LIITE 2

Esimerkkejä terveyteen ja ympäristöön kohdistuvista vaaratekijöistä sekä altistumisreiteistä

Tässä liitteessä esitetään esimerkkejä yleisistä vaaratekijöistä ja haitallisista tapahtumista, altistumisreiteistä ja vaikutuksen kohteista, joita voi esiintyä veden uudelleenkäyttöjärjestelmässä käytettäessä uusiovettä maatalouden keinokasteluun. Lisäksi liitteessä on tarkistuslista, jonka avulla voidaan arvioida, sovelletaanko tiettyyn veden uudelleenkäyttöjärjestelmään asetuksessa lueteltuja direktiivejä ja asetuksia. Nämä elementit on valittu asiaankuuluvista EU:n direktiiveistä ja asetuksista sekä julkaistuista standardeista ja ohjeista (eli seuraavista asiakirjoista: ISO 20426 (2018) (1), ISO 16075-1 (2020) (2), WHO:n suuntaviivat (2006) (3), WHO:n Sanitation Safety Planning Manual -käsikirja (2016) (4), Australian Guidelines -suuntaviivat (2006) (5)). Tavoitteena on esittää esimerkkejä, joista on apua tunnistettaessa näitä elementtejä, joita edellytetään riskienhallintasuunnitelman laatimista varten. Tässä esitetyt elementit ovat pelkkiä esimerkkejä: niiden asianmukaisen tunnistamisen ja arvioinnin on perustuttava kulloinkin kyseessä olevaan veden uudelleenkäyttöjärjestelmään.

Asetuksen liitteessä II olevassa 5 kohdassa luetellut direktiivit ja asetukset

Taulukko 2.1

Liitteessä II olevassa 5 kohdassa luetellut direktiivit ja asetukset sekä niiden soveltamista veden uudelleenkäyttöjärjestelmään koskeva arviointi

Direktiivi/asetus Liitteessä II olevassa 5 kohdassa mainitut vaatimukset Soveltaminen NITRAATTIDIREKTIIVI 91/676/ETY vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta Vaatimus vähentää ja ehkäistä nitraattien aiheuttamaa vesien pilaantumista. Jos riskinarvioinnissa tunnistetaan pintavesi- tai pohjavesimuodostumia, joita säännellään tällä direktiivillä (esim. nimetty nitraattien aiheuttamalle pilaantumiselle alttiiksi vyöhykkeeksi) ja jotka mahdollisesti altistuisivat käytettäessä uusiovettä maatalouden keinokasteluun (esim. pintavesi valumisen tai pohjavesi imeytymisen välityksellä). JUOMAVESIDIREKTIIVI (EU) 2020/2184 ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadusta Velvoite täyttää ihmisten käyttöön tarkoitetun veden ottoon käytettäviä suojavyöhykkeitä eli juomaveden suojelualueita koskevat vaatimukset. Jos riskinarvioinnissa tunnistetaan pinta- tai pohjavesimuodostumia, jotka luokitellaan juomaveden suojelualueiksi ja jotka mahdollisesti altistuisivat käytettäessä uusiovettä maatalouden keinokasteluun (esim. pintavesi valumisen tai pohjavesi imeytymisen välityksellä). VESIPOLITIIKAN PUITEDIREKTIIVI 2000/60/EY yhteisön vesipolitiikan puitteista Vaatimus täyttää pinta- ja pohjavesille asetetut ympäristötavoitteet ja kansallista huolta aiheuttaville pilaaville aineille (vesistökohtaisille pilaaville aineille) asetetut pintavesiä koskevat ympäristönlaatunormit. Jos riskinarvioinnissa tunnistetaan sellaisiin pinta- ja pohjavesimuodostumiin kohdistuvia mahdollisia riskejä (esim. pintaveteen valumisen tai pohjaveteen imeytymisen välityksellä), joiden kemiallinen tila on luokiteltu (pintaveden hyvä kemiallinen tila tai pohjaveden hyvä kemiallinen tila). POHJAVESIDIREKTIIVI 2006/118/EY pohjaveden suojelusta pilaantumiselta ja huononemiselta Vaatimus ehkäistä pohjaveden pilaantumista. Jos riskinarvioinnissa tunnistetaan tällä direktiivillä säänneltäviä pohjavesivaroja, jotka mahdollisesti altistuisivat käytettäessä uusiovettä maatalouden keinokasteluun. YMPÄRISTÖNLAATUNORMEISTA ANNETTU DIREKTIIVI 2008/105/EY ympäristönlaatunormeista vesipolitiikan alalla Vaatimus täyttää prioriteettiaineita ja tiettyjä muita pilaavia aineita koskevat ympäristönlaatunormit. Jos riskinarvioinnissa tunnistetaan uusioveden käytölle (esim. valumisen välityksellä) mahdollisesti altistuvia pintavesiä (tai sedimenttejä ja eliöstöä), joille on esitetty vesienhoitosuunnitelmassa prioriteettiaineita ja ympäristönlaatunormeja. UIMAVESIDIREKTIIVI 2006/7/EY uimaveden laadun hallinnasta Vaatimus täyttää uimavettä koskevat laatuvaatimukset. Jos riskinarvioinnissa tunnistetaan vesimuodostumia, joita käytetään uimiseen ja jotka mahdollisesti altistuvat uusioveden käytölle (esim. valumisen välityksellä). PUHDISTAMOLIETEDIREKTIIVI 86/278/ETY ympäristön, erityisesti maaperän, suojelusta käytettäessä puhdistamolietettä maanviljelyssä Vaatimukset suojella ympäristöä ja maaperää. Jos puhdistamolietettä käytetään veden uudelleenkäyttöjärjestelmän alueella sijaitsevalla maatalouskäytössä olevalla pellolla. Asetus (EY) N:o 852/2004 elintarvikehygieniasta Vaatimus torjua mikrobiologiset riskit tuoreiden hedelmien ja vihannesten alkutuotannossa hyvän hygienian avulla. Jos uusiovedellä kasteltavaa peltoa käytetään tuoreiden hedelmien ja vihannesten tuotantoon. Asetus (EY) N:o 183/2005 rehuhygieniaa koskevista vaatimuksista Vaatimus täyttää rehuhygieniaa koskevat vaatimukset. Jos uusiovedellä kasteltavaa peltoa käytetään rehun tuotantoon (esim. muiden kuin ravintokasvien tuotantoon, mukaan lukien maitoa ja lihaa tuottavien eläinten ravinnoksi käytetyt kasvit). Asetus (EY) N:o 2073/2005 elintarvikkeiden mikrobiologisista vaatimuksista Vaatimus täyttää asiaankuuluvat mikrobiologiset vaatimukset. Jos uusiovedellä kasteltavaa peltoa käytetään elintarvikkeiden tuotantoon. Asetus (EY) N:o 1881/2006 tiettyjen elintarvikkeissa olevien vierasaineiden enimmäismäärien vahvistamisesta Vaatimus täyttää vaatimukset, jotka koskevat tiettyjen elintarvikkeissa olevien vierasaineiden enimmäismääriä. Jos uusiovedellä kasteltavaa peltoa käytetään elintarvikkeiden tuotantoon. Asetus (EY) N:o 396/2005 torjunta-ainejäämien enimmäismääristä kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja rehuissa tai niiden pinnalla Vaatimus täyttää vaatimukset, jotka koskevat torjunta-ainejäämien enimmäismääriä elintarvikkeissa ja rehuissa tai niiden pinnalla. Jos uusiovedellä kasteltavaa peltoa käytetään torjunta-aineilla käsiteltävien elintarvikkeiden ja rehujen tuotantoon. Asetukset (EY) N:o 1069/2009 ja (EU) N:o 142/2011, joissa vahvistetaan eläinten terveyttä koskevia vaatimuksia Vaatimus täyttää eläinten terveyttä koskevat vaatimukset. Jos uusioveden käyttö voisi vaikuttaa eläinten terveyteen (rehu tai altistuminen pellolla).

Haitalliset tapahtumat ja altistumisreitit

Veden uudelleenkäyttöjärjestelmän kussakin vaiheessa mahdolliset haitalliset tapahtumat ja altistumisreitit olisi tunnistettava kunkin mahdollisesti altistuvan vaikutuksen kohteen (ihmiset tai ympäristö, joihin kohdistuu riski) osalta. Haitallisia tapahtumia saattaa sattua järjestelmän normaalin toiminnan aikana (esim. viallinen infrastruktuuri, järjestelmän ylikuormitus, puutteellinen kunnossapito, huolimaton käyttäytyminen) taikka järjestelmän toimintahäiriön tai onnettomuuden vuoksi, tai ne saattavat liittyä kausittaisiin tai ilmastollisiin tekijöihin. Taulukossa 2.2 esitetään esimerkkejä haitallisista tapahtumista sekä mahdollisesti altistuvista vaikutuksen kohteista ja altistumisreiteistä. Lisäesimerkkejä on esitetyissä standardeissa ja ohjeissa.

Taulukko 2.2

Esimerkkejä veden uudelleenkäyttöjärjestelmän haitallisista tapahtumista, mahdollisesti altistuvista kohteista ja altistumisreiteistä (lähteet: Australian Guidelines (2006), ISO 20426, (2018))

Haitallinen tapahtuma Altistuva vaikutuksen kohde Altistumisreitti — Käsittelyn epäonnistuminen — Tahattomat tai laittomat päästöt — Työntekijät (uusiovesilaitoksen toiminnanharjoittajat) — Loppukäyttäjät (viljelijät) — Sivulliset — Ympäristö (makeat vedet, merivedet, maaperä ja niiden eliöstö) — Viljelykasvit — Suora kosketus uusioveteen — Tahaton nieleminen — Viljelykasveihin imeytyminen — Käsittelyn epäonnistumisesta aiheutuva uusiovedelle asetettujen vaatimusten täyttymättä jääminen — Varastointi- ja jakelujärjestelmän saastuminen — Työntekijät (uusiovesilaitoksen toiminnanharjoittajat) — Loppukäyttäjät (viljelijät) — Ympäristö (makeat vedet, merivedet, maaperä ja niiden eliöstö) — Suora kosketus uusioveteen — Tahaton nieleminen — Pohjaveteen imeytyminen — Pintavesiin valuminen — Suunnitteluun tai käyttöön liittyvistä onnettomuuksista aiheutuva altistuminen uusiovedelle: putken rikkoutumiset tai vuodot, puutteellinen keinokastelun ajoitus — Työntekijät (uusiovesilaitoksen toiminnanharjoittajat) — Loppukäyttäjät (viljelijät) — Sivulliset Ympäristö (makeat vedet, merivedet, maaperä ja niiden eliöstö) — Suora kosketus uusioveteen — Tahaton nieleminen — Uusioveden putkistojen tai jakelujärjestelmien vuodot — Ympäristö (makeat vedet, merivedet, maaperä ja niiden eliöstö) — Pohjaveteen imeytyminen — Pintavesiin valuminen — Järjestelmän toimintahäiriöistä johtuva loppukäyttäjän tahaton altistuminen uusiovedelle — Loppukäyttäjät (viljelijät) — Sivulliset — Viljelykasvit — Suora kosketus uusioveteen — Tahaton nieleminen — Hengittäminen (aerosolit) — Riittämättömästä sallittua käyttöä koskevasta koulutuksesta ja tiedotuksesta johtuvat inhimilliset virheet — Loppukäyttäjät (viljelijät) — Sivulliset — Viljelykasvit — Suora kosketus uusioveteen — Tahaton nieleminen — Viljelykasvien saastuminen

Uusiovedessä esiintyvät terveyteen ja ympäristöön kohdistuvat vaaratekijät

Haitalliset tapahtumat saattavat johtaa uusiovesipäästöön, jonka sisältämät mikrobit ja kemialliset aineet saattavat olla vaaratekijöitä altistuville vaikutuksen kohteena oleville ihmisille ja ympäristöille. Uusiovedessä esiintyvien vaaratekijöiden tunnistamisen olisi perustuttava kulloinkin kyseessä olevaan veden uudelleenkäyttöjärjestelmään. Huomioon olisi otettava yhdyskuntajätevedenpuhdistamon poistoveden luonnehdinta ja kaikki veden uudelleenkäyttöjärjestelmän sijaintialueella sovellettavat lakisääteiset vaatimukset (ks. tämän tiedonannon kuva 3). Vaaratekijöiden tunnistamisessa voisi olla apua seulontavaiheesta, jossa yhdistettäisiin kyseisessä uusiovedessä esiintyvät vierasaineet niiden raja-arvoihin, jotka on asetettu sovellettavissa direktiiveissä, asetuksissa ja ohjeissa. Jäljempänä olevissa taulukoissa esitetään esimerkkejä siitä, miten mahdollisia vaaratekijöitä voidaan seuloa. Aineiden luettelo on pelkästään ohjeellinen, eikä sitä tule pitää tyhjentävänä. On aina riskienhallintasuunnitelman laatijoiden tehtävänä tunnistaa mahdolliset vaaratekijät kunkin veden uudelleenkäyttöjärjestelmän osalta.

Taulukko 2.3 sisältää luettelon mikrobipatogeeneista ja niiden referenssipatogeeneista, joita ehdotetaan asiaa koskevissa standardeissa ja suuntaviivoissa terveysriskien arviointia varten ja jotka voivat olla merkityksellisiä paikallisten olosuhteiden mukaan. Vaaratekijät voitaisiin jakaa ryhmiin, ja riskinarviointi voitaisiin suorittaa referenssipatogeenien perusteella. Mikrobeja koskevia vaatimuksia asetetaan myös sovellettavissa rehu- ja elintarvikehygieniaa koskevissa asetuksissa (asetus (EY) N:o 852/2004, asetus (EY) N:o 183/2005, asetus (EY) N:o 2073/2005 ja asetus (EY) N:o 1881/2006).

Taulukko 2.3

Luettelo käsittelemättömässä jätevedessä tavallisesti havaittavista mikrobiologisista vaaratekijöistä sekä niiden terveysvaikutuksista ja referenssipatogeeneista (ISO 20426:2018 -standardin taulukko A.1) (7)

Patogeeni Esimerkkejä Tauti Referenssipatogeeni (6) Bacteria (bakteerit) Shigella Shigelloosi (bakteeripunatauti) E. coli O157:H7 Campylobacter Salmonella Salmonelloosi, gastroenteriitti eli maha-suolitulehdus (ripuli, oksentelu, kuume), Reiterin tauti, lavantauti Vibrio cholera Kolera Patogeeninen E. coli Gastroenteriitti ja septikemia eli verenmyrkytys, hemolyyttis-ureeminen oireyhtymä Campylobacter Gastroenteriitti, Reiterin tauti, Guillain-Barrén oireyhtymä Protozoa (alkueläimet) Entamoeba Amebiaasi (amebapunatauti) Cryptosporidium Giardia Giardiaasi (gastroenteriitti) Cryptosporidium Kryptosporidioosi, ripuli, kuume Suolistomadot Ascaris Askariaasi (suolinkaistauti) Suoliston sukkulamadot (suolimadon munat) Ancylostoma Ankylostomiaasi (koukkumatotauti) Necator Nekatoriaasi (koukkumatotauti) Trichuris Trikuriaasi (piiskamatotartunta) Virukset Enterovirukset Gastroenteriitti, sydänpoikkeavuudet, aivokalvontulehdus, hengityselinsairaus, hermostohäiriöt, muut Rotavirus Adenovirus Hengityselinsairaus, silmätulehdus, gastroenteriitti Rotavirus Gastroenteriitti

Yhdyskuntajätevedenpuhdistamon poistovedestä tuotetun uusioveden maatalouskäyttö voisi vaikuttaa ihmisten käyttöön tarkoitettujen vesien laatuun ja vesiekosysteemien tilaan (ks. tämän tiedonannon kuva 3). Vesimuodostumien laatua koskevat tavoitteet määritellään ihmisten ja eläinten terveyden sekä ympäristön suojelemista koskevassa EU:n lainsäädännössä. Laatuvaatimukset on määritelty esimerkiksi uimavedessä esiintyvien indikaattoreina toimivien koliformisten bakteerien, vesiekosysteemeissä esiintyvien ravinteiden (typpi, fosfori), biokemiallisen hapenkulutuksen (BOD) ja kemiallisten aineiden sekä juomaveden tuotantoon käytettävissä vesilähteissä esiintyvien nitraattien ja kemikaalien osalta.

Taulukossa 2.4 esitetään yleiskatsaus uimavesidirektiivissä asetetuista mikrobiologisista raja-arvoista. Näitä muuttujia koskevia tietoja voitaisiin käyttää apuna, jos riskinarvioinnissa tunnistetaan tämän direktiivin nojalla suojeltuun vesimuodostumaan kohdistuva potentiaalinen saastumisen riski.

Taulukko 2.4

Uimavesidirektiivissä (2006/7/EY) suolistoperäisten enterokokkien ja E. coli -bakteerien osalta asetetut laatuvaatimukset

Suolistoperäiset enterokokit (pmy / 100 ml) E. coli (pmy / 100 ml) Laatuluokka Sisämaan vedet Rannikkovedet ja jokisuiden vaihettumisalueet Sisämaan vedet Rannikkovedet ja jokisuiden vaihettumisalueet Erinomainen 200 (8) 100 (8) 500 (8) 250 (8) Hyvä 400 (8) 200 (8) 1 000 (8) 500 (8) Riittävä 330 (9) 185 (9) 900 (9) 500 (9) Lähde: direktiivi 2006/7/EY; valittu julkaisussa JRC (2019) ().

Jos veden uudelleenkäyttöjärjestelmä sijaitsee lähellä ihmisten käyttöön tarkoitetun veden ottoon käytettäviä suojavyöhykkeitä, on analysoitava huolellisesti imeytymisestä ja valumisesta mahdollisesti aiheutuvia riskejä. Lisäksi on toteutettava kaikki toimenpiteet vesipolitiikan puitedirektiivissä asetettujen velvoitteiden ja juomavesidirektiivissä (EU) 2020/2184 asetettujen vaatimusten täyttämiseksi. Vesihuoltokäytäntöjä juomavesilähteiden suojelemiseksi esitetään ISO 16075–3 -standardin 6.6 kohdassa.

Taulukossa 2.5 esitetään luettelo juomavesidirektiivistä valituista muuttujista, joita voisi esiintyä yhdyskuntajätevedenpuhdistamojen poistovedessä. Kyse on pilaavien aineiden ohjeellisesta luettelosta, jota voitaisiin käyttää juomavesivaroihin kohdistuvien mahdollisten vaaratekijöiden seulontaan jätevesilähteiden luonnehdinnan ja esimerkiksi alueella sijaitsevien teollisuuslaitosten kartoituksen ohella. Samankaltaista lähestymistapaa voitaisiin soveltaa seulottaessa mitä tahansa muita uusiovedessä esiintyviä mahdollisia vaaratekijöitä, jotka voisivat vaikuttaa muihin ympäristönosiin. Esimerkiksi ympäristönlaatunormeista annetussa direktiivissä olevaa pilaavien aineiden luetteloa voidaan myös käyttää apuna. Esimerkki kyseisessä direktiivissä mainituista pilaavista aineista, joita voisi esiintyä yhdyskuntajätevedenpuhdistamoiden poistovesissä esitetään taulukossa 2.6.

Taulukko 2.5

Esimerkkejä juomavesidirektiivissä luetelluista kemiallisista muuttujista, joita voi esiintyä yhdyskuntajätevedessä

Muuttuja Arvo Nitraatti (NO3) 50 mg/l Kupari 2,0 mg/l Uraani 30 μg/l Kromi 25 μg/l Nikkeli 20 μg/l Arseeni, tri- ja tetrakloorieteeni 10 μg/l Seleeni 20 μg/l Kadmium, lyijy 5 μg/l Antimoni 10 μg/l 1, 2-dikloorietaani 3 μg/l Elohopea, bentseeni 1,0 μg/l Vinyylikloridi 0,50 μg/l PFAS:t yhteensä (per- ja polyfluoroalkyylien kokonaismäärä) 0,50 μg/l PFAS-aineiden summa (kaikkien sellaisten per- ja polyfluoroalkyylien summa, joita pidetään ongelmallisena ihmisten käyttöön tarkoitetun veden kannalta) 0,10 μg/l Akryyliamidi, polysykliset aromaattiset hiilivedyt (PAH-yhdisteet), epikloorihydriini 0,10 μg/l Bentso(a)-pyreeni 10 ng/l Bisfenoli A 2,5 μg/l Trihalometaanit yhteensä 100 μg/l Haloetikkahapot (HAA) 60 μg/l Lähde: Direktiivin (EU) 2020/2184 liitteessä I (Ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadun arvioimiseksi käytettäviä muuttujien arvoja koskevat vähimmäisvaatimukset) oleva B osa. Valittu julkaisussa JRC (2019) ja mukautettu ottaen huomioon uuden juomavesidirektiivin tarkistukset ja aineet, joita voisi esiintyä desinfioinnin jälkeen. Direktiivissä (EU) 2020/2184 säädetään tarkkailtavien aineiden luetteloa hyödyntävästä mekanismista, jolla käsitellään uutta huolta aiheuttavia yhdisteitä, kuten hormonaalisia haitta-aineita, lääkkeitä ja mikromuoveja. Tarkkailtavien aineiden luettelo ihmisten käyttöön tarkoitetussa vedessä olevista huolta aiheuttavista aineista ja yhdisteistä vahvistettiin 19. tammikuuta 2022 annetulla komission täytäntöönpanopäätöksellä. Luetteloon sisältyvät seuraavat hormonaaliset haitta-aineet: — 17-beta-estradioli ≤ 1 ng/l — nonyylifenoli ≤ 300 ng/l





Taulukko 2.6

Esimerkkejä ympäristönlaatunormeista annetussa direktiivissä luetelluista prioriteettiaineiksi luokitelluista pilaavista aineista, joita voi esiintyä yhdyskuntajätevedessä (11)

Parametri Vuosikeskiarvo (AA) (μg/l) Sallittu enimmäispitoisuus (μg/l) μg/kg märkäpaino Sisämaan pintavedet (12) Muut pintavedet Sisämaan pintavedet (12) Muut pintavedet Eliöstö Antraseeni 0,1 0,1 0,1 0,1 – Bentseeni 10 8 50 50 – Bromidifenyylieetterit (yhdistenumeroiden 28, 47, 99, 100, 153 ja 154 pitoisuuksien summa) – – 0,14 0,14 0,0085 Kadmium ja kadmiumyhdisteet (veden kovuusluokasta riippuen) 0,08 –0,25 0,2 0,45 –1,5 0,45 –1,5 – C10-13-kloorialkaanit (Tälle aineryhmälle ei ole annettu viitteellisiä parametreja. Viitteelliset parametrit on määriteltävä analyyttisellä menetelmällä.) 0,4 0,4 1,4 1,4 – 1,2-dikloorietaani 10 10 Ei sovelleta Ei sovelleta – Dikloorimetaani 20 20 Ei sovelleta Ei sovelleta – Di(2-etyyli-heksyyli)-ftalaatti (DEHP) 1,3 1,3 Ei sovelleta Ei sovelleta – Fluoranteeni 0,0063 0,0063 0,12 0,12 30 Heksaklooribentseeni – – 0,05 0,05 10 Heksaklooributadieeni – – 0,6 0,6 55 Lyijy ja lyijy-yhdisteet 1,2 (kyseisten aineiden biosaatavat pitoisuudet) 1,3 14 14 – Elohopea ja elohopeayhdisteet – – 0,07 0,07 20 Naftaleeni 2 2 130 130 – Nikkeli ja nikkeliyhdisteet 4 (kyseisten aineiden biosaatavat pitoisuudet) 8,6 34 34 – Nonyylifenolit (4-nonyyli-fenoli) 0,3 0,3 2,0 2,0 – Oktyylifenolit ((4-(1,1′,3,3′-tetrametyylibutyyli)fenoli)) 0,1 0,01 Ei sovelleta Ei sovelleta – Pentaklooribentseeni 0,007 0,0007 Ei sovelleta Ei sovelleta – PAH: bentso(a)pyreeni (13) 1,7 × 10-4 1,7 × 10-4 0,27 0,027 – Tributyylitinayhdisteet (tributyylitina-kationi) 0,0002 0,0002 0,0015 0,0015 – Triklooribentseenit 0,4 0,4 Ei sovelleta Ei sovelleta – Trikloorimetaani 2,5 2,5 Ei sovelleta Ei sovelleta – Perfluoro-oktaanisulfonihappo ja sen johdannaiset (PFOS) 6,5 × 10-4 1,3 × 10-4 36 7,2 9,1 Heksabromisyklododekaani (HBCDD) 0,0016 0,0008 0,5 0,05 167 Lähde: ympäristönlaatunormeista annettu direktiivi 2013/39/EY; valittu julkaisussa JRC (2019).

Vaaratekijöiden arviointiin voi sisältyä pohjaveden ja pintaveden kemiallisen tilan, nitraattien aiheuttamalle pilaantumiselle alttiiden vyöhykkeiden ja vesistökohtaisten pilaavien aineiden arviointi.

Taulukossa 2.7 esitetyistä tietolähteistä voisi olla apua riskienhallintasuunnitelman laatimisesta vastaaville tahoille kerättäessä tietyn veden uudelleenkäyttöjärjestelmän ja paikallisten olosuhteiden kannalta merkityksellisiä tietoja.

Taulukko 2.7

Verkkotietolähteitä

Lähde Saatavilla oleva tieto Linkki WISE, paikkatietoaineisto vesipolitiikan puitedirektiivin mukaisista suojelualueista — Juomaveden suojelualueeteet — Kalojen suojelualueiden ja simpukoiden suojelualueiden kaltaiset suojeluun määritellyt alueet — Nitraattien aiheuttamalle pilaantumiselle alttiit vyöhykkeet — Yhdyskuntajätevedelle herkät alu — Uimaveden suojelualueet https://sdi.eea.europa.eu/catalogue/water/eng/catalog.search#/home WISE EIONET, paikkatietoaineistot Tietoa Euroopan vesienhoitoalueista, vesienhoitoalueiden alayksiköistä, pinta- ja pohjavesimuodostumista sekä seurantapaikoista. https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/data/wise-eionet-spatial-3 WISE, vesipolitiikan puitedirektiivin mukaisten laatutekijöiden kartta Tietoa toisista vesienhoitosuunnitelmista, jotka EU:n jäsenvaltiot ja Norja ovat laatineet vesipolitiikan puitedirektiivin 13 artiklan mukaisesti. Kartassa esitetään pintavesien ekologinen tila tai potentiaali niiden laatutekijöiden tilaa koskevan arvon mukaan. https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/explore-interactive-maps/water-framework-directive-quality-elements WISE, pohjavesien kemiallista tilaa koskeva tietokanta Tietoa pohjavesien kemiallisesta tilasta (hyvä, ei tiedossa, huono) vesienhoitosuunnitelmittain ja maittain. https://water.europa.eu/freshwater/data-maps-and-tools/water-framework-directive-groundwater-data-products/groundwater-chemical-status WISE, makeaa vettä koskeva tietojärjestelmä Tietoa ja dataa Euroopan jokien, järvien ja pohjavesien tilasta, niihin kohdistuvista paineista sekä vesiympäristön suojelemiseksi ja säilyttämiseksi toteutetuista toimenpiteistä ja toimista. https://water.europa.eu/freshwater Vettä ja maataloutta käsittelevä tietokeskus Vettä ja maataloutta koskeva tietoväline (Water and Agriculture Information Tool): — Pintavesien laatu — Pohjaveden laatu — Vesimuodostumien ekologinen tila — Vesimuodostumien kemiallinen tila https://water.jrc.ec.europa.eu/ Ympäristönlaatunormeja koskeva Euroopan kemikaaliviraston (ECHA) tietokanta Direktiivin 2000/60/EY 16 artiklan mukaisten prioriteettiaineiden ja tiettyjen muiden pilaavien aineiden ympäristönlaatunormit, mukaan lukien vuosikeskiarvot ja sallitut enimmäispitoisuudet. https://echa.europa.eu/environmental-quality-standards Epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskeva eurooppalainen rekisteri Euroopan unionin jäsenvaltioissa sijaitseviin teollisuuslaitoksiin liittyviä ympäristöä koskevia tietoja. https://ec.europa.eu/environment/industry/stationary/e-prtr/legislation.htm Kemiallisia vaaroja koskeva Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) OpenFoodTox-tietokanta Vapaasti saatavilla olevaa tietoa aineiden luonnehdintaa varten, EU:n taustalainsäädäntöä sekä yhteenveto kriittisistä toksikologisista ominaisuuksista ja viitearvoista. https://www.efsa.europa.eu/en/data-report/chemical-hazards-database-openfoodtox

Uusiovedessä esiintyvät maanviljelyyn liittyvät vaaratekijät

Taulukossa 2.8 havainnollistetaan uusiovedessä mahdollisesti esiintyviä maanviljelyyn liittyviä vaaratekijöitä, jotka voisivat vaikuttaa maaperään, makean veden varoihin ja viljelykasveihin kastelun aikana. Nämä vaaratekijät liittyvät uusiovedessä esiintyviin kemiallisiin aineisiin.

Taulukko 2.8

Maatalouden keinokasteluun käytettävään uusioveteen liittyvät keskeiset ympäristöön kohdistuvat vaaratekijät, vaikutuksen kohteena olevat ympäristöt ja mahdolliset kielteiset vaikutukset (lähteet: Australian Guidelines, 2006, ISO 16075-1: 2020)

Vaaratekijä Vaikutuksen kohteena oleva ympäristö Mahdolliset vaikutukset Typpi Maaperä Pohjavesi (huuhtoutuminen) Pintavesi (valuminen) Viljelykasvi Ravinteiden epätasapaino viljelykasveissa, rehevöityminen, maanpäälliseen eliöstöön kohdistuva myrkkyvaikutus Saastuminen Rehevöityminen Fosfori Maaperä Pintavesi Rehevöityminen / maanpäälliseen eliöstöön kohdistuva myrkkyvaikutus Rehevöityminen Kloorauksen jäämät Pintavesi Viljelykasvi Myrkyllisyys vesieliöstölle Myrkyllisyys viljelykasveille Suolaisuus (liuenneiden aineiden kokonaismäärä, sähkönjohtavuus) Maaperä (suolaantuminen) Pintavesi Pohjavesi Maaperän vahingoittuminen, viljelykasvien stressi, viljelykasvien kadmiuminotto Suolapitoisuuden kasvu Boori Maaperä (kertyminen) Myrkyllisyys viljelykasveille Kloridi Viljelykasvi Maaperä Pintavesi Pohjavesi (huuhtoutuminen) Myrkyllisyys viljelykasveille (lehdille suihkutettaessa) Myrkyllisyys viljelykasveille juurien kautta otettuna Myrkyllisyys vesieliöstölle Natrium Viljelykasvi Maaperä Myrkyllisyys viljelykasveille (lehdille suihkutettaessa) Maaperän vahingoittuminen (myrkyllisyys viljelykasveille) Epäorgaaniset adsorboituvat pilaavat aineet (esim. raskasmetallit) Maaperä (kertyminen) Myrkyllisyys viljelykasveille

Näiden parametrien viitearvot riippuvat paikallisista olosuhteista (esim. maalaji, maan happamuus, ilmasto-olosuhteet, kasteltavien viljelykasvien tyyppi ja niiden sietokyky). Sovellettavasta lainsäädännöstä ja referenssistandardeista voisi olla apua tunnistettujen vaaratekijöiden mahdollisten sallittujen enimmäispitoisuuksien selvittämisessä. Esimerkkejä viljelykasveihin ja maaperään liittyvistä ympäristöriskeistä ja maanviljelyn riskeistä on ISO 16075-1 -standardissa (2020). ISO 16075-1 -standardin (2020) liitteissä B ja C on tietoa vaatimuksista ja riskienhallinnasta, jotka koskevat maatalouden keinokasteluun käytettävästä uusiovedestä ympäristöön kohdistuvia vaaratekijöitä. Saatavilla on muun muassa seuraavia tietoja:

— Yleiskatsaus maaperään liittyvistä riskeistä (taulukko B.2) – esimerkiksi epäorgaanisten adsorboituvien pilaavien aineiden mobilisoituminen, maaperän suolaantuminen, maan pintakerroksen liettyminen, boorin mobilisoituminen, fosforin kertyminen ja mobilisaatio.

— Esimerkkejä keinokasteluun käytettävässä käsitellyssä jätevedessä esiintyvien ravinteiden enimmäismääristä (taulukko C.1); esimerkki kasteluveden enimmäissähkönjohtavuudesta kasvin sietokyvyn mukaan, kun käytetään päältä kastelevaa sadetusjärjestelmää (taulukko C.2); esimerkki valittujen viljelykasvien sietokyvystä lehtivioituksia vastaan, kun kasveja kastellaan suolapitoisella vedellä käyttäen päältä kastelevaa sadetusjärjestelmää (taulukko C.3); kasteluveden sähkönjohtavuuden ja natriumin adsorptiosuhteen (SAR) yhteisvaikutus veden imeytymisongelmien (läpäisevyys) todennäköisyyteen (taulukko C.4); esimerkki keinokasteluun käytettävässä käsitellyssä jätevedessä esiintyvien suolaisuutta aiheuttavien tekijöiden enimmäismääristä viljelykasvin herkkyyden mukaan (taulukko C.5).

— Esimerkki käsitellyssä jätevedessä esiintyvien muiden alkuaineiden keskiarvoista ja enimmäisarvoista (taulukko C.6): standardissa esitetään uusiovedessä esiintyvien aineiden arvoja, jotka todennäköisesti aiheuttaisivat kasveihin kohdistuvaa myrkyllisyyttä, aineiden liiallista imeytymistä kasveihin, minkä jälkeen muita alkuaineita kertyisi kasvisolukkoon myrkyllisiä määriä, ja muiden alkuaineiden kulkeutumista pohjaveteen.

(1) ISO 20426:2018. Guidelines for health risk assessment and management for non-potable water reuse.

(2) ISO 16075-1, 2020. Guidelines for treated wastewater use for irrigation projects. Part 1: the basis of a reuse project for irrigation.

(3) WHO, 2006. WHO guidelines on the safe use of wastewater, excreta and greywater – Vol II: Wastewater in agriculture.

(4) WHO, 2016. Sanitation safety planning: manual for safe use and disposal of wastewater, greywater and excreta.

(5) NRMMC–EPHC–AHMC, 2006. Australian guidelines for water recycling: managing health and environmental risks (phase 1). National Water Quality Management Strategy.

(6) Lähde: Minimum quality requirements for water reuse in agricultural irrigation and aquifer recharge, JRC (2017).

(7) JRC, 2017. Minimum quality requirements for water reuse in agricultural irrigation and aquifer recharge. JRC Science for Policy Report.

(8) mitattujen pitoisuuksien 95. prosenttipiste

(9) mitattujen pitoisuuksien 90. prosenttipiste

(10) JRC, 2019. Water quality in Europe: effects of the Urban Wastewater Treatment Directive. JRC Science for Policy Report.

(11) Valittu ympäristönlaatunormeista annetussa direktiivissä lueteltujen 45 prioriteettiaineen joukosta, johon sisältyy torjunta-aineita sekä kotitalous- ja teollisuuskemikaaleja.

(12) Sisämaan pintavedet käsittävät joet ja järvet sekä niihin liittyvät keinotekoiset tai voimakkaasti muutetut vesimuodostumat.

(13) Polyaromaattisiin hiilivetyihin (PAH) kuuluvien prioriteettiaineiden (N:o 28) osalta eliöstöä koskeva EQS (ympäristönlaatunormi) ja vastaava AA-EQS (vuosikeskiarvona ilmaistu ympäristönlaatunormi) vedessä viittaavat bentso(a)pyreenin pitoisuuteen, myrkyllisyyteen, johon ne perustuvat. Bentso(a)pyreeniä voidaan pitää muiden polyaromaattisten hiilivetyjen indikaattorina, näin ollen ainoastaan bentso(a)pyreeniä on tarpeen seurata vertailumielessä eliöstöä koskeviin ympäristönlaatunormeihin nähden tai vastaaviin AA-EQS-arvoihin vedessä.