EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 17.12.1998 
KOM(1998) 706 lopullinen 
KOMISSION 
MÄÄRÄAIKAISKERTOMUS 
LIETTUAN 
EDISTYMISESTÄ 
EUROOPAN UNIONIIN LIITTYMISEN VALMISTELUISSA 

Sisältö 
A. Johdanto 
a) Esipuhe 
Määräaikaiskertomuksen taustaa 
b) Euroopan unionin ja Liettuan suhteet 
Vahvistettu liittymistä valmisteleva strategia 
Kahdenvälisten suhteiden viimeaikainen kehitys 
B. Jäsenyyden arviointiperusteet 
1. Poliittiset arviointiperusteet 
1.1 Demokratia ja laillisuusperiaate 
Parlamentti 
Toimeenpanovalta 
Tuomiovalta 
Korruption vastaiset toimenpiteet 
1.2 Ihmisoikeudet ja vähemmistöjen suojelu 
Poliittiset oikeudet ja kansalaisoikeudet 
Taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset oikeudet 
Vähemmistöjen oikeudet ja suojelu 
1.3 Yleisarvio 
2. Taloudelliset arviointiperusteet 
2.1 Johdanto 
2.2 Talouskehitys komission lausunnon julkistamisen jälkeen 
Talouden kehitys 
Rakenneuudistukset 
2.3 Kööpenhaminassa vahvistettujen perusteiden mukainen arviointi 
Toimiva markkinatalous 
Edellytykset selviytyä kilpailun ja markkinavoimien paineista 
2.4 Yleisarvio 
3. Edellytykset täyttää jäsenyyden velvoitteet 
3.1 Rajattomat sisämarkkinat 
Yleinen toimintaympäristö 
Neljä vapautta 
Kilpailu 
3.2 Innovaatiot 
Tietoyhteiskunta , 
Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus sekä nuoriso 
Tutkimus ja teknologinen kehittäminen 
Televiestintä 
Audiovisuaalinen ala 
3.3 Taloutta ja verotusta koskevat kysymykset 
Talous- j a rahaliitto 
Verotus 
Tilastointi 
3.4 Politiikat eri aloilla 
Teollisuus 
Maatalous 
Kalastus 
Energia 
Liikenne 
Pienet ja keskisuuret yritykset 
3.5 Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus 
Työllisyys ja sosiaaliset kysymykset 
Aluepolitiikka ja koheesio 
3.6 Elämänlaatu ja ympäristö 
Ympäristö 
Kuluttajansuoja 
3.7 Oikeus- ja sisäasiat 
3.8 Ulkosuhteisiin liittyvät politiikat 
Kauppa ja kansainväliset taloussuhteet 
Kehitysyhteistyö 
Tulli 
Yhteinen uiko- ja turvallisuuspolitiikka 
3.9 Varainhoitokysymykset 
Varainhoidon valvonta 
3.10 Yleisarvio 
4. Hallintojärjestelmän kyky soveltaa yhteisön säännöstöä 
C. Päätelmät 
D. Yleisarvio liittymistä valmistelevan kumppanuuden ja yhteisön 
säännöstön käyttöönottoa koskevan kansallisen ohjelman 
täytäntöönpanosta 
1. Liittymistä valmisteleva kumppanuus 
2. Kansallinen ohjelma yhteisön säännöstön käyttöön ottamiseksi 
Liitte 
Tilastot 
A. JOHDANTO 
a) Esipuhe 
Agenda 2000 -asiakirjassa komissio ilmoitti antavansa säännöllisin väliajoin kertomuksen 
Eurooppa-neuvostolle kunkin Keski- ja Itä-Euroopan hakijamaan edistymisestä 
jäsenyysvalmisteluissa. Lisäksi se ilmoitti antavansa ensimmäisen kertomuksen vuoden 1998 
lopussa. Luxemburgissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti, että 
"Komissio laatii vuoden 1998 lopusta lähtien kustakin valtiosta neuvostolle säännöllisesti 
kertomukset siitä, miten kukin Keski- ja Itä-Euroopan hakijavaltio on edistynyt 
liittymisvalmisteluissaan Kööpenhaminan liittymiskriteerien perusteella arvioiden, erityisesti 
unionin säännöstön siirtämisessä osaksi lainsäädäntöään; kertomuksiin liitetään tarvittaessa 
suosituksia kahdenvälisten hallitustenvälisten konferenssien aloittamiseksi. Ennen kyseisiä 
kertomuksia liittymistä valmistelevien kumppanuuksien toteuttamista ja säännöstön 
omaksumisen edistymistä käsitellään kunkin hakijavaltion kanssa Eurooppa-sopimuksella 
perustetuissa elimissä. Komission kertomusten perusteella neuvostossa tehdään tarvittavat 
päätökset liittymisneuvottelujen kulusta ja niiden ulottamisesta muihin hakijoihin. Komissio 
jatkaa Agenda 2000 -asiakirjassa käytetyn menetelmän soveltamista arvioidessaan 
hakijavaltioiden kykyä täyttää taloudelliset kriteerit ja huolehtia liittymisestä johtuvista 
velvoitteista. 
Komission on noudatettava dynaamista lähestymistapaa arvioidessaan hakijavaltioiden 
edistymistä neuvostolle säännöllisesti esittämissään kertomuksissa." 
Cardiffissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto kannatti näitä päätelmiä todeten, että 
"Unionin tärkeimpänä tavoitteena on jatkaa laajentumisprosessia Luxemburgin Eurooppa-
neuvoston päätelmissä tarkoitettujen maiden osalta, jolloin ne voivat edelleen aktiivisesti 
edistää ehdokkuuttaan ja edetä kohti jäsenyysvelvoitteiden vastaanottamista, mukaan lukien 
Kööpenhaminan kriteerien täyttäminen. Jokaista ehdokasmaata arvioidaan samoin kriteerein, 
ja ne etenevät ehdokkuudessaan omaa tahtiaan valmiustasonsa mukaan. Paljon riippuu siitä, 
mitä ehdokasmaat itse tekevät täyttääkseen kriteerit. Kaikki hyötyvät siitä, että niiden suhteet 
EU:hun ovat lujittuneet muun muassa poliittisen vuoropuhelun ja kullekin maalle erikseen 
sovitettujen, jäsenyyteen valmistautumista tukevien strategioiden avulla." 
Näissä Eurooppa-neuvoston päätelmissä annettujen ohjeiden mukaisesti Liettuan 
edistymisestä annetussa kertomuksessa noudatetaan samaa rakennetta kuin komission 
lausunnossa. Siinä 
- kuvataan erityisesti Eurooppa-sopimukseen perustuvia Liettuan ja unionin suhteita, 
- tarkastellaan tilannetta Eurooppa-neuvoston määrittelemien poliittisten edellytysten osalta 
(demokratia, laillisuusperiaate, ihmisoikeudet, vähemmistöjen suojelu), 
- arvioidaan Liettuan tilannetta ja tulevaisuuden näkymiä Eurooppa-neuvoston määrittelemien 
taloudellisten edellytysten osalta (toimiva markkinatalous, kyky selviytyä kilpailun ja 
markkinavoimien paineista unionissa), 
- arvioidaan Liettuan valmiutta omaksua jäsenyyden mukanaan tuomat velvoitteet eli yhteisön 
säännöstö, sellaisena kuin se on perussopimuksissa, johdetussa oikeudessa ja unionin 
politiikoissa. 
Kertomuksessa käsitellään myös oikeuslaitoksen ja hallinnon valmiuksia Madridissa 
kokoontuneen Eurooppa-neuvoston pyynnön mukaisesti. Se korosti hakijamaiden tarvetta 
mukauttaa hallintorakenteitaan sen varmistamiseksi, että ne pystyvät toteuttamaan yhteisön 
politiikkoja moitteettomasti jäseniksi tultuaan. 
Tällä lähestymistavalla varmistetaan kaikkien hakijamaiden tasavertainen kohtelu. 
Kertomuksessa otetaan huomioon komission lausunnon julkistamisen jälkeinen kehitys. Siinä 
selvitetään, onko komission lausunnossa mainitut uudistukset toteutettuja tarkastellaan uusia, 
myös liittymistä valmistelevan kumppanuuden ensisijaisiin tavoitteisiin suoranaisesti liittyviä 
aloitteita. Kertomuksessa on erillinen jakso, jossa tarkastellaan, missä määrin Liettua on 
saavuttanut liittymistä valmistelevan kumppanuuden yhteydessä asetettuja lyhyen aikavälin 
tavoitteita. 
Kun edistymisen arviointi poliittisten ja yhteisön säännöstöön liittyvien edellytysten 
saavuttamisessa keskittyy siihen, mitä on saatu aikaan komission lausunnon julkistamisen 
jälkeen, talouden arviointi perustuu pitempiaikaiseen arvioon Liettuan talouden tilanteesta. 
Yhteisön säännöstön omaksumisen osalta edistymistä on arvioitu annetun lainsäädännön eikä 
niinkään joko valmistelun eri vaiheissa tai parlamentin hyväksyttävänä olevan lainsäädännön 
perusteella. Ainoastaan näin on voitu objektiivisesti mitata ja verrata jäsenyysvalmistelujen 
edistymistä käytännössä. 
Kertomus perustuu useisiin tietolähteisiin. Hakijamaita pyydettiin toimittamaan tietoja 
komission lausunnon julkistamisen jälkeen jäsenyysvalmisteluissa tapahtuneesta kehityksestä. 
Muita tietolähteitä olivat hakijamaiden Eurooppa-sopimuksen yhteydessä pidetyissä 
kokouksissa ilmoittamat tiedot, yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevat kansalliset 
ohjelmat ja yhteisön säännöstön analyyttisen tarkastelun yhteydessä saadut tiedot. Komission 
lausuntojen perusteella neuvostossa käydyt keskustelut ja Euroopan parlamentin komission 
lausunnoista antamat mietinnöt ja päätöslauselmat 'sekä erityisesti F. Kristoffersenin Liettuan 
hakemuksesta Euroopan unionin jäseneksi laatima mietintö otettiin huomioon kertomusten 
valmistelussa. Komissio käytti myös jäsenvaltioiden tekemiä arviointeja, varsinkin 
jäsenyyden poliittisten edellytysten osalta, ja useiden kansainvälisten järjestöjen, erityisesti 
Euroopan neuvoston, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (ETYJ) ja kansainvälisten 
rahoituslaitosten sekä kansalaisjärjestöjen (valtiosta riippumattomien järjestöjen) asiasta 
antamia tietoja määräaikaiskertomusten valmistelussa. 
b) Euroopan unionin ja Liettuan suhteet 
Vahvistettu liittymistä valmisteleva strategia 
1 Euroopan parlamentin asiakirja 224.339 Mietintö komission tiedonannosta "Agenda 2000" (Esittelijät: 
A. Ooslander ja E. Baron Crespo; yhteisesittclijät: M. Aclvoet, J. Donner, O. Von Habsburg, E. Caccavale, F. 
Kristoffcrsen, M. Hoff, C. Carnero Gonzales, P. Bernard-Raymond, R. Spéciale, J. Wiersma, J.W. Bertens). 
Liittymisprosessi käynnistettiin virallisesti 30. maaliskuuta 1998 Euroopan unionin 15 
jäsenvaltion, kymmenen Keski- ja Itä-Euroopan hakijavaltion ja Kyproksen 
ulkoasiainministerien kokouksella. Ennen kokousta oli hyväksytty maakohtaiset liittymistä 
valmistelevat kumppanuudet (liittymiskumppanuudet), joilla tuetaan hakijamaita niiden 
valmistautuessa unionin jäsenyyteen. Liittymiskumppanuuksissa on määrätty tulevan työn 
tavoitteet ja Euroopan unionilta saatavissa oleva rahoitustuki. Liettua esitteli maaliskuussa 
1998 ensimmäisen laitoksen kansallisesta ohjelmastaan yhteisön säännöstön käyttöön 
ottamiseksi (NPAA), jossa esitetään yksityiskohtaisemmin tarvittavat toimet 
liittymiskumppanuudessa määrättyjen tavoitteiden saavuttamiseksi. Yhteisön säännöstön 
analyyttinen tarkastelu (ns. screening) aloitettiin 3. huhtikuuta 1998. Liittymistä valmistelevaa 
tukea lisätään merkittävästi. Phare-ohjelman ohella se tulee sisältämään vuodesta 2000 
maataloustuen ja rakennepoliittisen välineen, jossa tavoitteena ovat samanlaiset toimenpiteet 
kuin koheesiorahastossa ympäristön ja liikenteen alalla. Phare-ohjelmassa keskitytään 
toimielinten vahvistamiseen ja muihin aloihin kohdistuviin investointeihin. 
Kahdenvälisten suhteiden viimeaikainen kehitys 
Euroopan unionin ja Liettuan välinen Eurooppa-sopimus tuli voimaan 1. päivä helmikuuta 
1998 ratifiointimenettelyjen päätyttyä. Liettua on soveltanut Eurooppa-sopimusta 
asianmukaisesti ja vaikuttanut siihen, että yhteiset toimielimet toimivat hyvin. 
Assosiaationeuvoston ensimmäinen kokous pidettiin 23. päivä helmikuuta 1998 ja 
assosiaatiokomitean 25. päivä kesäkuuta 1998. Eurooppa-sopimuksen voimaantulon jälkeen 
on pidetty seitsemän alakomitean kokoukset. Komission lausunnon julkistamisen jälkeen 
parlamentaarinen sekavaliokunta, joka koostuu sekä Euroopan parlamentin että Liettuan 
parlamentin jäsenistä, on kokoontunut kaksi kertaa, tammikuussa ja syyskuussa 1998. 
Liettuan ja Euroopan unionin välisen kai pan osuus maan kokonaiskaupasta kasvaa jatkuvasti. 
Vuoden 1998 tammi-toukokuun aikana Liettuan vienti Euroopan unioniin oli 33 prosenttia 
kokonaisviennistä (Saksa 12 prosenttia, Yhdistynyt kuningaskunta 3,6 prosenttia ja Tanska 
3,3 prosenttia). Tuonti Euroopan unionista oli 44 prosenttia (Saksa 16,9 prosenttia, Italia 3,8 
prosenttia ja Tanska 3,7 prosenttia). 
Eurooppa-sopimuksen täytäntöönpanossa on allekirjoitettu sopimuksen 
mukauttamispöytäkirja, joka kattaa erityisesti jalostamattomat ja jalostetut maataloustuotteet 
ja jossa otettiin huomioon Uruquayn kierroksen lopputulokset sekä Itävallan, Suomen ja 
Ruotsin liittyminen Euroopan unioniin. 
Euroopan unionin ja Liettuan suhteissa ei ole kaupan ongelmia. Uusi pöytäkirja, johon 
sisältyy tekstiilejä koskeva vapaakauppajärjestely, on parafoitu. Lisäpöytäkirjaa on sovellettu 
väliaikaisesti 1. päivästä tammikuuta 1998 kunnes viralliset menettelyt on saatu päätökseen. 
Vuoden 1998 Phare-ohjelma muodostuu liittymiskumppanuuden tavoitteisiin perustuvasta 
maaohjelmasta (32 miljoonaa ecua), josta rahoitetaan erityisesti Liettuan hallinnon valmiuden 
vahvistamista, ympäristö-, liikenne- ja energiahankkeita sekä Liettuan osallistumista yhteisön 
ohjelmiin ja Tempus-ohjelmaan. Neljä miljoonaa ecua on lisäksi myönnetty rajat ylittävää 
yhteistyöohj elmaa varten. 
Phare-ohjelman niin kutsutun catch-up -välineen eli tasaimen2 yhteydessä myönnetään 
yhteisön rahoitusta hankkeisiin, jotka koskevat rahoitusalan uudistamista ja lahjonnan 
vastaisia toimenpiteitä. 
Liettua osallistuu Phare-ohjelman useita maita kattaviin horisontaalisiin ohjelmiin kuten 
tullia, ympäristöä, tilastoja, hallinnon uudistamista ja TAIEX:ia koskeviin ohjelmiin ja saa 
niistä etuja. 
B. Jäsenyyden arviointiperusteet 
1. Poliittiset arviointiperusteet 
Johdanto 
Vuonna 1997 annetussa komission lausunnossa Liettuan hakemuksesta Euroopan unionin 
jäseneksi todettiin seuraavaa: 
"Liettualla on sellaisen demokratian tunnusmerkit, jolla on laillisuusperiaatteen 
noudattamisen, ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen oikeuksien kunnioittamisen ja niiden 
suojan takaavat vakaat toimielimet. 
Ponnisteluja oikeusjärjestelmän toiminnan parantamiseksi ja korruption torjunnan 
tehostamiseksi on jatkettava." 
Viimeaikainen yleinen kehitys 
Joulukuussa 1997 ja tammikuussa 1998 pidetyissä presidentinvaaleissa valittiin maalle uusi 
presidentti, Valdas Adamkus, joka astui virkaan 26. helmikuuta 1998. Vallanvaihto tapahtui 
ongelmitta ja lainmukaisesti.Hallituksessa tehtiin vähäisiä henkilövaihdoksia maaliskuussa 
1998. Hallitus pitää Liettuan liittymistä Euroopan unioniin ensisijaisena poliittisena 
tavoitteena. 
1.1 Demokratia ja laillistiusperiaate 
Parlamentti 
Liettuan parlamentin (Seimas) toiminta on jatkunut tyydyttävissä olosuhteissa. Sen 
toimivaltuuksia kunnioitetaan ja oppositio osallistuu sen toimintaan täysipainoisesti. 
Euroopan unionin Latvialle, Liettualle, Slovakialle, Bulgarialle ja Romanialle myöntämä erityinen 
rahoitustuki sellaisia hankkeita varten, joiden tavoitteena on nopeuttaa unioniin liittymisen valmisteluja 
tietyillä aloilla. 
Syyskuussa 1997 perustettiin Eurooppa-asiain valiokunta parlamenttiin. 
Toimeenpanovalta 
Toimeenpanovallan toiminta jatkuu tyydyttävissä olosuhteissa. Presidentinvaalit olivat vapaat 
ja oikeudenmukaiset. 
Liettua jatkaa edelleen julkisen hallinnon uudistamista, mutta on todettava, että parlamentti ei 
ole vielä hyväksynyt uutta julkishallintoa koskevaa lakia, jolla pyritään takaamaan 
virkamiesten riippumattomuus sekä parantamaan hallintokoneiston pätevyyttä ja tehokkuutta. 
Tässä suhteessa tarvitaan kuitenkin edelleen lisäponnisteluja. 
Erityisiä ponnisteluja on tehty poliisivoimien uudistamiseksi. Poliisilla on kuitenkin edelleen 
ongelmia soveltuvan henkilöstön hankinnassa ja koulutuksessa sekä pätevien poliisien 
pitämisessä palveluksessaan. 
Tuomiovalta 
Komission lausunnossa ilmaistiin huoli tuomioistuinkäsittelyjen liiallisesta kestosta, joka 
johtui lähinnä koulutetun henkilöstön puutteesta ja hallinnollisista ongelmista. 
Liettuan viranomaiset ovat toteuttaneet useita toimenpiteitä näiden ongelmien ratkaisemiseksi, 
mutta toimien tehokkuus jää vielä nähtäväksi. 
• Tuomareiden määrä on lisääntynyt 518:aan, mutta 101 virkaa on kuitenkin vielä avoinna. 
• Oikeusministeriöön on perustettu erityiskoulutusosasto sekä riippumaton Liettuan 
tuomareiden koulutuskeskus on myös perustettu, jotta ratkaistaisiin alan riittämättömän 
koulutuksen ongelma. 
• Tuomioistuimia koskevaa lainsäädäntöä on muutettu ulosottoviranomaisten työn 
uudelleenjärjestämiseksi sekä toiminnan tehostamiseksi. 
• Liettuaan on perustettu nelijakoinen oikeusjärjestelmä korkeimman oikeuden työmäärän 
vähentämiseksi, mutta organisaatiomuutokset ovat kuitenkin saattaneet jopa pidentää 
tuomioistuinkäsittelyjen kestoa. Tuomioistuimia koskevaan lainsäädäntöön äskettäin 
tehdyillä muutoksilla on luotu oikeusministeriöön erityinen tuomioistuimista vastaava 
osasto. Yksi sen päätehtävistä on tuomioistuinten työn hallinto. 
• Tuomioistuinkäsittelyjen kestosta on aiheutunut ongelmia erityisesti liike-elämää 
koskevissa asioissa. Tämä on johtanut konkurssilainsäädännön puutteelliseen 
soveltamiseen. Kaupallisten riitojen ratkaisemisen nopeuttamiseksi on perustettu 
välitystuomioistuimia, ja kaupallisten asiain tuomioistuin lakkautettiin 1. syyskuuta 1998. 
• Tutkinta- ja oikeusviranomaisten säännöstenvastaisista toimista aiheutuviin vahinkoihin 
sovellettavia oikeuskeinoja koskeva laki hyväksyttiin 1. marraskuuta 1997. 
Lisäksi on todettava, että parlamentti ei ole hyväksynyt lakia hallintotuomioistuimista. 
Korruption vastaiset toimenpiteet 
Komission lausunnossa suositeltiin korruption vastustamisen tehostamista. 
Laki julkisten ja yksityisten etujen yhteensopivuudesta julkishallinnossa tuli voimaan 2. 
päivä heinäkuuta 1997. Sen tarkoituksena on varmistaa päätösten puolueettomuus ja estää 
korruption esiintyminen ja leviäminen julkishallinnossa. Vuonna 1997 perustettu erityinen 
korruption torjuntaa käsittelevä komitea on tutkinut tapauksia, joissa virkamiehet ovat 
käyttäneet virka-asemaansa väärin. Marraskuussa 1997 parlamentti hyväksyi lain poliittisten 
kampanjoiden rahoituksesta. Huhtikuussa 1998 hallitus antoi asetuksen talous- ja 
rahoitusrikosten sekä järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption vastaisista 
toimenpiteistä.Phare-ohjelman niin kutsutun catch-up-välineen eli tasaimen3yhteydessä 
annetaan yhteisön apua, jotta voitaisiin suunnitella kattava korruption vähentämistä ja 
kitkemistä koskeva kansallinen politiikka. 
Korruption vastaisessa toiminnassa on vielä paljon työtä edessä. Vaikka korruption 
kitkeminen on yksi Liettuan hallituksen keskeisimmistä tavoitteista, aika näyttää, ovatko 
tähän mennessä toteutetut toimet riittäviä. 
1.2 Ihmisoikeudet ja vähemmistöjen suojelu 
Vaikka Liettua on jo ratifioinut eurooppalaisen yleissopimuksen ihmisoikeuksien ja 
perusvapauksien suojaamiseksi ja useimmat sen pöytäkirjoista, kuolemanrangaistusta 
koskevaa pöytäkirjaa 6 ei vielä ole ratifioitu. 
Seimas valtuutti yksimielisesti 16. syyskuuta 1998 kidutuksen ja epäinhimillisen tai 
halventavan kohtelun tai rangaistuksen estämiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen 
ratifioinnin. Kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevaa puiteyleissopimusta ei vielä ole 
ratifioitu. Euroopan sosiaalinen peruskirja allekirjoitettiin 8. syyskuuta 1997. 
Poliittiset oikeudet ja kansalaisoikeudet 
Liettua on toteuttanut toimenpiteitä komission lausunnossa mainittujen, seuraavia seikkoja 
koskevien ongelmien ratkaisemiseksi: 
• Kuolemanrangaistus on yhä olemassa, vaikka tosiasiallisesti sen soveltaminen on 
keskeytetty vuodesta 1996. Joukko parlamentin jäseniä on pyytänyt 
3 EU:n Latvialle, Liettualle, Slovakialle, Bulgarialle ja Romanialle antama erityinen rahoitustuki sellaisia 
hankkeita varten, joiden tavoitteena on nopeuttaa unioniin liittymisen valmisteluja tietyillä aloilla. 
perustuslakituomioistuimelta päätöstä siitä, onko kuolemanrangaistus perustuslain 
mukainen. 
Komission lausunnossa mainittiin käytännöstä, jossa vakavasta lain rikkomisesta epäiltyä 
voidaan pitää pidätettynä jopa kaksi kuukautta. Tätä käytäntöä ei enää ole sovellettu 30. 
kesäkuuta 1997 jälkeen. Sen on korvannut uusi rikollisuuden ehkäisemistä koskeva laki, 
jossa säädetään pidättämisen menettelyistä ja perusteista. Uudessa laissa on säädetty 
takeista olla joutumatta pidätetyksi mielivaltaisesti, sillä pidättämiseen vaaditaan oikeuden 
määräys. Joidenkin raporttien mukaan tällaisissa määräyksissä edellytetty oikeudenkäyntiä 
edeltävän pidätysajan kesto voi yhä ulottua yhdestä kolmeen vuoteen. Eräitä henkilöitä 
pidetään yhä pidätettynä sen jälkeen, kun laillinen pidätysaika on kulunut loppuun. 
Tilanteen odotetaan parantuvan lakiin oikeudenkäynnistä rikosasioissa äskettäin tehdyn 
muutoksen ansiosta, jossa säädetään 18 kuukauden enimmäisaika oikeudenkäyntiä 
edeltävälle pidätysajalle esitutkinnan aikana. 
Pätevien juristien määrä on noussut 627:een. Määrä ei ole kuitenkaan vielä riittävä 
takaamaan jokaiselle henkilölle oikeutta oikeusapuun perustuslain mukaisesti. Lain 
mukaan valtion on rikosasioissa osoitettava ja kustannettava asianajaja niille, joilla ei itse 
ole varaa maksaa asianajajan palkkiota. Valtion korvaus on kuitenkin niin alhainen, että 
asianajajat eivät usein tee työtään kunnolla. 
Liettuan viranomaiset ovat hyväksyneet säännökset, joiden mukaan Euroopan unionin 
jäsenvaltioiden kansalaisille sallitaan mahdollisuus omistaa muuta kuin maatalouskäyttöön 
tarkoitettua maata. Nämä säännökset tulevat voimaan vuonna 1999. 
Yksityiselämän kunnioittamisesta on nyt selkeät säännökset heinäkuussa 1997 annetussa 
rikollisuuden ehkäisemistä koskevassa laissa. Tämä laki on oikeusperustana oikeudelle 
yksityisyyteen, koska postin, puhelimen ym. viestinten tarkkailuun vaaditaan tuomarin 
ennakolta antama lupa. 
Hallinnossa on tapahtunut jonkin verran kehitystä. Huhtikuussa 1998 vankiloista vastaava 
osasto siirrettiin sisäasiainministeriön alaisuudesta oikeusministeriön alaisuuteen, jotta 
voitaisiin varmistaa yhdenmukaisempi lähestymistapa vankilauudistuksiin. Lisäksi laaditaan 
keskinäisen avunannon koulutusohjelmia. Kaunasissa on tänä vuonna avattu nuoriso vankila. 
Vankiloiden olosuhteet ovat yhä heikot erityisesti niiden liian suuren vankimäärän takia. 
YK:n lapsen oikeuksista tehdyn yleissopimuksen mukainen uusi lasten oikeuksien suojelua 
koskeva laki hyväksyttiin 24. maaliskunta 1998. Siinä säädetään myös lasten oikeuksien 
asiamiehestä, joka raportoi toimistaan suoraan Seimasille. 
Vilnan piirioikeus on päättänyt aloittaa oikeudenkäynnin kansanmurhasta syytettyä 
Aleksandras Lileikistä vastaan. Tuomioistuinkäsittely alkoi syyskuussa 1998. 
Liettuassa on tähän mennessä 22 tapauksessa mitätöity laittomat rehabilitointitoimenpiteet, 
joita toteutettiin rikoksista ihmiskuntaa vastaan epäiltyjen osalta. 
Pakolaisia koskeva Yhdistyneiden kansakuntien Geneven yleissopimus ja New Yorkin 
pöytäkirja pantiin Liettuassa täytäntöön pakolaisten oikeusasemaa koskevalla lailla • 
10 
heinäkuussa 1997. Turvapaikkojen myöntäminen on aloitettu. Turvapaikanhakijat, joiden 
hakemus hylätään, voivat valittaa ensin pakolaisasiain neuvostoon ja sen jälkeen 
tuomioistuimeen. Tietyt laissa säädetyt hyväksymismenettelyyn liittyvät asiat eivät 
kuitenkaan ole asianomaisten kansainvälisten yleissopimusten mukaisia. 
Pabradessa sijaitsevan ulkomaalaisten rekisteröintikeskuksen tilanne antaa aihetta huoleen. 
Keskuksen olosuhteiden kerrotaan olevan erittäin huonot. Keskuksessa olevien 
maahanmuuttajien määrä on kuitenkin vähentynyt kansainvälisen yhteisön rahoittamien 
paluuohjelmien ansiosta. Phare-ohjelmasta rahoitetaan eräitä rakenteellisia parannuksia. 
Liettuan viranomaisilta edellytetään kuitenkin lisäponnisteluja. 
Huomattakoon myös, että kansalaisjärjestöjen (valtiosta riippumattomien järjestöjen) ala on 
kasvussa, mutta se ei ole vielä kovin vahva osaksi siitä syystä, että suurella yleisöllä ei ole 
riittävästi tietoa kansalaisjärjestöjen tehtävästä yhteiskunnassa. 
Taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset oikeudet 
Taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia kunnioitetaan maassa edelleen. 
Ammattiliitoista on tulossa aktiivisempia ja niillä alkaa olla vaikutusta julkisten politiikkojen 
suunnittelussa. Vuonna 1998 noin 15 prosenttia työntekijöistä oli rekisteröitynyt 
ammattiliittojen jäseniksi. 
Vähemmistöjen oikeudet ja suojelu 
Aiheesta ei ole uutta kerrottavaa komission viimevuotiseen lausuntoon verrattuna. Liettuan 
kahdella tärkeimmällä vähemmistöyhteisöllä, puolalaisilla ja venäläisillä, on vähäisestä 
lukumäärästään huolimatta vakiintuneet oikeudet (esimerkiksi koulutuksen ja kielen suhteen), 
jotka eivät ole muuttuneet viime vuodesta. 
1.3 Yleisarvio 
Liettuassa tapahtunut kehitys vahvistaa komission lausunnon päätelmät, että Liettua täyttää 
Kööpenhaminassa vahvistetut poliittiset arviointiperusteet. Liettuan on tehostettava 
korruption vastaista toimintaa ja jatkettava oikeuslaitoksen uudistamista. 
2. Taloudelliset arviointiperusteet 
2.1 Johdanto 
Vuonna 1997 antamassaan lausunnossa Liettuan hakemuksesta Euroopan unionin jäseneksi 
komissio totesi lopuksi seuraavaa: 
"Liettua on edistynyt merkittävästi markkinatalouden luomisessa"; sillä "olisi suuria 
vaikeuksia selviytyä kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa keskipitkällä 
aikavälillä". 
11 
Tarkastellessaan lausunnon antamisen jälkeen tapahtunutta Liettuan talouden kehitystä 
komission lähestymistapa perustui Kööpenhaminassa kesäkuussa 1993 kokoontuneen 
Eurooppa-neuvoston päätelmiin, joiden mukaan unionin jäsenyys edellyttää 
• toimivaa markkinataloutta 
• kykyä selviytyä kilpailupaineesta ja markkinavoimista unionissa. 
Jäljempänä olevassa analyysissa komissio on noudattanut lausunnossa sovellettua 
menetelmää. 
2.2 Talouskehitys komission lausunnon julkistamisen jälkeen 
Liettuan taloudellinen tilanne on parantunut edelleen vuoden 1997 puolivälin jälkeen. Jo 
lausunnossa todettu myönteinen taloudellinen kehitys on jatkunut ja vahvistunut. 
Makrotalouden vakaus on parantunut varovaisen finanssipolitiikan ja 
valuuttakomiteajärjestelmän jatkumisen myötä. Viranomaiset ovat alkaneet toteuttaa 
strategiaa valuuttakomiteajärjestelmästä luopumiseksi ja kiinteään valuuttajärjestelmään 
siirtymiseksi. Rakenneuudistukset ovat edenneet. Rahoituslaitosten ja muiden yritysten 
nopeutettuun yksityistämiseen tähtäävät suunnitelmat tuottavat tulosta, tosin odotettua 
hitaammin. Vaihtotaseen heikkenemisestä huolimatta Liettuan parantunut taloudellinen 
tilanne houkuttelee yhä enemmän ulkomaisia suoria sijoituksia, jotka auttavat vaihtotaseen 
alijäämän kattamisessa. Kansainvälisen valuuttarahaston kolmivuotinen laajennettu 
rahoitustuki (Extended Fund Facility) saatiin onnistuneesti päätökseen. 
Talouden kehitys 
Vuoden 1997 talouskasvu oli 5,7 prosenttia määrällisesti laskettuna. Talouden nopea ja 
kiihtyvä kasvuvauhti jatkui vuonna 1998 ja BKT:n kasvuksi vuoden alkupuoliskolla 
arvioidaan 7 prosenttia. Talouden elpymistä vuonna 1997 vauhdittivat eniten sekä maatalous 
että palveluelinkeinot. Toisaalta teollisuustuotanto kasvoi vain 0,7 prosenttia ja sen osuus 
kokonaisbruttoarvonlisästä laski lähes kaksi prosenttiyksikköä 24 prosenttiin. Kaivos-, 
louhinta- ja teollisuustuotanto on kuitenkin piristymässä, sillä se nousi 5 prosenttia vuonna 
1997 ja vuosikasvu oli 8,8 prosenttia vuoden 1998 seitsemän ensimmäisen kuukauden aikana. 
Vuonna 1995 alkanut talouden elpyminen perustuu enimmäkseen kotimaiseen kysyntään, 
erityisesti kulutukseen. Investoinnit kasvoivat nopeasti, vaikkakin hitaammin kuin nimellinen 
BKT, mistä syystä investointien osuus BKT:sta aleni 22 prosenttiin. 
Elpymisen ansiosta työttömyys laski, mutta alueellisissa työttömyysluvuissa oli edelleen 
huomattavia eroja. Kokonaistyöllisyys pysyi lähes muuttumattomana, mutta julkisen sektorin 
osuus työllisyydestä aleni edelleen samoin kuin ensimmäisen kerran maataloudessa 
työskentelevien osuus, mikä merkitsi käännettä aikaisempaan suuntaukseen. 
Vuonna 1997 nimellispalkkojen keskimääräinen nousu kansantaloudessa oli lähes 25 
prosenttia. Hitaamman inflaation ansiosta palkkojen reaalikasvu nousi jyrkästi ja oli lähes 13 
prosenttia. Tämän seurauksena kotitalouksien kulutus kasvoi huomattavasti. Julkisella 
sektorilla palkkojen nousu oli samanlainen. Eniten nousivat terveydenhoito- ja opetusalan 
12 
palkat. Palkkojen nousu on jatkunut vuonna 1998, mutta julkisella sektorilla nousu on hieman 
laantunut. 
Inflaatio on hidastunut edelleen. Inflaation keskimääräinen vuosivauhti hidastui 24,6 
prosentista vuonna 1996 8,9 prosenttiin vuonna 1997. Tämä on huomattava saavutus, kun 
otetaan erityisesti huomioon välillisten verojen korotukset sekä energia-, lämmitys- ja 
teleliikennemaksujen muutokset. Vuotuinen inflaatio on hidastunut edelleen vuonna 1998. 
Tähän ovat vaikuttaneet dollarin, johon liti on sidottu, vahvistuminen ja öljyn hinnan lasku. 
Liettua: Talouskehitys 
Reaalisen BKTn kasvu % 
Inflaatioasle 
vuosikeskiarvomuutos % 
12 kk:n muulos (joulukuu-joulukuu) % 
TyOtlOmyysaste vuoden lopussa 
ILOn maaritelman mukainen % 
rekisterOity % 
JulkisyhteisOjen latousarrion lasapaino osuus BKFsta, X 
Vaihtolase osuus BKT:sla. % 
mrd. ecua 
Ulkomaanvelka 
velka suhleessa vientiin ' % 
ulkomainen bruttovelka mrd. ecua 
Liettuaan suuntautuval ulkomaiset suorat investoinnit 
nettovirta EJKP:n mukaan osuus BKT.sti, % 
maksulase milj. ecua 1994 
-9.8 
72.2 
45.1 
17.4 
3.5 
-2.1 
0.0 
20 
0.4 
1.4 
26 199S 
3.3 
39.6 
35.7 
17.1 
6.3 
-1.8 
-10.2 
-0.5 
25 
0.6 
0.9 
55 1996 
4.7 
24.6 
13.1 
16.4 
6.4 
-2.7 
•9.2 
-0.6 
29 
0.9 
1.0 
120 1997 
5.7 
8.8 
8.4 
14.1 
5.6 
-0.5 
-10.3 
-0.9 
27 
1.2 
3.4 
313 1998 uutin tiato 
7.3 
5.9 
3.6 
5.6 
-0.6 
1.4 
187 Ummi-ke»akuu 
Ummi-syyskuu 
syys-syyskuu 
syyskuu 
tammi-tesakuu 
heinakuu 
Umnu-kesakuu 
Lähde: Komission yksiköt, kansalliset tähteet, EJKP 
I Kovan imtoulan m**i*nmn tVuffokV** pmmnilmn» Icuaradan ft pflfvafcfan t—nw»H 
Liettua on toteuttanut varovaista finanssipolitiikkaa, jota tarvitaan vakaan 
valuuttakomiteajärjestelmän säilyttämiseksi. Vuoden 1996 lievän heikentymisen jälkeen 
julkinen talous kehittyi odotettua paremmin vuonna 1997, jolloin julkisen talouden alijäämä 
laski arviolta 0,5 prosenttiin BKT:sta. Verotulot kasvoivat suhteessa BKT:hen ja aiempi 
negatiivinen suuntaus kääntyi päinvastaiseksi. Ensimmäisen kerran itsenäistymisen jälkeen ei 
turvauduttu menojen leikkauksiin. Vuoden 1998 talousarvion toteuttamista tiukennetaan ja 
alijäämän arvioidaan jäävän tavoitetta pienemmäksi (1,6% BKT:sta). Viranomaiset ovat 
lisäksi päättäneet aikaistaa tasapainoisen budjetin laatimista yhdellä vuodella (vuoteen 1999). 
Lisäksi osa yksityistämisestä saaduista varoista ohjataan säästöjen korvausrahastoon, jota 
käytetään 1990-luvun alussa kotitalouksille aiheutuneiden taloudellisten tappioiden 
korvaamiseen. Valtiovarainministeriö ja Liettuan keskuspankki ovat laatineet suuntaviivat, 
joiden tarkoituksena on välttää tämän prosessin aiheuttamat häiriöt makrotalouden 
vakaudessa. 
Vaihtotaseen alijäämä supistui hieman vuonna 1996, mutta kasvoi jälleen vuonna 1997 10,3 
prosenttiin BKT:sta, koska suuremmat tulonsiirrot ulkomailta kattoivat vain osaksi 
tavarakaupan kasvaneen vajeen ja kasvavat nettomääräiset pääomankorvaukset ulkomaille. 
Tavaroiden tuonti kasvoi noin 24 prosenttia. Viennin kasvu (lähes 23 %) jatkui erittäin 
vahvana toisena vuonna peräkkäin. Viennin kasvu keskittyi jalostettuihin mineraalituotteisiin, 
tekstiileihin, koneisiin ja ajoneuvoihin. Tuonti kasvoi eniten ajoneuvojen, koneiden, 
mineraalipolttoaineiden ja kemian teollisuuden tuotteiden osalta. Kasvava ulkoinen 
13 
epätasapaino on toistaiseksi voitu helposti rahoittaa, sillä rahoituskorot ovat muuttuneet 
edullisemmiksi. Kestävä makrotalouden vakaus ja rakenneuudistusten nopeutuminen ovat 
kasvattaneet ulkomaisia suoria nettosijoituksia. Sijoitukset kaksinkertaistuivat toisena vuonna 
peräkkäin ja niiden osuus oli arviolta 3,4 prosenttia BKT:sta. Tämän johdosta ulkomaisen 
velan osuus BKT:sta on laskenut vaihtotaseen heikkenemisestä huolimatta. Tämä myönteinen 
suuntaus jatkui vuoden 1998 alkupuolella. Liettuan Telecomin myynti heinäkuussa, juuri 
ennen Venäjän talouskriisin alkamista, nosti valuuttavarannon yli 1,4 miljardiin ecuun ja 
vahvisti siten valuuttakomitean mahdollisuuksia selviytyä litiin kohdistuvista lyhytaikaisista 
paineista. 
Liettuan keskuspankki on alkanut toteuttaa järjestelmällisesti ja varovaisesti strategiaa 
valuuttakomiteajärjestelmästä luopumiseksi vähitellen. Liettuan keskuspankki otti käyttöön 
laajemman valikoiman rahapoliittisia instrumentteja vuonna 1997, mutta niiden käyttö on 
ollut melko vähäistä, mikä olikin pankin tarkoitus. Yön yli -lainajärjestely otettiin käyttöön 
kesäkuussa 1998. 
Vuoden 1996 pankkikriisin jälkeen luottamus on palautunut vähitellen vuodesta 1997 alkaen 
ja pankkitoiminta on laajentunut nopeasti. Lavea raha ja talletuskanta ovat kasvaneet 
reaalisesti kaksinumeroisella luvulla vuosien 1995 ja 1996 negatiivisen kasvun jälkeen. 
Pankkisektorin myöntämien lainojen reaaliarvo on myös kasvanut nopeasti vuoden 1997 
puolivälin jälkeen pääasiassa ulkomaisten valuuttalainojen jyrkän kasvun johdosta. 
Luottoehdot ovat helpottuneet talouden elpymisen vahvistuessa. Talletusten ja lainojen 
nimelliskorot, valtion velkasitoumusten keskimääräiset vuosikorot ja litimääräisten 
rahoitusinstrumenttien preemiot laskivat vuoden 1997 jälkipuolelle asti. 
Venäjän kriisin alustava vaikutus on ollut suhteellisen vähäinen. Erityisesti pankkisektorin 
välittömät riskit ovat vähäiset. EU:n ja Liettuan välisen integraation lisääntymisestä 
huolimatta Venäjä on edelleen Liettuan tärkein kauppakumppani, sillä sen osuus oli yli 20 
prosenttia viennistä vuoden 1998 viiden ensimmäisen kuukauden aikana. Venäjän kriisi voi 
näin ollen heikentää kauppatasetta ja hidastaa Venäjälle vievien teollisuudenalojen kasvua. 
Vaikka vientiyritysten rahoitustilanteen heikentyminen saattaa vaikuttaa kielteisesti 
liikepankkien luottokantaan, niiden vara;»to riittänee hyvin kyseisen tilanteen varalta. Venäjän 
kriisin synnyttämä epävarmuus voi myös heijastua rahoitusmarkkinoille, mistä osoituksena on 
valtion velkasitoumusten korkojen jyrkkä nousu viime aikoina, ja se voi heikentää sijoittajien 
kiinnostusta yksityistämistä kohtaan. 
Rakenneuudistukset 
Nykyisen hallituksen tavoitteena on alusta lähtien ollut laajentaa yksityistämisen kattavuutta 
ja nopeuttaa yksityistämisvauhtia. Vuonna 1997 valtio aikoi myydä enemmistöosuuden 89 
yrityksessä ja jäljellä olevan vähemmistöosuuden 741 yrityksessä. Lisäksi nopeutetun 
yksityistämisen kohteena oli 14 strategisesti merkittävää yritystä. Vuoden aikana myytiin 272 
yritystä, ja myyntituotto oli 81 miljoonaa litia. Yksityistäminen eteni huomattavasti paremmin 
kuin vuonna 1996, mutta sen vauhti on edelleen epätyydyttävä. Vain yksi nopeutetun 
yksityistämisen kohteena olevista yrityksistä myytiin ja useita vuoden 1997 
yksityistämisohjelmaan kuuluneita yrityksiä jäi myymättä pääasiassa siksi, että tarjousehdot 
eivät herättäneet kiinnostusta. 
14 
Joulukuussa 1997 hyväksytty uusi yksityistämislaki muutti koko prosessin menettelytapaa. 
Yksityistettävien yritysten lukumäärää lisättiin niin, että luettelossa on 186 yritystä, joissa 
valtiolla on enemmistöosuus, ja noin 1400 yritystä, joissa sillä on vähemmistöosuus. Maahan 
perustettiin uusi valtion omaisuuden rahasto, jonka toiminta alkoi toukokuussa 1998 
erinäisten viivästysten jälkeen. Vuoden 1998 yhdeksän ensimmäisen kuukauden aikana 
myytiin 206 yritystä. Näihin kuului nelisenkymmentä yritystä, joissa valtiolla oli 
enemmistöosuus. Myynnin kokonaistuotto oli noin 2,2 miljardia litia. Lisäksi alun perin 
nopeutetun yksityistämisen kohteena olevista yrityksistä myytiin neljä, yhdestä tehtiin 
aiesopimus ja vähintään kolmen muun yrityksen kohdalla yksityistämisvalmistelut ovat 
pitkällä. 
Tämän ohella Liettuan hallitus aikoo lisätä yksityisen pääoman osuutta tietyissä energia- ja 
öljyalan yrityksissä. Baltian maiden ainoasta öljynjalostamosta, Butingeen rakenteilla olevasta 
öljyterminaalista (jolla on jatkuvia rahoitusvaikutuksia) ja jalostamon ja terminaalin 
yhdistävästä öljyputkesta on tehty aiesopimus, jonka mukaan kustakin kyseisestä laitoksesta 
myydään yhden kolmasosan osuus. Samoin käydään suoria neuvotteluja Liettuan kaasuyhtiön 
(Lithuanian Gas) pääoman korottamisesta yksityistämisellä, sillä ensimmäinen tarjouskilpailu 
päättyi tuloksetta. Viranomaiset aikovat myös erottaa sähkönjakeluverkostot Liettuan 
sähköyhtiöstä ja yksityistää ne myöhemmin. Nämä toimet ovat osa laajempaa energia-alan 
uudistamissuunnitelmaa. Liettuaan perustettiin riippumaton energiahinnoittelukomitea ja 
hinnat saatettiin kulut kattavalle tasolle. Maksurästien määrä on vähentynyt huomattavasti ja 
energiayhtiöiden aikaisemmat tappiot edullisista tariffijärjestelyistä on katsottu julkiseksi 
velaksi. Kaukolämpö on hajautettu kunnalliselle tasolle. 
Yritysjohdon valvonnan osalta voidaan todeta, että uusi konkurssilaki on ollut voimassa 
lokakuusta 1997 alkaen. Aiemman, lokakuussa 1992 voimaan tulleen ja vuonna 1994 
muutetun lainsäädännön mukaiset menettelyt olivat olleet hyvin aikaa vieviä ja ainoastaan 
muutama tapaus oli ehditty käsitellä oikeudessa. Vuoden 1998 heinäkuuhun mennessä 
konkurssihakemuksia oli tehty 288 yrityksestä ja ainoastaan 36 tapauksen oikeuskäsittely oli 
päättynyt. Uudella lailla on otettu käyttöön mm. potentiaalisesti tiukat määräajat ja muutettu 
velkojien etuoikeusjärjestystä. Myös konkurssiasioita käsittelevien pesänhoitajien ja 
tuomareiden pätevyyttä on pyritty parantamaan. 
Liettua: Talouden rakennetta kuvaavat UrkeimmSt indikaattorit 1997 
Vakiluku 1000 000 3,7 
BKT asukasta kohti PPS-ECU 5800 
osuus EU-15-maiden keskiarvosta, % % 31 
Maatalouden osuus: 
bruttoarvonlisayksesta % 12,7 
tyollisyydesta • % 21,9 
Investoinnit suhteessa BKTihen % 22 
Ulkomainen bruttovelka suhteessa BKT hen % 15 
Tavaroiden ja palvelujen vienti suhteessa BKT hen % 55 
Ulkomaiset suorat investoinnit mnt. ecus 0,4 
ecue henkea kohti 115 
LShteet: Komission yksikot, kansalliset lahteet. EJKP, IMF 
1 Uftom«is«f tuortt mvttomn* •cun iruodan It 97 fopu/i VBthtottunsm. prtl 1 llsnilnA71 
15 
Pankkiuudistus on edennyt. Eniten on edistytty valvonnan ja vakavaraisuusvaatimusten 
kohdalla. Kansainväliset tilinpäätösstandardit ja Baselin vakavaraisuusvaatimukset on otettu 
käyttöön, varauksia ja luottoriskejä koskevia säännöksiä on tiukennettu, 
raportointivelvollisuuksia on muutettu, paikan päällä tehtäviä tarkastuksia on parannettu sekä 
yksityisten ja valtion pankkien säästövakuutukset on asetettu tasavertaiseen asemaan. 
Heinäkuussa 1998 Liettuassa toimi 10 liikepankkia samoin kuin kaksi ulkomaisten pankkien 
sivukonttoria ja viisi edustustoa. Vuoden alussa ulkomaiset sijoittajat omistivat kolmasosan 
Liettuan parikkien osakepääomasta ja niillä oli määräysvalta kahdessa suurimmassa 
yksityispankissa. Sääntelyn tiukentaminen johti yhden yksityispankin konkurssimenettelyyn 
kesällä 1997. Vuodesta 1994 lähtien kolmentoista pankin toimilupa on peruttu ja niiden 
konkurssimenettely aloitettu. Näistä kahdeksan on selvitystilassa. Huhtikuussa 1997 säädetyn 
lain mukaan kahdelle valtion omistamalle yksityistettävälle pankille myönnettiin yhden 
vuoden poikkeus vakavaraisuusvaatimuksista. Vuotta myöhemmin viranomaiset päättivät 
asettaa toisen kyseisistä pankeista (State Commercial Bank) selvitystilaan, kun pankille ei 
useista yrityksistä huolimatta löytynyt ostajaa. Syyskuussa 1998 toisen pankin (Agricultural 
Bank) yksityistämistarjous päättyi tuloksetta. Tämä pankki täyttää kuitenkin kaikki 
vakavaraisuusvaatimukset ja viranomaiset aikovat järjestää uuden tarjouskilpailun. Liettuan 
hallitus on ilmoittanut aikovansa myydä myös Liettuan suurimman vakuutusyhtiön, samoin 
kuin toisen vielä jäljellä olevan valtion omistaman pankin (Savings Bank) 
Liettuan arvopaperipörssi on kehittynyt nopeasti. Sen markkina-arvo nousi 27 prosenttiin 
BKTista vuoden 1997 lopussa ja liikevaihto on kasvanut huomattavasti. Yritysten 
rahoittaminen laskemalla liikkeeseen oman ja vieraan pääoman ehtoisia papereita on 
kasvanut. 
Verouudistus on edennyt erityisesti arvonlisäveron osalta. Hallitus on tehostanut veronkierron 
torjuntaa ja alkoholin, tupakan ja öljytuotteiden valmisteveroja on nostettu huomattavasti. 
Sosiaaliturvamaksujen perinnän tehostamiseksi on otettu käyttöön uusia toimenpiteitä 
sosiaaliturvarahastoa (SoDra) usein vaivaavien lyhytaikaisten likviditeettiongelmien 
välttämiseksi. Lisäksi otetaan käyttöön useita julkisten menojen hallintaan liittyviä 
uudistuksia, joihin kuuluvat talousarviomenettelyn muutokset, valtionkassajärjestelmän 
perustaminen ja useimpien talousarvion ulkopuolisten rahastojen lakkauttaminen. 
2.3 Kööpenhaminassa vahvistettujen perusteiden mukainen arviointi 
Toimiva markkinatalous 
Toimiva markkinatalous edellyttää, että hinnat ja kauppa on vapautettu ja että maassa on 
oikeusjärjestelmä, joka. sisältää täyläntöönpanokeinot ja joka kattaa myös omistusoikeuden. 
Markkinatalouden toimivuutta tukevat, makrotalouden vakaus ja talouspolitiikan 
yksimielisyys. Hyvin kehittynyt rahoitusala ja merkittävien markkinoille tulon ja markkinoilta 
poistumisen esteiden puuttuminen parantavat talouden tehokkuutta. 
Liettua on vapauttanut ia vakautunut talouttaan edelleen. Makrotalouden vakauden 
vahvistuessa toteutettiin tärkeitä hintamuutoksia, jotka pysyivät voimassa. Säänneltyjen 
hintojen osuus kuluttajahintaindeksikorista on 16 prosenttia. Kauppajärjestelmä on edelleen 
16 
vapaa, vaikkakin maahan tuoduille öljytuotteille asetettiin viiden prosentin tuontitulli 
huhtikuussa 1998. 
Yritysten taloudellinen kuri on tiukentumassa. Veronkierto on vähentynyt samoin kuin 
poikkeukset ja edulliset tariffijärjestelyt, ja energiayhtiöiden maksusaatavat ovat vähentyneet. 
On vielä liian aikaista arvioida vuoden 1997 konkurssikin tehokkuutta. Se riippuu siitä, missä 
määrin viranomaiset varmistavat tiukasti, että uutta lakia noudatetaan, korjaavat uuden 
lainsäädännön mahdolliset heikkoudet ja vahvistavat nykyisiä ohjelmia, joiden tavoitteena on 
parantaa tuomareiden ja pesänhoitajien ammattipätevyyttä. 
Yritysten yksityistäminen on edennyt. Yksityisen sektorin osuus BKT:sta on nyt noin 70 
prosenttia ja sillä on omistuksessaan valtaosa rekisteröidystä pääomasta lähes kaikilla 
tehdasteollisuuden osa-alueilla. Yritysten myynti on nopeutunut erityisesti vuoden 1998 
toisella puoliskolla, jolloin yksityistämismenettelyn muutoksia alettiin soveltaa 
täysimääräisesti. Kuitenkin valtion lukuisissa pienissä yrityksissä omistamien enemmistö- ja 
vähemmistöosuuksien yksityistäminen vie vielä pitkän ajan. Sijoittajien kiinnostuksen puute 
tiettyjä yrityksiä kohtaan saattaa muuttua, kun yritysjohdon valvontaa vahvistetaan ja 
konkurssilakia sovelletaan entistä tiukemmin. 
Maanpalauttamisproscssi on edennyt, mutta on vielä hyvin keskeneräinen. Syyskuuhun 1998 
mennessä 55 prosenttia kaikesta palautettavaksi vaaditusta maasta oli palautettu 
yksityisomistukseen. Lisäksi suhteellisen vilkkaat vuokramarkkinat ovat helpottaneet 
maatalouden rakenneuudistusta. Tämän prosessin nopeuttamiseksi on maanpalauttaminen 
saatettava nopeasti päätökseen ja toteutettava hallituksen viimeaikaiset maaseutua ja 
maatalousluottoja tukevat toimenpiteet. 
Markkinatalouden lainsäädännöllinen kehys on edistynyt. Kuitenkin Liettuan lakeja 
muutetaan toistuvasti, kun taas toimivien, toteuttamista koskevien rakenteiden perustaminen 
on usein myöhässä. Tietyssä määrin tämä johtuu hallinnollisen kapasiteetin puutteesta ja 
ajoittain selvästi määriteltyjen keskipitkän aikavälin strategioiden puutteesta. Esimerkiksi 
pankkien rakennemuutos ja strateginen yksityistäminen ovat usein edistyneet yksittäisin 
päätöksin. Liettua hyötyisi keskipitkän aikavälin talousstrategian laatimisesta, jossa 
määrättäisiin yhtenäisestä talouden kehyksestä, jolla liittymistä valmistelevat uudistukset 
toteutettaisiin. Tätä käsittelevän työryhmän perustaminen jokin aika sitten osoittaa, että tämän 
liittymistä valmistelevan kumppanuuden lyhyen aikavälin ensisijaisen tavoitteen 
saavuttamisessa on edistytty. 
Rahoitussektori ja sitä sääntelevä lainsäädännöllinen kehys kehittyvät nopeasti. 
Pankkisektorin valvonnassa on tapahtunut huomattavaa edistymistä. Muun rahoitussektorin 
valvonta on vielä heikkoa, mutta viranomaiset pyrkivät vahvistamaan sitä. Vuodesta 1997 
alkaen pankkisektori on yhä enemmän huolehtinut rahoituksen välittäjän tehtävästään. 
Rahoitusjärjestelmän yleinen kehitystaso on kuitenkin edelleen alhainen. Vuoden 1997 
lopussa lavean rahan määrä suhteessa BKT:hen oli vain 19 prosenttia, luottojen ainoastaan 11 
prosenttia. On tärkeää varmistaa, että nykyinen luottojen kasvu ei johda luottokannan laadun 
heikentymiseen tai pankkien omaisuus- ja velkaerien valuuttojen (tai maturiteettien) 
vaaralliseen yhdistelmään. 
Elokuun lopussa 1998 valtion omistamien pankkien osuus toimivien liikepankkien koko 
luottokannasta oli noin 40 prosenttia. Tämä osuus on kuitenkin laskenut jyrkästi ja 
17 
valtionpankkien suora rahoitus maataloussektorille on loppunut. Viranomaiset ovat aloittaneet 
kahden jäljellä olevan valtionpankin sekä Lietuvos Draudimas -vakuutusyhtiön, jolla on 55 
prosentin markkinaosuus, yksityistämisen. Järjestelyt ovat edenneet varsin pitkälle yhden 
pankin kohdalla. 
Viime vuosina viranomaisten sitoutuminen varovaiseen raha- ja finanssipolitiikkaan on 
parantanut huomattavasti olosuhteita, joissa taloudellisia päätöksiä ja investointeja tehdään. 
Tätä sitoutumista on jatkettava sisäisten ja ulkoisten edellytysten muuttuessa. Viranomaiset 
etenevät järjestelmällisesti valuuttakomiteajärjestelmästä luopumiseksi. Ne aikovat myös 
käyttää yksityistämisestä saatuja varoja harkiten. Suurin taloutta koskeva vaara on, että 
jossain vaiheessa voi olla vaikeaa rahoittaa suurta ja kasvavaa vaihtotaseen vajetta. Vaikka 
perusteelliset uudistukset ovatkin hyödyllisiä pitkällä aikavälillä, ne rasittavat julkista taloutta 
keskipitkällä aikavälillä. Ottaakseen budjetissa huomioon uudistusten vaatimat menot 
heikentämättä kuitenkaan Liettuan julkisen talouden rahoitusasemaa viranomaiset laativat 
keskipitkän aikavälin strategian, johon sisältyy verovelvollisuuden noudattamisen 
parantaminen ja eläkejärjestelmän ja paikallishallinnon talouden uudistaminen. 
Komission lausunnon julkistamisen jälkeen, ajoittain ristiriitaisissa olosuhteissa ja 
kotimaisesta vastustuksesta huolimatta toteutetut toimenpiteet ovat edistäneet 
markkinatalouden luomista. Kuitenkin suurin osa vielä tarvittavasta kehityksestä koskee 
uudistusohjelman loppuun saattamista ja viimeaikaisten lainsäädännöllisten toimenpiteiden 
kestävää toteuttamista erityisesti konkurssimenettelyjen kohdalla. 
Edellytykset selviytyä kilpailun ja markkinavoimien paineista 
Liettuan kyky täyttää tämä arviointiperuste edellyttää markkinataloutta ja vakaata 
makrotalouden kehystä, jolloin talouden toimijat voivat tehdä päätöksiä olosuhteissa, joissa 
voidaan ennakoida tulevaa. Se edellyttää myös riittävää inhimillistä ja fyysistä pääomaa, 
infrastruktuuri mukaan luettuna. Valtion yrityksissä on toteutettava rakenneuudistus ja 
kaikkien yritysten on tehtävä tehokkuutta parantavia investointeja. Mitä enemmän yritysten 
saatavilla on ulkopuolista rahoitusta ja mitä paremmin ne onnistuvat rakenneuudistuksessa ja 
innovaatioissa, sitä parempi on niiden mukautumiskyky. Lisäksi talous pystyy vastaamaan 
jäsenyyteen liittyvistä velvoitteista sitä paremmin, mitä korkeamman taloudellisen 
yhdentymisen tason se saavuttaa unionin kanssa ennen liittymistä. Tästä on osoituksena 
niiden tavaroiden määrä ja valikoima, joilla käydään kauppaa Euroopan unionin 
jäsenvaltioiden kanssa. 
Vakaammat taloudelliset olosuhteet ja Liettuan kehitys kohti täysin toimivaa markkinataloutta 
parantavat vähitellen sen edellytyksiä selviytyä yhtenäismarkkinoiden kilpailupaineista. 
Talouden rakenneuudistuksen syvenemisestä on jo osoituksia ja tuotantokapasiteetin 
uudistaminen on nopeutunut. 
Ulkomaiset suorat sijoitukset ovat lisääntyneet jyrkästi, mikä on uudistanut osakekantaa. 
Koska suuri osa ulkomaisista suorista sijoituksista on tehty vasta äskettäin, näiden vastikään 
tehtyjen sijoitusten vaikutus rakenneuudistukseen ja talouden suunnan muuttamiseen näkyy 
vasta muutaman vuoden kuluttua. 
Mahdollisuus ulkomaisen pääoman pysyvään virtaamiseen maalian kasvaa entisestään, jos 
viranomaiset edistävät yksityistämisprosessia ja keskittävät sen potentiaalisen vaikutuksen 
18 
pikemmin tehokkuuteen kuin tuottojen lisäämiseen. Yksityistämisestä on jo tullut 
rakenneuudistuksen tärkein osatekijä yhä useammilla toimialoilla, kuten 
varustamotoiminnassa, teleliikenteessä sekä meijeri- ja sokeriteollisuudessa. 
Yksityisomistuksen vaikutusta yrityksen tehokkuuteen ei kuitenkaan voida vielä arvioida, 
sillä vaikutus näkyy vasta tulevina vuosina edellyttäen, että investointien ja 
rakenneuudistusten tekemiseen kannustetaan. Näihin kannustamismuotoihin kuuluvat 
toimivan kilpailu-ja sääntelypolitiikan toteuttaminen. 
Muita osoituksia talouden rakenneuudistuksen etenemisestä ovat aikaisemmin tärkeänä 
turvaverkkona toimineessa maataloudessa työskentelevien osuuden lasku, investointimenojen 
kasvu sekä pääomahyödykkeiden osuuden kasvu kokonaistuonnista. On myös merkkejä siitä, 
että talouden vahvistuvan elpymisen johdosta teollisuustuotanto kasvaa useilla aloilla, mutta 
pysyy muuttumattomana tai laskee muilla aloilla, mikä viittaa teollisuuden 
rakenneuudistuksen syvenemiseen. Työn keskimääräinen tuottavuus on noussut, mutta tämä 
johtuu osittain talouden elpymisestä. Reaalipalkat eivät voi jatkossa kasvaa tuottavuutta 
nopeammin heikentämättä sisäistä ja ulkoista vakautumista ja siten koko uudistusprosessia. 
Liettuan vienti koostuu suurelta osin tavaroista, joiden tuottaminen vaatii paljon työvoimaa ja 
huomattavia luonnonvaroja. Vienti on kasvanut nopeasti, mutta EU:n osuus Liettuan viennistä 
on pysynyt melkein muuttumattomana, lähes 33 prosentissa vuodesta 1996 alkaen. 
Tärkeimmät EU:hun viedyt tuoteryhmät ovat tekstiilit ja kemianteollisuuden tuotteet. Viime 
vuosina tekstiilien osuus on kasvanut ja se oli noin 34 prosenttia EU:hun suuntautuneesta 
viennistä vuonna 1997. Kemianteollisuuden tuotteiden osuus sen sijaan laski 12,7 prosenttiin 
vuonna 1997. Koneiden osuus kokonaisviennistä EUrhun oli noin 10 prosenttia vuosina 
1996-1997. Niiden osuus nousi 11,5 prosenttiin vuoden 1998 ensimmäisellä puoliskolla. 
Tuonti EU.sta on kasvanut vakaasti vuosien aikana ja sen osuus kokonaistuonnista oli 46,5 
prosenttia vuonna 1997. Tärkeimmät tuontiryhmät ovat koneet ja ajoneuvot. Nämä 
kauppasuuntaukset osoittavat, että liettua tuo tuotantokapasiteettinsa uudistamiseen 
tarvittavia pääomahyödykkeitä. Teollisuuden rakenneuudistus on muokannut viennin suuntaa 
EU:ta kohti. Jos tämä kehitys jatkuu, kauppa EU:n kanssa kasvaa tulevaisuudessa edelleen. 
Koska Liettuassa energian käyttö on erittäin tehotonta, kustannuksia vastaavien energian 
hintojen käyttöönotto on ollut erittäin tärkeä kannuste taloudellisten voimavarojen 
tehokkaamman käytön edistämisessä. Tätä tarvitaan Liettuan teollisuustuotannon 
energiavaltaisuuden vähentämiseksi. Lisäksi itse energia-alan uudistamista on edistettävä. 
Tämä edellyttää muun muassa energiayritysten johdon riippumattomuutta, yksityistämisen 
lisäämistä ja toimivan sääntely- ja rahoituskehyksen käyttöönottoa. Liettua tarvitsee myös 
strategiaa selviytyäkseen kustannuksista, joita syntyy Ignalinan ydinvoimalan käytöstä 
poistamisesta. Liettuan energiantuotanto nojautuu nykyisin suurelta osin kyseiseen 
ydinvoimalaan. 
Vaikka Liettuan väestö on suhteellisen hyvin koulutettua, monet työntekijät tarvitsevat 
uudelleenkoulutusta ja uusia taitoja, ennen kuin he voivat sijoittua tuottavasti uusiin tehtäviin, 
joita edellyttävät varsinkin ulkomaisten suorien sijoitusten myötä maahan tuleva uusi 
teknologia ja työmenetelmät. 
Talousuudistuksen eteneminen Liettuassa parantaa sen kilpailukykyä ja luo pohjan pitkän 
aikavälin kestävälle kasvulle. Makrotalouden vakauden säilyttäminen ja uudistusohjelman 
loppuun saattaminen, erityisesti pankkien ja rahoituslaitosten suunniteltu yksityistäminen ja 
19 
energia-alan uudistaminen, vahvistaisivat myönteistä suuntausta ja auttaisivat Liettuaa 
kehittymään niin, että se voisi selviytyä kilpailupaineesta ja markkinavoimista unionissa 
keskipitkällä aikavälillä. 
2.4 Yleisarvio 
Jäljellä olevan uudistusohjelman toteuttaminen kestävästi saattaisi päätökseen toimivan 
markkinatalouden luomisen ja auttaisi Liettuaa kehittymään niin, että se voisi selviytyä 
kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa keskipitkällä aikavälillä. 
Makrotalouden vakaus on lujittunut lausunnon julkistamisen jälkeen. Rakenneuudistukset 
etenevät ja niihin liittyvien lainsäädännöllisten toimenpiteiden käyttöönotto on edistynyt. 
Lisäksi luodaan edellytykset yritysten tiukentuneelle talouskurille. Pankkisektori vahvistuu ja 
sen asema rahoituksen välittäjänä laajenee. Yksityistämisen ja kasvavien ulkomaisten suorien 
sijoitusten johdosta yritysten rakennemuutoksessa tarvittavan fyysisen ja teknologisen 
pääoman ja yritysjohdon resurssien saatavuus kasvaa. Myös vientiä on monipuolistettava ja 
sen lisäarvoa parannettava. 
Jäljellä olevan rakenneuudistusohjelman loppuun saattamisen samoin kuin nykyisen ja uuden 
lainsäädännön täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan olisi oltava etusijalla. Erityistä 
huomiota olisi kiinnitettävä konkurssisäännöksiin. Viranomaisten on myös keskityttävä 
makrotalouden vakauden säilyttämiseen erityisesti varmistamalla vaihtotaseen tasapaino. 
Tämä on talouden rakenneuudistuksen tärkeä edellytys. Tässä suhteessa Liettua hyötyisi 
keskipitkän aikavälin talousstrategiaa koskevasta suunnitelmasta, joka tarjoaisi yhtenäisen 
taloudellisen kehyksen rakenneuudistusten toteuttamiselle. 
3. Edellytykset täyttää jäsenyyden velvoitteet 
Tässä osastossa ajantasaistetaan komission vuonna 1997 antamaa lausuntoa siltä osin, kun on 
kysymys Liettuan edellytyksistä täyttää jäsenyyden velvoitteet, eli omaksua oikeudellisesta ja 
institutionaalisesta kehyksestä muodostuva yhteisön säännöstö, jolla unioni toteuttaa 
tavoitteitaan. 
Vuoden 1997 lausunnossaan Liettuan hakemuksesta Euroopan unionin jäseneksi komissio 
päätteli, että 
"Liettua on jonkin verran edistynyt erityisesti sisämarkkinoita koskevan yhteisön säännöstön 
ottamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen täytäntöönpanossa. Huomattavin 
lisäponnisteluin maan pitäisi pystyä osallistumaan täysimääräisesti sisämarkkinoihin 
keskipitkällä aikavälillä. Tarvitaan erityisiä ponnisteluja ja investointeja, jotta yhteisön 
säännöstöä voidaan soveltaa täysimääräisesti mm. maatalouden, energian ja 
ympäristönsuojelun alalla." 
Seuraavissa jaksoissa käytetään samaa rakennetta kuin vuoden 1997 komission lausunnossa, 
mutta yleiskuvaukset kunkin jakson alussa on jätetty pois. Määräaikaiskertomuksessa 
keskitytään sen sijaan heinäkuun 1997 jälkeiseen edistymiseen. Jokaisen otsikon osalta 
20 
kerrotaan Liettuan edistymisestä ja lainsäädäntöpäätöksistä yhteisön lainsäädännön 
soveltamisen ja täytäntöönpanon alalla. 
3.1 Rajattomat sisämarkkinat 
Kuten komission lausunnossa todetaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 7 a 
artiklassa unionin sisämarkkinat määritellään alueeksi, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jonka 
alueella taataan tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus. Yhteisön 
yhdentymiskehityksessä keskeiset yhtenäismarkkinat perustuvat avoimeen markkinatalouteen, 
jossa kilpailulla sekä taloudellisella ja sosiaalisella yhteenkuuluvuudella on oltava 
täysimääräinen tehtävä. 
Näiden neljän vapauden tehokkaan soveltamisen ja täytäntöönpanon kannalta vaaditaan, että 
noudatetaan tärkeitä periaatteita kuten syrjimättömyyden ja kansallisen lainsäädännön 
vastavuoroisen tunnustamisen periaatteita, ja että sovelletaan tehokkaasti yhteisiä sääntöjä 
kuten turvallisuutta, ympäristönsuojelua ja kuluttajansuojaa koskevia sääntöjä, ja tehokkaita 
oikeussuojakeinoja. Samoja periaatteita sovelletaan tiettyihin yhteisiin sääntöihin esimerkiksi 
julkisten hankintojen, immateriaalioikeuden ja tietosuojan alalla, mikä on tärkeää laadittaessa 
yleistä toimintaympäristöä, jossa taloudet toimivat. 
Yleinen toimintaympäristö 
Julkisten hankintojen virasto aloitti toimintansa vuoden 1997 toisella vuosipuoliskolla, 
vaikkakaan mistään edistyksestä ei ole kyse ehdotetun lainsäädännön osalta, jolla on määrä 
varmistaa täysi yhdenmukaisuus yhteisön julkisia hankintoja koskevan säännöstön kanssa. 
immateriaalioikeuden alalla Liettua liittyi vuonna 1997 ja 1998 WIPO:n alaisiin Madridin 
pöytäkirjaan, Nizzan sopimukseen ja Budapestin sopimukseen. Patenttivirasto on saanut 
aikaan hyviä tuloksia. Henkisen omaisuuden oikeuksien suojaamisesta vastaava yksikkö on 
perustettu verovalvontaosastoon. 
Yhtiöoikeuden alalla ei ole tapahtunut suurempaa kehitystä, eikä kirjanpidon alalla 
merkittävää edistystä. 
Tietosuojalakia muutettiin maaliskuussa 1998, jotta se vastaisi paremmin yhteisön säännöstöä. 
Lisäksi on hyväksytty asetus tietosuojasta julkishallinnossa. Valtion tietosuojavirasto 
perustettiin vuonna 1997 ja se uudistettiin vuonna 1998. Lainsäädäntöä ja täytäntöönpanoa 
koskevia lisätoimia tarvitaan vielä riittävän suojatason varmistamiseksi. 
Neljä vapautta 
Tavaroiden vapaa liikkuvuus 
On tärkeää, että parlamentti hyväksyy nopeasti vaatimustenmukaisuutta ja standardisointia 
koskevat lait, joilla on tarkoitus panna täytäntöön Euroopan yhteisön 'uuden lähestymistavan' 
perusperiaatteet. Jonkinlaista edistystä on saatu aikaan yhtenäistettyjen Euroopan laajuisten 
standardien ottamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä. 
21 
Infrastruktuuuri 'uuden lähestymistavan' (standardisointi, hyväksymistä ja 
vaatimustenmukaisuutta arvioivat elimet, kokeita tekevät tutkimuslaitokset ja markkinoita 
valvovat viranomaiset) täytäntöönpanemiseksi on valmis. Eri laitosten välinen toimintojen 
erillisyys on varmistettu. 
Näiden laitosten vahvistaminen ja erityisesti niiden osaamiskyvyn lisääminen tulee kuitenkin 
olemaan Liettuan pääasiallisena haasteena, jotta se saisi laatujärjestelmän toimimaan 
täysipainoisesti. Lähiaikojen toinen haaste on lisätä Liettuan teollisuuden teknistä ja 
rahoitusosallistumista standardisoimistoimintaan, mikä tekisi Liettuan 
standardisoimiselimestä täysin riippumattoman valtion rahoituksesta. 
Erityisten uuden lähestymistavan mukaisten direktiivien osalta ei ole tapahtunut todettavaa 
lähentymistä viime vuodesta. Vanhan lähestymistavan direktiivien osalta pientä edistymistä 
on tapahtunut ruokatarvikkeiden laadunvalvontajärjestelmässä. Todettakoon, että 
kosmetiikka-alalla on käytössä yhteisön sääntöjen vastainen markkinoillepääsyjärjestelmä. 
Tehostettu markkinoiden valvontajärjestelmä on otettu käyttöön petosten torjumiseksi. 
Pääomien vapaa liikkuvuus 
Liettuassa on aikaansaatu jo pitkälle viety pääomaliikkeiden vapauttaminen. Maassa olevien 
sijoitusyhtiöiden osalta ei ole mitään pääoman maahantuontia tai maastavientiä koskevia 
rajoituksia. 
Palvelujen vapaa liikkuvuus 
Liettuan viranomaiset ovat vuoden 1997 puolivälistä lähtien tehneet kovasti työtä kansallisen 
lainsäädännön saamiseksi vastaamaan yhteisön säännöstöä. Uusi pankkilaki hyväksyttiin 
vuonna 1997. Liettuan keskuspankilla on toimivalta antaa asetuksia täydentämään 
vakavaraisuutta koskevia säädöksiä. Konsolitoidut valvontaa ja rahanpesua koskevat 
toimenpiteet ovat voimassa 1. päivästä tammikuuta 1998. Talletustakuujärjestelmää 
parannetaan asteittain, ja viimeisin muutos tuli voimaan 1.1.1998. Pankkien vakavaraisuutta 
koskevan direktiivin täytäntöönpanon ensimmäinen vaihe on aloitettu. Liettuassa edistytään 
hyvin maksujärjestelmien osalta, ja reaaliaikaisen bruttoselvitysjärjestelmän käyttöönotto on 
merkittävä vaihe maan maksujärjestelmän yhdenmukaistamiseksi vastaamaan Euroopan 
unionin jäsenvaltioiden maksujärjestelmiä. 
Sisäpiirikaupat kieltävä laki tuli voimaan vuoden 1998 alusta. 
Vakuutusalalla Liettua on ryhtynyt toimiin vuoden 1997 puolivälistä vuoden 1996 
vakuutuslain täytäntöönpanemiseksi. Valtion vakuutustoiminnan tarkastusvirastolla on oikeus 
antaa täytäntöönpanoa koskevia määräyksiä. Kaikki vakuutusyhtiöt saivat päätökseen 
toimintojensa uudelleenorganisoinnin ja sääntöjensä muutokset. 
Henkilöiden vapaa liikkuvuus 
a) Henkilöiden vapaa liikkuvuus, sijoittautumisvapaus sekä tutkintotodistusten ja 
kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroinen tunnustaminen 
Liettua on hieman edistynyt lainsäädäntönsä lähentämisessä työntekijöiden vapaata 
liikkuvuutta koskevaan asetukseen, mikä helpottanee muita henkilöiden vapaan liikkuvuuden 
22 
alalla tehtäviä lähentämistoimia. Edistystä ei ole saatu aikaan vuoden 1997 puolivälin jälkeen 
ammatillisten tutkintojen vastavuoroista tunnustamista koskevan lainsäädännön osalta. 
b) Sisärajoilla tehtävien henkilöiden tarkastusten poistaminen 
Tammikuussa 1998 pidettyyn Baltian maiden konsulien väliseen kokoukseen osallistujat 
sopivat Schengenin säännöstön mukaiseen tietojenkäsittelyjärjestelmään perustuvan yhteisen 
tietojenkäsittelyjärjestelmän käyttöön Ottamisesta. Tällä tehostetaan yhteistyötä 
maahanmuuton valvonnan alalla ja maahanpääsyä koskevien asiakirjojen (viisumit ja 
oleskeluluvat) myöntämisessä. 
Muuta edistymistä tällä alalla ei ole todettavissa. 
Kilpailu 
Vaikka nykyinen kilpailulainsäädäntö noudattaa paljolti yhteisön säännöstöä, tietyillä alueilla 
tarvitaan vielä edistymistä. 
Valtiontukien valvontaa koskevat perussäännökset hyväksyttiin vuonna 1997. Edistyminen on 
hidasta tällä alalla. Ensimmäinen valtiontukia koskeva kertomus toimitettiin komissiolle 
huhtikuussa 1998. Vaikka sillä parannetaan avoimuutta, lisäponnistuksia tarvitaan vielä. 
Liettua ei ole vielä perustanut tarvittavaa valvontajärjestelmää, jonka avulla 
valvontaviranomainen voi vastaanottaa kaiken valtiontukia koskevan tiedon ennen tuen 
myöntämistä. Valtiontukien valvontaosasto perustettiin kilpailuvirastoon huhtikuussa 1997. 
Päätelmät 
Edistymistä on jonkin verran tapahtunut liittymiskumppanuuden rahoituspalveluja koskevien 
lyhyen aikavälin tavoitteiden saavuttamisessa, ja lainsäädännön lähentämisessä yhteisön 
säännöstöön standardien alalla. 
On kuitenkin kiinnitettävä huomiota uuden lainsäädännön tehokkaan soveltamisen ja 
täytäntöönpanon varmistamiseksi. Julkisten hankintojen, tekijänoikeussuojan ja laittoman 
jäljentämisen vastaisen toiminnan täytäntöönpanon, rajoilla tapahtuvan täytäntöönpanon ja 
henkilötietoja koskevan suojelun osalta tarvitaan vielä erityisiä ponnisteluja. 
Kilpailuoikeuden alalla valtiontukien valvonta pysyy selvästi ongelmana, huolimatta siitä, että 
liittymiskumppanuuden lyhyen aikavälin tavoitteiden toteuttamiseksi on ryhdytty toimiin ja 
siitä, että kilpailupolitiikan täytäntöönpanossa on hieman edistytty. On jatkettava ponnistuksia 
täyden avoimuuden aikaansaamiseksi valtiontukien myöntämisessä, jotta voidaan perustaa 
kattava ja ajanmukainen valtiontuki-inventaari. Valtiontukien myöntämistä koskeva 
oikeudellinen kehys on saatava lähemmäksi yhteisön lakia. Valtiontukia valvovalle 
viranomaiselle on annettava tarpeellinen toimivalta ja menettelytavat, jotta se voi 
systemaattisesti valvoa nykyisiä ja tulevia tukitoimenpiteitä. On myös varmistettava sen 
riippumattomuus. 
23 
3.2 Innovaatiot 
Tietoyhteiskunta 
Liettua osallistuu tietoyhteiskuntaa käsittelevän korkean tason komitean työhön ja tukee 
tietoyhteiskunnan kehittämistä. Liettuaan luodaan tietoyhteiskuntaa Seimaksen hyväksymän 
kansallisen viestintää ja tietojen kehittämistä koskevan ohjelman mukaisesti. 
Valtion, mukaan lukien maarekisterin, tietojenkäsittelyjärjestelmän uudenaikaistamiseksi on 
tehty paljon työtä. 
Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus sekä nuoriso 
Ammattitutkintojen ja kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen alalla edistystä ei ole tapahtunut 
vuoden 1997 jälkeen. 
Laki ammatillisesta koulutuksesta hyväksyttiin lokakuussa 1997, ja siinä käsitellään 
koulutusta koskevia erityiskysymyksiä. Laki vapaaehtoisesta aikuiskoulutuksesta hyväksyttiin 
kesäkuussa 1998. 
Ammatillista koulutusta koskevat tasovaatimukset hyväksyttiin lokakuussa 1997, jotta ne 
noudattaisivat komission alan suositusta. 
Liettuan odotetaan osallistuvan yhteisön Leonardo-, Sokrates- ja Nuorten Eurooppa -
ohjelmiin. 
Tutkimus ja teknologinen kehittäminen 
Liettua anoi huhtikuussa 1998 täyttä assosioitumista viidenteen puiteohjelmaan. Asiaa 
koskien järjestettiin kaksi alustavaa keskustelukierrosta, joiden tarkoituksena oli valmistella 
varsinaisia neuvotteluja. 
Yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevassa kansallisessa ohjelmassa ei mainita 
tutkimusta painopistealueena. Uuden tiede- ja tutkimusosaston perustaminen opetus- ja 
tiedeministeriön alaisuuteen osoittaa kuitenkin, että Liettuan viranomaiset pitävät tämän alan 
kehitystä tärkeänä. 
Televiestintä 
Liettuan televerkko kasvoi voimakkaasti vuonna 1997. Liittymien määrä lisääntyi 29 
liittymällä 100 asukasta kohti, mikä merkitsee kolminkertaista kasvua edellisten viiden 
vuoden keskiarvoon verrattuna. 
Kesäkuussa 1998 annetussa televiestintälaissa säädetään telemarkkinoiden vapauttamisesta 
31. joulukuuta 2002 jälkeen. Tähän päivämäärään asti paikallis-, kauko- ja 
ulkomaanliikenteen palveluja tarjoaa yleisen kiinteän puhelinverkon kautta ainoastaan 
Lietuvos Telekomas -yhtiö (Lithuania Telecom-LT), joka on myös ainoa kiinteiden 
puhelinpalvelujen operaattori. Antamalla LT:lle oikeudellisesti monopoliaseman, hallitus 
kasvatti sen yksityistämisarvoa. Hallituksen on nyt osoitettava, että se on sitoutunut 
markkinoiden vapauttamiseen ja että se lisäksi kykenee toteuttamaan uutta 
24 
sääntelyjärjestelmää EU:n lainsäädännön mukaisesti. 
Valtion omistamalla Liettuan postilla on yksinoikeus koota ja jakaa postia ja välittää 
postiosoituksia. Sekä sääntelyn että käytännön tasolla on jatkettava toimia, jotta Liettuan 
postiyleispalvelu saataisiin yhteisön säännöstön vaatimuksia vastaavaksi. 
Audiovisuaalinen ala ' 
Liettuassa ei ole tapahtunut mitään merkittävää edistymistä audiovisuaalista alaa koskevan 
yhteisön säännöstön eli televisio ilman rajoja -direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista 
lainsäädäntöä. 
Nykyiset hallinnolliset rakenteet (Liettuan radio- ja televisiokomissio) toimivat tehokkaasti. 
Kahdeksalle radioasemalle ja yhdeksälle kaapelitelevioasemalle myönnettiin toimiluvat 
vuonna 1998. 
Yhteisön säännöstön tehokas soveltaminen ja täytäntöönpano voi viivästyä kaupallisten radio-
ja televisioyhtiöiden voimassaolevissa toimiluvissa olevien sekä tupakkayhtiöiden kanssa 
tehtyjen nykyisissä mainossopimuksissa olevien määräysten vuoksi. 
Päätelmät 
Koulutuksen ja televiestinnän alalla on hieman edistytty, muttei audiovisuaalisella alalla. 
3.3 Taloutta ja verotusta koskevat kysymykset 
Talous-ja rahaliitto 
Liettua on jonkin verran edistynyt lisää valmistautumisessaan liittymään talous- ja 
rahaliittoon. 
Liettuan rahapolitiikka on tähän asti perustunut valuuttakomiteajärjestelyyn. Liettuan 
keskuspankki on soveltanut pragmaattisesti ja varovaisesti strategiaa 
valuuttakomiteajärjestelystä luopumiseksi. Tämän prosessin aikana 
keskuspankkilainsäädäntö on laadittava täysin yhteisön sääntöjen mukaiseksi. 
Verotus 
Välillisen verotuksen osalta Liettua on vuodesta 1997 jatkanut arvonlisäverolainsäädäntönsä 
lähentämistä sen saattamiseksi yhteisön säännöstön mukaiseksi. Liettuan ALV-lainsäädäntöön 
on tehty hiljattain muutoksia, jotka koskevat ainoastaan kotimaisiin maataloustuotteisiin 
sovellettavan alennetun ALV-kannan poistamista sekä rekisteröintikynnyksen nostamista, 
jolla vähennetään ALV-rekisteröintivelvollisten verovelvollisten määrää. Arvonlisäveron 
alalla tarvitaan vielä merkittäviä toimia, vaikka edistystä on tapahtunut. Hallinnon valmiutta 
ja hallinnollista yhteistyötä ja keskinäistä avunantoa koskevia järjestelyjä on vahvistettava. 
Liettuan valmiste verojärjestelmän ja yhteisön vaatimusten väliset erot ovat pysyneet. 
Erityisesti verovarastojärjestelmää ei Liettuassa ole. Lisäksi Liettua käyttää arvoon perustuvaa 
25 
1 » 
verotusta eikä erityis verokantoja sekä pidättää merkittäviä tuloja kasvattavia veroja muista 
kuin yleisen valmisteveron alaisista tavaroista. 
Liettuan nykyinen valmisteverolainsäädäntö ei täytä vaatimuksia. Vaaditaan paljon työtä, jotta 
se olisi yhteisön säännöstön mukainen. 
Päätelmät 
Vaikka edistymistä on tapahtunut arvonlisäveron alalla, tarvitaan vielä merkittäviä toimia 
arvonlisä-ja valmisteverolainsäädännön lähentämiseksi yhteisön säännöstöön. 
Tilastointi 
Suurin osa hallinnon rakenteista, joita tarvitaan yhteisön säännöstön täytäntöönpanemiseksi 
tilastojen alalla, on otettu käyttöön. Eri toimielinten välistä yhteistyötä ja koordinaatiota on 
kuitenkin yhä parannettava. 
Liettuan tilastolaitos valmistelee ja tuottaa tilastotietoja jo monilla aloilla Euroopan unionin 
sääntöjen ja luokittelujen mukaisesti. 
Täyden lähentämisen mahdollistamiseksi erityistä huomiota on kiinnitettävä seuraaviin 
kysymyksiin: yritys- ja maatalousrekisterit, teollisuustuotteiden luokittelu, kansalliset tilit, 
julkista velkaa ja julkista vajetta koskevat tilastot, ulkomaankaupan tilastot, maataloustilastot, 
työvoima-ja työkustannustilastot sekä liikennetilastot. 
3.4 Politiikat eri aloilla 
Teollisuus 
Liettua on ilmoittanut teollisuutta koskevan strategiansa tavoitteeksi teollisuutensa 
kilpailukyvyn parantamisen EU:n yhtenäismarkkinoilla. Liettuassa kehitetään asteittain 
teollisuuden kilpailukykyä koskevan laaja-alaisen politiikan eri osa-alueita. Näihin lukeutuvat 
laadun edistäminen, pienten yritysten tukeminen (esim. takuurahastojen, yrityshautomoiden ja 
alueellisten tietokeskusten avulla) sekä viennin ja investointien edistäminen. 
Yksityistämisohjelman loppuunsaattamista pidetään tehokkaimpana keinona saada maahan 
laajassa mitassa ulkomaisia investointeja. 
Lisäksi on laadittu alakohtaisia ohjelmia (esim. elintarviketeollisuudessa, puunjalostuksessa, 
tekstiiliteollisuudessa ja laivanrakennuksessa). Niin ikään parhaillaan valmistellaan ohjelmaa 
taantuvien teollisuudenalojen elvyttämiseksi. Valtion teollisuusinvestointiohjelmat ovat myös 
osa tätä strategiaa. 
Liettuan teollisuuspolitiikkaa ei ole määritelty tarkasti missään hallituksen yleisessä 
asiakirjassa, ja noudatettavasta strategiasta neuvotellaan edelleen hallituksen sisällä. 
Liettua on edistynyt markkinalähtöisemmän liiketoimintaympäristön luomisessa. Ulkomaisten 
suorien sijoitusten jatkuva kasvu viittaa siihen, että Liettuan yksityistetty teollisuus nauttii 
kansainvälistä luottamusta. Tuotannollisten investointien määrää olisi kuitenkin edelleen 
26 
syytä nostaa tehdasteollisuudessa. Investointeja on tehty lähinnä vientisektorille (eli 
öljynjalosteet, vaatteet, elintarvikkeet, lannoitteet, sähkölaitteet ja rakennusmateriaalit), kun 
taas perinteiset valtion tukemat alat (eli elektroniikka ja koneenrakennus) ovat taantuneet 
edelleen. Lisäksi Liettuan viranomaisten on kiinnitettävä enemmän huomiota EU:n 
vaatimusten mukaisen laadunhallintajärjestelmän kehittämiseen. Viranomaisten on 
huolehdittava siitä, että teollisuus ottaa täyden vastuun tuotteiden vaatimustenmukaisuudesta, 
mikä puolestaan antaa sille mahdollisuuden hankkia tärkeitä taitoja, joiden avulla se voi 
kilpailla sisämarkkinoilla sekä ennen yhteisöön liittymistä että sen jälkeen. 
Päätelmät 
Liettua on edistynyt markkinalähtöisen liiketoimintaympäristön kehittämisessä. 
Maatalous 
Maatalouden tilanne 
Maatalouden tuotoksen 10 prosentin kasvua vuonna 1996 seurasi sekä kasvi- että 
kotieläintuotannon lisääntymisestä aiheutunut 6 prosentin nousu seuraavana vuonna. 
Kotieläintuotannon laskusuuntaus näyttäisi tasaantuneen ensimmäisen kerran vuoden 1989 
jälkeen, minkä tuloksena maatalouden osuus BKTista oli vuonna 1997 suunnilleen sama kuin 
vuonna 1996 eli 12 prosenttia. 
Elintarvikkeiden vienti on lisääntynyt 7 prosenttia ja tuonti 4 prosenttia vuodesta 1996. 
Maataloushyödykkeiden kauppataseen vrje putosi vuonna 1997 noin 9 miljoonaan ecuun (18 
miljoonasta ecusta vuonna 1996). 
Maareformi ja yksityistäminen etenivät vain vähän. Heinäkuun 1. päivään 1998 mennessä 
maan palauttamisen seurauksena vasta noin 55 prosenttia maatalousmaasta on sellaista, jonka 
omistusoikeus on vahvistettu. Jokseenkin aktiivisen maanvuokrauksen vuoksi tilarakennetta 
on kuitenkin ollut mahdollista kehittää ja jatkaa yhtiömuotoisia maatalousyrityksiä, 
perheviljelmiä ja kotipuutarhapalstoja koskevaa uudelleenorganisointia. Maiden jakamisen ja 
rekisteröinnin viivästyminen on vakavasti vaikeuttanut kunnollisen maakaupan kehittymistä. 
Rakenneuudistusta on jatkettava tehokkaamman ja kannattavamman maatalouden aikaan 
saamiseksi. 
Maatalouspolitiikka 
Sisämarkkinasäädösten (eläinlääkintä ja kasvinsuojelu) yhdemnukaistamista koskevat 
keskeiset lait odottavat vielä hyväksymistä. Karjojen rekisteröintiä ja eläinten tunnistamista 
on vielä kehitettävä. 
Maitoa ja maitotuotteita koskevassa direktiivissä säädettyjä hygieniavaatimuksia ei sovelleta. 
Laitosten ylläpito on vajavaista ja tiedossa on tapauksia, joissa laitoksista, joilla ei ole EY-
hyväksyntää, on toimitettu tuotteita EY-sääntöjen mukaisesti hyväksyttyihin laitoksiin. Sekä 
laitoksissa että tiloilla tehtäviä eläinlääkintä- ja hygieniatarkastuksia on parannettava. Tähän 
ongelmaan on panostettava huomattavasti emien kuin voidaan saavuttaa Euroopan unionissa 
vaadittu taso. 
27 
Kasvinsuojelun valvontaa ollaan yhdistämässä yhden ainoan uuden yksikön vastuulle. 
Vaikka elintarviketalouden yksityistäminen on edennyt huomattavasti, alhainen 
käyttökapasiteetti, vanhentunut teknologia, pääoman puute ja huono tuottavuus ovat kaikki 
esteitä, jotka on voitettava, jos Liettua haluaa kehittää kestävän ja kilpailukykyisen 
alkutuotteiden jalostusteollisuuden. Yksityistämisprosessin luonteen vuoksi hallinto- ja 
päätöksentekorakenteissa ei ole juurikaan tapahtunut muutoksia, mikä haittaa alan 
rakenneuudistusta. 
Viljan vientikiintiöt ja tuotantopanosten (sähköjä maakaasu) tuet on poistettu. 
Vuonna 1997 otettiin käyttöön uusi maaseudun tukirahasto, johon osoitettiin 5,8 prosenttia 
valtion talousarviosta. Vuonna 1998 tämän osuuden määrää on hieman vähennetty. Vuonna 
1997 noin 62 prosenttia maatalousbudjetista käytettiin hintatukiin. Maaseudun 
kehittämispolitiikka on vasta alkuvaiheessa. Vuonna 1997 annettiin etusija uudelle 
tilanperustamisohjelmalle, josta yhteisrahoitetaan viljelijöille tuotantotoiminnan 
aloittamisesta aiheutuvia kustannuksia. Ympäristöä ja epäsuotuisia alueita koskevia ohjelmia 
on myös toteutettu, mutta vähäisemmässä määrin. 
Toukokuussa 1998 otettiin käyttöön uusi järjestelmä, jonka päätavoite on siirtyä hintojen 
hallinnoimisesta hintasääntelyjärjestelmään, joka vastaisi paremmin yhteisen 
maatalouspolitiikan perusperiaatteita. Uutta järjestelmää sovelletaan vilja-alalla. Uuden 
hintasääntelyjärjestelmän hallinnointi on maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden sääntelystä 
vastaavan uuden viraston tehtävä. 
Päätelmät 
Liittymistä valmistelevan kumppanuuden asiaa koskevien lyhyen aikavälin tavoitteiden 
saavuttamiseksi on ryhdytty toimiin. Liettuan maatalouspolitiikan yhdentäminen Euroopan 
yhteisön yhteiseen maatalouspolitiikkaan on edistynyt. Elintarvikesektorin rakenneuudistus 
sekä ympäristöä ja maaseudun kehittämistä koskevien politiikkojen kehittäminen vaativat 
kuitenkin vielä töitä. Liettuan olisi jatkettava yhteisön eläinlääkintä- ja 
kasvinsuojelulainsäädännön vaatimusten täytäntöönpanon ja valvonnan kehittämistä sekä 
laitostensa parantamista yhteisön vaatimuksia vastaaviksi. 
Kalastus 
Kalastusalalla ei ole edistytty. Liettuan on toteutettava lainsäädännöllisiä ja hallinnollisia 
uudistuksia yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöönpanemiseksi. 
Energia 
Liettua on jatkanut hitaasti energia-alansa sopeuttamista EU:n kilpailun sekä 
sisämarkkinoiden asettamien vaatimusten mukaiseksi. Kesäkuussa 1997 annetulla energialain 
muutoksella lopetettiin hallituksen suorittama sähköenergian, kaukolämmön ja maakaasun 
28 
hintojen sääntely. Tämä tehtävä on nyt siirretty kokonaan valtiolliselle energialähteiden 
hintojen ja energiatoimintojen valvontalautakunnalle. Kyseinen lautakunta määritti uudet 
energian toimitushinnat, jotka kattavat kohtuulliset energiantuotannon, -siirron ja -jakelun 
kustannukset. Energia-alan kriisitilanteiden varalta ylläpitämä valmius - jonka olisi 
käsitettävä myös 90 päivän kulutusta vastaavat öljyvarastot - ei vielä vastaa yhteisön 
säännöstöä. Liettuassa ollaan valmistelemassa osittaista yksityistämistä etenkin öljyalalla sekä 
joidenkin kansallisen kaasuyhtiön osien osalta. Hallitus on Butingen öljyterminaalin 
yksityistämiseksi päättänyt myydä kolmanneksen yrityksen osakkeista yhdysvaltalaiselle 
sijoittajalle. Energiatehokkuuden parantamisessa on edistytty jonkin verran (esimerkiksi 
sähkölaitteiden pakollinen sertifiointi ja tavaroiden merkintöjä koskevat säännöt tulivat 
voimaan 1. heinäkuuta 1998). 
Liettuan liittymistä valmisteleva kumppanuus edellyttää energian ja erityisesti ydinvoiman 
osalta, että lyhyen aikavälin ensisijaiseksi tavoitteeksi asetetaan kattavan pitkän aikavälin 
energiastrategian määrittäminen sekä Ignalinan ydinvoimalan käytöstä poistamista koskevan 
suunnitelman laatiminen ydinturvarahastoa koskevan sopimuksen (NSA-sopimus) 
velvoitteiden mukaisesti. Liettuan 1994 laadittua kansallista energiastrategiaa on tarkistettu 
viimeksi kuluneen puolen vuoden ajan. 
NSA-sopimuksen vaatimusten mukaan Ignalinan ydinvoimalan ykkösyksikkö on suljettava, 
jollei kansallinen ydinturvaviranomainen vahvista, että toiminnan jatkaminen on turvallista ja 
että on sähkön kysynnän tason perusteella perusteltua ja kustannusten kannalta edullisinta 
investoida parannuksiin, jotka yksilöidään turvallisuusarviossa. Ignalinan voimalan ykkös- ja 
kakkosyksikön käyttöikää saisi pidentää enintään siihen asti, kunnes niiden polttoainekanavat 
on uusittava (ykkösyksikön kohdalla tämä ajankohta on jo aivan lähitulevaisuudessa ja 
kakkosyksikön osalta muutaman vuoden kuluttua). Ydinturvarahaston rahoittajien kokous on 
lykännyt aikarajaa, johon saakka ydinturvaviranomainen voi myöntää Ignalinan 
ykkösyksikölle pitkäaikaisluvan, kesäkuusta 1998 toukokuun 17. päivään 1999. Komissio on 
toistuvasti tehnyt selväksi, että se vastustaa ykkösyksikön polttoainekanavien uusimista, joka 
olisi myös Liettuan NSA-sopimuksen velvoitteiden vastaista. Myös Lontoossa 7. lokakuuta 
1998 koolla ollut ydinturvarahaston rahoittajien kokous katsoi, että Liettuan 
ydinturvallisuusalan neuvoa-antavan komitean on otettava huomioon ykkös-ja kakkosyksikön 
pysyvää sulkemista koskevia vaatimuksia ja ettei näiden yksikköjen polttoainekanavien 
uusimiseen pidä ryhtyä. 
Käytetyn polttoaineen väli-ja pitkäaikaisvarastointia koskevan kysymyksen ratkaisussa ei ole 
edistytty. 
Liettua ratifioi energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen kesäkuussa 1998. Liettuan 
viranomaiset asettavat edelleen etusijalle Itämeren alueen alueellisen energiayhteistyön. Tämä 
yhteistyö käsittää sähköyhtiöiden alueellisen yhteenliittymän Baltrelin perustamisen osana 
toimia, joilla valmistellaan verkkojen liittämistä Länsi- ja Pohjois-Euroopan sähköverkkoihin. 
Lisäksi yhteistyöhön kuuluu käynnissä oleva öljysatamien rakentaminen ja parantaminen. 
29 
Näillä toimilla edistetään fyysisten yhteyksien luomista tulevia energian sisämarkkinoita 
varten. Lisäksi on syytä mainita, että Liettua on äskettäin allekirjoittanut IAEA:n kanssa 
tekemänsä kattavan ydinmateriaalivalvontasopimuksen lisäpöytäkirjan. 
Päätelmät 
Energia-alalla on edistytty hieman. Tyydyttävää energiastrategiaa ei ole vielä esitetty. Tähän 
liittyen Ignalinan ydinvoimalan turvallisuuteen on kiinnitettävä vastaisuudessakin erityistä 
huomiota, ja Liettuan on noudatettava kansainvälisiä sitoumuksiaan, joista on määrätty 
ydinturvarahastoa koskevassa sopimuksessa. Maan hallituksen on muun muassa sitouduttava 
tiukasti olemaan uusimatta ydinvoimalan ykkösyksikön polttoainekanavia. 
Ydinturvallisuusviranomaisen riippumattomuutta olisi lujitettava entisestään. Ydinjätteen 
säilytyksen osalta on löydettävä pidempiaikaisia ratkaisuja. Lisäksi on kiinnitettävä huomiota 
seuraaviin kysymyksiin: sopeuttaminen energian sisämarkkinoihin, johon sisältyvät 
monopoleja koskevat uudelleenjärjestelyt; pääsy verkkoihin ja energian hinnat; valmius 
kriisitilanteiden varalta, mukaan luettuna öljyn velvoitevarastojen muodostaminen; 
energiatehokkuus sekä energia-alan ympäristönormit. 
Liikenne 
Liettua on jatkanut lainsäädäntönsä lähentämistä yhteisön säännöstön kanssa ja lähennetyn 
lainsäädännön täytäntöönpanoa. 
• 
• Maantieliikenne: Uudet yhteisön säännöstön mukaiset kuljettajien pätevyysvaatimukset ja 
ammattiin pääsyä koskevat säännöt (luvat) tulivat voimaan vuonna 1997. 
Rautatiet: Taloudelliselle toiminnalle myönnettävien lupia koskevia sääntöjä muutettiin 
vuonna 1998 EY:n vaatimusten mukaisiksi. 
Merenkulun turvallisuus: Liettua toteuttaa kunnianhimoista ohjelmaa merenkulun 
turvallisuuden parantamiseksi. Saavutettua edistymistä kuvaa Pariisin 
yhteisymmärryspöytäkirjan (MOU) sihteeristön äskettäin tekemä päätös poistaa Liettua 
niiden lippuvaltioiden luettelosta, joista peräisin olevat alukset tarkastetaan ensisijaisesti. 
Siviili-ilmailu: Liettua pyrkii varmistamaan turvallisuuden sääntelemällä ilmatilan käyttöä. 
Liikennesektorin ympäristönsuojelutoimet: Vuosina 1997 ja 1998 hyväksyttiin erilaisia 
yhteisön säännöstön mukaisia oikeudellisia ja hallinnollisia välineitä erityisesti 
vaarallisten aineiden tiekuljetusten alalla. Liettua liittyi kesäkuussa 1998 vaarallisten 
tavaroiden kansainvälisistä maantiekuljetuksista koskevaan yleissopimukseen, joka on osa 
yhteisön säännöstöä. 
Infrastruktuuri: Yksi Liettuan ensisijaisista tavoitteista on läheisempi yhdentyminen 
Euroopan laajuisiin verkkoihin siten, että samalla otetaan huomioon liikenteen 
infrastruktuuritarpeiden arviointi (TINA). Infrastruktuurin rahoitus on edelleen 
tyydyttävällä tasolla eli 1,2 prosenttia BKT:sta 
30 
Lentokenttien toimilupamaksuja alennetaan vähitellen. Merisatamien toimilupamaksut 
poistettiin Liettuan meriliikenteessä 31. maaliskuuta 1998. 
Liettua on edistynyt edelleen yhteisön säännöstön täytäntöönpanossa erityisesti vesi- ja 
lentoliikenteen aloilla. Siviili-ilmailuhallinto järjestettiin uudelleen vuonna 1998. Ilmailualaa 
koskevan yhteisön säännöstön täytäntöönpano vaatii kuitenkin vielä erityishuomiota. 
Merenkulun turvallisuudesta vastaavat valvontaelimet ja tarkastajat ovat tehostaneet 
toimintaansa. Vuoden 1997 lopussa perustettiin sisävesiliikenteen kansallinen 
tarkastusvirasto. 
Päätelmät 
Liettua on edistynyt liikenteen alaa koskevan yhteisön säännöstön käyttöönotossa ja 
täytäntöönpanossa, mutta merenkulun ja siviili-ilmailun turvallisuutta, joka on alkanut hitaasti 
kohentua, on edelleen parannettava. 
Pienet ja keskisuuret yritykset 
Hallitus hyväksyi tammikuussa 1998 pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan liiketoiminnan 
kehittämisohjelman, jolla pyritään luomaan pk-yrityksille suotuisampi oikeudellinen ja 
taloudellinen toimintaympäristö. Toukokuussa 1998 hyväksyttiin pk-yritysten liiketoiminnan 
edistämisrahaston säännöt. Elokuussa 1998 perustettiin Liettuan luottovakuutusyhtiö pk-
yrityksille. 
Liettuan hallitus on vahvistanut maan olevan kiinnostunut osallistumaan Euroopan unionin 
kolmanteen pk-yrityksille tarkoitettuun monivuotiseen ohjelmaan. 
3.5 Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus 
Työllisyys ja sosiaaliset kysymykset 
Työttömyysaste oli 6,7 prosenttia työvoimasta vuonna 1997 ja 5,5 prosenttia kesäkuussa 
1998. 
Useita lakeja on jo hyväksytty työterveys- ja työturvallisuuslainsäädämiön ottamiseksi osaksi 
kansallista lainsäädäntöä. On kuitenkin korostettava, että työterveyttä ja työturvallisuutta 
koskevien direktiivien saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä tarvitaan lisäksi tehokas 
valvontaviranomainen, jolla on riittävät resurssit varmistaa kyseisen lainsäädännön tehokas 
täytäntöönpano käytännössä. 
Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa, vaikka kolmijakoinen työmarkkinahallinto on 
perustettu, sekä kansallinen työvoima-asiain neuvosto että alueelliset kolmen osapuolen 
väliset komissiot suorittavat tehtävänsä lähinnä muodollisuutena eikä niillä ole merkittävää 
vaikutusta työmarkkinoihin. 
31 
Tasa-arvoisten mahdollisuuksien osalta todettakoon, että syrjimättömyyden periaatetta ei aina 
noudateta, vaikka Liettuan laki sisältää joitakin yhteisön syrjimättömyyslakien 
perusmääräyksiä. Tämän epäsuhdan korjaamiseksi on mm. päätetty perustaa 
oikeusasiamieslaitos. Liettua aikoo osallistua tasa-arvoisia mahdollisuuksia koskevaan 
neljänteen yhteisön toimintaohjelmaan. 
Kansanterveys on avainalue, jossa on ryhdyttävä merkittäviin toimiin. Liettua on jo 
hyväksynyt tupakkadirektiivit ja se on ilmoittanut olevansa halukas osallistumaan hiv:in ja 
muiden tartuntatautien ehkäisyä sekä huumeriippuvuutta koskeviin yhteisön ohjelmiin. 
Päätelmät 
Työterveys- ja työturvallisuuslainsäädännön alalla on hieman edistytty. Tarvitaan kuitenkin 
vielä paljon ponnisteluja yhteisön työ- ja sosiaalisäännöstön ottamiseksi osaksi Liettuan 
kansallista lainsäädäntöä ja sen täytäntöönpanemiseksi. 
Aluepolitiikka ja koheesio 
Aluepolitiikan suuntaviivat hyväksyttiin heinäkuussa 1998. Niissä määritellään Liettuan 
aluepolitiikan periaatteet, tavoitteet, tarke?mmät toimielinrakenteet ja rahoitusvälineet. Nämä 
päätökset odottavat kuitenkin vielä täytäntöönpanoa. Rahoitusmenettelyt, seuranta ja 
valvonta sekä aluepolitiikan rahoitusvälineet ovat vielä heikkoja. 
Päätelmät 
Alan oikeudellisen kehyksen sekä toimielin- ja talousarviorakenteiden perustamisessa Liettua 
on edistynyt vain vähän, ja maan aluepolitiikka on vasta hahmottumassa. Liettuan 
viranomaiset ovat alkaneet käsitellä eräitä liittymistä valmistelevan kumppanuuden lyhyen 
aikavälin tavoitteista, mutta konkreettista edistymistä ei ole vielä paljon tapahtunut. 
3.6 Elämänlaatu ja ympäristö 
Ympäristö 
Liettuassa on annettu vuoden 1997 alusta lähtien huomattava määrä ympäristöalaa koskevia 
säädöksiä, joiden tarkoituksena on ollut maan lainsäädännön saattaminen yhteisön säännöstön 
mukaiseksi. Lainsäädäntöä on yhdenmukaistettu vaarallisten aineiden kuljetuksesta annetun 
direktiivin, otsonikerrosta heikentävistä aineista annetun asetuksen, asbestista annetun 
direktiivin, geneettisesti muunnetuista organismeista annettujen direktiivien, tiedon saantia 
koskevan direktiivin, moottoriajoneuvojen melupäästöistä annettujen direktiivien, vaarallisista 
jätteistä, jätteiden kuljetuksesta ja pakkausjätteistä annettujen direktiivien sekä 
nitraattidirektiivin ja yhdyskuntajätevesistä annetun direktiivin kanssa. 
Liettua on saattanut osittain kansallisen lainsäädännön osaksi vettä ja jätteitä koskevat 
puitedirektiivit, luonnonsuojelusta annetut direktiivit sekä ympäristövaikutusten arvioinnista 
annetun direktiivin ja sen muutokset. 
Liettua on edistynyt pitkälle direktiivikohtaisten täytäntöönpanostrategioiden laatimisessa. 
32 
Strategiat kattavat kaikki vettä; yhdyskuntajätteitä, vaarallisia jätteitä, luonnonsuojelua ja 
kemikaaleja koskevat direktiivit. Liettuassa laaditaan myös parhaillaan ympäristön 
pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämisestä annettua direktiiviä koskevaa 
täytäntöönpano-ohjelmaa. Niin ikään Liettua laatii yhteistyössä muiden Baltian maiden kanssa 
täytäntöönpano-ohjelmia geneettisesti muunnetuista organismeista ja hyvästä 
laboratoriokäytännöstä annettuja direktiivejä sekä melua koskevia direktiivejä varten. 
Liettuan täytäntöönpanorakenteita organisoidaan parhaillaan uudelleen. Muutosten tavoitteena 
on yksinkertaistaa hallintoa sekä vahvistaa tarkastuselimiä erityisesti koulutusohjelmien 
avulla, laatimalla toimeenpanoa koskevia opaskirjoja, arvioimalla seurantatarpeita, 
kehittämällä laboratorioita sekä hankkimalla laitteita. 
Paikallistason toimintakykyä on parannettava, jotta kyetään panemaan täytäntöön yhteisön 
ympäristösäännöstö ja hallinnoimaan laajoja investointihankkeita. 
Ilmanseurantajärjestelmää parannetaan parhaillaan seurantalaitoksia perustamalla sekä 
ottamalla käyttöön online-seurantajärjestelmä, jonka avulla Liettua kykenee täyttämään 
yhteisön säännöstön vaatimukset. 
Liettuassa käytetään edelleen kokonaisuudessaan liian vähän julkisia ja yksityisiä varoja 
ympäristötoimiin. Varoja onkin lisättävä. Ongelmallinen kysymys on myös 
investointisuunnitelmien ylläpidettävyys, koska huomattava osa niistä rahoitetaan tällä 
hetkellä kahden-ja monenvälisten tukiohjelmien kautta. 
Päätelmät 
Liettua on edistynyt hyvin pyrkimyksissään saavuttaa jäsenyyttä valmistelevan 
kumppanuuden lyhyen aikavälin ensisijaiset tavoitteet. Tämä koskee erityisesti yhteisön 
säännöstön saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä. Lisätoimet ovat kuitenkin tarpeen 
teollisuutta, ilmaa, vettä ja säteilysuojelua koskevilla osa-alueilla. Liettuan olisi pyrittävä 
panostamaan entistä enemmän ilman ja veden seurantainfrastruktuurin vahvistamiseen sekä 
paikallistason toimintakyvyn parantamiseen. Niin ikään on tehtävä vielä runsaasti työtä 
läheisessä yhteistyössä kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa, jotta voidaan taata 
investoinnit, joiden avulla on mahdollista noudattaa Euroopan unionin normeja. 
Kuluttajansuoja 
Liettua hyväksyi tavaroiden pakkausmerkinnöistä uudet säädökset, jotka ovat yhteisön 
säännöstön mukaiset. Ne takaavat kuluttajien etujen suojelemisen antamalla tuotteiden 
ominaisuuksista, alkuperästä ja tuottajasta kattavat, tarpeelliset ja selkeäkieliset tiedot. 
Liettua hyväksyi maaliskuussa 1998 matkailulain, joka on osittain yhteisön pakettimatkoja 
koskevan direktiivin mukainen. 
Kun otetaan huomioon, että kuluttajansuoja on keskipitkän aikavälin tavoite liittymistä 
valmistelevassa kumppanuudessa, Liettuan on tehtävä merkittäviä ponnistuksia tällä alueella. 
Komission lausunnon jälkeen vain hyvin pieni osa yhteisön säännöstöä on otettu osaksi 
33 
Liettuan kansallista lainsäädäntöä. Kuluttajajärjestöjen perustamiseksi ja kehittämiseksi 
tarvitaan tukea. 
34 
3.7 Oikeus- ja sisäasiat 
Heinäkuussa 1997 antamassaan lausunnossa komissio totesi, että Liettuan tavoitteiden 
lyhyellä aikavälillä on oltava laittoman maahanmuuton ja järjestäytyneen rikollisuuden 
vastainen toiminta sekä tehokkaiden valvontajärjestelmien käyttöönotto rajoilla. 
Maahanmuuttokysymykset/rajavalvonta 
Liettua allekirjoitti 13. päivä helmikuuta 1998 Kansainvälisen siirtolaisjärjestön (IMO) kanssa 
yhteistyösopimuksen varmistaakseen sen puitteissa Liettuaan suuntautuvan laillisen ja 
laittoman maahanmuuton tehokkaamman hallinnon. Takaisinottosopimusten lisääminen sekä 
uusien henkilökorttien käyttöönotto ja nykyiseen rikoslakiin tehtävien muutosten 
hyväksyminen, jotka koskevat ankarampia rangaistuksia ihmisillä käytävästä kaupasta, 
vaikuttavat siten, että maahanmuuttovirtoja voidaan valvoa tarkemmin. 
Rajavalvonnan alalla Liettua on täyttänyt itärajaansa koskevan rajalinjasopimuksen mukaiset 
velvollisuutensa, mutta Valko-Venäjän en vielä täytettävä omat velvollisuutensa. Liettua on 
ottamassa käyttöön ammattimaisen rajavartioston ja asentamassa itärajalleen sähköisen 
valvontalaitteiston. Liettua kehittää yhteistyötä muiden Baltian maiden kanssa rajavalvonnan 
alalla, mutta kyseinen valvonta ei noudata vielä voimassa olevia Euroopan unionin 
valvontanormeja. Tietokoneverkon ja tietokantojen puuttuminen sekä tiettyjen 
rajanylityspaikkojen valvonnan puutteellisuudet ovat merkittävimmät heikkoudet. 
Poliisiyhteistyö 
Liettuan parlamentti hyväksyi vuonna 1998 rahanpesun vastaista toimintaa koskevan lain, 
jonka perusteella perustettiin rahoitusta tutkiva tutkintayksikkö. Samoin hyväksyttiin lait 
lahjonnan ja järjestäytyneen rikollisuuden vastaisesta toiminnasta. Kyseisen lainsäädännnön 
tehokkaan soveltamisen kannalta on välttämätöntä lyhyellä aikavälillä vahvistaa 
poliisivoimia, jotka ovat vastuussa järjestäytyneen rikollisuuden vastaisesta toiminnasta, 
tehostaa paikallisen ja kansallisen tason välistä koordinointia sekä vahvistaa kansainvälistä 
yhteistyötä. 
Huumeet 
Maan parlamentti hyväksyi tammikuussa 1998 lain huumausaineiden ja psyykeen 
vaikuttavien aineiden valvonnasta, »jolla pantiin täytäntöön YK:n yleissopimus 
huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden laitonta kauppaa vastaan ja jossa vahvistetaan 
kyseisten tuotteiden luokitusta, laillista kauppaa ja valvontaa koskevat säännöt. Parlamentti ei 
sitä vastoin ole vielä hyväksynyt lakiehdotusta synteettisten huumausaineiden esiasteiden 
valvonnasta. Olisi suotavaa, että rakennemuutoksen kohteena olevaa kansallista huumeiden 
valvontakomissiota vahvistettaisiin tässä yhteydessä samoin kuin kansallista 
huumetiedotustoimistoa. 
Oikeudellinen yhteistyö 
Liettua ratifioi 1. heinäkuuta 1997 - 1. heinäkuuta 1998 välisenä aikana neljä yleissopimusta 
ja neljä kahdenvälistä sopimusta, jotka vahvistavat Liettuan osallistumiskykyä 
kansainväliseen oikeudelliseen yhteistyöhön. Samana aikana Liettua vastaanotti 757 pyyntöä 
oikeudellisesta avunannosta siviili-ja rikosasioissa ja teki itse 1432 tällaista pyyntöä. 
35 
Päätelmät 
Liittymiskumppanuuden lyhyen aikavälin tavoitteissa Liettuaa kehotettiin lisäponnistuksiin 
erityisesti lahjonnan ja järjestäytyneen rikollisuuden vastaisessa toiminnassa sekä tehostamaan 
rajavalvontaansa ja pakolaisten vastaanoitoedellytyksiä. 
Rajavalvonnan sekä järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen toiminnan alalla, joista mainittiin 
myös komission heinäkuussa 1997 antamassa lausunnossa, Liettua on edistynyt vain vähän. 
Turvapaikkakysymysten osalta ei ole käytettävissä tietoja siitä, onko mitään tehty. Muillakaan 
aloilla ei voida todeta liiemmin parannuksia. 
Liettuan on näin ollen kiinnitettävä enemmän huomiota oikeus- ja sisäasioihin sekä 
vahvistettava mahdollisimman nopeasti rajavalvontajärjestelmänsä ja tehostettava 
järjestäytyneen rikollisuuden vastaisesta toiminnasta vastuussa olevia yksikköjä. 
3.8 Ulkosuhteisiin liittyvät politiikat 
Kauppa ja kansainväliset taloussuhteet 
Liettua on loppuvaiheessa neuvotteluissaan Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsenyydestä. 
Liettuan odotetaan saavan päätökseen liittymispöytäkirjansa vuoden 1999 aikana. Liettuan 
tulevan Euroopan unionin jäsenyyden kannalta on myönteistä, että maa lähentyy Euroopan 
yhteisön yhteiseen kauppapolitiikkaan YVTO:n jäsenyysneuvottelujen yhteydessä. 
Kauppa Liettuan ja sen vapaakauppasopimuskumppaneiden kanssa muodostaa noin puolet 
Liettuan kokonaiskauppavaihdosta. Etuuskohtelun sisältäviä vapaakauppasopimuksia tehtiin 
vain Euroopan unionin ja EFTA-maiden kanssa. Komission lausunnon julkistamisen jälkeen 
seuraavat sopimukset ovat tulleet voimaan: sopimus vapaakauppa-alueesta Turkin kanssa, 
sopimus Viron ja Latvian kanssa muiden kuin tulliesteiden poistamisesta, ja muutoksia 
Puolan kanssa tehtyyn sopimukseen. Unkarin kanssa tehty vapaakauppasopimus on parafoitu, 
ja neuvottelut Romanian kanssa edistyvät. Liettua pyrkii CEFTAn jäseneksi. 
Kehitysyhteistyö 
Liettua ei nykyisin sovella etuuskohtelua kaupassa Lomé-sopimuksen allekirjoittaneiden 
maiden kanssa. 
Liettua ei ole vielä ryhtynyt toimiin ottaakseen käyttöön Euroopan unionin 
kehitysyhteistyöpolitiikan mukaisen politiikan. 
Tulli 
Uusi tullikoodeksi, joka on suurelta osin yhteisön tullikoodeksin mukainen, tuli voimaan 1. 
päivä tammikuuta 1998. Tiettyjä soveltamissäännöksiä ei ole kuitenkaan vielä hyväksytty, 
mikä johtaa aukkojen syntymiseen. 
Tullilaki, joka lähentyy integroituija tulleja, tuli voimaan 1. päivä heinäkuuta 1998. 
36 
Kolme Baltian maata on allekirjoittanut sopimuksen yhteisestä passitusmenettelystä. Baltian 
maat ovat valinneet yhteisen tullitietokonejärjestelmän. Kaikki Liettuan tullitoimipaikat 
liittävää verkkoa ei kuitenkaan ole, ja tietokannat ovat riittämättömät. 
Etenkin itärajalla sijaitsevien ja muidenkin raja-asemien infrastruktuuri on parantunut. Latvian 
kanssa on perustettu yhteisiä valvonta-asemia. Tullitoimipaikkojen toimintakykyä 
petostentorjunnassa on kuitenkin vahvistettava. 
Liettuan tulli kehittää yhtiöihin kohdistuvaa valvontaansa, mikä liittyy sen menettelyjen 
uudenaikaistamiseen. 
Päätelmät 
Liettua on edistynyt sekä lainsäädännön lähentämisessä että tullihallinnon rakenteiden 
uudenaikaistamisessa. 
Yhteinen uiko-ja turvallisuuspolitiikka 
Liettua osallistuu aktiivisesti monenväliseen poliittiseen vuoropuheluun Euroopan unionin 
yhteisen uiko- ja turvallisuuspolitiikan puitteissa heinäkuusta 1997. Se osallistuu poliittisen 
osaston johtajien, eurooppalaisten kirjeenvaihtajien ja näiden liitännäisjäsenten sekä uiko- ja 
turvallisuuspolitiikkaa käsittelevien työryhmien säännöllisiin kokouksiin. Lukuun ottamatta 
Euroopan unionin kannanottoa Valko-Venäjän asennoitumiseen Minskissä oleviin 
ulkovaltojen lähetystöihin, Liettua on liittynyt Euroopan unionin kantoihin, kannanottoihin, 
julistuksiin ja toimenpiteisiin myös Yhdistyneiden kansakuntien ja Euroopan turvallisuus- ja 
yhteistyöjärjestön yhteydessä. 
Liettua on osallistunut aktiivisesti Euro-Atlanttisen yhteistyöneuvoston työhön ja 
rauhankumppanuusohjelmiin, se on uudenaikaistanut puolustusvoimansa, kehittänyt 
sotilaallista yhteistyötä Baltian maiden, Puolan ja NATO:n jäsenmaiden kanssa, aloittanut 
työn kansallisen lainsäädäntönsä yhdenmukaistamiseksi NATO:n vaatimusten ja normien 
mukaiseksi, lisännyt puolustusmenoja ja osallistunut aktiivisesti kansainvälisiin 
rauhanturvatoimintoihin. 
Liettua pitää yllä hyviä ja rakentavia suhteita kaikkiin naapurimaihinsa. Alueellista 
yhteistyötä kehitetään Latvian ja Viron sekä Pohjoismaiden ja Keski-ja Itä-Euroopan maiden 
kanssa. Liettualla on Itämerenmaiden neuvoston vuorotteleva puheenjohtajuus 10 päivästä 
heinäkuuta 1998. 
Arvioitaessa Liettuan uiko- ja turvallisuuspolitiikkaa tarkasteluajanjaksona voidaan päätellä, 
että lukuun ottamatta yllä mainittua poikkeamista Valko-Venäjän kysymyksessä, Liettua on 
edistynyt lähentymisessään unionin yhteiseen uiko- ja turvallisuuspolitiikkaan. 
3.9 Varainhoitokysymykset 
Varainhoidon valvonta 
Ulkoisen varainhoidon valvonnan osalta ei voida todeta erityisiä edistystä. 
37 
Sisäisessä varainhoidon valvonnassa ei nykyisin ole keskusvalvontalaitosta. Hallitus hyväksyi 
helmikuussa 1998 kuitenkin ohjelman tällaisen laitoksen perustamisesta. Tähän tarkoitukseen 
budjetoidaan tulevia Euroopan unionista myönnettäviä varoja. 
Päätelmät 
Liittymiskumppanuuden tavoitteiden saavuttamiseksi on ryhdytty toimenpiteisiin. Nykyisissä 
sisäistä valvontaa suorittavissa laitoksissa on merkittäviä heikkouksia, joihin on puututtuva 
lähiaikoina, erityisesti Euroopan unionin liittymistä valmistelevista rahastoista ja 
rakennerahastoista. 
3.10 Yleisarvio 
Liettuan tähänastiset saavutukset yhteisön säännöstön ottamisessa osaksi kansallista 
lainsäädäntöä ja sen soveltamisessa vaihtelevat. On nopeutettava toimia sisämarkkinoita 
koskevan lainsäädäntökehyksen päätökseen saattamiseksi ja sisämarkkinoita koskevien 
toimielinten vahvistamiseksi. Muilla aloilla, kuten ympäristön osalta, joilla yhteisön 
säännöstön ottamisen osaksi kansallista lainsäädäntöä on edistynyt nopeasti, on varmistettava, 
että lainsäädännön soveltamista ja täytäntöönpanoa koskevat rakenteet ovat riittävät kyseisen 
lainsäädännön asiamnukaiseksi soveltamiseksi. 
Liettua on ryhtynyt toimiin käsitelläkseen joitain liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa 
olevia lyhyen aikavälin tavoitteita. Merkittäviä ponnistuksia on kuitenkin kohdistettava 
ensisijaisiin tavoitteisiin seuraavilla aloilla: energia (kattavan pitkän aikavälin 
energiastrategian laatiminen, mukaan luettuna Ignalinan ydinvoimalakysymys), talouden 
uudistaminen (keskipitkän aikavälin talousohjelman laatiminen), hallinnon toimintakyky 
(erityisesti julkishallinnon uudistaminen), sisämarkkinat (julkiset hankinnat, kilpailu, 
valtiontuet) sekä oikeus-ja sisäasiat (rajahallinnon tehostaminen). 
4. Hallintojärjestelmän kyky soveltaa yhteisön säännöstöä 
Tässä luvussa ajantasaistetaan lausunnossa esitetyt tiedot. Madridissa joulukuussa 1995 
kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa viitattiin tarpeeseen luoda edellytykset, jotka 
mahdollistavat jäsenyyttä hakeneiden maiden asteittaisen ja sopusointuisen integroitumisen, 
erityisesti niiden hallintorakenteiden mukauttamisen avulla. Tämä näkökohta otettiin esille 
Agenda 2000 :ssa, korostaen , että on tärkeää sisällyttää yhteisön säännöstö tehokkaasti 
kansalliseen lainsäädäntöön, mutta vielä tärkeämpää on saattaa se kullakin alalla 
moitteettomasti täytäntöön asiaankuuluvien hallinnollisten ja oikeudellisten rakenteiden 
avulla. Tämä on olennainen ennakkoedellytys keskinäisen luottamuksen synnyttämiselle, 
mikä on välttämätöntä tulevan jäsenyyden kannalta. 
Tämän vuoden kertomusta varten komissio on tehnyt yhteistyötä jäsenyyttä hakeneiden 
maiden kanssa laatiakseen luettelon säännöstön avainalueilla toimivista 
täytäntöönpanoelimistä. Kertomuksessa on ilmoitettu mahdollisuuksien mukaan, onko näillä 
38 
elimillä riittävät lainsäädännölliset valtuudet säännöstön täytäntöönpanemiseen. Lisäksi 
ilmoitetaan niiden henkilöstömäärä ja sen pätevyys sekä käytettävissä olevat määrärahat. 
Joissain tapauksissa voidaan jo arvioida tehtyjen päätösten laatua. Komissio aikoo käsitellä 
tätä näkökohtaa laajemmin tulevissa kertomuksissaan. 
Komissio päätyi lausunnossaan siihen, että yhteisön säännöstön tehokkaan soveltamisen 
varmistamiseksi Liettuassa tarvitaan vielä lisätoimenpiteitä hallintojärjestelmän 
vahvistamiseksi. 
4.1 Hallinnon rakenteet 
Seimas hyväksyi 28. huhtikuuta 1998 lain, jossa tehdään ero ammattivirkamiesten ja 
poliittisin perustein nimitettyjen virkamiesten palvelukseen ottamisen välille. Pääministerin 
kanslia, jonka virkamiehet on nimitetty poliittisin perustein, on erillään hallituksen kansliasta, 
jossa työskentelee ammattivirkamiehiä. Kun hallitus organisoitiin uudelleen 25. maaliskuuta 
1998, ministeriöiden määrää vähännettiin 17:stä 14:ään. 
Vuonna 1998 ministeriöiden ja valtion laitosten virkamiesten määrää on supistettu 30 
prosentilla, mutta nämä leikkaukset eivät ole kohdistuneet substanssiministeriöiden Euroopan 
integraatio-osastoihin. Huomattavaa pätevyyttä vaativissa asemissa toimiville virkamiehille 
on myönnetty palkankorotuksia. Vuoden 1998 aikana on myös laadittu strategia Liettuan 
valtion virkamiesten kouluttamiseksi EU:hun liittymistä varten. 
Vuosien 1997 ja 1998 aikana integraatioprosessin hallinnointia on tehostettu. Euroopan 
integraation komiteaa, jonka puheenjohtajana toimii pääministeri, on laajennettu kattamaan 
kaikki integraatioasioita hoitavat substanssiministeriöt. Toukokuussa 1998 perustettiin 
Eurooppa-komitea, jonka palveluksessa on 65 työntekijää. Se vastaa yhdentymisprosessin 
koordinoinnista ja valvonnasta, mm. yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevan kansallisen 
ohjelman täytäntöönpanosta. Samalla Eurooppa-oikeuden osasto järjestettiin uudelleen ja sen 
riippumattomuutta vahvistettiin (sen palveluksessa on 9 juristia). Osasto antaa hallitukselle ja 
parlamentille oikeudellisia lausuntoja laki- ja asetusehdotusten yhdenmukaisuudesta 
yhteisöoikeuden kanssa. Vuonna 1998 osasto on antanut yli 1 100 oikeudellista lausuntoa. 
Parlamenttiin perustettiin syyskuussa 1997 Eurooppa-asioiden komitea, ja sillä on aktiivinen 
rooli lainsäädännön yhdenmukaistamisen ja integraation alalla. 
4.2 Hallinnon rakenteet ja oikeuslaitoksen toimintakyky: yhteisön 
säännöstön täytäntöönpanon avainalueet 
Yhteisön oikeuden yhtenäinen soveltaminen: Vuoden 1998 aikana Liettuassa on edistytty 
tuomioistuinjärjestelmän kehittämisen ja erikoistuomioistuinten perustamisen saralla. 
Hallinto-oikeuksien pitäisi aloittaa toimintansa vuoden 1999 keskivaiheilla hallinnollisiin 
oikeustapauksiin liittyviä oikeudenkäyntejä koskevan lain perusteella, jota Seimas ei 
kuitenkaan ole vielä hyväksynyt. Hallinto-oikeuksien odotetaan lyhentävän nykyisessä 
tuomioistuinjärjestelmässä ilmeneviä viivästyksiä. Niiden päätehtävänä tulee olemaan 
keskus-ja paikallishallintojen antamien säädösten laillisuuden varmistaminen ja verokiistojen 
39 
sekä valtion virkamiehiä koskevien korruptiotapausten ratkaiseminen. Liettuassa on yhteensä 
518 tuomaria, mutta 101 virkaa on täyttämättä; osa avoimista viroista liittyy siihen, että 
parhaillaan on käynnissä tuomarien palvelukseen ottaminen hallinto-oikeuksiin. 
Tuomioistuimia koskevan lain muutokset (annettiin huhtikuussa 1998) mahdollistivat 
tuomioistuinten hallinnonjärjestämisen uudelleen vuonna 1998. Lain täytäntöönpanemiseksi 
hallitus perusti kesäkuussa 1998 oikeusministeriön alaisen tuomioistuinosaston. Sen 
palveluksessa on 42 työntekijää. Sen päätehtäviin kuuluu suunnitella tuomioistuinten 
sijoittamista ja tuomarien määrää tuomioistuimissa, toteuttaa tuomioistuinten hallinnon 
valvontaan liittyviä organisatorisia toimenpiteitä, huolehtia tuomioistuinten teknisestä ja 
aineellisesta varustuksesta, tutkia ja tarkastaa piirioikeuksien ja alueellisten oikeuksien sekä 
valitustuomioistuimen taloudellisia ja rahoituksellisia toimia sekä valvoa tuomioistuinten 
hallinnollista ja organisatorista toimintakykyä. Tuomioistuinosasto laatii parhaillaan 
oikeusalan koulutusohjelmaa koskevaa strategiaa yhdessä Oikeusalan koulutuskeskuksen 
kanssa. Oikeusministeriön alainen juristien ammatillisen koulutuksen osasto suunnittelee ja 
toteuttaa oikeusalan koulutusohjelmia tuomareille, tuomioistuinten henkilöstölle ja 
haastemiehille yhdessä Oikeusalan koulutuskeskuksen kanssa (perustettu vuonna 1997) 
tarkoituksena näiden valmistaminen EY-lainsäädännön soveltamiseen. Vuoden 1997 toisella 
puoliskolla Oikeusalan koulutuskeskus järjesti erilaisista oikeustieteellisistä aiheista yli 50 
koulutusseminaaria, joihin osallistui 495 tuomaria. 
Vaikka Liettuassa on toteutettu lukuisia toimia oikeuslaitoksen toiminnan kehittämiseksi 
(tuomioistuinjärjestelmässä toteutetaan uudistuksia ja käytännön yhteistyö EU:n kanssa on 
parantunut), alan kehittämistä on jatkettava. Oikeusalan koulutusohjelmaan sisällytetään 
yhteisön oikeutta koskevaa koulutusta, mutta toistaiseksi tuomioistuimet eivät ole soveltaneet 
yhteisön oikeutta yhdessäkään oikeustapauksessa. Yhteisön oikeuden soveltaminen 
tehokkaasti tällä alalla vaatii henkilöstön ja teknisten voimavarojen lisäämistä sekä lisätoimia 
korruption torjumiseksi. 
Talousministeriöön perustettiin 1. tammikuuta 1998 yrityskonkurssien hallinnon osasto. 
Vuonna 1998 sen henkilöstömäärä on 12. Osaston tehtävänä on suojata valtion etuja 
maksukyvyttömissä yrityksissä, toteuttaa ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä tuloksiltaan 
huonoissa yrityksissä sekä luoda ja hoitaa tietoja ja analyysejä sisältävää tietokantaa 
maksukyvyttömistä ja konkurssiin ajautuneista yrityksistä. Heinäkuuhun 1998 mennessä 
konkurssihakemuksia oli esitetty 288:aa taloudellista yksikköä vastaan ja asian käsittely oli 
saatettu päätökseen 36 tapauksessa. 
Uusi konkurssilaki on ollut voimassa lokakuusta 1997 lähtien. Siinä käyttöön otettuja 
uudistuksia ovat esimerkiksi mahdollisuus asettaa tiukkoja määräaikoja ja muutokset 
velkojien etuoikeusjärjestyksessä. Konkurssiosaston perustaminen vuonna 1998 on 
myönteinen askel täytäntöönpanon alalla. Yritysten pesänselvittäjien ja konkurssitapauksia 
hoitavien tuomareiden pätevyyttä on kuitenkin parannettava edelleen. 
Yhtenäismarkkinat: Liettuan standardisoimisosasto järjestettiin tammikuussa 1998 
uudelleen kolmeksi erilliseksi laitokseksi. Niiden talousarviotulot tulevat kuitenkin 
julkishallinnon uudistamisesta ja paikallishallinnosta vastaavalta ministeriöltä. Nämä kolme 
laitosta ovat: 
40 
• Liettuan standardisoimisosasto, jossa on 45 työntekijää. Kansallisena 
standardisoimisvirastona sen päätehtävä on toteuttaa pitkän aikavälin ohjelma, jonka 
tarkoituksena on eurooppalaisten perusstandardien käyttöönottaminen liettualaisina 
standardeina, ja näin varmistaa yhteisön säännöstön tehokas täytäntöönpano. 
Eurooppalaisista ja kansainvälisistä standardeista on tällä hetkellä hyväksytty liettualaisiksi 
standardeiksi noin 41 prosenttia. 
Kansallinen akkreditointiviraston, palveluksessa on 8 työntekijää. Se arvioi 
vaatimustenmukaisuuden arviointia harjoittavia laitoksia ja akkreditoi ne 
(testauslaboratoriot; kalibrointilaboratoriot; tuotteiden, laatujärjestelmien ja henkilöstön 
varmentamislaitokset sekä valvontalaitokset) sekä valvoo niiden toimintaa. Tällä hetkellä 
Liettuassa akkreditoinnin on saanut 18 testauslaboratoriota, 10 kalibrointilaboratoriota ja 3 
tuotteiden varmentamislaitosta. (Yhdelle testauslaboratoriolle akkreditoinnin myönsivät 
sekä Kansallinen akkreditointivirasto että Saksan akkreditointilaitos samanaikaisesti; 
tämän laboratorion tulokset tunnustetaan Liettuan ja Saksan lisäksi myös EU- ja EFTA-
maissa.) Virasto arvioi ne vaatimustenmukaisuuden arviointia harjoittavat laitokset, jotka 
valtion laitokset nimittävät suorittamaan vaatimustenmukaisuuden arviointia uuden 
lähestymistavan mukaisia direktiivejä noudattaen. 
Valtion metrologian yksikkö, jossa on 8 työntekijää. Se vastaa 26:n tavaroiden vapaata 
liikkuvuutta koskevan EU-direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä 
niiden täytäntöönpanosta. Vuonna 1998 metrologian yksikkö on laajentanut toimintaansa 
kattamaan teollisen metrologian (mittausvälineiden kalibroinnin). 
Vaikka standardoinnin ja akkreditoinnin alalla on edistytty, laitoksia on vahvistettava 
palkkaamalla lisää erikoishenkilökuntaa. Liettuan standardisoimisosasto on edelleen 
riippuvainen valtion rahoituksesta; se olisi jatkossa muutettava täysin itsenäiseksi. Sen olisi 
myös nopeutettava eurooppalaisten standardien käyttöönottoa. Vaatimustenmukaisuuden 
arvioinnin rakenteiden osalta on todettava, ettei Liettuassa vielä ole laatujärjestelmien 
varmentamislaitosta. 
Verovalvontaosastoon (sisäasiainministeriön alaisuudessa) on kesäkuussa 1998 perustettu 
henkisen omaisuuden oikeuksien suojaamisesta vastaava yksikkö, jolla on kolme työntekijää. 
Sen päätehtäviä ovat rikostutkinta ja veronkanto. Vuonna 1998 yksikkö on tutkinut kahdeksan 
henkisen omaisuuden oikeuksien rikkomiseen liittyvää tapausta. 
Valtion patenttivirasto on vastuussa Euroopan integraatiopolitiikasta teollisoikeuksien 
suojaamisen alalla. Se perustettiin vuonna 1991 Liettuan hallituksen alaisuuteen, ja vuonna 
1994 sen valvonta siirrettiin julkishallinnon uudistamisesta ja paikallishallinnosta vastaavalle 
ministeriölle. Sen palveluksessa on 63 henkeä. Lisäksi viraston alaisessa Liettuan 
teknillisessä kirjastossa työskentelee 30 henkeä ja Liettuan patenttiasiamiesten liitossa 45 
henkeä. 
Teollis- ja tekijänoikeuksien suojaamisen varmistamiseksi tarvitaan viclä huomattavia 
poimi stuksia. Hallinnon toimintakykyä on parannettava lisäämällä henkilöstöä, erityisesti 
henkisen omaisuuden suojaamisen alalla, ja parantamalla kaikkien laitosten henkilöstön 
pätevyyttä. Nykyistä organisaation rakennetta on tehostettava prosessiin liittyvien eri laitosten 
välillä. 
41 
Julkisten hankintojen virasto aloitti toimintansa heinäkuussa 1997. Sillä on 28 työntekijää. Se 
laatii ehdotuksia asetuksiksi ja valmistelee menetelmiä koskevaa materiaalia, säilyttää ja 
toimittaa tietoa julkisista hankinnoista, kuulee edustajia tai ostajajärjestoja, toteuttaa julkisten 
hankintamenettelyjen alustavia arviointeja ja analysoi tavarantoimittajien valituksia. 
Pelkästään heinäkuussa 1998 virasto käsitteli 23 valitusta. 
Uuden julkisia hankintoja koskevan lain pitäisi parantaa julkisten hankintojen 
yhdenmukaisuutta yhteisön säännöstön kanssa. Julkisten hankintojen viraston voimavaroja on 
vahvistettava edelleen, erityisesti täytäntöönpanon alalla. 
Julkishallinnon uudistamisesta ja paikallishallinnosta vastaavan ministeriön alaisuuteen 
perustettiin syyskuussa 1997 Valtion tietosuojavirasto, ja sitä on vahvistettu vuonna 1998. 
Työntekijöitä virastossa on 8. Virasto on velvollinen valvomaan keskus- ja paikallishallinnon 
tietojärjestelmiin (sekä valtion rekistereihin) tallennettujen henkilötietojen ilmoittamisen ja 
käytön laillisuutta. Se rekisteröi henkilötietojen hoitajat, tarkistaa henkilötietojen 
luovuttamisen laillisuuden sekä niiden suojelun sekä antaa lupia henkilötietojen 
luovuttamiseen vieraille valtioille lainsäädännössä määritellyn menettelyn mukaisesti. 
Tietosuojaviraston hallinto ei ole niin toimintakykyinen, että se kykenisi hoitamaan uuden 
lain mukanaan tuoman tehtäväkentän laajenemisen, ja sen henkilöstö tarvitsee lisäkoulutusta. 
Tietosuojaa ei valvota vielä sen täydessä laajuudessa, varsinkaan oikeuslaitoksessa ja muissa 
laitoksissa, jotka toimivat valtion turvallisuuteen liittyvien asioiden parissa. 
Palvelujen vapaasta liikkuvuudesta voidaan todeta, että arvopaperimarkkinoita valvovaa 
arvopaperikomiteaa on laajennettu. Siliä on nyt 50 työntekijää. Sen tehtäväalaan kuuluu 
markkinoiden valvonta sekä lainsäädännön rikkomisten ja ammattietiikan vastaisen toiminnan 
käsittely. 
Valtion vakuutustoiminnan tarkastusviraston tehtäviin kuuluu vakuutusyhtiöiden 
vakavaraisuusvarantoasteen laskeminen, vakuutusteknisen vastuuvelan ja vakuutusarvojen 
laskeminen, tilinpäätösten julkaisemisesta määrääminen sekä valvontatehtävän täyttämiseen 
liittyvät velvoitteet. 
Palvelujen vapaan liikkuvuuden tilanne on edelleen jossakin määrin epätyydyttävä, koska ei 
ole varmaa, onko Liettuan viranomaisilla käytössään tarpeelliset hallinnolliset voimavarat 
laajan lainsäädäntöohjelman nopeaan täytäntöönpanoon sitoumustensa mukaisesti. Tämän 
alan EU-vaatimusten täyttämiseksi henkilöstön yleistä pätevyyttä on parannettava. 
Kilpailu: Valtion kilpailu- ja kuluttajansuojavirasto vastaa kilpailulain täytäntöönpanosta. 
Viraston palveluksessa on 56 työntekijää, joista 5 työskentelee valtiontuen ja 30 
kilpailuasioiden parissa. 
Virasto toimii tämänhetkisen henkilöstön voimin asianmukaisesti, mutta uuden kilpailulain 
tultua voimaan (odotetaan tapahtuvan, tammikuussa 1999) tarvitaan erikoiskoulutusta 
henkilöstön asiantuntemuksen parantamiseksi. Vuoden 1998 alkupuoliskon aikana tutkittiin 
46 tapausta, ja kilpailuneuvosto, viraston toimeenpaneva elin käsitteli 14 rikkomistapausta ja 
teki niitä koskevat päätökset. 
42 
Vuomia 1997 kilpailuvirastoon perustettiin erillinen valtiontukien valvontaosasto. Jotta 
yhteisön tämän alan vaatimusten täytäntöönpano sujuisi tehokkaasti, henkilöstöresurssit 
vaativat lisäinvestointeja. 
Kuluttajansuoja: Kuluttajansuoja-asioista huolehtivat useat laitokset ja virastot. Päävastuu 
alasta on Valtion kilpailu- ja kuluttajansuojavirastolla, jonka alaisena toimii 
Laadunvalvontavirasto. Laadunyalvontavirasto toimii pääasiassa kauppaa koskevien sääntöjen 
ja harhaanjohtavan mainonnan aloilla. Virastossa työskentelee 7 henkeä kuluttajansuojan 
parissa ja 240 henkeä jakautuneena maan eri alueille. Muita tämän alan tehtäviä hoitavat 
talousministeriö ja muut ministeriöt. Tavaroiden turvallisuuden valvontaa suorittavat 
terveysministeriön alaisen Valtion hygieniantarkastuslaitoksen alueelliset sivutoimistot (11 
alueellista kansanterveyden keskusta ja 39 sivutoimistoa). 
Ammattijärjestöjen edustajaintoimistossa toimii yksi valtiosta riippumaton kuluttajajärjestö. 
Se on kuitenkin vielä vaikutukseltaan vähäinen ja vahvistamisen tarpeessa. 
Kuluttajapolitiikan alalla ollaan vielä kaukana yhteisön säännöstön noudattamisesta. 
Odotettavissa on, että vuoden 1999 aikana annetaan uusi tuoteturvallisuuslaki, joka parantaa 
alan yhteisön säännöstön mukaisuutta, mutta sen myötä nykyinen hallinnollinen organisaatio 
on järjestettävä uudelleen. Valtiosta riippumattomat kuluttajajärjestöt ovat edelleen liian 
heikkoja. Kuluttajapolitiikan tarkasta alasta ja tavoitteista on edelleen epäselvyyttä. Tämä 
selittää osaltaan vaikeudet panna kuluttajalakeja tehokkaasti täytäntöön. Muita tekijöitä, joihin 
on puututtava, ovat pula asiantuntevasta henkilöstöstä, organisaation puutteet ja 
oikeuslaitoksen avoimuuden puute kuluttajakysymyksissä. 
Televiestintä: Uudessa, kesäkuussa 1998 hyväksytyssä televiestintälaissa säädetään uuden 
sääntelyelimen, viestinnänsääntely-yksikön, perustamisesta tammikuussa 1999. Siihen saakka 
näitä tehtäviä hoitaa Valtion radiotaajuusyksikkö. Viestinnänsääntely-yksikön tehtävänä tulee 
olemaan radiotaajuuksien ja puhelinnumeroiden myöntäminen, yleisten lupien antaminen, 
lupien myöntämisehtojen valvonta, teletoiminnan harjoittajien välisten kiistojen 
ratkaiseminen sekä televiestintäverkkojen ja radioviestinnän käytön valvonta. 
Uuden viestinnänsääntely-yksikön on järjestettävä henkilöstölleen erikoiskoulutusta. 
Välillinen verotus: Välillisestä verotuksesta vastaavat valtiovarainministeriö ja sen alaiset 
laitokset. Ministeriön palveluksessa on yhteensä 221 henkeä, ja välillistä verotusta koskevan 
lainsäädännön suunnittelusta vastaavassa ministeriön finanssipolitiikan osastossa on 11 
työntekijää. 
Valtiovarainministeriön alaisen Valtion verotarkastuksen palveluksessa on 168 työntekijää, 
minkä lisäksi 56 alueellisessa verotarkastuspiirissä työskentelee 3 196 henkeä. Syksylle 1998 
on suunniteltu näiden 56 alueellisen verotarkastuspiirin uudelleenorganisointia 10 
maakunnalliseksi verotarkastuspiiriksi, joilla on alueellisia toimipisteitä. Tavoitteena on 
yksinkertaistaa verotarkastuksen hoitoa ja parantaa verohallintoa. Rahanpesun torjuntaa 
koskevan lain mukaan valtion verotarkastuksen on kerättävä tietoa laittomasta rahaliikenteestä 
ja suoritettava sitä koskevia tutkimuksia. 
43 
Liettuan verohallintoa on uudenaikaistettava ja vahvistettava. Jotta yhteisön säännöstön 
hallinnointi tällä alalla olisi tehokasta, on henkilöstön ammattitaitoa vahvistettava ja 
parannettava yleisesti; tähän kuuluvat myös koulutustoimenpiteet ja palkankorotukset. 
Maatalous: Valtion eläinlääkintävirasto toimii suoraan hallituksen alaisena. Sen 
palveluksessa on keskusyksikössä 25 työntekijää (joista 14 on eläinlääkäreitä ja 4 toimii 
Euroopan integraatio-osastossa). Lisäksi 1 444 työntekijää toimii alueellisissa sivupisteissä. 
Valtion eläinlääkintävirastolla on liian niukasti henkilöstöä, tiloja sekä varusteita, erityisesti 
rajatarkastusten, elintarvikkeiden valvonnan laboratoriotestauksen sekä eläinten tunnistuksen 
ja rekisteröinnin alalla. 
Maatalousministeriön alainen kasvinsuojeluvirasto valvoo kasviensuojelua Liettuassa, ja sen 
palveluksessa on tällä hetkellä noin 200 henkeä. Kasvinsuojelu virastoon perustettiin 1. 
tammikuuta 1998 Euroopan integraation jaosto. 
Heinäkuussa 1998 Liettuaan perustettiin maatalous- ja elintarviketuotteiden markkinoiden 
sääntelystä vastaava virasto, joka toimii maatalousministeriön alaisuudessa. Sen vastuulla on 
jatkossa YMP-toimenpiteiden täytäntöönpano. Viraston palveluksessa on 14 työntekijää. 
Eläinlääkinnän ja kasvinsuojelun alan valvonnan hallinnollinen toimintakyky Liettuassa on 
testaus- ja diagnoosilaitteiston osalta riittämätön. Eläinlääkinnän ja elintarvikkeiden 
valvonnan toimintojen vahvistaminen olisi eduksi. Yleisten YMP:n vaatimusten hallinto 
edellyttää tämänhetkisen hallintorakenteen huomattavaa muokkaamista. 
Liikenne: Liettuassa alasta vastaava viranomainen on liikenneministeriö, jonka palveluksessa 
on tällä hetkellä 153 henkeä. Tieturvallisuusvirasto, jossa työskentelee 6 henkeä, pyrkii 
havaitsemaan vaarallisia tieosuuksia ja onnettomuusriskejä. Liikenneministeriön alainen 
maantiekuljetusten tarkastusvirasto valvoo tieliikennealan lainsäädännön täytäntöönpanoa. 
Sen palveluksessa on 100 henkeä, mihin sisältyy myös Liettuan viidessä suurimmassa 
kaupungissa sijaitsevien alueellisten toimipisteiden henkilöstö. Liettuan rautatiet perusti 
huhtikuussa 1998 turvallisuuden tarkastusyksikön, jossa on 23 työntekijää. Siihen kuuluu 
liikenteen turvallisuuden yksikkö sekä ympäristöturvallisuuden ja työturvallisuuden jaostot. 
Vesiliikenne-ja ilmailualoilla on vuonna 1998 edistytty siltä osin, että siviili-ilmailuhallinto 
järjestettiin uudelleen ja perustettiin Valtion sisävesiliikenteen tarkastuslaitos. 
Yhteisön säännöstön noudattaminen liikennealalla edellyttää Liettualta hallinnollisen 
toimintakyvyn parantamista edelleen, erityisesti meri-ja ilmaliikenteen turvallisuuden alalla. 
Työllisyys ja sosiaalipolitiikka: Liettuassa työvoimapolitiikkaa toteuttavat seuraavat 
laitokset: Liettuan työvoimahallinto, Työmarkkinakoulutusvirasto ja Valtion 
työsuojelutarkastus. 
Liettuan työvoimahallinto koostuu kansallisesta työvoimahallinnosta ja 47 alueellisesta 
(kaupunkien ja alueiden) työvoimatoimistosta. Työvoimahallinto laatii ja toteuttaa kansallisia 
ja alueellisia työllisyysohjelmia, panee täytäntöön valtion työllisyystakuita työmarkkinoilla, 
hallinnoi työllisyysrahaston varoja ja jakaa ne alueellisille (kaupunkien ja alueiden) 
työvoimatoimistoille. Työvoimahallinnon henkilöstömäärä oli vuonna 1998 1 151 henkeä. 
44 
Vuonna 1997 se tarjosi työpaikkoja 73 000 työttömälle ja vuoden 1998 ensimmäisen 
puoliskon aikana 46 000:lle. 
Liettuan työmarkkinakoulutusvirasto hoitaa koko maan kattavaa aikuisten 
ammattikoulutuksen ja -neuvonnan järjestelmää. Järjestelmä koostuu 15:sta 
työmarkkinakoulutuksen keskuksesta, 6:sta alueellisesta neuvontatoimistosta ja Vilnassa 
sijaitsevasta keskusvirastosta. Koulutuskeskukset vastaavat tällä hetkellä yli 300 
koulutusohjelman toteuttamisesta. Viraston palveluksessa on yli 400 työntekijää. Vuosittain 
ammatillisen työmarkkinakoulutuksen järjestelmässä koulutetaan noin 30 000 henkilöä. 
Sosiaaliturva- ja työvoimaministeriön alainen valvontaelin, Valtion työsuojelutarkastus, 
vastaa työturvallisuuden alan politiikan täytäntöönpanosta ja alaa sääntelevän lainsäädännön 
seurannasta. Valtion työsuojelutarkastuksen palveluksessa on tällä hetkellä 226 työntekijää 
(joista 147 on työsuojelutarkastajia ja 120 toimii aluetasolla), missä on lisäystä viime 
vuodesta. Vuodesta 1997 Valtion työsuojelutarkastus on tehnyt tarkastuksia 13 000 
yrityksessä (yhteensä lähes miljoonaa työntekijää), hyväksynyt 1 581 yrityksen toiminnan 
aloittamisen, tutkinut 2 950 valitusta, määrännyt sakkoja, osallistunut 278 oikeudenkäyntiin ja 
tarkastanut 11 100 henkilöä. 
Työllisyyden ja sosiaaliasioiden alalla Valtion työsuojelutarkastuksen henkilöstöä on lisättävä 
ja asiantuntemusta kehitettävä. 
Aluepolitiikka ja koheesio: Aluepolitiikan laatimista koordinoi julkishallinnon 
uudistamisesta ja paikallishallinnosta vastaava ministeriö. Liettuassa ei ole vielä luotu 
toiminnallista institutionaalista järjestelmää aluepolitiikan täytäntöönpanoa varten. 
Aluepolitiikkaa tullaan toteuttamaan kaikissa 10 maakunnassa. 
Jotta yhteisön säännöstön täytäntöönpano ja hallinnointi olisi tehokasta, alalle on luotava 
hallinnon ja talousarvion valvonnan rakenteet. 
Ympäristö: Ympäristönsuojelusta vastaava ministeriö on Liettuan ympäristöministeriö. 
Ympäristöalan järjestelmä työllistää yhteensä 1 624 työntekijää, joista 180 toimii 
ministeriössä ja loput sen alaisissa organisaatioissa kuten alueellisissa 
ympäristönsuojeluyksiköissä, aluevirastoissa, tarkastusyksiköissä, yhteisessä 
tutkimuskeskuksessa, kalavaroista vastaavassa yksikössä, metsistä ja suojelualueista 
vastaavassa yksikössä sekä merenkartoituksen verkoston yksikössä. 
Ilmanlaadun seurannan järjestelmää parannetaan parhaillaan instituutioita muodostamalla ja 
asentamalla online-seurantajärjestelmä, jonka myötä Liettuan tilanne tulee vastaamaan täysin 
yhteisön lainsäädännön vaatimuksia. 
Ympäristöministeriön henkilöstö tarvitsee lisää erikoiskoulutusta oikeudellisella alalla 
lähentymisprosessiin liittyen. 
Oikeus- ja sisäasiat: Sisäasiainministeriötä uudistettiin vuoden 1997 aikana, ja 
hallinnollisten virkojen määrää supistettiin 536:sta 226:een. Poliisiasioiden osasto, joka 
aiemmin toimi sisäasiainministeriön osana, on nyt itsenäinen yksikkö. Poliiseja on 15 000 
(lukuun eivät sisälly veroasioita hoitavat poliisit, rajavartijat eivätkä erityistutkintaa hoitavat 
45 
poliisit). Sisäasiainministeriön alaisuuteen on perustettu verovalvontaosasto. Sen sisälle on 
perustettu rahanpesun torjunnan yksikkö, jossa toimii 12 työntekijää. 
Rajahallinnon toimintakykyä on parannettava. Rajavartiolaitoksen palveluksessa on yhteensä 
4 300 rajavartijaa ja ensi vuoteen mennessä määrän odotetaan nousevan 6 000:een. 
Rajavartiolaitoksen voimavaroja on lisättävä, jotta se kykenee valvomaan itärajaa tehokkaasti 
ja vastaamaan eurooppalaisia standardeja. Turvapaikka- ja maahanmuuttoasioiden hoitokyky 
on parantunut turvapaikkahakemusten käsittelyn alettua toukokuussa 1997 ja pakolaisten 
vastaanottojärj estelyjä luodaan parhaillaan. Poliisitoimessa toteutetaan rakenteellista 
uudistusta järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi, mutta sitä on vahvistettava edelleen. 
Tulli: Valtiovarainministeriön alainen tulliosasto organisoitiin uudelleen elokuussa 1998, ja 
sen palveluksessa on nyt 143 työntekijää. Tullihallinnossa työskentelee yhteensä 3 102 
henkilöä. Vuoden 1998 tammi- ja elokuun välisenä aikana erotettiin 118 työntekijää 
pääasiassa lahjontaongelmien vuoksi. Heinäkuussa 1998 tulliosastoon perustettiin 15 
työntekijän vahvuinen tullivalvonnan jaosto. Se on vastuussa salakuljetuksen ja lahjonnan 
torjunnasta sekä tullialan tiedustelutoiminnasta. 
Liettuassa on laadittu tullivirkailijoiden koulutusstrategia ja koulutusta on annettu eri aiheista, 
kuten tullimenettelyistä ja tavaroiden alkuperästä. Elokuussa 1998 perustettiin Tulliasioiden 
tietokeskus; tavoitteeksi on asetettu se, että puolet tullitoimipaikoista ja tullitarkastuspisteistä 
olisi vuonna 1999 liitetty tullin tietoverkkoon. 
Jotta yhteisön säännöstön täytäntöönpano olisi tehokasta, instituutioita on vahvistettava 
edelleen. 
Varainhoidon valvonta: Ulkoista tarkastusta suorittava laitos on Liettuassa 
Tilintarkastusvirasto. Se on suoraan parlamentin alainen. Se valvoo valtion tulojen keräystä ja 
menoja sekä valtion omaisuuden hallintoa ja käyttöä. Tilintarkastusvirasto laatii 
vuosikertomuksen valtion talousarvion toteutuksesta. Vuonna 1998 sen palveluksessa on 300 
henkeä (mukaan luettuna neljä alueellista toimistoa, joissa toimii 140 työntekijää). Vuonna 
1998 aloitti toimintansa parlamentaarinen tilintarkastuksen valvontakomitea, johon kuuluu 
yhdeksän jäsentä. Sisäisen valvonnan osalta tilanne on se, että joissakin ministeriöissä on 
sisäisen valvonnan jaostoja, mutta ne eivät vastaa kansainvälisiä standardeja. 
Jotta yhteisön säännöstön hallinnointi tällä alalla olisi tehokasta, Liettuassa on jatkettava 
valmisteluja tarvittavien hallinto- ja valvontajärjestelmien käyttöönottamiseksi. Sisäisen 
tarkastuksen alalla on jatkettava työtä varainhoidon sisäisen valvonnan tehokkaan järjestelmän 
kehittämiseksi; tämä valmistelee Liettuaa seuraamaan yhteisön varojen käyttöä. Henkilöstöstä 
ja koulutustarpeista olisi tehtävä arviointi. 
4.3 Kummitoiminta 
Komissio ja jäsenvaltiot kehittävät yhdessä Phare-ohjelmaan liittyvää kummitoimintaa 
(twinning), jonka tarkoituksena on auttaa hakijamaita selviytymään hallintojärjestelmän 
toimintakyvyn kehittämiseen ja yhteisen säännöstön täytäntöönpanoon liittyvistä haasteista. 
Euroopan unionissa yhteisön säännöstön täytäntöönpanosta vastaavat jäsenvaltioiden 
46 
kansalliset hallintoelimet (keskus-, alue- ja paikallishallinnon tasolla) sekä virastot, 
ammattijärjestöt ja yksityinen sektori. Tämä laaja hallinnollinen ja tekninen asiantuntemus on 
haluttu tuoda kummitoiminnan avulla myös hakijamaiden ulottuville. Aluksi kummitoimintaa 
sovelletaan vain neljällä alalla, nimittäin maataloudessa, ympäristöasioissa, rahoitusalalla sekä 
oikeus- ja sisäasioissa, mutta sitä on tarkoitus vähitellen laajentaa koskemaan yhteisön 
säännöstöä kokonaisuudessaan. 
Liettua osallistuu kummitoimintaan aktiivisesti. 
4.4 Yleisarvio 
Komission lausunnon antamisen jälkeen on perustettu useita merkittäviä virastoja ja laitoksia. 
On vielä liian aikaista arvioida niiden kykyä panna yhteisön säännöstöä täytäntöön 
tehokkaasti. Hallinnon rakentamista ja sen toimintakyvyn vahvistamista on nopeutettava 
erityisesti sisämarkkinoiden ja ympäristön aloilla, jottei jäätäisi jälkeen vauhdista, jolla 
yhteisön lainsäädäntöä saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä. Henkilöstön pätevyyden 
parantamiseksi on tarpeen järjestää koulutusta kautta linjan. 
Tuomarikunnan kykyä soveltaa yhteisön säännöstöä olisi kehitettävä parantamalla 
ammattikunnan asemaa koulutuksen avulla sekä varmistamalla vapaiden virkojen täyttäminen 
viivytyksittä. 
C. PÄÄTELMÄT 
Liettua täyttää edelleen Kööpenhaminassa vahvistetut poliittiset arviointiperusteet. Liettuan 
on tehostettava korruption vastaista toimintaa ja jatkettava oikeuslaitoksen uudistamista. 
Jäljellä olevan uudistuksia koskevan työjärjestyksen kestävä täytäntöönpano täydentäisi 
toimivan markkinatalouden perustamista ja auttaisi Liettuaa edistymään riittävästi, jotta se 
pystyy selviytymään kilpailun ja markkinavoimien paineista Euroopan unionissa keskipitkällä 
aikavälillä. 
Lisäponnisteluja tarvitaan sisämarkkina-alalla ja kattavan pitkän aikavälin 
energiasuunnitelman laatimiseksi, joka sisältää myös Ignalinan ydinvoimalan sulkemisen. 
Liettua on edistynyt yhteisön säännnöstön ottamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä, joskin 
se on ollut epäyhtenäistä. Ponnistuksia tarvitaan, jotta lainsäädäntöä koskeva 
hallintojärjestelmän soveltamis-ja täytäntöönpanokyky saadaan vakaannutetuksi. 
47 
D. Yleisarvio liittymistä valmistelevan kumppanuuden ja yhteisön 
säännöstön käyttöönottoa koskevan kansallisen ohjelman 
täytäntöönpanosta 
Liittymistä valmistelevan kumppanuuden tarkoituksena on luoda yhteinen kehys niille 
lisätoimia edellyttäville ensisijaisille tavoitteille, jotka mainitaan komission lausunnoissa. 
Kehykseen on lisäksi tarkoitus sisällyttää näiden tavoitteiden toteuttamisen tukemiseksi 
hakijamaiden käytettävissä olevat rahavarat sekä tukeen liittyvät edellytykset. Kutakin 
hakijamaata pyydettiin vahvistamaan yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskeva kansallinen 
ohjelma (maaohjelma), jossa määrätään, kuinka hakijamaa toteuttaa liittymistä valmistelevaa 
kumppanuutta (liittymiskumppanuus), jossa annetaan tavoitteiden toteuttamisaikataulu ja 
jossa esitetään pääpiirteittäin toteuttamisen edellyttämät henkilöstö- ja rahoitustarpeet. Sekä 
liittymistä valmistelevaa kumppanuutta että yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevaa 
kansallista ohjelmaa tarkistetaan säännöllisesti, jotta voidaan ottaa huomioon edistyminen ja 
asettaa uusia tavoitteita. 
1. Liittymistä valmisteleva kumppanuus: arviointi lyhyen aikavälin tavoitteista 
Liittymiskumppanuudessa4 lyhyen aikavälin tavoitteet ovat seuraavat: 
• Talouden uudistaminen: keskipitkän aikavälin talouspolitiikan ensisijaisten tavoitteiden 
vahvistaminen ja yhteinen arviointi Eurooppa-sopimuksen yhteydessä; laaja-alaisen 
yksityistämisen nopeuttaminen sekä pankki-, energia- ja maatalouselintarvikealojen 
rakennemuutoksen aloittaminen; yritysten rahoituskurin täytäntöönpano. 
• Institutionaalisten ja hallinnollisten valmiuksien parantaminen: erityisesti 
huomattavat ponnistukset, jotka koskevat julkishallinnon uudistamista, rajavalvontaa, 
tullia, verotusta ja rahoitusalaa; koulutusstrategian laatiminen virkamiehille sekä 
tuomioistuimille; kasviensuojelusta ja eläinlääkinnästä vastaavien hallintojen 
vahvistaminen erityisesti ulkorajoilla olevilla toimipaikoilla; instituutioiden 
vahvistaminen ympäristöalalla; alue- ja rakennepolitiikan edellyttämien rakenteiden 
luomisen aloittaminen. 
• Sisämarkkinat: mm. henkisen ja teollisen omaisuuden, julkisten hankintojen, 
rahoituspalvelujen, kasviensuojelun ja eläinlääkinnän alojen yhdenmukaistaminen 
edelleen riippumattomien standardointi- ja vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten 
tason parantaminen; uuden kilpailulainsäädännön käyttöönotto ja avoimen valtionavun 
määrityksen käyttöönotto. 
• Oikeus- ja sisäasiat: erityisesti lisätoimet korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden 
torjumistoimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi; rajavalvonnan ja pakolaisten 
vastaanottoedellytysten parantaminen. 
• Ympäristö: jatketaan puitelainsäädännön saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, 
yksityiskohtaisten lähentämisohjelmien ja yksittäisiin toimiin liittyvien 
Neuvoston asetus (EY) N:o 622/98, EYVL L 85, 20.3.1998. 
48 
täytäntöönpanostrategioiden laatiminen ja täytäntöönpano; näiden ohjelmien ja 
strategioiden suunnitteluja niiden täytäntöönpanon aloittaminen. 
• Energia: erityisesti kattavan pitkän aikavälin energiastrategian laatiminen; Ignalinan 
ydinvoimalan sulkemissuunnitelma ydinturvarahastosopimuksen mukaisten sitoumusten 
mukaisesti. 
Yhteenveto edistymisestä liittymiskumppanuuden lyhyen aikavälin tavoitteiden 
saavuttamiseksi: 
• Talouden uudistaminen: Liettua ei ole vielä laatinut keskipitkän aikavälin talouden 
strategiaa. Se on edistynyt laaja-alaisessa yksityistämisessä, pankkialan 
rakennemuutoksessa ja yritysten rahoituskurin täytäntöönpanossa. Energia- ja 
maatalouselintarvikealojen rakennemuutoksen osalta tarvitaan kuitenkin vielä suuria 
ponnistuksia. 
• Institutionaalisten ja hallinnollisten valmiuksien parantaminen: Vaikka lukuisia 
toimielimiä perustettiin tai niiden rakennetta muutettiin vuosina 1997-1998, niiden kykyä 
panna täytäntöön yhteisön lainsäädäntöä ei ole vielä koeteltu. Tuomioistuimille 
tarkoitetun koulutusstrategian valmistelussa on jonkin verran edistytty. Edistymistä ei ole 
juurikaan saatu aikaan alue- ja rakennepolitiikan edellyttämien rakenteiden luomisessa 
eikä rahoitusvalvonnan vahvistamisessa. 
• Sisämarkkinat: Liettua on edistynyt rahoituspalvelujen, standardisoinnin ja 
vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten alalla, ja hiukan heikommin kilpailupolitiikan 
alalla. Erityisesti julkisten hankintojen, kasviensuojelusta ja eläinlääkinnästä vastaavien 
hallintojen, immateriaalioikeuksien ja valtiontukien alalla on ryhdyttävä toimiin. 
• Oikeus- ja sisäasiat: Liettua on ryhtynyt korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden 
vastaisiin toimiin, joita on kuitenkin vahvistettava. Rajahallintoa on vielä tehostettava. 
® Ympäristö: Liettua on edistynyt hyvin tällä alalla, erityisesti yhteisön säännöstön 
ottamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä. 
• Energia: Tällä alalla on edistytty hiukan. Liettua ei ole vielä esittänyt tyydyttävää 
energiastrategiaa eikä se ole vielä sitoutunut sulkemaan Ignalinan ydinvoimalan 1. 
yksikköä. 
Liettua on ryhtynyt toimiin liittymiskumppanuuden tiettyjen lyhyen aikavälin tavoitteiden 
saavuttamiseksi rahoituspalvelujen, standardien ja vaatimustenmukaisuuden sekä ympäristön 
alalla. Liettua ei ole kuitenkaan käsitellyt tyydyttävästi lyhyen aikavälin tavoitteita energian 
(energiastrategian laatiminen), talouden uudistamisen (keskipitkän aikavälin talousohjelman 
laatiminen), hallinnon toimintakyvyn (erityisesti julkishallinnon uudistaminen), 
sisämarkkinoiden (julkiset hankinnat, immateriaalioikeus, valtiontuet) eikä oikeus- ja 
sisäasioiden (rajahallinnon tehostaminen) osalta. 
49 
2. Yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevan kansallisen ohjelman 
(maaohjelman) arviointi 
Yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskeva kansallinen ohjelma (maaohjelma) esiteltiin 
komissiolle maaliskuussa 1998 ja sen muutettu laitos toimitettiin 25. kesäkuuta 1998. 
Kyseinen ohjelma on esitetty taulukoiden muodossa, mikä tekee asiakirjasta hyödyllisen 
viiteoppaan. Taulukkomuoto on kuitenkin haitaksi tietojen perusteellisuuden ja 
yksityiskohtaisuuden suhteen erityisesti yhteisön säännöstön käyttöönottamisen 
hallinnollisten vaikutusten arvioinnin kannalta. Kyseinen maaohjelma kattaa melkein kaikki 
yhteisön säännöstön alat (poikkeuksena erityisesti kalastus). Se, miten yhteisön säännöstöä on 
sisällytetty ohjelmaan vaihtelee kuitenkin alasta toiseen eikä se aina ole täydellinen. 
Tietyillä aloilla (talouden uudistaminen, pääomaliikkeet, teollisuus, kilpailu, ympäristö, 
oikeus- ja sisäasiat) liittymiskumppahuuden tavoitteet on otettu riittävästi huomioon, kun taas 
muissa tapauksissa näyttää siltä, että kyseiset tavoitteet on otettu vain rajallisesti huomioon. 
Maaohjelmaan ei sisälly liittymiskumppanuuden keskipitkän aikavälin tavoitteita, jotka 
koskevat valmiuksia yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöönpanemiseksi, audiovisuaalisen alan 
politiikkojen lähentämiseksi ja ydinturvallisuutta. 
Ajoituksesta ei ole riittävästi tietoja eikä aina ole mahdollista arvioida, kuinka realistisia 
aikataulut ovat. Toimielimiä ja infrastruktuureja koskevia resursseja, joita tarvitaan 
maaohjelman täytäntöönpanon tukemiseksi, ei ole selvästi osoitettu. Talousarviota koskevien 
näkökohtien osalta arviointi on tehtävä yksityiskohtaisemmaksi. 
Yllä mainitut huomiot ja joukko erityisiä yksityiskohtaisia tietoja on toimitettu Liettuan 
viranomaisille, jotka tarkistavat kyseisen maaohjelman niiden mukaisesti. Maaohjelman 
tarkistetun version perusteella komissio antaa kantansa maaohjelmaan ja toimittaa sen 
neuvostolle. Tämän arvioinnin odotetaan tapahtuvan vuoden 1999 toisella vuosipuoliskolla 
liittymiskumppanuutta koskevan tarkistuksen aikana. 
50 
Liite 
Tilastot 
51 
TILASTOT 
Perustiedot 
Vakiluku (viitejakson lopussa) 
Kokonaispinta-ala 
Kansantalous 
Bruttokansantuote kaypiin hintoihin 
Bruttokansantuote kaypiin hintoihin 
Bruttokansantuote kaypiin hintoihin 
Tuotantorakenne 
- maatalous 
- teollisuus 
- rakentaminen 
- palvelut 
Menorakenne 
- kulutusmenot 
- kotitaloudct ja kotitalouksia palvelevat 
voittoa tavoitteicmattomat yhtcisot 
- julkisyhtcisot 
- kiintean paaoman bruttomuodostus 1993 1994 1995 1996 1997 
1 000 henkeä 
3724 3718 3712 3707 3705 
1 000 hehtaaria 
6530 6530 6530 6530 6530 
LTL 1 000 000 000 
11,6 16,9 24,1 31,6 38,2 
ECU 1 000 000 000 
2,3 3,6 4,6 6,2 8,4 
ecua asukasta kohti 
600 1000 1200 1700 2300 
osuus koko bruttoa rvonlisäyksestä, % 
14,2 
34,2 
5,1 
46,5 10,7 
27,0 
7,2 
55,1 11,7 
26,1 
7,1 
55,0 12,2 
25,8 
7,1 
54,9 12,7 
24,0 
7,3 
56,0 
: 
: 
: 
: osuus BKTrsta,' 
: 
: 
: 
: 87,1 
67,4 
19,7 
23,0 '/„ 
85,4 
66,5 
18,9 
23,0 86,7 
67,1 
19,6 
22,0 
5i b> 
- tavaroiden ja palvelujen vienti 
- tavaroiden ja palvelujen tuonti 
Bruttokansantuote 
Bruttokansantuote asukasta kohti 
Inflaatioaste 
Kuluttajahintaindeksi 
Maksutase 
- tavaroiden vienti 
- tavaroiden tuonti 
- kauppatase 
- palvelut, netto 
- tulot, netto 
- tulonsiirrot, netto 
- josta julkisen scktorin siirrot 
- vaihtotase 
- vaiuuttavaranto (ml. kulta) 
- vaiuuttavaranto (pi. kulta) 
Julkinen talous 
Julkisyhteisojen ali/ylijaama 
Ulkomainen bruttovelka : 
: •* 
: 53,0 
64,8 53,4 
63,2 54,6 
64,8 
muutos edeltävään vuoteen verrattuna, % 
-16,2 -9,8 3,3 4,7 5,7 
ostovoimapa riteettcina 
4800 5300 5800 
muutos edeltävään vuoteen verrattuna, % 
410,2 72,2 39,6 24,6 
ECU 1 000 000 
1730 
1862 
-132 
-47 
7 
99 
81 
-73 
379 
314 
2,1 1706 
1878 
-172 
-46 
7 
132 
99 
-79 
485 
427 2069 
2602 
-534 
-10 
-10 
84 
47 
-470 
631 
576 
osuus BKT:sta, 
-1,7 
13,1 -1,6 
12,3 2688 
3394 
-706 
95 
-72 
113 
57 
-569 
671 
616 
% 
-2,8 
12,4 3697 
4709 
-1012 
119 
-175 
203 
89 
-865 
964 
915 
52 
Rahoitusmarkkinoiden indikaattorit 
Raha-aggregaatit 
-Ml 
-M2 
- luotot yhteensa 
Lytiytaikaiset keskikorot 
- antolainauskorko 
- talletuskorko 
Ecun vaihtokurssit 
- viitejakson keskikurssi 
- kurssi viitejakson lopussa 
- todellinen vaihtokurssi 
Ulkomaankauppa 
Tuonti 
Vienti 
Kauppatasc 
Vaihtosuhde 
Tuonti EU-15-maista 
Vienti EU-15-maihin 
Vaesto 
Luonnollincn vacstonkasvu 
Nettomuutto 1993 1994 1995 1996 1997 
ECU 1 000 000 000 
0,4 
0,6 0,5 
0,9 
0,6 0,7 
1,1 
0,6 0,7 
1,1 
0,7 1,2 
1,6 
1 
vuosikorko, % 
91,8 
88,3 62,3 
48,4 27,1 
20,1 21,6 
14,0 14,4 
7,9 
(1 ecu = ...kansallista valuuttayksikköä) 
5,087 
4,351 
100 4,731 
4,864 
275,9 5,232 
5,126 
255,9 5,079 
4,968 
279,9 4,536 
4,419 
313,6 
ECU 1 000 000 
1926 
1712 
-214 1978 
1708 
-270 2789 
2068 
-721 3590 
2642 
-948 4934 
3382 
-1552 
edeltävän vuoden vastaava viitejakso - 100 
- • • : : 
osuus koko tuonnista tai viennistä, % 
18,73 
16,86 26,39 
25,76 37,13 
36,36 42,42 
32,89 : 
: 
1 000 henkeä kohti 
0,4 
-3,7 -1,1 
-0,6 -1,1 
-0,5 -1,0 
-0,2 : 
: 
53 
Imevaiskuolleisuus 
Elinajanodote: miehet 
naiset 
Tyomarkkinat 
Tydvoimaosuus (ILO:n menetelman mukainen) 
Tyottomyysaste (ILO:n menetelman mukainen): 
yhteensa 
< 25-vuotiaat 
> 25-vuotiaat 
Keskimaarainen tyollisyys NACE-toimialoittaia 
- maa- ja metsatalous 
- teollisuus 
- rakentaminen 
- palvelut 
Infrastruktuuri 
Rautatciden rataverkko 
Moottoriteiden pituus 
Teollisuus ja maatalous 
Tcollisuustuotannon volyymi-indeksi 
Maatalouden kokonaistuotannon volyymi-indcksi 1 000 elavana syntynytta* kohti 
16,0 14,1 12,5 10,1 10,4 
syntymästä 
63,3 
75 
65,3 62,8 
74,9 63,6 
75,2 
osuus työvoimasta 
61,1 61,4 65,0 
76,1 
% 
62,3 
15,6 
26,1 
13,9 62,3 
14,1 
26,2 
12,1 
osuus kaikista toimialoista, % 
22,5 
25,7 
7,1 
44,7 23,4 
22,4 
6,6 
47,6 23,8 
21,2 
7 
48 24,2 
20,2 
7,2 
48,4 21,9 
20,1 
7,1 
50,9 
km/1 000 km2 
: : 40,8 39,8 •' 
km 
: 
95 : 394 
edeltävä vuosi = 
73,4 
80 105,3 
106 404 
00 
105 
110 : 
100,7 
106 
54 
Menetelmiä koskevat huomautukset 
Bruttokansantuote asukasta kohti ostovoimastandardeina ilmoitettuna: tarkistetut 
tiedot, jotka perustuvat vuoden 1996 kansainvälisessä vertailuhankkeessa saatuihin, 
ostovoimapariteetteja koskeviin uusiin tuloksiin. 
Tuonti ja vienti (käypiin hintoihin): Tiedot perustuvat yleiskauppaperiaatteeseen. 
Kaupan luokitukset: Kauppavirtojen kirjaamisessa käytetään yhdistetyn nimikkeistön 
(CN) mukaista tavaraluokitusta. Tuonti kirjataan CIF-hintoina ja vienti FOB-hintoina. 
Eurostat on muuntanut kansalliset valuutat Yhdysvaltain dollareiksi käyttämällä 
Kansainvälisen valuuttarahaston vuosikeskikursseja. 
Valuuttavaranto: vuoden lopun tiedot. Valuuttavaranto sisältää keskuspankin hallussa 
olevan kullan, ulkomaanvaluutan määräiset varat sekä muut (bruttomääräiset) saamiset 
ulkomailta. Kulta arvostetaan vuoden lopun markkinahintaan. 
Julkisyhteisöjen ali/ylijäämä on pääosin kansantalouden tilinpidossa käytetyn 
määritelmän mukainen, ja se perustuu tietoihin, jotka ovat Kansainvälisen 
valuuttarahaston käyttämän, valtiontalouden tilastojen laadintaan tarkoitetun menetelmän 
mukaisia. Julkisyhteisöjen ali/ylijäämä saadaan lisäämällä valtionhallinnon ali/ylijäämä 
(joka yleensä sisältää tietyt budjetin ulkopuoliset varat) paikallishallinnon ali/ylijäämään. 
Saatu summa korjataan poliittisiin erityistarkoituksiin liittyvän nettoluotonannon ja 
nettoluotonoton osalta, jotka ovat molemmat kansantalouden tilinpidon rahoitustilin eriä. 
Raha-aggregaatit: vuoden lopun tiedot. Ml sisältää yleensä yleisön hallussa olevan 
metallirahan ja setelit sekä pankeissa olevat avistatalletukset. M2 sisältää yleensä Ml:n 
lisäksi säästötalletukset ja muut lyhytaikaiset saamiset pankeilta. Luotot yhteensä sisältää 
yleensä kotimaiset luotot julkiselle ja yksityiselle sektorille. On huomattava, että 
vaikeudet mitata yleisön hallussa olevan ulkomaanvaluutan määrää tietyissä hakijamaissa 
voivat vaikuttaa tulosten luotettavuuteen. 
Korot: vuosikeskikorko Antolainauskorko on yleensä keskikorko, jonka tiedot antaneet 
pankit veloittavat myöntämistään lainoista. Talletuskorko on yleensä avista- ja 
aikatalletusten keskikorko. 
Vaihtokurssit: Ecun vaihtokurssi on mahdollisuuksien mukaan pääosasto II:lle 
virallisesti ilmoitettu kurssi. Todellista vaihtokurssia kuvaava indeksi on painotettu 
tärkeimpien kauppakumppanien mukaan ja perusvuotena on käytetty vuotta 1993. 
Tuonti EU-15-maista ja vienti EU-15-maihin: Tiedot kansallisista lähteistä. Vuosien 
1993 ja 1994 tiedot koskevat vain EU-12-maiden kanssa käytyä kauppaa. 
Työvoimaosuus: työvoiman osuus prosentteina kaikista 15 vuotta täyttäneistä. 
Työvoimaosuuden määrittämisessä on noudatettu seuraavia ILO:n määritelmiä ja 
suosituksia: 
Työvoima: jäljempänä esitettyjen ILO:n määritelmien mukaiset työlliset ja työttömät 
henkilöt. 
55 
Työlliset: kaikki 15 vuotta täyttäneet henkilöt, jotka työskentelivät viitejakson aikana 
vähintään tunnin ajan palkkaa tai muuta korvausta vastaan työntekijöinä, yrittäjinä, 
osuuskuntien jäseninä tai yrittäjäperheenjäseninä. Työllisiin kuuluvat myös asevoimien 
palveluksessa olevat henkilöt ja hoitovapaalla olevat naiset. 
Työttömät: kaikki 15 vuotta täyttäneet henkilöt, jotka täyttävät samanaikaisesti kaikki 
kolme ILO:n käyttämään työttömän määritelmään sisältyvää ehtoa, eli henkilöt, jotka (i) 
ovat ilman työtä, (ii) etsivät työtä aktiivisesti ja jotka (iii) voivat ottaa työpaikan vastaan 
kahden viikon kuluessa. 
Koska työvoimatutkimuksia ei tehdä säännöllisin väliajoin, indikaattori on arvioitu 
työllisten määrän perusteella. Työllisten määrä puolestaan on laskettu yritysten ja muiden 
organisaatioiden toimittamien tietojen perusteella. Työikäiseen väestöön luetaan 16 
vuotta täyttäneet Latviassa asuvia henkilöt. Työvoimatutkimuksissa haastatellaan 
Latviassa asuvia, 14 vuotta täyttäneitä ja sitä vanhempia henkilöitä. 
Työttömyysaste (ILO:n menetelmän mukainen): työttömien osuus työvoimasta 
prosentteina. Työttömyysaste perustuu työvoimatutkimukseen (Labour Force Sample 
Survey) sekä edellä lueteltuihin ILO:n määritelmiin ja suosituksiin. 
Keskimääräinen työllisyys NACE-toimialoittain: Tämä indikaattori ei perustu 
työvoimatutkimukseen vaan yritysten, laitosten ja muiden organisaatioiden toimittamiin 
tietoihin. Lisäksi on käytetty tietoja yksityisyrittäjistä ja erityyppistä toimintaa varten 
tarvittavien patenttien haltijoista sekä tietoja, jotka on kerätty haastattelemalla 
maanviljelijöitä. 
Tiedot sisältävät kaikki (yksityisen ja julkisen sektorin) yritykset ja muut organisaatiot. 
Teollisuustuotannon volyymi-indeksi: Teollisuustuotantoon kuuluvat kaivostoiminta ja 
louhinta, teollisuus sekä sähkö-, kaasu-, lämpö- ja vesihuolto (NACE Rev. 1 :n pääluokat 
C,DjaE). 
56 
Lähteet: 
Perustiedot, kansantalous, ulkomaankauppa, väestö, työmarkkinat, infrastruktuuri, 
teollisuus ja maatalous: New Cronos. 
Valuuttavaranto ja rahoitusmarkkinoiden indikaattorit: Lähteenä on 
mahdollisuuksien mukaan käytetty Eurostatin B-4-yksikön laatimaa kyselylomaketta, 
joka koskee raha- ja rahoitustilastoja. Hakijamaita on pyydetty toimittamaan 
säännöllisesti kyselylomakkeen mukaiset päivitetyt tiedot. Lomake kattaa seuraavat 
tilastotiedot: valuuttavaranto, raha-aggregaatit, korot sekä vaihtokurssit. Jos tietoja ei ole 
saatu lomakkeesta, lähteenä on käytetty Kansainvälisen valuuttarahaston julkaisua 
"International Financial Statistics". Ecun vaihtokurssit perustuvat mahdollisuuksien 
mukaan Euroopan komission (PO II: n) antamiin tietoihin. 
Ulkomaista bruttovelkaa koskevat tiedot perustuvat ulkomaanvelkaa lastoja 
käsittelevään OECD:n julkaisuun (OECD External Debt Statistics). 
Julkisyhteisöjen ali/ylijäämän osalta hakijamaat eivät toistaiseksi pysty antamaan 
luotettavia tietoja. Eurostatin B-4-yksikkö tekee läheistä yhteistyötä näiden maiden 
kanssa parantaakseen niiden valtiontaloutta koskevia, kansantalouden tilinpitoon 
perustuvia tilastoja. Koska luotettavat tiedot puuttuvat, julkisyhteisöjen ali/ylijäämä 
arvioidaan Kansainvälisen valuuttarahaston julkaiseman valtiontalouden tilastoja 
koskevan vuosikirjan (Government Finance Statistics Yearbook) tietojen perusteella 
(tietoja menetelmästä jäljempänä). 
57 
ISSN 1024-4492 
KOM(98) 706 lopullinen 
r\>öXrV JfikX JvJ rV X 
FI 01 02 06 11 
Luettelonumero : CB-CO-98-648-FI-C 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg ISSN 1024-4492 
KOM(98) 706 lopullinen 
r\>öXrV JfikX JvJ rV X 
FI 01 02 06 11 
Luettelonumero : CB-CO-98-648-FI-C 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg