(3)Kyprosta koskeva vuoden 2017 maaraportti julkaistiin 22 päivänä helmikuuta 2017. Siinä arvioitiin Kyproksen edistymistä neuvoston 12 päivänä heinäkuuta 2016 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 22 päivänä helmikuuta 2017. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Kyproksen makrotaloudessa on liiallisia epätasapainoja. On erityisen tärkeää, että Kypros puuttuu huomattaviin epätasapainoihin, jotka liittyvät yksityiseen, julkiseen ja ulkoiseen ylivelkaantumiseen. Maan on myös erityisen tärkeää puuttua järjestämättömien lainojen suureen määrään.

(4)Kypros toimitti vuoden 2017 vakausohjelmansa 27 päivänä huhtikuuta 2017 ja vuoden 2017 kansallisen uudistusohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2017. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Kyproksen kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyy sekä lyhyen että keskipitkän aikavälin sitoumuksia. Se sisältää toimenpiteitä, joilla vähennetään yksityisen sektorin velkaantuneisuutta, parannetaan liiketoimintaympäristöä, helpotetaan rahoituksen saantia ja uudistetaan terveydenhuoltosektoria. Lisäksi siinä sitoudutaan uudistamaan julkista sektoria ja oikeusjärjestelmää. Kansallinen uudistusohjelma kattaa myös vuoden 2017 maaraportissa ja euroalueen suosituksessa kuvatut haasteet, kuten tarpeen käynnistää investoinnit uudelleen ja varmistaa julkisen talouden kestävyys. Jos nämä toimenpiteet toteutetaan täysimääräisesti ja esitetyn aikataulun mukaisesti, ne auttaisivat Kyproksen makrotalouden epätasapainon korjaamisessa ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanossa. Komissio vahvistaa Kyproksen politiikkasitoumusten arvioinnin perusteella aikaisemman arvionsa, jonka mukaan lisätoimenpiteet eivät tässä vaiheessa ole aiheellisia makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn puitteissa. Uudistussuunnitelman täytäntöönpanoa seurataan tiiviisti erityisseurannan avulla.

(5)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) kansallisissa ohjelmissa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten ERI-rahastoja koskevassa lainsäädännössä säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen asiaankuuluvia ERI-rahastoja koskevia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempia ohjeita kyseisten sääntöjen soveltamisesta.

(6)Kyprokseen sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja velkasääntöä. Hallitus suunnittelee vuoden 2017 vakausohjelmassaan, että julkisen talouden rahoitusasema on ylijäämäinen vuosina 2016–2020 (julkisen talouden rahoitusasema noin 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen ohjelmakaudella). Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite, joka on rakenteellisesti tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema, suunnitellaan saavutettavan vuonna 2017. Uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan seuraavina vuosina poikkeavan tasaisesti keskipitkän aikavälin tavoitteesta, mikä ei ole vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion vaatimusten mukaista. Julkisen talouden velan odotetaan olevan 107,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja supistuvan 99,7 prosenttiin vuonna 2018 ja edelleen 88,8 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Vakausohjelmassa esitettyihin makrotalouden oletuksiin liittyy riskejä näkymien heikkenemisestä. Ne koskevat ensi sijassa järjestämättömien lainojen suurta määrää ja ulkoisen ympäristön mahdollista heikkenemistä.

(7)Neuvosto suositti 12 päivänä heinäkuuta 2016, että liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen Kypros noudattaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta vuosina 2016 ja 2017. Komission kevään 2017 talousennusteen mukaan Kypros noudattaa kokonaisarvioinnin perusteella tätä vaatimusta vuonna 2017. Kyprokselle suositellaan pysymistä keskipitkän aikavälin tavoitteessa vuonna 2018. Komission kevään 2017 talousennusteen mukaan tämä vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen 0,3 prosentin nimellistä enimmäiskasvuvauhtia, jonka perusteella rakenteellinen sopeutus on 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kokonaisarvioinnin perusteella voidaan todeta, että jos politiikka säilyy muuttumattomana, vaarana on, että Kypros poikkeaa vaatimuksesta jonkin verran vuonna 2018. Kyproksen ennustetaan noudattavan velkasääntöä vuosina 2017 ja 2018. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että Kyproksen on oltava valmis toteuttamaan lisätoimenpiteitä, joilla varmistetaan vaatimusten noudattaminen vuonna 2018.

(8)Julkinen velka vähenee, mutta sen kestävyyteen kohdistuu edelleen riskejä. Useiden äskettäin toteutettujen julkisen talouden toimenpiteiden sekä tärkeimpien rakenneuudistusten täytäntöönpanon viivästymisen odotetaan johtavan rakenteellisen rahoitusaseman heikkenemiseen ja riskiin, että mahdollisuudet kasvua lisääviin julkisiin investointeihin vähenevät.

(9)Vaikka Kyproksen julkisen sektorin palkkakustannukset ovat euroalueen suurimpia (prosentteina suhteessa BKT:hen), sille on edelleen ominaista tehottomuus. Makrotalouden sopeutusohjelman yhteydessä työmarkkinaosapuolten kanssa suunniteltiin ja hyväksyttiin joukko uudistuksia, joilla pyritään ratkaisemaan kyseinen ongelma. Näitä olivat muun muassa sitovan pysyvän mekanismin käyttöönotto julkisen sektorin työntekijöiden palkkojen nousun rajoittamiseksi ja julkishallinnon kattava uudistus. Näiden lakiuudistusten hyväksyminen on kuitenkin kohdannut esteitä, erityisesti sen jälkeen kun parlamentti äänesti uudistuksia vastaan joulukuussa 2016. Ennen kuin julkisen sektorin palkkojen nousua rajoittava mekanismi hyväksytään sitovassa muodossaan, sitä sovelletaan työehtosopimusten nojalla vuoteen 2018 asti.

(10)Joitain uudistuksia on tehty korruptioon puuttumiseksi. Viime aikoina toteutettuja toimia ovat olleet uudistukset julkisten hankintojen ammattimaisuuden lisäämiseksi paikallistasolla ja joulukuussa 2015 hyväksytty puolueiden rahoitusta koskeva laki. Perustuslaillinen muutos, joka mahdollistaa varojen ilmoittamisen virkamiesten osalta, hyväksyttiin vuonna 2016. Korruption torjuntaa käsittelevällä koordinointielimellä ei ole kuitenkaan riittävästi henkilöstöä eikä virkamiesten kurinpitojärjestelmän heikkouksiin ole edelleenkään puututtu.

(11)Kyproksella on edelleen vakavia haasteita myös tuomioistuinjärjestelmän toiminnassa. Tehottomat tuomioistuinmenettelyt ja rajalliset resurssit johtavat siihen, että asioiden käsittely tuomioistuimissa kestää huomattavan pitkään. Tämä puolestaan heikentää liiketoimintaympäristöä ja erityisesti uusien ulosmittaus- ja maksukyvyttömyysjärjestelmien toimintaa. Viimeksi mainittu on otettu käyttöön yksityishenkilöiden ylivelkaantumisen vähentämiseksi niin, että pankeille ja velallisille tarjotaan kannusteita, jotta ne sopisivat uudelleenjärjestelyistä. Näiden välineiden tuloksellisuutta heikentävät kuitenkin monet tekijät, muun muassa edellä mainitut tuomioistuinjärjestelmän tehottomuudet, heikot hallinnolliset valmiudet ja se, etteivät luotonottajat ole juurikaan tietoisia menettelyistä. Saantokirjojen myöntämisessä ja siirtämisessä on myös edelleen huomattavasti ruuhkaa ja viiveitä. Tämä heikentää osaltaan velan supistamistoimien tehoa ja vaikeuttaa asuntomarkkinoiden elpymistä.

(12)Järjestämättömien lainojen määrä on vähenemässä, mutta se on edelleen hyvin korkea, mikä haittaa pankkisektorin moitteetonta toimintaa ja vaikuttaa reaalitalouden luototukseen. Pankit eivät ole saavuttaneet Kyproksen keskuspankin kanssa sovittuja lainojen uudelleenjärjestelytavoitteita, mikä merkitsee sitä, että kohdentamisjärjestelmää on laajennettava ja tehostettava ja tehtävä siitä sitovampi, erityisesti asettamalla kunnianhimoiset tavoitteet järjestämättömien lainojen vähentämiselle pankkien sitä koskevien strategioiden mukaisesti. Maksulaiminlyöntien uusiutumisaste on edelleen korkea, mikä on paljastanut mahdollisia puutteita lainojen uudelleenjärjestelyratkaisuissa. Riskivaraukset lisääntyivät, mutta niiden taso on edelleen alle euroalueen keskiarvon, mikä korostaa tarvetta varmistaa, että vakuudet arvostetaan luotettavasti niin, että ne tukevat asianmukaisia riskivarauksia. Lainojen jälkimarkkinoiden ja lainojen arvopaperistamiskehyksen puuttuminen rajoittaa mahdollisuuksia nopeuttaa velkavivun purkamista ja järjestämättömien lainojen siirtämistä pois pankkien taseista. Tämä edellyttää uusia sääntely- ja lainsäädäntötoimia, joilla saadaan käyttöön tarvittavat välineet pankkien tasehallinnan helpottamiseksi. Lisäksi vakuutus- ja eläkerahastojen valvonnan hallintotapa ja hallinnolliset valmiudet ovat edelleen heikkoja, mikä aiheuttaa rahoitusvakauteen kohdistuvia riskejä.

(13)Kyproksen talouden elpyminen jatkuu. Potentiaalinen kasvu on kuitenkin vielä heikkoa, sillä sitä rajoittavat rakenneuudistusten rajallinen täytäntöönpano, investointien pullonkaulat ja liiketoimintaympäristön puutteet. Kasvuun tähtäävässä toimintasuunnitelmassa esitettyjä aloitteita toteutetaan parhaillaan, joskin melko hitaasti. Strategisia investointeja houkutteleva ja helpottava lainsäädäntöehdotus on vielä valmisteluvaiheessa. Hallitus pyrkii parantamaan keskisuurten ja pienten yritysten rahoituksen saantia. Tämän kiireellisen ongelman ratkaisemiseksi on käynnistetty joitakin uusia kohdennettuja aloitteita, kuten kansallisessa uudistusohjelmassa on esitetty. Suurin osa näistä uusista rahoituksen saantia edistävistä aloitteista on kuitenkin edelleen alkuvaiheessa. Yksityistämistoimet, joilla pyritään houkuttelemaan maahan tuottavuutta lisääviä ulkomaisia investointeja, ovat kohdanneet poliittista vastustusta ja monissa tapauksissa toimien toteuttaminen on pysähtynyt. Energia-alan uudistaminen voi myös olla tärkeää kilpailukyvyn lisäämiseksi, mutta sen täytäntöönpano on viivästynyt. Viivästykset koskevat erityisesti Kyproksen sähköviranomaisen toimintojen eriyttämistä ja uusien sähkömarkkinoiden luomista, joka riippuu vielä siirtoverkonhaltijan tosiasiallisen riippumattomuuden varmistamisesta.

(14)Työttömyys on vähentynyt mutta pysyttelee edelleen korkeana, erityisesti nuorten ja pitkäaikaistyöttömien keskuudessa. Suunnitelmia, joiden tavoitteena on lisätä julkisten työvoimaneuvojien määrää ja parantaa heidän erikoistumistaan, ei ole vielä pantu täytäntöön. Lisäksi on todennäköistä, että heidät otetaan palvelukseen määräaikaisilla työsopimuksilla, mikä ei ratkaise ongelmia rakenteellisesti. Tämä tarkoittaa, ettei edelleenkään ole riittävästi valmiuksia vastata työnhakijoiden tarpeisiin, erityisesti kun on kyse niistä, joilla on enemmän vaikeuksia integroitua työmarkkinoille, ja toteuttaa toimenpiteitä heidän aktivoimisekseen. Aktiivisen työvoimapolitiikan ohjelmien sekä toimeentulotukijärjestelmien vaikutusta rajoittaa yhä laadunarviointitoimien ja jatkotoimenpiteiden vähäisyys.

(15)Kyproksen koulutusmenot ovat edelleen EU:n keskiarvon yläpuolella. Oppimistulokset ovat kuitenkin alhaiset, ja ne ovat jopa laskeneet edellisiin vuosiin verrattuna. Kansainvälisen oppimistulosten arviointiohjelman (PISA) vuoden 2015 tulosten mukaan kyproslaisten perustaidot matematiikassa, luonnontieteissä ja lukemisessa ovat EU:n heikoimpia. Vaikka hiljattain käyttöön otetut korjaavat toimenpiteet, kuten opettajien nimittämisessä sovelletun järjestelmän parantaminen ja koulujen opetussuunnitelmien uudistaminen, ovat ensiaskelia oikeaan suuntaan, suunniteltuja uudistuksia täydentävät lisätoimet, kuten opettajien arviointi, voisivat huomattavasti parantaa tilannetta.

(16)Osaamisen kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuuteen työmarkkinoilla ei ole juurikaan puututtu, mikä vaikuttaa pitkän aikavälin kestävän kasvun mahdollisuuksiin. Keskiasteen ammatilliseen koulutukseen osallistuminen on vähäistä ja korkea-asteen koulutuksen tarkoituksenmukaisuus työmarkkinoiden kannalta on heikko, mikä on johtanut siihen, että suuri osa korkea-asteen tutkinnon suorittaneista työskentelee ammateissa, jotka eivät välttämättä edellytä korkea-asteen tutkintoa.

(17)Kyproksella ei ole edelleenkään yleistä terveydenhuoltoa, ja terveydenhuoltoalaa leimaa eriasteinen tehottomuus. Tämä rajoittaa mahdollisuuksia saada riittävää ja tuloksellista hoitoa. Lainsäädäntö, jonka tavoitteena on luoda kansallinen terveydenhuoltojärjestelmä ja lisätä julkisten sairaaloiden autonomiaa, on terveydenhuoltoalan valmiuksien ja kustannustehokkuuden parantamisen kannalta olennaista, mutta se odottaa vielä parlamentin hyväksymistä.

(18)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Kyproksen talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2017 maaraportissa. Se on arvioinut myös vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Kyprokselle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Kyproksen finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

(19)Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

(20)Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–4,

SUOSITTAA, että Kypros toteuttaa vuosina 2017 ja 2018 toimia, joilla se

1.harjoittaa finanssipolitiikkaansa vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion vaatimusten mukaisesti, mikä tarkoittaa pysymistä keskipitkän aikavälin tavoitteessa vuonna 2018; hyväksyy vuoden 2017 loppuun mennessä keskeiset lainsäädäntöuudistukset, joiden tarkoituksena on parantaa julkisen sektorin ja erityisesti julkishallinnon toiminnan, valtionyhtiöiden hallintotavan ja paikallishallinnon tehokkuutta;