FI

Bryssel 11.12.2007

KOM(2007) 804 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE

Ehdotus yhteisön Lissabon-ohjelmaksi 2008–2010

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, SISÄLLYSLUETTELO

1. Johdanto: uusi yhteisön Lissabon-ohjelma (...)3

2. Yhteisön Lissabon-ohjelman lujittaminen ja uudistaminen (...)3

3. Uudessa yhteisön Lissabon-ohjelmassa on kymmenen keskeistä tavoitetta neljällä painopistealueella (...)4

3.1 Ihmisiin investoiminen ja työmarkkinoiden nykyaikaistaminen (...)6

3.2 Liiketoimintapotentiaalin vapauttaminen erityisesti pk-yrityksissä (...)7

3.3 Panostaminen osaamiseen ja innovointiin (...)10

3.4 Energia ja ilmastonmuutos (...)12

4. Ulkoiset toimet (...)14

5. Yhteisön Lissabon-ohjelman tuloksellisuuden varmistaminen (...)15

LIITE (...)17

1. Johdanto: uusi yhteisön Lissabon-ohjelma

Jäsenvaltioiden ja yhteisön välinen tiivis yhteistyö on olennainen tekijä uudistetussa Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategiassa. Jäsenvaltiot panevat toimintalinjansa täytäntöön kansallisissa uudistusohjelmissa, ja yhteisötason poliittiset toimet ovat tärkeä täydennys ja tuki kansallisille toimille. Yhteisötason toimien avulla on mahdollista saada aikaan esimerkiksi yhteiset oikeudelliset ja/tai poliittiset puitteet ja koordinoida toimintalinjoja jäsenvaltioiden kanssa. Lisäksi yhteisö antaa suoraan täydennystä epäedullisessa asemassa olevien alueiden ja jäsenvaltioiden resursseihin esimerkiksi koheesiopoliittisten ohjelmien avulla. Sopivien perusedellytysten luomisessa on edistyttävä sekä jäsenvaltioiden että yhteisötasolla, jotta kasvu vauhdittuisi ja työllisyys paranisi merkittävällä tavalla EU:ssa.

Tässä tiedonannossa ehdotetaan yhteisön Lissabon-ohjelmaa vuosiksi 2008–2010. Ehdotetussa ohjelmassa määritetään keskeiset yhteisötason toimenpiteet jäsenvaltioiden uudistusohjelmissa sovellettua esittämistapaa noudattaen. Uutta yhteisön Lissabon-ohjelmaa koskeva ehdotus perustuu yhdennettyihin suuntaviivoihin, ja sen lähtökohtana ovat neljä painopistealuetta, jotka määriteltiin vuoden 2006 kevään Eurooppa-neuvostossa. Ehdotus sisältää yhteisötasolla toteutettavat toimet seuraavaa toteuttamisvaihetta varten sellaisina kuin niitä ehdotetaan keväällä 2008 kokoontuvalle Eurooppa-neuvostolle esitettävässä komission strategiaraportissa. Ehdotus sisältää useita kunnianhimoisia mutta realistisia toimia, jotka olisi toteutettava yhteisötasolla vuoteen 2010 mennessä. On tärkeää, että kaikki EU:n toimielimet toimivat yhtenäisesti ja määrätietoisesti, jotta voidaan sopia näistä työllisyyttä ja kasvua vauhdittavista toimenpiteistä seuraaviksi kolmeksi vuodeksi.

2. Yhteisön Lissabon-ohjelman lujittaminen ja uudistaminen

Ensimmäisestä yhteisön Lissabon-ohjelmasta (2005–2008) saatiin merkittäviä tuloksia. Esimerkiksi yhtenäismarkkinalainsäädännön parantaminen on edistynyt, kun on annettu palveludirektiivi ja pantu täytäntöön rahoituspalvelujen toimintasuunnitelma. Komissio on myös vienyt eteenpäin paremman sääntelyn suunnitelmaansa, jossa on tavoitteena karsia tarpeettomia kustannuksia ja poistaa innovoinnin esteitä. Kasvua ja työllisyyttä edistäviin toimiin on osoitettu huomattavasti enemmän yhteisön rahoitusta. EU:n koheesiopolitiikan uuden sääntelykehyksen mukaan vuosina 2007–2013 on määrä osoittaa noin 210 miljardia euroa kasvua ja työllisyyttä tukeviin investointeihin. Summa on yli 25 prosenttia suurempi kuin vuosina 2000–2006. Vuoden 2007 puoleenväliin mennessä oli toteutettu yli 87 toimea yhteensä 102:sta alkuperäiseen vuoden 2005 yhteisön Lissabon-ohjelmaan sisältyvästä toimesta. Lisäksi neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat pyrkineet määrätietoisesti vauhdittamaan toimielintenvälistä päätöksentekoa. Neuvosto ja parlamentti ovat vahvistaneet kymmenkunta yhteensä kahdeksastatoista toimielintenvälistä päätöksentekoa edellyttävästä lainsäädäntöehdotuksesta, jotka on esitetty yhteisön Lissabon-ohjelmaa koskevassa täytäntöönpanoraportissa vuodelta 2006 [1].

Useista onnistuneista toimista huolimatta on todettava, että vuosien 2005–2008 ohjelma ei aina mahdollistanut riittävästi ohjelmaan kuuluvien toimien täysimääräistä priorisointia eikä toimien vahvistamisen ja täytäntöönpanon vauhdittamista. Monissa tapauksissa yhteisön Lissabon-ohjelmaa pidettiin yksinomaan Euroopan komission uudistusohjelmana, vaikka ohjelman toteuttaminen vaatii kaikkien yhteisön toimielinten ja jäsenvaltioiden täyden sitoutumisen.

Tavoitteena on korjata nämä puutteet vuosien 2008–2010 uudessa yhteisön Lissabon-ohjelmassa. Sen vuoksi komission ehdottama ohjelma on entistä voimakkaammin priorisoitu: siinä on vain kymmenen keskeistä tavoitetta, joihin voidaan päästä vuosina 2008–2010. Tavoitteiden ja niihin liittyvien toimien avulla on kaiken kaikkiaan määrä

· tuoda esiin huomattavaa yhteisötason lisäarvoa tai merkittäviä synergiavaikutuksia jäsenvaltioiden toimintalinjoihin ja/tai muihin EU:n tasolla toteutettuihin toimintalinjoihin nähden

· saada näkyviin merkittäviä kasvu- ja työllisyysvaikutuksia joko suoraan tai helpottamalla rakenneuudistusta ja sopeuttamista.

3. Uudessa yhteisön Lissabon-ohjelmassa on kymmenen keskeistä tavoitetta neljällä painopistealueella

Komissio ehdottaa, että vuosien 2008–2010 yhteisön Lissabon-ohjelmassa olisi kymmenen keskeistä tavoitetta ja niitä vastaavat toimet. Ehdotettu ohjelma perustuu yhdennettyihin suuntaviivoihin ja sen lähtökohtana on neljä painopistealuetta.

Vuoteen 2010 mennessä saavutettavat kymmenen keskeistä tavoitetta

1. Komissio esittää ehdotuksen uudistetuksi sosiaaliseksi toimintaohjelmaksi vuoden 2008 puoleenväliin mennessä ja osallistuu osaamispuutteiden korjaamiseen.

2. Komissio esittää vuonna 2008 ehdotuksia yhteisestä maahanmuuttopolitiikasta.

3. Yhteisö antaa pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen säädöksen, jonka tavoitteena on vapauttaa pk-yritysten kasvupotentiaali koko niiden elinkaaren aikana.

4. Yhteisö jatkaa toimiaan saavuttaakseen tavoitteen, jonka mukaan EU:n hallinnollisia rasitteita karsitaan 25 prosentilla vuoteen 2012 mennessä, ja toteuttaa kunnianhimoisen yksinkertaistamisohjelman.

5. Yhteisö lujittaa yhtenäismarkkinoita, lisää kilpailua palvelusektorilla ja jatkaa rahoituspalvelumarkkinoiden yhdentämistä.

6. Yhteisö toteuttaa ”viidennen vapauden” (osaamisen vapaa liikkuvuus) käytännössä luomalla todellisen eurooppalaisen tutkimusalueen.

7. Yhteisö parantaa innovoinnin perusedellytyksiä.

8. Yhteisö toteuttaa energian sisämarkkinat ja vahvistaa ilmastonmuutospaketin.

9. Yhteisö edistää teollisuuspolitiikkaa, jossa on tavoitteena entistä kestävämpi tuotanto ja kulutus.

10. Yhteisö käy tärkeimpien kauppakumppaneiden kanssa kahdenvälisiä neuvotteluja avatakseen uusia mahdollisuuksia kansainväliselle kaupalle ja sijoitustoiminnalle ja luodakseen säännösten ja standardien kannalta yhteisen alueen.

Yksityiskohtainen luettelo toimista on liitteessä. Toimenpiteet on siinä jaoteltu seuraaviin kolmeen ryhmään:

· toimenpiteet, jotka Euroopan komission on hyväksyttävä

· toimenpiteet, jotka muiden toimielinten on hyväksyttävä

· toimenpiteet, jotka vaativat yhä täytäntöönpanoa.

Kunkin toimielimen tehtävät käyvät selvästi ilmi tästä ryhmittelystä. Komissio ehdottaa, että kaikki EU:n toimielimet asettavat nämä toimenpiteet etusijalle.

Yhteisön Lissabon-ohjelman täysimääräinen toteuttaminen edistäisi komission näkemyksen mukaan huomattavasti Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian onnistumista. Ohjelmaan sisältyvien toimenpiteiden pitkän aikavälin vaikutuksista tehty analyysi osoittaa, että toimenpiteiden täytäntöönpano vaikuttaisi merkittävästi EU:n kokonaistuotantoon [2]. Ohjelman toimien vaikutukset tulisivat näkyviin parantuneena tuottavuutena, lisääntyneenä kilpailuna ja kohentuneena sopeutumiskykynä, mikä lisäisi kokonaistuotantoa ja työllisyyttä pysyvällä ja kestävällä tavalla.

Neljään painopistealueeseen kuuluvia jäljempänä selostettuja yhteisön eri toimintalinjoja tuetaan kanavoimalla yhteisön omia taloudellisia resursseja kasvu- ja työllisyyspainotteisiin kohteisiin, mikä vauhdittaa kasvua ja parantaa talouden sopeutumista varsinkin uusissa jäsenvaltioissa ja muilla taloudellisesti epäsuotuisassa asemassa olevilla alueilla. Näitä resursseja ovat muun muassa Euroopan koheesiopoliittiset ohjelmat, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto), elinikäisen oppimisen ohjelma ja Euroopan globalisaatiorahasto. Koheesiopolitiikan alan varojen määrä on noin 347 miljardia euroa vuosina 2007–2013 ja maaseuturahaston varojen määrä on noin 91 miljardia euroa. Rakennerahastojen korvamerkinnän ansiosta on saatu käyttöön huomattavasti lisää rahoitusta kasvu- ja työllisyysstrategiaa varten. Jotta yhteisön rahoituksen kerrannaisvaikutuksia voitaisiin lisätä, Lissabonin strategian painopisteiden korostamista on seurattava tiiviisti ja tarvittaessa lujitettava koheesiopoliittisten ohjelmien sekä maaseuturahaston väliarviointien yhteydessä vuonna 2010 tarkentamalla korvamerkintää sellaisilla aloilla, joilla on todettu parhaimmat tulokset. Ensisijaisia kohteita ovat taitojen (myös tietoteknisten taitojen) parantaminen, yleissivistävä ja ammatillinen koulutus, elintärkeisiin infrastruktuureihin tehtävät investoinnit, yksityisten investointien lisääminen ja tietoyhteiskuntaan osallistumisen edistäminen. Rakenne- ja koheesiorahastojen investointien myötä syntyy arvioiden mukaan noin 2 miljoonaa uutta työpaikkaa vuoteen 2015 mennessä [3].

3.1. Ihmisiin investoiminen ja työmarkkinoiden nykyaikaistaminen

Tavoite 1: Komissio esittää vuoden 2008 puoleenväliin mennessä ehdotuksen uudistetuksi sosiaaliseksi toimintaohjelmaksi, joka kattaa varsinkin koulutuksen, maahanmuuton ja väestörakenteen muutokset, ja osallistuu osaamispuutteiden korjaamiseen parantamalla tulevaisuuden osaamisvaatimusten seurantaa ja ennakointia.

Entistä suurempi panostaminen koulutukseen ja taitoihin on ihmisten itsenäisen elämän edellytys. Se on EU:n menestymisen kannalta ratkaisevaa globalisaation aikakaudella, mutta se on myös yksi tehokkaimpia tapoja taata yhtäläiset mahdollisuudet ja torjua päättäväisesti eriarvoisuutta ja köyhyyttä. Väestörakenteen kehityssuuntausten vuoksi työvoiman tarjontaan, osaamispuutteisiin ja sosiaalialan budjetteihin kohdistuu yhä enemmän paineita. Koulutuksen ja ammattitaidon parantaminen on tässä tilanteessa tärkeää sekä työllistyvyyden että sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta. Jotta näihin kysymyksiin paneuduttaisiin yhteisön näkökulmasta, tarvitaan uudistettu sosiaalinen toimintaohjelma, jossa koulutus, maahanmuutto ja väestörakenteen kehityssuuntaukset ovat etusijalla.

”Uusia taitoja uusia työpaikkoja varten” -aloitteen [4] mukaisesti yhteisö voi myös osaltaan parantaa työmarkkinoiden tarpeiden yhteensopivuutta ja korjata osaamispuutteita ennakointivälineiden asianmukaisen koordinoinnin avulla, jotta EU:n laajuisia työmarkkinoiden muutoksia voitaisiin ennakoida paremmin. Yhteisö on jo käynnistänyt useita hankkeita työmarkkinoiden kehityssuuntausten ja osaamistarpeiden ennakoimiseksi, mutta nyt on tärkeää parantaa näiden eri toimien koordinointia, jotta vaikutukset olisivat mahdollisimman suuret. Taitojen kehittämistä tuetaan myös EU:n laajuisen koulutuspoliittisen strategisen kehyksen avulla sekä toteuttamalla erityisiä toimenpiteitä ammatillisen koulutuksen laadun varmistamiseksi.

Jotta työmarkkinoiden tarpeiden yhteensopivuus voitaisiin varmistaa entistä tehokkaammin ja löytää ratkaisuja osaamispuutteisiin, yhteisön on poistettava nykyiset suuret sääntelyesteet yhtenäisten työmarkkinoiden tieltä. Suurimpia esteitä ovat tutkintojen riittämätön vertailtavuus ja tunnustaminen ja eläkkeiden ja sosiaalietuuksien siirrettävyyteen vaikuttavat rajoitukset. Näiden esteiden poistaminen täydentää jäsenvaltioiden toimia, joilla tuetaan taitojen parempaa hyödyntämistä ja korjataan työntekijöiden ammattitaidon ja työmarkkinoiden vaatimusten välistä epäsuhtaa.

Toimet:

· Esitetään ehdotus uudistetuksi sosiaaliseksi toimintaohjelmaksi vuoden 2008 puoleenväliin mennessä.

· Parannetaan tutkintojen avoimuutta, tunnustamista ja vertailtavuutta ja lisätään eläkkeiden ja muiden sosiaalisten oikeuksien siirrettävyyttä koko EU:n alueella.

· Parannetaan kykyä ennakoida EU:n laajuisia työmarkkinoiden kehityssuuntauksia ja osaamistarpeita.

Tavoite 2: Komissio esittää vuonna 2008 ehdotuksia yhteisestä maahanmuuttopolitiikasta.

Yhteisön on myös kehitettävä yhteinen maahanmuuttopolitiikka, jotta on mahdollista vastata paremmin nykyisiin ja tuleviin työmarkkinoiden tarpeisiin. EU:hun suuntautuva muuttoliike on nettomäärältään yli 1,5 miljoonaa vuodessa, mutta useimmilla maahanmuuttajilla on heikko ammattitaito. Jotta on mahdollista vastata kasvavaan ammattitaitoisten työntekijöiden kysyntään ja välttää tehottomien kansallisten järjestelmien välinen kilpailutilanne, on tärkeää kehittää yhteinen toimintalinja taloudellisista syistä tapahtuvaa maahanmuuttoa varten. Kun parannetaan EU:hun muuttavien työntekijöiden taitokokonaisuutta, maahanmuuttajat voivat entistä paremmin vastata EU:n työmarkkinoiden tarpeisiin, minkä lisäksi on mahdollista vähentää osaamispuutteita. Komissio on jo tehnyt alustavia ehdotuksia ja esittänyt muun muassa sinisen kortin järjestelmää EU:hun muuttavia erittäin päteviä työntekijöitä varten. Komissio esittää vuonna 2008 kattavia ehdotuksia yhteisestä maahanmuuttopolitiikasta.

Toimet:

· Edetään kohti yhteisen maahanmuuttopolitiikan käyttöönottoa ottaen huomioon EU:n työmarkkinoiden tarpeet. Toimiin kuuluu myös sinisen kortin järjestelmä, jonka avulla halutaan houkutella korkeasti ammattitaitoisia työntekijöitä.

3.2. Liiketoimintapotentiaalin vapauttaminen erityisesti pk-yrityksissä

Tavoite 3: Yhteisö antaa pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen säädöksen, jonka tavoitteena on vapauttaa pk-yritysten kasvupotentiaali koko niiden elinkaaren aikana.

Yhteisön olisi vuoteen 2010 mennessä vapautettava pk-yritysten kasvu- ja työllisyyspotentiaali, sillä pk-yritysten osuus yritysten kokonaismäärästä on yli 99 prosenttia ja pk-yritykset työllistävät 67 prosenttia EU:n työvoimasta. Monissa yhteisön Lissabon-ohjelman toimissa tuetaan myös pk-yrityksiä, mutta on tarpeen toteuttaa erillisiä toimia, jotta kohennettaisiin pk-yritysten suhteellisesti riittämätöntä pääsyä sisä- ja vientimarkkinoille ja vähennettäisiin hallinnollisia rasitteita. Yhteisö laatii ja ottaa käyttöön ”pienyrityksiä koskevan säädöksen”, jossa määritetään periaatteet ja konkreettiset toimenpiteet pk-yritysten tukemiseksi koko niiden elinkaaren ajan. Tukimuotoihin kuuluvat muun muassa pk-yritysten tarpeisiin mukautettu yksityisen eurooppayhtiön perussääntö, vapautukset hankalista lainsäädännöllisistä vaatimuksista (esimerkiksi tilastotietojen ja aineistojen keräämisestä, arvonlisäverosta ja kirjanpitovaatimuksista), riskipääoman parempi saatavuus, pk-yritysten ideoiden suojaaminen, henkilöstön palkkaamiseen ja uudelleenkoulutukseen suunnattu tuki, julkisiin hankintoihin sekä tutkimus- ja kehitysohjelmiin osallistumisen helpottaminen, tiiviimmät yhteydet yliopistoihin ja tutkimuskeskuksiin, yrityksen luovuttamisen helpottaminen ja uusien mahdollisuuksien tarjoaminen yrittäjille liiketoiminnan epäonnistuessa.

Toimet:

· Annetaan pienyrityksiä koskeva eurooppalainen säädös, jossa määritetään periaatteet ja konkreettiset toimenpiteet pk-yritysten tukemiseksi koko niiden elinkaaren ajan.

· Toteutetaan erityinen yhteisön säännöstön kartoitus pk-yritysten näkökulmasta ja otetaan mahdollisuuksien mukaan käyttöön vapautuksia EU:n lainsäädännön mukaisista hallinnollisista vaatimuksista.

Tavoite 4: Yhteisö jatkaa toimiaan saavuttaakseen tavoitteen, jonka mukaan EU:n hallinnollisia rasitteita vähennetään 25 prosentilla vuoteen 2012 mennessä, ja toteuttaa kunnianhimoisen yksinkertaistamisohjelman.

Yhteisö saattaa päätökseen yhteisön säännöstöä koskevan kattavan tarkastelun, jossa on tarkoitus yksinkertaistaa säännöstöä ja poistaa yrityksiin kohdistuvia tarpeettomia hankalia vaatimuksia tinkimättä lainsäädännön alkuperäisistä tavoitteista. Tästä työstä on apua jäsenvaltioille, kun ne sitoumustensa mukaan pyrkivät karsimaan hallinnollisia rasitteita 25 prosentilla vuoteen 2012 mennessä. Hallinnollisten rasitteiden vähentyessä yritykset, varsinkin pk-yritykset, voivat ohjata enemmän sisäistä rahoitusta investointeihin. Kun rasitteet vähenevät, sopeutumiskykyä ja innovointia tukevat kannustimet paranevat. Yksinkertaistamishankkeissa yhteisö noudattaa täysimääräisesti toissijaisuusperiaatetta ja ”pienet ensin” -periaatetta.

Toimet:

· Varmistetaan, että voimassa olevaan yhteisön lainsäädäntöön kohdistuva säännöllisesti tarkistettava yksinkertaistamisohjelma toteutetaan kaikilta osin, jotta poistetaan yrityksille asetettuja tarpeettomia hankalia vaatimuksia.

· Varmistetaan, että EU:n lainsäädännöstä johtuvan hallinnollisen rasituksen keventämiseen tähtäävä toimintaohjelma toteutetaan kaikilta osin. Kaikki vuodeksi 2007 suunnitellut kiireelliset toimet olisi saatava valmiiksi vuoden 2008 keväällä pidettävään Eurooppa-neuvoston kokoukseen mennessä.

Tavoite 5: Yhteisö lujittaa yhtenäismarkkinoita, lisää kilpailua palvelusektorilla ja jatkaa rahoituspalvelumarkkinoiden yhdentämistä.

On kiistatonta, että palvelusektorilla on vähemmän kilpailua kuin EU:n tavaramarkkinoilla. Yhteisön on viritettävä kilpailua ja lisättävä tehokkuutta, jotta palvelusektorille saadaan aikaan tosiasialliset yhtenäismarkkinat. On tärkeää, että jäsenvaltiot panevat palveludirektiivin täytäntöön kattavasti ja oikea-aikaisesti komission tuella. Direktiivin myötä palveluntarjoajien sijoittautuminen ja palvelujen vapaa tarjoaminen helpottuvat huomattavasti, kun hallinnollisia rasitteita vähennetään ja nykyisiä esteitä poistetaan. Yritysten, varsinkin pk-yritysten, markkinoillepääsy paranee, kuluttajien valinnanvara kasvaa ja palvelujen saatavuus kohenee. Oikea-aikainen standardointi ja yhteentoimivuus ovat myös tärkeitä kysymyksiä yhtenäismarkkinoilla, varsinkin tieto- ja viestintätekniikan tavaroiden ja palvelujen tapauksessa. Kilpailupolitiikka voi tässä yhteydessä antaa hyvää täydennystä.

Komission suorittamissa selvityksissä, muun muassa yhtenäismarkkinakatsauksessa, on käynyt ilmi, että erityistä huomiota on kiinnitettävä useisiin keskeisiin verkkotoimialoihin ja -palveluihin, joita ovat esimerkiksi postipalvelut, sähkö ja kaasu, rautatieliikenne, rahoituspalvelut, sähköinen viestintä sekä vähittäis- ja tukkukauppa. Yhteisön olisi näin ollen lujitettava yhtenäismarkkinapolitiikkaa ja kilpailupolitiikan täytäntöönpanoa siten, että tavoitteena on lisätä tuottavuutta ja alentaa kuluttajahintoja ja samanaikaisesti varmistaa yleishyödyllisten palveluiden tarjonta. Siksi yhteisön on parannettava keskeisten alojen markkinavalvontaa ottaen huomioon kuluttajiin kohdistuvat vaikutukset ja hyödynnettävä kaikkia käytettävissä olevia välineitä, kuten kuluttajien tulostaulua, jotta kuluttajamarkkinoita voidaan valvoa pitkäjänteisesti. Nykyistä lainsäädäntöä on myös vahvistettava, jotta voidaan varmistaa avoimuus ja taata kuluttajille ja muille ostajille todelliset valinnanmahdollisuudet. Parantamalla kilpailua ja tehokkuutta palvelusektorilla on mahdollista parantaa koko talouden kilpailukykyä.

Euroopan rahoituspalvelumarkkinoiden yhdentäminen vaatii uusia yhteisön toimia, jotta euron käyttöönoton tuomat hyödyt saataisiin täysimääräisesti käyttöön ja jotta rahoituspalvelujen käyttäjille olisi tarjolla entistä enemmän entistä huokeampia tuotteita, jotka täyttävät tiukat kuluttajansuojavaatimukset. Rahoituspalvelujen toimintasuunnitelman onnistumisesta huolimatta EU:n rahoituspalvelujärjestelmä on yhä joiltakin osin hajanainen. Yhtenäinen euromaksualue on vielä perustamatta, vähittäisrahoituspalvelujen alalla on karsittava esteitä kilpailun ja rajatylittävän toiminnan vilkastumisen tieltä ja tukku- ja sijoitusmarkkinoita koskevat yhtenäiset puitteet on saatava valmiiksi ja otettava käyttöön.

Rahoituslaitosten valvontaa ja rahoitukseen liittyvää kriisinhallintaa varten tehtyjä valtioidenvälisiä järjestelyjä on tehostettava kiireesti ottaen huomioon rahoitusmarkkinoilla lisääntyvät häiriöt ja epävakaisuudet. Kun rahoituksen välitystä tehostetaan, rahoituspalvelujen yhtenäismarkkinoilla voidaan samanaikaisesti vähentää lainanottajien pääomakustannuksia ja lisätä säästäjien tuottoja. Erityisesti euroalueeseen kuuluvien jäsenvaltioiden kannalta on tärkeää, että rahoitusmarkkinat ovat tehokkaat, sillä sellaisilla markkinoilla on helpompi mukauttaa ja kohdentaa uudelleen resursseja ja lisätä kestävyyttä talouselämän häiriöiden varalta.

Sääntöjen noudattamisesta varsinkin pk-yrityksille aiheutuvia kuluja, jotka johtuvat sisämarkkinoiden verotuksellisesta hajanaisuudesta, pyritään edelleen vähentämään. Tavoitteena on myös mahdollistaa se, että yritykset voivat käyttää EU:n laajuista veropohjaa.

Toimet:

· Lujitetaan yhtenäismarkkinoita ja edistetään kilpailua, parannetaan alakohtaista markkinavalvontaa ja parannetaan tarvittaessa sääntelyä varsinkin keskeisten palvelujen alalla sekä verkkotoimialoilla.

· Varmistetaan palveludirektiivin kattava ja oikea-aikainen täytäntöönpano.

· Varmistetaan yhtenäisen euromaksualueen toteutuminen ja poistetaan esteitä, lisätään kilpailua vähittäisrahoituspalvelujen alalla ja vakiinnutetaan yhtenäiset puitteet rajatylittäviä tukkumarkkinoita ja sijoitustoimintaa varten.

· Tehostetaan nykyisiä valvontajärjestelyjä ja kehitetään asianmukaisia välineitä EU:n rahoituslaitosten rajatylittävää kriisinhallintaa varten.

3.3. Panostaminen osaamiseen ja innovointiin

Yhteisö toteuttaa käytännössä ”viidennen vapauden”, joka täydentää tavaroiden, palvelujen, ihmisten ja pääoman vapaata liikkuvuutta koskevia neljää vapautta. ”Viides vapaus” tarvitaan, jotta kansallisten tutkimus- ja innovaatiopolitiikkojen hajanaisuus saadaan poistetuksi, ja vapaus toteutetaan perustamalla eurooppalaisen tutkimusalue ja korkeakoulutusalue ja luomalla paremmat perusedellytykset innovoinnille. Vain näin EU pystyy saavuttamaan maailmanhuippua olevia tuloksia tutkimustoiminnassa ja houkuttelemaan entistä paremmin yksityisiä sijoituksia.

Tavoite 6: Yhteisö toteuttaa ”viidennen vapauden” (osaamisen vapaa liikkuvuus) käytännössä ja luo todellisen eurooppalaisen tutkimusalueen.

Jotta olisi mahdollista toteuttaa ”viides vapaus” (osaamisen vapaa liikkuvuus) käytännössä ja luoda todellinen eurooppalainen tutkimusalue yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, on lujitettava jokaista osaamisen kolmea kulmakiveä: tutkimusta, innovointia ja koulutusta [5]. Jäsenvaltioiden kanssa ja niiden kesken tehtävää tutkimusresurssien yhdistämistä vaihtelevan geometrian välineen pohjalta edistetään käyttämällä yhteistä suunnittelua ja kehittämällä sääntelypuitteet yleiseurooppalaisen tutkimusinfrastruktuurin perustamista ja toimintaa varten. EU:n ja jäsenvaltioiden yhteistyötä ja kansainvälisiä kerrannaisvaikutuksia lisätään myös kehittämällä yhteisön strategia ja puitteet kansainvälistä tiede- ja teknologiayhteistyötä varten.

Olisi perustettava toimivat eurooppalaiset yhtenäiset työmarkkinat tutkijoille pitäen lähtökohtana eräänlaista eurooppapassia. Tämä parantaisi tutkijoiden uranäkymiä sekä heidän rekrytointiaan ja liikkuvuuttaan maiden välillä. Nämä toimet täydentävät jäsenvaltioiden toimia, joilla lujitetaan ja uudenaikaistetaan korkea-asteen koulutusta, ja helpottavat verkottumista ja lisäävät yhteistyötä yliopistojen, tutkimusorganisaatioiden ja yritysten välillä.

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutilla on myös tärkeä osuus tässä strategiassa, sillä siinä yhdistyvät koulutus, tutkimus ja innovointi. Siitä tulee näin ollen malli, jonka mukaan voidaan edistää julkisten tutkimusorganisaatioiden ja elinkeinoelämän välistä avointa innovaatioiden ja osaamisen jakamista. Kun toteutetaan eurooppalainen tutkimusalue, syntyy mittakaava-etuja ja resurssien jakaminen tehostuu, minkä lisäksi saadaan aikaan maiden rajat ylittäviä myönteisiä heijastusvaikutuksia kaikkien jäsenvaltioiden hyödyksi.

Toimet:

· Yhdistetään tutkimus- ja kehitysresursseja, jotta voidaan varmistaa niiden käytön vaikuttavuus. Tätä varten sovitaan vuoden 2008 loppuun mennessä, millä alueilla yhteisiä ohjelmia toteutetaan, ja käynnistetään yhteisiä hanke-ehdotuspyyntöjä vuoden 2010 loppuun mennessä.

· Parannetaan tutkijoiden rajatylittävää liikkuvuutta ja uranäkymiä eräänlaisen eurooppapassin avulla.

· Käynnistetään Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin toiminta täysimääräisesti.

· Pannaan vireille maailmanluokan tutkimusinfrastruktuurin uusi sukupolvi laatimalla vuoden 2009 loppuun mennessä etenemissuunnitelmat, joiden mukaan yhteisesti sovitut hankkeet käynnistetään. Maailmanlaajuisia hankkeita käsittelevä vuoropuhelu aloitetaan asianomaisten kansainvälisten kumppaneiden kanssa vuoden 2008 aikana.

Tavoite 7: Yhteisö luo paremmat perusedellytykset innovoinnille kiinnittäen erityistä huomiota riskipääomaan ja teollis- ja tekijänoikeuksiin.

Yhteisön on luotava paremmat perusedellytykset innovoinnille panemalla täytäntöön laaja-pohjainen innovaatiostrategia [6]. On esimerkiksi luotava edelläkävijämarkkinat uuden teknologian alalle, vahvistettava teollis- ja tekijänoikeusjärjestelmää ja vauhditettava yhteentoimivien standardien antamista.

Yhteisön on ennen kaikkea luotava suotuisammat edellytykset innovoinnin rahoittamiselle, jotta erittäin innovatiivisia pk-yrityksiä syntyisi enemmän ja jotta helpotettaisiin edelläkävijämarkkinoiden syntyä uusien teknologioiden, esimerkiksi hiilidioksidipäästöiltään vähäisen teknologian, alalla. EU:n laajuisen riskipääomajärjestelmän kehittäminen on olennainen vaatimus. Yhteisön on tehtävä tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa, jotta riskipääomarahastojen rajatylittäviä sijoituksia hankaloittavat nykyiset sääntely- ja veroesteet saadaan poistettua. Sen on myös autettava korjaamaan pääoman puutetta alkuvaiheen riskirahoituksen alalla. Pk-yrityksille tarkoitettua Euroopan investointirahaston takausohjelmaa olisi laajennettava huomattavasti, jotta edistettäisiin mikroluottoja ja välirahoitusta [7]. On arvioitu, että riskipääomasijoituksia varten saataisiin käyttöön 20 miljardia euroa enemmän vuotta kohden, jos riskipääoman keskimääräinen käyttö EU:ssa nostettaisiin nykyisten suorituskykyisimpien maiden ja alueiden tasolle.

Yhteisön on myös parannettava aineettomien hyödykkeiden käyttöä ja suojelemista kiinnittäen huomiota etenkin teollis- ja tekijänoikeuksiin, jotka myös osaltaan edistävät rahoituksen saatavuutta. EU:ssa käytössä olevan patenttijärjestelmän toimivuus kärsii yhä kalliista ja hajanaisesta rakenteesta, joka hankaloittaa osaamisen ja innovoinnin siirtoa ja levittämistä kaikkialle EU:ssa [8]. Jos järjestelmää tehostettaisiin ja täytäntöönpanon valvontaa lisättäisiin, turvattaisiin tutkimus- ja kehitysinvestoinneista saatavat tuotot, mikä loisi kannustimia tutkimus- ja kehitystoiminnalle, taloudellisille sijoituksille ja innovaatioiden kaupallistamiselle. Jos yhteisön patenttijärjestelmää kehitettäisiin muun muassa luomalla yhteisöpatentti ja parantamalla patenttioikeudenkäyntijärjestelmää, patentointikustannukset pienenisivät huomattavasti ja oikeusvarmuus paranisi.

Toimet:

· Edistetään EU:n laajuisia riskipääomamarkkinoita.

· Parannetaan pk-yritysten investointivalmiuksia ja rahoituksen saantia.

· Luodaan yhteisöpatentti ja parannetaan patenttioikeudenkäyntijärjestelmää, mikä pienentää merkittävästi patentin rekisteröintikustannuksia ja lisää oikeusvarmuutta.

3.4. Energia ja ilmastonmuutos

Tavoite 8: Yhteisö toteuttaa energian sisämarkkinat ja vahvistaa ilmastonmuutospaketin, jotta käyttöön saadaan sellaiset edellytykset, joiden avulla on mahdollista vähentää kasvihuonekaasupäästöjä ainakin 20 prosenttia ja saavuttaa 20 prosentin suuruinen uusiutuvien energialähteiden osuus vuoteen 2020 mennessä.

EU:n on kehitettävä todelliset EU:n laajuiset energian sisämarkkinat ja laaja päästökauppajärjestelmä, jotta se selviytyisi kiristyvästä maailmanlaajuisesta kilpailusta energiansaannin alalla ja jotta se saavuttaisi vuodeksi 2020 asetetut kunnianhimoiset tavoitteet vähentää kasvihuonekaasupäästöjä ja lisätä uusiutuvien energialähteiden osuutta. Kun energian sisämarkkinat toteutuvat, tehokkuus lisääntyy ja energian toimitusvarmuus paranee. Aiemmat hankkeet, joissa kansallisia energiamarkkinoita on vapautettu, eivät ole aina johtaneet kilpailun lisääntymiseen. On tarpeen panna nykyinen lainsäädäntö kaikilta osin täytäntöön ja erottaa tuotanto ja toimitukset tosiasiallisesti verkkotoiminnoista, jotta kilpailu ja tehokkuus lisääntyisivät uusien kilpailijoiden markkinoilletulon myötä. On myös lisättävä energia-alan sääntelyviranomaisten riippumattomuutta ja yhteistyötä ja poistettava teknisiä esteitä markkinoiden yhdentymisen tieltä. Tätä varten on muun muassa lisättävä maiden välistä yhteenliittämiskapasiteettia, jotta kansallisten markkinoiden yhdentämistä varten saadaan käyttöön riittävästi siirtokapasiteettia. Tällä tavoin on tarkoitus luoda todellisia kannustimia investoida 1 000 miljardia euroa uuden sukupolven laitoksiin ja parempiin maiden välisiin yhteenkytkentöihin, joita tarvitaan seuraavien 20 vuoden aikana. Energian sisämarkkinoiden toteuttamisen lisäksi on kehitettävä kustannustehokas päästökauppajärjestelmä, jotta vuodeksi 2020 asetetut kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteet saavutettaisiin, ja laadittava yhteisön puitteet uusiutuvien energialähteiden kustannustehokasta kehittämistä varten, jotta uusiutuvien energialähteiden osuus nousisi 20 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä.

Toimet:

· Vahvistetaan sähkön ja kaasun sisämarkkinoiden toteuttamiseen tähtäävä lainsäädäntöpaketti toukokuuhun 2009 mennessä. Paketin tavoitteena on luoda kilpailua ja investointeja suosivat energian sisämarkkinat, lisätä energia-alan sääntelyviranomaisten riippumattomuutta ja yhteistyötä ja poistaa teknisiä esteitä markkinoiden yhdentymisen tieltä.

· Vahvistetaan kasvihuonekaasupäästöjä ja uusiutuvia energialähteitä koskevien EU:n tavoitteiden saavuttamiseen tähtäävä lainsäädäntöpaketti toukokuuhun 2009 mennessä.

Tavoite 9: Yhteisö edistää teollisuuspolitiikkaa, jossa on tavoitteena entistä kestävämpi tuotanto ja kulutus ja jossa painotetaan uusiutuvia energialähteitä sekä hiilidioksidipäästöiltään vähäisiä ja luonnonvaroja tehokkaammin käyttäviä tuotteita, palveluja ja teknologioita.

Eurooppa-neuvoston kunnianhimoiset ilmastonmuutostavoitteet vuodeksi 2020 vaativat ennennäkemättömän suuria investointeja uusiin hiilidioksidipäästöiltään vähäisiin teknologioihin ja muuttavat perusteellisesti EU:n taloutta. Yhteisön on toimittava painokkaasti, jotta saadaan aikaan dynaamiset ympäristöteknologia-alan sisämarkkinat varsinkin hiilidioksidipäästöiltään vähäisille ja energiaa ja luonnonvaroja tehokkaammin käyttäville teknologioille. Näitä aloja edistävissä jäsenvaltioiden toimissa ei selvästikään päästä hyödyntämään sellaisia markkinamahdollisuuksia ja mittakaavaetuja, joita olisi mahdollista saada aikaan, jos kehitettäisiin todelliset EU:n laajuiset markkinat ympäristötuotteille, -palveluille ja -teknologioille. Menestyminen edellyttää uutta yhteisön laajuista kestävää teollisuusstrategiaa, jotta siirryttäisiin hiilidioksidipäästöiltään vähäiseen ja luonnonvaroja tehokkaammin käyttävään talouteen [9].

Olisi saatava aikaan uusia markkinoita toteuttamalla edelläkävijämarkkinoihin perustuvia toimintalinjoja esimerkiksi kestävän kehityksen mukaisen rakentamisen, kierrätyksen, biotuotteiden ja uusiutuvien energialähteiden alalla. Sellaisten toimintalinjojen ansiosta ympäristöteknologioiden kysyntä vilkastuisi, mikä johtaisi merkittäviin taloudellisiin ja ympäristöhyötyihin. Toimintalinjoihin voisi myös sisältyä dynaamisten EU:n ympäristöstandardien varhainen kehittäminen yhtenäismarkkinoille, mikä johtaisi kilpailuhyötyihin siinä vaiheessa, kun ympäristöstandardit hyväksytään kansainvälisesti. Muita välineitä ovat merkintävaatimukset ja ympäristöä säästävien julkisten hankintojen edistäminen. Yhteisön varoja olisi myös käytettävä yksityisen sektorin rahoituksen liikkeelle saamiseksi tutkimus- ja kaupallistamishankkeissa, jotka koskevat hiilidioksidipäästöiltään vähäisiä tuotteita ja teknologioita. Esimerkkinä voidaan mainita puhtaiden teknologioiden riskipääomarahoitus. Päästökauppajärjestelmässä samoin kuin energiaverotusta koskevan direktiivin tarkistuksessa on määrä varmistaa, että energiaverotus edistää entistä vaikuttavammin ja kannustavammin EU:n energia- ja ilmastonmuutostavoitteita ja parantaa tällaisten toimintalinjojen kustannustehokkuutta. Olisi myös kartoitettava, onko energiaa säästävien tuotteiden tukemiseksi mahdollista käyttää muita verotuksellisia keinoja, arvonlisävero mukaan luettuna.

Toimet:

· Luodaan ympäristöteknologia-alan sisämarkkinat ja edistetään eurooppalaisten edelläkävijämarkkinoiden kehittämistä energiaa ja luonnonvaroja tehokkaammin käyttäville teknologioille.

· Tarkistetaan energiaverotusta koskevaa direktiiviä, jotta sillä olisi tiiviimpi yhteys EU:n energia- ja ympäristötavoitteisiin.

· Tarkastellaan uudelleen toimenpiteitä, jotka lisäävät suorituskykyisten ympäristöä säästävien tuotteiden, teknologioiden ja palvelujen julkista hankintaa ottaen huomioon myös rakennukset.

4. Ulkoiset toimet

Tavoite 10: Yhteisö pyrkii saamaan Dohan monenväliset kauppaneuvottelut päätökseen, minkä lisäksi se käy tärkeimpien kauppakumppaneiden kanssa kahdenvälisiä neuvotteluja avatakseen uusia mahdollisuuksia kansainväliselle kaupalle ja sijoitustoiminnalle, parantaakseen markkinoillepääsyä varsinkin sellaisissa maissa ja sellaisilla aloilla, joilla on edelleen merkittäviä esteitä, sekä luodakseen säännösten ja standardien kannalta yhteisen alueen.

Yhteisö on sitoutunut jatkamaan kaupan ja sijoitusten esteiden poistamista ja torjumaan epärehellisiä kauppa- ja sijoituskäytänteitä sekä kilpailun vääristymistä. Näihin tavoitteisiin päästään parhaiten saattamalla Dohan kierros onnistuneesti päätökseen. Kaikki saatavilla olevat välineet käytetään sen varmistamiseksi, että Euroopan avoimuutta pidetään yllä ja että avoimuuden vastapainoksi pääsy kolmansien maiden markkinoille lisääntyy. Komissio raportoi vuosittain markkinoillepääsyä koskevista toimista: se tuo esiin maita ja sektoreita, joilla on edelleen huomattavia esteitä, ja käy kyseisten maiden kanssa neuvotteluja. Jos ongelmia ei saada ratkaistuksi, voidaan harkita yhteisön kaupansuojelukeinojen käyttämistä ja/tai WTO:n toimia.

Yhteisö on sitoutunut vaikuttamaan globalisaatiokehitykseen siten, että globalisaatiohyödyt ovat mahdollisimman suuret ja että kehitykseen osallistutaan yhdessä muiden kumppaneiden kanssa. Yhteisön olisi jatkettava neuvotteluja tärkeimpien kauppakumppaneiden kanssa, naapurimaat ja kehittyvän talouden maat ja alueet mukaan luettuina, ja edistettävä jatkossakin alueellista taloudellista yhdentymistä naapurimaidensa kanssa. Tärkeimpien kauppakumppaneiden, myös naapurimaiden (parempaan sopimukseen tähtäävät neuvottelut Ukrainan kanssa) ja kehittyvän talouden maiden ja alueiden, kanssa tehtävien kahdenvälisten kauppasopimusten ansiosta EU voi antaa WTO:n sitoumuksia laajempia sitoumuksia ja vahvistaa kunnianhimoisia määräyksiä sääntely-yhteistyöstä ja rajatylittävästä yhteistyöstä. Kahdenvälisistä vapaakauppasopimuksista neuvotellaan parhaillaan Etelä-Korean, Intian ja ASEAN-maiden kanssa ja suunnitelmissa on käydä vastaavia neuvotteluja myös muiden maiden ja alueiden kanssa. Yhteisön ja Kiinan välinen kumppanuussopimus parantaa EU:n yritysten markkinoillepääsyä ja edistää sääntelyn lähentämistä. Nämä sopimukset vilkastuttavat kansainvälistä kauppaa ja sijoitustoimintaa, lisäävät kilpailua ja alentavat kuluttajahintoja. Kauppa ja muut taloussuhteet ovat tärkeässä asemassa assosiaatiosopimusneuvotteluissa Mercosurin, Andien yhteisön ja Keski-Amerikan kanssa. Näiden neuvottelujen sekä paremman poliittisen vuoropuhelun avulla voidaan myös osaltaan tukea kestävää kehitystä kumppanimaissa sekä edistää yhteisiä arvoja ja kansainvälisesti sovittuja sosiaalisia ja ekologisia standardeja, ihmisarvoinen työ mukaan luettuna.

Vakaan yhteisen sääntelyalueen muodostaminen tärkeimpien kauppakumppaneiden, kuten Yhdysvaltojen (transatlanttisen talousneuvoston puitteissa), kanssa käynnistää prosessin kohti säännösten ja standardien yhdenmukaistamista varsinkin uusien teknologioiden alalla. Tästä hyötyvät loppujen lopuksi kaikki kauppakumppanit. Yritysten kustannukset alenevat merkittävästi, kun muut kuin tariffiesteet vähenevät, ja kauppa vilkastuu. On myös parannettava teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanojärjestelmän vaikuttavuutta väärentämisen estämisen kannalta. Keskeisiin aloitteisiin kuuluvat entistä laajempi yhteistyö tärkeimpien kauppakumppaneiden kanssa tulliyhteistyön lisäämiseksi ja täytäntöönpanon tukeminen tärkeimmissä alkuperämaissa esimerkiksi EU:n ja Yhdysvaltojen välisen teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan strategian puitteissa sekä uutta väärentämisenvastaista kauppasopimusta (ACTA) koskevien neuvottelujen päätökseen saaminen.

Toimet:

· Edistetään kunnianhimoisten kahdenvälisten sopimusten tekemistä tärkeiden kauppakumppaneiden kanssa ja tuetaan naapuri- ja ehdokasmaiden kanssa tapahtuvaa yhdentymistä kehittämällä yhteinen talousalue.

· Käytetään mahdollisesti yhteisön kaupansuojelukeinoja jatkotoimina markkinoillepääsyä koskevalle komission vuotuiselle raportoinnille.

· Kehitetään transatlanttisen talousneuvoston toimintapotentiaali täyteen mittaan ja työskennellään muiden tärkeimpien kauppakumppanien kanssa tavoitteena luoda yhteensopivien säännösten ja standardien kannalta yhteinen alue.

· Parannetaan teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanojärjestelmän vaikuttavuutta väärentämisen estämisen kannalta muun muassa monenvälisen väärentämisenvastaisen kauppasopimuksen (ACTA) avulla.

5. Yhteisön Lissabon-ohjelman tuloksellisuuden varmistaminen

Yhteisön Lissabon-ohjelma sisältää taloudellisten uudistusten keskeiset tavoitteet vuosiksi 2008–2010. Tavoitteet on määritetty siten, että niiden avulla on mahdollista saada aikaan suurimmat kasvu- ja työllisyysvaikutukset yhteisön tasolla tukemalla ja täydentämällä kansallisia toimia. Tämän strategisen ohjelman olisi ohjattava EU:n kaikkien toimielinten työtä kasvu- ja työllisyysstrategiaan kuuluvissa yhteisön toimissa.Tavoitteisiin pääsemiseen voidaan vaikuttaa myös muiden toimenpiteiden avulla, mutta yhteisön Lissabon-ohjelman toimien katsotaan olevan kiireellisimpiä ja tärkeimpiä taloudellisille uudistuksille, jotka voidaan saavuttaa vuosina 2008–2010. Ohjelman tuloksellisuuden varmistamiseksi komissio ehdottaa kahta tärkeää aloitetta.

Ensiksi on tärkeää, että Euroopan parlamentti, neuvosto ja Euroopan komissio sopivat strategisista uudistustavoitteista ja -toimista. Tältä pohjalta olisi kehotettava Euroopan parlamenttia ja tulevia neuvoston puheenjohtajia asettamaan yhteisön Lissabon-ohjelman tavoitteet ja toimet ehdottomasti etusijalle.

Toiseksi on välttämätöntä seurata tarkoin yhteisön Lissabon-ohjelman toteuttamista, jotta sen avulla päästäisiin oikea-aikaisesti tuloksiin. Seuranta voitaisiin järjestää raportoimalla taloudellisten uudistusten saralla saavutetuista yhteisön tuloksista vuotuisessa täytäntöönpanoraportissa, jossa arvioitaisiin, missä määrin yhteisö on onnistunut toteuttamaan oheisessa taulukossa esitettyjä konkreettisia toimenpiteitä. Raportti olisi tärkeä panos syksyllä tapahtuvaa monenvälistä seurantaa varten, sillä raportin avulla voitaisiin järjestelmällisesti kartoittaa yhteisötasolla saavutettua edistystä samalla kun arvioidaan jäsenvaltioissa toteutetut uudistukset aihealueittain. Myös Euroopan parlamenttia kehotettaisiin arvioimaan edistystä. Arviointi- ja kartoitustulokset otettaisiin huomioon komission vuotuisissa seurantaraporteissa, jotka antaisivat viitteitä siitä, onko yhteisön Lissabon-ohjelmaa päivitettävä. Tältä pohjalta kevään Eurooppa-neuvoston olisi arvioitava tilanne ja annettava tarvittaessa uusia suuntaviivoja siinä yhteydessä, kun se suorittaa kasvu- ja työllisyysstrategian vuotuisen kokonaisarvioinnin.

Euroopan komissio ehdottaa sen vuoksi, että

– Euroopan parlamentti, neuvosto, Euroopan talous- ja sosiaalikomitea sekä alueiden komitea vahvistavat ehdotetun yhteisön Lissabon-ohjelman vuosiksi 2008–2010 erityisesti

· hyväksymällä yhteisön toimille asetetut kymmenen keskeistä tavoitetta sekä tavoitekohtaiset toimenpiteet

· sitoutumalla seuraamaan saavutettua edistystä ja antamaan ohjausta vuosittain

· asettamalla kymmenen keskeisen tavoitteen toteuttamiseksi vaaditut toimet etusijalle.

· LIITE

Integrated Guidelines Number | | Key Objectives | | Measures to be adopted by the European Commission | | Measures to be adopted as priority action by other institutions (EP, Council) | | Measures to be implemented |

| | | | | | | | |

Guideline 20 (Matching of Labour ,Market needs), 21 (Flexicurity), 23 (Investment in Human Capital), & 24 (Education and training systems) | | The Commission will propose a renewed Social Agenda by mid-2008, particularly covering education, migration, and demographic evolutions, and help to address the skills gap by improving the monitoring and forecasting of future skills requirements | | | | Proposal for a DIRECTIVE on Portability of pensions - possible political agreement at the Council (end of 2007 ) | | |

| | | | | | | | Ensure progressive removal of transitional restrictions on the free movement of workers from the new Member States (by 2011) |

| | | | Revision of REGULATION on Portability of social security rights (2nd half 2009 ) | | Projected adoption (2nd half 2010) | | |

| | | | | | | | Monitor the implementation of the RECOMMENDATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL on the establishment of the European Qualifications Framework for lifelong learning (Projected adoption: February 2008): Member States are asked to relate national qualifications systems to the EQF by 2010 |

| | | | | | | | DIRECTIVE- Monitoring the implementation of the Professional Qualifications Directive – Deadline for implementation by Member States:20 October 2007 |

| | | | | | | | Ensure the implementation of the basic skills communication (by 2010) |

| | | | RECOMMENDATION on EU-wide credit system transfer and accumulation systems for vocational training (March 2008) | | Projected adoption (March 2010) | | |

| | | | RECOMMENDATION on quality assurance in vocational education and training (March 2008) | | Projected adoption (March 2010) | | |

| | | | | | | | EU-wide inventory and monitoring system for on-going anticipation of future skills requirements in the context of "new skills for new jobs" initiative -Implementation in the course of 2008 and 2009 |

| | | | | | | | Ensure effective implementation of the Flexicurity common principles including the review "flexicurity: 3 years after". |

| | | | | | | | |

Guideline 20 (Matching of Labour ,Market needs) | | The Commission will make proposals for a common policy on immigration in 2008 | | | | Proposal for a DIRECTIVE Entry of highly skilled workers; "Blue Card" | | |

| | | | DIRECTIVE setting conditions of entry of seasonal workers (end 2008) | | Projected adoption (End 2010) | | |

| | | | | | | | |

Guideline 15 (SMEs) | | The Community will adopt a Small Business Act to unlock the growth potential of SMEs throughout their life-cycle | | Measures following Communication on "Small Business Act" (May /June 2008) | | Projected adoption (2010) | | |

| | | | Proposal for a Directive on the Small Company Statute(2nd half 2008) | | Projected adoption (2nd half 2010.) | | |

| | | | | | | | |

Guideline 14 (Better regulation) | | The Community will move towards the target to reduce EU administrative burdens by 25 % by 2012 and implement an ambitious simplification programme | | Rolling SIMPLIFICATION PROGRAMME (2006-2009) including 109 actions (2009) | | Pending proposals from SIMPLIFICATION PROGRAMME | | |

| | | | Proposals to reduce administrative burdens following administrative burden mapping and measurement of EC legislation and related transposition measures (2007-2008) in 13 priority areas. Proposals in 2008-2010. | | | | |

| | | | | | First batch of fast track administrative burden reduction actions | | First batch of fast track administrative burden reduction actions in comitology |

| | | | Proposal for next batch of fast track actions alongside the strategic review on better regulation(January 2008) | | | | |

| | | | | | | | |

Guideline 9 (Information Society), 12 (Internal Market) &13 (Open Markets) | | The Community will strengthen the single market, increase competition in services, and take further steps to integrate the financial services market | | | | Proposal for a DIRECTIVE Revision of the regulatory framework for electronic communications and services Projected adoption (2009) | | |

| | | | | | | | Market monitoring in key markets |

| | | | | | | | DIRECTIVE amending Directive 97/67/EC concerning the full accomplishment of the internal market of Community postal services (Implementation 2011/ 2013) |

| | | | | | | | DIRECTIVES - Third Package on Rail (Implementation by 2009) |

| | | | | | | | DIRECTIVE on services in the internal market - Implementation by the MSs 28 December 2009 |

| | | | | | | | Actions to improve implementation of single market following Communication on the application of Community Law (SMR) |

| | | | Proposals to allow companies to choose an EU-wide tax base (3rd Q 2008) | | Projected adoption (3rd Q 2010) | | |

| | | | | | | | Follow up of Retail banking (including payment cards and payment systems) and Business Insurance Sector Inquiries |

| | | | Measures to promote the creation of an EU mortgage credit market following a communication (White paper 19/12/07) | | Projected adoption (2009) | | |

| | | | Proposal for a DIRECTIVE amending Directive 85/611 on EU harmonised investment funds- UCITS (February 2008) | | Projected adoption (February 2010) | | |

| | | | | | | | DIRECTIVE - Monitoring Implementation of MiFiD- Entered in force 1 November 2007 |

| | | | Measures to ensure the realisation of Single Payments Area following a communication (2nd Q 2008) | | Projected adoption (2010) | | |

| | | | Strengthening EU arrangements for financial stability, through review of cooperation obligations, (End 2008) | | Projected adoption (2010) | | |

| | | | | | Proposal for a DIRECTIVE Solvency II -on the taking-up and pursuit of the business of Insurance and Reinsurance Projected adoption (End 2008) | | |

| | | | Proposal for a DIRECTIVE - Amendments to Directive 2006/48/EC and 2006/49/EC Capital Requirements(October 2008) | | Projected adoption (October 2010) | | |

| | | | | | | | |

Guideline 7 (R&D) | | The Community will make the "fifth freedom" (the free movement of knowledge) a reality and create a genuine European Research area. | | Framework REGULATION -Legal framework for construction and operation of pan-European research infrastructures(July 2008) | | Projected adoption (July 2010) | | |

| | | | Legislative and other proposals following Communication on "Partnership for a European researchers' passport for mobility and career development"(April 2008) | | Projected adoption (2010) | | |

| | | | | | Implementation of legal and financial decision on European Institute of Innovation and Technology Projected adoption (2nd Q 2008) | | |

| | | | Measures for preparation of joint programming of research following a communication (September 2008) | | Projected adoption (2010) | | |

| | | | | | | | |

Guideline 8 (Innovation) | | The Community will improve the framework conditions for innovation, in particular for venture capital and intellectual property rights. | | Measures for mutual recognition process following Communication on "Removing regulatory obstacles to cross-border investments by venture capital funds"(December 2007) | | Projected adoption ( 2010) | | |

| | | | | | Proposal for a COUNCIL REGULATION on the Community Patent and additional measures to set up an EU wide jurisdictional system for patent litigation Projected adoption (2010) | | |

| | | | | | | | The Joint European Resources for Micro to Medium Enterprises initiative (JEREMIE) |

| | | | | | | | EIF - The High Growth and Innovative SME Facility (GIF): risk capital for innovative SMEs in their early stages (GIF1-€ 255m) and in their expansion phase (GIF2-€ 299 m) |

| | | | | | | | EIF- The SME Guarantee Facility, providing loan guarantees to encourage banks to make more debt finance available to SMEs, (€506 m) |

| | | | | | | | EIF-The Seed Capital Action and the Partnership Action: helping to reinforce the capacity of financial intermediaries to invest in and lend to SMEs. (€69 m) |

| | | | | | | | |

Guideline 11 (Environment), 12 (Internal Market) 13 (Open Markets) & 16 (Infrastructure) | | The Community will complete the internal market for energy and adopt the climate change package in order to put in place the framework to achieve at least a 20% reduction in greenhouse gas emissions and reach a 20% renewables energy share by 2020. | | | | Proposal for a DIRECTIVE amending Directive 2003/54/EC concerning common rules for the internal market in electricity Projected adoption (end 2009) | | |

| | | | | | Proposal for a DIRECTIVE amending Directive 2003/55/EC concerning common rules for the internal market in natural gas Projected adoption (end 2009) | | |

| | | | | | Proposal for a REGULATION establishing an Agency for the Cooperation of Energy Regulators Projected adoption (end 2009) | | |

| | | | | | Proposal for a REGULATION amending Regulation (EC) No 1228/2003 on conditions for access to the network for cross-border exchanges in electricity Projected adoption (end 2009) | | |

| | | | | | Proposal for a REGULATION amending Regulation (EC) No 1775/2005 on conditions for access to the natural gas transmission networks Projected adoption (end 2009) | | |

| | | | | | | | Follow up measures to the energy sector inquiry |

| | | | | | | | |

Guideline 10 (Industrial Base) & 11 (Environment) | | The Community will promote an industrial policy geared towards more sustainable production and consumption, focusing on renewable energies and low-carbon and resource-efficient products, services and technologies. | | Proposal for a DIRECTIVE - Amending the Emission Trading Directive, 2003/87/EC(January, 2008) | | Projected adoption (January 2010) | | |

| | | | Legislative proposal on Carbon Capture and Geological Storage (CCS)(January, 2008) | | Projected adoption (January 2010) | | |

| | | | Proposal for a DIRECTIVE - Review of the Energy Taxation Directive(4th Q 2008) | | Projected adoption (4th Q 2010) | | |

| | | | Proposal for a DIRECTIVE on the promotion of renewable energy(January 2008) | | Projected adoption (January 2010) | | |

| | | | | | | | Initially 14 Implementing DIRECTIVES for priority product groups for adoption of minimum energy performance standards (eco-design requirements)(Comitology until 2011) |

| | | | Revision of DIRECTIVES on Energy labelling and household appliances(2008) | | Projected adoption (2010) | | |

| | | | Measures to strengthen the Public Procurement of high-performance environmentally-friendly products, technologies and services-following communication (Green Public Procurement(1st Q 2008 ) | | Projected adoption (2010) | | |

| | | | | | | | - 7th Framework Programme (2007-13): €2.3 billion for energy, €1.8 billion for environment (including climate change)- Competitiveness and Innovation Programme (CIP) (2007-13), Entrepreneurship and Innovation Programme (EIP) € 430 million for eco-innovation and Intelligent Energy for Europe (IEE) €730 million |

| | | | Legislative proposals following the "Sustainable industrial policy/Sustainable consumption policy", notably extension of EUP Directive(March 2008) | | Projected adoption (March 2010) | | |

| | | | | | | | |

Guideline 13 (Open Markets) | | Whilst working to conclude the Doha multilateral trade negotiations, the Community will negotiate bilaterally with key trading partners to open up new opportunities for international trade and investment, improve market access focussing on countries and sectors where significant barriers remain, and create a common space of regulatory provisions and standards. | | International Agreement - Conclusion of the most important bilateral FTAs (ASEAN, India, South Korea) | | |

| | | | International Agreement - New Partnership and Cooperation Agreement (PCA) with China | | |

| | | | | | |

| | | | Bilateral Cooperation EU-USA- Transatlantic Economic Council | | |

| | | | Bilateral regulatory cooperation with US, Japan, China and Russia | | |

| | | | | | |

| | | | | | EU-US Action Strategy on IPR enforcement |

| | | | Multi-party Agreement - Anti Counterfeiting Trade Agreement (ACTA) | | |

| | | | | | | | |

| | Monitoring and strengthening of spending on Growth and Jobs (earmarking) | | | | | | European Cohesion Policy Funds (mid-term review 2010) |

| | | | | | | | European Agricultural Fund for Rural Development (mid-term review 2010) |

| | | | | | | | Lifelong learning Programme |

| | | | | | | | European Globalisation Adjustment Fund |

| | | | | | | | |

[1] ”Community Lisbon Programme: Technical Implementation Report 2006”, SEK(2006) 1379.

[2] Ks. komission yksiköiden valmisteluasiakirja ”Spillovers and complementarities in the context of the Lisbon Growth and Jobs Strategy including the economic effects of the Community Lisbon Programme”. Siinä arvioidaan, että yhteisön Lissabon-ohjelman taloudellisten vaikutusten myötä EU:n kokonaistuotanto nousisi jopa 2¾ prosenttiyksikköä vuoteen 2020 mennessä. Selvityksessä on kuitenkin käytetty eri taloudellisia malleja, menetelmiä, tietolähteitä ja oletuksia, minkä vuoksi tuloksia on tulkittava varovaisesti.

[3] Neljäs kertomus taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta, Euroopan komissio, 2007.

[4] ”Uusia taitoja uusia työpaikkoja varten”, koulutusneuvoston 15. marraskuuta 2007 antamat päätelmät.

[5] Tutkimus- ja kehitys-/innovointitoiminta oli keskeinen haaste 24:ssä yhteensä 25:stä kansallisesta uudistusohjelmasta vuonna 2005.

[6] “Neuvoston päätelmät laajapohjaisesta innovaatiostrategiasta: EU:n strategiset painopisteet innovaatiotoiminnalle”, 4. joulukuuta 2006 kokoontuneen kilpailukykyneuvoston päätelmät.

[7] EIR:n ohjelma vuodeksi 2006 oli määrältään vähän yli 2 miljardia euroa, ja ohjelmassa annettiin tukea noin 180 000 pk-yritykselle kaikkialla EU:ssa.

[8] Patenttien käsittelystä ja kääntämisestä aiheutuu EU:ssa keskimäärin yli kymmenen kertaa suuremmat kustannukset kuin Yhdysvalloissa ja Japanissa.

[9] Komission tiedonanto Teollisuuspolitiikan väliarviointi – EU:n kasvu- ja työllisyysstrategiaan liittyvä tiedonanto, KOM(2007) 374, 4.7.2007.

--------------------------------------------------