Erityiskertomus Tietämyksen siirron 
                                             ja neuvontatoimien 
heikko hallinnointi on 
                                             haitannut maaseudun 
osaamistalouden 
edistämistä koskevan 
EU:n painopisteen 
toteuttamistaFI 2015  nro 12
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN

EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
P . +352 4398-1
Sähköposti: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2015
Print ISBN 978-92-872-2985-4 ISSN 1831-0958 doi:10.2865/492478 QJ-AB-15-013-FI-C
PDF ISBN 978-92-872-3020-1 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/548909 QJ-AB-15-013-FI-N
EPUB ISBN 978-92-872-2956-4 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/606550 QJ-AB-15-013-FI-E
© Euroopan unioni, 2015
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Sivulla 10 olevien valokuvien (”Koulutusta tiloilla työskenteleville naisille” ja ”Viljelijöiden työryhmä –kenttäkäynti”) 
käyttöön tai jäljentämiseen on pyydettävä lupa suoraan tekijänoikeuden haltijalta. 
Printed in Luxembourg
Tietämyksen siirron 
ja neuvontatoimien 
heikko hallinnointi on 
haitannut maaseudun 
osaamistalouden 
edistämistä koskevan 
EU:n painopisteen 
toteuttamista
(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)ErityiskertomusFI 2015  nro 12
02
 Tarkastustiimi
Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa käsitellään eri talousarvioaloilla tai hallinnollisilla aloilla toimitettujen 
tuloksellisuuden ja säännönmukaisuuden tarkastusten tuloksia. Tilintarkastustuomioistuin valitsee ja suunnittelee nämä 
tarkastustehtävät niin, että niillä saadaan aikaan mahdollisimman suuri vaikutus. Se ottaa valinta- ja suunnitteluvaiheessa 
huomioon tuloksellisuuteen tai säännönmukaisuuteen kohdistuvat riskit, asianomaisten tulojen tai menojen määrän, 
tulevat kehityssuunnat sekä poliittiset näkökohdat ja yleisen edun.
Tämän tuloksellisuuden tarkastuksen toimitti I tarkastusjaosto, jonka puheenjohtaja on tilintarkastustuomioistui -
men jäsen Augustyn Kubik. Jaosto on erikoistunut luonnonvarojen suojelun ja hallinnoinnin menoaloihin. Tarkas -
tus toimitettiin tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Jan Kinštin johdolla, ja siihen osallistuivat kabinettipäällikkö 
Alejandro Ballester Gallardo, yksikönpäällikkö Michael Bain, tiiminvetäjä Klaus Stern ja apulaistiiminvetäjä Els Brems. 
Tarkastustiimiin kuuluivat Stuart Ballantine, Malgorzata Frydel, Athanasios Koustoulidis, Lorenzo Pirelli, Maria Eulàlia 
Reverté i Casas, Michael Spang ja Diana Voinea. Sihteeripalveluista vastasi Terje Teppan-Niesen ja kielipalveluista 
vastasivat Milosz Aponowicz, Cathryn Lindsay, Michał Machowski, Paulina Pruszko sekä Charlotta Törneling.
03
 Sisällys
Kohta
 Sanasto
I-XI Tiivistelmä
1-15 Johdanto
1-3 Investoiminen osaamiseen ja taitoihin Euroopan unionissa
4-12 Maaseudun kehittämistuki tietämyksen siirrolle ja neuvontapalveluille
13-15 Koordinointi tietämyksen siirrolle ja neuvontapalveluille myönnettävän muun EU‑tuen kanssa
16-21 Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa
22-88 Huomautukset
22-51 I osa  – tehokkaimpien tietämyksen siirron ja neuvontapalvelujen yksilöinti ‑ ja 
valintamenettelyt
23-29 Jäsenvaltiot määrittelivät maaseudun toimijoiden osaamistarpeet niin  
laajasti, että rahoitusta voitiin myöntää lähes kaikenlaiselle toiminnalle
30-34 Jäsenvaltiot eivät aina tarkista palveluntarjoajien pätevyyttä ja kokemusta
35-46 Toimien ja palveluntarjoajien valintaa leimaa tasapuolisen ja avoimen kilpailun puute
47-51 Komission jäsenvaltioille antama tietämyksen siirtoa ja neuvontatoimia koskeva ohjaus oli vähäistä
52-65 II osa  – menettelyt tietämyksen siirron ja neuvontapalvelujen kustannustehokkaan ja 
koordinoidun toteuttamisen varmistamiseksi
52-53 Jäsenvaltiot hyväksyivät koulutustoimia tarkastamatta vaikuttavasti, että aiheutuvat kustannukset olivat 
kohtuulliset...
54-55 ...ja on viitteitä siitä, että ne maksoivat toisinaan liikaa riittämättömästi perustelluista koulutus ‑ tai 
neuvontapalveluista
56-57 Komission tarkastukset eivät olleet niin kattavia, että ne olisivat tuottaneet riittävästi tietoja 
tilintarkastustuomioistuimen havaitsemista puutteista
58-65 EU:n rahastoja ja muita rahastoja ei ole koordinoitu tehokkaan tietämyksen siirron ja neuvontapalvelujen 
tarjoamiseksi
04 Sisällys
66-88 III osa  – tietämyksen siirron ja neuvontatoimien tulosten seuranta ‑ ja arviointimenettelyt
69-73 Koulutuksen järjestäjät keräävät usein suoraa palautetta koulutukseen osallistuvilta, mutta jäsenvaltioiden 
viranomaiset käyttävät sitä harvoin myöhempien toimien parantamiseen
74-78 Joitakin esimerkkejä hyvistä käytännöistä on olemassa, ja jäsenvaltiot pyrkivät keräämään hyödyllistä 
tietoa tietämyksen siirron ja neuvontatoimien vaikutuksista
79-88 Kerätyt tiedot, joilla on tarkoitus osoittaa tietämyksen siirron ja neuvontapalvelujen kokonaistulokset EU:n 
tasolla, eivät ole luotettavia
89-102 Johtopäätökset ja suositukset
 Liite  I –  Tietämyksen siirron ja neuvontatoimien täytäntöönpano tarkastetuissa  
jäsenvaltioissa
 Liite  II – Kirkpatrickin neljän tason malli
 Komission vastaukset
05
 Sanasto
CMEF : EU:n laajuiset maaseudun kehittämisen yhteiset seuranta- ja arviointisäännöt ohjelmakaudella 2007–2013 
(Common Monitoring and Evaluation Framework) .
CMES : EU:n laajuinen maaseudun kehittämisen yhteinen seuranta- ja arviointijärjestelmä ohjelmakaudella 
2014–2020 (Common Monitoring and Evaluation System) .
Euroopan rakenne ‑ ja investointirahastot (ERI‑rahastot)  Uusi termi, jolla tarkoitetaan viittä EU:n rahastoa, joilla 
annetaan koheesiopolitiikan mukaista tukea ohjelmakaudella 2014–2020.  
Nämä viisi rahastoa ovat Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR), Euroopan sosiaalirahasto (ESR), koheesiorahasto (KR), 
Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) ja Euroopan meri- ja kalatalousrahasto 
(EMKTR).
Hallintoviranomainen : Kansallinen tai alueellinen elin, jonka jäsenvaltio on nimennyt hallinnoimaan maaseudun 
kehittämisohjelmaa.
Julkinen hankintamenettely : Tarjousmenettely, jota julkisten elinten on noudatettava hankkiessaan tietyn 
hintarajan ylittäviä tavaroita, urakoita ja palveluita. Tarkoituksena on saada parhaan vastineen rahalle antava tarjous 
luomalla riittävästi kilpailua toimittajien välille ja varmistaa, että sopimukset myönnetään tasapuolisesti, avoimesti 
ja syrjimättömästi. Direktiiveillä 2004/18/EY ja 2004/17/EY asetetaan julkisia hankintoja koskeva oikeuskehys, joka 
kansallisten viranomaisten on pantava täytäntöön.
Maaseudun kehittämisohjelma : Jäsenvaltion tai alueen laatima ja komission hyväksymä asiakirja maaseudun 
kehittämispolitiikan täytäntöönpanon suunnittelua ja seurantaa varten.
Maaseudun toimijat : Tässä kertomuksessa ’maaseudun toimijoilla’ tarkoitetaan viljelijöitä, metsänomistajia ja 
muita maaseudun yrityksiä ja sidosryhmiä, ellei toisin ilmoiteta.
Nollavaikutus : Tilanne, jossa tuettu toimi tai hanke olisi toteutettu kokonaan tai osittain myös ilman myönnettyä 
tukea.
Ohjelmakausi : Monivuotinen kehys EU:n toimintalinjojen, kuten maaseudun kehittämispolitiikan, 
suunnittelemiseksi ja täytäntöön panemiseksi.
Puitesopimus : Yhden tai useamman hankintaviranomaisen ja yhden tai useamman taloudellisen toimijan välinen 
sopimus, jonka tarkoituksena on vahvistaa tietyn ajan kuluessa tehtäviä hankintasopimuksia koskevat ehdot 
erityisesti hintojen ja tarvittaessa ennakoitujen määrien osalta1.
Toimenpide : Tukiohjelma jonkin toimintapolitiikan toteuttamiseksi. Kussakin toimenpiteessä vahvistetaan erityiset 
säännöt, joita hankkeiden tai toimien on noudatettava, jotta niitä voidaan rahoittaa. Toimenpiteitä on kahta 
päätyyppiä: investointitoimenpiteet ja pinta -alatuki.
Yhteinen hallinnointi : EU:n talousarvion toteuttamistapa, jossa toteuttamistehtäviä delegoidaan jäsenvaltioille2. 
Tätä varten jäsenvaltioiden viranomaiset nimeävät elimiä, jotka vastaavat EU:n varojen hallinnoinnista ja 
valvonnasta.
YMP : Yhteinen maatalouspolitiikka: Euroopan unionin hyväksymät säädökset ja käytännöt, joilla on tarkoitus 
muodostaa yhteinen ja yhtenäinen maatalouspolitiikka.
1 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/18/EY, annettu 31 päivänä maaliskuuta 2004, julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja 
palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta (EUVL L 134, 30.4.2004, s. 114), 1 artiklan 5 kohta.
2 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon 
sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1), 59 artikla.
06
 Tiivistelmä
I
Tietämyksen siirto ja neuvontatoimet on kohotettu 
tärkeäksi painopisteeksi niin koko EU:n kuin erityisesti 
maaseudun kehittämisen kannalta. Euroopan parla -
mentti ja useat EU:n maataloudesta vastaavat komis -
sion jäsenet ovat korostaneet ammatillisen koulutuk -
sen, taitojen kehittämisen, elinikäisen oppimisen ja 
tietämyksen siirron merkitystä. Painotus näkyy myös 
EU:n oikeuskehyksessä.
II
Tarkastuksessa perehdyttiin EU:n maaseudun kehit -
tämisvaroista (maaseuturahasto) ja jäsenvaltioiden 
omista talousarvioista yhteisrahoitettujen tietämyk -
sen siirron ja neuvontatoimien toteutukseen kaudella 
2007–2013. EU myönsi näihin toimiin rahoitusta kysei -
sellä kaudella yhteensä 1,3  miljardia  euroa; yhteis -
rahoituksen myötä julkisen tuen kokonaismäärä on 
yhteensä 2,2  miljardia  euroa.
III
Jotta tietämyksen siirtoon ja neuvontatoimiin osoite -
tut varat käytetään tehokkaasti ja niillä saavutetaan 
toivottu vaikutus, varojen avulla on vastattava havait -
tuihin tarpeisiin, kustannusten on oltava kohtuullisia 
ja koulutuksen järjestäjien on oltava riittävän päteviä 
ja kokeneita. Tulosten olisi oltava mitattavissa ja niitä 
olisi arvioitava, jotta saadaan tietoa siitä, mitä itse 
asiassa on saatu aikaan. Tilintarkastustuomioistuimen 
tarkastus osoitti kuitenkin, että näin ei ole, koska 
jäsenvaltioiden ja komission suorittamassa toimien 
hallinnoinnissa on puutteita.
IV
Tarkastuksessa havaittiin, että tietämyksen siirron ja 
neuvontatoimien toteutus ei ollut riittävää suhteessa 
toimenpiteiden merkitykseen ja tällaisten toimien 
odotettuihin tuloksiin. Jäsenvaltiot luottivat liian usein 
koulutuksen järjestäjien ehdotuksiin, ja minkä tahansa 
tyyppistä koulutusta pidettiin ”hyvänä” ja julkisen 
tuen kannalta tukikelpoisena; kunnollinen analyysi 
siitä, voitiinko koulutuksella saada aikaan todellista 
vaikutusta, tehtiin vain harvoin.
Tiivistelmä 07
V
Sovelletuilla menettelyillä ei aina varmistettu tasapuo -
lista ja avointa kilpailua, mikä olisi edistänyt laadukkai -
den koulutuksen järjestäjien valintaa sekä tietämyksen 
siirtoa koskevien ja neuvontatoimien saamista edulli -
simpaan hintaan.
VI
Tietämyksen siirron ja neuvontapalvelujen kustannus -
tehokas toimittaminen on erittäin tärkeää sekä EU:n 
että jäsenvaltioiden talousarvioiden julkisten varojen 
suojelemista silmällä pitäen. Tilintarkastustuomiois -
tuin havaitsi puutteita tarkastuksissa, joita jäsenvalti -
oiden on tehtävä sekä hakemus- että maksuvaiheessa. 
On viitteitä siitä, että jäsenvaltiot maksoivat liikaa 
tietyistä palveluista ja että niihin liittyviä kuluja ei 
perusteltu riittävästi.
VII
Lisäksi tarkastuksessa havaittiin, että huomattava 
määrä samankaltaisia palveluita rahoitetaan EU:n eri 
rahastoista (esimerkiksi sekä ESR:sta että maatalousra -
hastosta). Tämä merkitsee kaksinkertaisen rahoituksen 
riskiä ja edellyttää päällekkäisiä kalliita hallinnointira -
kenteita, mitä tilintarkastustuomioistuin pitää epäta -
loudellisena. Ohjelmakaudella 2014–2020 korostetaan 
EU:n rahastojen keskinäistä täydentävyyttä aiemman 
rajaamispolitiikan sijasta; tämä lisää koordinoinnin tar -
vetta, jotta edellä kuvatut riskit kyetään välttämään.
VIII
Sitä, mitä julkisilla varoilla tosiasiallisesti oli saavu -
tettu, ei arvioitu yksityiskohtaisesti, vaan kerättiin vain 
varsin yksinkertaistavia indikaattoreita, jotka koskivat 
esimerkiksi koulutettujen henkilöiden tai rahoitet -
tujen koulutuspäivien määrää. Lisäksi tilintarkastus -
tuomioistuin havaitsi ongelmia kerättävien tietojen 
luotettavuudessa.IX
Tässä kertomuksessa esitetyt puutteet koskevat 
lähinnä jäsenvaltioiden suorittamaa toimenpiteiden 
hallinnointia. Tietämyksen siirrolle ja neuvontatoimille 
annetun merkityksen vuoksi katsottiin kuitenkin myös, 
että komission rooli jäsenvaltioiden ohjauksessa ja 
valvonnassa oli riittämätön ja sitä pitäisi tehostaa.
X
Näiden havaintojen perusteella tilintarkastustuomiois -
tuin esittää joukon suosituksia, joilla pyritään paranta -
maan maaseudun kehittämisohjelman nykyisen ohjel -
makauden (2014–2020) tilannetta ja varmistamaan, 
että toimille asetetuilla kunnianhimoisilla tavoitteilla 
on paremmat mahdollisuudet toteutua.
XI
Tilintarkastustuomioistuin suosittaa erityisesti 
seuraavaa:
 ο Jäsenvaltioilla olisi oltava käytössä sellaisia maa -
seudun toimijoiden osaamis- ja taitotarpeiden 
analysointimenettelyjä, jotka menevät varsinkin 
ehdotuspyynnöille tai tarjouskilpailujaksoille ase -
tettavia yleisiä aiheita pidemmälle. Jäsenvaltioiden 
olisi varmistettava osana toistuvia menettelyjä, 
että asianmukaiset tietämyksen siirtoa koskevat 
ja neuvontapalvelut täsmennetään ja valitaan 
tällaisen analyysin perusteella. Jäsenvaltioiden 
olisi lisäksi vältettävä sitä, että prosessista tulee 
koulutuksen järjestäjiin perustuva.
 ο Komission olisi annettava lisäohjeita siitä, miten 
jäsenvaltioiden olisi tehtävä tällaiset toistuvat 
analyysit ja kannustettava jäsenvaltioita laatimaan 
tarkkoja analyysejä yleisluontoisten sijaan.
 ο Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että tukea 
uusien neuvontapalvelujen perustamiseen myön -
netään vain, kun kyseiseltä alueelta on osoitettu 
puuttuvan asianmukaisia palveluja ja kun uusien 
työntekijöiden, tilojen ja/tai laitteiden rahoitustar -
ve on olemassa.
08 Tiivistelmä
 ο Jäsenvaltioiden olisi valittava julkisia varoja saavat 
palveluntarjoajat tasapuolisen ja avoimen kilpailun 
avulla siitä riippumatta, käyttävätkö ne ehdotus -
pyyntöjä vai virallisia julkisia hankintoja koske -
via menettelyjä. Jäsenvaltioiden olisi erityisesti 
varmistettava, että niiden valinta- tai sopimuksen -
tekoperusteet eivät suosi tiettyjä tai tietyntyyppi -
siä palveluntarjoajia.
 ο Komission olisi annettava erityistä lisäohjeistusta 
viranomaisten itse toimittamista palveluista, ali -
hankinnasta ja konsernien toimittamien palvelujen 
arvioinnista. Lisäksi komission olisi seurattava riit -
tävästi jäsenvaltioiden menettelyjä, jotta varmiste -
taan, että tietämyksen siirron ja neuvontatoimien 
valinta tapahtuu kilpailuun perustuen, tasapuoli -
sesti ja avoimesti.
 ο Kulujen kohtuullisuutta koskevien vaikuttavien tar -
kastusten osalta komission ja jäsenvaltioiden olisi 
pantava täytäntöön tilintarkastustuomioistuimen 
tästä aiheesta antamassa erityiskertomuksessa3 
esittämät suositukset. Varsinkin tietämyksen siir -
ron ja neuvontatoimien osalta jäsenvaltioiden olisi 
arvioitava tarvetta sellaisten toimien tukemiseen, 
joita on helposti saatavilla markkinoilta kohtuul -
liseen hintaan. Kun tämä tarve on perusteltu, 
jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että tuettujen 
toimien kulut eivät ylitä vastaavien markkinoilla 
tarjottavien palvelujen kuluja.
 ο Komission olisi suoritettava perusteellinen arvi -
ointi jäsenvaltioiden ohjelmakaudeksi 2014–2020 
ehdottamien EU:n eri rahastojen keskinäisestä 
täydentävyydestä. Arvioinnin perustana olisi 
käytettävä EU:n rahastojen keskinäisen täydentä -
vyyden varmistamiseksi toteutettuja ensimmäisiä 
toimia esimerkiksi hyödyntämällä erityisiä yksiköi -
den välisiä työryhmiä. Arvioinnin tuloksena olisi 
laadittava koordinoitu lähestymistapa tietämyksen 
siirtoa koskevien toimien tukemiseen kaksinker -
taisen rahoituksen ja hallinnon päällekkäisyyden 
riskin pienentämiseksi. ο Jäsenvaltioiden olisi perustettava palautejärjes -
telmiä, joiden yhteydessä käytetään seuranta- ja 
arviointitietoja tulevien ehdotuspyyntöjen ja 
tarjouskilpailumenettelyjen parantamiseen. Jär -
jestelmien avulla olisi pyydettävä palveluntarjoajia 
toimittamaan tietoja osallistujien tyytyväisyydestä 
palveluihin. Lisäksi niiden avulla olisi testattava, 
ovatko osallistujat oppineet sen, mitä heidän piti 
oppia.
 ο Komission olisi annettava ohjeita siitä, miten 
jäsenvaltiot voivat toteuttaa toistuvia palauteme -
nettelyjä, ja seurattava, että jäsenvaltiot perus -
tavat tällaiset menettelyt. Myös arvioijat voivat 
käyttää palautteen tuloksia, jotta arviointityössä 
voidaan keskittyä analysoimaan toimien tuloksia ja 
vaikutuksia.
 ο Lisäksi komission olisi viipymättä nostettava 
tietämyksen siirron ja neuvontatoimien riskipro -
fiilia ja lisättävä valvontaa ja hallinnointia tämän 
mukaisesti, jotta saadaan parempi varmuus siitä, 
että jäsenvaltiot toimittavat tällaiset palvelut 
vaikuttavasti.
3 Ks. erityiskertomus nro 22/2014 ”Tavoitteena taloudellisuus: 
maaseudun kehittämiseen osoitettujen EU:n hankeavustusten 
perusteena olevien kulujen hallinta” ( http://eca.europa.eu ).
09
 Johdanto
Investoiminen 
osaamiseen ja taitoihin 
Euroopan unionissa
01 
Monet poliitikot ovat tuoneet esiin 
ammatillisen koulutuksen, taitojen 
kehittämisen, elinikäisen oppimisen ja 
tietämyksen siirron merkityksen, ja sitä 
on korostettu useissa korkean tason 
asiakirjoissa, muun muassa älykästä, 
kestävää ja osallistavaa kasvua edistä -
vässä Eurooppa 2020 -strategiassa4.
”Maatalousalan tietopohjan paran ‑
taminen on tärkeä osa maaseudun 
kehittämisohjelmia”5
Phil Hogan (maataloudesta ja maaseudun 
kehittämisestä vastaava Euroopan komis -
sion jäsen)
”Tulevaisuuden maatalouden on 
oltava tietoon perustuvaa”6
Dacian Cioloș (entinen maataloudesta ja 
maaseudun kehittämisestä vastaava Euroo -
pan komission jäsen)
02 
Euroopan unionin toiminnasta teh -
dyssä sopimuksessa (SEUT) todetaan 
selväsanaisesti, että yhteisen maa -
talouspolitiikan (YMP) tavoitteiden 
saavuttamiseksi voidaan ”sovittaa 
tehokkaalla tavalla yhteen pyrkimykset 
ammatillisessa koulutuksessa, tutki -
muksessa ja maatalousneuvonnassa”7.03 
Ohjelmakautta 2014–2020 koskevassa 
EU:n lainsäädännössä8 painotetaan 
erityisesti tietämyksen siirtoa ja neu -
vontapalveluita keskeisinä toimina 
kestävän kehityksen aikaan saamiseksi 
maaseutualueilla. ”Tietämyksen siirron 
ja innovaatioiden edistäminen maa- ja 
metsätaloudessa sekä maaseudulla” on 
horisontaalinen painopiste maaseudun 
kehittämisen alalla. Sitä pidetään siis 
tärkeänä välineenä, jolla parannetaan 
muiden painopisteiden ja toimenpi -
teiden täytäntöönpanoa maaseudun 
kehittämisen alalla.
Maaseudun 
kehittämistuki 
tietämyksen siirrolle ja 
neuvontapalveluille
04 
Rahoitustukea tietämyksen siirrolle ja 
neuvontapalveluille maaseutualueilla 
myönnetään Euroopan maaseudun 
kehittämisen maatalousrahastosta 
(maaseuturahasto). Ohjelmakaudella 
2007–2013 tätä tukea myönnettiin seu -
raavien neljän toimenpiteen avulla9:
 ο Toimenpide 111 – Ammatillista 
koulutusta ja tiedotusta koskevat 
toimet
 ο Toimenpide 114  – Neuvontapalve -
lujen käyttö
 ο Toimenpide 115 – Tilanhoito-, 
lomitus- ja neuvontapalvelujen 
käyttöönotto
 ο Toimenpide 331 – Koulutus ja 
tiedotus.4 KOM(2010) 2020 lopullinen, 
3. maaliskuuta 2010, 
”Eurooppa 2020: Älykkään, 
kestävän ja osallistavan 
kasvun strategia”.
5 Euroopan komission 
lehdistötiedote: ”Vihreää valoa 
18 uudelle maaseudun 
kehittämisohjelmalle”, Bryssel, 
13. helmikuuta 2015 
(http://europa.eu/rapid/
press -release_IP-15-4424_
fi.htm ).
6 Lausunto tietoon perustuvasta 
viljelystä, 12. lokakuuta 2011 
(https://www.youtube.com/
watch?v=QqOqVed_atA ).
7 SEUT, 41 artikla.
8 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus (EU) 
N:o 1305/2013, annettu 17 
päivänä joulukuuta 2013, 
Euroopan maaseudun 
kehittämisen 
maatalousrahaston 
(maaseuturahasto) tuesta 
maaseudun kehittämiseen ja 
neuvoston asetuksen (EY) 
N:o 1698/2005 kumoamisesta 
(EUVL L 347, 20.12.2013, s. 487).
9 Myös toimenpiteet 341 
(pätevyyden hankkiminen ja 
toiminnan kannustaminen, 
jonka tavoitteena on 
paikallisen 
kehittämisstrategian 
valmistelu ja täytäntöönpano) 
ja 431 (paikallisen 
toimintaryhmän toiminnan 
takaaminen, pätevyyden 
hankkiminen ja toiminnan 
kannustaminen) sisältävät 
koulutusta, mutta niillä on 
merkitystä vain 
Leader -toimintalinjalle ja 
vastaaville toimintalinja 3:n 
ryhmille. Toimenpiteillä 
pyritään auttamaan tällaisia 
ryhmiä toteuttamaan 
paikalliset strategiansa. Tästä 
syystä niitä ei oteta lähemmin 
huomioon tässä 
tarkastuksessa.
10 Johdanto
05 
Kolmen ensimmäisen toimenpiteen 
tavoitteena oli parantaa viljelijöiden 
ja metsänomistajien kilpailukykyä. 
Toimenpide 331 oli suunnattu muille 
maaseudun yrityksille ja sidosryhmil -
le, ja sen tarkoituksena oli sekä lisätä 
niiden kykyä edistää maaseudun elin -
keinoelämän monipuolistamista että 
parantaa maaseudun elämänlaatua. 
Toimenpiteisiin 111 ja 331 kuului muun 
muassa koulutuskursseja, työpajoja, 
tilavierailuja ja valmennusta. Niitä 
kutsutaan tietämyksen siirtoa koske -
viksi toimenpiteiksi. Toimenpiteet 114 
ja 115 olivat neuvontatoimia, joilla oli 
tarkoitus antaa neuvontaa yksittäisil -
le viljelijöille ja metsänomistajille tai 
viljelijä- ja metsänomistajaryhmille. 
Yksittäisiä tietämyksen siirtoa koskevia 
ja neuvontatoimia tarjottiin osallistujille 
joko ilmaiseksi tai alennettuun hintaan.Viljelijöistä, metsänomistajista ja 
muista maaseudun yrityksistä ja sidos -
ryhmistä käytetään jäljempänä termiä 
’maaseudun toimijat’.
Esimerkkejä maaseuturahastosta rahoitetusta tietämyksen siirrosta ja 
neuvontapalveluistaLaatikko 1
© ZAMm/ Gerald LechnerKoulutusta tiloilla työskenteleville naisille
© ECAViljelijöiden koulutus
© BMLFUW/LFI/weinfranz 
Viljelijöiden työryhmä (kenttäkäynti)
11 Johdanto
06 
Maaseudun kehittämispolitiikan puit -
teissa tietämyksen siirtoon ja neu -
vontatoimiin sovelletaan komission ja 
jäsenvaltioiden yhteistä hallinnointia. 
Jäsenvaltiot ehdottavat maaseudun 
kehittämisohjelmia, ja komissio hy -
väksyy ne. Tämän jälkeen jäsenvaltiot 
valitsevat toimitettujen ohjelmien perusteella hankkeet, joille rahoitusta 
myönnetään. Kaaviossa  1 esitetään, 
miten rahoitusta myönnetään hank -
keille sääntelykehyksen mukaisesti.Kaavio 1Maaseuturahaston hankerahoitusta koskeva sääntelykehys
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
€komissio 
ehdottaa ja 
neuvosto 
hyväksyy
jäsenvaltio 
ehdottaa ja 
komissio
hyväksyy
hankkeiden 
valintaYksityiskohtaiset säännöt ja menettelyt jäsenvaltioiden tasollaStrateginen ohjelmointi jäsenvaltioiden tasollaEU:n tasolla vahvistettu maaseudun kehittämispolitiikka
Tietämyksen siirtoon ja neuvontahankkeisiin 
osoitettu rahoitus(kansallinen tai alueellinen lainsäädäntö, menettelyt, oppaat)(kansallinen strategiasuunnitelma, maaseudun kehittämisohjelma)(Yhteisön strategiset suuntaviivat, neuvoston asetus)
12 Johdanto
07 
Ohjelmakaudella 2007–2013 tietämyk -
sen siirtoon ja neuvontatoimiin varattiin 
noin 1,3 miljardia euroa eli 1,4 prosent -
tia maaseuturahaston rahoituksesta. 
Joulukuun 31. päivään 2013 mennessä 
jäsenvaltiot olivat käyttäneet noin 
744 miljoonaa euroa eli 57 prosent -
tia maaseuturahaston suunnitellusta 
rahoituksesta. Kaikki toimenpiteet 
saavat jäsenvaltioilta yhteisrahoitusta 
(ks. lähemmin  taulukko  1). Kuten edellä 
jo todettiin, tietämyksen siirrolle ja 
neuvontatoimille annettu yleinen mer -
kitys on kuitenkin paljon suurempi kuin 
niiden puhtaasti rahallinen arvo.
08 
Jäsenvaltiot eivät välttämättä pane 
täytäntöön kaikkia neljää tietämyksen 
siirtoa ja neuvontapalveluja koskevaa 
maaseuturahaston toimenpidettä. Ko -
missiolta saatujen vuoden 2012 tietojen 
analysointi osoitti, että toimenpiteet 111 
jäivät hyödyntämättä 19 prosentissa, 
toimenpiteet 114 jäivät hyödyntämättä 
52 prosentissa, toimenpiteet 331 puo -
lestaan jäivät hyödyntämättä 66 prosen -
tissa ja toimenpiteet 115 jäivät hyödyn -
tämättä 74 prosentissa yhteensä 88:sta 
maaseudun kehittämisohjelmasta.09 
Tulevaisuutta varten nämä neljä yksit -
täistä toimenpidettä on nyt yhdistetty 
kahdeksi toimenpiteeksi maaseu -
dun kehittämisen ohjelmakaudeksi 
2014–2020:
 ο toimenpide 01 – Tietämyksen siir -
toa ja tiedotusta koskevat toimet
 ο toimenpide 02 – Neuvonta-, tilan -
hoito- ja lomituspalvelut.
10 
Maaseuturahaston suunnitellut menot 
toimenpidettä 1 varten ovat 1,16 mil -
jardia  euroa ja toimenpidettä 2 varten 
742 miljoonaa euroa eli yhteensä 
1,9 miljardia  euroa10. Kun tähän lisätään 
kansallinen yhteisrahoitus, julkiset 
kokonaismenot saattavat ylittää neljä 
miljardia euroa. Tämä merkitsee noin 
46 prosentin lisäystä edellisen ohjel -
makauden suunniteltuihin menoihin.Taulukko 1Julkiset kokonaismenot (maaseuturahasto sekä kansallinen yhteisrahoitus) ja 
maaseuturahaston menot toimenpiteittäin
Toimenpide Toimenpiteen kuvausSuunniteltu kaudeksi 2007–2013 Toteutunut kaudella 2007–2013
Maaseuturahasto 
(euroa)Julkinen rahoitus 
yhteensä (euroa)Maaseuturahasto 
(euroa)Julkinen rahoitus 
yhteensä (euroa)
111Ammatillista koulutusta ja tiedo -
tusta koskevat toimet947 013 157 1 599 928 390 556 561 212 974 023 090 
114 Neuvontapalvelujen käyttö 197 958 811 338 640 512 98 320 876 169 488 261 
115Tilanhoito-, lomitus- ja neuvonta -
palvelujen käyttöönotto50 307 450 76 068 793 26 540 966 43 419 212 
331 Koulutus ja tiedotus 115 516 980 226 388 227 62 498 154 122 427 257 
Tietämyksen siirto ja neuvontatoimet 1 310 796 398 2 241 025 922 743 921 208 1 309 357 820 
Lähde:  Eurooppalaisen maaseudun kehittämisverkoston tiedot (päivitetty helmikuussa 2014).10 Luvut perustuvat Euroopan 
komission toimittamiin 
tietoihin. Ne sisältävät sekä 
luvut, jotka liittyvät jo 
hyväksyttyihin 56:een 
maaseudun 
kehittämisohjelmaan, että 
luvut, jotka koskevat yhä 
käsiteltävänä olevia ohjelmia. 
Ohjelmia on yhteensä 118. 
Luvut ovat siis tällä hetkellä 
(10.7.2015) viitteellisiä.
13 Johdanto
11 
Koulutukseen osallistujat ja neuvon -
nan vastaanottajat sekä palveluntarjo -
ajat olivat ohjelmakauden 2007–2013 
toimenpiteiden potentiaalisia tuensaa -
jia, mutta tähän on nyt tullut muutos. 
Ohjelmakaudella 2014–2020 toimen -
piteiden 01 ja 02 mukaisen rahoitus -
tuen saajia ovat palveluntarjoajat eli 
yhteisöt, jotka tarjoavat neuvontaa tai 
koulutusta tuen lopullisille vastaanot -
tajille (maaseudun toimijoille).
12 
Eräät jäsenvaltiot käyttivät julkisia 
hankintoja koskevia menettelyjä 
tietämyksen siirtoa koskevien ja neu -
vontapalvelujen tarjoajien valinnassa 
jo ohjelmakaudella 2007–2013, vaikka 
tämä ei ollut pakollista. Uuden lain -
säädännön mukaan julkisia hankintoja 
koskevia sääntöjä on sovellettava, 
ennen kuin toimenpiteen 02 piiriin 
kuuluvien palvelujen tarjoajien kanssa 
tehdään palveluhankintasopimuksia. 
Toimenpiteessä 01 julkisia hankintoja 
koskevat menettelyt eivät ole pakolli -
sia palveluntarjoajien valinnassa.Koordinointi tietämyksen 
siirrolle ja 
neuvontapalveluille 
myönnettävän muun 
EU‑tuen kanssa
13 
EU:n tuki tietämyksen siirrolle ja neu -
vontapalveluille ei rajoitu maaseudun 
kehittämispolitiikkaan. Hyvin yleisellä 
tasolla, ja ottaen huomioon kunkin 
rahaston tehtävän, koulutushankkeita 
tuetaan Euroopan sosiaalirahastosta 
(ESR) ja Euroopan aluekehitysrahas -
tosta (EAKR), joiden tavoitteena on 
edistää kasvua ja työpaikkojen luomis -
ta. Näitä rahastoja kutsutaan yhdessä 
maaseuturahaston ja kahden muun 
rahaston kanssa Euroopan rakenne- ja 
investointirahastoiksi (ERI -rahastoiksi). 
Kauden 2014–2020 lainsäädäntökehyk -
sessä edellytetään aikaisempaa parem -
paa koordinointia ERI -rahastojen välillä 
sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla. 
Uutta kehystä kuvataan kaaviossa  2.
14 
ERI-rahastojen avulla pannaan täy -
täntöön Eurooppa 2020 -strategi -
aa. Vaikuttavan tuen tarjoamiseksi 
ERI-rahastojen olisi keskityttävä 11 
temaattisen tavoitteen edistämiseen11. 
Rahastokohtaisissa asetuksissa nämä 
tavoitteet jaetaan edelleen investointi -
en painopisteisiin.
15 
Tämän tarkastuksen kannalta mer -
kityksellinen temaattinen tavoite on 
tavoite 10 (investoinnit yleissivistävään 
ja ammatilliseen koulutukseen osaa -
misen ja elinikäisen oppimisen tukemi -
seksi). Muita yksityiskohtaisia inves -
tointien painopisteitä asetetaan ESR:a, 
EAKR:a ja maaseuturahastoa koskevis -
sa erityisasetuksissa12 (ks.  kaavio  2).11 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus 
(EU) N:o 1303/2013, 
annettu 17 päivänä 
joulukuuta 2013, Euroopan 
aluekehitysrahastoa, 
Euroopan sosiaalirahastoa, 
koheesiorahastoa, Euroopan 
maaseudun kehittämisen 
maatalousrahastoa ja 
Euroopan meri- ja 
kalatalousrahastoa koskevista 
yhteisistä säännöksistä sekä 
Euroopan 
aluekehitysrahastoa, 
Euroopan sosiaalirahastoa, 
koheesiorahastoa ja Euroopan 
meri- ja kalatalousrahastoa 
koskevista yleisistä 
säännöksistä sekä neuvoston 
asetuksen (EY) N:o 1083/2006 
kumoamisesta (EUVL L 347, 
20.12.2013, s. 320), 9 artikla.
12 Rahastokohtaiset investointien 
painopisteet asetetaan 
seuraavissa asiakirjoissa:  
– ESR: Asetus (EU) N:o 
1303/2013, 3 artikla  
– EAKR: Euroopan parlamentin 
ja neuvoston asetus (EU) 
N:o 1301/2013, annettu 
17 päivänä joulukuuta 2013, 
Euroopan aluekehitysrahastoa 
ja investoinnit kasvuun ja 
työpaikkoihin -tavoitetta 
koskevista erityissäännöksistä 
sekä asetuksen (EY) 
N:o1080/2006 kumoamisesta 
(EUVL L 347, 20.12.2013, s. 289), 
5 artikla  
– Maaseuturahasto: Asetus 
(EU) N:o 1305/2013, 5 artikla.
14 Johdanto Kaavio 2Ohjelmakauden 2014–2020 säädöskehys
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
Eurooppa 2020 -strategia
Älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua  
edistävät aloitteet
Kumppanuussopimus 
Rahastokohtaiset Investointien painopisteet, jotka vastaavat 
temaattisia tavoitteitaHeijastavat Eurooppa 2020 -strategiaa 11 yhteisen temaattisen 
tavoitteen avulla
(maaseuturahsto, ESR, EAKR)(10) investoinnit yleissivistävään ja ammatilliseen 
koulutukseen osaamisen ja elinikäisen oppimisen tukemiseksi; 
ToimenpideohjelmatMaaseudun kehittämisohjelmatJäsenvaltioiden asiakirja, jossa hahmotellaan 
ERI-rahastojen suunniteltu käyttö
ERI-rahastot – Rahastokohtaiset asetukset             ERI-rahastot – yhteinen strategiakehys             
15
 Tarkastuksen laajuus ja 
tarkastustapa
16 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 
menojen hallinnointi- ja valvontame -
nettelyt ohjelmakauden 2007–2013 
tietämyksen siirtoa koskevien ja 
neuvontatoimien (ks. myös kohta 4) 
osalta voidakseen antaa mielekkäi -
tä suosituksia uutta ohjelmakautta 
varten. Näin jäsenvaltiot voivat ottaa 
ne huomioon laatiessaan uusia täy -
täntöönpanosääntöjä ja -menettelyjä 
ohjelmiaan varten ja komissio voi 
käyttää niitä erityisesti parantaakseen 
jäsenvaltioiden hallinnointi- ja valvon -
tajärjestelmien seurantaa.
17 
Tarkastuksessa keskityttiin seuraaviin 
kysymyksiin:
Onko käytössä hallinnointi ‑ ja 
valvontajärjestelmät, joilla maa ‑
seudun kehittämisen tietämyksen 
siirtoa koskevat ja neuvontatoimet 
toteutetaan vaikuttavasti?
18 
Tältä osin tilintarkastustuomioistuimen 
kertomuksessa vastataan seuraaviin 
alakysymyksiin:
 ο Onko käytössä menettelyt, joilla 
tunnistetaan ja valitaan maa -
seudun toimijoiden kannalta 
tarkoituksenmukaisimmat tie -
tämyksen siirtoa koskevat ja 
neuvontapalvelut?
 ο Onko käytössä menettelyt tie -
tämyksen siirron ja neuvonta -
palvelujen kustannustehokkaan 
ja koordinoidun toteuttamisen 
varmistamiseksi?
 ο Onko käytössä menettelyt, joilla 
seurataan ja arvioidaan tietämyk -
sen siirron ja neuvontatoimien 
tuloksia?19 
Tarkastus kattoi ohjelmakauden 2007–
2013, ja siinä muodostettiin mahdol -
lisuuksien mukaan yhteys seuraavaan 
ohjelmakauteen, jolla vain koulutusta 
ja neuvontaa tuen lopullisille vastaan -
ottajille (maaseudun toimijoille) tarjo -
avat toimijat saavat tukea toimenpi -
teistä. Tarkastuksessa keskityttiin näin 
ollen tämäntyyppisiin ohjelmakauden 
2007–2013 tuensaajiin.
20 
Tarkastus suoritettiin heinäkuun 2014 
ja helmikuun 2015 välisenä aikana. 
Tarkastusevidenssiä kerättiin käymällä 
läpi asiakirjoja ja tekemällä tarkastus -
käyntejä hallintoviranomaisten ja pal -
veluntarjoajien luo viidessä jäsenvalti -
ossa13 (Espanja (Galicia), Itävalta, Puola, 
Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta 
(Englanti)). Lisäksi suoritettiin kyse -
lytutkimus14. Tarkastetuissa jäsenval -
tioissa toteutettuja eri toimenpiteitä 
koskeva tilanne esitetään liitteessä I .13 Tässä kertomuksessa 
jäsenvaltiolla voidaan 
tarkoittaa maata tai kyseisen 
maan aluetta tai 
itsehallintoaluetta.
14 Tilintarkastustuomioistuin 
suoritti kyselytutkimuksen 
19 jäsenvaltiossa. Kyselyotos 
kattoi 25 maaseudun 
kehittämisohjelmaa, ja 
tarkoituksena oli selvittää syyt 
siihen, että jäsenvaltiot eivät 
olleet hyödyntäneet 
täysimääräisesti kaikkia 
saatavilla olleita toimenpiteitä.
16 Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa
21 
Tietämyksen siirtoon ja neuvonta -
toimiin liittyvät suunnitellut ja to -
teutuneet menot olivat suuret näissä 
jäsenvaltioissa (ks.  kaavio  3). Tilintar -
kastustuomioistuimen suorittamaa 
jäsenvaltioiden valintaa ohjasi sen 
tavoite kattaa kaikki neljä toimenpi -
dettä (ks. 4 kohta) ja pyrkimys tasapai -
noiseen maantieteelliseen jakaumaan. 
Tarkastuskäynnit ja kyselytutkimus kat -
toivat jäsenvaltiot, jotka vastaavat yli 
65 prosentista tietämyksen siirtoon ja 
neuvontatoimiin liittyvistä menoista. Kaavio 3Maaseudun kehittämispolitiikan ohjelmakausi 2007–2013 – tietämyksen siirto ja 
neuvontatoimet: 20 menoiltaan suurinta maaseudun kehittämisohjelmaa (tilanne 
joulukuussa 2012)
Lähde:  Eurooppalaisen maaseudun kehittämisverkoston tiedot.0 10 20 30 40 50 60 70 80
...................................................................................................................................................... ................ ................ ................ ............ .... ................ ..........................................................................................................................................................................................
........................ ................ ................ ................ ............ .... ................ ........................................................................................................................ .... ................ ........................................ ............ ...... ....
.................... ................ .... ................ .................................................... .............. ........ .... ................ .... ................ .................... ................ ........ .... ....
................................................................................................ .................. ..
.... ............................................................................
Neuvontatoimet Tietämystä koskevat toimetmiljoonaa euroa
Ruotsi
Yhdistynyt kuningaskunta – Englanti
Itävalta
Unkari
Ranska – Réunion
Tanska
Ranska – mannermaa
Puola
Suomi – mannermaa
Slovakia
Portugali – mannermaa
Espanja – Galicia
Espanja – Andalusia
Belgia – Flanderi
Tšekki
Yhdistynyt kuningaskunta – Wales
Liettua
Romania
Italia – Piemonte
Ranska – Guadeloupe
17
 Huomautukset
I osa  – Tehokkaimpien 
tietämyksen siirron ja 
neuvontapalvelujen 
yksilöinti ‑ ja 
valintamenettelyt
22 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi 
seuraavien perusteiden avulla, oli -
vatko valitut tietämyksen siirtoa 
koskevat ja neuvontatoimet kaikkein 
tarkoituksenmukaisimpia:
 ο Maaseuturahastoa olisi käytettävä 
ainoastaan toimiin, jotka auttavat 
saavuttamaan jäsenvaltioiden toi -
menpiteille asettamat erityistavoit -
teet. Näin vältetään kaikenlaisen 
maaseudun toimijoille annettavan 
koulutuksen tai neuvonnan mie -
livaltainen rahoittaminen. Tämä 
edellyttää riittävän täsmällistä 
maaseudun toimijoiden osaamis- 
ja taitotarpeiden analysointia, jotta 
jäsenvaltiot voivat kohdentaa tuen 
konkreettisiin toimiin.
 ο Maaseuturahastosta olisi rahoitet -
tava vain laadukasta koulutusta ja 
neuvontaa. Laadukkaat palvelun -
tarjoajat ovat ratkaisevan tärkeitä, 
ja tästä syystä jäsenvaltioiden 
viranomaisten olisi sovelletta -
va asianmukaisia vaatimuksia ja 
menettelyjä.
 ο Palveluntarjoajat ja toimet olisi 
valittava tasapuolisella ja avoimel -
la kilpailulla.
 ο Komission pitäisi hyväksyä vain 
sellaisia maaseudun kehittä -
misohjelmia, joissa määritellään 
selvästi maaseudun toimijoiden 
osaamis- ja taitotarpeet. Tarvit -
taessa komission olisi annettava 
jäsenvaltioille ohjeita, joiden 
avulla ne voivat laatia parempia 
tarpeidenarviointimenettelyjä.Jäsenvaltiot määrittelivät 
maaseudun toimijoiden 
osaamistarpeet niin laajasti, 
että rahoitusta voitiin 
myöntää lähes kaikenlaiselle 
toiminnalle
23 
Tarpeisiin perustuvien toimien valin -
ta ja toteuttaminen edellyttää, että 
jäsenvaltiot analysoivat ja määrittävät 
maaseudun toimijoiden yksilölliset 
mieltymykset ja yksilöivät maaseudun 
elinkeinoelämän ja maaseutuyhteisön 
objektiiviset osaamis- ja taitotarpeet 
ennen kuin ne ryhtyvät suunnittele -
maan ja/tai valitsemaan koulutustoi -
mia. Nämä tarpeet saattavat muuttua 
lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä. 
Analysointi- ja suunnittelumenettely -
jen olisikin oltava riittävän joustavia, 
jotta tällaisiin muutoksiin kyetään 
reagoimaan.
24 
Näin ollen tilintarkastustuomioistuin 
olettaisi, että jäsenvaltiot tarkastelevat 
osaamis- ja taitotarpeita pidemmäl -
lä aikavälillä strategisia tarkoituksia 
varten (sopiva aikaväli on käytännön 
syistä ohjelmakausi) ja että niillä on 
toistuvia menettelyjä lyhyen ja keski -
pitkän aikavälin tarpeiden määritte -
lyyn. Tällaisten analyysien pohjalta jä -
senvaltioilla pitäisi olla käytettävissään 
riittävästi tietoa voidakseen tehdä 
ehdotuspyyntöjä tai tarjouskilpailuja 
varten tarvittavat palvelujen eritelmät. 
Tätä havainnollistetaan kaaviossa  4.
18 Huomautukset
25 
Tilintarkastustuomioistuin kävi läpi 
kansalliset strategiasuunnitelmat ja 
maaseudun kehittämisohjelmat sekä 
muita strategisia asiakirjoja. Lisäksi 
perehdyttiin tämäntyyppisten toimien 
hankintaan liittyviin saatavilla oleviin 
tutkimuksiin, täytäntöönpanosään -
töihin ja palvelueritelmiin. Tilintarkas -
tustuomioistuin havaitsi, että tarkas -
tetut jäsenvaltiot olivat yksilöineet ja 
määritelleet maaseudun toimijoiden 
osaamis- ja taitotarpeet vain hyvin 
yleisluonteisesti, mikä palvelee stra -
tegisia tarkoituksia. Mikään tarkas -
tetuista jäsenvaltioista ei kuitenkaan 
mennyt tätä pidemmälle ja määritellyt 
tarkoituksenmukaisimpia toimia (kuten 
konkreettisia koulutuskursseja) näillä 
aloilla. Tähän liittyy riski siitä, että 
rahoitettavat toimet ovat yleisluon -
toisia ja palveluntarjoajien tarjontaan 
perustuvia toimia, kuten perustason tietokonekursseja, jotka eivät ehkä 
perustu yksilöityihin tarpeisiin (ks. 
laatikko  2).Kaavio 4Toistuva tarveanalyysi maaseudun kehittämisen tietämyksen siirtoa koskevien ja 
neuvontatoimien valintaa varten
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.Lopullinen arviointiPitkän aikavälin tarpeiden analyysi ja ohjelmointi
Seuraava kausi
Vuosi 2Vuosi 7 Vuosi 3 Vuosi 1
Arviointi Lyhyen 
aikavälin 
tarpeiden 
analyysiHankkeiden 
valinta
Hankkeiden 
täytäntöönpano
Hankin-
taeritelmä
19 Huomautukset
Esimerkkejä osaamis ‑ ja taitotarpeiden yleisistä määritelmistä, joita ei ole 
täsmennetty tarkemmin hankintatarkoituksiin
Yhdistynyt kuningaskunta (Englanti):
Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Englanti) pyrittiin useilla hallintotasoilla yksilöimään maaseudun toimijoi -
den osaamis- ja taitotarpeita erilaisten menettelyiden avulla. Tämä ei kuitenkaan johtanut tietämyksen siirtoa 
koskevien palveluiden tarkkoihin eritelmiin hankintojen tasolla. Näin ollen viranomaiset luottivat palveluntar -
joajien toimittamiin yksityiskohtaisiin ehdotuksiin.
Maaseudun kehittämisohjelmassa viitataan yleisesti viljely-, elintarvike- ja metsäalojen taitopuutteisiin ja 
koulutuksen ensisijaiseen merkitykseen näiden alojen kilpailukyvyn parantamisen sekä ympäristön tilan 
kohentamisen ja terveellisten ja hyvinvoivien yhteisöjen luomisen kannalta. Sidosryhmien edustajakokouksen 
tuella laadittiin kuudesta kurssien ryhmästä muodostuva laaja kehys, joka muodosti kaikkien viranomaisten 
suorittamien hankintamenettelyjen perustan. Tämän jälkeen käynnistettiin joukko pienoiskilpailuja varsinais -
ten toimien hankkimiseksi. Tilintarkastustuomioistuin katsoi kuitenkin, että pienoiskilpailujen palvelueritelmät 
jäivät hyvin yleisluonteisiksi ja että viranomaiset luottivat palvelujentarjoajien kunkin tarjouksen yhteydessä 
toimittamiin toteutussuunnitelmiin.
Itävalta
Myös Itävallassa maaseudun kehittämissuunnitelmassa viitattiin asianomaisiin EU:n painopisteisiin ja alku -
tuotantoa varten tarjolla olevan virallisen koulutuksen vähäiseen määrään. Kyseisten toimenpiteiden aihealat 
määriteltiin asianomaisissa täytäntöönpanosäännöissä15, mutta ne olivat varsin laajoja (esimerkiksi ”maa- ja 
metsätalousyritysten tehokkuuden ja kilpailukyvyn parantaminen”). Täytäntöönpanosäännöissä määrättiin, 
että tätä varten nimenomaisesti koolle kutsuttu konferenssi, johon myös sidosryhmät osallistuvat, ehdottaisi 
maatalousministeriölle (BMLFUW) lisätäsmennyksiä ja painopisteitä, jotka hyväksyntäviranomaisten on otettava 
huomioon hankkeiden valinnassa. Tällaisia kokouksia on järjestetty kymmenen, mutta lisätäsmennyksiä ei ole 
annettu, joten hankkeet valittiin vain täytäntöönpanosäännöissä mainittujen laajojen aihealueiden perusteella.
15 Sonderrichtlinie des Bundesministers für Land- und Forstwirtschaft, Umwelt und  
Wasserwirtschaft zur Umsetzung von Maßnahmen im Rahmen des Österreichischen Programms für die Entwicklung des ländlichen Raums 2007  – 2013 
”Sonstige Maßnahmen” .Laatikko 2

20 Huomautukset
26 
Tarkastetuissa jäsenvaltioissa palve -
luntarjoajat ja sidosryhmät otettiin 
mukaan tietämyksen siirron ja neu -
vontapalvelujen painopisteiden tai ai -
healueiden määrittelyyn joko kokous -
ten ja työryhmien kautta tai antamalla 
niille mahdollisuus esittää kirjallisia 
ehdotuksia. Palveluntarjoajien ja sidos -
ryhmien osallistumisella on tarkoitus 
saada aikaan palveluja, jotka vastaavat 
paremmin kohderyhmien tarpeita. 
Sidosryhmien etujen mukaista saattaa 
kuitenkin myös olla, että ne edistävät 
suosittuja tai jo helposti saatavilla 
olevia palveluja sellaisten palvelujen 
sijasta, joilla vastattaisiin maaseudun 
toimijoiden todellisiin osaamis- ja tai -
topuutteisiin. Tästä syystä jäsenvaltioi -
den olisi otettava huomioon ulkopuo -
liset näkemykset ja ehdotukset, mutta 
viime kädessä niiden olisi tehtävä 
puolueeton päätös siitä, vastaavatko 
palveluntarjoajien ehdottamat toimet 
todella maaseudun toimijoiden tosi -
asiallisia tarpeita ja onko niitä helposti 
saatavilla markkinoilla kohtuulliseen 
hintaan. Tilintarkastustuomioistuin ei 
havainnut evidenssiä siitä, että näin 
olisi toimittu. Tämän seurauksena 
viranomaiset luottivat menettelyyn, 
joka on ensisijaisesti alhaalta ylöspäin 
suuntautuva prosessi. Menettelyn 
yhteydessä palveluntarjoajat ehdotti -
vat hankittavia kursseja sen sijaan että 
ne olisivat vastanneet viranomaisten 
itse ilmaisemiin, selvästi määriteltyihin 
tarpeisiin.27 
Palveluntarjoajien ehdotusten riittä -
mätön analysointi aiheuttaa riskin siitä, 
että rahoitettavat toimet ovat epätar -
koituksenmukaisia. Lisäksi toimet saat -
tavat olla päällekkäisiä markkinoilla jo 
helposti saatavilla olevien koulutustoi -
mien kanssa ja niistä saatetaan maksaa 
markkinahintaa enemmän (ks. kohdat 
54 ja 55). Tämä aiheuttaa tarpeettomia 
julkisia menoja ja saattaa vääristää 
nykyisiä palvelumarkkinoita.
21 Huomautukset
28 
Toinen esimerkki toimien heikosta 
arvioinnista koskee toimenpidettä 115. 
Maaseuturahaston on tarkoitus maksaa 
toimenpiteestä 115 palvelujen perus -
tamisesta aiheutuneet kustannukset 
(kuten henkilöstökustannukset sekä 
uusista tiloista ja laitteista aiheutuneet 
kustannukset)16. Tilintarkastustuomio -
istuin havaitsi kuitenkin, että toimen -
piteestä 115 oli joissakin tapauksissa 
suunnattu rahoitusta pitkään toimin -
nassa olleille neuvontaelimille sellais -
ten palvelujen perustamiseen, jotka 
itse asiassa eivät olleet uusia. Niissä 
oli kyse (uuden asetuksen vaatimuk -
sesta johtuvien) uusien aiheiden 
sisällyttämisestä neuvontaan. Vaikka 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Eng -
lanti) uusien palvelujen mahdollisten 
tarjoajien oli osoitettava tarkoituksen -
mukaisen neuvonnan puute tietyllä 
alalla, näin ei ollut Espanjassa (Galicia) 
(ks. laatikko  3). Muissa tarkastetuissa 
jäsenvaltiossa toimenpidettä 115 ei 
käytetty.
Espanja (Galicia)  – Sellaisten ”uusien” palvelujen perustamisen rahoitus, 
jotka eivät itse asiassa olleet uusia
Espanja (Galicia) myönsi palveluntarjoajille rahoitusta sellaisten ”uusina” pidettyjen neuvontapalvelujen 
perustamiseen, jotka olivat itse asiassa olemassa ennen maaseudun kehittämisohjelman 2007–2013 täytän -
töönpanoa. Rahoitus on tarkoitettu sellaisia aihealueita koskevaan neuvontaan, joiden katsotaan olevan uusia, 
riippumatta siitä, onko osoitettu, että maaseudun toimijoiden keskuudessa on niille tarvetta tai kysyntää, ja/
tai siitä, ovatko olemassa olevat rakenteet riittäviä näiden uusien aihealueiden käsittelyyn (eli edellyttääkö 
uusia aiheita koskeva neuvonta uusien työntekijöiden rekrytointia, lisätilojen vuokrausta ja/tai uusien laittei -
den ostamista).
Palveluntarjoaja vähensi henkilöstöään viisivuotisen tukikauden lopussa. Tämän perusteella näyttää siltä, että 
se oli riippuvainen maaseuturahaston rahoituksesta myös toimintakustannustensa kattamisen osalta.
Olemassa olevien palveluntarjoajien rahoittamisen lisäksi on myös olemassa riski palveluntarjoajien henkilös -
tökulujen liiallisesta rahoittamisesta. Henkilöstökulut kuuluvat toimenpiteen 115 piiriin, mutta niitä rahoite -
taan myös toimenpiteestä 114, jolla tuetaan viljelijöiden palveluntarjoajille neuvonnasta maksamia maksuja.Laatikko 3  
16 Neuvoston asetus EY) N:o 
1698/2005, annettu 20 
päivänä syyskuuta 2005, 
Euroopan maaseudun 
kehittämisen 
maatalousrahaston 
(maaseuturahaston) tuesta 
maaseudun kehittämiseen( 
(EUVL L 277, 21.10.2005, s. 1), 
25 artikla: ”Tukea myönnetään 
maatilan tilanhoito-, 
lomitus- ja 
neuvontapalvelujen sekä 
metsätalouden 
neuvontapalvelujen 
perustamisesta aiheutuviin 
kustannuksiin, ja alenevaa 
tukea maksetaan enintään 
viiden vuoden ajan palvelujen 
perustamisesta.”
22 Huomautukset
29 
Tarkastus osoitti, että riittämättömästä 
tarveanalyysista huolimatta maaseu -
turahastosta osarahoitetaan myös re -
levantteja tietämyksen siirtoa koskevia 
ja neuvontatoimia. Tämä ei kuitenkaan 
ollut tulosta erityisten tarpeiden yksi -
löinnistä ja toimien kohdentamisesta 
niihin (ks. laatikko  4).
Esimerkkejä rahoitetuista relevanteista ja innovatiivisista hankkeista
Ruotsi  – ”Generationsskifte”
”Generationsskifte” eli sukupolvenvaihdos koskee tilan siirtämistä vanhemmalta sukupolvelta nuoremmal -
le. Tämä on yhä tärkeämpää, kun otetaan huomioon aktiivisesti viljelyä harjoittavan väestön ikäkehitys (yli 
50 prosenttia Ruotsin ja EU:n viljelijöistä on 55-vuotiaita tai sitä vanhempia17). Ruotsissa tarkastetulla yhden 
päivän koulutuskurssilla annetaan lähinnä tietoa talous- ja rahoituskysymyksistä (erityisesti verotuksesta) sekä 
siviilioikeudellisista asioista. Psykologiset ja emotionaaliset näkökohdat, jotka myös ovat merkittäviä perheti -
lan siirtämisen yhteydessä, mainitaan, mutta niitä käsitellään perusteellisemmin valmennustilaisuuksissa, joita 
myös on saatavilla.
Ruotsi  – ”Grön Arena”
”Grön Arena” on hanke, jolla pyritään tukemaan tiloja, jotka tarjoavat sosiaalihuoltoon, koulutukseen, ter -
veyteen ja virkistykseen liittyviä palveluja esimerkiksi järjestämällä tilalla tapahtuvaa toimintaa ikääntyneille 
tai koulun jälkeistä aktiviteettia lapsille, taikka maaseudulla tai eläinten kanssa harjoitettavaa hyvinvointia 
edistävää toimintaa jne. Hankkeella vastataan yhteiskunnallisiin tarpeisiin ja annetaan viljelijöille mahdollisuus 
monipuolistaa tulonlähteitään. Kun hanketta oli kokeiltu yhdellä alueella, se laajennettiin koko maahan.
Itävalta  – Johtamiskurssi maaseudun naisille
Johtamiskurssin tavoitteena oli kannustaa naisia ja antaa heille valmiudet ryhtyä hoitamaan vastuullisia tehtä -
viä maaseudun yrityksissä ja yhteiskunnallisissa ryhmissä ja toimia näin myös roolimalleina, jotka rohkaisevat 
muita naisia osallistumaan aktiivisemmin maaseudun kehittämiseen. Tämän kurssin merkityksellisyys käy sel -
västi ilmi yhteisön strategisista suuntaviivoista ohjelmakaudeksi 2007–201318, joissa asetetaan nimenomaisiksi 
tavoitteiksi naisten työssäkäynnin edistäminen ja naisten koulutustarpeiden huomioon ottaminen (lisätietoja 
kurssista on myös laatikossa  9).
17 Euroopan komissio (2015): Member States Factsheets (Jäsenvaltioita koskevat tietosivut) (Ruotsi, s. 13, ja Euroopan unioni, s. 17) ( http://ec.europa.
eu/agriculture/statistics/factsheets/index_en.htm ).
18 Neuvoston päätös 2006/144/EY, tehty 20 päivänä helmikuuta 2006, maaseudun kehittämistä koskevista yhteisön strategisista suuntaviivoista 
(ohjelmakausi 2007–2013) (EUVL L 55, 25.2.2006, s. 20).Laatikko 4

23 Huomautukset
Jäsenvaltiot eivät aina 
tarkista palveluntarjoajien 
pätevyyttä ja kokemusta
30 
Tarjolla olevien tietämyksen siirtoa 
koskevien ja neuvontapalvelujen laa -
dun ja vaikuttavuuden varmistamiseksi 
tällaisia palveluja tarjoavien elinten 
olisi oltava päteviä niin henkilöstön 
pätevyyden, kokemuksen ja koulutuk -
sen kuin hallinnollisten ja teknisten 
valmiuksien osalta.
31 
Neuvontapalvelujen osalta tilintarkas -
tustuomioistuin havaitsi, että kaikki 
jäsenvaltiot olivat täyttäneet edelly -
tetyt vaatimukset19, ja tämän ansiosta 
viljelijät ja metsänomistajat voivat 
valita palveluntarjoajan hyväksyttyjen 
palveluntarjoajien luettelosta. Ruotsis -
sa pätevyys- ja kokemusvaatimukset 
koskivat kuitenkin vain täydentäviä 
ehtoja ja työturvallisuuteen liittyvää 
neuvontaa, koska muuntyyppistä 
neuvontaa tarjottiin viljelijöille toi -
menpiteestä 111, jolle ei ollut asetettu 
tällaisia vaatimuksia.32 
Koska asiaan liittyviä EU:n sääntöjä ei 
ollut, Ruotsi ei ollut määritellyt mitään 
vaatimuksia tietämyksen siirtoa koske -
ville toimille. Muut tarkastetut jäsen -
valtiot olivat asettaneet asianmukaisia 
tukikelpoisuus- tai sopimuksentekope -
rusteita, joskin tarkastuksessa kävi ilmi 
eräistä havaituista hyvistä käytännöis -
tä huolimatta, että palveluntarjoajien 
pätevyyden arviointimenettelyt olivat 
suhteellisen tehottomia.
33 
Itävallassa ja Yhdistyneessä kuningas -
kunnassa (Englanti) on asetettu tiukkoja 
vaatimuksia palveluntarjoajien tasolla. 
Itävallassa tietämyksen siirtoa koskevien 
palvelujen tarjoajat ovat oikeutettuja 
tukeen vain, jos niillä on aikuiskoulutus -
laitoksia koskeva laadunhallintatodistus, 
ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa 
(Englanti) kiinnostuneiden palvelun -
tarjoajien on osoitettava taloudelliset, 
tekniset ja ammatilliset valmiutensa kol -
mivaiheisen tarjouskilpailumenettelyn 
ensimmäisessä vaiheessa. Molemmissa 
tapauksissa tarkastus kuitenkin osoitti, 
että viranomaiset eivät tarkastaneet 
järjestelmällisesti kursseja tarjoavien yri -
tysten ja niiden kouluttajien pätevyyttä 
ja kokemusta (ks. myös laatikko  5).
Itävalta: Palveluntarjoajien laadunhallintatodistuksia ei tarkastettu
Tarkastaakseen tukikelpoisuusperusteen, jonka mukaan tietämyksen siirtoa koskevien palvelujen tarjoajilla on 
oltava laadunhallintatodistus, Itävallan viranomaiset ovat sisällyttäneet tätä koskevia tarkastuskohtia tarkas -
tuslistoihinsa. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin, että 30 tapauksesta neljässä viranomaiset vahvis -
tivat tämän tarkastuslistan kohdan täyttyneen, vaikka laadunhallintatodistusta ei ollut.
Näille neljälle palveluntarjoajalle julkisia menoja varten suoritetut maksut olivat yhteensä 3,6  miljoonaa  euroa 
(maaseuturahasto: 1,8  miljoonaa  euroa). Määrästä noin 3,1  miljoonaa  euroa (maaseuturahasto: 1,6  miljoo -
naa euroa) maksettiin vain yhdelle palveluntarjoajalle. Lokakuussa 2014 sama palveluntarjoaja ilmoitti saa -
neensa vastikään laadunhallintatodistuksen, vaikka se oli järjestänyt koulutusta vuodesta 2007 lähtien.Laatikko 5
19 Ks. komission asetus (EY) 
N:o 1974/2006, annettu 15 
päivänä joulukuuta 2006, 
Euroopan maaseudun 
kehittämisen 
maatalousrahaston 
(maaseuturahaston) tuesta 
maaseudun kehittämiseen 
annetun neuvoston asetuksen 
(EY) N:o 1698/2005 
soveltamista koskevista 
yksityiskohtaisista säännöistä 
(EUVL L 368, 23.12.2006, s.15), 
15 artiklan 2 kohta:  
”2. Maatalouden 
neuvontapalveluiden 
tarjoajiksi valituilla 
viranomaisilla ja elimillä on 
oltava tarkoituksenmukaiset 
resurssit eli pätevää 
henkilöstöä, hallinnolliset ja 
tekniset tilat ja välineet sekä 
neuvontakokemusta, ja sen 
neuvontatoiminnan on oltava 
luotettavaa suhteessa 
asetuksen (EY) N:o 1698/2005 
24 artiklan 1 kohdan toisen 
alakohdan a ja b alakohdassa 
tarkoitettuihin vaatimuksiin.”
24 Huomautukset
34 
Samankaltaisia palveluntarjoajien 
pätevyyden riittämättömään tarkas -
tamiseen liittyviä ongelmia havaittiin 
Puolassa ja Espanjassa (Galicia). Viran -
omaiset luottivat palveluntarjoajien 
antamiin tietoihin tarkastamatta niitä 
täydentävien asiakirjojen avulla. Kun 
Espanjan (Galicia) viranomaiset järjes -
tivät itse koulutuskursseja, henkilöstön 
pätevyyttä ja kokemusta ja palve -
luntarjoajan teknisiä ja hallinnollisia 
valmiuksia pidettiin itsestään selvinä 
eikä tarkastuksia tehty.
Toimien ja palveluntarjoajien 
valintaa leimaa tasapuolisen 
ja avoimen kilpailun puute
35 
Kilpailu kannustaa palveluntarjoajia 
parantamaan palvelujensa laatua, 
tarjoamaan edullisia hintoja ja ehdot -
tamaan tarpeisiin perustuvia palveluja. 
Kilpailun avulla pitäisi näin ollen saada 
parempi vastine eurooppalaisten 
veronmaksajien rahoille. Kilpailun 
perusperiaatteet ovat tasapuolisuus 
ja avoimuus. Kuten edellä 24 koh -
dassa jo todettiin, asiasta vastaavilla 
viranomaisilla olisi lisäksi oltava selvä 
käsitys tarvittavista palveluista, jotta 
ne voivat eritellä vaadittavat palvelut 
ehdotus- tai tarjouspyynnöissä tai 
asettaa tarkoituksenmukaisia kriteerei -
tä kyseisten toimien valintaa varten.36 
Tietämyksen siirtoa koskevien toimen -
piteiden osalta tarkastetuilla jäsenval -
tioilla on erilaisia tapoja valita palve -
luntarjoajat ja palvelut. Ne vaihtelevat 
täydellisestä kilpailun puutteesta 
viranomaisten tai niihin sidoksissa 
olevien elinten itse toteuttamaan 
palvelujen toimittamiseen, yksittäisiin 
ehdotuspyyntöihin ja julkisia hankin -
toja koskevien menettelyjen sovel -
tamiseen. Vaikka käytössä on hyvin 
monia erilaisia menettelyjä, tilintarkas -
tustuomioistuin havaitsi, että yleisesti 
ottaen valituiksi tulivat usein pitkään 
toiminnassa olleiden ja vakiintuneiden 
tietämyksen siirtoa koskevien palve -
lujen tarjoajien ehdotukset; kyseiset 
palveluntarjoajat saivat suurimman 
osan maaseuturahaston rahoituksesta. 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 
tämä johtui kilpailun puutteesta ja/
tai tasapuolisuuden ja avoimuuden 
puutteesta.
37 
Seuraavissa kohdissa tilintarkastus -
tuomioistuin esittelee tarkastetuissa 
jäsenvaltioissa havaitut menettelyt ja 
tuo esille menettelyihin liittyviä riskejä 
ja havaintoja.
Palveluntarjoajien ja palvelujen 
valinta ei perustu kilpailuun  – 
Itävalta ja Ruotsi
38 
Hanke -ehdotuksia voidaan pyytää ja 
toimittaa milloin tahansa ohjelma -
kauden aikana, eli mitään asetettuja 
määräaikoja ei ole. Tämän seurauksena 
hankkeita ja palveluntarjoajia ei ole 
mahdollista valita kilpailuun perus -
tuvan arvioinnin avulla ja eikä palve -
luntarjoajilla ole mitään kannustinta 
ehdottaa erityisen tarvelähtöisiä ja 
hyvin suunniteltuja palveluja. Tällöin 
on suurena riskinä, että valtaosa rahoi -
tustuesta käytetään palveluntarjoajien 
intressien mukaisiin palveluihin.
25 Huomautukset
39 
Tarkastuksen ajankohtana eräs julkis -
ten elinten koulutuslaitosten ryhmä 
oli saanut Itävallassa 77,3 prosenttia 
toimenpiteeseen 111 käytettävissä 
olleesta maaseuturahaston rahoituk -
sesta ja 54,3 prosenttia toimenpiteen 
331 rahoituksesta. Näillä koulutus -
laitoksilla oli muihin palveluntarjoajiin 
nähden kilpailuetu, koska muut pal -
veluntarjoajat eivät voineet osallistua 
viranomaisten järjestämiin virallisiin 
kokouksiin, joissa käsiteltiin uusia 
kursseja ja täytäntöönpanosääntöjä. 
Itävallan viranomaisten tilaamassa 
arviointiraportissa todettiin, että 
osavaltiot ( Bundesländer ) hyväksyivät 
lähes yksinomaan näiden laitosten jo 
tarjoamia koulutuskursseja, jolloin po -
tentiaalinen nollavaikutus oli suuri20.
Palvelujen sisäinen 
toimittaminen  – Espanja 
(Galicia) ja Ruotsi
40 
Viranomaisten itse toimittamat pal -
velut olivat yleisiä Espanjassa (Gali -
cia) (89 prosenttia toimenpiteen 111 
määrärahoista) ja Ruotsissa (61 pro -
senttia toimenpiteen 111 ja 35 pro -
senttia toimenpiteen 331 määrära -
hoista). Yksityisille palveluntarjoajille 
ei annettu mahdollisuutta toteuttaa 
tällaisia hankkeita, vaan jäsenvaltion 
viranomaiset hyväksyivät ne suoraan. 
Tilintarkastustuomioistuin ei havainnut 
dokumentoitua päätöksentekomenet -
telyä, jossa olisi asetettu rahoituskatto 
ja/tai esitetty perustelut sille, että 
viranomaiset tuottivat palvelut itse 
(esimerkiksi sisäisen asiantuntemuksen 
ja valmiuksien olemassaolo, tarvittavi -
en taitojen puuttuminen markkinoiden 
tarjonnasta).41 
Ruotsissa viranomaisten itse toteutta -
mat hankkeet käsiteltiin samalla tavalla 
kuin ulkoisten koulutuksen järjestäjien 
toteuttamat hankkeet, eli saman viran -
omaisen eri organisaatioyksikkö hy -
väksyi toimen. Hankkeita ei kuitenkaan 
asetettu paremmuusjärjestykseen, 
ja tilintarkastustuomioistuin havaitsi, 
että monet tarkastukset tehtiin vain 
muodon vuoksi (ks. kohta 53).
42 
Sisäisiä hankkeita myös ulkoistettiin, 
mutta tähän liittyvistä hallintotoi -
mista aiheutuneet kulut veloitettiin 
hankkeesta, vaikka ne kuuluivat 
viranomaisten tavanomaisiin tehtäviin 
(esimerkiksi tarjouskilpailuilmoituksen 
laatiminen, saapuneiden tarjousten 
tarkastaminen). Lisäksi tarkastuksessa 
havaittiin tapauksia, joissa viranomais -
ten sisäisesti toimittamat palvelut 
olivat huomattavasti kalliimpia kuin 
markkinoilla jo ilman maaseuturahas -
ton tukea saatavilla olleet palvelut (ks. 
kohta 55).20 Mandl, C. ja Kuttner, T., 
”Bildungsevaluierung 
Ländliche Entwicklung LE 
07-13  – Endbericht”, Wien, 
2013, s. 107.  
Nollavaikutus: Tilanne, jossa 
tuettu toimi tai hanke olisi 
toteutettu kokonaan tai 
osittain myös ilman 
myönnettyä tukea.
26 Huomautukset
Ehdotuspyynnöt  – Espanja 
(Galicia)
43 
Espanjassa (Galicia) vain 11 prosenttia 
toimenpiteen 111 määrärahoista käy -
tettiin kilpailuun perustuvan valinta -
menettelyn eli vuosittaisten ehdotus -
pyyntöjen kautta. Saadut ehdotukset 
arvioitiin järjestelmällä, jossa mahdolli -
sille palveluntarjoajille ilmoitetuista eri 
kriteereistä myönnettiin ansiopisteitä. 
Tarkastuksessa kuitenkin kävi ilmi, 
että ansiopisteiden myöntämiseen 
ei ollut objektiivista menetelmää. 
Tämä johti siihen, että hakemuksille 
myönnettiin joko 0 pistettä (kun ha -
kemuksesta puuttui vaadittu tieto) tai 
suurin mahdollinen pistemäärä (kun 
asiaa koskevat kentät oli täytetty edes 
yleisluonteisilla tiedoilla). Näin ollen 
valintamenettely ei ollut avoin eikä sen 
avulla saatu varmuutta siitä, että vali -
tuiksi tulivat parhaat palveluntarjoajat 
ja palvelut.
Julkinen hankintamenettely  – 
Yhdistynyt kuningaskunta 
(Englanti) ja Puola
44 
Julkinen hankintamenettely tai tar -
jouskilpailu on kilpailuun perustuva 
valintamenettely, jossa noudatetaan 
vakiomuotoisia sääntöjä. Jos menette -
lyä sovelletaan oikein, se antaa koh -
tuullisen varmuuden tasapuolisuudes -
ta ja avoimuudesta sekä hyviä tuloksia 
palveluntarjoajien ja hankkeiden 
valinnassa. Tilintarkastustuomioistuin 
havaitsi kuitenkin useita ongelmallisia 
osa-alueita.45 
Yksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa 
(Englanti) havaittu ongelma liittyy ali -
hankintoihin. Monivaiheinen julkinen 
hankintamenettely ja hankintaerien 
koko suosivat suuria palveluntarjoajia. 
Pienemmät palveluntarjoajat voivat 
osallistua palvelujen toimittamis -
rakenteeseen vain alihankintojen 
kautta. Englannin viranomaiset 
edellyttävät, että tarjoajat toimittavat 
asiaan kuuluvat tiedot, kuten alihank -
kijoiden kanssa tekemänsä sopimuk -
set, hankinta  sopimusten hallintaa 
koskevat tiedot sekä suunnitellun 
viestinnän, joilla varmistetaan halutun 
tuloksen aikaan saaminen. Toisaalta ne 
eivät voi valvoa suoraan alihankintoja 
ja luottavat pääpalveluntarjoajaan 
sekä alihankkijoiden valinnan että 
toimitettujen palvelujen laskutuksen 
osalta. Tämä johti siihen, että viran -
omaiset maksoivat liiallisia tuottoja 
päätoimeksi  saajalle, mitä käsitellään 
lähemmin tämän kertomuksen osassa 
2 (ks. laatikko  8).
46 
Puolassa julkisen hankintamenettelyn 
vaaransi huonosti suunniteltu sopi -
muksentekojärjestelmä, joka suosii 
vakiintuneita konserneja suhteessa uu -
siin palveluntarjoajiin. Tilintarkastus -
tuomioistuimen havainnot osoittavat 
myös, että viranomaisten suorittama 
hakemuksen jättäneiden konsernien 
yleinen arviointi ei riitä, vaan on 
arvioitava myös yksittäisten jäsenten 
valmiuksia ja rooleja (ks. laatikko  6).
27 Huomautukset
Komission jäsenvaltioille 
antama tietämyksen siirtoa 
ja neuvontatoimia koskeva 
ohjaus oli vähäistä
47 
Komissio hyväksyi maaseudun ke -
hittämisohjelmat ohjelmakauden 
alussa eikä vaatinut jäsenvaltioita 
määrittelemään selvästi maaseudun 
toimijoiden osaamis- ja taitotarpeita 
ohjelma -asiakirjoissaan tai kuvaile -
maan valintamenettelyitään. Komissio 
ei myöskään antanut ohjelmakaudella 
2007–2013 asianmukaisia ohjeita, jotka 
olisivat voineet auttaa jäsenvaltioi -
ta laatimaan parempia menettelyjä. 
Uudelle ohjelmakaudelle komissio 
laati laajaa ohjeistusta toimenpiteistä, 
mutta ei eritellyt, miten osaamis- ja 
taitotarpeet yksilöidään (esimerkiksi 
joustavien analyyttisten ja suunnittelu -
menettelyjen avulla). Tilintarkastustuo -
mioistuin ei tarkastuksen ajankohtana 
saatavilla olleiden ohjelma -asiakirjojen perusteella löytänyt näyttöä siitä, 
että jäsenvaltiot ovat analysoineet 
osaamis- ja taitotarpeita paremmin 
(ks. kohdat 23–29).Puolan sopimuksentekojärjestelmä on huonosti suunniteltu ja toteutettu
Hiljattain perustetut palveluntarjoajat, joilla on alle kahden vuoden kokemus, eivät voi koskaan 
saada vaadittavia vähimmäispisteitä organisatorisesta kokemuksesta ja jäävät siten lähtökohtai -
sesti rahoitustuen ulkopuolelle ehdottamiensa toimien laadusta riippumatta.
Lisäksi Puolan täytäntöönpanoasetuksen mukaan ”koulutuksen järjestämistä koskevan kokemuksen jaka -
misesta” voidaan myöntää kolme pistettä, jos tarjouksen tehneen konsernin jokin jäsen on maatalousalan 
organisaatio. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että viranomaiset olivat myöntäneet kolme pistettä tällai -
selle konsernille, vaikka maatalousalan organisaation rooli palvelun toimittamisessa oli vähäinen eikä edes 
aiheuttanut maksua. Useiden valittujen tarjousten analyysi osoitti, että nämä kolme pistettä saattavat olla 
ratkaisevia tarjouskilpailun voittamiseksi.Laatikko 6  

28 Huomautukset
48 
Komissio ei antanut jäsenvaltioille 
kauden 2007–2013 neuvontapalveluja 
koskevan nykyisen säännöksen lisäksi 
suuntaviivoja sen varmistamisesta, että 
tietämyksen siirtoa koskevien ja neu -
vontapalvelujen tarjoajat ovat luotet -
tavia ja riittävän päteviä ja kokeneita ja 
että niillä on tarvittavat hallinnolliset 
ja tekniset valmiudet. Ohjelmakauden 
2014–2020 osalta saatetaan toteuttaa 
tiettyjä parannuksia erityisesti siksi, 
että palveluntarjoajien valmiuksia ja 
pätevyyttä koskevia EU:n säännöksiä 
on laajennettu kattamaan tietämyksen 
siirtoa koskevat palvelut21 (ks. kohdat 
30–34).
49 
Ohjelmakaudella 2007–2013 komis -
sio ei aina ollut tietoinen palvelun -
tarjoajien ja palvelujen valintaan 
käytettyihin menettelyihin liittyvistä 
ongelmista eikä siten voinut vaatia 
jäsenvaltioita toteuttamaan korjaavia 
toimia (ks. kohdat 35–46).
50 
Ohjelmakauden 2014–2020 osalta 
lainsäädännössä edellytetään, että 
neuvontapalvelujen  tarjoajien va -
lintamenettelyä säännellään julkisia 
hankintoja koskevalla lainsäädännöl -
lä22. Näin ollen on olemassa riski siitä, 
että hankintamenettely johtaa vain 
yhden voittajan valintaan maantieteel -
listä ja/tai temaattista aluetta kohden 
ja vähentää maaseudun toimijoiden 
valinnanvaraa. Tätä riskiä voitaisiin 
lieventää sillä, että jäsenvaltiot voisivat 
tehdä puitesopimuksia useiden palve -
luntarjoajien kanssa23, jolloin maa -
seudun toimijat voisivat valita useista 
palveluntarjoajista.
51 
Tietämyksen siirtoa koskevien palve -
lujen ja palveluntarjoajien valinnasta 
ei ole nimenomaista säännöstä asiaa 
koskevassa lainsäädännössä, mutta 
jäsenvaltiot voivat valita kansallisen 
lainsäädäntönsä mukaisesti useiden menettelyjen, kuten tarjouskilpailu -
jen, ja viranomaisten itse suorittaman 
palvelujen toimittamisen, välillä24. 
Koska komissio ei ole antanut erityisiä 
lisäohjeita, esimerkiksi seuraavat tilin -
tarkastustuomioistuimen havaitsemat 
ohjelmakauden 2007–2013 ongelmat 
saattavat hyvinkin olla edelleen ole -
massa: viranomaisten itse suorittama 
palvelujen toimittaminen ilman avoimia 
päätöksentekomenettelyjä tai perus -
teluja, alihankinnat, joihin ei sovelleta 
hallinnollisia tarkastuksia ja samoja 
vaatimuksia kuin tavanomaisiin hankin -
tasopimuksiin, sekä sopimuksenteko -
menettelyt, jotka eivät ole avoimia ja/tai 
tasapuolisia.
II osa – Menettelyt 
tietämyksen siirron ja 
neuvontapalvelujen 
kustannustehokkaan ja 
koordinoidun 
toteuttamisen 
varmistamiseksi
Jäsenvaltiot hyväksyivät 
koulutustoimia tarkastamatta 
vaikuttavasti, että aiheutuvat 
kustannukset olivat 
kohtuulliset...
52 
Sen varmistaminen, että maaseudun 
kehittämisavustuksista aiheutuvat kulut 
pysyvät hallinnassa, on varainhoitoa 
koskevissa EU:n säännöksissä edellyte -
tyn ”moitteettoman varainhoidon” kes -
keinen osatekijä. Säännösten mukaan 
jokaisen EU:n talousarviovaroja hallin -
noivan tahon on noudatettava taloudel -
lisuuden periaatetta eli tuki on annetta -
va oikeisiin kohteisiin oikeaan hintaan. 
Tämä edellyttää kulujen tarkastamista 
ennalta eli ennen avustuksen hyväksy -
mistä ja maksun suorittamista.21 Asetus (EU) N:o 1305/2013, 
14 artiklan 3 kohta ja 
15 artiklan 3 kohta.
22 Asetus (EU) N:o 1305/2013, 
15 artiklan 3 kohta.
23 Direktiivin 2004/18/EY 32 
artiklan mukaisesti.
24 Toimenpideselvitys 
”Knowledge transfer and 
information actions”, lokakuun 
2014 versio.
29 Huomautukset
53 
Kuten tilintarkastustuomioistuin 
korosti erityiskertomuksessaan nro 
22/201425, jäsenvaltioiden viranomaiset 
eivät tee riittävästi varmistaakseen, 
että maaseudun kehittämiseen myön -
nettyjen avustusten perustana olevat 
kulut ovat kohtuulliset. Kun kyse on 
tietämyksen siirtoa koskevista toimis -
ta, hankehakemukset eivät usein ole 
riittävän tarkkoja, jotta kulut voitaisiin 
arvioida mielekkäästi suhteessa suun -
niteltuihin toimiin. Itävallan ja Ruotsin 
viranomaiset kuitenkin hyväksyivät 
tällaisia yleisiä hankehakemuksia ja 
ilmoittivat tarkistuslistoissaan, että 
kulujen kohtuullisuus oli tarkastettu. 
Muita esimerkkejä jäsenvaltioiden 
ennakkotarkastusten puutteista anne -
taan laatikossa  7....ja on viitteitä siitä, että 
ne maksoivat toisinaan 
liikaa riittämättömästi 
perustelluista koulutus ‑ tai 
neuvontapalveluista
54 
Kuten edellä kuvattiin, jäsenvaltioi -
den viranomaisten on tarkastettava, 
että niiden hyväksymät avustukset 
perustuvat kohtuullisiin kuluihin. Ei 
kuitenkaan ole epätavallista, että 
tosiasialliset kulut poikkeavat hake -
musvaiheessa hyväksytyistä kuluista: 
sekä eritelmät että hinnat saattavat 
muuttua. Tästä syystä jäsenvaltioiden 
viranomaisilla on oltava käytössään 
sääntöjä ja järjestelmiä, joilla havaitaan 
merkittävät poikkeamat hyväksytyistä 
hankekuluista ja tarkastetaan ennen 
avustuksen maksua, että tarkistetut 
kulut ovat yhä kohtuulliset.25 Ks. erityiskertomus nro 
22/2014 ”Tavoitteena 
taloudellisuus: maaseudun 
kehittämiseen osoitettujen 
EU:n hankeavustusten 
perusteena olevien kulujen 
hallinta” ( http://eca.europa.eu ).
Esimerkkejä kulujen kohtuullisuutta koskevien ennakkotarkastusten 
puutteista
Yhdistynyt kuningaskunta (Englanti):
Viranomaiset saivat vain yhden tarjouksen eräältä koulutuksen järjestäjältä vastauksena tarjouspyyntöön. Ne 
hyväksyivät tarjouksen vertailematta hintoja aikaisempiin kuluihin tai muihin vertailuarvoihin. Tilintarkastus -
tuomioistuin havaitsi, että viranomaisilta pyydetty hinta koulutettavaa kohti oli 2–8 kertaa korkeampi kuin 
palveluntarjoajan esitteessä mainostettu vakiohinta.
Espanja (Galicia):
Koulutushankkeen määrärahojen lisäys hyväksyttiin pyytämättä mitään täydentäviä asiakirjoja, joissa ehdo -
tettua lisäystä olisi perusteltu.
Itävalta:
Erään suuren hankkeen määrärahoja lisättiin kahdesti niin, että avustuksen kokonaismääräksi tuli 2,7  miljoo -
naa euroa. Viranomaiset hyväksyivät määrärahojen lisäyksen sillä perusteella, että toimitetut kululaskelmat 
perustuivat samantyyppisistä toimista aiempina vuosina suoritettuihin tosiasiallisiin maksuihin. Tilintarkastus -
tuomioistuin ei kuitenkaan havainnut näyttöä asianmukaisista tarkastuksista.Laatikko 7

30 Huomautukset
55 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi 
maksuvaiheen menettelyissä useita 
puutteita, jotka johtivat virheellisiin 
maksuihin, liian suurina suoritettuihin 
maksuihin tai epävarmuuteen makse -
tun määrän oikeellisuudesta. Tämä käy 
ilmi seuraavasta:
 ο Alueviranomaisten suoraan jär -
jestämä viljelijöiden pakollinen 
koulutus, joka koski kasvinsuoje -
lutuotteiden käsittelyä ja eläinten 
hyvinvointia, maksoi kasvinsuo -
jelutuotteiden osalta 2 680 euroa 
ja eläinten hyvinvoinnin osalta 
2 030 euroa. Samaa koulutusta oli 
saatavilla alueella paljon edulli -
sempaan hintaan (150 ja 200  eu-
roa) (Espanja – Galicia).
 ο Maksuja ei mukautettu osallis -
tujien todellisen koulutukseen 
osallistumisen perusteella, vaikka 
hanketta oli tarkoitus laskuttaa tä -
män perusteella (Espanja  – Galicia).
 ο Koulutuksen osallistujalistat olivat 
epäluotettavia: ne oli allekirjoitettu 
etukäteen, niissä oli viitteitä siitä, 
että joku muu kuin osallistuja oli 
muuttanut niitä, tai niitä ei voi -
tu tulkita käytettyjen erilaisten 
merkkien ja koodien vuoksi (Puola, 
Espanja  – Galicia).
 ο Jäsenvaltion viranomaiselta kou -
lutuskursseista perityt kulut olivat 
paljon suuremmat kuin alihank -
kijoille tosiasiallisesti maksetut 
määrät (Yhdistynyt kuningaskun -
ta – Englanti, ks. laatikko  8). ο Kun jäsenvaltion viranomaiset 
toteuttivat hankkeen itse, ei ollut 
mahdollista yhdistää yksittäisen 
koulutustoimen kuluja vastaavaan 
maksajavirastolle kohtuullisen ajan 
kuluessa toimitettuun kuluilmoi -
tukseen (Ruotsi).
 ο Tuntilistojen pitämistä ei vaadit -
tu tai ajankirjaussäännöt olivat 
epäselviä tai eivät mahdollista -
neet paikkansapitävää kirjanpitoa 
sen paremmin palveluntarjoajien 
kuin viranomaisten koulutustoi -
miin tosiasiallisesti käyttämästä 
ajasta (Ruotsi, Puola, Espanja). 
Viranomaisten tapauksessa tämä 
tarkoittaa riskiä siitä, että niiden 
normaaliin vastuualueeseen kuu -
luvia toimia laskutetaan maaseu -
turahastosta yhteisrahoitetuista 
hankkeista (ks. myös kohta 42).
 ο Eräät neuvontapalvelut rahoitettiin 
kokonaan (Ruotsi), mikä on vastoin 
säännöksiä, joissa rahoitusosuus 
rajoitetaan 80 prosenttiin.
 ο Ulkopuolisten kouluttajien tai 
esitelmöijien kanssa ei aina ole 
tehty selviä sopimuksia, ja toimia 
koskevat laskut eivät ole riittävän 
yksityiskohtaisia, jotta kulujen 
oikeellisuus ja kohtuullisuus sekä 
yhteys hankkeeseen voitaisiin 
todentaa (Itävalta, Ruotsi).
31 Huomautukset
Liian suuret voitot Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Englanti)
Vaikka Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Englanti) sovellettiin julkista hankintamenettelyä, jäsenvaltion 
viranomaiset maksoivat liian korkeita hintoja useista koulutuskursseista. Erään palveluntarjoajan toimitta -
ma kuluilmoitus kolmesta kurssista osoitti, että kulut olivat 13,8 kertaa korkeammat kuin palveluntarjoajan 
alihankkijoilleen maksamat suorat koulutuskulut. Myös maksajaviraston tarkastaja oli huomauttanut (ennen 
tilintarkastustuomioistuimen tarkastusta), ettei kyseinen sopimus antanut vastinetta rahalle. Tällä ei kuiten -
kaan ollut vaikutusta suoritettuun maksuun. Tämän seurauksena Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset 
aikovat ottaa käyttöön tiukemman toteutussuunnitelman seurantajärjestelmän.
1 Eräitä muita kuluja ovat mainos- ja hallintokulut.  
2 Maksupyynnön mukaan.
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.Laatikko 8
Maksut yhteensä ²
(osallistumismaksut
 ja julkinen rahoitus)
13 %8 %9 %
CBA
87 %92 %91 %Kurssi
9 420 £16 540 £5 536  £
BruttovoittoAlihankkijoille maksetut suorat koulutuskulut¹
32 Huomautukset
Komission tarkastukset 
eivät olleet niin kattavia, 
että ne olisivat tuottaneet 
riittävästi tietoja 
tilintarkastustuomioistuimen 
havaitsemista puutteista
56 
Komission on seurattava tarkastuk -
sin jäsenvaltioiden käyttöön ottamia 
hallinto- ja valvontajärjestelmiä26. 
Tietämyksen siirtoa ja neuvontapalve -
luja pidetään erittäin tärkeinä maaseu -
tuyhteiskunnan ja sen elinkeinoelämän 
jatkokehityksen kannalta. Komission 
tarkastukset, joilla se seuraa näiden 
toimenpiteiden hallinnointia, eivät 
kuitenkaan olleet niin kattavia, että ne 
olisivat tuottaneet riittävästi tarkoi -
tuksenmukaista tietoa jäsenvaltioiden 
täytäntöönpano- ja valvontamenet -
telyistä eikä niiden avulla havaittu tai 
korjattu mitään edellä esiin tuoduista 
puutteista.
57 
Komissio ei ole suorittanut nimen -
omaan tietämyksen siirtoa ja neuvon -
tatoimia koskevia tarkastuksia kau -
della 2007–2013 sillä perusteella, että 
toimiin liittyvän rahoituksen määrä on 
suhteellisen pieni. Vuonna 2010 suo -
ritettiin yksi laajempi tarkastus, joka 
kattoi myös toimenpiteen 111. Tarkas -
tuksessa havaittiin useita heikkouksia 
hallinto- ja valvontajärjestelmässä 
(keskeiset kontrollit), ja sen perusteella 
tehtiin rahoitusoikaisu27.EU:n rahastoja ja muita 
rahastoja ei ole koordinoitu 
tehokkaan tietämyksen 
siirron ja neuvontapalvelujen 
tarjoamiseksi
58 
Kuten edellä kohdassa 13 jo todettiin, 
maaseudun toimijoille tarkoitettuja tie -
tämyksen siirtoa koskevia ja neuvonta -
toimia on mahdollista rahoittaa myös 
muista lähteistä kuin maaseuturahas -
tosta. Tarkastuskäynneillä ja kysely -
tutkimuksen perusteella (ks. kohta 20) 
tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että 
myös muut EU:n rahastot (etenkin ESR) 
sekä kansalliset ja alueelliset rahoitus -
lähteet myöntävät tällaista rahoitusta.
59 
Jotta vältetään samojen toimien kak -
sinkertainen rahoitus eri rahastoista, 
jäsenvaltioiden on rajattava eri rahas -
tot maaseudun kehittämisohjelmis -
saan28 ja otettava käyttöön vaikuttavia 
hallinnointimenettelyjä29.
60 
EU:n eri rahastojen rajaaminen ei 
kuitenkaan ollut vain jäsenvaltioiden 
tehtävä. Rajaamisen olisi pitänyt alkaa 
komission tasolla eri rahastoista vas -
taavien pääosastojen välisellä asian -
mukaisella koordinoinnilla. Komission 
olisi pitänyt arvioida rajaamisperus -
teiden asianmukaisuus ja hyväksyä 
ne osana maaseudun kehittämisen 
kansallisia strategiasuunnitelmia, antaa 
ohjeita ja tarkastaa toimenpiteiden 
täytäntöönpano jäsenvaltioissa.26 Asetus (EU, Euratom) 
N:o 966/2012, 59 artiklan 
2 kohta.
27 Komissio voi tehdä 
rahoitusoikaisuja, jos menot, 
tapahtumat tai käytännöt ovat 
sääntöjenvastaisia eikä 
jäsenvaltio ole korjannut niitä. 
Rahoitusoikaisuja voidaan 
tehdä myös, jos hallinto- ja 
valvontajärjestelmässä on 
vakava puute, joka on 
vaarantanut ohjelmalle jo 
maksetun EU:n 
rahoitusosuuden, tai jos 
jäsenvaltio ei ole tutkinut 
sääntöjenvastaisuuksia eikä 
tehnyt tarvittavia korjauksia.
28 Asetus (EY) N:o 1698/2005, 
60 artikla.
29 Komission asetus (EU) 
N:o 65/2011, annettu 
27 päivänä tammikuuta 2011, 
neuvoston asetuksen (EY) N:o 
1698/2005 soveltamista 
koskevista yksityiskohtaisista 
säännöistä maaseudun 
kehittämisen 
tukitoimenpiteitä koskevien 
tarkastusmenettelyjen ja 
täydentävien ehtojen 
täytäntöönpanon osalta 
(EUVL L 25, 28.1.2011, s. 8), 
24 artiklan 5 kohta.
33 Huomautukset
61 
Komissio ei antanut ohjelmakaudeksi 
2007–2013 ohjeita rajaamisesta tai 
kaksinkertaisen rahoituksen riskin 
välttämisestä. Se hyväksyi jäsenvalti -
oiden maaseudun kehittämisohjelmat 
vaatimatta tarkempia tietoja kaksin -
kertaisen rahoituksen välttämiseksi 
sovelletuista järjestelyistä. Tilintar -
kastustuomioistuin havaitsi useita 
tapauksia, joissa samankaltaisia toimia 
oli rahoitettu eri rahastoista ja joissa 
rahastot oli rajattu epämääräisesti. 
Tämän tilanteen ilmeinen haitta on 
se, että saattaa syntyä päällekkäisiä 
hallintorakenteita. Mitä epäselvemmin 
rajaaminen on tehty, sitä suurempi 
on kaksinkertaisen rahoituksen riski, 
kun hallinnointimenettelyt eivät ole 
toimivia.
62 
Tästä huolimatta tilintarkastustuomio -
istuin havaitsi, että eräät jäsenvaltiot 
sovelsivat kaksinkertaisen rahoituksen 
riskin pienentämiseksi hyviä käytäntö -
jä, kuten laskujen leimaamista (Espanja 
(Galicia), Itävalta, Puola), tuensaajien 
antamia vakuutuksia (Espanja (Galicia)) 
sekä toimivaltaisten viranomaisen väli -
siä neuvotteluja ja pakollisia tarkastuk -
sia hakemusvaiheessa (Ruotsi).63 
EU:n eri rahastojen välisen rajaami -
sen osalta tilintarkastustuomioistuin 
tarkasti ohjelmakautta 2007–2013 
koskevat jäsenvaltioiden kansalliset 
strategiasuunnitelmat ja maaseudun 
kehittämisohjelmat ja havaitsi seuraa -
vat puutteet:
 ο Espanjassa (Galicia) maaseudun 
koulutustoimia, jotka eivät kuu -
luneet ”tavanomaisen koulutuk -
sen” piiriin, voitiin tukea joko 
maaseuturahastosta, ESR:sta tai 
EAKR:sta. Mitään asiaan liittyviä 
rajaamisperusteita ei kuitenkaan 
ollut määritelty. Tarkastuksessa 
havaittiin esimerkkejä sekä maa -
seudun tietotekniikkakursseista 
että maaseudun osuustoimintayrit -
täjyyttä koskevista kursseista, jotka 
oli rahoitettu joko maaseuturahas -
tosta (toimenpide 111), EAKR:sta tai 
ESR:sta.
 ο Yhdistyneessä kuningaskunnassa 
(Englanti) ESR:sta rahoitetut, johta -
mista ja hallinnointia, tietotekniik -
kaa ja toimistotyötä koskevat kurs -
sit olivat avoimia kaikille yrityksille, 
myös maaseudun yrityksille, vaikka 
rajaamisperusteet näyttivät sulke -
van ne kurssien ulkopuolelle.
 ο Puolassa samankaltaisia koulutus -
toimia oli rahoitettu ESR:n Inhimil -
linen pääoma -toimintaohjelmasta 
ja toimenpiteestä 111.
 ο Belgiassa (Vallonia) samankaltaisia 
toimia voitiin rahoittaa toimenpi -
teestä 331 ja ESR:sta. Tämä toi -
menpide aloitettiin maaseudun 
kehittämiseen tarkoitetulla rahoi -
tuksella, mutta keskeytettiin sitten. 
Belgian viranomaiset selittivät, 
että koulutuksen järjestäjät pitivät 
ESR:n rahoitusta parempana, 
koska ESR:n kulukorvaussäännöt 
ovat niiden näkemyksen mukaan 
väljemmät kuin maaseuturahaston 
säännöt.
34 Huomautukset
64 
Espanjassa (Galicia) tarkastuksessa 
kävi ilmi, että järjestelmässä oli ollut 
toimenpiteestä 115 ja ESR:sta myön -
nettävän kaksinkertaisen rahoituksen 
riski, koska molemmat rahastot kat -
toivat vastikään rekrytoiduista työn -
tekijöistä aiheutuvat henkilöstökulut. 
Tarkastuksessa havaittiin tapaus, jossa 
palveluntarjoaja oli ollut sekä työpaik -
kojen luomiseen liittyvän ESR:n tuen 
(122 400 euroa) että toimenpiteen 115 
tuen (124 700  euroa) edunsaaja.
65 
Uudella ohjelmakaudella 2014–2020 
sovellettavissa asetuksissa korostetaan 
EU:n rahastojen välistä suurempaa 
johdonmukaisuutta. Uudessa lähes -
tymistavassa keskitytään vähemmän 
rajaamiseen ja enemmän täydentä -
vyyteen. Komissio ei kuitenkaan ole 
antanut riittäviä toimintaohjeita. Tilin -
tarkastustuomioistuin on analysoinut 
kumppanuussopimuksia, ja useiden 
jäsenvaltioiden kohdalla on epäselvää, 
miten ohjelmakaudella 2007–2013 
esiintyneet koordinoinnin puutteet 
poistetaan uudella kaudella.III osa – Tietämyksen 
siirron ja 
neuvontatoimien tulosten 
seuranta ‑ ja 
arviointimenettelyt
66 
Seuranta ja arviointi ovat keskeisiä 
tekijöitä varmistettaessa, että EU:n 
talousarvio käytetään tarkoituksen -
mukaisesti30. Kuten kaaviossa  4 ja koh -
dassa 1 kuvataan, seuranta ja arviointi 
voivat antaa tietoja lyhyen aikavälin 
analyyseja ja ohjelman eritelmiä varten 
seitsenvuotisella ohjelmakaudella ja 
suunniteltaessa pidemmän aikavälin 
ohjelmia tulevaisuutta varten.
67 
Koska komission tähän tarkoitukseen 
käyttämää mallia ei ole, tilintarkastus -
tuomioistuin viittaa koulutusohjelmien 
arvioinnissa käytettyyn yleisesti tun -
nustettuun Kirkpatrickin neljän tason 
malliin. Mallin periaatteita voidaan 
soveltaa mihin tahansa koulutusohjel -
maan (ks.  liite  II). Kirkpatrickin neljä 
tasoa on suunniteltu jatkumon muo -
dostaviksi tasoiksi koulutusohjelmien 
arviointiin. Siirryttäessä yhdeltä tasolta 
seuraavalle prosessista tulee vaike -
ampi ja enemmän aikaa vievä, mutta 
jokainen seuraava taso antaa myös 
arvokkaampaa tietoa31.30 Seuranta on menojen, 
tuotosten ja tulosten 
säännöllistä tarkastelua, jonka 
avulla saadaan ajantasaista 
tietoa siitä, etenevätkö 
ohjelmat tarkoitetulla tavalla. 
Arviointi on määräajoin 
suoritettavaa evidenssin  – 
seurantaa varten tuotetut 
tiedot mukaan lukien – 
keräämistä ja analysointia, 
jotta voidaan tehdä päätelmiä 
ohjelman tai toimintapolitiikan 
vaikuttavuudesta ja 
tehokkuudesta.
31 Kirkpatrick, Donald L., 
Kirkpatrick, James D., 
Evaluating Training Programs: 
The Four Levels , 3. painos, 2006, 
s. 21.
35 Huomautukset
68 
Tasojen 1 ja 2 (reaktio ja oppiminen) 
avulla saadut tiedot ovat ensisijaisesti 
hyödyllisiä muun muassa toimitetun 
palvelun laatuun tai toimen laajuu -
teen liittyvien ongelmien yksilöimi -
sen kannalta. Näitä tietoja voidaan 
käyttää myöhempiä toimia koskevien 
eritelmien tarkentamiseen tai palve -
luntarjoajien valinnan parantamiseen 
myöhemmissä tarjous- tai ehdotus -
pyynnöissä. Tasoja 3 ja 4 (käyttäyty -
minen ja tulokset) voidaan käyttää 
toimien vaikutusten ja tuotosten 
arviointiin, ja ne palvelevat strategi -
sempia tarkoituksia, kuten tarpeiden 
uudelleenarviointia tai uusien tarpei -
den yksilöintiä.
Koulutuksen järjestäjät 
keräävät usein suoraa 
palautetta koulutukseen 
osallistuvilta, mutta 
jäsenvaltioiden viranomaiset 
käyttävät sitä harvoin 
myöhempien toimien 
parantamiseen
69 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, 
että maaseuturahaston tietämyksen 
siirtoa koskevien toimenpiteiden koh -
dalla useimmat jäsenvaltiot keräävät 
välitöntä palautetta koulutukseen 
osallistujilta, mutta ne eivät hyödyn -
nä sitä täysimittaisesti arvioidakseen 
koulutuksen laatua tai muuttaakseen 
kursseja. Harvat jäsenvaltiot seuraavat 
tosiasiallista oppimista koskevia tietoja 
(taso 2).70 
Useimmissa tarkastetuissa jäsenvalti -
oissa koulutukseen osallistujat täyttä -
vät palautelomakkeita (joita kutsutaan 
myös ”tyytyväisyyslomakkeiksi”) 
välittömästi koulutuksen päätyttyä. 
Tämä tapahtuu useimmiten palvelun -
tarjoajan aloitteesta, mutta joidenkin 
jäsenvaltioiden viranomaiset ovat 
laatineet asiaa koskevia suuntaviivoja 
tai vakiomuotoisia palautelomakkeita 
(ks. myös laatikko  9).
71 
Monissa tapauksissa jäsenvaltion 
viranomaiset eivät kuitenkaan käytä 
kerättyjä tietoja täysimääräisesti. Puo -
lassa vain yhden laadullisen kysymyk -
sen osalta kootut tulokset toimitetaan 
viranomaisille maksuvaiheessa esitet -
tävässä loppuraportissa. Itävallassa 
sen paremmin palautelomakkeita kuin 
niiden analyysejakaan ei toimiteta 
viranomaisille. Espanjassa (Galicia) 
viranomaisten keskusyksiköt eivät 
viranomaisten suoraan hallinnoimien 
koulutustoimien kohdalla saa täytetty -
jä lomakkeita hankekoordinaattoreilta.
36 Huomautukset
72 
Useimmat jäsenvaltioiden viranomai -
sista, joiden luo tehtiin tarkastuskäynti, 
eivät seuraa, missä määrin osallistujat 
todella saavat halutun tietämyksen, 
taidot ja asenteet opetustapahtumaan 
osallistumisen perusteella (vastaa 
Kirkpatrickin tasoa 2 (oppiminen)). Esi -
merkiksi Espanjassa viranomaiset eivät 
seuranneet, kuinka moni koulutukseen 
osallistujista itse asiassa suoritti tut -
kinnon, jota varten valmistavaa kurssi 
tarjottiin. Yhdistyneessä kuningaskun -
nassa (Englanti) viranomaiset eivät 
seuraa todistukseen johtavien kurssien läpäisseiden osuutta, ja tilintarkas -
tustuomioistuin havaitsi esimerkkejä, 
joissa edes päätoimeksisaaja ei tiennyt, 
kuinka moni osallistujista läpäisi sen 
alihankkijan järjestämät kurssit. Puo -
lassa ei järjestetä ennen koulutusta -
pahtumaa eikä sen jälkeen kokeita tai 
haastatteluja sen arvioimiseksi, mitä 
koulutettava on oppinut. Todistus, 
jonka osallistujat saavat koulutusta -
pahtuman päätteeksi, on vain vah -
vistus heidän osallistumisestaan eikä 
siitä, että he ovat suorittaneet kokeen 
menestyksellisesti.Esimerkkejä hyvistä käytännöistä tietojen keräämisessä hankkeiden 
arviointia varten
Puolan  viranomaiset antavat palveluntarjoajille vakiomuotoisia palautelomakkeita, jotka sisältävät 11 laatua 
koskevaa kysymystä.
Yhdistyneen kuningaskunnan (Englanti)  viranomaiset sallivat palveluntarjoajien käyttää omia arviointi -
lomakkeitaan, mutta varmistavat suuntaviivojen avulla, että lomakkeet täyttävät tietyt vähimmäisvaatimuk -
set. Koulutettaville annetaan vähintään kolme vaihtoehtoa (esimerkiksi erittäin tyytyväinen, tyytyväinen tai 
tyytymätön), joilla arvostellaan kuutta eri tekijää: kurssin etenemisvauhtia ja sisältöä, opetusmateriaalia, tiloja, 
ohjaajan antamaa tukea, yleistä laatua ja merkitystä taitojen kannalta. Osallistujia pyydetään myös vahvista -
maan, että taidoilla on merkitystä ja että niitä todennäköisesti hyödynnetään käytännössä. Kommenteille ja 
parannusehdotuksille on jätetty hieman tilaa.
Myös Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Englanti)  viranomaiset suorittavat puhelimitse satunnaisesti valit -
tujen koulutettavien kyselytutkimuksen. Puhelinkyselyn ensisijaisena tavoitteena on tarkistaa osallistuminen 
koulutukseen, mutta se on myös hyödyllinen mekanismi palautteen saamiseksi.
Itävallassa  tilintarkastustuomioistuin havaitsi hyvän esimerkin, jossa arviointi oli sisällytetty maaseudun 
kehittämisessä aktiivisesti toimiville naisille tarkoitetun innovatiivisen johtamiskurssin suunnitelmaan. Kurssi 
sisälsi osioittain arvioinnin laadullisista tekijöistä, kuten oppimisilmapiiristä, kurssin sisällöstä ja käytännön 
merkityksestä sekä kouluttajien ja opetusasiakirjojen laadusta. Kouluttajia pyydettiin tekemään itsearviointi, 
jota verrattiin osallistujien tekemään arviointiin, ja lopuksi palveluntarjoaja kävi palautekeskustelun Itävallan 
viranomaisten kanssa. Osallistujia pyydettiin myös esittämään koeasiakirja, jota he laativat jatkuvasti kurssin 
aikana. Lisäksi palveluntarjoaja aikoo tehdä 1–2 vuoden kuluttua kyselytutkimuksen siitä, käyttävätkö osallis -
tujat yhä saamaansa tietämystä ja taitoja. Osallistujien haastatteluja, jotka vahvistavat arvioinnin myönteiset 
tulokset, on myös asetettu saataville internetiin.Laatikko 9

37 Huomautukset
73 
Itävallassa sitä vastoin todistukseen 
johtavilla kursseilla osallistujien on 
läpäistävä koe. Palveluntarjoajien on 
seurattava ja arvioitava kursseja tietty -
jen kriteerien mukaisesti ja toimitetta -
va yhteenveto tuloksista kansalliselle 
maatalouskamarille. Toimitettujen 
tietojen mukaan vuosittain annetaan 
yli 850 todistusta, mikä merkitsee noin 
95 prosentin onnistumisastetta.
Joitakin esimerkkejä hyvistä 
käytännöistä on olemassa, 
ja jäsenvaltiot pyrkivät 
keräämään hyödyllistä 
tietoa tietämyksen siirron 
ja neuvontatoimien 
vaikutuksista
74 
Kuten edellisessä jaksossa esitettiin, jä -
senvaltiot eivät hyödynnä täysimääräi -
sesti hankearvioinnin mahdollisuuksia. 
Eräät jäsenvaltiot tilasivat koulutusoh -
jelmien tasolla kysely- tai arviointitut -
kimuksia, joiden tavoitteena oli saada 
tietoa käyttäytymisen muutoksista 
(Kirkpatrickin taso 3) ja vaikutuksista 
(Kirkpatrickin taso 4). Näissä tutkimuk -
sissa on aluksi kerättävä arvioinnin 
perustietoja joissakin tapauksissa 
kauan kurssien päättymisen jälkeen, 
mikä tekee merkityksellisten päätelmi -
en tekemisestä entistä vaikeampaa ja 
hitaampaa.75 
Ruotsissa Ruotsin tilastokeskuksen 
säännöllisesti suorittamat, koko maan 
kattavat postitse toimitettavat kyselyt 
tuottavat palautetta kaikilla neljällä 
arviointitasolla. Viimeisin kysely suori -
tettiin keväällä 2010, ja se kattoi 8 000 
henkilöä, jotka olivat osallistuneet 
maaseudun kehittämisen tietämyksen 
siirtoon tai neuvontatoimiin. Saman -
kaltaisia tutkimuksia tehtiin vuosina 
1999 ja 2006, ja uusi kysely on suunnit -
teilla vuodeksi 2015.32
76 
Itävallassa viranomaiset teettivät 
erityisen arvioinnin toimenpiteistä 111 
ja 331. Tutkimuksen tekijät käyttivät 
seuraavia neljää menetelmää: kansal -
listen ja kansainvälisten tutkimusten, 
raporttien ja muiden asiakirjojen 
analyysi; maaseudun toimijoiden (sekä 
koulutustoimiin osallistuneiden että 
muiden), koulutuksen järjestäjien ja 
virkamiesten keskuudessa suoritet -
tu verkkokysely; 1–2 tuntia kestävät 
henkilökohtaiset haastattelut; ”arvi -
ointikahvilat”. Tekijät antavat runsaasti 
yksityiskohtaisia tietoja esimerkiksi 
koulutustoimenpiteiden sekä erityyp -
pisten toimien arvioiduista hyödyistä 
yleensä ja osallistumisen esteistä. Toi -
saalta he myös tuovat esille Itävallan 
järjestelmän puutteita ja ehdottavat, 
että käyttöön otetaan kilpailuun pe -
rustuva hankkeiden valintajärjestelmä 
käyttämällä erityisiä hankekohtaisia 
menestyksen indikaattoreita33.
77 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa 
(Englanti) ja Ruotsissa ulkoisilla tut -
kimuksilla kerättyjen tietojen perus -
teella voidaan myös tehdä päätelmiä 
koulutuksen ja neuvonnan hyödyistä 
(ks.  laatikko  10).32 Jordbruksverket: 
Kompetensutveckling inom 
landsbygdsprogrammet 
- Rapport från en statistisk 
undersökning genomförd. 
Rapport 2010:30 . 
Jordbruksverket: Analys av 
kompetensutvecklingen inom 
landsbygdsprogrammet 
- Fördjupning av rapport 
2010:30. Rapport 201 1:39.
33 Mandl, C. ja Kuttner, T., 
Bildungsevaluierung Ländliche 
Entwicklung LE 07-13 – 
Endbericht , Wien, 2013.
38 Huomautukset
78 
Ruotsissa on vuodesta 2001 lähtien 
tarjottu aloitteella ”Greppa Näringen” 
(”Ravinteet talteen”’)35 ilmaista ympä -
ristöneuvontaa tiloille, joiden viljelyala 
on yli 50 hehtaaria ja/tai joilla on yli 
25 eläinyksikköä. Aloitetta rahoite -
taan maaseuturahastosta ja uudelleen 
investoiduista ympäristöveroista. 
Aloitteessa tarjotaan muun muassa 
viljelijöille ja neuvojille tarkoitettuja kursseja sekä välineitä ravinnetasa -
painoa koskevien laskelmien tekemi -
seen. Tiloille annettavan neuvonnan 
arviointi tapahtuu seurantakäyntien ja 
neljännesvuosittain tehtävien kysely -
tutkimusten avulla. Viljelijöiden tyyty -
väisyys neuvontakäynteihin on varsin 
suuri, ja vielä merkittävämpi onnistu -
misen indikaattori on se, että tilakoh -
taiset typen ja fosforin ylijäämät ja 
ammoniakkipäästöt ovat vähentyneet.Esimerkkejä maaseudun kehittämisvaroista rahoitetun tietämyksen siirron ja 
neuvonnan vaikutuksia koskevista tutkimuksista
Yhdistynyt kuningaskunta (Englanti)
Gloucestershiren yliopiston maaseutua ja yhteisöjä tutkiva tutkimusinstituutti (Countryside and 
Community Research Institute) laati vuonna 2013 raportin34, jossa se pyrki arvioimaan Englannin 
maaseudun kehittämisohjelman toimintalinjojen 1 ja 3 investointien yhteiskunnallista tuottoa neljän tapaus -
tutkimuksen kohteena olleen alan avulla.
Raportissa pääteltiin muun muassa, että havaitut hyödyt (kuten tilojen kohentunut kestävyys, karjankasvatus -
alan sitoutuminen eläinten terveyteen ja siihen liittyviin taitoihin, maaperän ja maan hoidon käytäntöjen 
parannukset sekä paikallisten lisäarvoa tuottavien valmiuksien kehittyminen toimintalinjassa 1) kuvastavat 
pitkälti koulutukseen ja neuvontaan tehtyjen investointien tasoa.
Ruotsi
Pienellä Etelä -Ruotsissa sijaitsevalla maatalousalueen valuma -alueella (Vemmenhög -joki) vuonna 
1990 aloitettu torjunta -aineiden seurantatutkimus osoittaa, että torjunta -ainejäämien esiintymi -
nen vesistöissä väheni 90 prosenttia, vaikka käytettyjen kasvinsuojelukemikaalien määriä ei muutettu lähes 
lainkaan. Analyysi osoittaa, että tämä johtuu pitkälti siitä, että viljelijöiden tietoisuus torjunta -aineiden turval -
lisesta käsittelystä on lisääntynyt sen jälkeen, kun alaa koskevat neuvontapalvelut käynnistettiin vuonna 1994.
34 An assessment of the Social Return on Investment of Axes 1 and 3 of the Rural Development Programme for England , loppuraportti, Countryside and 
Community Research Institute ympäristö-, elintarvike- ja maaseutuministeriön toimeksiannosta, 1. marraskuuta 2013.Laatikko 10
35 http://www.greppa.nu
39 Huomautukset
Kerätyt tiedot, joilla 
on tarkoitus osoittaa 
tietämyksen siirron ja 
neuvontapalvelujen 
kokonaistulokset EU:n 
tasolla, eivät ole luotettavia
79 
Aiemmissa osioissa seurantaan ja 
arviointiin viitataan lähinnä välineenä, 
jolla voidaan parantaa tietämyksen 
siirron ja neuvontapalvelujen eritel -
miä ja täytäntöönpanoa jäsenvaltioi -
den tasolla. EU:n tasolla maaseudun 
kehittämisestä annetulla asetuksella 
perustettiin ”yhteiset seuranta- ja 
arviointisäännöt” ohjelmakaudelle 
2007–201336. Tämä oli uusi järjestelmä, 
joka otettiin käyttöön vuonna 2007 
ja joka sisälsi yhteisiä indikaattoreita, 
joilla oli tarkoitus seurata maaseudun 
kehittämistavoitteiden saavuttamises -
sa tapahtunutta edistystä siten, että 
kutakin maaseudun kehittämisohjel -
maa oli mahdollista vertailla ja tietoja 
voitiin yhdistää. Komission antamassa 
asetuksessa37 asetetaan tarkempia vaa -
timuksia ja luetellaan yhteiset perus-, 
tuotos-, tulos- ja vaikutusindikaattorit. 
Koska yhteisillä indikaattoreilla ei voida 
täysin kuvata kaikkia yksittäisten maa -
seudun kehittämisohjelmien vaikutuk -
sia, jäsenvaltiot voivat myös asettaa 
rajallisen määrän lisäindikaattoreita. 
Mikään tarkastetuista jäsenvaltioista 
ei kuitenkaan määritellyt tietämyksen 
siirtoa ja neuvontatoimia koskevia 
lisäindikaattoreita.
80 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus 
vahvisti, että maatalouden kehittämis -
menoja koskevien seuranta- ja arvioin -
titietojen saatavuudessa ja laadussa on 
vakavia puutteita, kuten erityiskerto -
muksessa nro 12/201338 korostettiin.81 
Tässä tarkastuksessa tilintarkastus -
tuomioistuin havaitsi seuraavat 
puutteet:
 ο Puolassa käytetty laskenta -
menetelmä ei vastannut yhteisten 
seuranta- ja arviointisääntöjen 
suuntaviivoja, mikä johti valtaviin 
eroihin tosiasiallisten koulutus-
päivien määrässä39.
 ο Yhdistynyt kuningaskunta (Englan -
ti) ja Espanja (Galicia) eivät pysty -
neet toimittamaan kaikkia pyy -
dettyjä tietoja, ja Itävalta osoitti 
hankkeita vääriin yhteisten seuran -
ta- ja arviointisääntöjen tyyppeihin 
(mikä teki erityyppisiin toimiin 
osallistuneita ja koulutuspäiviä 
koskeneista määrällisistä tiedoista 
epäluotettavia).
82 
Myönteistä on, että Ruotsissa palvelun -
tarjoajien ja viranomaisten on kirjat -
tava jokaisen yksittäisen koulutus- tai 
neuvontatoimen osallistujat verkossa 
yhteiseen tietokantaan. Rahoitustie -
dot ja hallinnollisia hanketarkastuk -
sia koskevat tiedot kirjataan toiseen 
tietokantaan. Komissiolle ilmoitettavia 
seurantatietoja varten molemmat 
tietokannat on yhdistettävä hankkeen 
numeron avulla. Eriyttäminen kahteen 
tietokantaan merkitsee kuitenkin sitä, 
ettei yksittäisiä koulutus- tai neu -
vontatoimia koskevia rahoitustietoja, 
esimerkiksi kuluja osallistujaa ja/tai 
koulutuspäivää kohti, voida ilmoittaa. 
Tietokantojen väliset yhteydet ovat 
myös ongelmallisia, ja tilintarkastus -
tuomioistuin havaitsi ongelmia tieto -
jen luotettavuudessa.36 Asetus (EY) N:o 1698/2005, 
80 artikla.
37 Asetus (EY) N:o 1974/2006. 
Luettelo kaikista yhteisistä 
indikaattoreista on 
liitteessä  VIII.
38 Erityiskertomus nro 12/2013 
”Pystyvätkö komissio ja 
jäsenvaltiot osoittamaan, että 
maaseudun 
kehittämispolitiikkaan 
osoitetut EU:n määrärahat on 
käytetty 
tarkoituksenmukaisesti?” 
(http://www.eca.europa.eu ).
39 Yhteisten seuranta- ja 
arviointisääntöjen 
suuntaviivojen mukaan 
”tarjottujen koulutuspäivien 
lukumäärä” lasketaan kaikkien 
hakijoiden saamien 
koulutustuntien lukumääränä, 
joka jaetaan kahdeksalla 
[tunnilla]. Puolan viranomaiset 
kuitenkin ilmoittivat vuotta 
2013 koskevissa yhteisten 
seuranta- ja arviointisääntöjen 
mukaisissa tilastoissaan 
pelkästään  järjestettyjen 
koulutuspäivien lukumäärän.
40 Huomautukset
83 
Lisäksi komission käyttöön asettamat 
kootut tiedot ovat selvästi harhaan -
johtavia useiden jäsenvaltioiden osalta 
(ks. laatikko  11).
84 
Komissio koordinoi yhteisiä seuranta- 
ja arviointisääntöjä, ja sen työntekijät 
tarkistavat vuotuiset edistymiskerto -
mukset ja kokoavat seurantatiedot. He 
voivat osallistua tarkkailijoina jäsenval -
tioiden seurantakomiteoihin ja pitä -
vät vuosittain hallintoviranomaisten 
kanssa kokouksen, jossa tarkastellaan 
edellisvuoden tärkeimpiä tuloksia kun -
kin maaseudun kehittämisohjelman 
osalta. Komission on myös laadittava 
useita kertomuksia maaseudun kehit -
tämispolitiikan täytäntöönpanosta ja 
saavutuksista.85 
Komissio ei kuitenkaan aina ole 
tietoinen jäsenvaltioissa esiintyvistä 
poikkeamista ja ongelmista tietojen 
keräämisessä. Se on julkaissut koottuja 
tietoja varmistamatta niiden johdon -
mukaisuutta. Luotettavien tietojen 
puuttuessa komissio ei siis kykene 
arvioimaan, käytetäänkö maaseu -
turahaston tietämyksen siirtoon ja 
neuvonta  toimiin tarkoitetut varat tar -
koituksenmukaisesti tai saavutetaanko 
niillä toimille asetetut tavoitearvot.
Esimerkkejä epätarkoista yhteisten seuranta ‑ ja arviointisääntöjen 
indikaattoritiedoista
Toimenpide 111
 Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että yhteiset seuranta- ja arviointisäännöt tuottivat epärealistisen kor -
keita lukuja Tanskassa.  Tuotostietojen mukaan esimerkiksi maaseuturahaston menot kutakin koulutukseen 
osallistujaa kohden olivat 7 770 euroa ja koulutuspäivää kohden 123 708 euroa kaudella 2007–2011. Kauden 
2007–2012 tiedot osoittavat yhä vastaavia arvoja.
 Vastaavasti Ranskan  (Martinique,  Guadeloupe  ja Réunion)  tuotostiedot kaudelta 2007–2012 osoittivat 
epärealistisen korkeita arvoja maaseuturahaston koulutuspäivä- tai osallistujakohtaisille menoille (esim. 
382 333  euroa koulutuspäivää kohden Martiniquessa ja 31 498  euroa osallistujaa kohden Guadeloupessa). 
Tämä johtui siitä, että rahasummat kirjattiin koko toimenpiteen osalta, kun taas koulutuspäivät tai osallistujat 
kirjattiin alatoimenpiteittäin.
Toimenpide 115
 Tuotostiedot osoittivat, että toimenpiteestä 115 tuettiin Espanjassa  373:a uutta neuvontatoimea (tämä on yli 
50 prosenttia kaikista tuetuista uusista neuvontapalveluista koko EU:ssa). Vaikutti kuitenkin siltä, että kaikki sa -
moille palveluntarjoajille maksetut vuotuiset maksut laskettiin ”uusiksi palveluiksi”, ja tästä syystä luku ei vastaa 
toimenpiteen tuen avulla perustettujen uusien neuvontapalvelujen todellista määrää, joka on paljon pienempi.Laatikko 11

41 Huomautukset
86 
Lainsäädännössä säädetään uudesta 
maaseudun kehittämistä koskevasta 
yhteisestä seuranta- ja arviointijärjes -
telmästä (CMES) kaudeksi 2014–202040. 
Se sisältää aiempiin sääntöihin ver -
rattuna useita muutoksia, kuten 
kerättävien tietojen vähentämisen ja 
väliarvioinnin jäsenvaltioiden tarpei -
den mukaan. Uudet tuotosindikaattorit 
ovat seuraavat:
 ο toimenpide 01: tuettujen toimien 
lukumäärä, koulutuspäivien luku -
määrä, koulutukseen osallistujien 
lukumäärä
 ο toimenpide 02: tuettujen toimien 
lukumäärä, neuvontaa saaneiden 
edunsaajien lukumäärä, koulutet -
tujen neuvojien lukumäärä41.
87 
Toimenpiteen 01 osalta raportointi 
tapahtuu toimintatyyppikohtaisesti. 
Näin vältettäneen ongelma siitä, että 
toimista, joiden osallistujamäärä on 
vähäinen, raportoidaan samalla indi -
kaattorilla kuin tapahtumista, joissa on 
paljon osallistujia. Tietämyksen siirtoa 
ja neuvontatoimia koskeva yhteinen 
arviointikysymys on seuraava: ”Missä 
määrin maaseudun kehittämisohjel -
man toimenpiteillä on tuettu elinikäis -
tä oppimista ja ammatillista koulutusta 
maa- ja metsätalousaloilla?”4288 
On selvää, ettei tilintarkastustuomiois -
tuin voinut tarkastuksen ajankohtana 
arvioida, missä määrin uusi yhteinen 
seuranta- ja arviointijärjestelmä korjaa 
edellä esitettyjä puutteita. Toimen -
piteiden menestyksellisyyden arviointi 
vain osallistujien tai tarjottujen koulu -
tuspäivien määrän taikka yleisluontei -
sen arviointikysymyksen perusteella 
ei kuitenkaan anna yksityiskohtaista 
palautetta toimenpiteisiin osoitettujen 
varojen käytön menestyksellisyydestä 
tai epäonnistumisesta.40 Komission 
täytäntöönpanoasetus (EU) 
N:o 808/2014, annettu 
17 päivänä heinäkuuta 2014, 
Euroopan maaseudun 
kehittämisen 
maatalousrahaston 
(maaseuturahasto) tuesta 
maaseudun kehittämiseen 
annetun Euroopan 
parlamentin ja neuvoston 
asetuksen (EU) N:o 1305/2013 
soveltamissäännöistä (EUVL 
L 227, 31.7.2014, s. 18), 
14–16 artikla.
41 Tuotosindikaattorit 11–14. 
Ks. komission 
täytäntöönpanoasetus (EU) 
N:o 808/2014, liite IV.
42 Komission 
täytäntöönpanoasetus (EU) 
N:o 808/2014, liite V.
42
 Johtopäätökset 
ja suositukset
89 
Tietämyksen siirto ja neuvontatoimet 
on kohotettu tärkeäksi painopisteeksi 
maaseudun kehittämisen kannalta. Eu -
roopan parlamentti ja EU:n maatalou -
desta vastaavat komission jäsenet ovat 
korostaneet ammatillisen koulutuksen, 
taitojen kehittämisen, elinikäisen oppi -
misen ja tietämyksen siirron merkitys -
tä, ja se näkyy EU:n oikeuskehyksessä.
90 
Tilintarkastustuomioistuin esitti tarkas -
tuksessa seuraavan kysymyksen:
Onko käytössä hallinto ‑ ja 
valvonta  järjestelmät, joilla maa ‑
seudun kehittämisen tietämyksen 
siirtoa koskevat ja neuvontatoimet 
toteutetaan vaikuttavasti?
91 
Jotta tietämyksen siirtoon ja 
neuvonta  toimiin osoitetut varat käyte -
tään vaikuttavasti ja niillä saavutetaan 
toivottu vaikutus, niillä on vastattava 
yksilöityihin osaamis- ja taitotarpeisiin, 
jotka saattavat muuttua ohjelma -
kauden aikana. Niitä toimia, jotka on 
valittu vastaamaan näihin tarpeisiin, 
tarjoavien palveluntarjoajien on oltava 
riittävän päteviä ja kokeneita. Toimet 
on toteutettava kustannustehokkaasti 
ja tulosten on oltava mitattavissa ja ne 
on arvioitava, jotta saadaan tietoa sii -
tä, mitä tosiasiallisesti on saatu aikaan. 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus 
osoitti kuitenkin, että näin ei ole, koska 
jäsenvaltioiden hallinto- ja valvonta -
järjestelmissä ja komission suoritta -
massa toimenpiteiden valvonnassa on 
puutteita.92 
Yleisesti ottaen tietämyksen siirron ja 
neuvontatoimien hallinto ja valvonta 
eivät olleet riittäviä suhteessa toimen -
piteiden merkitykseen ja tällaisten 
toimien odotettuihin tuloksiin. Liian 
usein minkä tahansa tyyppistä kou -
lutusta pidettiin ”hyvänä” ja tukikel -
poisena saamaan julkista tukea; vain 
harvoin tehtiin kunnollinen analyysi ja 
kohdennettiin koulutustoimet aloille, 
joilla niillä voi olla todellista vaiku -
tusta. Tässä kertomuksessa esitetyt 
heikkoudet koskevat lähinnä jäsenval -
tioiden suorittamaa toimenpiteiden 
hallinnointia. Komission roolia jäsen -
valtioiden ohjauksessa ja valvonnassa 
ei kuitenkaan pitäisi aliarvioida.
43 Johtopäätökset ja suositukset
93 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, 
että jäsenvaltioiden soveltamissa 
palveluntarjoajien yksilöinti- ja valinta -
menettelyissä oli puutteita. Vaikka ne 
ottivat käyttöön maaseudun toimijoi -
den osaamis- ja taitotarpeiden yksi -
löintiin tähtääviä menettelyjä, tarpeet 
määriteltiin liian yleisluonteisesti. 
Jäsenvaltiot eivät menneet tätä pidem -
mälle ja määritelleet tarkoituksenmu -
kaisimpia toimia (kuten konkreettisia 
koulutuskursseja) näillä aloilla, vaan 
turvautuivat lähinnä palveluntarjoajien 
ehdotuksiin. Tilintarkastustuomiois -
tuin katsoo, että palveluntarjoajien ja 
sidosryhmien osallistuminen saattaa 
johtaa parempaan toimenpiteiden 
toteutukseen, mutta viime kädessä 
vastuu on yhä jäsenvaltioiden viran -
omaisilla (kohdat 23–27).
94 
Erityisesti neuvontapalvelujen perus -
tamista koskevan maaseuturahaston 
tuen osalta (aiempi toimenpide 115) 
tukea oli joskus käytetty jo pitkään 
toiminnassa olleiden neuvontaelinten 
rahoittamiseen sellaisten palvelu -
jen perustamiseksi, jotka tosiasialli -
sesti eivät olleet uusia (kohta 28 ja 
laatikko  3).Suositus 1  – Tarveanalyysi
a) Jäsenvaltioilla olisi oltava käytös -
sään varsinkin ehdotuspyyntöjen 
ja tarjouskilpailujaksojen osalta 
sellaisia maaseudun toimijoiden 
osaamis- ja taitotarpeiden analy -
sointimenettelyjä, jotka menevät 
laajaa aiheiden asettelua pidem -
mälle. Jäsenvaltioiden olisi varmis -
tettava osana toistuvia menette -
lyjä (ks. kohta 24 ja kaavio 4), että 
asianmukaiset tietämyksen siirtoa 
koskevat ja neuvontapalvelut 
täsmennetään ja valitaan tällaisen 
analyysin perusteella, ja vältettävä 
sitä, että prosessista tulee koulu -
tuksen järjestäjiin perustuva.
b) Komission olisi annettava lisäohjei -
ta siitä, miten jäsenvaltioiden olisi 
tehtävä tällaiset toistuvat analyysit 
ja kannustettava jäsenvaltioita 
laatimaan tarkkoja analyysejä yleis -
luontoisten sijaan.
c) Erityisesti neuvontapalvelujen 
perustamisen osalta (entinen toi -
menpide 115) jäsenvaltioiden olisi 
varmistettava, että ohjelmakaudel -
la 2014–2020 maaseuturahaston 
tukea uusien neuvontapalvelujen 
perustamiseen myönnetään vain, 
kun kyseiseltä alueelta on osoitet -
tu puuttuvan asianmukaisia palve -
luja ja kun uusien työntekijöiden, 
tilojen ja/tai laitteiden rahoitustar -
ve on olemassa.
d) Komission olisi viipymättä an -
nettava jäsenvaltioille erityisiä 
lisäohjeita neuvontapalvelujen 
perustamisesta ja seurattava, että 
jäsenvaltiot noudattavat niitä.
44 Johtopäätökset ja suositukset
95 
Ohjelmakaudella 2007–2013 jäsenvalti -
oilla oli lakisääteinen velvollisuus var -
mistaa, että valituksi tuli vain laaduk -
kaita neuvontapalvelujen tarjoajia43. 
Tällaista säännöstä ei ollut olemassa 
koulutuksen järjestäjien osalta, ja tältä 
osin tarkastuksessa tuli esiin useita 
puutteita jäsenvaltioiden hallinnoin -
nissa. Koulutuksen järjestäjien riittäviä 
valmiuksia koskevien lakisääteisten 
vaatimusten käyttöönotto uudella 
ohjelmakaudella saattaa auttaa näiden 
ongelmien korjaamisessa44 (kohdat 
30–34).
96 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi 
kuitenkin, että jäsenvaltiot eivät aina 
varmistaneet tasapuolista ja avointa 
kilpailua valitessaan tietämyksen siir -
toa koskevia toimia ja palveluntarjoa -
jia. Vain viittaamalla julkiseen hankin -
tamenettelyyn ei varmisteta kilpailuun 
perustuvaa valintaa, varsinkaan kun ei 
ole annettu selviä ohjeita viranomais -
ten itse tuottamista palveluista, alihan -
kinnasta ja konsernien toimittamien 
palvelujen arvioinnista, vaikka näitä 
käytäntöjä sovelletaan laajasti. Useim -
mat tarkastetuista jäsenvaltioista eivät 
varmistaneet tasapuolista ja avointa 
kilpailua valitessaan palveluntarjoajia 
(kohdat 35–46).Suositus 2 – 
Palveluntarjoajien valinta
a) Uudella ohjelmakaudella 2014–
2020 jäsenvaltioiden olisi valittava 
julkisia varoja saavat tietämyksen 
siirtoa koskevat toimet ja palvelun -
tarjoajat tasapuolisen ja avoimen 
kilpailun avulla riippumatta siitä, 
käyttävätkö ne ehdotuspyyntöjä 
vai virallisia julkisia hankintoja kos -
kevia menettelyjä. Jäsen  valtioiden 
olisi erityisesti parannettava 
palveluntarjoajien pätevyyden 
ja kokemuksen arviointia uuden 
lainsäädännön mukaisesti ja var -
mistettava, että niiden valinta- tai 
sopimuksentekoperusteet eivät 
suosi tiettyjä tai tietyntyyppisiä 
palveluntarjoajia.
b) Komission olisi viipymättä an -
nettava erityistä lisäohjeistusta 
viranomaisten itse tuottamista 
palveluista, alihankinnasta ja kon -
sernien toimittamien palvelujen 
arvioinnista. Lisäksi komission olisi 
varmistettava, että jäsenvaltioiden 
menettelyjä seurataan riittävästi ja 
että tietämyksen siirron ja neuvon -
tatoimien valinta tapahtuu kilpai -
luun perustuen, tasapuolisesti ja 
avoimesti.43 Asetus (EY) N:o 1974/2006, 
15 artiklan 2 kohta
44 Asetus (EU) N:o 1305/2013, 
14 artiklan 3 kohta.
45 Johtopäätökset ja suositukset
97 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi 
myös, että jäsenvaltiot eivät varmista -
neet rahoitettujen toimen kustannus -
tehokkuutta tai niiden asianmukaista 
koordinointia muiden EU:n rahas -
tojen kanssa. Tietämyksen siirron ja 
neuvonta  palvelujen kustannustehokas 
toimittaminen on erittäin tärkeää sekä 
EU:n että jäsenvaltioiden talousarvioi -
den julkisten varojen suojelemiseksi. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi 
puutteita tarkastuksissa, joita jäsen -
valtioiden on tehtävä sekä hakemus- 
että maksuvaiheessa. On viitteitä siitä, 
että jäsenvaltiot maksoivat liikaa tie -
tyistä palveluista ja että niihin liittyviä 
kuluja ei perusteltu riittävästi (kohdat 
52–55).
98 
Lisäksi tarkastuksessa kävi ilmi, että 
huomattava määrä samankaltaisia 
palveluita rahoitetaan EU:n eri rahas -
toista (esimerkiksi sekä ESR:sta että 
maatalousrahastosta). Tämä merkitsee 
kaksinkertaisen rahoituksen riskiä ja 
edellyttää päällekkäisiä kalliita hallin -
nointirakenteita, mitä tilintarkastus -
tuomioistuin pitää epätaloudellisena. 
Ohjelmakaudella 2014–2020 koros -
tetaan EU:n rahastojen keskinäistä 
täydentävyyttä aiemman rajaamis -
politiikan sijasta, ja tämä merkitsee 
koordinoinnin tarpeen lisääntymistä 
edellä esitettyjen riskien välttämiseksi 
(kohdat 58–64).Suositus 3 – 
Kustannustehokkuus
a) Kulujen kohtuullisuutta koskevien 
vaikuttavien tarkastusten osalta 
komission ja jäsenvaltioiden olisi 
pantava täytäntöön tilintarkastus-
tuomioistuimen tästä aiheesta 
antamassa erityiskertomuksessa45 
esitetyt suositukset. Konkreetti -
semmin ilmaistuna jäsenvaltioi -
den olisi arvioitava tarvetta tukea 
toimia, joita on helposti saatavilla 
markkinoilta kohtuulliseen hin -
taan. Kun tämä tarve on perustel -
tu, jäsenvaltioiden olisi varmistet -
tava, että tuettujen toimien kulut 
eivät ylitä vastaavien markkinoilla 
tarjottavien palvelujen kuluja.
b) Komission olisi suoritettava EU:n 
rahastojen keskinäisen täyden -
tävyyden varmistamiseksi toteu -
tettujen ensimmäisten toimien, 
esimerkiksi yksiköiden välillä 
perustettujen erityisten työryhmi -
en, avulla perusteellinen arviointi 
jäsenvaltioiden ohjelmakaudeksi 
2014–2020 ehdottamien EU:n eri 
rahastojen keskinäisestä täydentä -
vyydestä. Tämän arvioinnin tulok -
sena olisi laadittava koordinoitu 
lähestymistapa tietämyksen siirtoa 
koskevien toimien tukemiseen 
kaksinkertaisen rahoituksen ja 
hallinnon päällekkäisyyden riskin 
pienentämiseksi jäsenvaltioissa.45 Ks. erityiskertomus 
nro 22/2014 ”Tavoitteena 
taloudellisuus: maaseudun 
kehittämiseen osoitettujen 
EU:n hankeavustusten 
perusteena olevien kulujen 
hallinta” ( http://eca.europa.eu ).
46 Johtopäätökset ja suositukset
99 
Tietämyksen siirron ja neuvontatoi -
mien tulosten seurannasta ja arvioin -
nista tilintarkastustuomioistuin toteaa, 
että komissiolla ja jäsenvaltioilla ei 
ole käytössä vaikuttavia ja tehokkaita 
menettelyjä. Tilintarkastustuomiois -
tuin ei havainnut esimerkkejä käytössä 
olevista järjestelmistä, joissa aiempien 
ehdotus- tai tarjouspyyntöjen tulokset 
syötetään takaisin tietämystä ja taitoja 
koskeviin analyyseihin ja sitä kautta 
tulevien valintamenettelyjen suunnit -
teluun (kohdat 66–78).
100  
Tilintarkastustuomioistuin sai myös 
lisävahvistusta siihen, että yhteisten 
seuranta- ja arviointisääntöjen mu -
kaiset tiedot eivät ole luotettavia46. 
Tuensaajien laskenta antaa tilin -
tarkastustuomioistuimen näkemyksen 
mukaan tietoa pelkästään tiettyjen 
palvelujen suosiosta, mutta ei nii -
den laadusta eikä vaikuttavuudesta. 
Tästä seuraa, että monista miljoonista 
kulutetuista euroista ja järjestetyistä 
koulutus  päivistä huolimatta komissio 
ja jäsenvaltiot eivät tiedä, millaisia 
vaikutuksia tarjotuilla toimenpiteillä 
on tai mitkä toimet edistävät parhaiten 
asetettujen tavoitteiden saavuttamista 
(kohdat 79–83 ja 86–88).Suositus 4 – Seuranta, 
arviointi ja palaute
a) Jäsenvaltioiden olisi otettava 
käyttöön palautejärjestelmiä, jotka 
käyttävät seuranta- ja arviointi -
tietoja tulevien ehdotuspyyntöjen 
ja tarjouskilpailumenettelyjen 
parantamiseen (ks. kohta 24 ja 
kaavio  4). Palveluntarjoajia olisi 
vaadittava toimittamaan tietoja 
osallistujien tyytyväisyydestä pal -
veluihin sekä testaamaan, ovatko 
osallistujat oppineet sen, mitä 
heidän piti oppia. Arvioijat voivat 
myös käyttää tällaisen palautteen 
tuloksia, jotta he voivat arviointi -
työssään keskittyä analysoimaan 
toimia tulosten ja vaikutusten 
tasolla.
b) Komission olisi annettava ohjeita 
siitä, miten jäsenvaltiot voivat to -
teuttaa toistuvat palautemenette -
lyt, ja seurattava, että jäsen  valtiot 
perustavat tällaiset menettelyt. 
Lisäksi komission olisi varmistet -
tava, että jäsenvaltiot toimittavat 
merkityksellistä ja luotettavaa 
tietoa niiden tietämyksen siirron 
ja neuvontapalvelujen laadusta ja 
vaikuttavuudesta.46 Ks. myös erityiskertomus 
nro 12/2013 ”Pystyvätkö 
komissio ja jäsenvaltiot 
osoittamaan, että maaseudun 
kehittämispolitiikkaan 
osoitetut EU:n määrärahat on 
käytetty 
tarkoituksenmukaisesti?” 
(http://www.eca.europa.eu ).
47 Johtopäätökset ja suositukset
101  
Komission suorittama toimenpiteiden 
hallinnointi ei vastaa toimille ase -
tettuja kunnianhimoisia tavoitteita 
eikä niiltä odotettua vaikutusta EU:n 
painopisteisiin. Tilintarkastustuomiois -
tuin katsoo, että komissio ei riittävällä 
tavalla täyttänyt velvollisuuksiaan 
yhteisissä hallinnointijärjestelyissä 
etenkään jäsenvaltioiden perustamien 
hallinto- ja valvontajärjestelmien 
seurannan suhteen (kohdat 47–51 ja 
56–57, kohta 65 sekä kohdat 84–88).
102  
Tietämyksen siirtoon ja neuvonta -
toimiin käytettyjen menojen määrä ei 
ole suhteellisesti ottaen suuri muihin 
maaseudun kehittämistoimenpitei -
siin verrattuna. Tietämyksen siirtoa 
koskevilla ja neuvontatoimilla saattaa 
kuitenkin olla kerrannaisvaikutuksia, 
joten niitä on hallinnoitava ja seuratta -
va paremmin.Suositus 5  – Komission 
suorittama valvonta
Komission olisi viipymättä nostetta -
va tietämyksen siirron ja neuvonta -
toimien riskiprofiilia ja lisättävä valvon -
taa ja hallinnointia tämän mukaisesti, 
jotta saadaan parempi varmuus siitä, 
että jäsenvaltiot toimittavat tällaiset 
palvelut vaikuttavasti.
Tilintarkastustuomioistuimen I jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen 
Augustyn Kubikin johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 
22. heinäkuuta 2015 pitämässään kokouksessa.
 Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 presidentti

48
 Liitteet Liite  ITietämyksen siirron ja neuvontatoimien täytäntöönpano tarkastetuissa 
jäsenvaltioissa
Jäsenvaltio Toimenpide 111 Toimenpide 114 Toimenpide 115 Toimenpide 331
Itävalta pantu täytäntöön ei ole pantu täytäntöön ei ole pantu täytäntöön pantu täytäntöön
Espanja (Galicia) pantu täytäntöön pantu täytäntöön pantu täytäntöön ei ole pantu täytäntöön
Yhdistynyt kuningaskunta 
(Englanti)pantu täytäntöön pantu täytäntöön pantu täytäntöön pantu täytäntöön
Puola pantu täytäntöön pantu täytäntöön ei ole pantu täytäntöön ei ole pantu täytäntöön
Ruotsi1pantu täytäntöön pantu täytäntöön ei ole pantu täytäntöön pantu täytäntöön
1 Ruotsissa neuvontapalvelut rahoitettiin yleensä toimenpiteistä 111 ja 331.  
Toimenpiteestä 114 rahoitettiin vain täydentäviä ehtoja ja työturvallisuutta koskevaa neuvontaa.
49 Liitteet Liite  IIKirkpatrickin neljän tason malli1
Koska komission tai jäsenvaltioiden osaamis- ja taitotarpeiden analysointiin ja tietämyksen siirron ja neuvonta -
palvelujen arviointiin käyttämää mallia ei ole, tilintarkastustuomioistuin haki asiantuntija -apua. Tämä johti 
siihen, että sovellettiin Kirkpatrickin neljän tason mallia, joka on hyvin merkittävä liike -elämän koulutusohjel -
mien arviointimenetelmä. Mallia voidaan soveltaa myös käännetyssä järjestyksessä, jotta saadaan hyödyllistä 
osviittaa koulutettavien osaamis- ja taitotarpeiden analysoimiseksi (”loppu on alku”).
a) Arviointi
Taso 1 – Reaktio : missä määrin osallistujat reagoivat myönteisesti opetustapahtumaan? Tätä tasoa arvioi -
daan tavallisesti palautelomakkeilla, suullisen palautteen perusteella, koulutuksen jälkeisillä kyselyillä tai 
kyselylomakkeilla.
Taso 2  – Oppiminen : missä määrin osallistujat saavat halutun tietämyksen, taidot ja asenteet opetustapahtu -
maan osallistumisen perusteella? Tätä tasoa arvioidaan yleensä ennen koulutusta ja sen jälkeen suoritettavilla 
kokeilla. Myös haastatteluja tai havainnointia voidaan käyttää.
Taso 3  – Käyttäytyminen : missä määrin osallistujat soveltavat koulutuksessa oppimaansa palattuaan työpai -
koilleen? Tämän tason arvioimiseksi tarvitaan pidemmän ajan kuluessa tehtävää havainnointia ja haastatteluja, 
jotta voidaan arvioida muutosta ja sen merkityksellisyyttä ja pysyvyyttä.
Taso 4 – Tulokset : missä määrin haluttuja tuloksia esiintyy opetustapahtuman tai -tapahtumien ja myöhemmän 
vahvistamisen tuloksena? Normaaleissa hallinnointi- ja raportointijärjestelmissä on jo yleensä käytössä toimen -
piteitä tämän tason arvioimiseksi – haasteena on yhdistää kyseiset muutokset koulutettavaan.
b) Tarveanalyysi ja toimien suunnittelu
Kysymys 1 : Mitkä ovat jäsenvaltioiden tai alueiden maaseutualueiden erityiset ongelmat ja haasteet ja edistä -
vätkö tietämyksen siirto ja neuvontatoimet niiden ratkaisemista eli ovatko ne merkityksellisiä?
Kysymys 2 : Miten maaseudun toimijoiden olisi toimittava (”käyttäydyttävä”) edistääkseen havaittujen ongel -
mien ja haasteiden ratkaisemista?
Kysymys 3 : Mitä konkreettista oppimista, tietämystä ja taitoja tarvitaan, jotta maaseudun toimijat voivat toimia 
kysymyksen 2 avulla määritellyllä halutulla tavalla?
Kysymys 4 : Millaisia mieltymyksiä maaseudun toimijoilla on oppimisympäristön, -olosuhteiden, -menetelmien 
ja -välineiden suhteen?
50 Liitteet
Kirkpatrickin mallin periaatteet kannattaa ottaa huomioon analysoitaessa maaseudun toimijoiden osaamis- ja 
taitotarpeita ja arvioitaessa tietämyksen siirtoa ja neuvontapalveluita. Tilintarkastustuomioistuin korostaa 
kuitenkin, että se ei nimenomaisesti puolla tai suosittele mallin yksinomaista käyttöä. Myös muita koulutus -
ohjelmien arviointimalleja on olemassa, kuten Phillips ROI -menetelmäTM2 tai kansainvälisen elintarviketalouden 
tutkimuskeskuksen (IFPRI) julkaisema maatalouden neuvontapalvelujen suunnittelu- ja analysointikehys3.
1 Kirkpatrick, J. ja Kirkpatrick, W. Kayser, The Kirkpatrick Four Levels: A Fresh Look After 50 Years (1959–2009) , huhtikuu 2009.
2 Ks. http://www.roiinstitute.net/  
3 Regina Birner, Kristin Davis, John Pender, Ephraim Nkonya, Ponniah Anandajayasekeram, Javier Ekboir, Adiel Mbabu, David J. Spielman, Daniela 
Horna, Samuel Benin ja Marc Cohen (2006): From ”Best Practice” to ”Best Fit”: A Framework for Analyzing Pluralistic Agricultural Advisory Services 
Worldwide.  Washington DC (ks. http://www.ifpri.org/publication/best -practice -best -fit-0 ).Liite  II
51 Komission  
vastaus
Tiivistelmä
III
Jäsenvaltiot ja alueet valitsevat maaseudun kehittä -
misohjelmien avulla toteutettavat toimenpiteet ja 
operaatiot ohjelma -alueella havaittujen tarpeiden 
mukaisesti. Tarpeet olisi määriteltävä tarkemmin 
sen selvittämiseksi, mitä konkreettisia koulutustoi -
mia on toteutettava. Komissio pitää huolen siitä, 
että maaseudun kehittämisohjelmat ovat poliit -
tisten tavoitteiden ja oikeudellisten vaatimusten 
mukaisia. Jäsenvaltioiden vastuulle jää ohjelmien 
varsinainen täytäntöönpano. Komissio saa tietoja 
seurantakomitean kokousten yhteydessä ja jäsen -
valtioiden toimittamien täytäntöönpanokertomus -
ten välityksellä.
IV
Koulutus ja muunlainen tietämyksen siirto ovat 
tarpeen, jotta teknisiä ja ”pehmeitä” taitoja voidaan 
parantaa. Näin voidaan osaltaan edistää maaseudun 
toimijoiden toimintakykyä. Palveluntarjoajat vastaa -
vat tarjouskilpailuihin tai ehdotuspyyntöihin, jotka 
laaditaan jäsenvaltioiden SWOT -analyysien perus -
teella havaittujen tarpeiden mukaisesti. Komissio on 
kuitenkin sitä mieltä, että jäsenvaltioiden tekemissä 
ennakkoarvioinneissa on parantamisen varaa.
V
Komissio toteaa, että parhaat palveluntuottajat 
voidaan valita vain, jos valinta perustuu avoimeen ja 
tasapuoliseen kilpailuun, jossa on otettu huomioon 
hinta -laatusuhde. Näiden menettelyjen noudatta -
misen valvonta on jäsenvaltioiden vastuulla.
VI
Jäsenvaltioiden on varmistettava, että maaseudun 
kehittämisohjelmien mukaisten toimenpiteiden 
täytäntöönpanoon liittyvät kustannukset ovat 
kohtuullisia. Jos sääntöjenmukaisuutta koskevissa 
tarkastuksissa havaitaan puutteita, sovelletaan 
rahoitusoikaisuja.VII
Rajaamista koskeva kysymys nousi esiin maaseudun 
kehittämisohjelmissa. Ohjelmakauden 2014–2020 
osalta niin kutsutuissa komission yksiköiden kan -
nanotoissa (Commission Services’ Position Papers), 
jotka laadittiin kustakin jäsenvaltiosta, annettiin 
neuvoja ERI -rahastojen koordinoiduista toimista. 
Jäsenvaltioiden oli varmistettava täydentävyys, 
johdonmukaisuus ja yhdenmukaisuus muiden EU:n 
välineiden kanssa kaksinkertaisen rahoituksen 
välttämiseksi1.
Ohjelmakautta 2014–2020 koskevilla säännöksillä 
pyritään parantamaan rahastojen välistä täyden -
tävyyttä ja koordinointia, jotta voidaan välttää 
päällekkäisiä toimia kumppanuussopimusten 
yhteydessä. Jäsenvaltioiden on kuvattava kumppa -
nuussopimuksissa, miten toimien täydentävyys ja 
synergia varmistetaan ERI -rahastoja käytettäessä.
Täydentävyyttä maaseudun kehittämisen alalla on 
käsitelty myös maaseudun kehittämisohjelmien 
luvussa 14 ”Täydentävyyttä koskevat tiedot”.
Lisäksi jäsenvaltioissa toimivien seurantakomiteoi -
den tehtävänä on huolehtia ohjelmien asianmukai -
sesta täytäntöönpanosta ja kaikkien EU:n rahastojen 
keskinäisestä täydentävyydestä.
Lopuksi voidaan todeta, että komission yksiköt 
tekevät yhteistyötä varmistaakseen koordinoidun 
lähestymistavan ERI -rahastojen täydentävyyteen 
kunkin ohjelman hyväksymisvaiheessa.
1 Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 5 artikla.
Komission vastaus 52
XI – Kolmas luetelmakohta
Tämä suositus on osoitettu jäsenvaltioille.
XI – Neljäs luetelmakohta
Tämä suositus on osoitettu jäsenvaltioille.
XI – Viides luetelmakohta
Komissio hyväksyy tämän suosituksen ja on aloitta -
nut sen täytäntöönpanon.
Viranomaisten itse tuottamista palveluista, alihan -
kinnasta ja palvelujen toimittamisesta on jo annettu 
ohjeistusta neuvontapalveluja sekä tilanhoito- ja 
lomituspalveluja koskevassa toimenpideselvityk -
sessä. Asia on ollut esillä ja siitä on keskusteltu use -
aan otteeseen jäsenvaltioiden kanssa maaseudun 
kehittämiskomiteassa. Maaliskuussa 2015 komissio 
ja eurooppalainen maaseudun kehittämisverkosto 
järjestivät Brysselissä kansallisille ja alueellisille 
viranomaisille erityiskoulutusta, joka koski kustan -
nusten kohtuullisuutta ja julkisia hankintoja.
Jäsenvaltioiden menettelyjen seurannan osalta 
komissio aikoo ottaa tarkastusten suunnittelussa 
asianmukaisesti huomioon tietämyksen siirron ja 
neuvontatoimien riskiprofiilin.
XI – Kuudes luetelmakohta
Komissio hyväksyy tämän suosituksen.
Komissio panee täytäntöön erityiskertomuksessa 
22/20142 annetut suositukset tarjoamalla erityiskou -
lutusta hallintoviranomaisille ja maksajavirastoille, 
vahvistamalla toimenpiteiden todennettavuuden 
ja valvottavuuden arviointia ja edistämällä yksin -
kertaistettujen kustannusvaihtoehtojen käyttöä. 
Lisäksi sääntöjenmukaisuutta koskevien tarkastus -
ten yhteydessä arvioidaan käytössä olevia järjes -
telmiä, joiden avulla hankkeiden kustannukset 
pyritään pitämään kohtuullisina. Tapauksiin, joissa 
havaitaan sääntöjenvastaisuuksia, sovelletaan 
rahoitusoikaisuja.
2 Erityiskertomus nro 22/2014 ”Tavoitteena taloudellisuus: 
maaseudun kehittämiseen osoitettujen EU:n hankeavustusten 
perusteena olevien kulujen hallinta” ( http://eca.europa.eu ).VIII
Maaseudun kehittämisohjelmien arviointi on 
jäsenvaltioiden vastuulla. Toimenpiteiden tehok -
kuuden arviointi ohjelmien tavoitteisiin nähden on 
monimutkainen tehtävä, jonka on oltava oikeassa 
suhteessa arvioinnin käyttöön. Tehtävän suorittavat 
riippumattomat ammattiarvioijat. Arvioijat tekevät 
johtopäätöksensä lukuisten tekijöiden ja menette -
lytapojen perusteella. Näihin kuuluvat esimerkiksi 
ohjelmien toimintalogiikan perusteellinen arviointi, 
tapaustutkimukset ja paikan päällä tehtävät tut -
kimukset sekä eri toimenpiteiden välisten vuoro -
vaikutusten ja heijastusvaikutusten tutkiminen. 
Yhteisten seuranta- ja arviointisääntöjen mukaiset 
indikaattorit ovat vain yksi väline arviointiin liitty -
vien kysymysten ratkaisemisessa. Tarkoituksena 
on, että arviointikertomusten rakenne olisi yhden -
mukainen ja että unionin strategiset painopisteet 
otettaisiin kattavasti huomioon. Komissio kannus -
taa vaihtamaan hyviä arviointikäytäntöjä. Siinä 
voi käyttää hyväksi eurooppalaista maaseudun 
kehittämisverkostoa.
IX
Komissio on aina täyttänyt velvoitteensa, kun 
kyse on jäsenvaltioiden perustamien ohjaus- ja 
valvontajärjestelmien seurannasta. Komissio 
valvoo toimenpiteiden täytäntöönpanoa maaseu -
dun kehittämisohjelmien hyväksymismenettelyn 
avulla, seurantakomiteoissa, joissa sidosryhmät 
ovat mukana, sekä vuosittaisissa kahdenvälisissä 
arviointi  kokouksissa hallintoviranomaisten kanssa.
XI – Ensimmäinen luetelmakohta
Tämä suositus on osoitettu jäsenvaltioille.
XI – Toinen luetelmakohta
Komissio hyväksyy tämän suosituksen.
Komissio on samaa mieltä siitä, että jäsenvaltioita 
olisi kannustettava analysoimaan koulutustarpeita 
aika ajoin hyvän käytännön mukaisesti. Komis -
sio aikoo päivittää tietämyksen siirtoa koskevan 
toimenpideselvityksen ja tiedottaa asiasta. Lisäksi 
komissio aikoo edistää hyvien käytäntöjen vaihtoa 
menettelytavoista verkostoitumisen yhteydessä.
Komission vastaus 53
Huomautukset
25
Maaseuturahastosta rahoitettavat koulutus- ja 
neuvontatoimet vastaavat ohjelma -alueella havait -
tuja tarpeita. Nämä tarpeet arvioidaan ja kuvaillaan 
maaseudun kehittämisohjelmassa, ja konkreettiset 
koulutus- ja neuvontatoimet on sitten suunnitel -
tava toimenpiteiden täytäntöönpanojärjestelyjen 
yhteydessä.
Koulutustarpeet muuttuvat, ja sen vuoksi hallintovi -
ranomaisten ja palveluntarjoajien on mukautettava 
tarjottavaa koulutusta niin, että otetaan huomioon 
maaseudun toimijoiden muuttuvat tarpeet.
26
Kumppanuusperiaatteen mukaisesti talous- ja 
yhteiskuntaelämän toimijoiden sekä muiden sidos -
ryhmien, erityisesti maaseudun toimijoiden, kanssa 
on käytävä tiivistä keskustelua maaseudun kehit -
tämisohjelman laatimisesta ja täytäntöönpanosta. 
Maaseudun toimijoilla on mahdollisuus ilmaista 
toiveitaan seurantakomiteoissa sekä epävirallisten 
osallistumis- ja kuulemisjärjestelyjen puitteissa. 
Hallintoviranomaisten, jotka ovat viime kädessä 
vastuussa ohjelman strategian määrittelystä ja täy -
täntöönpanosta sekä siitä, että valitut toimet ovat 
ohjelman strategisten tavoitteiden mukaisia, on 
otettava huomioon nämä toiveet.
28
Perustetun neuvontapalvelun on vastattava johon -
kin ohjelma -alueella havaittuun erityistarpeeseen.
Uutena palveluna voidaan pitää vasta perustettua 
elintä tai yhteisöä, joka tarjoaa alueella tarvittavaa, 
tiettyjä aiheita tai aloja koskevaa asiantuntijapal -
velua. Uudeksi palveluksi voidaan kuitenkin katsoa 
myös aiemmin käytössä olleeseen neuvontapalve -
luun perustettu uusi elin tai osasto, joka mahdollis -
taa palvelujen laajentamisen. Edellytyksenä on, että 
uuden yksikön avulla neuvontapalvelu voi tarjota 
neuvontaa aloilla, joilla sillä ei olisi ollut asiantunte -
musta ilman uuden yksikön käyttöönottoa.XI – Seitsemäs luetelmakohta
Komissio hyväksyy tämän suosituksen ja on aloitta -
nut sen täytäntöönpanon.
Komissio on jo laatinut työmenettelyt ja perustanut 
niitä vastaavat yksiköiden väliset ryhmät EU:n eri 
rahastojen keskinäisen täydentävyyden ja kaksin -
kertaisen rahoituksen ongelmien arvioimiseksi. 
Näitä ovat esimerkiksi ERI -rahastojen tulkintaver -
kosto, muut sääntelyn erityiselementtejä koskevat 
verkostot, kuten yksinkertaistettuja kustannuksia 
käsittelevä työryhmä, temaattiset verkostot ja rahoi -
tusvälineiden neuvoa -antava foorumi (Financial 
Instruments Compass Platform).
Komissio aikoo vielä pohtia, tarvitaanko toinenkin 
järjestelmä (esimerkiksi erityinen yksiköiden välinen 
ryhmä).
XI – Kahdeksas luetelmakohta
Tämä suositus on osoitettu jäsenvaltioille.
XI – Yhdeksäs luetelmakohta
Komissio hyväksyy suosituksen osittain.
Komissio jatkaa ohjeistuksen antamista asianomai -
sissa asetuksissa säädetyn yhteisen seuranta- ja 
arviointijärjestelmän täytäntöönpanosta.
Palautemenettelyjen käytön, tulosten seurannan 
ja arvioinnin sekä koulutustoiminnan vaikutusten 
varmistamiseen on olemassa vakiomenettelyt. 
Komissio kannustaa vaihtamaan hyviä käytäntöjä 
eurooppalaisen maaseudun kehittämisverkoston 
puitteissa.
Komissio ei ole kuitenkaan oikeudellisesti vastuussa 
sen seuraamisesta, että kyseiset palautemenettelyt 
on perustettu.
XI – Kymmenes luetelmakohta
Komissio hyväksyy suosituksen.
Komissio aikoo ottaa tarkastusten suunnittelussa 
asianmukaisesti huomioon tietämyksen siirron ja 
neuvontatoimien riskiprofiilin.
Komission vastaus 54
Vaatimus tehdä SWOT -analyysi tilanteesta ja tun -
nistaa tarpeet, jotka on otettava huomioon ohjel -
maan kuuluvalla maantieteellisellä alueella, sisältyy 
maaseudun kehittämistä koskevaan lainsäädäntöön 
kummallakin ohjelmakaudella. Analyysia täydenne -
tään ohjelman ennakkoarvioinnilla, ja siihen sisältyy 
myös maaseudun toimijoiden osaamis- ja taito -
tarpeiden analysointi. Komissio tarkistaa perusteel -
lisesti ohjelmien hyväksymisvaiheessa ohjelmien 
SWOT -analyysit, tarpeiden tunnistamisen ja ohjel -
mien strategisen ohjaamisen kyseisten tarpeiden 
suuntaan.
Komissio antoi ohjelmakautta 2007–2013 koskevat 
perusohjeet auttaakseen jäsenvaltioita laatimaan 
maaseudun kehitysohjelmat.
Komissio on laatinut ohjelmakautta 2014–2020 var -
ten entistä kattavammat ja tehokkaammat suunta -
viivat ja toimenpideselvitykset3, joista keskusteltiin 
useaan otteeseen jäsenvaltioiden kanssa maa -
seudun kehittämiskomiteassa. Lisäksi komissio on 
vastannut jäsenvaltioiden kysymyksiin ohjelmien 
valmistelusta.
49
Komissio on tietoinen siitä, että julkiset hankin -
nat ovat tärkein perussyy korkeisiin virhetasoihin. 
Komissio on tämän vuoksi ja suhteellisuusperi -
aatteen noudattamiseksi ryhtynyt toimenpiteisiin 
niihin liittyvien riskien tunnistamiseksi ja ehkäise -
miseksi tai poistamiseksi. Esimerkkinä tästä on, että 
maaseudun kehittämisohjelmaan on sisällyttävä 
tiedot toimenpiteen täytäntöönpanoon liittyvistä 
riskeistä ja riskien lieventämistoimista. Julkisia 
hankintoja koskevaa lainsäädäntöä ja komission 
ohjeistusta on lisätty ohjelmakaudella 2014–2020 
verrattuna edelliseen ohjelmakauteen.
3 Ohjeasiakirjat seuraavista aiheista: 1) SWOT -analyysi, 
2) julkiset hankinnat maaseudun kehittämisessä 2014–2020, 
3) tukikelpoisuusehdot ja valintakriteerit vuosina 2014–2020, 
4) strategisen ohjelman osatekijät, 5) todennettavuus ja 
valvottavuus (62 artikla), 6) toimenpideselvitys (14 artikla), 
tietämyksen siirto, 7) toimenpideselvitys (15 artikla), 
neuvontapalvelut.Yhteinen vastaus 35 ja 36 kohtaan
Jäsenvaltioiden on varmistettava, että palvelun -
tarjoajat valitaan avoimella, tasapuolisella ja läpinä -
kyvällä menettelyllä EU:n ja kansallisten lainsäädän -
töjen mukaisesti. Avoimuuden lisäämiseen liittyvää 
vaatimusta on vahvistettu ohjelmakaudella 2014–
2020. Tarjouskilpailun järjestämistä tuensaajien 
valitsemiseksi vaaditaan erityisesti asetuksen (EU) 
N:o 1305/2013 15 artiklassa. Tuen  saajat on valittava 
määritettyjen kriteerien mukaisesti. Tietämyksen 
siirtoa ja neuvontapalveluja tarjoavilla elimillä on 
oltava asianmukaiset valmiudet henkilöstön päte -
vyyden osalta, ja niiden on järjestettävä säännölli -
sesti koulutusta.
Ks. myös vastaus 40 kohtaan.
38
Komissio on myös havainnut tämän puutteen. 
Hankkeiden tukikelpoisuutta ja valintaa koskevissa 
ohjeissa suositellaan selvästi, että ehdotuspyyntöjä 
ei pitäisi voida toimittaa milloin tahansa ohjelma -
kauden aikana.
40
Jäsenvaltiot voivat halutessaan toimittaa sisäisiä 
palveluja edellyttäen, että ne täyttävät toimen -
piteelle asetetut kelpoisuusehdot. Tilanteet, joissa 
hallintoviranomaiset ovat toimenpiteen ainoa tuen -
saaja, on perusteltava asianmukaisesti.
Komissio lähetti vuosien 2014–2020 maaseudun 
kehittämisohjelman arvioinnin johdosta Galiciaan 
huomautuskirjeen, jossa pyydettiin tietoja toimista, 
jotka hallintoviranomaisten oli tarkoitus panna täy -
täntöön suoraan, sekä siitä, miten vastineen saami -
nen rahoille aiottiin varmistaa.
Yhteinen vastaus 47 ja 48 kohtaan
Komission hyväksymät maaseudun kehittämis -
ohjelmat sisälsivät ohjelmakaudella 2007–2013 
sovelletun lainsäädännön mukaiset tiedot tarpeiden 
tunnistamisesta ja tuensaajien valintaa koskevista 
menettelyistä.
Komission vastaus 55
55 – Viides luetelmakohta
Maatalousvirasto ei ilmoita toimintatason kuluja. 
Kaikkien kulujen on kuitenkin liityttävä hankkeen 
toteuttamiseen, jotta ne voidaan katsoa tuki -
kelpoisiksi. Ellei hallinnollisen valvonnan kuluja 
katsota osaksi hankkeen toteutusta, kustannukset 
vähennetään.
55 – Kuudes luetelmakohta
EU:n maaseudun kehittämistukea koskevaa valvon -
taa lisättiin Ruotsissa vuonna 2013, ja maatalous -
virasto ilmoitti parantavansa valvontaa. Uutta 
ohjelmakautta varten on kehitteillä lisäparannuksia.
Yhteinen vastaus 56 ja 57 kohtaan
Komissio seuraa jäsenvaltioiden käyttöön ottamia 
hallinto- ja valvontajärjestelmiä varainhoitoasetuk -
sen 59 artiklan 2 kohdassa esitettyjen vaatimusten 
mukaisesti suhteellisuusperiaatetta noudattaen ja 
ottaen huomioon arvioidun riskitason. Tarkastus -
ohjelmasta päätetään riskinarvioinnin perusteella. 
Riskinarvioinnin tärkein osatekijä on menojen koko -
naismäärä. Tietämyksen siirron ja neuvontapalvelu -
jen sääntöjenmukaisuutta koskevia erityisiä tarkas -
tuksia on tehty vain muutamia, koska näihin toimiin 
liittyvän rahoituksen määrä on suhteellisen pieni.
58
Tietämyksen siirtoa ja neuvontatoimia voidaan 
tukea eri lähteistä riippuen siitä, mikä on niiden 
kohderyhmä ja aihe. Esimerkkinä tästä maaseutu -
rahasto tukee maa- ja metsätalousaloilla toimivien 
henkilöiden koulutusta ja neuvontaa, ja vuodesta 
2014 sen kohteena ovat olleet myös maaseutualuei -
den pk -yritykset, kun taas ESR:n antama tuki keskit -
tyy työttömiin.
Jäsenvaltioiden ja alueiden on varmistettava rahoi -
tusinstrumenttien täydentävyys sekä estettävä 
toimien päällekkäisyys ja kaksinkertainen rahoitus.Komissio seuraa täytäntöönpanoa raportointivel -
voitteiden avulla, vuosittaisissa arviointikokouksissa 
ja seurantakomiteoissa. Sääntöjenmukaisuutta kos -
kevissa tarkastuksissa arvioidaan palveluntarjoajien 
valintaa.
Ks. myös komission vastaukset 38, 40 ja 43 kohtaan. 
51
Tietämyksen siirtoa koskeva toimenpideselvitys 
on ohjelmakaudella 2014–2020 paljon yksityis -
kohtaisempi kuin edellisellä ohjelmakaudella. Siinä 
on tietoja tuensaajien valintamenettelyistä. Sen 
lisäksi on laadittu useita kattavia horisontaalisia 
ohjeasiakirjoja (esimerkiksi ohjelmasuunnittelusta ja 
julkisista hankinnoista).
Lisäksi komissio on keskustellut aiheesta laajasti 
jäsenvaltioiden kanssa maaseudun kehittämis -
komitean yhteydessä sekä kahdenvälisesti ja vastan -
nut esitettyihin kysymyksiin. Maaliskuussa 2015 
komissio ja eurooppalainen maaseudun kehittämis -
verkosto järjestivät Brysselissä kansallisille ja alueel -
lisille viranomaisille erityiskoulutusta, joka koski 
kustannusten kohtuullisuutta ja julkisia hankintoja.
Niissäkin tapauksissa, joissa jäsenvaltiot eivät 
sovella julkisia hankintamenettelyjä, niiden on 
varmistettava, että tuensaajat valitaan avoimella, 
tasapuolisella ja läpinäkyvällä menettelyllä.
Palvelujen sisäinen toimittaminen on yksi julkisia 
hankintoja koskevaan lainsäädäntöön sisältyvä 
mahdollisuus silloin, kun hankintaviranomaisella 
on tarvittavat resurssit panna operaatio täytäntöön 
sisäisesti.
Ks. myös komission vastaukset 47, 48, 49 ja 
50 kohtaan.
55
Ks. vastaus 40 kohtaan.
Komission vastaus 56
Komissio on laatinut kattavia ohjeasiakirjoja ohjel -
masuunnittelusta kummallakin tasolla (kumppa -
nuussopimuksissa ja ohjelmissa). On myös laadittu 
joukko yhteisiä säännöksiä (yhteisiä säännöksiä 
koskeva asetus) ja yhteinen strategiakehys kaikille 
ERI-rahastoille, jotta on voitu lisätä rahastojen 
välistä koordinointia, täydentävyyttä ja synergioita.
Ks. myös komission vastaukset 60 ja 61 kohtaan.
67
Maaseudun kehittämisohjelmien arvioinnin suo -
rittavat ulkoiset arvioijat jäsenvaltioiden vastuulla. 
Arvioijan on ammatillisen vastuun nojalla ehdotet -
tava parasta menettelytapaa arviointityöhön.
80
Vuosien 2007–2013 yhteiset seuranta- ja arviointi -
säännöt olivat ensimmäiset integroidut seuranta- ja 
arviointipuitteet. Niissä ilmeni joitakin rajoituksia 
seurannan suhteen. Vuosien 2014–2020 yhteisiä 
seuranta- ja arviointisääntöjä on parannettu esimer -
kiksi siten, että koulutus- ja viestintätapahtumat 
erotetaan selvästi toisistaan.
Laatikko 11 ‑  Ensimmäinen 
luetelmakohta
Tanskan osalta toimenpiteeseen 111 kuuluu alatoi -
menpide, jossa yhdistetään toimenpiteet 111 ja 123 
(esittelyhankkeet). Näin ollen koulutuskustannuksia 
henkilöä tai koulutuspäivää kohden ei voida laskea 
pelkästään jakamalla kokonaistuki koulutettujen 
henkilöiden määrällä.
85
Komissio, joka on ensisijaisesti jäsenvaltioiden 
keräämien, yhdistämien ja toimittamien tietojen 
varassa, oli tietoinen rajoituksista, jotka johtuvat 
kyseisten tietojen laadusta. Tämän vuoksi komissio 
on parantanut vuosien 2014–2020 yhteisiä seuranta- 
ja arviointisääntöjä erottamalla selvästi toisistaan 
tiedon keräämisessä ongelmia aiheuttaneet koulu -
tus- ja viestintätapahtumat.
Seurantatiedot ovat yksi arvioinnissa käytetty osa -
tekijä. Maaseuturahaston tuen käytön asianmukai -
suutta arvioidaan maaseudun kehittämisohjelmien 
jälkiarvioinnin yhteydessä.Yhteinen vastaus 60 ja 61 kohtaan
Koska tietämyksen siirtoon liittyvät toimet voivat 
saada rahoitusta eri lähteistä, vastuun kyseisten 
toimien johtamisesta on oltava asianomaisella 
viranomaisella. Samantyyppisiin operaatioihin 
voidaan saada täydentävää tukea useasta eri 
rahastosta. Rajaamisen tarkoituksena on varmistaa 
synergioiden syntyminen sekä estää päällekkäisyy -
det ja kaksinkertainen rahoitus, kun erilaisia toimia 
toteutetaan. Komissio on pyytänyt hyväksymispro -
sessin, ohjelmaan tehtyjen muutosten ja säännöllis -
ten kahdenvälisten kokousten yhteydessä lisätietoja 
rajaamisesta silloin, kun se on ollut tarpeen.
Komissio on arvioinut hyväksymisprosessin aikana 
ja ohjelmaan tehtäviä muutoksia arvioitaessa, onko 
rahastojen rajaaminen tarkoituksenmukaista. Lisäksi 
kaikkia maaseudun kehittämisohjelmia on arvioitu 
sisäisellä lausuntokierroksella, jolloin eri rahastoista 
vastaavat pääosastot pyrkivät estämään mahdolliset 
epäjohdonmukaisuudet tai päällekkäisyydet. Myös 
seurantakomitealla, johon kuuluu muita EU:n rahas -
toja edustavia jäseniä, on tärkeä rooli rajaamisessa.
Ks. myös vastaus 58 kohtaan.
64
Huomautuskirjeessä, jonka komissio lähetti Gali -
ciaan vuosien 2014–2020 maaseudun kehittämisoh -
jelman arvioinnin johdosta, korostettiin kaksin -
kertaisen rahoituksen välttämistä. Kaksinkertaisen 
rahoituksen riski ja ehdotukset sen lieventämis -
toimiksi on tarvittaessa mainittava maaseudun 
kehittämisohjelmassa.
65
Ohjelmakautta 2014–2020 koskevassa lainsäädän -
nössä on useita säännöksiä, joilla varmistetaan 
EU:n rahastoista ja kansallisista lähteistä tuettujen 
toimien koordinointi.
Täydentävyyttä käsitellään ensiksi kumppanuus -
sopimuksissa, joissa jäsenvaltiot määrittelevät 
ERI-rahastoista saatavan tuen koordinointi -
mekanismit. Tätä täsmennetään sitten maaseudun 
kehittämis  ohjelmissa, joihin on sisällytetty erityinen 
täydentävyyttä koskeva kohta (maaseudun kehittä -
misohjelman 14 luku).
Komission vastaus 57
93
Komissio toteaa, että parhaat palveluntarjoajat 
voidaan valita vain, jos valinta perustuu avoimeen ja 
tasapuoliseen kilpailuun, jossa on otettu huomioon 
hinta -laatusuhde. Näiden menettelyjen noudatta -
misen valvonta on jäsenvaltioiden vastuulla.
Ks. myös vastaus 92 kohtaan.
94
Perustetun neuvontapalvelun on vastattava johon -
kin ohjelma -alueella havaittuun erityistarpeeseen.
Uutena palveluna voidaan pitää vasta perustettua 
elintä tai yhteisöä, joka tarjoaa alueella tarvittavaa, 
tiettyjä aiheita tai aloja koskevaa asiantuntijapal -
velua. Uudeksi palveluksi voidaan kuitenkin katsoa 
myös aiemmin käytössä olleeseen neuvontapalve -
luun perustettu uusi elin tai osasto, joka mahdollis -
taa palvelujen laajentamisen. Edellytyksenä on, että 
uuden yksikön avulla neuvontapalvelu voi tarjota 
neuvontaa aloilla, joilla sillä ei olisi ollut asiantunte -
musta ilman uuden yksikön käyttöönottoa.
Suositus 1 (a)
Tämä suositus on osoitettu jäsenvaltioille.
Suositus 1 (b)
Komissio hyväksyy suosituksen.
Komissio on samaa mieltä siitä, että jäsenvaltioita 
olisi kannustettava analysoimaan koulutustarpeita 
aika ajoin hyvän käytännön mukaisesti. Komis -
sio aikoo päivittää tietämyksen siirtoa koskevan 
toimenpideselvityksen ja tiedottaa asiasta. Lisäksi 
komissio aikoo edistää hyvien käytäntöjen vaihtoa 
menettelytavoista verkostoitumisen yhteydessä.
Suositus 1 (c)
Tämä suositus on osoitettu jäsenvaltioille.88
Maaseudun kehittämisohjelmien arviointi on 
jäsenvaltioiden vastuulla. Toimenpiteiden vaikutta -
vuuden arviointi ohjelmien tavoitteisiin nähden on 
monimutkainen tehtävä, jonka on oltava oikeassa 
suhteessa arvioinnin käyttöön. Tehtävän suorittavat 
riippumattomat ammattiarvioijat. Arvioijat tekevät 
johtopäätöksensä lukuisten tekijöiden ja menettely -
tapojen perusteella. Näihin kuuluvat esimerkiksi 
ohjelmien toimintalogiikan perusteellinen arviointi, 
tapaustutkimukset ja paikan päällä tehtävät tut -
kimukset sekä eri toimenpiteiden välisten vuoro -
vaikutusten ja heijastusvaikutusten tutkiminen. Tar -
koituksena on, että arviointikertomusten rakenne 
olisi yhdenmukainen ja että unionin strategiset 
painopisteet otettaisiin kattavasti huomioon.
Päätelmät ja suositukset
91
Jäsenvaltiot ja alueet valitsevat maaseudun kehittä -
misohjelmien avulla toteutettavat toimenpiteet ja 
operaatiot ohjelma -alueella havaittujen tarpeiden 
mukaisesti. Tarpeet on määriteltävä tarkemmin sen 
selvittämiseksi, mitä konkreettisia koulutustoimia 
on toteutettava. Komissio pitää huolen siitä, että 
maaseudun kehittämisohjelmat ovat poliittisten 
tavoitteiden ja oikeudellisten vaatimusten mukaisia. 
Jäsenvaltioiden vastuulle jää ohjelmien varsinainen 
täytäntöönpano. Komissio saa tietoja seuranta -
komitean kokousten yhteydessä ja jäsenvaltioi -
den toimittamien täytäntöönpanokertomusten 
välityksellä.
92
Koulutus ja muunlainen tietämyksen siirto ovat 
tarpeen, jotta teknisiä ja ”pehmeitä” taitoja voidaan 
parantaa. Näin voidaan osaltaan edistää maaseudun 
toimijoiden toimintakykyä. Palveluntarjoajat vastaa -
vat tarjouskilpailuihin tai ehdotuspyyntöihin, jotka 
laaditaan jäsenvaltioiden SWOT -analyysien perus -
teella havaittujen tarpeiden mukaisesti. Komissio on 
kuitenkin sitä mieltä, että jäsenvaltioiden tekemissä 
ennakkoarvioinneissa on parantamisen varaa.
Komission vastaus 58
Jäsenvaltioiden menettelyjen seurannan osalta 
komissio aikoo ottaa tarkastusten suunnittelussa 
asianmukaisesti huomioon tietämyksen siirron ja 
neuvontatoimien riskiprofiilin.
97
Jäsenvaltioiden on varmistettava, että maaseudun 
kehittämisohjelmien mukaisten toimenpiteiden 
täytäntöönpanoon liittyvät kustannukset ovat 
kohtuullisia. Jos sääntöjenmukaisuutta koskevissa 
tarkastuksissa havaitaan puutteita, sovelletaan 
rahoitusoikaisuja.
98
Rajaamista koskeva kysymys nousi esiin maaseudun 
kehittämisohjelmissa.
Ohjelmakauden 2014–2020 osalta niin kutsutuissa 
komission yksiköiden kannanotoissa (Commission 
Services’ Position Papers), jotka laadittiin kustakin 
jäsenvaltiosta, annettiin neuvoja ERI -rahastojen 
koordinoiduista toimista. Jäsenvaltion oli varmistet -
tava täydentävyys, johdonmukaisuus ja yhdenmu -
kaisuus muiden EU:n välineiden kanssa kaksinkertai -
sen rahoituksen välttämiseksi4.
Ohjelmakautta 2014–2020 koskevilla säännöksillä 
pyritään parantamaan rahastojen välistä täyden -
tävyyttä ja koordinointia, jotta voidaan välttää 
päällekkäisiä toimia kumppanuussopimusten 
yhteydessä. Jäsenvaltioiden on kuvattava kumppa -
nuussopimuksissa, miten toimien täydentävyys ja 
synergia varmistetaan ERI -rahastoja käytettäessä.
Täydentävyyttä maaseudun kehittämisen alalla on 
käsitelty myös maaseudun kehittämisohjelmien 
luvussa 14 ”Täydentävyyttä koskevat tiedot”.
Lisäksi jäsenvaltioissa toimivien seurantakomiteoi -
den tehtävänä on huolehtia ohjelmien asianmukai -
sesta täytäntöönpanosta ja kaikkien EU:n rahastojen 
keskinäisestä täydentävyydestä.
4 Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 5 artikla.Suositus 1 (d)
Komissio hyväksyy tämän suosituksen ja on aloitta -
nut sen täytäntöönpanon.
Komissio on antanut asetuksen (EU) N:o 1305/2013 
15 artiklan soveltamista koskevia neuvoja auttaak -
seen jäsenvaltioita/alueita toimenpiteiden täytän -
töönpanossa. Ohjeistus ei ole kuitenkaan oikeu -
dellisesti sitovaa, ja ohjeiden soveltaminen riippuu 
jäsenvaltioista. Komissio on myös vastannut lukui -
siin jäsenvaltioiden esittämiin kysymyksiin.
Maaseudun kehittämisohjelmien täytäntöönpa -
nosta ja myös neuvontapalvelujen perustamisesta 
keskustellaan seurantakomiteoissa, vuosittaisissa 
arviointikokouksissa ja sääntöjenmukaisuutta kos -
kevissa tarkastuksissa.
Komissio päivittää ja laajentaa tarpeen vaatiessa 
nykyistä ohjeistusta.
96
Komissio on antanut ohjeita maaseudun kehittämi -
sen yhteydessä tehtävistä julkisista hankinnoista. 
Viranomaisten itse tuottamia palveluita koskevia 
vaatimuksia selitetään erityisesti asetuksen (EU) N:o 
1305/2013 15 artiklaa koskevassa ohjeistuksessa.
Suositus 2 (a)
Tämä suositus on osoitettu jäsenvaltioille.
Suositus 2 (b)
Komissio hyväksyy tämän suosituksen ja on aloitta -
nut sen täytäntöönpanon.
Viranomaisten itse tuottamista palveluista, alihan -
kinnasta ja palvelujen toimittamisesta on jo annettu 
ohjeistusta neuvontapalveluja sekä tilanhoito- ja 
lomituspalveluja koskevassa toimenpideselvityk -
sessä. Asia on ollut esillä ja siitä on keskusteltu use -
aan otteeseen jäsenvaltioiden kanssa maaseudun 
kehittämiskomiteassa. Maaliskuussa 2015 komissio 
ja eurooppalainen maaseudun kehittämisverkosto 
järjestivät Brysselissä kansallisille ja alueellisille 
viranomaisille erityiskoulutusta, joka koski kustan -
nusten kohtuullisuutta ja julkisia hankintoja.
Komission vastaus 59
Yhteinen vastaus 99 ja 100 kohtaan
Maaseudun kehittämisohjelmien arviointi on 
jäsenvaltioiden vastuulla. Toimenpiteiden tehok -
kuuden arviointi ohjelmien tavoitteisiin nähden on 
monimutkainen tehtävä, jonka on oltava oikeassa 
suhteessa arvioinnin käyttöön. Tehtävän suorittavat 
riippumattomat ammattiarvioijat. Arvioijat tekevät 
johtopäätöksensä lukuisten tekijöiden ja menette -
lytapojen perusteella. Näihin kuuluvat esimerkiksi 
ohjelmien toimintalogiikan perusteellinen arviointi, 
tapaustutkimukset ja paikan päällä tehtävät tut -
kimukset sekä eri toimenpiteiden välisten vuoro -
vaikutusten ja heijastusvaikutusten tutkiminen. 
Yhteisten seuranta- ja arviointisääntöjen mukaiset 
indikaattorit ovat vain yksi väline arviointiin liitty -
vien kysymysten ratkaisemisessa. Tarkoituksena 
on, että arviointikertomusten rakenne olisi yhden -
mukainen ja että unionin strategiset painopisteet 
otettaisiin kattavasti huomioon. Komissio kannus -
taa vaihtamaan hyviä arviointikäytäntöjä. Siinä 
voi käyttää hyväksi eurooppalaista maaseudun 
kehittämisverkostoa.
Suositus 4 (a)
Tämä suositus on osoitettu jäsenvaltioille.
Suositus 4 (b)
Komissio hyväksyy suosituksen osittain.
Komissio jatkaa ohjeistuksen antamista asianomai -
sissa asetuksissa säädetyn yhteisen seuranta- ja 
arviointijärjestelmän täytäntöönpanosta.
Palautemenettelyjen käytön, tulosten seurannan ja 
arvioinnin sekä koulutustoiminnan vaikutusten var -
mistamiseen on olemassa vakiomenettelyt. Komis -
sio kannustaa vaihtamaan hyviä arviointikäytäntöjä 
eurooppalaisen maaseudun kehittämisverkoston 
puitteissa.
Komissio ei ole kuitenkaan oikeudellisesti vastuussa 
sen seuraamisesta, että kyseiset palautemenettelyt 
on perustettu.Lopuksi voidaan todeta, että komission yksiköt 
tekevät yhteistyötä varmistaakseen koordinoidun 
lähestymistavan ERI -rahastojen täydentävyyteen 
kunkin ohjelman hyväksymisvaiheessa.
Suositus 3 (a)
Komissio hyväksyy suosituksen.
Komissio panee täytäntöön erityiskertomuksessa 
22/20145 annetut suositukset tarjoamalla erityiskou -
lutusta hallintoviranomaisille ja maksajavirastoille, 
vahvistamalla toimenpiteiden todennettavuuden 
ja valvottavuuden arviointia ja edistämällä yksin -
kertaistettujen kustannusvaihtoehtojen käyttöä. 
Lisäksi sääntöjenmukaisuutta koskevien tarkastus -
ten yhteydessä arvioidaan käytössä olevia järjes -
telmiä, joiden avulla hankkeiden kustannukset 
pyritään pitämään kohtuullisina. Tapauksiin, joissa 
havaitaan sääntöjenvastaisuuksia, sovelletaan 
rahoitusoikaisuja.
Suositus 3 (b)
Komissio hyväksyy tämän suosituksen ja on aloitta -
nut sen täytäntöönpanon.
Komissio on jo laatinut työmenettelyt ja perustanut 
niitä vastaavat yksiköiden väliset ryhmät EU:n eri 
rahastojen keskinäisen täydentävyyden ja kaksin -
kertaisen rahoituksen ongelmien arvioimiseksi. 
Näitä ovat esimerkiksi ERI -rahastojen tulkintaver -
kosto, muut sääntelyn erityiselementtejä koskevat 
verkostot, kuten yksinkertaistettuja kustannuksia 
käsittelevä työryhmä, temaattiset verkostot ja rahoi -
tusvälineiden neuvoa -antava foorumi (Financial 
Instruments Compass Platform).
Komissio aikoo vielä pohtia, tarvitaanko toinenkin 
järjestelmä (esimerkiksi erityinen yksiköiden välinen 
ryhmä).
5 Ks. erityiskertomus nro 22/2014 ”Tavoitteena taloudellisuus: 
maaseudun kehittämiseen osoitettujen EU:n hankeavustusten 
perusteena olevien kulujen hallinta” ( http://eca.europa.eu ).
Komission vastaus 60
101
Komissio on aina täyttänyt velvoitteensa, kun kyse 
on jäsenvaltioiden perustamien ohjaus- ja val -
vontajärjestelmien seurannasta. Komissio valvoo 
toimenpiteiden täytäntöönpanoa maaseudun 
kehittämisohjelmien hyväksymismenettelyn avulla, 
seurantakomiteoissa, joissa sidosryhmät ovat 
mukana, sekä vuosittaisissa kahdenvälisissä arvioin -
tikokouksissa hallintoviranomaisten kanssa.
Tarkastusohjelmasta päätetään riskinarvioinnin 
perusteella. Riskinarvioinnin tärkein osatekijä on 
menojen kokonaismäärä. Tietämyksen siirron ja 
neuvontapalvelujen sääntöjenmukaisuutta koske -
via erityisiä tarkastuksia on tehty vain muutamia, 
koska näihin toimiin liittyvän rahoituksen määrä on 
suhteellisen pieni.
Suositus 5
Komissio hyväksyy suosituksen.
Komissio aikoo ottaa tarkastusten suunnittelussa 
asianmukaisesti huomioon tietämyksen siirron ja 
neuvontatoimien riskiprofiilin.
MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?
Maksuttomat julkaisut:
  yksi kappale:  
EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
  enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat:  
Euroopan unionin edustustoista (http://ec.europa.eu/represent_/f_i.htm),
muissa kuin EU-maissa sijaitsevista lähetystöistä (http://eeas.europa.eu/delegations/index_/f_i.htm),  
ottamalla yhteyttä Europe Direct -palveluun (http://europa.eu/europedirect/index_/f_i.htm)  
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).
(*)  Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit  
tai hotellit voivat periä puheluista maksun.
Maksulliset julkaisut:
 EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
Tilintarkastustuomioistuin tutki, ilmensivätkö komission ja 
jäsenvaltioiden toimet laadukkaan tietämyksen siirron ja 
neuvontatoimien tarjoamiseksi painoarvoa, joka elinikäiselle 
oppimiselle ja tietämyksen siirrolle on määritetty EU:n 
maaseudun kehittämispolitiikassa. Tarkastuksessa havaittiin, 
että näin ei ollut. Jäsenvaltiot luottivat liian usein 
koulutuksen järjestäjien ehdotuksiin, ja minkä tahansa 
tyyppistä koulutusta pidettiin ”hyvänä” ja julkisen tuen 
kannalta tukikelpoisena. Kunnollinen analyysi siitä, voitiinko 
koulutuksella saada aikaan todellista vaikutusta, tehtiin vain 
harvoin. Jäsenvaltiot eivät aina varmistaneet tasapuolista ja 
avointa kilpailua, kun ne valitsivat koulutustoimia, ja ne 
maksoivat joistakin palveluista liikaa. Seurannan osalta 
tarkastuksessa havaittiin, että yksityiskohtaisesti ei arvioitu, 
mitä julkisilla varoilla tosiasiallisesti oli saavutettu. 
Suosituksissaan tilintarkastustuomioistuin kannustaa 
jäsenvaltioita erityisesti mukauttamaan valitut tietämyksen 
siirtoa koskevat toimet ja neuvontatoimet maaseudun 
toimijoiden muuttuviin tarpeisiin toistuvien analyysi- ja 
arviointimenettelyjen avulla.
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN