Samaan aikaan digitaalitalouden perustan muodostavien digitaalisten infrastruktuurien on oltava vahvoja ja kestäviä ja kyettävä sopeutumaan muuttuviin uhkiin. Muussa tapauksessa kansalaisten ja yritysten luottamus heikkenee ja digitaaliteknologian yleistyminen viivästyy.

On erittäin tärkeää, että EU:n yritykset tarttuvat digitaaliteknologian mahdollisuuksiin, jotta ne voivat säilyä kilpailukykyisinä maailmanlaajuisesti, ja että EU:n startup-yritykset kykenevät laajentamaan toimintaansa nopeasti hyödyntämällä täysimääräisesti pilvipalveluja, massadataratkaisuja, robotiikkaa ja nopeita laajakaistayhteyksiä. Niiden avulla ne voivat luoda uusia työpaikkoja, lisätä tuottavuutta ja resurssitehokkuutta sekä parantaa kestävyyttä. Sähköisen hallinnon ratkaisujen tarjoaminen ja käyttäminen toisi myös valtavia etuja kansalaisille, yrityksille ja julkishallinnolle ja avaisi oven uusille rajatylittäville mahdollisuuksille, joiden yhteydessä voitaisiin hyödyntää erityisesti sähköisiä allekirjoituksia.

Digitalisoinnin ratkaisevaa roolia Euroopan muutoksessa on korostettu myös valkoisessa kirjassa Euroopan tulevaisuudesta. Digitaaliteknologia vaikuttaa EU:n politiikan kaikkiin osa-alueisiin, kuten siihen, miten tuotamme ja kulutamme energiaa, miten liikumme paikasta toiseen ja miten pääomat virtaavat Euroopassa. Ihmiset voivat pian matkustaa kaikkialla EU:ssa tarvitsematta huolehtia verkkovierailumaksuista tai sellaisten musiikki-, peli-, elokuva-, urheilutapahtuma- ja sarjapalvelujen käyttöongelmista, joista he ovat jo maksaneet.

Tämä on digitaalisten sisämarkkinoiden strategian tavoite. Sen myötä pyritään parannetun saatavuuden ja oikeudenmukaisten ehtojen avulla luomaan avoimet markkinat, joilla yritysten ja kansalaisten on helppo toimia kaikkialla EU:ssa yhtä tehokkaasti kuin kotijäsenvaltiossaan. Strategian hyväksymisestä on kulunut kaksi vuotta, joiden aikana komissio on esittänyt ehdotuksia jokaisesta 16:sta siinä määritellystä keskeisestä toimesta. Niissä keskitytään aloihin, joilla EU voi tuoda erityistä lisäarvoa, ja eurooppalaisiin digitaalisiin hankkeisiin, joita ei voitaisi toteuttaa vastaavassa laajuudessa ja mittakaavassa, jos jäsenvaltiot toimisivat yksin. On äärimmäisen tärkeää, että kaikki osapuolet varmistavat toimenpiteiden hyväksymisen, täysimääräisen täytäntöönpanon ja tosiasiallisen noudattamisen digitaalisen talouden nopean kehittymisen tahdissa. Komissio tarjoaa tätä varten täyden valikoiman poliittisia välineitä ja rahoitusmahdollisuuksia, mutta jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin, neuvoston ja sidosryhmien tuki asiassa on välttämätön; muussa tapauksessa digitaaliset sisämarkkinat eivät yksinkertaisesti toteudu.

EU:n kansalaisilla ja yrityksillä on monia luontaisia vahvuuksia, joita tarvitaan digitaalisten sisämarkkinoiden hyödyntämiseksi. Niitä ovat muun muassa vahva tuotantopohja ja nopeasti kasvava startup-yritysten ekosysteemi. Nämä vahvuudet voivat edistää kasvua lähitulevaisuudessa, kun ne yhdistetään äskettäin digitalisoituihin teollisiin prosesseihin ja taitavaan työvoimaan. Jotta EU voisi hyödyntää datavetoista taloutta täysimääräisesti, sen on valjastettava nämä voimavarat käyttöön digitalisoinnin maksimoimiseksi myös eurooppalaisilla palvelualoilla ja erityisesti terveydenhuolto-, hoito-, energia-, liikenne- ja rahoitusalalla.

Kaksi kolmesta eurooppalaisesta on sitä mieltä, että uusimmat digitaaliteknologiat vaikuttavat myönteisesti yhteiskuntaan, talouteen ja heidän omaan elämäänsä. Suurin osa vastaajista katsoo, että EU:n, jäsenvaltioiden viranomaisten ja yritysten olisi ryhdyttävä toimenpiteisiin digitalisoinnin yhteydessä esiin nostettujen kysymysten ratkaisemiseksi.

Toistuvat teknologisten muutosten aallot ovat muuttaneet yhteiskuntia ja talouksia, millä on ollut pitkällä aikavälillä myönteisiä vaikutuksia sekä talouskasvuun että elämänlaatuun. Näin voi tapahtua jälleen kerran meneillään olevan digitaalisen vallankumouksen myötä.

Digitaalinen tekniikka ja digitaalinen viestintä ulottuu kaikille elämänalueille. Meidän on tehtävä työtä sellaisen Euroopan eteen, joka tarjoaa kansalaisille ja taloudelle mahdollisuuksia. Molemmathan ovat jo siirtyneet digiaikaan.

Rajatylittävän sähköisen kaupan tehostaminen on yksi digitaalisten sisämarkkinoiden päätavoitteista. Useat nyt käsiteltävinä olevat ehdotukset on hyväksyttävä nopeasti, jotta niiden hyödyt pääsevät vauhtiin. Täysin yhdenmukaistetut digitaalisia sopimuksia koskevat säännöt ja vahvistetut säännöt kansallisten kuluttajansuojaviranomaisten välisestä yhteistyöstä parantavat kuluttajansuojaa ja yritysten edellytyksiä myydä tuotteita ja palveluja yli rajojen. Täysin yhdenmukaistetut säännöt ”digitaalisista sopimuksista” vähentävät kuluttajasopimuslainsäädännön eroja jäsenvaltioiden välillä ja poistavat yhden tärkeimmistä syistä sille, miksi yritykset käyttävät maakohtaisia estoja. Se, miten yritykset hyödyntävät sähköisen kaupan mahdollisuuksia, riippuu myös kohtuuhintaisista rajatylittävistä pakettipalveluista ja yksinkertaisemmista arvonlisäveroilmoituksia koskevista menettelyistä.

Kaikkien sidosryhmien on tehtävä yhteistyötä, jotta EU:n internetyhteyksiä koskevat vuoden 2025 tavoitteet voidaan saavuttaa ja jotta voidaan varmistaa, että Eurooppa ottaa maailmanlaajuisesti johtavan aseman 5G-palvelujen käyttöönotossa 5G-toimintasuunnitelman täytäntöönpanon avulla.

Jotta nopeiden laajakaistayhteyksien käyttöönottoa varten käynnissä olevia investointeja voitaisiin lisätä edelleen, EU hyödyntää myös Euroopan rakenne- ja investointirahastoja (noin 6 miljardia euroa vuoteen 2020 mennessä nopean laajakaistayhteyden tarjoamiseksi yli 14,5 miljoonalle kotitaloudelle). Lisäksi se antaa rahoitusta Euroopan strategisten investointien rahaston (noin 3,2 miljardia euroa julkisia ja yksityisiä investointeja) ja Verkkojen Eurooppa -välineen kaltaisista välineistä. Verkkojen Eurooppa välineen laajakaistainvestointirahasto auttaa yksityisiä sijoittajia liittymään ponnisteluihin digitaalisten verkkoinfrastruktuurien tukemiseksi alueilla, joilla verkko ei ole vielä kattava, ja houkuttelemaan jopa 1,7 miljardia euroa lisäinvestointeja vuoteen 2021 mennessä. Tämä työ saa vauhtia myös paikallisyhteisöjen käyttäjille maksuttomia internetyhteyksiä edistävän ehdotuksen nopeasta hyväksymisestä ja täytäntöönpanosta (WiFi4EU-aloite). Sen ansiosta jopa 8 000 paikallisyhteisöä voi saada rahoitusta yhteensä 120 miljoonaa euroa vuoteen 2020 mennessä. Tässä yhteydessä on pantava merkille, että komissio on säännöllisesti hyväksynyt kansallisia laajakaistaverkkoja koskevia valtiontukiohjelmia, mikä sekin on tärkeä EU-toimi investointien lisäämiseksi.

Laajakaistan nopeaa käyttöönottoa tuetaan myös eurooppalaisessa sähköisen viestinnän säännöstössä ehdotetuilla toimenpiteillä, joilla tehostetaan taajuuksien koordinointia, edistetään kilpailua televiestintämarkkinoilla ja kannustetaan investoimaan suurikapasiteettisiin verkkoihin. Lisäksi on pantava nopeasti täytäntöön toimenpiteistä nopeiden sähköisten viestintäverkkojen käyttöönoton kustannusten vähentämiseksi annettu direktiivi 2014/61/EU .

Jotta kaikki voivat nauttia digitaalisen vallankumouksen eduista, Eurooppa tarvitsee sähköisen viestinnän sääntelykehyksen, jolla edistetään sellaisen infrastruktuurin käyttöönottoa, joka toimii saumattomasti kaikkialla EU:ssa maaseutualueet mukaan luettuina, samalla kun suojellaan tehokasta kilpailua. Suuri osa tarvittavista investoinneista tulee yksityiseltä sektorilta, ja niiden perustana on parannettu sääntely-ympäristö. Siksi on erittäin tärkeää hyväksyä nopeasti sähköisen viestinnän säännöstöä koskevat ehdotukset ja Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelintä (BEREC) koskeva asetus.

Jotta yhteyksien ja uusien palvelujen kehittämistä voitaisiin tehostaa vuoden 2020 jälkeen, jäsenvaltiot ryhtyvät koordinoituihin toimenpiteisiin laadukkaan 700 MHz:n taajuusalueen ottamiseksi käyttöön langattomia laajakaistayhteyksiä varten. Tämä taajuuksien rajatylittävä koordinointi on tärkeä rakennuspalikka. Ilman sitä 5G-verkot ja niiden mukanaan tuomat uudet palvelut – kuten internetyhteydellä varustetut autot, etäterveydenhuolto, älykkäät kaupungit tai videoiden suoratoisto liikkeessä – eivät voi toimia tehokkaasti. On äärimmäisen tärkeää, että jäsenvaltiot soveltavat jatkossakin koordinoitua lähestymistapaa taajuuspolitiikkaan, jotta koko EU:hun voidaan rakentaa laadukkaat ja nopeat televerkot.

Eurooppalaisista 34 prosenttia käy vähintään kerran vuodessa ulkomaanmatkalla EU:n alueella. Vuonna 2014 noin puolet eurooppalaisista totesi, etteivät he käyttäisi mobiilidataa ulkomailla sen korkean hinnan vuoksi.

Tässä väliarvioinnissa arvioidaan digitaalisten sisämarkkinoiden täytäntöönpanon edistymistä ja määritellään, missä asioissa tarvitaan lisäponnisteluja ja missä asioissa muuttuva digitaaliympäristö edellyttää uusia toimia EU:n tasolla. Väliarvioinnin yhteydessä julkaistaan Euroopan digitaalialan kehitystä vuonna 2017 käsittelevät raportit, joissa on esitelty pääpiirteittäin sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla saavutettu edistys, ja komission yksiköiden valmisteluasiakirja, jossa esitellään tämän arvioinnin perustana käytetyt todisteet.

Komissio nosti toukokuussa 2016 antamassaan verkkoalustoja koskevassa tiedonannossa esiin seuraavat kaksi asiaa, jotka edellyttävät lisätoimia: oikeudenmukaisen ja innovaatioille suotuisan liiketoimintaympäristön turvaaminen ja sen varmistaminen, että verkon laiton sisältö poistetaan nopeasti ja tehokkaasti ja että verkkoalustoilla on käytössään asianmukaiset tarkastus- ja valvontatoimet.

Suurin osa (53 prosenttia) vuoden 2016 eurobarometrikyselyn vastaajista totesi seuraavansa keskusteluja sosiaalisessa mediassa esimerkiksi lukemalla artikkeleita internetissä verkon sosiaalisten verkostojen tai blogien kautta. Suuri enemmistö keskusteluja seuraavista tai niihin osallistuneista vastaajista on kuullut tai lukenut tilanteista tai itse todistanut tilanteita tai ollut osallisena tilanteissa, joissa loukkaavaa kielenkäyttöä, vihapuhetta tai uhkailua on kohdistettu suoraan toimittajiin / bloggaajiin / sosiaalisessa mediassa aktiivisiin ihmisiin (75 prosenttia).

Verkkoalustoista äskettäin tehtyyn eurobarometrikyselyyn vastanneista pk-yrityksistä 82 prosenttia totesi luottavansa hakukoneisiin tuotteidensa ja/tai palvelujensa markkinoimiseksi verkossa. Yrityksistä 66 prosenttia totesi, että yrityksen sijoituksella hakutuloksissa on merkittävä vaikutus myyntiin . Lähes puolet (42 prosenttia) pk-yrityksiä edustavista vastaajista käyttää verkon markkinapaikkoja tuotteidensa ja palvelujensa myymiseen. Lisäksi 90 prosenttia komission tiedonhankintatoimeen alustojen ja yritysten välisistä kaupan käytännöistä vastanneista käyttää sosiaalisen median alustoja liiketoimintaan liittyviin tarkoituksiin.

Verkkoalustat edistävät innovointia ja kasvua digitaalisessa taloudessa. Niillä on tärkeä rooli verkkomaailman kehittymisessä, ja ne luovat uusia markkinamahdollisuuksia erityisesti pk-yrityksille. Samaan aikaan alustoista on tullut internetin portinvartijoita, jotka välittävät pääsyn tietoihin, sisältöihin ja verkkokauppoihin. Verkkoalustat jäsentävät internetin ”ekosysteemin”. Tässä on kyse internetin syvällisestä muutoksesta, joka tuo uusien mahdollisuuksien lisäksi myös uusia haasteita.

Digitaalinen maailma on lähtökohtaisesti nopeasti muuttuva ympäristö, jossa politiikka on sovitettava yhteen muuttuvien olosuhteiden kanssa. Osaksi valtavirtaa tulevat uudet teknologiat voivat hyödyttää syvällisesti taloutta ja jokapäiväistä elämäämme. On kuitenkin erittäin tärkeää, että teknologiat perustuvat sääntöihin, jotka takaavat sekä kuluttajien ja että yritysten luottamuksen. Tämä tarkoittaa digitaalisten sisämarkkinoiden strategian laajentamista, jotta voidaan pysyä ajan tasalla sellaisten nousevien suuntausten ja haasteiden suhteen, jotka liittyvät esimerkiksi verkkoalustoihin, datavetoiseen talouteen ja verkkoturvallisuuteen.

Digitaalisten sisämarkkinoiden strategian käynnistyttyä toukokuussa 2015 komissio on ryhtynyt toimiin kaikkien keskeisten toimenpiteiden osalta ja esittänyt yhteensä 35 ehdotusta. Lainsäätäjät ovat tähän mennessä hyväksyneet niistä yhden. Komissio kehottaa Euroopan parlamenttia ja neuvostoa hyväksymään nopeasti digitaalisten sisämarkkinoiden strategiaa koskevat ehdotukset ja kaikkia osapuolia varmistamaan, että ehdotetut toimenpiteet hyväksytään nopeasti ja pannaan pian täytäntöön, jotta EU:n kansalaiset ja yritykset voivat hyötyä täysimääräisesti toimivista digitaalisista sisämarkkinoista.

Audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin ehdotetun tarkistamisen avulla luodaan oikeudellinen kehys, joka on saatettu digitaalisen ajan tarpeita vastaavalle tasolle. Sen avulla taataan tasapaino kilpailukyvyn ja kuluttajansuojan välillä, vahvistetaan eurooppalaisten teosten edistämistä ja lisätään sääntelyviranomaisten riippumattomuutta.

Yleinen tietosuoja-asetus on välttämätön työkalu henkilöiden perusoikeuksiin kuuluvan tietosuojan takaamiseksi digitaalisena aikana. Se tarjoaa yrityksille yksinkertaistetut säännöt, luo uusia liiketoimintamahdollisuuksia ja kannustaa innovoimaan. Komissio tekee tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden, riippumattomien tietosuojaviranomaisten, yritysten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa valmistellakseen asetuksen soveltamisen käynnistymistä 25. toukokuuta 2018.

Teollis- ja tekijänoikeuksien kunnioittaminen on erittäin tärkeää, jotta voidaan edistää luovuutta ja innovointia ja luoda luottamusta markkinapaikkaan. Komissio viimeistelee parhaillaan arviointiaan kaikkien immateriaalioikeuksien ja myös tekijänoikeuksien täytäntöönpanoa koskevasta nykyisestä oikeudellisesta kehyksestä.

Komissio käynnisti toukokuussa 2015 kilpailuun liittyvän alakohtaisen kyselyn sähköisestä kaupasta, jotta se voisi määritellä yritysten liiketoimintamalleista mahdollisesti aiheutuvat kilpailukysymyksiä koskevat huolenaiheet. Alakohtaisen kyselyn tulokset auttavat kohdistamaan kilpailulainsäädännön noudattamisen valvonnan sellaisiin sähköisen kaupan liiketoimintamalleihin, joilla on haitallisimmat seuraukset kilpailulle ja rajatylittävälle kaupalle. Komissio on jo käynnistänyt kolme tutkimusta väitetyistä kilpailun vastaisista toimintatavoista kulutuselektroniikan, videopelien ja hotellimajoituksen aloilla.

·valmistella, jos se on vaikutustenarvioinnin perusteella tarkoituksenmukaista, syksyyn 2017 mennessä säädösehdotuksen tietojen vapaata liikkuvuutta EU:ssa koskevasta yhteistyökehyksestä, jossa otetaan huomioon tietojen vapaata liikkuvuutta EU:ssa koskeva periaate, muiden kuin henkilötietojen siirrettävyyttä koskeva periaate muun muassa pilvipalvelujen kaltaisia yrityspalveluja vaihdettaessa sekä periaate tiettyjen sääntelyn mukaisiin valvontatarkoituksiin liittyvien tietojen saatavuudesta myös silloin, kun tietoja säilytetään toisessa jäsenvaltiossa

Esineiden internetin käyttöönotto aiheuttaa merkittäviä uusia haasteita, jotka liittyvät yhteenliitettyjen järjestelmien, tuotteiden ja palvelujen turvallisuuteen ja yritysten vastuuseen. Virheelliset anturit, haavoittuvat ohjelmistot tai epävakaat yhteydet voivat vaikeuttaa sen selvittämistä, mikä taho on teknisesti ja oikeudellisesti vastuussa aiheutuneista vahingoista. Komissio pohtii, olisiko nykyistä oikeudellista kehystä mukautettava, jotta siinä voitaisiin ottaa huomioon uusi tekninen kehitys (kuten robotiikka, tekoäly ja 3D-tulostus) erityisesti siviilioikeudellista vastuuta koskevasta näkökulmasta ja tuotevastuuta koskevan direktiivin ja konedirektiivin käynnissä olevan arvioinnin tulokset. Esineiden internetin käyttöönoton kannalta keskeisessä asemassa on patentilla suojatun, standardeilla vahvistetun teknologian saatavuuden ennakoitavuus (standardin soveltamisen kannalta olennaiset patentit), sillä esineiden internetissä monet eri alat panevat täytäntöön mobiiliyhteyksiä koskevia standardeja. Komissio arvioi parhaillaan, millaisin keinoin voitaisiin parhaiten varmistaa näiden immateriaalioikeuksien lisensointia koskeva tasapainoinen kehys, jossa otetaan huomioon sekä teknologian kehittäjien että käyttäjien edut.

Henkilötietojen osalta on olemassa yhdenmukaistetut säännöt, kun taas yritysten välistä muiden kuin henkilötietojen saatavuutta ja uudelleenkäyttöä käsitellään yritysten välillä tapauskohtaisesti ja sopimuspohjaisesti. Komissio arvioi parhaillaan Euroopan datavetoisen talouden rakentamisesta annetun tiedonannon jatkotoimena järjestetyn kuulemisen perusteella, hidastaako muiden kuin henkilötietojen saatavuutta koskevan selkeän kehyksen puuttuminen innovointia ja kasvua erityisesti pk-yrityksissä ja tarvitaanko aloitteita oikeudenmukaisen ja tasapainoisen tietojen saatavuuden ja käytön edistämiseksi. Komission työhön tietojen saatavuuden ja käytön osalta kuuluu pyrkimys vapauttaa käyttöön lisää julkisia ja julkisesti rahoitettuja tietoja, sillä ne ovat tärkeä tietolähde innovatiivisille palveluille ja tieteelliselle tutkimukselle. Lisäksi komissio tarkastelee työssään viranomaisten mahdollisuutta saada yksityisomistuksessa olevia tietoja yleishyödyllisten tehtäviensä suorittamiseksi selvästi määriteltyjen ehtojen mukaisesti.

Yhteisten lähestymistapojen edistämiseksi komissio on käynnistänyt julkisen kuulemisen ja yksityiskohtaisen keskustelun jäsenvaltioiden kanssa tietojen vapaata liikkuvuutta EU:ssa koskevasta yhteistyökehyksestä digitaalisilla sisämarkkinoilla. Tämän kehyksen avulla voitaisiin käsitellä EU:n sisäisen tietojen vapaan liikkuvuuden periaatteen lisäksi myös jäsenvaltioiden perusteltuja etuja turvallisen säilytyksen osalta, samalla kun varmistetaan tietojen rajatylittävä saatavuus esimerkiksi verovalvontaa varten, mutta turvataan myös muiden kuin henkilötietojen vapaan liikkuvuuden tuomat taloudelliset ja muut edut. Komissio pohtii myös uusia täydentäviä toimia, jotka kattaisivat yrityskäyttäjien pilvipalvelusopimukset ja pilvipalveluntarjoajien vaihtamisen eurooppalaisen pilvipalvelualoitteen mukaisesti.

Jotta voidaan varmistaa tehokas ja luotettava muiden kuin henkilötietojen vapaa liikkuvuus yli rajojen, tietojen vapaata liikkuvuutta EU:n sisällä koskevan periaatteen on ohjattava jäsenvaltioiden ja teollisuuden toimia. Tietojen sijaintia koskevat vaatimukset, jotka kattavat tietojen säilyttämisen ja käsittelyn tietyillä alueilla, olisivat perusteltuja vain rajatuissa tapauksissa, kuten kansalliseen turvallisuuteen liittyvissä tarkoituksissa.

Datavetoinen talous voi auttaa eurooppalaisia yrityksiä kasvamaan, nykyaikaistamaan julkisia palveluja ja parantamaan kansalaisten vaikutusmahdollisuuksia. Jotta näin voi tapahtua, tietojen on oltava jatkuvasti saatavilla ja kyettävä liikkumaan vapaasti sisämarkkinoilla, ja tämän rinnalla on oltava tarvittavat suurteholaskennan valmiudet tietojen analysoimista varten.

·varmistaa digitaalisilla sisämarkkinoilla alustojen kanssa käytävien vuoropuhelujen paremman koordinoinnin siten, että niissä keskitytään laittoman sisällön poistamisen mekanismeihin ja teknisiin ratkaisuihin tarkoituksena parantaa niiden tehokkuutta perusoikeuksia kaikilta osin kunnioittaen. Tavoitteena on tapauksen mukaan oltava näiden mekanismien tukeminen menettelynäkökohdista annetuilla yhtenäisillä ohjeilla, jotka koskevat esimerkiksi laittomasta sisällöstä ilmoittamista ja sen poistamista. Samalla on varmistettava läpinäkyvyys ja tarvittavat tarkastus- ja valvontatoimet perusoikeuksien suojelemiseksi ja vältettävä laillisen sisällön turha poistaminen. Komissio aikoo myös laatia ohjeistusta vastuusäännöistä ja alustoille niiden toteuttamien vapaaehtoisten toimenpiteiden edistämiseksi annettavasta tuesta tilanteessa, jossa alustat toimivat ennakoivasti poistaakseen laitonta sisältöä hyvässä uskossa toimien. Tämän työn on tarkoitus tuottaa ensimmäisiä konkreettisia tuloksia vuoden 2017 loppuun mennessä.

Jotta luottamusta internetissä voitaisiin lisätä, komissio on sitoutunut arvioimaan virallisten ja EU:n laajuisten laittoman sisällön ilmoitus- ja poistomekanismien (”ilmoitus ja toimenpide”) tarvetta sekä tarvetta antaa ohjeistusta vastuusäännöistä ja sellaisten alustojen tukemisesta, jotka ottavat ennakoivasti käyttöön vapaaehtoisia toimenpiteitä laittoman sisällön torjumiseksi. Digitaalisilla sisämarkkinoilla on viime aikoina edistytty ja tehty menestyksekästä työtä monien alustojen kanssa käydyissä vuoropuheluissa. Tältä pohjalta komissio katsoo, että meneillään olevia aloitteita on mahdollista koordinoida paremmin johdonmukaisuuden lisäämiseksi ja seurannan koordinoimiseksi, jotta vuoropuhelujen vaikutus tehostuu. Laittoman sisällön poistamisen menettelyllisistä näkökohdista ja periaatteista keskusteleminen on iso osa työtä, jota komissio tekee jatkossa yhdessä alustojen kanssa. Tämä työ liittyy esimerkiksi verkossa toimivien välittäjien ilmoitus- ja toimintamenettelyjen menettelyllisiin vähimmäisvaatimuksiin, jotka koskevat esimerkiksi ilmoitusten laatuvaatimuksia, ilmoitusten vastustamismenettelyjä, raportointivaatimuksia, kolmansien osapuolten kuulemismekanismeja ja riidanratkaisujärjestelmiä, koordinointia viranomaisten kanssa ja toimenpiteitä toistuvasti rikkomuksiin syyllistyviä toimijoita, ilmoitusten väärinkäyttöä ja vilpillisesti tehtyjä ilmoituksia vastaan. Toteutuksen yhteydessä olisi pyrittävä synergiaan, ilman että se kuitenkaan rajoittaa muilla aloilla jo aloitettua vuoropuhelua ja käynnistettyä toimintaa, kuten Euroopan turvallisuusagendan yhteydessä käynnistettyä toimintaa. Muut toimet tällä alalla voisivat koskea myös toimialan parhaiden käytäntöjen edistämistä esimerkiksi virallisten ilmoitusohjelmien osalta.

Laittoman sisällön leviämisen torjunta verkossa edellyttää päättäväisiä toimia kaikilta sidosryhmiltä. Samalla on turvattava sananvapauden kaltaiset perusoikeudet ja edistettävä innovaatioita. Komissio on sitoutunut ylläpitämään tasapainoista ja ennakoitavissa olevaa verkkoalustojen vastuujärjestelmää ja tavoittelemaan alakohtaista ja ongelmalähtöistä lähestymistapaa laittoman verkkosisällön torjunnassa.

Komission yleisenä poliittisena tavoitteena näiden mahdollisten huolenaiheiden ratkaisemisessa on oikeudenmukaisen, ennakoitavissa olevan, kestävän ja luottamusta nauttivan liiketoimintaympäristön turvaaminen verkkotaloudessa.

Komissio on suorittanut tiedonhankintatoimen alustojen ja yritysten välisistä kaupan käytännöistä. Alustavat tulokset osoittavat, että joillakin verkkoalustoilla harjoitetaan kaupallisia käytäntöjä, jotka voivat olla haitallisia alustojen ammattimaisille käyttäjille, kuten tuotteiden tai palvelujen poistaminen (poistaminen luettelosta) ilman ennakkoilmoitusta tai todellista mahdollisuutta vastustaa alustan päätöstä. Yleisesti ollaan huolissaan siitä, että jotkut alustat saattavat suosia omia tuotteitaan tai palvelujaan, syrjiä muulla tavoin eri palveluntarjoajia tai myyjiä ja rajoittaa henkilötietojen ja muiden kuin henkilötietojen saatavuutta ja käyttöä, mikä koskee myös tietoja, jotka muodostuvat suoraan yritysten toimien seurauksena alustoilla. Keskeisiksi kysymyksiksi on todettu myös läpinäkyvyyden puute esimerkiksi järjestykseen asettamisessa ja hakutuloksissa sekä epäselvyys tiettyjen säädösten tai politiikkojen soveltamisessa. Merkittävä osuus ammattikäyttäjien ja verkkoalustojen välisistä erimielisyyksistä on ratkaisematta, millä voi olla huomattavia kielteisiä vaikutuksia kyseessä oleville yrityksille. Puute helposti saatavilla olevista oikeussuojakeinoista, joiden avulla yrityskäyttäjät voisivat ratkaista esiin nousevat ongelmat nopeasti ja tehokkaasti heti niiden ilmetessä, on myös keskeinen tekijä alustojen ja yritysten välisessä ympäristössä, kuten saadut todisteet osoittavat.

Tässä yhteydessä on varmistettava, että kansalaiset ja yritykset hyötyvät uusista tekniikoista ja uusista palveluista, ja pyrittävä erityisesti estämään, että osa kansalaisista tai alueista jäisi asiassa jälkeen. EU:n on autettava varmistamaan poliittisten toimien oikea yhdistelmä digitalisaatiokehitykseen liittyvän prosessin hallitsemiseksi.

Digitaalisten sisämarkkinoiden strategian puitteissa on käynnissä useita poliittisia toimia, jotka edellyttävät lisäponnisteluja digitalisoinnin mahdollisuuksien hyödyntämiseksi ja haasteiden ratkaisemiseksi. Digitaalitekniikat tekevät yrityksistä tuottavampia ja ovat siksi erityisen merkittäviä EU:n taloudelle. Niiden avulla voidaan säilyttää Euroopassa työpaikkoja, jotka siirtyisivät muutoin halvempien kustannusten maihin. Voimakkaasti kasvavien startup-yritysten ja muiden yritysten kasvun tukeminen tuo mukanaan innovointiin ja työllisyyteen liittyviä etuja, sillä nämä yritykset luovat tavallisesti uusia työpaikkoja. Digitalisaatiokehitys auttaa perinteistä teollisuutta tuottamaan uusia tuotteita resurssitehokkaammalla tavalla ja tarjoaa viranomaisille mahdollisuuden tarjota parempia palveluja nopeammin ja edullisemmin. Tämän seurauksena on syntynyt täysin uusia talouden aloja, kuten sovellustalous. Tämä digitalisaatiokehitys voi kuitenkin aiheuttaa myös taloudellisia ja yhteiskunnallisia haasteita tai häiriöitä.

Lisäksi on tarpeen ylläpitää ja kehittää EU:n tärkeitä kyberturvallisuuteen liittyviä teollisia valmiuksia. Vuonna 2016 perustettiin kyberturvallisuutta koskeva julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus, joka kokoaa 1,8 miljardin euron investoinnit vuoteen 2020 mennessä. Kumppanuuden pohjalta jatketaan sen pohdintaa, miten unioni ja sen jäsenvaltiot voisivat investoida yhdessä enemmän resursseja kyberturvallisuutta koskevan kestävyyden parantamiseksi, tutkimuksen edistämiseksi ja vahvan kyberturvallisuusteollisuuden varmistamiseksi eri aloilla (esim. energia, liikenne, rahoitus, terveydenhuolto), jotka kärsivät yhteisistä kyberturvallisuushaasteista.

Yhteenliitettyjen tuotteiden ja järjestelmien on oltava turvallisia siitä hetkestä alkaen, kun ne saatetaan markkinoille. Myös massadata- ja pilvipalvelusovellusten käyttöönoton on oltava kyberturvallista ja noudatettava EU:n tietosuojalainsäädäntöä. Eurooppalaisen tieto- ja viestintätekniikoiden turvallisuuskehyksen luominen määrittelemällä säännöt tieto- ja viestintätekniikoiden turvallisuussertifioinnin järjestämisestä EU:ssa voisi auttaa säilyttämään luottamuksen internetiin ja torjua kyberturvallisuuden markkinoiden nykyistä pirstoutumista.

Äskettäisen julkisen kuulemisen ja käynnissä olevan tulosarvioinnin perusteella on tarpeen arvioida myös Euroopan unionin verkko- ja tietoturvaviraston (ENISA) toimeksianto ja tehtävät, minkä yhteydessä otetaan erityisesti huomioon viraston uusi rooli kyberturvallisuusdirektiivin nojalla.

Uhkakuvasto on muuttunut niin merkittävällä tavalla vuoden 2013 jälkeen, että EU:n kyberturvallisuusstrategiaa on tarkistettava. Parhaillaan käynnissä olevassa arvioinnissa arvioidaan strategian vaikuttavuutta ja tunnistetaan EU:n toimien puutteita. Näitä tietoja hyödynnetään yhtenäisessä ja eteenpäin katsovassa arvioinnissa sen määrittämiseksi, miten EU voi tuoda lisäarvoa ennaltaehkäisyyn, kestävyyteen, reagointimahdollisuuksiin, pelotevaikutuksiin ja kriisinhallintaan ja millainen on EU:n asema maailmanlaajuisella tasolla kyberturvallisuuden edistämisessä.

Eurooppa on ryhtynyt tärkeisiin toimenpiteisiin kyberturvallisuuden varmistamiseksi ja digitaaliteknologioihin kohdistuvan luottamuksen lisäämiseksi. EU:n kyberturvallisuusstrategia hyväksyttiin vuonna 2013. Unionin ensimmäinen kyberturvallisuutta koskeva säädös, verkko- ja tietoturvadirektiivi (kyberturvallisuusdirektiivi), hyväksyttiin heinäkuussa 2016. Tällä direktiivillä perustettiin tarvittavat rakenteet jäsenvaltioiden väliselle strategiselle ja operatiiviselle yhteistyölle tietoverkkojen ja järjestelmien kestävyyden parantamiseksi EU:ssa.

Kyberhyökkäykset ovat yleistymässä, ja niiden torjumisen ongelmana on, että kyberhyökkäykset tapahtuvat usein yli valtioiden rajojen, kun taas lainvalvontaviranomaisten valtuudet ovat tiukasti kansallisia. Vuoden 2016 alusta alkaen on esiintynyt päivittäin yli 4 000 kiristyshaittaohjelmahyökkäystä, mikä on 300 prosenttia enemmän kuin vuonna 2015. Nämä hyökkäykset vahingoittavat kaikenkokoisia yrityksiä ja heikentävät luottamusta digitaaliseen talouteen ja demokraattisiin instituutioihimme. Suuren mittakaavan kyberhyökkäykset voisivat häiritä palveluja koko EU:n alueella ja kuulua hybridihyökkäyksiä tekevien tahojen hyökkäystapoihin. Tämä edellyttää tehokkaita EU:n tason toimia ja kriisinhallintaa, joiden perustana ovat kyberpolitiikat ja eurooppalaisen solidaarisuuden ja keskinäisen avunannon laajemmat välineet.

Yhteiskunnan painopiste on siirtymässä erillisistä yhteenliitetyistä laitteista (tietokoneet, älypuhelimet ja puettavat tietokoneet) kaikkialla läsnä olevaan liitettävyyteen (esimerkiksi kotitalouslaitteet ja teollisuustuotteet). Arvioiden mukaan yksistään EU:ssa on vuoteen 2020 mennessä 6 miljardia internetiin liitettyä kotitalouslaitetta (esim. televisiota, jääkaappia ja pesukonetta). Yhteenliitetty talous ja yhteiskunta ovat entistä haavoittuvaisempia kyberuhkiin ja hyökkäyksiin nähden ja tarvitsevat vahvempia suojakeinoja. Tämä tietoverkoista riippuvuuden lisääntyminen tarkoittaa, että yhteenliitetyn ympäristön heikoin lenkki määrittää koko ympäristön turvallisuuden tason ja että mikä tahansa turvallisuusaukko voi aiheuttaa huomattavaa vahinkoa. Mitä tahansa haavoittuvuutta, kuten turvatonta yhteyttä tai tuotetta, voidaan käyttää hyväksi. Seuraukset voivat tällöin vaihdella harmista ja pienistä rahallisista tappioista suuriin arkaluontoisten henkilötietojen loukkauksiin, terrorismiin ja demokraattisten prosessien kumoamiseen.

·jatkaa sen arvioimista, olisiko tarpeen määritellä periaatteet sen määrittämiseksi, kuka on vastuussa dataintensiivisten tuotteiden aiheuttamissa vahinkotapauksissa

Digitalisoinnilla on aiempien teknologisten edistysten tavoin seurauksia työmarkkinoille: osa työpaikoista korvataan, syntyy joitakin uusia työpaikkoja, ja monet työpaikat muuttuvat. Vaikka on vielä mahdotonta arvioida todellisia vaikutuksia, on selvää, että digitalisaatiokehitystä on tasoitettava ja seurattava julkisten politiikkojen avulla.

Tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoiden työpaikkojen määrä EU:ssa on kasvanut kymmenen viime vuoden aikana noin 2 miljoonalla, mutta neljä kymmenestä sellaisesta eurooppalaisesta yrityksestä, jotka tarvitsivat näitä asiantuntijoita vuonna 2015, ilmoitti kohdanneensa vaikeuksia avointen työpaikkojen täyttämisessä.

Jo 90 prosenttia kaikista työpaikoista edellyttää vähintään jonkintasoisia digitaalisia taitoja, ja näistä taidoista on tulossa entistä tärkeämpiä myös sosiaaliseen ja yhteiskunnalliseen toimintaan osallistumisessa. Eurooppalaisten digitaaliset taidot paranevat, mutta edistyminen on hidasta ja vaihtelu suurta. Vuonna 2016 digitaaliset taidot olivat puutteellisia 44 prosentilla EU:n väestöstä ja 37 prosentilla työvoimasta. Huolestuttavaa on se, että lähes puolet eurooppalaisista yrityksistä ei vieläkään pane täytäntöön strategioita työvoimansa kouluttamiseksi uudelleen.

Työntekijät tarvitsevat uusia taitoja, jotta he voivat hyötyä uusien tekniikoiden käyttöönotosta. Tämä edellyttää valtavia investointeja. Kesäkuussa 2016 uudessa osaamisohjelmassa Euroopalle todettiin, että digitaaliset taidot olisi nähtävä osana tulevaisuudessa tarvittavia keskeisiä taitoja. Asiaa korostettiin myös Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa. Tähän sisältyy esimerkiksi hanke aikuisten perustaitojen, muun muassa digitaalisen osaamisen, parantamiseksi. Neuvosto hyväksyi joulukuussa 2016 suosituksen, jonka mukaan vuoden 2018 puoliväliin mennessä on laadittava kansalliset toimintasuunnitelmat. Digitaalisia taitoja ja työpaikkoja edistävä koalitio kannustaa yrityksiä, työmarkkinaosapuolia ja viranomaisia parantamaan digitaalisia taitoja ja voi auttaa optimoimaan EU:n varojen käyttöä taitotason ja työllistettävyyden parantamiseksi. Tällä tavoin luodut kumppanuudet voivat myös auttaa komissiota käynnistämään ja toteuttamaan vuonna 2018 ”Digitaaliset mahdollisuudet” pilottihankkeen, jonka tavoitteena on tarjota vastavalmistuneille konkreettista kokemusta digitaalisen alan rajatylittävien harjoittelujaksojen avulla.

EU:ssa toteutetuista monista uudistuksista huolimatta komissio on asiasta huolissaan ja näkee selvän tarpeen taitoja koskeville lisätoimille ja kehitykselle kansallisella tasolla. Taloutemme ja yhteiskuntamme muuttuvat nopeasti, mutta tapamme opettaa ja kouluttaa kansalaisiamme ovat muuttuneet vain vähän. Nykyisellä vauhdilla kansalaistemme taitojen ja heidän tarvitsemiensa taitojen välinen kuilu levenee. Jäsenvaltioiden on ryhdyttävä toimenpiteisiin, ja komissio on valmis auttamaan tässä tarjoamalla poliittista tukea, tutkimuksia ja käytännön työkaluja, jotta jäsenvaltiot voivat nykyaikaistaa koulutus- ja opetusjärjestelmänsä.

Osaamisohjelman ja aloitteiden nopean täytäntöönpanon on oltava etusijalla digitalisaatiokehityksen rinnalla.

Komissio ·kehottaa jäsenvaltioita panemaan nopeasti täytäntöön uuden osaamisohjelman ja erityisesti neuvoston suosituksen ”taitojen parantamisesta: uusia mahdollisuuksia aikuisille”, sekä digitaalitaitoja ja työpaikkoja edistävän koalition yhteydessä antamansa kansalliset sitoumukset. ·käynnistää ”Digitaaliset mahdollisuudet” järjestelyn rajatylittäviä harjoitteluja varten digitaalialalla vuonna 2018.

4.2 Startup-yritykset ja teollisuus- ja palvelualojen digitalisointi

Teknologisten muutosten nopea vauhti tarkoittaa sitä, että yritykset, jotka eivät kykene selviytymään muutoksesta, jäävät muista jälkeen. Digitaalisten taitojen lisäämistä koskevan prosessin on kuljettava käsi kädessä sen kanssa, että kaikenkokoiset yritykset kaikilla eri toimialoilla ottavat käyttöön digitaaliteknologioita. Tämä tarjoaa erityisesti startup- ja pk-yrityksille tilaisuuden luoda uusia ja parempia tuotteita ja palveluja edullisemmin ja pienemmillä resursseilla, ja EU:n politiikkoja muokataan auttamaan yrityksiä ottamaan näistä mahdollisuuksista kaikki irti.

Jotta eurooppalaisia yrityksiä voitaisiin auttaa hyödyntämään kaikki digitaaliteknologian edut, komissio hyväksyi huhtikuussa 2016 Euroopan teollisuuden digitalisointia koskevan kattavan strategian. Siihen sisältyvillä toimenpiteillä kannustetaan toteuttamaan kansallisia aloitteita, jotka koskevat digitalisoituvan teollisuuden yhteistyötä ja keskinäistä oppimista. Tätä tarkoitusta varten perustettiin ”kansallisten aloitteiden eurooppalainen foorumi” Digital Day tapahtuman yhteydessä Roomassa 23. maaliskuuta 2017.

Horisontti 2020 ohjelman puitteissa on suunniteltu lisättävän rahoitusta seuraavan kolmen vuoden aikana 300 miljoonalla eurolla sellaisia toimia varten, jotka liittyvät paikallisten startup-yritysten ja innovaatioiden tukemisen kannalta erittäin tärkeisiin digitaalisiin innovointikeskuksiin. Suunnitelmissa ovat myös lähes 3,2 miljardin euron jatkoinvestoinnit keskeisimpiin teknologioihin, kuten nanoelektroniikkaan, fotoniikkaan, robotiikkaan, 5G:hen, suurteholaskentaan, massadataan, pilvipalveluihin ja tekoälyyn sekä niiden integroimiseen arvoketjuihin pilottituotantolinjoilla ja koeympäristöissä. Näistä investoinneista 300 miljoonaa euroa on suunniteltu erityisesti teollisuuden digitaalisten alustojen seuraavan sukupolven kehittämistä varten erityisesti sellaisten uusien arkkitehtonisten mallien avulla, jotka johtavat älykkäisiin tehtaisiin ja palveluihin. Keskeinen tekijä EU:n teollisuuden digitalisoinnin onnistumisessa on investointien kriittisen massan valjastaminen käyttöön lisäämällä eurooppalaisia T&I-investointeja uusilla yksityisillä ja kansallisilla julkisilla investoinneilla erityisesti julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien avulla, jotta EU:n varojen vaikutusta voidaan lisätä kaikilla talouden aloilla. Tämän seurauksena eurooppalaisten T&I-investointien kokonaismäärä nousee noin 5,5 miljardiin euroon, mitä täydennetään vielä yksityisillä ja kansallisilla julkisilla investoinneilla erityisesti julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien avulla, jotta vaikutusta voidaan lisätä kaikilla talouden aloilla.

Energia-ala käy parhaillaan läpi perusteellista muutosta. ”Puhdasta energiaa kaikille eurooppalaisille” paketin ehdotukset lujittavat nykyisiä säännöksiä, jotka koskevat kuluttajien vapaata mahdollisuutta saada tietoja energian kulutuksestaan. Tätä voidaan käyttää muun muassa energiaköyhyyden tunnistamisessa ja siihen puuttumisessa tai rakennusten energiatehokkuuden parantamisessa. Ehdotetut toimenpiteet parantavat myös mittaustietojen saatavuutta, mikä on tärkeää, jotta kuluttajia voidaan auttaa hyötymään kulutuksensa optimoinnista ja jotta energiayhtiöitä ja palveluntarjoajia voidaan auttaa räätälöimään tarjontansa eri kuluttajaryhmille. Lisäksi digitaaliteknologiat edistävät tehokkaampaa resurssien käyttöä tuotteen elinkaaren aikana, mikä on kiertotaloutta koskevan EU:n toimintasuunnitelman keskiössä. Digitaaliteknologioiden (automaation ja robotisaation) täydellinen sisällyttäminen osaksi tuotantoprosesseja voi parantaa tuotteiden kierrätystä ja purkamista sekä laadukkaiden automatisoitujen lajittelu- ja hyödyntämisjärjestelmien kehittämistä.

Liikenteessä siirtyminen kohti yhteistoiminnallista, yhteenliitettyä ja automatisoitua liikkuvuutta voi vähentää onnettomuuksia, saasteita ja ruuhkia sekä tehostaa liikenteen ja kapasiteetin hallintaa sekä energiatehokkuutta. Se vahvistaa myös liikenteen ja digitaalisten toimialojen kilpailukykyä ja auttaa integroimaan erilaiset liikennemuodot yhdeksi liikkuvuusjärjestelmäksi, joka on räätälöity sen käyttäjien tarpeiden mukaisesti, olipa kyseessä sitten rahtilogistiikka tai ihmisten kuljettaminen, mukaan lukien erityistarpeisten ihmisten tarpeet. Tässä yhteydessä keskeisessä asemassa ovat standardit, joilla varmistetaan koko liikenneinfrastruktuurin ja kaikkien tietojen, sovellusten, palvelujen ja verkkojen yhteentoimivuus. Maaliskuussa allekirjoitetussa aiesopimuksessa 27 EU:n jäsenvaltiota sekä Sveitsi ja Norja ilmaisivat olevansa valmiit tekemään yhteistyötä tieturvallisuutta, tietojen saatavuutta, tietojen laatua, vastuuvelvollisuutta, yhteenliitettävyyttä ja digitaaliteknologioita koskevissa rajatylittävissä kokeiluissa. On selvää, että eräs EU:n autoteollisuuden suurimmista haasteista sen pyrkiessä pysymään kansainvälisesti kilpailukykyisenä on pitkälle automatisoitujen ja verkkoyhteyksillä varustettujen ajoneuvojen käyttöönotto. Komissio valmistelee myös liikkuvuustoimenpiteitä koskevaa kattavaa pakettia esitettäväksi kahdessa vaiheessa myöhemmin vuonna 2017.

Digitaaliteknologioiden mahdollistamat rahoitusalan uudet lähestymistavat (”FinTech”) voivat parantaa yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta, vahvistaa kilpailukykyään, tuottaa kuluttajahyötyjä ja edistää startup-yritysten kasvua. Osana pääomamarkkinaunionia toteutettavien EU:n tason toimien valmistelun tukemiseksi on käynnistetty julkinen kuuleminen. Myös lohkoketju on yksi läpimurtotekniikoista, jolla voi olla valtavia vaikutuksia rahoitusalan lisäksi myös monilla muilla aloilla. Suunnitelmissa on lohkoketjutekniikoiden eurooppalainen seurantakeskus, joka kartoittaa ja seuraa kehitystä, lisää asiantuntemusta ja edistää näiden tekniikoiden käyttöä.