Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2012/011 DK/Vestas, Tanska) /* COM/2013/0703 final */





PERUSTELUT Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[1] 28 kohdan mukaisesti Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) voidaan ottaa joustomekanismin avulla käyttöön vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa ylittämällä rahoituskehyksen asianomaisten otsakkeiden enimmäismäärät. Rahastosta myönnettävään rahoitustukeen sovellettavista säännöistä säädetään Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20. joulukuuta 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1927/2006[2]. Tanska toimitti 21. joulukuuta 2012 hakemuksen EGF/2012/011 DK/Vestas EGR:n rahoitustuen saamiseksi sen jälkeen, kun Vestas Group oli vähentänyt työpaikkoja Tanskassa. Tutkittuaan hakemuksen perusteellisesti komissio on tullut asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklan mukaisesti siihen tulokseen, että asetuksessa säädetyt edellytykset rahoitustuen saamiseksi täyttyvät. HAKEMUKSEN TIIVISTELMÄ JA ANALYYSI Keskeiset tiedot: || EGR-viitenumero || EGF/2012/011 Jäsenvaltio || Tanska 2 artikla || a alakohta Ensisijainen yritys || Vestas Group Toimittajat ja jatkojalostajat || 0 Viiteajanjakso || 18.9.2012–18.12.2012 Yksilöllisten palvelujen tarjoamisen aloittamispäivä || 1.3.2013 Hakemuksen päivämäärä || 21.12.2012 Työntekijävähennykset viiteajanjaksolla || 611 Työntekijävähennykset ennen viiteajanjaksoa ja sen jälkeen || 0 Tukikelpoiset työntekijävähennykset yhteensä || 611 Toimenpiteisiin osallistuvien vähennettyjen työntekijöiden määrä || 611 Yksilöllisten palvelujen kustannukset euroina || 12 151 287 EGR:n täytäntöönpanosta aiheutuvat menot[3] euroina || 578 000 EGR:n täytäntöönpanokustannukset prosentteina || 4,54 Kokonaisbudjetti euroina || 12 729 287 EGR:n tuki euroina (50 %) || 6 364 643 1. Hakemus jätettiin komissiolle 21. joulukuuta 2012, ja sitä täydennettiin lisätiedoin 16. heinäkuuta 2013 asti. 2. Hakemus täyttää asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklan a alakohdassa esitetyt EGR:n rahoitustuen myöntämisen edellytykset, ja se tehtiin saman asetuksen 5 artiklassa säädetyssä kymmenen viikon määräajassa. Yhteys työntekijävähennysten ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten tai maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välillä 3. Osoittaakseen yhteyden työntekijävähennysten ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten välillä Tanska toteaa, että maailmankaupan rakenteelliset muutokset ovat vaikuttaneet vakavasti tuuliturbiineja valmistavaan teollisuuteen EU:ssa (kyseinen toimiala sisältyy NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 28 – koneiden ja laitteiden valmistus), mikä on kaventanut EU:n markkinaosuutta merkittävästi. Tanska toteaa, että vaikka tuuliturbiinivoimaloiden kysyntä polkee Euroopassa paikallaan, maailmanlaajuiset markkinat ja erityisesti Aasian markkinat ovat kehittyneet ripeästi. Vuonna 2010 enemmän kuin puolet uuden tuulivoimakapasiteetin lisäyksestä tapahtui ensimmäisen kerran perinteisten Euroopan ja Pohjois-Amerikan markkinoiden ulkopuolella. Tämä kehitys johtui pääasiassa Kiinan edelleen jatkuvasta talouden kasvujaksosta – maassa otettiin käyttöön puolet kaikista uusista tuulivoimaloista maailmassa[4]. Kiinalaiset tuuliturbiinien valmistajat, jotka ovat tulleet laadultaan ja hinnaltaan yhä kilpailukykyisemmiksi, toimittavat laitteita omien kasvavien markkinoidensa lisäksi myös Euroopan markkinoille. Alan kasvaessa dynaamisesti koko maailmassa Euroopan osuus kokonaiskapasiteetista laski – se oli 66 prosenttia vuonna 2006 mutta enää 27,5 prosenttia vuonna 2012[5]. 4. Tanskan mukaan kyseessä on pysyvä suuntaus. Uusiutuvan energian, tuulivoima mukaan luettuna, kysyntä tulee kasvamaan rajusti, mutta markkinat siirtyvät muualle. Eurooppa hallitsi tuulivoimamarkkinoita vuoteen 2006, ja kasvu on Euroopan, Aasian ja Yhdysvaltojen välillä ollut tasapainossa tähän asti. Tuulivoiman kysyntä kuitenkin kasvaa voimakkaasti Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa nykyään, Etelä-Amerikassa kohtapuoliin ja Afrikassa pitkällä aikavälillä. Valmistus ja huolto siirtyvät paikkoihin, joissa niille on kysyntää, sekä nopean talouskasvun alueille. Eurooppalaiset tuottajat ovat huomattavasti alempien työvoimakustannusten ja tuuliturbiinien suurten osien korkeiden kuljetuskustannusten vuoksi joutuneet siirtämään tuotantoaan lähemmäs kaikkein dynaamisimpia loppukäyttäjämarkkinoita kilpailukykynsä ja markkina-asemansa varmistamiseksi. Tämän tuloksena tuotanto on siirtynyt asteittain pois EU:sta. 5. Vestas Group on ollut osa edellä kuvattua suuntausta. Säilyttääkseen johtoasemansa markkinoilla Vestas on vastikään ottanut käyttöön uuden strategian, jossa periaatteena on kohdealueella tapahtuva tuotanto. Se pyrkii vähentämään tuotanto- ja kuljetuskustannuksia, varmistamaan lyhyemmät välimatkat asiakkaille ja markkinoille ja vahvistamaan yritystä valuuttakurssien vaihtelun varalta[6]. Globalisaation seurauksena tuuliturbiineja valmistetaan tulevaisuudessa siellä, missä niitä tarvitaan (jo vuonna 2011 turbiineista 80–90 prosenttia valmistettiin alueellisesti). Suurin osa tuuliturbiinien komponenteista valmistettiin aiemmin yrityksen sisällä, mutta niiden tuotantoa ulkoistetaan vastaisuudessa yhä enemmän alueellisille kumppaneille, minkä vuoksi Vestas tarvitsee vähemmän investointeja ja voi vähentää henkilöstöään. 6. Tämä on kolmas EGR-tapaus, joka koskee Vestas Groupia ja neljäs, joka koskee tuuliturbiinialaa. Kolmessa edellisessä asiassa esitetyt perustelut (EGF/2010/003 DK/Vestas[7], EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber[8], EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery[9]) pätevät edelleen. Vähennettyjen työntekijöiden määrän ja 2 artiklan a alakohdan mukaisten kriteerien täyttymisen osoittaminen 7. Tanskan hakemus perustuu asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklan a alakohdan toimintakriteeriin, joka edellyttää vähintään 500 työntekijän vähentämistä neljän kuukauden aikana jäsenvaltiossa sijaitsevasta yhdestä yrityksestä, mukaan luettuina työntekijät, jotka vähennetään sen toimittajien tai jatkojalostajien palveluksesta. 8. Hakemuksesta ilmenee, että Vestas Group vähensi viiteajanjakson aikana (18. syyskuuta 2012 – 18. joulukuuta 2012) 611 työntekijää. Kaikki nämä työntekijävähennykset on laskettu asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklan toisen kohdan kolmannen luetelmakohdan säännösten mukaisesti. Komissio on saanut edellä mainitussa artiklassa edellytetyn vahvistuksen sille, että työntekijävähennykset ovat toteutuneet. Selvitys työntekijävähennysten ennakoimattomasta luonteesta 9. Tanskan viranomaiset väittävät, että Vestas Groupin Ringkøbing-Skjernin kunnassa jo vuosina 2009 ja 2010 tekemää 800:n työntekijän vähennystä ei voitu ennakoida maailmanlaajuisen tuulienergiasektorin nopean laajentumisen vuoksi. Tammikuussa 2012 Vestas ilmoitti aikovansa vähentää vielä 1 300 työntekijää lisää. Vuoden 2012 puoleen väliin mennessä Vestas oli vähentänyt Tanskassa 1 300 työntekijää, joista 788 kuului edelliseen EGR-asiaan EGF/2012/003 DK/Vestas, joka esiteltiin komissiolle toukokuussa 2012. Tämän vuoksi Tanskan viranomaiset eivät osanneet odottaa lisävähennyksiä, ja Vestasin syyskuussa 2012 ilmoittama 611 työntekijän vähentäminen tuli täytenä yllätyksenä. 10. Uusi maailmanlaajuinen kaupankäyntimalli, jonka mukaan valmistaminen ulkoistetaan alhaisempien työvoimakustannusten maihin, vaikutti vuonna 2009 enimmäkseen vähän koulutettuihin ja kouluttamattomiin työntekijöihin. Sen sijaan vuoden 2012 työntekijävähennykset Vestas Groupissa kohdistuivat suurelta osin korkeasti koulutettuihin, erikoistuneisiin ja erittäin ammattitaitoisiin työntekijöihin. Tätä ei ollut osattu ennakoida, sillä Tanska on panostanut uusiutuvan energian ja tuulienergian tutkimus- ja kehittämistoimintaan merkittävästi. Tanskan hallitus oli lisäksi neuvotellut kunnianhimoisesta energiapolitiikasta vuosiksi 2012–2020 aikomuksenaan edistää laaja-alaisempaa tuuliturbiinien käyttöönottoa. Myös Ringkøbing-Skjernin kunta oli investoinut vahvasti Vestasin tuulivoimaloiden kuljetusmahdollisuuksiin. Oletuksena oli, että Vestasin uuden sukupolven tuulivoimalat tuotetaan kunnan alueella. Työntekijöitä vähentävät yritykset ja tuen kohteena olevat työntekijät 11. Hakemus koskee 611:tä Vestas Groupista vähennettyä työntekijää, joista kaikki ovat tuen kohteena. 12. Tuen kohteena olevat työntekijät voidaan jaotella seuraavasti: Luokka || Lukumäärä || Prosentti­osuus Miehiä || 394 || 64,48 Naisia || 217 || 35,52 EU:n kansalaisia || 596 || 97,55 Muun kuin EU-valtion kansalaisia || 15 || 2,45 15–24-vuotiaita || 2 || 0,33 25–54-vuotiaita || 518 || 84,78 55–64-vuotiaita || 88 || 14,40 Yli 64-vuotiaita || 3 || 0,49 13. Ammattiryhmien mukainen jaottelu on seuraava: Luokka || Lukumäärä || Prosenttiosuus Johtajat, toimitusjohtaja Tuotanto- ja operatiivisen osaston johtajat || 13 || 2,13 Insinöörit, mukaan luettuina projektipäälliköt, osastopäälliköt || 136 || 22,26 Tekniikan asiantuntijat || 141 || 23,08 Toimistotyöntekijät || 10 || 1,64 Palvelutyöntekijät || 36 || 5,89 Konepaja- ja valimotyöntekijät sekä asentajat ja korjaajat || 3 || 0,49 Prosessi- ja kuljetustyöntekijät || 132 || 21,60 Tehdastyöläiset || 140 || 22,91 14. Asetuksen (EY) N:o 1927/2006 7 artiklan mukaisesti Tanska on vahvistanut, että miesten ja naisten välisen tasa-arvon sekä syrjimättömyyden politiikkaa on sovellettu ja sovelletaan jatkossa EGR:n toteuttamisen eri vaiheissa ja etenkin haettaessa siitä tukea. Asianomaisen alueen ja sen viranomaisten ja sidosryhmien kuvaus 15. Työntekijävähennykset koskevat kuutta kuntaa, jotka sijaitsevat Keski-Jyllannin (Ringkøbing-Skjern, Randers, Favrskov ja Århus) ja Etelä-Tanskan (Esbjerg ja Varde) raja-alueella. Joitakin työntekijävähennyksiä tehtiin myös Sjellannin alueella ja Kööpenhaminan pääkaupunkiseudulla. Kaikille näille kunnille on yhteistä työttömyyden nopea kasvu (erityisesti pitkäaikaistyöttömyyden osalta) nettomääräisesti keskimäärin yli kolmella prosenttiyksiköllä[10] ja avoimien työpaikkojen jyrkkä vähentyminen (erityisesti teollisuuden ja tuotannon parista). 16. Ringkøbing-Skjern investoi vahvasti Vestasin ja tuulienergiasektorin infrastruktuuriin. Muita merkittäviä työllistäjiä ovat matkailu, maatalous, rakentaminen ja julkishallinto. Keskeisin sidosryhmä on Ringkøbing-Skjernin kunta. Kunta on vastuussa työttömien tukemisesta näiden hakiessa uutta työtä. Kunnan on muun muassa järjestettävä toimia, joilla parannetaan työntekijöiden ammattitaitoa sekä autetaan työnhakutaidoissa ja päämäärän asettamisessa. Muita sidosryhmiä ovat Varden, Esbjergin, Favrskovin, Randersin, Århusin, Roskilden ja Kööpenhaminan kunnat, ammattiliitot, työttömyyskassat (A-kassat), työnantajien edustajat, Keski-Jyllannin, Etelä-Tanskan, Sjellannin ja pääkaupungin alueet, alueelliset työllisyysneuvostot, työ-, elinkeino- ja kasvuasioiden ministeriö sekä paikalliset yritykset. Työntekijävähennysten odotettu vaikutus paikalliseen, alueelliseen tai koko maan työllisyyteen 17. Vuosina 2009 ja 2010 sekä helmi–syyskuussa 2012 toteutettiin laajoja vähentämisiä, jotka vaikuttivat lähes 2 000:een Vestasin työntekijään Ringkøbing-Skjernissa ja ympäristökunnissa, minkä vuoksi tämä uusi irtisanomisaalto on vaikea haaste kyseisille kunnille. Noin 50 prosenttia irtisanotuista työntekijöistä oli hyvin koulutettuja, loput 50 prosenttia ammattitaitoisia tai osittain ammattitaitoisia työntekijöitä. 18. Kyseisten kuntien kannalta oli onnenpotku saada alueelle Vestasin kaltainen innovatiivinen yritys, joka tarjosi lukuisia korkeaa ammattitaitoa vaativia ja korkealuokkaisia teollisuuden työpaikkoja. Näiden työpaikkojen menetys on saanut alueet vaikeuksiin. Kaikki kunnat ovat ilmoittaneet, ettei näille korkeasti koulutetuille insinööreille ja erikoisosaajille ole tarjolla sopivia työpaikkoja, minkä vuoksi näiden vähennettyjen työntekijöiden on muutettava muualle työn perässä ja alueelle on entistäkin vaikeampaa houkutella uusia yrityksiä. Ammattitaitoisille tai osittain ammattitaitoisille työntekijöille on vaikea löytää teollisuustyötä, koska teollisuuden työpaikkojen määrä on globalisaation vuoksi Tanskassa jatkuvasti laskenut vuodesta 2008 lähtien. Korkeatasoisten teollisuuden työpaikkojen mukana häviää myös muita paikallisia palvelualan työpaikkoja ja infrastruktuuria. 19. Työntekijävähennykset sattuvat ajankohtana, jolloin työttömyys kasvaa nopeasti. Vuonna 2012 työttömiä oli Etelä-Tanskassa 34 804 ja Keski-Jyllannissa 32 571 (vastaavat luvut olivat 14 030 ja 13 132 elokuussa 2008)[11]. Rahoitettavaksi tuleva koordinoitu yksilöllisten palvelujen paketti ja sen arvioitujen kustannusten erittely sekä toimien täydentävyys rakennerahastoista rahoitettavien toimien kanssa 20. Kuten EGR-hakemuksessa EGF/2012/003 DK/Vestas, Tanska ehdottaa vähennettyjen työntekijöiden tueksi toimenpidepakettia, joka on älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua edistävän Eurooppa 2020 -strategian mukainen. Paketissa tarjotaan yksilöllistä, kohdennettua, joustavaa ja innovatiivista apua vähennetyille työntekijöille, jotta nämä pystyisivät valmistautumaan uusiin työpaikkoihin tulevilla kasvualoilla. – Mentorointi ja valmennus Kaikkien tuen kohteena olevien työntekijöiden arvioidaan hyötyvän tästä toimesta koko projektin ajan. Toimella pyritään auttamaan työntekijöitä määrittelemään tarpeensa, hallinnoimaan omaa oppimistaan ja valitsemaan oikeat toimenpidepaketit taitojensa kohentamiseksi, jotta he voivat maksimoida potentiaalinsa ja kehittää henkilökohtaisia, sosiaalisia ja ammatillisia taitojaan. Yleisinä tavoitteina on seuloa ja kartoittaa osallistujien osaamista, tarjota yksilöllistä neuvontaa, pitää motivaatiota yllä jatkuvan valmennuksen avulla koko projektin ajan, kehittää ja kartoittaa parhaita toimintatapoja sekä olla yhteydessä koulutuksen tarjoajiin ja yrityksiin. Aluksi järjestetään kattava tiedotustilaisuus, jonka jälkeen annetaan yksilöllistä neuvontaa ja seulotaan ja kartoitetaan osallistujien osaamista. Toimintaa seurataan jatkuvasti kyselyin ja haastatteluin sen vaikutuksen arvioimiseksi. – Yksilölliset koulutuspaketit Nämä paketit on tarkoitettu kaikille kohderyhmään kuuluville työntekijöille. Osa vähennetyistä työntekijöistä löytää kuitenkin todennäköisesti uuden työpaikan valmennuksen päätyttyä, joten tähän toimenpiteeseen osallistuu arviolta vain 500 työntekijää. Näihin projektitiimin yhteistyössä vähennettyjen työntekijöiden kanssa suunnittelemiin ja eri puolilla Tanskaa toimivien oppilaitosten järjestämiin koulutuspaketteihin kuuluvat – a) monikulttuurisia taitoja opettavat kurssit (yhden päivän seminaarit, joissa osallistujille selvitetään, miten tärkeää on hankkia monikulttuurisia taitoja globaalistuvassa toimintaympäristössä); – b) kielikurssit (mukaan luettuina liike-elämän englanti sekä kokousten, neuvottelujen ja esitelmien kieli; tekniikan kieli, mahdollisuus kehittää räätälöityjä kielikurssipaketteja); – c) yrittäjyyskoulutus (yrittäjyyttä käsittelevä johdantoseminaari, jonka tavoitteena on motivoida osallistujia ryhtymään itsenäisiksi ammatinharjoittajiksi tai aloittamaan oma yrityksensä; osallistujat oppivat laatimaan oman liiketoimintasuunnitelman ja saavat tietoa oikeudellisista näkökohdista, verotuksesta ja arvonlisäverosta, myynnistä ja markkinoinnista sekä sähköisestä liiketoiminnasta); – d) valmiina hankittavat kurssit ja koulutusohjelmat (kaikilla osallistujilla on mahdollisuus rekisteröityä valitsemilleen kursseille ja valitsemiinsa koulutusohjelmiin). – Yrittäjyysavustukset (enintään 25 000 euroa kullekin perustetulle yritykselle) myönnetään tiukkaan seulotuille 40 henkilölle, joiden on ensin täytynyt osallistua yrittäjyyskursseille ja laatia kunnollinen liiketoimintasuunnitelma. Liiketoimintasuunnitelmien arvioinnissa käytetään perusteina luovuutta, innovatiivisuutta ja jatkuvuutta. Kaikkien avustuksen saajien edellytetään käyvän säännöllisissä seurantatapaamisissa ja laativan tilanneraportin EGR-projektin päättyessä. Aloittelevien yritysten edistymistä seurataan tarkasti. – Erityismentorointi ja työhön uudelleensijoittuminen 55+ Noin 80 henkilölle vähintään 55-vuotiaiden kohderyhmästä annetaan erityismentorointia, valmennusta ja neuvontaa, ja työhön uudelleensijoittumiseen panostetaan erityisen paljon. Koska ikä saattaa vaikeuttaa heidän työnsaantiaan, työvoimatoimistot ja yhteistyökumppanit tarjoavat heille harjoittelujaksoja valikoiduissa yrityksissä, jotka saattavat tarjota heille työtä harjoittelun päätyttyä. Yrityksiin sijoitetuille tarjotaan intensiivistä mentorointia ja neuvontaa. Tarvittaessa järjestetään erityistukea ja -koulutusta yrittäjäksi ryhtymisen tukemiseksi. – Päiväraha on suuruudeltaan 109 euroa työntekijää kohden jokaiselta päivältä, jolloin hän osallistuu aktiivisiin työmarkkinatoimenpiteisiin. Arvioidaan, että kukin työntekijä osallistuu näihin toimenpiteisiin keskimäärin 95 päivänä (10 400 euroa). 21. EGR:n täytäntöönpanosta aiheutuvat kustannukset, jotka on sisällytetty hakemukseen asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan mukaisesti, kattavat valmistelu-, hallinnointi-, valvonta-, tiedotus- ja mainontatoimia. Ringkøbing-Skjernin kunta ja hallinnollinen projektitiimi, jossa ovat mukana kaikki kyseiset kunnat, tuovat erilaisin keinoin esille EGR:ltä saadun tuen. Kuntien portaaleihin luodaan www-sivuja. Lisäksi julkaistaan säännöllisiä lehdistötiedotteita ja uutislehtiä ja järjestetään lehdistötilaisuuksia. Kaikkien projektiin osallistuvien ja sidosryhmien kanssa järjestetään vielä lopuksi projektin vaikutuksia käsittelevä seminaari. Myös mainosmateriaalia julkaistaan. 22. Tanskan viranomaisten esittämät yksilölliset palvelut ovat aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, jotka kuuluvat asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklassa määriteltyihin tukikelpoisiin toimiin. Tanskan viranomaiset arvioivat kokonaiskustannuksiksi 12 729 287 euroa, joista yksilöllisten palvelujen kustannukset ovat 12 151 287 euroa ja EGR:n täytäntöönpanokustannukset 578 000 euroa (4,54 prosenttia kokonaismäärästä). EGR:stä haettu rahoitusosuus on yhteensä 6 364 643 euroa (50 prosenttia kokonaiskustannuksista). Toimet || Kohteena olevien työntekijöiden arvioitu lukumäärä || Arvioidut kustannukset kohteena olevaa työntekijää kohti (euroa) || Kustannukset yhteensä (EGR ja kansallinen yhteisrahoitus) (euroa) Yksilölliset palvelut (asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan ensimmäinen kohta) Mentorointi ja valmennus || 611 || 1 500 || 916 500 Yksilölliset koulutuspaketit || 500 || 7 500 || 3 750 000 Yrittäjyysavustukset || 40 || 25 000 || 1 000 000 Erityismentorointi ja työhön uudelleensijoittuminen 55+ || 80 || 1 500 || 120 000 Päivärahat || 611 || 10 417 || 6 364 787 Yksilöllisten palvelujen kustannukset yhteensä || || 12 151 287 EGR:n täytäntöönpanokustannukset (asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan kolmas kohta) Valmistelutoimet || || 28 000 Hallinto || || 220 000 Tiedotus ja mainonta || || 80 000 Valvontatoimet || || 250 000 EGR:n täytäntöönpanokustannukset yhteensä || || 578 000 Arvioidut kustannukset yhteensä || || 12 729 287 EGR:n rahoitusosuus (50 % kokonaiskustannuksista) || || 6 364 643 23. Tanska vahvistaa, että edellä kuvatut toimenpiteet ovat täydentäviä rakennerahastoista rahoitettavien toimien kanssa ja että kaikki päällekkäisrahoitus estetään. Päivämäärät, jolloin yksilöllisten palvelujen tarjoaminen vähennetyille työntekijöille aloitettiin tai on tarkoitus aloittaa 24. Tanska aloitti EGR:n yhteisrahoitusta varten ehdotettuun koordinoituun pakettiin sisältyvien yksilöllisten palvelujen tarjoamisen asianomaisille työntekijöille 1. maaliskuuta 2013. Tästä päivämäärästä alkaa näin ollen tukikelpoisuusaika, joka koskee kaikkea EGR:stä mahdollisesti myönnettävää apua. Menettelyt työmarkkinaosapuolten kuulemiseksi 25. EGR-hakemuksen laadinnan aikana kuultiin työmarkkinaosapuolia. Ringkøbing-Skjernin, Århusin, Randersin, Favrskovin ja Varden kuntien työvoimaviranomaisia kuultiin niiden paikallisissa ja alueellisissa työllisyyskomiteoissa (LBR ja RBR), joissa on edustettuina kaikki suurimmat työmarkkinaosapuolet, kuten ammattiliitot (LO) ja Tanskan työnantajien edustajat (DA). Työmarkkinaosapuolet on pidetty Ringkøbing-Skjernin kunnan ja yhteistyössä toimineiden kuntien työllisyyskomiteoiden kautta jatkuvasti ajan tasalla tapauksen etenemisestä. Keski-Jyllannin alueellinen työvoimatoimisto, joka on vastuussa tiedottamisesta kaikille asiaankuuluville työmarkkinaosapuolille, on virallisesti edustettuna tapausta käsittelevässä lautakunnassa. 26. Tanskan viranomaiset vahvistivat, että kansallisessa ja EU:n lainsäädännössä säädettyjä joukkovähentämisiin liittyviä vaatimuksia on noudatettu. Tiedot toimista, jotka ovat pakollisia kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla 27. Asetuksen (EY) N:o 1927/2006 6 artiklassa säädettyjen perusteiden täyttymisen osalta Tanskan viranomaisten hakemuksessa · vahvistettiin, ettei EGR:stä saatavalla rahoitustuella korvata toimenpiteitä, jotka kuuluvat yritysten vastuualaan kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla; · osoitettiin, että suunnitelluilla toimilla tuetaan yksittäisiä työntekijöitä eikä niitä käytetä yritysten tai toimialojen rakenneuudistukseen; · vahvistettiin, ettei edellä tarkoitetuille tukikelpoisille toimille saada avustusta muista EU:n rahoitusvälineistä. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmät 28. Tanska on ilmoittanut komissiolle, että hallintoviranomaisena rahoitustuen hallinnoinnista ja valvonnasta vastaa Tanskan elinkeinoviranomainen eli sama taho, joka vastaa myös Euroopan sosiaalirahastosta saadun tuen hallinnoinnista ja valvonnasta. Todentamisviranomaisena toimii saman elimen toinen osasto. Valvontaviranomaisena toimii elinkeinoviranomaiseen kuuluva EU-rahoituksen tarkastusyksikkö. Rahoitus 29. Tanskan hakemuksen perusteella ehdotetaan, että EGR:stä myönnetään yksilöllisten palvelujen koordinoidulle paketille (mukaan luettuna EGR:n täytäntöönpanosta aiheutuvat kustannukset) 6 364 643 euroa, joka vastaa 50:tä prosenttia kokonaiskustannuksista. Komission ehdotus rahastosta maksettavasta osuudesta perustuu Tanskan toimittamiin tietoihin. 30. Ottaen huomioon EGR:stä myönnettävän rahoitustuen enimmäismäärän asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti samoin kuin määrärahojen uudelleenkohdennusten osalta käytettävissä olevan liikkumavaran komissio ehdottaa, että EGR:n varoja otetaan käyttöön koko edellä mainittu määrä, joka kohdennetaan rahoituskehyksen otsakkeeseen 1 a. 31. Ehdotettu rahoitustuen määrä jättää yli 25 prosenttia EGR:lle varatusta vuosittaisesta enimmäismäärästä käytettäväksi vuoden viimeisinä neljänä kuukautena, kuten asetuksen (EY) N:o 1927/2006 12 artiklan 6 kohdassa edellytetään. 32. Esittämällä tämän ehdotuksen EGR:n varojen käyttöönottamiseksi komissio aloittaa yksinkertaistetun kolmikantamenettelyn 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti varmistaakseen molempien budjettivallan käyttäjien hyväksynnän sekä EGR:n käyttötarpeelle että tarvittavalle määrälle. Komissio pyytää sitä budjettivallan käyttäjää, joka ensimmäisenä hyväksyy tämän ehdotuksen asianmukaisella poliittisella tasolla, ilmoittamaan aikomuksistaan toiselle budjettivallan käyttäjälle ja komissiolle. Jos jompikumpi budjettivallan käyttäjä ei hyväksy ehdotusta, järjestetään muodollinen kolmikantakokous. 33. Komissio esittää erikseen siirtopyynnön asiaa koskevien maksusitoumusmäärärahojen kirjaamiseksi vuoden 2013 talousarvioon 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti. Maksumäärärahojen lähteet 34. Käsillä olevan hakemuksen kohteena olevat 6 364 643 euroa katetaan EGR-budjettikohdan määrärahoista. Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2012/011 DK/Vestas, Tanska) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[12] ja erityisesti sen 28 kohdan, ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006[13] ja erityisesti sen 12 artiklan 3 kohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen[14], sekä katsovat seuraavaa: (1) Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, on perustettu lisätuen tarjoamiseksi globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja heidän auttamisekseen työmarkkinoille uudelleen integroitumisessa. (2) Toukokuun 17 päivänä 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen mukaisesti EGR:n varoja voidaan ottaa käyttöön vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa. (3) Tanska esitti 21 päivänä joulukuuta 2012 hakemuksen EGR:n varojen käyttöönottamiseksi Vestas Group -yrityksessä toteutettujen työntekijävähennysten vuoksi ja toimitti sitä täydentäviä lisätietoja 16 päivään heinäkuuta 2013 asti. Hakemus on asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklassa säädettyjen rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen. Näin ollen komissio ehdottaa, että varoja otetaan käyttöön 6 364 643 euroa. (4) Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön varoja rahoitustuen antamiseksi Tanskan hakemuksen perusteella, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) otetaan käyttöön 6 364 643 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2013 koskevaa Euroopan unionin yleistä talousarviota. 2 artikla Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja [1] EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1. [2] EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1. [3] Asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan kolmannen kohdan mukaisesti. [4] World Wind Energy Association, World Wind Energy Report 2010, Bonn, huhtikuu 2011. http://www.wwindea.org/home/images/stories/pdfs/worldwindenergyreport2010_s.pdf [5] World Wind Energy association' The World Wind Energy Association 2012 Annual Report, Bonn, toukokuu 2013. http://www.wwindea.org/webimages/WorldWindEnergyReport2012_final.pdf [6] Vestas Annual Report 2011. [7] COM(2012) 502 final. [8] KOM(2011) 258 lopullinen. [9] KOM(2011) 421 lopullinen. [10] Danmarks Statistik, www.statistikbanken.dk/AUP02 [11] www.dst.dk [12] EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1. [13] EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1. [14] EUVL C […], […], s. […].