Sopimus tuli voimaan 1. marraskuuta 1999. Euroopan unioni on ollut tämän sopimuksen sopimuspuoli 1. lokakuuta 2005 lähtien. Tällä hetkellä sopimuspuolia on 77: niistä 41 on Euraasiasta (EU mukaan luettuna) ja 36 Afrikasta.

Karimetso elää Atlantin rannikolla Euroopassa ja Pohjois-Afrikassa Marokosta aina Pohjois-Norjaan, Kuolan niemimaalle ja Islantiin asti sekä Välimeren ja osittain Mustanmeren rannikoilla (del Hoyo et al. 1992). Sillä on kolme alalajia: Ph. a. aristotelis Atlantilla, Ph. a. desmarestii Välimerellä ja Mustallamerellä ja Ph. a. riggenbachi Marokossa. Kaiken kaikkiaan lajin linnut ovat paikkalintuja tai levittäytyviä, mutta jotkin populaatiot ovat aidosti muuttavia populaatioita: Ph. a. aristotelis -alalajin pohjoisimmat populaatiot Norjassa ja Venäjällä sekä Ph. a desmarestii -alalajin Adrianmeren populaatiot.

Maailmanlaajuisesti populaation arvioitiin olevan kooltaan noin 100 000 paria 1990-luvulla, kun taas vuonna 2004 sen kooksi arvioitiin 75 000–81 000 paria (BirdLife International 2004). IUCN on luokitellut lajin elinvoimaiseksi (BirdLife 2015). Vaikka jotkin populaatiot ovat vakaita, yleinen suuntaus on kuitenkin laskeva (Wetlands International 2006). Populaatioiden koossa on todettu suurta vaihtelua. Esimerkiksi Yhdistyneen kuningaskunnan populaatio kasvoi vuosien 1969 ja 1987 välisenä aikana 21 prosenttia vuosien 1969–1970 31 600 parista 47 300 pariin vuosina 1985–1987. Tätä seurasi 27 prosentin lasku vuosien 1998 ja 2002 välisenä aikana ja 26 prosentin lisälasku vuoteen 2011 mennessä (Balmer et al. 2013). Myös Norjassa populaation koossa on suurta vaihtelua. Pohjoisin muuttava populaatio Barentsinmerellä pieneni vuoden 1980 10 000 parista noin 1 000 pariin vuoteen 1994 mennessä. Populaatio kuitenkin kasvoi jälleen noin 5 000 pariin vuonna 2013 (Fauchald et al. 2015).

Alalajin Ph. a. desmarestii populaatiossa arvioitiin olevan noin 8 700–11 126 pesivää paria (Bazin and Imbert 2012). Vuonna 2006 populaatiossa arvioitiin olevan noin 10 000 yksilöä (Culioli 2006). Korsikan populaatio pieneni, kun aiemmin vakaa, vuosina 1975–1983 jopa 1 000 paria käsittänyt populaatio pieneni vuoteen 1994 mennessä yli 50 prosentilla noin 375 pariin. Tämän jälkeen populaatio elpyi jälleen. (Dubois et al. 2008.)

Alalajia Ph. a. desmarestii suojellaan sen levinneisyysalueen Euroopan osassa. Se on luokiteltu uhanalaiseksi useissa maissa: esimerkiksi Bulgariassa se on luokiteltu vaarantuneeksi ja Albaniassa erittäin uhanalaiseksi lajiksi. Ph. a. aristotelis on suojeltu osassa sen levinneisyysaluetta (Yhdistynyt kuningaskunta). Yhdistyneessä kuningaskunnassa se siirrettiin hiljattain keltaiselta listalta punaiselle listalle (Eaton et al. 2015), ja Venäjällä se on uhanalaisten lajien luettelossa populaation pienen koon vuoksi. Norjassa laji on silmälläpidettävien luokassa, sillä populaatio on pienentynyt 15–30 prosenttia yli kymmenen vuoden aikana (Korneev et al. 2015).

Velando ja Freire (2002) korostavat, että Ph. a. desmarestii -alalajin tehokas suojelu edellyttää sen pesimäalueiden sekä ravinnonhankinta- ja yöpymisalueiden suojelua sekä pohjakalakantojen kalastuksen sääntelyä ravinnonhankinta-alueilla. Velandon ja Freiren (2002) mukaan BirdLife on ehdottanut vuonna 2015 seuraavia suojelutoimia: 1) lajille tärkeiden merellä sijaitsevien paikkojen tunnistaminen; 2) näiden paikkojen nimeäminen suojelluiksi merialueiksi; 3) tärkeimpien pesimä- ja talvehtimisalueiden hoitaminen muun muassa haitallisia petoja hävittämällä; 4) kalastusaluksissa tapahtuvan valvonnan suorittaminen niiden alueiden määrittämiseksi, joissa on suuri riski joutua verkkokalastuksen sivusaaliiksi; 5) korjaus- ja suojelutoimien toteuttaminen tarvittaessa.

1.4.Luxemburgin ehdotukset

Luxemburg on ehdottanut seuraavien kolmen lajin kaikkien populaatioiden siirtämistä sopimuksen liitteen 3 taulukon 1 sarakkeeseen A: kuovisirri (Calidris ferruginea), lunni (Fratercula arctica) ja ruokki (Alca torda). Luxemburg ei ole ehdottanut näitä kolmea lajia mihinkään tiettyyn luokkaan, mutta sopimuksen liitteessä 3 olevassa taulukossa 1 esitettyjen perusteiden mukaisesti kuovisirri (Calidris ferruginea) ja ruokki (Alca torda) kuuluvat luokkaan 4 ja lunni (Fratercula arctica) luokkaan 1b.

Luxemburg viittaa ehdotuksessaan AEWA:n kuudennen sopimuspuolten kokouksen päätöslauselmaan 6.1, jossa todettiin, että seuraavat lajit on luokiteltu kansainvälisesti uhanalaisiksi: haahka (Somateria mollissima), punasotka (Aythya ferina), mustakurkku-uikku (Podiceps auritus), meriharakka (Haematopus ostralegus), töyhtöhyyppä (Vanellus vanellus), punakuiri (Limosa lapponica), isosirri (Calidris canutus), kuovisirri (Calidris ferruginea), armenianlokki (Larus armenicus), lunni (Fratercula arctica) ja ruokki (Alca torda). Päätöslauselmassa todettiin, että on tärkeää huomioida näiden muutosten seuraukset seitsemännen sopimuspuolten kokouksen luetteloissa.

1.5.Ehdotusten arviointi

Kroatian, Italian ja Luxemburgin ehdottamien liitteitä 2 ja 3 koskevien muutosten seurauksena kaikkiin karimetson (Phalacrocorax aristotelis), kuovisirrin (Calidris ferruginea), lunnin (Fratercula arctica) ja ruokin (Alca torda) populaatioihin sovellettaisiin sopimuksen liitteessä 3 olevaa 2.1.1. jaksoa, jossa säädetään liitteessä 3 olevan taulukon 1 sarakkeessa A lueteltujen lajien populaatioiden suojeluun sovellettavista oikeudellisista toimenpiteistä. Sopimuspuolet suojelevat taulukon 1 sarakkeessa A lueteltuja populaatioita sopimuksen III artiklan 2 kappaleen a kohdan mukaisesti. Tällaiset sopimuspuolet kieltävät erityisesti ja ottaen huomioon alla olevan 2.1.3 kappaleen määräykset:

a) kyseisiin, niiden alueilla oleviin populaatioihin kuuluvien lintujen pyynnin ja niiden munien ottamisen;

b) tahallisen häirinnän siinä määrin kuin häirinnällä olisi merkitystä kyseisen populaation suojelulle; ja

c) yllä olevan a kohdan mukaisesti asetettujen kieltojen vastaisesti pyydettyjen kyseisiin populaatioihin kuuluvien lintujen tai niiden munien hallussapidon tai käytön ja kaupan, sekä sellaisten lintujen ja niiden munien tunnistettavissa olevien osien tai johdannaisten hallussapidon tai käytön ja kaupan.

Poikkeuksena sarakkeen A luokissa 2 ja 3 lueteltujen ja tähdellä merkittyjen populaatioiden sekä sarakkeen A luokassa 4 lueteltujen populaatioiden osalta metsästystä voidaan jatkaa lajien kestävän käytön periaatteen mukaisesti. Lajien kestävän käytön on tapahduttava kansainvälisen lajikohtaisen toimintasuunnitelman puitteissa, jonka mukaisesti sopimuspuolet pyrkivät toteuttamaan sopeutuvan luonnonvarojen käytön ja hoidon periaatteita. Tällaiseen käyttöön on sovellettava vähintään 2.1.2 kappaleessa tarkoitettuja oikeustoimenpiteitä, joita sovelletaan taulukon 1 sarakkeessa B lueteltuihin populaatioihin kuuluvien lintujen pyyntiin.

Italian ja Kroatian sekä Luxemburgin ehdotukset ovat aiheellisia. Ne ovat yhteensopivia EU:n lainsäädännön ja erityisesti lintudirektiivin kanssa ja täydentävät sitä.

Luontodirektiivien asiantuntijaryhmän (NADEG) kirjallisen kuulemisen jälkeen komissio ehdottaa, että unionin olisi kannatettava edellä mainittuja ehdotuksia, sillä ne ovat tieteellisesti perusteltuja ja ne vastaavat unionin sitoumusta tehdä kansainvälistä yhteistyötä luonnon monimuotoisuuden suojelemiseksi. Muutoksia koskevat ehdotukset eivät edellytä unionin voimassa olevan lainsäädännön muuttamista.

Kaikki liitteiden muuttamista koskevat ehdotukset toimitetaan sopimuksen sihteeristölle vähintään 150 päivää ennen sopimuspuolten kokouksen istuntoa eli 7. heinäkuuta 2018 (vrt. sopimuksen X artiklan 2 ja 3 kappale).

Neuvoston on sen vuoksi tarpeen tehdä kiireellisesti päätös edellä mainitun ehdotuksen toimittamisesta sopimuksen sihteeristölle Euroopan unionin puolesta. Tämä muodostaa SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdassa tarkoitetun unionin puolesta esitettävän kannan.

2018/0221 (NLE)