FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 31.3.2011 
SEK(2011) 355 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
  
Oheisasiakirja 
  
ehdotukseen 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI 
asunto-omaisuutta koskevista luottosopimuksista 
  
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) 
SEK(2011) 356 lopullinen 
SEK(2011) 357 lopullinen 
KOM(2011) 142 lopullinen 
FI 2   FI 1. JOHDANTO  
Vastuullisella luotonannolla tarkoitetaan sitä, et tä luotonantajat ja luotonvälittäjät lainaavat 
kuluttajille sellaisia summia, joih in kuluttajilla on varaa ja jotka sopivat heidän tarpeisiinsa ja 
tilanteeseensa.  Vastuullinen luotonotto edellyttää vast aavasti sitä, että kuluttajat antavat 
asiaankuuluvat, täydelliset ja paikkansapitävät tie dot taloudellisesta tilant eestaan ja että heitä 
kannustetaan tekemään tarjolla oleviin tietoihi n perustuvia päätöksiä, joiden seuraukset he 
pystyvät kantamaan pitkälläkin aikavälillä. 
2. ONGELMAN MÄÄRITTELY  
2.1. Ongelmat 
Kotitalouksien velkaantuneisuus kasvaa koko Eu roopassa. Tämä ei ole sinänsä merkki 
vastuuttomasta luotonannosta ja luotonotosta niin kauan kuin velkaantuneisuus pysyy 
siedettävällä tasolla ja takaisinmaksut pystytä än suorittamaan. Tilastot osoittavat kuitenkin, 
että kansalaisten on yhä vaikeampi selviyty ä veloistaan: vuonna 2008 maksuvaikeuksia oli 
16 prosentilla kansalaisista, ja 10 prosenttia talo uksista ilmoitti, että ni illä oli maksamattomia 
velkoja1. Takaisinmaksuvaikeudet ovat lisänneet laiminlyöntien ja ulosmittausten määrää2. 
Vastuuttoman luotonannon ja luot onoton lisäksi tilastotietoihin voivat tosin vaikuttaa muutkin 
tekijät, kuten yleinen taloudellin en taantuma. Tätä vaikutusten ar viointia varten kerätyt tiedot 
osoittavat kuitenkin yhdessä sidosryhmien an tamasta palautteesta saadun kvalitatiivisen 
näytön sekä eri puolilta Eurooppaa saatujen tapauskohtaisten todi steiden kanssa, että kyse ei 
ole pelkästään suhdanneluonteisesta ongelmasta, joka olisi rajoittunut  yhteen tai kahteen 
jäsenvaltioon, vaan sama ilmiö esiintyy koko EU:ssa. 
Monenlaiset tekijät vaikuttavat siihen, myönnetäänkö tietty k iinnitysluotto, minkä 
kiinnitysluottotuotteen luotonot taja valitsee ja pystyykö hän ma ksamaan lainansa takaisin. 
Tällaisia tekijöitä ovat taloustilanne, epäsymmetrinen informaatio ja eturistiriidat, sääntelyn puutteet ja epäjohdonmukaisuudet sekä muut tekijä t, kuten luotonottajan finanssiosaaminen ja 
kiinnitysluottojen rahoitusrakenteet. Vaikka on ilm eistä, että näillä muilla tekijöillä on oma 
merkityksensä, on kuitenkin totta, että finanssikr iisin syynä oli tiettyje n markkinatoimijoiden 
vastuuton käyttäytyminen. Sen vuoksi vast uuttomaan luotonantoon ja luotonottoon on 
puututtava, jotta nykyiseen finanssikriisiin  johtanut tilanne  ei toistuisi. 
Kiinnitysluottoihin liittyvien vastuuttomien l uotonanto- ja luotonottokä ytänteiden yhteydessä 
on havaittu jäljempänä kuvatut ongelmat. Lisä ksi on havaittu useita kiinnitysluottojen 
ennenaikaiseen takaisinmaksuun liittyviä ongelm ia. Niiden vuoksi alan toimintaedellytykset 
eivät ole tasapuolisia, rajatylittävä toiminta ja  asiakkaiden liikkuvuus estyvät ja kuluttajien 
luottamus heikkenee. Näitä ongelmia on kuvattu tarkemmin vaikutusten arvioinnissa, joka 
liittyy Valkoiseen kirjaan EU:n kiinne lainamarkkinoiden yhdentymisestä
3. 
                                                 
1 Europeans’ state of mind , Eurobarometri 69, marraskuu 2008. Towards a Common Operational 
European Definition of Over-indebtedness , Observatoire de l’épargne Eu ropéenne yhteistyössä CEPSin 
ja Bristolin yliopiston kanssa, helmikuu 2008. 
2 Jäsenvaltioiden komissiolle toimittamien tietojen perusteella. 
3 SEC(2007) 1683. 
FI 3   FI 2.1.1.  Yksipuolinen, vaillinainen ja epäselvä ma inonta ja markkinoin ti, jotka estävät 
vertailun 
Tapauksia, joissa kiinnitysluottotuotteita mainostetaan epäasianmukaisesti, esiintyy kaikkialla 
EU:ssa. Kuluttajien on usein vaikea verrata puutteellisia ja epäselviä mainoksia ja 
markkinointimateriaaleja ja etsiä parhaita tarjouksia. Epäjohdonmuka isuuksia ja puutteita 
esiintyy yhä, vaikka harhaanjoht ava mainonta onkin kielletty kans allisessa lainsäädännössä ja 
EU:n säännöissä. Erilaiset säännöt aiheuttavat myös lisärasitteita sellaisille luotonantajille ja 
luotonvälittäjille, jo tka tarjoavat tuotteita ja  palveluja yli rajojen. 
2.1.2.  Puutteelliset, vaikeatajuiset, epäselvät ti edot, jotka estävät vertailun ja joita ei 
anneta ajoissa ennen sopimuksen tekoa 
Ennen asuntolainasopimuksen tekoa  annettavia tietojen laatua ja  vertailtavuutta on yritetty 
parantaa muun muassa eurooppalaisilla menette lysäännöillä. Menettelysääntöjä on kuitenkin 
sovellettu vaihtelevasti, ja  niiden täytäntöönpano- ja valvontamekanismit ovat olleet 
tehottomia. Ajankohta, jolloin kuluttajalle annetaan lainatarjouks esta eurooppalainen 
standardoitu tietolehtinen (ESIS), vaihtelee myös, mikä rajoittaa tietolehtisten käyttöä muun 
muassa tarjousten vertailuun.  Menettelysäännöistä huolima tta markkinoille esiintyy yhä 
ongelmia. Ensiksikin ennen sopimuksen tekoa annettavia tietoja on vaikea verrata keskenään. 
Todellista vuosikorkoa koskevat ti edot, jotka ovat ESIS-tietolehtisen keskeinen osa, eivät ole 
vertailukelpoisia, koska kor kojen laskennassa on käytetty erilaisia menetelmiä ja 
kustannusperustoja. Toinen ongelma on se, että tiedo t ovat kuluttajien miel estä vaikeatajuisia 
ja epäselviä, ja kolmantena ongelmana on tietoje n puutteellisuus. Käytössä ei ole myöskään 
sääntöjä, joissa määrättäisiin julkistamaan tie dot luotonantajan ja lu otonvälittäjän välisestä 
suhteesta. 
2.1.3.  Epäasianmukaisen neuvonnan antaminen 
Markkinaongelmia aiheutuu myös neuvontaan lii ttyvistä epäsuhtaisist a kannustimista. Ne, 
jotka antavat neuvontaa, eivät välttämättä ole motivoituneita antamaan sitä puolueettomasti 
esimerkiksi sen vuoksi, että he s aavat tiettyjen tuotteiden myynni stä erisuuruisia palkkioita eri 
luotonantajilta. On olemassa nä yttöä siitä, että monissa tapa uksissa kuluttajil le on annettu 
epäasianmukaista kiinnitysluottoneuvontaa, mist ä on koitunut heille vahinkoa. Koska ei ole 
olemassa sääntöjä tai standardeja, joiden pe rusteella neuvontaa voitais iin arvioida, on vaikea 
selvittää, onko kuluttajille anne ttu neuvonta ollut asianmukaista. 
2.1.4.  Puutteellinen luottokelpoisuuden sekä l uottotuotteen soveltuvuuden arviointi 
Tältä osin markkinoiden suurena ongelman a on sellaisten kannustimien puute, jotka 
motivoisivat tekemään perusteellisen arvioinn in luottokelpoisuudesta ja luottotuotteen 
soveltuvuudesta. Luotonantajat voivat luottaa va kuutena olevan kiinnitetyn omaisuuden 
arvoon, siirtää maksulaiminlyöntiriskin muiden kannettavaksi tai myydä  lainan kolmannelle 
osapuolelle. Kuluttajat voivat vast aavasti olla halukkaita ilmoittamaan tulonsa liian suuriksi, 
jotta he saisivat haluamansa lainan. Luottokelpoisuuden sekä  luottotuotteiden soveltuvuuden 
arviointi on puutteellista myös sen vuoksi, että sääntelyke hys on epäselvä tai epäyhtenäinen 
tai se puuttuu kokonaan. Lisäksi s ääntely luo esteitä, joiden vuoksi luotonantajat eivät voi 
saada tietoja luotonottajien l uottokelpoisuudesta muiden ma iden luottotietokannoista. 
FI 4   FI 2.1.5.  Kiinnitysluottoja tarjoavien luotonvälittäji en ja luottolaitoksiin kuulumattomien 
luotonantajien rekisteröintiin, toimilupien myöntämiseen ja valvontaan tarkoitettujen järjestelmien tehottomuus, epäjohdonmukaisuus tai puute 
Kaikki jäsenvaltiot eivät edellytä, että luot onvälittäjät on rekisteröitävä ja niille on 
myönnettävä toimiluvat, mikä voi  johtaa vastuuttomaan käyttä ytymiseen. Rekisteröinti- ja 
toimilupavaatimusten puute merkitsee myös sitä, e ttä viranomaisilla ei ole kovinkaan suuria 
mahdollisuuksia valvoa luotonvälit täjien toimintaa tai määrät ä rikkomuksista seuraamuksia. 
Tämä voi johtaa kilpailulta suljettuun toimintaympäristö ön, jossa toimijat eivät joudu 
vastuuseen rikkomuksista, liiallis esta riskinotosta tai huonosta  neuvonnasta. Toistaiseksi 
luotonvälittäjät eivät myöskään ha rjoita juuri lainkaan rajatylit tävää liiketoimintaa, sillä EU-
tason epäyhtenäinen sääntely ei kannus ta tällaisen toiminnan harjoittamiseen. 
Kuusi jäsenvaltiota ei ole asettanut minkäänla isia rekisteröinti- tai toimilupavaatimuksia 
luottolaitoksiin kuulumattomille luottolaitoksille, ja niissä jäsenvaltioissa, joissa sääntelyä 
käytetään, vaatimukset ovat hyvin erilaisia. Re kisteröinti- ja toimilupavaatimusten puute 
merkitsee sitä, että viranomaisilla ei ole kovinkaan suuria mahdollisuuksia valvoa luottolaitoksiin kuulumattomien l uotonantajien toimintaa tai vaatia seuraamusten määräämistä 
rikkomuksista. Tällä on edellä kuvatun kaltaiset vaikutukset. 
2.2. Seuraukset 
Havaitut ongelmat vaikuttavat kuluttajiin, luot onantajiin, luotonvälittä jiin ja koko talouteen. 
2.2.1.  Merkittäviä heijastusvaikutuksia koko talouteen 
Kiinnitysluottomarkkinoilla on suuri me rkitys EU:n taloud elle. Vuonna 2008 
asuntoluottokanta oli noin 50 pr osenttia suhteessa EU:n 27 jä senvaltion BKT:hen. Näin ollen 
vastuuton luotonanto ja luot onotto voivat vaikuttaa merk ittävästi koko talouteen. Ne 
vaikuttavat kiinnitysluotonantaj ien vakavaraisuuteen. Finanssila itokset joutuvat kasvattamaan 
pääomaa varautuakseen luottotappioiden ka ttamiseen, minkä vuoksi luottoa on vähemmän 
saatavilla vastuullisia luotonottajia ja yrityksiä varten, mikä rajoittaa talouskasvua ja 
kulutusta. Vastuuttomalla luotonannolla ja luot onotolla on myös tal oudellisia vaikutuksia 
hallitusten toteuttamien pelastusohjelmien tai ka nsallistamisien vuoksi, jotka rasittavat julkisia 
talousarvioita ja johtavat usein budjettileikka uksiin. Lisäksi yhteiskunnan turvaverkot joutuvat 
tiukoille, kun työttömyys lisääntyy ja sosiaalime not ja sosiaalinen asuntotarjonta kasvavat. 
2.2.2.  Riskinä kuluttajille koituvat vahingot 
Kuluttajat, joille myydään sopima ttomia tuotteita, joutuvat usei n taloudellisiin vaikeuksiin, 
jotka johtavat ylivelkaantumiseen, maksulaimi nlyönteihin tai ulosmittaukseen. Kuluttajille voi 
koitua vahinkoa sääntelyyn liittyvistä esteistä , jos luotonantajat eivät voi niiden vuoksi 
arvioida asianmukaisesti luottokelpoisuutta ta i luottotuotteiden soveltuvuutta. Kuluttajat 
voivat myös joutua kärsimään siitä, että luot onantajille koituu lisäkus tannuksia rajatylittävän 
liiketoiminnan harjoittamisesta. Nämä haitat voi vat olla taloudellisia  (kuluttajat voivat 
esimerkiksi joutua maksamaan liikaa sellaisista tuotteista, jotka voisi saada halvemmalla) tai 
sosiaalisia (kuluttajilta voidaan  esimerkiksi evätä kiinnitysluo tto, vaikka he voisivat maksaa 
luoton takaisin). Kuluttajat voivat myös menettää luottamuksensa luotonantajiin ja luotonvälittäjiin. 
FI 5   FI 2.2.3.  Asiakkaiden vähäinen liikkuvuus 
Monet edellä kuvatuista ongelm ista rajoittavat asiakkaiden liikkuvuutta. Avoimuuden ja 
tuotteiden vertailtavuuden puute voi johtaa siihen, että  kuluttajat eivät tutki tarjolla olevia 
tuotteita riittävästi löytääkseen omiin tarpeis iinsa parhaiten soveltuvat tuotteet. Kuluttajat, 
jotka hakevat lainaa muusta maasta kuin kot imaastaan, voivat joutua maksamaan siitä 
korkeamman hinnan, tai laina voidaan evätä heiltä  sen vuoksi, että ulkomai silla luotonantajilla 
ei ole mahdollisuutta saada heistä riittäviä luottotietoja. 
2.2.4.  Rajatylittävän toiminnan vähäisyys 
Taloudelliset esteet, kuten infr astruktuureihin pääsystä aihe utuvat kustannukset sekä tarve 
mukauttaa mainosmateriaalit, ilmoitettavat  tiedot, tuotteet, liiketoimintamallit ja 
hinnoittelustrategiat uusiin olosuhteisii n, kasvattavat kustannuksia, joita aiheutuu 
liiketoiminnan harjoittamisesta toisessa jäsenvaltiossa. Nämä esteet rajoittavat uusien toimijoiden tuloa markkinoille ja näin olle n myös kilpailua. Esimerkiksi sellaisille 
luotonvälittäjille, jotka haluavat harjoittaa ra jatylittävää toimintaa, koituu ylimääräisiä 
ongelmia siitä, että niitä vart en ei ole olemassa samanlaista toimilupajärjestelmää kuin 
sijoituspalvelujen välittäjiä ja vakuutusedustajia varten. 
2.2.5.  Markkinatoimijoiden ja tuo tteiden kannalta epätasapuolis et toimintaedellytykset 
Sääntelyn puutteet ja epäjohdonmukaisuudet ovat luoneet tilanteen, jossa 
kiinnitysluottomarkkinoiden toimijat harjoittavat samaa toimintaa ja altistuvat samoille riskeille mutta eivät välttämättä joudu noudattam aan samoja sääntöjä. Kulutusluottojen ja 
kiinnitysluottojen erilainen s ääntely voi myös aiheuttaa arbitraasia näiden kahden erilaisen 
luottotuotteen markkinoilla. 
3. P
OLIITTISET TAVOITTEET  
On olemassa kaksi yleistä tavoitetta, jotka ovat yhte isiä kaikille niille al oille, joilla on todettu 
esiintyvän ongelmia. Ensimmäinen niistä on tehokkaiden, kilp ailuun perustuvien 
sisämarkkinoiden toteuttaminen kuluttajia, luotonantajia ja luot onvälittäjiä vart en sekä hyvän 
kuluttajansuojan varmistaminen. Tähän tavoitteeseen pyritään  seuraavien neljän 
erityistavoitteen avulla: 
– kuluttajien luottamus 
– asiakkaiden liikkuvuus 
– luotonantajien ja luotonvälittäjien rajatylittävä toiminta 
– tasapuoliset toimintaedellytykset. 
Toisena yleisenä tavoitteena on edistää rahoitusvakautta varmistamalla, että 
kiinnitysluottomarkkinat toim ivat vastuullisella tavalla. 
4. EU: N TOIMIEN TARVE  
Yksittäisten jäsenvaltioiden toimet johtaisivat erilaisiin säännöstöihin, jotka voisivat heikentää 
sisämarkkinoiden toimintaa tai l uoda uusia esteitä ja ai heuttaa sen, että kuluttajansuoja ei olisi 
FI 6   FI samalla tasolla koko EU:ssa. Sen vuoksi EU:n taso lla tarvitaan yhteisiä standardeja, joilla 
voidaan edistää tehokkaiden, k ilpailuun perustuvien sisämar kkinoiden toteuttamista ja 
korkeatasoista kuluttajansuojaa sekä estää se, että jäsenvaltiot kehittävät erilaisia sääntöjä ja 
käytänteitä. Perussopimuksessa määrätään toim ista, joilla varmistetaan sisämarkkinoiden 
toteuttaminen ja toiminta, korkeatasoinen kulutta jansuoja ja palvelujen tarjoamisen vapaus. 
Asuntoluottojen sisämarkkinoiden toteuttaminen on vielä pahasti kesken, koska monet esteet 
rajoittavat yhä palvelujen tarjoamisen vapautta ja tällaisten markkinoiden toteuttamista. EU:n 
toimien oikeusperustana on perussopimuks en 114 artikla (entinen 95 artikla). 
5. TOIMINTAVAIHTOEHDOT  
Toimintaa varten on määritetty useita vaihtoehtoja. Näistä vaihtoehdoista on tiivistelmä 
jäljempänä olevassa taulukossa, jossa parhaiks i katsotut vaihtoehdot on lihavoitu ja/tai 
kursivoitu. Eri vaihtoehdoista tehdy n analyysin perusteella edellä mainitut tavoitteet voidaan 
saavuttaa tehokkaimmin juuri näid en vaihtoehtojen avulla. E nnenaikaista takaisinmaksua 
koskevia vaihtoehtoja on analys oitu ja arvioitu tarkemmin va ikutusten arvioinnissa, joka 
liittyy Valkoiseen kirjaan EU:n kiinnela inamarkkinoiden yhdentymisestä4, sekä 
tutkimuksessa, jossa on arvioitu kiinnitysluottoja koskevien erilaisten toimintavaihtoehtojen kustannuksia ja etuja
5. 
Mainonta ja markkinointi  
1: Ei toteuteta toimia.  
2: Otetaan käyttöön samanlaiset mainontasäännöt kuin kulutusluottodire ktiivin 4 artiklassa.  
3: Otetaan käyttöön erityissäännöt, jotka koskevat mainosten ja markkinointimateriaalien muotoa ja sisältöä.  
Ennen sopimuksen tekoa annettavat tiedot  
1: Ei toteuteta toimia.  
2: Varmistetaan, että kuluttajat saavat ESIS-tietolehtisen.  
3: Varmistetaan, että ESIS-tietolehtiset annetaan riittävän ajoissa, jotta kuluttajat voivat vertailla tarjolla olevia tuotteit a. 
3.1: Periaatepohjaiset vaatimukset  
3.2: Tietojen antamiselle asetetaan määräaika.  
4: Parannetaan ESIS-tietolehtisen muotoa ja sisältöä.  
5: Standardoidaan todellinen vuosikorko.  
5.1: Suoritetaan standardointi suppean kustannusluettelon pohjalta.  
5.2: Suoritetaan standardointi kulutusluottodirektiivin 19 artiklan pohjalta.  
5.3: Suoritetaan standardointi l aajan kustannusluettelon pohjalta.  
6: Ennen sopimuksen tekoa annettavissa tiedoissa annetaan lisätietoja luottoa tarjoavasta toimijasta (esimerkiksi 
palkkioista)  
Kiinnitysluottoneuvonta  
1: Ei toteuteta toimia.  
1.2: Edellytetään riittävien selvitysten antamista (kulutusluottodirektiivin 5 artiklan 6 kohta).  
1.3: Vahvistetaan neuvontaa koskevat periaatepohjaiset standardit.  
1.4: Edellytetään kiinnitysluottoneuvonnan antamista.  
Neuvonantajien palkkiostrategiat  
2.1: Ei toteuteta toimia.  
2.2: Annetaan palkkiopolitiikkaa koskevaa periaatepohjaista opastusta.  
2.3: Palkitsemismenetelmistä ja pal kkioiden suuruudesta annetaan erityissäännöt.  
Luottokelpoisuuden arviointi  
1.1: Ei toteuteta toimia.  
1.2: Edellytetään, että luotonantaja arvioi luotonottajan luottokelpoisuuden  
1.3: Edellytetään, että luotonantaja epää luoton, jos luottokelpoisuuden arviointi antaa kielteisen tuloksen.  
                                                 
4 SEC(2007) 1683. 
5 Study on the costs and benefits of different policy options for mortgage credit , London Economics ja 
Achim Dübel (Finpolconsult) yhteistyössä Institut fü r Finanzdienstleistungenin (IFF) kanssa, marraskuu 
2009, s. 200–336. 
FI 7   FI 1.4: Annetaan luotonantajille syrjimätön pääsy tietokantoihin.  
1.5: Yhtenäistetään tietokantojen sisältöä ja ominaisuuksia.  
1.6: Edellytetään, että luotonottaja antaa paikkansapitävät tiedot tilanteestaan.  
Luottotuotteen soveltuvuuden arviointi  
2.1: Ei toteuteta toimia.  
2.2: Edellytetään, että luotonantaja tai luotonvä littäjä arvioi tarjotun luottotuotteen soveltuvuuden.  
2.3: Edellytetään, että kuluttajaa varoitetaan, jos luottotuote ei sovellu hänelle.  
2.4: Edellytetään, että luotonottaja antaa paikkansapitävät tiedot tilanteestaan.  
2.5: Luottotuotteita säännellään tuotekohtaisesti muun muassa asetta malla tiettyjä tuotteita koskevia kieltoja tai rajoituksia.  
Luotonvälittäjät: rekisteröinti ja toimiluvat  
1.1: Ei toteuteta toimia.  
1.2: Asetetaan periaatepohjaiset vaatimukset.  
1.3: Asetetaan erityisvaatimukset  
1.4: Otetaan käyttöön toimilupajärjestelmä (passi).  
Luotonvälittäjät: vakavaraisuusvaatimukset ja valvonta  
3.1: Ei toteuteta toimia.  
3.2: Asetetaan periaatepohjaiset vaatimukset.  
3.3: Asetetaan erityisvaatimukset.  
3.4: Otetaan käyttöön EU-tason valvonta.  
Luottolaitoksiin kuulumattomat luotonantajat: rekisteröinti ja toimiluvat  
1.1: Ei toteuteta toimia.  
1.2: Asetetaan periaatepohjaiset vaatimukset.  
1.3: Asetetaan erityisvaatimukset.  
Luottolaitoksiin kuulumattomat luotonantajat: vakavaraisuusvaatimukset ja valvonta  
3.1: Ei toteuteta toimia.  
3.2: Asetetaan periaatepohjaiset vaatimukset.  
3.3: Asetetaan erityisvaatimukset.  
3.4: Otetaan käyttöön EU-tason valvonta.  
6. VAIKUTUKSET  
Parhaiksi arvioiduilla vaihtoe hdoilla pienennettäisiin sitä ri skiä, että kuluttajat ostavat 
sopimattomia kiinnitysluottotuotteita. Koska to imenpiteillä olisi vahva myönteinen vaikutus 
kuluttajien luottamukseen, niid en odotetaan myös vahvistava n kiinnitysluottotuotteiden 
kysyntää ja edistävän kuluttajien liikkuvuutta se kä kotimaassa että jossain määrin myös 
jäsenvaltioiden välillä. 
Joidenkin valittujen toimintavaihtoehtojen tä ytäntöönpano ei aiheuttaisi tarjontapuolella 
merkittäviä muutoksia markkinatoimijoiden toimi nnassa sellaisissa jäsenvaltioissa, joissa on 
jo asetettu vastaavia velvoitt eita. Parhaiksi arvioiduilla vaih toehdoilla olisi kuitenkin suuri 
vaikutus luotonantajien ja luotonvälittäjien rajatylittävään toimintaan. Ulkomaisten 
luotonantajien ja luotonvälittäjien tulo markki noille lisäisi kilpailua, mikä laajentaisi 
kuluttajille tarjottua luot totuotevalikoimaa ja voisi myös laskea hintoja. 
Tämän toimenpidepaketin kokonaisvaikutusta ei voida laskea pelkästään yksittäisten 
vaikutusten summana. Tämä ei johdu pelkästään siitä, että päällekkäi set kustannukset ja 
hyödyt saatettaisiin laskea kahteen kertaan, vaan  myös siitä, että joidenkin vaihtoehtojen 
välillä voi esiintyä synergioita, jotka voivat va hvistaa niiden vaikutusta. Komissio on laskenut 
tällä hetkellä käytössään olev ien tietojen perusteella, että odotettavissa olevat hyödyt ovat 
varovaisesti arvioituina 1,272–1,931 miljardia euro a. Kertaluonteisten kustannusten odotetaan 
olevan 383–621 miljoonaa euroa ja juoksevien kustannusten 268 –330 miljoonaa euroa. 
Useimmilla parhaiksi arvioiduilla vaihtoehdoil la olisi vaikutuksia koko EU:ssa. Joihinkin 
vaihtoehtoihin liittyvät hyödyt  ja kustannukset olisivat kuitenkin suurempia niissä 
jäsenvaltioissa, joiden täytyisi tehdä merkittäv iä muutoksia käytössä oleviin sääntöihin tai 
FI 8   FI otettava käyttöön koko sääntelykehys (tämä koskee muun muassa niitä maita, joissa 
luotonvälittäjiä tai luottolaitoks iin kuulumattomia luotonantajia  ei säännellä lainkaan). 
Vaihtoehdoilla voi olla kahdenl aisia vastakkaisia yhteiskunna llisia vaikutuksia: vaarana on, 
että vastuulliset luotonantokäytänteet vaikeuttavat luoton saantia etenkin tietyissä luotonottajaryhmissä (esimerkiksi pienituloisten keskuudessa), mutta toisaalta vastuullinen luotonantopolitiikka vahvistaa luotonantokäytänteiden kestä vyyttä ja näin ollen myös 
sosiaalista yhteenkuuluvuutta. 
Useimpien parhaiksi katsottujen vaihtoehtoje n ei odoteta lisäävän ha llinnollisia rasitteita. 
Toisaalta niiden vaihtoehto jen, jotka liittyvät luotonvä littäjien ja luottolaitoksiin 
kuulumattomien luotonantajien sääntelyyn, odotet aan lisäävän näiden markkinatoimijoiden 
hallinnollisia rasitteita, kos ka toimilupien myöntäminen ja rekisteröinti sekä uuden 
lainsäädännön jatkuva noudattamine n aiheuttavat lisäkustannuksia. 
7. P
ÄÄTELMÄ  
Parhaana poliittisena välineenä pidetään EU -direktiiviä. Direktiivi antaa mahdollisuuden 
noudattaa yhdenmukaistamisessa suhteellis uusperiaatetta. Yksityiskohtainen 
yhdenmukaistaminen ei ole aina tarpeell ista tai asianmukaista. Esimerkiksi 
asuntomarkkinoiden ja kiinnitysluottomarkkinoide n rakenteet sekä tuotteet ja palkka- ja 
palkkiorakenteet ovat hyvinkin er ilaisia eri puolilla EU:ta. Uni onin toimenpiteiden on oltava 
riittävän yksityiskohtaisia ol lakseen tehokkaita, mutta niiden  on myös oltavan riittävän 
yleisiä, jotta niissä voidaan o ttaa huomioon EU:n monimuotoisuus. 
Ehdotetun EU-direktiivin mukaan direktiivin as ianmukaisuutta ja tehokk uutta on tarkasteltava 
myöhemmin uudelleen. Tämä tehtäisiin muutaman vuoden kuluttua direktiivin 
täytäntöönpanosta, ja siihen sisä ltyisi myös julkinen kuuleminen.