[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 21.9.2005 KOM(2005) 444 lopullinen 2005/0189 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Yhteisen tutkimuskeskuksen suorina toimina toteutettavasta erityisohjelmasta Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemännessä ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmassa (2007–2011) (komission esittämä) PERUSTELUT 1. EHDOTUSTEN TAUSTA Komissio antoi ehdotuksensa[1] Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemännestä ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2007–2011) 6. huhtikuuta 2005. Komission ehdotuksen mukaan tutkimus-ja koulutustoimet jakautuvat kahteen erityisohjelmaan, joista ensimmäinen koostuu fuusioenergiatutkimukseen sekä ydinfissioon ja säteilysuojeluun liittyvistä ”epäsuorista” toimista ja toinen Yhteisen tutkimuskeskuksen ”suorista” tutkimustoimista ydinenergian alalla. Nyt annettavat ehdotukset koskevat näitä erityisohjelmia. Jatkossa komissio antaa vielä ehdotukset tutkimustoimiin osallistumista ja tutkimustulosten levittämistä koskeviksi säännöiksi. Toimien poliittinen tausta ja tavoitteet esitellään tiedonannossa Eurooppalaisen tutkimusalueen rakentaminen osaamiseen perustuvan kasvun tueksi [2] . Seitsemännen Euratom-puiteohjelman erityisohjelmien tarkoituksena on yhdessä tarvittavien kansallisten ja yksityisen sektorien toimien kanssa tarkastella alan eurooppalaisen tutkimuksen kannalta keskeisiä kysymyksiä ja haasteita. Euroopan tasolla annettava taloudellinen tuki tarjoaa mahdollisuuksia vahvistaa huippuosaamista ja lisätä tutkimuksen vaikuttavuutta tavalla, joka ei ole mahdollinen kansallisella tasolla. Seitsemännen Euratom-puiteohjelman erityisohjelmilla pyritään lujittamaan tutkimusalalle muodostumassa olevaa eurooppalaista tutkimusaluetta, luomaan uusin keinoin rakenteita ja kriittistä massaa uusille tutkimusaloille sekä edistämään ideoiden, osaamisen ja tutkijoiden vapaata liikkuvuutta. Erityisohjelmien täytäntöönpanossa hyödynnetään kauttaaltaan maksimaalisesti Euroopan tason toimien mahdollisuuksia vankentaa huippuosaamista tutkimuksen alalla. Tarkoituksena on seuloa esiin alan olemassa oleva huippuosaaminen kaikkialta Euroopan unionista ja tukea sitä sekä toisaalta luoda edellytyksiä tulevaisuuden huippututkimukselle. Erityisohjelmien vaikutuksia tehostetaan hyödyntämällä mahdollisuuksien mukaan niiden sekä muiden yhteisön toimien, kuten rakennerahastojen, keskinäistä täydentävyyttä. Tämä on linjassa EY:n perustamissopimukseen perustuvassa ”Valmiudet”-erityisohjelmassa noudatettavan lähestymistavan kanssa, sillä yksi epäsuoria toimia koskevan Euratom-erityisohjelman keskeisistä osatekijöistä on tutkimusinfrastruktuurien tukeminen, joskin tässä tapauksessa ydintutkimuksen ja -teknologian erityisalalla. 2. KUULEMISET Kuten jo puiteohjelman yhteydessä, komissio on myös nyt annettavia ehdotuksia laatiessaan ottanut huomioon EU:n muiden toimielinten sekä jäsenvaltioiden esittämät näkökannat. Lisäksi se on kuullut laajasti useita muita tahoja, kuten tiedeyhteisöä ja teollisuutta, ja ottanut huomioon näiden esittämät näkemykset. Niin ikään erityisohjelmaehdotuksissa on huomioitu puiteohjelmaehdotusta varten tehty perusteellinen vaikutusten arviointi[3] sekä puiteohjelman viisivuotisarvioinnin[4] tulokset. 3. OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT Nyt annettavat erityisohjelmaehdotukset kattavat saman ajanjakson kuin puiteohjelma (2007–2011), joka perustuu Euratomin perustamissopimuksen 7 artiklaan. Tämän artiklan toisen kohdan mukaan tutkimusohjelmat vahvistetaan enintään viideksi vuodeksi. Siksi nyt ehdotettavien erityisohjelmien kesto poikkeaa EY-erityisohjelmien kestosta. Komissio ehdottaa kuitenkin, että jollei mitään erityisiä seikkoja ilmene, nämä erityisohjelmat voidaan uusia vuosiksi 2012–2013 asianmukaista lainsäädäntömenettelyä noudattaen. 4. BUDJETTIVAIKUTUKSET Budjettivaikutukset sekä tarvittavat henkilöstö-ja hallintoresurssit selostetaan tämän päätösehdotuksen liitteenä olevassa rahoitusselvityksessä. Siinä annetaan myös alustavat luvut vuosille 2012–2013. Komissio aikoo perustaa toimeenpanoviraston, jonka hoidettavaksi annetaan epäsuoria toimia koskevan erityisohjelman tiettyjä täytäntöönpanotehtäviä[5]. 5. YHTENÄINEN JA JOUSTAVA TOTEUTUS 5.1. Uusien tarpeiden ja mahdollisuuksien huomioon ottaminen Erityisohjelmien riittävän joustava täytäntöönpano on erittäin tärkeää, jotta ohjelmat voisivat pysyä tieteen ja teknologian uusimman kehityksen tasalla ydinalalla yleensä ja pystyisivät vastaamaan esiin nouseviin teollisuuden, politiikan tai yhteiskunnan tarpeisiin. Epäsuorien toimien osalta tämän ajantasaisuuden takaavat pääasiassa työohjelmat, jotka päivitetään vuosittain jäsenvaltioiden edustajista koostuvien komiteoiden avustuksella ja joissa määritellään julkaistavien ehdotuspyyntöjen aiheet. Tarkistuksia ohjelmien sisältöön voidaan tehdä myös nopeammin, jos esiin nousee uusia, pikaista reagointia vaativia tärkeitä kysymyksiä, erityisesti ennakoimattomia politiikkaan liittyviä tarpeita. Monivuotisessa ohjelmasuunnittelussa otetaan laajasti huomioon eri tahojen esittämät näkemykset ja kannat, jotta voidaan varmistaa, että tutkimustoimet ovat suoraan relevantteja EU:n ydinalan politiikan ja teollisuuden kehittyvien tutkimustarpeiden kannalta. Yksi tällainen taho on EY:n perustamissopimukseen perustuvassa ”Yhteistyö”-erityisohjelmassa perustettava energia-alan ulkopuolinen neuvoa-antava ryhmä. Ryhmässä tulee olemaan edustajia useilta eri tieteenaloilta ja tasapuolisesti sekä tiedemaailmasta että teollisuudesta. Muita apuna käytettäviä ulkopuolisia tahoja ovat teknologiayhteisöt (Technology Platforms), joita on tarkoitus perustaa lähitulevaisuudessa erityisohjelmien tietyille aihealueille. Myös muut foorumit ja ryhmät, kuten tutkimusinfrastruktuureja käsittelevä eurooppalainen strategiafoorumi (ESFRI), voivat antaa tarpeen tullen komissiolle evästystä Euratomin tutkimusalan kannalta merkittävistä mahdollisuuksista ja painopisteistä. 5.2. Monialaiset kysymykset Komissio huolehtii siitä, että seitsemäs Euratom-puiteohjelma pannaan täytäntöön yhtenäisesti. Erityisohjelmien työohjelmia tarkistetaan keskenään koordinoidusti siten, että monia eri aloja yhteisesti koskevat kysymykset voidaan ottaa kattavasti huomioon. Lisäksi yksi jäsenvaltioiden edustajista koostuvien komiteoiden keskeisistä tehtävistä on auttaa komissiota huolehtimaan siitä, että erityisohjelmien täytäntöönpano on todellisuudessa yhtenäistä ja koordinoitua sekä ohjelmien sisällä että niiden välillä. Tämä edellyttää myös tehokasta koordinointia eri komiteoiden jäsenten välillä jäsenvaltioiden sisällä. Erityistä huomiota kiinnitetään toimiin, jotka koskevat sekä Euratomin että EY:n erityisohjelmien aihealueita, kuten kehittyneiden reaktoreiden käyttö vedyn tuotannossa tai kehittyneiden materiaalien kehittäminen. Tällaisten toimien yhteydessä voidaan toteuttaa yhteisiä ehdotuspyyntöjä, mikäli vaikeudet, joita aiheutuu siitä, että puiteohjelmat perustuvat kahteen eri perustamissopimukseen, eivät sitä estä. Tällaisten ehdotuspyyntöjen järjestämisessä hyödynnetään kuudennesta puiteohjelmasta saatuja kokemuksia. Seuraavassa on lueteltu tärkeimmät kysymykset, joiden osalta on määrä toteuttaa erityisiä järjestelyjä koordinoinnin varmistamiseksi: - Kansainvälinen yhteistyö: Tämä on tärkeä osa Euratom-ohjelmaa. Ohjelmassa noudatetaan strategista toimintamallia, jolla edistetään kansainväliseen yhteistyöhön liittyviä toimia ja jonka mukaisesti yksittäisiä toimia toteutetaan silloin, kun se on molempien osapuolten edun ja hyödyn mukaista. - Tutkimusinfrastruktuurit: Tältä osin tarvitaan tiivistä yhteistyötä EY:n ”Valmiudet”-erityisohjelman kanssa, jotta voidaan varmistaa tuki tärkeille yleisempiä tutkimussovelluksia palveleville ydintutkimusinfrastruktuureille. - Kiinnekohdat yhteisön politiikkaan: Käyttöön otetaan tehokkaat koordinointijärjestelyt komission eri yksiköiden välillä. Näillä on erityisesti määrä varmistaa, että tutkimustoimet vastaavat EU:n politiikan kehityksen myötä syntyviä tarpeita. Tätä varten monivuotisessa ohjelmasuunnittelussa voidaan käyttää apuna käyttäjäryhmiä, joihin osallistuvat politiikan eri lohkojen kanssa tekemisissä olevat komission yksiköt. - Tulosten levittäminen ja tietämyksen siirto : Molemmissa erityisohjelmissa näkyy selvästi pyrkimys edistää tutkimustulosten käyttöönottoa. Erityisesti painotetaan tietämyksen siirtoa eri maiden välillä, tutkimusalalta toiselle sekä tiedemaailmasta yrityksille muun muassa tutkijoiden liikkuvuuden avulla. - Tiede yhteiskunnassa: Tällä EY:n ”Valmiudet”-erityisohjelman toimella on yhtymäkohtia myös ydinalan toimiin, ja toimien välillä on selkeitä mahdollisuuksia hyödylliseen vuorovaikutukseen esimerkiksi hallintoon ( governance ) ja sidosryhmiin liittyvissä kysymyksissä. Tämä koskee erityisesti kysymyksiä, jotka liittyvät kiistanalaisten laitosten paikalliseen hyväksyntään. 6. HALLINNON YKSINKERTAISTAMINEN Seitsemäs puiteohjelma on täytäntöönpanoltaan huomattavasti edeltäjiään yksinkertaisempi. Ohjelmaa on yksinkertaistettu komission 6. huhtikuuta 2005 antamassa valmisteluasiakirjassa esitettyjen ajatusten sekä tästä asiakirjasta käydyn laajan keskustelun perusteella. Monet ehdotetuista toimenpiteistä tullaan sisällyttämään osallistumista ja tulosten levittämistä koskeviin sääntöihin. Tavoitteena on erityisesti vähentää tuntuvasti byrokratiaa sekä yksinkertaistaa rahoitusjärjestelyjä ja raportointivaatimuksia. Epäsuoria toimia koskevan erityisohjelman ydinfissio-osassa ehdotetaan parannuksia, jotka vastaavat EY:n ”Yhteistyö”-erityisohjelman toimia varten esitettyjä parannuksia. 7. ERITYISOHJELMIEN SISÄLTÖ 7.1. Ydinalan tutkimus ja koulutus (epäsuorat toimet) Tämä erityisohjelma kattaa seuraavat kaksi ensisijaista aihealuetta: i) Fuusioenergiatutkimus: Tavoitteena on ITER-hankkeen tietämysperustan kehittäminen ja hankkeen toteuttaminen merkittävänä askeleena kohti prototyyppireaktorien rakentamista turvallisia, kestäviä, ympäristöä kunnioittavia ja taloudellisesti elinkelpoisia voimalaitoksia varten. Tähän ensisijaiseen aihealueeseen sisältyvät seuraavat toiminnan alat: - ITERin toteuttaminen - ITERin toimintaa valmistelevat t&k-toimet - DEMOa valmistelevat teknologiatoimet - Pidemmän aikavälin t&k-toimet - Henkilöstövoimavarat ja koulutus - Infrastruktuurit - Vastaaminen esiin nouseviin tarpeisiin ja ennakoimattomiin politiikkaan liittyviin tarpeisiin. ii) Ydinfissio ja säteilysuojelu: Tarkoituksena on edesauttaa ydinfission turvallista käyttöä ja hyödyntämistä sekä muuta säteilyn käyttöä teollisuudessa ja lääketieteessä. Tähän ensisijaiseen aihealueeseen sisältyvät seuraavat toiminnan alat: - Radioaktiivisen jätteen huolto - Reaktorijärjestelmät - Säteilysuojelu - Tutkimusinfrastruktuurien ja niiden käyttömahdollisuuksien tukeminen - Henkilöstövoimavarat ja koulutus, mukaan luettuna liikkuvuus. Yleisesti ottaen tämä erityisohjelma on monilta osin suoraa jatkoa aiemmille puiteohjelmille. Peruslähtökohtana on, että tämän tyyppisestä EU:n tuesta saadaan todistettavasti lisäarvoa. Ohjelmassa on kuitenkin lisäksi tärkeitä uutuuksia, joihin on kiinnitettävä erityistä huomiota pantaessa ohjelmaa täytäntöön: - Ohjelmalla tiivistetään ydinfissiota ja säteilysuojelua koskevien kansallisten tutkimusohjelmien koordinointia. - ITER toteutetaan yhteisesti kansainvälisenä hankkeena ja sitä varten perustetaan Euratomin perustamissopimukseen perustuva yhteisyritys; myös Euroopan integroidun fuusioenergiatutkimuksen koordinointia tiivistetään entisestään. - Kullakin aihealueella pyritään kohdentamaan kansainvälistä yhteistyötä entistä tarkemmin. Työohjelmissa on tarkoitus määrittää yksittäisiä yhteistyötoimia, jotka ovat kansainväliselle yhteistyölle määritellyn strategisen toimintamallin mukaisia. - Kullakin aihealueella voidaan myös tukea toimia, joiden avulla voidaan joustavasti vastata esiin nouseviin tarpeisiin sekä ennakoimattomiin politiikkaan liittyviin tarpeisiin. Näiden toimien toteutuksessa käytetään hyväksi kokemuksia, jotka on saatu yhtäältä kuudenteen puiteohjelmaan sisältyneistä politiikan alojen tieteellistä tukea (Scientific Support to Politics) sekä uutta ja esiin nousevaa tiedettä ja teknologiaa (NEST) koskeneista ohjelmista ja toisaalta tieto-ja viestintätekniikan aihealueella toteutetuista tuleviin ja kehitteillä oleviin teknologioihin (FET) liittyvistä toimista. Tämän erityisohjelman ja sen vuoteen 2013 ulottuvaksi suunnitellun jatkon aikana saattaa syntyä mahdollisuuksia tehokkaiden yhteisyritysten perustamiseen esimerkiksi radioaktiivisen jätteen huollon alalla[6]. Komissio antaa tällaisten yritysten perustamista koskevia ehdotuksia neuvostolle, kun asia tulee ajankohtaiseksi. 7.2. YTK (suorat toimet) YTK ottaa tehtäväänsä toteuttaessaan huomioon komission yksiköiden sisäisen kehityksen sekä ydinalan eurooppalaisen ja maailmanlaajuisen toimintaympäristön. Tätä varten YTK:n suhteita jäsenvaltioiden tutkimusorganisaatioihin pyritään järjestelmällisesti tiivistämään. Useimpien YTK:n sidosryhmien pyynnöstä YTK panostaa Lissabonin strategian täytäntöönpanoa tukevaan koulutukseen ja tietämyksen hallintaan. Lisäksi YTK jatkaa t&k-toimiaan ydinjätehuoltoon ja ympäristövaikutuksiin liittyvillä aloilla. Ydinturvallisuuden alan toimiin on tehty joitakin muutoksia, joista tärkeimpien taustalla ovat yhteisön politiikan kehittyminen, komission yksiköiden esille tuomat uudet tarpeet ja yhteisön osallistuminen kansainvälisiin aloitteisiin, kuten neljännen sukupolven reaktoreita koskevaan aloitteeseen. YTK on tehnyt ydinturvallisuuteen liittyvää tutkimusta jo 30 vuoden ajan. Kansainvälinen toimintaympäristö on kuitenkin muuttunut merkittävästi aivan viime vuosina, ja ydinmateriaalien leviämisen estäminen on nousemassa yhä tärkeämmäksi kysymykseksi. Komission yksiköiden toimenkuvan muuttuminen edellyttää kuitenkin YTK:n jatkuvaa tukea myös perinteisemmillä aloilla. 8. EUROOPPALAISEN TUTKIMUSALUEEN RAKENTAMINEN OSAAMISEEN PERUSTUVAN KASVUN TUEKSI Eurooppalaiselta tutkimukselta edellytetään uudenlaista kunnianhimoa ja tehokkuutta, jotta kyettäisiin vaadittavalla tavalla etenemään nopeasti kohti osaamistaloutta ja-yhteiskuntaa. Kaikilla Euroopan unionin toimijoilla – kansallisilla viranomaisilla, tutkimuslaitoksilla, yrityksillä – on tässä oma tehtävänsä. Kaikki erityisohjelmat, joiden avulla seitsemännet puiteohjelmat (EY ja Euratom) pannaan täytäntöön, on suunniteltu siten, että Euroopan tason tutkimusrahoituksen vaikutusmahdollisuudet käytettävissä olevan budjetin rajoissa voidaan maksimoida. Niiden keskeisiä piirteitä ovat: keskittyminen kussakin erityisohjelmassa ensisijaisiin aihealueisiin käyttäen tavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimia ja toteutusvälineitä; vahva jatkuvuus; johdonmukainen keskittyminen olemassa olevan huippuosaamisen tukemiseen ja valmiuksien luomiseen huomispäivän huippututkimusta varten; hallinnon tehostaminen ja yksinkertaistaminen käyttäjäystävällisyyden ja kustannustehokkuuden lisäämiseksi sekä sisäänrakennettu joustavuus, jonka avulla puiteohjelmassa voidaan reagoida uusiin tarpeisiin ja mahdollisuuksiin. 2005/0189 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Yhteisen tutkimuskeskuksen suorina toimina toteutettavasta erityisohjelmasta Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemännessä ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmassa (2007–2011) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, JOKA ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 7 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen[7], ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[8], ottaa huomioon Euroopan talous-ja sosiaalikomitean lausunnon[9], sekä katsoo seuraavaa: (1) Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemännestä ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2007–2011) (jäljempänä ’puiteohjelma’) tehty neuvoston päätös N:o …/Euratom pannaan Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 7 artiklan mukaisesti täytäntöön erityisohjelmin, joissa määritetään täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt, vahvistetaan erityisohjelmien kesto sekä määrätään tarpeellisiksi arvioiduista varoista. (2) Yhteisen tutkimuskeskuksen (jäljempänä ’YTK’) olisi suoritettava niin sanottuina suorina toimina toteutettavat tutkimus-ja koulutustoimet YTK:n erityisohjelmassa, joka toteutetaan Euratomin puiteohjelman täytäntöön panemiseksi. (3) Tehtäväänsä suorittaessaan YTK:n olisi annettava EU:n poliittiselle päätöksentekoprosessille asiakaslähtöistä tieteellistä ja teknistä tukea, jonka avulla voidaan edesauttaa nykyisten politiikkojen toteutusta ja seurantaa ja vastata uusiin politiikan haasteisiin. Tehtävästään suoriutuakseen YTK:n on tehtävä korkealaatuista tutkimusta. (4) Ohjelman täytäntöönpanossa olisi painotettava tutkijoiden liikkuvuuden ja koulutuksen sekä innovaatioiden edistämistä yhteisössä. YTK:n olisi erityisesti toteutettava aiheelliset koulutustoimet ydinturvallisuuden ja ydinvalvonnan alalla. (5) Erityisohjelma olisi pantava täytäntöön joustavasti, tehokkaasti ja avoimesti ottaen huomioon YTK:n palvelujen käyttäjien sekä yhteisön politiikkojen tarpeet ja pyrkien suojelemaan yhteisön taloudellisia etuja. Ohjelmassa toteutettavia tutkimustoimia olisi tarvittaessa mukautettava näiden tarpeiden sekä tieteen ja teknologian kehityksen edellyttämällä tavalla ja niissä olisi pyrittävä tieteen huippulaatuun. (6) EY:n puiteohjelmassa sovellettavia suoriin toimiin liittyviä sääntöjä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista puiteohjelmaan sekä sen tutkimustulosten levittämistä (jäljempänä ’osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt’), olisi sovellettava myös tämän erityisohjelman t&k-toimiin. (7) Tämän ohjelman täytäntöön panemiseksi voi olla aiheellista tehdä Euroopan talousalueesta tehtyyn sopimukseen tai johonkin assosiaatiosopimukseen liittyvän yhteistyön lisäksi erityisesti Euratomin perustamissopimuksen 2 artiklan h alakohtaan, 101 ja 102 artiklaan perustuvaa kansainvälistä yhteistyötä kolmansien maiden ja kansainvälisten organisaatioiden kanssa. (8) YTK pyrkii EU:n laajentumisen ja yhdentymisen tukemiseksi edistämään uusien jäsenvaltioiden organisaatioiden ja tutkijoiden osallistumista erityisesti niihin toimiin, jotka liittyvät tiedettä ja teknologiaa koskevan EU:n säännöstön täytäntöönpanoon. Samoin se pyrkii lisäämään yhteistyötä liittymässä olevien maiden ja ehdokasmaiden organisaatioiden ja tutkijoiden kanssa. Lisäksi toimintaa on tarkoitus avata asteittain EU:n naapurimaiden suuntaan varsinkin Euroopan naapuruuspolitiikan kannalta keskeisillä aihealueilla. (9) Tähän erityisohjelmaan kuuluvassa tutkimustoiminnassa olisi noudatettava eettisiä perusperiaatteita, joihin kuuluvat Euroopan unionin perusoikeuskirjaan sisältyvät periaatteet. (10) YTK:n olisi jatkossakin tuotettava lisäresursseja kilpailutetun toiminnan kautta; tähän kuuluvat osallistuminen puiteohjelman epäsuoriin toimiin, ulkopuolisille asiakkaille tehtävä työ sekä vähäisemmässä määrin teollis-ja tekijänoikeuksien hyödyntäminen. (11) Olisi varmistettava, että puiteohjelman varainhoito on moitteetonta ja että puiteohjelma on toteutukseltaan mahdollisimman tehokas ja käyttäjäystävällinen ja helposti kaikkien osallistujien hyödynnettävissä, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002, 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 sekä niiden mahdollisten tulevien muutosten mukaisesti. (12) Olisi myös toteutettava asianmukaiset toimenpiteet väärinkäytösten ja petosten estämiseksi sekä ryhdyttävä tarvittaessa toimiin menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen perimiseksi takaisin Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002, 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 ja niiden mahdollisten tulevien muutosten sekä Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95[10], komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96[11] ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1074/1999[12] mukaisesti. (13) Komission olisi sopivana ajankohtana teetettävä riippumaton arviointi tämän ohjelman piiriin kuuluvilla aloilla toteutetuista toimista. (14) Tieteellistä ja teknistä komiteaa ja YTK:n hallintoneuvostoa on kuultu tämän erityisohjelman tieteellisestä ja teknologisesta sisällöstä, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Vahvistetaan Yhteisen tutkimuskeskuksen toteuttamia tutkimus-ja koulutustoimintaan liittyviä suoria toimia koskeva erityisohjelma, jäljempänä ’erityisohjelma’, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2007 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2011. 2 artikla Erityisohjelmassa määritetään Yhteisen tutkimuskeskuksen ydinalan toimet, joilla tuetaan valtioiden rajat ylittävänä yhteistyönä toteutettavaa tutkimustoimintaa seuraavilla aihealueilla: 1. ydinjätehuolto, ympäristövaikutukset ja perustietämys 2. ydinturvallisuus 3. ydinvalvonta Toimien tavoitteet ja pääpiirteet määritetään liitteessä. 3 artikla Erityisohjelman täytäntöönpanon rahoitusta varten tarpeelliseksi katsottu määrä on puiteohjelmasta tehdyn päätöksen 3 artiklan mukaisesti 539 miljoonaa euroa. 4 artikla 4. Kaikessa tähän erityisohjelmaan kuuluvassa tutkimustoiminnassa on noudatettava eettisiä perusperiaatteita. 5. Erityisohjelmasta ei rahoiteta seuraavia tutkimusaloja: 6. tutkimusta, joka on kielletty kaikissa jäsenvaltioissa, 7. tutkimusta, joka on määrä suorittaa sellaisessa jäsenvaltiossa, jossa kyseinen tutkimus on kielletty. 5 artikla 8. Erityisohjelma pannaan täytäntöön käyttämällä puiteohjelman liitteessä II määritettyjä suoria toimia. 9. Tässä erityisohjelmassa sovelletaan suoriin toimiin liittyviä osallistumista ja tulosten levittämistä koskevia sääntöjä. 6 artikla 10. Komissio laatii erityisohjelman täytäntöönpanoa varten monivuotisen työohjelman, jossa määritellään tarkemmin liitteessä esitetyt tavoitteet ja tieteelliset ja teknologiset painopisteet sekä täytäntöönpanon aikataulu. 11. Monivuotisessa työohjelmassa otetaan huomioon olennaiset tutkimustoimet, joita toteutetaan jäsenvaltioiden, assosioituneiden valtioiden sekä eurooppalaisten ja kansainvälisten organisaatioiden toimesta. Työohjelma päivitetään tarpeen mukaan. 7 artikla Komissio järjestää erityisohjelman piiriin kuuluvilla aloilla toteutettujen toimien riippumattoman seurannan ja arvioinnin, joista säädetään puiteohjelmasta tehdyn päätöksen 6 artiklassa. 8 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE – YTK:n Euratom-ohjelma 1. TAVOITE Tavoitteena on sellaisen asiakaslähtöisen tieteellisen ja teknisen tuen antaminen EU:n politiikalle ydinenergia-alalla, jonka avulla voidaan varmistaa tuki nykyisten politiikkojen toteutukselle ja seurannalle ja vastata joustavasti uusiin politiikan haasteisiin. 2. LÄHESTYMISTAPA Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) tehtävänä on antaa asiakaslähtöistä tieteellistä ja teknistä tukea Euroopan unionin politiikkojen suunnittelulle, toteutukselle ja seurannalle. YTK:n toiminta-ajatuksessa korostuu myös tarve tehdä korkealaatuista tutkimusta tiiviissä yhteydessä teollisuuteen ja muihin tahoihin sekä luoda verkostoja jäsenvaltioiden julkisten ja yksityisten toimijoiden kanssa. Molemmat ulottuvuudet ovat läsnä YTK:n kaikessa toiminnassa, mutta niiden keskinäinen painotus vaihtelee komission yksiköille tarjottavasta suorasta tuesta laajan eurooppalaisen tai kansainvälisen näkökulman omaavaan perustutkimukseen. YTK:n ydinalan toimilla pyritään täyttämään Euratomin perustamissopimuksesta johtuvat t&k-velvoitteet ja tukemaan sekä komissiota että jäsenvaltioita ydinmateriaalivalvonnan ja ydinaseiden leviämisen estämisen, ydinjätehuollon, ydinlaitosten ja polttoainekierron turvallisuuden, ympäristön radioaktiivisuuden ja säteilysuojelun aloilla. Tämän erityisohjelman tavoitteena on luoda ja koota tietämystä sekä tarjota keskeistä tieteellistä ja teknistä tietoa ja tukea ydinenergian turvallisuuteen, luotettavuuteen, kestävyyteen ja hallintaan liittyvissä kysymyksissä myös innovatiivisiin ja tuleviin järjestelmiin liittyvien näkökohtien osalta. Puiteohjelman epäsuoriin toimiin osallistumisessa pyritään mahdollisimman hyvään täydentävyyteen kohdassa 3 hahmotellun työohjelman suhteen. Yksi tämän hetken suurimpia huolenaiheita ydinalalla on radioaktiivisen materiaalin ja säteilykenttien käsittelyssä tarvittavan tietämyksen, osaamisen ja erityisesti teknologian häviäminen. YTK tulee jatkossakin toimimaan Euroopan keskuksena tämän alan tiedon levittämisessä ja nuorten tutkijoiden koulutuksessa. 3. TOIMET 3.1. Ydinjätehuolto, ympäristövaikutukset ja perustietämys 3.1.1. Käytetyn polttoaineen karakterisointi, varastointi ja loppusijoittaminen Käytetystä polttoaineesta ja korkea-aktiivisesta ydinjätteestä huolehtimiseen kuuluu kuljettaminen, käsittely, varastointi ja loppusijoittaminen maaperään. Keskeisenä tavoitteena on estää radionuklidien pääsy biosfääriin hyvin pitkän ajanjakson aikana. Rakennettujen ja luonnollisten vapautumisesteiden suunnittelu, arviointi ja toiminta kyseisellä aikajänteellä ovat olennaisia osatekijöitä näiden tavoitteiden saavuttamisen kannalta ja sidoksissa muun muassa polttoaineen käyttäytymiseen. YTK pyrkii hankkimaan tietoa käytetyn polttoaineen käyttäytymisestä pitkällä aikavälillä ja kehittämään menetelmiä, joilla voidaan luotettavasti arvioida rakennettuja järjestelmiä. Tässä painotetaan jätepakkauksen eheyttä ja riskilähtöisten päätöksentekokriteerien vertailuanalyysiä. Edustavissa olosuhteissa tehtävistä polttoaineen käyttäytymistä koskevista laboratoriokokeista saadaan hyödyllistä tietoa pitkän aikavälin ennustemalleja ja niiden validointia varten. Lisäksi YTK osallistuu erilaisiin eurooppalaisiin toimiin turvallisten loppusijoitusratkaisujen löytämiseksi ja tukee aktiivisesti tietämyksen siirtoa eri maiden välillä. 3.1.2. Partitio, transmutaatio ja käsittely Tämän ohjelman keskeisinä haasteina ovat edelleen sekä polttoaineen partition optimointi valittujen pitkäikäisten radionuklidien erottamiseksi että turvallisten ja luotettavien polttoaineiden ja kohtioiden tuotanto ja karakterisointi aktinidien transmutaatiota varten. Näiden vaihtoehtoisten jätehuoltostrategioiden tutkimukseen kiinnitetään jatkossa paljon huomiota, koska niillä voitaisiin huomattavasti pienentää loppusijoituksen pitkän aikavälin riskejä. Transmutaatiossa tarkastellaan sekä nopeita että termisiä reaktoreita erityisten aktinidinpolttolaitosten ohella. Useimmissa ehdotetuissa tulevaisuuden reaktorijärjestelmien malleissa hyödynnetään tällaista valikoivaa radionuklidien erottelua. Pitkäikäisten radionuklidien määrän merkittävä pieneneminen ja huomattavat jätteen tilavuuden pienentymiset jätelaitoksissa merkitsevät, että inerttien matriisien kehitys runsasaktiivisen jätteen käsittelyä varten tulee pitkällä aikavälillä merkittävästi parantamaan ydinjätehuoltoa. YTK käyttää tällä alalla uusia laitteistoja (kevyempien aktinidien tutkimuslaboratorio) kehittynyttä partitiota sekä polttoaineiden ja kohtioiden valmistusta varten. Lisäksi se tekee kohtioilla ja polttoaineilla säteilytystestejä ja tuottaa ydinteknistä perusdataa transmutaatiota varten. Lisäksi tullaan määrittelemään aktinidien käsittelymatriisien kemiallinen kestävyys korroosio-ja eluutiotutkimusten perusteella. 3.1.3. Aktinidien perustutkimus Perustutkimuksella pyritään hankkimaan perustietämystä, jotta voitaisiin paremmin ymmärtää ydinpolttoaineeseen liittyviä fysikaalisia prosesseja (energiantuotannosta jätehuoltoon). Tutkimustyöllä on tiiviitä yhteyksiä koulutustoimintaan. Perustutkimuksessa keskitytään materiaalien lämpöfysikaalisiin ominaisuuksiin, aktinidien kantajajärjestelmien pintaominaisuuksiin sekä fysikaalisiin ja kemiallisiin perusominaisuuksiin. YTK:n laitokset, kuten aktinidialan laboratorio, ottavat edelleen vastaan vierailevia tutkijoita varsinkin eurooppalaisista yliopistoista. 3.1.4. Ydinalan tutkimusdata Kaavailtuja kevyempien aktinidien poltinratkaisuja ja kehittyneitä ydinenergian tuotantokonsepteja varten tarvitaan huomattavasti nykyistä tarkempaa tutkimustietoa. YTK tekee ydinteknisiä mittauksia ydinjätehuollon tarpeisiin. Teknologian kehitys on tuonut merkittäviä parannuksia mittausmenetelmiin. Lisäksi YTK on huomattavalla panoksella mukana kehittämässä ydinalan teoriapohjaa sellaisten reaktioiden mallintamiselle, joita ei voida tutkia käytännön kokein. Tätä työtä täydennetään radionuklidien metrologialla, jossa pyritään mittauksilla saamaan parempaa tietoa halkeamiskelpoisten aineiden ja fissiotuotteiden hajoamisesta. Koejärjestelyillä saatavaa tarkkaa tietoa tarvitaan myös sellaisten teorioiden ja mallien validoimiseksi, joita käytetään säteilysuojalainsäädännön perustana. 3.1.5. Ydintutkimuksen lääketieteelliset sovellukset YTK:n ydintutkimuslaitokset ja osaaminen ovat poikineet jo useita sovelluksia lääketieteessä. Näitä on syntynyt uusien isotooppien tuottamisen tutkimuksesta, kliinisten vertailumateriaalien kehittämisestä ja uusille syövän hoitomuodoille annetusta tuesta. YTK pyrkii tuomaan uudet sovellukset sairaaloiden ja lääketeollisuuden käyttöön. 3.1.6. Ympäristön radioaktiivisuuden mittaaminen YTK soveltaa jäämien analysointiin liittyvää asiantuntemustaan ydinlaitosten säteilypäästöjen verifiointiin. Työhön sisältyy myös tutkimuksia aktinidien spesiaatiosta, kulkeutumistavoista biosfäärissä ja radiotoksisuudesta. Elintarvikkeiden uusia radionuklidien enimmäismääriä silmällä pitäen YTK kehittää analyysitekniikoita ja tuottaa tarvittavia vertailumateriaaleja. Jäsenvaltioiden valvontalaboratorioiden kanssa toteutetaan vertailuja raportoitavien valvontatietojen vertailtavuuden selvittämiseksi ja radioaktiivisuuden mittausjärjestelmien yhdenmukaistamiseksi. 3.1.7. Tietämyksen hallinta ja koulutus On tärkeää, että ydinalan uudet tutkija-ja insinöörisukupolvet voivat ylläpitää ja syventää aiempiin kokeisiin, tutkimustuloksiin, tulkintoihin ja osaamiseen pohjautuvaa tietämystä. Tämä koskee erityisesti niitä aloja, joilla kolmen vuosikymmenen kokemus reaktorien käyttäytymisestä ja turvallisuudesta on tiivistetty kehittyneiksi analyysivälineiksi, kuten malleiksi ja tietokoneohjelmistoiksi. YTK pyrkii osaltaan huolehtimaan siitä, että tämä tietämys on helposti saatavilla, asianmukaisesti jäsennettyä ja hyvin dokumentoitua, sekä tukemaan alan korkeakoulutusta Euroopassa. Lisäksi YTK tukee ydinalan tiedottamisen kehitystä varsinkin suhteessa kansalaisten hyväksyntään sekä osallistuu yleisön energiatietoisuutta koskevien strategioiden laadintaan. 3.2. Ydinturvallisuus 3.2.1. Ydinreaktorien turvallisuus Jotta sekä länsimaista että venäläistä tyyppiä olevien ydinvoimaloiden turvallisuutta voidaan ylläpitää ja parantaa, on laajennettava ja validoitava kehittyneempiä ja tarkempia turvallisuuden arviointimenetelmiä ja vastaavia analyysivälineitä. Tässä yhteydessä tullaan toteuttamaan kohdennettuja kokeellisia tutkimuksia, jotta turvallisuuden arviointivälineet voidaan validoida ja verifioida ja jotta opittaisiin paremmin ymmärtämään taustalla vaikuttavia fysikaalisia ilmiöitä ja prosesseja. YTK on täysipainoisesti mukana huipputason ydinreaktoriturvallisuuteen tähtäävissä kansainvälisissä toimissa. 3.2.2. Ydinpolttoaineen turvallisuus EU:ssa toimivissa voimaloissa Polttoaineen turvallisuudessa keskitytään hypoteettisten onnettomuuksien ehkäisyyn ja seurausten lieventämiseen. Tutkimustyön kaksi tärkeintä aihepiiriä ovat: polttoaine-elementtien mekaaninen eheys reaktorin koko elinkaaren aikana sekä polttoaineen reagointi muuttuviin olosuhteisiin ja vakaviin reaktorionnettomuuksiin aina ytimen sulamista myöten. Tähän liittyen YTK on mukana nykyisessä polttoaineen kehitysstrategiassa, jolla pyritään lisäämään turvallisuutta ja pienentämään siviili-ja sotilaskäytössä olevia plutoniumvarastoja. YTK hyödyntää polttoaineen käyttäytymisen ja ominaisuuksien testauksessa suurvuoreaktoria (HFR). Lisäksi suoritetaan suorituskykyyn vaikuttavien ominaisuuksien mittauksia. 3.2.3. Kehittyneiden ydinenergiajärjestelmien turvallinen toiminta Uusia reaktoristrategioita pidetään maailmalla vielä avoimena tutkimuskohteena. Tästä on esimerkkinä Generation IV Roadmap-skenaario, joka on laadittu kattavan kokonaisarvioinnin pohjalta. Arvioinnissa on otettu huomioon julkiset huolenaiheet, kuten turvallisuuden parantaminen, jätteen vähentäminen ja ydinmateriaalin leviämisen tehokkaampi ehkäisy. YTK:n on tärkeää olla mukana – joko suoraan tai koordinoimalla eurooppalaisten tahojen osallistumista – tässä maailmanlaajuisessa aloitteessa, johon osallistuvat kaikki tärkeimmät tutkimusorganisaatiot. YTK tarkastelee pääasiassa innovatiivisten ydinpolttoainesyklien turvallisuus-ja materiaalivalvontanäkökohtia ja erityisesti uusien polttoaineiden karakterisointia, testausta ja analysointia. Samoin kehitetään reaktoreiden turvallisuus-ja laatutavoitteita, turvallisuusvaatimuksia ja kehittyneitä arviointimenetelmiä. Tietoa välitetään järjestelmällisesti edelleen asianmukaisille jäsenvaltioiden viranomaisille ja komission yksiköille varsinkin säännöllisten koordinointikokousten kautta. 3.3. Ydinvalvonta 3.3.1. Ydinmateriaalivalvonta YTK:n toiminta tällä alalla muodostuu teknisestä tuesta, jota annetaan komission yksiköille Euratomin perustamissopimuksen mukaisesti ja Kansainväliselle atomienergiajärjestölle IAEA:lle ydinaseiden leviämisen estämisestä tehdyn sopimuksen mukaisesti. Tavoitteena on lisätä automaatiota ja parantaa tietojen analysoinnin välineitä, jotta tarkastajille ja alan teollisuudelle aiheutuvaa työtaakkaa voidaan pienentää. Vaikka YTK:lla on yli 30 vuoden kokemus Euratomin perustamissopimuksen ja ydinaseiden leviämisen estämisestä tehdyn sopimuksen tukemisesta, kehittyvän ydinmateriaalipolitiikan toteuttaminen edellyttää jatkuvasti teknisiä innovaatioita ja parannuksia. Vaikka YTK:n toiminta näihin tavoitteisiin pääsemiseksi muuttuukin jatkuvasti, se kattaa edelleen verifioinnin ja jäljittämisen sekä rajoittamis-ja valvontatekniikat, ydinmateriaalin mittausmenetelmät, ydinalan vertailumateriaalien tuotannon sekä koulutuksen tarjonnan varsinkin IAEA:n ja komission tarkastajille. 3.3.2. Lisäpöytäkirja Lisäpöytäkirjalla pyritään varmistamaan, että ilmoittamattomia ydinoperaatioita ei pääse tapahtumaan. Sen täytäntöönpano edellyttää tekniikoita, jotka eroavat ydinmateriaalikirjanpidon tarkastamiseen käytetyistä. Tarvitaan kokonaiskuvausta kyseisen maan ydinalan toimista, nykyistä laajempia laitosilmoituksia ja laajempaa valikoimaa tarkastusvaatimuksia. Tähän voi kuulua etävalvontaa, laitoksen rajojen ulkopuolisten toimien valvontaa ja ympäristön partikkelianalyysejä ilmoittamattomien ydinoperaatioiden huomaamiseksi. YTK:n tavoitteena on siirtyä kohtia reaaliaikaista ydinmateriaalikuljetusten valvontaa ja kokonaisvaltaista tietoanalyysia. YTK tekee työtä varsinkin tiedon analysointivälineiden kehittämiseksi ja validoimiseksi sekä järjestelmäanalyysiin perustuvien menetelmien kehittämiseksi. 3.3.3. Ydinaseiden leviämisen estämistä koskevan tiedon keruu julkisista lähteistä Tukeakseen komission yksiköitä ja tehdäkseen yhteistyötä IAEA:n ja jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa YTK jatkaa järjestelmällistä tietojen keruuta ja analysointia eri lähteistä (Internet, ammattikirjallisuus, tietokannat) ydinaseiden leviämisen estämistä koskevissa kysymyksissä (ja laajentaa aihepiiriä mahdollisesti muihin joukkotuhoaseisiin ja asejärjestelmiin). Tiedon pohjalta laaditaan maaraportteja, joissa seurataan tiiviisti ydinalan toiminnan kehittymistä sekä suoraan sotilaallisiin tarkoituksiin käytettävien ydinteknisten laitteiden ja tekniikoiden ja kaksikäyttölaitteiden ja-tekniikoiden maahantuontia ja/tai vientiä valituissa maissa. Näistä julkisista lähteistä saatavat tiedot vahvistetaan satelliittikuvamateriaalin avulla. Työn tueksi YTK kehittää edelleen monikielisiä Internet-hakutekniikoita, tietämyksen hallinnan välineitä ja tiedonlouhintatekniikkaa. 3.3.4. Ydinmateriaalien laittoman kaupan hillitseminen ja forensinen ydinmateriaalitutkimus Laittomasti kuljetetun tai varastoidun ydinmateriaalin havaitseminen ja tunnistaminen on keskeinen keino laittoman kaupan torjunnassa. Forensisessa ydinmateriaalitutkinnassa hankitaan tietoa haltuun otetun materiaalin alkuperästä. Tärkeänä tehtävänä säilyy edelleen asianmukaisten toimintasuunnitelmien laatiminen havaitsemistapauksia varten. Forensisen ydinmateriaalitutkinnan ja laittoman kaupan aloilla YTK lisää yhteistyötä kansallisten viranomaisten ja kansainvälisten organisaatioiden kanssa (ITWG, IAEA jne.). Eettiset näkökohdat Erityisohjelman täytäntöönpanossa ja siihen perustuvassa tutkimustoiminnassa on noudatettava eettisiä perusperiaatteita. Näitä ovat muun muassa EU:n perusoikeuskirjaan sisältyvät periaatteet, kuten ihmisarvon ja ihmiselämän suojelu ja henkilötietojen ja yksityisyyden suoja, sekä ympäristön ja eläinten suojelu yhteisön oikeuden ja kansainvälisten sopimusten, ohjeistojen ja toimintasääntöjen uusimpien versioiden mukaisesti. Viimeksi mainittuja ovat esimerkiksi Helsingin julistus, Oviedossa 4. huhtikuuta 1997 allekirjoitettu Euroopan neuvoston yleissopimus ihmisoikeuksista ja biolääketieteestä sekä sen lisäpöytäkirjat, YK:n yleissopimus lasten oikeuksista, Unescon yleismaailmallinen julistus ihmisen geeniperimästä ja ihmisoikeuksista, YK:n yleissopimus bakteriologisista (biologisista) ja toksiiniaseista (BTWC), elintarvikkeiden ja maatalouden kasvigeenivaroja koskeva kansainvälinen sopimus sekä Maailman terveysjärjestön WHO:n asiaan liittyvät päätöslauselmat. Lisäksi otetaan huomioon bioteknologian eettisiä näkökohtia käsitelleen eurooppalaisen neuvonantajaryhmän lausunnot (1991–1997) sekä luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän lausunnot (1998–). Koska Euroopassa sovelletaan useita erilaisia lähestymistapoja, periaatteena on, että tutkimushankkeiden osallistujien on noudatettava tutkimuksen suoritusmaassa voimassa olevia lakeja, määräyksiä ja eettisiä sääntöjä. Tämä on myös toissijaisuusperiaatteen mukaista. Kansallisia säännöksiä sovelletaan kaikissa tapauksissa, eikä yhteisö rahoita missään jäsenvaltiossa tai muussa maassa sellaista tutkimusta, joka on kielletty kyseisessä jäsenvaltiossa tai maassa. Tutkimushankkeiden toteuttajien on tarvittaessa pyydettävä asianomaisilta kansallisilta tai paikallisilta eettisiltä toimikunnilta hyväksyntä ennen TTK-toimien aloittamista. Lisäksi komissio tekee poikkeuksetta eettisen arvioinnin niille ehdotuksille, jotka koskevat eettisesti arkaluonteisia kysymyksiä tai joissa ei ole otettu riittävästi huomioon eettisiä näkökohtia. Erityistapauksissa eettinen arviointi voidaan tehdä myös hankkeen toteutuksen aikana. EY:n perustamissopimuksen liitteenä olevassa eläinten suojelua ja hyvinvointia koskevassa pöytäkirjassa edellytetään, että yhteisön on laatiessaan ja pannessaan täytäntöön muun muassa tutkimusta koskevaa politiikkaa otettava täysimääräisesti huomioon eläinten hyvinvoinnin asettamat vaatimukset. Kokeisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelusta annetussa neuvoston direktiivissä 86/609/ETY puolestaan edellytetään, että kaikki kokeet on suunniteltava siten, että vältetään aiheuttamasta koe-eläimille kärsimystä sekä tarpeetonta kipua tai tuskaa. Lisäksi direktiivin mukaan vaihtoehtoisista kokeista on valittava ne, joissa tarvitaan vähiten eläimiä ja joissa käytetään eläimiä, joilla on mahdollisimman alhainen neurofysiologinen herkkyystaso. Niin ikään on käytettävä kokeita, jotka aiheuttavat vähiten kipua, tuskaa, kärsimystä tai pysyvää haittaa. Eläinten geeniperimän muuttaminen ja eläinten kloonaaminen voivat tulla kysymykseen ainoastaan, jos tavoitteet ovat eettisesti oikeutettuja ja olosuhteet ovat sellaiset, että taataan eläinten hyvinvointi ja noudatetaan biologisen monimuotoisuuden periaatteita. Komissio seuraa ohjelman täytäntöönpanon aikana säännöllisesti tieteen edistymistä sekä kansallisia ja kansainvälisiä säännöksiä niissä tapahtuvan kehityksen huomioon ottamiseksi SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. EHDOTUKSEN NIMI: YHTEISEN TUTKIMUSKESKUKSEN SUORINA TOIMINA TOTEUTETTAVA ERITYISOHJELMA EUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISÖN (EURATOM) SEITSEMÄNNESSÄ YDINALAN TUTKIMUKSEN JA KOULUTUKSEN PUITEOHJELMASSA (2007–2011) 2. LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA JOHTAMIS-JA BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄ Toimintalohko(t) sekä toiminto/toiminnot: Suora tutkimus 3. BUDJETTIKOHTA/-KOHDAT 3.1. Budjettikohdat (toimintamäärärahat sekä niihin liittyvät teknisen ja hallinnollisen avun määrärahat (entiset BA-budjettikohdat)) ja budjettinimikkeet: 10 01 05 Suoran tutkimustoiminnan toimintalohkoon kuuluvien toimenpiteiden tukimenot 10 03 Suoraan rahoitettavan tutkimuksen toimintamäärärahat. (Seitsemännen puiteohjelman lopullinen budjettinimikkeistö vahvistetaan myöhemmin.) 3.2. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto: 2007–2011, olettaen että uudet rahoitusnäkymien puitteet hyväksytään. 3.3. Budjettitiedot ( rivejä lisätään tarvittaessa ): Budjettikohta | Menolaji | Uusi | EFTA osallistuu | Ehdokasmaat osallistuvat | Rahoitusnäkymien otsake | 10 01 05 | Ei-pakoll. | EI-JM | KYLLÄ | EI | KYLLÄ | Nro [1a] | 10 03 | Ei-pakoll. | JM[13] | KYLLÄ | EI | KYLLÄ | Nro [1a] | 4. YHTEENVETO RESURSSEISTA 4.1. Taloudelliset resurssit 4.1.1. Yhteenveto maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM)[14] milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Menolaji | Kohdan nro | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Yht. | Toimintamenot[15] | Maksusitoumusmäärärahat (MSM) | 8.1 | a | 280,916 | 358,377 | 477,708 | 493,220 | 527,103 | 2 137,324 | Maksumäärärahat (MM) | b | 112,366 | 227,626 | 354,780 | 440,367 | 1.002,185[16] | 2 137,324 | Viitemäärään sisältyvät hallintomenot[17] | Tekninen ja hallinnollinen apu (EI-JM) | 8.2.4 | c | 177,503 | 190,795 | 197,945 | 203,300 | 184,645 | 954,188 | VIITEMÄÄRÄ YHTEENSÄ | Maksusitoumus-määrärahat | a+c | 458,419 | 549,172 | 675,653 | 696,520 | 711,748 | 3 091,512 | Maksumäärärahat | b+c | 289,869 | 418,421 | 552,725 | 643,667 | 1 186,830[18] | 3 091,512 | Hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään[19] | Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot (EI-JM) | 8.2.5 d | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 | Viitemäärään sisältymättömät hallintomenot lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EI-JM) | 8.2.6 e | 0,148 | 0,151 | 0,154 | 0,157 | 0,160 | 0,770 | Toimenpiteen alustavat rahoituskustannukset yhteensä MSM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | a+c+d+e | 463,553 | 554,408 | 680,994 | 701,968 | 717,305 | 3 118,228 | MM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | b+c+d+e | 295,003 | 423,657 | 558,066 | 649,115 | 1 192,387[20] | 3 118,228 | Tiedot yhteisrahoituksesta Jos ehdotukseen liittyy jäsenvaltioilta tai muilta elimiltä (jotka on ilmoitettava) saatavaa osarahoitusta, seuraavassa taulukossa ilmoitetaan kyseisen osarahoituksen arvioitu määrä (rivejä voidaan lisätä, jos rahoitusta saadaan useilta elimiltä): milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Rahoitukseen osallistuva elin | Vuo-si n | n +1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 ja myöh. | Yht. | f | MSM YHTEENSÄ yhteisrahoitus mukaan luettuna | a+c+d+e+f | 4.1.2. Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman kanssa ( Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen. (Komission helmikuussa 2004 antama tiedonanto vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymistä, KOM(2004) 101.) ( Ehdotus edellyttää kyseeseen tulevan rahoitusnäkymien otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. ( Ehdotus voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten[21] soveltamista (ts. joustovälineen käyttöä tai rahoitusnäkymien tarkistamista). 4.1.3. Vaikutukset tuloihin ( Ehdotuksella ei ole vaikutuksia tuloihin. ( Ehdotuksella on seuraavat vaikutukset tuloihin: Jotkut assosioituneet valtiot saattavat osallistua puiteohjelman täydentävään rahoitukseen assosiaatiosopimusten kautta. milj. euroa (yhden desimaalin tarkkuudella Ennen toteutusta [vuosi n-1] | Toteutuksen jälkeen | Henkilöstön määrä yhteensä[22] | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | Määrä ei sisällä tilapäishenkilöstöä, mutta kattaa YTK:n henkilöstötaulukossa ilmoitetut virkamiehet. 5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEET 5.1. Tarve, johon ehdotuksella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä YTK:n ydinalan toimilla pyritään täyttämään Euratomin perustamissopimuksesta johtuvat t&k-velvoitteet ja tarjoamaan EU:n ydinenergia-alan politiikalle asiakaslähtöistä tieteellistä ja teknistä tukea, jonka avulla voidaan tukea nykyisten politiikkojen täytäntöönpanoa ja seurantaa ja vastata uusiin politiikan haasteisiin. 5.2. Yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo, ehdotuksen johdonmukaisuus muiden rahoitusvälineiden kanssa sekä mahdolliset synergiaedut YTK:n ydinalan toimilla pyritään täyttämään Euratomin perustamissopimuksesta johtuvat t&k-velvoitteet ja tukemaan sekä komissiota että jäsenvaltioita ydinmateriaalivalvonnan ja ydinaseiden leviämisen estämisen, ydinjätehuollon, ydinlaitosten ja polttoainekierron turvallisuuden, ympäristön radioaktiivisuuden ja säteilysuojelun aloilla. 5.3. Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä näihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissa Työssä keskitytään seuraaviin aihepiireihin, kuten liitteessä selostetaan. 1. Ydinjätehuolto, ympäristövaikutukset ja perustietämys 2. Ydinturvallisuus 3. Ydinvalvonta 5.4. Toteutustapa (alustava) Mitä seuraavista menettelyistä käytetään toiminnan toteuttamisessa? ( Keskitetty hallinnointi ( komissio hallinnoi suoraan ٱ hallinnointivastuu siirretään ٱ toimeenpanovirastoille ٱ varainhoitoasetuksen 185 artiklassa tarkoitetuille yhteisöjen perustamille elimille ٱ kansallisille julkisoikeudellisille yhteisöille tai julkisen palvelun tehtäviä suorittaville yhteisöille ٱ Yhteistyössä toteutettava tai hajautettu hallinnointi ٱ jäsenvaltioiden kanssa ٱ kolmansien maiden kanssa ٱ Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava) Huomautukset: 6. SEURANTA JA ARVIOINTI 6.1. Yleistä YTK tukee vuotuisia ja (puiteohjelman) monivuotisia suunnittelu-, toteutus-, seuranta-ja arviointisyklejä käyttämällä keskeisiä vakiintuneita suoritusindikaattoreita ja erityisiä arviointitoimia. YTK antaa tieteellistä ja teknologista tukea asiakkaille (pääasiassa komission yksiköille) noin sadasta toimesta koostuvan työohjelman kautta. Asianomaisia menetelmiä, indikaattoreita ja kriteerejä sovelletaan kaikkiin toimiin ja YTK:n sisäisiin budjettikohtiin. Näin ollen yksittäisessä arvioinnissa tarkastellaan tyypillisesti hyvin monia tai jopa kaikkia YTK:n työohjelman budjettikohtia. 6.2. Seurantamenettely Yhteisen tutkimuskeskuksen uudelleenjärjestelystä tehdyn päätöksen 96/282/Euratom[23] mukaisesti ja noudattaen erityisohjelmista (ydinalan erityisohjelma ja muiden alojen erityisohjelma) johtuvia velvollisuuksia YTK:n hallintoneuvosto suorittaa YTK:n työohjelman täytäntöönpanon vuotuisen seurannan ja esittää huomionsa YTK:n vuosikertomuksessa. Tässä otetaan asianmukaisesti huomioon myös yhteydet epäsuorien toimien vuotuiseen seurantaan. 6.3. Arviointimenettely YTK arvioi vuosittain toimien tuloksia ja vaikutuksia käyttäen vertaisarviointina toteutettua jälkiarviointimenetelmää. Arvioinnin tuloksia käytetään suoraan seuraavan vuoden työohjelman suunnittelussa. Tässä toimien kausikatsauksessa käytetyt indikaattorit ja kriteerit liittyvät suoraan toimien tuloksiin ja YTK:n organisaatiotason keskeisiin suorituskykyindikaattoreihin. Tähän saakka YTK on tehnyt käyttäjätyytyväisyystutkimuksia puolen vuoden välein. Uudessa puiteohjelmassa on tarkoitus ottaa asteittain käyttöön jatkuva käyttäjäpalautteen keruujärjestelmä, jota hyödynnetään toimien vuosikatsauksissa. Arviointia koskevien komission hyvien käytäntöjen ja sääntöjen mukaisesti seitsenvuotiselle tutkimuksen puiteohjelmalle tehdään kolmen ja puolen vuoden kuluttua puolivälin arviointi. Arvioinnin suorittavat ulkopuoliset korkean tason asiantuntijat ja siinä hyödynnetään toimien vuosikatsauksessa kerättyä jäsenneltyä tietoa ja muita lähteitä, kuten käyttäjätyytyväisyystutkimuksia. Lopuksi seitsenvuotisen puiteohjelman päätyttyä suoritetaan jälkiarviointi. 6.3.1. Ennakkoarviointi YTK:n työohjelmaa päivitetään vuosittain, mutta itse tutkimusprosessi kehittyy pidemmällä aikajänteellä. Tästä syystä toimien vuosikatsaukseen kuuluu myös vahva ennakkoarviointikomponentti. 6.3.2. Väli-/jälkiarviointien perusteella toteutetut toimenpiteet (aikaisemmat kokemukset vastaavasta toiminnasta) Aiemmat arvioinnit ovat tuoneet esiin YTK:n erityispiirteitä, joiden vuoksi komission sisäisiä arvioinnin perussääntöjä (liittyen esimerkiksi tulosten arviointiin, vaikuttavuuteen, tehokkuuteen, sivuvaikutuksiin, kestävyyteen) on mukautettava YTK:n erityistarpeisiin. Erityispiirteet ovat seuraavat: 12. YTK toteuttaa työohjelmansa noin sadalla toimella, joilla puolestaan tuetaan komission politiikkoja. 13. Saatavilla ei ole vakiintuneita kustannus-hyötymalleja, joita voitaisiin soveltaa YTK:n toimintaan ja sen arviointiin. 14. YTK:n työn vaikutusalue sijoittuu EU:n politiikan laatijoiden tasolle, ei koko Euroopan yhteiskunnan tasolle. Lisäksi ei riitä, että YTK arvioi tuotoksiaan pelkästään tiedeorganisaationa, mikä sekin sinällään on melkoinen haaste. YTK:ssa yhdistyy tiedeorganisaatio ja komission yksikkö, joten YTK:n todellisena haasteena on mitata toimintansa vaikutuksia ensinnäkin politiikan laatijoihin ja toiseksi heidän harjoittamaansa politiikkaan. Edellisestä puiteohjelmasta saatujen kokemusten pohjalta YTK suunnittelee nyt toimiaan painottaen entistä enemmän sitä, että ne voidaan arvioida mielekkäästi. YTK:n kokonaistuotoksen arviointi edellyttää lisäksi kaikkien yksittäisten toimien tulosten yhteenkokoamista. Tästä syystä YTK:n arviointeja täydennetään nyt erityisin tukitoimin, joista saadaan täydentävää jäsenneltyä tietoa - vuosittaiseen suunnittelu-, toteutus-ja arviointisykliin sekä tähän liittyvään päätöksentekoon ja - monivuotisiin väli-ja jälkiarviointeihin. - Tätä varten YTK on laatinut ja toteuttanut kausikatsauksia ( Periodic Action Review ), joissa analysoidaan yksittäisten toimien tulokset vuosina 2003 ja 2004. Kausikatsauksen tarkoituksena on: - arvioida YTK:n toimia tarkoin määritellyin menetelmin, - tukea seuraavan vuoden työohjelman laadintaa, - tuottaa kattava tietokanta erilaisten raportointivelvollisuuksien tueksi, - tuottaa semikvantitatiivinen tietokanta tulevien YTK-arviointien tueksi, - mahdollistaa organisaatiotason indikaattorien johtaminen erilaisilta alemmilta tasoilta, kuten toimien tasolta. Kausikatsausjärjestelmä toimii vuositasolla ja sitä kehitetään edelleen tämän erityisohjelman aikana. 6.3.3. Tulevaa arviointia koskevat määräykset ja arviointien suorittamisvälit Kausikatsaus ja puiteohjelman täytäntöönpanon seuranta suoritetaan vuosittain. Käyttäjätyytyväisyystutkimus tehdään toistaiseksi kaksi kertaa vuodessa. Tulevaisuudessa saatetaan ottaa käyttöön jatkuvaluonteisempi prosessi. Puolivälin arviointi suoritetaan kolmen ja puolen vuoden kuluttua seitsemännen puiteohjelman käynnistymisestä. Jälkiarviointi suoritetaan seitsemännen puiteohjelman päätyttyä. 7. PETOSTENTORJUNTA Väärinkäytösten ja petosten estämiseksi toteutetaan asianmukaiset toimenpiteet ja tarvittaessa ryhdytään toimiin menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen perimiseksi takaisin Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 ja niiden mahdollisten tulevien muutosten sekä Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95[24], komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96[25] ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1074/1999[26] mukaisesti. 8. YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY TARVITTAVISTA RESURSSEISTA 8.1. Ehdotuksen tavoitteet ja niihin liittyvät rahoituskustannukset Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) (Sarakkeessa ilmoitetaan tavoitteet, toiminta ja tuotokset) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Yht. | Kustannukset yht. | Kustannukset yht. | Kustannukset yht. | Kustannukset yht. | Kustannukset yht. | Kustannukset yht. | YDINJÄTEHUOLTO, YMPÄRISTÖVAIKUTUKSET JA PERUSTIETÄMYS | YDINTURVALLISUUS | YDINVALVONTA | KUSTANNUKSET YHTEENSÄ | 101,533 | 104,581 | 107,750 | 110,948 | 114,265 | 539,077 | 8.2. Hallintomenot 8.2.1. Henkilöstön määrä ja jakautuminen Laji | Toiminnan hallinnointiin tarvittava nykyinen ja/tai uusi henkilöstö (toimien ja/tai virkojen määrä kokoaikaiseksi muutettuna) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt[27] (XX 01 01) | A*/AD | B*, C*/AST | Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö[28] | Momenteilta XX 01 04/05 rahoitettava muu henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö[29] | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | YHTEENSÄ[30] | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | Tämä esitys kuvastaa YTK:n tilannetta, jossa henkilökunta on pääsääntöisesti YTK:n omaa – lukuun ottamatta tutkimushankkeisiin suoraan nimettyä henkilökuntaa – ja sitä hallinnoidaan yhtenä kokonaisuutena kattaen sekä ydinalan toimet että muut toimet. Hallinnollinen, tekninen ja tukihenkilöstö voi saman päivän aikana ja samassa kohteessa työskennellä kummankin erityisohjelman hyväksi. Ydinalan henkilöstön määrä suhteessa henkilöstön kokonaismäärään voi vaihdella puiteohjelman toteutusaikana, mutta suhde tulee olemaan 30 % luokkaa. Edellä esitetyt määrät kattavat henkilöstösääntöjen alaisen henkilöstön. 8.2.2. Toimintaan liittyvien tehtävien kuvaus Tehtävät määräytyvät ydinalan suoria toimia koskevasta erityisohjelmasta. 8.2.3. Henkilöresurssien lähteet (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö) (Jos lähteitä on useita, ilmoitetaan kustakin lähteestä peräisin olevien virkojen ja/tai toimien määrä) ( Korvattavan tai jatkettavan ohjelman hallinnointiin osoitetut tämänhetkiset virat ja/tai toimet ( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä vuotta n koskevassa menettelyssä jo myönnetyt virat ja/tai toimet ( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä seuraavassa menettelyssä pyydettävät virat ja/tai toimet ( Hallinnoinnista vastaavan henkilöstön nykyisten virkojen ja/tai toimien uudelleenjärjestely (henkilöstön sisäinen uudelleenjärjestely) ( Vuodeksi n tarvittavat virat ja/tai toimet, jotka eivät sisälly toimintastrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvään, kyseistä vuotta koskevaan menettelyyn 8.2.4 Muut viitemäärään sisältyvät hallintomenot (XX 01 05 – hallintomenot) [31] milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Budjettikohta (numero ja nimi) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Yht. | Henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö xx.01 05 01 | 132,100 | 137,665 | 142,206 | 145,659 | 141,128 | 698,758 | Ulkopuolinen henkilöstö xx.01 05 02 | 23,520 | 30,809 | 32,971 | 34,418 | 19,830 | 141,548 | Muut hallintomenot xx.01 05 03 | 21,883 | 22,321 | 22,768 | 23,223 | 23,687 | 113,882 | Tekninen ja hallinnollinen apu yhteensä | 177,503 | 190,795 | 197,945 | 203,300 | 184,645 | 954,188 | 8.2.5 Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot, jotka eivät sisälly viitemäärään[32] milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Laji | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Yht. | Virkamiehet ja tilapäiset toimihenkilöt (08 01 01) | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 | Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö (ylim. toimihlöt, kans. asiantuntijat, sopimussuhteinen hlöstö jne.) | Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot yhteensä (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 | Laskelma – Hallintomenot Laskelma perustuu seuraaviin oletuksiin: - virkamiesten määrä talousarvion entisessä A osassa pysyy vuoden 2006 tasolla - kustannukset nousevat 2 % vuodessa rahoitusnäkymiä koskevassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa (Fiche 1 REV) ennakoidun inflaation mukaisesti - virkamiesten kustannukset ovat 108 000 euroa henkilöltä ja ulkopuolisen henkilöstön 70 000 euroa henkilöltä (vuoden 2004 hinnoin) Laskelma – Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö Tarvittaessa viitataan kohtaan 8.2.1. 8.2.6. Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään[33] milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Yht. | XX 01 02 11 01 – Virkamatkat | 0,036 | 0,036 | 0,037 | 0,038 | 0,038 | 0,185 | XX 01 02 11 02 – Konferenssit ja kokoukset | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,005 | XX 01 02 11 03 – Komiteoiden kokoukset[34] | 0,111 | 0,114 | 0,116 | 0,118 | 0,121 | 0,580 | XX 01 02 11 04 – Selvitykset ja kuulemiset | XX 01 02 11 05 – Tietojärjestelmät | 2. Muut hallintomenot yhteensä (XX 01 02 11) | 3. Muut hallintomenojen kaltaiset menot (eritellään budjettikohdittain) | Hallintomenot yhteensä lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0,148 | 0,151 | 0,154 | 0,157 | 0,160 | 0,770 | Laskelma – Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään Luvut perustuvat tutkimuksen pääosaston vuodelle 2006 esittämiin pyyntöihin, joita on korotettu 2 % ennakoidun vuotuisen inflaation mukaisesti (Fiche 1 REV). Henkilöstö-ja hallintoresurssien tarve katetaan hallinnoivalle pääosastolle vuotuisessa määrärahajaottelussa myönnetystä osuudesta. Toimien jakamisessa olisi otettava huomioon toimien mahdollinen siirtäminen yksiköiden välillä uusien rahoitusnäkymien perusteella. [1] KOM(2005) 119. [2] KOM(2005) 118. [3] SEC(2005) 430. [4] KOM(2005) 387. [5] Varainhoitoasetuksen (EY, Euratom) 54 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti komissio voi siirtää julkisen vallan tehtäviä toimeenpanovirastoille. Tiettyjä yhteisön ohjelmien hallinnointitehtäviä hoitavien toimeenpanovirastojen asemasta annettu neuvoston asetus (EY) N:o 58/2003 ja asetuksen (EY) N:o 58/2003 mukaisesta toimeenpanovirastojen varainhoitoa koskevasta malliasetuksesta annettu komission asetus (EY) N:o 1653/2004 ovat kuitenkin EY:n perustamissopimukseen perustuvia asetuksia, eikä niitä siten sovelleta Euratomin perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla. Komissio aikoo pyytää neuvostoa laajentamaan näiden asetusten soveltamisalan koskemaan myös Euratomin perustamissopimusta. [6] Ks. perustelut komission muutetussa ehdotuksessa ydinalan toimenpidekokonaisuudeksi, KOM(2004) 526, 8.9.2004. [7] EUVL C , , s. . [8] EUVL C , , s. . [9] EUVL C , , s. . [10] EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1. [11] EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2. [12] EYVL L 136, 31.5.1999, s. 8. [13] Jaksottamattomat määrärahat (EI-JM). [14] Luvut tarkoittavat koko Euratom-puiteohjelman menoja (ks. KOM(2005) 119). [15] Menot, jotka eivät kuulu kyseisen osaston xx lukuun xx 01. [16] Vuoden 2011 ja sitä seuraavien vuosien maksumäärärahat. [17] Menot, jotka otetaan osaston xx momentille xx 01 05. [18] Vuoden 2011 ja sitä seuraavien vuosien maksumäärärahat. [19] Menot, jotka otetaan lukuun xx 01 muille momenteille kuin xx 01 05. [20] Vuoden 2011 ja sitä seuraavien vuosien maksumäärärahat. [21] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta. [22] Taulukossa annetut luvut koskevat vain henkilöstötaulukosta rahoitettua henkilöstöä kaikissa suorissa toimissa, joiden toteutuksesta vastaa Yhteinen tutkimuskeskus. Lukuihin eivät siis sisälly toimintatalousarvion henkilöstötaulukkoon kuuluvat toimet eivätkä epäsuorien toimien henkilöstötaulukkoon kuuluvat toimet (ks. asiakirjat KOM(2005) 440, 441, 442, 443 ja 444). [23] EYVL L 107, 30.4.1996, s. 12.- 96/282/Euratom. [24] EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1. [25] EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2. [26] EYVL L 136, 31.5.1999, s. 8. [27] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään. [28] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään. [29] Kyseisen henkilöstön kustannukset sisältyvät viitemäärään. [30] Taulukossa annetut luvut koskevat vain henkilöstötaulukosta rahoitettua henkilöstöä kaikissa suorissa toimissa, joiden toteutuksesta vastaa Yhteinen tutkimuskeskus. Lukuihin eivät siis sisälly toimintatalousarvion henkilöstötaulukkoon kuuluvat toimet eivätkä epäsuorien toimien henkilöstötaulukkoon kuuluvat toimet (ks. asiakirjat KOM(2005) 440, 441, 442, 443 ja 444). [31] Luvut tarkoittavat koko Euratom-puiteohjelman menoja (ks. KOM(2005) 119). [32] Luvut tarkoittavat koko Euratom-puiteohjelman menoja (ks. KOM(2005) 119). [33] Luvut tarkoittavat koko Euratom-puiteohjelman menoja (ks. KOM(2005) 119). [34] Euratomin tieteellis-tekninen komitea.