EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 23.11.2017 COM(2017) 682 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE EUROOPAN UNIONIN LAINANANTO- JA LAINANOTTOTOIMINTA VUONNA 2016



Sisällysluettelo 1.Johdanto 2.Euroopan unionin lainanantotoiminta 2.1.Maksutasejärjestely 2.2.Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi 2.3.Makrotaloudellinen rahoitusapu 2.4.Euratom-järjestely 3.Euroopan unionin lainanottotoiminta 3.1.Maksutasejärjestely 3.2.Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi 3.3.Makrotaloudellinen rahoitusapu 3.4.Euratom-järjestely 4.Euroopan investointipankki 4.1.Euroopan investointipankin lainanantotoiminta 4.2.Euroopan investointipankin lainanottotoiminta 5.Euroalueen rahoitusvakauden varmistaminen 5.1.Kreikan lainajärjestely 5.2.Euroopan rahoitusvakautusväline 5.3.Euroopan vakausmekanismi

1.Johdanto Tämä kertomus esitetään varainhoitoasetuksen 149 artiklan nojalla. Kyseisessä artiklassa edellytetään, että komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain kertomuksen Euroopan unionin (EU) talousarviosta katetuista takauksista ja niihin liittyvistä riskeistä. Komissio tiedottaa tämän vuoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain EU:n lainanantovälineiden käytöstä. Tässä kertomuksessa käsitellään kuhunkin välineeseen liittyviä lainananto-operaatioita ja niitä vastaavia lainanotto-operaatioita. Varainhoitoasetukseen suunnitteilla olevien muutosten vuoksi lainananto- ja lainanottotoimintaa koskevat tiedot sisällytetään tulevaisuudessa talous- ja tilinpäätösraportointipakettiin, josta säädetään tarkistetussa varainhoitoasetuksessa. Päällekkäisyyksien välttämiseksi tätä erillistä kertomusta lainananto- ja lainanottotoiminnasta ei tämän jälkeen enää julkaista. 2.Euroopan unionin lainanantotoiminta Komissio antaa kolmansille maille ja jäsenvaltioille rahoitustukea kahdenvälisinä lainoina. Tähän tarvittava rahoitus hankitaan pääomamarkkinoilta, ja sen takaisinmaksu taataan EU:n talousarviosta. Tukea annetaan tavoitteista riippuen joko neuvoston tai neuvoston ja Euroopan parlamentin säädösten nojalla. Komissio ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja varmistavat Euroopan ulkosuhdehallinnon avustuksella, että kolmansille maille myönnettävä rahoitustuki vastaa EU:n ulkosuhteiden yleisiä tavoitteita. Taulukko 1: EU:n lainaoperaatioiden kehitys (jäljellä oleva pääoma; miljoonaa euroa) 2.1.Maksutasejärjestely Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 143 artiklan ja maksutaseasetuksen (järjestelystä keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseille 18 päivänä helmikuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 332/2002) mukaista maksutasetukea annetaan unionin keskipitkinä lainoina. Sitä myönnetään tavanomaisesti Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) ja muiden monenvälisten lainoittajien, kuten Euroopan investointipankin (EIP), Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) tai Maailmanpankin, rahoituksen yhteydessä. Neuvosto päättää maksutasetuen myöntämisestä tapauskohtaisesti määräenemmistöllä. Potentiaalisia tuensaajia ovat euroalueen ulkopuoliset jäsenvaltiot, joilla on vakavia maksutasevaikeuksia. Järjestelyn tarkoituksena on lievittää jäsenvaltioiden ulkoisen rahoituksen hankintavaikeuksia ja palauttaa niiden maksutasetilanne kestävälle pohjalle. Tuki asetetaan käyttöön niiden talouspoliittisten edellytysten täyttyessä, jotka neuvosto on asettanut (kuultuaan talous- ja rahoituskomiteaa sopeutusohjelmaluonnoksesta) ja joiden yksityiskohdista komissio ja tuensaajajäsenvaltio ovat sopineet yhteisymmärryspöytäkirjassa ennen lainasopimuksen tekemistä. Sopeutusohjelmaan sisältyvien toimenpiteiden jatkuva noudattaminen on edellytyksenä myöhempien lainaerien maksamiselle, ja sitä arvioidaan säännöllisesti. Komissio hankkii tarvittavan rahoituksen pääomamarkkinoilta Euroopan unionin puolesta. Komissio raportoi säännöllisesti talous- ja rahoituskomitealle sekä neuvostolle maksutaseasetuksen täytäntöönpanosta. Unkari maksoi viimeisen, 1,5 miljardin euron lainaeränsä takaisin huhtikuussa 2016. Joulukuun 31. päivänä 2016 maksutasejärjestelyohjelman jäljellä oleva lainapääoma oli 4,2 miljardia euroa. Taulukko 2: Maksutasetuki 31.12.2016 (lainapääoma; miljardia euroa)

2.2.Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM) perustettiin 11 päivänä toukokuuta 2010 annetulla neuvoston asetuksella (EU) N:o 407/2010 SEUT-sopimuksen 122 artiklan 2 kohdan nojalla. Mekanismille on myönnetty täysi takaus EU:n talousarviosta, ja siitä voidaan antaa lainoja enintään 60 miljardia euroa. ERVM aktivoitiin vuonna 2011 Irlannin ja Portugalin avustamiseksi. Irlannille sitouduttiin myöntämään 22,5 miljardin euron ja Portugalille 26 miljardin euron laina. Vuonna 2013 päätettiin kummankin jäsenvaltion osalta, että nostettujen lainojen keskimääräistä enimmäisjuoksuaikaa pidennetään 12,5 vuodesta 19,5 vuoteen. ERVM-tuensaajat voivat pyytää kaikkien ERVM-lainojensa juoksuajan pidennystä ja uudelleenrahoitusta, kunhan nostettujen lainojen keskimääräinen juoksuaika (joka lasketaan ensimmäisestä nostosta) on enintään 19,5 vuotta. Tässä yhteydessä vastaanotettiin pyyntö pidentää Portugalille vuonna 2011 maksetun, 3. kesäkuuta 2016 erääntyneen ERVM-lainan (4,75 miljardia euroa) juoksuaikaa. Laina jälleenrahoitettiin kolmena transaktiona, joiden erääntymisajat ovat vuonna 2023 (1,5 miljardia euroa), 2031 (2,25 miljardia euroa) ja 2036 (1 miljardi euroa). Laina-ajan pidentämisen jälkeen Portugalille myönnettyjen ERVM-lainojen painotettu keskimääräinen juoksuaika on nyt 14,9 vuotta. ERVM:n jäljellä olevien saatavien kokonaismäärä vuoden 2016 lopussa oli 46,8 miljardia euroa (Irlanti: 22,5 miljardia euroa, Portugali: 24,3 miljardia euroa). 2.3.Makrotaloudellinen rahoitusapu Makrotaloudellisella rahoitusavulla pyritään tukemaan maita, joille on muodostunut poikkeuksellisia ulkoisia rahoitustarpeita ja jotka ovat maantieteellisesti, taloudellisesti ja poliittisesti läheisiä EU:lle. Rahoitusavun tarkoituksena on palauttaa makrotalouden ja rahoitusjärjestelmän vakaus EU:n ehdokasmaissa, mahdollisissa ehdokasmaissa ja naapurimaissa (ja poikkeustapauksissa muissa kolmansissa maissa) samalla kun pyritään edistämään makrotalouden sopeutustoimia ja rakenteellisia uudistuksia. Makrotaloudellinen rahoitusapu on poikkeuksellista ja väliaikaista. Se maksetaan erissä, ja erien maksatus pohjautuu tiukkoihin talouspoliittisiin ehtoihin. Makrotaloudellisen rahoitusavun ehtona on olemassa oleva IMF:n sopeutusohjelma, jota rahoitusapu täydentää. Makrotaloudellista rahoitusapua voidaan myöntää lainoina ja/tai tietyissä olosuhteissa sellaisina avustuksina, joita ei tarvitse maksaa takaisin. Jos rahoitusapua saava valtio laiminlyö lainan takaisinmaksun, komissio voi turvautua ulkosuhteisiin liittyville hankkeille perustettuun takuurahastoon, jonka avulla varmistetaan komission kyseisen lainan rahoittamiseksi ottaman lainan takaisinmaksu. Toinen ja samalla viimeinen, 10 miljoonan euron suuruinen erä Kirgisian tasavallalle myönnetystä 15 miljoonan euron lainasta maksettiin huhtikuussa 2016. Euroopan parlamentti ja neuvosto päättivät 6. heinäkuuta 2016 myöntää Tunisialle makrotaloudellista lisärahoitusapua, jonka määrä on enintään 500 miljoonaa euroa. Rahoitusapu myönnetään lainoina kolmessa erässä, joiden suuruudet ovat 200, 150 ja 150 miljoonaa euroa. Euroopan parlamentti ja neuvosto päättivät 14. joulukuuta 2016 myöntää Jordanian hašemiittiselle kuningaskunnalle makrotaloudellista lisärahoitusapua, jonka määrä on enintään 200 miljoonaa euroa. Rahoitusapu myönnetään lainoina kahdessa 100 miljoonan euron erässä. Edunsaajamaat maksoivat takaisin yhteensä 70 miljoonaa euroa (Bosnia ja Hertsegovina 4 miljoonaa euroa, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 10 miljoonaa euroa, Montenegro 1,34 miljoona euroa ja Serbia 54,66 miljoonaa euroa). Makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvien lainojen jäljellä oleva määrä pieneni 3 006,6 miljoonasta eurosta 2 946,6 miljoonaan euroon 31. joulukuuta 2015 ja 31. joulukuuta 2016 välisenä aikana. Ukrainalle myönnettyjen lainojen osuus makrotaloudellisen rahoitusavun vastuista on 75 prosenttia. 2.4.Euratom-järjestely Euratomin lainajärjestelyä voidaan käyttää hankkeiden rahoittamiseen jäsenvaltioissa (neuvoston päätös 77/270/Euratom) ja tietyissä kolmansissa maissa (neuvoston päätös 94/179/Euratom). Neuvosto määritti vuonna 1990 lainanoton enimmäismääräksi 4 miljardia euroa. Lainoja on myönnetty 3,7 miljardia euroa, ja tästä määrästä 3,4 miljardia euroa on jo maksettu edunsaajille. Lainanannon enimmäismäärää koskevan neuvoston päätöksen (77/271/Euratom, sellaisena kuin se on muutettuna) mukaisesti komission on ilmoitettava neuvostolle, kun lainasopimusten määrä saavuttaa 3,8 miljardin euron rajan, ja tarvittaessa ehdotettava uutta lainanannon enimmäismäärää. Komissio hyväksyi vuonna 2013 päätöksen C(2013) 3496 enintään 300 miljoonan euron suuruisen Euratom-lainan myöntämisestä Ukrainalle ydinvoimalaitosten turvallisuuden parantamiseen tähtäävän ohjelman tukemiseen. Lainasopimus allekirjoitettiin 7. elokuuta 2013. Rinnan tämän sopimuksen kanssa EBRD allekirjoitti 300 miljoonan euron lainasopimuksen maaliskuussa 2013. Ensimmäistä, 100 miljoonan euron lainaerää koskeva päätös annettiin 27. toukokuuta 2015, mutta täytäntöönpanoprosessin viivästysten vuoksi lainaa ei ollut vuoden 2016 loppuun mennessä nostettu. Ensimmäinen, 50 miljoonan euron lainaerä maksettiin toukokuussa 2017. Bulgaria maksoi takaisin 22,62 miljoonaa euroa, Romania 19 miljoonaa euroa ja Ukraina määrän, joka vastaa 7,1:tä miljoonaa euroa.

3.Euroopan unionin lainanottotoiminta Komissiolla on neuvoston hyväksymien lainanantotoimien rahoittamiseksi valtuudet hankkia rahoitusta pääomamarkkinoilta sekä EU:n että Euratomin puolesta. Lainanotto- ja lainananto-operaatiot toteutetaan back-to-back-järjestelyllä, jossa otto- ja antolainaus sovitetaan yhteen sen varmistamiseksi, ettei EU:n talousarvioon kohdistu korko- eikä valuuttakurssiriskiä. Otto- ja antolainauskannat vastaavat toisiaan. 3.1.Maksutasejärjestely Vuonna 2016 markkinoilta ei hankittu lainarahoitusta maksutasejärjestelyä varten. Vuoden 2016 lopussa maksutasejärjestelyä varten otettujen lainojen jäljellä oleva kokonaismäärä oli 4,2 miljardia euroa. 3.2.Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi Sen jälkeen kun Portugali oli pyytänyt, että sen 3. kesäkuuta 2016 erääntyvän ERVM-lainan juoksuaikaa pidennetään, EU laski maaliskuussa ja huhtikuussa 2016 liikkeeseen kolme joukkovelkakirjalainaa, joiden erääntymisajat ovat vuonna 2023 (1,5 miljardia euroa), 2031 (2,25 miljardia euroa) ja 2036 (1 miljardi euroa), erääntyvän joukkolainan jälleenrahoittamiseen. Taulukko 4: EU:n ERVM:n puitteissa toteuttamat lainanotto-operaatiot vuonna 2016 (miljoonaa euroa) Jäsenvaltio Liikkeeseenlaskupäivä Erääntymispäivä Määrä Portugali – 1. erä 15.3.2016 4.4.2036 1 000 Portugali – 2. erä* 13.4.2016 4.4.2031 2 250 Portugali – 3. erä 19.4.2016 4.11.2023 1 500 Yhteensä 4 750 *Yhdessä Kirgisian tasavallalle myönnetyn 10 miljoonan euron makrotaloudellisen rahoitusavun kanssa (ks. jäljempänä kohta 3.3). 3.3.Makrotaloudellinen rahoitusapu Toinen erä (10 miljoonaa euroa) Kirgisian tasavallalle myönnetystä lainasta (15 miljoonan euron lainapäätös) maksettiin huhtikuussa 2016. Taulukko 5: EU:n makrotaloudellisen rahoitusavun puitteissa toteuttamat lainanotto-operaatiot vuonna 2016 (miljoonaa euroa) Edunsaajavaltio Liikkeeseenlaskupäivä Erääntymispäivä Määrä Kirgisian tasavalta 13.4.2016 4.4.2031 10 Yhteensä 10 3.4.Euratom-järjestely Vuonna 2016 ei toteutettu yhtään Euratomiin liittyvää lainanotto-operaatiota. 4.Euroopan investointipankki 4.1.Euroopan investointipankin lainanantotoiminta Euroopan investointipankin (EIP) myöntämillä lainoilla rahoitetaan joko suoraan yksittäisiä investointihankkeita tai rahoituksenvälittäjien kautta pienempiä hankkeita, joita pk-yritykset tai paikallisviranomaiset ja kunnat toteuttavat. Lisäksi EIP tarjoaa lainatakauksia, teknistä apua ja riskipääomaa. Vuonna 2016 EIP myönsi rahoitusta kaikkiaan 74,6 miljardia euroa (77,5 miljardia euroa vuonna 2015). Kun mukaan lasketaan EIR:n toiminta, EIP-ryhmä rahoitti hankkeita 83,8 miljardilla eurolla, ja näin saatiin liikkeelle lähes 280 miljardin euron investoinnit.

Lisäksi vuoden 2016 loppuun mennessä EIP-ryhmä on myöntänyt 422 lainaa ja takausta osana Euroopan investointiohjelmaa. Nämä ESIR-rahaston kautta toteutetut lainat ja takaukset taataan EU:n talousarviosta. ESIR-rahaston puitteissa hyväksytyt operaatioihin sidotut varat olivat yhteensä 30,2 miljardia euroa. Hankkeiden arvo ja käynnistettyjen investointien kokonaismäärä on 163,9 miljardia euroa. Tämä on 52 prosenttia yleisestä tavoitteesta, joka on 315 miljardia euroa kolmen vuoden aikana. EIP:n rahoitusoperaatiot vaikuttavat EU:n talousarvioon siinä tapauksessa, että ne taataan EU:n talousarviosta tai niissä käytetään muita EU:n talousarviovaroja. ESIR-rahaston puitteissa hyväksyttyjen operaatioiden lisäksi tämä koskee seuraavia operaatioita: -rahoitusoperaatiot, jotka EIP toteuttaa ulkoisilla lainanantovaltuuksillaan ja joiden kohteena ovat liittymistä valmistelevat maat, naapuruuspolitiikan kohdemaat, kumppanuusmaat, Aasia, Latinalainen Amerikka ja Etelä-Afrikka. Tämän rahoituksen poliittiset ja muut valtioon liittyvät riskit taataan EU:n talousarviosta. Komissio antaa vuoden 2017 jälkipuoliskolla erillisen kertomuksen EIP:n ulkoisesta lainanannosta vuonna 2016; -riskinjakojärjestelyt, joiden yhteydessä EU:n talousarviota käytetään EU:n politiikkojen tukemiseen (esim. tutkimus- ja kehittämishankkeiden riskinjakorahoitusväline ja hankejoukkolainoja koskeva aloite). EU:n ulkopuolelle suuntautuneiden EIP:n lainananto-operaatioiden määrä oli 7,9 miljardia euroa vuonna 2016. Tästä 6,8 miljardia euroa suuntautui EIP:n ulkoisten lainanantovaltuuksien kattamille alueille. Noin 5,9 miljardia euroa eli 74 prosenttia EU:n ulkopuolelle suuntautuneesta kokonaisrahoituksesta toteutettiin liittymistä valmistelevissa maissa ja naapurialueilla. Loput (26 prosenttia) rahoituksesta suuntautui Aasiaan, Keski-Aasiaan ja Latinalaiseen Amerikkaan. Ulkoisten lainanantovaltuuksien kattamille alueille suuntautuneista EIP:n allekirjoittamista toimista, joiden arvo oli yhteensä 6,8 miljardia euroa vuonna 2016, lähes 4 miljardia euroa (58 prosenttia) taattiin EU:n talousarviosta. Euroopan parlamentti ja neuvosto antoivat 16. huhtikuuta 2014 päätöksen EU:n takuun myöntämisestä EIP:n rahoitukselle EU:n ulkopuolisiin hankkeisiin. Kokonaisvaltuuksien määrä on 27 miljardia euroa, johon lisätään valinnainen 3 miljardin euron määrä. Euroopan parlamentti ja neuvosto päättävät valinnaisen määrän käyttöönotosta. Määrä otetaan käyttöön joko kokonaan tai osittain. Päätös tehdään ulkoisia lainanantovaltuuksia koskevan väliarvioinnin tulosten pohjalta tavanomaista lainsäätämisjärjestystä noudattaen. Euroopan komissio ehdotti syyskuussa 2016 ulkoisen lainanantovaltuuden enimmäismäärän korottamista 32,3 miljardiin euroon. Muutosehdotus on parhaillaan lainsäätäjien käsiteltävänä. 4.2.Euroopan investointipankin lainanottotoiminta Investointipankilla on sopeutumiskykyinen rahoitusstrategia, jonka mukaisesti se kerää pitkän aikavälin rahoitusta laskemalla liikkeeseen joukkovelkakirjoja kansainvälisillä pääomamarkkinoilla lainananto-operaatioidensa tukemiseksi. EIP:n varainhankintastrategian tavoitteena on hankkia rahoitusta varojen ja vastuiden hallinnan kannalta riittävin volyymein ja tarvittavin juoksuajoin sekä optimoida kestävästi varainhankinnan hinta. Strategiassa yhdistyy kaksi elementtiä: suuret ja likvidit joukkovelkakirjalainat, jotka lasketaan liikkeeseen yleisimmin käytetyillä valuutoilla, sekä kohdennetut ja räätälöidyt joukkovelkakirjalainat, jotka lasketaan liikkeeseen muilla valuutoilla. Vuonna 2016 EIP hankki lainarahoitusta yhteensä 66,4 miljardia euroa, ja keskimääräinen laina-aika oli 7,1 vuotta. 5.Euroalueen rahoitusvakauden varmistaminen Maailmanlaajuisen talous- ja finanssikriisin seurauksena euroalueeseen kuuluvat jäsenvaltiot päättivät seuraavista toimenpiteistä, joilla pyritään säilyttämään euroalueen ja koko Euroopan rahoitusvakaus. Niille ei ole myönnetty takausta EU:n talousarviosta. 5.1.Kreikan lainajärjestely Euroalueen valtiovarainministerien päätettyä 2. toukokuuta 2010 yksimielisesti tukea Kreikkaa käynnistettiin yhdessä IMF:n kanssa kolmivuotinen ohjelma, johon sisältyy enintään 110 miljardin euron rahoituspaketti Kreikan avustamiseksi. Ohjelmaan sovelletaan tiukkoja talouspoliittisia ehtoja, jotka komissio ja IMF ovat yhteistoiminnassa EKP:n kanssa neuvotelleet Kreikan viranomaisten kanssa. Euroalueen jäsenvaltiot ovat Kreikan lainajärjestelyssä maksaneet lainoja yhteensä 52,9 miljardin euron arvosta toukokuun 2010 ja joulukuun 2011 välisenä aikana. 5.2.Euroopan rahoitusvakautusväline Euroalueen jäsenvaltiot perustivat Euroopan rahoitusvakausvälineen (ERVV) Luxemburgiin rekisteröidyksi yhtiöksi, jonka omistajia ne ovat. ERVV suunniteltiin tilapäiseksi pelastusmekanismiksi, jossa euroalueen jäsenvaltioiden takaamilla joukkolainaemissioilla hankittuja varoja lainataan edelleen vaikeuksissa oleville euroalueen jäsenvaltioille. Lokakuussa 2010 päätettiin luoda pysyvä pelastusjärjestely, Euroopan vakausmekanismi (EVM), ja sen toiminta alkoi 8. lokakuuta 2012. Euroalueen valtiovarainministerit ja IMF hyväksyivät 14. maaliskuuta 2012 järjestyksessä toisen Kreikan talouden sopeutusohjelman, jossa ensimmäisen ohjelman vielä maksamatta olevaan tukimäärään lisättiin 130 miljardia euroa. Toisessa ohjelmassa rahoitustuen kokonaismäärä on siis 164,5 miljardia euroa ja IMF:n osuus siitä 19,8 miljardia euroa. Toisin kuin lainanantajien välisellä sopimuksella perustetussa ensimmäisessä ohjelmassa, jossa komissio koordinoi ja hallinnoi keskitetysti tukea antavien euroalueen jäsenvaltioiden myöntämiä kahdenvälisiä lainoja, toisessa ohjelmassa rahoitus järjestettiin ERVV:n kautta. ERVV ei kuitenkaan 1. heinäkuuta 2013 lukien enää osallistu uusien rahoitusohjelmien rahoitukseen eikä tee uusia sopimuksia lainajärjestelyistä. ERVV osallistuu kuitenkin edelleen Kreikassa, Portugalissa ja Irlannissa toteutettaviin ohjelmiin, joissa se on lainanantaja (yhdessä IMF:n ja eräiden jäsenvaltioiden kanssa). 5.3.Euroopan vakausmekanismi