FI Euroopan unionin virallinen lehti C 417/36

Neuvoston päätelmät koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämisestä ja menestyksellisen koulunkäynnin edistämisestä

(2015/C 417/05)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

OTTAA HUOMIOON

— koulutusalan Eurooppa 2020 -tavoitteen vähentää koulunkäynnin keskeyttäjien keskimääräistä osuutta EU:ssa (1) alle 10 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä (2);

— eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista (ET 2020) 12. toukokuuta 2009 annetut neuvoston päätelmät (3);

— neuvoston ja komission vuoden 2015 yhteisen raportin eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden täytäntöönpanosta (4),

SEKÄ OTTAA HUOMIOON

— elinikäisen oppimisen avaintaidoista 18. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen (5);

— koulutuksen sosiaalisesta ulottuvuudesta 11. toukokuuta 2010 annetut neuvoston päätelmät (6);

— neuvoston päätelmät varhaiskasvatuksesta: varhaiskasvatuksella parhaat mahdolliset lähtökohdat lasten tulevaisuudelle (7);

— koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseen tähtäävistä politiikoista vuonna 2011 annetun neuvoston suosituksen (8) ja erityisesti sen liitteenä olevat poliittiset puitteet ja sen sisältämän kehotuksen varmistaa, että jäsenvaltioilla on käytössään vuoden 2012 loppuun mennessä koulunkäynnin keskeyttämistä koskevia kokonaisvaltaisia toimintapolitiikkoja, joihin sisältyy ehkäiseviä, interventio- ja kompensaatiotoimenpiteitä;

— koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämisestä 1. joulukuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman (9);

— nuorisotakuun perustamisesta 22. huhtikuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen (10);

— kansalaisuuden sekä vapauden, suvaitsevaisuuden ja syrjimättömyyden yhteisten arvojen edistämisestä koulutuksen avulla 17. maaliskuuta 2015 annetun Pariisin julistuksen,

SEKÄ OTTAA VIELÄ HUOMIOON

— puheenjohtajavaltio Luxemburgin Luxemburgissa 9. ja 10. heinäkuuta 2015 järjestämän symposiumin Staying on Track – tackling early school leaving and promoting success in school, johon kokoontui eri puolilta EU:ta toimintapolitiikan suunnittelun ja tutkimuksen alan sekä käytännön edustajia keskustelemaan tästä tärkeästä aiheesta;

— puheenjohtajavaltio Luxemburgin Luxemburgissa 10. ja 11. syyskuuta 2015 järjestämän konferenssin Diversity and Multilingualism in Early Childhood Education and Care;

— koulunkäynnin keskeyttämistä tarkastelevan aihekohtaisen ET 2020 -työryhmän loppuraportin 2013 ja koulutuspolitiikkaa käsittelevän työryhmän vuoden 2015 poliittiset viestit;

— aihekohtaisen ET 2020 -työryhmän loppuraportin 2014 varhaiskasvatuksesta, jossa ehdotetaan keskeisiä periaatteita tämän alan laatupuitteita varten;

KATSOO SEURAAVAA:

Nyt, kun sekä Eurooppa 2020 -strategian että eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden (ET 2020) toteutus on puolivälissä ja on kulunut neljä vuotta siitä, kun neuvosto antoi suosituksen koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseen tähtäävistä politiikoista (11), on aika arvioida tähänastista edistymistä, jotta koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseen tähtääviä toimenpiteitä voitaisiin tarkastella uudelleen, vakiinnuttaa ja parantaa sekä edistää kaikkien menestyksekästä koulunkäyntiä.

Sen jälkeen, kun neuvoston suositus annettiin vuonna 2011, monia aiempia koulunkäynnin keskeyttämistä koskevia havaintoja on tarkennettu ja täydennetty jäsenvaltioiden välisen vertaisoppimisen ja hyvien käytäntöjen vaihtamisen avulla, jatkamalla asiaa koskevaa tutkimusta ja analysoimalla yksityiskohtaisesti kansallisella tasolla hyväksyttyjä toimintapolitiikkoja. Koulunkäynnin keskeyttäviä koskeva Eurooppa 2020 -strategian yleistavoite on auttanut pitämään tämän aiheen esillä kansallisissa toimintapolitiikoissa ja on osaltaan edistänyt koulutusuudistuksia.

Vaikka viime vuosina onkin vakaasti edistytty koulunkäynnin keskeyttävien määrien vähentämisessä, liian monet oppilaat jättävät yhä koulutuksen ennenaikaisesti kesken (12). Jäsenvaltioiden välillä ja sisällä on valtavia eroja, ja monissa maissa ei edelleenkään ole vuoden 2011 neuvoston suosituksessa mainittuja kattavia strategioita.

Tästä syystä EU ja jäsenvaltiot tiedostavat, että on aktiivisesti jatkettava pyrkimyksiä päästä Eurooppa 2020 -tavoitteeseen ja mikäli mahdollista jopa ylittää se.

KOROSTAA SEURAAVAA:

1. Koulunkäynnin keskeyttäminen johtuu usein erilaisista toisiinsa liittyvistä henkilökohtaisista, sosiaalisista, taloudellisista, kulttuuriin ja koulutukseen liittyvistä, sukupuolisidonnaisista ja perheeseen liittyvistä tekijöistä, ja se liittyy sellaisten kielteisten tekijöiden yhteisvaikutukseen, joilla on usein juurensa varhaislapsuudessa. Koulunkäynnin keskeyttäminen on yleisempää huonossa sosioekonomisessa asemassa olevien ryhmien keskuudessa, ja luvut ovat huolestuttavia varsinkin tiettyjen ryhmien osalta, joita ovat esimerkiksi maahanmuuttajataustaiset lapset (mukaan lukien vastikään saapuneet maahanmuuttajat ja ulkomailla syntyneet lapset), romanilapset ja erityisopetusta tarvitsevat lapset.

2. Koulutusjärjestelmien suunnittelulla ja laadulla on myös voimakas vaikutus oppijoiden osallistumiseen ja suorituksiin, ja tietyt systeemiset tekijät voivat vaikuttaa oppimisprosessiin kielteisesti. Lisäksi sellaiset tekijät kuin epäsuotuisa kouluilmapiiri, väkivalta ja kiusaaminen, oppimisympäristö, jossa oppijat eivät koe olevansa kunnioitettuja tai arvostettuja, opetusmenetelmät ja opetussuunnitelmat, jotka eivät aina ole kaikista soveltuvimpia, oppijoille annettavan tuen riittämättömyys, ammatinvalinnanohjauksen puute tai opettajien ja oppilaiden väliset huonot suhteet voivat saada oppijat keskeyttämään koulutuksen.

3. Yhä monimuotoisemmissa yhteiskunnissamme koulutusalan ja muiden sidosryhmien on kiireellisesti löydettävä osallistavia ja koordinoituja vastauksia, joilla voidaan edistää yhteisiä arvoja, kuten suvaitsevaisuutta, keskinäistä kunnioitusta, yhtäläisiä mahdollisuuksia ja syrjimättömyyttä sekä sosiaalista integroitumista, kulttuurienvälistä ymmärrystä ja ryhmään kuulumisen tunnetta.

4. Sen varmistaminen, että jokaisella nuorella on yhtäläiset mahdollisuudet saada laadukasta ja osallistavaa koulutusta (13) ja että hän voi täysipainoisesti kehittää omia valmiuksiaan yksilöllisistä, perhe- tai sukupuolisidonnaisista tekijöistä, sosioekonomisesta asemasta ja elämänkokemuksista riippumatta, on olennaista sosiaalisen ja muun syrjäytymisen ehkäisemisessä samoin kuin ääriliikehdinnän ja radikalisoitumisen uhan vähentämisessä.

5. Toisen asteen yleissivistävän tai ammatillisen koulutuksen suorittamisen loppuun katsotaan olevan vähimmäisedellytyksenä onnistuneelle siirtymiselle koulutuksesta työmarkkinoille sekä jatkokoulutukseen pääsylle. Koska koulunkäynnin keskeyttäneillä on suurempi työttömyyden, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riski, investoimalla nuorten koulutustulosten tukemiseen voidaan auttaa katkaisemaan osattomuuden kierre ja köyhyyden ja epätasa-arvon periytyminen sukupolvesta toiseen.

KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA TOISSIJAISUUSPERIAATE JA KANSALLISET OLOSUHTEET HUOMIOON OTTAEN:

1. Jatkamaan aktiivisesti koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseen tähtäävistä politiikoista vuonna 2011 annetun neuvoston suosituksen täytäntöönpanoa erityisesti seuraavin keinoin: a) jatketaan sellaisten kokonaisvaltaisten strategioiden tai vastaavien integroitujen politiikkojen kehittämistä ja toteuttamista, jotka koostuvat näyttöön perustuvista ennaltaehkäisy-, interventio- ja kompensaatiotoimenpiteistä ja jotka sisältyvät johdonmukaisesti laadukkaaseen yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen ja joihin on vakaata poliittista tahtoa ja joissa painotetaan voimakkaasti ennaltaehkäisyä; b) varmistetaan kaikkien asiaankuuluvien toimintapoliittisten alojen (erityisesti koulutus, työllisyys, talousasiat, sosiaaliala, terveys, asuminen, nuorisoala, kulttuuri ja urheilu) sidosryhmien sitoutunut osallistuminen ja pitkän aikavälin yhteistyö kaikilla tasoilla ja niiden välillä perustuen selkeästi määriteltyihin rooleihin ja vastuuseen sekä tiiviiseen koordinointiin.

2. Tutkimaan mahdollisuuksia koulunkäynnin keskeyttämistä koskevan EU:n indikaattorin ohella kehittää tai tehostaa kansallisia tietojenkeruujärjestelmiä, joilla kerätään säännöllisesti monenlaista (14) tietoa oppijoista, erityisesti heistä, jotka ovat vaarassa keskeyttää tai ovat jo keskeyttäneet koulunkäynnin. Tällaisilla järjestelmillä, jotka kattavat kaikki koulutustasot ja -tyypit voitaisiin kansallisia tietosuojasäädöksiä täysimääräisesti noudattaen: a) mahdollistaa koulutusprosessin säännöllinen seuranta, jotta voidaan havaita ja tunnistaa varhain oppijat, jotka ovat vaarassa keskeyttää koulunkäynnin; b) auttaa määrittämään kriteerejä ja indikaattoreita, joilla tunnistetaan heikot oppimislähtökohdat; c) auttaa ymmärtämään koulunkäynnin keskeyttämisen syitä, myös keräämällä oppijoiden näkemyksiä; d) helpottaa tietojen saatavuutta eri toimintapolitiikan tasoilla ja tietojen käyttöä politiikkojen kehittämisen ohjauksessa ja seurannassa; e) luoda perusta koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäisyä koskevalle tehokkaalle ohjaukselle ja tuen kehittämiselle kouluissa sekä jatkotoimenpiteitä ennenaikaisesti koulunkäyntinsä keskeyttäneille nuorille.

3. Harkitsemaan tarvittaessa kunnianhimoisempien kansallisten koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämistavoitteiden asettamista, etenkin, jos nykyiset tavoitteet on jo saavutettu.

4. Tunnistamaan koulut tai kohteet, joissa koulunkäynnin keskeyttämisriski on korkea, koulutuksellinen eriarvoisuus suuri ja jotka voisivat hyötyä lisätuesta tai -resursseista.

5. Jatkamaan tarvittaessa koulutusjärjestelmien uudistamista tarkastellen yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen koko kirjoa, myös epävirallista oppimista, ja tunnustaen nuorisotyön merkityksen, jotta voitaisiin vahvistaa rakenteellista, pedagogista, opetussuunnitelmiin liittyvää ja ammatillista jatkuvuutta, helpottaa siirtymiä, käsitellä syrjintää ja epätasa-arvoa koulutusjärjestelmissä ja edistää toimia, joilla tuetaan oppijoiden edistymistä ja koulutussaavutuksia ja motivoidaan heitä suorittamaan koulutuksensa loppuun asti.

6. Varmistamaan, että kaikilla lapsilla on yhtäläiset mahdollisuudet päästä kohtuuhintaisen ja korkealaatuisen varhaiskasvatuksen piiriin. Varhaiskasvatuksessa kehittyneet kognitiiviset ja ei-kognitiiviset taidot voivat auttaa lapsia hyödyntämään kaikki mahdollisuutensa ja antavat pohjan heidän tulevalle koulumenestykselleen ja elämäntaidoilleen. Varhaiskasvatuksen tulisi myös kannustaa opetuskielen tai -kielten omaksumiseen kielellistä ja kulttuurista moninaisuutta kunnioittaen. Ryhmään kuulumisen tunteen kehittyminen ja turvallisten luottamussuhteiden luominen jo varhain ovat olennaisen tärkeitä lasten myöhemmän oppimisen ja kehityksen kannalta.

7. Kannustamaan ja edistämään koulukeskeisiä yhteistyömenetelmiä koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseksi paikallisella tasolla, esimerkiksi seuraavin keinoin: a) suuremmat vapaudet kouluille hallintoa ja opetussuunnitelmia koskevissa asioissa sekä työmenetelmissä, myös siten, että suurempaan autonomiaan liittyy tosiasiallinen vastuu; b) riittävät ja avoimet laadunvarmistusmekanismit ja koulujen kehittämis- ja suunnitteluprosessit, joiden suunnitteluun ja toteutukseen koko kouluyhteisö (koulun johto, opetushenkilöstö ja muu henkilöstö, oppijat, vanhemmat ja perheet) osallistuu aktiivisesti; c) toimivat kumppanuudet ja monialainen yhteistyö koulujen ja ulkoisten sidosryhmien välillä, kuten erilaiset ammattilaiset, kansalaisjärjestöt, liikeyritykset, yhdistykset, nuorisotyöntekijät, paikallisviranomaiset ja palvelut, sekä muut laajemman yhteisön edustajat paikallisen tilanteen mukaisesti; d) samalla alueella sijaitsevien erityyppisten ja -tasoisten koulujen välinen yhteistyö sekä alueellisen, kansallisen ja kansainvälisen tason verkostoituminen ja monialaiset oppimisyhteisöt hyvien käytäntöjen vaihtamisen edistämiseksi; e) koulujen hallinnon ja johdon korkea taso esimerkiksi koulujen johdon työhönottomenettelyjä ja jatkokoulutusmahdollisuuksia kehittämällä; f) oppilaiden, vanhempien, perheiden ja koulun henkilökunnan välisen tukemisen ja yhteistyön kulttuuri, jotta lujitettaisiin nuorten sitoutumista koulujärjestelmään, lisättäisiin heidän oppimismotivaatiotaan ja rohkaistaisiin heitä osallistumaan yhteistoiminnallisiin päätöksentekoprosesseihin; g) koulujen tukeminen siten, että ne voisivat olla yhteydessä kaikkiin vanhempiin ja perheisiin virallisten osallistumisvaatimusten lisäksi ja luoda keskinäisen luottamuksen ja kunnioituksen kulttuurin, jossa vanhemmat ja perhe tuntevat itsensä tervetulleiksi koulussa ja osallisiksi lapsensa oppimisprosessiin; h) mekanismit koulunkäyntiin sitoutumattomuuden varhaisten merkkien havaitsemiseksi, kuten säännölliset poissaolot tai käytökseen liittyvät kysymykset; i) järjestelmällinen tuki keskeyttämisvaarassa oleville oppijoille, mukaan lukien tutorointi, neuvonta ja psykologinen apu sekä mahdollinen lisätuki oppijoille, joiden äidinkieli ei ole opetuskieli; j) laaja-alainen opetussuunnitelman ja koulun ulkopuolisen toiminnan tarjonta, esimerkiksi urheilun, taideaineiden, vapaaehtois- tai nuorisotyön muodossa, jolla voidaan täydentää oppimiskokemusta ja lisätä oppijoiden osallisuutta, motivaatiota ja ryhmään kuulumisen tunnetta.

8. Tutkimaan, olisiko mahdollista soveltaa yksilöllisempiä oppijakeskeisiä opetus- ja oppimismuotoja, myös digitaalisia resursseja hyödyntäen, ja erilaisia arviointimenetelmiä, kuten formatiivista arviointia, kannustaen samalla kaikkia oppilaita koskeviin korkeisiin tavoitteisiin ja tukien sellaisten perustaitojen ja -tietojen hankintaa, jotka ovat heille tulevaisuuden kannalta mahdollisimman hyödyllisiä (15).

9. Oppilaitosten autonomia asianmukaisesti huomioon ottaen varmistamaan, että opettajien peruskoulutuksessa ja ammatillisessa jatkokoulutuksessa opettajille, kouluttajille, koulunjohtajille, varhaiskasvatuksen ammattilaisille ja muulle henkilökunnalle annetaan taidot, valmiudet ja taustatiedot, joita tarvitaan tunnistamaan heikot oppimislähtökohdat ja mahdolliset riskitekijät, jotka saattavat johtaa siihen, että koulutukseen ei sitouduta, tai että se keskeytetään, ja puuttumaan näihin. Kyseisiin taitoihin, valmiuksiin ja tietoihin voisi kuulua esimerkiksi strategioita heterogeenisten luokkien kanssa toimeen tulemiseksi sekä suhteiden luomista, konfliktien ratkaisemista, kiusaamisen ehkäisemistä koskevia tekniikoita ja ammatinvalinnanohjausta.

10. Varmistamaan, että kaikille oppijoille on tarjolla ammatinvalinnanohjausta ja mahdollisuus valita joustavampia vaihtoehtoja ja että heidän saatavillaan on yleissivistävää koulutusta vastaavaa korkealaatuista ammattikoulutusta.

11. Tarjoamaan korkealaatuisia uusia mahdollisuuksia ja muita vaihtoehtoja, jotta kaikki koulunkäyntinsä ennenaikaisesti keskeyttäneet nuoret voisivat päästä takaisin yleiseen koulutukseen, ja varmistamaan, että kaikki näillä keinoilla, myös epävirallisella ja arkioppimisella, hankitut tiedot, osaaminen ja pätevyydet validoidaan neuvoston vuonna 2012 antaman suosituksen mukaisesti (16).

KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA JA KOMISSIOTA

1. Hyödyntämään täysimääräisesti eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden (ET 2020) ja avoimen koordinointimenetelmän mukaiset mahdollisuudet, kuten vertaisoppimismahdollisuuksien tehostaminen ja tarvittaessa mahdollisuus tehdä sopimuksia tutkimuksesta ja selvityksistä, jotta voitaisiin lujittaa näyttöön perustuvaa toimintapolitiikkaa ja saada aikaan esimerkkejä politiikan onnistuneesta täytäntöönpanosta ja levittää niitä.

2. Käyttämään EU:n välineiden, kuten Erasmus+-ohjelman, Euroopan sosiaalirahaston ja Euroopan strategisten investointien rahaston (17), tarjoamia rahoitusmahdollisuuksia tukea toimia, joilla pyritään vähentämään koulunkäynnin keskeyttämistä osana kattavia politiikkoja ja edistämään yhteistyötä kouluissa ja niiden lähiympäristössä.

3. Jatkamaan tutkimuksen ja vertaisoppimisen keinoin esimerkkien löytämistä koulun ja paikallistason tehokkaimmista yhteistyökäytännöistä, joilla pyritään lievittämään oppimisen haittatekijöitä, vähentämään koulunkäynnin keskeyttämistä ja varmistamaan osallistavampi koulutus. Varmistamaan tällaisten käytäntöjen laaja levittäminen koulutusalan toimijoiden ja sidosryhmien keskuuteen, erityisesti eTwinning communityn ja School Education Gateway -portaalin kautta.

PYYTÄÄ KOMISSIOTA

1. Jatkamaan jäsenvaltioiden kehityksen seurantaa ja levittämään siitä tietoa sekä raportoimaan säännöllisesti edistymisestä kohti Eurooppa 2020 -tavoitetta ja jäsenvaltioiden koulunkäynnin keskeyttämistä koskevien strategioiden tai vastaavien integroitujen politiikkojen täytäntöönpanosta eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä sekä ET 2020 -puitteiden raportointijärjestelyistä, myös koulutuksen seurantakatsauksen välityksellä.

2. Kehittämään edelleen yhteistyötä tutkijoiden, jäsenvaltioiden, asiaankuuluvien sidosryhmien, verkostojen ja järjestöjen kanssa koulunkäynnin keskeyttämistä koskevien kansallisten ja EU:n politiikkojen täytäntöönpanon tukemiseksi.

3. Tehostamaan tätä asiaa koskevaa yhteistyötä asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen, kuten OECD:n kanssa yhteistoiminnassa jäsenvaltioiden kanssa.

4. Palauttamaan mieleen, että on tärkeää keskittyä osallistavaan koulutukseen ja koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseen Erasmus+-ohjelman suunnitellun väliarvioinnin yhteydessä.

(1) Niiden 18–24-vuotiaiden osuus, joilla on vain ylemmän perusasteen koulutus tai vähemmän ja jotka eivät ole enää missään koulutuksessa (Eurostat/työvoimatutkimus).

(2) EUCO 13/10, liite I, neljäs luetelmakohta (s. 12).

(3) EUVL C 119, 28.5.2009, s. 2.

(4) Ks. tämän virallisen lehden sivu 25.

(5) EUVL L 394, 30.12.2006, s. 10–18.

(6) EUVL C 135, 26.5.2010, s. 2.

(7) EUVL C 175, 15.6.2011, s. 8.

(8) EUVL C 191, 1.7.2011, s. 1.

(9) EUVL C 165 E, 11.6.2013, s. 7.

(10) EUVL C 120, 26.4.2013, s. 1.

(11) Yhdistynyt kuningaskunta äänesti tätä suositusta vastaan.

(12) Vuoden 2014 tietojen mukaan 11,1 prosenttia 18–24-vuotiaista jätti yleissivistävän tai ammatillisen koulutuksen ennen toisen asteen koulutuksen suorittamista loppuun. Tämä merkitsee noin 4,4 miljoonaa nuorta (Lähde: Eurostat (LFS), 2014).

(13) Näissä päätelmissä osallistavalla koulutuksella tarkoitetaan kaikkien oikeutta laadukkaaseen koulutukseen, joka vastaa perusoppimistarpeita ja rikastaa oppijoiden elämää.

(14) Näitä erilaisia tietoja käytettäisiin erityisesti seuraavien seikkojen selvittämiseen:

— koulunkäynnin keskeyttämisikä

— koulunkäynnin keskeyttämisen ja poissaolojen välinen suhde

— koulunkäynnin keskeyttämisen erot suhteessa sukupuoleen, akateemiseen menestykseen tai saavutettuihin koulutustasoihin

— sosioekonominen tausta tai esimerkiksi tiedot asuinympäristöstä

— oppijan maahanmuuttaja- tai vähemmistötausta ja/tai äidinkieli.

(15) Näissä päätelmissä formatiivisella arvioinnilla tarkoitetaan toimenpiteitä, joita käytetään oppijoiden tarpeiden täsmälliseen tunnistamiseen ja oikea-aikaisen ja jatkuvan palautteen antamiseen osana oppimisprosessia.

(16) EUVL C 398, 22.12.2012, s. 1.

(17) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/1017, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2015, Euroopan strategisten investointien rahastosta, Euroopan investointineuvontakeskuksesta ja Euroopan investointihankeportaalista sekä asetusten (EU) N:o 1291/2013 ja (EU) N:o 1316/2013 muuttamisesta (EUVL L 169, 1.7.2015, s. 1).