[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 22.6.2005

SEK(2005) 834 lopullinen

Suositus:

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO

Portugalin tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005–2009

(komission esittämä)

PERUSTELUT

Julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97[1] säädetään, että osallistuvien jäsenvaltioiden eli jäsenvaltioiden, jotka ovat ottaneet käyttöön yhteisen rahan, on toimitettava neuvostolle ja komissiolle vakausohjelmat 1 päivään maaliskuuta 1999 mennessä. Asetuksen 5 artiklan mukaisesti neuvosto tutkii kunkin vakausohjelman komission ja perustamissopimuksen 114 artiklassa määrätyn komitean (talous- ja rahoituskomitean) arvioiden perusteella. Komission suosituksen perusteella ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan neuvosto antaa ohjelman tutkittuaan siitä lausunnon. Asetuksen mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava vuosittain tarkistetut lähentymisohjelmat, jotka neuvosto voi tutkia samaa menettelyä noudattaen. Portugali toimitti 30 päivänä joulukuuta 1998 ensimmäisen vakausohjelmansa, joka kattoi vuodet 1999–2002. Neuvosto antoi lausunnon ohjelmasta 8 päivänä helmikuuta 1999. Ohjelmaa on tarkistettu tämän jälkeen joka vuosi.

Portugalin viranomaiset esittivät 9 päivänä kesäkuuta 2005 Portugalin uusimman vakausohjelman tarkistuksen. Tarkistus kattaa vuodet 2005–2009, ja sen toimitti 20 päivänä helmikuuta 2005 järjestettyjen vaalien jälkeen muodostettu hallitus. Hallitus hyväksyi tarkistuksen 2 päivänä kesäkuuta Portugalin kansallisten menettelyjen mukaisesti (laki talouden vakaudesta), ja siitä keskusteltiin parlamentissa 9 päivänä kesäkuuta 2005. Komission yksiköt ovat laatineet tarkistuksesta teknisen arvion, joka perustuu niiden omiin kevään 2005 talousennusteisiin, käytännesääntöihin[2], tuotantopotentiaalia ja suhdannetasoitettuja rahoitusasemia koskevien arvioiden muodostamisessa käytettyihin yleisesti hyväksyttyihin menetelmiin, talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa vuosiksi 2003–2005 annettuihin suosituksiin sekä Ecofin-neuvoston 20 päivänä maaliskuuta 2005 antamaan selvitykseen vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanon tehostamisesta. Eurooppa-neuvosto vahvisti kyseisen selvityksen 22 päivänä maaliskuuta 2005.[3] Arvioinnin perusteella voidaan todeta seuraavaa:

- Tarkistus noudattaa vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevien käytännesääntöjen tietovaatimuksia.[4] Siinä ei kuitenkaan esitetä julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä koskevia ennusteita vaan ainoastaan viitataan hallituksen perustamaan työryhmään, jonka tarkoituksena on arvioida sosiaaliturvajärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyttä.

- Vakausohjelman tarkistus perustuu tarpeeseen supistaa julkisen talouden alijäämää, joka vuonna 2005 lienee 6,2 prosenttia suhteessa BKT:hen eli reilusti yli 3 prosentin viitearvon. Alijäämä on kasvanut Portugalin viranomaisten jokin aika sitten Eurostatin kanssa käymien keskusteluiden jälkeen ilmoittamasta 2,9 prosentista suhteessa BKT:hen vuosina 2002–2004, ja se on huomattavasti suurempi verrattuna edellisessä ohjelmatarkistuksessa esitettyyn 2,2 prosentin tavoitteeseen suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Alijäämän kasvun syitä ovat odotettua heikompi talouskasvu, menojen kasvun uudelleenarviointi, menojen ylitykset budjettiin verrattuna, edellisessä ohjelmassa suunniteltujen kertaluonteisten toimenpiteiden toteuttamatta jättäminen[5] ja uuden hallituksen kesäkuussa 2005 hyväksymä korjaustoimenpidepaketti, jonka vaikutus on noin 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alijäämän supistamiseksi tarkistuksessa esitetään strategia, jonka mukaan toteutetaan rakenteellisia toimenpiteitä huomattavien kertaluonteisten ja väliaikaisten toimenpiteiden sijaan. Tämä strategia poikkeaa edellisissä tarkistuksissa esitetystä julkisen talouden strategiasta. Julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan jatkuvasti seuraavien vuosien aikana, mutta alijäämä ylittää 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen ainakin vuoteen 2007 saakka.

- Ohjelmassa esitetyssä makrotalouden skenaariossa ennustetaan, että kokonaistuotanto kasvaa 1 prosentista vuonna 2004 ja 0,8 prosentista vuonna 2005 1,4 prosenttiin vuonna 2006, 2,2 prosenttiin vuonna 2007, 2,6 prosenttiin vuonna 2008 ja 3,0 prosenttiin vuonna 2009. Tämän kehityksen perustana on kasvava kotimainen kysyntä. Ulkoisen kysynnän ei odoteta poikkeavan kovinkaan paljon neutraalista positiiviseen tai negatiiviseen suuntaan. Tarkistukseen sisältyvien ennusteiden mukaan kasvu on vuosina 2005–2006 hieman heikompi kuin komission yksiköiden ennusteissa esitetty, sillä tarkistuksessa on otettu huomioon viimeaikainen kehitys. Myöhempinä vuosina BKT:n ennustettu kasvu on selvästi yhteisesti sovittuihin menetelmiin perustuvia komission ennusteita parempi, ja tuotantokuilu supistuu ohjelmakauden aikana niin, että sen odotetaan häviävän ohjelman loppuun mennessä. Julkisen talouden vakauttamispyrkimykset voivat kuitenkin verottaa kasvua enemmän kuin ohjelmassa oletetaan. Toisaalta näkemys siitä, että kestämättömään julkisen talouden tilanteeseen puututaan, saattaa vaikuttaa suotuisasti luottamuksen kehittymiseen. Lisäksi heikko kilpailukyky yhdessä Portugalin vientimarkkinoilla kiristyneen kilpailun kanssa saattaa haitata ulkoisen sektorin nettovaikutusta kasvuun. Taloudellisen toimeliaisuuden ennustettu nopeutuminen riippuu sen vuoksi tuottavuutta ja kilpailukykyä koskevien rakenteellisten puutteiden korjaamisesta ja kyvystä palauttaa luottamus. Kaiken kaikkiaan aikaisempien vuosien kokemuksen perusteella voidaan todeta, että vuosien 2007–2009 kasvuennusteet näyttävät kuvastavan optimistisia oletuksia ja sisältävät sen vuoksi riskielementin. Myös ohjelman inflaatioennusteet vuosiksi 2005–2006 näyttävät alhaisilta, kun otetaan huomioon välillisten verojen suunniteltu korotus.

- Tarkistuksen mukaan julkisen talouden alijäämä on 6,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, kun alijäämän suhde oli 2,9 prosenttia vuosina 2003–2004[6] (jos kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä ei oteta huomioon, näiden vuosien alijäämäluvut olisivat olleet 5,4 ja 5,2 prosenttia suhteessa BKT:hen). Alijäämän odotetaan supistuvan 4,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006, 3,9 prosenttiin vuonna 2007 ja 2,8 prosenttiin vuonna 2008. Ohjelmassa esitetyn ennusteen mukaan alijäämä supistuu vuonna 2009 1,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Perusjäämän kehityksen odotetaan olevan samantapainen: -3,3 prosenttia vuonna 2005, -1,6 prosenttia vuonna 2006 ja -0,5 prosenttia vuonna 2007 suhteessa BKT:hen. Perusjäämän ennustetaan olevan ylijäämäinen vuonna 2008 (0,7 prosenttia) ja vuonna 2009 (1,8 prosenttia). Ohjelmassa keskitytään keskipitkällä aikavälillä vaikuttaviin toimenpiteisiin, eikä siinä turvauduta huomattaviin väliaikaisiin toimenpiteisiin julkisen talouden rahoitusaseman parantamiseksi. Vakauttaminen jatkuu koko ohjelmakauden ajan, mutta kuitenkin etupainotteisesti, sillä vuonna 2006 toteutetaan merkittäviä vakauttamistoimia. Komission yksiköt ovat tehneet ohjelman tietojen perusteella laskelmia yhteisesti hyväksyttyjen menetelmien mukaisesti. Laskelmien mukaan suhdannetasoitettu alijäämä kasvaa merkittävästi eli 5,3 prosenttiin vuonna 2005 suhteessa BKT:hen mutta supistuu vähitellen 1,4 prosenttiin vuonna 2009. Vuoteen 2009 ulottuvien yksityiskohtaisten tulo- ja menoennusteiden mukaan vakauttamista edesautetaan sekä verotulojen että asteittain erityisesti perusmenojen puolella. Vakauttaminen perustuu ohjelmakauden alkupuolella ensi sijassa tulojen kasvuun korkeampien veroasteiden (erityisesti alv:n korottaminen 19 prosentista 21 prosenttiin), pienempien verohyvitysten ja paremman veronkannon avulla. Näin korvataan osa saamatta jäävistä kertaluonteisista tuloista. Myöhempinä vuosina menorajoituksia lisätään pysyvien toimenpiteiden avulla. Tähän sisältyy muun muassa julkisen hallinnon uudistus, mukaan luettuina palkkamenojen hillitseminen ja sosiaaliturvan piiriin kuuluvien eläkejärjestelmien muutokset, joilla on merkittävä vaikutus julkiseen talouteen ensi sijassa keskipitkällä aikavälillä. Investointien osuus julkisista kokonaismenoista supistuu hieman ohjelmakauden aikana.

- Julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyy monenlaisia riskejä. Ensinnäkin taloudellisen toimeliaisuuden lisääntyminen voi olla odotettua hitaampaa erityisesti vuodesta 2007 alkaen. Toiseksi tulojen ja menojen kehitys saattaa olla suunniteltua heikompi. Korkeampi veroaste lisää veronkierron riskiä eikä suurimmasta osasta ilmoitetuista menorajoituksista ole vielä säädetty. Hallitus aikoo tehdä korjaavan talousarvioesityksen kesäkuun lopussa vuodeksi 2005. Myöhempinä vuosina menouudistusten toteuttaminen saattaa kuitenkin kestää kauemmin, minkä vuoksi niiden lyhyen ja keskipitkän aikavälin vaikutukset voivat olla odotettua vähäisemmät. Hallitus saattaisi tällöin joutua täyttämään sitoumuksensa lisätoimenpiteiden toteuttamisesta välttääkseen sen, että alijäämä ylittää 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen suunniteltua kauemmin. Vaikka suunnitelmaa noudatettaisiinkin, ohjelmassa esitetty vuosien 2008 ja 2009 finanssipolitiikan viritys ei tarjoa riittävää varmuusmarginaalia sen varmistamiseksi, ettei alijäämän raja-arvo ylity tavanomaisissa suhdannevaihteluissa. Se ei myöskään riitä varmistamaan, että vakaus- ja kasvusopimuksen keskipitkän aikavälin tavoite, lähellä tasapainoa oleva julkisen talouden rahoitusasema, saavutetaan ohjelmakauden loppuun mennessä.

- Julkisen velan suhde BKT:hen ylitti perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon vuonna 2003 ja nousi 61,9 prosenttiin vuonna 2004. Tarkistuksen mukaan velkasuhde saavuttaa 66,5 prosentin suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja on suurimmallaan 67,8 prosenttia vuonna 2007. Tämän jälkeen se alenee 64,5 prosenttiin vuonna 2009. Bruttovelkasuhteen kehitys saattaa olla ennustettua epäsuotuisampi, kun otetaan huomioon taloudelliseen toimeliaisuuteen ja julkisen talouden alijäämätavoitteisiin liittyvät riskit sekä kokemuksen perusteella todennäköiset, velkaa lisäävät virta-varanto-korjauserät, erityisesti rahoitusvarojen kertyminen.

- Portugalin julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen näyttää liittyvän riskejä, jotka johtuvat väestön ikääntymisestä aiheutuvista ennakoiduista julkisista menoista. Koska lisätoimenpiteitä ei ole suunnitteilla, suuri alijäämä ja velkasuhteen kasvu heikentävät julkisen talouden kestävyyttä. Tämän vuoksi lähellä tasapainoa olevan julkisen talouden rahoitusaseman saavuttaminen on välttämätöntä. Tähän mennessä erityisesti eläke- ja terveydenhuoltoaloilla säädettyjen rakenneuudistustoimenpiteiden pitäisi vähentää väestön ikääntymisen vaikutusta julkiseen talouteen. Näyttää kuitenkin siltä, että nämä uudistukset eivät ole riittäviä kestävyyden varmistamiseksi. Tarkistuksessa esitetyillä, erityisesti julkishallinnon eläkesäännöksiä koskevilla uudistuksilla voi olla myönteinen vaikutus julkiseen talouteen, jos ne toteutetaan perusteellisesti.

- Yleisarviona voidaan todeta, että tarkistetussa ohjelmassa esitetty talouspolitiikka on osittain johdonmukaista julkista taloutta koskevien, talouspolitiikan laajojen maakohtaisten suuntaviivojen kanssa. Ohjelmassa esitetään suositusten mukaisesti, että julkisen talouden vakauttaminen toteutetaan pääasiassa menopuolella, vaikkakin vaiheittain, eikä se perustu huomattaviin kertaluonteisiin tai väliaikaisiin toimenpiteisiin. Jos ohjelman ennusteet toteutuvat, suhdannetasoitettu perusjäämä (ilman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä) vahvistuu yli 0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen kunakin vuonna. Ohjelman mukaan alijäämä ei kuitenkaan supistu alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen ennen vuotta 2008, ja menojen suunniteltu rajoittaminen ei riitä vakaus- ja kasvusopimuksessa keskipitkän aikavälin tavoitteeksi asetetun, lähellä tasapainoa olevan julkisen talouden rahoitusaseman saavuttamiseen ennen ohjelmakauden loppua.

- Komissio aloitti 22 päivänä kesäkuuta 2005 liiallista alijäämää koskevan menettelyn Portugalin osalta vakausohjelman tarkistuksessa vuodeksi 2005 ja sitä seuraaviksi vuosiksi esitettyjen alijäämä- ja velkalukujen perusteella. Kun neuvosto tekee päätöksen, jonka mukaan Portugalissa on liiallinen alijäämä, se esittää myös suosituksen tilanteen korjaamiseksi. Tähän suositukseen sisältyy muun muassa määräaika liiallisen alijäämän korjaamiseksi.

Edellä esitetyn arvion perusteella olisi aiheellista, että Portugali i) rajoittaa julkisen talouden rahoitusaseman heikentymistä vuonna 2005 varmistamalla, että ilmoitetut korjaustoimenpiteet toteutetaan määrätietoisesti; ii) korjaa liiallisen alijäämän kestävällä tavalla mahdollisimman pian ryhtymällä vuonna 2006 merkittäviin toimenpiteisiin alijäämän supistamiseksi huomattavasti vuosittain ja toteuttamalla määrätietoisesti suunnitellut toimenpiteet julkisten menojen vähentämiseksi; hyödyntää kaikki mahdollisuudet julkisen alijäämän supistumisen nopeuttamiseksi erityisesti luomalla liikkumavaraa, jotta voidaan ottaa huomioon mahdollisesti odotettua heikomman kasvun vaikutus julkiseen talouteen; iii) saattaa bruttovelkasuhteen supistuminen vakaalle uralle varmistamalla, että velkakehitys kuvastaa alijäämän supistumisen edistymistä, ja välttämällä velkaa lisääviä rahoitustoimenpiteitä; iv) valvoo menojen kehitystä kenties ilmoittamalla sitovista ylärajoista tietyille menoluokille sellaisen kattavan uudistusohjelman puitteissa, joka parantaa julkisen talouden laatua ja pitkän aikavälin kestävyyttä; v) parantaa julkista taloutta koskevien tietojen käsittelyä edelleen.

Komissio on tämän arvion perusteella hyväksynyt oheisen suosituksen neuvoston lausunnoksi Portugalin tarkistetusta vakausohjelmasta ja esittää sen edelleen neuvostolle.

Suositus:

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO

Portugalin tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005–2009

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[7] ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

1. Neuvosto tarkasteli […] Portugalin tarkistettua vakausohjelmaa, joka kattaa vuodet 2005–2009. Tarkistus noudattaa vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevien käytännesääntöjen tietovaatimuksia. [8] Ohjelmassa ei kuitenkaan esitetä ennusteita julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydestä. Portugalia kehotetaankin noudattamaan käytännesääntöjen tietovaatimuksia täysimääräisesti.

2. Vakausohjelman tarkistus perustuu tarpeeseen supistaa julkisen talouden alijäämää, joka vuonna 2005 on 6,2 prosenttia suhteessa BKT:hen eli reilusti yli 3 prosentin viitearvon. Alijäämä on kasvanut Portugalin viranomaisten jokin aika sitten Eurostatin kanssa käymien keskusteluiden jälkeen ilmoittamasta 2,9 prosentista suhteessa BKT:hen vuosina 2002–2004, ja se on huomattavasti suurempi verrattuna edellisessä ohjelmatarkistuksessa esitettyyn 2,2 prosentin tavoitteeseen suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Alijäämän kasvun syitä ovat odotettua heikompi talouskasvu, menojen kasvun uudelleenarviointi, menojen ylitykset budjettiin verrattuna, edellisessä ohjelmassa suunniteltujen kertaluonteisten toimenpiteiden toteuttamatta jättäminen ja uuden hallituksen kesäkuussa 2005 hyväksymä korjaustoimenpidepaketti, jonka vaikutus on noin 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alijäämän supistamiseksi tarkistuksessa esitetään strategia, jonka mukaan toteutetaan rakenteellisia toimenpiteitä huomattavien kertaluonteisten ja väliaikaisten toimenpiteiden sijaan. Tämä strategia poikkeaa edellisissä tarkistuksissa esitetystä julkisen talouden strategiasta. Julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan jatkuvasti seuraavien vuosien aikana, mutta alijäämä ylittää 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen ainakin vuoteen 2007 saakka.

3. Ohjelman perustana olevassa makrotalouden skenaariossa arvioidaan kokonaistuotannon kasvun kiihtyvän vähitellen 0,8 prosentista vuonna 2005 3,0 prosenttiin vuonna 2009. Näiden vuosien välisenä aikana kasvuluvut ovat 1,4 prosenttia, 2,2 prosenttia ja 2,6 prosenttia. Nykyisten tietojen perusteella ohjelmakauden ensimmäisen jakson kasvuennusteet ovat realistisia, mutta loppujaksoon liittyy enemmän riskejä. Tuottavuutta ja kilpailukykyä lisäävät ja luottamuksen palauttavat rakenteelliset toimenpiteet ovat välttämättömiä ennustetun kasvu-uran toteuttamiseksi. Ohjelman inflaatioennusteet vuosiksi 2005–2006 näyttävät riittämättömiltä, kun otetaan huomioon välillisten verojen suunniteltu korotus.

4. Ohjelman tavoitteena on julkisen talouden alijäämän supistaminen alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuoteen 2008 mennessä. Julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan 6,2 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2005 niin, että se on 4,8 prosenttia vuonna 2006, 3,9 prosenttia vuonna 2007, 2,8 prosenttia vuonna 2008 ja 1,6 prosenttia vuonna 2009. Komission yksiköt ovat tehneet ohjelman tietojen perusteella laskelmia yhteisesti hyväksyttyjen menetelmien mukaisesti. Laskelmien mukaan suhdannetasoitettu alijäämä nousee vuonna 2005 5,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja supistuu sen jälkeen vähitellen 1,4 prosenttiin vuonna 2009. Vakauttaminen jakautuu koko ohjelmakaudelle, mutta kuitenkin etupainotteisesti, sillä vuonna 2006 toteutetaan merkittäviä vakauttamistoimia. Vakauttaminen perustuu ohjelmakauden alkupuolella ensi sijassa tulojen kasvuun korkeampien veroasteiden (erityisesti alv:n korottaminen 19 prosentista 21 prosenttiin), pienempien verohyvitysten ja paremman veronkannon avulla. Näin korvataan osa saamatta jäävistä kertaluonteisista tuloista. Myöhempinä vuosina menorajoituksia lisätään pysyvien toimenpiteiden avulla. Tähän sisältyvät muun muassa julkisen hallinnon uudistus, palkkamenojen hillitseminen ja sosiaaliturvan piiriin kuuluvien eläkejärjestelmien muutokset, joilla on merkittävä vaikutus julkiseen talouteen ensi sijassa keskipitkällä aikavälillä. Investointien osuus julkisista kokonaismenoista supistuu hieman ohjelmakauden aikana.

5. Ohjelmassa ennustettuun julkisen talouden toteutumaan liittyy monia riskejä. Ensinnäkin taloudellisen toimeliaisuuden nopeutuminen voi olla odotettua hitaampaa julkisen talouden vakauttamistoimenpiteiden todellisesta vaikutuksesta riippuen ja kun otetaan huomioon se, että kansainvälinen kilpailu todennäköisesti kiristyy Portugalin vientimarkkinoilla. Toiseksi tuloja kasvattavien ja menoja hillitsevien toimenpiteiden vaikutus saattaa olla ennustettua pienempi tai haluttujen tulosten saavuttaminen vie kauemmin. Korkeampi veroaste lisää veronkierron riskiä eikä suurimmasta osasta ilmoitetuista menorajoituksista ole vielä säädetty. Tämän arvion perusteella hallitus saattaisi joutua täyttämään sitoumuksensa lisätoimenpiteiden toteuttamisesta välttääkseen sen, että alijäämä ylittää 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen suunniteltua kauemmin. Vaikka suunnitelmaa noudatettaisiinkin, ohjelman finanssipolitiikan viritys ei tarjoa ainakaan ennen vuotta 2009 riittävää varmuusmarginaalia sen varmistamiseksi, ettei alijäämän raja-arvo ylity normaaleissa suhdannevaihteluissa. Se ei myöskään riitä varmistamaan sitä, että vakaus- ja kasvusopimuksessa keskipitkän aikavälin tavoitteeksi asetettu lähellä tasapainoa oleva julkisen talouden rahoitusasema saavutetaan ohjelmakauden aikana. Herkkyysanalyysin mukaan alijäämä olisi vuonna 2009 edelleen 3 prosenttia tai hyvin lähellä sitä, jos makrotalouden kehitys on epäsuotuisa.

6. Julkisen velan suhde BKT:hen ylitti perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon vuonna 2003 ja nousi 61,9 prosenttiin vuonna 2004. Tarkistuksen mukaan velkasuhde saavuttaa 66,5 prosentin suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja on suurimmallaan 67,8 prosenttia vuonna 2007. Tämän jälkeen se alenee 64,5 prosenttiin vuonna 2009. Myös bruttovelkasuhteen kehitys saattaa olla ennustettua epäsuotuisampi, kun otetaan huomioon taloudelliseen toimeliaisuuteen ja julkisen talouden tavoitteisiin liittyvät riskit sekä kokemuksen perusteella todennäköiset, velkaa lisäävät virta-varanto-korjauserät, erityisesti rahoitusvarojen kertyminen.

7. Portugalin julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen näyttää liittyvän riskejä, jotka johtuvat väestön ikääntymisestä aiheutuvista ennustetuista julkisista menoista. Tähän mennessä erityisesti eläke- ja terveydenhuoltoaloilla säädettyjen rakenneuudistustoimenpiteiden pitäisi vähentää väestön ikääntymisen vaikutusta julkiseen talouteen. Näyttää kuitenkin siltä, että nämä uudistukset eivät ole riittäviä kestävyyden varmistamiseksi. Tarkistuksessa esitetyillä, erityisesti julkishallinnon eläkesäännöksiä koskevilla uudistuksilla voi olla myönteinen vaikutus julkiseen talouteen, jos ne toteutetaan perusteellisesti. Hallitus on pyytänyt laatimaan raportin, jossa arvioidaan sosiaaliturvajärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyttä.

8. Yleisarviona voidaan todeta, että tarkistetussa ohjelmassa esitetty talouspolitiikka on osittain johdonmukaista julkista taloutta koskevien, talouspolitiikan laajojen maakohtaisten suuntaviivojen kanssa. Ohjelmassa esitetään suositusten mukaisesti, että julkisen talouden vakauttaminen toteutetaan pääasiassa menopuolella, eikä se perustu huomattaviin kertaluonteisiin tai väliaikaisiin toimenpiteisiin. Jos ohjelman ennusteet toteutuvat, suhdannetasoitettu perusjäämä (ilman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä) vahvistuu yli 0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen kunakin vuonna. Ohjelman mukaan alijäämä ei kuitenkaan supistu alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen ennen vuotta 2008, eikä menojen suunniteltu rajoittaminen riitä vakaus- ja kasvusopimuksessa keskipitkän aikavälin tavoitteeksi asetetun, lähellä tasapainoa olevan julkisen talouden rahoitusaseman saavuttamiseen ennen ohjelmakauden loppua.

9. Komissio aloitti 22 päivänä kesäkuuta 2005 liiallista alijäämää koskevan menettelyn Portugalin osalta vakausohjelman tarkistuksessa vuodeksi 2005 ja sitä seuraaviksi vuosiksi esitettyjen alijäämä- ja velkalukujen perusteella. Kun neuvosto tekee päätöksen, jonka mukaan Portugalissa on liiallinen alijäämä, se esittää myös suosituksen tilanteen korjaamiseksi. Tähän suositukseen sisältyy muun muassa määräaika liiallisen alijäämän korjaamiseksi.

* * *

Edellä esitetyn arvioinnin perusteella neuvosto katsoo, että Portugalin olisi

i) rajoitettava julkisen talouden rahoitusaseman heikentymistä vuonna 2005 varmistamalla, että ilmoitetut korjaustoimenpiteet toteutetaan määrätietoisesti;

ii) korjattava liiallinen alijäämä kestävällä tavalla mahdollisimman pian ryhtymällä vuonna 2006 merkittäviin toimenpiteisiin alijäämän supistamiseksi merkittävästi kunakin vuonna ja toteuttamalla määrätietoisesti suunnitellut toimenpiteet julkisten menojen vähentämiseksi; hyödynnettävä kaikki mahdollisuudet julkisen alijäämän supistumisen nopeuttamiseksi erityisesti luomalla liikkumavaraa, jotta voidaan ottaa huomioon mahdollisesti odotettua heikomman kasvun vaikutus julkiseen talouteen;

iii) saatettava bruttovelkasuhteen supistuminen vakaalle uralle varmistamalla, että velkakehitys kuvastaa alijäämän supistumisen edistymistä, ja välttämällä velkaa lisääviä rahoitustoimenpiteitä;

iv) valvottava menojen kehitystä kenties ilmoittamalla sitovista ylärajoista tietyille menoluokille sellaisen kattavan uudistusohjelman puitteissa, joka parantaa julkisen talouden laatua ja pitkän aikavälin kestävyyttä;

v) parannettava julkista taloutta koskevien tietojen käsittelyä edelleen.

Taulukko: Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

[1] EYVL L 209, 2.8.1997. Kaikki asiakirjat, joihin tässä lausunnossa viitataan, on julkaistu Internet-sivulla:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Talous- ja rahoituskomitean tarkistettu lausunto vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällöstä ja muodosta, hyväksytty Ecofin-neuvostossa 10.7.2001.

[3] Ks. Brysselissä 22. ja 23. maaliskuuta 2005 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät (7619/05) ja (Ecofin-)neuvoston 20. maaliskuuta 2005 antama selvitys Eurooppa-neuvostolle (7423/05).

[4] Portugalin viranomaiset olivat toimittaneet tarkistetun ohjelman joulukuussa 2004 ja olivat näin ollen noudattaneet asetettua toimitusaikaa. Portugalin lähestyvien vaalien vuoksi tuolloin päätettiin kuitenkin olla arvioimatta ohjelmaa ja odotettiin uuden hallituksen esittämää tarkistusta.

[5] Maaliskuussa 2005 virkaan astunut hallitus antoi keskuspankin pääjohtajan vastuulla toimivan tilapäisen komission tehtäväksi arvioida julkisen talouden tilaa vuonna 2005. Toukokuun puolivälissä komissio esitteli työnsä tulokset, joiden mukaan alijäämä on 6,8 prosenttia vuonna 2005 suhteessa BKT:hen, jos politiikkaa ei muuteta.

[6] Eurostat ilmoitti 18. maaliskuuta 2005 julkaistussa uutistiedotteessaan N:o 34/2005 Eurostatin ja Portugalin neuvotteluista, joiden aiheena oli Portugalin vuosilta 2001–2004 toimittamien suorite- ja kassaperusteisten tietojen johdonmukaisuus. Portugalin viranomaiset toimittivat tämän jälkeen tietoja, joiden mukaan alijäämälukuja vuosilta 2000, 2002 ja 2003 on tarkistettu hieman ylöspäin niin, että näiden vuosien alijäämä on 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Eurostat tarkastelee parhaillaan näitä muutoksia.

[7] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asiakirjat, joihin tässä lausunnossa viitataan, on julkaistu seuraavalla Internet-sivulla: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[8] Portugalin viranomaiset olivat toimittaneet tarkistetun ohjelman joulukuussa 2004 ja olivat näin ollen noudattaneet asetettua toimitusaikaa. Portugalin lähestyvien vaalien vuoksi tuolloin päätettiin kuitenkin olla arvioimatta ohjelmaa ja odotettiin uuden hallituksen esittämää tarkistusta.