ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
6.6

ETSK katsoo, että yhteisyrityksen tavoitteiden toteuttamiseksi ja uuden järjestelmän tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämiseksi mahdollisimman tehokkaasti on tarpeen toimia seuraavasti: — On yksinkertaistettava menettelyjä kouriintuntuvasti eri t&k-toimien kaikissa vaiheissa aina toimien valinnasta tulosten levittämiseen saakka. ENIAC-yhteisyritykselle tulee antaa päävastuu kyseisistä tehtävistä. Hallinnon monimutkaisuus sekä epätietoisuus rahoituksesta ja institutionaalisista vastuutahoista ovat olleet eräitä syitä aiempien t&k-ohjelmien epäonnistumiseen. — On järjestettävä laaja tiedotuskampanja, jonka avulla esitellään ENIAC-yhteisyrityksen tarjoamia mahdollisuuksia ja tiedotetaan etenkin siitä, että yhteisyrityksen avulla on mahdollista saada tarvittavat taloudelliset resurssit uusia rahoitusmuotoja varten. — On pantava toimeen asianmukaisia ammatillisen koulutuksen ohjelmia sen varmistamiseksi, että saatavilla on korkeasti koulutettua työvoimaa, jolla on ENIAC-yhteisyrityksen avulla tuettavan t&k-toiminnan edellyttämä asiantuntemus. Tällainen osaaminen on EU:n teollisuuden tulevaisuuden kannalta strategisesti erittäin tärkeää. Korkeatasoinen ammattipätevyys, joka liittyy tulevissa t&k-alan työpaikoissa tarvittavaan tekniseen huippuosaamiseen, kaiken lisäksi hidastaa tutkijoiden siirtymistä muualle ja on yksi perusedellytyksistä sen varmistamiseksi, että Euroopan unioni saavuttaa johtoaseman näiden strategisesti tärkeiden alojen teollisuudessa.
4.1.2

ETSK huomauttaa, että Eurostat on toteuttanut useita mielenkiintoisia projekteja ja hankkeita, joiden tarkoituksena on kehittää säännönmukaista ja koordinoitua tiedonkeruuta vammaisuuden eri näkökohdista kaikkialla Euroopassa. Vuosina 1994–1996 tehty Euroopan yhteisön kotitaloustiedustelu (ECHP) sisälsi pienen moduulin vammaisuudesta, ja tulokset julkaistiin taskukoossa. Vuonna 2002 eurooppalaiseen työvoimatutkimukseen (LFS) otettiin mukaan vammaisten työllisyyttä koskeva osuus, jotta voitaisiin antaa koordinoitu ja yhdenmukainen panos Yhdistyneiden Kansakuntien tilastotoimiston UNSD:n Washingtonin-ryhmän kokoukseen. Eurostat on myös käynnistänyt eurooppalaisen Disability Measurement -hankkeen. Sosiaalialan tilastoista vastaavat eurooppalaiset johtajat sopivat vuonna 2002 puitteiden luomisesta terveystietojen säännölliselle ja yhdenmukaiselle keräämiselle tutkimusten ja/tai tutkimusmallien avulla. Tätä tarkoitusta varten päätettiin perustaa Euroopan terveystutkimusjärjestelmä (EHSS). Jäsenvaltiot sopivat tässä yhteydessä vuoden 2006 lopussa terveyttä koskevan eurooppalaisen haastattelututkimuksen (EHIS) lopullisesta muodosta. Tutkimuksen ensimmäinen osa toteutettiin vuosina 2007–2009. Tutkimus sisältää useita kysymyksiä vammaisuuden eri näkökohdista. Vammaisuus on myös otettu yhdeksi muuttujaksi tulo- ja elinolotilastoon (SILC) (4). Eurostatin vuoden 2007 työohjelmaan kuuluu toimia Euroopan tilastojärjestelmän (5) puitteissa vammaisia ja sosiaalista integraatiota koskevien yhteisön tilastojen edelleenkehittämiseksi, sekä asianmukaisen ja vertailukelpoisen tilastotiedon keräämiseksi vammaisten olosuhteiden seuraamista varten yhteistyössä kansainvälisten organisaatioiden kanssa. Uuden vammaisuutta ja sosiaalista integraatiota koskevan tutkimusmallin on määrä olla valmis vuoden 2008 puoliväliin mennessä pantavaksi kokeilumielessä täytäntöön jäsenvaltioissa. Eurostat rahoittaa kyseistä hanketta. Kaiken tämän kehitystyön pohjana käytetään Maailman terveysjärjestön luomaa toimintakyvyn, toimintarajoitteiden ja terveyden kansainvälistä luokittelujärjestelmää (International Classification of Functioning, Disability and Health, ICF).
4.3.3

Tässä yhteydessä erityistä huomiota on kiinnitettävä maatalouteen. Varsinaisen maataloustuotannon lisäksi on otettava huomioon myös elintarviketeollisuus, jonka osuus EU:n tuottamasta lisäarvosta on 14 prosenttia ja jolla on neljä miljoonaa työpaikkaa. Yhteistä maatalouspolitiikkaa on uudistettu radikaalisti vuodesta 2003 lähtien WTO-sopimuksen mahdollistamiseksi. Tämä on merkinnyt suuria uhrauksia kyseisille ammattialoille. Tulevassa WTO-sopimuksessa on näin ollen varmistettava vastavuoroisuus markkinoillepääsyssä sekä Yhdysvaltojen tuottajille maksettavien tukien vastaava ja merkittävä vähennys.
1.1

Nyt kun lentoliikenteen sisämarkkinoiden kolmannen lainsäädäntöpaketin voimaantulosta on kulunut yli kymmenen vuotta, voidaan todeta, että se on laajalti toteuttanut tarkoituksensa ja mahdollistanut lentoliikenteen ennennäkemättömän kasvun Euroopassa. Vanhat monopolit ovat hävinneet, yhteisön sisäinen kabotaasi on otettu käyttöön ja kilpailu on voimistunut kaikilla markkinoilla kuluttajien hyödyksi.
1.1

Kansalaisten Eurooppa -hankkeen kannalta on erittäin tärkeää, että yhteisön lainsäädäntöä yksinkertaistetaan ja selkeytetään, jotta siitä saadaan luettavampaa tavallisille kansalaisille, niin että heillä on uusia mahdollisuuksia ja kyky käyttää lainsäädännön heille tarjoamia erityisiä oikeuksia. Tätä tavoitetta ei voida saavuttaa niin kauan kuin useita kertoja ja usein huomattavilta osin muutettuja säännöksiä ei ole koottu yhteen, vaan niitä on etsittävä sekä alkuperäisestä säädöksestä että siihen myöhemmin tehdyistä muutoksista. Voimassa olevien säännösten selvittämiseksi on sen vuoksi tutkittava ja vertailtava suuri määrä säädöksiä. Useita kertoja muutetut säädökset on tästä syystä kodifioitava, jotta yhteisön oikeus olisi selkeää ja luettavaa.
6.2

Tässä lausunnossa käsiteltävästä kertomuksesta käy selvästi ilmi, että jäsenvaltioiden tuomioistuinten osallistuminen EU:n kilpailulainsäädännön täytäntöönpanoon on rajallista ja ettei ole odotettavissa, että asiaa koskevat ongelmat poistuisivat lähitulevaisuudessa. Yhtenä tärkeänä syynä edellä mainittuun saattaa olla se, että ensimmäisen oikeusasteen lainkäyttö kilpailuasioissa poikkeaa eri maiden välillä. Toinen selitys on, että tähän asti on voitu soveltaa vain kansallista kilpailulainsäädäntöä. Siitä huolimatta, että lainsäädännön yksinkertaistaminen on vaikuttanut perusteellisesti jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmiin, EU:n lainsäädännön ja jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen välillä on useissa tapauksissa edelleen eroja. Tällä hetkellä näyttää siltä, että jopa valituksen tekijät ovat haluttomia viemään asioita jäsenvaltioiden tuomioistuinten käsiteltäviksi (19).
9.4

On myös toivottu pakollisen alkuperämaata osoittavan merkinnän käyttöönottoa, sillä kotimaisia tuotteita pidetään yleensä muita parempina. Vaikka elinkeinoelämä väittää, että tähän liittyy kilpailun vääristymisen riski, on toistaiseksi pidetty perusperiaatteena, että jäsenvaltiot voivat päättää eläinten hyvinvointia koskevia unionin vähimmäisvaatimuksia tiukemmista säännöistä. Mikäli läheisyysperiaatteen nojalla jäsenvaltioiden annetaan kehittää omia eläinten hyvinvointia osoittavia merkintäjärjestelmiään, joiden taustalla ovat tuotanto-olot ja kuluttajien kiinnostus, on tuloksena helposti kotimaisten tuotteiden yksipuolinen suosiminen. Samoin kaikki jäsenvaltioiden palkolliset merkintäjärjestelmät ovat periaatteessa lähtökohtaisesti ristiriidassa sisämarkkinoiden ja unionin kilpailusäädösten kanssa. Ne jäsenvaltiot, jotka ryhtyvät soveltamaan vaadittua korkeampia vähimmäisvaatimuksia yhteen tai useampaan tuotantoalaan, voivat halutessaan kuitenkin sisällyttää ne ehdotettuun merkintäjärjestelmään.
4.4.3

On tuettava sellaisen uuden teknologian käyttöönottoa, jonka avulla vähennetään CO2-päästöjä ja raakaöljystä riippuvuutta. Tämä edellyttää liikennepolitiikan, etenkin liikennemuotojen verotuksen eriyttämistä siten, että suositaan sellaisen uuden teknologian hankkimista ja käyttöä, jolla pystytään vähentämään saasteita ja lisäämään energiansäästöä. Lisäksi on kehitettävä erityinen joukkoliikennepalveluihin tarkoitettu dieselöljy, jonka lähtökohtana on muita polttoaineita alhaisempi verotus yksinomaan joukkoliikenteen vähemmän saastuttavia ajoneuvoja varten (Euro IV ja tulevaisuudessa Euro V), kuten muissa liikennemuodoissa on jo tehty. Ympäristökysymyksiä ei saa ratkaista verotusta kiristämällä vaan juuri päinvastoin: on suosittava kuljetuksia, jotka tuotetaan saasteiden vähentämiseen ja energiansäästöön tähtäävin uusin tekniikoin.
2.3

Asetuksen (EY) N:o 2328/2003 voimassaoloaika päättyi 31. joulukuuta 2006. Kuten kyseisessä asetuksessa säädetään, komissio on tehnyt ehdotuksen uudeksi asetukseksi. Korvausjärjestelmän vuotuinen budjetti on edellisen asetuksen tavoin 15 miljoonaa euroa, ja komissio ehdottaa järjestelmän soveltamiskauden jatkamista siten, että uusi kausi alkaa 1. tammikuuta 2007 ja päättyy 31. joulukuuta 2013.
3.1

Euroopan unionin laajentuminen 27-jäseniseksi on yksi seikoista, jonka takia CEIES:ä on uudistettava, ja tämä tunnustetaan myös kyseisessä komiteassa. Onkin välttämätöntä, että elimellä on näkemys, joka edustaa mahdollisimman hyvin ei vain eri jäsenvaltioiden realiteetteja, vaan myös eurooppalaisten tilastotietojen käyttäjien ja tuottajien tarpeita.
2.3

Euroopan unionin jäsenvaltioiden sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista on kuitenkin muutettu eniten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella N:o 883/2004 (1). Tämä asetus, jolla korvataan asetus N:o 1408/71, ei ole vielä tullut voimaan odotettaessa, että sen täytäntöönpanoasetus — jolla puolestaan korvataan nykyinen asetus N:o 574/72 — hyväksytään. Ehdotus asetukseksi asetuksen N:o 883/2004 täytäntöönpanomenettelyistä (2) on tehty, ja sen lainsäädäntämenettely onjo käynnistynyt. Komitea on hiljattain antanut lausunnon (3) kyseisestä ehdotuksesta.
3.5

Vapaaehtoispalvelu on vapaaehtoistoiminnan erityismuoto. Vapaaehtoispalvelu on ajallisesti rajoitettu, ja se on usein vapaaehtoisten pääasiallista toimintaa eivätkä he — toisin kuin useimmiten vapaaehtoistoiminnassa — harjoita sitä muun toiminnan, kuten opiskelun tai työn, ohella. Vapaaehtoistoimintaa harjoitetaan jatkuvasti vapaa-ajalla, kun taas vapaaehtoispalvelu perustuu yleensä toimintaan osallistuvien — vapaaehtoiset mukaan lukien — sopimukseen, jossa on määritelty vapaaehtoisen oikeudet ja velvollisuudet. Vapaaehtoispalvelussa voidaan erottaa eri muodot seuraavasti: Vapaaehtoistoiminnalla tarkoitetaan kaikenlaista vapaaehtoisuuteen perustuvaa toimintaa. Sillä on seuraavat tunnuspiirteet: se on avointa kaikille, se tapahtuu maksutta ja henkilön omasta vapaasta tahdosta, siihen liittyy koulutuksellisia näkökohtia (epävirallinen oppiminen) ja se tuottaa yhteiskunnan kannalta lisäarvoa. Vapaaehtoistyö on osa vapaaehtoistoimintaa, ja sillä on lisäksi seuraavat ominaispiirteet: määrätty kesto, selkeät tavoitteet, sisältö, tehtävät, rakenne ja toimintapuitteet, asianmukainen tuki sekä oikeus- ja sosiaaliturva. Yhteiskuntapalvelu on valtion hallinnoimaa tai valtion puolesta hallinnoitua vapaaehtoistoimintaa esimerkiksi sosiaalialalla tai väestönsuojelussa. Siviilipalvelu on joissakin maissa käytössä oleva vaihtoehto pakolliselle asepalvelukselle, mutta se ei ole luonteeltaan vapaaehtoista. (7)
1.2

Puheena olevalla ehdotuksella on tarkoitus kodifioida valvonnan poistamisesta jäsenvaltioiden rajoilla maantie- ja sisävesiliikenteessä 21. päivänä joulukuuta 1989 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 4060/89 sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY) 3356/91. Komitean mielestä kannattaa pohtia, missä määrin nyt käsillä olevaan kodifiointiehdotukseen pitäisi kytkeä lainsäädäntöä, joka koskee muita kuljetusmuotoja, kuten rautatieliikennettä, yhdistettyjä kuljetuksia, lähimerenkulkua ja ilmailua.
3 artikla — Tietojen vaihto. Artiklan d alakohdassa säädetään, että tullijärjestelmien tulee mahdollistaa tietojen vaihto kansainväliseen tavaraliikenteeseen osallistuvien muiden hallintojen tai virastojen kanssa. ETSK on edellä (ks. kohta 2.4 ja sitä seuraavat kohdat) valottanut jo laajasti näkemyksiään kyseisen määrittelyn kapea-alaisuudesta. Jos aiotaan ottaa huomioon komitean ehdotus Haagin ohjelman mainitsemisesta kohdassa, joka käsittelee yhdenmukaisuutta unionin muiden politiikkojen kanssa, tämän kohdan sanamuotoa tulee muuttaa vastaavasti. Tekstiä on joka tapauksessa selkeytettävä, sillä se on sanamuodon takia monitulkintainen: puhe on joko ”kansainväliseen tavaraliikenteeseen osallistuvista hallinnoista”, jotka muodostavat vaihtoehdon ”virastoille”, tai yleensä ”hallinnoista”, jolloin tulisi lisäksi täsmentää, että komissio haluaa sanamuodon avulla korostaa Haagin ohjelman mukaista lähestymistapaa. Muotoilu on varsin hämärä, ja sen tulkintaan liittyy paljon epävarmuustekijöitä.
1.5

Komitea pitää myös neuvoston asetuksen (EY) N:o 1321/2004 3 artiklan ensimmäisen kohdan ehdotettua uutta muotoilua asianmukaisena. Se vastaa tarvetta taata omistuksen oikeusvarmuus, kun on kyse itse järjestelmästä — ennen kehittämisvaiheen päättymistä — ja siitä aineellisesta ja aineettomasta omaisuudesta, joka on luotu tai kehitetty kehittämisvaiheessa yhteisyrityksen aikana tai sen lakkauttamisen jälkeen.
3.12.1

Kuitenkin kudosteknologia tarjoaa mahdollisuuden hyödyntää pk-yritysten, aloittelevien yritysten ja spin off -yritysten — eikä siis lääketeollisuuden — kehittämiä tuotteita. Tämä johtaakin väistämättä useisiin huomioihin: — Mitä asetuksen soveltamisalaan on kuuluttava, jotta siitä tulee toimiva? Eikö ole vaarana, että se aiheuttaa suurta erimielisyyttä, vaikka hyödynnettävät tekniikat ovat lupaavia? — Pitkälle kehitettyjä terapioita käsittelevän komitean kokoonpanossa ongelmallinen seikka on sen riippuvuus ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä käsittelevästä komiteasta, vaikka siinä on yksi edustaja kustakin jäsenvaltiosta. — Valittu lainsäädäntökehys on huonosti soveltuva, sillä kyse on ei-perinteisistä lääketuotteista, joita varten pitäisi muuttaa muita säädöksiä. — Kantasolujen käyttöön liittyvä varovaisuus saattaa johtaa siihen, että jokin jäsenvaltio, jonka etuja asia koskee, hylkää ehdotuksen. Säädöstekstin onkin oltava riittävän hyvin laadittu, jotteivät yksityiskohdat käänny kokonaisuutta vastaan.
2.3

Ehdotetun direktiivin tavoitteena on vähentää ja hallita tulvariskejä, joilla on vaikutuksia ihmisten elämään, terveyteen ja omaisuuteen sekä luontoon ja ympäristöön. Sisällyttämällä kyseinen ehdotus vesipolitiikan puitedirektiiviin on mahdollista yksinkertaistaa organisatorisia ja hallinnollisia menettelyjä, sillä se soveltuu jo olemassa oleviin, vesipolitiikan puitedirektiivin säännösten mukaisiin vesipiireihin. Tämä merkitsee sitä, että kaikki toimet tulvariskien torjumiseksi ja minimoimiseksi on toteutettava kunkin joen valuma-aluetta koskevan hoitosuunnitelman puitteissa ja että toimivaltaiset viranomaiset ovat samoja molemmissa tapauksissa, joten näin ollen ne ottavat hoitaakseen tämän uuden vastuualueen. Lisäksi on tärkeää korostaa, että tehokkuutta voidaan lisätä sovittamalla yhteen uutta ehdotusta koskevat aikataulut vesipolitiikan puitedirektiivissä aiemmin vahvistettujen aikataulujen kanssa.
6.6

ETSK on komission tavoin huolissaan siitä, että työpaikkojen siirtymisellä EU:sta alhaisten kustannusten maihin on hyvin vaikeita paikallisia ja alakohtaisia seurauksia ja erityisesti heikosti koulutetuille työntekijöille, joita tulisi auttaa selviytymään teollisuuden rakennemuutoksen vaikutuksista. ETSK on useasti esittänyt, että rakennerahastovaroja tulisi käyttää nykyistä enemmän ja tehokkaammin aktiivisiin ja ennakoiviin toimiin globalisaation vaikutusten tasoittamiseksi. Komitea tarkastelee globalisaatiorahastoa koskevaa tuoretta ehdotusta muussa yhteydessä.
3.3

Sen vuoksi suositetaan, että EU omaksuu monitahoisen lähestymistavan: EU:n tulisi tehdä samaan aikaan yhteistyötä useiden erityyppisten kansalaisjärjestöjen kanssa ja sitoa ne eri tavoilla toimintaan ottaen huomioon niiden erilaiset voimavarat ja toimivaltuudet. Sen tulisi myös laajentaa yhteyksiään alue- ja paikallistason kansalaisjärjestöihin. Lisäksi on sovittu Euroopan maiden ja Kiinan talous- ja sosiaalineuvostojen yhteistyön tiivistämisestä. Tavoitteena on tehostaa niiden yhteistyösuhteita järjestämällä vuosittain puheenjohtajatason kokous, johon kumpikin osapuoli lähettää järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan eri taloudellisista ja sosiaalisista toimijoista koostuvat valtuuskunnat. Tarkoituksena on myös päästä yksimielisyyteen EU:n ja Kiinan huippukokoukselle esitettävästä pyynnöstä, joka koskee Euroopan maiden ja Kiinan talous- ja sosiaalineuvostojen nykyiseen yhteistyöhön pohjautuvan kahdenvälisen pyöreän pöydän ryhmän perustamista. Jos kyseinen ehdotus hyväksytään, on suositeltavaa, että pyöreän pöydän ryhmän kiinalaisjäsenet eivät edusta pelkästään hallituksen organisaatioita vaan että myös kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ovat merkittävästi edustettuina. Lisäksi pyöreän pöydän ryhmän kokousten yhteydessä osanottajilla tulisi olla mahdollisuus tavata riippumattomien kansalaisjärjestöjen edustajia.
2.1.1

Yhteisössä on nykyisin useita palveluntuottajien velvoitteita koskevia säännöksiä. Tässä tapauksessa on kyse 24. lokakuuta 1995 annetun direktiivin 95/46/EY (1) 1 artiklan ja 2 artiklan a kohdan määritelmän mukaisista tiedoista. Direktiivissä määritellään jäsenvaltioiden yleiset velvoitteet, ja sen tavoitteena on taata luonnollisten henkilöiden oikeus yksityisyyden suojaan henkilötietoja käsiteltäessä.
2.3

Komitea on myös täysin samaa mieltä komission esittämästä sääntöjen yksinkertaistamista koskevasta linjauksesta, jonka tavoitteena on antaa lisää varmuutta toimijoille ja keventää valtioille aiheutuvaa hallintotaakkaa. Komitea on itse asiassa vakuuttunut, että epävarmuus siitä, mikä on laillinen ja mikä laiton valtiontuki, saattaa kyseenalaistaa komission toteuttaman valtiontukien valvonnan legitiimiyden.
1.5

Hakemuksen on kohdistuttava yleensä ottaen tavaroiden tai palveluiden ostoihin, jotka on laskutettu, taikka maahantuonteihin, jotka on tehty, vähintään kolmen kuukauden ja enintään yhden kalenterivuoden ajanjaksona. Hakemus on tehtävä kuuden kuukauden kuluessa sen kalenterivuoden päättymisestä, jonka aikana vero tulee kannettavaksi. On kuitenkin mahdollista muuttaa tietyin ehdoin sekä viitekautta että hakemuksen esittämisen määräaikoja.
2.2.13

Toteutettavissa olevista tuista mainittakoon, että toisessa maassa sovellettua tukea koskevassa valituksessa on osoitettava kolmijakoisen vahinkoluokituksen (19) perusteella, että kyseinen tuki on vaikuttanut kielteisesti valituksen tehneen maan oikeutettuihin etuihin. Jos tätä ei kyetä osoittamaan, valtiontukitoimi on sallittu. Jos vahinkoa on todistetusti aiheutunut ja riitojenratkaisuelin (Dispute Settlement Body) on sen tunnustanut, on tukea antaneen maan lopetettava tuki. Muutoin vahinkoa kärsinyt maa voi periä korvaavia tulleja.
10.3

Sen lisäksi, että jäsenvaltio on liittynyt yhteisön toimielinjärjestelmään ja siirtänyt toimivaltuuksiaan tai ottanut käyttöön yhteisiä tapoja käyttää niitä, jäsenvaltio on kehittynyt myös sisäisesti: jäsenvaltioihin on syntynyt moninaisia päätöksentekokeskuksia, kun valtion hallintotehtäviä ja palveluja on hajautettu ja toimivaltuuksia on siirretty alueviranomaisille tai riippumattomille hallintoelimille ja virastoille, joilla on sääntely- ja hallinnointivaltuudet. Tällä on luonnollisesti myös seurauksia talousarviota ajatellen. Euroopan unionin säännöstön lisäksi jäsenvaltion on noudatettava myös muuta ylikansallista oikeutta (hyväksyttyä ja sitä kautta myös pakollista pacta sunt servanda -periaatteen nojalla) ja jäsenvaltion mahdollisuudet hallita talouttaan ovat heikentyneet joillakin aloilla (globalisaatio, yhtenäismarkkinat, WTO, yksityistäminen).
1.4

Meriturvallisuusvirasto on nimennyt operatiivisen avun tärkeimmiksi kohteiksi neljä aluetta, jotka ovat Itämeri, Englannin kanaalin läntiset sisääntuloväylät, Atlantin rannikko ja Välimeri (erityisesti Mustalta mereltä johtavan säiliöalusreitin varrella oleva alue). Virasto aikoo sijoittaa näille alueille vuokrattuja öljyntorjunta-aluksia, jotka ovat valmiita toimimaan yhden tai useamman jäsenvaltion sitä pyytäessä. Huomautettakoon, että viraston tehtävä alalla on täydentää (ei korvata) jäsenvaltioiden pilaantumisentorjuntamekanismeja. Lisäksi toimintasuunnitelmassa on varattu lisäkapasiteettia torjuntaan sellaisissa tapauksissa, joihin liittyy vaarallisia ja haitallisia aineita.
1.7

Siviili- ja kauppaoikeudellisten asioiden sovittelulla on oikeuskäsittelyn kannalta hyvin tärkeitä erityispiirteitä muihin sovittelumuotoihin verrattuna. On syytä pitää mielessä, että oikeusjärjestelmän organisointi kuuluu jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan ja että sovittelu on pätevä riitojenratkaisumenetelmä, jos riidan osapuolet hyväksyvät sen. Kummatkin näistä erityispiirteistä rajoittavat komission toimivaltaa direktiiviehdotuksen sisältöä hahmoteltaessa. Tarkoituksena on kuitenkin saada käyttöön vaihtoehtoisia riitojenratkaisumenetelmiä (alternative dispute resolution), mutta kuten komissio toteaa, jäsenvaltioiden on taattava ”tehokas ja oikeudenmukainen oikeusjärjestelmä” ja ylläpidettävä sitä, ja järjestelmän on täytettävä ihmisoikeuksien suojelun edellyttämät vaatimukset.
1.7

Matkustajan on saatava tietää lentoliikenteen harjoittajan nimi, kun hän tekee varauksen lentoyhtiön Internet-sivulla tai matkatoimistossa, ja hänelle on ilmoitettava ennen matkaa, mikäli tapahtuu muutos, esimerkiksi ilma-aluksen vuokraus miehistöineen toiselta yhtiöltä Matkustajan on saatava täysi korvaus, jos hän ei ole tyytyväinen.
1.6

Opetusministerit sitoutuivat myös tukemaan laadunvarmistuksen kehittämistä edelleen sekä oppilaitosten tasolla että kansallisella ja yhteisön tasolla. He korostivat tarvetta kehittää yhteisiä laadunvarmistuksen perusteita ja menetelmiä. Lisäksi he painottivat, että oppilaitosten autonomiaa koskevan periaatteen mukaisesti vastuu korkea-asteen koulutuksen laadunvarmistuksesta on ensisijaisesti kullakin oppilaitoksella itsellään, ja tämä on perustana korkeakoulujärjestelmän todelliselle vastuuvelvollisuudelle osana kansallisista laatujärjestelmää.
3.9

5 artikla: korjauksen rahoituskustannusten laskenta Jokaisen jäsenvaltion osuus rahoituskustannuksista lasketaan sen mukaan, mikä on kyseisen jäsenvaltion osuus koko unionin BKTL:sta. Korjaus myönnetään siihen oikeutetulle jäsenvaltiolle pienentämällä sen maksuosuutta. Rahoituskustannukset, joista kaikki jäsenvaltiot vastaavat, lisätään maksuihin, jotka lasketaan kullekin jäsenvaltiolle kaikkien jäsenvaltioiden yhteenlaskettuun BKTL:oon sovellettavalla kertoimella. Tähän liittyen ETSK:lla ei ole erityistä huomautettavaa. Kun mekanismi on kerran hyväksytty, sitä on sovellettava sellaisenaan.
2.3

Komissio myöntää, että kansainvälisten matkustajaliikennepalvelujen, myös kabotaasiliikenteen, markkinoiden avaaminen saattaa mahdollisesti vaikuttaa haitallisesti julkisten matkustajaliikennepalvelujen taloudelliseen tasapainoon. Komissio ehdottaa, että markkinoiden avaamista voidaan rajoittaa sellaisella osuudella, josta on tehty asetuksen (ETY) N:o 1191/69 mukainen julkisia palveluhankintoja koskeva sopimus ja jolla kansainvälisten matkustajaliikennepalvelujen vapauttaminen saattaisi vaarantaa palvelun taloudellisen tasapainon. Kyseinen poikkeus voidaan myöntää vain siinä tapauksessa, että se on välttämätön julkisten matkustajaliikennepalvelujen säilyttämiseksi ja että direktiivin 2001/14/EY 30 artiklassa tarkoitettu sääntelyelin on hyväksynyt sen. Poikkeusten myöntämistä koskeviin päätöksiin on myös voitava hakea muutosta.
7.5

Vuosien varrella ETSK on muun muassa lausuntojen laatimisen yhteydessä käytävän ajatustenvaihdon pohjalta päätynyt seuraavaan ajatukseen: jotta kehityspolitiikat olisivat arvostettuja ja konkreettisia, on järjestettävä ja vahvistettava keskustelua yritysten ongelmien kanssa suoraan tekemisissä olevien tahojen (yrittäjät ja työntekijät) välillä ja niiden kanssa sekä tunnustettava, että mikro- ja pienyritysten ongelmat ovat erilaisia kuin suuryritysten tai että jos niillä on samoja ongelmia, ne ovat kuitenkin erityispiirteiltään erilaisia, sillä pien- ja mikroyritysten hallinnassa käytetään erilaisia keinoja, välineitä ja tukia kuin suuryritysten. Etsittäessä uusia kehityskeinoja ja -välineitä on siis tärkeää ottaa yhä enemmän huomioon nämä näkökohdat.