[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 11.1.2006

SEK(2006) 22 lopullinen

Suositus:

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO

Tanskan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005–2010

(komission esittämä)

PERUSTELUT

Taustaa

Heinäkuun 1 päivänä 1998 voimaan tulleen vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, johon pyrkimällä luodaan entistä paremmat edellytykset hintavakaudelle sekä vahvalle ja kestävälle kasvulle, jolla edistetään uusien työpaikkojen syntymistä. Sopimusta on muutettu kerran, vuonna 2005. Muuttamisen yhteydessä todettiin, että sopimuksesta on ollut hyötyä kurinalaisen budjettipolitiikan varmistamisessa. Muutoksilla pyritäänkin lähinnä lisäämään sopimuksen vaikuttavuutta ja vahvistamaan sen talousteoreettista perustaa sekä turvaamaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä.

Julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97[1], joka on osa sopimusta, säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava neuvostolle ja komissiolle vakaus- tai lähentymisohjelmat, minkä jälkeen niiden on toimitettava tarkistetut ohjelmat vuosittain (jäsenvaltiot, jotka ovat ottaneet käyttöön yhteisen rahan, toimittavat (tarkistetut) vakausohjelmat, ja jäsenvaltiot, jotka eivät vielä ole ottaneet käyttöön yhteistä rahaa, toimittavat (tarkistetut) lähentymisohjelmat). Tanska toimitti ensimmäisen lähentymisohjelmansa lokakuussa 1998. Asetuksen mukaisesti neuvosto antoi 1 päivänä joulukuuta 1998 ohjelmasta lausunnon komission suosituksen perusteella ja talous-ja rahoituskomiteaa kuultuaan. Asetuksessa säädetyn menettelyn mukaan komissio arvioi ja edellä mainittu komitea tutkii tarkistetut vakaus- ja lähentymisohjelmat, ja myös neuvosto voi tutkia ne.

Jäsenvaltioiden on näissä ohjelmissa ilmoitettava keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva julkisen talouden rahoitusasema ja esitettävä sen saavuttamiseksi ja säilyttämiseksi toteutettavat toimenpiteet sekä taustalla olevat taloutta koskevat oletukset. Keskipitkän aikavälin tavoite olisi tarkistetun sopimuksen mukaan eriytettävä jäsenvaltioittain, koska taloudellinen tilanne ja julkisen talouden rahoitusasema on unionin eri jäsenvaltioissa erilainen ja koska myös kestävyyteen kohdistuvat finanssipoliittiset riskit ovat erilaisia. Sopimukseen tehtyjen muiden tarkistusten mukaan olisi lisäksi saavutettava koko suhdannekierron ajaksi symmetrisempi lähestymistapa finanssipolitiikkaan tehostamalla budjettikuria taloudellisesti hyvinä aikoina. Samalla sellaiset suuret rakenneuudistukset, joilla on todennettavissa oleva vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen, olisi otettava huomioon arvioitaessa, voidaanko keskipitkän aikavälin tavoitteesta tai siihen tähtäävästä sopeutusurasta väliaikaisesti poiketa.

Komissio on tutkinut Tanskan viimeksi toimittaman tarkistetun lähentymisohjelman. Se on tässä yhteydessä ottanut huomioon yksiköidensä syksyn 2005 talousennusteen, käytännesäännöt[2], yhteisesti sovitut menetelmät, joita käytetään potentiaalisen tuotannon ja suhdannetasoitettujen rahoitusasemien arvioinnissa, sekä vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvät talouspolitiikan laajat suuntaviivat ja on jäljempänä esitetyn arvion perusteella antanut suosituksen ohjelmaa koskevaksi neuvoston lausunnoksi.

Arviointi

1. Tanska toimitti 30 päivänä marraskuuta 2005 komissiolle vuoden 2005 tarkistetun lähentymisohjelmansa, joka kattaa vuoteen 2010 ulottuvan ajanjakson. Ohjelma perustuu Tanskan valtiopäivien 14 päivänä joulukuuta hyväksymään vuoden 2006 talousarvioesitykseen. Ohjelma vastaa rakenteeltaan pääpiirteissään mallia, jota vakaus- ja lähentymisohjelmien olisi uusien käytännesääntöjen mukaan noudatettava. Ohjelmasta puuttuu kuitenkin joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja, jotka olisi uusien käytännesääntöjen mukaan annettava (etenkin ennusteet maailman ja EU:n BKT:n kasvusta puuttuvat joiltakin vuosilta). Tanskan ohjelmassa ei myöskään määritetä keskipitkän aikavälin tavoitetta käytännesääntöjen edellyttämällä tavalla.

2. BKT:n kasvu on viime vuosikymmenellä ollut keskimäärin noin 2 prosenttia, ja inflaatio on pääosin vastannut euroalueen inflaatiota. Työllisyyden kasvu on viime vuosina voimistunut, ja työttömyys on lähellä viime vuosikymmenen alhaisinta tasoa. Kokonaistuotannon arvioidaan kasvavan 2,4 prosentin vauhtia vuosina 2005 ja 2006, koska kotimaisen kysynnän ja etenkin yksityisen kulutuksen ennustetaan kasvavan edelleen voimakkaasti. Teknisistä syistä oletetaan, että BKT kasvaa vuosina2007–2008 huomattavasti vähemmän. Tämän jälkeisellä ohjelmakauden loppujaksolla kasvun oletetaan olevan noin 2 prosenttia vuodessa. Ohjelman perustana oleva makrotalouden skenaario vastaa vuoteen 2006 asti pääpiirteissään komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteessa esittämää arviota ja perustuu yleisesti ottaen varovaisiin oletuksiin. Etenkin vuosia 2007 ja 2008 koskevat kasvunäkymät ovat maltillisia, ja kasvu on oletusten mukaan vähäisempää kuin komission yksiköiden arvioima potentiaalinen kasvu. Inflaatiopaineet pysyvät tarkistetun ohjelman mukaan melko vähäisinä, mikä vaikuttaa realistiselta.

3. Sen jälkeen kun ERM II -valuuttakurssimekanismi luotiin 1 päivänä tammikuuta 1999, Tanskan kruunun kurssiin ei ole kohdistunut jännitteitä. Kruunun kurssi on poikennut keskuskurssista huomattavasti virallista vaihteluväliä vähemmän, ja korkoero euroalueen lyhyisiin korkoihin on pysynyt pienenä. Tämä kuvastaa luottamusta kiinteään valuuttakurssiin perustuvaan järjestelmään. Talouspolitiikalla varmistetaan edelleen se, että pitkäaikaisten joukkovelkakirjojen tuotto säilyy pienenä. Valtion pitkäaikaisten joukkovelkakirjojen tuottoero Tanskan ja euroalueen välillä on supistunut lähes nollaan peruspisteeseen ja on ajoittain ollut myös hieman nollan alapuolella.

4. Neuvosto hyväksyi 17 päivänä helmikuuta 2005 antamassaan lausunnossa Tanskan vuoden 2004 tarkistetussa lähentymisohjelmassa esitetyn julkista taloutta koskevan strategian. Kyseisen ohjelman mukaan tavoitteena oli, että vuoden 2005 talousarvion toteuttamisen tuloksena saavutetaan julkisen talouden ylijäämä, joka on 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Nyt toimitetussa uudessa tarkistuksessa ennustetaan, että ylijäämä on 3,6 prosenttia suhteessa BKT:hen BKT:n kasvunäkymien säilyessä lähes ennallaan. Yleisesti ottaen voidaan todeta, että tuloja on saatu odotettua enemmän etenkin eläkerahastojen tuottoveron sekä öljyn ja kaasun hyödyntämisen ansiosta ja menojen kasvu on ollut maltillista.

5. Keskipitkän aikavälin finanssipoliittisella strategialla pyritään säilyttämään suuri perusylijäämä koko ohjelmakauden, jotta voitaisiin varmistaa velkasuhteen nopea supistuminen. Strategia perustuu menojen kasvun hillitsemiseen. Tavoitteena on, että reaalisen julkisen kulutuksen vuosikasvu pidetään 0,5 prosentissa, verojen jäädytystä jatketaan ja paikallishallinnolta edellytetään myös vastaisuudessa talouden tasapainoa. Uusimmassa tarkistuksessa ennustetaan, että julkisen talouden ylijäämä supistuu vuoden 2005 ennätyksellisestä 3,6 prosentista suhteessa BKT:hen siten, että se on hieman yli 3 prosenttia vuosina 2006 ja 2007. Tämän jälkeen ylijäämä supistuu edelleen hieman ja on ohjelmakauden lopulla 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen (vuoden 2005 ennätyksellinen ylijäämä johtui poikkeuksellisista tekijöistä, kuten eläkerahastojen tuottoverosta sekä öljyyn ja kaasuun liittyvistä toimista). Perusylijäämä kehittyy ohjelmakauden kuluessa vastaavalla tavalla. Se supistuu ohjelmakaudella 2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen (tai 1 prosenttiyksikön, jos vertailussa ei oteta huomioon vuoden 2005 poikkeuksellisen suurta ylijäämää). Sekä meno- että tulosuhde supistuvat vähitellen ennustejaksolla. Tämä on seurausta verotulojen vähenemisestä (joka puolestaan on osittain seurausta verojen jäädyttämisestä), reaalisen julkisen kulutuksen vuosikasvun rajoittamisesta 0,5 prosenttiin ja korkorasituksen vähenemisestä. Kun uutta tarkistusta verrataan edelliseen tarkistukseen, voidaan todeta, että julkisen talouden rahoitusasema kehittyy uuden tarkistuksen mukaan suunniteltua suotuisammin makrotalouden skenaarion säilyessä lähes muuttumattomana. Tanska soveltaa siirtymäaikaa täytäntöönpannessaan 2 päivänä maaliskuuta 2004 tehtyä Eurostatin päätöstä, joka koskee toiseen pilariin kuuluvien rahastoitujen eläkejärjestelmien luokittelua. Kyseisen päätöksen täytäntöönpanon arvioidaan heikentävän julkisen talouden rahoitusasemaa vuosittain noin 1 prosentilla suhteessa BKT:hen.

6. Laskelmat, joita komission yksiköt ovat tehneet ohjelman perusteella yhteisesti sovittuja menetelmiä noudattaen, osoittavat, että rakenteellinen ylijäämä (ts. suhdannetasoitettu ylijäämä, josta on vähennetty kertaluonteisten ja väliaikaisten toimenpiteiden vaikutukset) supistuu vuonna 2005 saavutetusta huipusta (3 ½ prosenttia suhteessa BKT:hen) noin 2 ¾ prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006, minkä jälkeen se kasvaa jälleen 3 ¼ prosenttiin suhteessa BKT:hen. Rakenteellinen rahoitusasema heikkenee vuodesta 2005 vuoteen 2006, ja tuotantokuilu kääntyy vuoden 2005 hieman negatiivisesta kuilusta juuri ja juuri positiiviseksi vuonna 2006. Tämä on seurausta pääasiassa siitä, että tulojen, jotka olivat poikkeuksellisen suuret vuonna 2005, odotetaan normalisoituvan vuonna 2006.

7. Ohjelman tavoitteena on, että rakenteellinen rahoitusasema (jossa on otettu huomioon edellä mainitun Eurostatin päätöksen täytäntöönpanossa sovellettavan siirtymäajan vaikutus) on ohjelmakaudella 1 ½–2 ½ prosenttia suhteessa BKT:hen. Kyseinen rahoitusasema katsotaan tässä arviossa ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi.

8. Ohjelmassa keskipitkän aikavälin tavoitteeksi asetettu rahoitusasema ylittää vähimmäisvaatimuksena olevan viitearvon (alijäämä, joka on arviolta noin ½ prosenttia suhteessa BKT:hen), joten sen saavuttamisella voidaan todennäköisesti turvata varmuusmarginaali sen varmistamiseksi, että liiallista alijäämää ei synny. Tavoitteen asianmukaisuudesta voidaan todeta, että ohjelman sisältämä keskipitkän aikavälin tavoite sijoittuu vaihteluvälille, joka vakaus- ja kasvusopimuksessa sekä käytännesäännöissä asetetaan euroalueelle ja ERM II -valuuttakurssimekanismiin osallistuville jäsenvaltioille. Se on myös määritetty huomattavasti vaativammaksi kuin mitä velkasuhde ja potentiaalisen tuotannon pitkän aikavälin keskimääräinen kasvu edellyttäisivät. Ohjelmassa todetaan, että keskipitkän aikavälin tavoite on määritetty vakaus- ja kasvusopimuksen mukaista tavoitetta vaativammaksi, koska julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydelle halutaan luoda vakaa pohja velkaa nopeasti vähentämällä.

9. Kaiken kaikkiaan tarkistettuun ohjelmaan sisältyviin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät olevan positiivisia. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että BKT voi kasvaa odotettua enemmän, koska kasvun on teknisistä syistä arvioitu olevan suhteessa vähäistä vuosina 2007 ja 2008. Näin ollen BKT voi edellä mainittuina vuosina kasvaa ennustettua enemmän ja julkisen talouden toteutuma olla ennustettua parempi. Ennusteisiin sisältyy kuitenkin myös negatiivinen riski, joka liittyy siihen, saavutetaanko reaalisen julkisen kulutuksen kasvun rajoittamiseen tähtäävä tavoite, johon ei aikaisempina vuosina ole aina johdonmukaisesti päästy.

10. Julkista taloutta koskeviin tavoitteisiin liittyvien riskien perusteella näyttää siltä, että ohjelmassa esitetty finanssipoliittinen strategia riittää varmistamaan sen, että ohjelman mukaisessa keskipitkän aikavälin tavoitteessa pysytään selvästi koko ohjelmakauden ajan. Strategia tarjoaa myös varmuusmarginaalin sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity normaaleissa suhdannevaihteluissa minään vuonna. Niiden jäsenvaltioiden, jotka ovat jo saavuttaneet keskipitkän aikavälin tavoitteensa, olisi vältettävä myötäsyklistä politiikkaa taloudellisesti hyvinä aikoina. Tältä osin voidaan todeta, että rakenteellinen rahoitusasema heikkenee 0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuosina2005–2010. Vuosina 2005–2006 pudotus on 0,8 prosenttiyksikköä samalla kun pieni negatiivinen tuotantokuilu kääntyy juuri ja juuri positiiviseksi. Kun otetaan huomioon vuonna 2005 kertyneet poikkeuksellisen suuret tulot, vuoden 2006 talousarvioesitys sekä tuotantokuilujen laskentaan liittyvät epävarmuustekijät, Tanskan finanssipolitiikkaa ei voitane luonnehtia myötäsykliseksi.

11. Toiseen pilariin kuuluvat rahastoivat eläkejärjestelmät luokitellaan uudelleen keväästä 2007 lähtien (jolloin luokittelusta maaliskuussa 2004 tehdyn Eurostatin päätöksen täytäntöönpanolle säädetty siirtymäaika päättyy). Tämä ei kuitenkaan olennaisesti muuta tässä esitettyä arviota. Yleisesti ottaen voidaan todeta, että julkisen talouden rahoitusasema on terveellä pohjalla ja että julkista taloutta koskeva strategia tarjoaa hyvän esimerkin vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesta finanssipolitiikasta.

12. Bruttovelka on 36 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, joten bruttovelkasuhde on huomattavasti pienempi kuin perustamissopimuksessa viitearvoksi asetettu 60 prosenttia suhteessa BKT:hen. Velkasuhteen ennustetaan tarkistetussa ohjelmassa supistuvan ohjelmakaudella edelleen siten, että se on 21 ½ prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010. Velka supistuu näin edellisessä tarkistuksessa ennustettua nopeammin, mikä on pääasiassa seurausta suuremmista perusjäämistä.

13. Julkiset menot, joita ennustetaan aiheutuvan väestön ikääntymisestä, näyttävät Tanskassa olevan vähäinen riski julkisen talouden kestävyyden kannalta. Bruttovelka on tällä hetkellä selvästi alle 60 prosentin viitearvon, ja sen ennustetaan säilyvän viitearvon alapuolella koko ennustejakson ajan. Strategia, jossa kestävyys asetetaan finanssipolitiikassa keskeiseen asemaan ja jolla pyritään näin muun muassa hallitsemaan eläkemenoja ja kerryttämään varoja, vaikuttaa myönteisesti julkisen talouden pitkän aikavälin näkymiin. Tämänhetkinen erittäin edullinen julkisen talouden rahoitusasema auttaa rajoittamaan väestön ikääntymisen ennustettuja julkistaloudellisia vaikutuksia. Julkista taloutta koskevat keskipitkän aikavälin suunnitelmat ovat lisäksi sellaisia, että julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvat riskit voidaan pitää vähäisinä.

14. Ohjelmassa esitetyt julkista taloutta koskevat toimenpiteet vastaavat pääpiirteissään talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja, jotka sisältyvät vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin. Tanska pysyy keskipitkän aikavälin tavoitteessaan. Se ei kuitenkaan ole esitellyt uusia toimenpiteitä, joiden avulla voitaisiin saavuttaa oletettu työllisyyden kasvu. Tavoitteena on, että työllisten osuus työvoimasta kasvaa lähes 2 prosenttia vuoteen 2010 mennessä.

15. Kasvua ja työllisyyttä tukevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisessa Tanskan kansallisessa rakenneuudistusohjelmassa, jonka Tanska toimitti 26 päivänä lokakuuta 2005, tuodaan esille seuraavat julkiseen talouteen merkittävästi vaikuttavat haasteet: i) työvoiman tarjontaa on parannettava julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseksi ja ii) julkisen sektorin tehokkuutta on parannettava. Kansallisessa rakenneuudistusohjelmassa esitettyjen toimien vaikutukset julkiseen talouteen on otettu huomioon lähentymisohjelmaan sisältyvissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa. Lähentymisohjelmassa esitetyt julkista taloutta koskevat toimenpiteet ovat kansallisessa rakenneuudistusohjelmassa esitettyjen toimien mukaisia.

16. Suositus:

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO

Tanskan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005–2010

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[3] ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:

17. Neuvosto tutki [24 päivänä tammikuuta 2006] Tanskan tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2005–2010. Ohjelma vastaa rakenteeltaan pääpiirteissään mallia, jota vakaus- ja lähentymisohjelmien olisi uusien käytännesääntöjen mukaan noudatettava. Ohjelmasta puuttuu kuitenkin joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja, jotka olisi uusien käytännesääntöjen mukaan annettava (etenkin ennusteet maailman ja EU:n BKT:n kasvusta puuttuvat joiltakin vuosilta). Tanskan ohjelmassa ei myöskään määritetä julkisen talouden rahoitusasemaa koskevaa keskipitkän aikavälin tavoitetta käytännesääntöjen edellyttämällä tavalla.

18. BKT:n kasvu on viime vuosikymmenellä ollut keskimäärin noin 2 prosenttia, ja inflaatio on pääosin vastannut euroalueen inflaatiota. Työllisyyden kasvu on viime vuosina voimistunut, ja työttömyys on lähellä viime vuosikymmenen alhaisinta tasoa. Kokonaistuotannon kasvu on ohjelman perustana olevan makrotaloudellisen skenaarion mukaan 2,4 prosenttia vuonna 2006 ja keskimäärin 1,6 prosenttia tämän jälkeisellä ohjelmakaudella. Skenaario vaikuttaa käytettävissä olevien tietojen perusteella pohjautuvan maltillisiin oletuksiin etenkin vuosien 2007 ja 2008 osalta. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta.

19. Neuvosto hyväksyi 17 päivänä helmikuuta 2005 antamassaan lausunnossa Tanskan vuoden 2004 tarkistetussa lähentymisohjelmassa esitetyn julkista taloutta koskevan strategian. Kyseisen ohjelman mukaan tavoitteena oli, että vuoden 2005 talousarvion toteuttamisen tuloksena saavutetaan julkisen talouden ylijäämä, joka on 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Nyt toimitetussa uudessa tarkistuksessa ennustetaan, että ylijäämä on 3,6 prosenttia suhteessa BKT:hen BKT:n kasvunäkymien säilyessä lähes ennallaan. Yleisesti ottaen voidaan todeta, että tuloja on saatu odotettua enemmän etenkin eläkerahastojen tuottoveron sekä öljyn ja kaasun hyödyntämisen ansiosta, ja menojen kasvu on ollut maltillista.

20. Finanssipolitiikan strategialla pyritään säilyttämään rakenteellinen ylijäämä, joka on ohjelmakaudella keskimäärin 1 ½–2 ½ prosenttia, jotta talous voitaisiin säilyttää vakaalla pohjalla väestön ikääntymisestä huolimatta. Tämä merkitsee velkasuhteen merkittävää supistamista. Strategia perustuu menojen hillintään. Tavoitteena on, että reaalisen julkisen kulutuksen vuosikasvu pidetään 0,5 prosentissa, verojen jäädytystä jatketaan ja paikallishallinnolta edellytetään myös vastaisuudessa talouden tasapainoa. Tarkistetussa ohjelmassa ennustetaan, että julkisen talouden ylijäämä, joka oli 3,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, supistuu siten, että se on 3,1 prosenttia vuonna 2006 ja 3,2 prosenttia vuonna 2007. Tämän jälkeen ylijäämä supistuu ennusteen mukaan edelleen hieman ja on ohjelmakauden lopulla 2,9 prosenttia. Julkisen talouden ylijäämät on uusimmassa tarkistetussa ohjelmassa arvioitu huomattavasti suuremmiksi kuin edellisessä tarkistuksessa, kun taas arviot BKT:n kasvusta ovat säilyneet lähes ennallaan.

21. Ohjelman tavoitteena on, että rakenteellinen rahoitusasema (jossa on otettu huomioon edellä mainitun Eurostatin päätöksen täytäntöönpanossa sovellettavan siirtymäajan vaikutus) on ohjelmakaudella 1 ½–2 ½ prosenttia suhteessa BKT:hen. Kyseinen rahoitusasema katsotaan tässä arviossa ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi. Rakenteellinen ylijäämä (ts. suhdannetasoitettu ylijäämä, josta on vähennetty kertaluonteisten ja väliaikaisten toimenpiteiden vaikutus) supistuu vuonna 2005 saavutetusta huipusta (3,6 prosenttia suhteessa BKT:hen) noin 2 ¾ prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006, minkä jälkeen se palautuu jälleen 3 ¼ prosenttiin. Vuonna 2006 pudotus on kuitenkin 0,8 prosenttiyksikköä. Tämä johtuu siitä, että eläkerahastoista odotettavat verotulot, jotka olivat poikkeuksellisen suuret vuonna 2005, normalisoituvat.

22. Koska ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi katsottava rahoitusasema ylittää vaaditun vähimmäistason (alijäämä, joka on arviolta noin ½ prosenttia suhteessa BKT:hen), sen saavuttamisella voitaneen turvata varmuusmarginaali sen varmistamiseksi, että liiallista alijäämää ei synny. Tavoitteen asianmukaisuudesta voidaan todeta, että ohjelman sisältämä keskipitkän aikavälin tavoite sijoittuu vaihteluvälille, joka vakaus- ja kasvusopimuksessa sekä käytännesäännöissä asetetaan euroalueelle ja ERM II -valuuttakurssimekanismiin osallistuville jäsenvaltioille. Se on myös määritetty huomattavasti vaativammaksi kuin mitä velkasuhde ja potentiaalisen tuotannon pitkän aikavälin keskimääräinen kasvu edellyttäisivät. Ohjelmassa todetaan, että tavoite on määritetty vakaus- ja kasvusopimuksen mukaista tavoitetta vaativammaksi, koska julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydelle halutaan luoda vakaa pohja velkaa nopeasti vähentämällä.

23. Kaiken kaikkiaan julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät olevan positiivisia. Tämä johtuu etenkin siitä, että BKT saattaa kasvaa odotettua enemmän, koska kasvun on teknisistä syistä arvioitu olevan suhteessa vähäistä vuosina 2007 ja 2008. Näin ollen BKT voi edellä mainittuina vuosina kasvaa ennustettua enemmän ja julkisen talouden toteutuma olla ennustettua parempi. Ennusteisiin sisältyy kuitenkin myös negatiivinen riski, joka liittyy siihen, saavutetaanko reaalisen julkisen kulutuksen kasvun rajoittamiseen tähtäävä tavoite, johon ei aikaisempina vuosina ole aina johdonmukaisesti päästy.

24. Ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vaikuttaa riskinarvioinnin perusteella riittävältä varmistamaan sen, että ohjelman mukaisessa keskipitkän aikavälin tavoitteessa pysytään koko ohjelmakauden ajan. Se tarjoaa myös riittävän varmuusmarginaalin, jolla varmistetaan, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa minään vuonna. Lisäksi kun otetaan huomioon se, että vuoden 2005 arvioitu ylijäämä on poikkeuksellisen suuri, ohjelman mukainen finanssipoliittinen viritys on vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen myös siksi, että politiikka ei ole myötäsyklistä taloudellisesti hyvinä aikoina. Toiseen pilariin kuuluvien rahastoivien eläkejärjestelmien uudelleenluokittelu vuoden 2007 keväästä alkaen (jolloin luokittelusta 2 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyn Eurostatin päätöksen täytäntöönpanoa varten säädetty siirtymäaika päättyy) supistaa Tanskan ylijäämiä noin 1 prosentilla suhteessa BKT:hen vuosittain, mutta ei olennaisesti muuta tässä esitettyä arviota. Yleisesti ottaen voidaan todeta, että julkisen talouden rahoitusasema on terveellä pohjalla ja että julkista taloutta koskeva strategia tarjoaa hyvän esimerkin vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesta finanssipolitiikasta.

25. Julkisen velan arvioidaan olevan 36 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, joten velkasuhde on huomattavasti pienempi kuin sille perustamissopimuksessa asetettu 60 prosentin viitearvo. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde supistuu noin 14 prosenttiyksikköä ohjelmakauden aikana.

26. Julkiset menot, joita ennustetaan aiheutuvan väestön ikääntymisestä, näyttävät Tanskassa olevan vähäinen riski julkisen talouden kestävyyden kannalta. Bruttovelka on tällä hetkellä selvästi alle 60 prosentin viitearvon, ja sen ennustetaan säilyvän viitearvon alapuolella koko ennustejakson ajan. Strategia, jossa kestävyys asetetaan finanssipolitiikassa keskeiseen asemaan ja jolla pyritään näin muun muassa hallitsemaan eläkemenoja ja kerryttämään varoja, vaikuttaa myönteisesti julkisen talouden pitkän aikavälin näkymiin. Tämänhetkinen erittäin edullinen julkisen talouden rahoitusasema auttaa rajoittamaan väestön ikääntymisen ennustettuja julkistaloudellisia vaikutuksia. Julkista taloutta koskevat keskipitkän aikavälin suunnitelmat ovat lisäksi sellaisia, että julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvat riskit voidaan pitää vähäisinä[4].

27. Ohjelmassa esitetyt julkista taloutta koskevat toimenpiteet vastaavat pääpiirteissään talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja, jotka sisältyvät vuosien 2005–2010 yhdennettyihin suuntaviivoihin. Tanska pysyy keskipitkän aikavälin tavoitteessaan. Se ei kuitenkaan ole esitellyt uusia toimenpiteitä, joiden avulla voitaisiin saavuttaa oletettu työllisyyden kasvu. Tavoitteena on, että työllisten osuus työvoimasta kasvaa lähes 2 prosenttia vuoteen 2010 mennessä.

28. Kasvua ja työllisyyttä tukevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisessa Tanskan kansallisessa rakenneuudistusohjelmassa, jonka Tanska toimitti 26 päivänä lokakuuta 2005, korostetaan, että työvoiman tarjontaa on parannettava julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseksi ja julkisen sektorin tehokkuutta lisättävä. Kansallisessa rakenneuudistusohjelmassa esitettyjen toimien vaikutukset julkiseen talouteen on otettu huomioon lähentymisohjelmaan sisältyvissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa. Lähentymisohjelmassa esitetyt julkista taloutta koskevat toimenpiteet ovat kansallisessa rakenneuudistusohjelmassa esitettyjen toimien mukaisia.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2010 |

BKT:n määrä (muutos, %) | LO marraskuu 2005 | 2,0 | 2,4 | 2,4 | 1,1 | 1,6 | 2,1 |

KOM marraskuu 2005 | 2,1 | 2,7 | 2,3 | 2,1 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |

LO marraskuu 2004 | 2,2 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 1,8 | 1,8 |

YKHI-inflaatio (%) | LO marraskuu 2005 | 0,9 | 1,6 | 2,0 | 1,3 | 1,9 | 1,8 |

KOM marraskuu 2005 | 0,9 | 1,7 | 2,0 | 1,9 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |

LO marraskuu 2004 | 1,2 | 1,7 | 1,6 | 1,7 | tieto puuttuu | 1,6 |

Tuotantokuilu (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO marraskuu 20052 | -0,8 | -0,3 | 0,1 | -0,7 | -0,9 | -0,6 |

KOM marraskuu 20056 | -1,3 | -0,6 | -0,4 | -0,4 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |

LO marraskuu 20042 | -0,6 | -0,1 | -0,5 | -0,4 | tieto puuttuu | -0,4 |

Julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2005 | 2,3 | 3,6 | 3,1 | 3,2 | 2,7 | 2,9 |

KOM marraskuu 2005 | 2,9 | 3,7 | 3,0 | 2,7 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |

LO marraskuu 2004 | 1,4 | 2,2 | 1,8 | 1,9 | 2,2 | 2,2 |

Perusjäämä (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2005 | 4,7 | 5,6 | 4,7 | 4,1 | 3,5 | 3,7 |

KOM marraskuu 2005 | 5,3 | 5,8 | 4,9 | 4,4 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |

LO marraskuu 2004 | 4,5 | 4,8 | 4,5 | 4,6 | tieto puuttuu | 4,4 |

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 20052 | 2,8 | 3,8 | 3,0 | 3,6 | 3,3 | 3,3 |

KOM marraskuu 2005 | 3,8 | 4,1 | 3,3 | 3,0 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |

LO marraskuu 20042 | 1,7 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | tieto puuttuu | 2,3 |

Rakenteellinen rahoitusasema3 (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 20054 | 2,6 | 3,6 | 2,7 | 3,3 | 3,3 | 3,3 |

KOM marraskuu 20055 | 3,6 | 3,9 | 3,0 | 2,7 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |

LO marraskuu 2004 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |

Julkisen talouden bruttovelka (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2005 | 42,3 | 35,6 | 31,7 | 28,9 | 26,5 | 21,5 |

KOM marraskuu 2005 | 43,2 | 36,0 | 33,0 | 31,5 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |

LO marraskuu 2004 | 42,3 | 39,4 | 37,4 | 35,3 | 33,1 | 28,8 |

Huom. 1Julkista taloutta koskevissa ennusteissa ei ole otettu huomioon rahastoivien eläkejärjestelmien luokittelusta 2 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyn Eurostatin päätöksen vaikutusta. Päätös on pantava täytäntöön kevään 2007 ilmoitusajankohtaan mennessä. Jos päätöksen vaikutus otetaan huomioon, julkisen talouden rahoitusasema suhteessa BKT:hen on 1,3 prosenttia vuonna 2004, 2,7 prosenttia vuonna 2005, 2,1 prosenttia vuonna 2006, 2,2 prosenttia vuonna 2007, 1,7 prosenttia vuonna 2008 ja 1,9 prosenttia vuonna 2009 ja julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on 43,5 prosenttia vuonna 2004, 36,8 prosenttia vuonna 2005, 32,9 prosenttia vuonna 2006, 30,1 prosenttia vuonna 2007, 27,7 prosenttia vuonna 2008 ja 22,7 prosenttia vuonna 2010. 2Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat. 3(Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. 4Ohjelman mukaiset kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet (0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2004 ja 2005 sekä 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2006 ja 2007; kaikki kyseiset toimenpiteet supistavat alijäämää). 5Komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteen mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2004 ja 2005 sekä 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2006 ja 2007; kaikki kyseiset toimenpiteet supistavat alijäämää). 6Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 1,9 prosenttia vuonna 2004, 2,1 prosenttia vuonna 2005, 2,1 prosenttia vuonna 2006 ja 2,1 prosenttia vuonna 2007. Lähde: Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

[1] EYVL 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Asiakirjat, joihin tässä tekstissä viitataan, ovat saatavilla Internetissä osoitteessa

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Talous- ja rahoituskomitean lausunto ”Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and guidelines on the format and content of stability and convergence programmes”, hyväksytty Ecofin-neuvostossa 11.10.2005.

[3] EYVL 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Kaikki asiakirjat, joihin tässä lausunnossa viitataan, on julkaistu seuraavilla Internet-sivuilla: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[4] Pitkän aikavälin kestävyyttä koskevat tiedot sisältyvät komission yksiköiden laatimaan tekniseen arvioon, joka julkaistaan Internet-osoitteessa http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm