[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 17.10.2007

SEK(2007) 1338

KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA

Oheisasiakirja

Ehdotus

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEKSI

asetuksen (EY) N:o 648/2004 muuttamisesta sen mukauttamiseksi aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivin 67/548/ETY ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta annettuun asetukseen (EY) N:o … TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA, JOKA KOSKEE GHS-JÄRJESTELMÄN TÄYTÄNTÖÖNPANOA YHTEISÖN OIKEUDESSA {KOM(2007) 613 lopullinen}{SEK(2007) 1337}

KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA

TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA, JOKA KOSKEE GHS-JÄRJESTELMÄN TÄYTÄNTÖÖNPANOA YHTEISÖN OIKEUDESSA

Kemikaalien maailmanlaajuisesti yhdenmukaistettu luokitus- ja merkintäjärjestelmä GHS (Globally Harmonised System of Classification and Labelling of Chemicals) hyväksyttiin virallisesti YK:n talous- ja sosiaalineuvostossa heinäkuussa 2003. Sen tavoitteena on soveltaa maailmanlaajuisesti samoja kriteerejä luokiteltaessa kemikaaleja ja tiedotettaessa merkinnöin niiden aiheuttamista vaaroista ja siten edistää kemikaalien vastuullista käsittelyä. Tällä on tarkoitus helpottaa maailmanlaajuista kemikaalien kauppaa ja samalla suojella ihmisen terveyttä ja ympäristöä.

Tämä vaikutusten arviointi koskee GHS-järjestelmän täytäntöönpanoa EU:ssa asetusehdotuksen avulla sekä sen aiheuttamia muutoksia muuhun siihen liittyvään yhteisön kemikaalilainsäädäntöön, jäljempänä ’muu lainsäädäntö’. Se perustuu vaikutusten arviointia koskeviin RPA:n ja London Economics -ryhmän tutkimuksiin, komission yksiköiden omaan työhön, kuten kemikaaleja koskevaan muuhun lainsäädäntöön aiheutuvien vaikutusten tarkasteluun, sekä Internetissä järjestetyn kuulemisen tuloksiin.

Tarkastelussa kävi ilmi, että GHS-järjestelmän täytäntöönpanosta on pitkän aikavälin hyötyä, koska kauppaan liittyvinä kustannussäästöinä ilmenevät (toistuvat) edut peittävät lopulta käyttöönottovaiheen kertaluonteiset kustannukset. Kustannussäästöt, jotka kaikissa arvioissa vastaavat keskimäärin muutamia työpäiviä yritystä kohti vuodessa, kertyvät siitä, että luokitusta ja merkintöjä koskevien maailmanlaajuisten erojen aiheuttamat kaupan sääntelyesteet madaltuvat merkittävästi. Tämä kasvattaa EU:n ulkopuolisten maiden kanssa käytävää kemikaalien kauppaa ja edistää siten kasvua ja työllisyyttä parantamalla EU:n tuotannonalan ulkoista kilpailukykyä.

Täytäntöönpanokustannukset on kuitenkin pidettävä kurissa, jotta järjestelmä antaisi nettohyötyä lähitulevaisuudessa ja jottei pk-yrityksille koituisi tarpeettomia kustannuksia ja hallinnollista rasitetta. Tämä edellyttää ennen kaikkea sujuvaa siirtymistä nykyisestä järjestelmästä GHS-järjestelmään, jossa säilytetään nykyinen korkeatasoinen terveyden ja ympäristön suoja ja minimoidaan yrityksille aiheutuva rasite. Siirtymäkaudella on oltava kaksi peräkkäistä vaihetta, ensin aineille ja sen jälkeen seoksille, jotta vältetään suuret toimintaongelmat, saadaan synergiaetuja tarkistettaessa luokituksia REACH-asetuksen mukaisten vaiheittaisten rekisteröintien yhteydessä ja pysytään muun maailman kanssa samassa GHS-luokituksen täytäntöönpanovauhdissa, jottei menetettäisi tärkeitä kaupallisia etuja.

Vaikutusten arviointi tukee aineita koskevan siirtymäajan sovittamista yhteen REACH- asetuksen mukaisen luokitusten ja merkintöjen luettelon määräajan kanssa. Lyhyempi siirtymäaika olisi käytännössä vaikea toteuttaa, ja sen vuoksi saatettaisiin joutua tekemään uudet merkinnät jo olemassa oleviin varastoihin. Myös pidempi siirtymäaika aiheuttaisi ongelmia niille seosten valmistajille, jotka haluaisivat ryhtyä käyttämään GHS-järjestelmää jo varhaisessa vaiheessa.

Arvioinnissa kannatetaan sitä, että seuraavan, seoksia koskevan siirtymäajan pituus olisi 4½ vuotta. On selvää, että seoksia koskevan määräajan pidentäminen vähänkin lisäisi entisestään kahden luokitusjärjestelmän rinnakkaisen käytön aiheuttamaa rasitetta, ja pitkissä toimitusketjuissa operoivat seosten toimittajat, joista monet ovat pk-yrityksiä, eivät voisi hyödyntää etuja, joita ne saisivat mukautuessaan vaadittuihin muutoksiin ja voidessaan jakaa kustannuksia. Lyhyempi siirtymäaika merkitsisi sitä, että harvemmat seosten toimittajat voisivat hyödyntää aineiden GHS-luokituksia ja aiemmin toimitusketjussa tehtyjä seosten GHS-luokituksia. Lisäksi 4½ vuoden siirtymäaika olisi sidosryhmien julkisessa kuulemisessa saatujen vastusten mukainen, sillä siinä kannatettiin enimmäkseen keskipitkiä siirtymäaikoja.