[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 28.8.2009

KOM(2009) 448 lopullinen

ALUSTAVA LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 9 VUODEN 2009 YLEISEEN TALOUSARVIOON

MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAIN Pääluokka III – Komissio

ALUSTAVA LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 9VUODEN 2009 YLEISEEN TALOUSARVIOON

MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAINPääluokka III – Komissio

Euroopan komissio ottaa huomioon

- Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 272 artiklan,

- Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 177 artiklan,

- Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002[1], sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 1525/2007[2], ja erityisesti sen 37 artiklan,

ja esittää budjettivallan käyttäjälle alustavan lisätalousarvioesityksen nro 9 vuoden 2009 talousarvioon.

SISÄLLYSLUETTELO

1. Johdanto 4

2. EU:n solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotto 4

2.1. Italian maanjäristys 4

2.2. Rahoitus 5

RAHOITUSKEHYKSEN TIIVISTELMÄTAULUKKO OTSAKKEITTAIN 9

MUUTOKSET PÄÄLUOKITTAISEEN MENOTAULUKKOON

Muutokset pääluokittaiseen menotaulukkoon toimitetaan erikseen SEI-BUD-järjestelmän välityksellä. Pääluokittaisen menotaulukon muutosten englanninkielinen toisinto esitetään tiedoksi tämän asiakirjan budjettiteknisenä liitteenä.

1. Johdanto

Alustava lisätalousarvioesitys (ALTE) nro 9 vuoden 2009 talousarvioon kattaa yhteensä 493 771 159 euron käyttöönoton EU:n solidaarisuusrahastosta maksusitoumus- ja maksumäärärahoina maanjäristyksen Italiassa aiheuttamien seurausten vuoksi. Vastaavat maksumäärärahat ehdotetaan kohdennettavaksi uudelleen seuraavista toimintalohkoista: 05 Maatalous ja maaseudun kehittäminen, 07 Ympäristö, 08 Tutkimus ja 11 Meri- ja kalastusasiat.

2. EU:n solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotto

2.1. Italian maanjäristys

Abruzzon alueella Italiassa tapahtui huhtikuussa 2009 voimakas maanjäristys, joka vaati 300 kuolonuhria ja aiheutti erittäin merkittäviä aineellisia vahinkoja. Italian viranomaiset hakivat maanjäristyksen vuoksi rahoitustukea EU:n solidaarisuusrahastosta neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002[3] 4 artiklassa säädetyssä kymmenen viikon määräajassa.

Komission yksiköt ovat tutkineet hakemuksen perusteellisesti asetuksen (EY) N:o 2012/2002 ja erityisesti sen 2, 3 ja 4 artiklan mukaisesti. Seuraavassa esitetään yhteenveto arvioinnin tärkeimmistä näkökohdista:

1. Hakemus jätettiin komissiolle 8. kesäkuuta 2009 eli kymmenen viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot oli todettu 6. huhtikuuta 2009.

2. Kyse on luonnonkatastrofista. Italian viranomaiset arvioivat välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 10 212 036 560 euroa. Summa on 0,67 prosenttia Italian BKTL:sta ja yli kolme kertaa niin suuri kuin solidaarisuusrahaston käyttöönoton edellytyksenä oleva kynnysarvo. Komission yksiköiden analyysin mukaan menetelmät, joiden avulla Italian viranomaiset ovat arvioineet erityyppisten vahinkojen laajuuden, ovat erittäin yksityiskohtaiset ja moitteettomat, joten arvioiden tuloksia voidaan pitää uskottavina. Itse asiassa välittömiä vahinkoja koskeva arvio vaikuttaa varsin varovaiselta.

3. Koska arvioitu välittömien vahinkojen kokonaismäärä, 10 212 036 560 euroa, ylittää Italiaan solidaarisuusrahaston varojen käyttöönoton osalta vuonna 2009 sovellettavan 3,398 miljardin euron (ts. 3 miljardin euron vuoden 2002 hintoina) kynnysarvon, katastrofi täyttää luonnonmullistuksen kriteerit ja kuuluu näin asetuksen (EY) N:o 2012/2002 pääasialliseen soveltamisalaan. Rahoitustuen määrä lasketaan välittömien vahinkojen kokonaismäärän perusteella. Rahoitustukea saa käyttää ainoastaan asetuksen 3 artiklassa määriteltyjen ensisijaisten hätätoimien toteuttamiseen.

4. Maanjäristys vaurioitti vakavasti perusinfrastruktuureja, yksityiskoteja, julkisia rakennuksia, liikeyrityksiä ja merkittäviä kulttuurimuistomerkkejä ja aiheutti suurta vahinkoa alueen asukkaille. Maanjäristysalueeseen kuuluvat koko L'Aquilan maakunta, valtaosa Abruzzon alueesta sekä osa naapurialueista. Erityisen mittavia vahinkoja kärsi alueen pääkaupunki L'Aquila ja etenkin sen historiallisesti merkittävä keskus, joka on edelleen kokonaan suljettu. Maanjäristyksen seurauksista on joutunut kärsimään kaiken kaikkiaan noin 300 000 paikallista asukasta, joista 300 sai surmansa ja 1 500 loukkaantui. Tuhannet menettivät kotinsa ja/tai liikeyrityksensä, ja 30 000 henkeä asuu edelleen telttaleireissä. Noin 32 000 henkeä on majoitettu Adrianmeren rannikon hotelleihin ja yksityiskoteihin, ja noin 20 000 on siirtynyt yksityismajoitukseen alueen ulkopuolelle. Tähän mennessä tarkastetuista rakennuksista 25 prosenttia on todettu täysin turvallisuusmääräysten vastaisiksi. Maanjäristys on järkyttänyt vakavasti myös koko alueen sosioekonomista tilannetta, sillä taloudellinen toiminta on supistunut voimakkaasti tai pysähtynyt kokonaan. Sama koskee paikallista 27 000 opiskelijan yliopistoa, joka oli niin ikään merkittävä taloudellinen tekijä alueella. Hakemuksessa esitetään yksityiskohtainen analyysi maanjäristyksen vaikutuksista ja alakohtaisesti eritelty arvio kokonaisvahingoista.

5. Italian viranomaiset ovat arvioineet, että asetuksen (EY) N:o 2012/2002 3 artiklan 2 kohdan mukaisten tukikelpoisten välttämättömien hätätoimien kustannukset ovat 2 004 142 174 euroa. Kustannukset on jaoteltu toimenpidetyypeittäin. Valtaosa (yli 1,6 miljardia euroa) hätätoimien kustannuksista liittyy pelastuspalvelujen toimintaan ja erityisesti väliaikaisen majoituksen ja kokonaistoimeentulon turvaamiseen 65 000 hengelle. Italian viranomaisten antamien tietojen perusteella on selvää, että tukikelpoisten toimien todelliset kustannukset ovat huomattavasti suuremmat kuin solidaarisuusrahastosta mahdollisesti myönnettävä avustus. Rahastosta rahoitettavien toimenpiteiden tyypit määritellään niiden täytäntöönpanoa koskevassa sopimuksessa.

6. Italian viranomaiset ovat ilmoittaneet selvittävänsä, olisiko osa hätätoimien lisäksi toteutettavista jälleenrakennustoimista mahdollista rahoittaa rakennerahastosta yhteisrahoitettavien toimenpideohjelmien avulla.

7. Italian viranomaiset ovat vahvistaneet, että edellä 5 kohdassa mainitut tukikelpoiset toimenpiteet eivät kuulu vakuutusturvan piiriin.

Edellä esitetyn perusteella ehdotetaan Italian huhtikuussa 2009 tapahtuneen maanjäristyksen vuoksi tekemän hakemuksen hyväksymistä suurkatastrofin kriteerien perusteella ja tuen myöntämistä solidaarisuusrahastosta.

2.2. Rahoitus

Solidaarisuusrahaston vuosittain käytettävissä oleva kokonaismääräraha on miljardi euroa. Vuoden 2009 määrärahoista on jo varattu 121,2 miljoonaa euroa aiempia hakemuksia varten, joten käytettävissä on 878,8 miljoonaa euroa.

Koska rahasto on perustettu solidaarisuuden tukemiseksi, komissio katsoo, että rahastosta maksettavan tuen olisi oltava porrasteista. Tämä tarkoittaa, että asetetun kynnysarvon (0,6 prosenttia suhteessa BKTL:oon tai 3 miljardia euroa vuoden 2002 hintoina sen mukaan, kumpi näistä on pienempi) ylittävien vahinkojen osalta olisi aiemman käytännön mukaisesti sovellettava suurempaa tuki-intensiteettiä kuin kynnysarvon alle jäävien vahinkojen osalta. Suurkatastrofien johdosta myönnettävä tuki on aikaisemmin ollut kynnysarvon alle jäävältä osuudelta 2,5 prosenttia ja kynnysarvon ylittävältä osuudelta 6 prosenttia kaikista välittömistä vahingoista. Solidaarisuusrahastosta myönnettävän tuen laskutapa on määritetty solidaarisuusrahaston vuosikertomuksessa (2002–2003), ja neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat hyväksyneet sen.

Tässä tapauksessa ehdotetaan, että sovelletaan edellä mainittuja prosenttiosuuksia ja myönnetään seuraavat tukimäärät:

(euroa) |

Välittömät vahingot | Kynnysarvo | 2,5 prosentin mukaan laskettu määrä | 6 prosentin mukaan laskettu määrä 6 % | Tuen ehdotettu kokonaismäärä |

Maanjäristys Abruzzossa, Italiassa | 10 212 036 560 | 3 398 601 000 | 84 965 025 | 408 806 134 | 493 771 159 |

Yhteensä | 493 771 159 |

Tämän korvaussumman suorittamisen jälkeen Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varoista vähintään 25 prosenttia jää käytettäväksi vuoden viimeisen neljänneksen aikana, kuten asetuksen (EY) N:o 2012/2002 4 artiklan 2 kohdassa edellytetään.

Talousarvioennustevaroitusta koskevassa tiedotteessa 18. päivänä kesäkuuta 2009 esitettiin varojen saatavuustilanne 31. toukokuuta 2009. Sen perusteella ehdotetaan, että 493 771 159 euron maksumäärärahat kohdennetaan uudelleen seuraavista toimintalohkoista: 05 Maatalous ja maaseudun kehittäminen, 07 Ympäristö, 08 Tutkimus ja 11 Meri- ja kalastusasiat.

05 04 02 01 Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston ohjausosaston ohjelmien loppuun saattaminen – Tavoitteeseen 1 kuuluvat alueet (2000–2006) – 70 110 359 euroa: Tämä uudelleen kohdentaminen on mahdollinen, koska alkuperäisistä suunnitelmista poiketen ohjelmia ei päätetä vielä vuonna 2009, vaan käytettävissä olevista maksumäärärahoista maksetaan ainoastaan korvauksia, jotka kattavat enintään 95 prosenttia sidotuista määristä.

06 02 06 Marco Polo II -ohjelma – 23 000 000 euroa: Vuoden 2009 budjettimenettelyn yhteydessä budjettivallan käyttäjä korotti tämän budjettikohdan maksumäärärahoja 37 miljoonalla eurolla. Vuoden 2009 maksumäärärahoista katetaan kuitenkin vain ennakkomaksuja, ja koska välimaksuja ei makseta vielä tänä vuonna, vuoden 2009 ennakkomaksuihin kuluu vain osa lisämäärärahoista.

06 04 06 Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma – Älykäs energiahuolto Euroopassa -ohjelma – 38 000 000 euroa: Vuoden 2009 budjettimenettelyn yhteydessä budjettivallan käyttäjä korotti tämän budjettikohdan maksumäärärahoja 50 miljoonalla eurolla, mikä on yli kaksi kertaa alustavassa talousarvioesityksessä pyydetty määrä (23 miljoonaa euroa). Tästä määrästä pystytään käyttämään 12 miljoonaa euroa eli 52 prosenttia alkuperäisestä määrästä, mutta komissio ja tuensaajat eivät ehdi käyttämään jäljelle jäävää 38 miljoonan euron osuutta vuoden 2009 aikana. Näin ollen vain osa lisämäärärahoista voidaan käyttää vuonna 2009.

06 06 01 02 Energiaan liittyvä tutkimustoiminta – Polttokenno- ja vety-yhteisyritys – 19 660 800 euroa: Vuoden 2009 ehdotuspyyntö julkaistiin heinäkuun alussa, ja se päättyy 15. lokakuuta 2009. Kun otetaan huomioon ehdotusten arviointiin ja hankkeiden valintaan ja niitä koskeviin neuvotteluihin tarvittava aika, sopimuksia ei päästä allekirjoittamaan ennen vuotta 2010. Siksi tästä budjettikohdasta ei voida suorittaa maksuja vielä vuonna 2009.

06 06 02 01 Liikenteeseen liittyvä tutkimustoiminta (mukaan lukien ilmailu) – 15 000 000 euroa: Vuoden 2007 ehdotuspyyntöön perustuvat sopimukset allekirjoitettiin vasta vuoden 2008 lopulla, minkä vuoksi valtaosaa välimaksuista ei voida suorittaa vielä vuonna 2009. Lisäksi vuoden 2008 ehdotuspyyntöön liittyvät sopimukset allekirjoitetaan vasta vuoden 2009 lopulla, joten suunniteltuja ennakkomaksuja ei voida suorittaa. Sopimusten viimeistelyn viivästyminen johtuu siitä, että neuvottelut tuensaajien kanssa kestivät sekä vuonna 2008 että vuonna 2009 odotettua kauemmin, niin että sopimusten tekeminen on kestänyt suunniteltua pidempään.

06 06 02 03 SESAR-yhteisyritys – 10 000 000 euroa: SESAR-yhteisyritystä rahoitetaan myös Eurocontrolin määrärahoista. Eurocontrolilta tulevan rahoituksen ajoitus oli kuitenkin vielä vuoden 2009 budjettia valmisteltaessa avoinna. Nyt Eurocontrol on siirtänyt SESARille vuoden 2009 rahoitusosuutensa, niin että yhteisön talousarviosta tulevaa osuutta voidaan supistaa 13 miljoonaan euroon talousarvioon alun perin otetusta 23 miljoonasta eurosta.

06 06 05 02 EY:n kuudennen puiteohjelman (2003–2006) loppuun saattaminen – 35 000 000 euroa: Tuensaajat ovat toimittaneet välikertomuksiaan myöhässä, mikä on entisestään viivästyttänyt tämän budjettikohdan määrärahojen käyttöä.

07 03 07 LIFE+ (ympäristöalan rahoitusväline – 2007–2013) – 110 000 000 euroa: Vuoden 2009 budjettimenettelyn yhteydessä budjettivallan käyttäjä myönsi LIFE+-ohjelmaan lisää sekä maksusitoumusmäärärahoja (29,3 miljoonaa euroa) että maksumäärärahoja (131 miljoonaa euroa). Komissio noudattaa LIFE+-ohjelman tukien maksattamisessa oikeusperustassa määrättyä järjestelyä, jonka mukaan hanke-ehdotusten saamiseksi järjestetään vuosittain yksi ehdotuspyyntö. Koska kyse on monivuotisista hankkeista, tässä maksujärjestelyssä maksujen osuus on 40 prosenttia (kyseiseen ehdotuspyyntöön liittyvistä) maksusitoumusmäärärahoista sopimusten allekirjoittamisvuonna, 30 prosenttia, kun riittävä menotaso on saavutettu (yleensä 1–3 vuoden kuluttua sopimuksen allekirjoittamisesta), ja 30 prosenttia loppukertomuksen arvioinnista (vähintään 3–6 vuoden kuluttua sopimuksen allekirjoittamisesta). Tämän vuoksi myönnettyjä lisämaksumäärärahoja ei voida käyttää vuonna 2009. Asiasta ilmoitettiin budjettivallan käyttäjälle täytäntöönpanoselvityksessä (marraskuussa 2008) ja uudelleen vuoden 2010 alustavan talousarvioesityksen liitteenä esitetyssä toimintoa 07 03 koskevassa toimintoselvityksessä.

08 02 01 Yhteistyö – Terveys – 25 000 000 euroa: Vuodeksi 2009 suunnitellut ennakkomaksut lykkääntyvät vuoteen 2010 maksusitoumusten viivästymisen vuoksi. Varainhoitovuoden 2009 alustavaan talousarvioesitykseen (ATE) verrattuna seitsemännen puiteohjelman terveysohjelmaan (FP7-Health 2009) liittyvän ehdotuspyynnön aikataulua on muutettu hieman, koska vuoden 2009 työohjelman hyväksyntä budjettikohdan Yhteistyö – Terveys osalta viivästyi vuoden 2008 elokuun loppuun. Kun vuoden 2009 ATE:tä laadittiin vuoden 2008 alussa, arveltiin, että vuoden 2009 työohjelma voitaisiin hyväksyä kesäkuun 2008 loppuun mennessä. Koska työohjelman julkaiseminen kuitenkin viivästyi kahdella kuukaudella, myös ehdotuspyyntöjen julkaiseminen ja loppuun saattaminen lykkääntyivät (joulukuuhun 2008, kun niiden oli alun erin määrä valmistua lokakuussa). Tästä syystä jäätiin jälkeen alkuperäisestä aikataulusta (arviointi, kokonaissitoumus, neuvottelut, määrärahasitoumukset, sopimusten allekirjoittaminen ja ennakkomaksujen suorittaminen). Tämän seurauksena vuonna 2009 tehdään suunniteltua vähemmän yksittäisiä maksusitoumuksia ja suoritetaan ennakoitua vähemmän ennakkomaksuja (loput siirtyvät vuoteen 2010). Tämän vuoksi maksumäärärahoja voidaan vapauttaa.

08 07 02 Yhteistyö – Liikenne – Clean Sky -yhteisyritys – 22 000 000 euroa: Vuoden 2009 toimintatalousarvion toteuttamiseen käytetään kahdentyyppisiä sopimuksia: 1) jäsenille tarkoitettuja yksivuotisia tukisopimuksia ( Grant Agreements for Members , GAM), joihin sisältyy 80 prosentin ennakkomaksu sopimusvuonna ja 20 prosenttia seuraavana vuonna, ja 2) yhteistyökumppaneille tarkoitettuja monivuotisia sopimuksia ( Grant Agreements for Partners , GAP), jotka perustuvat ehdotuspyyntöihin. Ehdotuspyyntö julkaistaan vuoden 2009 kolmannella tai neljännellä vuosineljänneksellä, mikä tarkoittaa sitä, että siitä ei aiheudu maksuja vielä vuonna 2009. Tämä taas tarkoittaa sitä, että vuoden 2009 budjettikohdan maksumäärärahoista maksetaan ainoastaan vuoden 2008 maksattamatta jääneet sitoumukset ja jäsenille tarkoitettujen tukisopimusten ennakkomaksut. Vuoden 2009 talousarvio laadittiin ennen Clean Sky -yhteisyrityksen vuotuista täytäntöönpanosuunnitelmaa, joka laadittiin 26. toukokuuta 2009. Koska yhteisön talousarviosta pyydetty rahoitusosuus on hyväksytyssä suunnitelmassa alkuperäistä arviota pienempi, noin 22 miljoonaa euroa voidaan kohdentaa uudelleen.

08 10 01 Ideat – 45 000 000 euroa: Vuosi 2009 on ensimmäinen vuosi, jolloin Ideat-ohjelmasta on suoritettava välimaksuja. Ensimmäisten maksupyyntöjen perusteella alkuperäisiä arvioita on tarkistettu alaspäin. Sitä paitsi arviointien viivästyminen lykkää myös tukisopimusten allekirjoittamista. Tämän vuoksi myös ennakkomaksuihin tarvittavien määrärahojen määrää on tarkistettava alaspäin. Kaiken kaikkiaan määrärahoja voidaan supistaa noin 45 miljoonalla eurolla.

11 06 01 Kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen (KOR) loppuun saattaminen – Tavoite 1 (2000–2006) – 16 000 000 euroa, ja 11 06 04 Kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen (KOR) loppuun saattaminen – Tavoite 1 -alueiden ulkopuolella (2000–2006) – 65 000 000 euroa: Ohjelmakauden 2000–2006 maksumäärärahoista on käytettävissä 81 miljoonaa euroa, koska useissa toimenpideohjelmissa on saavutettu se enimmäismäärä, joka maksuja voidaan suorittaa ennen ohjelman loppuun saattamista. Maksukatto saavutettiin odotettua aiemmin, koska jäsenvaltiot esittivät vuonna 2008 arvioitua enemmän maksupyyntöjä. Ne katettiin määrärahasiirrolla, jonka ansiosta monet vuodeksi 2009 suunnitellut maksut voitiin suorittaa jo vuonna 2008.

RAHOITUSKEHYKSEN TIIVISTELMÄTAULUKKO OTSAKKEITTAIN

Rahoituskehys Otsake/alaotsake | Vuoden 2009 rahoituskehys | Talousarvio 2009 (mukaan lukien LT 1–5 ja ALTE 6–8) | ALTE nro 9/2009 | Talousarvio 2009 (mukaan lukien LT 1–5 ja ALTE 6–9) |

|MSM |MM |MSM |MM |MSM |MM |MSM |MM | | 1. KESTÄVÄ KASVU | | | | | | | | | | 1a. Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky |13 272 000 000 | |13 768 997 000 |11 100 585 513 | |–232 660 800 |13 768 997 000 |10 867 924 713 | |1b. Kasvua ja työllisyyttä edistävä koheesio |48 428 000 000 | |48 426 884 669 |34 963 348 789 | | |48 426 884 669 |34 963 348 789 | | Yhteensä | 61 700 000 000 | |62 195 881 669 | 46 063 934 302 | |–232 660 800 | 62 195 881 669 | 45 831 273 502 | | Liikkumavara[4] | | |4 118 331 | | | |4 118 331 | | | 2. LUONNONVAROJEN SUOJELU JA HALLINTA | | | | | | | | | | josta markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet |46 679 000 000 | |41 180 696 325 |41 083 823 325 | | |41 180 696 325 |41 083 823 325 | | Yhteensä | 57 639 000 000 | |56 770 777 011 | 52 566 129 680 | |–261 110 359 | 56 770 777 011 | 52 305 019 321 | | Liikkumavara | | |868 222 989 | | | |868 222 989 | | | 3. KANSALAISUUS, VAPAUS, TURVALLISUUS JA OIKEUS | | | | | | | | | | 3 a. Vapaus, turvallisuus ja oikeus |872 000 000 | |866 225 000 |617 440 000 | | |866 225 000 |617 440 000 | |3 b. Kansalaisuus |651 000 000 | |772 125 542 |800 122 542 |493 771 159 |493 771 159 |1 265 896 701 |1 293 893 701 | | Yhteensä | 1 523 000 000 | |1 638 350 542 | 1 417 562 542 | 493 771 159 | 493 771 159 | 2 132 121 701 | 1 911 333 701 | | Liikkumavara[5] | | |5 812 000 | | | |5 812 000 | | | 4. EU MAAILMANLAAJUISENA TOIMIJANA[6] | 7 440 000 000 | | 8 103 930 360 | 8 324 169 158 | | | 8 103 930 360 | 8 324 169 158 | | Liikkumavara | | | –419 930 360 | | | | –419 930 360 | | | 5. HALLINTO[7] | 7 699 000 000 | |7 700 730 900 | 7 700 730 900 | | |7 700 730 900 | 7 700 730 900 | | Liikkumavara | | | 76 269 100 | | | | 76 269 100 | | | 6. KORVAUKSET | 210 000 000 | |209 112 912 | 209 112 912 | | |209 112 912 | 209 112 912 | | Liikkumavara | | | 887 088 | | | | 887 088 | | | YHTEENSÄ | 136 211 000 000 | 121 934 000 000 | 136 618 783 394 | 116 281 639 494 | 493 771 159 | 0 |137 112 554 553 | 116 281 639 494 | | Liikkumavara | | |535 379 148 | 6 095 523 048 | | |535 379 148 | 6 589 294 207 | |

[1] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

[2] EUVL L 343, 27.12.2007, s. 9.

[3] Neuvoston asetus (EY) N:o 2012/2002, annettu 11 päivänä marraskuuta 2002, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta (EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3).

[4] Euroopan globalisaatiorahastoa ei oteta huomioon laskettaessa alaotsakkeen 1 a liikkumavaraa.

[5] EU:n solidaarisuusrahastoa koskeva määrä otetaan talousarvioon ylittämällä rahoituskehyksen asianomaisten otsakkeiden määrät, kuten 17. toukokuuta 2006 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa määrätään (EUVL C 139, 14.6.2006).

[6] Otsakkeen 4 vuotta 2009 koskevaa liikkumavaraa laskettaessa ei oteta huomioon hätäapuvarauksen määrärahoja eikä joustovälineen varojen käyttöönottoa.

[7] Otsakkeen 5 enimmäismäärään nähden jäävää liikkumavaraa laskettaessa on otettu huomioon vuosien 2007–2013 rahoituskehykseen sisältyvä alaviite 1, joka koskee henkilöstön eläkejärjestelmään suorittamia maksuja (78 miljoonaa euroa).