ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Mitä lainsäädännöllisiä ja muunlaisia toimintavaihtoehtoja on harkittu? Onko jokin vaihtoehto asetettu etusijalle? Miksi?

Tavoitetta ei saavuteta läpinäkyvyyttä lisäämällä (vaihtoehto 1). Kieltämällä verkkosivuille pääsyn estäminen ja automaattinen ohjaaminen toiselle verkkosivulle ilman nimenomaista suostumusta (vaihtoehto 2) yhdistettynä vaatimukseen esittää perustelut tapauksissa, joissa tällainen esto on poikkeuksellisesti perusteltua, puututaan vain osaan ongelmasta. Parhaana pidetyssä vaihtoehdossa (vaihtoehto 3) keskitytään määrittelemään erityistilanteet, joissa maantieteelliseen sijaintiin perustuvaa syrjintää ei voida perustella (kun asiakas järjestää tavaroiden rajat ylittävän kuljetuksen; sellaisessa fyysisessä paikassa suoritettavat palvelut, joissa elinkeinonharjoittaja harjoittaa liiketoimintaansa, ja sähköisesti suoritettavat palvelut, joihin ei liity toimitusongelmia). Vaihtoehdossa 4 laadittaisiin luettelo maantieteelliseen sijaintiin perustuvan syrjinnän mahdollisista perusteluista palveludirektiivin 20 artiklan 2 kohdassa vahvistettujen periaatteiden selkeyttämiseksi. Tämä vaihtoehto hylättiin liian monimutkaisena. Vaihtoehdossa 5 yritykset velvoitettaisiin toimittamaan tavarat rajojen yli. Tavoite saavutettaisiin parhaiten tässä vaihtoehdossa, mutta se hylättiin, koska se aiheuttaisi suhteettoman suuria kustannuksia yrityksille.

C. Parhaaksi arvioidun vaihtoehdon vaikutukset

Onko parhaaksi arvioidusta vaihtoehdosta etuja? Jos on, mitkä ovat sen pääasialliset edut?
Vaikka EU on parantanut yleistä toimitusvarmuuden tasoa asetuksen (EU) N:o 994/2010 täytäntöönpanon myötä, tuore analyysi (kesällä 2014 tehty stressitesti, COM(2014) 654 final) osoittaa, että EU on edelleen altis kaasuntoimitusten merkittäville häiriöille. Tähän haavoittuvuuteen on useita syitä, esimerkiksi jäsenvaltioiden toimintamallit, liian vähäinen varautuminen ulkoisiin riskeihin, tekniset tekijät ja nykyisen asetuksen rajallinen soveltamisala. Vaikutustenarvioinnissa selitetään yksityiskohtaisesti näiden ongelmien laajuus ja syyt. Lisäksi vaikutustenarvioinnnissa päätellään, että mikäli ei toteuteta lisätoimia, EU:n valmiudet ja mahdollisuudet reagoida tehokkaasti kaasuntoimituskriisiin olisivat rajalliset. EU:n selviytymiskyky kaasuntoimituksen häiriytyessä on EU:n energiapolitiikan keskiössä, ja se on myös keskeinen tavoite EU:n energiaunionissa, joka ensimmäisessä ulottuvuudessaan "energiaturvallisuus, solidaarisuus ja luottamus" esittää konkreettisena toimena EU:n kaasun toimitusvarmuutta koskevan asetuksen (EU) N:o 994/2010 tarkistusta.
Julistus - Yhteinen kolmikantajulistus Euroopan meripäivän perustamisesta /* SEK/2007/1631 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 3.12.2007 SEK(2007) 1631 lopullinen JULISTUS Yhteinen kolmikantajulistus Euroopan meripäivän perustamisesta JULISTUS Yhteinen kolmikantajulistusEuroopan meripäivän perustamisesta Palauttaen mieliin, että Eurooppa on merellinen manner, jolla on lähes 70 000 kilometriä rantaviivaa Palauttaen mieliin, että Euroopan unionin 27 jäsenvaltiosta 22 on rannikko- tai saarijäsenvaltioita Palauttaen mieliin, että Euroopan unionin merellisten alueiden osuus unionin BKT:stä ja väestöstä on noin 40 prosenttia Palauttaen mieliin, että yli kaksi kolmasosaa unionin rajoista on rantaviivaa ja että jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuuluvat merialueet ovat laajemmat kuin niiden maa-alueet Palauttaen mieliin niinkin erilaisten alojen kuin laivanrakennuksen ja merikuljetusten, satamien ja kalatalouden, merellä tapahtuvan energiantuotannon, matkailun, ympäristön ja merellisen perinnön taloudellisen merkityksen ja näiden alojen välisen yhteisvaikutuksen Palauttaen mieliin, että Euroopan on parannettava valmiuksiaan kohdata senkaltaiset merkittävät haasteet kuin globalisaatio, ilmastonmuutos, kestävä energiatalous sekä rannikkoon ja mereen kohdistuvat ympäristöpaineet Palauttaen mieliin rannikkoalueiden, saarten ja kaikkein syrjäisimpien alueiden tärkeyden sekä alueellisten ja paikallisten viranomaisten merkityksen Euroopan tulevan meripolitiikan muokkaamisessa ja toteuttamisessa Palauttaen mieliin, kuinka tärkeä terve meriympäristö on sekä merellisen taloudellisen toiminnan kestävyyden että rannikkoalueiden elämänlaadun kannalta Tiedostaen eurooppalaisten yhteisen perinnön ja vastuun valtameristä ja meristä Palauttaen mieliin maailman valtamerien laajuuden sekä toimet, joita EU voi toteuttaa säilyttääkseen valtameret ihmiskunnan tulevaisuuden voimavarana Korostaen, että on tarpeen kasvattaa tietoisuutta valtamerten, vilkkaan meritalouden ja Euroopan rikkaan merellisen perinnön merkityksestä, lisätä näiden alojen näkyvyyttä sekä juhlistaa niistä koituvaa hyötyä vuosittain Euroopan komissio, Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin neuvosto hyväksyvät Euroopan meripäivän perustamisen – meripäivän, jota juhlistetaan vuosittain 20. päivänä toukokuuta ja jonka tiimoilta järjestetään tietoisuutta lisääviä ja verkottumista edistäviä toimia.
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

Sitä sovelletaan sen tekopäivää seuraavan kuukauden ensimmäisestä päivästä alkaen.

Tehty Brysselissä […] päivänä […]kuuta […].

Assosiaationeuvoston puolesta Puheenjohtaja

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

1.Legal basis

Article 133 of the Treaty

2.Title of the measure

Proposal for an amendment to the definition of the concept of ‘originating products’ and methods of administrative co-operation set out in the protocols to the agreements between the EU and Bulgaria, Romania, Iceland, Norway, Switzerland, the Faroe Islands, Turkey, Algeria, Egypt, Israel, Jordan, Lebanon, Morocco, Tunisia and Palestinian Authority of the West Bank and Gaza Strip as well as the protocol on rules of origin attached to the European Economic Area Agreement.

3.Objective

To extend the system of pan-European cumulation of origin to the Mediterranean partners and to the Faroe Islands.

4.Financial implications

As the extension of the system of cumulation of origin to the Mediterranean partners and to the Faroe Islands is without any implication on the tariff concessions granted by the agreements, the proposal does not have any financial implications.

PÖYTÄKIRJA NRO 6

KÄSITTEEN ”ALKUPERÄTUOTTEET”



MÄÄRITTELYSTÄ JA HALLINNOLLISEN



YHTEISTYÖN MENETELMISTÄ

SISÄLLYSLUETTELO

I OSASTO YLEISET MÄÄRÄYKSET

1 artikla Määritelmät

II OSASTO ’ALKUPERÄTUOTTEIDEN’ MÄÄRITTELY
Komission lausunto EY:n perustamissopimuksen 245 artiklan toisen kohdan mukaisesti annettu yhteisöjen tuomioistuimen ja ensimmäisen asteen tuomioistuimen yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 64 artiklan mukaisesti esittämistä yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 29 artiklan ja ensimmäisen asteen tuomioistuimen työjärjestyksen 35 artiklan muuttamista koskevista pyynnöistä /* SEK/2004/0223 lopull. */





KOMISSION LAUSUNTO EY:n perustamissopimuksen 245 artiklan toisen kohdan mukaisesti annettu yhteisöjen tuomioistuimen ja ensimmäisen asteen tuomioistuimen yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 64 artiklan mukaisesti esittämistä yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 29 artiklan ja ensimmäisen asteen tuomioistuimen työjärjestyksen 35 artiklan muuttamista koskevista pyynnöistä Yhteisöjen tuomioistuimen [1] ja ensimmäisen asteen tuomioistuimen [2] pyytämien muutosten tarkoituksena on toisaalta lisätä virallisten kielten määrää siten, että Euroopan unionin laajentuminen otetaan huomioon yhteisöjen tuomioistuimen ja ensimmäisen asteen tuomioistuimen oikeudenkäyntikielissä ja toisaalta ottaa ensimmäisen asteen tuomioistuimen työjärjestykseen yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen suorien kanteiden käsittelyssä käytettäviä oikeudenkäyntikieliä koskevat määräykset, jotka kuuluvat neuvostossa parhaillaan hyväksyttävänä olevan suoria kanteita koskevan toimivallan uudelleen jakamisen perusteella piakkoin ensimmäisen asteen tuomioistuimen toimivaltaan. [1] Asiakirja 15167/03 JUR 452 COUR 31. [2] Asiakirja 15738/03 JUR 468 COUR 33. Nämä muutokset ovat täysin teknisiä eivätkä edellytä komission huomautuksia. Nain ollen komissio hyväksyy yhteisöjen tuomioistuimen ja ensimmäisen asteen tuomioistuimen ehdottamat tekstit.
Suunnitellun säädöksen tarkoituksena on jatkaa EU:n ja Israelin välisen toimintaohjelman voimassaoloa vuoden 2020 loppuun tai kunnes kumppanuuden painopisteet on hyväksytty, jotta voidaan varmistaa, että yhteistyö osapuolten välillä jatkuu.

3.1.Menettelyllinen oikeusperusta

3.1.1.Periaatteet

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, (SEUT-sopimus) 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia”, kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.

3.1.2.Soveltaminen tässä asiassa

Assosiaationeuvosto on sopimuksella perustettu elin; se on perustettu Euro–Välimeri-sopimuksella.

Säädös, joka assosiaationeuvoston on määrä hyväksyä, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia.

Suunnitellulla säädöksellä on oikeusvaikutuksia, koska sillä jatketaan nykyistä EU:n ja Israelin välistä toimintasuunnitelmaa vuoden 2020 loppuun tai kunnes kumppanuuden painopisteet on hyväksytty. Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

3.2.Aineellinen oikeusperusta

3.2.1.Periaatteet

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

3.2.2.Soveltaminen tässä asiassa

Suunnitellun säädöksen keskeinen tavoite ja sisältö liittyvät assosiaatiosopimuksen ja Euroopan naapuruuspolitiikan yhteydessä tehtävään yhteistyöhön kolmannen maan kanssa.

Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 217 artikla.

3.3.Päätelmä

Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 217 artikla yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

4.Suunnitellun säädöksen julkaiseminen

Assosiaationeuvoston säädöksellä muutetaan EU:n ja Israelin välisen toimintaohjelman voimassaolon kestoa, minkä vuoksi säädös on aiheellista julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen jälkeen, kun se on hyväksytty (EU–Israel-assosiaationeuvoston työjärjestyksen määräysten mukaisesti) ja Israelin Reshumotissa (Israelin virallisessa lehdessä), mikäli assosiaationeuvosto niin päättää.
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

EU:n ja Georgian suhteet perustuvat tällä hetkellä assosiaatiosopimukseen ja vuonna 2015 tarkistettuun Euroopan naapuruuspolitiikkaan. Keskeiset periaatteet kahdenvälisten suhteiden ohjaamiseksi ovat kumppanimaiden tehostettu eriyttäminen ja vahvempi sitoutuminen.

EU–Georgia-assosiaatiosopimus, jäljempänä 'assosiaatiosopimus', allekirjoitettiin 27. kesäkuuta 2014, ja sitä sovellettiin väliaikaisesti 1. päivästä syyskuuta 2014, kunnes ratifiointiprosessi saatiin päätökseen. Assosiaatiosopimus tuli voimaan ja sitä alettiin soveltaa täysimääräisesti 1. heinäkuuta 2016.

Osapuolet sopivat yhteistyöneuvostossa 26. kesäkuuta 2014 assosiaatio-ohjelmasta assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanon valmistelemiseksi ja helpottamiseksi. Assosiaatio-ohjelma tarjosi käytännön puitteet prioriteettiluettelon laatimiseksi vuosina 2014–2016 tehtävää yhteistä työtä varten. Prioriteetit määritettiin assosiaatiosopimuksen rakenteen perusteella poliittista assosiaatiota ja taloudellista yhdentymistä koskevan yleisen tavoitteen hengessä.

Koska assosiaatiosopimusta on sovellettu 1. päivästä heinäkuuta 2016, assosiaatio-ohjelma on päivitettävä. Tämä on poliittinen prioriteetti, ja siinä on otettava huomioon EU:n ja Georgian tämänhetkiset suhteet.

Tässä asiakirjassa päivitetään ja tarkistetaan vuosien 2014–2016 assosiaatio-ohjelma ja asetetaan uusia prioriteetteja vuosina 2017–2020 tehtävää yhteistä työtä varten. Siinä erotetaan toisistaan lyhyen aikavälin prioriteetit, joiden osalta olisi edistyttävä merkittävästi vuoden 2018 loppuun mennessä, ja keskipitkän aikavälin prioriteetit, joiden osalta olisi saavutettava merkittävää edistymistä vuosina 2019–2020.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

Assosiaatio-ohjelma on yhdenmukainen EU:n poliittisten prioriteettien kanssa tällä alalla. Niitä ovat naapuruston poliittinen ja taloudellinen vakauttaminen ja sen turvallisuuden vakauttaminen, EU:n etujen ajaminen sekä yleismaailmallisten arvojen edistäminen.

•Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

Ehdotettu assosiaatio-ohjelma kuvastaa EU:n pitkäaikaista sitoutumista itäiseen kumppaniinsa ja noudattaa täysin EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittista globaalistrategiaa. Strategiassa investoidaan itäisen naapuruston valtioiden ja yhteiskuntien selviytymiskykyyn ja tiivistetään samalla suhteita. Tässä yhdennetyssä lähestymistavassa selviytymiskykyyn käsitellään tapauksia, jotka ovat epävakaan hallitus-, talous-, yhteiskunta- ja ilmasto- tai energiatilanteen vuoksi kiireellisimpiä. Lisäksi asiakirjassa otetaan huomioon

tarve vahvistaa demokratiaa ja oikeusvaltiota,

ihmisoikeuksien, perusvapauksien ja hyvän hallintotavan edistäminen,

kansainvälisen yhteistyön lisääminen terrorismin torjuntaa, konfliktien ehkäisyä ja alueellista vakautta varten ja

vapaan kaupan mahdollisuudet täysin toimivassa markkinataloudessa ja politiikat, jotka saatetaan asteittain EU:n politiikkojen mukaisiksi kasvun ja työpaikkojen luomista varten.

2.OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT
3.2.1Maaseuturahasto ja Euroopan unionin elpymisväline – maaseudun kehittämisohjelmat

3.2.2Tekninen apu

3.3.Ilmoitetut menot toimenpiteittäin

3.4.Maaseuturahaston ja Euroopan unionin elpymisvälineen ohjelmien toteutus





1. Talousarviomenettely

1.1. Rahoituskehys

Vuoden 2021 maaseudun kehittämismenot rahoitetaan kauden 2021–2027 monivuotisesta rahoituskehyksestä. Monivuotinen rahoituskehys vahvistetaan neuvoston asetuksessa (EU) N:o 2020/2093. Euroopan unionin elpymisvälineestä (EURI) on myös asetettu lisävaroja saataville vuosina 2021 ja 2022 covid-19-kriisin vaikutusten ja sen seurausten huomioon ottamiseksi unionin maatalousalalla ja maaseutualueilla.

Maaseudun kehittämiseen sekä markkinoihin liittyviin menoihin ja suoriin tukiin myönnetyt määrärahat monivuotisen rahoituskehyksen vuosittaisen teknisen mukautuksen jälkeen esitetään taulukossa 1.

Taulukko 1 – Rahoituskehys vuosiksi 2021–2027

OTSAKE 3 miljoonaa euroa (käypinä hintoina) YMP:hen liittyvät luonnonvarat ja ympäristö 2021a) 2022b) 2023c) 2024 2025 2026 2027 YHTEENSÄ 55 713,0 53 365,9 53 626,9 53 757,9 53 890,9 54 021,9 54 155,9 josta: Markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet 40 368,0 40 638,2 40 692,2 41 649,0 41 782,0 41 913,0 42 047,0 Maaseudun kehittäminen 15 345,0 12 727,7 12 934,7 12 108,9 12 108,9 12 108,9 12 108,9 Euroopan unionin elpymisvälineestä saatavat lisävarat 2 387,7 5 682,8

a)Maataloustukirahaston ja maaseuturahaston välillä varainhoitovuoden 2021 osalta siirretyn 557,0 miljoonan euron nettomäärän jälkeen

b)Maataloustukirahaston ja maaseuturahaston välillä varainhoitovuoden 2022 osalta siirretyn 618,8 miljoonan euron nettomäärän jälkeen

c)Maataloustukirahaston ja maaseuturahaston välillä varainhoitovuoden 2023 osalta siirretyn 825,8 miljoonan euron nettomäärän jälkeen

Koska vuoden 2020 jälkeistä yhteistä YMP:tä koskeviin komission lainsäädäntöehdotuksiin liittyvä lainsäädäntömenettely on yhä kesken, annettiin siirtymäasetus, jolla jatkettiin asetuksen (EU) N:o 1305/2013 soveltamista vuoteen 2022 maanviljelijöille ja muille YMP:n edunsaajille kuuluvan tuen keskeytymisen välttämiseksi. Siirtymäasetuksella jatkettiin suurinta osaa YMP-säännöistä, jotka olivat voimassa kaudella 2014–2020, ja lisättiin maaseuturahaston määrärahoja vuosille 2021 ja 2022 (”old rules – new money” -periaatteen mukaisesti). Näin varmistettiin sujuva siirtyminen YMP:n strategiasuunnitelmien tulevaan kehykseen. Siihen sisältyi myös Euroopan unionin elpymisvälineen 8 070,5 miljoonan euron (käypinä hintoina) suuruisten lisämäärärahojen käyttöönotto kaudella 2021–2022 ulkoisena käyttötarkoitukseensa sidottuna tulona.

1.2. Talousarvioesitys 2021
Maatalousmarkkinoiden interventioihin osoitettujen määrärahojen käyttö on 2 662,4 miljoonaa euroa, mikä on yhteensä 83,6 miljoonaa euroa enemmän kuin hyväksytyt määrärahat. Tähän käyttöön kuuluu arviolta 8,1 miljoonan euron menot suoraan hallinnoitaviin menekinedistämistoimenpiteisiin, jotka on määrä toteuttaa viimeistään 31. joulukuuta 2020. Kun otetaan kuitenkin huomioon hedelmä- ja vihannesjärjestelmään osoitetut 150 miljoonan euron käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, tuloksena on 66,4 miljoonan euron alikäyttö.

Määrärahojen käyttö oli odotettua vähäisempää erityisesti seuraavien budjettikohtien osalta: oliiviöljy; menekinedistäminen; sianliha, munat ja siipikarjanliha ja muut eläintuotteet; sekä koulujakelujärjestelmät. Toisaalta hedelmä- ja vihannesalan sekä viinialan menot ylittivät budjetoidut tarpeet.

Oliiviöljy – 05 02 06

Tämän momentin määrärahojen lopullinen alikäyttö on 11 miljoonaa euroa, mikä johtuu pääasiassa ennakoitua pienemmistä maksuista yhdessä jäsenvaltiossa, jolla on tärkeä osuus tässä momentissa.

Hedelmät ja vihannekset – 05 02 08

Ilmeisessä 153,5 miljoonan euron ylikäytössä on otettu huomioon lisätalousarviossa nro 9/2020 esitetty 48,7 miljoonan euron lisäys, mutta siinä ei ole otettu huomioon tämän momentin määrärahatarpeita määritettäessä arvioitua 150 miljoonan euron käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen määrää. Kun nämä arvioidut käyttötarkoitukseensa sidotut tulot otetaan huomioon, ylikäyttö on vain 3,5 miljoonaa euroa eli + 0,4 % ennakoidusta talousarviosta (ks. liitteen alaviite (*)).

Viinialan tuotteet – 05 02 09

Tämän momentin lopullinen käyttö johtaa 30,5 miljoonan euron ylikäyttöön. Menoihin sisältyy vuoden 2020 puolivälissä hyväksyttyjen poikkeuksellisten kriisitoimenpiteiden tukeminen covid-19-pandemian viinialalle aiheuttamien vaikutusten torjumiseksi.

Menekinedistäminen – 05 02 10

Määrärahojen alikäyttö on 9,3 miljoonaa euroa. Tästä määrästä 8,1 miljoonaa euroa on tarkoitus käyttää suoraan hallinnoitavasta budjettikohdasta (05 02 10 02) ennen vuoden loppua.

Sianliha, munat ja siipikarjanliha ja muut eläintuotteet – 05 02 15

Jäsenvaltioiden tälle momentille ilmoittamat menot olivat talousarviossa ennakoitua alhaisemmat (–21,0 miljoonaa euroa). Alikäyttö johtui pääasiassa lintuinfluenssan puhkeamiseen liittyvien poikkeuksellisten tukitoimenpiteiden alhaisesta käytöstä (–18,5 miljoonaa euroa) yhdessä jäsenvaltiossa.

Koulujakelujärjestelmät – 05 02 18

Määrärahojen käyttöaste oli 52,9 miljoonaa euroa budjetoitua alhaisempi. Siinä näkyvät covid-19-pandemian käytännön vaikutukset tämän järjestelmän täytäntöönpanoon, erityisesti kouluvuoteen 2019–2020 liittyvän maitotuotteiden sekä hedelmien ja vihannesten jakelun osalta.
Sisällysluettelo

1. Johdanto

2. Toiminnallinen asiayhteys

3. Tilinpäätöstiedot ja merkittävät talousarviotapahtumat vuonna 2019

3.1. ESIR-takuurahaston tilinpäätös 31. joulukuuta 2019

3.2. EU:n takauksella katetut ESIR-toimet

3.3. ESIR-takuurahastoon suoritettavat maksut

3.4. EU:n takauksen nojalla esitetyt maksupyynnöt ja takauksen käyttö

4. ESIR-takuurahaston hallinnointi vuonna 2019

4.1. Varainhoito

4.2. Markkinoiden kehitys vuonna 2019

4.3. Salkun koostumus ja keskeiset riskit

4.4. Tulos

5. Arvio tavoitesumman riittävyydestä ja ESIR-takuurahaston varojen määrästä





1.Johdanto

Tämän kertomuksen oikeusperustana on 25. kesäkuuta 2015 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/1017 , joka koskee Euroopan strategisten investointien rahastoa, Euroopan investointineuvontakeskusta ja Euroopan investointihankeportaalia sekä asetusten (EU) N:o 1291/2013 ja (EU) N:o 1316/2013 muuttamista, jäljempänä ’ESIR-asetus’. ESIR-asetusta on muutettu 13. joulukuuta 2017 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2017/2396 Euroopan strategisten investointien rahaston voimassaoloajan pidentämiseksi sekä kyseistä rahastoa ja Euroopan investointineuvontakeskusta koskevien teknisten parannusten tekemiseksi, jäljempänä ’ESIR 2.0 -muutos’. ESIR 2.0 -muutoksella muun muassa kasvatettiin EU:n takauksen määrää ja mukautettiin tavoitesummaa. Euroopan komissio ja Euroopan investointipankki (EIP) allekirjoittivat 22. heinäkuuta 2015 sopimuksen ESIR-rahaston hallinnoinnista ja EU:n takauksen myöntämisestä, jäljempänä ’ESIR-sopimus’. Sopimusta on muutettu ja oikaistu 21. heinäkuuta 2016, 21. marraskuuta 2017, 9. maaliskuuta 2018, 20. joulukuuta 2018, 27. maaliskuuta 2020 ja 27 huhtikuuta 2020.