(2)Irlantia koskeva vuoden 2016 maaraportti julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2016. Siinä arvioitiin Irlannin edistymistä neuvoston 14 päivänä heinäkuuta 2015 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu Irlantia koskeva perusteellinen tarkastelu. Komissio esitteli 8 päivänä maaliskuuta 2016 perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Irlannin makrotaloudessa on epätasapainoja. Erityisen tärkeä on puuttua suureen ulkomaiseen nettovelkaan sekä julkiseen ja yksityiseen velkaan, jotka ovat tilanteen kohentumisesta huolimatta haavoittuvuustekijöitä.

(1)Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2016 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 17 ja 18 päivänä maaliskuuta 2016. Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Irlanti kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta. Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 18 ja 19 päivänä helmikuuta 2016, ja neuvosto antoi sen 8 päivänä maaliskuuta 2016. Koska Irlanti kuuluu maihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Irlannin olisi varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

(3)Irlanti toimitti vuoden 2016 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2016 vakausohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2016. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

(4)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten asetuksen (EU) N:o 1303/2013 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa tämän säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

(5)[Irlantiin on sovellettu vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevää osiota ja väliaikaista velkasääntöä sen jälkeen kun liiallista alijäämää koskeva menettely lopetettiin.] Vuoden 2016 vakausohjelmassa, joka perustuu oletukseen, että politiikka säilyy muuttumattomana, hallitus suunnittelee rahoitusaseman asteittaista parantumista siten, että se on 0,4 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen vuonna 2018. Tarkistettu julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite, joka on 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, saavutetaan arviolta vuonna 2018. Uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman vuotuinen 0,1 prosentin muutos suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ei kuitenkaan varmista riittävää edistymistä kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta. Vakausohjelman mukaan on odotettavissa, että julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen supistuu 88,2 prosenttiin vuonna 2016 ja edelleen 85,5 prosenttiin vuonna 2017. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Toimenpiteitä, joita tarvitaan tukemaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista vuodesta 2017 eteenpäin, ei kuitenkaan ole vielä riittävästi täsmennetty. Komission kevään 2016 talousennusteen mukaan on olemassa riski, että suositellulta julkisen talouden sopeutusuralta poiketaan jonkin verran vuonna 2016. Vuonna 2017 Irlannin arvioidaan pysyvän sopeutusuralla, jos politiikka pysyy ennallaan. Irlannin ennustetaan noudattavan väliaikaista velkasääntöä vuosina 2016 ja 2017. Neuvosto katsoo vakausohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2016 talousennusteen perusteella, että Irlannin odotetaan pitkälti noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Tarvitaan kuitenkin lisätoimenpiteitä, joilla varmistetaan sääntöjen noudattaminen vuonna 2016.

(6)Toimet veropohjan laajentamiseksi ovat olleet vähäisiä, ja hiljattain toteutetuissa verotusta koskevissa toimenpiteissä on keskitytty veronkevennyksiin ja verohelpotuksiin. Tarvitaan lisää toimia, jotta verojärjestelmästä tulisi tehokkaampi ja jotta se edistäisi paremmin kasvua. Irlannin viranomaiset ovat käynnistäneet jatkuvan ohjelman verotukien tarkistamiseksi. Ohjelman tulokset julkaistaan vuosikertomuksessa. Tarkistaminen ei kuitenkaan koske arvonlisäveroon liittyviä tukia. Veropohjaa voitaisiin edelleen laajentaa lisäämällä vähiten vääristäviä veroja.

(7)Terveydenhuoltojärjestelmän suurimpia ongelmia ovat edelleen kustannustehokkuus, yhtäläinen saatavuus ja kestävyys. Uudistukset ovat edenneet joillakin osa-alueilla. Lääkemenot ovat edelleen mittavat erityisesti sen takia, että vain yhdeltä toimittajalta saatavien lääkkeiden kustannukset ovat suuret, mikä heikentää kustannustehokkuutta. Taloushallinto ja tietojärjestelmät toimivat edelleen heikosti, eikä yhtäläinen pääsy perusterveydenhuoltoon ole vieläkään toteutunut. Noin 40 prosenttia väestöstä pääsee yleislääkärille maksutta, ja loput maksavat itse täydet kustannukset. Terveydenhuoltojärjestelmän laajamittaiseen uudistukseen liittyy huomattavasti epävarmuutta, sillä suunniteltu yleinen sairausvakuutusjärjestelmä on joutunut vastatuuleen.

(8)Infrastruktuuritarpeet olisi täytettävä, jotta voidaan edistää kestävää ja tasapainoista kasvua tulevaisuudessa. Julkiset investoinnit laskivat vuoden 2008 huippuarvosta (5,2 % suhteessa BKT:hen) 1,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2013, minkä jälkeen ne elpyivät hieman vuonna 2014. Tosin ne jäivät tuolloin edelleen reilusti alle EU:n keskiarvon. Julkisen talouden menoissa näyttää kriisin jälkeen tapahtuneen rakenteellinen siirtyminen investoinneista juokseviin menoihin. Vuosina 2010–2013 pääomamenot olivat keskimäärin vain 4,8 prosenttia kaikista menoista, mikä oli alle puolet pitkän aikavälin keskiarvosta (1995–2008). Julkisten investointien jyrkkä väheneminen seitsemän vuoden ajan on vaikuttanut kielteisesti infrastruktuurin laatuun ja riittävyyteen sekä aineettomille investoinneille tarkoitettuun valtion tukeen. Puutteita esiintyy erityisesti asunto- ja vesi-infrastruktuurin, julkisen liikenteen sekä ilmastonmuutokseen sopeutumiskyvyn osalta. Uusien asuntojen kysyntä ylittää tällä hetkellä laajalti tarjonnan suurimmilla kaupunkialueilla. Sen vuoksi asuntojen hinnat ja vuokrat nousivat kaupunkialueilla jyrkästi vuonna 2014, mutta kasvu hidastui vuonna 2015. Tällä hetkellä ei ole näyttöä asuntojen yliarvostuksesta, mutta erilaiset rakennusalaa ja asuntotarjontaa haittaavat rajoitukset, joista osa liittyy julkiseen infrastruktuuriin, saattavat luoda epätasapainojen riskin, ellei niitä ratkaista. Julkisissa menoissa tapahtunut siirtymä on vaikuttanut myös T&K-toimintaan ja innovointiin annettuun julkisen sektorin tukeen, joka oli vuonna 2014 vähäisempää kuin vuonna 2007. Kun tarkastellaan julkisia T&K-menoja (prosenttiosuutena) suhteessa BKT:hen, Irlanti on EU:ssa sijalla 22. Tällä on kielteinen vaikutus pk-yritysten kilpailukykyyn.

(9)Työttömyys on supistunut alle EU:n keskiarvon ja oli 8,6 prosenttia maaliskuussa 2016. Pitkäaikaistyöttömyys ja kotitalouksien alhainen työssäkäyntiaste muodostavat kuitenkin edelleen ongelman. Pitkäaikaistyöttömien osuus kaikista työttömistä on edelleen suuri (56,3 % vuoden 2015 viimeisellä neljänneksellä) ja ylittää EU:n keskiarvon (48,3 %). Vuodelta 2014 olevien tuoreimpien vertailukelpoisten tietojen mukaan erittäin alhaisen työssäkäyntiasteen kotitalouksissa elävän väestön osuus oli EU:n suurin (21,1 %) ja erityisen suuri se oli yksinhuoltajakotitalouksien osalta. Köyhyys- tai syrjäytymisvaarassa olevien 0–17-vuotiaiden osuus supistui 30,3 prosenttiin vuonna 2014 mutta ylitti edelleen EU:n keskiarvon (27,8 %). Vastaava köyhyys- ja syrjäytymisriskiaste oli yhden huoltajan kotitalouksissa paljon EU:n keskiarvoa (48,2 %) suurempi (62,5 % vuonna 2014).

(10)Irlanti on käynnistänyt JobPath-ohjelman vastatakseen pitkäaikaistyöttömien tarpeisiin. Lisäksi se kehittää parhaillaan aktivoivaa lähestymistapaa kannustaakseen henkilöitä, joilla on potentiaalia ja kiinnostusta, osallistumaan aktiivisemmin työmarkkinoille. Haasteena on edelleen työllistämistukipalvelujen laajentaminen kattamaan työmarkkinoiden ulkopuolelle perinteisesti jäävät ryhmät, kuten vammaiset sekä henkilöt, joilla on huoltovelvoitteita. Sosiaaliturvajärjestelmä on kaikkiaan onnistunut hyvin hillitsemään kriisin vaikutuksia köyhyyteen ja epätasa-arvoon, mutta eräät tekijät haittaavat edelleen osallistavaa kasvua. Etuuksia on saatu jonkin verran supistettua, mutta kannustinloukut ovat edelleen ongelma joidenkin kotitalouksien kohdalla. Lastenhoidon nettokustannukset prosenttiosuutena palkoista kuuluvat Irlannissa EU:n suurimpiin: ne ovat yksinhuoltajien osalta EU:n suurimmat ja pariskuntien osalta toiseksi suurimmat. Myös lastenhoitotarjonnan laatuun kohdistuu edelleen epäilyjä. Esimerkiksi korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden prosenttiosuus (15 %) kaikista varhaiskasvatuksen alalla työskentelevistä oli vuonna 2014 selvästi alle suosituksen. Osaamisen kohtaanto-ongelmia esiintyy edelleen, ja eräillä aloilla on ammattitaitoisen työvoiman puutetta. Osaamisen täydentämiseen ja uudistamiseen ei vieläkään tarjota riittävästi mahdollisuuksia, ja koulutusmenojen vähenemisellä saattaa jatkossa olla kielteinen vaikutus koulutustuloksiin.

(11)Yksityisen sektorin korkea velkaantumisaste kuvastaa jatkuvaa lainojen arvonalenemista. Yksityisen sektorin ei-konsolidoitu velka oli kesäkuun 2015 lopussa 266,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä ylittää selvästi euroalueen keskiarvon. Vaikka järjestämättömien lainojen osuus on supistunut talouden elpyessä ja velkojen uudelleenjärjestelytoimien edetessä, se oli vuoden 2015 lopussa edelleen euroalueen suurin eli yli 16 prosenttia kaikista kotimaisten pankkien lainoista. Lisäksi 14,7 prosenttiin asuntolainakannasta liittyi maksurästejä vuoden 2015 lopussa, ja lähes 10 prosenttia koko asuntolainakannasta oli sellaisia lainoja, joiden takaisinmaksu oli viivästynyt yli kaksi vuotta. Asuntolainojen uudelleenjärjestely on useimmiten tilapäistä, mikä korostaa sitä, että lainoihin liittyy suuri riski maksulaiminlyöntien uusiutumisesta varsinkin, jos makrotalouden tilanne heikkenee tai taloutta uhkaa ulkoinen häiriö. Järjestämättömien lainojen osuus on suuri myös kotimaisten pankkien myöntämien liikekiinteistölainojen kohdalla (37,3 %) sekä pk-yrityksille myönnettyjen lainojen ja yrityslainojen kohdalla (13,8 %). Näiden lainojen kestävä uudelleenjärjestely vie paljon enemmän aikaa ja vaatii selvästi enemmän toimenpiteitä. Yksityishenkilöiden maksukyvyttömyysjärjestelyjä, vararikkoa, valvojan nimittämistä (examinership; Irlannin lainsäädännön mukaan tuomioistuin voi ottaa vaikeuksissa olevat yritykset suojelukseensa) ja muita osittaisen velkahuojennuksen keinoja, joilla pyritään palauttamaan kotitalouksien ja yritysten elinkelpoisuus, ei ole hyödynnetty riittävästi. Keskitetyn luottotietorekisterin käyttöönotto on ollut hidasta, vaikka sillä on ratkaiseva merkitys varovaisen luotonannon tukemisen kannalta.

(12)Oikeudellisten palvelujen sääntelyä koskeva vuoden 2015 laki on hyväksytty, mutta lakiin tehtiin hyväksymisprosessin myöhäisessä vaiheessa oikeusalan ammattien edustajien vaatimuksesta myönnytyksiä, jotka heikensivät huomattavasti uudistuksen alkuperäistä kunnianhimoista tavoitetta. Uuden lain täytäntöönpano on vasta käynnistymässä, ja on liian aikaista todeta täysin varmasti, että kehys parantaa kilpailukykyä ja vähentää kustannuksia. Oikeudelliset palvelut kuuluvat tuotantopanoksiin kaikilla talouden aloilla, ja niiden kustannukset vaikuttavat Irlannin kilpailukykyyn. Kustannuksia voidaan tosiasiassa vähentää vain, jos suunniteltuun sääntelyjärjestelmään sisältyvät, kilpailua edistävät ja kustannuksia vähentävät säännökset hyväksytään julkisten kuulemismenettelyjen jälkeen lainsäädännön muodossa tai otetaan säädöksiin, jotka oikeudellisten palvelujen sääntelyviranomainen antaa tulevaisuudessa.

(13)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Irlannin talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2016 maaraportissa. Se on arvioinut myös vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Irlannille viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Irlannin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska EU:n yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–3.

(14)Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

(15)Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1 ja 3,

SUOSITTAA, että Irlanti toteuttaa vuosina 2016 ja 2017 toimia, joilla se

1.sopeuttaa julkista taloutta vuosittain kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2016 ja 2017 sen jälkeen kun liiallinen alijäämä on korjattu; käyttää hyvän talous- ja rahoitustilanteen ansiosta saatavat satunnaiset tulot sekä omaisuuserien myynnistä saatavat tulot velan nopeampaan vähentämiseen; vähentää talouden alttiutta suhdannevaihteluille ja taloudellisille sokeille muun muassa laajentamalla veropohjaa; parantaa menojen laatua erityisesti lisäämällä terveydenhuollon kustannustehokkuutta sekä asettamalla etusijalle julkiset pääomamenot T&K-toimintaan ja julkiseen infrastruktuuriin ja varsinkin liikenteeseen, vesihuoltoon ja asumiseen;

2.laajentaa ja nopeuttaa aktivointitoimenpiteiden toteuttamista nostaakseen kotitalouksien työssäkäyntiastetta ja puuttuakseen lasten köyhyysriskiin; jatkaa toimia työnteon kannustimien lisäämiseksi vähentämällä työelämään palaamisesta seurauksena olevaa etuuksien ja lisäkorvausten lakkaamista; parantaa laadukkaiden ja kohtuuhintaisten kokopäiväisten lastenhoitopalvelujen saatavuutta;

3. saattaa päätökseen kestävät uudelleenjärjestelytoimet järjestämättömien lainojen vähentämiseksi ja kotitalouksien velanhoitokyvyn varmistamiseksi sekä lainanantajien kannustamiseksi vähentämään ylivelkaantuneiden mutta elinkelpoisten yritysten lainoja; nopeuttaa täysin toimivan, kaikki lainanantajat ja -ottajat kattavan keskitetyn luottorekisterin käyttöönottoa.

Tehty Brysselissä