Komission yksiköiden valmisteluasiakirja - Liiteasiakirja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen uuselintarvikkeista ja asetuksen (EY) n:o xxx/xxxx/ [yhtenäinen menettely] - Muuttamisesta tiivistelmä vaikutusten arvioinnista {KOM(2007) 872 lopullinen} {SEK(2008) 12} /* SEK/2008/0013 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 14.1.2008 SEK(2008) 13 KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA Liiteasiakirja EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEEN UUSELINTARVIKKEISTA JA ASETUKSEN (EY) N:O XXX/XXXX/ [YHTENÄINEN MENETTELY] MUUTTAMISESTA TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA {KOM(2007) 872 lopullinen} {SEK(2008) 12} TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista annettua asetusta (EY) N:o 258/97 korvaavasta asetuksesta MENETTELYTAPAKYSYMYKSET JA SIDOSRYHMIEN KUULEMINEN Uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista annetun asetuksen (EY) N:o 258/97 tarkistamiseen liittyviä tärkeimpiä sidosryhmiä kuultiin vuosien 2002 – 2007 välisenä aikana. Komissio perusti vaikutusten arviointia käsittelevän yksiköiden välisen ryhmän ja toteutti interaktiivisen politiikan suunnittelun (IPM) mukaisen julkisen online-kuulemisen kerätäkseen tietoa vaikutuksista, joita asetuksessa vuonna 2006 tarkistettaviksi ajatelluilla tärkeimmillä seikoilla saattaa olla. Vaikutusten arvioinnin tulokset olivat jäsenvaltioiden, yksiköiden välisessä ryhmässä edustettuina olevien komission eri pääosastojen ja muiden pääosasto SANCOn elintarvikeketjua ja eläinten ja kasvien terveyttä käsittelevän neuvoa-antavan ryhmän alaiseen työryhmään kuuluvien asiaan liittyvien sidosryhmien asiantuntijoiden sekä Euroopan komission vaikutusten arviointia käsittelevän lautakunnan (IAB) tarkasteltavana: lausunto annettiin 16. helmikuuta 2007. Ongelmien kartoittaminen Uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista annettu asetus (EY) N:o 258/97 koskee elintarvikkeita, joita ei EU:n alueella ole käytetty merkittävässä määrin ennen 15 päivää toukokuuta 1997 (asetuksen voimaantulopäivä), ja niiden markkinoille saattaminen edellyttää sen vuoksi turvallisuusarviointia ja hyväksymistä. Uuselintarvikkeina pidetään käytännössä äskettäin kehitettyjä innovatiivisia elintarvikkeita ja elintarvikkeita, jotka on tuotettu elintarvikkeeseen mahdollisesti vaikuttavilla uusilla teknologioilla, sekä EU:n ulkopuolelta peräisin olevia eksoottisia perinteisiä elintarvikkeita. Tärkeimmiksi seikoiksi, joilla saattaa olla taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia, on yksilöity seuraavat: ( Kolmansista maista peräisin oleviin perinteisiin elintarvikkeisiin mukautettu turvallisuusarviointi ja -hallinnointi ( Turvallisuusarviointi- ja hyväksymismenettely ( Hyväksymispäätös ( Hakemusten jättäminen useita elintarvikkeen käyttötarkoituksia varten. Lisäksi oikeudellisia seikkoja on tarpeen selventää ja saattaa ajan tasalle. Tavoitteet Perimmäisenä tavoitteena on tarkistaa uuselintarvikkeista annettua asetusta (EY) N:o 258/97 ja saattaa se ajan tasalle, jotta ( varmistetaan elintarvikkeiden turvallisuus, suojellaan ihmisten terveyttä ja turvataan elintarvikealan sisämarkkinoiden toiminta yksinkertaistamalla hyväksymismenettelyä, kehittämällä mukautetumpi turvallisuuden arviointijärjestelmä ja selventämällä uuselintarvikkeiden määritelmää ottamalla siihen mukaan uudet teknologiat, joilla on vaikutusta elintarvikkeeseen, sekä selventämällä asetuksen soveltamisalaa ( parannetaan järjestelmän tehokkuutta ja avoimuutta sekä asetuksen täytäntöönpanoa ( annetaan kuluttajille lisää elintarviketietoutta valintojensa tueksi ( varmistetaan oikeudellinen selkeys saattamalla lainsäädäntö ajan tasalle ja tekemällä siihen tarvittavat muutokset. Perusteellinen vaikutusten arviointi on suoritettu neljällä tärkeimmällä politiikan osa-alueella. Politiikan osa-alueet Poliittinen toimi 1: Kolmansista maista peräisin oleviin perinteisiin elintarvikkeisiin mukautettu turvallisuusarviointi ja -hallinnointi Nykyiset ongelmat: Tällä hetkellä kaikkien elintarviketyyppien turvallisuusarvioinnissa noudatetaan yhtenäisiä arviointiperusteita, myös kolmansista maista peräisin olevien perinteisten elintarvikkeiden sekä äskettäin kehitettyjen innovatiivisten elintarvikkeiden osalta. Vaatimukset eivät kuitenkaan aina ole suhteessa mahdollisiin riskeihin, mikä tarkoittaa sitä, että noudattamiskustannuksia voidaan pitää suhteettomina. Esimerkiksi kolmannet maat pitävät arviointiperusteita perusteettomina kaupan esteinä niiden perinteisille elintarvikkeille, joilla on käyttöhistoria. Toimintavaihtoehdot: ( Vaihtoehto 1: Ei muutoksia: ”Samat säännöt kaikille”: Säilytetään nykyinen turvallisuusarviointijärjestelmä, jossa kaikkiin elintarviketyyppeihin sovelletaan yhtenäisiä arviointiperusteita. ( Vaihtoehto 2: Kolmansista maista peräisin oleviin perinteisiin elintarvikkeisiin mukautettu turvallisuusarviointi ja -hallinnointi: Otetaan elintarvikkeiden turvallinen käyttöhistoria EU:n ulkopuolella paremmin huomioon. ( Vaihtoehto 3: Kolmansista maista peräisin oleviin perinteisiin elintarvikkeisiin mukautettu turvallisuusarviointi ja -hallinnointi: Vaihtoehdossa 2 esitetyn lisäksi: jos Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA) ja jäsenvaltiot eivät turvallisuusarviossaan esitä vakavia avoimia kysymyksiä, komissio ilmoittaa myönteisestä tuloksesta hakijalle, muussa tapauksessa noudatetaan komiteamenettelyä. ( Vaihtoehto 4: Kolmansista maista peräisin oleviin perinteisiin elintarvikkeisiin ei sovelleta markkinoille saattamista edeltävää turvallisuusarviointi- ja hyväksymismenettelyä. Vaikutusten analyysi: Vaikutus kansanterveyteen, elintarvikkeiden turvallisuuteen ja kuluttajien oikeuksiin Mukautetun turvallisuusarviointi- ja -hallinnointimenettelyn kehittämisellä kolmansista maista peräisin oleville perinteisille elintarvikkeille ei ole merkittäviä vaikutuksia kansanterveyteen ja elintarvikkeiden turvallisuuteen. Vastauksissa painotettiin elintarvikkeen turvallisen käyttöhistorian dokumentointia, jolla todetaan mahdolliset ei-toivotut vaikutukset, ja esitetään selvät ohjeet ja arviointiperusteet. Markkinoille saattamista edeltävän turvallisuusarviointi- ja hyväksymismenettelyn poistamisella kolmansista maista peräisin olevilta perinteisiltä elintarvikkeilta olisi kielteisiä vaikutuksia kansanterveyteen ja elintarvikkeiden turvallisuuteen. Kuluttajien oikeuksiin kohdistuvien vaikutusten kannalta vaihtoehtoja, joissa turvallisuushallinnointimenettelyjä mukautetaan ja kolmansia maita koskevat vaatimukset poistetaan, pidettiin myönteisinä. Vaikutus työllisyyteen ja työpaikkoihin - (ei odoteta merkittäviä vaikutuksia) Vaikutukset yrityksiin kohdistuviin hallinnollisiin vaatimuksiin Entistä paremmin mukautettu turvallisuusarviointi- tai hallinnointijärjestelmä vähentäisi yritysten hallinnollista taakkaa. On selvää, että markkinoille saattamista edeltävää turvallisuusarviointia ja -hyväksyntää koskevan vaatimuksen poistaminen perinteisiltä elintarvikkeilta vähentäisi hallinnollista taakkaa. Vaikutus kilpailukykyyn, markkinoihin, kauppa- ja investointivirtoihin (kolmannet maat mukaan luettuna) Kuulemisten tulosten mukaan paremmin mukautettu turvallisuusarviointi- ja -hallinnointijärjestelmä vaikuttaisi myönteisesti taloudellisiin parametreihin. Tutkimukset osoittavat, että markkinoiden kiinnostus biodiversiteettituotteisiin ja -palveluihin sekä niiden kysyntä on kasvamassa, mikä antaa biologiselta monimuotoisuudeltaan rikkaille maille suhteellista etua. Kehitysmailla ei kuitenkaan usein ole kykyä muuntaa tätä suhteellista etua kilpailueduksi, vaan biodiversiteettituotteiden kaupan määrät jäävät suhteellisen alhaisiksi. Kaikkien vaatimusten poistamisesta olisi myös etua. On kuitenkin vaara, että EU:n tason toimenpiteiden poistuessa tilalle saadaan joidenkin elintarvikealan toimijoiden ja joidenkin jäsenvaltioiden määräämiä erilaisia toimenpiteitä. Vaihtoehto 4 voisi myös johtaa siihen, että luottamus kolmansista maista peräisin olevien elintarviketuotteiden turvallisuuteen kärsii, millä saattaa olla kielteisiä taloudellisia vaikutuksia. Vaikutukset innovaatiotoimintaan ja tutkimukseen Kolmansista maista peräisin oleviin perinteisiin elintarvikkeisiin paremmin mukautetun turvallisuusarviointi- ja -hallinnointimenettelyn odotetaan yllättäen lisäävän innovaatio- ja tutkimuspyrkimyksiä, joiden seurauksena esimerkiksi taloudellinen tilanne paranisi. Kolmansista maista peräisin oleviin perinteisiin elintarvikkeisiin sovellettavien vaatimusten poistamisen katsotaan jopa parantavan tilannetta edelleen. Erään kansainvälisen elintarvikealan yrityksen mukaan tiukat vaatimukset ovat esteenä innovoinnille, mikä koskee myös EU:n yrityksiä. Ympäristövaikutukset (EU ja kolmannet maat) - Sosioekonominen vaikutus (erityisesti kolmannet maat) (erityisesti paikallisyhteisöt ja alkuperäisväestöt) Kuulemisten tulosten mukaan paremmin mukautetun turvallisuusarviointi- ja -hallinnointijärjestelmän merkittävimpien vaikutusten odotetaan olevan sosioekonomisia. Kolmansista maista peräisin oleviin perinteisiin elintarvikkeisiin sovellettavien vaatimusten poistaminen voisi parantaa tilannetta edelleen. Päätelmä: Kolmansista maista peräisin olevia perinteisiä elintarvikkeita varten olisi otettava käyttöön menettely, jossa vahvistetaan olennaiset arviointiperusteet ja suuntaviivat, joiden perusteella elintarvikkeeseen, jolla on turvallinen käyttöhistoria, voidaan soveltaa mukautettua turvallisuusarviointi- ja hallinnointimenettelyä. Poliittinen toimi 2: Turvallisuusarviointi- ja hyväksymismenettely Nykyiset ongelmat: Tällä hetkellä alustavan riskinarvion suorittaa jäsenvaltion toimivaltainen arviointielin kolmen kuukauden kuluessa hakemuksen vastaanottamisesta. Alustava arviointiraportti jaetaan muille jäsenvaltioille. Jos 60 päivän pituisen kommentointiajan kuluessa ei esitetä vastaväitteitä, jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen ilmoittaa hakijalle, että se voi saattaa kyseisen uuselintarvikkeen markkinoille. EU:n tasolla hakemus arvioidaan ja hyväksytään ainoastaan siinä tapauksessa, että vastaväitteitä on esitetty. Näin on käytännössä yleensä tapahtunut. Järjestelmä on sen vuoksi osoittautunut aikaavieväksi ja aiheuttanut suurta hallinnollista taakkaa, koska hakemukset on arvioitu kaksi kertaa. Toimintavaihtoehdot: ( Vaihtoehto 1: Ei muutosta: Jatketaan nykyistä hajautettua arviointi- ja hyväksymismenettelyä. ( Vaihtoehto 2: Keskitetty riskinarviointi- ja hyväksymismenettely Vaikutusten analyysi: Vaikutus kansanterveyteen, elintarvikkeiden turvallisuuteen ja kuluttajien oikeuksiin Siirtymisellä hajautetusta järjestelmästä keskitettyyn arviointi- ja hyväksymisjärjestelmään nähdään myönteisiä vaikutuksia kansanterveyteen, elintarvikkeiden turvallisuuteen ja kuluttajien oikeuksiin. Tätä ei odotettu, koska käytännössä useimpien hakemusten kansallisella tasolla tehtävää alustavaa arviointia seuraa lisäksi EU:n tasolla tehtävä turvallisuusarviointi. Eräät jäsenvaltiot ja kuluttajajärjestöt korostavat jäsenvaltioiden ja sidosryhmien hakemuksista antamien kommenttien tärkeyttä. Vaikutus työllisyyteen ja työpaikkoihin Kuulemisten tulosten mukaan keskitetyllä arviointi- ja hyväksymisjärjestelmällä odotetaan olevan myönteinen vaikutus työllisyyteen ja työpaikkoihin. Tutkimukseen ja kehitykseen erikoistuneiden yritysten kannalta parempi innovointiympäristö voisi lisätä tuotekehitystä ja markkinoille tulevien uusien tuotteiden määrää. Tämä voisi puolestaan lisätä työllisyyttä ja uusia työpaikkoja. Vaikutukset hallinnolliseen taakkaan Siirtyminen keskitettyyn menettelyyn nähtiin hyvin hyödyllisenä. Sekä viranomaisten että hakijoiden menettelyyn käyttämä aika ja kustannukset pienenisivät. On ehdotettu, että määräaikoja olisi lyhennettävä ja että niitä olisi asetettava menettelyn eri vaiheisiin. Vaikutus kilpailukykyyn, markkinoihin, kauppa- ja investointivirtoihin (kolmannet maat mukaan luettuina). Keskitetyn hyväksymismenettelyn, jossa noudatetaan määräaikoja ja jonka aiheuttama hallinnollinen taakka on pienempi, oletetaan edistävän uusien tuotteiden kehittelyä. Lisääntynyt kilpailukyky ja suuremmat investoinnit voisivat lisätä uuselintarvikkeiden kauppaa. Tällä odotetaan olevan myönteistä vaikutusta, myös kolmansille maille, koska avoimempi ja yhdenmukaisempi menettely tarjoaisi tasapuolisemman pääsyn EU:n markkinoille. Vaikutukset innovaatiotoimintaan ja tutkimukseen Entistä tehokkaampi ja vähemmän aikaa vievä keskitetty hyväksymismenettely lisäisi uuden tuotekehityksen kiinnostavuutta ja taloudellisuutta. Näin ollen vaihtoehdon 2 vaikutusta innovaatiotoimintaan ja tutkimukseen pidetään myönteisenä. Tehokkaammalla hyväksymisjärjestelmällä on todennäköisesti innovaatiotoimintaa kannustava vaikutus. Ympäristövaikutukset (EU ja kolmannet maat) - Sosioekonominen vaikutus (erityisesti kolmannet maat) (erityisesti paikallisyhteisöt ja alkuperäisväestöt) Kuulemisen tulosten mukaan uuselintarvikkeisiin sovellettavan keskitetyn arviointi- ja hyväksymismenettelyn luomisella katsotaan olevan myönteinen sosioekonominen vaikutus, mikä johtuu sen yleisesti myönteisemmistä taloudellisista vaikutuksista. Päätelmä: Hajautettu menettely olisi korvattava EU:n tasolla toimivalla keskitetyllä menettelyllä. Turvallisuusarviointi olisi suoritettava EFSAn toimesta ja hyväksymispäätös olisi tehtävä komiteamenettelyä ja siihen liittyviä määräaikoja noudattaen. Poliittinen toimi 3: Hyväksymispäätös Nykyiset ongelmat: Hyväksymispäätös on tällä hetkellä hakijakohtainen eli aluksi ainoastaan kyseinen hakija saa saattaa uuselintarviketta EU:n markkinoille, minkä lisäksi tarvitaan hallinnollista ilmoitusmenettelyä (yksinkertaistettu menettely). Menettelyn ansiosta EU:n markkinoille saa saattaa elintarvikkeita, jotka olennaisesti vastaavat EU:ssa jo hyväksyttyjä elintarvikkeita. Teollisuus arvostaa tätä järjestelmää, mutta se aiheuttaa moninkertaista työtä sellaisen elintarvikkeen osalta, joka on jo kertaalleen hyväksytty. Toimintavaihtoehdot: ( Vaihtoehto 1: Ei muutosta: Hakijakohtainen hyväksyminen. Ainoastaan hakija saa saattaa elintarvikkeen markkinoille, muiden on noudatettava yksinkertaistettua menettelyä. ( Vaihtoehto 2: Yleinen hyväksyminen: Kaikki yritykset saavat saattaa elintarviketta markkinoille EU:ssa ja yksinkertaistettu menettely poistetaan. ( Vaihtoehto 3: Yleinen hyväksyminen (vaihtoehto 2) ja tiettyjä elintarvikkeita koskeva tietosuoja. ( Vaihtoehto 4: Eri hyväksymistyypit: yleinen ja hakijakohtainen. Yksinkertaistettu menettely poistetaan. Huomattavaan tuotekehitykseen perustuvat innovatiiviset uuselintarvikkeet voitaisiin suojata hakijakohtaisella hyväksymisellä. Vaikutusten analyysi: Vaikutus kansanterveyteen, elintarvikkeiden turvallisuuteen ja kuluttajien oikeuksiin - Vaikutus työllisyyteen ja työpaikkoihin - Vaikutukset hallinnolliseen taakkaan Hallinnollisen taakan odotetaan nykyiseen tilanteeseen verrattuna pienenevän kaikissa skenaarioissa (vaihtoehdot 2–4). Yleisen hyväksymisen odotetaan vähentävän sekä viranomaisten että elintarvikealan hallinnollista taakkaa, sillä nykyinen yksinkertaistettu menettely poistuu. Yleisen hyväksymisen katsotaan myös yksinkertaistavan kolmansista maista peräisin olevien perinteisten elintarvikkeiden pääsyä EU:n markkinoille. Vaikutus kilpailukykyyn, markkinoihin, kauppa- ja investointivirtoihin (kolmannet maat mukaan luettuina). Kuulemisten tulosten mukaan hyväksymispäätöstyypin muuttamista pidettiin yleisesti hyödyllisenä (vaihtoehdot 2–4) verrattuna nykyiseen tilanteeseen. Kolmansista maita peräisin olevien perinteisten elintarvikkeiden osalta yksi vastaaja totesi, ettei mitään ”monopolia” pitäisi myöntää, koska perinteisentyyppiset elintarvikkeet eivät kuulu millekään yhdelle yritykselle. Yleensä äskettäin kehitettyjen uuselintarvikkeiden osalta voitaisiin hyväksyä väliaikainen ”monopoliasema”, koska niiden innovaatiokustannukset ovat korkeat. Vaikutus olisi kuitenkin erään organisaation näkemyksen mukaan rajallinen ja muut oikeudelliset toimenpiteet, kuten patentti, ovat todennäköisesti yhtä tehokkaita. Ensimmäiselle hakijalle olisi annettava jonkinlainen suoja. Yleinen hyväksyminen ja tietosuoja saattaisi taata nopeamman tien markkinoille ja suojaisi samalla investointeja, jotka on tehty äskettäin kehitettyjen uuselintarvikkeiden innovaatio- ja T&K-toimintaan. Elintarviketeollisuus ehdottaa 1–7 vuoden tietosuojaa. Vaikutukset innovaatiotoimintaan ja tutkimukseen Nykyisellä uuselintarvikkeita koskevalla asetuksella ei kuulemisen tulosten mukaan ole kovin myönteistä vaikutusta innovaatio- ja tutkimustoimintaan. Jokseenkin yllättävää oli, että jopa yleinen hyväksymispäätös yhdessä hakijalle tarpeen mukaan myönnettävän tietosuojan kanssa lisäisi elintarvikealan yritysten kiinnostusta innovaatio- ja tutkimustoimintaan. Hyväksymispäätösten muuttamisella niin, että voidaan myöntää erityyppisiä hyväksymisiä, odotetaan olevan merkittäviä myönteisiä vaikutuksia uuselintarvikealan innovaatio- ja tutkimustoimintaan. Usea vastaaja piti jonkin pituista suoja-aikaa välttämättömänä. Ympäristövaikutukset (EU ja kolmannet maat) - Sosioekonominen vaikutus (erityisesti kolmannet maat) (erityisesti paikallisyhteisöt ja alkuperäisväestöt) Kuulemisten tulosten mukaan sosioekonomisten vaikutusten odotetaan olevan myönteisiä, jos yleinen hyväksyminen ja erityyppiset hyväksymiset sisällytetään uuteen lainsäädäntöön. Tämä saattaa olla seurausta myönteisestä vaikutuksesta innovaatio- ja tutkimustoimintaan sekä kauppaan. Päätelmä: Hakijakohtainen hyväksyminen on korvattava pääsääntöisesti myönnettävällä yleisellä hyväksymisellä, ja nykyinen yksinkertaistettu menettely poistettava. Innovaatiotoiminnan tukemiseksi ja elintarvikkeiden turvallisuuden varmistamiseksi olisi perustelluissa tapauksissa harkittava tietyn ajan voimassa olevia hakijakohtaisia hyväksymisiä silloin kun kyse on äskettäin kehitetyistä uuselintarvikkeista. Lisäksi olisi harkittava tietosuojaa. Poliittinen toimi 4: Hakemuksen toimittaminen useita elintarvikkeen käyttötarkoituksia varten Nykyiset ongelmat: Tällä hetkellä elintarvikkeen eri käyttötarkoituksia varten (esim. lisäaineet, aromit, uuttoliuottimet ja uuselintarvikkeet) on tehtävä erilliset hakemukset alakohtaista oikeudellista kehystä noudattaen. Yhden ja saman aineen sääntely, arviointi ja hyväksyminen useiden eri alakohtaisten säädösten mukaan johtaa monenkertaiseen työhön ja ylimääräiseen hallinnolliseen taakkaan. Teollisuus toivoo myös mahdollisimman yksinkertaista sääntelykehystä. Toimintavaihtoehdot: ( Vaihtoehto 1: Ei muutosta: Erilliset hakemukset eri käyttötarkoituksia varten. ( Vaihtoehto 2: Yksi hakemus kaikkia uuselintarvikkeiden käyttötarkoituksia varten. Vaikutusten analyysi: Vaikutus kansanterveyteen, elintarvikkeiden turvallisuuteen ja kuluttajien oikeuksiin - Vaikutus työllisyyteen ja työpaikkoihin - Vaikutukset hallinnolliseen taakkaan Elintarvikkeen eri käyttötarkoituksia varten jätettävän yhden ainoan hakemuksen odotetaan poistavan samanaikaisesti tehtävät riskinarvioinnit ja lyhentävän käsittelyaikoja, mikä vähentäisi erityisesti pk-yritysten hallinnollista taakkaa. Vaikutus kilpailukykyyn, markkinoihin, kauppa- ja investointivirtoihin (kolmannet maat mukaan luettuina). Nykyistä tilannetta, jossa edellytetään eri lainsäädäntökehysten soveltamisalaan kuuluvia erillisiä hakemuksia, ei pidetä kilpailukyvyn, markkinoillepääsyn eikä kauppa- ja investointivirtojen kannalta kovin hyödyllisenä. Menettelyjen yksinkertaistaminen parantaa nykyistä tilannetta merkittävästi sekä vähentää kustannuksia, sillä niitä aiheutuu vain yhden kerran. Vaikutukset innovaatiotoimintaan ja tutkimukseen Innovaatio- ja tutkimustoiminta voisi hyötyä yksinkertaistamisesta, sillä uusien tuotteiden kehittelyyn ja markkinoille pääsyyn liittyvä hallinnollinen taakka pienenee ja turvallisuuden arviointimenettelyn yleinen tehokkuus kasvaa. Ympäristövaikutukset (EU ja kolmannet maat) - Sosioekonominen vaikutus (erityisesti kolmannet maat) (erityisesti paikallisyhteisöt ja alkuperäisväestöt) Kuulemisten tulosten mukaan kolmansista maista peräisin olevien perinteisten elintarvikkeiden pääsy Euroopan markkinoille helpottuisi. Lisääntyneellä kaupalla voisi olla myönteisiä sosiaalisia vaikutuksia joissakin kolmansissa maissa, mutta merkittäviä vaikutuksia ei kuitenkaan odoteta. Päätelmä: Nykyistä järjestelmää olisi yksinkertaistettava ja hakijoiden olisi voitava hakea hyväksymistä yhdellä hakemuksella, joka kattaisi uuselintarvikkeet ja usean eri sääntelykehyksen alaiset elintarvikkeen käyttötarkoitukset. Seuranta ja arviointi Uuden hyväksymismenettelyn seurantaa ja arviointia varten ehdotetaan seuraavia indikaattoreita: kolmansista maista peräisin olevia perinteisiä elintarvikkeita koskevien hakemusten määrä, hyväksyttyjen uuselintarvikkeiden määrä ja uuselintarvikkeen hyväksymiseen käytetty keskimääräinen aika.