Jäsenvaltiot, työmarkkinaosapuolet ja korkeakoulutuksen edustajat ovat tunnustaneet EU:n toimien myönteiset vaikutukset ja niihin liittyvän kansainvälisen ulottuvuuden. EU etenee suunnitellusti kohti tavoitettaan eli sitä, että 40 prosentilla nuorista aikuisista on korkea-asteen tutkinto. Eurooppalaisten korkeakoulutusjärjestelmien on kuitenkin – kuten vuonna 2016 järjestetystä julkisesta kuulemisesta, joka koskee tulevaa EU:n tukea korkeakoulutuksen alalla, ilmenee – vastattava muun muassa seuraavanlaisiin haasteisiin:

EU:lla on vankkaa kokemusta korkeakoulutuksen tukemisesta strategisen yhteistyön ja rahoitusohjelmien kautta. Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso edistää uudistuksia, erityisesti koulutukseen liittyvien maakohtaisten suositusten kautta. Osana Eurooppa 2020 strategiaa ja eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisia puitteita (ET 2020) neuvosto on päättänyt, että vuoteen 2020 mennessä 40 prosentilla nuorista aikuisista tulisi olla korkea-asteen tutkinto tai vastaava tutkinto. Tätä tavoitetta on tuettu jo vuodesta 2011 lähtien Euroopan korkeakoulutuksen nykyaikaistamissuunnitelmassa, jossa annetaan strateginen suunta EU:n ja jäsenvaltioiden toimille. Sen tavoitteena on

Vastatakseen näihin haasteisiin Eurooppa tarvitsee korkea-asteen oppilaitoksia ja järjestelmiä, jotka tuottavat tehokkaita tuloksia koulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin alalla ja verkostoituvat niitä ympäröivän yhteiskunnan kanssa. Korkeakoulutuksen uudistaminen kuuluu jäsenvaltioiden vastuualaan ja on osa niiden pyrkimyksiä luoda huippuluokan koulutusjärjestelmiä. EU voi auttaa jäsenvaltioita koulutuksen uudistamisessa. Tällä uudella suunnitelmalla korkeakoulutuksen uudistamiseksi pyritään varmistamaan, että EU:n aloitteet korkeakoulutuksen nykyaikaistamiseksi kohdentuvat kaikkein tärkeimpiin kysymyksiin. Lisäksi sen tavoitteena on helpottaa EU:n seuraavan rahoituskauden valmistelemista.

Tässä yhteydessä korkeakoulutuksella on ainutlaatuinen rooli. Kysyntä yhteiskuntaelämään aktiivisesti osallistuvista korkean osaamistason henkilöistä on kasvussa mutta myös muuttumassa. Ennusteiden mukaan vuoteen 2025 mennessä puolessa kaikista työpaikoista vaaditaan korkeaa osaamistasoa. Jo nyt on puutetta korkean osaamistason työvoimasta. Digitaaliteknologian myötä työpaikoista tulee yhä joustavampia ja monimutkaisempia. Yksilön ominaisuuksista nousevat aikaisempaa tärkeämpään asemaan yrittäjähenkisyys ja kriisinsietokyky sekä kyky hallinnoida monimutkaisia tietoja, ajatella itsenäisesti ja luovasti, viestiä tehokkaasti ja käyttää älykkäästi resursseja, myös digitaalisia. Euroopassa tarvitaan entistä enemmän huippuosaajia, jotka pystyvät kehittämään huipputeknologiaa ja tarjoamaan ratkaisuja, joista Euroopan tuleva hyvinvointi ja vauraus riippuvat. Lisäksi jokaisen meistä – myös korkea-asteen henkilöstön ja opiskelijoiden – on osallistuttava aktiivisemmin lähiyhteisönsä toimintaan ja edistettävä sosiaalista osallisuutta ja liikkuvuutta, jotta voidaan torjua kasvavaa yhteiskuntien polarisoitumista ja epäluottamusta demokraattisiin instituutioihin.

Eurooppa-hankkeen onnistuminen riippuu EU:n kyvystä tarjota kansalaisilleen parempi tulevaisuus. Tämä on yksi Euroopan tulevaisuutta koskevan komission valkoisen kirjan tärkeimmistä viesteistä. Tämä viesti on keskeisellä sijalla myös aloitteissa ”Investointi Euroopan nuorisoon” ja ”Uusi osaamisohjelma Euroopalle”. Niistä molemmista käy selkeästi ilmi, että tehokkaat koulutusjärjestelmät ovat perusta oikeudenmukaisille, avoimille ja demokraattisille yhteiskunnille sekä kestävälle kasvulle ja työllisyydelle. EU:n sosiaalisten oikeuksien pilarissa ja viimeaikaisessa globalisaation hallintaa koskevassa keskusteluasiakirjassa koulutus ja osaaminen asetetaan yhdeksi eurooppalaisen yhteistyön prioriteeteista.

2. ENSISIJAISET TOIMET

On korkea aika suunnata EU:n korkeakoulutukselle antama tuki uudelleen. Edellä mainittuihin neljään haasteeseen vastaamiseksi on ryhdyttävä vastaaviin EU:n tasolla tuettuihin ensisijaisiin toimiin seuraavasti:

1.puututaan osaamisen kohtaanto-ongelmaan ja edistetään huippuosaamista osaamisen kehittämisessä;

2.luodaan osallistavia ja verkostoituneita korkeakoulutusjärjestelmiä;

3.varmistetaan, että korkea-asteen oppilaitokset antavat panoksensa innovointiin;

4.tuetaan tehokkaita ja toimivia korkeakoulutusjärjestelmiä

2.1 Puututaan osaamisen kohtaanto-ongelmaan ja edistetään huippuosaamista osaamisen kehittämisessä

On ryhdyttävä toimiin, jotta voidaan vastata kysyntään korkeasta osaamistasosta Euroopassa. Ensinnäkin on houkuteltava entistä useampia henkilöitä opiskelualoille, jotka antavat valmiudet ammatteihin, joissa työvoimasta on jo nyt tai tulee pian olemaan puutetta. Monissa EU:n jäsenvaltioissa on suurta kysyntää tutkinnon suorittaneista ns. STE(A)M-aloilla (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet (taideala) ja matematiikka) sekä lääketieteen alalla ja opetusalalla. Toisekseen kaikkien opiskelijoiden on valitsemastaan opiskelualasta riippumatta hankittava monialaisia taitoja ja avaintaitoja, jos he haluavat menestyä elämässä. Erinomaiset digitaaliset taidot, laskutaito, itsenäinen työskentely, kriittinen ajattelu ja ongelmanratkaisukyky ovat entistä tärkeämpiä taitoja.

Se, minkä opiskelualan yksilö valitsee, riippuu henkilökohtaisesta motivaatiosta, saadusta ohjauksesta sekä oppimistarjonnan ja uranäkymien houkuttelevuudesta. Uranäkymät riippuvat tosin viime kädessä työnantajista ja laajemmin koko taloudesta, mutta koulutuksella on tässä yhteydessä keskeinen rooli. Koulut voivat motivoida oppilaita kiinnostumaan eri aineista, muun muassa matematiikasta ja luonnontieteistä, ja tarjota heille ohjausta. Koulut ovat avainasemassa myös silloin, kun on kyse naisten, vähemmistöjen ja muiden aliedustettujen ryhmien osuuden nostamisesta luonnontieteellisissä ja teknillisissä opiskelualoissa – ja tätä kautta myös vastaavissa ammateissa. Opinto-ohjaajien on hyödyllistä saada tietoa opiskelijoiden sijoittumisesta valmistumisen jälkeen, pitää yhteyttä entisiin opiskelijoihin ja olla tietoisia tulevaisuuden osaamistarpeista. Korkea-asteen oppilaitosten on huolehdittava siitä, että koulutuksen sisältö on ajantasaista. Niiden on myös tarjottava merkityksellisiä opinto-ohjelmia aloilla, joilla on osaamisvajetta, ja kehitettävä sellaisia oppimis- ja opetusmenetelmiä, joiden avulla opiskelijat voivat hankkia tarvittavaa osaamista monipuolisesti.

Hyvin suunnitellut korkea-asteen koulutusohjelmat ja opetussuunnitelmat, joiden keskiössä ovat opiskelijoiden oppimistarpeet, ovat ratkaisevan tärkeitä osaamisen tehokkaan kehittämisen kannalta. Kun saatavilla on laajempi kurssivalikoima, muun muassa kaksivuotisia tutkintoja ja jatkuvan ammatillisen kehittämisen mahdollisuus, korkeakoulutusjärjestelmät voivat vastata paremmin yksilöllisiin tarpeisiin. Tekniikka tarjoaa uusia tapoja jäsentää oppimista ja opetusta, mikä lisää joustavuutta ja parantaa vuorovaikutusta opettajien ja opiskelijoiden välillä. Tällaisia uusia tapoja ovat muun muassa avoin oppiminen, verkko-oppiminen ja sulautuva oppiminen. Oppimista voidaan tehostaa avointen oppimisresurssien ja oppimisanalytiikan avulla, mutta näitä menetelmiä ei vielä hyödynnetä riittävästi. Vaikka suuri osa korkea-asteen opetuksesta tapahtuu tutkimusta tekevissä laitoksissa, itse tutkimusta ei hyödynnetä riittävästi opetuksessa eivätkä opiskelijat useinkaan osallistu tutkimustyöhön. Tämä rajoittaa opiskelijoiden mahdollisuuksia tutkia ajankohtaisia aiheita ja kehittää tutkimusosaamistaan. Uudenlaisia ratkaisuja tähän ongelmaan tarjoaa digitaalipohjainen avoin tiede.

Korkea-asteen opiskelijoilla olisi oltava mahdollisuus hankkia osaamista ja kokemusta toiminnasta, jossa ratkotaan käytännön ongelmia, sekä osallistua työssäoppimiseen ja mahdollisuuksien mukaan myös kansainväliseen liikkuvuuteen. Työnantajien kanssa tehtävä yhteistyö voi auttaa korkea-asteen oppilaitoksia parantamaan opetussuunnitelmiaan ja tehostamaan niiden toteuttamista. Tämä puolestaan lisää opiskelijoiden mahdollisuuksia osallistua korkealaatuiseen työssäoppimiseen.

Laadukkaiden opinto-ohjelmien suunnittelu, kehittäminen ja toteuttaminen ei ole helppoa. Pätevä opetushenkilöstö on tässä yhteydessä ratkaisevan tärkeä. Liian monet korkea-asteen opettajat ovat saaneet vain vähän pedagogista koulutusta tai he eivät ole saaneet sitä lainkaan. Lisäksi järjestelmällinen investoiminen opettajien jatkuvaan ammatilliseen kehittämiseen on edelleen enemmän poikkeus kuin sääntö. Kansalliset ja laitosten strategiat pätevien opettajien uramahdollisuuksien ja palkitsemisen parantamiseksi ovat yleistyneet mutta vielä kaukana normista.

Komissio aikoo 1.käynnistää eurooppalaisen aloitteen korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden sijoittumisesta, jotta sekä kansallisella että EU:n tasolla voidaan lisätä tietämystä tutkinnon suorittaneiden urakehityksestä ja jatkokoulutuksesta. Aloitteesta saatavilla tuloksilla puolestaan voidaan parantaa uraohjausta, ohjelmien suunnittelua, laitosten strategioiden laadintaa ja päätöksentekoa. Neuvoston suositusta, joka esitetään osana tätä toimenpidepakettia, tuetaan EU:n laajuisella selvityksellä tutkinnon suorittaneista ja EU:n tason yhteistyöllä. Tavoitteena on parantaa kansallisia mekanismeja tutkinnon suorittaneiden sijoittumisen seuraamiseksi; 2.käynnistää laajamittaisen EU STE(A)M -koalition, joka koostuu erilaisista koulutusalan toimijoista sekä yksityisen ja julkisen sektorin työnantajista. Tavoitteena on edistää merkityksellisten STE(A)M-aineiden opiskelua ja nykyaikaistaa STE(A)Mohjelmaa ja muita opetussuunnitelmia, muun muassa lisäämällä monialaisten ohjelmien lukumäärää ja tiivistämällä yhteistyötä asiaa koskevien tiedekuntien ja korkea-asteen oppilaitosten välillä; 3.edistää työharjoitteluiden nivomista osaksi korkeakoulutusohjelmia ECTS-pisteillä, lujittaa edelleen Erasmus+ -yrityskonsortioita, jotta saatavilla on enemmän korkealaatuisia työharjoittelupaikkoja, ja tukea Erasmus+-opiskelijoiden työharjoittelupaikkoja, joissa ovat erityisenä painopisteenä digitaaliset taidot; 4.kehittää ja ottaa käyttöön mallin valmiuksista hyödyntää digitaalitekniikkaa, jotta korkea-asteen oppilaitosten, niiden henkilöstön ja opiskelijoiden on helpompi käyttää digitaalisia oppimisstrategioita ja hyödyntää huipputekniikan mahdollisuuksia, kuten oppimisanalytiikkaa. Tässä yhteydessä annetaan ohjeistusta avoimen oppimisen aloitteista; 5.antaa enemmän strategista tukea korkea-asteen opetushenkilöstölle, tohtorintutkintoa tekeville ja tohtorintutkinnon suorittaneille Erasmus+-ohjelman kautta, jotta heidän on helpompi kehittää pedagogista ja opetussuunnitelmien laadintaan liittyvää osaamista. Tämä toteutetaan tarjoamalla kohdennettuja mahdollisuuksia osallistua henkilöstöliikkuvuuteen pedagogisen koulutuksen tarkoituksessa ja tiivistämällä opettajankoulutuskeskusten välistä yhteistyötä kaikkialla EU:ssa.

2.2. Luodaan osallistavia ja verkostoituneita korkeakoulutusjärjestelmiä

Korkeakoulutuksen on annettava panoksensa Euroopan sosiaalisiin ja demokratiaan kohdistuviin haasteisiin vastaamiseksi. Tämä tarkoittaa sitä, että korkeakoulutuksen on oltava osallistavaa ja otettava avoimesti vastaan kaikki lahjakkaat yksilöt heidän taustastaan riippumatta. Korkea-asteen oppilaitokset eivät myöskään saa olla ”norsunluutorneja” vaan niiden on oltava kansalaislähtöisiä oppimisyhteisöjä, jotka verkostoituvat niitä ympäröivän yhteiskunnan kanssa. Yksi akateemisen yhteisön ja opiskelijoiden tärkeimmistä tehtävistä on puolustaa empiirisiä tosiseikkoja ja empiiristä näyttöä ja viestiä tutkimustuloksista tehokkaasti ja laajasti.