CORRIGENDUM: Annule et remplace le document COM(2016) 628 final du 30.9.2016 Concerne la version FI (the list of acronyms has been added in the document)

IAS:n päätökseen saamien toimeksiantojen määrä kasvoi vuonna 2015 aiempiin vuosiin verrattuna, mikä johtuu pääasiassa sisäisen tarkastuksen toimintojen keskittämisestä. Vuonna 2015 IAS:ssä avattiin 60 uutta virkaa, joita on täytetty vähitellen. Koska kapasiteetti oli aiempaa suurempi, tarkastussuunnitelmaan otettiin uusia toimeksiantoja. Vuoden 2016 tarkastussuunnitelma sisältää 101 tarkastustoimeksiantoa (pois lukien seurantatoimeksiannot), joista 67 on tarkoitus saada päätökseen vuoden 2016 aikana.

Sisäisen tarkastuksen (IAS) tehtävänä on tuottaa komissiolle riippumattomia ja objektiivisia arviointi-, varmistus- ja konsultointipalveluja, joilla voidaan antaa komission toiminnalle lisäarvoa ja parantaa sitä. IAS auttaa komissiota saavuttamaan tavoitteensa soveltamalla järjestelmällistä ja kurinalaista lähestymistapaa arvioidessaan komission riskinhallinta-, valvonta- ja johtamis- ja hallintoprosessien tehokkuutta ja antaessaan suosituksia sen parantamiseksi. IAS:n tehtäviin kuuluu johtamis- ja hallintoprosessin arviointi ja sen parantamista koskevien suositusten antaminen seuraavien tavoitteiden edistämiseksi: asianmukaisen etiikan ja arvojen edistäminen organisaation sisällä, tehokkaan tulosjohtamisen ja vastuuvelvollisuuden varmistaminen organisaatiossa sekä riski- ja valvontatietojen tosiasiallinen toimittaminen asianmukaisille hallinnonaloille. Tällä tavoin IAS edistää tehokkaan ja tuloksiin pyrkivän hallintokulttuurin leviämistä komissiossa ja sen eri yksiköissä. IAS:n riippumattomuus on kirjattu varainhoitoasetukseen sekä komission hyväksymään, IAS:n tehtävää koskevaan perussääntöön. IAS raportoi kaikista tarkastuksistaan sisäisen tarkastuksen seurantakomitealle. Sisäisen tarkastuksen seurantakomitea avustaa komission jäsenten kollegiota varmistamalla, että komission yksiköt ottavat asianmukaisesti huomioon IAS:n, entisten sisäisen tarkastuksen yksiköiden ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimen työn ja että sen perusteella toteutetaan asianmukaisia jatkotoimia.

Tämän kertomuksen tarkoituksena on antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle tietoa komission sisäisen tarkastuksen (IAS) toiminnasta varainhoitoasetuksen 99 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Kertomus perustuu komission sisäisen tarkastajan mainitun asetuksen 99 artiklan 3 kohdan nojalla laatimaan kertomukseen, joka käsittää vuonna 2015 valmiiksi saadut IAS:n tarkastus- ja konsultointikertomukset komission pääosastoista, yksiköistä ja toimeenpanovirastoista. Oikeusperustan mukaisesti kertomukseen sisältyy yhteenveto suoritettujen sisäisten tarkastusten lukumäärästä ja tyypeistä, annetuista suosituksista ja näiden suositusten johdosta toteutetuista toimista. Tähän kertomukseen on sisällytetty 1. helmikuuta 2015 ja 31. tammikuuta 2016 välisenä aikana valmiiksi saadut tarkastuskertomukset. Jos suositukset on pantu täytäntöön viimeksi mainitun ajankohdan jälkeen, tätä ei ole otettu kertomuksessa huomioon.

Pantu täytäntöön Täytäntöönpano kesken (viivästyskuukausien mukaan) V. Ensisijaisuus Yht. luku-määrä % lm. % Ei viiväs-tyksiä 0–6 6–12 12+ 2011 Ratkaisevan tärkeä 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 Hyvin tärkeä 47 47 100 % 0 0 % 0 0 0 0 Tärkeä 101 99 98 % 2 2 % 0 0 0 2 Suotava 10 10 100 % 0 0 % 0 0 0 0 2011 yhteensä 158 156 99 % 2 1 % 0 0 0 2 2012 Ratkaisevan tärkeä 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 Hyvin tärkeä 68 62 91 % 6 9 % 0 0 3 3 Tärkeä 123 113 92 % 10 8 % 2 2 0 6 Suotava 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 2012 yhteensä 191 175 92 % 16 8 % 2 2 3 9 2013 Ratkaisevan tärkeä 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 Hyvin tärkeä 48 40 83 % 8 17 % 5 0 0 3 Tärkeä 73 60 82 % 13 18 % 1 1 1 10 Suotava 6 6 100 % 0 0 % 0 0 0 0 2013 yhteensä 127 106 83 % 21 17 % 6 1 1 13 2014 Ratkaisevan tärkeä 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 Hyvin tärkeä 45 19 42 % 26 58 % 5 14 7 0 Tärkeä 77 53 69 % 24 31 % 6 8 9 1 Suotava 3 3 100 % 0 0 % 0 0 0 0 2014 yhteensä 125 75 60 % 50 40 % 11 22 16 1 Hoidettavaksi otetut sisäisen tarkastuksen yksiköiden suositukset Ratkaisevan tärkeä 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 Hyvin tärkeä 281 233 83 % 48 17 % 10 23 5 10 Tärkeä 583 466 80 % 117 20 % 20 40 23 34 Suotava 44 44 100 % 0 0 % 0 0 0 0 Sisäisen tarkastuksen yksiköiden suositusten kokonais-määrä 908 743 82 % 165 18 % 30 63 28 44 2015 Ratkaisevan tärkeä 1 0 0 % 1 100 % 1 0 0 0 Hyvin tärkeä 80 6 8 % 74 92 % 69 5 0 0 Tärkeä 128 9 7 % 119 93 % 109 10 0 0 Suotava 7 0 0 % 7 100 % 7 0 0 0 2015 yhteensä 216 15 7 % 201 93 % 186 15 0 0 YHTEENSÄ

2011–2015 1 725 1 270 74 % 455 26 % 235 103 48 69 Ratkaisevan tärkeiden ja hyvin tärkeiden osuus 570 407 72 % 163 28 % 90 42 15 16

Avointen suositusten määrä on kasvanut merkittävästi pääasiassa sen takia, että sisäisen tarkastuksen toimintojen keskittämisen seurauksena IAS otti hoitaakseen sisäisen tarkastuksen yksiköiden aiemmin antamat suositukset.

Tarkastettavien mukaan kaikkiaan 1 270 suositusta eli 74 prosenttia vuosina

2011–2015 annettujen hyväksyttyjen suositusten kokonaismäärästä on pantu täytäntöön. Näin ollen 455 suosituksen (osuus kaikista 26 %) täytäntöönpano on yhä kesken. Niistä 455 suosituksesta, joiden täytäntöönpano on kesken, yksi suositus on ratkaisevan tärkeä (täytäntöönpano ei kuitenkaan ole myöhässä) ja 162 suositusta hyvin tärkeitä.

Keskeneräisistä 455 suosituksesta 220:n (13 % kaikista hyväksytyistä suosituksista) täytäntöönpano on myöhässä. Niistä 31 on hyvin tärkeitä suosituksia, joiden täytäntöönpano on pahasti (yli kuusi kuukautta alkuperäisestä määräpäivästä) myöhässä. Tähän lukuun on lisättävä yksi hyvin tärkeä suositus, joka sisältyi tätä raportointijaksoa (2011–2015) ennen annettuun tarkastuskertomukseen ja jonka täytäntöönpano on pahasti myöhässä. Kaikkiaan edellä mainittujen suositusten osuus on vain 1,9 prosenttia kaikista kaudella 2011–2015 hyväksytyistä suosituksista.

IAS:n mukaan tilanne on yleisesti ottaen hyvä ja verrattavissa aiempiin kertomuksiin. Se myös osoittaa, että komission yksiköt panevat hyvin tärkeät suositukset tunnollisesti täytäntöön, mikä lieventää havaittuja riskejä. Edelleen on kuitenkin kiinnitettävä huomiota sellaisiin hyvin tärkeiksi luokiteltuihin suosituksiin, joiden täytäntöönpano on pahasti eli yli kuusi kuukautta myöhässä. Sisäisen tarkastuksen seurantakomitealle on tiedotettu säännöllisesti IAS:n suositusten täytäntöönpanon etenemisestä (jota koskevat arviot perustuvat tarkastuskohteiden johdon näkemyksiin sekä IAS:n täytäntöönpanemien seurantatoimeksiantojen tuloksiin). Erityistä huomiota on kiinnitetty hyvin tärkeisiin suosituksiin, joiden täytäntöönpano oli yli kuusi kuukautta myöhässä. Sisäisen tarkastuksen seurantakomitea päätti ryhtyä erityisiin toimiin muistuttaakseen komission yksiköitä niiden velvollisuudesta panna IAS:n suositukset täytäntöön tarvittavilta osin.

Kaudella 2011–2015 annettiin yhteensä 1 004 suositusta, joihin kohdistui seurantatarkastus. Kaikkiaan 1 270 suositusta oli tarkastettavien ilmoituksen mukaan valmiita tarkastettavaksi.

Sisäinen tarkastus on sulkenut kaikista kyseisellä kaudella annetuista ja seurantatarkastuksen kohteena olleista suosituksista (yhteensä 1 004) 911 (eli 91 prosenttia). Tämä tarkoittaa, että IAS:n arvion mukaan keskimäärin 9 prosenttia suosituksista oli sellaisia, joita ei voitu vielä katsoa täytäntöönpannuiksi, eikä niitä siksi suljettu vielä seurantatarkastuksenkaan jälkeen. Osuus on kasvanut edelliseen vuoteen verrattuna (5 %). Tämä johtuu siitä, että useissa seurantatarkastuksissa, joita IAS suoritti vuoden 2015 toisen puoliskon aikana, tarkastettiin myös niiden suositusten täytäntöönpanotilanne, jotka eivät tarkastettavien mukaan olleet vielä valmiita tarkastettavaksi. Suurin osa kyseisistä suosituksista oli sisäisen tarkastuksen yksiköiden antamia suosituksia, joiden täytäntöönpanotilanteen IAS päätti tarkastaa samalla kun se tarkasti muita samaan tarkastukseen liittyviä suosituksia. Viimeksi mainitut suositukset tarkastuskohde oli arvioinut valmiiksi tarkastusta varten. IAS arvioi lisäksi joidenkin sellaisten suositusten täytäntöönpanon etenemistä, jotka liittyivät suoraan vuotuisia toimintakertomuksia koskevaan varmuusprosessiin. Näin pääosastoille voitiin antaa tietoa suositusten senhetkisestä tilanteesta vuotuisiin toimintakertomuksiin liittyvää raportointia varten. Tämä oli uutta edellisiin vuosiin verrattuna.

Jos edellä mainittujen tarkastusten vaikutus neutraloidaan (esimerkiksi ottamalla huomioon vain sellaiset suositukset, joiden hallinto on ilmoittanut olevan valmiita tarkastettavaksi), seurantatarkastuksen jälkeen keskeneräisiksi arvioitujen suositusten kokonaisosuus putoaa neljään prosenttiin, mikä vastaa aiempien kertomusten lukuja.

4.Yhteenveto tarkastustoiminnasta

4.1.Tuloksellisuustarkastuksia koskevat päätelmät

Koska komissio on päättänyt edistää tulosvastuuseen perustuvaa kulttuuria ja kiinnittää enemmän huomiota siihen, että rahalle saadaan vastinetta, IAS jatkoi vuonna 2015 – osana IAS:n strategista tarkastussuunnitelmaa vuosiksi

2013–2015 – tuloksellisuustarkastuksia sekä tarkastuksia, joissa kiinnitettiin erityistä huomiota tuloksellisuuden osatekijöihin (kattavat tarkastukset).

Kyseisissä tarkastuksissa kiinnitettiin huomiota tiettyihin tuloksellisuuteen liittyviin näkökohtiin:

–Komission pääosastoihin ja yksiköihin kohdistuu jatkuvasti suurempia määräraha- ja henkilöstöpaineita, mutta niiden on silti osoitettava, että ne kykenevät saavuttamaan tavoitteensa ja että rahalle saadaan vastinetta. IAS arvioi tarkastuksissaan erityisesti sitä, 1) miten pääosastot ja yksiköt hallinnoivat ja valvovat sellaisten erityistavoitteiden saavuttamista, jotka ovat niiden vastuulla ja jotka voidaan saavuttaa niiden aikaansaannoksilla ja toimilla, ja miten ne raportoivat kyseisten tavoitteiden saavuttamisesta, 2) miten pääosastot ja yksiköt hyödyntävät sisäisiä voimavarojaan ja 3) miten ne arvioivat sisäisten prosessiensa ja valvontatoimiensa tuottamaa hyötyä.

–Monivuotisessa rahoituskehyksessä vuosille 2014–2020 painotetaan aiempaa enemmän tuloksellisuutta, ja oikeusperustaan sisällytetyissä uusissa säännöksissä on otettu käyttöön mekanismeja, joiden tarkoituksena on vahvistaa kauden 2014–2020 rahoitusohjelmien tuloskehyksiä.

IAS keskittyi tarkastuksissaan siihen, miten pääosastot ja yksiköt hallinnoivat ja valvovat EU:n politiikkojen tuloksellisuutta ja raportoivat niistä. Tämä koskee sekä rahoitusohjelmia että muita kuin rahoitustoimia. Politiikkatavoitteet perustuvat yleensä yleisiin tavoitteisiin, joiden saavuttamiseen pääosastot ja yksiköt vaikuttavat jossain määrin. Yleisten tavoitteiden saavuttamiseen vaikuttavat kuitenkin myös ulkoiset tekijät ja kolmansien osapuolten toimet.

Omaksumiensa menetelmien ja parhaiden käytäntöjen mukaisesti IAS lähestyi tuloksellisuutta välillisesti eli arvioimalla, onko hallinto ottanut käyttöön järjestelmiä toimintansa tuloksellisuuden (tehokkuus ja vaikuttavuus) mittaamiseksi ja miten ne ovat sen tehneet. Tällä tavoin IAS haluaa ensinnäkin varmistaa, että pääosastoilla ja yksiköillä on käytössä tuloskehykset, joihin kuuluu tuloksellisuuden mittaamisen mahdollistavia työkaluja (kuten pääindikaattorit) sekä valvontajärjestelmiä. Tämä perustuu osittain siihen, että lukuisissa rahoitusohjelmia ohjaavissa oikeusperustoissa asetetaan tavoitteita, jotka ovat laaja-alaisempia kuin mitä komissio voi tosiasiassa saavuttaa vain omilla toimillaan. Näin ollen tavoitteet sekä täsmälliset, mitattavat, saavutettavat, realistiset ja aikasidonnaiset (SMART) viitearvot on ensin vahvistettava komission tasolla, jotta komission erityistavoitteet ja rahoitusohjelmien tavoitteita koskevat tulokset voidaan mahdollisuuksien mukaan eriyttää. Rahoitusohjelman tavoitteiden saavuttaminen riippuu myös muista tärkeistä toimijoista erityisesti silloin, kun EU:n ohjelmia toteutetaan jaetun ja välillisen hallinnoinnin kautta (esim. jäsenvaltioiden ja alueiden tasolla).

Seuraavissa kohdissa esitellään IAS:n päätelmät tuloksellisuuden eri näkökohtien arvioimisesta sen vuonna 2015 suorittamissa tarkastuksissa.

4.1.1.Tuloksellisuus komission pääosastoilla, yksiköissä ja toimeenpanovirastoissa: horisontaaliset prosessit (henkilöstöasiat, tietotekniikka, petostentorjunta jne.)

4.1.1.1.Strateginen suunnittelu ja ohjelmointi