[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 5.11.2008

KOM(2008) 712 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE

Komission lainsäädäntö- ja työohjelma vuodeksi 2009Kohti parempaa Eurooppaa OSA 1

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE

Komission lainsäädäntö- ja työohjelma vuodeksi 2009 Kohti parempaa Eurooppaa

1. Euroopan koettelemusten aika

Kriisiaikoina jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin (EU) toimielinten on osoitettava keskuudessaan oma-aloitteista solidaarisuutta. Kriisit tarjoavat EU:lle tilaisuuden todistaa todellinen lisäarvonsa Euroopan kansalaisille. Nykyinen finanssikriisi ja talouden hidastuminen ovat vaikeimpia haasteita, joita Euroopalla on toistaiseksi ollut. EU:n on jo täytynyt näyttää pystyvänsä toimimaan nopeasti, päättäväisesti ja solidaarisesti. EU on osoittanut taitavuutensa ja luovuutensa siinä, miten se on vastannut finanssimarkkinoiden äkilliseen luottamuskriisiin. Seuraavaksi sen on samoja ominaisuuksia hyödyntäen osallistuttava finanssisektorin uudistamiseen ja talouden hidastumisesta johtuvien, reaalitalouteen ja kansalaisiin kohdistuvien vaikutusten lieventämiseen.

Talouskriisi on kirinyt muiden, EU:ta vuonna 2008 koetelleiden haasteiden edelle. Kuluvana vuonna eurooppalaisia kotitalouksia ovat rasittaneet niin elintarvikkeiden kuin energiankin hinnannousu. Lissabonin sopimuksen ratifiointiprosessi koki kolauksen, kun irlantilaiset torjuivat sopimuksen kansanäänestyksessä. Georgian selkkauksessa Euroopalta odotettiin ratkaisevaa panosta sovun löytämisessä ja avun tarjoamisessa. Näiden haasteiden edessä EU on osoittanut tahdonvoimansa. Se on näyttänyt pystyvänsä sopeutumaan muuttuviin olosuhteisiin ja toimimaan päättäväisesti ja voimansa keskittäen.

Toimikautensa alusta asti komissio on pyrkinyt käyttämään saatavillaan olevia välineitä parhaalla mahdollisella tavalla. Komissiolla on monenlaisia tehtäviä eurooppalaisessa järjestelmässä: se ohjaa politiikkaa, huolehtii yhdenmukaisuudesta, tekee ehdotuksia EU:n lainsäädännöksi, hallinnoi keskeisiä politiikanaloja ja ohjelmia sekä takaa EU:n lainsäädännön ja yhtäläiset toimintaedellytykset Euroopassa. Se on ponnistellut tehdäkseen yhteistyötä muiden keskeisten toimijoiden kanssa, jotka muokkaavat ja toteuttavat käytännössä EU:n työtä. Näitä toimijoita ovat Euroopan parlamentti, neuvosto, jäsenvaltiot, kansalaisyhteiskunta ja kansalaiset kaikilla tasoilla. Yksi huomattava esimerkki tästä yhteistyöstä on vuotuisesta toimintastrategiasta Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa käytävä vuoropuhelu, joka on jäsenvaltioiden parlamenttien panoksen ohella tarkentanut ja rikastuttanut työohjelman valmistelua.

Vuosi 2008 on osoittanut, että EU:n toimielimillä on valmius ja kyky sopeutua uusiin olosuhteisiin ja muuttuviin aikatauluihin. Tällainen joustavuus on tärkeä ja ehdoton osatekijä komission työssä vuonna 2009. Viime vuosina komissio on tehnyt monia tärkeitä pitkän aikavälin poliittisia aloitteita energian, ilmastonmuutoksen, muuttoliikkeen ja sosiaalipolitiikan kaltaisilla aloilla. Komissio aikoo toimikautensa viimeisenä vuotena keskittyä aloittamansa työn loppuun saattamiseen tiiviissä yhteistyössä neuvoston ja parlamentin kanssa. Nykyinen komissio on asettanut etusijalle välittömät hyödyt kansalaisille. Niinpä se haluaakin varmistaa, että sen keskeiset aloitteet saavat lain muodon ja että ne pannaan täytäntöön käytännössä. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi se tekee määrätietoista yhteistyötä muiden EU:n toimielinten kanssa.

Toimikautenaan komissio on pyrkinyt valmentamaan Euroopan unionia vastaamaan tehokkaasti globalisaation haasteisiin. Euroopan valttikortteja ovat avoimet yhteiskunnat ja markkinat, mutta molempia varten tarvitaan sääntöjä. EU on ylpeä talous-, sosiaali- ja ympäristöalan sääntelystään, joka on perinteisesti hyödyttänyt suuresti sen kansalaisia. Komissio on aktiivisesti pyrkinyt ottamaan oppia kokemuksistaan ja hyödyntämään niitä globalisaation ohjailemisessa niin, että globalisaatiosta saataisiin paras mahdollinen hyöty. Finanssikriisi on osoittanut sen, miten globalisaatio on lisännyt maailmanlaajuisen koordinoinnin ja sääntelyn tarvetta. Komissio uskoo, että EU:lle on suurta hyötyä komission aloitteista, jotka koskevat Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian toteuttamista, Euroopan tarkistetun sosiaalisen toimintaohjelman aloittamista, ilmastonmuutoksen torjumista, energiavarmuuden edistämistä sekä koko maanosalle yhteisiin, muuttoliikkeen ja väestön ikääntymisen kaltaisiin haasteisiin tarttumista. Nämä aloitteet muodostavat tulevien vuosikymmenten käytännön toimintaohjelman.

Toimikautensa aluksi komissio laati kunnianhimoisen ohjelman vaurauden, turvallisuuden ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden edistämiseksi Euroopassa. Useista potentiaalisista kompastuskivistä huolimatta ohjelman toteutuksessa on viimeksi kuluneina neljänä vuotena saatu paljon aikaan. Komissio on pyrkinyt aktiivisesti säilyttämään EU:n parhaimmat aikaansaannokset viimeisten 50 vuoden ajalta ja tehnyt uusia aloitteita ohjelman viemiseksi eteenpäin. Vuoden 2009 keväällä komissio aikoo antaa lausunnon omista saavutuksistaan läheisessä yhteistyössä Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa EU:n varustamiseksi tämän vuosituhannen haasteisiin. Vuosi 2009 on ennen kaikkea eurooppalainen vaalivuosi, ja kesäkuussa 2009 järjestettävissä Euroopan parlamentin vaaleissa äänestäjillä kautta EU:n on mahdollisuus vaikuttaa siihen, mihin suuntaan EU kehittyy jatkossa. Komission vuoden 2009 työohjelmalla on voitava varmistaa, että Eurooppaa nyt koetteleviin haasteisiin löydetään ratkaisu. Ohjelman on myös annettava muodot EU:n tulevalle toiminalle.

Komissio aikoo ehdottaa talousarvion kokonaistarkastelua ensi vuonna. Se tarjoaa komissiolle tilaisuuden katsoa tulevaisuuteen ja määritellä, miten EU voi parhaiten käyttää talousarviovälineitä nykyaikaisen politiikan harjoittamiseen.

Vuonna 2009 tulee kuluneeksi viisi vuotta vuoden 2004 laajentumisesta ja 20 vuotta Berliinin muurin murtumisesta. Silloin on syytä juhlia laajentumisen saavutuksia, ja EU voi jälleen kerran osoittaa keskeisen roolinsa rauhallisen, vauraan ja solidaarisen Euroopan rakentamisessa.

2. Vuoden 2009 painopisteet

2.1. Kasvu ja työllisyys

Finanssikriisi ja talouden alamäki ovat jälleen kerran korostaneet sitä keskeistä asemaa, joka EU:lla on eurooppalaisten taloudellisen ja sosiaalisen hyvinvoinnin takaajana. Vaikka finanssikriisin syyt ovatkin pääasiallisesti EU:n ulkopuolella, yhtenäismarkkinoiden realiteetit ovat saaneet huomion kiinnittymään Euroopan talouksien keskinäiseen riippuvuuteen sekä yhteisen lähestymistavan ja koordinoidun toiminnan välttämättömyyteen. Euro ja Euroopan keskuspankki ovat olleet kriisiaikoina tärkeitä vakautustekijöitä, ja niiden vaikutusta tukevat vakaus- ja kasvusopimuksen velvoitteet.

EU on uudelleen valokeilassa, kun huoli kasvun kutistumisen vaikutuksista työpaikkoihin ja yrityksiin kasvaa. Eurooppalaista ulottuvuutta pidetään tärkeänä osatekijänä toimissa, joilla pyritään rajoittamaan talouden alamäen laajuutta, vähentämään eurooppalaisiin kohdistuvia vaikutuksia ja ohjaamaan Euroopan taloutta takaisin kestävän kasvun tielle.

Komissiolla on useita eri tehtäviä EU:n talouselämässä. Sen yhtenä päivittäisenä tehtävänä on huolehtia tasapuolisista toimintaedellytyksistä yhtenäismarkkinoilla ja EU:n tulliliiton toiminnasta: näin markkinatoimijat ja jäsenvaltiot saavat vakuuden siitä, että ne voivat kilpailla tasapuolisesti ja että samat säännöt pätevät niin isoihin kuin pieniinkin jäsenvaltioihin. Sen lisäksi, että komission tehtävänä on tehdä lakialoitteita, sillä on yleisluonteisempi tehtävä koordinoida ja toimia vilpittömänä välittäjänä ja siten auttaa EU:ta toimimaan yhteisrintamassa. Tämä tehtävä korostui, kun finanssikriisin ratkomiseen tarvittiin välittömiä toimia: komissio loi eurooppalaisen kehyksen, jolla jäsenvaltioita ohjataan niiden laatiessa yhtenäismarkkinoiden ja valtiontukisääntöjen kanssa yhteensopivia vakautussuunnitelmia, ja otti siinä yhteydessä kaikkien edut huomioon. Komissio toimii jatkossakin aktiivisesti ja valppaasti, kun työ luottamuksen palauttamiseksi finanssimarkkinoilla jatkuu. Sen erityistehtävänä on laatia yhteinen eurooppalainen lähestymistapa, kun talouden kaaostilaan haetaan kansainvälisiä vastauksia, ja tukea sen soveltamista.

Seuraavaksi on ryhdyttävä käytännön toimiin EU:n rahoitusjärjestelmään sovellettavan sääntelykehyksen uudelleen muokkaamiseksi. Komissiolta on myös pyydetty ehdotusta siitä, miten yhtenäismarkkinoita voitaisiin säännellä asianmukaisesti muun muassa rahoituspalvelujen osalta. Komissio on vauhdittanut toimintaansa vuoden 2008 syksyllä. Se on tehnyt useita yksityiskohtaisia ehdotuksia, jotka koskevat pääomavaatimuksia, talletussuojaa ja luottokelpoisuusluokituslaitoksia, ja laatinut uudet kirjanpitosäännöt. Yhtenä vuoden 2009 tärkeimpänä tavoitteena pitäisi olla uudistustahdin säilyttäminen sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston tukeminen, jotta ne hyväksyisivät viivyttelemättä edellä mainitut toimenpiteet, jotka ovat välttämättömiä kansalaisten, investoijien ja yritysten luottamuksen palauttamiseksi.

Tämän työn toista vaihetta valmistellaan parhaillaan, ja sen tulokset esitellään vuonna 2009. Tämä rahoituspoliittinen toimenpidekokonaisuus perustuu jo käynnissä olevaan, laaja-alaiseen tarkasteluun, jonka kohteena ovat sääntelyn riittävyys, valvonta ja kaikkien rahoitusalan toimijoiden ja tärkeimpien pääomamarkkinoilla – riski- ja pääomasijoitusrahastot mukaan luettuina – toimivien sijoittajien toiminnan läpinäkyvyys. Toimenpiteillä on tarkoitus paikata tarkastelussa mahdollisesti havaittavia puutteita. Toimenpidekokonaisuus kattaa myös johdon palkitsemisjärjestelmät ja johdannaismarkkinat. Tarkastelussa otetaan myös huomioon komission perustaman, EU:n rahoitusvalvontaa tarkastelevan korkean tason asiantuntijaryhmän päätelmät. Komissio saa ryhmän työskentelyn ensimmäiset tulokset käyttöönsä ja aikoo myös esitellä ne Euroopan parlamentille ja neuvostolle ennen kevään Eurooppa-neuvostoa.

Nyt kun luottokriisin vaikutukset alkavat tuntua reaalitaloudessa, komissio on ryhtynyt laatimaan strategiaa, jonka tarkoituksena on rajoittaa talouskasvuun kohdistuvia vaikutuksia, tukea työpaikkansa menettäneitä ja hioa EU:n talous priimakuntoon suhdanteen kääntymistä odotellessa. Käytännössä tämä tarkoittaa panostamista moniin Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian päätavoitteisiin: pk-yritysten tukemista, jotta ne voivat keskittyä toimintansa kehittämiseen, kouluttamista ja uudelleen kouluttamista tulevaisuuden talouden tarpeisiin sekä T&K-toimintaan investoimista. On huolehdittava siitä, että tuotannonaloja tuetaan niitä aidosti hyödyttävällä tavalla niin, että ne pystyvät tyydyttämään energian hyötysuhteen ja saastuttamattoman tekniikan kaltaisiin kysymyksiin liittyvät pitkän aikavälin tarpeet. Jäsenvaltioiden kanssa on tehtävä yhteistyötä koheesiopolitiikkaa koskevien, vuosien 2007–2013 toimintaohjelmien käyttöönoton vauhdittamiseksi. Ohjelmilla tuetaan julkisia investointeja. Terveen julkistalouden ja avointen markkinoiden perusperiaatteet muodostavat edelleenkin Euroopan talouden pitkän aikavälin kasvunäkymien ytimen.

Muilla aloilla komissio on panemassa täytäntöön toimenpiteitä, jotka perustuvat sen yhtenäismarkkinoita koskevan tarkastelun tuloksiin. Tarkoituksena on tehdä monenlaisia aloitteita, joilla pyritään lisäämään kuluttajien vaikutusmahdollisuuksia, parantamaan muutoksenhakukeinoja, helpottamaan yritysten toimintaa yhtenäismarkkinoilla verotusta yksinkertaistamalla ja uudistamaan yritysten toimintaedellytyksiä. Markkinoiden erityisvalvontaan otetaan vähittäismarkkinat, sähkölaitteet ja lääkkeet. Tavoitteena on havaita kyseisten alojen toiminnassa mahdollisesti esiintyvät ongelmat ja varmistaa, että yhtenäismarkkinoiden edut ulottuvat kansalaisille asti. Se, ettei yhtenäismarkkinoilla ole edelleenkään yhtä kohtuuhintaista patenttia, on yksi markkinoiden kiistaton puute.

Tällaisina taloudellisen ja sosiaalisen ahdingon aikoina mahdollisuuksiin, väyliin ja yhteisvastuuseen keskittyvän sosiaalisen toimintaohjelman täytäntöönpano on tärkeämpää kuin koskaan aikaisemmin. Komissio aikoo uudistaa nuorisostrategiaansa voidakseen vastata paremmin nuorten ongelmiin, joista esimerkkejä ovat suhteettoman korkea työttömyys ja koulunkäynnin keskeyttäminen. Yksi merkittävä keino tarjota mahdollisuuksia on ”uusia taitoja uusia työpaikkoja varten” -aloite, jolla pyritään edistämään nuorten sijoittautumista työmarkkinoille. Komissio aikoo myös ryhtyä erityistoimiin, jotta sen tekemien, syrjinnän torjuntaa, työpaikkaneuvostoja sekä työ- ja yksityiselämän yhteensovittamista koskevien ehdotusten hyväksyminen etenisi Euroopan parlamentissa ja neuvostossa.

Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuotena korostetaan taitojen kehittämisen ja innovoinnin merkitystä EU:n kasvu- ja työllisyysstrategian toteutumisen kannalta. Aloite korkeakoulujen ja yritysten välisten yhteyksien parantamiseksi tukee strategian yhtä osa-aluetta. Nyt kun Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti on aloittanut toimintansa, voidaan perustaa ensimmäinen osaamis- ja innovaatioyhteisö.

Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian myötä on päästy yhteisymmärrykseen siitä, että Eurooppa tarvitsee välineet voidakseen tulevaisuudessa selvitä kilpailusta ja yhteiskunnallisista haasteista ja että Euroopan talouden on perustuttava eurooppalaisille sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja kestävyyden perusarvoille. Talouden alamäki on otettava huomioon, mutta sen ei saa antaa häiritä EU:ta sen pitkän aikavälin tehtävässä rakentaa tulevaisuuden Euroopasta kilpailukykyinen kestävän kehityksen osaamisyhteiskunta. Slovakian liittyminen euroalueeseen symboloi sitä, miten eurosta on kehittynyt globaalitalouden merkittävä vakautustekijä, ja se tapahtuu samaan aikaan kun laajentumisen vaikutuksia EU:n talouteen tarkasteleva viisivuotisanalyysi valmistuu.

Vuoden 2009 kuluessa komissio aikoo selvittää, miten Lissabonin strategia voitaisiin sovittaa vuoden 2010 jälkeiseen aikaan ja miten lyhyen ja pidemmän aikavälin painopisteiden välille saadaan oikeanlainen tasapaino. Rakenneuudistusten toteuttamiseen on sitouduttava selväsanaisesti, jotta kuluttajien ja sijoittajien luottamusta voitaisiin lisätä lyhyellä aikavälillä ja parantaa EU:n talouksien peräänantamattomuutta ja dynaamisuutta pitkällä aikavälillä.

2.2. Ilmastonmuutos ja kestävän kehityksen Eurooppa

Ilmastonmuutoksen torjunnassa vuosi 2009 on ratkaiseva. Kööpenhaminassa järjestettävässä YK:n ilmastonmuutoskonferenssissa kansainvälisen yhteisön sitoutuminen ennennäkemättömään muutokseen joutuu todelliseen testiin: silloin on määrä päättää radikaaleista toimista kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi vuoden 2012 jälkeen.

Komissio on sitoutunut tekemään EU:sta edelläkävijän pyrkimyksissä pitää yllä kunnianhimoista tavoitetasoa. EU on johtanut keskustelua määrittelemällä kolme avaintavoitetta, jotka on määrä saavuttaa vuoteen 2020 mennessä: kasvihuonekaasupäästöt vähenevät 20 prosenttia, 20 prosenttia energiasta on peräisin uusiutuvista energialähteistä ja energian hyötysuhde paranee 20 prosenttia. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltu toimenpidekokonaisuus on ensisijainen, jos Euroopan uskottavuus ilmastonmuutoksen maailmanlaajuisen torjunnan liikkeellepanevana voimana halutaan säilyttää. Vallitseva taloudellinen kaaos ei muuta millään tavalla siitä pitkän aikavälin politiikkaa, jota harjoittamalla Euroopasta halutaan tehdä edelläkävijä vähäpäästöisen talouden toimijana. Parhaisiin tuloksiin päästään, kun kysyntää lisääviä toimenpiteitä toteutetaan ympäristöystävällisen tekniikan ja energian hyötysuhteen aloilla. On äärimmäisen tärkeää varmistaa näiden toimenpiteiden läpimeno ennen Euroopan parlamentin vaaleja.

Näiden toimenpiteiden ansiosta EU nousee johtoasemaan YK:n neuvotteluissa, joiden onnistuminen edellyttää määrätietoisuutta, peräänantamattomuutta ja mielikuvitusta. Komissio aikoo tehdä vuoden 2009 alussa ehdotuksia EU:n lähestymistavaksi, jolla pyritään varmistamaan maailmanlaajuisen, kunnianhimoisen ja kokonaisvaltaisen sopimuksen syntyminen.

Toimenpidekokonaisuuden toisena keskeisenä tavoitteena on kestävä ja kilpailukykyinen Eurooppa, jonka energian saanti on turvattu. Energian jyrkkä hinnannousu vuonna 2008 osoitti jälleen kerran Euroopan energiahuollon haavoittuvuuden ja energiavarmuuden välttämättömyyden. Komission strategisessa energiakatsauksessa esitetään yleisstrategia energiavarmuuden parantamiseksi, minkä halutaan olevan yksi vuoden 2009 painopiste. Tähän kuuluu myös käytännön toimet energian hyötysuhteen parantamiseksi, yhteenkytkettävyyttä ja varastonhallintaa koskevan yhteisen tavoitteen toteuttaminen, jotta uudemmat jäsenvaltiot saadaan kytketyiksi eurooppalaiseen verkkoon, ja koordinoitu lähestymistapa EU:n ulkopuolisten toimitusten parantamiseen ja monipuolistamiseen. Strategiassa korostetaan myös kaasun ja sähkön sisämarkkinoita koskevien ehdotusten läpimenon merkitystä: ehdotuksiin sisältyvillä uusilla järjestelyillä varmistetaan kilpailukyvyn parantuminen ja kohtuulliset hinnat sekä se, että kansalliset sääntelyelimet voivat tehdä yhteistyötä.

Kestävä kehitys on EU:n politiikan kivijalka. Vuonna 2009 on tarkoitus pohtia kestävän kehityksen strategian jatkoa ja sitä, miten strategian tavoitteet voidaan parhaiten saavuttaa. Esimerkiksi Itämeren alueelle laaditussa EU:n strategiassa alueesta pyritään tekemään ympäristön huomioon ottava, vauras, helposti lähestyttävää ja turvallinen. EU:n liikennepolitiikan muuttamista ympäristöystävällisemmäksi jatketaan. Komissio aikoo antaa tiedonannon 20–40 vuoden päähän ulottuvista tulevaisuuden liikennejärjestelyistä ja vihreän kirjan Euroopan laajuisista liikenneverkoista. Myös ympäristö-, maatalous- ja kalastuspolitiikassa päivittäiset hallinnointi- ja valvontajärjestelmät pyritään kytkemään pitkän aikavälin visioon Euroopan luonnonvarojen kestävästä käytöstä. Komissio järjestää vuonna 2009 laajamittaisen kuulemisen yhteisen kalastuspolitiikan uudistamisesta osana EU:n yhdennettyä meripolitiikkaa. Luonnon monimuotoisuus on sekin tärkeä teema. Yhteisen maatalouspolitiikan nk. terveystarkastus on tarkoitus panna täytäntöön vuonna 2009. Yhtenä toimenpiteenä on siirtyminen suorista tuista maaseudun kehittämiseen, jotta ilmastonmuutoksen, uusiutuvien energialähteiden, vesihuollon ja luonnon monimuotoisuuden kaltaisista uusista haasteista voitaisiin selvitä.

2.3. Kansalaisia lähellä oleva Eurooppa

Istuva komissio on muun muassa perusoikeuksia, kansalaisuutta, muuttoliikettä, oikeutta, suojaa ja turvallisuutta, kuluttajansuojaa ja terveyttä koskevilla, kansalaisia lähellä olevilla politiikanaloilla toimimalla huolehtinut siitä, että kansalaiset ovat Eurooppa-hankkeen keskiössä.

Komissio aikoo vastata EU:n kansalaisten korkealla oleviin odotuksiin tekemällä aloitteita monilla sellaisilla aloilla, jotka hyödyttävät kansalaisia suoraan. Käytännön toimiin on tarkoitus ryhtyä kuluttajansuojasääntöjen noudattamisen edistämiseksi kaikkialla Euroopassa. Elintarvikkeiden turvallisuutta sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia valvotaan jatkuvasti, ja komissio jatkaa EU:n terveysstrategian toteuttamista tarkoituksenaan tukea jäsenvaltioita kansanterveyden edistämisessä parhain mahdollisin tavoin. Komissio aikoo muun muassa selvittää, miten EU voisi osaltaan vähentää Euroopassa vallitsevia terveyseroja.

Tulevaisuuteen varaudutaan jatkamalla vuonna 2009 väestökysymyksiin keskittyvää työtä tiiviissä yhteistyössä puheenjohtajavaltioiden Tšekin ja Ruotsin kanssa – kevään Eurooppa-neuvostolle on tarkoitus esittää arvio EU:n valmiudesta väestörakenteen muutokseen.

Komissio esittää vuonna 2009 ehdotuksia siitä, miten EU:n kehittämistä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueena jatketaan. Ehdotukset luovat perustan keskusteluille, joita jäsenvaltioiden kanssa on tarkoitus käydä Haagin ohjelman jatkosta.

Yhteisen maahanmuuttopolitiikan määrittely säilyy yhtenä painopisteenä. Tuoreessa tiedonannossaan Euroopan yhteinen maahanmuuttopolitiikka: periaatteet, toimet ja välineet [1] komissio sitoutuu määrättyihin tavoitteisiin ja periaatteisiin yhdessä jäsenvaltioiden ja muiden EU:n toimielinten kanssa. Kyseiset tavoitteet ja periaatteet ohjaavat komission toimintaa vuonna 2009, kun maahanmuuttokysymyksiä viedään erottamattomaksi osaksi EU:n harjoittamaa politiikkaa talouskasvun, kilpailukyvyn ja sosiaalisen osallisuuden aloilla. Ulkosuhdepolitiikoilla on oma roolinsa: tavoitteena on lujittaa muuttoliikkeiden hallintakumppanuuksia kolmansien maiden kanssa ja tiivistää kytköksiä kehitysyhteistyö- ja kauppapolitiikkaan.

Vuoden 2009 aikana Euroopan muuttoliikeverkosto aloittaa toimintansa. Silloin täyttyvät myös edellytykset yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän valmiiksi saattamiselle vuoteen 2010 mennessä Euroopan turvapaikanhakijoiden tukiviraston perustaminen mukaan luettuna. Komissio pitää erityisen tärkeänä maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan alalla hiljattain tehtyjen ehdotusten hyväksymistä ja täytäntöönpanoa. Yhdennettyyn rajaturvallisuuteen panostamista jatketaan lisäämällä operatiivista yhteistyötä ja ottamalla käyttöön uusi Schengenin arviointimekanismi. Samoin tuetaan jäsenvaltioiden keskinäistä sekä niiden ja Frontexin välistä käytännön yhteistyötä palauttamispolitiikan alalla.

Koska kansalaiset liikkuvat vapaasti EU:n sisällä, heille on taattava yhtäläinen oikeussuoja ja oikeusvaltioperiaatteen mukainen suojelu. Lakia rikkovat on pantava syytteeseen ja tuomittava. Useilla käytännön aloilla (tuomiot, menettelyjä koskevat oikeudet, perinnöt ja testamentit) on tarkoitus tehdä aloitteita vastavuoroisesta tunnustamisesta rikos- ja siviilioikeudellisissa asioissa, ja niiden ansiosta EU:sta on vuonna 2009 tulossa todellinen oikeusalue. EU:n kansalaisten turvallisuuden parantamiseksi komissio aikoo tehdä useita ehdotuksia, joilla puututaan tiettyihin rikollisuuden alalajeihin ja sen uusiin muotoihin. Ehdotusten tavoitteena on tehostaa lasten hyväksikäytön ja lapsikaupan torjuntaa, vahvistaa kansainvälistä yhteistyötä verkkohyökkäysten estämiseksi ja torjua kemiallisin, biologisin, radiologisin ja ydinasein toteutettavien terroritekojen riskiä.

2.4. Eurooppa maailmanlaajuisena kumppanina

Globalisoituneessa maailmassa edellä esitettyjä tavoitteita ja haasteita ei voida käsitellä pelkästään Euroopan rajojen sisäpuolella. Niitä on käsiteltävä ja ne on otettava huomioon EU:n ulkopolitiikassa, jossa ovat aina yhdistyneet pitkän aikavälin strateginen lähestymistapa ja toiminta, jolla vastataan kulloisenkin tilanteen välittömiin vaatimuksiin.

Komissio aikoo jatkaa vuonna 2009 pitkäkestoisten suhteiden kehittämistä keskeisimpien kumppaniensa kanssa. Kulunut vuosi on osoittanut, miten tärkeää on, että EU:lla ja Yhdysvalloilla on kriisiaikoina yhteinen näkemys asioista. Lisäksi se on osoittanut sen tärkeän merkityksen, mikä hyvillä Venäjän-suhteilla ja tiettyjen alojen (esim. energia, muuttoliike, kauppa ja investoinnit) politiikan kehittämisellä on molemmille osapuolille. Finanssikriisi on korostanut entisestään tarvetta syventää Euroopan suhteita tärkeiden aasialaiskumppaneiden, kuten Kiinan, Intian ja Japanin, sekä voimakkaasti kasvavien talouksien, kuten Brasilian, kanssa.

Georgian kriisi kesällä 2008 toi esiin EU:n ulkoisten toimien kaksi ulottuvuutta. Ensinnäkin se osoitti, että EU:ta pidetään myönteisenä voimatekijänä konfliktien estämisessä ja ratkaisemisessa ja sovittelijana mitä jännittyneimmissä tilanteissa. Toiseksi se vaati EU:lta nopeata ja päättäväistä toimintaa niin diplomatian kentällä kuin humanitaarisen avun antamisessa sitä tarvitseville.

Kaksi kuukautta myöhemmin puhjennut rahoituskriisi osoitti toistamiseen, kuinka EU:sta on tullut keskeinen toimija tilanteissa, jotka edellyttävät aidosti maailmanlaajuista lähestymistapaa. Komissiolla on jatkossakin keskeinen rooli kansainvälisissä huippukokouksissa, joissa käsitellään luottamuksen palauttamista kansainväliseen rahoitusjärjestelmään ja maailmantalouden hallinnan uudistamista pitkällä tähtäimellä.

Komissio aikoo keskittyä erityisesti seuraaviin:

- Laajentumisprosessia jatketaan. Neuvottelut Kroatian kanssa ovat edenneet ratkaisevaan vaiheeseen. Muiden Länsi-Balkanin maiden liittymisnäkymiä aiotaan työstää ja liittymisneuvotteluja Turkin kanssa jatketaan maan sisäisten uudistusten tahdissa. Komissio kiinnittää erityistä huomiota Kosovon taloudellisen ja poliittisen tilanteen kehittymiseen.

- ”Barcelonan prosessi: Välimeren unioni” -aloitteen ja itäisen kumppanuuden kehittäminen ovat esimerkkejä siitä, miten tärkeänä EU pitää toimivaa ja kokonaisvaltaista suhdetta naapureihinsa. Energiavarmuuden, muuttoliikkeiden ja ilmastonmuutoksen kaltaisiin haasteisiin voidaan vastata paremmin, jos EU:lla on tarkoituksenmukaiset suhteet naapureihinsa. Komissio aikoo kehittää Euroopan naapuruuspolitiikan puitteissa ideoita siihen, miten EU voisi löytää oikeanlaisen tasapainon lähialueillaan: yhtäältä on tarve tiiviisiin taloudellisiin ja poliittisiin naapuruussuhteisiin koko alueen kanssa ja toisaalta tarve eriyttää suhteet eri alueiden ja kumppaneiden kanssa.

- Toimivien yhteistyösuhteiden solmiminen Yhdysvaltojen uuden hallituksen kanssa on avainasemassa, kun pyritään etsimään ratkaisuja ilmastonmuutoksen kaltaisiin maailmanlaajuisiin haasteisiin, edistämään turvallisuutta ja vakautta sekä kehittämään taloudellista ja sääntelyyn liittyvää yhteistyötä.

- Dohan kehityskierroksen päätökseen vieminen on yhä ensisijainen tavoite, koska Dohan kehitysohjelma on yksi parhaista tavoista avata uusia markkinoita EU:n yrityksille, edistää kehitystä ja rajoittaa protektionismia maailmanlaajuisesti. Samaan aikaan EU jatkaa kahdenvälisten kauppaneuvottelujen käymistä ja pyrkii saattamaan ne mahdollisuuksien mukaan päätöksen.

- Kehitysmaasuhteita halutaan lujittaa vuosituhannen kehitystavoitteiden pohjalta. Lisäksi kehitysmaiden kanssa halutaan solmia liittoutumia energian, elintarviketurvan, ilmastonmuutoksen ja muuttoliikkeen kaltaisten, kehitysmaita usein ankarimmin koettelevien maailmanlaajuisten haasteiden ratkaisemiseksi. Komissio pyrkii syventämään vakiintuneita suhteitaan kehitysmaihin.

3. Sääntelyn parantaminen – lupausten lunastaminen ja sääntelykulttuurin muutos

Tarve sääntelyyn tavalla, joka tukee talouden kilpailukykyä, on finanssikriisiä ja taloudellista tilannetta vasten tarkasteltuna entistä akuutimpi. Sääntely-ympäristön yksinkertaistaminen ja parantaminen niin, että hallinnollinen rasite ei siitä tarpeettomasti lisäänny, onkin yksi tärkeimpiä tavoitteita komission lainsäädäntöohjelmassa myös vuonna 2009. Painopiste on uusien ehdotusten laadun parantamisessa, voimassa olevan lainsäädännön yksinkertaistamisessa ja hallinnollisen rasitteen keventämisessä. Näidenkin toimien onnistuminen riippuu siitä, miten hyvin yhteistyö muiden toimielinten ja jäsenvaltioiden kanssa sujuu. EU aikoo jatkaa keskusteluja, joita se käy keskeisten kansainvälisten kumppaneiden kanssa sääntely-yhteistyöstä, normien yhdenmukaistamisesta ja sääntöjen vastaavuudesta.

Sääntelyn parantamisesta laaditussa kolmannessa strategisessa katsauksessa on tarkoitus esittää, miten sääntelyn parantamisen kolmella osa-alueella – vaikutustenarviointi, yksinkertaistaminen ja hallinnollisen rasitteen keventäminen – on edistytty. Katsauksessa selvitetään, miten komissio aikoo vahvistaa vaikutustenarviointijärjestelmäänsä muun muassa soveltamalla tarkistettuja suuntaviivoja ja tarkistamalla marraskuussa 2005 sovittua vaikutustenarvioinnin yhteistä lähestymistapaa. Sääntely-ympäristön yksinkertaistamisstrategia samoin kuin kodifiointiohjelma on tarkoitus tarkistaa ja saattaa ajan tasalle. Samaan aikaan on tarkoitus tarkastella hallinnollisen rasituksen keventämiseen tähtäävän toimintaohjelman täytäntöönpanoa sekä sitä, miten vuodelle 2012 asetetun 25 prosentin keventämistavoitteen saavuttamisessa on edistytty. Tarkastelun tulosten, intensiivisen sisäisen työskentelyn ja hallinnolliseen rasitukseen liittyviä kysymyksiä käsittelevän riippumattomien sidosryhmien korkean tason ryhmän työn perusteella komissio aikoo tehdä ehdotuksia tavoitteen saavuttamiseksi.

Istuva komissio kävi toimikautensa aluksi vuonna 2004 läpi hyväksymistä odottavat ehdotukset tarkastaakseen, miten hyvin ne vastasivat toimintapoliittisia tavoitteita ja paremman sääntelyn vaatimuksia. Työn tuloksena se veti monia ehdotuksia pois käsittelystä. Komissio aikoo ehdottaa seuraajalleen samaa toimenpidettä. Komission lainsäädäntö- ja työohjelmaan sisältyy vieläkin sellaisia ehdotuksia, jotka komissio aikoo vetää pois käsittelystä.

Toimia yhteisön lainsäädännön soveltamisen tehostamiseksi on tarkoitus jatkaa. Komission ja jäsenvaltioiden huhtikuussa 2008 käynnistämä pilottihanke on tarkoitus arvioida. Hankkeessa on kyse tietojen toimittamisesta, ongelmien ratkaisemisesta ja yhteisön lainsäädännön kanssa ristiriidassa olevien tilanteiden korjaamisesta.

4. Eurooppa-asioista tiedottaminen

Talouden laskusuhdanne ja Lissabonin sopimuksen ratifioinnin viivästyminen lisäävät tarvetta keskittyä viestinnässä EU:n työn konkreettisiin tuloksiin sekä kansalaisten jokapäiväiseen elämään vaikuttaviin asioihin.

Vuosi 2009 on ensimmäinen vuosi, jolloin neuvosto, Euroopan parlamentti ja komissio hyväksyvät toimielinten yhteisiä painopisteitä kumppanuuteen perustuvasta EU-viestinnästä annetun yhteisen julistuksen mukaisesti. Kolmen toimielimen tärkein painopiste viestinnässä on 375 miljoonan äänioikeutetun mobilisointi Euroopan parlamentin vaaleissa. Viestinnän kohderyhmiksi otetaan EU-asioiden kanssa vähemmän tekemissä olevat henkilöt, kuten nuoret, naiset ja työttömät.

Toiminnan yhteensovittaminen Euroopan parlamentin ja jäsenvaltioiden kanssa on olennaista myös, kun Kööpenhaminassa joulukuussa 2009 järjestettävää konferenssia silmällä pitäen tiedotetaan energia- ja ilmastonmuutospaketin edistymisestä sekä 20 vuotta sitten käynnistyneestä Keski- ja Itä-Euroopan demokratisoitumisesta. Näissä puitteissa komissio keskittyy Berliinin muurin murtumisen ja rautaesiripun repeämisen 20-vuotisjuhlallisuuksiin ja vuoden 2004 laajentumisen viisivuotispäivään ja haluaa niiden yhteydessä korostaa eurooppalaisia yhdistäviä arvoja ja kytköksiä, kuten demokratiaa, vapautta ja solidaarisuutta.

Kasvua, työllisyyttä ja solidaarisuutta tukevasta, kumppanuuteen perustuvasta lähestymistavasta tiedottaminen on keskeinen painopiste kaikille kolmelle toimielimelle EU:n yrittäessä selviytyä finanssikriisistä ja sen kokonaistaloudellisista jälkivaikutuksista.

Vielä eräs painopiste komission viestinnässä on EU:n lisäarvon selittäminen aloilla, joista kansalaiset kantavat enenevässä määrin huolta: yleinen turvallisuus ja tarve tehdä Euroopasta vahvempi maailmanluokan toimija.

Toimielinten yhteiset viestinnän painopisteet vuonna 2009:

- Euroopan parlamentin vaalit vuonna 2009

- energia ja ilmastonmuutos

- Keski- ja Itä-Euroopan demokratiakehityksen käynnistymisen 20-vuotisjuhlallisuudet

- kasvun, työllisyyden ja solidaarisuuden tukeminen

Muita viestinnän painopisteitä vuonna 2009:

- kansalaisten tulevaisuus Euroopassa

- Eurooppa maailmassa

Koska vuosi 2009 on Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuosi, aiheeseen aiotaan kiinnittää erityistä huomiota kasvua, työllisyyttä ja solidaarisuutta tukevassa viestinnässä.

[1] KOM(2008) 359 ja SEC(2008) 2026.