FI ECB -PUBLIC   
 
 
EUROOPAN KESKUSPANKIN LAUSUNTO,  
annettu  2 päivänä touko kuuta 2014 ,  
rahoitusm arkkinoiden kriisi nratkaisusta  
(CON/2014/31 ) 
 
Johdanto ja oikeusperusta  
Euroopan keskuspankki (EKP) vastaanotti 27  päivänä maaliskuuta 2014 Suomen 
valtiovarainministeriöltä pyynnö n antaa lausunto ehdotuksesta  laiksi luottolaitosten ja 
sijoituspalveluyritysten kriisinratkaisusta, laiksi Finanssialan kriisinratkaisuviranomaisesta ja eräistä  
niihin liittyvistä  lakiehdotuksista  (jäljempänä yhteisesti ’lakiehdotu kset’). 
EKP:n toimivalta  antaa lausunto perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 127  artiklan 
4 kohtaan ja 282  artiklan 5  kohtaan sekä jäsenmaiden velvollisuudesta kuulla Euroopan keskuspankkia 
suunnitelmista lainsäädännöksi 29  päivänä kesäkuuta 1998 tehdyn neuvost on päätöksen 98/415/EY1 
2 artiklan  1 kohdan kolmanteen  ja kuudenteen luetelmakohtaan, sillä lakiehdotu kset liittyvät Suomen 
Pankkiin sekä rahoituslaitoksiin sovellettaviin sääntöihin siltä osin kuin ne vaikuttavat merkittävästi 
rahoituslaitosten ja markkin oiden vakauteen. Tämän lausunnon on antanut EKP:n neuvosto Euroopan 
keskuspankin työjärjestyksen 17.5  artiklan ensimmäisen virkkeen mukaan.  
 
1.  Lakiehdotusten tavoite  
1.1 Lakiehdotusten p äätavoitteena on  toteuttaa pankkiunionii n liittyviä  lakimuuto ksia Suomessa ja 
erityisesti täytäntöönpanna  ehdotet ut pankkien elvytys - ja kriisinratkaisudirektiivi2 ja 
uudelleenlaadittu talletussuoja järjestelmä direktiivi3. Lakiehdotuksilla  perustettaisiin  uusi 
kriisinr atkaisuviranomainen ja uusi  kriisinratkaisu - ja talletus suoja rahasto . Lisäksi myönnettäisiin 
Finanssivalvonnalle  eli pankkivalvonn asta vastaavalle kansalliselle toimivaltaiselle viranomaiselle  
uusia e nnak oivia valtuuksia.  Valtion  vakuusrahastosta  annettu laki (379/1992) , joka koskee julkis ta 
tukea, ja väliaikai sesta pankkiverosta  annettu laki (986/2012)  on tarkoitus kumota . Väliaikaisella 
pankkiverolla kerätyt varat siirrettäisiin ehdotettuun kriisinratkaisu - ja talletussuoja rahastoon , joka 
olisi kriisinratkaisuviranomaisen hallinnoima valtion  budjetin ulkopuoli nen rahasto , ja ne voitaisiin 
                                                 
1 EYVL  L 189, 3.7.1998, s. 42. 
2  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvosto n direktiiviksi  luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten elvytys - ja 
kriisinratkaisukehyksestä sekä neuvoston direktiivien 77/91/ETY ja 82/891/EY, direktiivien 2001/24/EY, 2002/47/EY, 
2004/25/EY, 2005/56/EY, 2007/36/EY ja 2011/35/EY ja asetuksen (EU) N:o 1093/2010 muut tamisesta 
(COM  (2012)  280 final).  
3  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi  …/…  talletusten vakuusjärjestelmistä  [uudelleenlaadittu 
toisinto ] (COM (2010) 368 final).  
ECB -PUBLIC  
2 siirtää pankkiunioniin osallistuvien jäsenvaltioiden yhteiseen kriisinratkaisurahastoon  
vuodesta  2016 alkaen . Lakie n on tarkoitus tulla  voimaan 1 päivänä tammikuuta 2015.  
1.2 Kriisinratkaisu viranomais en, valtiovarainministeriö n, Finanssivalvonnan  ja Suomen Pankin 
edellytetään tekevän yhteistyötä luottolaitosten ja sijoituspalveluyrit ysten kriisinratkaisusta 
annetussa laissa määritettyjen  kriisinratkaisumenetelmien suunnittelussa ja valmistelussa sekä 
seuraavan päätösten sovelta mista . Lakiehdotusten mukaan tämän y leisen yhteist yövelvollisuuden 
lisäksi  kriisinratkaisu viranomaisen tulee päättää  kriisinratkaisu - ja talletussuojarahasto n varojen 
käytöstä  yhteistyössä Finanssivalvonnan ja Suomen Pankin kanssa.  Lakiehdotuksissa on myös  
useita säännöksiä, joiden mukaan kriisinratkaisu viran omaisen, Finanssivalvonnan ja  
valtiovarainministeriön tulee pyytää  lausunto Suomen Pankilta ennen tiettyjen päätö sten tekemistä 
ja annettava päätö kset tiedoksi Suomen Pankille . Sekä kriisinratkaisuviran omaisen  että Suomen 
Pankin olisi lisäksi toimitettava viivytyksettä toisilleen sellainen niiden hallussa oleva tieto  asioista , 
i) jotk a saattavat vaikuttaa merkittävästi rahoitus markkinoiden vakauteen tai muuten merkittävästi 
rahoitus markkinoiden kehitykse en tai ii) jotka voi vat aiheuttaa merkittäviä häiriöitä 
rahoitusjärjestelmän toiminna ssa tai luottolaitoksen tai sijo ituspalveluyrityksen toiminnan  
jatku vuudessa . 
1.3 Kriisinratkaisuviranomaisessa  olisi lisäksi  neuvottelukunta, joka koostuisi valtiovarainm inisteriön 
nimittämistä edustajista. Valtiovarainministeriö nimittäisi edustajat kriisinratkaisuviranomaisen , 
Suomen Pankin ja Finanssivalvonnan eh dotusten perusteella. Neuvottelukunnan tehtävänä olisi 
varmistaa edellä mainittujen viranomaisten välinen yht eistyö ja tiedon vaihto . 
1.4 Vaikka Suomen Pankin rooli luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten kriisinratkaisussa on 
pääsääntöisesti tehdä yhteistyötä ja antaa neuvoja ja lausuntoja , lakiehdotusten nojalla olisi 
mahdollista kriisitilanteessa lisätä kriisinratkaisu viranomaisen työntekijöiden määrää siirtämällä 
valtiovarainministeriön, Suomen Pankin tai Finanssivalvonnan vakituisia virkamiehiä määräajaksi 
kriisinratkaisu viranomaiseen. Siirtoon tarvittaisiin aina siirrettävän  virkamiehen  suostumus.  
Kriisin ratkaisu viranomaisen ylijohtajan olisi lisäksi kuultava siirrettävän  virkamiehen työnantajaa , 
ja päätö ksen siirrosta tekisi valtioneuvosto kriisinratkaisu viranomaisen ylijohtajan esityksen 
perusteella .  
 
2. Yleiset huomautukset  
EKP panee merkille , että suo malaiset viranomaiset ovat jo ennen  pankkien kriisinratkaisu - ja 
elvytysdirektiivin ja talletussuojajärjestelmädirektiivin  hyväksymistä  päättäneet  saattaa  osaksi kansallista 
lainsäädäntöä ne direktiivien säännökset, joita ne pitävät lähes valmiina.  EKP olettaa, että kun pankkien 
kriisinratkaisu - ja elvytysdirektiivi hyväksytään , lakiehdotusten  nojalla luod ut järjestelyt  tarkistetaan  ja 
varmist etaan , että ne ovat edelleen unionin tason lainsäädännön mukaiset . 
EKP panee lisäksi merkille, että vaikka lakiehdot uksissa otetaan  asianmukaisesti huomioon tuleva 
ECB -PUBLIC  
3 yhteistä kriisinratkaisumekanismia (YKM) koskeva asetu s (YKM-asetus)4 ja niiden on tarkoitus tulla 
voimaan s amanaikaisesti YK M-asetuksen kanssa, on tarpee n varmistaa yhdenmukaisuus myös 
ajanjaksolla , jolla EKP on jo ottanut  hoitaakseen sille neuvoston asetuksella  (EU) N:o  1024/20135 annetut 
tehtävät mutta kaikki a YK M-asetuksen säännöksiä ei vielä sovelleta (eli ennen 1 päivä ä tammikuuta 
2016 ). Tästä syystä lakiehdotuksissa tulisi  käyttää  toimivaltaisen viranom aisen käsitettä, johon sisältyy  
EKP, eikä puhua vain Finanssivalvonnasta . 
 
3. Kriisinratkaisuviranomaisen toimivalta  
EKP huomauttaa , että YKM -asetu ksen tultua voimaan kriisinratkaisuviranomainen vastaa  vain laitoksista, 
jotka eivät kuulu EKP:n suoran valvo nnan alaisuuteen eivät kä ole rajat ylittäviä laitoksia. 
Kriisinratkaisuviranomaisen toimialaa  ei kuitenkaan ole rajattu vain tällaisiin laitoksiin. Ehdotetun YKM -
asetuksen mukaan kriisinratkaisuviranomainen avustaa yhteis en kriisinratkaisuneuvoston vastuual ueeseen  
kuuluvien pankkien kriisinratkaisun suunnittelussa ja kriisinratkaisupäätösten valmistelussa. 
Kriisinratkaisuviranomainen avustaa myös kriisinratkaisuneuvoston laatimien kriisinratkaisujärjestelmien 
täytäntöönpanossa ja käyttää kriisinratkaisuvaltu uksia ja -välineitä kriisinratkaisun kohteena olevien 
laitosten suhteen . On tärkeää, että kriisinratkaisuviranomaisella on tehtäviensä hoitamise en riittävät 
resurssit, sillä työtä voi ajoittain olla runsaasti lyhyellä varoitusajalla ja nopealla aikataulull a. 
 
4. Suomen Pankin osallistuminen  
EKP ymmärtää, että Suomen Pankille lakiehdotu ksissa  osoitetut  tehtävät eivät ole ristiriidassa Suomen 
Pankille perussopimukse ssa annettujen eurojärjestelmään liittyvien tehtävien kanssa eivätkä rajoita  näiden  
tehtävien suorittamiseen tarvittavia resursseja . Suomen Pankin ja sen päätöksentekoelinten jäsenten 
osallistumisen  rahoitus markkinoiden vakau tta vahvista vaan toimintaan  on oltava sopusoinnussa 
perussopimuksen kanssa ja siten  myös Suomen Pankin institutionaalisen ja t aloudellisen 
riippumattomuuden ja sen  päätöksentekoelinten jäsenten henkilökohtaisen riippumattomuuden kanssa , 
jonka avulla varmistetaan  perussopimuksen ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan 
keskuspankin perussäännön mukaisten tehtävien asianmuk ainen hoitaminen6. 
EKP suhtautuu myö nteisesti lakiehdotuksissa  Suomen  Pankille osoitettuihin tehtäviin, jotka  istuvat hyvin  
Suomen Pankin  toimenkuvaan rahoitusmarkkin oiden vakau den edistäjänä . 
EKP panee merkille, että lakiehdotusten mukaan Suomen Pankin työntekijöiden  määräaikainen 
siirtäminen kriisinratkaisuviranomaiseen edellyttää kyseis ten virkamie sten suostumusta, mutta 
työnantajaa on vain kuultava asiassa. Lakiehdotuksissa tulisi edellyttää myös Suomen Pankin 
                                                 
4  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhdenmukaisten s ääntöjen ja yhdenmukaisen menettelyn 
vahvistamisesta luottolaitosten ja tiettyjen sijoituspalveluyritysten kriisinratkaisua varten yhteisen 
kriisinratkaisumekanismin ja yhteisen kriisinratkaisurahaston puitteissa sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston 
asetuksen (EU) N:o 1093/2010 muuttamisesta , COM  (2013)  520 final.  
5  Neuvoston asetus  (EU) N :o 1024/2013 , annettu  15 päivänä lokakuuta  2013 , luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan 
liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspan kille (EUVL L 287, 29.10.2013, s . 63).  
6  Ks. Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön pöytäkirja (N:o 4) 
(EUVL  C 326, 26.10.2012,  s. 230).  
ECB -PUBLIC  
4 suostumusta , jotta otettaisiin  huomioon kes kuspankin riippumattomuuden periaate ja erityisesti 
taloudellisen riippumattomuuden periaate. Yksi taloudellisen riippumattomuuden osa-alue on kansallisen 
keskuspankin riippumattomuus henkilöstöasioissa, mikä tarkoittaa muun muassa sitä, että kansallista 
keskuspankkia ei tule saattaa tilanteeseen, jossa sillä olisi rajoitettu päätäntävalta tai ei lainkaan 
päätäntävaltaa henkilöstöään koskevissa asioissa tai jossa jäsenvaltion hallitus voi vaikuttaa kansallisen 
keskuspankin henkilöstöpolitiikkaan7. 
 
5.  Merk ittävät luottolaitokset ja EKP: n rooli  
Ehdotet ussa laissa luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten kriisinratkaisusta hahmotellaan  Finanssialan 
kriisinratkaisuviraston eli kansallisen kriisinratkaisuviranomaisen ja Finanssivalvonnan välis iä 
yhteistyöj ärjestelyjä useissa tilanteissa.  Esimerkiksi tilanteessa, jossa  Finanssialan kriisinratkaisuviraston 
arvion mukaan edellytykset laitoksen asettamise lle kriisihallintoon täyttyvät , Finanssialan 
kriisinratkaisuvirasto päät tää laitoksen asettamisesta kriisihall intoon Finanssivalvontaa kuultuaan (tai 
saatuaan Finanssivalvonnalta ilmoituksen8). EKP on ymmärtä nyt, että Finanssialan 
kriisinratkaisuvirasto lla on toimivalta YKM -asetuksen soveltamisalan ulkopuolella jäävien  laitosten 
kriisinratkaisun suunnittelus sa ja toteutuksessa . Finanssivalvontaa tulisi kuulla vain, kun on kyse  
laitoksista , joita EKP ei valvo suoraan. EKP muist uttaa, että EKP ryhtyy  hoita maan sille  neuvoston 
asetuksella (EU) N:o 1024/2013 osoitet tuja valvontatehtäv iä 4 päivä nä marraskuuta 2014. Kaik kia YKM -
asetuksen säännöksiä ei kuitenkaan sovelleta heti sen  suunnitel lusta voimaantulopäivä stä alkaen,  ja 
tiettyjä säännöksiä sovelletaan vasta 1  päivästä tammikuuta 2016. Näin ollen on tarpeen varmistaa 
yhdenmukaisuus ajanjaksolla, jolla  EKP valvoo jo  luottolaito ksia suoraan , mutta  YKM -asetus ei ole vielä 
tullut  kokonaisuudessaan voimaan, sillä tänä aikana  tiettyjä ehdot etun lain kohtia sovel letaan  myös EKP:n 
valvonnan a laisiin  luottolaitoksiin. Finanssialan kriisinratkaisuviraston tulisi tänä ajanjakson a toimia 
läheisessä yhteistyössä toimivaltais ten viranomais ten ja siten myös EKP:n kanssa.  
Ehdotetun lain luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten kriisinratkaisusta 16  luvun 2  §:n mukaan 
valtiovarainministeriön on pyydettävä lausunto Suomen Pankilta ja  Finanssivalvonnalta , ennen kuin 
luottolaitosten toimintaa voidaan rajoittaa. EKP ymmärtä ä, että täll ä ei rajoit eta velvollisuutta toimia  
                                                 
7  Ks. esimerkiksi EKP:n lähentymisraportti 2013, s . 36. 
8  Ehdotetun lain luottolait ostoiminnasta 11  luvun 5  a §:n 4  momentissa tarkoitettu ilmoitus.  
ECB -PUBLIC  
5 yhteistyössä EKP:n kanssa, josta tulee toimivaltainen viranomainen sen ryhtyessä hoitamaan  
valvonta tehtäviään  4 päiv änä marraskuuta 2014.  
 
Tämä lausunto julkaistaan EKP:n verkkosivuilla.  
 
 
Tehty Frankfurt am Mainissa 2  päivänä touko kuuta 2014.  
 
[allekirjoitus]  
 
EKP:n puheenjohtaja  
Mario DRAGHI