EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 3.11.2021 COM(2021) 661 final 2021/0345(NLE) Ehdotus NEUVOSTON ASETUS unionin vesillä ja unionin kalastusaluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2022



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Kaikilla kalastusmahdollisuuksista annettavilla asetuksilla on rajoitettava kalakantojen hyödyntäminen yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) yleisiä tavoitteita vastaaville tasoille. Yhteisestä kalastuspolitiikasta annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1380/2013, jäljempänä ’perusasetus’, vahvistetaan tavoitteet saalis- ja pyyntiponnistusrajoituksista tehtäviä vuosittaisia ehdotuksia varten sen varmistamiseksi, että unionin kalastus on ekologisesti, taloudellisesti ja yhteiskunnallisesti kestävää. Kalastusmahdollisuudet vahvistetaan vuosittain toteutettavalla hallinnointimenettelyllä (syvänmeren lajien osalta joka toinen vuosi), mutta tämä ei estä ottamasta käyttöön pitkän aikavälin hoitoon perustuvia lähestymistapoja. Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat hyväksyneet mm. Pohjanmerta ja läntisiä vesialueita koskevat monivuotiset suunnitelmat. Unionin on päätettävä itsenäisesti joistakin ehdotetuista kalastusmahdollisuuksista ja joistakin sovitaan monenvälisten tai kahdenvälisten neuvottelujen perusteella. Tulokset pannaan täytäntöön jäsenvaltioiden kesken suhteellisen vakauden periaatteen pohjalta suoritettavalla sisäisellä jaolla. Tämä ehdotus koskee –unionin autonomisia kantoja –yhteisiä kantoja, joita hoidetaan yhdessä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa Pohjanmerellä ja luoteisilla vesialueilla, Norjan kanssa Pohjanmerellä ja Skagerrakissa tai jotka liittyvät Koillis-Atlantin kalastuskomission NEAFC:n puitteissa käytyihin rannikkovaltioiden neuvotteluihin, sekä –kalastusmahdollisuuksia, jotka perustuvat alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen puitteissa tehtyihin sopimuksiin. Jotkin kalastusmahdollisuudet on tässä ehdotuksessa esitetty merkinnällä pm (pro memoria), koska –joitakin kantoja koskevia tieteellisiä lausuntoja ei ollut vielä saatavilla ehdotuksen hyväksymisajankohtana, tai –tietyistä saalisrajoituksista ja muista suosituksista päätetään asiaankuuluvien alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen vuosikokouksissa, joita ei vielä ole pidetty, tai –Grönlannin vesien joidenkin kantojen, yhteisten kalakantojen ja kolmansien maiden kanssa vaihdettujen kalastusmahdollisuuksien osalta luvut vahvistetaan vasta, kun Grönlannin ja kyseisten kolmansien maiden kanssa käytävät neuvottelut on saatu päätökseen, tai –komission on edelleen kuultava Yhdistynyttä kuningaskuntaa jaettuja kantoja, mukaan lukien kalastusmahdollisuuksia koskevasta yhteistyöstä vuonna 2022. Kalastusmahdollisuuksien vahvistamisessa noudatettava lähestymistapa Komissio on tavanomaiseen tapaan laatinut vuotuisen tiedonannon Kohti kestävämpää kalastusta EU:ssa: tilannekatsaus ja suuntaviivat vuodeksi 2022 (COM(2021) 279 final). Vuotuisessa tiedonannossa esitetään kantojen tilasta yleiskatsaus, joka perustuu tieteellisiin lausuntoihin. Siinä myös selvitetään kalastusmahdollisuuksien vahvistamisessa käytettävää menettelyä. Kansainvälinen merentutkimusneuvosto (ICES) antoi komission pyynnöstä 30. kesäkuuta 2021 vuotuisen lausuntonsa, joka kattaa eräitä tämän ehdotuksen kohteena olevista kalakannoista. ICESin tieteelliset lausunnot ovat ennen kaikkea tietoperusteisia: ainoastaan kannat, joista on riittävästi luotettavaa tietoa, voidaan arvioida perusteellisesti siten, että laaditaan arviot kantojen koosta ja ennusteet siitä, miten kannat reagoivat erilaisiin hyödyntämismalleihin (nk. saalisskenaarioita koskevat taulukot). Jos tietoa on riittävästi, tieteelliset elimet pystyvät arvioimaan, mitä kalastusmahdollisuuksien mukautuksia tarvitaan, jotta asianomainen kanta tuottaisi kestävän enimmäistuoton (nk. kestävää enimmäistuottoa koskevat lausunnot). Muissa tapauksissa tieteelliset elimet käyttävät hyväkseen ennalta varautuvaa lähestymistapaa antaessaan suosituksia kalastusmahdollisuuksien tasosta. ICES selvittää tältä osin käytettyä menetelmää asiakirjoissa, jotka on julkaistu tietojen antamisesta silloin, kun kyseessä ovat kannat, joista ei ole saatavilla riittäviä tietoja.

Kaikki komission ehdottamat kalastusmahdollisuudet ovat sille toimitettujen kantojen tilaa koskevien tieteellisten lausuntojen mukaisia, ja asianomaisia lausuntoja on käytetty komission tiedonannossa kuvaillulla tavalla. Purkamisvelvoite Perusasetuksen 15 artiklan mukaisesti kaikkiin saalisrajoitusten alaisiin kantoihin on sovellettu purkamisvelvoitetta 1. tammikuuta 2019 alkaen. Perusasetuksessa säädetään kuitenkin tietyistä poikkeuksista tähän velvoitteeseen. Komissio on hyväksynyt jäsenvaltioiden toimittamien yhteisten suositusten perusteella delegoituja asetuksia erityisistä poisheittämissuunnitelmista, joissa sallitaan rajoitettujen määrien poisheittäminen de minimis -poikkeuksen tai korkean eloonjäämisasteen perusteella. Koska purkamisvelvoite on otettu käyttöön, ehdotetuissa kalastusmahdollisuuksissa on perusasetuksen 16 artiklan 2 kohdan mukaisesti otettava huomioon siirtyminen puretusta määrästä pyydettyyn määrään, sillä poisheittämisiä ei enää sallita. Tässä käytetään perustana tieteellisiä lausuntoja, jotka koskevat kantoja perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa kalastuksissa. Ehdotetut kalastusmahdollisuudet olisi vahvistettava myös muiden asiaa koskevien säännösten eli 16 artiklan 1 kohdan (suhteellisen vakauden periaate) ja 16 artiklan 4 kohdan (yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteet ja monivuotisissa suunnitelmissa vahvistetut säännöt) mukaisesti. Koska purkamisvelvoitetta sovelletaan jo täysimittaisesti, komissio ehdottaa suurimpia sallittuja saaliita (TACeja), jotka perustuvat saaliita koskeviin lausuntoihin aiemmin käytettyjen purkamista koskevien lausuntojen sijaan. Ehdotetuissa unionin kiintiöissä otetaan huomioon se, että vahvistettujen poikkeusten perusteella on sallittua heittää pois rajoitettuja määriä, joita ei siis pureta aluksesta eikä lueta kiintiöihin. Tällaiset määrät vähennetään näin ollen unionin kiintiöistä. Vuosittainen joustomahdollisuus Perusasetuksen ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/96 välinen yhteys on otettava myös huomioon. Viimeksi mainitulla asetuksella otettiin käyttöön TACien vuosittaiseen hallinnoimiseen liittyviä lisäedellytyksiä, kuten varo-TACeja (kalakannat, joista on saatavilla varovaisuusperiaatteen mukainen ICESin lausunto) ja analyyttisiä TACeja (kalakannat, joista on saatavilla kestävää enimmäistuottoa koskeva ICESin lausunto) koskevat joustosäännökset (3 ja 4 artikla). TACeja vahvistaessaan neuvosto päättää asetuksen (EY) N:o 847/96 2 artiklan mukaisesti, mihin kantoihin ei sovelleta asetuksen 3 ja 4 artiklaa, käyttäen perustana erityisesti kantojen biologista tilannetta. Perusasetuksen 15 artiklan 9 kohdassa säädetään toisesta vuosittaisesta joustomekanismista. Jotta vältettäisiin liiallinen jousto, joka heikentäisi meren elollisten luonnonvarojen järkiperäisen ja vastuullisen hyödyntämisen periaatetta ja haittaisi yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden saavuttamista, olisi täsmennettävä, ettei asetuksen (EY) N:o 847/96 3 ja 4 artiklan ja perusasetuksen 15 artiklan 9 kohdan mukaisia toimenpiteitä voida soveltaa kumulatiivisesti. Perusasetuksen 15 artiklan 9 kohdassa säädettyä vuosittaista joustomahdollisuutta ei tulisi käyttää, jos sen soveltaminen haittaisi yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden saavuttamista erityisesti sellaisten kantojen osalta, joiden kutukannan biomassa on alle biomassan rajatason viitearvon (Blim). Ehdotetut TACit ja selitykset Komissio on vuodesta 2019 lähtien luetellut (vuosittaisen kalastusmahdollisuuksia koskevan asetuksen perusteluissa) lajit, joille ehdotettu TAC poikkeaa yli 20 prosenttia nykyisestä TACista. Vuonna 2022 nämä ovat seuraavat: TAC Merialue Vuodeksi 2022 ehdotettu TAC Ehdotettu TACin muutos vuoteen 2021 nähden* Selitys Kattegatin turska Kattegat 97 t –21 % Varovaisuusperiaatteen mukaisessa lausunnossa suositellaan määräksi 0 t. Komissio ehdottaa TACeja tahattomien sivusaaliiden kattamiseksi (keisarihummerin kalastuksessa) ICESin teknisten lausuntojen mukaisesti. Keisarihummeri alueella 3a Skagerrak ja Kattegat 8 501 t –31 % Komissio ehdottaa TACeja kestävää enimmäistuottoa koskevien lausuntojen mukaisesti ja FMSY-vaihteluvälin alimman arvon (FMSY lower) mukaisesti. Vaihteluväli FMSY on kalastuskuolevuutta koskevien arvojen vaihteluväli, jossa kaikki kyseisen vaihteluvälin arvot johtavat kestävän enimmäistuoton (MSY) saavuttamiseen pitkällä aikavälillä siten, että niistä aiheutuu pitkän aikavälin tuottoon enintään 5 prosentin vähennys ja ne eivät vaikuta merkittävästi asianomaisen kannan lisääntymisprosessiin. TAC on FMSY lower -arvon eikä FMSY -pistearvon mukainen, koska turska, jonka osalta suositus on 0 t, on sivusaalis tässä kalastuksessa. FMSY-pistearvolla tarkoitetaan sitä kalastuskuolevuusarvoa, joka tuottaa pitkän aikavälin kestävän enimmäistuoton. Keisarihummeri alueella 8c, toiminnalliset yksiköt (FU) 25 ja 31 Biskajanlahden eteläosa 1,7 t toiminnallisessa yksikössä 25 20 t toiminnallisessa yksikössä 31 kiintiön säilyttäminen ennallaan toiminnallisessa yksikössä 25 +1 329 % toiminnallisessa yksikössä 31 Toiminnallisessa yksikössä 25 varovaisuusperiaatteen mukaisen lausunnon suositus on 0 t. Komissio ehdottaa, että TAC säilytetään tieteellisen kalastuksen pyyntiponnistusyksikkökohtaisia tietoja varten. Komissio ehdottaa toiminnallisen yksikön 31 osalta, että TAC on kestävää enimmäistuottoa koskevan lausunnon ja FMSY-pistearvon mukainen. Unionin kiintiötä vahvistettaessa on sovellettu purkamisvelvoitetta koskeviin poikkeuksiin liittyvää vähennystä. Punakampela Kattegatissa Kattegat 1 038 t +34 % Komissio ehdottaa, että TAC on kestävää enimmäistuottoa koskevan lausunnon ja FMSY lower -arvon mukainen. TAC on FMSY lower -arvon eikä FMSY -pistearvon mukainen, koska turska, jonka osalta suositus on 0 t, on sivusaalis tässä kalastuksessa. Tämä TAC edustaa osaa (19,2 %) lausunnon kattamasta alueesta (Kattegat, Belttien ja Juutinrauman vesialue). Unionin kiintiötä vahvistettaessa on sovellettu purkamisvelvoitetta koskeviin poikkeuksiin liittyvää vähennystä. Meriantura alueilla 7b ja 7c Irlannin läntiset vesialueet ja Porcupinematalikko 19 t –44 % Komissio ehdottaa, että TAC on varovaisuusperiaatteen mukaisen lausunnon mukainen. Meriantura alueella 8ab Pohjoinen ja keskinen Biskajanlahti 2 233 t –37 % Komissio ehdottaa, että TAC on kestävää enimmäistuottoa koskevan lausunnon ja FMSY-pistearvon mukainen. Biomassa on tällä hetkellä MSY Btrigger -arvoa pienempi, mutta Blim-arvoa suurempi. MSY Btrigger -arvolla tarkoitetaan kutukannan biomassaa, jonka alittuessa olisi toteutettava hoitotoimenpiteitä, jotta kannat voivat elpyä sellaisia tasoja suuremmiksi, joilla voidaan saavuttaa kestävä enimmäistuotto pitkällä aikavälillä, ja Blim -arvolla tarkoitetaan kutukannan biomassaa, jonka alittuessa lisääntymiskyky saattaa alentua. Kestävää enimmäistuottoa koskevassa lausunnossa otetaan huomioon nykyinen alhaisempi biomassataso. Unionin kiintiötä vahvistettaessa on sovellettu purkamisvelvoitetta koskeviin poikkeuksiin liittyvää vähennystä. * Niiden TACien osalta, joihin sovelletaan purkamisvelvoitetta koskeviin poikkeuksiin liittyvää vähennystä, vertailu tehdään unionin kiintiöiden perusteella. •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa Ehdotetut toimenpiteet on laadittu YKP:n tavoitteiden ja sääntöjen mukaisesti. •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa Ehdotetut toimenpiteet ovat johdonmukaisia suhteessa unionin muuhun politiikkaan, erityisesti ympäristön ja kestävän kehityksen aloilla. 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta Tämän ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 43 artiklan 3 kohta.

Elollisten vesiluonnonvarojen kestävää hyödyntämistä koskevat unionin velvollisuudet perustuvat perusasetuksen 2 artiklassa vahvistettuihin velvollisuuksiin. •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta) Ehdotus kuuluu SEUT-sopimuksen 3 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuun unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Sen vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta. •Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen, koska YKP on yhteinen politiikka ja SEUT-sopimuksen 43 artiklan 3 kohdan mukaan neuvoston tehtävänä on hyväksyä kalastusmahdollisuuksien vahvistamista ja jakamista koskevat toimenpiteet. Ehdotetussa neuvoston asetuksessa jaetaan kalastusmahdollisuudet jäsenvaltioille. Perusasetuksen 16 ja 17 artiklan mukaan jäsenvaltiot voivat jakaa kalastusmahdollisuudet parhaaksi katsomallaan tavalla eri alueiden tai toimijoiden kesken. Jäsenvaltioilla on täten laaja liikkumavara päätöksissä, jotka koskevat niiden valitsemaa sosiaalista/taloudellista mallia niille myönnettyjen kalastusmahdollisuuksien hyödyntämiseksi. Ehdotuksella ei ole uusia rahoitusvaikutuksia jäsenvaltioille. Neuvosto antaa vastaavanlaisen asetuksen vuosittain, ja sen täytäntöönpanemiseksi tarvittavat julkiset ja yksityiset resurssit ovat jo olemassa. •Sääntelytavan valinta Ehdotettu säädöslaji on neuvoston asetus SEUT-sopimuksen 43 artiklan 3 kohdan mukaisesti. 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET •Voimassa olevan lainsäädännön jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset Kalastusmahdollisuuksia koskevaa asetusta tarkistetaan useita kertoja vuodessa uusimman tieteellisen tiedon ja muun kehityksen huomioon ottamiseksi. •Sidosryhmien kuuleminen a)Kuulemismenettely, tärkeimmät kohderyhmät ja yleiskuvaus vastaajista Komissio on kuullut sidosryhmiä, erityisesti neuvoa-antavia toimikuntia, ja jäsenvaltioita lähestymistavastaan kalastusmahdollisuuksia koskeviin eri ehdotuksiin, vuotuisen tiedonantonsa Kohti kestävämpää kalastusta EU:ssa: tilannekatsaus ja suuntaviivat vuodeksi 2022 perusteella. Komissio on noudattanut tiedonannossaan Yhteisön kalastuksenhoitoa koskevan kuulemismenettelyn parantaminen (COM(2006) 246 final) esitettyä lähestymistapaa. Tämä lähestymistapa koostuu sidosryhmien aikaistetusta kuulemisesta (aikaistamismenettely), joka mahdollistaa strategisemman keskustelun. b)Tiivistelmä vastauksista ja siitä, miten ne on otettu huomioon Edellä mainittuun vuotuiseen tiedonantoon annetuissa sidosryhmien vastauksissa esitettiin näkemykset arviosta, jonka komissio on laatinut kalavarojen tilasta, ja siitä, miten voidaan varmistaa asianmukainen hoitoratkaisu. Komissio tarkasteli vastauksia tätä ehdotusta laatiessaan. •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö Kuten edellä todettiin, komissio kuuli Kansainvälistä merentutkimusneuvostoa (ICES) käytettävästä menetelmästä. ICESin lausunto perustuu sen asiantuntijaryhmien ja päätöksentekoelinten kehittämään lausuntojärjestelmään, ja se on annettu komission kanssa tehdyn yhteistyöpöytäkirjan mukaisesti. Perimmäisenä tavoitteena on palauttaa kalakannat tasoille, joilla niitä on mahdollista hyödyntää kestävän enimmäistuoton mukaisesti, ja säilyttää ne tällaisilla tasoilla. Tämä tavoite on nimenomaisesti sisällytetty perusasetukseen, jonka 2 artiklan 2 kohdassa säädetään, että tavoite ”on saavutettava mahdollisuuksien mukaan vuoteen 2015 mennessä ja [...] viimeistään vuoteen 2020 mennessä kaikkien kantojen osalta”. Unioni sitoutui tähän tavoitteeseen hyväksyessään Johannesburgissa vuonna 2002 pidetyn kestävän kehityksen huippukokouksen päätelmät ja kyseisen huippukokouksen toimeenpanosuunnitelman. Kuten edellä todettiin, joidenkin kantojen osalta on jo käytettävissä kestävää enimmäistuottoa koskevia tietoja. Tällaisia kantoja ovat niin saalismäärien kuin kaupallisen arvon kannalta merkittävät lajit, kuten kummeliturska, turska, merikrotti, meriantura, lasikampelat, kolja ja keisarihummeri.

Pohjanmeren ja läntisten vesialueiden kohdekantojen kalastusmahdollisuudet vahvistetaan asianomaisten monivuotisten suunnitelmien perusteella. Suunnitelmissa määritetään kalastuskuolevuuden FMSY-arvon vaihteluvälit, ja ne tarjoavat siten jonkin verran joustavuutta tietyillä edellytyksillä. Komissio on pyytänyt ICES:ltä lausunnon, jonka pohjalta voidaan arvioida, onko tällainen joustavuus tarpeen, ja jonka perusteella joustavuus voidaan panna täytäntöön. FMSY-vaihteluvälin korkeimpia arvoja käytetään TACien ehdottamiseen vain, jos tieteellisen lausunnon perusteella kalastusmahdollisuuksien vahvistaminen FMSY-arvon vaihteluvälien mukaisesti olisi tarpeen, jotta –asiaa koskevassa monivuotisessa suunnitelmassa vahvistetut tavoitteet saavutetaan sekakalastuksessa, tai –voidaan välttää lajien sisäisestä tai niiden välisestä dynamiikasta kannalle aiheutuva vakava haitta, tai –voidaan rajoittaa suuria vuotuisia vaihteluja. Tapauksissa, joissa kannan biomassa on asiaa koskevassa monivuotisessa suunnitelmassa tarkoitettujen viitearvojen alapuolella, kalastusmahdollisuudet olisi määritettävä tasolle, joka vastaa kalastuskuolevuutta ja jota alennetaan suhteessa biomassan pienenemiseen. Joissakin tapauksissa kestävää enimmäistuottoa koskevan tavoitteen saavuttaminen saattaa edellyttää kalastuskuolevuuden ja/tai saalismäärien alentamista. Näin ollen tässä ehdotuksessa hyödynnetään kestävää enimmäistuottoa koskevaa lausuntoa, jos se on saatavilla. YKP:n tavoitteiden mukaisesti silloin, kun TACeja ehdotetaan kestävää enimmäistuottoa koskevan lausunnon perusteella, ne vastaavat tasoa, jolla kyseisen lausunnon mukaan on mahdollista varmistaa kestävän enimmäistuoton saavuttaminen vuonna 2022. Tämä lähestymistapa perustuu periaatteisiin, jotka vahvistetaan vuotuisessa tiedonannossa Kohti kestävämpää kalastusta EU:ssa: tilannekatsaus ja suuntaviivat vuodeksi 2022. Kun kyseessä ovat kannat, joista ei ole saatavilla riittäviä tietoja, tieteelliset neuvoa-antavat elimet antavat suosituksia siitä, onko saalismääriä alennettava tai vakautettava tai voidaanko niitä lisätä. ICESin lausunnoissa on annettu määrällistä ohjeistusta tällaisista muutoksista. Tätä ohjeistusta on käytetty TACeja ehdotettaessa. Joidenkin kantojen tapauksessa (lähinnä laajasti vaeltavat kannat sekä hait ja rauskut) ICESin lausunto annetaan syksyn aikana. Tätä ehdotusta on lausunnon saamisen jälkeen tarvittaessa tarkistettava. •Vaikutustenarviointi Kalastusmahdollisuuksia koskevan asetuksen soveltamisala rajataan SEUT-sopimuksen 43 artiklan 3 kohdassa. Ehdotuksessa pyritään välttämään lyhyen aikavälin ratkaisuja ja suosimaan pitkän aikavälin kestävyyttä. Siinä otetaan siksi huomioon sidosryhmien ja neuvoa-antavien toimikuntien aloitteet, jos ICES ja/tai tieteellis-teknis-taloudellinen kalastuskomitea (STECF) on antanut niistä myönteiset arviot. YKP:n uudistusta koskeva komission ehdotus perustui vaikutustenarviointiin (SEC(2011) 891), jonka mukaan kestävää enimmäistuottoa koskevan tavoitteen saavuttaminen on ympäristön, talouden ja yhteiskunnallisen kestävyyden välttämätön edellytys. Alueellisiin kalastuksenhoitojärjestöihin liittyvien kalastusmahdollisuuksien ja kolmansien maiden kanssa yhteisten kalakantojen osalta tällä ehdotuksella pääasiassa pannaan täytäntöön kansainvälisesti sovitut toimenpiteet. Kaikkia kalastusmahdollisuuksien mahdollisten vaikutusten arvioinnin kannalta merkityksellisiä näkökohtia käsitellään valmisteltaessa ja käytäessä kansainvälisiä neuvotteluja, joissa sovitaan unionin kalastusmahdollisuuksista kolmansien osapuolten kanssa. •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen Ehdotuksella yksinkertaistetaan unionin tai kansallisten viranomaisten hallintomenettelyjä, erityisesti pyyntiponnistuksen hallinnointia koskevien vaatimusten osalta. •Perusoikeudet Ei sovelleta. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Ehdotetuilla toimenpiteillä ei ole vaikutuksia talousarvioon. 5.LISÄTIEDOT •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

Asetuksen säännökset pannaan täytäntöön ja asetuksen noudattamista valvotaan yhteisen kalastuspolitiikan mukaisesti. 2021/0345 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON ASETUS unionin vesillä ja unionin kalastusaluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2022 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja erityisesti sen 43 artiklan 3 kohdan, ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa: (1)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1380/2013 edellytetään, että säilyttämistoimenpiteet hyväksytään ottaen huomioon käytettävissä olevat tieteelliset, tekniset ja taloudelliset lausunnot, mukaan lukien tarvittaessa tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (STECF) ja muiden neuvoa-antavien elinten laatimat kertomukset sekä neuvoa-antavien toimikuntien antamat lausunnot. (2)Kalastusmahdollisuuksien vahvistamiseen ja jakamiseen liittyvät toimenpiteet hyväksyy neuvosto, mukaan lukien tarvittaessa niihin toiminnallisesti liittyvät edellytykset. Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 4 kohdan mukaan kalastusmahdollisuudet on määritettävä kyseisen asetuksen 2 artiklan 2 kohdassa esitettyjen yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) tavoitteiden mukaisesti. Lisäksi yksittäisten monivuotisten suunnitelmien alaisten kantojen suurimmat sallitut saaliit (total allowable catch, jäljempänä ’TAC’) olisi vahvistettava kyseisissä suunnitelmissa määriteltyjen tavoitteiden ja toimenpiteiden mukaisesti. Kyseisen asetuksen 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti kalastusmahdollisuudet olisi jaettava jäsenvaltioille siten, että varmistetaan kunkin jäsenvaltion kalastustoiminnan suhteellinen vakaus kunkin kalakannan tai kalastuksen osalta. (3)Sen vuoksi TACit olisi asetuksen (EU) N:o 1380/2013 mukaisesti vahvistettava saatavilla olevien tieteellisten lausuntojen perusteella, ottaen huomioon biologiset ja sosioekonomiset näkökohdat ja varmistaen eri kalastussektorien välinen oikeudenmukainen kohtelu sekä ottaen huomioon myös ne näkemykset, jotka on tuotu esiin sidosryhmien kuulemisissa, erityisesti neuvoa-antavien toimikuntien kokouksissa. (4)Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan mukaisesti kaikkiin saalisrajoitusten alaisiin kantoihin on sovellettu purkamisvelvoitetta 1. tammikuuta 2019 alkaen, vaikka velvoitteeseen voidaan soveltaa joitakin poikkeuksia. Kyseisen asetuksen 16 artiklan 2 kohdassa säädetään, että kun tiettyä kalakantaa koskeva purkamisvelvoite otetaan käyttöön, kalastusmahdollisuudet määritetään saaliiden perusteella saaliin purkamisen sijaan. Komissio on antanut jäsenvaltioiden yhteisten suositusten perusteella ja asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan mukaisesti delegoituja asetuksia, joissa vahvistetaan yksityiskohdat purkamisvelvoitteen täytäntöönpanemiseksi erityisten poisheittämissuunnitelmien muodossa. (5)Purkamisvelvoitteen soveltamisalaan kuuluvien kantojen kalastusmahdollisuuksissa olisi otettava huomioon, että saaliiden poisheittäminen ei periaatteessa enää ole sallittua. Sen vuoksi niiden olisi perustuttava kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) antamaan kokonaissaaliiden (eikä toivottujen saaliiden, eli saaliiden, jotka olisi purettu ilman EU:n purkamisvelvoitetta) suositeltuun määrään. Kyseisestä suositellusta kokonaissaaliiden määrästä olisi vähennettävä ne määrät, jotka purkamisvelvoitteesta poiketen saa edelleen heittää pois. (6)ICES on suosittanut joidenkin kantojen pyynnin rajoittamista nollatasolle. Jos kyseisten kantojen TACit kuitenkin vahvistetaan suositellulle tasolle, velvoite purkaa aluksesta kaikki sekakalastuksen saaliit, kyseisten kantojen sivusaaliit mukaan luettuina, johtaisi ns. pullonkaulatilanteisiin eli kiintiön tyrehtymiseen. Jotta voitaisiin löytää sopiva tasapaino tilanteessa, jossa kalastusta ylläpidetään sen keskeyttämisestä mahdollisesti aiheutuvien vakavien sosioekonomisten vaikutusten välttämiseksi, mutta jossa on samalla tarpeen varmistaa kyseisten kantojen hyvän biologisen tilan saavuttaminen, ottaen huomioon, että sekakalastuksessa on vaikeaa kalastaa kaikkia kantoja samanaikaisesti kestävää enimmäistuottoa (maximum sustainable yield, MSY) noudattaen, on aiheellista vahvistaa erityiset TACit kyseisten kantojen sivusaaliille. Kyseiset TACit olisi vahvistettava tasoille, joilla varmistetaan kyseisten kantojen kuolevuuden aleneminen ja jotka kannustavat parantamaan valikoivuutta ja välttämään ei-toivottuja saaliita. Jotta voitaisiin vähentää niiden kantojen saaliita, joille on asetettu sivusaalis-TACeja, kyseisiä kantoja hyödyntävissä kalastuksissa käytettävissä olevat kalastusmahdollisuudet olisi vahvistettava sellaisille tasoille, joilla edistetään haavoittuvien kantojen biomassan palauttamista kestävälle tasolle. Olisi myös otettava käyttöön kalastusmahdollisuuksiin olennaisesti liittyviä teknisiä toimenpiteitä ja valvontatoimenpiteitä, jotta voitaisiin estää saaliiden laitonta poisheittämistä. (7)Jotta voidaan taata niin pitkälle kuin mahdollista kalastusmahdollisuuksien käyttö sekakalastuksessa asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on aiheellista ottaa käyttöön kiintiöidenvaihtoryhmä niitä jäsenvaltioita varten, joilla ei ole kiintiötä tahattomien sivusaaliidensa kattamiseksi. (8)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2019/472 vahvistetun läntisten vesialueiden monivuotisen suunnitelman mukaisesti mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa lueteltujen kantojen tavoitteena oleva kalastuskuolevuus on pidettävä asetuksen 2 artiklassa määritettyjen kestävään enimmäistuottoon johtavien kalastuskuolevuutta koskevien arvojen vaihteluväleillä (FMSY-arvon vaihteluvälit), kyseisen asetuksen 4 artiklan mukaisesti. Meribassin (Dicentrarchus labrax) yleinen kalastuskuolevuus ICES-alueilla 8a ja 8b olisi sen vuoksi vahvistettava kestävää enimmäistuottoa koskevien ICESin lausuntojen ja FMSY-pistearvon mukaisesti ottaen huomioon kaupalliset ja virkistyskalastuksessa saatavat saaliit ja mukaan lukien poisheitetyt määrät. FMSY-pistearvolla tarkoitetaan sitä kalastuskuolevuusarvoa, jonka arvioidaan tuottavan pitkän aikavälin kestävän enimmäistuoton. Asianomaisten jäsenvaltioiden (Ranska ja Espanja) on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että niiden laivastoista ja virkistyskalastajista johtuva kalastuskuolevuus ei ylitä FMSY-pistearvoa, kuten asetuksen (EU) 2019/472 4 artiklan 3 kohdassa edellytetään. (9)Myös meribassin virkistyskalastusta koskevia toimenpiteitä olisi pidettävä yllä ottaen huomioon virkistyskalastuksen huomattava vaikutus kyseiseen kantaan. Saalisrajoitukset olisi pidettävä ennallaan tieteellisen lausunnon mukaisesti. Ankkuroidut verkot olisi kiellettävä, koska ne eivät ole riittävän valikoivia ja saaliiksi todennäköisesti saadaan vahvistettuja rajoituksia suurempi määrä yksilöitä. Kun otetaan huomioon ympäristöä koskevat, yhteiskunnalliset ja taloudelliset olosuhteet ja erityisesti rannikkoyhteisöjen kaupallisten kalastajien riippuvuus kyseisistä kannoista, meribassia koskevilla toimenpiteillä saadaan aikaan asianmukainen tasapaino kaupallisten ja virkistyskalastajien etujen välillä. Kyseisillä toimenpiteillä annetaan erityisesti virkistyskalastajille mahdollisuus harjoittaa kalastustoimintaansa ottaen huomioon sen vaikutus kyseisiin kantoihin. (10)Leveäsuisten rustokalojen (Elasmobranchii), kuten haiden ja rauskujen kantoja koskevassa tieteellisessä lausunnossa saaliin osalta suositetaan nollatasoa, koska niiden suojelun taso on heikko. Lisäksi korkea eloonjäämisaste merkitsee, että saaliiden poisheittämisen ei katsota lisäävän kalastuskuolevuutta, vaan siitä katsotaan olevan hyötyä kyseisten kantojen säilyttämiselle. Sen vuoksi tällaisten lajien kalastus olisi kiellettävä. Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaan purkamisvelvoitetta ei sovelleta lajeihin, joiden kalastus on kielletty. (11)Pohjanmeren monivuotinen suunnitelma vahvistettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2018/973, ja se tuli voimaan vuonna 2018. Läntisten vesialueiden monivuotiset suunnitelmat vahvistettiin neuvoston asetuksella (EU) 2019/472, joka tuli voimaan vuonna 2019. Monivuotisten suunnitelmien 1 artiklan 1 kohdassa lueteltujen kantojen kalastusmahdollisuudet olisi vahvistettava kyseisissä suunnitelmissa asetettujen tavoitteiden (FMSY-arvojen vaihteluvälit) ja suojatoimien mukaisesti. FMSY-arvojen vaihteluvälit on määritetty asiaankuuluvissa ICESin lausunnoissa. Jos riittäviä tieteellisiä tietoja ei ole käytettävissä, sivusaaliskantojen kalastusmahdollisuudet olisi vahvistettava ennalta varautuvan lähestymistavan mukaisesti, siten kuin monivuotisissa suunnitelmissa esitetään.

(12)Pohjanmeren monivuotisen suunnitelman 7 artiklan mukaisesti silloin, kun tieteelliset lausunnot osoittavat, että kyseisen suunnitelman 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun jonkin kannan kutukannan biomassa on biomassan viiteraja-arvoa (Blim) pienempi, on toteutettava korjaavia lisätoimenpiteitä sen varmistamiseksi, että kanta palautetaan nopeasti sellaisen tason yläpuolelle, jolla voidaan saavuttaa kestävä enimmäistuotto. Tällaisiin korjaaviin toimenpiteisiin voivat kuulua erityisesti asianomaisen kannan kohdennetun kalastuksen keskeyttäminen sekä kyseisten tai muiden kyseisessä kalastuksessa pyydettyjen kantojen kalastusmahdollisuuksien asianmukainen vähentäminen. (13)Itä-Atlantin ja Välimeren tonnikalan kantojen TACit olisi vahvistettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2016/1627 vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. (14)Jos kannoista ei ole riittäviä tai luotettavia tietoja kokoarvioiden tekemiseksi, kantojen hoitotoimenpiteissä ja TAC-tasoissa olisi noudatettava kalastuksenhoidon ennalta varautuvaa lähestymistapaa, sellaisena kuin se määritellään asetuksen (EU) N:o 1380/2013 4 artiklan 1 kohdan 8 alakohdassa, samalla kun otetaan huomioon kantakohtaiset tekijät, erityisesti saatavilla olevat tiedot kantojen kehittymissuuntauksista ja sekakalastukseen liittyvät näkökohdat. (15)Neuvoston asetuksella (EY) N:o 847/96 otettiin käyttöön TACien vuosittaiseen hallinnoimiseen liittyviä lisäedellytyksiä, mukaan lukien varo-TACeja ja analyyttisiä TACeja koskevat joustosäännökset (3 ja 4 artikla). Kyseisen asetuksen 2 artiklan mukaan neuvosto päättää TACeja vahvistettaessa kannoista, joihin kyseisen asetuksen 3 tai 4 artiklaa ei sovelleta, käyttäen perustana erityisesti kantojen biologista tilannetta. Vuonna 2014 otettiin asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 9 kohdan mukaisesti käyttöön kaikkia purkamisvelvoitteen alaisia kantoja koskeva toinen vuosittainen joustomekanismi. Jotta näin ollen vältettäisiin liiallinen jousto, joka heikentäisi meren luonnonvarojen järkiperäisen ja vastuullisen hyödyntämisen periaatetta, haittaisi yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden saavuttamista ja heikentäisi kantojen biologista tilaa, olisi vahvistettava, että asetuksen (EY) N:o 847/96 3 ja 4 artiklaa sovelletaan analyyttisiin TACeihin vain siinä tapauksessa, ettei asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 9 kohdassa säädettyä vuosittaista joustomahdollisuutta hyödynnetä. (16)Kun TAC myönnetään ainoastaan yhdelle jäsenvaltiolle, on aiheellista valtuuttaa kyseinen jäsenvaltio perussopimuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti määrittelemään kyseinen TAC. Olisi varmistettava, että jäsenvaltio toimii kyseistä TACin tasoa määrittäessään tavalla, joka on täysin yhdenmukainen yhteisen kalastuspolitiikan periaatteiden ja sääntöjen kanssa. (17)On tarpeen vahvistaa pyyntiponnistuksen enimmäismäärät vuodeksi 2022 asetuksen (EU) 2016/1627 5, 6, 7 ja 9 artiklan ja liitteen I mukaisesti. (18)Kalastusmahdollisuuksien täysimittaisen käytön varmistamiseksi on aiheellista sallia joustavan järjestelyn soveltaminen joidenkin TAC-alueiden välillä, kun kyse on samasta biologisesta kannasta. (19)Tiettyjen lajien, kuten tiettyjen hailajien, osalta jopa rajoitettu kalastustoiminta voi vakavasti vaarantaa niiden säilymisen. Tällaisten lajien kalastusmahdollisuuksia olisi sen vuoksi rajoitettava kattavasti asettamalla kyseisten lajien yleinen pyyntikielto. (20)Manilassa 23–28 päivänä lokakuuta 2017 pidetyssä muuttavien luonnonvaraisten eläinten suojelemista koskevan yleissopimuksen osapuolten kahdennessatoista kokouksessa lisättiin useita lajeja kyseisen yleissopimuksen liitteiden I ja II suojeltujen lajien luetteloihin. Tämän vuoksi on aiheellista säätää kyseisten lajien suojelusta kaikilla vesillä kalastavien unionin kalastusalusten ja unionin vesillä kalastavien unionin ulkopuolisten kalastusalusten osalta. (21)Tässä asetuksessa vahvistettujen, unionin kalastusalusten käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien käyttöön sovelletaan neuvoston asetusta (EY) N:o 1224/2009 ja erityisesti kyseisen asetuksen 33 artiklaa, joka koskee saaliiden ja pyyntiponnistuksen kirjaamista, ja 34 artiklaa, joka koskee tietojen ilmoittamista kalastusmahdollisuuksien käyttämisestä loppuun. Sen vuoksi on tarpeen täsmentää koodit, joita jäsenvaltioiden on käytettävä lähettäessään komissiolle tiedot tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien kantojen puretuista saaliista. (22)Unionin TAC grönlanninpallakselle ICES-suuralueilla 1 ja 2 sijaitsevilla kansainvälisillä vesillä ei rajoita unionin kantaa asianmukaiseen unionin osuuteen kyseisessä kalastuksessa. (23)[Koillis-Atlantin kalastuskomissio (NEAFC) hyväksyi vuoden 2020 vuosikokouksessaan Irmingerinmeren ja sen lähivesialueiden kahta punasimppukantaa koskevan säilyttämistoimenpiteen, jolla kielletään kyseisten kantojen kohdennettu kalastus. Lisäksi se kielsi kalastustoiminnan punasimpun kokoontumisalueella sivusaaliiden minimoimiseksi. Kyseiset ICESin nollasaalislausuntoon perustuvat toimenpiteet olisi saatettava osaksi unionin lainsäädäntöä. NEAFC ei voinut antaa punasimppua ICES-suuralueilla 1 ja 2 koskevaa suositusta. Kyseisen kannan TACit olisi vahvistettava unionin NEAFC:ssä ilmaiseman kannan mukaisesti.] [Johdanto-osan kappaletta ja asiaa koskevia säännöksiä tarkistetaan NEAFC:n vuosikokouksen jälkeen.] (24)[Covid-19-pandemian vuoksi Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission (ICCAT) vuoden 2020 vuosikokous korvattiin kirjeenvaihtona tapahtuvalla päätöksentekoprosessilla, joka alkoi lokakuussa 2020 ja jonka on määrä päättyä tammikuun 2021 alussa. Yhtenä kyseisen prosessin päätavoitteena oli mahdollistaa vuonna 2020 päättyvien nykyisten toimenpiteiden jatkaminen tarvittaessa vähäisin teknisin mukautuksin.] [Johdanto-osan kappaletta ja asiaa koskevia säännöksiä tarkistetaan ICCAT:n vuosikokouksen jälkeen.] (25)[ICCAT:n suosituksessa 19-04 tonnikalan hoitosuunnitelmaksi vahvistetaan TAC ainoastaan vuosiksi 2019 ja 2020. ICCAT:n on vielä tehtävä päätös TACin tasosta vuodeksi 2021. Vuoden 2020 päätöksentekoprosessin huomioon ottaen on ehdotettu noudatettavaksi tieteellistä lausuntoa, jossa suositellaan, että TAC säilytetään 36 000 tonnissa. Vaikka TACin tasosta näyttää vallitsevan yhteisymmärrys, on vaarana, että ICCAT ei virallisesti hyväksy sitä ennen tämän asetuksen hyväksymistä. Sen vuoksi TAC olisi vahvistettava kyseiselle tasolle, mutta sitä olisi tarkistettava mahdollisimman pian, jos ICCAT hyväksyy eri TACin.] [Johdanto-osan kappaletta ja asiaa koskevia säännöksiä tarkistetaan ICCAT:n vuosikokouksen jälkeen.] (26)[ICCAT:n vuoden 2020 päätöksentekoprosessin aikana unioni ehdotti kattavaa suunnitelmaa, johon sisältyy TAC, jolla lopetetaan välittömästi makrillihain liikakalastus Pohjois-Atlantilla, sekä rinnakkaisia toimenpiteitä sen kuolevuuden vähentämiseksi edelleen. Koska yhteisymmärrys puuttuu ICCAT:ssa ja ottaen huomioon, että kyseisen kannan tilanne on vaikea ja että unioni pyytää kaksi kolmasosaa saalistasosta, unionin olisi vahvistettava yksipuolinen saalisrajoitus kyseiselle lajille. Saalisrajoitus vastaisi unionin osuutta tieteellisen komitean ICCAT:n tasolla vaatimasta rajoituksesta.] [Johdanto-osan kappaletta ja asiaa koskevia säännöksiä tarkistetaan ICCAT:n vuosikokouksen jälkeen.] (27)[ICCAT:n suosituksessa 17-04 Pohjois-Atlantin valkotonnikalaa koskevasta pyyntisäännöstä (harvest control rule, HCR) vahvistetaan TAC ainoastaan vuosille 2018–2020. ICCAT:n on vielä tehtävä päätös TACin tasosta vuodeksi 2021. Vuoden 2020 päätöksentekoprosessin huomioon ottaen on ehdotettu noudatettavaksi tieteellistä lausuntoa, jossa suositellaan, että uusi TAC vahvistetaan nykyiseen väliaikaiseen pyyntisääntöön perustuen ja että määräsuhteeseen perustuva saalis- ja muiden rajoitusten lisäys otetaan käyttöön vain yhden vuoden ajaksi. Vaikka TACin tasosta näyttää vallitsevan yhteisymmärrys, on vaarana, että ICCAT ei virallisesti hyväksy sitä ennen tämän asetuksen hyväksymistä. Sen vuoksi TAC olisi vahvistettava kyseiselle tasolle, mutta sitä olisi tarkistettava mahdollisimman pian, jos ICCAT hyväksyy eri TACin.] [Johdanto-osan kappaletta ja asiaa koskevia säännöksiä tarkistetaan ICCAT:n vuosikokouksen jälkeen.] (28)[Vuoden 2020 päätöksentekoprosessin huomioon ottaen ICCAT ei ole vielä virallisesti hyväksynyt isosilmätonnikalan, keltaevätonnikalan, sinimarliinin ja valkomarliinin TACeja. Vaikka TACien tasosta näyttää vallitsevan yhteisymmärrys, on vaarana, että ICCAT ei virallisesti hyväksy niitä ennen tämän asetuksen hyväksymistä. Sen vuoksi TACit olisi vahvistettava kyseiselle tasolle, mutta niitä olisi tarkistettava mahdollisimman pian, jos ICCAT hyväksyy eri TACit.] [Johdanto-osan kappaletta ja asiaa koskevia säännöksiä tarkistetaan ICCAT:n vuosikokouksen jälkeen] (29)[Etelämantereen meren elollisten luonnonvarojen säilyttämistä käsittelevä toimikunta (CCAMLR) hyväksyi vuoden 2020 vuosikokouksessaan saalisrajoitukset sekä kohde- että sivusaalislajeille 1 päivän joulukuuta 2020 ja 30 päivän marraskuuta 2021 väliseksi kaudeksi. Kiintiöiden käyttö vuonna 2020 olisi otettava huomioon vahvistettaessa kalastusmahdollisuuksia vuodeksi 2021.] [Johdanto-osan kappaletta ja asiaa koskevia säännöksiä tarkistetaan CCAMLR:n vuosikokouksen jälkeen.] (30)[Vuoden 2020 vuosikokouksessaan Intian valtameren tonnikalatoimikunta (IOTC) säilytti aiemmin hyväksytyt säilyttämis- ja hoitotoimenpiteet. Kyseisten toimenpiteiden saattamista osaksi unionin lainsäädäntöä olisi jatkettava.] [Johdanto-osan kappaletta ja asiaa koskevia säännöksiä tarkistetaan IOTC:n vuosikokouksen jälkeen.] (31)[Eteläisen Tyynenmeren alueellisen kalastusjärjestön (SPRFMO) vuosikokous pidetään 21 päivän tammikuuta ja 1 päivän helmikuuta 2021 välisenä aikana. SPRFMO-yleissopimusalueella nykyisin sovellettavat toimenpiteet olisi säilytettävä väliaikaisesti, kunnes vuosikokous on pidetty.] [Johdanto-osan kappaletta ja asiaa koskevia säännöksiä tarkistetaan SPRFMO:n vuosikokouksen jälkeen]

(32)[Amerikan trooppisten tonnikalojen suojelukomissio (IATTC) ei vuoden 2020 vuosikokouksessaan päässyt yhteisymmärrykseen viimeisimmän, 31 päivänä joulukuuta 2020 päättyneen trooppisia tonnikaloja koskevan toimenpiteen voimassaolon jatkamisesta. Sen vuoksi trooppisten tonnikalojen kalastusta itäisellä Tyynellämerellä ei säännellä 1 päivästä tammikuuta 2021. Yhteisen kalastuspolitiikan ennalta varautumisen periaate huomioon ottaen on aiheellista, että unioni soveltaa edelleen neuvoston asetuksessa (EU) 2020/123 vahvistettuja, trooppisia tonnikaloja koskevia säännöksiä, kunnes IATTC hyväksyy uuden toimenpiteen.] [Johdanto-osan kappaletta ja asiaa koskevia säännöksiä tarkistetaan IATTC:n vuosikokouksen jälkeen.] (33)[Sinievätonnikalan suojelukomissio (CCSBT) vahvisti vuoden 2020 vuosikokouksessaan vuonna 2016 pidetyssä vuosikokouksessa hyväksytyn sinievätonnikalan TACin kaudeksi 2021. Kyseiset toimenpiteet olisi saatettava osaksi unionin lainsäädäntöä.] [Johdanto-osan kappaletta ja asiaa koskevia säännöksiä tarkistetaan CCSBT:n vuosikokouksen jälkeen.] (34)[Kaakkois-Atlantin kalatalousjärjestö (SEAFO) päätti vuoden 2020 vuosikokouksessaan vastuualueeseensa kuuluvien tärkeimpien lajien osalta, että vuoden 2021 vuosikokoukseen asti sovelletaan vuoden 2020 TACeja. Kyseiset toimenpiteet olisi saatettava osaksi unionin lainsäädäntöä.] [Johdanto-osan kappaletta ja asiaa koskevia säännöksiä tarkistetaan SEAFO:n vuosikokouksen jälkeen] (35)[Länsi- ja Keski-Tyynenmeren kalastuskomissio (WCPFC) ulotti vuoden 2020 vuosikokouksessaan säilyttämis- ja hoitotoimenpiteet koskemaan trooppisia tonnikaloja. Se selvensi myös saalisrajoituksia, joita sovelletaan isosilmätonnikalaa kalastaviin unionin pitkäsiima-aluksiin. Kyseiset toimenpiteet olisi saatettava osaksi unionin lainsäädäntöä.] [Johdanto-osan kappaletta ja asiaa koskevia säännöksiä tarkistetaan WCPFC:n vuosikokouksen jälkeen.] (36)[Luoteis-Atlantin kalastusjärjestö (NAFO) hyväksyi vuonna 2020 pidetyssä 42. vuosikokouksessaan joitakin eräiden kantojen vuoden 2021 kalastusmahdollisuuksia NAFO-yleissopimusalueen suuralueilla 1–4. Kyseiset toimenpiteet olisi saatettava osaksi unionin lainsäädäntöä.] [Johdanto-osan kappaletta ja asiaa koskevia säännöksiä tarkistetaan NAFO:n vuosikokouksen jälkeen] (37)[Eteläisen Intian valtameren kalastussopimuksen (SIOFA) osapuolet säilyttivät vuonna 2020 pidetyssä seitsemännessä kokouksessaan sopimuksen soveltamisalaan kuuluvien kantojen vuonna 2019 hyväksytyt TACit. Kyseiset toimenpiteet olisi saatettava osaksi unionin lainsäädäntöä.] [Johdanto-osan kappaletta ja asiaa koskevia säännöksiä tarkistetaan SIOFA:n vuosikokouksen jälkeen.] (38)[Yhdeksäntenä päivänä helmikuuta 1920 tehdyssä Huippuvuoria koskevassa kansainvälisessä sopimuksessa, jäljempänä ’vuoden 1920 Pariisin sopimus’, myönnetään kaikille kyseisen sopimuksen osapuolille yhtäläinen ja syrjimätön pääsy luonnonvaroihin, mukaan lukien kalastuksen osalta. Unionin näkemys kyseisestä pääsystä lumitaskuravun kalastukseen Huippuvuoria ympäröivällä mannerjalustalla on esitetty Norjalle osoitetuissa useissa verbaalinooteissa, joista viimeisimmät on päivätty 26 päivänä helmikuuta 2021 ja 28 päivänä kesäkuuta 2021. Sen varmistamiseksi, että lumitaskuravun hyödyntäminen Huippuvuorten alueella saatetaan yhdenmukaiseksi niiden syrjimättömien hoitosääntöjen kanssa, jotka Norjalla, jonka suvereniteettiin ja lainkäyttövaltaan alue kuuluu Pariisin sopimuksen asettamissa rajoissa, on oikeus asettaa, on aiheellista vahvistaa niiden alusten lukumäärä, joilla on lupa harjoittaa tällaista kalastusta. Tällaisten kalastusmahdollisuuksien jakaminen jäsenvaltioiden kesken rajoitetaan vuoteen 2022. On muistettava, että unionissa ensisijainen vastuu sovellettavan oikeuden noudattamisen varmistamisesta kuuluu lippujäsenvaltioille.] (39)Venezuelan bolivariaaniselle tasavallalle osoitetun, kalastusmahdollisuuksien myöntämistä unionin vesillä Venezuelan bolivariaanisen tasavallan lipun alla purjehtiville kalastusaluksille Ranskan Guayanan edustalla sijaitsevalla talousvyöhykkeellä koskevan unionin julkilausuman mukaisesti on tarpeen vahvistaa Venezuelan käytettävissä olevat napsijoiden kalastusmahdollisuudet unionin vesillä. (40)Koska tiettyjä määräyksiä olisi sovellettava jatkuvasti ja jotta vältettäisiin oikeudellinen epävarmuus vuoden 2022 lopun ja kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2023 annettavan asetuksen voimaantulopäivän välisenä aikana, tämän asetuksen kieltoja ja kalastuskieltokausia koskevia säännöksiä olisi sovellettava edelleen vuoden 2023 alussa, kunnes kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2023 annettava asetus tulee voimaan. (41)Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa, jotta yksittäiselle jäsenvaltiolle annetaan lupa hallinnoida sille myönnettyä pyyntiponnistusta kilowattipäiviin perustuvalla järjestelmällä. Komission olisi käytettävä täytäntöönpanovaltaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. (42)Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta myöntää ylimääräisiä merelläolopäiviä kalastustoiminnan pysyvän lopettamisen vuoksi ja tieteellisen tarkkailijajärjestelmän kattavuuden parantamiseksi sekä vahvistaa laskentataulukkoja niiden tietojen keruuta ja toimittamista varten, jotka koskevat merelläolopäivien siirtämistä jäsenvaltion lipun alla purjehtivien kalastusalusten välillä. Täytäntöönpanovaltaa olisi käytettävä asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. (43)Kalastustoiminnan keskeytymisen välttämiseksi ja unionin kalastajien toimeentulon turvaamiseksi tätä asetusta olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2022 lukuun ottamatta pyyntiponnistusrajoituksia koskevia säännöksiä, joita olisi sovellettava 1 päivästä helmikuuta 2022, ja joitakin tiettyihin alueisiin sovellettavia säännöksiä, joilla olisi oltava erityinen soveltamispäivä. Asian kiireellisyyden vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan heti sen julkaisemisen jälkeen. (44)Asiaankuuluvat alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt hyväksyvät vuoden lopussa eräitä kansainvälisiä toimenpiteitä, joilla annetaan unionille kalastusmahdollisuuksia tai rajoitetaan niitä ja joita aletaan soveltaa ennen tämän asetuksen voimaantuloa. Säännöksiä, joilla tällaiset toimenpiteet saatetaan osaksi unionin lainsäädäntöä, olisi sen vuoksi sovellettava taannehtivasti. Etenkin, koska CCAMLR-yleissopimusalueen kalastuskausi alkaa 1 päivänä joulukuuta ja päättyy 30 päivänä marraskuuta, ja niin ollen tietyt kalastusmahdollisuudet tai -kiellot CCAMLR-yleissopimusalueella vahvistetaan 1 päivänä joulukuuta 2021 alkavaksi ajanjaksoksi, asetuksen asiaankuuluvia säännöksiä olisi sovellettava kyseisestä päivästä alkaen. Tällainen taannehtiva soveltaminen ei loukkaa luottamuksensuojan periaatetta, koska CCAMLR:n jäsenet eivät saa kalastaa CCAMLR-yleissopimusalueella ilman lupaa. (45)[Grönlannin kanssa tehdyssä kalastussuhteita koskevassa sopimuksessa ja pöytäkirjassa määrätyn menettelyn mukaisesti sekakomitea on vahvistanut unionin käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien tason Grönlannin vesillä vuodeksi 2022.] [Johdanto-osan kappaletta ja asiaa koskevia säännöksiä tarkistetaan asiaa koskevien kuulemisten jälkeen.] ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: I OSASTO

YLEISET SÄÄNNÖKSET 1 artikla

Kohde 1.Tässä asetuksessa vahvistetaan unionin vesillä ja tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä unionin kalastusalusten käytettävissä olevien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuudet. 2.Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin kalastusmahdollisuuksiin kuuluvat seuraavat: a)saalisrajoitukset vuodeksi 2022 ja, jos tässä asetuksessa niin täsmennetään, vuodeksi 2023;

b)pyyntiponnistusrajoitukset vuodeksi 2022, lukuun ottamatta liitteessä II vahvistettuja pyyntiponnistusrajoituksia, joita sovelletaan 1 päivän helmikuuta 2022 ja 31 päivän tammikuuta 2023 välisenä aikana; c)tiettyjen CCAMLR-yleissopimusalueen kantojen kalastusmahdollisuudet 1 päivän joulukuuta 2021 ja 30 päivän marraskuuta 2022 väliseksi ajaksi. 2 artikla

Soveltamisala 1.Tätä asetusta sovelletaan seuraaviin aluksiin: a)unionin kalastusalukset; b)kolmansien maiden alukset unionin vesillä. 2.Tätä asetusta sovelletaan myös: a)tiettyyn virkistyskalastukseen, jos se mainitaan nimenomaisesti tämän asetuksen asiaa koskevissa säännöksissä; b)rannalta harjoitettavaan kaupalliseen kalastukseen. 3 artikla

Määritelmät Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1380/2013 4 artiklassa vahvistettuja määritelmiä. Lisäksi tässä asetuksessa tarkoitetaan: a)’kolmannen maan aluksella’ kolmannen maan lipun alla purjehtivaa ja kolmannessa maassa rekisteröityä kalastusalusta; b)’virkistyskalastuksella’ muuta kuin kaupallista kalastustoimintaa, jossa meren elollisia vesiluonnonvaroja hyödynnetään virkistys-, matkailu- tai urheilutarkoituksiin; c)’kansainvälisillä vesillä’ vesialueita, jotka eivät kuulu minkään valtion suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan; d)’suurimmalla sallitulla saaliilla’ (TAC) i)sellaisissa kalastuksissa, joihin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 4–7 kohdassa tarkoitettua poikkeusta purkamisvelvoitteesta, kalojen määrää, joka kustakin kannasta saadaan purkaa aluksesta vuosittain; ii)kaikissa muissa kalastuksissa kalojen määrää, joka kustakin kannasta saadaan pyytää vuosittain; e)’kiintiöllä’ unionille, jäsenvaltiolle tai kolmannelle maalle myönnettyä osuutta TACista; f)’analyyttisellä arvioinnilla’ tietyn kannan kehityssuuntien määrällistä arviointia sellaisten kannan biologista tilannetta ja hyödyntämistä koskevien tietojen perusteella, jotka tieteellinen tarkastelu on osoittanut riittävän laadukkaiksi, jotta tulevaisuuden saalismäärävaihtoehdoista voidaan antaa tieteellinen lausunto; g)’silmäkoolla’ Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) 2019/1241 6 artiklan 34 alakohdan mukaisesti määriteltyä kalaverkkojen silmäkokoa;

h)’unionin kalastuslaivastorekisterillä’ rekisteriä, jonka komissio on perustanut asetuksen (EU) N:o 1380/2013 24 artiklan 3 kohdan mukaisesti; i)’kalastuspäiväkirjalla’ asetuksen (EY) N:o 1224/2009 14 artiklassa tarkoitettua päiväkirjaa; j)’paikannuspoijulla’ poijua, johon on selkeästi merkitty yksilöllinen viitenumero poijun omistajan tunnistamista varten ja jossa on satelliitin avulla toimiva paikannusjärjestelmä poijun sijainnin seuraamiseksi; k)’käytössä olevalla poijulla’ paikannuspoijua, joka on aiemmin aktivoitu, kytketty päälle ja otettu käyttöön merellä ajelehtivalla kalojen yhteenkokoamiseen käytettävällä välineellä (FAD) tai ajopuulla, ja joka välittää sijaintitietoja ja muita saatavilla olevia tietoja, kuten kaikuluotaimen antamia arvioita. l)’FMSY-pistearvolla’ arviota kalastuskuolevuusarvosta, joka kalastuskäytäntö huomioon ottaen ja nykyisissä keskimääräisissä ympäristöolosuhteissa tuottaa kestävän enimmäistuoton pitkällä aikavälillä; 4 artikla

Kalastusalueet Tässä asetuksessa tarkoitetaan: a)’ICES-alueilla’ (ICES: Kansainvälinen merentutkimusneuvosto) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 218/2009 liitteessä III täsmennettyjä maantieteellisiä alueita; b)’Skagerrakilla’ maantieteellistä aluetta, joka rajoittuu lännessä linjaan Hanstholmin majakasta Lindesnesin majakkaan ja etelässä linjaan Skagenin majakasta Tistlarnan majakkaan ja tästä pisteestä lähimpään pisteeseen Ruotsin rannikolla; c)’Kattegatilla’ maantieteellistä aluetta, joka rajoittuu pohjoisessa linjaan Skagenin majakasta Tistlarnan majakkaan ja tästä pisteestä lähimpään pisteeseen Ruotsin rannikolla sekä etelässä linjaan Hasenørestä Gnibens Spidsiin, Korshagesta Spodsbjergiin ja Gilbjerg Hovedista Kulleniin; d)’ICES-suuralueen 7 toiminnallisella yksiköllä 16’ maantieteellistä aluetta, joka jää seuraavien peräkkäisten pisteiden kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle: –53° 30' N 15° 00' W, –53° 30' N 11° 00' W, –51° 30' N 11° 00' W, –51° 30' N 13° 00' W, –51° 00' N 13° 00' W, –51° 00' N 15° 00' W, e)’ICES-alueen 8c toiminnallisella yksiköllä 25’ maantieteellistä aluetta, joka jää seuraavien peräkkäisten pisteiden kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle: –43° 00' N 9° 00' W, –43° 00' N 10° 00' W,

–43° 30' N 10° 00' W, –43° 30' N 9° 00' W, –44° 00' N 9° 00' W, –44° 00' N 8° 00' W, –43° 30' N 8° 00' W, f)’ICES-alueen 9a toiminnallisella yksiköllä 26’ maantieteellistä aluetta, joka jää seuraavien peräkkäisten pisteiden kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle: –43° 00' N 8° 00' W, –43° 00' N 10° 00' W, –42° 00' N 10° 00' W, –42° 00' N 8° 00' W, g)’ICES-alueen 9a toiminnallisella yksiköllä 27’ maantieteellistä aluetta, joka jää seuraavien peräkkäisten pisteiden kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle: –42° 00' N 8° 00' W, –42° 00' N 10° 00' W, –38° 30' N 10° 00' W, –38° 30' N 9° 00' W, –40° 00' N 9° 00' W, –40° 00' N 8° 00' W, h)’ICES-alueen 9a toiminnallisella yksiköllä 30’ Espanjan lainkäyttövallan piiriin kuuluvaa maantieteellistä aluetta Cádizinlahdella ja ICES-alueen 9a lähivesillä; i)’ICES-alueen 8c toiminnallisella yksiköllä 31’ maantieteellistä aluetta, joka jää seuraavien peräkkäisten pisteiden kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle: –43° 30' N 6° 00' W,

–44° 00' N 6° 00' W, –44° 00' N 2° 00' W, –43° 30' N 2° 00' W, j)’Cádizinlahdella’ pituuspiirin 7° 23′ 48″ W itäpuolella sijaitsevaa maantieteellistä osaa ICES-alueesta 9a; k)’CCAMLR-yleissopimusalueella’ (CCAMLR: Etelämantereen meren elollisten luonnonvarojen säilyttämistä käsittelevä toimikunta) neuvoston asetuksen (EY) N:o 601/2004 2 artiklan a alakohdassa määriteltyä maantieteellistä aluetta; l)’CECAF-alueilla’ (Itäisen Keski-Atlantin kalastuskomitea) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2009 liitteessä II täsmennettyjä maantieteellisiä alueita; m)’IATTC-yleissopimusalueella’ (IATTC: Amerikan trooppisten tonnikalojen suojelukomissio) Amerikan yhdysvaltojen ja Costa Rican tasavallan välisellä vuoden 1949 yleissopimuksella perustetun Amerikan trooppisten tonnikalojen suojelukomission vahvistamista koskevassa yleissopimuksessa määriteltyä maantieteellistä aluetta; n)’ICCAT-yleissopimusalueella’ (ICCAT: Kansainvälinen Atlantin tonnikalojen suojelukomissio) Atlantin tonnikalojen suojelusta tehdyssä kansainvälisessä yleissopimuksessa määriteltyä maantieteellistä aluetta; o)’IOTC:n toimivaltaan kuuluvalla alueella’ (IOTC: Intian valtameren tonnikalatoimikunta) Intian valtameren tonnikalatoimikunnan perustamista koskevassa sopimuksessa määriteltyä maantieteellistä aluetta; p)’NAFO-alueilla’ (Koillis-Atlantin kalastuskomitea) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 217/2009 liitteessä III täsmennettyjä maantieteellisiä alueita; q)’SEAFO-yleissopimusalueella’ (SEAFO: Kaakkois-Atlantin kalatalousjärjestö) kalavarojen säilyttämisestä ja hoidosta Kaakkois-Atlantilla tehdyssä yleissopimuksessa määriteltyä maantieteellistä aluetta; r)’SIOFA-sopimusalueella’ (SIOFA: Eteläisen Intian valtameren kalastussopimus) Eteläisen Intian valtameren kalastussopimuksessa määriteltyä maantieteellistä aluetta; s)’SPRFMO-yleissopimusalueella’ (SPRFMO: Eteläisen Tyynenmeren alueellinen kalastusjärjestö) aavan meren kalavarojen säilyttämisestä ja hoidosta Etelä-Tyynellämerellä tehdyssä yleissopimuksessa määriteltyä maantieteellistä aluetta; t)’WCPFC-yleissopimusalueella’ (WCPFC: Länsi- ja Keski-Tyynenmeren kalastuskomissio) laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa Länsi- ja Keski-Tyynellämerellä koskevassa yleissopimuksessa määriteltyä maantieteellistä aluetta; u)’Beringinmeren aavalla merellä’ Beringinmerellä olevaa aavan meren maantieteellistä aluetta, joka sijaitsee yli 200 meripeninkulman etäisyydellä perusviivoista, joista Beringinmeren rannikkovaltioiden aluemerien leveys mitataan; v)’IATTC-yleissopimusalueen ja WCPFC-yleissopimusalueen päällekkäisalueella’ seuraavien rajaamaa maantieteellistä aluetta: –pituuspiiri 150º W, –pituuspiiri 130º W, –leveyspiiri 4º S, –leveyspiiri 50° S.

II OSASTO

UNIONIN KALASTUSALUSTEN KALASTUSMAHDOLLISUUDET I luku

Yleiset säännökset 5 artikla

TACit ja niiden jakaminen 1.Unionin kalastusalusten TACit unionin vesillä tai tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä ja näiden jakaminen jäsenvaltioiden kesken sekä tapauksen mukaan niihin toiminnallisesti liittyvät edellytykset vahvistetaan liitteessä I. 2.Unionin kalastusalukset voivat saada luvan kalastaa tämän asetuksen liitteessä I vahvistettujen TACien rajoissa Färsaarten, Grönlannin ja Norjan kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä sekä Jan Mayenin ympärillä sijaitsevalla kalastusalueella tämän asetuksen 16 artiklassa ja liitteessä V olevassa A osassa sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2017/2403 ja sen täytäntöönpanosäännöksissä säädetyin edellytyksin. 3.Unionin kalastusalukset voivat saada luvan kalastaa tämän asetuksen liitteessä I vahvistettujen TACien rajoissa Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä tämän asetuksen 16 artiklassa sekä asetuksessa (EU) 2017/2403 ja sen täytäntöönpanosäännöksissä säädetyin edellytyksin. 6 artikla

Jäsenvaltioiden määrittämät TACit 1.Asianomaisten jäsenvaltioiden on määritettävä liitteessä I yksilöityjen tiettyjen kalakantojen TACit. 2.Jäsenvaltioiden määrittämien TACien on: a)oltava YKP:n periaatteiden ja sääntöjen, erityisesti kannan kestävän hyödyntämisen periaatteen mukaisia; b)johdettava kannan hyödyntämiseen tavalla, joka on i)suurimmalla mahdollisella todennäköisyydellä kestävän enimmäistuoton mukainen, jos analyyttinen arvio on saatavilla; tai ii)kalastuksenhoidon ennalta varautuvan lähestymistavan mukainen, jos analyyttistä arviota ei ole saatavilla tai se on puutteellinen. 3.Kunkin asianomaisen jäsenvaltion on viimeistään 15 päivänä maaliskuuta 2022 esitettävä komissiolle seuraavat tiedot: a)sen määrittämät TACit; b)sen keräämät ja arvioimat tiedot, joita käytetään TACien perustana; c)yksityiskohtaiset tiedot siitä, miten määritetyt TACit noudattavat 2 kohtaa. 7 artikla

Saaliiden ja sivusaaliiden aluksesta purkamista koskevat edellytykset 1.Saaliit, joihin ei sovelleta purkamisvelvoitetta asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan nojalla, saa pitää aluksella tai purkaa aluksesta ainoastaan, jos a)saaliit on pyydetty sellaisen jäsenvaltion lipun alla purjehtivilla aluksilla, jolla on kiintiö, eikä tämä kiintiö ole täyttynyt; tai

b)saaliit ovat osa sellaista unionin kiintiötä, jota ei ole jaettu jäsenvaltioiden kesken kiintiöiksi, eikä kyseinen kiintiö ole täyttynyt. 2.Muiden kuin kohdelajien kannat, jotka ovat asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 8 kohdassa tarkoitetuissa turvallisissa biologisissa rajoissa, yksilöidään tämän asetuksen liitteessä I, mainitussa artiklassa säädetyn, velvoitetta lukea saaliit kyseessä oleviin kiintiöihin koskevan poikkeuksen soveltamiseksi. 8 artikla

Kiintiöidenvaihtojärjestelmä tahattomien sivusaaliiden TACeja varten 1.Jotta voidaan ottaa huomioon purkamisvelvoitteen käyttöönotto ja asettaa tiettyjen sivusaaliiden kiintiöitä niiden jäsenvaltioiden käyttöön, joilla ei ole kiintiötä, 2–5 kohdassa säädettyä kiintiöidenvaihtojärjestelmää sovelletaan liitteessä I A määritettyihin TACeihin. 2.Kuusi prosenttia kustakin jäsenvaltiolle jaetusta kiintiöstä niiden TACien osalta, jotka koskevat turskaa Kelttienmerellä, turskaa Skotlannin läntisellä merialueella, valkoturskaa Irlanninmerellä ja punakampelaa ICES-alueilla 7h, 7j ja 7k, sekä kolme prosenttia kustakin kiintiöstä sen TACin osalta, joka koskee valkoturskaa Skotlannin läntisellä merialueella, annetaan käyttöön kiintiöidenvaihtoryhmässä, joka avautuu 1 päivänä tammikuuta 2022. Jäsenvaltioilla, joilla ei ole kiintiötä, on yksinomainen pääsy kiintiöryhmään 31 päivään maaliskuuta 2022 saakka. 3.Ryhmästä otettuja määriä ei voida vaihtaa tai siirtää seuraavalle vuodelle. Käyttämättömät määrät palautetaan 31 päivän maaliskuuta 2022 jälkeen niille jäsenvaltioille, jotka antoivat alun perin osuuden ryhmään. 4.Jäsenvaltiot, joilla ei ole omaa kiintiötä, antavat palautuksena kiintiöt liitteen I A lisäyksessä esitetyistä kannoista, jolleivat jäsenvaltio, jolla ei ole omaa kiintiötä, ja ryhmään osuuden antanut jäsenvaltio toisin sovi. 5.Markkinakurssin tai muiden vastavuoroisesti hyväksyttävien vaihtokurssien avulla on varmistettava, että 4 kohdassa tarkoitetut kiintiöt ovat kaupalliselta arvoltaan vastaavia. Jos käytettävissä ei ole vaihtoehtoja, kaupallinen arvo määritetään Kalastus- ja vesiviljelytuotteiden markkinoiden EU-seurantakeskuksen esittämien edellisen vuoden unionin keskimääräisten hintojen mukaisesti. 6.Tapauksissa, joissa 2–5 kohdassa säädetty kiintiöidenvaihtojärjestelmä ei anna jäsenvaltioille mahdollisuutta kattaa tahattomia sivusaaliitaan vastaavassa määrin, jäsenvaltioiden on pyrittävä sopimaan kiintiöiden vaihdoista asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 8 kohdan mukaisesti varmistaen, että vaihdetut kiintiöt ovat kaupalliselta arvoltaan vastaavia. 9 artikla

Pyyntiponnistusrajoitukset ICES-alueella 7e 1.Edellä 1 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetun ajanjakson osalta liitteessä II esitetään oikeuksien ja velvoitteiden tekniset näkökohdat, jotka koskevat merianturakannan hoitoa ICES-alueella 7e. 2.Komissio voi täytäntöönpanosäädöksillä ja jäsenvaltion liitteessä II olevan 7.4 kohdan mukaisesti esittämän pyynnön perusteella myöntää jäsenvaltiolle liitteessä II olevassa 5 kohdassa tarkoitettujen päivien lisäksi ylimääräisiä merelläolopäiviä, joina alus saa lippujäsenvaltionsa luvalla olla ICES-alueella 7e, kun sillä on mukanaan säänneltyjä pyydyksiä. Komissio hyväksyy tällaiset täytäntöönpanosäädökset 52 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tarkastelumenettelyn mukaisesti. 3.Komissio voi täytäntöönpanosäädöksillä ja liitteessä II olevassa 8.1 kohdassa tarkoitetun tehostetun tieteellisen tarkkailijaohjelman perusteella myöntää pyynnön esittäneelle jäsenvaltiolle 1 päivän helmikuuta 2022 ja 31 päivän tammikuuta 2023 väliseksi ajanjaksoksi liitteessä II olevassa 5 kohdassa tarkoitettujen päivien lisäksi enintään kolme päivää, joina alus voi olla ICES-alueella 7e. Se myöntää tällaiset lisäpäivät kyseisen jäsenvaltion liitteessä II olevan 8.3 kohdan mukaisesti toimittaman kuvauksen perusteella ja STECF:n kuulemisen jälkeen. Komissio hyväksyy tällaiset täytäntöönpanosäädökset 52 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tarkastelumenettelyn mukaisesti. 10 artikla

Meribassin kalastusta koskevat toimenpiteet ICES-alueilla 8a ja 8b 1.Ranskan ja Espanjan on varmistettava, että niiden kaupallisesta ja virkistyskalastuksesta johtuva meribassikannan kalastuskuolevuus ICES-alueilla 8a ja 8b ei ylitä FMSY-pistearvoa, kuten asetuksen (EU) 2019/472 4 artiklan 3 kohdassa edellytetään. 2.Virkistyskalastuksessa, myös rannalta käsin, ICES-alueilla 8a ja 8b yksi kalastaja saa ottaa saaliiksi enintään kaksi meribassiyksilöä päivässä. Tätä kohtaa ei sovelleta ankkuroituihin verkkoihin, joita ei saa käyttää meribassin pyytämiseen eikä saaliiksi ottamiseen. 3.Edellä oleva 2 kohta ei rajoita virkistyskalastusta koskevien tiukempien kansallisten toimenpiteiden soveltamista. 11 artikla

Kalastusmahdollisuuksien jakamista koskevat erityiset säännökset 1.Tässä asetuksessa vahvistettu kalastusmahdollisuuksien jakaminen jäsenvaltioiden kesken ei rajoita seuraavien soveltamista: a)asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 8 kohdan mukaiset vaihdot;

b)asetuksen (EY) N:o 1224/2009 37 artiklan mukaiset vähennykset ja uudelleen jakamiset; c)asetuksen (EU) 2017/2403 12 ja 47 artiklan mukaiset uudelleen jakamiset; d)asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 9 kohdan mukaiset saaliiden lisäpurkamiset; e)asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 9 kohdan mukaisesti pidätettävät määrät; f)asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105, 106 ja 107 artiklan mukaiset vähennykset; g)tämän asetuksen 17 artiklan mukaiset kiintiön siirrot ja vaihdot. 2.Kannat, joihin sovelletaan varo-TACeja tai analyyttisiä TACeja, yksilöidään asetuksessa (EY) N:o 847/96 säädettyä TACien ja kiintiöiden vuosittaista hallinnoimista varten tämän asetuksen liitteessä I. 3.Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa sovelletaan kantoihin, joihin sovelletaan varo-TACia, ja kyseisen asetuksen 3 artiklan 2 ja 3 kohtaa sekä 4 artiklaa sovelletaan kantoihin, joihin sovelletaan analyyttistä TACia, jollei tämän asetuksen liitteessä I toisin säädetä. 4.Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 ja 4 artiklaa ei sovelleta silloin, kun jäsenvaltio käyttää asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 9 kohdassa säädettyä vuosittaista joustomahdollisuutta. [12 artikla

Pohjanmeren turskaan sovellettavat korjaavat toimenpiteet 1.Kalastuskieltoalueet, lukuun ottamatta kalastusta pelagisilla pyydyksillä (kurenuotat ja troolit), ja kaudet, jolloin kieltoa sovelletaan, esitetään liitteessä IV. 2.Kielletään pohjatrooleilla ja nuotilla, joiden vähimmäissilmäkoko on vähintään 70 millimetriä ICES-alueilla 4a ja 4b tai vähintään 90 millimetriä ICES-alueella 3a, sekä pitkilläsiimoilla pyytäviltä aluksilta kalastus unionin vesillä ICES-alueella 4a, leveyspiirin 58° 30′ 00″ N pohjoispuolella ja leveyspiirin 61° 30′ 00″ N eteläpuolella sekä unionin vesillä ICES-alueilla 3a.20 (Skagerrak), 4a ja 4b, leveyspiirin 57° 00′ 00″ N pohjoispuolella ja pituuspiirin 5° 00′ 00″ E itäpuolella. 3.Poiketen siitä, mitä 2 kohdassa säädetään, kyseisessä kohdassa tarkoitetut kalastusalukset saavat kalastaa mainitussa kohdassa tarkoitetuilla alueilla edellyttäen, että ne täyttävät vähintään yhden seuraavista perusteista: a)turskasaaliiden osuus kalastusmatkaa kohden on enintään 5 prosenttia kokonaissaaliista; alusten, joiden turskasaaliit ovat enintään 5 prosenttia niiden kokonaissaaliista kaudella 2017–2019, oletetaan täyttävän tämän perusteen edellyttäen, että ne käyttävät edelleen samaa pyydystä kuin kyseisellä kaudella; tämä olettama voidaan kumota; b)käytetään säänneltyä ja erittäin valikoivaa pohjatroolia tai nuottaa, jolloin turskasaaliit vähenevät tieteellisen tutkimuksen mukaan vähintään 30 prosenttia verrattuna aluksiin, jotka käyttävät kalastukseen asetuksen (EU) 2019/1241 liitteessä V olevan B osan 1.1 kohdassa esitettyä vedettävien pyydysten perussilmäkokoa; STECF voi arvioida tällaiset tutkimukset; jos STECF:n arvio on kielteinen, katsotaan, etteivät kyseiset pyydykset sovellu enää käytettäviksi tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilla alueilla; c)aluksilla, jotka kalastavat vähintään 100 millimetrin silmäkoon pohjatrooleilla tai nuotilla (TR1), käytetään seuraavia erittäin valikoivia pyydyksiä: i)troolin etuosassa alhaalla oleva valikointiristikko (belly trawl), jonka silmäkoko on vähintään 600 millimetriä; ii)kohotettu alapaula (0,6 metriä); iii)vaakasuuntainen valikointiristikko, jossa on suurisilmäinen pakoikkuna; d)aluksilla, jotka kalastavat ICES-alueella 4a vähintään 70 millimetrin ja ICES-alueella 3a vähintään 90 millimetrin mutta alle 100 millimetrin silmäkoon pohjatrooleilla tai nuotilla (TR2), käytetään seuraavia erittäin valikoivia pyydyksiä:

i)vaakasuuntainen lajitteluristikko, jonka tankojen väli on enintään 50 millimetriä ja joka erottaa toisistaan kampelakalat ja turskakalat ja jossa on turskakaloille esteetön pakoaukko; ii)Seltra-paneeli, jossa neliömäisen silmän koko on 300 millimetriä; iii)lajitteluristikko, jonka tankojen väli on enintään 35 millimetriä ja jossa on kaloille esteetön pakoaukko; e)aluksiin sovelletaan kansallista turskasaaliiden välttämissuunnitelmaa, jotta turskasaaliit voidaan pitää alueellisten tai teknisten toimenpiteiden tai niiden yhdistelmän avulla kalastuskuolevuuden mukaisesti tasolla, joka vastaa tieteellisten lausuntojen perusteella vahvistettuja kalastusmahdollisuuksia; tällaiset suunnitelmat olisi arvioitava viimeistään kahden kuukauden kuluttua niiden soveltamisesta STECF:n toimesta, kun kyse on jäsenvaltioista, ja alan kansallisen tieteellisen elimen toimesta, kun kyse on kolmansista maista, ja niitä olisi tarpeen mukaan tarkistettava, jos tällaisissa arvioinneissa katsotaan, ettei suunnitelman tavoitetta saavuteta. 4.Jäsenvaltioiden on tehostettava 2 kohdassa tarkoitettujen alusten seurantaa, valvontaa ja tarkkailua, jotta 3 kohdan edellytyksiä noudatetaan. 5.Tätä artiklaa ei sovelleta kalastustoimiin, jotka suoritetaan yksinomaan tieteellisiin tutkimustarkoituksiin, edellyttäen, että kyseiset tutkimukset suoritetaan noudattaen kaikilta osin asetuksen (EU) 2019/1241 25 artiklaa.] 13 artikla

Kattegatin turskaan sovellettavat korjaavat toimenpiteet 1.Unionin alusten, jotka kalastavat Kattegatissa pohjatrooleilla, joiden vähimmäissilmäkoko on 70 millimetriä, on käytettävä jotakin seuraavista valikoivista pyydyksistä: a)lajitteluristikko, jonka tankojen väli on enintään 35 millimetriä ja jossa on kaloille esteetön pakoaukko; b)vaakasuuntainen lajitteluristikko, jonka tankojen väli on enintään 50 millimetriä ja joka erottaa toisistaan kampelakalat ja turskakalat ja jossa on turskakaloille esteetön pakoaukko; c)Seltra-paneeli, jossa neliömäisen silmän koko on 300 millimetriä; d)säännelty erittäin valikoiva pyydys, jonka tekniset ominaisuudet mahdollistavat STECF:n arvioiman tieteellisen tutkimuksen mukaan turskasaaliin rajoittamisen alle 1,5 prosenttiin, mikäli se on ainoa pyydys, joka aluksella on. 2.Unionin alukset, jotka osallistuvat jäsenvaltion toteuttamaan hankkeeseen ja joilla on kaikki kalastustiedot kirjaavaa kalastusta koskevat toimivat laitteet, voivat käyttää asetuksen (EU) 2019/1241 liitteessä V olevan B osan mukaisia pyydyksiä. Asianomaisen jäsenvaltion on toimitettava komissiolle kyseisten alusten luettelo. 3.Tätä artiklaa ei sovelleta kalastustoimiin, jotka suoritetaan yksinomaan tieteellisiin tutkimustarkoituksiin, edellyttäen, että kyseiset tutkimukset suoritetaan noudattaen kaikilta osin asetuksen (EU) 2019/1241 25 artiklaa. 14 artikla

Kielletyt lajit 1.Kielletään unionin kalastusaluksia pyytämästä, pitämästä aluksella, jälleenlaivaamasta tai purkamasta seuraavia lajeja: a)kynsirausku (Raja radiata) ICES-alueilla 2a, 3a ja 7d ja ICES-suuralueella 4 sijaitsevilla unionin vesillä; b)hohtolimapää (Beryx splendens) NAFO-suuralueella 6; c)suomupistinhai (Centrophorus squamosus) ICES-alueella 2a ja ICES-suuralueella 4 sijaitsevilla unionin vesillä sekä ICES-suuralueilla 1 ja 14 sijaitsevilla unionin ja kansainvälisillä vesillä; d)ruskosusihai (Centroscymnus coelolepis) ICES-alueella 2a ja ICES-suuralueella 4 sijaitsevilla unionin vesillä sekä ICES-suuralueilla 1 ja 14 sijaitsevilla unionin ja kansainvälisillä vesillä;

e)leijahai (Dalatias licha) ICES-alueella 2a ja ICES-suuralueella 4 sijaitsevilla unionin vesillä sekä ICES-suuralueilla 1 ja 14 sijaitsevilla unionin ja kansainvälisillä vesillä; f)lattahai (Deania calcea) ICES-alueella 2a ja ICES-suuralueella 4 sijaitsevilla unionin vesillä sekä ICES-suuralueilla 1 ja 14 sijaitsevilla unionin ja kansainvälisillä vesillä; g)silorausku (Dipturus batis) (koostuen lajeista Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) ICES-alueella 2a ja ICES-suuralueilla 3, 4, 6, 7, 8, 9 ja 10 sijaitsevilla unionin vesillä; h)isovalohai (Etmopterus princeps) ICES-alueella 2a ja ICES-suuralueella 4 sijaitsevilla unionin vesillä sekä ICES-suuralueilla 1 ja 14 sijaitsevilla unionin ja kansainvälisillä vesillä; i)pitkäsiimalla pyydetty harmaakoirahai (Galeorhinus galeus) ICES-alueella 2a ja ICES-suuralueella 4 sijaitsevilla unionin vesillä sekä ICES-suuralueilla 1, 5, 6, 7, 8, 12 ja 14 sijaitsevilla unionin ja kansainvälisillä vesillä; j)sillihai (Lamna nasus) kaikilla vesillä; k)okarausku (Raja clavata) ICES-alueella 3a sijaitsevilla unionin vesillä; l)aaltorausku (Raja undulata) ICES-suuralueilla 6 ja 10 sijaitsevilla unionin vesillä; m)valashai (Rhincodon typus) kaikilla vesillä; n)kitararausku (Rhinobatos rhinobatos) Välimerellä; o)piikkihai (Squalus acanthias) ICES-suuralueilla 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 ja 10 sijaitsevilla unionin vesillä, paitsi kun kyseessä ovat liitteessä I A vahvistetut välttämistä koskevat ohjelmat. 2.Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen lajien yksilöitä ei saa vahingoittaa, jos niitä saadaan sattumalta saaliiksi, ja ne on päästettävä heti takaisin mereen. 15 artikla

Tietojen toimittaminen Kun jäsenvaltiot lähettävät komissiolle purettuihin määriin ja pyyntiponnistukseen liittyviä tietoja asetuksen (EY) N:o 1224/2009 33 ja 34 artiklan mukaisesti, niiden on käytettävä tämän asetuksen liitteessä I esitettyjä kantojen koodeja. II luku

Kalastusluvat kolmansien maiden vesillä 16 artikla

Kalastusluvat 1.Kolmansien maiden vesillä kalastavien unionin kalastusalusten kalastuslupien enimmäismäärät esitetään tapauksen mukaan liitteessä V olevassa A osassa. 2.Jos jäsenvaltio siirtää asetuksen (EU) N: 1380/2013 16 artiklan 8 kohdan mukaisesti kiintiönsä toiselle jäsenvaltiolle, jäljempänä ’kiintiöiden vaihto’, tämän asetuksen liitteessä V olevassa A osassa mainituilla kalastusalueilla, siirtoon on sisällyttävä asianmukainen kalastuslupien siirto, ja siitä on ilmoitettava komissiolle. Kullekin kalastusalueelle tämän asetuksen liitteessä V olevassa A osassa vahvistettua lupien kokonaismäärää ei saa ylittää. III luku

Kalastusmahdollisuudet alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen vesillä 1 jakso

Yleiset säännökset

17 artikla

Kiintiöiden siirrot ja vaihdot 1.Jos alueellisen kalastuksenhoitojärjestön säännöissä sallitaan kiintiöiden siirrot tai vaihdot alueellisen kalastuksenhoitojärjestön sopimuspuolten välillä, jäsenvaltio, jäljempänä ’asianomainen jäsenvaltio’, voi keskustella alueellisen kalastuksenhoitojärjestön jonkin sopimuspuolen kanssa ja tapauksen mukaan laatia luonnoksen aiotusta kiintiön siirrosta tai vaihdosta. Asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle luonnoksesta. 2.Komissio voi asianomaisen jäsenvaltion ilmoituksen saatuaan hyväksyä aiottua kiintiön siirtoa tai vaihtoa koskevan luonnoksen. Jos komissio hyväksyy sen, se ilmaisee ilman aiheetonta viivytystä suostumuksensa siihen, että sitä sitoo tällainen kiintiön siirto tai vaihto. Komissio ilmoittaa kiintiön siirrosta tai vaihdosta alueellisen kalastuksenhoitojärjestön sihteeristölle kyseisen järjestön sääntöjen mukaisesti. 3.Komissio ilmoittaa jäsenvaltioille sovitusta kiintiön siirrosta tai vaihdosta. 4.Asianomaisen jäsenvaltion kiintiön siirron tai vaihdon perusteella saamia tai sille siirrettyjä kalastusmahdollisuuksia pidetään sille lisättyinä taikka siltä vähennettyinä kiintiöinä siitä hetkestä alkaen, kun siirto tai vaihto tulee voimaan alueellisen kalastuksenhoitojärjestön sopimuspuolen kanssa tehdyn sopimuksen ehtojen mukaisesti tai tapauksen mukaan asiaankuuluvan alueellisen kalastuksenhoitojärjestön sääntöjen mukaisesti. Kiintiön siirto tai vaihto ei saa kuitenkaan vaikuttaa kalastustoimintaa koskevan suhteellisen vakauden periaatteen mukaiseen jakoperusteeseen kalastusmahdollisuuksien jakamiseksi jäsenvaltioiden välillä. 5.Tätä artiklaa sovelletaan 31 päivään tammikuuta 2023 asti, kun kyseessä ovat kiintiöiden siirrot alueellisen kalastuksenhoitojärjestön sopimuspuolelta unionille ja näiden kiintiöiden jakaminen jäsenvaltioille. [Jäljempänä olevia 2–11 jaksoa tarkistetaan alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen asiaa koskevien vuosikokousten jälkeen] 2 jakso

NEAFC-yleissopimusalue 18 artikla

Irmingerinmeren punasimppua koskeva kalastuskielto Kielletään kaikki kalastustoiminta seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattujen koordinaattien rajoittamalla alueella: Leveysaste Pituusaste 63° 00' –30° 00' 61° 30' –27° 35' 60° 45' –28° 45' 62° 00' –31° 35' 63° 00' –30° 00’ 3 jakso

ICCAT-yleissopimusalue 19 artikla

Kalastus-, kasvatus- ja lihotuskapasiteetin rajoittaminen 1.Rajoitetaan liitteessä VI olevan 1 kohdan mukaisesti sellaisten unionin vapapyydysalusten ja uisteluveneiden lukumäärää, joilla on lupa kalastaa aktiivisesti 8–30 kilogramman painoisia tai 75–115 senttimetrin pituisia tonnikaloja Itä-Atlantilla. 2.Rajoitetaan liitteessä VI olevan 2 kohdan mukaisesti sellaisten perinteistä pienimuotoista rannikkokalastusta harjoittavien unionin alusten lukumäärää, joilla on lupa kalastaa aktiivisesti 8–30 kilogramman painoisia tai 75–115 senttimetrin pituisia tonnikaloja Välimerellä. 3.Rajoitetaan liitteessä VI olevan 3 kohdan mukaisesti sellaisten tonnikalaa Adrianmerellä kasvatustarkoituksiin pyytävien unionin kalastusalusten lukumäärää, joilla on lupa kalastaa aktiivisesti 8–30 kilogramman painoisia tai 75–115 senttimetrin pituisia tonnikaloja. 4.Rajoitetaan liitteessä VI olevan 4 kohdan mukaisesti sellaisten kalastusalusten lukumäärää, joilla on lupa kalastaa, pitää aluksella, jälleenlaivata, kuljettaa tai purkaa aluksesta tonnikalaa Itä-Atlantilla ja Välimerellä. 5.Rajoitetaan liitteessä VI olevan 5 kohdan mukaisesti Itä-Atlantilla ja Välimerellä harjoitettavassa tonnikalan kalastuksessa käytettävien rysien lukumäärää. 6.Rajoitetaan liitteessä VI olevan 6 kohdan mukaisesti tonnikalan kasvatuksen ja lihotuksen kokonaiskapasiteettia sekä kasvatuslaitoksille myönnettävää pyydetyn luonnonvaraisen tonnikalan enimmäismäärää Itä-Atlantilla ja Välimerellä. 7.Rajoitetaan tämän asetuksen liitteessä VI olevan 7 kohdan mukaisesti sellaisten unionin kalastusalusten enimmäismäärää, joilla on lupa pyytää kohdelajinaan pohjoisen kannan valkotonnikalaa, siten kuin neuvoston asetuksen (EY) N:o 520/2007 12 artiklassa säädetään.

8.Rajoitetaan isosilmätonnikalaa ICCAT-yleissopimusalueella kalastavien vähintään 20 metrin pituisten unionin kalastusalusten enimmäismäärää liitteessä VI olevan 8 kohdan mukaisesti. 20 artikla

Virkistyskalastus Jäsenvaltioiden on tarvittaessa osoitettava niille liitteessä I D jaetuista kiintiöistä tietty osuus virkistyskalastukseen. 21 artikla

Hait 1.On kiellettyä pitää aluksella, jälleenlaivata tai purkaa aluksesta missä tahansa kalastuksessa saaliiksi saadun isosilmäkettuhain (Alopias superciliosus) osia tai kokonaisia ruhoja. 2.Alopias-sukuun kuuluvien kettuhaiden kohdennettu kalastus on kielletty. 3.On kiellettyä pitää aluksella, jälleenlaivata tai purkaa aluksesta Sphyrnidae-heimoon kuuluvien vasarahaiden (nuijahaita (Sphyrna tiburo) lukuun ottamatta) osia tai kokonaisia ruhoja, jotka on saatu saaliiksi ICCAT-yleissopimusalueella harjoitetussa kalastuksessa. 4.On kiellettyä pitää aluksella, jälleenlaivata tai purkaa aluksesta missä tahansa kalastuksessa saaliiksi saadun valkopilkkahain (Carcharhinus longimanus) osia tai kokonaisia ruhoja. 5.On kiellettyä pitää aluksella missä tahansa kalastuksessa saaliiksi saatuja haukkahaita (Carcharhinus falciformis). 4 jakso

CCAMLR-yleissopimusalue 22 artikla

Dissostichus spp. -lajien koekalastusta koskevat ilmoitukset Jäsenvaltiot voivat osallistua Dissostichus spp. -lajien pitkäsiimalla harjoitettavaan koekalastukseen FAO-suuralueilla 88.1 ja 88.2 sekä FAO-alueiden 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a niissä osissa, jotka eivät kuulu kansalliseen lainkäyttövaltaan, vuonna 2022. Jäsenvaltioiden, jotka aikovat toimia näin, on ilmoitettava tästä CCAMLR:n sihteeristölle asetuksen (EY) N:o 601/2004 7 ja 7 a artiklan mukaisesti viimeistään 1 päivänä kesäkuuta 2022. 23 artikla

Dissostichus spp. -lajien koekalastuksen rajoitukset 1.Dissostichus spp. -lajien kalastus kalastuskaudella 2021–2022 on rajoitettava liitteessä VII olevassa A taulukossa vahvistettuihin jäsenvaltioihin, suuralueisiin ja alusten lukumääriin kyseisessä liitteessä olevassa B taulukossa esitettyjen lajien, TACien ja sivusaalisrajoitusten osalta. 2.Hailajien kohdennettu kalastus muihin kuin tieteellisiin tarkoituksiin on kiellettävä. Kaikki Dissostichus spp. -lajien kalastuksessa sattumanvaraisesti pyydetyt hain sivusaaliit, erityisesti nuoret kalat ja kutevat naaraat, on päästettävä vapaaksi elävinä. 3.Tapauksen mukaan kalastus pienimuotoisella tutkimusalueella (SSRU-alueella) on lopetettava, kun ilmoitetut saaliit saavuttavat määritellyn TACin, eikä SSRU-alueella saa enää kalastaa loppukauden aikana. 4.Kalastusta on harjoitettava maantieteellisesti ja syvyyssuunnassa niin laajalla alueella kuin mahdollista, jotta saataisiin kalastuspotentiaalin määrittämiseksi tarvittavat tiedot ja vältettäisiin saaliiden ja pyyntiponnistuksen liiallinen keskittyminen. Jos kalastus FAO-suuralueilla 88.1 ja 88.2 sekä FAO-alueilla 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a on sallittua 22 artiklan nojalla, se on kuitenkin kiellettyä alle 550 metrin syvyydessä. 24 artikla

Etelänkrillin pyynti kalastuskaudella 2021–2022 1.Jos jäsenvaltiot aikovat pyytää etelänkrilliä (Euphausia superba) CCAMLR-yleissopimusalueella kalastuskaudella 2021–2022, niiden on liitteen VII lisäyksessä olevassa B osassa esitetyssä muodossa ilmoitettava tästä komissiolle viimeistään 1 päivänä toukokuuta 2022. Komissio toimittaa jäsenvaltioiden toimittamien tietojen pohjalta ilmoitukset CCAMLR:n sihteeristölle viimeistään 30 päivänä toukokuuta 2022. 2.Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa jäsenvaltioiden ilmoituksessa on oltava asetuksen (EY) N:o 601/2004 3 artiklassa säädetyt tiedot kustakin aluksesta, jolle annetaan lupa osallistua etelänkrillin kalastukseen.

3.Jäsenvaltion, joka aikoo pyytää etelänkrilliä CCAMLR-yleissopimusalueella, on ilmoitettava aikomuksestaan tehdä niin vain sellaisten luvan saaneiden alusten osalta, jotka: a)purjehtivat sen lipun alla ilmoitusajankohtana; b)purjehtivat toisen CCAMLR:n jäsenen lipun alla ilmoitusajankohtana mutta pyynnin ajankohtana oletettavasti purjehtivat kyseisen jäsenvaltion lipun alla. 4.Jäsenvaltiot saavat antaa muille kuin 1, 2 ja 3 kohdan mukaisesti CCAMLR:n sihteeristölle ilmoitetuille aluksille luvan osallistua etelänkrillin pyyntiin, jos jokin luvan saanut alus on perustelluista toiminnallisista syistä tai ylivoimaisen esteen johdosta estynyt osallistumasta. Tällöin asianomaisten jäsenvaltioiden on ilmoitettava tästä välittömästi CCAMLR:n sihteeristölle ja komissiolle ja esitettävä: a)täydelliset tiedot suunnitellusta korvaavasta aluksesta (aluksista), mukaan lukien asetuksen (EY) N:o 601/2004 3 artiklassa säädetyt tiedot; b)kattava selvitys syistä, joilla aluksen korvaaminen perustellaan, sekä mahdolliset asiaankuuluvat tätä tukevat todisteet tai lisätiedot. 5.Jäsenvaltiot eivät saa antaa mihinkään laitonta, ilmoittamatonta ja sääntelemätöntä kalastusta (LIS-kalastusta) harjoittavien alusten CCAMLR-luetteloon merkitylle kalastusalukselle lupaa osallistua etelänkrillin pyyntiin. 5 jakso

IOTC:n toimivaltaan kuuluva alue 25 artikla

IOTC:n toimivaltaan kuuluvalla alueella kalastavien alusten kalastuskapasiteetin rajoittaminen 1.Trooppisia tonnikaloja pyytävien unionin kalastusalusten enimmäismäärä IOTC:n toimivaltaan kuuluvalla alueella ja sitä vastaava kapasiteetti bruttovetoisuutena vahvistetaan liitteessä VIII olevassa 1 kohdassa. 2.Miekkakalaa (Xiphias gladius) ja valkotonnikalaa (Thunnus alalunga) pyytävien unionin kalastusalusten enimmäismäärä IOTC:n toimivaltaan kuuluvalla alueella ja sitä vastaava kapasiteetti bruttovetoisuutena vahvistetaan liitteessä VIII olevassa 2 kohdassa. 3.Jäsenvaltiot voivat jakaa uudelleen 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin kalastuksiin osoitettuja aluksia näiden kalastusten kesken, jos ne voivat osoittaa komissiolle, ettei tällainen muutos johda kyseessä olevien kalakantojen pyyntiponnistuksen lisääntymiseen. 4.Jos niiden laivastoon ehdotetaan kapasiteetin siirtoa, jäsenvaltioiden on varmistettava, että siirrettävät alukset sisältyvät IOTC:n luvan saaneiden alusten rekisteriin tai muiden alueellisten tonnikalan kalastusjärjestöjen alusrekisteriin. Aluksia, jotka on merkitty alueellisen kalastusjärjestön laatimaan LIS-kalastusta harjoittavien alusten luetteloon, ei saa siirtää. 5.Jäsenvaltiot voivat lisätä kalastuskapasiteettiaan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuista enimmäismääristä ainoastaan IOTC:lle toimitetuissa kehityssuunnitelmissa asetetuissa rajoissa. 26 artikla

Ajelehtivat kalojen yhteenkokoamiseen käytettävät välineet sekä huoltoalukset 1.Ajelehtivat kalojen yhteenkokoamiseen käytettävät välineet on varustettava paikannuspoijuilla. Muunlaisten poijujen, kuten radiopoijujen, käyttö on kielletty. 2.Kurenuotta-alus saa seurata enintään 300:aa käytössä olevaa poijua kerrallaan. 3.Paikannuspoijujen enimmäismäärä, joka kullekin kurenuotta-alukselle voidaan hankkia vuosittain, on 500. Yhdelläkään kurenuotta-aluksella ei saa olla missään vaiheessa enempää kuin 500 paikannuspoijua (sekä varastossa että käytössä olevat poijut). 4.Enintään kaksi huoltoalusta saa olla vähintään viiden kurenuotta-aluksen tukena, ja niiden kaikkien on purjehdittava jäsenvaltion lipun alla. Tätä säännöstä ei sovelleta jäsenvaltioihin, jotka käyttävät vain yhtä huoltoalusta. 5.Yhtä kurenuotta-alusta saa tukea enintään yksi jäsenvaltion lipun alla purjehtiva huoltoalus kerrallaan.

6.Unioni ei rekisteröi uusia tai ylimääräisiä huoltoaluksia IOTC:n luvan saaneiden alusten rekisteriin. 27 artikla

Hait 1.On kiellettyä pitää aluksella, jälleenlaivata tai purkaa aluksesta kaikkien Alopiidae-heimon lajien kettuhaiden osia tai kokonaisia ruhoja missään kalastuksessa. 2.On kiellettyä pitää aluksella, jälleenlaivata tai purkaa aluksesta valkopilkkahain (Carcharhinus longimanus) osia tai kokonaisia ruhoja missään kalastuksessa, lukuun ottamatta aluksia, joiden suurin pituus on alle 24 metriä ja jotka harjoittavat kalastustoimintaa yksinomaan oman lippujäsenvaltionsa talousvyöhykkeellä, ja edellyttäen, että niiden saalis on tarkoitettu ainoastaan paikalliseen kulutukseen. 3.Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen lajien yksilöitä ei saa vahingoittaa, jos niitä saadaan sattumalta saaliiksi, ja ne on päästettävä heti takaisin mereen. 28 artikla

Paholaisrauskut 1.Unionin kalastusaluksilta on kiellettyä pyytää, pitää aluksella, jälleenlaivata, purkaa aluksesta, varastoida, tarjota myytäväksi tai myydä paholaisrauskujen (Mobulidae-heimo, joka käsittää Manta- ja Mobula-suvut) osia tai kokonaisia ruhoja, lukuun ottamatta kotitarvekalastusta harjoittavia kalastusaluksia (toisin sanoen jolloin kalastajien perheet kuluttavat pyydetyn kalan suoraan). Ensimmäisestä alakohdasta poiketen paholaisrauskut, jotka saadaan tahattomasti saaliiksi perinteisessä pienimuotoisessa kalastuksessa käyttäen kurenuotta-, vapapyydys-, verkkokalastus-, käsisiima- ja uistelualuksia, jotka on rekisteröity IOTC:n luvan saaneiden alusten rekisteriin, saadaan purkaa aluksesta paikallista kulutusta varten. 2.Kaikkien kalastusalusten, lukuun ottamatta kotitarvekalastusta harjoittavia kalastusaluksia, on mahdollisuuksien mukaan päästettävä nopeasti vapaaksi elävinä ja vahingoittumattomina paholaisrauskut heti, kun niitä havaitaan verkossa, koukussa tai kannella, tavalla, joka aiheuttaa mahdollisimman vähän vahinkoa kyseisille yksilöille. 6 jakso

SPRFMO-yleissopimusalue 29 artikla

Pelagisten lajien kalastus 1.Vain ne jäsenvaltiot, jotka ovat aktiivisesti harjoittaneet pelagista kalastusta SPRFMO-yleissopimusalueella vuosina 2007, 2008 tai 2009, voivat pyytää pelagisia kantoja kyseisellä alueella liitteessä I H vahvistettujen TACien mukaisesti. 2.Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen jäsenvaltioiden on rajoitettava lippunsa alla purjehtivien pelagisia kantoja vuonna 2022 pyytävien alusten bruttotonneina ilmaistu kokonaisvetoisuus kyseisellä alueella unionin tasolla yhteensä 78 600 bruttotonniin. 3.Kyseiset jäsenvaltiot saavat käyttää liitteessä I H vahvistettuja kalastusmahdollisuuksia vain, jos ne lähettävät seuraavat tiedot viimeistään seuraavan kuukauden viidentenä päivänä komissiolle, joka toimittaa kyseiset tiedot SPRFMO:n sihteeristölle: (a)luettelon aluksista, jotka harjoittavat aktiivisesti kalastusta tai saaliiden jälleenlaivausta SPRFMO-yleissopimusalueella; (b)alusten satelliittiseurantajärjestelmän tietueet; (c)kuukausittaiset saalisilmoitukset; (d)tapauksen mukaan satamakäyntejä koskevat tiedot. 30 artikla

Pohjakalastus 1.Jäsenvaltioiden on rajoitettava pohjakalastuksessa saaliinsa tai pyyntiponnistuksensa vuonna 2022 niihin SPRFMO-yleissopimusalueen osiin, joilla on harjoitettu pohjakalastusta 1 päivän tammikuuta 2002 ja 31 päivän joulukuuta 2006 välisenä aikana, ja saalistasojen tai pyyntiponnistusta kuvastavien muuttujien vuotuiseen keskitasoon kyseisenä aikana (aiempi kirjattu kalastustoiminta). Ne voivat ylittää kyseiset rajat, jos SPRFMO hyväksyy niiden suunnitelman aiemman kirjatun kalastustoiminnan ylittävästä tasosta.

2.Jäsenvaltiot, joilla ei ole pohjakalastuksessa aiempaa kirjattua saalista tai pyyntiponnistusta SPRFMO-yleissopimusalueella 1 päivän tammikuuta 2002 ja 31 päivän joulukuuta 2006 väliseltä ajalta, eivät saa kalastaa siellä, ellei SPRFMO hyväksy niiden suunnitelmaa kalastaa, vaikkei niillä ole aiempaa kirjattua kalastustoimintaa. 31 artikla

Koekalastus 1.Vuonna 2022 jäsenvaltiot eivät saa osallistua Dissostichus spp. -lajien pitkälläsiimalla harjoitettavaan koekalastukseen SPRFMO-yleissopimusalueella, ellei SPRFMO ole hyväksynyt niiden tällaista kalastusta koskevan hakemuksen, johon sisältyy kalastuksen toimintasuunnitelma ja sitoumus toteuttaa tiedonkeruusuunnitelma. 2.Kalastusta saa harjoittaa ainoastaan SPRFMO:n määrittelemissä tutkimusosuuksissa. Kalastus on kielletty alle 750 metrin syvyydessä ja yli 2 000 metrin syvyydessä. 3.TAC vahvistetaan liitteessä I H. Kalastus on rajoitettava yhteen, enintään 21 peräkkäistä päivää kestävään kalastusmatkaan, jonka aikana käytetään enintään 5 000 koukkua laskua kohti ja jossa laskuja on enintään 20 tutkimusosuutta kohden. Kalastus on lopetettava, kun TAC on saavutettu tai kun 100 laskua on laskettu ja nostettu, sen mukaan kumpi tapahtuu aiemmin. 7 jakso

IATTC-yleissopimusalue 32 artikla

Kurenuottakalastus 1.Kurenuotta-alukset eivät saa kalastaa keltaevätonnikalaa (Thunnus albacares), isosilmätonnikalaa (Thunnus obesus) tai boniittia (Katsuwonus pelamis) seuraavina kalastuskieltokausina määritellyillä alueilla: a)29 päivästä heinäkuuta 2022 klo 00.00 8 päivään lokakuuta 2022 klo 24.00 tai 9 päivästä marraskuuta 2022 klo 00.00 19 päivään tammikuuta 2023 klo 24.00 alueella, jota rajaavat –Amerikan Tyynenmerenpuoliset rannikot, –pituuspiiri 150º W, –leveyspiiri 40° N, –leveyspiiri 40° S; b)9 päivästä lokakuuta 2022 klo 00.00 8 päivään marraskuuta 2022 klo 24.00 alueella, jota rajaavat –pituuspiiri 96º W, –pituuspiiri 110º W, –leveyspiiri 4º N, –leveyspiiri 3° S. 2.Lippujäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle ennen 1 päivää huhtikuuta 2022 kunkin kyseessä olevan aluksen osalta, minkä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista kalastuskieltokausista se on valinnut. 3.IATTC-yleissopimusalueella tonnikalaa pyytävien kurenuotta-alusten on pidettävä aluksella ja sen jälkeen purettava aluksesta tai jälleenlaivattava kaikki keltaevätonnikalan, isosilmätonnikalan ja boniitin saaliinsa.

4.Edellä olevaa 3 kohtaa ei sovelleta: a)kun kala katsotaan ihmisravinnoksi soveltumattomaksi muun syyn kuin koon takia; b)kalastusmatkan viimeisellä vetokerralla, kun aluksella voi olla riittämättömästi tilaa kaikkien kyseisellä vetokerralla saaliiksi saatujen tonnikalojen sijoittamiseksi. 33 artikla

Ajelehtivat kalojen yhteenkokoamiseen käytettävät välineet 1.Kurenuotta-alus saa käyttää kerrallaan enintään 450:tä aktiivista kalojen yhteenkokoamiseen käytettävää välinettä IATTC-yleissopimusalueella. Kalojen yhteenkokoamiseen käytettävä väline katsotaan aktiiviseksi silloin, kun se laskettu mereen pyyntiä varten, se alkaa lähettää paikkatietoa ja on aluksen, sen omistajan tai käyttäjän seurannassa. Kalojen yhteenkokoamiseen käytettävä väline voidaan aktivoida ainoastaan kurenuotta-alukselta. 2.Edellä 32 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun valitun kalastuskieltokauden alkamista edeltävien 15 päivän aikana kurenuotta-aluksen on IATTC-yleissopimusalueella: (a)pidättäydyttävä käyttämästä kalojen yhteenkokoamiseen käytettäviä välineitä; (b)nostettava takaisin sama määrä kalojen yhteenkokoamiseen käytettäviä välineitä kuin alun perin laskettiin mereen. 3.Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kuukausittain päiväkohtaiset tiedot kaikista kalojen yhteenkokoamiseen käytettävistä aktiivisista välineistä IATTC:n edellyttämällä tavalla. Tiedonannot on toimitettava aikaisintaan 60 päivän ja viimeistään 75 päivän kuluttua ilmoitetun kuukauden päättymisestä. Komissio toimittaa kyseiset tiedot viipymättä IATTC:n sihteeristölle. 34 artikla

Isosilmätonnikalan saalisrajoitukset pitkäsiimakalastuksessa Kunkin jäsenvaltion IATTC-yleissopimusalueella pitkäsiima-aluksilla pyytämän isosilmätonnikalan vuotuiset kokonaissaaliit vahvistetaan liitteessä I L. 35 artikla

Valkopilkkahain kalastuksen kieltäminen 1.On kiellettyä pyytää valkopilkkahaita (Carcharhinus longimanus) IATTC-yleissopimusalueella ja pitää aluksella, jälleenlaivata, purkaa aluksesta, varastoida, tarjota myytäväksi tai myydä kyseisellä alueella pyydetyn valkopilkkahain osia tai kokonaisia ruhoja. 2.Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen lajien yksilöitä ei saa vahingoittaa, jos niitä saadaan sattumalta saaliiksi, ja aluksen käyttäjien on päästettävä ne heti takaisin mereen. 3.Alusten käyttäjien on: a)kirjattava takaisin päästettyjen yksilöiden lukumäärä ja tila (kuollut vai elävä); b)ilmoitettava a alakohdassa tarkoitetut tiedot sille jäsenvaltiolle, jonka kansalaisia he ovat. Jäsenvaltioiden on toimitettava edellisvuoden aikana keräämänsä tiedot komissiolle viimeistään 31 päivänä tammikuuta. 36 artikla

Paholaisrauskujen kalastuskielto Unionin kalastusalus ei saa IATTC-yleissopimusalueella pyytää, pitää aluksella, jälleenlaivata, purkaa aluksesta, varastoida, tarjota myytäväksi tai myydä paholaisrauskujen (Mobulidae-heimo, joka käsittää Manta- ja Mobula-suvut) osia tai kokonaisia ruhoja. Heti kun ne toteavat, että paholaisrauskuja on saatu saaliiksi, niiden on viipymättä vapautettava ne mahdollisuuksien mukaan elävinä ja vahingoittumattomina. 8 jakso

SEAFO-yleissopimusalue

37 artikla

Syvänmerenhaiden kalastuksen kieltäminen Kielletään seuraavien syvänmerenhaiden kohdennettu kalastus SEAFO-yleissopimusalueella: a)kissahai (Apristurus manis); b)Etmopterus bigelowi (pikkuhailaji); c)Etmopterus brachyurus (pikkuhailaji); d)isovalohai (Etmopterus princeps); e)pehmovalohai (Etmopterus pusillus); f)rauskut (Rajidae); g)samettipiikkihai (Scymnodon squamulosus); h)Selachimorpha-ylälahkon syvänmerenhait; i)piikkihai (Squalus acanthias). 9 jakso

WCPFC-yleissopimusalue 38 artikla

Isosilmätonnikalan, keltaevätonnikalan, boniitin ja eteläisen Tyynenmeren valkotonnikalan kalastusta koskevat edellytykset 1.Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kurenuotta-aluksille, jotka pyytävät isosilmätonnikalaa (Thunnus obesus), keltaevätonnikalaa (Thunnus albacares) ja boniittia (Katsuwonus pelamis) siinä osassa WCPFC-yleissopimusaluetta, joka sijaitsee leveyspiirien 20° N ja 20° S välillä aavalla merellä, myönnetään enintään 403 kalastuspäivää. 2.Unionin kalastusalukset eivät saa pyytää eteläisen Tyynenmeren valkotonnikalaa (Thunnus alalunga) WCPFC-yleissopimusalueella leveyspiirin 20° S eteläpuolella. 3.Jäsenvaltioiden on varmistettava, että vuonna 2022 pitkäsiima-aluksilla kalastetut isosilmätonnikalan (Thunnus obesus) saaliit eivät ylitä liitteessä I G olevassa taulukossa esitettyjä rajoja. 39 artikla

Kalojen yhteenkokoamiseen tarkoitetuilla välineillä harjoitettavan kalastuksen hallinnointi 1.WCPFC-yleissopimusalueen osassa, joka sijaitsee leveyspiirien 20° N ja 20° S välisellä alueella, kurenuotta‑aluksilla ei saa ottaa käyttöön tai huoltaa kalojen yhteenkokoamiseen tarkoitettuja välineitä eikä laskea verkkoja niiden lähelle 1 päivän heinäkuuta 2022 kello 00.00 ja 30 päivän syyskuuta 2022 kello 24.00 välisenä aikana. 2.Edellä 1 kohdassa tarkoitetun kiellon lisäksi kielletään verkkojen laskeminen kalojen yhteenkokoamiseen tarkoitettujen välineiden lähelle WCPFC-yleissopimusalueen aavalla merellä leveyspiirien 20° N ja 20° S välisellä alueella kahden lisäkuukauden aikana: joko 1 päivän huhtikuuta 2022 klo 00.00 ja 31 päivän toukokuuta 2022 klo 24.00 välisenä aikana tai 1 päivän marraskuuta 2022 klo 00.00 ja 31 päivän joulukuuta 2022 klo 24.00 välisenä aikana. 3.Edellä olevaa 2 kohtaa ei sovelleta

a)kalastusmatkan viimeisellä vetokerralla, jos aluksella ei ole riittävästi tilaa kaikkien kalojen sijoittamiseksi; b)kun kala katsotaan ihmisravinnoksi soveltumattomaksi muun syyn kuin koon takia; c)pakastuslaitteiston vakavan toimintahäiriön sattuessa. 4.Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, ettei mikään niiden kurenuotta-aluksista ole käyttänyt merellä millään hetkellä yli 350:tä kalojen yhteenkokoamiseen tarkoitettua, aktiivisilla mittauspoijuilla varustettua välinettä. Poijut voidaan aktivoida ainoastaan aluksella. 5.Kaikkien 1 kohdassa tarkoitetussa WCPFC-yleissopimusalueen osassa kalastavien kurenuotta-alusten on pidettävä aluksella, jälleenlaivattava ja purettava aluksesta kaikki pyytämänsä isosilmätonnikalan, keltaevätonnikalan ja boniitin saaliit. 40 artikla

Miekkakalan kalastukseen luvan saaneiden unionin kalastusalusten enimmäismäärä WCPFC-yleissopimusalueella linjan 20° S eteläpuolella sijaitsevilla alueilla miekkakalan (Xiphias gladius) kalastukseen luvan saaneiden unionin kalastusalusten enimmäismäärä vahvistetaan liitteessä IX. 41 artikla

Miekkakalan saalisrajoitukset pitkäsiimakalastuksessa leveyspiirin 20° S eteläpuolella Jäsenvaltioiden on varmistettava, että pitkäsiima-aluksilla leveyspiirin 20° S eteläpuolella pyydetyt miekkakalan (Xiphias gladius) saaliit eivät vuonna 2022 ylitä liitteessä I G vahvistettua rajoitusta. Niiden on myös varmistettava, että tämä ei johda miekkakalan pyyntiponnistuksen siirtymiseen leveyspiirin 20° S pohjoispuolelle. 42 artikla

Haukkahait ja valkopilkkahait 1.WCPFC-yleissopimusalueella on kiellettyä pitää aluksella, jälleenlaivata, purkaa aluksesta tai varastoida seuraavien lajien osia tai kokonaisia ruhoja: a)haukkahait (Carcharhinus falciformis); b)valkopilkkahai (Carcharhinus longimanus). 2.Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen lajien yksilöitä ei saa vahingoittaa, jos niitä saadaan sattumalta saaliiksi, ja ne on päästettävä heti takaisin mereen. 43 artikla

IATTC:n ja WCPFC:n yleissopimusalueiden päällekkäisalue 1.Alusten, jotka on merkitty ainoastaan WCPFC:n rekisteriin, on noudatettava tässä jaksossa säädettyjä toimenpiteitä kalastaessaan IATTC:n ja WCPFC:n yleissopimusalueiden päällekkäisalueella. 2.Alusten, jotka on merkitty sekä WCPFC:n että IATTC:n rekisteriin, ja alusten, jotka on merkitty ainoastaan IATTC:n rekisteriin, on sovellettava 32 artiklan 1 kohdan a alakohdassa, 32 artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa sekä 33, 34 ja 35 artiklassa säädettyjä toimenpiteitä kalastaessaan IATTC:n ja WCPFC:n yleissopimusalueiden päällekkäisalueella. 10 jakso

Beringinmeri 44 artikla

Kalastuskielto Beringinmeren aavalla merellä Kielletään alaskanseidin (Gadus chalcogrammus) kalastus Beringinmeren aavalla merellä.

11 jakso

SIOFA-SOPIMUSALUE 45 artikla

Pohjakalastusta koskevat rajoitukset Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden lipun alla purjehtivat alukset, jotka kalastavat SIOFA-sopimusalueella: a)rajoittavat vuotuisen pohjakalastusta koskevan pyyntiponnistuksensa ja saaliinsa sen edustavan ajanjakson keskimääräiselle vuotuiselle tasolle, jona niiden alukset toimivat kyseisellä alueella ja josta on olemassa komissiolle ilmoitettuja tietoja; b)eivät laajenna pohjakalastusta koskevan pyyntiponnistuksensa alueellista jakautumista, lukuun ottamatta pitkäsiima- ja rysäpyyntimenetelmiä, niiden alueiden ulkopuolelle, joilla ne ovat viime vuosina kalastaneet; c)eivät saa lupaa kalastaa liitteessä I K määritellyillä väliaikaisilla suojelualueilla Atlantis Bank, Coral, Fools Flat, Middle of What, Walter’s Shoal, lukuun ottamatta pitkäsiima- ja rysämenetelmiä ja edellyttäen, että aluksella on kyseisillä alueilla kalastettaessa aina tieteellinen tarkkailija. III OSASTO

KOLMANSIEN MAIDEN ALUSTEN KALASTUSMAHDOLLISUUDET UNIONIN VESILLÄ 46 artikla

Norjan lipun alla purjehtivat kalastusalukset ja Färsaarilla rekisteröidyt kalastusalukset Norjan lipun alla purjehtivat kalastusalukset ja Färsaarilla rekisteröidyt kalastusalukset voivat saada luvan kalastaa unionin vesillä tämän asetuksen liitteessä I vahvistettujen TACien rajoissa sekä tässä asetuksessa ja asetuksen (EU) 2017/2403 III osastossa säädettyjen edellytysten mukaisesti. 47 artikla

Yhdistyneen kuningaskunnan lipun alla purjehtivat, Yhdistyneessä kuningaskunnassa rekisteröidyt ja Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusviranomaiselta lisenssin saaneet kalastusalukset Yhdistyneen kuningaskunnan lipun alla purjehtivat, Yhdistyneessä kuningaskunnassa rekisteröidyt ja Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusviranomaiselta lisenssin saaneet kalastusalukset voivat saada luvan kalastaa unionin vesillä tämän asetuksen liitteessä I vahvistettujen TACien rajoissa sekä tässä asetuksessa ja asetuksessa (EU) 2017/2403 säädetyin edellytyksin. 47 a artikla Kiintiöiden siirrot ja vaihdot Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa (2)Unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan väliset kiintiöiden siirrot ja vaihdot tapahtuvat 2–4 kohdan mukaisesti. (3)Jäsenvaltio, joka aikoo siirtää tai vaihtaa kiintiöitä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa, voi keskustella kiintiöiden siirron tai vaihdon luonnoksesta Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa. Asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle luonnoksesta. (4)Jos komissio hyväksyy asianomaisen jäsenvaltion ilmoittaman 2 kohdassa tarkoitetun kiintiön siirron tai vaihdon luonnoksen, komissio ilmaisee ilman aiheetonta viivytystä suostumuksensa siihen, että sitä sitoo tällainen kiintiön siirto tai vaihto. Komissio ilmoittaa Yhdistyneelle kuningaskunnalle ja jäsenvaltioille sovitusta kiintiön siirrosta tai vaihdosta. (5)Sovitun kiintiön siirron tai vaihdon perusteella Yhdistyneeltä kuningaskunnalta saatua tai sille siirrettyä kiintiötä pidetään asianomaiselle jäsenvaltiolle jae