Suositus

NEUVOSTON SUOSITUS

Bulgarian vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Bulgarian vuosien 2012–2016 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[1] ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011[2] ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen[3],

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat[4],

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.

(2) Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista[5]. Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

(3) Valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 ‑strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.

(4) Neuvosto antoi 6 päivänä heinäkuuta 2012 suosituksen Bulgarian vuoden 2012 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Bulgarian vuosien 2011–2015 tarkistetusta lähentymisohjelmasta.

(5) Komissio hyväksyi 28 päivänä marraskuuta 2012 vuotuisen kasvuselvityksen[6]. Tästä alkoi vuoden 2013 talouspolitiikan EU-ohjausjakso. Komissio hyväksyi niin ikään 28 päivänä marraskuuta 2012 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen[7], jossa se katsoi, että Bulgaria kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

(6) Eurooppa-neuvosto hyväksyi 14 päivänä maaliskuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

(7) Komissio julkaisi 10 päivänä huhtikuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Bulgariaa koskevan perusteellisen tarkastelun[8] tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Bulgarian makrotaloudessa on epätasapainotiloja, jotka edellyttävät seurantaa ja politiikkatoimia. Erityisesti velkavivun purkamisen vaikutukseen yrityssektorilla ja ulkoisten rahoitusasemien, kilpailukyvyn ja työmarkkinoiden jatkuvaan sopeutukseen on kiinnitettävä edelleen huomiota.

(8) Bulgaria toimitti vuosia 2012–2016 koskevan vuoden 2013 lähentymisohjelmansa ja vuoden 2012 kansallisen uudistusohjelmansa 19 päivänä huhtikuuta 2013. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

(9) Neuvosto on neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vuoden 2013 lähentymisohjelman arvioinnin perusteella sitä mieltä, että Bulgarian julkinen talous on yleisesti ottaen terveellä pohjalla. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite saavutettiin vuonna 2012. Lähentymisohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava vuosien 2013 ja 2014 osalta, sillä vuotuisen kasvun odotetaan yltävän 1,0 prosenttiin vuonna 2013 ja 1,8 prosenttiin vuonna 2014. Komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan BKT kasvaa 0,9 prosenttia vuonna 2013 ja 1,7 prosenttia vuonna 2014. Ohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on nyt huolehtia julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman pysymisestä keskipitkän aikavälin tavoitteessa ohjelmakauden loppuun asti. Ohjelmassa vahvistetaan jo aiemmin keskipitkän aikavälin tavoitteeksi asetettu –0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, joka on vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia kunnianhimoisempi. Kun otetaan huomioon (uudelleenlaskettu) julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema, jonka arvioidaan heikkenevän hieman siten, että alijäämä, joka vuonna 2012 oli 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, kasvaa 0,7–0,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuosina 2013–2016. Bulgaria jää hieman keskipitkän aikavälin tavoitteestaan lähentymisohjelmakaudella. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet huomioon ottaen julkisten menojen kasvutahdin ennustetaan vuosina 2013–2015 vastaavan menojen kasvulle vakaus- ja kasvupaketissa asetettua vertailuarvoa, mutta ylittävän sen vuonna 2016. Velkasuhde on alle 60 prosenttia suhteessa BKT:hen. Lähentymisohjelman mukaan sen odotetaan nousevan vuonna 2014 huippuunsa eli 20,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja sen jälkeen laskevan ohjelmakauden kuluessa. Vastaavasti komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan julkisen velan määrä on 20,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014.

(10) Bulgaria on viime vuosina lujittanut huomattavasti finanssipoliittista kehystään, mikä on osaltaan tukenut julkisen talouden kurinalaisuutta ja lisännyt finanssipolitiikan uskottavuutta. Vuonna 2014 voimaan tulevassa julkista taloutta koskevassa uudessa laissa säilytetään nykyiset numeeriset finanssipoliittiset säännöt, lujitetaan edelleen vaatimuksia paikallistasolla ja uudistetaan kolmevuotista julkisen talouden keskipitkän aikavälin kehystä. Viranomaisten on säilytettävä uudistusvauhti ja valmisteltava uuden lain täytäntöönpanoa erityisesti perustamalla suunniteltu riippumaton finanssipoliittinen elin, jonka tehtävät määritellään selkeästi, joka toimii itsenäisesti ja jolle osoitetaan riittävät resurssit. Verosäännösten noudattamisessa on runsaasti parantamisen varaa. Siinä edistyminen antaisi Bulgarialle mahdollisuuden lisätä kasvua edistäviä menoja. Vaikka Bulgaria on toteuttanut joitakin toimenpiteitä vähentääkseen sääntelyn noudattamisesta johtuvia kustannuksia ja tehostaakseen veronkantoa, sen verojärjestelmän ongelmana ovat edelleen veronkierron yleisyys ja verohallinnon tehottomuus. Veronkannon hallinnolliset kustannukset ovat suuret, samoin yrityksille verojen maksusta aiheutuvat kustannukset. Vaikka verosääntöjen noudattamista on pyritty parantamaan erilaisin toimenpitein, harmaan talouden osuus arvioidaan edelleen suureksi ja sen vähentämiseksi tarvitaan kestäviä toimia pitkällä aikavälillä.

(11) Varhaisen työmarkkinoilta poistumisen vähentäminen on keskeinen haaste, joka on ratkaistava, jotta voidaan parantaa eläkejärjestelmän riittävyyttä sekä lisätä työvoiman tarjontaa. Ikääntyneiden työntekijöiden ja erityisesti ikääntyneiden naisten työllisyysaste on EU:n keskiarvoa pienempi ja johtaa useiden edunsaajien kohdalla riittämättömiin eläkeoikeuksiin. Vaikka alalla toteutetaan jo merkittäviä uudistuksia, eräisiin ammatteihin edelleen sovellettavat erityiset eläkejärjestelyt alentavat osaltaan todellista eläkkeellesiirtymisikää. Bulgarian olisi jatkettava edistymistä eläkeiän nostamisessa ja valmisteltava saman lakisääteisen eläkeiän käyttöönottoa miehille ja naisille, jotka ovat maksaneet eläkemaksuja koko työuransa ajan, sekä vahvistettava käyttöönoton päivämäärä. Työkyvyttömyyseläkkeiden myöntämisperusteiden ja valvonnan tarkistaminen (esim. työkyvyn ottaminen yhdeksi kriteeriksi) auttaisi tehokkaasti vähentämään väärinkäytöksiä.

(12) Bulgarian työllisyysaste on keskimääräistä pienempi ja supistuu edelleen. Lisäksi työttömyys vaihtelee suuresti eri alueiden ja väestöryhmien välillä. Kriisi on vaikuttanut erityisen voimakkaasti matalan osaamistason työntekijöihin sekä lisännyt huomattavasti nuorisotyöttömyyttä. Pitkäaikaistyöttömyys on kasvanut nopeammin kuin muualla EU:ssa. Uudistamalla julkisia työvoimapalveluja voitaisiin lisätä niiden keskeistä roolia Bulgarian työmarkkinoiden tarjonnan ja kysynnän yhteensovittamisessa: ne voisivat tarjota tuloksekkaampaa neuvontaa ja kohdennettuja työllistämistoimia ja auttaa ennakoimaan paremmin tulevia ammattitaidon tarpeita. Käynnissä olevan nuorisotyöllisyysaloitteen varhaisen arvioinnin avulla voitaisiin osaltaan varmistaa, että resurssit kohdennetaan niihin toimiin, joiden avulla saadaan aikaan eniten työpaikkoja. Haasteena on edelleen varmistaa, että sosiaaliturvamaksujen vähimmäismäärillä saavutetaan haluttu tavoite eli vähennetään harmaata taloutta mutta ei kuitenkaan samalla hinnoitella matalan osaamistason työntekijöitä pois työmarkkinoilta. Bulgarialaiset ovat kaikista EU:n kansalaisista suurimmassa köyhyys- tai syrjäytymisvaarassa. Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen kansallisen torjuntastrategian täytäntöönpano olisi asetettava etusijalle. Sosiaalisten tulonsiirtojen saatavuutta ja tuloksellisuutta sekä sosiaalipalvelujen tehokkuutta ja saatavuutta olisi parannettava erityisesti lasten ja vanhusten osalta. Romanien integrointia edistävän kansallisen strategian tueksi olisi laadittava toimintasuunnitelma, jossa luetellaan yksityiskohtaisia toimenpiteitä. Lisäksi olisi huolehdittava riittävästä rahoituksesta ja luotava seurantamekanismi toimenpiteiden vaikutuksen mittaamiseksi.

(13) Bulgarian haasteena on parantaa koulutusjärjestelmän laatua ja tehokkuutta. Hyväksymällä kouluopetusta koskevan lain ennen vuoden 2013 loppua se voi luoda puitteet edistymiselle välttämättömissä uudistuksissa, kuten opetusohjelmien nykyaikaistamisessa ja parannusten tekemisessä opettajien koulutukseen ja kannustimiin. Korkeakoulutusta koskevat uudistukset ovat edenneet erittäin hitaasti. Korkeakoulutuksen tulosten ja työmarkkinoiden kysynnän merkittävä epäsuhta pahentaa rakenteellista työttömyyttä ja hidastaa arvoltaan merkittävien, innovatiivisten sektoreiden kehitystä. Korkeakoulutuksen heikot tulokset liittyvät puuttuviin kannustimiin institutionaalisella tasolla sekä yksittäisten tutkijoiden ja opettajien tasoon. Terveydenhuoltojärjestelmän laadun ja kattavuuden parantaminen on jo pitkään ollut haaste Bulgariassa. Lisäämällä terveydenhuollon rahoituksen avoimuutta voitaisiin tukea sektorin kasvua ja kilpailukykyä. Avohoitopalvelujen osuus kaikista terveydenhuoltomenoista on pieni, mikä rajoittaa ihmisten pääsyä kustannustehokkaisiin terveydenhuoltopalveluihin. Koska yksittäiseltä ihmiseltä perittävät terveydenhuollon maksut ovat suuret, eräät väestöryhmät eivät käytännössä kykene käyttämään terveydenhuoltopalveluja. Bulgarialla on edessään merkittäviä sairaalasektorin järkeistämistä ja hallinnointia koskevia haasteita.

(14) Kotimaisten yritysten kilpailukykyä ja ulkomaisia investointeja voitaisiin tukea merkittävästi parantamalla Bulgarian liiketoimintaympäristöä, esimerkiksi tehostamalla julkisia palveluja. Sähköisen viranomaisasioinnin nopeampi ja järjestelmällinen käyttöönotto tarjoaisi merkittäviä kehitysmahdollisuuksia ja voisi muun muassa vähentää säännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia ja keventää yritysten hallinnollista rasitusta. Lisäksi yhtiölainsäädännön, mukaan lukien maksuviivästyksiä ja maksukyvyttömyysmenettelyjä koskevien säännösten, täydellinen täytäntöönpano ja soveltamisen valvonta parantaisivat merkittävästi toimintaedellytyksiä erityisesti pk-yritysten osalta. Riittämätön rahoituksen saanti jarruttaa edelleen pk-yritysten kehitystä. Toimiva ja riippumaton oikeusjärjestelmä on ehdoton edellytys talouden kestävälle kehitykselle. Bulgaria on edistynyt viime vuosina oikeusjärjestelmän uudistamisessa ja erityisesti oikeudellisten ja institutionaalisten puitteiden nykyaikaistamisessa. Edelleen on kuitenkin varaa merkittävästi tehostaa näiden puitteiden täysimääräistä hyödyntämistä, varmistaa tulosten kestävyys ja lisätä osallistumista uudistuksiin kaikilla tasoilla. Myös tehokkaampi korruption torjunta tukisi liiketoimintaympäristön parantamista.

(15) EU-varojen tuloksellinen täytäntöönpano on keskeistä tarvittavien julkisten investointien toteuttamiseksi. Julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön uudistaminen vuonna 2011 oli merkittävä askel kohti sääntöjenvastaisuuksien tehokkaampaa seurantaa ja ehkäisemistä ja seuraamusten määräämistä. Vaikka uudet säännöt, joita sovelletaan muun muassa EU:n osarahoittamiin hankkeisiin, ovat tulleet voimaan, ennakkovalvontaa voitaisiin tehostaa edelleen laajentamalla julkisten hankintojen keskusviraston valtuuksia.

(16) Sääntelyviranomaisten valtuudet ja riippumattomuus keskeisillä talouden sektoreilla muodostavat tärkeät toimintaedellytykset kilpailukyvylle. Bulgarian liikenneinfrastruktuuria on viime vuosina parannettu joiltakin osin, mutta palvelujen tarjontaa ja infrastruktuurin ylläpitoa voitaisiin edelleen tehostaa huomattavasti. Bulgaria ei ole vieläkään pannut energian sisämarkkinoihin perustuvia velvoitteitaan kokonaan täytäntöön. Huomattavia ongelmia on edelleen sekä tukku- että vähittäismarkkinoilla. Erityisesti voidaan mainita jatkuvat markkinaesteet, takuutuottojärjestelyt ja säännellyt hinnat sekä sähkön ja maakaasun tukkumarkkinoiden puute. Koska Bulgaria on erittäin riippuvainen yhdestä ainoasta energiareitistä, se on energiavarmuuden suhteen hyvin haavoittuva. Sähkö- ja kaasuyhteyksien liitäntähankkeiden täytäntöönpanoa olisi nopeutettava, jotta voidaan monipuolistaa energialähteitä ja parantaa energian toimitusvarmuutta. Heikko energiatehokkuus rasittaa edelleen merkittävästi yritysten ja yksityisten kuluttajien taloutta. Erityisesti julkisten ja yksityisten rakennusten energiatehokkuutta voitaisiin parantaa merkittävästi.

(17) Komissio on EU-ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Bulgarian talouspolitiikkaa. Se on arvioinut lähentymisohjelman ja kansallisen uudistusohjelman ja esittänyt perusteellisen tarkastelun. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Bulgarian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. EU-ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–7.

(18) Neuvosto on tutkinut Bulgarian lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto[9] ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

(19) Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 3, 4 ja 5,

SUOSITTAA, että Bulgaria toteuttaisi vuosina 2013 ja 2014 toimia, joilla se

1. säilyttää julkisen talouden rahoitusaseman vakauden varmistamalla julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen noudattamisen sekä jatkaa kasvua edistävää finanssipolitiikkaa lähentymisohjelman mukaisesti; toteuttaa kattavan verostrategian verolainsäädännön kaikkien osa-alueiden sekä veronkantomenettelyjen lujittamiseksi lisätäkseen tuloja erityisesti parantamalla veronkantoa, kitkemällä harmaata taloutta ja vähentämällä verosääntöjen noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia; perustaa riippumattoman elimen seuraamaan finanssipolitiikkaa sekä tarjoamaan analyyseja ja neuvontaa;

2. poistaa vähitellen varhaiseläkemahdollisuudet, ottaa käyttöön saman lakisääteisen eläkeiän miehille ja naisille sekä toteuttaa aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, joiden avulla vanhemmat työntekijät voivat jatkaa työntekoa pidempään; kiristää työkyvyttömyyseläkkeen myöntämisperusteita ja valvontaa väärinkäytön tuloksekkaaksi ehkäisemiseksi;

3. nopeuttaa kansallisen nuorisotyöllisyysaloitteen täytäntöönpanoa esimerkiksi ottamalla käyttöön nuorisotakuun; uudistaa työvoimapalvelujen toimintaa, jotta ne voivat tarjota tuloksekasta neuvontaa työnhakijoille, sekä kehittää valmiuksia ennakoida työmarkkinoilla tarvittavia taitoja ja mukauttaa työntekijöiden ammattitaitoa vastaamaan näitä tarpeita; tehostaa aktiivista työmarkkinapolitiikkaa ja erityisesti kansallisia työllistämisohjelmia; tarkistaa sosiaaliturvamaksujen vähimmäismääriä sen varmistamiseksi, että ne eivät johda matalan osaamistason työntekijöiden syrjäytymiseen työmarkkinoilta; varmistaa, että köyhyyden vähentämistä koskeva kansallinen strategia ja romanien integrointia edistävä kansallinen strategia toteutetaan käytännössä; parantaa sosiaalisten tulonsiirtojen ja sosiaalipalvelujen saatavuutta ja tuloksellisuutta erityisesti lasten ja vanhusten osalta;

4. hyväksyy kouluopetusta koskevan lain ja jatkaa korkeakoulutuksen uudistamista erityisesti sovittamalla paremmin yhteen koulutuksen tulokset ja työmarkkinoiden tarpeet sekä vahvistamalla koulutuksen, tutkimuksen ja liike-elämän yhteistyötä; parantaa muita heikommassa asemassa olevien lasten ja erityisesti romanilasten pääsyä osallistavaan koulutukseen; varmistaa terveydenhuoltopalvelujen saatavuuden ja parantaa niiden hinnoittelua liittämällä sairaaloiden rahoituksen niiden tuloksiin ja kehittämällä avohoitoa;

5. toteuttaa uusia toimenpiteitä liiketoimintaympäristön parantamiseksi karsimalla byrokratiaa, toteuttamalla sähköisen viranomaisasioinnin strategian ja panemalla täytäntöön maksuviivästyksiä koskevan lainsäädännön; parantaa oikeuslaitoksen laatua ja riippumattomuutta ja torjuu tehokkaammin korruptiota; parantaa pk-yritysten ja toimintaansa aloittelevien yritysten rahoituksen saantia;

6. tehostaa EU-rahoituksen hyödyntämistä; varmistaa julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön moitteettoman täytäntöönpanon laajentamalla julkisten hankintojen keskusviraston harjoittamaa ennakkovalvontaa sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi;

7. lujittaa kansallisten sääntelyviranomaisten riippumattomuutta ja hallinnollisia valmiuksia erityisesti energia- ja liikennesektoreilla sekä jäte- ja vesihuollon alalla; poistaa markkinaesteet, kiintiöt, alueelliset rajoitukset ja säännellyt hinnat sekä täydentää markkinoita perustamalla avoimet sähkön ja maakaasun tukkumarkkinat; nopeuttaa sähkö- ja kaasuyhteyksien liitäntähankkeita ja parantaa jakeluhäiriöiden sietokykyä; tehostaa toimenpiteitä energiatehokkuuden parantamiseksi.

Tehty Brysselissä

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

[1] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

[2] EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

[3] COM(2013) 352 final.

[4] P7_TA(2013)0052 ja P7_TA(2013)0053.

[5] Neuvoston päätös 2013/208/EU, annettu 22 päivänä huhtikuuta 2013.

[6] COM(2012) 750 final.

[7] COM(2012) 751 final.

[8] SWD(2013) 114 final.

[9] Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.