Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI tietokoneella toteutettujen keksintöjen patentoitavuudesta

(komission esittämä)

PERUSTELUT

Yhteisön aloitteen tavoite

Ohjelmistojen kehittämistyö on ollut viimeksi kuluneiden vuosien aikana huomattavassa kasvussa, ja sillä on ollut erittäin suuri vaikutus koko elinkeinoelämään Euroopassa. Se on myös merkittävästi kasvattanut bruttokansantuotetta, ja alalla on ollut tarjolla runsaasti työpaikkoja. Vuonna 1998 vakio-ohjelmistojen markkinoiden arvo oli Euroopassa 39 miljardia euroa [1]. Markkinatutkimusyritys Datamonitor on tehnyt äskettäin tutkimuksen [2], jonka mukaan vakio-ohjelmistojen parissa työskentelevien määrän odotetaan kasvavan Länsi-Euroopan maissa 24-71 prosenttia vuosina 1999-2003, eli keskimäärin 47 prosenttia. Lisäksi tutkimuksessa todetaan, että jokaista vakio-ohjelmistoalan työpaikkaa kohti luodaan 2-4 työpaikkaa ohjelmistojen käyttöön liittyvillä aloilla ja yksi työpaikka ohjelmistojen kehittämistä edeltävillä aloilla.

[1] Vrt. tutkimus, jonka on tehnyt Alankomaiden talousministeriön toimeksiannosta Booz Allen & Hamilton, The Competitiveness of Europe's ICT Markets, maaliskuu 2000, sivu 10.

[2] Packaged software in Western Europe: The economic impact of the packaged software industry on the combined economies of sixteen European countries, syyskuu 2000 Datamonitor, Lontoo.

Alan tulevat kasvumahdollisuudet ja siten vaikutukset talouteen ovat nykyistäkin suuremmat, koska Internetiin perustuvassa tietoyhteiskunnassa sähköisen kaupankäynnin merkitys kasvaa koko ajan. Ohjelmistojen kehittämisessä on saavutettu sellainen kypsyystaso, että monet ohjelmistoparannukset muuttuvat yhä vaikeammiksi ja kalliimmiksi toteuttaa, mutta ne on helppo kopioida.

Patenteilla on tärkeä merkitys yleensä teknisten ratkaisujen suojaamisessa. Patenttijärjestelmän perusperiaate näyttää soveltuvan hyvin kaikkiin niihin keksintöihin, joille on tähän mennessä myönnetty patenttisuoja Euroopan yhteisön jäsenvaltioissa. Patentointi kannustaa sijoittamaan toimintaan tarvittavan ajan ja pääoman sekä edistää työllisyyttä. Myös yhteiskunta hyötyy laajalti keksinnön julkistamisesta, koska muut keksijät voivat käyttää edistynyttä tekniikkaa omien keksintöjensä perustana.

Tietokoneella toteutettujen keksintöjen [3] patenttisuojan oikeudellinen tilanne on tällä hetkellä epäselvä, joten myöskään oikeusvarmuus ei ole taattu. Tietokoneohjelmat "sinänsä" eivät ole jäsenvaltioiden patenttisäädösten eivätkä Euroopan patenttisopimuksen [4] mukaan patentoitavissa, mutta Euroopan patenttivirasto ja kansalliset patenttivirastot ovat myöntäneet tuhansia patentteja tietokoneella toteutetuille keksinnöille. Yksinään Euroopan patenttiviraston osuus on yli 20 000 myönnettyä patenttia. Monet niistä liittyvät tietotekniikan keskeisiin osa-alueisiin joita ovat digitaalinen tietojenkäsittely, tiedon tunnistaminen, esitys ja tallennus. Patentoitu ratkaisu on voinut olla myös muulta tekniikanalalta, kuten ohjelmoitavan prosessorin tapauksessa esimerkiksi auto- ja konetekniikan alalta.

[3] Termin määritelmä: katso 1 artikla.

[4] "Münchenin yleissopimus", joka tuli voimaan 7. lokakuuta 1977. Sopimusvaltioina ovat kaikki EU:n 15 jäsenvaltiota sekä Kypros, Liechtenstein, Monaco, Sveitsi ja Turkki.

Vaikka säädökset, joissa kyseisten patenttien myöntämisen edellytykset vahvistetaan, ovat samanlaisia, oikeuskäytäntö ja hallintokäytäntö ovat kuitenkin erilaisia eri jäsenvaltioissa. Eroja on etenkin Euroopan patenttiviraston valituslautakuntien käytännön ja jäsenvaltioiden tuomioistuinten oikeuskäytännön välillä. Tämän vuoksi tietokoneella toteutettu keksintö voi olla suojattu yhdessä jäsenvaltiossa, mutta ei jossakin toisessa. Tällä on suora kielteinen vaikutus sisämarkkinoiden moitteettomaan toimintaan. [5]

[5] Eri maiden välisiä eroja kuvataan tarkemmin jäljempänä.

Ehdotetulla direktiivillä tilannetta muutetaan siten, että tietokoneella toteutettujen keksintöjen patentoitavuudesta annetut kansalliset lait yhdenmukaistetaan ja patentoitavuuden edellytykset tehdään aiempaa avoimemmiksi.

Aloitteen tausta: komission järjestämä kuuleminen

Yhteisön patentista ja Euroopan patenttijärjestelmästä vuonna 1997 annettuun vihreään kirjaan [6] keskittyneen kuulemisen jälkeen tietokoneella toteutettujen keksintöjen patentoitavuus nostettiin vuoden 1999 alussa yhdeksi ensisijaisista aiheista, joka edellyttää komissiolta pikaisia toimia [7]. Katsottiin, että jäsenvaltioiden säädökset yhdenmukaistava direktiivi poistaisi aiheeseen liittyvät epäselvyydet ja antaisi takeet oikeusvarmuudesta. Lisäksi todettiin, että näiden yhteisön tasolla toteutettavien toimien kanssa samanaikaisesti Euroopan patenttisopimuksen sopimuspuolina olevien valtioiden olisi ryhdyttävä tarvittaviin toimiin sopimuksen 52 artiklan 2 kohdan c alakohdan muuttamiseksi ja etenkin tietokoneohjelmien poistamiseksi sellaisten keksintöjen luettelosta, jotka eivät ole patentoitavissa.

[6] Innovaatioiden edistäminen patenttien avulla: Vihreä kirja yhteisön patentista ja Euroopan patenttijärjestelmästä, KOM(1997) 314 lopullinen, 24.6.1997.

[7] Innovaatioiden edistäminen patenttien avulla - Yhteisön patenttia ja Euroopan patenttijärjestelmää koskevan vihreän kirjan perusteella toteutettavat toimet, KOM (1999) 42 lopullinen, 5.2.1999.

Vuoden 1999 jälkeen aiheesta syntynyt yleinen keskustelu vilkastui. Osa Euroopan laajuisesti toimialaa edustavista tahoista vaati pikaisia toimia nykyisten epäselvyyksien poistamiseksi ja oikeusvarmuuden lisäämiseksi tietokoneella toteutettujen keksintöjen patentoitavuuskysymyksessä. Sitä vastoin avoimen lähdekoodin ohjelmistojen kehittäjät ja käyttäjät, joiden tukena on huomattava määrä pieniä ja keskisuuria yrityksiä, ilmaisivat huolestuneisuutensa ohjelmistopatenteista.

Euroopan komissio käynnisti 19. lokakuuta 2000 viimeisen kuulemiskierroksen, jossa yleisöä ja jäsenvaltioita pyydettiin esittämään kommentteja Internetissä julkaistun asiakirjan pohjalta [8].

[8] The patentability of computer-implemented inventions: consultation paper by the services of the Directorate-General for the Internal Market (19. lokakuuta 2000). Asiakirja on saatavilla osoitteessa http://europa.eu.int/comm/internal_market/en/indprop/softpaten.htm.

Kuuleminen toteutettiin kaksiosaisena. Ensiksi esitettiin peruskysymys, tarvitaanko yhteisön tason yhdenmukaistamista ollenkaan, ja mikäli tähän vastattiin myöntävästi, kysyttiin mikä olisi yleisesti sopiva yhdenmukaistamisen taso. Tämän jälkeen annettiin melko yksityiskohtainen selvitys Euroopan patenttiviraston nykyisestä käytännöstä ja ehdotettiin erityisiä seikkoja, jotka voitaisiin ottaa huomioon kutakuinkin tämänhetkiseen tilanteeseen perustuvassa yhdenmukaistamisessa.

Kuulemismenettelyssä saatiin noin 1450 vastausta. Toimeksisaaja on analysoinut vastaukset raportissaan, joka on julkaistu [9].

[9] http://europa.eu.int/comm/internal_market/en/indprop/softpatanalyse.htm.

Vastauksista on kiistatta pääteltävissä, että toimia tarvitaan. Nykyisen tilanteen, jossa patentoitavuuden rajat ovat epäselvät, nähdään vaikuttavan huomattavan kielteisesti toimialaan. Näkemykset toteutettavista täsmällisistä toimista jakautuvat selvästi kahtia: toiset haluavat asettaa tiukat rajat ohjelmistoihin liittyviin patentteihin (tai kieltää patentit kokonaan), kun taas toiset tukevat yhdenmukaistamista siten, että päästään kutakuinkin vallitsevan tilanteen tasalle, eli otetaan huomioon nykyiset käytänteet ja Euroopan patenttiviraston käytäntö.

Yksittäisissä vastauksissa kannatettiin enimmäkseen avoimen lähdekoodin ohjelmistoja. Vastaukset vaihtelivat näkemyksestä, jonka mukaan ohjelmistoille ei pitäisi ollenkaan myöntää patentteja, Eurolinux Alliancen "viralliseen" kantaan vastustaa patentteja yleiskäyttöisten tietokoneiden ohjelmistoille. Toisaalta kuulemisen perustana olevan asiakirjan lähestymistapaa pääpiirteissään puoltavien kommenttien lähettäjät olivat yleensä alueellisia tai alakohtaisia organisaatioita, jotka edustavat suurta määrää kaikenkokoisia yrityksiä, kuten EY:n teollisuuden ja työnantajien keskusjärjestö (UNICE), Euroopan laajuinen tieto- ja viestintätekniikan toimialajärjestö European Information and Communications Technology Industry Association (EICTA), ja Euroopan laajuinen tietotekniikkapalvelujen toimialajärjestö European IT Services Association. Joukossa oli myös muita suuria organisaatioita, toimialajärjestöjä sekä teollis- ja tekijänoikeusalan ammattilaisia. Vaikka näitä vastauksia oli määrällisesti paljon vähemmän kuin avoimen lähdekoodin ohjelmistoja puoltavia vastauksia, näyttäisi selvältä, että suhteutettuna talouden painoarvoon, jossa ovat mukana kaikki asiaankuuluvat työpaikat ja investoinnit, suurin osa kannattaa yhdenmukaistamista asiakirjassa ehdotettujen linjausten mukaisesti.

Myös komission yritystoiminnan pääosasto teetti tutkimuksen, jossa keskityttiin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yrityksiin) [10]. Tutkimuksessa tarkasteltiin, miten ohjelmistojen kehittämisen alalla toimivat pk-yritykset huolehtivat teollis- ja tekijänoikeuksiensa suojasta. Keskeisenä tavoitteena oli tuottaa näille yrityksille esite, jonka avulla lisätään yritysten tietoisuutta eri keinoista teollis- ja tekijänoikeuksien suojaamiseksi ja jossa annetaan tietoa näistä keinoista. Tutkimus perustui suurelta osin saatavilla olevaan asiakirja-aineistoon, ja sitä täydennettiin eri lähteistä valituille eurooppalaisille ohjelmistoalan pk-yrityksille lähetetyillä kyselylomakkeilla. Kyselylomakkeen palautti 12 pk-yritystä. Lisäksi tehtiin kyselytutkimuksia, jotka koskivat muutamaa suurta eurooppalaista ohjelmistoyritystä ja joukkoa julkisen sektorin tutkimusorganisaatioita.

[10] Patent protection of computer programmes (sopimus nro INNO-99-04). Raportti on saatavilla osoitteessa ftp://ftp.ipr-helpdesk.org/softstudy.pdf. Ohjelmistojen suojaa koskevia lisäohjeita pk-yrityksille on saatavilla myös seuraavasta osoitteesta: ftp://ftp.ipr-helpdesk.org/software.pdf.

Vastauksen lähettäneissä pk-yrityksissä tiedettiin yleisesti melko vähän patenteista tuotteiden suojaamiskeinona. Patentteja pidettiin monimutkaisina, hintavina ja pienissä yksiköissä vaikeasti täytäntöönpantavina. Niiden katsottiin tämän vuoksi olevan vähemmän hyödyllisiä kuin tekijänoikeus tai epämuodolliset suojakeinot. Myöskään mahdollisuuksia käyttää patentteja teknisen tiedon lähteenä ei tunnettu kovin hyvin. Vastauksista käy selkeästi ilmi tarve tiedon lisäämiseen pk-yrityksissä. Tutkimuksen tulokset muodostavat haasteen myös erilaisten järjestelmien käyttäjille ja hallinnoinnin vastuuhenkilöille.

Komissio on pyrkinyt arvioimaan, miten laajalti tietokoneella toteutettujen keksintöjen patentoitavuutta koskevia kansallisia säädöksiä olisi yhdenmukaistettava, kun otetaan huomioon ehdotuksen vaikutukset innovaatiotoimintaan ja kilpailuun Euroopan laajuisesti ja kansainvälisesti sekä sen vaikutukset yritystoimintaan ja sähköiseen kaupankäyntiin Euroopassa. Komissio on myös tarkastellut vaikutuksia pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä vapaan/avoimen lähdekoodin ohjelmistojen tuottamiseen ja levittämiseen. Tässä tarkoituksessa on otettu huomioon etenkin tietokoneohjelmien patentoitavuuden taloudellisia vaikutuksia käsittelevän tutkimuksen ja muiden aiheeseen liittyvien taloustutkimusten tulokset [11]. Patentoitavuuden edellytysten määrittelyssä komissio on kiinnittänyt erityisesti huomiota EU:n tärkeimpien kauppakumppanien, varsinkin Yhdysvaltojen ja Japanin, käytänteisiin. Tässä yhteydessä on tarkasteltu patenttien myöntämistä tietokoneella toteutetuille liiketoiminnan menetelmille, ja näiden patenttien joukosta etenkin sellaisia, joihin liittyy sovelluksia sähköisen kaupankäynnin alalla. Liiketoiminnan menetelmiä varten myönnettävät patentit ovat nousseet vilkkaan keskustelun aiheeksi teollisuusmaissa.

[11] The Economic Impact of Patentability of Computer Programs (asiakirja on saatavilla osoitteessa http://europa.eu.int/comm/internal_market/en/indprop/studyintro.htm). Tutkimuksen suoritti komission toimeksiannosta Lontoossa sijaitseva Intellectual Property Institute ja se valmistui maaliskuussa 2000.

Kansainvälinen kilpailu: oikeudellinen tilanne Yhdysvalloissa ja Japanissa

Jotta Euroopassa olisi Yhdysvaltoihin nähden tasavertaiset edellytykset suojata tietokoneella toteutettuja keksintöjä, olisi saattanut olla suotavaa laajentaa suojan kattavuutta ja lähentää Euroopan patenttilainsäädäntöä Yhdysvaltojen vastaavaan lainsäädäntöön. Etenkin tietokoneella toteutetuille liiketoiminnan menetelmille myönnettävän patenttisuojan sallimista olisi voitu harkita.

Yhdysvaltojen ja Euroopan välisenä sekä Yhdysvaltojen ja Japanin välisenä erona on, että Euroopassa keksinnöltä edellytetään lisäystä tekniikan tasoon. Japanissa on käytössä järjestelmä, jota on yleensä tulkittu samalla tavoin: keksinnön on oltava teknisistä ideoista koostuva huomattava edistysaskel, jossa käytetään luonnonlakeja. Yhdysvalloissa keksinnön on vain oltava joltakin tekniikanalalta, mutta sen ei tarvitse tuoda lisäystä tekniikan tasoon. Pelkästään se, että keksinnön yhteydessä käytetään tietokonetta tai ohjelmistoa, tekee keksinnöstä tekniikanalaan kuuluvan, jos keksinnön voidaan lisäksi osoittaa tuottavan "hyödyllisen, konkreettisen ja vakuuttavan tuloksen". Koska Yhdysvalloissa keksinnöltä ei vaadita lisäystä tekniikan tasoon, liiketoiminnan menetelmien patentoitavuudelle asetetaan hyvin vähän rajoituksia (uutuutta ja keksinnöllisyyttä koskevien vaatimusten lisäksi). [12]

[12] Liiketoiminnan menetelmiin liittyvien patenttihakemusten määrä on kasvanut sen jälkeen, kun Yhdysvaltojen muutoksenhakutuomioistuin "U.S. Court of Appeals for the Federal Circuit" antoi 23. heinäkuuta 1998 tuomion asiassa State Street State Street Bank & Trust Co. v. Signature Financial Group, Inc., 149 F.3d 1368.

Ohjelmistoihin liittyvien keksintöjen patentoitavuuden vaikutukset innovaatiotoimintaan, kilpailuun ja yritystoimintaan

Edellä tarkoitetussa tutkimuksessa (ks. alaviite 11) tarkastellaan Yhdysvalloissa aiheesta kertynyttä kokemusta. Tutkimuksen mukaan Yhdysvalloissa tietokoneohjelmiin liittyvien keksintöjen patentoitavuus on edistänyt tietokoneohjelmiin liittyvien toimialojen kasvua ja erityisesti pk-yritysten ja itsenäisten ohjelmistojen kehittäjien laajentumista huomattavan kokoisiksi, jopa alan johtaviksi yrityksiksi. [13] Myös Euroopassa itsenäiset ohjelmistojen kehittäjät käyttävät yhä useammin, tosin edelleen melko vähäisessä määrin, patentteja rahoituksen hankinnan tai lisensoinnin yhteydessä. [14] Pääasiallisena suojana, joka on tehnyt mahdolliseksi ohjelmistoalan kasvun, on käytetty tekijänoikeuslainsäädäntöä.

[13] Ks. kyseisen tutkimuksen s. 5.

[14] Ks. kyseisen tutkimuksen s. 3.

Tutkimuksessa kuitenkin tuodaan selkeästi esiin myös tietokoneella toteutettujen keksintöjen patentoitavuuden mahdolliset haittapuolet Yhdysvalloissa. Ensinnäkin saatetaan myöntää patentteja (etenkin sähköisen kaupankäynnin alalla), jotka ovat oletettavasti "selkeästi mitättömiä". Kyseessä ovat patentit, joita myönnetään sellaisiin keksintöihin, jotka eivät ole uusia tai joista keksinnöllisyys puuttuu lähes kokonaan. Lisäksi tietokoneella toteutettuja keksintöjä koskevat patentit saattavat lujittaa suurten yhtiöiden markkina-asemia. Ohjelmistoalalle tyypillisistä vähittäisiä innovaatioita tuottavien keksintöjen patenteista aiheutuu myös kustannuksia, jotka liittyvät patentinhaltijan selvittämiseen ja tarvittavista lisensseistä käytäviin neuvotteluihin. Kuitenkin tutkimuksen mukaan Yhdysvalloissa näiden haittojen ei ole osoitettu kumoavan myönteisiä vaikutuksia, joita tietokoneella toteutettujen keksintöjen patentoivuudella on. Sen hahmottamiseksi, miten Eurooppa voisi olla Yhdysvaltoja paremmassa asemassa estääkseen haitalliset vaikutukset, tutkimuksessa korostetaan Euroopan vahvuuksia, joita ovat patenttijärjestelmään sisältyvät valitusmenettelyt sekä mahdollisuus esittää Euroopan patenttivirastolle huomautuksia keksintöjen patentoitavuudesta heikentämättä valitusmenettelyjen asemaa. Nämä ovat tärkeitä patenttien laadun varmistavia oikeudellisia keinoja, joita ei ole käytettävissä Yhdysvalloissa.

Tutkimuksessa painotetaan lisäksi, että Euroopassa on varmistettava patentoitavuustutkimukselle ja etenkin keksinnöllisyystutkimukselle asetettavien asianmukaisten edellytysten noudattaminen, jotta estetään mitättömien patenttien myöntäminen. [15] On syytä huomata, että etenkin Euroopan patenttiviraston suorittamaa patentoitavuustutkimusta pidetään yleisesti laadukkaana. Tutkimuksessa ei myöskään löydetty näyttöä siitä, että suurten yhtiöiden tai muiden ohjelmistojen kehittäjien patenttiasema vaikuttaisi kohtuuttomasti itsenäisiin ohjelmistojen kehittäjiin Euroopassa. [16]

[15] Ks. kyseisen tutkimuksen s. 5 ja sitä seuraavat sivut.

[16] Ks. kyseisen tutkimuksen s. 3.

Tutkimuksessa esitetään yhtenä yhdenmukaistamisen vaihtoehtona pitäytymistä nykyisessä laajuudessa (sellaisena kuin se määritellään Euroopan patenttiviraston käytännössä) siten, että rajoitus, jonka mukaan "tietokoneohjelmat sinänsä" eivät ole patentoitavissa, poistetaan. Tutkimuksessa todetaan, että tällä ei olisi muita kuin yksi tärkeä vaikutus: pk-yritykset ja itsenäiset ohjelmistojen kehittäjät katsoisivat ohjelmiin liittyvien keksintöjen olevan aiempaa todennäköisemmin patentoitavissa. [17] Toisaalta tutkimuksen mukaan ohjelmistoalan teollis- ja tekijänoikeuksien suojaa lujittavat toimet eivät voi perustua kiistattomaan taloudelliseen näyttöön. [18]

[17] Ks. kyseisen tutkimuksen s. 8.

[18] Ks. kyseisen tutkimuksen s. 36.

Euroopan patenttisopimuksen 52 artiklan 1 ja 2 kohta: nykyinen oikeudellinen tilanne

Perusvaatimus "teknisestä luonteesta"

Euroopan patenttisopimuksen yleiset vaatimukset (52 artiklan 1-3 kohta) sisältyvät pääpiirteissään jäsenvaltioiden patenttisäädöksiin. Näiden vaatimusten mukaan kaikkien patentoitavissa olevien keksintöjen on oltava uusia, keksinnöllisiä ja teollisesti käyttökelpoisia (vrt. sopimuksen 52 artiklan 1 kohta).

Euroopan patenttisopimuksen 52 artiklan 2 kohdan mukaan tietokoneohjelmat "sinänsä" määritellään kohteiksi, joita ei pidetä keksintöinä ja jotka tämän vuoksi eivät ole patentoitavissa.

Euroopan patenttiviraston valituslautakuntien näkemyksen mukaan kaikkien keksintöjen on ehdottomasti oltava luonteeltaan teknisiä. Myös TRIPS-sopimuksen 27 artiklan 1 kohdassa vahvistetaan, että miltä tahansa tekniikan alalta olevan keksinnön on oltava patentoitavissa. Euroopan patenttiviraston valituslautakunnat ja jäsenvaltioiden tuomioistuimet ovat todenneet, että tietokoneella toteutettujen keksintöjen voidaan katsoa olevan patentoitavissa, kun ne ovat luonteeltaan teknisiä eli kun ne kuuluvat johonkin tekniikanalaan. Tämän vaatimuksen täyttävien tietokoneella toteutettujen keksintöjen ei katsota kuuluvan 52 artiklan 2 kohdan mukaisesti patentoitavuuden ulkopuolelle jääviin kohteisiin, koska kyseisiä keksintöjä ei pidetä "sinänsä" tietokoneohjelmina. Euroopan patenttiviraston valituslautakuntien tulkinnan mukaan sellaiset tietokoneella toteutetut keksinnöt, jotka eivät ole luonteeltaan teknisiä, eivät ole patentoitavissa [19].

[19] Computer program product I and II, T1173/97, 1.7.1998, 1999 OJ EPO [609] ja T0935/97, 4.2.1999, [1999] R.P.C. 861. Molempien päätösten perustelut ovat suurelta osin samat.

Kysymykseen, mitkä tietokoneella toteutetut keksinnöt voidaan katsoa "luonteeltaan teknisiksi", saadaan vastaus äskettäin annetussa eläke-etuuksien valvontaa koskevassa päätöksessä (Controlling pension benefits system) [20], jossa todetaan, että kaikki tietokoneella ajettavat ohjelmat määritellään teknisiksi (koska tietokone on tekninen laite), joten ne täyttävät keksinnön määritelmälle asetetun edellä tarkoitetun perusvaatimuksen.

[20] Päätös Controlling pension benefits system/PBS T-0931/1995, annettu 8.9.2000.

Euroopan patenttiviraston valituslautakunnat ovat soveltaneet vastaavaa käytäntöä myös muihin 52 artiklan 2 kohdan mukaan keksintöihin "sinänsä" kuulumattomiin kohteisiin, esimerkiksi liiketoimintaa varten kehitettyihin menetelmiin, tietojen esittämiseen ja taiteellisiin luomuksiin. Näiden keksintöjen on siis katsottu olevan patentoitavissa silloin, kun ne ovat olleet luonteeltaan teknisiä.

Keksinnön esittämisestä patenttivaatimuksessa valituslautakunta on todennut asiassa Computer program product I & II [21] antamassaan päätöksessä, että mikäli tietovälineellä olevalla ohjelmalla on mahdollisuus saada aikaan tietokoneella ajettaessa tekninen vaikutus, vaatimuksessa esitettyä ohjelmaa itseään ei saisi jättää patentoitavuuden ulkopuolelle. Tämän on tulkittu tarkoittavan sitä, että patenttia olisi voitava hakea itse ohjelmalle, tietovälineellä olevalle tiedostolle tai signaalille (eli levykkeelle tallennetulle tiedostolle tai Internetin välityksellä levitettävälle muodolle).

[21] Ks. edellä. Ks. myös asia T1002/92, jossa Euroopan patenttiviraston valituslautakunta esittää asiasta ensimmäisen kerran kritiikkiä.

Algoritmien asema

"Algoritmilla" tarkoitetaan laajimmassa merkityksessään mitä tahansa yksityiskohtaista toimintojen sarjaa tietyn tehtävän suorittamiseksi. Tässä merkityksessä se voi selkeästi käsittää sekä teknisiä että muita kuin teknisiä prosesseja.

Pelkkä algoritmin sisältyminen keksintöön ei ole käyttökelpoinen peruste patentoitavan ratkaisun erottamiselle ratkaisusta, joka ei voi patentoitavissa. Algoritmi voi toimia perustana tietokoneella toteutetulle keksinnölle tai perinteiseen (mekaaniseen, elektroniseen tms.) koneeseen liittyvälle keksinnölle taikka kyseisen koneen suorittamalle prosessille. Ainoana erona on se, että tietokoneohjelman toiminta perustuu tietokoneelle annettuihin komentoihin, kun taas perinteisen koneen toimintaa ohjaavat sen (mekaaniset, elektroniset tms.) osat.

Abstrakti algoritmi määritellään puhtaasti loogisin käsittein ilman fyysisiä viitekohtia. Tällaista algoritmia voidaan käyttää monissa eri toiminnoissa aloilla, jotka eivät selkeästi liity toisiinsa, ja algoritmilla voidaan saada aikaan erilaisia vaikutuksia. Näin ollen algoritmi, jota pidetään fyysisestä ympäristöstään kokonaan erillisenä teoreettisena kokonaisuutena ja josta ei tämän vuoksi voi päätellä sen vaikutuksia, ei ole ominaisuuksiltaan tekninen, ja näin ollen sitä ei pidetä patentoitavissa olevana keksintönä.

Edellä todetun johdosta abstraktiin algoritmiin sinänsä ei voi saada yksinoikeutta. Patentoitavuutta koskevien yleisten sääntöjen mukaan patenttivaatimus, joka perustuu patentoitavan keksinnön tiettyyn algoritmiin, ei kata saman algoritmin muita sovelluksia.

Patentti- ja tekijänoikeussuoja täydentävät toisiaan

Patentti suojaa keksintöä sellaisena kuin se rajataan annetun suojan laajuuden määrittävässä patenttivaatimuksessa [22]. Näin ollen tietokoneella toteutetulle keksinnölle myönnetyn patentin haltijalla on oikeus estää kolmansia osapuolia käyttämästä ohjelmistoa, jolla kyseinen keksintö pannaan täytäntöön (patenttivaatimuksessa määritellyllä tavalla). Periaate on voimassa siinäkin tapauksessa, että keksintö voidaan panna täytäntöön myös sellaisten ohjelmien avulla, joiden lähde- tai kohdekoodit poikkeavat toisistaan ja jotka voitaisiin suojata samanaikaisesti sellaisin erillisin tekijänoikeuksin, jotka eivät ole keskenään ristiriidassa. [23]

[22] Patenttivaatimus on tulkittava keksintöön liittyvien selitysten ja piirustusten perusteella. Vrt. esim. Euroopan patenttisopimuksen 69 artiklan 1 kohta.

[23] Kyseistä ilmausta ei voi yksinään käyttää asianomaisen keksinnön julkistamisessa. Ks. esimerkiksi EPO Guidelines for Substantive Examination, C-II, 4.14a.

Tietokoneohjelmien oikeudellisesta suojasta annetun direktiivin 91/250/ETY [24] mukainen tekijänoikeuden suoja koskee kaikkia tietokoneohjelman eri ilmaisumuotoja. Sen sijaan ideat ja periaatteet, jotka ovat tietokoneohjelman minkä tahansa osan perustana, rajapintoihin sisältyvät ideat ja periaatteet mukaan luettuina, eivät saa tekijänoikeudellista suojaa. Tietokoneohjelmalle annetaan tekijänoikeudellinen suoja, jos ohjelma on omaperäinen siinä merkityksessä, että se on tekijänsä henkinen luomus. Käytännössä tämä merkitsee sitä, että tekijänoikeus koskee minkä tahansa lähde- tai kohdekoodin muodossa olevaa ilmaisumuotoa, mutta se ei koske ohjelman lähde- tai kohdekoodin perustana olevia ideoita ja periaatteita. Tekijänoikeudella kielletään lähde- tai kohdekoodin kopioiminen huomattavassa määrin, mutta tekijänoikeus ei estä monia vaihtoehtoisia tapoja ilmaista samoja ideoita ja periaatteita eri lähde- tai kohdekoodilla. Tekijänoikeus ei myöskään suojaa samanlaisen tai huomattavassa määrin samanlaisen ohjelman kehittämistä vastaan, kun kehittäjä ei ole tietoinen myönnetystä tekijänoikeudesta.

[24] Tietokoneohjelmien tekijänoikeutta koskevat säädökset on yhdenmukaistettu yhteisön tasolla tietokoneohjelmien oikeudellisesta suojasta 14 päivänä toukokuuta 1991 annetulla neuvoston direktiivillä 91/250/EEC, [17.5.1991] EYVL L 122, s. 42. Katso komission kertomus tietokoneohjelmien oikeudellisesta suojasta annetun neuvoston direktiivin 91/250/ETY täytäntöönpanosta ja vaikutuksista, KOM(2000) 199 lopullinen, 10.4.2000.

Vastaavasti samalla ohjelmalla voi olla patentti- ja tekijänoikeuslainsäädännön nojalla toisiaan täydentävä oikeudellinen suoja. Suoja voi olla kumulatiivinen siltä osin, että tietyn ohjelman hyödyntämistoimi saattaa rikkoa sekä koodin tekijänoikeutta että patenttia, jonka patenttivaatimus kattaa keksinnön perustana olevat ideat ja periaatteet.

Direktiivi 91/250/ETY sisältää erityisiä säännöksiä (5 ja 6 artikla), joiden mukaan tietokoneohjelman tekijänoikeutta ei rikota tietyissä olosuhteissa toteutetuissa toimissa, joita muutoin pidettäisiin rikkomisena. Näitä poikkeuksia ovat tietokoneohjelman toiminnan tutkiminen ohjelman perustana olevien ideoiden ja periaatteiden selvittämiseksi sekä koodin toisintaminen tai sen muodon kääntäminen, jotta saavutetaan yhteentoimivuus itsenäisesti luodun tietokoneohjelman ja muiden ohjelmien välillä. Lisäksi direktiivissä täsmennetään, että henkilöä, jolla on oikeus käyttää tietokoneohjelmaa, ei voida kieltää valmistamasta varmuuskappaletta.

Kyseiset säännökset ovat perusteltuja ja välttämättömiä tekijänoikeuslainsäädännössä, koska tekijänoikeus sisältää ehdottoman oikeuden estää suojatun työn kopiointi. Kaikkiin edellä mainittuihin toimiin liittyy kopioiden tekeminen, joten niillä rikottaisiin teoksen tekijänoikeutta, mikäli niitä koskevia poikkeuksia ei olisi. Toisaalta jäsenvaltioiden patenttisäädökset, joita tosin ei ole kaikilta osin yhdenmukaistettu, eivät yleensä kata yksityisiä toimia muussa kuin kaupallisessa tarkoituksessa tai kokeellisia toimia, jotka liittyvät keksinnön kohteeseen. Myöskään varmuuskappaleen valmistamista ohjelmoidulle tietokoneelle myönnetyn patentin laillisen hyödyntämisen yhteydessä tai ohjelman suorittamista ei todennäköisesti pidettäisi rikkomisena.

Koska suojan sisältö ja sallittujen poikkeusten luonne ovat erilaisia patentti- ja tekijänoikeuslainsäädännössä, tietokoneella toteutetun keksinnön kattava patentti ei saisi olla ristiriidassa tekijänoikeuslainsäädännön nojalla ohjelmistojen kehittäjille myönnettyjen poikkeusten kanssa, joista säädetään direktiivissä 91/250/ETY. Vaatimuksen, jonka mukaan jokaisen patentin on oltava yleisön saatavana, on määrä helpottaa yhteentoimivien ohjelmien kehittämistä tilanteessa, jossa ohjelma pyritään mukauttamaan toiseen, jo käytössä olevaan ohjelmaan, joka käsittää patentoituja piirteitä (julkisuuden vaatimuksesta ei säädetä tekijänoikeuslaissa). Mikäli patenttiin kuuluvia oikeuksia käytetään väärin, tilanne on mahdollista korjata pakkolupien avulla sekä kilpailulainsäädännön mukaisin keinoin. Johdanto-osan 18 kappaleessa ja 6 artiklassa viitataan erityisesti muun muassa direktiivin 91/250/ETY säännöksiin, jotka koskevat analysointia ja yhteentoimivuutta.

Kansallisia säädöksiä ja oikeusperustaa yhdenmukaistavan yhteisön toimenpiteen välttämättömyys

Euroopan patenttiviraston myöntämien eurooppapatenttien avulla taataan yhtenäiset säännöt ja keskitetty menettely, joiden mukaisesti myönnetystä eurooppapatentista tulee niiden maiden, joissa patentti tulee voimaan, kansallisten patenttisäädösten mukainen patentti. Lisäksi patentoitavuudesta annetut keskeiset kansalliset säädökset ovat keskenään ja Euroopan patenttisopimuksen määräyksiin verrattuna periaatteessa yhdenmukaisia, mutta niiden yksityiskohtainen tulkinta - joka koskee eurooppapatentin vaikutuksia ja kansallisen patentin vaikutuksia - kuuluu tuomioistuimille. Vaikka kansallisissa tuomioistuimissa saatetaan pitää Euroopan patenttiviraston valituslautakuntien (ja muiden jäsenvaltioiden tuomioistuinten) päätöksiä suuntaa-antavina, nämä päätökset eivät kuitenkaan sido kansallisten tuomioistuinten ratkaisuja, ja selkeästi ristiriitaisissa tilanteissa tuomioistuimille ei ehkä jää muuta mahdollisuutta kuin noudattaa kansalliseen oikeuskäytäntöön perustuvia sitovia ennakkopäätöksiä. Tämä voi johtaa ja on käytännössä johtanutkin eroihin Euroopan patenttisopimuksen tulkinnassa ja sen myötä tietyille keksintöjen ryhmille myönnettävän suojan laajuudessa.

Kansallista oikeuskäytäntöä tietokoneella toteutettujen keksintöjen alalla on tähän mennessä luotu enimmäkseen vain kahden jäsenvaltion, Saksan ja Yhdistyneen kuningaskunnan, tuomioistuimissa. Jopa näissä maissa on annettu erilaisia päätöksiä tärkeistä kysymyksistä, jotka koskevat patentin saamisen edellytyksiä (patentoitavissa olevan kohteen määritelmää). Tämä viittaa selvästi siihen, että niin kauan kuin yhdenmukaistamista ei ole tehty, muiden jäsenvaltioiden tuomioistuimet voisivat hyvinkin päätyä erilaisiin ratkaisuihin, jos ja kun niiden käsiteltäväksi saatetaan tätä alaa koskevia asioita. Näin ollen patentinhaltijat ja yleisö, jotka voivat käyttää patentoitavissa olevia kohteita, eivät voi tätä nykyä olla varmoja tämän alan patenttia koskevan riidan käsittelyssä siitä, että patentti säilyy ennallaan.

Oikeussuojan epävarmuus ja vaihtelevuus voivat vaikuttaa myös tosiasiallisesti ja negatiivisesti investointipäätöksiin ja tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen sisämarkkinoilla. Selkeimpänä esimerkkinä on tilanne, jossa tuotteen katsotaan olevan patentoitavissa yhden jäsenvaltion oikeuskäytännön mukaan, mutta ei jonkin toisen jäsenvaltion oikeuskäytännön mukaan. Innovatiivisten tuotteiden kilpailukykyyn vaikuttaa ratkaisevasti se, onko tuotteita suojattu vai ei, koska lisensoimattomia kopioita tuotteista ei päästetä yhteisön sisärajojen yli niistä jäsenvaltioista, joissa suojaa ei ole myönnetty, niihin jäsenvaltioihin, joissa tuotteet on suojattu. Myös kehittämistoiminnan sijaintia tai uusille markkinoille siirtymistä harkitsevien yritysten päätöksiin vaikuttaa se, miten varmasti tietokoneella toteutettujen keksintöjen suoja säilyy ennallaan paikallisissa tuomioistuimissa.

On myös muistettava, että patentteja voidaan hakea yksinomaan kansallisella tasolla ilman Euroopan patenttiviraston toimia. Edellä todetut seikat kansallisten säädösten eroista pätevät myös näihin tapauksiin, joissa lisäksi hakemusten käsittely ja patenttien myöntäminen tehdään kokonaan ja yksinomaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Tällöin Euroopan patenttivirastollakaan ei ole yhdistävää asemaa ainoana patentteja myöntävänä viranomaisena, minkä johdosta samaan "patenttiperheeseen" kuuluvat patentit (eli samaan keksintöön liittyvät ja yhdestä alkuperäisestä hakemuksesta peräisin olevat patentit) saatetaan myöntää alun alkaen siten, että niiden tarjoaman suojan laajuus vaihtelee suuresti.

Yhdistyneen kuningaskunnan tuomioistuinten ja Euroopan patenttiviraston valituslautakuntien oikeuskäytännön väliset erot lain tulkinnassa liittyvät yleisesti patentoitavuuden piiriin kuulumattomiin kohteisiin. Yhdistyneen kuningaskunnan oikeuskäytännön mukaan (toisin kuin Euroopan patenttiviraston päätöksissä) sellainen tietokoneohjelmaan liittyvä keksintö, joka tuo lisäyksen vain esimerkiksi liiketoiminnan menetelmään tai älylliseen toimintaan, ei ole patentoitavissa, vaikka lisäys tekniikan tasoon (direktiivissä määritellyllä tavalla) on todettavissa. Tästä ovat esimerkkinä liiketoiminnan menetelmää koskeva asia Merrill Lynch [25], ja älylliseen toimintaan liittyvä ratkaisu Raytheon Co's Application [26].

[25] [1989] RPC 569.

[26] [1993] RPC 427, siltä osin kuin siinä annetaan vahvistus päätökselle asiassa Wang Laboratories Inc's Application [1991] RPC 463.

Toisaalta on katsottu, että Saksan oikeuskäytännössä ei suljeta pois mahdollisuutta patentoida liiketoiminnan menetelmiä, vaikka keksinnön tuoma ainoa lisäys ei ole tekninen. [27] Tällainen tulkinta johtaisi patentoitavuuden huomattavaan laajenemiseen tällä alalla. Aiheeseen liittyviä asioita ovat Automatic Sales Control [28] sekä Speech Analysis Apparatus [29]. Saksan Bundesgerichthof on äskettäin selventänyt kantaansa [30] toteamalla Euroopan patenttiviraston valituslautakuntien noudattaman ja tämän direktiivin mukaisen lähestymistavan olevan asianmukainen. Siinä keksinnöllinen lisäys tekniikan tasoon on keksinnöllisyydelle asetettava olennaisen tärkeä edellytys. Edellä todettu on kuitenkin osoitus lain tulkinnan mahdollisuuksista johtaa lainsäädännön muuttumiseen siten, että patentoitavuuden laajuus muuttuu huomattavasti kansallisella tasolla.

[27] Vrt. Nack, Ralph: Sind jetzt computerimplementierte Geschäftsmethoden patentfähig* - Analyse der Bundesgerichtshof-Entscheidung "Sprachanalyseeinrichtung", [2000] GRUR Int. 853.

[28] [1999] GRUR 1078.

[29] [2000] GRUR 930.

[30] Asia X ZB 16/00 (Saksan ylimmän oikeusasteen tuomioistuimen päätös (Bundesgerichtshof (BGH)) annettu 17. lokakuuta 2001)

Patentoitavuusperusteiden arvioinnissa havaittujen erojen lisäksi on havaittu epävarmuutta hyväksyttävän patenttivaatimuksen muodosta. Yhdistyneessä kuningaskunnassa ilmoitettiin nopeasti [31], että maan patenttivirasto sallisi ohjelmatuotetta koskevan patenttivaatimuksen siinä muodossa kuin se on hyväksytty Euroopan patenttiviraston valituslautakunnan tekemässä kahdessa päätöksessä Computer program product I and II, ja tämä käytäntö vahvistettiin äskettäin myös Saksan tuomioistuimessa [32], kun taas muut jäsenvaltiot eivät ole vielä selkeästi seuranneet tätä mallia.

[31] Ks. Yhdistyneen kuningaskunnan patenttiviraston muistio (practice notice), 19.4.1999 (saatavilla patenttiviraston sivustolla osoitteessa http://www.patent.gov.uk/patent/notices/practice/computer.htm).

[32] Asia X ZB 16/00 (ks. edellä). Bundesgerichthof kumosi liittovaltion patenttituomioistuimen (Bundespatentgericht) aiemman tuomion, jonka mukaan ainoastaan tietokoneohjelman sisältävää tietovälinettä koskevaa patenttivaatimusta ei hyväksytä. Kumoavalla päätöksellään tuomioistuin näyttää epäsuorasti antavan hyväksyntänsä Euroopan patenttiviraston käytännölle sallia tietokoneohjelmia sinänsä koskevat patenttivaatimukset sillä edellytyksellä, että tietokoneeseen liitettynä ohjelman avulla saadaan aikaan lisäys tekniikan tasoon.

Noudatettava lähestymistapa

Kun otetaan huomioon komission havainnot tietokoneella toteutetuille keksinnöille myönnettyjen patenttien vaikutuksesta innovaatiotoimintaan ja kilpailuun sekä eurooppalaisiin yrityksiin, komissio katsoo, että direktiivillä olisi yhdenmukaistettava tietokoneella toteutettujen keksintöjen suojaa siten, että vältetään oikeudellisen aseman yhtäkkinen muuttuminen ja etenkin patentoitavuuden laajentaminen tietokoneohjelmiin "sinänsä". Direktiivin 5 artiklaan sisältyy tärkeä suojalauseke, jonka mukaan komission on annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle tietokoneella toteutettujen keksintöjen vaikutusta innovaatiotoimintaan koskeva kertomus kolmen vuoden kuluessa direktiivin voimaantulosta. Direktiivin täytäntöönpanosta saatujen kokemusten ja erityisryhmän kertomusten perusteella komissio voi harkita muutosten ehdottamista direktiiviin.

Koska patenttijärjestelmää on mukautettava tarvittaessa uusiin tekniikanaloihin liittyvien keksintöjen suojaamiseksi, mukautusten olisi perustuttava Euroopan patenttilainsäädännön yleisiin periaatteisiin sellaisina joiksi ne ovat ajan kuluessa muotoutuneet. Nämä periaatteet käyvät ilmi etenkin säännöstä, jonka mukaan patentoitavissa olevan keksinnön on tuotava lisäys tekniikan tasoon.

Tässä vaiheessa komissio katsoo, että yhteisössä on ainakin toistaiseksi aiheellista olla laajentamatta tietokoneella toteutettujen keksintöjen nykyistä patenttisuojaa esimerkiksi luopumalla vaatimuksesta, jonka mukaan keksinnön on tuotava lisäys tekniikan tasoon. Tällainen toimintatapa johtaisi tietokoneella toteutettujen liiketoiminnan menetelmien patentoimiseen. Yhdysvalloissa alalta saatu kokemus on toistaiseksi vähäistä, eikä liiketoiminnan menetelmiä koskevien patenttien vaikutuksia yleensä talouteen ja sähköiseen kaupankäyntiin voida vielä täysimääräisesti arvioida. Aiheesta käydään laajalti keskustelua Yhdysvalloissa, missä kyseisten patenttien pelätään hankaloittavan sähköistä kaupankäyntiä. Tämäntyyppinen yhdenmukaistaminen voi myös johtaa tietokoneella toteutettuja keksintöjä koskevien sääntöjen eriytymiseen Euroopan patenttilainsäädännön yleisistä periaatteista, joissa on aina edellytetty lisäystä tekniikan tasoon.

Sillä, että direktiivissä asetetaan yhteinen vaatimus lisäyksestä tekniikan tasoon, halutaan varmistaa, että patentteja ei myönnetä "puhtaasti" liiketoimintaan liittyville menetelmille eikä yleisemmin yhteiskunnallisille prosesseille, koska ne eivät täytä patentoitavuudelle asetettuja tiukkoja vaatimuksia, joista yksi koskee lisäystä tekniikan tasoon.

Edellä kuvattujen toimenpiteiden avulla on tarkoitus varmistaa, että tietokoneisiin liittyvillä keksinnöillä on yhteisössä myönteinen vaikutus innovaatiotoimintaan ja eurooppalaisiin yrityksiin ja että ne eivät johda epäterveeseen kilpailuun.

Tietokoneella toteutetuille keksinnöille myönnetyt patentit ovat tärkeitä kaikille ohjelmistoalan yrityksille, myös pk-yrityksille. Pk-yrityksillä on kuitenkin usein vain vähän tai ei ollenkaan kokemusta patenttijärjestelmästä. Tämän vuoksi ne käyttävät yleensä mieluummin pelkästään tekijänoikeutta, joka antaa suojan kirjallisiksi teoksiksi katsottavien tietokoneohjelmien ilmaisumuodolle. Jotta pk-yritykset voisivat hyödyntää täysimääräisesti patenttijärjestelmän tarjoamia mahdollisuuksia, niiden on pystyttävä saamaan helposti tietoa keinoista patenttisuojan hankkimiseksi, suojan mukanaan tuomista eduista sekä edellytyksistä, joiden mukaisesti yritysten omat keksinnöt voidaan patentoida tai yritykset voivat myöntää lisenssejä tai saada patenttiin liittyviä lisenssejä muilta patentinhaltijoilta. Jäsenvaltioiden tehtävänä on arvioida, edellyttävätkö tietokoneella toteutettuihin keksintöihin liittyvät patentit kansallisissa patenttivirastoissa erityisiä koulutushankkeita.

Ehdotettu yhteisön toiminta täyttää toissijaisuusperiaatteen toteutumiselle asetettavat edellytykset, koska toiminnan tavoitteita ei voida saavuttaa kansallisella tasolla. Oikeuskäytäntö ja hallintokäytäntö ovat olleet erilaisia eri jäsenvaltioissa tietokoneella toteutettujen keksintöjen osalta jo monen vuoden ajan, eikä ole nähtävissä viitteitä siitä, että nämä käytänteet lähenisivät ilman lainsäädännöllisiä toimia. Koska käytänteillä on rajatylittävä vaikutus, tavoitteet voidaan saavuttaa ainoastaan yhteisön toiminnan avulla.

Yhteisön toiminnan on oltava myös oikeassa suhteessa sen tavoitteisiin nähden. Direktiivissä annetaan yksinomaan tietokoneella toteutettujen keksintöjen patentoitavuutta koskevat perussäännöt. Sekä menettelyjen että asiasisällön osalta sovelletaan edelleen mahdollisimman pitkälti yleistä patenttilainsäädäntöä, sellaisena kuin kansalliset tuomioistuimet ovat sitä tulkinneet. Kyseinen lainsäädäntö myös täydentää direktiiviä sillä edellytyksellä, että se ei ole ristiriidassa direktiivin kanssa.

Yhdenmukaistamisen ja avoimuuden myötä kannustetaan eurooppalaisia yrityksiä ja etenkin pk-yrityksiä käyttämään patentteja tietokoneella toteuttamiensa keksintöjen hyödyntämiseen täysimääräisesti.

Yhdenmukaistamisen oikeusperusta

Koska toimenpiteen tavoitteena on sisämarkkinoiden toteuttaminen lähentämällä tietokoneella toteutetuista keksinnöistä annettuja jäsenvaltioiden lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä, komissio ehdottaa yhdenmukaistamisen oikeusperustaksi perustamissopimuksen 95 artiklaa. Tätä oikeusperustaa on käytetty myös muissa direktiiveissä, joilla on yhdenmukaistettu teollis- ja tekijänoikeuksista annettuja kansallisia säädöksiä [33], ja etenkin äskettäin annetussa direktiivissä 98/44/EY, joka koskee bioteknologian keksintöjen patentoitavuuden yhdenmukaistamista. Yhteisöjen tuomioistuin on useaan otteeseen tunnustanut tämän oikeusperustan soveltuvan patentoitavuuden osalta käytettäväksi säädöksissä [34] ja etenkin edellä mainitussa direktiivissä 98/44/EY, jonka oikeusperustaa tuomioistuin on tarkastellut yksityiskohtaisesti äskettäin antamassaan tuomiossa [35].

[33] Ks. esim. direktiivi 89/104/ETY jäsenvaltioiden tavaramerkkilainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 40, 11.2.1989, s. 1); direktiivi 91/250/ETY tietokoneohjelmien oikeudellisesta suojasta (EYVL L 122, 17.5.1991, s. 42); direktiivi 93/98/ETY tekijänoikeuden ja tiettyjen lähioikeuksien suojan voimassaoloajan yhdenmukaistamisesta (EYVL L 290, 24.11.1993, s. 9) sekä direktiivi 96/9/EY tietokantojen oikeudellisesta suojasta (EYVL L 77, 27.3.1996, s. 20).

[34] Katso lausunto 1/94, yhteisön toimivalta tehdä kansallisia sopimuksia palvelujen sekä teollis- ja tekijänoikeuksien alalla [15.11.1994], Kok. I-5267, ja asia C-350/92 Espanja v. neuvosto [13.7.1995] Kok. I-1985.

[35] C-377/98. Alankomaat v. parlamentti ja neuvosto. Tuomiossa todetaan (18-20 kohta) seuraavaa:

Direktiivin artiklakohtainen tarkastelu

1 artikla

Artiklassa määritellään direktiivin soveltamisala ja vahvistetaan tietokoneella toteutettujen keksintöjen patentoitavuutta koskevat säännöt. Termi "tietokoneella toteutettu keksintö" määritellään 2 artiklassa.

2 artikla

Artiklassa määritellään tietyt direktiivissä käytetyt termit. "Tietokoneella toteutetulla keksinnöllä" tarkoitetaan tietokoneella tai vastaavalla laitteella täytäntöönpantua keksintöä, jonka tietokoneohjelma toteuttaa. Määritelmästä seuraa, että direktiivin soveltamisalaan kuuluvan keksinnön "uutuuden" ei välttämättä tarvitse liittyä tekniseen piirteeseen. "Uusia piirteitä" määrittävää ilmausta "ensi näkemältä" käytetään selventämään sitä, että keksinnön ei tarvitse sisältää (esimerkiksi tutkimuksen tuloksena saatua) tosiasiallista uutuutta sen arvioimiseksi, onko keksintö kyseisen määritelmän mukainen. Kuten johdanto-osan 11 kappaleessa ja 4 artiklassa vahvistetaan, keksinnön tuomaa "lisäystä tekniikan tasoon" ei arvioida suhteessa uutuuteen vaan keksinnöllisyyteen. Kokemus on osoittanut tämän lähestymistavan noudattamisen olevan käytännössä yksinkertaisempaa.

"Lisäyksellä tekniikan tasoon" tarkoitetaan sellaista lisäystä tekniikanalalla vallitsevaan tasoon, joka ei ole ilmeinen alan ammattimiehelle.

3 artikla

Johdanto-osan 6 kappaleeseen liittyvä 3 artikla vastaa TRIPS-sopimuksen 27 artiklan 1 kohtaa, jonka mukaan miltä tekniikan alalta tahansa olevaa tuotetta tai menetelmää koskevan keksinnön tulee olla patentoitavissa edellyttäen, että se on uusi ja keksinnöllinen ja sitä voidaan käyttää teollisesti. Tietokoneella toteutettu keksintö määritellään tekniikanalaan kuuluvaksi. Sellainen algoritmi, joka määritellään ilman viittausta fyysiseen ympäristöön, ei kuitenkaan ole "tietokoneella toteutetun keksinnön" määritelmän mukainen, joten se ei ole tekniikanalaan kuuluva.

4 artikla

Direktiivin 4 artiklan 1 kohdassa jäsenvaltiot velvoitetaan suojaamaan tietokoneella toteutetut keksinnöt samaan tapaan kuin muutkin keksinnöt, edellyttäen, että Euroopan patenttisopimuksen 52 artiklan 1 kohdassa asetetut uutuutta, keksinnöllisyyttä ja teollista käyttökelpoisuutta koskevat perusvaatimukset täyttyvät.

Kyseisen artiklan 2 kohdan mukaan tietokoneella toteutetun keksinnön keksinnöllisyyden edellytyksenä on keksinnön tuoma lisäys tekniikan tasoon eli sellainen lisäys tekniikanalalla vallitsevaan tasoon, joka ei ole ilmeinen alan ammattimiehelle (2 artikla). Tätä on pidettävä Euroopan patenttisopimuksen 56 artiklan mukaista keksinnöllisyyden määritelmää täydentävänä eikä sen korvaavana ilmauksena. Kyseisen 56 artiklan mukaan keksinnön katsotaan olevan keksinnöllinen, jos se ei ole ilmeinen alan ammattimiehelle tunnetun tekniikan tason perusteella. Tämä on jo tosiasiassa kaikille patentoitavissa oleville keksinnöille asetettu yleinen vaatimus. Tosin silloin kun arvioidaan sellaisiin aloihin kuuluvien ratkaisujen keksinnöllisyyttä, joilla harvoin on aihetta käsitellä keksinnöllisyyden piiriin kuulumista (esimerkiksi mekaaniset keksinnöt), ei myöskään yleensä tarvitse arvioida sitä, onko lisäys vallitsevaan tasoon luonteeltaan tekninen vai ei.

Näin ollen tietokoneella toteutetun keksinnön, jonka tuoma lisäys vallitsevaan tasoon ei ole luonteeltaan tekninen, katsotaan olevan keksinnöllisyyden osalta puutteellinen siinäkin tapauksessa, että (muu kuin tekninen) lisäys vallitsevaan tasoon ei ole ilmeinen. Keksinnöllisyyden arvioinnissa se seikka, mitä vallitsevaan tasoon ja alan ammattimiehen taitoihin kuuluvaan osaamiseen on sisällytettävä, on määriteltävä perustein, joita noudatetaan yleensä keksinnöllisyyttä koskevien kysymysten arvioinnissa (ks. esim. Euroopan patenttisopimuksen 56 artiklan toinen virke).

Direktiivin 4 artiklan 3 kohdan mukaan keksinnön tekniikan tasoon tuomaa lisäystä määriteltäessä keksintöä on arvioitava kokonaisuutena. Tämä säännös on samansuuntainen Euroopan patenttiviraston teknisten valituslautakuntien asioissa Controlling Pension Benefits [36] ja Koch & Sterzel [37] tekemien päätösten kanssa, joissa todetaan, että teknisiä ja muita kuin teknisiä piirteitä ei saa "punnita" keskenään sen määrittämiseksi, kummantyyppiset piirteet vaikuttavat enemmän keksinnölle haetun patenttisuojan hyväksymiseen.

[36] Ks. alaviite 20.

[37] T26/86 (21.5.87) [1988] OJEPO 19.

Edellä todetusta seuraa, että keksintö, jonka piirteet liittyvät 52 artiklan 2 kohdan nojalla patenttisuojan ulkopuolelle jääviin kohteisiin (esimerkiksi liiketoimintaa varten kehitetty menetelmä), voi silti olla patentoitavissa, jos keksintö tuo ei-ilmeisen lisäyksen tekniikan tasoon. Mikäli sen sijaan lisäystä tekniikan tasoon ei ole, eli lisäys vallitsevaan tasoon perustuu kokonaan muihin kuin teknisiin osatekijöihin (esimerkiksi siinä tapauksessa, että liiketoiminnan menetelmä on ainoa lisäys vallitsevaan tasoon), keksinnön kohde ei ole patentoitavissa. Näin ollen on loogista, että tilanteessa, jossa pätevä patenttivaatimus sisältää sekä teknisiä että muita kuin teknisiä piirteitä, yksinomaan muita kuin teknisiä piirteitä ei saa tarkastella teknisistä piirteistä erillään.

Käsitettä "lisäys tekniikan tasoon" on käytetty Euroopan patenttiviraston valituslautakuntien päätöksissä monen vuoden ajan. [38] Viraston oikeuskäytännön mukaisesti lisäys tekniikan tasoon voi olla tulosta

[38] Ks. asia Vicom T208/84 (15.7.1986) [1987] OJEPO 14.

* patenttihakemuksen kohteena olevaan keksintöön liittyvän ongelman ratkaisemisesta keksinnön avulla

* keinoista eli teknisiä piirteistä, joiden avulla keksintöön liittyvä ongelma ratkaistaan

* keksintöön liittyvän ongelman ratkaisemisen ansiosta saavutettavista vaikutuksista

* tarpeesta teknisten näkökohtien huomioon ottamiseen patenttihakemuksen kohteena olevan tietokoneella toteutetun keksinnön yhteydessä.

5 artikla

TRIPS-sopimuksen 27 artiklan 1 kohdan mukaisesti mitä tahansa tuotetta tai menetelmää koskevan keksinnön on oltava patentoitavissa. Tämän direktiivin 4-5 artiklassa säädetään, että tietokoneella toteutetulle keksinnölle voidaan hakea patenttisuojaa joko ohjelmoituna tietokoneena tai vastaavana laitteena (ts. tuotteena) tai kyseisen laitteen suorittamana prosessina.

On huomattava, että ehdotuksessa ei ole noudatettu Euroopan patenttiviraston käytäntöä sallia patenttivaatimukset, jotka koskevat ohjelmatuotteita sellaisinaan tai tietovälineellä, koska tätä voitaisiin pitää tietokoneohjelmille "sinänsä" myönnettävien patenttien sallimisena.

6 artikla

Tässä artiklassa nimenomaisesti vahvistetaan direktiivissä 91/250/ETY analysoinnista ja yhteentoimivuudesta annettujen säännösten soveltaminen.

7 artikla

Komissiota vaaditaan 7 artiklan mukaan seuraamaan tietokoneella toteutettujen keksintöjen vaikutusta innovaatiotoimintaan ja kilpailuun Euroopassa ja kansainvälisesti sekä niiden vaikutusta eurooppalaisiin yrityksiin, mukaan luettuna sähköinen kaupankäynti.

8 artikla

Artiklassa komissiota vaaditaan antamaan direktiivin toiminnasta kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle kolmen vuoden kuluessa siitä, kun jäsenvaltioiden on saatettava direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöään. Tämä menettely muodostaa tärkeän suojan sen varmistamiseksi, että direktiivin mahdolliset kielteiset vaikutukset jäljitetään ja niistä raportoidaan.

9, 10 ja 11 artikla

Nämä ovat vakioartikloja, joilla säädetään direktiivin voimaantulosta ja sen saattamisesta osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä.

Tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi jäsenvaltioiden on sisällytettävä patenttisäädöksiinsä uusia säännöksiä, joissa selvästi todetaan, että tietokoneella toteutettujen keksintöjen patentoitavuusperusteet vastaavat direktiivin 1-5 artiklassa vahvistettuja perusteita. Direktiivissä ei edellytetä, että jäsenvaltioiden patenttisäädökset sisältäisivät säännöksiä toimista muiden patentoitavuutta koskevien poikkeusten osalta, joista määrätään Euroopan patenttisopimuksen 52 artiklan 2 kohdassa.

Tämän direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle jäävät kansallisten patenttisäädösten ja sitovien kansainvälisten sopimusten sisältämät menettelysäännöt ja aineelliset säännöt muodostavat edelleen keskeisen perustan tietokoneella toteutettujen keksintöjen oikeudelliselle suojalle.

2002/0047 (COD)

Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI tietokoneella toteutettujen keksintöjen patentoitavuudesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen [39],

[39] EYVL C, , s.

ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [40],

[40] EYVL C, , s.

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä [41],

[41] EYVL C, , s.

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Sisämarkkinoiden toteutumisen myötä vapaan liikkuvuuden esteet ja kilpailua vääristävät tekijät poistuvat ja luodaan innovaatiotoiminnalle ja investoinneille suotuisa toimintaympäristö. Tässä yhteydessä keksintöjen suojaaminen patentein on sisämarkkinoiden onnistumista edistävä keskeinen tekijä. Tietokoneella toteutettujen keksintöjen tehokas ja yhdenmukainen suoja kaikissa jäsenvaltioissa on olennaisen tärkeää alan investointien jatkumiseksi ja kannustamiseksi.

(2) Tietokoneella toteutetuille keksinnöille eri jäsenvaltioiden hallintokäytännön ja oikeuskäytännön nojalla myönnettävässä oikeudellisessa suojassa on eroja. Kyseiset erot voivat luoda kaupan esteitä ja tällä tavoin haitata sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa.

(3) Kyseisiä eroja on syntynyt ja ne saattavat edelleen kasvaa, kun jäsenvaltiot hyväksyvät uusia, toisistaan poikkeavia hallintokäytänteitä tai kun voimassaolevaa lainsäädäntöä tulkitseva oikeuskäytäntö kehittyy eri tavalla eri jäsenvaltioissa.

(4) Tietokoneohjelmien levityksen ja käytön tasainen kasvu kaikilla tekniikanaloilla ja maailmanlaajuisesti Internetin kautta on keskeinen tekijä teknologiainnovaatioiden kannalta. Tämän vuoksi on tarpeen varmistaa, että tietokoneohjelmien kehittäjät ja käyttäjät voivat toimia yhteisössä mahdollisimman suotuisassa ympäristössä.

(5) Näin ollen oikeudelliset säännöt, sellaisina kuin jäsenvaltioiden tuomioistuimet ovat niitä tulkinneet, olisi yhdenmukaistettava, ja tietokoneella toteutettujen keksintöjen patentoitavuutta sääntelevä lainsäädäntö olisi tehtävä avoimeksi. Näiden toimien tuloksena saavutettavan oikeusvarmuuden ansiosta yritykset voivat saada mahdollisimman paljon etua tietokoneella toteutetuille keksinnöille myönnettävistä patenteista, ja oikeusvarmuuden avulla edistetään investointeja ja innovaatiotoimintaa.

(6) Euroopan yhteisö ja sen jäsenvaltiot ovat sitoutuneet noudattamaan sopimusta teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista (jäljempänä 'TRIPS-sopimus'), joka on hyväksytty 22 päivänä joulukuuta 1994 tehdyllä neuvoston päätöksellä 94/800/EY Uruguayn kierroksen monenvälisissä kauppaneuvotteluissa (1986-1994) laadittujen sopimusten tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta yhteisön toimivaltaan kuuluvissa asioissa [42]. TRIPS-sopimuksen 27 artiklan 1 kohdan mukaan miltä tekniikan alalta tahansa olevaa tuotetta tai menetelmää koskevan keksinnön tulee olla patentoitavissa edellyttäen, että se on uusi ja keksinnöllinen ja että sitä voidaan käyttää teollisesti hyväksi. Lisäksi TRIPS-sopimuksen mukaan patenttien saaminen ja patenttioikeuksista nauttiminen eivät saa olla riippuvaisia siitä, mikä tekniikanala on kyseessä. Näitä periaatteita olisi sovellettava myös tietokoneella toteutettuihin keksintöihin.

[42] EYVL L 336, 23.12.1994, s. 1.

(7) Eurooppapatenttien myöntämisestä Münchenissä 5 päivänä lokakuuta 1973 allekirjoitetun yleissopimuksen ja jäsenvaltioiden patenttisäädösten mukaan keksintöinä ei nimenomaisesti pidetä tietokoneohjelmia eikä löytöjä, tieteellisiä teorioita, matemaattisia menetelmiä, taiteellisia luomuksia eikä älyllistä toimintaa, pelejä tai liiketoimintaa varten tarkoitettuja suunnitelmia, sääntöjä tai menetelmiä eikä tietojen esittämistä, joten nämä kohteet eivät ole patentoitavissa. Tätä poikkeusta kuitenkin sovelletaan ja se on perusteltavissa ainoastaan siltä osin kuin patenttihakemus tai patentti koskee kyseistä kohdetta tai toimintaa sinänsä, koska mainitut kohteet tai toiminnot sinänsä eivät kuulu mihinkään tekniikanalaan.

(8) Patenttisuoja antaa keksijälle mahdollisuuden hyötyä luovuudestaan. Vaikka innovaatioiden suojaaminen patenttioikeuksin on koko yhteiskunnan edun mukaista, patenttioikeuksia ei saisi käyttää kilpailua vääristävällä tavalla.

(9) Tietokoneohjelmien oikeudellisesta suojasta 14 päivänä toukokuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/250/ETY [43] mukaisesti tekijänoikeuden suoja koskee kirjalliseksi teokseksi katsottavan alkuperäisen tietokoneohjelman eri ilmaisumuotoja. Sen sijaan ideat ja periaatteet, jotka ovat tietokoneohjelman minkä tahansa osan perustana, eivät saa tekijänoikeudellista suojaa.

[43] EYVL L 122, 17.5.1991, s. 42. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 93/98/ETY (EYVL L 290, 24.11.1993, s. 9).

(10) Jotta keksintö on patentoitavissa, sen on oltava luonteeltaan tekninen ja näin ollen kuuluttava johonkin tekniikanalaan.

(11) Vaikka tietokoneella toteutettuja keksintöjä pidetään tekniikanalaan kuuluvina, niiltä edellytetään muiden keksintöjen tapaan keksinnöllisyyttä, eli niiden on tuotava lisäys vallitsevaan tekniikan tasoon.

(12) Näin ollen siinä tapauksessa, että keksintö ei tuo lisäystä vallitsevaan tekniikan tasoon, esimerkiksi silloin, kun lisäys vallitsevaan tasoon ei ole luonteeltaan tekninen, keksintö ei ole keksinnöllinen, joten se ei ole patentoitavissa.

(13) Määritelty menettely tai toimintojen sarja, joka suoritetaan tietokoneen kaltaisella laitteella, voi tuoda lisäyksen vallitsevaan tekniikan tasoon, joten sitä voidaan pitää patentoitavissa olevana keksintönä. Kuitenkaan sellainen algoritmi, joka määritellään ilman viittausta fyysiseen ympäristöön, ei ole luonteeltaan tekninen, joten sitä ei voida pitää patentoitavissa olevana keksintönä.

(14) Tietokoneella toteutettujen keksintöjen oikeudellinen suoja ei saisi edellyttää erillistä sääntelyä, joka korvaisi kansallisten patenttisäädösten säännöt. Tietokoneella toteutettujen keksintöjen oikeudellisen suojan olisi edelleen perustuttava pääosin kansallisten patenttisäädösten sääntöihin sellaisina kuin niitä on tämän direktiivin mukaisesti tietyiltä osin mukautettu tai täydennetty.

(15) Tässä direktiivissä olisi ainoastaan vahvistettava tietyt periaatteet, joita sovelletaan kyseisten keksintöjen patentoitavuuteen ja joiden tarkoituksena on erityisesti sen varmistaminen, että tekniikanalaan kuuluvat ja lisäyksen tekniikan tasoon tuovat keksinnöt voidaan suojata, ja toisaalta sen varmistaminen, että keksintöjä, jotka eivät tuo lisäystä tekniikan tasoon, ei voi suojata.

(16) Euroopan teollisuuden kilpailuasema suhteessa tärkeimpiin kauppakumppaneihin paranee, jos tietokoneella toteutettujen keksintöjen oikeudellisen suojan nykyiset erot poistetaan ja oikeudellisen tilanteen avoimuutta lisätään.

(17) Tämä direktiivi ei rajoita kilpailusääntöjen eikä etenkään perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan soveltamista.

(18) Tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluviin keksintöihin liittyvä patenttisuoja ei vaikuta tietokoneohjelmien oikeudellisesta suojasta annetun direktiivin 91/250/ETY mukaisesti sallittuihin toimiin eikä kyseisessä direktiivissä analysoinnista ja yhteentoimivuudesta annettujen säännösten soveltamiseen, eikä puolijohdetuotteiden piirimalleista tai tavaramerkeistä annettujen säännösten soveltamiseen.

(19) Koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa suunnitellun toiminnan tavoitteita, joiden avulla pyritään yhdenmukaistamaan tietokoneella toteutetuista keksinnöistä annetut kansalliset säännöt, vaan tavoitteet voidaan toiminnan laajuuden tai vaikutusten takia toteuttaa paremmin yhteisön tasolla, yhteisö voi ryhtyä toimiin perustamissopimuksen 5 artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti, sellaisena kuin se esitetään sanotussa artiklassa, tällä direktiivillä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi,

OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Soveltamisala

Tässä direktiivissä vahvistetaan tietokoneella toteutettujen keksintöjen patentoitavuutta koskevat säännöt.

1 artikla

Määritelmät

Tässä direktiivissä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

a) 'Tietokoneella toteutetulla keksinnöllä' tarkoitetaan keksintöä, jonka suorittamiseen käytetään tietokonetta, tietokoneiden verkkoa tai muuta ohjelmoitavaa laitetta ja joka sisältää yhden tai useamman ensi näkemältä uuden piirteen, joka toteutuu kokonaan tai osittain tietokoneohjelman tai -ohjelmien avulla.

(b) 'Lisäyksellä tekniikan tasoon' tarkoitetaan sellaista lisäystä tekniikanalalla vallitsevaan tasoon, joka ei ole ilmeinen alan ammattimiehelle.

3 artikla

Tietokoneella toteutetut keksinnöt osana tekniikanalaa

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tietokoneella toteutettua keksintöä pidetään johonkin tekniikanalaan kuuluvana.

4 artikla

Patentoitavuuden edellytykset

1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tietokoneella toteutettu keksintö on patentoitavissa sillä edellytyksellä, että sitä voidaan käyttää teollisesti ja että se on uusi ja keksinnöllinen.

2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että keksinnöllisyyden edellytykseksi asetetaan tietokoneella toteutetun keksinnön tuoma lisäys tekniikan tasoon.

3. Lisäystä tekniikan tasoon on arvioitava ottamalla huomioon ero, joka on kokonaisuutena tarkasteltavan patenttivaatimuksen, jonka osat voivat käsittää sekä teknisiä että muita kuin teknisiä piirteitä, ja vallitsevan tason välillä.

5 artikla

Patenttivaatimuksen muoto

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tietokoneella toteutetulle keksinnölle voidaan hakea patenttisuojaa tuotteena, toisin sanoen ohjelmoituna tietokoneena, ohjelmoituna tietokoneiden verkkona tai muuna ohjelmoituna laitteena, tai kyseisen tietokoneen, tietokoneiden verkon tai laitteen suorittamana prosessina, joka pannaan täytäntöön ohjelmiston avulla.

6 artikla

Suhde direktiiviin 91/250/ETY

Tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluviin keksintöihin liittyvä patenttisuoja ei vaikuta tietokoneohjelmien oikeudellisesta suojasta annetun direktiivin 91/250/ETY mukaisesti sallittuihin toimiin eikä kyseisessä direktiivissä analysoinnista ja yhteentoimivuudesta annettujen säännösten soveltamiseen, eikä puolijohdetuotteiden piirimalleista tai tavaramerkeistä annettujen säännösten soveltamiseen.

7 artikla

Seuranta

Komissio seuraa tietokoneella toteutettujen keksintöjen vaikutuksia innovaatiotoimintaan ja kilpailuun Euroopan laajuisesti ja kansainvälisesti sekä niiden vaikutuksia eurooppalaisiin yrityksiin, mukaan luettuna sähköinen kaupankäynti.

8 artikla

Kertomus direktiivin vaikutuksista

Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään [ päivänä kuuta (kolmen vuoden kuluttua 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta päivästä] kertomuksen

(a) tietokoneella toteutettuja keksintöjä koskevien patenttien vaikutuksista 7 artiklassa tarkoitettuihin seikkoihin;

(b) siitä, ovatko patentoitavuudelle asetettujen vaatimusten ja etenkin uutuuden, keksinnöllisyyden ja patenttivaatimuksen laajuuden määrittelystä annetut säännöt asianmukaisia; ja

(c) siitä, onko havaittu ongelmia niissä jäsenvaltioissa, joissa uutuus- ja keksinnöllisyystutkimuksia ei suoriteta ennen patentin myöntämistä, ja jos näin on, olisiko suotavaa toteuttaa toimia kyseisten ongelmien poistamiseksi.

9 artikla

Täytäntöönpano

1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään [ päivänä kuuta (kuukauden viimeinen päivä)]. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2. Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tiedoksi kansalliset säädökset, jotka ne antavat tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvista kysymyksistä.

10 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

11 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä päivänä kuuta .

Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja Puheenjohtaja

RAHOITUSSELVITYS

1. TOIMENPITEEN NIMI

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tietokoneella toteutettujen keksintöjen patentoitavuudesta.

2. BUDJETTIKOHTA / -KOHDAT

Ei ole.

3. OIKEUSPERUSTA

EY:n perustamissopimuksen 95 artikla.

4. TOIMENPITEEN KUVAUS

4.1. Toimenpiteen yleistavoite

Jäsenvaltioiden patenttisäädösten ja käytänteiden yhdenmukaistaminen ja selkiyttäminen tietokoneella toteutettujen keksintöjen patentoitavuuden osalta.

4.2. Toimenpiteen kesto ja sen uusimista tai voimassaolon jatkamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt

Ei ole erikseen määritelty.

5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS

6. MENOLAJI

7. RAHOITUSVAIKUTUKSET (B osaan)

Ei ole.

8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET

9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI

9.1. Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä

Aloitteen avulla selkiytetään tietokoneella toteutettujen keksintöjen patentoitavuutta koskevaa oikeudellista kehystä, minkä ansiosta yritykset ja etenkin pk-yritykset voivat yhä useammin käyttää mahdollisuutta saada patentti kyseisille keksinnöille. Lisäksi patentoitavuuden edellytysten yhdenmukaistamisen myötä ehdotetun direktiivin on tarkoitus helpottaa patentoitujen ohjelmien rajatylittävää levitystä.

Eurooppalaisille yrityksille on määrä koitua etua paremmasta oikeusvarmuudesta, joka saavutetaan ilmoittamalla selkeästi, että tietokoneella toteutetut liiketoiminnan menetelmät, jotka eivät ole luonteeltaan teknisiä ("puhtaasti" liiketoimintaan liittyvät menetelmät) eivät ole patentoitavissa. Tällä tavoin luodaan ympäristö, jossa innovatiivisia liiketoiminnan menetelmiä voidaan kehittää tarvitsematta pelätä toiminnan kannalta vahingollisia oikeustoimia.

9.2. Toimenpiteen perustelut

Kuullut sidosryhmät ovat painokkaasti pyytäneet lainsäädännön ja käytänteiden yhdenmukaistamista aiheeseen liittyvien epäselvyyksien poistamiseksi ja oikeusvarmuuden parantamiseksi.

9.3. Toimenpiteen seuranta ja arviointi

Ehdotetun direktiivin 5 artiklassa säädetään, että komissio antaa parlamentille ja neuvostolle kertomuksen kolmen vuoden kuluessa ehdotetun direktiivin täytäntöönpanolle asetetusta määräajasta. Komission yksiköiden henkilöstö, joka on nimetty hallinnoimaan kyseistä toimintaa, laatii aiheesta raportteja. Ehdotetun järjestelmän mukauttamista koskevat ehdotukset voidaan ottaa tässä yhteydessä huomioon.

10. HALLINTOMENOT (YLEISEN TALOUSARVION PÄÄLUOKAN III A OSA)

Ei vaikutusta.

10.1. Lisääkö ehdotettu toimenpide henkilöstötarvetta komissiossa* Jos lisää, kuinka paljon*

Ei lisäystä.

10.2. Ilmoittakaa ehdotetun toimenpiteen aiheuttamat henkilöstömenot.

Ei vaikutusta.

10.3. Toimenpiteeseen liittyvästä toiminnasta aiheutuvien muiden hallintomenojen kasvu

Välittömiä menoja aiheutuu tarpeesta seurata direktiivin mukaista toimintaa ja antaa sitä koskeva kertomus 5 artiklan nojalla. Kertomuksen laadintaa varten saatetaan palkata konsultti, ja aiheesta saatetaan järjestää yksi tai useampi asiantuntijoiden ja/tai sidosryhmien edustajien kokous. Osallistujien matkakuluja ei makseta, mutta kokousta varten annetaan käyttöön tarvittavat tilat ja välineet. Menot vaihtelevat direktiivin voimaantuloa seuraavien kolmen vuoden aikana. Ne ovat arviolta keskimäärin 100 000 euroa vuodessa. Pitkällä aikavälillä direktiivin täytäntöönpano vaikuttaa hallintomenoihin tuskin ollenkaan.

VAIKUTUSTEN ARVIOINTI

Ehdotuksen nimi

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tietokoneella toteutettujen keksintöjen patentoitavuudesta.

Asiakirjan viitenumero

Ehdotus

1. Miksi yhteisön lainsäädäntö on tarpeen tällä alalla ja mitkä ovat sen päätavoitteet, kun otetaan huomioon toissijaisuusperiaate*

Kansallisten patenttisäädösten aiheellisten osien yhdenmukaistaminen voidaan toteuttaa vain yhteisön toiminnan avulla. Hallintokäytäntö ja oikeuskäytäntö ovat olleet erilaisia eri jäsenvaltioissa monen vuoden ajan. Vaikka Euroopan patenttiviraston valituslautakuntien ja Saksan liittovaltion tuomioistuimen oikeuskäytännön välillä on ollut havaittavissa jonkin verran lähentymistä, ei ole nähtävissä viitteitä siitä, että nämä käytänteet lähenisivät kaikkialla Euroopan yhteisössä ilman lainsäädännöllisiä toimia.

Vaikutus yritystoimintaan

2. Mitä yrityksiä ehdotus koskee*

- Yritystoiminnan alat

Ohjelmistoalan on määrä hyötyä aiempaa paremmasta oikeusvarmuudesta ohjelmistojen avulla toteutettujen keksintöjen tapauksessa. Patenttien myötä myös kannustetaan alan investointeja ja innovaatiotoimintaa. Selvennys, jonka mukaan kohteet, joissa ei ole mukana lisäystä tekniikan tasoon (kuten "puhtaasti" liiketoimintaan liittyvät menetelmät), eivät voi saada yksinoikeutta, osaltaan kannustaa innovaatiotoimintaan tällä alalla. Nämä tekijät vaikuttavat myönteisesti myös ohjelmistojen kehittämistä edeltäviin aloihin eli raaka-ainetoimituksiin, tuotantoon ja markkinointipalveluihin. Myös ohjelmistojen käyttöön liittyvät alat kuten jakelu-, koulutus- ja tukipalvelut hyötyvät uudesta tilanteesta.

Innovaatiotoiminnan kasvu ohjelmistoalalla todennäköisesti lisää tuottavuutta sekä parantaa toiminta- ja kilpailukykyä lähes kaikilla liiketoiminnan aloilla. Tieto- ja viestintätekniikka sekä ohjelmistot ovat avainasemassa Euroopan kilpailukyvyn parantamisessa. Ne ovat tehneet mahdolliseksi 1990-luvulla toteutetun rakenneuudistuksen, joka on ollut seurausta maailmanlaajuisesta kilpailusta ja johtanut tuottavuuden huomattavaan kasvuun ja työntekijöiden kommunikointimahdollisuuksien parantumiseen.

Edellä todetut seikat osaltaan kohentavat läntisen Euroopan talouden tilannetta, johon ohjelmistojen kehittämisen on määrä vaikuttaa myönteisesti. Nämä seikat tulivat esille komission teettämässä vakio-ohjelmistoalaa koskevassa tutkimuksessa, jonka suoritti Business Software Alliance. [44]

[44] Price Waterhouse, "The Contribution of the Packaged Software Industry to the European Economies", toukokuu 1998, saatavilla osoitteessa

Ohjelmistoalan innovaatioita on jatkuvasti ohjattava, jotta eurooppalaiset yritykset säilyisivät kilpailukykyisinä maailmanlaajuisesti.

- Yritysten koko (pienten ja keskisuurten yritysten osuus)

Ehdotuksesta voivat hyötyä kaikenkokoiset yritykset, koska tietokoneella toteutettujen keksintöjen suojaaminen patentein on mahdollista kaikille yrityksille. Ehdotuksesta on kuitenkin tarkoitus olla eniten hyötyä pienille ja keskisuurille yrityksille, joiden asema ohjelmistoinnovaatioiden alalla on hyvin tärkeä ja muuttuu koko ajan tärkeämmäksi. Nämä yritykset voivat lujittaa taloudellista asemaansa suojaamalla tietokoneella toteutettujen keksintöjen perustana olevat ideat ja periaatteet (joita ei voi suojata tekijänoikeuksin). Aikaisemmin ohjelmistoalalla ei käytetty patentteja juuri ollenkaan. Tällöin suurten yhtiöiden oli helpompi hyödyntää ja tuoda markkinoille etenkin pk-yritysten kehittämiä ideoita tarvitsematta maksaa korvauksia ideoiden kehittäjille. Suurilla yrityksillä saattaa olla paremmat mahdollisuudet laajan patenttisalkun hankintaan ja sen myötä edullisempiin ristiinlisensointijärjestelyihin. Pienyritykset voivat kuitenkin käytännössä todeta, että patenttien lisäksi muut keinot suojata keksintö olevan lähes olemattomat. Pienyritykset ovatkin suhteessa muita riippuvaisempia patenteista. Patentit voivat olla myös ratkaisevan tärkeitä perustamisvaiheessa olevaan ohjelmistoyritykseen tehtävien pääomasijoitusten kannalta. Patentit voivat edistää pk-yritysten mahdollisuuksia saada uusia sopimuksia tarjouskilpailun tuloksena, helpottaa yritysten listautumista pörssiin sekä nostaa yritysten arvoa yritysostojen yhteydessä.

Monet pk-yritykset eivät kuitenkaan tiedä tietokoneella toteutettujen keksintöjen patentoitavuudesta tai ne epäilevät patenttien mahdollisia vaikutuksia kyseisiin keksintöihin. Jäsenvaltioiden olisi arvioitava, edellyttääkö tämän alan patenttitilanne kansallisissa patenttivirastoissa toteutettavia erityisiä koulutushankkeita.

Edellä todettu huomioon ottaen komissio antoi toimeksisaajalle tehtäväksi suorittaa tutkimus ohjelmistopatenttien tuntemuksesta pk-yrityksissä sekä ehdottaa toimia aihetta koskevien tietojen lisäämiseksi. Toimeksisaaja julkaisi samassa yhteydessä pk-yrityksille suunnatun esitteen. [45]

[45] Katso alaviite 10.

Avoimen lähdekoodin kannattajat ovat ilmaisseet huolestuneisuutensa tietokoneella toteutettujen keksintöjen patentoitavuudesta. Kielteisissä kommenteissa, joita saatiin yksityishenkilöiltä ja pienyrityksiltä, vastustettiin enimmäkseen tietokoneella toteutetuille keksinnöille myönnettäviä sellaisia patentteja, jotka vaikuttavat yleiskäyttöisillä tietokoneilla ajettavien ohjelmien levitykseen ("julkaisuun") ja käyttöön. EuroLinuxin esittämä yhdenmukaistamista koskeva vaihtoehtoinen ehdotus ei ole epäjohdonmukainen suhteessa ratkaisuun, jossa patentteja myönnetään tavanomaisille keksinnöille, myös tietokoneohjelmille, esimerkiksi kemianteollisuuden tai koneteollisuuden alalla. Euroopan patenttilainsäädäntö käsittää kuitenkin huomattavan paljon tekijöitä, joista avoimen lähdekoodin kannattajat voivat hyötyä, kuten

* aiempaan käyttöön perustuva oikeus, jonka nojalla keksijä voi tietyin edellytyksin jatkaa keksintönsä käyttöä huolimatta siitä, että joku muu on sen jälkeen patentoinut keksinnön

* keksinnön julkistaminen tai julkinen käyttö, joka estää kolmatta osapuolta saamasta myöhemmin keksinnölle patenttisuojaa

* patentin loukkauksen määritelmä: ohjelma loukkaa patenttisuojaa vain, jos ohjelman avulla täytetään tietty patentoitu tehtävä, joka kuvataan patenttivaatimuksessa

* väitemenettely: menettelyn yksityiskohdat vaihtelevat, mutta kaikki patenttivirastot (myös Euroopan patenttivirasto) tarjoavat mahdollisuuden patentin pätevyyden kyseenalaistamiseen muodollisessa menettelyssä ja/tai patentoitavuutta koskevien huomautusten tekemiseen ennen patentin myöntämistä. Myönnetyn patentin pätevyyttä koskeva kysymys voidaan saattaa myös kansallisten tuomioistuinten ratkaistavaksi

* ristiinlisensointi, jossa kahden tai useamman patentin haltijat antavat toisilleen lisenssejä; joissakin tapauksissa voi saada myös pakkolupia, jos patenttia ei ole mahdollista hyödyntää loukkaamatta aiempaa patenttia.

- Ovatko yritykset keskittyneet yhteisön tietylle maantieteelliselle alueelle*

Kun otetaan huomioon ohjelmistojen kehittämisessä käytettävien teknisten laitteiden melko vähäinen tarve ja toisaalta Internetin tarjoamat maailmanlaajuiset viestintä- ja verkottumismahdollisuudet, maantieteellisellä sijainnilla on usein toissijainen merkitys.

3. Mitä yritysten on tehtävä noudattaakseen ehdotusta*

Parantunut oikeusvarmuus kannustaa yrityksiä suojaamaan tietokoneella toteutettuja keksintöjä entistä useammin patentein. Yritysten itsensä tehtävänä on kuitenkin arvioida, onko tietokoneella toteutetulla keksinnöllä taloudellista merkitystä siinä määrin, että patenttimenettelyn käynnistäminen on kannattavaa. Silloin kun yritykset käyttävät aiempaa enemmän patentteja tietokoneella toteutettujen keksintöjen suojaamiseen, niiden on myös seurattava kilpailijoidensa patentteja jäljittääkseen mahdolliset loukkaukset ja välttääkseen niitä. Toisaalta seurannan ansiosta yrityksillä on mahdollisuus saada tärkeää tietoa uusista keksinnöistä ja mahdollisesti myös kilpailijoidensa liiketoimintastrategioista.

4. Mitkä ovat ehdotuksen todennäköiset talousvaikutukset

- työllisyyteen*

Ohjelmistoalalla on merkittävä vaikutus EY:n talouteen, ja tällä alalla sekä siihen liittyvillä muilla aloilla luodaan runsaasti korkeatasoista ammattitaitoa vaativia työpaikkoja, joiden määrä on koko ajan kasvussa.

Edellä mainitun Business Software Alliancen tutkimuksen [46] mukaan vakio-ohjelmistoalan myynti oli Länsi-Euroopassa vuonna 1996 arviolta 37,0 miljardia dollaria ja alalla syntyi arviolta 334 181 työpaikkaa. Jos markkinoiden kasvun oletetaan olevan 10 prosenttia ja työllisyyden kasvun 5 prosenttia, kaudella 1996-2001 odotetaan syntyvän vielä 92 283 työpaikkaa. Vuoteen 2001 mennessä syntyneiden työpaikkojen kokonaismääräksi saadaan näin ollen 426 464 ja markkinoiden kokonaisarvoksi 59,8 miljardia dollaria. Vakio-ohjelmien tuottajien suoraan työllistämien henkilöiden määrä oli Länsi-Euroopassa vuonna 1996 yhteensä 45 388. Ohjelmistojen kehittämistä edeltäviin vaiheisiin kuuluvilla aloilla syntyi arviolta 81 016 työpaikkaa ja tuotteiden käyttöön liittyvillä aloilla arviolta 207 777 työpaikkaa. Nämä arviot ovat maltillisia. Datamonitorin tekemässä tutkimuksessa [47] todetaan, että vakio-ohjelmistojen alan työpaikkojen määrä Länsi-Euroopan maissa kasvaa 24-71 prosenttia vuosina 1999-2003 eli keskimäärin 47 prosenttia. Lisäksi kyseisen tutkimuksen mukaan jokaista vakio-ohjelmistoalan työpaikkaa kohti luodaan 2-4 työpaikkaa ohjelmistojen käyttöön liittyvillä aloilla ja yksi työpaikka ohjelmistojen kehittämistä edeltävillä aloilla.

[46] Katso alaviite 44.

[47] Katso alaviite 2.

Ehdotuksen tuloksena saavutettavaa työllisyyden kasvua on mahdotonta ennustaa varmasti. Nykyisen oikeudellisen tilanteen epäselvyys sekä hallintokäytännön ja oikeuskäytännön erot eri maissa, joihin tällä ehdotuksella pyritään vaikuttamaan, haittaavat innovaatiotoimintaa. Näiden olosuhteiden vaikutus on myös yleensä suhteellisesti suurempi pieniin yrityksiin, joilla ei ole varaa kalliiseen oikeudelliseen neuvontaan. Euroopassa 75 prosenttia ohjelmistopatenteista on tätä nykyä hyvin suurten, usein muiden kuin eurooppalaisten yhtiöiden hallussa. Eurooppalaiset yritykset ja etenkin pk-yritykset eivät voi täysimääräisesti hyötyä tietokoneella toteutetuista keksinnöistään, koska niillä ei ole riittävästi tietoa patentoinnin mukanaan tuomista oikeudellisista mahdollisuuksista ja eduista, joten ne eivät voi saada suurinta mahdollista liikevaihtoa ja tuottoa, joilla puolestaan rahoitetaan uusien työpaikkojen luomista.

Ehdotuksen avulla parannetaan oikeusvarmuutta, jonka myötä edistetään innovaatiotoimintaa ja tätä kautta uusien työpaikkojen luomista.

- investointeihin ja uusien yritysten perustamiseen*

Vaikka itsenäiset ohjelmistojen kehittäjät käyttävät Euroopassa melko vähäisessä määrin patentteja rahoituksen hankinnan tai lisensoinnin yhteydessä, yhä useampi eurooppalainen ohjelmistoalan pienyritys ja etenkin perustamisvaiheessa oleva yritys katsoo patenttien olevan keskeinen osa yrityksen liiketoimintastrategiaa, sillä patentit ovat ratkaisevan tärkeitä pääomasijoitusten houkuttelemiseksi sekä sen vuoksi, että tietokoneella toteutettuja keksintöjä voidaan kehittää ja markkinoida ja/tai myöntää kilpailijoille lisenssejä ja/tai myydä tai lisensoida innovaatioita suuryrityksille. Pääomasijoittajat eivät yleensä tue ohjelmistotuotteita kehittäviä uusia yrityksiä, ellei käytettävissä ole asianmukaista suojaa ja etenkin patenttisuojaa. Suuri osa yrityksistä on edelleen olemassa sen ansiosta, että niiden kehittämille ohjelmistoinnovaatioille on ollut mahdollista saada patenttisuoja.

- yritysten kilpailukykyyn*

Euroopan yhteisön sisällä edistetään kilpailua helpottamalla pienyritysten pääsyä markkinoille, jolloin pienet itsenäiset ohjelmistojen kehittäjät voivat parantaa kilpailuasemiaan suuryrityksiin nähden.

Tehokas kilpailunrajoituksia koskeva järjestelmä on tärkeä suojakeino väärinkäytön varalta esimerkiksi tilanteessa, jossa patentoitu tekniikka toimii standardin perustana (esimerkiksi rajapinta tai tiedostomuoto). Tulevaisuudessa tosiasialliseen omistusoikeuteen perustuvien standardien merkitys saattaa vähetä, koska sähköisen kaupan asiakkaat vaativat yhä voimakkaammin avoimia standardeja, joiden avulla taataan yhteentoimivuus Internetin eri alustojen välillä. Toisaalta näille alustoille rakennettuja sovelluksia saatetaan useimmiten edelleen suojata omistusoikeuksin. Siltä osin kuin omistusoikeudet standardeihin säilyvät, muilla aloilla, kuten elektroniikkateollisuudessa, on osoitettu, että vapaaehtoiset sopimukset kuten "patenttipoolit" (patent pools) tai "patenttialustat" (patent platforms) voisivat olla sopivia keinoja hallinnoida useiden yritysten omistuksessa olevia monimutkaisia keskeisiä patenttisalkkuja, joita tarvitaan monimutkaisten tuotteiden ja palvelujen kehittämisessä.

Kansainvälisellä tasolla ehdotuksen on määrä parantaa eurooppalaisten ohjelmistoyritysten kilpailuasemaa suhteessa kauppakumppaneihin eli Yhdysvaltoihin ja Japaniin, missä ohjelmistopatentteja myönnetään runsaasti.

5. Sisältyykö ehdotukseen toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on ottaa huomioon pienten ja keskisuurten yritysten erityistarpeet (muihin ryhmiin verrattuna lievemmät tai erilaiset vaatimukset tms.)*

Ehdotuksen soveltamisala huomioon ottaen ehdotukseen ei ole mahdollista sisällyttää toimenpiteitä, joiden mukaan pk-yrityksiä kohdellaan eri tavoin kuin muita yrityksiä. Nimenomaan pk-yritysten on kuitenkin tarkoitus hyötyä paremmasta oikeusvarmuudesta, joka saavutetaan panemalla täytäntöön ehdotettu direktiivi (ks. edellä kohdan 2 loppuosa ja kohta 4 (todennäköiset vaikutukset investointeihin ja uusien yritysten perustaminen)).

Kuuleminen

6. Luettelo ehdotuksen valmistelussa kuulluista tahoista ja niiden esittämien kantojen pääpiirteet

Itse ehdotusta ei ole annettu sidosryhmien käsiteltäväksi, koska komission on vielä hyväksyttävä se. Tarve komission aloitteeseen tällä alalla kuitenkin tunnistettiin kuulemismenettelyssä, jonka komissio käynnisti vuonna 1997 yhteisön patenttia ja Euroopan patenttijärjestelmää koskevan vihreän kirjan [48] yhteydessä. Euroopan parlamentti [49] sekä talous- ja sosiaalikomitea [50] ovat molemmat tukeneet tietokoneohjelmiin liittyvien keksintöjen patentoitavuutta. Lisäksi sidosryhmät pyysivät painokkaasti lainsäädäntötoimia konferensseissa, jotka Luxemburg ja Yhdistynyt kuningaskunta järjestivät puheenjohtajakausinaan yhdessä komission kanssa. Konferenssit pidettiin Luxemburgissa 25.-26. marraskuuta 1997 [51] ja Lontoossa 23. maaliskuuta 1998 [52]. Vihreän kirjan seurantakertomuksessa [53] komissio antoi selvityksen kuulemismenettelystä ja totesi tietokoneohjelmien patentoitavuuden olevan yksi menettelyn tuloksena yksilöidyistä tärkeimmistä aiheista, josta komission olisi pikaisesti annettava ehdotus. Eurooppalaisia yrityksiä edustavat organisaatiot, kuten UNICE ja EICTA [54], pyysivät edelleen komissiolta lainsäädäntöaloitetta aiheesta. Esimerkiksi UNICE toisti helmikuussa 2000 jo aiemmin esittämänsä pyynnön nopeasta toiminnasta epäselvyyksien ja huonon oikeusvarmuuden poistamiseksi tietokoneella toteutettujen keksintöjen patentoitavuuskysymyksessä. Jos pikaisiin toimiin ei ryhdytä, kyseisen markkinalohkon valtaavat Euroopan tärkeimmät kauppakumppanit ja etenkin Japani ja Yhdysvallat. Näissä maissa ohjelmistoihin liittyvien tai niihin perustuvien keksintöjen patentoitavuudelle asetetaan vähemmän rajoituksia.

[48] KOM(1997) 314 lopullinen, 24.6.1997. Aihetta on jo käsitelty komissiossa osana teollisoikeuksia tietoyhteiskunnassa koskevaa kyselyä.

[49] Päätöslauselma komission vihreästä kirjasta, A4-0384/98, 19.11.1998 pidetyn istunnon pöytäkirja, kohta 16, [1999]OJ EPO 197.

[50] Talous- ja sosiaalikomitean lausunto Vihreästä kirjasta, [27.4.1998] EYVL C 129, s. 8, kohdat 1.14., 6.9.1.1. ja 6.9.1.2.

[51] Ks. kuulemistilaisuuden päätelmien kohta 11, OJ EPO 1-2/1998, s. 82.

[52] Konferenssin asialista ja pidetyt puheet ovat saatavilla osoitteessa: http://www.patent.gov.uk.

[53] KOM(1999) 42 lopullinen, 5.2.1999.

[54] Ks. esim. EICTA:n kannanotto osoitteessa www.eicta.org.

Komissio on myös jakanut kyselylomaketta pääasiallisista toimista, jotka olisi sisällytettävä direktiiviin. Vuonna 1999 saadut vastaukset on otettu huomioon tässä ehdotuksessa.

Komission yksiköt järjestivät 15. lokakuuta 1999 Brysselissä kokouksen avoimen lähdekoodin kannattajien eli EuroLinuxin edustajien kanssa [55]. Alueiden komitea antoi lausuntonsa aiheesta 18. marraskuuta 1999 [56]. Sekä EuroLinux että alueiden komitea ovat ilmaisseet huolestuneisuutensa siitä, että ohjelmistopatentit saattavat haitata innovaatiotoiminnan edistymistä ohjelmistoalalla. Kannanotot on otettu huomioon tässä ehdotuksessa.

[55] EuroLinuxin edustajat ovat julkaisseet kokouksesta epävirallisen raportin, jota ei ole hyväksytty ja joka on saatavilla EuroLinux Alliancen sivustolla http://eurolinux.ffii.org/news/euipCAen.html.

[56] Alueiden komitean lausunto aiheesta "Euroopan yritysten kilpailukyky ja maailmanlaajuistumisen haaste - Kannustuskeinot", EYVL C 57, 29.2.2000, alk. s. 36, kohdat 7.4. ja 8.20.

Komissio teetti riippumattoman tutkimuksen yhdenmukaistamisen laajuudesta [57] viimeaikojen kehitys Yhdysvalloissa huomioon ottaen. Vihreästä kirjasta järjestetty kuuleminen osoitti selvästi, että on tarpeen yhdenmukaistaa ja selkiyttää nykyistä oikeudellista tilannetta. Tietokoneella toteutettujen keksintöjen patentoitavuuden taloudellisia vaikutuksia koskevan tutkimuksen tarkoituksena oli puolestaan auttaa määrittämään, kuinka laajalti yhdenmukaistaminen olisi toteutettava. Tässä tarkoituksessa tutkimuksessa arvioitiin nykyistä tasoa laajemman patenttisuojan tärkeimpiä vaikutuksia innovaatiotoimintaan ja kilpailuun ja etenkin pk-yrityksiin. Tämän tutkimuksen ja muiden aiheeseen liittyvien tutkimusten [58] tulokset on otettu huomioon tässä ehdotuksessa.

[57] Katso alaviite 11.

[58] Katso alaviite 11.

Komissio järjesti vuoden 2000 loka- ja joulukuun välisenä aikana kuulemiskierroksen valkoisen kirjan perusteella, joka annettiin jäsenvaltioille tiedoksi ja asetettiin kaikkien saataville Internetissä. Asiakirjan perusteella pyydettiin kannanottoja siitä, onko ollenkaan tarpeellista toteuttaa toimia yhteisön tasolla, ja jos tähän vastattiin myönteisesti, niin mikä olisi sopiva yhdenmukaistamisen taso. Tämän jälkeen annettiin melko yksityiskohtainen selvitys Euroopan patenttiviraston nykyisestä käytännöstä ja ehdotettiin erityisiä seikkoja, jotka voitaisiin ottaa huomioon tämänhetkiseen tilanteeseen perustuvassa yhdenmukaistamisessa. Vastauksia saatiin 1447, ja niiden analysointi annettiin toimeksisaajan tehtäväksi. Tulokset koottiin kertomukseen, joka on myös julkaistu [59]. Vaikka ohjelmistoihin liittyviä patentteja vastustavia vastauksia oli määrällisesti eniten, suurta määrää kaikenkokoisia alan yrityksiä kaikkialla Euroopassa edustavien alueellisten ja alakohtaisten organisaatioiden vastauksissa puollettiin yksimielisesti komission pikaisia toimia kutakuinkin keskusteluasiakirjassa ehdotettujen toimintalinjojen mukaisesti.