Komission vuosikertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille kalastuslaivastojen monivuotisten ohjausohjelmien tuloksista vuoden 1999 lopulla /* KOM/2000/0738 lopull. */





KOMISSION VUOSIKERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE Kalastuslaivastojen monivuotisten ohjausohjelmien tuloksista vuoden 1999 lopulla Sisällysluettelo Johdanto Kapasiteetin ja pyyntiponnistuksen mittaaminen Alusrekisteri Alusten lisääminen laivastoon ja poistaminen siitä Yleiset tulokset Tulokset jäsenvaltioittain Belgia Saksa Tanska Espanja Ranska Kreikka Irlanti Italia Alankomaat Portugali Yhdistynyt kuningaskunta Ruotsi Suomi Päätelmät Johdanto Monivuotisilla ohjausohjelmilla (MOO) vahvistetaan kaikissa yhteisön jäsenvaltioissa tavoitteet kalastuslaivaston koon pienentämiseksi, jotta pyyntiponnistus saadaan vastaamaan käytettävissä olevia kalavaroja. Joulukuussa 1997 hyväksytyssä neljännessä monivuotisessa ohjausohjelmassa [1] vahvistettiin tavoitteet kaudelle 1997-2001. [1] Komission päätökset 98/119/EY-98/131/EY (EYVL L 39, 12.2.1998, ss. 1- 84). Kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2792/99 [2] 5 artiklassa edellytetään, että jäsenvaltiot toimittavat komissiolle vuosittain ennen 1. päivää toukokuuta kertomuksen laivastonsa MOO-tavoitteiden tilanteesta edellisen vuoden lopulla. Komissio laatii näiden kertomusten perusteella oman kertomuksen neuvostolle ja Euroopan parlamentille kolmen kuukauden kuluessa 1. päivän toukokuuta määräpäivästä. [2] EYVL L 337, 30.12.1999, s. 10. Tämä kertomus on sarjassaan [3] seitsemäs, ja toinen neljännen monivuotisen ohjausohjelman (MOO IV) tuloksia käsittelevä kertomus. Vuoden 1998 lopulla ei laadittu kertomusta MOO IV:n tuloksista, koska jäsenvaltiot toimittivat kertomukset liian myöhään tai ne olivat epätäydellisiä. [3] SEC(93) 881 lopullinen ja SEC(93) 881 lopullinen/2, KOM(94)208 lopullinen, KOM(95)463 lopullinen, KOM(96)305 lopullinen, KOM(97)352 lopullinen, KOM(99)175 lopullinen. Kapasiteetin ja pyyntiponnistuksen mittaaminen MOO:n tarkoituksiin aluksen kapasiteetti määritellään sen vetoisuutena (GT) ja sen konetehona kilowatteina (kW). Pyyntiponnistus määritellään kapasiteetin ja merelläolopäivien tulona. Tämän vuoksi pyyntiponnistusta mitataan kahdella suureella, GT-päivinä ja kW-päivinä. Vetoisuusyksiköiden vaihto MOO III:n (1992-1996) vetoisuustavoitteet ilmaistiin bruttorekisteritonneina (BRT), vaikka useimmissa jäsenvaltioissa käytettiin sekaisin eri vetoisuusyksiköitä siten, että jotkut alukset mitattiin BRT, jotkut GT ja jotkut kansallisesti määritellyinä vetoisuusyksikköinä. Neuvoston asetus (EY) N:o 3259/94 [4] ja komission päätös N:o 95/84/EY [5] hyväksyttiin vetoisuuden mittaamisen yhtenäistämiseksi. Niissä edellytetään, että kaikkien kalastusalusten vetoisuus mitataan GT. Niissä myös yksinkertaistetaan alle 15-metristen alusten bruttovetoisuuden määrittely ja annetaan laskennalliset kaavat 15-24 -metristen alusten bruttovetoisuuden arvioimiseksi siihen asti, kunnes ne mitataan kokonaan uudestaan. [4] EYVL L 339, 29.12.1994, s. 11. [5] EYVL L 67, 25.3.1995, s. 33. Jäsenvaltioiden kanssa sovittiin, että vetoisuustavoitteiden muuttaminen bruttotonneiksi tapahtuisi silloin, kun MOO IV otetaan käyttöön. Eräät jäsenvaltiot eivät olleet kuitenkaan edenneet laivastonsa uudelleen mittaamisessa MOO IV:n käyttöönoton aikoihin, joten vaikka tavoitteet ovat nimellisesti GT, niissä on sekaisin GT, BRT ja kansallisia yksiköitä. MOO IV:n käyttöönoton jälkeen tapahtuvat uudelleen mittaukset muuttavat eri vetoisuusyksiköissä mitattujen alusten suhdetta laivastossa. Koska tietyn aluksen vetoisuus GT on numeerisesti suurempi kuin BRT, tilanteen vertailtavuus ja vahvistetut tavoitteet muuttuvat. Tiukasti ottaen vetoisuustavoitteet olisi laskettava uudestaan aina kun yksikin alus mitataan uudelleen. Komissio pyysi jäsenvaltioita toimittamaan kansallisten kertomustensa mukana luettelon 1.1.1997 jälkeen uudelleen mitatuista aluksista, jotta vetoisuustavoitteet voitaisiin mukauttaa uudelleen mittaamisen vaikutuksen huomioon ottamiseksi. Tämä mukautus on tehty vain niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka ovat noudattaneet tätä pyyntöä kokonaan tai osittain. Olisi huomattava, että tässä kertomuksessa esitetyistä mukautetuista vetoisuustavoitteista ei ole sovittu jäsenvaltioiden kanssa. Vetoisuustavoitteiden kausittaista mukauttamista uudelleen mitattujen alusten huomioon ottamiseksi tullaan jatkamaan 31. päivään joulukuuta 2003. Tämä määräaika, johon mennessä kaikki arvioidut GT-arvot on korvattava todellisilla arvoilla, on vahvistettu komission päätöksessä 95/84/EY. Siihen asti laivaston tilannetta ja vetoisuustavoitteita verrattaessa on aina olemassa jonkin verran epävarmuutta. Kumulatiiviset pyyntiponnistustavoitteet Niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka ovat tavoitteiden saavuttamiseksi valinneet kalas tustoiminnan mukauttamisen, tässä kertomuksessa annetaan ensimmäistä kertaa kumulatiiviset pyyntiponnistustavoitteet. MOO-päätöksissä on esitetty vain kauden alun ja lopun pyyntiponnistustavoitteet. Kumulatiivisten tavoitteiden laskutapa on syytä selittää yksityiskohtaisesti. Koska kumulatiiviset pyyntiponnistustavoitteet olisivat samat riippumatta siitä, onko ohjelman aikana vähennetty kapasiteettia vai kalas tustoimintaa, jatkuvasta kapasiteetin vähentämisestä 1.1.1996 - 31.12.2001 laadittiin käyrä, jotta pelkästään kapasiteettina ilmaistut välitavoitteet saavutetaan. Tämän käyrän avulla saatiin selville toiminnan perustaso ja laskettua kumulatiivinen pyyntiponnistus tuona aikana. Monet jäsenvaltiot ovat kyseenalaistaneet tämän menetelmän. Jäsenvaltioiden kanssa jatketaan neuvotteluja sopivan kumulatiivisten pyyntiponnistutavoitteiden laskentamenetelmän löytämiseksi. Alusrekisteri Monivuotisia ohjausohjelmia seurataan käyttämällä yhteisön kalas tusalusrekisteriin tehtäviä ilmoituksia [6]. Rekisterissä on kaikkien noin 100 000 EU:n laivaston kaupallisen merikalas tusaluksen fyysiset tiedot sekä tiedot siitä, mihin MOO:n laivastonosaan jokainen alus kuuluu ja tiedot aluksiin asennetuista pyydyksistä. Sen tarkoituksena on antaa viitetietoja laivastosta yhteisen kalas tuspolitiikan kaikkien näkökohtien osalta. [6] Komission asetuksen (EY) N:o 109/94 4 ja 5 artikla (EYVL L 19, 22.1.1994). Edellisissä MOO:n tuloksia koskevissa kertomuksissa todettiin suuria poikkeavuuksia kalas tusalusrekisterin sisältämissä ja jäsenvaltioiden kertomuksissaan vuosittain toimittamissa tiedoissa. Yksi näiden poikkeavuuksien syy oli, että jäsenvaltioiden ilmoitukset tutkittiin virheiden varalta ennen tietojen hyväksymistä tietokantaan. Hylätty tai epäilyttävä ilmoitus palautettiin jäsenvaltioon korjausta tai tarkistamista varten. Tämän tarkoituksena oli varmistaa rekisterin luotettavuus, mutta käytännössä se johti usein eroihin kansallisen rekisterin ja yhteisön rekisterin tiedoissa. Näitä menettelyitä on nyt muutettu. Jäsenvaltioiden ei enää tarvitse lähettää ilmoituksiaan kalastuksen pääosastoon käsittelyä varten, koska nyt niillä on suora yhteys yhteisön alusrekisterissä oleviin omiin tietoihinsa FRONT-internetsovelluksen kautta (FRONT - Fleet Register on the Net - Alusrekisteri verkossa). Tämä tarkoittaa sitä, että kansalliset viranomaiset voivat tehdä välittömiä muutoksia yhteisön rekisterin tietoihin, jos ne ovat erilaisia kuin kansallisessa tietokannassa. Näiden vaiheiden avulla komissio voi muuttaa lähestymistapaansa. Kaikki kansalliseen rekisteriin tehtävät muutokset heijastuvat automaattisesti muutoksina yhteisön rekisterissä sen varmistamiseksi, että molemmissa on samat tiedot. Jos muutosten yhteydessä tietokantaan tuodaan kyseenalaisia arvoja, niistä tehdään kysely, mutta itse ilmoitusta ei hylätä. Toinen tärkeä rekisterin luotettavuutta parantava seikka esiintyy lainsäädäntötasolla. Neuvoston asetuksen 2792/99 10 artiklassa säädetään, että laivaston uudistamiseen tarkoitettu tuki voidaan evätä, jos jäsenvaltio ei toimita laivastoa koskevia tietoja yhteisön sääntöjen mukaisesti. Tämän tarkoituksena on parantaa merkittävästi jäsenvaltioiden laivaston muutoksista ilmoittamisen säännöllisyyttä ja siten alusrekisterin paikkaansa pitävyyttä. Alusten lisääminen laivastoon ja poistaminen siitä Neuvoston asetuksen 2792/99 6 artiklassa edellytetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle laivaston uudistamisen ja nykyaikaistamisen seurantaa koskevat pysyvät järjestelyt. Jos MOO-tavoitteita noudatetaan jo, näiden järjestelyjen on osoitettava, että alusten lisäämistä laivastoon ja poistamista siitä säädellään siten, että tavoitteet eivät ylity tulevaisuudessa. Silloin kun vuosittaisia tavoitteita ei vielä noudateta, alusten lisääminen laivastoon ja niiden sieltä poistaminen on tehtävä siten, että kapasiteetti pienenee asteittain näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. Komission yksiköt tarkastelevat parhaillaan tähän mennessä toimitettuja järjestelyjä. On huomattava, että asetuksen 2792/99 10 artiklan mukaisesti laivaston uudistamisen ja nykyaikaistamisen julkinen tuki voidaan evätä, jos näitä järjestelmiä ei toimiteta tai jos ne eivät ole asianmukaisia. Yleiset tulokset Jäljempänä olevien taulukoiden tiedot on tavallisesti otettu yhteisön kalas tusalusrekisteristä. Joissakin tapauksissa tietoja on tarkistettu eräiden kalas tusalusrekisterissä todettujen virheiden vuoksi. Tällaiset tapaukset on kuvailtu jäsenvaltioiden tuloksia käsittelevässä jaksossa. Kaikissa taulukoissa ilmoitetaan vetoisuuden ja konetehon muutokset prosentteina 1. päivän tammikuuta 1997 ja 1. päivän tammikuuta 2000 välisenä aikana. On kuitenkin huomattava, että vetoisuuden osalta tämä luku voi olla pienempi kuin todellinen muutos, koska aluksia on tänä aikana mitattu vaiheittain uudestaan GT. a) Kapasiteettitavoitteiden noudattaminen Tämän otsikon alla olevissa taulukoissa verrataan laivaston kapasiteettia MOO:ssa vahvistettuihin kapasiteettitavoitteisiin. Eräiden jäsenvaltioiden joillekin laivastonosilleen asettamia pyyntiponnistustavoitteita käsitellään b kohdassa. Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto koko yhteisön laivaston kehityksestä MOO IV:n alusta lähtien. Tammikuun 1. päivästä 1997 laivaston vetoisuus on alentunut noin 4% ja koneteho noin 5.6%. Yhteisön laivasto on jo alittanut sille 31. päiväksi joulukuuta 2001 asetetut kapasiteettitavoitteet. >TAULUKON PAIKKA> MOO IV:ssä erityiskohtelua saa kalas tuslaivaston pienimuotoinen rannikkokalas tus, joka tapahtuu kokonaispituudeltaan alle 12-metrisillä, passiivisilla pyydyksillä kalastavilla aluksilla. Näiltä aluksilta ei edellytetä kapasiteetin vähentämistä. Pienimuotoisen rannikkokalas tuslaivastonosan kehitys eri jäsenvaltioissa ja koko yhteisössä esitetään jäljempänä olevassa taulukossa. Pienimuotoisen rannikkokalastuksen laivastonosat >TAULUKON PAIKKA> Huom.: Belgia ja Irlanti eivät ole määritelleet laivastojensa pienimuotoisen rannikkokalastuksen laivastonosia. Alankomaissa ei ole vielä siirretty aluksia tähän laivastonosaan. Lihavoidut luvut osoittavat, että tavoitteet on ylitetty. Muiden laivastonosien kapasiteetin kehitys jäsenvaltioittain on esitetty jäljempänä olevassa taulukossa. Tummennetut rivit osoittavat, että jäsenvaltiot ovat halunneet saavuttaa yhden tai useamman laivastonosansa tavoitteet mukauttamalla sekä kalastustoimintaa että kapasiteettia (katso b kohta). Muut kuin pienimuotoisen rannikkokalastuksen laivastonosat >TAULUKON PAIKKA> Lihavoidut luvut osoittavat, että tavoitteet on ylitetty. Yhteenveto kapasiteettitavoitteiden täyttymisestä laivastonosittain >TAULUKON PAIKKA> b) Pyyntiponnistustavoitteiden täyttyminen Kuusi jäsenvaltiota pyrkii saavuttamaan MOO IV -tavoitteensa säätelemällä sekä yhden tai useamman laivastonosansa kalastustoimintaa että kapasiteettia. Tämän vuoksi jäsenvaltioiden oli pakko määritellä yksi tai useampi kalastustyyppi kyseisille laivastonosille. Sen jälkeen näille kalastustyypeille määriteltiin pyyntiponnistustavoitteet. Laivastonosan alusten harjoittama pyyntiponnistus kokonaisuudessaan on kirjattava tällä tavoin; laivastonosassa ei voi olla pyyntiponnistusta, jota ei liitettäisi johonkin määritellyistä kalastustyypeistä. Päinvastoin kuin kapasiteettia, pyyntiponnistusta ei voida mitata tiettynä aikana. Tämän vuoksi pyyntiponnistustavoitteet ovat kumulatiivisia koko ohjelman keston ajan. Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään kunkin kalastustyypin pyyntiponnistus 1. päivänä tammikuuta 1997 ja 31. päivän joulukuuta 1999 välisenä aikana verrattuna vuoden 1999 kumulatiivisiin pyyntiponnistustavoitteisiin. Tämän taulukon kahdessa viimeisessä taulukossa esitetään missä määrin tavoitteet on saavutettu. Jos tavoitteet on ylitetty, luvut on lihavoitu. Tuhatta bruttotonnipäivää ja tuhatta kilowattipäivää >TAULUKON PAIKKA> Lihavoidut luvut osoittavat, että tavoitteet on ylitetty. Tulokset jäsenvaltioittain Jäljempänä olevissa taulukoissa ja kaavioissa esitetään MOO IV:n tilanne vuoden 1999 lopulla eri jäsenvaltioissa. MOO IV on monimutkaisempi väline kuin MOO III oli, pääasiassa eräissä laivastonosissa käytettyjen kumulatiivisten pyyntiponnistustavoitteiden vuoksi. Nyt jokaisen jäsenvaltion tuloksista on paljon tietoa esitettävänä. Tästä syystä tulokset esitetään yleensä sellaisinaan ottamatta kantaa niiden luotettavuuteen. Tässäkin asiassa tehdään jotain poikkeuksia silloin kun se on katsottu erityisen tarpeelliseksi, mutta kertomuksen lukija saa pitkälti itse tulkita lukuja. Seuraavassa selitetään esitettyjä taulukoita ja kaavioita. Taulukossa "a) kapasiteettitavoitteet" esitetään kapasiteettia koskevat vuoden 1999 lopun välitavoitteet ja vuoden 2001 lopun lopulliset kapasiteettitavoitteet. Siinä ei esitetä niiden laivastonosien pyyntiponnistustavoitteita, joiden tavoitteet on saavutettava kapasiteetin ja kalastustoiminnan vähentämisen yhdistelmänä. Tässä taulukossa sarakkeessa "GT tark" annetaan GT ilmaistut tavoitteet uudelleen mittaamisen jälkeen. Taulukossa "b) Laivaston tilanne" esitetään tilanne vuosien 1997, 1998 ja 1999 lopulla sellaisena kuin se on annettu alusrekisterissä ("FR"-niminen rivi) ja siten kuin se on annettu jäsenvaltioiden toimittamissa kansallisissa kertomuksissa ("MS"-niminen kursivoitu rivi). Periaatteessa näissä kahdessa rivissä olisi oltava samat tiedot, koska kansallisten ja yhteisön rekistereiden tulisi olla yhteneväiset. Tässä taulukossa "Unk"-niminen rivi ("Ei tiedossa") antaa tiedot niiden alusten kapasiteetista, joita ei ole siirretty alusrekisterissä mihinkään MOO IV -laivastonosaan. Taulukossa "c) Pyyntiponnistus" esitetään pyyntiponnistus laivastonosittain. Tämän taulukon tiedot perustuvat jäsenvaltioiden kansallisissa kertomuksissaan ilmoittamiin tietoihin. Silloin kun kalas tustyypit ilmoitetaan laivastonosittain (tummennetut rivit F1, F2 jne.), laivastonosan tavoitteet ilmoitetaan MOO IV -päätöksen mukaisena pyyntiponnistuksena, jolloin kalas tustoiminnan rajoittaminen edesauttaa tavoitteiden saavuttamista. Lopuksi taulukossa "d) Kumulatiivinen pyyntiponnistus" esitetään kaikkien sellaisten laivastonosien ja kalas tustyyppien kumulatiiviset pyyntiponnistusta koskevat välitavoitteet, joiden tavoitteet ilmaistaan pyyntiponnistuksena. Tämän taulukon jälkeen olevissa kaavioissa verrataan jäsenvaltioiden ilmoittamia kumulatiivisia pyyntiponnistuksia (valkoiset palkit) ja MOO IV:n mukaisia kumulatiivisia pyyntiponnistusta koskevia välitavoitteita. Belgia MOO IV:ää koskevissa valmistelevissa neuvotteluissa Belgia esitti taloudellisia perusteita sille, että se saisi pitää tavoitteensa vuoden 1992 siirtymävaiheen monivuotisen ohjausohjelman tasolla. Neuvosto hyväksyi sen, että nämä tavoitteet olivat Belgian laivaston kannattavuuden kannalta vähimmäiskapasiteetti. Tämän vuoksi MOO IV:n tavoitteena on vakauttaa kapasiteetti tälle tasolle. a) Kapasiteettitavoitteet MOO IV:n alun jälkeen ei ole toimitettu tietoja GT uudelleen mitatuista aluksista, joten GT-tavoitteet eivät ole muuttuneet. >TAULUKON PAIKKA> b) Laivaston tilanne >TAULUKON PAIKKA> c) Pyyntiponnistus Pyyntiponnistustietoja ei ole toimitettu. Saksa Saksaa koskevan MOO IV -päätöksen tekemisen jälkeen huomattiin, että eräitä kalas tuspäiväkirjatietoja ei ollut otettu huomioon laadittaessa seitsemän alusta sisältävän puomitroolarien laivastonosan kalas tustoimintaa koskevia lähtötason lukuja. Tämän seikan korjaamiseksi päätöstä muutettiin 14. päivänä kesäkuuta 1999 tehdyllä päätöksellä 1999/447/EY [7]. Muutos ei vaikuttanut kapasiteettitavoitteisiin. [7] EYVL L 175, 10.7.1999, s. 66. a) Kapasiteettitavoitteet MOO IV:n alun jälkeen ei ole toimitettu tietoja GT uudelleen mitatuista aluksista, joten GT-tavoitteet eivät ole muuttuneet. >TAULUKON PAIKKA> b) Laivaston tilanne >TAULUKON PAIKKA> Huom.: Laivastonosan 4C6 konetehon tulisi 1. tammikuuta 2000 tulisi Saksan viranomaisten mukaan olla 11 749 kW. Lihavoidut luvut osoittavat, että tavoitteet on ylitetty. c) Pyyntiponnistus Saksa aikoo valvoa kahden laivastonosan pyyntiponnistusta, nimittäin Pohjanmerellä toimivien puomitroolareiden (4C4) ja pelagisten troolareiden (4C6). Saksa on ottanut käyttöön kaksi järjestelmää näiden kahden laivastonosan pyyntiponnistuksen hallinnoimiseksi. Ne ovat puomitroolareille myönnettävät aluskohtaiset merelläolopäivät ja pelagisten troolareiden yhteisen pyyntiponnistuksen rajoittaminen. Komission yksiköt ovat kuitenkin pyytäneet lisätietoja, jotka koskevat merelläolopäivien laskemista ja erityisesti sitä merelläoloaikaa, jolloin pyydetään muita kuin neuvoston päätöksen 97/413/EY liitteessä 1 lueteltuja lajeja. >TAULUKON PAIKKA> d) Kumulatiiviset pyyntiponnistustavoitteet Tuhatta bruttotonnipäivää ja tuhatta kilowattipäivää >TAULUKON PAIKKA> Puomitroolarit (4C4) GT-päiviä (tuhatta) >VIITTAUS KAAVIOON> // kW-päiviä (tuhatta) >VIITTAUS KAAVIOON> Pelagiset troolarit (4C6) GT-päiviä (tuhatta) >VIITTAUS KAAVIOON> // kW-päiviä (tuhatta) >VIITTAUS KAAVIOON> Tanska a) Kapasiteettitavoitteet MOO IV:n alun jälkeen ei ole toimitettu tietoja GT uudelleen mitatuista aluksista, joten GT-tavoitteet eivät ole muuttuneet. >TAULUKON PAIKKA> b) Laivaston tilanne Tanska ilmoitti, että erot heidän kertomuksensa GT-luvuissa ja alusrekisteristä saatujen lukujen välillä johtuvat siitä, että heidän kertomuksessaan on käytetty GT-arvioita silloin, kun rekisterissä on ollut vain BRT-luvut. Yhteisön lainsäädännön mukaisesti GT-arviot olisi pitänyt ilmoittaa alusrekisteriin. Tanskan antamat luvut ovat siis luotettavimpia. 1.1.1998 ja 1.1.1999 osalta Tanskan toimittamien ja alusrekisterissä olevien konetehoa koskevien lukujen väliset erot johtuvat pääasiassa siitä, että kertomuksessa on ilmoitettu enimmäisteho ja alusrekisterissä todellinen teho. Jos todellinen teho on ilmoitettu tarkasti, alusrekisterin tietoja voi pitää täsmällisempinä. 1.1.2000 osalta Tanska ilmoitti todellisen tehon. >TAULUKON PAIKKA> c) Pyyntiponnistus Laivastonosan kokonaispyyntiponnistustiedot on toimitettu, mutta niitä ei ole eritelty laivastonosittain. Espanja a) Kapasiteettitavoitteet MOO IV:n alun jälkeen ei ole toimitettu tietoja GT uudelleen mitatuista aluksista, joten GT-tavoitteet eivät ole muuttuneet. >TAULUKON PAIKKA> b) Laivaston tilanne >TAULUKON PAIKKA> c) Pyyntiponnistus >TAULUKON PAIKKA> Ranska MOO IV -päätöstä muutettiin 7. päivänä kesäkuuta 1999 tehdyllä päätöksellä 1999/442/EY [8] Ranskan merentakaisissa departementeissa toimivien laivastonosien tavoitteiden huomioon ottamiseksi, siten kuin aikaisemmassa päätöksessä olevan taulukon alaviitteessä ilmoitettiin. [8] EYVL L 172, 8.7.1999, s. 45. a) Kapasiteettitavoitteet Ranska on toimittanut luettelon kaikista mantereella toimivista aluksista, jotka on mitattu uudelleen MOO IV:n alun jälkeen. Näistä vain 1.1.1997 aktiiviset alukset otettiin huomioon laskettaessa jokaisen laivastonosan osalta tilanteen muutosta 1.1.1997, mikä johtui yksinomaan yksikön vaihtamisesta (BRT - GT). Vuoden 1996 lopulle (31.12.) asetettuja tavoitteita mukautettiin samassa suhteessa ja vuoden 2001 lopulle (31.12.) asetetut tavoitteet laskettiin vastaavasti uudestaan. >TAULUKON PAIKKA> Huom.: Merentakaisten departementtien kapasiteetin lisäys on suunnitteilla. Välitavoitteet ovat tästä syystä yhtä suuria kuin lopulliset tavoitteet. Lihavoidut luvut osoittavat, että tavoitteet on ylitetty. b) Laivaston tilanne >TAULUKON PAIKKA> Lihavoidut luvut osoittavat, että tavoitteet on ylitetty. c) Pyyntiponnistus Ranska haluaa valvoa pyyntiponnistusta neljässä laivastonosassa, mutta komission yksiköt suhtautuvat varauksin eräiden käyttöön otettujen pyyntiponnistuksen hallintojärjestelmien säännösten tehokkuuteen, erityisesti laivastonosan 4F8 viikonloppukalas tuskieltoon. >TAULUKON PAIKKA> d) Kumulatiiviset pyyntiponnistustavoitteet Tuhatta bruttotonnipäivää ja tuhatta kilowattipäivää >TAULUKON PAIKKA> 4F3 Troolarit > 30 metriä GT-päiviä (tuhatta) >VIITTAUS KAAVIOON> // kW-päiviä (tuhatta) >VIITTAUS KAAVIOON> 4F6 Pelagiset troolarit > 50 metriä GT-päiviä (tuhatta) >VIITTAUS KAAVIOON> // kW-päiviä (tuhatta) >VIITTAUS KAAVIOON> 4F8 Välimeren troolarit GT-päiviä (tuhatta) >VIITTAUS KAAVIOON> // kW-päiviä (tuhatta) >VIITTAUS KAAVIOON> 4F9 Välimeren nuotta-alukset: Kalas tus F1 : Tonnikala GT-päiviä (tuhatta) >VIITTAUS KAAVIOON> // kW-päiviä (tuhatta) >VIITTAUS KAAVIOON> 4F9 Välimeren nuotta-alukset: Kalas tus F2 : Pienet pelagiset lajit GT-päiviä (tuhatta) >VIITTAUS KAAVIOON> // kW-päiviä (tuhatta) >VIITTAUS KAAVIOON> Kreikka a) Kapasiteettitavoitteet MOO IV:n alun jälkeen ei ole toimitettu tietoja GT uudelleen mitatuista aluksista, joten GT-tavoitteet eivät ole muuttuneet. >TAULUKON PAIKKA> b) Laivaston tilanne Kreikan ilmoittamissa vetoisuusarvoissa oli eritelty alukset, joiden BRT-arvo oli tiedossa ja joiden GT-arvo oli tiedossa. Ilmoituksesta ei käynyt ilmi GT-arvoja eikä BRT-arvoja yhteensä. Sen vuoksi Kreikan vetoisuusarvoja ei ole ilmoitettu seuraavassa taulukossa. >TAULUKON PAIKKA> c) Pyyntiponnistus >TAULUKON PAIKKA> Irlanti a) Kapasiteettitavoitteet MOO IV:n alun jälkeen ei ole toimitettu tietoja GT uudelleen mitatuista aluksista, joten GT-tavoitteet eivät ole muuttuneet. >TAULUKON PAIKKA> b) Laivaston tilanne >TAULUKON PAIKKA> Huom.: Laivastonosan 4G1 tavoitteita korotettiin MOO IV:n alussa aikaisemmin rekisteröimättömien alusten kapasiteetin huomioon ottamiseksi. Näiden alusten rekisteröintiä ei ole vielä saatettu päätökseen, vaan 400 noin tuhannesta hakemuksesta on vielä käsittelemättä. Tämän vuoksi tämän laivastonosan kapasiteetti on taulukossa aliarvioitu. Lihavoidut luvut osoittavat, että tavoitteet on ylitetty. c) Pyyntiponnistus >TAULUKON PAIKKA> d) Kumulatiiviset pyyntiponnistustavoitteet >TAULUKON PAIKKA> uhatta bruttotonnipäivää ja tuhatta kilowattipäivää 4G2 Pelagiset GT-päiviä (tuhatta) >VIITTAUS KAAVIOON> // kW-päiviä (tuhatta) >VIITTAUS KAAVIOON> 4G3 Puomitrooli GT-päiviä (tuhatta) >VIITTAUS KAAVIOON> // kW-päiviä (tuhatta) >VIITTAUS KAAVIOON> Italia Italian MOO IV -päätöksessä olevan tavoitetaulukon alaviitteessä ilmoitettiin, että lukuja tarkasteltaisiin uudestaan komission ja Italian viranomaisten muodostaman työryhmän päätelmien jälkeen, koska Italian laivastoa koskevia tietoja pidettiin hyväksymisen aikaan epäluotettavina. Työryhmän tulosten perusteella Italian MOO-päätöstä muutettiin 30. päivänä maaliskuuta 2000 tehdyllä päätöksellä 2000/79/EY [9]. Olisi kuitenkin huomattava, että vaikka tarkistetut luvut antavat täsmällisemmän kuvan Italian laivastosta, lisää tarkistuksia on suunnitteilla ennen vuoden 2000 loppua. [9] EYVL L 90, 12.4.2000, s. 12. a) Kapasiteettitavoitteet >TAULUKON PAIKKA> b) Laivaston tilanne Seuraavassa taulukossa on erittäin suuria eroja kalastusalusrekisterissä olevien ja Italian toimittamien tietojen välillä eräiden laivastonosien suhteen. Tämä johtuu siitä, että alusten sijoittaminen yhteisön kalastusalusrekisterin laivastonosiin on vielä kesken. >TAULUKON PAIKKA> Lihavoidut luvut osoittavat, että tavoitteet on ylitetty. c) Pyyntiponnistus >TAULUKON PAIKKA> Alankomaat Vuonna 1999 komissio aloitti rikkomisesta johtuvan menettelyn Alankomaita vastaan, koska se ei ollut noudattanut MOO III:ssa (1992-1996) 31. päiväksi joulukuuta 1996 vahvistettuja tavoitteita. Tämä toimi johti Alankomaiden laivaston aikaisempien tietojen perusteelliseen tutkimiseen ja toi lisäkalastusmahdollisuuksia. Näiden analyysien perusteella Alankomaiden viranomaiset ovat pyytäneet ensinnäkin MOO I:ssa vahvistettujen 31.12.1986 koskevien tavoitteiden tarkistamista ja siten myös MOO II-IV:ssä vahvistettuja tavoitteita ja toiseksi pelagisen laivastonosan tavoitteiden lisäämistä lisäkalastusmahdollisuuksien hyödyntämiseksi kolmansien maiden ja kansainvälisillä vesillä. Komissio tarkastelee parhaillaan näitä pyyntöjä, jotta Alankomaiden MOO IV:aa voidaan muuttaa vuoden 2000 viimeisellä neljänneksellä. a) Kapasiteettitavoitteet Laivastonosien 4J1 ja 4J5 tavoitteita ei voitu vahvistaa samalla kun Alankomaiden MOO IV -päätös tehtiin, koska tietoja ei ollut tarpeeksi passiivisia pyydyksiä ja aktiivisia pyydyksiä käyttävien pienten alusten luokittelemiseksi. Nämä tavoitteet vahvistetaan, kun MOO IV -päätöstä muutetaan myöhemmin tänä vuonna. >TAULUKON PAIKKA> b) Laivaston tilanne >TAULUKON PAIKKA> Lihavoidut luvut osoittavat, että tavoitteet on ylitetty. c) Pyyntiponnistus >TAULUKON PAIKKA> d) Kumulatiiviset pyyntiponnistustavoitteet Tuhatta bruttotonnipäivää ja tuhatta kilowattipäivää >TAULUKON PAIKKA> 4J2 Pelagiset troolarit GT-päiviä (tuhatta) >VIITTAUS KAAVIOON> // kW-päiviä (tuhatta) >VIITTAUS KAAVIOON> 4J3 Kutterit > 221 kW GT-päiviä (tuhatta) >VIITTAUS KAAVIOON> // kW-päiviä (tuhatta) >VIITTAUS KAAVIOON> 4J4 Eurokutterit < 221 kW GT-päiviä (tuhatta) >VIITTAUS KAAVIOON> // kW-päiviä (tuhatta) >VIITTAUS KAAVIOON> Portugali a) Kapasiteettitavoitteet Portugali on toimittanut luettelon aluksista, jotka on mitattu uudelleen MOO IV:n alun jälkeen. Näistä 1.1.1997 aktiiviset alukset otettiin huomioon laskettaessa jokaisen laivastonosan osalta tilanteen lisäystä 1.1.1997, mikä johtui yksinomaan yksikön vaihtamisesta (BRT - GT). Vuoden 1996 lopulle (31.12.) asetettuja tavoitteita mukautettiin samassa suhteessa ja vuoden 2001 lopulle (31.12.) asetetut tavoitteet laskettiin vastaavasti uudestaan. >TAULUKON PAIKKA> b) Laivaston tilanne >TAULUKON PAIKKA> c) Pyyntiponnistus >TAULUKON PAIKKA> Yhdistynyt kuningaskunta a) Kapasiteettitavoitteet Yhdistynyt kuningaskunta on toimittanut luettelon kaikista 1. tammikuuta 1997 aktiivisista aluksista, jotka on mitattu uudelleen GT tämän päivämäärän jälkeen. Vain yksikön vaihtamisesta (BRT - GT) johtuva tilanteen muutos laskettiin kaikille laivastonosille. Vuoden 1996 lopulle (31.12.) asetettuja tavoitteita mukautettiin samassa suhteessa ja vuoden 2001 lopulle (31.12.) asetetut tavoitteet laskettiin vastaavasti uudestaan. >TAULUKON PAIKKA> b) Laivaston tilanne >TAULUKON PAIKKA> Lihavoidut luvut osoittavat, että tavoitteet on ylitetty. c) Pyyntiponnistus >TAULUKON PAIKKA> d) Kumulatiiviset pyyntiponnistustavoitteet Tuhatta bruttotonnipäivää ja tuhatta kilowattipäivää >TAULUKON PAIKKA> 4N2 Pelaginen: Kalastus F1. Pohjanmeren silli. GT-päiviä (tuhatta) >VIITTAUS KAAVIOON> // kW-päiviä (tuhatta) >VIITTAUS KAAVIOON> 4N2 Pelaginen: Kalas tus F2. Läntinen pelaginen. GT-päiviä (tuhatta) >VIITTAUS KAAVIOON> // kW-päiviä (tuhatta) >VIITTAUS KAAVIOON> 4N2 Pelaginen: Kalas tus F3. Atlantin-Skandinavian silli. GT-päiviä (tuhatta) >VIITTAUS KAAVIOON> // kW-päiviä (tuhatta) >VIITTAUS KAAVIOON> Huom.: MOO-päätöksessä olevan tavoitetaulukon alaviitteessä ilmoitetaan, lukuja tarkastellaan uudestaan kalas tustyypin kehityttyä. 4N2 Pelaginen: kalas tus F4. Mustakitaturska GT-päiviä (tuhatta) >VIITTAUS KAAVIOON> // kW-päiviä (tuhatta) >VIITTAUS KAAVIOON> Huom.: MOO-päätöksessä olevan tavoitetaulukon alaviitteessä ilmoitetaan, lukuja tarkastellaan uudestaan kalas tustyypin kehityttyä. 4N3 Puomitroolari: Kalas tus F1. Kampelakalat IV. GT-päiviä (tuhatta) >VIITTAUS KAAVIOON> // kW-päiviä (tuhatta) >VIITTAUS KAAVIOON> 4N3 Puomitrooli: Kalas tus F2. Kampelakalat VII, VI. GT-päiviä (tuhatta) >VIITTAUS KAAVIOON> // kW-päiviä (tuhatta) >VIITTAUS KAAVIOON> 4N4 Pohjatroolit, nuotat, meriraputroolit GT-päiviä (tuhatta) >VIITTAUS KAAVIOON> // kW-päiviä (tuhatta) >VIITTAUS KAAVIOON> 4N8 Kaukaiset vedet GT-päiviä (tuhatta) >VIITTAUS KAAVIOON> // kW-päiviä (tuhatta) >VIITTAUS KAAVIOON> Ruotsi Koska useat alukset siirtyivät teollisesta kalastuksesta ihmisravinnoksi tarkoitettujen saaliiden pyyntiin, Ruotsi pyysi kapasiteettitavoitteiden siirtoa pohjatroolareiden laivastonosasta pelagisten troolareiden laivastonosaan. Koska MOO:n kokonaistavoitteet eivät muuttuneet ja muutos johti tuotteiden parempaan laatuun ja kalavarojen parantuneeseen käyttöön, Ruotsin MOO IV -päätöstä muutettiin 14. päivänä kesäkuuta 1999 tehdyllä komission päätöksellä 1999/446/EY [10]. [10] EYVL L 175, 10.7.1999, s. 63. a) Kapasiteettitavoitteet Ruotsi on toimittanut luettelon aluksista, jotka on mitattu uudelleen MOO IV:n alun jälkeen. Näistä 1.1.1997 aktiiviset alukset otettiin huomioon laskettaessa jokaisen laivastonosan osalta tilanteen muutosta 1.1.1997, mikä johtui yksinomaan yksikön vaihtamisesta (BRT - GT). Vuoden 1996 lopulle (31.12.) asetettuja tavoitteita mukautettiin samassa suhteessa ja vuoden 2001 lopulle (31.12.) asetetut tavoitteet laskettiin vastaavasti uudestaan. >TAULUKON PAIKKA> b) Laivaston tilanne >TAULUKON PAIKKA> Lihavoidut luvut osoittavat, että tavoitteet on ylitetty. c) Pyyntiponnistus >TAULUKON PAIKKA> d) Kumulatiiviset pyyntiponnistustavoitteet Tuhatta bruttotonnipäivää ja tuhatta kilowattipäivää >TAULUKON PAIKKA> 4M4 Pohjatroolarit GT-päiviä (tuhatta) >VIITTAUS KAAVIOON> // kW-päiviä (tuhatta) >VIITTAUS KAAVIOON> Suomi Koska Suomen viranomaiset toimittivat uusia laivaston koostumusta koskevia tietoja, laivastonosien aluksia koskevia tietoja oli tarpeen muuttaa hieman. Tämän vuoksi Suomen MOO IV -päätöstä muutettiin 14. päivänä kesäkuuta 1999 tehdyllä komission päätöksellä 1999/448/EY [11]. [11] EYVL L 175, 10.7.1999, s. 68. a) Kapasiteettitavoitteet Suomi on toimittanut luettelon aluksista, jotka on mitattu uudelleen MOO IV:n alun jälkeen. Näistä 1.1.1997 aktiiviset alukset otettiin huomioon laskettaessa jokaisen laivastonosan osalta tilanteen muutosta 1.1.1997, mikä johtui yksinomaan yksikön vaihtamisesta (BRT - GT). Vuoden 1996 lopulle (31.12.) asetettuja tavoitteita mukautettiin samassa suhteessa ja vuoden 2001 lopulle (31.12.) asetetut tavoitteet laskettiin vastaavasti uudestaan. >TAULUKON PAIKKA> b) Laivaston tilanne >TAULUKON PAIKKA> c) Pyyntiponnistus Pyyntiponnistustietoja ei ole toimitettu. Päätelmät MOO IV:n ensimmäisten kolmen vuoden aikana yhteisön laivasto pieneni 82439 GT ja 447148 kW, mikä alentaa kapasiteettia vastaavasti noin 4 ja 5,6 prosentilla. Yhteisön laivasto oli 1. tammikuuta 2000 vetoisuutena laskettuna noin 17 prosenttia lopullisten MOO IV -tavoitteiden alapuolella ja konetehona laskettuna 6 prosenttia lopullisten MOO IV -tavoitteiden alapuolella. Nämä luvut näyttäisivät vahvistavan MOO:n olevan tehokas keino laivaston kapasiteetin vähentämiseen. Tarkempi tarkastelu osoittaa kuitenkin, että nämä vähennykset on toteutettu koska eräät jäsenvaltiot ovat tehneet paljon suurempia vähennyksiä kuin MOO edellyttäisi ja toiset eivät taas ole lähelläkään kohdevähennyksiä. Ylimääräisiä vähennyksiä tehneitä jäsenvaltioita ovat kannustaneet jotkin muut tekijät kuin MOO-tavoitteet ja ne jotka, eivät tavoitteita ole saavuttaneet, eivät välittäneet MOO-tavoitteista. Näitä syitä on käsitelty laajasti vastikään julkaistussa Monivuotisten ohjausohjelmien (MOO) välitarkistuksen valmistelua koskevassa komission kertomuksessa neuvostolle [12]. MOO IV:n vähennykset olivat niin pieniä (noin kolme prosenttia kapasiteetista viidessä vuodessa), että yhteisön laivasto kokonaisuudessaan oli jo ennen ohjelman alkua melkein lopullisissa tavoitteissa. Kolmen prosentin vähennys kapasiteetissa viidessä vuodessa ei mitenkään riitä korvaamaan samana aikana tapahtuneen teknisen kehityksen mukanaan tuomaan pyyntiponnistuksen lisäystä. Se on suhteutettava tieteellisiin lausuntoihin, joiden mukaan Euroopan kalastuslaivastossa on noin 40 prosenttia ylikapasiteettia. [12] KOM(2000) 272 lopullinen, 10.5.2000. Tässä yhteydessä on myös mielenkiintoista todeta, että Italiaa ja Kreikkaa lukuun ottamatta maat, jotka olivat valinneet saavuttavansa tavoitteensa yksin omaan kapasiteetin vähennyksenä, ovat saavuttaneet tavoitteensa kaikissa laivastonosissa, kun taas maat, jotka olivat valinneet vähentävänsä sekä kalastustoimintaa että kapasiteettia, eivät ole onnistuneet saavuttamaan kapasiteettitavoitteitaan yhdessä tai useammassa laivastonosassa. Lisäksi on eräitä epäilyjä siitä, ovatko pyyntiponnistusjärjestelmät oikea tapa varmistaa kalas tustoiminnan todellinen ja pysyvä vähennys monissa kyseessä olevissa maissa. Vaikka suurinta osaa viime vuosien kalastuslaivastojen vähennyksistä ei voidakaan laittaa monivuotisten ohjausohjelmien lukuun, ainakin joissain jäsenvaltioissa kalastuslaivaston uudistamiseen ja nykyaikaistamiseen tarkoitettu kalastuksen rahoituksen ohjausväline on kannustanut tavoitteiden saavuttamisessa. Tämän perusteella laivaston kapasiteetin mittaaminen ja valvonta on erittäin tärkeää. Tässä kertomuksessa esitettyjen tulosten perusteella vaikuttaa siltä, että yhteisön kalas tusalusrekisterin tiedot ja kansallisten rekistereiden tiedot alkaisivat olla paremmin yhteneväiset, mutta täydellisessä tilanteessa ei vielä olla. Tilanne parantunee, kun jäsenvaltiot ottavat paremmin vastuuta näiden tietojen yhdenmukaisuudesta käyttämällä yhteisön rekisteriä FRONT-sovelluksen avulla. Suurempi ongelma on itse kapasiteetin mittaaminen. Tästä kertomuksesta käy ilmi, että laivaston vetoisuuden ja MOO-tavoitteiden keskinäinen vertailu aiheuttaa ongelmia, kun laivastoa vähitellen mitataan uudestaan. Alusten konetehon mittaaminen ja valvonta aiheuttaa vähemmän selviä, mutta sitäkin vaikeampia ongelmia. Kun yhden prosentin kapasiteetin muutos voi vaikuttaa siihen, voidaanko nykyaikaistamiseen ja uudistamiseen saada julkista tukea, luotettavien kapasiteettimittausten varmistaminen on tärkeää.