[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 10.1.2007 KOM(2006) 835 lopullinen KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä 2239/2004/EY muutetun, yhteisön osallistumisesta Euroopan audiovisuaalisen observatorion toimintaan 22 päivänä marraskuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/784/EY täytäntöönpanosta[SEC(2006) 1806] SISÄLLYSLUETTELO Esipuhe .. 3 I. Johdanto 4 II. Yhteisön osallistuminen 4 III. Neuvoston päätöksen täytäntöönpano 5 3.1. Osallistumisen virallistaminen 5 3.2. Yhteisön rahoitustuki 6 IV. Observatorion yleinen toiminta 7 4.1. Markkinointi ja rahoitus 7 4.2. Lainsäädäntö 7 4.3. Eurooppalaisten sääntelyelinten foorumi (EPRA) 8 V. Observatorion tiedotustoiminta 8 5.1. Markkinointi ja rahoitus 8 5.2. Lainsäädäntö 9 5.3. Internet 9 5.4. Muu tiedotustoiminta ja kokoukset 10 VI. Päätelmät 10 ESIPUHE 1. Tässä kertomuksessa käsitellään Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä 2239/2004/EY[1] muutetun, yhteisön osallistumisesta Euroopan audiovisuaalisen observatorion toimintaan 22 päivänä marraskuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/784/EY[2] täytäntöönpanoa. Se on neuvoston päätöksen 4 artiklassa tarkoitettu loppukertomus. Siinä kuvataan komission ja observatorion kahdenvälisiä suhteita ja kerrotaan tärkeimmistä toimista, joita observatorio on toteuttanut vuodesta 1999 lähtien. 2. II luvussa luetellaan syyt, joiden vuoksi yhteisö osallistuu observatorion toimintaan. 3. III luvussa esitetään tiivistetysti tärkeimmät yhteisön jäsenyyttä koskevat säädökset, ja se sisältää ytimekkään vuosikertomuksen. 4. IV luvussa luodaan yleiskatsaus niihin yleisiin toimiin, joita observatorio on toteuttanut vuoden 1999 lopusta vuoden 2006 puoliväliin saakka. Siinä tarkastellaan erityisesti markkina- ja rahoitusasioita sekä oikeudellisia kysymyksiä. 5. V luvussa arvioidaan observatorion keräämien ja analysoimien tietojen levittämistä keskeisimpien ammatillisten ryhmien keskuudessa. 6. VI Luvussa arvioidaan yleisesti yhteisön osallistumista suhteessa vuonna 1999 asetettuihin tavoitteisiin sekä komission ja observatorion kahdenvälisten suhteiden täytäntöönpanoa. I. Johdanto Tämä kertomus käsittelee yhteisön osallistumisesta Euroopan audiovisuaalisen observatorion toimintaan tehdyn neuvoston päätöksen 1999/784/EY täytäntöönpanoa. Siinä kuvataan komission ja observatorion kahdenvälisiä suhteita sekä niitä pääasiallisia toimia, joita observatorio on toteuttanut vastatakseen teollisuuden ja viranomaisten tietotarpeisiin. Kertomus kattaa ajanjakson vuoden 1999 lopusta, jolloin neuvoston päätös hyväksyttiin, vuoden 2006 marraskuuhun. II. Yhteisön osallistuminen Euroopan neuvosto perusti observatorion joulukuussa 1992 aluksi kolmeksi vuodeksi[3] ja vahvisti maaliskuussa 1997 observatorion jatkavan toimintaansa toistaiseksi[4]. Oikeusperustana yhteisön osallistumiselle observatorion toimintaan on perustamissopimuksen 157 artiklan 3 kohta (entinen 130 artikla). Siinä viitataan toimiin, joilla yhteisö auttaa teollisuudenaloja sopeutumaan rakennemuutoksiin, tukee yritysten, erityisesti pk-yritysten, kehittämistä, tukee yritysten välistä yhteistyötä ja edistää tutkimus- ja kehityspolitiikan ja innovointipolitiikan tehokkaampaa hyödyntämistä Näiden tavoitteiden mukaisesti yhteisön päätös osallistua täysipainoisesti observatorion toimintaan on auttanut tarjoamaan Euroopan audiovisuaalisen alan teollisuudelle sen kipeästi tarvitsemia tarkkoja tietoja muun muassa markkinoinnin, rahoituksen, oikeussäännösten ja oikeuskäytännön aloilta. Observatorio on osoittautunut toimivansa tehokkaasti ja nopeasti käsitellessään tietopyyntöjä ja levittäessään näitä tietoja julkisesti, erityisesti kun kyse on pienten ja keskisuurten yritysten tietopyynnöistä. Lisäksi observatorion työ on merkittävä kilpailuetu EU:n teollisuudelle, sillä observatorion jäseninä on suuri määrä maita, mukaan lukien ehdokasvaltioita, Euroopan talousalueen (ETA) maita ja monia muita Euroopan valtioita. Vuoden 2006 puolivälistä lähtien observatoriolla on ollut 37 jäsentä: 36 valtiota[5] ja yhteisö. Se, että observatorio tarjoaa laaja-alaisia tietoja ja kykenee tekemään ”asiakaskohtaisesti räätälöityä” tutkimusta, on erittäin tärkeää teollisuudelle, ja se on myös osoittautunut tärkeäksi sekä kansallisille että yhteisön päättäjille. Observatorio ei ole kuitenkaan ainut taho, joka tarjoaa audiovisuaalisen alan tilastotietoja. Myös Eurostat on laatinut vuodesta 1999[6] lähtien alaa koskevia EU:n tilastoja. Observatorion ja Eurostatin asiantuntijat ovat järjestäneet säännöllisiä kokouksia välttääkseen päällekkäisen työn aloilla, jotka kuuluvat molempien elinten toimialaan, erityisesti markkinatilastojen alalla. III. Neuvoston päätöksen täytäntöönpano Neuvoston päätöksen 1 artiklassa säädetään, että Euroopan yhteisöstä tulee Euroopan audiovisuaalisen observatorion jäsen Euroopan neuvoston hyväksymän osittaisen sopimuksen pohjalta. Päätöksen 2 artiklassa säädetään, että komissio edustaa yhteisöä sen suhteissa observatorioon. 5 artiklassa säädettiin alun perin, että yhteisö osallistuisi observatorion toimintaan vuoden 2004 loppuun saakka, mutta tätä artiklaa muutettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä 2239/2004/EY, jolla osallistumista jatkettiin vuoden 2006 loppuun saakka. 3.1. Osallistumisen virallistaminen Komissio käynnisti vuoden 2000 alussa neuvottelut Euroopan neuvoston ja observatorion kanssa pannakseen neuvoston päätöksen täytäntöön. Neuvotteluissa keskusteltiin erityisesti säännöistä, jotka koskivat yhteisön osallistumista observatorion toimintaan. Oli ratkaistava kaksi ongelmaa. Ensinnäkään yhteisö ei ollut Audiovisual Eureka -järjestön jäsen, toisin kuin kaikki muut jäsenet. Toiseksi neuvotteluissa käsiteltiin mahdollisuuksia ottaa huomioon komission erityiset rahoitusehdot käyttämättömien varojen käytön ja sellaisten velvoitteiden yhteydessä, joita sovelletaan, jos komissio eroaa observatoriosta myöhemmässä vaiheessa. Euroopan neuvosto otti komission ehdot huomioon ja muutti niiden mukaisesti observatorion toimintasääntöä ja varainhoitosäännöksiä syyskuussa 2000[7]. Euroopan neuvoston päätöslauselman johdosta komissio valtuutti[8] audiovisuaalipolitiikasta vastaavan komission jäsenen Viviane Redingin virallistamaan yhteisön osallistumisen Euroopan audiovisuaaliseen observatorioon sopimuksella, joka perustuu Euroopan neuvoston pääsihteerin kanssa käytävään kirjeenvaihtoon. Marraskuussa 2000 käyty kirjeenvaihto käsitti tarkistuslausekkeen vuoden 2004 jälkeisen kauden varalta, sillä neuvoston päätös 1999/784/EY oli voimassa vain joulukuun 31. päivään saakka 2004. Näin ollen vuosien 2005–2006 kattamiseksi komissio valtuutti jälleen[9] muodollisesti Viviane Redingin virallistamaan yhteisön osallistumisen Euroopan audiovisuaalisen observatorion toimintaan vielä kahdeksi vuodeksi. Sopimus perustui jälleen Euroopan neuvoston kanssa heinä- ja syyskuussa 2005 käytyyn kirjeenvaihtoon. Sopimukseen sisällytettiin jälleen tarkistuslauseke, joka koski päätöksen 2239/2004/EY voimassaolon päättymisen eli joulukuun 31. päivän 2006 jälkeistä aikaa. Molempiin kirjeenvaihtoihin liitettiin yhteisymmärryspöytäkirja (MoU), jossa vahvistetaan komission vuotuisia rahoitussitoumuksia koskevat erityisehdot. Komissio ja observatorio päivittivät ja vahvistivat yhteisymmärryspöytäkirjan kaksi seuraavaa versiota vuosittain. 3.2. Yhteisön rahoitustuki Rahoitusselvitys, joka on liitetty ehdotukseen neuvoston päätökseksi 1999/784/EY, osoittaa, että maksusitoumus- ja maksumäärärahoja varattiin yhteensä 1 325 000 euroa koko kuuden vuoden ajaksi, ja suurimmillaan vuotuinen määräraha oli 235 000 euroa vuonna 2004. Päätösehdotukseen (2239/2004/EY) liitetyssä rahoitusselvityksessä vuoden 2004 enimmäismäärää jatkettiin vuosille 2005 ja 2006. Pitkällisten neuvottelujen vuoksi yhteisön jäsenyys voitiin virallistaa vasta marraskuussa 2000, noin vuosi neuvoston päätöksen tekemisen jälkeen. Näin ollen välttääkseen sen, että yhteistyö observatorion kanssa katkeaisi tuona aikana, komissio teki 31. tammikuuta 2000 observatorion kanssa tukisopimuksen, jossa tuen kokonaismäärä vastasi toimintasäännön mukaisen teoreettisen tuen määrää eikä ylittänyt neuvoston päätösehdotukseen liitetyssä vuoden 1999 rahoitusselvityksessä osoitettua määrää. Tukisopimuksen määräykset olivat yhdenmukaisia komission varainhoitoasetukseen sisältyvien tukisäännösten kanssa. Tällainen menettely eroaa yhteisymmärryspöytäkirjan periaatteista, joiden mukaan vuotuisen tuen määrä ei kytkeydy suoraan samana vuonna aiheutuneisiin todellisiin kustannuksiin, vaan tuen määrä on kiinteä. Mahdolliset liikasuoritukset vähennetään suorituksen jälkeistä vuotta seuraavan vuoden rahoitusosuudesta. Koska tukisopimusta käytettiin rahoitusjärjestelmänä, observatoriolle oli mahdollista maksaa tuki, joka oli 8 528 euroa vähemmän kuin arvioitu enimmäismäärä. Observatorio pyysi komissiota maksamaan koko summan. Komissio on kuitenkin aina torjunut tämän pyynnön ja korostanut, että se on täyttänyt kaikki tukisopimuksen mukaiset rahoitusvelvoitteensa. Asiantuntijapaneelin tutkittua asian marraskuussa 2002 observatorion johto päätti yksimielisesti luopua tästä vaateesta komissiota kohtaan. Koska jäsenten rahoitusosuuksia täydentävät observatorion tulot kasvoivat, vuosien 1999–2006 maksusitoumukset ja maksut olivat jatkuvasti sekä nimellisesti että prosentuaalisesti pienemmät kuin komission ehdotuksissa vuosien 1999 ja 2004 päätöksiksi ennakoitiin. Arvot: € |1999 |2000 |2001 |2002 |2003 |2004 |2005 |2006 | |Maksu-sitoumus-määrärahojen yläraja |200 000 |215 000 |220 000 |225 000 |230 000 |235 000 |235 000 |235 000 | |Todelliset maksu-sitoumukset |198 184 |200 000 |219 945 |219 822 |220 080 |221 154 |232 150 |234 999 | |Todelliset maksut |189 656 |200 000 |219 945 |219 822 |220 079 |221 154 |232 150 |234 999 | |Rahoitus-osuuden yläraja |12,25 % |12,25 % |12,25 % |12,25 % |12,25 % |12,25 % |12,25 % |12,25 % | |Todellinen rahoitusosuus |9,68 % |10,04 % |10,89 % |9,66 % |9,81% |9,68 % |8,96 % |9,52 % | | IV. Observatorion yleinen toiminta Observatorion toimintasäännössä todetaan, että seurantakeskuksen tarkoituksena on kehittää audiovisuaaliselle teollisuudelle suunnattua tiedottamista sekä selkiyttää markkinoista vallitsevaa kuvaa ja lisätä avoimuutta ja että tässä yhteydessä seurantakeskuksen on kohdistettava erityistä huomiota tietojen luotettavuuteen, yhteensopivuuteen ja vertailukelpoisuuteen. Tehtäviensä täyttämiseksi observatorio on kehittänyt toimintaansa erityisesti kahdella lohkolla. Se julkaisee vuositilastoja audiovisuaalisen alan markkinoista sekä säännöllisin väliajoin ilmestyvää oikeudellista tiedotetta. Lisäksi observatorio on tehnyt eri yhteyksissä useita yksittäisiä tutkimuksia ja tuottanut erilaisia julkaisuja. 4.1. Markkinointi ja rahoitus Observatorio keskittyy audiovisuaalisen alan markkinoiden eri segmenttejä koskevien tilastotietojen ja taloudellisten tietojen, audiovisuaalisella alalla toimivien yritysten taloudellista tilannetta koskevien tietojen sekä elokuvien ja audiovisuaalisten teosten julkisia tukia koskevien tietojen keräämiseen ja analysoimiseen. Erityistä huomiota on kiinnitetty uuden teknologian käyttöönottoon liittyviin haasteisiin sekä tarpeeseen lisätä Euroopan audiovisuaalisen alan markkinoiden avoimuutta. Vuosikirjan, FOCUS-tietokannan ja useiden eri aiheita koskevien raporttien kaltaiset julkaisut ovat tarjonneet laaja-alaisia tietoja, mikä on helpottanut monien toimijoiden, ammattiryhmien ja julkishallinnon työtä. Lisäksi observatorio on alkanut tarjota ilmaisia verkkopalveluja, jotka tarjoavat entistä tarkempia tietoja. Tästä on hyötyä erityisesti pk-yrityksille. Näitä tietokantoja ovat LUMIERE, josta löytyy tietoa elokuvien katsojamääristä, KORDA, joka käsittelee julkisia rahoitusjärjestelmiä, ja PERSKY, josta löytyy järjestelmällisiä linkkiluetteloja tuhansien televisiokanavien kotisivuille sekä kansallisia televisiomarkkinoita koskeviin tiedonlähteisiin. Tätä varten observatorio on tehnyt yhteistyötä ”tiedontarjoajien” erilaisten erikoisverkostojen kanssa. Näihin ”tiedontarjoajiin” kuuluvat kansalliset elokuva-alan keskukset, ammatilliset järjestöt, kansalliset tilastokeskukset, kaupan alan lehdet ja markkinatutkimusyritykset. 4.2. Lainsäädäntö Observatorio käsittelee tiedotusvälineiden digitalisointia ja sähköistä viestintää, konvergenssia ja globalisaatiota sekä sitä, kuinka nämä ilmiöt vaikuttavat sellaisiin asioihin kuin ihmisoikeudet ja taloudelliset vapaudet, kulttuuriset tavoitteet ja kulttuuriperintö, tekijänoikeuslaki, rikoslainsäädäntö, kauppaoikeus, mainonta, kuluttajansuoja, ilmainen tiedonsaanti, valtion ja EU:n tukiohjelmat, verotusjärjestelmät, avoimuus, koulutus jne. Voidakseen tarjota koko audiovisuaaliselle teollisuudelle sekä jäsenvaltioiden lainsäätäjille ja julkishallinnon virkamiehille kattavia, ajantasaisia tietoja ja analyyseja observatorio perusti kansallisten kirjeenvaihtajien ja akateemisten instituutioiden verkoston. Lisäksi se piti säännöllisesti yhteyttä lainsäätäjiin, sääntelyviranomaisin ja ylikansallisiin järjestöihin. Lisäksi perustettiin erityinen ulkoinen verkosto, jolla varmistettiin kääntäjien riittävät tiedot ja taidot (ja jossa koulutettiin myös oikolukijoita). Audiovisuaalista alaa koskeva lainsäädäntö on kriittinen kysymys monikulttuuriselle ja -kieliselle alueelle. 4.3 Eurooppalaisten sääntelyelinten foorumi (EPRA) EPRAn sihteeristö on toiminut observatoriossa vuoden 2006 alusta lähtien. EPRAn kanssa tehtiin erityinen sopimus asiasta 30. marraskuuta 2005 sen jälkeen, kun observatorion johto oli hyväksynyt sopimuksen kesäkuussa 2005. EPRAn sihteeristön kulut kirjataan observatorion talousarvioon, mutta EPRA maksaa ne kokonaan itse. V. Observatorion tiedotustoiminta Observatorion tuotteet ja palvelut on suunnattu ensisijaisesti kolmelle toimijaryhmälle, jotka ovat – alan keskeinen teollisuus (elokuva, lähetystoiminta, video/DVD ja multimedia) sekä siihen läheisesti liittyvät segmentit (esimerkiksi televiestintä) – alan keskeiseen teollisuuteen liittyvä palvelusektori (konsultit, lakimiehet, rahoituspalvelut, alan lehdistö jne.) – päättäjät ja viranomaiset kansallisella, eurooppalaisella ja kansainvälisellä tasolla sekä koko julkinen palvelusektori (ministerit, lähetystoimintaan liittyvät viranomaiset, julkiset rahoituselimet, kansainväliset järjestöt jne.). Toimintasääntönsä mukaisesti observatorio veloittaa käyttäjiltä maksun palveluistaan, mutta julkisten palvelujen alalla toimivana laitoksena sen on tarjottava jäsenilleen ja kohderyhmilleen myös kattavia, maksuttomia palveluja. 5.1. Markkinointi ja rahoitus Observatorion tärkein tilastojulkaisu on vuosikirja, joka on ilmestynyt vuosittain vuodesta 1994 lähtien. Vuosien 2002–2005 vuosikirjat olivat viisiosaisia (1. Euroopan radio- ja televisioteollisuuden talous; 2. Kotitalouksien audiovisuaaliset laitteet – lähetystekniikka – televisionkatselijat; 3. Elokuvat ja kotivideot; 4. Multimediatekniikka ja uusi teknologia; 5. Televisiokanavat – ohjelmatuotanto ja -jakelu). Vuoden 2006 vuosikirjassa oli 3 osaa (1. Televisiotoiminnan näkymät 36:ssa Euroopan maassa, 2. Televisiotoiminnan kehitys Euroopassa; 3. Elokuva ja video). Vuosikirjan voi tilata myös sähköisessä muodossa. Sähköisen version ansiosta käyttäjillä on mahdollisuus saada tietoja jo ennen kuin vuosikirja ilmestyy painettuna, ja lisäksi he voivat saada tietoja Excel-muodossa. FOCUS – Trends of the World Film Market (FOCUS – Elokuva-alan maailmanlaajuiset suuntaukset) julkaistaan joka vuosi toukokuussa Cannesin elokuvafestivaalien aikaan. Se sisältää ajantasaisen analyysin siitä, kuinka ala on kehittynyt paitsi Euroopassa myös muualla maailmassa. Nykyisin sitä pidetään laajalti luotettavana ja helppokäyttöisenä tietovälineenä. Lisäksi observatorio julkaisee eri aiheita käsitteleviä raportteja. Ne julkaistaan painetussa muodossa tai verkossa. Osa niistä on observatorion asiantuntijoiden ja analyytikkojen kirjoittamia, ja osa tilataan puolestaan ulkopuolisilta asiantuntijoilta. 5.2. Lainsäädäntö Observatorio on kerännyt ja käsitellyt vuodesta 1999 lähtien tasaista tahtia lainsäädäntöä koskevia tietoja. Se tiedottaa niistä IRIS-julkaisuperheeseen kuuluvissa julkaisuissaan. IRIS newsletter -uutiskirje julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1995, ja se ilmestyy 10 kertaa vuodessa. Sitä voi myös lukea verkossa. Uutiskirjeessä on julkaistu vuosien mittaan yli 3 600 artikkelia, joissa käsitellään lakeja, tuomioita, hallinnollisia päätöksiä ja poliittisia asiakirjoja. Uutiskirjeessä kerrotaan 56 maan ja kaikkien suurten ylikansallisten järjestöjen toimista. IRIS plus -teemaliitteen julkaiseminen aloitettiin vuonna 2001. Se lähetetään joka toisen IRIS newsletter -uutiskirjeen mukana. Siinä käsitellään kansainvälisesti merkittäviä ajankohtaisia kysymyksiä ja vertaillaan sitä, kuinka eri asioita käsitellään eri maiden lakien nojalla. IRIS plus -liitteessä käsiteltävät aiheet vaihtelevat valtion rahoittamien elokuvien tekijänoikeuksista, konvergenssista ja perinteisestä lähetystoiminnasta aina uusmediaan ja ihmisoikeuksiin. IRIS Specials on laaja, 50–150-sivuinen julkaisu, joka sisältää tarkkoja tietoja sovellettavasta lainsäädännöstä (eurooppalaisesta ja kansallisesta lainsäädännöstä) sekä esimerkkejä erilaisista sääntelymalleista. Vertailun vuoksi IRIS Specials -julkaisuissa kerrotaan usein myös Yhdysvaltojen sääntelyrakenteesta. Euroopan audiovisuaalisen alan oikeudelliseksi oppaaksi tarkoitettu IRIS Specials julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1999. Tämän jälkeen julkaisuja on ilmestynyt kahdeksan. Yhdessä äskettäisessä IRIS Specials -julkaisussa käsiteltiin aihetta ”Implementing the Regulation of Transfrontier Audiovisual Media Services” (audiovisuaalisen median rajat ylittäviä palveluja koskevan asetuksen täytäntöönpano). Se julkaistiin vuoden 2006 lopussa. 5.3. Internet Observatorio ylläpitää kahta tietokantaa, jotka sisältävät taloutta ja rahoitusta koskevia tietoja, sekä verkkohakemistoa, jota voi käyttää ilmaiseksi sen kotisivuilla. LUMIERE-tietokannasta on saanut vuodesta 1996 yksityiskohtaisia tietoja kaupallisessa tarkoituksessa esitettyjen elokuvien vuotuisista katsojamääristä elokuvateattereissa 27:ssä Euroopan maassa. LUMIERE sisältää tiedot yli 15 000 elokuvan katsojamääristä. Tämä tietokanta tarjoaa tehokkaita välineitä tilastotieteellisten analyysien laatijoille (markkinaosuudet, lajityyppikohtaiset analyysit jne.), joten se on merkittävä tiedonlähde ammattilaisille. KORDA-tietokannasta löytyy kattavia tietoja yli 200 eurooppalaisen julkista rahoitusta tarjoavan elimen noin 600 tukijärjestelmästä. Hakutyökalun avulla käyttäjä voi etsiä maan, lajityypin ja tuotantovaiheen perusteella erityisiä tukiohjelmia ja -järjestelmiä. PERSKY-tietokannasta löytyy järjestelmällisiä linkkiluetteloja, jotka vievät observatorion 36 jäsenvaltion kaikkien televisiokanavien kotisivuille, sekä linkkejä lähetystoimintaa sääntelevien viranomaisten kotisivuille, tiedonlähteisiin ja kansallisiin raportteihin. Observatorio on ylläpitänyt vuodesta 2003 lähtien ilmaista IRIS Merlin -tietokantaa, joka sisältää oikeudellisia tietoja. Tietokanta sisältää noin 4 000 artikkelia ja yli 4 200 viiteasiakirjaa (lakeja, asetuksia, oikeustapauksia jne.). IRIS Merlinissä on erityinen haku- ja suodatustoiminto. Tietokanta sisältää IRIS Newsletter -uutiskirjeessä julkaistujen artikkelien lisäksi sellaisia artikkeleja, jotka on kirjoitettu juuri tietokantaa varten (esimerkiksi yhteistuotantosopimusten kokoelman, joka julkaistiin vuonna 2005). Observatorion kotisivuilta löytyy myös useita lainsäädäntöä käsitteleviä artikkeleja, kuten maakohtaisia raportteja (esimerkiksi Venäjästä, Turkista ja Sveitsistä), sekä artikkeleja muista erikoisaiheista, yleisiä taulukkoja siitä, mitkä maat ovat allekirjoittaneet ja ratifioineet eurooppalaisia yleissopimuksia ja muita kansainvälisiä sopimuksia, ja maakohtaisia luetteloja yhteiskunnallisesti merkittävistä tapahtumista. 5.4. Muu tiedotustoiminta ja kokoukset Viimeisten seitsemän vuoden aikana observatorio on osallistunut yhdentoista lainsäädäntöä käsittelevän työpajan järjestämiseen. Viimeisin niistä järjestettiin marraskuussa 2006, ja siinä käsiteltiin aihetta ”The Future of Broadband Video” (Laajakaistaisen videon tulevaisuus). Jokaista työpajaa on käsitelty näkyvällä tavalla jossakin IRIS-julkaisussa. Lisäksi observatorio osallistuu säännöllisesti omalla panoksellaan konferensseihin, työpajoihin ja muihin vastaaviin tapahtumiin, joita muut toimielimet ja EU:n jäsenvaltiot järjestävät tai joita järjestetään Cannesin elokuvafestivaalien yhteydessä. Vuonna 2003 observatorio perusti yhteystietoja sisältävän Oriel-tietokannan, joka helpottaa yhteydenpitoa eri verkostojen jäseniin, kansainväliseen lehdistöön sekä observatorion nykyisiin ja potentiaalisiin asiakkaisiin. VI. Päätelmät Vuonna 2002 julkaistussa komission kertomuksessa[10] yhteisön osallistumisesta Euroopan audiovisuaalisen observatorion toimintaan arvioitiin yhteisön ja observatorion välisten suhteiden olevan hyvät, mikä voidaan epäilemättä jälleen vahvistaa. Suuren suosion saavuttaneet julkaisut ja tietokannat, kuten vuosikirja, Iris ja Lumière, ovat nostaneet observatorion asemaan, jossa audiovisuaaliteollisuuden eri segmenttien markkinatoimijat sekä kansalliset ja yhteisön viranomaiset voivat pitää sitä keskeisenä talous- ja lakitiedon lähteenä. Sen lisäksi, että observatoriolta ilmestyy säännöllisiä julkaisuja ja se ylläpitää verkkotietokantoja, se on julkaissut tarkkoja analyyseja, joita teollisuuden tai observatorion toimintaan osallistuvien julkisten elinten olisi vaikea hankkia muualta yhtä kohtuulliseen hintaan jäsenmaksun huomioon ottaen. Observatorion kyky luoda ja ylläpitää tehokkaita tieteellisten kumppanien verkostoja on yksi sen tärkeimmistä valteista. Se on osoittautunut äärimmäisen tärkeäksi asiaksi myös siltä kannalta, että observatorio saa vuosien mittaan näiltä verkostoilta hyvin monipuolisia tietoja taloutta ja lainsäädäntöä koskevia analyysejään varten. Observatorio on puolestaan tarjonnut audiovisuaalisen alan sekä erityisesti pienten ja keskisuurten toimijoiden käyttöön kattavia välineitä, joilla ne saavat selkeämmän kuvan markkinoista ja oikeudellisesta/lainsäädännöllisestä kehyksestä. Observatorion toiminnan tukemisen jatkamiseksi komissio on ehdottanut, että yhteisö jatkaa osallistumistaan observatorion toimintaan aina vuoteen 2013 saakka osana uutta Media 2007 -ohjelmaa[11]. [1] EUVL L 390, 31.12.2004, s. 1. [2] EYVL L 307, 2.12.1999, s. 61. [3] Joulukuun 15. päivänä 1992 hyväksytty ministerikomitean päätöslauselma (92) 70. [4] Maaliskuun 20. päivänä 1997 hyväksytty ministerikomitean päätöslauselma (97) 4. [5] Observatorion jäsenet ovat EU:n 25 jäsenvaltiota sekä Albania, Bulgaria, entisen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Islanti, Kroatia, Liechtenstein, Norja, Romania, Sveitsi, Turkki ja Venäjän federaatio. [6] Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle audiovisuaalialan tilastoista. KOM(2004) 504 lopullinen, 16.7.2004. [7] Syyskuun 21. päivänä 2000 hyväksytty ministerikomitean päätöslauselma (2000) 7. [8] Päätös C(2000)3308, 15.11.2000, ei julkaistu. [9] Päätös C(2005)1989, 5.7.2005, ei julkaistu. [10] KOM(2002) 619 lopullinen. [11] KOM(2004) 470 lopullinen.