Alustava esitys korjaavaksi ja täydentäväksi talousarvioksi nro 3 Varainhoitovuoden 2002 talousarvioon - Yleinen tulotaulukko - tulo- ja menotaulukko pääluokittain - Pääluokka III - Komissio - Pääluokka V - Tilintarkastustuomioistuin - Pääluokka VI - Talous- ja sosiaalikomitea /* SEK/2002/0626 lopull. */





ALUSTAVA ESITYS KORJAAVAKSI JA TÄYDENTÄVÄKSI TALOUSARVIOKSI NRO 3 - VARAINHOITOVUODEN 2002 TALOUSARVIOON - YLEINEN TULOTAULUKKO - TULO- JA MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAIN - Pääluokka III - Komissio - Pääluokka V - Tilintarkastustuomioistuin - Pääluokka VI - Talous- ja sosiaalikomitea (komission esittämä) Euroopan komissio ottaa huomioon - Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen 78 artiklan, - Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 272 artiklan, - Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 177 artiklan, - Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen [1], sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 9 päivänä huhtikuuta 2001 annetulla neuvoston asetuksella N:o 762/2001 [2], 15 artiklan, [1] EYVL L 356, 31.12.1977, s. 1. [2] EYVL L 111, 20.4.2001, s. 1. ja esittää budjettivallan käyttäjälle alustavan esityksen korjaavaksi ja täydentäväksi talousarvioksi nro 3/2002 jäljempänä esitettyjen perustelujen mukaisesti. *** SISÄLLYSLUETTELO PERUSTELUT 1 Tulot 2 Komissio 3 Tilintarkastustuomioistuin 4 Talous- ja sosiaalikomitea TAULUYHTEENVETO - KTT:n vaikutus rahoitusnäkymiin PERUSTELUT Tämä alustava esitys korjaavaksi ja täydentäväksi talousarvioksi (KTT) nro 3/2002 perustuu seuraaviin näkökohtiin: Tulopuolella: - vuoden 2001 talousarvion lopullisen ylijäämän, ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita koskevan takuurahaston ylijäämän ja kilpailun alalla määrättyjen sakkojen budjetointi, - vuoden 2001 perinteisten omien varojen keräämiskustannusten mukautus omista varoista tehdyn uuden päätöksen mukaisesti, - uusien, merkinnällä "p.m." varustettavien budjettikohtien perustaminen komission hallintomenoihin suoritettavaa hiili- ja teräsalan tutkimusrahaston maksuosuutta sekä Norjan ja Islannin Eurodac-hankkeen maksuosuutta varten, - vuoden 2002 tullimaksuja sekä ALV- ja BKTL-maksujen määräytymisperusteita koskevien arvioiden tarkistaminen. Menopuolella komissiota koskevassa pääluokassa III lisätään hallintomäärärahoja, jotta komissio voi maksaa kilpailun alalla määrätyistä sakoista kertyneet korot tapauksissa, joissa sakkoja on myöhemmin alennettu tai peruttu. Tilintarkastustuomioistuinta koskevassa pääluokassa V lisätään menopuolen otsakkeen 2 selvitysosaan lause, jonka perusteella voidaan kattaa mahdollisista työtaisteluista tai terroristi-iskuista rakennuksille aiheutuvien vahinkojen riski. Talous- ja sosiaalikomiteaa koskevassa pääluokassa VI muutetaan henkilöstötaulukkoa ja lisätään hallintomenoja, koska komitean on tarkoitus ryhtyä hoitamaan tehtäviä, jotka nykyään kuuluvat EHTY:n neuvoa-antavalle komitealle. Vastauksena talous- ja sosiaalikomitean pyyntöön komissio toteaa, että EHTY:n perustamissopimuksen voimassaoloajan päättymiseen liittyvä toiminnan supistuminen on otettu huomioon vuoden 2002 talousarviossa ja vuoden 2003 alustavassa talousarvioesityksessä sekä määrärahojen että henkilöstömäärän osalta. 1 Tulot 1.1 Vuoden 2001 talousarvion jäämä Varainhoitovuoden 2001 toteutuman perusteella ylijäämä on 15 002 522 203,55 euroa, joka muodostuu, kun odotettua pienemmistä menoista (+15 337 477 830,27 EUR) ja valuuttakurssimuutoksiin perustuvasta ylijäämästä (+73 270 104,03 EUR) vähennetään todellista pienemmiksi kirjatut tulot (-408 225 830,75 EUR). Todellista pienemmiksi kirjatut tulot voidaan eritellä osastoittain seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Maksumäärärahojen ennakoitua vähäisempi käyttö voidaan eritellä rahoitusnäkymien otsakkeiden mukaan seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Vuoden 2001 talousarvion toteutuksesta esitetään tarkempia tietoja vuoden 2001 tilinpäätöksessä ja taseessa. 1.2 Keräyskulujen mukautuksen päivittäminen (2001) ALTEssa nro 2/2002 esitettiin alustava arvio momentille 200 otettavista määristä. Momentti on perustettu jäsenvaltioille maksettavaa palautusta varten, joka johtuu perinteisten omien varojen keräämiskuluihin sovellettavan prosenttiosuuden muuttamisesta: yhteisön omien varojen järjestelmästä tehdyssä uudessa päätöksessä vahvistetusta määrästä vähennetään vanhassa päätöksessä vahvistettu määrä maaliskuusta 2001 joulukuuhun 2001 (ks. neuvoston päätöksen 2000/597/EY, Euratom 2 artiklan 3 kohta, 10 artiklan 1 kohta ja 10 artiklan 2 kohdan c alakohta.) Määriä on mukautettava vuoden 2001 tulotaulukkoon perustuvien uusien tietojen pohjalta. 1.3 Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita koskevan takuurahaston ylijäämän palauttaminen Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä tehdyn neuvoston päätöksen 2000/597/EY 7 artiklan mukaan "tulotaulukkoon maksettuja, ulkosuhteita koskeviin toimiin liittyvän takuurahaston ylijäämiä pidetään omina varoina". Omien varojen määrää koskevan tarkistetun arvion mukaisesti tässä alustavassa esityksessä KTT:ksi otetaan huomioon ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita koskevan takuurahaston ylijäämän palauttaminen talousarvioon. Määrä on 372,46 miljoonaa euroa. 1.4 Kilpailun alalla määrätyt sakot Momentille 710 otetaan sakoista saatavat tulot. Siihen ei otettu vuoden 2002 talousarviossa lainkaan määrärahoja, koska näitä määriä on hyvin vaikea ennakoida. Eräät yritykset, erityisesti lääketehtaat, joille komissio on määrännyt sakkoja, eivät kuitenkaan hae muutosta sakkojen määräämistä koskevaan komission päätökseen. Näin ollen momentille voidaan budjetoida 583,4 miljoonaa euroa. 1.5 EHTY:n hallintomenot Neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöksessä, tehty 27 päivänä helmikuuta 2002, EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisista seurauksista ja hiili- ja terästutkimusrahastosta (EYVL L 79, 22.3.2002), säädetään, että "komissio hoitaa jäsenvaltioiden puolesta 24 päivästä heinäkuuta 2002 EHTY:n kaikkia varoja ja vastuita, jotka sillä on 23 päivänä heinäkuuta 2002". Päätöksen liitteessä I olevan 6 kohdan mukaan "komissio siirtää Euroopan unionin yleiseen talousarvioon rahaston pääomavarannosta vuotta kohti suhteessa kuluneeseen aikaan 3,3 miljoonan euron kertamaksun kattaakseen ne hallintomenot, jotka aiheutuvat tässä päätöksessä tarkoitettujen toimien selvityksestä, sijoittamisesta ja hoitamisesta ja jotka vastaavat Euroopan yhteisöjen yhteisen neuvoston ja yhteisen komission perustamisesta 8 päivänä huhtikuuta 1965 tehdyn sopimuksen 20 artiklassa tarkoitettuja menoja, joiden määrää muutettiin 21 päivänä marraskuuta 1977 tehdyllä neuvoston päätöksellä". Tällä perusteella esitetään perustettavaksi uusi budjettikohta, johon rahaston pääomavarannosta tehtävä maksu otetaan. Ajalta 24.7.2002-31.12.2002 kyseinen määrä on 1 455 616 euroa. Varainhoitoasetuksen 4 artiklan 2 kohdan viidennen luetelmakohdan mukaan tuloja, jotka saadaan kolmansilta osapuolilta (tässä tapauksessa jäsenvaltioilta) niiden pyynnöstä suoritetuista töistä, ei saa käyttää mihinkään muuhun tarkoitukseen. Sen vuoksi ehdotetaan, että rahaston pääomavarannosta saatava kertasuoritus osoitetaan seuraaviin menopuolen budjettikohtiin, joista rahoitetaan rahaston hallinnointi: * A-1100, A-7000, A-2000 henkilöstömenot (virkamiehet, ylimääräiset toimihenkilöt, vuokrat), * A-2421 yhteys pankkien väliseen tietoliikenneverkkoon (SWIFT), * A-7070 rahaston hallinnoinnissa käytettävä tietojärjestelmä, * A-2255 tietotoimistojen käyttömaksut (mm. Reuters, Bloomberg), * A-2320 luokituslaitosten käyttömaksut (mm. S&P, Moody's). Varojen alustava jakauma näiden budjettikohtien kesken on seuraava: >TAULUKON PAIKKA> 1.6 Eurodac-hankkeen maksuosuudet (Islanti ja Norja) Euroopan yhteisön sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa niistä perusteista ja menettelyistä, joilla ratkaistaan jäsenvaltiossa tai Islannissa tai Norjassa jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio (EYVL L 93, 3.4.2001, s. 40) vahvistetaan (9 artiklassa) Islannin ja Norjan maksuosuus Euroopan unionin yleiseen talousarvioon. Tätä tiettyyn käyttötarkoitukseen sidottua tuloa varten ehdotetaan perustettavaksi uusi luku (64) ja uusi budjettikohta, joka varustetaan merkinnällä "p.m.". 1.7 Tullimaksuja sekä ALV- ja BKTL-maksujen määräytymisperusteita koskevien arvioiden tarkistaminen Korjaavan ja täydentävän talousarvion (KTT) nro 1/98 esittämisen jälkeen komissio ehdotti, että rahoituslaskelmien mukauttaminen, joka tavallisesti suoritetaan yhdessä vuoden lisäbudjeteista, koskisi myös tullimaksuista sekä ALV- ja BKTL-maksujen määräytymisperusteista tehtävien arvioiden tarkistusta. Komissio katsoo, että kyseisten indikaattorien tarkistettujen arvioiden käyttäminen kuluvan varainhoitovuoden lisätalousarvion yhteydessä on aiemman käytännön looginen jatke. Talousarvion tulopuolen tarkistamista koskevan lisätalousarvion yhteydessä jäsenvaltioiden ALV- ja BKTL-maksuosuuksia tavallisesti mukautetaan menojen muutosten, edellisen vuoden (käytettävissä olevan) ylijäämän ja Yhdistyneelle kuningaskunnalle maksettavan hyvityksen tarkistuksen mukaisesti. Tarkistamalla omia varoja koskevia arvioita voidaan jäsenvaltioiden suoritettavina olevat varainhoitovuoden maksut arvioida tarkemmin ja lieventää edellisvuotisessa arvioinnissa väistämättä tapahtuvien virheiden vaikutusta. Koska vuoden 2001 talouskasvu jäi odotettua pienemmäksi ja myös vuoden 2002 talouskasvua koskeva ennuste on viimevuotista alempi, kaikkia kolmea tähän alustavaan esitykseen KTT:ksi sisältyvää indikaattoria tarkistetaan alaspäin: * EU:n 15 jäsenvaltion BKTL:n vuonna 2002 ennustetaan olevan käypinä hintoina 9 145,9 miljardia euroa, mikä on 1,12 prosenttia vähemmän kuin ALTEen nro 2/2002 otettu 9 249,2 miljardia euroa [3]. [3] Vuoden 2002 talousarvio rahoitettiin omien varojen järjestelmästä tehdyn edellisen päätöksen mukaisesti. Sen jälkeen kun omien varojen järjestelmästä tehty uusi päätös tuli voimaan 1. maaliskuuta 2002, talousarvio laskettiin uudelleen uusien sääntöjen mukaisesti ALTEssa nro 2/2002. Tämä tarkoitti mm. sitä, että BKTL-varojen määräytymisperuste, joka vuoden 2002 talousarviossa oli perustunut Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmään (EKT-79), korvattiin EKT-95:n mukaisilla laskelmilla. Kumpikin BKTL-ennuste oli tosin laadittu huhtikuussa 2001. * EU:n 15 jäsenvaltion ALV:n määräytymisperusteen ennustetaan olevan vuonna 2002 nykyhintoina 4 386,7 miljardia euroa, mikä on 0,66 prosenttia vähemmän kuin ALTEen nro 2/2002 otettu 4 416,0 miljardia euroa. * Tullimaksujen kokonaismääräksi vuonna 2002 arvioidaan nyt 13 734,2 miljoonaa euroa. Tämä on 2 031,7 miljoonaa euroa eli 12,9 prosenttia vähemmän kuin ALTEssa nro 2/2002 arvioitu tullimaksuista saatavien tulojen kokonaismäärä. Arvioita on supistettu ALTEen nro 2/2002 verrattuna ennen muuta siksi, että vuoden 2002 tuontiennusteita on tarkistettu voimakkaasti alaspäin ja vuoden 2001 tullimaksuista saadut tulot ovat jääneet odotettua pienemmiksi. ALV- ja BKTL-maksujen määräytymisperusteet on muunnettu euroiksi (euroalueen ulkopuolelle jääneiden kolmen jäsenvaltion osalta) 28. joulukuuta 2000 voimassa olleen kurssin mukaisesti. Näin voidaan välttää vääristymät, koska kyseistä kurssia käytetään myös muunnettaessa talousarvion euromääräisiä summia kansallisina valuuttoina suoritettaviksi maksuiksi (tästä säädetään neuvoston asetuksessa N:o 1150/2000). Seuraavassa taulukossa esitetään tarkistetut arviot vuoden 2002 tullimaksuista sekä ALV- ja BKTL-maksujen määräytymisperusteista. Arviot vahvistettiin 26. huhtikuuta 2002 pidetyssä omia varoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessa. Tarkistetut arviot vuoden 2002 tullimaksuista sekä ALV- ja BKTL-maksujen määräytymisperusteista >TAULUKON PAIKKA> 1.8 Yhdistyneen kuningaskunnan epätasapainoisen budjettiaseman korjaaminen (1998 ja 2001) Yhdistyneen kuningaskunnan epätasapainoista budjettiasemaa korjataan tässä alustavassa esityksessä KTT:ksi kahden vuoden osalta (1998 ja 2001). Vuotta 2001 koskeva korjaus on ensimmäinen, johon sovelletaan Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä tehtyä uutta neuvoston päätöstä (2000/597/EY, Euratom [4]) ja siihen liittyvää asiakirjaa [5], joka koskee korjauksen laskentatapaa; sen sijaan vuotta 1998 koskevaan korjaukseen sovelletaan yhä edellistä omien varojen järjestelmästä tehtyä päätöstä [6] ja siihen liittyvää laskentatapaa [7]. [4] EYVL L 253, 7.10.2000, s. 42. [5] Komission työasiakirja, joka koskee budjettiepätasapainon laskentatapaa, rahoitusta, maksamista ja budjetointia Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä tehdyn neuvoston päätöksen 4 ja 5 artiklan mukaisesti, Euroopan unionin neuvosto, 10646/00 ADD 2, 21.9.2000. [6] EYVL L 293, 12.11.1994, s. 9. [7] Budjettiepätasapainon laskentatapa, rahoitus, maksaminen ja budjetointi Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä tehdyn neuvoston päätöksen 4 ja 5 artiklan mukaisesti, Euroopan unionin neuvosto, 5455/94, 9.3.1994. Uusi laskentatapa neutralisoi nettohyödyn (ns. ylimääräisen edun), joka Yhdistyneelle kuningaskunnalle aiheutuu siitä, että jäsenvaltioiden itselleen keräyskustannuksia varten pidättämää perinteisten omien varojen osuutta on korotettu. Mukautuksia on tehtävä myös EU:n tulevan laajentumisen vuoksi. Lisäksi omien varojen järjestelmästä tehdyn uuden päätöksen mukaan Alankomaiden, Itävallan, Ruotsin ja Saksan osuutta Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän korjauksen rahoituksesta alennetaan neljännekseen tavanomaisesta. Vastaavasti muiden jäsenvaltioiden osuudet kasvavat, Yhdistynyttä kuningaskuntaa tietysti lukuun ottamatta. Uudet rahoitussäännöt vaikuttavat myös ns. jäädytettyyn osuuteen, joka kasvaa edellisen omia varoja koskevan päätöksen perusteella tehtyihin laskelmiin verrattuna. Koska tässä alustavassa esityksessä KTT:ksi budjetoitaviin korjauksiin sovelletaan kaksia eri rahoitussääntöjä, on vastaavasti laskettava myös kaksi eri jäädytettyä osuutta (ne esitetään yleisen tulotaulukon B osassa taulukkojen 6.1 ja 6.2 yhteydessä). Näin saatava yhdenmukainen ALV-verokanta on erotus, joka saadaan vähentämällä enimmäisverokannasta (0,75 % rajatusta ALV-määräytymisperusteesta) näiden kahden jäädytetyn osuuden summa. 1.8.1 Korjausten laskeminen Edellä mainitun laskentatapaa koskevan asiakirjan mukaisesti komission on esitettävä korjauksen alustavan arvion tarkistamista, jos on syytä uskoa, että alkuperäinen laskelma poikkeaa huomattavasti lopullisesta määrästä. Tässä alustavassa esityksessä KTT:ksi esitetään, että vuoden 2001 korjausta, joka on jo otettu ALTEen 2/2002 [8], on tarkistettava. Lisäksi tässä alustavassa esityksessä KTT:ksi otetaan talousarvioon vuotta 1998 koskevan korjauksen lopullinen määrä ja sen rahoitus. [8] Vuoden 2001 korjaus otettiin vuoden 2002 talousarvioon, jonka rahoitus oli laskettu omien varojen järjestelmästä tehdyn edellisen päätöksen mukaisesti. Sen jälkeen kun omien varojen järjestelmästä tehty uusi päätös tuli voimaan 1. maaliskuuta 2002, talousarvio ja Yhdistyneelle kuningaskunnalle maksettava hyvitys laskettiin uudelleen uusien sääntöjen mukaisesti (saattamatta kuitenkaan määriä ajan tasalle) ALTEssa nro 2/2002. 1.8.2 Vuoden 2001 korjauksen saattaminen ajan tasalle Nykyinen arvio eroaa merkittävästi ALTEen nro 2/2002 otetusta vuoden 2001 korjauksen arviosta. Komissio esittääkin, että vuoden 2001 korjaus saatetaan ajan tasalle tässä alustavassa esityksessä KTT:ksi. Seuraavassa taulukossa esitetään lyhyesti, miten ALTEen nro 2/2002 otetut arviot ovat muuttuneet. >TAULUKON PAIKKA> Taulukosta 1 käy ilmi, että muutosten mukaan päivitetty Yhdistyneen kuningaskunnan korjaus vuodelle 2001 on noin 401,2 miljoonaa euroa korkeampi kuin aiemmin budjetoitu määrä. Muutokset johtuvat viidestä tekijästä, joiden vaikutukset voidaan esittää seuraavasti: * Yhdistyneen kuningaskunnan osuus Euroopan unionin tuloista on alentunut, mikä alentaa korjausta 106,2 miljoonaa euroa. * Yhdistyneen kuningaskunnan osuus Euroopan unionin menoista on alentunut, mikä korottaa korjausta 677,9 miljoonaa euroa. * Jäsenvaltioihin kohdennettujen menojen kokonaismäärä on alentunut (budjetoituja menoja on jäänyt toteutumatta), mikä alentaa korjausta 552,3 miljoonaa euroa. * Yhdistyneen kuningaskunnan saaman edun supistuminen korottaa korjausta 390,1 miljoonaa euroa. Tällä tarkoitetaan etua, joka Yhdistyneelle kuningaskunnalle aiheutuu nykyisestä omien varojen järjestelmästä verrattuna aiempaan järjestelmään (BKTL-varojen käyttöönoton ja ALV-perusteen rajaamisen vuoksi). * Ns. ylimääräisen edun väheneminen perinteisten omien varojen alalla (ks. 1.8 kohta, kolmas kappale) alentaa korjausta 8,4 miljoonaa euroa. Tarkistettu arvio Yhdistyneelle kuningaskunnalle vuoden 2001 osalta tehtävästä korjauksesta on näin ollen 5 027 007 572 euroa eli 401 152 696 euroa enemmän kuin ALTEen nro 2/2002 otettu alustava arvio. 1.8.3 Vuoden 1998 korjauksen lopullinen määrä Vuoden 1998 korjauksen lopullinen määrä on 3 996 402 029 euroa eli 65 186 721 euroa enemmän kuin KTT:ssä 1/99 budjetoitu määrä. Seuraavassa taulukossa esitetään lyhyesti, miten KTT:ssä 1/99 esitetyt arviot ovat muuttuneet. >TAULUKON PAIKKA> Muutokset johtuvat neljästä tekijästä, joiden vaikutukset voidaan esittää seuraavasti: * Yhdistyneen kuningaskunnan osuus Euroopan unionin tuloista on alentunut, mikä alentaa korjausta 605,3 miljoonaa euroa. * Yhdistyneen kuningaskunnan osuus Euroopan unionin menoista on alentunut, mikä korottaa korjausta 176,1 miljoonaa euroa. * Jäsenvaltioihin kohdennettujen menojen kokonaismäärä on kasvanut, mikä korottaa korjausta 19,1 miljoonaa euroa. * Yhdistyneen kuningaskunnan saaman edun supistuminen korottaa korjausta 475,2 miljoonaa euroa. Tällä tarkoitetaan etua, joka Yhdistyneelle kuningaskunnalle aiheutuu nykyisestä omien varojen järjestelmästä verrattuna aiempaan järjestelmään (BKTL-varojen käyttöönoton ja ALV-perusteen rajaamisen vuoksi). 1.8.4 Vuoden 2001 tarkistetun arvion ja vuoden 1998 korjauksen lopullisen määrän budjetoiminen 1.8.4.1 Budjetoitava määrä (luku 15) Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtäviin korjauksiin tässä alustavassa esityksessä KTT:ksi nro 3/2002 budjetoitava kokonaismäärä saadaan laskemalla yhteen seuraavat määrät: * vuoden 2001 korjauksen tarkistetun arvion mukainen kokonaismäärä * vuoden 1998 korjauksen lopullisen määrän ja aiemmin budjetoidun (KTT 1/99) määrän välinen erotus. Tässä alustavassa esityksessä KTT:ksi budjetoitava määrä saadaan siis seuraavalla laskutoimituksella: (5 027 007 572 EUR + 65 186 721 EUR) = 5 092 194 293 EUR. 1.8.4.2 Budjetoitavien korjausten rahoittaminen - luku 15 Laskentatavan mukaan kunkin vuoden korjaus rahoitetaan seuraavan vuoden BKTL-kaavan mukaan. Vuoden 2001 tarkistetun arvion mukainen kokonaismäärä budjetoidaan näin ollen tässä alustavassa esityksessä KTT:ksi ja rahoitetaan tarkistetun BKTL-kaavan mukaan. Määrä otetaan lukuun 15. Laskentatapaa koskevassa asiakirjassa vuodelta 1994 todetaan, että sen lisäksi, että Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä vuoden 1998 lopullinen korjaus lasketaan, siihen on osoitettava myös rahoitus. Vuoden 1998 korjaus budjetoidaan näin ollen kahdessa vaiheessa. Vuoden 1998 korjauksen lopullisen määrän ja aiemmin budjetoidun (KTT 1/99) määrän välinen erotus otetaan lukuun 15 tässä alustavassa esityksessä KTT:ksi käytetyn BKTL-kaavan mukaisesti. Korjauksen rahoitus lasketaan sen jälkeen uudelleen vuoden 1999 ALV- ja BKTL-maksujen lopullisten määräytymisperusteiden mukaisesti ja näin saatua määrää verrataan maksuihin, jotka on jo budjetoitu. Kutakin jäsenvaltiota koskeva muutos otetaan lukuun 35 (ks. jäljempänä Lopullinen laskelma vuoden 1998 korjauksen rahoittamisesta - luku 35). Seuraavassa esitetään yhteenveto Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävistä kahdesta korjauksesta, jotka on laskettu tässä ALTEssa käytettyjen BKTL-kaavojen mukaan ja budjetoitu lukuun 15. >TAULUKON PAIKKA> a Budjetoitava erotus verrattuna KTT:ssa 1/99 budjetoituun määrään. 1.8.4.3 Lopullinen laskelma vuoden 1998 korjauksen rahoittamisesta - luku 35 Lopullinen laskelma vuoden 1998 korjauksen rahoittamisesta perustuu korjauksen lopulliseen määrään ja vuoden 1999 BKTL- ja ALV-maksujen todellisiin määräytymisperusteisiin vuoden 2001 lopulla. Lukuun 35 otetuilla määrillä korjataan * Ns. suoran vaikutuksen aiheuttamat erot eli se, miten kunkin jäsenvaltion maksuosuus vuoden 1999 lopullisen rahoituskertoimen mukaan lasketusta vuoden 1998 lopullisesta korjauksesta eroaa KTT:n 1/99 ja tässä alustavassa esityksessä KTT:ksi olevan luvun 15 yhteenlasketuista määristä, sekä * Ns. epäsuoran vaikutuksen aiheuttamat erot eli se, miten ALV:n yhdenmukaisen verokannan mukaan lasketun vuoden 1998 lopullisen korjauksen epäsuora vaikutus (ja vastaavat vaikutukset kunkin jäsenvaltion ALV- ja BKTL-maksuihin [9]) eroaa KTT:ssä 1/99 budjetoiduista vuoden 1998 korjauksen epäsuorien vaikutusten ja tässä alustavassa esityksessä KTT:ksi olevan luvun 15 yhteenlasketuista määristä. [9] Vuoden 1999 alv- ja BKTL-määräytymisperusteista käytetään vuoden 2001 lopulla tunnettuja määriä. Erot esitetään taulukossa 4. >TAULUKON PAIKKA> Taulukossa 5 verrataan vuoden 1999 rahoituskertoimen mukaan lasketun vuoden 1998 lopullisen korjauksen suoria ja epäsuoria vaikutuksia KTT:hen 1/1999 vuoden 1998 korjausta varten budjetoitujen määrien ja tässä alustavassa esityksessä KTT:ksi esitettyjen määrien suoriin ja epäsuoriin vaikutuksiin. Taulukossa 5 esitetään ainoastaan korjauksen rahoitus, ei sen maksamista Yhdistyneelle kuningaskunnalle, minkä vuoksi yhteenlasketut määrät vastaavat asianomaiselle vuodelle kyseiseen talousarvion lukuun otetun vuoden 1998 korjauksen kokonaismäärää. >TAULUKON PAIKKA> 2 Komissio Viisi yritystä on aloittanut oikeustoimet Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa Corus [10] antaman tuomion perusteella saadakseen perittyä korot, jotka liittyvät niiden komissiolle kilpailuasian vuoksi sakkoina maksamiin määriin. Komissio on jo palauttanut yrityksille niiden maksamat sakot sen jälkeen kun ne peruttiin tai kun niiden määrää pienennettiin tuomioistuimen päätöksellä. [10] Asia T-171/99, Corus UK Ltd vs. Euroopan yhteisöjen komissio, tuomio 10.10.2001. Tuomioistuin on nyt määrännyt komission korvaamaan yrityksille myös korot ja neuvottelemaan niiden kanssa summaan sovellettavasta korosta eli lopullisesti hyvitettävästä määrästä. Vuoden 2001 lopulla esitetyn alustavan arvion mukaan korvattava määrä olisi vähintään 3,8 miljoonaa euroa. Sen perusteella tehtiin määrärahasiirto nro 60/2001. Korvattava määrä ei kuitenkaan ollut määrärahasiirtoa tehtäessä vielä lopullisesti tiedossa, sillä kaikki yritykset eivät olleet vielä siinä vaiheessa hyväksyneet komission ehdotusta. Maaliskuussa järjestettiin tuomioistuimen tiloissa Luxemburgissa asiaa koskeva kuulemistilaisuus, jonka jälkeen kaikki osapuolet ovat hyväksyneet komission ehdotuksen. Sen perusteella tarvitaan vielä 1,3 miljoonaa euroa, jotta sopimukseen perustuvat korot voidaan korvata. Velvollisuus maksaa tämä lisämäärä on väistämätön ja poikkeuksellinen, eikä se ollut tiedossa vuoden 2002 talousarvion laatimisen yhteydessä. Komissio on näin ollen päättänyt sisällyttää sen tähän alustavaan esitykseen KTT:ksi nro 3/2002 varainhoitoasetuksen 15 artiklan mukaisesti. 3 Tilintarkastustuomioistuin Vakuutusyhtiöt ovat syyskuun 2001 tapahtumien vuoksi peruuttaneet tilintarkastustuomioistuimen rakennuksia koskevan vakuutuksen, joka kattoi työtaisteluista tai terroristi-iskuista aiheutuvien vahinkojen riskit. Tilintarkastustuomioistuin on tämän vuoksi pyytänyt, että talousarvion pääluokassa V olevaan 2 osaston selvitysosaan lisättäisiin lause, jonka mukaan kyseisen osaston määrärahoista voidaan kattaa työtaisteluista tai terroristi-iskuista johtuvien vahinkojen aiheuttamat kustannukset. Teksti on sama kuin varainhoitovuoden 2002 talousarvion pääluokassa I (Euroopan parlamentti) olevan 2 osaston selvitysosassa. 4 Talous- ja sosiaalikomitea 4.1 EHTY:n neuvoa-antavan komitean tehtävien siirtyminen komitealle 4.1.1 Perusta korjaavan ja täydentävän lisätalousarvion 2002 esittämiselle Koska EHTY-sopimuksen voimassaolo päättyy 23. heinäkuuta 2002, teollisuusneuvosto esitti 18. toukokuuta 2000 toivomuksen, että komissio esittelisi ajatuksiaan rakenteellisen vuoropuhelun tulevaisuudesta sopimuksen kattamilla aloilla. Hylättyään useita vaihtoehtoja komissio otti jäsenvaltioiden toivomuksesta yhteyttä Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaan (ETSK) pohtiakseen yhdessä EHTY:n neuvoa-antavan komitean kanssa mahdollisia vaihtoehtoja EHTY:n neuvoa-antavan komitean toiminnan jatkamiseksi. Komissio esitteli tämän kuulemisen pohjalta ehdotuksensa 27. syyskuuta 2000 antamassaan tiedonannossa "Rakenteellinen vuoropuhelu EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päätyttyä". Tiedonanto oli osoitettu neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle, EHTY:n neuvoa-antavalle komitealle ja alueiden komitealle. Komissio ehdotti tiedonannossaan, että "talous- ja sosiaalikomitean toimivaltaa on laajennettava hiili- ja terästeollisuuteen, jotta siitä voidaan tehdä muiden talouden ja sosiaaliasioiden alojen tapaan neuvoa-antava elin näillä kahdella alalla" [11]. [11] KOM(2000) 588 lopullinen. Toimielinten tasolla "tämä ratkaisu vaikuttaa joustavalta ja edullisemmalta kuin muut vaihtoehdot." Se merkitsee ainoastaan marginaalisia korotuksia ETSK:n määrärahatarpeisiin, jotka ovat tällä hetkellä 80 miljoonaa euroa. Budjettivallan käyttäjä voisi myös harkita rajoitetun hallintoavun antamista näiden ETSK:n uusien lausunnonantotehtävien perusteella, vastaavalla tavoin kuin nykyisin tarjotaan EHTY:n neuvoa-antavalle komitealle. Toisin kuin muiden vaihtoehtojen avulla, tällä ratkaisulla vältetään tarve uuden, asemaltaan epämääräisen neuvotteluelimen käyttöönottoon, jota olisi vaikea perustella muihin toimielimiin ja muihin toimialoihin nähden." Komissio toteaa ETSK:n uuteen konsultatiiviseen tehtävään viitaten, että "EHTY:n rakenteellisen vuoropuhelun jatkoa on pohdittava rohkealla ja innovatiivisella tavalla". EHTY:n ainutlaatuiset kokemukset varsinkin yhteiskunnallisen konsensuksen, teollisuuden rakennemuutoksen ja tutkimuksen alalla vahvistaisivat ETSK:n mahdollisuuksia osallistua aktiivisesti Euroopan talouden nykyaikaistamiseen ja sen kilpailukyvyn vahvistamiseen. Euroopan parlamentti pyysi 22. maaliskuuta 2001 antamassaan mietinnössä "Vastuuvapauden myöntäminen komissiolle Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) varainhoitovuoden 1999 talousarvion toteuttamisesta" [12] komissiota painostamaan jäsenvaltioita toimimaan siten, että talous- ja sosiaalikomitea, jonka pitäisi olla vastuussa rakenteellisesta vuoropuhelusta EHTY:n perustamissopimuksen päättymisen jälkeen, voisi koostumuksensa ja toimintatapojensa mukaan tarjota hiili- ja terästeollisuuden eritysasiantuntemusta. [12] Euroopan parlamentin lopullinen asiakirja A5-0097/2001 (PE) 294.383). Euroopan talous- ja sosiaalikomitea kannattaa täysin komission ehdotusta. ETSK:n uusi konsultatiivinen tehtävä olisi Lissabonin huippukokouksessa määriteltyjen, Euroopan talouden uudistamista koskevien suuntausten mukainen. Se vahvistaisi ETSK:n "roolia nykyistä näkyvämpänä välittäjänä unionin ja kansalaisyhteiskunnan välillä sekä vakiintuneena vuoropuhelu- ja keskustelufoorumina yhteisön tasolla". Lisäksi se vahvistaisi ETSK:n mahdollisuuksia käsitellä teollisuuden muutoksiin liittyviä kysymyksiä etenkin laajentumisprosessin yhteydessä. [13] [13] KOM(2000) 588 lopullinen, s. 4. Komitea onkin valmis ottamaan tämän uuden tehtävän sillä ehdolla, että se saa käyttöönsä asianmukaisen henkilöstön ja rahoituksen, jotta se voi työskennellä talouden nykyaikaistamisen ja teollisuuden muutosten onnistuneen hallinnan edistämiseksi. ETSK huomauttaa yhdessä komission kanssa, ettei sen varainhoitovuosia 2002 (korjaava ja täydentävä lisätalousarvio) ja 2003 koskevien ehdotuksien pitäisi vaikuttaa yhteisön talousarvioon, koska uusi konsultatiivinen tehtävä korvaisi komission talousarvioon heinäkuuhun 2002 asti budjetoidun EHTY:n neuvoa-antavan komitean toiminnan. 4.1.2 Toteuttamista varten tarvittavat toimet Kaksi neuvoa-antavaa komiteaa ovat perustaneet yhteisen työryhmän. Työryhmä on laatinut ehdotuksen EHTY:n neuvoa-antavan tehtävän siirtämisestä ja dynaamisesta kehittämisestä. Talous- ja sosiaalikomitean ja EHTY:n neuvoa-antavan komitean työvaliokunnat ovat käsitelleet ja hyväksyneet yhdessä aktiivisesti ja tiiviisti valmistelutyöhön osallistuneen komission kanssa ehdotuksen ETSK:n uuden tehtävän toteuttamiseksi. Ehdotuksen pääpiirteet ovat seuraavat: Kuten komissio tiedonannossaan huomauttaa, teollisuuden muutoksia koskevan uuden tehtävän toteuttaminen ei edellytä erillistä säädöstä, ja se perustuu perustamissopimuksen 261 artiklan nojalla ETSK:n työjärjestyksen määräyksiin. ETSK:n työjärjestystä ollaan muuttamassa uuden sisäisen rakenteen, neuvoa-antavan valiokunnan "hiili, teräs, teollisuuden muutokset" perustamiseksi. Valiokunta koostuisi korkeintaan 24:stä ETSK:n jäsenestä sekä 30:stä ulkopuolisesta, EHTY:n yhteiskunnallis-ammatillisten järjestöjen edustajasta. Valiokuntaa laajennettaisiin asteittain myös muille aloille, joihin talouden nykyaikaistamisen ongelmat vaikuttavat. Näin edustettuina olisivat kaikki asiaankuuluvat tahot (teollisuus, kauppa, pk-yritykset, työelämä, kulutus, ympäristö). Yhteiskunnallis-ammatillisten järjestöjen edustajat nimitettäisiin aluksi nykyisen EHTY:n neuvoa-antavan komitean ehdotuksesta. Neuvoa-antavan valiokunnan "hiili, teräs, teollisuuden muutokset" toimiala * kattaa hiili- ja terästeollisuuden ja sen tuotanto- ja kulutusketjun ne osat, joilla yhteisön toimet jatkuvat, * toimialaa laajennetaan asteittain siten, että se kattaa sekä teollisuuden muutosten hallinnan kaikilla aloilla että muutosten vaikutukset (erityisesti työllisyys, sosiaali- ja rakennepolitiikan toimet, tuki- ja kilpailupolitiikka, teollisuuden muutokset, tutkimus ja teknologinen kehitys, ympäristöpolitiikka, kestävä kehitys, energiapolitiikka, kauppapolitiikka). * toiminnan yhteydessä kiinnitetään erityistä huomiota EU:n laajentumiseen ja teollisuuden muutosten hallintaan uusissa jäsenvaltioissa. Toimialan laajuus voidaan määrittää lopullisesti sen mukaan, paljonko määrärahoja on käytössä. Neuvoa-antavan valiokunnan "hiili, teräs, teollisuuden muutokset" toimintamuotoihin kuuluvat perustamissopimuksessa määrättyjen pakollisten lausuntojen, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission pyynnöstä annettavien omaehtoisten ja valmistelevien lausuntojen sekä oma-aloitteisten lausuntojen ja tiedonantojen laatiminen sekä konferenssien ja kuulemistilaisuuksien järjestäminen. ETSK ja EHTY:n neuvoa-antava komitea ovat laatineet yhdessä liitteenä olevan työohjelmaluonnoksen, joka koskee vuosien 2002 (loppuvuosi) ja 2003 mahdollisia toimia. Toimielimillä on perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla mahdollisuus käyttää hyväkseen ETSK:n toimialan laajennusta hankkiakseen lisätietoja kyseisiä aiheita koskevien päätösten tueksi. Unionin toimielimet määrittelevät budjettitoimivaltansa perusteella puitteet, joissa kyseisen rakenteen toimintaa toteutetaan. ETSK ehdottaakin yhdessä EHTY:n neuvoa-antavan komitean kanssa ja komission tukemana seuraavaa: * ETSK:n budjettia kasvatetaan neuvoa-antavan valiokunnan "hiili, teräs, teollisuuden muutokset" toiminnan mahdollistamiseksi. * Neuvoa-antavalle valiokunnalle "hiili, teräs, teollisuuden muutokset" myönnetään erityinen budjetti muun muassa yhteiskunnallis-ammatillisten järjestöjen edustajien matka- ja oleskelukustannuksista sekä toiminnan ja tilaisuuksien järjestämisestä aiheutuvien kulujen kattamiseksi. * ETSK:n sihteeristöön perustetaan tilapäinen yksikkö. * Käytetään hyväksi ETSK:n sihteeristön logistisia palveluita (salit, kokouspalvelut, tulkkaus, käännös, paino jne.). 4.1.3 Budjettiehdotuksen tavoite ETSK aikoo aloittaa neuvoa-antavan valiokunnan "hiili, teräs, teollisuuden muutokset" toiminnan varovasti vuoden 2002 viiden viimeisen kuukauden aikana. Vuoden 2002 alustavaan työsuunnitelmaan sisältyy vain ensimmäinen järjestäytymiskokous sekä neljä valmisteluryhmän kokousta. ETSK:n on kuitenkin vastattava lisäkustannuksista, ja henkilöstötaulukkoon on saatava lisää virkoja. Lisäksi tarvitaan avoimuuden varmistamiseksi uusi budjettikohta, joka kattaa neuvoa-antavan valiokunnan "hiili, teräs, teollisuuden muutokset" toiminnan organisoinnista aiheutuvat kulut. 4.1.4 Uudet virat Euroopan TSK:n "hiili, teräs, teollisuuden muutokset" -yksikköön ETSK ehdottaa, että sen sihteeristöön luodaan yksikkö, jonka tehtävänä olisi neuvoa-antavan valiokunnan "hiili, teräs, teollisuuden muutokset" toiminnan seuranta. Yksikön johdossa olisi A5-virkamies, jota avustaisivat yksi A7-virkamies sekä yksi B5-virkamies ja kaksi C2-virkamiestä. Kustannukset viiden kuukauden ajalta olisivat 215 000 euroa. 4.1.5 Uusi budjettikohta, joka kattaa neuvoa-antavan valiokunnan "hiili, teräs, teollisuuden muutokset" toiminnan organisoinnista aiheutuvat kulut Avoimuuden varmistamiseksi ehdotetaan, että luodaan uusi budjettikohta 252 "Neuvoa-antavan valiokunnan 'hiili, teräs, teollisuuden muutokset' toiminnan organisoinnista aiheutuvat kulut". Budjettikohtaan on tarkoitus kirjata määrärahat kokousten järjestämiskulujen sekä edustajien matka- ja kokouskustannusten kattamista varten. Edustajat saisivat korvaukset samoin ehdoin kuin ETSK:n jäsenet. Vuoden 2002 alustavan työsuunnitelman perusteella uuteen budjettikohtaan tarvittaisiin 39 000 euron määrärahat. 4.1.6 3.3 Muut kulut Vaikka neuvoa-antavan valiokunnan "hiili, teräs, teollisuuden muutokset" toiminta käynnistyy ensimmäisen vuoden aikana vasta varovasti, siitä aiheutuu ETSK:n sihteeristölle lisätyötä ja lisäkustannuksia. Seuraaviin budjettikohtiin tarvittaisiin lisämäärärahoja: Alamomentti 1004 "Jäsenten matka- ja kokouskulut", 26 000 euroa, ja alamomentti 1891 "Tulkkaus" 47 000 euroa. Varainhoitovuonna 2002 muut kustannukset voidaan kattaa ETSK:lle jo myönnetyn talousarvion puitteissa. 4.2 Korjaavaa ja täydentävää lisätalousarviota koskevan alustavan esityksen ETSK 1/2002 budjettivaikutukset Korjaavalla ja täydentävällä lisätalousarviolla ei pitäisi olla merkittäviä vaikutuksia yhteisön talousarvioon. Neuvoa-antavan valiokunnan "hiili, teräs, teollisuuden muutokset" toimintakustannukset on itse asiassa jo kirjattu komission talousarvioon joko erillisten budjettikohtien alle tai yleisiin budjettikohtiin, kuten henkilöstö- ja tulkkauskuluihin. Myös esitetyt virat ovat jo komission organisaatiokaaviossa. Seuraavassa taulukossa esitetään arvio neuvoa-antavan valiokunnan "hiili, teräs, teollisuuden muutokset" toimintakustannuksista yhden vuoden ajalta sekä komission vuoden 2001 talousarvioon otetut määrärahat, jotka on tarkoitettu kattamaan EHTY:n neuvoa-antavan komitean toimintakustannukset. >TAULUKON PAIKKA> ETSK:n esityksen mukaan henkilöstön palkkakustannukset ovat koko vuodelta 309 000 euroa. Vertailun vuoksi voidaan mainita, että komission yksikössä "EHTY:n neuvoa-antavan komitean sihteeristö" on 11 työntekijää, joista 2,5 vastaa toiminnoista, jotka eivät siirry ETSK:lle. Kun laskelmassa otetaan huomioon yksinomaan ETSK:lle siirtyvistä toiminnoista vastaavan henkilöstön kustannukset, komission henkilöstön palkkaukseen voidaan arvioida tarvittavan 550 000 euroa. Konsultatiivisen tehtävän siirtäminen ETSK:lle merkitsee näin ollen noin 250 000 euron säästöä palkkakustannuksissa. 4.3 A5-viran muuttaminen A4-viraksi Huhtikuun 1. päivänä 2001 yksi A5-virkamies siirtyi Euroopan parlamentista Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaan hoitamaan komiteassa vapaana ollutta A5-virkaa. Viranhoito käsitti nimenomaisesti suhteiden vakiinnuttamisen ja kehittämisen unionin suurten toimielinten (EP:n, neuvoston ja komission) kanssa. EP ilmoitti ETSK:lle kirjeitse vuoden 2001 lopussa, eli kuukausia siirron jälkeen, että kyseinen virkamies oli ylennetty A5-virasta A4-virkaan takautuvasti 1. tammikuuta 2001 lähtien. Toiseen toimielimeen siirretyn virkamiehen ylentäminen takautuvasti on periaatteellinen ongelma (koska se vaikuttaa sopimuksen ehtoihin). Lisäksi ETSK ei ole voinut ottaa tässä nimenomaisessa tapauksessa huomioon tätä uutta seikkaa jo päättyneessä vuoden 2001 ylennysmenettelyssä. Nykyisessä organisaatiorakenteessa ei siis ole mitään mahdollisuutta ottaa huomioon EP:n kyseiselle virkamiehelle myöntämää ylennystä. Edellisen perusteella ETSK esittää yhden A5-viran muuttamista A4-viraksi 1. huhtikuuta 2001 alkaen, jotta ei loukattaisi kyseisen virkamiehen eikä muiden ylennyskelpoisten virkamiesten oikeutettua etua. TAULUKKOYHTEENVETO (TSK - MENOT) (Budjettitilanne 21.3.2002) >TAULUKON PAIKKA> HENKILÖSTÖTAULUKKO - TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA>