EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 11 
KOM(95) 44' 0 1W5 
KOMISSION TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, 
TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE 
JA ALUEIDEN KOMITEALLE 
Kansainvälisen kehityksen vaikutus yhteisön 
tekstiili- ja vaatetusalaan 

A o. 
SISÄLLYSLUETTELO 
1. JOHDANTO 1 
II. ItlJ.N TEKSTIILI-JA VAATETUSALAN KILPAILUKYKYYN JA 
JATKO- KEHITYKSEEN VAIKUTTAVAT TEKIJÄT 1 
1. EU:n tekstiili- ja vaatetusalan kehitys vuodesta 1984 1 
2. Kilpailukykyyn vaikuttavat tekijät 2 
III. URUGUAYN KIERROKSEN TULOSTEN MERKITYS 4 
1. Asiantuntijatutkimuksen tulokset 4 
2. Tilanteen arviointi ja tulevaisuudennäkymät 6 
3. Yritysten strategiset valinnat 8 
IV. NYKYPOLITIIKAT 9 
V. ENSISIJAISIA TULEVAISUUDEN POLITIIKKOJA 11 
A. Ulkopolitiikka 1 1 
1. Vienti kolmansiin maihin 1 1 
2. Lisääntyvä yhdentyminen WTO:hon 12 
3. Petoksia ja muita epäoikeudenmukaisia kauppatapoja ehkäisevä toiminta 12 
Il Kilpailukykyä koskevia sisäisiä politiikkoja 13 
1. Teollisuusyhteistyö ja tietotekniikat 13 
2. Vientikoulutus 14 
3. Erityisiä tuotekohtaisia ja alueellisia näkökohtia 14 
VI. LOPPUPÄÄTELMÄT 15 
Mo 
I. JOHDANTO 
Huhtikuun puolivälissä 1994 Uruguayn kierroksen tulokset ja Maailman kauppajärjestön 
(WTO) perustavan sopimuksen yhdistävä päätösasiakirja allekirjoitettiin Marrakcshissä. 
Ainoastaan viikkoa myöhemmin neuvostossa kokoontuneet Euroopan teollisuusministerit 
päättivät laajasta Euroopan tekstiili-ja vaatetusteollisuutta koskevasta ohjelmasta tutkittuaan 
komission sille 16 päivänä marraskuuta 1993 antaman kertomuksen Euroopan tekstiili-ja 
vaatetusteollisuuden kilpailukyvystä . Tämän ohjelman tarkoituksena oli aktiivisesti edistää 
teollisuutta sopeutumaan uusiin kansainvälisiin kilpailuolosuhteisiin tulevaisuutensa 
turvaamiseksi kilpailukykyään parantamalla. 
Yksi neuvoston ohjelman tärkeä tavoite tässä yhteydessä oli yhteisen arvion tekeminen 
Uruguayn kierroksen tulosten vaikutuksesta teollisuuteen. Komission mielestä tässä arviossa 
oli myös otettava huomioon kaikki muut sisäiset ja ulkoiset tekijät, jotka vaikuttavat EU:n 
tekstiili- ja vaatetusteollisuuden alaan Uruguayn kierroksen tulosten soveltamisen aikana 
sekä mahdolliset seuraukset yritysten strategioihin ja jäsenvaltioiden ja EU:n 
teollisuuspolitiikkaan. 
Iässä tiedonannossa valmistellaan välttämätöntä neuvoston keskustelua, jossa otetaan 
huomioon komission käynnistämän asiantuntijatutkimuksen tärkeimmät tulokset. 
Tutkimuksen yksityiskohtaiseen laadintaan osallistui ohjauskomilea, joka koostui Euroopan 
tekstiili- ja vaatetusteollisuuden, kaupan ja ammattiliiton edustajista sekä myös Euroopan 
tekstiili- ja vaatetusalan seurantakeskuksen (European Textile and Clothing Observatory, 
OETH) ja asian kannalta merkityksellisten komission yksiköiden edustajista. 
II. EU:N TEKSTIILI- JA VAATETUSALAN KILPAILUKYKYYN JA JATKO­
KEHITYKSEEN VAIKUTTAVAT TEKIJÄT 
L EU:n tekstiili- ja vaatetusalan kehitys vuodesta 1984 
Viimeisten kymmenen vuoden aikana Euroopan tekstiili- ja vaatetusteollisuuden 
kehitykselle on ollut luonteenomaista lähinnä suhteellisen alhainen vuosittaisen 
kulutuksen kasvu (tekstiilit +2,2 prosenttia, vaatetus -0,3 prosenttia) ja melko suuri 
vuosittaisen tuonnin kasvu (tekstiilit +5,4 prosenttia, vaatetus +6,4 prosenttia). 
Lisääntyvän tekstiilien viennin ansiosta (+3,2 prosenttia vuodessa) tekstiilituotannon 
väheneminen oli hyvin vähäistä (-0,6 prosenttia vuodessa), kun taas vaatetusalan viennin 
lisäys (+2 prosenttia vuodessa) ei ollut riittävä vaatetustuotannon vähenemisen 
välttämiseksi (-1,4 prosenttia vuodessa). 
Tämän seurauksena tekstiili- ja vaatetusteollisuuden työpaikkojen määrä väheni 
viimeisten kymmenen vuoden aikana 850 000:11a, joista 600 000 työpaikkaa väheni 
viimeisten viiden vuoden aikana. Tärkein työllisyyttä alentava tekijä tekstiilialalla on 
ollut kilpailukyvyn kehityksen aiheuttama tuottavuuden kasvu, kun taas vaatetusalalla 
alhainen kulutus ja suuri tuonti ovat olleet tuottavuuden kasvun lisäksi tärkeitä tekijöitä. 
Neuvostossa 1750:nnen kerran kokoontuneet teollisuusministerit, Luxemburg, 22.4.1994 
KOM(93)525 lopullinen, 18.11.1993 
lukuun ottamatta Itä-Saksaa 
Kehitys on ollut erilaista EU:n eri alueilla (taulukot I a-e). Kun tietyissä jäsenvaltioissa 
(erityisesti Belgiassa ja Portugalissa) tuotanto yhä kasvoi kymmenen viime vuoden 
aikana, työllisyys melkein kaikkialla EU:n alueella (Portugalia lukuun ottamatta) on 
vähentynyt huomattavasti. 
Silti EU:n tekstiili- ja vaatetusteollisuus on vielä tärkeä teollisuuden ala, jolla 
työskentelee 2,3 miljoonaa työntekijää yli 120 000 yrityksessä. Vuonna 1994 teollisuuden 
liikevaihto oli 170 miljardia ecua ja sijoitukset 5,6 miljardia ecua. Kyseinen teollisuus 
edustaa 8 prosenttia työllisyyden ja 5 prosenttia lisäarvon osalta koko EU:n 
teollisuustuotannon alalla. Neuvostolle on annettu laaja analyysi EU:n tekstiili- ja 
vaatetusteollisuuden tilanteesta OETH:n kertomuksessa huhtikuulta 1995 
2. Kilpailukykyyn vaikuttavat tekijät 
Tärkeimmät kilpailukykyyn ja EU:n tekstiili- ja vaatetusteollisuuden alan tulevaan 
kehitykseen vaikuttavat tekijät on jo analysoitu komission kertomuksessa Euroopan 
tekstiili- ja vaatetusteollisuuden kilpailukyvystä (tiedonanto vuodelta 1993)'. 
Perustavaa laatua olevien tekijöiden joukossa ovat työvoimakustannukset 
(taulukko 2).Vaikka suunnattomat erot EU:n maiden ja tekstiilejä vievien kehitysmaiden 
työvoimakustannuksissa voivat yleisesti kaventua ajan mittaan, lähitulevaisuudessa 
odotetut muutokset ovat vähäisiä ja lisääntyvät erot esimerkiksi energia- ja 
ympäristökustannuksissa pyrkivät jopa kasvattamaan kokonaiskustannusten eroja. 
Perustavanlaatuisten kustannuserojen ongelma on erityisen merkittävä yhteisön tuotannon 
aloilla, joilla työvoimakustannusten osuus on suuri (pääasiassa vaatetusalalla) tai joilla 
energia-ja ympäristökustannusten osuus on suhteellisen suuri (pääasiassa tekstiilialalla). 
Kustannuseroja voidaan ainakin osittain tasoittaa tuotantoprosessien lisäuudistuksilla 
taiuudelleenjärjestelyillä, kehittämällä uusia tuotteita, muodikkaampia ja laadukkaampia 
tuotteita, tavaramerkkejä tai laatutakuumerkkejä, parantamalla materiaalitoimintoja 
markkinoinnin alueella tai muilla keinoilla. 
Lähinnä työvoimakustannusten erot mutta myös tekstiili- ja vaatetustuottcidensa 
teollisuutta ja vientiä nopeasti kellittävien maiden kasvava määrä ovat johtaneet 
jatkuvasti kasvavaan EU:hun suuntautuvaan matalahinlaiseen tuontiin (taulukko 3). 
Toinen tärkeä EU:n vahvasti tuonti- ja vientisuuntautuneen tekstiili- ja vaatetusalan 
kilpailukykyyn vaikuttava tekijä ovat kansainvälisen rahapolitiikan kehitystulokset 
(taulukko 4). Yli 50 prosenttia kaikesta EU-tuonnista tällä alalla tuli maista, jotka 
hinnoittelevat vientinsä USA:n dollareina. Lisäksi suurin osa raaka-aineesta tuodaan, ja 
ne ovat riippuvaisia USA:n dollareina noteeratuista maailmanmarkkinahinnoista. 
Euroopan valuuttojen vaihtokurssien vaihtelulla USA:n dollarin suhteen on epäilemättä 
vaikutusta EU:n tekstiili-ja vaatetusteollisuuden kilpailukykyyn . 
OlîTH: KU:n tekstiili- ja vaatetusteollisuus 1993/94, Bryssel, huhtikuu 1995 
KOM(93)525 lopullinen, 18.11.1993 
BU:n sisäisten kurssiheilahdusten mahdolliset vaikutukset eivät ole tämän tiedonannon aiheena 
Komissio tutkii niitä parhaillaan Eurooppa-neuvoston Cannesin kokouksen seurantana. 
Pääoman ja työvoiman tuottavuus ovat myös kansainvälisen kilpailukyvyn 
avaintekijöitä. Tuotantolaitosten uudenaikaistamiseen suunnattujen pääomasijoitusten 
kehityksellä sekä myös tuotantokapasiteetin käytöllä on ratkaiseva vaikutus 
tuotantokustannuksiin. Tämä pitää paikkansa myös työvoiman tuottavuuden osalta, joka 
riippuu pääasiassa käytettävissä olevan henkilöstön laadusta ja joustavuudesta. 
Työvoiman tuottavuus on kasvanut tasaisesti EU.n tekstiili- ja vaatetusteollisuudessa 
työntekijäkohtaisella lisäarvolla mitattuna (1994 tekstiilialalla 8 prosenttia ja 
vaatetusalalla 6 prosenttia ) ja auttanut vahvistamaan alan kilpailukykyä. 
EU:n tekstiili- ja vaatetusteollisuuden jatkokehityksen ja tulevaisuuden kilpailukyvyn 
määräävät myös monet muut tekijät, joista tärkeimpiä voivat olla seuraavat: 
-Tekninen kehitys on ollut ennen varsin erilaista tekstiili- ja vaatetusteollisuudessa. 
Teksliilinvalmistuksessa käytetään suurimmaksi osaksi pitkälle kehittyneitä tekniikoita, 
ja se on siksi pääomavaltaista, kun taas vaatetustuotanto on suurimmalta osin vielä 
työvoimavaltaista. EU:n teollisuus saa tavallisesti tiettyä kilpailuetua siitä, että se on 
tiiviissä yhteydessä voimakkaaseen Euroopan tekstiilikoneteollisuutcen. Tämä on 
kuitenkin lyhytaikainen etu siihen asti, kunnes myös kolmansien maiden tuottajat 
alkavat käyttää tarkoituksenmukaisia uusia tekniikoita. Uusia etuja odotetaan 
tietotekniikoiden (esim. quick response-, jot-tuotantoperiaate) kehityksestä ja 
toteuttamisesta, jos teollisuus onnistuu soveltamaan niitä nopeasti. Toisin kuin muilla 
aloilla suurin osa tutkimustoiminnasta toteutetaan yritysten ulkopuolella. 
-Kulutuksen kehitys on yksi asian kannalta merkityksellisiä perustekijöitä. EU:n 
teollisuudella on se kilpailuetu, että se tuottaa korkean kulutuksen alueella ja on erittäin 
tiiviisti yhteydessä kulutuksen ja muodin kehitykseen. Nämä Euroopan teollisuuden edut 
ovat kuitenkin heikkenemässä. Muut markkinat erityisesti Aasiassa kehittyvät 
nopeammin ja niiden kasvu on paljon voimakkaampaa. Lisäksi jos tietyt 
kehityssuuntaukset jatkuvat ja EU:n kuluttajat eivät edelleenkään samassa määrin anna 
suhteellista etusijaa pääasiassa EU:n teollisuuden valmistamille kalliimmille laatu- ja 
muotituotteille, uusia ongelmia voi syntyä. Toisaalta uudenaikaiset tietotekniikat 
mahdollistavat myös esimerkiksi Aasian tuottajien tuotannon tiiviin mukauttamisen 
Euroopan markkinasuuntauksiin. Lisäksi kuljetuskustannukset ovat laskeneet viime 
vuosina. 
-Ympäristö- ja energiapolitiikat ovat kehittyneet varsin eri tavalla eri maissa ja 
maantieteellisillä alueilla ja suurentaneet kustannuseroja tekstiilien ja vaatteiden 
tuotannossa. Tämä pitää paikkansa koko yhteisön alan osalta suhteessa kolmansiin 
maihin, mutta myös tiettyjen jäsenmaiden osalta suhteessa toisiin jäsenmaihin. On 
kuitenkin odotettavissa, että EU:n lainsäädännön yhteensovittamis- ja 
yhdenmukaistamispyrkimyksillä ja politiikkojen lähentämisellä WTO:n kehyksessä 
vältetään erojen syveneminen. Samanlaisia eroja ja seurauksia on energian käytön osalta 
erityisesti tekstiiliteollisuudessa. 
-Olemassa olevat jakelurakenteet ovat myös yksi tärkeä tekijä kansallisessa ja myös 
kansainvälisessä kilpailussa. Markkinoiden myöhempi avautuminen edellyttää monissa 
maissa jakelujärjestelmien mukauttamista maailmanlaajuisiksi kehittyviin markkinoihin. 
Tässä yhteydessä nykyinen tilanne ei ole EU:n teollisuuden kannalta tyydyttävä. EU:n 
jakelujärjestelmät, vaikka ne ovatkin jäsenmaissa erilaiset, takaavat helpon pääsyn 
yhteisön markkinoille, kun taas eurooppalaisten tuotteiden jakelussa kolmansissa maissa 
on useimmiten huomattavia vaikeuksia. 
Kaikki nämä tekstiili- ja vaatetusalan tulevaisuuden kehitykseen vaikuttavat tekijät 
tuntuvat osoittavan, että vaikka Uruguayn kierroksen vaikutus on varmasti 
merkittävä tekijä, se ei luultavasti ole kaikkein tärkein. 
III. URUGUAYN KIERROKSEN TULOSTEN MERKITYS 
L Asiantuntijatutkimuksen tulokset 
7 Komission käynnistämä asiantuntijatutkimus keskittyi analyysissään Uruguayn 
kierroksen tulosten erityiseen vaikutukseen EU:n tekstiili- ja vaatetusalalle. Siinä ei 
kuitenkaan voitu selvästi erotella mahdollisia Uruguayn kierroksen vaikutuksia ja muiden 
ulkopuolisten tai sisäsyntyisten tekijöiden vaikutuksia. Tästä syystä siinä päädytään 
yleiseen päätelmään, että Uruguayn kierroksen tuloksilla on ainoastaan hyvin 
rajallinen vaikutus kyseiseen alaan ja että muiden tekijöiden yhdistelmä on paljon 
tärkeämpi alan myöhemmälle kehitykselle. Mitä tulee Uruguayn kierroksen tulosten 
merkitykseen EU:n kaikkien tekstiili- ja vaatetustuotteiden (raakakuituja lukuun 
ottamatta) tuonnin kannalta WTO:n jäsenten hyväksymä vaiheittainen vapauttaminen 
näyttää koskevan suoraan noin 30 prosenttia EU:n tuonnista (sen arvosta) vuonna 1993. 
Jos mukaan luetaan Kiina, josta ennemmin tai myöhemmin tulee WTO:n jäsen, tuonnin 
arvo olisi 43 prosenttia. Kun käsitellään ainoastaan tuontia rajatuissa luokissa, joissa 
kiintiöitä käytetään enemmän kuin 80 prosenttia, tutkimuksen mukaan Uruguayn 
kierroksen ennakoima vapauttaminen koskee vain 13 prosenilia Euroopan tekstiili- ja 
vaatetustuonnista, ja Kiinan ollessa mukana 16,5 prosenttia. 
Tällä perusteella Uruguayn kierroksen vaiheittaisen vapauttamisen seuraavien 
kymmenen vuoden aikana tuotteiden yhdentymisenä WTO:n järjestelmään, mikä 
tarkoittaa toisaalta määrällisten rajoitusten poistoa, ja toisaalta edelleen jäljelle jäävien 
kiintiöiden vuosittaisena kasvuna ei yleisesti pitäisi johtaa alan yleisen 
kehityssuuntauksen muutokseen, ellei EU:n taloudessa tapahdu hidasta kasvua, 
johon liittyy kiintiön alaisten tuotteiden nopea yhdentyminen ja kolmansien maiden 
markkinoiden hidas avautuminen. 
Tulevaisuudennäkymiä on vaikeampaa tai jopa mahdotonta ilmaista määrällisenä muiden 
Uruguayn kierroksesta johtuvien tärkeiden tekijöiden osalta, erityisesti EU:n viennin 
parantuneen kolmansien maiden markkinoille pääsyn osalta, mutta myös polkumyynti- ja 
tukitoimien vastaisia toimenpiteitä koskevien uusien sääntöjen, kauppaan liittyvien 
henkisen omaisuuden oikeuksien ja lopuksi kiistojen selvittelyelimen uusien sääntöjen 
osalta. Kuitenkin tutkimuksessa on yritetty ottaa määrällisesti huomioon ainakin uusi ja 
tärkeä pääsy kolmansien maiden markkinoille. 
Mercer Management Consulting: "Uruguayn kierroksen vaikutus Euroopan tekstiili- ja 
vaatetusalaan", Pariisi 1995. 
Muista kauppaan liittyvistä tekijöistä, jotka eivät suoraan liity Uruguayn kierroksen 
tuloksiin, mutta jotka samalla tavalla määräävät EU:n tekstiili- ja vaatetusalan 
myöhempää kehitystä, Turkin kanssa tehdyn tulliliiton odotetaan vaikuttavan EU:n 
tuontiin eniten. Mutta myös kaupan täydellinen vapauttaminen Keski- ja Itä-Euroopan 
maiden kanssa sekä läheisemmät kauppayhteydet entisen Neuvostoliiton tasavaltoihin 
vaikuttavat kauppaan. Tutkimuksessa arvioidaan näiden kolme tärkeän tekijän kattavan 
noin 4 prosenttia EU:n tekstiili- ja vaatetusalan kiintiöiden alaisesta tuonnista (80 
prosenttia ylittävän käytön osalta), verrattuna Uruguayn kierroksen vaikutusten 16,5 
prosenttiin, Kiina mukaan lukien sen liityttyä WTO:hon. 
Kaikki muut merkitykselliset tekijät on otettu tutkimuksessa huomioon soveltamalla 
makroekonomista Euroopan DRI-teollisuusmallia, joka riippuu useiden muuttujien, kuten 
esimerkiksi vaihtokurssien, inflaatioasteen ja korkotason, palkkojen, sijoitusten ja 
käytettävissä olevien tulojen ennusteista. 
Tällä perusteella tutkimuksessa ilmaistaan tulevaisuuden kehitys määrällisesti 
mikroekonomisen lähestymistavan mukaisesti niin, että aloitetaan tietyistä valituista 
edustavista tekstiili- ja vaatetustuotteista ja tuotantoketjuista sekä samalla mainitun 
makroekonomisen lähestymistavan mukaisesti, jotta päästäisiin yhtenäisen näkymän alan 
tulevasta kehityksestä antaviin tuloksiin. 
-Suunnitelma 1 (suuri BKT:n kasvu, nopea markkinoiden avautuminen ja hidas 
yhdentyminen) 
Jopa kaikkein optimistisimmassa suunnitelmassa alalla ilmenee jatkuvasti 
työllisyysongelmia. Tekstiilialalla tämä johtuu tuottavuuden lisääntyvästä kasvusta 
(tuotannon odotetaan olevan vakaa suuremman viennin ansiosta) ja vaatetusalalla 
tuotannon supistumisesta lähinnä paljon suuremman tuonnin seurauksena. Tekstiilialan 
kulutus on alhaisempi, mutta sitä tukee paljon suurempi vienti, kun taas vaatetusalan 
kulutus ja vienti kasvavat samaa vauhtia, mutta paljon tuontia vähemmän. 
-Suunnitelma 2 (pienempi BKT:n kasvu, hitaampi yhdentyminen ja pääsy kolmansien 
maiden markkinoille) 
Tässä luultavasti edellistä realistisemmassa suunnitelmassa ennustetaan suurempia 
tuotanto- ja työllisyysongelmia Euroopan tekstiili- ja vaatetusalalla. Tuonti ja vienti, 
mutta myös kulutus ovat joka tapauksessa alhaisempia kuin suunnitelmassa 1, joten 
molempien alasektoreiden tuotanto laskee. Vaikutus työllisyystilanteeseen on paljon 
suurempi tekstiilialalla, mutta myös suurempi vaatetusalalla kuin suunnitelmassa 1. 
-Suunnitelma 3 (pienempi BKT:n kasvu, nopea yhdentyminen ja pääsy kolmansien 
maiden markkinoille) 
Tässä suunnitelmassa ennustetaan lievempiä tuotannon ja työllisyyden 
vähenemisongelmia kuin suunnitelmassa 2. Kulutus, jonka oletetaan olevan melkein 
sama kuin suunnitelmassa 2, voimistuu erityisesti tekstiilituotteiden entistä paljon 
suuremman viennin ansiosta, kun vaatetusalan tuonti kasvaa vain hieman. Tämä johtaisi 
pienempään teksti ilituotannon supistumiseen ja vähäisempään työpaikkojen 
menetykseen erityisesti tekstiilialalla. Olennaiset erot suunnitelmien 2 ja 3 välillä 
näyttävät olevan vaikutusten ajoittaminen (aikaisempi tuonnin ja viennin kasvu) ja 
ilmeinen tarve varmistaa, että EU:n markkinoiden avaamista aikaistetaan vain silloin, 
kun lisäksi samanaikainen pääsy kolmansien maiden markkinoille todella toteutuu. 
Edellä esitettyihin tuloksiin perustuen tutkimuksessa päädytään seuraaviin 
yleispäätelmiin: 
-vaikka Uruguayn kierroksen yhdentymiskehitys koskee merkittävää osaa EU:n tekstiili-
ja vaatetusteollisuutta, se ainoastaan lisää tärkeämpien yleisten kehityskulkujen 
vaikutusta eikä toteutusmenettelyjensä perusteella aiheuta ratkaisevaa läpimurtoa; 
-Uruguayn kierroksen markkinoillepääsyä koskevat tulokset avaavat täysin toteutettuina 
EU:n teollisuudelle mahdollisuuden saavuttaa entistä enemmän etuja ulkomaisten 
markkinoiden avautumisesta; 
-talouspoliittiset päätökset määräävät suurelta osin Uruguayn kierroksen vaikutusten 
ajoituksen seuraavien kymmenen vuoden aikana; 
-jos olemassa olevat yleissuuntaukset jatkuvat tulevaisuudessa, vaatetustuotanto supistuu 
edelleen, kun taas tekstiilituotanto voi lisääntyä tai supistua tapauskohtaisesti; 
-työllisyyden väheneminen jatkuu ja suurin osa työpaikoista häviää 
tekstiiliteollisuudessa; 
-tärkeimpien taloudellisten tekijöiden vaikutus vaihtelee tuotteittain ja alueittain; 
-Euroopan teollisuuus voi luoda tuotantoa ja vientistrategioita vahvistaakseen ja 
helpottaakseen sopeutumista markkinoiden kehitykseen. 
2. Tilanteen arviointi ja tulevaisuudennäkymät 
Tutkimuksessa vahvistetaan yleisesti komission näkemys siitä, että Uruguayn kierroksen 
alan vaiheittaista yhdentymistä WTO:n järjestelmään koskevat tulokset ovat vain 
yksi ratkaiseva tekijä. Tämä ci yksin johda alan yleisen kehityssuuntauksen 
muutokseen, jos olemassa olevien määrällisten rajoitusten lopullinen poistaminen 
vaiheittain turvataan. Toisaalta FT):n tekstiili- ja vaatetusteollisuus voi hyötyä 
parantuneesta pääsystä kolmansien maiden markkinoille ja mahdollisesti myös 
kolmansien maiden välillä voimistuneesta kilpailusta. Oletus siitä, että kolmansien 
maiden markkinoiden nopea avautuminen edistäisi nopeaa tuotteiden yhdentymistä ja 
päinvastoin on täysin EU:n tekstiilialan politiikan mukaista. 
Euroopan tekstiili- ja vaatetusteollisuuden tulevaisuuden kokonais- kehityksen 
pääsuuntaukset ovat luultavasti enemmän tai vähemmän samat kuin viimeisten 
kymmenen vuoden aikana, ja tämä on myös tutkimuksen tulos. Tuotanto ja työllisyys 
Euroopan tekstiili- ja vaatetusalalla pyrkii laskemaan, kun taas tuonti ja myös vienti 
luultavasti kasvavat. Kulutuksen odotetaan EU:ssa ajan mittaan kasvavan, tosin hyvin 
rajoitetusti. Tutkimuksessa ennustetun tekstiilien kulutuksen supistumisen osalta, joka 
johtuu EU:n vaatetusteollisuuden vaiheittaisesta erottamisesta paikallisesta yhteydestään, 
voidaan epäillä, miksi tekstiilien kulutus supistuisi enemmän kuin EU:n vaatetustuotanto, 
kun otetaan huomioon varsin lupaavat näkymät sellaisilla alasektoreilla, kuten teknisten 
ia kodin tekstiilien ala. 
Tekstiili- ja vaatetusaloja verrattaessa tulevaisuudenkuvat näyttävät merkitsevän EU:n 
tekstiilialalle vakaata tuotantoa, suhteellisen vähäistä tuonnin kasvua ja suhteellisen 
suurta viennin kasvua, kun taas vaatetusalalle ennustetaan suhteellisen suurta 
kulutuksen kasvua, mutta myös vähäistä työllisyyden supistumista. EU:n 
tekstiiliviennille ennustetaan hyvin myönteistä kehitystä, jos pääsy kolmansien maiden 
markkinoille tapahtuu nopeasti. Tämä ei näytä pitävän samassa määrin paikkaansa 
Euroopan vaatetusalan osalta sen alhaisen kansainvälisen kilpailukyvyn vuoksi. Uutta 
kehitystä ja muutoksia kuluttajien maussa ja kysynnässä kansainvälisillä markkinoilla ei 
kuitenkaan voida sulkea pois. 
Odotettavissa oleva alan työpaikkojen jatkuva menetys myös tulevaisuudessa 
herättää erityistä huolta. Tutkimuksen ennusteet vaihtelevat seuraavien 13 vuoden 
aikana 365 000 ja 520 000 työpaikan välillä tekstiilialalla ja 235 000 ja 340 000 työpaikan 
välillä vaatetusalalla; nämä ovat lähes samat absoluuttiset luvut kuin viimeisten 
kymmenen vuoden aikana. Tämä tutkimustulos voidaan kyseenalaistaa, koska alan 
viimeisenä kahtena tai kolmena vuosikymmenenä tapahtuneen sopeuttamiskehityksen 
jälkeen sen kilpailukyvyn ja vastustuskyvyn olisi pitänyt parantua aikaisempaan 
verrattuna. Ennustettua suuntausta voidaan myös osittain vastustaa uuden hankintoja, 
markkinointia, henkilöstöä ja tuotteita koskevan teollisuusdynamiikan sekä myös 
odotettavissa olevan kolmansien maiden markkinoille pääsyn avulla. Lisäksi tietyt entiset 
hallitsevat tavarantoimittajamaat kohtaavan yhä enemmän samanlaisia ongelmia omassa 
heikkenevässä kilpailukyvyssään. 
Tämän ongelman laajuuden perusteella komissio on sosiaalisen vuoropuhelun yhteydessä 
antanut IFM:n tehtäväksi laatia tutkimus "Työllisyystilanteen kehitys ja 
pätevyysvaatimukset Euroopan vaatetusteollisuudessa", jonka tuloksena on saatu 
yksityiskohtaisia arvioita työpaikkojen vähenemisestä tulevaisuudessa alasektoreittani, 
jäsenvaltioittain ja sosiaali- ja ammattiryhmittäin ja joka sisältää myös kyseisen 
teollisuuden entisten ja tulevien pätevyysvaatimusten kehityksen. Kongressi 
tutkimustulosten käsittelyä varten on kutsuttu koolle Brysseliin lokakuussa 1995. 
Edellä esitetty arvio alan tulevaisuuden kokonaiskehityksestä näyttää saavan vahvistusta 
muiden asiaan erikoistuneiden, erilaisiin olettamuksiin perustuneiden tutkimusten 
yleisissä päätelmissä. Kaikissa niissä odotetaan vaatetustuotannon supistuvan paljon 
enemmän tekstiilituotantoon verrattuna, joka päinvastoin saattaa jopa lisääntyä. Joissakin 
tapauksissa entistä pessimistisemmin ennustein niissä odotetaan työpaikkojen 
vähenemisen jatkuvan molemmilla alasektoreilla. 
Esimerkiksi komission tutkimuksessa ennustetaan tuotannon kehityksen vaihtelevan 
vuoteen 2008 mennessä kolmen suunnitelman mukaan +16 prosentista -12 prosenttiin 
tekstiilien osalta ja -10 prosentista -23 prosenttiin vaatetusalan osalta, kun taas 
Maailmanpankki ennustaa EU:n tuotannon kasvavan vuoteen 2005 mennessä 3 prosenttia 
(tekstiilit) ja supistuvan 60 prosenttia (vaatetusala). Useita alueita ja aloja käsittävässä 
GATT/WTO:n tutkimuksessa ilmaistaan Uruguayn kierroksen määrällinen vaikutus EU:n 
tuotantoon -I prosenttina (tekstiilit) ja -23 prosenttina (vaatetus). Toisessa, OETH:n eri 
yhteydessä käynnistämässä tutkimuksessa ennustetaan EU:n tuotannon vähenevän 
vuoteen 2005 mennessä 14 prosenttia (tekstiilit) ja 17 prosenttia (vaatetus). Saksalaisessa, 
vain Saksan tekstiili- ja vaatetusalan käsittävässä tutkimuksessa ennustetaan tuotannon 
vähenevän vuoteen 2010 mennessä 1-12 prosenttia (tekstiilit) ja 46 - 49 prosenttia 
(vaatetus) tiettyjen suunnitelmien mukaan. 
Odotettavissa olevan työllisyystilanteen kehityksen osalta komission aloitteesta 
tehdyssä tutkimuksessa ennustetaan työllisyyden laskevan 21-41 prosenttia (tekstiilit) ja 
21 - 33 prosenttia (vaatetus) vuoteen 2008 mennessä. Edellä mainituista muista 
tutkimuksista ainoastaan OETILn tutkimuksesta on saatavilla vertailukelpoisia tuloksia, 
joiden mukaan EU.n työllisyyden odotetaan laskevan 30 prosentilla (tekstiilit) ja 33 
prosentilla (vaatetus) vuoteen 2005 mennessä, samalla kun saksalaisessa tutkimuksessa 
odotetaan Saksan työpaikkojen vähenevän noin 50 prosentilla (tekstiilit) ja noin 60 
prosentilla (vaatetus). Sosiaalisen vuoropuhelun osana käynnistetyssä lFM:n 
tutkimuksessa ennustetaan vaatetusteollisuuden työpaikkojen vähenevän 34 prosentilla 
vuosina 1992-2002. 
Lopuksi voidaan todeta, että tekstiili- ja vaatetusala joutuvat kohtaamaan uusien 
tuotantorakenteiden vaiheittaisen kehityksen maailmanlaajuisesti ja myös 
maailmanmarkkinoiden uudet rakenteet. Jos EU:n tekstiili- ja vaatetusala haluaa 
säilyttää nykyisen asemansa, on kehitettävä monipuolisia uusia strategioita. Näitä 
on sovellettava laaja-alaisesti koko yhteisön tekstiili-ja vaatetusalalla uuteen tilanteeseen 
mukautumiseksi vakavissaan ja Euroopan yritysten kilpailukyvyn tehokkaaksi 
vahvistamiseksi maailmanmarkkinoilla. 
3. Yritysten strategiset valinnat 
EU:n markkinatalousjärjestelmästä johtuu, että yrittäjillä on päävastuu ja parhaat kyvyt 
kehittää riittäviä ja sopivia taloudellisia strategioita yksittäisten yritysten erityistilanteita 
varten tekstiili- ja vaatetusalalla, kuten muillakin teollisuuden aloilla. 
Euroopan tekstiili-ja vaatetusteollisuuden kilpailukykyjä merkitys Euroopan taloudessa 
ja maailmanlaajuisesti todistavat, että tätä lähestymistapaa on menestyksekkäästi 
sovellettu aikaisemmin. Tässä kriittisessä vaiheessa tätä yrittäjien dynaamisuutta on 
edelleen kehitettävä ja monissa tapauksissa aktivoitava tulevien haasteiden 
hallitsemiseksi uusilla tai muutetuilla strategioilla. 
Kokemus osoittaa, että jopa vaikeissa taloudellisissa tilanteissa tietyt tekstiili- ja 
vaatetusalan yritykset ovat aina menestyneet. Näiden hyvien esimerkkien ja niiden 
strategioiden olisi motivoitava muita. Myöhemmän teknologian edistyksen, 
mahdollisuuksien hyötyä yhteisvaikutuksesta ja yhteistyöstä naapurimaissa 
eurooppalaisten tuotteiden tuottamiseksi sekä uusien ajatusten, tuotteiden ja 
markkinoiden kehittämisyritysten vahvistamisen olisi anneltava pitkän aikavälin näkymä 
myös Euroopan tekstiili-ja vaatetusteollisuudelle. Tietoverkkojen laajentumiseen, tieto­
ja viestintäteknologioiden leviämiseen ja kansainvälisten tuotantoverkostojen 
perustamiseen olisi saatava uutta vauhtia. Suunnittelu- ja markkinointikeskusten 
lisäkehittely, palvelutekijän vahvistaminen, yritysten tiiviimpi yhteistyö tekstiili- ja 
vaatetusteollisuudessa sekä jakelu- ja vähittäismyyntialojen kanssa avaavat uusia 
mahdollisuuksia. Alan kilpailukykyä tukee myös strategioiden soveltaminen, jolla 
edistetään työntekijöiden henkilökohtaista kehitystä heidän kykyjensä parantamiseksi. 
Yritykset paransivat aikaisemmin kilpailukykyään puolustaessaan liiankin usein 
tuotteidensa tarjontaa alhaisemmilla hinnoilla ensisijaisesti tuotantoaan 
uudenaikaistamalla. Monien Euroopan tuottajien menestyksekästä esimerkkiä seuraten 
yritysten olisi yleensä suuntauduttava entistä enemmän markkinoihin, erityisesti 
uusien ostomahdollisuuksien, uusien yhteistyökumppaneiden ja uusien 
myyntimenetelmien ja markkinoiden löytämiseen ja kehittämiseen. 
Tällä perusteella välttämätön yritysten työvoiman uusi suuntautuminen ja 
pätevöityminen erityisesti pk-yrityksissä ja yritysten johdossa pitäisi panna 
järjestelmällisesti alkuun. 
Teollisuuden ja kaupan yhteenliittymien olisi tehtävä perusteellista yhteistyötä 
hallitusten ja komission kanssa mahdollisia markkinoita ja markkinoillepääsyn ongelmia 
kolmansissa maissa koskevan tiedon keräämiseksi ja ajan tasalle saattamiseksi 
järjestelmällisesti. 
IV. NYKYPOLITIIKAT 
Aikaisemmin jäsenvaltiot ja komissio ovat teollisuuspolitiikkojensa yhteydessä avustaneet 
Euroopan tekstiili- ja vaatetusteollisuutta sen jatkuvissa pyrkimyksissä mukautua tuotannon 
ja kauppaolosuhteiden kehitykseen. Tärkeimmät toimenpiteet on toteutettu kauppapolitiikan 
alalla, erityisesti tekstiili- ja vaatetusalan pois jättäminen GATT:n yleissäännöistä 
(monikuitusopimus vuoden 1994 loppuun saakka). Muilla alueilla, kuten esimerkiksi 
aluepolitiikassa, tutkimuksessa ja kehityksessä, koulutuksessa, vienninedistämisessä, 
informaatio- ja yhteistyöpolitiikassa viranomaiset ovat täydentäneet alan yritysten aloitteita 
kiinnittämällä erityistä huomiota pk-yrityksiin. 
Komission aloitteet ja ohjelmat ovat olleet neuvoston keskustelujen, päätöslauselmien ja 
päätelmien aihe vasta vuosina 1992 - 1994. Komission kertomuksessa Euroopan tekstiili- ja 
vaatetusteollisuuden kilpailukyvystä on teollisuuden tilanteen ja sen kansainvälisen 
kilpailukyvyn ratkaisevien tekijöiden analysoimisen lisäksi kuvattu myös 
teollisuusstrategioita ja yhteisön teollisuutta tukevia toimia. Jäsenvaltiot ja komissio 
toteuttavat parhaillaan neuvoston laajaa huhtikuussa 1994 valmistunutta ohjelmaa. 
Toteuttamisessa on jo edistyttykin . 
EU:n tekstiilialan kauppapolitiikkaan jo sisältyvät toimet käsittävät ensisijaisesti 
Uruguayn kierroksen sopimuksen tekstiili-ja vaatetustuotteista (Agreement on Textiles and 
Clothing, ATC) soveltamisen. EU ja sen jäsenvaltiot ovat erityisesti pyrkineet parantamaan 
pääsyä kolmansien maiden markkinoille. Maailman tekstiilikaupan suurimpana 
kauppakumppanina EU jatkaa ensisijaisesti pyrkimyksiään kaikkien markkinoiden 
avaamiseksi vaiheittain sekä oikeudenmukaisten ja entistä suotuisampien kaupan ehtojen 
luomiseksi uutta ATC-sopimusta soveltamalla. Tässä yhteydessä EU:n viennin 
edistämisohjelman (EXPROM) pitäisi saada erittäin tärkeä asema. Mutta myös turvallisuutta 
koskevat, polkumyynnin ja tukitoimien vastaiset toimenpiteet sekä petoksia ja väärennöksiä 
ehkäisevä toiminta ovat osa EU:n kauppa- tai kauppaan liittyvää politiikkaa teollisuuden ja 
myös tekstiili- ja vaatetusalan suosimiseksi. Viimeksi mainittu alue ansaitsee erityistä 
huomiota. Jäsenvaltioiden ja komission on parannettava olemassa olevia 
tilapäistoimenpiteitä (TAFI-ohjelma) vastustaakseen kauppapoliittisten toimiensa 
lisääntyvää vilpillistä kiertoa. Neuvosto ja komissio ovat äskettäin korostaneet tätä pakkoa 
erityisesti tekstiili- ja vaatetusteollisuuden osalta 12 päivänä kesäkuuta 1995 annetussa 
yhteisessä julistuksessaan, ja uutta toimintasuunnitelmaa ollaan parhaillaan toteuttamassa. 
Tärkeimmät jäsenvaltioiden ja komission täydentävät ja tukevat aloitteet ja ohjelmat 
muiden politiikkojen alueilla koskevat tutkimusta ja teknologista kehittämistä, koulutusta, 
monipuolistamista ja muuntamista, tietoa ja viestintää kuten myös yhteistyötä. 
KOM(93)525 lopullinen, 18.11.1993 
Kertomus neuvoston päätöslauselmien ja päätelmien toteuttamisesta teollisuuspolitiikassa, 
komission alustava asiakirja, SEC(95)437 lopullinen, 22.3.1995 
10 
Rakennerahastot ovat tärkeä tuki jäsenvaltioiden teollisuudenalojen uudelleen järjestämis-ja 
uudenaikaistamispyrkimyksissä. Rakennerahastojen maailmanlaajuinen talousarvio vuosiksi 
1994 - 1999 on 155 miljardin ecun luokkaa (vuoden 1994 hinnoilla); huomattava osa on 
varattu edellä mainittuun tarkoitukseen erityisesti EU:n epäedullisimmille alueille. 
- Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen (TTK) alalla EU:n neljäs puiteohjelma, jonka 
koko talousarvio on yli 13 miljardia ecua vuosiksi I994 - I998, on keskittynyt laaja-
alaiseen käyttöön kaikilla toiminta-aloilla tarkoitettuihin yleisiin tekniikkoihin. Tieto-, 
viestintä- ja teollisuustekniikkojen tutkimusta on vahvistettu, ja tällä on 
seurannaisvaikutuksia moniin aloihin, kuten esimerkiksi tekstiili- ja vaatetusalaan. 
Uudella rahoitusvälineellä on kannustettu pieniä yrityksiä uusien tekniikoiden käyttöön 
yhteisön tutkimustoiminnan tulosten levittämisen edistämiseksi. 
- Koulutuksen osalta Euroopan sosiaalirahaston tavoite 4 edustaa tärkeää välinettä 
työntekijöiden mukauttamisessa, uudelleenkoulutuksessa ja -sijoittamisessa myös 
tekstiili- ja vaatetusalalla. Sosiaalirahaston tavoitteissa l ja 2 otetaan huomioon 
työntekijöiden uudelleenkoulutus herkillä aloilla, joilla tehdään uudelleenjärjestelyjä. 
Lisäksi komissio määrää yhteisön ADAPT-ja EMPLOI-aloitteista (1,4 miljardia ecua 
kumpikin), joiden tavoitteena on luoda uusia työmahdollisuuksia valtioiden rajojen yli. 
Ottamalla huomioon työpaikkojen myöhemmän vähenemisen tekstiili- ja vaatetusalalla 
eri jäsenvaltioiden ja EU:n alueiden olemassa olevia ohjelmia on mukautettava kaikkien 
ammattiryhmien ja erityisesti niiden osalta, joita väheneminen koskettaa eniten, 
tarvittavien kykyjen kehittämiseksi ja työvoiman järjestämiseksi tulevaisuuden tarpeisiin. 
- Rakennerahastot tarjoavat huomattavaa tukea EU:n tekstiili- ja vaatetusalan 
monipuolistamiseksi ja muuntamiseksi alueille, joita tekstiili- ja vaatetusteollisuuden 
välttämätön mukautuminen on kohdannut rajuimmin. Komission yli 600 miljoonaa ecua 
vuosiksi 1994 - 1999 sisältävä RETEX-erityisohjelma nopeuttaa monipuolistamista ja 
tuotannon uudenaikaistamista kaikkien alojen elinkelpoisissa yrityksissä tekstiili- ja 
vaatetusteollisuudesta voimakkaasti riippuvaisilla alueilla. Ohjelma on parhaillaan 
uudelleen harkittavana teollisuuden ja alueiden tarpeiden tyydyttämiseksi paremmin. 
Yhteisön ohjelmien uusi sukupolvi 1994 - 1999 yrittää reagoida teollisuuden muutoksiin 
toimenpiteillä, joilla tuetaan teollisuustuotannon perustan uudenaikaistamista valtioiden 
rajat ylittävillä tasoilla. 
- Tietovirtojen, viestinnän ja yhteistyön parantaminen ja kokemusten levittäminen on 
toinen tärkeä tuettava alue. Euroopan tekstiili- ja vaatetusalan seurantakeskus (OETH) 
yleisesti, BC-verkko, liike-elämän yhteistyökeskus, Europartenariat-aloite, Interprise-
ohjelma sekä muut erityisohjelmat pyrkivät helpottamaan yhteistyötä ja kumppanuutta 
myös Euroopan tekstiili- ja vaatetusteollisuudessa. 
Komission yksiköt julkaisevat pian EU:n tekstiili- ja vaatetusalan yrityksille laajan oppaan, 
jossa käsitellään yksityiskohtaisesti parhaillaan myös kyseiselle alalle tarkoitettujen 
komission eri aloitteiden yksityiskohtia. 
11 
V ENSISIJAISIA TULEVAISUUDEN POLITIIKKOJA 
Viennin kasvava merkitys ja Euroopan tekstiili- ja vaatetusteollisuuden välttämätön 
kansainvälistyminen merkitsevät uutta haastetta Euroopan teollisuudelle. Ratkaisevaa 
on, että teollisuus sitoutuu aktiivisesti vastaamaan tähän haasteeseen eurooppalaisten 
tuotteiden menestyksekkäällä valmistuksella, organisoinnilla ja viennillä. Kun otetaan 
huomioon alan tilanteen rakenne ja erityisesti pk-yritysten suuri määrä, yritysten on 
kehitettävä uusia yhteistyötä koskevia ja täydentäviä strategioita kilpailukykynsä 
parantamiseksi tulevaisuudessa, mutta myös jäsenvaltioiden ja EU:n on vahvistettava ja 
mukautettava täydentäviä toimenpiteitään tulevaisuutta varten. Neuvoston huhtikuussa 1994 
laatiman laajan ohjelman ja EU:ssa sekä sen jäsenvaltioissa jo olemassa olevien 
täydentävien ohjelmien toteuttamista pitäisi jatkaa ensisijaisesti. Vaikuttaakseen 
tehokkaasti teollisuuden ongelmien ratkaisuun jäsenvaltioiden olisi harkittava 
uudelleen ja parannettava politiikkojaan kaikkien EU:n teollisuuden kilpailukykyyn 
vaikuttavien tekijöiden osalta, mukaan lukien esimerkiksi ympäristö-, energia- ja 
työvoimakustannukset. 
Ottamalla huomioon kuvattu kansainvälistyminen ja teollisuuden sekä yritysten strategiat 
seuraavien alueiden aloitteita pitäisi muotoilla uudelleen ja vahvistaa. 
A. Ulkopolitiikka 
1. Vienti kolmansiin maihin 
Mitä tulee Euroopan tekstiili-ja vaatetusteollisuuden uuteen strategiseen välineeseen, 
komissio aikoo keskustella jäsenvaltioiden kanssa mahdollisuuksista kehittää uusi 
monipuolinen, nykyisiä vienninedistämistoimia laajemmalle ulottuva aloite. 
Tällaisessa aloitteessa on annettava entistä laajempi organisaatiokehys, joka samalla 
turvaa kolmansien maiden markkinoiden tehokkaan avautumisen ja hiljattain 
avautuneiden vientimahdollisuuksien mahdollisimman tehokkaan käytön alalla. 
Seuraavilla toimilla helpotettaisiin teollisuuden pyrkimyksiä kehittää ja soveltaa 
tehokkaasti uusia vientistrategioita: 
- Uruguayn kierroksen aikana tehtyjen sitoumusten mukaisia tullin- alennuksia ja 
muiden kuin tulliesteiden poistoa on valvottava tiiviisti. Tässä yhteydessä on 
annettava käyttöön mahdollisimman paljon tietoa ja huolehdittava sen 
avoimuudesta. Komissioon on perustettu tekstiilialan muita kuin tulliesteitä koskeva 
tietokanta, jota on säännöllisesti päivitettävä aiheellisilla tiedoilla vientiyritysten ja 
jäsenvaltioiden viranomaisten avulla. 
- Uruguayn kierroksen mukaisten velvoitteiden laiminlyöminen ja kaupan uudet muut 
kuin tulliesteet on tunnistettava ja otettava esille toimivaltaisilla foorumeilla. ATC:n 
mukaisista kiintiöistä joustaminen olisi myönnettävä ainoastaan maille, jotka täysin 
noudattavat WTO:n sääntöjen mukaisia velvoitteitaan ja jotka ovat valmiita 
harkitsemaan nopeutettua pääsyä markkinoilleen. 
- Kun kyseessä on Euroopan suuri vientipotentiaali, on järjestelmällisesti yritettävä 
lisätä pääsyä kolmansien maiden, erityisesti sekä entisten että uusien 
teollisuusmaiden, markkinoille nopeuttamalla Uruguayn kierroksen 
täytäntöönpanoa, jota tasoitetaan tarvittaessa EU:n kiintiöitä vapauttamalla. 
12 
- Komission ja jäsenvaltioiden viennin edistämistoimenpiteitä on harkittava 
uudelleen, niitä on sovitettava paremmin yhteen ja parannettava talousarvion 
kannalta. EU:n talousarvioesityksessä vuodelle 1996 viennin edistämisluotot, jotka 
neuvosto on vähentänyt "nollamääräisiksi" (pro memoria), olisi uudelleen otettava 
käyttöön ja niitä olisi lisättävä vuoden 1996 talousarvion toisessa käsittelyssä. 
2. Lisääntyvä yhdentyminen WTO:hon 
Tulevan tekstiili- ja vaatetusalan taloudellisen kehityksen perusteella sekä sillä 
perusteella, että teollisuus on halukkaasti ja menestyksellä sitoutunut 
markkinasuuntautuneisiin strategioihin ja vientiin kolmansien maiden markkinoille, 
yhteisön on tarkoin tutkittava, kuinka edetä tekstiili- ja vaatetusalan tuotteiden 
yhdentymisessä WTO:n järjestelmään. Yleisesti määrällisten rajoitusten alaisten 
tuotteiden nopeampaa yhdentymistä voitaisiin käyttää keinona kolmansien maiden 
markkinoiden avautumisen nopeuttamiseksi. Jos markkinoillepääsyä voitaisiin nopeuttaa 
ainoastaan tiettyjen kolmansien maiden osalta, kannattaisi lutkia myös valittujen 
kiintiöiden riittävää vapauttamista. 
Kun otetaan huomioon EU:n teollisuudessa vallitseva tilanne, tiettyjä vapauttamis-
ja yhdentymisprosessin vaikutuksia myös tuotantoon ja työllisyyteen voitaisiin 
nopeuttaa tai hidastaa tuotteiden valinnan sekä niiden yhdentymisen tai 
vapauttamisen ajoittamisen avulla. Tästä voidaan kuitenkin päättää vain kohtuullisen 
varmasti niiden tietojen perusteella, jotka kuvastavat taloudellista tilannetta 
yhdentymisen aikaan. Lisäksi asia on kytkettävä kolmansien maiden markkinoille pääsyn 
tosiasialliseen edistykseen. Pääasiassa edellä mainituilla perusteilla yhteisö on nyt vasta 
tehnyt päätöksen tuotteista yhdentymisprosessin ensimmäisessä vaiheessa (1.1.1995) eikä 
ole vielä päättänyt toisesta ja kolmannesta vaiheesta tekstiilialan yhdentymisessä WTO:n 
järjestelmään. Komission valmistelutyö toisen vaiheen (1.1.1998) alussa yhdentyvien 
tuotteiden valinnasta alkaa vuoden 1996 ensimmäisellä puoliskolla. 
3. Petoksia ja muita epäoikeudenmukaisia kauppatapoja ehkäisevä toiminta 
Tekstiili- ja vaatetusalalla EU ja sen jäsenvaltiot joutuvat kohtaamaan kauppapoliittisten 
toimiensa lisääntyvää vilpillistä kiertoa. Toisaalta EU:n teollisuus joutuu yhä useammin 
kohtaaman sen ongelman, että sen teollisuusmalleja ja -muotoilua jäljitellään kolmansissa 
maissa. Siksi petoksia ehkäisevään toimintaan on kiinnitettävä tällä alalla erittäin suurta 
huomiota. Tulevaisuudessa on entistä tärkeämpää luottaa sopimusten ja sääntelyn 
tiukkaan noudattamiseen sekä oikeudenmukaisiin kauppakäytäntöihin, koska EU:n 
tekstiili- ja vaatetusteollisuus kohtaa ratkaisevia muutoksia kauppa- ja 
kilpailuympäristössään. 
Petoksia ehkäisevästä toiminnasta 12 päivänä kesäkuuta 1995 annetun neuvoston ja 
komission yhteisen julistuksen täytäntöönpanoa on pikaisesti nopeutettava. Komission on 
parannettava olemassa olevaa TAFI-ohjelmaansa. Uusien tekniikoiden ja erityistoimien 
käyttöä petoksia ehkäisevässä toiminnassa tekstiilialalla on harkittava edelleen. On 
ryhdyttävä käytännön toimiin, jotta estetään olemassa olevien kiintiöiden kiertäminen 
vilpillisillä julistuksilla alkuperästä ja sovelletaan EU:n kahdenvälisten tekstiilialan 
sopimuksissa olevia säännöksiä sekä WTO:n sopimuksessa tekstiili- ja vaatetustuotteista 
tehtyjä hallinnollisia järjestelyjä ehdottomasti. 
13 
Henkisen omaisuuden oikeuksien rikkomisen osalta on hyökättävä entistä tehokkaammin 
väärentämistä vastaan, joka vahingoittaa erityisesti Euroopan huippumuodin tekstiili- ja 
vaatetustuotteita. 
Komissio soveltaa tarmokkaasti kauppapolitiikan vahvistettuja välineitä sellaisten 
epäoikeudenmukaisten kauppatapojen, kuten polkumyynnin ja tukitoimien 
ehkäisemiseksi WTO:n sääntöjen mukaisesti. 
B. Kilpailukykyä koskevia sisäisiä politiikkoja 
1. Teollisuusyhteistyö ja tietotekniikat 
Komission tiedonannossa Euroopan unionin teollisuuden kilpailukykyä koskevasta 
politiikasta teollisuuden yhteistyö on jo määritelty yhdeksi ensisijaiseksi toimeksi 
lisäämään EU:n yritysten kilpailukykyä ja niiden läsnäoloa kolmansissa maissa. 
Lisääntynyt yhteisön yritysten välinen yhteistyö on olennainen tekijä tekstiili- ja 
vaatetusalan viennin edistämiseksi, jos sen tulevaisuus EU:ssa on turvattava. Useat 
perinteisesti riippumattomat yritykset ovat toistaiseksi epäröineet esitellä uusia 
ideoitaan kilpailijoilleen, mutta tulevaisuudessa siitä tulee välttämätöntä, jos yritykset 
haluavat selviytyä pitkällä aikavälillä. Tuleva tarve saada entistä asianmukaisempaa 
tietoa kolmansien maiden markkinoista, seurata kolmansien maiden markkinoiden 
kehitystä, kehittää kyseisten markkinoiden asiakkaiden hyväksymiä tuotteita ja saada 
tietoa kyseisten maiden markkinointi- ja jakelukanavista on monien 
teollisuusyritysten, erityisesti pk-yritysten, ulottumattomissa. Tämän vuoksi uusiin 
tietotekniikkoihin perustuvien tietoverkkojen odotetaan muodostavan tarvittava 
perusta yritysten aloitteille. Komissio tukee jo nyt useiden yksityisen sektorin 
hankkeiden kehitystä tällä alueella. Tässä yhteydessä myös OETH, joka on jo 
aloittanut palveluidensa uudelleen suuntaamisen alan tulevien tarpeiden mukaan, voisi 
olla tärkeässä asemassa. 
Tietoyhteiskunnan toteuttaminen muuttaa perusteellisesti tekstiili- ja 
vaatetustuotteiden suunnittelua, tuotantoa ja jakelua sekä avaa uusia 
merkittäviä mahdollisuuksia Euroopan yrityksille. Niiden on olennaista ottaa 
viivyttelemättä johtava asema tässä kehityksessä. 
Kansainvälinen yhteistyö ja alihankinta auttaisivat saamaan tuotantoon vaadittua 
kilpailukykyä ja joustavuutta, ja niiden avulla yhteisön yritykset voisivat myös 
tunkeutua kolmansille markkinoille. Tekstiilien ulkoista jalostusta (OPT) koskevan 
esimerkin olisi korostettava sellaisen yhteistyön etuja. Tarve markkinoida tuotteita 
tehokkaasti ja kilpailukykyisesti, mukaan lukien laajennettu asiakaspalvelu, voitaisiin 
täyttää yhteistyössä jakelun kanssa. 
KOM(94)3l9 lopullinen, 14.9.1994 
H 
Voidakseen toimia tehokkaasti ja voidakseen menestyä kansainvälinen teollisuuden 
yhteistyö tarvitsee varmasti merkittäviä EU:n toimia ja edistystä kolmansien maiden 
markkinoille pääsyssä. Tekstiili- ja vaatetusalan erityiset tarpeet huomioon 
ottavien yhteistyösuunnitelmien edistämisen, mukaan lukien kansainväliset 
yhteistyöohjelmat erityisesti Itä- ja Keski-Euroopassa ja Välimeren alueella 
olevien naapurimaiden kanssa ja pk-yrityksille tarkoitettujen tavanomaista 
yhteistyötä edistävien lähestymistapojen kehittämisen olisi oltava myös 
jäsenvaltioiden ja EU:n teollisuuspolitiikan ensisijainen tavoite. Jo nyt rahallista 
apua on saatavilla komission lukuisissa ohjelmissa, joita on äskettäin vahvistettu 
kansainvälisen yhteistyön osalta. 
Komissio on myös mukana kehittämässä ohjelmaa, jonka pitäisi lisätä tekstiili- ja 
vaatetusteollisuuden eurooppalaisten alihankkijoiden kilpailukykyä ja joka käsittää 
neljä aluetta: tiedon, ostajan ja alihankkijan välisen yhteydenpidon, alihankkijoiden 
tukemisen ja koulutuksen. 
2. Vientikoulutus 
Kun tekstiili- ja vaatetusalalla on odotettavissa edelleen merkittäviä työpaikkojen 
menetyksiä, on mukautettava olemassa olevia ammatillista koulutusta ja 
uudelleenkoulutusta koskevia ohjelmia eri EU:n alueilla, mukaan lukien ne ammatilliset 
luokat, joita vaikutukset eniten koskevat. Uusia strategioita on toteutettava 
tulevaisuudessa tarvittavien taitojen kehittämiseksi ja työvoiman järjestämiseksi 
riittävästi. Tämä huomattava tehtävä on toteutettava jäsenvaltioiden ja EU:n yleisen 
työllisyyspolitiikan ja Euroopan rakennerahaston alueilla. Tarkemmin sanoen ja 
kyseisten olemassa olevien ohjelmien lisäksi tai niiden täydennykseksi on kehitettävä 
ja edistettävä markkina- ja vientisuuntautuneempia koulutusohjelmia tekstiili- ja 
vaatetusalan yritysten johtajaportaille, jotta voidaan hallita maailmanmarkkinoilla 
tulevaisuudessa lisääntyneen kilpailun aiheuttamat haasteet. Pk-yrityksiä on 
järjestelmällisesti rohkaistava osallistumaan. 
Johtajatason koulutusohjelmien laajentaminen ja tehostaminen, mukaan lukien työpajat ja 
kansainväliset tilaisuudet ajatustenvaihtoon, näyttävät olevan toinen tärkeä tavoite uuden 
politiikan suuntaamisessa. 
3. Erityisiä tuotekohtaisia ja alueellisia näkökohtia 
Vaikka tutkimuksen tiedot Uruguayn kierroksen mukaisen vapauttamisprosessin 
erityisistä vaikutuksista ei ole kovin täydellinen, tiettyjen EU:n alueiden tuotanto 
näyttää selvästi joutuvan kärsimään aikaisemmin tai enemmän tulevasta 
kansainvälisestä kehityksestä kuin muiden alueiden tuotanto. 
Portugalille on äskettäin myönnetty rahoitustukea 400 miljoonan ecun arvosta tekstiili- ja 
vaatetusteollisuuden uudenaikaistamista varten . Kreikkaa koskevat Uruguayn 
kierroksen tuloksien lisäksi samanaikaisesti myös tietyt erityiset haitat. Neuvoston 6 
päivänä maaliskuuta 1995 antaman julistuksen mukaisesti yhteisölle on annettu 
tehtäväksi tutkia Kreikan teollisuuden erityisasemaa ja tehdä ehdotuksia vuonna 1995. 
Toteuttaessaan tätä toimeksiantoa komissio arvioi parhaillaan ongelmaa ja määrittelee 
ehdotuksensa ja antaa ne tiedoksi neuvostolle heti, kun se on saanut kaikki analyysinsä 
EYVLN:oL 86, 20.4.1995, s. 10 
15 
tarpeelliset näkökohdat päätökseen. Komissio tietää, että vaikutukset voivat koskea 
samalla tavalla myös joitakin muita alueita muissa jäsenvaltioissa, erityisesti 
odotettavissa olevan Uruguayn kierroksen vaikutusten osalta alempilaatuisiin 
eurooppalaisiin tuotteisiin. Tilannetta on tutkittava ja arvioitava, kuten myös yleistä 
näkökohtaa kaikkien ehdotusten mahdollisista taloudellisista jälkiseurauksista EU:n 
tekstiili- ja vaatetusteollisuuteen kokonaisuudessaan. 
VI. LOPPUPÄÄTELMÄT 
Tämän tiedonannon tärkeimmät yleiset loppupäätelmät voidaan tiivistää seuraavasti: 
- Euroopan tekstiili- ja vaatetusteollisuus pystyy säilyttämään suuren taloudellisen 
merkityksensä Euroopan taloudelle myös tulevaisuudessa sillä perusteella, että sen 
yritykset toteuttavat tarpeellisia ponnistuksia, joita tuetaan täydentävän teollisuuden 
kilpailupolitiikan avulla. 
- Muuttuvien maailmanmarkkinoiden ja parantuneen maailmanlaajuisen kilpailun 
haasteisiin vastaamiseksi teollisuuden sopeutumisprosessin on jatkuttava, vaikka se 
edelleen vähentäisi jonkin verran Euroopan tuotantoa ja työpaikkoja. 
- On paljon muitakin teollisuuden kehityksen ratkaisevia tekijöitä, kuten EU.n 
taloudellinen kasvu, johon sisältyy kulutuksen kehitys sekä työvoima-, ympäristö- ja 
energiakustannukset, rahatalouden kehitys, uudet tekniikat ja myös EU:n uudet 
etuuskohtelujärjestelyt naapurimaidensa kanssa, mukaan lukien tulliliitto Turkin kanssa, 
ja Uruguayn kierroksen tulokset. 
- Uruguayn kierroksen tulosten vaikutus siinä suhteessa kuin se voidaan määrittää 
muiden tekijöiden vaikutuksesta erillään ei johda alan yleisen kehityssuuntauksen 
muutokseen. Yhdentymisessä otetaan joka tapauksessa huomioon saavutettu entistä 
parempi pääsy kolmansien maiden markkinoille, kuten Uruguayn kierroksessa sovittiin. 
Markkinoillepääsyn parantuminen avaa uusia mahdollisuuksia, mikä vaatii teollisuutta, 
jäsenvaltioita ja komissiota suuntamaan olemassa olevia strategioita ja politiikkoja 
uudelleen. 
- Ennustettu työpaikkojen menetys tulevaisuudessa on avainongelma. Sen taloudellinen 
merkitys ja sosiaalinen vaikutus ylittävät selvästi Euroopan tekstiili- ja vaatetusalan 
painopistealueen, ja se ansaitsee tästä syystä erityistä poliittista huomiota EU:n 
työllisyyspolitiikassa. 
- Uruguayn kierroksen tulosten vaikutus yhdistettynä muiden tekijöiden 
vaikutukseen on eriyttävä tuotteiden ja EU:n alueiden kannalta, jotka olisi otettava 
huomioon EU:n ja jäsenvaltioiden politiikkoja kehitettäessä. Kuitenkin on tärkeää, että 
teollisuus ja hallitukset jatkavat tarvittavia toimenpiteitä alan kilpailukyvyn 
parantamiseksi. 
16 
Teollisuudessa yritysten on harkittava uudelleen yksittäisiä strategioitaan ja 
mukautettava ne maailmanlaajuisiin uusiin kehittyviin tuotanto- ja 
markkinointirakenteisiin vuoteen 2000 mennessä. Keskustelua käytännön keinoista 
olisi tehostettava, ja sen olisi ulotuttava pk-yrityksiin. On jiiijestelmällisesli tulkittava 
hyötyjä, joita saavutetaan yhteistyöstä, alihankinnasta ja EU:ssa (ai kolmansissa maissa, 
erityisesti EU:n naapurimaissa, olevien kumppaneiden kanssa perustetuista 
teollisuusliittoutumista. Tehtäväksi pitäisi ottaa uusi politiikan suuntaaminen viennin 
edistämiseen ja yritysten työvoiman tarvittavaan pätevöittämiscen erityisesti pk-
yrityksissä. 
Jäsenvaltioissa ja komissiossa tekstiili- ja vaatetusalan käsittäviä olemassa olevia 
täydentäviä teollisuuspolitiikan toimenpiteitä on mukautettava ja tarvittaessa 
vahvistettava huhtikuussa 1994 laaditun neuvoston laajan ohjelman mukaisesti. Tässä 
yhteydessä jäsenvaltioiden olisi harkittava uudelleen ja parannettava politiikkojaan EU:n 
teollisuuden kilpailukyvyn ratkaisevien tekijöiden osalta, mukaan lukien ympäristö-, 
energia- ja työvoimakustannukset. Etusija olisi annettava uuden kehyksen 
kehittämiselle, jolla taattaisiin tehokas kolmansien maiden markkinoiden 
avautuminen, yhteistyössä alan asiasta kiinnostuneiden osapuolten kanssa. Samalla 
olisi turvattava uusien vientimahdollisuuksien ja myös tietoyhteiskunnan tarjoaman 
uuden kehityksen mahdollisimman runsas käyttö tekstiili- ja vaatetusalalla. 
Jäsenvaltioiden ja komission on kehitettävä vientikoulutusohjelmia ja harkittava 
yksittäisten vienninedistämisohjelmiensa tehokkuus uudelleen Euroopan näkökulmasta. 
Myös nykyisissä yritysten välisissä yhteistyöohjelmissa kansallisella, Euroopan tai 
kansainvälisellä tasolla olisi otettava huomioon viennin näkökulma. Kaikkien näiden 
aloitteiden osalta komissiolla voi olla toimintaa edistävä vaikutus. 
Jäsenvaltioiden on yhteistyössä komission kanssa voimistettava petoksia, väärennöksiä ja 
muita epäoikeudenmukaisia kauppatapoja ehkäisevää toimintaansa kyseisellä alalla, 
mukaan lukien alan polkumyynti. Uusia tekniikoita ja uusia käytännöllisiä 
lähestymistapoja on edelleen harkittava. 
Lisä- tai täydentäviä toimenpiteitä yhteisössä olisi harkittava vain suhteessa niihin 
Euroopan tekstiili- ja vaatetusteollisuuden ongelmiin, joita ei voida ratkaista 
kansallisella tasolla tai jotka voitaisiin ratkaista paremmin ja tehokkaammin 
Euroopan tasolla. 
Tabl.e_.l3 
EU : Developments in Textiles and Clothing 1984-1994 (Summan 
B 
DK 
DE 
GR 
ES 
F 
IRL 
IT 
NL 
P 
UK Production1 
(Total changes %) 
Textiles3 
+ 2.6 
-24.3 
-20.5 
- 19.7 
- 1.3 
-21.3 
+ 25.1 
+ 16.7 
-3.0 
+ 10.5 
- 15.1 Clothing4 
+ 42.3 
-32.5 
-42.3 
-22.0 
-6.2 
-37.6 
-34.8 
-8.1 
+ 13.0 
+ 26.8 
-0.4 .'able) 
Employment2 
(Total changes %) 
Textiles-^ 
-26.1 
- 27.') 
- 34.2 
-48.4 
- 37.3 
-44.4 
-23.5 
-16.2 
-21.1 
-6.1 
-20.3 Clothing^ 
- 38.4 
- 32.1 
• 48.7 
- 8.9 
-7.9 
-30.0 
-32.6 
-31.7 
-29.9 
+ 6.5 
-22.2 
EU-12 -5.4 -19.8 -27.2 -26.4 
H;i:;<'d on production in Mio ECU (constant 1990 prices) in firms ot all si/es. 
i.;isc(i on numlK'i of employees in firms of all sizes. 
Textiles (NMT: 43 I 455). 
Clothmi' (NACE453 + 454). 
:.. .n .- < )i-'i'll. !" - Hi 
/T* 
Production. 
~' -3 x t i I e % inc I. knitwear 
Units: ECU million (constant 1990 prices) in all sizes of firm 
Source: OETH, Eurostat, DEBA GEIE, Comitextil 
Note: Spain and Portugal became members in 1986 * Average Annual Rate of Growth 
Estimates in bold Country 
Beigium 
r:e-,T,ark 
Germany 
Greece 
Spain 
~ ranee 
;.'e!and 
•'ta!y. 
Netherlands 
^ctugal 
JK 
2'J'2 I 
1 
1984 | 
! 
5,1121 
1.375 I 
20,166 ; 
2,177i 
7,838; 
18,332! 
574 j 
27,861 i 
2,171 
3,682! 
12,425; 
| 
101,714 1985 
5,153 
1,350 
20,764 
2,263 
8,199-
17,857 
545 
28,182 
2,226 
3,974 
12,927 
103,438 1986 
5,199 
1,327 
20,661 
2,416 
8,869 
17,334 
539 
29,430 
2,081 
4,351 
12,640 
104,848 
• ' 1987 
5,159 
1,303 
20,249 
2,466 
9,204 
16,780 
556 
30,263 
2,059 
4,429 
13,202 
105,668 1988 
5,199 
1,247 
20,249 
2,394 
8,559 
16,589 
579 
30,679 
2,103 
4,301 
12,975 
104,874 1989 
5,384 
1,285 
20,228 
2,344 
8,981 
16,526 
605 
32,953 
2,164 
4,288 
12,437 
107,195 1990 
5,790 
1,173 
20,620 
2,256 
8,594 
15,845 
649 
32,024 
2,202 
4,552 
11,947 
105,652 1991 
5,384 
1,180 
20,744 
2,053 
8,181 
14,973 
648 
32,249 
2r182 
4,757 
10,800 
103,151 1992 
5,500 
1,139 
19,115 
1,877 
7,666 
14,720 
683 
31,672 
2,004 
4,470 
10,729 
99,574 1993 
5,135 
1,021 
16,949 
1,758 
6,978 
13,658 
700 
30,295 
2,004 
3,919 
10,693 
93,110 1994 
$.2*31 
1,041 j| 
16,042 jl 
1.749 j 
7,739 !| 
14,435 
718 
32,507 
2,106 
4,068 
10,549 
96,196 AAR*(%) 
84-94; . 
0.3 
-2.7 
-2.3 
-2.2 
-0.1 
-2.4 
2.3 
1.6 
-0.3 
1.0 
-1.6 
-0.6 
Units: ECU miilior instant 1990 prices) in alt sizes of firm 
Source: OETH, Eurcstst. DEBA GEIE, Comitextil 
Note: Spain and ~:'tuga! became members in 1986 * Average Annual Rate of Growth 
Estimates in bold Production. 
3ioth:ng, excl. kn:t.,'e5' 
Country 
Be!g:um 
Denmark 
Germany 
Greece 
Spain 
France 
\re'and 
Italy 
Netherlands 
Portugal 
UK 
EUT2 1984 
1,459 
708 
14,371 
89C 
3.29^ 
11,90'-
325 
18,870 
486 
1,444 
5,829 
59,56' 1985 
1,443 
744 
14,1141 
882 ! 
3,469 
12,014 
333 
19,213 
482 
2,066 
6,197 
50,958 1986 
1,503 
718 
14,138 
876 
3,583 
11,950 
332 
19,563 
468 
2,576 
6,197 
61,905 1987 
1,398 
635 
13,489 
810 
3,506 
11,124 
341 
18,312 
418 
2,333 
6,240 
58,606 1988 
1,318 
541 
12,925 
856 
3,389 
10,096 
317 
18,625 
491 
2,242 
6,173 
56,973 1989 
1,584 
505 
12,411 
790 
3,575 
9,518 
297 
18,607 
536 
2,120 
6,004 
55,947 •1990 
1,743 
503 
12,252 
786 
3,652 
9,178 
302 
18,386 
. 566 
2,340 
6.040 
55,748 1991 
1,856 
511 
12,166 
818 
3,393 
8,674 
263 
18,366 
583 
2,361 
5,442 
.. 54,453 1992 
1,884 
537 
10,867 
791 
3,111 
8,013 
253 
19,250 
535 
2,310 
5,551 
53,102 1993 
2,052 
447 
9,679 
775 
2,728 
7,324 
225 
16,419 
549 
2,080 
5.551 
47,829 1994 
2,076 
478 
8,295 
694 
3,091 
7,425 
212 
17,338 
549 
1,831 
5,805 
47,794 AAR*(%) 
84-94 
3.6 
-3.9 
-5.3 
-2.5 
-0.6 
-4.6 
-4.2 
-0.8 
1.2 
2.4 
-0.0 
-2.2 
lent 
<-::!es, inct. knitwear 
1984 1985 1986 1S87; il 988 1989 ;iS90 ÛÏ99i1 1992 1993 1994 AAR*(%); CHANÖE 
i-84-94;'.' 
. e-marx 
3~-~any 
-eland 
'.aly 
.^xembourg 
Netherlands 
:ortugal 
= J12 61,312 
17.395 
266,690 
84,563! 
236,48?! 
253,218 
13,220 
434,967 
391 
23,062 
173,018 
253.288 
1,817,611 61,368 
18,120 
262,071 
39,447 
220,307 
244,493 
12,723 
424,425 
383 
23,092 
168,287 
255,944 
1,730,660 59,604 
17,999 
257,749 
88,027 
227,426 
230,685 
12.528 
421,266 
374 
24-375 
162,667 
260,370 
1,763,070 57,445 56,193 
17.8171 17,153 
251.871 | 246,981 
85 529 i 84,059 
221.£02 I 223,164 
220,843] 205,785 
l 
12,158 
420,213 
371 
23.458 
i 11,623 
421,266 
356 
22,744 
170,080! 170,815 
255,053! 260,370 
. i 
1,737,451 j 1,720,509 59,005 
16.318 
245,450 
81,365 
219,594 
198.581 
11,728 
420,807 
527 
22,946 
175,085 
251,258 
1.702,664 57.467 
15,619 
238,780 
73,870 
209,667 
183,711 
11,814 
411,858 
533 
22,947 
179.112 
231,125 
1,636,503 56.103 
14.793 
232,950 
64,538 
198,929 
180,435 
11,517 
407.929 
518 
22.543 
175,085 
214.500 
1.579.840 53,787 
14,519 
218,095 
55,331 
164,099 
170,632 
11.479 
389,388 
492 
21,500 
172,328 
202.989! 49,809 
13,790 
194,202 
48,064 
153,145 
153.785 
11.113 
359,649 
423 
20.000 
167,634 
201.726 
1,474,639 1,373,340 45,326 
12,549 
175.585 
43,594 
148,368 
140,905 
10,113 
364.324 
385 
18,200 
162,405 
201,957 
1,323,711 -2.98 
-3.21 
-4.09 
-6.41 
-4.55 
-5.69 
-2.64 
-1.76 
-0.15 
-2.34 
-0.63 
-2.24 
-3.12 -15,986 
-4,846 
-91.105 
-40,969 
-88,119 
-112,313 
-3.107 
-70,643 
-6 
-4 862 
-10,613 
-51.331 
-493,900 
J7.341- 36.877 i 33,157 ; 
; î ! 
- a ' n.a. n.a.j 
rva.; n.a.' rva.j 31,791 
12,089 
n.a 32,340 
11,082 
14,395 32,180 
10,856 
14,354 30,833 ! 28,641 
8,861 I 7,785 
11,625! 10,478, 25.11-6 
6,819; 
9,200 i 24,1001! 
! 
I! 
6.912a 
9,200 -4.28 
.90(1) 
.56(2) -13.24-1 
-5.177(1; 
-5,195(2: 
Units: Number of employees in firms of all sizes 
Source: OETH. Ccmitex'.il, Eurosta! 
Notes.: '.) Spam and Portugal became members r 
2} Data from 1934 to 1937 estimated by O: :*sq ' Average Annual Rate of Growth 
(1) For the period 1988-94 
(2) For the period 1989-94 
Nb 
Employment 
Nothing, excL. 'knitwear 
Country 1984; 19.85 1986 1987 1988; 1989 , ,1990 1991 199a 1993 1994 AAR*(%) 
• 84-94 CHANGE 
84-94 
Belgium 
Denmark 
Germany 
Greece 
Spain 
"ranee 
Ireland 
Italy 
Luxembourg 
Netherlands 
Portugal 
UK 
EU12 35,370 j 
13.041 | 
i 
217,127; 
30,744! 
144,932, 
198,577; 
12,344; 
326,139 ; 
961 | 
10,244; 
113,763! 
216,831 i-33,605 
13,815 
212.148 
30,101 
136.158 
191.458 
12.704 
306.320 
588 
10.277 
116,416 
227,017 
1.320,073; 1,290.607 33,444 
13,283 
206,061 
29,267 
138,460 
185,5151 
12.619 
280,421 
580 
10,492 
117,769! 
i ) 226.714! 32,461 
11.449 
195,841 
37,939 
145,335 
175.738 
11.908 
309.998 
568 
10,385 
127.920 
227.555 30,332 
9,303 
187,875 
38,976 
161,000 
161.065 
10.871 
303.979 
523 
10.35.0 
131.321 
233,629 
1,254,623 1,287.097 1,279.229 f 1,256.644 30,657 
9.009 
187,151 
39.377 
156.000 
153.295 
10.579 
306,651 
505 
9,900 
134.604 
218.916 29,807 
9,897 
183,211 
39,547 
151,000 
150,696 
10.973 
308,690 
508 
9,250 
137,700 
203,300 
1,234,579 27,917 
9.576 
173,158 
37.350 
149.000 
148.650 
10.498 
296,348 
496 
8.500 
134,604 
180,800 
1.176.897 25.404 
10,191 
145,047 
34,953 
148.000 
146.782 
9.900 
272,586 
466 
8.050 
132.484 
169.718 
1,103,581 23,137 
9,409 
124,925 
31.660 
142,000 
141,202 
8.848 
225,001 
400 
7.633 
128.875 
168.566 
1,011.656 21.772 
8.854 
111,307 
28,015 
133.483 
139.035 
8.326 
222,751 
376 
7.18Ô 
121.143 
168.757 
971.002 -4.74 
-3.80 
-6.46 
-0.93 
-0.82 
-3.50 
-3.86 
-3.74 
-8.9'j 
-3.49 
0.63 
-2.48 -13,598 
-4,187 
^105,820-
-2,729 
-11.449 
-59,542 
-4,018 
•103,388 
-585 
-3.061 
7.380 
-48,074 
-3.02 -3 49,071 
Units: Number of employees in firms of all sizes 
Source: OETH, DEBA GEIE, Eurostat 
Notes: 1) Spain and Portugal became members in 1986 
2) Data from 1984 to 1987 estimated by OETH * Average Annual Rate of Grov/th 
to 
!Cr 
Table 2 
Hourly wage costs in the clothing industry 
in United States dollarj 
(wages + social contributions) 
Country 01 zone. IO90 1991 1993 
North America 
Canada 8.76 9.53 9.14 
United Stales 6.56 6.77 8.13 
Mexico 0.92 1.17 1.08 
European Community 
Germany 7.23 14.81 17.22 
Belgium 12.92 12.57 16.20 
Denmark 15.93 15.91 17.29 
Spain 7 08 7.11 6.41 
France 12.52 12.41 14.84 
Greece 4.33 4.26 5.85 
Ireland 7.50 7.50 7.44 
Italy 12.50 13.50 12.31 
Netherlands 14.71 14.95 15.41 
Portugal 2.30 2.65 3.03 
United Kingdom 8.02 7.99 8.42 
Western Europe 
Austria 9.96 9.84 14.30 
Finland 14.16 13.98 9.25 
Norway 16.37 15.92 18.09 
Sweden 17.78 18.52 15.84 
Switzerland 14.19 14.19 18.08 
Eastein Europe 
Bulgaria 1.25 0.25 0.26 
Hungary 0.92 1.19 1.62 
Poland 0.50 0.42 0.44 
Romania 1.73 0.55 0.25 
Russian Federation 1.69 0.49 0.57 
Slovakia — ','—•. 1.14 
Former Czechoslovakia 2.79 1.59 1.29 
Middle East 
Israel 5.17 5.73 5.54 
Syrian Arab Republic 0.71 0.81 0.84 
Turkey 1.35 2.31 3.29 
Africa 
South Africa 1.07 1.12 1.12 
Egypt 0.34 0.32 0.43 
Ethiopia ' 0.57 0.57 
Kenya 0.47. 0.44 0.23 
Main n ms 1.04 
MIIIIKÏII (I •'.' (>'><> 1.06 
N.f.ciu 0 :t) I)JO ()..'/ 
iau/.una, Uinifd 
• Republic of - 0.26 0.18 
Tunisia 1.46 1.46 1.54 
Uganda 0,16 0.18 
Zambia -- — 0.24 
Zimiubwr 0.51 0.35 Country »r 7/anc 1</X) 
South America and the Caribbean 
Argentina 
Brazil 
Colombia 
Costa Rica 
Dominican Republic 
Honduras 
Jamaica 
Peru 
Uruguay 
Venezuela 
Asia — Pacific 
Australia 
Bangladesh 
China 
Korea. Republic of 
Hong Kong 
India 
Indonesia 
Japan 
Malaysia 
Pakistan 
Philippines 
Singapore 
Sri Lanka 
Taiwan, China 
Thailand 
Vic* Nam 1.07 
0.98 
1.23 
1.09 
0.67 
0.48 
0.91 
0.86 
1.41 
1.11 
8.7.9 
0.26 
2.46 
3.05 
0.33 
o:i6 
6.34 
0.56 
0.24 
0.46 
2.43 
0.7.4 
3.41 
0.63 !991 
1.81 
0.76 
1.18 
0.88 
0.64 
0.48 
0.83 
0.88 
1.59 
1.38 
9.58 
0.24 
2.75 
3.39 
0.25 
0.18 
7.44 
0.62 
0.24 
0.46 
2.72 
0.39 
3.74 
0.59 vm 
1.85 
0.73 
1.22 
1.00 
2.35 
1.48 
S.67 
0.16 
0.25 
2.71 
3.85 
0.27 
0.28 
I0r64 
0.77 
0.27 
0.53 
3.06 
0.35 
0.71 
0.26 
Source: Werner International Inc. (1994, New York). Sec also the Bobbin 
(Columbia. South Carolina). Sep. 1992. 
Table 3a 
EXTRA-EL TR^DE BALANCE IN MFA TEXTILE AND CLOTHING PRODUCTS 1991-199i 
AND % SHARES 1994 OF MEMBER STATES 
'.'PORT 
1991 
1992 
1993 
1994 
% 1994 
EXPORT 
1991 
1992 
1993 
1994 
• % 1994 
-.:.LA.\CE 
• r. c i 
1992 
1593 
'994 
% i 994 Extra-CE 
CEE 12 
32.852.269 
33.587.453 
35.336.847 
37.878.002 
100 
CEE 12 
20:226.728 
21.002.713 
21.953.904 
24.416.668 
100 
-12.625.541. 
-12.584.740 
-13.382.943 
-13.461.334 
100 Allemagne 
13.960.445 
13,804.771 
15.114.008 
15.256.042 
40t28 
Allemaane 
6.979.220 
.7.297.358 
7.597.681 
7.940.604 
32,52 I I 
Total produits textile-habillement 
France 
4.452.400 
4.594.322 
4.874.504 
5.131.140 
13,55 
France 
2.529.351 
2.638.109 
2.650,009 
3.069.502 
12,57 
| 
Aliernagne ! France 
j 
-6.981.225] -1.923.049 
-6.507.413! -1.956.213 
-7.516.327 -2.224.495 
-7.315.4381 -2.061.638 
54,34! 15.32 , 
Italie 
2.978.346 
3.210.084 
3.050.171 
3.705.027 
9,78 
Italie 
4.172.223 
4.380.536 
4.766.812 
5.848.882 
23.95 
Italie 
1.193.877 
1.170.452 
1.716.641 
2.143.855 
-15,93 Benelux 
3.700.204 
3.990.153 
4.327.037 
5.179.338 
13,67 
Benelux 
1.849.675 
1:866.031 
2.130.766 
2.396.560 
9,82 
Benelux 
-1.850.529 
-2.124.122 
-2.196.271 
-2.782.778 
20,67 UK 
5.079.271 
5.140.896 
5.638.524 
5.979.518 
15,79 
UK 
1.928.782 
1.853.0Ö0 
2.153.481 
2.324.162 
9,52 
UK 
-3.150.489 
-3.287.806 
-3.485.043 
-3.655.356 AM F 
Irlande 
191.424 
164.415 
148.319 
156.475 
0,41 
Irlande 
88.633 
89.444 
106.214 
103.746 
. 0,42 
Irlande 1000 ecu 
j 
j 
Danemark 
985.795 
944.949 
874.011 
949.817 
2,51 
Danemark 
657.588 
744.914 
683.827 
69.2,281 
2,84 Grèce 
237.647 
228.027 
231.452 
289.110 
0,76 
Grèce 
305.215 
307.882 
282.236 
290.951 
1,19 
Danema'k | Grèce 
i i -102,7911 -328 207! 67.5Co 
-74.971 J -200.035 
-42.105) -190.184 
-52.729 -257.536 
27,15| 0,39) 1,91 79.855 
50.784 
1.841 
-0,01 i 
; 
i 
Espagne ; Portugal 
i i 
i.029.642! 237.095 
1.256.828J 253.008 
835.299j 243.522 
975.975 255.556 
2,58J 0,67 
Espagne Portugal 
i 
771.249! 944.792 
816.7471 908.602 
830.6161 752.265 
942.294: 807.686 
3,86 3,31 
i 
Espagne • Portuoa! > 
• • - | 
-258.393; 707.697 
-440.081: 655.594 
-4.682, 508.742 
-33.681 552.130' 
0,25 -4,10; CD 
cr 
cr 
e* 
-^ 
Table A< 
Tableau 18a - Evolution des taux de change, corrigés de l'inflation 
(1984 - 1993) 
120 
100 
80 
indice 
(1984 = 100) 
60 
40 
20 Portugnl 
Espagne 
Belgique 
Allemagne 
I raïKi' 
Pay.lio-. 
Mie 
Ida rv je 
Royaume Ui 
Suède 
Pologne 
Pakistan 
Indonésie 
Tutqme 
0 ^ 
1984 1985 1986 1987 1980 1989 1990 1991 
Source : FMI, Furostat. Analyse Mercer Management Consulting 199? 1993 
Table Ab 
EU: Trade deficit in textiles and clothing 
and the ECU exchange rate against the US$ 
(1988-1994) 
ECUmn 
-6000 
-8000 [-
-10000 
-18000 ECU perUSS 
1.00 
H 0.95 
0.90 
0.85 
0.80 
0.75 
0.70 
1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 
EU Deficit ECU per USS 
Source: Eurostat, DEBA; Including raw materials 
%6 
llj^p^YY'lfY' 
ISSN 1024-4492 
KOM(95) 447 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 10 11 13 
Luettelonumero : CB-CO-95-523-FI-C 
ISBN 92-77-94422-6 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
3t}