Tärkeimpiä sisällöllisiä muutoksia ovat muun muassa uusi vaatimus sisällyttää välitys- tai sovittelumenettelyä koskevaan pyyntöön kuvaus sijoituksen omistuksesta ja määräysvallasta, velvollisuus julkistaa kolmannen osapuolen rahoitus, välimiesten hylkäämistä koskevat tiukemmat säännöt, menettelyn kustannukset, perusteettomien kanteiden varhainen hylkääminen, menettelyn jakaminen kahteen osaan sekä tarkistetut määräajat. Uudessa säännöksessä käsitellään nimenomaisesti pyyntöjä antaa vakuus kulujen maksamisesta. Menettelyjen avoimuutta on lisätty mahdollisuuksien mukaan ilman, että edellytettäisiin ICSID-yleissopimuksen muuttamista. Lisäksi ehdotetaan uusia sääntöjä nopeutettua välitysmenettelyä varten.

ICSID:n sihteeristö käynnisti vuonna 2018 kuulemisprosessin keskuksen sääntöjen uudistamisesta. Vuosina 2018–2021 sihteeristön ja ICSID:n jäsenvaltioiden välillä käytiin tiiviitä keskusteluja viiden peräkkäisen tarkistettujen sääntöjen luonnoksen pohjalta. Euroopan unioni, jota edustaa Euroopan komissio, on osallistunut aktiivisesti kuulemisprosessiin, koordinoinut EU:n jäsenvaltioiden kantoja ja esittänyt toistuvasti kirjallisia kommentteja tekstiluonnoksista EU:n ja sen jäsenvaltioiden puolesta. Tämän prosessin tuloksena hallintoneuvostossa äänestetään kirjallisella menettelyllä, jonka on määrä päättyä 21. maaliskuuta 2022, seuraavista muutoksista ja uusista teksteistä, joilla on oikeusvaikutuksia Euroopan unionin sopimuskäytäntöön:

ICSID:n riitojenratkaisumekanismi on käytettävissä sijoittajan ja valtion välisissä riita-asioissa sekä investointi- ja kauppasopimusten, kansallisen investointilainsäädännön sekä valtioiden ja ulkomaisten sijoittajien välisten investointisopimusten mukaisissa valtioiden välisissä riita-asioissa. ICSID toimii myös hallinnollisena rekisterinä.

ICSID on Maailmanpankkiryhmään kuuluva laitos. Se on riippumaton ja epäpoliittinen riitojenratkaisuelin. ICSID:n tavoitteet ovat seuraavat:

Tällä hetkellä ICSID:issa on 155 sopimusvaltiota, joista 26 on unionin jäsenvaltioita. Euroopan unioni ei ole ICSID:n jäsen. Euroopan unioni on kuitenkin sisällyttänyt ICSID:n välitysmenettelysäännöt ja täydentävät välitysmenettelysäännöt kaikkiin kauppa- ja investointisopimuksiinsa, joihin sisältyy sijoitussuojaa koskevia sääntöjä. Tällaisten sopimusten mukaan ICSID:n sääntöjä voidaan soveltaa sijoitusriitoihin, jotka EU:n sijoittajat ovat panneet vireille kolmansia maita vastaan, EU:n ulkopuoliset sijoittajat EU:n jäsenvaltioita vastaan tai ehdotettujen muutosten jälkeen riita-asioihin, jotka on nostettu unionia vastaan ICSID:n täydentävien välitysmenettelysääntöjen nojalla. Näin ollen ICSID:n sääntöjen uudistaminen on unionin edun mukaista.

Tämä ehdotus koskee päätöstä sijoituksia koskevien riitojen kansainvälisen ratkaisukeskuksen (ICSID) hallintoneuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on määrä antaa ICSID:n muutetut säännöt. Näiden sääntöjen hyväksymisellä on oikeusvaikutuksia Euroopan unionin sopimuskäytäntöön sijoituksia koskevien riitojen ratkaisemisen osalta.

Täydentävien sääntöjen mahdollista soveltamisalaa laajennetaan sijoituksia koskeviin riitoihin, joissa vastaaja tai kantajan valtio eivät kumpikaan ole ICSID-yleissopimuksen osapuolia, sekä riita-asioihin, joissa on mukana alueellisia taloudellisen yhdentymisen järjestöjä. Lisäksi useimmat ICSID:n välitysmenettely- ja sovittelusääntöihin tehdyistä muutoksista on otettu huomioon myös tarkistetuissa ICSID:n täydentävissä säännöissä, joissa on hieman kunnianhimoisempia avoimuutta koskevia säännöksiä.

2.3.3. Muutokset ICSID:n tiedonhankintamenettelyihin

Muutokset koskevat ICSID:n tiedonhankintasääntöjä sekä ICSID:n tiedonhankintaa koskevia hallinnollisia ja rahoitussääntöjä. Ehdotetaan päivitettyjä erillisiä tiedonhankintaa koskevia sääntöjä, joiden avulla riidan osapuolet voivat yhdessä pyytää tiedonhankintakomitean perustamista tutkimaan tiettyä asiaa.

2.3.4. Ehdotus ICSID:n uusiksi sovittelumenettelyä koskeviksi säännöiksi

Vastauksena valtioiden ja sijoittajien pyyntöihin parantaa sovitteluvalmiuksia ehdotetaan ICSID:n uusia sovittelumenettelyä koskevia sääntöjä sekä asiaankuuluvia hallinnollisia ja rahoitussääntöjä. Sovittelumenettelyä koskevien sääntöjen soveltamisala on laaja, ja niitä voidaan – jos on saatu suostumus – soveltaa kaikkiin sellaisiin sijoituksiin liittyviin sovittelumenettelyihin, joissa on osallisena valtio tai alueellinen taloudellisen yhdentymisen järjestö.

3.Unionin puolesta otettava kanta

ICSID:n hallintoneuvostoa pyydetään äänestämään muutoksista, joilla puututaan joihinkin nykyisessä sijoittajan ja valtion välisessä riitojenratkaisumekanismissa havaittuihin puutteisiin. On huomattava, että ICSID:n uudistusprosessin rinnalla Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot pyrkivät luomaan pysyvän monenvälisen investointituomioistuimen, joka korvaisi nykyisen investointeja koskevan välimiesmenettelyjärjestelmän pysyvällä mekanismilla. YK:n kansainvälisen kauppaoikeuden toimikunnan (UNCITRAL) puitteissa työskennellään parhaillaan monenvälisen investointituomioistuimen perustamiseksi, ja työ on tarkoitus saada päätökseen vuonna 2026. Euroopan unionin näkökulmasta ainoastaan pysyvä investointituomioistuin voi ratkaista tyydyttävästi ja kattavasti kaikki ongelmat, jotka johtuvat nykyisestä tilapäisestä investointeja koskevasta välimiesmenettelystä. Siihen asti, kun monenvälinen tuomioistuin on saatu perustettua, sovelletaan kuitenkin edelleen nykyistä investointeja koskevaa välimiesmenettelyä, ja sen sääntöihin mahdollisesti tehtävät parannukset ovat tervetulleita. Neuvoston olisi sen vuoksi tuettava ICSID:n sääntöihin ehdotettuja muutoksia.

4.Oikeusperusta

4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

4.1.1.Periaatteet

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään seuraavaa: ”Neuvosto tekee komission tai unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksesta päätöksen sopimuksen soveltamisen keskeyttämisestä ja sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita.”

Ensinnäkin SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdassa edellytetään kansainvälisellä sopimuksella perustettua elintä, jolla on toimivalta vahvistaa sääntöjä tai tehdä päätöksiä kyseisen sopimuksen yhteydessä. Sanamuoto ”sopimuksella perustetussa elimessä” osoittaa, että ”mainitun määräyksen soveltaminen koskee kantoja, joita on esitettävä unionin puolesta silloin, kun unioni osallistuu toimielintensä välityksellä tai mahdollisesti unionin edun mukaisesti yhdessä toimivien jäsenvaltioidensa välityksellä kyseisten toimien antamiseen asianomaisessa kansainvälisessä elimessä”.

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohtaa sovelletaan riippumatta siitä, onko Euroopan unioni kyseisen elimen jäsen tai kyseisen sopimuksen sopimuspuoli. Unionin tuomioistuin on todennut, että ”kun kyseessä oleva ala kuuluu [...] unionin toimivaltaan, se, ettei unioni osallistu kyseessä olevaan kansainväliseen sopimukseen, ei estä sitä käyttämästä kyseistä toimivaltaa vahvistamalla toimielintensä yhteydessä kannan, joka esitetään sen puolesta kyseisellä sopimuksella perustetussa elimessä erityisesti niiden jäsenvaltioiden välityksellä, jotka ovat kyseisen sopimuksen sopimuspuolia ja toimivat yhdessä unionin edun mukaisesti”.

4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

Suunnitellut säädökset, joilla muutetaan ICSID-sääntöjä, ovat näiden periaatteiden mukaisia.

Ensinnäkin ICSID:n hallintoneuvosto, joka äänestää muutoksista, on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan mukainen sopimuksella perustettu elin. ICSID-yleissopimuksen nykyisessä 7 artiklassa ja ICSID:n hallinnollisten ja rahoitussääntöjen 7 säännössä vahvistetaan hallintoneuvoston rooli muun muassa ICSID:n sääntöjen muuttamisessa. Hallintoneuvostolla on toimivalta vahvistaa sääntöjä tai tehdä päätöksiä ICSID:n sopimusten yhteydessä. Hallintoneuvosto ei toimi osapuolista riippumattomasti vaan sopimusvaltioidensa kautta (ks. ICSID-yleissopimuksen 4 artiklan 1 kohta).

Suunnitellut säädökset ovat lisäksi SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan mukaisesti ”säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia”. ICSID:n riitojenratkaisumekanismia sovelletaan Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden kansainvälisissä sijoitussuojasopimuksissa. Muutosten hyväksymisen jälkeen ICSID:n täydentäviä sääntöjä voidaan mahdollisesti alkaa soveltaa riita-asioissa, jotka on pantu vireille Euroopan unionia vastaan ja joissa riita-asia koskee unionin hyväksymiä toimenpiteitä ja joissa unioni toimisi vastaajana. Näin ollen ICSID:n sääntöjen muutoksilla on oikeusvaikutuksia unionin tekemien kansainvälisten sopimusten toimintaan ja soveltamiseen sekä sellaisten oikeudenkäyntien kulkuun, joissa unioni olisi osapuolena.

Yhteenvetona komissio pyytää neuvostoa vahvistamaan unionin kannan suunniteltuihin säädöksiin, jotta ICSID-yleissopimuksen osapuolina olevat jäsenvaltiot, jotka toimivat yhdessä unionin edun mukaisesti, voivat esittää unionin kannan ICSID:n hallintoneuvostossa. Ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

4.2.Aineellinen oikeusperusta

4.2.1.Periaatteet