Alueiden komitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto - Eurooppalaisen tutkimusalueen alueellinen ulottuvuus"

(2002/C 278/01)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle "Eurooppalaisen tutkimusalueen alueellinen ulottuvuus" KOM(2001) 549 lopullinen,

ottaa huomioon komission 3. lokakuuta 2001 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon työvaliokuntansa 12. kesäkuuta 2001 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu valiokunta 1:n "aluepolitiikka, rakennerahastot, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus, rajanylittävä ja alueidenvälinen yhteistyö" tehtäväksi,

ottaa huomioon "alueellinen yhteenkuuluvuus" -valiokunnan(1) 5. maaliskuuta 2002 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 442/2001 rev. 2, jonka esittelijä oli Peter Müller (Saarlandin pääministeri, D/PPE),

hyväksyi 15. ja 16. toukokuuta 2002 pitämässään 44. täysistunnossa (16. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

Alueiden komitea

Eurooppalaisen osaamisyhteiskunnan luominen

1. on tyytyväinen siihen, että komissio myöntää alueellisilla tuki- ja innovaatiotoimilla olevan merkittävä vaikutus Euroopan tutkimusresurssien rakenteeseen. Komitea suhtautuu niin ikään erittäin myönteisesti komission pyrkimykseen hyödyntää jäsenvaltioiden tutkimuspolitiikkojen yhteisvaikutuksia ja siten parantaa tehokkuutta ja edistää alueiden kanssa tehtävää yhteistyötä. On kuitenkin huomattava, että tutkimuspolitiikkojen nykyiset yhteisvaikutukset tai yhtäläisyydet syntyvät sekä jäsenvaltioiden että asiassa toimivaltaisten alueiden kehittämistä politiikoista. Kuten alueiden komitea on jo lukuisissa lausunnoissaan todennut, tämä on tärkeää Euroopan tutkimus- ja innovaatiotoimintaa edistettäessä. Alueet ovat jo pitkään pyrkineet tehostamaan yhteistyötä ja luomaan synergiaa tutkimus- ja innovaatioalalla, ja toimia on jatkettava käynnissä olevan kehitysprosessin pohjalta.

2. tukee komission aikomusta edistää eurooppalaisen tutkimusalueen luomista kuudennen TTK-puiteohjelman avulla. Tutkimusalueen tarkoituksena on parantaa yhteisön kilpailukykyä.

3. huomauttaa, että tieteellisen osaamisen on edelleen oltava ratkaiseva tekijä tukimahdollisuuksia (esim. kuudennen puiteohjelman hankkeita) valittaessa. Rakennerahastoja on kuitenkin jatkossakin perusteltua käyttää täydentävinä tukivälineinä alueilla, jotka ovat taloudellisesti muita heikommassa asemassa (esim. EU:n ulkoalueet), ja niiden avulla on tuettava tieteellisen infrastruktuurin luomista.

4. tukee päätöstä resurssien järjestelmällisestä käyttöönotosta talouskehityksen ohjailemiseksi. Komitea pitää kuitenkin erityisen tärkeänä myös sitä, että konkreettisista tavoitteista sovitaan yhdessä alueiden kanssa, jotta onnistuttaisiin saavuttamaan kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevat päämäärät ja siten parantamaan Euroopan talouden kilpailuedellytyksiä. Tarkoituksena on saada aikaan yhteisvaikutusta ja yhdistää taloudellisia voimia, mutta tämän varjolla ei saa rajoittaa alueille perustamissopimuksen nojalla kuuluvaa toimivaltaa. Tavoitteiden on oltava konkreettisia ja realistisia. Toteamus, että Euroopan on kymmenen vuoden kuluttua oltava kaikkein paras, on liian yleisluonteinen ja eriyttämätön, ja tavoitetta onkin tarkennettava käymällä yhteistyöhenkistä vuoropuhelua alueiden kanssa. Toimet ja tehtävät on jaettava selkeästi EU:n ja alueiden kesken.

5. yhtyy komission näkemykseen, jonka mukaan Euroopan alueiden kyvyissä ja teknisissä valmiuksissa ja näin ollen myös integraatiotavoissa on huomattavia eroja. Tämän vuoksi yhden ainoan kehitysmallin soveltaminen olisi tuomittu epäonnistumaan. Komitea pahoittelee kuitenkin sitä, ettei tiedonannossa määritellä tai esitetä kriteereitä kehitysmallien eriyttämiseksi. Olisikin erittäin toivottavaa, että alueiden (sosiaalis-taloudellisiin) erityispiirteisiin voitaisiin soveltaa kaksisuuntaista suhtautumistapaa, jolla tuettaisiin politiikan liikkeelle panevia voimia.

6. korostaa komission toteavan, että alueiden kyky organisoida omaa toimintaansa on tärkeä kasvutekijä ja että alueiden tulisi noudattaa joitakin yleisiä kehittämisperiaatteita. On kuitenkin erittäin valitettavaa, ettei tiedonannossa ensinnäkään tarkenneta näitä periaatteita lainkaan. Lisäksi on jälleen syytä tähdentää, että monet alueet ovat jo aiemminkin osallistuneet tutkimus- ja innovaatiopolitiikkansa muotoiluun. Tämän vuoksi komission olisi tutkimusta koskevia ehdotuksia laatiessaan vastattava alueiden antamaan panokseen ottamalla alueelliset intressit entistä paremmin huomioon ja antamalla alueille yhä enemmän poliittista painoarvoa.

7. haluaa jatkaa keskustelua osaamistalouden luomisesta. Komitea toteaa, ettei tieto yksistään vielä riitä taloudellisen innovaatiotoiminnan perustaksi. Pelkkää tietoa voi jokainen hakea vaivatta esim. Internetistä. Vasta tiedon soveltaminen voi tuoda lisäarvoa. Ratkaisevaa ei siis ole saavuttaa etumatkaa tiedon määrässä vaan tiedon soveltamisessa. Tiedon lisäksi erityisesti ihmisten sosiaalisuudella ja luovuudella on tässä yhteydessä keskeinen merkitys, joten myös näiden tekijöiden edistäminen on tarpeen.

Tutkimuspolitiikan mukauttaminen alueiden erityisolosuhteisiin

8. tukee alueellistamistavoitetta, mikäli alueellistamisella tarkoitetaan sekä jäsenvaltiokohtaista että Euroopan tasoista suuntautumista sellaisiin tutkimusalan aloitteisiin ja yhteistoimiin, joissa otetaan huomioon alueiden sosioekonomiset olosuhteet ja erityispiirteet sekä tarpeet. Jos tavoitteen taustalla taas on käsitys keskitetystä, yhteisötasolla suunniteltavasta tutkimustoiminnasta ja tutkimuksen edistämisestä, komitea vastustaa aloitetta vedoten läheisyysperiaatteeseen ja alueiden toimivaltaan tutkimuksen alalla. Tiedonannosta ei käy selvästi ilmi, miten yhteisön, jäsenvaltioiden ja alueiden välistä toimivallanjakoa uudistettaessa voidaan luoda kestävä oikeusperusta, joka mahdollistaa alueiden osallistumisen tutkimuspolitiikan koordinointitoimiin. Komissio voisi laatia suunnitelman keskittääkseen aluepolitiikkansa toimivaltaisille poliittisille tasoille. Tällä tavoin alueet todennäköisesti saisivat enemmän poliittista vaikutusvaltaa yhteisötason tutkimuspoliittisia toimia valmisteltaessa ja toteutettaessa.

9. yhtyy komission näkemykseen, jonka mukaan paikallisten toimintatapojen olisi oltava yhdenmukaisia aluerajat ylittävän lähestymistavan kanssa, mutta huomauttaa, että toimenpiteiden tulisi perustua aluetta koskevaan yhteiseen analyysiin ja yhdessä asetettuihin tavoitteisiin ja että alueet tulisi tässä yhteydessä ottaa selkeästi huomioon.

10. katsoo, että alueellisia tutkimus- ja innovaatiotoiminnan edistämissuunnitelmia kehitettäessä ja laadittaessa olisi noudatettava kumppanuuden, oma-aloitteisuuden ja vastuullisuuden periaatetta. Euroopan unionin olisi myönnettävä alueelliseen tutkimusyhteistyöhön ja yhteistyötä harjoittaville tahoille erityistä taloudellista tukea. Niiden olisi myös voitava hyödyntää kuudenteen tutkimusta ja kehittämistä koskevaan puiteohjelmaan sisältyviä uusia välineitä.

Pelkästä pääoman tarjoamisesta osaamisen edistämiseen ja siirtoon

11. epäilee, onko aluekehityksen edistämiseen tähtäävä "osaamisen parantaminen ja teknologian levittäminen" mahdollista ilman asianmukaisen pääoman käyttöön asettamista. Osaamisen siirron edistäminen on tärkeä osa tutkimuksen edistämistä. Tiedonannossa jätetään kuitenkin avoimeksi, osoittaako komissio määrätietoisesti lisävaroja tähän tarkoitukseen. Tämä olisi alueiden kannalta välttämätöntä, jotta komission asettama tavoite voitaisiin saavuttaa. Muistutettakoon jälleen kerran, että alueet vaikuttavat ratkaisevasti nuorten tutkijoiden koulutukseen korkeakouluissa, julkisten ja yksityisten tutkimuslaitosten ylläpitoon ja kehittämiseen, alueellisen tutkimuspolitiikan muotoiluun ja pk-yritysten toimintaolosuhteisiin, joten niillä on keskeinen rooli klusterien muodostamisessa.

Tutkimuksen alueellinen hallinto

12. korostaa, että tietyt alueet ovat tähänkin mennessä kyenneet antamaan panoksensa tutkimus- ja innovaatiopolitiikkansa muotoiluun. On tärkeää, että tulevaisuudessa kaikki alueet voivat edelleen harjoittaa kyseisen alan politiikkaansa vastuuntuntoisesti.

13. haluaa tehdä selväksi, että toimivia tutkimus- ja innovaatiomalleja ei voida kopioida mielivaltaisesti. Muita heikommassa asemassa olevat alueet voivat päästä osallisiksi parhaita käytänteitä soveltavien alueiden menestyksestä (luonnollisestikin toimiviksi osoittautuneiden mallien pohjalta) ainoastaan luomalla uusia menetelmiä tai tutkimusaloja omien rakenteellisten edellytystensä mukaisesti. Yksi mahdollisuus on jatkaa siirtymistä perinteisistä tutkimusaloista uusiin monitieteisiin aloihin ja siten vallata markkinarakoja.

Aluerajat ylittävien tutkimustoiminnan tukitoimien jatkaminen

14. on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että aluerajat ylittävän tutkimustoiminnan erityisluonne tulisi säilyttää. Lisäksi yhteisön tutkimuspolitiikalle olisi vastakin oltava tunnusomaista nimenomaan eurooppalainen lisäarvo ja toimien keskinäinen täydentävyys. Tässä yhteydessä erityisen kiinnostavia ovat sellaiset yhteistyörakenteet, joihin osallistuu yhteistyökumppaneita hyvin erilaisessa asemassa olevilta alueilta.

15. katsoo, että unionin jäsenyyttä hakeneet Keski- ja Itä-Euroopan maat olisi otettava EU:n tutkimustuen piiriin. Erityisesti tulisi tukea ehdokasvaltioiden kanssa tehtävän alueidenvälisen yhteistyön käynnistämistä ja kehittämistä. Tällaiset toimet edistävät koheesiota.

Rakenne- ja tutkimuspolitiikan yhdistäminen

16. pitää tavoite 1 ja 2 -alueiden kannalta myönteisenä sitä, että komissio on ottanut huomioon tutkimus- ja kehityspolitiikan merkityksen nimenomaan muita heikommassa asemassa olevilla alueilla. Lisäksi komitea huomauttaa, että monet alueet toteuttavat jo EU:n aktiivisella tuella (tai ilman sitä) omia tutkimusstrategioitaan ja -ohjelmiaan, joilla on merkitystä myös yhteiselle tutkimus- ja innovaatiopolitiikalle.

17. kiinnittää huomiota siihen, että Euroopan alueet jaetaan EU:n rakennepolitiikan yhteydessä objektiivisin perustein tukikelpoisiin ja tukikelvottomiin. Rakennetukitoimia toteuttaessaan Euroopan unioni on tähän mennessä noudattanut pitkälti läheisyysperiaatetta. Komissio on aiheellisesti todennut, että alueet voivat seurata yritysten ja tutkimuslaitosten kehitystä tarkemmin kuin ylemmän tason poliittiset tahot.

18. toteaa rakennetukitoimien olevan erittäin tärkeitä, jotta voidaan vastata kehityksestä jälkeen jääneiden alueiden kehitystarpeisiin. Rakennetukitoimilla pyritään kuitenkin alueellisesti laajempaan tavoitteeseen kuin tutkimuksen edistämistoimilla, joten tiedonannossa tulisi vastaavasti tehdä ero EU:n rakennetukitoimien ja EU:n tutkimuspolitiikan tehtävien välillä. Tässä yhteydessä on kiinnitettävä huomiota siihen, että muita heikommassa asemassa oleviin alueisiin eivät kuulu ainoastaan tiedonannossa mainitut tavoite 1 -alueet vaan myös tavoite 2 -alueet, jotka kärsivät vaikeista rakennemuutoksista. Nämä alueet olisi siis mainittava tiedonannossa nykyistä selkeämmin, ja siinä olisi viitattava nimenomaisesti tavoitteen 2 piiriin kuuluviin alueisiin. Kukin yksittäinen tapaus on analysoitava tarkkaan, jotta saadaan selville rakenteellisten heikkouksien todelliset syyt ja voidaan niiden pohjalta kehittää tapauskohtaisia toimintatapoja.

19. kannattaa kyseisten politiikan alojen yhteisvaikutusten edistämistä. Sisällön ja määrärahojen alakohtainen rajaus tulee kuitenkin säilyttää, jotta voidaan taata täytäntöönpanon avoimuus. Komitea pitää ehdotusta yhteisvaikutusmahdollisuuksien selvittämisestä kannatettavana, sillä muutamilla alueilla yhteisvaikutuksista on jo saatu esimerkkejä tiedekeskuksia perustettaessa.

20. kannattaa toimia EU:n ulkoalueiden kehityksen tukemiseksi. Myös näiden alueiden on perustamissopimuksen mukaisen toimivaltansa nojalla luonnollisestikin voitava päättää vapaasti, osallistuvatko ne EU:n tutkimus- ja innovaatiopolitiikkaan ja millä aloilla. Alueiden komitean mielestä tiettyjen tutkimusalojen osoittaminen tietyille alueille ei ole tarkoituksenmukaista komission asettamien päämäärien saavuttamiseksi.

"Innovatiivisten toimien" merkitys

21. tukee komission pyrkimystä luoda ja lujittaa yhteistyöverkostoja. Verkostojen ei kuitenkaan tulisi perustua ainoastaan henkilöstöresurssein toimiviin yhteyksiin, vaan ne voitaisiin useilla aloilla toteuttaa aivan yhtä tehokkaasti sähköisten foorumien muodossa tietotekniikkaa hyödyntäen. Lisäksi verkostot voisivat yhä useammin perustua julkisen ja yksityisen sektorin välisiin kumppanuuksiin. Tällä tavoin voitaisiin tasoittaa henkilöresursseihin ja osaamiseen liittyviä eroja.

22. suhtautuu myönteisesti tiedonannossa ehdotettuihin toimiin tutkijoiden maantieteellisen ja alojen välisen liikkuvuuden lisäämiseksi ja edistämiseksi muun muassa perustamalla liikkuvuuskeskuksia kansalaisia lähellä olevalla tasolla ja erityisesti aluetasolla. Alueiden komitean mielestä tässä yhteydessä on myös välttämätöntä luoda käyttäjäystävällisiä alakohtaisia tietokantoja ja foorumeita ja näiden verkostoja, jotta osaamisen liikkuvuutta ja siirtoa voidaan edistää nykyaikaisen tieto- ja viestintätekniikan avulla. Malliesimerkki tästä ovat biotekniikassa hyödynnettävät genomiikan ja proteomiikan tietokannat, joihin tutkijat eri puolilla maailmaa syöttävät ajankohtaista tutkimustietoa. Näin he voivat saattaa tutkimustuloksensa kollegoittensa tietoon täysin riippumatta siitä, missä he kulloinkin oleskelevat. Innovaation edistämisen ensisijaisiin tavoitteisiin on niin ikään kuuluttava alakohtaisten yhteistoimintahankkeiden käynnistäminen tiedon ja osaamisen siirron edistämiseksi. Tällä tavoin eri paikoissa toimivat tutkijat voivat tutkia samoja aiheita.

23. tukee komission aikomusta kehittää tukitoimia pk-yritysten hyväksi tehtävää ja pk-yritysten toteuttamaa tutkimustoimintaa varten sekä laatia toimintaperiaatteet pk-yritysten kannustamiseksi osallistumaan kuudenteen puiteohjelmaan liittyvään tutkimustoimintaan. Tästä näkökulmasta tulisi pyrkiä erityisesti varmistamaan pk-yritysten täysimääräinen osallistuminen tärkeimpiin välineisiin, joita ovat integroidut hankkeet ja huippuosaamisen verkot. Tässä yhteydessä komitea kehottaa jälleen komissiota parantamaan asianomaisten pääosastojen välistä sekä pk-yritysasioita käsittelevien yksiköiden ja kansallisten yhteystoimistojen välistä yhteistyötä. Pk-yritysten osallistumista voitaisiin lisätä myös edistämällä osaamisen ja teknologian siirtoa ja omaksumista sekä tutkimustulosten hyödyntämistä. Tämä olisi mahdollista luomalla ja rahoittamalla suuritehoisia tietoverkkoja tutkimus- ja innovaatiohankkeita varten ja takaamalla pk-yrityksille mahdollisuudet verkkojen käyttöön.

24. on tyytyväinen siihen, että komissio on halukas käymään alueiden kanssa yhteistyöhenkistä vuoropuhelua teknologisten strategioiden kehittämiseksi. Tätä tarkoitusta varten komissio voisi osoittaa varoja erityisesti muita heikommassa asemassa oleville alueille.

25. kannattaa ehdotettuja innovatiivisia toimia, joilla on tarkoitus tukea yrityshautomoita, spin-off-yrityksiä ja aloittelevia yrityksiä.

26. toivoo, että toimivaltaiset tahot keskustelisivat mahdollisuuksista helpottaa EY:n tutkimustukien hakemista, sillä nykyinen menettely on usein kehityksen esteenä. Lukuisissa yritysten ja korkeakoulujen edustajien kanssa käydyissä keskusteluissa on käynyt ilmi, että yhteisön tukea ei useimmissa tapauksissa ole haettu lainkaan, koska (työ)taakka olisi ollut suhteettoman suuri, vaikka komissio olisikin hyväksynyt hakemuksen. Tämä on valitettavaa erityisesti nuorten, innovatiivisten yritysten kannalta, sillä niiden on suunniteltava henkilöstönsä käyttö erittäin tarkkaan ja niiden taloudelliset resurssit ovat rajalliset. Yksi mahdollinen ratkaisu olisi kaksivaiheisen hakumenettelyn (pre-screening) käyttöönotto. Ensimmäisessä vaiheessa voitaisiin päättää hankkeen tukikelpoisuudesta melko keveitä menettelytapoja soveltaen ja toisessa vaiheessa hanketta voitaisiin tarkastella yksityiskohtaisemmin. Tällä tavoin vältyttäisiin uusilta hakemuksiin liittyviltä järjestelyiltä ja niiden aiheuttamilta kustannuksilta.

Toimet eurooppalaista tutkimusaluetta koskevan alueellisen strategian toteuttamiseksi

27. kannattaa ajatusta luoda ja kehittää alueellisia, aluerajat ylittäviä ja kansainvälisiä huippuosaamisen verkostoja.

28. epäilee kuitenkin, ettei tämän toimenpiteen (huippuosaamisen verkostojen luomisen) avulla onnistuta estämään alueiden välistä aivovientiä. Aivovienti riippuu tieteellisten tekijöiden lisäksi erityisesti sosiaalisista ja taloudellisista tekijöistä, eivätkä huippuosaamisen verkostot yksistään riitä pysäyttämään sitä.

Esikuva-analyysi tavoitteena

29. huomauttaa, että sekä talousasiantuntijat että koulutusalan edustajat suhtautuvat usein epäileväisesti ja torjuvasti komission tietyillä aloilla jo toteuttamiin esikuva-analyyseihin. EU:n alueellisten esikuva-analyysien avulla pyritään saattamaan tutkimukseen kohdistuvat yhteisön tukitoimet tulevaisuudessa entistä paremmin tarpeita vastaaviksi, ja analyysien onnistumiseksi on kehitettävä mielekkäitä indikaattoreita ja tutkimusmenetelmiä, jotka mahdollistavat alueiden vertailemisen ja joilla saadaan järkeviä ja käyttökelpoisia tuloksia. Välineet on valittava siten, että olemassa olevien rakenteellisten heikkouksien syyt voidaan selvittää ilman kohtuutonta taakkaa. Todettakoon jälleen kerran, että erityisesti muita heikommassa asemassa olevilla alueilla on mahdollisuuksia vain, jos ne hyödyntävät uudenlaisia innovaatiomuotoja. Kokemuspainotteisesta esikuva-analyysistä ja parhaista käytänteistä ei ole näille alueille paljon hyötyä, sillä erinomaisia esimerkkejä (kuten Martinsried) ei voida kopioida. Alueiden on osallistuttava omia erityisolosuhteitaan vastaavien asianmukaisten menetelmien kehittämiseen ja käytettävä hyväkseen vastaavanlaisista välineistä saamiaan kokemuksia.

Bryssel 16. toukokuuta 2002.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Albert Bore

(1) Valiokuntien ja niiden vastuualueiden uudelleenorganisointi 6. helmikuuta 2002.