ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
6.

on tyytyväinen siihen, että vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevässä osiossa on laajennettu investointilausekkeen soveltamisalaa jäsenvaltioiden investointiohjelmien huomioon ottamiseksi etenkin rakenne- ja koheesiopolitiikan, nuorisotyöllisyysaloitteen, Euroopan laajuisten verkkojen, Verkkojen Eurooppa -välineen sekä Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) yhteisrahoituksen alalla. Komitea vahvistaa halukkuutensa talouskriisin ratkaisemiseen sekä keskisen Euroopan ja syrjäisten alueiden yhä suurempien erojen kaventamiseen investointien elvyttämiseen tähtäävien vastasyklisten toimenpiteiden avulla niin, että luottamus asetetaan jälleen keskeiseen asemaan EU:n toiminnassa. Komitea toistaa kuitenkin ESIR-rahastoa koskevasta asetusehdotuksesta 17. huhtikuuta 2015 antamassaan lausunnossa ilmaisemansa kannan, jonka mukaan ESIR-rahastoon suunnattu kansallinen yhteisrahoitus on jätettävä kokonaisuudessaan pois vakaus- ja kasvusopimuksen laskelmista riippumatta siitä, millainen jäsenvaltioiden tilanne on vakaus- ja kasvusopimuksen suhteen, jotta voidaan välttää vaara, että maat, joissa on suurempi tarve uusille investoinneille, eivät pysty toteuttamaan edes niitä, joilla on unionin rahoitus. Toisin sanoen on vältettävä jarruttamasta investointihankkeiden yhteisrahoitusta ja estettävä kasvuerojen paheneminen euroalueella.
6.

panee merkille, että Euroopan unionilla on kattava muuntogeenisten organismien sekä muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen lupamenettelyjä, jäljitettävyyttä ja merkitsemistä koskeva lainsäädäntökehys, joka perustuu geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön ja neuvoston direktiivin 90/220/ETY kumoamisesta annettuun direktiiviin 2001/18/EY, muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annettuun asetukseen (EY) N:o 1829/2003 ja muuntogeenisten organismien jäljitettävyydestä ja merkitsemisestä ja muuntogeenisistä organismeista valmistettujen elintarvikkeiden ja rehujen jäljitettävyydestä sekä direktiivin 2001/18/EY muuttamisesta 22. syyskuuta 2003 annettuun asetukseen (EY) N:o 1830/2003.
32.

on tyytyväinen Shift2Rail-aloitteeseen ja sinisen vyöhykkeen hankkeen edistymiseen mutta kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että edistys rautatie- sekä sisävesi- ja meriliikenteeseen siirtymisessä on ollut riittämätöntä huolimatta teiden ja ilmatilan ruuhkautumisesta. Junat ja laivat voivat antaa nykyistä suuremman panoksen kasvihuonekaasujen ja onnettomuuksien vähentämistavoitteiden saavuttamiseen. On myös kannustettava kehittämään ja toteuttamaan Euroopan laajuista liikenneverkkoa ja yhdenmukaistamaan eri rautatiehallintojen soveltamia kriteerejä ja sääntöjä sekä helpottamaan uusien toimijoiden markkinoille pääsyä vapaan kilpailun puitteissa.
3.

korostaa erityisesti, että kansalaisten luottamus paikallis- ja alueviranomaisten tiedonhallintaan on tärkeää. Terveysalan mobiilisovellusten kehittämisessä on otettava huomioon se, että kaikilla ihmisillä on oikeutettu halu suojella yksityisyyttään. On kiinnitettävä huomiota niihin erityisiin yksityisyyden suojaa koskeviin riskeihin, jotka liittyvät kansalaisten käyttämiin mobiiliratkaisuihin, joiden avulla käsitellään arkaluonteisia terveyttä koskevia tietoja ja henkilötietoja.
25.

pahoittelee, että tieliikennekuolemien määrä on EU:ssa edelleen liian korkea: vuonna 2013 maantieliikenteessä kuoli noin 26 000 ihmistä. Erittäin huolestuttavaa on, että haavoittuvassa asemassa olevat tienkäyttäjät, kuten pyöräilijät, jalankulkijat ja erityisesti iäkkäät ihmiset, ovat muita alttiimpia onnettomuuksille. Komitea on erityisen huolestunut siitä, että surmansa saaneiden pyöräilijöiden määrä on vuoteen 2010 verrattuna jopa noussut.
7.

pitää valitettavana seuraavaa ehdotonta väitettä: ”valtiontuki vaikeuksissa olevien teräsalan yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen ei ole perusteltua”, koska ”alalla on tällä hetkellä Euroopassa ja koko maailmassa merkittävää ylikapasiteettia” (luonnoksen kohta 15). Tällainen analyysi on pelkästään määrällinen ja lyhytnäköinen, sillä Euroopan teräsalan valttina on tuotannon uudelleensuuntaaminen laadukkaisiin erikoistuotteisiin. Lisäksi on syytä ottaa huomioon Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) tutkimuksessa esitetyt ennusteet, joiden mukaan teräksen kysyntä kasvaa 1,4 miljardista tonnista vuonna 2013 aina 2,3 miljardiin tonniin vuonna 2025. Komission analyysi on myös ristiriidassa eurooppalaista terästeollisuutta koskevan toimintasuunnitelman (2) kanssa, sillä siinä esitetään, että terästeollisuusyritykset voivat saada valtiontukisääntöjen mukaista julkista tukea. Komitea ehdottaakin, että laaditaan erilliset suuntaviivat terästeollisuutta varten.
21.

toteaa huolestuneena, että kotitalouksien ja teollisuuden käyttämän sähkön hinta on noussut EU:ssa vuosien 2005 ja 2011 välillä keskimäärin 29 prosenttia. Samana aikana sähkön hinta Yhdysvalloissa on noussut vain 5 prosenttia ja Japanissa ainoastaan 1 prosentin. Komitea toteaa, että samalla aikavälillä öljybarrelin hinta maailmanmarkkinoilla on kaksinkertaistunut, ja vuosien 2001 ja 2011 välillä se on nelinkertaistunut.
45.

katsoo, että rahoitus on keskeisessä asemassa sopeutumistoimien toteuttamisessa paikallistasolla. On selvennettävä sitä, mistä on tarkoitus ottaa huomattavat summat, joita tarvitaan sopeutumistoimien edistämiseksi, etenkin kun EU:n päästökauppajärjestelmästä saatavat tulot ovat jokseenkin epävarmoja. Erityisesti on tarpeen, että sopeutuminen otetaan huomioon rakennerahastojen, kuten EAKR:n, käytössä tulevalla ohjelmakaudella supistamatta ilmastonmuutoksen hillitsemiseen tarvittavia määrärahoja.
13.

tähdentää, että käsityöalalla, joka on osa pk-sektoria, on ollut ja on edelleen tärkeä rooli Euroopan talouden kasvun kannalta elinkeinoelämän kehityksen perustana, ja sen erityistarpeet tulisi ottaa huomioon nykyistä laajemmin; tämä pätee erityisesti ammattikoulutuskeskusten kehittämiseen ja vahvistamiseen.
12.

huomauttaa, että "rajatyöntekijöistä" eli asetuksessa (ETY) N:o 1408/71 esitetyn määritelmän mukaan "palkatuista työntekijöistä tai itsenäisistä ammatinharjoittajista, jotka harjoittavat ammattiaan jäsenvaltion alueella ja asuvat toisen jäsenvaltion alueella, johon he palaavat säännönmukaisesti päivittäin tai vähintään kerran viikossa" ei ole saatavilla riittävästi luotettavaa tilastotietoa. Euroopan komissiota varten vuonna 2009 laaditun selonteon "Scientific Report on the Mobility of Cross-Border Workers within the EU-27/EEA/EFTA Countries" mukaan rajatyöntekijöitä oli EU:ssa (ETA- ja EFTA-maat mukaan lukien) vuosina 2006–2007 noin 780 000. Rajatyöntekijöiden määrä oli vuosien 2000 ja 2006/2007 välillä kasvanut 26 prosenttia 15 jäsenvaltion EU:ssa sekä ETA- ja EFTA-maissa.
42.

on tyytyväinen siihen, että komissio on EU:n yhteistä tutkimus- ja innovointirahoitusstrategiaa koskevassa ehdotuksessa korostanut avaruusalaa keskeisen kehitystä vauhdittavan teknologian alana. Kyse on erityisesti edistyksellisten materiaalien kehittämisestä, nanoteknologiasta ja automaatiosta (robotit, älykkäät järjestelmät), sillä ne ovat Euroopan kilpailukyvyn säilyttämisen kannalta keskeisiä osa-alueita.
41.

korostaa, että on tärkeää varmistaa kestävä tasapaino eri alojen tukemisen välillä. Aikaisempien laajentumisten yhteydessä saadut kokemukset osoittavat eri alojen kehittyneen hyvin eri tavoilla. Yhteisön lainsäädännön näkökulmasta tärkeillä, selvästi poliittisiksi painopisteiksi määritellyillä aloilla on tapahtunut edistystä, kun taas muilla aloilla edistys on ollut erittäin vähäistä. Tämä on johtanut kapeaan suuntautumiseen harvoille aloille sillä seurauksella, että muut keskeiset julkisen sektorin alat ovat jääneet ilman resursseja sekä huomiota. Sen vuoksi kyseisillä aloilla on tehty useita aloitteita tarpeettomalla kiireellä ja erittäin tiukalla aikataululla ja resursseilla, mikä puolestaan on vähentänyt mahdollisuutta saada aikaan tehokkaita tuloksia.
2.18

viittaa siihen, että koulutusta ja koulutuspolitiikkaa on tarkasteltava kokonaisuudessaan – myös elinikäinen oppiminen mukaan luettuna. Tarkastelussa ei tule keskittyä pelkästään siihen, miten koulutus ja koulutuspolitiikka vaikuttavat kasvuun ja työllisyyteen, vaan on otettava huomioon myös sosiaalisen ja yhteisvastuullisen yhteisön näkökulma, jossa etualalla on kaikkien ihmisten osallisuus yhteiskunnan kaikkiin eikä pelkästään taloudellisiin prosesseihin.
1.5.21

Hankintojen yhteydessä on edistettävä pienyritysten mahdollisuuksia. Vaikka joskus voi olla tärkeää koordinoida hankintoja eri kuntien välillä, on vältettävä hankintojen yhdistämistä niin suuriksi toimeksiannoiksi, että pienyritysten on mahdotonta selvitä niistä. Suuret toimeksiannot pitäisi sen sijaan jakaa useiksi pieniksi toimeksiannoiksi, mikä suosisi pienyrityksiä. Tarjousmenettelyihin liittyvä hallinnollinen taakka on usein aivan liian raskas pienyrityksille. Hankintalomakkeet ja -menettelyt on yhdenmukaistettava mahdollisimman pitkälle. On myös luotava yhdenmukaiset normit alue-, valtio- ja myös yhteisötasolla. Tietotekniikan käyttöä on lisättävä sekä hankintojen että pienempien ostosten yhteydessä.
2.16

korostaa, että kun EU:n lainsäädäntö on toissijaisuusperiaatteen mukaisesti tarpeen, se on laadittava siten, että kansallisille, alueellisille ja paikallisille päätöksille jää mahdollisimman suuri liikkumavara. EU:n sääntelyä on entistä vahvemmin rajoitettava sopimustavoitteiden kannalta välttämättömään määrään (suhteellisuusperiaate). Erityisesti työpaikkojen turvaamista ja luomista ajatellen on vältettävä kansalaisia ja taloutta rasittavaa tarpeetonta byrokratiaa. Komitea pitää siksi tervetulleena Euroopan komission toimia yhteisön säännöstön ajantasaistamiseksi ja yksinkertaistamiseksi ja kannattaa niiden tehostamista.
1.22

katsoo, että edellä mainituista syistä johtuen on selvitettävä käytettävissä olevat rahoitusmuodot Euroopan laajuisten verkkojen toteuttamiseksi. Valtioiden ja julkistalouden erityisiä ponnisteluja on lisättävä huomattavasti, mutta on myös löydettävä uusia tulolähteitä. Erityisesti on syytä olla varovainen kokonaisverotuksen kasvun suhteen etenkin polttoaineiden osalta, sillä kyseisten verojen keskeinen tarkoitus on kattaa ulkoiset kustannukset (turvattomuus, saastuminen, melu ja kasvihuoneilmiö), eikä niitä voida pitää verkkojen laajentamisen luontevana rahoituslähteenä. Lisäksi unionin nykyisen lainsäädännön puitteissa turvautuminen ensisijaisiin käyttökohteisiin osoitettuihin verovaroihin on hyvin epävarmaa. On ilman muuta toivottavaa kehittää lainsäädäntöä tältä osin, mutta kehittämismahdollisuudet ovat vähäiset ja toimeenpanon edellyttämät määräajat pitkiä. Kyseisen kehittämisen ensimmäisessä vaiheessa valtioille voitaisiin myöntää aikaisempaa suurempi itsenäisyys polttoaineverojen hallinnassa.
[…] Vähähiilisillä polttoaineilla, kuten vähähiilisellä vedyllä, voi kuitenkin olla merkitystä energiasiirtymässä erityisesti lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä, jotta voidaan nopeasti vähentää olemassa olevien polttoaineiden päästöjä ja tukea uusiutuvien polttoaineiden, kuten uusiutuvan vedyn, käyttöönottoa. Siirtymän tukemiseksi on tarpeen vahvistaa kynnysarvo vähähiilisellä vedyllä ja synteettisillä kaasumaisilla polttoaineilla saavutettavalle kasvihuonekaasupäästöjen vähennykselle. [– –]

[…] Vähähiilisillä polttoaineilla, kuten vähähiilisellä vedyllä, voi kuitenkin olla merkitystä energiasiirtymässä erityisesti lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä, jotta voidaan nopeasti vähentää olemassa olevien polttoaineiden päästöjä ja tukea uusiutuvien polttoaineiden, kuten uusiutuvan vedyn, käyttöönottoa. Biometaani on myös tärkeä uusiutuva polttoaine ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi, ja se on suhteellisen helposti yhteensopiva nykyisen maakaasuinfrastruktuurin kanssa (drop-in-polttoaine), ja EU:ssa on suuret unionin sisäiset tuotantomahdollisuudet sitä ajatellen. Biometaanimarkkinoiden kehityksen varmistamiseksi jäsenvaltioiden olisi pyrittävä erityisesti toteuttamaan biomassan kaskadikäytön periaatteiden mukaisia investointeja, jotta biokaasun ja biometaanin tuotantoa olemassa olevasta jätteestä voidaan lisätä merkittävästi esimerkiksi maataloudessa, metsätaloudessa ja kunnallisilla toimialoilla. Olisi suljettava pois sellaisten kasvien tuotanto, joita käytetään ainoastaan biokaasulaitoksissa, ja sellaisten biokaasulaitosten rakentaminen, jotka ovat riippuvaisia tehokarjanhoidon ylläpitämisestä. Siirtymän tukemiseksi on tarpeen vahvistaa kynnysarvo vähähiilisellä vedyllä ja synteettisillä kaasumaisilla polttoaineilla saavutettavalle kasvihuonekaasupäästöjen vähennykselle. [– –]
”4a. Jäsenvaltioiden on laadittava puitteet, joihin voi sisältyä tukijärjestelmiä ja uusiutuvan sähkön ostosopimusten käyttöönoton helpottamista, ja jotka mahdollistavat uusiutuvan sähkön käyttöönoton 2 kohdassa tarkoitetulla jäsenvaltion kansallisen tavoitteen mukaisella tasolla ja asetuksen (EU) 2018/1999 4 artiklan a alakohdan 2 alakohdassa tarkoitettujen ohjeellisten kehityskulkujen mukaisella aikataululla. Näissä puitteissa on erityisesti keskityttävä jäljellä olevien, myös lupamenettelyihin liittyvien, korkeatasoista uusiutuvaa sähköä koskevien esteiden poistamiseen. Puitteiden suunnittelussa jäsenvaltioiden on otettava huomioon uusiutuva lisäenergia, jota tarvitaan liikenne-, teollisuus-, rakennus- sekä lämmitys- ja jäähdytysaloilla esiintyvään kysyntään vastaamiseksi sekä muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden tuotannossa.”

”4a. Jäsenvaltioiden on laadittava puitteet, joihin sisältyy tukijärjestelmiä ja uusiutuvan sähkön ostosopimusten käyttöönoton helpottamista, ja jotka mahdollistavat uusiutuvan sähkön käyttöönoton 2 kohdassa tarkoitetulla jäsenvaltion kansallisen tavoitteen mukaisella tasolla ja asetuksen (EU) 2018/1999 4 artiklan a alakohdan 2 alakohdassa tarkoitettujen ohjeellisten kehityskulkujen mukaisella aikataululla. Näissä puitteissa on erityisesti keskityttävä jäljellä olevien, myös lupamenettelyihin liittyvien, korkeatasoista uusiutuvaa sähköä koskevien esteiden poistamiseen. Puitteiden suunnittelussa jäsenvaltioiden on otettava huomioon uusiutuva lisäenergia, jota tarvitaan liikenne-, teollisuus-, rakennus- sekä lämmitys- ja jäähdytysaloilla esiintyvään kysyntään vastaamiseksi sekä muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden tuotannossa. Puitteet on laadittava kahden vuoden kuluessa direktiiviä (EU) 2018/2001 muuttavan direktiivin hyväksymisestä (2021/0218 (COD)).”
1. Komissio ja jäsenvaltiot työskentelevät yhdessä parantaakseen monialaista suunnittelua, joka koskee selviytymistä luonnon ja ihmisen aiheuttamista katastrofeista, joilla todennäköisesti on ylikansallisia vaikutuksia, ilmastonmuutoksen kielteiset vaikutukset mukaan lukien. Katastrofien ennaltaehkäisyä ja katastrofiapua koskevaan suunnitteluun on sisällyttävä sellaisten katastrofivalmiutta koskevien skenaarioiden laatiminen unionin tasolla, jotka perustuvat 6 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisiin riskinarviointeihin sekä 5 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaiseen yleiskatsaukseen riskeistä, 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaiseen katastrofeihin liittyvään riskinhallintasuunnitteluun, 6 artiklan 1 kohdan f alakohdan mukaiseen katastrofeista johtuvia vahinkoja koskevien tietojen keruuseen sekä voimavarojen kartoitukseen ja avustusvalmiuksien käyttöönottoa koskevien suunnitelmien laatimiseen, ottaen huomioon 6 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut unionin katastrofivalmiutta ja -palautuvuutta koskevat tavoitteet.

1. Komissio ja jäsenvaltiot työskentelevät paikallis- ja alueyhteisöjä kuullen yhdessä parantaakseen monialaista suunnittelua, joka koskee selviytymistä luonnon ja ihmisen aiheuttamista katastrofeista, joilla todennäköisesti on ylikansallisia vaikutuksia, ilmastonmuutoksen kielteiset vaikutukset mukaan lukien. Katastrofien ennaltaehkäisyä ja katastrofiapua koskevaan suunnitteluun on sisällyttävä sellaisten katastrofivalmiutta koskevien skenaarioiden laatiminen unionin tasolla, jotka perustuvat 6 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisiin riskinarviointeihin sekä 5 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaiseen yleiskatsaukseen riskeistä, 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaiseen katastrofeihin liittyvään riskinhallintasuunnitteluun, 6 artiklan 1 kohdan f alakohdan mukaiseen katastrofeista johtuvia vahinkoja koskevien tietojen keruuseen sekä voimavarojen kartoitukseen ja avustusvalmiuksien käyttöönottoa koskevien suunnitelmien laatimiseen, ottaen huomioon 6 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut unionin katastrofivalmiutta ja -palautuvuutta koskevat tavoitteet.
16.

korostaa, että on tärkeää edistää alueiden välistä yhteistyötä yhteisötalouden alalla, sillä se on keskeinen väline monikansallisten yritysryppäiden muodostamisessa, rajatylittävän synergian hyödyntämisessä ja ainutlaatuisen alueellisen yhteistyön tekemisessä syrjäisimpien alueiden ja kolmansien maiden muodostamilla yhteistyöalueilla ja EU:n sisämarkkinoilla toimivien yhteisötalouden yritysten ja yhteisöjen kansainvälistymisen tukemisessa. Komitea korostaakin, että älykkään erikoistumisen eurooppalaiseen foorumiin kuuluva yhteisötalouden teemafoorumi, jossa on mukana seitsemän Euroopan aluetta, on hyödyllinen väline alueiden välisen yhteistyön edistämiseen, ja sen kokemukset ja hyvät käytänteet olisi otettava huomioon tulevassa yhteisötalouden eurooppalaisessa toimintasuunnitelmassa.
(1) Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”SEUT-sopimus”, 176 artiklassa määrätään, että Euroopan aluekehitysrahaston (”EAKR”) tarkoituksena on myötävaikuttaa keskeisimmän alueellisen epätasapainon poistamiseen unionissa. SEUT-sopimuksen kyseisen artiklan ja 174 artiklan toisen ja kolmannen kohdan mukaisesti EAKR:n tehtävänä on osaltaan vähentää alueiden välisiä kehityseroja sekä muita heikommassa asemassa olevien alueiden jälkeenjääneisyyttä siten, että erityistä huomiota on kiinnitettävä tiettyihin alueluokkiin, joihin kuuluvat erityisesti rajaseutualueet .

(1) Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”SEUT-sopimus”, 176 artiklassa määrätään, että Euroopan aluekehitysrahaston (”EAKR”) tarkoituksena on myötävaikuttaa keskeisimmän alueellisen epätasapainon poistamiseen unionissa. SEUT-sopimuksen kyseisen artiklan ja 174 artiklan toisen ja kolmannen kohdan mukaan EAKR:n tehtävänä on osaltaan vähentää alueiden välisiä kehityseroja sekä muita heikommassa asemassa olevien alueiden jälkeenjääneisyyttä siten, että erityistä huomiota on kiinnitettävä maaseutuun, teollisuuden muutosprosessissa oleviin alueisiin sekä vakavista ja pysyvistä luontoon tai väestöön liittyvistä haitoista kärsiviin alueisiin, kuten pohjoisimpiin alueisiin, joiden väestöntiheys on erittäin alhainen, ja saaristo-, rajaseutu- ja vuoristoalueisiin .
Euroopan unionin nuoriso-orkesteri on perustamisestaan lähtien rakentanut ainutlaatuista asiantuntemusta ja edistänyt kulttuurienvälistä vuoropuhelua, keskinäistä kunnioitusta ja ymmärtämystä kulttuurin kautta. Euroopan unionin nuoriso-orkesteri on erityinen, koska se on kulttuurirajat ylittävä eurooppalainen orkesteri ja koostuu nuorista muusikoista, jotka on valittu vaativien taiteellisten kriteerien mukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa vuosittain järjestettävän tiukan koe-esiintymisen perusteella. Sille olisi sen vuoksi voitava myöntää suoraa unionin tukea.

Euroopan unionin nuoriso-orkesteri on perustamisestaan lähtien rakentanut ainutlaatuista asiantuntemusta ja edistänyt kulttuurienvälistä vuoropuhelua, keskinäistä kunnioitusta ja ymmärtämystä kulttuurin kautta. Euroopan unionin nuoriso-orkesteri on erityinen, koska se on kulttuurirajat ylittävä eurooppalainen orkesteri ja koostuu nuorista muusikoista, jotka on valittu vaativien taiteellisten kriteerien mukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa vuosittain järjestettävän tiukan koe-esiintymisen perusteella. Sille olisi sen vuoksi voitava myöntää suoraa unionin tukea, edellyttäen että kaikki asianomaiset osapuolet noudattavat tätä asetusta kaikilta osin .
49.

pitää johdonmukaisen valvonta-, raportointi- ja todentamismallin kehittämistä erittäin tärkeänä vuoden 2020 jälkeisen maailmanlaajuisen biodiversiteettikehyksen puitteissa saavutetun edistyksen mittaamista ja pitkän aikavälin tavoitteiden täytäntöönpanon säännöllistä seurantaa ajatellen. Toimintamallin on oltava kattava ja tukea tarjoava, ja siinä tulee keskittyä 1) biologisen monimuotoisuuden kadon pysäyttämiseen, 2) biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien ennallistamiseen sekä 3) biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien kestävään käyttöön ja hoitoon. Tämä tulee tehdä estämällä haitallisten vieraslajien tulo ja poistamalla tällaiset lajit, estämällä luonnonvaraisten eläinten laiton tappaminen ja luonnonvaraisten kasvien laiton hävittäminen sekä näiden laiton kauppa ja seuraamalla biodiversiteetti-indikaattoreita ja tarkistamalla indikaattoriarvot. Valvonnan, raportoinnin ja todentamisen on oltava mahdollisimman objektiivista, ja siinä on tukeuduttava parhaaseen saatavilla olevaan tutkimustietoon. Sen avulla tulee voida yhdistää määrällisesti ilmaistut vaikutukset tiettyihin toimintapolitiikkoihin ja toimiin, havainnollistaa edistys ja saavutukset ja yksilöidä mahdolliset korjausliikkeiden tai lisätoimien tarpeet.
12.

toteaa, että siirtyminen laitoshoidosta yhteisöperustaisiin hoito- ja hoivamuotoihin merkitsee muutosta ajattelutavassa myös henkilöstön ja sen osaamisen osalta. Kun painopiste on tähän asti ollut lääketieteellisessä tietämyksessä ja lääketieteen alan ammateissa, on siirtyminen entistä yhteisöllisempiin hoito- ja hoivamuotoihin merkinnyt sitä, että tarvitaan yhä enemmän sosiaalisia ja koulutuksellisia taitoja. AK pitää tärkeänä, että hoito- ja hoivahenkilöstöllä on asianmukainen tietämys tehtävänsä suorittamisesta (vammaisyleissopimuksen 4 artikla). Se, että henkilöstöllä on oikeanlaiset taidot, ei ainoastaan nopeuta siirtymistä vaan myös estää uusien laitosten perustamista. Useissa maissa on pula henkilöstöstä, jolla on asianmukainen akateeminen pätevyys. Kansainvälinen yhteistyö ja vaihto tällä alalla voisi olla keino lisätä pätevyydeltään oikeanlaisen henkilöstön saatavuutta. AK suosittelee ammatillista vaihtoa yhdessä korkeakoulu- ja lukiotason uudenlaisten koulutusohjelmien kanssa siirtymän helpottamiseksi. Jotta varmistetaan, että saatavilla on hyvin koulutettuja työntekijöitä, tarvitaan suunnittelua ja koordinointia. AK painottaa olevan tärkeää, että uuden ja uudelleen kouluttautuvan henkilöstön koulutukseen sisältyy tietoja seuraavista seikoista: ihmisoikeudet, millaista on elää vammaisena, millaista on asua laitoksessa sekä miten asianomaiset henkilöt osallistetaan heidän haluamaansa tukea koskeviin päätöksiin. Sen jälkeen kun on tottunut elämään laitoksessa, ei ole helppoa totuttautua elämiseen omassa asunnossa ja mahdollisuuteen tehdä itse omaa elämää koskevat päätökset. Sopeutumisessa yhteiskunnassa elämiseen vaarana on henkilöiden eristäytyminen ja/tai syrjäytyminen. On erittäin tärkeää, että tällaiset henkilöt havaitaan ja että heille antaa tukea pätevä henkilöstö, joka kykenee huolehtimaan henkilöistä ja heidän yksilöllisistä tarpeistaan kaikilta osin. Tutkimus ja tietämyksen kehittyminen alalla ovat edenneet myönteisesti erityisesti, kun kyse on henkisistä ja neuropsykiatrisista vammoista. Pääsy tietämykseen ja näyttöön perustuvien menetelmien piiriin on parantunut ja niiden soveltaminen on lisääntynyt sekä lääketieteellisten että psykologisten hoitomenetelmien mutta myös psykososiaalisten tukitoimien ja kognitiivisten apuvälineiden osalta. Ruotsissa esimerkiksi ovat jo useiden vuosien ajan olleet käytössä sosiaalihallituksen antamat kansalliset suuntaviivat useilla aloilla, joista esimerkkeinä mainittakoon skitsofrenia ja sen kaltaiset häiriöt (8). Suuntaviivat sisältävät näyttöön perustuvia menetelmiä koskevia keskeisiä suosituksia terveydenhuolto- ja sosiaalipalveluja varten. Ruotsin sosiaalihallitus on myös julkaissut suuntaviivoja työskentelytavoista sekä yleisluonteista ohjeistusta siitä, minkälaista tietämystä ja osaamista eri tavoin vammaisten henkilöiden kanssa toimivilta työntekijöiltä ja työnantajilta edellytetään (9) (10).