Komission kertomus - Maatalouden tilanne Euroopan unionissa - Kertomus vuodelta 2004 {SEK(2006) 423} /* KOM/2006/0155 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 4.4.2006 KOM(2006) 155 lopullinen KOMISSION KERTOMUS Maatalouden tilanne Euroopan unionissa Kertomus vuodelta 2004 {SEK(2006) 423} JOHDANTO 1. Maatalouden tilanne Euroopan unionissa – Kertomus vuodelta 2004 valmistui syyskuussa 2005, ja se julkaistaan osana Euroopan unionin toimintaa käsittelevää yleiskertomusta. Vuoden 2005 alussa laadittiin erillinen englanninkielinen julkaisu Agriculture in the European Union – Statistical and economic information 2004 (Euroopan unionin maatalous – Tilastollisia ja taloudellisia tietoja vuodelta 2004). Tämän kertomuksen yhdeksässä luvussa käsitellään vuoden 2004 tärkeimpiä tapahtumia. 1. SUHDANTEET JA MAATALOUSTULOT 2. Peltokasveja tuotettiin vuonna 2004 edellistä vuotta enemmän. Viljelijät tuottivat kotieläintuotteita (lihaa, maitoa ja muita maitotuotteita) sen sijaan joko saman määrän kuin aiemmin tai enemmän, tuotteesta riippuen. Yleisesti ottaen 10 uuden jäsenvaltion viljelijöiden tulot kasvoivat huomattavasti, koska ne alkoivat saada yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) mukaisia suoria tukia. Joidenkin 15 vanhan jäsenvaltion viljelijöiden tulot kasvoivat, kun taas toisissa ne vähenivät. Tulojen väheneminen johtui pääosin siitä, että viljelijät joutuivat maksamaan enemmän polttoaineesta, lannoitteista ja rehusta. Maataloustulot kasvoivat koko Euroopan unionissa 3 prosenttia. Tulot jakautuivat siten, että 20 prosenttia maatiloista sai 70 prosenttia maataloustulon kokonaismäärästä, ja 50 prosenttia maatiloista sai 90 prosenttia maataloustulon kokonaismäärästä. 3. Maailmantalouden kasvu oli noin 5 prosenttia vuonna 2004. Kasvu oli nopeinta sitten 1970-luvun, ja se johtui kannustavasta talouspolitiikasta, kautta aikojen alhaisesta korkotasosta ja eräiden uusien talouksien kuten Kiinan erityisen vahvasta kasvusta. Öljyn hinta nousi vuoden aikana jyrkästi, ja se oli korkeimmillaan vuoden 2004 lokakuussa noin 55 Yhdysvaltain dollaria tynnyriltä. Euroopan unionin talouskasvuksi arvioitiin noin 2,5 prosenttia. Euron kurssi dollariin nähden oli korkeimmillaan helmikuussa, ja vuoden lopussa se oli 1,36 dollaria. 4. Vuoden 2004 ensimmäisen yhdeksän kuukauden aikana EU:n maataloustuotteiden viennin kokonaisarvo oli vakaa verrattuna samaan jaksoon vuonna 2003. Viennin kokonaisarvo kasvoi 4 prosenttia vuoden ensimmäisen yhdeksän kuukauden aikana verrattuna samaan jaksoon vuonna 2003 (EU oli edelleen naudanlihan nettotuoja toisena peräkkäisenä vuonna). Maataloustuotteiden kaupan kokonaisalijäämä vuoden ensimmäisen yhdeksän kuukauden aikana syveni 3 miljardiin euroon verrattuna 2 miljardin euron kokonaisalijäämään vuonna 2003. Interventiovarastojen määrä laski lihan ja maitotuotteiden osalta, mutta niiden arvioitiin kasvavan viljan osalta vuonna 2004 saadun poikkeuksellisen suuren sadon ja viljan alhaisten maailmanmarkkinahintojen vuoksi. 2. TOIMINTAPERIAATTEIDEN KEHITYS JA LAINSÄÄDÄNTÖALOITTEET VUONNA 2003 2.1. Yhteisen maatalouspolitiikan uudistus 5. YMP:n uudistuspaketista sovittiin vuoden 2003 kesäkuussa. Keskeisintä uudistuksessa oli tilatukijärjestelmä, jolla tarkoitetaan tuen irrottamista tuotannosta ja jolla yhdistetään ja korvataan (vuodesta 2005 alkaen) monia viljelijöille maksettuja suoria tukia. 6. Uudistusten toisesta vaiheesta sovittiin vuoden 2004 huhtikuussa. Se koskee tupakka-, oliiviöljy-, puuvilla- ja humala-alaa. Valtaosa kyseisten kasvien viljelijöille maksettavista tuotantosidonnaisista tuista siirretään tuotannosta riippumattomaan tilatukijärjestelmään (joka otettiin YMP:n osaksi kesäkuussa 2003). Tukien myöntämisen edellytyksenä on lisävelvoitteita, kuten täydentävien ympäristöehtojen noudattaminen, tuen mukauttaminen ja varainhoidon kurinalaisuus. Uudistukset tulevat voimaan vuonna 2006 (humalan osalta vuonna 2005). 2.2. Laatupolitiikka 7. Komissio otti asetuksen (EY) N:o 383/2004 hyväksymisen myötä käyttöön maataloustuotteiden nimisuojaa koskevan avoimemman lähestymistavan. Lisäksi komissio laati yhteisön asetuksia koskevan oppaan, jossa selitetään asetusten (ETY) N:o 2081/92 ja (ETY) N:o 2082/92 tarkoitus, soveltamisala ja vaikutukset. Kyseisissä asetuksissa vahvistetaan EU:n laatupolitiikka. Vuoden aikana komissio lisäsi suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen luetteloon 49 nimeä. Luettelossa on tällä hetkellä 681 tuotetta. 2.3. Luonnonmukainen viljely 8. Komissio otti vuoden 2004 kesäkuussa käyttöön luonnonmukaisia elintarvikkeita ja luonnonmukaista viljelyä koskevan eurooppalaisen toimintasuunnitelman. Suunnitelman avulla analysoidaan luonnonmukaisen viljelyn nykytilaa ja vahvistetaan alaa koskevat yleiset toimintaperiaatteet. Siinä vahvistetaan myös 21 tointa sekä lainsäädäntöaloitteita alan tasapuolisen kehittämisen edistämiseksi. Suunnitelma syntyi viimeksi kuluneiden kolmen vuoden aikana toteutettujen julkisten kuulemiskierrosten tuloksena, ja siihen ovat osallistuneet jäsenvaltiot, yhteisön toimielimet, sidosryhmät ja osapuolet, joita asia koskee. 2.4. Menekinedistämistoimet 9. Aiempien vuosien tapaan komissio jatkoi edelleen maataloustuotteiden myynnin edistämistä niin EU:ssa kuin sen ulkopuolellakin. Vuonna 2004 hyväksyttiin osarahoitettaviksi useita tuotteiden menekinedistämistä koskevia uusia ohjelmia. Näistä ohjelmista 13 toteutetaan EU:n ulkopuolella (mm. Japanissa, Venäjällä, USA:ssa, Kanadassa ja Brasiliassa). Tuotteiden menekin edistämiseksi EU:ssa hyväksyttiin 46 uutta ohjelmaa. 2.5 Maatalouslainsäädännön yksinkertaistaminen 10. Lainsäädännön yksinkertaistaminen oli edelleen tärkeä tavoite vuonna 2004. Yhtenä tavoitteena on tehdä lainsäädännöstä mahdollisimman selkeää, avointa ja saatavilla olevaa. Toisena päämääränä on viljelijöiden ja yhteisen maatalouspolitiikan hallinnoinnista jäsenvaltioissa vastaavien eri viranomaisten paperityön vähentäminen. 2. 6. Valtiontuet 11. Komissio hyväksyi vuoden 2004 lokakuussa viljelijöille ja kalastajille myönnettävää vähämerkityksistä tukea koskevan asetuksen (EY) N:o 1860/2004. Asetuksen nojalla jäsenvaltioille myönnetään poikkeus ennakkoilmoituksen tekemisestä komissiolle niiden myöntäessä kansallista tukea viljelijöille ja kalastajille, jos tuen määrä on enintään 3 000 euroa tuensaajaa kohti. Tällä aloitteella tuetaan taloudellisissa vaikeuksissa olevia viljelijöitä ja kalastajia. 12. Komissio teki vuoden aikana useita päätöksiä valtiontuesta, jota oli myönnetty aiemmin maataloustuotteiden menekinedistämiseen ja mainontaan. Komissio sai jäsenvaltioilta 252 maatalous- ja elintarvikealaa koskevaa toimenpideluonnosten ilmoitusta valtiontuen myöntämiseksi. Komissio hyväksyi näistä toimenpiteistä 212. 2. 7. Vähäosaisimmille myönnettävä tuki 13. Euroopan unioni jatkoi tukiohjelmaansa vähäosaisimmille ja jakoi interventiovarastoista maataloustuotteita järjestöille, jotka tekevät jäsenvaltioissa työtä vähäosaisimpien parissa. Vuonna 2004 jaettiin tuotteita noin 214 miljoonan euron arvosta. 2. 8. Syrjäisimmät alueet 14. Komissio hyväksyi lokakuussa ehdotuksen neuvoston asetukseksi, jonka tarkoituksena on uudistaa EU:n syrjäisimpien alueiden maatalouden tukijärjestelmiä. Uudistuksella pyritään parantamaan järjestelmien hallinnointia. Uudistuksen tarkoituksena on erityisesti muuttaa tuen myöntämistapaa, esimerkiksi kannustamalla viljelijöitä osallistumaan päätöksentekoon. 2. 9. YMP:aa koskevat tiedotustoimet 15. Komissio jatkoi edelleen YMP:aa koskevaa tiedotusta viljelijöille, muille osapuolille ja suurelle yleisölle. Tätä tarkoitusta varten komissio myönsi osarahoitusta 31 toimenpiteelle, joiden tarkoituksena on tiedottaa ihmisille YMP:sta. Toimenpiteisiin sisältyy seminaareja, konferensseja, julkaisuja ja audiovisuaalisen viestinnän produktioita. Komissio järjesti itse useita tapahtumia, kuten lehdistötilaisuuksia, kuulemisia ja konferensseja. Se osallistui myös viisille maatalousmessuille eri jäsenvaltioissa. 2. 10. Tieto- ja viestintätekniikka 16. Vuonna 2004 tehtiin investointeja maatalouden pääosaston informaatiojärjestelmien ylläpitämiseksi ja kehittämiseksi. Kehitystä vauhditti kaksi merkittävää tapahtumaa: EU:n laajentuminen ja suoriteperusteisen kirjanpidon käyttöönotto. 2. 11. Neuvoa-antavat komiteat ja suhteet yhteiskuntaelämän ja ammattialan järjestöihin 17. Vuonna 2004 pidettiin noin 85 neuvoa-antavien komiteoiden ja työryhmien kokousta, joissa komissio konsultoi osallistujia ja antoi kokouksissa läsnä olleille monien sidosryhmäjärjestöjen edustajille informaatiota. Euroopan parlamentti kokoontui 15 täysistuntoon. Maatalouden pääosasto osallistui täysistuntoihin aina parlamentin keskustellessa maaseudun ja maatalouden kannalta merkityksellisistä aiheista. Maatalouden pääosasto vastasi tai osallistui vastauksen antamiseen 616:een parlamentin jäsenten esittämään kysymykseen. 3. MAATALOUSMARKKINAT 3.1. Kasvituotteet 18. Viljan tuotanto kasvoi maailmanlaajuisesti markkinointivuonna 2003/2004 verrattuna edelliseen vuoteen. EU:n viljantuotanto laski kuitenkin merkittävästi. Maailman viljavarastot pienenivät edelleen, ja markkinointivuoden 2003/2004 varastojen määräksi arvioitiin 260 miljoonaa tonnia, kun niiden määrä vuonna 2002/2003 oli 320 miljoonaa tonnia ja vuonna 2001/2002 380 miljoonaa tonnia. EU tuotti ensimmäistä kertaa moneen vuoteen vähemmän viljaa kuin se kulutti. Vehnän ja maissin alijäämä oli erityisen suuri. 19. Öljykasveja viljellään ihmisravinnoksi tarkoitetun öljyn ja eläinten rehuksi tarkoitettujen öljykakkujen tuotantoa varten. Vaikka Euroopan sääolot olivat erinomaiset vuonna 2004, minkä ansiosta sadot paranivat edellisen vuoden alhaisesta tasostaan, EU oli edelleen öljykasvien nettotuoja. 20. Markkinointivuosi 2003/2004 oli maailman sokerialan markkinoiden kannalta edelleen ylijäämävuosi, koska tuotanto ylitti kulutuksen. Brasilian sokerinviljelijät, jotka tuottavat selkeästi eniten sokeria maailmassa, saavuttivat jälleen uuden tuotantoennätyksen. Pitkään kestänyt sokerijuurikkaan viljelyalan pieneneminen EU:ssa jatkui, ja markkinointivuonna 2003/2004 tuotanto oli edellistä vuotta huomattavasti pienempi. Pienempi tuotantomäärä vaikutti kiintiöiden ulkopuolisen C-sokerin tuotantoon, joka on joko vietävä ilman vientitukea tai siirrettävä seuraavaan markkinointivuoteen. 21. Komissio antoi ehdotuksen sokeria koskevan järjestelmän uudistamiseksi ja julkaisi vuoden 2003 syyskuussa analyysin järjestelmän tulevaisuutta koskevasta kolmesta vaihtoehdosta. Näistä vaihtoehdoista keskusteltiin vuonna 2004 jäsenvaltioiden ja tärkeimpien sidosryhmien kanssa. Komissio julkaisi vuoden 2004 heinäkuussa tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille, ja selvitti siinä sokerin yhteisen markkinajärjestelyn tulevaisuutta koskevia ehdotuksiaan. Keskeisintä ehdotuksessa on sokerijuurikkaan hinnan merkittävä alentaminen, mikä korvattaisiin osittain suorilla tuilla. 22. Euroopan unioni on maailman suurin oliiviöljyn tuottaja, ja sen osuus maailmantuotannosta on noin kolme neljäsosaa. Vuoden 2004 huhtikuussa hyväksytyssä YMP:n uudistuksen toisessa vaiheessa säädetään tämän alan uudistuksesta. Erityisesti kaudella 2000–2002 saaduista keskimääräisistä tuotantosidonnaisista tuista vähintään 60 prosenttia muunnetaan tilatukijärjestelmän mukaisiksi oikeuksiksi. Alle 0,3 hehtaarin oliivinviljelytilat saavat kaikki aiemmat tuotantosidonnaiset tukensa, jotta pienviljelijöitä koskevia menettelyjä voidaan yksinkertaistaa ja taata vakaat tulot. 23. Komissio aloitti vuonna 2003 vihanneksia ja hedelmiä koskevien sääntöjen yksinkertaistamisen. Työtä jatkettiin vuonna 2004. 24. EU:ssa kasvatetaan vain pieni osa sen kuluttamista banaaneista , ja loput tuodaan Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maista (AKT-maat) sekä useista muista kolmansista maista, pääasiassa Keski- ja Etelä-Amerikasta. Vuonna 2004 saatettiin 10 uuden jäsenvaltion EU:hun liittymisen vuoksi käytettäväksi lisämäärä kyseisiin maihin tuontia varten 1 päivän toukokuuta ja 31 päivän joulukuuta 2004 väliselle jaksolle. 25. EU on maailman suurin viinin viejä. Sen päämarkkinat ovat Yhdysvalloissa, Sveitsissä, Kanadassa ja Japanissa. Vuonna 2004 viennin arvo oli noin 5 miljardia euroa. Komissio hyväksyi vuonna 2004 useita viinin yhteistä markkinajärjestelyä koskevia toimenpiteitä ottaakseen huomioon tilanteen 10 uudessa jäsenvaltiossa. Komissio vahvisti myös markkinointivuodeksi 2004/2005 viiniviljelmien rakenneuudistusta ja uusiin lajikkeisiin siirtymistä koskevien määrärahojen alustavan jaon. 3.2. Eläintuotteet 26. EU on maailman suurin maidon tuottaja, ja toiseksi suurin on Intia, jossa valtaosa maidosta saadaan puhveleista. Yhdysvallat on kolmannella sijalla. Lypsylehmien määrä laski vuonna 2004 noin puolella miljoonalla 24 miljoonaan eläimeen. Lypsylehmien määrä maitotilaa kohti EU:ssa nousi keskimäärin 37:ään. EU:n 15 jäsenvaltion alueella suurimmat maitotilat ovat Yhdistyneessä kuningaskunnassa (keskimäärin 110 lehmää), kun taas pienimmät tilat ovat Itävallassa (10 lehmää). 27. EU on maailman kolmanneksi suurin naudanlihan tuottaja (Yhdysvaltojen ja Brasilian jälkeen). Vuodesta 2003 alkaen EU:sta on tullut naudanlihan nettotuoja. Vienti suuntautuu pääasiassa Venäjälle ja tuonti tapahtuu pääasiassa Etelä-Amerikasta. Vuoden 2004 ensimmäisen 9 kuukauden aikana naudanlihan kokonaistuonti oli noin puoli miljoonaa tonnia, ja tuonti täydellä tullilla kasvoi. Se on osoitus eräiden naudanlihantoimittajien vankasta kilpailuasemasta. 28. Lampaan- ja vuohenlihan markkinat olivat tyydyttävät siihen asti, kunnes Iberian niemimaan eteläosassa havaittiin bluetongue-tautia vuoden 2004 lokakuussa, minkä jälkeen hinnat putosivat. Sianlihan osalta EU on maailman toiseksi suurin tuottaja Kiinan jälkeen. EU:n sianlihantuottajille maksettavat hinnat olivat vuonna 2004 epävakaita, ja vuoden lopussa ne olivat hyvin alhaalla. Vuonna 2004 hintojen odotettiin kuitenkin nousevan. 29. Viimeksi kuluneiden kuuden vuoden aikana maailman siipikarjanlihan tuotanto on kasvanut hyvin merkittävästi. Vuosittainen kasvu on ollut 20 prosentin luokkaa vuodesta 1998 alkaen. EU:ssa kasvu on kuitenkin ollut paljon hitaampaa, noin 3 prosenttia. Tuotanto laski EU:ssa vuonna 2000 lintuinfluenssan puhjettua Italiassa. Tuotanto laski toistamiseen vuonna 2003, kun lintuinfluenssaa ilmeni Belgiassa ja Alankomaissa. Tuotannon odotettiin kasvavan vuonna 2004. 4. MAATALOUDEN VALUUTTAJÄRJESTELMÄ 30. Maatalouden valuuttajärjestelmän vuonna 2004 hyväksytyt toimenpiteet rajoittuivat suoriin tukiin niissä jäsenvaltioissa sovellettavien valuuttakurssien vahvistamiseen, jotka eivät olleet siirtyneet euron käyttöön. 5. MAASEUDUN KEHITTÄMINEN VUONNA 2004 31. Kaudella 2000–2006 maaseudun kehittämistä koskeva ohjelmatyö sisältää seuraavat toimet: 68 maaseudun kehittämisohjelmaa (EMOTR:n tukiosaston osarahoittamia), 69 tavoite 1 -alueen ohjelmaa, joihin sisältyy maaseudun kehittämistoimenpiteitä (EMOTR:n ohjausosaston osarahoittamia) ja 20 tavoite 2 -alueen ohjelmaa, joihin sisältyy maaseudun kehittämistoimenpiteitä (EMOTR:n tukiosaston rahoittamia). 32. Maaseudun kehittämistä koskevat yhteisön menot olivat vuonna 2004 noin 8 miljardia euroa. Tästä määrästä EMOTR:n tukiosaston osuus oli noin 5 miljardia euroa (vuoden 2003 lokakuusta vuoden 2004 lokakuuhun) ja EMOTR:n ohjausosaston noin 3 miljardia euroa (kalenterivuosi 2004). Komissio hyväksyi vuonna 2004 muutoksia 52:een maaseudun kehittämisohjelmaan. Aiemmin hyväksyttyjen Leader+-ohjelmien osalta arvioiduista 938 paikallisesta toimintaryhmästä 892 oli valittu vuoden 2004 joulukuun loppuun mennessä. 6. YMPÄRISTÖ JA METSÄT 33. Komissio laati vuonna 2004 IRENA-hankkeen[1] perusteet ja esitti analyysimenetelmän, jossa yksilöidään 35 maatalouden ympäristöindikaattoria. Komissio jatkoi biologista monimuotoisuutta koskevan maatalousalan toimintasuunnitelman[2] täytäntöönpanoa. Vuoden 2004 toukokuussa hyväksyttiin neuvoston asetus[3], jolla vahvistettiin maatalouden geenivarojen säilyttämistä, kuvaamista, keräämistä ja käyttöä koskeva uusi yhteisön monivuotinen ohjelma. Useat jäsenvaltiot ilmoittivat komissiolle toimenpiteistä, joita ne olivat ottaneet käyttöön muuntogeenisten viljelykasvien sekä tavanomaisen ja luonnonmukaisen maataloustuotannon rinnakkaineloa varten. Komissio arvioi nämä ilmoitukset vuonna 2003 annetun suosituksensa[4] periaatteiden mukaisesti. 34. Komissio jatkoi metsien suojelua ilmansaasteilta[5] ja tulipaloilta[6] koskevien hankkeiden ja vuosien 2000, 2001 ja 2002 kansallisten ohjelmien hallinnointia. Se aloitti Euroopan metsätalouden tieto- ja viestintäfoorumin valmistelutoimet. Tarkoituksena on helpottaa EU:ssa olemassa oleviin metsätalouteen liittyviin tietolähteisiin ja -pankkeihin pääsyä ja niiden käyttöä. EU:n metsästrategiaa koskevan täytäntöönpanokertomuksen valmistelutyötä jatkettiin. 7. YMP:N RAHOITTAMINEN VUONNA 2004 35. YMP-menot noudattavat Berliinissä 1999 päätettyjä rahoitusnäkymiä, jotka mukautettiin vuoden 2002 lopussa Kööpenhaminan huippukokouksessa ottaen huomioon laajentumisen rahoitusvaikutukset. 36. Vuoden 2004 yleistalousarvioon otetuista 111 300 miljoonan euron maksusitoumusmäärärahojen kokonaismäärästä 46 781,4 miljoonaa euroa (42 %) myönnettiin EMOTR:n tukiosastolle. Tukiosaston maksusitoumukset muodostivat vuonna 2003 45 prosenttia yleistalousarviosta. EMOTR:n tukiosaston menot koostuivat vuonna 2003 seuraavista menoeristä: vientituet (3 730 milj. euroa), julkinen ja yksityinen varastointi (930 milj. euroa), suorat tuet[7] (29 690 milj. euroa), muut yhteisiin markkinajärjestelyihin liittyvät interventiot (5 410 milj. euroa) ja muut menot, pääasiassa maaseudun kehittäminen (4 710 milj. euroa). Näin ollen viljelijöille maksettavat suorat tuet olivat selvästi suurin tukiryhmä. 37. Maaseudun kehittämisohjelmia rahoittavan EMOTR:n ohjausosaston tukea ei vähennetty kaudeksi 2000–2006. Maaseudun rakenteita ja maaseudun monimuotoistamista koskevat toimenpiteet, jotka rahoitettiin vuoteen 1999 asti EMOTR:n ohjausosastosta, rahoitetaan nyt tukiosastosta. 38. Arviointi: Markkinapolitiikan alalla toteutettiin tupakan ja oliiviöljyn yhteisten markkinajärjestelyjen arviointi. Viinialaa varten tehtiin sopimus, banaanien osalta julkaistiin tarjouskilpailu, ja sianlihaa, munia ja siipikarjanlihaa koskevat valmistelutoimet etenivät samoin kuin yhteisten markkinajärjestelyjen pysyviin kasveihin liittyviä ympäristövaikutuksia koskevat toimet. Maaseudun kehittämistoimia koskeva, vuonna 2003 aloitettu Leader-aloitteiden sisällyttämistä maaseudun kehittämisohjelmiin koskeva tutkimus saatiin valmiiksi. 8. LAAJENTUMINEN 39. Kymmenen uuden jäsenvaltion liittymissopimus tuli voimaan 1. toukokuuta 2004. YMP:n uudistusta koskevien säädösten mukauttamisasetus[8] laajentumisen huomioon ottamiseksi ja liittymisasiakirjan mukauttamista YMP:n uudistuksen huomioon ottamiseksi koskeva päätös[9] hyväksyttiin 22. maaliskuuta 2004. Neuvottelut Bulgarian ja Romanian kanssa saatiin päätökseen kaikkien lukujen osalta vuoden 2004 joulukuussa. Komissio valvoi edelleen kyseisten kahden maan neuvottelujen aikana tekemiä sitoumuksia. Maatalouden pääosasto teki tiivistä yhteistyötä laajentumisen pääosaston kanssa valmistellessaan Turkin liittymistä koskevaa komission vaikutustutkimusta ja laati luonnoksen maataloutta koskevasta luvusta. Kroatian liittymishakemusta koskevaan komission lausuntoon osallistuttiin merkittävällä tavalla. Lausunto hyväksyttiin 20. huhtikuuta 2004. 40. Kymmenen Sapard-maan joukosta kahdeksasta tuli EU:n jäsenvaltioita 1. toukokuuta 2004. Komissio hyväksyi useita säädöksiä helpottaakseen siirtymistä Sapardista uusien jäsenvaltioiden käytettävissä oleviin maaseudun kehittämistä koskeviin ohjelmointivälineisiin. Vuoden 2004 joulukuun loppuun mennessä Sapard-virastot olivat maksaneet tuensaajille yhteensä 2 215 miljoonaa euroa (yhteisön kumuloitunut rahoitusosuus). 9. KANSAINVÄLISET SUHTEET 9.1. Kansainväliset järjestöt ja sopimukset 41. EU osallistui edelleen kansainvälisten järjestöjen eri kokouksiin. Vuoden 2003 syyskuussa Cancunissa tuloksettomana päättyneen ministerien kokouksen jälkeen työ Maailman kauppajärjestön (WTO) osalta jatkui keväällä 2004 ja johti kauppaneuvotteluiden onnistumiseen ja hyväksyttyjen puitteiden antamiseen heinäkuussa. 42. EU osallistui myös taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) kokouksiin. Vuonna 2004 keskusteltiin laajemmin kaupan vääristymiseen liittyvistä kysymyksistä ja jatkettiin tutkimuksia, jotka koskevat tuen irrottamista tuotannosta ja riskeihin liittyvän tuen vaikutusta tuotantopäätöksiin. 43. Vuonna 2004 käytyjen neuvotteluiden päätyttyä oliiviöljyä ja pöytäoliiveja koskeva kansainvälinen sopimus tullaan korvaamaan uudella sopimuksella. Neuvosto hyväksyi vuoden 2004 huhtikuussa kehitysmaita koskevan EU:n toimintaohjelman, jolla pyritään auttamaan kehitysmaita torjumaan liiallista riippuvuutta maataloushyödykkeiden viennistä. 9.2. Kahdenväliset ja alueelliset kauppasuhteet 44. Talouskumppanuussopimuksia koskevien neuvotteluiden osalta komissio osallistui vuonna 2004 etenemissuunnitelmien laatimiseen kolmannen maailman kuudelle alueelle, jotka ovat osallisina suunnitelmissa. Keskusteluja jatkettiin EU:n ja Etelä-Afrikan välistä viinejä ja väkeviä alkoholijuomia koskevan sopimuksen jäljellä olevista kysymyksistä. 45. Kaikkien Euroopan talousalueeseen kuuluvien maiden, myös EU:n uusien jäsenvaltioiden, ratifioitua Euroopan talousaluetta koskevan sopimuksen sitä muutettiin EU:n laajentumisen huomioon ottamiseksi. Neuvosto antoi lokakuussa komissiolle valtuutuksen aloittaa maataloutta koskevat kahdenväliset lisäneuvottelut Islannin kanssa. Norjan kanssa päästiin sopimukseen maataloutta koskevien kahdenvälisten kauppaneuvotteluiden aloittamiseksi uudelleen vuonna 2005. Sveitsin kanssa käytiin tiiviitä neuvotteluja, ja ns. kahdenvälinen sopimuspaketti II saatiin päätökseen. 46. Komissio kävi neuvotteluja useiden Aasian maiden kanssa markkinoille pääsystä. EU lähetti tarkastusryhmän Intiaan arvioimaan tietoja, joita oli saatu useita hyväksymiselimiä koskevan hyväksymishakemuksen yhteydessä luonnonmukaisten elintarvikkeiden vientiä varten. Barcelona-prosessiin kuuluvat assosiaatiosopimukset on nyt tehty kaikkien Välimeren maiden kanssa. Persianlahden yhteistyöneuvoston kanssa tulevaisuudessa tehtävän vapaakauppasopimuksen maatalousosaa koskevat neuvottelut saatiin väliaikaiseen päätökseen. 47. Vastaavien Eurooppa-sopimusten neuvottelut saatiin päätökseen Romanian ja Bulgarian kanssa laajentumisen huomioon ottamiseksi ja maatalousalan kauppaa koskevien lisämyönnytysten antamiseksi. Uudet järjestelyt arvioidaan pantavan täytäntöön vuoden 2005 alkupuolella. Mercosurin kanssa käytiin tiiviitä neuvotteluja assosiaatiosopimuksen tekemiseksi vuoden 2004 lokakuuhun mennessä. Sopimusta ei kuitenkaan tehty määräaikaan mennessä, ja neuvotteluja jatketaan vuonna 2005. Suhteet Venäjän federaation kanssa olivat tuloksellisia, ja huhtikuussa päästiin sopimukseen Venäjän markkinoille pääsyä koskevasta ehdotuksesta osana sen WTO:hon liittymistä 48. Yhdysvaltojen kanssa käytiin tiiviitä neuvotteluja EU:n ja Yhdysvaltojen välisestä viinialan sopimuksesta. Neuvottelut jatkuvat vuonna 2005. [1] IRENA = Indicators Report on the integration of Environmental concerns into Agriculture policy. [2] KOM(2001) 162 lopullinen, osa III. [3] Neuvoston asetus (EY) N:o 870/2004. [4] Komission suositus 2003/556/EY (EUVL L 189, 29.7.2003, s. 36). [5] Neuvoston asetus (ETY) N:o 3528/86 (EYVL L 326, 21.11.1986, s. 2–4; suomen- ja ruotsinkieliset erityispainokset alue 3, osa 22, s. 59). [6] Neuvoston asetus (ETY) N:o 2158/92 (EYVL L 217, 31.7.1992, s. 3; suomen- ja ruotsinkieliset erityispainokset, alue 3, osa 44, s. 3). [7] Suorat tuet sellaisina kuin ne ovat 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun asetuksen (EY) N:o 1259/1999 liitteen mukaisesti määriteltyinä (EYVL L 160, 26.6.1999, s. 113). [8] Neuvoston asetus (EY) N:o 583/2004 (EUVL L 91, 30.3.2004, s. 1). [9] Neuvoston päätös 2004/281/EY (EUVL L 93, 30.3.2004, s. 1).