Toimintamahdollisuudet riippuvat luonnollisesti myös seuraavaa monivuotista rahoituskehystä ja covid-19-elpymispakettia koskevien käynnissä olevien neuvottelujen tuloksista. Käytännöllinen ja avoin yhteistyö kaikkien EU:n talousarviota koskevaan päätöksentekoon, täytäntöönpanoon ja valvontaan osallistuvien sidosryhmien välillä on olennaisen tärkeää, jotta saadaan aikaan EU:n talousarvio, jolla tuetaan eniten tukea tarvitsevia, edistetään investointeja ja uudistuksia ja vahvistetaan taloutta keskittymällä yhteisiin painopisteisiin, kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan ja digitalisaatioon.

Tässä kertomuksessa esitetään tiivistelmä toimista, joita komissio on toteuttanut vastauksena Euroopan parlamentin ja neuvoston vuoden 2018 vastuuvapausmenettelyssä esittämiin tärkeimpiin pyyntöihin. Siinä selitetään tarvittaessa myös haasteet, joita komissio kohtaa pyrkiessään ratkaisemaan eräitä näistä huolenaiheista. Kun vuoden 2019 vastuuvapausmenettely alkaa myöhemmin tänä vuonna, komissio antaa yksityiskohtaisempia ja ajantasaisempia tietoja seurantatoimistaan.

Euroopan parlamentti korostaa vastuuvapautta vuodelta 2018 koskevassa päätöslauselmassaan myös, että perusarvojen, myös oikeusvaltioperiaatteen, kunnioittaminen on ehdoton edellytys moitteettomalle varainhoidolle ja EU:n rahoituksen tuloksellisuudelle. Komissio on samaa mieltä siitä, että EU:n talousarviovarat olisi käytettävä sovellettavien sääntöjen mukaisesti ja että käytössä olisi oltava mekanismeja, joilla suojataan EU:n talousarviota myös silloin, kun jäsenvaltioissa on havaittu oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen kohdistuvia yleisiä puutteita.

oMiten komissio voi auttaa ajoissa jäsenvaltioita, joilla on ongelmia käyttää EU:n varoja?

oEU:n varat olisi käytettävä sääntöjen mukaisesti, eli maksut edunsaajille olisi suoritettava laillisesti ja asianmukaisesti. Komissio tekee yhteistyössä EU:n talousarvion täytäntöönpanosta käytännössä vastaavien elinten kanssa edelleen kaikkensa saadakseen aikaan asianmukaisen tasapainon edunsaajille suoritettavia maksuja edeltävien ja niiden jälkeisten tarkastusten välillä – ottaen huomioon covid-19-kriisistä johtuvan uuden riskiympäristön. Tavoitteena on saada riittävä varmuus siitä, että varat käytetään asianmukaisesti, aiheuttamatta tarpeetonta hallinnollista taakkaa edunsaajille tai EU:n talousarvion täytäntöönpanosta vastaaville elimille, ja välttää korkeat kustannukset.

oEU:n varoja olisi käytettävä meno-ohjelmien tavoitteiden saavuttamiseksi. Kauden 2014–2020 tavoitteet on jo asetettu, mutta niitä on ehkä mukautettava joidenkin ohjelmien osalta covid-19-kriisin vuoksi. Vuosien 2021–2027 meno-ohjelmien osalta tavoitteita olisi tarkasteltava uudelleen uusien poliittisten painopisteiden ja tavoitteiden huomioon ottamiseksi covid-19-kriisin vaikutusten valossa.

Oikeusvaltion vahvistaminen unionissa on ja sen on oltava myös jatkossa kaikille yksi tärkeimmistä tavoitteista. Komissio esitti heinäkuussa 2019 useita lyhyen ja keskipitkän aikavälin konkreettisia toimia , joita olivat muun muassa oikeusvaltiota koskevan vuosikertomuksen laatiminen, EU:n oikeusalan tulostaulun kehittäminen edelleen ja vuoropuhelun vahvistaminen muiden EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa. Oikeusvaltiota koskeva vuosikertomus on yksi komission vuoden 2020 työohjelman tärkeimmistä aloitteista, ja se julkaistaan ensimmäistä kertaa syksyllä 2020.

Toimia on kehiteltävä edelleen keskeisenä osana komission, Euroopan parlamentin ja neuvoston tulevaa työtä.

Komissio esitti jo vuonna 2018 osana monivuotisen rahoituskehyksen 2021–2027 perustana olevaa lainsäädäntöpakettia ehdotuksen unionin talousarvion suojaamisesta tilanteissa, joissa oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen jäsenvaltioissa kohdistuu yleisiä puutteita . Komissio korostaa ehdotuksessaan, että unioni on oikeusyhteisö ja sen arvot muodostavat perustan sen olemassaololle. Arvot läpäisevät unionin koko oikeudellisen ja institutionaalisen rakenteen ja kaikki sen politiikat ja ohjelmat. Tästä syystä on varmistettava, että näitä arvoja kunnioitetaan kaikissa unionin politiikoissa. Tämä koskee myös EU:n talousarviota, sillä perusarvojen kunnioittaminen on moitteettoman varainhoidon ja EU:n rahoituksen tuloksellisuuden keskeinen ennakkoedellytys. Komissio suhtautuu myönteisesti Euroopan parlamentin ehdotukselle antamaan tukeen.

Komissio suhtautuu myönteisesti myös Euroopan parlamentin tukeen Euroopan syyttäjänvirastolle (EPPO), joka muodostaa merkittävän kehitysaskeleen unionin taloudellisten etujen suojaamisessa. Euroopan syyttäjänvirastolla on valtuudet tutkia unionin talousarvioon vaikuttavia rikoksia ja nostaa tutkinnan perusteella syytteitä. Tällaisia rikoksia ovat korruptio, EU:n varoihin liittyvät petokset tai valtioiden rajat ylittävät alv-petokset. Vaikka komissio on tietoinen EPPO:n rahoitusta koskevista huolenaiheista, se muistuttaa, että nykyisessä talousarviossa on otettu huomioon laajat keskustelut budjettivallan käyttäjän kanssa.

Yhteisen maatalouspolitiikan alalla Euroopan parlamentti pyysi komissiota laatimaan – yhdessä jäsenvaltioiden kanssa – tehokkaita oikeudellisia välineitä oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseksi väitettyjen niin kutsuttujen ”maananastustapausten” osalta. On ennen kaikkea asianomaisten jäsenvaltioiden viranomaisten vastuulla toimia maanomistukseen liittyvissä kysymyksissä. Jos kuitenkin esitetään väitteitä erityisistä väärinkäytöksistä yksittäisissä jäsenvaltioissa, komissio tutkii tällaiset tapaukset hyvin huolellisesti, kuten se on jo tehnyt tai tekee useissa jäsenvaltioissa, erityisesti Slovakiassa, Tšekissä ja Unkarissa, esitettyjen väitteiden perusteella. Tilannetta voidaan parantaa, jos Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät komission oikeusvaltioperiaatetta koskevan ehdotuksen seuraavaa monivuotista rahoituskehystä varten.

Ulkoisen avun alalla Euroopan parlamentti vaati komissiota varmistamaan, että ulkoisen avun toimittamisen ehtona on, että avunsaajamaissa noudatetaan oikeusvaltioperiaatetta ja kunnioitetaan ihmisoikeuksia. EU on sitoutunut vahvasti ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen perusarvoihin, jotka ovat olennainen osa kaikkia EU:n kumppanuuksia ja yhteistyösopimuksia kolmansien maiden kanssa. Kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen perusteella EU ja EU:n jäsenvaltiot ovat sitoutuneet soveltamaan kaikkeen kehitysyhteistyöhön oikeuksiin perustuvaa lähestymistapaa, joka kattaa kaikki ihmisoikeudet. EU voi toimia yhdessä hallitusten kanssa ja niiden avulla, jolloin allekirjoitetaan rahoitussopimus. Tällaisiin sopimuksiin sisältyy lauseke, jonka nojalla komissio voi keskeyttää sopimuksen täytäntöönpanon tai irtisanoa sen, jos ihmisoikeuksien kunnioittamista, demokraattisia periaatteita ja oikeusvaltioperiaatetta koskevaa velvoitetta rikotaan. Täytäntöönpanon aikana EU pyrkii koordinoimaan tiiviisti perusarvojen arviointia ja seurantaa maakohtaisen ihmisoikeusstrategian analyysin ja painopisteiden perusteella sekä hyödyntämään tätä seurantaa kumppanimaan kanssa käymässään poliittisessa vuoropuhelussa. Samanlaisia lausekkeita on sisällytetty myös kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtyihin sopimuksiin, kun EU toimii yhdessä niiden kanssa ja niiden avulla ulkoisen avun täytäntöönpanemiseksi. Lisäksi sopimus- ja varainhoitomenettelyillä pyritään varmistamaan rahalle saatava vastine ja estämään tiettyjen eturyhmien harjoittaman voitontavoittelun tai kavallukset.

Euroopan parlamentti ilmaisi huolensa tiedotusvälineissä esitetyistä Eritreassa toteutettavia hankkeita koskevista tiedoista. Komissio torjuu jyrkästi nämä väitteet, ja se on sitoutunut valvomaan tiiviisti käynnissä olevia hankkeita ja raportoi budjettivallan käyttäjälle toiminnastaan Eritreassa. Hankkeen, jonka tarkoituksena on yhdistää uudelleen Eritrea ja Etiopia kunnostamalla Eritrean pääväylät (nk. tiehanke), osalta EU:n edustusto huolehtii säännöllisestä seurannasta muun muassa useiden yhdessä UNOPS:n kanssa tehtävien tiedonhankintamatkojen avulla, joista yksi tehtiin yhdessä EU:n edustustojen päälliköiden kanssa helmikuussa 2020. Täytäntöönpano on hanke- ja taloushallintoa koskevien EU:n vaatimusten mukaista.

Vastauksena Euroopan parlamentin huoliin, jotka koskevat haavoittuvassa asemassa olevia maahantulijoita hotspot-alueilla, komissio huomauttaa, että se saa säännöllisesti raportteja EU:n rahoitusta saavien täytäntöönpanokumppaneiden toimista paikan päällä. Komissio seuraa myös itse EU:n rahoittamien toimien täytäntöönpanoa paikan päällä ja osallistuu teknisiin kokouksiin, joissa seurataan sovittujen strategioiden täytäntöönpanon edistymistä viranomaisten kanssa. EU:n Kreikassa rahoittamia hankkeita ovat muun muassa tiedotustoimet, haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien suojelupalvelujen määrittely ja tarjoaminen, majoitus sekä oikeusapu erityisesti haavoittuvassa asemassa oleville henkilöille, kuten seksuaalisen ja sukupuoleen perustuvan väkivallan uhreille ja ilman huoltajaa oleville alaikäisille.

3.EU:n meno-ohjelmien tuloksellisuuden mittaaminen

EU:n talousarvio on lähinnä investointitalousarvio. Sen osuus EU:n bruttokansantulosta on noin 1 prosentti ja kaikista EU:n julkisista menoista noin 2 prosenttia, ja sen tarkoituksena on täydentää kansallisia talousarvioita ja panna täytäntöön yhteisesti sovittuja ensisijaisia tavoitteita. Toisin kuin kansallisilla talousarvioilla, EU:n talousarviolla keskitytään pääasiassa tukemaan keskipitkän ja pitkän aikavälin strategisia investointeja ja hyödyntämään sen vipuvaikutusta, joka auttaa houkuttelemaan investointeja muista julkisista ja yksityisistä lähteistä.

Euroopan parlamentti toteaa, että unionin prioriteettien, toimintapolitiikkojen ja ohjelmien tavoitteiden saavuttamisen mittaaminen on haastavaa, mutta tuloksellisuuden tehokas seuranta on kuitenkin olennainen tekijä tilanteen hahmottamiseksi, uusien ongelmien tunnistamiseksi ja korjaavien toimien toteuttamiseksi, jos tavoitteita ei saavuteta tai jos unionin yhden toimintapolitiikan tulokset haittaavat toisen politiikan tavoitteiden saavuttamista. Komissio on samaa mieltä ja arvostaa Euroopan parlamentin ja neuvoston tukea tuloskehysten ja raportoinnin parantamisessa.

EU:n talousarviossa on jo edistynyt kehys tuloksellisuuden mittaamista, raportointia ja arviointia varten, ja sen tavoitteet ja indikaattorit ovat selkeät. OECD on vahvistanut tämän.

Komissio käyttää EU:n talousarvion tuloksellisuuden mittaamiseen yhtä tavoite- ja indikaattorisarjaa. Nämä sekä yleiset että erityiset tavoitteet ja niihin liittyvät indikaattorit määritellään ohjelmien oikeusperustoissa. Kattavaa raportointia on vähitellen parannettu, jotta ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa saavutetusta edistyksestä saadaan tarkempi ja jäsennellympi tilannekuva. Nämä tiedot yhdistettynä muihin sekä laadullisiin että määrällisiin lähteisiin mahdollistavat tuloksellisuuden seurannan pidemmältä ajalta. Myöhemmässä vaiheessa voidaan puolestaan arvioida, missä määrin ohjelmalla on saavutettu sille asetetut tavoitteet, hyödyntämällä sekä vuosikohtaisempaa seurantaa että ohjelman arviointien antamia tietoja. Tämän laadullisten ja määrällisten tietojen yhdistelmän avulla on myös mahdollista ottaa huomioon uudet kehityskulut, kuten covid-19-pandemian vastatoimet, niiden tapahtuessa.

Komissio on edelleen sitoutunut parantamaan jatkuvasti vuotuista raportointiaan. Terävöittääkseen keskittymistä edistymiseen ja tavoitteiden saavuttamiseen komissio on yksilöinyt vuotuista raportointia varten joukon keskeisiä indikaattoreita, jotka on sisällytetty seuraavaa monivuotista rahoituskehystä koskeviin ehdotuksiin. Kaikki rahoitusohjelmille vahvistetut indikaattorit tarkastettiin osana menojen uudelleenarviointia, jonka perusteella komissio laatii tulevaa monivuotista rahoituskehystä koskevat ehdotukset. Euroopan parlamentin pyynnön mukaisesti tämä johti ehdotuksiin harvemmista mutta laadukkaammista ohjelmien tuloksellisuutta koskevista indikaattoreista. Seuranta- ja arviointikehystä vahvistetaan myös tulevissa rahoitusohjelmissa.

Hyvin toimivan talousarvion on pystyttävä reagoimaan odottamattomiin tapahtumiin. Meneillään olevat covid-19-pandemian vastatoimet ovat osoittaneet, että EU:n talousarviota todella voidaan käyttää nopeasti ja joustavasti osana EU:n koordinoituja toimia, joilla reagoidaan kriiseihin, esimerkiksi käynnistämällä koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevia investointialoitteita, aktivoimalla uudelleen hätätilanteen tukiväline ja laajentamalla EU:n solidaarisuusrahaston (EUSR) soveltamisalaa. Ulkoisten toimien alalla EU:n talousarviota on osana Team Europe -verkoston covid-19-pandemian vastatoimia suunnattu nopeasti uudelleen tuen antamiseksi kumppanimaissa sinne, missä sitä eniten tarvitaan humanitaaristen toimien tukemiseen sekä terveydenhuollon ja sosioekonomisten tarpeiden täyttämiseen. Komissio ehdotti 27. toukokuuta vahvistettua monivuotista rahoituskehystä vuosiksi 2021–2027 sekä uutta Next Generation EU ‑elpymisvälinettä, jolla lisätään ja aikaistetaan rahoitusta, osana kunnianhimoista ja kattavaa Euroopan elpymissuunnitelmaa, joka pohjautuu solidaarisuuteen ja yhteisiin periaatteisiin ja arvoihin. Näillä ehdotuksilla tuetaan kriisin korjaustoimia ja luodaan puitteet pitkän aikavälin investoinneille unionin selviytymiskykyyn sekä vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen. EU:n talousarvion joustavuuden vahvistaminen ja investoinnit kriiseihin valmistautumiseen ja niistä selviytymiseen ovat tulevan rahoituskehyksen ensisijaisia tavoitteita.

4.Sääntöjen noudattaminen

Komissio toteuttaa EU:n talousarviota monitahoisessa toimintaympäristössä useiden erilaisten kumppanien kanssa. Tässä yhteydessä komissio pyrkii varmistamaan, että varainhoitojärjestelmät ja rahoitustoimet ovat oikeudellisten ja sopimussääntöjen mukaisia. Tätä varten se valvoo ja tarkastaa suoraan hallinnoimiaan varoja. Toteutuskumppanit ovat velvollisia perustamaan hallinto- ja valvontajärjestelmiä – ja komissio arvioi, ovatko nämä järjestelmät käytössä ja toimivia.

Tämän yksityiskohtaisen alhaalta ylöspäin suuntautuvan arvioinnin avulla komissio voi havaita valvonnan ja/tai tietojen puutteet ja puuttua niihin ajoissa. Komissio päättää tarvittaessa rahoitusoikaisuista ja takaisinperintätoimista. Puutteet voivat johtaa virheisiin, joita muutoin ei olisi tapahtunut. Kun ne on tunnistettu, komissio toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet varmistaakseen, että tällaiset virheet korjataan. Petoksia, jotka poikkeavat tahallisen luonteensa vuoksi muista sääntöjenvastaisuuksista, esiintyy vain hyvin harvoissa tapauksissa. Komissiolla on kuitenkin nollatoleranssi petosten suhteen, ja se seuraa näitä tapauksia huolellisesti.

Komission tavoitteena on suojata tehokkaasti EU:n talousarviota monivuotiselta pohjalta ja varmistaa, että kun ohjelma on päättynyt ja kaikki valvontatoimet on toteutettu, jäljelle jäävä virhetaso ohjelman päättämishetkellä on alle 2 prosenttia. Valvonnan olisi oltava luotettavaa, mutta myös kustannustehokasta, ja sillä olisi saavutettava sille asetetut tavoitteet tehokkaasti ja kohtuullisin kustannuksin.

Euroopan tilintarkastustuomioistuin noudattaa ulkopuolisen tarkastajan roolinsa mukaisesti erilaista – enemmän ylhäältä alaspäin suuntautuvaa – tilastolliseen otantaan perustuvaa lähestymistapaa arvioidessaan vuosittain muun muassa viljelijöille, yrityksille ja opiskelijoille maksettavien maksujen sääntöjenmukaisuutta. Viime vuosina tällä lähestymistavalla saadut tulokset ovat kuitenkin olleet lähellä komission tuloksia.