EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 26.06.1996 
KOM(96) 275 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
EU.N JA INTIAN KUMPPANUUDEN LAAJENTAMINEN 

Sisällysluettelo 
1. Nykyisten suhteiden tausta 4 
1.1 Intia: talouselämä, yhteiskunta ja sisäpolitiikka 4 
1.1.1 Intiaa koskeva yleiskatsaus 4 
1.1.2 Taloudelliset uudistukset ja niiden vaikutus 4 
1.1.3 Kansanvalta monikulttuurisessa yhteiskunnassa 5 
1.2 Intia Aasiassa ja maailmassa 6 
1.2.1 Intian maailmanlaajuinen asema 6 
1.2.2 Intia, Aasia ja Etelä-Aasia 7 
2. EU:n ja Intian yhteiset edut 7 
2.1 Kansainväliset poliittiset kysymykset 7 
2.1.1 Maailmanlaajuiset kysymykset 7 
2.1.2 Alueellinen vakaus ja turvallisuus 8 
2.2 Kaupalliset ja taloudelliset kysymykset 9 
2.2.1 Vapauttaminen kasvun, kaupan ja 
sijoitusten hyväksi 9 
2.2.2 Kaupan ja sijoitusten lisäesteiden poistaminen 
ja niiden kehysten parantaminen 10 
2.2.3 Tietoisuuden ja tiedon lisääminen 11 
2.2.4 Erityisen mielenkiintoiset alat 11 
2.3 Inhimillisen ulottuvuuden rakentaminen 12 
2.3.1 Yhteiskunnan kehityksen ja peruspalvelujen tukeminen 12 
2.3.2 Mahdollisuuksien luominen 13 
2.3.3 Kansanvallan vahvistaminen 
monimuotoisuuden vallitessa 13 
2.3.4 Kestävän kehityksen kannustaminen 13 
3. Kumppanuuden lujittaminen 14 
3.1 Polttopisteet 14 
3.1.1 Poliittisen vuoropuhelun tehostaminen 14 
3.1.2 Kaupan ja sijoitusten helpottaminen 14 
3.1.3 Apu Intian rakennemuutokseen 15 
3.2 Uuden kumppanuuden vaiheet 15 
3.2.1 Perustan luominen 15 
3.2.2 Toiminta tärkeysjärjestyksessä 15 
3.2.3 Kulttuurin ymmärtämisen lisääminen 16 
3.2.4 Toimintakehys 16 
4. Päätelmät 16 
Liitteet 
1. EU:n ja Intian aikaisemmat suhteet 18 
2. Intian talouselämä 23 
3. Väestö 28 
4. Intian ulkomaankaupan kehitys 30 
5. Ulkomaisten sijoitusten kehittyminen Intiassa 32 
6. EU:n ja Intian välisten kauppasuhteiden kehitys 33 
7. Intia: kansainvälinen kehitysapu vuosina 1995-96 (suuntaa-antava) 36 
1. Nykyisten suhteiden tausta 
1.1 Intia: talouselämä, yhteiskunta ja sisäpolitiikka 
1.1.1 Intiaa koskeva yleiskatsaus 
Intia kiinnittää huomiota kulttuurisella monimuotoisuudellaan, kansanvaltaisella 
perinteellään ja viime aikoina uudistuneella taloudellisella dynamismillaan. 
Pitkäaikaisena1 Euroopan unionin (EU)2 kumppanina Intialla on suuret tulevat 
mahdollisuudet maailman 11. suurimpana taloutena3, jonka bruttokansantuote (BKT) on 
212 miljardia ecua4 (1995) ja jonka väestö on maailman toiseksi suurin, ainakin 900 
miljoonaa asukasta5 (EU:n väestö on 370 miljoonaa), jotka asuvat 3,3 miljoonan km2:n 
alueella (EU:n pinta-ala on 3,2 miljoonaa km2). 
1.1.2 Taloudelliset uudistukset ja niiden vaikutus 
Huomattavat vuodesta 1991 lähtien suoritetut poliittiset muutokset ovat edistäneet vientiin 
painottunutta taloutta ja lisänneet yksityisen sektorin luottamusta. Pelkästään vuodesta 
1994 vuoteen 1995 ulkomaankauppa kasvoi 20 prosenttia6, ja hyväksytyt vuotuiset 
ulkomaiset sijoitukset kasvoivat vuonna 1994 3,5 miljardiin ecuun verrattuna vain 129 
miljoonaan ecuun vuonna 19917. 
Vuonna 1994 Intian talouskasvu oli 5,5 prosenttia8, ja tällä hetkellä puhutaan optimis­
tisesti tulevasta taloudellisesta noususta. Tilivuonna 1994-5 teollisuustuotanto kasvoi 
nopeammin 8,6 prosentin vauhdilla, ja teollisuus edustaa nyt noin 30 prosenttia kokonais-
BKT:sta9. Palvelujen osuus on noin 42 prosenttia BKT:sta, ja nopein kasvu kirjataan 
liikenteen ja kaupankäynnin alalla sekä rahoitusalalla. Intia on jo kehittänyt huomattavan 
huipputeknologiakapasiteetin tietyillä aloilla kuten avaruusalalla ja tietokoneohjelmien 
Katso liite 1 
Jotta teksti olisi avoimempi suurelle yleisölle, termiä EU käytetään järjestelmällisesti. Joissakin 
tapauksissa "Euroopan yhteisö" olisi oikeudellisesti täsmällisempi. 
Katso liite 2, taulukko 1 
Aina, kun alkuperäiset tilastot ovat US-dollareina, käytetään vaihtokurssia 1 ecu = 1,3 US-
dollaria. Intian aikaisemmasta BKT:sta, katso liite 2, taulukko 2 
Katso liite 3, taulukko 1 
Katso yleistä suuntausta liite 4, taulukko 1 
Katso liite 5 
Katso liite 2, taulukko 3 
Katso liite 2, taulukko 4 
4 
alalla, mikä merkitsee kasvun mahdollisuutta näillä suuren lisäarvon omaavilla eri­
tyisaloilla. Tämä on jo lisännyt vientiä EU:hun10 monilla pitkälle kehittyneillä aloilla, 
esimerkiksi kemikaalien, koneenrakennuksen ja elektronisten tuotteiden sekä 
koneenrakennuksen ja liikenteen raaka-aineiden osalta11. 
Talouselämä ei vielä kuitenkaan saavuta sitä lähes kymmenen prosentin kasvuvauhtia, 
joka on kirjattu Itä-ja Kaakkois-Aasian useissa osissa. Kaupan ja ulkomaisten sijoitusten 
kasvu lähtee myös matalalta tasolta, ja vuonna 1994 vienti edusti vain 9,5 prosenttia 
kokonais-BKT.sta ja Intian suorat ulkomaiset sijoitukset olivat vain hieman suuremmat 
kuin Malesian (väestö: 19 miljoonaa). Kotimainen säästö- ja sijoitusaste (molemmat noin 
21 prosenttia) ei myöskään ole vielä riittävän vahva tukemaan merkittävää nousua, ja 
julkisen alan uudistukset ovat olleet hitaita julkisen talousarviovajeen vastatessa 6,7 
prosenttia BKT:sta vuonna 1994. Tämä on myös osaltaan vaikuttanut noin 73 miljardin 
ecun ulkomaiseen velkaan12. Tämän vuoksi työjärjestyksessä on yhä useita 
kansantaloudellisia haasteita. 
1.1.3 Kansanvalta monikulttuurisessa yhteiskunnassa 
Intia on ansainnut maailman suurimman demokratian nimikkeen, sillä se on järjestänyt 
säännöllisiä vaaleja vuodesta 1947 lähtien, sillä on vapaa lehdistö ja lujasti epäpoliittinen 
armeija, ja se on vakiintunut oikeusvaltio, jota tukee itsenäinen kansalaisten ja liike-
elämän oikeuksia puolustava oikeuslaitos. Tämän seurauksena sillä on merkittävä 
kotimainen poliittinen elinvoima, kun otetaan huomioon maan koko ja moninaisuus, mikä 
tuli jälleen todistetuksi tämän vuoden yleisissä vaaleissa. 
Tämä ei ole mikään vähäinen saavutus, kun otetaan huomioon että Intia maallisena 
yhteiskuntana on kulttuurien noidankattila, jossa on merkittäviä alueellisia ja uskonnol­
lisia eroja. Intia onkin useiden uskontojen, erityisesti hindulaisuuden ja sikhiläisyyden 
samoin kuin buddhalaisuuden ja jainismin syntypaikka, ja siellä arvioidaan olevan myös 
130 miljoonaa islaminuskoista ja 20 miljoonaa kristittyä. Tämä moninaisuus aiheuttaa 
kuitenkin yhteiskunnallisia jännitteitä ja (etnisiä kastilaitokseen ja sukupuoliin liittyviä) 
esteitä, joita Intian hallitus on pyrkinyt vähentämään pitkäaikaisella myönteisiä syrjimistä 
estäviä toimenpiteitä sisältävällä politiikalla, jonka tukena on perustuslaki ja 
hajasijoitusprosessi. 
Jos taloudellinen kasvu leviäisi laajalle, se voisi auttaa vähentämään näitä jännitteitä. 
Intian väestökasvu, joka on kaksi prosenttia vuodessa, vähentää kuitenkin talouskasvun 
vaikutusta ja merkitsee huomattavaa rasitetta monien julkisten peruspalvelujen tarjontaan. 
Tämä haaste on otettu vastaan eräissä Intian osavaltioissa, joissa naisten koulutus on 
korkeampi ja joissa perhesuunnittelu on tehokkaasti vähentänyt syntyvyyttä. Haaste on 
kuitenkin jäljellä muualla, sillä vaikka Intiassa on yli kymmenen miljoonaa yliopistollisen 
loppututkinnon suorittanutta, mikä on suunnaton saavutus millä mittarilla tahansa 
10 Kauppataseen osalta katso liite 6, taulukko 1 
11 Katso liite 6, taulukko 2 
12 Katso liite 2, taulukko 5 
mitattuna, lukutaitoisia on silti keskimäärin 64 prosenttia miehistä ja 39 prosenttia 
naisista, jotka ovat perhesuunnittelun ensisijaiset kohteryhmät. 
Intia on täten suurten vastakohtien maa. Uudistukset ovat tukeneet "kuluttajaluokan" 
syntymistä (noin 150 miljoonaa13), mutta keskimääräinen vuositulo henkeä kohti on vain 
235 ecua, ja köyhyys on yhä ongelma (se koskettaa noin 210 miljoonaa ihmistä14). 
Intialla on siten yhä edessään suuri kehityshaaste, johon sisältyy aliravitsemus, 
lapsityövoima (jonka arvioidaan koskevan 17 miljoonaa lasta15) ja melko alhainen 
odotettavissa oleva elinikä (61 vuotta16). Intian maaseutuyhteiskunnalla (yli 70 prosentilla 
sen väestöstä) onkin edessään mullistus, kun väestönkasvu asettaa koetukselle monet 
monsuunisateista riippuvat pienviljelykset (kukin perhe omistaa keskimäärin alle yhden 
hehtaarin maata). 
Intian uudistuneella dynaamisuudella on tämän vuoksi yhä voitettavana lukuisia haasteita, 
jotta sen mahdollisuudet toteutuisivat täysimääräisesti. 
1.2 Intia Aasiassa ja maailmassa 
1.2.1 Intian maailmanlaajuinen asema 
Intialla on pitkään ollut tärkeä kansainvälinen asema Sitoutumattomien maiden liikkeessä. 
Intia on vuodesta 1991 lähtien täydentänyt tätä asemaa moninkertaistamalla suhteensa 
kehittyneen maailman mukaan lukien EU: n kanssa. Sotilaallinen yhteistyö Venäjän kanssa 
jatkuu, mutta kauppa on vähentynyt huomattavasti. Poliittisia suhteita Washingtonin 
kanssa koskee edelleen amerikkalaisten huoli ydinaseiden mahdollisesta kehittämisestä 
Etelä-Aasian alueella, Tätä lisää se, että Intia räjäytti ydinlaitteen vuonna 1974, että se 
on kehittänyt pitkän kantaman ohjuksia, jotka pystyvät kuljettamaan ydinkärkiä, ja että 
se ei ole allekirjoittanut Ydinsulkusopimusta. Japanin merkitys on kasvanut, ja se tällä 
hetkellä suurin ulkomaisen avun antaja Intialle (20 prosenttia kokonaismäärästä17), vaikka 
lähes kaikki tästä avusta onkin etupäässä infrastruktuurihankkeisiin myönnettyjen lainojen 
muodossa. 
Sen säännöllinen osallistuminen Yhdistyneiden Kansakuntien (YK) rauhanturvaope­
raatioihin, sen merkitys Maailman kauppajärjestön (WTO) perustamisessa ja sen näkyvä 
asema YK:n konferensseissa esimerkiksi Beijingissä, Kairossa, Kööpenhaminassa ja 
Riossa ovat myös olleet merkkejä sen lisääntyneistä kansainvälisistä sitoumuksista. 
14 
15 
16 
17 Vaikka tämä ryhmä ei vastaa Euroopan keskiluokkaa, se on kuitenkin luonut kulu-
tushyödykemarkkinat Intian soveltavan taloustutkimuksen kansallisen neuvoston mukaan. 
Lähde: Intian soveltavan taloustutkimuksen kansallinen neuvosto 
Lähde: Kansainvälinen työjärjestö (ILO) 
Katso tarkempia väestöön liittyviä tietoja liite 3, taulukko 2 
Avun jakautumisesta katso liite 7, taulukot 1, 2 ja 3 
1.2.2 Intia. Aasia ia Etelä-Aasia 
Intia on pyrkinyt innokkaasti rakentamaan poliittisia ja taloudellisia siteitään muuhun 
Aasiaan tunnustaen sen, että tuon alueen muuttuvalla taloudellisella mahdilla on vaikutus 
geopoliittisiin suhteisiin ja että sen oma talouskasvu riippuu alueellisesta poliittisesta 
vakaudesta sekä päinvastoin. Kaakkois-Aasian maiden liiton (ASEAN) äskettäinen päätös, 
jolla se otti Intian täysivaltaiseksi keskustelukumppaniksi, on tämän vuoksi tärkeä askel 
Intian siirtymisessä kohti Aasiaa, koska tämä antaa sille mahdollisuuden osallistua 
ASEAN-maiden ministerikokouksen taloudellisiin ja poliittisiin keskusteluihin. 
Etelä-Aasiassa Intian suhteet naapurivaltioihin eivät aina ole olleet helpot, mitä osoittavat 
sen kolme Pakistanin kanssa käymää sotaa (1947-9, 1965, 1971). Yhteenotot Pakistanin 
kanssa ovat jatkuneet jopa aivan äskettäin (helmikuussa 1996). Toisaalta rajariidat Kiinan 
kanssa ovat rauhoittuneet Intian ja Kiinan solmittua sopimuksen olemassa olevien rajojen 
tunnustamisesta. Intian ja Nepalin väliset suhteet ovat edistyneet maiden solmittua 
sopimuksen veden jakamisesta, ja Intian suhteet Sri Lankaan ovat helpottuneet sen 
jälkeen, kun Intia lisäsi Palkin salmen valvontaansa. Suhteet Bangladeshiin ovat myös 
parantuneet, vaikka jäljellä onkin joitakin ongelmia, jotka liittyvät etupäässä veteen ja 
pakolaisiin. 
Toisin kuin monissa muissa osissa maailmaa Etelä-Aasian alueella on suhteellisen vähän 
taloudellista ja poliittista yhteistyötä, joka sekä selittää jännityksen että selittyy sillä. 
Vaikka Etelä-Aasian alueellisen yhteistyön liitto (SAARC) on ollut olemassa kymmenen 
vuotta, SAARC-maiden välinen virallinen kauppa vastaa vain 3,4 prosenttia niiden 
yhteenlasketusta maailmankaupasta verrattuna 24 prosentin alueelliseen kauppaan 
ASEAN-maiden kesken. Joulukuussa 1995 voimaan tulleen SAARCin kaupan etuuskoh-
telujärjestelyn SAPTA:n pitäisi edistää kauppaa alentamalla 226 tuotteen, myös 
hyödykkeiden, tulleja. Jos sitä sovelletaan täysin, se on merkittävä muutos alueiden 
sisäisissä kaupan käytännöissä. 
2. EU:n ja Intian yhteiset edut 
Euroopan yhteisön ja Intian tasavallan kumppanuutta ja kehitystä koskeva 
yhteistyösopimus sekä liittyvä EU:n ja Intian yhteinen julkilausuma poliittisesta 
vuoropuhelusta esittävät monia aloja, joilla yhteistoiminta on mahdollista. Tässä 
yhteydessä seuraavia aloja pidetään molemmille osapuolille erityisen tärkeinä 
taloudellisesti ja poliittisesti. 
2.1 Kansainväliset poliittiset kysymykset 
2.1.1 Maailmanlaajuiset kysymykset 
Euroopan ja Intian yhteisenä haasteena on rauhanomaisen ja turvallisen kansainvälisen 
ympäristön säilyttäminen. Kun otetaan huomioon kehitys kohti suurempaa keskinäistä 
riippuvuutta, jokaisella yhden osapuolen tekemällä päätöksellä on todennäköisesti suora 
tai epäsuora vaikutus toiseen. Lisäksi niiden paikallisten tai alueellisten asioiden 
lukumäärä, joilla tunnustetaan olevan kansainvälistä vaikutusta, on nykyään paljon 
suurempi kuin aikaisemmin. Syvempi EU: n ja Intian välinen vuoropuhelu kansainvälisen 
prosessin osana voi näin ollen auttaa näiden haasteiden kohtaamiseksi tarvittavien 
menetelmien luomisessa. 
Asevalvonta on luonnollisesti tällaisia etuja koskeva kysymys. Perinteisiä aseita koskevien 
rajoitusten ja valvonnan sekä massatuhoaseiden (ydinaseiden, kemiallisten aseiden, 
biologisten aseiden, ballististen ohjusten) leviämisen estämisen ja niiden poistamisen 
yhteinen tarkastelu olisi ensimmäinen askel. Kansainvälisellä asialistalla onkin paljon sekä 
vanhoja että uusia seikkoja, jotka koskevat Ydinsulkusopimusta, Kattavaa ydinkoekiel­
tosopimusta, ns. Cut-off-sopimusta, kansainvälisten ydinaseita koskevien suojatoimen­
piteiden vahvistamista, Kemiallisia aseita koskevaa yleissopimusta, Biologisia aseita 
koskevaa yleissopimusta, jalkaväkimiinoja koskevaa kieltoa, aseistuksen avoimuutta sekä 
arkaluontoisten kaksoiskäyttöön soveltuvien tavaroiden ja teknologioiden valvontaa. 
Kaikissa näissä asioissa voidaan saavuttaa edistystä EU:n ja Intian välisellä tiiviimmällä 
yhteisymmärryksellä, jonka tavoitteena on edistää turvallisempaa maailmanlaajuista 
turvallisuusympäristöä. 
Yhteistyötä tarvitaan myös Rion vuoden 1992 huippukokouksessa hahmoteltuihin 
ympäristöhaasteisiin vastaamiseksi. EU:n ja Intian kumppanuutta vahvistamalla 
ymmärretään kummallakin taholla paremmin sellaisten kysymysten kuin 
ilmastonmuutoksen, biologisen monimuotoisuuden säilyttämisen, saastumisen estämisen, 
kaupan ympäristönäkökohtien ja muuidentärkeiden aiheiden lähestymistapoja, ja tämä on 
tarpeen sisällyttää maailman turvallisuutta koskevaan laajennettuun käsitteeseen. Suurten 
maiden kuten Intian avainasema maailmanlaajuisten hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi 
merkittävästi ilmastomuutosten vakauttamiseksi ja suunnan kääntämiseksi myöhemmin 
tulee yhä ilmeisemmäksi tulevaisuudessa. 
Tähän liittyy läheisesti energiavaroja ja niiden saatavuuden turvaamista koskeva laajempi 
kysymys, jossa sekä EU:11a että Intialla on suora etu valvottavanaan. Jos Intia noudattaa 
perinteistä mallia, nopea BKT:n kasvu johtaa paljon suurempaan energian 
kokonaiskulutukseen (esimerkiksi EU:ssa kulutetaan 14 kertaa enemmän energiaa henkeä 
kohti kuin Intiassa). Samanaikaisesti muiden nousevan talouden maiden ja monien 
länsimaiden kanssa Intialla on edessään huomattava uusiutumattoman tuontienergian 
kysynnän lisäys ja vaara yhä suuremmista C02-päästöistä, mikä aiheuttaa geopoliittisia 
ja maailmanlaajuisia ympäristökysymyksiä ja vaatii puhdistuvien vaihtoehtojen yhteistä 
etsintää. 
Sekä EU:11a että Intialla on edessään myös kansainvälisen rikollisuuden, terrorismin ja 
huumausainekaupan aiheuttamat uhat. Kun otetaan huomioon se, että näitä laittomia 
toimia hyödyttää kyky siirtyä nopeasti maasta toiseen, tehostettu yhteistyö on tältä osin 
aiheellinen. Sama koskee laittomien siirtolaisvirtojen valvontaa. 
EU on näin ollen valmis toimimaan kumppanina Intian yhdentämiseksi kaikkiin 
aiheellisiin kansainvälisiin elimiin, kunhan Intia hyväksyy suurelle maailmanvallalle 
kuuluvat kansainväliset velvoitteet (ja sopimukset). 
2.1.2 Alueellinen vakaus ia turvallisuus 
Sen lisäksi, että rakennetaan maailmanlaajuisesti vakuuttavia rakenteita rauhan ja 
turvallisuuden edistämiseksi, tarvitaan samanlaista toimintaa alueellisella ja paikallisella 
tasolla. Jopa havaittu vaara voi esimerkiksi haitata sijoituksia luomalla vaikutelman 
epävarmuudesta, ja se voi ohjata varoja pois tuottavammasta käytöstä. Ristiriidoilla 
(erityisesti, kun niihin liittyy vaara niiden kasvusta) voi lisäksi olla vaikutuksia maail­
mantalouteen, kuten Persianlahden sodan aikana todettiin. Tämän vuoksi EU:11a on 
hyvin suora etu valvottavanaan ei vain siinä, mitä sen omien rajojen sisällä tapahtuu, 
vaan myös Etelä-Aasian tilanteessa ja päinvastoin. 
Vaikka Intialla ei olekaan halua eurooppalaistyyliseen alueelliseen yhdentymiseen, se on 
myös kiinnostunut osallistumisesta Aasian laajempaan yhteistyöprosessiin, ja EU voi 
tukea tätä käyttämällä hyväksi omia kokemuksiaan taloudellisen yhdentymisen käyttämi­
sestä poliittisen vakauden turvaamiseksi ja rohkaisemalla Etelä-Aasian osallistumista 
tuleviin Aasian ja Euroopan välisiin korkean tason kokouksiin. Sekä Euroopan että Intian 
on lisäksi tutkittava tapoja niiden ja niiden omien naapureiden välillä olevien jännitteiden 
vähentämiseksi, joita toisinaan ruokkivat väärät käsitykset kulttuurillisista ja 
uskonnollisista eroista. Kumpikin voi tämän vuoksi ottaa oppia toisesta ja auttaa teke­
mään vaarattomiksi sellaisia kysymyksiä, jotka muutoin voisivat haitata hyviä suhteita ja 
maailman turvallisuutta. 
2.2 Kaupalliset ja taloudelliset kysymykset 
2.2.1 Vapauttaminen kasvun, kaupan ia sijoitusten hyväksi 
Maailmantalous ei ole nollasummapeli. Tämän vuoksi EU:n etujen mukaista on, että 
kasvuvauhti Intiassa on korkea, ja päinvastoin. Jotta toinen voisi täysimääräisesti hyötyä 
toisen kasvusta, on tärkeätä puuttua vielä olemassa oleviin kaupan ja sijoitustoiminnan 
esteisiin WTO:ssa. Koska Intian tämän hetkinen osuus EU:n ulkomaankaupasta on vain 
1.3 prosenttia ja suuri osa tästä tapahtuu lisäarvoltaan alhaisilla tuotteilla, laajenemisvaraa 
on huomattavasti. Keskusteltuaan Intian hallituksen kanssa komissio on täten tunnistanut 
kauppaa ja sijoitustoimintaa koskevia kysymyksiä, joissa toimenpiteet olisivat hyödyllisiä. 
Euroopasta katsottuna ja viime aikaisista muutoksista huolimatta Intian tullit ovat edelleen 
korkeat. Lisäksi monia viime aikojen alennuksia ei ole sidottu Maailman 
kauppajärjestöön. Intia on myös käyttänyt maksutasetta koskevaa suojalauseketta 
säilyttääkseen erityissuojan tietyillä aloilla, erityisesti kulutustavaroissa, joiden osalta 
verot nostavat tuontihintoja huomattavasti. Jopa suuria vientialoja kuten tekstiilejä ja 
vaatteita suojellaan edelleen. EU haluaisi luonnollisesti poistaa nämä esteet 
monenvälisellä ratkaisulla. Intia itse hyötyisi tästä, kun otetaan huomioon, että lisääntynyt 
kilpailu pakottaisi kotimaiset tuottajat nostamaan tuottavuutta ja tehoa, mikä lisäisi 
vientikapasiteettia. 
Monia teollisuuden aloja koskee myös kysymys suorasta julkisen alan interventiosta. 
Silloin kun tämä tapahtuu yrityksille myönnettävänä julkisena tukena, markkinat voivat 
vääristyä, mikä vähentää (sekä ulkomaista että kotimaista) tehokasta kilpailua. Tämä on 
tärkeätä, koska Intia haluaa houkutella ja varmistaa pitkäaikaisia sijoittajia, erityisesti 
perusrakenteiden kuten energian, veden, liikenteen ja viestinnän alalla. Eurooppa on 
kokenut vapauttamisprosessin monilla näistä aloista, ja se olisi halukas vaihtamaan 
kokemuksia Intian kanssa, ja se voisi myös antaa käytännön tukea Intian vapauttamiseksi 
ja julkisten palveluiden järjestämiseksi uudelleen. Lisäksi EU voi tarjota täydentävää 
asiantuntemusta esimerkiksi uusiutuvien energiamuotojen osalta. 
Vapauttamisen on koskettava teollisuuden kaikkia aloja ja jopa hallituksen hankintatapoja, 
jotta Intia saisi täyden hyödyn kasvusta. "Osta kotimaista" -politiikat ovat kalliita 
julkiselle taloudelle, eivätkä ne takaa parasta mahdollista julkista palvelua, ja ne 
rajoittavat kilpailuun perustuvaa tuottavuuden kasvua avainaloilla. Tämän osalta komissio 
keskustelisi mielellään laajasta sopimuksen avaamisesta joko Maailman kauppajärjestön 
julkisia hankintoja koskevan sopimuksen yhteydessä tai kahdenvälisellä ratkaisulla. 
Koska tehokkaat rahoituspalvelut sekä televiestintä- ja liikennepalvelut ovat kasvavien 
talouksien tärkein tuki, näiden alojen vapauttamista voidaan käyttää myös nopean kasvun 
kannustamiseksi. EU on luonnollisesti valmis yhteistyöhön tässä prosessissa samoin kuin 
muutosten aikaansaamisessa tietyillä alasektoreilla kuten vakuutuksessa ja 
meriliikenteessä. Näissä asioissa tehtävä yhteistyö voisi vuorostaan luoda uusia 
mahdollisuuksia esimerkiksi tietoteknologian alalla. 
Samoin Intian ymmärrettävä herkkyys maatalouden uudelleenjärjestelyn aiheuttamille 
vaikutuksille maan sisäiseen vakauteen, vaikka se onkin perusteltu, ei saa estää 
asteittaista politiikan muutosta. Olemassa oleva maatalousjärjestelmä ei edes teknisten 
parannusten myötä kykene selviytymään väestönkasvusta ja kohoavasta elintasosta, erityi­
sesti jos osan Intian maanviljelijöistä olisi hyödynnettävä vientimahdollisuuksia. EU on 
luonnollisesti valmis työskentelemään Intian kanssa maatalouskaupan edistämiseksi ja 
monipuolistamiseksi sekä saniteettistandardien ja kasvinsuojelustandardien 
yhdenmukaistamiseksi. 
2.2.2 Kaupan ja sijoitusten lisäesteiden poistaminen ia niiden kehysten parantaminen 
Tällä hetkellä on vielä joukko molempien osapuolien aiheuttamia horisontaalisia kaupan 
esteitä, jotka aiheutuvat tullia, sijoituksia ja kuluttajansuojaa koskevien sääntöjen 
soveltamisesta. Monia näistä kysymyksistä voidaan käsitellä kahdenvälisesti, esimerkiksi 
teknisten esteiden alentaminen, vaatimustenmukaisuuden arvioinnin vastavuoroinen 
tunnustaminen ja testaus ja varmentamismenettelyt.Mutta tärkeämpiä kysymyksiä on 
aiheellista käsitellä Maailman kauppajärjestön piirissä. 
Tämän vuoksi kannattaisi yhdessä tarkastella yhteisiä etuja useissa kysymyksissä, jotka 
saattavat jossain vaiheessa esiintyä Maailman kauppajärjestön asialistalla, ja komissio 
katsookin, että WTO:n tavoitteita koskevaa yhteistyötä olisi vahvistettava Intian kanssa. 
Aikaisempien myönteisten kokemusten pohjalta on todellakin selvästi mahdollisuuksia 
tehostaa tätä yhteistyötä sallimalla tarvittaessa ad hoe -neuvottelut tärkeistä kysymyksistä. 
Aikaisempien monenvälisten sitoumusten osalta Intia lupasi Uruguayn kierroksen aikana 
tärkeitä toimenpiteitä teollisoikeuksien suojan parantamiseksi. Mitä nopeammin Intia 
10 
hyväksyy tarvittavan lainsäädännön (ei vain "mustan laatikon" perustamista, vaan täyttä 
soveltamista kaikille aloille), sitä nopeammin sijoittajat tuntevat itsensä turvatuiksi. Intia 
voisi todella myös harkita liittymistä muihin olemassa oleviin kansainvälisiin 
teollisoikeuksien suojaa koskeviin määräyksiin vahvistaakseen edelleen turvallisuuden 
tunnetta. On erittäin tärkeätä, että kun lainsäädäntö tulee voimaan, sitä on tuettava 
tehokkaalla täytäntöönpanolla ja sen valvonnalla. EU:n ja Intian yhteinen ohjelma on 
suunnitteilla teollisoikeusjärjestelmän lujittamiseksi ja sen yhdenmukaistamiseksi kansain­
välisten standardien kanssa. Samanlainen työ on jo aloitettu instituutioiden luomiseksi 
standardeja ja laatua varten, ja sitä voidaan edistää edelleen (esimerkiksi palkinnoilla tai 
kampanjoilla). Apua voitaisiin antaa myös yleisten palvelujen sääntelemiseksi. 
2.2.3 Tietoisuuden ia tiedon lisääminen 
Kaupan ja sijoitusten esteet eivät johdu vain markkinoiden rakenteesta. On myös tärkeitä 
kulttuurillisia esteitä ja tietoesteitä, jotka on voitettava, jotta kumppanuudet voivat menes­
tyä ja liiketoiminnan mahdollisuudet voivat moninkertaistua. Tämän vuoksi komissio 
pyrkii käyttämään kaikkia tarvittavia keinoja, myös tietotekniikkaa, liike-elämän 
tietoisuuden ja tietovirtojen parantamiseksi myös pienten ja keskisuurten yritysten osalta. 
Komissio todella kannustaa luomaan kaikenlaisia yhteyksiä kansalaisyhteiskunnan, 
oppilaitosten ja viestimien välille keskinäisen ymmärtämisen luomiseksi ja kehittämiseksi. 
Siihen kuuluvat luonnollisesti kokemustenvaihto ja yhteinen toiminta sellaisissa tärkeissä 
kysymyksissä kuin ammatillinen koulutus. 
Yhteisen taustan saamiseksi näille ponnisteluille olisi hyödyllistä järjestää säännöllinen 
mielipiteiden vaihto EU:n ja Intian talouden kehityssuunnista. Tämä voisi sisältää 
keskusteluja sääntelykehyksestä, sijoitusten edistämisestä ja teollisuuspolitiikan 
tavoitteista. 
2.2.4 Erityisen mielenkiintoiset alat 
Euroopan ja Intian yhteistyöstä on molemminpuolista etua monilla aloilla. 
Yksi selvä esimerkki on yhteistyö tieteen, teknologian ja teknologian siirron alalla, koska 
tämän alan yhteistyö edistää yleisen yhteistyön mahdollistavaa ympäristöä sekä auttaa 
etsimään tieteellisiä ratkaisuja maailmanlaajuisiin ongelmiin. Tieteen ja teknologian 
yhteistyötä kannustetaan tämän vuoksi aktiivisesti tieteen ja teknologisen kehityksen 
puiteohjelmien nojalla. Tämän yhteistyön pitäisi saada liikkeelle toisiaan täydentäviä 
taitoja eri puolilta Eurooppaa ja Intiasta ja tukea innovatiivista tutkimusta ja edistää 
inhimillisen ja institutionaalisen pääoman kehitystä. Tämä heijastaa EU:n uutta tapaa 
tutkia keinoja tieteen ja teknologian yhteistyön lisäämiseksi ottaen huomioon Intian 
aseman kehittyvänä taloutena. 
Toisessa esimerkissä sekä Eurooppa että Intia ovat erittäin kiinnostuneita varmistamaan, 
että kaikilla ryhmillä ja mailla on pääsy "maailmanlaajuiseen tietoyhteiskuntaan". Intia 
ja EU haluavat hyödyntää ja kehittää näitä kehittyneitä teknologioita, ja kumpikin voi 
olla arvokas tietolähde ja kumppani toiselle. Sellaisia elimiä kuin Software Services 
11 
Support and Education Centre (3SE) voidaan käyttää parantamaan yhteistyötä näillä 
markkinoilla lähitulevaisuudessa ja varmistamaan täysi osallistuminen maailmanlaajuisiin 
ponnisteluihin tietoyhteiskunnan toteuttamiseksi. 
Samalla tavoin on mahdollista rakentaa olemassa olevan työn pohjalle muilla aloilla 
tiivistämällä kahdenvälistä vuoropuhelua liike-elämän ongelmien voittamiseksi ja myös 
kannustaa teollisuusyhteistyötä sekä edistää kaupan ja sijoitusten helpottamista. Alojen 
luettelosta olisi päätettävä EU:n ja Intian etujen perusteella, ja siihen voivat sisältyä 
- rahoituspalvelut (erityisesti vakuutus), 
- kuljetuspalvelut ja -laitteet, 
- perusrakenteet, energia (uusiutuvat puhtaat teknologiat ja ydinvoiman turvallisuus), 
- pääomahyödykkeet ja raskaat koneet, 
- autoala (myös osat ja tuotanto) 
- avaruusteknologiat (myös maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä, GNSS) 
- maatalous, ja 
- tekstiilit. 
2.3 Inhimillisen ulottuvuuden rakentaminen 
2.3.1 Yhteiskunnan kehityksen ia peruspalvelujen tukeminen 
Euroopan unioni uskoo vakaasti, että yhteiskunnan kehityksen on kuljettava rinnan 
talouden kehityksen kanssa ja ettei voida varmistaa kestävää talouskasvua ottamatta 
huomioon sosiaalista ulottuvuutta. Euroopalle on hyvin suurta etua siitä, että Intia 
onnistuu rakenteellisessa sopeuttamisprosessissaan. Tästä aiheutuu tarve tukea tätä 
prosessia keskittämällä voimavaroja peruspalveluihin, joiden osalta Intian hallitus itse on 
jo luonut lujan poliittisen suuntauksen. 
Koulutuksen osalta köyhillä on ilman laajaa peruslukutaitoa vaikeuksia saada paremmin 
palkattua työtä, ja maa kokonaisuudessaan joutuu kamppailemaan täyttääkseen ammattitai­
toisen työvoiman kysynnän ja täten korkeammat kasvuluvut. Tästä johtuu tunnustettu 
tarve panna suurta painoa koulutukseen ja käytännön taitoihin sekä keskittyä erityisesti 
peruskoulutukseen ja naisten koulutukseen. Naisten suurempi koulutus antaakin 50 
prosentille Intian väestöstä mahdollisuuden omaan panokseen kaikilla elämän aloilla. 
Samoin terve työvoima merkitsee työn laadun ja työmotivaation paranemista. Tästä 
aiheutuu parempien perusterveydenhoidon palvelujen sekä terveyskasvatuksen tarve. 
Parempi koulutus ja terveys auttavat vuorostaan alentamaan jatkuvasti kestämättömän 
korkeata syntyvyyttä. 
Sosiaalisesti oikeudenmukaisen talouden merkitys ymmärretään yhä paremmin samoin 
kuin se, että sosiaalisten perusoikeuksien kunnioitus on myönteinen tekijä taloudellisen 
hyvinvoinnin lisäämiseksi. Intia ja Eurooppa voivat toimia yhdessä ja varmistaa 
järjestäytymisoikeuden ja syrjimättömyyden sekä lapsi- ja pakkotyön poistamisen. Näitä 
köyhyyteen kiinteästi liittyviä ongelmia voidaan pyrkiä ratkaisemaan asteittain monesta 
eri näkökulmasta. Kummallakin osapuolella on kokemuksia niistä, ja vuoropuhelun avulla 
voidaan kehittää toimintaohjelmia ongelmien ratkaisemiseksi niiden alkulähteillä. 
Kaikilla näillä aloilla EU ja Intia voivat vaihtaa kokemuksia ja työskennellä yhdessä. 
12 
2.3.2 Mahdollisuuksien luominen 
Täydentävänä seikkana, joka voisi auttaa kohtaamaan teollisuuden nykyaikaistamisen 
aiheuttamat haasteet ja kehittämään maan voimavaraperustaa Intian hallituksen politiikan 
mukaisesti, yhteistyötä voitaisiin tehdä myös työllisyyttä luovien toimenpiteiden ja niihin 
liittyvien yhteiskunnallisten kysymysten alalla mukaan lukien aiheellisen yhteiskunnallisen 
turvaverkon kehittäminen. Tämä voi myös liittyä maaseudun köyhyyden lieventä-
mishankkeisiin ja paikallisten ryhmien käynnistämiin oma-apuhankkeisiin. 
EU:lla on jo kokemusta vapauttamisen aiheuttamista ongelmista, ja se tietää, että ellei 
tätä inhimillistä ulottuvuutta oteta mukaan, Intialla on vaikeuksia markkinoidensa 
avaamisessa riittävän nopeasti laajamittaisten sijoitusten ja nopean kasvun houkutte­
lemiseksi. 
2.3.3 Kansanvallan vahvistaminen monimuotoisuuden vallitessa 
Kun otetaan huomioon Euroopan ja Intian yhteisten arvojen laajuus, lujaa suhdetta ei 
voida rakentaa ottamatta täysimääräisesti huomioon inhimillistä ulottuvuutta. 
Yksi näiden yhteisten arvojen kulmakivistä on usko kansanvaltaan, jonka osalta EU:11a 
ja Intialla on edessään samankaltaisia kysymyksiä kuten kansanvallan rakentaminen 
monikielisissä, monia uskontoja ja monia kulttuureja sisältävissä ympäristöissä, ja ne ovat 
tutkineet keinoja yhteistyön parantamiseksi päätöksenteon eri tasojen välillä. 
Euroopalla ja Intialla on myös paljon opittavaa toisiltaan valtuuksien antamisessa 
dynaamiselle paikalliselle kansanvallalle ja sen kehittämisessä. Valtuuksien antaminen on 
tärkeätä myöskin talouselämän kehittämisen, peruspalvelujen jakamisen ja kansainvälisen 
rahoitusavun järkevän käytön kannalta. 
2.3.4 Kestävän kehityksen kannustaminen 
Ympäristö ja kehitys liittyvät läheisesti yhteen. Tämä ala on kuitenkin laajentunut viime 
vuosina, sillä tarve kytkeä yhteen inhimilliset ja taloudelliset näkökohdat on tullut 
ilmeisemmäksi, jotta kestävä kehitys voitaisiin saada aikaan. Pyrkiminen tasapainoon 
talouskasvun, yhteiskunnan vakauden ja ympäristön säilyttämisen välillä tulee 
tärkeämmäksi, ja tätä keskustelua tulisi rohkaista. Kestävän kehityksen käsite ei koske 
vain luonnonvaroja, vaan merkitsee myös jatkuvaa uudelleenarviointia siitä, miten 
ympäristöperusteet otetaan huomioon kaikilla muilla EU:n ja Intian kumppanuuden 
tärkeillä aloilla. 
Kumppanuutta Intian kanssa tullaan jatkamaan ja laajentamaan siten, että otetaan 
huomioon luonnon monimuotoisuuden väheneminen, luonnonvarojen kestävä hoito, 
puhdas energiatuotanto, ilman, veden ja maan saastuminen, kaupunkiympäristö, 
jätehuolto, puhtaan veden varannot, puhtaiden tuotantotekniikoiden käyttö ja monet muut 
molempia osapuolia kiinnostavat kysymykset. Esimerkiksi WTO:n kauppa- ja 
ympäristökomiteassa Intia ja EU voivat hyötyä rakentavasta vuoropuhelusta. 
Kahdenvälisellä tasolla tämä merkitsee jatkuvaa tietojen vaihtoa ympäristöpolitiikasta 
13 
ottaen erityisesti huomioon kauppasuhteisiin todennäköisesti vaikuttavat 
ympäristönsuojelutoimet. 
3. Kumppanuuden lujittaminen 
3.1 Polttopisteet 
3.1.1 Poliittisen vuoropuhelun tehostaminen 
On selvää, että vuoropuhelua on jatkettava maailmanlaajuisista ja alueellisista ongelmista. 
On kuitenkin tarpeen mennä muodollista sanojenvaihtoa pidemmälle ja luoda joukko 
työryhmiä, joissa voidaan käydä yksityiskohtaisempaa vuoropuhelua. Nämä työryhmät 
voivat johtaa konkreettiseen toimintaan, päätökseen tai sopimukseen jossain muodossa 
Tällöin vuoropuhelu ei jatku pelkästään poliittisista kysymyksistä, vaan voi myös koskea 
teknistä apua ja kauppaa. Tältä pohjalta komissio katsoo, että olisi hyödyllistä selvittää 
alakohtaisia järjestelyjä ja sopimuksia, esimerkiksi: 
- kahden käyttötarkoituksen tuotteita, 
- huumeiden esiasteita, 
- rahanpesua. 
Nämä kaupalliset ongelmat liittyvät poliittisiin kysymyksiin. Mikäli yhteistyö jossain 
muodossa on mahdollista, olisi aiheellista lisäksi selvittää tarkemmin: 
- ilmastonmuutosta 
- kulttuuriulottuvuutta. 
3.1.2 Kaupan ja investointien helpottaminen 
Päämääränä on oltava molempiin suuntiin kulkevan kaupan ja sijoitusten virran 
huomattava lisääminen. Tämä tarkoittaa kaupan ja sijoitusten merkittävää helpottamista 
sekä yritysten suorien yhteyksien edistämistä, mikä puolestaan merkitsee sitä, että 
suhteiden on tarpeen kehittyä pidemmälle kuin säännöllisin väliajoin pidettävät kokoukset. 
On todellakin monia aloja, jotka voivat hyötyä eri alojen yhdennetystä lähestymistavasta, 
jolloin pyritään tutkimaan kaikkia olemassaolevia esteitä, neuvottelemaan niiden 
poistamisesta suosituimmuusperiaatteen mukaisesti, keskittämään teknistä apua ja 
mahdollisesti tekemään alakohtaisia sopimuksia ja järjestelyjä. Kaupan ja sijoitusten 
edistämistä voitaisiin käsitellä yhdessä ryhmässä samalla kun joukko teollisuuteen 
keskittyviä ryhmiä voitaisiin perustaa jäsenvaltioiden, liike-elämän ja Intian hallituksen 
ilmoittamien etujen pohjalta.Tällaisia aloja ovat: 
- kuljetus (erityisesti merikuljetukset), 
-% televiestintä, 
- energia, ja 
- maatalous. 
14 
3.1.3 Apu Intian rakennemuutokseen 
Koska Intian on tehtävä huomattavan suuria ponnisteluja sopeutuakseen 
rakennemuutokseen, on oikein auttaa Intiaa rajoittamaan tämän vaikutusta maan 
köyhimpään väestönosaan. Komissio jatkaa tätä apuaan ja tukee edelleen varsinkin 
naisille tarkoitettujen terveyspalvelujen ja koulutuksen kehittämistä. Euroopan 
kehitysyhteistyön tehokkuus kuitenkin edellyttää sen sovittamista poliittiseen 
kokonaiskehykseen. Tämän vuoksi on jatkettava yksityiskohtaista alojenvälistä 
vuoropuhelua yhteistyöhön liittyvistä politiikan suuntaviivoista 
3.2 Uuden kumppanuuden vaiheet 
3.2.1 Perustan luominen 
Yhteistyösopimuksen ja yhteisen lausuman yhteydessä tässä tiedonannossa pyritään 
kehittämään suhteita tältä pohjalta kannustamalla laajaan keskusteluun siten, että voidaan: 
- kartoittaa nykyinen toiminta, 
- vahvistaa etusijalle asetettavat toiminta-alat. 
Komissio kehottaa osallistumaan laajasti tähän keskusteluun, ja eurooppalaisten laitosten 
tästä tiedonannosta tekemät ehdotukset ovat selvästi ensimmäinen merkittävä panos. 
Lisäksi komissio ehdottaa mahdollisuutta aloittaa yhteiset keskustelut jäsenvaltioiden 
kanssa EU:n ja Intian tulevien suhteiden tutkimiseksi varmistaakseen, että EU 
kokonaisuutena voi saada mahdollisimman suuren synergian nykyisestä toiminnasta ja 
tulevasta kehityksestä. 
Liike-elämällä on monia mahdollisuuksia tuoda esiin näkemyksensä, varsinkin 
marraskuulle 1996 suunnitellussa foorumissa, jossa käsitellään sijoituksia kauppaan ja 
yhteistyötä. 
Sekakomissio (suunniteltu joulukuuksi 1996) voi vahvistaa joukon etusijalle asetettuja 
toimintoja ja vahvistaa tarkemman toimintaohjelman. Sekakomissio voi myöhemmin 
tarkastella edistymistä. 
3.2.2 Toiminta tärkeysjärjestyksessä 
Heti kun toiminnan etusija-alat on yhdessä vahvistettu edellä selostettujen ehdotusten 
perusteella, työryhmät voivat aloittaa toimintansa. Edellä kaavailtujen keskustelujen 
aikana kerättyjen tietojen pohjalta kukin ryhmä voi asettaa tavoitteensa. Näitä tavoitteita 
voivat olla: 
- tarve ymmärtää paremmin toistensa asemaa, 
- mahdollisuus keskittää varoja ongelman ratkaisemiseen, 
- mahdollisuus neuvotella jonkinlainen alakohtainen sopimus tai järjestely. 
15 
EU ja Intia vahvistavat yhdessä ryhmien tarkan määrän ja kokoonpanon sekä 
keskustelujen sisällön. Tämä toimintavaihe merkitsee siksi huomattavaa kaupan 
helpottamista ja se antaa merkittävän lisäsysäyksen vuoropuheluun yksityiskohtaisista 
ongelmista sekä tuottaa huomattavia tuloksia. 
3.2.3 Kulttuurin ymmärtämisen lisääminen 
Työryhmien perustamisen ohella komissio pitää hyvin tärkeänä edistää EU:n ja Intian 
vuoropuhelun ulottamista koskemaan kansalaisyhteiskuntaa (myös ammattiyhdistyksiä ja 
valtiosta riippumattomia järjestöjä), viestimiä ja yliopistotahoja. Ilman tätä vuoropuhelun 
laajenemista laajemman ymmärtämisen puuttuminen tulee aina haittaamaan liike-elämän 
ja politiikan toimintaa. 
Tämä merkitsee, kuten todettiin komission heinäkuussa 1994 tekemissä ehdotuksissa 
uudeksi Aasian strategiaksi, Euroopan taloudellisen osallistumisenn vahvistamista 
Aasiassa, ja edellyttää Euroopan profiilin terävöittämistä Aasiassa. Ei riitä, että asioita 
tehdään, vaan EU:n on nähtävä tekevän niitä. Tästä syystä, erityistä huomiota olisi 
kiinnitettävä siihen, että Euroopan toiminnan näkyvyyttä Intiassa parannetaan; maassa, 
jonka pelkkä koko ja monimuotoisuus edellyttävät erityisiä ponnisteluja profiilin 
vahvistamiseksi. Sama pätee päinvastaisessa suunnassa siten, että on aiheellista terävöittää 
Intian profiilia ja Euroopan tietoisuutta Intian niemimaasta. 
Tässä yhteydessä komissio aikoo: 
- helpottaa kulttuurien välisiä yhteistyöaloitteita, 
- kannustaa luomaan Euroopan ja Intian suhteista kiinnostuneiden järjestöjen verkosto, 
- edistää lehdistön ja muiden viestimien Eurooppaa koskevan tiedon viitaa Intiassa ja 
myös toiseen suuntaan. 
Tätä toimintavaihetta olisi hyödyllistä täydentää Euroopan parlamentin, talous- ja 
sosiaalikomitean sekä alueiden komitean aloittamalla toiminnalla, mikäli nämä 
toimielimet pitävät sitä aiheellisena. 
3.2.4 Organisaation rajojen laajentaminen 
Tästä syntyvä sarja alakohtaisia sopimuksia ja järjestelyjä laajentavat todennäköisesti 
nykyisen organisaatiokehyksen äärimmilleen. Jos ja kun syntyy selvä tarve valmistella 
pohjaa uutta puitesopimusta varten, komissio ottaa yhteyttä neuvostoon. 
4. Päätelmät 
Intia on tehokas, toimiva ja yhä enemmän maailmalle avoin kansanvalta. Rakenteelliset 
uudistukset vahvistavat jatkuvasti Intian talouden kykyä kohdata mahdollisuuksia ja 
haasteita kansainvälisissä puitteissa. 
16 
Kummallakaan osapuolella ei kuitenkaan ole varaa tyytyä tähän. Hyvin moniin haasteisiin 
on tartuttava, ja mahdollisuudet on käytettävä hyväksi. Intia ei saa kääntyä tieltään 
takaisin, ja EU:n on jatkettava tämän prosessin auttamista. Tämän vuoksi tässä 
tiedonannossa korostetaan tarvetta ja keinoja EU:n ja Intian välisten suhteiden 
vahvistamiseksi tähän mennessä saatuja kokemuksia laajentamalla ja ottamalla huomioon 
tarve sopeutua Intiassa ja EU:ssa tapahtuviin muutoksiin sekä kehottamalla tehostamaan 
ja tarkentamaan vuoropuhelua. 
Monissa, erityisesti kansainväliseen politiikkaan liittyvissä asioissa EU:lle ja Intialle 
onkin yhteistä etua haasteiden kohtaamisesta yhdessä, koska molemmilla on edessään 
samat kysymykset, ja keskinäisen riippuvuuden lisääntyminen tarkoittaa, että kumpikaan 
ei voi sivuuttaa toisen tekemiä valintoja. Kaupan ja sijoitusten kautta syntyvä lisääntyvän 
kasvun mahdollisuus tarjoaa myös tilaisuuksia molemmille osapuolille ja vaatii 
hellittämätöntä työtä esteiden poistamiseksi sekä käytettävissä olevia mahdollisuuksia 
koskevan tietoisuuden lisäämiseksi. Lisäksi Intian ja Euroopan yhteiset arvot, niiden 
kulttuurien elinvoima ja tarve keskinäisen ymmärryksen lisäämiseen luovat niille 
mahdollisuuksia oppia toinen toiseltaan ja lisäävät suhteisiin tärkeän inhimillisen 
ulottuvuuden. Kaikilla näillä tavoilla yhteistä etua koskevista haasteista voi tulla valtavia 
yhteistä etua tuovia mahdollisuuksia. 
Pitäen mielessä kaiken tämän komissio ehdottaa joukkoa toimenpiteitä suhteiden 
lujittamiseksi käyttämällä mahdollisimman täydellisesti Euroopan yhteisön ja Intian 
tasavallan välistä kumppanuutta ja kehitystä koskevaa yhteistyösopimusta sekä siihen 
liittyvää EU:n ja Intian yhteistä julkilausumaa poliittisesta vuoropuhelusta. Neuvostoa ja 
parlamenttia pyydetään tämän vuoksi lausumaan näkemyksensä tähän tekstiin sisältyvästä 
analyysista ja ehdotuksista, ja komissio etenee tämän jälkeen nykyisen sopimuksen ja 
poliittisen julkilausuman pohjalta näiden kommenttien perusteella ja Intian hallituksen 
kanssa käytävän vuoropuhelun perusteella. 
17 
Liite 1. EU:n ja Intian aikaisemmat suhteet 
1. Institutionaalinen kehys 
Tämän mantereen osan ja Euroopan välisten historiallisten ja kulttuurillisten yhteyksien 
lisäksi Intia oli vuonna 1962 yksi ensimmäisiä maita, joka loi suhteet eurooppalaisiin 
instituutioihin. Nämä suhteet virallistettiin sopimuksilla, joista ensimmäisen tavoitteena 
vuonna 1973 oli parantaa kauppasuhteita ja joista kaksi seuraavaa koskivat taloudellista 
yhteistyötä ja kehitysyhteistyötä samoin kuin kauppaa. 
Nykyinen Euroopan yhteisön ja Intian tasavallan välinen kumppanuutta ja kehitystä 
koskeva yhteistyösopimus, joka on ollut voimassa elokuusta 1994, on kolmannen 
sukupolven yhteistyösopimus ja soveltamisalaltaan erityisen laaja. Siihen kuuluvat muun 
muassa: 
ihmisoikeuksien ja kansanvallan periaatteiden kunnioittaminen olennaisena 
osatekijänä; 
kaupan ja sijoitusten kehittäminen ja monipuolistaminen yhteiseksi eduksi; 
näiden kahden alueen keskinäisen ymmärtämisen kannustaminen ja niiden välisten 
suhteiden lujittaminen teknisissä, taloudellisissa ja kulttuurillisissa asioissa; 
Intian taloudellisen kapasiteetin kohentaminen, jotta se voi tehokkaammin olla 
vuorovaikutuksessa EU:n kanssa; 
liiketoimintayhteisöjen välisten vaihtojen ja niiden välisen viestinnän edistäminen; 
Intian kehityksen nopeuttaminen erityisesti, jotta tuettaisiin Intian uusia 
politiikkoja tärkeillä aloilla, jotka edistävät kestävää yhteiskunnallista kehitystä ja 
köyhyyden lievittämistä; 
ympäristönsuojelun ja luonnonvarojen kestävän käytön tukeminen. 
2. Poliittiset suhteet 
Poliittisia suhteita on luotu vuodesta 1982 lähtien Troikkana kokoontuneilla ministe­
rikokouksilla. Myöhemmin nämä yhteydet on sisällytetty EU:n ja Intian yhteiseen 
poliittista vuoropuhelua koskevaan lausuntoon, joka hyväksyttiin yhtä aikaa yhteis­
työsopimuksen kanssa vuonna 1994 ja jolla molemmat osapuolet sitoutuvat: 
puolustamaan kansanvaltaa, ihmisoikeuksia, rauhaa sekä vakaata oikeudenmu­
kaista kansainvälistä järjestystä YK:n peruskirjan mukaisesti; 
vahvistamaan yhteistyötään hyvinvoinnin, taloudellisten uudistusten, liberalisoin­
nin, vapaakaupan ja taloudellisen vakauden sekä yhteiskunnallisen kehityksen ja 
kulttuurisiteiden edistämiseksi; 
siihen, että kummankin edut otetaan huomioon päätöksentekomenettelyissä; 
parempaan keskinäiseen ymmärrykseen yhteistyön lisäämiseksi kansainvälisissä 
kysymyksissä esimerkiksi ydinaseiden laajenemisen ehkäisemisessä, taistelussa 
terrorismia, huumausainekauppaa ja rahanpesua vastaan sekä kansainväliseen 
rauhaan ja vakauteen liittyvissä kysymyksissä. 
Tämän uuden kehyksen puitteissa on jo käyty joitakin myönteisiä keskusteluja, joskin 
Intia on suhtautunut varovaisesti Euroopan taholta YK:ssa esitettyyn kritiikkiin sen 
ihmisoikeustilanteesta. Aikaisemmissa ydinaseiden leviämisen kieltämistä koskevissa 
18 
keskusteluissa on myöskin edistytty hyvin vähän, koska Intia on vakaasti sitä mieltä, että 
Ydinsulkusopimus vahvistaisi niiden etuoikeuksia, joilla on tunnustetut ydinasevarastot, 
ilman että sen avulla todella puututtaisiin näiden varastojen poistamisen tarpeeseen. 
Vaikka EU on aina tunnustanut aseidenriisunnan tarpeellisuuden, se on lujasti sitä mieltä, 
että tätä asiaa varten on olemassa erilliset foorumit ja että on olemassa kiireellinen tarve 
estää näiden aseiden leviäminen edelleen. Samankaltaisista syistä EU on myös kehottanut 
Intiaa helpottamaan neuvottelujen alaisena olevan suunnitellun Kattavan ydinkoekiel­
tosopimuksen hyväksymistä samoin kuin neuvotteluja ns. Cut-off-sopimuksesta (jolla 
kielletään halkeamiskelpoisen materiaalin tuottaminen aseita varten). 
3. Kauppasuhteet 
Kaupan osalta EU kokonaisuutena on Intian suurin ulkomaankauppakumppani, jonne 
suuntautuu 26 prosenttia sen viennistä ja josta on peräisin 30 prosenttia sen tuonnista. 
Tämä on kuitenkin nähtävä oikeassa mittakaavassa, sillä EU:n kannalta Intian kanssa 
käytävä kauppa on vain 1,3 prosenttia ulkomaankaupan kokonaismäärästä. Tämä heijastaa 
kaupan suhteellisen vaatimatonta tasoa, sillä kaupan määrä, 14 miljardia ecua, on 
vähemmän kuin EU:n Singaporen kanssa käymä kauppa (16 miljardia ecua). Sijoitusten 
osalta Eurooppa jäi USA:n jälkeen vuosina 1991-1994 (vuonna 1995: EU 18,4 prosenttia, 
USA 22,1 prosenttia), ja vuonna 1995 (elokuu 1994 - marraskuu 1995) ecu-määräiset 
sijoitukset Intiaan olivat noin 1 322,4 miljoonaa ecua. 
Vuoropuhelun tärkein aihe ja viime vuosien suurin saavutus on ollut Uruguayn kierroksen 
loppuunsaattaminen ja Maailman kauppajärjestön perustaminen. Euroopalla ja Intialla 
oli tärkeä osa, ja ne loivat kiinteän ja onnistuneen yhteistyön Genevessä kahden- ja 
monenvälisellä tasolla. 
Kahdenvälisellä tasolla solmittiin joulukuussa 1994 Yhteisymmärrysmuistio, joka koskee 
tekstiilien vientiä Intiasta EU:hun. Tämä lisää Uruguayn kierroksen tekstiilejä ja vaatteita 
koskevassa sopimuksessa sovittuina tullien vaiheittaista poistamista koskevina jaksoina 
tiettyjen tekstiilien tuontiin sovellettavien kiintiöiden joustavuutta. Intia on sitoutunut 
jossain määrin vapauttamaan kotimaiset tekstiilimarkkinansa, joskaan tällä hetkellä 
voimassa oleva kiintiöjärjestelmä ei vaikuta riittävältä. Lisäksi meriliikenteen osalta 
käsitellään kahdenvälistä sopimusta Intian kanssa. 
EU on myös äskettäin uudistanut Yleisen tullietuusjärjestelmänsä (GSP), ja uuden 
järjestelmän nojalla Intia todennäköisesti menettää joitakin etuja, joita sillä on ollut 
tekstiili- ja nahkatuotteiden osalta, mutta saa markkinointimahdollisuuksia useilla muilla 
aloilla, kun kehittyneemmät maat kuten Etelä-Korea jäävät niiden ulkopuolelle ja muut 
maat kuten Kiina menettävät etuja paljon laajemmilla vientialoilla. Tämä on sitäkin 
tärkeämpää, kun otetaan huomioon, että Intia on toiseksi suurin EU:n GSP-järjestelmän 
käyttäjä (Kiinan jälkeen ja ennen Brasiliaa) ja että sen yleinen käyttöaste on noin 62 
prosenttia. 
4. Taloudellinen yhteistyö 
Taloudellisen yhteistyön avulla on aktiivisesti pyritty keskinäisen ymmärryksen 
vaalimiseen ja kaupan ja sijoitusten helpottamiseen. Vuonna 1995 Intian kanssa 
Î9 
tapahtuvaan taloudelliseen yhteistyöhön ohjattiin 30,5 miljoonaa ecua, ja Intia pääsi 
osalliseksi myös useista alueellisista ohjelmista, joiden arvo oli yli 70 miljoonaa ecua. 
Vuonna 1995 tehdyt sitoumukset kaksinkertaistivat yhdessä vuodessa sen määrän, joka 
on käytetty taloudelliseen yhteistyöhön Intian kanssa vuodesta 1976 lähtien, mikä 
osoittaa, että siitä on tullut hyvin dynaaminen EU:n suhteiden osa. 
Vuoden 1994 sopimuksessa määrätään hyvin laajapohjaisesta yhteistyöstä talouden eri 
aloilla. Euroopan yhteisön ja Intian välisessä yhteistyöstrategiassa vuoteen 2000 asti, josta 
sovittiin sekavaliokunnassa marraskuussa 1994, keskitytään tukemaan Intian hallituksen 
ponnisteluja taloudellisten uudistusten hyväksi ja lujittamaan Euroopan ja Intian 
taloudellisten toimijoiden vuorovaikutusta. Erityisen korostettuja aloja (joilla painopiste 
on yksityisellä sektorilla) ovat energia, televiestintä, elektroniikka, tieto- ja 
satelliittiteknologia, standardit, teollisoikeudet, sijoitukset, maatalous ja kalatalous, 
matkailu, tiede ja teknologia, tieto ja kulttuuri. 
Äskettäin käynnistetty Euroopan ja Intian taloudellinen kulttuureidenvälinen ohjelma luo 
perustan paljon laajemmalle keskinäiselle yhteisymmärrykselle tiedotusvälineiden, 
akateemisten piirien ja liiketoiminnan kannalta. Lisäksi komissio on käynnistänyt uuden 
ohjelman nimeltään Asia-Urbs luodakseen yhteistyötä EU:n ja Aasian paikallisvi­
ranomaisten kesken. 
Yleisalueellinen Aasian investointiohjelma yhdessä äskettäin Bombayssa avatun Euroopan 
liiketoiminnan tiedotuskeskuksen kanssa ovat tärkeitä askeleita liike-elämän tietoisuuden 
lisäämiseksi ja yksityisen sektorin yhteyksien edistämiseksi. Myös liiketoimintayhteisö 
tukee näitä ponnisteluja (vuonna 1982 perustetun) EU:n kauppakamareiden neuvoston 
kautta, joka tarjoaa Euroopan ja Intian yksityiselle sektorille foorumin, jolla voidaan 
tarkastella yhteistä mielenkiintoa omaavia kysymyksiä ja aloitteita, samoin kuin Yhteinen 
liiketoimintafoorum. 
Instituutioiden rakentamisen osalta on korostettu standardeja ja teollisuuden laadun paran­
nusta koskevaa työtä. Tämä on äskettäin johtanut Intian laadunvalvontaneuvoston 
perustamiseen, ja teollisoikeuksia koskeva yhteistyö on aluillaan. 
Yksittäisten liikeyritysten yhteistyön alalla komissio on edistänyt teknologian siirtoa eri 
aloilla mukaan lukien maatalouden liiketoiminta, liikenne, energia ja ympäristö. Komissio 
ja Intian hallitus ovat myös perustaneet Tietokoneohjelmapalvelujen tuki- ja 
koulutuskeskuksen, joka erityisesti pyrkii taloudelliseen yhteistyöhön tietoteknolo-
giahankkeiden alalla. 
Näiden taloudellisten yhteistyötoimenpiteiden tukena on ollut Euroopan yhteisön 
sijoituskumppanit -järjestelmä, joka vuoden 1990 jälkeen on suunnannut noin 10,6 
miljoonaa ecua 77 yhteishankkeen auttamiseksi Intiassa, joiden käynnistäjinä ovat etu­
päässä olleet pienet ja keskisuuret eurooppalaiset yritykset. 
Ensimmäiset askeleet on myös otettu alueellisen yhteistyön tukemiseksi Etelä-Aasiassa 
useiden hankkeiden muodossa. Nyt otetaan uusi askel instituutioiden välisen yhteistyön 
perustamiseksi SAARCin kanssa hyväksymällä Hallinnollista yhteistyötä EU:n ja 
20 
SAARCin välillä käsittelevä yhteisymmärrysmuistio, joka keskittyy tietojen vaihtoon, 
henkilöstön koulutukseen ja tekniseen apuun. 
5. Kehitysyhteistyö 
EU on toiseksi suurin kahdenvälisen tuen antaja Intialle (16 prosenttia kokonaismäärästä) 
ja suurin lahjoitusten antaja (60 prosenttia lahjoituksista). Suurin osa EU:n tuesta (noin 
800 miljoonaa ecua vuodessa) tulee suoraan jäsenvaltioilta Saksan, Yhdistyneen 
kuningaskunnan ja Alankomaiden johdolla. Euroopan yhteisön talousarviosta tulevat varat 
edustavat 10-15 prosenttia EU:n avustuksesta, mikä vastaa suurin piirtein Alankomaiden 
rahoitusta. Tähän komission yhteensovittamaan Intian kanssa tapahtuvaan 
kehitysyhteistyöhön on vuonna 1976 ja sen jälkeen osoitettu runsaasti yli 1,6 miljardia 
ecua. Näitä toimia lisää myös Euroopan investointipankki, joka vuosina 1993-1995 laina­
si 55 miljoonaa ecua voimalaitosalan hankkeisiin. Kaikki tämä tekee Intiasta Euroopan 
yhteisön tuen suurimman saajan kehitysmaissa. 
Aikaisemmin rahoituksella pyrittiin erityisesti lisäämään ja monipuolistamaan maatalous­
tuotantoa. Hankkeisiin sisältyi kastelujärjestelmien kehittäminen ja uusiminen, 
luonnonvarojen parempi kestävä käyttö sekä tuki maatalouden elintarviketeollisuudelle 
ja -markkinoille. Lisäksi metsittämistä on rahoitettu itsenäisenä tärkeänä hankkeena. Yksi 
näistä hankkeista opittu asia on, että maatalouden hinnoittelun, kaupan ja markkinoiden 
on oltava vapaita, jotta todellista kehitystä tapahtuisi. Ei riitä, että vain parannetaan 
rahoituksen ja teknologian saatavuutta, vaan tärkeimmän signaalin on tultava politiikan 
muutoksesta. 
Tämän vuoksi suuntaa on muutettu vuodesta 1993 lähtien, ja inhimillisten resurssien 
kehittämisestä on tullut tärkein tekijä, jonka puitteissa rahoitetaan alkeiskoulutusohjelmaa, 
jossa kiinnitetään erityistä huomiota naisten kouluttamiseen. Tämä on suurin tätä laatua 
oleva komission hoitama ohjelma, ja se toimii poliittisen uudistuksen tukemisen mallina. 
Tämän uuden yhteistyöstrategian on sittemmin vahvistanut Intian hallituksen kanssa 
perustettu sekavaliokunta, joka vahvisti, että vuoteen 2000 asti yhteistyössä olisi 
keskityttävä: 
vähäosaisimpien pääsyyn tuottaviin voimavaroihin 
sosiaalisiin peruspalveluihin. 
Lisäksi komissio on pyrkinyt moninkertaistamaan oman tukensa vaikutuksen: 
- keskittämällä ponnistelut rajalliseen määrän ohjelmia tietystä kriittisestä massasta, 
- kannustamalla yksityistä sektoria osallistumaan. 
On myös huomattava, että tämä strategia vastaa Bretton Woods -järjestöjen strategiaa. 
Lopuksi, viime aikoina on myös lisääntynyt suuntaus kehittää hankkeita, joilla paikalliset 
ryhmät yhdistetään osallistuviin menetelmiin. Kokemukset osoittavat, että paikallinen tuki 
on välttämätöntä kestävien kehityshankkeiden luomiseksi. Yksi keino saada aikaan 
tällaista osallistumista on ollut valtiosta riippumattomien, erityisesti paikallisten 
järjestöjen käyttäminen, jotka ovat osoittautuneet tehokkaimmiksi kumppaneiksi taistelta-
21 
essa köyhyyden lievittämiseksi ruohonjuuritasolla ja yhteiskunnallisten oikeuksien ja 
ihmisoikeuksien parantamiseksi. 
22 
Liite 2. Intian talouselämä 
1. Kansainvälinen BKT-taulukko, 1993 
Billion 
US$ 
Lähde: Maailmanpankin Atlas 1995 
Billion US $ = Miljardia US-dollaria 
EU = EU 
USA = Yhdysvallat 
Japan = Japani 
China = Kiina 
Brazil = Brasilia 
Russia = Venäjä 
Korea Rep = Korean tasavalta 
Mexico = Meksiko 
Australia = Australia 
India = Intia 
Swiss Conf. = Sveitsin liittovaltio 
Argentina = Argentiina 
Indonesia = Indonesia 
Turkey = Turkki 
23 
2. Intian bruttokansantuotteen kehitys 1980-94 
8000 
7000 
6000 
5000 Billion 
Rupees 
at current 
L3000 Prices 4000 
2000 
I-1000 
0 
1980-81 1985-86 1990-91 
Year 
Lähde: Maailmanpankki, Intian maakohtainen taloudellinen muistio, 199S 
Billion Rupees at current prices = Miljardia rupiaa nykyhinnoilla 
Year = Vuosi 
24 
3. Vuotuinen BKT:n kasvuprosentti Intiassa 1989-1995 
Lähde: Aasian kehityspankki, Aasian kehitysennuste 1995 ja 1996 
% growth = kasvuprosentti 
prov. = suuntaa-antava 
Year = Vuosi 
25 
4. Työllisyyden ja BKT:n jakautuminen toiminnan lajin mukaan vuosina 1993-94 
% of total 
GDP or 
Labour Force "Agriculture 
1=1 Industry 
"SffVlCW 
Labour Force ÛDP 
Lähde: Maailmanpankki, Intian maakohtainen taloudellinen muistio, 1995 
% of total GDP or Labour Force 
Agriculture = Maatalous 
Industry = Teollisuus 
Services = Palvelut 
Labour Force = Työvoima 
GDP = BKT = % kokonais-BKT:sta tai työvoimasta 
26 
5. Intian ulkomainen velka, 1990-94 
.96 
04 
92 
90 I ••; 
^^^H^^^H^^^H [86 Billion buUr 
199041 1991-92 199243 199344 199445 
Year 
Lähde: Maailmanpankki, Intian maakohtainen taloudellinen muistio, 1995 
Billion US $ = Miljardia USD 
Year = Vuosi 
27 
Liite 3. Väestö 
1. Intian arvioitu väestö 1960-2000 
•illlllll 
1960 1968 1970 1978 1980 1988 1990 1998 2000 
est. lfinû Million 
w people 
400 
200 
Year 
Lähde: Maailmanpankki, Intia: Suuntaukset, kysymykset ja vaihtoehdot, 1990 
Million people = Miljoonaa ihmistä 
est. = arvio 
Year = Vuosi 
28 
2. Muut väestöä koskevat piirteet 1970-93 
Osoittimet yksikkö 1970-751 1980-851 1988-932 
tiheys asukasta/km2 
T 1MJ TSTJ ~WTJ 
vuotuinen kasvu 2,2 
synnytykset/ 
nainen 2,0 2,0 
hedelmällisyys-
indeksi 3^ 
lapsikuolleisuus tuhatta kohti 4^ 
TföT 3T 
W TÏI 
odotettu elinikä vuosia 50 55 61 
Lähde: Maailmanpankki, Intian maakohtainen taloudellinen muistio, 1995 
1 Viimeisin yksittäinen vuosi 
1 Tuorein arvio 
29 
Liite 4. Intian ulkomaankaupan kehitys 
1. Intian maailmankaupan kehitys 
Billion 
US$ 
Importa' ^^i^^^^^^^~^ 1990-91 Exporta* ^^^^^^ 1985-86 Deficit* 198041 Year 
Lähde: Maailmanpankki, Intian maakohtainen taloudellinen muistio, 1995 
Billion US $ = Miljardia USD 
Imports1 = Tuonti1 
Exports2 = Vienti2 
Deficit3 = Vaje3 
1 Tuonti = Tavaroiden ja passiivisten palvelujen tuonti 
2 Vienti = Tavaroiden ja passiivisten palvelujen vienti 
3 Vaje = Resurssitaseen vaje 
30 
2. Intian tuonnin alkuperä ja viennin määräpaikka, 1994 
% of total 
18 exporta or 
Importa 
EU 0PEC USA japan ' Ex ïm 
Lähde: Taloudellinen katsaus, Intian hallitus 
Vienti = Viennin määräpaikka 
Tuonti = Tuonnin alkuperä 
Euroopan unionilla (ja OPEC-mailla) oli kauppataseen ylijäämä Intian kanssa käydyssä 
kaupassa vielä vuonna 1994. Tilanne oli päinvastainen USA:n osalta ja vähemmässä 
määrin Japanin osalta. 
% of total exports or imports 
EU = EU 
OPEC = OPEC 
USA = Yhdysvallat 
Japan = Japani 
Ex = Vienti 
Im = Tuonti prosenttia kokonaisviennistä tai -tuonnista 
31 
Liite 5. Ulkomaisten sijoitusten kehittyminen Intiassa 
Intian viranomaisten hyväksymät suorat ulkomaiset sijoitukset 1991-1995 
(miljoonaa ecua ja prosenttia kokonaismäärästä) 
EU 
USA 
Ja­
pani 
NRI* 
Si-
joi-
tuk-
set 
yht. 
** 
Lähc 1990-91 
ECU 
43,6 
43,7 
13,0 
4,9 
129,2 
e: SIA-tied % 
33,8 
33,9 
10,1 
3,8 
79,6 
ote, teollisi 1991-92 
ECU 
119,9 
284,6 
152,6 
109,8 
950,4 
lusministeriö % 
12,6 
29,9 
.16,0 
11,6 
69,1 
Intian hai 1992-93 
ECU 
399,1 
868,2 
64,4 
258,1 
2 215,4 
itus % 
18,0 
39,2 
2,9 
11,6 
71,7 1993-94 
ECU 
656,4 
872,0 
100,2 
122,7 
3 546,8 % 
18,5 
24,6 
2,8 
3,5 
49,4 1994-95 + 
ECU 
1 322,4 
1 585,9 
374,8 
173,1 
7 180,8 % 
18,4 
22,1 
5,2 
2,4 
48,1 
+ Kaikki vuodet koskevat aikaa elokuusta ilmoitetun vuoden heinäkuuhun lukuun ottamatta vuotta 1995, joka kattaa 
ajan elokuusta marraskuuhun (eli 16 kuukautta) ' 
* Muualla asuvat intialaiset 
** EU, USA, Japani, NRI prosentteina kokonaismäärästä 
32 
Liite 6. EU:n ja Intian välisten kauppasuhteiden kehitys 
1. EU:n ja Intian väliset kauppavirrat 1990-1994 
Year 1992 ' EU trade surplus with Indlp 
1 EU imports from India 
1 Eg exports to India 
0 1000 2000 3000 4000 5000 6000 7000 8000 
Million 
ECUs 
Lähde: Eurostat 
Huomautus: EU:n ulkomaankaupan kokonaismäärä kasvoi noin 20 prosenttia vuodesta 1990 vuoteen 1994 verrattuna 32 prosentin 
kasvuun kaupankäynnissä Intian kanssa. 
Year = Vuosi 
Million ECUs = Miljoonaa ecua 
EU trade surplus with India = EU:n kaupan ylijäämä Intian kanssa 
EU imports from India = EU:n tuonti Intiasta 
EU exports to India = EU:n vienti Intiaan 
33 
2. Viimeaikainen kehitys EU:n tuonnissa Intiasta, 1990-1994 
TW 1954" 
Tuotteet tai tuoteryhmät Miljoonaa ecua 
joonaa 
ecua 
1001 
707 
889 
766 
262 
712 
416 
427 
2 362 
2 481 löivm 
Tekstiilit/vaatteet 
Nahkatavarat/vuodat 
Jalokivet 
Maatalous-/kalataloustuotteet 
Koneteollisuus/elektroniikka 
Matot 
Elintarvikkeet ja elävät eläimet 
Kemialliset tuotteet 
Koneiden/liikenteen raaka-aineet 
Tuotantoteollisuuden tuotteet/raaka-
aineet 
Erilaiset tuotantotavarat 
Lähde: Eurostat TT3T 
713 
604 
594 
376 
204 
452 
182 
171 
1 723 
1 514 SF 
40 
17 
50 
104 
28 
57 
127 
148 
37 
64 
34 
3. Viimeaikainen kehitys EU:n viennissä Intiaan, 1990-1994 
TW T55T 
Tuoteryhmät 
Elintarvikkeet/elävät eläimet 
Öljyt, eläinrasvat/vihannekset 
Kemialliset tuotteet 
Korut (helmet, jalokivet,...) 
Tuotantoteollisuuden tuotteet 
Koneiden ja liikenteen raaka-aineet 
Lähde: Eurostat. Miljoonaa ecua "TvET-
Joonaa 
ecua 
—6TT 
5,5 
746 
2 037 
2 843 
2 552 kasvu 
prosent­
teina 
vuodesta 
1990 
84 
35 
32 
28 
30 3 
554 
1 540 
2 220 
1 965 
4. Intian tärkeimmät eurooppalaiset kumppanit - 1994 
Vienti (määrämaat) 
Saksa 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Belgia-Luxemburg 
Italia 
Ranska 
Lähde: Eurostat. Miljoonaa 
ecua % 
1 760 
1 649 
862 
848 
743 25 
24 
12 
12 
11 Tuonti (lähtömaat) 
Saksa 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Belgia-Luxemburg 
Ranska 
Italia Miljoonaa 
ecua % 
1 738 
1 687 
1 610 
763 
594 26 
25 
24 
11 
9 
35 
Liite 7. Intia: kansainvälinen kehitysapu vuosina 1995-96 (suuntaa-antava) 
1. Kansainvälmen rahoitusapu Intialle vuonna 1995 (suuntaa-antavat luvut) 
IBRD/IDA 
40% Other 
UN system 4% 
Lähde: Maailmanpankki 
Arvioitu kokonaisapu 6,7-6,9 miljardia USD 
IBRD/IDA = Kansainvälinen jälleenrakennus- ja kehityspankki / Kansainvälinen 
kehitysjärjestö (IBRD/IDA) 
Other = Muut 
EU = EU 
IFC = Kansainvälinen rahoitusyhtiö (IFC) 
UN system = YK: n järjestelmä 
ADB = Aasian kehittämispankki (ADB) 
USA = Yhdysvallat 
Japan = Japani 
36 
2. EU: n Intialle antaman kokonaisavun jakautuminen vuonna 1995 (suuntaa-antavat 
luvut) 
Other Inc EIB 
23% 
Lähde: Euroopan komissio 
Other inc. EIB = Muut mukaan lukien EIP 
EC = EY 
D = Saksa 
UK = Yhdistynyt kuningaskunta 
Nl = Alankomaat 
37 
3. Euroopan yhteisön Intialle antaman avun kertymä 1976-1995 (miljoonaa ecua) 
Vuodet 
1976-1980 
1981-1985 
1986-1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 arvio 
Yhteensä Taloudel­
linen yh­
teistyö 
2,10 
8,48 
14,48 
4,98 
5,28 
9,42 
2,42 
30,50 
77,66 Kehitysapu 
Elintarvi­
keapu 
Ô9.Ô7 
286,83 
161,77 
3,73 
35,16 
0,01 
576,57 Valtiosta 
riippu­
mattomat 
järjestöt 
3,93 
11,04 
25,90 
5,00 
3,14 
4,81 
6,54 
7,15 
67,51 Rahoitus 
ja tekno­
logia 
93,50 
221,30 
363,42 
72,33 
13,17 
164,00 
10,95 
72,85 
1 011,52 Välisum-
ma 
186,50 
519,17 
551,09 
81,06 
51,47 
168,82 
17,49 
80,00 
1 655,60 Hu­
manitää­
rinen apu 
0,51 
17,51 
29,58 
0,32 
2,04 
7,57 
0,30 
57,83 Yhteensä 1 
189,11 
545,16 
595,15 
86,04 
57,07 
180,28 
27,48 
110,0 
1 791,09 
Lähde: Euroopan komissio 
38 
%y4_j**un<* w *# jrwi^wvu • -r-r-t uiiiut wr*mm '"W<IW»*PIW»• 
ISSN 1024-4492 
KOM(96) 275 lopuUinen 
ASIAKIRJAT 
n u 
Luettelonumero : CB-CO-96-322-FI-C 
ISBN 92-78-05924-2 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg