka tuensaajien on täytettävä, sekä varmisti, ettei aiemmasta riskikäyttäytymisestä palkita.

2.3.6 Muut kuin valtiontukeen kohdistuneet vaikutukset

2.3.6.1 Komissio tarkasteli uudelleen ”maksukyvyttömyyden” edellytyksiä, jotka liittyvät vaikeuksiin maksaa komission kilpailusääntöjen nojalla määräämät sakot. Komissio arvioi pyyntöjä tapauskohtaisesti.

2.3.7 Kriisin vaikutukset reaalitalouteen

2.3.7.1 Vuoden 2010 loppuun voimassa olevilla tilapäisillä yhteisön puitteilla (16) on kaksi tavoitetta: varmistaa yritysten mahdollisuudet saada rahoitusta sekä kannustaa niitä investoimaan ”kestävään tulevaisuuteen”.

2.3.8 Numerotietoja

2.3.8.1 Finanssi- ja talouskriisin johdosta tuen kokonaismäärä nousi vuonna 2008 noin 0,5 prosentista suhteessa BKT:hen 2,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen eli 279,6 miljardiin euroon. Kriisiin liittyvien tukien osuus oli noin 1,7 prosenttia tukien kokonaismäärästä.

2.4 Keinot

2.4.1 Valtiontukien valvonta

2.4.1.1 Valtiontukien toimintasuunnitelman (17) täytäntöönpanoa jatkettiin vuonna 2009 antamalla ohjeita, jotka koskevat koulutustukea (18) sekä epäedullisessa asemassa oleville ja alentuneesti työkykyisille työntekijöille myönnettävää tukea (19). Lisäksi annettiin ohjeita suurille investointihankkeille myönnettävän alueellisen tuen yksityiskohtaisesta arvioinnista (20).

2.4.1.2 Vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi tarkoitettua valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen voimassaoloa (21) on jatkettu vuoden 2012 lokakuuhun.

2.4.1.3 Yksinkertaistamispaketti tuli voimaan 1. syyskuuta 2009. Sen tavoitteena on lisätä komission valtiontukimenettelyjen tehokkuutta, avoimuutta ja ennustettavuutta (22).

2.4.2 Kilpailunrajoitusten estäminen

2.4.2.1 Komissio teki kuusi kartellipäätöstä (23), joissa se määräsi sakkoja 43 yritykselle yhteensä 1,62 miljardia euroa.

2.4.2.2 Komissio teki lopullisia päätöksiä energia-alalla (RWE ja GdF) ja tietotekniikka-alalla (Intel, Microsoft ja Rambus) ja päätti aloittaa menettelyn sähköisen viestinnän alalla (vakiintuneet toimijat Puolan ja Slovakian laajakaistamarkkinoilla) ja rahoituspalvelujen alalla (Standard & Poor's ja Thomson Reuters).

2.4.3 Yrityskeskittymien valvonta

2.4.3.1 Ilmoitettujen yrityskeskittymien lukumäärä oli pienempi kuin edellisvuosien huipputasot. Komissiolle ilmoitettiin yhteensä 259 keskittymää, ja se teki 243 lopullista päätöstä. Kielteisiä päätöksiä ei tehty eikä EY:n sulautuma-asetuksen 21 artiklan nojalla käynnistetty uusia menettelyjä.

2.5 Alakohtainen kehitys

2.5.1 Rahoituspalvelut

2.5.1.1 Komissio seurasi edelleen rajat ylittävistä maksutapahtumista perittäviä monenvälisiä toimitusmaksuja ja kiinnitti erityistä huomiota VISA Europeen ja MasterCardiin.

2.5.1.2 Komissio tarkasteli vakuutusalan ryhmäpoikkeusasetuksen toimintaa. Asetuksen voimassaolo päättyi 31. maaliskuuta 2010. Ryhmäpoikkeusasetuksen uudessa luonnoksessa, joka julkaistiin kuulemista varten lokakuussa, uusitaan poikkeus kahden sopimuksen osalta, jotka koskevat yhteisiä tietokokoelmia, taulukoita ja tutkimuksia sekä rinnakkaisvakuutus- ja rinnakkaisjälleenvakuutuspooleja.

2.5.2 Energia ja ympäristö

2.5.2.1 Huhtikuussa annettuun ilmasto- ja energia-alan lainsäädäntöpakettiin sisältyy uusiutuvaa energiaa koskeva direktiivi. Siinä vahvistetaan biopolttoaineita ja bionesteitä (24) koskevat kestävyyskriteerit, jotka ovat merkityksellisiä myös arvioitaessa tämän alan valtiontukea. Lisäksi Euroopan parlamentti ja neuvosto antoivat direktiivin kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kauppaa koskevan yhteisön järjestelmän tarkistamisesta (25).

2.5.2.2 Energiamarkkinoiden osalta Euroopan parlamentti ja neuvosto antoivat heinäkuussa energian sisämarkkinoita koskevan paketin (26), ja komissio antoi ehdotuksen asetukseksi, joka koskee toimenpiteitä kaasutoimitusten turvaamiseksi.

2.5.2.3 Komissio antoi ensimmäistä kertaa sakot kilpailusääntöjen rikkomisesta energia-alalla ja määräsi yrityksille E.ON ja GDF Suez sakkoja markkinoiden jakamisesta (27) yhteensä 1 106 miljoonaa euroa.

2.5.3 Sähköinen viestintä

2.5.3.1 Vuoteen 2009 mennessä komissio oli arvioinnin jälkeen hyväksynyt valtiontukea tai muunlaista julkista rahoitusta noin 2 miljardia euroa (28) edistääkseen sitä, että laajakaistaverkot ovat kaikkien kansalaisten ulottuvilla.

2.5.4 Tietotekniikka

2.5.4.1 Vuonna 2009 komissio teki kaksi päätöstä, joissa tehdään oikeudellisesti sitoviksi Microsoftin ja Rambusin tarjoamat sitoumukset, jotka liittyvät syytteisiin kilpailusääntöjen rikkomisesta, sekä kolmannen päätöksen, jossa määrätään Intelille 1,06 miljardin euron sakko – suurin komission yksittäiselle yritykselle koskaan määräämä sakko (29).

2.5.5 Media

2.5.5.1 Komissio seurasi edelleen siirtymistä analogisista lähetyksistä maanpäällisiin digitaalisiin lähetyksiin radio- ja televisiolähetyspalvelujen alalla EU:n jäsenvaltioissa, etenkin Italiassa ja Saksassa.

2.5.6 Lääketeollisuus ja terveydenhuolto

2.5.6.1 Lääkealan toimialakohtaisen tutkimuksen päätteeksi komissio vahvisti, että Eurooppaan on tarpeen luoda pikaisesti yhteisön patentti sekä yhtenäinen ja erikoistunut patenttioikeudenkäyntijärjestelmä.

2.5.6.2 Komission toiminta terveydenhuollon alalla keskittyi valtiontukeen. Se sai yksityisiltä sairaaloilta useita kanteluja, joissa ne väittivät, että niitä oli kohdeltu epäoikeudenmukaisesti tai että jäsenvaltion julkisille sairaaloille oli myönnetty kohtuuttomia korvauksia (30).

2.5.7 Liikenne

2.5.7.1 Rautatieliikenteen alalla komissio hyväksyi kaupan, jolla Deutsche Bahn AG hankki omistukseensa puolalaisen rautatieyhtiön PCC Logistics (31). Komissio siirsi kuitenkin Ranskan käsiteltäväksi keskittymän, jolla SNCF saisi yhteisen määräysvallan yrityksessä Keolis, joka toimii julkisen henkilöliikenteen alalla (32).

2.5.7.2 Meriliikenteen alalla komissio antoi tiedonannon alusten hallintoyrityksille myönnettävästä valtiontuesta (33). Komissio teki lisäksi myönteiset päätökset valtiontuesta merenkulkijoille Italiassa (34) ja Suomessa (35). Se myös lopetti tanskalaisesta DIS-järjestelmästä aloitetun muodollisen menettelyn sekä tutkintamenettelyt, jotka koskivat tonnistoverojärjestelmiä Irlannissa (36), Tanskassa (37), Alankomaissa (38), Sloveniassa (39) ja Puolassa (40).

2.5.7.3 Komissio seuraa lentoliikennealaa, joka käy läpi keskittymisprosessia Atlantin ylittävät reitit kattavien yhteisyrityssopimusten (41), reittilentoyhtiöiden ja halpalentoyhtiöiden sulautumien (42) sekä suurten reittilentoyhtiöiden toteuttamien ja pienempiin alueellisiin toimijoiden kohdistuvien ostojen (43) kautta.

2.5.8 Postipalvelut

2.5.8.1 Valtiontukisääntöjen soveltamisesta postialaan voidaan todeta, että komissio teki useita päätöksiä, joilla on tarkoitus varmistaa, etteivät postitoiminnan harjoittajat, joille on asetettu velvollisuus huolehtia yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista, eivätkä niiden tytäryhtiöt saa korvauksena kohtuutonta etua.

2.5.9 Autoteollisuus

2.5.9.1 Komissio arvioi myönteisesti kansallisilla markkinoilla hyväksyttyjen romutusohjelmien vaikutusta myyntiin. Direktiivissä 98/34/EY säädetyn tietojen toimittamista koskevan menettelyn asianmukainen toiminta on varmistanut avoimuuden, tietojenvaihdon ja sen, ettei sisämarkkinoille synny esteitä.

2.5.9.2 Lisäksi komissio hyväksyi erilaisia valtiontukiohjelmia, joiden avulla kehitetään yhä kysytympiä ja entistä ympäristöystävällisempiä ajoneuvoja sekä tiukennetaan ympäristöalan lainsäädäntökehystä.

2.5.9.3 Kilpailunrajoitusten osalta esitettiin joulukuussa julkisessa kuulemisessa luonnos moottoriajoneuvoalan uudeksi ryhmäpoikkeusasetukseksi.

2.5.10 Elintarviketeollisuus

2.5.10.1 Komissio julkaisi lokakuussa elintarvikealalla toteutetun tutkimuksen tulokset tiedonannossa ”Toimivampi elintarvikeketju Eurooppaan” (44).

2.5.10.2 Komissio antoi myös tiedonannon maitoalan markkinatilanteesta (45). Maitoalalla oli muita enemmän vaikeuksia vuonna 2009, ja komissio tiivisti yhteyksiä alan viranomaisiin jäsenvaltioissa.

2.6 Kuluttajansuojaa koskevat toimet

2.6.1 Komissio jatkoi vuoden aikana toimiaan kuluttajansuoja-alalla sekä kilpailun pääosaston vuonna 2008 perustaman kuluttajien yhteysyksikön että eurooppalaisen neuvoa-antavan kuluttajaryhmän (ECCG) yhteyteen vuonna 2003 perustetun kilpailua käsittelevän alaryhmän avulla.

2.7 Euroopan kilpailuviranomaisten verkosto ja kansalliset tuomioistuimet

2.7.1 Kilpailun pääosaston ja kaikkien kansallisten kilpailuviranomaisten pääjohtajien tapaamisessa annettiin yksimielinen tuki kertomukselle, joka koskee sakoista vapauttamista tai sakkojen lieventämistä koskevien ohjelmien lähentymistä Euroopan kilpailuviranomaisten verkoston sakoista vapauttamista ja sakkojen lieventämistä koskevan malliohjelman mukaisesti (46).

2.7.2 Komissiolle ilmoitettiin 129 uudesta kansallisten kilpailuviranomaisten käynnistämästä tutkintatoimesta sekä 69 päätöksestä (47), joten lisäystä oli vuoteen 2008 nähden 15 prosenttia.

2.8 Kansainvälinen toiminta

2.8.1 Kilpailun pääosasto jatkoi yhteistyötä muiden alalla toimivien kansainvälisten organisaatioiden kanssa (kansainvälinen kilpailuviranomaisverkko, OECD:n kilpailukomitea ja YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin (UNCTAD) kilpailulainsäädäntöä ja -politiikkaa käsittelevä hallitustenvälinen asiantuntijaryhmä).

2.8.2 Komissio jatkoi tiivistä yhteistyötä Yhdysvaltojen, Kanadan, Japanin, Kiinan ja Intian kanssa sekä allekirjoitti uudet yhteisymmärryspöytäkirjat Etelä-Korean (48) ja Brasilian kanssa. Erityishuomiota kiinnitettiin yhteistyöhön Kroatian ja Turkin kanssa, sillä niiden on täytettävä vaadittavat avaamisedellytykset ennen kuin neuvottelut kilpailua koskevasta luvusta voidaan aloittaa, sekä Länsi-Balkanin maiden ja Islannin kanssa tulevaa Euroopan unioniin liittymistä ajatellen.

2.9 Toimielinten yhteistyö

2.9.1 Euroopan parlamentti antoi päätöslauselmat yhteisön kilpailuoikeuden rikkomisesta johtuvia vahingonkorvauskanteita koskevasta valkoisesta kirjasta sekä vuosien 2006 ja 2007 kilpailupolitiikkaa koskevista kertomuksista.

2.9.2 Neuvosto sai komissiolta erilaisia kilpailupolitiikkaa koskevia selvityksiä neuvoston eri kokoonpanoissa, esimerkiksi ECOFIN-neuvostossa, kilpailukykyneuvostossa, liikenne-, televiestintä- ja energianeuvostossa ja Eurooppa-neuvostossa, annettavia päätelmiä varten.

2.9.3 Kilpailun pääosasto on tehnyt aktiivisesti yhteistyötä ETSK:n kanssa eri aiheissa, kuten pk-yritysten sopeutuminen markkinoiden maailmanlaajuisiin muutoksiin, laivanrakennus ja valtiontuki.

Bryssel 19. tammikuuta 2011 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Staffan NILSSON

(1) KOM(2001) 264 lopullinen.

(2) EUVL C 128, 18.5.2010, s. 18.

(3) EUVL C 228, 22.9.2009, s. 47.

(4) Baselin komitean lehdistötiedote vähimmäispääomavaatimusten nostamisesta sivustolla http://www.bis.org/press/p100912.pdf.

(5) EUVL C 228, 22.9.2009, s.149.

(6) EUVL C 306, 16.12.2009, s. 7.

(7) KOM(2010) 245 lopullinen.

(8) EUVL C 44, 11.2.2011, s. 62.

(9) EUVL C 10, 15.1.2009, s. 2.

(10) Alankomaat, Espanja, Irlanti, Italia, Kypros, Latvia, Portugali, Puola, Ruotsi, Slovenia, Suomi ja Tanska.

(11) Italia, Portugali, Puola, Ranska, Ruotsi, Suomi ja Tanska.

(12) Itävalta, Kreikka, Puola, Saksa, Slovakia, Unkari ja Yhdistynyt kuningaskunta.

(13) ING, KBC, Parex Banka, Anglo Irish Bank, Bank of Ireland, Allied Irish BankFortis, Dexia, Nord LB, IKB, Kaupthing Bank Finland, Ethias, SdB, Banco Privado Portugues, Hypo Real Estate, WestLB, Fionia, HSH Nordbank, Hypo Tirol, LBBW, Kaupthing Luxemburg, Caisse d'Epargne/Banque Populaire, Mortgage Bank of Latvia, Northern Rock, Commerzbank, Lloyds Banking Group, BAWAG, Hypo Group Alpe Adria ja RBS.

(14) EUVL C 72, 26.3.2009, s. 1.

(15) EUVL C 195, 19.8.2009, s. 9.

(16) EUVL C 83, 7.4.2009, s. 1.

(17) KOM(2005) 107 lopullinen.

(18) EUVL C 188, 11.8.2009, s. 1.

(19) EUVL C 188, 11.8.2009, s. 6.

(20) EUVL C 223, 16.9.2009, s. 3.

(21) EUVL C 156, 9.7.2009, s. 3.

(22) EUVL C 136, 16.6.2009, s. 3 (3–12 ja 13–20).

(23) Asiat COMP/39406 Aluksilla käytettävät siirtoletkut; COMP/39401 E.on/GDF; COMP/39396 Kalsiumkarbidi; COMP/37956 Betoniteräs (päätöksen tekeminen uudelleen); COMP/39129 Tehomuuntajat ja COMP/38589 Lämmönkestäväksi tekevät aineet.

(24) EUVL L 140, 5.6.2009, s. 16.

(25) EUVL L 140, 5.6.2009, s. 63.

(26) EUVL L 211, 14.8.2009, s. 1.

(27) Asia COMP/39401. Ks. lehdistötiedote IP/09/1099, 8.7.2009.

(28) Tästä 1,5 miljardia euroa oli Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettua valtiontukea.

(29) EUVL C 220, 12.9.2009, s. 41.

(30) Asia NN54/2009.

(31) Asia COMP/M.5480.

(32) Asia COMP/M.5557 SNCF/CDPQ/Keolis/Effia.

(33) EUVL C 132, 11.6.2009, s. 6.

(34) Asia N219/2009 – EUVL C 196, 20.8.2009.

(35) Asiat N120/2009 – EUVL C 232, 26.9.2009, N67/2009 – EUVL C 232, 26.9.2009 ja N300/2009 – EUVL C 299, 9.12.2009.

(36) Asia C2/2008 – EUVL L 228, 1.9.2009.

(37) Asia C5/2007 – EUVL L 315, 2.12.2009.

(38) Asia N457/2008 – EUVL C 106, 8.5.2009.

(39) Asia N325/2007 – EUVL C 53, 6.3.2009.

(40) Asia C34/2007.

(41) MEMO/09/168, 20.4.2009.

(42) Asia COMP/M.5364 Iberia/Vueling/Clickair.

(43) Asiat COMP/M.5335 Lufthansa / Brussels Airlines; COMP/M.5403, Lufthansa/Bmi; COMP/M.5440, Lufthansa / Austrian Airlines.

(44) http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/publication16061_en.pdf.

(45) http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2009:0385:FIN:FI:PDF.

(46) http://ec.europa.eu/competition/ecn/documents.html.

(47) Asetuksen (EY) N:o 1/2003 11 artiklan 4 kohdan mukaisesti tehtävät päätökset.

(48) EUVL L 202, 4.8.2009, s. 36.