Muissa 11 ehdotuksessa esitetään, että yksittäiset lajit tai lajiryhmät (jotka on lueteltu korkeammalla taksonomisella tasolla) olisi sisällytettävä CITES-liitteeseen II yleissopimuksen II artiklan 2 kohdan kriteerien sekä osapuolikonferenssin päätöslauselmassa 9.24 (Rev. CoP17) annettujen lisäohjeiden mukaisesti. Kussakin yksittäisessä tapauksessa tämä arviointi perustuu tieteelliseen kirjallisuuteen ja muihin tieteellisen tiedon lähteisiin, kuten lajien luokitteluun Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton (IUCN) laatiman uhanalaisten lajien punaisen luettelon mukaisesti, ja, jos sellaisia on saatavilla, CITES-kauppatietokannasta saatuihin kauppatietoihin sekä maakohtaisiin tietoihin lajien suojelun tasosta ja voimassa olevista suojelutoimenpiteistä.

Jos luettelointiehdotukset hyväksytään, ne voivat vaikuttaa EU:n sääntöihin, koska ne aiheuttaisivat muutoksia asiaa koskevaan unionin lainsäädäntöön, erityisesti neuvoston asetuksen (EY) N:o 338/97 liitteeseen, johon yleissopimuksen liitteisiin tehtävät muutokset on sisällytettävä. Tämä johtaisi siihen, että muutosten kohteena olevien lajien kaupalle unionin ja kolmansien maiden välillä sekä unionin sisällä asetettaisiin rajoituksia. Yleissopimuksen XVI artiklan nojalla tehdyllä ehdotuksella on samankaltaisia oikeusvaikutuksia.

Liitteet ovat olennainen osa yleissopimusta ja siten oikeudellisesti sitovia. Yleissopimuksen XV artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaan muutoksia, joista CoP on tehnyt päätöksen, aletaan soveltaa 90 päivän kuluttua osapuolikonferenssin päättymisestä.

Osapuolikonferenssi (CoP) on perustettu yleissopimuksen XI artiklan nojalla, ja se on yleissopimuksen hallintoelin. Osapuolikonferenssi kokoontuu 2–3 vuoden välein tarkastelemaan yleissopimuksen täytäntöönpanoa. Tämä ehdotus liittyy siihen, että osapuolikonferenssi tarkastelee ja hyväksyy erityisesti ehdotuksia yleissopimuksen liitteisiin I ja II sisältyvien uhanalaisten eläin- ja kasvilajien luetteloiden muuttamiseksi.

Näitä luettelointiehdotusten luonnoksia on käsitelty jäsenvaltioiden CITES-hallintoviranomaisten asiantuntijaryhmän kokouksissa ja yleissopimusta käsittelevien jäsenvaltioiden tieteellisten viranomaisten edustajien ad hoc -kokouksessa. CoP:n päätöslauselman 9.24 (Rev. CoP17) mukaisesti komissio on myös kuullut niiden lajien levinneisyysalueen valtioita, joita harkitaan lisättäväksi luetteloon. Komissio pyysi näiltä valtioilta näkemyksiä mahdollisesta luetteloinnista yleissopimuksen yhteydessä, kannusti niitä jakamaan asiaan liittyvää tieteellistä tietoa ja kehotti luettelointiehdotusta kannattavia levinneisyysalueen valtioita toimittamaan yhdessä EU:n kanssa asiaa koskevan ehdotuksen sihteeristölle. Keväällä 2022 on tarkoitus järjestää kokouksia EU:n sidosryhmien ja kolmansien maiden edustajien kanssa mahdollisista EU:n esittämistä luettelointiehdotuksista.

4.Oikeusperusta

4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

4.1.1.Periaatteet

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.

4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

Osapuolikonferenssi on perustettu sopimuksella eli CITES-yleissopimuksella.

CITES-liitteisiin I ja II tehtävät muutokset, joista CoP:n on määrä päättää, ovat säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia. Koska ne ovat erottamaton osa yleissopimusta, muutetut liitteet ovat sitovia kansainvälisen oikeuden nojalla.

Vaikka liitettä III koskeva ilmoitus ei edellytä osapuolikonferenssin päätöstä, se on johdonmukaisuuden vuoksi aiheellista sisällyttää tähän päätökseen, koska liitteeseen III tehtävät muutokset vaikuttavat myös neuvoston asetukseen (EY) N:o 338/97.

Liitteisiin tehtävillä muutoksilla ei täydennetä tai muuteta yleissopimuksen institutionaalista kehystä.

Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

4.2.Aineellinen oikeusperusta

4.2.1.Periaatteet

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

Kun suunnitellulla säädöksellä on samanaikaisesti useita tavoitteita tai kun siihen sisältyy useita osatekijöitä, joita ei voida erottaa toisistaan ja joista yksikään ei ole toisiin nähden liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellisessa oikeusperustassa on poikkeuksellisesti mainittava kaikki asianmukaiset oikeusperustat.

4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

Suunnitelluilla osapuolikonferenssin päätöksillä pyritään saavuttamaan ympäristöä ja kauppaa koskevia tavoitteita, ja siihen sisältyy osatekijöitä näiltä aloilta. Näitä suunnitellun säädöksen eri tekijöitä ei voida erottaa toisistaan eikä mikään niistä ole toiseen nähden liitännäinen.

Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellisena oikeusperustana ovat seuraavat määräykset: 192 artiklan 1 kohta sekä 207 artiklan 3 kohta ja 4 kohdan ensimmäinen alakohta.

4.3.Päätelmä