EUROOPAN KOMISSIO Strasbourg 12.6.2018 COM(2018) 473 final 2018/0249(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitustukivälineen perustamisesta yhdennetyn rajaturvallisuuden rahaston osaksi {SEC(2018) 315 final}

{SWD(2018) 347 final}

{SWD(2018) 348 final}



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Unionin ulkorajojen tehokas suojelu on edellytys sille, että voidaan varmistaa turvallinen alue henkilöiden ja tavaroiden vapaalle liikkuvuudelle unionissa. Komission tiedonannossa Euroopan muuttoliikeagenda sen todettiin myös olevan yksi unionin päätavoitteista sen vastatessa muuttoliikkeen ja turvallisuuden alan haasteisiin. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 67 artiklan 3 kohdan mukainen unionin tavoite korkean turvallisuustason varmistamisesta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella olisi saavutettava muun muassa sisärajoilla henkilöiden rajanylityksen ja ulkorajoilla suoritettavan rajavalvonnan yhteydessä toteutettavien yhteisten toimenpiteiden ja yhteisen viisumipolitiikan avulla. Euroopan kansalaisille ja yrityksille koituu merkittäviä hyötyjä sellaisen sisärajattoman alueen perustamisesta, jolla henkilöt ja tavarat voivat liikkua vapaasti. Schengen-alue on yksi niistä keskeisistä tavoista, joilla Euroopan kansalaiset voivat käyttää vapauksiaan ja joiden ansiosta sisämarkkinat voivat kukoistaa ja kehittyä. Se on yksi unionin konkreettisimmista saavutuksista, minkä vuoksi sen koskemattomuutta suojaavien toimien tehostaminen on vielä välttämättömämpää erityisesti ottaen huomioon muuttopaineiden aiheuttamat haasteet. Unionin talousarvio oli keskeisessä asemassa rahoitettaessa muuttoliikekriisin eri ulottuvuuksiin ja Schengen-alueen säilyttämiseen liittyviä yhteisiä toimia. Komissio ehdottaa, että tukea ulkorajojen turvaamiseen lisätään. Tähän sisältyy tavara- ja henkilövirtojen asianmukainen hallinnointi vahvistamalla ulkorajojen valvontaa ja varmistamalla, että jäsenvaltioilla on käytössään riittävät laitteet tullivalvonnan suorittamiseksi. Tätä taustaa vasten komissio hyväksyi 2. toukokuuta 2018 ehdotuksen seuraavaksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi vuosiksi 2021–2027, jossa ehdotetaan uuden yhdennetyn rajaturvallisuuden rahaston perustamista. Rahastosta myönnetään elintärkeää tehostettua tukea jäsenvaltioille unionin yhteisten ulkorajojen turvaamiseksi. Rahaston määrärahat ovat 9 318 000 000 euroa (käypinä hintoina). Seuraavalla kaudella rajaturvallisuuden kokonaismäärärahat kasvavat viisinkertaisiksi verrattuna nykyiseen monivuotiseen rahoituskehykseen. Yhdennetyn rajaturvallisuuden rahastosta tuetaan yhteisen viisumipolitiikan edelleen kehittämistä ja varmistetaan Euroopan yhdennetty rajaturvallisuus ulkorajoilla, jotta ulkorajojen ylittämistä voidaan hallita tehokkaasti. Tähän sisältyy muuttoliikkeeseen liittyviin haasteisiin ja mahdollisiin tuleviin uhkiin vastaaminen näillä rajoilla ja siten osaltaan vakavaan rajat ylittävään rikollisuuteen puuttuminen ja sisäisen turvallisuuden korkean tason varmistaminen unionissa perusoikeuksia täysimääräisesti noudattaen samalla, kun taataan henkilöiden vapaa liikkuvuus sen alueella. Rahoitustukea olisi jatkettava, jotta jäsenvaltiot voisivat kehittää ja parantaa valmiuksiaan näillä aloilla ja tehostaa yhteistyötä, myös asiaankuuluvien unionin virastojen kanssa. Rahasto edistää myös osaltaan ulkorajoilla suoritettavien tullitarkastusten yhdenmukaistamista, sillä sen kautta puututaan jäsenvaltioiden välillä tällä hetkellä vallitseviin eroihin, jotka johtuvat maantieteellisistä olosuhteista ja käytettävissä oleviin valmiuksiin ja resursseihin liittyvistä eroista. Näissä puitteissa ehdotettu yhdennetyn rajaturvallisuuden rahasto (IBMF) koostuu kahdesta rahoitusvälineestä: rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitustukivälineestä ja tullitarkastuslaitteiden rahoitusvälineestä. Tämä ehdotus koskee ainoastaan rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä. Komissio esittää samanaikaisesti erillisen ehdotuksen tullitarkastuslaitteiden rahoitusvälineestä. Euroopan yhdennetyn rajaturvallisuuden vahvistaminen ulkorajoilla, kuten se määritellään eurooppalaisesta raja- ja merivartiostosta annetussa asetuksessa (EU) 2016/1624, on keskeinen osa EU:n toimia ja ennakkoedellytys Schengen-järjestelmän toimimiseksi normaalilla tavalla. Euroopan yhdennetyn rajaturvallisuuden käsite tuo yhteen useita osioita, joita on käsiteltävä kattavalla ja koordinoidulla tavalla. Niitä ovat rajavalvonta, mukaan luettuna suojelun tarpeessa olevien kolmansien maiden kansalaisten siirrot, rajat ylittävän rikollisuuden torjunta ja havaitseminen, etsintä- ja pelastustoiminta, sekä riskianalyysit. Virastojen välinen yhteistyö on myös tärkeä osa Euroopan yhdennettyä rajaturvallisuutta, kuten myös solidaarisuusmekanismit, mukaan luettuna unionin rahoitus, kuten yhdennetyn rajaturvallisuuden rahasto ja erityisesti rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusväline. EU:n ulkorajat ovat yhteisiä, minkä vuoksi toimivaltaisten kansallisten viranomaisten ja EU:n viranomaisten sekä unionin kokonaisuudessaan on toimittava niillä koordinoidusti yhdessä. Näiden yhteisten ulkorajojen hallinnoinnista vastaavat sen vuoksi yhteisesti jäsenvaltiot ja Euroopan raja- ja merivartiovirasto, jotka muodostavat eurooppalaisen raja- ja merivartioston kaksi pilaria. Jotta eurooppalainen raja- ja merivartiosto voi panna tehokkaasti täytäntöön Euroopan yhdennettyä rajaturvallisuutta, sen osien välinen tiivis yhteistyö on olennaisen tärkeää. EU:n kohdennetut rahoitusvarat on jaettava tarkoituksenmukaisesti, jotta voidaan varmistaa, että jäsenvaltioilla, joihin suurimmat haasteet kohdistuvat, on riittävät valmiudet vastata kohtaamiinsa haasteisiin tavalla, josta on hyötyä koko unionille. Rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälineellä voidaan edistää tätä. Rahoitusvälineestä tuettavia kansallisten rajavartijoiden ja tullivalvontaviranomaisten toimia on täydennettävä vahvalla ja täysin toimintakykyisellä Euroopan raja- ja merivartiostovirastolla, joka on täysin yhdennetyn EU:n rajaturvallisuuden järjestelmän ytimessä. Tämän vuoksi komissio aikoo ehdottaa viraston tekemistä täysin toimintavalmiiksi, jolloin sillä on käytössä noin 10 000 rajavartijasta muodostuva pysyvä rajavartiosto. Myös vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueeseen liittyvien laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston (eu-LISA) on oltava hyvin toimiva. Seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä ulkoisen toiminnan välineiden mukaisella unionin rahoituksella tuetaan lisäksi tehostetummin yhteistyötä kolmansien maiden kanssa. Yhteistyön tavoitteena on parantaa niiden rajojen hallinnointia, torjua laitonta muuttoliikettä ja parantaa muuttovirtojen hallintaa. Keskeisimpänä haasteena, johon ehdotuksella pyritään puuttumaan, on tarve lisätä tulevan rahoitusvälineen hallinnoinnin joustavuutta nykyiseen ohjelmakauteen verrattuna. Lisäksi tarvitaan välineitä, joilla varmistetaan, että rahoitus ohjataan EU:n painopisteisiin ja unionille merkittävää lisäarvoa tuottaviin toimiin. Tarvitaan uusia mekanismeja rahoituksen kohdentamiseksi yhteistyöhön perustuvaan sekä suoraan ja välilliseen hallinnointiin, jotta voidaan käsitellä uusia haasteita ja painopisteitä. Keskeistä rahoituksen jakamiselle on joustavuus määriteltäessä oikeaa täytäntöönpanomallia ja osa-alueita, joille rahoitusta olisi osoitettava. Samalla on säilytettävä vähimmäismäärä ennakkorahoitusta, jota annetaan rakenteellisia ja laajoja monivuotisia sijoituksia varten sen mukaan, mitä jäsenvaltiot tarvitsevat rajaturvallisuuden järjestelmiensä kehittämiseksi edelleen. Rahoituksen kohdentamisessa otetaan täysin huomioon jäsenvaltioiden tarve keskittää investointeja EU:n keskeisiin painopisteisiin unionin säännöstön mukaisesti. Jäsenvaltioille suunnitellaan jaettavaksi ohjelmakauden alussa 5 000 000 euron perusmäärä, jonka lisäksi jäsenvaltioiden ohjelmiin varattujen määrärahojen jaossa käytetään jakoperustetta, jossa otetaan huomioon jäsenvaltioiden kokemat tarpeet ja paineet kahdella tämän rahoitusvälineen kattamalla alalla (rajaturvallisuus ja viisumipolitiikka). Rahoitus jaetaan seuraavasti: maaulkorajat 30 prosenttia, meriulkorajat 35 prosenttia, lentoasemat 20 prosenttia ja konsulaatit 15 prosenttia. Rajaturvallisuuden osalta varat jaetaan kunkin jäsenvaltion ulkoisia meri- ja maarajoja varten näiden ulkorajojen pituuden ja rajoilla olevien paineiden perusteella (70 prosenttia). Lisäksi työmäärä ulkoisilla meri- ja maarajoilla otetaan huomioon jaettaessa varoja näitä rajoja varten (30 prosenttia). Varat lentoasemia varten jaetaan sen työmäärän perusteella, joka jäsenvaltioilla on kyseisillä lentoasemilla. Konsulaateille osoitettavista varoista 50 prosenttia jaetaan ottaen huomioon konsulaattien määrän ja toiset 50 prosenttia jaetaan ottaen huomioon viisumimenettelyitä koskevan työmäärän kyseisissä konsulaateissa. Jäsenvaltioiden ohjelmien osuus on noin 60 prosenttia kokonaismäärärahoista. Ehdotuksen mukaan jäsenvaltioille osoitettaisiin noin 50 prosenttia määrärahoista ohjelmakauden alussa ja samalla säilytettäisiin mahdollisuus määrärahojen korottamiseen jaksoittain. Aikomuksena on tehdä määrärahoihin yksi kiinteä 10 prosentin korotus kauden puolivälissä (jakeluperusteen tekninen mukautus taloudellisen tuloksen perusteella: sen mukaan jäsenvaltion olisi täytynyt esittää maksupyynnöt, jotka kattavat vähintään 10 prosenttia alkuperäisestä maksumäärärahojen määrästä). Jäljelle jäävää 40 prosentin osuutta kokonaismäärärahoista olisi hallinnoitava temaattisella rahoitusvälineellä, josta myönnetään rahoitusta määräajoin komission rahoituspäätöksissä määriteltyihin eri painopisteisiin. Väline tuo joustavuutta rahoitusvälineen hallinnointiin, koska se mahdollistaa varojen jakamisen komission aloitteesta annettavalle tekniselle avulle sekä seuraaville temaattisen rahoitusvälineen osa-alueille: –tiettyihin toimiin tarkoitettu tuki, jolla tarjotaan lisärahoitusta korkeaa EU:n lisäarvoa tuottaville toimille jäsenvaltioiden ohjelmien avulla; –unionin toimiin tarkoitettu tuki, jota hallinnoidaan suoraan ja välillisesti; ja –hätäapu. Temaattisen rahoitusvälineen alaiset toimet ohjelmoitaisiin vuotuisten tai monivuotisten työohjelmien avulla, jotka on hyväksytty komission täytäntöönpanopäätöksellä. Välineen ansiosta voidaan käsitellä uusia painopisteitä tai ryhtyä kiireellisiin toimiin käyttämällä sellaista täytäntöönpanomallia, joka sopii parhaiten toimintapoliittiseen tavoitteeseen.

Rahoitusvälineestä jatketaan Liettuan erityisen kauttakulkujärjestelyn toiminnan tukemista EU:n velvoitteiden mukaisesti korvaamalla Liettualle menetetyt kauttakulkuviisumimaksut ja ne ylimääräiset kustannukset, joita Liettualle aiheutuu kauttakulkua helpottavan asiakirjan (FTD) ja rautateitse tapahtuvaa kauttakulkua helpottavan asiakirjan (FRTD) järjestelmän täytäntöönpanosta, kuten laitteistojen korvaamisesta ja päivittämisestä, tietojärjestelmistä, koulutuksesta ja operatiivisista kustannuksista. Rahoitusvälineen täytäntöönpanon yksinkertaistaminen edelleen varmistetaan erityisesti varmistamalla johdonmukainen lähestymistapa muiden unionin rahastojen hallinnointiin sovellettaviin sääntöihin (yhteinen sääntökirja), tarjoamalla parempia ohjeita hallinto- ja valvontajärjestelmistä ja tarkastusvaatimuksista ja varmistamalla, että yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin mukaisissa tukikelpoisuussäännöissä hyödynnetään yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja täysimääräisesti. On myös tärkeää maksimoida rahoitusvälineestä tuettujen toimien EU:n lisäarvo ja ottaa käyttöön parannettu seuranta ja arviointikehys, jotta vahvistetaan varojen suoritusperusteista hallinnointia. Tässä ehdotuksessa esitetään soveltamisen alkavan 1. tammikuuta 2021. Ehdotus koskee 27 jäsenvaltion unionia, sillä Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 29. maaliskuuta 2017 Eurooppa-neuvostolle aikomuksestaan erota Euroopan unionista ja Euratomista Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan mukaisesti. •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa Rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusväline pohjaa sen edeltäjien tuella tehtyihin sijoituksiin ja saavutettuihin tuloksiin. Näitä edeltäjiä olivat Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 574/2007/EY vuosiksi 2007–2013 perustettu ulkorajarahasto ja asetuksella (EU) N:o 515/2014 perustettu ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusväline osana sisäisen turvallisuuden rahastoa vuosiksi 20142020. Rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälineestä jatketaan EU:n politiikkojen tukemista ulkorajojen valvonnan ja viisumipolitiikan alalla. Rahoitusvälineestä tuetaan Euroopan yhdennetyn rajaturvallisuuden vahvistamista, rajaturvallisuuden ylläpitämiseen tarvittavien laitteiden hankkimista Euroopan raja- ja merivartioviraston käyttöön, yhteistä viisumipolitiikkaa ja asiaankuuluvia tietojärjestelmiä. Rajaturvallisuuden alalla toimivat unionin virastot, erityisesti Euroopan raja- ja merivartiovirasto ja eu-LISA sekä myös Euroopan unionin turvapaikkavirasto (EUAA) ovat olennaisen tärkeitä rajaturvallisuuden ja henkilöiden vapaan liikkuvuuden varmistamisessa unionissa, ja ne työskentelevät tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa. Jäsenvaltiot esimerkiksi varmistavat, että kansallisen tason tietojärjestelmät ovat yhteentoimivia ja mahdollistavat eri viranomaisten välisen tietojenvaihdon, ja tietotekniikkavirasto (eu-LISA) varmistaa, että tietojenvaihto kaikkien unionin tietojärjestelmien välillä voi toimia. Täysi yhdenmukaisuus ja täydentävyys varmistetaan sen vuoksi myös sen osalta, millaista tukea näille virastoille myönnetään unionin talousarviosta rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen kautta. On tärkeää varmistaa myös täydentävyys Euroopan meriturvallisuusviraston (EMSA) ja Euroopan kalastuksenvalvontaviraston (EMCA) toteuttamien toimien välillä esimerkiksi kun meriliikenteessä ja rajavalvonnassa käytettävät laitteet ovat yhteiskäytössä resurssien hyödyntämiseksi parhaalla mahdollisella tavalla merellisen turvallisuuden tehostamiseksi. Rajaturvallisuuden alan tärkeimpiin haasteisiin vastaaminen edellyttää vahvoja toimia sekä jäsenvaltioilta että asianomaisilta virastoilta. Komissio ehdottaa sen vuoksi, että erityisesti Euroopan raja- ja merivartiovirastolle osoitettuja määrärahoja lisätään merkittävästi. Seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen määrärahat yhdessä eu-LISAlle varattujen määrärahojen kanssa ovat 12 013 000 000 euroa (käypinä hintoina). Määrärahoilla vahvistetaan merkittävästi erityisesti Euroopan raja- ja merivartioviraston roolia ja sen toiminta-alaa erityisesti 10 000 rajavartijasta muodostuvan pysyvän rajavartioston kautta. Yhdennetyn rajaturvallisuuden rahaston muodostavat kaksi rahoitusvälinettä eivät kuitenkaan kata virastoille osoitettua rahoitusta. Sen vuoksi tässä ehdotuksessa säännellään ainoastaan rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä, jolla tuetaan jäsenvaltioiden ulkorajoilla toteuttaman Euroopan yhdennetyn rajavalvonnan toteuttamista yhteisvaikutteisesti unionin virastojen tällä alalla tekemän työn kanssa. • Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa Euroopan yhdennetyn rajaturvallisuuden saavuttamista koskeva unionin politiikka koskee aluetta, jolla useat muut EU:n politiikan alat täydentävät ja vahvistavat toisiaan. Koska rajaturvallisuus koskee ulkorajoja, rajavalvontaviranomaisten ja muiden asianomaisten viranomaisten, erityisesti tulliviranomaisten, välinen yhteistyö on korvaamatonta. Uudessa monivuotisessa rahoituskehyksessä varmistetaan vahvat synergiat kyseisiä viranomaisia tukevien rahoitusvälineiden välillä, jotta voidaan maksimoida EU:n talousarvion vaikutus muuttoliikkeen ja rajaturvallisuuden alalla. Varmistamalla, että rajaturvallisuudesta ja tullivalvonnasta vastaavilla viranomaisilla on käytössään tarvittavat laitteet ja asiantuntemus ja että ne toimivat saumattomasti yhdessä, voidaan varmistaa, että laiton muuttoliike vähenee ja että vaarallisten tai ei-toivottujen tavaroiden tuonti unioniin vähenee. Edellä mainitun tavoitteen saavuttamista edistävät yhdennetyn rajaturvallisuuden rahaston kahden osiota: rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusväline ja äskettäin perustettu tullitarkastuslaitteiden rahoitusväline. Ensiksi mainitulla rahoitusvälineellä varmistetaan vahva ja tehokas rajaturvallisuus ja suojellaan ihmisten vapaata liikkuvuutta, ja viimeksi mainitusta rahoitusvälineestä tuetaan hyvin toimivaa tulliliittoa. Ensiksi mainittu rahoitusväline keskittyy toimiin, jotka liittyvät henkilötarkastuksiin rajavalvonnan yhteydessä, ja viimeksi mainittu toimiin, jotka liittyvät tullitarkastuslaitteiden hankintaan, ylläpitoon ja parantamiseen. Se kattaa laitteet, joita voidaan käyttää sekä tavaroiden että henkilöiden tarkastuksiin. Tällä tavoin synergiat näiden kahden, yhdennetyn rajaturvallisuuden rahaston muodostaman rahoitusvälineen välillä voidaan täysin varmistaa. Yhteistyö ja koordinointi muiden viranomaisten kanssa muuttoliikkeen ja turvallisuuden alalla ovat tärkeitä, jotta yhdennetty rajaturvallisuus voidaan toteuttaa onnistuneesti. Kyseessä ovat viranomaiset, jotka käsittelevät turvapaikka-asioita, muuttoliikkeen hallinnointia, palautuksia ja rajat ylittävää rikollisuutta, sekä meriturvallisuuden ja -valvonnan alan toimijat. On ehdotettu, että turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto on tuleva rahoitusväline, josta tuetaan kansallisten viranomaisten työtä, kun ne vastaanottavat turvapaikanhakijoita ja maahanmuuttajia heidän saapuessaan EU:n alueelle ja palauttavat ne, joilla ei ole oikeutta oleskella EU:n alueella. Turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusväline toimivat täysin yhteisvaikutteisesti, jotta molempien rahastojen vaikutus muuttoliikkeen ja rajaturvallisuuden alalla olisi merkittävämpi. Tämä on tärkeää esimerkiksi unioniin tulevien laittomien maahanmuuttajien määrän vähentämiseksi ja sen varmistamiseksi, että ne, joilla ei ole oikeutta oleskeluun, palautetaan lähtömaahansa. Uusi sisäisen turvallisuuden rahasto on tuleva rahoitusväline, jolla edistetään turvallisuuden korkeaa tasoa unionissa erityisesti torjumalla terrorismia ja radikalisoitumista, järjestäytynyttä rikollisuutta ja kyberrikollisuutta ja auttamalla ja suojelemalla rikoksen uhreja täysin linjassa tulevalla rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan välineellä tuettavien toimien kanssa. Rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusväline mahdollistaa myös monikäyttöisten merivalvontalaitteiden hankinnan synergioiden maksimoimiseksi merivalvonnan alalla. Kun välineestä tuetaan kolmansissa maissa toteutettavia ja niihin liittyviä toimenpiteitä, synergiaa hyödynnetään täysimääräisesti ja noudatetaan johdonmukaisuutta sellaisten muiden unionin ulkopuolella toteutettavien toimien kanssa, jotka saavat tukea unionin ulkoisen avun rahoitusvälineistä, ja täydennetään kyseisiä toimia. Näiden toimien toteuttamisessa pyritään etenkin noudattamaan täysin johdonmukaisesti asianomaista maata tai aluetta koskevan unionin ulkoisen toiminnan ja ulkopolitiikan periaatteita ja yleistavoitteita. Ulkoisen ulottuvuuden puitteissa rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälineestä myönnetään kohdennettua tukea kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön tehostamiseen ja niiden rajavalvontaan ja rajaturvallisuuden ylläpitämisvalmiuksiin liittyvien keskeisten näkökohtien vahvistamiseen sellaisilla alueilla, joilla on merkitystä unionin muuttoliikepolitiikan ja turvallisuustavoitteiden kannalta. 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 2 kohdassa määrätään, että unioni tarjoaa kansalaisilleen vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen, jolla ei ole sisärajoja ja jolla taataan henkilöiden vapaa liikkuvuus, toteuttaen samalla ulkorajoilla tehtäviä tarkastuksia, turvapaikkaa, maahanmuuttoa sekä rikollisuuden ehkäisyä ja torjuntaa koskevat aiheelliset toimenpiteet.

Ehdotettujen unionin toimien oikeusperusta löytyy Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 77 artiklan 2 kohdassa sekä 79 artiklan 2 kohdan d alakohdassa olevassa luettelossa toimenpiteistä, joihin kuuluvat yhteinen viisumipolitiikka, henkilötarkastukset ulkorajoilla, toimet ulkorajojen yhdennetyn valvontajärjestelmän perustamiseksi asteittain ja ihmiskaupan torjunta. Lisäksi on otettava huomioon SEUT-sopimuksen 80 artikla, jonka mukaan näissä SEUT-sopimuksen osassa 3 olevan 5 osaston 2 luvussa vahvistetuissa unionin politiikoissa ja niiden toteuttamisessa noudatetaan jäsenvaltioiden yhteisvastuun ja oikeudenmukaisen vastuunjaon periaatetta, myös rahoituksen osalta. Komissio hyväksyi lisäksi 29. toukokuuta 2018 ehdotuksen yhteisiä säännöksiä koskevaksi asetukseksi, jotta voidaan parantaa koordinointia ja yhdenmukaistaa tuen täytäntöönpano yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin mukaisesti. Pääasiallisena tavoitteena on politiikan toteuttamisen yksinkertaistaminen. Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluu myös rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusväline yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin osalta. Yhteistyössä hallinnoitavilla unionin rahastoilla on toisiaan täydentäviä tavoitteita, ja niitä hallinnoidaan samaa hallinnointitapaa käyttäen, ja siksi asetuksessa (EU) N:o .../... [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] vahvistetaan joukko yhteisiä periaatteita, kuten kumppanuus. Kyseiseen asetukseen sisältyy myös yleisiä strategisen suunnittelun ja ohjelmasuunnittelun elementtejä, mukaan lukien kunkin jäsenvaltion kanssa tehtävien kumppanuussopimusten määräykset, ja siinä vahvistetaan yhteinen lähestymistapa rahastojen tulossuuntautuneisuuteen. Siihen sisältyvät mahdollistavat edellytykset ja valvontaa, raportointia ja arviointia koskevat järjestelyt. Yhteiset säännökset vahvistetaan myös tukikelpoisuussääntöjen, varainhoidon ja hallinnointi- ja valvontajärjestelyjen osalta. •Eriytetty yhdentyminen Ehdotetut toimenpiteet, jotka perustuvat SEUT-sopimuksen 77 artiklan 2 kohtaan, ovat Schengenin säännöstöä kehittäviä toimenpiteitä. Sen vuoksi Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevaa 4 artiklaa sovelletaan kyseiseen jäsenvaltioon, ja osaksi Euroopan unionia sisällytetystä Schengenin säännöstöstä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 19 olevaa 4 artiklaa sovelletaan Irlantiin. Ehdotetut toimenpiteet ovat Schengenin säännöstöä kehittäviä rajaturvallisuutta ja viisumipolitiikkaa koskevia toimenpiteitä, joihin neljä maata, jotka eivät ole jäsenvaltioita, ovat liittyneet Euroopan unionin kanssa tekemiensä sopimusten mukaisesti. Kun ehdotetut toimenpiteet on hyväksytty, niistä on ilmoitettu ja ne on sallittu, niitä sovelletaan myös kyseiseen neljään maahan. •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta) Kaiken kaikkiaan ulkorajojen valvonnan alalla voidaan unionin toimilla saavuttaa selkeää lisäarvoa verrattuna jäsenvaltioiden yksinään toteuttamiin toimiin. Unionilla on jäsenvaltioita paremmat edellytykset laatia unionin yhteisvastuullisuutta rajavalvonnan, viisumipolitiikan ja maahanmuuttovirtojen hallinnan alalla koskevat puitteet, ja tarjota alusta näiden politiikkojen täytäntöönpanoa tukevien yhteisten tietojärjestelmien kehittämiselle. Tässä yhteydessä tämän asetuksen perusteella myönnettävä rahoitustuki edistää siten sekä kansallisten että unionin tason valmiuksien lujittamista näillä aloilla. Tätä varten asetuksen tarkoituksena on muun muassa –tukea järjestelmällisemmin yksittäisten jäsenvaltioiden työtä sisärajattoman alueen turvaamisessa; –vahvistaa virastojen keskinäistä yhteistyötä rajavalvonta ja muiden lainvalvontaviranomaisten välillä; ja –varmistaa, että jäsenvaltioissa on käytettävissä enemmän erityislaitteistoa, jotta Euroopan raja- ja merivartiovirasto voi hyödyntää sitä sisärajattoman alueen turvaamiseksi toteutettavissa yhteisissä operaatioissa. Tässä yhteydessä todetaan, että toimet on toteutettava tarkoituksenmukaisella tasolla ja että unionin toimissa ei pidä mennä pidemmälle kuin on tarpeen. •Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen ja se kuuluu vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen toimien soveltamisalaan kuten SEUT-sopimuksen V osastossa määritellään. Tavoitteet ja vastaavat rahoituksen tasot ovat oikeasuhteisia rahoitusvälineen tavoitteisiin nähden. Tässä ehdotuksessa suunnitellut toimet koskevat rajaturvallisuuden ja yhteisen viisumipolitiikan eurooppalaista ulottuvuutta. •Toimintatavan valinta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen perustamisesta osana yhdennetyn rajaturvallisuuden rahastoa. 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET •Voimassa olevan lainsäädännön jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

Ehdotuksessa otetaan huomioon rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan alan aiempien rahoitusvälineiden arviointien tulokset. Sen perustana on ulkorajarahaston, joka oli ohjelmakauden 2007–2013 rahasto, jälkiarviointi ja sisäisen turvallisuuden rahaston alaisen ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen, joka oli ohjelmakauden 2014–2020 rahasto, väliarviointi. Tuloksellisuuden osalta ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen on katsottu olevan tuloksellinen niillä aloilla, joilla se toimii, eli yhteisen viisumipolitiikan ja rajaturvallisuuden aloilla. Rahaston avulla helpotettiin laillista matkustamista ja vahvistettiin jäsenvaltioiden valmiuksia viisumien myöntämisessä. Sen osallistuminen konsuliyhteistyöhön ja kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön vahvistamiseen on tähän saakka ollut rajallista monissa jäsenvaltioissa. Yhteisen viisumipolitiikan kehittämistä tuettiin tietojärjestelmien perustamisen ja toiminnan kautta ottaen erityisesti huomioon kansalliset viisumitietojärjestelmät. Vahvistamalla rajaturvallisuusvalmiuksia unionin ulkorajoilla rahasto osaltaan edisti henkilöiden vapaan liikkuvuuden suojelua Schengen-alueella. Se edisti ulkorajoilla tehtävien tarkastusten tuloksellisuutta tukemalla toimenpiteitä, jotka liittyivät rajavalvontalaitteiden ostoon, uudistamiseen, päivittämiseen ja vaihtamiseen. Lähinnä ulkoisten tekijöiden vuoksi vain vähän edistystä oli havaittavissa sellaisten politiikkojen kehittämisen, täytäntöönpanon ja soveltamisen edistämisessä, joilla varmistetaan henkilötarkastusten poistaminen. Rahastosta helpotettiin jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä, ja jäsenvaltioiden ja Euroopan raja ja merivartioviraston välinen yhteistyö, mukaan lukien sellaisten laitteiden hankkiminen rahaston avulla, joita on tarkoitus käyttää yhteisissä operaatioissa, edisti yhteisvastuuta ja vastuunjakoa. Käytössä olevien tietojen perusteella tehty arviointi osoittaa kaiken kaikkiaan, että toimien tulokset saavutettiin kohtuullisin kustannuksin suhteessa niin henkilöstö- kuin taloudellisiin resursseihin. Useimmat jäsenvaltiot haluavat kuitenkin komissiolta rahaston täytäntöönpanoon liittyvää lisäohjausta. Koettua hallinnollista rasitusta voidaan pitää tehokkuuteen vaikuttavana tekijänä. Huolimatta lukuisista toimista, joilla hallinnollista rasitusta pyritään yksinkertaistamaan ja vähentämään, jäsenvaltiot pitävät edelleen hallinnollista rasitusta suurena ja yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen käyttöönottoa ongelmallisena. Yksinkertaistamisen lisäämistä hallinnoidaan suoraan. Rahaston alkuperäinen tarkoitus ja tavoitteet ovat edelleen tarkoituksenmukaisia muuttoliikekriisin jälkeen. Muuttuviin tarpeisiin vastaamiseksi otettiin käyttöön asianmukaisia mekanismeja sekä suunnittelu- että täytäntöönpanovaiheessa. Ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineessä varoja siirrettiin eri tavoitteiden välillä ja tämä joustavuus auttoi vastaamaan muuttuviin tarpeisiin. Jäsenvaltiot haluaisivat kuitenkin vieläkin suurempaa joustavuutta siten, että tavoitteisiin kohdennettujen varojen vähimmäismäärät poistettaisiin ja kansallisten tavoitteiden määriä vähennettäisiin. Rahaston katsotaan olevan yhdenmukainen EU:n muiden toimien ja kansallisten toimien kanssa. Yhdenmukaisuus EU:n muiden rahoitusvälineiden kanssa varmistettiin ohjelmasuunnitteluvaiheessa. Koordinointimekanismeja on otettu käyttöön, jotta voidaan varmistaa yhdenmukaisuus myös täytäntöönpanovaiheessa. Seurantakomiteat ja vastuuviranomaiset ovat keskeisessä asemassa yhdenmukaisuuden varmistamisessa. Rahaston tavoitteet täydentävät muiden kansallisten politiikkojen tavoitteita. Täydentävyys EU:n muiden rahoitusvälineiden kanssa varmistettiin ohjelmasuunnitteluvaiheessa. Koordinointimekanismeja on otettu käyttöön, jotta voidaan varmistaa täydentävyys myös täytäntöönpanovaiheessa, mutta täydentävyyttä olisi vielä parannettava. Eri toteutustavat täydentävät toisiaan. Rahastosta varmistettiin EU:n lisäarvo infrastruktuuriin ja laitteisiin tehtävien innovatiivisten investointien kautta. Siitä tuettiin jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä. Rahastosta tuetut koulutustoimet ovat edistäneet jäsenvaltioiden välisten käytäntöjen yhdenmukaistamista. Suurempaa EU:n lisäarvoa olisi voinut odottaa konsuliyhteistyön, EU:n ulkopuolisten maiden kanssa tehtävän yhteistyön ja tietojärjestelmien aloilla. Ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineestä rahoitettujen toimien kestävyys riippuu EU:n rahoituksen jatkumisesta, sillä kansallinen rahoitus näyttää olevan riittämätöntä samantasoisten investointien varmistamiseksi. Koulutustoimet ovat tärkeässä asemassa varmistettaessa toimien kestävyys pitkällä aikavälillä. •Sidosryhmien kuuleminen EU:n varojen käyttöä muuttoliikkeen ja turvallisuuden alalla koskevat kaksi avointa julkista kuulemista järjestettiin 10. tammikuuta – 9. maaliskuuta 2018 välisenä aikana. Vastaajat korostivat voimakkaasti tarvetta yksinkertaistaa sisäasioiden rahoitusvälineiden toteuttamista, saavuttaa suurempaa joustavuutta (erityisesti mitä tulee kykyyn reagoida muuttoliikkeeseen ja turvallisuuteen liittyviin kriiseihin) ja lisätä rahoitusta ja tukea aloilla, joilla vastuunjakoa sovelletaan suuressa määrin (kuten rajaturvallisuus) ja/tai joilla jäsenvaltiot ja asianmukaiset unionin virastot toimivat yhteistyössä. Vastaukset osoittavat, että nämä toimenpiteet voivat parantaa rahoitusvälineiden tuloksellisuutta ja tehokkuutta ja EU:n lisäarvoa. Sidosryhmät toivat esille myös tarpeen lisätä sisäasioiden politiikan vipuvaikutusta EU:n ulkopuolisissa maissa. Jäsenvaltioita ja assosioituneita Schengen-maita kuultiin AMIF- ja ISF-rahastokomiteassa (jäsenvaltioiden AMIF:stä ja ISF:stä vastaavien viranomaisten edustajat). Jäsenvaltiot antoivat palautetta rahoituksen painopisteistä, ongelmista, rahastojen rakenteesta ja täytäntöönpanomalleista. Lisäksi kuultiin muita tärkeimpiä sidosryhmiä ja AMIF- ja ISF-rahastoista tukea suoran ja välillisen hallinnoinnin kautta saavia tahoja, kuten kansainvälisiä organisaatioita ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjä sekä asiaankuuluvia unionin virastoja. Sidosryhmät olivat yhtä mieltä siitä, että EU:n lisäarvon maksimoimiseksi EU:n menojen olisi heijastettava EU:n tason painopisteitä ja poliittisia sitoumuksia ja niillä olisi tuettava unionin sisäasioiden säännöstön täytäntöönpanoa. Ne kehottivat asettamaan käyttöön riittävästi varoja nykyisiin ja uusiin haasteisiin vastaamiseksi. Riittävä rahoitus olisi asetettava myös asiaankuuluvien unionin virastojen käyttöön niiden lisääntyneen toiminnan huomioon ottamiseksi. Sidosryhmät olivat yhtä mieltä tarpeesta saada rahastojen rakenne joustavammaksi. Ne totesivat, että monivuotiset kansalliset ohjelmat olisi säilytettävä, jotta muuttuviin olosuhteisiin reagoimisessa tarvittava riittävä joustavuus säilyisi. Valtiosta riippumattomat järjestöt olivat sitä mieltä, että myös suoraa hallinnointia olisi jatkettava. Edellä mainitut kuulemiset ovat vahvistaneet keskeisten sidosryhmien olevan yhtä mieltä siitä, että unionin rahoituksen laaja soveltamisala on säilytettävä tällä politiikan alalla, myös sen ulkoisen ulottuvuuden osalta. Samalla on tehostettava sisäasioiden politiikan vaikutusta, pyrittävä yksinkertaistamaan toteuttamismekanismeja ja lisäämään joustavuutta erityisesti hätätilanteisiin vastaamisen helpottamiseksi. •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö Tulevien sisäpoliittisten rahoitusvälineiden valmistelu alkoi vuonna 2016 ja jatkui vuoteen 2017 ja 2018. Valmistelutyön yhteydessä ulkopuolinen toimeksisaaja teki vuonna 2017 monivuotista rahoituskehystä koskevan tutkimuksen Border management and visas beyond 2020, ja vaikutustenarvioinnin tueksi esitettiin myös ulkopuolisen toimeksisaajan tekemä tutkimus, joka käynnistettiin syyskuussa 2017. Näissä tutkimuksissa esitettiin saatavilla olevat nykyisiä rahoitusvälineitä koskevien arviointien ja sidosryhmien kuulemisten tulokset, ja niissä tarkasteltiin vaikutustenarvioinnissa esille tuotuja ongelmia, tavoitteita ja toimintalinjauksia sekä niiden todennäköisiä vaikutuksia. •Vaikutustenarviointi Tämän ehdotuksen vaikutustenarviointi kattoi turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston, uuden ISF-rahaston ja yhdennetyn rajaturvallisuuden rahaston (joka muodostuu rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälineestä ja tullitarkastuslaitteiden rahoitusvälineestä). Tiivistelmä vaikutusten arvioinnista ja sääntelyntarkastelulautakunnan puoltava lausunto ovat saatavilla seuraavalla verkkosivustolla: http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/?fuseaction=ia . Vaikutustenarviointiraportissa analysoitiin erilaisia toimintavaihtoehtoja sen suhteen, miten rahoitus toteutetaan, käsiteltiin yhdenmukaisuutta ja täydentävyyttä EU:n muiden rahoitusvälineiden kanssa, muuttoliikkeen ja turvallisuuden alan rahoituksen ulkoista ulottuvuutta, joustavuutta vakaassa taloudellisessa ympäristössä (mukaan lukien temaattinen rahoitusväline), hallinnointitapoja, mahdollisuutta antaa hätäapua ja mahdollista väliarviointimekanismia. Paras vaihtoehto on vaihtoehtojen yhdistelmä, joka perustuu edellisten rahastojen jälkiarvioinnin tuloksiin ja suosituksiin ja nykyisten rahastojen väliarviointiin. Vaikutustenarviointiraportissa käsitellään sääntelyntarkastelulautakunnan antamia suosituksia. Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään tärkeimmät huomautukset ja parannussuositukset turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston, rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen (osana yhdennetyn rajaturvallisuuden rahastoa) ja sisäisen turvallisuuden rahaston osalta, ja kuinka vaikutustenarviointia on muutettu niiden huomioon ottamiseksi. Sääntelyntarkastelulautakunnan tärkeimmät huomautukset Vaikutustenarviointiraportin muutokset Raportissa ei selitetä, miten EU:n toimivallan lisääminen näillä [sisäasioiden] aloilla ja virastojen roolin laajentaminen vaikuttaa koko järjestelmään. Turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston, rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen (osana yhdennetyn rajaturvallisuuden rahastoa) ja sisäisen turvallisuuden rahaston osalta raporttia on muutettu sen selittämiseksi, miten EU:n toimivallan lisääminen ja virastojen roolin laajentaminen vaikuttaa asianmukaisiin rahastoihin (3.2 jakso). Koska sisäasioiden alalla toimivilla virastoilla on tärkeä rooli unionin muuttoliike- ja turvallisuuspolitiikkojen täytäntöönpanossa, niillä on keskeinen asema kansallisten ohjelmien suunnitteluvaiheessa, ja niiden seurantatoimet otetaan huomioon väliarvioinnissa. Virastojen laajennetun toimeksiannon tarkoituksena ei ole korvata jäsenvaltioiden nykyisin hoitamia tehtäviä vaan tehostaa ja parantaa unionin ja sen jäsenvaltioiden toimia muuttoliikkeen, rajavalvonnan ja -turvallisuuden alalla. Muita huomautuksia ja parannussuosituksia Vaikutustenarviointiraportin muutokset 1) Raportissa olisi esitettävä ohjelman rakenteeseen ja painopisteisiin tehdyt tärkeimmät muutokset nykyiseen ohjelmakauteen verrattuna. Raportissa olisi myös selvennettävä ohjelman ulkoisen osan soveltamisalaa eli miten sillä täydennetään ulkoisen rahoituksen välineitä. Raporttia on muutettu siten, että siinä esitetään ohjelman rakenteeseen tehdyt tärkeimmät muutokset verrattuna nykyiseen ohjelmakauteen (3.2 jakso) ja selvennetään ulkoisen osan soveltamisalaa ja sen täydentävyyttä ulkoisen rahoituksen välineiden kanssa (3.3 jakso). Rahastojen tavoitteet perustuvat niiden edeltäjien soveltamisalaan, jonka yleensä katsottiin olevan riittävän laaja EU:n poliittisten painopisteiden tukemiseksi ja EU:n lisäarvon saamiseksi. Painopisteiden ja toimien muutokset heijastavat politiikan kehittymistä ja yhteisvaikutusten tarvetta muiden EU:n rahastojen kanssa. Ulkoisen ulottuvuuden toimet suunnitellaan ja pannaan täytäntöön yhdenmukaisesti EU:n ulkoisen toiminnan ja ulkopolitiikan, erityisesti EU:n ulkoisen rahoitusvälineen, kanssa. 2) Raportissa olisi myös selitettävä, miten EU:n toimivallan lisääminen ja virastojen roolin laajentaminen vaikuttaa asianmukaisten ohjelmien asemaan. Lisääkö se tarvetta kansallisen tason toimiin ja toimien delegointiin virastoille tai vähentääkö se joidenkin toimien ensisijaisuutta? Raporttiin tehdyt muutokset, joissa on otettu huomioon sääntelyntarkastelulautakunnan tärkeimmät huomautukset, on esitetty edellä. 3) Sääntelyntarkastelulautakunta ymmärtää, että uusi suoritusvarausmekanismi oli vielä kehitteillä raporttia laadittaessa. Raportin lopullisessa versiossa valittua mekanismia kuitenkin päivitetään ja selvennetään ja sitä perustellaan muista EU:n rahastoista saadulla kokemuksella (kuten sääntelyntarkastelulautakunnalle selitettiin suullisesti). Raporttia on tarkistettu valitun mekanismin päivittämiseksi ja selventämiseksi ottaen huomioon muista EU:n rahastoista saadut kokemukset ja kehitys, joka on tapahtunut tulevan yhteisiä säännöksiä koskevan, yhteistyöhön perustuvaan hallinnointiin sovellettavan asetuksen valmistelussa (4.1.4 jakso). Valitussa vaihtoehdossa ei ole suoritusvarausta. Väliarvioinnin yhteydessä tehtävän teknisen mukautuksen mukainen lisärahoitus toteutetaan vähimmäistasolla, mutta temaattisen rahoitusvälineen kautta myönnettävässä lisärahoituksessa otetaan huomioon suorituskykyyn liittyvät osatekijät. 4) Raportissa olisi selvennettävä, kuinka uusi hätämekanismi toimii kunkin kolmen muuttoliikkeen ja turvallisuuden alan rahaston määrärahojen puitteissa, ja että hätäavun käyttöä olisi rajoitettava uuden temaattisen rahoitusvälineen tarjoaman joustavuuden johdosta. Siinä olisi selitettävä kyseisen mekanismin edut verrattuna edellisen ohjelmakauden hätärahoitukseen. Raporttia on tarkistettu, jotta saadaan selvennettyä uuden hätämekanismin toimintaa (4.1.3 jakso). Rahastojen kautta annettavan hätäavun olisi täydennettävä hätäapuvarausta (EU:n talousarviosta) ja sitä olisi käytettävä tarkoin määritellyissä tilanteissa. Temaattisen rahoitusvälineen joustavuuden vuoksi hätäavun käytön oletetaan olevan rajoitetumpaa kuin nykyisellä ohjelmakaudella. Hätäapua voidaan toteuttaa yhteistyöhön perustuvaa hallinnointia, suoraa hallinnointia tai välillistä hallinnointia noudattaen. 5) Valvontajärjestelyt eivät ole kovin kehittyneitä. Raportissa olisi täsmennettävä, kuinka ohjelmien onnistuminen määritellään ja mitataan. Raporttia on tarkistettu (5 jakso), ja nyt siinä esitetään, miten ohjelmien onnistuminen mitataan. Se perustuu komission ja jäsenvaltioiden välillä asetettuihin tavoitteisiin, joista sovitaan kansallisissa ohjelmissa, ja kyseisten tavoitteiden saavuttamisessa tapahtuneen kehityksen mittaamiseen lainsäädäntöehdotuksiin sisältyvien tuotos- ja tulosindikaattoreiden avulla. Yhteistyöhön perustuvaa hallinnointia koskevista raportointivaatimuksista säädetään yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa.

•Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen Yhteisiä säännöksiä koskevalla asetuksella varmistetaan rahoitusvälineen yksinkertaistaminen käyttämällä mahdollisuuksien mukaan yhteisiä sääntöjä ohjelmien toteuttamista varten. Lisäksi jäsenvaltioita kannustetaan käyttämään vieläkin yksinkertaistetumpia kustannusvaihtoehtoja. Tarkastuksen lähestymistapaa selkeytetään, jotta voidaan keskittyä enemmän riskeihin perustuvaan tarkastusotantaan ja noudattaa yhden tarkastuksen periaatetta hallinnollisen rasitteen vähentämiseksi. Suoran hallinnoinnin puitteissa toteutettava yksinkertaistaminen saavutetaan käyttämällä yhteisiä komission kattavia tietoteknisiä välineitä (sähköisten avustusten hallinnointijärjestelmä). •Perusoikeudet Unionin talousarvion kautta saatava rahoitustuki on välttämätöntä Euroopan yhdennetyn rajaturvallisuuden täytäntöönpanemiseksi, jotta jäsenvaltioita voidaan tukea niiden pyrkimyksissä hallinnoida ulkorajojen ylittämistä tehokkaasti ja vastata muuttoliikkeeseen liittyviin haasteisiin ja mahdollisiin tuleviin uhkiin näillä rajoilla ja siten auttaa niitä torjumaan vakavaa rajat ylittävää rikollisuutta. Näihin tavoitteisiin pyritään noudattaen täysimääräisesti perusoikeuksia koskevia unionin sitoumuksia. Tätä seurataan tiiviisti rahaston täytäntöönpanon aikana. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälineelle kohdennetaan 8 018 000 000 euroa (käypinä hintoina) komission ehdotuksessa seuraavaksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi vuosiksi 20212027. Täytäntöönpano tapahtuu yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin, suoran tai välillisen hallinnoinnin puitteissa. Kokonaismäärärahat jaetaan seuraavasti: noin 60 prosenttia yhteistyössä hallinnoituihin jäsenvaltioiden ohjelmiin ja 40 prosenttia temaattiseen rahoitusvälineeseen kansallisella tai kansainvälisellä tasolla toteutettavia erityistoimia, unionin toimia ja hätäapua varten. Temaattisen rahoitusvälineen määrärahoja käytetään myös komission aloitteesta annettavaan tekniseen apuun. 5.LISÄTIEDOT •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt Seuranta- ja arviointikehystä parannetaan muun muassa parantamalla menetelmiä, joilla investointeja seurataan asianomaisissa unionin rahastoissa. Näin voidaan edistää oikea-aikaista toimintaa sekä varmistaa, että arvioinneilla voidaan antaa tehokas panos politiikkatoimien tuleviin tarkistuksiin. Tämä toteutetaan parantamalla indikaattoreita, tiivistämällä yhteistyötä keskeisten kumppanien kanssa ja käyttämällä mekanismia, jolla edistetään suorituskykyä. Komissio suorittaa väliarvioinnin ja jälkiarvioinnin. Kyseiset arvioinnit tehdään 13. huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten sopimuksen 22 ja 23 kohdan mukaisesti. Sopimuksessa kolme toimielintä vahvisti, että lainsäädännön ja politiikan arvioinnin olisi oltava pohjana jatkotoimia koskevien vaihtoehtojen vaikutusten arvioinnille. Arvioinnit tehdään indikaattorien ja tavoitteiden perusteella ja ne koskevat rahoitusvälineen vaikutuksia. Lisäksi tehdään yksityiskohtainen analyysi siitä, missä määrin rahoitusvälineen voidaan katsoa olevan asianmukainen, tehokas ja tuloksellinen, missä määrin se tuo EU:n lisäarvoa ja missä määrin se on johdonmukainen muiden EU:n politiikkojen kanssa. Arviointeihin sisältyy saatuja kokemuksia, jotta voidaan yksilöidä ongelmia tai mahdollisuuksia parantaa toimia tai niiden tuloksia ja auttaa maksimoimaan rahoitusvälineen vaikutuksia. Jäsenvaltioiden odotetaan raportoivan ohjelmiensa täytäntöönpanosta tässä asetuksessa ja yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa vahvistettujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset Asetusehdotuksen I luvussa – Yleiset säännökset esitetään sen tarkoitus, soveltamisala ja tärkeimmät määritelmät. Siinä vahvistetaan myös asetuksen tavoitteet. Kyseisten artiklojen ehdotettu soveltamisala perustuu suurelta osin nykyiseen, ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineestä annettuun asetukseen. Siinä otetaan kuitenkin huomioon uudet toimintapoliittiset kehityssuunnat, kuten eurooppalaisen raja- ja merivartioston, mukaan lukien Euroopan raja- ja merivartioviraston, perustaminen, yhteisen viisumipolitiikan uudistaminen ja uusien laajaalaisten tietojärjestelmien ja niiden yhteentoimivuuden kehittäminen. Toimia, joilla on eurooppalainen ulottuvuus, tuetaan erityisen voimakkaasti. II luvussa – Rahoitus- ja täytäntöönpanokehys vahvistetaan asetuksen nojalla myönnettävää tukea koskevat yleiset periaatteet ja korostetaan yhdenmukaisuuden ja täydentävyyden merkitystä suhteessa muihin asiaankuuluviin EU:n rahoitusvälineisiin. Siinä säädetään asetuksesta tuettujen toimien täytäntöönpanomallit: yhteistyöhön perustuva hallinnointi, suora ja välillinen hallinnointi. Ehdotettu eri täytäntöönpanomallien yhdistelmä perustuu nykyisen rahoitusvälineen täytäntöönpanossa tästä yhdistelmästä saatuihin myönteisiin kokemuksiin. Tämän luvun ensimmäisessä jaksossa vahvistetaan yhteiset säännökset. Ehdotuksessa ilmoitetaan määrärahat rahoitusvälinettä ja sen käyttöä varten useiden täytäntöönpanojärjestelyjen kautta. Toisessa jaksossa kuvaillaan rahoitusvälineen yhteistyössä hallinnoitavan osan täytäntöönpanokehystä erityisesti jäsenvaltioiden ohjelmien osalta. Asetuksen nojalla tuettaviin toimiin, kuten laitteiden hankintaan ja koulutustoimiin, sovellettavat edellytykset vahvistetaan myös. Jaksossa esitetään yksityiskohtaiset järjestelyt jäsenvaltioiden ohjelmien väliarviointia varten sekä erityistoimien ja operatiivisen tuen, mukaan lukien erityisen kauttakulkujärjestelyn, täytäntöönpanoa varten. Kolmannessa jaksossa vahvistetaan säännökset toimia varten, jotka toteutetaan suoran ja välillisen hallinnoinnin puitteissa, ja neljännessä jaksossa vahvistetaan säännökset hätäapua varten, joka voidaan toteuttaa yhteistyöhön perustuvan, suoran tai välillisen hallinnoinnin puitteissa. Viidennessä ja viimeisessä jaksossa vahvistetaan tarvittavat säännökset seurannasta, raportoinnista, tiedotus- ja viestintävaatimuksista ja arvioinnista. III luku – Siirtymä- ja loppusäännökset sisältää säännöksiä komissiolle siirretystä säädösvallasta antaa delegoituja säädöksiä ja komiteamenettelystä. Säädetään, että asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa 1. päivästä tammikuuta 2021.

2018/0249 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitustukivälineen perustamisesta yhdennetyn rajaturvallisuuden rahaston osaksi EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 77 artiklan 2 kohdan ja 79 artiklan 2 kohdan d alakohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1)Euroopan unionin kohdatessa muuttoliikkeeseen liittyviä muuttuvia haasteita sekä turvallisuuteen liittyviä huolenaiheita henkilöiden vapaan liikkuvuuden ja toisaalta turvallisuuden välisen tasapainon ylläpitäminen on ensisijaisen tärkeää. Unionin tavoite korkean turvallisuustason varmistamisesta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 67 artiklan 3 kohdan mukaisesti olisi saavutettava muun muassa sisärajoilla henkilöiden rajanylityksen yhteydessä toteutettavien yhteisten toimenpiteiden, ulkorajoilla suoritettavan rajavalvonnan ja yhteisen viisumipolitiikan avulla. (2)SEUT-sopimuksen 80 artiklan mukaisesti kyseisessä toimintapolitiikassa ja sen toteuttamisessa olisi noudatettava jäsenvaltioiden yhteisvastuun ja oikeudenmukaisen vastuunjaon periaatetta, myös rahoituksen osalta. (3)Rooman julistuksessa, joka allekirjoitettiin 25 päivänä syyskuuta 2017, 27 jäsenvaltion johtajat vakuuttivat haluavansa päättäväisesti kehittää turvallista ja suojattua Eurooppaa ja rakentaa unionin, jossa kaikki kansalaiset tuntevat olonsa turvalliseksi ja voivat liikkua vapaasti, jossa ulkorajat on suojattu tehokkaalla, vastuullisella ja kestävällä muuttoliikepolitiikalla kansainvälisiä normeja kunnioittaen, sekä rakentaa Euroopan, joka torjuu päättäväisesti terrorismia ja järjestäytynyttä rikollisuutta. (4)Ulkorajojen valvontaa koskevan unionin politiikan tavoitteena on kehittää ja ylläpitää jäsenvaltioiden ja unionin tasolla Euroopan yhdennettyä rajaturvallisuutta, mikä on välttämätön edellytys henkilöiden vapaalle liikkuvuudelle unionissa sekä olennainen osa vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aluetta. (5)Euroopan yhdennetty rajaturvallisuus, jota toteuttaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2016/1624 perustettu eurooppalainen raja- ja merivartiosto, joka koostuu Euroopan raja- ja merivartiovirastosta ja rajavalvonnasta vastaavista kansallisista viranomaisista, mukaan luettuna merivartiostot, silloin kun ne toteuttavat rajavalvontatehtäviä, on välttämätön muuttoliikkeiden hallinnan ja turvallisuuden kannalta. (6)Laillisen matkustamisen helpottamisen ja laittoman muuttoliikkeen ja turvallisuuteen liittyvien riskien ehkäisemisen todettiin komission tiedonannossa Euroopan muuttoliikeagenda olevan yksi unionin päätavoitteista sen vastatessa kyseisen alan haasteisiin. (7)Eurooppa-neuvosto kehotti 15 päivänä joulukuuta 2016 EU:n tietojärjestelmien ja tietokantojen yhteentoimivuuden jatkuvaan parantamiseen. Eurooppa-neuvosto korosti 23 päivänä kesäkuuta 2017 tarvetta parantaa tietokantojen yhteentoimivuutta, ja komissio hyväksyi 12 päivänä joulukuuta 2017 ehdotuksen asetukseksi kehyksen luomisesta EU:n tietojärjestelmien yhteentoimivuudelle. (8)Schengen-alueen kokonaisuuden säilyttämiseksi ja sen toiminnan vahvistamiseksi jäsenvaltiot ovat 6 päivästä huhtikuuta 2017 olleet velvollisia tekemään asiaankuuluvien tietokantojen käyttöön perustuvia järjestelmällisiä tarkastuksia EU:n ulkorajat ylittävistä EU:n kansalaisista. Komissio antoi lisäksi jäsenvaltioille suosituksen hyödyntää paremmin poliisitarkastuksia ja rajat ylittävää yhteistyötä.

(9)Unionin talousarvion kautta saatava rahoitustuki on välttämätöntä Euroopan yhdennetyn rajaturvallisuuden täytäntöönpanemiseksi, jotta jäsenvaltioita voidaan tukea ulkorajojen ylittämisen tehokkaassa hallinnoinnissa ja muuttoliikkeeseen liittyviin haasteisiin ja mahdollisiin tuleviin uhkiin vastaamisessa näillä rajoilla; näin puututaan osaltaan vakavaan rajat ylittävään rikollisuuteen perusoikeuksia täysimääräisesti kunnioittaen. (10)Euroopan yhdennettyyn rajaturvallisuuteen kuuluvat seuraavat osatekijät asetuksen (EU) N:o 2016/1624 4 artiklan mukaisesti: rajavalvonta, etsintä- ja pelastusoperaatiot rajavalvonnan yhteydessä, riskien analysointi, (Euroopan raja- ja merivartioviraston tukema ja koordinoima) yhteistyö jäsenvaltioiden välillä, virastojen välinen yhteistyö (mukaan luettuna säännöllinen tietojenvaihto), yhteistyö kolmansien maiden kanssa, Schengen-alueella toteutettavat tekniset ja operatiiviset toimenpiteet, jotka liittyvät rajavalvontaan ja joiden tarkoituksena on puuttua laittomaan maahanmuuttoon ja torjua rajat ylittävää rikollisuutta paremmin, uusimman teknologian käyttäminen, laadunvalvonta- ja yhteisvastuumekanismit; Euroopan yhdennetyn rajaturvallisuuden täytäntöönpanon edistämiseksi ja sen operatiivisen toteutumisen varmistamiseksi jäsenvaltioille olisi annettava riittävästi unionin rahoitustukea. (11)Koska jäsenvaltioiden tulliviranomaiset ovat ottaneet vastuulleen yhä enemmän tehtäviä, jotka ulottuvat usein turvallisuusalalle ja jotka toteutetaan ulkorajoilla, ulkorajoilla tapahtuvien raja- ja tullivalvonnan yhdenmukaisuuden varmistamiseksi jäsenvaltioille on annettava riittävää unionin rahoitustukea. Näin paitsi tehostetaan tullitarkastuksia myös helpotetaan laillista kauppaa ja edistetään turvallista ja tehokasta tulliliittoa. (12)Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa seuraajarahasto Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 515/2014 perustetulle vuosien 2014–2020 sisäisen turvallisuuden rahastolle perustamalla yhdennetyn rajaturvallisuuden rahasto, jäljempänä ’rahasto’. (13)SEUT-sopimuksen V osastoon liittyvien oikeudellisten vaatimusten ja ulkoraja- ja tullivalvontapolitiikkoja koskevien erilaisten sovellettavien oikeusperustojen vuoksi rahastoa ei ole oikeudellisesti mahdollista perustaa yhtenä rahoitusvälineenä. (14)Sen vuoksi rahasto olisi perustettava kokonaisvaltaisena kehyksenä, josta myönnetään unionin rahoitustukea rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan alalla ja joka käsittää tällä asetuksella perustettavan rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitustukivälineen, jäljempänä ’rahoitusväline’, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o .../... perustettavan tullitarkastuslaitteiden rahoitusvälineen. Kehystä olisi täydennettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o .../... [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus], johon tässä asetuksessa olisi viitattava yhteistyöhön perustuvaa hallinnointia koskevien sääntöjen osalta. (15)Rahoitusväline olisi pantava täytäntöön noudattaen täysimääräisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettuja oikeuksia ja periaatteita ja unionin kansainvälisiä velvoitteita perusoikeuksien osalta. (16)Rahoitusvälineen on perustuttava sen edeltäjien tuella tehtyihin sijoituksiin ja saavutettuihin tuloksiin. Näitä edeltäjiä olivat Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 574/2007/EY vuosiksi 2007–2013 perustettu ulkorajarahasto ja asetuksella (EU) N:o 515/2014 perustettu ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusväline osana sisäisen turvallisuuden rahastoa vuosiksi 2014–2020, ja sitä olisi laajennettava niin, että voidaan ottaa huomioon uudet kehityssuuntaukset. (17)Yhdenmukaisen ja korkeatasoisen ulkorajavalvonnan ja joustavan laillisen rajanylitysliikenteen varmistamiseksi rahoitusvälineellä olisi edistettävä Euroopan yhdennetyn rajaturvallisuuden kehittämistä, mihin sisältyvät kaikki toimet, jotka liittyvät politiikkaan, lainsäädäntöön, järjestelmälliseen yhteistyöhön, taakan jakamiseen, tilanteen arviointiin ja muuttuviin olosuhteisiin, jotka koskevat laittomien maahanmuuttajien rajanylityspaikkoja, henkilöstöön, laitteistoon ja teknologiaan; näitä toimia toteuttavat eri tasoilla jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ja Euroopan raja- ja merivartiovirasto yhteistyössä muiden toimijoiden kuten kolmansien maiden ja muiden EU:n elinten, erityisesti vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston (eu-LISA), Europolin sekä kansainvälisten organisaatioiden kanssa. (18)Rahoitusvälineestä olisi edistettävä viisumihakemusten käsittelyn tehostamista siten, että turvallisuuteen ja laittomaan muuttoliikkeeseen liittyvät riskit voidaan havaita ja arvioida sekä helpottaa vilpittömässä mielessä matkustavien henkilöiden viisumien käsittelyä. Rahoitusvälineestä olisi erityisesti annettava taloudellista tukea viisumihakemusten käsittelyn digitalisointiin, jonka tavoitteena on mahdollistaa nopeat, suojatut ja asiakaslähtöiset viisumimenettelyt sekä viisuminhakijoiden että konsulaattien eduksi. Rahoitusvälineellä olisi edistettävä myös mahdollisuuksia pitää yllä kattavaa konsuliedustusta eri puolilla maailmaa. Rahoitusvälineestä olisi myös katettava yhteisen viisumipolitiikan yhdenmukainen täytäntöönpano ja sen uudistaminen. (19)Rahoitusvälineestä olisi myös tuettava Schengen-valtioiden alueella toteutettavia, rajavalvontaan liittyviä toimenpiteitä osana yhteisen yhdennetyn rajaturvallisuuden järjestelmän kehittämistä, joka vahvistaa Schengen-alueen yleistä toimivuutta. (20)Ulkorajojen valvonnan parantamiseksi, laittoman muuttoliikkeen ehkäisemisen ja torjumisen edistämiseksi ja korkean turvallisuustason edistämiseksi unionin vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella rahoitusvälineestä olisi tuettava laaja-alaisten, olemassa oleviin tai uusiin järjestelmiin perustuvien tietojärjestelmien kehittämistä. Siitä olisi myös tuettava sitä, että EU:n tietojärjestelmät (rajanylitystietojärjestelmä (EES), viisumitietojärjestelmä (VIS), EU:n matkustustieto- ja lupajärjestelmä (ETIAS), Eurodac, Schengenin tietojärjestelmä (SIS) ja kolmansien maiden kansalaisia koskeva eurooppalainen rikosrekisteritietojärjestelmä (ECRIS-TCN) saadaan toimimaan jäsenvaltioissa yhteen, jotta nämä EU:n tietojärjestelmät ja niiden tiedot täydentäisivät toisiaan. Rahoitusvälineestä olisi myös edistettävä kansallisella tasolla tarvittavaa kehitystä sen jälkeen, kun keskustasolla on pantu täytäntöön yhteentoimivuuden komponentit (eurooppalainen hakuportaali (ESP), yhteinen biometrinen tunnistuspalvelu (yhteinen BMS), yhteinen henkilötietorekisteri (CIR) ja rinnakkaishenkilöllisyyksientunnistin (MID). (21)Rahoitusvälineellä olisi täydennettävä ja tehostettava toimia, joilla pannaan täytäntöön Euroopan yhdennetty rajaturvallisuus vastuun jakamisen ja yhteisvastuun periaatteiden mukaisesti jäsenvaltioiden ja Euroopan raja- ja merivartioviraston välillä, jotka edustavat eurooppalaisen raja- ja merivartioston kahta pilaria. Tämä tarkoittaa erityisesti sitä, että jäsenvaltioiden olisi ohjelmia laatiessaan otettava huomioon analyyttiset välineet sekä operatiiviset ja tekniset ohjeistukset, joita Euroopan raja- ja merivartiovirasto on kehittänyt, sekä sen kehittämät koulutussuunnitelmat kuten rajavartijoita koskeva yhteinen opetussuunnitelma ja siihen kuuluvat perusoikeuksiin ja kansainväliseen suojeluun liittyvät komponentit. Jotta Euroopan raja- ja merivartioviraston toimeksianto ja jäsenvaltioiden vastuulla olevat ulkorajatarkastukset ja ulkorajojen valvonta täydentäisivät toisiaan ja jotta varmistettaisiin yhdenmukaisuus ja vältettäisiin kustannustehottomuutta, komission olisi kuultava Euroopan raja- ja merivartiovirastoa sen toimivallan rajoissa jäsenvaltioiden toimittamien kansallisten ohjelmien luonnosten ja etenkin operatiivisella tuella rahoitettavien toimien johdosta. (22)Rahoitusvälineestä olisi tuettava komission tiedonannossa Euroopan muuttoliikeagenda esitetyn ja Eurooppa-neuvoston 25 päivänä kesäkuuta 2015 hyväksymän hotspot-lähestymistavan täytäntöönpanoa. Hotspot-lähestymistapa tarjoaa operatiivista tukea jäsenvaltioille, joihin kohdistuu suhteettoman suuri muuttopaine unionin ulkorajoilla. Se tarjoaa yhdennettyä, kokonaisvaltaista ja kohdennettua apua yhteisvastuun ja vastuun jakamisen hengessä sekä Schengen-alueen yhtenäisyyden turvaamiseksi. (23)Yhteisvastuullisuuden vuoksi koko Schengen-alueella ja vastuun jakamisen hengessä unionin niiden ulkorajojen suojelemiseksi, joilla on havaittu puutteita tai riskejä erityisesti neuvoston asetuksen (EU) N:o 1053/2013 mukaisesti tehdyn Schengen-arvioinnin jälkeen, asianomaisen jäsenvaltion olisi riittävällä tavalla puututtava asiaan käyttämällä ohjelmastaan varoja pannakseen täytäntöön kyseisen asetuksen nojalla annetut suositukset, jotka ovat linjassa Euroopan raja- ja merivartioviraston asetuksen (EU) N:o 2016/1624 13 artiklan mukaisesti tekemien haavoittuvuusarviointien kanssa. (24)Rahoitusvälineen olisi osoitettava yhteisvastuullisuutta ja vastuun jakamista myöntämällä rahoitustukea niille jäsenvaltioille, jotka soveltavat ulkorajoja koskevia Schengenin säännöstön määräyksiä täysimääräisesti, ja niille jäsenvaltioille, jotka valmistautuvat osallistumaan Schengeniin täysimääräisesti, ja jäsenvaltioiden olisi käytettävä rahastoa siten, että edistetään ulkorajojen valvontaa koskevaa unionin yhteistä politiikkaa. (25)Vuoden 2003 liittymisasiakirjan liitteenä olevan, henkilöiden kauttakulusta maitse Kaliningradin alueen ja Venäjän federaation muiden osien välillä tehdyn pöytäkirjan N:o 5 mukaisesti rahoitusvälineestä olisi katettava mahdolliset lisäkustannukset, joita aiheutuu tällaista kauttakulkua koskevan unionin säännöstön erityismääräysten eli neuvoston asetuksen (EY) N:o 693/2003 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 694/2003 täytäntöönpanosta. Menetettyjen viisumimaksujen korvaamiseen tarkoitetun jatkuvan rahoitustuen tarve olisi kuitenkin määriteltävä unionin ja Venäjän federaation välillä voimassa olevan viisumijärjestelyn perusteella. (26)Jäsenvaltioiden olisi rahoitusvälineen toimintapoliittisen tavoitteen saavuttamisen edistämiseksi varmistettava, että niiden ohjelmissa pyritään saavuttamaan rahoitusvälineen erityistavoitteet, valitut painopisteet ovat EU:n sovittujen painopisteiden ja liitteessä II esitettyjen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisia ja määrärahat kohdennetaan eri tavoitteisiin ja toimiin oikeassa suhteessa kohdattuihin haasteisiin ja tarpeisiin. (27)Muiden EU:n rahastojen kanssa olisi pyrittävä kehittämään synergioita, yhdenmukaisuutta ja tehokkuutta, ja estämään toimien päällekkäisyyttä. (28)Niiden kolmansien maiden kansalaisten palauttaminen, joista jokin jäsenvaltio on antanut palauttamispäätöksen, on yksi Euroopan yhdennetyn rajaturvallisuuden komponenteista asetuksen (EU) 2016/1624 mukaisesti. Palauttamisen alalla toteutettavat toimenpiteet eivät luonteensa ja tavoitteensa vuoksi kuulu rahoitusvälineestä annettavan tuen soveltamisalaan, vaan ne katetaan asetuksessa (EU) N:o .../... [uusi turvapaikka- ja maahanmuuttorahastoa koskeva asetus].

(29)Jäsenvaltioiden tulliviranomaisten ulkorajoilla tekemän tärkeä työn tunnustamiseksi ja sen varmistamiseksi, että niillä on käytössään riittävät keinot toteuttaa laaja-alaisia tehtäviään kyseisillä rajoilla, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o .../... [uusi tullitarkastuslaiterahasto] perustettavasta tullitarkastuslaitteiden rahoitusvälineestä myönnetään kyseisille kansallisille viranomaisille tarvittavaa rahoitusta, jotta ne voivat investoida tullitarkastuslaitteisiin sekä laitteisiin, joita voidaan tullivalvonnan lisäksi käyttää myös muihin tarkoituksiin. (30)Useimpia tullitarkastuslaitteita voidaan käyttää myös muun lainsäädännön, kuten rajaturvallisuutta, viisumimenettelyjä tai poliisiyhteistyötä koskevien määräysten, noudattamiseen liittyviin tarkastuksiin. Yhdennetyn rajaturvallisuuden rahastoon on sen vuoksi perustettu kaksi täydentävää rahoitusvälinettä, joilla on erilliset mutta yhdenmukaiset soveltamisalat laitteiden hankintaan. Tällä asetuksella perustettua rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä ei sovelleta sellaisiin laitteisiin, joita voidaan käyttää sekä rajaturvallisuuden että tullivalvonnan alalla. Tullitarkastuslaitteiden rahoitusvälineestä tuetaan taloudellisesti pääasiassa tullitarkastuksiin tarkoitettuja laitteita, mutta sitä voidaan käyttää myös muihin tarkoituksiin, kuten rajavalvontaan ja turvatoimiin. Roolien jako edistää virastojen välistä yhteistyötä osana Euroopan yhdennetyn rajaturvallisuuden lähestymistapaa asetuksen (EU) 2016/1624 4 artiklan e alakohdan mukaisesti, ja se mahdollistaa tulli- ja rajaviranomaisten välisen yhteistyön ja maksimoi unionin talousarviovaikutuksen valvontalaitteiden yhteiskäytön ja yhteentoimivuuden kautta. (31)Merirajojen valvonnan katsotaan kuuluvan unionin merialueilla suoritettaviin rannikkovartiostojen tehtäviin. Rannikkovartiostojen tehtäviä suorittavat kansalliset viranomaiset ovat myös vastuussa monenlaisista tehtävistä, joita ovat muun muassa meriturvallisuus, turvallisuus, etsintä ja pelastus, rajavalvonta, kalastuksenvalvonta, tullivalvonta, yleinen lainvalvonta ja ympäristönsuojelu. Rannikkovartiostojen laajan tehtävänkuvauksen vuoksi ne kuuluvat unionin eri politiikkojen toimialoihin, minkä vuoksi olisi kehitettävä synergioita vaikuttavampien ja tehokkaampien tulosten aikaansaamiseksi. (32)Sen lisäksi, että unioni tekee yhteistyötä rannikkovartiostojen tehtävien osalta asetuksella (EU) 2016/1624 perustetun Euroopan raja- ja merivartioviraston, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1406/2002 perustetun Euroopan meriturvallisuusviraston ja asetuksella (EY) N:o 768/2005 perustetun Euroopan kalastuksenvalvontaviraston kanssa, merialueilla toteutettavien toimien yhdenmukaisuutta on parannettava myös kansallisella tasolla. Merialan eri toimijoiden välisten synergioiden olisi oltava Euroopan yhdennetyn rajaturvallisuuden strategian ja merellisen turvallisuusstrategian mukaisia. (33)Jotta täydentävyyttä voidaan vahvistaa, merialan toimintojen yhdenmukaisuutta tehostaa sekä välttää toimien päällekkäisyyttä ja lieventää talousarvioon liittyviä rajoitteita merialan kaltaisella kalliiden toimintojen alalla, rahoitusvälineestä olisi tuettava luonteeltaan monikäyttöisiä merioperaatioita, joissa päätavoitteena on rajavalvonta, mutta samanaikaisesti voitaisiin pyrkiä muihinkin tavoitteisiin. (34)Kun rahoitusvälineestä tuetaan kolmansissa maissa toteutettavia ja niihin liittyviä toimenpiteitä, synergiaa olisi hyödynnettävä täysimääräisesti ja noudatettava yhdenmukaisuutta sellaisten muiden unionin ulkopuolella toteutettavien toimien kanssa, jotka saavat tukea unionin ulkoisen avun rahoitusvälineistä, ja täydennettävä kyseisiä toimia. Näiden toimien toteuttamisessa olisi etenkin pyrittävä noudattamaan täysin yhdenmukaisesti asianomaista maata tai aluetta koskevan unionin ulkoisen toiminnan ja ulkopolitiikan periaatteita ja yleistavoitteita. Rahaston ulkoisen ulottuvuuden puitteissa rahoitusvälineestä olisi myönnettävä kohdennettua tukea kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön tehostamiseen ja niiden rajavalvontaan ja rajaturvallisuuden ylläpitämisvalmiuksiin liittyvien keskeisten näkökohtien vahvistamiseen sellaisilla alueilla, joilla on merkitystä unionin muuttoliikepolitiikan ja turvallisuustavoitteiden kannalta. (35)Unionin talousarviosta myönnettävä rahoitus olisi keskitettävä toimiin, joissa unionin toiminta voi tuoda lisäarvoa verrattuna jäsenvaltioiden yksinään toteuttamiin toimiin. Koska unionilla on jäsenvaltioita paremmat edellytykset laatia puitteet, joiden avulla osoitetaan unionin yhteisvastuullisuutta rajavalvonnan, yhteisen viisumipolitiikan ja maahanmuuttovirtojen hallinnan alalla, ja tarjota foorumi näiden politiikkojen perustana olevien yhteisten tietotekniikkajärjestelmien kehittämiselle, tämän asetuksen perusteella myönnettävä rahoitustuki edistää erityisesti kansallisten ja unionin tason valmiuksien kehittämistä näillä aloilla. (36)Jäsenvaltion katsotaan jättäneen noudattamatta asianomaista unionin säännöstöä mukaan luettuna tämän rahoitusvälineen mukaisen operatiivisen tuen käytön osalta, jos jäsenvaltio ei ole täyttänyt perussopimusten mukaisia velvollisuuksiaan rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan alalla, jos on olemassa selvä vaara, että jäsenvaltio loukkaa vakavasti unionin arvoja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan alan säännöstöä täytäntöön pannessaan tai jos Schengenin arviointi- ja valvontamekanismin puitteissa laaditussa arviointikertomuksessa on havaittu puutteita kyseisellä alalla. (37)Rahoitusvälineessä olisi otettava huomioon joustavuuden lisäämisen ja yksinkertaistamisen tarve mutta myös ennustettavuuteen liittyvät vaatimukset sekä varmistettava resurssien jakautuminen tavalla, joka on oikeudenmukainen ja avoin siten, että saavutetaan tässä asetuksessa asetetut tavoitteet. (38)Tässä asetuksessa olisi vahvistettava jäsenvaltioiden ohjelmiin osoitetut alkuperäiset määrät, jotka laskettiin liitteessä I vahvistettujen kriteereiden mukaisesti ja joissa otetaan huomioon ohjelman pituus ja uhkatasot maa- ja meriulkorajaosuuksilla, työmäärä lentoasemilla ja konsulaateissa sekä konsulaattien määrä. (39)Kyseiset alkuperäiset määrät muodostavat perustan jäsenvaltioiden pitkän aikavälin investoinneille. Jotta voidaan ottaa huomioon alkutilanteessa tapahtuneet muutokset, kuten paine EU:n ulkorajoilla ja työmäärä ulkorajoilla ja konsulaateissa, jäsenvaltioille osoitetaan väliarvioinnin yhteydessä lisämäärä, joka perustuu uusimpiin saatavilla oleviin tilastotietoihin jakoperusteen mukaisesti, ja ottaen huomioon ohjelmien toteutusvaiheen. (40)Koska rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan alan haasteet muuttuvat jatkuvasti, rahoituksen jakaminen on tarpeen mukauttaa muuttovirroissa tapahtuviin muutoksiin, paineisiin rajoilla ja turvallisuusuhkiin ja kohdentaa rahoitus painopisteisiin, joilla on suurin lisäarvo unionin kannalta. Jotta voidaan vastata kiireellisiin tarpeisiin, politiikassa ja unionin painopisteissä tapahtuviin muutoksiin ja kohdentaa rahoitusta toimiin, joilla on suurta lisäarvoa unionin kannalta, osa rahoituksesta jaetaan säännöllisin väliajoin erityistoimiin, unionin toimiin ja hätäapuun temaattisen rahoitusvälineen kautta. (41)Jäsenvaltioita olisi kannustettava käyttämään osa ohjelmaan myönnetyistä määrärahoista liitteessä IV lueteltujen toimien rahoittamiseen myöntämällä niille suurempi unionin rahoitusosuus. (42)Rahoitusvälineestä olisi myönnettävä tukea rajaturvallisuudesta, yhteisestä viisumipolitiikasta ja laaja-alaisista tietojärjestelmistä aiheutuvien operatiivisten kustannusten kattamiseen niin, että jäsenvaltiot voivat pitää yllä valmiuksiaan, jotka ovat koko unionin kannalta olennaisen tärkeitä. Tällainen tuki käsittää rahoitusvälineen tavoitteisiin liittyvien erityisten kustannusten täyden korvaamisen, ja sen olisi kuuluttava erottamattomana osana jäsenvaltioiden ohjelmiin. (43)Osa käytettävissä olevista rahoitusvälineen varoista voitaisiin alkuperäisen määrän lisäksi osoittaa myös sellaisiin jäsenvaltioiden ohjelmiin, joilla toteutetaan erityistoimia. Kyseiset erityistoimet olisi määriteltävä unionin tasolla ja niiden olisi liityttävä toimiin, jotka edellyttävät yhteisiä ponnisteluja tai toimiin, jotka ovat tarpeen sellaisen unionissa tapahtuneen kehityksen huomioon ottamiseksi, jonka vuoksi yhdelle tai useammalle jäsenvaltiolle on myönnettävä lisärahoitusta. Kyseessä voi olla esimerkiksi Euroopan raja- ja merivartioviraston operatiiviseen toimintaansa tarvitsemien teknisten laitteiden osto jäsenvaltioiden kansallisten ohjelmien kautta, viisumihakemusten käsittelyn uudistaminen, uusien laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittäminen ja järjestelmien välisen yhteentoimivuuden varmistaminen. Komissio määrittelee kyseiset erityistoimet työohjelmissaan. (44)Jotta tämän rahoitusvälineen toimintapoliittisen tavoitteen täytäntöönpanoa voidaan täydentää kansallisella tasolla jäsenvaltioiden ohjelmien kautta, rahoitusvälineestä olisi myös tuettava unionin tason toimia. Kyseisten toimien tavoitteiden olisi oltava yleisiä strategisia tavoitteita rahoitusvälineen toiminta-alan puitteissa ja niiden olisi liityttävä politiikan analysointiin ja innovointiin, kansainväliseen keskinäiseen oppimiseen ja kumppanuuksiin sekä uusien aloitteiden ja toimien testaamiseen kaikkialla unionissa. (45)Jotta voidaan vahvistaa unionin valmiutta vastata välittömästi odottamattomaan tai suhteettoman suureen muuttopaineeseen erityisesti niillä rajaosuuksilla, joilla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1052/2013 mukaisesti muuttopaineen vaikutuksen on todettu olevan sellainen, että se vaarantaa koko Schengen-alueen toimivuuden, jäsenvaltioiden konsulaattien viisumipalveluille aiheutuvaan paineeseen tai rajaturvallisuuteen kohdistuviin riskeihin, olisi oltava mahdollista myöntää hätäapua tässä asetuksessa vahvistetun kehyksen mukaisesti. (46)Tämän rahoitusvälineen toimintapoliittiseen tavoitteeseen puututaan myös InvestEU-rahaston asianomaisen politiikanalan ikkunoihin kuuluvien rahoitusvälineiden ja talousarviotakuun kautta. Taloudellista tukea olisi käytettävä toimiin, joilla puututaan oikeasuhteisesti markkinoiden toimintapuutteisiin tai optimaalista heikompiin investointitilanteisiin, eikä toimien pitäisi olla päällekkäisiä yksityisen rahoituksen kanssa tai syrjäyttää sitä taikka vääristää kilpailua sisämarkkinoilla. Toimilla olisi saatava aikaan selvä Euroopan tason lisäarvo. (47)Tässä asetuksessa vahvistetaan kokonaisuudessaan rahoitusvälineen määrärahat, joita Euroopan parlamentti ja neuvosto pitävät ensisijaisena rahoitusohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä [talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 17 kohdan] mukaisesti. (48)Tähän rahoitusvälineeseen sovelletaan asetusta (EU, Euratom) N:o .../... [uusi varainhoitoasetus], jäljempänä ’varainhoitoasetus’. Siinä vahvistetaan säännöt, jotka koskevat unionin talousarvion toteuttamista, mukaan lukien avustuksia, palkintoja, hankintoja, välillistä hallinnointia, rahoitustukea, rahoitusvälineitä ja talousarviotakuita koskevat säännöt. Rahoitusvälineestä suoraan tai välillisesti hallinnoitaviin toimiin sovelletaan varainhoitoasetusta, jotta varmistetaan unionin rahoitusohjelmien toteutuksen yhdenmukaisuus.

(49)Yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitavien toimien täytäntöönpanon osalta rahoitusvälineen olisi oltava osa yhdenmukaista kehystä, joka koostuu tästä asetuksesta, varainhoitoasetuksesta ja asetuksesta (EU) N:o .../... [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus]. (50)Asetuksella (EU) N:o .../... [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] vahvistetaan puitteet Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR), Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+), koheesiorahaston, Euroopan meri- ja kalatalousrahaston (EMKR), turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston (AMF), sisäisen turvallisuuden rahaston (ISF) ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen (BMVI) (osana yhdennettyä rajaturvallisuuden rahastoa) toiminnalle ja vahvistetaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitavien unionin rahastojen ohjelmasuunnittelua, seurantaa, arviointia, hallintaa ja valvontaa koskevat ja säännöt. Lisäksi tässä asetuksessa on tarpeen määritellä rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen tavoitteet ja vahvistaa erityissäännökset niiden toimien osalta, joille voidaan myöntää rahoitusta tästä rahoitusvälineestä. (51)Tämän asetuksen mukaisen rahoituksen muodot ja toteutusmenetelmät olisi valittava sen perusteella, miten hyvin niillä saavutetaan toimien erityistavoitteet ja saavutetaan tuloksia, kun otetaan huomioon erityisesti tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasitus ja oletettu noudattamatta jättämisen riski. Tässä olisi harkittava kertakorvausten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannusten käyttämistä sekä varainhoitoasetuksen 125 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua rahoitusmuotoa, joka ei perustu toimien kustannuksiin. (52)Asetuksen (EU) N:o .../... [uusi varainhoitoasetus], Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013, neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2988/95, neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 mukaan unionin taloudellisia etuja on suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ja petosten ehkäiseminen, havaitseminen, korjaaminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnollisten seuraamusten määrääminen. Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi erityisesti asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 ja asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 nojalla tehdä tutkimuksia, joihin sisältyvät myös paikan päällä suoritettavat todentamiset ja tarkastukset, selvittääkseen, onko kyse petoksesta, lahjonnasta tai muusta laittomasta toiminnasta, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja. Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO) voi asetuksen (EU) 2017/1939 nojalla tutkia petoksia ja muuta laitonta toimintaa, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja, sekä nostaa niiden perusteella syytteitä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 mukaisesti. Unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on varainhoitoasetuksen mukaan toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myönnettävä komissiolle, OLAFille, Euroopan syyttäjänvirastolle ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat valtuudet ja varmistettava, että unionin varojen hoitamiseen osallistuvat kolmannet osapuolet myöntävät vastaavat oikeudet. (53)Euroopan parlamentin ja neuvoston SEUT-sopimuksen 322 artiklan nojalla hyväksymiä horisontaalisia varainhoitosääntöjä sovelletaan tähän asetukseen. Näissä varainhoitoasetukseen sisältyvissä säännöissä vahvistetaan varsinkin menettely, joka koskee talousarvion laatimista ja toteuttamista käyttäen avustuksia, hankintoja, palkintoja ja välillistä toteutusta, sekä säädetään taloushallinnon henkilöstön toiminnan valvonnasta. SEUT-sopimuksen 322 artiklan nojalla annetut säännöt koskevat myös unionin talousarvion suojaamista tilanteissa, joissa oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen jäsenvaltioissa kohdistuu yleisiä puutteita, sillä oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen on välttämätön ennakkoedellytys moitteettomalle varainhoidolle ja EU:n rahoituksen tuloksellisuudelle. (54)Merentakaisiin maihin ja merentakaisille alueille sijoittautuneet henkilöt ja yhteisöt voivat neuvoston päätöksen 2013/755/EU 94 artiklan nojalla saada rahoitusta rahoitusvälineen sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten mahdollisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon kyseinen merentakainen maa tai alue on sidoksissa. (55)SEUT-sopimuksen 349 artiklan nojalla ja neuvoston 12 päivänä huhtikuuta 2018 antamissaan päätelmissä hyväksymän komission tiedonannon Vahvempi ja uudistettu strateginen kumppanuus EU:n syrjäisimpien alueiden kanssa mukaisesti asianomaisten jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että niiden kansallisissa ohjelmissa pyritään puuttumaan syrjäisimpien alueiden kohtaamiin uusiin uhkiin. Rahoitusvälineestä tuetaan kyseisiä jäsenvaltioita tarvittavilla resursseilla syrjäisimpien alueiden auttamiseksi. (56)Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 22 ja 23 kohdan nojalla tätä rahoitusvälinettä on arvioitava erityisten seurantavaatimusten mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella välttäen kuitenkin ylisääntelyä ja varsinkin jäsenvaltioille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta. Näihin vaatimuksiin voidaan tarvittaessa sisällyttää mitattavissa olevia indikaattoreita, joiden perusteella kerätään näyttöä rahoitusvälineen käytännön vaikutuksista. Rahoitusvälineen saavutusten arvioimiseksi olisi määriteltävä tämän rahoitusvälineen kuhunkin erityistavoitteeseen liittyvät indikaattorit ja tavoitteet. (57)Tässä rahoitusvälineessä otetaan huomioon ilmastonmuutoksen torjumisen merkitys Pariisin sopimuksen ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoon liittyvien unionin sitoumusten mukaisesti, ja sillä edistetään ilmastotoimien valtavirtaistamista ja sen yleisen tavoitteen saavuttamista, että EU:n talousarviomenoista 25 prosentilla tuetaan ilmastotavoitteita. Asiaan liittyvät toimet yksilöidään rahoitusvälineen valmistelun ja täytäntöönpanon aikana, ja niitä arvioidaan uudelleen asianomaisten arviointien ja uudelleentarkastelujen yhteydessä. (58)Komission ja jäsenvaltioiden olisi indikaattoreiden ja taloudellisen raportoinnin kautta seurattava rahoitusvälineen täytäntöönpanoa asetuksen (EU) N:o .../... [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] ja tämän asetuksen asiaankuuluvien säännösten mukaisesti. (59)Tämän asetuksen muiden kuin olennaisten osien täydentämiseksi ja muuttamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä SEUT-sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädöksiä, jotka koskevat liitteessä IV tarkoitettuja toimia, joille voidaan myöntää suurempia yhteisrahoitusosuuksia, ja toimintatukea koskevia säädöksiä sekä säädöksiä yhteisen seuranta- ja arviointikehyksen edelleen kehittämiseksi. On erityisen tärkeää, että komissio toteuttaa asiaa valmistellessaan asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että kyseiset kuulemiset toteutetaan 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä parempaa lainsäädäntöä koskevassa toimielinten sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. (60)Komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta tämän asetuksen yhdenmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. Tarkastelumenettelyä olisi käytettävä sellaisten täytäntöönpanosäädösten osalta, joissa säädetään kaikkia jäsenvaltioita koskevat velvollisuudet, erityisesti ne, jotka koskevat tietojen toimittamista komissiolle, ja neuvoa-antavaa menettelyä olisi puolestaan käytettävä hyväksyttäessä sellaisia täytäntöönpanosäädöksiä, jotka liittyvät järjestelyihin tietojen toimittamiseksi komissiolle suunnittelun ja raportoinnin puitteissa, kun otetaan huomioon niiden puhtaasti tekninen luonne. (61)Jäsenvaltio ei saisi osallistua tähän rahoitusvälineeseen samanaikaisesti kun se osallistuu unionin väliaikaiseen rahoitusvälineeseen, jonka tarkoituksena on auttaa tukea saavia jäsenvaltioita rahoittamaan muun muassa toimia unionin uusilla ulkorajoilla Schengenin raja- ja viisumisäännöstön täytäntöön panemiseksi ja ulkorajavalvonnan harjoittamiseksi. (62)Islannin ja Norjan osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat neuvoston päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A ja B kohdassa tarkoitettuun alaan. (63)Sveitsin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A ja B kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/146/EY 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan. (64)Liechtensteinin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisessä pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A ja B kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2011/350/EU 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan. (65)Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tällä asetuksella kehitetään Schengenin säännöstöä, Tanskan olisi päätettävä mainitun pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän asetuksen, saattaako se asetuksen osaksi kansallista lainsäädäntöään. (66)Tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu neuvoston päätöksen 2002/192/EY mukaisesti. Irlanti ei siten osallistu tämän asetuksen antamiseen, se ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin. (67)On asianmukaista yhdenmukaistaa tämän välineen soveltamiskausi vastaamaan neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o .../... [monivuotista rahoituskehystä koskeva asetus] soveltamiskautta, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU



YLEISET SÄÄNNÖKSET 1 artikla Kohde 1.Tällä asetuksella perustetaan rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitustukiväline, jäljempänä ’rahoitusväline’, osana yhdennetyn rajaturvallisuuden rahastoa, jäljempänä ’rahasto’. 2.Rahasto perustetaan tällä asetuksella yhdessä asetuksen (EU) .../... [tullitarkastuslaiterahasto] kanssa, jolla perustetaan osana [yhdennetyn rajaturvallisuuden rahastoa] tullitarkastuslaitteiden rahoitusväline. 3.Siinä vahvistetaan rahoitusvälineen tavoitteet, talousarvio vuosiksi 2021–2027, unionin rahoituksen muodot ja rahoitusta koskevat säännöt. 2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan 1)’rahoitusta yhdistävällä toimella’ unionin talousarviosta tuettavia toimia, muun muassa varainhoitoasetuksen 2 artiklan 6 alakohdassa tarkoitettuja rahoitusta yhdistäviä välineitä, joiden tarkoituksena on yhdistää sekä unionin talousarviosta rahoitettavia tukimuotoja, joita ei makseta takaisin, ja/tai rahoitusvälineitä että kehitysrahoituslaitosten tai muiden julkisten rahoituslaitosten sekä kaupallisten rahoituslaitosten ja sijoittajien rahoittamia, takaisin maksettavia tukimuotoja; 2)’rajanylityspaikalla’ toimivaltaisten viranomaisten ulkorajojen ylitykseen hyväksymää ylityspaikkaa, josta on ilmoitettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 2016/399 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti; 3)’Euroopan yhdennetyllä rajaturvallisuudella’ asetuksen (EU) 2016/1624 4 artiklassa lueteltuja komponentteja; 4)’ulkorajoilla’ jäsenvaltioiden rajoja: maarajoja, joki- ja järvirajat mukaan luettuina, merirajoja, lentoasemia sekä joki-, meri- ja järviliikenteen satamia, joihin sovelletaan ulkorajojen ylittämistä koskevaa unionin lainsäädäntöä, mukaan luettuina ne sisärajat, joilla tarkastuksia ei ole vielä poistettu; 5)’ulkorajaosuudella’ jäsenvaltion maa- tai meriulkorajaa kokonaisuudessaan tai osittain sellaisena kuin se on määritelty asetuksessa (EU) N:o 1052/2013; 6)’hotspot-alueella’ asetuksen (EU) 2016/1624 2 artiklan 10 alakohdassa määriteltyä hotspot-aluetta; 7)’sisärajoilla, joilla tarkastuksia ei ole vielä poistettu’: a)yhteistä rajaa Schengenin säännöstöä täysimääräisesti soveltavan jäsenvaltion ja sellaisen jäsenvaltion välillä, jonka on määrä soveltaa Schengenin säännöstöä täysimääräisesti liittymisasiakirjansa mukaisesti, mutta jonka osalta asianomainen neuvoston päätös, jossa se valtuutetaan soveltamaan säännöstöä täysimääräisesti, ei ole vielä tullut voimaan; b)yhteistä rajaa kahden sellaisen jäsenvaltion välillä, joiden on määrä soveltaa Schengenin säännöstöä täysimääräisesti liittymisasiakirjansa mukaisesti, mutta joiden osalta asianomainen neuvoston päätös, jossa ne valtuutetaan soveltamaan säännöstöä täysimääräisesti, ei ole vielä tullut voimaan. 3 artikla Rahoitusvälineen tavoitteet

1.Rahoitusväline on osa yhdennetyn rajaturvallisuuden rahastoa ja sen toimintapoliittisena tavoitteena on varmistaa vahva ja tehokas Euroopan yhdennetty rajaturvallisuus ulkorajoilla samalla, kun suojataan henkilöiden vapaa liikkuvuus unionin sisällä unionin perusoikeuksiin sitoutumisen mukaisesti ja edistetään siten turvallisuuden korkean tason varmistamista unionissa. 2.Edellä 1 kohdassa säädetyn toimintapoliittisen tavoitteen puitteissa rahoitusvälineellä edistetään seuraavia erityistavoitteita: a)tuetaan eurooppalaisen raja- ja merivartioston ulkorajoilla toteuttamaa yhdennettyä eurooppalaista rajaturvallisuutta, josta vastaavat yhdessä Euroopan raja- ja merivartiovirasto ja rajavalvonnasta vastaavat kansalliset viranomaiset, laillisten rajanylitysten helpottamiseksi, laittoman maahanmuuton ja rajatylittävän rikollisuuden ehkäisemiseksi ja havaitsemiseksi ja muuttovirtojen hallitsemiseksi tehokkaalla tavalla; b)tuetaan yhteistä viisumipolitiikkaa laillisen matkustamisen helpottamiseksi ja ehkäistään muuttoliike- ja turvallisuusriskejä. 3.Edellä 2 kohdassa säädettyjen erityistavoitteiden puitteissa rahoitusväline pannaan täytäntöön toteuttamalla liitteessä II lueteltuja toimenpiteitä. 4 artikla Tuen soveltamisala 1.Edellä 3 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden puitteissa ja liitteessä II lueteltujen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisesti rahoitusvälineestä tuetaan erityisesti liitteessä III lueteltuja toimia. 2.Tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamiseksi rahoitusvälineestä voidaan tarvittaessa tukea liitteessä III tarkoitettujen unionin painopisteiden mukaisia kolmansiin maihin liittyviä ja kolmansissa maissa toteutettavia toimia 5 artiklan mukaisesti. 3.Seuraavat toimet eivät ole tukikelpoisia: a)liitteessä III olevan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut toimet niillä sisärajoilla, joilla tarkastuksia ei ole vielä poistettu; b)toimet, jotka liittyvät asetuksessa (EU) 2016/399 tarkoitettuun sisärajoilla tehtävien tarkastusten väliaikaiseen ja poikkeukselliseen palauttamiseen; c)tavaroiden tarkastuksen osalta: 1)toimet, joiden yksinomainen tarkoitus tai vaikutus on tavaroiden tarkastus; 2)laitteiden osto, ylläpito tai parantaminen, lukuun ottamatta liikennevälineitä, jonka yhtenä tarkoituksena tai vaikutuksena on tavaroiden tarkastus; 3)muut tämän asetuksen mukaiset toimet, joiden pääasiallinen tarkoitus tai vaikutus on tavaroiden tarkastus. Jos kyseessä on hätätilanne, tässä kohdassa tarkoitetut toimet, jotka eivät ole tukikelpoisia, voidaan katsoa tukikelpoisiksi. 5 artikla Osallistumiskelpoiset yhteisöt

1.Osallistumiskelpoisiin yhteisöihin voivat kuulua seuraavat: a)oikeussubjektit, jotka ovat sijoittautuneet johonkin seuraavista maista: i) jäsenvaltio tai siihen sidoksissa oleva merentakainen maa tai alue; ii) työohjelmassa mainittu kolmas maa siinä säädetyin edellytyksin; b)mikä tahansa unionin oikeuden mukaisesti perustettu oikeussubjekti tai mikä tahansa kansainvälinen organisaatio. 2.Luonnolliset henkilöt eivät ole osallistumiskelpoisia. 3.Oikeussubjektit, jotka ovat sijoittautuneet johonkin kolmanteen maahan, ovat poikkeustapauksissa osallistumiskelpoisia, jos tämä on tarpeen tietyn toimen tavoitteiden saavuttamiseksi. 4.Oikeussubjektit, jotka osallistuvat vähintään kahden riippumattoman yhteisön muodostamiin yhteenliittymiin, jotka ovat sijoittautuneet eri jäsenvaltioihin tai kyseisiin jäsenvaltioihin sidoksissa oleviin merentakaisiin maihin ja alueille tai kolmansiin maihin, ovat osallistumiskelpoisia. II LUKU



RAHOITUS- JA TÄYTÄNTÖÖNPANOKEHYS 1 jakso Yhteiset säännökset 6 artikla Yleiset periaatteet 1.Tämän asetuksen nojalla myönnettävä tuki täydentää kansallisia, alueellisia ja paikallisia toimia ja tuo lisäarvoa tämän asetuksen tavoitteisiin. 2.Komissio ja jäsenvaltiot varmistavat, että tämän asetuksen nojalla myönnetty tuki ja jäsenvaltioiden myöntämä tuki ovat yhdenmukaisia unionin asiaankuuluvien toimien, politiikkojen ja painopisteiden kanssa ja että ne täydentävät unionin muita rahoitusvälineitä. 3.Rahoitusvälinettä hallinnoidaan suoraan, välillisesti tai yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdan mukaisesti. 7 artikla Talousarvio

1.Rahoitusvälineen täytäntöönpanoon varatut määrärahat vuosiksi 2021–2027 ovat 8 018 000 000 euroa käypinä hintoina. 2.Määrärahat käytetään seuraavasti: a)yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitaviin ohjelmiin osoitetaan 4 811 000 000 euroa, joista 157 200 000 euroa osoitetaan 16 artiklassa tarkoitettuun yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitavaan erityiseen kauttakulkujärjestelyyn; b)temaattiseen rahoitusvälineeseen osoitetaan 3 207 000 000 euroa. 3.Enintään 0,52 prosenttia määrärahoista osoitetaan komission aloitteesta annettavaan tekniseen apuun rahoitusvälineen täytäntöönpanoa varten. 4.Schengenin säännöstön määräysten täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen osallistuvien maiden osallistumista koskevan luonteen ja yksityiskohtaisten sääntöjen määrittämiseksi toteutetaan järjestelyjä maiden assosiaatiosopimusten asiaa koskevien määräysten mukaisesti. Näiden maiden rahoitusosuudet lisätään 1 kohdassa tarkoitettuihin unionin talousarviosta saataviin kokonaismäärärahoihin. 8 artikla Temaattisen rahoitusvälineen täytäntöönpanoa koskevat yleiset säännökset 1.Edellä 7 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut määrärahat osoitetaan joustavasti temaattisen rahoitusvälineen kautta käyttäen yhteistyöhön perustuvaa, suoraa tai välillistä hallinnointia työohjelmissa esitetyn mukaisesti. Temaattisesta rahoitusvälineestä saatava rahoitus käytetään sen seuraaviin osiin: a)erityistoimet; b)unionin toimet ja c)hätäapu. Komission aloitteesta annettavaa teknistä apua on myös tuettava temaattisen rahoitusvälineen määrärahoista. 2.Temaattisesta rahoitusvälineestä saatava rahoitus osoitetaan painopisteisiin, joilla on suuri lisäarvo unionille, tai ne käytetään kiireellisiin tarpeisiin liitteessä II esitettyjen sovittujen unionin painopisteiden mukaisesti. 3.Jos temaattisesta rahoitusvälineestä myönnetään jäsenvaltioille rahoitusta, jota hallinnoidaan suoraan tai välillisesti, onvarmistettava, ettei komissio ole antanut valituista hankkeista perusteltua lausuntoa SEUT-sopimuksen 258 artiklassa tarkoitetusta rikkomisesta, joka vaarantaa menojen laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden tai hankkeiden toteuttamisen. 4.Jos temaattisesta rahoitusvälineestä myönnetään jäsenvaltioille rahoitusta, jota hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, komission on asetuksen (EU) N:o .../... [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] 18 artiklaa ja 19 artiklan 2 kohtaa sovellettaessa arvioitava,antaako komissio suunnitelluista valituista toimista perustellun lausunnon SEUT-sopimuksen 258 artiklassa tarkoitetusta rikkomisesta, joka vaarantaa menojen laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden tai hankkeiden toteuttamisen. 5.Komissio vahvistaa kokonaismäärän, joka on käytettävissä temaattiseen rahoitusvälineeseen unionin talousarvion vuotuisista määrärahoista. 6.Komissio hyväksyy varainhoitoasetuksen 110 artiklassa tarkoitetut rahoituspäätökset temaattisen rahoitusvälineen osalta ja määrittää tuettavat tavoitteet ja toimet sekä määrät kullekin sen 1 kohdassa tarkoitetulle osalle. Rahoituspäätöksissä esitetään tarvittaessa rahoitusta yhdistäviä toimia varten varattu kokonaismäärä. 7.Edellä 3 kohdassa tarkoitetun rahoituspäätöksen hyväksymisen jälkeen komissio voi vastaavasti muuttaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoituja ohjelmia. 8.Rahoituspäätökset voivat olla yksi- tai monivuotisia ja ne voivat kattaa temaattisen rahoitusvälineen yhden tai useamman osan.

2 jakso

Tuki ja täytäntöönpano yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin kautta 9 artikla Soveltamisala 1.Tätä jaksoa sovelletaan 7 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin määrärahoihin ja lisävaroihin, joita hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa 8 artiklassa tarkoitetun temaattisen rahoitusvälineen osalta tehdyn komission päätöksen mukaisesti. 2.Tämän jakson mukaista tukea hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa varainhoitoasetuksen 63 artiklan ja asetuksen (EU) N:o .../... [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] mukaisesti. 10 artikla Talousarviomäärärahat 1.Edellä 7 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetut varat osoitetaan jäsenvaltioiden toteuttamiin kansallisiin ohjelmiin, jäljempänä ’ohjelmat’, joita hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, seuraavasti: a)4 009 000 000 euroa jäsenvaltioille liitteessä I olevien kriteereiden mukaisesti; b)802 000 000 jäsenvaltioille ohjelmiin osoitettavien määrärahojen muuttamista varten 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti. 2.Jos 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettua määrää ei osoiteta, jäljellä oleva määrä voidaan lisätä 7 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun määrään. 11 artikla Yhteisrahoitusosuudet 1.Unionin talousarviosta maksettavan rahoituksen osuus hankkeen kaikista tukikelpoisista menoista on enintään 75 prosenttia. 2.Unionin talousarviosta maksettavan rahoituksen osuutta voidaan nostaa 90 prosenttiin erityistoimien puitteissa toteutettavien hankkeiden kaikista tukikelpoisista menoista. 3.Unionin talousarviosta maksettavan rahoituksen osuutta voidaan nostaa 90 prosenttiin liitteessä IV lueteltujen toimien kaikista tukikelpoisista menoista. 4.Unionin talousarviosta maksettavan rahoituksen osuutta voidaan nostaa 100 prosenttiin operatiivisen tuen, mukaan lukien erityisen kauttakulkujärjestelyn, kaikista tukikelpoisista menoista. 5.Unionin talousarviosta maksettavan rahoituksen osuutta voidaan nostaa 100 prosenttiin hätäavun kaikista tukikelpoisista menoista. 6.Ohjelman hyväksymistä koskevassa komission päätöksessä vahvistetaan yhteisrahoitusosuus ja tästä rahoitusvälineestä annettava tuen enimmäismäärä 1–5 kohdassa tarkoitettujen toimien tyyppien osalta.

7.Kunkin erityistavoitteen osalta komission päätöksessä vahvistetaan, sovelletaanko erityistavoitetta koskevaa yhteisrahoitusosuutta a)kokonaismäärään, mukaan luettuina julkiset ja yksityiset rahoitusosuudet, vai b)ainoastaan julkiseen rahoitusosuuteen. 12 artikla Ohjelmat 1.Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että sen ohjelmassa olevat painopisteet ovat yhdenmukaisia rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan alan unionin painopisteiden ja haasteiden kanssa ja että niillä vastataan näihin painopisteisiin ja haasteisiin, ja että ne ovat täysin linjassa asianomaisen unionin säännöstön ja sovittujen unionin painopisteiden kanssa. Ohjelmiensa painopisteitä määrittäessään jäsenvaltioiden on varmistettava, että liitteessä II esitetyt täytäntöönpanotoimenpiteet otetaan riittävällä tavalla huomioon. 2.Komissio varmistaa, että Euroopan raja- ja merivartiovirasto ja tarvittaessa eu-LISA ovat mukana jäsenvaltioiden ohjelmien kehittämisprosessissa jo varhaisessa vaiheessa, sikäli kuin se kuuluu virastojen toimivaltaan. 3.Se kuulee Euroopan raja- ja merivartiovirastoa ohjelmaluonnoksista painottaen erityisesti operatiiviseen tukeen sisältyviä toimia 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti sen varmistamiseksi, että viraston ja jäsenvaltioiden rajaturvallisuutta koskevat toimet ovat yhdenmukaisia ja täydentäviä, ja että vältetään kaksoisrahoitus ja saavutetaan kustannustehokkuus. 4.Komissio voi antaa Euroopan raja- ja merivartiovirastolle ja tarvittaessa eu-LISAlle 5 jaksossa tarkoitetut seuranta- ja arviointitehtävät erityisesti sen varmistamiseksi, että rahoitusvälineen tuella toteutetut toimet noudattavat asianomaista unionin säännöstöä ja sovittuja unionin painopisteitä. 5.Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien suositusten hyväksymisen jälkeen asetuksen (EU) N:o 1053/2013 mukaisesti ja haavoittuvuusarviointien toteuttamisen yhteydessä annettujen suositusten hyväksymisen jälkeen asetuksen (EU) N:o 2016/1624 mukaisesti asianomaisen jäsenvaltion on tarkasteltava yhdessä komission kanssa asianmukaisinta tapaa vastata näihin suosituksiin tämän rahoitusvälineen tuella. 6.Komissio antaa tarvittaessa Euroopan raja- ja merivartioviraston tehtäväksi tarkastella asianmukaisinta tapaa vastata suosituksiin tämän rahoitusvälineen tuella. 7.Edellä 5 kohtaa täytäntöönpannessaan asianomaisen jäsenvaltion on asetettava ohjelmassa etusijalle toimenpiteet havaittujen puutteiden, erityisesti vakavien puutteiden korjaamiseksi, ja noudattamatta jättämistä koskevien arviointien johdosta toteutettavat toimet. 8.Kyseessä olevaa ohjelmaa on tarvittaessa muutettava 5 kohdassa tarkoitettujen suositusten huomioon ottamiseksi. Komissio voi hyväksyä tarkistetun ohjelman riippuen siitä, minkälainen vaikutus muutoksella on. 9.Yhteistyössä komission ja Euroopan raja- ja merivartioviraston kanssa, viraston toimivaltuuksien mukaisesti, ja niitä kuullen asianomainen jäsenvaltio voi kohdentaa ohjelmansa varat uudelleen, mukaan luettuina operatiiviseen tukeen osoitetut määrärahat, jotta se voisi vastata 5 kohdassa tarkoitettuihin suosituksiin, joilla on rahoitusvaikutuksia. 10.Jos jäsenvaltio päättää panna täytäntöön rahoitusvälineen tuella hankkeita kolmannen maan kanssa tai kolmannessa maassa, asianomaisen jäsenvaltion on kuultava komissiota ennen hankkeen käynnistämistä. 11.Jos jäsenvaltio päättää toteuttaa kolmannen maan kanssa tai kolmannessa maassa rahoitusvälineen tuella toimia, jotka liittyvät laittomien rajanylitysten seurantaan, havaitsemiseen, tunnistamiseen, jäljittämiseen, estämiseen ja pysäyttämiseen tarkoituksena havaita, estää ja torjua laitonta maahanmuuttoa ja rajat ylittävää rikollisuutta sekä auttaa suojelemaan maahanmuuttajien henkeä ja pelastamaan maahanmuuttajia hengenmenetykseltä, sen on varmistettava, että se on ilmoittanut komissiolle kaikki kahden- tai monenväliset yhteistyösopimukset kyseisen kolmannen kanssa asetuksen (EU) N:o 1052/2013 20 artiklan mukaisesti. 12.Toimintavälineisiin, mukaan lukien kulkuneuvoihin, ja viestintäjärjestelmiin, joita tarvitaan tehokasta ja turvattua rajavalvontaa varten, ja jotka on hankittu tämän rahoitusvälineen tuella, sovelletaan seuraavaa: a)ennen kuin käynnistetään prosessi toimintavälineiden, mukaan lukien kulkuneuvojen, ja viestintäjärjestelmien hankkimiseksi rahoitusvälineestä saatavalla tuella, jäsenvaltioiden on varmistettava, että kyseiset laitteet täyttävät Euroopan raja- ja merivartioviraston asettamat vaatimukset, jos niitä on, ja varmistettava Euroopan raja- ja