Keskiviikko 7. heinäkuuta 2010

Rahoitusjärjestelmän makrotason vakauden valvonta ja Euroopan järjestelmäriskineuvoston perustaminen ***I

P7_TA(2010)0271

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rahoitusjärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta yhteisössä ja Euroopan järjestelmäriskikomitean perustamisesta (KOM(2009)0499 – C7-0166/2009 – 2009/0140(COD))

2011/C 351 E/37

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

Ehdotusta muutettiin 7. heinäkuuta 2010 seuraavasti (1):

PARLAMENTIN TARKISTUKSET (2)

komission ehdotukseen

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS

rahoitusjärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta yhteisössä ja Euroopan järjestelmäriskikomitean perustamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon (3),

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (4),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (5),

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Rahoitusvakaus on reaalitalouden työpaikkojen luomisen, luotonannon ja kasvun ennakkoehto. Finanssikriisi on osoittanut finanssivalvonnassa olevan merkittäviä puutteita, minkä vuoksi ei ole pystytty estämään liiallisen riskien kasautumista rahoitusjärjestelmään, ja paljastanut erityisesti heikkouksia nykyisessä makrotalouden vakauden valvonnassa. Kriisi on aiheuttanut erittäin vakavia seurauksia veronmaksajille, monille työttömiksi joutuneille EU:n kansalaisille sekä pienille ja keskisuurille yrityksille. Vastaavan mittakaavan uuden kriisin sattuessa jäsenvaltioilla ei ole varaa pelastaa finanssilaitoksia vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjä rikkomatta.

(1 a) Euroopan parlamentti on jo kauan ennen rahoituskriisiä vaatinut säännöllisin väliajoin aidosti tasapuolisia kilpailuedellytyksiä kaikille EU:n tason toimijoille ja osoittanut samalla merkittäviä puutteita yhä yhdentyneempien finanssimarkkinoiden unionin tason valvonnassa (13 päivänä huhtikuuta 2000 annettu päätöslauselma komission tiedonannosta rahoitusmarkkinoiden puitteiden toteuttamisesta: toimintasuunnitelma (6), 21 päivänä marraskuuta 2002 annettu päätöslauselma toiminnan vakauden valvontaa koskevista säännöistä Euroopan unionissa (7), 11 päivänä heinäkuuta 2007 annettu päätöslauselma rahoituspalvelupolitiikkaa 2005–2010 koskevasta valkoisesta kirjasta (8), 23 päivänä syyskuuta 2008 annettu päätöslauselma suosituksista komissiolle riskirahastoista ja yksityisistä pääomasijoitusrahastoista (9), 9 päivänä lokakuuta 2008 annettu päätöslauselma suosituksista komissiolle Lamfalussy-prosessin jatkotoimista: tuleva valvontarakenne (10), 22 päivänä huhtikuuta 2009 annettu päätöslauselma muutetusta ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (Solvenssi II) (11) sekä 23 päivänä huhtikuuta 2009 annettu päätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi luottoluokituslaitoksista (12)).

(2) Marraskuussa 2008 komissio antoi Jacques de Larosièren johtamalle korkean tason ryhmälle, jäljempänä ’de Larosièren ryhmä’, tehtäväksi esittää suosituksia siitä, kuinka eurooppalaisia valvontajärjestelyjä voitaisiin tiukentaa kansalaisten suojan parantamiseksi ja luottamuksen palauttamiseksi rahoitusjärjestelmään.

(3) De Larosièren ryhmän 25 päivänä helmikuuta 2009 esittämässä raportissa (de Larosièren raportti) muun muassa suositettiin, että perustetaan unionin tason elin, jonka tehtävänä on valvoa koko rahoitusjärjestelmän riskejä.

(4) Maaliskuun 4 päivänä 2009 antamassaan tiedonannossa ”Elvytys Euroopassa” komissio suhtautui de Larosièren ryhmän suosituksiin myönteisesti ja kannatti niitä laajalti. Eurooppa-neuvosto oli 19 ja 20 päivänä maaliskuuta 2009 pitämässään kokouksessa yhtä mieltä siitä, että finanssilaitosten sääntelyä ja valvontaa on tehostettava EU:ssa ja että toimien lähtökohtana käytetään de Larosière -ryhmän raporttia.

(5) Komissio esitti 27 päivänä toukokuuta 2009 antamassaan tiedonannossa ”Euroopan finanssivalvonta” monenlaisia uudistuksia rahoitusvakauden turvaamista unionin tasolla koskeviin nykyisin järjestelyihin. Näihin uudistuksiin sisältyi erityisesti makrotason vakauden valvonnasta vastaavan Euroopan järjestelmäriskikomitean (EJRK) perustaminen. Komission näkemystä ja aikomusta antaa lainsäädäntöehdotuksia siten, että uusi kehys voitaisiin ottaa käyttöön vuoden 2010 aikana, kannatettiin 9 päivänä kesäkuuta 2009 pidetyssä neuvoston istunnossa ja 18 ja 19 päivänä kesäkuuta 2009 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa. Komission näkemysten mukaisesti neuvosto totesi muun muassa, että EKP:n tulisi antaa analyyttista, tilastollista, hallinnollista ja logistista tukea EJRK:lle käyttäen myös hyväksi kansallisten keskuspankkien ja valvontaviranomaisten teknisiä lausuntoja. EKP:n EJRK:lle antaman tuen tai EJRK:lle annettavien tai määrättävien tehtävien ei tulisi rajoittaa periaatetta EKP:n riippumattomuudesta sen hoitaessa sille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen nojalla annettuja tehtäviä.

(5 a) Kansainvälisten finanssimarkkinoiden integroituminen edellyttää unionin voimakasta sitoutumista koko maailman tasolla. EJRK:n olisi käytettävä hyväkseen korkean tason tieteellisen komitean asiantuntemusta ja ryhdyttävä kaikkiin asianmukaisiin toimiin, jotta EU:n kanta otetaan huomioon rahoitusvakautta koskevissa asioissa koko maailman tasolla, erityisesti toimimalla läheisessä yhteistyössä Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF), rahoituspalveluviranomaisen(FSB) sekä G20-ryhmän kanssa.

(5 b) EJRK:n olisi edistettävä muun muassa sitä, että G20-ryhmä soveltaa IMF:n, rahoituspalveluviranomaisen ja kansainvälisen järjestelypankin (BIS) suosituksia tarkastellessaan alustavasti näiden lokakuussa 2009 julkaisemaa raporttia finanssilaitosten, -markkinoiden ja -välineiden järjestelmäriskin arviointiohjeista (Guidance to Assess the Systemic Importance of Financial Institutions, Markets and Instruments), jonka mukaan järjestelmäriskin on oltava muuttuva käsite, jotta siinä voidaan ottaa huomioon rahoitusalan ja maailmantalouden kehittyminen. Systeemiriski voidaan määritellä finanssipalvelujen keskeytymisriskiksi, joka johtuu koko rahoitusjärjestelmän tai sen osien heikentymisestä ja saattaa vaikuttaa huomattavan kielteisesti reaalitalouteen.

(5 c) Finanssilaitosten, -markkinoiden ja -välineiden järjestelmäriskin arviointiohjeita koskevassa raportissa todetaan myös, että järjestelmäriskien arviointi riippuu todennäköisesti taloudellisesta toimintaympäristöstä. Siihen vaikuttavat myös rahoitusinfrastruktuuri ja kriisinhallintajärjestelmät sekä kyky reagoida häiriöihin niiden sattuessa. Finanssilaitokset voivat olla järjestelmän kannalta merkittäviä paikallisten, kansallisten tai kansainvälisten rahoitusjärjestelmien ja talouksien kannalta. Tärkeimpiä finanssimarkkinoiden ja finanssilaitosten merkityksen määrittämistä helpottavia kriteerejä ovat koko (rahoitusjärjestelmän yksittäisen osan tarjoamien finanssipalvelujen määrä), korvattavuus (missä määrin järjestelmän muut osat voivat tarjota samoja palveluja häiriön sattuessa) ja keskinäinen riippuvuus (yhteydet järjestelmän muihin osiin). Kolmeen mainittuun kriteeriin perustuvassa arvioinnissa olisi lisäksi otettava huomioon rahoituksellinen haavoittuvuus sekä institutionaalisen kehyksen kyky reagoida rahoitushäiriöihin.

(5 d) EJRK:n tehtävänä olisi oltava järjestelmäriskien arviointi ja valvonta normaaliaikoina, jotta järjestelmän alttiutta sen osien häiriöriskeille voitaisiin vähentää ja jotta rahoitusjärjestelmän häiriönsietokykyä voitaisiin parantaa. Tässä yhteydessä EJRK:n olisi huolehdittava rahoitusvakauden varmistamisesta ja vähennettävä sisämarkkinoihin ja reaalitalouteen kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia. Tavoitteidensa saavuttamiseksi EJRK:n olisi analysoitava kaikkea asiaankuuluvaa tietoa, erityisesti rahoitusvakauteen mahdollisesti vaikuttavaa lainsäädäntöä, kuten tilinpäätössääntöjä, konkurssilainsäädäntöä ja taloudellisia pelastussääntöjä.

(6) EU:n ja maailmanlaajuisten rahoitusjärjestelmien asianmukainen toimivuus ja niihin kohdistuvien uhkien lieventäminen edellyttävät makrotason ja mikrotason valvonnan yhteensovittamista. Kuten maaliskuussa 2009 julkaistussa Turnerin katsauksessa ”A regulatory response to the global banking crisis” todetaan, luotettavat järjestelyt edellyttävät joko kansallisten toimivaltuuksien lisäämistä, mikä tarkoittaa sisämarkkinoiden avoimuuden vähentämistä, tai Euroopan yhdentymisen tehostamista. Koska terveellä pohjalla toimiva rahoitusjärjestelmä edistää unionin talouskasvua ja kilpailukykyä ja vaikuttaa reaalitalouteen, de Larosièren ryhmän suosituksesta myös unionin toimielimet ovat asettuneet Euroopan yhdentymisen tehostamisen kannalle.

(6 a) Tämä äskettäin muotoiltu makro-ohjausjärjestelmä edellyttää uskottavaa ja tehokasta johtajuutta. EJRK:n aseman keskeisen merkityksen ja kansainvälisen ja eurooppalaisen uskottavuuden vuoksi sekä de Larosièren ryhmän raportin hengen mukaisesti EKP:n pääjohtaja olisi nimitettävä EJRK:n puheenjohtajaksi. Myös vastuullisuusvaatimuksia olisi lisättävä ja EJRK:n elinten kokoonpanoa olisi laajennettava siten, että se edustaa kokemuspohjan, taustan ja mielipiteiden laajaa kirjoa.

(6 b) De Larosièren ryhmän raportissa todetaan myös, että makrotason vakauden valvonnalla ei ole merkitystä, jos sillä ei pystytä jollakin tavalla vaikuttamaan mikrotason vakauden valvontaan, kun taas mikrotason vakauden valvonnalla ei voida tehokkaasti valvoa rahoitusvakautta, jos kehitystä makrotasolla ei oteta riittävästi huomioon.

(6 c) Olisi perustettava Euroopan finanssivalvojien järjestelmä, joka kokoaa sekä kansalliset että unionin tason finanssivalvonnan toimijat toimimaan verkostona. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisen vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti Euroopan finanssivalvojien järjestelmän osapuolten olisi harjoitettava yhteistyötä luottamuksen ja täydellisen keskinäisen kunnioituksen ilmapiirissä ja varmistettava erityisesti keskinäisen tiedonkulun asianmukaisuus ja luotettavuus. Unionin tasolla verkoston tulisi koostua EJRK:sta ja kolmesta mikrotason valvontaviranomaisesta: asetuksella (EU) N:o …/ 2010 perustettu Euroopan valvontaviranomainen (pankkiala), asetuksella (EU) N:o …/ 2010 perustettu Euroopan valvontaviranomainen (arvopaperimarkkinat) sekä asetuksella (EU) N:o …/ 2010 perustettu Euroopan valvontaviranomainen (vakuutukset ja lisäeläkkeet). ▐

(7 a) EJRK:n olisi koostuttava hallintoneuvostosta, ohjauskomiteasta, sihteeristöstä ja neuvoa-antavasta tieteellisestä komiteasta.

(8) EJRK:n olisi annettava ja julkistettava tarpeelliseksi katsottaessa yleisluonteisia varoituksia ja suosituksia, jotka koskevat koko unionia , yksittäisiä jäsenvaltioita tai jäsenvaltioiden ryhmiä ja joissa asiaa koskeville poliittisille linjauksille määritellään tietty aikataulu. Jos tällaisia varoituksia tai suosituksia annetaan yksittäiselle jäsenvaltiolle tai jäsenvaltioiden ryhmälle, EJRK:n olisi myös voitava ehdottaa asianmukaisia tukitoimia. Komissio voi tarvittaessa omasta aloitteestaan tai EJRK:n, jonkin Euroopan valvontaviranomaisen, Euroopan parlamentin tai neuvoston pyynnöstä hyväksyä Euroopan valvontaviranomaiselle suunnatun päätöksen, jossa todetaan kriisitilanteen olemassaolo.

(8 a) EJRK:n olisi päätettävä, pitääkö suositus säilyttää luottamuksellisena vai julkistaa, ottaen huomioon, että julkistaminen voi tietyissä olosuhteissa edistää suositusten noudattamista.

(8 b) EJRK:n olisi suunniteltava värikoodijärjestelmä, jonka avulla asianomaiset osapuolet voivat paremmin arvioida riskin luonnetta.

(9) Tällaisten varoitusten ja suositusten painoarvon ja legitiimiyden lisäämiseksi ne olisi toimitettava Euroopan parlamentin, neuvoston, komission, varoitusten ja suositusten saajien ja tarvittaessa Euroopan valvontaviranomaisten välityksellä.

(10) EJRK:n olisi myös seurattava antamiensa suositusten noudattamista suositusten saajien laatimien raporttien perusteella sen varmistamiseksi, että sen varoituksia ja suosituksia todella noudatetaan. Suositusten saajien olisi perusteltava asianmukaisesti EJRK:n suositusten noudattamatta jättäminen (”toimi tai selitä” -mekanismi) erityisesti Euroopan parlamentille . EJRK:n olisi voitava vedota Euroopan parlamenttiin ja neuvostoon, jos se ei ole tyytyväinen siihen, kuinka suositusten saajat ovat noudattaneet suosituksia. ▐

(12) EJRK:n olisi raportoitava Euroopan parlamentille ja neuvostolle vähintään kerran vuodessa ja useamminkin, jos finanssialan ongelmat leviävät laajalle.

(13) EKP:lla ja kansallisilla keskuspankeilla olisi oltava johtava asema makrotason vakauden valvonnassa asiantuntemuksensa ja nykyisten rahoitusvakauteen liittyvien tehtäviensä perusteella. On tärkeää, että mikrotason vakauden valvontaviranomaiset osallistuvat EJRK:n työhön sen varmistamiseksi, että makrotason vakauteen kohdistuvien riskien arviointi perustuu aukottomiin ja tarkkoihin tietoihin rahoitusjärjestelmän kehityksestä. Tästä syystä Euroopan valvontaviranomaisten puheenjohtajien olisi oltava äänivaltaisia jäseniä . Avoimuuden hengessä hallintoneuvoston jäseniksi olisi valittava kuusi riippumatonta henkilöä, joiden ei tulisi olla minkään Euroopan valvontaviranomaisen henkilöstön jäseniä ja joiden valintaperusteina olisi käytettävä yleistä pätevyyttä ja sitoumusta unioniin. Heidän olisi myös edustettava erilaisia taustoja joko akateemiselta alalta tai yksityissektorilta, erityisesti pk-yritystoiminnasta ja ammattiyhdistystoiminnasta, tai kokemusta finanssipalvelujen kuluttajana tai tarjoajana, ja heidän olisi voitava tarjota täydet takuut riippumattomuutensa ja luottamuksellisuuden suhteen. Yhden kansallisten toimivaltaisten viranomaisten edustajan kustakin jäsenvaltiosta olisi osallistuttava hallintoneuvoston kokouksiin äänioikeudettomina jäseninä .

(14) Komission jäsenen osallistuminen auttaa luomaan yhteyden makrotalouden valvonnan ja finanssivalvonnan välille unionissa , ja talous- ja rahoituskomitean puheenjohtajan läsnäolo kuvastaa valtiovarainministereiden asemaa rahoitusvakauden turvaamisessa.

(14 a) Koska Euroopan talousalueeseen tai Euroopan vapaakauppaliittoon kuuluvien kolmansien maiden pankit ja rahoituslaitokset voivat toimia unionissa, EJRK:n hallintoneuvoston kokouksiin olisi voitava kutsua yksi korkean tason edustaja kustakin tällaisesta maasta, jos kyseinen maa myöntää siihen luvan.

(15) On olennaisen tärkeää, että EJRK:n jäsenet suorittavat tehtävänsä puolueettomasti ja tarkastelevat rahoitusvakautta ainoastaan koko Euroopan unionin alueella. Jos yksimielisyyteen ei päästä, varoituksia ja suosituksia koskevaa äänestystä EJRK:ssa ei saisi painottaa, ja päätökset olisi tehtävä pääsääntöisesti yksinkertaisella enemmistöllä.

(16) Finanssilaitosten ja -markkinoiden keskinäinen riippuvuus osoittaa, että mahdollisten järjestelmäriskien seurannan ja arvioinnin olisi perustuttava laajaan valikoimaan makrotaloutta ja mikrotason rahoitusta koskevia tietoja ja indikaattoreita. Näihin järjestelmäriskeihin sisältyy finanssipalvelujen keskeytymisriski, joka johtuu unionin koko rahoitusjärjestelmän tai sen osien merkittävästä heikentymisestä, mikä saattaa vaikuttaa huomattavan kielteisesti sisämarkkinoihin ja reaalitalouteen. Kaikenlaiset finanssilaitokset, -välittäjät, -markkinat, -infrastruktuurit tai -välineet voivat olla järjestelmän kannalta merkittäviä. EJRK:n olisi sen vuoksi saatava käyttöönsä kaikki tehtäviensä suorittamisessa tarvittavat tiedot ja huolehdittava siitä, että nämä tiedot käsitellään tarvittaessa luottamuksellisina.

(17) Markkinatoimijoilta voidaan saada arvokasta tietoa, joka auttaa ymmärtämään rahoitusjärjestelmässä tapahtuvaa kehitystä. EJRK:n olisi sen vuoksi tarvittaessa kuultava yksityissektorin sidosryhmiä, joista mainittakoon finanssialan edustajat, kuluttajajärjestöt ja komission perustamat tai unionin lainsäädännöllä perustetut finanssipalvelualan käyttäjäryhmät, ja annettava niille oikeudenmukainen mahdollisuus esittää huomautuksia. Koska mitään yksiselitteistä järjestelmäriskin määritelmää ei ole olemassa ja koska järjestelmäriskin arviointi riippuu taloudellisesta toimintaympäristöstä, EJRK:n olisi lisäksi varmistettava henkilöstönsä ja asiantuntijoidensa laaja kokemus ja monipuolinen ammattitaito. ▐

(19) EJRK:n perustamisen pitäisi osaltaan edistää sisämarkkinoiden tavoitteiden saavuttamista. Rahoitusjärjestelmän makrotason vakauden valvonnan olisi oltava unionissa olennainen osa uusia unionin valvontajärjestelyjä, sillä makrotason vakauden valvonta on kiinteästi sidoksissa mikrotason vakauden valvontaan liittyviin Euroopan valvontaviranomaisten tehtäviin. Kaikilla sidosryhmillä on tarpeeksi luottamusta ryhtyä valtioiden rajat ylittäviin rahoitustoimiin ainoastaan, jos käytössä on järjestelyt, joilla asianmukaisella tavalla tunnustetaan mikro- ja makrotason vakauteen kohdistuvien riskien keskinäinen riippuvuus. EJRK:n olisi seurattava ja arvioitava rahoitusvakauteen kohdistuvia riskejä, jotka johtuvat alakohtaisella tasolla tai koko rahoitusjärjestelmän tasolla tapahtuneesta kehityksestä. Tällaisiin riskeihin puuttumalla EJRK:n olisi osaltaan edistettävä yhdennetyn unionin valvontarakenteen toimintaa. Tällaista valvontarakennetta tarvitaan edistämään jäsenvaltioiden oikea-aikaisia ja yhtenäisiä poliittisia linjauksia, millä ehkäistäisiin eriäviä lähestymistapoja ja parannettaisiin sisämarkkinoiden toimintaa.

(20) Jäsenvaltiot eivät voi Euroopan finanssimarkkinoiden yhdentymisen vuoksi riittävällä tavalla valvoa unionin rahoitusjärjestelmän makrotason vakautta, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen,

(20 a) Kuten de Larosièren ryhmän raportissa ehdotetaan, on tarpeen edetä vaiheittain ja Euroopan parlamentin ja neuvoston olisi tarkasteltava kokonaisuudessaan uudestaan Euroopan finanssivalvojien järjestelmää, Euroopan järjestelmäriskikomiteaa ja Euroopan valvontaviranomaisia … (13) mennessä.

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla ▐

1. Perustetaan Euroopan järjestelmäriskikomitea, jäljempänä ’EJRK’. Sen kotipaikka on Frankfurt.

1 a. EJRK on osa Euroopan finanssivalvojien järjestelmää (EFVJ), jonka tehtävänä on unionin rahoitusjärjestelmän valvonnan varmistaminen.

1 b. Euroopan finanssivalvojien järjestelmään kuuluvat

a) EJRK;

b) asetuksella (EU) N:o …/2010 [EAMV] perustettu Euroopan valvontaviranomainen (arvopaperimarkkinat);

c) asetuksella (EU) N:o …/2010 [EVTEV] perustettu Euroopan valvontaviranomainen (vakuutukset ja lisäeläkkeet);

d) asetuksella (EU) N:o …/2010 (EPV) perustettu Euroopan valvontaviranomainen (pankkiala);

e) asetuksen (EU) N:o …/2010[EPV], asetuksen (EU) N:o …/2010 [EAMV] ja asetuksen (EU) N:o …/2010 [EVTEV] 40 artiklan nojalla perustettu Euroopan valvontaviranomainen (sekakomitea);

f) asetuksen (EU) N:o …/2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o …/2010 [EAMV] ja asetuksen (EU) N:o …/2010 (EVTEV) 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut jäsenvaltioiden viranomaiset;

g) asetuksen (EU) N:o …/2010[EPV], asetuksen (EU) N:o …/2010 [EAMV] ja asetuksen (EU) N:o …/2010 [EVTEV] 7 ja 9 artiklassa mainittujen tehtävien hoitamista varten komissio.

Edellä b, c ja d alakohdassa tarkoitettujen Euroopan valvontaviranomaisten päätoimipaikka on Frankfurt.

Niillä voi olla edustusto Euroopan unionin tärkeimmissä finanssikeskuksissa.

1 c. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisen vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti Euroopan finanssivalvojien järjestelmän osapuolten on harjoitettava yhteistyötä luottamuksen ja täydellisen keskinäisen kunnioituksen ilmapiirissä ja varmistettava erityisesti keskinäisen tiedonkulun asianmukaisuus ja luotettavuus.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

a) ”finanssilaitoksella” asetuksen (EU) N:o …/2010[EPV], asetuksen (EU) N:o …/2010 [EAMV] ja asetuksen (EU) N:o …/2010 [EVTEV] 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun lainsäädännön piiriin kuuluvaa yritystä sekä mitä tahansa muuta yritystä tai yhteisöä, jonka rahoitustoimet voivat aiheuttaa järjestelmäriskin, vaikka ne eivät ole suorassa yhteydessä laajempaan yleisöön;

b) ”rahoitusjärjestelmällä” kaikkia finanssilaitoksia, -markkinoita, - tuotteita ja -markkinainfrastruktuureja ;

b a) ”järjestelmäriskillä” sellaisen häiriön vaaraa rahoitusjärjestelmässä, joka saattaa vaikuttaa huomattavan kielteisesti sisämarkkinoihin ja reaalitalouteen. Kaikenlaiset finanssialan välittäjät, finanssimarkkinat ja -rakenteet voivat jossain määrin olla järjestelmän kannalta merkittäviä.

3 artikla

Toiminta-ajatus, tavoitteet ja tehtävät

1. EJRK vastaa rahoitusjärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta unionissa edistääkseen rahoitusjärjestelmän kehityksestä johtuvien unionin rahoitusvakauteen kohdistuvien järjestelmäriskien estämistä tai lieventämistä ja makrotalouden kehityksen huomioon ottamista , jotta voidaan välttää finanssialan häiriöiden laajalle leviämistä ja edistää sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa sekä tällä tavoin varmistaa, että finanssiala edistää talouskasvua kestävällä tavalla .

2. Edellä olevan 1 kohdan soveltamiseksi EJRK huolehtii seuraavista tehtävistä:

a) kaiken sellaisen tiedon määrittely ja/tai tarvittaessa kerääminen ja analysointi , mukaan lukien säädökset, jotka saattavat vaikuttaa rahoitusvakauteen, kuten tilinpitosäännöt, saneeraussäännöt ja lakkauttamista koskevat säännöt, joka on merkityksellistä 1 kohdassa kuvattujen tavoitteiden kannalta;

b) järjestelmäriskien havaitseminen ja priorisointi,

c) riskivaroitusten antaminen, jos tällaiset järjestelmäriskit vaikuttavat huomattavilta , ja tarvittaessa varoitusten julkistaminen ;

d) ▐ korjaavia toimia koskevien suositusten antaminen havaittujen riskien käsittelemiseksi ja tarvittaessa niiden julkistaminen ;

d a) luottamuksellisen varoituksen antaminen komissiolle, kun EJRK katsoo, että saattaa syntyä asetuksen (EU) N:o …/2010 [EAMV], asetuksen (EU) N:o …/2010 [EVTEV] ja asetuksen (EU) N:o …/2010 [EPV] 10 artiklassa tarkoitettu kriisitilanne. EJRK tekee tilanteesta arvion, jotta komissio voi päättää, onko tarpeen tehdä Euroopan valvontaviranomaisille suunnattu päätös kriisitilanteen olemassaolosta.

e) varoitusten ja suositusten mukaisesti toteutettujen jatkotoimien seuranta;

f) toimiminen tiiviissä yhteistyössä EFVJ:n kaikkien muiden osapuolten kanssa ja tarvittaessa sellaisten järjestelmäriskeihin liittyvien tietojen toimittaminen Euroopan valvontaviranomaisille, joita nämä tarvitsevat tehtäviensä suorittamisessa; erityisesti EJRK laatii yhteistyössä Euroopan valvontaviranomaisten kanssa yhteiset määrälliset ja laadulliset indikaattorit (ns. riskikojelauta), joiden perusteella myönnetään rajat ylittävää toimintaa harjoittaville mahdollisen järjestelmäriskin aiheuttaville laitoksille valvontaluokitus. Luokitusta on tarkasteltava uudestaan säännöllisesti, jotta voidaan ottaa huomioon merkittävät muutokset laitoksen riskiprofiilissa. Valvontaluokitus on ratkaiseva osatekijä tehtäessä päätös valvoa suoraan vaikeuksissa olevaa laitosta tai puuttua sen toimintaan.

f a) osallistua tarvittaessa sekakomitean toimintaan;

g) makrotason vakauden valvontaan liittyvien kysymysten koordinointi kansainvälisten rahoitusalan laitosten, erityisesti Kansainvälisen valuuttarahaston ja rahoitusmarkkinoiden vakautta seuraavan elimen, sekä kolmansien maiden vastaavien elinten kanssa;

h) unionin lainsäädännössä määriteltyjen muiden asiaan liittyvien tehtävien suorittaminen.

II LUKU

ORGANISAATIO

4 artikla

Rakenne

1. EJRK koostuu hallintoneuvostosta, ohjauskomiteasta , sihteeristöstä ja neuvoa-antavasta tieteellisestä komiteasta .

2. Hallintoneuvosto tekee tarvittavat päätökset EJRK:lle uskottujen tehtävien hoitamisen varmistamiseksi.

3. Ohjauskomitea auttaa EJRK:aa päätöksenteossa valmistelemalla hallintoneuvoston kokoukset, tarkistamalla kulloinkin käsiteltävänä olevat asiakirjat ja seuraamalla EJRK:n käynnissä olevan työn edistymistä.

4. Sihteeristö vastaa EJKR:n päivittäisestä toiminnasta ja kaikista henkilöstöasioista . Se tarjoaa EJRK:lle korkealaatuista analyyttistä, tilastollista, hallinnollista ja logistista tukea hallintoneuvoston puheenjohtajan johdolla neuvoston asetuksen (EU) N:o …/2010 [EJRK] mukaisesti. Sihteeristö käyttää myös hyväksi Euroopan valvontaviranomaisten, kansallisten keskuspankkien ja kansallisten valvontaviranomaisten teknisiä lausuntoja .

5. Jäljempänä olevassa 12 artiklassa tarkoitettu neuvoa-antava tieteellinen komitea ▐ antaa ▐ neuvoja ja apua EJRK:n työn kannalta tärkeissä kysymyksissä.

5 artikla

Puheenjohtajuus

1. ▐ EJRK:n puheenjohtajana toimii EKP:n pääjohtaja .

1 a. EKP:n yleisneuvoston jäsenet valitsevat ensimmäisen varapuheenjohtajan keskuudestaan viiden vuoden toimikaudeksi ja ottavat tässä huomioon sekä jäsenvaltioiden että euroalueeseen kuuluvien ja sen ulkopuolisten valtioiden tasapuolisen edustuksen. Ensimmäinen varapuheenjohtaja voidaan valita uudeksi toimikaudeksi vain kerran.

1 b. Toinen varapuheenjohtaja on asetuksen (EU) N:o …/2010[EPV], asetuksen (EU) N:o …/2010 [EAMV] ja asetuksen (EU) N:o …/2010 [EVTEV] [XX] artiklan mukaisesti nimitetty sekakomitean puheenjohtaja.

1 c. Puheenjohtaja ja varapuheenjohtajat ilmoittavat Euroopan parlamentille julkisessa kuulemisessa, miten he aikovat hoitaa tämän asetuksen mukaiset tehtävänsä.

2. Puheenjohtaja johtaa hallintoneuvoston ja ohjauskomitean kokouksia.

3. Puheenjohtajan ollessa estynyt hallintoneuvoston ja/tai ohjauskomitean kokouksia johtavat varapuheenjohtajat arvojärjestyksensä mukaisessa järjestyksessä .

4. Jos ensimmäiseksi varapuheenjohtajaksi valittujen EKP:n yleisneuvoston jäsenten toimikausi päättyy ennen kuin viiden vuoden toimikausi tai jos ensimmäinen varapuheenjohtaja ei pysty jostain syystä hoitamaan tehtäviään, valitaan uusi ensimmäinen varapuheenjohtaja 1 a kohdan mukaisesti.

5. Puheenjohtaja toimii EJRK:n ulkopuolisena edustajana.

6 artikla

Hallintoneuvosto

1. Äänivaltaisia hallintoneuvoston jäseniä ovat seuraavat:

a) EKP:n pääjohtaja ja varapääjohtaja;

b) kansallisten keskuspankkien pääjohtajat;

c) Euroopan komission jäsen;

d) Euroopan pankkiviranomaisen puheenjohtaja;

e) Euroopan vakuutus- ja työeläkeviranomaisen puheenjohtaja;

f) Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen puheenjohtaja;

f a) hallintoneuvoston äänivaltaisten jäsenten sekakomitean ehdotuksesta nimittämät kuusi riippumatonta jäsentä; nimitetyt eivät saa olla Euroopan valvontaviranomaisten henkilöstön jäseniä ja heidät valitaan siten, että valintaperusteina käytetään yleistä pätevyyttä sekä erilaisia taustoja joko akateemiselta alalta tai muilta aloilta, erityisesti pk-yritystoiminnasta, ammattiyhdistystoiminnasta tai finanssipalvelujen kuluttajana tai tarjoajana; nimittämishetkellä sekakomitea ilmoittaa, ketkä nimitetyistä nimitetään myös ohjauskomiteaan; tehtäviään suorittaessaan nimitetyt henkilöt eivät pyydä eivätkä ota vastaan ohjeita miltään hallitukselta, laitokselta, elimeltä, virastolta, yhteisöltä tai yksityishenkilöltä; heidän tulee pidättäytyä kaikesta toiminnasta, joka on ristiriidassa heidän velvollisuuksiensa ja tehtäviensä hoitamisen kanssa.

2. Äänioikeudettomia hallintoneuvoston jäseniä ovat seuraavat:

a) yksi korkean tason edustaja kunkin jäsenvaltion toimivaltaisesta kansallisesta valvontaviranomaisesta tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti ;

b) talous- ja rahoituskomitean puheenjohtaja.

3. Kansallisten valvontaviranomaisten edustuksen osalta kunkin korkean tason edustajan vuoro kiertää käsiteltävän asian mukaan, elleivät kansalliset valvontaviranomaiset ole sopineet yhteisestä edustajasta .

4. Hallintoneuvosto vahvistaa EJRK:n työjärjestyksen.

7 artikla

Puolueettomuus

1. Hallintoneuvoston ja ohjauskomitean toimintaan osallistuessaan tai EJRK:aan liittyviä muita tehtäviä hoitaessaan EJRK:n jäsenten on suoritettava tehtävänsä puolueettomasti ja yksinomaan koko Euroopan unionin edun nimissä . He eivät saa pyytää tai ottaa vastaan ohjeita jäsenvaltioilta , unionin toimielimiltä tai muulta julkiselta tai yksityiseltä elimeltä .

1 a. Myös EKP:n yleisneuvostoon kuuluvien hallintoneuvoston jäsenten on hoidettava tehtävänsä riippumattomasti.

2. Jäsenvaltiot, Euroopan unionin toimielimet ja muut julkiset tai yksityiset elimet eivät saa pyrkiä vaikuttamaan EJRK:n jäseniin näiden hoitaessa EJRK:aan liittyviä tehtäviään.

8 artikla

Salassapitovelvollisuus

1. EJRK:n hallintoneuvoston jäsenten ja kaikkien muiden henkilöiden, jotka työskentelevät tai ovat työskennelleet EJRK:n palveluksessa tai sen yhteydessä (mukaan luettuina keskuspankkien asianomainen henkilöstö, neuvoa-antava tieteellinen komitea, Euroopan valvontaviranomaiset ja jäsenvaltioiden toimivaltaiset kansalliset valvontaviranomaiset), on noudatettava salassapitovelvollisuutta vielä tehtäviensä päättymisen jälkeenkin.

2. EJRK:n jäsenten näissä tehtävissä saamia tietoja saa käyttää ainoastaan 3 artiklan 2 kohdassa vahvistettujen tehtävien hoitamiseen.

3. Luottamuksellisia tietoja, jotka 1 kohdassa tarkoitetut henkilöt saavat tehtäviään suorittaessaan, ei saa luovuttaa kenellekään henkilölle eikä millekään viranomaiselle muutoin kuin sellaisena tiivistelmänä tai koosteena, josta yksittäisiä finanssilaitoksia ei voida tunnistaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 16 artiklan soveltamista ja rikosoikeuden soveltamista.

4. EJRK sopii yhdessä Euroopan valvontaviranomaisten kanssa erityisistä salassapitomenettelyistä yksittäisiä finanssilaitoksia koskevien tietojen tai tietojen, joista yksittäiset finanssilaitokset voidaan tunnistaa, suojaamiseksi ja vahvistaa ne .

9 artikla

Hallintoneuvoston kokoukset

1. Hallintoneuvosto kokoontuu sääntömääräiseen täysistuntoon puheenjohtajansa aloitteesta vähintään neljä kertaa vuodessa. Puheenjohtaja voi kutsua koolle hallintoneuvoston ylimääräisen kokouksen omasta aloitteestaan tai kun vähintään kolmasosa äänivaltaisista jäsenistä sitä pyytää.

2. Kunkin hallintoneuvoston jäsenen on oltava kokouksissa läsnä henkilökohtaisesti eivätkä he voi esiintyä edustettuina.

3. Poiketen siitä, mitä 2 kohdassa säädetään, jos jäsen on pidemmän aikaa estynyt osallistumasta kokouksiin, hän voi nimittää itselleen varajäsenen. Tämän jäsenen sijaisena voi myös olla henkilö, joka on nimitetty virallisesti noudattaen edustajien väliaikaisia sijaisia koskevia kyseisen laitoksen sääntöjä.

3 a. Tarvittaessa muita asiaan liittyviä tehtäviä suorittavien kansainvälisten laitosten korkean tason edustajia voidaan kutsua osallistumaan hallintoneuvoston kokouksiin.

3 b. Tarvittaessa ja tapauskohtaisesti yksi kolmannen maan, eritoten Euroopan talousalueen tai Euroopan vapaakauppaliiton jäsenmaan, korkean tason edustaja voidaan kutsua osallistumaan hallintoneuvoston kokouksiin esityslistalla olevan asian johdosta.

4. Kokoukset ovat luottamuksellisia.

10 artikla

Hallintoneuvoston äänestyssäännöt

1. Kullakin äänivaltaisella hallintoneuvoston jäsenellä on yksi ääni.

2. Hallintoneuvosto tekee päätöksensä läsnä olevien äänivaltaisten jäsentensä yksinkertaisella enemmistöllä , sanotun kuitenkaan rajoittamatta 18 artiklan 1 kohdan mukaisen äänestysmenettelyn noudattamista . Äänten mennessä tasan puheenjohtajan ääni ratkaisee.

3. Hallintoneuvosto on päätösvaltainen, kun kaksi kolmasosaa sen äänivaltaisista jäsenistä on läsnä. Jos hallintoneuvosto ei ole päätösvaltainen, puheenjohtaja voi kutsua koolle ylimääräisen kokouksen , joka on päätösvaltainen, jos yksi kolmasosa äänivaltaisista jäsenistä on läsnä . Työjärjestyksessä määrätään ylimääräisen kokouksen koollekutsumiseen sovellettavasta riittävästä määräajasta.

3 a. Poiketen siitä, mitä 2 kohdassa säädetään, varoituksen tai suosituksen julkistaminen edellyttää kahden kolmasosan enemmistöä.

11 artikla

Ohjauskomitea

1. Ohjauskomitean kokoonpano on seuraava:

a) EJRK:n puheenjohtaja;

b) EJRK:n ensimmäinen varapuheenjohtaja;

b a) EKP:n varapääjohtaja;

c) neljä muuta hallintoneuvoston jäsentä, jotka ovat myös EKP:n yleisneuvoston jäseniä siten, että sekä jäsenvaltioiden että euroalueen ja sen ulkopuolisten jäsenvaltioiden tasapuolinen edustus otetaan huomioon . Hallintoneuvoston jäsenet, jotka ovat myös EKP:n yleisneuvoston jäseniä, valitsevat ohjauskomitean jäsenet keskuudestaan kolmeksi vuodeksi;

d) Euroopan komission jäsen;

e) Euroopan valvontaviranomaisen (pankkiala) puheenjohtaja;

f) Euroopan valvontaviranomaisen (vakuutukset ja lisäeläkkeet) puheenjohtaja;

g) Euroopan valvontaviranomaisen (arvopaperimarkkinat) puheenjohtaja; ▐

h a) kolme kuudesta 6 artiklan 1 kohdan f a alakohdassa tarkoitetusta riippumattomasta henkilöstä .

Hallintoneuvosto täyttää ohjauskomitean jäseniltä vapautuneet paikat valitsemalla tilalle uuden jäsenen.

2. Ohjauskomitea kokoontuu puheenjohtajansa aloitteesta vähintään neljä kertaa vuodessa ennen hallintoneuvoston kutakin kokousta. Puheenjohtaja voi kutsua koolle myös ad hoc -kokouksia.

12 artikla

Neuvoa-antava tieteellinen komitea

1. Neuvoa-antavan tieteellisen komitean kokoonpano on seuraava:

a) yhdeksän ohjauskomitean ehdottamaa asiantuntijaa, jotka ovat tunnustetusti päteviä ja taatusti riippumattomia, joiden tulee edustaa laajaa kokemusta ja monipuolista ammattitaitoa ja jotka hallintoneuvosto hyväksyy neljän vuoden toimikaudeksi, joka voidaan uusia; tehtäviään suorittaessaan nimitetyt henkilöt eivät pyydä eivätkä ota vastaan ohjeita miltään hallitukselta, laitokselta, elimeltä, virastolta, yhteisöltä tai yksityishenkilöltä; heidän tulee pidättäytyä kaikesta toiminnasta, joka on ristiriidassa heidän velvollisuuksiensa ja tehtäviensä hoitamisen kanssa ; ▐

c) yksi Euroopan valvontaviranomaisen (pankkiala) edustaja;

d) c) yksi Euroopan valvontaviranomaisen (vakuutukset ja lisäeläkkeet) edustaja;

e) yksi Euroopan valvontaviranomaisen (arvopaperimarkkinat) edustaja;

f) kaksi komission edustajaa;

g) yksi talous- ja rahoituskomitean edustaja. ▐

2. Hallintoneuvosto nimittää puheenjohtajansa ehdotuksesta neuvoa-antavan tieteellisen komitean puheenjohtajan.

3. Komitea huolehtii 4 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuista tehtävistä hallintoneuvoston puheenjohtajan pyynnöstä.

4. EJRK:n sihteeristö tukee neuvoa-antavan tieteellisen komitean työtä, ja sihteeristön päällikkö osallistuu sen kokouksiin.

4 a. Tarvittaessa neuvoa-antava tieteellinen komitea kuulee varhaisessa vaiheessa sidosryhmiä, kuten markkinatoimijoita, kuluttajajärjestöjä ja akateemisia asiantuntijoita, kuitenkin niin, että luottamuksellisuusvaatimus otetaan huomioon.

4 b. Neuvoa-antavalle tieteelliselle komitealle annetaan kaikki sen tehtävien menestyksekkään hoitamisen kannalta tarpeelliset välineet, erityisesti analyyttiset sekä tieto- ja viestintätekniset välineet.

13 artikla

Muut tietolähteet

Tehtäviään suorittaessaan EJRK:n on kysyttävä tarvittaessa asianomaisten yksityissektorin tai julkisen sektorin sidosryhmien mielipidettä, erityisesti mutta ei yksinomaan Euroopan valvontaviranomaisten jäsenten mielipidettä .

14 artikla

Asiakirjoihin tutustuminen

1. EJRK:n hallussa oleviin asiakirjoihin sovelletaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001 (14).

2. Hallintoneuvosto vahvistaa asetuksen (EY) N:o 1049/2001 soveltamista koskevat käytännön toimintatavat kuuden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta.

3. EJRK:n asetuksen (EY) N:o 1049/2001 8 artiklan mukaisesti tekemistä päätöksistä voidaan tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 228 artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti tai nostaa kanne Euroopan unionin tuomioistuimessa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 263 artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti.

III LUKU

TEHTÄVÄT

15 artikla

Tietojen kerääminen ja vaihtaminen

1. EJRK toimittaa Euroopan valvontaviranomaisille järjestelmäriskeihin liittyviä tietoja, joita nämä tarvitsevat tehtäviään hoitaessaan.

2. Euroopan valvontaviranomaisten, Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ), komission, kansallisten valvontaviranomaisten ja kansallisten tilastoviranomaisten on tehtävä tiivistä yhteistyötä EJRK:n kanssa ja toimitettava sille kaikki tiedot, joita se tarvitsee Euroopan unionin lainsäädännön mukaisia tehtäviään hoitaessaan.

3. Jollei asetuksen (EU) N:o …/2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o …/2010 [EAMV] ja asetuksen (EU) N:o …/2010 [EVTEV] 21 artiklan 2 kohdasta muuta johdu, EJRK voi pyytää Euroopan valvontaviranomaisilta tietoja yleensä tiivistelmänä tai koosteena, josta yksittäisiä finanssilaitoksia ei voida tunnistaa. ▐

3 a. Ennen kuin EJRK pyytää tämän artiklan mukaisesti tietoja, sen on ensin otettava huomioon Euroopan tilastojärjestelmän ja EKPJ:n tuottamat, jakamat ja laatimat jo olemassa olevat tilastot.

3 b. Jolleivät pyydetyt tiedot ole näiden viranomaisten saatavilla tai niitä ei anneta saataville kohtuullisessa ajassa, EJRK voi pyytää tietoja EKPJ:ltä, kansallisilta valvontaviranomaisilta tai kansallisilta tilastoviranomaisilta. Jos tiedot eivät ole edellä tarkoitettujen viranomaisten saatavilla, EJRK voi pyytää tietoja asianomaiselta jäsenvaltiolta.

3 c. Jos EJRK pyytää tietoja, jotka eivät ole tiivistelmän tai koosteen muodossa, perustellussa pyynnössä on selvitettävä, miksi kyseessä olevaa yksittäistä finanssilaitosta koskevien tietojen katsotaan olevan järjestelmän kannalta merkittäviä ottaen huomioon vallitseva markkinatilanne.

▐

5. Ennen kutakin sellaisia tietoja koskevaa pyyntöä, jotka eivät ole tiivistelmän tai koosteen muodossa, EJRK:n on kuultava asianmukaisesti kyseistä Euroopan valvontaviranomaista varmistaakseen, että pyyntö on perusteltu ja oikeasuhteinen. Jos asianomainen Euroopan valvontaviranomainen ei pidä pyyntöä perusteltuna ja oikeasuhteisena, sen on lähetettävä viipymättä pyyntö takaisin EJRK:lle ja pyydettävä lisäperusteluja. Sen jälkeen kun EJRK on toimittanut asianomaiselle Euroopan valvontaviranomaiselle lisäperustelut, pyynnön vastaanottaja toimittaa pyydetyt tiedot EJRK:lle edellyttäen, että pyynnön vastaanottajalla on laillinen pääsy kyseisiin tietoihin.

16 artikla

Varoitukset ja suositukset

1. Jos havaitaan, että 3 artiklan 1 kohdan mukaisen tavoitteen saavuttamiseen liittyy huomattavia riskejä, EJRK antaa varoituksia ja tarpeen mukaan suosituksia korjaaviksi toimiksi , mukaan lukien tarvittaessa lainsäädäntöaloitteet .

2. EJRK:n 3 artiklan 2 kohdan c ja d alakohdan mukaisesti antamat varoitukset tai suositukset voivat olla yleis- tai erityisluonteisia, ja ne on osoitettava erityisesti koko unionille , yhdelle tai useammalle jäsenvaltiolle, yhdelle tai useammalle Euroopan valvontaviranomaiselle taikka yhdelle tai useammalle kansalliselle valvontaviranomaiselle. Jos varoitus tai suositus osoitetaan yhdelle tai useammalle valvontaviranomaiselle, asianomaiselle jäsenvaltiolle on ilmoitettava siitä. Suosituksiin on sisällyttävä poliittista linjausta koskeva aikataulu. Asiaa koskevaa unionin lainsäädäntöä koskevia suosituksia voidaan antaa myös komissiolle.

3. Varoitukset ja suositukset on myös toimitettava Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja 2 kohdan mukaisille vastaanottajille, ja kun ne on osoitettu yhdelle tai useammalle kansalliselle valvontaviranomaiselle, ne on myös toimitettava Euroopan valvontaviranomaisille.

4. EJRK laatii läheisessä yhteistyössä EFVJ:n kanssa riskin eri tasoja vastaavan värikoodijärjestelmän lisätäkseen riskitietoisuutta Euroopan taloudessa ja riskien asettamiseksi tärkeysjärjestykseen.

Sen jälkeen, kun mainitun luokittelun kriteerit on määritelty, sen varoitukset ja suositukset ilmaisevat tapauskohtaisesti ja tarvittaessa sen, minkä luokan riskistä on kysymys.

16 a artikla

Toiminta kriisitilanteissa

Sellaisen epäsuotuisan kehityksen tapauksessa, joka saattaa vaarantaa vakavasti Euroopan unionin finanssimarkkinoiden tai rahoitusjärjestelmän toiminnan osittain tai kokonaisuudessaan, EJRK voi antaa kriisivaroituksen.

Komissio voi omasta aloitteestaan tai EJRK:n, jonkin Euroopan valvontaviranomaisen, Euroopan parlamentin tai neuvoston pyynnöstä tehdä Euroopan valvontaviranomaiselle suunnatun päätöksen, jossa todetaan kriisitilanteen olemassaolo. Komissio tarkastelee tätä päätöstä uudelleen asianmukaisin väliajoin ja vähintään kerran kuukaudessa ja julistaa kriisitilanteen päättyneeksi niin pian kuin mahdollista.

Jos komissio toteaa kriisitilanteen olemassaolon, se ilmoittaa asiasta viipymättä ja asianmukaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

17 artikla

EJRK:n suositusten seuranta

1. Kun 3 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettu suositus annetaan yhdelle tai useammalle jäsenvaltiolle, yhdelle tai useammalle Euroopan valvontaviranomaiselle taikka yhdelle tai useammalle kansalliselle valvontaviranomaiselle, suositusten saajien on ilmoitettava suosituksen perusteella toteutetuista toimenpiteistä EJRK:lle tai selitettävä, minkä vuoksi ne ovat jättäneet toimet toteuttamatta (”toimi tai selitä”). Asiasta ilmoitetaan Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tarvittaessa ▐ Euroopan valvontaviranomaisille.

2. Jos EJRK katsoo, että sen suosituksen saaja ei ole noudattanut kyseistä suositusta tai on noudattanut sitä epäasianmukaisesti ja että suosituksen saaja ei ole perustellut noudattamatta jättämistä , EJRK:n on ilmoitettava asiasta Euroopan parlamentille, neuvostolle , komissiolle ja tarvittaessa asianomaisille Euroopan valvontaviranomaisille.

2 a. Jos EJRK on tehnyt 2 kohdan mukaisen päätöksen, Euroopan parlamentti voi pyytää tarvittaessa suosituksen saajaa keskustelemaan tästä asiasta vastaavan valiokuntansa kanssa. Tämä EJRK:n läsnä ollessa käytävä keskustelu on erityisen tärkeä silloin, kun kansalliset päätökset on heijastuvat yhteen tai useampaan jäsenvaltioon.

18 artikla

Julkiset varoitukset ja suositukset

1. EJRK:n hallintoneuvosto päättää tapauskohtaisesti varoitusten tai suositusten julkistamisesta. Poiketen siitä, mitä 10 artiklan 2 kohdassa säädetään, varoituksen tai suosituksen julkistaminen edellyttää kahden kolmasosan enemmistöä. Sen estämättä, mitä 10 artiklan 3 kohdassa säädetään, tämän kohdan mukaisten päätösten tekeminen edellyttää aina, että läsnä on kaksi kolmasosaa äänivaltaisista jäsenistä.

2. Kun EJRK:n hallintoneuvosto tekee päätöksen varoituksen tai suosituksen julkistamisesta, sen on ilmoitettava asiasta ennakolta niiden saajille.

2 a. EJRK:n varoitusten ja suositusten saajille on taattava oikeus julkistaa kantansa ja perustelunsa sekä vastineensa EJRK:n julkaisemalle varoitukselle tai suositukselle.

3. Kun EJRK:n hallintoneuvosto päättää olla julkistamatta varoitusta tai suositusta, varoituksen tai suosituksen saajien ja tarvittaessa neuvoston ja Euroopan valvontaviranomaisten on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet niiden luottamuksellisuuden suojelemiseksi. ▐

3 a. Kaikki tiedot, joille EJRK:n hallintoneuvosto perustaa analyysinsa ennen varoituksen tai suosituksen antamista, on julkistettava asianmukaiseksi katsotussa nimettömässä muodossa. Luottamuksellisiksi luokiteltujen varoitusten osalta tiedot julkaistaan EJRK:n työjärjestyksessä määriteltävän asianmukaisen ajanjakson kuluessa.

IV LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

19 artikla

Vastuullisuus ja raportointivelvoitteet

1. EJRK:n puheenjohtaja on kutsuttava vähintään kerran vuodessa, mutta tätä useammin, jos finanssialan häiriöt leviävät laajalle, EJRK:n Euroopan parlamentille ja neuvostolle laatiman vuosikertomuksen julkaisun yhteydessä Euroopan parlamentissa järjestettävään vuosittaiseen kuulemistilaisuuteen . Kuulemiset järjestetään erillään Euroopan keskuspankin pääjohtajan ja Euroopan parlamentin välillä käytävästä rahapoliittisesta vuoropuhelusta.

1 a. Tässä artiklassa tarkoitettujen kertomusten on sisällettävä tiedot, joista EJRK:n hallintoneuvosto on 18 artiklan mukaisesti päättänyt, että ne on julkistettava. Kertomukset on julkistettava.

2. EJRK:n on myös tarkasteltava erityiskysymyksiä Euroopan parlamentin, neuvoston tai komission pyynnöstä.

2 a. Euroopan parlamentti voi pyytää EJRK:n puheenjohtajaa ja muita ohjauskomitean jäseniä osallistumaan Euroopan parlamentin asiasta vastaavien valiokuntien kuulemistilaisuuteen.

20 artikla

Tarkistuslauseke

Euroopan parlamentti ja neuvosto tarkastelevat tätä asetusta komission kertomuksen perusteella … (15) mennessä ja määrittelevät EKP:n lausunnon saatuaan, onko EJRK:n tavoitteita ja organisaatiota tarkistettava.

Kertomuksessa on arvioitava erityisesti

a) onko EFVJ:n rakennetta yksinkertaistettava ja vahvistettava makro- ja mikrotason välisen yhdenmukaisuuden sekä Euroopan valvontaviranomaisten yhdenmukaisuuden vahvistamiseksi;

b) onko syytä lisätä Euroopan valvontaviranomaisten sääntelyvaltuuksia;

c) onko EFVJ:n kehittäminen johdonmukaista alan globaalin kehityksen kanssa;

d) onko EFVJ:ssä riittävästi monimuotoisuutta ja huippuosaamista;

e) ilmentävätkö julkistamisvelvoitteet riittävää vastuullisuutta ja avoimuutta.

21 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.