Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolleEMOTR:n tukiosaston menojen kehityksestä - Varojärjestelmä nro 4/2000 /* SEK/2000/0741 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE EMOTR:n tukiosaston menojen kehityksestä - Varojärjestelmä nro 4/2000 KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE EMOTR:n tukiosaston menojen kehityksestä Varojärjestelmä nro 4/2000 SISÄLTÖ 1. Kuukausittaisten menojen kokonaiskehitys 2. Määrärahojen alustava käyttö 3. Selvitysosa 4. Päätelmät 1. Kuukausittaisten menojen kokonaiskehitys Seuraavissa taulukoissa esitetään kuukausittaisten menojen kokonaiskehitys verrattuna menoprofiiliin. Tilanne vastaa jäsenvaltioissa 16. päivästä lokakuuta 1999 29. päivään helmikuuta 2000 toteutettuja menoja. 1.1. Alaotsake 1a: EMOTR:n tukiosaston perinteiset menot ja eläinlääkintämenot >TAULUKON PAIKKA> 1.2. Alaotsake 1b: Maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet >TAULUKON PAIKKA> 2. Määrärahojen alustava käyttö >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 3. Selvitysosa 3.1. Määrärahojen täytäntöönpano huhtikuussa 2000 Talousarvion otsakkeen 1 määrärahojen täytäntöönpano huhtikuussa 2000 (jäsenvaltioiden menot 16.10.1999-29.2.2000) on 24 994 miljoonaa EUR eli 61,0 prosenttia määrärahoista. Menot ovat - alaotsakkeessa 1a (EMOTR:n tukiosaston perinteiset menot ja eläinlääkintämenot) 369 miljoonaa EUR indikaattorin alapuolella. Menot olivat kahden edellisen kuukauden lopussa lähes tarkalleen indikaattorin tasolla. Alikäyttö indikaattoriin nähden helmikuun lopussa johtuu erityisesti siitä, että öljykasvien viljelyalojen tukea maksettiin vasta maaliskuusta eikä helmikuusta alkaen, kuten aiempina vuosina. Indikaattorissa otetaan huomioon tätä tukea koskeva 540 miljoonan EUR maksu helmikuun kuluessa, - alaotsakkeessa 1b (maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet) 79 miljoonaa EUR indikaattorin yläpuolella. Ylitys vastaa tilannetta viimeksi kuluneiden kuukausien lopussa. 3.2. Valuuttoihin vaikuttavat tekijät 3.2.1. Dollarin pariteetti euroon nähden Edellisessä kohdassa mainituissa menoissa on otettu huomioon dollarin kurssikehitys euroon nähden. Suuresta osasta maataloustuotteiden vientituista (erityisesti viljat ja sokeri) sekä eräistä yhteisön sisäisistä tuista (esim. puuvillatuki) aiheutuvat menot riippuvat dollarin kurssikehityksestä. Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti vuoden 2000 maatalousbudjettia laadittaessa perustana oli vuoden 1999 tammi-, helmi- ja maaliskuun keskimääräinen dollarin pariteetti eli 1 EUR = 1,12 $. Todetut euron tosiasialliset kurssit olivat selvästi budjettipariteettia alhaisemmat. On siis todennäköistä, että 1.8.1999-31.7.2000 (dollarin vaikutuksen arvioinnissa noudatettava viiteajanjakso) todettujen dollarin noteerausten keskiarvo eroaa mainitusta budjettipariteetista ja että jäsenvaltioissa toteutuneiden menojen määrä on pienempi dollarin kurssikehityksen vuoksi [1]. [1] 1.8.1999-15.3.2000 todettujen dollarin noteerausten keskiarvo on 1 EUR = 1,03 $. Jos 15.3. vallinnut kurssi (1 EUR=0,96 $) pysyisi ennallaan varainhoitovuoden loppuun, keskimääräinen pariteetti olisi noin 1 EUR= 1 $. Budjettikuria koskevissa säännöissä vahvistetun 200 miljoonan EUR ylärajan ylittävät säästöt siirretään varainhoitovuoden lopussa rahoitusvaraukseen. 3.2.2. Kaksoiskurssien vaikutukset Kaksoiskurssien vaikutuksista aiheutuu aiempia vuosia huomattavasti vähemmän menoja. Vihreiden kurssien poistaminen on johtanut kaksoiskurssien vaikutusten lakkaamiseen euroon osallistuvissa jäsenvaltioissa ja siten huomattaviin säästöihin. Kaksoiskursseista johtuvat EMOTR:n tukiosaston kustannukset on arvioitu oikaisukirjelmää laadittaessa 119 miljoonaan EUR. Tammikuun suhdannetarkistuksessa kaksoiskurssin vaikutukseksi arvioitiin 193 miljoonaa EUR eli 74 miljoonaa EUR enemmän. 3.3. Markkinoihin vaikuttavat tekijät 3.3.1. Alaotsake 1a: EMOTR:n tukiosaston perinteiset menot ja eläinlääkintämenot Luku B1-10:Peltokasvit // - 314 milj. EUR // (menot: 14 179 milj. EUR) (indikaattori: 14 492 milj. EUR) (jäsenvaltioiden arviot: 14 565 milj. EUR) Alikäyttö indikaattoriin nähden johtuu erityisesti öljykasvien viljelyalojen tuen aiempia vuosia myöhäisemmästä maksamisesta. Asetus, jolla annetaan jäsenvaltioille lupa suorittaa maksut, hyväksyttiin noin kuukautta myöhemmin kuin edellisinä vuosina. Indikaattorissa otetaan huomioon tätä tukea koskeva 540 miljoonan EUR maksu helmikuun kuluessa. Lisäksi Italian hehtaaritukien maksut viivästyivät komission pyydettyä tarkastusten tehostamista, mutta kyseessä on väliaikainen tekijä, joka vaikuttaa tämän kuun alikäyttöön. Lisäksi voidaan todeta indikaattorin ylityksiä, joissa on suuria eroja: - yksityisen varastoinnin menot ovat ennakoitua korkeammat (enemmän interventio-ostoja ja suurempia myyntitappioita), - budjettivallan käyttäjän talousarvion hyväksymisen yhteydessä tekemän määrärahojen tasaleikkauksen vuoksi eräät hehtaaritukien budjettikohdat ylittävät indikaattorin. Varainhoitovuoden lopussa on odotettavissa määrärahojen ylitys erityisesti talousarvion hyväksymisen yhteydessä tehdyn tasaleikkauksen ja yksityisen varastoinnin suurempien menojen vuoksi. Tämän luvun talousarvion täytäntöönpano riippuu kuitenkin myös Italiassa tehtyjen tarkastusten tuloksesta. Luku B1-11: Sokeri // + 44 milj. EUR // (menot: 924 milj. EUR) (indikaattori: 880 milj. EUR) (jäsenvaltioiden arviot: 929 milj. EUR) Indikaattorin ylitys johtuu suuremmista vientitukimaksuista. Tämä johtuu toisaalta suuremmista vientimääristä ja toisaalta alhaisista maailmanmarkkinahinnoista. Luku B1-12: Oliiviöljy // - 72 milj. EUR // (menot: 1 885 milj. EUR) (indikaattori: 1 957 milj. EUR) (jäsenvaltioiden arviot: 1 878 milj. EUR) Alikäyttö indikaattoriin nähden johtuu aiempaa pienemmistä oliiviöljyn tuotantotukimenoista. Kiintiöjärjestelmää on muutettu, ja se koostuu nykyisellään kansallisista kiintiöistä. Tämän muutoksen vuoksi ennakkomaksujen yleistaso on edellisiä vuosia alhaisempi. Alikäyttö todennäköisesti häviää sen jälkeen, kun jäljellä oleva määrä on maksettu, mikä tapahtuu myöhemmin varainhoitovuoden kuluessa. Varainhoitovuoden lopussa on sitä vastoin odotettavissa lievä määrärahojen ylitys talousarvion hyväksymisen yhteydessä tehdyn tasaleikkauksen vuoksi. Luku B1-15: Hedelmät ja vihannekset // - 194 milj. EUR // (menot: 560 milj. EUR) (indikaattori: 753 milj. EUR) (jäsenvaltioiden arviot: 638 milj. EUR) Alikäyttö indikaattoriin nähden koskee pääasiassa hedelmä- ja vihannesjalosteita ja johtuu sitrushedelmien jalostuksen edistämiseksi maksettavien taloudellisten korvausten ja tomaattijalosteiden tuotantotukien maksujen viivästymisestä. Tuoreiden hedelmien ja vihannesten alalla puolestaan on vain vähäistä alikäyttöä suhteessa indikaattoriin, mikä johtuu samoin siitä, että maksut on suoritettu ennakoitua myöhemmin (banaanien osalta). Varainhoitovuoden lopussa menojen arvioidaan olevan suurin piirtein talousarvioon kirjattujen määrärahojen tasolla. Luku B1-17: Tupakka // - 79 milj. EUR // (menot: 652 milj. EUR) (indikaattori: 731 milj. EUR) (jäsenvaltioiden arviot: 608 milj. EUR) Alikäyttö indikaattoriin nähden johtuu vuoden 1999 sadosta maksettavien palkkioiden maksun viivästymisestä. Viivästyksen arvioidaan korjautuvan varainhoitovuoden kuluessa. Luku B1-21: Naudanliha // + 203 milj. EUR // (menot: 1 966 milj. EUR) (indikaattori: 1 763 milj. EUR) (jäsenvaltioiden arviot: 2 093 milj. EUR) Indikaattorin ylitys johtuu seuraavista tekijöistä: - ensisijaisena syynä on palkkioiden maksaminen tavallista nopeammin. Aiempina vuosina on ollut havaittavissa, että jäsenvaltiot maksavat nämä palkkiot epäsäännöllisesti, minkä vuoksi täytäntöönpanon ja indikaattorin välillä oli usein suuria eroja, jotka hävisivät vasta kesäkuun lopussa (useiden palkkioiden maksumääräaika), - yksityisten varastojen myynnistä saatu hyöty on arvioitua pienempää; määrärahoja arvioidaan tarvittavan enemmän kuin talousarvioon on kirjattu. Ylitys korvautuu osittain vientitukien alikäytöllä indikaattoriin nähden. Määrärahojen ylitys on odotettavissa palkkioiden (erityisesti talousarvion hyväksymisen yhteydessä tehdyn tasaleikkauksen vuoksi) ja yksityisen varastoinnin menojen osalta. Vientitukien arvioidaan sitä vastoin vastaavan talousarvioon kirjattuja määrärahoja varainhoitovuoden lopussa. Luku B1-22: Lampaan- ja vuohenliha // + 18 milj. EUR // (menot: 628 milj. EUR) (indikaattori: 611 milj. EUR) (jäsenvaltioiden arviot: 742 milj. EUR) Indikaattorit ovat ylittyneet viime kuukausina uuhipalkkion nopeamman maksutahdin vuoksi, mutta tässä kuussa menotaso on lähestynyt indikaattorin tasoa. Tämän luvun tarpeiden ennakoidaan olevan aiempaa pienempiä yhteisön markkinoiden hyvästä hintatasosta johtuvien pienempien uuhipalkkiomenojen vuoksi. Luku B1-23: Sianliha, munat ja siipikarja // + 21 milj. EUR // (menot: 207 milj. EUR) (indikaattori: 185 milj. EUR) (jäsenvaltioiden arviot: 215 milj. EUR) Indikaattorin ylitys johtuu kasvaneista sianlihan vientitukimenoista. Vaikka tämän toimenpiteen menot ovat varainhoitovuoden lopussa todennäköisesti hieman talousarvioon kirjattuja määrärahoja korkeammat, tämän luvun menojen kokonaismäärä säilyy suunnilleen talousarvion määrärahojen tasolla. Luku B1-30: Liitteeseen I kuulumattomat tuotteet // + 25 milj. EUR // (menot: 229 milj. EUR) (indikaattori: 204 milj. EUR) (jäsenvaltioiden arviot: 227 milj. EUR) Määrärahojen ylitys johtuu erityisesti viljatuotteiden ja voin suuremmista menoista. Tämä johtuu toisaalta suuremmista vientimääristä ja toisaalta talousarvion hyväksymisen yhteydessä tehdystä määrärahojen tasaleikkauksesta. Määrärahojen voidaan odottaa ylittyvän varainhoitovuoden lopussa. 3.3.2. Alaotsake 1b: Maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet Luku B1-40:Maaseudun kehittäminen // + 79 milj. EUR // (menot: 779 milj. EUR) (indikaattori: 700 milj. EUR) (jäsenvaltioiden arviot: 797 milj. EUR) Indikaattorin ylitys johtuu kolmen aiemman liitännäistoimenpiteen hieman suuremmista menoista. Jäsenvaltioiden ilmoittamien menoarvioiden mukaan menot ovat alhaisia kahden seuraavan kuukauden aikana ja menojen taso on huhtikuun lopussa indikaattorin alapuolella. 4. Päätelmät Talousarvion otsakkeen 1 määrärahojen täytäntöönpano huhtikuussa 2000 (jäsenvaltioiden menot 16.10.1999-29.2.2000) on 24 994 miljoonaa EUR eli 61,0 prosenttia määrärahoista. 4.1. Alaotsakkeen 1a määrärahojen täytäntöönpano Alaotsakkeen 1a (EMOTR:n tukiosaston perinteiset menot ja eläinlääkintämenot) menot ovat 369 miljoonaa EUR indikaattorin alapuolella Alikäyttö indikaattoriin nähden johtuu erityisesti öljykasvien viljelyalojen tuen aiempia vuosia myöhäisemmästä maksamisesta (vasta maaliskuusta alkaen helmikuun sijaan). Indikaattorissa otetaan huomioon tätä tukea koskeva 540 miljoonan EUR maksu helmikuun kuluessa. Kyseessä on siis vain tilapäinen vaikutus. Luvussa on alikäyttöä indikaattoriin nähden erityisesti peltokasvien, hedelmien ja vihannesten, tupakan ja oliiviöljyn alalla. Naudanliha- ja sokeriala, liitteeseen I kuulumattomien tuotteiden ala sekä sianliha-ala sen sijaan ylittävät indikaattorin. Alhaisissa menoissa otetaan lisäksi huomioon dollarin pariteetin suotuisasta kehityksestä euroon nähden aiheutuneet säästöt. Budjettikuria koskevissa säännöissä vahvistetun 200 miljoonan EUR ylärajan ylittävät säästöt siirretään kuitenkin varainhoitovuoden lopussa rahoitusvaraukseen. Helmikuun lopussa todettu alikäyttö on harhaanjohtava. Komission hintapakettiehdotusten esittämisen yhteydessä tekemä suhdannetarkistus osoittaa alaotsakkeen 1a määrärahojen ylittyvän varainhoitovuoden lopussa useilla sadoilla miljoonilla euroilla [2]. [2] Vrt. varojärjestelmä nro 3/2000. 4.2. Alaotsakkeen 1b määrärahojen täytäntöönpano Alaotsakkeen 1b (maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet) menot ovat 79 miljoonaa EUR indikaattorin yläpuolella. Indikaattorin ylitys johtuu kolmen aiemman liitännäistoimenpiteen hieman suuremmista menoista. Jäsenvaltioiden ilmoittamien menoarvioiden mukaan menot ovat alhaisia kahden seuraavan kuukauden aikana ja menojen taso on huhtikuun lopussa indikaattorin alapuolella.