8.Ketään ei jätetä tämän kehityksen ulkopuolelle: on ratkaisevan tärkeää, että liikkuvuus on kaikkien ulottuvilla ja kohtuuhintaista, että yhteydet maaseudulle ja syrjäisille alueille paranevat, että myös liikuntarajoitteiset ja vammaiset henkilöt pystyvät liikkumaan ja että liikenteen ala tarjoaa hyvät sosiaaliset olosuhteet, uudelleenkouluttautumismahdollisuuksia ja houkuttelevia työpaikkoja. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari on Euroopan kompassi, jonka avulla varmistetaan, että vihreä ja digitaalinen siirtymä toteutetaan yhteiskunnallisesti reilusti ja oikeudenmukaisesti.

7.Digitalisaatiolla on tulevaisuudessa korvaamaton asema koko järjestelmän nykyaikaistamisessa, sen tekemisessä saumattomaksi ja entistä tehokkaammaksi. Digitalisointia ja automaatiota on käytettävä Euroopassa myös turvallisuuden, luotettavuuden ja viihtyvyyden parantamiseksi. Näin säilytetään EU:n johtoasema liikennevälineiden valmistuksessa ja palveluissa ja parannetaan sen maailmanlaajuista kilpailukykyä tehokkailla ja häiriönsietokykyisillä logistiikkaketjuilla.

6.Liikkuvuuden viherryttämisen on oltava liikenteen alan kasvun uusi peruste. Liikkuvuuden olisi perustuttava Euroopassa tehokkaaseen ja yhteenliitettyyn multimodaaliseen liikennejärjestelmään sekä matkustajia että rahtia varten. Sitä on vahvistettava kohtuuhintaisella suurnopeusrautatieverkolla, päästöttömien ajoneuvojen tiheällä lataus- ja tankkausinfrastruktuurilla sekä uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden tarjonnalla ja puhtaammalla ja aktiivisemmalla liikkuvuudella entistä vihreämmissä kaupungeissa. Näin edistetään kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia.

5.Tämän vuoksi myös EU:n tulevaisuuden liikennepolitiikan keskeisenä tavoitteena on oltava sen varmistaminen, että liikennejärjestelmämme on aidosti kriisinsietokykyinen. Vuoden 2011 valkoisessa kirjassa suunniteltu yhtenäisen Euroopan liikennealueen toteuttaminen on edelleen eurooppalaisen liikennepolitiikan kulmakivi. Sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistäminen, alueellisten eroavuuksien vähentäminen sekä liikenneyhteyksien ja kaikkien alueiden sisämarkkinoille pääsyn parantaminen ovat edelleen EU:lle strategisesti tärkeitä tavoitteita. Covid-19-pandemialla on ollut merkittävä vaikutus liikkuvuuteen. Vakavasta kriisistä elpymisen yhteydessä liikkuvuutta olisi tuettava julkisesti, jotta se voisi kehittyä entistä parempaan, kestävämpään ja älykkäämpään suuntaan.

4.Covid-19-pandemia on osoittanut selvästi, että hyvin toimivien sisämarkkinoiden turvaaminen on EU:lle elintärkeää. Kriisi on osoittanut, kuinka keskeinen asia liikenne on ja näyttänyt, millaisia yhteiskunnallisia, terveyteen liittyviä ja taloudellisia kustannuksia seuraa, kun henkilöiden, tavaroiden ja palvelujen vapaata liikkuvuutta rajoitetaan tiukasti tai se jopa estetään kokonaan. Toimitusketjujen säilyttäminen sekä koordinoitu eurooppalainen lähestymistapa liikenneyhteyksiin ja kuljetustoimintaan ovat ratkaisevan tärkeitä mistä tahansa kriisistä selviytymisen ja EU:n strategisen riippumattomuuden ja häiriönsietokyvyn vahvistamisen kannalta.

1.Liikenne ja liikkuvuus koskettavat meitä kaikkia. Liikkuvuus mahdollistaa talous- ja yhteiskuntaelämän arkisesta työmatkaliikenteestä perheen ja ystävien luona vierailemiseen, matkailuun, kaupoista ostamiemme tavaroiden maailmanlaajuisen toimitusketjun moitteettomaan toimintaan ja teollisuutemme tuotantoon. Henkilöiden ja tavaroiden vapaa liikkuvuus yli sisärajojen on yksi Euroopan unionin (EU) ja sen sisämarkkinoiden perusvapauksista. Matkustaminen EU:ssa on lisännyt yhteenkuuluvuutta ja vahvistanut eurooppalaista identiteettiä. Liikenne on eurooppalaisten kotitalouksien toiseksi suurin menoerä. Liikenteen ala tuottaa 5 prosenttia Euroopan BKT:stä ja työllistää suoraan noin 10 miljoonaa työntekijää.

18.Polttoaineiden toimittajille ja alan toimijoille on annettu selkeä viesti siitä, että liikenteen polttoaineista on tultava hiilineutraaleja ja että kestävät uusiutuvat ja vähähiiliset polttoaineet on viipymättä otettava laajamittaiseen käyttöön. Komissio tarkastelee lisätoimenpiteitä näiden polttoaineiden tukemiseksi mahdollisesti vähimmäisosuuden tai kiintiöiden avulla uudelleenlaaditun uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin tarkistamisen yhteydessä.

13.Vaikka vähäpäästöisten ja päästöttömien ajoneuvojen osuus ajoneuvokannasta kasvaa nopeasti, se on edelleen aivan liian pieni. Esimerkiksi puhtaita ajoneuvoja koskevassa direktiivissä esitetyt hiilidioksidipäästönormit, ilman epäpuhtauspäästöjä koskevat normit ja julkisia hankintoja koskevat säännöt ovat edelleen toimintastrategioiden keskiössä siirtyessämme kohti tieliikenteen päästötöntä liikkuvuutta. Tämä tapahtuu lisäämällä päästöttömien ajoneuvojen tarjontaa ja saattamalla kestävä liikkuvuus nykyistä paremmin kaikkien ulottuville. Tämän vuoksi komissio esittää kesäkuuhun 2021 mennessä ehdotuksen henkilö- ja pakettiautojen hiilidioksidipäästönormien tarkistamisesta vuoteen 2030 ulottuvassa ilmastotavoitesuunnitelmassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi ja sen varmistamiseksi, että etenemispolku vuodesta 2025 alkaen kohti päästötöntä liikkuvuutta on selkeä. Komissio tarkistaa myös raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästönormeja tämän suuntaisesti.

12.Kaikki liikennemuodot ovat liikennejärjestelmässämme tarpeellisia, ja tämän vuoksi niistä kaikista on tehtävä kestävämpiä. Lähestymistapamme ensimmäisen pilarin mukaan on edistettävä viipymättä niin vähäpäästöisten ja päästöttömien kulkuneuvojen käyttöönottoa kuin myös uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden käyttöönottoa tie-, vesi-, lento- ja rautatieliikenteessä. On tuettava kilpailukykyisiä, kestäviä ja kiertotalouden mukaisia tuotteita ja palveluja koskevaa tutkimusta ja innovointia (T&I), varmistettava, että teollisuus toimittaa oikeanlaisia kulkuneuvoja ja polttoaineita, otettava käyttöön tarvittava infrastruktuuri ja luotava kannustimia loppukäyttäjien kysynnälle. Tämä on oleellista vuosien 2030 ja 2050 ilmastotavoitteiden ja saasteettomuustavoitteen saavuttamiseksi ja jotta eurooppalaiset teollisuusyritykset säilyttävät maailmanlaajuisen johtoasemansa. Teknologianeutraaliuden säilyttäminen kaikissa liikennemuodoissa on ratkaisevan tärkeää, mutta tämä ei saa johtaa siihen, ettei fossiilisiin polttoaineisiin perustuvia ratkaisuja poistettaisi.

·multimodaalinen Euroopan laajuinen liikenneverkko (TEN-T), joka on varusteltu kestävää ja älykästä liikennettä varten nopeilla tietoliikenneyhteyksillä, on käytössä kattavassa verkossa.

19.Tieliikenteessä on jo käytössä päästöttömiä ratkaisuja. Valmistajat investoivat nyt voimakkaasti akkukäyttöisiin sähköajoneuvoihin. Erityisesti kaupungeissa käytettävät henkilöautot, pakettiautot ja linja-autot yleistyvät jo markkinoilla, ja kuorma- ja pitkän matkan linja-autoja saapuu markkinoille. Valmistajat investoivat myös vetypolttokennoajoneuvoihin, joita käytetään erityisesti kaupallisessa ajoneuvokannassa, linja-autoina ja raskaina hyötyajoneuvoina. Näitä lupaavia vaihtoehtoja tuetaan EU:n energiajärjestelmien integrointistrategiassa ja vetystrategiassa sekä akkuja koskevassa strategisessa toimintasuunnitelmassa. Energiatehokkuudesta tulee peruste kestävien teknologioiden tulevia valintoja koskevassa priorisoinnissa koko elinkaaren ajalta tarkasteltuna. Siirtymäkauden teknologisten ratkaisujen olisi oltava täysin hiilidioksidipäästönormien ja ympäristön pilaantumista koskevien normien mukaisia. Myös rautatieliikenteen sähköistämistä on jatkettava. Kun tämä ei ole mahdollista, olisi lisättävä vedyn käyttöä.

20.Lento- ja vesiliikenteen hiilestä irtautumiseen liittyvät haasteet ovat seuraavien vuosikymmenten aikana suurempia, koska markkinakelpoisia päästöttömiä teknologioita ei ole, ilma-alusten ja vesialusten kehittämisvaihe ja elinkaari ovat pitkiä, tankkausjärjestelmät ja ‑infrastruktuurit edellyttävät merkittäviä investointeja ja kansainvälinen kilpailu näillä aloilla on suurta. EU:n kansainväliset meri- ja lentoliikenteen päästöt ovat kasvaneet vuodesta 1990 yli 50 prosenttia. Näillä aloilla tarvitaan kiireellisiä toimia myös samalla, kun ne toipuvat nykyisestä kriisistä. Näillä liikennemuodoilla on oltava ensisijainen mahdollisuus käyttää muita uusiutuvia ja vähähiilisiä nestemäisiä ja kaasumaisia polttoaineita, koska soveltuvia vaihtoehtoisia voimalaitteita ei ole saatavilla lyhyellä aikavälillä. ReFuelEU Aviation- ja FuelEU Maritime ‑aloitteilla edistetään ilmailun ja merenkulun kestävien polttoaineiden tuotantoa ja käyttöönottoa ja puututaan tähän ongelmaan. Lisäksi komissio harkitsee uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden arvoketjuyhteenliittymän perustamista. Siinä viranomaiset, teollisuus ja kansalaisyhteiskunta pyrkivät yhteistyössä edistämään lupaavimpien polttoaineiden toimittamista ja käyttöönottoa. Tällä täydennetään eurooppalaisen puhtaan vedyn allianssin toimia EU:n akkualan yhteenliittymän menestyksen pohjalta.

21.Ilma-alusten ja vesialusten energiatehokkuuden parantamiseksi ja niiden päästöjen vähentämiseksi on edistettävä niiden rakennetta ja toimintaa koskevia kunnianhimoisia normeja. EU:n on edelleen tehtävä tiivistä yhteistyötä kaikkien kansainvälisten organisaatioiden, kuten Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) ja Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) kanssa, ja kehitettävä konkreettisia toimenpiteitä Pariisin sopimuksen mukaisten maailmanlaajuisten ja tiedepohjaisten päästövähennystavoitteiden saavuttamiseksi. Myös murroksellisten teknologioiden kehittämiseksi tarvitaan merkittäviä toimia, jotta markkinoille saadaan päästöttömiä ilma-aluksia ja vesialuksia. Unionin olisi luotava toimintaedellytyksiä tämän saavuttamiseksi, muun muassa asianmukaisen hiilen hinnoittelupolitiikan sekä tutkimuksen ja kehittämisen (T&K) avulla erityisesti kumppanuuksissa, joita voitaisiin perustaa Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelman nojalla (kuten ”päästötön vesiliikenne”, ”puhdas ilmailu” ja ”puhdas vety”). Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan kaltainen liikenteen entistä tehokkaampi hallinta voi myös tuottaa merkittäviä ympäristöhyötyjä. Nämä toiminnot ovat olennaisia osatekijöitä toimenpidekokonaisuudessa, jota ilmailun ja meriliikenteen hiilestä vapauttaminen edellyttää. Ratkaisevan tärkeitä ovat edelleen maailmanlaajuiset toimet.

22.Uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden käytön lisääntyessä on luotava myös kattava lataus- ja tankkausinfrastruktuuriverkko, jotta kaikissa liikennemuodoissa voidaan ottaa laajasti käyttöön vähäpäästöisiä ja päästöttömiä ajo ja kulkuneuvoja. ”Lataus ja tankkaus” on elpymis- ja palautumistukivälineestä tuettava eurooppalainen lippulaivahanke. Sen tavoitteena on rakentaa puolet vuonna 2030 tarvittavista tuhannesta vetytankkausasemasta ja kolmasosa kolmesta miljoonasta julkisesta latauspisteestä vuoteen 2025 mennessä. Lopullisena tavoitteena on varmistaa tiheä ja laajalle levinnyt verkko, joka on helposti kaikkien asiakkaiden, myös raskaiden hyötyajoneuvojen kuljettajien saatavilla. Komissio julkaisee strategisen toteutussuunnitelman, jossa se esittää täydentäviä toimia vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin nopean käyttöönoton tukemiseksi, myös alueilla, joilla siitä on edelleen pulaa. Tällaisia toimia voisivat olla komission kestävän liikenteen foorumin kanssa yhteistyössä laaditut suunnittelu- ja lupamenettelyjä sekä rahoitusta koskevat suositukset. Foorumin kokoonpano käsittää keskeisiä julkisen ja yksityisen sektorin edustajia koko arvoketjusta.

23.Koko Euroopassa on myös päästävä jatkuvasta hajanaisuudesta ja yhteentoimivien lataus- ja tankkauspalvelujen yleisestä puutteesta kaikkien liikennemuotojen osalta. Vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuridirektiivin tulevan tarkistuksen yhteydessä komissio tarkastelee vaihtoehtoja infrastruktuurin käyttöönottoa koskeviksi sitovammiksi tavoitteiksi sekä lisätoimenpiteitä infrastruktuurin ja sen käyttöpalveluiden täyden yhteentoimivuuden varmistamiseksi kaikkien vaihtoehtoista polttoainetta käyttävien ajoneuvojen osalta. Keskeisiä kysymyksiä, joita on tarkasteltava, ovat kuluttajien riittävä tiedottaminen hinnoittelun läpinäkyvyyden parantamiseksi ja rajojen yli suoritettavien maksujen sujuvoittaminen. Lisäksi akkukäyttöisten sähköajoneuvojen ja muiden sähköisten liikkumismuotojen odotettavissa oleva laaja yleistyminen edellyttää sujuvaa integrointia sähköverkkoon. Älykkään latausinfrastruktuurin käyttöönotto auttaa tarjoamaan varastointikapasiteettia ja joustoa sähköjärjestelmään. Vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuridirektiivin tarkistuksen jälkeen tarkistetaan Euroopan laajuisesta liikenneverkosta (TEN-T) annettu asetus sekä muita ohjauskeinoja, kuten uudelleenlaadittu uusiutuvaa energiaa koskeva direktiivi ja sen sähkön kirjanpitomekanismi sekä rakennusten energiatehokkuusdirektiivi, jonka tavoitteena on kasvattaa rakennusten latauspisteitä koskevaa tavoitemäärää. Komissio varmistaa tarvittavien verkkoinvestointien yhdenmukaisuuden EU:n energiajärjestelmän integrointistrategian ja vetystrategian aloitteiden kanssa.

Lippulaivahanke 2 – Päästöttömien lentoasemien ja satamien luominen

24.Satamat ja lentoasemat ovat keskeisessä asemassa kansainvälisten yhteyksiemme, Euroopan talouden ja sen alueiden kannalta. Jotta ne voidaan muuttaa päästöttömiksi solmukohdiksi, kestävimpien lentoasemien ja satamien noudattamista parhaista käytännöistä on tultava uusi normaali, joka mahdollistaa entistä kestävämmät yhteydet. Satamista ja lentoasemista on tultava multimodaalisia liikkuvuuden ja liikenteen keskuksia, joissa yhdistyvät kaikki asiaankuuluvat liikennemuodot. Tämä parantaa ilmanlaatua paikallisesti ja edistää näin osaltaan lähistön asukkaiden parempaa terveyttä. Sisävesisatamilla ja merisatamilla on suuret mahdollisuudet muuttua uusiksi puhtaan energian keskuksiksi yhdennettyjä sähköjärjestelmiä, vetyä ja muita vähähiilisiä polttoaineita varten sekä jätteen uudelleenkäytön ja kiertotalouden kokeiluympäristöiksi.

25.Komissio aikoo ehdottaa toimenpiteitä, joilla lentoasemistamme ja satamistamme tehdään puhtaita, kannustamalla ottamaan käyttöön uusiutuvia ja vähähiilisiä polttoaineita sekä syöttämään satamassa oleviin vesialuksiin ja pysäköityihin ilma-aluksiin fossiilisen energian sijaan uusiutuvaa energiaa, kannustamalla kehittämään ja käyttämään uusia, puhtaampia ja hiljaisempia ilma-aluksia ja vesialuksia, tarkistamalla lentoasemamaksuja, viherryttämällä maassa liikkumista lentokentillä sekä satamapalveluja ja ‑toimintoja, optimoimalla satamakäyntejä sekä laajentamalla älykkään liikenteenhallinnan käyttöä. Komissio myös valvoo Euroopan unionin lentoturvallisuusviraston (EASA) raportissa ehdotettuja toimenpiteitä, jotka liittyvät päivitettyyn analyysiin ilmailun muiden kuin hiilidioksidipäästöjen ilmastovaikutuksista.

26.Julkisia ja yksityisiä investointeja paikalliseen uusiutuvan energian tuotantoon, kestäviin multimodaaliyhteyksiin sekä laivaston ja lentokaluston uudistamiseen on lisättävä. Jotkin näistä investoinneista hyötyisivät sellaisten asianmukaisten kestävyysluokituskriteerien vahvistamisesta, jotka kattaisivat kunkin liikennemuodon erityispiirteet, myös päästöttömyyteen siirryttäessä. Myös Euroopan investointipankin (EIP) tekemän päätöksen lainanantopolitiikan tarkistamisesta odotetaan olevan hyödyllinen.

27.Yhdessä vaihtoehtoisten meriliikenteen polttoaineiden käyttöönoton kanssa olisi pyrittävä nollapäästötavoitteen mukaisesti vähentämään merkittävästi alan laajempaa ympäristöjalanjälkeä. Ensisijaiseksi olisi katsottava laaja-alaisten päästöjen valvonta-alueiden perustaminen kaikilla EU:n vesialueilla. Niiden avulla olisi pyrittävä lopulta siihen, että laivaliikenteen päästöt ilmaan ja veteen saadaan nollaan. Tästä hyötyvät merialueet, rannikkoalueet ja satamat. Komissio kohdistaa erityisiä pyrkimyksiä Välimereen ja se aikoo aloittaa vastaavat toimet Mustanmeren osalta. Lisäksi aluskierrätystä koskevaa EU:n lainsäädäntöä tarkistetaan mahdollisten sellaisten toimenpiteiden määrittelemiseksi, joiden tavoitteena vahvistaa lainsäädäntöä eli edistää edelleen turvallisia ja kestäviä aluskierrätyskäytäntöjä.

Välitavoitteet nykyisen fossiilisista polttoaineista riippuvuuden vähentämiseksi: 1)Vuoteen 2030 mennessä käytössä on vähintään 30 miljoonaa päästötöntä henkilöautoa ja 80 000 päästötöntä kuorma-autoa. 2)Vuoteen 2050 mennessä lähes kaikki henkilöautot, pakettiautot ja linja-autot sekä uudet raskaat hyötyajoneuvot ovat päästöttömiä. 3)Päästöttömät valtamerialukset ja päästöttömät suuret ilma-alukset ovat valmiita käyttöönotettaviksi markkinoilla vuoteen 2030 ja vuoteen 2035 mennessä.

1.2Kestävien vaihtoehtojen saatavuutta on parannettava, jotta voidaan valita paras liikennemuoto

28.Lähestymistapamme toisena pilarina kestävien vaihtoehtojen on oltava laajemmin saatavilla täysin yhdennetyssä ja saumattomassa multimodaalisessa liikkuvuusjärjestelmässä. EU ei voi luottaa yksinomaan teknologisiin ratkaisuihin, vaan tarvitaan välittömiä toimia liikkuvuusjärjestelmän mukauttamiseksi ilmastonmuutoksen ja saastumisen torjuntaan. Multimodaalisessa järjestelmässä hyödynnetään eri liikennemuotojen vahvuuksia, kuten mukavuutta, nopeutta, hintaa, luotettavuutta ja ennakoitavuutta. Näitä yhdistelemällä järjestelmä voi tarjota tehokkaita kuljetusratkaisuja henkilöille ja tavaroille. Covid-19-pandemia on osoittanut, että lisääntynyt multimodaalisuus on ratkaisevan tärkeää myös liikennejärjestelmämme häiriönsietokyvylle ja että kansalaiset ovat valmiita ottamaan käyttöön kestäviä vaihtoehtoisia matkustusmuotoja.

29.Ihmiset ovat halukkaita vaihtamaan kestävämpiin liikennemuotoihin erityisesti päivittäisessä liikkumisessaan. Tärkeimmät edellytykset liikennemuodon vaihtamiselle ovat hinta, saatavuus ja nopeus. EU:n on autettava luomaan asianmukaiset edellytykset sellaisten kestävien vaihtoehtojen laajemmalle käyttöönotolle, jotka ovat turvallisia, kilpailukykyisiä ja kohtuuhintaisia. Kun sopivia vaihtoehtoja on tarjolla kilpailukykyiseen hintaan, vuorotiheyteen ja mukavuustasoon, ihmiset valitsevat kestävämmän liikennemuodon.

30.Samaan aikaan myös liikkuvuuden suuntaukset ja kuluttajien käyttäytyminen muuttuvat. Covid-19-pandemia vahvistaa muutoksia, ja digitaaliset ratkaisut puolestaan helpottavat niitä. Etätyöskentely, videokokoukset, verkkokauppa sekä jakamiseen ja yhteiskäyttöön perustuvien liikkuvuuspalvelujen omaksuminen edistävät kaikki liikkuvuuden meneillään olevaa muutosta.