Suositus:neuvoston päätös Alankomaiden liiallisen alijäämän olemassaolosta 2. kesäkuuta 2004 tehdyn päätöksen kumoamisesta /* SEK/2005/0642 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 18.5.2005 SEC(2005) 642 lopullinen Suositus: NEUVOSTON PÄÄTÖS Alankomaiden liiallisen alijäämän olemassaolosta 2. kesäkuuta 2004 tehdyn päätöksen kumoamisesta ( komission esittämä) PERUSTELUT JOHDANTO Komissio sai 31. maaliskuuta 2004 Alankomaiden viranomaisilta virallisen vahvistuksen siitä, että julkisen talouden alijäämä oli vuonna 2003 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen[1], ja se ylittää näin ollen perustamissopimuksessa esitetyn viitearvon. Komissio käynnisti kyseisten tietojen perusteella Alankomaiden osalta liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn 28. huhtikuuta 2004 esittämällä EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 3 kohdassa määrätyn kertomuksen. Otettuaan huomioon kaikki tähän kertomukseen sisällytetyt olennaiset tekijät ja talous- ja rahoituskomitean lausunnon 104 artiklan 4 kohdan mukaisesti komissio antoi 19. toukokuuta 2004 lausunnon 104 artiklan 5 kohdan mukaisesti siitä, että Alankomaissa on liiallinen alijäämä. Neuvosto teki 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti 2. kesäkuuta 2004 tätä koskevan päätöksen[2]. Samaan aikaan neuvosto antoi EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti Alankomaille osoitetun suosituksen saadakseen julkisen talouden alijäämän tilanteen päättymään. Neuvosto suositteli, että Alankomaiden viranomaisten olisi neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti lopetettava nykyinen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanne viimeistään vuonna 2005. Neuvosto vahvisti määräajaksi 2. lokakuuta 2004, johon mennessä Alankomaiden hallituksen on toteutettava vuonna 2005 ”korjaavia toimenpiteitä, jotka ovat luonteeltaan ensi sijassa rakenteellisia ja ainakin 0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen”. Suosituksissaan liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi neuvosto painotti, että ”julkista taloutta vakauttavilla toimenpiteillä olisi varmistettava julkisen talouden rahoitusaseman kestävä parantuminen; lisäksi toimenpiteillä on pyrittävä parantamaan julkisen talouden laatua ja lisäämään talouden kasvupotentiaalia”. Lisäksi neuvosto kehottaa Alankomaiden viranomaisia varmistamaan, että ”julkisen talouden vakauttamista kohti tasapainossa olevaa tai ylijäämäistä rahoitusasemaa jatketaan sen jälkeen, kun liiallinen alijäämä on korjattu erityisesti supistamalla julkisen talouden suhdannetasoitettua alijäämää vähintään 0,5 prosenttiyksikköä vuodessa suhteessa BKT:hen”. Komissio päätti 6. lokakuuta 2004[3], että Alankomaiden hallitus oli ryhtynyt toimenpiteisiin määräaikaan 2. lokakuuta 2004 mennessä, minkä neuvosto pani merkille 21. lokakuuta[4]. Liiallisen alijäämän korjaaminen vuonna 2004 Alankomaiden hallitus esitti 16. huhtikuuta 2004 lisäsäästötoimenpiteitä vuodeksi 2004 pian sen jälkeen, kun oli ilmennyt, että suhteessa BKT:hen määritelty 3 prosentin viitearvo oli ylittynyt vuonna 2003 pitkittyneen talouden laskusuhdanteen aikana. Toimenpiteiden suuruusluokka oli 0,5 prosenttia BKT:hen, ja niiden tarkoituksena oli korjata liiallinen alijäämä jo vuonna 2004. Nämä toimenpiteet toteutettiin niiden säästöjen lisäksi, jotka oli sisällytetty vuoden 2004 talousarvioon[5]. Noin puolet toimenpiteistä oli rakenteellisia, kuten suuremmat sairausvakuutusmaksut, pienemmät terveydenhuoltomenot sekä asteittainen luopuminen vähän koulutettujen työntekijöiden palkkaamiseen tarkoitetuista tuista. Toinen puoli käsitti kertaluonteisia toimenpiteitä, joilla oli alijäämää alentava vaikutus vain vuonna 2004. Tärkeimmät kertaluonteiset toimenpiteet liittyivät muutoksiin kehitysapumenojen aikataulussa, keskuspankin voittojen kirjaamisessa sekä arvioitua pienempiin infrastruktuuri-investointimenoihin. Maaliskuussa 2005 annetussa liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisessa ilmoituksessa (joka annettiin 28. helmikuuta 2005 ja jonka Eurostat vahvisti 18. maaliskuuta 2005) julkisen talouden alijäämä vuonna 2004 arvioitiin 2,5 prosentiksi suhteessa BKT:hen (taulukko 1). Vuoden 2004 alijäämä korjattiin 2,3 prosentiksi suhteessa BKT:hen 31. maaliskuuta 2005 julkisen talouden korjattua tilinpitoa koskevan säännöllisen Eurostat-raportoinnin yhteydessä ottaen huomioon kattavammat tiedot paikallishallinnon taloudesta. Tulosta verrataan vuodeksi 2004 arvioituun 3,0 prosentin alijäämään suhteessa BKT:hen, marraskuun 2004 vakausohjelman tarkistukseen ja komission syksyn 2004 talousennusteeseen. Tämä odotettua parempi tulos verrattuna arvioon vuoden 2005 talousarviossa johtuu osittain siitä, että vuoden 2004 loppua kohti verotulot useimmissa tärkeimmissä verolajeissa suurempia kuin aiemmin odotettiin. Korkeat öljyhinnat ja siihen liittyen julkisen hallinnon saamat suuremmat maakaasun myyntitulot lisäsivät edelleen tuloja. Lisäksi menojen kasvu oli odotettua vähäisempää, mikä pääosin johtui työttömyyskorvausten hitaammasta kasvusta, odotettua pienemmistä infrastruktuuri-investoinneista ja pienemmistä nettomaksuista EU:lle. Komission syksyn 2005 talousennusteen mukaan suhdannekorjattu julkisen talouden alijäämä laski vuoden 2003 2,0 prosentista suhteessa BKT:hen 1,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2004. Vuonna 2003 julkisen talouden bruttovelka oli 54,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja se nousi vuonna 2004 55,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen[6], mikä pääosin johtui heikosta taloudellisesta tilanteesta ja tuntuvasta nimellisestä alijäämästä. Velan määrä pysyi siis alle perustamissopimuksen mukaisen 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Taulukko 1: Julkisen talouden muutokset 2002-2004 (% suhteessa BKT:hen) | Tulos | 2002 | 2003 | 2004 | Julkisen talouden rahoitusasema | -1,9 | -3,2 | -2,3 | - Kokonaistulot | 45,9 | 45,8 | 45,5 | joista: verot | 12,0 | 11,2 | 11,0 | sosiaaliturvamaksut | 14,9 | 15,5 | 15,1 | - Kokonaismenot | 47,8 | 49,0 | 48,0 | joista: kollektiivinen kulutus | 11,3 | 11,4 | 11,4 | tulonsiirrot | 13,3 | 14,0 | 14,0 | korkomenot | 3,1 | 2,9 | 2,9 | kiinteän pääoman bruttomuodostus | 3,6 | 3,6 | 3,5 | Perusjäämä | 1,1 | -0,3 | 0,4 | Pm verorasitus | 40,1 | 40,0 | 39,9 | Julkinen velka | 52,6 | 54,3 | 55,7 | Pm suhdannekorjattu rahoitusasema 1 | -2,3 | -2,0 | -1,2 | Pm suhdannekorjattu perusjäämä 1 | 0,8 | 0,9 | 1,7 | Pm kokonaistuotanto 1 (vuosimuutos %:ina) | 0,6 | -0,9 | 1,3 | Korkomenot, kokonaismenot ja rahoitusasema sisältävät vaihtosopimukset (swaps) liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä käytettyjen määritelmien mukaisesti. 1 Komission kevään 2004 talousennuste. Lähteet: Komissio | JULKISEN TALOUDEN NÄKYMÄT VUOSINA 2005 JA 2006 Vuoden 2005 talousarvio esiteltiin parlamentille 21. syyskuuta 2004 ja hyväksyttiin pienin muutoksin pian sen jälkeen. Talousarvioon sisältyy uusia alijäämää supistavia toimenpiteitä vuonna 2005, kuten terveydenhuoltomenojen leikkaus, tuloveroprosenttien nousu, työttömyyskorvausten myöntämisen tiukentaminen sekä suuremmat sairausvakuutusmaksut. Talousarviossa ilmoitetut toimenpiteet (joihin sisältyy 16. huhtikuuta 2004 esitetyn toimenpidepaketin rakenteellinen puoli) vastaavat yhteensä puolen prosenttiyksikön muutosta suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Korjaavat toimenpiteet näyttävät kaiken kaikkiaan olevan pääasiassa rakenteellisia. Komission kevään 2005 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä on vuonna 2005 2,0 prosenttia suhteessa BKT:hen (taulukko 2). Viimeisimmässä (maaliskuu 2005) ilmoituksessa viralliseksi tavoitteeksi asetettiin 2,1 prosenttia[7]. Kokonaistuotannon kasvu hidastuisi hieman 1,4 prosentista vuonna 2004 1,0 prosenttiin vuonna 2005. Neljännesvuosiennusteet osoittavat vuoden mittaan asteittaista elpymistä, joka johtaa verotulojen nousuun pääasiassa yritysten ja ammatinharjoittajien parantuneen tuloksen ansiosta. Lisäksi maakaasun myynnistä saatavien tulojen odotetaan parantavan tulopuolta myös vuonna 2005. Menojen odotetaan jonkin verran vähenevän vuonna 2005. Julkisten menojen hillitty kasvu heijastaa säästötoimien vaikutusta sekä julkishallinnon työntekijöiden työehtosopimusten mukaisten palkkojen ja sosiaaliturvamaksujen nollakasvua. Komission kevään 2005 ennusteen mukaan kokonaistuotanto kasvaa 2,0 prosenttiin vuonna 2006, mikä johtaisi tulojen kasvuun odotetun talouskasvun nopeutumisen myötä. Nykyisten olettamusten perusteella julkisen talouden alijäämä supistuisi kuitenkin suhteellisen vaatimattomasti, 2,0 prosentista 1,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005, sillä samalla kun toteutetaan lisäsäästöjä sosiaaliturvassa, tukipalkkioissa ja julkisen sektorin palkoissa, lisääntyvät liikenne- ja turvallisuusmenot sekä osaamistaloudesta johtuvat menot ja maksetaan korvauksia, joiden tarkoituksena on rajoittaa sairausvakuutusuudistuksen vaikutusta kotitalouksien tuloihin. Suhdannekorjatun julkisen talouden alijäämän odotetaan huomattavasti supistuvan vuonna 2005, niin että se tavoittaa 0,4 prosentin tason suhteessa BKT:hen heijastaen siten jatkuvaa julkisen talouden vakauttamista. Tämä merkitsisi 0,8 prosentin parannusta suhteessa BKT:hen toisena peräkkäisenä vuotena, mikä on enemmän kuin neuvoston vaatima vähintään 0,5 prosentin muutos alijäämän korjaamista seuraavina vuosina. Se merkitsee myös, että Alankomaiden suhdannekorjattu julkisen talouden rahoitusasema olisi jo vuonna 2005 lähellä tasapainoa. Komission kevään 2005 talousennusteen mukaan suhdannekorjatun rahoitusaseman tasapaino paranee edelleen ja saavuttaa tasapainon vuonna 2006, jos talouspolitiikka säilyy ennallaan. Julkisen talouden alijäämän ja suhdannekorjatun alijäämän välinen suuri ero heijastaa pitkittynyttä talouden laskusuhdannetta ja odotettua vähittäistä elpymistä. Kokonaistuotannon kasvu hidastui alle potentiaalisen kasvuvauhdin vuonna 2001 ja sen uskotaan saavuttavan potentiaalisen kasvuvauhdin uudelleen vasta vuonna 2006. Näin ollen negatiivisen tuotantokuilun odotetaan laajenevan arvioidusta 1,9 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2003 noin 2,5 prosenttiin suhteessa vuosina 2005 ja 2006. Liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisessa ilmoituksessa maaliskuussa 2005 arvioitiin, että julkisen talouden velka lisääntyisi 57,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005; luku on hyvin lähellä komission kevään 2005 talousennusteessa esitettyä 57,6 prosentin velkasuhdetta suhteessa BKT:hen. Tänä vuonna siihen vaikuttaa kaasunsiirron infrastruktuurin hankinta, jonka arvo on 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2005 talousennusteen mukaan velkasuhde kasvaa jonkin verran vuonna 2006 eli 57,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen, mikäli talouspolitiikka säilyy ennallaan. Velan määrä jäisi kuitenkin alle perustamissopimuksen mukaisen 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Taulukko 2: Julkisen talouden ennusteet (% suhteessa BKT:hen) | 2004 | 2005 | 2006 | VT | Kom. | VT | Kom. (1) | Julkisen talouden rahoitusasema | -2,5 | -2,6 | -2,1 | -2,1 | -1,6 | - Kokonaistulot | 45,5 | 44,9 | 45,8 | 44,6 | 47,6 | joista: verot | 11,0 | 24,8 | 11,1 | 24,7 | 11,2 | sosiaaliturvamaksut | 15,1 | 13,9 | 15,0 | 13,9 | 16,9 | - Kokonaiskulutus | 48,0 | 47,5 | 47,9 | 46,7 | 49,3 | joista: - kollektiivinen kulutus | 11,4 | 17,5 | 11,4 | 17,2 | 11,4 | - korkomenot | 2,9 | 2,9 | 2,9 | 2,8 | 2,8 | - kiinteän pääoman korkomuodostus | 3,5 | 3,1 | 3,5 | 3,1 | 3,4 | Perusjäämä | 0,4 | 0,3 | 0,8 | 0,7 | 1,2 | Julkinen velka | 55,7 | 58.1 | 57,6 | 58,6 | 57,9 | Pm Suhdannekorjattu rahoitusasema | -1,2 | -1,2 | -0,4 | -1,3 | 0,0 | Pm Suhdannekorjattu perusjäämä | 1,7 | 0,3 | 2,5 | 0,7 | 2,9 | Pm Kokonaistuotanto (vuosimuutos prosentteina) | 1,3 | 0,75 | 1,0 | 1,5 | 2,0 | Lähteet: Liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukainen ilmoitus maaliskuussa 2005, vakausohjelman tarkistus (VT) marraskuussa 2004, kansantalouden tilinpito 2004 ja komission kevään 2005 talousennuste (Kom). Vakausohjelman tarkistuksen suhdannekorjattu rahoitusasema, jonka komissio on laskenut ohjelmassa annettujen tietojen perusteella (ero komission talousennustuksiin nähden heijastaa erilaisia kansantaloudellisia skenaarioita). Huom. Sen jälkeen, kun liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukainen ilmoitus tehtiin maaliskuussa 2005, Alankomaiden tilastokeskus julkaisi ja raportoi Eurostatille tarkistetun (alemman) alijäämän vuodelle 2004, joka oli 2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen (ks. taulukko 1). 1 Nykyisen politiikan jatkuessa. | PÄÄTELMÄT Alankomaiden viranomaiset ovat toimineet 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti 2. kesäkuuta 2004 annetun neuvoston suosituksen mukaisesti. Viranomaiset ovat noudattaneet mm. suositusta, joka koski julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamista asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti, mikä tarkoittaa tässä tapauksessa viimeistään vuonna 2005. Alankomaiden viranomaiset itse asiassa vähensivät alijäämän jo vuonna 2004 2,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen, eli selvästi alle 3 prosentin viitearvon. Komission kevään 2005 talousennusteen mukaan nykyistä politiikkaa noudatettaessa alijäämän odotetaan laskevan 2,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005 seurauksena kuluvan vuoden budjettiin sisällytetystä verotuksen tiukentamisesta ja laskevan edelleen 1,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006, mikä osoittaisi, että alijäämää korjaavat ratkaisut ovat kestäviä. Suhdannekorjattu rahoitusasema parani merkittävästi vuonna 2004 eli 0,8 prosentilla suhteessa BKT:hen, ja alijäämä supistui 1,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Sen odotetaan laskevan edelleen 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen ja rahoitusaseman odotetaan olevan lähellä tasapainoa kuluvana vuonna sekä myös vuonna 2006. Maaliskuussa 2005 tehdyssä liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisessa ilmoituksessa kerrottiin velkasuhteen kasvaneen 54,3 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2003 55,2 prosenttiin vuonna 2004; komission kevään 2005 talousennusteessa sen arvioidaan jäävän alle 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuosina 2005 ja 2006. Kokonaisuutta arvioiden voidaan näin ollen todeta, että Alankomaiden viranomaiset saivat liiallisen alijäämän tilanteen korjattua jo vuonna 2004 neuvoston 2. kesäkuuta 2004 antaman suosituksen mukaisesti. Niinpä komissio suosittaa, että neuvosto kumoaisi päätöksen liiallisen alijäämän olemassaolosta Alankomaissa. Suositus: NEUVOSTON PÄÄTÖS , tehty ((, Alankomaiden liiallisen alijäämän olemassaolosta 2 päivänä kesäkuuta 2004 tehdyn päätöksen kumoamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 104 artiklan 12 kohdan, ottaa huomioon komission suosituksen, sekä katsoo seuraavaa: (1) EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti komission suosituksen perusteella 2 päivänä kesäkuuta 2004 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2005/136/EY[8] todettiin, että Alankomaissa on liiallinen alijäämä. (2) Neuvosto antoi EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti Alankomaille osoitetun suosituksen, jonka tarkoituksena oli liiallisen alijäämän tilanteen lopettaminen[9]. Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti kyseisessä suosituksessa vahvistettiin[10], että liiallinen alijäämä on korjattava viimeistään vuonna 2005. (3) Neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta kumotaan EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 12 kohdan määräysten mukaisesti, kun liiallinen alijäämä kyseisessä jäsenvaltiossa on neuvoston käsityksen mukaan korjattu. (4) Julkisen ja alijäämän määritelmät esitetään pöytäkirjassa liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä viitaten Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmään (toinen laitos). Komission on toimitettava tiedot liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn. (5) Niiden tietojen perusteella, jotka komissio on toimittanut Alankomailta ennen 1 päivää maaliskuuta 2005 saamiensa tietojen pohjalta perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta[11] 22 päivänä marraskuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3605/93, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 475/2000[12], mukaisesti, Eurostatille 31 päivänä maaliskuuta 2005 toimitetun tarkistetun julkisen talouden tilinpidon perusteella sekä komission kevään 2005 talousennusteen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät: - Julkisen talouden alijäämäksi on vuonna 2004 arvioitu 2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun se oli vuonna 2003 3,2 prosenttia. Vuoden 2004 tilanne vastaa 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti annettua neuvoston suositusta ja erityisesti julkisen talouden alijäämän supistamista alle viitearvon eli alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen vuoteen 2005 mennessä. Julkisen talouden sopeuttaminen on jatkunut vuonna 2004 huomattavin säästötoimin, joista osa sisältyy vuoden 2004 talousarvioon ja osasta on päätetty lisävakauttamispaketissa 14 päivänä huhtikuuta 2004. Odotettua suuremmat verotulot ja lisätulo maakaasun myynnistä kohonneen öljyn hinnan seurauksena ovat myös auttaneet alijäämän supistamisessa. - Toteutetut julkista taloutta koskevat toimenpiteet on suunnattu varmistamaan julkisen talouden rahoitusaseman pysyvä koheneminen. Komission kevään 2005 talousennusteessa arvioidaan julkisen talouden alijäämän vuonna 2005 supistuvan 2,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen, mikä johtuu suurelta osin rakenteellisista säästötoimista, joiden suuruus on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä vastaa virallista alijäämätavoitetta, joka on 2,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Nykyiseen politiikkaan pohjaavassa komission kevään 2005 talousennusteessa arvioidaan alijäämän edelleen supistuvan 1,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006, mikä viittaisi siihen, että julkisen talouden alijäämä korjaantuu pysyvästi. - Julkisen talouden vakauttamista jatketaan supistamalla suhdannekorjattua alijäämää, jonka odotetaan saavuttavan tasapainon sen jälkeen, kun liiallinen alijäämä on korjattu. Suhdannekorjattu alijäämä supistu vuonna 2004 selvästi 1,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun sitä oli 2,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2003. Komission kevään 2005 talousennusteessa arvioidaan suhdannekorjatun alijäämän edelleen supistuvan kuluvana vuonna 0,8 prosentilla suhteessa BKT:hen, jolloin se olisi 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja supistuvan 0,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006. - Maaliskuussa 2005 tehdyn liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisen ilmoituksen mukaan julkisen talouden velkaa suhteessa BKT:hen pidettiin vuonna 2004 alle 60 prosentin viitearvon. Komission kevään 2004 talousennusteessa sen arvioidaan jäävän tämän viitearvon alapuolelle vuosina 2005 ja 2006. (6) Päätös 2005/136/EY olisi tämän vuoksi kumottava. ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Kokonaisarvioinnin perusteella todetaan, että Alankomaiden liiallisen alijäämän korjaaminen on saatettu päätökseen vuonna 2004 Alankomaille EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti 2 päivänä kesäkuuta 2004 osoitetun neuvoston suosituksen mukaisesti. 2 artikla Kumotaan päätös 2005/136/EY. 3 artikla Tämä päätös on osoitettu Alankomaiden kuningaskunnalle. Tehty Brysselissä [7. kesäkuuta 2005] Neuvoston puolesta Puheenjohtaja […] [1] Kyseessä oli tarkistus ylöspäin 1. maaliskuuta 2004 ilmoitetusta 2,98 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen. Pääosin se johtui odotettua suuremmasta paikallishallinnon alijäämästä, josta ei ollut aikaisemmin saatavissa koko vuotta 2003 koskevia tietoja. [2] Neuvoston päätös 2005/136/EY, julkaistu 18.2.2005 EUVL:ssä L 47, s. 26. [3] http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/comm_inf_note_en.pdf [4] Euroopan unionin neuvosto, lehdistötiedote 13017/04 (Presse 284), 21. lokakuuta 2004. [5] Vuoden 2004 talousarvio oli asettanut 2,3 prosentin alijäämätavoitteen suhteessa BKT:hen. Tämä perustui kesän 2003 arvioihin, jotka kuitenkin muuttuivat nopeasti, koska odotukset talouskasvusta olivat liian korkeita, ja vuoden 2004 talousarvion jälkeen saatavilla olleet julkisen talouden tulokset olivat odotettua heikommat. [6] Verrattuna 28.2.2005 ilmoitettuun velan määrään, joka oli 55,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, 31.3.2005 tarkistetuissa kansallisen tilinpidon luvuissa määrää tarkistetaan alaspäin. [7] Vuoden 2004 alijäämän lähtöarvo oli jonkin verran alhaisempi kuin komission kevään talousennusteessa, mikä voi vaikuttaa myönteisesti vuonna 2005. Tämänhetkisistä tiedoista ei kuitenkaan käy selvästi ilmi, kuinka suuressa määrin paikallishallinnon talouden kohentuminen on rakenteellista, niin että sillä olisi myönteinen vaikutus myös tulevina vuosina. [8] Neuvoston 2 päivänä kesäkuuta 2004 tekemä päätös, julkaistu EYVL L 47, 18.2.2005, s. 26. [9] Neuvoston suositus 2 päivänä kesäkuuta 2004. [10] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6. [11] EYVL L 332, 31.12.1993, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 351/2002, EYVL L 55, 26.2.2002, s. 23. [12] EYVL L 58, 3.3.2000, s. 1.