EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 23.07.1997 
KOM(97) 390 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
TIETOYHTEISKUNNAN SOSIAALISISTA JA 
TYOMARKKINANAKOKOHDISTA 
Ihmisläheisyys etusijalle - seuraavat vaiheet 

Tietoyhteiskunnan sosiaaliset ja työmarkkinanäkökohdat 
Ihmisläheisyys etusijalle - seuraavat vaiheet 
SISÄLL YSLUETTELO 
Tiivistelmä 
I. Ihmisläheisyys etusijalle - seuraavat vaiheet: tämän tiedonannon 
tarkoitus 
II. Kaikkien kansalaisten tietoyhteiskunta 
1. Tietoyhteiskunta kansalaisten ulottuvilla: julkisen politiikan ratkaiseva 
asema 
2. Demokratian ja julkisten palveluiden edistäminen 
3. Tietoyhteiskunta sukupuolten välisen tasa-arvon edistäjänä 
4. Teknologia vammaisten elämän helpottajana 
5. Terveydenhuoltojärjestelmien kehittämisen tukeminen 
III. Työskentely tietoyhteiskunnassa 
1. Joustavuus ja turvallisuus sopivassa tasapainossa 
2. Työntekijöitä koskevien tietojen suojaaminen 
3. Asianmukaisen kehyksen luominen etätyöskentelylle 
4. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tukeminen muutoksen 
apuvälineenä 
5. Työterveys ja -turvallisuus 
IV. Mahdollisuuksien muuttaminen työpaikoiksi 
1. Työllisyyden ja tuotannon muutosten ymmärtäminen 
2. Uusien työpaikkojen luomismahdollisuuksien hyödyntäminen 
3. Taidot jokapäiväistä elämää ja työskentelyä varten 
4. Tieto- ja tietoliikennetekniikat ja julkisten työnvälityspalveluiden 
uudistaminen 
V. Tietoyhteiskunnan sosiaaliset näkökohdat - jatkotoimenpiteet 
Liite: Lyhenneluettelo 
Tiivistelmä 
Tietoyhteiskunta on yksi aikamme huomattavimmista muutoksista, jolla on valtavasti 
tarjottavaa koko yhteiskunnalle. Muutoksen laajuus ja vauhti asettavat samalla kuitenkin 
myös haasteita yksittäisille ihmisille sekä tietyille kansalaisryhmille ja alueille. 
Tietoyhteiskunnan sosiaalisia ja työmarkkinanäkökontia on näin ollen tarpeen käsitellä 
näkyvämmin julkisessa keskustelussa ja politiikassa, kuten komission Agenda 2000:ssa 
huomautettiin. 
Korostaakseen sosiaalisten näkökohtien merkitystä komissio nimitti vuonna 1995 korkean 
tason asiantuntijaryhmän ja perusti tietoyhteiskuntafoorumin. Komissio esitteli vuonna 1996 
vihreän kirjan Elämä ja työ tietoyhteiskunnassa - Ihmisläheisyys etusijalle, jonka 
tarkoituksena oli edistää poliittisten toimijoiden, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisten 
välistä vuoropuhelua. Vihreä kirja synnytti vilkasta keskustelua erilaisista sosiaalisista ja 
työmarkkinoita koskevista aiheista ja korosti tarvetta yhtenäistää eri hallintoaloilla 
toteutettavia poliittisia toimenpiteitä. 
Tässä tiedonannossa esitetään tiivistelmä siitä, millaista edistymistä on tapahtunut 
sosiaalisten näkökohtien yhdistämisessä tietoyhteiskuntaa koskevien politiikkojen 
kehittämiseen, ja esitellään tulevia haasteita sosiaalisten, taloudellisten ja teknologisten 
tavoitteiden yhteensovittamisessa. Tiedonanto on osa säännöllisesti tarkistettavaa 
toimintasuunnitelmaa Eurooppa maailmanlaajuisen tietoyhteiskunnan edelläkävijänä. 
Tiedonannolla on kolme päätavoitetta: lisätä tietoisuutta tietoyhteiskunnan sosiaalisista 
vaikutuksista, sisällyttää tarvittaessa sosiaalipolitiikkoihin ja toimiin tietoyhteiskuntaulottuvuus 
ja yksilöidä erityisiä toimia, joiden tarkoituksena on saada tietoyhteiskunnasta suurin 
mahdollinen hyöty työllisyyttä edistävänä ja syrjäytymistä torjuvana tekijänä. 
1. Tietoyhteiskunnan kehittämisen yleiset periaatteet 
Vihreässä kirjassa Ihmisläheisyys etusijalle ehdotettiin tietoyhteiskuntaa koskevalle julkiselle 
politiikalle tiettyjä yleisiä periaatteita, jotka perustuvat Euroopan unionia muovanneisiin 
ajatuksiin ja arvoihin. Näitä periaatteita tuettiin laajasti lausuntokierroksella. Komissio 
ehdottaa, että tietoyhteiskuntaa koskevalla julkisella politiikalla olisi oltava seuraavat 
perustavoitteet: 
• tiedonsaannin parantaminen 
• demokratian ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden tukeminen 
• työllistettävyyden ja elinikäisen oppimisen edistäminen 
• EU:n taloudellisen kapasiteetin vahvistaminen korkean ja kestävän kasvun ja työllisyyden 
saavuttamiseksi 
• miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien saavuttaminen ja edistäminen 
• syrjäytymisen torjuminen sekä erityisryhmien ja huono-osaisten tukeminen heidän 
asemansa parantamiseksi 
• julkishallinnon laadun ja tehokkuuden parantaminen. 
2. Tieto- ja tietoliikennetekniikoiden1 käyttö oppimisessa, työskentelyssä ja 
jokapäiväisessä elämässä 
Tietoyhteiskunnan apuvälineiden käytön esteettömyydellä on olennainen merkitys edellä 
mainittujen tasa-arvoisuus- ja tehokkuustavoitteiden saavuttamisessa. Käytön 
esteettömyydellä on eri ulottuvuuksia: saatavuus, jatkuvuus, kohtuullinen hintataso, 
1 Tieto- ja tietoliikennetekniikoista käytetään lyhennettä TTT. 
I 
helppokäyttöisyys ja tietoisuus. Näiden ulottuvuuksien toteutumisesta riippuu, 
suuntaudummeko kohti laajaa vai valikoivaa yhteiskuntaa. Julkisella politiikalla on vaikutusta 
tähän asiaan. Komissio kehottaa näin ollen jäsenvaltioita asettamaan näiden apuvälineiden 
käytön esteettömyyden päätavoitteekseen kansallisten tietostrategioidensa kehittämisessä. 
Komissio käsittelee tätä aihetta tarkastellessaan lähiaikoina kokonaisvaltaisen palvelun 
soveltamisalaa, laatua, tasoa, ja kohtuullista hintatasoa. Lisäksi se järjestää erityisesti 
käytön esteettömyyttä helpottavia strategioita ja politiikkoja koskevaa kokemustenvaihtoa, 
keskustelua, arviointia ja esikuva-analysointia. Euroopan parlamentin esittämien näkemysten 
mukaisesti komissio kannustaa muija yhteisön toimielimiä osallistumaan sellaisen 
viestintästrategian laatimiseen, joka helpottaa julkisen tiedon käytön esteettömyyttä. 
Kysymykseen tietoyhteiskunnassa vallitsevasta sukupuolten välisestä tasapainosta on 
kiinnitettävä enemmän huomiota mahdollisten etujen tasapuolisen jakautumisen 
varmistamiseksi ja nykyisten erottelujen syvenemisen välttämiseksi. Komissio tekee lisäksi 
eri tasoilla aloitteita, joiden tarkoituksena on helpottaa tieto- ja tietoliikennetekniikoiden 
tuomista nykyistä paremmin myös vammaisten ulottuville ja lisätä tietoisuutta tieto- ja 
tietoliikennetekniikoiden tarjoamista mahdollisuuksista terveydenhuoltojärjestelmien 
parantamisessa. Komissio on ehdottanut, että käyttäjäystävällisen tietoyhteiskunnan 
luominen olisi yksi lähiaikoina käynnistettävän viidennen T&K-puiteohjelman päätavoitteista. 
3. Joustavuus ja turvallisuus työelämässä 
Tieto- ja tietoliikennetekniikat tarjoavat erinomaiset mahdollisuudet tuottavuuden ja samalla 
myös vaurauden kohentamiseen uusien työn organisointitapojen avulla. Vihreässä kirjassa 
Ihmisläheisyys etusijalle esiteltiin ajatus yritysten joustavuuden ja työntekijöiden 
turvallisuuden välisestä uudenlaisesta tasapainosta, joka muodostaisi perustan tälle 
nykyaikaiselle työn organisoinnille. Komissio on kehittänyt tätä ajatusta edelleen laatimalla 
uuden vihreän kirjan työn uudelleenorganisointia koskevasta yhteistyöstä, jonka tavoitteena 
on kannustaa työmarkkinaosapuolia kehittämään olosuhteet tuottavammalle, 
osallistuvammalle ja oppivammalle työn organisoinnille. Komissio on ehdottanut aiheesta 
käytävän keskustelun ohessa uusia työn organisointitapoja koskevan eurooppalaisen 
tutkimuksen voimistamista viidennen T&K-puiteohjelman yhteydessä. Tämän alan 
kansallisista laitoksista aiotaan muodostaa Euroopan laajuinen verkosto. Komissio antaa 
vuonna 1998 tiedonannon, jossa tarkastellaan työntekijöiden tietosuojan nykytilaa. Lisäksi 
komissio aloittaa työmarkkinaosapuolten kanssa etätyön kehittämisolosuhteita käsittelevät 
neuvottelut, edistää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun asemaa helpottaakseen 
rakennemuutosta ja kehittää tieto- ja tietoliikennetekniikoiden käyttöä työterveyttä ja -
turvallisuutta koskevan politiikan välineenä. 
4. Työllistettävyys uusien ja parempien työpaikkojen luomiseksi 
Uusien ja parempien työpaikkojen luominen on yksi EU:n jäsenvaltioiden pakottavimmista 
tarpeista. Tämä puolestaan edellyttää talouden nykyaikaistamista ja tuottavuuden 
parantamista. Tieto- ja tietoliikennetekniikoiden käyttö on tuolloin ratkaisevassa asemassa. 
Työllisyyden kasvun tiellä on kuitenkin huomattava rakenteellinen este: valmiuksien hidas 
mukauttaminen uusiin taloudellisiin ja teknisiin rakenteisiin. Eurooppa-neuvoston 
Amsterdamin huippukokouksessa täydennetyssä Euroopan työllisyysstrategiassa 
painotetaan yhä enemmän työllistettävyyden avainasemaa työmarkkinoiden toimivuuden 
parantamisessa. Tarvitaan elinikäistä oppimista ja koulutusta painottavaa uutta kulttuuria, 
jota tuetaan sellaisten julkisten menojen valikoivalla rakenneuudistuksella, jotka kohdistuvat 
inhimillisiä voimavaroja koskeviin investointeihin. Komissio jatkaa inhimillisiä voimavaroja 
koskevien investointien tukemista Euroopan sosiaalirahaston tavoitteen 4 ja ADAPT-
yhteisöaloitteen välityksellä. Tietoyhteiskuntaan siirtymistä helpottaville ADAPT-BIS-töimille 
(Building the Information Society) on myönnetty 162 miljoonan ecun lisärahoitus vuosiksi 
1997—1999. Komissio tukee parhaillaan myös toimenpiteitä, joiden avulla pyritään 
hyödyntämään yhteisötalouden tarjoamia työllistämismahdollisuuksia. Parantaakseen 
työmarkkinoiden toimivuutta komissio kannustaa tieto- ja tietoliikennetekniikoiden 
In 
kehittämistä ja käyttöä julkisten työnvälityspalveluiden nykyaikaistamiseksi ja kansallisten 
työnvälitysjärjestelmien yhdistämiseksi toisiinsa EURES-työvälitysverkoston kautta. 
5. Toiminta kansallisella, Euroopan ja kansainvälisellä tasolla 
Viimeisessä kappaleessa esitetään tiivistelmä siitä, kuinka komissio lujittaa sosiaalista 
ulottuvuutta kaikilla tasoilla toteutettavalla toiminnalla: 
• kansallisella ja alueellisella tasolla, joilla komissio tukee jäsenvaltioita vahvan 
sosiaalisen ulottuvuuden sisällyttämisessä niiden parhaillaan kehitettäviin 
tietoyhteiskuntastrategioihin 
• yhteisön tasolla, jolla komissio ulottaa sosiaalisen ulottuvuuden kaikkiin asian kannalta 
merkityksellisiin yhteisön politiikkoihin ja hyödyntää tieto- ja tietoliikennetekniikoiden 
tarjoamia mahdollisuuksia työllisyys-ja sosiaalipolitiikkojen apuvälineenä 
• kansainvälisellä tasolla, jolla komissio myötävaikuttaa kaikissa asianmukaisissa 
kansainvälisissä yhteyksissä sellaisten teknologioiden kehittämiseen ja käyttöön, joilla 
voidaan edistää sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja parantaa kaikkien yhteiskuntaryhmien elin-, 
opiskelu- ja työoloja. 
1. Ihmisläheisyys etusijalle - seuraavat vaiheet: tämän tiedonannon tarkoitus 
1 Tietoyhteiskunnan kehittäminen tarjoaa valtavat mahdollisuudet parantaa eurooppalaisten elin- ja 
työoloja. Yhä maailmanlaajuisemmaksi muuttuvan talouden teknologisen muutoksen laajuus ja 
vauhti asettavat kuitenkin yhteiskunnillemme myös monenlaisia haasteita. Muutos on toteutettava 
tavalla, joka edistää ihmisten uskoa ja luottamusta tietoyhteiskunnan mahdollisuuksiin parantaa 
heidän elämänlaatuaan. Komissio tähdensi näiden aiheiden merkitystä vuonna 1994 
laatimassaan Kohti eurooppalaista tietoyhteiskuntaa -toimintasuunnitelmassa ja esitteli 
heinäkuussa 1996 vihreän kirjan Elämä ja työ tietoyhteiskunnassa - Ihmisläheisyys etusijalle 
2. Vihreässä kirjassa pyydettiin kannanottoja keinoihin, joilla tietoyhteiskuntaa voitaisiin hyödyntää 
mahdollisimman täysimittaisesti erityisesti työn organisoinnin, työllisyyden ja sosiaalisen 
yhteenkuuluvuuden kannalta, ja kehotettiin pohtimaan eurooppalaisen tietoyhteiskunnan 
kehittämisen yleisiä periaatteita. Lisäksi vihreässä kirjassa hyödynnettiin komission perustamien 
kahden riippumattoman ryhmän työskentelyä: tietoyhteiskunnan sosiaalisia näkökohtia 
käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän ja yleisiä aiheita käsittelevän 
tietoyhteiskuntafoorumin työtä. Molempien ryhmien ensimmäiset kertomukset2 julkaistiin vihreän 
kirjan täydennysosina. Korkean tason asiantuntijaryhmä antoi huhtikuussa 1997 
loppukertomuksensa3, johon tämä tiedonanto pohjautuu. 
3. Lausuntokierros, joka käynnistettiin virallisesti Dublinissa syyskuussa 1996 pidetyssä 
keskustelutilaisuudessa4, aiheutti vilkasta keskustelua kolmella toisiinsa liittyvällä tasolla: poliittisten 
toimijoiden, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisten välisen vuoropuhelun tasoilla. 
Lausuntokierroksella annettiin yli 130 vastausta5, joista yli 40 prosenttia saatiin valtioista 
riippumattomilta järjestöiltä. Keskustelussa ilmeni laajaa yksimielisyyttä seuraavista kohdista: 
• jos tietoyhteiskunnan halutaan hyödyttävän kaikkia kansalaisia, sitä on kehitettävä vahvojen 
sosiaalisten näkökohtien tuella, eikä ainoastaan siten, että sosiaalipolitiikkaa sisällytetään 
tietoyhteiskuntaan vaan myös siten, että tietoyhteiskuntaa käytetään laajemman ja 
oppivamman yhteiskunnan luomisen välineenä 
• on tarpeen kiinnittää erityistä huomiota sen välttämiseen, että tietoyhteiskunta lisäisi 
yhteiskunnan nykyisiä jaotteluja; ihmiset ovat huolissaan tietoyhteiskunnan vaikutuksista 
työpaikkoihinsa ja vaarasta, että yhteiskunta jakaantuu niihin, joilla on tietoa, ja niihin, joilla ei ole 
sitä 
• vaikka tietoyhteiskuntaan siirtyminen riippuu ensisijaisesti markkinoista, viranomaisilla on 
merkittävä asema tämän siirtymisen muotoilemisessa ja tasapainon luomisessa yhtäläisiä 
mahdollisuuksia ja turvallisuutta edistävien politiikkojen sekä joustavuutta ja mukautuvaisuutta 
parantavien politiikkojen välille 
• vaikka päävastuu kuuluu jäsenvaltioille, myös Euroopan unioni on tärkeässä asemassa. 
4. Tässä tiedonannossa, joka on osa säännöllisesti tarkistettavaa toimintasuunnitelmaa Eurooppa 
maailmanlaajuisen tietoyhteiskunnan edelläkävijänä6, esitellään strategia, jota komissio noudattaa 
jatkaessaan tietoyhteiskunnan sosiaalisten näkökohtien kehittämistä erityisesti Agenda 2000: n 
yhteydessä. Tiedonannolla on kolme päätavoitetta: 
^ Komission tiedonannossa Yhteenkuuluvuus ja tietoyhteiskunta [KOM(97) 7] käsiteltiin tietoyhteiskunnan alueellista ulottuvuutta 
2 Euroopan tietoyhteiskunnan rakentaminen kaikille kansalaisille, korkean tason asiantuntijaryhmän ensimmäiset mietinnöt, 
tammikuu 1996 Verkot ihmisiä ja ihmisyhteisöjä varten, tietoyhteiskuntafoorumin ensimmäinen vuosikertomus, kesäkuu 
1996 
3 Euroopan tietoyhteiskunnan rakentaminen kaikille kansalaisille, korkean tason asiantuntijaryhmän loppukertomus. huhtikuu 1997 
Dublinin keskustelutilaisuutta koskevassa kertomuksessa (Report on the Dublin colloquium) ja kyseistä keskustelutilaisuutta 
koskevassa lähdeasiakirjassa (Source Document on the Dublin Colloquium) esitetään konferenssissa sekä keskustelutilaisuutta 
varten laadituilla WWW-sivuilla käytyjen keskustelujen tiivistelmä ja yksityiskohdat 
Komissio julkaisee virallisia vastauksia koskevan yksityiskohtaisen selonteon erillisenä asiakirjana Tulostetta jaettiin 25 000 
kappaletta ja WWW-sivuilla käytiin noin 20 000 kertaa 
6 KOM(96) 607 
y 
• yhteensovittaa tietoyhteiskunnan vaikutuksia koskevan tietoisuuden lisäämistä 
työmarkkinoilla ja tietoyhteiskunnan sosiaalisia vaikutuksia 
• sisällyttää tarvittaessa tietoyhteiskuntaulottuvuus sosiaalipolitiikkaan ja sosiaalialan 
toimintaan liittyviin kysymyksiin erityisesti Euroopan tasolla 
• yksilöidä erityisiä toimia, joiden tavoitteena on saada suurin mahdollinen hyöty 
tietoyhteiskunnasta työllisyyttä edistävänä ja sosiaalista syrjäytymistä torjuvana tekijänä. 
5. Tämä tiedonanto perustuu erityisesti vihreässä kirjassa esitettyihin yleisiin periaatteisiin, jotka 
saivat laajaa kannatusta lausuntokierroksella, ja joihin sisältyi ehdotus, jonka mukaan 
tietoyhteiskuntaa koskeville julkisille politiikoille olisi asetettava seuraavat perustavoitteet: 
• tiedonsaannin parantaminen 
• demokratian ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden tukeminen 
• työllistettävyyden ja elinikäisen oppimisen edistäminen 
• EU:n taloudellisen kapasiteetin vahvistaminen korkean ja kestävän kasvun ja 
työllisyyden saavuttamiseksi 
• miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien saavuttaminen ja edistäminen 
• syrjäytymisen torjuminen sekä erityisryhmien ja huono-osaisten tukeminen heidän 
asemansa parantamiseksi 
• julkisen hallinnon laadun ja tehokkuuden parantaminen. 
6. Poliittinen vastuu tässä tiedonannossa käsitellyistä asioista kuuluu pääasiassa jäsenvaltioille 
Komissio järjesti lausuntokierroksen aikana tapaamisia jäsenvaltioiden kanssa nykyisiä aloitteita 
koskevien tietojen vaihtamiseksi. Monet jäsenvaltiot ovat kehittäneet strategisia suunnitelmia tai 
ohjelmia tietoyhteiskuntaa varten7, toiset maat puolestaan laativat parhaillaan vihreitä kirjoja, joiden 
pohjalta ne aikovat tehdä konkreettisia toimintasuunnitelmia8, ja muut ovat suunnitelleet aloitteita, 
hankkeita tai ohjelmia, joilla edistetään tutkimusta tai sovellusten käyttöönottoa tietyillä aloilla. 
Tärkeimmät sosiaaliset näkökohdat liittyvät käytön esteettömyyteen, koulutukseen, julkisten 
tietojen saantiin sähköisessä muodossa, kulttuuriperinnön säilyttämiseen ja yleisen edun 
mukaisten sovellusten esittelyhankkeisiin. 
7. Koska strategioita ja aloitteita laaditaan samanaikaisesti sekä paikallis-, alue-, kansallisella että 
Euroopan tasolla, on tarpeen huolehtia toimenpiteiden keskinäisestä täydentävyydestä ja 
yhteensopivuudesta. Komissio voi puolestaan edistää tietoyhteiskunnan sosiaalisten näkökohtien 
kehittämistä omien strategioidensa ja ohjelmiensa välityksellä seuraavasti: 
• tukemalla jäsenvaltioita niiden strategioiden ja ohjelmien kehittämisessä ja täytäntöönpanossa 
• tekemällä vastuualueisiinsa kuuluvia erityisiä aloitteita 
• ottamalla tietoyhteiskunta huomioon sosiaalipolitiikassa ja muissa politiikoissa 
• varmistamalla, että sosiaaliset tarpeet otetaan täysimittaisesti huomioon yhteisön T&K-
ohjelmissa9 
• toimimalla kansainvälisellä tasolla. 
8. Vuonna 1994 laadittu Euroopan tietoyhteiskuntastrategia on jo osoittautunut onnistuneeksi, ja 
lisäksi sillä on ollut voimakas vaikutus moniin politiikan aloihin sekä Euroopan että kansallisella 
tasolla. Komissio uskoo, että tietoyhteiskunnan tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntäminen 
edellyttää sosiaalisten näkökohtien voimistamista nykyisestään. Tämä oli kannustimena vihreän 
kirjan Ihmisläheisyys etusijalle laatimiselle. Tässä tiedonannossa esitellään komission tuleva 
strategia tällä alalla 
Belgia. Tanska. Saksa. Irlanti. Luxemburg. Alankomaat, Suomi. Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta 
8 Espanja Portugali ja Itävalta 
^Komissio on ehdottanut, että yksi lähiaikoina käynnistettävän viidennen T&K-puiteohjelman teknologisista ja tieteellisistä 
tavoitteista olisi käyttäjäystävällisen tietoyhteiskunnan luominen 
1-
H. Kaikkien kansalaisten tietoyhteiskunta 
11.1 Tietoyhteiskunta kansalaisten ulottuvilla: julkisen politiikan ratkaiseva asema 
9. Hyödyntääkseen sekä teknisen kehityksen taloudelliset että sosiaaliset edut ja parantaakseen 
ihmisten elämänlaatua tietoyhteiskunnan on perustuttava kaikkien kansalaisten yhtäläisten 
mahdollisuuksien, osallistumisen ja integroinnin periaatteisiin. Tämä voidaan toteuttaa vain siten, 
että jokaisella kansalaisella on mahdollisuus käyttää esteettömästi ainakin joitakin 
tietoyhteiskunnan tarjoamia uusia palveluja ja sovelluksia. Tähän liittyy eri ulottuvuuksia: 
saatavuus, jatkuvuus, kohtuullinen hintataso, helppokäyttöisyys ja tietoisuus. Näiden 
ulottuvuuksien toteutumisesta riippuu, suuntaudummeko kohti laajaa vai valikoivaa 
tietoyhteiskuntaa. Julkisella politiikalla on vaikutusta asiaan. 
10. Nykyaikaisen infrastruktuurin sekä uusien sovellusten ja palveluiden olisi oltava saatavilla 
kohtuulliseen hintaan. Teollisuus tekee parhaansa tämän saavuttamiseksi, jos hallitukset tarjoavat 
rehtiä kilpailua ja innovaatiota edistävän asianmukaisen sääntelykehyksen. Tämä saadaan aikaan 
siten, että jäsenvaltiot noudattavat televiestintämarkkinoiden vapauttamiselle asetettua aikataulua. 
Vapauttaminen lisää televiestintäalan ja koko talouden kilpailukykyä sekä avaa yksityiselle 
sektorille mahdollisuuksia uusien sovellusten ja palveluiden tarjoamiseen. Varmistuakseen siitä, 
että kaikki alueet hyötyvät vapauttamisesta, komissio on suositellut, että jäsenvaltiot asettavat 
ensisijaisiksi tavoitteikseen televerkkojen valmistumisen ja uudistamisen sekä täydentävät kyseisiä 
tavoitteita kysyntää kasvattavilla toimenpiteillä10 
11. Komissio on kehottanut jäsenvaltioita pohtimaan myös kokonaisvaltaisen palvelun laajuutta ja 
yleisen saatavuuden käsitettä. Yleisen taloudellisen edun mukaisia palveluita koskevan uuden 
artiklan sisällyttäminen Amsterdamin sopimukseen korostaa tämän aiheen tärkeyttä erityisesti 
heikommassa asemassa olevien sekä maaseudulla ja syrjäseutualueilla asuvien ryhmien 
kannalta. Teknologian kehittyminen ja vapautuminen on alentanut huomattavasti tietojen keruusta, 
käsittelystä ja lähettämisestä aiheutuvia kustannuksia. Tietoliikennepalveluiden sekä tieto- ja 
tietoliikennetekniikkalaitteistojen ja -ohjelmistojen hinta voi kuitenkin yhä olla esteenä niiden 
käytölle. Tietokoneiden ja Internetin käyttö kotona on yhä pääasiassa hyvätuloisten ja korkeasti 
koulutettujen henkilöiden etuoikeus. 
12. Tämä nopeasti muuttuva teknologiaympäristö merkitsee sitä, että kokonaisvaltainen palvelu on 
dynaaminen ja kehittyvä käsite, jota on tarkkailtava, jos sen halutaan vastaavan ihmisten tarpeita 
ja odotuksia. Jotkut pitävät edistyksellisten palveluiden ja sovellusten tuomista kansalaisten 
ulottuville julkisten käyttöliittymien välityksellä esimerkiksi kirjastoissa, kouluissa ja muissa 
yhteiskunnan ylläpitämissä kokoontumispisteissä välivaiheena kokonaisvaltaisiin palveluihin. 
Samalla tavoin korkean tason asiantuntijaryhmä suosittelee käsitteen "kokonaisvaltainen 
yhteiskunnallinen palvelu" tarkastelemista ja kokonaisvaltaisen palvelun tarjoamisen laajentamista 
liittämällä siihen uusien tietopalveluiden käyttöoikeus. Kokonaisvaltaisuutta koskevaa velvollisuutta 
olisi kuitenkin samalla rajoitettava koskemaan ainoastaan joitakin laitoksia. Kilpailukyvyn neuvoa-
antava ryhmä (Competitiveness Advisory Group) on suositellut erityisten tietoresurssikeskusten 
perustamista helpottamaan uusia teknologioita ja ammattitaitovaatimuksia käsittelevän tiedon 
esteetöntä käyttöä11. 
13. Yhtäläinen käyttömahdollisuus perustuu käytön esteettömyyteen. Tietotekniikkalaitteistot ja 
-palvelut olisi suunniteltava sellaisiksi, että ne eivät syrji mitään ryhmiä muodostamalla esteitä ja 
jättämällä kyseiset ryhmät käyttömahdollisuuden ulkopuolelle. Käsite "kokonaisvaltainen 
suunnittelu" voi tarjota keinoja tämän asian edistämiseksi12, ja lisäksi tutkimusohjelmissa ja 
10 Komission tiedonanto Yhteenkuuluvuus ja tietoyhteiskunta [KOM(9V) 7] 
11 Euroopan kilpailukyvyn vahvistaminen (Enhancing European Competitiveness) Kilpailukyvyn neuvoa-antava ryhmä, 
joulukuu 1995 
'- Esimerkiksi Tanskan hallitus kehittelee kokeilutoimintaa edistääkseen tietotekmikkatuotteiden ja palveluiden "kokonaisvaltaisen 
suunnittelun" kehittämistä koskevaa yhteistyötä 
teollisuudessa olisi panostettava epäasianmukaisen suunnittelun aiheuttamien esteiden 
poistamiseen. Ohjelmistojen ja laitteistojen käyttäjäystävällisyydellä on yleisesti ottaen ratkaiseva 
merkitys erityisesti iäkkäämmille henkilöille, jotka voivat kohdata ongelmia uudessa 
teknologiaympäristössä. Esimerkiksi mahdollisuudet käyttää Intemetiä television kautta voisivat 
tuoda tietoyhteiskunnan uudet palvelut vielä useampien ihmisten ulottuville. 
14. Käytön esteettömyyden edellytyksenä on myös. että ihmiset ovat tietoisia tietoyhteiskunnan 
tarjoamista mahdollisuuksista. Tietoisuuden tehokas ja tasa-arvoinen lisääminen edellyttää 
ihmisten kouluttamista käyttämään uusia teknologioita sekä tieto- ja tietoliikennetekniikoiden 
sisällyttämistä koulutusjärjestelmiin ja niiden käyttöä erityisesti kouluissa On saatu joitakin viitteitä 
siitä, että kansalaiset, erityisesti naiset, työttömät ja ruumiillista työtä tekevät, tuntevat heikosti 
teknologiat ja keinot päästä osalliseksi tietoyhteiskunnasta. Iäkkäämpien henkilöiden tieto- ja 
tietoliikennetekniikkatietämyksen lisääminen on yhä tärkeämpi tehtävä erityisesti väestötilastollisten 
kehitysnäkymien, elinikäisen oppimisen ja eläkkeelle siirtymisen joustavuuden kannalta. Eräät 
jäsenvaltiot jäljestävät erityisryhmille suunnattuja tiedotuskampanjoita. Monivuotista 
tietoyhteiskuntaohjelmaa varten äskettäin julkaistun komission ehdotuspyynnön painopistealueita 
ovat tutkimukset, esittelyt ja muut oheistoimet mukaan lukien erityisiin yhteiskuntaryhmiin 
kohdistetut toimet13. 
Tavoite: Käytön esteettömyyden varmistaminen edistämällä saatavuutta, 
kohtuullista hintatasoa, helppokäyttöisyyttä ja tietoisuutta 
Tärkeimmät Komissio: 
toimet: 
• kehottaa jäsenvaltioita varmistumaan siitä, että käytön esteettömyys on yksi 
niiden tietoyhteiskuntastrategioiden keskeisistä tavoitteista 
• tarkastelee ja antaa kertomuksen kokonaisvaltaisten palveluiden 
laajuudesta, laadusta, tasosta ja hintojen kohtuullisuudesta 1. tammikuuta 
1998 mennessä ja antaa kertomuksen avoimen puhelinverkon tarjoamisen 
soveltamista ja kokonaisvaltaista palvelua koskevan direktiivin toimivuudesta 
31. joulukuuta 1999 mennessä; 
• jatkaa tietoisuutta lisäävien toimien kehittämistä ja järjestää 
tietoyhteiskuntaan liittyviä hankkeita ja toimia koskevan tutkimuksen 
(European Survey of Information Society Projects and Actions, ESIS) 
perusteella kokemustenvaihtoa, keskusteluja, arviointia ja esikuva-
analysointia erityisesti käytön esteettömyyttä helpottavista strategioista ja 
politiikoista 
• tutkii, onko suositeltavaa perustaa erityisiä tietoresurssikeskuksia 
helpottamaan tietoyhteiskunnassa tarjottavien teknologioiden esteetöntä 
käyttöä ja vaadittavan ammattitaidon saavuttamista. 
II.2. Demokratian ja julkisten palveluiden edistäminen 
15. Internetin kaltaisten verkkoperusteisten tietoliikennepalveluiden käyttöönotto on yksinkertaistanut 
tiedon jakamista ja alentanut siitä aiheutuvia kustannuksia sekä mahdollistanut paikallisen, 
alueellisen, kansallisen ja kansainvälisen tiedonvälityksen menestymisen perinteisempien 
tiedotusvälineiden rinnalla. Elinvoimaisen tietoyhteiskunnan kehitykselle ja imagolle on kuitenkin 
haittaa siitä, että julkisten tiedotusvälineiden nykyisiä normeja ja käytäntöjä laiminlyötäisiin 
esimerkiksi heikentämällä moniarvoisuutta tai tarjoamalla kansalaisille mahdollisuus saada 
rajoituksitta käyttöönsä Internetin väkivaltaista, syrjivää tai epäsiveellistä aineistoa. Komissio on 
13 Vrt komission ehdotuspyyntö 97/C 148/07, EYVL No C 148/15, 16 5 1997 
käsitellyt tätä jälkimmäistä aihetta julkaisussaan Vihreä kirja alaikäisten ja ihmisarvon suojelusta 
audiovisuaalisissa ja tietopalveluissa*14 ja Internetin laitonta ja haitallista sisältöä koskevassa 
tiedonannossaan15. Lisäksi on käsiteltävä myös avointa hallintoa ja tapoja, joilla julkinen politiikka 
voi hyödyntää tieto- ja tietoliikennetekniikoiden tarjoamia mahdollisuuksia demokraattisen 
kehityksen ja oikeuksien tukemisessa. Tämä voi tapahtua esimerkiksi kehittämällä sähköistä 
demokratiaa, edistämällä julkisten asiakirjojen tuomista kansalaisten ulottuville ja kehittämällä 
erityispalveluja ryhmille, joilla ei ole mahdollisuutta saada käyttöönsä tietoja (esimerkiksi 
siirtotyöläiset ja heidän huollettavanaan olevat henkilöt). Euroopan unionin toimielinten 
sisällyttämisestä avointa hallintoa koskeviin aloitteisiin olisi huomattavaa hyötyä, ja sen takia olisi 
käynnistettävä erityisiä kokeilualoitteita. 
16. Yleisillä tiedotuspisteillä ja käyttöliittymillä voi olla ensisijaisen tärkeä tehtävä tarjottaessa vielä 
nykyisin puuttuva mahdollisuus käyttää tietoja julkisia palveluja varten Läheisempi ja tehokkaampi 
vuorovaikutus paikallis- ja aluehallinnon kanssa on ehkä yksi nopeimmista tavoista havainnollistaa 
tietoyhteiskunnan tarjoamat mahdollisuudet. Jotkin alueet ja paikkakunnat ovat jo perustaneet 
verkostoja oppimista, tiedotusta ja kehityksen tulosten vaihtoa varten. Esimerkiksi IRIS-aloite16, 
RISI-kokeiluhankkeet17 ja Bangemann Challenge -kilpailu18 ovat edistäneet huomattavasti 
tietoisuuden lisääntymistä ja hyviä käytäntöjä koskevien esimerkkien levittämistä. 
17. Komissio valmistelee vihreää kirjaa julkisen sektorin tiedon saannista ja hyödyntämisestä 
virittääkseen keskustelua tätä alaa koskevista yhteisön vaihtoehtoisista poliittisista toimista, Toimet 
ovat tarpeen julkisen sektorin tietojen käyttöoikeuksien sekä kaupallisen käytön ja hyödyntämisen 
edellytysten noudattamisen varmistamiseksi. Komissio toteuttaa eri ohjelmien (esimerkiksi H VT-19 
ja INFO 2000 -ohjelmat sekä muut T&K-puiteohjelmiin sisältyvät ohjelmat) yhteydessä toimia 
edistääkseen julkishallinnon käyttöön tarkoitettujen telemaattisten sovellusten kehittämistä. 
Tavoite: 
Tärkeimmät 
toimet: Edistää tieto-ja tietoliikennetekniikoiden innovatiivista käyttöä julkisissa 
palveluissa ja myötävaikuttaa Intemet-pohjaisîin tietoihin ja palveluihin 
liittyvien käytäntöjen ja sisällön korkeaan tasoon 
Komissio: 
• laatii Euroopan parlamentin kannanottojen mukaisesti20 yhteistyössä muiden 
EU:n toimielinten kanssa tiedonannon ja tietostrategian, joilla pyritään 
helpottamaan toimielinten tuomista kansalaisten ja järjestöjen ulottuville 
• jatkaa sääntelyjärjestelmien yhteensovittamista EU.n tasolla parhaiden 
käytäntöjen vaihtamiseksi ja kyseisten järjestelmien toimintaa tukevan 
teknisen tutkimuksen edistämiseksi noudattaen 17. helmikuuta 1997 
annettua neuvoston päätöslauselmaa21, jossa jäsenvaltioita kehotetaan 
edistämään itsesääntelyjärjestelmien toimintaa suojakeinona Internetin 
haitallista sisältöä vastaan 
• antaa vuoden 1998 alkupuoliskolla julkisien sektorin tietojen tuomista 
KOM(96) 486 
KOM(96) 487 
Alueiden välinen tietoyhteiskunta-aloite, johon osallistuvat Valencia, Piamonte, Keski-Makedonia, Saksi, Nord Pas-de-
Calais ja Englannin luoteisosat ja jonka tarkoituksena on vaihtaa kokemuksia ja laatia strategioita tietoyhteiskunnan 
muotoilemiseksi näillä alueilla 
Euroopan sosiaalirahaston perustamisasetuksen 6 artiklan ja Euroopan aluekehitysrahaston perustamisasetuksen 10 
artiklan mukaisesti toteutetut alueellista tietoyhteiskunta-aloitetta koskevat hankkeet 
Tukholman kaupungin vuonna 1994 käynnistämä kilpailu tietotekniikoiden käyttämisestä samankokoisissa kaupungeissa 
Hallintojen välistä telemaattista tietojenvaihtoa koskeva yhteisön ohjelma vuosiksi 1995-1997 Tällä ohjelmalla tuetaan 
esimerkiksi seuraavia hankkeita EURES-työnvälityspalvelut (European Employment Services), kansallisten 
sosiaaliturvalaitosten tietojenvaihdon nykyaikaistamiseen tähtäävä TESS (Telematics for Social Secunty) ja 
kansanterveyteen liittyvä EU n tietoverkko EUPHIN (European Union Public Health Information Network) 
Euroopan parlamentin mietintö komission tiedonannoista 77?e Information Society from Corfu to Dublin (Tietoyhteiskunta 
Korfusta Dubliniin) ja Eurooppa maailmanlaajuisen tietoyhteiskunnan edelläkävijänä - 'jaannollisesti tarkistettava 
toimintaohjelma PE 221 848/lopullinen 
6/VL Mr, C 70 G i 1rJrj7 
st^tp 
kansalaisten ulottuville ja niiden hyödyntämistä käsittelevästä vihreästä 
kirjasta käytävän keskustelun pohjalta tiedonannon, johon sisältyy 
toimenpide-ehdotuksia. 
11.3. Tietoyhteiskunta sukupuolten välisen tasa-arvon edistäjänä 
18. Tietoyhteiskunta tarjoaa todellisen mahdollisuuden edistää sukupuolten välistä tasa-arvoa sekä 
muuttaa työskentelyä ja jokapäiväistä elämää. Pyrkimyksiä mahdollisten etujen saavuttamisen 
varmistamiseksi ja nykyisten erottelujen syvenemisen välttämiseksi on kuitenkin lisättävä 
entisestään. Koska luonnontieteitä ja tekniikkaa opiskelevien naisten lukumäärä on lisäksi tällä 
hetkellä suhteellisen alhainen, naisilla on pienemmät mahdollisuudet hyötyä uusien teknologioiden 
tarjoamista työllistymismahdollisuuksista (esimerkiksi erityistaitoja vaativa työskentely tieto- ja 
tietoliikennetekniikkateollisuudessa, jossa naiset ovat aliedustettuina). Tämän takia on 
ponnisteltava entistä enemmän, jotta kouluissa totuttaisiin käyttämään tieto- ja 
tietoliikennetekniikoita tavoilla, jotka eivät suosi kumpaakaan sukupuolta, ja jotta ammattitaitotasoa 
voitaisiin nostaa (katso IV.3 jakso) lisäämällä samanaikaisesti työaikajoustoja ja työturvallisuutta22 
Tieto- ja tietoliikennetekniikka voi lisäksi myötävaikuttaa naisten imagon muuttamiseen 
myönteisemmäksi ja monipuolisemmaksi, auttaa muuttamaan ihmisten mielipiteitä ja tukea naisia 
heidän pyrkiessään osallistumaan aktiivisemmin tiedon tuottamiseen. Miesten ja naisten yhtäläisiä 
mahdollisuuksia koskevan neljännen yhteisön toimintaohjelman tuella toteutettaviin hankkeisiin21 
sisältyy muun muassa naispuolisia asiantuntijoita ja päätöksentekijöitä koskevien tietopankkien 
kokoaminen, tieto- ja tietoliikennetekniikan käyttäminen heikommassa asemassa oleville naisille 
suunnatun opetuksen välineenä ja Internetin käyttäminen sukupuolten välistä tasa-arvoa 
koskevan tietoisuuden lisäämiseen. 
Ta vorte Usätä tietoisuutta tietoyhteiskunnan sukupuollulottuvuudesta 
Tärkeimmät Komissio: 
o kehottaa yhtäläisiä mahdollisuuksia käsittelevää hallintokomiteaa 
antamaan neuvoja tavoista, joilla tietoyhteiskunnan sisällyttämistä 
neljänteen toimintaohjelmaan voidaan jatkaa erityisesti EMPLOYMENT-
A/OI/IAyhteisöaloitteen pohjalta 
• järjestää yhdessä teollisuuden edustajien kanssa konferenssin, jossa 
arvioidaan tietoyhteiskunnan vaikutuksia sukupuolten väliseen tasa-
arvoon, ja esittelee päätelmänsä rakennerahastoista tuetun toiminnan 
sukupuoliulottuvuutta käsittelevässä eurooppalaisessa konferenssissa 
• tukee neljännen toimintaohjelman mukaisesti rahoitettavia hankkeita 
käsittelevien WWW-sivujen kehittämistä ja hankkeiden verkottumista 
muiden yhteisön ohjelmien yhteydessä rahoitettavien hankkeiden kanssa 
• järjestää Euroopan parlamentin kanssa vuoden 1997 jälkipuoliskolla 
naisten asemaa tiedemaailmassa käsittelevän konferenssin. 
II.4. Teknologia vammaisten elämän helpottajana 
20. Vihreässä kirjassa painotettiin, että tieto- ja tietoliikennetekniikoita olisi käytettävä vammaisten 
elämänlaadun ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseen. Viime vuosikymmenellä kehitettiin 
sekä^ erityisesti vammaisten tarpeisiin suunniteltuja sovelluksia että sellaisia yleisluontoisempiin 
tavoitteisiin tähtääviä sovelluksia, joilla on erityistä merkitystä kyseiselle ryhmälle. Näiden 
sovellusten avulla on luotu uusia etäpalveluiden käyttömahdollisuuksia (esimerkiksi telelääketiede), 
22 Työmarkkinaosapuolet hyväksyivät 6 päivänä kesäkuuta 1997 osa-aikatyöskentelyä koskevan eurooppalaisen puitesopimuksen 
osa-aikatyöntekijöiden syrjinnän poistamiseksi 
23 22 joulukuuta 1995 tehty neuvoston päätös, EYVL No L 335, 31.12 1995 
M 
mahdollisuus hoitaa asioita kotoa (esimerkiksi teleostokset), uusia osallistumistapoja (esimerkiksi 
etäopiskelu ja -työskentely) sekä uusia tiedonvälityksen muotoja (esimerkiksi näköpuhelin). 
Erinomainen esimerkki näistä sovelluksista on välityspalvelujärjestelmä, joka kääntää sekä tekstiä 
puheeksi että puhetta tekstiksi Välityspalvelut on otettu Yhdysvalloissa laajasti käyttöön 
palveluvelvoitteena, jonka ansiosta kuulovammaiset ja puhevioista kärsivät henkilöt voivat olla 
yhteydessä muihin ihmisiin Vammaisten erityistarpeet on otettava mahdollisimman laajasti 
huomioon kokonaisvaltaisten palveluiden tarjoamista koskevan lainsäädännön laatimisessa. 
21. Erityisen tärkeitä haasteita tällä alalla ovat sekä yksityishenkilöiden että julkisesta 
tiedonvälityksestä vastaavien henkilöiden käyttöön soveltuvien käyttöohjelmistojen 
kehittämiskustannukset sekä tiedonvälityksen luonne ja muoto, jotka syrjivät usein näkövammaisia 
tai oppimisvaikeuksista kärsiviä. Lisäksi on tärkeää, että otetaan käyttöön luovia ja joustavia 
lähestymistapoja tieto- ja tietoliikennetekniikkapalvelujen tarjoamiseen ja kehittämiseen. Komissio 
on perustanut sisäisen tilapäisen ryhmän tutkimaan Euroopan tasolla toteutettavan erityisaloitteen 
soveltamisalaa vammaisille tarkoitettujen tieto- ja tietoliikennetekniikkasovellusten käytöstä 
saatujen aiempien kokemusten pohjalta. Lisäksi komissio on ehdottanut, että lähiaikoina 
käynnistyvään viidenteen T&K-puiteohjelmaan sisällytettäisiin vammaisten sosiaaliseen 
integroimiseen tähtääviä toimia. Lainsäädännölliseltä kannalta on puolestaan tarpeen pohtia 
mahdollisimman laajasti vammaisten tarpeita kokonaisvaltaisten palvelujen tarjoamisen osalta. 
Tavoite 
Tärkeimmät 
toimet: Tuoda tietoyhteiskunta vammaisten ulottuville ja edistää heidän 
täysimääräistä integroimistaan tietoyhteiskuntaan 
Komissio tekee aloitteen: 
• edistääkseen tieto- ja tietoliikennetekniikkateollisuuden, -tutkimuselinten ja 
-käyttäjien edustajien, erityisesti Euroopan vammaisfoorumin, välistä 
yhteistoimintaa, jonka tavoitteena on vammaisten tarpeisiin mukautettujen 
laatuvaatimusten kehittäminen, tutkimus- ja kehitystyön tulosten 
muuttaminen kohtuullisen hintaisiksi tuotteiksi ja neuvonnan ja koulutuksen 
tarjoaminen kyseisten tuotteiden käyttöönoton helpottamiseksi 
• tutkiakseen lähiaikoina toteutettavan kokonaisvaltaisen palvelun tarkastelun 
yhteydessä, mitkä palvelut olisi sisällytettävä kokonaisvaltaisten palvelujen 
määritelmään vammaisten tarpeiden huomioon ottamiseksi ja kuinka tämän 
asian odotetaan kehittyvän ajan myötä 
• jatkaakseen vammaisiin liittyvien hankkeiden tukemista monivuotisen 
tietoyhteiskuntaohjelman avulla 
• vahvistaakseen transatlanttisen esityslistan mukaisesti käynnistettyä 
yhteistyötä tällä alalla. 
II.5. Terveydenhuoltojärjestelmien kehittämisen tukeminen 
22. Tieto- ja tietoliikennetekniikoiden käyttö muuttaa terveydenhuoltoalalla käytettäviä teknologioita 
perinpohjaisesti ja edistää taudinmääritys- ja hoitomahdollisuuksien parantamista. Tekniikoita 
otetaan käyttöön nopeassa tahdissa satunnaisten tarttuvien tautitapausten tunnistamisessa, 
epidemiologisessa tarkkailussa ja lääketieteen asiantuntijapalveluiden tarjoamisessa 
syrjäseutualueilla asuville potilaille. Muita esimerkkejä kyseisten tekniikoiden käytöstä ovat itse- ja 
kotihoitoa koskevan tiedotuksen lisääminen. Kuten myös korkean tason asiantuntijaryhmä on 
painottanut, on kuitenkin edelleen ensiarvoisen tärkeää välttää potilaan ja hoitohenkilökunnan 
välisen suhteen muuttumista persoonattomaksi 
23 Tieto- ja tietoliikennetekniikoiden lisääntyvä käyttö voi myötävaikuttaa kustannusten 
alentamispyrkimyksnn ja parantaa laadunvalvontastandardeja. Tämä edellyttää 
terveydenhuoltohenkilöstön osallistumista henkilökunnan ammattitaidon uudelleenarviointia ja 
a 
normien kehittämistä. Erityisen tärkeä terveydenhuoltoalaan liittyvä aihe on potilastietoja ja eettisiä 
normeja koskevan tietosuojan turvaaminen. Muita huomioon otettavia aiheita ovat ammatillinen 
vastuu ja siihen liittyvät vastuukysymykset. 
24 Yhteisön neljännen T&K-puiteohjelman yhteydessä tuetaan parhaillaan yli sataa hanketta, jotka 
koskevat esimerkiksi seuraavia terveydenhuoltoalan telemaattisia sovelluksia: telematiikan käyttö 
terveydenhuoltohenkilöstön välisessä yhteistyössä ja kansalaisille suunnatussa tiedottamisessa, 
telediagnoosit ja -vastaanotto sekä ensiapuhoito. Lisäksi komissio on ehdottanut, että viidennen 
puiteohjelman ensisijaiseksi tavoitteeksi asetettaisiin tietokoneistettujen 
terveydenhuoltojärjestelmien kehittäminen ja suuritehoisten terveydenhuoltoverkkojen 
turvaaminen. Komissio tarkkailee myös aktiivisesti matkapuhelinten aiheuttaman säteilyn 
terveysvaikutuksia. Näitä toimia täydennetään toteutettavuustutkimuksilla. jotka liittyvät G7-maiden 
toteuttamiin maailmanlaajuisia terveydenhuoltosovelluksia koskeviin hankkeisiin (G7 Global 
Healthcare Applications Projects)24. Komissio kehotti äskettäin kolmea eurooppalaista 
standardointielintä laatimaan ja panemaan täytäntöön standardeja koskevan yleisen työohjelman 
nopeuttaakseen terveydenhuoltoalalla käytettävien tieto-ja tietoliikennetekniikoiden kehittämistä. 
Tavoite 
Tärkeimmät 
toimet: Edistää tietoisuutta mahdollisuuksista parantaa terveydenhuoltojärjestelmiä 
tseto^ja tietoliikennetekniikoiden avulla 
Komissio: 
• laatii kertomuksen, jossa arvioidaan tietoyhteiskunnan terveysvaikutuksia ja 
johon sisältyy terveydenhuoltoalalla tehtävän T&K-työn ja tulosten 
yhdistämistapojen tarkastelu 
• hyödyntää ja levittää yhteisön T&K-puiteohjelmien tuella toteutetun 
terveydenhuoltoalaan liittyvän tutkimuksen tuloksia erityisesti telemaattisten 
sovellusten ja matkaviestinnän terveysvaikutusten alalla 
• käyttää tieto- ja tietoliikennetekniikoita kehittäessään yhteisönlaajuista 
verkostoa a) jakaakseen terveydenhuoltoa koskevia tietoja, joiden 
tarkoituksena on kartoittaa sairauksien esiintymisen kehityssuuntauksia, 
arvioida kansanterveyspolitiikan vaikutuksia ja vaihtaa tietoja kansalaisten 
terveyttä uhkaavista tekijöistä sekä b) levittääkseen ja tukeakseen Euroopan 
kansanterveysohjelmia 
• vahvistaa kansainvälistä yhteistyötä varmistuakseen siitä, että G-7-maiden 
kokeiluhankkeet saavat asianmukaista jatkoa. 
III. Työskentely tietoyhteiskunnassa 
111.1. Joustavuus ja turvallisuus sopivassa tasapainossa 
25. Tietoyhteiskunta aiheuttaa perinpohjaisia muutoksia yritysten organisoinnissa. Uuden teknologian 
käyttöönotto ei kuitenkaan välttämättä johda parempaan suorituskykyyn. On saatu viitteitä siitä, 
että tieto- ja tietoliikennetekniikoiden menestyksekäs käyttöönotto edellyttää yhtenäistettyä 
lähestymistapaa, jossa uusien tekniikoiden käyttöönotto yhdistetään organisatoriseen muutokseen 
ja inhimillisten voimavarojen kehittämiseen. Yksi vihreän kirjan Ihmisläheisyys etusijalle 
tärkeimmistä viesteistä oli tarve käydä asiantuntevaa keskustelua työelämän nykyaikaistamisesta 
ja entyisesti joustavuuden ja turvallisuuden uuden tasapainon saavuttamiskeinoista. 
Terveydenhuoltoalalla käytettävien potilastietokorttien yhdenmukaistaminen kansainvälisellä tasolla ja koko maailman kattava 
ympativtKjrokaiitinen monikielin» 11 |a monialainen teleläaketiedeparvystys seka ensiapupalvHi 1 
0 
26. Lausuntokierroksella ilmeni, että työntekijät ja ammattiyhdistykset ovat huolissaan siitä, että näiden 
tekniikoiden käyttöönotto ja uudet työn organisointitavat voivat lisätä epävarmuutta työpaikasta ja 
madaltaa työvoimalle asetettua vaatimustasoa, ja painottavat tarvetta varmistaa, että ihmisten 
oikeuksia kunnioitetaan ja suojellaan. Joistakin työntekijäryhmistä (esimerkiksi heikommin 
koulutetut, etätyöntekijät ja naistyöntekijät yleensä) ollaan erityisen huolissaan. Jotkut ovat 
huomauttaneet, että myös korkeasti koulutetut työntekijät (esimerkiksi tietokoneohjelmoijat) voivat 
joutua kärsimään muutoksista, sillä tieto- ja tietoliikennetekniikat mahdollistavat työtehtävien 
teettämisen eri puolilla maailmaa. Vastapainona työvoiman mukauttamiselle tietoyhteiskunnan 
vaatimuksiin ja paineisiin työntekijöiden on voitava osallistua teknologioiden ja organisatorisen 
muutoksen suunnitteluun, valintaan ja soveltamiseen. Komission vihreässä kirjassa Yhteistyössä 
työn uudelleenorganisointiin25 kiinnitetään huomiota siihen, kuinka uudet työn organisointitavat 
voivat myötävaikuttaa merkittävällä tavalla kilpailukykyisemmän talouden syntyyn. Komissio on 
myötävaikuttanut työelämän vakiintuneiden tapojen uudelleenharkintaan myös tiedonannollaan 
Sosiaalisen suojelun nykyaikaistaminen ja kohentaminen Euroopan unionissa26. 
27. Tavoite 4, ADAPT-yhteisöaloite (mukaan lukien sen tietoyhteiskuntaan keskittyvä osa-alue 
ADAPT-BIS) ja LEONARDO-ohjelma tukevat uusien työn organisointitapojen käyttöönottoa 
kouluttamalla työntekijöitä ja johtajia, saattamalla heidän tekniset taitonsa ajan tasalle, avustamalla 
pk-yrityksiä uusien innovatiivisten johtamismenetelmien käyttöön ottamisessa, kehittämällä 
apuvälineitä tulevaisuudessa tarvittavien taitojen ennakoimiseksi ja inhimillisten voimavarojen 
kehittämispolitiikan laatimiseksi sekä parantamalla koulutuksen tukirakenteita ja 
koulutusjärjestelmiä. Komission ensimmäisessä innovaatiota koskevassa toimintasuunnitelmassa 
Innovaatio kasvun ja työllisyyden palveluksessa27 käynnistettiin sellaisia valtioiden välisiä 
kokeiluhankkeita, joiden tavoitteena on tutkia parhaita hallinto- ja koulutuskäytäntöjä sekä 
koulutussuunnitelmia liikeyritysten kannustamiseksi ottamaan käyttöön uusia organisointitapoja. 
Tavoite: "S^^^Ê^^^^^^^^^^^^^^^^^K^Ê^^^^^^^ 
Tärkeimmät 
toimet: Komissio: 
• tekee vuoden 1998 alkupuoliskolla toimenpide-ehdotuksia, jotka perustuvat 
vihreästä kirjasta Yhteistyössä työn uudelleenorganisointiin käytyyn 
keskusteluun 
• tarkkailee yhdessä jäsenvaltioiden kanssa ESR:n suunnittelua kaikkien 
rakennerahastojen tavoitteiden sekä EMPLOYMENT- ja ADAPT-
yhteisöaloitteiden kannalta varmistaakseen, että työn organisointi 
sisällytetään täysimittaisesti tähän suunnitteluun, ja ottaa näistä toimista 
saadut tulokset huomioon laatiessaan ehdotuksia rakennerahastojen 
uudelleentarkastelua varten 
• kehittää eurooppalaisen verkoston, johon kuuluu alan asiantuntijoita, 
esimerkiksi ACTEUR-ryhmä28 ja Euroopan elin-ja työolojen kehittämissäätiö, 
lujittaakseen Euroopan organisatorista tutkimus- ja kehitystyötä, 
kartoittaakseen ja vaihtaakseen hyviä käytäntöjä, edistääkseen yhteistyötä 
sekä tukeakseen kehityksessä jälkeenjääneitä aloja ja alueita 
• ehdottaa, että T&K-puiteohjelmissa ja innovaatiota käsittelevässä 
toimintasuunnitelmassa (Innovation Action Pian) toteutettaisiin uusia 
25KOM(97) 128 
26KOM(97) 102 
27 
28 KOM(96) 589 
ACTEUR-ryhmä on epävirallinen ryhmä, joka kokoontuu kerran vuodessa vaihtamaan kokemuksia uusien työn 
organisointimuotojen kehittämisestä ja jonka jäseninä on työskentelyolosuhteita ja organisatorisia muutoksia käsittelevien 
kansallisten instituuttien edustajia 
\u 
tuotanto-ja työn organisointitapoja koskevia lisätutkimuksia. 
III.2. Työntekijöitä koskevien tietojen suojaaminen 
28. Tieto- ja tietoliikennetekniikat ovat tehneet tiedon keruun, käsittelyn ja käytön helpommaksi kuin 
koskaan aiemmin. Työntekijöiden toiminnan eri osa-alueita koskeva jatkuva valvonta ja 
tiedonkeruu on toteutettavissa, mahdollisesti työntekijöiden tietämättä ja usein joko 
turvallisuussyistä tai tuottavuuden mittaamiseksi ja parantamiseksi. Tekniikka tarjoaa kuitenkin 
samalla myös valtavat mahdollisuudet kerätä ja käsitellä työntekijöiden henkilökohtaista 
käyttäytymistä, toimintaa ja ominaisuuksia koskevia tietoja, ja näiden tietojen epäasianmukaisesta 
käytöstä voi aiheutua vakavia seurauksia. 
29. Kaikissa jäsenvaltioissa on voimassa kattavia lakeja, joiden tarkoituksena on suojata yksityisiä 
ihmisiä ja heidän perusoikeuksiaan henkilötietojen käsittelyn kannalta. Direktiivillä 95/46/EY 
yhdenmukaistetaan näitä lakeja yhteisön tasolla. Tämän yhdenmukaistamisen tarkoituksena on 
henkilötietojen vapaata liikkuvuutta haittaavien esteiden poistaminen varmistuen kuitenkin samalla 
siitä, että kansalaisten perusoikeuksia ja erityisesti oikeutta yksityisyyteen suojataan 
asianmukaisesti. Joitakin aiheita, esimerkiksi työntekijöiden terveystietojen käsittelyä, 
työntekijöiden edustajien osallistumista ja teknisten tarkkailu välineiden käyttöä, voi olla tarpeen 
tutkia tarkemmin työntekijöiden suojaamiseen liittyvien erityistarpeiden arvioimiseksi. Nykyisin 
voimassa olevat kansalliset lait sisältävät melko hajanaisia säännöstöjä, jotka liittyvät erityisesti 
työntekijöitä koskevien tietojen käsittelyyn. 
Tavoite: StwjelJa työntekijöitä koskevien tietojen yksityisyyttä 
Tärkeimmät Komissio: 
toimet 
antaa29 vuoden 1998 alkupuoliskolla tiedonannon, jossa tarkastellaan 
työntekijöiden oikeuksien ja vapauksien suojaamista koskevaa 
tilannetta, erityisesti oikeutta yksityisyyteen tietojen käsittelyn ja 
teknisten tarkkailuvälineiden käytön osalta 
tukee viidennen T&K-puiteohjelman kautta yksityisyyttä edistäviä 
teknologioita. 
III.3. Asianmukaisten rakenteiden luominen etätyöskentelylle 
30. Etätyöskentelystä on levinnyt laajalle kuva kotona työskentelevistä ja tekniikoiden välityksellä 
työnantajaansa yhteydessä olevista ihmisistä, mutta sen lisäksi on olemassa muitakin 
etätyömuotoja, esimerkiksi monissa eri paikoissa tehtävä etätyö, freelance-etätyö ja liikkuva etätyö. 
Etätyöskentelyn avulla voidaan saavuttaa useita etuja, jotka hyödyttävät sekä yksityisiä ihmisiä, 
liikeyrityksiä että yhteiskuntaa. Etätyöskentely ei kuitenkaan ole saavuttanut odotettua menestystä. 
Tämä on ristiriidassa sen kanssa, että ihmiset tuntevat ilmeisen suurta ja kasvavaa mielenkiintoa 
etätyötä kohtaan30. Eräät hallitukset ovat ottaneet käyttöön kokeilujärjestelmiä, joiden 
tarkoituksena on kokeilla etätyöskentelyn käyttöä julkishallinnossa (esimerkiksi Alankomaat, Ruotsi 
ja Italia). 
2^ Kuten komission työohjelmassa ilmoitettiin jo aiemmin 
30 Vuonna 1994 Euroopassa (EU n 12 jäsenvaltiossa) oli arviolta noin 1,25 miljoonaa etätyöntekijää, mikä oli noin 1,21 prosenttia 
työvoimasta (TELDET-hankkeen loppukertomus Empinca and Work Research Centre, heinäkuu 1995) Saman hankkeen 
yhteydessä ilmoitettiin, että yli 40 prosenttia eurooppalaisista oli kiinnostunut siirtymään etätyöskentelyyn, kiinnostuneita oli näin 
ollen yli kaksi kertaa enemmän kuin 1980-luvulla 
iS 
31. Komissio käynnisti vuonna 1996 yhteistyössä Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön 
kanssa vertailevan tutkimuksen, jossa käsiteltiin etätyötä koskevia kansallisia työlakeja, terveyttä ja 
turvallisuutta, sosiaaliturva-asetuksia sekä työehtosopimusneuvottelukäytäntöjä. Etätyölle ei 
ilmeisesti ole olemassa yleistä oikeudellista määritelmää eikä erityistä lainsäädäntöä. Joitakin 
etätyömuotoja säännellään yleisillä laeilla, toisia puolestaan erityisillä kotityötä tai itsenäistä 
ammatinharjoittamista sääntelevillä asetuksilla. Joissakin tapauksissa on tehty työehtosopimuksia 
ja toisissa sekä kirjallisia että epämuodollisia tapauskohtaisia sopimuksia, jotka koskevat monia 
etätyöhön liittyviä aiheita. Sekä korkean tason asiantuntijaryhmä että tietoyhteiskuntafoorumi ovat 
suositelleet, että jäsenvaltiot selkiyttäisivät eri etätyömuotojen oikeudellista ja verotuksellista 
asemaa ja mukauttaisivat sosiaalisia ja oikeudellisia rakenteita johdonmukaisella tavalla. 
Lausuntokierroksella ilmeni, että etätyön vaikutuksista ja seurauksista tarvitaan vielä lisätietoa. 
Tavoite: Parantaa etätyön kehittämisedellytyksiä 
Tärkeimmät Komissio: 
toimet 
käynnistää työmarkkinaosapuolten kanssa vuoden 1998 alkupuoliskolla 
neuvottelut siitä, onko etätyöntekijöiden suojelua koskevien yhteisön toimien 
toteuttaminen suositeltavaa ja jos näin on, missä laajuudessa nämä toimet 
olisi toteutettava 
jatkaa yhteistyötään Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön kanssa 
etätyöntekijöiden työoloja koskevan tutkimustyön aloittamiseksi 
ehdottaa, että etätyöskentelyä tukevia teknologioita ja niihin liittyviä 
sosiaalisia ja työllisyysvaikutuksia koskevan tutkimuksen asemaa 
kohennettaisiin viidennessä T&K-puiteohjelmassa 
jatkaa etätyöskentelyä koskevia tietoisuuden iisäämistoimenpiteitä 
tutkii, kuinka komission yksiköitä voitaisiin kannustaa lisäämään 
etätyöskentelyä. 
111.4. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tukeminen muutoksen apuvälineenä 
32. Vihreän kirjan tavoin myös lausunnoista ilmeni, että osapuolet ovat yhtä mieltä siitä, että 
tietoyhteiskunnassa on tärkeää ylläpitää tasapuolista, osallistuvaa ja tuottoisaa 
työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua. Tämän vuoropuhelun luonne muuttuu kuitenkin 
perinpohjaisesti tietoyhteiskunnassa. Työmarkkinaosapuolet eivät toimivat yhä harvemmin 
perinteisissä työehtosopimusneuvottelujärjestelmissä. Syinä tähän ovat joustavien 
tuotantojärjestelmien käyttöönotto, markkinoiden ja tuotannon kokonaisvaltaistuminen sekä 
perinteisesti erillään olevien teollisuudenalojen lähentyminen. Tiedotus, kuuleminen ja neuvottelut 
olisi toteutettava samalla tasolla kuin teollisuuspoliittinen päätöksenteko, mutta myös sellaisilla 
tasoilla ja tavoilla, joissa otetaan huomioon yhä yleisemmin noudatetut uudet työn 
organisointitavat. Euroopan yritysnevoston perustamisesta annetussa direktiivissä31 luodaan 
kehys Euroopan unionin tasolla toteutettavalle kuulemiselle. Komissio käynnisti lisäksi äskettäin 
työmarkkinaosapuolten lausuntokierroksen ensimmäisen vaiheen, jonka tavoitteena on laatia 
kansallisen tason tiedotus- ja kuulemismenettelyille oikeudellisesti sitova yhteisön kehys, joka 
täydentää tätä alaa sääntelevää yhteisön lainsäädäntöä ja lisää sen johdonmukaisuutta. 
33. Komission tiedonannossa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun kehittämisestä korostettiin, että 
työllisyys sekä työn ja työolojen joustavuus olisi asetettava vuoropuhelun tuleviksi ensisijaisiksi 
tavoitteiksi. Komissio kannustaa työmarkkinaosapuolia edistämään eurooppalaisen 
työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun asemaa sellaisena kokemustenvaihdon foorumina, joka 
Neuvoston direktiivi 94/45/EY. annettu 22 päivänä syyskuuta 1994, eurooppalaisen yntysneuvoston perustamisesta 
/4 
myötävaikuttaa työpaikkojen rakennemuutoksen yhdennettyjen lähestymistapojen 
täytäntöönpanoon. Tämän rakennemuutoksen perusperiaatteita ovat organisatorinen ja 
teknologinen innovaatio, inhimillisten voimavarojen kehittäminen ja uusien työpaikkojen luominen. 
Televiestintäalalla, jolla televiestintää käsittelevä sekakomitea pyrkii saamaan aikaan 
puitesopimuksen, käynnissä oleva rakennemuutos on hyvä esimerkki tulevien muutosten 
luonteesta ja muutostahdista sekä siitä, kuinka työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu voi 
pehmentää muutosprosessia. 
34. Korkean tason asiantuntijaryhmä on suositellut, että tieto- ja tietoliikennetekniikkapalvelut olisi 
asetettava työmarkkinaosapuolten saataville viestinnän parantamiseksi edistämällä työntekijöiden 
osallistumista muutokseen. Komissio tukee jo nyt useita hankkeita, joilla pyritään siihen, että 
työmarkkinaosapuolet käyttäisivät telemaattisia sovelluksia entistä enemmän työskentelyssään32, 
ja lisäämään tieto- ja tietoliikennetekniikoiden käyttöä ja vaikutuksia koskevaa tietoisuutta ja 
koulutusta33. Myös tietoyhteiskuntafoorumi kutsuu työmarkkinaosapuolet mukaan eurooppalaisen 
tietoyhteiskunnan tulevaisuutta ja sille asetettavia ensisijaisia tavoitteita koskeviin neuvotteluihinsa. 
Tavoite: ^^H^S^^^M^^^^^^^^^^^^^ttS^tt^MttÉ: 
Tärkeimmät Komissio: 
toimet • kannustaa työmarkkinaosapuolia edistämään eurooppalaisten 
työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua sellaisena kokemustenvaihdon 
foorumina, joka koskee rakennemuutoksen yhdennettyjen lähestymistapojen 
täytäntöönpanoa ja kokonaisvaltaistumisen vaikutuksia 
• tarkkailee televiestintäalan entisten monopoliyhtiöiden muutosprosessia; 
tämä muutosprosessi toimii perustana kokeiltaessa yhdennettyjen 
lähestymistapojen soveltamista rakennemuutokseen 
• tukee aloitteita, joiUa pyritään (a) hyödyntämään tieto- ja 
tietoliikennetekniikkasovellusten tarjoamia mahdollisuuksia 
työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun edistämisessä ja (b) edistämään 
ESR:n 6 artiklan mukaista työmarkkinaosapuolten yhteistoimintaa 
tietoyhteiskunnan sosiaalisia näkökohtia koskevan tietoisuuden ja 
koulutustoimien kehittämiseksi. 
111.5. Työterveys ja -turvallisuus 
35. Yhteisössä on tällä hetkellä voimassa erittäin laaja työterveyttä ja -turvallisuutta koskeva 
lainsäädäntö. Muun muassa tieto- ja tietoliikennetekniikkoihin sovelletaan useita direktiivejä, ja 
esimerkiksi näyttöpäätelaitteita koskeva direktiivi on tälle alalle ominaista lainsäädäntöä. Erityisen 
tärkeä on puitedirektiivi 89/931/ETY, johon sisältyy useita sekä työnantajia että työntekijöitä 
koskevia velvoitteita. Noudattaakseen näitä velvoitteita työnantajien on voitava saada käyttöönsä 
mahdollisimman ajankohtaisia tietoja. Bilbaossa sijaitseva Euroopan työterveys- ja 
työturvallisuusvirasto edistää tältä osin työterveyttä ja -turvallisuutta koskevien tietojen käytön 
esteettömyyttä Intemet-verkkonsa ja tämän verkon jäsenvaltioissa ja kansainvälisissä järjestöissä 
sijaitsevien tietopisteiden välityksellä. 
36. Tieto- ja tietoliikennetekniikoita voidaan käyttää apuvälineenä yhteisön työterveys- ja 
turvallisuuslainsäädännön asianmukaisessa täytäntöönpanossa ja työterveyteen ja 
3^ Esimerkiksi Human Resources Director -verkko Internetissä ja tietokoneen välityksellä tapahtuva eurooppalaisten 
työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu (European Social Dialogue on Une, ESDO) 
Erityisesti Euroopan sosiaalirahaston 6 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti toteutettavien toimien ja LEONARDO-
ohjelmaan liittyvien toimien välityksellä 
II 
-turvallisuuteen liittyvien tietojen keruussa ja poliittisessa arvioinnissa. Pelkkä tieto- ja 
tietoliikennetekniikoiden avulla tapahtuva tiedonsaanti ei kuitenkaan riitä, vaan näiden tavoitteiden 
saavuttaminen edellyttää lisäksi asianmukaisten ohjelmistojen ja vuorovaikutteisten 
multimediasovellusten kehittämistä. Brysselissä vuonna 1996 pidetyssä tieto- ja 
tietoliikennetekniikan käyttöä työterveyden ja -turvallisuuden alalla käsittelevässä konferenssissa 
nimettiin kaksi suurta haastetta: multimediatuotteiden markkinointi ja tietojen sisältöä koskevien 
normien tutkimisen lisääminen. 
37. Tämänhetkisten arvioiden mukaan 38 prosenttia työntekijöistä käyttää tieto- ja 
tietoliikennetekniikoita työssään, ja tämä luku kasvaa koko ajan. Lisääntyvä käyttö edistää 
tehokkaamman, haastavamman ja turvallisemman työympäristön luomista. Tieto- ja 
tietoliikennetekniikoiden käytöllä on kuitenkin myös kielteisiä vaikutuksia, esimerkiksi stressin 
lisääntyminen ja huono ergonomia, joka aiheuttaa lihas- ja luustovaivoja. Komissio on jo nimennyt 
nämä aiheet toimintansa ensisijaisiksi tavoitteiksi. 
Tavoite: Hyödyntää tieto- ja tietoliikennetekniikan tarjoamia mahdollisuuksia 
tiukempien normien käyttöönottamiseksi työterveyden ja -turvallisuuden 
alalla 
Tärkeimmät Komissio: 
toimet: • kehittää yhteistyössä Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston kanssa 
telemaattisen verkon, joka yhdistää viraston kunkin jäsenvaltion keskeisiin 
tietopisteisiin, jotta sillä olisi mahdollisuus käyttää esteettömästi työterveyttä ja 
-turvallisuutta koskevia tietoja 
• tutkii, kuinka työterveyttä ja -turvallisuutta koskevien tietojen keruuta, 
käsittelyä ja käyttöä voitaisiin parantaa, ja tekee tutkimustensa perusteella 
aiheellisia ehdotuksia 
• tutkii työterveyttä ja -turvallisuutta koskevien multimediatuotteiden 
markkinoinnin edistämismahdollisuuksia. 
IV. Mahdollisuuksien muuttaminen työpaikoiksi 
IV. 1. Työllisyyden ja tuotannon muutosten ymmärtäminen 
38. Uusien työpaikkojen luominen työttömyyden vähentämiseksi ja työllisyyden lisäämiseksi on yksi 
Euroopan unionin pakottavimmista tarpeista. Unionin tasolla on vuoden 1994 Eurooppa-
neuvoston Essenin huippukokouksesta lähtien kehitetty yhdennettyä strategiaa kasvua ja 
työllisyyttä varten. Asian etenemiselle annettiin voimakas poliittinen sysäys Amsterdamin 
huippukokouksessa, jossa perustamissopimukseen lisättiin työllisyyttä käsittelevä luku. 
Työllisyysstrategia perustuu politiikkaan, joka edistää kestävää, rahan arvoa alentamatonta 
kasvua, makrotaloudellista ympäristöä ja kilpailukykyä lujittavaa rakennepolitiikkaa. Strategian 
ensisijaisena tavoitteena on ihmisten työllistettävyyden lisääminen 
39. Tietoyhteiskunnan eri osa-alueet ja tämä työllisyysstrategia liittyvät kiinteästi toisiinsa. Talouden 
yleismaailmallistumisen oloissa tieto- ja tietoliikennetekniikoiden käyttöönotto on yhdessä 
organisatoristen muutosten kanssa tuottavuuden kasvamisen ja samalla myös suurempien 
voittojen ja reaalipalkkojen voimavara, joka muodostaan pohjan lisäkysynnälle ja -työllisyydelle. 
Työllisyyteen vaikuttaa lisäksi myös kysynnän kohdistuminen yhä useammin työntekijöihin, joilla on 
entistä enemmän ja laaja-alaisempia taitoja, ja siten vastaavasti yhä harvemmin 
ammattitaidottomiin työntekijöihin Mitä tehokkaammin voittoja muutetaan uusiksi investoinneiksi ja 
vanhoja taitoja uusiksi taidoiksi, sitä voimakkaampaa on työllisyyden kasvu ja sitä nopeampaa 
työttömyyden aleneminen. Euroopan perimmäinen rakenteellinen ongelma on taitojen hidas 
sopeuttaminen uusiin talousrakenteisiin (kahden en nopeuden työmarkkinat), mikä selittää hitaan 
talouskasvun Euroopan työllisyysstrategia korostaa näin ollen työllistettävyyttä yhtenä 
ratkaisevana tekijänä työmarkkinoiden mukauttamisen edistämisessä ja uusien työpaikkojen 
luomisessa 
40. Lausuntokierroksella ilmeni, että Euroopassa on suuri tarve toteuttaa selkeä analyysi siitä, kuinka 
tietoyhteiskuntaan siirtyminen vaikuttaa työmarkkinoihin. Eri alueiden (erityisesti syrjäseutujen), 
alojen ja ammattiryhmien väliset työllisyyden yleiset kasvu- ja laskusuuntaukset on yksilöitävä 
selkeästi. Tämä tukee työpaikkojen muutosprosessin hallinnan tehostamista. 
41. Euroopan työllisyyden alakohtainen rakenne on muuttunut perinpohjaisesti, ja palvelualan osuus 
on nykyään noin 65 prosenttia Euroopan kokonaistyöllisyydestä, kun se vielä 20 vuotta sitten oli 
alle 50 prosenttia. Korkean tason asiantuntijaryhmä on kiinnittänyt huomiota haasteeseen, jonka 
tämä talouden painopisteen siirtyminen tavaratuotannosta asettaa käsitekehyksillemme ja 
tilastointijärjestelmillemme Korkean tason asiantuntijaryhmä on lisäksi todennut, että siirtyminen 
teollisuudesta palvelupainotteisuuteen tuo esiin olennaisia kysymyksiä, jotka liittyvät siihen, missä 
arvot luodaan, kuinka niistä voidaan hyötyä, kuka vastaa niiden jaosta ja kuinka ne jaetaan, ja 
lisäksi asiantuntijaryhmä on kiinnittänyt komission huomion tarpeeseen mukauttaa verotus 
tietoyhteiskunnan muuttuvaan talousrakenteeseen. Vaikka komissio ei pidä asiantuntijaryhmän 
ehdottamaa "bittiveroa" tarpeellisena tai asianmukaisena34, se katsoo, että tietoyhteiskunnan 
vaikutuksia eri verotusmuotojen tehokkuuteen on tarkasteltava huolellisesti, kuten myös Euroopan 
parlamentti on suositellut". On tarpeen kiinnittää huomiota myös tietoyhteiskunnan 
ympäristövaikutuksiin. 
Tavoite: Parantaa öetoyhteiskunrjan työllisyys va^ 
Tärkeimmät omissio: 
toimet: tarkkailee työllisyyttä koskevassa vuosikertomuksessa säännöllisesti 
työllisyysrakenteen kehityssuuntauksia ja muutoksia 
• ehdottaa, että viidennessä T&K-puiteohjelmassa toteutettaisiin sellaisia 
sosiaalis-taloudeltisia tutkimuksia, jotka koskevat talouden 
immaterialistumisen ja teknologisen muutoksen, työllisyyden, 
ammattitaidon ja taloudellisen kilpailukyvyn välistä suhdetta 
• jatkaa EUROSTATin ja ESfS-patvelun välityksellä pyrkimyksiään 
parantaa tietoyhteiskunnan kehittämisen ymmärtämiseksi ja 
tarkkailemiseksi tarvittavia tilastollisia rakenteita ja apuvälineitä erityisesti 
työllisyysnäkymien kannalta 
• tarkastelee veropolitiikkaa käsittelevän ryhmän (Taxation PoHcy Group) 
välityksellä tietoyhteiskunnan vaikutusta verotukseen 
• arvioi saatavilla olevia tutkimuksia tietoyhteiskunnan 
ympäristövaSortuksista ja toteuttaa tarvittaessa lisätutkimuksia. 
^ Tiedonvälityksen intensiteetin perusteella kannettava vero; maksettavan veron määrä perustuisi välitettyjen bittien 
lukumäärään 
'^ Vrt Euroopan parlamentin mietintö komission tiedonannoista Tietoyhteiskunta Korfusta Dubliniin (The Information Society 
From Corfu to Dublin) ja Eurooppa maailmanlaajuisen tietoyhteiskunnan edelläkävijänä säännöllisesti tarkistettava 
toimintasuunnitelma (Europe at the Forefront of the Global Information Society Rolling Action Pian) PE 
l'1'l r;48/lnpullinen 
If 
IV.2. Uusien työpaikkojen luomismahdollisuuksien hyödyntäminen 
42. Televiestintämarkkinoiden vapautuminen on yksi tärkeimmistä strategisista osatekijöistä Euroopan 
siirtyessä tietoyhteiskuntaan. Erilaisissa tutkimuksissa ja kertomuksissa36 on tultu siihen 
lopputulokseen, että televiestintämarkkinoiden vapauttamisen kokonaisvaikutukset työpaikkoihin 
riippuvat vapauttamisen vauhdista ja teknologian jakelunopeudesta. Mitä nopeampia nämä toimet 
ovat, sitä todennäköisempää on, että ne vaikuttavat suotuisasti uusien työpaikkojen 
nettomäärään. Markkinoille on luotava sopivat sääntelyolosuhteet uusien työpaikkojen luomisen 
helpottamiseksi. Lisäksi tarvitaan parempaa ja selkeämpää tietoa uusien yritysten ja työpaikkojen 
luomismekanismeista, erityisesti Internetin ja elektronisen kaupankäynnin kannalta. Äskettäin 
annetussa tiedonannossa Eurooppalainen elektronisen kaupankäynnin aloite37 pyritään 
edistämään laajamittaista elektronisen kaupankäynnin harjoittamista uusien liiketoiminta- ja 
työllistymismahdollisuuksien luomiseksi. Esimerkiksi matkailuala (yksi niistä aloista, joilla 
työpaikkojen voidaan odottaa lisääntyvän) voi saada merkittävää hyötyä elektronisen 
kaupankäynnin tarjoamista mahdollisuuksista. 
43. Ohjelmisto- ja tietokonepalvelut ovat olleet kärkisijoilla uusien työpaikkojen luomisessa 
Euroopassa. Suurin osa uusista työpaikoista on pk-yrityksissä38. Ohjelmointiin ja multimediaan 
liittyvien työpaikkojen odotetaan hyötyvän eniten Internetin käytön räjähdysmäisestä leviämisestä 
Euroopassa. Jos kyseisten työpaikkojen halutaan pysyvän Euroopassa, on tarpeen ratkaista 
muun muassa tieto- ja tietoliikennetekniikkateollisuutta vaivaava ammattitaitoisen työvoiman puute 
sekä nopeasti vanhentuvien taitojen uudistamiseen liittyvät vaikeudet. Tiedonannossa Euroopan 
tietotekniikka- ja viestintäteollisuuden kilpailukyky39 ehdotettiin muun muassa, että otettaisiin 
käyttöön standardijärjestelmä Euroopan tieto- ja tietoliikennetekniikkateollisuuden 
ammattitaitoperustan saattamiseksi ajan tasalle. On luotava suotuisat olosuhteet nopeasti 
kasvavien tieto- ja tietoliikennetekniikka-alan pk-yritysten kehittämiselle ja edistettävä erityisesti 
riskisijoitus- ja siemenpääoman tuomista pk-yritysten ulottuvilla. 
44. Avainaiheena ei ole vain maailmanlaajuisesti kilpailukykyisen tieto- ja 
tietoliikennetekniikkateollisuuden luominen, vaan se, kuinka uusien teknologioiden avulla voitaisiin 
kehittää myös kaikkien muiden alojen yrityksiä, erityisesti pk-yrityksiä. Kilpailukykynsä 
säilyttämiseksi pk-yritykset ovat yhä kasvavassa määrin riippuvaisia kyvystään omaksua ja käyttää 
uusia teknologioita, osallistua moninaisiin toimitusketjuihin, saada käyttöönsä uutta tietämystä ja 
olla osallisena oman alansa verkoissa. Ongelmat, joita pk-yritykset kohtaavat tieto- ja 
tietoliikennetekniikoiden käyttöönotossa ja televiestintäinfrastruktuurin hyödyntämisessä, 
vaihtelevat tietoisuustason, sisäisten valmiuksien ja paikallisen infrastruktuurin saatavuuden 
mukaan. On saatu viitteitä myös siitä, että pk-yritykset ottavat harvemmin käyttöönsä uusia 
teknologioita ja että niiden on vaikea palkata ammattitaitoista työvoimaa.Tutkimuksessa40, joka 
koski 500 nopeasti kasvavaa eurooppalaista pk-yritystä, ilmeni, että joka kolmannella yrityksellä oli 
vuonna 1994 ollut vaikeuksia täyttää avoimia työpaikkoja ja että yli puolella yrityksistä oli viimeisen 
kolmen vuoden aikana ollut vaikeuksia ammattitaitoisen henkilökunnan palkkaamisessa. Yritysten 
mukaan suurimpia vaikeuksia aiheuttivat ammattitaitoisten työntekijöiden ja teknisten osaajien 
löytäminen. Komissio valmistelee parhaillaan erilaisia toimia ja kokeiluhankkeita pk-yritysten 
Effects on employment of the liberalisation of the telecommunications sector (Tietoliikennealan vapauttamisen vaikutukset 
työllisyyteen), BIPE-neuvosto, IFO-instituutti ja LENTIC. Bryssel, tammikuu 1997 The impact of télécoms liberalisation on the 
single integrated information market, analyysi elokuu 1996 The effects of competition on employment in the telecommunications 
industry: case Finland (Kilpailun vaikutukset tietoliikennealan työllisyyteen Suomi), Price Waterhouse 1996 
37 KOM(97) 157 
38 On arvioitu, että Länsi-Euroopassa on yli 16 000 ohjelmisto- ja tietokoneyhtiötä, joissa työskentelee yli 300 000 työntekijää, ja 
lisäksi yli 100 000 itsenäistä ammatinharjoittajaa ja pientä toimistoa, joissa työskentelee 200 000 työntekijää Tähän on lisättävä 
Internet- ja multimediaohjelmistot ja -palveluyritykset, joista useimmissa on alle 20 työntekijää ja monissa jopa alle viisi työntekijää 
(Panorama of Industry 1997) 
39KOM(97) 152 
Vrt Europe's 500. EFER, 1996 Tämä vahvistaa vuonna 1994 toteutetun komission tutkimuksen tulokset, joiden mukaan 41 
prosenttia alle 200 työntekijän yrityksistä oli kärsinyt riittävän ammattitaitoisten hakijoiden puutteesta (European Economy. Reports 
and Studies N o 3 1995) 
l" 
tietoisuuden lisäämiseksi ja elektronisen kaupankäynnin mahdollisuuksia koskevan koulutuksen 
antamiseksi pk-yritysten johtajille. 
45 Alue- ja paikallishallinnolla on tärkeä asema pk-yntysten kapasiteetin luomisen tukemisessa, sekä 
hallinto- että työ voimatasolla, ja tietoyhteiskunnan tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämisen 
avustamisessa. Muun muassa alueellinen tietoyhteiskunta-aloite (Regional Information Society 
Initiative, RIS!), tavoite 4, ADAPT-BIS, LEADER ja LEONARDO ovat aloitteita, joiden avulla pk-
yrityksiä autetaan kokoamaan tarvittavat inhimilliset voimavarat. Alueellisten työllisyyssopimusten 
(Territorial Pacts of Employment), joissa hyödynnetään samoja alhaalta ylös suuntautuvaan 
lähestymistapaan (bottom-up approach) perustuvia menetelmiä kuin RISI-aloitteessa, olisi oltava 
tärkein väline muutoksen hallinnoimiseksi paikallistasolla sekä tietoyhteiskunnan tarjoamien 
mahdollisuuksien hyödyntämiseksi esimerkiksi tietoresurssikeskuksia ja sähköistä kaupankäyntiä 
kehittämällä. 
Tavoite: 
Tärkeimmät 
toimet: ukea muutosta ja kehittää Inhimillisten voimavarojen kokoamista jâ pk-
rrtysten voimavarojen mukauttamista 
Komissio: 
• avustaa tietoyhteiskuntaan siirtymistä tukevien paikallisten ja alueellisten 
strategioiden kehittämistä sisällyttämällä tietoyhteiskunnan rakennerahastojen 
tavoitteisiin ja varmistaa, että inhimillisiin voimavaroihin liittyvät näkökohdat 
(erityisesti pk-yritysten kannalta) otetaan asianmukaisesti huomioon 
• jatkaa RISl-kokeiluhankkeiden kautta yhteistyötä asianomaisten alueiden 
kanssa tulosten hyödyntämiseksi ja jakamiseksi paikallisille ja alueellisille 
viranomaisille 
• vaatii alueita ja kaupunkeja varmistamaan, että tietoyhteiskuntaulottuvuus 
sisällytetään alueellisiin työllisyyssopimuksiin esimerkiksi suurimman 
mahdollisen hyödyn saamiseksi elektronisen kaupankäynnin tarjoamista 
eduista. 
46. Yhteisötalous41, on sosiaalisen yhteenkuuluvuuden muokkaamisen voimavara. Uudet teknologiat 
voivat edistää merkittävästi yhteisötalouden kestävyyttä avustamalla sitä joustavien rakenteiden ja 
innovatiivisten organisatoristen ratkaisujen käyttöönotossa ja tukemalla sitä tietoliikenteen ja 
ammattitaidon kehittämistä. Kuten lausuntokierroksella ilmeni, voittoa tavoittelemattomilla 
järjestöillä on tärkeä tehtävä heikommassa asemassa olevien ryhmien sopeuttamisessa tieto- ja 
tietoliikennetekniikoiden käyttöön. Monia paikallisia työllistämisaloitteita tukevilla rakennerahastoilla 
on tärkeä asema kyseisen toiminnan tukemisessa. Vaikka nämä työllistämisaloitteet keskitetään 
paikallistasolle, kokemukset tajoavat hyödyllistä tietoa, jota kannattaa levittää kansallisella ja 
Euroopan tasolla. 
^ Yhteisötalouteen sisältyy muun muassa osuuskuntia, järjestöjä ja säätiöitä, ja sen toiminta kattaa esimerkiksi seuraavat alat 
koulutus, kulttuuri- ja sosiaalipalvelut seka vapaaehtoisryhmittymät Kolmannen sektorin osuus palvelualan työvoimasta EU ssa 
on noin kymmenen prosenttia 
2/ 
Tavoite • Hyödyntää yhteisötalouden työllistämismahdollisuuksia 
Tärkeimmät Komissio: 
toimet: • sisällyttää tulevaan vuonna 1997 julkaistavaan Kolmas järjestelmä ja 
työllisyys -aloitetta42 koskevaan ehdotuspyyntöön erityisen toimenpiteen, jonka 
tarkoituksena on kannustaa kolmannen sektorin toimijoita käyttämään tieto- ja 
tietoliikennetekniikoita 
• laatii WWW-sivuja tällä alalla tapahtuvaa tietojen- ja kokemustenvaihtoa 
varten. 
IV.3. Taidot jokapäiväistä elämää ja työskentelyä varten 
47. Euroopan taloutta vaivaava ammattitaitovaje voidaan selittää talouden rakenteiden jatkuvalla 
uudistamisella ja uusien teknologioiden käyttöönotolla sekä koulutuksen hitaalla mukauttamisella. 
Äskettäin toteutetussa komission tutkimuksessa43 todettiin, että 52 prosentilla työnhakijoista ei ole 
ammatillista koulutusta (verrattuna 28 prosenttiin työtä tekevistä). Lisäksi vain hyvin pienelle 
vähemmistölle työttömistä työnhakijoista tarjotaan mahdollisuuksia uudelleenkoulutukseen tai 
ammattitaitojen saattamiseen ajan tasalle uusien vaatimusten täyttämiseksi. Alle kymmenen 
prosenttia työttömistä pääsi takaisin työelämään koulutuksen kautta. Edellä IV.2 jaksossa todettiin 
yritysten osalta, että ammattitaitoisen työvoiman puute on este pk-yritysten kasvulle. 
48. Ammattitaitovaje on vakava ja kasvava rakenteellinen ongelma. Ammattitaitoihin liittyvien 
epätasapainoisuuksien kartoittaminen edellyttää jatkuvaa tarkkailua, man alustan nykyisen ja 
tulevan työvoiman koulutus- ja pätevyystarpeiden kartoittamiselle. Lisäksi on ensiarvoisen tärkeää 
kehittää yritysten ennakointivalmiuksia, jolloin niiden olisi helpompi ymmärtää yleistä muutosta, 
uusia ammattitaitorakenteita ja uusia työllistämismahdollisuuksia. Euroopan sosiaalirahaston 
tavoite 4 sekä siihen liittyvä ADAPT-yhteisöaloite parantavat merkittävästi inhimillisten 
voimavarojen hallinnointia ennakoimalla tietoyhteiskunnan tulevaisuudessa aiheuttamia muutoksia 
ja varsinkin lisäämällä investointeja inhimillisiin voimavaroihin, erityisesti heikosti koulutettuihin 
työntekijöihin, joilla työpaikan menettämisen vaara on erityisen suuri. 
Tavoite Luoda muutosten "ennatooin8kulttuuri'\ Joka toimii perustana inhimillisiin 
voimavaroihin investointia koskevalle pitkän tähtäyksen strategialle 
Tärkeimmät Meneillään olevan vuoden 1999 loppuun kestävän suunnittelujakson aikana 
toimet komissio ja jäsenvaltiot: 
a) keskittyvät tavoitteen 4 ja ADAPT-yhteisöaloitteen tuella tehtäviin tuleviin 
pyrkimyksiin 
• heikommin koulutettuihin työntekijöihin kohdistetut toimet painottaen erityisesti 
tieto- ja tietoliikennetekniikkoihin liittyvien valmiuksien hankkimista 
• ennakointivälineet ja -rakenteet (esimerkiksi paikalliset ja alakohtaiset 
seurantakeskukset) 
• yritysten sisäisten ennakointistrategioiden tukeminen neuvontatoimenpiteillä 
• työmarkkinaosapuolten asema teollisen muutoksen ennakoinnissa 
• vuonna 1998 järjestettävä ennakointia, työllisyyttä ja ammattitaitoa käsittelevä 
konferenssi. 
b)Tiedonannossa Yhteenkuuluvuus ja tietoyhteiskunta ilmoitettujen poliittisten 
suuntaviivojen mukaisesti komission ja jäsenvaltioiden olisi tarkkailtava kaikkea 
42 Budjettikohflan B''-4013 mukaisesti toteutettuihin toimiin liittyvä aloita 
Vrt Emopuun Economy Report', and 'Audits,. M o "V 1995 
tx 
ESR:n suunnittelua varmistuakseen siitä, että tietoyhteiskuntanäkökohdat 
sisällytetään suunnitteluun täysimittaisesti kiinnittäen erityistä huomiota: 
• erityisen heikossa asemassa työmarkkinoilla olevien henkilöiden integrointiin 
* naisten tieto- ja tjetoliikennetekniikkavalmiuksien ja etätyöntekijöiden 
tukirakenteiden lisäämiseen. 
Komissio sitoutuu myös Agenda 2000:n yhteydessä tehtävissä ehdotuksissa 
tiukasti sellaisten inhimillisten voimavarojen kehittämisjärjestelmien parantamiseen, 
joilla pyritään ennakoimaan taloudellisia ja sosiaalisia muutoksia, ylläpitämään 
työllistettävyyttä ja hyödyntämään tietoyhteiskunnan työllistämismahdollisuuksia. 
49 Vihreässä kirjassa esiteltiin koulutuksen perinpohjaisia muutoksia, jotka ovat edellytyksenä 
ihmisten pysymiseksi nopean teknologisen kehityksen aiheuttamien muutosten tahdissa44. Lisäksi 
vihreässä kirjassa kehotettiin kehittämään uusi elinikäisen oppimisen ajattelutapa. Tieto- ja 
tietoliikennetekniikat tarjoavat valtavia mahdollisuuksia parantaa koulutukseen pääsyä ja 
koulutuksen laatua innovatiivisten ja tarpeiden mukaan suunniteltujen pedagogisten 
lähestymistapojen avulla Jäljellä on kuitenkin edelleen laatunormeihin, uudessa 
virtuaaliympäristössä tapahtuvan oppimisen mahdollisiin pitkäaikaisiin vaikutuksiin ja koulutuksen 
sosiaalisten ja kulttuuristen kehitystehtävien turvaamiseen liittyviä ongelma-alueita. Myös uusiin 
teknologioihin perustuvien lähestymistapojen taloudellisuudesta käydään keskustelua samoin kuin 
markkinaolosuhteista sekä politiikoista, jotka ovat tarpeen, jotta Eurooppa osallistuisi 
tulevaisuudessa entistä aktiivisemmin multimediakoulutustoimintaan. Korkean tason 
asiantuntijaryhmä on tässä yhteydessä ehdottanut, että perustettaisiin Euroopan oppimistoimisto 
ja- verkko (ELMM), joka toimisi kehityksen kärjessä oleviin sovelluksiin, standardeihin ja 
laadunvarmistukseen, henkistä omaisuutta koskeviin omistusoikeuksiin, koulutukseen ja T&K:hon 
liittyvien lähestymistapojen ja kokemustenvaihdon foorumina45. 
Tavoite. Kehittää koulutustarjonnan laatua ja käyttöä hyödyntämällä täysimittaisesti 
uusien tieto* ja tietoliikennetekniikkoihin perustuvien apuvälineiden 
tarjoamia mahdollisuuksia 
Tärkeimmät Komission tiedonanto Oppiminen tietoyhteiskunnassa ja pian julkaistava 
toimet: Elinikäinen oppiminen ja tietoyhteiskunta tarjoavat kehyksen koulutusta 
koskeville tietoyhteiskuntastrategioille; niissä käsitellään esimerkiksi seuraavia 
aiheita: koulujen väliset verkot, multimediaohjelmistojen kehittäminen, opettajien 
koulutus ja tukeminen sekä tietojen- ja kokemustenvaihto. 
Komissio: 
• tutkii korkean tason asiantuntijaryhmän ehdotusta Euroopan 
oppimistoimiston ja -verkon (ELAN) perustamiseksi 
• tarkastelee ja tehostaa avointa opetusta ja etäopetusta koskevien 
järjestelmien verkottumiseen tähtääviä kehittämistoimenpiteitään 
edistääkseen työllistettävyyttä ja helpottakseen erityisesti pk-yritysten, 
heikommin koulutettujen työntekijöiden ja pitkäaikaistyöttömien pääsyä 
koulutukseen; yhtenä ensisijaisista tavoitteista olisi oltava ammattitaitoisten 
kouluttajien tarjoaminen avointa opetusta ja etäopetusta varten 
44 
4', Vuonna 1 U'.ri ilmestyneen komission valkoisen kirjan Kasvu, kilpailukyky ja työllisyys |a vuonna 1 ')'.)'> ilmestyneen valkoisen 
kirjan Opettaminen /a oppiminen kohti kor/nitnvi\ta yhteiskuntaa 
Koi nr/.ion tnimintaoh|elmas'..i Opfunmien tietoyhter,kunna\\,'> käsitellään jojoltakin naista aiheista 
\-\ 
edistää tieto- ja tietoliikennetekniikoiden käyttöä kielenoppimisen 
apuvälineenä, esimerkiksi tukemalla yhdessä jäsenvaltioissa sijaitsevien 
laitosten ja järjestelmien kanssa Intemet-pohjaisten avoimeen opetukseen 
liittyvien palveluiden käyttöä 
tutkii ikääntyneille tarkoitetun korkeakoulu- ja yliopisto-opetuksen 
("varttuneiden yliopisto") kehittämismahdollisuuksia ja edistää kyseisten 
korkeakoulujen ja yliopistojen verkottumista Euroopan tasolla. 
IV.4. Tieto-ja tietoliikennetekniikat ja julkisten työnvälityspalveluiden uudistaminen 
50. Työnvälityspalveluilla, joiden vastuulla on keskimäänn noin 20 prosenttia yhteisön 
kokonaistyön välityksestä, on tärkeä tehtävä työmarkkinoiden rakenteellisten ongelmien 
ratkaisemisessa. Tieto- ja tietoliikennetekniikat ovat yksi tärkeimmistä osatekijöistä avoimia 
työpaikkoja ja niiden rekisteröintiä koskevien nykyisten järjestelmien uudistamisessa. Monilla 
julkisilla työvälityspalveluilla oli aiemmin erilliset järjestelmät avoimia työpaikkoja ja niiden 
rekisteröintiä varten. Nykyään järjestelmiä uudistetaan ja yhdistetään toisiinsa siinä määrin, että 
paikallisten työvoimatoimistojen neuvojat voivat rekisteröidä työnhakijat ilman erityisiä toimenpiteitä 
ja sovittaa heitä vapaisiin työpaikkoihin mahdollisimman aikaisessa vaiheessa Näiden 
kehityssuuntausten lisäksi paikallisissa työvoimatoimistoissa käytetään yhä kasvavassa määnn 
itsepalvelupäätteitä, joiden avuila työnhakijat voivat itse valita heitä kiinnostavat vapaat työpaikat ja 
ottaa suoraan yhteyttä työnantajaan. Tekstitelevisiopalveluita käytetään laajalti työpaikkojen ja 
yleisten palveluiden tiedottamisessa asiakkaille ja myös Internetin käyttö palveluita, 
koulutuskursseja, työllistämisohjelmia ja vapaita työpaikkoja koskevien tietojen tarjoamiseen 
lisääntyy nopeasti46. 
51. Erilaisten paikallisten tietokantojen verkottumismahdollisuudet voivat helpottaa työntekijöiden 
liikkuvuutta, joka on äärimmäisen tärkeä yhtenäismarkkinoiden ja talous- ja rahaliitto EMU:n osa-
alue. Vuonna 1994 käynnistetty Euroopan työnvälitysverkosta EURES (European Employment 
Services) on luonut tietotekniikkajärjestelmän, jonka avulla julkiset työnvälityspalvelut voivat 
ilmoittaa toisilleen vapaana olevista kansainvälisistä työpaikoista. Tämä järjestelmä on mukautettu 
kunkin työnvälityspalvelupisteen erityistarpeisiin, ja eräät rajaseutualueet ovat sopineet 
vaihtavansa EURES-verkoston kautta tietoa alueensa kaikista vapaista työpaikoista. EURES-
verkoston yhteydessä kehitetään myös Intemetin-pohjaisia palveluita, jotka kuvastavat Euroopan 
tasolla samoja palveluita, joita julkiset työnvälityspalvelupisteet tarjoavat jäsenvaltioiden tasolla. 
Tavoite: Parantaa julkisten työnvälityspalveluiden toimivuutta 
Tärkeimmät Komissio: 
toimet: • kannustaa ja tukee jäsenvaltioiden välistä kokemustenvaihtoa, joka koskee 
kokemuksia tieto- ja tietoliikennetekniikoiden käytöstä julkisten 
työvoimapalveluiden uudistamiseen 
• edistää avoimia työpaikkoja koskevien kansallisten järjestelmien 
yhdistämistä toisiinsa EURES-verkoston kautta. 
f lauden, Wallonia, Tanska. îiaks.-t ("Sjianja, Ranska. Alankomaat, Itävalta Iin/imi Ruotsi ja Yhdistynyt kunimjaskunla Ranska 
tiedotti naista palveluista |o aiemmin Minitelin kautta, ja sen odotetaan aloittavan tiedottamisen Internetin kautta ennen jumU-n 
Vi'.i/' päättymistä 
Zl> 
V. Tietoyhteiskunnan sosiaaliset näkökohdat - jatkotoimenpiteet: 
52. Tässä tiedonannossa on esitetty tiivistelmä 1990-luvulla tapahtuneesta 
edistymisestä sosiaalisten näkökohtien sisällyttämisessä tietoyhteiskuntaa 
koskevien politiikkojen kehittämiseen. Tiedonannossa on esitelty sosiaalisten, 
taloudellisten ja teknologisten tavoitteiden yhteensovittamista koskevat 
tulevaisuuden haasteet sekä politiikan eri aloilla tehtäviä uusia aloitteita. 
Aloitteisiin sisältyy kolmella tasolla toteutettava EU:n toimintastrategia: 
• kansallisella ja aluetasolla, jolla komissio tukee jäsenvaltioita niiden pyrkiessä sisällyttämään 
vahvat sosiaaliset näkökohdat tietoyhteiskuntastrategioidensa meneillään olevaan 
kehittämiseen 
• yhteisön tasolla, jolla komissio myötävaikuttaa Euroopan unionissa harjoittamansa politiikan 
välityksellä sosiaalisten näkökohtien kehittämiseen ja niiden ulottamiseen tietoyhteiskuntaan 
varmistamalla, että sosiaalipolitiikan eri aloilla (esimerkiksi työllisyys, yhtäläiset mahdollisuudet, 
terveys ja turvallisuus, kansanterveys ja koulutus) ja muiden yhteisön politiikkojen aloilla otetaan 
kaikilta osin huomioon tietoyhteiskuntaan liittyvät näkökohdat 
• kansainvälisellä tasolla, jolla Euroopan unioni on toteuttanut aktiivisesti toimenpiteitä 
tukeakseen tietoyhteiskunnan kehittämistä ja kiinnittäkseen huomiota sosiaalisiin näkökohtiin. 
Komissio toimi vuonna 1995 isäntänä G7-maiden ministereiden välisessä maailmanlaajuista 
tietoyhteiskuntaa käsittelevässä konferenssissa; lisäksi komissio järjesti yhdessä Saksan 
hallituksen kanssa Bonnissa 6.—8. heinäkuuta 1997 Internetin tarjoamien mahdollisuuksien 
hyödyntämistä käsittelevän eurooppalaisen ministeritason konferenssin (Global Information 
Networks: Realising the Potential). Tässä konferenssissa päästiin yhteisymmärrykseen 
julkilausumasta, jossa käsiteltäisiin muun muassa maailmanlaajuisten verkostojen merkitystä 
uusien työpaikkojen luomisessa, tarvetta taata esteetön käyttö kaikille sekä sähköisten 
apuvälineiden käytön hallitsemista ja sitä koskevan koulutuksen ensisijaisuutta. Komissio 
tehostaa G7-maiden kokouksissa, transatlanttisen esityslistan ja Keski- ja Itä-Euroopan maiden 
kanssa tehtävän yhteistyön yhteydessä sekä muissa kansainvälisissä yhteyksissä, joihin se 
osallistuu, tietoyhteiskunnan sosiaalisia näkökohtia koskevaa kansainvälistä yhteistyötä 
esimerkiksi tietojen turvallisuuden sekä haitallisen ja laittoman sisällön aloilla. 
Tavoite: Vahvistaa sosiaalisia 
kansainväliseltä tason* rtëkakohtla KansaHlsella, Euroopan ja 
Tärkeimmät Komissio; 
toimet: « järjestää yhdessä jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa vuotuisen 
konferenssin tarkastellakseen kunkin maan strategioiden ja ohjelmien 
sosiaalisten ja työmarkkinanäkökohtien täytäntöönpanossa tapahtunutta 
edistymistä ja järjestää tarvittaessa laajempia kokouksia ja näyttelyitä 
kokemustenvaihtoa varten 
• jatkaa sosiaalisten näkökohtien ulottamista tietoyhteiskuntaan 
tietoyhteiskuntafoorumissa, joka tarjoaa polttopisteen tietoyhteiskuntaa 
koskevan politiikan ja siihen liittyvien sosiaalisten ja työllisyysnäkökohtien välisen 
vuorovaikutuksen yhteensovitetulle tarkastelulle 
• edistää asianmukaisissa kansainvälisissä yhteyksissä sellaisten 
teknologioiden kehittämistä ja käyttöä, joiden avulla voidaan edistää sosiaalista 
yhteenkuuluvuutta ja parantaa kaikkien yhteiskuntaryhmien elin-, oppimis- ja 
työskentelyoloja. 
ir 
Liite: 
Lyhenneluettelo 
ADAPT-BIS 
EAKR 
ELAN 
EMPLOYMENT-NOW 
EMU 
ESIS 
ESR 
ETY 
EU 
EURES 
G7 
HVT 
INFO 2000 
IRIS 
LEADER 
LEONARDO 
pk-yritykset 
RISI 
T&K 
TTT Työntekijöiden sopeutumista rakennemuutoksiin edis­
tävän yhteisöaloitteen kansalliset painopisteet, joiden 
tarkoituksena on helpottaa tietoyhteiskuntaan siirty­
mistä (Adaptation of Workforce to Industrial Change -
Building the Information Society). 
Euroopan aluekehitysrahasto 
Euroopan oppimistoimisto ja -verkko (European Learning 
Agency and Network) 
Naisille suunnattu yhteisön ohjelma, jonka tavoitteena 
on edistää naisten työllisyyttä ja työmarkkina-asemaa 
Talous- ja rahaliitto (Economic and Monetary Union) 
Tietoyhteiskuntaan liittyviä hankkeita ja toimia koskeva eu­
rooppalainen tutkimus (European Survey of Information 
Society Projects and Actions) 
Euroopan sosiaalirahasto 
Euroopan talousyhteisö 
Euroopan unioni 
Euroopan työnvälitysverkosta (European employment 
services) 
Maailman seitsemän teollistuneimman maan ryhmä 
Hallintojen välinen telemaattinen tietojenvaihto 
Multimedian tietosisältöä tuottavan eurooppalaisen 
teollisuuden toimintaa tukeva yhteisön ohjelma 
Alueiden välinen tietoyhteiskunta-aloite (Inter-Regional 
Information Society) 
Yhteisön aloite maaseudun talouden kehittämistoimien 
yhdistämiseksi 
Toimintaohjelma Euroopan yhteisön ammatillista 
koulutusta koskevan politiikan toteuttamiseksi 
Pienet ja keskisuuret yritykset 
Alueellinen tietoyhteiskunta-aloite 
Tutkimus- ja kehitystyö 
Tieto- ja tietoliikennetekniikka 
U 
ISSN 1024-4492 
KOM(97) 390 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 04 05 15 16 
Luettelonumero : CB-C0-97-426-FI-C 
ISBN 92-78-23771-X 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg