Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille - Rahoitussuunnittelu 2002-2006 - Rahoitusnäkymien otsakkeet 3 ja 4 /* SEK/2001/1013 lopull. */





KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE RAHOITUSSUUNNITTELU 2002-2006 Rahoitusnäkymien otsakkeet 3 ja 4 Rahoitusnäkymillä luodaan yleiset puitteet menoille jakamalla ne laajoihin kokonaisuuksiin. Nämä menoluokat on kuitenkin jaettava pienempiin luokkiin, jotta komissio voisi tarkastella toimenpiteitä keskipitkällä aikavälillä. Berliinin Eurooppa-neuvosto sopi vuosien 2000-2006 kokonaismäärärahoista Agenda 2000 -hankkeen yhteydessä ja katsoi, että ne ovat olennainen osa talousarviomenettelyn parantamisesta tehtyä toimielinten sopimusta. Ne eivät ole kuitenkaan sama kun monivuotinen rahoitussuunnitelma. Rahoitussuunnittelu on väline, jonka avulla yksiköt voivat suunnitella yhteisön eri toimintapolitiikkoja ja toimenpiteitä. Budjettivallan käyttäjän kanssa tehtiin heinäkuussa 2000 sopimus, jonka mukaan ohjelmasuunnitelmien osalta on järjestelmällisesti tarkastettava, että ne sopivat yhteen rahoitusnäkymien kanssa. Komissio on sitoutunut laatimaan ja toimittamaan budjettivallan käyttäjälle otsakkeita 3 (sisäiset politiikat) ja 4 (ulkoiset toimet) koskevat rahoitussuunnitelmat. Suunnitelmat ovat vasta alustavia ja niitä voidaan muuttaa tulevissa budjettimenettelyissä tehtävillä päätöksillä tai uusia monivuotisia ohjelmia koskevilla komission aloitteilla. vuosien 2000-2006 rahoitusnäkymien otsakkeiden 3 ja 4 rahoitussuunnitelmat (1) Otsake 3 : Sisäiset politiikat Liitteenä olevat taulukot kattavat jakson 2000-2006. Vuosia 2000-2002 koskevat määrät on jo vahvistettu tai niistä on tehty esitys vuotuisten budjettimenettelyjen aikana. Yhtenäisyyden vuoksi vuosia 2003-2006 koskevat suunnitelmat on tehty vuoden 2002 alustavan talousarvioesityksen nimikkeistön mukaisesti. Yli neljä viidesosaa menoista kohdennetaan sisäisten politiikkojen eri osa-alueisiin yhteispäätösmenettelyllä hyväksyttyjen monivuotisten ohjelmien mukaisesti. Tämän lisäksi on vielä joitakin merkittäviä ohjelmia, joiden rahoitus on vasta alustava. Menot voidaan jakaa kolmeen tyyppiin: -Vahvistetut tai valmisteilla olevat monivuotiset ohjelmat, joiden rahoitus suunnitellaan 6. toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten sopimuksen mukaisesti siltä osin kuin on kyse rahoitussäännösten liittämisestä päätöksiin. Tällaisia ohjelmia on kahdenlaisia: lainsäätäjän jo vahvistamat ohjelmat (merkitty taulukkoon d-kirjaimella: "decided" tai c-kirjaimella: "codecision") ja ohjelmat, joista komissio on tehnyt esityksen mutta joita lainsäätäjä ei ole vielä vahvistanut (merkitty taulukkoon p-kirjaimella). -Päättymässä olevat monivuotiset ohjelmat, joiden jatkamisesta tai uusimisesta ei vielä ole tehty esitystä. Nämä määrät on ekstrapoloitu useimmiten soveltamalla niihin kasvukerrointa, joka on kaksi prosenttia vuodessa ja joka siis vastaa talousarviossa käytettyä deflaattoria (merkitty taulukkoihin e-kirjaimella ja numerot kursivoitu). -Monivuotisista ohjelmista riippumattomat toimet, jotka on ryhmitelty sarakkeeseen "muut toimet" ja joiden menojen oletetaan lisääntyvän useimmissa tapauksissa talousarviossa käytetyn deflaattorin mukaisesti (2 % vuodessa) vuoden 2002 alustavasta talousarvioesityksestä alkaen. Rahoitussuunnitelma esitetään talousarvion osastoittain. Monivuotiset ohjelmat on lueteltu kunkin osaston sisällä erikseen mutta muita toimia koskevat rahamäärät on koottu yhteen. (a) Huomautuksia Otsakkeen 3 enimmäismäärät vuosina 2000-2006 ovat saman kauden rahoitusnäkymien mukaiset ja ne on ilmoitettu käypiin hintoihin. Niitä politiikan aloja koskevat suunnitelmat, joiden rahoituksesta tai oikeusperustasta ei vielä ole tehty päätöstä, on laskettu mekaanisesti soveltamalla määriin vuosittain kahden prosentin kasvukerrointa. Tästä ovat poikkeuksena tapaukset, joissa menojen voidaan perustellusti olettaa säilyvän nykytasolla tai joissa niiden oletetaan lisääntyvän nopeammin poliittisten painopisteiden vuoksi. On otettava huomioon seuraavat näkökohdat: -Tutkimus ja teknologinen kehittäminen (TTK): TTK on edelleenkin merkittävin menoerä (yli 60 % otsakkeen 3 menoista). Vuosia 2000-2002 koskevat määrärahaosuudet on laskettu viidennen puiteohjelman rahoitussuunnitelman mukaisesti lisäämällä niihin vuonna 1999 vähennetyt 120 miljoonaa euroa, jotka siirrettiin Kosovon jälleenrakennuksen kiireellisiin rahoitustarpeisiin. Niinpä vuodelle 2002 osoitettu 4,055 miljardia euroa sisältää 45 miljoonaa edellä mainitun siirron viimeisenä oikaisueränä. -Vuosi 2002 on paitsi viidennen puiteohjelman viimeinen ohjelmavuosi myös uuden puiteohjelman ensimmäinen ohjelmavuosi. Komissio esittää, että uuden puiteohjelman rahoitus on 17,5 miljardia euroa vuosina 2003-2006. -Eräät merkittävät ohjelmat, joiden rahoitus on yli 30 milj. euroa vuodessa on vahvistettu nykyisten rahoitusnäkymien ensimmäisen vuoden jälkeen -yhteispäätösmenettelyllä: Sokrates 2000-2006 (B3-1001), Nuoriso 2000-2006 (B3-1010), Kulttuuri 2000-2004 (B3-2008), Euroopan laajuiset verkot 2000-2006 (Liikenne B5-700, Energia B5-710, Televiestintä B5-720), LIFE III 2000-2004 (B4-320); -neuvoston päätöksellä, johon rahoitus sisältyy viitemääränä: Leonardo 2000-2006 (B3-1021), MEDIA PLUS 2001-2005 (B3-201), Yritystoimintaa ja yrittäjyyttä koskeva ohjelma 2001-2005 (B5-510 ja B5-511), Euroopan pakolaisrahasto 2000-2004 (B5-81); -Kansanterveyden alan toimien poliittinen ensisijaisuus on otettu huomioon. Asiasta on esitetty uutta ohjelmaa 2001-2006 toukokuussa 2000. Uuden kansanterveysstrategian vahvistamista odotellessa kuutta vuoden 2000 tai 2001 lopulla päättyvää ohjelmaa on päätetty jatkaa vuoden 2002 loppuun (B3-4308). Sama poliittinen ensisijaisuus on annettu myös elintarvikkeiden turvallisuudelle (B3-4), jota varten on kaavailtu perustettavan eurooppalainen elintarvikeviranomainen, sekä ilma- ja merikuljetuksille (B2-7), joita varten on esitetty perustettavan omat virastot. -Eräiden alojen rahoitusta on supistettu tässä rahoitussuunnitelmassa siksi, että jotkin toimet ovat päättymässä. Tästä on esimerkkinä tiedotusta ja viestintää (B3-3) koskevista budjettikohdista tehtävät supistukset vuodesta 2003 alkaen lähinnä euroa koskevan tiedotuskampanjan päättymisen vuoksi. Jos näiden hankkeiden jälkeen aloitetaan uusia hankkeita, ne rahoitetaan otsakkeen ylärajaan sisältyvästä marginaalista, kuten edellä jo todettiinkin. -Tämä suunnitelma on laadittu niiden ylärajojen mukaisesti, jotka ovat voimassa 15 jäsenvaltion unionissa. Ylärajoja muutetaan laajentumisen yhteydessä uusista jäsenvaltioista aiheutuvien menojen kattamiseksi toimielinten sopimuksessa määrätyllä tavalla. (b) Otsakkeen ylärajaan sisältyvä käyttömarginaali Otsaketta 3 koskevien rahoitusnäkymien ylärajaan nykyisen rahoitussuunnitelman mukaisesti jäävästä marginaalista voidaan esittää joitakin huomautuksia: -Otsaketta 3 koskevaan suunnitelmaan sisältyy jokseenkin jatkuvasti koko kauden 2003-2005 ajan 190-270 miljoonan euron marginaali, joka nousee ohjelmakauden lopussa (2006) noin 350 miljoonaan euroon. On kuitenkin muistettava, että suunnitelma perustuu olettamukseen siitä, että budjettideflaattori on vuodesta 2002 alkaen vuosittain 2 prosenttia. Jos näin ei käy ja deflaattori jääkin 0,5 prosenttiyksikköä alhaisemmaksi, ylärajaa on tarkistettava alaspäin ja marginaalia on supistettava noin 150 miljoonaa euroa vuonna 2006. >TAULUKON PAIKKA> -Marginaalista on myös voitava kattaa kustannukset uusista valmistelutoimista, pilottihankkeista tai muista mahdollisista toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on sopeutua uusiin tilanteisiin. Komissio saattaa joutua valmistelutoimien jälkeen tekemään ehdotuksia uusista ohjelmista, joiden laajuus tai määrärahaosuus ei vielä tällä hetkellä ole tiedossa. >TAULUKON PAIKKA> Merkkien selitykset: d: vahvistettu päätöksellä c: vahvistettu yhteispäätöksellä p: ehdotus neuvoston päätökseksi e: arviot (luvut kursiivilla) pc: yhteispäätösesitys pm: määritetään myöhemmin kasvu: keskimääräinen vuosikasvu kaudella 2000-2006 06/01: kasvu 2006/2000 // Huom: Lihavoidut luvut ilmoittavat osaston kokonaismäärän Kursivoidut luvut ovat arvioita, jotka perustuvat yleensä 2 %:n keskimääräiseen vuosikasvuun. (2) Otsake 4: Ulkoiset toimet Otsaketta 4 (Ulkoiset toimet) koskeva suunnitelma esitetään samaan tapaan kuin otsaketta 3 koskeva suunnitelma. Vuosille 2000 ja 2001 esitetyt määrät on siis vahvistanut budjettivallan käyttäjä vuosittaisen menettelyn yhteydessä. Vuotta 2002 koskevat luvut vastaavat vuoden 2002 ATE:n lukuja. Toisin kuin otsakkeessa 3, jossa ohjelmat vastaavat eri budjettikohtia, otsakkeen 4 ohjelmat ryhmitellään joko maantieteellisesti (useita eri budjettikohtia) tai aihekohtaisesti. Näin ollen yksittäisen oikeusperustan vahvistaminen - tai voimassaolon lakkaaminen - ei näy taulukossa: maantieteellisiä tai aihekohtaisia lukuja koskevissa muutoksissa on otettu huomioon mahdolliset muutokset ohjelmissa. (a) Ajanjakso 2000-2006: Yleisiä huomautuksia Keski- ja Itä-Euroopan viimeaikaiset geopoliittiset tapahtumat ovat vaikuttaneet merkittävästi Euroopan unionin ulkoiseen toimintaan: useimmat suurimmista EU:n avustusohjelmista (Meda, Tacis ja Cards) on perustettu viime vuosikymmenen aikana (Phare vuonna 1989). Euroopan yhteisö laati varsinkin vuonna 1995 uusia strategioita, jotka koskivat Euroopan unionin laajentumista assosioituneihin Keski- ja Itä-Euroopan maihin ja joilla tehostettiin Euroopan unionin yhteistyötä Välimeren alueen kolmansien maiden, Uusien itsenäisten valtioiden sekä Aasian ja Latinalaisen Amerikan kehitysmaiden kanssa. Selkkaukset ja luonnonkatastrofit eri puolilla maailmaa (esim. Keski-Afrikassa, Balkanilla, Keski-Amerikassa ja Itä-Timorilla) ovat lisäksi antaneet viime vuosina uutta merkitystä EY:n hätäaputoimille. Ulkosuhteisiin liittyvää politiikkaa koskevat maksusitoumusmäärärahat ovat lisääntyneet EY:n talousarviossa 1990 vuoden 1,9 miljardista eurosta 8,2 miljardiin euroon vuonna 2000 ja 8,6 miljardiin euroon vuonna 2001. Vuoden 2001 summassa on mukana liittymistä valmisteleva strategia sekä vuoden 2001 määrärahat Phare-ohjelmalle (1,62 mrd. Euroa), ISPAlle (1,08 mrd. Euroa) ja Sapardille (540 milj. euroa). Toukokuun 6. päivä 1999 tehtyyn toimielinten sopimukseen sisältyvien rahoitusnäkymien mukaan otsakkeen 4 yläraja nousee 2000 vuoden 4,627 miljardista eurosta 4,787 miljardiin euroon vuonna 2006 (vuoden 2000 hintoina). Balkanin alueen lisärahoitustarve on kuitenkin merkittävästi muuttanut alkuperäistä suunnitelmaa: koska rahoitusnäkymiä ei ole voitu tarkistaa - eikä etenkään korottaa otsakkeen 4 ylärajaa - lisärahoitustarve on tyydytetty (vuosina 2000 ja 2001 joustovälineen käyttöönoton ohella) ulkosuhteiden strategioihin tehdyillä muutoksilla. Käytännössä komissio on nähnyt paljon vaivaa pyrkiessään järjestelemään varoja uudelleen otsakkeen 4 sisällä eri kriteerien mukaisesti. Uudelleenjärjestelyä on tehty varsinkin seuraavien periaatteiden mukaisesti: -tiettyjen alueiden geopoliittinen merkitys ja niihin liittyvät ensisijaiset tavoitteet -ulkosuhteiden ohjelmien painottuminen köyhyyden poistamiseen -komission tiedot ohjelmien hallinnoinnista. (b) Otsakkeen 4 rahoitussuunnittelu: Tärkeimmät tekijät Kuten aiemmin jo mainittiin, vuoden 2001 alustavaan talousarvioesitykseen liitetty rahoitussuunnitelma sisälsi ehdotuksen rahoitusnäkymien tarkistamiseksi niin, että niistä voitaisiin kattaa Balkanin alueen ohjelman merkittävä rahoitustarve. Budjettivallan ei päässyt yhteisymmärrykseen rahoitusnäkymien tarkistamisesta. Lisäksi vuonna 2000 vahvistettiin - tai uusittiin - merkittäviä avustusohjelmia (Cards, MEDA ja Tacis), jotka ovat vaikuttaneet otsaketta 4 koskeviin suunnitelmiin. Uudessa suunnitelmassa noudatetaan neuvoston määrittämiä rahoitussuosituksia, jotka koskevat MEDA-ohjelmaa (5,35 mrd. euroa) ja Cards-ohjelmaa (4,65 mrd. euroa). Muiden tukitoimien rahoitussuunnitelmien osalta tehdään suhteellisen pieniä muutoksia verrattuna muutokseen, jonka komissio teki toukokuussa 2000. Uusien itsenäisten valtioiden rahoitus on suunnitelman mukaan 3,66 miljardia euroa, mikä on korkeampi kuin neuvoston hyväksymä Tacis-ohjelma rahoituskehys (3,138 mrd. euroa). Vaikka summa on hieman pienempi kuin edellisvuoden suunnitelman mukaiset 3,68 mrd. euroa (n. 24 milj. euroa alhaisempi), komissio pystyy kuitenkin sen avulla antamaan riittävästi makrotaloudellista tukea koko kauden ajan. Kauden neljän viimeisen vuoden aikana (2003-2006) marginaali kasvaa 211 miljoonasta eurosta 400 miljoonaa euroon. Marginaalin avulla komissio voi rahoittaa ennakoimattomia ulkosuhteiden tapahtumia ja lisätä tarvittaessa ulkoisen avun ohjelmien rahoitusta. Otsakkeen 4 varoiksi vuonna 2002 esitetään yhteensä 4,82 miljardia euroa eli vähemmän kuin vuoden 2001 talousarviossa. Tämä johtuu joustovälineen käyttämisestä vuonna 2001 (200 milj. euroa); välineen avulla Balkanin avustukset voitiin hoitaa asianmukaisesti muiden ulkosuhteiden ohjelmien rahoitusosuuksia merkittävästi muuttamatta. Komission laatimat ulkosuhteiden avun tavoitteet vuodeksi 2002: Välimeren alue ja kehitysyhteistyö (otsakkeesta 7 rahoitettavasti liittymistä valmistelevasta strategiasta puhumattakaan) ovat myös keskipitkän ajan tavoitteita. Välimeren alue on näin ollen ensisijainen yhteistyöalue, mikä selittää sitä koskevan rahoituksen suuruuden. Euroopan unionin on rakennettava kiinteämmät yhteydet lähinaapureihinsa tukemalla niiden tietä vakauteen ja demokratiaan. Ohjelmien (varsinkin MEDA-ohjelman) hallinnointia on kuitenkin parannettava, jotta siitä saataisiin tehokkaampaa ja vaikuttavampaa: näin ollen on perusteltua, että maksusitoumusmäärärahoja myönnetään niukemmin nyt ohjelmakauden alussa ja että niiden määrää lisätään ohjelmakauden loppua kohden. Muissa alueellisissa tukitoimissa, kuten Aasia ja Latinalaisen Amerikan kanssa käytävässä teknisessä ja taloudellisessa yhteistyössä keskitytään köyhyyden lieventämiseen tukemalla erityisesti terveydenhuoltoa ja koulutusta. Aasian avustusmäärärahat lisääntyvät vuosittain koko kauden ajan (1,4 %), mutta Latinalaisen Amerikan avustuksia hieman supistetaan (keskimäärän 1,1 % vuodessa) lähinnä alueen ohjelmien heikon toteuttamisasteen ja erityisohjelmien asteittaisen lakkauttamisen vuoksi (esim. hirmumyrsky Mitchin aiheuttamien tuhojen korjaaminen Keski-Amerikassa). Ulkosuhteiden avustusohjelmien hallinnoinnin rationalisointi tehostaa toivottavasti yhteisön tukitoimia kyseisellä alueella. Balkanin alueen ohjelmista Cards-ohjelman tavoitteena on vakiinnuttaa EY:n toiminnan oikeudellinen ja taloudellinen perusta Albaniassa, Bosniassa ja Hertsegovinassa, Kroatiassa, entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa ja Jugoslavian liittotasavallassa (Serbia, Kosovo ja Montenegro). Ohjelmassa Bosnian ja Hertsegovinan rahoitus on suhteellisen muuttumatonta tai sitä supistetaan hieman, mutta Montenegron, Kroatian, Kosovon ja Serbian rahoitusta lisätään, koska se on poliittisten muutosten ansiosta perusteltua (lisäyksen mahdollisti vuosina 2000 ja 2001 joustovälineen käyttö). Etelä-Afrikan avustusohjelma on poliittisesti merkittävä ja lisäksi siinä keskitytään pääasiallisesti köyhyyden poistamiseen: sen vuoksi rahoitusta jatketaan nykytasolla koko kauden ajan (yhteispäätösmenettelyllä annetussa asetuksessa säädetään avustuksen vuosirahoitukseksi 125 milj. euroa). Aihekohtaisesti ryhmitellyistä avustuksista komissio esittää elintarvikeavun kokonaismäärärahaosuuden lisäämistä (vuosittain keskimäärin 2,7 %). Elintarvikeapua myönnetään köyhille, joten sille on taattava katkeamaton rahoitus). Muiden yhteistyötoimien kokonaisrahoitus nousee vuosittain keskimäärin 0,5 prosenttia lähinnä kalastussopimusten (varsinkin Marokon kanssa tehtävän sopimuksen) rahoitustarpeita koskevien uusien arvioiden vuoksi. Muiden yhteistyötoimien rahoitusta on huomattavasti järkeistetty ryhmittelemällä budjettikohtia niiden aihepiirien (maantieteellisten, ympäristöllisten tai sosiaalisten näkökohtien tai avustuksen loppukäyttäjien - valtiosta riippumattomien järjestöjen) mukaan. Humanitaarisen avun määrärahoja ei pidä leikata, koska avustustoimilla on saavutettu hyviä tuloksia, ne ovat hyvin esillä ja koska apua annetaan kriiseistä kärsiville köyhimmille väestöryhmille: avustusmäärärahoja lisätäänkin keskimäärin 1 prosenttia vuodessa. Kyprokselle, Maltalle ja Turkille annettavaa liittymistä valmistelevaa tukea rahoitetaan vastedeskin otsakkeesta 4, sillä varojen siirtäminen ei ole mahdollista ennen kuin rahoitusnäkymiä on muutettu. Kyproksella ja Maltalla on tällä hetkellä omat liittymistä valmistelevat tukivälineensä, mutta Turkin tuen oikeudellinen perusta on vasta valmisteltavana (suurin osa Turkille myönnettävästä taloudellisesta tuesta rahoitetaan MEDA-ohjelmasta). Nykyinen suunnitelma mahdollistaa sen, että koko kauden ajan rakennetaan asteittain liikkumavaraa, jonka ansiosta voidaan rahoittaa ennakoimattomia ulkosuhteiden alan tapahtumia, lisätä tarvittaessa ohjelmien määrärahoja ja ottaa huomioon deflaation aiheuttamat muutokset. Monivuotinen suunnitelma on vasta alustava. Tässä esityksessä noudatetaan komission toiminnan painopisteitä ja keskipitkän ajan tavoitteita: sen avulla voidaan huolehtia asianmukaisesti sekä EU:lle geopoliittisesti tärkeiden alueiden tukitarpeesta että EU:n sitoumuksista antaa riittävää taloudellista tukea maailman köyhimmille alueille. Esityksessä noudatetaan myös rahoitusnäkymissä asetettuja rajoitteita ja otetaan huomioon eri ohjelmien aiemmat ja nykyiset tulokset. Samalla jätetään mahdollisuus lisätä ohjelmien rahoitusta, jos niiden tulokset paranevat tai jos niissä esiintyy uusia rahoitustarpeita. >TAULUKON PAIKKA>