Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Bosnialle ja Hertsegovinalle

(komission esittämä)

PERUSTELUT

1. Johdanto

Vuonna 1995 allekirjoitetun Daytonin rauhansopimuksen vahvistamiseksi kansainvälinen yhteisö hyväksyi Bosnialle ja Hertsegovinalle keskipitkän aikavälin ensisijaisen jälleenrakentamis- ja elvytysohjelman, jonka arvo jaksolla 1996-1999 on 5,1 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Vuonna 1998 järjestetyssä neljännessä Bosnian ja Hertsegovinan jälleenrakennuksen rahoittajien konferenssissa kansainvälinen yhteisö suhtautui yksimielisen myönteisesti Bretton Woods -toimielinten kanssa tehtyihin sopimuksiin, jotka mahdollistivat kestävämmän talouskasvun, ja päätti edelleen tukea voimakkaasti Bosnian ja Hertsegovinan talouden uudistus- ja jälleenrakennusohjelmia.

Daytonin rauhansopimuksen allekirjoittamisen jälkeen on edistytty huomattavasti. Talous alkaa elpyä, demokraattisia instituutioita rakennetaan, etniset jännitteet ovat vähentyneet huomattavasti ja pakolaiset palaavat kotimaahansa. Bosnian ja Hertsegovinan perustuslaissa annetaan valtionhallinnolle vain rajoitettu toimivalta. Kahdelle yhteisölle, ts. Serbitasavallalle (Repulika Srpska) ja Bosnian ja Hertsegovinan federaatiolle, sekä Brckon alueelle on monimutkaisin järjestelyin annettu laajat itsemääräämisoikeudet, joiden piiriin kuuluu myös finanssipolitiikka. Yhteisen kansallisen poliittisen ohjelman hahmottaminen on tämän vuoksi usein ollut vaikeaa. Perustuslaissa säädetyt monimutkaiset järjestelyt, joihin kuuluu myös korkean edustajan tärkeä asema, vaikuttavat merkittävästi taloudellisten puitteiden kehitykseen.

Yhteisö on tukenut Bosniassa ja Hertsegovinassa toteutettavia talousuudistuksia myöntämällä makrotaloudellista rahoitusapua. Neuvosto päätti toukokuussa 1999 myöntää Bosnialle ja Hertsegovinalle makrotaloudellista rahoitusapua, joka koostuu enintään 20 miljoonan euron suuruisesta lainasta ja enintään 40 miljoonan euron suuruisesta avustusosuudesta (päätös 1999/325/EY). Rahoitusapu myönnettiin osana Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) ohjelmaa (kolmivuotinen valmiusluottojärjestely), josta sovittiin toukokuussa 1998. Kun IMF:n ohjelmaan kuuluva ensimmäinen tarkastus oli saatu päätökseen kesäkuussa 1999 ja kun Bosnia ja Hertsegovina oli selvittänyt kaikki hoitamattomat velvoitteensa yhteisölle ja EIP:lle, komissio maksoi joulukuussa 1999 yhteensä 25 miljoonan euron suuruisen ensimmäisen erän, joka koostui 15 miljoonan euron avustuksesta ja 10 miljoonan euron lainasta. Koska IMF:n ohjelma edistyi tyydyttävästi, neljäs ja viides tarkastus saatiin päätökseen ja yhteisön rahoitusavulle asetetut erityisehdot täyttyivät, maksettiin toinen, 20 miljoonan euron erä vuoden 2000 lopussa. Kun IMF:n johtokunta oli saanut viivästyksin päätökseen valmiusluottojärjestelyn kuudennen ja seitsemännen (viimeisen) tarkastuksen ja kun komission henkilöstö oli tehnyt kaksi tarkastuskäyntiä, yhteisön rahoitusavulle asetettujen talouspoliittisten erityisehtojen katsottiin suurelta osin täyttyneen ja kolmas (viimeinen) erä (15 miljoonan euron avustus) maksettiin vuoden 2001 lopussa.

EY on lisäksi tukenut Bosniassa ja Hertsegovinassa toteutettavia uudistuksia OBNOVA-ohjelmasta ja vuodesta 2001 alkaen myös CARDS-ohjelmasta myönnetyllä rahoitusavulla. CARDS-ohjelmasta myönnetyllä nykyisellä rahoitusavulla tuetaan vuosiksi 2002-2006 laaditun ja komission joulukuussa 2001 hyväksymän maakohtaisen strategia-asiakirjan mukaisesti tulevan vakautus- ja assosiaatiosopimuksen velvoitteiden täyttämiseksi välttämättömien uudistusten toteuttamista ja instituutioiden kehittämistä. Komission toukokuussa 2002 hyväksymästä vuodeksi 2002 laaditusta CARDS-vuosiohjelmasta on tarkoitus tehdä 71,9 miljoonan euron maksusitoumukset. Monivuotisesta maaohjelmasta on lisäksi suunnitteilla 63 miljoonaa euroa vuodeksi 2003. Lisäksi ECHO on vuodesta 1991 toimittanut humanitaarista apua yli miljardin euron arvosta (apu lakkautettiin asteittain vuonna 2000), ja EIP on myöntänyt lainoja yli 160 miljoonan euron arvosta. Jäsenvaltiot ovat myös antaneet suuria avustuksia humanitaarista apua sekä liikenne-, viestintä- ja yleispalveluinfrastruktuurin kunnostusta varten.

Vaikka tähän mennessä on saavutettu paljon, ratkaistavana on vielä monia haasteita. Viranomaisten on nyt ratkaistava seuraavat tärkeät kysymykset: talousuudistuksen syventäminen ja kestävän markkinalähtöisen talouskasvun edellytysten luominen sekä siirtymään joutuneiden henkilöiden ja pakolaisten paluun nopeuttaminen. Tässä yhteydessä pyritään erityisesti varmistamaan, että kansalaiset pystyvät käyttämään omistusoikeuttaan, ja tukemaan demokraattiseen valtuutukseen perustuvien, toimivien yhteisten instituutioiden luomista, joiden toiminnasta vastaa tehokas ja ansioiden perusteella valittu virkamieskunta ja joilla on oikeusjärjestykseen pohjautuva terve taloudellinen perusta.

Sodan jälkeiselle ajalle on ollut tyypillistä laajamittainen jälleenrakentaminen, jota kansainvälinen yhteisö on rahoittanut ja johtanut. Vaikka kasvu Bosniassa ja Hertsegovinassa on sodan jälkeen ollut merkittävää, BKT on edelleen huomattavasti pienempi kuin ennen sotaa ja toiseksi pienin koko alueella. Jälleenrakennusavun odotetaan vähenevän tulevina vuosina, mikä puolestaan vähentää maan ulkopuolelta lähtöisin olevaa kasvua. Uudistuksia on jatkettava, jotta voitaisiin luoda perusta kotimaasta lähtöisin olevalle kestävälle kasvulle ja työpaikkojen luomiselle. Bosnian ja Hertsegovinan viranomaiset aikovat työstää näitä kysymyksiä IMF:n tulevassa ohjelmassa.

IMF:n uudessa valmiusluottojärjestelyssä, jonka IMF:n johtokunta hyväksyy piakkoin, keskitytään politiikkaan, jonka tavoitteena on jälleenrakennusvaiheen jälkeisen kasvun saavuttaminen. Tähän pyritään sitoutumalla myös jatkossa valuuttakatejärjestelmään ja julkisen talouden entistä laajempaan vakauttamiseen. Lisäksi ohjelma sisältää rakenneuudistuksia veropolitiikan, yksityistämisen, kauppapolitiikan ja liiketoimintaympäristön parantamisen aloilla.

Bosnian ja Hertsegovinan talouden maksutaseen kestävyys on edelleen haaste tilanteessa, jossa vaihtotaseen alijäämä on suuri ja yksityissektorilta saatavat tulot pienet. Maksutasetta varten tarvitaan tämän vuoksi edelleenkin virallista rahoitusta, jotta maan rahoitustarpeet voitaisiin täyttää keskipitkällä aikavälillä.

Tässä tilanteessa ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan komissio ehdottaa, että neuvosto tekee myönteisen päätöksen makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Bosnialle ja Hertsegovinalle.

2. Viimeaikainen talouskehitys

Makrotaloutta koskevista viimeaikaisista tiedoista käy ilmi, että Bosnian ja Hertsegovinan jälleenrakentamiseen liittynyt BKT:n nopea kasvu on tasaisesti hidastunut, ja vuonna 2000 kasvuluvut pienenivät yksinumeroisiksi ensimmäistä kertaa sodan päättymisen jälkeen. Vuoden 2001 kasvuprosenttia on tarkistettu alaspäin, noin 5 prosentista 2,3 prosenttiin, Bosnian ja Hertsegovinan federaatiossa tapahtuneen talouskasvun hidastumisen ja Serbitasavallan talouden taantuman vuoksi. Virallisten lukujen mukaan työttömyysprosentti on erittäin korkea (työttömien osuus työvoimasta vuonna 2001 oli 40 prosenttia), vaikka Maailmanpankin arvioiden mukaan todellinen työttömyysprosentti on vain puolet virallisesta luvusta. Osa virallisesti työttömistä henkilöistä todennäköisesti työskentelee harmaalla sektorilla, vaikka suppeiden tutkimustietojen mukaan näyttäisi siltä, että työttömien köyhyysaste on 3-5 kertaa korkeampi kuin työllisten.

Bosnia ja Hertsegovina pystyi vakauttamaan julkista talouttaan viime vuonna huomattavasti kasvun hidastumisesta huolimatta. Maksurästien nettokertymä pieneni merkittävästi maksurästien hoitamisen ja hallinnon parantamisen ansiosta. Finanssitalous on tästä huolimatta edelleen epävakaalla pohjalla. Yhteisöjen tulopohja koostuu lähinnä välillisistä veroista (myynnin verot sekä valmisteverot ja tulli), kun taas valtion talousarvio, jonka perustana ei ole omia tuloja, on pitkälti riippuvainen yhteisöjen tekemistä siirroista, jotta siitä voitaisiin rahoittaa yksi sen tärkeimmistä tehtävistä, joka on ulkomaanvelkojen hoitaminen. Julkistalouden menot olivat vuonna 2001 edelleen hyvin suuret, noin 56 prosenttia BKT:sta. Kuten vuonna 2000, jolloin talousarviossa vahvistetut ylärajat ylitettiin, myös vuonna 2001 oli toteutettava korjaavia toimenpiteitä talousarvion tasapainottamiseksi Bosnian ja Hertsegovinan federaatiossa ja koko valtion tasolla.

Vuoden 1997 puolivälissä perustetun valuuttakatejärjestelmän sääntöjen tiukka noudattaminen auttoi vähentämään inflaatiopaineita ja johti valtion yhteisen valuutan, vaihdettavan markan, lähes yleiseen hyväksymiseen. Vaihdettava markka kiinnitettiin alun perin Saksan markkaan kurssiin 1:1, ja tällä hetkellä se on kiinnitettynä euroon. Kahden yhteisön aikaisemmin merkittävä inflaatioero on pienentymässä ja inflaatio hidastumassa: Bosnian ja Hertsegovinan federaation inflaatio on viimeksi kuluneiden kolmen vuoden aikana ollut huomattavasti kahta prosenttia pienempi. Serbitasavallassa inflaatio on jatkuvasti hidastunut, ja inflaatioluvut muuttuivat vuonna 2001 yksinumeroisiksi. Näiden kahden yhteisön taloudellinen lähentyminen on ratkaisevasti vaikuttanut edellä kuvattuun inflaatiokehitykseen. Inflaatioasteen arvioitiin olevan koko maan tasolla 3 prosenttia vuonna 2001, mikä on osoitus valuuttakatejärjestelmän vakauttavasta vaikutuksesta.

Kuluttajahintaindeksiin perustuva efektiivinen reaalinen valuuttakurssi heikkeni vuonna 2001 noin 5 prosenttia, mikä oli osoitus Jugoslavian dinarin voimakkaasta vahvistumisesta. Tämä tarjosi mahdollisuuden yksikkötyökustannusten pieneen nousuun. Näitä kustannuksia on kuitenkin jatkossa seurattava tarkkaan, jotta ne eivät heikentäisi Bosnian ja Hertsegovinan kilpailukykyä.

Ulkomaantaloudessa maksutase hyötyi vuonna 2001 jonkin verran vuonna 2000 alkaneesta viennin elpymisestä (joka osittain johtui Jugoslavian markkinoiden uudelleen avautumisesta) sekä tuonnin vähenemisestä (joka pääasiassa johtui jälleenrakennukseen osoitetun avustusrahoituksen vähenemisestä). Vaihtotaseen alijäämä (lukuun ottamatta siirtoja), joka vuonna 2000 oli 22,2 prosenttia, säilyi suurena, vaikka se pienenikin vuonna 2001 hieman, noin 20 prosenttiin BKT:sta. Ulkomaisten suorien sijoitusten nettomäärä asukasta kohden oli vuonna 2001 arvioiden mukaan 33 dollaria, mutta se on edelleen alueen pienimpiä. Viralliset bruttovaluuttavarannot kasvoivat vuonna 2001 kansallisen valuutan käytön lisääntymisen ansiosta siinä määrin, että ne vastasivat yli viiden kuukauden tuontia.

Ulkomaanvelka oli vuoden 2001 lopulla 58 prosenttia BKT:sta. Velanhoitokustannukset, jotka ilmoitetaan prosenttiosuutena tavaroiden viennistä, ovat kuitenkin melko pienet, sillä suuri osa lainoista on saatu edullisin ehdoin ja lainoille on sovittu uudet edulliset takaisinmaksuaikataulut. Ulkomaanvelanhoidosta aiheutuvat kokonaiskustannukset tulevat kuitenkin merkittävästi kasvamaan keskipitkällä aikavälillä. Kun nämä kustannukset vuonna 2001 olivat 81 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, vuonna 2002 ne ovat jo 134 miljoonaa dollaria ja vuonna 2004 200 miljoonaa dollaria (velanhoitokustannusten osuus 7 prosenttia).

3. Keskipitkän aikavälin talouspolitiikka

Uusi 89 miljoonan Yhdysvaltain dollarin valmiusluottojärjestely, jonka IMF:n johtokunta hyväksyy piakkoin, on kestoltaan 15 kuukautta, ja se asettaa politiikan suuntaviivat vuosiksi 2002-2003. Viranomaiset ovat asettaneet BKT:n reaalikasvulle tavoitteen, jonka mukaan BKT kasvaa 2,5 prosentista 4 prosenttiin jaksolla 2002-2003 ja keskipitkän aikavälin kasvu on noin 5-6 prosenttia. Muita tärkeitä tavoitteita ovat vaihtotaseen alijäämän pienentäminen sekä hyvän valuuttavarannon ja nykyisen matalan inflaatioasteen säilyttäminen. Politiikka perustuu kolmeen peruslähtökohtaan, jotka ovat varovainen finanssipolitiikka, valuuttakatejärjestelmän tiukka noudattaminen sekä rakenneuudistusten jatkaminen.

Viranomaiset pyrkivät julkistalouden vakauttamiseen, ja ne ovat sitoutuneet vähentämään valtiontalouden sulautetun alijäämän (suoriteperusteinen) BKT-osuutta 6,3 prosentista 3 prosenttiin jaksolla 2001-2003. Vähennys saavutetaan sotilaiden kotiuttamiskustannuksiin liittyvillä säästöillä vuonna 2002 ja muilla säästötoimenpiteillä, joihin kuuluvat mm. palkkojen jäädyttäminen ja rekrytoinnin keskeyttäminen. Menojen BKT-osuuden odotetaan pienenevän noin 61 prosentista 55 prosenttiin jaksolla 2001-2003. Tulojen osalta pyritään vahvistamaan vero- ja tullihallintoa muun muassa verotusnumeron ja "ASYCUDA++" -tullitietojärjestelmän käyttöönotolla. Verotulojen BKT-osuuden odotetaan edellä mainitulla jaksolla kasvavan yhdellä prosenttiyksiköllä, vaikka kokonaistulojen BKT-osuuden odotetaan avustuksina saatavien tulojen vähenemisen vuoksi pienenevän 3 prosenttiyksiköllä 52 prosenttiin vuonna 2003. Tarkoituksena on toteuttaa myös muita valtiontalouteen liittyviä toimenpiteitä, joihin kuuluvat muun muassa yhteisöjen finanssijärjestelmien yhdenmukaistamisen jatkaminen, julkisten menojen tarkastuksen päätökseen saattaminen Maailmanpankin avustuksella sekä valtiovarainjärjestelmän täysimittainen käyttöönotto keskushallinnon tasolla kussakin yhteisössä ja tähän liittyvät suunnitelmat sen laajentamisesta muille hallintotasoille. Lisäksi parhaillaan on käynnissä julkistalouden toista rakennesopeutusluottoa koskeva Maailmanpankin hanke (PFSAC II), jolla pyritään parantamaan yhteisöjen keskinäistä koordinointia, ensisijaisten menojen yksilöintiä sekä varain- ja velanhallintaa.

Julkisen velan BKT-osuuden, joka sisältää myös kotimaiset maksurästit (joiden osuus on noin 9 prosenttia BKT:sta), odotetaan kasvavan 68 prosentista 71 prosenttiin jaksolla, joka ulottuu vuoden 2001 lopusta vuoden 2003 loppuun. Kun mukaan kuitenkin lasketaan ulkomaanvaluutan määräiset jäädytetyt tilit (30 prosenttia BKT:sta) ja mahdolliset sotakorvaukset (50 prosenttia BKT:sta), julkisen velan kokonaismäärä voi nousta jopa yli 150 prosenttiin BKT:sta. Viranomaiset tarkistavat tämän vuoksi yksityistämislainsäädännön varmistaakseen, että kaikki yksityistämisestä saatavat tulot ja uuden valtion perustamisen johdosta saadut varat talletetaan sulkutilille, jonka varat käytetään tämän velan maksuun.

Raha- ja valuuttakurssipolitiikassa valuuttakomitea, joka on yksi Bosnian ja Hertsegovinan parhaiten toimivista ja eniten luottamusta nauttivista instituutioista, jatkaa toimintaansa ainakin vuoden 2003 puoleenväliin saakka, kuten Daytonin rauhansopimuksessa virallisesti edellytetään. Tämän ajankohdan jälkeen muutoksia voidaan tehdä, jos parlamentti hyväksyy ne. Viranomaiset ovat kuitenkin ilmoittaneet olevansa sitoutuneita järjestelyyn pitkällä aikavälillä etenkin sen vuoksi, että kyseessä on muusta monimutkaisesta poliittisesta tilanteesta riippumaton, erillinen järjestelmä.

Lähitulevaisuudessa on tarkoitus toteuttaa kaksi merkittävää hallinnollista muutosta: vaihdettava markka on jo tosiasiassa kiinnitetty euroon, ja keskuspankkilakiin tehdään nyt tarvittavat muutokset. Lisäksi laajennetaan kaupallisten pankkien varantovelvoitetta 10-15 prosentista 10-20 prosenttiin rahapoliittisen joustavuuden lisäämiseksi. Varantovaatimus säilyy kuitenkin 10 prosentissa valmiusluottojärjestelyn osalta. Keskuspankki ei myöskään maksa valtiolle osinkoja, ennen kuin sen pääoma on yli 10 prosenttia sen veloista (nykyinen osuus noin 5 prosenttia).

Rakennepolitiikkaa on edelleen tehostettava, jotta Bosnia ja Hertsegovina voisi saavuttaa parhaan mahdollisen kasvun. Politiikassa keskitytään viiteen tärkeään osa-alueeseen.

Viranomaiset pyrkivät ensinnäkin parantamaan liiketoimintaympäristöä helpottamalla sekä yritystoiminnan aloittamista että sen lopettamista, vähentämällä hallinnollisia kustannuksia sekä vahvistamalla ulkomaisten suorien sijoitusten oikeudellisia puitteita. Äskettäin sovittiin lisäksi Maailmanpankin toimesta (liiketoimintaympäristön parantamisluotto), jolla on tarkoitus parantaa yritysten toimintaolosuhteita. Viranomaiset pyrkivät saamaan valtion ja yhteisöjen lait entistä yhdenmukaisemmiksi myös konkurssilakien osalta. Bosnian ja Hertsegovinan federaatiossa yksityistetään ainakin kahdeksan strategisesti tärkeää yritystä vuonna 2002, ja Serbitasavallassa on odotettavissa, että keskisuurten yritysten yksityistäminen jatkuu.

Kaupan vapauttamiseen ja edistämiseen pyritään tukemalla Bosnian ja Hertsegovinan mahdollisuuksia markkinoillepääsyyn sekä lisäämällä alueiden integraatiota. Viranomaisten tavoitteena on sertifioida EU:n kasvinsuojelustandardeihin perustuva tarkastusmenettely, ja vapaakauppasopimukset kaikkien entisen Jugoslavian tasavaltojen kanssa on tarkoitus saattaa voimaan vuoden 2002 puoliväliin mennessä. Kahdenväliset sopimukset Bulgarian ja Turkin kanssa neuvotellaan vuoden 2002 aikana. Maailman kauppajärjestöön liittyminen on odotettavissa alkuvuodesta 2003.

Ensisijaisiin tavoitteisiin kuuluu myös rahoitusjärjestelmän vahvistaminen, johon liittyy pankkialan yksityistämisen saattaminen päätökseen ja pankkien vakavaraisuusmääräysten täytäntöönpano. Pankit, joita ei voida yksityistää lakisääteisen määräajan puitteissa, alistetaan arviointimenettelyyn. Kaikkien liikepankkien on lisäksi vuoden 2002 loppuun mennessä täytettävä 15 miljoonan vaihdettavan markan vähimmäispääomavaatimus, tai ne joutuvat selvitystilaan. Viranomaiset aikovat lisäksi perustaa pankkitalletusvakuutuksista vastaavan maanlaajuisen viraston, jonka tehtävänä on valvoa yhteisöjen nykyisiä järjestelyjä. Rahoitusalalla Maailmanpankki on lisäksi äskettäin saanut päätökseen hankkeen, joka koskee yritysten ja pankkien yksityistämiseen tarkoitettua mukautusluottoa.

Tilastotiedot ovat hyvin huonolaatuisia, eikä BKT:sta, maksutaseesta tai julkisyhteisöjen sulautetuista tiedoista julkaista virallisia arvioita. Tämän vuoksi pyritään erityisesti parantamaan tilastotietojen laatua. Tähän liittyy kolmen tilastolaitoksen ja keskuspankin välisen koordinaation parantaminen, kotitaloustiedustelujen käynnistäminen (tulli- ja verotukitoimiston tuella, Euroopan komission rahoittama ohjelma) sekä vuosia 1998-2002 koskevien reaalisten BKT-estimaattien tuottaminen. Myös ensimmäinen väestölaskenta käynnistetään ja aloitetaan säännöllisten suhdannekyselyjen tekeminen.

4. Ulkoisen rahoituksen tarve Bosniassa ja Hertsegovinassa vuosina 2002 ja 2003

Uudella 15 kuukautta kattavalla valmiusluottojärjestelyllä on tarkoitus hyödyntää aikaisempia saavutuksia sekä tukea entistä voimakkaampaa kasvua ja vaihtotaseen alijäämän pienentämistä. Huolimatta jatkuvasta hyvästä edistyksestä, johon kuuluvat monet uudistukset ja makrotaloudellisen vakauden jatkuva lisääntyminen, Bosnia ja Hertsegovina on lähitulevaisuudessa edelleen riippuvainen virallisesta ulkoisesta rahoitustuesta, joka sisältää myös makrotalouden rahoitusavun.

Kansainvälisen valuuttarahaston maksutase-ennusteiden mukaan vaihtotaseen alijäämä (ennen avustusten huomioon ottamista) on 1 015 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria vuonna 2002 (21,3 prosenttia BKT:sta) ja 947 miljoonaa dollaria vuonna 2003 (18,7 prosenttia BKT:sta). Bruttomääräisen valuuttavarannon odotetaan lisäksi kasvavan 319 miljoonalla dollarilla vuonna 2002. Kasvuodotus perustuu muun muassa oletukseen siitä, että Saksan markan/euron valuuttakurssi suhteessa vaihdettavaan markkaan säilyy suotuisissa ulkoisissa ja sisäisissä olosuhteissa edullisena, minkä odotetaan kasvattavan valuuttavarantoja 50 miljoonalla dollarilla vuonna 2003. Kun otetaan huomioon keskipitkän ja pitkän aikavälin lainojen kuoletukset (lukuun ottamatta IMF:ää), jotka ovat 46 miljoonaa dollaria vuonna 2002 ja 43 miljoonaa dollaria vuonna 2003, sekä maksurästien pienet muutokset, liikepankkien ulkomaiset nettovarat ja Lontoon klubin uusi maksuaikataulu ja velanhuojennusjärjestelyt, bruttorahoitustarve vuonna 2002 on 1 281 miljoonaa dollaria ja vuonna 2003 945 miljoonaa dollaria.

Odotuksena on, että vain osa tästä rahoitustarpeesta katetaan suorin ulkomaisin sijoituksin, joiden määrä on 240 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria vuonna 2002 ja 320 miljoonaa dollaria vuonna 2003, virallisin pääomansiirroin ja jälleenrakennuslainoin (joskin tästä lähteestä saatava rahoitus on vähenemässä) sekä muulla maahan tulevalla pääomalla, johon luetaan myös Saksan markan ja euron muuntaminen vaihdettavaksi markaksi. Kun lisäksi otetaan huomioon muut velkojenmaksuaikataulun muutokset ja velanhuojennukset vuonna 2002, rahoitustarve on 140 miljoonaa dollaria vuonna 2002 ja 60 miljoonaa dollaria vuonna 2003.

Kun mukaan lasketaan kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta odotettu rahoitus, makrotalouden ulkoinen kokonaisrahoitustarve on vuonna 2002 noin 75 miljoonaa dollaria ja vuonna 2003 noin 41 miljoonaa dollaria, eli yhteensä 116 miljoonaa dollaria vuoden 2003 loppuun ulottuvalla jaksolla. IMF on olettanut, että yhteisön makrotaloudellista rahoitusapua ja muuta lahjoitusapua on saatavilla tällä ajanjaksolla edellä mainittujen, vuosia 2002 ja 2003 koskevien rahoitustarpeiden kattamiseksi.

5. Yhteisön mahdollinen makrotaloudellinen lisärahoitusapu ja tämän avun tärkeimmät piirteet

Komissio ehdottaa, että yhteisö myöntää Bosnialle ja Hertsegovinalle makrotaloudellista lisärahoitusapua 60 miljoonaa euroa IMF:n uuden 15 kuukautta kattavan valmiusluottojärjestelyn täydentämiseksi.

Koska julkisen velan BKT-osuus on lähes 70 prosenttia ennen ulkomaanvaluutan määräisten jäädytettyjen talletusten (30 prosenttia BKT:sta) ja mahdollisten sotakorvausvaatimusten (noin 50 prosenttia BKT:sta) huomioon ottamista, uusien valtiolle osoitettujen lainojen myöntämisessä olisi noudatettava varovaisuutta. Tämän vuoksi katsotaan, että suuri osa, noin 40 miljoonaa euroa, tästä avusta on tarkoituksenmukaista myöntää avustuksena. Tällaisella merkittävällä avustusosuudella, joka on täysin ensimmäisen avustuspaketin mukainen, tuettaisiin ulkoisesti kestävää talouskehitystä keskipitkällä aikavälillä.

Ehdotettu avustus on tarkoitus rahoittaa budjettikohdasta B7-548 (Makrotaloudellinen rahoitusapu Länsi-Balkanin maille). Kun otetaan huomioon Bosniaan ja Hertsegovinaan kohdistuvat ulkoiset rajoitteet, laina-aika on 15 vuotta, johon sisältyy 10 vapaavuotta. Järjestely on verrattavissa Bosnialle ja Hertsegovinalle sekä muille Länsi-Balkanin maille viimeksi myönnettyyn makrotalouden rahoitusapupakettiin. Tämän avun hyväksyminen edellyttää noin 1,8 miljoonan euron lisävarojen hankkimista takuurahastoon, mikä on mahdollista takuurahaston takuuvarauksessa jäljellä olevan riittävän marginaalin ansiosta.

Edellä esitetyn perusteella neuvostoa pyydetään hyväksymään liitteenä oleva päätösluonnos makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Bosnialle ja Hertsegovinalle.

2002/0193 (CNS)

Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Bosnialle ja Hertsegovinalle

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 308 artiklan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen [1],

[1] EYVL

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [2],

[2] EYVL

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Komissio on ennen ehdotuksensa esittämistä kuullut talous- ja rahoituskomiteaa.

(2) Bosnian ja Hertsegovinan viranomaiset loivat uudelleen yhteydet kansainvälisiin järjestöihin ja erityisesti edistyivät niiden taloudellisten suhteiden ennalleen palauttamisessa, joita maalla on monenvälisiin luotonantajiin, Euroopan investointipankki mukaan luettuna, sekä virallisiin kahdenvälisiin luotonantajiin.

(3) Bosnia ja Hertsegovina on lokakuusta 2000 lähtien edistynyt merkittävästi talouden vakauttamisessa ja uudistamisessa, ja se on toteuttanut tärkeitä toimenpiteitä hyvin toimivan markkinatalouden luomiseksi.

(4) Osana vakautus- ja assosiaatioprosessia, joka muodostaa puitteet EU:n suhteille alueen kanssa, on toivottavaa tukea pyrkimyksiä, joilla varmistetaan vakaa poliittinen ja taloudellinen toimintaympäristö Bosniassa ja Hertsegovinassa täysimittaisen yhteistyösuhteen kehittymiseksi yhteisön kanssa.

(5) Yhteisön myöntämä rahoitusapu on tärkeä keino Bosnian ja Hertsegovinan ja yhteisön lähentämiseksi. Yhteisö on jo antanut makrotaloudellista rahoitusapua Bosnialle ja Hertsegovinalle.

(6) [Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF) hyväksyi [XXX] 15 kuukautta kattavan 89 miljoonan Yhdysvaltain dollarin suuruisen "valmiusluottojärjestelyn" Bosnialle ja Hertsegovinalle viranomaisten talousohjelman tukemiseksi jaksolla 2002-2003.

(7) Maailmanpankkiryhmä on sitoutunut tukemaan noin 900 miljoonalla Yhdysvaltain dollarilla 42:ta IDA:n myöntämää luottoa ja/tai sen perustamaa rahastoa, ja maksanut tästä summasta noin 670 miljoonaa dollaria vuodesta 1996. Lisäksi on sitouduttu IFC:n lainoihin, joiden arvo on noin 45 miljoonaa dollaria, josta summasta on helmikuusta 2002 lähtien maksettu 37 miljoonaa dollaria. Julkistalouden toista rakennesopeutusluottoa (PFSAC II) koskeva hanke on parhaillaan käynnissä, ja yritysten ja pankkien yksityistämiseen tarkoitettua mukautusluottoa koskeva hanke on juuri saatu päätökseen. Viime vuonna saatiin päätökseen työmarkkinauudistus ja sosiaaliturvahanke. Äskettäin sovittiin lisäksi toimesta, jonka tarkoituksena on parantaa liiketoimintaympäristöä.

(8) Pariisin klubin jäsenet sopivat lokakuussa 1998 velanhuojennuksista Bosnialle ja Hertsegovinalle ja helpottivat näin samalla maksutasetilannetta.

(9) Bosnian ja Hertsegovinan viranomaiset ovat pyytäneet rahoitusapua kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta, yhteisöltä ja muilta kahdenvälisiltä rahoittajilta.

(10) Sen arvioidun rahoituksen perusteella, jonka Kansainvälinen valuuttarahasto ja Maailmanpankki voivat järjestää, jää merkittävä rahoitusvaje, joka on katettava viranomaisten uudistuspyrkimyksiin liittyvien poliittisten tavoitteiden tukemiseksi.

(11) Yhteisön makrotaloudellinen rahoitusapu Bosnialle ja Hertsegovinalle on tarkoituksenmukainen tapa auttaa maata sen ulkoisissa rahoitusongelmissa maksutasetta tukemalla ja valuuttavarantoa vahvistamalla.

(12) Yhteisön rahoitusapu, joka muodostuu pitkäaikaisesta lainasta ja varsinaisesta avustuksesta, on tarkoituksenmukainen toimenpide Bosnian ja Hertsegovinan kestävän ulkoisen rahoitusaseman tukemiseksi, kun otetaan huomioon maan rajalliset lainanottomahdollisuudet.

(13) Rahoitusapuun liitettävä avustusosuus ei vaikuta budjettivallan käyttäjän toimivaltaan.

(14) Tätä rahoitusapua hallinnoi Euroopan komissio, joka kuulee asiassa talous- ja rahoituskomiteaa.

(15) EY:n perustamissopimuksessa ei ole muuta tämän päätöksen tekemiseen valtuuttavaa määräystä kuin 308 artikla,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

1. Yhteisö antaa Bosnian ja Hertsegovinan käyttöön makrotaloudellista lisärahoitusapua pitkäaikaisen lainan ja avustuksen muodossa kestävän maksutasetilanteen varmistamiseksi ja maan valuuttavarannon turvaamiseksi.

2. Rahoitusavun lainaosuuden pääoma on enintään 20 miljoonaa euroa, ja pisin mahdollinen laina-aika 15 vuotta. Tätä tarkoitusta varten komissiolle annetaan valtuudet lainata Euroopan yhteisön puolesta tarvittavat varat, jotka annetaan Bosnian ja Hertsegovinan käyttöön lainan muodossa.

3. Rahoitusavun avustusosuus on enintään 40 miljoonaa euroa.

4. Yhteisön rahoitusapua hallinnoi komissio neuvotellen tiiviisti talous- ja rahoituskomitean kanssa ja tavalla, joka on Kansainvälisen valuuttarahaston ja Bosnian ja Hertsegovinan välillä tehtyjen sopimusten mukainen.

2 artikla

1. Komissiolla on valtuudet sopia talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan Bosnian ja Hertsegovinan viranomaisten kanssa tukeen liitettävistä talouspoliittisista ehdoista. Näiden ehtojen on oltava 1 artiklan 4 kohdassa mainittujen sopimusten mukaiset.

2. Komissio tarkistaa säännöllisin väliajoin yhteistyössä talous- ja rahoituskomitean kanssa ja sovittaen toimintansa yhteen Kansainvälisen valuuttarahaston kanssa, että Bosnian ja Hertsegovinan talouspolitiikka on tämän rahoitusavun tavoitteiden mukaista ja että sen ehdot täytetään.

3 artikla

1. Rahoitusavun laina- ja avustusosuudet annetaan Bosnian ja Hertsegovinan käyttöön vähintään kahdessa erässä. Jollei 2 artiklasta muuta johdu, ensimmäinen erä maksetaan Bosnian ja Hertsegovinan ja Kansainvälisen valuuttarahaston tekemän valmiusluottojärjestelyä koskevan sopimuksen perusteella.

2. Jollei 2 artiklan säännöksistä muuta johdu, toinen ja mahdolliset sitä seuraavat erät maksetaan, jos Bosnian ja Hertsegovinan sopeutus- ja uudistusohjelma etenee tyydyttävästi, ja aikaisintaan kolmen kuukauden kuluttua edellisen erän maksamisesta.

3. Varat maksetaan Bosnian ja Hertsegovinan keskuspankille.

4 artikla

1. Edellä 1 artiklassa tarkoitetuissa varainhankinta- ja luotonantotoimissa käytetään samaa arvopäivää, eikä niistä saa aiheutua yhteisölle maturiteettitransformaatioita, valuuttakurssi- tai korkoriskejä tai muita kaupallisia riskejä.

2. Bosnian ja Hertsegovinan pyynnöstä komissio toteuttaa tarpeelliset toimet varmistaakseen, että lainaehtoihin sisällytetään aikaista takaisinmaksua koskeva lauseke ja että sitä voidaan myös käyttää.

3. Bosnian ja Hertsegovinan pyynnöstä, ja kun olosuhteet sallivat lainojen korkojen tarkistamisen, komissio voi jälleenrahoittaa kaikki alkuperäiset luottonsa tai osan niistä tai järjestellä uudelleen vastaavat rahoitusehdot. Jälleenrahoitus- tai uudelleenjärjestelytoimenpiteet on toteutettava 1 kohdassa määriteltyjen ehtojen mukaisesti, eivätkä ne saa pidentää kyseisen lainan keskimääräistä kestoa tai lisätä jälleenrahoituksen tai uudelleenjärjestelyn ajankohtana vielä maksamattoman lainapääoman määrää päivän valuuttakurssilla mitattuna.

4. Bosnia ja Hertsegovina maksaa tarvittaessa kaikki kulut, joita yhteisölle aiheutuu tämän päätöksen mukaisten toimenpiteiden toteuttamisesta ja loppuun saattamisesta.

5. Talous- ja rahoituskomitealle tiedotetaan 2 ja 3 kohdassa mainittujen toimien etenemisestä.

5 artikla

Komissio toimittaa vähintään kerran vuodessa ja ennen syyskuuta Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, joka sisältää arvioinnin tämän päätöksen täytäntöönpanosta edeltävänä vuonna.

6 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Sen voimassaolo päättyy kaksi vuotta sen julkaiseminen jälkeen.

Tehty (paikka)

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

LIITE

TAKUURAHASTON RAHOITTAMISEEN TARVITTAVAT BUDJETTIVARAT VUONNA 2002 SEKÄ LAINAVARAUKSESSA OLEVA MARGINAALI JA LAINATAKAUKSET KOLMANSIEN MAIDEN HYVÄKSI

(MILJOONAA EUROA)

>TAULUKON PAIKKA>

RAHOITUSSELVITYS

1. Toimenpiteen nimi

Makrotaloudellinen lisärahoitusapu Bosnialle ja Hertsegovinalle

2. Budjettikohta/-kohdat

a) Rahoitusavun avustusosuus

B7-548

b) Rahoitusavun lainaosuus

B0-215: Euroopan yhteisön takuu yhteisön sopimille lainaohjelmille rahoitustuen myöntämiseksi eräille Länsi-Balkanin maille

3. Oikeusperusta

Perustamissopimuksen 308 artikla

4. Toimenpiteen kuvaus ja perustelu

a) Toimenpiteen kuvaus

Yhteismäärältään enintään 20 miljoonan euron suuruinen yhteisön laina (rahoitetaan yhteisön kansainvälisiltä pääomamarkkinoilta ottamin lainoin) ja yhteensä enintään 40 miljoonan euron suuruinen avustus (rahoitetaan yleisestä talousarviosta), joilla tuetaan Bosnian ja Hertsegovinan hallituksen uudistuspyrkimyksiä ja maksutasetilanteen kestävyyttä.

b) Toimenpiteen perustelu

Tuensaajavaltion taloudellisten vakautus- ja uudistussaavutusten kestävyys riippuu suuresti virallisista lähteistä edullisin ehdoin saatavasta ulkopuolisesta rahoitustuesta.

5. Menoluokitus

a) Avustusosuus: ei pakollinen, eritelty

b) Lainaosuus: pakollinen

6. Menojen luonne

a) Suora avustus (tuen osuus 100 prosenttia), joka maksetaan vähintään kahdessa peräkkäisessä erässä

b) Talousarviotakuun mahdollinen käyttöönotto yhteisön ottamalle lainalle, joka on tarkoitettu lainan rahoittamiseen

7. Rahoitusvaikutukset

a) Laskentamenetelmä

Tarpeelliseksi katsotun rahoitusavun määrän arviointi perustuu nykyisiin arvioihin tuensaajamaan jäljellä olevista ulkoisista rahoitustarpeista.

Rahoitusavun lainaosuuden osalta odotetaan, että velan suoritusta ei haeta talousarviosta.

b) Toimenpiteen vaikutus interventioluottoihin

Talousarvioon varataan rahoitusavun avustusosuutta vastaava summa, joka on nostettavissa ainoastaan, jos Bosnian ja Hertsegovinan viranomaisten kanssa sovitut politiikkaa koskevat ehdot täyttyvät.

Rahoitusavun lainaosuuden talousarviotakuuta vastaava erä otetaan käyttöön ainoastaan, jos takuun maksua todella vaaditaan.

c) Interventiomenojen rahoitus

i) Avustus

Määrärahoille, jotka rahoitetaan nykyisten rahoitusnäkymien neljännen otsakkeen rajoissa, ehdotetaan seuraavaa aikataulua (miljoonaa euroa):

// 2002

Maksusitoumusmäärärahat // 40

Maksumäärärahat // 40

ii) Mikäli budjettitakuuta vaaditaan maksettavaksi:

- Turvaudutaan takuurahastoon, joka perustettiin 31 päivänä lokakuuta 1994 annetulla neuvoston asetuksella (ETY, EURATOM) N:o 2728, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 25 päivänä toukokuuta 1999 annetulla asetuksella N:o 1149.

- Mikäli takuurahastossa ei ole riittävästi varoja, lisämaksut suoritetaan siirtämällä talousarviosta: takuuvarauksessa jäljellä olevia varoja talousarvioon myöhään tulleita maksuja, joiden osalta budjettitakuu on aktivoitu (varainhoitoasetuksen 27 artiklan 3 kohdan nojalla) käytettävissä oleva marginaali rahoitusnäkymien neljännen otsakkeen enimmäismäärän tai siihen sisältyvän siirtomäärärahan puitteissa.

- Täyttääkseen velvoitteensa komissio voi väliaikaisesti varmistaa velanhoidon sen omasta kassasta saatavilla varoilla. Siinä tapauksessa sovelletaan 29 päivänä toukokuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY, EURATOM) N:o 1552/89 12 artiklaa.

8. Petostenvastaiset toimenpiteet

Varat maksetaan suoraan edunsaajamaan keskuspankille vasta kun komissio on talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan ja oltuaan yhteydessä Kansainväliseen valuuttarahastoon (IMF) varmistanut, että kyseisessä maassa toteutettu talouspolitiikka on tyydyttävää ja että avun myöntämiseen liittyvät erityisehdot täyttyvät.

Avun käyttöä tarkastavat ja valvovat Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuin ja Euroopan petostentorjuntavirasto OLAF.

9. Kustannustehokkuus-analyysi

a) Toimenpiteen perusteet ja erityistavoitteet

Apu edistää Bosnian ja Hertsegovinan siirtymistä markkinatalouteen, koska sillä tuetaan maan makrotaloudellisia uudistuspyrkimyksiä ja täydennetään kansainvälisen yhteisön Kansainvälisen valuuttarahaston tukeman ohjelman puitteissa maalle tarjoamaa rahoitusta.

b) Seuranta ja arviointi

Apu on luonteeltaan makrotaloudellista, ja sen valvonta ja arviointi tapahtuu Kansainvälisen valuuttarahaston tukeman 15 kuukautta kattavan uudistusohjelman yhteydessä, jota edunsaajamaa toteuttaa.

Komission yksiköt valvovat toimintaa tuensaajamaan viranomaisten kanssa sovittaviin todellisiin talouden ja rakennepolitiikan tunnuslukuihin perustuvan menetelmän avulla. Komission yksiköt ovat myös läheisessä yhteydessä Kansainväliseen valuuttarahastoon ja Maailmanpankkiin ja käyttävät arvioita, joita nämä ovat tehneet edunsaajamaan vakauttamisessa ja uudistuksissa saavutetusta edistyksestä.

Ehdotetussa neuvoston päätöksessä määrätään vuosittain Euroopan parlamentille ja neuvostolle annettavasta kertomuksesta, joka sisältää arvion tämän toimenpiteen täytäntöönpanosta.

10. Hallintokustannukset

Toimenpide on luonteeltaan poikkeuksellinen eikä sen perusteella lisätä komission henkilöstön määrää.