EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 13.01.1998 
KOM(1998) 1 lopull. 
KOMISSION KERTOMUS 
NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE 
• Euroopan investointipankin yhteisen edun mukaisiin hankkeisiin myöntämien 
lainojen käyttämisestä sellaisissa Latinalaisen Amerikan ja Aasian maissa, 
joiden kanssa yhteisö on tehnyt yhteistyösopimuksia. Väliaikaiset 
lainanantovaltuudet (1996-1997) 
• Euroopan investointipankin lainojen käytöstä Keski- ja Itä-Euroopan maissa 
toteutettaviin hankkeisiin: Puola, Unkari, Tsekin tasavalta, Slovakian tasavalta, 
Romania, Bulgaria, Latvia, Viro, Liettua ja Albania (1996/1997) 
• Euroopan investointipankin Etelä-Afrikan tasavallalle myöntämien lainojen 
toteuttamisesta (1995-1996) 
ja 
• Euroopan investointipankin Etelä-Afrikassa toteutettaviin 
myöntämien lainojen käyttöasteesta (1.1.1997 - 30.6.1997) hankkeisiin 
Euroopan investointipankin Keski- ja Itä-Euroopan maissa (Puola,Unkari, Tsekin 
tasavalta, Slovakian tasavalta, Romania, Bulgaria, Latvia, Viro, Liettua ja Albania) 
toteutettaviin hankkeisiin myöntämien lainojen käyttöasteesta (1.7.1996 -
30.6.1997) 
KOMISSION KERTOMUS 
NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE 
Euroopan investointipankin yhteisen edun mukaisiin hankkeisiin myöntämien lainojen 
käyttämisestä sellaisissa Latinalaisen Amerikan ja Aasian maissa, joiden kanssa yhteisö 
on tehnyt yhteistyösopimuksia 
Väliaikaiset lainanantovaltuudet (1996-1997) 
SISALLYSLUETTELO 
1. Johdanto 
2. Oikeusperusta 
3. Euroopan investointipankin lainanantovaltuudet Latinalaisen Amerikan ja Aasian 
maissa (ALA-maat) suhteessa pankin toimintaan yhteisön ulkopuolella 
4. ALA-maita koskevien väliaikaisten lainanantovaltuuksien mukaisesti myönnetyt 
lainat 
5. Yleisiä huomautuksia myönnetyistä lainoista ja Euroopan investointipankin 
väliaikaisten toimivaltuuksien käytön arviointia 
Liite 1: Yhteenveto ALA-maita koskevien väliaikaisten lainanantovaltuuksien 
mukaisesti toteutetuista ja sovituista lainoista 
Liite 2: ALA-maita koskevien väliaikaisten lainanantovaltuuksien mukaisesti 
toteutetuista lainoista saatava yhteinen etu 
Liite 3: Luettelo ALA-maista, joiden kanssa Euroopan investointipankki on tehnyt 
puitesopimuksia 
1. Johdanto 
Tässä kertomuksessa käsitellään Euroopan investointipankin (EEP) toimintaa tietyissä 
Latinalaisen Amerikan ja Aasian maissa (ALA-maat). Kertomus on laadittu yhteisön 
takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille sellaisissa Latinalaisen Amerikan 
ja Aasian maissa, joiden kanssa yhteisö on tehnyt yhteistyösopimuksen (Argentiina, 
Bolivia, Brasilia, Chile, Kolumbia, CostaRica, Ecuador, Guatemala, Honduras, 
Meksiko, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peru, El Salvador, Uruguay ja Venezuela 
sekä Bangladesh, Brunei, Kiina, Intia, Indonesia, Macao, Malesia, Pakistan, 
Filippiinit, Singapore, Sri Lanka, Thaimaa ja Vietnam), toteutettuihin yhteisen edun 
mukaisiin hankkeisiin liittyvistä lainoista mahdollisesti aiheutuvien tappioiden varalta 
12 päivänä joulukuuta 1996 tehdyn Euroopan unionin neuvoston päätöksen 
96/723/EY mukaisesti. 
Tämä kertomus koskee yhteensä 275 miljoonan ecun lainoja, jotka EIP:n 
hallintoneuvosto on hyväksynyt ALA-maita koskevien ensimmäisten valtuuksien 
päättymisen (22. lokakuuta 1996) ja näiden ALA-maita koskevien väliaikaisten 
valtuuksien päättymisen (30. kesäkuuta 1997) välisenä aikana. 
Viimeinen kolmesta ALA-maita koskevia ensimmäisiä valtuuksia (1993-96) 
käsittelevästä kertomuksesta toimitettiin neuvostolle ja Euroopan parlamentille 
syyskuussa 1996 (vrt. asiakirja KOM(96) 429 lopullinen, 9.9. 1996). 
2. Oikeusperusta 
ALA-maita koskevat tilapäiset valtuudet perustuvat seuraaviin päätöksiin ja 
sopimuksiin: 
- Euroopan unionin neuvoston päätös, tehty 12 päivänä joulukuuta 1996 
[päätös N:o 96/723/EY, joka on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa 
lehdessä (EYVL) 19. joulukuuta 1996], yhteisön takuun myöntämisestä 
Euroopan investointipankille edellä mainituissa ALA-maissa toteutettuihin 
yhteisen edun mukaisiin hankkeisiin liittyvistä lainoista mahdollisesti aiheutuvien 
tappioiden varalta. 
- Euroopan investointipankin hallintoneuvoston päätös, tehty 11 päivänä 
helmikuuta 1997, pankin valtuuttamisesta myöntämään 30. kesäkuuta 1997 asti 
ulottuvan jakson aikana omista varoistaan lainoja, joiden enimmäismääräksi 
asetetaan 275 miljoonaa ecua ja joiden tarkoituksena on rahoittaa niissä 12 
päivänä joulukuuta 1996 tehdyssä neuvoston päätöksessä mainituissa ALA-maissa 
toteutettuja investointihankkeita, joiden kanssa yhteisö on tehnyt 
yhteistyösopimuksen. 
- Euroopan yhteisön ja EIP:n välinen takaussopimus, allekirjoitettu 18. ja 26. 
maaliskuuta 1997. Yhteisö takaa 12 päivänä joulukuuta 1996 tehdyn neuvoston 
päätöksen N:o 96/723/EY mukaisesti kokonaisuudessaan yhteensä 153 miljoonan 
ecun suuruiset lainat. EEP:n hallintoneuvosto on edellä mainittujen päätösten 
mukaisesti antanut luvan myöntää kyseisiä lainoja yhteisön uudesta EIP:tä 
koskevasta takausjärjestelmästä 14 päivänä huhtikuuta 1997 tehdyn Euroopan 
unionin neuvoston päätöksen N:o 97/256/EY julkaisemiseen 19. huhtikuuta 1997 
ilmestyneessä EYVL:ssä saakka. 
- Neuvoston päätös, tehty 14 päivänä huhtikuuta 1997 (päätös N:o 97/256/EY, 
joka on julkaistu 19. huhtikuuta 1997 ilmestyneessä EYVL:ssä), yhteisön takuun 
myöntämisestä Euroopan investointipankille yhteisön ulkopuolisiin hankkeisiin 
myönnetyistä lainoista aiheutuvien tappioiden varalta (Keski- ja Itä-Euroopan 
maat, Välimeren maat, Latinalaisen Amerikan ja Aasian maat sekä Etelä-Afrikka). 
- Euroopan yhteisön ja EIP:n välinen takaussopimus, allekirjoitettu 25. ja 29. 
heinäkuuta 1997. Yhteisö takaa 14 päivänä huhtikuuta 1997 tehdyn neuvoston 
päätöksen N:o 97/256/EY ja edellä mainitun takaussopimuksen määräysten 
mukaisesti yhteensä 122 miljoonan ecun suuruiset lainat. EIP:n hallintoneuvosto 
on hyväksynyt nämä lainat neuvoston päätöksen N:o 97/256/EY julkaisemisen 19. 
huhtikuuta 1997 ilmestyneessä EYVL:ssä ja 30. kesäkuuta 1997 välisenä aikana. 
3. Euroopan investointipankin lainanantovaltuudet Latinalaisen Amerikan ia 
Aasian maissa (ALA-maat) suhteessa pankin toimintaan yhteisön ulkopuolella 
EIP:n lainanantovaltuudet ALA-maita koskevia lainoja varten edellyttivät pankin 
täyttävän erityisiä yhteisön yhteistyöpolitiikkaa tukevia velvoitteita. Suurimmalla 
osalla näistä EIP:n uusista lainanantovaltuuksista hyötyvistä ALA-maista on 
historiallisia, taloudellisia ja kulttuurisiteitä Euroopan unionin maihin. Nämä jo kauan 
sitten luodut siteet ilmenevät yhteistyöpolitiikassa, jota yhteisö on soveltanut 
joihinkin näistä maista jo vuodesta 1976. Tätä yhteistyöpolitiikkaa on laajennettu 
vuosien mittaan, kunnes neuvosto teki 15 päivänä helmikuuta 1993 ALA-maita 
koskevien ensimmäisten lainanantovaltuuksien yhteydessä toteutettuja EIP:n 
rahoitustoimenpiteitä koskevan päätöksen (päätös N:o 93/115/ETY, joka on 
julkaistu 23. helmikuuta 1993 ilmestyneessä EYVL:ssä). 
Koska helmikuussa 1996 päättyneistä ensimmäisistä lainanantovaltuuksista saatiin 
kannustavia tuloksia, nämä valtuudet oli aiheellista uusia. Neuvosto pääsi kuitenkin 
vasta 12. joulukuuta 1996 yhteisymmärrykseen ALA-maita koskevien vuoden 1996 
väliaikaisten lainanantovaltuuksien enimmäismäärästä (vrt. edellä kohdassa 2 
mainittu päätös N:o 96/723/EY). Päätöksentekoajankohta aiheutti sen, että EIP ei 
ollut yltänyt 275 miljoonan ecun enimmäismäärään 31. joulukuuta 1996 mennessä. 
Valtuuksien voimassaoloaikaa jatkettiin näin ollen kyseisen päätöksen 1 artiklan 
mukaisesti automaattisesti 30. kesäkuuta 1997 saakka. 
EIP:n asema ALA-maiden lainanantajana vakiintui näiden väliaikaisten valtuuksien 
ansiosta. On muistettava, että EIP jatkaa 14 päivänä huhtikuuta 1997 tehdyn 
neuvoston päätöksen (katso edellä 2 kohta) mukaisesti ALA-maita koskevien 
lainojen myöntämistä vuoteen 2000 saakka. 
4. ALA-maita koskevien väliaikaisten lainanantovaltuuksien mukaisesti 
mvönnetvt lainat 
EIP:n hallintoneuvosto antoi väliaikaisten lainanantovaltuuksien mukaisesti luvan 
kuuden yhteensä 275 miljoonan ecun suuruisen lainan myöntämiseen. Liitteen 1 
taulukossa esitetään yhteenveto toteutetuista ja sovituista toimenpiteistä (maat, 
toimialat, lainamäärät, EIP:n osuus hankkeen rahoituksesta, muut rahoittajat jne.). 
5. Yleisiä huomautuksia myönnetvistä lainoista ia Euroopan investointipankin 
väliaikaisten lainanantovaltuuksien kävtön arviointia 
5.1 Kysyntä ylitti ensimmäisten valtuuksien tavoin selvästi käytettävissä olevien 
varojen määrän myös vuosina 1996—1997. Tämä johtuu erittäin suuresta 
pääomantarpeesta EIP:n lainoista hyötyvissä maissa. Lainoja myönnettiin näin 
ollen koko väliaikaisten valtuuksien 275 miljoonan ecun enimmäismäärää 
vastaavalla summalla (pääasiassa vuoden 1997 aikana). Vuonna 1996 jouduttiin 
sitä vastoin hylkäämään useita Euroopan unionissa toimivien yritysten 
rahoitushakemuksia väliaikaisia lainanantovaltuuksia koskevan päätöksen 
viivästymisen takia. 
5.2 ELP:n väliaikaisten lainanantovaltuuksien turvin rahoitetut hankkeet ovat 
ensimmäisten ALA-maita koskevien valtuuksien turvin rahoitettujen hankkeiden 
tavoin sekä ALA-maiden että Euroopan unionin edun mukaisia. Nämä lainat 
täyttivät yhteisen edun käsitteen mukaisesti vähintään yhden seuraavista 
edellytyksistä: eurooppalaisen teknologianja ammattitaidon siirto, eurooppalaisten 
ja paikallisten yritysten yhteistyö sekä energia-alaa ja ympäristön tilan parantamista 
koskeva yhteistyö. Liitteessä 2 on yhteenveto kuudesta hyväksytystä lainasta 
saatavasta yhteisestä edusta. 
5.3 Sellaisten hankkeiden määrä kasvaa edelleen, joihin osallistuu yksityisiä 
eurooppalaisia yhteistyökumppaneita. EIP:n hyväksymien yksityisten 
hankkeiden prosentuaalinen osuus kasvoi jo ensimmäisten ALA-maita koskevien 
valtuuksien aikana (1993: 20%; 1994: 42%; 1995—1996: 46%) ja nousi 
väliaikaisten valtuuksien aikana 78 prosenttiin (katso liite 1). Näiden hankkeiden 
osuus voi kasvaa entisestään, sillä yksityisellä sektorilla toimivia hankkeiden 
toteuttajia aiotaan valita Corporaciön Andina de Fomenton (CAF) globaalilainan 
lopullisten saajien joukkoon. CAF on monenvälinen alueellinen rahoituslaitos, 
jonka kotipaikka on Caracas ja jonka pääosakkaita ovat Andienliiton maat 
(Kolumbia, Bolivia, Ecuador, Peru ja Venezutiaj (katso liite 1). Tämä on 
vahvistus sille, että EIP:n lainat soveltuvat erityisen hyvin eurooppalaisten 
yritysten investointien tukemiseen nopeasti kasvavien talouksien maissa, joihin 
suurin osa ALA-maista lukeutuu. 
5.4 Myönnetyt lainat ovat kesimäärin 47 miljoonaa ecua, jossa ei ole otettu 
huomioon CAF:n globaalilainan yhteydessä tulevaisuudessa myönnettäviä 
huomattavasti pienempiä lainoja. 
5.5 Alakohtainen jakauma (katso liite 1) osoittaa, että toimenpiteet ovat 
keskittyneet teollisuus- ja energia-alalle. Tarkoituksena on parantaa ALA-maiden 
ja Euroopan unionin välistä teollista yhteistyötä, mikä on sopusoinnussa ALA-
maiden ja EU:n välisten yhteistyösopimusten kanssa. Näissä sopimuksissa 
korostetaan usein energia-alan yhteistyön erityistä merkitystä. Keskittymistä 
teollisuuden rahoittamiseen voidaan selittää myös sillä, että eurooppalaiset 
teollisuusyritykset, jotka saivat aiemmin EEP:ltä lainoja unionissa tehtäviä 
investointeja varten, hakevat nyt EIP:ltä rahoitusta ALA-maissa toteutettavia 
hankkeitaan varten (usein esimerkiksi Meksikossa toteutettavan "Vidrio 
Saint-Gobain" -hankkeen kaltaisia yhteisyrityksiä varten). 
5.6 Maantieteellisen jakauman osalta voidaan todeta, että EIP on mahdollisuuksien 
mukaan jakanut varoja tasapuolisesti näiden kahden alueen kesken. Latinalaisen 
Amerikan maita varten hyväksyttyjen lainojen osuus on kuitenkin kaksi 
kolmasosaa ja Aasian maiden osuus vastaavasti kolmannes 275 miljoonan ecun 
kokonaismäärästä (katso liite 1). Tämä johtuu pääasiassa siitä, että EEP joutui 
jakamaan kokonaismäärärahat erittäin lyhyessä ajassa. 
5.7 Yhteistyö ALA-maissa toimivien monen- ja kahdenvälisten rahoituslaitosten 
kanssa toimii edelleen hyvin. Kuudesta toteutetusta rahoitustoimenpiteestä kolme 
rahoitettiin yhdessä monenvälisten rahoituslaitosten kanssa (Maailmanpankki ja 
Aasian kehityspankki) ja/tai kahdenvälisten rahoituslaitosten kanssa (Kreditanstalt 
fur Wiederaufbau ja Commonwealth Development Corporation). Neljäs laina 
myönnettiin suoraan edellä mainitulle monenväliselle rahoituslaitokselle CAF:lle. 
EIP:n ja muiden monen- ja kahdenvälisten rahoituslaitosten hankkeita koskeva 
toiminta täydentää toisiaan, ja laitosten toiminnan yhteensovittaminen toimii hyvin. 
Täydentävyys tarjoaa kaikille monenvälistä rahoitustukea saaville osapuolille 
riittävästi mahdollisuuksia toimia ALA-maissa, edistää hyvien yhteistyösuhteiden 
ylläpitämistä ja parantaa hankkeiden yhteensopivuutta. EIP kohdistaa 
rahoitustoimenpiteitään yhä kasvavassa määrin sellaisiin yksityisiin hankkeisiin, 
joissa on mukana eurooppalaisia yhtiöitä joko yhteisyrityskumppaneina tai 
osakkaina. Muilla monenvälisillä rahoituslaitoksilla on paremmat edellytykset 
johtaa infrastruktuureihin liittyvien (usein julkisten) laaja-alaisten hankkeiden 
yhteisrahoitusta. 
5.8 EIP:n yhteistyö eurooppalaisten pankkien kanssa on erityisesti takuiden 
myöntämisen osalta edelleen ongelmatonta. EIP:n ja eurooppalaisten liikepankkien 
toiminta täydentää toisiaan, sillä liikepankeilla on harvoin käytössään samanlaisia 
resursseja kuin EIP:llä. Tämä koskee erityisesti laina-aikaa ja 
maksuvapautusaikoja. Lisäetua on siitä, että niiden käyttämät rahoitusinstrumentit 
täydentävät toisiaan. 
5.9 On huomautettava, että ALA-maita koskevat väliaikaiset lainanantovaltuudet 
kuuluvat yhteison varoista rahoitettavaan kahteen eri takuujärjestelmään: 
• Myönnetyistä lainoista 153 miljoonaa ecua taataan yhteisön varoista rahoitettavan 
entisen 100 prosentin takuujärjestelmän perusteella (sama järjestelmä kuin 
ensimmäisiin lainanantovaltuuksiin sovellettu järjestelmä). Tällä takuulla katetaan 
seuraavat lainat: Vidrio Saint-Gobain/Meksiko (50 miljoonaa ecua), Ghazy-
Barotha/Pakistan (21 miljoonaa ecua), Batangas I/Filippiinit (60 miljoonaa ecua) 
ja Pirelli-valokuitu/Brasilia (22 miljoonaa ecua). 
• Lainoista, jotka EIP:n hallintoneuvosto hyväksyi sen jälkeen, kun 14 päivänä 
huhtikuuta 1997 tehty Euroopan unionin neuvoston päätös N:o 97/256/EY oli 
julkaistu 19. huhtikuuta 1997 ilmestyneessä EYVL:ssä (katso edellä 2 kohta), 122 
miljoonaa taataan uuden 70 prosentin kokonaistakuujärjestelmän avulla. Uuden 
järjestelmän mukaan EEP ja yhteisö jakavat riskit, jotka aiheutuvat EIP:n lainojen 
merkittävästä osuudesta. Neuvosto on määritellyt tämän osuuden 25 prosentiksi. 
Yhteisö vastaa 25. ja 29. heinäkuuta 1997 allekirjoitetun takaussopimuksen 
rajojen mukaisesti kyseisiin lainoihin sisältyvistä poliittisista riskeistä. Tällaisia 
poliittisia riskejä ovat muun muassa valuutansiirtokielto, pakkolunastus, sota ja 
yhteiskunnalliset levottomuudet. Kahteen 122 miljoonan ecun kokonaismäärään 
sisältyvistä kolmesta hankkeesta liittyy määräys riskien jakamisesta 82 miljoonaan 
ecuun saakka, mikä vastaa 67 prosenttia uuteen takuujärjestelmään sisältyvien 
lainanantovaltuuksien kokonaismäärästä. Seuraavat kolme hanketta sisältyvät 122 
miljoonan ecun määrärahaan (kahteen jälkimmäiseen hankkeeseen sisältyy riskien 
jakaminen): CAF/Andienliitto globaalilaina (40 miljoonaa ecua, johon liittyviä 
riskejä ei ole jaettu EEP:n ja yhteisön talousarvion kesken), Batangas II/Filippiinit 
(12 miljoonaa ecua, johon liittyvät riskit on jaettu EEP:n ja yhteisön talousarvion 
kesken) ja Mercedes Benz A-Class Mercosul (70 miljoonaa ecua, johon liittyvät 
riskit on jaettu EIP:n ja yhteisön talousarvion kesken). 
5.10 Liitteessä 3 on luettelo puitesopimuksista, joilla määriteltiin asianomaisen valtion 
ja EIP:n väliset yleiset oikeusperustat, jotka ovat edellytyksenä julkisen ja 
yksityisen sektorin hankkeiden toteuttamiselle. 
ALA-MAITA KOSKEVAT VÄLIAIKAISET LAINANANTOVALTUUDET 1996 - KESÄKUU 1997 Liite 1 
HANKE 
Vidrio St-Gobain 
Ghazy Barotha -
toinen osa 
Batangasin voimala 
Pirelli-valokuitu 
CAF:n globaalilaina2 
Mercedes-Benz A-
Class Mercosul MAA 
Meksiko 
Pakistan 
Filippiinit 
Brasilia 
Andienliitto 
Brasilia TOIMIALA 
Teollisuus 
Energia (vesivoima) 
Energia 
(kombivoimala) 
Teollisuus 
Globaalilaina 
Autoteollisuus 
YHTEENSÄ 
PROSENTTIA EIP:N LAINA­
SITOUMUS 
(MIU. ECUA) 
21 
60 
12 
22 
40 
70 
275 
100% LA1NANOTTAJA 
JULKI­
NEN 
X 
X 
61 
22% YKSI-
TYINEN 
X 
X 
X 
X 
X 
214 
78% AASIA 
X 
X 
X 
93 
34% ALUE 
LATINAL 
AME-
RIKKA 
X 
X 
X 
X 
182 
66% e.a. = ei 
EIP:N LAINA 
OSUUS 
HANKKEEN 
KOKONAIS-
KUSTANNUK 
SISTA 
41% 
1% 
12% 
50% 
20% 
10% 
8% viela allekirjoitettu 
HALLINTO-
NEUVOSTO 
HYVAKSYNYT 
12.11.1996 
10.12.1996 
29.1.1997 
9.6.1997 
25.2.1997 
29.4.1997 
9.6.1997 RAHOITUS-
SOPIMUS 
ALLEKIRJOI­
TETTU3 
12.5.1997 
23.7.1997 
20.10.1997 
20.10.1997 
e.a. 
16.10.1997 
e.a. MUUTKAHDEN-JA 
MONENVALISET 
LAINANANTAJAT 
Aasian kehityspankki, 
Maailmanpankki, 
Kreditanstalt fur 
Wiederaufbau (KfW), 
Islamilainen kehityspankki 
KfW, Commonwealth 
Development Corporation 
KfW 
1 Laina, joka sisältyy sopimukseen riskien jaosta 
Corporaciön Andina de Fomento (CAF) on monenvälinen julkinen laitos, johon sovelletaan kansainvälistä oikeutta ja jonka päaosakkaita ovat Andienliiton maat 
(Kolumbia, Bolivia, Ecuador, Peru ja Venezuela) yhteensä yli 97 prosentin omistusosuudella. 
Tilanne 4. marraskuuta 1997 
ALA-maita koskevien väliaikaisten lainanantovaltuuksien avulla kävnnistetyistä hankkeista saatava vhteinen etu 
Hanke 
Vidrio St-Gobain 
Ghazy Barothan 
vesivoimalan 
toinen osa 
Bathangasin 
voimala 
Pirelli-valokuitu Maa 
Meksiko 
Pakistan 
Filippiinit 
Brasilia Yhteinen etu 
hanke on yhteisyritys, jossa eurooppalaisella yrityksellä on merkittävä osuus 
hanke edistää pyrkimyksiä lujittaa Meksikon asemaa sellaisten eurooppalaisten yhtiöiden sillanpääasemana, jotka haluavat 
sijoittautua Amerikan markkinoille 
pääosakkaana oleva eurooppalainen yhtymä toimii hankkeen takaajana 
hankkeeseen sisältyy merkittävä määrä teknologian siirtoa. 
Hankkeeseen sisältyy merkittävä määrä eurooppalaisen ammattitaidon ja teknologian siirtoa. Hankkeen suunnittelusta ja kehittelystä 
vastaa pääasiassa pakistanilaisista ja eurooppalaisista konsulteista koostuva yhteisyritys, joka valvoo jatkossa myös sopimuksen 
noudattamista. Eurooppalaiset yritykset ovat lisäksi voittaneet kaikki maa- ja vesirakennussopimuksista järjestetyt tarjouskilpailut 
Sopimusten arvo on yhteensä noin 700 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Hanke lisää merkittävästi Pakistanin kapasiteettia hyödyntää 
kansallisia uudistuvia energianlähteitään. Yleisemmällä tasolla hanke edistää EY:n ja Pakistanin väliseen erityisesti energia-alan 
yhteistyötä koskevaan yhteistyösopimukseen sisältyvien tavoitteiden saavuttamista. 
Lainanottaja First Philippine Gas Corporation on brittiläisten ja filippiiniläisten yhtiöiden perustaman yhteisyrityksen First Gas 
Holdings Corporationin kokonaan omistama tytäryhtiö. Shell ja Occidental Petroleum Company hyödyntävät yhdessä Malampayan 
kaasuesiintymää, josta toimitetaan todennäköisesti tulevaisuudessa polttoainetta kyseiseen voimalaan. Voimalan rakentamisesta on 
puolestaan tehty avaimet käteen -sopimus erään suuren eurooppalaisen yhtymän kanssa. Yleisemmällä tasolla tarkasteltuna ja ottaen 
huomioon hankkeen merkitys maakaasun käytön lisäämiselle Filippiineillä hanke edistää EU:n ja Kaakkois-Aasian maiden liiton 
välisen yhteistyösopimuksen tavoitteiden saavuttamista. Kyseisessä sopimuksessa korostetaan erityisesti energia-alalla ja ympäristön 
tilan parantamiseksi tehtävää yhteistyötä. 
hankkeen toteuttaja on erään eurooppalaisen yrityksen tytäryhtiö 
hanke edistää sen toteuttajan asemaa voimakkaan talouskasvun markkinoilla 
hankkeeseen sisältyy merkittävä määrä teknologian siirtoa 
hankkeen takaajana on eräs eurooppalainen pankki 
hanke edistää Brasilian valokuitukaapelialan nykyaikaistamista ja helpottaa maan (kansallisen ja kansainvälisen) televerkon 
nykyaikaistamista. ^^^^ Liite 2 
Hanke Maa 
Corporaciön 
Andina de 
Fomento (CAF) 
globaalilaina Andien-
liiton viisi 
jäsenmaata 
Mercedes Benz 
A-Class Mercosul Brasilia Yhteinen etu 
Suunnitellut hankkeet ovat yhteisen edun mukaisia ja lujittavat EU:n ja Andienlhton välistä yhteistyötä laina-alueille tehtävien 
yksityisten investointien kautta. CAF voi myöntää globaalilainan turvin lainoja, joiden laina-aika on jopa 15 vuotta. Tämän tällä 
alueella omaksutun käytännön odotetaan suosivan CAF:n eurooppalaisia asiakkaita. Lisäksi tämän uutuuden odotetaan kaventavan 
osittain komission hallinnoiman ECIP-rahoitusvälineen, jonka luottojen ylärajaksi on asetettu miljoona ecua, ja ElP.n suorien lainojen 
vähimmäismäärän välistä erotusta. Hankkeen avulla voidaan rahoittaa myös keskikokoisia EU:ta ja Latinalaista Amerikkaa 
hyödyttäviä aloitteita, joille EIP ei tähän mennessä ole voinut myöntää suoria lainoja niiden koon vuoksi. 
• hanke on olennainen edellytys sen toteuttajan aseman vahvistamiseksi nopean talouskasvun markkinoilla 
• hankkeeseen sisältyy merkittävä määrä teknologian siirtoa (rakennusvaiheen aikana kaluston ja tuotantovaiheen aikana osien 
maahantuontia) 
hanke edistää Brasilian autoteollisuuden nykyaikaistamista. 
10 
Liite 3 
Luettelo maista, jotka ovat tehneet puitesopimuksen EIP:n kanssa 
(tilanne 15. syyskuuta 1997) 
1) Sopimukset, jotka on allekirjoitettu ja jotka ovat tällä hetkellä voimassa kaikkien 
lainanantovaltuuksien osalta 
AASIA LATINALAINEN AMERIKKA 
Ens. sopimus Jatko 
Kiina 
Indonesia 6.12.1995 
20.6.1995 Argentiina 
Brasilia 
Bolivia 
Kolumbia 
El Salvador 
Honduras 
Meksiko 
Panama 
Paraguay 
Peru 
Uruguay 3.10.1994 16.3.1997 
19.12.1994 
12.10.1995 
13.3.1995 
27.2.1997 
27.2.1997 
9.3.1995 
10.04.96 
19.9.1994 
2.10.1994 
21.4.1995 
2) 750 miljoonan ecun lainanantovaltuuksia koskevat sopimukset (neuvottelut 
käynnissä sopimusten jatkamiseksi uusiin valtuuksiin) 
AASIA LATINALAINEN AMERIKKA 
Intia 
Pakistan 
Filippiinit 
Thaimaa 17/25.11.1993 
25/28.2.1994 
15.9.1994 
10/17.1.1994 Chile 
Costa Rica 7.10.1994 
30.11.1993 
3) Parhaillaan käynnissä olevat neuvottelut uusista puitesopimuksista: Sri 
Lanka, Mongolia, Bangladesh, Vietnam, Venezuela, Ecuador, Guatemala ja 
Nicaragua. 
11 
KOMISSION KERTOMUS 
NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE 
Euroopan investointipankin lainojen käytöstä Keski- ja Itä-Euroopan maissa toteutettaviin 
hankkeisiin: Puola, Unkari, Tsekin tasavalta, Slovakian tasavalta, Romania, Bulgaria, Latvia, 
Viro, Liettua ja Albania (1996/1997) 
12 
SISALLYS 
1. Johdanto 
2. Oikeusperusta 
3. Euroopan investointipankin toiminta Keski-ja Itä-Euroopassa vuonna 1996 
4. Pankit päämäärät ja ensisijaiset tavoitteet 
5. Yhteistyö muiden toimielinten kanssa 
Liite 1: Taulukko, jossa esitetään tiivistelmä neuvoston 15 päivänä maaliskuuta 1993 
(93/166/ETY) ja 13 päivänä joulukuuta 1993 (93/696/EY) tehtyjen päätösten 
perusteella myönnetystä rahoituksesta. Taulukossa on maa- ja 
toimialakohtainen jaottelu. 
Liite 2: Taulukko, jossa esitetään tiivistelmä neuvoston 15 päivänä maaliskuuta 1993 
(93/166/ETY) ja 13 päivänä joulukuuta 1993 (93/696/EY) tehtyjen päätösten 
perusteella myönnetystä rahoituksesta. Taulukossa hankkeet on jaoteltu 
maittain. 
13 
1. Johdanto 
Tämä vuosikertomus Euroopan investointipankin (EIP) toiminnasta Keski- ja Itä-
Euroopan maissa on laadittu 13 päivänä joulukuuta 1993 tehdyn neuvoston päätöksen 
93/696/EY (EYVL N:o L 321, 23.12. 1993) mukaisesti. Kertomus koskee neuvoston 
päätöksen kolmatta ja viimeistä täytäntöönpanovuotta ja kattaa ajanjakson 1 päivästä 
tammikuuta 1996 kesäkuuhun 1997, jolloin valtuutus päättyi. 
2. Oikeusperusta 
Euroopan investointipankille Keski- ja Itä-Euroopassa annetun toimivallan oikeudellinen 
ja institutionaalisesta perustasta on säädetty päätöksissä ja sopimuksissa: 
13 päivänä joulukuuta 1993 tehty neuvoston päätös 93/696/EY (EYVL N:o 
L 321, 23.12.1993), jolla pankille myönnetään yhteisön takaus Keski- ja Itä-
Euroopassa toteutettaviin hankkeisiin myönnettyjen lainojen tuottamille 
tappioille. Taattujen lainojen enimmäismäärä on 3000 miljoonaa ecua kolmen 
vuoden aikana, alkaen neuvoston päätöksen voimaantulopäivästä (23. joulukuuta 
1993). Määräaikaa voidaan automaattisesti jatkaa kuudella kuukaudella, jos 
pankin myöntämien lainojen määrä ei ole saavuttanut edellä mainittua 
kokonaismäärää kolmen vuoden määraajan päättyessä. 
Takauksella katetaan kaikki päätöksessä mainituissa maissa hoidettuihin 
investointihankkeisiin tavanomaisin ehdoin myönnettyihin lainoihin liittyvät 
maksujen laiminlyönnit. 
(Lainatakauksen enimmäismäärä sisältää Viroon, Latviaan ja Liettuaan tehtäviä 
investointeja koskevat 15 päivänä maaliskuuta 1993 tehdyllä neuvoston 
päätöksen 93/166/ETY säännökset.) 
Euroopan investointipankin valtuuston 2. toukokuuta 1994 tekemällä 
päätök* ä valtuutettiin pankki antamaan lainoja 13 päivänä joulukuuta 1993 
tehdyn neuvoston päätöksen perusteella. 
Yhteisön ja Euroopan investointipankin 22. heinäkuuta ja 12 päivänä 
elokuuta 1994 allekirjoittama takaussopimus. Tämä sopimus korvaa edellä 
mainittuun neuvoston 15 päivänä maaliskuuta 1993 tehtyyn päätökseen liittyvän 
takaussopimuksen. 
14 
3. Euroopan investointipankin tniminta Keski- ja Itä-Euroopflssfl vnnnna 1995 
3.1 Euroopan investointipankki allekirjoitti vuonna 1996 Keski- ja Itä-Euroopassa 21 
rahoitussopimusta, joiden yhteissumma oli 1 086 miljoonaa ecua. Edellisen vuoden 
vastaava luku oli 973 miljoonaan ecua. 
Joulukuun 31. päivänä 1996, jolloin neuvoston kolmivuotinen valtuutuskausi päättyi, 
pankin vuosien 1993-1996 valtuutuksen perusteella allekirjoittamien lainojen 
kokonaismäärä kohosi 2 980 miljoonaan ecuun eli hieman alle 3000 miljoonan ecun 
ylärajan, joka hyväksyttiin neuvoston päätöksellä 93/696/EY. Päätöksen 1 artiklan 
mukaisesti, jonka nojalla takausaikaa voidaan automaattisesti pidentää 6 kuukaudella, 
pankki allekirjoitti maaliskuussa 1997 viimeisen 20 miljoonan ecun lainan, ja näin 
saavutemin hyväksytty enimmäismäärä. 
Liitteessä 1 esitetään vuosien 1993-1996 rahoituspaketin maa- ja alakohtainen jakauma 
ja liitteessä 2 on luettelo hankkeista. 
3.2 Vuonna 1996 Puolan, Tsekin tasavallan ja Unkarin lainojen osuus oli noin 71 % EIP:n 
alueelle myöntämistä lainoista. EIP allekirjoitti myös lainoja hankkeiden tueksi kaikissa 
muissa KIE-maissa paitsi Bulgariassa (ks. taulukko 1). 
Taulukko 1. EIP:n lainojen maantieteellinen jakauma vuosina 1996/1997 
Neuvoston päätös 93/696/EY 
Maa Lainojen Allekirjoitettuja lainoja 
lukumaara yhteensa 
(milj.ecua) 
Puola 3 380 (34,4%) 
Tsekin tasavalta 2 255 (23,1 %) 
Unkan 2 135 (12,2%) 
Romania* 3 110 (9>9 %) 
Slovakia tasavalta 2 100 (9,0%) 
Liettua 5 72 (6,5%) 
Latvia 3 26 (2,4%) 
Viro 1 16 (1,4%) 
Albania 1 12 (1,1 %) 
YHTEENSA | 22 [ 1106 (100%) 
Pankki tukee edelleen KIE-maiden talouskehitystä niiden valmistautuessa EU-jäsenyyteen. 
Aiempien vuosien tapaan rahoitus keskittyi vuonna 1996 keskeisiin infrastruktuurihankkeisiin ja 
fyysisten yhteyksien parantamiseen EU:hun: 
• Puolet kokonaisrahoituksesta eli 563 miljoonaa ecua (238 miljoonaa ecua vuonna 1995) 
käytettiin kuljetuksen infrastruktuurihankkeiden rahoittamiseen. Useimmat niistä kuuluvat 
tärkeimpiin Kreetalla yleiseurooppalaisessa konferenssissa vuonna 1994 todettuihin 
liikennekäytäviin. Merkittäviä maantiekuljetukseen liittyviä hankkeita ovat A4 Wroclaw-
Glivvice -moottoritien rakentaminen Puolassa, M3 Budapest-Gyöngyös -moottoritie 
Unkarissa ja Via Baltica Liettuassa. Rautatiekuljetushankkeisiin kuuluvat mm. Varsova-
1 Sisältää maaliskuussa 1997 allekirjoitetun 20 miljoonan ecun lainan. 
15 
Ostrava-Wien -linjan nykyaikaistaminen Tsekin tasavallassa ja Tallinna-Narva -rautatielinjan 
tiettyjen osuuksien kunnostaminen Virossa. 
Energiahuollon hankkeiden rahoitukseen myönnettiin lainoja 363 miljoonan ecun arvosta. 
Niiden osuus kokonaislainanannosta alueella oli 1/3 vuonna 1996 (vuonna 1995 vastaava 
luku oli 290 miljoonaa ecua). Viidessä maassa allekirjoitetuilla lainoilla tuettiin kuutta 
hanketta, jotka liittyvät voimaloiden ja kaasunsiirtoverkkojen rakentamiseen, 
kunnostamiseen, nykyaikaistamiseen ja laajentamiseen. 
Televiestinnän hankkeisiin lainoja allekirjoiterain yhteensä 115 miljoonan ecun arvosta 
(vuonna 1995 vastaava luku oli 130 miljoonaa ecua), ja niiden osuus kokonaisrahoituksesta 
oli 10 % vuonna 1996. Rahoitus koski kahta lainaa, joilla laajennettiin ja nykyaikaisterain 
televiestintäverkostoa Puolassa ja rakennettiin televiestintäverkko matkapuhelinliikennettä 
varten Liettuaan. 
Taulukko 2. EIP:n lainat vuosina 1996/1997 maittain ja toimialoittain 
Neuvoston päätös 93/696/EY 
Maa 
Puola 
Tsekin 
tasavalta 
Unkari 
Romania2 
Slovakian 
tasavalta 
Liettua 
Latvia 
Viro 
Albania 
YHTEENSA Allekirjoi­
tettuja 
lainoja 
yhteensä 
(milj. ecua) 
380 
255 
135 
110 
100 
72 
26 
16 
12 
1106 
(100%) Liikenne 
100 
200 
95 
110 
42 
16 
563 
(50,9 %) joists 
Energia 
180 
55 
100 
10 
6 
12 
363 
(32,8 %) t 
Tele-
viestinta 
100 
15 
115 
(10,4%) Teolli-
suus, 
muut, 
moniaiat 
40 
5 
20 
65 
(5,9%) 
2 Sisältää maaliskuussa 1997 allekirjoitetun 20 miljoonan ecun lainan. 
16 
Infrastruktuurihankkeiden lisäksi tuettiin myös teollisuutta vuonna 1996. Teollisuudelle 
myönnetystä 65 miljoonasta ecusta 50 miljoonaa ecua annetuin globaalilainoina pk-
yrityksille. On muistettava, että Euroopan investointipankin tuki pk-yrityksille kanavoidaan 
sopivien rahoituksenvälittäjien kautta, jotka voivat käyttää ElP.n varoja joko globaalilainan 
muodossa (EIP:n ja tietyn rahoituslaitoksen välinen puiteluotto) tai APEX-lainan muodossa 
(puiteluotto, jota tietty mäarä vaatimukset täyttäviä laitoksia voi käyttää tietyssä maassa ja 
joka kanavoidaan yleensä keskuspankin kautta). 
Jäljempänä taulukossa 3 esitetään tarkemmin vuoden aikana allekirjoitetut lainasopimukset. 
3.3 Seuranta 
EIP seuraa investointia koko hankkeen toteuttamisen ajan ja laina-ajan loppuun saakka. 
Maksut jakautuvat melko pitkälle ajalle, mikä on yleistä sellaisten infrastruktuuriin 
liittyvien lainojen osalta, joilla on pitkä erääntymisaika (12£j20 vuotta) ja mikä on hyvin 
tyypillistä myös puiteluotoissa, jotka maksetaan vasta, kun päätös yksittäisen investoinnin 
toteuttamisen tukemisesta on tehty. 
Lainojen hoitamisesta voidaan todeta, että takaisinmaksut on suoritettu ajallaan. 
4. Pankin päämäärät ia ensisiiaiset tavoitteet 
Pankki avustaa Keski- ja Itä-Euroopan maita, joiden pitkän aikavälin tavoite on 
valmistautua Euroopan unionin jäsenyyteen, auttamalla niitä luomaan jäsenyyden 
edellyttämät taloudelliset olosuhteet. Vastaavia esimerkkejä menneisyydestä ovat Kreikka, 
Portugali ja Espanja. Myös niiden valmistautuessa jäsenyyteen Euroopan investointipankki 
aloitti lainanantotoimintansa useita vuosia ennen niiden liittymistä yhteisöön ja näin auttoi 
niitä täyttämään jäsenyyden edellytykset. 
Euroopan investointipankki tukee ennen kaikkea kuljetus-, televiestintä- ja energia-alan 
parantamista, nykyaikaistamista ja kehittämistä. Erityisen tärkeäksi keskipitkän aikavälin 
hankkeeksi määriteltiin Euroopan liikenneministereiden yleiskokouksessa 
yleiseurooppalaisten tie- ja rautatiekäytävien kehittäminen. 
Pankin hankkeisiin liittyvät ympäristönsuojelulliset kysymykset ovat etusijalla 
mukautettaessa ko. maiden lainsäädäntöä vähitellen EU.n lainsäädäntöön. Pankki tukee 
myös pk-yrityksiä ja muita teollisuusaloitteita, erityisesti silloin kun niihin liittyy EU:n 
kumppaneita joko suoraan tai sen järjestämän globaalilainan kautta. 
17 
Taulukko 3. EIP:n vuosina 1996/1997 allekirjoittamat lainat neuvoston 13. joulukuuta 1993 tekemän 
päätöksen nojalla (93/696/EY) 
MAA 
Albania 
TSekin 
tasavalta 
Viro 
Unkari 
Latvia 
Liettua HANKE 
Voimansiirto 
CESKE DRAHY 
rautatieyhteys II 
SKO ENERGO FIN/VW-
SKODA yhdistetty lämpö­
jä sähkövoimala 
Rautatiet 
M3 maksullinen moottoritie 
Globaalilaina 
rahoitussektorille 
(alkuperäisen 150 miljoonan 
ecun lainan lisäosa) 
Latvian investointipankki 
Globaalilaina B 
Riian vesihuolto- ja 
ympänstöproj ekti 
Daugavan vesivoimala 
Kaasun jakelu 
Liettuan kehityspankin 
globaalilaina B 
Via Baltica 
Televiestintä (GSM) 
Rautatiet KUVAUS 
Sähköverkon kunnostaminen ja 
parantaminen 
Varsova-Ostrava-Wien rautatien 
uudistaminen 
VW/Skodan ruskohiilikäyttöisen 
yhdistetyn lämpö- ja sähkövoimalan 
korvaaminen saman tyyppisellä 
hiilivoimalalla Mlada Boleslavissa 
Tallinna-Narva -päärautatielinjan 
tiettyjen osuuksien kunnostaminen 
Budapest-Gyöngyös -maksullisen 
M3 moottoritien parantaminen 
Pk-hankkeiden rahoitus 
Pk-hankkeiden rahoitus 
Vesihuolto- ja 
j ätevesihuoltoj ärj estelmien 
parantaminen ja kunnostaminen 
Riikassa ja sen ympäristössä 
Vesivoimaloiden kunnostus ja 
patojen turvallisuuden parantaminen 
Maakaasun siirto- ja jakeluverkon 
rakentaminen 
Pk-hankkeiden rahoitus 
Via Baltica -tieyhteyden tiettyjen 
osuuksien parantaminen ja 
kunnostaminen 
Matkapuhelinverkoston ensimmäisen 
vaiheen rakentaminen 
Rautateiden infrastruktuurin 
nykyaikaistaminen LAIN AN 
MÄÄRÄ 
(milj. ecua) 
12 
200 
55 
16 
95 
40 
5 
15 
6 
10 
5 
20 
15 
22 MAA 
YHTEENSA 
(milj. ecua) 
12 
255 
16 
135 
26 
72 
18 
MAA HANKE KUVAUS LAINAN 
MÄÄRÄ 
(ECU m) MAA 
YHTEENSÄ 
(milj.ecua) 
Puola Puolan televiestintä II - B-
erä 
Puolan maantiet - B-erä 
PGNG H- Toinen 
maakaasuhanke Televiestintäverkoston laajentaminen 
ja nykyaikaistaminen 
A4:n parantaminen moottoritien 
tasoiseksi Bielanyn (VVroclavv) ja 
Nogavvczycen (Glivvice) välillä 
Pradyn (Opole) kautta 
Maan länsiosassa sijaitsevan 
tyhjentyneen VVierzchovvicen 
maakaasukentän muuttaminen 
maanalaiseksi varastoksi 00 
100 
180 380 
Romania 
Teiden kunnostus H 
Bukarestin metron 
nykyaikaistamien 
Bukarestin metron 3 
nykyaikaistaminen - B-erä Euroopan tieyhteyksien E81 ja E60 
eräiden osuuksien kunnostaminen 
Bukarestin metron liikkuvan 
kaluston uudistaminen ja 
metroverkoston infrastruktuurin 
saattaminen valmiiksi 
Sama 70 
20 
20 110 
Slovakian 
tasavalta SPP.n maakaasun siirto - B 
SE lämpövoimalan 
kunnostaminen Kansainvälisen 
kaasunjakeluverkoston 
nykyaikaistaminen ja laajentaminen 
Vojany I -hiilivoimalan 
kunnostaminen 30 
70 100 
YHTEENSÄ 1106 1106 
Samalla kun EIP allekirjoitti viimeisen lainan vuoden 1997 alussa, neuvoston päätökseen 93/696/EY perustuva 
lainavaltuutus tuli täyteen. Pankki aikoo edelleen pyrkiä tavoitteisiinsa KIE-maissa neuvoston 14. huhtikuuta 1997 
päättämän uuden lainavaltuutuksen (neuvoston päätös 97/256/EY) perusteella ja arvioi parhaillaan mahdollisia 
investointihankkeita ko. maissa. 
3 Allekirioitettiin maaliskuussa 1997. 
19 
5. Yhteistvö muiden toimielinten kanssa 
EEP:n toiminta Keski- ja Itä-Euroopan maissa perustuu ohjelmaan, jonka 
tarkoituksena on valmistella maita unionin jäsenyyteen. Toiminta keskittyy 
sellaisten investointien rahoittamiseen, joiden avulla maiden infrastruktuuri 
(liikenne, televiestintä, energia, ympäristö) sovitetaan yhteen EU-maiden 
infrastruktuurin kanssa, ja pk-yritysten auttamiseen. Erityisesti näihin tavoitteisiin 
pyrittäessä rahoitetaan hankkeita mahdollisuuksien mukaan yhdessä muiden 
rahoituslaitosten ja toimielinten kanssa, erityisesti edellä mainittuihin tavoitteisiin 
pyrittäessä. EIP:n toiminta on siis osa määrätietoista toimintatapaa, jota 
harjoitetaan tiiviissä yhteistyössä komission kanssa ja mahdollisuuksien mukaan 
alan kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa. 
EIP toimii läheisessä yhteistyössä komission kanssa erityisesti PHARE-ohjelman 
kautta. PHARE-ohjelmasta annetaan usein tukea investointeja edeltävässä 
vaiheessa ja näin varmistetaan, että EIP:n hankkeiden tueksi toteutetaan 
tarpeelliset tutkimukset ja tekninen apu, ja sen lisäksi EIP toimii yhteistyössä myös 
PHAREn kanssa infrastruktuurihankkeiden yhteisrahoituksessa, sillä niille voidaan 
myöntää jopa 25 % PHAREn varoista. Tarkastelujakson aikana EIP ja PHARE 
rahoittivat yhdessä rautatiehanketta Virossa, tiehanketta Romaniassa ja tie- ja 
rautatiehankkeita Liettuassa. 
Kansainvälisistä rahoituslaitoksista EEP:n yhteistyökumppaneita on Euroopan 
jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD), jossa EEP on osakkaana, ja 
Maailmanpankki. Yhteisrahoituksen tavoitteena on saada toiminnasta 
mahdollisimman suurta etua kyseessä oleville maille. Tarkastelujakson aikana EEP 
on rahoittanut yhdessä EBRD:n kanssa taulukossa 3 mainittuja 
infrastruktuurihankkeita Albaniassa, Tsekin tasavallassa, Latviassa, Liettuassa ja 
Romaniassa. Maailmanpankki on myös osallistunut Albanian hankkeen 
rahoittamiseen ja arvioi parhaillaan mahdollisesti yhteisrahoitettavia hankkeita 
Romaniassa. 
Jäljempänä esitetään eri rahoituslähteiden osuus EEP:n rahoittamissa hankkeissa. 
20 
Taulukko 4. PHAREn ja kansainvälisten rahoituslaitosten osuus EIP:n rahoittamista 
hankkeista vuosina 1996/1997 (neuvoston päätös 93/696/EC) 
(milj.ecua) 
Maa 
Albania 
Bulgaria 
Tsekin tasav. 
Viro 
Unkari 
Latvia 
Liettua 
Puola 
Romania 5 
Slovakian 
tasavalta 
YHT. EIP 
12 
0 
255 
16 
135 
26 
72 
380 
110 
100 
1106 
(17,8 %) EBRD 
10 
--
40 
0 
0 
47 
38 
0 
54 
0 
189 
(3 %) IBRD 
14 
— 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
1206 
0 
134 
(2,2 %) Muut 
104 
~ 
368 
11 
55 . 
19 
90 
3 732 
81 
320 
4780 
(76,8 %) PHARE4 
0 
~ 
0 
5 
0 
0 
5 
0 
5 
0 
15 
(0,2 %) Yhteensa 
140 
~ 
663 
32 
190 
92 
205 
4 112 
370 
420 
6224 
(100 %) 
4 Julkiset toimielimet tai muut kotimaiset rahoituslähteet, ml. lainaajan tai järjestäjän omat varat. 
5 Sisältää maaliskuussa 1997 allekirjoitetun 20 miljoonan ecun lainan. 
6 Arvioitavana. 
21 
Liite 1 
Maaliskuun 15 päivänä 1993 (93/166/ETY) ja 13 päivänä joulukuuta 1993 
(93/696/EY) tehtyjen neuvoston päätösten perusteella myönnetty rahoitus 
Jakauma maittain ja aloittain 
MAA 
Puola 
Tsekki 
Unkari 
Romania 
Slovakia 
Bulgaria 
Liettua 
Viro 
Albania 
Latvia 
YHTEENSA YHTEENSÄ 
853 
770 
475 
351 
215 
90 
101 
68 
46 
31 
3000 
(100 %) TOIMIALA 
kuljetus 
265 
385 
95 
161 
15 
90 
66 
51 
29 
--
1157 
(38,6 %) televiestintä 
250 
30 
150 
80 
20 
~ 
15 
— 
~ 
~ 
545 
(18,2 %) energia 
180 
355 
--
110 
130 
-
10 
7 
12 
6 
810 
(27 %) teollisuus, 
muut, 
monialat 
158 
— 
230 
~ 
50 
~ 
10 
10 
5 
25 
488 
(16,3 %) 
22 
Liite 2 
Maaliskuun 15 päivänä 1993 (93/166/ETY) ja 13 päivänä joulukuuta 1993 
(93/696/EY) tehtyjen neuvoston päätösten perusteella myönnetty rahoitus 
MAA 
Albania 
Bulgaria 
TSekin 
tasavalta 
Viro 
Unkari Allekir-
joitus-
vuosi 
1995 
1995 
1995 
1996 
1994 
1995 
1994 
1994 
1994 
1995 
1995 
1995 
1996 
1996 
19931 
1994 
1994 
1994 
1995 
1996 
1994 
1994 
1995 
1995 
1996 
1996 HANKE 
Itä-länsi -tieyhteys 
Durresin sataman lauttaterminaali 
APEX-globaalilaina 
Voimansiirto 
Lentoliikennepalvelut - B 
Kauttakulkutiet II 
Berliini - Wien ratayhteys 
Mero-IKL (D-CZ) -putki 
Televiestintä 1 - B 
CEZ I (voimalaitoksen parannustyöt) - A 
CEZ I (voimalaitoksen parannustyöt) -B 
Tiet 
CEske Drahy -ratayhteys II 
Sko Energo FIN/VW-Skoda lämmön ja 
sähköntuotannon kombilaitos 
Viron investointipankin globaalilaina - A-erä 
Lentoliikennepal vei uiden parantaminen 
Muugan sataman rahtiterminaali 
Kaukolämpöjärjestelmän kunnostaminen 
Viron investointipankin globaalilaina - B-erä 
Rautatiet (Talinna-Narva -osuuden 
kunnostaminen) 
Televiestintä II 
Globaalilaina kunnallisen infrastruktuurin 
rakentamishankkeisiin 
Globaalilaina rahoitussektorille 
Televiestintä II - B-erä 
M3 maksullinen moottoritie 
Globaalilaina rahoitussektorille (vuoden 
1995 150 miljoonan ecun lainan lisäosa) Lainan 
määrä 
(milj. 
ecua) 
24 
5 
5 
12 
30 
60 
125 
100 
30 
100 
100 
60 
200 
55 
5 
20 
15 
7 
5 
16 
100 
40 
150 
50 
95 
40 MAA 
YHTEEN-
SA 
(milj. ecua) 
46 
90 
770 
68 
475 
1 Allekirjoitettu neuvoston päätöksen 93/166/ETY perusteella 
23 
MAA 
Latvia 
Liettua 
Puola 
Romania Alle-
kirjoitus-
vuosi 
1993 ' 
1996 
1996 
1996 
1994 
1995 
1995 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1994 
1994 
1994 
1994 
1995 
1995 
1996 
1996 
1996 
1994 
1994 
1995 
1995 
1995 
1996 
1996 
19972 HANKE 
Latvian investointipankin globaalilaina 
Latvian investointipankin globaalilaina 
-B 
Riian vesi- ja ympäristöhanke 
Daugavan vesivoimala 
Vilnan lentokenttä 
Klaipedan satama 
Liettuan kehityspankin globaalilaina 
Kaasun jakelu 
Liettuan kehityspankin globaalilaina - B 
Via Baltica 
Televiestintä (GSM) 
Rautateiden nykyaikaistaminen 
Televiestintä II 
Moottoritiet 
Varsovan jätevesipuhdistamo 
Vientikehityspankin globaalilaina 
Globaalilaina rahoitussektorille 
Rautatiet III 
Puolan televiestintä II - B-erä (laajennus 
ja nykyaikaistaminen) 
Puolan moottoritiet - B-erä 
PGNG II - toinen kaasuprojekti 
Romgaz kunnostaminen ja 
nykyaikaistaminen 
Lentoliikennepalvelut - B 
Televiestintä 
Lämpö- ja energiajärjestelmien 
kunnostaminen 
Constantan sataman kunnostaminen 
Teiden kunnostaminen II 
Bukarestin metron nykyaikaistaminen 
Bukarestin metron nykyaikaistaminen -
B-erä Lainan 
määrä 
(milj. 
ecua) 
5 
5 
15 
6 
10 
14 
5 
10 
5 
20 
15 
22 
150 
125 
45 
13 
100 
40 
100 
100 
180 
50 
16 
80 
60 
35 
70 
20 
20 MAA 
YHTEEN-
SA 
(milj. 
ecua) 
31 
101 
853 
351 
1 Allekirjoitettu neuvoston päätöksen 93/166/ETY perusteella. 
2 Allekirjoitettiin 27. maaliskuuta 1997. 
24 
MAA 
Slovakian 
tasavalta Alle-
kirjoitus-
vuosi 
1994 
1994 
1995 
1995 
1996 
1996 HANKE 
Televiestintä 1 -B 
Lentoliikennepalvelut 
Valtion pankki ja globaalilaina II 
SPP kaasun siirto 
SPP kaasun siirto - B 
SE lämpövoimala - kunnostaminen 
YHTEENSÄ Lainan 
määrä 
(milj. 
ecua) 
20 
15 
50 
30 
30 
70 
3000 MAA 
YHTEEN-
SA 
(milj. 
ecua) 
215 
3000 
25 
KOMISSION KERTOMUS 
NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE 
Euroopan investointipankin Etelä-Afrikan tasavallalle myöntämien lainojen toteuttamisesta 
(1995-1996) 
26 
SISÄLLYS 
1. Johdanto 
2. Etelä-Afrikalle myönnettävien lainojen valtuutus 
3. Järjestelmän toiminnan arviointi 
4. Etelä-Afrikassa toimivien rahoituslaitosten välinen koordinointi 
27 
1. Johdanto 
Tässä kertomuksessa selvitetään Euroopan investointipankin (EIP) toimintaa Etelä-
Afrikassa. Kertomus perustuu 1 päivänä kesäkuuta 1995 tehtyyn neuvoston päätökseen 
95/207/EY (EYVL N:o L 131, 15.6.1995), jossa annetaan yhteisön täysimääräinen 
takaus Euroopan investointipankille Etelä-Afrikassa toteutettavista investointihankkeista 
aiheutuvien tappioiden varalta. Takaus voi kattaa enintään 300 miljoonan ecun suuruiset 
lainat, jotka myönnetääri kahden vuoden kuluessa voimaantulopäivästä alkaen. 
Koska tämä kertomus on ensimmäinen laatuaan, se ulottuu poikkeuksellisesti 31. 
joulukuuta 1996 asti. 
2. Etelä-Afrikalle mvönnettävien lainojen valtuutus 
Euroopan investointipankki myönsi mainittuna aikana Etelä-Afrikalle kolme yhteensä 
101 miljoonan ecun suuruista lainaa, jotka rahoitettiin yhteisön omista varoista. 
Jäljempänä olevassa taulukossa annetaan yksityiskohtaisia tietoja (ala, lainan määrä jne.) 
allekirjoitetuista lainasopimuksista. 
3. Järjestelmän toiminnan arviointi 
Kaikki edellä mainitut järjestelyt on toteutettu tarkkaan mukautetun rahoitusjärjestelmän 
avulla. Järjestelyillä on tarkoitus helpottaa neuvoston direktiivien mukaisesti Etelä-
Afrikan käynnistämää demokratisoitumista ja myötävaikuttaa maan jälleenrakennus- ja 
kehitysohjelman onnistumiseen. Esimerkiksi Industrial Development Corporationille 
(IDC) myönnetyllä lainalla rahoitettiin yhteensä 30 hanketta, joilla edistettiin 
teollisuutta, maatalousteollisuutta ja matkailuelinkeinoa. Lainat auttoivat luomaan yli 
1500 työpaikkaa. 
Development Bank of Southern Africalle (DBSA) myönnetty laina jakautui 27 
kohteeseen, joista suurin osa liittyi veden käsittelyyn ja jätevesien puhdistamiseen. 
Lainan avulla rahoitettiin näin ollen kiireellisiä hankkeita eri puolilla maata. 
28 
Taulukko 1. 1 päivänä kesäkuuta 1995 tehdyn neuvoston päätöksen 
(95/207/EY) nojalla allekirjoitetut EIP:n lainat 
Sopimus-
paiva 
21.12.1995 
28.12.1995 
22.5.1996 HANKE 
Industrial 
Development 
Corporation 
Development Bank 
of Southern Africa 
ESKOM 
YHTEENSÄ Lainan 
maara 
(milj. ecu a) 
15 
30 
56 
101 HANKKEEN KUVAUS 
Globaalilaina, jolla rahoitetaan 
pieniä ja keskisuuria 
tehdasteollisuuden, 
elintarviketeollisuuden, 
matkailualan, kuljetusalan ja 
kaivosteollisuuden hankkeita 
Globaalilainat vesihuoltoon ja 
jätevedenpuhdistukseen 
tarvittavan infrastruktuurin 
rahoitusta varten 
Sähkönsiirtoverkon 
kehittämisen ja tehostamisen 
osarahoitus maan kolmella 
alueella Lisatiedot 
Laina on nostettu 
Lainasta on 
nostettu 2/3; 
hankkeen eri 
osien 
toteutuminen 
edistyy 
tyydyttavasti. 
4. Etelä-Afrikassa toimivien rahoituslaitosten välinen koordinaatio 
Euroopan investointipankki toimii tiiviissä yhteistyö^.. komission kanssa, ja näiden 
myöntämä rahoitus täydentää toisiaan. Esimerkiksi komissio rahoittaa 
vedenhankintaprojekteja, kun taas EEP myöntää lainoja veden käsittely- ja 
puhdistushankkeisiin. Komissio osallistuu ohjelmiin, joista myönnetään takauksia 
pienille ja keskisuurille yrityksille ja jotka rahoitetaan liikepankkien kautta. EIP 
puolestaan rahoittaa lainoja liikepankkien välityksellä ja pk-yrityksiä Industrial 
Development Corporationin välityksellä. 
EIP ylläpitää jatkuvia yhteyksiä Maailmanpankkiin ja keskustelee yksittäisistä 
hankkeista kansallisten laitosten kanssa, joista esimerkkinä voidaan mainita ranskalainen 
Societe de Promotion et de la Participation pour la Cooperation Economique 
(PROPARCO) ja brittiläinen Commonwealth Development Corporation, joilla 
molemmilla on toimipiste paikan päällä. 
29 
KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE 
JA EUROOPAN PARLAMENTILLE 
Euroopan investointipankin 
Etelä-Afrikassa toteutettaviin hankkeisiin myöntämien lainojen käyttöasteesta 
(1.1.1997-30.6.1997) 
1. Johdanto 
Kesäkuun 1 päivänä 1995 tehdyssä neuvoston päätöksessä 95/207/EY (EYVL 
N:oL131, 15.6.1995) annetaan yhteisön täysimääräinen takaus Euroopan 
investointipankille (EIP) Etelä-Afrikassa toteutettavia investointihankkeita varten 
ohjeellisen kahden vuoden ajaksi myönnetyistä enintään 300 miljoonan ecun 
suuruisista lainoista aiheutuvien tappioiden varalta. 
Neuvoston päätöksessä edellytetään, että komissio laatii takauksen kohteena olevien 
allekirjoitettujen lainojen käyttöasteesta kertomuksen kuuden kuukauden välein. Tämä 
kertomus kattaa 1. tammikuuta ja 30. kesäkuuta 1997 välisen ajan. Edellinen 
kertomus kattoi 1. uurimikuuta ja 30. kesäkuuta 1996 välisen ajan, ja se toimitettiin 
neuvostolle 6. joulukuuta 1996 (KOM(96) 688). Vuoden 1996 jälkipuoliskolla ei 
allekirjoitettu lainoja. 
2. EIP:n lainananto tvyseisen jakson aikana 
2.1 Euroopan investointipankin hallintoneuvosto hyväksyi vuoden 1997 ensimmäisen 
puoliskon aikana kaksi yhteensä 90 miljoonan ecun suuruista lainaa Etelä-Afrikalle. 
Lainat rahoitettiin yhteisön omista varoista ja allekirjoitettiin mainitun kauden aikana 
lukuun ottamatta toisen lainan 15 miljoonan ecun suuruista toista erää. Jäljempänä 
olevassa taulukossa on esitetty yksityiskohtaisia tietoja lainajärjestelyistä. 
2.2 Euroopan investointipankin valtuutuksensa nojalla allekirjoittamien lainasopimusten 
arvo oli 30. kesäkuuta 1997 yhteensä 176 miljoonaa ecua. Lisäksi edellä mainittu 15 
miljoonan ecun lainasopimus allekirjoitetaan todennäköisesti lähiaikoina. 
30 
1 päivänä kesäkuuta 1995 tehdyn neuvoston paatöksen (95/207/EY) nojalla 
1.1. - 30.6.1997 allekirjoitetut lainat 
Hankkeen nimi 
Central Energy Fund 
Liikepankki 
Infrastruktuuria varten 
myonnetty 
luottolimiitti 
Liikepankki 
Infrastruktuuria varten 
myonnetty 
luottolimiitti - B-era 
YHTEENSA Sopimuspaiva 
30.6.1997 
6.3.1997 
(D Lainan maara 
(milj. ecua) 
45 
30 
15 
90 Hankkeen kuvaus 
Mossgasin lähellä olevien 
maakaasuesiintymien 
hyödyntämiskustannusten ja 
. niihin liittyvien 
kompressorikoneiden 
asentamisen osarahoitus 
Globaalilaina keskisuurten 
infrastruktuurihankkeiden 
rahoittamista varten 
Sama kuin edellä 
(1) Allekirjoitetaan todennäköisesti lähiaikoina. 
31 
KOMISSION KERTOMUS 
NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTDLLE 
Euroopan investointipankin Keski- ja Itä-Euroopan maissa 
(Puola,Unkari, Tsekin tasavalta, Slovakian tasavalta, Romania, Bulgaria, 
Latvia, Viro, Liettua ja Albania) 
toteutettaviin hankkeisiin myöntämien lainojen käyttöasteesta 
(1.7.1996-30.6.1997) 
1. Johdanto 
Joulukuun 13 päivänä 1993 tehdyssä neuvoston päätöksessä 93/696/EY (EYVL N:oL321, 
23.12.1993) annetaan yhteisön täysimääräinen takaus Euroopan investointipankille (EIP) 
Keski- ja Itä-Euroopassa toteutettaviin hankkeisiin enintään yhteensä 3 000 miljoonan ecun 
suuruisista, ohjeellisesti kolmen vuoden ajaksi myönnetyistä lainoista aiheutuvien tappioiden 
varalta. Lainan takauksen enimmäismäärään sisältyvät 15 päivänä maaliskuuta 1993 tehdyssä 
neuvoston päätöksessä 93/166/ETY hyväksytyt Viroon, Latviaan ja Liettuaan tehtäviä inves-
tointeja koskevat määräykset. 
Neuvoston päätöksessä 93/696/EY edellytetään, että komissio laatii takauksen kohteena 
olevista allekirjoitetuista lainoista kertomuksen kuuden kuukauden välein. Tämä kertomus 
kattaa heinäkuun 1. päivän 1996 ja vuosille 1993-1996 myönnettyjen valtuuksien 
päättymispäivän välisen ajan. Päätöksessä mainitun ohjeellisen kolmen vuoden määräajan 
umpeuduttua joulukuussa 1996 Euroopan investointipankin lainananto ei ollut yltänyt 
myönnetyn takauksen vastaamaan enimmäismäärään, joten takauksen voimassaoloaikaa 
jatkettiin 1 artiklan mukaisesti automaattisesti kuudella kuukaudella. 
2. EIP:n lainananto kyseisen jakson aikana 
2.1 Vuoden 1996 toisen puoliskon aikana Euroopan investointipankki allekirjoitti kahdeksassa 
Keski- ja Itä-Euroopan maassa 18 yhteensä 965 miljoonan ecun arvoista lainaa, jotka rahoitet-
tiin yhteisön omista varoista. 
Euroopan investointipankin allekirjoittamien lainasopimusten arvo 31. joulukuuta 1996 oli 
yhteensä 2 980 miljoonaa ecua. Neuvoston päätöksen 1 artiklan mukaan, jolla pidennetään 
takauksen voimassaoloaikaa kuudella kuukaudella, investointipankki allekirjoitti maaliskuussa 
1997 viimeisen 20 miljoonan ecun suuruisen lainan, jolloin saavutettiin takauksen 3000 
miljoonan ecun enimmäismäärä. Investointipankki on nyt täysin hoitanut neuvoston 
päätökseen 93/696/EY perustuvien lainavaltuuksien mukaiset tehtävänsä. 
2.2 Luettelo tänä aikana toteutetuista lainajärjestelyistä hankekuvauksineen on jäljempänä olevassa 
taulukossa. 
32 
13 päivänä joulukuuta 1993 tehdyn neuvoston päätöksen (93/696/EY) nojalla 
1996/1997 allekirjoitetut lainat 
MAA 
ALBANIA 
UNKARI 
LATVIA 
LEETTUA HANKKEEN NEVfl 
Voimansiirto 
Globaalilaina 
kautta rahoitussektorin 
Riian vesi- ja ympäristölaitos 
Daugava Hydropovver 
Latvian investointipankki 
globaalilaina B 
Via Baltica 
Televiestintä (GSM) 
Liettuan kehityspankki 
globaalilaina B 
Rautatie SOPIMUS-
PÄIVÄ 
15.11.1996 
15.12.1996 
6.8.1996 
29.10.1996 
13.11.1996 
12.8.1996 
4.11.1996 
5.11.1996 
20.12.1996 LAINAN 
MÄÄRÄ 
(milj.ecua) 
12 
40 
15 
20 
15 
22 HANKKEEN KUVAUS 
Energiansiirto- ja jakeluverkon kunnostus ja 
nykyaikaistaminen 
Teollisuudessa, matkailussa ja niihin liittyvillä 
palvelualoilla toimivien pk-yritysten rahoittaminen 
Vesi- ja jätevesijärjestelmien kunnostus ja 
nykyaikaistaminen Riian kaupungissa ja sen 
ympäristössä 
Kunnostustyöt ja padon turvallisuuden parantaminen 
Teollisuudessa, matkailussa ja niihin liittyvillä 
palvelualoilla toimivien pk-yritysten rahoittaminen 
sekä ympäristönsuojelu- ja energiansäästöhankkeet 
Via Baltican pohjois-eteläreitin Liettuan tiettyjen 
osuuksien parantaminen 
Matkapuhelinjärjestelmän (GSM) ensimmäisen vaiheen 
rakentaminen ja hoitaminen 
Teollisuudessa, matkailussa ja niihin liittyvillä 
palvelualoilla toimivien pk-yritysten rahoittaminen 
Raiteiden uudistaminen, merkinanto- ja viestintäverkon 
nykyaikaistaminen sekä veturihankinnat 
33 
MAA 
PUOLA 
SLOVAKIA 
TSEKIN 
TASAVALTA 
ROMANIA HANKKEENNIMI 
Puolan valtatiet - B-erä 
PGNG II - maakaasuhankkeen 
toinen osa 
Puolan televiestintä II- B-erä 
SE lämpövoimalan 
kunnostaminen 
SPP maakaasun siirto - B 
CEske Drahy -raidehanke, II-
linja 
SKO Energo FIN/VW-Skoda 
yhdistetty lämpö- ja voimalaitos 
Teiden kunnostus II 
Bukarestin metron 
nykyaikaistaminen 
Bukarestin metron 
nykyaikaistaminen - B-erä l SOPIMUS-
PAIVA 
19.7.1996 
30.9.1996 
16.12.1996 
8.11.1996 
21.11.1996 
4.12.1996 
5.12.1996 
25.10.1996 
20.12.1996 
27.3.1997 
YHTEENSÄ LAINAN 
MAARA 
(milj. ecua) 
100 
180 
100 
70 
30 
200 
55 
70 
20 
20 
985 HANKKEEN KUVAUS 
Bielanyn ja Nogawczycen valisen A4-valtatien 
muuttaminen moottoritieksi 
Wierzchowicen maakaasukentan muuttaminen 
maanalaiseksi varastoksi 
Puolan televiestintaverkon laajentaminen ja 
nykyaikaistaminen 
Vojany In hiilivoimalan kunnostaminen 
Slovakian maakaasun kansainvalisen ja kotimaisen 
jakeluverkon nykyaikaistaminen ja laajentaminen 
Varsova-Ostrava-Wien -osuuden nykyaikaistaminen (2-
linja) 
VW/Skodan yhdistetyn lampo- ja voimalaitoksen 
uusiminen Mlada Boleslav -kaupungissa 
E81 ja E60 -teiden keskeisten osuuksien kunnostaminen 
Kaluston uusiminen ja verkon infrastruktuurin 
viimeistely 
Sama kuin edella 
1 Allekirjoitettu maaliskuussa 1997 
34 
ISSN 1024-4492 
KOM(98) 1 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 09 01 11 
Luettelonumero : CB-CO-98-001-FI-C 
ISBN 92-78-30009-8 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
5?