Tiivistelmä Tanskan oikeuslaitosta pidetään edelleen hyvin riippumattomana, ja vuonna 2019 toteutetuilla toimilla pyritään parantamaan edelleen tuomareiden kurinpitotoimia ja vastuuvelvollisuutta koskevaa kehystä. Oikeuslaitos on hyvin tehokas huolimatta siitä, että asioiden käsittelyajat ovat pidentyneet hieman viime vuosina. Samaan aikaan sidosryhmät ovat olleet huolissaan riittävien resurssien puuttumisesta, ja oikeuslaitoksella on edelleen joitakin digitalisaatioon liittyviä haasteita. Useilla hallituksen ja kansallisen tuomioistuinhallinnon aloitteilla pyritään ratkaisemaan näitä haasteita. Yksi niistä on hanke vireillä olevien asioiden käsittelyn keskimääräisen keston seuraamiseksi digitaalisten välineiden avulla. Kyselytutkimusten mukaan Tanskaa pidetään yhtenä EU:n ja maailman vähiten korruptoituneista maista. Tanskassa ei ole erillistä korruption vastaista strategiaa tai virastoa, mutta se on perustanut korruption vastaisen foorumin, jonka avulla voidaan paremmin koordinoida viranomaisten omia korruptioon torjuntaan liittyviä järjestelyjä. Tanskan julkiset laitokset ovat saavuttaneet mainetta läpinäkyvän hallinnon sekä luotettavan ja toimivan korruptiontorjuntakehyksen johdosta. Integriteettijärjestelmän keskeisenä piirteenä on, että eettisyyteen ja integriteettiin liittyvät korruptiontorjuntasäännöt ovat enimmäkseen epävirallisia ja korruption torjuntaan tarkoitettuja määräyksiä ja valvontatoimia on vain vähän, erityisesti ylimpien virkamiesten osalta. Tanska ei ole pannut täytäntöön kaikkia viimeaikaisia kansainvälisiä suosituksia, varsinkaan puoluerahoitusta ja kansanedustajien valvontaa koskevia suosituksia. Kansallinen tiedotusvälineiden valvontaviranomainen, Tanskan radio- ja televisiolautakunta, toimii itsenäisesti, ja sillä on vankka organisaatiorakenne. Tanskassa ei ole tiedotusvälineiden omistuksen läpinäkyvyyttä säänteleviä erityisiä lakeja, mutta kaupparekisterin kautta voi saada jonkin verran tietoa. Julkishallinnon asiakirjojen julkisuudesta annettuun lakiin on lisätty joitain poikkeuksia, jotka käytännössä rajoittavat osittain tiedonsaantioikeutta. Erityinen sananvapaustoimikunta on perustettu edistämään keskustelua sananvapauden kehyksestä ja yleisistä edellytyksistä. Sananvapautta suojaa perustuslaki, ja se hyötyy Tanskan vahvasta demokraattisesta perinteestä ja instituutioista. Keskinäiseen valvontajärjestelmään kuuluu osallistava lainsäätämisprosessi ja laaja lainsäädännön valmistelukehys, mukaan lukien sidosryhmien kuuleminen. Oikeusasiamiehellä on vakiintunut asema viranomaisten päätösten valvonnassa. Kansallinen tuomioistuinhallinto on toteuttanut viime vuosina kampanjoita, joiden tavoitteena on antaa tietoa oikeusvaltion merkityksestä ja oikeuslaitoksen roolista muun muassa opetusvideoiden, opettajille laaditun opetusmateriaalin ja toimittajille tarkoitetun verkkosivuston avulla. Tanskan ihmisoikeusinstituutin toiminnassa on sen ihmisoikeusneuvoston kautta mukana monenlaisia kansalaisyhteiskunnan järjestöjä. Neuvostolla on tärkeä neuvoa-antava tehtävä.

I.Oikeuslaitos

Tanskan oikeuslaitokseen kuuluu 24 käräjäoikeutta, kaksi hovioikeutta (muutoksenhakutuomioistuinta) ja korkein oikeus sekä kaksi erityistuomioistuinta . Riippumaton kansallinen tuomioistuinhallinto vastaa tuomioistuinten hallinnoinnista ja kehittämisestä, mihin sisältyy tuomioistuinten määrärahojen jakaminen sekä kiinteistöjen ja tieto- ja viestintäjärjestelmien hallinta. Riippumaton tuomarinvalintaneuvosto tekee ei-sitovia esityksiä tuomarinimityksistä oikeusministerille, joka tekee sen jälkeen esityksen toimeenpanovallan käyttäjälle (kuningatar) virallista nimitystä varten. Tuomarinvalintaneuvosto esittää kulloinkin ainoastaan yhtä ehdokasta avoinna olevaan tuomarinvirkaan. Toimeenpanovallan käyttäjä ei ole yhdessäkään tapauksessa jättänyt noudattamatta tuomarinvalintaneuvoston esitystä. Avoimuuden vuoksi tuomarinvalintaneuvosto julkaisee tiedotteen tehdessään esityksen avoimeen virkaan. Syyttäjälaitos on oikeusministeriön valvonnassa toimiva itsenäinen viranomainen, jota johtaa valtakunnansyyttäjä . Lakimies- ja asianajajayhdistys on riippumaton elin, jonka tehtävänä on valvoa lakimieskuntaa ja varmistaa sen riippumattomuus.

Riippumattomuus

Oikeuslaitoksen katsotaan olevan hyvin riippumaton. Kaiken kaikkiaan 86 prosenttia kansalaisista ja 80 prosenttia yrityksistä pitää tuomioistuinten ja tuomareiden riippumattomuutta ”melko tai erittäin hyvänä”, ja huomattavan suuri osuus kansalaisista (41 %) pitää sitä ”erittäin hyvänä”. Lukemat ovat yleisesti ottaen pysyneet korkeina kansalaisten osalta vuodesta 2016 lähtien ja yritysten osalta vuodesta 2010 lähtien.

Tuomareiden vastuuvelvollisuutta koskevan kehyksen ja sen takeiden vahvistamiseksi on toteutettu useita toimenpiteitä. Tuomareita varten on kahdenlaisia kurinpitotoimia: Tuomioistuimen puheenjohtaja voi antaa varoituksen tuomarille, joka on toiminut huolimattomasti tai piittaamattomasti. Erityinen valitustuomioistuin voi puolestaan antaa varoituksia, määrätä sakkoja ja vakavissa rikkomuksissa erottaa tuomarin tai pidättää hänet virantoimituksesta, jos häntä vastaan on pantu vireille rikosprosessi. Vuodesta 2019 lähtien tuomioistuimen puheenjohtajan antamasta varoituksesta on voinut valittaa erityiseen valitustuomioistuimeen , mikä on tuonut järjestelmään Euroopan neuvoston suositusten mukaisen lisätakeen. Uudistuksen alkuunpanijana oli muun muassa tuomariyhdistys, ja se pohjautui tapaukseen, jossa eräs tuomari oli saanut tuomioistuimen puheenjohtajalta varoituksen. Tuomari piti varoitusta perusteettomana, mutta hänellä ei ollut mahdollisuutta saattaa sitä uudelleen tarkasteltavaksi. Toinen tärkeä tuomareiden vastuuvelvollisuuskehykseen liittyvä kehitysaskel on tuomariyhdistyksen (yhteistyössä kansallisen tuomioistuinhallinnon kanssa) hyväksymät tulkitsevat selittävät huomautukset tuomareiden eettisiin ohjeisiin. Vuonna 2019 hyväksytyillä huomautuksilla täsmennetään edelleen vuonna 2014 julkaistuja tuomareiden eettisiä ohjeita antamalla konkreettisia esimerkkejä niiden soveltamisesta. Tämä on myös vastaus lahjonnan vastaisen valtioiden ryhmän (GRECO) suositukseen .

Oikeusministerin toimivaltaan antaa syyttäjälaitokselle määräyksiä yksittäisissä asioissa liittyy takeita, eikä sitä käytetä käytännössä. Oikeudenkäymislain mukaan oikeusministeri voi antaa yleisiä ohjeita syyttäjistön tehtävien suorittamisesta sekä määräyksiä syyttäjille yksittäisissä asioissa, muun muassa määräyksen syyttämättä jättämisestä. Määräyksen on oltava kirjallinen ja perusteltu, ja se on toimitettava Tanskan kansankäräjien puhemiehelle kirjallisena. Käytännössä on viranomaisten mukaan ilmennyt, että oikeusministeri on antanut tällaisen määräyksen vain kerran eli vuonna 1995, kun valtakunnansyyttäjä ei voinut antaa määräystä eturistiriidan vuoksi. Tämä käytäntö näyttää yhdessä käytössä olevien oikeudellisten takeiden kanssa pienentävän syyttäjälaitoksen itsenäisyyteen kohdistuvaa riskiä. Eurooppalaista pidätysmääräystä koskeva unionin tuomioistuimen viimeaikainen oikeuskäytäntö on johtanut siihen, että Tanska on oikeusministerin määräysoikeuden vuoksi vuonna 2020 muuttanut tällaisten pidätysmääräysten antamismenettelyä.

–

Laatu

Oikeuslaitosta koskevien menojen väheneminen on herättänyt jonkin verran huolta. Tanskassa tuomioistuimia koskevat menot suhteessa BKT:hen ovat pienet, ja menot ovat vähentyneet viime vuosina. Myös tuomareiden määrä asukasta kohti on huomattavan pieni. Tuomariyhdistyksen vuonna 2020 julkaisemassa tuomareiden työolosuhteita koskevassa raportissa esitetään yksityiskohtainen analyysi tuomareiden työmäärästä. Sen mukaan tuomareiden määrä on pysynyt ennallaan ja resursseja on vähennetty hiljalleen vuodesta 2011 lähtien, mutta työmäärä on lisääntynyt. Huolta on herättänyt etenkin tuomioistuinten henkilöstön väheneminen, sillä se lisää tuomareiden työmäärää. Hallitus myönsi kesäkuussa 2020 tuomioistuimille lisärahoitusta, jonka tarkoituksena on auttaa purkamaan covid-19-pandemian vuoksi suljettuina olleiden tuomioistuinten kasvanutta asiaruuhkaa. Rahoituksen avulla voidaan palkata lisää tuomareita.

Käynnissä on aloitteita, joilla pyritään ratkaisemaan jäljellä olevia oikeuslaitoksen digitalisaatioon liittyviä haasteita. Asian jättäminen käsiteltäväksi, kutsujen lähettäminen ja menettelyn vaiheiden seuraaminen sähköisten välineiden avulla on vain rajallisesti mahdollista tuomioistuimissa. Ensimmäisen ja toisen oikeusasteen tuomioista julkaistaan vain osa, kun taas korkeimman oikeusasteen tuomioista julkaistaan kaikki. Järjestelyjä koneellisesti luettavien tuomioiden tuottamiseksi on vain vähän. Kansallisen tuomioistuinhallinnon antamien tietojen mukaan vuodeksi 2021 on valmisteilla tuomioita koskeva kattava verkkotietokanta, mukaan lukien tuomioiden anonymisointi. Lisäksi kansallisella tuomioistuinhallinnolla on meneillään hanke vireillä olevien asioiden käsittelyn keskimääräisen keston seuraamiseksi digitaalisten välineiden avulla. Hankkeen tavoitteena on auttaa ennakoimaan tulevien asioiden käsittelyaikoja.

Tehokkuus

Oikeuslaitos hoitaa työmääränsä tehokkaasti, mutta selvitysaste on heikentynyt hieman. Siviili-, kauppa- ja hallinto-oikeudellisten sekä muiden asioiden ratkaisemiseen kuluva arvioitu aika on hyvin lyhyt, ja siviili- ja kauppaoikeudellisten riita-asioiden osalta se on edelleen keskimääräistä lyhyempi kaikissa oikeusasteissa, joskin se on pidentynyt hieman viime vuosina. Siviili- ja kauppaoikeudellisten riita-asioiden selvitysaste on samanaikaisesti hieman heikentynyt viime vuosina (102 % vuonna 2017, 95 % vuonna 2018 ja 94 % vuonna 2019). Vireillä olevien asioiden, erityisesti siviili- ja kauppaoikeudellisten riita-asioiden, määrä on edelleen pieni.