Erityiskertomus Kidutuksen torjuntaan ja 
kuolemanrangaistuksen 
poistamiseen tarkoitettu 
EU:n tukiFI 2015  nro 09
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
P . +352 4398-1
Sähköposti: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu).
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2015
Print ISBN 978-92-872-2655-6 ISSN 1831-0958 doi:10.2865/40524 QJ-AB-15-009-FI-C
PDF ISBN 978-92-872-2674-7 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/093413 QJ-AB-15-009-FI-N
EPUB ISBN 978-92-872-2668-6 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/253084 QJ-AB-15-009-FI-E
© Euroopan unioni, 2015
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Printed in Luxembourg
Kidutuksen torjuntaan ja 
kuolemanrangaistuksen 
poistamiseen tarkoitettu 
EU:n tuki
(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)ErityiskertomusFI 2015  nro 09
02
 Tarkastustiimi
Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa käsitellään eri talousarvioaloilla tai hallinnollisilla aloilla toimitettujen 
tuloksellisuuden ja säännönmukaisuuden tarkastusten tuloksia. Tilintarkastustuomioistuin valitsee ja suunnittelee nämä 
tarkastustehtävät niin, että niillä saadaan aikaan mahdollisimman suuri vaikutus. Se ottaa valinta- ja suunnitteluvaiheessa 
huomioon tuloksellisuuteen tai säännönmukaisuuteen kohdistuvat riskit, asianomaisten tulojen tai menojen määrän, 
tulevat kehityssuunnat sekä poliittiset näkökohdat ja yleisen edun.
Tämän tuloksellisuuden tarkastuksen toimitti III tarkastusjaosto, jonka puheenjohtaja on tilintarkastustuomioistuimen 
jäsen Karel Pinxten. Jaosto on erikoistunut ulkoisten toimien menoaloihin. Tarkastus toimitettiin tilintarkastustuomioistui -
men jäsenen Klaus- Heiner Lehnen johdolla, ja siihen osallistuivat Lehnen kabinettiavustaja Thomas Arntz, yksikönpäällik -
kö Sabine Hiernaux -Fritsch, tiiminvetäjä Werner Vlasselaer sekä tarkastajat Kim Hublé ja Athanasios Tsamis.
Vasemmalta oikealle: S. Hiernaux -Fritsch, T. Arntz, K.-H. Lehne, A. Tsamis,  
K. Hublé, W. Vlasselaer.

03
 Sisällys
Kohta
 Lyhenteet
I–VII  Tiivistelmä
1–10  Johdanto
1–4 Kidutuksen ja kuolemanrangaistuksen esiintyvyys
5–10  EU on sitoutunut kidutuksen ja kuolemanrangaistuksen torjumiseen
11–12  Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa
13–53  Huomautukset
13–30  Tarpeidenarviointi oli tarkoituksenmukainen, mutta komissio ei silti kohdentanut rahoitusta 
optimaalisesti
14–20  Maakohtaisia ihmisoikeusstrategioita ei otettu kunnolla huomioon rahoitusta myönnettäessä, ja 
koordinointi muiden EU‑toimien kanssa oli heikkoa
21–27  Hankkeiden valintaprosessi oli dokumentoitu hyvin mutta prosessi ei ollut riittävän kurinalainen
28–30  Kysyntävetoisen lähestymistavan avulla varmistettiin, että edunsaajaorganisaatioilla oli riittävästi 
asiantuntemusta ja riittävä sitoutumisaste toimiin  – lähestymistavalla oli kuitenkin myös varjopuolensa
31–53  Hankkeet toteutettiin suunnitellun mukaisesti mutta EIDHR:n rahoituksen kokonaisvaikutus jäi 
vähäiseksi
32–39  Hanketoimet toteutettiin yleensä suunnitellun mukaisesti
40–48 EIDHR:n rahoituksen vaikutusta heikensi se, että EIDHR:n vaatimaton rahoitusosuus hajautui liian laajalle 
alueelle; joissakin tapauksissa vaikutusta heikensi epäsuotuisa poliittinen toimintaympäristö
49–53  Hanketulokset ovat kestäviä, mutta avustukset eivät muuttaneet
04 Sisällys
54–56  Johtopäätökset ja suositukset
 Liite I  – Kuolemanrangaistus Afrikassa
 Liite II  – Kuolemanrangaistus Aasiassa
 Liite III  – Kuolemanrangaistus Latinalaisessa Amerikassa
 Liite IV  – Kuolemanrangaistus Yhdysvalloissa
 Liite V  – Maailmanlaajuiset ehdotuspyynnöt kaudella 2007–2013
 Liite VI  –  Hankkeet, joiden osalta tilintarkastustuomioistuimen tarkastajat kävivät läpi 
komission alustaviin kuvauksiin ja lopullisiin hanke‑ehdotuksiin kohdistaman 
arvioinnin
 Liite VII  – Tarkastetut avustukset
 Komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon vastaukset
05
 Lyhenteet
COHOM : Neuvoston ihmisoikeustyöryhmä
EEAS : Euroopan ulkosuhdehallinto
EIDHR : Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline
OPCAT : Kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen 
yleissopimuksen valinnainen pöytäkirja
YK: Yhdistyneet kansakunnat
06
 Tiivistelmä
I
Kansainvälinen yhteisö on pyrkinyt lukuisin toimin 
kidutuksen ja muun epäinhimillisen kohtelun poista -
miseen. Kidutusta ja muuta epäinhimillistä kohtelua 
ilmenee kuitenkin edelleen, ja tekijöiden rankaise -
matta jääminen on todellisuutta lukuisissa maissa 
ympäri maailmaa. Kuolemanrangaistuksen säilyttämi -
sen kannalla on yhä 58 maata. Joka vuosi suoritetaan 
yli 5000 teloitusta.
II
EU on sitoutunut voimakkaasti kaikkien kidutusmuo -
tojen ja muun epäinhimillisen kohtelun ehkäisemiseen 
ja poistamiseen sekä kuolemanrangaistuksen pois -
tamiseen kaikkialta maailmasta. Näiden tavoitteiden 
saavuttamista silmällä pitäen EU käynnistää erilaisia 
diplomaattisia aloitteita esimerkiksi tekemällä kahden -
välisiä sopimuksia, käymällä poliittista vuoropuhelua 
ja osallistumalla monenvälisiin foorumeihin. EU katsoo 
myös, että ihmisoikeuksien noudattamisen edistymi -
nen on keskeinen kehitysyhteistyön ehto. EU rahoittaa 
ihmisoikeuskysymyksiin keskittyviä hankkeita. Pää -
asiallisena rahoitusvälineenä käytetään demokratiaa 
ja ihmisoikeuksia koskevaa eurooppalaista rahoitus -
välinettä (EIDHR), joka tarjoaa kansalaisjärjestöille 
avustuksia hankkeiden toteuttamista varten. Kaudella 
2007-2013 komissio myönsi 183 EIDHR:n avustusta, joi -
den kokonaisarvo oli 100,9  miljoonaa  euroa. Avustuk -
set suunnattiin hankkeisiin, jotka liittyivät kidutuksen 
ja kuolemanrangaistuksen torjumiseen.
III
Tilintarkastustuomioistuin arvioi EIDHR:n vaikutta -
vuutta kidutuksen ehkäisemisen, kidutuksen uhrien 
kuntouttamisen sekä kuolemanrangaistuksen poista -
misen kannalta. Tilintarkastustuomioistuin keskittyi 
arvioimaan, miten varat oli jaettu ja saavutettiinko 
niiden avulla kestäviä tuloksia. Tarkastustyö perustui 
analyyttiseen arviointiin sekä komission, Euroopan 
ulkosuhdehallinnon ja edunsaajajärjestöjen henkilös -
tön haastatteluihin. Lisäksi tarkastettiin perusteelli -
sesti 31 hanketta käsittänyt otos. Tarkastusta varten 
tehtiin tarkastuskäyntejä Lontooseen, Kongon demo -
kraattiseen tasavaltaan, Georgiaan ja Etelä -Afrikkaan. 
Kiinaa ja Yhdysvaltoja koskeneiden hankkeiden osalta 
suoritettiin asiakirjatarkastus.
Tiivistelmä 07
IV
Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että kidutuksen 
torjuntaan, kidutuksen uhrien kuntouttamiseen ja 
kuolemanrangaistuksen poistamiseen tarkoitettu  
EIDHR:n tuki oli vain osittain vaikuttavaa.
V
Komissio määrittää asianmukaisesti ihmisoikeus-
kysymysten painopistealat jokaisen kumppanimaan 
osalta. Rahoitus kohdennettiin yleisesti ottaen hyvin, 
mutta komissio ei ota painopistealoja huomioon 
riittävissä määrin. Rahoitettuja hankkeita ei myöskään 
ole yleensä koordinoitu hyvin muiden EU:n toimien 
kanssa. Niistä voidaan mainita esimerkkeinä perin -
teinen kehitysapu ja vuoropuhelu kumppanimaiden 
kanssa. Hankkeiden rahoittamiseen sovellettiin kysyn -
tävetoista lähestymistapaa. Sen avulla kyettiin varmis -
tamaan, että hankkeiden täytäntöönpanosta vastasi -
vat yleensä motivoituneet ja hyvän asiantuntemuksen 
omaavat kansalaisjärjestöt. Hankkeiden valintamenet -
tely oli dokumentoitu hyvin, mutta se ei ollut riittävän 
kurinalainen. Lisäksi silloin, kun valituissa hankkeissa 
havaittiin puutteita, hankkeiden rakenteeseen ei tehty 
korjaavia muutoksia.
VI
Hanketoimet on toteutettu suunnitelmien mukaisesti 
ja ne ovat yleensä olleet kustannustehokkaita. Avus -
tusten tuella saavutetut tulokset ovat kestäviä. Vaiku -
tusten arviointijärjestelmät ovat kuitenkin suhteellisen 
heikkoja: hankkeiden loogiset viitekehykset ovat 
epäselviä, viite- ja tavoitearvoja ei ole määritetty hyvin 
ja hankearviointiin on sovellettu epäyhdenmukaista 
lähestymistapaa. Kun hankkeiden avulla suunnataan 
tukea suoraan uhreille, niiden vaikutus on konkreet -
tinen, mutta kohderyhmä jää suhteellisen pieneksi. 
Muiden hankkeiden avulla pyritään tyypillisesti lain -
säädännöllisiin tai poliittisiin muutoksiin. Hankkeiden 
vaikutusta rajoittaa se, että edistys on riippuvainen 
myös lukuisista muista tekijöistä ja poliittisista olo -
suhteista, jotka eivät aina ole suotuisia. Saavutettujen 
tulosten kestävyysnäkymät ovat hyvät. Tukea saaneet 
kansalaisjärjestöt ovat kuitenkin edelleen erittäin suu -
ressa määrin riippuvaisia taloudellisesta tuesta.VII
Tilintarkastustuomioistuin esittää komissiolle jou -
kon suosituksia, joiden tarkoituksena on parantaa 
kidutuksen ja kuolemanrangaistuksen torjumiseen 
kohdistettavaa tukea. Suositukset liittyvät taloudel -
listen resurssien kohdentamiseen, toiminnan koor -
dinointiin muiden EU -toimien kanssa, hanke -ehdo -
tusten valintaan ja parantamiseen, tuloksellisuuden 
arviointikehykseen sekä edunsaajaorganisaatioiden 
kestävyyteen.
08
 Johdanto
Kidutuksen ja 
kuolemanrangaistuksen 
esiintyvyys
01 
Ihmisoikeuksien yleismaailmallisen 
julistuksen1 mukaisesti ketään ei saa ki -
duttaa, kohdella tai rangaista julmasti, 
epäinhimillisesti tai alentavasti2. YK:n 
kidutuksen ja muun julman, epäinhi -
millisen tai halventavan kohtelun tai 
rangaistuksen vastaisessa yleissopi -
muksessa3, joka allekirjoitettiin vuonna 
1984, määritetään termi kidutus (ks. 
laatikko 1 ) ja asetetaan valtioille sään -
nöt, joiden tarkoituksena on tehostaa 
kidutuksen torjumista. Vuoden 2014 
loppuun mennessä yleissopimuksen 
oli allekirjoittanut ja ratifioinut 156 
valtiota; kymmenen valtiota oli alle -
kirjoittanut yleissopimuksen, mutta 
ratifointia ei ollut vielä suoritettu.02 
Kidutuksen ja muun julman, epäinhi -
millisen tai halventavan kohtelun tai 
rangaistuksen vastaisen yleissopimuk -
sen valinnainen pöytäkirja (OPCAT)4 
pyrkii sellaisen järjestelmän perusta -
miseen, jonka yhteydessä riippumatto -
mat kansainväliset ja kansalliset elimet 
tekevät säännöllisiä käyntejä pidä -
tyskeskuksiin kidutuksen torjumista 
silmällä pitäen. Vuoden 2014 loppuun 
mennessä yleissopimuksen valinnaisen 
pöytäkirjan oli allekirjoittanut ja rati -
fioinut 76 valtiota; 19 valtiota oli alle -
kirjoittanut pöytäkirjan, mutta ratifoin -
tia ei ollut vielä suoritettu. OPCATin 
ratifiointiasteen nostaminen muodos -
taa yhä huomattavan haasteen.
03 
Kansainvälisen yhteisön toimista huo -
limatta kidutusta ilmenee edelleen ja 
tekijöiden rankaisematta jääminen on 
edelleen todellisuutta lukuisissa mais -
sa. Kansainvälisten kansalaisjärjestöjen 
hiljattain julkaisemissa raporteissa5 
mainitaan kidutusta ja epäinhimillistä 
kohtelua esiintyvän 131 maassa eri 
puolilla maailmaa. Näin ollen kidutuk -
sen torjumisen ja uhrien kuntouttami -
sen alalla on yhä merkittäviä haasteita.1 Annettu 10. joulukuuta 1948 
pidetyssä YK:n 
yleiskokouksessa.
2 5 artikla.
3 YK:n yleiskokous hyväksyi 
yleissopimuksen ja avasi sen 
allekirjoittamista, ratifiointia ja 
liittymistä varten 10. 
joulukuuta 1984 antamallaan 
päätöslauselmalla 39/46. 
Päätöslauselma tuli voimaan 
26. kesäkuuta 1987.
4 YK:n yleiskokous hyväksyi 
pöytäkirjan 18. joulukuuta 
2002 ja se tuli voimaan 
22. kesäkuuta 2006.
5 Amnesty International 
-järjestön raportti 2014/2015 
The State of the World’s Human 
Rights  ja Human Rights Watch 
-raportti World Report 2015 
(Events of 2014) .
Kidutuksen määritelmä
Kidutuksella tarkoitetaan kaikkia tekoja, joilla henkilölle aiheutetaan tahallisesti kovaa kipua tai joko ruumiil -
lista tai henkistä kärsimystä tietojen tai tunnustuksen saamiseksi häneltä tai kolmannelta henkilöltä, hänen 
rankaisemisekseen teosta, jonka hän tai kolmas henkilö on tehnyt taikka hänen tai kolmannen henkilön epäil -
lään tehneen, hänen tai kolmannen henkilön pelottelemiseksi tai pakottamiseksi taikka minkälaiseen tahansa 
syrjintään perustuvasta syystä, kun virkamies tai muu virallisessa asemassa toimiva henkilö aiheuttaa sellaista 
kipua tai kärsimystä, yllyttää tai suostuu niiden aiheuttamiseen tai hyväksyy sen hiljaisesti6.
6 Virkamiehen suostumista tai hiljaista hyväksymistä koskevan kohdan muotoilu laajentaa valtion velvoitteet yksityishenkilöitä koskeviin kysymyksiin. 
Kohtaa on tulkittava siten, että tähän oikeudenkäyttöalueeseen olisi sisällytettävä valtion epäonnistuminen yksityishenkilöiden suojelemisessa 
toisten yksityishenkilöiden toteuttamalta kidutukselta ja epäinhimilliseltä kohtelulta.Laatikko 1
09 Johdanto
7 Poistettu lainsäädännöstä tai 
käytäntö on lakkautettu. 
Asianomaisista maista 
seitsemän on poistanut 
kuolemanrangaistuksen 
ainoastaan ”tavanomaisten” 
rikosten osalta, ei 
”poikkeuksellisten” rikosten, 
kuten sotarikosten tai 
poikkeuksellisissa oloissa 
tehtyjen rikosten tapauksessa.
8 Lähde : Amnesty International. 
Luvut ovat arvioita, sillä useat 
maat eivät toimita virallisia 
lukuja.
9 Lukemisen helpottamiseksi 
kidutuksella viitataan 
jäljempänä tässä 
kertomuksessa kiduttamiseen 
ja muuhun epäinhimilliseen 
kohteluun.
10 EU:n perussopimuksen 2, 3, 6 ja 
21 artikla ja EU:n toiminnasta 
tehdyn sopimuksen 205 artikla.
11 Hyväksytty neuvostossa 
25 päivänä kesäkuuta 2012.
12 Cotonoun sopimuksessa on 
asetettu Afrikan, Karibian ja 
Tyynenmeren valtioille 
keskinäisiä velvoitteita, kuten 
ihmisoikeuksien 
kunnioittaminen. Velvoitteiden 
noudattamista valvotaan 
jatkuvan vuoropuhelun ja 
arvioinnin avulla. Keskinäisiin 
velvoitteisiin sovelletaan 
96 artiklan 
riitojenratkaisulauseketta, 
jonka perusteella asianomaisen 
maan kanssa voidaan käydä 
vuoropuhelua ja siihen voidaan 
kohdistaa tarkoituksenmukaisia 
toimenpiteitä (sopimuksen 
soveltaminen saatetaan 
esimerkiksi keskeyttää).
13 Esimerkiksi YK:n 
yleiskokouksen kolmas 
komitea, YK:n 
ihmisoikeusneuvosto, 
Euroopan turvallisuus- ja 
yhteistyöjärjestö ja Euroopan 
neuvosto.04 
Kuolemanrangaistus on poistettu 140 
maassa7, mutta se on edelleen säilytet -
ty 58 maassa (ks. Liitteet I–IV ). Kaudel -
la 2007–2014 teloitettiin 37 maassa yh -
teensä vuosittain keskimäärin yli 5000 
ihmistä8. Teloituksista yli 83 prosenttia 
tapahtui Kiinassa, yli 13 prosenttia 
Iranissa, Irakissa, Pohjois -Koreassa ja 
Saudi -Arabiassa. Muissa maissa tapah -
tuneiden teloitusten osuus oli noin 
kolme prosenttia. Vuoden 2014 lopus -
sa maailmassa oli yli 19 000 kuoleman -
rangaistuksen saanutta henkilöä.
EU on sitoutunut 
kidutuksen ja 
kuolemanrangaistuksen 
torjumiseen
05 
Kaikkien kidutuksen ja muun epäinhi -
millisen kohtelun muotojen9 sekä kuo -
lemanrangaistuksen poistaminen ovat 
EU:n ihmisoikeuspolitiikan painopistei -
tä. EU:n vahva sitoutuminen perustuu 
EU:n perussopimuksiin10. Sitoutuminen 
käy ilmi ihmisoikeuksia ja demokratiaa 
koskevasta EU:n strategiakehyksestä 
ja toimintasuunnitelmasta11 sekä EU:n 
suuntaviivoista (ks. Laatikko 2 ).06 
EU pyrkii toteuttamaan ihmisoike -
uspolitiikkansa tavoitteita lukuisten 
diplomaattisten toimien avulla. EU:n 
ulkopuolisten maiden kanssa tehtäviin 
kumppanuus- ja yhteistyösopimuksiin 
sisältyy ihmisoikeuslauseke, jonka 
tarkoituksena on kannustaa maita 
noudattamaan ihmisoikeusnormeja. 
Jos normeja ei noudateta, yhteistyötä 
voidaan esimerkiksi vähentää tai se 
voidaan lakkauttaa12. EU käsittelee 
ihmisoikeuskysymyksiä myös kump -
panimaiden ja alueellisten järjestöjen 
kanssa käymässään poliittisessa vuoro -
puhelussa. Lisäksi EU käy tällä hetkellä 
ihmisoikeuksiin liittyviä erityiskysy -
myksiä koskevaa vuoropuhelua 41 EU:n 
ulkopuolisen maan kanssa ja konsultoi 
asianomaisia maita. Se edistää ihmis -
oikeuksia myös osallistumalla mo -
nenvälisten foorumien toimintaan13. 
Merkittävinä diplomaattisen painos -
tuksen välineinä käytetään myös EU:n 
ulkopuolisten maiden viranomaisia 
koskevia diplomaattisia ”aloitteita” 
(jotka ovat luottamuksellisia) sekä 
julkilausumia (jotka ovat julkisia).
EU:n suuntaviivat
Ihmisoikeuksia koskevissa EU:n suuntaviivoissa annetaan käytännön ohjeita EU:n ihmisoikeuspolitiikan täytän -
töönpanosta sekä EU:n toimielimille että jäsenvaltioille. EU:n suuntaviivoja on yhteensä 11. Ne kattavat laajan 
joukon eri aihealueita. Suuntaviivat on laatinut neuvoston ihmisoikeustyöryhmä (COHOM). Ne ovat pysyvien 
edustajien komitean hyväksymiä ja neuvoston vahvistamia. EU:n suuntaviivat eivät ole oikeudellisesti sitovia, 
mutta ne muodostavat voimakkaan poliittisen signaalin ihmisoikeuskysymysten painopisteistä EU:ssa.Laatikko 2
10 Johdanto
14 Päätös ihmisoikeuspohjaisen 
lähestymistavan 
kehittämisestä tehtiin 
ihmisoikeuksia ja demokratiaa 
koskevan EU:n 
strategiakehyksen ja 
toimintasuunnitelman 
hyväksymisen yhteydessä (ks. 
kohta 5).
15 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus 
(EY) N:o 1889/2006, annettu 
20 päivänä joulukuuta 2006, 
demokratian ja 
ihmisoikeuksien 
maailmanlaajuista edistämistä 
koskevasta rahoitusvälineestä 
(EUVL L 386, 29.12.2006, s. 1). 
Asetus on korvattu asetuksella 
(EU) N:o 235/2014 (EUVL L 77, 
15.3.2014, s. 85). EIDHR:n 
toiminta perustuu vuonna 
1994 perustettuun 
demokratiaa ja ihmisoikeuksia 
koskevaan eurooppalaiseen 
aloitteeseen, jonka se myös 
korvaa.
16 Hankkeet voidaan 
asianmukaisesti perustelluissa 
tapauksissa rahoittaa 
100-prosenttisesti.
17 Kidutuksen torjunnalla 
viitataan sekä kidutuksen 
ennaltaehkäisyyn että 
kidutuksen uhrien 
kuntouttamiseen.07 
Neuvosto nimitti 25. heinäkuuta 2012 
ihmisoikeuksia ja demokratiaa koske -
van EU:n strategiakehyksen ja toimin -
tasuunnitelman hyväksymisen jälkeen 
EU:n erityisedustajan, jonka tehtävänä 
on varmistaa EU:n ihmisoikeuspolitii -
kan johdonmukaisuus, vaikuttavuus 
ja näkyvyys. Lisäksi erityisedustajan 
tehtävänä on osallistua EU:n sisällä ih -
misoikeuksia ja demokratiaa koskevan 
EU:n strategiakehyksen ja toiminta -
suunnitelman sekä muiden välineiden, 
kuten ihmisoikeuksia koskevien EU:n 
suuntaviivojen, täytäntöönpanoon. Eri -
tyisedustaja edistää myös ihmisoikeuk -
sia koskevan vuoropuhelun käymistä 
EU:n ulkopuolisten maiden, kansainvä -
listen ja alueellisten organisaatioiden 
sekä kansalaisyhteiskunnan kanssa.
08 
Mainittujen toimien lisäksi EU pyrkii 
edistämään ihmisoikeuksia pitämällä 
edistymistä ihmisoikeuksien, hyvän 
hallintotavan ja demokratian aloilla 
kehitysyhteistyönsä keskeisinä ehtoi -
na. Neuvosto päätti vuonna 2012, että 
kehitysyhteistyön alalle kehitetään 
ihmisoikeuspohjainen lähestymista -
pa. Tarkoituksena on varmistaa, että 
EU tehostaa apuaan kumppanimaille 
niiden kansainvälisten ihmisoikeusvel -
voitteiden täytäntöönpanossa14. Tämä 
tapahtuu sisällyttämällä ihmisoikeus -
periaatteet kaikkiin EU:n operatiivisiin 
kehitysyhteistyötoimiin.09 
Lisäksi EU rahoittaa hankkeita, jotka 
keskittyvät kokonaisvaltaisesti ihmis -
oikeuksien edistämiseen. Pääasialli -
sena rahoitusvälineenä kidutuksen 
ennaltaehkäisemiseen, kidutuksen 
uhrien kuntouttamiseen ja kuoleman -
rangaistuksen poistamiseen käytetään 
demokratiaa ja ihmisoikeuksia koske -
vaa eurooppalaista rahoitusvälinettä 
(EIDHR). Se täydentää maantieteellisiä 
välineitä. Rahoitusväline käynnistettiin 
vuonna 2006. Sen tarkoituksena on 
tukea demokratian ja ihmisoikeuk -
sien edistämistä EU:n ulkopuolisissa 
maissa15.
10 
EIDHR:lle myönnetty kokonaisbudjetti 
on 1,1  miljardia  euroa. Määrä kattoi 
kaikki EU:n ihmisoikeustavoitteet kau -
della 2007-2013. Suurin osa EIDHR:sta 
annetusta rahoituksesta maksetaan 
avustuksina, joita myönnetään kansa -
laisjärjestöille hankkeiden täytäntöön -
panoa varten. Avustukset myönnetään 
yleensä osarahoituksena, sillä niiden 
avulla rahoitetaan enintään 80 pro -
senttia hankkeen menoista16. EIDHR:n 
toiminta on maailmanlaajuista. Se 
kattaa useita teollisuusmaita ja mah -
dollistaa rahoituksen ilman kahdenvä -
listä sopimusta, sillä toimiin ei tarvita 
hyväksyntää hankkeen täytäntöönpa -
nomaan hallitukselta. Kidutuksen17 ja 
kuolemanrangaistuksen torjuntaan tar -
koitetut EIDHR:n menot olivat 100 mil -
joonaa  euroa kaudella 2007-2013 
(ks. taulukko 1 ). Kyseisellä kaudella 
tehtyjen sopimusten lukumäärä käy 
ilmi taulukosta 2 . Useimmat hankkeet 
liittyvät tiedotuskampanjoihin, kan -
nustustoimiin, seurantakäytäntöihin, 
ennaltaehkäiseviin toimenpiteisiin, 
kidutuksen uhreille ja kuolemaantuo -
mituille annettavaan oikeusapuun tai 
uhrien hoitoon ja kuntouttamiseen.
11 Johdanto Taulukko 1Kidutuksen ja kuolemanrangaistuksen torjuntaan liittyvät EIDHR:n menot 
maanosittain kaudella 2007 ‑2013
(euroa)
Kidutus 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 YHTEENSÄ
Afrikka 0 3 967 906 456 120 4 248 938 2 192 122 514 511 3 844 082 15 223 679
Amerikka 0 2 226  820 388 122 1 178 945 758 097 0 2 530 910 7 082 894
Aasia 36 465 10 281  020 613 754 2 366  367 1 936 457 0 11 242 841 26 476 904
Eurooppa 0 2 956 958 235 093 2 661 831 2 830 007 100 000 787 065 9 570 954
Useita maanosia koskevat 0 6 175 025 0 10 800 143 1 499 207 0 6 734 343 25 208 718
YHTEENSÄ 36 465 25 607 729 1 693 089 21 256 224 9 215 890 614 511 25 139 241 83 563 149
Kuolemanrangaistus 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 YHTEENSÄ
Afrikka 0 0 76 863 285 000 734 333 0 0 1 096 196
Amerikka 0 0 1 581 610 290 859 0 1 345 046 0 3 217 515
Aasia 0 0 722 028 731 761 1 416 450 2 009 842 0 4 880 081
Eurooppa 0 0 0 0 0 200 074 0 200 074
Useita maanosia koskevat 0 0 4 067  552 657 674 0 3 263 246 0 7 988 472
YHTEENSÄ 0 0 6 448 053 1 965 294 2 150 783 6 818 208 0 17 382 338
Lähde:  Euroopan komissio.Taulukko 2Kidutuksen ja kuolemanrangaistuksen torjuntaan liittyvät EIDHR:n sopimukset 
maanosittain kaudella 2007 ‑2013
(euroa)
Kidutus 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 YHTEENSÄ
Afrikka 0 7 4 5 4 3 6 29
Amerikka 0 7 3 3 6 0 4 23
Aasia 1 19 5 5 4 0 18 52
Eurooppa 0 7 2 4 6 1 3 23
Useita maanosia koskevat 0 6 0 10 1 0 6 23
YHTEENSÄ 1 46 14 27 21 4 37 150
Kuolemanrangaistus 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 YHTEENSÄ
Afrikka 0 0 1 1 1 0 0 3
Amerikka 0 0 4 2 0 2 0 8
Aasia 0 0 2 2 2 3 0 9
Eurooppa 0 0 0 0 0 1 0 1
Useita maanosia koskevat 0 0 7 1 0 4 0 12
YHTEENSÄ 0 0 14 6 3 10 0 33
Lähde:  Euroopan komissio.
12
 Tarkastuksen laajuus ja 
tarkastustapa
11 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi 
EIDHR:n vaikuttavuutta kidutuksen 
ennaltaehkäisyn, kidutuksen uhrien 
kuntouttamisen sekä kuolemanran -
gaistuksen poistamisen kannalta. 
Tarkastuksessa keskityttiin seuraaviin 
kahteen kysymykseen:
a) Kohdennettiinko rahoitus hyvin?
b) Onko avustuksilla saatu aikaan 
kestäviä tuloksia?
12 
Tarkastus keskittyi kauteen 2007-2013 
ja se toimitettiin heinäkuun 2014 ja 
tammikuun 2015 välisenä aikana. 
Tarkastus kattoi useita eri osa -aluei -
ta. Aluksi tilintarkastustuomioistuin 
tutki rahoituksen myöntämistä viiden 
maailmanlaajuisen ehdotuspyynnön 
yhteydessä tarkastuksen kohtee -
na olleella ajanjaksolla (ks. liite V ). 
Tarkastuksen yhteydessä haastatel -
tiin Euroopan ulkosuhdehallinnon 
ja kehitys- ja yhteistyöpääosaston 
henkilöstöä. Lisäksi käytiin läpi komis -
sion alustaviin kuvauksiin ja lopulli -
siin hanke -ehdotuksiin kohdistama 
arviointi 45 hankkeen osalta (ks. liite 
VI). Tilintarkastustuomioistuin kävi läpi 
myös seitsemän EIDHR:n avustusta, 
jotka oli myönnetty kolmelle Lon -
toossa toimivalle kansalais  järjestölle. 
Avustukset tarkastettiin paikan päälle 
tehdyn tarkastuskäynnin yhteydessä. 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 
lisäksi 13 EIDHR:n hanketta, jotka 
koskivat Kongon demokraattista 
tasavaltaa, Georgiaa ja Etelä -Afrikkaa. 
Tilintarkastustuomioistuin teki tar -
kastuskäynnin asianomaisiin maihin 
haastatellakseen niissä toimivien EU:n 
edustustojen henkilöstöä sekä EIDHR:n 
avustuksia saavien organisaatioiden 
edustajia. Lisäksi tilintarkastustuomio -
istuin kohdisti asiakirjatarkastuksen 
11:een EIDHR:n hankkeeseen, jotka 
koskivat Kiinaa ja Yhdysvaltoja (ks. liite 
VII). Tarkastusotos kattoi 24 prosenttia 
kyseisistä menoista.
13
 Huomautukset
Tarpeidenarviointi oli 
tarkoituksenmukainen, 
mutta komissio ei silti 
kohdentanut rahoitusta 
optimaalisesti
13 
Tilintarkastustuomioistuin tutki, pe -
rustuivatko ehdotuspyynnöt tarkoi -
tuksenmukaiseen tarpeiden arviointiin, 
oliko ne kohdistettu hyvin ja koor -
dinoitu muiden EU -toimien, kuten 
perinteisen kehitystuen ja vuoropuhe -
lun, kanssa. Tarkastuksessa arvioitiin 
myös hankkeiden valintaa tutkimalla, 
oliko valintamenettely avoin, hyvin 
dokumentoitu ja kurinalainen, ja 
oliko kysyntävetoinen lähestymistapa 
tarkoituksenmukainen.
Maakohtaisia 
ihmisoikeusstrategioita ei 
otettu kunnolla huomioon 
rahoitusta myönnettäessä, 
ja koordinointi muiden 
EU‑toimien kanssa oli 
heikkoa
14 
Kidutuksen ja kuolemanrangaistuksen 
torjuntaan suunnatut taloudelliset 
resurssit ovat vaatimattomia vastassa 
oleviin haasteisiin nähden (ks. kohta 
10), joten resurssit on keskitettävä huomattavassa tuen tarpeessa oleviin 
ja huomattavia parannuksia edellyt -
täviin maihin ja kysymyksiin. Komissio 
saa riittävästi tietoa kumppanimaissa 
vallitsevasta ihmisoikeustilanteesta 
tutkimalla julkisesti saatavilla olevaa 
tietoa, hyödyntämällä yhteyksiään 
kansalaisjärjestöihin ja perehtymällä 
aktiivisesti kentällä vallitsevaan tilan -
teeseen. EU:n edustustot valmistelevat 
säännöllisesti ihmisoikeuskysymyksiä 
koskevia tiedonantoja ja sisällyttävät 
hallinnointia koskeviin raportteihin re -
levantteja kommentteja ja analyysejä18.
15 
Komissio käyttää saatavilla olevia 
tietoja tarpeiden asianmukaiseen 
arviointiin ja painopisteiden määrittä -
miseen. Tämä tuodaan esille useissa eri 
asiakirjoissa. EIDHR:n monivuotisissa 
strategia  -asiakirjoissa19 kuvataan  
EIDHR:lta   odotettavia tuloksia sekä 
niiden toteuttamiseen ohjattavien 
varojen jakautumista. Lisäksi laaditaan 
vuotuiset toimintaohjelmat, joissa an -
netaan erilliset kuvaukset rahoitetta -
vien toimien keskeisistä osa -alueista20. 
EU:n eri maiden osalta määrittämät 
painopisteet vahvistetaan maakohtai -
sissa ihmisoikeusstrategioissa (ks. laa -
tikko 3 ). Asiakirjat ovat luottamuksel -
lisia myös painopisteitä käsittelevien 
kohtien osalta. Tämä heikentää niiden 
avulla saavutettavaa lisäarvoa.18 Ulkoisten toimien hallinnointia 
koskevat raportit.
19 Tarkastuskohteena olleen 
ajanjakson strategia -asiakirjat 
koskivat kausia 2007-2010 ja 
2011-2013.
20 Toimiin suunnatun 
rahoituksen määrä, 
painopisteet ja rahoituksen 
ohjaamisperiaatteet.
Maakohtaiset ihmisoikeusstrategiat
EU ja sen jäsenvaltiot ovat laatineet vuoden 2011 jälkimmäiseltä puoliskolta alkaen yli 150 maakohtaista ihmis -
oikeusstrategiaa. Jokainen strategia sisältää perusteellisen analyysin asianomaisen maan tilanteesta. Lisäksi 
strategioissa määritetään joukko EU:n ja jäsenvaltioiden yhteisiä periaatteita. Tarkoituksena on, että strategioita 
päivitettäisiin joka toinen vuosi tai aina kun ilmenee merkittäviä muutoksia. Kidutuksen torjunta lukeutuu 57 stra -
tegian painopisteisiin, ja 72 strategian kohdalla yhtenä painopisteenä on kuolemanrangaistuksen torjunta.Laatikko 3 
14 Huomautukset
16 
Avustuksia myönnetään ehdotuspyyn -
töjen perusteella (kysyntävetoinen 
lähestymistapa). Kaudella 2007-2013 
järjestettiin kolme maailmanlaajuis -
ta ehdotuspyyntöä, jotka koskivat 
kidutuksen torjuntaa. Lisäksi järjes -
tettiin kaksi maailmanlaajuista ehdo -
tuspyyntöä, joiden aiheena oli kuole -
manrangaistuksen torjunta. Näiden 
maailmanlaajuisten ehdotuspyyntöjen 
hallinnoinnista vastasi kehitys- ja 
yhteistyöpääosaston päätoimipaikka: 
toisen ehdotuspyynnön yhteydessä 
myönnettiin 80 avustusta ja toisen 24 
avustusta. Hankkeet valittiin yhteen -
sä 789 hanke -ehdotuksen joukosta. 
Avustuksia myönnettiin myös maa -
kohtaisten tukijärjestelmien avulla. Ne 
ovat EU:n edustustojen hallinnoimia, 
tiettyyn maahan keskittyviä ehdotus -
pyyntöjä. Ehdotuspyyntöjen perusteel -
la myönnettiin 70 avustusta kidutuk -
sen torjuntaan ja yhdeksän avustusta 
kuolemanrangaistuksen torjuntaan. 
Ehdotuspyyntöjen tavoitteet vastaa -
vat EIDHR:n strategia -asiakirjoissa 
ja EU:n suuntaviivoissa määritettyjä 
tavoitteita.
17 
Maailmanlaajuiset ehdotuspyynnöt 
eivät keskittyneet maihin, joissa EU 
katsoo kidutuksen ja kuolemanran -
gaistuksen torjunnan lukeutuvan 
painopisteisiin (ks. laatikko 3 ). Kiinaa 
ja Yhdysvaltoja koskevien tarkastet -
tujen hankkeiden yleiset tavoitteet 
on mainittu selkeästi painopisteinä 
EU:n maakohtaisissa ihmisoikeusstra -
tegioissa. Sen sijaan Kongon demo -
kraattisessa tasavallassa, Georgiassa ja 
Etelä -Afrikassa toteutettavat hankkeet 
koskevat kidutuksen torjumista, vaikka 
kyseisiä maita koskevissa ihmisoikeus-
strategioissa kidutuksen torjuntaa ei 
ole asetettu selkeästi painopisteeksi. 
EIDHR:n resursseja ohjattiin näin ollen 
maihin, joissa kidutuksen tai kuole -
manrangaistuksen torjunta ei lukeutu -
nut painopisteisiin.18 
Useimpien ehdotuspyyntöjen tavoit -
teet kuvattiin yleisluontoisesti. Kidu -
tuksen torjuntaan liittyviä tukitoimia 
koskevassa vuoden 2007 ehdotus -
pyynnössä tehtiin ero ennaltaehkäisyn 
(ensimmäinen osa) ja kuntouttamisen 
(toinen osa) välillä. Vuosina 2009 ja 
2012 käynnistettyjen ehdotuspyyntö -
jen yhteydessä tätä eroa ei enää tehty. 
Ehdotuspyynnöissä kannustettiin sen 
sijaan kattavaan ja kokonaisvaltaiseen 
lähestymistapaan, jonka yhteydessä 
sovelletaan kolmea painopistettä 
(ennaltaehkäisy, vastuun selvittämi -
nen ja korjaavat toimenpiteet), joiden 
katsotaan olevan sidoksissa toisiinsa ja 
vahvistavan toisiaan. Myös kuoleman -
rangaistusta koskevat ehdotuspyynnöt 
edistivät yhdennettyä lähestymista -
paa. Niillä ei ollut erillisiä painotuksia 
tai tavoitearvoja.
19 
Georgiassa EIDHR -hankkeita täydentä -
vät hyvin muut EU:n toimet, kuten pe -
rinteinen kehitysapu, EU:n ja Georgian 
välistä assosiaatiosopimusta koskevat 
neuvottelut sekä vuoropuhelu. Geor -
gian kanssa ihmisoikeuskysymyksistä 
käytävä vuoropuhelu on erityisen tär -
keää. Se näet tukee EIDHR:n hankkeita 
puuttumalla hankkeiden kohteena 
oleviin kysymyksiin. Muissa tarkastus -
kohteena olleissa maissa EIDHR -hank -
keet eivät kuitenkaan ole osa johdon -
mukaista, strategista ja koordinoitua 
lähestymistapaa, jonka avulla puutut -
taisiin kidutusta ja kuolemanrangais -
tusta koskeviin kysymyksiin. Hankkeet 
eivät täydennä toisiaan hyvin eikä niillä 
ole yhteyttä komission perinteiseen 
kehitystukeen. Lisäksi komission vuo -
ropuhelu ei täydennä EIDHR -hankkeita 
niin vaikuttavasti kuin olisi mahdollis -
ta. Kidutukseen liittyviin ongelmiin ei 
ole puututtu Kongon demokraattisen 
tasavallan ja Etelä -Afrikan kanssa 
ihmisoikeuskysymyksistä käydyssä 
vuoropuhelussa, vaikka EIDHR -hank -
keet keskittyvät kidutuksen ennalta -
ehkäisyyn ja kidutuksen uhrien kun -
touttamiseen. Kuolemanrangaistusta 
15 Huomautukset
käsitellään Kiinan kanssa käytävässä 
vuoropuhelussa sekä EU:n ja Yhdysval -
tojen välisessä ihmisoikeuskysymyksiä 
koskevassa konsultoinnissa. Esille ote -
tut kysymykset poikkesivat kuitenkin 
EIDHR -hankkeiden kohteena olevista 
kysymyksistä.
20 
Kehitysyhteistyöhön sovellettavan 
ihmisoikeusperusteisen lähestymis -
tavan täytäntöönpano (ks. kohta 8) 
on jäljessä aikataulusta. Toukokuussa 
201421 komissio esitteli neuvostolle 
välineistön, jonka avulla määritettiin, 
kuinka komissio aikoo edetä kohti 
kehitys  yhteistyöhön sovellettavaa 
ihmis  oikeusperusteista lähestymis-
tapaa. Välineistöön kuuluu käytän -
nöllisiä tarkistuslistoja ja tukipaketin 
kehittäminen. Ihmisoikeusperusteista 
lähestymistapaa ei ole pantu vielä täy -
täntöön, vaikka ensimmäisen arvioin -
nin on määrä tapahtua jo vuonna 2016.Hankkeiden valintaprosessi 
oli dokumentoitu hyvin 
mutta prosessi ei ollut 
riittävän kurinalainen
21 
Hankkeiden valintaprosessi on avoin ja 
hyvin dokumentoitu. Hankkeiden arvi -
ointi (ks. laatikko 4 ) perustuu jokaisen 
arvioijan antamiin yksityiskohtaisiin 
pisteytyksiin sekä sanalliseen arvi -
ointiin. Lisäksi arviointilautakuntien 
yleisistä päätelmistä raportoidaan 
riittävän yksityiskohtaisesti. Päätelmät 
sisältävät kunkin hankkeen lopullisen 
sijoituksen, valintoihin sovellettu -
jen raja -arvojen määrityksen, selvi -
tyksen hankkeiden mahdollisesta 
tukikelvottomuudesta ja perusteet 
uudelleenarvioinnille.21 Ihmisoikeuksia ja demokratiaa 
koskevan EU:n 
strategiakehyksen ja 
toimintasuunnitelman (ks. 
kohta 5) mukaan kaikki oli 
kuitenkin määrä viimeistellä 
vuonna 2013.
Hanke‑ehdotusten arviointi
Euroopan unionin ulkoisia toimia koskeviin sopimusmenettelyihin sovellettavien käytännön ohjeiden mu -
kaisesti kansalaisjärjestöjen, jotka haluavat saada avustuksen, on ensin toimitettava alustava kuvaus, jossa 
määritetään ehdotettavan hankkeen pääpiirteet. Kun arviointilautakunta on hyväksynyt alustavan kuvauksen, 
kansalaisjärjestöjä pyydetään toimittamaan lopullinen hanke -ehdotus. Sekä alustavan kuvauksen että lopul -
lisen hanke -ehdotuksen arvioi kaksi henkilöä, useimmissa tapauksissa riippumaton ulkoinen arvioija ja EU:n 
edustuston edustaja siellä, missä toimet on suunniteltu toteutettavan22. Arvioinnit suoritetaan pisteytysjärjes -
telmän ja vakiomuotoisten arviointitaulukoiden avulla. Arviointikriteerit kattavat näkökohtia, jotka koskevat 
rakennetta, tarkoituksenmukaisuutta, valmiuksia, toteutettavuutta, vaikuttavuutta, kestävyyttä ja kustannus -
tehokkuutta. Avustukset myönnetään korkeimmat pistemäärät saaneille hankkeille.
22 Kun hanke koskee useammassa kuin yhdessä maassa toteutettavia toimia, hankkeen arvioinnista vastaa kehitys- ja yhteistyöpääosaston 
alueellisen edustuston edustaja.Laatikko 4
16 Huomautukset
22 
Komission käyttämiin vakiomuotoisiin 
arviointitaulukoihin (ks. laatikko 4 ) 
liittyy useita puutteita, jotka haittaavat 
laadullista ja objektiivista arviointia:
a) Eri kriteereitä koskevasta pistey -
tyksestä annetaan vain vähän 
ohjeita, ja useiden kriteereiden 
yhteydessä käytetään esimerkiksi 
sanamuotoja ”riittävä”, ”tarkoi -
tuksenmukainen”, ”tyydyttävä” ja 
”strategisesti valittu” selittämättä 
kuitenkaan tarkasti, mitä hankkeil -
ta odotetaan.
b) Vuodesta 2011 alkaen hankkeiden 
tarkoituksenmukaisuutta on arvioi -
tu pelkästään alustavan kuvauksen 
perusteella; lopullista hanke -ehdo -
tusta ei ole käytetty perustana.
c) Yhteen pistemäärään on koottu 
useita eri kriteereitä. On epäselvää, 
miten pisteet pitäisi antaa tapauk -
sissa, joissa yksittäisestä kriteeristä 
on annettu erilaiset arviot.
d) Vähimmäisvaatimuksia ei ole 
määritetty sellaisten olennaisten 
näkökohtien osalta, joiden koh -
dalla niiden voisi olettaa olevan 
määritettyjä. Esimerkkinä voidaan 
mainita hankkeen toteutettavuus 
tai vaikutus.
23 
Komissio laatii kaikkien ehdotuspyyn -
töjen yhteydessä ohjeet arvioijille. 
Ohjeiden tarkoituksena on selittää, 
kuinka arvioijien on suoritettava 
arviointi, jotta kyetään varmistamaan, 
että kaikki arvioinnit suoritetaan 
johdonmukaisesti ja yhdenmukaisia 
käytäntöjä noudattaen. Arvioijille an -
netut ohjeet eivät kuitenkaan lievennä 
riittävästi vakiomuotoisten arviointi -
taulukoiden puutteita (ks. kohta 22). 
Niissä ei myöskään selitetä riittävän seikkaperäisesti, kuinka ehdotuspyyn -
töjen erityisvaatimuksia olisi arvioi -
tava. Esimerkiksi kidutuksen osalta 
ehdotuspyynnöissä tuodaan esille, että 
etusijalle asetetaan kokonaisvaltainen 
ja kattava lähestymistapa sekä toimet, 
joiden yhteydessä perehdytään talou -
dellisten, sosiaalisten ja kulttuurillisten 
oikeuksien edistämisen ja kidutuk -
sen poistamisen välisiin yhteyksiin. 
Kuolemanrangaistuksen osalta hank -
keiden olisi sisällettävä toimia, joiden 
yhteydessä kuolemanrangaistuksen 
torjuntaan sovelletaan yhdennettyä 
lähestymistapaa. Näitä kriteereitä 
ei kuitenkaan arvioida tai pisteytetä 
erikseen.
24 
Tilintarkastustuomioistuimen tutkimia 
hankearviointeja (ks. kohta 12) ei aina 
suoritettu riittävän perusteellisesti:
a) tarkastetuista 45 hankearvioinnista 
25 arvioinnin tapauksessa vähin -
tään yksi sanallinen arviointi ei 
sisällä kriteerikohtaista analyysiä, 
vaikka sen suorittaminen on vaati -
muksena. Asianomaisiin arviointei -
hin sisältyvät perustelut ovat näin 
ollen suppeampia.
b) Tarkastetuista 45 hankearvioinnista 
neljässä ei annettu tarkkaa seli -
tystä sille, miksi tiettyjen kritee -
reiden osalta annettiin alhaisia 
pistemääriä.
c) Tilintarkastustuomioistuimen 
tarkastajat havaitsivat epäjoh -
donmukaisuuksia annettujen 
pisteiden ja sanallisen arvion 
välillä 11 arvioinnissa tutkituista 
45 hanke  arvioinnista. Useimmissa 
tapauksissa kriteereiden osalta oli 
myönnetty suhteellisen korkeita 
pistemääriä, vaikka sanallinen arvi -
ointi oli kielteinen.
17 Huomautukset
25 
Arvioijat esittävät usein erilaisia mie -
lipiteitä samasta hankkeesta. Tarkas -
tettujen 45 hankkeen kohdalla kahden 
arvioijan antamat pisteet poikkesivat 
huomattavasti toisistaan 20 prosentis -
sa kaikista kriteereistä23. Arviointilauta -
kunta voi päättää jättää hyväksymättä 
arvioijien antamat pisteet ja suorittaa 
uudelleenarvioinnin kaikkien kritee -
reiden osalta. Uudelleenarviointeihin 
ei kuitenkaan sovellettu yhdenmu -
kaista lähestymistapaa. Tarkastetuista 
viidestä ehdotuspyynnöstä kolmessa 
arviointilautakunta suoritti uudelleen -
arvioinnin, jos molempien arvioijien 
antamien kokonaispistemäärien välistä 
eroa pidettiin huomattavana. Lisäksi 
huomattavan eron määritelmä muuttui 
ajan myötä. Näin ollen joukko huomat -
tavan piste -eron sisältäviä hanke -eh-
dotuksia jäi arvioimatta uudelleen. 
Erään ehdotuspyynnön24 tapauksessa 
ei suoritettu uudelleenarviointia, vaik -
ka arvioijien antamat kokonaispisteet 
poikkesivat toisistaan huomattavasti25 
kymmenestä hankkeesta neljän koh -
dalla. Erään toisen ehdotuspyynnön 
tapauksessa26 uudelleenarviointeja 
suoritettiin, mutta ei määritetty, minkä 
hankkeiden kohdalla uudelleenarvi -
ointi olisi suoritettava. Kahdeksasta 
hanke -ehdotuksesta kolmea ei arvioitu 
uudelleen, vaikka asianomaisten kah -
den arvioijan myöntämien kokonais -
pisteiden välinen ero oli huomattava.26 
Kansalaisjärjestöjen hakemien avus -
tusten yhteydessä on noudatettava 
tiettyjä rajoja. Avustusten vähim -
mäis- ja enimmäismäärät kasvoivat 
tarkastelujakson aikana. Kuolemanran -
gaistuksen torjumiseen keskittyvien 
hankesopimusten keskimääräinen arvo 
nousi 550 000 eurosta 735 000 euroon 
vuosien 2008 ja 2011 ehdotuspyyn -
töjen välillä. Kidutuksen torjumiseen 
keskittyvien hankesopimusten keski -
määräinen arvo nousi 715 000 eurosta 
903 000 euroon vuosien 2007 ja 2009 
ehdotuspyyntöjen välillä. Määrien 
suurentamisen avulla pyrittiin vähen -
tämään sopimusten lukumäärää ja 
samalla komission työmäärää.
27 
Pienemmät paikalliset kansalaisjärjes -
töt ovat avustuksia hakiessaan mui -
hin nähden epäedullisessa asemassa 
monimutkaisten hakumenettelyiden, 
kielivaatimusten27 ja joidenkin eh -
dotuspyyntöjen tapauksessa myös 
useammassa kuin yhdessä maassa 
edellytettävää toimintaa koskevan 
vaatimuksen takia. Avustuksia koske -
van vähimmäismäärän nostaminen 
vaikeutti niiden kohdalla avustusten 
hakemista entisestään myös tapauk -
sissa, joissa järjestöillä oli valmiudet 
tarkoituksenmukaisten ja vaikuttavien 
hankkeiden perustamiseen. Tilanteen 
helpottamiseksi komissio järjestää 
paikallisille kansalaisjärjestöille semi -
naareja ja koulutusta, edistää yhteis -
työkumppanuuksia ja sallii avustusten 
portaistamisen.23 Yksittäisen kriteerin osalta oli 
havaittavissa yli kahden 
pisteen ero 
(enimmäispistemäärä oli viisi). 
Jokaiseen arviointiin sisältyy 
17 kriteeriä, joten 
tilintarkastustuomioistuin kävi 
läpi yhteensä 765 kriteeriä.
24 Ehdotuspyyntö 126-224.
25 Yli kymmenen pistettä 
50 pisteestä.
26 Ehdotuspyyntö 131-085.
27 Hakemukset on esitettävä 
englannin, ranskan tai 
espanjan kielellä.
18 Huomautukset
Kysyntävetoisen 
lähestymistavan avulla 
varmistettiin, että 
edunsaajaorganisaatioilla oli 
riittävästi asiantuntemusta 
ja riittävä sitoutumisaste 
toimiin  – lähestymistavalla 
oli kuitenkin myös 
varjopuolensa
28 
Kysyntävetoisen lähestymistavan avul -
la on mahdollista puuttua arkaluon -
toisiin kysymyksiin ilman hallituksen 
suostumusta. Tarkastettujen hankkei -
den hakijoilla on riittävästi teknisesti 
pätevää henkilöstöä ja useimmissa ta -
pauksissa ne olivat jo panneet täytän -
töön luonteeltaan ja mittakaavaltaan 
vastaavanlaisia hankkeita. Hankkeiden 
laajuus ylitti kuitenkin yli neljäsosassa 
tapauksista huomattavasti edunsaaja -
järjestön aiemmin toteuttamat toimet. 
Tämä aiheutti potentiaalisen riskin 
hanketäytäntöönpanon riittävyyden 
osalta. Järjestön rajalliset valmiudet 
osoittautuivat kuitenkin suurek -
si ongelmaksi ainoastaan yhdessä 
asianomaisista tapauksista.
29 
Kysyntävetoisella lähestymistavalla on 
joukko kielteisiä seurauksia:
a) Hankkeiden maantieteellinen 
kattavuus ei välttämättä osu yksiin 
niiden alueiden kanssa, joilla EIDH -
R:n avulla voidaan saavuttaa suurin 
vaikutus. Hankkeet kattavat useim -
missa tapauksissa pitkälti juuri ne 
alueet, joilla järjestöt jo toimivat 
aktiivisesti. Tämä johti joissakin 
tapauksissa potentiaaliltaan hyvin 
niukkojen toimien tukemiseen, koska hankkeet kohdentuivat mai -
hin, joissa ei poliittisista syistä ole 
kohtuullista odottaa edistymistä.
b) Avustusten varmistamiseen pyr -
kiessään kansalaisjärjestöt saat -
tavat ehdottaa hankkeita, joiden 
tavoitteet ovat liian kunnianhi -
moisia. Tilintarkastustuomiois -
tuin havaitsi, että tarkastetuista 
31 hankkeesta 13:n tapauksessa 
tavoitteet olivat selkeästi liian kun -
nianhimoisia. Tavoitteet koskivat 
yleensä muutoksia, joiden täytän -
töönpano edellyttää kohdemaiden 
hallitusten sitoutumista. Tällaisten 
sitoumusten olemassaolosta ei kui -
tenkaan ole näyttöä, vaan tilanne 
on pikemminkin päinvastainen.
c) Edunsaajaorganisaatiot eivät 
välttämättä selkeästi sitoudu 
mitattavissa oleviin toimiin. Tämän 
seurauksena komission on myö -
hemmässä vaiheessa erittäin vai -
kea arvioida objektiivisesti, onko 
hanketoimet toteutettu riittävän 
hyvin. Hanketoimien mittaamista 
varten on määritetty indikaatto -
reita. Tällaiset indikaattorit ovat 
periaatteessa mitattavissa olevia, 
mutta perustavoitteita ja mää -
rällisesti ilmaistuja tavoitearvoja 
ei ole yleensä asetettu, vaikka se 
olisi useimmissa tapauksissa ollut 
mahdollista.
30 
Kysyntävetoisen lähestymistavan kiel -
teisiä seurauksia ei ole arvioitu kun -
nolla. Kun hanke -ehdotusten arvioijat 
havaitsevat puutteita, tilanne ei yleen -
sä johda hankkeiden rakenteellisiin 
parannuksiin28. Kyseessä on menetetty 
mahdollisuus.28 Komission delegoitu asetus 
(EU) N:o 1268/2012, annettu 
29 päivänä lokakuuta 2012, 
unionin yleiseen 
talousarvioon sovellettavista 
varainhoitosäännöistä 
annetun Euroopan 
parlamentin ja neuvoston 
asetuksen (EU, Euratom) 
N:o 966/2012 
soveltamissäännöistä 
(EUVL L 362, 31.12.2012, s. 1). 
Soveltamissääntöjen 
204 artiklan 3 kohdassa 
säädetään, että ehdotusta ei 
saa merkittävästi muuttaa.
19 Huomautukset
29 Keskimäärin 97,8 prosenttia.
30 Tarkistaminen oli vaikeaa 
niissä kymmenessä 
tapauksessa, joissa edes 
pääasiallisia hanketoimia ei 
ollut määritetty 
kvantitatiivisesti (ks. kohta 29).Hankkeet toteutettiin 
suunnitellun mukaisesti 
mutta EIDHR:n 
rahoituksen 
kokonaisvaikutus jäi 
vähäiseksi
31 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi, 
toteutettiinko hankkeet suunnitelmien 
mukaisesti toimien, talousarvion ja 
ajoituksen osalta. Tilintarkastustuo -
mioistuin arvioi myös, otettiinko hank -
keiden kustannustehokkuus huomioon 
asianmukaisesti. Tilintarkastustuomio -
istuin tutki niin ikään, oliko hankkeilla 
odotettu vaikutus ja ovatko saavutuk -
set kestäviä.
Hanketoimet toteutettiin 
yleensä suunnitellun 
mukaisesti
32 
Hankkeita toteuttavat kansalaisjärjes -
töt raportoivat toimistaan hanketäy -
täntöönpanon aikana ja täytäntöönpa -
nojakson päätyttyä. Hankeraportointi 
painottuu pitkälti toimiin eikä niinkään 
tavoitteiden saavuttamiseen. Tämä on 
esteenä menojen tulospainotteiselle 
hallinnoinnille.33 
Mainittu ongelma liittyy siihen, että 
kansalaisjärjestöjen esittämät loogi -
set viitekehykset (ks. laatikko 5 ) on 
yleensä laadittu heikosti. Loogiset 
viitekehykset sisältävät usein erityista -
voitteita, odotettuja tuloksia ja toimia, 
jotka eivät ole täysin tarkoituksenmu -
kaisia. Loogisen viitekehyksen osalta 
noudatettavaksi vaadittu malli ei itse 
asiassa sovellu hyvin tämäntyyppisiin 
hankkeisiin ja on liian monimutkainen 
useille kansalaisjärjestöille.
34 
Tarkastettujen hankkeiden talousarvi -
oita oli aina noudatettu ja varat käytet -
ty lähes täysimääräisesti29. Pääasialliset 
hanketoimet toteutettiin yleisesti 
ottaen suunnitellun mukaisesti30. Osa 
suunnitelluista toimista oli kuitenkin 
jäänyt toteuttamatta kahdeksassa 
täytäntöönpanon osalta jo päätty -
neessä hankkeessa. Tällaisia hankkeita 
tarkastettiin yhteensä 16. Tilanne liittyi 
usein hankkeiden liialliseen kunnian -
himoisuuteen (ks. kohta 29).
Loogiset viitekehykset
Avustuksia hakevien kansalaisjärjestöjen on esitettävä looginen viitekehys hankkeelle, jonka ne haluavat 
toteuttaa. Looginen viitekehys on standardimuotoinen taulukko, jossa esitetään hankkeen yleistavoitteet, 
erityistavoitteet, odotetut tulokset ja suunnitellut toimet.Laatikko 5
20 Huomautukset
35 
Neljässä tapauksessa hankkeiden 
suunnitellun mukaista täytäntöön -
panoa haittasivat odottamattomat 
tapahtumat, kuten tilanteet, joissa yh -
teistyökumppanit eivät huolehtineet 
odotetuista osuuksistaan tai joissa 
poliittisessa toimintaympäristössä 
tapahtui suuria muutoksia. Tällaisissa 
tapauksissa kansalaisjärjestöt käsitte -
livät ongelmat asianmukaisesti komis -
siota konsultoiden. Yksi tai useampi 
hankekumppani vaihdettiin tai hank -
keen maantieteellistä soveltamisalaa 
muutettiin.
36 
Täytäntöönpanojaksoa jatkettiin 11 
hankkeen tapauksessa 2–13 kuukau -
della. Täytäntöönpanojakson jatkami -
selle esitetyissä perusteluissa ei tuotu 
vakuuttavasti esille, miksi avustusta 
ei ollut käytetty kokonaisuudessaan 
alkuperäisen täytäntöönpanojakson 
loppuun mennessä. Niissä ei myöskään 
ilmaistu, että täytäntöönpanojakson 
jatkaminen on välttämätöntä ja riittä -
vää hanketavoitteiden saavuttamisen 
kannalta. Riskinä on, että hankkeiden 
täytäntöönpanojaksoja jatkettiin 
hanketavoitteiden saavuttamisen 
sijasta lähinnä siksi, että edunsaaja -
järjestöt voisivat käyttää määrärahat 
kokonaisuudessaan.37 
Avustussopimukset tehdään ehdo -
tuspyyntöjen, ei tarjouskilpailujen, 
perusteella, joten komission on vaikea 
varmistaa menojen kustannustehok -
kuus täysimääräisesti. Lisäksi komissio 
ei määrittänyt kustannustehokkuuden 
arviointiin käytettäviä vertailuarvoja. 
Ei ole kuitenkaan osoitettavissa, että 
useimpien tarkastettujen hankkeiden 
kokonaiskulut eivät olisi kohtuullisia 
odotettuihin tuloksiin nähden. Yksit -
täiset palkat ovat useissa tapauksissa 
jopa suhteellisen alhaisia, mikä ilmen -
tää, että useat hankkeita toteuttavien 
kansalaisjärjestöjen henkilöstön jäse -
net ovat tehtäviinsä erittäin sitoutunei -
ta. Kustannustehokkuus ei kuitenkaan 
ollut paras mahdollinen tarkastetuista 
31 tapauksesta kolmessa. Kyseisissä 
tapauksissa kokonaiskulut olivat odo -
tettuihin tuloksiin nähden korkeat.
38 
Tilintarkastustuomioistuin vertasi 
tarkastetuista 31 hankkeesta 14:ää 
hanketta, joiden tavoitteena oli tarjota 
apua suoraan lopullisille edunsaajille31. 
Asianomaisten hankkeiden osalta on 
näyttöä siitä, että edunsaajamaissa 
sijaitsevien järjestöjen toteuttamat 
hankkeet ovat kustannustehokkaam -
pia kuin muissa maissa toteutetut 
hankkeet. Ne tavoittavat suuremman 
määrän lopullisia edunsaajia ja ai -
heuttavat pienemmät keskimääräiset 
edunsaajakohtaiset kulut.31 Kaudella 2007–2013 tehdyistä 
183 avustussopimuksesta 76 
koski hankkeita, joihin liittyvä 
pääasiallinen toiminta 
muodostui lopullisille 
edunsaajille eli kidutuksen 
uhreille annettavasta avusta.
21 Huomautukset
39 
Useimpien tarkastettujen hankkeiden 
tapauksessa hanketalousarvioihin liit -
tyi välillisten kulujen kattamiseen tar -
koitettujen välittömien kulujen kasvu 
seitsemällä prosentilla. Edunsaajajär -
jestöillä on erilaiset tulkinnat siitä, mitä 
asianomainen kiinteämääräinen koro -
tus kattaa. Näin ollen toimistovuokra -
kuluja sekä talous- ja hallintotehtävissä 
työskentelevästä henkilöstöstä ja 
yleisestä hallinnoinnista vastaavasta 
henkilöstöstä aiheutuvia kuluja käsitel -
lään eri tavoin. Tapauksesta riippuen 
kyseiset kulut sisällytetään kokonaan, 
osittain tai jätetään kokonaan sisällyt -
tämättä avustusbudjettiin välillisiä ku -
luja koskevan kiinteän osuuden lisäksi.
EIDHR:n rahoituksen 
vaikutusta heikensi se, 
että EIDHR:n vaatimaton 
rahoitusosuus hajautui 
liian laajalle alueelle; 
joissakin tapauksissa 
vaikutusta heikensi 
epäsuotuisa poliittinen 
toimintaympäristö
40 
Kidutuksen ja kuolemanrangaistuksen 
torjuntaan tarkoitettu EIDHR:n rahoi -
tus kuvastaa EU:n vahvaa sitoutumista 
kidutuksen torjuntaan ja kuoleman -
rangaistuksen poistamiseen. Rahoituk -
sen perustavoitteena on edistää EU:n 
moraalista vaikutusta ihmisoikeusky -
symyksiin. Toimiin suunnatut varat 
ovat kuitenkin määrällisesti suhteel -
lisen vaatimattomia (ks. kohta 10) 
maailmanlaajuisiin haasteisiin nähden 
(ks. kohdat 1–4). Kaudella 2007–2013 
käytettävissä ollut rahoitus hajautui 
yli 120 eri maassa toteutettujen yli 183 
hankkeen kesken. Tämä heikensi rahoi -
tuksen vaikutusta.41 
Hankkeiden vaikutusta oli yleisesti 
ottaen vaikea mitata, sillä tavoiteltu 
vaikutus on usein luonteeltaan ainee -
ton eikä tulosindikaattoreille ei ole 
asetettu tavoitearvoja (ks. kohta 29). 
Lisäksi kansalaisjärjestöjen raportointi 
komissiolle keskittyy lähinnä toimiin 
(ks. kohta 32). Edistyminen riippuu 
hankesaavutusten lisäksi myös monis -
ta ulkosyntyisistä tekijöistä. Näin ollen 
on vaikea ja joissakin tapauksissa jopa 
mahdoton arvioida, missä määrin toi -
met ovat vaikuttaneet edistymiseen.
42 
Hankkeiden vaikutuksiin perehdy -
tään arviointien avulla. Niiden avulla 
ei kuitenkaan saada kattavaa kuvaa, 
koska lähestymistapoja ei ole yh -
denmukaistettu. Avustusta hakevien 
edunsaajajärjestöjen päätettäväksi jää, 
haluavatko ne sisällyttää suunnitel -
maan hankearvioinnin32.
43 
Tarkastetuista 31 hankkeesta 14 
hankkeen pääasiallisena toimintona oli 
avun tarjoaminen lopullisille edun -
saajille. Kymmenen hanketta onnistui 
saavuttamaan kyseisen tavoitteen. 
Tämän osoittavat apua saaneiden hen -
kilöiden lukumäärä, hankkeet toteut -
taneiden kansalaisjärjestöjen maine 
sekä lopullisten edunsaajien tyytyväi -
syys, joka kävi ilmi sekä tilastoista että 
tillintarkastustuomioistuimen suorit -
tamien haastatteluiden yhteydessä. 
Tarkastetuilla hankkeilla on kuitenkin 
ollut Georgiassa toteutettuja hankkei -
ta lukuun ottamatta vähäinen yleis -
vaikutus, sillä ne keskittyvät pieniin 
kohderyhmiin.32 Tarkastetuista 31 hankkeesta 
vain 18:n kohdalla oli 
suunniteltu toteutettavan 
hankearviointi hankkeen 
lopussa. Ks. myös 
tilintarkastustuomioistuimen 
erityiskertomus nro 18/2014 
”EuropeAidin 
arviointijärjestelmät ja 
tulospainotteiset 
seurantajärjestelmät”, kohta 26 
(http://eca.europa.eu ).
22 Huomautukset
44 
Muiden neljän, lähinnä lopullisille 
edunsaajille annettavaan apuun kes -
kittyvän hankkeen yhteydessä ei ole 
näyttöä merkittävästä vaikutuksesta. 
Kahdessa hankkeessa annettiin oikeus -
apua kuolemaantuomituille Yhdysval -
loissa, mutta tuomion peruminen on -
nistui vain hyvin harvoissa tapauksissa. 
Kahden muun hankkeen seurauksena 
kidutustapauksia vietiin oikeuskäsitte -
lyyn useissa maissa, mutta vain harvat 
tapaukset ovat toistaiseksi johtaneet 
myönteisiin päätöksiin.
45 
Tarkastetuista 31 hankkeesta 17 hank -
keen pääasialliset tavoitteet liittyivät 
muuhun kuin avun tarjoamiseen 
lopullisille edunsaajille. Hankkeen 
toteuttaminen on päättynyt yhdeksäs -
sä tapauksessa; kyseisistä tapauksista 
kuuden kohdalla vaikutus on odotet -
tua pienempi:
a) Kidutuksen torjuntaan yhdeksässä 
entisessä neuvostotasavallassa 
keskittynyt hanke oli osittain 
vaikuttava seurantajärjestelmien 
perustamisen ja kuntouttamisen 
parhaita käytäntöjä koskevien 
mallien edistämisen osalta. Ei 
ole osoitettavissa, että hanke 
olisi onnistunut lisäämään halli -
tusten ja kansalaisyhteiskunnan 
välistä vuorovaikutusta kidutusta 
koskevissa kysymyksissä, paran -
tamaan kansalaisyhteiskunnan 
valmiuksia ja lisäämään tukipalve -
luiden saatavuutta heikoimmassa 
asemassa olevien vankiryhmien 
keskuudessa.
b) Eräs kuolemanrangaistukseen 17 
maassa puuttunut hanke lisäsi 
onnistuneesti yleistä tietoisuutta, 
edisti avoimuutta, tuki verkostoja 
ja liittoumia sekä paransi kansalais -
yhteiskunnan valmiuksia. Hanke 
ei kuitenkaan onnistunut yhtä 
hyvin perustavanlaatuisemmissa 
hanketavoitteissa, kuten kuole -
manrangaistuksen poistamisessa tai kuolemanrangaistusten täy -
täntöönpanon keskeyttämisessä. 
Rikosoikeudellisen kehityksen ja 
oikeudellisen uudistuksen osalta 
saavutettiin jonkinasteista edis -
tystä 17 maan joukossa ainoastaan 
neljässä, ja kansainvälisten yleis -
sopimusten ratifioinnin lisäämis -
tavoitteessa ei onnistuttu juuri 
lainkaan.
c) Eräällä hankkeella, joka keskittyi 
vankeusoloihin Georgian sotilas -
vankiloissa, ei ollut osoitettavissa 
olevaa vaikutusta. Heikkokuntoiset 
sotilasvankilat suljettiin hankkeen 
päättymisen jälkeen, mutta ei ole 
osoitettavissa, että hanke olisi 
vaikuttanut sulkemiseen.
d) Erään hankkeen avulla pyrittiin 
tukemaan järjestöjä, jotka harjoit -
tavat kuolemanrangaistuksen vas -
taista toimintaa kahdessa Yhdys -
valtojen osavaltiossa. Hankkeella 
oli jonkin verran vaikutusta, mutta 
vaikutus jäi kauaksi odotetusta.
23 Huomautukset
e) Suurin osa eritellyistä hanke -
tuloksista jäi saavuttamatta erääs -
sä hankkeessa, jonka tavoitteena 
oli saada Kiina harkitsemaan yleis -
sopimuksen valinnaisen pöytä -
kirjan allekirjoittamista ja edistää 
kidutuksen ja muun epäinhimilli -
sen kohtelun ehkäisemistä Kiinas -
sa. Oikeuskäsittelyä edeltävissä 
pidätyskeskuksissa suoritettavan 
valvonnan osalta saavutettiin jon -
kinasteista edistystä, ja rikoslakia 
muutettiin vastaamaan paremmin 
kansainvälisiä standardeja. Yleis -
sopimuksen valinnaisen pöytäkir -
jan allekirjoittamisen harkinnan 
osalta ei kuitenkaan saavutettu 
edistystä, eikä laittomasti saatui -
hin todisteisiin sovellettavia uusia 
täytäntöönpano -ohjeita pantu 
täytäntöön, seurantaa koskeva 
pilottijärjestelmä otettiin käyttöön 
vain yhdessä pidätyskeskuksessa, 
eikä käyttöön otettu parannettuja 
valitusmekanismeja.
f) Yhden hankkeen tavoitteena oli 
vähentää kuolemanrangaistuksen 
käyttöä Kiinassa siten, että edis -
tettiin oikeudellista harkintavaltaa 
kouluttamalla paikallisten tuomio -
istuinten tuomareita ja laatimalla 
oikeuskäsittelyjä varten tiukat 
tuomioita ja todisteita koskevat 
ohjeet. Hanketäytäntöönpanon 
aikana tapahtui lukuisia myönteisiä 
muutoksia. Useita kuolemanran -
gaistukseen liittyviä säädöksiä ja 
toimintapolitiikkoja uudistettiin. 
Kuolemanrangaistustapauksissa 
annettavan tuomion määrittämistä 
yhdenmukaistettiin, kuolemanran -
gaistus annettiin ainoastaan äärim -
mäisen vakavia rikoksia tehneille 
rikollisille ja 13 ei -väkivaltaiseen 
rikostyyppiin ei enää sovellettu 
kuolemanrangaistusta. Hankkeen 
ja mainittujen muutosten välillä 
ei kuitenkaan ole havaittavissa 
suoraa yhteyttä.46 
Käynnissä olevien kahdeksan hank -
keen vaikutuksesta on vielä liian 
varhaista tehdä johtopäätöksiä. On 
kuitenkin merkkejä siitä, että vähin -
tään kahden hankkeen vaikutus jää 
odotettua vähäisemmäksi:
a) yhden hankkeen avulla tuetaan 
kansallisten sääntöjen parempaa 
mukauttamista kansainvälisiin 
kidutusta koskeviin lakisääteisiin 
velvoitteisiin, normeihin ja menet -
telyihin kuudessa Afrikan maassa. 
Työryhmätoiminta on ollut onnis -
tunutta, kuten kasvava osallistuja -
määrä osoittaa, mutta hankkeen 
merkittävästä vaikutuksesta ei ole 
havaittavissa näyttöä.
b) Eräs toinen hanke koski tutkimus -
ta, jonka avulla pyritään laatimaan 
kiinalaisille tuomioistuimille 
ohjeistoja kriminaalipolitiikan 
tulkinnan parantamista silmällä 
pitäen. Ohjeistot on toimitettu 
korkeimmalle kansanoikeudelle, 
mutta niihin ei ole toistaiseksi 
reagoitu. Toteutetuilla toimilla ei 
ole tulevaisuudessa vaikutusta, jos 
oikeusviranomaiset kieltäytyvät 
käyttämästä annettuja ohjeistoja. 
Myönteinen lopputulos on epä -
todennäköinen, sillä viranomaiset 
ovat muuttuneet haluttomammiksi 
tukemaan kuolemanrangaistuksen 
poistoa tukevia aloitteita.
24 Huomautukset
47 
Hankkeiden vähäiseen vaikutukseen 
on useita syitä:
a) jotkin hanketavoitteet olivat liian 
kunnianhimoisia ja jäivät siksi saa -
vuttamatta (ks. kohta 29)
b) kidutuksen ja kuolemanrangais -
tuksen torjunnan alalla saavutet -
tava edistys on yleensä hidasta ja 
vaatii usein hankkeiden toteutta -
misjaksoa pidemmän ajan
c) kohdemaiden poliittiset olosuh -
teet eivät aina olleet suotuisia 
huomattavalle edistykselle. 
Hallituksen halukkuus on erityisen 
tärkeä sellaisten hanketavoitteiden 
tapauksessa, jotka eivät kohdennu 
suoraan lopullisiin edunsaajiin.48 
Edistyminen riippuu hankkeen saavu -
tusten ohessa myös ulkosyntyisistä te -
kijöistä (ks. kohta 41). Tästä huolimatta 
on merkkejä siitä, että tarkastetuista 
kuolemanrangaistuksen poistamista 
Yhdysvalloissa ajaneista hankkeista 
kuusi edisti tavoitetta myönteisellä yh -
teisvaikutuksella. Hankkeet vaikuttivat 
eri tavoin. Neljän hankkeen yhteydessä 
keskityttiin lisäämään tietoisuutta 
esimerkiksi auttamalla teloitettujen 
perheitä saamaan äänensä kuuluviin, 
pitämällä yllä kansallista puhujatoi -
mistoa tai järjestämällä koko maan 
kattava tiedotuskampanja. Kahdessa 
hankkeessa tehtiin tutkimusta: toisessa 
tutkittiin poliittisiin päättäjiin vaikut -
tamista ja toisessa arvioitiin neljän 
osavaltion tilannetta kuolemanrangais -
tuksen osalta. Nämä hankkeet edistivät 
myönteistä kehitystä (ks. laatikko 6 ), 
joskaan niiden vaikutuksen laajuutta ei 
kyetä arvioimaan tarkasti. On merk -
kejä siitä, että tietoisuuden lisäämis -
hankkeilla on enemmän vaikutusta 
kuin kahdella tutkimuspainotteisella 
hankkeella.
Kuolemanrangaistusta koskevat kehityssuuntaukset Yhdysvalloissa
Yhdysvalloissa tapahtui tarkastuskohteena olleella ajanjaksolla pääasiassa myönteistä kehitystä kuoleman -
rangaistuksen osalta. Kuolemanrangaistus poistettiin New Mexicossa (vuonna 2009), Illinois’ssa (vuonna 2011), 
Connecticutissa (vuonna 2012) ja Marylandissä (vuonna 2013). Kuolemanrangaistusten määrä laski vuosien 
2009 ja 2013 välisenä aikana 118:sta 83:een. Teloitusten määrä laski saman ajanjakson kuluessa 52:sta 39:ään33.
33 Lähde : Death Penalty Information Center. Kuolemantuomiosta luovuttiin vuonna 2015 myös Nebraskassa.Laatikko 6
25 Huomautukset
34 Tilintarkastustuomioistuin 
havaitsi ainoastaan yhden 
poikkeuksen.Hanketulokset ovat 
kestäviä, mutta avustukset 
eivät muuttaneet 
kansalaisjärjestöjä 
omavaraisemmiksi
49 
Tarkastetut hanke -ehdotukset koski -
vat taloudellista, institutionaalista ja 
politiikan kestävyyttä. Tulosten kestä -
vyyttä käsitellään myös kertomuksis -
sa, joita kansalaisjärjestöt toimittivat 
hanketäytäntöönpanon päätyttyä34. 
Hankkeiden vaikutus jäi usein odotet -
tua vähäisemmäksi (ks. kohdat 43–48), 
mutta hankkeet edistivät kuitenkin 
muutoksia, jotka jäävät todennäköises -
ti pysyviksi.
50 
Myönnetyt lainat mahdollistivat 
lisäksi useissa tapauksissa edunsaaja -
järjestöille toiminnan maantieteellisen 
laajentamisen, mikä oli järjestöjen kan -
nalta hyödyllistä. Joissakin tapauksissa 
EIDHR:n avustus hyödytti myös edun -
saajajärjestöjen toiminnan temaattista 
kattavuutta.
51 
Useimmat kansalaisjärjestöt eivät 
kuitenkaan ole omavaraisia. Jotkin toi -
mien kohteena olleet kansalaisjärjestöt 
onnistuivat kattamaan osan rahoitus -
tarpeistaan tuloa tuottavilla toimilla tai 
suurelta yleisöltä saatavin lahjoituksin. 
Tämä on kuitenkin kaiken kaikkiaan 
hyvin harvinaista. Kansalaisjärjestöt 
ovat toimintansa rahoittamisen osalta 
pitkälti riippuvaisia niiltä harvalukuisil -
ta lahjoittajilta, jotka antavat rahoitus -
ta kidutuksen ja kuolemanrangaistuk -
sen torjuntaan.52 
Se, että kansalaisjärjestöt eivät ole 
omavaraisia, uhkaa niiden toiminnan 
jatkuvuutta. EIDHR:n rahoituksen 
keskeyttäminen tai lakkauttaminen 
johtaa usein edunsaajajärjestöjen toi -
minnan vähittäiseen lakkauttamiseen 
ja henkilöstön irtisanomiseen, jolloin 
järjestöt menettävät asiantuntemusta. 
Joissakin tapauksissa omavaraisuuden 
puute uhkaa jopa kansalaisjärjestöjen 
olemassaoloa.
53 
Tarkastetuista 31 hankkeesta ainoas -
taan viiteen sisältyi toimia, joiden 
tarkoituksena oli kansalaisjärjestöjen 
omavaraisuuden lisääminen. Tavoitetta 
ei saavutettu kolmessa tapauksessa, 
koska suunnitellut tuloa tuottavat toi -
met jäivät käynnistämättä tai yhteisön 
sitoutuminen palveluihin ei toteutu -
nut. Kahdessa muussa tapauksessa 
kestävyys onnistuttiin saavuttamaan:
a) Kongon demokraattisessa tasa -
vallassa toteutettiin hanke, jonka 
yhteydessä rahoitettiin seksuaa -
lisen väkivallan uhreille psykolo -
gista tukea ja oikeusapua tarjoavia 
paikallisia keskuksia. Hankkeen 
avulla keskuksista tuli omavaraisia. 
Hankkeen yhteydessä käynnistet -
tiin erityyppisiä tuloa tuottavia 
toimia, kuten maataloutta, lei -
vontaa, puusepäntyötä ja neu -
lontaa, tai tarjottiin mikroluottoja 
paikallisyhteisölle.
b) Erään Yhdysvalloissa toteutetun 
hankkeen avulla kahden osavaltion 
paikallisten kansalaisjärjestöjen 
oli mahdollista laatia varainkeruu -
suunnitelma taloudellisen kestä -
vyytensä varmistamista silmällä 
pitäen. Molemmista hankkeeseen 
osallistuneista järjestöistä tuli 
taloudellisesti kestäviä ilman kan -
sallisen koordinointiorganisaation 
rahoitusta.
26
 Johtopäätökset ja 
suositukset
54 
Kidutuksen torjuntaan, kidutuksen uh -
rien kuntouttamiseen ja kuolemanran -
gaistuksen poistamiseen tarkoitettu 
EIDHR:n tuki oli vain osittain vaikutta -
vaa. Määrällisesti vaatimatonta tukea 
ei näet kohdennettu optimaalisesti 
ja epäsuotuisat poliittiset olosuhteet 
estivät edistystä.
Suositus 1
Määrällisesti vaatimattomat resurssit 
on kohdennettava paremmin
Komission olisi keskitettävä EIDHR:n 
rahoitus kaikkein relevanteimpiin ky -
symyksiin ja maihin, jotka ovat suurim -
massa tuen tarpeessa ja joissa tuelta 
voidaan odottaa suurinta vaikutusta. 
Tällainen menettely vastaisi ihmis -
oikeuskysymyksiä koskevissa maa -
kohtaisissa strategioissa määritettyjä 
painopisteitä.
55 
Komissio saa riittävästi tietoa kump -
panimaiden ihmisoikeustilanteesta 
ja määrittää tarkoituksenmukaiset 
painopisteet jokaisen kumppanimaan 
osalta. Rahoitus kohdennettiin yleisesti 
ottaen hyvin, mutta komissio ei ota 
painopistealoja huomioon riittävissä 
määrin. EIDHR:n avustuksin rahoitet -
tuja hankkeita ei myöskään ole useissa 
maissa täydennetty tai koordinoitu 
riittävän hyvin muiden EU:n toimien 
kanssa. Esimerkkeinä voidaan mainita 
perinteinen kehitysapu ja vuoropuhelu 
kumppani  maiden kanssa. Hankkeiden 
rahoittamiseen sovellettiin kysyntä -
vetoista lähestymistapaa. Sen avulla 
kyettiin varmistamaan, että hankkeiden 
täytäntöönpanosta vastasivat yleensä 
motivoituneet ja hyvän hallinnoin -
nin sekä teknisen asiantuntemuksen 
omaavat kansalaisjärjestöt. Hankkeiden 
valintaprosessi oli dokumentoitu hyvin, mutta se ei ollut riittävän kurinalai -
nen. Lisäksi joitakin kysyntävetoisen 
lähestymistavan epäkohtia ei lieven -
netty riittävissä määrin. Hankkeiden 
rakennetta ei parannettu tapauksissa, 
joissa hankkeiden tavoitteet olivat liian 
kunnianhimoisia tai epätarkkoja (ks. 
kohdat 14–30).
Suositus 2
Koordinointia muiden EU:n toimien 
kanssa on parannettava
Komission olisi mahdollisuuksien mu -
kaan ilmaistava EU:n painopisteet avoi -
mesti sellaisina kuin ne on määritelty 
ihmisoikeuskysymyksiä koskevissa 
maakohtaisissa strategioissa. Sen olisi 
myös keskitettävä hankkeiden valinta, 
komission perinteinen kehitystuki ja 
poliittinen vuoropuhelu koordinoi -
dusti kyseisiin painopisteisiin. Lisäksi 
komission olisi varmistettava ihmis -
oikeusperusteisen lähestymistavan 
nopea täytäntöönpano.
Suositus 3
Hankkeiden valintaa on parannettava
Komission olisi tehtävä lisäparannuksia 
vakiomuotoisiin arviointitaulukoihin 
ja arvioijille annettaviin ohjeisiin, jotta 
kyetään varmistamaan, että kaikki arvi -
oinnit ovat johdon- ja yhdenmukaisia. 
Arvioijille olisi oltava täysin selvää, 
minkä nimenomaisten kriteereiden 
perusteella arviointi on suoritettava, 
ja miten pisteytyksen on tapahdutta -
va. Arvioinnit olisi suoritettava kuri -
nalaisemmin ja kaikkien arvioitujen 
kriteereiden osalta olisi annettava 
tarkka selvitys. Uudelleenarviointiin 
sovellettavan lähestymistavan olisi 
oltava selkeä ja sitä olisi sovellettava 
johdonmukaisesti.
27 Johtopäätökset ja suositukset
Suositus 4
Hanke‑ehdotusten parantamismah ‑
dollisuuksia olisi hyödynnettävä 
tehokkaammin tapauksissa, joissa 
arvioijat ovat havainneet rakenteelli ‑
sia puutteita
Komission olisi systemaattisemmin 
kehotettava hakijoita mukauttamaan 
hanke -ehdotuksiaan, jotta kyetään 
varmistamaan, että arvioijien havait -
semat puutteet otetaan paremmin 
huomioon. Samalla on varmistettava, 
että mukautukset eivät ole niin olen -
naisia, että ne vaikuttaisivat oikeuden -
mukaisen ja yhdenvertaisen kohtelun 
takaamiseen.
56 
Hanketoimet on yleisesti ottaen 
toteutettu suunnitellun mukaisesti ja 
ne ovat yleensä kustannustehokkaita; 
tämä pätee erityisesti kansalaisjärjes -
töjen kumppanimaissa toteuttamiin 
hankkeisiin. Avustusten tuella saavute -
tut tulokset ovat kestäviä. Vaikutusten 
arviointijärjestelmät ovat kuitenkin 
suhteellisen heikkoja: hankkeiden 
loogiset viitekehykset ovat epäselviä, 
viite- ja tavoitearvoja ei ole määritetty 
hyvin, ja hankearviointiin on sovellettu 
epäjohdonmukaista lähestymistapaa. 
Kun hankkeiden avulla suunnataan 
tukea uhreille, niiden vaikutus on 
konkreettinen, joskin kohderyhmä jää 
suhteellisen pieneksi. Lainsäädännölli -
siin tai poliittisiin uudistuksiin tähtää -
vien hankkeiden vaikutusta on vaikea 
arvioida, sillä edistys riippuu hyvin 
usein myös lukuisista muista tekijöis -
tä. Epäsuotuisat poliittiset olosuhteet 
olivat useissa tapauksissa hankkeiden 
vaikutuksen esteenä. Toteutuneet 
saavutukset ovat kestäviä. Tuetut kan -
salaisjärjestöt ovat kuitenkin yleensä 
pitkälti riippuvaisia taloudellisesta 
tuesta, ja niiden toimien intensiteet -
ti heikkenee yleensä huomattavasti 
EIDHR:n rahoituksen päätyttyä (ks. 
kohdat 32–53).Suositus 5
Tuloksellisuuden arviointikehystä on 
vielä kehitettävä
Komission olisi yksinkertaistettava 
EIDHR:n hankkeiden loogiseen viite -
kehykseen sovellettavaa mallia, jotta 
tavoitteiden, toimien ja vaikutusten 
väliset yhteydet tulevat paremmin 
esiin. Vaikutusindikaattorit ja mitatta -
vissa olevat tavoitearvot olisi määritet -
tävä suunniteltujen perustavoitteiden 
ja hanketoimien valossa. Hankearvioin -
tiin sovellettava lähestymistapa olisi 
yhdenmukaistettava.
Suositus 6
Edunsaajajärjestöjen kestävyy ‑
den parantamista on painotettava 
enemmän
Komission olisi edistettävä ehdotus -
pyynnöissään toimenpiteitä, joiden 
tarkoituksena on lisätä kansalaisjär -
jestöjen omavaraisuutta esimerkiksi 
lahjoittajien välisen koordinoinnin 
avulla. Komission olisi myös tarkastel -
tava, miten tuloksekkaasti toimiville 
edunsaajajärjestöille voitaisiin ohjata 
jatkuvaa tukea.
28 Johtopäätökset ja suositukset
Tilintarkastustuomioistuimen III jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen 
Karel PINXTENIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 
30. kesäkuuta 2015 pitämässään kokouksessa.
 Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 presidentti

29
 Liitteet
Kuolemanrangaistus AfrikassaLiite I
Algeria
Libya
SudanMali
ChadNigerEgypt
AngolaEthiopia
South AfricaNigeriaMauritania
NamibiaZambiaKenyaSomalia
Democratic 
Republic of the Congo
Botswana MozambiqueMorocco
MadagascarSouth Sudan
CongoCameroon
ZimbabweGabonGhanaGuinea
TanzaniaUgandaTunisia
Senegal
Central African Republic
Côte d'IvoireBurkina Faso
BeninEritrea
MalawiLiberiaTogoSierra Leone
LesothoRwandaDjibouti
Guinea-Bissau
SwazilandEquatorial Guinea
MauritiusEquatorial Guinea
ComorosCape Verde
Sao Tome and PrincipeSeychellesGambia
Burundi
Administrative boundaries: © EuroGeographics © UN-FAO © Turkstat0 250 500 750 1000  kmLähde: Amnesty International/uni00A02013Kuolemanrangaistus poistettu 
Kuolemanrangaistus tosiasiallisesti poistettu 
Kuolemanrangaistus säilytetty
Lähde:  Eurostat.
30 Liitteet
Kuolemanrangaistus AasiassaLiite II
ChinaRussian Federation
IndiaKazakhstan
Mongolia
Saudi ArabiaTurkey
Iraq
PakistanIran
Myanmar YemenAfghanistan
Thailand
IndonesiaUzbekistan
OmanJapanTurkmenistan
Syria
VietnamNepalKyrgyzstan
MalaysiaTajikistan
CambodiaJordan
MalaysiaBangladeshGeorgia Azerbaijan
Laos
Sri LankaSouth KoreaDem People's Rep of Korea
Bhutan
Israel
United Arab EmiratesKuwait
QatarLebanon
Singapore MaldivesBahrainPalestine
BruneiPhilippinesArmenia
Administrative boundaries: © EuroGeographics © UN-FAO © Turkstat0250 500 750 1000  kmKuolemanrangaistus poistettu
Kuolemanrangaistus tosiasiallisesti poistettu
Kuolemanragaistus poistettu vain
tavanomaisten rikosten osalta
Kuolemanrangaistus säilytetty
Lähde: Amnesty International 2013
Nimitystä ei pidä tulkita Palestiinalaisvaltion tunnustamisena. Se on riippumaton asiaa koskevista yksittäisten jäsenvaltioiden kannoista.
Lähde:  Eurostat.
31 Liitteet
Kuolemanrangaistus Latinalaisessa AmerikassaLiite III
BrazilUnited States of America
ArgentinaPeruMexico
BoliviaColombiaVenezuela
ChileParaguayEcuadorGuyana
UruguayCuba
SurinameNicaraguaHonduras
Guatemala
PanamaGuyana (France)Haiti
Costa RicaBelizeDominican Republic
El SalvadorJamaicaBahamas
Administrative boundaries: © EuroGeographics © UN-FAO © Turkstat0 250 500 750 1000  kmLähde: Amnesty International 2013Kuolemanrangaistus poistettu
Kuolemanrangaistus tosiasiallisesti poistettu
Kuolemanrangaistus poistettu vain
tavanomaisten rikosten osalta
Kuolemanrangaistus säilytetty VenezuelaColombiaCuba
PanamaHaiti
GuyanaDominican Republic
Jamaica
Trinidad and TobagoDominica
Martinique (France)Bahamas
BarbadosGuadeloupe (France)
GrenadaSaint Vincent and
the GrenadinesSaint Kitts and NevisAntigua and Barbuda
Saint Lucia
Lähde:  Eurostat.
32 Liitteet
Kuolemanrangaistus YhdysvalloissaLiite IV
Mexico
Bahamas
CubaTexasUtahMontana
CaliforniaNevadaIdaho
ArizonaOregon
KansasColoradoIowaWyoming
New MexicoNebraskaMinnesota
Ohio
MissouriIllinois
GeorgiaOklahomaSouth Dakota
AlabamaArkansasWashington
WisconsinNorth DakotaMaine
VirginiaNew York
LouisianaKentucky
TennesseePennsylvania
North Carolina
FloridaIndianaMichigan
MississippiSouth CarolinaWest VirginiaVermont
MarylandNew JerseyNew Hampshire
Massachusetts
Connecticut
DelawareRhode Island
District of Columbia
Administrative boundaries: © UN-FAO0 250 500 750 1000  kmAlaska
Hawaii
0 500 1000  km 0 200 400 kmCanadaRussiaCanada
Lähde: Amnesty International 2013Kuolemanrangaistus poistettu
Kuolemanrangaistus säilytetty
Lähde:  Eurostat.
33 Liitteet
Maailmanlaajuiset ehdotuspyynnöt kaudella 2007–2013
Ehdotus ­
pyyntöTyyppi ja 
kuvausAla AiheHanke ­
kohtainen 
avustus ­
määrä  
(euroa )Kesto Alun perin 
myönnet ­
ty määrä   
(euroa)Lopul ­
linen 
myönnet ­
ty määrä   
(euroa)
126-224Maailman -
laajuinen 
ehdotus -
pyyntö  
”Rajoitettu 
ehdotus -
pyyntö 2007”KidutusTuki kidutuksen ja muun epäinhimillisen kohtelun 
ehkäisemiseen kohdennettaville ihmisoikeus- ja 
demokratiatoimille
Ensimmäinen osa:  Kidutuksen ennaltaehkäisy 
(30 % määrästä)
Toinen osa:  Kidutuksen uhrien kuntouttaminen 
(70 % määrästä)Vähin ­
tään:
200 000
Enintään:
1 500 000 Vähin ­
tään:
12 kuu -
kautta
Enintään:
36 kuu -
kautta22 000 000 22 171 837
127-238Maailman -
laajuinen 
ehdotus -
pyyntö  
”Avoin eh -
dotuspyyntö 
2008”Kuoleman -
rangaistusToimet, joiden avulla tuetaan kuolemanrangais -
tusta koskevien EU:n suuntaviivojen kattamia 
ihmisoikeus- ja demokratiakysymyksiäVähin ­
tään:
150 000
Enintään:
1 000 000 Vähin ­
tään:
12 kuu -
kautta
Enintään:
36 kuu -
kautta4 000 000 8 244 166
128-815Maailman -
laajuinen 
ehdotus -
pyyntö  
”Rajoitettu 
ehdotus -
pyyntö 2009”KidutusTuki kidutuksen ja muun epäinhimillisen kohtelun 
ehkäisemiseen kohdennettaville ihmisoikeus- ja 
demokratiatoimilleVähin ­
tään:
200 000
Enintään:
1 500 000 Vähin ­
tään:
18 kuu -
kautta
Enintään:
36 kuu -
kautta20 000 000 25 266 659
131-085Maailman -
laajuinen 
ehdotus -
pyyntö  
”Rajoitettu 
ehdotus -
pyyntö 2011”Kidutus / 
Kuoleman -
rangaistusEnsimmäinen osa:  Kansalaisyhteiskunnan ver -
kostojen aseman lujittaminen ihmisoikeuksien ja 
demokratiauudistuksen edistämisen yhteydessä  
= > ei liity nimenomaisesti kidutukseen; ensimmäi -
sestä osasta sisältyi tarkastukseen ainoastaan yksi 
hanke
Toinen osa:  Kuolemanrangaistuksen poistamista 
koskevia EU:n suuntaviivoja tukevat toimet Vähin ­
tään:
200 000
Enintään: 
1 500 000 Vähin ­
tään:
18 kuu -
kautta
Enintään:
36 kuu -
kauttaEnsim ­
mäinen 
osa:  
14 600  000
Toinen 
osa: 7 000 
000Ensim ­
mäinen 
osa:  
855 324 
(liittyi 
ainoastaan 
tarkastuk -
seen kuu -
luneeseen 
hankkee -
seen)
Toinen 
osa:  
6 618 135
132-762Maailman -
laajuinen 
ehdotus -
pyyntö  
”Rajoitettu 
ehdotus -
pyyntö 2012”KidutusRankaisemattomuuden torjunta
Ensimmäinen osa : Kansalaisyhteiskunnan 
toimet kidutusta ja muuta julmaa, epäinhimillistä 
tai halventavaa kohtelua tai rangaistusta vastaan
Toinen osa:  Kansalaisyhteiskunnan toimet, jotka 
edistävät kansainvälisen rikostuomioistuimen 
ja Rooman peruskirjan mukaisen järjestelmän 
tehokasta toimintaa  
= > toinen osa ei sisältynyt tarkastukseenVähin ­
tään:
500 000
Enintään:
1 500 000 Vähin ­
tään:
24 kuu -
kautta
Enintään:
36 kuu -
kauttaEnsim ­
mäinen 
osa: 
16 215 000
Toinen 
osa:  
6 000  00021 219 618
Lähde:  Euroopan komissio.Liite V
34 Liitteet
Hankkeet, joiden osalta tilintarkastustuomioistuimen tarkastajat kävivät läpi komis ‑
sion alustaviin kuvauksiin ja lopullisiin hanke‑ehdotuksiin kohdistaman arvioinnin
MaaSopimus­
numeroEhdotus ­
pyyntöAla Edunsaaja Hankkeen nimiAvustuksen 
määrä 
(euroa)Valinnan syy
Georgia2008/148-044 2007/126-224 KidutusAssociation Jus -
tice And LibertyPrevention of torture in 
military guardhouses 204 961,00 Tarkastettu
2008/148-184 2007/126-224 KidutusEmpathy 
AssociationStrengthening the System 
of Rehabilitation for Torture 
Victims in Georgia 679 937, 0 0 Tarkastettu
Kiina 2008/148-024 2007/126-224 KidutusThe Great Britain 
China CentrePrevention of torture in the 
PRC 787 966,00 Tarkastettu
Kongon 
demokraattinen 
tasavalta2008/148-156 2007/126-224 KidutusSolidarité Pour La 
Promotion Sociale 
Et La Paix AsblAssistance et réhabilitation 
des victimes de la torture 
en RDC 421 836,00 Tarkastettu
Argentiina, 
Brasilia, Mada -
gaskar, Marokko, 
Thaimaa ja 
Turkki2008/148-045 2007/126-224 KidutusAssociation for 
the prevention of 
torturePreventing torture through 
the promotion of the Optional 
Protocol to the convention 
against Torture in five target 
countries 986 306,00Arvioijien antamat 
pisteytykset poikkea -
vat huomattavasti 
toisistaan
Moldova 2008/148-070 2007/126-224 KidutusUnited Nations 
Development 
ProgrammeSupport for the strengthe -
ning the national preventive 
mechanism as per OPCAT 
provisions 640  000,00Arvioijien antamat 
pisteytykset poikkea -
vat huomattavasti 
toisistaan
Israel 2009/148-034 2007/126-224 KidutusAdalah -The legal 
Center for Arab 
minority rights in 
IsraelCombating and preventing 
torture and ill -treatment of 
Palestinian prisoners held in 
Israeli prisons and Palestinian 
civilians in the Occupied 
Palestinian Territory 638 651,00Jäi niukasti 
valitsematta
Argentiinasopimusta ei 
tehty2007/126-224 KidutusComité para 
la defensa de 
la salud, la 
ética profesional 
y los derechos 
humanos asocian 
civilPrograma de asistencia 
y rehabilitación a víctimas 
de la represión y la tortura 
en contextos de acciones 
judiciales por crímenes de las 
humanidad683 708,00Jäi niukasti 
valitsemattaLiite VI
35 Liitteet
MaaSopimus­
numeroEhdotus ­
pyyntöAla Edunsaaja Hankkeen nimiAvustuksen 
määrä 
(euroa)Valinnan syy
Intiasopimusta ei 
tehty2007/126-224 KidutusStichting 
Interkerkelijke 
Organisatie voor 
Ontwikkelings -
samenwerkingReducing the impact of con -
flict among disadvantaged 
groups in Nepal 530 243,00Hankkeen nimi ei liity 
maailmanlaajuisen 
ehdotuspyynnön 
tavoitteeseen
Kenia 2008/148-075 2007/126-224 KidutusIndependent Me -
dico -Legal UnitInitiative of holistic rehabi -
litation and prevention of 
torture -project 1 058 322,00Arvioijien antamat 
pisteytykset poikkea -
vat huomattavasti 
toisistaan
Georgia 2013/318-878 2013/132-762 KidutusEmpathy 
AssociationCaucasian Anti – Torture 
Network: Multi Rehabilitation 
Services for Torture Victims 
and Fight Impunity 980 000,00 Tarkastettu
Kiina 2013/318-802 2013/132-762 KidutusThe Rights 
Practice LbgFighting torture in China: 
strengthening the role of civil 
society 662 500,00 Tarkastettu
Etelä -Afrikka 2013/318-879 2013/132-762 KidutusStichting Young 
In Prison (YIP)Ending impunity in torture 
and cruel, inhuman and de -
grading treatment of children 
in prison in South Africa and 
Malawi 8 8 2 817, 0 0 Tarkastettu
Yhdistynyt 
kuningaskunta, 
Lontoo2013/318-874 2013/132-762 KidutusThe Redress Trust 
Limited LBGReparation for Torture: 
Global Sharing of Expertise 
Target countries: Kenya, Peru, 
Libya and Nepal (with some 
activities involving up to 15 
countries in Africa, Asia, Latin 
America, the Middle East and 
Europe)1 194 521,00 Tarkastettu
Kongon 
demokraattinen 
tasavalta2013/318-8862013/318-
886KidutusCentre Inter -
national Pour 
La Justice 
Transitionnelle In -
ternational Center 
For Transitional 
Justice AsblComplementarity in practice: 
strengthening the national 
judicial response to interna -
tional crimes in Democratic 
Republic of Congo (DRC) and 
Cote d’Ivoire 959 965,00 TarkastettuLiite VI
36 Liitteet Liite VIMaaSopimus­
numeroEhdotus ­
pyyntöAla Edunsaaja Hankkeen nimiAvustuksen 
määrä 
(euroa)Valinnan syy
Kolumbia 2013/318-801 2013/132-762 KidutusCorporación cent -
ro de atención 
psicosocialPrevención y  Atención 
Integral a personas y familias 
víctimas de tortura en Colom -
bia y Ecuador738 410,00Jäi niukasti 
valitsematta
AKT -valtiot 2013/318-847 2013/132-762 KidutusOmega Research 
Foundation 
LimitedTowards stronger controls on 
the supply and use of torture 
technologies 1 059  387 ,00Arvioijien antamat 
pisteytykset poikkea -
vat huomattavasti 
toisistaan
Uganda 2013/318-799 2013/132-762 KidutusAfrican Centre For 
Treatment And 
Rehabilitation Of 
Torture Victims 
Non -Governmen -
tal OrganisationStrengthening and enhancing 
torture prevention, rehabili -
tation and accountability in 
East Africa 1 200 000,00Arvioijien antamat 
pisteytykset poikkea -
vat huomattavasti 
toisistaan
Amerikan 
yhdysvallat2009/167-748 2008/127-238Kuole -
man -
rangais -
tusMurder Victim’s 
Families For Hu -
man Rights Non 
Profit CorporationVoices of Victims Against the 
Death Penalty 485 615,65 Tarkastettu
2009/167-820 2008/127-238Kuole -
man -
rangais -
tusThe National Coa -
lition To Abolish 
The Death Penalty National Coalition to Abolish 
the Death Penalty Intensive 
Assistance Program 305 060,86 Tarkastettu
2009/167-888 2008/127-238Kuole -
man -
rangais -
tusWitness To 
Innocence 
CorporationAmerican DREAM Campaign 374 944,62 Tarkastettu
2009/211-244 2008/127-238Kuole -
man -
rangais -
tusAmerican Bar 
Association FundThe Death Penalty Asses -
sments Project: Toward 
a Nationwide Moratorium on 
Executions 708 162,00 Tarkastettu
Kiina 2009/167-381 2008/127-238Kuole -
man -
rangais -
tus The Great Britain 
China CentrePromoting Judicial Discretion 
in the Restriction and Reduc -
tion of Death Penalty Use 576 723,00 Tarkastettu
Yhdistynyt 
kuningaskunta, 
Lontoo2009/167-880 2008/127-238Kuole -
man -
rangais -
tusPenal Reform 
International UkProgressive Abolition of the 
Death Penalty and Alternati -
ves that Respect International 
Human Rights Standards 926 924,00 Tarkastettu
2009/214-466 2008/127-238Kuole -
man -
rangais -
tusReprieve LbgEngaging Europe in the fight 
for US abolition 504 454,00 Tarkastettu
37 Liitteet Liite VIMaaSopimus­
numeroEhdotus ­
pyyntöAla Edunsaaja Hankkeen nimiAvustuksen 
määrä 
(euroa)Valinnan syy
Amerikan 
yhdysvallat2009/167-889 2008/127-238Kuole -
man -
rangais -
tusDeath Penalty 
Information 
CenterChanging the Course of the 
Death Penalty Debate:  
A Proposal for Public Opinion 
Research, Message Develop -
ment, and Communications 
on Capital Punishment in 
the U.S. 193 443,00 Tarkastettu
Kaikki maat 2009/167-901 2008/127-238Kuole -
man -
rangais -
tusInternational 
Harm Reduction 
AssociationRestricting the Death Penalty 
for Drug Offences through 
Human Rights Impact Asses -
sment (HRIA) of Multi -lateral 
Drug Enforcement Assistance 
for Death Penalty States 292 565,00Arvioijien antamat 
pisteytykset poikkea -
vat huomattavasti 
toisistaan
Benin, Burkina 
Faso, Burundi, 
Kongo (Brazza -
ville), Lesotho, 
Liberia, Malawi, 
Mali, Niger, 
Keski -Afrikan 
tasavalta, Togo -  
Keski -Aasian 
tasavallat - 
Karibian alue: 
25 kansallisval -
tiota2009/167-753 2008/127-238Kuole -
man -
rangais -
tusComunita 
Di S Egido 
Acapassociazone 
Cultura Assistenza 
PopolareDu moratoire à l’abolition de 
la peine capitale
Promotion du rôle de 
la société civile au plan 
international et synergies 
politico -institutionnelles  725 000,00Jäi niukasti 
valitsematta
Valko -Venäjäsopimusta ei 
tehty2008/127-238Kuole -
man -
rangais -
tusAssociazione 
Terra del FuocoRunning for rights 203 000,00Hankkeen nimi ei liity 
maailmanlaajuisen 
ehdotuspyynnön 
tavoitteeseen
38 Liitteet
MaaSopimus­
numeroEhdotus ­
pyyntöAla Edunsaaja Hankkeen nimiAvustuksen 
määrä 
(euroa)Valinnan syy
Amerikan 
yhdysvallat2012/297-0762011/131-
085/2Kuole -
man -
rangais -
tusWitness to 
Innocence 
CorporationEyes Wide Open Project 850 032,14 Tarkastettu
2012/297-0782011/131-
085/2Kuole -
man -
rangais -
tusEqual Justice USA 
Inc CorporationBreaking Barriers: Engaging 
New Voices to Abolish the 
Death Penalty in the United 
States 495 014,31 Tarkastettu
Kiina 2012/297-0722011/131-
085/2Kuole -
man -
rangais -
tusBeijing Normal 
University“Use less” – judicial restraints 
on the use of the death 
penalty in China 938 783,76 Tarkastettu
Yhdistynyt 
kuningaskunta, 
Lontoo2012/297-0792011/131-
085/2Kuole -
man -
rangais -
tusPenal Reform 
International UK 
LGBProgressive abolition of the 
death penalty and implemen -
tation of humane alternative 
sanctions after a moratorium 
or abolition 864  038,00 Tarkastettu
2012/297-0802011/131-
085/2Kuole -
man -
rangais -
tusReprieve LGBEngaging Europe in the Fight 
for Abolition in the USA, 
MENA, and South East Asia 715 47 7, 0 0 Tarkastettu
Jordaniasopimusta ei 
tehty2011/131-
085/2Kuole -
man -
rangais -
tusWomen for Cultu -
ral DevelopmentMa’ Alhaya (All for Life) 479 666,80Arvioijien antamat 
pisteytykset poikkea -
vat huomattavasti 
toisistaan
Amerikan 
yhdysvallatsopimusta ei 
tehty2011/131-
085/2Kuole -
man -
rangais -
tusNevada Coalition 
against the Death 
PenaltyCoordinated Nevada 358 153,00Jäi niukasti 
valitsematta
Libanonsopimusta ei 
tehty2011/131-
085/2Kuole -
man -
rangais -
tusAssociation 
Justice et 
MiséricordeLutte pour l’abolition de la 
peine de mort au Liban 1 200 000,00Arvioijien antamat 
pisteytykset poikkea -
vat huomattavasti 
toisistaan
Georgia 2010/222-921 2010/128-815 KidutusGeorgian Centre 
For Psycho -Social 
And Medical 
Rehabilitation For 
Torture VictimsEnsuring access to rehabi -
litation services for people 
affected by torture and cont -
ribution to the prevention of 
torture in Georgia 766 000,00 Tarkastettu
Etelä -Afrikka 2010/222-102 2010/128-815 KidutusUniversity Of 
Cape TownHarnessing African institu -
tions for the prevention and 
combating of torture and 
other ill -treatment in six 
African states - the develop -
ment and implementation of 
operational standards 1 194 359,00 TarkastettuLiite VI
39 Liitteet
MaaSopimus­
numeroEhdotus ­
pyyntöAla Edunsaaja Hankkeen nimiAvustuksen 
määrä 
(euroa)Valinnan syy
Kongon 
demokraattinen 
tasavalta2010/222-810 2010/128-815 KidutusCoopi - Coope -
razione 
InternazionaleProjet de prévention, 
protection et réhabilitation 
des victimes de VS et de 
leurs communautés et au 
renforcement des capacités 
communautaires et étatiques 
à l’Est de la RDC 1 395  000,00 Tarkastettu
Yhdistynyt 
kuningaskunta, 
Lontoo2010/222-086 2010/128-815 KidutusPenal Reform 
InternationalStrengthening institutions 
and building civil society 
capacity to combat torture in 
9 CIS countries 1 130 583,00 Tarkastettu
2010/222-733 2010/128-815 KidutusThe Redress Trust 
Limited LbgReparation for torture: Global 
Sharing of Expertise 1 033 805,00 Tarkastettu
Benin 2010/223-216 2010/128-815 KidutusCare France 
AssociationETODE: - Pour la justice et les 
droits des femmes et des filles 1 159 409,00Jäi niukasti 
valitsematta
Nigeriasopimusta ei 
tehty2010/128-815 Kidutus Concern UniversalPreventing Women’s Ill -treat -
ment / Rehabilitating widows 
in CRS and Eboyni State 313 060,00Arvioijien antamat 
pisteytykset poikkea -
vat huomattavasti 
toisistaan
Turkkisopimusta ei 
tehty2010/128-815 KidutusRoh Sagliginda 
Insan Haklari 
Girisimi  (Human 
Rights in Mental 
Health Initiative) 
(mielenterve -
ysalaan liittyviä 
ihmisoikeuksia 
koskeva aloite)Project for creating a civic 
monitoring system in the 
mental health field 380 000,00Hankkeen nimi ei liity 
maailmanlaajuisen 
ehdotuspyynnön 
tavoitteeseen
Lähde:  Euroopan komissio.Liite VI
40 Liitteet Liite VIITarkastetut avustukset
MaaSopimusnu ­
meroEhdotus ­
pyyntöAla Edunsaaja Hankkeen nimiAvustuksen 
määrä 
(euroa)
Yhdistynyt 
kuningaskunta, 
Lontoo2013/318-874 2013/132-762 KidutusThe Redress Trust Limited 
LBGReparation for Torture: Global Sharing of 
Expertise Target countries: Kenya, Peru, 
Libya and Nepal (with some activities 
involving up to 15 countries in Africa, 
Asia, Latin America, the Middle East and 
Europe)1 194 520,70
2009/167-880 2008/127-238Kuoleman -
rangaistusPenal Reform International 
UK LGBProgressive Abolition of the Death 
Penalty and Alternatives that Respect 
International Human Rights Standards 926 924,40
2009/214-466 2008/127-238Kuoleman -
rangaistusReprieve LBGEngaging Europe in the fight for US 
abolition 504 454,40
2012/297-0792011/131-
085/2Kuoleman -
rangaistusPenal Reform International 
UK LBGProgressive abolition of the death 
penalty and implementation of humane 
alternative sanctions after a moratorium 
or abolition 8 6 4  037, 6 0
2012/297-0802011/131-
085/2Kuoleman -
rangaistusReprieve LBGEngaging Europe in the Fight for Abolition 
in the USA, MENA, and South East Asia 715 476,94
2010/222-086 2010/128-815 KidutusPenal Reform International 
UK LGBStrengthening institutions and building 
civil society capacity to combat torture in 
9 CIS countries 1 130 583,00
2010/222-733 2010/128-815 KidutusThe Redress Trust Limited 
LBGReparation for torture: Global Sharing of 
Expertise 1 033 805,00
Kiina2008/148-024 2007/126-224 KidutusThe Great Britain - China 
CentrePrevention of torture in the PRC 787 966,00
2013/318-802 2013/132-762 Kidutus The Rights Practice LBGFighting torture in China: strengthening 
the role of civil society 662 500,00
2009/167-381 2008/127-238Kuoleman -
rangaistusThe Great Britain - China 
CentrePromoting Judicial Discretion in the 
Restriction and Reduction of Death 
Penalty Use 576 723,00
2012/297-0722011/131-
085/2Kuoleman -
rangaistusInternational Death Penalty 
Research Centre, Beijing 
Normal University“Use less” – judicial restraints on the use 
of the death penalty in China 938 783,76
Kongon de -
mokraattinen 
tasavalta2008/148-156 2007/126-224 KidutusSolidarite Pour La Promo -
tion Sociale Et La Paix AsblAssistance et réhabilitation des victimes 
de la torture en RDC 421 836,00
2013/318-886 2013/132-762 KidutusCentre International Pour 
La Justice Transitionnelle 
International Center For 
Transitional Justice AsblComplementarity in practice: strengt -
hening the national judicial response to 
international crimes in the Democratic 
Republic of Congo (DRC) and Cote d’Ivoire 959 965,00
2010/222-810 2010/128-815 KidutusCoopi - Cooperazione 
InternazionaleProjet de prévention, protection et réha -
bilitation des victimes de VS et de leurs 
communautés et au renforcement des 
capacités communautaires et étatiques 
à l’Est de la RDC 1 395  000,00
41 Liitteet Liite VII MaaSopimusnu ­
meroEhdotus ­
pyyntöAla Edunsaaja Hankkeen nimiAvustuksen 
määrä 
(euroa)
Kongon de -
mokraattinen 
tasavalta2012/307-100 132-685 KidutusSolidarite Pour La Promo -
tion Sociale Et La Paix AsblAssistance aux survivants de la torture 
et actions de prévention (Monitoring, 
plaidoyers et sensibilisation) contre la 
torture en RD Congo131 500,00
2013/308-415 132-685 KidutusLigue De La Zone Afrique 
Pour La Defense Des Droits 
Des Enfants Etudiants Et 
Eleves AsblMonitoring et suivi d’instructions des 
dossiers judiciaires des femmes et enfants 
victimes des violences sexuelles et basées 
sur le genre 103 300,00
2009/224-243 128-135 KidutusLigue De La Zone Afrique 
Pour La Defense Des Droits 
Des Enfants Etudiants Et 
Eleves AsblRenforcement d’un kiosque juridique et 
de soutien psychologique concernant les 
violences faites aux femmes 61 463,00
Georgia2008/148-044 2007/126-224 KidutusAssociation Justice And 
LibertyPrevention of torture in military 
guardhouses 204 961,00
2008/148-184 2007/126-224 Kidutus Empathy AssociationStrengthening the System of Rehabilitati -
on for Torture Victims in Georgia 679 937, 0 0
2013/318-878 2013/132-762 Kidutus Empathy AssociationCaucasian Anti – Torture Network: Multi 
Rehabilitation Services for Torture Victims 
and Fight Impunity 980 000,00
2010/222-921 2010/128-815 KidutusGeorgian Centre For 
Psycho -Social And Medical 
Rehabilitation For Torture 
VictimsEnsuring access to rehabilitation services 
for people affected by torture and 
contribution to the prevention of torture 
in Georgia 766 000,00
Etelä -Afrikka2013/318-879 2013/132-762 KidutusStichting Young In Prison 
(Yip)Ending impunity in torture and cruel, 
inhuman and degrading treatment of 
children in prison in South Africa and 
Malawi 8 8 2 817, 0 0
2010/222-102 2010/128-815 Kidutus University Of Cape TownHarnessing African institutions for the 
prevention and combating of torture and 
other ill -treatment in six African states - 
the development and implementation of 
operational standards 1 194 359,00
2012/302-948 131-543 KidutusThe Greater Nelspruit Rape 
Intervention Project GroupSexual Assault and Domestic Violence 
Rights Programme 173 317,00
42 Liitteet
MaaSopimusnu ­
meroEhdotus ­
pyyntöAla Edunsaaja Hankkeen nimiAvustuksen 
määrä 
(euroa)
Amerikan 
yhdysvallat2009/167-748 2008/127-238Kuoleman -
rangaistusMurder Victim’s Families 
For Human Rights Non 
Profit CorporationVoices of Victims Against the Death 
Penalty 485 615,65
2009/167-820 2008/127-238Kuoleman -
rangaistusThe National Coalition To 
Abolish The Death PenaltyNational Coalition to Abolish the Death 
Penalty Intensive Assistance Program 305 060,86
2009/167-888 2008/127-238Kuoleman -
rangaistusWitness To Innocence American DREAM Campaign 374 944,62
2009/211-244 2008/127-238Kuoleman -
rangaistusAmerican Bar AssociationThe Death Penalty Assessments Project: 
Toward a Nationwide Moratorium on 
Executions 708 162,00
2009/167-889 2008/127-238Kuoleman -
rangaistusDeath Penalty Information 
CenterChanging the Course of the Death Penalty 
Debate:  
A Proposal for Public Opinion Research, 
Message Development, and Communica -
tions on Capital Punishment in the U.S. 193 443,00
2012/297-0762011/131-
085/2Kuoleman -
rangaistusWitness To Innocence Eyes Wide Open Project 850 032,14
2012/297-0782011/131-
085/2Kuoleman -
rangaistusEqual Justice USA Inc 
CorporationBreaking Barriers: Engaging New Voices 
to Abolish the Death Penalty in the United 
States 495 014,31
Lähde:  Euroopan komissio.Liite VII
43
On totta, että johdonmukaisuutta ja yhteisvaikutuksia 
EU:n muiden toimien kanssa on parannettava, jotta 
ihmisoikeusasioihin voitaisiin vaikuttaa tehokkaam -
min. Komission yksiköt pyrkivätkin jo edistämään tätä 
tavoitetta pitäen mielessä ihmisoikeuskysymyksiä 
koskevien EU:n painopisteiden, hankkeiden tarkoituk -
senmukaisuuden ja kumppaneina toimivien kansalais -
järjestöjen valmiuksien ja sitoutumisen välisen herkän 
tasapainon. Pyrimme kuitenkin valitsemaan parhaat 
hankkeet. Kidutuksen ja kuolemanrangaistuksen tor -
junta on yksi EU:n maailmanlaajuisista painopisteistä. 
Tavoite on vahvistettu ihmisoikeuksia ja demokratiaa 
koskevasta toimintasuunnitelmasta (2015–2019) anne -
tussa tiedonannossa. Näin ollen se, että kidutusta ei 
erikseen mainita yksittäistä valtiota koskevien paino -
pisteiden joukossa, ei tarkoita, ettei kyseisessä maassa 
voitaisi toteuttaa kidutuksen vastaisia hankkeita.
Avoimuutta sekä avustuksen hakijoiden oikeudenmu -
kaista ja yhdenvertaista kohtelua koskevat vaatimuk -
set on huomioitava myöntämismenettelyssä etenkin, 
kun hakijoita on hyvin paljon.
VI
EIDHR -ohjelmasta rahoitetut hankkeet tuottavat 
kestäviä tuloksia ja ovat kustannustehokkaita. Hank -
keet ovat sisällöltään usein hyvin poliittisia, eikä niissä 
ole käytettävissä määrällisesti ilmaistavissa olevia 
mittareita, kuten vaikkapa tienrakennushankkeissa. 
Ihmisoikeusaloitteet ovat myös luontaisesti riippu -
vaisia poliittisista ja oikeudellisista olosuhteista, joita 
yksikään avunantaja ei voi olettaa voivansa hallita. 
Ihmisoikeuskysymyksiin liittyy sellainen luonnollinen 
paradoksi, että kiireellisimmät toimet on toteutettava 
vaikeimmissa olosuhteissa.
EU on yksi harvoista avunantajista, joka antaa talou -
dellista tukea kidutuksen torjuntaan ja kuoleman -
rangaistuksen poistamiseen. Usein se on avunanta -
jista ainoa. Siksi kumppanijärjestömme ovat hyvin 
riippuvaisia tuesta. Komissio pyrkii lieventämään 
riippuvuuden seurauksia yhdessä harvojen muiden 
alalla toimivien avunantajien kanssa (esimerkiksi YK:n 
vapaaehtoisrahasto kidutuksen uhrien auttamiseksi ja 
kidutusta käsittelevä EU:n jäsenvaltioiden työryhmä) 
varmistaakseen toimien mahdollisimman tehokkaan 
koordinoinnin ja johdonmukaisuuden.
Ks. myös vastaus 33 kohtaan.Tiivistelmä
IV
Komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto ovat täy -
sin vakuuttuneita demokratiaa ja ihmisoikeuksia 
koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen (EIDHR) 
vaikuttavuudesta yhtenä monista kidutuksen ja kuo -
lemanrangaistuksen torjunnan välineistä. Myös koko 
ihmisoikeusyhteisö on asiasta laajalti samaa mieltä. 
Tästä on todisteena esimerkiksi se, että Yhdysvaltain 
asianajajaliitto ( American Bar Association , ABA) on jul -
kisesti tunnustanut EIDHR:n avustuksen vaikuttaneen 
kuolemanrangaistuksen poistamiseen Pennsylvanian 
osavaltiossa.
V
EIDHR on täysin yhdenmukainen Euroopan unionin 
määrittämien ihmisoikeuskysymysten painopisteiden 
kanssa niin maailmanlaajuisesti kuin yksittäisten mai -
den osalta. Luonteensa ja tavoitteidensa vuoksi EIDHR 
antaa ihmisoikeusjärjestöille ohjausvastuuta sekä 
vaikuttavan ja käytännöllisen välineen, jonka avulla 
ne voivat paitsi saavuttaa omat poliittiset tavoit -
teensa myös edistää EU:n tavoitteiden saavuttamista. 
Toiminta hyödyttää siis molempia osapuolia. EIDHR:n 
perustana olevia avustuksen myöntämistä koskevia 
menettelyjä sovelletaan tarkasti ja avoimesti. Se on 
merkittävä saavutus, sillä jokaiseen ehdotuspyyntö -
menettelyyn osallistuu erittäin paljon hakijoita eri 
puolilta maailmaa ja hakemusten arviointi on vaikeaa 
ihmisoikeuksien suojelun kaltaisella alalla, jossa mää -
rällinen arviointi on hankalaa. Ottaen huomioon, että 
ihmisoikeustavoitteiden saavuttaminen on haastavaa 
jopa kaikkein suotuisimmissa olosuhteissa, EIDHR -vä-
lineestä tuettavia toimia toteutetaan erittäin moni -
mutkaisissa poliittisissa tilanteissa ja usein vaikeissa 
olosuhteissa. EIDHR -rahoitusvälinettä koskevien 
kanteluiden ja oikeusriitojen äärimmäisen pieni määrä 
ja jokaiseen ehdotuspyyntöön saapuvien hakemusten 
suuri määrä (tilintarkastustuomioistuimen tarkastele -
miin ehdotuspyyntöihin saatiin yhteensä noin 1 200 
alustavaa ehdotusta) osoittavat, että maailmanlaa -
juinen ihmisoikeusyhteisö on asiasta laajalti samaa 
mieltä. Siksi komissio aikoo jatkossakin pitää EIDHR:n 
kysyntävetoisena prosessina, joka kannustaa kan -
salaisjärjestöjä suunnittelemaan hankkeensa omien 
hallinnollisten, toiminnallisten ja maantieteellisten 
valmiuksiensa ja oman strategiansa mukaisesti.Komission ja Euroopan  
ulkosuhdehallinnon vastaukset
Komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon vastaukset 44
Nämä kaksi täytäntöönpanokeinoa täydentävät 
toisiaan ja mahdollistavat EIDHR:n toimeksiannon 
mukaisen maailmanlaajuisen toiminnan.
15
Paikallisista oloista (yleisestä poliittisesta ilmapiiristä ja 
mahdollisuuksista ihmisoikeuksia edistävään keskus -
teluun) riippuen maakohtaisen ihmisoikeusstrategian 
keskeiset painopisteet voidaan julkistaa EU:n edustus -
tojen päälliköiden suostumuksella. Painopisteistä tie -
dottamista on kuitenkin vältettävä, jos sen arvioidaan 
haittaavan strategian täytäntöönpanoa.
Tärkeää on se, että EIDHR:n täytäntöönpanosta vas -
taavat tahot tuntevat maakohtaisten ihmisoikeusstra -
tegioiden painopisteet.
16
Ehdotuspyyntöjen lisäksi EIDHR:llä on käytössä myös 
muita täytäntöönpanokeinoja, kuten kohdennettuja 
toimia.
Ks. vastaus 14 kohtaan.
17
Luonteensa ja tavoitteidensa vuoksi EIDHR antaa 
ihmisoikeusjärjestöille ohjausvastuuta sekä vaikutta -
van ja käytännöllisen välineen, jonka avulla ne voivat 
paitsi saavuttaa omat poliittiset tavoitteensa myös 
edistää EU:n tavoitteiden saavuttamista. Toiminta 
hyödyttää siis molempia osapuolia. Toki on olennaista, 
että rahoitus ja poliittiset tavoitteet täydentävät 
toisiaan ja ovat keskenään johdonmukaisia. Lisäksi on 
pidettävä mielessä ihmisoikeuskysymyksiä koskevien 
EU:n painopisteiden, hankkeiden tarkoituksenmukai -
suuden ja kumppaneina toimivien kansalaisjärjestöjen 
valmiuksien ja sitoutumisen välinen herkkä tasapaino. 
Antamamme tuen johdonmukaisuutta pyritään 
vahvistamaan myös kehitysyhteistyöhön sovelletta -
van oikeusperustaisen lähestymistavan asteittaisella 
toteuttamisella.
Komissio suosii maailmanlaajuisissa ehdotuspyyn -
tömenettelyissä alhaalta ylöspäin suuntautuvaa 
lähestymistapaa ja määrittää painopisteensä tiiviissä 
yhteistyössä kansalaisjärjestöjen kanssa. Siksi EIDHR 
edistää suuntaa antavaa lähestymistapaa ja kannus -
taa kansalaisjärjestöjä suunnittelemaan hankkeensa 
omien hallinnollisten, toiminnallisten ja maantieteel -
listen valmiuksiensa ja oman strategiansa mukaisesti.VII
Kuudesta tilintarkastustuomioistuimen suosituksesta 
komissio hyväksyy yhden kokonaan ja kolme osittain 
mutta ei hyväksy kahta muuta suositusta.
Johdanto
05
EU:n vahva sitoutuminen kidutuksen ja muun epäin -
himillisen kohtelun sekä kuolemanrangaistuksen 
poistamiseen on vahvistettu hiljattain hyväksytyssä 
ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevassa toiminta -
suunnitelmassa vuosiksi 2015–2019.
Huomautukset
14
Vastatakseen tarpeisiin ja toimiakseen maailmanlaa -
juisen toimeksiantonsa mukaisesti EIDHR hyödyntää 
strategista kohdennettujen hankkeiden, ehdotus -
pyyntöjen sekä päätoimipaikan ja edustustojen hallin -
noiman hätärahaston yhdistelmää ja käyttää voimassa 
olevan avustusten myöntämistä koskevan oikeudelli -
sen kehyksen sallimia menettelyjä.
Ehdotuspyyntö on rahoitusvälineen ensimmäinen 
täytäntöönpanokeino. Se perustuu kumppanuuteen 
kansalaisjärjestöjen kanssa, ja siinä suositaan alhaalta 
ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa, joka kannustaa 
kansalaisjärjestöjä suunnittelemaan hankkeensa hallin -
nollisten, toiminnallisten ja maantieteellisten valmiuk -
siensa ja oman strategiansa mukaisesti.
EIDHR:n toinen täytäntöönpanokeino mahdollistaa 
kohdennetut hankkeet, joilla paikataan ehdotuspyyn -
tömenettelyn puutteet vaikeimmissa maissa poliittisten 
painopisteiden mukaisesti. Tämä joustomahdollisuus 
vahvistetaan vuoden 2015 vuotuisessa toimintaohjel -
massa, ja sillä pyritään joustavasti ja reaktiivisesti tuke -
maan toimia ehdotuspyyntömenettelyn ulkopuolisella 
valintamenettelyllä tilanteissa, joissa on todistettavasti 
kyse lyhyistä, keskipitkistä tai pitkistä ihmisoikeuskrii -
seistä, jos ehdotuspyynnön julkaiseminen olisi epätar -
koituksenmukaista tai mahdotonta ja/tai jos ihmisoi -
keuksien ja niiden puolustajien hyväksi työskentelevien 
rahoitusorganisaatioiden toiminta osoittautuu vaikeutu -
neen merkittävästi.
Komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon vastaukset 45
19
Toimien on oltava johdonmukaisia ja tuotettava 
yhteisvaikutuksia EU:n muiden toimien kanssa, jotta 
ihmisoikeusasioihin voitaisiin vaikuttaa tehokkaam -
min. Komission yksiköt pyrkivätkin jo edistämään 
kyseistä tavoitetta pitäen mielessä ihmisoikeuskysy -
myksiä koskevien EU:n painopisteiden, hankkeiden 
tarkoituksenmukaisuuden ja kumppaneina toimivien 
kansalaisjärjestöjen valmiuksien ja sitoutumisen väli -
sen herkän tasapainon. Pyrimme kuitenkin valitse -
maan parhaat hankkeet.
EIDHR:n toimeksianto on maailmanlaajuinen. Täyt -
tääkseen tehtävänsä EIDHR noudattaa lähestymista -
paa, jossa se yhdistelee keskenään johdonmukaisia 
ja toisiaan täydentäviä välineitä: maailmanlaajuiset 
ehdotuspyynnöt (temaattinen tavoite), paikalliset 
ehdotuspyynnöt (temaattinen ja paikallinen tavoite), 
kohdennetut hankkeet (vaikeimmissa tapauksissa) ja 
hätärahasto.
Ks. myös vastaus 17 kohtaan.
Ihmisoikeuskysymyksistä käytävien vuoropuhelujen 
osalta Euroopan ulkosuhdehallinto ja komissio ottavat 
tilintarkastustuomioistuimen toteamuksen huomioon 
ja haluavat korostaa muutamia seikkoja: Ihmisoikeuk -
sista käytävien vuoropuhelujen asialista hyväksytään 
kyseisen valtion ja Euroopan ulkosuhdehallinnon 
kesken maassa toimivaa edustustoa, kansainvälisen 
yhteistyön ja kehitysasioiden pääosastoa ja muita 
komission yksiköitä kuullen. Tavoitteena on keskittyä 
maakohtaisissa ihmisoikeusstrategioissa ja/tai kansal -
lisissa ihmisoikeusstrategioissa määritettyihin paino -
pisteisiin. Vuoropuhelun poliittisen luonteen vuoksi 
asialista voi vaihdella, jotta keskusteluissa voidaan 
keskittyä joihinkin keskeisiin painopisteisiin sen sijaan, 
että joka kerralla käsiteltäisiin kaikkia painopisteitä. 
Tämä ei tarkoita, ettei EIDHR:n hankkeiden tavoitteita 
huomioitaisi kyseisen valtion ja EU:n välisessä vuoro -
puhelussa kokonaisuudessaan.
Kuolemanrangaistusta koskevissa EIDHR:n hankkeissa 
noudatetaan lähes kaikkia kuolemanrangaistusta 
koskevissa EU:n suuntaviivoissa määritettyjä politiikan 
osa-alueita, eli ne perustuvat kolmeen pilariin (täy -
dellinen poistaminen, täytäntöönpanon keskeyttämi -
nen ja vähimmäisnormien noudattaminen). Se, että 
kolmansien maiden kanssa käydyissä ihmisoikeusvuo -
ropuheluissa käsitellyt kysymykset eivät kaikilta osin 
vastaa hankkeita, ei tarkoita yhdenmukaisuuden puu -
tetta. Yhdysvaltojen tapaus on esimerkki tästä. Kah -
denvälisissä neuvotteluissa EU kertoo amerikkalaisille Maailmanlaajuiset ehdotuspyynnöt ovat luonteeltaan 
sellaisia, että ne kohdistuvat tavallista arkaluontoi -
sempiin toimiin, joita on vaikea toteuttaa kansallisella 
tasolla tai paikallisten ehdotuspyyntöjen avulla.
Paikallisissa ehdotuspyynnöissä komissio ottaa 
myöntämis- ja valintaperusteissa huomioon kysei -
seen ympäristöön ja tilanteeseen liittyvät riskit ja 
herkkyydet sekä johdonmukaisuuden suhteessa EU:n 
ihmisoikeusstrategiaan.
Se, ettei asiaa mainita erikseen maakohtaisessa 
ihmisoikeusstrategiassa, ei ole syy olla rahoittamatta 
hanketta kidutuksen tai kuolemanrangaistuksen torju -
miseksi kyseisessä maassa. Koska teema on luonteel -
taan maailmanlaajuinen, siitä on tiedotettava ja sen 
puolesta kampanjoitava kaikkialla maailmassa, jotta 
asiaan voitaisiin vaikuttaa tehokkaammin monenväli -
sillä foorumeilla.
Maakohtaisia ihmisoikeusstrategioita koskeva menet -
tely on melko tuore.
Georgiassa kaksi kolmesta arvioidusta hankkeesta oli 
laadittu ennen kuin neuvosto hyväksyi maakohtaiset 
ihmisoikeusstrategiat 10. toukokuuta 2011. Poliittinen 
tilanne on myös ollut merkittävä tekijä, joka on edel -
lyttänyt vastatoimia ja tukea kiduttamisen torjumi -
seksi Georgiassa.
Etelä -Afrikassa kiduttamisen torjunta ei lukeutunut 
maakohtaisen ihmisoikeusstrategian viiteen painopis -
teeseen. Kiduttamisen torjunnasta kuitenkin tehtiin 
painopiste Etelä -Afrikan paikallisessa ehdotuspyyn -
nössä vuonna 2014. Tämän seurauksena EU:n edus -
tusto Pretoriassa katsoi, että tukiteemasta oli tullut 
yksi ihmisoikeuspainopisteistä.
18
Valittu menettely varmistaa kokonaisvaltaisen lähes -
tymistavan. Siitä keskusteltiin kansalaisjärjestöjen 
kanssa, jotta näitä kysymyksiä käsittelevien organisaa -
tioiden kohtaamat erilaiset haasteet voitiin ottaa riit -
tävästi huomioon ja varmistaa parhaiden tulosten saa -
vuttaminen. Tästä huolimatta komissio myöntää, että 
määritelmiä, kohdentamista ja ehdotettujen toimien 
määrittelyä voitaisiin yhä parantaa maailmanlaajuisten 
ehdotuspyyntöjen valintamenettelyssä. Sen tähden 
komissio onkin pyrkinyt kohdentamaan ehdotuspyyn -
nöt tarkemmin. Tämä koskee etenkin EIDHR:n vuoden 
2015 maailmanlaajuista ehdotuspyyntömenettelyä, 
joka käynnistyy heinäkuussa 2015.
Komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon vastaukset 46
 – Heinäkuun lopussa 2014 julkaistiin ennakko -
tietoilmoitus yleisen koulutuspaketin laajenta -
misesta ja teknisen avun antamisesta edustus -
toille. Parhaillaan laaditaan palveluhankintaa 
koskevaa hankintailmoitusta, jossa annetaan 
tarkat tiedot tarvitun palvelun luonteesta ja 
laajuudesta.
22
Vakiomuotoiset arviointitaulukot ja muut ohjeasiakir -
jat mahdollistavat avustushakemusten kurinalaisen 
ja yhdenmukaisen arvioinnin niin alustavien kuvaus -
ten kuin lopullisten hanke -ehdotusten tasolla. Tässä 
otetaan huomioon, että EIDHR:n ehdotuspyyntöihin 
saadaan hyvin paljon hakemuksia.
22 a)
Arvioijille tähdennetään erityisesti erästä arvioijille 
annettujen ohjeiden ( Guidelines for Assessors ) laajaa 
kohtaa. Kyseinen ohjeasiakirja on ollut olennainen osa 
EU:n ulkoisiin toimiin liittyviä hankintoja ja avustuksia 
koskevan käytännön oppaan ( Practical Guide for Procu -
rement and Grants for EU External Action , PRAG) liitteitä 
vuodesta 2013 lähtien. Siinä painotetaan, että arvijoi -
den on erittäin tärkeää antaa arviointilautakunnalle 
kaikilta osin olennaisia ja hyvin perusteltuja huomau -
tuksia kustakin arviointitaulukon osa -alueesta ja että 
huomautusten on vastattava annettuja pisteitä. Lisäksi 
kaikille arvioijille järjestetään ennen arviointimenet -
telyä tiedotustilaisuus, jossa pyritään vastaamaan 
heidän mahdollisiin kysymyksiinsä arviointitaulukon 
kriteereistä. Euroopan komission ja ryhmänjohtajan 
välisen viestinnän sujuvuus varmistetaan koko menet -
telyn ajan.
22 b)
Tarkoituksenmukaisuuden uudelleenarviointia ei ole 
pidetty välttämättömänä hankkeen pysyessä samana 
mainittujen kahden vaiheen (alustavan kuvauksen ja 
lopullisen hanke -ehdotuksen) välillä. PRAG -oppaasta 
heinäkuussa 2015 julkaistavassa uudessa versiossa 
arvioijien kuitenkin sallitaan tapauskohtaisesti arvi -
oida tarkoituksenmukaisuutta uudelleen lopullisen 
hanke -ehdotuksen perusteella.yleisistä kuolemantuomiota koskevista aloitteistaan ja 
Yhdysvalloissa toteutettavista erityistoimista. Jälkim -
mäiset annetaan Yhdysvaltain hallinnolle kuitenkin 
vain tiedoksi, sillä kuolemanrangaistusta koskevat 
toimet toteutetaan maassa osavaltiotasolla sen osa -
valtion kuvernöörin ja ehdonalaislautakunnan kanssa, 
jossa kuolemaantuomittu vanki on vangittuna.
Kongon demokraattisessa tasavallassa SOPROP -hanke 
toteutettiin samanaikaisesti kuolemantuomion poista -
mista koskeneen APRODEPEP -hankkeen (2007–2009) 
sekä EU:n ja Kongon demokraattisen tasavallan poliit -
tisen vuoropuhelun kanssa. Vaikka maan parlamentti 
ei hyväksynyt kuolemantuomion poistamista koske -
vaa lakia, sitä koskevat väittelyt olivat itsessään hyvä 
tilaisuus edistää julkista keskustelua asiasta .
20
Tähän mennessä on jo toteutettu useita käytän -
nön toimia kaikki ihmisoikeudet kattavaan oikeus -
perustaiseen lähestymistapaan siirtymiseksi EU:n 
kehitysyhteistyössä.
 – Oikeusperustainen lähestymistapa on sisäl -
lytetty kaikkiin menettelyihin ja malleihin: 
tukimuotojen yksilöintiasiakirjoihin, hankkei -
den ja ohjelmien tuloksia ja tuotoksia koske -
vaan komission hankeseurantajärjestelmään 
(tulosperusteinen seurantajärjestelmä) sekä 
hankkeiden arviointiin tarkoitettuun komission 
arviointiperustetaulukkoon. Lisäksi kansalaisjär -
jestöjen kanssa tehtävää yhteistyötä koskevien 
etenemissuunnitelmien laatimista on muutettu 
sisällyttämällä niihin oikeusperustaisen lähesty -
mistavan keskeisiä osa -alueita.
 – Oikeusperustainen lähestymistapa on jo sisäl -
lytetty EU:n oikeusalan ohjelmien periaatteisiin 
Nigeriassa ja Zimbabwessa ja EU:n avustusohjel -
miin Perussa.
 – Koulutusta on järjestetty seuraaville tahoille ja 
seuraavista aiheista: a) kehitysyhteistyöstä vas -
taavat päälliköt, b) ihmisoikeusasiat, c) sukupuo -
leen liittyvät kysymykset, d) kansalaisjärjestöt, 
e) paikallisviranomaiset, f) oikeusalasta vastaa -
vat edustustojen yhteyshenkilöt sekä kansainvä -
lisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston 
päätoimipaikan henkilöstö.
Komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon vastaukset 47
24
Kommentoitujen tapausten määrä tulisi suhteuttaa 
ehdotuspyynnöissä käsiteltyjen ja arvioitujen alusta -
vien ehdotusten (1 193) ja lopullisten hanke -ehdotus -
ten (316) kokonaismäärään.
Menettelyä on myös sittemmin tiukennettu vuonna 
2013 hyväksytyillä arvioijien ohjeilla. Asiasta kerrotaan 
tarkemmin vastauksessa 22 kohtaan.
24 a)
Ks. vastaus 24 kohtaan.
25
Niiden tapausten osalta, joissa voitaisiin suorittaa 
uudelleenarviointi, on todettava, että PRAG -oppaan 
6.4.8.6 kohdan mukaan arviointilautakunta voi päät -
tää hyväksyä paremmuusjärjestyksen, jonka sihteeri on 
laatinut arvioijien raportin pohjalta. Jos lautakunta ei 
hyväksy arvioijien ehdotukselle antamia pisteitä esimer -
kiksi siksi, että arvioijien antamat pisteet poikkeavat toi -
sistaan huomattavasti, sen on perusteltava päätöksensä 
arviointikertomuksessa .
Uudelleenarvioinnin suorittaminen on yksi vaihtoeh -
doista. Pisteiden mahdollinen epäjohdonmukaisuus 
ei siis ole ehdoton kriteeri etenkään, kun otetaan 
huomioon EIDHR:n ehdotuspyyntöihin saapuvien 
hakemusten suuri määrä.22 c)
Arviointitaulukoiden on yhtäältä oltava riittävän 
yksityiskohtaisia, jotta hakemuksia voidaan arvioida 
kattavasti, ja toisaalta oltava arvioijien kannalta 
helppokäyttöisiä, jotta ne saadaan täytettyä kohtuul -
lisessa ajassa. Jokaisen kriteerin kaikkien näkökohtien 
eritteleminen lisäisi myös päällekkäisyyksien riskiä eli 
saman seikan arvioimista usean kriteerin yhteydessä. 
Siksi komissio ei tässä vaiheessa aio muuttaa nykyisiä 
taulukkomalleja.
22 d)
Vähimmäisvaatimuksia käytetään sellaisissa tarjous -
pyynnöissä, joissa hankintaviranomainen määrittelee 
haluamansa palvelun, työsuorituksen tai tavarat 
yksityiskohtaisesti ja asettaa vähimmäisvaatimukset, 
jotka tarjoajien on täytettävä. Samaa lähestymista -
paa ei voida soveltaa avustuksiin, joiden yhteydessä 
hakija määrittelee toimen. Komission on käytännössä 
mahdotonta asettaa erityisiä toteutettavuutta tai vai -
kutusta koskevia vaatimuksia toimille, jotka voivat olla 
keskenään hyvin erilaisia ja joiden sisältöä komissio ei 
tiedä etukäteen.
23
Vuodesta 2013 lähtien arvioijien ohjeet ovat sisäl -
tyneet PRAG -oppaaseen (liite E4b). Huomautusten 
tekeminen kustakin kriteeristä on pakollista asiakirjan 
3.2 kohdan nojalla. Viimeaikaisena käytäntönä on vuo -
desta 2012 lähtien ollut järjestää ulkoisille arvioijille 
yhden päivän pituinen koulutus, jossa käsitellään työn 
kaikkia osa -alueita.
Ks. myös vastaus 22 kohdan a alakohtaan.
Komissio haluaa myös selventää, että kokonaisvaltai -
sen lähestymistavan (johon liittyy organisaatioiden 
välinen kumppanuus) arviointia ei ole sisällytetty 
arviointitaulukkoon. Näin on päätetty siinä tarkoituk -
sessa, että rahoitusta voitaisiin myöntää erinomaisille 
hankkeille, jotka kohdistuvat vain yhteen tai kahteen 
kidutuksen torjuntaan liittyvään tekijään. Ohjeissa 
suositellaan voimakkaasti organisaatioiden välisiä 
kumppanuuksia, mutta kumppanuudesta ei ole tehty 
pakollista. Tätä seikkaa on selvennetty arvioijien 
ohjeissa ja ulkoisille arvioijille tarkoitetun koulutuspäi -
vän aikana.
Komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon vastaukset 48
28
Komissio arvioi tilanteen kussakin tapauksessa 
huolellisesti voidakseen varmistaa, että edunsaaja -
järjestöllä on hankkeen toteuttamisessa tarvittavat 
valmiudet ja tekninen osaaminen. Hakijoiden talou -
delliset valmiudet ovat kuitenkin vain yksi ehdotusten 
arvioinnissa huomioitavista kriteereistä. Joskus tukea 
saava valtiosta riippumaton järjestö voi hyvinkin 
olla ainoa, joka voi toimia tietyssä erittäin herkässä 
ympäristössä. Komission tehtävänä on myös avustaa ja 
tukea pienempiä organisaatioita avustuksen täytän -
töönpanossa ja niiden hallinnollisten valmiuksien 
parantamisessa.
29
EIDHR on luotu auttamaan kansalaisjärjestöjä kehit -
tymään tehokkaiksi poliittisen uudistuksen edistäjiksi 
ja ihmisoikeuksien puolustajiksi. Siksi EIDHR suosii 
kysyntävetoista lähestymistapaa, joka kannustaa kan -
salaisjärjestöjä suunnittelemaan hankkeensa omien 
hallinnollisten, toiminnallisten ja maantieteellisten 
valmiuksiensa ja oman strategiansa mukaisesti.
29 a)
Komissio käyttää useita täytäntöönpanokeinoja, jotka 
mahdollistavat maantieteellisen ja temaattisen katta -
vuuden EIDHR:n toimeksiannon mukaisesti.
Ks. vastaus 14 kohtaan.
Komissio haluaa myös muistuttaa, että kidutuksen 
torjunta ja kuolemanrangaistuksen poistaminen ovat 
pitkäaikaisia prosesseja. Hankkeiden vaikutusta ja 
tuloksia on useimmiten vaikea ilmaista määrällisesti, 
ja ne liittyvät määrällisen tiedon sijaan laadulliseen 
tietoon. Ihmisoikeushankkeiden luonteen vuoksi tämä 
tekijä toistuu ihmisoikeuksia koskevien hankkeiden 
arvioinnissa.
Lisäksi on todettava, että on myös maita, joissa mah -
dollisuudet ihmisoikeustilanteen parantamiseen ovat 
lyhyellä aikavälillä hyvin heikot. Komissio kuitenkin 
uskoo vahvasti, että tämän ei pitäisi estää EIDHR:ää 
tukemasta kansalaisjärjestöjä eikä jatkamasta toimin -
taansa näissä maissa etenkin, kun se on yksi harvoista 
jäljellä olevista rahoituslähteistä tällä erittäin arkaluon -
toisella alalla. Keskustelun edistäminen, tiedottaminen 
ja kampanjointi toimivat.26
Avustuksen määrä ei liity sen odotettuihin vaikutuk -
siin, etenkään ihmisoikeuksien kaltaisissa kysymyk -
sissä, joissa määrällinen ilmaiseminen on hankalaa. 
EIDHR pyrkii puuttumaan arkaluontoisiin kysymyksiin, 
jotka esiintyvät usein vaikeissa poliittisissa tilanteissa, 
ja sen täytäntöönpano edellyttää perusteellista ja 
aikaa vievää hallinnointia. Tämän vuoksi avustuksen 
saajien valmiudet ovat oleellisia ohjelman tavoitteiden 
saavuttamiseksi. Myös kasvava työmäärä ja hyvän 
hallintotavan periaate tekevät avustussopimusten 
keskimääräisen arvon kasvattamisesta täysin väistä -
mätöntä. Tämä on suurin syy siihen, että avustusten 
vähimmäismääriä on suurennettu ja avustusten 
edelleen myöntämistä koskevan joustomahdollisuu -
den (rahoitustuki kolmansille osapuolille) käyttöä on 
lisätty.
27
Pienemmät järjestöt osallistuvat yhä maailmanlaa -
juisiin ehdotuspyyntöihin, usein vakiintuneempien 
toimijoiden kumppaneina. Useissa ehdotuspyynnöissä 
kumppanuutta suositellaan painokkaasti etenkin maa -
ilmanlaajuisten tai alueellisten rajat ylittävien toimien 
yhteydessä. Tällöin esimerkiksi pienillä järjestöillä on 
paremmat mahdollisuudet saada EU:n rahoitusta.
Viimeksi kuluneiden neljän vuoden ajan komissio 
on järjestänyt kansalaisyhteiskunnalle suunnatun 
seminaarin ennen maailmanlaajuisen ehdotuspyyn -
nön käynnistämistä, jotta muun muassa paikalliset 
järjestöt voisivat tutustua EIDHR -välineeseen ja sen 
menettelyihin. Vuonna 2014 EIDHR -foorumi keräsi yli 
500 osallistujaa, joista osa oli (tukea saaneita) ruohon -
juuritason järjestöjä.
Lisäksi EU:n edustustot järjestävät EU:n menettelyjä 
koskevia paikallisia koulutustilaisuuksia paikallisille 
organisaatioille (esimerkiksi hankkeen elinkaaren 
hallintajärjestelmästä).
Komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon vastaukset 49
33
Tällaisten arkaluontoisten kysymysten parissa työs -
kentelevät järjestöt usein kohtaavat uhkaavia tilan -
teita, niillä on rajalliset valmiudet ja niiden on ajoittain 
vaikea noudattaa EU:n menettelyjä. Komission haluaa 
myös korostaa, että EU:n edustustot ja päätoimipaikka 
järjestävät säännöllisesti tiedotus- ja koulutustilaisuuk -
sia EU:n menettelyistä, kuten hankkeen elinkaaren 
hallintajärjestelmästä, voidakseen mahdollisimman 
pitkälti paikata puutteita kansalaisjärjestöjen tiedoissa 
ja asiantuntemuksessa.
34
On syytä tähdentää, että toteuttamatta jääviin toimiin 
tarkoitettu summa vähennetään aina loppumaksusta.
36
Tämä huomautus liittyy yhteen monista mahdollisista 
riskeistä, jotka valtuutetun tulojen ja menojen hyväk -
syjän on otettava huomioon.
37
Komissio ei yhdy tilintarkastustuomioistuimen 
huomautukseen. Menojen riittämätön kustannuste -
hokkuus on marginaalista, kun sitä verrataan EIDHR:n 
ehdotuspyyntöjen pohjalta tehtävien sopimusten 
kokonaismäärään.
Vaikka ehdotuspyynnöissä ja tarjouskilpailuissa nou -
datetaan samoja avoimuuden, oikeudenmukaisuuden 
ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteita, hankinta- ja 
avustussopimukset ovat luonteeltaan ja vaatimuk -
siltaan hyvin erilaisia. Avustussopimukset tavallisesti 
estävät voiton tavoittelun ja edellyttävät, että vastuu 
hankkeesta on suoraan avustuksen saajalla. Tarjous -
kilpailuissa voiton tavoittelu puolestaan sallitaan, ja 
niissä tuotokset ja niihin liittyvät omistusoikeudet 
siirtyvät täysimääräisesti komissiolle. Menojen kustan -
nustehokkuus ei kuitenkaan välttämättä liity valittuun 
menettelyyn.
Varainhoitoasetuksen 101 artiklassa tarjouskilpailujen 
määritellään koskevan ” vastikkeellisia kirjallisia sopi -
muksia, jotka tehdään yhden tai useamman taloudelli -
sen toimijan sekä yhden tai useamman [...] hankintavi -
ranomaisen välillä ”. On epäselvää, miten tätä voitaisiin 
yleisesti ottaen hyödyntää ihmisoikeuksien alalla, jolla 
harvat taloudelliset toimijat toimivat.29 b)
Komissio haluaa korostaa seuraavia seikkoja:
1) Näiden arkaluontoisten kysymysten parissa työs -
kentelevät järjestöt kohtaavat usein uhkaavia ti -
lanteita. Luonteensa vuoksi ihmisoikeustoimilla 
on kunnianhimoisia tavoitteita, joita voidaan pi -
tää idealistisina tai liian kunnianhimoisina. Lisäk -
si on todettava, että osa ihmisoikeustavoitteista 
on luonteeltaan ehdottomia, kuten kidutuksen, 
orjuuden tai rotusyrjinnän ehdoton kieltäminen, 
mutta näiden tavoitteiden merkitys liittyy koh -
deryhmän päätarpeita vastaaviin täsmällisiin ja 
realistisiin toimiin ja tuloksiin sekä kestävän ja 
pysyvän vaikutuksen aikaan saamiseen.
2) Vastuu ihmisoikeustilanteen parantamisesta on 
kaikissa maissa pääasiassa kansallisilla hallituk -
silla. Tämä pätee erityisesti kidutuksen torjuntaa 
ja kuolemanrangaistuksen poistamista koskevien 
hankkeiden täytäntöönpanoon. Hallituksen tai 
sen ministerien poliittista tahtoa on vaikea estää, 
ja poliittisten olosuhteiden muuttuminen voi vai -
kuttaa hankkeiden täytäntöönpanoon myöntei -
sesti tai kielteisesti. Jos hallitus on halukas pois -
tamaan kuolemanrangaistuksen tai kidutuksen, 
samoihin tavoitteisiin pyrkivän toimen rahoitta -
mista voidaan pitää tarpeettomana.
29 c)
Ks. vastaus 33 kohtaan.
30
Ehdotuspyyntöihin sovellettava lainsäädäntökehys 
estää ehdotuksen muuttamisen vähäisiä mukautuksia 
lukuun ottamatta (ks. varainhoitoasetuksen sovelta -
missääntöjen 204 artikla) tai neuvottelut oletettujen 
edunsaajien kanssa. Hakijoita voidaan ainoastaan 
pyytää selventämään asiakirjoja tai toimittamaan 
puuttuvia tietoja. Avoimuutta ja avustuksen hakijoi -
den oikeudenmukaista ja yhdenvertaista kohtelua 
koskevat vaatimukset estävät hakijoiden hankkeiden 
laajamittaisen uudelleen neuvottelemisen myöntä -
mismenettelyn aikana etenkin, kun otetaan huomioon 
hakijoiden erittäin suuri määrä. Viittaamme tässä 
yhteydessä myös edellä oleviin arvioijien ja arviointi -
lautakunnan tehtäviä koskeviin 22, 23 ja 24 kohtaan 
annettuihin vastauksiin.
Komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon vastaukset 50
43
Yksinkertainen määrällinen mittaaminen on ihmisoi -
keuksien alalla alan luonteen vuoksi mahdotonta. Ks. 
vastaus 41 kohtaan.
Hankkeen vaikutus ei välttämättä ole vähäinen, jos 
tavoitteet – vaatimattomatkin sellaiset – on määritelty 
hyvin ja hanke saavuttaa ne. Etenkin menetelmien 
kehittämisellä tiettyä tavoitetta varten voi olla suuri 
vaikutus tuleviin hankkeisiin ja siten myös hankkeen 
pitkän aikavälin tavoitteeseen.
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamat hankkeet 
tarjoavat tästä useita esimerkkejä. Eräs Kongon demo -
kraattisessa tasavallassa toteutettava hanke keskittyy 
perheväkivallan ja seksuaalisen väkivallan uhriksi 
joutuneisiin naisiin ja lapsiin. Valtiosta riippumatto -
man järjestön ehdottaman menetelmän tarkoituk -
sena on kehittää kestävyysmalli hoitohuoneille, joilla 
pyritään auttamaan erään epäinhimillisen kohtelun eli 
raiskauksen uhreja. Epäinhimillinen kohtelu rinnas -
tetaan kansainvälisessä oikeudessa kidutukseen. Jos 
hanke onnistuu (se on yhä käynnissä), menetelmää 
voidaan soveltaa myös muilla aloilla, ja sillä voi olla 
kerrannaisvaikutuksia.
Tilintarkastustuomioistuin tuo esiin myös Georgiassa 
toteutetun hankkeen, jossa keskityttiin hyvin pieneen 
kohderyhmään: armeijan vankeihin. Hanke osoittaa, 
että ennaltaehkäisyllä on erittäin myönteinen merki -
tys, vaikka se ei välittömästi päällepäin näkyisikään. 
Pitkän aikavälin saavutuksena hanke mahdollisti sen, 
että kansalaisyhteiskunta pääsi ensimmäistä kertaa 
valvomaan armeijan sotilasvankiloita. Lisäksi hanke 
tuki välillisesti Georgian hallituksen tekemää tietoon 
perustuvaa päätöstä käynnistää julkisen puolustajan 
viraston alaisuudessa toteutettava kansallinen ennal -
taehkäisevä seuranta.
44
Oikeusavun tulos on aina epävarma. Tästä huolimatta 
niillä muutamilla myönteisillä tapauksilla, jotka on 
voitettu EIDHR:n tuella, on ollut merkittävä vaikutus, ja 
ne ovat toimineet ennakkotapauksina. Vaikutuksia ei 
myöskään pitäisi rajata ainoastaan yksittäisten tapa -
usten tuloksiin tai tuomioistuinten päätöksiin, vaan 
niihin tulisi lukea myös kaikki välivaiheet, joilla voi olla 
strategista merkitystä muissa oikeustapauksissa, ja niitä 
olisi arvioitava pitkällä aikavälillä.
Ks. myös vastaukset 43 ja 45 kohtaan.38
Järjestöt, joilla on eniten erityistä asiantuntemusta 
kidutuksen, epäinhimillisen kohtelun ja kuole -
manrangaistuksen torjunnasta, ovat perinteisesti 
sijoittautuneet Eurooppaan (esim. Lontooseen, 
Kööpenhaminaan ja Geneveen) ja Yhdysvaltoihin. Ne 
toimivat maailmanlaajuisesti, ja niillä on tärkeä asema 
ihmisoikeuksien puolustajina kansainvälisissä elimissä. 
Kustannustehokkuutta koskevien näkökohtien vasta -
painoksi olisi otettava huomioon näiden järjestöjen 
tarjoama lisäarvo ja ainutlaatuinen asiantuntemus.
EIDHR:n tavallisesti rahoittamien hankkeiden luonteen 
vuoksi (mm. valmiuksien kehittäminen, koulutus ja 
kampanjointi) henkilöstöresursseihin kohdistetut varat 
muodostavat usein merkittävän osan koko talousarvi -
osta. Palkat ovat Euroopassa ja Yhdysvalloissa paljon 
korkeammat kuin useimmissa kolmansissa maissa.
39
Välillisten kulujen laskeminen prosenttiosuutena 
välittömistä tukikelpoisista kuluista on vakiintunut 
käytäntö kaikissa PRAG -sopimusmalleissa. Välilliset 
kulut määritellään avustussopimuksen yleisten ehto -
jen 14 artiklassa ja vastaavat kuluja, jotka eivät johdu 
suoraan toteutettavasta toimesta. Tätä määritelmää 
täydennetään usein avustussopimuksen liitteeseen 
III (talousarvio) sisältyvällä yksityiskohtaisemmalla 
kuluerittelyllä.
40
EIDHR toimii arkaluontoisissa ja monimutkaisissa olo -
suhteissa, joissa vaikutuksia on vaikea ilmaista mää -
rällisesti ja edistyminen on ajoittain hidasta, etenkin 
kaikkein vaikeimmissa tapauksissa.
41
Vaikka nämä vaikeudet ovat todellisia, ne ovat olen -
nainen osa kaikkia kolmansissa maissa toteutettavia 
ihmisoikeustoimia. Ks. myös vastaukset 29, 32 ja 
43 kohtaan.
Komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon vastaukset 51
45 a)
Vaikka Valko -Venäjän, Venäjän ja Tadžikistanin halli -
tukset eivät ole antaneet mitään viitteitä kidutuksen 
vastaisen YK:n yleissopimuksen valinnaisen pöytä -
kirjan ratifioimisesta, se ei tarkoita, ettei kyseisissä 
maissa kannattaisi toteuttaa ratifiointia edistäviä 
toimia. Esimerkiksi Tadžikistanissa hankkeen toimet 
vaikuttivat osaltaan siihen, että oikeusasiamies vieraili 
ensimmäisen kerran vankilassa ja perusti vuoden 
2013 lopussa vankiloiden valvontaa käsittelevän 
työ ryhmän, johon kuuluu kansalaisyhteiskunnan ja 
vankila henkilöstön edustajia. Valko -Venäjällä hank -
keella tuettiin kidutuksen vastaisia valtiosta riippu -
mattomia järjestöjä, jotka alkoivat valvoa tutkinta -
vankiloita. Venäjällä hanke on antanut venäläisille 
valtiosta riippumattomille järjestöille uusia välineitä 
viranomaisiin vetoamiseen.
45 b)
Kidutuksen torjunta ja kuolemanrangaistuksen pois -
taminen ovat pitkiä prosesseja. Kehitys ja edistysaske -
leet ovat usein hitaita, eivätkä ne välttämättä tapahdu 
rajallisten sopimuskausien aikana. Myös poliittinen 
tilanne vaikuttaa merkittävästi tulosten saavuttami -
seen, kuten kidutuksen vastaisen YK:n yleissopimuk -
sen ratifioitiin tai kuolemanrangaistusten täytäntöön -
panon keskeyttämiseen. Tilintarkastustuomioistuin 
viittaa huomautuksessaan hankkeeseen, jota 
toteutettiin hyvin haasteellisessa ja arkaluontoisessa 
toimintaympäristössä (Lähi -itä ja Pohjois -Afrikka eli 
MENA -alue, Itä -Afrikka, Venäjä, Keski -Aasia ja Valko -Ve-
näjä), jossa edistyminen todellakin on hyvin hidasta.
45 c)
Hanke oli ensimmäinen toimi, jossa valtiosta riippu -
mattomien järjestöjen on annettu valvoa sotilasvanki -
loita. Georgiassa toteutetun hankkeen vaikutuksesta 
kerrotaan vastauksessa 43 kohtaan.
45 d)
Loppuraportin mukaan kaikki toimet toteutettiin 
onnistuneesti. On kuitenkin totta, että vaikutus ei vält -
tämättä ollut niin suuri kuin järjestö etukäteen odotti, 
mikä ei ole kovin harvinaista tällä alalla.45
EIDHR -ohjelmasta rahoitetut hankkeet tuottavat 
kestäviä tuloksia ja ovat kustannustehokkaita. Hank -
keet ovat sisällöltään usein hyvin poliittisia, eikä niissä 
ole käytettävissä määrällisesti ilmaistavissa olevia 
mittareita, kuten vaikkapa tienrakennushankkeissa. 
Ihmisoikeusaloitteet ovat myös luontaisesti riippu -
vaisia poliittisista ja oikeudellisista olosuhteista, joita 
yksikään avunantaja ei voi olettaa voivansa hallita. 
Ihmisoikeuskysymyksiin liittyy sellainen luonnollinen 
paradoksi, että kiireellisimmät toimet on toteutettava 
vaikeimmissa olosuhteissa. Kuolemanrangaistuksen 
ja kidutuksen torjunta on pitkä prosessi. Hankkeiden 
luonteen ja toimintaympäristöjen arkaluontoisuuden 
vuoksi komissio myöntää, että vaikutuksia on ollut vai -
kea ilmaista määrällisesti. On kuitenkin tärkeää jatkaa 
toimintaa kyseisissä ympäristöissä EIDHR:n tavoittei -
den ja maailmanlaajuisen tehtävän mukaisesti.
Lisäksi on todettava, että yksinkertainen määrällinen 
mittaaminen on ihmisoikeuksien alalla alan luonteen 
vuoksi mahdotonta.
Alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan 
mukaisesti mahdolliset avustuksen saajat määrittävät 
ehdotettujen hankkeiden tavoitteet, toimien maan -
tieteellisen laajuuden ja lopulliset edunsaajat omien 
valmiuksiensa (hallinnolliset, toiminnalliset ja maantie -
teelliset) ja strategiansa mukaan. Näin ollen hakijoiden 
ehdottamat toimet voivat olla liian kunnianhimoisia, 
eikä niillä välttämättä ole tavoiteltua vaikutusta.
Komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon vastaukset 52
47 a)
Ks. vastaus 29 kohdan a alakohtaan.
Laatikko 6
Komissio on tyytyväinen tilintarkastustuomioistuimen 
havaintoon EIDHR:n toimien myönteisistä tuloksista 
kuolemanrangaistuksen torjunnassa Yhdysvalloissa.
Yksi esimerkki EIDHR:n myönteisestä vaikutuksesta on 
se, että Pennsylvanian kuvernööri keskeytti hiljat -
tain kuolemanrangaistusten täytäntöönpanon, mikä 
johti välittömästi Terrence Williamsille ja 186 muulle 
kuolemaantuomitulle Pennsylvaniassa annetun kuo -
lemanrangaistuksen täytäntöönpanon väliaikaiseen 
lykkäämiseen.
Ohessa on linkki kuvernööri Tom Wolfin muistioon, 
jossa korostetaan Yhdysvaltojen asianajajaliiton 
raportin keskeistä merkitystä (raportti oli EIDHR:n 
rahoittama).  
http://www.ydr.com/politics/ci_27523525/
gov-tom -wolf -issues -death -penalty -moratorium
Eräs kuvernöörin päätöksessään esittämistä rat -
kaisevista perusteista on Yhdysvaltojen asian -
ajajaliiton (ABA) laatima arviointi Pennsylvanian 
kuolemanrangaistuksesta.
51
Euroopan unioni on yksi harvoista avunantajista, 
joka antaa taloudellista tukea kidutuksen torjuntaan 
ja kuolemanrangaistuksen poistamiseen. Usein se 
on avunantajista ainoa. Siksi kumppanijärjestömme 
ovat hyvin riippuvaisia EIDHR:n tuesta. Euroopan 
komissio pyrkii lieventämään riippuvuutta sallimalla 
järjestöjen palkata EIDHR:n hankkeisiin varainhan -
kinnasta vastaavia työntekijöitä. Komissio tekee 
myös yhteistyötä harvojen muiden alalla toimivien 
avunantajien kanssa (esimerkiksi YK:n vapaaehtois -
rahasto kidutuksen uhrien auttamiseksi ja kidutusta 
käsittelevä EU:n jäsenvaltioiden työryhmä) varmis -
taakseen mahdollisimman tehokkaan koordinoinnin ja 
johdonmukaisuuden.
On vääjäämätön paradoksi, että ihmisoikeuksia 
puolustavien valtiosta riippumattomien järjestöjen 
omavaraisuutta ei määritelmällisestikään voida taata 
jatkamalla tai lisäämällä komission myöntämää rahoi -
tusta. Tätä monimutkaista ongelmaa ei voida ratkaista 
lisäämällä EU -rahoitusta.45 e)
EIDHR:n hankkeiden ja niiden toteuttamisympäristö -
jen arkaluontoisuuden vuoksi vaikutuksia on usein 
vaikea ilmaista määrällisesti ja edistys on ajoittain 
hidasta, etenkin Kiinan kaltaisissa vaikeimmissa 
tapauksissa. On kuitenkin tärkeää jatkaa toimintaa 
kyseisissä ympäristöissä EIDHR:n tavoitteiden ja maail -
manlaajuisen tehtävän mukaisesti.
45 f)
Ks. vastaus 45 kohdan e alakohtaan.
46
Ks. vastaus 45 kohtaan.
46 a)
Afrikassa toteutettavan hankkeen vaikutusta on mitat -
tava keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä. Sitä arvioidaan 
seuraamalla kidutuksen torjuntaa ja ehkäisemistä 
koskevien ratifioitujen kansainvälisten välineiden 
ja kansallisen lainsäädännön noudattamisen tasoa 
(raportointi ja kansallisten sääntöjen laajempi mukaut -
taminen) ja tehokasta täytäntöönpanoa (oikeuskäy -
tännön kehittäminen, pääsy vankiloihin, vahingonkor -
vaukset ja kidutustapausten väheneminen) kussakin 
kohdemaassa.
46 b)
Kiinassa toteutettavan hankkeen vaikutusta on vaikea 
mitata, sillä avustuksen saaja ei ole toimittanut riit -
tävästi editoitua tietoa. Edustusto on saanut konk -
reettisia viitteitä siitä, että toimi on todennäköisesti 
onnistunut. Toimen toteuttajalla on vakiintunut asema 
Kiinan politiikan uudistamisessa. Hankkeen johtajana 
toimii vaikutusvaltainen professori, jonka asiantunte -
musta on hyödynnetty meneillään olevassa rikoslain -
säädännön tarkistuksessa. Lainsäädäntöön tehtävien 
muutosten odotetaan vähentävän niiden rikosten 
määrää, joista voidaan tuomita kuolemanrangaistus.
Ks. myös vastaus 29 kohdan a alakohtaan.
Komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon vastaukset 53
55
Ihmisoikeuksia ja etenkin kidutuksen ja kuolemanran -
gaistuksen torjuntaa koskevien hankkeiden on tärkeä 
vastata riittävästi lähellä todellista tilannetta toimi -
vien tahojen määrittämiä painopisteitä ja keinoja. 
Hankkeiden rahoitusta ja niiden tavoitteita käsitellään 
usein vuoropuheluissa. Asialistoissa on kuitenkin 
keskityttävä vain muutamiin painopisteisiin kerrallaan. 
Nämä painopisteet määritetään Euroopan ulkosuh -
dehallinnon, komission yksiköiden, edustuston ja 
kumppanimaan välisessä yhteistyössä. Lisäksi monet 
rahoitetuista toimista joko kyseenalaistavat valtioiden 
syvään juurtuneita käytäntöjä, jolloin kumppanimaat 
suhtautuvat niihin kriittisesti, tai ovat luonteeltaan 
maailmanlaajuisia ja kansainvälisiä, jolloin ei voida 
hyödyntää perinteistä kehitysapua ja kumppanimai -
den kanssa käytävää vuoropuhelua.
Komissio ei aio neuvotella avustushakemusten sisäl -
löstä hakijoiden kanssa ennen sopimuksen tekemistä, 
sillä EIDHR:n maailmanlaajuisiin ehdotuspyyntöihin 
osallistuu valtava määrä hakijoita, nykyinen avustuk -
siin sovellettava lainsäädäntökehys ei mahdollista 
kyseistä vaihtoehtoa ja komission on noudatettava 
yleisiä oikeudenmukaisen ja yhdenvertaisen kohtelun 
ja avoimuuden periaatteita.
Suositus 2
Komissio hyväksyy tämän suosituksen.
Paikallisista oloista (yleisestä poliittisesta ilmapiiristä ja 
mahdollisuuksista ihmisoikeuksia edistävään keskus -
teluun) riippuen maakohtaisen ihmisoikeusstrategian 
keskeiset painopisteet voidaan julkistaa EU:n edus -
tustojen päälliköiden suostumuksella. Tiedottamista 
on kuitenkin vältettävä, jos sen arvioidaan haittaavan 
strategian toimeenpanoa. Tämä ei kuitenkaan estä 
painopisteiden ja kehitysavun yhdenmukaisuutta.
Komissio on aloittanut oikeusperustaisen lähestymis -
tavan täytäntöönpanon ja aikoo jatkaa sitä. Lähesty -
mistavan soveltamisesta kerrotaan konkreettisemmin 
ja tarkemmin 20 kohtaan annetussa vastauksessa.52
Ks. vastaus 51 kohtaan.
53 a)
Ks. vastaus 51 kohtaan.
Päätelmät ja suositukset
54
Ihmisoikeustoimia on niiden luonteen vuoksi vaikea 
arvioida, ja kohdemaiden poliittisen tilanteen muu -
toksilla on niihin erityisen suuri vaikutus. Kidutuksen ja 
kuolemanrangaistuksen vastaiset toimet ovat luon -
nostaan jopa muita ihmisoikeushankkeita herkempiä. 
Tätä taustaa vasten EIDHR:n varoja on käytetty hyvin. 
Niiden käytössä on panostettu herkän tasapainon 
saavuttamiseen laajan vaikutusalan ja varojen kurina -
laisen hallinnoinnin välillä. EIDHR:n maailmanlaajuiset 
ehdotuspyynnöt ovat onnistuneet mainiosti houkut -
telemaan hakijoita eri puolilta maailmaa. Komissio 
aikoo jatkaa toimiaan EIDHR:n aseman vahvistami -
seksi tärkeänä EU:n ihmisoikeuspolitiikan välineenä 
ulkomailla.
Suositus 1  – Määrällisesti 
vaatimattomat resurssit on 
kohdennettava paremmin
Komissio hyväksyy suosituksen osittain. Olemme 
samaa mieltä siitä, että EIDHR:n rahoitus on keski -
tettävä tähdellisimpiin kysymyksiin. EIDHR onkin jo 
kaventanut maailmanlaajuisten ehdotuspyyntöjensä 
alaa esimerkiksi vuoden 2015 maailmanlaajuisessa 
ehdotuspyynnössä.
Komissio aikoo jatkossakin noudattaa alhaalta ylös -
päin suuntautuvaa lähestymistapaa ja varmistaa EU:n 
ihmisoikeuspainopisteiden, hankkeiden tarkoituksen -
mukaisuuden ja kumppaneina toimivien kansalaisjär -
jestöjen valmiuksien ja sitoutumisen välisen herkän 
tasapainon.
Koska EIDHR:n toimia toteutetaan usein hyvin hanka -
lissa olosuhteissa, komissio hylkää suosituksen maan -
tieteellisen kohdealueen pienentämisestä ja aikoo 
jatkossakin noudattaa suuntaa antavaa lähestymista -
paa, jossa ei keskitytä vaikutuksiin ja tiettyihin maihin.
Komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon vastaukset 54
56
Kuten 29 ja 45 kohtia koskevissa vastauksissa on kat -
tavasti selitetty, vaikutusten mittaaminen on ihmis -
oikeuksien alalla erityisen vaikeaa, toisin kuin eräillä 
muilla kehitysavun osa -alueilla. Ihmisoikeuskysymyk -
sissä edistyminen on dynaaminen prosessi, jossa jopa 
rajalliselta vaikuttava hanke saattaa johtaa kuoleman -
rangaistuksen poistamiseen Pennsylvanian osaval -
tiossa, kuten laatikkoa 6 koskevasta vastauksesta käy 
ilmi. Yksittäisen ihmisoikeushankkeen välittömän 
vaikutuksen mittaaminen tuskin helpottuisi, vaikka 
käyttöön otettaisiin uusia vaikutusten mittaamiseen 
tarkoitettuja järjestelmiä.
Omavaraisuuskysymys on ihmisoikeusjärjestöille hyvin 
tärkeä. Sitä ei voida ratkaista lisäämällä niiden riippu -
vuutta komission pitkäkestoisesta rahoituksesta. Tämä 
koskee etenkin EU:n ulkopuolelle sijoittautuneita jär -
jestöjä. Siksi komissio on joissakin tapauksissa hyväk -
synyt varainhankintatoimien sisällyttämisen hankkeen 
talousarvioon.
Suositus 5
Komissio hyväksyy suosituksen osittain.
EIDHR:n rahoittamia hankkeita toteutetaan vai -
keissa poliittisissa olosuhteissa, minkä vuoksi loogi -
sen viitekehyksen yksinkertaistaminen hyödyttäisi 
kansalaisjärjestöjä.
EIDHR:ään sovellettavan alhaalta ylöspäin suuntautu -
van lähestymistavan mukaan hakijoiden on itse määri -
teltävä tavoitteensa ja vertailukohdat. Kansalaisjärjes -
töjen erilaiset valmiudet on myös otettava huomioon. 
Kaikessa ihmisoikeushankkeiden vaikutusten mit -
taamisessa on kuitenkin ehdottomasti huomioitava 
se hyvin erityinen toimintaympäristö, jossa EIDHR:n 
hankkeita toteutetaan. On tärkeää muistaa myös se, 
että maissa ja alueilla, joissa kidutuksen ja kuoleman -
rangaistuksen torjuntaa koskevia toimia tarvitaan eni -
ten, näissä kysymyksissä edistymisen ei voida odottaa 
olevan yksinkertaista. Lisäksi on otettava huomioon, 
että ihmisoikeusasioita on vaikea ilmaista määrälli -
sesti. Sen vuoksi emme katso, että erityistavoitteita ja 
vertailukohtia voitaisiin hyödyntää tässä yhteydessä.
Komissio toteuttaa lisäksi jo toimia, joilla pyri -
tään parantamaan ihmisoikeushankkeiden 
vaikutustenarviointia.Suositus 3
Komissio hyväksyy suosituksen osittain. Vakiomuo -
toisten arviointitaulukoiden ja arvioijille annettavien 
ohjeiden osalta voidaan todeta, että niitä on muutettu 
vuonna 2013 ja että komissio ei aio tehdä niihin välit -
tömiä muutoksia. Komissio kuitenkin arvioi menet -
telyjään jatkuvasti pyrkien parantamaan erityisesti 
ehdotuspyyntömenettelyjä.
Komissio soveltaa EIDHR:n ehdotuspyyntöihin kuri -
nalaisia vaatimuksia hakemusten suuresta määrästä 
huolimatta (tässä tarkastuksessa käsiteltyihin EIDHR:n 
ehdotuspyyntöihin saatiin yhteensä 1 193 hakemusta). 
Arvioinnin johdonmukaisuus ja yhdenmukaisuus 
turvataan jo nyt julkisilla ja yksityiskohtaisilla teh -
tävänmäärityksillä ja avustushakemusten arvioijille 
annettavilla ohjeilla. Myöntämisperusteet ovat selkeät 
ja jatkuvasti ulkopuolisten asiantuntijoiden arvioimat. 
Hakemusten uudelleenarvioimisesta on annettu sel -
keät ohjeet. Ks. myös vastaus 23 kohtaan.
Suositus 4
Komissio ei hyväksy tätä suositusta.
Voimassa olevien sääntöjen mukaan avustushake -
muksiin voidaan tehdä ennen sopimuksen allekirjoit -
tamista vain vähäisiä mukautuksia. Tämä on joissakin 
tapauksissa mahdollistanut tukikelvottomien tai liial -
listen menojen poistamisen alustavasta talousarviosta.
Komissio ei kuitenkaan voi neuvotella hankkeiden 
rakenteista hakijoiden kanssa uudelleen ennen 
sopimuksen allekirjoittamista, sillä EIDHR:n maail -
manlaajuisiin ehdotuspyyntöihin osallistuu valtava 
määrä hakijoita, nykyinen avustuksiin sovellettava 
lainsäädäntökehys ei mahdollista kyseistä vaihtoehtoa 
ja komission on noudatettava yleisiä oikeudenmu -
kaisen ja yhdenvertaisen kohtelun sekä avoimuuden 
periaatteita.
Varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 204 artik -
lan 5 kohdan mukaan arviointilautakunta voi tehdä 
suosituksia, jotka toimivaltainen tulojen ja menojen 
hyväksyjä ottaa huomioon sopimustasolla.
Komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon vastaukset 55
Suositus 6
Komissio ei hyväksy tätä suositusta.
Ihmisoikeuksien alalla toimivien kansalaisjärjestöjen 
omavaraisuus on komissiolle tärkeää. Siksi se onkin 
perustelluissa tapauksissa hyväksynyt rahoituksen 
myöntämisen varainhankintaa hoitaville valtiosta riip -
pumattomien järjestöjen työntekijöille. Omavaraisuus 
pyritään varmistamaan myös yhteisrahoitusta koske -
valla vaatimuksella. Vaaditun yhteisrahoitusosuuden 
kasvattaminen voisi kuitenkin vaarantaa monien 
toimien toteuttamisen vaihtoehtoisten rahoituslähtei -
den puutteen vuoksi. Omavaraisuus tarkoittaa myös 
sitä, että avustusten saajat eivät saisi olla riippuvaisia 
komissiosta ainoana rahoitusvaihtoehtonaan eivätkä 
luottaa siihen, että niille myönnetään jatkuvasti 
avustussopimuksia hankkeiden ansioista riippumatta. 
Näin on etenkin siksi, että avustusten myöntämiseen 
sovelletaan pääsääntöisesti hyvin kilpailuhenkistä 
ehdotuspyyntömenettelyä. Hankkeitaan tuloksek -
kaasti toteuttavat edunsaajat myös yleensä menesty -
vät avustusten myöntämismenettelyssä.
Avunantajien välinen koordinointi on olennaista suun -
nitteluvaiheessa mutta ei ehdotuspyyntövaiheessa. 
Emme myöskään ymmärrä, miten voimassa oleva 
lainsäädäntökehys voisi mahdollistaa kolmansien 
osapuolten toimet kyseisessä vaiheessa.

MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?
Maksuttomat julkaisut:
  yksi kappale:  
EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
  enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat:  
Euroopan unionin edustustoista (http://ec.europa.eu/represent_/f_i.htm),
muissa kuin EU-maissa sijaitsevista lähetystöistä (http://eeas.europa.eu/delegations/index_/f_i.htm),  
ottamalla yhteyttä Europe Direct -palveluun (http://europa.eu/europedirect/index_/f_i.htm)  
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).
(*)  Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit  
tai hotellit voivat periä puheluista maksun.
Maksulliset julkaisut:
 EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
EU on sitoutunut voimakkaasti kaikkien kidutusmuotojen ja 
muun epäinhimillisen kohtelun ehkäisemiseen ja 
poistamiseen sekä kuolemanrangaistuksen poistamiseen 
kaikkialta maailmasta. Tilintarkastustuomioistuin arvioi 
demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen 
rahoitusvälineen vaikuttavuutta. Välineen avulla tuetaan 
kansalaisyhteiskunnan järjestöjen hankkeita, jotka edistävät 
mainittuja tavoitteita.
Tilintarkastustuomioistuin arvioi annetun tuen olevan 
ainoastaan osittain vaikuttavaa. Komission suorittamat 
tarpeidenarvioinnit olivat tarkoituksenmukaisia, mutta se ei 
kohdentanut rahoitusta optimaalisesti. Rahoitettujen 
hankkeiden kokonaisvaikutus ei tämän seurauksena ollut 
optimaalinen. Tilanteeseen vaikuttivat myös epäsuotuisat 
poliittiset olosuhteet. Tilintarkastustuomioistuin esittää 
komissiolle joukon suosituksia, jotka koskevat 
hanke -ehdotusten valintaa, koordinointia muiden EU:n 
toimien kanssa, tuloksellisuuden mittaamista sekä 
edunsaajajärjestöjen kestävyyttä.
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN