ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.2

Poikkeuksetta kyse on toimenpiteistä, joilla on keskeinen merkitys Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn kasvun kannalta. Näin ollen AK antaa periaatteessa ehdotukselle lujan tukensa. Komitean erityisen kiinnostuksen kohteena on teollisuuden rakennemuutosten suunnittelu, mutta myös uuteen lainsäädännön yksinkertaistamisohjelmaan olisi kiinnitettävä yhtä paljon huomiota. Se on tässä yhteydessä asian ydin: on siirryttävä uuden, alueiden tekemän teollisuuspolitiikan tukemiseen ja helpottamiseen. Keskusteltaessa siitä, miten globalisaatioon liittyviin haasteisiin ja mahdollisuuksiin tulee suhtautua, on Euroopan unionin kilpailukyvyn oltava keskeisellä sijalla lastemme hyvinvoinnin takaamiseksi. On torjuttava vanhojen saavutusten säilyttämiseen perustuva menneisyyteen suuntautuva protektionistinen lähestymistapa. Komission ehdottaman globalisaatiorahaston kaltaisiin aloitteisiin ei pidä ryhtyä niinkään puolustuslähtökohdista, vaan ne on suunnattava kehittämiseen esimerkiksi tukemalla uusien lupaavien alojen koulutusta.
4)

Neuvosto on perustanut edellä mainitulla, 26. tammikuuta 2004 tehdyllä päätöksellään kolmivuotisen yhteisön toimintaohjelman unionin aktiivisen kansalaisuuden edistämiseksi. Ohjelman puitteissa käynnistettyjä toimia, joihin on varattu määrärahoja 72 miljoonaa euroa, on jatkettava.
1.2

myöntää maailman muuttoliikkeen arvon ja laajuuden sekä sen merkityksen varsinkin paikallisyhteisöjen moninaisuudelle ja kehitykselle. AK on täysin samaa mieltä siitä, että on tarpeen yhteensovittaa siirtolais-, pakolais- ja kotouttamispolitiikka Euroopan unionissa. Se on entistäkin tärkeämpää laajentuneessa unionissa.
Jäsenvaltioiden ja alueiden on varmistettava maaseuturahastosta ja Euroopan kalatalousrahastosta osarahoitettujen toimien täydentävyys ja johdonmukaisuus toisaalta keskenään ja toisaalta EAKR:sta osarahoitettujen toimien kanssa. Tätä varten jäsenvaltioiden on vahvistettava 1, 3 ja 5 kohdan mukaisia toimia koskevia toimenpideohjelmia valmistellessaan selkeät rajaamisperusteet, joita sovelletaan EAKR:sta tämän artiklan mukaisesti tai maaseuturahastosta asetuksen (EY) N:o (…) 49 artiklan 1 kohdan a, b ja i alakohdan mukaisesti maaseutualueilla tai Euroopan kalatalousrahastosta asetuksen (EY) N:o (…) (…) artiklan mukaisesti kalastuksesta riippuvaisilla alueilla tuettuihin toimiin.

Jäsenvaltioiden ja alueiden on varmistettava neuvoston asetuksen (EY) N:o (…) 36 artiklassa tarkoitettujen toimenpideohjelmien yhteydessä maaseuturahastosta ja Euroopan kalatalousrahastosta osarahoitettujen toimien täydentävyys ja johdonmukaisuus toisaalta keskenään ja toisaalta EAKR:sta osarahoitettujen toimien kanssa 25 artiklan 4 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen koordinoinnin suuntaviivojen mukaisesti. Tätä varten jäsenvaltioiden ja alueiden on vahvistettava 1, 3 ja 5 kohdan mukaisia toimia koskevia toimenpideohjelmia valmistellessaan selkeät rajaamisperusteet, joita sovelletaan EAKR:sta tämän artiklan mukaisesti tai maaseuturahastosta asetuksen (EY) N:o (…) 49 artiklan 1 kohdan a, b ja i alakohdan mukaisesti maaseutualueilla tai Euroopan kalatalousrahastosta asetuksen (EY) N:o (…) (…) artiklan mukaisesti kalastuksesta riippuvaisilla alueilla tuettuihin toimiin, ja säädettävä samalla jatkuvasta arvioinnista, jotta voidaan tarkistaa, noudatetaanko edellä mainittuja täydentävyyden ja johdonmukaisuuden vaatimuksia.
5.1

huomauttaa, että globalisaation vaikutuksista etenkin naisiin on yhä enemmän todisteita. Globalisaatio vaikuttaa kielteisesti yhä useampien naisten asemaan sekä absoluuttisesti tarkasteltuna että miehiin verrattuna. Esimerkiksi naistuottajat kohtaavat suuria esteitä, jotka haittaavat heidän osallistumistaan globalisaation luomaan uuteen taloudelliseen toimintaan. Syynä ovat usein suorat ennakkoluulot tai epäluuloinen suhtautuminen naisiin naisvaltaisella pk-yritysalalla, politiikassa ja sääntely-ympäristössä. Samalla globalisaatio on kuitenkin parantanut monien naisten taloudellista ja sosiaalista asemaa. Tämä koskee muun muassa maailmanlaajuisen tuotantojärjestelmän työllistämiä miljoonia naispuolisia työntekijöitä. Palkkatyö merkitsee heille tulojen lisääntymistä aikaisempaan tilanteeseen verrattuna — aikaisemmin he ovat tehneet kotitöitä tai hankkineet niukan ja epävarman toimeentulon epävirallisen talouden piirissä. Palkkatyö on myös tarjonnut kyseisille naisille entistä paremmat mahdollisuudet taloudelliseen itsenäisyyteen ja usein parantanut heidän sosiaalista asemaansa jopa kaikkein syrjivimmissä patriarkaalisissa yhteiskunnissa.
1.5

korostaa, että myös nais- ja lapsikauppa on vaikea ongelma. Komitea katsoo, että alue- ja paikallisviranomaisilla on erittäin tärkeä rooli yhteisön hyvinvoinnin edistämisessä. Näin ollen kyseisten viranomaisten on puututtava niihin vaikutuksiin, joita tällä seksiteollisuuden lieveilmiöllä on sekä henkilökohtaisella että yhteiskunnan tasolla. Tämä voi tapahtua esim. uhreja tukemalla tai rikollisuutta torjumalla. Komitea muistuttaa siitä, että tätä varten paikallis- ja alueviranomaisille on asianmukaisesti myönnettävä tarvittavat resurssit ja välineet.
1.1.

on tyytyväinen komission tiedonantoon; se on ensimmäinen vaihe laadittaessa luonnonvarojen kestävän käytön teemakohtaista strategiaa (”strategia”), jonka laatimista esitetään kuudennessa ympäristöä koskevassa EU:n toimintaohjelmassa. Strategian keskeinen seikka on sen myöntäminen, että EU:n kestävän kehityksen strategian tavoitteiden saavuttamiseksi luonnonvarojen käyttöä on hallittava ja vähennettävä.
1.4.

on samaa mieltä siitä, että nykypäivän viestintäinfrastruktuurille on luonteenomaista, että se koostuu useista erillisistä ”saarekkeista”, joiden välillä on vähän yhteyksiä. Näiden saarekkeiden yhteentoimivuus on kuitenkin lisääntymässä. Tämä kehitys on luonteeltaan teknistä. Verkkojen digitalisointi helpottaa huomattavasti niiden yhteentoimivuutta.
Alueiden komitean lausunto aiheesta "Muutettu ehdotus neuvoston direktiiviksi tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista"



Virallinen lehti nro C 374 , 23/12/1999 s. 0009 - 0009



Alueiden komitean lausunto aiheesta "Muutettu ehdotus neuvoston direktiiviksi tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista" (1999/C 374/02) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon toukokuun 1. päivästä 1999 lähtien vireillä olleen komission ehdotusluettelon, johon tulee oikeusperusta- ja/tai menettelymuutoksia Amsterdamin sopimuksen voimaantulon johdosta, SEK(1999) 581 lopull., ottaa huomioon muutetun ehdotuksen neuvoston direktiiviksi tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista, KOM(1999) 73 lopull. - 96/0304 COD (aiemmin 96/0304 SYN)(1), ottaa huomioon neuvoston 14. heinäkuuta 1999 perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan ja 175 artiklan 1 kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto, ottaa huomioon komitean puheenjohtajan 2. elokuuta 1999 alueiden komitean työjärjestyksen 39 artiklan nojalla tekemän päätöksen nimittää Graham Tope (UK), ELDR, aiheesta laadittavan lausunnon yleisesittelijäksi, ottaa huomioon alueiden komitean 20. marraskuuta 1997 hyväksymän lausunnon aiheesta "Ehdotus neuvoston direktiiviksi tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista", KOM(96) 511 lopull., CdR 172/97 fin(2) (esittelijä: Graham Tope (UK), ELDR), hyväksyi 15. ja 16. syyskuuta 1999 pitämässään 30. täysistunnossa (syyskuun 15. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Alueiden komitea antoi 20. marraskuuta 1997 tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista lausunnon, jossa komitea suhtautuu myönteisesti komission tekemän direktiiviehdotuksen yleiseen tavoiteasetteluun. AK toteaa tyytyväisenä, että Euroopan komissio on ottanut muutetussa ehdotuksessaan huomioon tietyt AK:n korostamat pääkohdat: - AK on tyytyväinen siihen, että muutetussa ehdotuksessa korostetaan kestävän kehityksen merkitystä, mikä laajentaa ehdotuksen ulottuvuutta. - AK kannattaa direktiiviehdotuksen 2 artiklan väljennettyä muotoilua. AK pahoittelee kuitenkin, että uudessa ehdotuksessa ei oteta huomioon AK:n lausunnossaan esittämiä tiettyjä tärkeitä kommentteja. AK vaatii uudelleen seuraavien näkökohtien sisällyttämistä direktiiviin: - AK huomauttaa, että direktiiviehdotus tulee aiheuttamaan vaihtelevassa määrin kustannuksia toimivaltaisille viranomaisille unionin alueella ja kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että näihin kustannuksiin osoitetaan tarvittavat varat. - AK toteaa, että direktiiviehdotus ei koske esimerkiksi rakennerahastoasetusten perusteella tehtäviä EU:n suunnitelmia ja ohjelmia. Rakennerahastoasetusten sisältämät ympäristökriteerit eivät ole yhtä tiukat kuin ympäristövaikutusten täysimittainen arvio, eivätkä ne tällä hetkellä edellytä julkista kuulemista. Bryssel 15. Syyskuuta 1999. Alueiden komitean puheenjohtaja Manfred DAMMEYER (1) EYVL C 83, 25.3.1999, s. 13. (2) EYVL C 129, 25.4.1997, s. 14; EYVL C 64, 27.2.1998, s. 63.
2.2

ETSK on yksimielisesti sitä mieltä, että kaksinkertainen siirtymä, vihreä ja digitaalinen, on ehdottoman tärkeä, jotta Euroopan kestäväpohjainen kilpailukyky, yhteisvastuu ja kyky selviytyä tulevista kriiseistä voivat vahvistua. Covid-19-pandemia on ollut EU:n olemassaoloajan pahin kriisi. Pandemia on kärjistänyt EU:n tarvetta tarjota vahvoja ja johdonmukaisia vastauksia EU:n poliittisen, terveydellisen, taloudellisen ja sosiaalisen ulottuvuuden kehittämiseksi. Tulevaisuuskonferenssi on EU:lle ainutlaatuinen tilaisuus saavuttaa tämä lopputulos. Covid-19-kriisin vaikutukset kansalaisiin, yhteiskuntiin ja talouteen ovat nostaneet etualalle yhteisen eurooppalaisen lähestymistavan tarpeen. Pandemia on osoittanut, että yhteiselle toiminnalle on vahvat lähtökohdat, mutta se on myös paljastanut heikkouksia Euroopan tavassa käsitellä tällaisia perustavia haasteita. EU:n on tänä jatkuvien kriisien aikakautena vahvistettava kriisinhallintavalmiuksiaan, jotta se voi tarjota eurooppalaisten toivomia ja ansaitsemia vastauksia.
2.1

Valtiollinen ja alueellinen taso: — Lissabonin strategiaan liittyvät painopisteet, myös sen vaatimat resurssit, olisi yksilöitävä nykyistä selvemmin jäsenvaltioiden talousarvioissa. — Koulutusjärjestelmien kaikkia tasoja olisi tarkasteltava yksityiskohtaisesti, ja sisältöjen tulisi olla yleistiedon kannalta sekä tieteellisen ja teknisen koulutuksen osalta mahdollisimman korkealla tasolla, jotta ihmiset voisivat sopeutua ympäröivän tilanteen muutoksiin sekä edistettäisiin kansalaisten osallistumista, entistä laadukkaampia työpaikkoja, yrittäjyyttä ja innovaatiota. — Väestönmuutokset ja niiden vaikutukset talouteen, työmarkkinoihin ja terveydenhuoltoon on otettava huomioon. — Olisi annettava joustavuutta koskevia määräyksiä, jotka parantavat kilpailukykyä ja samaan aikaan takaavat riittävän sosiaaliturvan. — Olisi pyrittävä saavuttamaan Barcelonassa asetetut t&k-investointitavoitteet. — Jäsenvaltioiden on vaihdettava tehokkaasti kokemuksiaan parhaista käytännöistä, minkä etuna on myös se, että siten voidaan lähentää eri puolilla Eurooppaa asetettuja päämääriä.
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston direktiivi rehujen lisäaineista annetun direktiivin 70/524/ETY muuttamisesta"



Virallinen lehti nro C 051 , 23/02/2000 s. 0028 - 0028



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston direktiivi rehujen lisäaineista annetun direktiivin 70/524/ETY muuttamisesta" (2000/C 51/07) Neuvosto päätti 10. syyskuuta 1999 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 37 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut "maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö" -jaosto antoi lausuntonsa 15. marraskuuta 1999. Esittelijä oli John Donnelly. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 8. ja 9. joulukuuta 1999 pitämässään 368. täysistunnossa (joulukuun 8. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 111 ääntä puolesta, 1 vastaan, ja 1 pidättyi äänestämästä. 1. Alustavia kommentteja 1.1. Rehujen lisäaineista annetussa neuvoston direktiivissä 70/524/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 96/51/EY, luodaan tietyille lisäaineille (antibiootit, kokkidiostaatit ja muut lääkkeenkaltaiset aineet sekä kasvunedistäjät) järjestelmä, joka edellyttää komission korvaavan nykyiset hyväksymiset uusilla tietyin edellytyksin. 1.2. Ennen 1. tammikuuta 1988 annettujen hyväksymisten korvaamiselle ei kuitenkaan ole oikeudellisia perusteita (lukuun ottamatta direktiivin 70/524/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 96/51/EY, I luvun B liitteen alaviitettä). 1.3. Ellei tätä ehdotusta panna täytäntöön, kaikki lisäaineet, jotka on hyväksytty ennen 1. tammikuuta 1988 ja arvioitu ennen tammikuuta 1988 voimassa olleiden alhaisempien vaatimusten perusteella, jäisivät hyväksytyiksi ja, entiseen tapaan, myös niiden kopiot. Sitä vastoin uudempien lisäaineiden (hyväksytty tammikuun 1988 jälkeen), jotka on arvioitu tiukemmilla arviointiperusteilla sidoksissa lisäaineen liikkeeseen laskemisesta vastaavaan henkilöön, kopiot kielletään. 1.4. Näin on syntynyt epäjohdonmukainen järjestelmä, joka ei selvästikään vastaa lainsäätäjän tavoitteita. Tämän muutosehdotuksen tarkoituksena on luoda johdonmukainen oikeudellinen tilanne ja varmistaa, että kaikkien näiden lisäaineiden hyväksymiset korvataan samanaikaisesti hyväksymispäivästä riippumatta. 2. Erityistä 2.1. TSK yhtyy komission ehdotukseen, jolla korjataan oikeudellinen anomalia ja taataan, että samoja tiukkoja arviointiperusteita sovelletaan korkean teknologian lisäaineisiin erityisesti tuoteturvallisuutta silmällä pitäen. Ehdotuksella myös edesautetaan kaikkien tällaisten tuotteiden yhdenmukaista kohtelua. Bryssel 8. joulukuuta 1999. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) lopullista viininviljelyaloista luopumista koskevan palkkion myöntämisestä viinivuosiksi 1988/89-1998/99 annetun asetuksen (ETY) N:o 1442/88 muuttamisesta"



Virallinen lehti nro C 138 , 18/05/1999 s. 0045



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) lopullista viininviljelyaloista luopumista koskevan palkkion myöntämisestä viinivuosiksi 1988/89-1998/99 annetun asetuksen (ETY) N:o 1442/88 muuttamisesta" (1999/C 138/13) Neuvosto päätti 24. maaliskuuta 1999 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 43 ja 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Talous- ja sosiaalikomitea nimitti Jean-Claude Sabinin lausunnon laatijaksi ja yleisesittelijäksi. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 24.-25. maaliskuuta 1999 pitämässään 362. täysistunnossa (maaliskuun 24. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 57 ääntä puolesta, ja 1 pidättyi äänestämästä. 1. Komisson ehdotuksella halutaan pidentää määräaikaa, johon mennessä on haettava yhteisön raivauspalkkiota. Tästä palkkiosta säädetään lopullista viininviljelyaloista luopumista koskevan palkkion myöntämisestä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1442/88 4 artiklan 1 kohdassa. Nykyinen määräaika on 31. joulukuuta 1998 ja uusi 31. maaliskuuta 1999. 2. Viininviljelijät toivovat ehdotusta useista syistä: - Normaali raivausaika sijoittuu marraskuussa tapahtuvan sadonkorjuun ja huhtikuussa alkavan uuden kasvukauden väliin. - Ranskassa Charentesin alueella lopulliseen viininviljelyaloista luopumiseen myönnetyt valtiontuet perustuvat 14. joulukuuta 1998 annettuun asetukseen. Viininviljelijät tarvitsevat teknisistä syistä riittävän pitkän ajan raivauksesta päättämiseen ja sen toteuttamiseen. Palkkioiden hakuajan pidentäminen on tarpeen erityisesti siksi, että edellytykset saada Ranskan valtiontukea on sidottu yhteisön palkkion myöntämiseen. 3. Konjakkialalla vallitsevan kriisitilanteen vuoksi talous- ja sosiaalikomitea tukee komission ehdotusta sikäli kuin ehdotuksen toteutuksen aiheuttama budjettirasite jää alhaiseksi. Bryssel 24. maaliskuuta 1999. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Luonnos neuvoston päätökseksi raakaöljyn hankintakustannuksia ja öljytuotteiden kuluttajahintoja koskevasta yhteisön tiedotus- ja neuvottelumenettelystä"



Virallinen lehti nro C 407 , 28/12/1998 s. 0182



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Luonnos neuvoston päätökseksi raakaöljyn hankintakustannuksia ja öljytuotteiden kuluttajahintoja koskevasta yhteisön tiedotus- ja neuvottelumenettelystä" (98/C 407/28) Neuvosto päätti 13. heinäkuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta luonnoksesta. Asian valmistelusta vastannut energia-, ydinvoima- ja tutkimusjaosto antoi lausuntonsa 22. heinäkuuta 1998. Esittelijä oli Nikolaos Lerios. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9. 10. syyskuuta 1998 pitämässään 357. täysistunnossa (syyskuun 9. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 120 ääntä puolesta ja yksi vastaan. 1. Komissio esittää uutta direktiiviä, joka korvaisi direktiivin 76/491/EY ja loisi oikeusperustan vuodesta 1979 lähtien julkaistulle, öljytuotteiden kuluttajahintoja koskevalle viikkotiedotteelle. 2. Komission perustelut uuden direktiivin laatimiseksi ovat seuraavat: yhteisön energiapoliittisten tavoitteiden toteuttaminen; raakaöljyn markkinoiden avoimuuden parantaminen ilmoittamalla säännöllisin väliajoin öljytuotteiden (verolliset ja verottomat) kuluttajahinnat; energia-alaa koskevien voimassa olevien säädösten mukauttaminen öljymarkkinoiden nykyiseen tilaan (EY:n perustamissopimuksen 213 artikla); öljyhintoja käsittelevän asiantuntijaryhmän 16. huhtikuuta 1997 pitämässä kokouksessa tehdyn päätöksen noudattaminen; päätöksen mukaan öljytiedotteelle on osoitettava oikeusperusta; jäsenvaltioiden öljy-yhtiöiltä keräämien tietojen luotettavuuden takaaminen. 2. Komitea kannattaa komission ehdotusta ja katsoo aiheelliseksi: osoittaa oikeusperusta öljytiedotteelle, joka on lähes 20-vuotisen olemassaolonsa aikana osoittanut hyödyllisyytensä parantamalla öljytuotteiden hintojen avoimuutta ja edistämällä hintojen lähentymistä sekä alan yhtenäismarkkinoiden toteutumista; mukauttaa tiedotteen sisältämien tietojen keräys- ja julkaisumenettely nykytilanteeseen. Bryssel 9. syyskuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston direktiiviksi juurikkaiden siementen, rehukasvien siementen, viljakasvien siementen, siemenperunoiden, öljy- ja kuitukasvien siementen ja vihannesten siementen pitämisestä kaupan sekä viljelykasvilajien yleisestä lajikeluettelosta annettujen direktiivien 66/400/ETY, 66/401/ETY, 66/402/ETY, 66/403/ETY, 69/208/ETY, 70/457/ETY ja 70/458/ETY muuttamisesta"



Virallinen lehti nro C 073 , 09/03/1998 s. 0045



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston direktiiviksi juurikkaiden siementen, rehukasvien siementen, viljakasvien siementen, siemenperunoiden, öljy- ja kuitukasvien siementen ja vihannesten siementen pitämisestä kaupan sekä viljelykasvilajien yleisestä lajikeluettelosta annettujen direktiivien 66/400/ETY, 66/401/ETY, 66/402/ETY, 66/403/ETY, 69/208/ETY, 70/457/ETY ja 70/458/ETY muuttamisesta" (98/C 73/10) Neuvosto päätti 11. syyskuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 43 ja 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut maa- ja kalatalousjaosto antoi lausuntonsa 7. marraskuuta 1997. Esittelijä oli Staffan Nilsson. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 10. 11. joulukuuta 1997 pitämässään 350. täysistunnossa (joulukuun 10. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 106 ääntä puolesta, kaksi vastaan viiden pidättyessä äänestämästä. 1. Komission ehdotuksen pääsisältö 1.1. Komissio ehdottaa, että vuodesta 1989 lähtien sallitut kokeet (89/540/ETY, jota 96/33/ETY muutti), joilla pyritään yksinkertaistamaan siementen viralliseen sertifiointiin liittyviä menettelyjä ja löytämään niille parempia vaihtoehtoja, sallitaan pysyvästi. Tämän vuoksi komissio ehdottaa kyseisten direktiivien muuttamista. 1.2. Lisäksi komissio ehdottaa, että uusien lajien liittämistä lajikeluetteloon sekä luettelon muuttamista tulisi helpottaa. Syynä ovat lajien risteytyksen tuloksena syntyneet uudet nimet ja risteymät. 2. Kommentit 2.1. Komitea tukee komission ehdotusta. 2.2. Ehdotus on sopusoinnussa muutaman vuoden aikana kokeilunluonteisesti sovelletun järjestelmän kanssa, josta on saatu hyviä kokemuksia. 2.3. Kenttätarkastukset ovat sertifiointijärjestelmän kannalta yksi tärkeimmistä seurantatavoista. Niinpä sekä virallisten että epävirallisten kenttätarkastuksien tulee tapahtua objektiivisissa ja riippumattomissa oloissa, joissa tuloksen luotettavuus voidaan aina taata. 2.3.1. Siemenille asetettujen vaatimusten tarkistamisesta vastaavien viranomaisten on vahvistettava epävirallisten tarkastajien tekemien tarkastusten tulokset. 2.4. Komission ehdotuksen voidaan katsoa täyttävän tämän ehdon, koska siinä esitetään yksityiskohtaisesti ne säännöt, jotka koskevat nyt pysyväksi ehdotettua yksinkertaistamista. Bryssel, 10. joulukuuta 1997. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston direktiiviksi valmisteveron alaisia tuotteita koskevasta yleisestä järjestelmästä sekä näiden tuotteiden hallussapidosta, liikkumisesta ja valvonnasta annetun neuvoston direktiivin 92/12/ETY muuttamisesta"



Virallinen lehti nro C 019 , 21/01/1998 s. 0060



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston direktiiviksi valmisteveron alaisia tuotteita koskevasta yleisestä järjestelmästä sekä näiden tuotteiden hallussapidosta, liikkumisesta ja valvonnasta annetun neuvoston direktiivin 92/12/ETY muuttamisesta" () (98/C 19/18) Neuvosto päätti 14. heinäkuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 99 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut talous-, raha- ja valuutta-asiain jaosto antoi lausuntonsa 14. lokakuuta 1997. Ainoa esittelijä oli José Bento Gonçalves. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. 30. lokakuuta 1997 pitämässään 349. täysistunnossa (lokakuun 29. päivän kokouksessa) enemmistön äänin seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 123 ääntä puolesta kolmen pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Ehdotuksella neuvoston direktiivin 92/12/ETY 24 artiklan muuttamisesta pyritään laajentamaan komission valmisteveroa koskevia lainsäädännöllisiä toimivaltuuksia ja nopeuttamaan niiden soveltamista. 1.2. Muutoksella tarkistetaan myös valmisteverokomitean asemaa. 1.3. Edelleen tarkoituksena on parantaa ja tehostaa sääntöjä, erityisesti a) ajanmukaistaa valvontajärjestelmiä ja lisätä niiden toimivuutta; b) ehkäistä väärinkäytöksiä, veropetoksia ja salakuljetusta; c) mahdollistaa valmisteveron alaisten kauppatavaroiden vapaa liikkuminen kaikissa jäsenvaltioissa entistä avoimemmalla tavalla säätämällä asianmukaisia säännöksiä ja välttää kilpailuvääristymät ja järjestelmän väärinkäytökset. 1.4. On aiheellista korostaa, että tarkoituksena on säilyttää jäsenvaltioiden verotuksellinen riippumattomuus entisellään eikä puuttua niiden valtuuksiin päättää verotuksen tasosta. 2. Päätelmät 2.1. Asetetut tavoitteet, erityisesti sisämarkkinoiden toteuttamistarve sekä kaupan avoimuuteen vaikuttavan lainsäädännön parantaminen ja tehostaminen huomioon ottaen TSK kannattaa tehtyä direktiiviehdotusta. Bryssel, 29. lokakuuta 1997. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS () EYVL C 267, 3.9.1997, s. 58