Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2022/C 265/08)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN MUUTTAMISTA KOSKEVAN VAKIOMUUTOKSEN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Rheinhessen”

PDO-DE-A1274-AM01

Tiedonannon päivämäärä: 20.4.2022

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1. Viinin/rypäletuotteiden kuvaus ja analyyttiset ja/tai aistinvaraiset ominaisuudet

Kuvaus:

Dornfelder-rypälelajikkeesta peräisin olevan laatuviinin luonnollisen vähimmäisalkoholipitoisuuden tai rypälemehun vähimmäispainon muuttaminen (aiemmin 5.1 kohta, tuleva 3.2 kohta) poikkeuksellisten sääolojen vuosina. Dornfelder-rypälelajikkeesta peräisin olevan laatuviinin vakioarvot: alkoholipitoisuus 8,8 tilavuusprosenttia / 68 Öchsle-astetta.

TÄYDENNYS:

”Dornfelder-rypälelajikkeen luonnollinen vähimmäisalkoholipitoisuus / rypälemehun vähimmäispaino voidaan vahvistaa tunnustetun Rheinhessen-tuottajaryhmän hallituksen päätöksellä 8,3 tilavuusprosentin kokonaisalkoholipitoisuudeksi / 65 Öchsle-asteeksi poikkeuksellisten sääolojen vuosina. Tämä määräys koskee ainoastaan kulloinkin päättynyttä viinivuotta. Tuottajaryhmän päätös julkaistaan asianmukaisella tavalla.”

Eri tuotteet mainitaan nimeltä ja samalla esitetään niiden luonnollinen vähimmäisalkoholipitoisuus / rypälemehun vähimmäispaino sekä aistinvarainen kuvaus niistä.

Perustelut:

Dornfelder-rypälelajikkeen vähimmäisalkoholipitoisuutta / rypälemehun vähimmäispainoa alennetaan hieman, jotta sato voidaan korjata aikaisemmin ja näin minimoida uusista haitallisista organismeista aiheutuvat kielteiset vaikutukset.

Esimerkiksi vuonna 2014 Drosophila suzukii -kärpänen muodosti uhan varhain kypsyneille punaisille rypälelajikkeille. Sadonkorjuun kanssa odottelu aiemmin sovelletun rypälemehun vähimmäispainon vuoksi aiheuttaa tällaisina vuosina riskin sadon merkittävistä laadullisista ja määrällisistä menetyksistä. Aistinvaraisia kuvauksia on täsmennetty, jotta ne kuvaisivat paremmin eri tuotteita.

2. Viininvalmistuksessa käytettävä rypälelajike

Kuvaus:

Tähän mennessä on ilmoitettu seuraavat rypälelajikkeet:

Valkoviinit:

”Albalonga, Arnsburger, Auxerrois, Bacchus, Bronner, Chardonnay, Ehrenbreitsteiner, Ehrenfelser, Faberrebe, Findling, Freisamer, Gelber Muskateller, Gewürztraminer, Grauer Burgunder, Grüner Silvaner, Grüner Veltliner, Helios, Hibernal, Hölder, Huxelrebe, Johanniter, Juwel, Kanzler, Kerner, Kernling, Mariensteiner, Merzling, Morio-Muskat, Müller-Thurgau, Muskat-Ottonel, Nobling, Optima, Orion, Ortega, Perle, Phoenix, Prinzipal, Regner, Reichensteiner, Rieslaner, Roter Gutedel, Roter Muskateller, Roter Traminer, Saphira, Sauvignon Blanc, Scheurebe, Schönburger, Septimer, Siegerrebe, Silcher, Sirius, Solaris, Staufer, Weißer Burgunder, Weißer Gutedel, Weißer Riesling, Würzer.”

Punaviinit ja roseeviinit:

”Acolon, Blauer Frühburgunder, Blauer Limberger, Blauer Portugieser, Blauer Silvaner, Blauer Spätburgunder, Blauer Trollinger, Blauer Zweigelt, Bolero, Cabernet Carbon, Cabernet Cortis, Cabernet Cubin, Cabernet Dorio, Cabernet Dorsa, Cabernet Franc, Cabernet Mitos, Cabernet Sauvignon, Dekapo, Deckrot, Domina, Dornfelder, Dunkelfelder, Färbertraube, Früher roter Malvasier, Hegel, Heroldrebe, Merlot, Monarch, Müllerrebe, Muskat Hamburg, Neronet, Palas, Prior, Regent, Rondo, Rotberger, Rubinet, Saint-Laurent, Syrah.”

MUUTOS:

Lisätään seuraavat rypälelajikkeet:

Valkoviinit:

”Blauer Silvaner, Cabernet Blanc, Calardis Blanc, Felicia, Früher Malingre, Früher Roter Malvasier, Goldmuskateller, Goldriesling, Muscaris, Osteiner, Rosa Chardonnay, Roter Elbling, Roter Müller-Thurgau, Roter Riesling, Ruländer, Sauvignon Cita, Sauvignon Gryn, Sauvignon Sary, Sauvitage, Souvignier gris, Trebbiano di Soave, Villaris, Weißer Ebling.”

Punaviinit ja roseeviinit:

”Accent, Allegro, Baron, Blauburger, Cabernet Cantor, Cabernet Carol, Cabertin, Calandro, Helfensteiner, Muskattrollinger, Pinotin, Piroso, Reberger, Rosenmuskateller, Spätburgunder, Tauberschwarz, Wildmuskat.”

Poistetaan seuraavat rypälelajikkeet:

Valkoviinit:

”Mariensteiner”

Punaviinit ja roseeviinit:

”Muskat Hamburg”

”Blauer Silvaner” (väärä luettelo)

”Früher Roter Malvasier” (väärä luettelo)

Lisätään synonyymit.

Perustelut:

Rypälelajikkeiden luettelo on epätäydellinen ja sitä täydennetään, koska siinä on tarkoitus mainita kaikki tähän mennessä luokitellut rypälelajikkeet. Mariensteiner-rypälelajike poistetaan. Sitä ei ole hyväksytty Bundessortenamtin (Saksan liittovaltion kasvilajikeviraston) luettelossa eikä osavaltion asiaa koskevassa asetuksessa. Muskat Hamburg on syötäväksi tarkoitettu rypäle, joten sitä ei hyväksytä. Blauer Silvaner ja Frühe Rote Malvasier on poistettu puna- ja roseeviineistä, koska kyse on valkoviineistä.

3. Unionin tai kansallisen lainsäädännön nojalla sovellettavat vaatimukset

Kuvaus:

Tuote-eritelmän 9 kohdassa (tulevassa 10 kohdassa) esitetään muut merkintävaatimukset.

Pienemmät maantieteelliset yksiköt:

TÄYDENNYS:

”Lisäksi viinitarharekisteri sisältää luettelon pienemmille maantieteellisille yksiköille hyväksyttyjen alueiden, viinitarharyhmien ja yksittäisten viinitarhojen sekä sarkojen nimistä. Viinitarharekisteriin on merkitty tilojen ja alueiden rajat maarekisterimerkintöjen mukaan (maa-alue, pelto, sarka ja palsta). Sitä hallinnoi Rheinland-Pfalzin maatalouskamari. Viinitarharekisterin perustaminen ja ylläpitäminen pohjautuvat seuraavaan lainsäädäntöön:

— Weingesetz, 23 §:n 3 ja 4 momentti (viinilaki)

— Weinverordnung, 29 § (viiniasetus)

— Landesgesetz über die Festsetzung von Lagen und Bereichen und über die Weinbergsrolle (osavaltion viinitarhalaki)

— Landesverordnung über Zuständigkeiten auf dem Gebiet des Weinrecht, 2 §:n 16 momentti (osavaltion asetus toimivallasta viinilainsäädännön alalla).

Pienempien maantieteellisten yksiköiden rajauksen muuttaminen on sallittua ainoastaan viinilain 22 §:n mukaisen toimivaltaisen organisaation suostumuksella. Toimivaltaisen organisaation on ilmoitettava kaikista muutoksista maatalous- ja elintarvikevirastolle viinilain 22 g §:n mukaisesti.”

Perustelut:

Merkintöjä koskevia säännöksiä on täydennettävä suppeammilla maantieteellisillä nimillä voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti.

4. Tarkastusviranomainen

Kuvaus:

Täydennetään tuote-eritelmän 10 kohdassa (tulevassa 11 kohdassa) mainittuja valvontaviranomaisia ja niiden tehtäviä.

TÄYDENNYS:

Maatalouskamaria avustaa tarkastuksessa

Rheinland-Pfalzin alueellinen tutkintavirasto Mainzer Straße 112 56068 Koblenz

P. +49 261 91490

F. +49 261 91491 90

Sähköpostiosoite: poststelle@lua.rlp.de

Perustelut:

Alueellinen tutkintavirasto olisi lisättävä valvontaviranomaiseksi, koska se suorittaa valvontatehtäviä tällä alalla.

5. Muuta

Kuvaus:

Toimitukselliset muutokset EU:n vaatimusten mukaisesti

Perustelut:

EU:n vaatimusten noudattamiseksi oli tehtävä toimituksellisia muutoksia.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Nimi/nimet

Rheinhessen

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi:

SAN - suojattu alkuperänimitys

3. Viinialan tuotteiden luokat

1. Viini

5. Laatukuohuviinit

8. Helmeilevä viini

4. Viinin/ viinien kuvaus

1. Valkoiset laatuviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Valkoviinien lisäksi Rheinhessenissä tuotetaan perinteisesti myös rosee- ja punaviinejä. Erilaisten rypälelajikkeiden tyypilliset ominaisuudet johtuvat Rheinhessenissä eri tavoin rapautuneesta maaperästä. Viinejä tuotetaan pääasiassa rypälelajikeviineinä, joissa korostuvat kulloinkin käytetyn rypälelajikkeen tyypilliset ominaisuudet.

Valkoviinit

Väri on yleensä vaalean- tai oljenkeltainen, ja se taittuu usein vihreään. Kestävän viininvalmistusmenetelmän ansiosta näiden viinien primääriaromeissa korostuvat keltaiset ja trooppiset hedelmät, silloin tällöin myös kukkaismaiset muskottipähkinän vivahteet. Viinien makeus ja hapokkuus on hienostuneen tasapainoista, ja viineistä syntyvä aistinvarainen vaikutelma on raikas ja selkeä.

Erityisesti Riesling-rypälelajikkeesta valmistetuissa viineissä painottuvat Rheinhessenin erilaisen maaperän erot. Näissä viineissä on raikasta hapokkuutta, mineraalisuutta ja eleganttia hedelmäisyyttä.

Etenkin viineissä, jotka kypsytetään erilaisissa tynnyreissä, malolaktinen käyminen ja hienostuneet paahteiset aromit ovat usein selvästi havaittavissa.

Rypälesekoituksista valmistetuissa viineissä on usein jäännösmakeutta, joten ne ovat puolikuivia. Liebfrau(en)milch-nimitystä saa käyttää vain sellaisista rypälesekoituksista, jotka on valmistettu vähintään 70-prosenttisesti rypälelajikkeista Riesling, Silvaner, Müller-Thurgau tai Kerner, jolloin nämä rypälelajikkeet määrittävät näiden viinien maun.

Ilman väkevöimistä saadun, suojatulla alkuperänimityksellä ”Rheinhessen” varustetun viinin kokonaisalkoholipitoisuus voi olla yli 15 tilavuusprosenttia.

Niihin analyyttisiin ominaisuuksiin, joita ei ole kvantifioitu, sovelletaan voimassa olevaa lainsäädäntöä.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

2. Punaiset laatuviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Valkoviinien lisäksi Rheinhessenissä tuotetaan perinteisesti myös rosee- ja punaviinejä. Erilaisten rypälelajikkeiden tyypilliset ominaisuudet johtuvat Rheinhessenissä eri tavoin rapautuneesta maaperästä.

Punaviinit

Viinejä tuotetaan sekä yhdestä rypälelajikkeesta että rypälesekoituksista. Väriltään viinit ovat punaisia tai syvänpunaisia, ja niissä on sinivioletteja sävyjä. Aromeista painottuvat punaiset hedelmät ja marjat. Keskitäyteläisissä viineissä on pehmeät hapot, hillittyä tanniinisuutta ja runsasta hedelmäisyyttä.

Täyteläisissä viineissä voi olla konsentroituneiden punaisten hedelmien lisäksi myös mausteisia ja savuisia aromeja.

Ilman väkevöimistä saadun, suojatulla alkuperänimityksellä ”Rheinhessen” varustetun viinin kokonaisalkoholipitoisuus voi olla yli 15 tilavuusprosenttia.

Niihin analyyttisiin ominaisuuksiin, joita ei ole kvantifioitu, sovelletaan voimassa olevaa lainsäädäntöä.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

3. Rosee-laatuviinit, roseeviinit, Blanc de Noir -viinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Valkoviinien lisäksi Rheinhessenissä tuotetaan perinteisesti myös rosee- ja punaviinejä.

Rosee-laatuviinit, roseeviinit, Blanc de Noir -viinit

Viinien väri vaihtelee vaaleanpunaisesta kirkkaanpunaiseen (Blanc de Noir -rypäleestä valmistetut viinit ovat valkoviinin värisiä), ja ne puristetaan yksinomaan punaisista rypäleistä. Ne ovat useimmiten keskitäyteläisiä. Punaisista hedelmistä ja marjoista peräisin olevat aromit ovat hillittyjä, ja viineissä on raikkaat ja eloisat hapot.

Ilman väkevöimistä saadun, suojatulla alkuperänimityksellä ”Rheinhessen” varustetun viinin kokonaisalkoholipitoisuus voi olla yli 15 tilavuusprosenttia.

Niihin analyyttisiin ominaisuuksiin, joita ei ole kvantifioitu, sovelletaan voimassa olevaa lainsäädäntöä.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

4. Rotling-laatuviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Valkoviinien lisäksi Rheinhessenissä tuotetaan perinteisesti myös rosee- ja punaviinejä. Erilaisten rypälelajikkeiden tyypilliset ominaisuudet johtuvat Rheinhessenissä eri tavoin rapautuneesta maaperästä.

Rotling

Viinien väri vaihtelee vaaleanpunaisesta kirkkaanpunaiseen, ja niitä valmistetaan valkoisten ja punaisten rypäleiden tai mäskin sekoituksesta. Ne ovat yleensä keskitäyteläisiä, ja niiden maussa on havaittavissa keltaisten ja punaisten hedelmien aromeja.

Ilman väkevöimistä saadun, suojatulla alkuperänimityksellä ”Rheinhessen” varustetun viinin kokonaisalkoholipitoisuus voi olla yli 15 tilavuusprosenttia.

Niihin analyyttisiin ominaisuuksiin, joita ei ole kvantifioitu, sovelletaan voimassa olevaa lainsäädäntöä.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

5. Arvomerkinnällä ”Kabinett” varustetut viinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Valkoviinien lisäksi Rheinhessenissä tuotetaan perinteisesti myös rosee- ja punaviinejä. Erilaisten rypälelajikkeiden tyypilliset ominaisuudet johtuvat Rheinhessenissä eri tavoin rapautuneesta maaperästä.

Arvomerkinnällä ”Kabinett” varustetut viinit

Tyylikäs viini, jonka alkoholipitoisuus on yleensä kohtalainen. Hapokkuus on eloisaa ja raikasta, ja viinillisyys korostuu.

Ilman väkevöimistä saadun, suojatulla alkuperänimityksellä ”Rheinhessen” varustetun viinin kokonaisalkoholipitoisuus voi olla yli 15 tilavuusprosenttia.

Niihin analyyttisiin ominaisuuksiin, joita ei ole kvantifioitu, sovelletaan voimassa olevaa lainsäädäntöä.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

6. Arvomerkinnällä ”Spätlese” varustetut viinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Valkoviinien lisäksi Rheinhessenissä tuotetaan perinteisesti myös rosee- ja punaviinejä. Erilaisten rypälelajikkeiden tyypilliset ominaisuudet johtuvat Rheinhessenissä eri tavoin rapautuneesta maaperästä.

Arvomerkinnällä ”Spätlese” varustetut viinit

Nämä täysin kypsistä rypäleistä valmistetut viinit ovat harmonisen täyteläisiä, ja ne ovat luonteeltaan intensiivisiä ja selkeitä. Niiden aromeissa on myös keltaisia hedelmiä, joita tukee usein selvä hedelmien makeus. Väri on yleensä oljenkeltainen, mutta se voi taittua myös kultaan.

Ilman väkevöimistä saadun, suojatulla alkuperänimityksellä ”Rheinhessen” varustetun viinin kokonaisalkoholipitoisuus voi olla yli 15 tilavuusprosenttia.

Niihin analyyttisiin ominaisuuksiin, joita ei ole kvantifioitu, sovelletaan voimassa olevaa lainsäädäntöä.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

7. Arvomerkinnällä ”Auslese” varustetut viinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Valkoviinien lisäksi Rheinhessenissä tuotetaan perinteisesti myös rosee- ja punaviinejä. Erilaisten rypälelajikkeiden tyypilliset ominaisuudet johtuvat Rheinhessenissä eri tavoin rapautuneesta maaperästä.

Arvomerkinnällä ”Auslese” varustetut viinit

Kullankeltainen väri syntyy täyskypsien tai ylikypsien, ihannetapauksessa kuitenkin vielä terveiden rypäleiden käyttämisestä. Viineissä on selkeä keltaisten ja trooppisten hedelmien maku ja kuivattujen hedelmien aromeja, jotka vahvistuvat viinien vanhetessa. Etenkin Riesling-rypälelajikkeesta valmistetuissa viineissä on yleensä suuri jäännössokeripitoisuus ja selvästi havaittavaa hapokkuutta.

Ilman väkevöimistä saadun, suojatulla alkuperänimityksellä ”Rheinhessen” varustetun viinin kokonaisalkoholipitoisuus voi olla yli 15 tilavuusprosenttia.

Niihin analyyttisiin ominaisuuksiin, joita ei ole kvantifioitu, sovelletaan voimassa olevaa lainsäädäntöä.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

8. Arvomerkinnällä ”Beerenauslese” varustetut viinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Valkoviinien lisäksi Rheinhessenissä tuotetaan perinteisesti myös rosee- ja punaviinejä. Erilaisten rypälelajikkeiden tyypilliset ominaisuudet johtuvat Rheinhessenissä eri tavoin rapautuneesta maaperästä.

Arvomerkinnällä ”Beerenauslese” varustetut viinit

Viinit valmistetaan ylikypsistä, kuivatuista taikka jalohomeisista ja Botrytis-sienelle altistetuista rypäleistä. Ne ovat yleensä kullanvärisiä ja muuttuvat vanhetessaan meripihkanvärisiksi. Maussa korostuu pääasiassa täyteläinen makeus, ja viinien alkoholipitoisuus on pieni tai kohtalainen. Rusinoiden, kuivattujen hedelmien ja hunajan konsentroituneet aromit sekä mausteiset vivahteet ovat näille viineille tyypillisiä

Ilman väkevöimistä saadun, suojatulla alkuperänimityksellä ”Rheinhessen” varustetun viinin kokonaisalkoholipitoisuus voi olla yli 15 tilavuusprosenttia.

Niihin analyyttisiin ominaisuuksiin, joita ei ole kvantifioitu, sovelletaan voimassa olevaa lainsäädäntöä.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

9. Arvomerkinnällä ”Eiswein” varustetut viinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Valkoviinien lisäksi Rheinhessenissä tuotetaan perinteisesti myös rosee- ja punaviinejä. Erilaisten rypälelajikkeiden tyypilliset ominaisuudet johtuvat Rheinhessenissä eri tavoin rapautuneesta maaperästä.

Arvomerkinnällä ”Eiswein” varustetut viinit

Viinit valmistetaan enimmäkseen terveistä ja kypsistä rypäleistä, jotka korjataan ja puristetaan sitten, kun ne ovat ensin jäätyneet luonnollisesti. Erittäin suuri luonnollinen alkoholipitoisuus saadaan aikaan ilman jalohometta, kun rypäleiden aineosat konsentroituvat. Siksi viinien väri on useimmiten oljenkeltainen. Niissä on hedelmäistä makeutta ja konsentroitunutta hapokkuutta.

Ilman väkevöimistä saadun, suojatulla alkuperänimityksellä ”Rheinhessen” varustetun viinin kokonaisalkoholipitoisuus voi olla yli 15 tilavuusprosenttia.

Niihin analyyttisiin ominaisuuksiin, joita ei ole kvantifioitu, sovelletaan voimassa olevaa lainsäädäntöä.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

10. Arvomerkinnällä ”Trockenbeerenauslese” varustetut viinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Valkoviinien lisäksi Rheinhessenissä tuotetaan perinteisesti myös rosee- ja punaviinejä. Erilaisten rypälelajikkeiden tyypilliset ominaisuudet johtuvat Rheinhessenissä eri tavoin rapautuneesta maaperästä.

Arvomerkinnällä ”Trockenbeerenauslese” varustetut viinit

Viinit valmistetaan ylikypsistä, kuivatuista taikka jalohomeisista ja Botrytis-sienelle altistetuista rypäleistä. Ne ovat yleensä kullanvärisiä ja muuttuvat vanhetessaan meripihkanvärisiksi. Maussa korostuu pääasiassa täyteläinen makeus, ja viinien alkoholipitoisuus on pieni tai kohtalainen. Rusinoiden, kuivattujen hedelmien ja hunajan konsentroituneet aromit sekä mausteiset vivahteet ovat näille viineille tyypillisiä Trockenbeerauslese-viinit eroavat Beerenauslese-viineistä siinä, että ne ovat konsentroituneempia, ja niiden aromit ovat voimakkaammat jalohomeen vuoksi.

Ilman väkevöimistä saadun, suojatulla alkuperänimityksellä ”Rheinhessen” varustetun viinin kokonaisalkoholipitoisuus voi olla yli 15 tilavuusprosenttia.

Niihin analyyttisiin ominaisuuksiin, joita ei ole kvantifioitu, sovelletaan voimassa olevaa lainsäädäntöä.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

11. Laatukuohuviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Valkoviinien lisäksi Rheinhessenissä tuotetaan perinteisesti myös rosee- ja punaviinejä. Alkuperänimitystä ”Rheinhessen” voidaan käyttää helmeilevän tma-laatuviinin ja laatukuohuviinin valmistamisessa.

Erilaisten rypälelajikkeiden tyypilliset ominaisuudet johtuvat Rheinhessenissä eri tavoin rapautuneesta maaperästä.

Laatukuohuviinit

Kuohuviinit valmistetaan yleensä yhdestä rypälelajikkeesta. Niiden maku vastaa käytettyä rypälelajiketta, ja ne ovat hienojakoisesti vaahtoavia.

Cremant-tyyppisten kuohuviinien rakenne on usein pehmeän kermainen. Ne ovat hienostuneen täyteläisiä ja ne helmeilevät hennosti.

Ilman väkevöimistä saadun, suojatulla alkuperänimityksellä ”Rheinhessen” varustetun viinin kokonaisalkoholipitoisuus voi olla yli 15 tilavuusprosenttia.

Niihin analyyttisiin ominaisuuksiin, joita ei ole kvantifioitu, sovelletaan voimassa olevaa lainsäädäntöä.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

12. Helmeilevä viini

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Valkoviinien lisäksi Rheinhessenissä tuotetaan perinteisesti myös rosee- ja punaviinejä. Alkuperänimitystä ”Rheinhessen” voidaan käyttää helmeilevän tma-laatuviinin ja laatukuohuviinin valmistamisessa.

Erilaisten rypälelajikkeiden tyypilliset ominaisuudet johtuvat Rheinhessenissä eri tavoin rapautuneesta maaperästä.

Helmeilevä viini

Helmeilevät viinit ovat raikkaita, hedelmäisiä ja pirskahtelevia. Ne valmistetaan useimmiten aromaattisista rypälelajikkeista, joiden aromit korostuvat viinien maussa.

Ilman väkevöimistä saadun, suojatulla alkuperänimityksellä ”Rheinhessen” varustetun viinin kokonaisalkoholipitoisuus voi olla yli 15 tilavuusprosenttia.

Niihin analyyttisiin ominaisuuksiin, joita ei ole kvantifioitu, sovelletaan voimassa olevaa lainsäädäntöä.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

5. Viininvalmistusmenetelmät

5.1. Erityiset viininvalmistusmenetelmät

1. Kaikki tuotteet Erityinen viininvalmistusmenetelmä Sovelletaan voimassa olevaa lakia.

2. Kaikki tuotteet Asianomaiset viininvalmistusmenetelmien rajoitukset Sovelletaan voimassa olevaa lakia.

3. Kaikki tuotteet Viininviljelykäytäntö Sovelletaan voimassa olevaa lakia.

5.2. Enimmäistuotokset

105 hehtolitraa hehtaaria kohden

6. Rajattu maantieteellinen alue

Suojatun alkuperänimityksen piiriin kuuluvat seuraavien kuntien viinitarhat: Albig, Alsheim, Alzey, Appenheim, Armsheim, Aspisheim, Badenheim, Bechenheim, Bechtheim, Bechtolsheim, Bermersheim (Alzey-Worms), Bermersheim vor der Höhe, Biebelnheim, Biebelsheim, Bingen am Rhein 1, Bodenheim, Bornheim (Alzey-Worms), Bubenheim (Mainz-Bingen), Budenheim, Dalheim, Dexheim, Dienheim, Dintesheim, Dittelsheim-Heßloch, Dolgesheim, Dorn-Dürkheim, Eckelsheim, Eich, Eimsheim, Engelstadt, Ensheim, Eppelsheim, Erbes-Büdesheim, Esselborn, Essenheim,Flörsheim-Dalsheim, Flonheim, Flomborn, Framersheim, Frei-Laubersheim, Freimersheim (Alzey-Worms), Frettenheim, Friesenheim, Fürfeld, Gabsheim, Gau-Algesheim, Gau-Bickelheim, Gau-Bischofsheim, Gau-Heppenheim, Gau-Odernheim, Gau-Weinheim, Gensingen, Gimbsheim, Grolsheim, Gumbsheim, Gundersheim, Gundheim, Guntersblum, Hackenheim, Hahnheim, Hangen-Weisheim, Harxheim, Heidesheim am Rhein, Hillesheim (Mainz-Bingen), Hochborn, Hohen-Sülzen, Horrweiler, Ingelheim am Rhein, Jugenheim in Rheinhessen, Kettenheim, Klein-Winternheim, Köngernheim, Lörzweiler, Lonsheim, Ludwigshöhe, Mainz, Mauchenheim, Mettenheim, Mölsheim, Mörstadt, Mommenheim, Monsheim, Monzernheim, Nack, Nackenheim, Neu-Bamberg, Nieder-Hilbersheim, Nieder-Olm, Nieder-Wiesen, Nierstein, Ober-Flörsheim, Ober-Hilbersheim, Ober-Olm, Ockenheim, Offenheim, Offstein, Oppenheim, Osthofen, Partenheim, Pfaffen-Schwabenheim, Pleitersheim, Sankt Johann (Mainz-Bingen), Saulheim, Schornsheim, Schwabenheim an der Selz, Selzen, Siefersheim, Sörgenloch, Spiesheim, Sprendlingen, Stadecken-Elsheim, Stein-Bockenheim, Sulzheim, Tiefenthal (Bad Kreuznach), Udenheim, Uelversheim, Undenheim, Vendersheim, Volxheim, Wachenheim, Wackernheim, Wahlheim, Wallertheim, Weinolsheim, Welgesheim, Wendelsheim, Westhofen, Wintersheim, Wöllstein, Wörrstadt, Wolfsheim, Wonsheim, Worms, Zornheim, Zotzenheim.

Suojatulla nimityksellä ”Rheinhessen” varustetut laatuviinit, arvomerkinnällä varustetut viinit, tma-kuohuviinit tai helmeilevät tma-laatukuohuviinit on valmistettava viininviljelyalueella, Rheinland-Pfalzin osavaltion toisella viininviljelyalueella tai naapuriosavaltion viininviljelyalueella.

7. Viininvalmistuksessa käytettävä rypälelajike tai -lajikkeet

Accent

Acolon

Albalonga

Allegro

Arnsburger

Auxerrois – Auxerrois blanc, Pinot Auxerrois

Bacchus

Baron

Blauburger

Blauer Frühburgunder – Frühburgunder, Pinot Noir Precoce, Pinot Madeleine, Madeleine Noir

Blauer Limberger – Limberger, Lemberger, Blaufränkisch

Blauer Portugieser – Portugieser

Blauer Silvaner

Blauer Spätburgunder – Spätburgunder, Pinot Nero, Pinot Noir, Samtrot,

Blauer Trollinger – Trollinger, Vernatsch

Blauer Zweigelt – Zweigelt, Zweigeltrebe, Rotburger

Bolero

Bronner

Cabernet Blanc

Cabernet Carbon

Cabernet Carol

Cabernet Cortis

Cabernet Cubin – Cubin

Cabernet Dorio – Dorio

Cabernet Dorsa – Dorsa

Cabernet Franc

Cabernet Mitos – Mitos

Cabernet Sauvignon

Cabertin

Calandro

Chardonnay

Chardonnay Rosé

Dakapo

Deckrot

Domina

Dornfelder

Dunkelfelder

Ehrenbreitsteiner

Ehrenfelser

Faberrebe – Faber

Findling

Freisamer

Früher Malingre – Malinger

Früher Roter Malvasier – Malvoisie, Malvasier, Früher Malvasier

Färbertraube

Gelber Muskateller – Muskateller, Muscat Blanc, Muscat, Moscato

Goldriesling

Grüner Silvaner – Silvaner, Sylvaner

Grüner Veltliner – Veltliner

Hegel

Helfensteiner

Helios

Heroldrebe

Hibernal

Huxelrebe – Huxel

Hölder

Johanniter

Juwel

Kanzler

Kerner

Kernling

Merlot

Merzling

Monarch

Morio Muskat

Muscaris

Muskat Ottonel

Muskat Trollinger

Müller Thurgau – Rivaner

Müllerrebe – Schwarzriesling, Pinot Meunier

Neronet

Nobling

Optima 113 – Optima

Orion

Ortega

Osteiner

Palas

Perle

Phoenix – Phönix

Pinotin

Piroso

Prinzipal

Prior

Reberger

Regent

Regner

Reichensteiner

Rieslaner

Rondo

Rotberger

Roter Elbling – Elbling Rouge

Roter Gutedel – Chasselas Rouge

Roter Muskateller

Roter Riesling

Roter Traminer – Traminer, Gewürztraminer, Clevner

Rubinet

Ruländer – Pinot Gris, Pinot Grigio, Grauburgunder, Grauer Burgunder

Saint Laurent – St. Laurent, Sankt Laurent

Saphira

Sauvignon Blanc

Sauvignon Cita

Sauvignon Gris

Sauvignon Gryn

Sauvignon Sary

Scheurebe

Schönburger

Septimer

Siegerrebe – Sieger

Silcher

Sirius

Solaris

Souvignier Gris

Staufer

Syrah – Shiraz

Tauberschwarz

Villaris

Weißer Burgunder – Pinot Blanc, Pinot Bianco, Weißburgunder

Weißer Elbling – Elbling

Weißer Gutedel – Chasselas, Chasselas Blanc, Fendant Blanc Gutedel

Weißer Riesling – Riesling, Riesling renano, Rheinriesling, Klingelberger

Wildmuskat

Würzer

8. Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Rheinhessenin viininviljelyalue on pinta-alaltaan miltei saman kokoinen kuin Rheinhessenin ylätasanko- ja kukkulamaasto ja Mainzin syvänne. Pinnanmuodostukseltaan Rheinhessen koostuu kestävästä kalkkikivestä muodostuneista tasangoista, leveistä laaksoista sekä loivista kukkuloista ja alangoista. Korkeimmat tasannealueet ovat noin 250–300 metriä merenpinnan yläpuolella, ja alangot ovat 100–150 metriä merenpinnan yläpuolella. Viininviljelyä harjoitetaan pääasiassa rinnealueilla, joiden keskimääräinen kaltevuus on vain noin 7 prosenttia. Etenkin Niersteinin ympäristössä ja Bingenissä viiniä viljellään jyrkkärinteisillä alueilla. Viiniköynnökset kasvavat keskimäärin 175 metrin korkeudessa merenpinnan yläpuolella, ja altistussuunta ulottuu kaakosta lounaaseen.

Rheinhessenin viininviljelyalue koostuu enimmäkseen tertiäärisistä ja kvartäärisistä sedimenteistä, jotka peittävät Rotliegend-kauden kallioista muodostunutta peruskalliota. Rotliegend-kalliot ulottuvat maanpintaan vain Rheinhessenin lounaisimmassa kolkassa ja Niersteinin lähellä (Niersteinerin horsti). Suurin osa Rheinhesseniä on tertiääristä kalliota, jota peittävät enimmäkseen kvartääriset sedimentit (lössisavi, jokiterassit, tulvatasanteet, rinnesedimentit). Rheinhessenin tasannealueet ovat muodostuneet tertiäärisestä kalkkikivestä, kun taas rinne-, kukkula- ja alankoalueet ovat kehittyneet pehmeämmistä tertiäärisistä merkeleistä. Tasannealueiden kalkkikivikalliot ovat useimmiten lössipeitteisiä. Rinnealueiden kalkkikivikallio ja merkelit ovat usein lössin tai rinnesedimenttien peitossa, kun taas alankoalueiden merkeleitä peittävät tulvatasanne- tai terassisedimentit taikka uudelleenkerrostuneet sedimentit. Rheinhessenin viininviljelyalueen koillisosassa Bingenin lähellä on devonikauden kvartsiittia ja saviliusketta. Pinnanmuodostuksen osalta lössi ja lössisavi ovat tärkeimmät materiaalit. Rheinhessenin viininviljelyalueen ilmastoa voidaan kuvata seuraavasti: Vuotuinen keskilämpötila on noin 9,9 °C. Kasvukauden keskilämpötila on 14,6 °C. Alueet, joilla vuotuinen keskilämpötila on tätä alhaisempi, sijaitsevat viininviljelyalueen lounaisosassa Saar-Nahe-syvänteen rajalla. Myös Rheinhessenin ylätasanko- ja kukkulamaastossa lämpötilat pysyttelevät keskiarvon tuntumassa, ja vuotuinen keskilämpötila on korkeimmillaan Ylä-Reinin hautavajoaman lähettyvillä. Vuotuinen sademäärä on keskimäärin 550 mm, ja siitä keskimäärin 65 prosenttia (355 mm) sataa kasvukaudella. Rheinhessenin alueella viiniköynnökset saavat kasvukauden aikana suoraa auringonsäteilyä keskimäärin noin 650 000 WH/m2.

Viininviljelijät hoitavat suuria vierekkäisiä lohkoja, joten hyvä mekanisointi ja alueiden taloudellinen hoitaminen on mahdollista. Viininviljelijät arvostavat rypälelajikkeiden monipuolisuutta ja niiden kehityspotentiaalia, joka johtuu hyvin erilaisista maaperäprofiileista. Näin kuluttajille voidaan tarjota viinejä, joissa on laaja kirjo aromeja. Viiniala on kehittynyt erityisen dynaamisesti kahden viime vuosikymmenen aikana. Tästä osoituksena on se, että alalla on yhä enemmän nuoria huipputuottajia. Ihmisten toiminta perustuu vuosisataiseen viininviljelyperinteeseen.

9. Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöjä koskevat lisämääräykset

Edellytyksen kuvaus:

Jotta etiketeissä voidaan käyttää perinteisiä merkintöjä, laatuviinien, arvomerkinnällä varustettujen viinien, helmeilevien tma-laatuviinien tai tma-kuohuviinien on läpäistävä virallinen tarkastus. Annettu tarkastusnumero (ns. AP-Nummer) on merkittävä etikettiin. Se korvaa eränumeron.

Nykyisten suojattujen viinien nimitysten lisäksi viinit ja viinituotteet on varustettava jollakin tuote-eritelmän 5 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista perinteisistä merkinnöistä. Tuote-eritelmän 5 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen perinteisten merkintöjen merkitseminen on vapaaehtoista.

Lisäksi viinitarharekisteri sisältää luettelon pienemmille maantieteellisille

yksiköille hyväksyttyjen alueiden, viinitarharyhmien ja yksittäisten viinitarhojen sekä sarkojen nimistä. Viinitarharekisteriin on merkitty tilojen ja alueiden rajat maarekisterimerkintöjen mukaan (maa-alue, pelto, sarka ja palsta). Sitä hallinnoi Rheinland-Pfalzin maatalouskamari.

Viinitarharekisterin perustaminen ja ylläpitäminen pohjautuvat seuraavaan lainsäädäntöön:

— Weingesetz, 23 §:n 3 ja 4 momentti (viinilaki)

— Weinverordnung, 29 § (viiniasetus)

— Landesgesetz über die Festsetzung von Lagen und Bereichen und über die Weinbergsrolle (osavaltion viinitarhalaki)

— Landesverordnung über Zuständigkeiten auf dem Gebiet des Weinrecht, 2 §:n 16 momentti (osavaltion asetus toimivallasta viinilainsäädännön alalla)

Pienempien maantieteellisten yksiköiden rajauksen muuttaminen on sallittua ainoastaan viinilain 22 §:n mukaisten toimivaltaisten organisaatioiden suostumuksella. Toimivaltaisen organisaation on ilmoitettava kaikista muutoksista liittovaltion maatalous- ja elintarvikevirastolle (BLE) viinilain 22 g §:n mukaisesti.

Linkki tuote-eritelmään

http://www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein

(1) EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.