EUROPAAN YHTEISÖJEN KÖMMI SS IO 
Bryssel, 24.03.1998 
KOM(1998) 173 lopull. 
KOMMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE 
neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1615/89 perustetun 
Euroopan metsätalouden tieto- ja viestintäjärjestelmän (Efics) 
käyttöönottamisesta 
Ehdotus 
NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) 
Euroopan metsätalouden tieto- ja viestintäjärjestelmän (Efics) 
käyttöönottamisesta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1615/89 
muuttamisesta 
(Kommission esittämät) 

Kertomus neuvostolle neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1615/89 perustetun 
Euroopan metsätalouden tieto- ja viestintäjärjestelmän (Efics) 
käyttöönottamisesta 
1. Efics:n tavoitteet 
Euroopan metsätalouden tieto- ja viestintäjärjestelmä (Efics) perustettiin 29. 
toukokuuta 1989 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1615/891, jonka 
voimassaoloaikaa on pidennetty 21. helmikuuta 1994 annetulla neuvoston asetuksella 
(EY) N:o 400/94.2 
Järjestelmän tavoitteet on määritelty asetuksen 1 artiklassa, jossa säädetään, että: 
- järjestelmän tavoitteena on "metsätalousalaa ja sen kehitystä koskevien tietojen 
kerääminen, yhteensovittaminen, yhtenäistäminen ja käsittely", 
- järjestelmä on perustettu "yhteisön metsätalousalan rakennetta ja toimintaa 
koskevien puolueettomien tietojen keräämiseksi ja asiasta säädettyjen yhteisön 
säännösten täytäntöönpanon ja seuraamisen helpottamiseksi"} 
Lisäksi 2 artiklassa täsmennetään, että järjestelmässä "otetaan huomioon olemassa 
olevat tiedot, erityisesti Euroopan yhteisöjen tilastotoimistossa saatavilla olevat 
tilastotiedot, sekä hyödynnetään jäsenvaltioissa saatavilla olevia tietoja, erityisesti 
metsien inventointitietoja, sekä kaikkia yhteisön ja kansainvälisen tason saatavilla 
olevia tietokantoja" 
2. Järjestelmän täytäntöönpano kaudella 1989-1997 
2.1. Ensimmäinen kausi (1989-1992) 
Asetuksen ensimmäisenä soveltamiskautena on voitu aloittaa rajoitettu määrä 
toimenpiteitä. Ensimmäinen, merkitykseltään rajallinen tutkimus käynnistettiin 
1 EYVLN:oL165, 15.6.1989, s. 12 
2 EYVLN:oL 54, 25.2.1994, s. 5 
3 Keskeisistä tarkoitetuista toimenpiteistä säädetään seuraavissa asetuksissa ja päätöksissä: asetuksen 
(ETY) N:o 4256/88, siltä osin kuin se koskee metsien kehittämis- ja hyödyntämistoimenpiteitä 
yhteisön maaseutualueilla, soveltamissäännöistä annettu asetus (ETY) N:o 1610/89; maatalouden 
metsitystoimenpiteitä koskevasta yhteisön tukijärjestelmästä annettu asetus (ETY) N.o 2080/92; 
metsätaloustuotteiden jalostamisen ja kaupan pitämisen edellytysten parantamisesta annettu asetus 
(ETY) N:o 867/90; pysyvän metsäkomitean perustamisesta tehty päätös 89/367/ETY; yhteisön 
metsien suojelusta ilmansaasteilta annetun asetuksen (ETY) N:o 3528/86 muuttamisesta annettu 
asetus (ETY) N:o 2157/92; metsäpalojen torjunnasta yhteisössä annettu asetus (ETY) N:o 
2158/92. 
± 
jäsenvaltioiden välisten metsäinventointimenetelmien eroavuuksien arvioimiseksi. 
Tutkimus osoitti, miten vähän yhtenevyyttä metsätilastojen alueella on. Se ei 
kuitenkaan ollut riittävän yksityiskohtainen, jotta sen perusteella olisi voinut tehdä 
päätelmiä tilanteen parantamiseksi tarvittavista toimenpiteistä. 
Lisäksi tehtiin valmistelevia selvityksiä eri jäsenvaltioiden saatavilla olevien 
metsätalousalaa koskevien tietojen arvioimiseksi. Näiden selvitysten perusteella 
voitiin todeta, että suurelta osalta alan toiminnoista tiedot puuttuivat kokonaan. 
Asetuksen ensimmäisen soveltamiskauden saavutettujen tulosten vaatimattomuuden 
vuoksi asetuksen voimassaoloa jouduttiin jatkamaan kaudeksi 1993-1997. 
2.2. Toinen kausi (1993-1997) 
Ensimmäisessä istunnossaan 10. kesäkuuta 1994 pysyvä metsäkomitea määritteli viisi 
keskeistä aluetta, joiden tuli sen mielestä muodostaa Efics-järjestelmän ensimmäisen 
toimintakehyksen. Nämä alueet olivat: 
- metsävarat (mukaan lukien kestävän kehityksen tekijät, luonnon 
monimuotoisuuden jne.) 
- metsätaloustuotteet (puuala) 
- metsäomaisuuden rakenne 
- metsätaloudelliset toimet yhteisötasolla 
- jäsenvaltioiden metsätalouspolitiikkojen järjestäminen, tavoitteet ja keinot 
Komissio on aloittanut näiden tavoitteiden mukaisesti useita toimenpiteitä: 
». 
- Eurostatin Efics:n puitteissa toteuttama metsätilastojen kerääminen, tarkastaminen 
ja julkaiseminen (jaksoa 1985-1991 koskeva, vuonna 1995 julkaistu Metsätilastot-
asiakirja, valmisteilla jakson 1992-1996 osalta), 
- toimenpiteiden täytäntöönpano kaukokartoituksen soveltamiseksi metsäalalla 
yhdessä Ispran yhteisen tutkimuskeskuksen kaukokartoitusten soveltamislaitoksen 
FIRS-hankkeen (Forest Information from Remote Sensing) kanssa4, 
- sihteeristöjenvälisen työryhmän luominen ja sen työskentelyyn osallistuminen. 
Työryhmään osallistuu useita kansainvälisiä metsätilastointia toteuttavia 
- kaukokartoitusta soveltavan tutkimuksen käynnistäminen metsäpeitteen ja metsän rakenteellisen 
monimuotoisuuden muutosten seuraamiseksi. Tämä GAF:n (Gesellschaft fur angewandte 
Fernerkundung mbH) johtaman konsortion tehtäväksi annettu tutkimus kuuluu yhteisön 
politiikkojen tieteelliseen ja tekniseen tukitoimintaan kilpailulliselta pohjalta, ja sen on määrä 
päättyä elokuussa 1998. 
- Ispran yhteisen tutkimuskeskuksen Maan tarkkailukeskuksen FMERS-hankkeen (Forest 
Monitoring in Europe with Remote Sensing) sisällä aloitettu tutkimus, jonka tavoitteena on 
kehittää ja panna täytäntöön menetelmiä, joiden avulla voidaan saada joitakin kaukokartoituksesta 
peräisin olevia metsään liittyviä tuloksia (pinta-ala, rakenne ja määrä). 
2 
„«$ ?&£ :;. >v fâ*«wl#;'* • 
organisaatioita (PO VI, Eurostat, Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan 
talouskomissio (YK/ECE), Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja 
maatalousjärjestö (FAO), Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (OECD), 
kansainvälisen trooppisen puun järjestö (ITTO)), jotka pyrkivät takaamaan näiden 
järjestöjen välisen yhteistyön yhteensovittamisen siten, ettei päällekkäisyyksiä 
synny vaan että toiminnat täydentävät toisiaan. Työn tuloksena on voitu laatia 
Eurostatille, FAO:lle ja YK/ECE:lle yhteinen kyselylomake metsätaloustuotteiden 
tuotannon ja kaupan tilastotietojen keräämiseksi. 
- osallistuminen YK/ECE:n ja FAO:n aloittamiin lauhkeiden ja pohjoisten 
vyöhykkeiden metsävarojen arviointityöhön vuoden 2000 kynnyksellä (TBFRA-
2000, osa FRA-2000-yleisarviointia), mihin liittyy erityisesti komission 
rahoitusosuus YK/ECE:n toteuttamista metsien kestävää kehitystä koskevista 
analyyseistä (Euroopan metsiensuojelun ministerikokouksen päätöslauselman n:o 1 
täytäntöönpano (Helsinki, 1993) ja kestävän metsänhoidon arviointiperusteiden ja 
osoittimien sisällyttäminen metsämventointeihin). 
Edellisten lisäksi toteutettiin vielä toinen Euroopan metsäinventointijärjestelmiä 
vertaileva tutkimus, joka oli annettu Euroopan metsäinstituutin tehtäväksi. Tämän 
tutkimuksen, jolla oli kunnianhimoisemmat tavoitteet ja suuremmat määrärahat, oli 
määrä laatia kriittinen tilannekatsaus Euroopan metsävarojen erilaisista 
mittausjärjestelmistä peräisin olevien tietojen laadusta ja vertailukelpoisuudesta. 
Tutkimus päättyi tammikuun lopussa 1997. 
Ensimmäinen kertomus, jossa kuvataan ja verrataan Euroopan unionin ja useiden 
muiden Euroopan maiden5 metsäinventointijärjestelmiä, julkaistiin komission 
julkaisusarjassa 19976. Toisessa kertomuksessa, joka luovutettiin tutkimuksen 
päätteeksi helmikuussa 1997, ehdotettiin useita mahdollisia suunnitelmia 
toimenpiteiksi, joiden avulla metsävaroja koskevat tilastotiedot saataisiin Euroopan 
laajuisesti luotettaviksi ja vertailukelpoisiksi. Nämä hahmotelmat perustuivat 
ensimmäisessä vaiheessa toteutettujen kansallisten inventointien vertailuun ja 
kertomuksessakin esitettyihin metsävarojen tilastotietojen käyttäjien tarpeita 
arvioineen kyselytutkimuksen tuloksiin sekä tutkimuksen kohdemaiden tietojen 
keruu- ja käsittelyjärjestelmien välisistä eroavuuksista aiheutuvia tilastollisia eroja 
arvioineen simulaatiotutkimuksen tuloksiin7. 
Lisäksi joukko Efics:iä koskevasta asetuksesta riippumattomia toimia on jo tuottanut 
tuloksia, joiden hyödyntäminen saattaisi edistää järjestelmän käyttöönottamista. 
Puuttumatta näihin toimiin Efics saattaisi muodostaa sopivan keinon näiden muiden 
toimien tulosten levittämiseen ja hyödyntämiseen. Kysymys on lähinnä seuraavista 
asioista: 
5 Islanti, Liechtenstein, Norja, Sveitsi, TOekin tasavalta, Unkari ja Puola 
6 Asiakirjat-sarja, 2 osaa, 1328 sivua. ISBN 92-827-9846-1 
7 Simulaatio osoitti esimerkiksi, että jos Suomen metsäpinta-alan määrittelyyn käytettiin peräjälkeen 
Luxemburgissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytettäviä määrittelyitä, tulosten väliseksi 
eroksi saatiin 14 prosenttia. 
Q 
- yhteisön metsien suojelusta ilmansaasteilta annetun neuvoston asetuksen (ETY) 
N:o 3528/86 nojalla tehty työ, jonka tuloksena laaditaan vuosittain kertomus 
Euroopan metsien terveydentilasta. Tähän työhön kuuluu ensimmäisellä tasolla 
metsävaurioiden määräaikainen inventointi seuraamalla yli 70 000 puuta lähes 
3 400 havaintoasemalla, jotka kattavat Euroopan metsät kokonaisuudessaan, ja 
toisella tasolla noin 500 näytealan intensiiviseuranta kaikissa Euroopan unionin 
maissa. 
- metsäpalojen torjunnasta yhteisössä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 
2158/92 nojalla käyttöön otettu järjestelmä. Tämä tietojärjestelmä kattaa 319 
NUTS II ja NUTS III -tason aluetta niissä kuudessa jäsenmaassa, joissa on 
metsäpaloriskialueita (Espanja, Italia, Kreikka, Portugali, Ranska ja Saksa), ja 
siihen sisältyy kuvaus 460 000:sta Vuosien 1985 ja 1995 välillä tutkitusta 
metsäpalosta. 
- maatalouden metsitystoimenpiteitä koskevasta yhteisön tukijärjestelmästä annetun 
neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2080/92 soveltamisesta laadittu kertomus, 
- tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmiin liittyvien komission 
rahoittamien metsäntutkimushankkeiden kuvaus. 
2.3. Puuttuvat tiedot ja täytäntöönpanossa kohdatut vaikeudet ja esteet 
Jo mainittujen Euroopan metsätilastoinnin yhtenäisyyttä ja tiettyjen tietojen 
saatavuutta koskevien puutteiden lisäksi asetuksen täytäntöönpanossa kohdatut 
pääasialliset vaikeudet ovat tähän mennessä johtuneet jäsenvaltioiden osoittamasta 
varauksellisuudesta kansainvälisten tietojen laadun parantamiseksi niiden omalta 
osalta vaadittavien ponnistusten täytäntöönpanemisessa (taloudellisten ja 
henkilöresurssien puute). 
On myönnettävä, että joskin merkittävää edistystä on saavutettu metsävarojen 
alueella, muilla pysyvän metsäkomitean vuonna 1994 määrittelemillä 
painopistealueilla tulokset ovat edellä mainituista vaikeuksista johtuen olleet vähäisiä. 
3. Järjestelmän täytäntöönpanon suuntaviivoja kaudelle 1998-2002 
3.1. Haasteet 
Viimeaikaiset metsää, metsätuotteita ja niiden markkinoita koskevat kehityslinjat ja 
keskustelut, erityisesti kestävään metsänhoitoon liittyen, ovat osoittaneet oikeaksi 
käsityksen, että alan käytettävissä olevien tilastotietojen luotettavuus ja 
vertailukelpoisuus on riittämätön. Metsän taloudellinen, ympäristöllinen ja sosiaalinen 
merkitys saa kuitenkin osakseen yhä enemmän huomiota, ja kansallisista 
inventoinneista peräisin olevien tietojen käyttömahdollisuudet ovat osoittautuneet 
riittämättömiksi muun muassa seuraavanlaisista haasteista selviytymiseksi: 
- jatkotoimenpiteet, jotka koskevat Euroopan parlamentin lainsäädäntöaloitetta 
(Thomasin mietintö), jonka yhdessä päätöslauselmassa (13 artikla) edellytetään, 
r 
että komissio säätää Euroopan metsätalouden tieto- ja viestintäjärjestelmän (Efics) 
toteuttamisesta ja että metsäalan on viipymättä käsiteltävä Euroopan valtioittaisen 
ja alueittaisen metsäinventoinnin tarpeellisuutta, jotta unioni saisi välttämättä 
tarvitsemansa tiedot voidakseen edelleen taata metsävarojensa kestävän hoidon, 
- Euroopan ympäristökeskuksen Euroopan ympäristön tilaa koskevaan kertomukseen 
(Dobris-arviointi) liittyvään työhön osallistuminen siltä osin kuin se koskee metsiä 
(metsävarat, metsien moninaiskäyttö), 
- puun ja siitä peräisin olevien tuotteiden markkinoiden tulevan kehityksen arviointi, 
jossa on otettava huomioon kansainvälisen kaupan vapautumisen vaikutukset ja 
ennakoitava sen seurauksena toteutettavat metsänhoidolliset toimenpiteet unionin 
tasolla, 
- metsän monikäyttöisyyden merkityksen lisääminen niine seuraamuksineen, joita 
sillä tulee olemaan maaseudunkehitys-ja työvoimapolitiikkaan. 
Itävallan, Ruotsin ja Suomen liityttyä Euroopan unioniin siitä on tullut koko 
maailman mitassa toinen metsätuotteiden tuotannon ja kulutuksen keskus, ja sen on 
siksi luotava itselleen tilastollinen järjestelmä, jonka avulla se saa luotettavaa tietoa 
ainakin kaikkein tärkeimmistä tekijöistä. Yhä välttämättömämmäksi sen tekee kuuden 
uuden Keski-, Itä- ja Etelä-Euroopan maan todennäköinen lähitulevaisuudessa 
tapahtuva liittyminen unioniin, mikä vahvistaa merkittävästi unionin metsävaroja ja 
lisää sen metsätuotteiden potentiaalista kulutusta. 
Lisäksi käytettävissä on oltava sellaista tietoa, jota tarvitaan keskustelussa, jota 
käydään ekosertifioinnista, ympäristön kanssa sopusoinnussa olevasta puunkäytöstä 
(esimerkiksi uusiutuvana energialähteenä) tai puunkäytöstä rakennusaineena, jolla on 
hyvät lämpö-ja äänieristysominaisuudet. 
3.2. Keskeiset aiheet 
Komissio ehdottaa laadittavaksi tuleville vuosille ohjeellisen työsuunnitelman, jossa 
keskitytään seuraaviin aiheisiin: 
- metsävarat 
- metsäomaisuuden rakenne 
- metsän ei-kaupalliset arvot 
- yhteisön metsätaloudelliset toimenpiteet 
- metsäteollisuustuotteet (mekaanisen puunjalostusteollisuuden tuotteet ja muut 
metsäteollisuustuotteet). 
Komissio on tietoinen esitettyjen aiheiden edellyttämien tehtävien laajuudesta. Olisi 
toiveajattelua kuvitella, että kaikki näihin aiheisiin liittyvät ongelmat voitaisiin 
G 
ratkaista asetuksessa säädetyssä ajassa. Efics:n käyttöönottaminen on vähitellen 
toteutuva tapahtumasarja, jonka jatkuvuus on turvattava. 
3.3. Ehdotettu työsuunnitelma 
Komission ehdottama työsuunnitelma on esitetty yhteenvetona liitteenä olevassa 
taulukossa, ja se perustuu edellisessä kohdassa lueteltuihin painopistealoihin. 
Työsuunnitelma on jo esitelty pysyvälle metsäkomitealle ja Eurostatin 
metsätilastotyöryhmälle yhteisessä kokouksessa 21. heinäkuuta 1997 Luxemburgissa, 
missä se sai yleisesti myönteisen vastaanoton, vaikka siellä korostettiinkin, että eräistä 
sen kohdista täytyy vielä keskustella ja niitä on syvennettävä. Työsuunnitelma 
esitetään uudelleen pysyvän metsäkomitean hyväksyttäväksi uuden asetuksen 
yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. 
Työsuunnitelmassa mainittujen toimenpiteiden toteuttaminen edellyttää, että yhteistyö 
muiden metsätilastointia toteuttavien kansainvälisten elinten kanssa säilyy ja sitä 
kehitetään, erityisesti sihteeristöjenvälisessä metsätilastointityöryhmässä, eri laitosten 
työn yhteensovittamiseksi ja päällekkäisyyksien välttämiseksi. 
Nimikkeistöjen laatimiseksi, olemassa olevien tietojen yhdenmukaistamiseksi tai 
uusien yhteensopivien (esimerkiksi luonnon monimuotoisuutta koskevien) tietojen 
kehittämiseksi tarvittavista toimista käydään keskustelua Efics:n työryhmässä, jonka 
jäsenet voivat olla yhtä hyvin pysyvästä metsäkomiteasta kuin 
metsätilastotyöryhmästäkin. Lisäksi tämän työryhmän tehtäviin kuuluu päättää, mitkä 
työsuunnitelman toimenpiteet ovat ensisijaisia. 
Alakohtaisiin tutkimuksiin ja analyyseihin (metsätaloustuotteiden markkinat, 
ulkomaankaupan tilastot jne.), joita komissio aikoo käynnistää, on otettava mukaan 
kaikki asianomaiset yksiköt (Eurostat, PO III, PO VI jne.). Tällä hetkellä 
työsuunnitelmassa vain tiettyjen toimenpiteiden osalta alustavasti mainitut komission 
eri yksiköiden velvollisuudet olisi tarkennettava toimenpiteiden toteuttamisen 
alkuvaiheissa. 
Tämän työsuunnitelman avulla olisi tulevina vuosina voitava kehittää tärkeimmiksi 
katsottuja toimia sekä edistää laajempaa keskustelua metsästrategiasta, jonka osaksi 
Efics:n tulee sulautua. 
^ 
EFICS: OHJEELLINEN TYÖSUUNNITELMA 
Toimcnpide TehtavSn laji 
^> Tietokannan 
luominen 
Tietojen laadun 
parantaminen ja 
yhtenaistaminen Toteutettavuustutkimus 
Tietokannan rakentaminen ja 
käytettävissä olevien tietojen 
syöttäminen 
Uusien tietojen syöttäminen 
Metsävarojen nimikkeistö 
(puu) Tietojenkasittelyhankkeen kaynnistaminen 
Metsävarat Eurostatin ja/tai YK/ECE:n tiedot 
Metsätaloustuotteet ja kauppavaihto: Eurostatin, YK/ECE:n ja FAO:n yhteinen 
kyselylomake ja aiemmat tiedot (COMEXT) 
Metsäomaisuus: Eurostatin ja YK/ECE:n keräämät tiedot 
Yhteisön toimet metsän hyväksi: 
- kertomus maatalousmaiden metsitystä koskevasta asetuksesta 2080/92 
- vuosikertomukset metsien suojelua ilmansaasteilta ja metsäpaloilta koskevista 
asetuksista 
- tutkimustoimenpiteitä ja COST-tyyppisiä toimia koskevat tiedot 
Muut tiedot: 
- niiden tahojen yhteystiedot Euroopan unionin jäsenvaltioissa, joilla on 
käytössään kansallisten inventointien tuloksia taijoilla on suora yhteys näitä 
tietoja sisältäviin palvelimiin 
- suorat yhteydet muihin kansainvälisiin hallitusten alaisten organisaatioiden 
ylläpitämiin tietokantoihin (YK/ECE, FAO,...) 
Maantieteelliset viitetiedot ja/tai kartat, jotka ovat tulosta kaukokartoitusten 
soveltamisiaitoksen kanssa tehdystä yhteistyöstä FIRS-hankkeen puitteissa tai 
peräisin Corine-maanpintatietokannasta 
Alakohtaisiin tarpeisiin liittyvien erityisanalyysien tulokset 
Yhteisen nimikkeistön kehittäminen tärkeimmiksi arvioiduille ominaisuuksille 
(jotka liittyvät metsäpinta-alaan, metsiä koskeviin muutoksiin, puulajeihin, puuston 
määrään ja sen vaihteluun) ja siihen liittyen tutkimus mahdollisuudesta käyttää 
Efics:ssä TBFRA-2000-hankkeessa käyttöön otettuja määritelmiä Tutkimus 
Palvelut 
PO VI:n sisäinen työ yhdessä Ispran yhteisen 
tutkimuskeskuksen, Euroopan 
ympäristökeskuksen ym. kanssa 
Palvelut 
Keskustelut tarkoitusta varten perustetussa 
Eficsrn työryhmässä, joka toimii pysyvän 
metsäkomitean valvonnassa ja 
sihteeristöjenvälisen työryhmän kanssa 
yhteistyössä, sekä lauhkeiden ja pohjoisten 
metsävarojen vuoden 2000 kynnyksellä 
(TBFRA-2000) -hankkeen arviontityön 
tulosten huomioon ottaminen 
Toimenpide Tehtavan laji 
4) Tietojen laadun 
parantaminenja 
yhtenaistaminen 
(jatkuu) Metsavarojen nimikkeisto 
(muut kuin puuntuotantoa 
koskevat hyödykkeet ja 
palvelut) 
Metsäomaisuuden 
nimikkeistö 
Metsävaroja koskevien 
kansallisten tietojen 
muuntaminen (puu) 
Metsätaloustuotteet ja 
kauppavaihto 
Yhtenäistämisen 
laajentaminen Yhteisen, muuta kuin puuntuotantoa koskevien hyodykkeiden ja palvelujen 
nimikkeistön kehittäminen 
Yhteisen metsäomaisuutta koskevan nimikkeistön kehittäminen. On selvitettävä, 
vastaako TBFRA-2000-hankkeessa valittu nimikkeistö Efics:n tarpeita, ja pyrittävä 
yhteisymmärrykseen käyttöön otettavasta nimikkeistöstä, mikäli se on tarpeen. 
Muuntokertoimien määrittäminen metsävaroja (puu) koskevien kansallisten tietojen 
mukauttamiseksi käyttöön otettuja eurooppalaisia määritelmiä vastaaviksi 
(muuntokertoimien soveltaminen on välivaihe uuden nimikkeistön ja sen 
kansallisissa inventoinneissa tapahtuvan käyttöönoton välillä) 
Raakapuun ja metsäteollisuuden tuotteiden kauppaa koskevan tilastollisen 
tutkimuksen aloittaminen, jonka tavoitteena on: 
- analysoida yksityiskohtaisesti erilaiset Euroopan unionin ja Efta-maiden 
ulkomaankaupan tilastolliset lähteet (FAO:n, YK/ECE:n ja Eurostatin yhteinen 
kyselylomake, Eurostatin Comext-tietokanta, Yhdistyneiden Kansakuntien 
Comtrade-tietokanta jne.), 
- määrittää eri lähteiden välillä olevien eroavuuksien ja yhteensopimattomuuksien 
syyt, 
ja erityisesti ottaa mukaan: 
- Intrastat-järjestelmän vuonna 1993 tapahtuneen käyttöönoton aiheuttamien 
tietojen laatua koskevien seurausten tutkimus, 
- toteutettuun analyysiin perustuvia ehdotuksia, joiden tavoitteena on parantaa 
metsätalousalan kauppaa koskevien tilastojen luotettavuutta. 
Yhtenäistämisen laajentaminen käsittämään suuremman joukon ominaisuuksia 
(sikäli kuin valittu asteittainen menettelytapa 10 ensimmäisen ominaisuuden 
yhtenäistämiseksi osoittautuu vakuuttavaksi) 
Sellaisen teknologisen kehityksen seuranta, joka voisi edesauttaa 
kaukokartoitukseen perustuvan "Efics-inventoinnin" käyttöönottamista, sekä alaa 
koskevien tutkimusten mahdollinen käynnistäminen Analyysit Efics:n tyoryhmassa, joka toimii 
pysyvän metsäkomitean valvonnassa ja 
sihteeristöjenvälisen työryhmän kanssa 
yhteistyössä, sekä TBFRA-2000-hankkeen 
työn tulosten huomioon ottaminen 
Keskustelut Efics:n työryhmässä, joka toimii 
pysyvän metsäkomitean valvonnassa ja 
sihteeristöjenvälisen työryhmän kanssa 
yhteistyössä, sekä TBFRA-2000-hankkeen 
työn tulosten huomioon ottaminen 
Sisäinen tutkimus jokaisessa jäsenvaltiossa 
Efics:n työryhmän koordinoimana ja 
mahdollisesti komission rahoitustuella 
Tutkimus 
Keskustelut Efics:n työryhmässä 
Komission sisäinen työ. 
Tutkimukset. 
Toimenpide Tehtavan laji 
O Tietojen 
keraaminen 
jasenvaltioissa 
Muut toimenpiteet Metsavaratja 
metsaomaisuus 
Yhteisön toimenpiteet 
Julkaisut 
Viestintäverkon kehittäminen 
Erityistutkimukset Jasenvaltioissa tapahtuva metsavaroja ja metsaomaisuutta koskevien lisatietojen ! 
keruu laadittuja nimikkeistoja noudattaen 
Jäsenvaltioiden toimittamat lisätiedot metsän hyväksi toteutetuista toimenpiteistä 
rakennerahastojen alueellisissa ohjelmissa (tavoitteet 1, 5b ja 6, EAKR, ESR, asetus 
867/90) 
"Metsätilastoja"-asiakirjan julkaiseminen vuosittain 
Metsäalan viestintäverkon kehittäminen läheisessä yhteistyössä unionin 
metsäteollisuuden ja muiden asianomaisten elinten kanssa pyrkimyksenä nopea ja 
tehokas tietojenvaihto 
- tutkimus puumarkkinoiden toiminnasta: puumarkkinoiden rakenteen ja 
toiminnan selvittäminen lähinnä raakapuun osalta ja siihen liittyen alueellisten 
kauppavirtojen tutkimus. Tutkimuksen ulottaminen toisessa vaiheessa puusta 
saatuihin tuotteisiin (puunjalostusteollisuuden tuotteet ja muut 
metsäteollisuustuotteet) 
- puu-, paperi- ja graafisen alan teollisuuden analysointi tavoitteena saada 
yksityiskohtaista taloudellista ja strategista tietoa puunjalostusteollisuudesta, 
paperin- ja kartonginvalmistus- ja jalostusteollisuudesta sekä graafisesta ja 
kirjapainoalan teollisuudesta 
- muita metsäalalle ja siihen liittyville teollisuudenaloille ominaisia analyysejä, 
erityisesti suhteessa Keski- ja Itä-Euroopan maihin Jasenvaltioiden sisainen tyo, johon liittyy 
komission mahdollinen osarahoitus 
tietojenkeruun edellyttaman lisatyon osalta 
Jäsenvaltioiden sisäinen työ, johon liittyy 
komission mahdollinen osarahoitus 
tietojenkeruun edellyttämän lisätyön osalta 
Metsätilastojen kerääminen, tarkastaminen 
ja julkaiseminen 
Koehanke, PO III / PO VI, teollisuus jne. 
Tutkimukset ja palvelut (yhteistyössä PO 
III:n / PO VI:n kanssa) 
EHDOTUS: 
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 
annettu 
Euroopan metsätalouden tieto-ja viestintäjärjestelmän (Efics) 
käyttöönottamisesta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1615/89 
muuttamisesta 
4-<L 
PERUSTELUT 
1. Yhteisön toiminta Euroopan metsätalouden tieto- ja viestintäjärjestelmän (Efics) 
käyttöönottamiseksi, josta säädetään 29. päivänä toukokuuta 1989 annetulla 
neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1615/89, jonka voimassaoloaikaa on pidennetty 
ensimmäisen kerran asetuksella (ETY) N:o 400/94, ja joka perustuu 
perustamissopimuksen 213 artiklaan, päättyy 31. päivänä joulukuuta 1997. Komissio 
esittää neuvostolle vuoden 1997 ohjelmansa (maatalous ja kalastus) mukaisesti tämän 
toiminnan jatkamista uudeksi viisivuotiskaudeksi. 
2. Järjestelmän tavoitteena on metsätalousalaa ja sen kehitystä koskevien tietojen 
kerääminen, yhteensovittaminen, yhtenäistäminen ja käsittely, jotta saataisiin koottua 
vertailukelpoisia ja objektiivisia tietoja metsätalousalan rakenteesta ja toiminnasta 
yhteisössä ja voitaisiin siten helpottaa alan voimassaolevien yhteisön säännösten 
täytäntöönpanoa ja seurantaa. 
3. Asetuksen kuluneena soveltamiskautena on saatu aikaan merkittävää edistymistä 
useilla alueilla: 
- Eurostat kerää, tarkistaa ja julkaisee jälleen säännöllisesti Euroopan metsätilastoja, 
- kaukokartoitusmenetelmän soveltamiseksi metsätalousalalla on aloitettu useita 
tutkimushankkeita, jotka ovat riippumattomia vastaavista TTK-puiteohjelman 
hankkeista olematta kuitenkaan niiden kanssa päällekkäisiä, 
- on perustettu sihteeristöjenvälinen työryhmä, joka kokoaa yhteen useita 
kansainvälisiä metsätilastointia toteuttavia järjestöjä ja jonka tavoitteena on 
yhteistoiminnalla välttää näiden järjestöjen toimintojen päällekkäisyys. Sen työn 
tuloksena on voitu laatia Eurostatille, Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja 
maatalousjärjestölle (FAO) ja Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan 
talouskomissiolle (YK/ECE) yhteinen kyselylomake metsätaloustuotteiden 
tuotannon ja kaupan tilastotietojen keräämiseksi. 
- on toteutettu Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja joidenkin muiden Euroopan 
maiden metsävarojen eri inventoinneista peräisin olevien tilastotietojen laatua ja 
vertailukelpoisuutta koskeva kriittinen selvitys, joka on tuonut esiin useita 
vaihtoehtoja näiden tietojen laadun parantamiseksi tulevaisuudessa. 
4. Pääasialliset vaikeudet asetuksen soveltamisessa ovat olleet seuraavat: 
- metsätilastojen yhtenäisyyden puute jäsenvaltioiden välillä, mikä näkyy 
inventoinnin lopputuloksessa huomattavina tietojen alkuperää, nimikkeistöä, sekä 
analyysi- ja organisaatiomenetelmiä koskevina eroina, 
- hyvin monien alan toimintojen tietojen täydellinen puuttuminen, 
4-2 
- jäsenvaltioiden osoittama varauksellisuus niiltä vaadittavien, kansainvälisten 
tietojen laadun parantamiseksi tarvittavien ponnistusten täytäntöönpanoa koskien, 
mikä johtuu lähinnä taloudellisten ja henkilöresurssien puutteesta. 
5. Komissio samoin kuin pysyvän metsäkomitean jäsenet arvioivat, että vaikeuksista 
huolimatta ja jo saavutetun edistymisen huomioon ottaen järjestelmän 
täytäntöönpanossa on saavutettu ratkaiseva vaihe ja että toimintaa on jatkettava 
voimistamalla tai aloittamalla joukko toimenpiteitä, jotka antavat merkittävän lisän 
järjestelmän toiminnalle. Yleiseltä kannalta katsottuna metsätaloutta koskevan tiedon 
tarve on jatkuvasti yhtä suuri, jopa lisääntynyt erityisesti seuraavien syiden vuoksi: 
- Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittyminen unioniin vuonna 1995 on huomattavasti 
lisännyt metsätalousalan suhteellista merkitystä unionin taloudellisten toimintojen 
joukossa, 
- sitoumukset Euroopan metsien suojelun ministerikokouksissa (Strasbourg, 1990 ja 
Helsinki, 1993), missä yhteydessä yhteisö ja jäsenvaltiot sitoutuivat keräämään 
yhteistyössä Euroopan metsien suojelua ja kestävää hoitoa koskevia tietoja, 
- Euroopan unionin lisääntyvä maailmanlaajuinen vastuu metsien säilymisestä ja 
kestävästä hoidosta, mitä kuvastaa unionin sitoutuminen hallitustenvälisen 
metsätyöryhmän (jota seurasi Yhdistyneiden Kansakuntien ympäristö- ja 
kehityskonferenssi (UNCED), kestävän kehityksen toimikunta) suositusten 
täytäntöönpanemiseen erityisesti metsän kestävän hoidon arviointiperusteiden ja 
osoittimien sisällyttämiseksi metsäinventointeihin, metsien moninaiskäytön 
huomioon ottamiseksi näissä inventoinneissa, määritelmien yhtenäistämiseksi ja 
metsävarojen arviointipyrkimysten kansainväliseksi yhteensovittamiseksi, 
- Euroopan parlamentti on 30. tammikuuta 1997 antamassaan päätöslauselmassa 
pyytänyt komissiota valmistelemaan metsästrategian. Päätöslauselmassa 
korostetaan lisäksi Euroopan metsätalouden tieto- ja viestintäjärjestelmän 
merkitystä tässä yhteydessä erityisesti unionin metsätalousalan toimenpiteitä 
koskevana tietovälineenä. Järjestelmän tärkeys tuodaan esiin myös talous- ja 
sosiaalikomitean 24. huhtikuuta 1997 antamassa Euroopan unionin metsätalouden 
tilaa ja ongelmia koskevassa oma-aloitteisessa lausunnossa samoin kuin alueiden 
komitean unionin metsien käyttöä ja suojelua koskevassa lausuntoluonnoksessa. 
6. Komissio on eritellyt lähivuosina aloitettaviksi ehdottamansa toimenpiteet 
työsuunnitelmassa, joka ottaa huomioon useita painopistealoja. Työsuunnitelma on jo 
esitelty pysyvälle metsäkomitealle ja Eurostatin metsätilastotyöryhmälle yhteisessä 
kokouksessa 21. heinäkuuta 1997 Luxemburgissa, missä se sai myönteisen 
vastaanoton. Se esitetään uudelleen pysyvän metsäkomitean hyväksyttäväksi uuden 
asetuksen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. 
Työsuunnitelmaan kirjattujen toimenpiteiden toteuttaminen edellyttää, että 
jäsenvaltioiden ja muiden metsätilastointia toteuttavien kansainvälisten elinten välinen 
yhteistyö säilyy ja sitä kehitetään, erityisesti sihteeristöjenvälisessä työryhmässä, eri 
toimijoiden työn yhteensovittamiseksi ja täydentämiseksi ja päällekkäisyyksien 
välttämiseksi. 
43 
Pysyvän metsäkomitean kokouksessa 21. heinäkuuta 1997 asetuksen voimassaoloajan 
pidentämisestä vallitsi laaja yksimielisyys. 
7. Toiminnan jatkamisessa noudatetaan toissijaisuuden ja suhteellisuuden periaatteita: 
- yhteisö ja jäsenvaltiot jakavat vastuun toiminnasta. Vaikka metsätalousalan 
vertailukelpoisten ja luotettavien tietojen keruu, käsittely ja välitys kuuluvatkin 
yhteisön velvollisuuksiin, se ei voi hoitaa tätä tehtävää menestyksellisesti, elleivät 
jäsenvaltiot ole valmiita panostamaan omien metsäinventointiensa tulosten 
vertailukelpoisuuden parantamiseen. Tämän tavoitteen saavuttaminen edellyttää 
sellaisia ponnistuksia, ettei myöskään jäsenvaltioiden toiminta yksin riitä, vaan sen 
on liityttävä yhteisön toimintaan. Yhteistoiminta yhteisötasolla ja kokemusten 
vaihto jäsenvaltioiden välillä auttavat vähentämään toiminnan 
kokonaiskustannuksia. 
- jäsenvaltiot eivät yksin voi ryhtyä laatimaan yhteiseurooppalaisia määritelmiä ja 
nimikkeistöä. Yhteisön toiminta yhdessä muiden kansainvälisten järjestöjen 
toiminnan kanssa lisää konkreettisesti jäsenvaltioiden toimien merkitystä. 
- jos aloite jätettäisiin pelkästään jäsenvaltioille, yhteisön passiivisuuden 
seurauksena Euroopan metsätalousalalla olisi edelleenkin käytettävissä vain 
epäluotettavia tietoja, joillakin alueilla ei tietoja ollenkaan. Tällaista tilannetta ei 
voisi pitää tyydyttävänä, koska niin jäsenvaltiot kuin yhteisön toimielimetkin 
tunnustavat näiden tietojen muodostavan välttämättömän välineen yhtä hyvin 
kansainvälisellä ja yleiseurooppalaisella tasolla kestävän kehityksen 
toteuttamisessa (Rion ja Helsingin jälkeinen prosessi) kuin yhteisötasolla metsien 
hyväksi käynnistettyjen toimien tukemisessa ja tulevan metsästrategian 
suunnittelemisessa. 
- asetuksen rahoituskehystä ei muuteta. 3,9 miljoonan ecun rahoitusohje pysyy 
ennallaan. Ajanjaksona 1989-1997 määrärahoja on jäänyt käyttämättä (0,6 
miljoonaa ecua) siksi, että toiminta on keskittynyt nykyisten metsätilastojen laadun 
ja sen parantamismahdollisuuksien selvittämiseen. Vuosille 1998-2002 jäljellä 
oleva summa on suhteellisen vaatimaton tavoitteisiin ja jäsenvaltioiden 
metsätaloutta koskevien tietojen keräämiseen ja käsittelyyn liittyviin kustannuksiin 
nähden. Tietojärjestelmän toteuttamisen lisäksi yhteisön rahoitustoimet keskittyvät 
tukemaan jäsenvaltioita niiden ottaessa käyttöön tarkoituksenmukaisia menetelmiä 
tietojen vertailukelpoisuuden, luotettavuuden ja kattavuuden parantamiseksi 
Euroopan mitassa. 
- kuten asetuksen soveltamiskauden aikana kohdatut vaikeudet ovat osoittaneet, 
järjestelmän käyttöönotto on hidas ja monitahoinen prosessi. Esitetty viiden 
vuoden pidennys ei ole kohtuuton suhteutettuna edessä olevien tehtävien 
laajuuteen. 
8. Toiminta on yhdenmukaista unionin maatalouspolitiikan, rakennepolitiikan ja 
ympäristöpolitiikan kanssa. Se vastaa näiden politiikkojen vaatimuksia muodostaen 
samalla tärkeän tieto- ja arviointivälineen antamalla käyttöön joukon Euroopan 
luonnonvaroja ja ympäristöä koskevia osoittimia ja muuttujia. 
14 
Toiminta ei merkitse sitä, että yhteisö ottaisi käyttöön uusia tiedonkeruujärjestelmiä, 
vaan se on unionin tilastopolitiikassa jo toteutettavia toimia täydentävää. 
is 
EHDOTUS: 
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 
annettu 
Euroopan metsätalouden tieto- ja viestintäjärjestelmän (Efics) 
käyttöönottamisesta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1615/89 
muuttamisesta 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 213 
artiklan, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen1, 
sekä katsoo, että 
Euroopan metsätalouden tieto- ja viestintäjärjestelmän (Efics) käyttöönottamisesta 29 
päivänä toukokuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1615/892, 
sellaisena kuin se on muutettuna 21 päivänä helmikuuta 1994 annetulla neuvoston 
asetuksella (ETY) N:o 400/943, soveltamiskausi päättyy 31 päivänä joulukuuta 1997, 
järjestelmän perustamiseksi on jo aloitettu useita yhteisötoimenpiteitä, joiden 
keskeisenä tavoitteena on lähinnä ollut jäsenvaltioiden metsien inventointitietojen 
luotettavuuden ja vertailukelpoisuuden analysointi sekä eri kansainvälisten järjestöjen 
metsätilastoinnissa toteuttamien toimenpiteiden koordinoinnin parantaminen; nämä 
toimenpiteet ovat osoittaneet sekä yhteisön aloittaman menettelyn tarpeellisuuden että 
ne edut, joita on odotettavissa jo toteutettuja ponnistuksia jatkamalla, 
järjestelmän käyttöönotto ei voi tapahtua ilman, että jäsenvaltiot toteuttavat sen 
edellyttämät toimenpiteet; nämä toimenpiteet on eriteltävä komission laatimassa 
työsuunnitelmassa, josta on pyydettävä pysyvän metsäkomitean lausunto, 
yhteisöpolitiikkojen täytäntöönpano, yhteisön kansainväliset sitoumukset Helsingin 
konferenssin jälkeisessä prosessissa ja Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksessa 
(UNGASS) sekä Euroopan ympäristökeskuksen työ edellyttävät ponnistusten 
lisäämistä kansainvälisten metsätalousalan tietojen laadun parantamiseksi sekä 
parhaiten tarkoitukseen soveltuvien tietotekniikan ja telematiikan keinojen 
käyttämistä näiden tietojen välityksessä, 
l 
2 EYVLN:oL165, 15.6.1989, s. 12 
3 EYVLN:oL 54, 25.2.1994, s. 5 
de 
Euroopan unionin metsästrategiasta 18 päivänä joulukuuta 1996 N:o A4-0414/96 
annetussa Euroopan parlamentin kertomuksessa korostetaan, että komission on 
huolehdittava Euroopan metsätalouden tieto- ja viestintäjärjestelmän varsinaisesta 
käyttöönottamisesta; Euroopan unionin metsätalousalan tilannetta ja ongelmia sekä 
metsätalouspolitiikkojen kehittämismahdollisuuksia koskevassa 24 päivänä 
huhtikuuta 1997 annetussa talous- ja sosiaalikomitean oma-aloitteisessa lausunnossa 
todetaan, miten tärkeätä tiedonvälityksen parantaminen metsätalousalalla on ja miten 
Euroopan metsätalouden tieto- ja viestintäjärjestelmä voisi sitä edistää, erityisesti 
ottamalla mukaan metsien suojelua koskevia tietoja, ja 
mainitun asetuksen voimassaoloaikaa olisi siis pidennettävä ja mukautettava se 
samalla edellä esitettyihin tarpeisiin, 
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 
1 artikla 
Muutetaan asetus (ETY) N:o 1615/89 seuraavasti: 
1) Korvataan 1 artikla seuraavasti : 
"7 artikla 
Jotta unionin metsätalousalan rakenteesta ja toiminnasta saataisiin koottua 
objektiivisia, luotettavia ja olennaisia tietoja ja sitä kautta 
parannettua metsätalousalan etujen huomioon ottamista kansainvälisessä 
keskustelussa, 
helpotettua metsätalousalaa edistävien toimien täytäntöönpanoa olemassa 
olevien yhteisöpolitiikkojen puitteissa, 
helpotettua jäsenvaltioiden metsätaloutta koskevien tai siihen vaikuttavien 
politiikkojen täytäntöönpanoa, 
tuotua Euroopan metsätalousalaa koskeva informaatio suuren yleisön 
ulottuville, 
perustetaan Euroopan metsätalouden tieto- ja viestintäjärjestelmä (Efics), 
jäljempänä 'järjestelmä', jonka tavoitteena on metsätalousalaa ja sen kehitystä 
koskevan informaation kerääminen, yhteensovittaminen, yhtenäistäminen, 
käsittelyjä välitys." 
2) Muutetaan 3 artikla seuraavasti: 
1? 
"5 artikla 
Komissio huolehtii läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja Euroopan 
metsätilastointia toteuttavien kansainvälisten elinten kanssa järjestelmän 
perustamisesta 1 tammikuuta 1989 alkavana ja 31 joulukuuta 2002 päättyvänä 
aikana. 
Jotta tietojen vertailukelpoisuutta ja kattavuutta voitaisiin koko Euroopan 
unionissa parantaa, järjestelmän käyttöönotto saattaa vaatia jäsenvaltioilta 
tiedonkeruumenetelmien mukauttamista tai täydentämistä erityisesti 
metsävarojen arvioinnin sekä puun ja metsätaloustuotteiden markkinoiden 
seurannan osalta. 
Komissio tukee tarvittaessa jäsenvaltioiden ja muiden kansainvälisten 
järjestöjen, kuten Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja 
maatalousjärjestön (FAO) tai Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan 
talouskomission (YK/ECE), toteuttamia toimia, jotka on tarkoitettu 
vastaamaan järjestelmän perustamisen erityistarpeita." 
3) Lisätään seuraava uusi 3 a artikla: 
"5 a artikla 
1. Komissio pyytää lausuntoa päätöksellä 89/367/ETY4 perustetulta 
pysyvältä metsäkomitealta 31 päivään joulukuuta 2002 ulottuvasta 
työsuunnitelmasta, jossa täsmennetään toimet, jotka jäsenvaltioiden ja 
komission on pantava täytäntöön järjestelmän käyttöönottamiseksi. 
2. Komitea antaa lausuntonsa työsuunnitelmasta määräajassa, jonka 
puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto 
annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten 
edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission 
ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet 
painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei 
osallistu äänestykseen. 
3. a) Komissio säätää suunnitelluista toimenpiteistä, jos ne ovat komitean 
lausunnon mukaiset. 
b) Jos suunnitellut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaiset tai 
jos lausuntoa ei anneta, komissio antaa välittömästi neuvostolle 
ehdotuksen toteutettavista toimenpiteistä. Neuvosto säätää toimenpiteistä 
määräenemmistöllä. 
Jos neuvosto ei kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun se on saanut ehdotuksen 
käsiteltäväkseen, ole säätänyt toimenpiteistä, komissio säätää ehdotetuista 
toimenpiteistä ja panee ne täytäntöön välittömästi." 
EYVL N:o L 165, 15.6.1989, s. 14 
0-8 
4) Muutetaan 4 artikla seuraavasti: 
"4 artikla 
Toiminnan täytäntöönpanon rahoitusohje ajanjaksolle 1989-2002 on 3,9 
miljoonaa ecua. 
Budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuosittaiset määrärahat rahoitusnäkymien 
rajoissa." 
4) Muutetaan 5 artikla seuraavasti: 
"5 artikla 
Komissio antaa neuvostolle ennen 1 päivää tammikuuta 2003 kertomuksen 
järjestelmän täytäntöönpanosta sekä saaduista tuloksista. Tämän kertomuksen 
perusteella ja tarpeen mukaan se antaa neuvostolle ehdotuksia järjestelmän 
tulevasta organisoinnista ja toiminnasta." 
2 artikla 
Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu 
Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 
Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1998. 
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa 
jäsenvaltioissa. 
Tehty Brysselissä 
Neuvoston puolesta 
Puheenjohtaja 
19 
RAHOITUSSELVITYS 
1. TOIMENPITEEN NIMI 
Euroopan metsätalouden tieto- ja viestintäjärjestelmän (Efics) käyttöönottamiseen 
tähtäävän yhteisön toimenpiteen pidentäminen. 
2. BUDJETTIKOHTA 
B2-5150, Metsät 
3. OIKEUSPERUSTA 
Perustamissopimuksen 213 artikla. 
Euroopan metsätalouden tieto- ja viestintäjärjestelmän (Efics) käyttöönottamisesta 29 
päivänä toukokuuta 1989 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 1615/891, sellaisena 
kuin se on muutettuna 21 päivänä helmikuuta 1994 annetulla neuvoston asetuksella 
(ETY) N:o 400/942, ja jonka soveltamiskausi päättyy 31 päivänä joulukuuta 1997. 
Ehdotetaan asetuksen voimassaoloajan pidentämistä viidellä vuodella. Asetus kattaisi 
tällöin ajanjakson 1989-2002. 
4. TOIMENPITEEN KUVAUS 
4.1. Toimenpiteen yleistavoite 
Asetus 1615/89 annettiin komission 1988 aloittamaan metsätoimenpideohjelmaan 
liittyen. Asetuksella perustetun järjestelmän katsottiin olevan välttämätön väline 
niiden metsätalouspoliittisten toimenpiteiden toteuttamiseksi, joita tällä ohjelmalla 
ehdotettiin pantavaksi yhteisötasolla täytäntöön. 
Järjestelmän tavoitteena on metsätalousalaa ja sen kehitystä koskevien tietojen 
kerääminen, yhteensovittaminen, yhtenäistäminen, käsittely ja välitys, jotta saataisiin 
koottua objektiivisia, luotettavia ja olennaisia tietoja unionin metsätalousalan 
rakenteesta ja toiminnasta ja sitä kautta: 
1 EYVLN:oL 165, 15.6.1989, s. 12 
2 EYVLN:oL 54, 25.2.1994, s. 5 
-äo 
;^ii».*iv;£i>.^v: -^^fiêêm^ 
- parannettua metsätalousalan etujen huomioon ottamista kansainvälisessä 
keskustelussa, jota on käyty esimerkiksi luonnon monimuotoisuutta koskevan 
yleissopimuksen, metsiensuojelun tai ilmastomuutoksen osalta, 
- helpotettua metsätalousalan toimenpiteiden täytäntöönpanoa olemassa olevien 
yhteisöpolitiikkojen puitteissa (YMP:n liitännäistoimenpiteet, rakennerahastot, 
ympäristö, teollisuus jne.), 
- helpotettua jäsenvaltioiden metsätalouspolitiikkojen täytäntöönpanoa, 
- tuotua Euroopan metsiä koskeva informaatio suuremman yleisön ulottuville. 
Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi komissio ehdottaa ryhtymistä seuraaviin 
toimenpiteisiin tulevina vuosina: 
- tietokannan luominen, ylläpito ja kartuttaminen (toteutettavuustutkimus, jo 
käytettävissä olevien tietojen lajitteluja syöttäminen), 
- tutkimukset yhteisten metsätalousalan (puu, muut kuin puuntuotannon hyödykkeet 
ja palvelut) ja metsäomaisuuden nimikkeistöjen kehittämiseksi, 
- tutkimukset kansallisia metsävaroja (puu) koskevien tietojen muuntamiseksi, 
- tutkimus uusien tietojen syöttämiseksi tietokantaan (maantieteelliset viitetiedot 
ja/tai kartat, erityisanalyysien tulokset), 
- erityistutkimukset (raakapuun ja metsäteollisuuden tuotteiden kauppaa koskevat 
tilastotiedot, puukaupan toiminta ja alakohtaisiin tarpeisiin liittyvät 
erityisanalyysit). 
Komission kokonaan rahoittamien toimenpiteiden lisäksi komission aikomuksena on 
osallistua jäsenvaltioissa toteutettavien hankkeiden rahoitukseen erityisesti tukeakseen 
metsävaroja (puuta) koskevien kansallisten tietojen muuntamista sekä metsävaroja, 
metsäomaisuutta ja rakennerahastojen alueellisissa ohjelmissa metsän hyväksi 
toteutettuja toimenpiteitä koskevien lisätietojen keräämistä. 
Tarkoituksena on myös antaa rahoitustukea työlle, jota muut kansainväliset 
metsätilastointia toteuttavat laitokset tekevät ja jonka tavoitteet ovat yhdenmukaisia 
Euroopan metsätalouden tieto- ja viestintäjärjestelmän tavoitteiden kanssa. 
4.2. Toimenpiteen kesto 
Ensimmäinen nelivuotiskausi (asetus (ETY) N:o 1615/89): 1.1.1989 - 31.12.1992 
Toinen viisivuotiskausi (asetus (EY) N:o 400/94): 1.1.1993-31.12.1997 
Ehdotettu viiden vuoden pidennys: 1.1.1998 - 31.12.2002 
5. MENOJEN LUOKITUS 
5.1. Ei-pakollinen 
5.2. Jaksotetut määrärahat 
-ai-
6. MENOLAJI 
Ks. kohta 7. 
7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET 
7.1. Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa 
- jäsenvaltioissa toteutettaville komission yhteisrahoittamille toimenpiteille (tuki 
tietojen muuntamiseksi ja lisätietojen keräämiseksi) on säädetty rahoitusosuus, joka 
on enimmillään 50 prosenttia kokonaiskustannuksista, 
- yhteisön rahoitusosuus muiden kansainvälisten laitosten esittämissä hankkeissa 
tutkitaan tapauskohtaisesti, 
- yhteisö vastaa muiden toimenpiteiden rahoituksesta sataprosenttisesti. 
7.2. Kustannusten jakautuminen toimenpiteen eri tekijöiden mukaan 
maksusitoumusmäärärahat, miljoonaa ecua (nykyiset hinnat) 
Toimenpiteet 
Tutkimukset ja palvelut 
Osallistuminen 
jasenvaltioiden 
menoihin 
Osallistuminen 
kansainvalisten 
jarjestojen menoihin 
YHTEENSA 1998 ! 
1 j 
i 
0,2 | 
0,2 | 
1 
0,1 | 
1 
0,5 | 1999 
0,3 
0,2 
0,1 
0,6 2000 
0,3 _____ 
0,1 
0,8 2001 
0,3 
0,4 
0,1 
0,8 | 2002 
I 
i 
j 
| 0,2 
1 0,3 
1 
i 
| 
j 0,1 
\ 
i 
) \ 
0,6 1 2003ja 
seuraava 
j varainhoit 
j ovuosi 
| i 
i 
! 
[ 
! 
\ YHTEENSA 
1,3 
1,5 
0,5 
3,3 
Huomautus: asetuksen kahden aiemman soveltamiskauden (1989-1992 ja 1993-1997) 
kuluessa toteutuneet menot olivat kokonaisuudessaan 0,6 miljoonaa ecua, joten 
kauden 1989-2002 arvioidut suunnitellut menot ovat kaikkiaan 3,9 miljoonaa ecua, 
kuten asetuksessa on mainittu. 
-SL2-
7.3. Maksusitoumusmäärärahojen /maksumäärärahojen aikataulu 
maksusitoumusmäärärahat, miljoonaa ecua 
maksusitoumus­
määrärahat 
Maksu-
maara-
rahat 1998 
1999 
2000 
2001 
2002 
2003 ja 
seuraava 
varainhoito 
vuosi 
YHTEENSÄ 1998 
0,5 
0,3 
0,2 
0,5 | 1999 
! i 
1 
| 
1 0,6 
1 
| 0,4 
| 0,1 
| 0,1 
1 
| 
1 
j 0,6 I 2000 
! 
1 1 1 
| 0,8 
i 
[ 
| 
| 0,5 
1 0,2 
0,1 
1 
1 
1 
0,8 2001 
0,8 
0,5 
0,2 
0,1 
0,8 | 2002 
i 
\ 
| 
] 0,6 
| 
, 
: o,4 
1 0,2 
t j 
I 
I 0,6 2003ja 
seuraava 
varainhoit 
ovuosi YHTEENSA 
3,3 
0,3 
0,6 
0,6 
0,8 
0,7 
0,3 
3,3 
8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET: 
Komission yhteisrahoittamien hankkeiden jäsenmaissa tapahtuvaan toteutukseen sekä 
rahoitusnäkökohtiin kohdistuvia tarkastuksia voidaan tehdä paikalla. 
9. KUSTANNUSTEHOKKUUSAN ÄLYYSI: 
9.1. Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä 
Asetuksessa mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi seuraavien vuosien aikana 
ehdotetaan keskityttäväksi tietojen hankintaan ja niiden vertailukelpoisuuden ja 
luotettavuuden parantamiseen seuraavilla alueilla: 
- metsävarat 
- metsäomaisuuden rakenne 
-A3 
- metsän ei-kaupalliset arvot 
- yhteisön metsätaloudelliset toimenpiteet 
- metsäteollisuustuotteet (mekaanisen puunjalostusteollisuuden tuotteet ja muut 
metsäteollisuustuotteet). 
Horisontaalitason erityistoimenpiteitä käynnistetään: 
- yhteisten nimikkeistöjen ja määritelmien määrittelemiseksi jokaisella mainitulla 
alueella, 
- kansallisella tasolla kerättyjen tietojen vertailukelpoisuuden parantamiseksi 
yhteisön tasolla, 
- teknisten ratkaisujen määrittämiseksi tietojen keräämistä, tallennusta ja välitystä 
varten toissijaisuusperiaatetta kuitenkin noudattaen. 
Komissio aikoo hyödyntää Euroopan metsätalouden tieto- ja viestintäjärjestelmää 
käynnistääkseen yhtenäisiä metsätalousalaa hyödyttäviä toimenpiteitä ja pannakseen 
ne täytäntöön parhaalla mahdollisella tavalla. Siitä on oletettavasti hyötyä myös 
suunniteltaessa ja toteutettaessa yleisempiä politiikkoja esimerkiksi ympäristön, ja 
teollisuuden alalla tai työllisyyden hyväksi tehtyihin aloitteisiin liittyen. On myös 
odotettavissa, että järjestelmä antaessaan luotettavia tietoja Euroopan 
metsäteollisuusalasta, sen kestävästä kehityksestä ja sen ympäristöstä hyödyttää 
laajemmin jäsenvaltioiden erilaisia julkisia ja yksityisiä organisaatioita. 
9.2. Toimenpiteen perustelut 
9.2.1. Yhteisön toimenpiteiden tarpeellisuus 
On tarpeen, että yhteisö osallistuu Euroopan metsätalouden tieto- ja 
viestintäjärjestelmän käyttöönottamiseksi ja sen tulosten laadun parantamiseksi 
välttämättömiin toimenpiteisiin. Jos aloite jätettäisiin pelkästään jäsenvaltioille, 
yhteisön passiivisuuden seurauksena Euroopan metsätalousalalla olisi edelleenkin 
käytettävissä vain epäluotettavia tietoja, joillakin alueilla ei tietoja ollenkaan. Tällaista 
tilannetta on vaikea hyväksyä, koska niin jäsenvaltiot kuin yhteisön toimielimetkin 
tunnustavat näiden tietojen muodostavan välttämättömän välineen yhtä hyvin 
kansainvälisellä ja yleiseurooppalaisella tasolla kestävän kehityksen toteuttamisessa 
(Rion ja Helsingin jälkeinen prosessi) kuin yhteisötasolla metsien hyväksi 
käynnistettyjen toimenpiteiden tukemisessa ja tulevan metsästrategian 
suunnittelemisessa 
Metsänhoitotoimenpiteiden toteuttaminen yhteisöpolitiikkojen osana (YMP, 
teollisuus, ympäristö) edellyttää tarkoituksenmukaista tietojärjestelmää, jonka tiedot 
ovat eurooppalaisella tasolla vertailukelpoisia ja luotettavia. Lisäksi jokaisen 
kansallisella tai alueellisella tasolla säädetyn toimenpiteen tulee voida perustua 
tämänkaltaisiin tietoihin, jotka muodostavat ne perusosoittimet (ympäristö, 
sosioekonomiset edellytykset jne.), joiden avulla voidaan myöhemmin tehdä 
toimenpiteen määrällinen vaikutusarvio kyseisellä alueella. Euroopan metsien 
-34 
•inm—jiuw 
ekologisen ja sosioekonomisen tilan erityispiirteiden ja suuren moninaisuuden tulee 
heijastua tällaisesta tietojärjestelmästä. Kun Euroopan metsien paikalliset ja alueelliset 
ominaispiirteet on otettu huomioon, alueiden tasolla päästään yhtenäiseen ja 
hajautettuun lähestymistapaan. 
Toimenpiteen vastuu jakautuu yhteisön ja jäsenvaltioiden kesken. Vaikka yhteisön 
tehtävänä onkin Euroopan metsätalousalaa koskevien vertailukelpoisten ja 
luotettavien tietojen kerääminen, käsittely ja välitys, tämä työ voidaan saattaa 
päätökseen vain, jos jäsenvaltiot toteuttavat toimenpiteitä kansallisten tietojen 
parantamiseksi. Näitä pyrkimyksiä on sovitettava yhteen yhteisötasolla. Jäsenvaltiot 
hyötyvät keskinäisestä tietoj en j a kokemusten vaihdosta. 
Jäsenvaltiot eivät yksin voi ryhtyä laatimaan yhteiseurooppalaisia määritelmiä ja 
nimikkeistöä. Yhteisön toiminta yhdessä muiden kansainvälisten järjestöjen 
toiminnan kanssa lisää konkreettisesti jäsenvaltioiden toimien merkitystä. 
Pysyvä metsäkomitea on useassa yhteydessä korostanut yhteisön osallistumisen 
tarpeellisuutta; se on myös aina ollut yksimielisesti järjestelmän käyttöönoton 
kannalla. Yhteisön osallistumisen tarpeellisuuden ovat vahvistaneet myös muut 
toimielimet, erityisesti: 
- Euroopan parlamentti 18. joulukuuta 1996 antamassaan kertomuksessa Euroopan 
unionin metsästrategiasta, 
- talous- ja sosiaalikomitea 24. huhtikuuta 1997 antamassaan oma-aloitteisessa 
lausunnossa Euroopan unionin metsänhoidon tilasta ja ongelmista ja 
metsätalouspolitiikkojen kehittämismahdollisuuksista, 
- alueiden komitea Euroopan unionin metsien hoitoa, käyttöä ja suojelua koskevassa 
lausuntoluonnoksessaan. 
9.2.2. Toimenpiteen toteuttamisessa käytettävien menettelytapojen valinta 
Ehdotetut yhteisön toimenpiteitä koskevat menettelytavat, jotka kohdistuvat kohdassa 
9.1. esiteltyihin toimenpiteisiin, ovat tulosta jäsenvaltioiden kanssa pysyvässä 
metsäkomiteassa käydyistä keskusteluista. Näissä keskusteluissa on tutkittu kaikki 
toimintasuunnitelmat, joita ehdotettiin komission tilaamassa ja Euroopan 
metsäinstituutin tekemässä, vuonna 1997 päättyneessä Euroopan 
metsäinventointijärjestelmiä koskeneessa tutkimuksessa. Esimerkiksi sellaisen 
vaihtoehdon, että Euroopan metsätalouden tieto- ja viestintäjärjestelmän puitteissa 
toteutettaisiin riippumaton inventointi, katsottiin olevan nykytilanteessa epärealistisen 
sen aiheuttamien kustannusten ja jäsenvaltioiden tasolla syntyvien ongelmien vuoksi. 
Myönnettyjä määrärahoja on pidettävä suhteellisen vaatimattomina verrattuina 
asetettuihin tavoitteisiin ja jäsenvaltioiden metsätaloutta koskevien tietojen keruun ja 
käsittelyn kustannuksiin. Tietojärjestelmän toteuttamisen lisäksi yhteisön 
rahoitustoimet keskittyvät tukemaan jäsenvaltioita niiden ottaessa käyttöön 
•05 
.'•v ,^;is^|iP| 
tarkoituksenmukaisia menetelmiä tietojen vertailukelpoisuuden, luotettavuuden ja 
kattavuuden parantamiseksi Euroopan mitassa. 
9.3. Toimenpiteen seuranta ja arviointi 
Toimenpiteen seuranta ja arviointi tapahtuu läheisessä yhteistyössä pääosastojen III, 
VI, XI ja XII sekä Eurostatin ja jäsenvaltioiden kanssa; nämä ovat edustettuina 
pysyvän metsäkomitean Efics-työryhmässä sekä pysyvän maataloustilastokomitean 
metsätilastotyöryhmässä. Läheistä yhteistoimintaa asiassa on myös kansainvälisten, 
maailmanlaajuisella tasolla metsätalousalaa koskevien tietojen keruuta, käsittelyä ja 
välitystä jo harjoittavien organisaatioiden, kuten Genevessä toimivan Yhdistyneiden 
Kansakuntien Euroopan talouskomission (YK/ECE), kanssa. Tässä yhteistyössä 
komissio osallistuu sihteeristöjenvälisen työryhmän työskentelyyn, jossa mukana ovat 
pääosasto VI:n lisäksi Eurostatin, FAO:n, ECE/FAO:n, OECD:n ja kansainvälisen 
trooppisen puun järjestön (ITTO) edustajat. 
Näiden eri elimien osallistuminen ja yhteistyö takaa toimenpiteen parhaan 
mnhrlnlIiçfMi tntpiittnmiçpn mahdollisen toteuttamisen 
10. HALLINTOMENOT (TALOUSARVION A OSAÏ 
Asetuksen täytäntöönpano ei vaadi lisää hallinto voimavaroja. Tehtävään käytetään 
vakinaisessa työsuhteessa olevaa tähän työhön jo määrättyä henkilökuntaa: yksi A-
ura-alueen virkamies osa-aikaisena ja yksi B-ura-alueen virkamies 
kokopäivätoimisena. 
Kokousten järjestämiseen, virkamatkoihin ja mahdollisesti julkaisuihin liittyvät menot 
rahoitetaan talousarvion A osan näitä tarkoituksia varten varatuista yleisistä 
budjettikohdista. Muut menot (tutkimukset, erityisten tietotekniikkajärjestelmien 
kehittäminen jne.) rahoitetaan budjettikohdasta B2-5150. 
-Ä6-
ISSN 1024-4492 
KOM(98) 173 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 03 15 16 17 
Luettelonumero : CB-CO-98-170-FT-C 
ISBN 92-78-32137-0 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
^3-