4.

Lisätään artiklat seuraavasti: ”7 a artikla Rataverkon haltijan tosiasiallinen riippumattomuus vertikaalisesti integroituneessa yrityksessä 1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rataverkon haltija organisoidaan elimeksi, joka on oikeudellisesti erillinen kaikista rautatieyrityksistä, tällaisissa yrityksissä määräysvaltaa käyttävistä holding-yhtiöistä ja vertikaalisesti integroituneen yrityksen muista oikeussubjekteista. 2. Rautatieliikenteen markkinoilla aktiivisesti toimivilla vertikaalisesti integroituneen yrityksen oikeussubjekteilla ei saa olla suoraa , välillistä eikä välillistä tytäryritysten kautta toteutettua omistusosuutta rataverkon haltijassa. Rataverkon haltijalla ei saa myöskkään olla suoraa , välillistä eikä välillistä tytäryritysten kautta toteutettua omistusosuutta rautatieliikenteen markkinoilla aktiivisesti toimivissa vertikaalisesti integroituneen yrityksen oikeussubjekteissa. Tällä säännöksellä ei kuitenkaan estetä sellaisen vertikaalisesti integroituneen yrityksen olemassaoloa, jossa yhden tai useampia rautatieyrityksiä omistaa kokonaan tai osittain sama yritys, joka omistaa rataverkon haltijan (holding-yhtiö). 3. Rataverkon haltijan tuloja ei saa käyttää vertikaalisesti integroituneen yrityksen muiden oikeussubjektien rahoittamiseen vaan ainoastaan rataverkon haltijan liiketoiminnan rahoittamiseen ja osinkojen maksamiseen . Osinkojen maksaminen vertikaalisesti integroituneen yrityksen todelliselle omistajalle on oltava mahdollista . Rataverkon haltijan maksamat osingot korvamerkitään investoitavaksi käytössä olevan infrastruktuurin parantamiseen, eikä tämän saa estää verkonhaltijaa muodostamasta varantoja voittojensa ja tappioidensa hallinnoimiseksi eri taloussuhdanteissa . Näitä säännöksiä ei sovelleta yksityissijoittajille maksettaviin maksuihin, kun kyse on julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksista. Rataverkon haltija ei saa myöntää lainoja vertikaalisesti integroituneen yrityksen muille oikeussubjekteille, eivätkä ainoastaan omille tytäryrityksilleen. Vertikaalisesti integroituneen yrityksen muut oikeussubjektit saa myöntää lainoja rataverkon haltijalle sisällä ainoastaan holding-yhtiö saa myöntää lainoja rataverkon haltijalle 55 artiklassa tarkoitetun sääntelyelimen valvonnan alaisena. Holding-yhtiön on osoitettava sääntelyelintä tyydyttävällä tavalla, että laina myönnetään markkinahintaan ja että se täyttää 6 artiklan vaatimukset. Kaikkien vertikaalisesti integroituneen yrityksen muiden oikeussubjektien rataverkon haltijalle tarjoamien palvelujen on perustuttava sopimuksiin, ja ne on maksettava markkinahinnoin. Rataverkon haltijalle kohdennetut lainat on selkeästi erotettava vertikaalisesti integroituneen yrityksen muille oikeussubjekteille kohdennetuista lainoista, ja näiden lainojen takaisinmaksut on hoidettava erillisinä. Rataverkon haltijan ja vertikaalisesti integroituneen yrityksen muiden oikeussubjektien tilit on pidettävä tavalla, joka varmistaa näiden säännösten noudattamisen ja mahdollistaa rataverkon haltijalle ja vertikaalisesti integroituneen yrityksen muille oikeussubjekteille erilliset talousprosessit. 4. Rataverkon haltija saa kerätä varoja pääomamarkkinoilta itsenäisesti mutta ei vertikaalisesti integroituneen yrityksen muiden oikeussubjektien kautta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 artiklan 4 kohdan soveltamista. Vertikaalisesti integroituneen yrityksen muut oikeussubjektit eivät saa kerätä varoja rataverkon haltijan kautta. [tark. 123] 5. Rataverkon haltijan on pidettävä yksityiskohtaisesti kirjaa kaikista kaupallisista ja talouteen liittyvistä suhteistaan vertikaalisesti integroituneen yrityksen muiden oikeussubjektien kanssa ja pyynnöstä toimitettava kyseiset tiedot sääntelyelimelle 56 artiklan 12 kohdan mukaisesti. 7 b artikla Rataverkon haltijan henkilöstön ja johdon tosiasiallinen riippumattomuus vertikaalisesti integroituneessa yrityksessä 1. Sanotun rajoittamatta 56 artiklan mukaisia sääntelyelimen päätöksiä rataverkon haltijalla on oltava tosiasiallinen, vertikaalisesti integroituneen yrityksen muista oikeussubjekteista riippumaton päätösvalta kaikkien 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen toimintojen osalta. , kun kyse on reittien jakamisesta ja infrastruktuurimaksuista . Rataverkon haltijan yleisessä hallintorakenteessa ja yhtiöjärjestyksessä on varmistettava, ettei yksikään vertikaalisesti integroituneen yrityksen muista oikeussubjekteista saa päättää suoraan eikä välillisesti rataverkon haltijan toimista kyseisten toimintojen osalta , kun kyse on reittien jakamisesta ja infrastruktuurimaksuista. Rataverkon haltijan hallintoneuvoston ja hallituksen jäsenten sekä suoraan heidän alaisinaan olevien johtajien on toimittava tällaisten periaatteiden mukaisesti. 2. Rataverkon haltijan hallitukseen ja ylempään johtoon kuuluvat henkilöt eivät saa kuulua vertikaalisesti integroituneen yrityksen muiden oikeussubjektien hallintoneuvostoihin, hallituksiin eivätkä ylempään johtoon. Vertikaalisesti integroituneen yrityksen muiden oikeussubjektien hallintoneuvostojen ja hallitusten jäsenet ja ylempään johtoon kuuluvat henkilöt eivät saa kuulua rataverkon haltijan hallitukseen eivätkä ylempään johtoon. 3. Rataverkon haltijalla on oltava hallintoneuvosto, joka koostuu vertikaalisesti integroituneen yrityksen todellisten omistajien edustajista. Hallintoneuvosto voi kuulla 7d artiklassa tarkoitettua koordinointikomiteaa sen toimivaltaan kuuluvissa asioissa. Päätökset rataverkon haltijan hallituksen jäsenten nimittämisestä, toimikauden uusimisesta, työehdoista palkkaus mukaan lukien sekä toimikauden päättämisestä tekee hallintoneuvosto. Niiden henkilöiden henkilöllisyys, joiden nimittämistä rataverkon haltijan hallitukseen tai joiden toimikauden uusimista hallintoneuvosto on esittänyt, heidän toimikautensa kestoa ja sen päättämistä koskevat ehdot sekä kauden päättämistä ehdotettaessa tällaisen ehdotuksen perustelut on ilmoitettava 55 artiklassa tarkoitetulle sääntelyelimelle. Nämä ehdot ja tässä kohdassa tarkoitetut päätökset ovat sitovia ainoastaan, jos sääntelyelin on nimenomaisesti ilmaissut hyväksyvänsä ne. Sääntelyelin voi vastustaa tällaisia päätöksiä, jos herää epäilys hallitukseen nimitettävän henkilön ammatillisesta riippumattomuudesta tai jos rataverkon haltijan hallituksen jäsenen toimikautta ollaan päättämässä ennenaikaisesti. Hallituksen jäsenelle on myönnettävä tosiasiallinen oikeus hakea sääntelyelimeltä muutosta, jos hän haluaa tehdä valituksen toimikautensa ennenaikaisesta päättämisestä. 4. Rataverkon haltijan hallintoneuvoston tai hallituksen jäsenet tai ylempään johtoon kuuluvat henkilöt eivät saa rataverkon haltijan palveluksesta lähdettyään kolmeen vuoteen toimia missään ylemmän johdon tehtävissä yhdessäkään vertikaalisesti integroituneen yrityksen muista oikeussubjekteista. Vertikaalisesti integroituneen yrityksen muiden oikeussubjektien hallintoneuvostojen ja hallitusten jäsenet ja ylempään johtoon kuuluvat henkilöt eivät saa kyseisen oikeussubjektin palveluksesta lähdettyään kolmeen vuoteen toimia missään ylemmän johdon tehtävissä rataverkon haltijassa. 5. Rataverkon haltijalla on oltava oma henkilöstö, ja sen toimitilojen on oltava erillään vertikaalisesti integroituneen yrityksen muiden oikeussubjektien toimitiloista. Pääsy tietojärjestelmiin hallintohenkilöstö. Rataverkon haltijan hallussaan pitämät arkaluonteiset tiedot on suojattava rataverkon haltijan riippumattomuuden varmistamiseksi. Sisäisillä säännöillä tai henkilöstön työsopimuksissa on selkeästi rajoitettava yhteydenpito asianmukaisesti, eikä niitä saa välittää muille yksiköille . Rataverkon haltija voi tarjota henkilöstölleen sosiaalipalveluja, kuten kouluissa, päiväkodeissa, urheilukeskuksissa ja ravintoloissa tarjottavia palveluja, vertikaalisesti integroituneen yrityksen muiden oikeussubjektien käyttämissä tiloissa kanssa rataverkon haltijan tehtävien hoitamiseksi suoritettavaan viralliseen viestintään, jota suoritetaan myös vertikaalisesti integroituneen yrityksen ulkopuolisten muiden rautatieyritysten kanssa. Muun kuin c kohdassa tarkoitetun henkilöstön siirtyminen . Rataverkon haltijan ja vertikaalisesti integroituneen yrityksen muiden oikeussubjektien välillä sallitaan ainoastaan, jos haltija voi tehdä yhteistyötä vertikaalisesti integroituneen yrityksen muiden yksikköjen kanssa niiden tietoteknisten järjestelmien kehittämiseksi. Sääntelyelimen on hyväksyttävä tämän kohdan täytäntöönpanoa koskevat järjestelyt tai pyydettävä niihin muutoksia, jotta voidaan varmistaa, ettei arkaluontoista tietoa välity niiden välillä rataverkon haltijan riippumattomuus. Sääntelyelin voi pyytää integroitunutta yritystä toimittamaan sille kaikki tiedot, jotka saattavat olla tarpeen. 6. Rataverkon haltijalla on oltava tarvittavat organisatoriset valmiudet suorittaa kaikki toimintonsa vertikaalisesti integroituneen yrityksen muista oikeussubjekteista riippumatta, eikä se saa antaa näitä toimintoja eikä mitään niihin liittyviä toimia tehtäväksi kyseisille oikeussubjekteille. Edellyttäen, että minkäänlaista eturistiriitaa, markkinoiden vääristymistä tai syrjintää ei aiheudu ja että kaupallisesti arkaluontoisten tietojen luottamuksellisuus taataan, rataverkon haltija voi päätösvallan itsellään säilyttäen teettää alihankintana tiettyjä kehitys-, uusimis- ja kunnossapitotöitä rautatieyrityksillä tai millä tahansa muilla elimillä, jotka toimivat rataverkon haltijan valvonnassa. 7. Rataverkon haltijan hallintoneuvoston tai hallituksen jäsenillä ja ylempään johtoon kuuluvilla henkilöillä ei saa suoraan eikä välillisesti olla sidonnaisuuksia yhteenkään vertikaalisesti integroituneen yrityksen muuhun oikeussubjektiin eivätkä he saa vastaanottaa näiltä mitään taloudellisia etuisuuksia. Heidän palkkioidensa tulosperusteiset osat eivät saa riippua vertikaalisesti integroituneen yrityksen tai sen määräysvallassa olevien muiden oikeussubjektien liiketoiminnan tuloksesta vaan ainoastaan rataverkon haltijan omasta tuloksesta. [tark. 124/rev] 7c artikla Vaatimustenmukaisuuden todentamismenettely 1. Komissio päättää jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan, täyttääkö vertikaalisesti integroituneeseen yritykseen kuuluva rataverkon haltija 7a ja 7b artiklassa säädetyt vaatimukset ja onko kyseiset vaatimukset pantu täytäntöön asianmukaisella tavalla sen varmistamiseksi, että kaikille rautatieyrityksille tarjotaan yhtäläiset toimintaedellytykset ja asiaankuuluvilla markkinoilla ei ole vääristymiä. 2. Komissiolla on oikeus pyytää ja saada kohtuullisen ajan kuluessa kaikki tarvittavat tiedot jäsenvaltiolta, johon kyseinen vertikaalisesti integroitunut yritys on sijoittautunut. Komission on kuultava asiaankuuluvaa sääntelyelintä tai asiaankuuluvia sääntelyelimiä ja tarvittaessa 57 artiklassa tarkoitettua sääntelyelinten verkostoa. 3. Jäsenvaltiot voivat rajoittaa 10 artiklassa tarkoitettuja käyttöoikeuksia niiden rautatieyritysten osalta, jotka kuuluvat samaan vertikaalisesti integroituneeseen yritykseen kuin rataverkon haltija, jos komissio ilmoittaa jäsenvaltiolle, että 1 kohdan mukaista pyyntöä ole tehty, tai jos komission esittämän pyynnön tarkastelu on kesken tai jos komissio päättää 62 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti, että a) komission 2 kohdan mukaisiin tietopyyntöihin ei ole saatu riittäviä vastauksia, tai b) kyseinen rataverkon haltija ei täytä 7a ja 7b artiklassa säädettyjä vaatimuksia, tai c) edellä 7a ja 7b artiklassa säädettyjä vaatimuksia ei ole pantu riittävällä tavalla täytäntöön sen varmistamiseksi, että kaikille rautatieyrityksille taattaisiin yhtäläiset toimintaedellytykset ja ettei markkinoilla ole vääristymiä siinä jäsenvaltiossa, johon kyseinen rataverkon haltija on sijoittautunut. Komissio tekee päätöksensä kohtuullisen ajan kuluessa. 4. Kyseinen jäsenvaltio voi pyytää komissiota kumoamaan 62 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen 3 kohdassa tarkoitetun päätöksensä, kun jäsenvaltio osoittaa komissiota tyydyttävällä tavalla, ettei kyseisen päätöksen taustalla olleita syitä enää ole. Komissio tekee päätöksensä kohtuullisen ajan kuluessa. 5. Sanotun rajoittamatta 1–4 kohdan soveltamista 7a ja 7b artiklassa säädettyjen vaatimusten jatkuvaa noudattamista valvoo 55 artiklassa tarkoitettu sääntelyelin. Kaikilla hakijoilla on oikeus tehdä valitus sääntelyelimelle, jos ne katsovat, ettei kyseisiä vaatimuksia noudateta. Tällaisen valituksen osalta sääntelyelin päättää 56 artiklan 9 kohdassa vahvistettujen määräaikojen puitteissa kaikista tilanteen korjaamiseksi tarvittavista toimenpiteistä. [tark. 101 ja 125/rev] 7 c artikla Koordinointikomitea 1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rataverkon haltijat perustavat ja organisoivat kutakin verkkoa varten koordinointikomitean. Tällaisen komitean jäsenyyden on oltava avoin ainakin rataverkon haltijalle, 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla tunnetuille hakijoille sekä pyynnöstä mahdollisille hakijoille, niitä edustaville organisaatioille, rautateiden tavaraliikenteen ja henkilöliikennepalvelujen käyttäjien edustajille ja tarvittaessa alue- ja paikallisviranomaisille , mukaan lukien toimivaltaiset viranomaiset . Jäsenvaltioiden edustajat ja kyseinen sääntelyelin on kutsuttava koordinointikomitean kokouksiin tarkkailijoina. [tark. 59] 2. Koordinointikomitea tekee rataverkon haltijaa koskevia tai rataverkon haltijalle tai tarvittaessa jäsenvaltiolle neuvoa antavia ehdotuksia seuraavista: a) ratakapasiteetin kunnossapitoon ja kehittämiseen liittyvät hakijoiden tarpeet; b) jäljempänä 30 artiklassa tarkoitettuihin sopimuksiin sisältyvien käyttäjäsuuntautuneiden suorituskykytavoitteiden ja 30 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen kannustimien sisältö; c) jäljempänä 27 artiklassa tarkoitetun verkkoselostuksen sisältö ja toteuttaminen; d) valtion määräämät hinnoittelupuitteet ja -säännöt ja rataverkon haltijan perustama hinnoittelujärjestelmä 29 artiklan mukaisesti sekä infrastruktuurimaksujen taso ja rakenne; e) ratakapasiteetin jakoprosessi, mukaan luettuina ensisijaisuussäännöt jaettaessa kapasiteettia infrastruktuurin eri käyttäjäluokkien välillä; yhteensovittamista ohjaaviin periaatteisiin sovelletaan 46 artiklan 4 kohdan säännöksiä tilanteissa, joissa on kilpailevia rautatieliikenteen harjoittamista koskevia hakemuksia; [tark. 60] f) intermodaalisuuteen liittyvät kysymykset; g) muut kysymykset, jotka liittyvät infrastruktuurin käyttöoikeuksien ehtoihin ja käyttöön sekä rataverkon haltijan palvelujen laatuun; g a) rautateiden tavara- ja henkilöliikenteen käyttäjiin liittyvät kysymykset, mukaan lukien tarjottavien palvelujen laatu, infrastruktuurimaksut tai rautatieliikenteen hintojen taso ja läpinäkyvyys. [tark. 61] Koordinointikomitealla on oltava oikeus pyytää rataverkon haltijalta a–g kohtaan a alakohtaan liittyvät asiaankuuluvat tiedot, jotta se voi hoitaa nämä tehtävät , sanotun kuitenkaan rajoittamatta liikesalaisuuden noudattamista . [tark. 62] 3. Koordinointikomitean on laadittava työjärjestyksensä, johon sisältyvät erityisesti säännöt kokouksiin osallistumisesta ja kokousvälistä, jonka on oltava enintään neljännesvuosi. Työjärjestyksessä on vahvistettava säännöt muun muassa rautateiden tavara- ja henkilöliikenteen käyttäjien ja rautatiealan työntekijöiden edustajien kuulemisesta vähintään kerran vuodessa. Rataverkon haltijalle, jäsenvaltiolle, asiaankuuluvalle sääntelyelimelle , rautateiden tavara- ja henkilöliikenteen käyttäjille sekä asianomaisten rautatiealan työntekijöiden edustajille ja komissiolle on vuosittain toimitettava koordinointikomiteassa käydyistä keskusteluista kertomus, josta käy ilmi komitean kustakin aiheesta ilmaisemat kannat. [tark. 63] 7 d artikla Rataverkon haltijoiden eurooppalainen verkosto 1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rataverkon haltijat osallistuvat verkostoon ja tekevät siinä yhteistyötä unionin rautatieinfrastruktuurin kehittämiseksi, jotta varmistettaisiin erityisesti i) Euroopan laajuisen liikenneverkon oikea-aikainen ja tehokas toteuttaminen; tähän sisältyvät ydinverkkokäytävät, asetuksen (EU) N:o 913/2010 (*2) mukaiset rautateiden tavaraliikennekäytävät ja päätöksen 2012/88/EU (*3) mukainen Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän (ERTMS) käyttöönottosuunnitelma ja ii) tehokkaan ja toimivan rajat ylittävän henkilöliikenteen helpottaminen unionissa, myös harjoittamalla rajat ylittävää yhteistyötä pullonkaulojen poistamiseksi . 1 a. Verkoston on myös kehitettävä yhteiset puiteperiaatteet, jotka koskevat 37 artiklassa määriteltyä useammassa kuin yhdessä verkossa toimivan rajat ylittävän henkilöliikenteen hinnoittelua ja 40 artiklassa määriteltyä kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämistä. Jäljempänä 57 artiklassa tarkoitetun sääntelyelinten verkoston on annettava lausunto näistä yhteisistä periaatteista. [tark. 64] Komissio on verkoston jäsen. Se sovittaa yhteen ja tukee verkoston toimintaa ja antaa verkostolle tarvittaessa suosituksia. Se varmistaa aktiivisen yhteistyön asiaankuuluvien rataverkon haltijoiden välillä. 2. Verkosto osallistuu 15 artiklassa tarkoitettuun markkinoiden seurantaan ja vertailee rataverkon haltijoiden tuloksellisuutta ja vaikuttavuutta yhteisten indikaattoreiden ja laatukriteerien perusteella; tällaisia kriteerejä ovat rataverkon haltijoiden verkkojen luotettavuus, kapasiteetti saatavuus, täsmällisyys ja turvallisuus sekä omaisuuden laatu ja käyttö, kunnossapito, uusiminen, parannukset, investoinnit ja , talouden tehokkuus sekä hinnoittelupuitteiden ja hinnoittelusääntöjen läpinäkyvyys . [tark. 65] 3. Komissio voi hyväksyä hyväksyy verkoston näkemykset huomioon ottaen toimenpiteitä, joilla vahvistetaan verkoston yhteiset periaatteet ja käytännöt erityisesti vertailun johdonmukaisuuden varmistamiseksi, ja verkoston toiminnassa yhteistyössä noudatettavat menettelyt. Nämä toimenpiteet hyväksytään täytäntöönpanosäädöksillä 62 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti delegoidulla säädöksellä 60 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen . (*2) EUVL L 276, 20.10.2010, s. 22." (*3) EUVL L 51, 23.2.2012, s. 51.”[tark. 66]"