FI Euroopan unionin virallinen lehti C 79/7

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

2014/C 79/07

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa muutoshakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annettu

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006 (2)

”UPPLANDSKUBB”

EY N:o: SE-PDO-0005-01084-10.01.2013

SMM ( ) SAN ( X )

1. Nimi

”Upplandskubb”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Ruotsi

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1 Tuotetyyppi

Luokka 2.4 – Leipomo-, konditoria-, makeis- ja keksituotteet

3.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Kyseessä oleva tuote on Upplandskubb-leipä.

Upplandskubb on maalaisleipä, jonka väri vaihtelee piparkakunruskeasta harmaanruskeaan. Upplandskubb-leipä on lieriönmuotoinen, ja sen halkaisija on 16–23 cm. Leipä myydään halkaistuna pituussuunnassa neljään osaan. Leivänpala on näin ollen lieriön osa, jonka kärkikulma on noin 90 astetta. Myyntiin tulevien leivänpalojen leveys ja pituus voivat vaihdella. Leivässä ei ole kuorta. Pyöreä reuna on suhteellisen tasainen ja pinnaltaan pehmeä.

Rakenne on hienojakoinen ja tiivis. Sisältä leipä on hieman tahmea, ja siinä on pieniä koloja. Koostumus on jyväinen ja helposti mureneva. Leipä on mehevä, ja sillä on keskipitkä jälkimaku.

Tuoksu: Mieto tai keskivoimakas, hieman hapanimelä, ruismainen, siirappimainen, hiivamainen, hieman palanut.

Maku: Makeahko, selvästi siirappimainen, selvä rukiin maku, hieman karvas jälkimaku. Vähäsuolainen. Vähähappoinen.

Leipä voidaan pitää kaupan tuoreena tai pakastettuna.

3.3 Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

Ruisjauho on valmistettava Uplannissa siellä viljellystä rukiista. Ruisjauho jauhetaan kivi- tai valssimyllyssä. Jauhon on oltava karkeaa täysjyväjauhoa, joka sisältää kaikki rukiinjyvän ainesosat eli ytimen, alkion ja kuoren. Jauhoa ei sihdata.

Vehnäjauho on valmistettava Uplannissa siellä viljellystä vehnästä. Vehnäjauho jauhetaan kivi- tai valssimyllyssä. Jauho voi olla sihdattua tai sihtaamatonta.

Siirapin on oltava perinteistä vaaleaa tai tummaa siirappia. Upplandskubb-leivässä ei saa käyttää niin kutsuttua leipäsiirappia, mustaa siirappia, leivontasiirappia, valkoista siirappia eikä muita siirappilajeja.

Jauho voi olla B-vitaminoitua.

Jauhoon voidaan lisätä hapettumisenestoaineena askorbiinihappoa (E300).

Edellä mainituilla rajoituksilla varmistetaan, että leivän perinteiset ominaisuudet säilyvät.

3.4 Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

—

3.5 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Leipä on valmistettava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella. Leipä kypsytetään keittämällä sitä vesihauteessa lieriönmuotoisessa muotissa.

3.6 Viipaloimista, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset tiedot

Upplandskubb-leipään on laitettava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella etiketti tai muu merkki, jolla varmistetaan leivän alkuperä. Leipä voidaan leikata palasiksi ja pakata muuallakin kuin yksilöidyllä maantieteellisellä alueella. Kun Upplandskubb on leikattu paloiksi, se on pakattava heti, ettei sen laatu kärsi esimerkiksi kuivumisen vuoksi.

3.7 Merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Upplandskubb-leivän pakkauksissa on oltava seuraavat merkinnät:

Nimitys ”Upplandskubb”.

Euroopan unionin virallinen suojatun alkuperänimityksen merkki.

Leivontapäivä, ja jos leipä on ollut pakastettu, merkintä tästä.

Valmistajan nimi ja yhteystiedot.

Tuotemerkkeihin viittaavat merkinnät ovat sallittuja, kunhan ne eivät ole luonteeltaan mainostavia tai omiaan johtamaan kuluttajaa harhaan.

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Upplandskubb valmistetaan yksilöidyllä maantieteellisellä alueella, jonka muodostaa Uplannin maakunta. Uplannin maakunta sijaitsee Ruotsin itäosassa. Sen pinta-ala on 12 738 km2.

5. Yhteys maantieteelliseen alueeseen

5.1 Maantieteellisen alueen erityisyys

Yksilöity maantieteellinen alue eli Uplanti on loivasti kumpuilevaa tasankoa. Alueen sisäosissa maaperä on lähinnä hedelmällistä savea ja korkeimpia kohtia peittää moreeni. Merkittävä maisemapiirre ovat harjut, esimerkiksi Uplanninharju ja Tukholmanharju, jotka syntyivät jääpeitteen vetäytyessä.

Ruotsin meteorologinen ja hydrologinen laitos (SMHI) kuvaa Uplannin ilmastoa seuraavasti:

”Öölannin ja Gotlannin ohella korkeuserot ovat Ruotsissa pienimpiä Uplannissa. Uplannin korkein kohta sijaitsee vain 113 metriä merenpinnan yläpuolella. Lämpötilaan vaikuttaa sen vuoksi idässä lähes yksinomaisesti etäisyys merenrantaan ja etelässä etäisyys Mälareen. Keskilämpötila kylmimpinä kuukausina vaihtelee helmikuun -3 °:sta Tukholman saariston ulkosaarilla tammikuun -5 °:een maakunnan pohjoisissa sisäosissa. Lämpimin kuukausi on heinäkuu, jolloin keskilämpötila on noin 16 ° lähes koko maakunnassa. Viileintä on rannikon edustalla olevilla saarilla koillisessa (15,5 °) ja lämpimintä Tukholman keskustassa (17 °). Vuotuinen sademäärä on alhaisin kaikkein kauimpana merellä olevilla saarilla (450 mm) ja korkein hieman ennen rannikkoa koillisessa (jopa 650 mm).”

Maatalous on kehittynyt sopusoinnussa alueen geologian, topografian, maaperän ja ilmaston kanssa.

Rukiinviljely on ollut tärkeässä asemassa Uplannissa keskiajalta lähtien. Vuoden 1570 tienoilla 33–50 prosenttia, joissakin paikoin yli 50 prosenttia, viljanviljelyssä olevasta pinta-alasta oli istutettu rukiille. Vehnää alettiin viljellä myöhemmin, ja 1800-luvun alussa sen osuus yhdessä herneen, kauran ja seosviljan kanssa oli 10–20 prosenttia alueen kokonaisviljelyalasta.

Upplandskubb-leivälle on luonteenomaista se, että leipä valmistetaan yksilöidyllä maantieteellisellä alueella viljellystä rukiista ja vehnästä, ainesosina käytetään myös siirappia, vettä ja hiivaa, ja taikinan annetaan nousta kylmässä pitkään. Sen jälkeen leipä laitetaan muotissa kannelliseen vesihauteeseen ja sitä kypsytetään pitkään. Leipää ei paisteta uunissa. Upplandskubb kypsennetään lieriönmuotoisessa kannellisessa muotissa. Perinteisesti on käytetty kannellista peltipurkkia, maito- tai tinkikannua tai maitotonkkaa. Muotin vetoisuus voi olla 2–8 litraa. Kypsennyksen jälkeen leipä on jätettävä vetäytymään leivinliinoihin kiedottuna 10–24 tunniksi, ja se voidaan viipaloida vasta tämän jälkeen.

Tällainen erityinen kypsennys on Upplandskubb-leipään vaikuttava inhimillinen tekijä ja edellyttää hyvää käytännön tietämystä siitä, miten valmistuksessa on otettava huomioon raaka-aineet ja leivontavälineet, jotta leivän erityiset ominaisuudet säilyvät. Upplandskubb voidaan kypsentää erisuuruisissa astioissa, valmistuksessa voidaan käyttää erilaisia jauhoraaka-aineita ja leipä voidaan kypsentää joko sähkö-, kaasu- tai puuhellalla. Tämän vuoksi tarvitaankin perinteistä tietoa siitä, miten eri tekijät (jauho, vesi, muottien koko, nostatusaika ja kypsennysaika) saadaan tasapainoon näissä erityisissä olosuhteissa. Tietämys periytyy sukupolvelta toiselle. Samoin kypsennyksessä käytetyt välineet siirtyvät sukupolvelta toiselle.

5.2 Tuotteen erityisyys

Upplandskubb on maalaisleipä, jonka väri vaihtelee piparkakunruskeasta harmaanruskeaan. Ennen kuin leipä leikataan paloiksi, sen on oltava lieriönmuotoinen ja halkaisijan on oltava 16–23 cm. Lieriön vetoisuus voi olla 2–8 litraa. Lieriönmuotoinen leipä leikataan pituussuunnassa neljään osaan.

Upplandskubb myydään halkaistuna pituussuunnassa neljään osaan, kuten edellä on mainittu. Tyypillinen leivänpala on lieriön osa, jonka kärkikulma on noin 90 astetta.

5.3 Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Upplandskubb-leivän erityiset ominaisuudet ovat läheisesti sidoksissa yksilöidyn maantieteellisen alueen morfologiaan sekä ilmasto- ja maaperäominaisuuksiin.

Ruotsi kattaa maantieteellisesti noin 14 leveysastetta ja 13 pituusastetta, minkä vuoksi maassa on useita erilaisia ilmastovyöhykkeitä. Jääpeite on vaikuttanut alueen maaperätyyppeihin, ja yhdessä ilmastovyöhykkeiden kanssa tämä määrittää sen, mitä viljalajeja voidaan viljellä niin, että viljasta tulee hyvälaatuista. Uplantia pidetään ensimmäisenä paikkana Ruotsissa, jossa on viljelty ruista. On mahdollista, että ruis on peräisin Suomesta, jossa ruista viljeltiin jo ennen kristinuskon tuloa. Suomen ja Uplannin välinen kytkös on jo pitkään ollut tiedossa. Se, että ruista ryhdyttiin viljelemään Uplannissa, johtuu osittain siitä, että ruis kestää suhteellisen hyvin kuivuutta, minkä vuoksi se soveltuu viljeltäväksi Uplannin maaperässä, ja osittain siitä, että lähellä olevaan Tukholmaan (joka siis sijaitsee Uplannissa) sijoittautuneet keskiaikaiset saksalaiset maahanmuuttajat halusivat ostaa leivonta- ja säilyvyysominaisuuksiltaan hyvälaatuista ruista. Olaus Petri (1493–1552) kirjasi jo 1500-luvun puolivälissä todisteita siitä, että ruisleipää on syöty vanhoilla ruotsalaisilla alueilla, joihin Uplanti kuuluu. On näyttöä siitä, että kuningashuoneen hallussa Uplannissa olevat tilat lisäsivät rukiinviljelyä ja satomäärät kasvoivat 1500-luvulla, mikä oli hyvien luontaisten edellytysten ja uuden viljelytekniikan ansiosta. Tämä on myötävaikuttanut siihen, että Uplanti on historiallisesti katsottuna ollut viljanvientialuetta. Sen vuoksi on epätodennäköistä, että Upplandskubb-leipää olisi leivottu muusta viljasta kuin itse alueella viljellystä viljasta.

Alueella viljellystä rukiista valmistettu ruisleipä oli aina keskiajalta 1900-luvun alkuun asti tärkein leipälaji Uplannissa. Leipää leivottiin vehnästä vain poikkeustapauksessa. Vasta 1900-luvun jälkipuoliskolla vehnäleivästä on Uplannissa tullut leipä, jota syödään tavallisesti.

Alueella syötiin yleensä rukiista leivottua kovaa spisbröd-näkkileipää, joka säilyi hyvin. Perinteisesti joulun aikaan Uplannissa syötiin paremmin. Suullisten ja kirjallisten tietojen mukaan Upplandskubb-leipää leivottiin jouluksi, ja leipä sisälsi myös huomattavasti arvokkaampaa vehnäjauhoa joulun juhlistamiseksi tilan työntekijöiden ja myöhemmin myös kaupunkilaisten keskuudessa. Upplandskubb on mutkikkaampaa leipoa kuin spisbröd-näkkileipä, joten sen valmistus vaatii enemmän tietoa ja siinä tarvitaan myös alueella tuotettua korkealaatuista jauhoa.

Taikinaa nostatetaan pitkään alhaisessa lämpötilassa ja leipä kypsennetään samoin pitkään alhaisessa lämpötilassa, minkä jälkeen se jäähdytetään hitaasti useisiin leivinliinoihin kiedottuna, jottei kosteutta haihtuisi. Leipä onkin mehevää, erityisen maukasta ja erittäin hyvin säilyvää. Leivän makeuttaminen myötävaikuttaa sen erityiseen makuun ja hyvään säilyvyyteen. Leivän lieriönmuotoisuus takaa tasaisen kypsennyksen ja mahdollistaa kypsennysastioiden järkevän käytön, sillä niin varsinaista kypsennysvuokaa kuin vesihauteena käytettyä ulompaa astiaakin voidaan käyttää muussa ruoanvalmistuksessa. Näiden ominaisuuksien yhdistymisen ansiosta leivällä on ainutlaatuinen asema leipäkulttuurissa.

Upplandskubb-leivän hyvä maine ilmenee monilla eri tavoin. Uppsalan kotitalouskoulu aloitti toimintansa vuonna 1895 ja antoi opettajille ja kotiäideille opetusta ruoanlaitossa, ravitsemustieteessä ja kotitaloudessa. Kotitalouskoulu sisällytti leivän reseptikokoelmiinsa ja levitti näin tietämystä nimenomaan tästä leivästä esimerkkinä paikallisesta leivästä oppilaille, jotka olivat tulleet kouluun ympäri maata. Tuonaikaisissa Uplannin ruokaperinteitä kuvaavissa teoksissa mainitaan Upplandskubb-leipä alueelle ominaisena tuotteena.

Carina Eliardsson, joka on kotoisin Getingarnestä, kertoo, että Upplandskubb-leipä on olennainen osa heidän tilansa perinteitä. Hän kertoo, että Upplandskubb-leipää leivotaan aina jouluksi reseptillä, joka on periytynyt hänen appensa isoäidiltä.

Erinomainen esimerkki Upplandskubb-leivän hyvästä maineesta on se, että Uplannin läänin maaherra tarjoaa usein Upplandskubb-leipää vierailulla oleville ulkomaalaisille valtuuskunnille.

Tämän hakemuksen valmistelun yhteydessä pyrittiin saamaan käyttöön paljon tietoja ja noin neljääkymmentä henkilöä haastateltiin perusteellisesti resepteistä, perinteistä, kokemuksista ja muistoista, joita liittyy Upplandskubb-leipään. Nämä haastattelut yhdessä kirjallisten lähteiden kanssa osoittavat, että Upplandskubb-leipä on todellakin peräisin Uplannista.

Eritelmän julkaisutiedot

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 (3) 5 artiklan 7 kohta)

http://www.slv.se/upload/dokument/livsmedelsforetag/vagledningar/Skyddade%20ursprungsbeteckningar/Ans%c3%b6kan%20SUB%20Upplandskubb%20final%20inkl%20bilagor.pdf

(1) EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2) EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12 Korvattu asetuksella (EU) N:o 1151/2012.

(3) Katso alaviite 2.