Alueiden komitean lausunto aiheesta "Euroopan unionin päätöksenteko – Alueiden komitean rooli ja osallistuminen"



Virallinen lehti nro C 107 , 03/05/2002 s. 0040 - 0043



Alueiden komitean lausunto aiheesta "Euroopan unionin päätöksenteko - Alueiden komitean rooli ja osallistuminen" (2002/C 107/14) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon päätöslauselmansa aiheesta "Vuoden 2000 hallitustenvälisen konferenssin tulokset ja keskustelu Euroopan unionin tulevaisuudesta" (CdR 430/2000 fin), ottaa huomioon päätöslauselmansa Eurooppa-neuvoston Laekenin kokouksen valmistelua sekä vuoden 2004 hallitustenvälisen konferenssin puitteissa tapahtuvaa Euroopan unionin edelleen kehittämistä varten (CdR 104/2001 fin, hyväksytty), ottaa huomioon tiedonantonsa kansalaisläheisyydestä (CdR 436/2000 fin), ottaa huomioon Salamancan julistuksen (CdR 107/2001 fin), ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta "Aluehallitusten edustajien osallistuminen Euroopan unionin neuvoston työhön ja AK:n osallistuminen neuvoston epävirallisiin kokouksiin" (CdR 431/2000 fin), ottaa huomioon muistion alueiden komitean osallistumisesta järjestelmälliseen keskusteluun unionin tulevaisuudesta (CdR 325/2001 fin), ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta "Uudet hallintomallit: Eurooppa kansalaisten aloitteellisuuden puitteina" (CdR 182/2000 fin(1)), ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta "Euroopan unionin kansalaisuus" (CdR 226/1999 fin(2)), ottaa huomioon komission 25. heinäkuuta 2001 julkaiseman valkoisen kirjan eurooppalaisesta hallintotavasta, KOM(2001) 428 lopullinen, ottaa huomioon Euroopan komission ja alueiden komitean puheenjohtajien yhteisen julkilausuman ja siihen liitetyn pöytäkirjan (CdR 81/2001), ottaa huomioon Euroopan alueiden liiton antaman julistuksen regionalismista (Basel 4. joulukuuta 1996), ottaa huomioon Euroopan kuntien ja alueiden neuvoston Oulussa 17. kesäkuuta 2000 antaman julistuksen hyvästä hallintotavasta nykypäivän Euroopassa, ottaa huomioon CLRAE:n (Euroopan neuvosto) peruskirjan alueellisesta itsehallinnosta ja luonnoksen peruskirjaksi paikallisesta itsehallinnosta, ottaa huomioon työvaliokuntansa 13. kesäkuuta 2000 EY:n perustamissopimuksen 265 artiklan viidennen kohdan nojalla tekemän päätöksen laatia aiheesta lausunto ja antaa sen valmistelu institutionaalisten asiain valiokunnan tehtäväksi, ottaa huomioon institutionaalisten asiain valiokunnan lokakuun 5. päivänä 2001 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 105/2001 rev. 1, jonka esittelijä oli Luc Van den Brande (B, EPP), katsoo, että Euroopan integraatio on edennyt kohtaan, jossa on syytä pohtia syvällisesti, mihin tavoitteisiin integraatiolla pyritään tästä eteenpäin, katsoo, että institutionaalisella rakenteella on asiassa suuri merkitys, mutta se on kuitenkin vain keino ja väline Euroopan demokraattisuuden vahvistamiseksi, katsoo, että Euroopan unionista on tultava jälleen täysimittaisesti unionin kaikkien kansalaisten yhteinen hanke, jossa kansalaisten sitoutuminen ja osallistuminen on ratkaisevaa, katsoo, että hyvä, uskottava ja vastuullinen hallinto on tälle välttämätön edellytys, katsoo, että Nizzassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätösten mukaisesti on tehty tarvittavat sopimukset, jotta Laekenin julistuksen avulla voidaan käynnistää vuoden 2004 hallitustenvälisen konferenssin valmistelu ja antaa konferenssin suuntaviivat, katsoo, että sen on Euroopan unionin ja eurooppalaisten tulevaisuutta koskevien eri lausuntojensa ohella määriteltävä kantansa komitean roolista Euroopan unionin päätöksenteossa ja komitean osallistumisesta siihen, katsoo, että kannanmuodostus edellyttää, että pohditaan sekä komitean luonnetta ja roolia, sen sisäistä toimintaa, komitean suhdetta unionin toimielimiin sekä sen institutionaalista asemaa vuoden 2004 hallitustenvälistä konferenssia ajatellen, katsoo, että pohdinnan ei pidä rajoittua pelkkään tekniseen analyysiin, vaan huomiota on kiinnitettävä myös laajempaan ongelmakokonaisuuteen, joka liittyy alueiden ja paikallisyhteisöjen omaan, selkeästi tunnistettavaan vastuuseen Euroopan unionin päätöksenteossa, katsoo, että on asiaankuuluvaa, että komiteaa avustaa tässä pohdinnassa asiantuntijakomitea, katsoo, että se haluaa edellä mainituin tavoin tuottaa lisäarvoa, jotta unioniin voidaan luoda entistä laadukkaampi ja tehokkaampi hallinto - myös unionin tärkeää laajentumisprosessia silmällä pitäen, hyväksyi 14. ja 15. marraskuuta 2001 pitämässään 41. täysistunnossa (marraskuun 14. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon. Alueiden komitean kanta ja suositukset 1. Yleistä Alueiden komitea 1.1. toteaa, että sen on toisen nelivuotisen toimikautensa lähestyessä loppuaan syytä pohtia perusteellisesti asemaansa Euroopan unionin päätöksenteossa ja osallistumistaan siihen. 1.2. katsoo asialliseksi tarkastella sekä komitean luonnetta ja roolia, sen sisäistä toimintaa, komitean suhdetta komissioon, neuvostoon ja Euroopan parlamenttiin että komitean institutionaalista asemaa vuoden 2004 hallitustenvälistä konferenssia silmällä pitäen. 1.3. on vakuuttunut siitä, että keskustelu Euroopan unionin tulevaisuudesta ei voi rajoittua vain institutionaalisiin kysymyksiin eikä jäädä pelkäksi mielipiteiden vaihdoksi toimivallasta ja rahoituksesta, vaan Euroopan unionin tehtävät ja vastuun rajaaminen jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallisviranomaisten kesken tulee määritellä ja niitä tulee arvostella läheisyysperiaatteen, EU:lle osoitetun toimivallan, suhteellisuusperiaatteen sekä jäsenvaltioiden identiteetin kunnioittamisen velvoitteen pohjalta. Tällaisen toimintatavan tulee johtaa entistä suurempaan avoimuuteen ja vastuunalaisuuteen sekä tehokkaampiin ja demokraattisempiin päätöksentekoprosesseihin, joilla pyritään politiikan lisäarvon maksimoimiseen ja kansalaisten osallistumisen lisäämiseen. 1.4. katsoo nämä näkökohdat huomioon ottaen asiaankuuluvaksi, että sitä avustaa tässä pohdinnassa asiantuntijakomitea, jotta alueiden komitea voi osallistua hyödyllisellä tavalla keskusteluun eurooppalaisesta hallintotavasta ja Euroopan unionin tulevaisuudesta myös unionin tärkeää laajentumisprosessia ajatellen. 1.5. haluaa lisäksi lähestyvää laajentumista silmällä pitäen asettaa unionin alue- ja paikallisviranomaisten huomattavan kokemuksen ja asiantuntemuksen ehdokasvaltioiden vastaavien viranomaisten käyttöön. 2. Komitean luonne ja rooli Alueiden komitea 2.1. toteaa toisen nelivuotisen toimikautensa päättyessä, että sen asema unionin institutionaalisessa rakenteessa ja sen osuus yhteisön päätöksenteossa ovat vähitellen vahvistuneet. Etenkin Amsterdamin sopimus oli tästä osoitus avaten uuden tärkeän vaiheen komitean organisatorisessa ja taloudellisessa autonomiassa sekä lausuntojen antamista koskevien valtuuksien laajentamisessa. 2.2. muistuttaa, että vaikka Nizzan sopimuksessa vastataan komitean vaatimukseen siitä, että komitean tulee koostua alue- ja paikalliselinten edustajista, jotka ovat alue- tai paikallisvaaleissa valittuja luottamushenkilöitä tai poliittisesti vastuussa vaaleilla valitulle elimelle, komitean muita toivomuksia ja etenkään toivomusta aiempaa vahvemmasta roolista yhteisön päätöksentekoprosessissa ei ole otettu lainkaan huomioon. 2.3. on tyytyväinen eurooppalaisesta hallintotavasta annetussa valkoisessa kirjassa esitettyyn analyysiin kansalaisten tavoittamisesta alue- ja paikallisdemokratian välityksellä sekä toimintaehdotuksiin, joita komissio ehdottaa komitean osalta. Komission ehdotuksen mukaan komitean tulisi i) arvioida entistä oma-aloitteisemmin politiikan toimivuutta, ii) järjestää tietojen vaihtoa valiokäytännöistä, joita soveltamalla paikallis- ja alueviranomaiset voivat osallistua EU:n päätöksenteon valmisteluun jäsenvaltioissa sekä iii) tutkia tiettyjen direktiivien paikallisia ja alueellisia vaikutuksia, jotta niitä voitaisiin alkaa soveltaa nykyistä joustavammin. 2.4. toteaa kuitenkin, että kyseiset toimintaehdotukset ulottuvat yhtäältä komitean nykyisen toimivallan ulkopuolelle, mutta toisaalta niissä vaietaan edelleen komitean käyttöön kyseistä tarkoitusta varten asetetuista sekä taloudellisista että henkilöstövoimavaroista ja komitean institutionaalisen aseman vahvistamisesta yhteisön päätöksenteossa. 2.5. katsoo, että keskusteltaessa eurooppalaisesta hallintotavasta asioista ei voida puhua irrallisina kysymyksinä, ja haluaa välttää sen, että keskustelu johtaa komitean nykyisen neuvoa-antavan tehtävän "sementointiin". Komitean tulee demokraattisena elimenä täyttää tärkeä tehtävä myös keskustelufoorumina, tiedotuselimenä ja toimintalinjoja määrittelevänä tai vähintäänkin niitä arvioivana tahona. 2.6. katsoo tarpeelliseksi kiinnittää entistä enemmän huomiota sekä suunnata lisävoimavaroja seuraaviin seikkoihin: - Poliittisia debatteja ja keskusteluja on järjestettävä kaikilla aloilla kansalaisten poliittisen mielenkiinnon herättämiseksi. - On lisättävä ponnistuksia tarkoituksenmukaisen tiedon jakamiseksi ja tietoisuuden tason kohottamiseksi. - On kiinnitettävä erityistä huomiota nuorille koulussa ja myös sen jälkeen jatkokoulutusohjelmissa tarjottavaan opetukseen kyseisestä aihepiiristä. - On lisättävä kansalaisten pysyviä vaikutusmahdollisuuksia yhteisön politiikkaan nähden muun muassa kutsumalla yhteiskunnalliset toimijat ja kansalaisyhteiskunnan edustajat organisoidusti mukaan tähän politiikkaan. 2.7. haluaa osallistua tästä näkökulmasta, rakentavalla tavalla, keskusteluun eurooppalaisesta hallintotavasta ja on sitä mieltä, että samalla olisi pohdittava komitean sisäistä toimintaa, toimielinten välisiä suhteita sekä komitean institutionaalista asemaa vuoden 2004 hallitustenvälistä konferenssia silmällä pitäen. 3. Komitean sisäinen toiminta Alueiden komitea 3.1. aikoo pohtia syvällisesti sisäistä toimintaansa ja arvioida sitä voidakseen siten osaltaan edesauttaa valkoisessa kirjassa mainittujen hallintoperiaatteiden eli avoimuuden, osallistumisen, vastuun kantamisen, tehokkuuden ja johdonmukaisuuden toteutumista. 3.2. pitää ydinkysymyksenä sitä, pystyykö komitea suoriutumaan sekä laadullisesti että määrällisesti asianmukaisella tavalla perustamissopimuksessa sille osoitetuista konsultatiivisista tehtävistä. Tällöin nousevat esiin erityisesti seuraavat kysymykset: - Ovatko alat, joiden osalta komitealle on annettu neuvoa-antava tehtävä, yhteensopivia komitean voimavarojen, sen poliittisten painopistealojen sekä alue- ja paikallisviranomaisten toimivallan kanssa? - Ovatko perustamissopimuksessa asetetut määräajat riittävät, jotta komitea pystyy antamaan hyödyllisen panoksen? - Ovatko komitean noudattamat sisäiset menettelyt, kiireellisyys- ja yksinkertaistettu menettely mukaan luettuina, komitealle perustamissopimuksessa osoitettujen tehtävien mukaisia? - Onko komitealla tarvetta pyrkiä työskentelyssään entistä suurempaan jatkuvuuteen perustamalla pysyvä (asiantuntija) komitea? - Onko komitealla tarvetta järjestää sisäinen organisaationsa uudelleen, jotta se vastaisi komiteassa edustettuina olevien alueiden ja alueviranomaisten toimivaltuuksia? 3.3. katsoo, että sen tulisi pyrkiä järkeistämään lausunnonlaadintaa koskevia sisäisiä menettelytapojaan. 3.4. pitää vastuun selkeyttä ja johdonmukaisuutta ajatellen velvollisuutenaan kiinnittää erityistä huomiota jäsentensä tehtävään, legitiimiyteen ja eettisiin normeihin yhtenäistääkseen heidän työskentelyään komiteassa - jossa heidän tulee toimia yhteisön yleisen edun mukaisesti täysin riippumattomina - sekä heidän toimintaansa edustajina alue- ja paikalliselimissä. 3.5. pitää asianmukaisena, että käsillä olevan lausunnon kohdassa 1.4 mainittu asiantuntijakomitea analysoi näitä kysymyksiä perusteellisesti auttaakseen komiteaa ottamaan hyvissä ajoin kantaa asiaan sekä avustaakseen tarvittaessa komiteaa sen osallistuessa jatkossa Euroopan unionin tulevaisuutta koskevaan keskusteluun. 4. Komitean suhde komissioon, neuvostoon ja Euroopan parlamenttiin Alueiden komitea 4.1. on tyytyväinen Euroopan komission ja alueiden komitean puheenjohtajien yhteiseen julkilausumaan ja siihen liitettyyn pöytäkirjaan, joilla pyritään kyseisten elinten välisen yhteistyön tiivistämiseen. Komitea katsoo kuitenkin, että julkilausumaa on tulkittava dynaamisella tavalla siten, että otetaan täysimittaisesti huomioon edellä mainitut, eurooppalaisesta hallintotavasta annetussa valkoisessa kirjassa mainitut toimintaehdotukset ja erityisesti ehdotus politiikan toimivuuden entistä oma-aloitteisemmasta arvioinnista, jotta komitea voisi antaa asiassa hyödyllisen panoksen jo ennen kuin komissio vahvistaa vuosittaisen työohjelmansa. 4.2. pitää konsultatiivisen tehtävänsä tehokkaan hoitamisen kannalta tarpeellisena, että Euroopan komission esittämiä lausuntopyyntöjä koskevia muodollisia menettelytapoja mukautetaan olennaisesti ja että komitealle taataan mahdollisuus osallistua tehokkaasti ja järjestelmällisesti Euroopan komission suuntaa-antavien asiakirjojen kuten valkoisten tai vihreiden kirjojen laadintaprosessin kaikkiin vaiheisiin. 4.3. kehottaa neuvostoa sopimaan komitean kanssa käytännesäännöistä, joiden mukaisesti komitealle esitetään lausuntopyynnöt, sekä määrittelemään kyseisten lausuntojen poliittisen vaikutuksen yhteisön lainsäädäntöön erityisesti määräaikojen osalta yhteispäätösmenettelyn erikoispiirteet huomioon ottaen. 4.4. suosittaa voimakkaasti, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklassa määrätty kuukauden määräaika, joka komitealle voidaan asettaa lausunnon antamista varten, pidennetään kolmeen kuukauteen, jotta se olisi yhteensopiva komitean toimintatapojen kanssa. 4.5. vetoaa myös Euroopan parlamenttiin, että se sopisi komitean ja omien esittelijöidensä välisen jo toteutuvan yhteistyön lisäksi nykyistä tarkemmin menettelyistä, joiden mukaisesti komitealle esitetään niin pakolliset kuin parlamentin omaehtoiset lausuntopyynnöt. 4.6. pysyy vuoden 2000 hallitustenvälisestä konferenssista antamassaan lausunnossa esittämässään kannassa, että komissiolta ja neuvostolta olisi vaadittava perusteluita, jos ne päättävät olla noudattamatta pakollisen lausuntopyynnön perusteella annettuun lausuntoon sisältyviä AK:n suosituksia, ja että Euroopan parlamentin voidaan odottaa toimivan samoin, mutta vapaaehtoisesti. 4.7. korostaa kaiken edellä mainitun perusteella, että institutionaalisen tason toimijoiden välille on luotava pysyvä ja hedelmällinen vuoropuhelu eurooppalaisesta hallintotavasta annetussa valkoisessa kirjassa esitetyt suositukset huomioon ottaen. 5. Komitean institutionaalinen asema vuoden 2004 hallitustenvälistä konferenssia ajatellen Alueiden komitea 5.1. aikoo pohtia perusteellisesti institutionaalista asemaansa vuoden 2004 hallitustenvälistä konferenssia ajatellen ja ottaen huomioon käsillä olevan lausunnon kohdassa 1.4 mainitun asiantuntijakomitean analyysin ja suositukset. 5.2. tukee tässä yhteydessä alue- ja paikallishallinnon vaikutusmahdollisuuksien parantamista ja niiden alueiden erityistä asemaa, joilla on omaa lainsäädäntävaltaa unionin institutionaalisessa rakenteessa. Bryssel 14. marraskuuta 2001. Alueiden komitean puheenjohtaja Jos Chabert (1) EYVL C 144, 16.5.2000, s. 1. (2) EYVL C 156, 6.6.2000, s. 12.