Alustava lisätalousarvioesitys nro 3 vuoden 2008 yleiseen talousarvioon - Menotaulukko pääluokittain - Pääluokka III – komissio - Pääluokka VI – Talous- ja sosiaalikomitea /* KOM/2008/0201 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 14.4.2008 KOM(2008) 201 lopullinen ALUSTAVA LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 3 VUODEN 2008 YLEISEEN TALOUSARVIOON MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAIN Pääluokka III – Komissio Pääluokka VI – Talous- ja sosiaalikomitea (komission esittämä) ALUSTAVA LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 3VUODEN 2008 YLEISEEN TALOUSARVIOON MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAINPääluokka III – KomissioPääluokka VI – Talous- ja sosiaalikomitea Komissio ottaa huomioon - Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 272 artiklan, - Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 177 artiklan, - Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002[1], sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 1995/2006[2], ja erityisesti sen 37 artiklan, ja esittää budjettivallan käyttäjälle alustavan lisätalousarvioesityksen nro 3 vuoden 2008 talousarvioon. SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto 4 2. Microsoft 4 3. Palkkojen mukauttaminen 5 4. Bluetongue-rokotusohjelma 6 5. Yhteiset teknologia-aloitteet 7 6. EU:n solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotto 10 6.1. Kreikka: elokuun 2007 metsäpalot 10 6.2. Slovenia: syyskuun 2007 tulvat 11 6.3. Rahoitus 12 7. Euroopan tasa-arvoinstituutin henkilöstötaulukon muuttaminen 12 8. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean henkilöstötaulukon muuttaminen 13 TIIVISTELMÄTAULUKKO RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN 15 MUUTOKSET YLEISEEN TULOTAULUKKOON MUUTOKSET PÄÄLUOKITTAISEEN TULO- JA MENOTAULUKKOON Yleiseen tulotaulukkoon sekä pääluokittaiseen tulo- ja menotaulukkoon tehdyt muutokset toimitetaan erikseen SEI-BUD-järjestelmän välityksellä. Yleisen tulotaulukon ja pääluokittaisen tulo- ja menotaulukon muutosten englanninkielinen toisinto on tämän asiakirjan budjettiteknisenä liitteenä. 1. Johdanto Tällä vuotta 2008 koskevalla alustavalla lisätalousarvioesityksellä (ALTE) nro 3 - otetaan talousarvioon Microsoftia koskevassa asiassa saadut tulot; - otetaan talousarvioon osa säästöistä, jotka on saatu, koska palkkoihin ja eläkkeisiin vuonna 2007 tehdyt korotukset olivat ennakoitua pienemmät, minkä seurauksena otsakkeen 5 maksusitoumus- ja maksumäärärahoihin voidaan tehdä 2,3 miljoonan euron vähennys; - lisätään eläinlääkintätoimenpiteitä varten tarkoitetun hätärahaston määrärahoja, jotta siitä voitaisiin kattaa bluetongue-taudin torjumiseksi toteutettavat hätätoimet; maksusitoumusmäärärahoihin ehdotetaan 130 miljoonan ja maksumäärärahoihin 63,95 miljoonan euron lisäystä; - luodaan tarvittavat budjettikohdat seuraavia neljää yhteistä teknologia-aloitetta varten: Innovatiiviset lääkkeet -aloite, Clean Sky -aloite, ARTEMIS (sulautettuja tietotekniikkajärjestelmiä koskeva yhteinen teknologia-aloite) ja ENIAC (nanoelektroniikka-alan teknologiayhteisö); - otetaan käyttöön Euroopan solidaarisuusrahastosta yhteensä 98 miljoonaa euroa maksusitoumus- ja maksumäärärahoina Kreikassa elokuussa 2007 esiintyneiden metsäpalojen ja Sloveniaa syyskuussa 2007 kohdanneiden tulvien aiheuttamien vahinkojen korjaamiseksi; - muutetaan Euroopan tasa-arvoinstituutin henkilöstötaulukkoa; - muutetaan Euroopan talous- ja sosiaalikomitean henkilöstötaulukkoa. Näiden muutosten menoihin kohdistuvan nettovaikutuksen seurauksena maksusitoumusmäärärahat kasvavat 225,7 miljoonaa euroa ja maksumäärärahat 159,6 miljoonaa euroa. Muutokset eivät edellytä tulojen lisäystä. 2. Microsoft Komissio teki 24. maaliskuuta 2004 päätöksen (K(2004) 900) Microsoft Corporationia koskevassa asiassa. Päätös liittyy EY:n perustamissopimuksen 82 artiklan mukaiseen menettelyyn. Komissio totesi päätöksessään Mikrosoftin rikkoneen EY:n perustamissopimuksen 82 artiklaa, koska tämä oli eri tavoin käyttänyt väärin määräävää markkina-asemaansa. Microsoft määrättiin maksamaan 497,2 miljoonan euron sakko. Komissio velvoitti lisäksi Microsoftin toteuttamaan useita toimenpiteitä varmistaakseen, että edellä mainittu rikkominen saadaan lopetettua tehokkaasti. Komissio varoitti 10. marraskuuta 2005 Microsoftia asetuksen (EY) N:o 1/2003[3] 24 artiklan 1 kohdan mukaisesti siitä, että jos Microsoft ei täytä velvoitteitaan 15. päivään joulukuuta 2005 mennessä, sille määrätään uhkasakko, joka on enintään 2 miljoonaa euroa päivää kohti. Velvoitteiden laiminlyönnin seurauksena Microsoftille määrätyn uhkasakon lopullinen määrä vahvistettiin 12. heinäkuuta 2006 tehdyn komission päätöksen 2 artiklassa yhteensä 280,5 miljoonaksi euroksi. Maaliskuun 24. päivänä vuonna 2004 määrätty sakko ja 12. heinäkuuta 2006 määrätty päivää kohti maksettava uhkasakko vahvistettiin lopullisesti, kun ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin antoi 10. marraskuuta 2007 tuomionsa asiassa T-201/04 ja kun asia poistettiin ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen rekisteristä 6. joulukuuta 2007 asiassa T-271/06 annetulla määräyksellä. Komissio on saanut vuonna 2008 yhteensä 777,7 miljoonan euron sakkosumman (497,2 miljoonaa euroa + 280,5 miljoonaa euroa) sekä alustavan talletuksen tekemisestä lähtien kertyneet 71,5 miljoonan euron korot eli yhteensä 849,2 miljoonaa euroa. 3. Palkkojen mukauttaminen Toimielinten vuoden 2008 alustavassa talousarvioesityksessä (ATE) palkkojen ja eläkkeiden kasvu arvioitiin 2,2 prosentiksi. Neuvosto antoi komission ehdotuksesta 17. joulukuuta 2007 asetuksen (EY, Euratom) N:o 1558/2007[4], jonka mukaisesti Euroopan yhteisöjen virkamiesten ja muun henkilöstön palkkoja ja eläkkeitä korotettiin 1. päivästä heinäkuuta 2007 lähtien 1 prosentilla. Tätä korotusta on sovellettu palkkoihin ja eläkkeisiin vuonna 2007. Sen jälkeen kun komission ehdotus oli toimitettu neuvostoon, Italia toimitti kuitenkin uusia tietoja, jotka koskivat sen kansallisten virkamiesten palkkoihin tehtyjä, 1. helmikuuta 2007 voimaan tulleita korotuksia. Komissio on tämän vuoksi esittänyt tarkistetun ehdotuksen, jonka mukaisesti palkkoja ja eläkkeitä korotetaan lisäksi vielä 0,4 prosentilla 1. päivästä heinäkuuta 2007 lähtien. Palkkoja ja eläkkeitä varten vuodeksi 2008 varattuihin määrärahoihin voidaan tämän vuoksi tehdä 0,6 prosentin vähennys, joka on seurausta kahden teknisen mukautuksen yhteisvaikutuksesta: - palkka- ja eläkemenoihin tehdään noin 0,8 prosentin vähennys, joka vastaa arvioidun kasvun (2,2 prosenttia) ja todellisen kasvun (1,4 prosenttia) välistä erotusta - palkka- ja eläkemenoihin tehdään noin 0,2 prosentin lisäys, joka on seurausta kertaluonteisesta, vuoden 2007 kuudelta viimeiseltä kuukaudelta takautuvasti maksettavasta 0,4 prosentin korotuksesta. Otsakkeeseen 5 sisältyviin komission henkilöstön palkkoihin sekä kaikkien toimielinten eläkkeisiin kohdistuva määrällinen nettovaikutus vastaa 18,9 miljoonan euron säästöjä. Eläkkeitä koskevaan budjettikohtaan otettuja määrärahoja ehdotetaan vähennettävän 2,3 miljoonalla eurolla. Jäljelle jäävistä säästöistä katetaan Microsoftia koskevassa asiassa T-201/04 17. syyskuuta 2007 annettuun tuomioon liittyvät ennakoimattomat tarpeet, joiden osalta tehdään erillinen määrärahasiirtoehdotus. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumosi komission tekemän päätöksen 7 artiklan siltä osin kuin siinä säädettiin, että Microsoft vastaa kaikista toimitsijamieheen liittyvistä kustannuksista. Toimitsijamies nimettiin vuonna 2005 noudattaen toimitsijamiehen nimeämistä koskevassa komission päätöksessä säädettyä menettelyä. Microsoft on rahoittanut toimitsijamiehen toiminnan, palkkiot mukaan luettuina, lokakuusta 2005 lähtien. Toimitsijamiehelle komission päätöksen noudattamisen valvonnasta 17. päivään syyskuuta 2007 mennessä aiheutuneet kustannukset olivat Microsoftin suorittamien maksujen perusteella arviolta yhteensä 14,2 miljoonaa euroa. Mekanismin tarkoituksena on auttaa komissiota valvomaan, että Microsoft noudattaa päätöstä. Sen ansiosta saadaan teknisiä raportteja ja asiantuntijalausuntoja yhteentoimivuuden edellyttämien tietojen tilanteesta ja tietojen paikkansapitävyyden käytännön testauksesta. Mekanismi toimii myös sovittelijana lisenssinhaltijoiden ja Microsoftin välillä kaikissa lisenssin myöntämisehtoihin ja lisenssin kohteisiin liittyvissä asioissa. Sillä on niinikään erittäin tärkeä merkitys komission päätöksen noudattamisen tehokkaassa valvonnassa ja Microsoftia vastaan asetuksen (EY) N:o 1/2003 24 artiklan 2 kohdan nojalla aloitetussa, kyseisen päätöksen noudattamatta jättämistä koskevassa menettelyssä, joka on parhaillaan vireillä. Tämän vuoksi on varmistettava, että valvontamekanismin toimintaa jatketaan. Valvontamekanismin kustannusten kattamiseksi tarvitaan vuonna 2008 yhteensä 2,4 miljoonaa euroa. Näillä lisämäärärahoilla varmistetaan, että valvontamekanismin toimintaa voidaan jatkaa. Valvonnasta vastaavaa toimitsijamiestä varten tarvitaan vuonna 2008 näin yhteensä 16,6 miljoonaa euroa. 4. Bluetongue-rokotusohjelma Useissa jäsenvaltioissa esiintyi vuonna 2007 bluetongue-tautia: serotyypin 8 bluetongue-tautia tavattiin Belgiassa, Tšekissä, Tanskassa, Saksassa, Espanjassa, Ranskassa, Luxemburgissa ja Alankomaissa ja serotyypin 1 bluetongue-tautia Ranskassa, Espanjassa ja Portugalissa. Bluetongue on vektorivälitteinen tartuntatauti, jota ei yleensä ole tarkoituksenmukaista torjua teurastamalla taudille alttiisiin lajeihin kuuluvia eläimiä. Ainoastaan bluetongue-tartunnan saaneet eläimet teurastetaan. Taudin esiintyminen voi olla vakava vaara yhteisön kotieläinkannalle. Tehokkain eläinlääkinnän alaan kuuluva bluetongue-taudin torjuntakeino on rokottaminen. Laajamittainen hätärokotusohjelma on paras keino silloin, kun pyritään vähentämään kliinisiä tautitapauksia ja tautikuolemia, estämään taudin leviäminen, suojamaan sellaisia jäsenvaltioiden alueita, joilla tautia ei esiinny, ja edistämään elävien eläinten turvallista kauppaa. Jotta taudin leviäminen voitaisiin estää mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, yhteisön olisi päätöksessä 90/424/ETY[5] säädetyin edellytyksin osallistuttava sellaisten tukikelpoisten kustannusten rahoittamiseen, joita jäsenvaltioille on aiheutunut taudin torjumiseksi toteutetuista hätätoimenpiteistä. Edellä mainitun päätöksen mukaan yhteisön rahoituksen olisi katettava 100 prosenttia rokotteen hankintakustannuksista ja 50 prosenttia rokottamisen kustannuksista. Jäsenvaltiot ovat esittäneet hätärokotusohjelmaa koskevat suunnitelmansa, joissa annetaan arviot vuosina 2007 ja 2008 tarvittavien rokoteannosten määristä ja rokottamisen kustannuksista. Komissio on arvioinut nämä suunnitelmat sekä eläinlääkinnällisistä että taloudellisista näkökohdista ja todennut ne sovellettavan yhteisön eläinlääkintälainsäädännön mukaisiksi. Rokotusohjelmien kokonaiskustannukset ovat arviolta 130 miljoonaa euroa. Vuonna 2008 maksumäärärahatarve on 63,95 miljoonaa euroa. Tätä summaa ei hätätilanteen ajoittumisen vuoksi voitu ottaa huomioon vuoden 2008 talousarviota laadittaessa ja vahvistettaessa. EMOTR:n vuoden 2008 määrärahoista ei varainhoitovuoden tässä vaiheessa voida ottaa määrärahoja tähän tarkoitukseen. Komissio esittää tämän vuoksi, että budjettikohdan 17 04 03 01 ”Eläintautien ja muiden ihmisten terveydelle vaarallisten eläimissä esiintyvien tautien hätärahasto” maksusitoumusmäärärahoihin tehdään 130 miljoonan euron ja maksumäärärahoihin 63,95 miljoonan euron lisäys. Määrärahat eivät lisäyksen jälkeen ylitä otsakkeen 2 enimmäismäärää. 5. Yhteiset teknologia-aloitteet Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät EY:n perustamissopimuksen 166 artiklan mukaisesti 18. joulukuuta 2006 tehdyllä päätöksellä 2006/1982/EY[6] Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman(2007–2013), jäljempänä ’puiteohjelma’. Neuvosto teki tämän jälkeen 19. joulukuuta 2006 päätöksen 2006/971/EY[7] Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ”Yhteistyö”, jäljempänä ’erityisohjelma’. Seitsemännessä tutkimuksen puiteohjelmassa voidaan eräissä yksittäistapauksissa toteuttaa nk. yhteisiä teknologia-aloitteita kaikilla yhteisön toiminnan piiriin kuuluvilla aihealueilla yhdistämällä nykyisiä rahoitusvälineitä. Tämä lisätalousarvioesitys perustuu neljään neuvoston antamaan asetukseen[8], joissa säädetään julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyökumppanuuksien muodostamisesta perustamissopimuksen 171 artiklan ja varainhoitoasetuksen 185 artiklan mukaisesti. Nämä asetukset ovat: - neuvoston asetus (EY) N:o 73/2008, annettu 20 päivänä joulukuuta 2007, yhteisyrityksen perustamisesta innovatiivisia lääkkeitä koskevan yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamiseksi - neuvoston asetus (EY) N:o 71/2008, annettu 20 päivänä joulukuuta 2007, Clean Sky -yhteisyrityksen perustamisesta - neuvoston asetus (EY) N:o 72/2008, annettu 20 päivänä joulukuuta 2007, ENIAC-yhteisyrityksen perustamisesta - neuvoston asetus (EY) N:o 74/2008, annettu 20 päivänä joulukuuta 2007, ARTEMIS-yhteisyrityksen perustamisesta sulautettuja tietotekniikkajärjestelmiä koskevan yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamiseksi. Kaikki yhteisyritykset ovat yhteisöjen perustamia elimiä, ja niiden talousarvioiden toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntämisessä olisi noudatettava käytäntöä, jonka mukaan vastuuvapauden myöntää neuvoston suosituksesta Euroopan parlamentti. Vastuuvapauden myöntämisessä otetaan huomioon erityispiirteet, jotka johtuvat siitä, että yhteiset teknologia-aloitteet ovat julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyökumppanuuksia ja että yksityissektori osallistuu niiden talousarvioiden rahoittamiseen. Tässä lisätalousarviossa luodaan tarvittavat uudet budjettikohdat näille neljälle yhteisyritykselle maksettavia avustuksia varten. Uusien budjettikohtien luomisen yhteydessä ei pyydetä lisämäärärahoja, vaan tarvittavat määrärahat otetaan vastaavien kyseisiin toimintalohkoihin sisältyvien, seitsemännen puiteohjelman painopistealojen budjettikohdista. Uudet budjettikohdat on lueteltu seuraavassa: 08 02 02 Yhteistyö – Terveys – Innovatiiviset lääkkeet -aloitetta varten perustettu yhteisyritys 08 02 03 Yhteistyö – Terveys – Innovatiiviset lääkkeet -aloitetta varten perustetun yhteisyrityksen tukimenot 08 07 02 Yhteistyö – Liikenne – Clean Sky -yhteisyritys 08 07 03 Yhteistyö – Liikenne – Clean Sky -yhteisyrityksen tukimenot 09 04 01 02 Yhteistyö – Tieto- ja viestintäteknologiat – ARTEMIS-yhteisyritys 09 04 01 03 Yhteistyö – Tieto- ja viestintäteknologiat – ARTEMIS-yhteisyrityksen tukimenot 09 04 01 04 Yhteistyö – Tieto- ja viestintäteknologiat – ENIAC-yhteisyritys 09 04 01 05 Yhteistyö – Tieto- ja viestintäteknologiat – ENIAC-yhteisyrityksen tukimenot Budjettikohtiin ehdotetaan otettavan vuodeksi 2008 seuraavat määrärahat asianomaisiin säädösehdotuksiin liitettyjen rahoitusselvitysten mukaisesti: - Innovatiiviset lääkkeet: 125 000 000 euroa maksusitoumusmäärärahoja ja 125 000 000 euroa maksumäärärahoja - Clean Sky: 47 000 000 euroa maksusitoumusmäärärahoja ja 40 250 000 euroa maksumäärärahoja - ARTEMIS: 42 500 000 euroa maksusitoumusmäärärahoja ja 13 950 000 euroa maksumäärärahoja - ENIAC: 43 000 000 euroa maksusitoumusmäärärahoja ja 15 350 000 euroa maksumäärärahoja. Seuraavassa taulukossa on esitetty yhteenveto uusiin budjettikohtiin otettavista määrärahoista: Uusi budjettikohta | Nimi | Maksusitoumusmäärärahat (milj. euroa) | Maksumäärärahat (milj. euroa) | 08 02 02 | Yhteistyö – Terveys – Innovatiiviset lääkkeet -aloitetta varten perustettu yhteisyritys | 122,700 | 122,700 | 08 02 03 | Yhteistyö – Terveys – Innovatiiviset lääkkeet -aloitetta varten perustetun yhteisyrityksen tukimenot | 2,300 | 2,300 | 08 07 02 | Yhteistyö – Liikenne – Clean Sky -yhteisyritys | 45,000 | 38,250 | 08 07 03 | Yhteistyö – Liikenne – Clean Sky -yhteisyrityksen tukimenot | 2,000 | 2,000 | 09 04 01 02 | Yhteistyö – Tieto- ja viestintäteknologiat – ARTEMIS-yhteisyritys | 41,000 | 12,450 | 09 04 01 03 | Yhteistyö – Tieto- ja viestintäteknologiat – ARTEMIS-yhteisyrityksen tukimenot | 1,500 | 1,500 | 09 04 01 04 | Yhteistyö – Tieto- ja viestintäteknologiat – ENIAC-yhteisyritys | 41,500 | 13,850 | 09 04 01 05 | Yhteistyö – Tieto- ja viestintäteknologiat – ENIAC-yhteisyrityksen tukimenot | 1,500 | 1,500 | Määrärahat otetaan seuraavista budjettikohdista: - Innovatiiviset lääkkeet -aloitetta varten perustettu yhteisyritys: 08 02 01 Yhteistyö – Terveys - Clean Sky -yhteisyritys: 08 07 01 Yhteistyö – Liikenne (mukaan luettuna ilmailu) - ARTEMIS-yhteisyritys ja ENIAC-yhteisyritys: 09 04 01 Yhteistyö – Tieto- ja viestintäteknologiat; jotta nykyinen jaottelu, jossa kutakin seitsemännen puiteohjelman painopistealaa vastaa tietty budjettirakenne, voitaisiin säilyttää, ehdotetaan, että tästä budjettikohdasta tehdään uusi alamomentti 09 04 01 01. Seuraavassa taulukossa on esitetty kokonaismäärät, jotka ehdotetaan otettaviksi asianomaisten painopistealojen budjettikohdista yhteisyrityksille maksettavien avustusten kattamiseksi: Budjettikohta | Nimi | Maksusitoumusmäärärahat (milj. euroa) | Maksumäärärahat (milj. euroa) | 08 02 01 | Yhteistyö – Terveys | 570,341 | 303,286 | 08 07 01 | Yhteistyö – Liikenne (mukaan luettuna ilmailu) | 301,922 | 156,652 | 09 04 01 01 | Tuki tieto- ja viestintätekniikoiden alan tutkimusyhteistyölle (TVT – Yhteistyö) | 974,930 | 700,700 | Yhteisyritysten henkilöstöön ja toimitusjohtajiin sovelletaan henkilöstösääntöjä sekä sääntöjä, joita yhteisöjen toimielimet ovat yhdessä antaneet henkilöstösääntöjen soveltamiseksi. Kunkin yhteisyrityksen täydellinen henkilöstötaulukko esitetään budjettiteknisessä liitteessä. 6. EU:n solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotto Kreikassa esiintyi elokuussa 2007 metsäpaloja, jotka vahingoittivat laajoja alueita. Sloveniassa puolestaan rankkasateet ja myrskyt aiheuttivat 18. syyskuuta 2007 suuressa osassa maata tulvia ja maanvyöryjä. Sekä Kreikan että Slovenian viranomaiset ovat hakeneet rahoitustukea EU:n solidaarisuusrahastosta neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002[9] 4 artiklassa säädetyn kymmenen viikon määräajan puitteissa. Komission yksiköt ovat tutkineet hakemukset perusteellisesti neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 ja erityisesti sen 2, 3 ja 4 artiklan mukaisesti. Seuraavassa esitetään yhteenveto arvioinnin tärkeimmistä osatekijöistä. 6.1. Kreikka: elokuun 2007 metsäpalot Hakemus jätettiin komissioon 30. lokakuuta 2007 eli kymmenen viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot oli todettu 23. elokuuta 2007. Komissio pyysi lisätietoja 20. joulukuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, ja Kreikan viranomaiset täydensivät hakemustaan 24. tammikuuta 2008. Kyse on luonnonkatastrofista. Kreikan viranomaisten arvion mukaan välittömien vahinkojen kokonaismäärä on 2 118,3 miljoonaa euroa. Määrä ylittää kynnysarvon, joka on 1 066,5 miljoonaa euroa (eli 0,6 prosenttia suhteessa BKTL:oon), joten katastrofi täyttää luonnonmullistuksen kriteerit ja kuuluu näin asetuksen (EY) N:o 2012/2002 soveltamisalaan. Rahoitustuen määrä lasketaan välittömien vahinkojen kokonaismäärän perusteella. Rahoitustukea saa käyttää ainoastaan asetuksen 3 artiklassa määriteltyjen ensisijaisten hätätoimien toteuttamiseen. Kreikan viranomaisten mukaan metsäpalot tuhosivat laajoja alueita. Palot olivat rajuimpia ja laajimpia Länsi-Kreikassa, Peloponnesoksen niemimaalla, Kreikan mantereella ja Attikassa. Ne aiheuttivat suurta vahinkoa eri toimialoille, etenkin maataloudelle, ja tuhosivat liikenteelle, televiestinnälle, energia-, vesi- ja jätevesihuollolle sekä katastrofintorjunnalle välttämättömiä infrastruktuureja. Myös luonnonympäristölle, kulttuurimuistomerkeille, kouluille, sairaaloille ja palontorjuntainfrastruktuurille aiheutui merkittäviä vahinkoja. Lisäksi väestön välittömästi tarvitsemien tilapäismajoitus- ja pelastuspalvelujen rahoittamisesta on aiheutunut suuria kustannuksia. Metsäpaloissa menehtyi Peloponnesoksen niemimaalla, Länsi-Kreikassa ja Evvoiassa yhteensä 65 henkilöä. Asetuksen (EY) N:o 2012/2002 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten ensisijaisten hätätoimien kustannukset ovat Kreikan viranomaisten mukaan arviolta 1 007,43 miljoonaa euroa. Kustannukset on jaoteltu toimenpidetyypeittäin. Suurin osa toimenpiteistä liittyy infrastruktuurien, etenkin liikenneinfrastruktuurin, toiminnan välittömäksi palauttamiseksi tarvittavaan kunnostustyöhön, pelastuspalvelujen rahoittamiseen, palontorjuntainfrastruktuurien toiminnan välittömään varmistamiseen sekä tuhoalueiden raivaukseen. Kreikan viranomaisten antamien tietojen perusteella on selvää, että tukikelpoisten toimien todelliset kustannukset ovat huomattavasti suuremmat kuin solidaarisuusrahastosta mahdollisesti myönnettävä avustus. Rahastosta rahoitettavien toimenpiteiden tyypit määritellään selvästi sopimuksessa, joka koskee niiden toteuttamista. Kreikan viranomaiset ovat ilmoittaneet, ettei vahinkojen kattamiseksi saada rahoitusta muista yhteisön rahoituslähteistä ja etteivät tukikelpoiset vahingot kuulu vakuutusturvan piiriin. Edellä esitetyn perusteella ehdotetaan, että hakemus, jonka Kreikka on tehnyt elokuun 2007 metsäpalojen johdosta, hyväksytään suurkatastrofin kriteerien perusteella ja että Kreikalle myönnetään tukea solidaarisuusrahastosta 6.2. Slovenia: syyskuun 2007 tulvat Hakemus jätettiin komissioon 19. marraskuuta 2007 eli kymmenen viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot oli todettu 18. syyskuuta 2007. Kyse on luonnonkatastrofista. Slovenian viranomaisten arvion mukaan välittömien vahinkojen kokonaismäärä on 233,4 miljoonaa euroa. Määrä ylittää kynnysarvon, joka on 164,3 miljoonaa euroa (eli 0,6 prosenttia suhteessa BKTL:oon), joten katastrofi täyttää luonnonmullistuksen kriteerit ja kuuluu näin asetuksen (EY) N:o 2012/2002 soveltamisalaan. Rahoitustuen määrä lasketaan välittömien vahinkojen kokonaismäärän perusteella. Rahoitustukea saa käyttää ainoastaan asetuksen 3 artiklassa määriteltyjen ensisijaisten hätätoimien toteuttamiseen. Slovenian viranomaisten mukaan Sloveniaa 18. syyskuuta 2007 kohdanneet rankkasateet ja myrskyt vaikuttivat suureen osaan maata aiheuttaen tulvia sekä maan- ja mutavyöryjä. Rankkasateiden ja myrskyn aikaansaama katastrofi aiheutti merkittävää vahinkoa infrastruktuurille (liikenne, sähkö, vesi). Kansallinen tieverkosto vahingoittui yli 350 kilometrin osuudelta ja kunnallisten teiden ja metsäteiden verkosto yli 1 600 kilometrin osuudelta. Lisäksi vesihuoltoverkosto vahingoittui yli 17 kilometrin ja sähkönjakeluverkko yli 10 kilometrin osuudelta. Myös 48 vesiallasta ja 147 siltaa vahingoittui. Sateet ja myrskyt aiheuttivat huomattavia vahinkoja myös julkisille ja yksityisten omistamille rakennuksille (tulvissa vahingoittui yli 4 320 asuntoa ja 61 julkista rakennusta), yrityksille (192 yritystä kärsi tulvavahingoista), maataloudelle ja kulttuurimuistomerkeille. Vahingot on eritelty hakemuksessa. Asetuksen (EY) N:o 2012/2002 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten ensisijaisten hätätoimien kustannukset ovat Slovenian viranomaisten mukaan arviolta 158,2 miljoonaa euroa. Kustannukset on jaoteltu toimenpidetyypeittäin. Suurin osa toimenpiteistä liittyy katastrofialueiden raivaamiseen ja vesihuolto- ja liikenneinfrastruktuurin toiminnan välittömäksi palauttamiseksi tarvittavaan kunnostustyöhön. Rahastosta rahoitettavien toimenpiteiden tyypit määritellään selvästi sopimuksessa, joka koskee niiden toteuttamista. Slovenian viranomaiset ovat ilmoittaneet, ettei vahinkojen kattamiseksi saada rahoitusta muista yhteisön rahoituslähteistä ja etteivät tukikelpoiset vahingot kuulu vakuutusturvan piiriin. Edellä esitetyn perusteella ehdotetaan, että hakemus, jonka Slovenia on tehnyt syyskuun 2007 tulvien johdosta, hyväksytään suurkatastrofin kriteerien perusteella ja että Slovenialle myönnetään tukea solidaarisuusrahastosta. 6.3. Rahoitus Solidaarisuusrahaston vuotuinen talousarvio on miljardi euroa. Vuonna 2008 rahastosta on jo ehdotettu otettavaksi käyttöön 162 387 985 euroa aiemman hakemuksen perusteella, joten käytettävissä on 837 612 015 euroa. Koska rahasto on perustettu solidaarisuuden tukemiseksi, komissio katsoo, että rahastosta maksettavan tuen olisi oltava porrasteista. Tämä tarkoittaa, että asetetun kynnysarvon (0,6 prosenttia suhteessa BKTL:oon tai 3 miljardia euroa vuoden 2002 hintoina sen mukaan, kumpi näistä on pienempi) ylittävään vahinkojen osuuteen olisi vakiintuneen käytännön mukaisesti sovellettava suurempaa tuki-intensiteettiä kuin kynnysarvon alle jäävään vahinkojen osuuteen. Suurkatastrofin perusteella myönnettävä tuki on aikaisemmin ollut kynnysarvon alle jäävältä osuudelta 2,5 prosenttia ja kynnysarvon ylittävältä osuudelta 6 prosenttia kaikista välittömistä vahingoista. Edellä mainittuja prosenttiosuuksia ehdotetaan sovellettaviksi myös tässä tapauksessa. Seuraavassa taulukossa esitetty komission ehdotus rahastosta maksettavaksi osuudeksi perustuu hakemuksissa annettuihin tietoihin: (euroa) | Välittömät vahingot | Kynnysarvo | 2,5 prosentin mukaan laskettu määrä | 6 prosentin mukaan laskettu määrä 6% | Ehdotetun tuen kokonaismäärä | Kreikan metsäpalot | 2 118 273 411 | 1 066 497 000 | 26 662 425 | 63 106 584 | 89 769 009 | Slovenian tulvat | 233 395 389 | 164 272 000 | 4 106 800 | 4 147 403 | 8 254 203 | Yhteensä | 98 023 212 | Tämän korvaussumman suorittamisen jälkeen Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varoista vähintään 25 prosenttia jää käytettäväksi vuoden viimeisen neljänneksen aikana, kuten asetuksen (EY) N:o 2012/2002 4 artiklan 2 kohdassa edellytetään. 7. Euroopan tasa-arvoinstituutin henkilöstötaulukon muuttaminen Euroopan tasa-arvoinstituutin henkilöstötaulukossa on yksi AD13-palkkaluokan virka. Vuonna 2007 toteutetussa hakumenettelyssä, jossa haettiin Euroopan tasa-arvoinstituutille johtajaa palkkaluokkaan AD13, ei kuitenkaan saatu sellaisia soveltuvia hakijoita, joilla olisi ollut tarvittava pätevyys. Henkilöstötaulukkoa olisi tämän vuoksi muutettava siten, että AD13-palkkaluokan virka muutetaan ylemmän AD14-palkkaluokan viraksi, jotta johtajan viran täyttämiseksi järjestettävässä hakumenettelyssä saataisiin tarvittavan pätevyyden omaavia hakijoita. Tällä muutoksella varmistettaisiin samalla, että tasa-arvoinstituutin johtajan palkkaluokka vastaa muiden erillisvirastojen johtajien palkkaluokkaa. Henkilöstötaulukkoon ehdotetulla muutoksella ei ole vaikutusta talousarvioon. 8. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean henkilöstötaulukon muuttaminen Euroopan talous- ja sosiaalikomitean (ETSK) henkilöstötaulukkoon ehdotetaan useita muutoksia, joita tarkastellaan seuraavassa. Väliaikaiset toimet 1. AD16-HC (hors classe) -palkkaluokan vakinaisen viran muuttaminen AD16-HC-palkkaluokan väliaikaiseksi toimeksi ETSK:n työvaliokunta on päättänyt muuttaa AD16-HC-palkkaluokan vakinaisen viran AD16-HC-palkkaluokan väliaikaiseksi toimeksi voidakseen ottaa palvelukseensa väliaikaisen toimihenkilön 30. syyskuuta 2008 tehtäviensä hoitamisesta luopuvan nykyisen pääsihteerin tilalle. Muutoksella on katsottu saavutettavan tilanne, joka vastaa paremmin Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 2 artiklan a alakohtaa, koska pääsihteeri nimitetään viiden vuoden väliaikaiseksi toimikaudeksi. 2. Kahden vakinaisen viran muuttaminen tilapäisiksi toimiksi ETSK:n käännösyksiköistä on siirretty virkoja ETSK:n muihin yksiköihin. Tässä yhteydessä siirrettiin myös yksi virka puheenjohtajan kabinettiin ja yksi ryhmän II sihteeristöön. Koska puheenjohtajan kabinetin ja ryhmien sihteeristöjen henkilöstö muodostuu Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 2 artiklan c alakohdassa tarkoitetuista väliaikaisista toimihenkilöistä, siirretyt kaksi vakinaista AST5-virkaa olisi muutettava väliaikaisiksi toimiksi. 3. Kahden AD-ura-alueen toimen muuttaminen AST-ura-alueen toimiksi ja kahden AST-ura-alueen toimen muuttaminen AD-ura-alueen toimiksi Sekä puheenjohtajan kabinetissa että ryhmän III sihteeristössä on jo hallintoavustajat, joilla on uusiin hallintovirkamiehen toimiin vaadittava pätevyys. Koska molemmissa tapauksissa toimen palkkaluokka (AD5) on kuitenkin liian alhainen (molemmat hallintoavustajat ovat AST-ura-alueen palkkaluokassa AST8) ja koska tarvittava palkkaluokka on käytettävissä (niissä kahdessa toimessa, joita kyseiset hallintoavustajat tällä hetkellä hoitavat), tilanteen korjaamiseksi ehdotetaan, että kaksi väliaikaista AD-ura-alueen palkkaluokan AD5 tointa muutetaan kahdeksi väliaikaiseksi AST-ura-alueen palkkaluokan AST5 toimeksi, yksi väliaikainen AST-ura-alueen palkkaluokan AST8 toimi väliaikaiseksi AD-ura-alueen palkkaluokan AD8 toimeksi ja yksi väliaikainen AST-ura-alueen palkkaluokan AST10 toimi väliaikaiseksi AD-ura-alueen palkkaluokan AD10 toimeksi. 4. Yhden AD-ura-alueen toimen sijoittaminen ylempään palkkaluokkaan ja yhden AD-ura-alueen toimen sijoittaminen alempaan palkkaluokkaan Puheenjohtajan kabinetissa on tarpeen sijoittaa yksi toimi ylempään palkkaluokkaan. Tämän vuoksi esitetään yhden AD5-palkkaluokan toimen muuttamista AD6-palkkaluokan toimeksi. Samalla on tarkoitus sijoittaa yksi puheenjohtajan kabinetissa oleva toimi alempaan palkkaluokkaan. Tämän vuoksi esitetään yhden AD10-palkkaluokan toimen muuttamista AD9-palkkaluokan toimeksi. Vakinaiset virat Yhden AST-ura-alueen viran muuttaminen AD-ura-alueen viraksi Tietotekniikasta vastaavan yksikön työn organisointi edellyttää, että yksi AST-ura-alueen palkkaluokan AST10 virka muutetaan AD-ura-alueen palkkaluokan AD10 viraksi, jotta tietotekniikkakeskuksen päällikön virka voidaan sijoittaa ylempään palkkaluokkaan. Kyseisen viran haltijan työtehtävät ovat vaativia, ja hän toimii myös kolmen virkamiehen esimiehenä. Lisäksi kyseessä on arkaluonteinen ala, jolla tehdään säännöllisesti tarkastuksia. Yhteenveto ehdotetuista muutoksista: Muutos | Luku-määrä | AD16-HC -> AD16-HC väliaik. | 1 | AST5 -> AST5 väliaik. | 2 | AD5 väliaik. -> AST5 väliaik. | 2 | AST10 väliaik. -> AD10 väliaik. | 1 | AST8 väliaik. -> AD8 väliaik. | 1 | AD5 väliaik. -> AD6 väliaik. | 1 | AD10 väliaik. -> AD9 väliaik. | 1 | AST10 -> AD10 | 1 | Muutoksilla ei ole vaikutusta talousarvioon, koska palkkaluokkaa korotetaan vain yhdessä tapauksessa ja korotus kompensoidaan alentamalla toisen toimen palkkaluokkaa. Hyväksyttyjen virkojen lukumäärä säilyy ennallaan. TIIVISTELMÄTAULUKKO RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN Rahoituskehys Otsake/alaotsake | Vuoden 2008 rahoituskehys[10] | Talousarvio 2008 (ml. ALTE nro 1/2008 ja ALTE nro 2/2008) | ALTE nro 3/2008 | Talousarvio 2008 + ALTE nro 1/2008, ALTE nro 2/2008 ja ALTE nro 3/3008 | |MSM |MM |MSM |MM |MSM |MM |MSM |MM | | 1. KESTÄVÄ KASVU | | | | | | | | | | 1 a. Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky |10 386 000 000 | |11 086 000 000 |9 772 639 600 | | |11 086 000 000 |9 772 639 600 | |1 b. Kasvua ja työllisyyttä edistävä koheesio |47 267 000 000 | |47 255 948 720 |40 551 565 026 | | |47 255 948 720 |40 551 565 026 | | Yhteensä | 57 653 000 000 | |58 341 948 720 | 50 324 204 626 | | |58 341 948 720 | 50 324 204 626 | | Liikkumavara[11] | | |-188 948 720 | | | |-188 948 720 | | | 2. LUONNONVAROJEN SUOJELU JA HALLINTA | | | | | | | | | | josta markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet |46 217 000 000 | |40 876 490 000 |40 825 600 500 |130 000 000 |63 950 000 |41 006 490 000 |40 889 550 500 | | Yhteensä | 59 193 000 000 | |55 434 715 538 | 53 177 320 053 | 130 000 000 |63 950 000 |55 564 715 538 | 53 241 270 053 | | Liikkumavara | | |3 758 284 462 | | | |3 628 284 462 | | | 3. KANSALAISUUS, VAPAUS, TURVALLISUUS JA OIKEUS | | | | | | | | | | 3 a. Vapaus, turvallisuus ja oikeus |747 000 000 | |728 034 000 |533 196 000 | | |728 034 000 |533 196 000 | |3 b. Kansalaisuus |615 000 000 | |777 230 985 |870 640 991 |98 023 212 |98 023 212 |875 254 197 |968 664 203 | | Yhteensä | 1 362 000 000 | |1 505 264 985 | 1 403 836 991 | 98 023 212 | 98 023 212 | 1 603 288 000 | 1 501 860 203 | | Liikkumavara[12] | | |19 123 000 | | | |19 123 000 | | | 4. EU MAAILMANLAAJUISENA TOIMIJANA[13] |7 002 000 000 | | 7 311 218 000 | 8 112 728 400 | | | 7 311 218 000 | 8 112 728 400 | | Liikkumavara | | | -70 000 000 | | | | -70 000 000 | | | 5. HALLINTO[14] |7 380 000 000 | |7 283 860 235 | 7 284 420 235 | -2 334 780 |-2 334 780 | 7 281 525 455 |7 282 085 455 | | Liikkumavara | | | 173 139 765 | | | | 175 474 545 | | | 6. KORVAUKSET | 207 000 000 | |206 636 292 | 206 636 292 | | |206 636 292 | 206 636 292 | | Liikkumavara | | | 363 708 | | | | 363 708 | | | YHTEENSÄ | 132 797 000 000 | 129 681 000 000 | 130 083 643 770 | 120 509 146 597 | 225 688 432 |159 638 432 |130 309 332 202 |120 668 785 029 | | | | |3 691 962 215 | 9 650 459 388 | | | 3 564 296 995 |9 588 844 168 | | [1] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. [2] EUVL L 390, 30.12.2006, s. 1. [3] Neuvoston asetus (EY) N:o 1/2003, annettu 16 päivänä joulukuuta 2002, perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklassa vahvistettujen kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta (EYVL L 1, 4.1.2003, s. 1). [4] Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1558/2007, annettu 17 päivänä joulukuuta 2007, Euroopan yhteisöjen virkamiesten ja muun henkilöstön palkkojen ja eläkkeiden sekä näihin palkkoihin ja eläkkeisiin liittyvien korjauskertoimien mukauttamisesta 1 päivästä heinäkuuta 2007 (EUVL L 340, 22.12.2007, s. 1). [5] EYVL L 224, 18.8.1990, s. 19. [6] EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1. [7] EUVL L 400, 30.12.2006, s. 86. [8] EUVL L 30, 4.2.2008, s. 1. [9] Neuvoston asetus (EY) N:o 2012/2002, annettu 11 päivänä marraskuuta 2002, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta (EYVL L 311, 14.11.2002). [10] Komissio on esittänyt 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 48 kohdan mukaisesti ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi rahoituskehyksen mukauttamisesta täytäntöönpanon perusteella. [11] Euroopan globalisaatiorahastoa ei oteta huomioon laskettaessa alaotsakkeen 1 a liikkumavaraa. Joustovälineestä on otettu käyttöön 200 miljoonaa euroa. [12] EU:n solidaarisuusrahastoa koskeva määrä otetaan talousarvioon ylittämällä rahoituskehyksen asianomaisten otsakkeiden määrät, kuten 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa määrätään (EUVL C 139, 14.6.2006). [13] Otsakkeen 4 vuoden 2008 liikkumavara ei sisällä hätäapuvarauksen määrärahoja. Joustovälineestä on otettu käyttöön 70 miljoonaa euroa. [14] Otsakkeen 5 enimmäismäärään nähden jäävää liikkumavaraa laskettaessa on otettu huomioon vuosien 2007–2013 rahoituskehykseen sisältyvä alaviite 1, joka koskee henkilöstön eläkejärjestelmään suorittamia maksuja (77 miljoonaa euroa).