EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 13.12.2022 COM(2022) 745 final KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE EU:n turvallisuusunionistrategian täytäntöönpanoa koskeva viides edistymiskertomus



1. JOHDANTO Komissio hyväksyi heinäkuussa 2020 kattavan turvallisuusunionistrategian. Sen jälkeen uhkaympäristö on kehittynyt erittäin merkittävällä tavalla. Covid-19-kriisi pahensi joitakin haavoittuvuuksia, erityisesti kun toiminta ajautui verkkoon. Kyberturvallisuushyökkäykset ovat edelleen lisääntyneet ja saaneet uusia muotoja. Venäjän Ukrainaan kohdistama hyökkäyssota on koetellut EU:n sisäistä turvallisuutta, sillä ihmiskaupan, kemiallisten ja ydinonnettomuuksien sekä ampuma-aseiden laittoman liikkumisen riski on kasvanut. Lisäksi se on kiihdyttänyt ulkomaista tiedon manipulointia ja häirintää. Nord Stream -kaasuputkien äskettäinen sabotaasi on korostanut keskeisten alojen, kuten energian, digitaalisen infrastruktuurin, liikenteen ja avaruusalan, riippuvaisuutta häiriönsietokykyisestä kriittisestä infrastruktuurista. Se on jälleen osoittanut, miten sekä fyysinen että digitaalinen turvallisuus ovat tiiviisti kytköksissä toisiinsa ja että niitä on suojeltava rinnakkain. Tämän turvallisuusunionia koskevan edistymiskertomuksen tarkoituksena on esittää väliarviointi strategian täytäntöönpanosta ja tuoda esiin, mitä on saavutettu ja mitä on vielä tehtävä tämän komission toimikauden loppuun mennessä. EU on heinäkuusta 2020 lähtien edistynyt merkittävästi strategian neljän pilarin kattamilla keskeisillä aloilla toteutettavien toimien loppuun saattamisessa. Tässä kertomuksessa osoitetaan, että valtaosaa strategiassa mainituista toimista on viety eteenpäin. Vielä on kuitenkin tehtävä työtä sen varmistamiseksi, että kansalaiset saavat turvallisuusunionistrategiasta täyden hyödyn. Tämä koskee erityisesti jäljellä olevien lainsäädäntöehdotusten hyväksymistä Euroopan parlamentissa ja neuvostossa ja hyväksytyn lainsäädännön täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa. Turvallisuusunionin tavoitteiden saavuttaminen voidaan varmistaa parhaiten myös tekemällä tiivistä yhteistyötä sellaisten siihen liittyvien EU:n aloitteiden toteuttamisen kanssa, jotka koskevat esimerkiksi energiaturvallisuutta, Euroopan terveysunionia ja Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmaa. Komissio pyrkii edistämään turvallisuusunionia jatkuvasti, joten tämän kertomuksen ohella on hyväksytty kolme ehdotusta, jotka koskevat kulttuuriesineiden kauppaa ja matkustajien ennakkotietojen tarjoamaa olennaista tiedustelutietoa, sekä ehdotus ihmiskaupan torjumiseksi. 2. FYYSISEN JA DIGITAALISEN INFRASTRUKTUURIN SUOJAAMINEN FYYSISILTÄ, KYBER- JA HYBRIDIHYÖKKÄYKSILTÄ EU:n kriittisen infrastruktuurin suojaaminen fyysisiltä ja digitaalisilta hyökkäyksiltä Jo ennen äskettäisiä hyökkäyksiä kriittistä infrastruktuuria vastaan EU vahvisti häiriönsietokykyään kahdella toisiinsa liittyvällä aloitteella: tarkistettu direktiivi toimenpiteistä yhteisen korkean kyberturvatason varmistamiseksi koko unionissa (verkkoinfrastruktuurin turvallisuutta koskeva direktiivi, jäljempänä ’NIS2-direktiivi’) ja uusi direktiivi kriittisten toimijoiden häiriönsietokyvystä (kriittisten toimijoiden häiriönsietokykyä koskeva direktiivi). Kaiken kaikkiaan tällä kehyksellä torjutaan nykyisiä ja tulevia riskejä verkossa ja sen ulkopuolella kyberhyökkäyksistä luonnonkatastrofeihin. Lainsäätäjät ovat hyväksyneet nämä direktiivit, ja ne tulevat voimaan lähiviikkoina. NIS2-direkiivillä on aiempaa laajempi soveltamisala, ja se kattaa keskikokoiset ja suuret yritykset useilla keskeisillä aloilla. Sillä tiukennetaan turvallisuusvaatimuksia, jotka koskevat muun muassa poikkeamiin reagoimista ja kriisinhallintaa, toimitusketjun turvallisuutta, haavoittuvuuden käsittelyä ja ilmaisemista, kyberturvallisuuden testausta ja salauksen tehokasta käyttöä. Siinä myös virtaviivaistetaan poikkeamista ilmoittamista koskevia vaatimuksia, otetaan käyttöön tiukempia valvontatoimenpiteitä ja pyritään yhdenmukaistamaan seuraamusjärjestelmiä eri jäsenvaltioissa. Kriittisten toimijoiden häiriönsietokykyä koskeva direktiivi kattaa kriittisten toimijoiden fyysisen häiriönsietokyvyn sekä ihmisen aiheuttamia vaaroja että luonnonuhkia vastaan. Direktiivi kattaa 11 alaa, ja se on merkittävä askel pyrittäessä parantamaan olennaisia palveluja tarjoavien kriittisten toimijoiden kykyä ehkäistä, torjua, lieventää ja vaimentaa poikkeamia sekä suojautua niitä vastaan, sopeutua niihin ja toipua niistä. Finanssialalla on hyväksytty digitaalista häiriönsietokykyä koskeva säädös (DORA) osana digitaalista rahoitusta koskevaa pakettia. Kun DORA on pantu täytäntöön, se vahvistaa EU:n finanssialan toimijoiden digitaalista häiriönsietokykyä, sillä sen myötä virtaviivaistetaan ja päivitetään nykyisiä sääntöjä ja otetaan tarvittaessa käyttöön uusia vaatimuksia. Komissio, korkea edustaja ja verkko- ja tietoturva-alan yhteistyöryhmä kehittävät parhaillaan energia-, televiestintä-, liikenne- ja avaruusalan kyberturvallisuuteen keskittyviä riskiskenaarioita, jotta kriittistä infrastruktuuria voitaisiin suojata laajamittaisilta kyberhyökkäyksiltä entistäkin paremmin. Parhaillaan valmistellaan myös toimenpiteitä, joilla parannetaan avaruusjärjestelmien ja -palvelujen kollektiivista suojaustasoa ja kyberuhkien sietokykyä. Käynnissä ovat myös EU:n viestintäinfrastruktuurin ja -verkkojen (mukaan lukien kiinteä ja liikkuva infrastruktuuri, satelliitit, merenalaiset kaapelit ja internetin reititys) kyberturvallisuusriskien kohdennetut arvioinnit. Lisäksi komissio on käynnistänyt skenaarioiden kehittämistä koskevan aloitteen, joka kattaa turvallisuuteen liittyviin uhkiin, kuten kyberhyökkäyksiin tai terrorismiin, liittyvät luonnonkatastrofit ja jonka tarkoituksena on parantaa katastrofien ehkäisyä, niihin varautumista ja niihin reagoimista. Nord Stream -kaasuputkien sabotaasi ja muut viimeaikaiset tapahtumat ovat korostaneet EU:n kriittiseen infrastruktuuriin kohdistuvaa uhkaa ja toimien kiireellisyyttä. Sen vuoksi parhaillaan hahmotellaan kriittisten toimijoiden häiriönsietokykyä koskevan direktiivin ja NIS2-direktiivin kehystä, jotta voidaan nopeuttaa toimia kriittisen infrastruktuurin häiriönsietokyvyn vahvistamiseksi ja varautumisen ja reagoinnin tehostamiseksi keskeisillä aloilla. Nämä toimet on koottu yhteen neuvoston suositukseksi, jonka avulla direktiivien tuloksellista täytäntöönpanoa voidaan nopeuttaa. Se tarjoaa yhteisesti sovittuihin periaatteisiin perustuvan yhteisen lähestymistavan stressitestien tekemiseen kriittistä infrastruktuuria ylläpitäville yksiköille, alkaen energia-alalta. Stressitestejä koskeva työ aloitetaan välittömästi, jotta ne voidaan saattaa päätökseen ennen vuoden 2023 loppua, ja edistymistä on tarkoitus tarkastella huhtikuussa 2023. Komissio laatii yhteistyössä neuvoston kanssa asiaankuuluvien unionin virastojen tukeen ja panokseen perustuvan suunnitelman, joka auttaa varmistamaan EU:n tason koordinoidun reagoinnin kriittisen infrastruktuurin merkittäviin häiriöihin. Energia-alalla komissio laatii parhaillaan rajat ylittävien sähkövirtojen kyberturvallisuutta koskevaa verkkosääntöä, mukaan lukien riskinarviointeja, yhteisiä vähimmäisvaatimuksia, suunnittelua, seurantaa, raportointia ja kriisinhallintaa koskevat säännöt. Niistä tulee täysin yhtenäisiä NIS2-puitteiden kanssa. Ukrainan ja Moldovan sähköverkot synkronoitiin Manner-Euroopan verkkoon maaliskuussa 2022 erillisellä toimella, joka toteutettiin Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen vuoksi. Toimella täydennettiin riskinvähentämistoimenpiteitä, myös kyberturvallisuuden osalta. Liikenteen alalla komissio tekee yhteistyötä jäsenvaltioiden, Euroopan unionin lentoturvallisuusviraston (EASA) sekä EU:n tiedusteluanalyysikeskuksen (EU INTCEN) kanssa arvioidakseen säännöllisesti konfliktialueiden EU:n siviili-ilmailulle aiheuttamien uhkien ja riskien tasoa. Konfliktialueita koskevaan EU:n varoitusjärjestelmään viitataan kansainvälisesti parhaana käytäntönä. Toimiin kuuluvat lentorahdin riskinarviointityön käynnistäminen uudelleen, ensimmäinen EU:n tason riskinarviointi matkustaja-aluksiin kohdistuvien uhkien arvioimiseksi sekä kattava ilmailun turvaamiseen liittyvä riskien kartoitus siviili-ilmailuun kohdistuvien uhkien arvioinnin päivittämiseksi. Myös kriittiseen meri-infrastruktuuriin kiinnitetään erityistä huomiota. Merivalvontaa koskevaa yhteistä tietojenvaihtoympäristöä kehitetään parhaillaan, ja sen on määrä olla täysin toimintavalmis vuoden 2023 loppuun mennessä. Sillä luodaan vapaaehtoiselta pohjalta yhteys merivalvontaviranomaisten välille lähes reaaliaikaisten tietojen vaihtamiseksi. Myös Euroopan rannikkovartiostofoorumi on vahvistanut valmiuksiaan suojautua kyberhyökkäyksiltä. Lisäksi useissa Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan kuuluvissa tutkimushankkeissa pyritään parantamaan EU:n digitaalisen infrastruktuurin turvallisuutta ja kehittämään valmiuksia ehkäistä ja lieventää kyberhyökkäyksiä. EU:n kyberturvallisuuden parantaminen Komissio ja korkea edustaja esittelivät 16. joulukuuta 2020 uuden EU:n kyberturvallisuusstrategian digitaaliselle vuosikymmenelle. Strategian tarkoituksena on vahvistaa Euroopan yhteistä häiriönsietokykyä kyberuhkien varalta ja varmistaa, että kansalaiset ja yritykset hyötyvät luotettavista palveluista ja digitaalisista välineistä. Strategia on pantu lähes kokonaan täytäntöön. NIS2-direktiivissä säädetään Euroopan kyberkriisien yhteysorganisaatioiden verkoston (EU-CyCLONe) perustamisesta tukemaan laajamittaisten kyberturvallisuuspoikkeamien ja -kriisien koordinoitua hallintaa operatiivisella tasolla. Näin varmistetaan asiaankuuluvien tietojen säännöllinen vaihto jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten, elinten ja laitosten välillä. Komissio kehittää parhaillaan kyberturvallisuustilanne- ja analyysikeskusta parantaakseen sisäisiä valmiuksiaan. Komissio tekee jäsenvaltioiden kanssa yhteistyötä muun muassa yhteisestä kyberturvallisuusyksiköstä antamansa suosituksen seurannan avulla, jotta se voi varmistaa EU:n koordinoidun reagoinnin laajamittaisiin kyberturvallisuuspoikkeamiin. Komissio ja korkea edustaja osallistuvat aktiivisesti myös jäsenvaltioiden kanssa vuonna 2022 järjestettyihin kyberharjoituksiin. Verkot ja tietokonejärjestelmät edellyttävät jatkuvaa seurantaa ja analysointia tunkeutumisten ja poikkeamien havaitsemiseksi reaaliajassa. Komissio on ehdottanut koko EU:n kattavan turvaoperaatiokeskusten verkoston perustamista viestintäverkkojen valvomiseksi ja epäilyttävien tapahtumien tunnistamiseksi. Kollektiivisia havaitsemisvalmiuksia lisätään laajentamalla nykyisiä turvaoperaatiokeskuksia, perustamalla uusia keskuksia ja liittämällä ne yhteen useiden jäsenvaltioiden välillä. Ne voisivat myös hyödyntää uusinta tekoälyä ja data-analytiikkaa, suojella siviiliviestintäverkkoja ja nopeuttaa kyberhyökkäysten havaitsemista. Komissio on myös perustanut lyhyen aikavälin ohjelman jäsenvaltioiden tukemiseksi ENISAlle osoitetulla lisärahoituksella. Ohjelmaan kuuluu muun muassa kriittisten toimijoiden tunkeutumistestaus haavoittuvuuksien tunnistamiseksi, ja sen tavoitteena on vahvistaa valmiutta ja reagointia merkittäviin kyberturvallisuuspoikkeamiin. Tämä voi myös auttaa jäsenvaltioita reagoimaan kriittisiin toimijoihin vaikuttaviin merkittäviin poikkeamiin, sillä ENISA tarjoaa siihen apua luotettavien yksityisten kyberturvallisuuspalvelujen tarjoajien tuella. Seuraavaksi on varmistettava, että jäsenvaltiot hyödyntävät näitä mahdollisuuksia täysimääräisesti. Sekä laitteisto- että ohjelmistotuotteet joutuvat yhä useammin kyberhyökkäysten kohteeksi. Kyberhyökkäykset lisääntyvät ja ovat yhä kehittyneempiä, ja keskeisenä tekijänä on ohjelmistoihin liittyvien haavoittuvuuksien hyödyntäminen. Kahdessa kolmasosassa kaikista verkko- ja tietoturvadirektiivin mukaisesti ilmoitetuista poikkeamista on kyse ohjelmiston haavoittuvuuksien hyödyntämisestä. Myös kansalaisiin, infrastruktuuriin tai yrityksiin kohdistuvat vaikutukset kasvavat. Kahdessa kolmasosassa kaikista verkko- ja tietoturvadirektiivin mukaisesti ilmoitetuista poikkeamista on kyse ohjelmiston haavoittuvuuksien hyödyntämisestä. Komissio esitti syyskuussa 2022 ehdotuksen kyberkestävyyssäädökseksi, jonka tarkoituksena on vähentää digitaalisia elementtejä sisältävien tuotteiden haavoittuvuuksia ja varmistaa, että korjaavia päivityksiä ja lieventäviä toimenpiteitä on saatavilla nopeasti. Siinä ehdotetaan, että digitaalisia elementtejä (laitteistoja ja ohjelmistoja) sisältäviä tuotteita saisi tulla markkinoille vain, jos ne täyttävät tietyt olennaiset kyberturvallisuusvaatimukset. Valmistajien ja kehittäjien olisi varmistettava tuotteidensa kyberturvallisuus viiden vuoden ajan ja annettava kuluttajille avoimesti tietoja kyberturvallisuudesta. Tämä edistää merkittävästi toimitusketjun turvallisuutta.

Sertifioinnilla on ratkaiseva merkitys digitaalisen maailman tärkeiden tuotteiden ja palvelujen turvallisuuden ja niitä kohtaan tunnetun luottamuksen lisäämisessä. Kyberturvallisuussäädöksellä perustetaan eurooppalainen kyberturvallisuuden sertifiointikehys, jonka nojalla komissio voi pyytää ENISAa kehittämään sertifiointijärjestelmiä. Nyt on jo luotu yhteisiin kriteereihin perustuva eurooppalainen kyberturvallisuuden sertifiointijärjestelmä, ja pilvipalveluja ja 5G-turvallisuutta koskevia järjestelmiä valmistellaan parhaillaan. Komissio jatkaa yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa varmistaakseen, että 5G-verkot ovat turvallisia ja häiriönsietokykyisiä, ja seuratakseen EU:n 5G-työkalupakin täytäntöönpanoa kansallisella ja EU:n tasolla. Suurin osa jäsenvaltioista on jo tiukentanut tai parhaillaan tiukentamassa 5G-verkkojen turvallisuusvaatimuksia, mutta kaikkien jäsenvaltioiden on nyt kiireesti pantava täytäntöön työkalupakin toimenpiteet ja erityisesti asetettava rajoituksia suuririskisille toimittajille, sillä ajan hukkaaminen voi lisätä unionin verkkojen haavoittuvuutta. Myös 5G-verkkojen kriittisten ja herkkien osien fyysistä ja muuta kuin fyysistä suojelua on vahvistettava muun muassa tiukan pääsynvalvonnan avulla. Euroopan kyberturvallisuuden teollisuus-, teknologia- ja tutkimusosaamiskeskuksen tavoitteena on auttaa EU:ta ja jäsenvaltioita omaksumaan ennakoiva ja strateginen lähestymistapa kyberturvallisuuteen liittyvään teollisuuspolitiikkaan, minkä vuoksi se tekee yhteistyötä kansallisten koordinointikeskusten kanssa tukeakseen kyberturvallisuuteen liittyvää innovointia ja vahvistaakseen kyberturvallisuusalan teknologiayhteisön valmiuksia. Syyskuussa 2022 ENISA otti virallisesti käyttöön kyberturvallisuustaitoja koskevan eurooppalaisen kehyksen, jossa yksilöidään alan tarpeellisimmat työprofiilit ja joka tarjoaa yhteisen eurooppalaisen perustan taitojen tunnustamisen helpottamiseksi ja kyberturvallisuuteen liittyvän koulutuksen kehittämiseksi. Nämä puitteet muodostavat perustan komission työohjelmassa 2023 ehdotetulle kyberturvallisuusakatemialle, joka tarjoaa kattavan lähestymistavan kyberturvallisuusalan ammattilaisten kasvavaan tarpeeseen vastaamiseksi Euroopassa. Koska EU:n toimielimet, elimet ja laitokset käsittelevät arkaluonteisia turvallisuusluokittelemattomia ja EU:n turvaluokiteltuja tietoja, on tärkeää, että ne suojataan hyvin kyberhyökkäyksiltä. Komissio ehdotti maaliskuussa 2022 asetusta yhteisestä korkeasta kyberturvatasosta kaikissa näissä elimissä soveltaen NIS2-direktiivin perusperiaatteita EU:n institutionaaliseen ympäristöön. Siihen kuuluu uusi toimielinten välinen kyberturvallisuuslautakunta ja vahvistettu kyberturvallisuuskeskus (CERT-EU), jotta voidaan varmistaa asianmukainen tietojenvaihto ja yhteistyö jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa esimerkiksi tietoturvaloukkauksiin reagoivien ja niitä tutkivien yksiköiden (CSIRT-toimijoiden) verkoston avulla. Tämän rinnalla komissio on hyväksynyt ehdotuksen asetukseksi tietoturvallisuudesta toimielimissä, elimissä ja laitoksissa, jotta voidaan parantaa sietokykyä kyber- ja hybridiuhkia vastaan luomalla yhteiset korkeatasoiset tietoturvanormit kaikille unionin toimielimille, elimille ja laitoksille. On olennaisen tärkeää, että neuvosto nopeuttaa ehdotuksen käsittelyä, sillä jäsenvaltiot ovat useasti kehottaneet komissiota työstämään toimenpiteitä, joilla EU:n päätöksentekoprosessia voidaan suojella paremmin kaikenlaiselta haitalliselta toiminnalta. CERT-EU ja ENISA ovat myös suunnitelleet ja testanneet uudentyyppistä kyberharjoitusta, joka on räätälöity EU:n virastoille Euroopan tilintarkastustuomioistuimen suosituksen mukaisesti. Keskeiset täytäntöönpanoesimerkit Euroopan kyberturvallisuuskuukausi: Euroopan kyberturvallisuuskuukausi on aloite, johon sisältyy työpajoja, sosiaalisen median kampanjoita ja luentoja. Siihen sisältyvien toimien määrä nousi 500:aan lokakuussa 2022, kun vuonna 2014 toimia oli 184. Ne auttavat parantamaan käyttäjien reagointia verkossa, kun he kohtaavat kyberturvallisuusuhan (kuten 73 % kyselyyn osallistuneista jäsenvaltioista ilmoitti vuonna 2021). Kyberturvallisuusalan korkeakoulutustietokanta (CyberHEAD): CyberHEAD on viimeisten kahden vuoden aikana ollut ENISAn suosituin verkkosivu, ja vuosittain käyntejä on ollut noin 70 000. Sen avulla nuoret lahjakkuudet voivat tehdä tietoon perustuvia päätöksiä korkeakoulutuksen tarjoamista mahdollisuuksista kyberturvallisuuden alalla, ja se auttaa yliopistoja houkuttelemaan tasokkaita opiskelijoita, jotka ovat motivoituneita pitämään Euroopan kyberturvallisena. Hybridiuhkien ja ulkomaisen sekaantumisen torjunta ja EU:n kyberpuolustuksen tehostaminen EU:n strategisessa kompassissa hahmotellaan kunnianhimoinen toimintasuunnitelma, jolla lisätään EU:n toimintakykyä, vahvistetaan häiriönsietokykyä ja investoidaan paremmin EU:n puolustusvalmiuksiin. Hybridiuhkiin vastaaminen on pääosin jäsenvaltioiden vastuulla, mutta EU täydentää kansallista toimintaa tukemalla koordinointia, lisäämällä tilannetietoisuutta, edistämällä yhteistyötä samanmielisten maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa sekä tarjoamalla yhteisiä toimintavaihtoehtoja. Kymmenen viime vuoden aikana on toteutettu yli 200 toimenpidettä häiriönsietokyvyn parantamiseksi ja hybridiuhkien torjumiseksi EU:n tasolla. EU:n tiedusteluanalyysikeskuksen sisällä toimiva EU:n hybridianalyysikeskus osallistuu EU:n päätöksentekoon ja on keskeinen elin, joka tarjoaa kattavaa tilannetietoisuutta ja tekee strategista ennakointia, kokoaa yhteen kaikki lähdetiedot ja suorittaa tiedusteluarviointeja hybridiuhkista. Strategisen kompassin yhteydessä ilmoitettujen EU:n hybridialan nopean toiminnan ryhmien perustaminen on aloitettu. Niiden tarkoituksena on tukea jäsenvaltioita ja yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan operaatioita sekä kumppanimaita hybridiuhkien torjunnassa hyödyntämällä lyhyellä varoitusajalla kansallista ja EU:n asiantuntemusta, tarvittaessa myös sotilaallista asiantuntemusta. Valmisteilla on EU:n hybriditorjuntavälineistö, joka tarjoaa puitteet koordinoidulle reagoinnille EU:hun ja jäsenvaltioihin kohdistuviin hybridikampanjoihin integroimalla ulkoisen ja sisäisen ulottuvuuden saumattomasti toisiinsa ja tuomalla yhteen kansalliset ja EU:n laajuiset näkökohdat. Myös häiriönsietokyvyn parantamisessa ja hybridiuhkien torjunnassa on edistytty merkittävästi, kun nykyiset alakohtaiset häiriönsietokyvyn perustasot on määritetty. Komissio on myös jatkanut analyyttista tutkimusta häiriönsietokyvyn parantamisesta hybridiuhkia vastaan ja sisällyttänyt hybridinäkökohdat päätöksentekoon. Covid-19-pandemia ja Venäjän sota Ukrainaa vastaan ovat osoittaneet, miten tietoympäristön manipulointi voi vaikuttaa EU:hun ja kumppaneihin eri puolilla maailmaa. Ulkomainen tiedonmanipulointi ja häirintä, jonka tarkoituksena on heikentää luottamusta EU:hun ja sääntöpohjaiseen kansainväliseen järjestykseen, on yhä merkittävämpi tekijä hybridihyökkäyksissä. Komissio on ottanut Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman pohjalta käyttöön konkreettisia toimenpiteitä ja rakenteita, kuten disinformaatiota koskevat tarkistetut käytännesäännöt, digipalvelusäädöksen ja parhaillaan toimielinten välisissä neuvotteluissa käsiteltävänä olevan poliittisen mainonnan läpinäkyvyyttä koskevan ehdotuksen, joiden tarkoituksena on torjua tiedon manipulointia ja disinformaatiota. Tuloksena on määrä olla alustoja koskevia uusia velvoitteita ja ensimmäinen oikeudellisesti sitova valvontakehys. Strategisessa kompassissa ilmoitettiin myös, että Euroopan ulkosuhdehallinto (EUH) kehittää edelleen tiiviissä yhteistyössä komission ja jäsenvaltioiden kanssa EU:n välineistöä ulkomaisen tiedonmanipuloinnin ja häirinnän torjumiseksi. Sillä tehostetaan koordinoitua reagointia ulkomaisten toimijoiden harjoittamaan manipulointiin. EUH on jatkanut yhteistyön vahvistamista myös kansainvälisten kumppaneiden, kuten G7-maiden nopean toiminnan mekanismin ja Naton kanssa. Komissio tuomitsee ulkomaisen häirinnän EU:n jäsenvaltioiden alueella ja on huolissaan raporteista, joiden mukaan Kiinalla on EU:ssa nk. maan ulkopuolisia poliisiasemia. Jos raportit pitävät paikkansa, tällaisia asemia ei missään nimessä voida hyväksyä. Näiden väitteiden tutkiminen on jäsenvaltioiden viranomaisten tehtävä, mutta komissio on Europolin tuella valmis helpottamaan jäsenvaltioiden välistä tietojenvaihtoa. Komissio otti asian esille oikeus- ja sisäasioiden neuvostossa joulukuussa 2022. Komissio ja korkea edustaja esittelivät marraskuussa 2022 EU:n uuden kyberpuolustuspolitiikan, jossa esitetään keinot kyberpuolustukseen liittyvän yhteistyön ja investointien tehostamiseksi, jotta kyberhyökkäyksiä vastaan voidaan suojautua paremmin. Tavoitteena on puolustaa EU:n etuja kybertoimintaympäristössä lisäämällä EU:n kyberpuolustusalan toimijoiden välistä yhteistyötä ja kehittämällä mekanismeja voimavarojen hyödyntämiseksi EU:n tasolla, myös YTPP-operaatioiden yhteydessä. Kyberpuolustuspolitiikalla vauhditetaan kattavien kyberpuolustusvalmiuksien kehittämistä ja vahvistetaan EU:n sotilas- ja siviilialan kyberyhteisöjen välistä yhteistyötä lisäämällä tilannetietoisuutta, kriisikoordinointia ja koulutusta, myös yksityisen sektorin kanssa. Se auttaa myös vähentämään strategista riippuvuutta kriittisten kyberteknologioiden osalta, sillä sen puitteissa kehitetään kriittisiä kyberturvallisuus- ja kyberpuolustusteknologioita koskeva strateginen etenemissuunnitelma. Lisäksi se auttaa vahvistamaan Euroopan puolustuksen teollista ja teknologista perustaa. Strategisessa kompassissa avaruus määritellään sodankäynnin viidenneksi operatiiviseksi alaksi (maan, meren, ilman ja kyberteknologian ohella), ja siinä pyydetään komissiota ja korkeaa edustajaa kehittämään ensimmäinen turvallisuutta ja puolustusta tukeva EU:n avaruusstrategia. Strategiassa on määrä ehdottaa toimenpiteitä, joilla parannetaan avaruusjärjestelmien ja -palvelujen yhteistä suojaa ja häiriönsietokykyä sekä ehkäistään EU:n arkaluonteisiin avaruusjärjestelmiin ja -palveluihin kohdistuvia uhkia, myös kyberuhkia, ja vastataan niihin. 3 TERRORISMIN JA RADIKALISOITUMISEN TORJUNTA Lähes kaikki EU:n turvallisuusstrategiassa esitetyt keskeiset aloitteet jäsenvaltioiden tukemiseksi terrorismin ja radikalisoitumisen torjunnassa on hyväksytty. Erityisenä teemana on ollut suojautuminen verkkouhkilta. Seuraavaksi on varmistettava, että saavutetaan näiden aloitteiden täysi vaikutus.

Terrorismin torjunta Terrorismin torjuntaa koskeva EU:n toimintasuunnitelma hyväksyttiin joulukuussa 2020, ja se on antanut EU:lle paremmat valmiudet ennakoida ja ehkäistä terrorismin uhkia sekä suojautua niiltä ja vastata niihin. Myös tietyt maantieteelliset aloitteet ovat auttaneet reagoimaan muuttuvaan uhkatilanteeseen. Afganistanissa tapahtuneen kehityksen valossa EU:n terrorismintorjunnan koordinaattori laati yhteistyössä komission, korkean edustajan, puheenjohtajavaltion ja EU:n keskeisten virastojen kanssa Afganistania koskevan terrorismintorjunnan toimintasuunnitelman, jonka jäsenvaltiot hyväksyivät lokakuussa 2021. Yksi selkeä saavutus on ollut vapaaehtoinen menettely Afganistanista tulevien ihmisten turvallisuustarkastusten tehostamiseksi. On ensisijaisen tärkeää puuttua Syyriassa ja Irakissa olevien terrorismiin syyllistyneiden vierastaistelijoiden palaamisen aiheuttamaan uhkaan. Vaikka ensisijainen vastuu on jäsenvaltioilla, EU:n tason yhteistyö auttaa jäsenvaltioita vastaamaan yhteisiin haasteisiin, joita ovat muun muassa terrorismirikoksiin syyllistyneiden syytteeseenpano, havaitsemattoman Schengen-alueelle tulon estäminen sekä palanneiden terrorismiin syyllistyneiden vierastaistelijoiden uudelleenkotouttaminen ja kuntoutus. Komissio jatkaa tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden ja keskeisten kumppanimaiden kanssa sen varmistamiseksi, että taistelukentiltä kerätty todistusaineisto syötetään EU:n tietokantoihin ja tietojärjestelmiin. EU:n terrorismintorjunnan koordinaattori tutkii yhteisymmärryksessä jäsenvaltioiden kanssa ja tiiviissä yhteistyössä korkean edustajan ja komission kanssa uusia tapoja parantaa elinoloja Koillis-Syyrian vankiloissa ja leireillä radikalisoitumisen torjumiseksi. Terrorismin torjuntaa koskevaa EU:n lainsäädäntöä on päivitetty. Kaikissa jäsenvaltioissa on nyt pantu täytäntöön vuonna 2017 hyväksytty terrorismintorjuntadirektiivi, jonka mukaan rangaistavaksi on säädettävä esimerkiksi terrorismiin liittyvä koulutus ja matkustaminen terrorismitarkoituksessa sekä terrorismin rahoitus. Vielä on kuitenkin puututtava siihen, että useissa jäsenvaltioissa direktiivi on saatettu virheellisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä. Terrorismin torjunnassa on keskeistä, että terroristeilta viedään keinot iskun tekemiseen. Lähes kaikki jäsenvaltiot ovat nyt saattaneet ampuma-aseita koskevan ajantasaisen lainsäädännön osaksi kansallista lainsäädäntöään. Helmikuussa 2021 tuli voimaan uusi säädös, jonka tarkoituksena on rajoittaa sellaisten räjähteiden lähtöaineiden saatavuutta, joita terroristit voisivat käyttää pommien tuottamiseen. Räjähteiden lähtöaineiden saatavuuden sääntelyssä käytetyn lähestymistavan pohjalta komissio tutkii parhaillaan, miten voitaisiin rajoittaa tiettyjen sellaisten vaarallisten kemikaalien saatavuutta, joita voitaisiin käyttää iskujen tekemiseen. Terrori-iskut ovat toistuvasti kohdistuneet julkisiin tiloihin. Komissio on julkaissut käsikirjan edistääkseen julkisten tilojen sisäänrakennetun turvallisuuden periaatetta. Tämä perustuu yksityiskohtaisiin teknisiin ohjeisiin, julkisten tilojen haavoittuvuuden arviointivälineisiin ja kattavaan tukeen keskeisille sidosryhmille sekä suositukseen julkisissa tiloissa (ilmailun ulkopuolella) käytettävien läpivalaisulaitteiden vapaaehtoisista suorituskykyvaatimuksista. Vuonna 2022 myös sisäisen turvallisuuden rahastosta rahoitettiin 14,5 miljoonalla eurolla hankkeita, joilla parannetaan julkisten tilojen, myös uskonnonharjoittamispaikkojen, suojelua. Droonit ovat erittäin innovatiivinen työkalu, jota voidaan käyttää laillisiin mutta myös haitallisiin tarkoituksiin, kuten julkisiin tiloihin, yksilöihin ja kriittiseen infrastruktuuriin kohdistuviin hyökkäyksiin. Komissio hyväksyi marraskuussa 2022 droonistrategia 2.0:n, jota seuraa vuonna 2023 yksityiskohtaisempi EU:n lähestymistapa droonien vahingollisen käytön torjumiseksi. Väkivaltaisiin ääriliikkeisiin ja terrorismiin johtavan radikalisoitumisen torjunta verkossa ja sen ulkopuolella Radikalisoitumisen ehkäiseminen ja torjuminen ovat tehokkaiden terrorismin vastaisten politiikkatoimien avaintekijöitä. Komissio tukee jäsenvaltioita radikalisoitumisen torjuntaverkostolla (RAN), joka kokoaa yhteen 6 000 ennaltaehkäisyn asiantuntijaa. Tärkeimpiä jäsenvaltioille annettavan tuen aloja ovat väkivaltaisten ääriliikkeiden ideologioiden ja radikalisoitumiseen johtavan polarisaation torjunta, verkossa tapahtuvan radikalisoitumisen ja uusien teknologioiden väärinkäytön torjunta; sekä vankilasta vapautettujen rikoksentekijöiden yhteiskuntaan sopeuttamisen hallinnointi ja valmistelu. Väkivaltaisten ääriryhmien ja ideologioiden välisiä yhteyksiä sekä vihapuheen ilmenemismuotoja käsitellään EU:n käytännesäännöissä verkossa esiintyvän vihapuheen torjumiseksi. EU pyrkii myös estämään ulkomaisen vaikuttamisen ja rahoituksen, jolla edistetään radikaaleja ja ääriliikkeiden näkemyksiä jäsenvaltioissa. Komissio puolestaan seuraa valppaasti, ettei EU:n varoilla tueta hankkeita, jotka ovat ristiriidassa eurooppalaisten arvojen kanssa tai joilla pyritään laittomiin tavoitteisiin. Komission hallinnoimat hankkeet on julkaistu vuoden 2021 lopusta lähtien heti avustussopimuksen allekirjoittamisen jälkeen rahoitus- ja tarjouspyyntöportaalissa. On olennaisen tärkeää, että jäsenvaltiot käyttävät tätä kanavaa tarkastaakseen itse edunsaajat ja toimittaakseen komissiolle kaikki niiden saatavilla olevat lisätiedot. Komission ehdottamassa varainhoitoasetuksen tarkistuksessa lisätäänkin EU:n rahoituksen ulkopuolelle jättämisen perusteeksi tuomio ”vihaan yllyttämisestä”. Komissio kehottaa Euroopan parlamenttia ja neuvostoa puuttumaan tähän kysymykseen vaikuttavasti lopullisessa tekstissä. Lisäksi komissio toteuttaa sisäisiä tiedotustoimia ja kehittää sisäisiä työmenetelmiä varmistaakseen, että hankkeiden valintaa valvotaan paremmin. Toinen keskeinen painopiste on verkossa tapahtuvan radikalisoitumisen ehkäiseminen. Asetusta verkossa tapahtuvaan terroristisen sisällön levittämiseen puuttumisesta alettiin soveltaa kesäkuussa 2022. Sen jälkeen kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ovat voineet vaatia terroristisen sisällön poistamista tunnin kuluessa virallisesta poistamismääräyksestä. Terroristiselle sisällölle altistuvien verkkopalvelujen tarjoajien on toteutettava erityistoimenpiteitä suojellakseen alustojaan väärinkäytöltä. Tämä täydentää EU:n internetfoorumin (EUIF) työtä. Komissio perusti foorumin tuodakseen yhteen jäsenvaltiot, internet-yritykset ja kansalaisyhteiskunnan estämään väkivaltaisen ääri- ja terroristisisällön leviämistä verkossa. EU:n internetfoorumin avulla on äskettäin tuettu teknologiayritysten ja internet-infrastruktuurin tarjoajien sisällönvalvontapyrkimyksiä muun muassa hakemistolla terroristien ylläpitämistä verkkosivustoista ja vuosittain päivitettävällä tietopaketilla väkivaltaisista äärioikeistoryhmistä, symboleista ja julistuksista. Foorumilla on vuodesta 2019 lähtien käsitelty myös verkossa tapahtuvan lapseen kohdistuvan seksuaaliväkivallan ehkäisemistä. Keskeiset täytäntöönpanoesimerkit Yhteistyö Eurojustin kanssa johti ulkomaisen terrorismiin syyllistyneen vierastaistelijan tuomitsemiseen: Terrorismia koskeneen tutkinnan pääkohde tuomittiin vuonna 2021 neljäksi vuodeksi vankeuteen terroristijärjestöön osallistumisesta, kun Italian viranomaiset käyttivät terrorismintorjuntarekisteriä havaitakseen yhteyksiä epäillyn vierastaistelijan ja muiden terrorismitapausten välillä. Eurojust kokosi yhteen kansalliset viranomaiset, mikä johti eurooppalaisten tutkintamääräysten ja keskinäistä oikeusapua koskevien pyyntöjen täytäntöönpanoon. Europolin koordinointi verkossa saatavilla olevia pommikäsikirjoja vastaan: Osana säännöllisiä yhteisiä aloitteita helmikuussa 2022 toteutettiin Europolin tuella toimintapäivä, johon osallistui kahdeksan jäsenvaltiota ja Yhdistynyt kuningaskunta. Sen yhteydessä verkosta löydettiin satoja kohteita, kuten ohjeita siitä, miten lähtöaineista tehdään pommeja ja miten niitä käytetään terrori-iskuissa. Tiedot toimitettiin verkkopalvelujen tarjoajille. 4. JÄRJESTÄYTYNEEN RIKOLLISUUDEN TORJUNTA Euroopan järjestäytyneen rikollisuuden piirissärikollisten välinen yhteistyö muuttuu jatkuvasti. Rikollisverkostot voivat olla mukana erilaisissa rikollisissa toimissa, joissa yhdistyvät huumekauppa, järjestäytynyt omaisuusrikollisuus, petokset, maahanmuuttajien salakuljetus ja ihmiskauppa. Internetin ja verkkopalvelujen käytön lisääntyminen on edistänyt kyberrikollisuutta ja sukupuolistunutta verkkoväkivaltaa entisestään. Uusia haasteita lainvalvonnalle luo salattujen viestintäkanavien käytön lisääntyminen samalla, kun on tarpeen suojella yksityisyyttä ja perusoikeuksia. Samaan aikaan Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyssodan aiheuttama häiriö on luonut uusia mahdollisuuksia, joita järjestäytyneet rikollisryhmät hyödyntävät nopeasti. Komissio hyväksyi huhtikuussa 2021 järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevan EU:n strategian vuosiksi 2021–2025. Strategiassa korostetaan, että on tärkeää hajottaa järjestäytyneitä rikollisrakenteita ottamalla kohteeksi ryhmät, jotka aiheuttavat suurimmat riskit Euroopan turvallisuudelle, ja rikollisjärjestöjen hierarkiassa ylimpänä olevat henkilöt. Strategian täytäntöönpano on nyt hyvässä vauhdissa, ja useita keskeisiä toimia on jo hyväksytty tai toteutettu. Komissio on myös antanut jäsenvaltioille taloudellista tukea EU:hun kohdistuvien rikollisten uhkien torjumiseksi.

Kyberrikollisuus Covid-19-pandemian aikana nopeutunut digitalisaatio kiihdytti kyberuhkien, kuten kiristysohjelmien, leviämistä. Kiristysohjelmat aiheuttavat huomattavia kyberturvallisuusriskejä kriittiselle infrastruktuurille ja yleiselle turvallisuudelle. Europolin kyberrikosten torjuntakeskus kehitti äskettäin yhdessä yhteisen kyberrikollisuuden torjunnan työryhmän (J-CAT) kanssa kansainvälisen Ransomware Response Model -mallin kattavien lainvalvontatoimien toteuttamiseksi. EU osallistui vuonna 2022 pidettyyn kiristysohjelmien vastaisen aloitteen huippukokoukseen, jonka tavoitteena oli vahvistaa kiristysohjelmia koskevaa kansainvälistä yhteistyötä. EU ja 36 maata sopivat jatkavansa työtä kansainvälisessä kiristysohjelmien torjuntatyöryhmässä koordinoidakseen häiriönsietokykyä ja vastatoimia sekä laittoman rahoituksen torjuntaa koskevaa työtä. Komissio ja Europol ovat yhdessä perustaneet salauksenpurkualustan, joka lyhentää digitaalisen todistusaineiston rikostekniseen saatavuuteen kuluvaa aikaa ja auttaa torjumaan salattuja rikollisviestintäverkkoja, mikä jarruttaa merkittävästi järjestäytyneen rikollisuuden toimintaa. EU oli keskeisessä asemassa tietoverkkorikollisuutta koskevan Budapestin yleissopimuksen toisesta lisäpöytäkirjasta käydyissä onnistuneissa neuvotteluissa toukokuussa 2022. Tähän sisältyvät kipeästi kaivatut välineet rajat ylittävään yhteistyöhön kyberrikollisuuden tutkinnassa ja sitä koskevassa syytteeseenpanossa sekä yksityiskohtaiset tietosuojaehdot ja -takeet. Kaikkien jäsenvaltioiden olisi pikaisesti allekirjoitettava toinen lisäpöytäkirja, ja Euroopan parlamenttia pyydetään antamaan hyväksyntänsä, jotta se voidaan ratifioida nopeasti. Komissio neuvottelee EU:n puolesta myös uudesta tietoverkkorikollisuutta koskevasta Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksesta. Pelkästään vuonna 2021 maailmassa raportoitiin 85 miljoonasta lapseen kohdistuvaa seksuaaliväkivaltaa esittävästä kuvasta ja videosta, ja raportoimatta jääneitä on vielä paljon enemmän. Tämä osoittaa, että lapseen kohdistuva seksuaaliväkivalta on hälyttävän laajalle levinnyttä. Lapset käyttävät aiempaa enemmän aikaa verkossa, mikä on lisännyt heidän alttiuttaan houkuttelulle seksuaalisin tarkoituksin. Tämä puolestaan on johtanut itse tuotetun lapseen kohdistuvaan hyväksikäyttöön liittyvän aineiston lisääntymiseen. Heinäkuussa 2020 hyväksytyn lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjunnan tehostamista koskevan EU:n strategian ja maaliskuussa 2021 hyväksytyn lasten oikeuksia koskevan EU:n kattavan strategian mukaisesti komissio hyväksyi toukokuussa 2022 ehdotuksen, jossa vahvistetaan verkossa tapahtuvan lapsiin kohdistuvan seksuaaliväkivallan ehkäisyä ja torjuntaa koskevat säännöt ja asetetaan uusia velvoitteita verkkopalvelujen tarjoajille. Jos ennaltaehkäisy ei vähennä merkittävää riskiä, palveluntarjoajat voitaisiin määrätä tunnistamaan, poistamaan ja estämään verkossa esiintyvä lapsiin kohdistuva seksuaaliväkivalta sekä ilmoittamaan siitä. Ehdotuksella perustettaisiin myös erityinen EU-keskus täytäntöönpanon helpottamiseksi. Elokuussa 2021 annetun väliaikaisen lainsäädännön, jonka mukaan verkkopalvelujen tarjoajat voivat jatkaa vapaaehtoista verkossa esiintyvän lapsiin kohdistuvan seksuaaliväkivallan havaitsemista ja ilmoittamista, voimassaolo päättyy kesällä 2024. Sen vuoksi on olennaisen tärkeää, että Euroopan parlamentti ja neuvosto pääsevät nopeasti yhteisymmärrykseen asetusehdotuksesta. Ensi vuoden alussa aloitetta täydennetään ehdotuksella lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja seksuaalisen riiston sekä lapsipornografian torjumista koskevan vuoden 2011 direktiivin päivittämisestä. Sukupuolistuneen verkkoväkivallan uusi nouseva ulottuvuus on naisiin ja tyttöihin kohdistuva verkkoväkivalta. Vuonna 2020 arvioitiin, että joka toinen nuori nainen joutuu tämän väkivallan muodon uhriksi. Maaliskuussa 2022 hyväksytyssä ehdotuksessaan direktiiviksi naisiin kohdistuvan väkivallan ja lähisuhdeväkivallan torjumisesta komissio ehdotti verkossa ja sen ulkopuolella tapahtuvaa naisiin kohdistuvaa sukupuolistunutta väkivaltaa koskevia kohdennettuja sääntöjä. Järjestäytynyt rikollisuus Eräs järjestäytyneen rikollisuuden ydintoiminnoista EU:ssa on ihmiskauppa. Vaikka se oli jo määritelty yhdeksi turvallisuusunionistrategian prioriteetiksi, rikolliset löysivät covid-19-pandemian aikana uusia mahdollisuuksia tuottaa merkittäviä voittoja ja tehostaa rikollista toimintaa. Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan vuoksi kasvavaa ihmiskaupan uhkaa voidaan ehkäistä nopealla EU:n tason koordinoinnilla. EU:n ihmiskaupan torjunnan koordinaattori on laatinut yhteisen ihmiskaupan vastaisen suunnitelman , jolla komission työ yhdistetään jäsenvaltioiden, EU:n virastojen ja Euroopan ulkosuhdehallinnon toimintaan ihmiskaupan riskien torjumiseksi ja mahdollisten uhrien tukemiseksi. Nämä toimet ovat auttaneet varmistamaan, että vahvistettujen ihmiskauppatapausten määrä on pysynyt vähäisenä, vaikka uhka on edelleen suuri. Huhtikuussa 2021 hyväksytty ihmiskaupan torjuntaa koskeva EU:n strategia 2021–2025 tarjoaa kattavan sisäisen ja ulkoisen toimintakehyksen. Komissio aikoo sen jatkotoimena esittää ehdotuksen ihmiskaupan vastaisen direktiivin muuttamiseksi, jotta voidaan korjata nykyisessä oikeudellisessa kehyksessä olevia puutteita ja päivittää sitä verkkoulottuvuuden huomioon ottamiseksi sekä pyrkiä vähentämään ihmiskaupan kysyntää. Syyskuussa 2022 järjestetty EMPACTin yhteisen toiminnan päivä kohdistui rikollisverkostoihin, jotka käyttävät verkkosivustoja ja sosiaalisen median alustoja uhrien värväämiseksi seksuaalisen hyväksikäytön tarkoituksiin. Kyseessä oli ensimmäinen ihmiskaupan vastainen EU:n laajuinen hackathon-operaatio, jota Europol ja Eurojust tukivat 20 maan lainvalvontaviranomaisten kanssa. Operaation yhteydessä tunnistettiin 11 epäiltyä ihmiskauppiasta ja 45 mahdollista uhria. Toisin kuin ihmiskaupassa, salakuljettajille laittomasta pääsystä EU:hun maksavat henkilöt tekevät niin vapaaehtoisesti. Salakuljettajien toiminta on kuitenkin rikollista, vaarantaa usein ihmishenkiä ja voi lisätä EU:n turvallisuusriskejä. Maahanmuuttajien salakuljetuksen ehkäiseminen ja torjuminen on EU:n turvallisuusunionistrategian, järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevan EU:n strategian sekä uuden muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksen keskeinen tavoite. Se edellyttää jatkuvaa kansainvälistä yhteistyötä ja koordinointia kaikilla tasoilla. Maahanmuuttajien salakuljetuksen vastaisen EU:n toimintasuunnitelman 2021–2025 täytäntöönpano edistyy, ja salakuljetuksen vastaisia operatiivisia kumppanuuksia kehitetään parhaillaan EU:n toimielinten, elinten ja laitosten tuella ja EU:n rahoituksen avulla Marokon, Nigerin ja Länsi-Balkanin maiden kanssa. Laittomien huumeiden markkinoiden vähittäismyyntiarvo on vähintään 30 miljardia euroa vuodessa, ja ne ovat edelleen EU:n suurimmat rikollismarkkinat ja järjestäytyneiden rikollisryhmien merkittävä tulonlähde sekä uhka sosiaaliselle vakaudelle ja terveydelle. Vuonna 2021 EU:n toimet ja yhteistyö johtivat siihen, että kaduilta poistettiin 7 miljardin euron arvosta huumeita. Heinäkuussa 2020 hyväksytyssä EU:n huumeidenvastaisessa ohjelmassa ja toimintasuunnitelmassa vuosiksi 2021–2025 esitetään konkreettisia toimia toimien tehostamiseksi EU:n tasolla, mukaan lukien Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen muuttaminen Euroopan unionin huumausainevirastoksi. Tammikuussa 2022 ehdotettu viraston tarkistettu toimeksianto vahvistaisi sen seuranta- ja uhkienarviointivalmiuksia sekä kykyä vastata uusiin haasteisiin. Neuvosto hyväksyi asiaa koskevan yleisnäkemyksen kesäkuussa 2022, ja työ Euroopan parlamentissa on käynnissä. Komissio aloitti myös EU:n internetfoorumilla yhteistyön verkossa käytävän huumekaupan torjumiseksi ja ehdotti temaattista Schengen-arviointia kokaiinin salakuljetuksesta EU:n satamiin. Huumausaineiden merikuljetusten analysointi- ja torjuntakeskukselle annettavaa tukea lisättiin. EU jatkaa myös huumeita koskevaa poliittista vuoropuheluaan kolmansien maiden kanssa. Kiinan kanssa käynnistettiin toinen vuoropuhelu heinäkuussa 2022 ja Kolumbian kanssa uusi vuoropuhelu kesäkuussa 2022. Europolin mukaan EU:ssa lähes 99 prosenttia rikoshyödystä jää tuomitsematta menetetyksi ja jää rikollisten käsiin. Komission heinäkuussa 2021 esittämät ehdotukset rahanpesun ja terrorismin rahoituksen estämiseksi EU:ssa etenevät neuvostossa. Toukokuussa 2022 komissio ehdotti varojen takaisin perimistä ja menetetyksi tuomitsemista koskevien EU:n sääntöjen vahvistamista ja nykyaikaistamista. Ehdotuksesta on keskusteltu neuvoston työryhmissä, ja useilla osa-alueilla on edistytty. Euroopan syyttäjänvirasto on nyt työskennellyt ensimmäisen kokonaisen vuoden EU:n taloudellisten etujen suojaamiseksi. Se sai 4 006 rikosilmoitusta, käynnisti 929 tutkintaa ja antoi jäädyttämismääräyksiä yhteensä 259 miljoonan euron arvosta. Sen seitsemän ensimmäisen toimintakuukauden aikana tutkinnan kohteena olleet tapaukset olisivat saattaneet aiheuttaa arviolta 5,4 miljardin euron vahingot unionin talousarviolle. Komissio valmistelee myös väärennösten torjuntaa koskevaa EU:n keinovalikoimaa, kuten teollis- ja tekijänoikeuksia koskevassa toimintasuunnitelmassa ilmoitettiin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevassa strategiassa korostettiin. Sen lisäksi, että korruptio vahingoittaa valtion ja kansalaisten välistä luottamusta, se uhkaa turvallisuutta. Se on järjestäytyneen rikollisuuden keskeinen väline ja helpottaa monenlaista rikollista toimintaa. Se on oikeusvaltiota koskevan vuosikertomuksen keskeinen teema. Vaikka jotkin EU:n jäsenvaltiot ovat edelleen maailmanlaajuisesti kärkisijoilla korruption torjunnassa, monia haasteita on edelleen jäljellä, erityisesti rikostutkinnan, syytteeseenpanon ja korruptiosta määrättävien seuraamusten soveltamisen osalta. Monissa jäsenvaltioissa on käynnissä toimenpiteitä korruption ehkäisyn ja lahjomattomuuden puitteiden vahvistamiseksi, mutta korruption torjuntaan osoitetut resurssit ovat usein riittämättömät. Komissio valmistelee vuoden 2023 korruptiontorjuntapakettia, jolla päivitetään ja virtaviivaistetaan alaa koskevaa lainsäädäntöä. Ampuma-aseiden laittoman kaupan torjuntaa koskeva EU:n toimintasuunnitelma vuosiksi 2020–2025 hyväksyttiin yhdessä turvallisuusunionistrategian kanssa heinäkuussa 2020. Jatkotoimena esitettiin lokakuussa 2022 ampuma-aseiden vientilupia sekä tuonti- ja kauttakulkumenettelyjä koskevien sääntöjen tarkistamisesta ehdotus, jossa keskityttiin laajemmin digitalisointiin. Tämän on kaiken kaikkiaan määrä parantaa siviilikäyttöön tarkoitettujen ampuma-aseiden jäljitettävyyttä. Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen yhteydessä pyritään tukemaan entistä paremmin Ukrainaa ja Moldovaa pienaseiden ja kevyiden aseiden osalta. Kulttuuriomaisuuden laiton kauppa on kannattavaa liiketoimintaa järjestäytyneille rikollisryhmille ja joissakin tapauksissa konfliktiosapuolille ja terroristeille. Näin ollen se edistää järjestäytynyttä rikollisuutta ja vahingoittaa kulttuuriperintöä. Rikolliset voivat käyttää väärin jopa laillisesti hankittuja kulttuuriesineitä rahanpesuun, seuraamusten kiertämiseen, veronkiertoon tai terrorismin rahoitukseen. Vahvistaakseen kulttuuriesineiden laittoman kaupan torjuntaa komissio hyväksyy tänään asiaa koskevan toimintasuunnitelman. Interpolin ja YK:n ympäristöohjelman mukaan ympäristörikollisuus on maailman neljänneksi suurin rikollisuuden muoto huumekaupan, ihmiskaupan ja väärentämisen jälkeen. Parhaillaan neuvotellaan komission kunnianhimoisista ehdotuksista uudeksi ympäristörikosdirektiiviksi, uudeksi jätteensiirtoa koskevaksi asetukseksi ja uudeksi metsäkatoa koskevaksi asetukseksi. Hyväksymisensä jälkeen ne vahvistavat täytäntöönpanoketjua, ja niissä säädetään ankarammista seuraamuksista ja asianmukaisista tutkintavälineistä. Niitä täydentää myös tarkistettu luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjumista koskeva EU:n toimintasuunnitelma. Keskeiset täytäntöönpanoesimerkit Encrochat: Belgian, Ranskan ja Alankomaiden oikeus- ja lainvalvontaviranomaiset tekivät Europolin ja Eurojustin tuella yhteistyötä estääkseen laajamittaisia järjestäytyneitä rikollisryhmiä käyttämästä salattua viestintää. Palvelulla oli sulkemishetkellä 60 000 tilaajaa, joista arviolta 90 prosenttia oli rikollisia. EU:n oikeudellinen yhteistyö ja poliisiyhteistyö johtivat laajamittaisen järjestäytyneen rikollisryhmän hajottamiseen (niin kutsuttu Pollinon tapaus): Italian, Saksan ja Alankomaiden vuonna 2016 perustama yhteinen tutkintaryhmä käynnisti Eurojustin koordinoiman ja Europolin tukeman toimintapäivän, joka johti 34 henkilön tuomitsemiseen yhteensä yli 400 vuoden vankeuteen. Myöhemmin vielä 12 henkilöä tuomittiin yli 173 vuodeksi vankeuteen, ja oikeudenkäynti on edelleen kesken useissa jäsenvaltioissa.

4. EU:N RAJOJEN TURVALLISUUDEN VARMISTAMINEN SEKÄ LAINVALVONTA- JA OIKEUSYHTEISTYÖN TUKEMINEN Hyvin toimiva Schengen-alue on taloudellisten ja sosiaalisten hyötyjensä lisäksi avain EU:n turvallisuuteen. Tämä edellyttää EU:n ulkorajojen tuloksellista valvontaa ja tehostettua lainvalvontayhteistyötä. Komissio hyväksyi kesäkuussa 2021 toimivaa ja kestävää Schengen-aluetta edistävän strategian, jossa esitetään, miten turvallisuus-, poliisi- ja oikeusyhteistyön alalla toteutettavilla toimenpiteillä voidaan varmistaa, että EU pystyy torjumaan turvallisuusuhkia tehokkaasti myös ilman sisärajoilla tehtäviä tarkastuksia. Strategiaa viedään nyt eteenpäin vuotuisen Schengen-syklin eli Schengen-alueen uuden hallintomallin kautta, ja edistyksestä raportoitiin toukokuussa 2022 hyväksytyssä ensimmäisessä Schengen-alueen tilaa koskevassa kertomuksessa. Merkittävä edistysaskel oli joulukuussa 2021 esitetty komission ehdotus Schengenin rajasäännöstön muuttamisesta. Ehdotus sisältää uusia säännöksiä tehokkaan turvallisuusyhteistyön tukemiseksi ja toimenpiteitä, joiden avulla ulkorajoja voidaan valvoa tehokkaammin kriisitilanteissa. Neuvosto muodosti kesäkuussa 2022 yleisnäkemyksen, ja nyt on tärkeää, että Euroopan parlamentti ja neuvosto saavat neuvottelut nopeasti päätökseen. Komissio korosti myös etuja, joita Bulgarian, Romanian ja Kroatian sisällyttämisestä Schengen-alueeseen koituu; se vahvistaa turvallisuutta ja keskinäistä luottamusta Schengen-alueella. Joulukuussa 2022 neuvosto teki päätöksen Schengenin säännöstön täysimääräisestä soveltamisesta Kroatiassa. Sisärajatarkastuksista vapautetulla alueella jäsenvaltion poliiseilla olisi oltava pääsy samoihin tietoihin kuin heidän kollegoillaan on toisessa jäsenvaltiossa. Täysimittaisen ja tehokkaan yhteistyön on oltava sääntö. Tämän vuoksi on olennaisen tärkeää vahvistaa lainvalvonta- ja oikeusviranomaisten tietojenvaihtoa ja rajat ylittävää yhteistyötä varten käytettävissä olevia välineitä kaikkialla EU:ssa. Joulukuussa 2021 laadittu poliisiyhteistyötä koskeva toimenpidepaketti toi huomattavan parannuksen käytettävissä oleviin välineisiin. Euroopan parlamentin ja neuvoston välillä on nyt saavutettu poliittinen yhteisymmärrys tietojenvaihtoa koskevasta direktiivistä, ja neuvosto antoi kesäkuussa 2022 suosituksen rajat ylittävän poliisiyhteistyön vahvistamisesta. Neuvotteluja jatketaan asetuksesta, jolla tarkistetaan Prüm-puitteita. Asetuksen tarkoituksena on mahdollistaa tehokkaampi automaattinen tietojenvaihto lainvalvontaviranomaisten välillä tietyillä aloilla, kuten DNA-, sormenjälki- ja ajoneuvorekisteritietojen osalta, ja laajentaa sitä muihin tietoluokkiin, kuten kasvokuviin ja rikosrekisteritietoihin. Jos Prüm II -asetuksesta päästäisiin nopeasti sopimukseen, jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaiset voisivat käyttää työssään kaikkia uusia tietojenvaihtovälineitä. Rajat ylittävän rikollisuuden torjunnan tehostamiseksi jäsenvaltioiden lainvalvonta- ja oikeusjärjestelmien on toimittava yhdessä EU:n virastojen, kuten Europolin ja Eurojustin, tuella. Europolin uusi toimeksianto tuli voimaan kesäkuussa 2022, minkä ansiosta Europol voi vahvistaa asiantuntemustaan ja operatiivisia valmiuksiaan tukeakseen jäsenvaltioita paremmin vakavan ja järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin torjunnassa. Toimeksiannolla vahvistetaan myös Europolin tietosuojakehystä ja Euroopan tietosuojavaltuutetun suorittamaa valvontaa. Eri jäsenvaltioiden tutkintaviranomaisten ja tuomioistuinten on tehtävä yhteistyötä ja tuettava toisiaan rikosten tutkinnassa ja niitä koskevassa syytteeseenpanossa sekä vaihdettava tietoja ja todisteita turvallisesti ja nopeasti. Joulukuussa 2021 hyväksytty digitaalista oikeutta koskeva paketti koostuu käytännön toimista, joilla parannetaan digitaalista tietojenvaihtoa rajatylittävistä terrorismitapauksista, perustetaan yhteistyöalusta, jolla tuetaan yhteisten tutkintaryhmien toimintaa, ja edistetään rajatylittävän oikeudellisen yhteistyön digitalisointia ja oikeussuojaa siviili-, kauppa- ja rikosoikeudellisissa asioissa. Tämän paketin nopea hyväksyminen Euroopan parlamentissa ja neuvostossa helpottaisi merkittävästi oikeusviranomaisten välistä tietojenvaihtoa. Sähköinen todistusaineisto on osa lähes jokaista tutkintaa. Marraskuussa 2022 saavutettu alustava poliittinen yhteisymmärrys sähköisestä todistusaineistosta mahdollistaa jäsenvaltioiden oikeusviranomaisille turvallisen tietojenvaihdon kriittisistä todisteista rikollisuuden torjunnan tehostamiseksi. EU:n ulkorajojen turvaaminen on yhteinen vastuu. Eurooppalaisen raja- ja merivartioston pysyvien joukkojen ryhmiä on lähetetty komennukselle tammikuusta 2021 lähtien, ja pysyviin joukkoihin kuuluu nyt noin 4 800 Frontexin ja kansallisen tason virkamiestä. Laittomien tulijoiden määrän kasvu tänä vuonna useimmilla muuttoreiteillä on korostanut kaikkien EU:n ulkorajoille saapuvien muuttajien järjestelmällisten henkilöllisyys- ja turvallisuustarkastusten sekä yhteisten vaatimusten mukaisten terveystarkastusten merkitystä. Turvallisuus on tärkeä aihe uudessa muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksessa. Muuttajien nopea ohjaaminen seulontaa koskevan ehdotuksen mukaisiin asianmukaisiin menettelyihin auttaisi varmistamaan, että turvallisuustarkastukset toteutetaan noudattaen täysin kaikkia perusoikeuksia koskevia velvoitteita. Tähän ehdotukseen odotetaan vielä Euroopan parlamentin kantaa. Valko-Venäjän hallinnon vuoden 2021 jälkipuoliskolla toteuttama muuttajien välineellistäminen poliittisiin tarkoituksiin aiheutti ennennäkemättömiä oikeudellisia, operatiivisia ja inhimillisiä haasteita, myös turvallisuuden kannalta. Kysymystä kolmansien maiden harjoittamasta muuttajien välineellistämisestä poliittisiin tarkoituksiin käsitellään Schengenin rajasäännöstöä koskevassa ehdotuksessa. Tällaisessa tilanteessa olevat jäsenvaltiot voisivat esimerkiksi rajoittaa rajanylityspaikkojen määrää ja tehostaa rajavalvontaa. Parhaillaan kehitetään EU:n tietojärjestelmien uutta rakennetta, jotta voidaan tukea paremmin kansallisten viranomaisten työtä turvallisuuden sekä rajaturvallisuuden ja muuttoliikkeen hallinnan varmistamiseksi. Keskeistä tässä on uudistettu Schengenin tietojärjestelmä, jonka on määrä aloittaa toimintansa maaliskuussa 2023. Muita keskeisiä välineitä ovat rajanylitystietojärjestelmä (joka on tarkoitus ottaa käyttöön toukokuussa 2023), EU:n matkustustieto- ja -lupajärjestelmä ETIAS (joka on määrä ottaa käyttöön vuoden 2023 loppuun mennessä) ja viisumitietojärjestelmän (VIS) päivittäminen. Näin voidaan lisätä tarkastuksia ja korjata turvallisuustiedoissa olevia aukkoja parantamalla jäsenvaltioiden välistä tietojenvaihtoa. Tämän työn kannalta ratkaisevaa on järjestelmien yhteentoimivuus: on olennaisen tärkeää, että eu-LISA ja jäsenvaltiot toteuttavat viipymättä tarvittavat toimet, jotta tämä kunnianhimoinen hanke voidaan toteuttaa kokonaisuudessaan vuoden 2024 loppuun mennessä. Saapuvien tavaroiden valvonnan on oltava tehokasta, jotta voidaan vähentää EU:hun ja sen kansalaisiin kohdistuvia riskejä ja samalla varmistaa laillisten EU:n yritysten kilpailukyky. Näiden tavaroiden turvavalvontatoimenpiteitä on tehostettu parantamalla EU:n tuontivalvontajärjestelmää, jotta voidaan tukea tehokkaita riskiperusteisia tullitarkastuksia ja toimenpiteitä lentorahdin turvallisuuden suojelemiseksi terroriuhilta. Tullitarkastuslaitteiden rahoitusvälineestä (CCEI) rahoitetaan myös asiaankuuluvien, uusinta kehitystä edustavien ja luotettavien tullitarkastuslaitteiden avointa hankintaa, ylläpitoa ja päivittämistä. Matkustajien ennakkotietojen (API-tiedot) kykyä edistää turvallisuutta haittaavat vanhentuneet ja epäyhtenäisesti sovellettavat säännöt. Komission uusilla ehdotuksilla kumottaisiin nykyinen API-direktiivi, jotta voidaan selkeyttää ja tehostaa API-tietojen käyttöä sekä rajaturvallisuuden ylläpitämisessä että lainvalvonnassa. Niiden myötä API-tietojen käyttöä laajennettaisiin valikoituihin EU:n sisäisiin lentoihin ja lisättäisiin jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten käytettävissä olevaa välineistöä Schengen-alueella. Parhaillaan pohditaan matkustajarekisteritietoja (PNR) koskevan EU:n politiikan ulkoista ulottuvuutta sen huomioon ottamiseksi, että yhä useammat kolmannet maat kehittävät valmiuksiaan käsitellä näitä tietoja lainvalvonnan ja rajaturvallisuuden tarkoituksiin. Komissio valmistelee myös lainsäädäntöehdotusta kehyksestä, joka mahdollistaa EU:n ja kolmansien kumppanimaiden kenttätyössä olevien viranomaisten vastavuoroisen pääsyn turvallisuustietoihin, jotta rikolliset ja terroristit voidaan havaita tehokkaasti. Matkustusasiakirjoihin liittyvät petokset helpottavat rikollisten ja terroristien laitonta liikkumista, ja niillä on keskeinen rooli ihmiskaupassa ja huumekaupassa. Tähän on puututtava samalla, kun helpotetaan laillista matkustamista. Siksi jäsenvaltiot ovat elokuusta 2021 lähtien myöntäneet henkilökortteja, joissa on yhdenmukaistetut turvallisuusvaatimukset, mukaan lukien siru, jonka sisältämät biometriset tunnisteet kaikki EU:n rajaviranomaiset voivat todentaa. Komissio valmistelee parhaillaan uutta aloitetta matkustusasiakirjojen digitalisoinnista ja matkustamisen helpottamisesta. Aloitteella on määrä parantaa turvallisuutta ja nopeuttaa matkustus- ja rajaprosesseja, kun matkustus- ja henkilötiedot ilmoitetaan paperittomasti etukäteen ja rajalla tehdään biometrisiä tarkastuksia. Lainvalvonta ja uudet teknologiat Tekoälyn ja salauksen kaltaiset teknologiat voivat tuoda lisäarvoa lainvalvonta- ja oikeusviranomaisille, mutta ne voivat myös haitata niiden työtä. Tekoälyä koskevassa tiedonannossaan ja tekoälysäädöksessä komissio korosti, että tekoälyllä voidaan merkittävästi edistää turvallisuusunionistrategian tavoitteita, torjua nykyisiä uhkia ja ennakoida tulevia riskejä ja mahdollisuuksia. Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta, joka on EU:n tutkimus- ja innovointiohjelma vuosiksi 2021–2027, on saatavilla rahoitusta siviiliturvallisuusalan tutkimukseen ja innovointiin, myös tekoälyn ja biometriikan alalla. Pelkästään vuosiksi 2021 ja 2022 on jo varattu 413,8 miljoonaa euroa varoja. Keskeinen täytäntöönpanoesimerkki Schengenin tietojärjestelmän (SIS) käyttö: Vuonna 2021 jäsenvaltiot tekivät lähes 7 miljardia hakua SIS-järjestelmästä. Jäsenvaltioiden viranomaiset tekivät järjestelmästä keskimäärin lähes 20 miljoonaa hakua päivässä, mikä johti keskimäärin 600:aan ulkomaisia kuulutuksia koskevaan osumaan päivässä. Tämä auttoi ratkaisemaan vastaavan määrän tapauksia. Esimerkiksi Romaniassa vuonna 2021 tapahtuneen raa’an kaksoismurhan jälkeen rikoksentekijä jäljitettiin Italiassa jo muutaman päivän kuluttua SIS-kuulutuksen ansiosta. Se antoi italialaistutkijoille vihjeen, ja he onnistuivat pidättämään miehen Roomassa. 5. SISÄISEN JA ULKOISEN TURVALLISUUDEN VÄLINEN YHTEYS: TURVALLISUUS EU:N NAAPURUSTOSSA JA KUMPPANIMAISSA

EU:n rajojen ulkopuoliset tapahtumat ja turvallisuus Euroopassa ovat tiiviisti kytköksissä toisiinsa. EU:n sisäisen turvallisuuden parantamiseksi on välttämätöntä tukea ja auttaa naapureitamme ja kumppaneitamme parantamaan sisäistä turvallisuuttaan ja tehdä yhteistyötä liittolaistemme ja kansainvälisten järjestöjen, kuten Naton ja YK:n kanssa. Euroopan ulkosuhdehallinto (EUH) ja komission yksiköt tekevät tiivistä yhteistyötä keskeisten kumppanimaiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa säännöllisten terrorismin torjuntaa koskevien vuoropuhelujen avulla. Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa on käynnissä yli 30 terrorismin torjuntaa koskevaa vuoropuhelua. Samaan aikaan on vahvistettu terrorismin torjunnan ja turvallisuusasiantuntijoiden verkostoa keskeisissä kolmansissa maissa sijaitsevissa EU:n edustustoissa. Jotta Venäjän Ukrainaan kohdistamasta hyökkäyssodasta johtuvia sisäisiä turvallisuusuhkia voitaisiin torjua paremmin, komission yksiköt, EUH ja EU:n terrorismintorjunnan koordinaattori sopivat Ukrainan kanssa jatkuvan jäsennellyn turvallisuusyhteistyön käynnistämisestä. Tämän yhteistyön tavoitteena on tehostaa operatiivista yhteistyötä, myös Europolin ja Frontexin kanssa, ja tehostaa tietojenvaihtoa sisäisistä turvallisuusuhkista. EU:n virastot antoivat välitöntä tukea vastatakseen hyökkäyksen jälkeisiin haasteisiin. Frontexilla on alueella tällä hetkellä 277 työntekijää, Europolilla 15 ja Euroopan unionin turvapaikkavirastolla 60. Jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaiset ja niiden kumppanit tekevät yhteistyötä Euroopan monialaisen rikosuhkien torjuntafoorumin (EMPACT) puitteissa järjestääkseen operatiivisia toimia ja yhteisiä toimintapäiviä Venäjän Ukrainaan kohdistamaan hyökkäykseen liittyvien uusien tai kehittyvien rikosuhkien torjumiseksi. EU:n ja Ukrainan välistä kyberturvallisuusvuoropuhelua on tehostettu EU:n koordinoidulla poliittisella, taloudellisella ja aineellisella tuella, jolla autetaan Ukrainaa vahvistamaan kyberuhkien sietokykyään. Yhteensä 29 miljoonan euron rahoituksella Ukrainan kyberuhkien ja digitaalisen häiriönsietokyvyn parantamiseen on tuettu kyberturvallisuuslaitteita ja ‑ohjelmistoja sekä häiriönsietokykyistä digitalisaatiota. Moldovalla on maantieteellisen sijaintinsa vuoksi keskeinen rooli Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen rikollisuuteen ja turvallisuuteen liittyvien vaikutusten käsittelyssä. Komissio perusti heinäkuussa 2022 yhteistyössä EUH:n kanssa EU:n sisäisen turvallisuuden ja rajaturvallisuuden tukikeskuksen Moldovan kanssa. Sen päätehtävänä on helpottaa yhteistyötä ja operatiivisia toimia yhteisten turvallisuusuhkien torjumiseksi EU:n ja Moldovan yhdessä määrittelemällä kuudella painopistealalla, jotka ovat ampuma-aseiden laiton kauppa, maahanmuuttajien salakuljetus, ihmiskauppa, terrorismin ja väkivaltaisten ääriliikkeiden ehkäiseminen ja torjuminen, kyberrikollisuus ja huumekauppa. Moldova allekirjoitti maaliskuussa 2022 Frontexin kanssa asemaa koskevan sopimuksen, joka perustuu Frontexin vahvistettuun toimeksiantoon. EU:n ja Länsi-Balkanin maiden välinen lainvalvontayhteistyö, jossa hyödynnetään myös EU:n virastoja, on tiivistynyt kolmen viime vuoden aikana. Neuvoston maaliskuussa 2021 antamien päätelmien mukaisesti lainvalvontayhteistyö kolmansien maiden kanssa sisällytettiin kaikkiin Euroopan monialaisen rikosuhkien torjuntafoorumin (EMPACT) operatiivisiin toimintasuunnitelmiin, mikä lisäsi Länsi-Balkanin osallistumista EMPACT-toimiin. Liittymistä valmistelevasta välineestä myönnetään edelleen merkittävää rahoitusta lainvalvonnan uudistamiseen ja toimintavalmiuksiin, ja EU:n virastot tarjoavat myös turvallisuusalan toimijoiden valmiuksien kehittämistä. Vuonna 2018 allekirjoitetun yhteisen terrorisminvastaisen toimintasuunnitelman suhteen on edistytty hyvin, ja Pohjois-Makedonian ja Albanian osalta allekirjoitettiin joulukuussa 2022 tarkistettu päivitetty versio kahdenvälisistä sopimuksista. Siinä otettiin huomioon, että useimmat toimet on saatettu päätökseen, ja tarkoituksena on parantaa edelleen yhteistyötä terrorismin torjunnan sekä väkivaltaisten ääriliikkeiden ehkäisemisen ja torjumisen alalla. Neuvosto antoi 18. marraskuuta 2022 luvan aloittaa neuvottelut asemaa koskevista sopimuksista EU:n sekä Albanian, Serbian, Montenegron ja Bosnia ja Hertsegovinan välillä. Nämä sopimukset antaisivat Frontexille mahdollisuuden lähettää rajaturvallisuusryhmiä suorittamaan rajavalvontatehtäviä asiaankuuluvien kansallisten viranomaisten johdolla. Tämä on erityisen tärkeää maahanmuuttajien salakuljetuksen torjunnassa. Pohjois-Makedonia allekirjoitti lokakuussa 2022 Frontexin kanssa asemaa koskevan sopimuksen, joka perustuu sen vahvistettuun toimeksiantoon. EU:lla ja Yhdysvalloilla on niinikään pitkä kumppanuuden ja yhteistyön perinne turvallisuuskysymyksissä. Tavoitteena on järjestelmällisempi ja nopeampi tietojenvaihto terrorismin, radikalisoitumisen ja järjestäytyneen rikollisuuden kaltaisista kysymyksistä. EU ja Yhdysvallat pitävät säännöllisesti yhteisiä oikeus- ja sisäasioiden alan kokouksia yhteistyön syventämiseksi yhteistä etua koskevissa asioissa, maailmanlaajuisen turvallisuuden edistämiseksi ja tietojensa päivittämiseksi oikeus- ja sisäasioita koskevan lainsäädännön edistymisestä. Eurooppalaiset oikeus- ja lainvalvontaviranomaiset tekevät yhdysvaltalaisten vastaavien viranomaisten kanssa tiivistä yhteistyötä operatiivisissa ja lainsäädännöllisissä kysymyksissä. Yhdysvaltojen lainvalvontaviranomaiset osallistuvat aktiivisesti useisiin EMPACT-toimiin ja -verkostoihin, ja Yhdysvaltojen ja Europolin välillä on operatiivista yhteistyötä koskeva sopimus. Vahva esimerkki tehokkaasta yhteistyöstä on operatiivinen työryhmä Greenlight/Trojan Shield, joka on tähän mennessä yksi suurimmista ja kehittyneimmistä lainvalvontaoperaatioista salattujen viestintäkanavien kautta tapahtuvan rikollisen toiminnan torjunnassa. EU:n ja Yhdysvaltojen välinen terrorismin rahoituksen jäljittämisohjelma tarjoaa lukuisia konkreettisia vihjeitä terrorismia koskeviin tutkintatoimiin. Yhteistyö perustuu myös suoja- ja valvontatoimien selkeään seurantaan. EU:n ja Yhdysvaltojen säännölliset kyberturvallisuusvuoropuhelut vahvistavat yhteistyötä ja koordinointia sekä kyberdiplomatian että kyberuhkien sietokyvyn alalla, kyberturvallisuuden standardointi mukaan luettuna. EU:n ja Yhdysvaltojen kauppa- ja teknologianeuvosto on mahdollistanut yhteistyön syventämisen antamalla yhteisen julkilausuman kyberturvallisuudesta ja mahdollisista 5G:n ja 6G:n jälkeisistä tutkimus- ja kehitysyhteistyötoimista, vientivalvonnasta ja investointien seurannasta sekä Venäjälle ja Valko-Venäjälle asetetuista pakotteista. Lisäksi EU:n ja Yhdysvaltojen kauppa- ja teknologianeuvosto aikoo edistää EU:n ja Yhdysvaltojen yhteistyötä ulkomaisen tiedonmanipuloinnin ja häirinnän torjunnan alalla. Afrikan merkittävät turvallisuushaasteet vaikuttavat suoraan afrikkalaisiin itseensä ja EU:n turvallisuuteen. Kumppanimaita autetaan kehittämään valmiuksiaan vastata näihin haasteisiin useilla hankkeilla, kuten Länsi-Afrikassa toimivalle kansainväliselle terrorismintorjunta-akatemialle (AILCT) annettavalla rahoituksella sekä alueellisella aloitteella, jolla parannetaan valmiuksia torjua rahanpesua ja terrorismin rahoitusta Afrikan sarven alueella ja sen lähialueilla. Latinalaisen Amerikan ja Karibian maat (LAC-maat) ovat EU:n keskeisiä kumppaneita. Toukokuussa 2022 käynnistettiin uusi turvallisuutta ja oikeutta koskeva alueellinen Team Europe -aloite, jonka tarkoituksena oli perustaa EU:n ja LAC-maiden välinen kumppanuus oikeusvaltioperiaatteen lujittamiseksi ja järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi. Ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaa koskeva EU:n asetus tuli voimaan lokakuussa 2020, ja se tarjoaa kehyksen suojan parantamiseksi sellaisilta ulkomaisilta suorilta sijoituksilta, jotka aiheuttavat riskin turvallisuudelle tai yleiselle järjestykselle useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa. Sen ensimmäisenä täytenä toimintavuonna komissiolle ilmoitettiin yli 400 tapauksesta. Syyskuussa 2021 annetulla kaksikäyttöasetuksella parannettiin ja vahvistettiin EU:n kaksikäyttötuotteiden vientivalvontajärjestelmää ja otettiin käyttöön uusia säännöksiä, joiden nojalla EU voi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ottaa käyttöön valvontaluetteloon sisältymättömien tuotteiden ja teknologioiden viennin itsenäistä valvontaa. Globalisoituneessa maailmassa, jossa vakava rikollisuus ja terrorismi ovat yhä kansainvälisempiä, lainvalvonta- ja oikeusviranomaisilla olisi oltava täydet valmiudet tehdä yhteistyötä ulkoisten kumppaneiden kanssa kansalaistensa turvallisuuden varmistamiseksi. Tämä edellyttää, että Europolille ja Eurojustille annetaan mahdollisuus tehdä yhteistyötä ja vaihtaa tietoja kolmansien maiden oikeusviranomaisten kanssa. Europolin ja Uuden-Seelannin välillä allekirjoitettiin kesäkuussa 2022 sopimus henkilötietojen vaihdosta vakavan rikollisuuden ja terrorismin torjumiseksi, ja neuvotteluja käydään useiden muiden maiden kanssa, mutta useimmissa tapauksissa edistyminen on hidasta. Eurojustin osalta neuvottelut ovat edenneet pitkälle Armenian kanssa, sillä tekstistä on päästy yhteisymmärrykseen. Neuvottelut on aloitettu Kolumbian, Algerian ja Libanonin kanssa. EU ja YK toteuttivat huhtikuussa 2022 konkreettisia toimia vahvistaakseen nykyistä kumppanuuttaan jatkuvien mutta kehittyvien kansainväliseen rauhaan ja turvallisuuteen kohdistuvien uhkien torjumiseksi johtajien neljännessä terrorisminvastaisessa vuoropuhelussa. Strategista kumppanuutta vahvistettiin edelleen käynnistämällä uusi EU:n ja YK:n maailmanlaajuinen terrorismiuhkien rahasto. Kyseessä on EU:n rahoittama aloite, jolla tuetaan terrorismista ja väkivaltaisista ääriliikkeistä kärsiviä valtioita muun muassa avun, koulutuksen ja mentoroinnin avulla. Muita yhteisiä huolenaiheita ovat uusiin teknologioihin liittyvät uudet uhat, kuten se, miten ne vaikuttavat nuoriin väkivallan radikalisoitumisen erityisenä kohderyhmänä, sekä terrorismi, joka perustuu muukalaisvihaan, rasismiin ja muihin suvaitsemattomuuden muotoihin tai jota harjoitetaan uskonnon tai vakaumuksen nimissä. Myös EU:n ja Naton välistä yhteistyötä on tehostettu, ja kaikilla yhteistyöaloilla on saatu aikaan konkreettisia tuloksia. EU ja Nato ovat tehostaneet toimintaansa ja yhteistyötään Venäjän hyökkäyssodan alkamisen jälkeen yhtenäisellä poliittisella kannalla ja koordinoimalla toimintaansa auttaakseen Ukrainaa puolustautumaan ja suojelemaan väestöään. EU:n ja Naton strateginen kumppanuus on tällä euroatlanttisen turvallisuuden kannalta kriittisellä hetkellä vahvempaa ja merkityksellisempää kuin koskaan. Selviytymiskykyä koskeva jäsennelty vuoropuhelu käynnistettiin tammikuussa 2022, ja sitä syvennetään parhaillaan kriittisen infrastruktuurin suojelun tukemiseksi. Sitä varten perustetaan myös EU-Nato-työryhmä. Sotilaallisen liikkuvuuden osalta on tehty lisäparannuksia kuljetuksiin ja sääntelyyn liittyviin näkökohtiin, vaarallisten aineiden kuljetukset mukaan lukien. Myös hybridiuhkien torjunta on edelleen keskeinen yhteistyöala Naton kanssa. Tietoja vaihdetaan esimerkiksi terrorismin torjunnasta sekä strategisesta viestinnästä, ulkomaisesta tiedonmanipuloinnista ja häirinnästä sekä tietoverkkokysymyksistä. Harjoituksiin on sisältynyt rinnakkaisen ja koordinoidun harjoituksen (PACE) puitteissa marraskuussa 2022 toteutettu EU Integrated Resolve -harjoitus, johon osallistui myös Naton henkilöstöä. Harjoituksen tarkoituksena oli parantaa asianomaisten kriisinhallintamekanismien vuorovaikutusta. EU on syyskuusta 2022 lähtien toiminut maailmanlaajuisen terrorisminvastaisen foorumin toisena puheenjohtajana. Ensisijaisia tavoitteita ovat terrorismin uhan torjuminen Afrikassa sekä sukupuolten tasa-arvon ja koulutuksen sisällyttäminen terrorisminvastaiseen politiikkaan. Neuvottelut unionin ja Interpolin välisestä yhteistyösopimuksesta ovat käynnissä, ja ne on tarkoitus saada teknisellä tasolla päätökseen vuoden 2023 alkupuoliskolla. Päätavoitteena on tehostaa edelleen tietojenvaihtoa Interpolin ja EU:n virastojen ja elinten välillä sekä tukea paremmin jäsenvaltioita ja parantaa kansalaisten turvallisuutta paitsi EU:ssa myös muualla maailmassa. Keskeinen täytäntöönpanoesimerkki Operaatio Desert Light: Eurooppalainen huumekartelli murskattiin kuudessa maassa: Eri puolilla Eurooppaa ja Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa tehtiin marraskuussa 2022 koordinoituja ratsioita, jotka kohdistuivat sekä huumausaineiden laittoman kaupan komento- ja valvontakeskukseen että sen logistiseen infrastruktuuriin Euroopassa. Ratsioiden kohteet muodostivat ”superkartellin”, joka hallitsi noin kolmasosaa Euroopan kokaiinikaupasta. Espanjassa, Ranskassa, Belgiassa, Alankomaissa ja Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa suoritettujen tutkintatoimien jälkeen pidätettiin Europolin tuella yhteensä 49 epäiltyä. Lainvalvontaviranomaiset takavarikoivat tutkinnan aikana 30 tonnia huumausaineita.