[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 27.2.2008 KOM(2008) 106 lopullinen 2008/0047 (COD) Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS internetiä ja muita viestintäteknologioita käyttävien lasten suojelua koskevan monivuotisen yhteisön ohjelman perustamisesta (komission esittämä){SEK(2008) 242}{SEK(2008) 243} PERUSTELUT 1. Johdanto Internet ja muut viestintäteknologiat (jäljempänä ’verkkoteknologiat’[1]) olivat alun perin lähinnä asiantuntijoiden ja tutkijoiden käyttämä viestintäväline, mutta nykyään niitä käytetään kodeissa, kouluissa, yrityksissä ja julkishallinnoissa lähes kaikkialla maailmassa. Ne ovat olleet 1900-luvun loppua ja 2000-luvun alkua leimaava voima. Sen jälkeen kun Internetin käyttöturvallisuuden parantamista koskevan toimintasuunnitelman [2] toteuttaminen aloitettiin, sekä teknologiat että niiden käyttötavat ovat muuttuneet huomattavasti. Teknologioiden saatavuus on lisääntynyt huomattavasti, työkalujen ja palvelujen kehitys on laajentanut ja monipuolistanut niiden käyttötapoja sitten toimintasuunnitelman aloittamisen, ja lapset ja nuoret ovat usein ensimmäisinä kokeilemassa uusia mahdollisuuksia. Uudet teknologiat ja sovellukset tarjoavat huimia mahdollisuuksia osallistumiseen, luovuuteen ja itseilmaisuun kaikille yhteiskunnan jäsenille. Lapset ovat verkkoteknologioiden aktiivisia käyttäjiä ja suuntaus on vain vahvistumaan päin. Mahdollisuudet vuorovaikutukseen ja osallistumiseen verkkoympäristössä voivat parantaa monen nuoren elämänlaatua. Tämä tarkoittaa kuitenkin myös sitä, että heidän on tehtävä valintoja, joita heidän ei yleensä tarvitsisi tehdä, ja monesti valinnat liittyvät heidän omaan turvallisuuteensa. Lasten suojeleminen haitalliselta verkkosisällöltä ja -käyttäytymiseltä sekä laittoman sisällön jakelun torjuminen askarruttavat jatkuvasti poliittisia päättäjiä ja lainlaatijoita, toimialaa itseään ja loppukäyttäjiä, erityisesti lasten vanhempia, huoltajia ja kasvattajia. Vaikka lapset ja nuoret ovat asiantuntijoita verkkoteknologioiden käytössä ja tietoisia sekä riskeistä että niiden välttämisestä, kaikki eivät ole tarpeeksi kypsiä pystyäkseen arvioimaan kohtaamiaan tilanteita ja päätöstensä mahdollisia seurauksia. He eivät myöskään useimmiten kerro verkkokokemuksistaan vanhemmilleen tai huoltajilleen vaan kääntyvät näiden puoleen vasta viimeisenä vaihtoehtona. Nämä tekijät ovat haaste lasten turvallisuudesta vastuussa oleville. Verkkoteknologioiden vakavimpia riskejä lapsille ovat tapaukset, joissa lasta vahingoitetaan suoraan käyttämällä häntä seksuaalisesti hyväksi ja dokumentoimalla tämä valokuvina, elokuvina tai äänitiedostoina ja toimittamalla materiaali verkkoon; tapaukset, joissa joku yrittää ystävystyä lapsen kanssa käyttääkseen häntä seksuaalisesti hyväkseen (ns. grooming); ja tapaukset, joissa uhri joutuu verkkokiusaamisen uhreiksi. EU on ollut edelläkävijä lasten suojelemisessa verkkouhkilta vuodesta 1996. Peräkkäiset internetin käyttöturvallisuutta koskevat ohjelmat[3] ovat olleet komission tärkein työkalu tällä alueella. Ne muodostavat ainoan yleiseurooppalaisen toimintakokonaisuuden, jonka aiheena on lasten suojelu verkkoympäristössä. Niihin sisältyy useita toimintalinjoja, jotka ovat osoittautuneet tuloksellisiksi. Ohjelmien aikaansaannoksia: - Eurooppalaisten vihjelinjojen verkosto. Näihin raportointipisteisiin voi ilmoittaa laittomasta sisällöstä. - Eurooppalainen tietoisuuden lisäämisverkosto ja verkoston koordinoima ”Turvallisempi internet” -päivä. Joka vuosi yhä useampi maa osallistuu tähän tapahtumaan Euroopassa ja ympäri maailmaa. - Vanhemmille suunnattu tiedotus riippumattomasti testatuista suodatusohjelmista. - Toimialan itsesääntelyaloitteiden tukeminen sisällön luokittelun ja matkapuhelimien alalla. Toimintasuunnitelman loppuarvioinnin mukaan Euroopan unioni nähdään nyt "edelläkävijänä, joka totesi aikaisessa vaiheessa Internetin laittoman ja haitallisen sisällön maailmanlaajuisesti vakavaksi ja tärkeäksi poliittiseksi kysymykseksi"[4]. Komissio antoi lisäksi tiedonannon Safer Internet plus -ohjelman toteuttamisesta vuosina 2005–2006[5]. Nyt käsillä olevan ehdotuksen valmisteluvaiheessa suoritettiin vaikutusten arviointi huhti- ja heinäkuun välisenä aikana vuonna 2007. Siihen sisältyi verkossa järjestetty julkinen kuuleminen ja erillisiä kohdennettuja kuulemisia[6]. Kuulemisissa vahvistui, että suoritetut toimet olivat olleet tuloksellisia, ja korostui, että niitä on tarpeen mukauttaa uusiin tarpeisiin. Erityisesti lasten suojelu verkkoympäristössä koettiin edelleen suureksi huolenaiheeksi, ja uudet teknologiat ja palvelut tekevät haasteista entistä vakavampia ja synnyttävät uusia käyttötapoja ja riskejä erityisesti lapsille. Uusi ohjelma helpottaa yhteistyötä sekä kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihtamista kaikilla tasoilla kysymyksissä, jotka liittyvät lasten turvallisuuteen verkkoympäristössä. Tätä roolia voitaisiin vielä tehostaa entisestään ja varmistaa sitä kautta eurooppalainen lisäarvo. Ehdotuksessa otetaan täysimääräisesti huomioon nämä ajatukset. Uusi ohjelma ei laajene uusiin aiheisiin, kuten terveyskysymyksiin, verkkoturvaan ja tietosuojaan, koska nämä sisältyvät jo EU:n muihin poliittisiin aloitteisiin ja rahoitushankkeisiin. Monet näistä ajatuksista on kuitenkin sisällytetty osaksi tiedotustehtävää ja otettu huomioon tarvittavin viittauksin olemassa oleviin välineisiin. Ennen kaikkea ohjelma on suunniteltu siten, että siinä voidaan ennakoida verkkoympäristön vielä tuntematonta tulevaa kehitystä ja tulevaisuuden uhkia. Tämä käy yhä tärkeämmäksi tulevina vuosina. Vuosina 2009–2013 on olennaisen tärkeää pystyä laatimaan tarvittavat toimenpiteet lasten suojelemiseksi verkkoympäristössä. 2. Internetin ja muiden viestintäteknologioiden käyttöturvallisuuden edistäminen 2.1. Lainsäädäntö Lasten suojeluun verkkoympäristössä liittyvät kysymykset ovat maailmanlaajuisia ja monimutkaisia: kuka tahansa voi tuottaa sisältöä kenen tahansa nähtäväksi ja saatavaksi missä tahansa maapallolla; lasten hyväksikäyttömateriaali voidaan tuottaa yhdessä maassa, sitä voidaan ylläpitää ja jaella toisen maan palvelinten kautta ja ladata käyttöön missä tahansa maapallolla, ja tiedetään, että hyväksikäyttäjät matkustavat jopa toiseen maahan käyttääkseen hyväksi lapsia, joita ovat verkossa tavanneet. Juridisesta näkökulmasta on olennaista tehdä ero laittoman ja haitallisen sisällön välillä, sillä kumpikin vaatii omat menetelmänsä, strategiansa ja välineensä. Se, mitä pidetään laittomana, vaihtelee eri maissa, määritellään kansallisessa lainsäädännössä ja käsitellään lainvalvontaviranomaisten ja muiden julkishallinnon elinten toimesta. Monista yhteisistä piirteistä huolimatta on olemassa merkittäviä käytännön eroja jäsenvaltioiden ja sellaisten kolmansien maiden lakien välillä, joissa sisältöä tuotetaan tai ylläpidetään. Haitallinen sisältö tarkoittaa sisältöä, jonka vanhemmat, opettajat ja muut aikuiset katsovat olevan haitallista lapsille. Tällaisen sisällön määritelmät vaihtelevat eri maissa ja kulttuureissa: ne voivat sisältää pornografiaa, väkivaltaa, rasismia, muukalaisvihaa, vihaa lietsovaa puhetta ja musiikkia, itsensä silpomista, anoreksiaa ja itsemurhasivustoja. Altistuminen haitalliselle sisällölle voi aiheuttaa lapselle psykologisen trauman ja johtaa fyysisiin vammoihin, jos lapsi motivoituu aiheuttamaan vahinkoa muille lapsille tai itselleen. Jäsenvaltioilla on suhtautumiseroja mm. alastomuuden, seksuaalisen toiminnan ja väkivallan näyttämiseen ja siihen, miten vakavana lasten altistumista mahdollisesti haitalliselle sisällölle pidetään. Joissakin maissa haitallisen sisällön jakelu on säädöksillä rajattu ainoastaan aikuisille, mutta jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden lainsäädännön yksityiskohdat vaihtelevat huomattavasti. On useita tapoja torjua haitallista sisältöä . Niitä on käytettävä erilaisina yhdistelminä vaikutuksen tehostamiseksi: keinoja ovat muun muassa lainvalvonta, itsesääntely, välineet vanhempien suorittamaan valvontaan, tiedotus ja koulutus. Sekä laittoman että haitallisen sisällön osalta sisällön- ja palveluntuottajien perusvastuusta säädetään edelleen suurelta osin kansallisessa lainsäädännössä. Joitakin Euroopan laajuisia normeja on kuitenkin jo olemassa, ja oikeudellisia kysymyksiä on selkeytetty suositusten ja direktiivien avulla. Ehdotetun ohjelman kannalta tärkeimpiä ovat seuraavat: Suosituksessa ala-ikäisten ja ihmisarvon suojelusta audiovisuaalisten ja tietopalvelujen käytössä [7] (1998) annetaan suosituksia ja suuntaviivoja alaikäisten suojelusta. Tätä seurasi suositus alaikäisten ja ihmisarvon suojelusta ja oikeudesta vastineeseen vuonna 2006[8]. Siinä otettiin huomioon teknologian kehitys ja muuttuva mediamaisema. Joulukuussa 2007 annettiin audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi . Direktiivillä uudenaikaistetaan ”televisio ilman rajoja” -direktiivi ja laajennetaan sen soveltamisalaa televisiolähetysten lisäksi kaikkiin audiovisuaalisiin mediapalveluihin. Se sisältää myös alaikäisten suojelua koskevia säännöksiä. Tietoverkkorikollisuutta koskevassa Euroopan neuvoston yleissopimuksessa [9] (2001) viitataan lapsipornografiaan liittyviin rikoksiin. Sillä pyritään helpottamaan kansainvälistä yhteistyötä tietoverkkorikollisuuden havaitsemisen, tutkinnan ja syytteeseenpanon alalla ja siinä peräänkuulutetaan yhteistä pohjaa aineelliselle oikeudelle ja prosessioikeudelle sekä toimivaltakysymyksille. Tämän jälkeen tehtiin Euroopan neuvoston yleissopimus lasten suojelemisesta seksuaaliselta hyväksikäytöltä (heinäkuu 2007). Sopimuksessa vahvistetaan lasten seksuaalisen hyväksikäytön muodot rikoksina: seksuaalinen hyväksikäyttö, lapsiprostituutio, lasten hyväksikäyttömateriaali, lasten viekoittelu seksuaalisessa tarkoituksessa (”grooming”) ja seksimatkailu[10]. EU:n lapsipornografiaa koskevassa puitepäätöksessä [11] (2004) vahvistetaan jäsenvaltioille vähimmäisvaatimukset rikosten ja asianmukaisten seuraamusten määrittelyssä lasten hyväksikäyttömateriaalin tuottamisen, jakelun, levittämisen, välittämisen, tarjoamisen, saatavilla pitämisen sekä hankkimisen ja hallussapidon suhteen. Komission tiedonannolla ”Tavoitteena yleinen toimintalinja tietoverkkorikollisuuden torjumiseksi” [12] (2007) pyritään lujittamaan operatiivista lainvalvontayhteistyötä ja kansainvälistä yhteistyötä verkossa levitettävän lasten hyväksikäyttömateriaalin suhteen. Komission tiedonannossa ”Tavoitteena lasten oikeuksia koskeva EU:n strategia” [13] (2006) käsitellään lasten oikeuksia koskevaa sisäistä ja ulkoista politiikkaa yhtenäisellä tavalla ja sopusoinnussa jo olemassa olevien yhteisön toimintasuunnitelmien ja ohjelmien kanssa. EU:n "suuntaviivat lapsen oikeuksien edistämiseksi ja suojaamiseksi" [14] (2007) luovat puitteet lasten oikeuksien ja koskemattomuuden suojaamiselle kolmansissa maissa. 2.2. Yhteydet yhteisön muihin ohjelmiin Ehdotetun ohjelman toteuttamisessa otetaan huomioon muissa ohjelmissa ja hankkeissa aloitetut toimet ja pyritään toimimaan niiden pohjalta ja täydentämään niitä, jotta vältettäisiin päällekkäisyydet ja ohjelmien kokonaisvaikutus olisi mahdollisimman suuri. Muita ohjelmia ovat: - Rikosten ehkäiseminen ja torjunta - Daphne III -ohjelma - Medialukutaito - Tutkimuksen ja teknologian kehittämisen seitsemäs puiteohjelma (2007-2013). 2.3. Tuleva kehitys Viime vuosien kehitys on ollut vaikeasti ennakoitavissa, samoin on tulevan kehityksen laita. Joitakin kehityssuuntia on kuitenkin havaittavissa: 2.3.1. Teknologiamaiseman kehittyminen Teknologiat, viestintäverkot, viestimet, sisältö, palvelut ja laitteet sulautuvat enenevässä määrin digitaalisen konvergenssin myötä. Laitteet ja alustat "puhuvat" jo toisilleen, sisältöä asetetaan saataville uusissa, erilaisissa formaateissa ja sitä voidaan toimittaa yhä enemmän ajasta tai paikasta riippumatta ja mukautettuna käyttäjien henkilökohtaisten mieltymysten perusteella. Paremmat verkot, nopeammat laajakaistayhteydet ja uudet tiivistystekniikat luovat uusia ja entistä nopeampia jakelukanavia ja synnyttävät uusia sisältömuotoja ja palveluja sekä uusia viestintämuotoja. Uudet teknologiat tuovat tietokoneisiin yhä enemmän prosessointitehoa ja tallennuskapasiteettia, laajakaistaverkot mahdollistavat kaistanleveyttä vaativan rikkaan sisällön kuten videoiden levittämisen, ja uusimpien 3G-matkapuhelimien suurempi kapasiteetti mahdollistaa videosisällön jakelun ja Internet-yhteydet. Myös jotkin pelikonsolit pystyvät samaan. Lapset ovat usein etunenässä omaksumassa ja käyttämässä uusia teknologioita. Muutokset verkkoympäristössä merkitsevät myös uusia tapoja käyttää teknologioita, minkä vuoksi lapsille ja nuorille aiheutuvat riskitkin tulevat muuttumaan. Haasteena on oivaltaa nämä muutokset ajoissa ja kehittää vastastrategioita sitä mukaa kun uusia riskejä ilmenee. Samaan aikaan verkkoympäristön riskit ja paikalliset riskit ovat sulautumassa , ja vaikka useimmat lapset ja nuoret ovat tietoisia mahdollisista riskeistä ja suojautumisesta, he eivät välttämättä ryhdy tarvittaviin varotoimiin tai toimi turvallisimmalla mahdollisella tavalla viestiessään verkkoympäristössä. Esimerkiksi pelien mahdolliset haitat lapsille (esim. väkivaltaiset tai seksuaalisväritteiset pelit) ovat samat riippumatta siitä, pelataanko niitä verkossa tai erillisillä pelikonsoleilla kotona. 2.3.2. Laittoman sisällön määrän ja vakavuuden kasvu Verkossa jaeltavan laittoman materiaalin määrä on lisääntymässä ja käymässä luonteeltaan vakavammaksi. Yhdistyneessä kuningaskunnassa lasten hyväksikäyttömateriaalia sisältävien verkkosivustojen määrä kasvoi vuosina 1997–2005 1 500 prosenttia[15], ja vakavinta hyväksikäyttöä esittävän materiaalin määrä nelinkertaistui[16]. Kotona tuotettu materiaali on myös korvaamassa kaupalliseen käyttöön tarkoitettua materiaalia. Lisäksi tällaisen materiaalin tuotannossa hyväksi käytettävät lapset ovat yhä nuorempia, ja materiaalissa nähtävien uusien lapsien määrä on kasvamaan päin. Materiaalissa esitetyille ja hyväksi käytetyille lapsille aiheutuvat seuraukset ovat vakavia. Interpolin tietokanta lasten hyväksikäyttökuvista sisältää 550 000 kuvaa 20 000 yksittäisestä lapsesta. Näistä lapsista vain noin 500 on tunnistettu ja pelastettu ajoissa sitten tietokannan perustamisen vuonna 2001[17]. 2.3.3. Sukupolvien välinen kuilu säilyy Lapset ja nuoret ovat etunenässä teknologisten uutuuksien ja mahdollisuuksien kokeilemisessa. He ovat käyttäjinä usein asiantuntijoita – mahdollisesti paljon edistyneempiä kuin vanhempansa ja opettajansa – eivätkä pyydä näiltä neuvoa tai apua kuin vakavimmissa tapauksissa[18]. Kuilu on siis syvenemässä toisaalta lasten ja nuorten verkkoteknologian käytön ja riskikäsitysten ja toisaalta aikuisten tätä käyttöä koskevan ymmärryksen välillä. Tämä muodostaa lainsäätäjille, viranomaisille ja alan toimijoille haasteen, kuinka luoda lapsille turvallinen verkkoympäristö ja kuinka lisätä tietoisuutta, jotta lapsilla ja nuorilla olisi paremmat valmiudet käyttää teknologioita turvallisella tavalla ja jotta vanhemmilla, opettajilla ja huoltajilla olisi paremmat valmiudet antaa omiin kokemuksiin perustuvaa opastusta. 2.4. Päätelmä On edelleen tarpeen toimia laittoman sisällön torjumiseksi, turvallisemman verkkoympäristön edistämiseksi ja sen varmistamiseksi, että suuri yleisö tiedostaa verkkoympäristön riskit ja osaa suojautua niiltä. Kaikki tämä sisältyy tämänhetkiseen Safer Internet plus -ohjelmaan. Ohjelman soveltamisalaa on myös laajennettava siten, että a) erityistä huomiota kiinnitetään haavoittuvien lasten suojelemiseen verkkoympäristössä varsinkin viekoittelulta (jossa joku tekee tuttavuutta lapsen kanssa seksuaalista hyväksikäyttöä varten) ja kiusaamiselta, ja b) kaikille asianosaisille annetaan lisää tietoa tavoista, joilla lapset käyttävät uusia teknologioita. 3. Uusi ohjelma 3.1. Tavoitteet ja lähestymistapa Ohjelman tarkoituksena on edistää internetin ja muiden viestintäteknologioiden käyttöturvallisuutta, erityisesti lasten näkökulmasta, sekä torjua laitonta sisältöä ja haitallista käyttäytymistä verkossa. Safer Internet plus -ohjelmaan verrattuna uudessa ohjelmassa ei enää puututa ei-toivottuun kaupalliseen sähköpostiviestintään eli roskapostiin, joka koskettaa kaikkia käyttäjiä iästä riippumatta ja johon puututaan muilla komission toimilla. Ohjelman tavoitteen saavuttamiseksi siinä keskitytään loppukäyttäjien – erityisesti lasten, vanhempien, huoltajien ja kasvattajien – auttamiseen käytännön tasolla. Ohjelmassa pyritään sitouttamaan ja saattamaan yhteistyöhön eri sidosryhmät, joiden yhteistyö on olennaista mutta jotka eivät välttämättä kohtaa, ellei luoda sopivia yhteistyökanavia. Näitä sidosryhmiä ovat sisällöntarjoajat, internet-palveluntarjoajat, matkaviestintäverkon operaattorit, sääntelyviranomaiset, standardointielimet, alan itsesääntelyelimet, kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset, joiden vastuualueisiin kuuluvat elinkeinoelämä, koulutus, kuluttajansuoja, perheet, lainvalvonta, lasten oikeudet ja hyvinvointi, sekä hallituksista riippumattomat organisaatiot kuluttajansuojan, perhe-elämän ja lasten oikeuksien ja hyvinvoinnin alalla. Tässä päätöksessä kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa ja erityisesti sen 7, 8 ja 24 artiklassa esitettyjä periaatteita. Sen erityisenä tavoitteena on turvata lasten ruumiillinen ja henkinen koskemattomuus perusoikeuskirjan 3 artiklan mukaisesti. 3.2. Toimet Ohjelmaan kuuluu neljä toimenpidekokonaisuutta: laittoman verkkosisällön vähentäminen ja haitallisen verkkokäyttäytymisen torjuminen; turvallisemman verkkoympäristön edistäminen; yleisön tietoisuuden varmistaminen; ja tietämyspohjan luominen. 3.2.1. Toimenpidekokonaisuus 1: Laittoman verkkosisällön vähentäminen ja haitallisen verkkokäyttäytymisen torjuminen Tämä oli jo Safer Internet plus -ohjelman ensimmäinen toimenpidekokonaisuus. Sen soveltamisalaan sisällytetään nyt myös viekoittelu ( grooming) ja verkkokiusaaminen. Näillä toimenpiteillä pyritään vähentämään verkossa jaeltavan laittoman sisällön määrää ja torjumaan haitallista verkkokäyttäytymistä. Erityisesti kohteina ovat lasten seksuaalisen hyväksikäytön materiaali, viekoittelu ja kiusaaminen. Ehdotuksessa tarjotaan rahoitusta yhteyspisteille, jotka helpottavat laittomasta verkkosisällöstä ja haitallisesta käyttäytymisestä ilmoittamista. Näiden yhteyspisteiden tulisi olla tiiviissä yhteydessä muihin kansallisiin toimiin, kuten itsesääntelyyn tai tiedottamiseen, ja tehdä Euroopan tason yhteistyötä ylikansallisten kysymysten ratkaisemiseksi ja parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi. Muilla toimilla pyritään edistämään teknisten ratkaisujen kehittämistä ja soveltamista laittoman verkkosisällön ja haitallisen verkkokäyttäytymisen torjuntaa varten sekä edistämään yhteistyötä ja parhaiden käytäntöjen vaihtamista laajan sidosryhmäpiirin keskuudessa Euroopan tasolla ja kansainvälisesti. Haitallisen verkkokäyttäytymisen, kuten kiusaamisen ja viekoittelun torjuntaan saatetaan tarvita erilaisia mekanismeja ja erilaista osaamista. Ohjelmalla pyritään ratkomaan näihin kysymyksiin liittyviä psykologisia, sosiologisia ja teknisiä näkökohtia ja edistämään sidosryhmien välistä yhteistyötä. Näihin kysymyksiin liittyviä toimenpiteitä voidaan myös integroida muihin toimenpiteisiin. 3.2.2. Toimenpidekokonaisuus 2: Turvallisemman verkkoympäristön edistäminen Tämä toimenpidekokonaisuus kattaa kaksi Safer Internet plus -ohjelman toimista: toisella pyritään antamaan vanhemmille välineitä ja valmiuksia ja toisella kannustetaan itsesääntelyä. Toimenpiteillä pyritään tuomaan sidosryhmiä yhteen pohtimaan tapoja verkon käyttöturvallisuuden parantamiseksi ja lasten suojelemiseksi mahdollisesti haitalliselta sisällöltä ja käyttäytymiseltä. Niillä kannustetaan sidosryhmiä ottamaan vastuuta, tekemään yhteistyötä ja vaihtamaan kokemuksia ja parhaita käytäntöjä Euroopan tasolla ja kansainvälisellä tasolla. Edelleen toimenpiteillä edistetään itsesääntelyjärjestelmien kehittämistä ja toteuttamista ja pyritään varustamaan käyttäjät sellaisilla välineillä ja sovelluksilla, joiden avulla he pystyvät riittävästi torjumaan haitallista sisältöä. Uutta on se, että erityisenä painopisteenä on lasten ja nuorten ottaminen mukaan prosessiin, jotta voitaisiin ymmärtää paremmin heidän näkemyksiään ja kokemuksiaan verkkoteknologioiden käytöstä ja hyötyä heidän panoksestaan tiedotustoiminnan, -välineiden, -materiaalin ja -ohjelmien suunnittelussa. 3.2.3. Toimenpidekokonaisuus 3: Yleisön tietoisuuden varmistaminen Näillä toimenpiteillä pyritään lisäämään yleisön ja erityisesti lasten, vanhempien, huoltajien ja kasvattajien tietoisuutta verkkoteknologioiden käyttöön liittyvistä mahdollisuuksista ja riskeistä sekä keinoista varmistaa niiden turvallinen käyttö. Yleisön tietoisuutta lisätään tarjoamalla koordinoidusti ja riittävästi tietoa mahdollisuuksista, riskeistä ja ratkaisuista koko Euroopassa ja perustamalla yhteyspisteitä, joista vanhemmat ja lapset voivat saada vastauksia verkon turvallista käyttöä koskeviin kysymyksiin. Toimenpiteillä tuetaan kustannustehokkaita keinoja välittää tiedotusmateriaalia suurille käyttäjämäärille. Tämä oli jo yksi Safer Internet plus -ohjelman keskeisistä elementeistä. Saatujen kokemusten perusteella aiotaan lisätä toimia lasten tietoisuuden lisäämiseksi käyttämällä yhtenä kanavana kouluja. Erityistä huomiota kiinnitetään sellaisten tehokkaiden tietoisuudenlisäämisvälineiden, -menetelmien ja -työkalujen kehittämiseen ja/tai yksilöimiseen, joita voidaan ottaa kustannustehokkaasti käyttöön koko verkoston laajuudessa. Lisäksi pyritään varmistamaan tiedonvaihto parhaista käytännöistä ja valtioiden rajat ylittävä yhteistyö Euroopan tasolla. 3.2.4. Toimenpidekokonaisuus 4: Tietämyspohjan luominen Tämä toimenpidekokonaisuus on uusi, vaikka osa Safer Internet plus -ohjelman toimista (Eurobarometri-kysely, EU:n Kids Online -tutkimusverkosto) tuottikin jo tietämyspohjaa. Muutokset verkkoympäristössä tapahtuvat nopeasti ja teknologioiden uudet käyttötrendit syntyvät nopeasti. On luotava ja kasvatettava tietämyspohjaa, jonka avulla voidaan riittävästi ratkoa niin nykyisiin kuin tuleviinkin käyttötapoihin, riskeihin ja seurauksiin liittyviä kysymyksiä ja jonka avulla voidaan analysoida sekä määrällisiä että laadullisia näkökohtia. Hankittu tietämys hyödynnetään ohjelman toteuttamisessa ja uusien toimien suunnittelussa verkon turvallisen käytön varmistamiseksi kaikille käyttäjille. Toimenpiteillä pyritään koordinoimaan selvitystyötä tarvittavilla aloilla EU:ssa ja sen ulkopuolella ja kehittämään tietämystä lasten (muuttuvista) tavoista käyttää verkkoteknologioita, näihin liittyvistä riskeistä ja lapsille mahdollisesti koituvista haitallisista vaikutuksista. Tarkastelun kohteena ovat tekniset, psykologiset ja sosiologiset kysymykset. Tämän toimenpidekokonaisuuden alaisuudessa tehtävät selvitykset voivat koskea myös tietoisuudenlisäämismenetelmiä ja -työkaluja, yhteis- ja itsesääntelyjärjestelmien arviointia, erilaisia teknisiä ja ei-teknisiä ratkaisuja sekä muita relevantteja esiin nousevia aloja. Näihin toimiin ei sisälly tutkimustoimintaa, jota voidaan harjoittaa tutkimuksen ja teknologian kehittämisen seitsemännessä puiteohjelmassa (2007–2013). Puiteohjelmassa on osio, jossa käsitellään nuoruuteen liittyviä elämäntavan ja kulutustottumusten muutoksia; tämä mahdollistaa tutkimustyön lasten turvallisen internetin käytön alalla[19]. 3.2.5. Kansainvälinen yhteistyö Kansainvälistä yhteistyötä kannustetaan erottamattomana osana kutakin toimenpidekokonaisuutta. Yhteistyön painopisteet määritellään erikseen. 4. Oikeusperusta Oikeusperusta on kuluttajansuojaa koskeva EY:n perustamissopimuksen 153 artikla, joka oli Euroopan parlamentin ja neuvoston sopima oikeusperusta myös alkuperäisessä internetin käyttöturvallisuutta koskevassa toimintasuunnitelmassa vuonna 1999[20], toimintasuunnitelman kaksivuotisessa jatko-osassa vuonna 2003[21] sekä Safer Internet plus - ohjelmassa[22]. 2008/0047 (COD) Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS internetiä ja muita viestintäteknologioita käyttävien lasten suojelua koskevan monivuotisen yhteisön ohjelman perustamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 153 artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen[23], ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[24], ovat kuulleet alueiden komiteaa, noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä[25], sekä katsovat seuraavaa: (1) Internetin ja muiden viestintäteknologioiden, kuten matkapuhelimien levinneisyys ja käyttö kasvavat edelleen yhteisössä huomattavasti tarjoten kaikille kansalaisille suuria mahdollisuuksia esimerkiksi osallistumiseen, vuorovaikuttamiseen ja luovuuteen. Myös lapsille aiheutuvat riskit ja teknologioiden väärinkäyttö ovat jatkuvia ongelmia, ja teknologioiden ja yhteiskunnallisten käyttäytymismallien muuttuminen tuottavat jatkuvasti uusia riskejä ja väärinkäytöksiä. Jotta voitaisiin edistää internetin ja muiden verkkoteknologioiden tarjoamien mahdollisuuksien ja myönteisten ominaisuuksien hyödyntämistä, tarvitaan myös toimia niiden turvallisen käytön edistämiseksi. (2) Tiedonannolla ”i2010 – kasvua ja työllisyyttä edistävä eurooppalainen tietoyhteiskunta” [26], jolla kehitetään Lissabonin strategiaa, pyritään yhtenäistämään komission tietoyhteiskunta- ja viestinpolitiikkaa, jotta sillä voitaisiin lujittaa tieto- ja viestintäteknologioiden merkittävää vaikutusta jäsenvaltioiden talouksien suorituskykyyn. Yksi strategian tavoitteista on perustaa yhtenäinen eurooppalainen tietoalue, joka tarjoaa kohtuuhintaisia ja turvallisia laajakaistayhteyksiä, rikasta ja monipuolista sisältöä ja digitaalipalveluja. (3) Digitaalisen sisällön haasteisiin tietoyhteiskunnassa liittyvä yhteisön lainsäädäntökehys sisältää säännöksiä alaikäisten suojelusta[27], yksityisyyden suojasta[28] ja välittäjinä toimivien palveluntarjoajien vastuusta[29]. Lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja lapsipornografian torjumisesta 22 päivänä joulukuuta 2003 annetussa neuvoston puitepäätöksessä 2004/68/YOS[30] asetetaan jäsenvaltioille vähimmäisvaatimukset rikosten ja asianmukaisten rangaistusten määrittelylle. Neuvosto antoi 24 päivänä syyskuuta 1998 suosituksen Euroopan audiovisuaalisia ja tietopalveluja tuottavien yritysten kilpailukyvyn parantamisesta edistämällä kansallisia järjestelmiä, joiden tarkoituksena on saattaa ala-ikäisten ja ihmisarvon suojelu vertailukelpoiselle ja tehokkaalle tasolle[31]. Tämän suosituksen pohjalta Euroopan parlamentti ja neuvosto antoivat 20 päivänä joulukuuta 2006 suosituksen alaikäisten ja ihmisarvon suojelusta ja oikeudesta vastineeseen Euroopan audiovisuaalisia ja verkkotietopalveluja tuottavien yritysten kilpailukyky huomioon ottaen[32]. Tässä suosituksessa annetaan suuntaviivoja kansallisen itsesääntelyn kehittämiselle, sisällytetään soveltamisalaan medialukutaito ja kannustetaan yhteistyötä ja kokemusten ja parhaiden toimintatapojen vaihtoa itse- ja yhteissääntelyelinten välillä sekä toimia syrjinnän torjumiseksi kaikissa viestimissä. (4) Sekä lapsille mahdollisesti haitallisen sisällön että laittoman sisällön, erityisesti lasten hyväksikäyttömateriaalin, torjumisen alueella on jatkuvaa tarvetta toimenpiteisiin. Sama koskee lapsia, joista tulee ruumiillisiin ja psykologisiin vammoihin johtavan haitallisen ja laittoman käyttäytymisen uhreja, ja lapsia, jotka houkutellaan jäljittelemään tällaista käyttäytymistä ja siten aiheuttamaan vahinkoa itselleen ja muille. (5) On toivottavaa päästä kansainväliseen sopimukseen oikeudellisesti sitovista perussäännöistä, mutta tämä ei ole nopeasti toteutettavissa. Vaikka sopimukseen päästäisiinkin, se ei sellaisenaan riitä varmistamaan, että säännöt pannaan täytäntöön tai että vaarassa olevia suojellaan. (6) Euroopan parlamentin ja neuvoston 25 päivänä tammikuuta 1999 tekemällä päätöksellä N:o 276/1999/EY Internetin käyttöturvallisuuden parantamista koskevan yhteisön monivuotisen toimintasuunnitelman hyväksymisestä maailmanlaajuisten verkkojen laitonta ja haitallista sisältöä torjumalla[33], päätöksen muuttamisesta tehdyllä päätöksellä[34] ja Euroopan parlamentin ja neuvoston 11 päivänä toukokuuta 2005 tekemällä päätöksellä N:o 854/2005/EY Internetin ja uuden verkkoteknologian käyttöturvallisuutta koskevan monivuotisen yhteisön ohjelman perustamisesta ( Safer Internet plus 2005–2008)[35] on annettu yhteisön rahoitusta, jolla on onnistuneesti kannustettu monenlaisia hankkeita ja tuotettu eurooppalaista lisäarvoa, kuten käy ilmi ohjelmien arvioinneista, jotka on toimitettu Euroopan parlamentille, neuvostolle ja alueiden komitealle[36]. (7) Edeltävien ohjelmien arvioinneissa saatujen tulosten lisäksi monet Eurobarometri-kyselyt ja asiasta järjestetty julkinen kuuleminen ovat selkeästi osoittaneet, että on tarpeen jatkaa laittoman sisällön raportointia ja tietoisuuden lisäämistä jäsenvaltioissa. (8) Teknologioiden kehittyminen, muutokset tavoissa, joilla aikuiset ja lapset käyttävät internetiä ja muita viestintäteknologioita, sekä yhteiskunnallisten käyttäytymismallien muuttuminen ovat johtamassa uusiin riskeihin lapsille. Jotta näitä muutoksia ymmärrettäisiin paremmin, on lujitettava tietämyspohjaa, jonka avulla voidaan suunnitella tehokkaita toimenpiteitä. On yhdistettävä toimenpiteitä monitasoisella ja toisiaan täydentävällä tavalla; esimerkiksi tukiteknologioita on kehitettävä edelleen ja yleisesti sovitut käyttäytymissäännöt sisältävien toimintasäännöstöjen parhaita käytäntöjä on edistettävä, samoin kuin toimialan kanssa tehtävää yhteistyötä sovittujen tavoitteiden saavuttamiseksi. (9) Kansainvälinen yhteistyö on olennaisen tärkeää, kun otetaan huomioon ongelman maailmanlaajuinen luonne. Laitonta sisältöä voidaan tuottaa yhdessä maassa, ylläpitää toisessa ja saada käyttöön ja ladata missä tahansa maapallolla. Kansainvälistä yhteistyötä, jota on jo tuettu yhteisön verkostorakenteiden kautta, on lujitettava, jotta lapsia voidaan suojella paremmin valtioiden rajat ylittäviltä riskeiltä, joihin liittyy kolmansia maita. Parhaita käytäntöjä koskeva tiedonvaihto eurooppalaisten ja muualla maailmassa sijaitsevien organisaatioiden välillä voi hyödyttää kaikkia osapuolia. (10) Toimenpiteet, jotka komissiolla on valtuudet toteuttaa sille tällä päätöksellä siirretyn täytäntöönpanovallan nojalla, ovat pääasiallisesti budjettivaikutuksiltaan huomattavien ohjelmien toteuttamiseen liittyviä hallintotoimenpiteitä, menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY[37] 2 artiklan a alakohdan merkityksessä. Tällaisista toimenpiteistä olisi siksi päätettävä mainitun päätöksen 4 artiklassa säädettyjen hallintomenettelyjen mukaisesti. (11) Komission olisi varmistettava täydentävyys ja synergia aiheeseen liittyvien yhteisön aloitteiden ja ohjelmien kanssa. (12) Tässä päätöksessä pitäisi vahvistaa ohjelman koko keston ajaksi rahoituskehys, jota budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[38] 37 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. (13) Suunnitellun toiminnan tavoitteita ei asian ylikansallisen luonteen vuoksi voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan ne voidaan toimien Euroopan laajuisen kattavuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, ja sen vuoksi yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kyseisessä artiklassa säädetyn suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. (14) Tässä päätöksessä kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa ja erityisesti sen 7, 8 ja 24 artiklassa esitettyjä periaatteita, OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: 1 artikla Ohjelman tavoite 1. Tällä päätöksellä perustetaan yhteisön ohjelma, jolla edistetään internetin ja muiden viestintäteknologioiden käyttöturvallisuutta, erityisesti lasten näkökulmasta, ja torjutaan laitonta sisältöä ja haitallista käyttäytymistä verkossa. Ohjelman nimi on ”Safer Internet” -ohjelma (jäljempänä ”ohjelma”). 2. Yleistavoitteen saavuttamiseksi ohjelma sisältää seuraavat toimintalinjat: a) laittoman verkkosisällön vähentäminen ja haitallisen verkkokäyttäytymisen torjuminen, b) turvallisemman verkkoympäristön edistäminen, c) yleisön tietoisuuden varmistaminen, d) tietämyspohjan luominen. Näiden toimintalinjojen alaisuudessa toteutettavat toimet yksilöidään liitteessä I. Ohjelma toteutetaan liitteen III mukaisesti. 2 artikla Osallistuminen 1. Ohjelmaan voivat osallistua kaikki jäsenvaltioihin sijoittautuneet oikeussubjektit. 2. Ohjelmaan voivat osallistua myös: a) Euroopan talousalueeseen (ETA) kuuluviin Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) maihin sijoittautuneet oikeussubjektit ETA-sopimuksen ehtojen mukaisesti; b) sellaisiin EU:hun liittymässä oleviin maihin ja ehdokasmaihin sijoittautuneet oikeussubjektit, joita varten on laadittu liittymistä valmisteleva strategia, kunkin maan osalta puitesopimuksissa ja assosiaationeuvostojen päätöksissä vahvistettujen yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien yleisten periaatteiden sekä yleisten ehtojen mukaisesti; c) Länsi-Balkanin maihin ja Euroopan naapuruuspolitiikan maihin sijoittautuneet oikeussubjektit niiden sääntöjen mukaisesti, jotka määritellään näiden maiden kanssa tehtävien, niiden osallistumista yhteisöohjelmiin koskevien puitesopimusten johdosta; d) sellaiseen kolmanteen maahan sijoittautuneet oikeussubjektit, joka on sopimuspuolena yhteisön kanssa tehdyssä kansainvälisessä sopimuksessa, jonka ehtojen mukaisesti tai jonka perusteella maa osallistuu ohjelman rahoitukseen; e) kansainväliset järjestöt ja muihin kuin kohdissa a), b), c) ja d) mainittuihin kolmansiin maihin sijoittautuneet oikeussubjektit liitteessä III vahvistettujen ehtojen mukaisesti. 3 artikla Komission toimivalta 1. Komissio vastaa ohjelman toteuttamisesta. 2. Komissio laatii työohjelman tämän päätöksen perusteella. 3. Komissio noudattaa 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä seuraavia tehtäviä hoitaessaan: a) työohjelman hyväksyminen ja muuttaminen, mukaan luettuna kansainvälisen yhteistyön painopistealueiden määrittäminen; b) liitteessä III esitetyistä säännöistä poikkeaminen; c) ohjelman arviointitoimenpiteet. 4. Komissio tiedottaa 4 artiklassa tarkoitetulle komitealle ohjelman toteuttamisen edistymisestä. 4 artikla Komitea 1. Komissiota avustaa komitea. 2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu ajanjakso vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi. 3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. 5 artikla Valvonta ja arviointi 1. Komissio huolehtii tämän päätöksen mukaisten toimien ennakkoarvioinnista, seurannasta ja jälkiarvioinnista varmistaakseen, että yhteisön tukea käytetään tehokkaasti. 2. Komissio valvoo ohjelman hankkeiden toteuttamista. Komissio arvioi hankkeiden toteutustapaa ja vaikutuksia selvittääkseen, onko alkuperäiset tavoitteet saavutettu. 3. Komissio toimittaa 1 artiklan 2 kohdassa lueteltujen toimien toteuttamisesta kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle viimeistään [kahden ja puolen vuoden kuluttua päätöksen julkaisemisesta]. Komissio toimittaa lopullisen arviointiraportin ohjelman päätyttyä. 6 artikla Rahoitussäännökset 1. Ohjelma kestää viisi vuotta 1 päivästä tammikuuta 2009 lähtien. 2. Rahoitusohje ohjelman toteuttamiseksi 1 päivän tammikuuta 2009 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisenä ajanjaksona on 55 miljoonaa euroa. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuosittaiset määrärahat vuosiksi 2009–2013 rahoitusnäkymien rajoissa. 3. Kustannusten ohjeellinen jakautuminen on esitetty liitteessä II. 7 artikla Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Tehty Brysselissä [...] Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja LIITE I TOIMENPIDEKOKONAISUUDET Johdanto Ohjelman tarkoituksena on edistää internetin ja muiden viestintäteknologioiden käyttöturvallisuutta, erityisesti lasten näkökulmasta, sekä torjua laitonta sisältöä ja haitallista käyttäytymistä verkossa. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi ohjelma keskittyy loppukäyttäjien – erityisesti lasten, vanhempien, huoltajien ja kasvattajien – auttamiseen käytännön tasolla. Tähän pyritään kannustamalla sidosryhmien monenvälisiä kumppanuuksia. Ohjelman yleisenä tavoitteena on internetin ja muiden viestintäteknologioiden (jäljempänä ” verkkoteknologiat”) käyttöturvallisuuden parantaminen erityisesti lasten piirissä, turvallisen verkkoympäristön kehittämisen edistäminen, verkossa välitettävän laittoman sisällön määrän vähentäminen, mahdollisesti haitallisen verkkokäyttäytymisen torjuminen ja sen varmistaminen, että yleisö on tietoinen verkon riskeistä ja varotoimista. Siltä osin kuin sisältö on käytettävissä niin verkossa kuin paikallisesti, kuten videopeleissä, ohjelmassa käsitellään kumpaakin saatavuus- ja käyttötyyppiä yhdenmukaisen lähestymistavan varmistamiseksi. Ohjelma toteutetaan neljän yleisen toimintalinjan kautta: 1. Laittoman verkkosisällön vähentäminen ja haitallisen verkkokäyttäytymisen torjuminen Näillä toimenpiteillä pyritään vähentämään verkossa jaeltavan laittoman sisällön määrää ja torjumaan haitallista verkkokäyttäytymistä. Erityisesti kohteina ovat lasten seksuaalisen hyväksikäytön materiaali, viekoittelu ( grooming) ja kiusaaminen. Keskeisiä yleisen tason toimia ovat: 1. Yleisölle järjestetään yhteyspisteitä, joihin he voivat tehdä ilmoituksia laittomasta sisällöstä ja haitallisesta käyttäytymisestä verkossa. Toimenpiteillä olisi varmistettava, että nämä yhteyspisteet todella toimivat ja yleisö löytää ne, ne kytketään tiiviisti muuhun kansallisen tason toimintaan ja ne tekevät Euroopan laajuista yhteistyötä valtioiden rajat ylittävissä kysymyksissä ja vaihtavat keskenään tietoa parhaista käytännöistä. 2. Haitallisen verkkokäyttäytymisen ja erityisesti viekoittelun ja kiusaamisen torjuminen. Toimenpiteillä pyritään torjumaan verkossa tapahtuvaa viekoittelua, jossa aikuinen ystävystyy lapsen kanssa seksuaalinen hyväksikäyttö mielessään, ja kiusaamista. Toimenpiteillä ratkotaan näihin kysymyksiin liittyviä teknisiä, psykologisia ja sosiologisia näkökohtia ja edistetään sidosryhmien välistä yhteistyötä ja koordinointia. 3. Teknisten ratkaisujen käytön edistäminen laittoman sisällön ja haitallisen käyttäytymisen torjumiseksi verkossa. Toimenpiteillä pitäisi edistää toimivien teknisten välineiden kehittämistä tai mukauttamista laittoman sisällön ja haitallisen käyttäytymisen torjumiseksi verkossa. Välineet pitäisi saada kaikkien sidosryhmien käyttöön. 4. Yhteistyön ja tiedon, kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihtamisen edistäminen sidosryhmien välillä kansallisella ja Euroopan tasolla. Toimenpiteillä pyritään parantamaan laittoman sisällön jakelua ja haitallista käyttäytymistä torjuvien sidosryhmien koordinointia ja kannustamaan näiden sidosryhmien osallistumista ja aktiivisuutta. 5. Yhteistyön sekä tiedon ja kokemusten vaihtamisen tehostaminen laittoman verkkosisällön ja haitallisen verkkokäyttäytymisen torjumisessa kansainvälisellä tasolla. Toimenpiteillä pyritään parantamaan yhteistyötä kolmansien maiden kanssa, yhdenmukaistamaan lähestymistapoja laittoman sisällön ja haitallisen käyttäytymisen torjumiseen verkossa kansainvälisellä tasolla ja kannustamaan yhteisten lähestymistapojen ja työmenetelmien kehittämistä. 2. Turvallisemman verkkoympäristön edistäminen Toimenpiteillä pyritään tuomaan sidosryhmiä yhteen pohtimaan tapoja verkon käyttöturvallisuuden parantamiseksi ja lasten suojelemiseksi mahdollisesti haitalliselta sisällöltä. Keskeisiä yleisen tason toimia ovat: 1. Yhteistyön tehostaminen ja tiedon, kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihtamisen tehostaminen sidosryhmien välillä. Toimenpiteillä pyritään parantamaan yhteistyötä, yhdenmukaistamaan lähestymistapoja turvallisemman verkkoympäristön luomiseen lapsille ja mahdollistamaan parhaita käytäntöjä ja työmenetelmiä koskeva tiedonvaihto. Sidosryhmille on tarkoitus järjestää avoin keskustelufoorumi, joka liittyy turvallisemman verkkoympäristön edistämiseen ja tapoihin, joilla lapsia voidaan suojella mahdollisesti haitalliselta sisällöltä eri jakelualustoilla. 2. Sidosryhmien kannustaminen riittävien itsesääntelyjärjestelmien kehittämiseen ja toteuttamiseen. Toimenpiteillä pyritään edistämään itsesääntelyaloitteiden luomista ja toteuttamista ja kannustamaan sidosryhmiä ottamaan huomioon lasten turvallisuus uusia teknologioita ja palveluja kehitettäessä. 3. Lasten ja nuorten kannustaminen osallistumaan turvallisemman verkkoympäristön kehittämiseen. Toimenpiteillä pyritään ottamaan lapset ja nuoret toimintaan mukaan, jotta voitaisiin paremmin ymmärtää heidän näkemyksiään ja kokemuksiaan verkkoteknologioiden käytöstä ja saada tietoa siitä, kuinka verkkoympäristöstä voitaisiin tehdä turvallisempi lapsille. 4. Haitallisen verkkosisällön torjumisvälineitä koskevan tiedotuksen lisääminen. Toimenpiteillä pyritään lisäämään tietoa mahdollisesti haitallisen verkkosisällön torjumiseen tarkoitettujen välineiden tehokkuudesta ja toimivuudesta ja tarjoamaan käyttäjille tietoa, välineitä ja sovelluksia, joiden avulla he pystyvät torjumaan haitallista sisältöä eri jakelualustoilla. 5. Euroopassa ja kansainvälisesti omaksutun lähestymistavan yhteensopivuuden varmistaminen. Toimenpiteillä edistetään yhteistyötä ja tiedon, kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihtamista sidosryhmien välillä Euroopan tasolla ja kansainvälisesti. 3. Yleisön tietoisuuden varmistaminen Näillä toimenpiteillä pyritään lisäämään yleisön ja erityisesti lasten, vanhempien, huoltajien ja kasvattajien tietoisuutta verkkoteknologioiden käyttöön liittyvistä mahdollisuuksista ja riskeistä sekä keinoista varmistaa niiden turvallinen käyttö. Keskeisiä yleisen tason toimia ovat: 1. Verkkoteknologioiden turvallista käyttöä koskevan yleisön tietoisuuden lisääminen ja tiedon levittäminen. Toimenpiteillä edistetään yleisön tietoisuutta tarjoamalla koordinoidusti tietoa koko Euroopassa mahdollisuuksista, riskeistä ja tavoista torjua niitä. Toimenpiteillä tuetaan kustannustehokkaita keinoja välittää tiedotusmateriaalia suurille käyttäjämäärille. 2. Yhteyspisteet, joista vanhemmat ja lapset voivat saada vastauksia verkon turvallista käyttöä koskeviin kysymyksiin. Toimenpiteillä pyritään antamaan käyttäjille valmiudet tehdä tietoon perustuvia ja vastuullisia valintoja tarjoamalle heille opastusta siitä, mitä tietoja ja varotoimia verkon turvallinen käyttö edellyttää. 3. Tuloksellisempien ja kustannustehokkaampien tietoisuudenlisäämismenetelmien ja -välineiden edistäminen. Toimenpiteillä pyritään parantamaan tarpeellisia tietoisuudenlisäämismenetelmiä ja -välineitä, jotta niistä tulisi tuloksellisempia ja kustannustehokkaampia pitkällä aikavälillä. 4. Parhaiden käytäntöjen vaihdon ja valtioiden rajat ylittävän yhteistyön varmistaminen Euroopan tasolla. Toimenpiteillä varmistetaan tehokas eurooppalainen rajat ylittävä yhteistyö ja tehokas parhaiden käytäntöjen, työkalujen, menetelmien, kokemusten ja tiedon vaihto. 5. Parhaiden käytäntöjen vaihdon ja yhteistyön varmistaminen kansainvälisellä tasolla. Toimenpiteillä pyritään edistämään yhteistyötä ja parhaiden käytäntöjen, työkalujen, menetelmien, kokemusten ja tiedon vaihtoa kansainvälisellä tasolla, jotta voitaisiin luoda yhteisiä lähestymistapoja ja työmenetelmiä sekä parantaa ja tehostaa maailmanlaajuisten hankkeiden tuloksellisuutta, kustannustehokkuutta ja kattavuutta. 4. Tietämyspohjan luominen Toimenpiteillä pyritään luomaan tietämyspohja, jonka avulla voidaan riittävän hyvin ratkoa nykyisiin ja tuleviin verkon käyttötapoihin, riskeihin ja seurauksiin liittyviä kysymyksiä, jotta voitaisiin suunnitella tarvittavia toimia verkon turvallisen käytön varmistamiseksi kaikille käyttäjille. Keskeisiä yleisen tason toimia ovat: 1. Koordinoidun lähestymistavan edistäminen alan selvitystyöhön liittyvillä alueilla. Toimenpiteillä varmistetaan koordinoitu toiminta lasten verkkoturvallisuuden alalla toimivien tutkijoiden ja asiantuntijoiden tuomiseksi yhteen Euroopan tasolla, edistetään kansainvälistä yhteistyötä ja koordinointia ja luodaan ajantasaisia katsauksia meneillään olevaan ja tulevaan tutkimukseen. 2. Lasten verkkoteknologioiden käyttöä koskevan ajantasaistetun tiedon tarjoaminen. Toimenpiteillä tuotetaan ajantasaista tietoa lasten tavoista käyttää verkkoteknologioita ja siitä, miten lapset ja heidän vanhempansa ja huoltajansa käsittelevät mahdollisuuksia ja riskejä. Toimenpiteet kattavat määrällisiä ja laadullisia näkökohtia. Lisäksi pyritään lisäämään tietämystä lasten ja nuorten omista strategioista verkkoympäristön riskien hoitamiseksi ja arvioimaan näiden strategioiden toimivuutta. 3. Verkossa tapahtuvaa lasten sortamista koskevan selvitystyön edistäminen. Toimenpiteillä pyritään selvittämään teknisiä, psykologisia ja sosiologisia kysymyksiä, jotka liittyvät lasten sortamiseen verkkoympäristössä, mukaan luettuna kiusaaminen, viekoittelu, lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön liittyvä materiaali ja uusimmat käyttäytymismallit, jotka voivat aiheuttaa lapsille riskejä tai vahinkoa. 4. Verkkoteknologioiden turvallisen käytön tehokkaita kehittämistapoja koskevien selvitysten edistäminen. Toimenpiteet voivat koskea selvityksiä ja testejä, jotka liittyvät tietoisuudenlisäämismenetelmiin ja -työkaluihin, onnistuneisiin yhteis- ja itsesääntelyjärjestelmiin, toimiviin erilaisiin teknisiin ja ei-teknisiin ratkaisuihin sekä muihin relevantteihin esiin nouseviin asioihin. 5. Tietoisuuden lisääminen nykyisten ja tulevien teknologioiden käytön vaikutuksista lapsiin ja nuoriin. Toimenpiteillä pyritään ymmärtämään paremmin verkkoteknologioita käyttäville lapsille ja nuorille aiheutuvia psykologisia, käytöksellisiä vaikuttavia ja sosiologisia vaikutuksia, lähtien vaikutuksista, joita aiheutuu haitalliselle sisällölle ja käytökselle altistumisesta, aina viekoitteluun ja kiusaamiseen eri viestintävälineissä, tietokoneista ja matkapuhelimista pelikonsoleihin ja muihin uusiin teknologioihin. LIITE II KUSTANNUSTEN SUUNTAA ANTAVA JAKAUTUMINEN Laittoman verkkosisällön vähentäminen ja haitallisen verkkokäyttäytymisen torjuminen | 30–35 % | Turvallisemman verkkoympäristön edistäminen | 5–10 % | Yleisön tietoisuuden varmistaminen | 45–50 % | Tietämyspohjan luominen | 8–15 % | 1. LIITE IIIOHJELMAN TOTEUTUSTAVAT (1) Komissio toteuttaa ohjelman liitteessä I eritellyn teknisen sisällön mukaisesti. (2) Ohjelma toteutetaan toimien avulla, joita ovat: A. Yhteisrahoitteiset toimet 1. Pilottihankkeet ja parhaisiin toimintatapoihin liittyvät toimet sekä ad hoc -hankkeet ohjelman kannalta olennaisilla aloilla, mukaan luettuina parhaita toimintatapoja esittelevät hankkeet ja hankkeet, joissa nykyistä teknologiaa käytetään innovatiivisella tavalla. 2. Verkostot ja kansalliset toimet, jotka tuovat yhteen eri sidosryhmiä toiminnan varmistamiseksi koko Euroopassa ja koordinointitoimien ja tietämyksen siirron helpottamiseksi. 3. Euroopan laajuinen vertaileva selvitystyö siitä, kuinka aikuiset ja lapset käyttävät verkkoteknologioita, lapsille siitä aiheutuvista riskeistä ja haitallisten käytäntöjen vaikutuksista lapsiin sekä käyttäytymiseen vaikuttavista ja psykologisista näkökohdista, erityisesti verkkoteknologioiden käyttöön liittyvän lasten seksuaalisen hyväksikäytön osalta sekä selvitys uusista riskitilanteista, jotka johtuvat käyttäytymismallien muuttumisesta tai teknologian kehittymisestä jne. 4. Teknologian käyttöönottohankkeet. B. Liitännäistoimenpiteet Liitännäistoimenpiteiden avulla edistetään ohjelman toteutusta tai tulevien toimien valmistelua. 1. Vertailuanalyysi ja mielipidetutkimukset, joilla tuotetaan kaikkien jäsenvaltioiden alueelta vertailukelpoisin menetelmin luotettavaa tietoa verkkoteknologioiden käyttöturvallisuudesta. 2. Teknologioiden, kuten internetin ja uusien verkkoteknologioiden käyttöturvallisuuden edistämiseksi suunnitellun suodatusteknologian tekninen arviointi. 3. Tätä ohjelmaa ja sen toimia tukevat selvitykset. 4. Tiedonvaihto konferenssien, seminaarien, työpajojen tai muiden kokousten kautta ja klusteritoiminnan hallinnointi. 5. Tiedonlevitys-, tiedotus- ja viestintätoimet. (3) Edellä 2 artiklan 2 kohdan e alakohdan mukaisesti kansainväliset järjestöt ja kolmansiin maihin sijoittautuneet oikeussubjektit voivat osallistua yhteisrahoitteisiin toimiin, joko yhteisön rahoittamana tai ilman sen rahoitusta, seuraavin ehdoin: i) toimen täytyy liittyä työohjelman mukaiseen kansainvälisen yhteistyön painopistealueeseen. Nämä painopistealueet voidaan määritellä toiminnan aihepiirin mukaan, maantieteellisten kriteerien mukaan tai kummankin mukaan; ii) työohjelmassa voidaan määritellä muita edellytyksiä ja ehtoja, jotka kansainvälisten järjestöjen ja kolmansiin maihin sijoittautuneiden oikeussubjektien on täytettävä voidakseen saada yhteisön rahoitusta. (4) Yhteisrahoitteisten toimien valinta perustuu komission verkkosivulla julkaistuihin ehdotuspyyntöihin voimassa olevien rahoitussäännösten mukaisesti. (5) Yhteisön tukea koskeviin hakemuksiin on tarvittaessa liitettävä rahoitussuunnitelma, joka sisältää hankkeiden rahoituksen kaikki osatekijät, mukaan luettuina yhteisöltä pyydettävä rahoitustuki sekä kaikista muista lähteistä pyydetty tai saatu tuki. (6) Liitännäistoimenpiteet toteutetaan tarjouspyynnöin voimassa olevien rahoitussäännösten mukaisesti. SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. EHDOTUKSEN NIMI: Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS internetiä ja muita viestintäteknologioita käyttävien lasten suojelua koskevan monivuotisen yhteisön ohjelman perustamisesta 2. LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA JOHTAMIS- JA BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄ Toimintalohko: Tietoyhteiskunta Toiminnan ala(t): Sähköistä viestintää koskeva politiikka ja verkkoturvallisuus 3. BUDJETTIKOHTA/-KOHDAT 3.1. Budjettikohdat (toimintamäärärahat sekä niihin liittyvät teknisen ja hallinnollisen avun määrärahat (entiset BA-budjettikohdat)) ja budjettinimikkeet: 09 02 02 09 01 04 04 3.2. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto: 2009–2013 Budjettitiedot (rivejä lisätään tarvittaessa): Budjettikohta | Menolaji | Uusi | EFTA osallistuu | Ehdokasmaat osallistuvat | Rahoitusnäkymien otsake | 09 02 02 | ei-pakoll. | JM[39] | KYLLÄ | KYLLÄ | KYLLÄ | nro 1A | 09 010 404 | ei-pakoll. | Ei-JM[40] | KYLLÄ | KYLLÄ | KYLLÄ | nro 1A | 4. YHTEENVETO RESURSSEISTA 4.1. Taloudelliset resurssit 4.1.1. Yhteenveto maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Menolaji | Kohdan nro | Vuosi n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 ja myöh. | Yht. | Toimintamenot[41] | Maksusitoumusmäärärahat (MSM) | 8.1 | a | 10,7 | 10,7 | 10,7 | 10,7 | 10,7 | 53,5 | Maksumäärärahat (MM) | b | 5,08 | 6,61 | 9,55 | 10,05 | 22,21 | 53,5 | Viitemäärään sisältyvät hallintomenot[42] | Tekninen ja hallinnollinen apu (EI-JM) | 8.2.4 | c | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 1,5 | VIITEMÄÄRÄ YHTEENSÄ | Maksusitoumusmäärärahat | a+c | 11 | 11 | 11 | 11 | 11 | 55,0 | Maksumäärärahat | b+c | 0,3 | 5,38 | 6,91 | 9,85 | 10,35 | 22,21 | 55,0 | Hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään[43] | Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot (EI-JM) | 8.2.5 | d | 1,249 | 1,249 | 1,249 | 1,249 | 1,249 | 1,249 | 7,494 | Viitemäärään sisältymättömät hallintomenot lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EI-JM) | 8.2.6 | e | 0,067 | 0,067 | 0,067 | 0,067 | 0,067 | 0,024 | 0,359 | Toimenpiteen alustavat rahoituskustannukset yhteensä MSM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | a+c+d+e | 12,316 | 12,316 | 12,316 | 12,316 | 12,316 | 1,273 | 62,853 | MM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | b + c + d + e | 1,616 | 6,696 | 8,226 | 11,166 | 11,666 | 23,483 | 62,853 | Tiedot yhteisrahoituksesta Jos ehdotukseen liittyy jäsenvaltioilta tai muilta tahoilta saatavaa osarahoitusta, ilmoitetaan kyseisen osarahoituksen arvioitu määrä: milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Rahoitukseen osallistuva taho | Vuosi n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 ja myöh. | Yht. | …………………… | f | MSM YHTEENSÄ yhteisrahoitus mukaan luettuna | a+c+d+e+f | 4.1.2. Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman kanssa ( Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen. ( Ehdotus edellyttää kyseeseen tulevan rahoitusnäkymien otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. ( Ehdotus voi edellyttää toimielinten sopimuksen[44] määräysten soveltamista (ts. joustovälineen käyttöä tai rahoitusnäkymien tarkistamista). 4.1.3. Vaikutukset tuloihin ( Ehdotuksella ei ole vaikutuksia tuloihin. ( Ehdotuksella on seuraavat vaikutukset tuloihin: milj. euroa (yhden desimaalin tarkkuudella) Ennen toteutusta [Vuosi n-1] | Toteutuksen jälkeen | Henkilöstön määrä yhteensä | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 | 5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEET 5.1. Tarve, johon ehdotuksella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Tarvitaan edelleen toimia laittoman sisällön ja haitallisen verkkokäyttäytymisen torjumiseksi, turvallisemman verkkoympäristön edistämiseksi ja sen varmistamiseksi, että suuri yleisö tiedostaa verkkoympäristön riskit ja osaa suojautua niiltä muuttuvassa verkkoympäristössä. Ohjelman soveltamisalaa on myös laajennettava siten, että erityistä huomiota kiinnitetään haavoittuvien lasten suojelemiseksi verkkoympäristössä. Erityisesti tämä koskee tilanteita, joissa tuntematon henkilö tekee tuttavuutta lapsen kanssa seksuaalista hyväksikäyttöä ("grooming") sekä kiusaamista varten, joilla voi olla vakavia ja pitkäaikaisia seurauksia lapselle. Edellä kuvattujen haasteiden ratkaiseminen edellyttää lisää tietämystä. 5.2. Yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo, ehdotuksen johdonmukaisuus muiden rahoitusvälineiden kanssa sekä mahdolliset synergiaedut Yhteisö tulee edistämään jäsenvaltioiden parhaita toimintatapoja tarjoamalla opastusta ja tukemalla Euroopan tason vertailuanalyysejä, verkottumista ja tietämyspohjan laajentamista. Kansalliset toimet tuottavat kerrannaisvaikutuksia ja mahdollisuuksia parhaiden toimintatapojen laajempaan levittämiseen. Testattujen työkalujen, menetelmien, strategioiden ja teknologioiden uudelleenkäyttö tai ajantasaisten tietojen saatavuus Euroopan tasolla parantaa toimijoiden kustannustehokkuutta ja tuloksellisuutta jäsenvaltioiden tasolla. Ohjelmalla pyritään maksimoimaan synergiat kansallisten toimintojen kanssa verkostoitumisen ja EU-aloitteiden kautta. Ehdotetut toimet perustuvat osin aikaisemmissa toimissa saavutettuihin tuloksiin ja ne täydentävät muissa EU:n ohjelmissa ja aloitteissa aloitettuja toimia (rikosten ehkäisemistä ja torjuntaa koskeva erityisohjelma, Youth in Action -ohjelma, Daphne III) päällekkäisyyksien välttämiseksi ja vaikutusten maksimoimiseksi. 5.3. Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä näihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissa Tavoitteita ovat: 2. Laittoman verkkosisällön vähentäminen ja haitallisen verkkokäyttäytymisen torjuminen 3. Turvallisemman verkkoympäristön edistäminen 4. Yleisön tietoisuuden varmistaminen 5. Tietämyspohjan luominen Näiden tavoitteiden saavuttamista helpottavia operatiivisia tavoitteita ovat: Operatiiviset tavoitteet | Indikaattorit | Laiton sisältö ja haitallinen käyttäytyminen/sisältö | Yleiset raportointipisteet | Raportointipisteiden määrä / kattavuus jäsenvaltioissa; vastaanotettujen ilmoitusten määrä, poliisitoimien määrä, suljettujen verkkosivujen määrä; yleisön tietoisuuden taso | Haitallinen verkkokäyttäytyminen | Yleisön tietoisuuden taso | Tekniset ratkaisut | Hankkeiden lukumäärä | Turvallisemman verkkoympäristön edistäminen | Alan osallistuminen | Kokousten / konferenssien / osallistumisten määrä. Itsesääntelytoimenpiteiden määrä | Sidosryhmien välinen yhteistyö | Kokousten / konferenssien / osallistumisten määrä. Hankkeiden ja aloitteiden määrä | Tietoisuuden lisääminen | Käyttäjien varustaminen valmiuksilla turvalliseen verkon käyttöön | Käyttäjien tietoisuuden taso | Koordinoidut toimet turvallisuuskysymyksiä koskevan tietoisuuden lisäämiseksi ja tietojen levittämiseksi | Tiedotuspisteiden määrä / kattavuus jäsenvaltioissa; henkilöstön, tietoisuuden lisäämistoimien ja tavoitettujen sidosryhmien määrä; näkyvyys; tietoisuuden tasot | Tietoisuuden lisäämismenetelmät ja -työkalut | Monistettavien menetelmien / työkalujen määrä | Lasten ottaminen mukaan turvallisemman verkkoympäristön luomiseen | Lasten määrä / niiden toimenpiteiden määrä, joihin lapset osallistuivat | Tietämyspohjan luominen | Koordinoitu selvitys koko EU:ssa | Käsiteltyjen aiheiden määrä, mukana olleiden maiden määrä | Ajantasaistettu tietokanta | Hankkeiden ja julkaisujen määrä | Tietämyksen lisääminen lasten omista strategioista verkkoon liittyvien riskien torjumiseksi | Hankkeiden ja julkaisujen määrä | Verkkoon liittyvää lasten seksuaalista hyväksikäyttöä koskevat selvitykset | Hankkeiden ja julkaisujen määrä | Kaikki toimet | Yhteistyö, tiedon, kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihtamisen tehostaminen sidosryhmien välillä EU:n / kansainvälisellä tasolla. | Kokousten / konferenssien / osallistumisten määrä | 5.4. Toteutustapa (alustava) ( Keskitetty hallinnointi ( komissio hallinnoi suoraan Toteuttamismenetelmissä noudatetaan tavanomaista yhteisön lähestymistapaa rahoitustukeen ja yhteisrahoitukseen sekä yhteisön kokonaan rahoittamiin toimiin, joista päätetään yksityiskohtaisen rahoitushakemuksen perusteella. Rahoitus myönnetään tarjouspyynnön ja ehdotuspyyntöjen perusteella. 6. SEURANTA JA ARVIOINTI 6.1. Seurantamenettely Komission virkamiehet vastaavat ohjelman toteuttamisesta ja valvonnasta. Valvonta perustuu: - edunsaajilta saatuihin tietoihin (toiminta- ja varainkäyttöraportit) - hankkeiden tutustumiskäynteihin - ohjelman osallistujien toiminnasta saatavaan palautteeseen - kaikkiin hankkeisiin ja toimiin sisältyviin arviointi- ja suorituskykyindikaattoreihin. Kertaluonteisten hankkeiden kuten seminaarien ja konferenssien osalta suoritetaan paikan päällä tapahtuva seuranta ja ulkoinen arviointi pistokokein ja/tai riskitekijöiden perusteella. 6.2. Arviointimenettely 6.2.1. Ennakkoarviointi Perusteellinen vaikutusten arviointi ja ennakkoarviointi kustannushyötyanalyyseineen on suoritettu asiakirjatutkimuksen, kyselyjen, yhteisön omien ja ulkoisten selvitysten sekä julkisten kuulemisten pohjalta. 6.2.2. Väli-/jälkiarviointien perusteella toteutetut toimenpiteet Euroopan unioni on ollut tämän alan uranuurtaja vuodesta 1996. Riippumattomat asiantuntijat ovat arvioineet aikaisempaa toimintaa useita kertoja ja korostaneet toiminnan huomattavaa panosta lapsiin liittyvien riskien torjunnassa ja suositelleet sen jatkamista. Näissä arviointiraporteissa ja Eurobarometri-kyselyjen pohjalta on annettu suosituksia. Saatu kokemus on otettu huomioon määriteltäessä uuden ohjelman tavoitteita ja sen toimenpiteiden laajuutta. 6.2.3. Tulevaa arviointia koskevat määräykset ja arviointien suorittamisvälit Ohjelman puolivälissä siitä tehdään väliarviointi. Siinä arvioidaan ohjelman tuloksellisuutta ja tehokkuutta, tarkastellaan sen toteuttamislogiikkaa ja – soveltuvin osin – annetaan suosituksia ohjelman toiminnan suunnan tarkistamiseksi. Toiminnan vaikutuksiin keskittyvä jälkiarviointi tehdään koko ohjelman päätteeksi. 7. Petostentorjunta Kaikissa rahoituspäätöksissä sekä komission ja edunsaajien välisissä sopimuksissa taataan komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle mahdollisuus tehdä tarkastus yhteisön avustuksen edunsaajan luona ja mahdollisuus vaatia todisteet sopimusten ja oikeudellisten sitoumusten puitteissa kirjatuista menoista viiden vuoden ajan sopimuskauden päättymisestä. Mikäli tarpeelliseksi katsotaan, järjestetään paikan päällä tehtäviä katselmuksia. Avustusten edunsaajien on laadittava selvitys hankkeesta ja sen kuluista. Ne tarkastetaan kustannuslajien ja niiden tukikelpoisuuden osalta sekä sopimusehdot ja moitteettoman varainhoidon periaatteet huomioon ottaen. Rahoitussopimukseen liitetään tiedot rahoituksen hallinnosta ja sen käytöstä niiden menojen määrittelemiseksi, joihin sopimuksen alainen rahoitus on käytettävissä. Yhteisön varoilla katettavia edunsaajan kirjanpitoon merkittäviä todellisia, tunnistettavia ja tarkistettavia kustannuksia voidaan tarvittaessa rajoittaa myönnettyjen avustusten valvonnan ja tilintarkastuksen helpottamiseksi. Julkisten hankintojen osalta komissio voi määrätä hallinnollisia tai taloudellisia seuraamuksia uuden varainhoitoasetuksen (93–96 artiklan) mukaisesti poissuljetulle ehdokkaalle tai tarjoajalle. 8. YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY TARVITTAVISTA RESURSSEISTA 8.1. Ehdotuksen tavoitteet ja niihin liittyvät rahoituskustannukset Maksusitoumusmäärärahoina, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Vuosi n | Vuosi n + 1 | Vuosi n + 2 | Vuosi n + 3 | Vuosi n + 4 | Vuosi n + 5 | Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt[48] (XX 01 01) | A*/AD | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | B*, C*/AST | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | Momentilta XX 01 02 rahoitettava[49] henkilöstö | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | Momenteilta XX 01 04/05 rahoitettava muu henkilöstö[50] | YHTEENSÄ | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 | 8.2.2. Toimintaan liittyvien tehtävien kuvaus - Ohjelman hallinnointi: ehdotus- ja tarjouspyynnöt, työohjelma, komission menettelyt - Hankehallinto: toteuttamisprosessien valvonta, hankekustannusten seuranta, tekninen apu - Konferenssien, työpajojen ja seminaarien, tiedotuskampanjoiden, "Turvallisempi internet" -päivien ja "Turvallisempi internet" -foorumin organisointi tai valvonta - Rahoittamattomien toimien toteuttaminen - Yhteistyö komission vastaavien osastojen kanssa 8.2.3. Henkilöresurssien lähteet (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö) (Jos lähteitä on useita, ilmoitetaan kustakin lähteestä peräisin olevien virkojen ja/tai toimien määrä) ( Korvattavan tai jatkettavan ohjelman hallinnointiin osoitetut tämänhetkiset virat ja/tai toimet ( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä vuotta n koskevassa menettelyssä jo myönnetyt virat ja/tai toimet ( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä seuraavassa menettelyssä pyydettävät virat ja/tai toimet ( Hallinnoinnista vastaavan henkilöstön nykyisten virkojen ja/tai toimien uudelleenjärjestely (henkilöstön sisäinen uudelleenjärjestely) ( Vuodeksi n tarvittavat virat ja/tai toimet, jotka eivät sisälly vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvään, kyseistä vuotta koskevaan menettelyyn 8.2.4. Muut viitemäärään sisältyvät hallintomenot (XX 01 04/05 – hallintomenot ) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Budjettikohta (numero ja nimi) | Vuosi n | Vuosi n + 1 | Vuosi n + 2 | Vuosi n + 3 | Vuosi n + 4 | Vuosi n + 5 ja myöh. vuodet | YHTEENSÄ | Muu tekninen ja hallinnollinen apu | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 1,5 | - sisäinen | - ulkoinen | Tekninen ja hallinnollinen apu yhteensä | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 1,5 | 8.2.5. Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot, jotka eivät sisälly viitemäärään milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Laji | Vuosi n | Vuosi n + 1 | Vuosi n + 2 | Vuosi n + 3 | Vuosi n + 4 | Vuosi n + 5 ja myöh. vuodet | Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt (XX 01 01) | 1,053 | 1,053 | 1,053 | 1,053 | 1,053 | 1,053 | Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö (ylim. toimihlöt, kans. asiantuntijat, sopimussuhteinen hlöstö jne.) (budjettikohta ilmoitettava) | 0,196 | 0,196 | 0,196 | 0,196 | 0,196 | 0,196 | Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot yhteensä (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 1,249 | 1,249 | 1,249 | 1,249 | 1,249 | 1,249 | Laskelma – virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt Tarvittaessa viitataan kohtaan 8.2.1. Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt: 9 virkamiestä x 117 000 euroa Momentilta XX 01 02:2 rahoitettava henkilöstö: 2 sopimushenkilöä x 63 000 euroa ja 1 kansallinen asiantuntija x 70 000 euroa | Laskelma – momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö Tarvittaessa viitataan kohtaan 8.2.1. | 8.2.6. Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Vuosi n | Vuosi n + 1 | Vuosi n + 2 | Vuosi n + 3 | Vuosi n + 4 | Vuosi n + 5 ja myöh. vuodet | YHT. | XX 01 02 11 01 – Virkamatkat | 0,024 | 0,024 | 0,024 | 0,024 | 0,024 | 0,024 | 0,144 | XX 01 02 11 02 – Konferenssit ja kokoukset | XX 01 02 11 03 – Komiteoiden kokoukset[52] | 0,043 | 0,043 | 0,043 | 0,043 | 0,043 | 0,215 | XX 01 02 11 04 – Selvitykset ja kuulemiset | XX 01 02 11 05 – Tietojärjestelmät | 2 Muut hallintomenot yhteensä (XX 01 02 11) | 3 Muut hallintomenojen kaltaiset menot (eritellään budjettikohdittain) | Hallintomenot yhteensä lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0,067 | 0,067 | 0,067 | 0,067 | 0,067 | 0,024 | 0,359 | Laskelma – Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään Virkamatkat – 30 virkamatkaa vuodessa x 800 euroa EU:ssa Komiteat – 2 vuotuista kokousta x 1 osallistuja x 27 jäsenvaltiota x 800 euroa [1] Tässä perusteluosassa ’verkkoteknologioilla’ (’ online technologies’) tarkoitetaan teknologioita, joita käytetään internetin käyttöön, sekä muita viestintäteknologioita. Joissakin tapauksissa, esimerkiksi videopelien osalta, sisältöjen ja palvelujen käytössä erotetaan myös paikallinen ( ’offline’) käyttö. Kumpikin käyttötapa voi olla merkityksellinen lapsen turvallisuuden kannalta. [2] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 276/1999/EY, 25.1.1999. http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:31999D0276:FI:HTML . [3] Internetin käyttöturvallisuuden parantamista koskeva toimintasuunnitelma 1999–2004 ja Safer Internet plus -ohjelma 2004–2008. [4] KOM(2006) 663 ja Final Evaluation Report of the Safer Internet Action Plan (2003-2004) , IDATE, toukokuu 2006, s. 4:http://ec.europa.eu/information_society/activities/sip/docs/prog_evaluation/final_evaluation_report_en_siap_06112006.pdf. [5] KOM(2006) 661. [6] http://ec.europa.eu/saferinternet. [7] Neuvoston suositus 98/560/EY, 24.9.1998:http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:31998H0560:FI:HTML. [8] Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus 2006/952/EY, 20.12.2006, EUVL L 378, 27.12.2006. [9] http://www.finlex.fi/fi/sopimukset/sopsteksti/2007/20070060. [10] Ministerikomitean hyväksymä 12.7.2007 ministerien edustajien toisessa kokouksessa. Yleissopimus avattiin allekirjoitettavaksi Euroopan oikeusministerien konferenssissa 25.-26.10.2007. [11] Neuvoston puitepäätös, 20.1.2004, lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja lapsipornografian torjumisesta (2004/68/YOS). [12] Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille ja alueiden komitealle - Tavoitteena yleinen toimintalinja tietoverkkorikollisuuden torjumiseksi, KOM(2007) 267, 22.5.2007. [13] KOM(2006) 367, 4.7.2006. [14] Neuvoston päätelmät 16457/07, 12.12.2007. [15] Tietoverkkorikollisuutta koskeva tiedonanto, s. 9. [16] http://www.iwf.org.uk/media/news.196.htm. [17] http://www.interpol.int/Public/News/2007/ChildConf20070606.asp. [18] Eurobarometri-kysely 2007: http://ec.europa.eu/information_society/activities/sip/docs/eurobarometer/qualitative_study_2007/summary_report_en.pdf. [19] Osa-alue 3 ("Keskeiset yhteiskunnalliset kehityssuuntaukset ja niiden seuraukset" aihealueella ”Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet”. [20] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 276/1999/EY, tehty 25 päivänä tammikuuta 1999 (EYVL L 33, 6.2.1999, s. 1). [21] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1151/2003/EY, tehty 16 päivänä kesäkuuta 2003 (EUVL L 162, 1.7.2003, s. 1). [22] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 854/2005/EY, tehty 11 päivänä toukokuuta 2005, Internetin ja uuden verkkoteknologian käyttöturvallisuutta koskevan monivuotisen yhteisön ohjelman perustamisesta (EUVL L 149, 11.6.2005, s. 1). [23] EUVL C, s. . [24] EUVL C, s. . [25] EUVL C, s. . [26] KOM(2005) 229. [27] KOM(2007) 170. Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi televisiotoimintaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun neuvoston direktiivin 89/552/ETY muuttamisesta. [28] Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/58/EY, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2002, henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla (EYVL L 201, 31.7.2002, s. 37). [29] Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/31/EY, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2000, tietoyhteiskunnan palveluja, erityisesti sähköistä kaupankäyntiä, sisämarkkinoilla koskevista tietyistä oikeudellisista näkökohdista (EYVL L 178, 17.7.2000, s. 1). [30] EUVL L 13, 20.1.2004, s. 44. [31] EYVL L 270, 7.10.1998, s. 48. [32] EYVL L 378, 27.12.2006, s. 72. [33] EYVL L 33, 6.2.1999, s. 1, päätös sellaisena kuin se on muutettuna 16 päivänä kesäkuuta 2003 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1151/2003/EY. [34] EUVL L 162, 1.7.2003, s. 1. [35] EUVL L 149, 11.6.2005, s. 1. [36] KOM(2001) 690; KOM(2003) 653; KOM(2006) 663. [37] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. [38] EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1. [39] Jaksotetut määrärahat. [40] Jaksottamattomat määrärahat. [41] Menot, jotka eivät kuulu kyseisen osaston xx lukuun xx 01. [42] Menot, jotka otetaan osaston xx momentille xx 01 04. [43] Menot, jotka otetaan lukuun xx 01 muille momenteille kuin xx 01 04 tai xx 01 05. [44] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta. [45] Taulukkoon lisätään sarakkeita, jos toiminnan kesto ylittää kuusi vuotta. [46] Kuten kuvattu kohdassa 5.3. [47] Kuten kuvattu kohdassa 5.3. [48] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään. [49] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään. [50] Kyseisen henkilöstön kustannukset sisältyvät viitemäärään. [51] Tässä olisi viitattava asianomaisia toimeenpanovirastoja koskeviin rahoitusselvityksiin. [52] Ilmoitetaan, millaisesta komiteasta on kysymys ja mihin ryhmään se kuuluu.