ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.41

Monivuotista rahoituskehystä koskevan sopimuksen ja uusien YMP-ehdotusten ajankohta on epäselvä, erityisesti kun otetaan huomioon tulossa olevat Euroopan parlamentin vaalit. Uudistusehdotuksessa otetaan käyttöön useita uusia elementtejä, kuten strategiasuunnitelma, joka on uudistuksen perustekijä ja jota kansallisten hallintotahojen ei ole helppo toteuttaa, sekä YMP:n uusi rakenne, jossa maataloustuottajille asetetaan tiettyjä velvoitteita (kuten uusia täydentäviä ehtoja ja strategiasuunnitelman indikaattorien noudattaminen), joiden huomioon ottamiseksi ja täytäntöön panemiseksi maataloustuottajat tarvitsevat tietyn määrän aikaa. ETSK suosittaa, että monivuotisesta rahoituskehyksestä sovitaan hyvissä ajoin ennen vuoden 2019 toukokuussa pidettäviä Euroopan parlamentin vaaleja, ja että yhteisen maatalouspolitiikan tulevaisuudesta sovitaan viivyttelemättä, jotta maataloustuottajat ja maataloussektori kykenevät asianmukaisesti suunnittelemaan tulevaisuutta varmalta pohjalta. Niinpä on hyvin tärkeää, että nykyiseen tukijärjestelmään perustuva siirtymäkausi hyväksytään hyvissä ajoin etukäteen vuoden 2020 jälkeiselle kaudelle ennen kuin uudet järjestelyt ovat valmiina.
4.7

Verkkoalustoilla on ollut disinformaation yhteydessä moraalisesti tuomittava rooli. Alustoille on kehittynyt varsin lyhyen ajan kuluessa eräänlainen yleishyödyllinen julkisen palvelun tehtävä, joka on verrattavissa rooliin, joka puhelinyhtiöillä, yleisradioyhtiöillä ja sanomalehdillä oli ennen vanhaan. Voidakseen käyttää verkkoalustojen palveluja ”ilmaiseksi” käyttäjien on annettava vastineeksi henkilökohtaisia tietoja, joita hyödyntäen alustat voivat myydä valtavia määriä mikrotason kohdennettua mainontaa, kuten Cambridge Analytica -tapaus on osoittanut. Tällainen (yksityisyyden suojan kannalta) kieroutunut ansaintamalli on alustoille liian tuottoisa, jotta ne luopuisivat siitä vapaaehtoisesti. On esitetty, että Facebookin tapaisten alustojen pitäisi myös tarjota sellainen uskottava ja toimiva Facebook-tyyppinen palvelu, jonka käytöstä tulisi maksaa kohtuullinen summa vastineeksi käyttäjän yksityisyyden suojan takaamisesta. Herää kysymys, onko potentiaalisilla käyttäjillä edelleen riittävästi uskoa ja luottamusta Facebookin kaltaisten portaalien uskottavuuteen ja luotettavuuteen sen jälkeen, kun nähtiin, millä tavoin kyseistä portaalia ylläpitävä yhtiö selitteli käytöstään Yhdysvaltojen senaatille. Alustoja tulee säännellä, kuten verkossa esiintyvän laittoman vihapuheen torjumiseksi vuonna 2016 annetuissa käytännesäännöissä, tietosuoja-asetuksessa ja verkko- ja tietoturvadirektiivissä on aiemminkin todettu, jotta yleisön luottamus verkkoalustoihin paranisi ja kansalaisia suojeltaisiin tältä hyväksikäytön muodolta, joka käsittää henkilötietojen epäasianmukaisen käsittelyn ja jakamisen. Komission ehdottama itsesääntely on kuitenkin vasta ensimmäinen askel tähän suuntaan, ja komission tulisi tukea sitä muilla toimenpiteillä.
2.5.1.1

Komissio ehdottaa, että kussakin jäsenvaltiossa valtuutetaan elin suorittamaan vahingon kärsineille, jotka asuvat vakituisesti jäsenvaltion alueella, korvausta ainakin vakuuttamisvelvollisuuden vastuurajoihin saakka henkilövahingoista tai aineellisista vahingoista, jotka on aiheuttanut vakuutusyrityksen vakuuttama ajoneuvo, jos korvausvaatimuksessa esitettyihin seikkoihin ei anneta perusteltua vastausta kolmen kuukauden kuluessa tai jos vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys on konkurssi- tai likvidaatiomenettelyssä. Poikkeuksena ovat tilanteet, joissa vahinkoa kärsinyt on jo esittänyt vaatimuksen suoraan vakuutusyritykselle tai ryhtynyt oikeudellisiin toimenpiteisiin, jotka ovat yhä vireillä.
5.3

Maailman terveysjärjestön (WHO) suuntaviivojen mukaisesti on tärkeää toteuttaa toimenpiteitä, joiden tavoitteena on juomaveden saatavuuden parantaminen käyttäjien keskuudessa seuraavat indikaattorit huomioon ottaen: — turvallinen: sairauksia aiheuttavien mikro-organismien ja kemiallisten aineiden mahdolliset määrät eivät saa ylittää sietorajaa tai aiheuttaa säteilyriskejä — kelvollinen: veden värin, hajun ja maun on oltava kelvollinen — ulottuvilla: kaikilla on oikeus vesi- ja jätevesihuoltoon, joka on suoraan käytettävissä kotitalouksissa, oppilaitoksissa, työpaikoilla tai terveydenhuoltolaitoksissa tai niiden välittömässä läheisyydessä — kohtuuhintainen: Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelma (UNDP) esittää, etteivät vesimaksut saisi ylittää kolmea prosenttia kotitalouksien tuloista.
1.2

Tulevan YMP:n on täytettävä Rooman sopimuksessa alun perin asetetut tavoitteet sekä uudet tavoitteet, jotka koskevat ympäristöä, ilmastonmuutosta ja biologista monimuotoisuutta, ja samalla varmistettava, että eurooppalainen maatalousmalli säilytetään ja että se pysyy kilpailukykyisenä ja elinkelpoisena, jotta voidaan vastata EU:n kansalaisten tarpeisiin. YMP:hen on myös sisällytettävä ja sen avulla on täytettävä sitoumukset, jotka on määritelty YK:n asettamissa kestävän kehityksen tavoitteissa ja COP 21:ssä.
3.5.2

Komitea suhtautuu myönteisesti kolmannessa tilannekatsauksessa esitettyyn energiaunionin ulkoiseen ulottuvuuteen ja on yhtä mieltä siitä, että ”EU:n ulkopolitiikalla ja kehityspolitiikalla on ratkaiseva merkitys puhtaan energian ja vähähiiliseen talouteen siirtymisen tukemisessa maailmanlaajuisesti sekä EU:n energiaturvallisuuden ja kilpailukyvyn vahvistamisessa”. Valitettavasti on olemassa yhä enemmän näyttöä siitä, että eräät valtiot ja yritykset, jotka tuovat fossiilisia polttoaineita EU:hun, soveltavat käytänteitä, jotka eivät sovi normaaliin liiketoimintaan, ja pyrkivät toisinaan aggressiivisesti vaikuttamaan jäsenvaltioiden ja muiden asianomaisten toimijoiden energia- ja ilmastopolitiikkaan. Tällaista toimintaa on seurattava järjestelmällisesti, se on tuotava julkisesti esiin ja siihen on reagoitava aktiivisesti, jotta energiaunionin toteuttamisesta käytävälle poliittiselle keskustelle voidaan taata uskottavat ja demokraattiset edellytykset.
2.2

EU on jo tehnyt paljon. Kasvihuonekaasupäästöjä on EU:ssa vähennetty 23 prosentilla vuosina 1990–2016, ja talous kasvoi samana aikana 53 prosenttia. Tällaista menestystä on saavutettu monilla aloilla mutta ei liikenteessä . Kyseessä on ala, jonka osuus Euroopan kasvihuonekaasupäästöistä (vuonna 2015) on noin 24 prosenttia ja jolla päästöt ovat jopa lisääntyneet, kun talouden elpyminen Euroopassa jatkuu. Koska ilmansaasteita on lisäksi pikaisesti rajoitettava kaupungeissa, tarvitaan välttämättä puhdasta liikennettä.
1.6

Uudessa valvontaympäristössä tulee pitää jatkuvasti huoli siitä, että toiminta on mahdollisimman selkeää ja että oikeusvarmuus on mahdollisimman suuri kaikkien kannalta. Haasteena on löytää oikea tasapaino jäsenvaltioiden valvontaviranomaisten ja Euroopan valvontaviranomaisten toimivaltuuksissa sekä toimia – silloin kun siihen on mahdollisuus – toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaan, varsinkin nyt pääomamarkkinaunionia rakennettaessa ja ottaen huomioon markkinatoimijoiden monimuotoisuus ja erityisesti pienet toimijat. Tämä pätee myös paikallisiin rahoitustapahtumiin. Samaan aikaan on kartettava epäselvyyttä, päällekkäisyyttä ja muita sellaisia valvontaan liittyviä tilanteita, jotka hankaloittavat tai haittaavat vakavasti unionin toteuttamista.
3.3

ETSK katsoo, että sosiaalinen kestävyys ja taloudellinen kestävyys tulee sovittaa asianmukaisesti yhteen työmarkkinapolitiikkoja määriteltäessä. Erot kansalaisten tilanteiden välillä ja ihmisten eriarvoisuus ovat kasvaneet EU:ssa viimeksi kuluneiden kymmenen vuoden aikana: sosiaaliturvapalvelujen saatavuudessa ja mahdollisuuksissa päästä työelämään on eroja ja lisäksi epätyypilliset työnteon muodot ovat yleistyneet (tästä on laajoja tilastotietoja). EU:n kansalaiset ovat tämän takia yhä epävarmempia yleisten elinolojensa paranemisen mahdollisuuksista. Tällainen käsitys on vahvistunut etenkin nuorten, naisten ja kaikkien riskialtteimmassa asemassa olevien väestöryhmien keskuudessa. ETSK katsoo tätä taustaa vasten, että on oleellista edistää maahanmuuttajien integroitumista työelämään , sillä heidän panoksensa sosiaaliturvajärjestelmiin on monissa tapauksissa ratkaisevan tärkeä sosiaaliturvajärjestelmien ja sosiaalisten turvaverkkojen vakauden kannalta.
4.4

Komitea on todennut aiemmin antamassaan lausunnossa ”Yhteentoimivuus julkisen sektorin nykyaikaistamisen välineenä” (5), että kansalaiset ovat yhä enemmän tietoisia ja huolissaan julkishallintojen harjoittamasta henkilötietojen keräämisestä ja käyttämisestä sekä datan keräämisestä laajemmin. He ovat myös selvillä siitä, että yhteentoimivuuden parantaminen vaikuttaa siihen, miten tietoja voidaan jakaa ja käyttää. Tällainen tietoisuus on nyt lisääntynyt entisestään, ja on rohkaisevaa nähdä, että turvallisuuteen ja yksityisyyteen liittyvät kysymykset on pantu merkille ja että on esitetty suosituksia (numerot 46–47) toimien priorisointia varten.
4.3.2

Yrityksiä edustavat järjestöt kyseenalaistavat ehdotuksen ja katsovat, että se on kohdennettu pääosin yrityksille, vaikka jäsenvaltiot ovat vastuussa sisämarkkinoiden jäljellä olevista esteistä: a) Sovittujen sääntöjen täytäntöönpanon parantaminen on oleellista, jotta sisämarkkinat toimisivat tehokkaammin. Tällöin on ensinnäkin huolehdittava siitä, että jäsenvaltioita neuvotaan ja avustetaan sääntöjen saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä ja niiden täytäntöönpanossa. Komissiolla tulisi olla suurempi rooli täytäntöönpanoprosessissa niin, että voitaisiin varmistaa, että kaikki talouden toimijat noudattavat sääntöjä, ja sen tulisi käynnistää epäröimättä kokeiluhankkeita tai rikkomusmenettelyjä, jos sääntöjä ei noudateta. b) Komissiolla on sisämarkkinoiden esteisiin puuttumiseksi käytössään jo laaja valikoima tiedonsaantikanavia, kuten Yritys-Eurooppa-verkosto, verkkovälitteinen riidanratkaisusivusto, TRIS-tietokanta, sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmä ja REFIT-foorumi. Näitä kanavia voitaisiin tutkia paremmin ja systemaattisemmin sisämarkkinoiden esteiden ja erityisesti EU:n lainsäädännön noudattamatta jättämisen kartoittamiseksi. c) Yritykset ovat huolissaan ja peloissaan hallintotaakan kasvusta, kun niiden tulee uusien velvoitteiden myötä toimittaa luottamuksellista kaupallista tietoa ja arkaluonteista tietoa yrityksistä (hinnoittelupolitiikka, liiketoimintastrategia) sakkojen ja seuraamusten uhalla.
2.3

Tärkeimmät ehdotetut muutokset koskevat seuraavia asioita: i) Työttömyysetuuksien siirtäminen jäsenvaltiosta toiseen: Työttömyysetuuksien siirron vähimmäiskesto (kun etuudet siirretään toiseen jäsenvaltioon, jossa asianomainen hakee töitä) on määrä pidentää kolmesta kuukaudesta kuuteen kuukauteen, ja lisäksi siirtoaikaa on mahdollista pidentää työttömyysetuuksiin oikeutetun kauden loppuun saakka. ii) Arvioitaessa, onko työnhakija oikeutettu työttömyysetuuksiin, jäsenvaltion on todennettava ja otettava huomioon mahdolliset aiemmat vakuutuskaudet muissa jäsenvaltioissa (kuten nykyistenkin sääntöjen mukaan). Edellytyksenä on kuitenkin se, että asianomainen on työskennellyt kyseisessä jäsenvaltiossa vähintään kolme kuukautta (uusi ehdotus). Jos asianomainen ei täytä tätä ehtoa, työttömyysetuuksien maksamisesta vastaa se jäsenvaltio, jossa hän aiemmin työskenteli. iii) Rajatyöntekijöiden työttömyysetuudet: Ehdotettujen sääntöjen mukaan mahdollisten työttömyysetuuksien maksamisesta vastaa aiempi työskentelyjäsenvaltio, jos rajantyöntekijä on työskennellyt siellä vähintään 12 kuukautta. Nykyisten sääntöjen mukaan rajatyöntekijät maksavat kuitenkin sosiaalivakuutusmaksunsa ja veronsa siihen jäsenvaltioon, jossa he työskentelevät. Työskentelykauden ollessa alle 12 kuukautta työttömyysetuudet maksaa asuinjäsenvaltio. iv) Työvoiman ulkopuolella olevien henkilöiden sosiaaliturvaetuudet: Tältä osin ehdotuksen tarkoituksena on kodifioida Euroopan tuomioistuimen viimeaikainen oikeuskäytäntö, jonka mukaan jäsenvaltiosta toiseen muuttavat työvoiman ulkopuolella olevat kansalaiset voivat saada sosiaaliturvaetuuksia vain, jos he täyttävät vapaata liikkuvuutta koskevassa direktiivissä tarkoitetun laillisen oleskelun ehdon. Työvoiman ulkopuolella olevien henkilöiden laillisen oleskeluoikeuden edellytyksenä on kuitenkin se, että he osoittavat, että heillä on toimeentuloon tarvittavat varat ja kattava sairausvakuutus. Tämä ehto ei koske aktiivisia työnhakijoita: heidän oikeutensa oleskella toisessa jäsenvaltiossa johtuu suoraan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 45 artiklasta. v) Lähetettyjen työntekijöiden sosiaaliturva: Tiedonannon mukaan ehdotettujen sääntöjen tavoitteena on vahvistaa lähetettyjen työntekijöiden sosiaaliturvan yhteensovittamiseen liittyviä hallinnollisia välineitä ja varmistaa, että jäsenvaltioiden viranomaisilla on asianmukaiset keinot todentaa tällaisten työntekijöiden asema sosiaaliturvan suhteen ja puuttua mahdollisiin epäoikeudenmukaisiin käytäntöihin ja väärinkäytöksiin. vi) Perhe-etuudet: Ehdotetun asetuksen avulla ajantasaistetaan sääntöjä vanhempainvapaakorvauksista, joilla kompensoidaan vanhemman tulojen tai palkan menetystä sinä aikana, joka käytetään lastenhoitoon. Ehdotetulla asetuksella ei muuteta nykyisiä sääntöjä lapsenetuuksien siirtämisestä jäsenvaltiosta toiseen, eikä siinä myöskään säädetä lapsenetuuksien indeksoimisesta.
3.1

Direktiivi koostuu direktiiviin 2010/31/EU tehtävistä muutoksista, joilla vahvistetaan nykyisiä säännöksiä ja yksinkertaistetaan tiettyjä seikkoja. Keskeiset kohdat ovat seuraavat: — ”Rakennusten teknisten järjestelmien” määritelmää laajennetaan niin, että se kattaa älykkäiden rakennusten teknologianäkökohdat ja sähköisen liikkuvuuden. — Pitkän aikavälin peruskorjausstrategioita koskevat säännökset siirretään vuonna 2012 annetusta energiatehokkuusdirektiivistä käsillä olevaan direktiiviin. — Jäsenvaltioiden on esitettävä suunnitelma, johon sisältyy selkeät välitavoitteet ja toimenpiteet, jotta ne saavuttavat vuoteen 2050 ulottuvan vähähiilistä kansallista rakennuskantaa koskevan pitkän aikavälin tavoitteen ja vuodeksi 2030 asetetut erityiset välitavoitteet. Näin edistetään myös energiaköyhyyden lieventämistä. — Investointeihin kannustetaan siten, että jäsenvaltioiden on koottava hankkeita yhteen ja vähennettävä niihin liittyviä riskejä sekä luotava julkisella rahoituksella vipuvaikutus yksityissektorin rahoituksen edistämiseksi. Lisäksi jäsenvaltioiden on puututtava niihin ongelmiin, joita markkinat eivät ratkaise. — Jäsenvaltiot voivat asettaa vaatimuksia sen varmistamiseksi, että muut kuin asuinrakennukset varustetaan automaatio- ja valvontajärjestelmillä. — Jäsenvaltiot voivat myös asettaa vaatimuksia sen varmistamiseksi, että asuinrakennukset, joissa on keskitetty tekninen järjestelmä, varustetaan jatkuvalla sähköisellä seurannalla ja tehokkailla valvontatoiminnoilla, joilla varmistetaan energian optimaalinen tuottaminen, jakelu ja käyttö. — Jäsenvaltioiden on säädettävä tarvittavista toimenpiteistä säännöllisten tarkastusten tekemiseksi ilmastointijärjestelmien kaikille sellaisille osille, joihin voidaan päästä käsiksi, muissa kuin asuinrakennuksissa ja asuinrakennuksissa, joissa on keskitetty tekninen järjestelmä. — Jäsenvaltioiden on annettava rakennusten omistajille tai vuokralaisille tietoja energiatehokkuustodistuksista, niiden tarkoituksesta ja tavoitteista sekä kustannustehokkaista tavoista rakennuksen energiatehokkuuden parantamiseksi. — Direktiivissä säädetään, että sähköajoneuvojen latauspisteiden asennus (tai esikaapelointi) on pakollista useimpien uusien rakennusten kohdalla ja myös joidenkin jo olemassa olevien rakennusten peruskorjauksen yhteydessä. — Muutokset rakennusten teknisissä järjestelmissä kirjataan, arvioidaan ja asetetaan saataville. — Komissio ehdottaa ”älykkäitä ratkaisuja koskevan indikaattorin” kehittämistä, jolla täydennetään olemassa olevia rakennusten tehokkuutta koskevia tietoja. — Direktiivissä yhdistetään rakennusten peruskorjauksiin saatavilla olevat taloudelliset toimenpiteet saavutettavaan energiatehokkuustasoon.
1.5

ETSK on yhtä mieltä siitä, että pankkeihin on kiinnitettävä erityistä huomiota, sillä ne tarjoavat tärkeitä yleishyödyllisiä palveluja suurelle yleisölle ja ovat pk-yritysten tärkein rahoituslähde. Yleispankit dominoivat EU:n rahoitusjärjestelmää, ja tämän takia lainsäätäjien tehtävä on hyvin vaikea, sillä kyseisellä alalla liiketoiminnan vapauden ja riskinoton on oltava tarkassa tasapainossa vakauden tarpeen kanssa.
3.5

ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että energiaunioni on enemmän kuin vain energia- ja ilmastopolitiikkaa. Energiaunioni on yksi talouskehityksen, työpaikkojen luomisen ja ihmisten hyvinvoinnin perusedellytyksistä. Kaiken kaikkiaan kyse on kestävästä kehityksestä EU:ssa taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien etujen kannalta.
2.4

Tavoitteen savuttamiseksi komissio on punninnut neljää vaihtoehtoa. Ensimmäisenä vaihtoehtona on nykyisen tilanteen säilyttäminen. Toisena vaihtoehtona on toimivaltuuksien ja neuvoa-antavan roolin tehostaminen. Kolmantena, etusijalle asetettuna ja yksityiskohtaisesti esitettynä vaihtoehtona on säilyttää neuvoa-antava rooli, joka käsittää tietyt esinormatiiviset valtuudet ja paremmat valmiudet markkina-analyysiprosessin ja taajuuksien käyttöoikeuksien jakamisen suhteen. Neljäntenä vaihtoehtona on perustaa todellinen EU:n sääntelyviranomainen vahvistettuna virastona, jolle annettaisiin tarvittavat resurssit käyttää sille siirrettäviä täytäntöönpanovaltuuksia, myös valtuuksia seurantaan ja täytäntöönpanon valvontaan. Se voisi toimia sitovin valtuuksin aloilla, joilla on tarpeen varmistaa EU:n sääntöjen yhdenmukainen soveltaminen. Tämän vaihtoehdon komissio sulkee pois suoralta kädeltä.
1.4

ETSK on samaa mieltä näkemyksestä, jonka mukaan lupaavan taloudellisen tulevaisuuden varmistaminen kaikille on eurooppalaisen elämäntavan turvaamisen perusta, mutta katsoo sen edellyttävän lisätoimenpiteitä. Vuotuisessa kasvuselvityksessä todetaan suoraan, että elpyminen on vielä haurasta. Työttömyysaste on edelleen korkealla, köyhyysriski on jopa pahentunut, BKT:n ja tuottavuuden kasvu on liian hidasta ja investoinnit ovat edelleen huolestuttavasti kriisiä edeltänyttä tasoa alempana. Euroalueella ja EU:ssa yleisemmin on edelleen merkittävää epätasapainoa ja laajempia riskejä.
4.10.2

Asianmukaisen turvallisuuden takaamiseksi onkin kehitettävä kattavat säännökset. ETSK pitää haasteellisena varmistaa näiden uusien, miehittämättömiin ilma-aluksiin liittyvien toimintojen yhteensopivuus yleisen ilmaliikenteen kanssa: asiaa koskevalle sääntelylle on ehdoton tarve. Ilmaliikenteen hallinta on jo nyt monimutkainen ala, jolla lennonjohtajilla on huomattava vastuu, ja ETSK toivoo, ettei kyseisille työntekijöille siirretä perusteetonta vastuuta sellaiseen tilanteeseen mukautumiseksi, jolloin ilmatilassa liikkuu miehittämättömiä ilma-aluksia. On otettava käyttöön johdonmukainen toimintamalli miehittämättömien ilma-alusten lennättämisen ja hallussapidon lisensioinnissa sekä rekisteröinnin osalta. Velvoite lisenssin hankkimiseen – miehittämättömän ilma-aluksen ominaisuuksista riippuen – lisäisi tietoisuutta, vaatisi tietoja sovellettavista säännöistä ja rajoituksista ja auttaisi kehittämään tarvittavia taitoja.
1.10

ETSK katsoo, että kansallisten sääntelyviranomaisten harjoittamaa valvontaa koskevat säännöt ovat puutteelliset niiltä osin kuin on kyse tietyn jäsenvaltion tekaistuista yrityksistä, jotka käyttävät kolmannen maan satelliittikapasiteettia suuren yleisön saavuttamiseen toisessa jäsenvaltiossa, ja että niitä on tarkistettava ja täydennettävä säännöksellä, jonka mukaan toimijan, jolla on audiovisuaalinen toimilupa tietyssä jäsenvaltiossa mutta joka tarjoaa audiovisuaalisia palveluja toisessa jäsenvaltiossa, on noudatettava molempien maiden säännöksiä.
3.3

Maakaasu on edelleen tärkeä väliaikainen polttoainelähde, ja se on auttanut EU:ta vähentämään kiinteistä polttoaineista aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä etenkin maissa, missä hiilellä on hallitseva asema. Siirtymistä vähähiilisiin ja lopulta hiilettömiin energialähteisiin on kuitenkin vauhditettava. Tämä on edellytys sille, että voidaan täyttää Pariisin sopimukseen sisältyvä pitkän aikavälin tavoite maapallon keskilämpötilan nousun pitämisestä 1,5 celsiusasteessa, ja tämä on otettava huomioon kaasuntoimituspolitiikassa. Tämän tulisi näkyä myös riskiarvioinneissa, joita jäsenvaltioita on pyydetty tekemään. EU:n kaasuntoimituspolitiikka ja energiaunionin ulottuvuudet ja erityisesti täysin yhdentyneet eurooppalaiset energiamarkkinat, energiatehokkuuden parantaminen ja siirtyminen vähähiiliseen talouteen on sovitettava paremmin yhteen, jotta voidaan edistää tehokkaita investointeja ja luoda puitteet sietokykyiselle energiajärjestelmälle.
3.1.1

Komission hahmottelema strategia on erittäin kunnianhimoinen. Vaikka se on hyvin monitahoinen, sen poliittiset tavoitteet on määritelty selkeästi. Euroopan ongelmat ja sen edessä olevat haasteet palvelujen luomisessa tutkijoiden ja julkisten palvelujen tuottaman massadatan hyödyntämiseksi on eritelty tarkkaan, ja tämän tulisi olla lähtökohtana kaikelle tulevina vuosina toteutettavalle työlle.
2.13

Kilpailukykyneuvostossa on ehdottomasti saatava aikaan selkeä yhteisymmärrys tavoitteesta, jotta komissio ja kansalliset ja alueelliset päätöksentekijät puolestaan saavat yhteisen päämäärän. Teollisuuden digitalisoinnille ja massadatalle EU:n tuotannossa on tulevaisuudessa taattava vahva asema. Pohjimmiltaan kyseessä on alhaalta ylöspäin suuntautuva prosessi, johon kaikki sidosryhmät osallistuvat. Julkinen sektori on vastuussa sääntelijänä, välittäjänä ja taloudellisena tukijana.
4.3.7

Irlannissa on edistytty nopeasti: kymmenessä vuodessa siellä on siirrytty jätteen lähes 100-prosenttisesta kaatopaikoille sijoittamisesta kaikkien kierrätystavoitteiden täyttämiseen. Käytössä on suunnitelma jätteen syntymisen ehkäisemiseksi, ja lisäksi sovelletaan kolmea alueellista jätesuunnitelmaa. Irlanti oli maailmanlaajuinen edelläkävijä muovikassiveroineen, joka on sen jälkeen otettu käyttöön ympäri maailman. Tiettyjä ongelmia on edelleen ratkaistava, kuten se, että yksityissektori kontrolloi lähes täysin jätehuoltotoimia ja että kaatopaikat on liian useissa tapauksissa korvattu jätteenpoltolla. Irlanti tarjoaa kuitenkin vahvan mallin siitä, mitä on mahdollista saavuttaa nopeasti. Tämä osoittaa, ettei ole tarpeen myöntää niinkin pitkiä poikkeuslupia kuin 5 lisävuotta eräille jäsenmaille tavoitteiden saavuttamiseksi.
2.5

SET-suunnitelma on olennainen ja kunnianhimoinen väline energiahuollon turvaamiseksi. Tavoiteltuun päämäärään on mahdollista päästä käymällä laajaa keskustelua eurooppalaisten kanssa, ja ETSK:lla voi olla merkittävä tukirooli tässä vuoropuhelussa. Komitea katsoo, että kansalaisten osallistuminen energiakäänteeseen liittyvien ongelmien ratkaisemiseen on olennaisen tärkeää – tätä käsitellään tarkemmin ehdotuksessa eurooppalaisesta energiansäästön seuranta-asiakirjasta – ja että tämä voitaisiin toteuttaa konkreettisesti perustamalla Euroopan (järjestäytyneen) kansalaisyhteiskunnan foorumi, jonka tehtävänä on edistää eurooppalaista energia-alan vuoropuhelua.
3.11

Tässä yhteydessä ETSK on painottanut tarvetta Euroopan unionin perusoikeuskirjan tehokkaaseen täytäntöönpanoon uusien kohdennettujen aloitteiden avulla (10). ETSK korostaa, että on taattava kaikkien tasa-arvo ja kiinnitettävä huomiota etenkin heikossa asemassa oleviin ryhmiin. Peruskirjan velvoitteet koskevat EU:ssa kaikkia toimielimiä, erillisvirastoja ja elimiä. ETSK kehottaa jäsenvaltioita kehittämään suojeluun ja edistämiseen suuntautunutta perusoikeuskulttuuria kaikilla hallinnon tasoilla ja kaikilla politiikan ja lainsäädännön aloilla. Lisäksi olisi selvitettävä ja määritettävä lainsäädännön vaikutukset perusoikeuksiin saatettaessa säädöksiä osaksi kansallista lainsäädäntöä. ETSK kannustaa voimakkaasti komissiota toimimaan tehokkaasti tehtävässään perussopimusten valvojana ja käyttämään rikkomismenettelyä ottamatta huomioon poliittisia näkökohtia. Lisäksi ETSK on kehottanut kaikkia perusoikeuksien täytäntöönpanossa mukana olevia EU:n toimielimiä sekä erillisvirastoja ja elimiä ja jäsenvaltioita tukemaan niiden toteutumista yhdessä kansalaisyhteiskunnan kanssa. Kaikissa talouden ohjaukseen ja hallintaan tai sisämarkkinoiden toimintaan liittyvissä uusissa säädöksissä on otettava huomioon EU:n perusoikeuskirjan määräykset, ja tämä on arvioitava erikseen (11).