II)kolme Euroopan laajuista hajautettua järjestelmää, jotka komission on kehitettävä tai päivitettävä mutta joissa on merkittävä kansallinen osa, joka jäsenvaltioiden on pantava täytäntöön; ja

Komissio on päivittänyt tai ottanut käyttöön kuusi keskitettyä järjestelmää ja saa kaksi muuta keskitettyä järjestelmää valmiiksi 31. joulukuuta 2020 mennessä. Näin ollen komissio saa vuoden 2020 loppuun mennessä valmiiksi kahdeksan niistä neljästätoista Euroopan laajuisesta järjestelmästä, joista se on vastuussa. Jäljellä olevista kuudesta Euroopan laajuisesta hankkeesta kolme on hajautettu ja sisältää merkittäviä osia, jotka jäsenvaltioiden on saatava valmiiksi. Jäljellä olevat hankkeet ovat aikataulussa UTK:ssa, UTK:n työohjelmassa ja vuoden 2019 monivuotisessa strategisessa suunnitelmassa (MASP-C 2019) sovittujen määräaikojen mukaisesti. Komissio on tähän mennessä tehnyt noin 62 % siitä kehitystyöstä, joka on määrä toteuttaa vuoteen 2025 mennessä, kuten alla olevasta kaaviosta käy ilmi.

Komissio ja jäsenvaltiot tapaavat säännöllisesti määrittääkseen ja hyväksyäkseen kutakin Euroopan laajuista järjestelmää koskevat hankeasiakirjat, ja kuulevat järjestelmällisesti kauppayhteisöä kaupan alan yhteydenpitoryhmän kautta. Suurena haasteena on varmistaa, että nykyiset järjestelmät toimivat moitteettomasti, kun uusia järjestelmiä kehitetään, ja että siirtyminen nykyisistä järjestelmistä päivitettyihin järjestelmiin tapahtuu sujuvasti. Tämä on välttämätöntä, jotta kauppa- ja tullitoimet eivät seisahdu.

Koska ensimmäinen vuosittainen kertomus on määrä antaa 31. joulukuuta 2019 mennessä, komissio päätti kerätä tietoja tällaisesta edistymisestä (1) niiden kertomusten perusteella, jotka jäsenvaltioiden on toimitettava kahdesti vuodessa, ja (2) komission yksiköille ja jäsenvaltioille tehdyn kyselyn perusteella. Kyselyssä vastaajia pyydettiin ilmoittamaan tiedossa olevat viiveet sähköisten järjestelmien suunnitteluaikatauluissa. Kansalliset suunnitelmat ja jäsenvaltioiden kyselyvastauksista saadut edistymistä koskevat tiedot kuvastavat pääasiassa kesäkuun 2019 lopussa vallinnutta tilannetta. Kyselyssä saatiin sekä määrällisiä että laadullisia tietoja. Määrällisiin tietoihin kuuluivat määräajat ja välitavoitteet, jotka on tai ei ole saavutettu, ja laadullisia tietoja olivat yksityiskohtaiset kuvaukset kohdatuista haasteista, ennakoiduista riskeistä ja hankkeiden arvioidusta monimutkaisuudesta.

UTK tuli voimaan 1. toukokuuta 2016. Siinä asetettiin ensimmäiseksi määräajaksi 31. joulukuuta 2020, johon mennessä tietotekniikkaa koskeva siirtymävaihe ja siihen liittyvä täytäntöönpanotyö on saatava asteittain päätökseen. UTK:n 278 artiklassa säädetään, että olemassa olevia sähköisiä ja paperiasiakirjoihin perustuvia järjestelmiä voidaan edelleen käyttää tullimuodollisuuksien suorittamiseen (niin sanotut siirtymätoimenpiteet), kunnes UTK:n mukaiset asiaankuuluvat uudet tai päivitetyt sähköiset järjestelmät on otettu käyttöön.

·UTK – Surveillance 3 – SURV3 (päivitys): tavoitteena on päivittää jo olemassa olevaa tietokantaa, johon tallennetaan ja keskitetään kaikki kansallisten tulliviranomaisten päivittäin toimittamat EU:n kauppaa koskevat tiedot (tuonti ja vienti), jotta se vastaisi UTK:n vaatimuksia. Tämä järjestelmän päivitys otettiin käyttöön lokakuussa 2018. Tämän hankkeen täysimääräinen täytäntöönpano edellyttää kuitenkin jäsenvaltioiden päivitetyn tuonti- ja vientijärjestelmän käyttöönottoa (ks. hankkeet jäljempänä).

·UTK – Sitovat tariffitiedot – STT (päivitys): tavoitteena on yhdenmukaistaa jäsenvaltioiden tulliviranomaisten antamat sitovat tariffitiedot sisältävä pitkäaikainen tietokanta UTK:n sääntöjen kanssa. Ensimmäinen ja toinen jakso saatiin päätökseen lokakuuhun 2017 mennessä. Toinen vaihe viivästyi kaksi vuosineljännestä suunnitteluvaiheen aikana. Yleinen suunnittelu oli kuitenkin edelleen aikataulussa, ja UTK:n mukainen eSTT-järjestelmä saatiin valmiiksi lokakuussa 2019. Tämä edellytti myös sitä, että tähän järjestelmään voidaan päästä EU:n tullialan toimijoiden portaalin kautta.

Kaksi Euroopan laajuista keskitettyä järjestelmää, jotka on määrä saada valmiiksi 31. joulukuuta 2020 mennessä UTK:n 278 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ovat seuraavat:

·UTK – Valtuutetut talouden toimijat – AEO (päivitys): pyritään parantamaan AEO-hakemuksiin ja -lupiin liittyviä toimintaprosesseja siten, että niissä otetaan huomioon UTK:n säännösten muutokset. Ensimmäinen vaihe saatiin päätökseen 5. maaliskuuta 2018 ja toisen vaiheen ensimmäinen osa saatiin päätökseen 1. lokakuuta 2019. Työssä otettiin huomioon UTK:n uudet vaatimukset, jotka koskevat tietojen toimittamista sähköisesti EU:n tullialan toimijoiden portaalin kautta, sekä päätöksentekoprosessiin liittyvät muutokset. Toisen vaiheen toinen osa (seuraavat prosessit) on määrä suorittaa 16. joulukuuta 2019.

·UTK – Vakioitu tietojenvaihto erityismenettelyjä varten – INF (uusi): kehitetään uusi järjestelmä, jolla tuetaan ja virtaviivaistetaan tiedonhallintaa ja tietojen sähköistä käsittelyä erityismenettelyinä tunnettujen tullimuodollisuuksien osalta. Tekniset eritelmät saatiin valmiiksi 30. kesäkuuta 2018. Ei ole havaittu, että 1. kesäkuuta 2020 mennessä tehtävään käyttöönottoon liittyisi riskejä.

Kolme jäsenvaltioiden järjestelmää, jotka on määrä saada valmiiksi 31. joulukuuta 2022 mennessä UTK:n 278 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ovat seuraavat:

·UTK – Saapumistiedonanto (NA), esittämistiedonanto (PN) ja väliaikainen varastointi (TS) (päivitys): määritetään UTK:ssa kuvattujen kuljetusvälineen saapumistiedonantoa, tavaroiden esittämistä ja väliaikaisen varastoinnin ilmoitusta koskevien prosessien automatisointi kansallisella tasolla ja tuetaan niiden yhdenmukaistamista kaikissa jäsenvaltioissa kaupan alan toimijoiden ja tullin välisen tietojenvaihdon osalta. Belgia on käynnistänyt yhteistyöaloitteen 12 muun asiasta kiinnostuneen jäsenvaltion kanssa eritelmien laatimiseksi. Tulli 2020 -ohjelmasta yhteisrahoitettu asiantuntijaryhmä jatkaa asianmukaisten teknisten asiakirjojen toimittamista. Toistaiseksi ei ole tapahtunut viivästyksiä. Muutamat jäsenvaltiot ovat kuitenkin huomauttaneet viivästymisriskeistä kansallisissa suunnitelmissaan ja edistymistä koskevissa tiedoissaan.

·UTK – Kansalliset tuontijärjestelmät – NIS (päivitys): tavoitteena on panna täytäntöön kaikki UTK:sta johtuvat tuontiin liittyvät prosessi- ja tietovaatimukset. Jäsenvaltioiden on laadittava tekniset eritelmät omalla tasollaan ensimmäisenä askeleena kohti järjestelmien valmiiksi saamista. Ne ovat ilmoittaneet komissiolle, että näiden eritelmien laadinta on käynnissä ja että niiden pitäisi valmistua eri ajankohtina 1. heinäkuuta 2021 mennessä. Toistaiseksi ei ole ilmoitettu vuoden 2022 määräaikaan liittyvistä viivästyksistä.

·UTK – Erityismenettelyt – SP (päivitys): tavoitteena on yhdenmukaistaa ja helpottaa erityismenettelyjä (tullivarastointi, tietty käyttötarkoitus, väliaikainen maahantuonti sekä sisäinen ja ulkoinen jalostus). Jäsenvaltioiden on toteutettava kansallisissa järjestelmissään kaikki näihin erityismenettelyihin liittyvät UTK:n muutokset. Erityismenettelyjen ensimmäinen (vienti) osa toteutetaan UTK:n automaattisen vientijärjestelmän (AES) kansallisen hankkeen mukaisesti ja osana sitä (määräaika on vuonna 2025), kun taas toinen (tuonti) osa sisältyy kansallisten tuontijärjestelmien päivitykseen (määräaika on vuonna 2022). Viisi jäsenvaltiota on aloittanut ensimmäisen osan teknisten eritelmien laatimisen. Viisi jäsenvaltiota on saanut valmiiksi toisen osan tekniset eritelmät, ja kahdeksalla muulla jäsenvaltiolla niiden laadinta on kesken. Uudet toiminnot, uusi tietorakenne ja siirtymäkausi tekevät hankkeesta monimutkaisen. Lisäksi AES:n ja kansallisten tuontijärjestelmien päivityksen keskinäiset riippuvuudet voivat aiheuttaa viivästyksiä. Toistaiseksi ei ole havaittu riskejä, ja ensimmäinen määräaika on vuonna 2022.

Kuusi Euroopan laajuista hanketta, joilla on erityinen rakenne ja jotka joissakin tapauksissa edellyttävät sekä keskitettyjä että kansallisia osia tai liittyvät kansalliseen järjestelmään ja jotka sisältävät joskus useamman kuin yhden vaiheen tai hankkeen osan ja jotka on määrä toteuttaa UTK:n 278 artiklan 3 kohdan mukaisesti 31. joulukuuta 2025 mennessä, ovat seuraavat:

·UTK – Vakuuksien hallinta – GUM (uusi): tavoitteena on mahdollistaa kaikkialla EU:ssa sellaisten tullialan yleisvakuuksien reaaliaikainen jakaminen ja hallinnointi, joita toimijat antavat, jos on olemassa riski, että tulleja ei makseta. Tekniset eritelmät on tarkoitus saada valmiiksi 30. syyskuuta 2022 mennessä Euroopan laajuiseen GUM-järjestelmään liittyvän hankkeen ensimmäisen osan osalta ja 30. marraskuuta 2024 mennessä kansalliseen vakuuksien hallintajärjestelmään liittyvän hankkeen toisen osan osalta. Hanke on juuri alkanut.

·UTK – Tuontivalvontajärjestelmän päivitys – ICS2 (päivitys): pyritään lujittamaan toimitusketjun turvallisuutta parantamalla saapumisen yleisilmoituksen sisältämien tietojen sekä riski- ja valvontatietojen laatua, tallennusta, saatavuutta ja jakamista. Tekniset eritelmät saatiin valmiiksi 30. kesäkuuta 2018, joten työ etenee suunnitellusti eikä viivästymisriskeistä ole ilmoitettu. Hanke toteutetaan kolmessa vaiheessa, jotta siirtyminen päivitettyyn järjestelmään olisi sujuvaa kunkin kulkumuodon osalta.

·UTK – unioniaseman selvitys – PoUS (uusi): tallentaa, hallinnoi ja hakee kaikki ilmoitukset, jotka elinkeinonharjoittajat antavat tavaroidensa unioniaseman todistamiseksi. Hanke voidaan toteuttaa joko keskitetysti tai kansallisesti, mutta monet jäsenvaltiot ovat nimenomaisesti ilmaisseet aikomuksensa hyödyntää Euroopan komission kehittämää keskitettyä järjestelmää. Koska UTK:n tullikäyttöön tarkoitetun tavaraluettelon käyttöönotto todisteena unioniasemasta ja eurooppalaisen merenkulkualan yhdennetyn palveluympäristön täytäntöönpano ovat riippuvaisia toisistaan, hanke toteutetaan kahdessa vaiheessa epäjohdonmukaisuuksien välttämiseksi ja riskien vähentämiseksi. Niiden jäsenvaltioiden, jotka haluavat mieluummin toteuttaa järjestelmän osan kansallisella tasolla, oli hankkeen aikaisen vaiheen vuoksi vaikea ennustaa, noudattaisiko niiden täytäntöönpano työohjelmassa esitettyä aikataulua.

·UTK – Keskitetty tulliselvitys tuonnissa – CCI (uusi): pyrkii koordinoimaan tulli-ilmoitusten käsittelyä ja tavaroiden luovutusta koskevia lupia asianomaisten tullitoimipaikkojen välillä, jotta talouden toimijat voivat keskittää asiointinsa tulliviranomaisten kanssa. Järjestelmä perustuu uusiin kansallisiin tuontijärjestelmiin ja mahdollistaa keskitettyjen tulliselvitysmenettelyjen automaattisen toiminnan Euroopan tasolla. CCI:n ensimmäisen vaiheen toiminnalliset eritelmät hyväksyttiin maaliskuussa 2019, joten hanke etenee suunnitellusti. Ensimmäisen vaiheen tekniset eritelmät on määrä saada valmiiksi 30. syyskuuta 2020 mennessä ja toisen vaiheen tekniset eritelmät 30. kesäkuuta 2022 mennessä.

·UTK – Uusi tietokoneavusteinen passitusjärjestelmä – NCTS (päivitys): tarkoituksena on saattaa nykyinen unionin passitusjärjestelmä ja yleinen passitusjärjestelmä vastaamaan UTK:n uusia vaatimuksia, yhdenmukaistamaan tietojenvaihto UTK:n tietovaatimusten kanssa ja päivittämään ja kehittämään muiden järjestelmien kanssa yhteisiä rajapintoja. NCTS-järjestelmän viidennessä vaiheessa ei ole toistaiseksi tapahtunut viivästyksiä. Tekniset eritelmät saatiin valmiiksi joulukuussa 2019, ja hanke on tällä hetkellä aikataulussa. NCTS-järjestelmän kuudetta vaihetta (yhteenliittäminen muiden järjestelmien kanssa) koskeva toimintasuunnitelma on tarkoitus saada valmiiksi vuonna 2020.

·UTK – Automaattinen vientijärjestelmä – AES (sekä nykyisen Euroopan laajuisen järjestelmän että nykyisten kansallisten vientijärjestelmien päivittäminen): tavoitteena on panna täytäntöön UTK:n tavaroiden vientiä ja poistumista koskevat vaatimukset. Euroopan laajuiseen AES-järjestelmään liittyvässä hankkeessa (ensimmäinen osa) pannaan täytäntöön UTK:ssa säädetyt kaupan alaa koskevat yksinkertaistukset (kuten keskitetty tulliselvitys), joilla helpotetaan tavaroiden vientiä eurooppalaisille yrityksille. Täytäntöön pannaan myös UTK:ssa annetut velvoitteet, joiden mukaan on valvottava aiempaa paremmin, mitä EU:n tullialueelta poistuu, petosten torjumiseksi. Toistaiseksi ei ole tapahtunut viivästyksiä, ensimmäisen osan (Euroopan laajuinen AES) tekniset eritelmät saatiin valmiiksi joulukuussa 2019, ja hanke etenee tällä hetkellä aikataulussa. Hankkeen toisen osan kansallisten vientijärjestelmien päivitystä koskevat tekniset eritelmät on määrä saada valmiiksi 1. syyskuuta 2022 mennessä. Jäsenvaltioiden olisi saatava erityismenettelyjä koskevien järjestelmiensä vientiosa (ks. edellä) valmiiksi samanaikaisesti AES-järjestelmän kanssa.

Viivästymisriskit