Erityiskertomus nro 6/2011 ”Ovatko Euroopan aluekehitysrahastosta osarahoitetut matkailualan hankkeet olleet vaikuttavia?”





SANASTO EAFW : Equivalent Annual Full time Worked, kokoaikaiseksi muunnettu vuotuinen työaika. EAFW = henkilöresurssit x työaika prosentteina x työskentelyjakso vuoden mittaan. Esimerkiksi jos yksi henkilö työskentelee 50-prosenttisella työajalla neljän kuukauden ajan, tulokseksi saadaan 0,17 EAFW. Kertomuksessa mainitut luotujen tai säilytettyjen työpaikkojen lukumäärät laskettiin tällä menetelmällä. EAKR : Euroopan aluekehitysrahasto. EAKR on yksi rakennerahastoista. Se on rahoitusväline, jonka avulla edistetään taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta EU:n alueiden välillä. EAKR:n tukitoimenpiteet pannaan täytäntöön pääasiassa toimenpideohjelmilla, joista kukin sisältää lukuisia hankkeita. Hallinto-viranomainen : Viranomainen, jonka jäsenvaltio on nimittänyt hallinnoimaan toimintaa eli yleensä toimenpideohjelmaa. Rakenne-rahastot : Keskeinen EU-politiikan väline, jolla tuetaan perustamissopimuksessa esitettyjen taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskevien tavoitteiden toteutumista. Toimenpide-ohjelma : Komission hyväksymä asiakirja, jossa asetetaan johdonmukaisia painopistealueita. Nämä puolestaan sisältävät monivuotisia tukitoimenpiteitä. Rakennerahastoista osarahoitettavien hankkeiden täytyy liittyä näihin toimenpiteisiin. Vaikuttavuus : Vaikuttavuudella kuvataan sitä, missä määrin kunkin toimen tavoitteet on saavutettu. Välitön työpaikka : Työpaikka, joka on syntynyt EAKR:n avustusta saaneiden toimien ansiosta. Esimerkiksi hotellin pitämiseen liittyvät työpaikat ovat välittömiä. Sen sijaan hotellin rakentamiseen liittyviä työpaikkoja ei pidetä välittöminä. TIIVISTELMÄ I. Matkailu on maailman kolmanneksi suurin talouden ala ja Euroopan unionin (EU) suurin palvelutoimiala. Se on kasvava ala, joka edistää niin taloudellista kasvua kuin työllisyyttäkin. II. Ohjelmakaudella 2000–2006 Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) kohdennettiin matkailualan aineellisiin investointeihin 4623 miljoonaa euroa. Hallintoviranomaiset jäsenvaltioissa valitsevat kyseiset hankkeet ja hallinnoivat niitä. III. Nyt toimitetussa tarkastuksessa mitattiin toiminnan tuloksia pääasiassa kasvun ja työllisyyden – rakennerahastojen yleistavoitteiden – näkökulmasta. Tiedot koottiin suoraan 206:lta hankkeen edistäjältä, jotka poimittiin satunnaisotannalla. Tällä tavoin pyrittiin saamaan edustava yleiskäsitys tilanteesta EU:n tasolla. IV. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti: a) saatiinko matkailuhankkeilla aikaan halutut tulokset b) ovatko hankkeiden tulokset kestäviä c) käynnistettiinkö hankkeita EU:n tuen ansiosta. V. Tilintarkastustuomioistuin teki seuraavat havainnot: a) Suurimmalla osalla hankkeista saatiin aikaan useita tuloksia: luotiin tai säilytettiin työpaikkoja (58 prosentissa hankkeista) taikka lisättiin matkailualan vastaanottokapasiteettia (73 prosentissa) tai matkailun määrää (74 prosentissa). Hankkeista 44 prosentissa tuloksia saatiin aikaan kaikkien näiden kolmen tavoitteen osalta. b) Hankkeissa, joissa tällaisia tavoitteita oli asetettu, ne saavutettiin työpaikkojen luomisen ja säilyttämisen osalta keskimäärin 75-prosenttisesti ja vastaanottokapasiteetin osalta 93-prosenttisesti. Joskus myös hankkeilla, joille ei ollut asetettu kyseisiä tavoitteita, saatiin aikaan tuloksia. c) Päämäärien ja indikaattoreiden asettaminen sekä seuranta vaihtelivat tarkastuskäynnin kohteena olleilla alueilla. d) Tarkastuksen ajankohtana 98 prosenttia päätökseen saaduista hankkeista oli yhä toiminnassa ja 94 prosenttia hankkeiden avulla luoduista tai säilytetyistä työpaikoista oli edelleen olemassa. e) Julkisen rahoituksen myöntäminen mahdollisti hankkeen toteuttamisen 74 prosentissa tapauksista, ja hanketta muutettiin avustuksen ansiosta 20 prosentissa tapauksista. Kuudessa prosentissa hankkeista avustuksella ei ollut vaikutusta. Mitä pienempi avustuksen osuus oli, sitä vähäisempi oli sen vaikutus hankkeeseen. f) Hankkeen edistäjistä 92 prosenttia piti EAKR:n avustusta tunnustuksena hankkeensa laadusta, mutta 42 prosenttia katsoi avustuksen lisänneen hallinnollista taakkaa huomattavasti. Mitä pienempi avustuksen osuus oli, sitä raskaampana EAKR:n avustuksesta aiheutunutta hallinnollista taakkaa pidettiin. VI. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa seuraavaa: a) Hallintoviranomaisten olisi varmistettava, että hankkeille asetetaan tarkoituksenmukaiset tavoitteet, päämäärät ja indikaattorit, ja komission olisi kannustettava tähän toimintatapaan. b) Hallintoviranomaisten olisi kiinnitettävä enemmän huomiota siihen, onko avustus todella välttämätön ehdotettujen hankkeiden toteuttamiselle, ja siihen, miten hankkeet vaikuttavat työllisyyden parantamiseen ja taloudelliseen kasvuun. Komission olisi kannustettava hallintoviranomaisia soveltamaan tätä toimintatapaa. c) Komission olisi arvioitava, onko matkailualalle annettava tuki kustannusvaikuttavaa, ja pohdittava, voitaisiinko tuki kohdentaa nykyistä paremmin. Kuva 1 – Historiallisesta rakennuksesta on tehty neljän tähden hotelli (Espanja) +++++ TIFF +++++ © Euroopan unioni Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin, tammikuu 2010. JOHDANTO MATKAILUALA EU:SSA 1. Matkailu on määritelty seuraavasti: "Matkustaminen ja oleskelu henkilön tavanomaisen elinpiirin ulkopuolella olevassa paikassa korkeintaan yhden vuoden ajan vapaa-ajan viettoon, ammattiin tai muuhun tarkoitukseen liittyvästä syystä" [1]. Matkailusta on tullut tärkeä osa EU:n kansalaisten elämää, sillä he matkustavat yhä enemmän sekä yksityisesti että työnsä vuoksi. Matkailu lisää myös EU:n kansalaisuustunnetta suosimalla kansalaisten välisiä yhteyksiä ja vaihtoja yli kieli-, kulttuuri- ja perinnerajojen [2]. 2. Matkailu kuuluu niihin toiminta-aloihin, joilla Euroopan unionilla (EU) on toimivalta toteuttaa toimia jäsenvaltioiden toimien tukemiseksi, yhteensovittamiseksi tai täydentämiseksi [3]. Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa (SEUT) korostetaan matkailualan merkitystä: unioni pyrkii toiminnallaan kannustamaan kyseisen alan yritysten kehittämiselle suotuisan ympäristön luomista ja edistämään jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä erityisesti hyvien käytäntöjen vaihdon avulla [4]. 3. Matkailu on maailman kolmanneksi suurin talouden ala ja EU:n suurin palvelutoimiala [5]. Se tuottaa yli viisi prosenttia EU:n bruttokansantuotteesta (BKT). Noin 1,8 miljoonaa matkailualan yritystä työllistää arviolta 5,2 prosenttia koko työvoimasta (9,7 miljoonaa työpaikkaa). Jos mukaan lasketaan matkailuun liittyvät alat, osuus BKT:stä kasvaa noin kymmeneen prosenttiin ja osuus työvoimasta noin 12 prosenttiin [6]. RAKENNETOIMET JA MATKAILUALA 4. Rakennerahastot pyrkivät matkailualan toimillaan ensisijaisesti luomaan ja säilyttämään työpaikkoja sekä edistämään taloudellista kasvua. Tarkemmin sanoen toimien tarkoituksena on edistää taloudellisen toiminnan sekä työllisyyden ja inhimillisten voimavarojen tasapainoista ja kestävää kehitystä [7]. Kaudella 2000–2006 Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) myönnettiin tukea sellaisiin tuottaviin investointeihin, joilla voidaan luoda tai säilyttää työpaikkoja, sekä matkailun kehittämiseen ja kulttuuri-investointeihin. Ehtona oli, että luotavien työpaikkojen täytyy olla pysyviä [8]. 5. EU osarahoittaa hankkeita monivuotisten toimenpideohjelmien kautta. Ohjelmissa on määritetty painopistealueet, joista kukin sisältää useita tukitoimenpiteitä. Osaan näistä sisältyy tuen myöntäminen matkailualalle. 6. Jäsenvaltiot laativat ohjelmat komission ja kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten sekä jäsenvaltioiden talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten välisen kuulemisen jälkeen. Komissio arvioi ja hyväksyy ohjelmat. 7. Hankkeen edistäjät ehdottavat yksittäisiä hankkeita. Jäsenvaltion nimittämät kansalliset, alueelliset tai paikalliset viranomaiset järjestävät valintamenettelyjä ja hyväksyvät hankkeet. Hankkeen edistäjien on toimitettava hallintoviranomaisille seurantaa varten tietoja siitä, miten hankkeet edistyvät ja saavutetaanko tavoitteet. 8. Ohjelmakaudella 2000–2006 rakennerahastot kohdensivat matkailualalle 7994 miljoonaa euroa, joista 4623 miljoonaa euroa oli aineellisiin investointeihin tarkoitettuja EAKR:n varoja (esimerkiksi tiedotuskeskuksia, majoitustiloja ja ravitsemispalveluja varten). Tarkastus ei kattanut niitä 3371 miljoonaa euroa [9], jotka koskivat aineettomia investointeja (esimerkiksi matkailupalvelujen kehittäminen ja tarjoaminen; urheiluun, kulttuuriin ja vapaa-aikaan sekä kulttuuriperintöön liittyvä toiminta), yhteisiä palveluita ja ammatillista koulutusta. Kuva 2 – Eräässä hankkeessa rakennettiin uusi alueteatteri (Ranska) +++++ TIFF +++++ © Euroopan unioni Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin, joulukuu 2009. TARKASTUS TARKASTUKSEN SISÄLTÖ JA TAVOITTEET 9. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti EAKR:stä ohjelmakaudella 2000–2006 osarahoitetut matkailualan aineelliset investoinnit. Tällä tavoin kymmenille tuhansille hankkeille myönnettiin enintään 50 prosentin osarahoitus tavoitteeseen 2 [10] kuuluvilla alueilla ja enintään 75 prosentin osuus tavoitteseen 1 [11] kuuluvilla alueilla. Liitteessä I on eritelty jäsenvaltioittain toimenpideohjelmien lukumäärä ja matkailualalle kohdennettujen varojen määrä. 10. Tarkastuksen päätavoite oli arvioida: a) saatiinko matkailuhankkeilla aikaan halutut tulokset b) ovatko hankkeiden tulokset kestäviä c) käynnistettiinkö hankkeita EU:n tuen ansiosta. TARKASTUSMENETELMÄT 11. Tilintarkastustuomioistuin perehtyi kyselytutkimuksen (ks. laatikko 1) avulla 206 hankkeeseen, jotka poimittiin satunnaisotannalla. Tällä tavoin pyrittiin saamaan edustava kokonaiskuva tilanteesta. Kyselyyn sisältyi hankkeita 26 ohjelmasta. Ohjelmat koskivat yhdeksässä jäsenvaltiossa sijaitsevia alueita, joissa oli kohdennettu varoja matkailuhankkeisiin. Kyselyn piiriin kuuluneiden hankkeiden ja tarkastuskäynnin kohteena olleiden hankkeiden lukumäärä on jaoteltu jäsenvaltioittain ja toimenpideohjelmittain liitteessä II. LAATIKKO 1 KYSELYLOMAKKEEN RAKENNE Hankkeen perustiedot. Hankkeiden tulokset: luodut tai säilytetyt välittömät työpaikat vastaanottokapasiteetti matkailun määrä taloudellinen elinkelpoisuus muu. EU:n tai muun tuen vaikutus hankkeeseen Onnistumista edistävät tai haittaavat tekijät 12. Kyselyyn vastasi 98,5 prosenttia hankkeen edistäjistä. Tilintarkastustuomioistuin analysoi vastaukset vietyään ne tätä varten kehitettyyn tietokantaan. 13. Hankkeen edistäjien vastausten oikeellisuus tarkastettiin seuraavin tavoin: a) Tarkastuskäynti tehtiin 52 hankkeen osalta (25 prosenttia kyselyn piiriin kuuluvista hankkeista). Kyseisiä hankkeita toteutetaan yhdeksällä alueella neljässä jäsenvaltiossa (Ranska, Saksa, Italia ja Espanja). b) Jos tarkastuskäyntiä ei tehty, hallintoviranomaisia pyydettiin tarkistamaan hankkeen edistäjien vastaukset. c) Lisäksi tarkastettiin kaikkien kyselyn piiriin kuuluneiden hankkeiden keskeiset asiakirjat, jotka saatiin hallintoviranomaisilta. Asiakirjatarkastus koski esimerkiksi avustushakemuksia ja -päätöksiä sekä mahdollisia arviointikertomuksia. 14. Edellä mainittujen toimenpiteiden jälkeen tietokanta päivitettiin korjattujen vastausten avulla. Tarkastuspäätelmät perustuvat tietokannan sisältämiin tietoihin ja tarkastuskäyntien aikana koottuun aineistoon. 15. Tarkastus toimitettiin lokakuun 2009 ja kesäkuun 2010 välisenä aikana. Kuva 3 – Rannikkoalueella historialliseen kohteeseen vievä kivetty tie kaiteineen (Italia) +++++ TIFF +++++ © Euroopan unioni Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin, joulukuu 2009. OTOKSEEN POIMITTUJEN HANKKEIDEN TYYPPI 16. Otokseen poimittiin 206 hyvin erilaista hanketta, kuten on nähtävissä taulukosta 1. Tilintarkastustuomioistuin kehitti kyseisen hankkeiden luokittelutavan nimenomaan tätä tarkastusta varten. TAULUKKO 1 EAKR:STÄ AVUSTUSTA SAANEIDEN TOIMIEN TYYPPI Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. | Hanke | Lukumäärä | % [9999] | A. Infrastruktuuri / julkinen perusrakenne | 54 | 26 | Satama, vierasvenesatama, venelaituri, merenranta-alue | 19 | 9,2 | Liittymätie, polku, patikointipolku, pyörätie, tie, pysäköintialue | 19 | 9,2 | Muu | 9 | 4,4 | Rannan parantaminen | 4 | 1,9 | Maisemanhoito | 3 | 1,5 | B. Majoitus- ja ravitsemispalvelut | 53 | 26 | Hotelli | 38 | 18,4 | Leirintäalue | 4 | 1,9 | Muut majoitus- tai ravitsemispalvelut | 11 | 5,3 | C. Museo tai historiallinen kohde | 48 | 23 | Museo/kulttuurikohde (arkeologinen keskus…) | 39 | 18,9 | Historiallinen kohde/perintö (kirkko, linna, palatsi…) | 9 | 4,4 | D. Lomakeskus tai vapaa-ajan keskus | 21 | 10 | Vapaa-ajan keskus (teemapuisto, uimahalli, eläintarha, akvaario…) | 15 | 7,3 | Lomakeskus (myös majoitukseen, ravitsemisalaan ja harrastustoimintaan liittyviä palveluja) | 6 | 2,9 | E. Muu | 30 | 15 | Kongressikeskus, tapahtumakeskus, monitoimitila | 9 | 4,4 | Urheilukeskus | 2 | 1,0 | Kirjasto, arkisto | 2 | 1,0 | Markkinointi, matkailuneuvonta, tiedotuspiste | 6 | 2,9 | Ympäristövalistuskeskus, luonnonsuojelualue | 4 | 1,9 | Muu | 7 | 3,4 | Otoksessa hankkeita yhteensä | 206 | 100 | 17. Kaikkiaan 76 prosenttia EAKR:n rahoituksesta myönnettiin julkisille hankkeen edistäjille. Asianomaiset hankkeet rahoitetaan kokonaisuudessaan julkisista varoista – tällöin kansalliset, alueelliset tai paikalliset viranomaiset täydentävät EU:n myöntämää rahoitusta. Kaaviossa 1 eritellään yksityiset ja julkiset hankkeet tätä tarkastusta varten kehitettyä luokittelua käyttäen. Kuva 4 – Uutta sisätiloissa sijaitsevaa merivesiallasta käyttävät sekä matkailijat että paikallinen väestö (Saksa) +++++ TIFF +++++ © Euroopan unioni Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin, helmikuu 2010. KAAVIO 1 HANKKEET TOIMINNAN TYYPIN JA HANKKEEN EDISTÄJÄN TYYPIN MUKAAN +++++ TIFF +++++ HUOMAUTUKSET SAATIINKO HANKKEILLA AIKAAN HALUTUT TULOKSET? 18. Kuten kohdassa 11 todettiin, hanketavoitteiden saavuttamista arvioitiin kyselyn avulla. Tilintarkastustuomioistuin lähetti kyselylomakkeen 206 hankkeen edistäjälle, jotka olivat saaneet EU-varoja yhteensä 369 miljoonan euron arvosta (mikä vastaa lähes kolmannesta asianomaisten hankkeiden kokonaiskuluista). Kyselyssä mitattiin, missä määrin matkailu ja vastaanottokapasiteetti olivat lisääntyneet ja minkä verran välittömiä työpaikkoja oli luotu tai säilytetty. Tilintarkastustuomioistuin tutki rahoitushakemuksia ja avustuspäätöksiä, joissa oli kuvattu, mitä hankkeen edistäjät aikoivat saavuttaa hankkeillaan. 19. Tulokset osoittivat, että 73 prosenttia hankkeista lisäsi osaltaan matkailun vuosittaista määrää, 74 prosenttia paransi tietyn alueen kapasiteettia ottaa vastaan matkailijoita ja 58 prosenttia johti välittömien työpaikkojen luomiseen tai säilyttämiseen. Hankkeista 44 prosentissa tuloksia saatiin aikaan kaikkien näiden kolmen tavoitteen osalta ja kahdeksassa prosentissa jonkin muun tavoitteen osalta. Kuva 5 – Jalankulkijoiden ja pyöräilijöiden käyttöön tarkoitettu tie (Ranska) +++++ TIFF +++++ © Euroopan unioni Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin, joulukuu 2009. MATKAILUN LISÄÄNTYMINEN 20. Matkailun lisääntyminen vaikuttaa tavallisesti myönteisellä tavalla paikalliseen talouteen ja välilliseen työllisyyteen, mikä puolestaan synnyttää taloudellista kasvua. Tarkastuksen yhteydessä haluttiin mitata, kuinka paljon hankkeilla oli kyetty suoraan lisäämään matkailua. Määrä voidaan ilmaista eri tavoin, muun muassa yöpymisinä hotellissa tai leirintäalueella taikka museokävijöiden lukumäärällä. 21. Matkailun lisääminen oli mainittu tavoitteena 142 avustushakemuksessa (70 prosentissa) ja kyseisistä hankkeista 111:ssä tavoite saavutettiin. Lisäksi matkailu lisääntyi 34 sellaisen hankkeen ansiosta, joissa sitä ei ollut asetettu tavoitteeksi. Näin kaikkiaan 145 hanketta johti matkailun lisääntymiseen. Avustusten maksaminen ei yleensä riippunut siitä, oliko tavoitteet saavutettu. Otoksen hankkeista vain kuuden kohdalla avustuksen maksamisen ehdoksi oli asetettu tulosten saavuttaminen, ja viidessä niistä tavoitteet saavutettiinkin. 22. Saksassa eräässä hankkeessa kehitettiin merivesikylpylää, jossa oli ennestään uima-allas ja sauna. Kylpylään lisättiin hyvinvointikeskus, johon kuuluu saunoja, ulkoallas ja muita tiloja (kuva 4). Hankkeen kokonaiskulut olivat 16,9 miljoonaa euroa, ja 41 prosenttia tästä määrästä katettiin EAKR:stä. Vuotuinen kävijämäärä nousi hankkeen valmistuttua 92000:sta 129000:een. 23. Ranskassa toteutettiin julkinen hanke, jossa vanha hylätty rautatie muutettiin 26 km pituiseksi kävely- ja pyörätieksi (kuva 5). Tien käyttäjien määrä kasvoi nollasta 23000:een vuosien 2003 ja 2008 välisenä aikana. Sähköinen rekisteröintijärjestelmä laskee käyttäjien määrän, ja luvut toimitetaan säännöllisesti paikalliselle matkailunedistämiskeskukselle. Hankkeen kokonaiskuluista, joiden määrä oli 1,6 miljoonaa euroa, 39 prosenttia katettiin EAKR:stä. 24. Saksassa toteutetussa toisessa hankkeessa rakennettiin joen yli johtava puusilta kävely- ja pyörätietä varten sekä kanoottilaituri (kuva 6). Hanke on saatu päätökseen ja sillan läheisyydessä on voitu järjestää pieniä kulttuuritapahtumia, kuten iltapäiväkahveja vanhassa kunnostetussa ladossa. Hankkeen tarkkaa vaikutusta ei kuitenkaan tiedetä, koska sen tuloksena aikaansaatua toimintaa ei mitata millään tavoin. Hankkeen kulut olivat kaikkiaan 139426 euroa, ja EAKR:n rahoitusosuus oli 49 prosenttia. 25. Ranskassa eräässä hankkeessa ostettiin ja kunnostettiin historiallisessa kylässä sijaitseva perinnetalo, josta tehtiin viinimuseo (kuva 7). Ensimmäisenä vuonna museossa kävi 4000 vierailijaa, mutta möyhemmin määrä on pudonnut puoleen, ja museo on nykyisin avoinna ainoastaan kesäisin. Silloin museo tekee osaltaan tunnetuksi alueen tuotteita ja viininviljelyä ylipäätään. Hankkeen kulut olivat yhteensä 0,8 miljoonaa euroa, joista 42 prosenttia oli peräisin EAKR:stä. Kuva 6 – Joen yli johtava puusilta kävely- ja pyörätietä varten sekä kanoottilaituri (Saksa) +++++ TIFF +++++ © Euroopan unioni Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin, joulukuu 2009. MATKAILIJOITA VOIDAAN OTTAA VASTAAN AIEMPAA ENEMMÄN 26. Monien matkailuhankkeiden tarkoituksena on kasvattaa vastaanottokapasiteettia ja helpottaa siten matkailun lisääntymistä. Suoraan hankkeiden ansiosta tapahtunutta kasvua voidaan mitata hyvin monin tavoin, esimerkiksi huoneiden tai vuoteiden (hotellit), kilometrien (kävelyreitit, pyörätiet jne.), leiri- ja laituripaikkojen tai istumapaikkojen (teatterit ja ravitsemispalvelut) lisääntymisellä. 27. Niissä 120 hankkeessa, joiden tavoitteeksi oli ilmoitettu vastaanottokapasiteetin lisääminen, saavutettiin 93 prosenttia tavoitellusta lisäyksestä. Vastaanottokapasiteetti lisääntyi myös 32 muun hankkeen yhteydessä, vaikka sitä ei ollut asetettu tavoitteeksi. 28. Espanjassa yhdessä hankkeessa oli tavoitteena rakentaa kolmekymmentä kahden hengen huonetta hotelliksi muunnettavaan entiseen luostariin (kuva 8). Ensisijaisesti tarkoituksena oli säilyttää paikkakunnan arkkitehtonisen kulttuuriperinnön kannalta merkittävä rakennus, ja paikalliset viranomaiset päättivät osoittaa sen matkailukäyttöön. Samalla luotiin 20 välitöntä työpaikkaa. Kokonaiskulut olivat yhteensä 3,6 miljoonaa euroa, ja EAKR maksoi tästä määrästä 75 prosenttia. 29. Kaikkien hankkeiden tavoitteena ei ollut uuden vastaanottokapasiteetin aikaansaaminen, vaan joissakin hankkeissa pyrittiin kunnostamaan jo olemassa olevia tiloja. Ranskassa toteutetussa hankkeessa kunnostettiin hotellihuoneita ja pidettiin siten toiminta entisellä tasollaan (4200 yöpymistä vuosittain) ja säilytettiin 1,2 työpaikkaa. Hanke maksoi yhteensä 253254 euroa, joista 14 prosenttia saatiin EAKR:ltä. 30. Eräissä muissa hankkeissa keskityttiin parantamaan alueen infrastruktuurien kapasiteettia. Italiassa rakennettiin rannikkoalueelle julkisen hankkeen avulla 37 km tietä ja yhdeksän kilometriä kävely- ja pyörätietä sekä pysäköinti- ja levähdysalueita ja näköalapaikkoja. Hankkeen yleistavoitteena oli parantaa kulkua useille vaikeapääsyisille alueille rannikolla ja edistää paikallismatkailua. Kokonaiskulut olivat 4,0 miljoonaa euroa, ja EAKR:n osuus vastasi 49:ää prosenttia kuluista. TYÖPAIKKOJEN LUOMINEN JA SÄILYTTÄMINEN 31. Työpaikkojen luominen ja säilyttäminen ovat talouden ja työllisyyden tasapainoisen ja kestävän kehityksen keskeisiä osatekijöitä. Avustuspäätöksiä tutkittaessa selvisi, että 116 hankkeen (58 prosentissa hankkeista) tuloksena oletettiin työpaikkoja syntyvän tai säilyvän. Lisäksi joissakin hankkeissa luotiin työpaikkoja, vaikka tätä ei ollut erikseen mainittu tavoitteena avustushakemukseen liitetyissä asiakirjoissa. Esimerkiksi yhdessä kyselyn piiriin kuuluneessa belgialaisessa hankkeessa, joka koski taide- ja historiallisia museoita, luotiin 57 työpaikkaa, vaikka asiasta ei ollut mainintaa avustushakemuksen asiakirjoissa. EAKR:n osuus vastasi 20:tä prosenttia hankkeen kuluista, joiden kokonaismäärä oli 30,5 miljoonaa euroa. 32. Kyselyyn saatujen vastausten mukaan välittömiä työpaikkoja luotiin (1515) tai säilytettiin (1005) kaikkiaan 2520. Työllistyneistä 23,5 prosenttia oli naisia. Kuva 7 – Perinnetalo on kunnostettu viinimuseoksi (Ranska) +++++ TIFF +++++ © Euroopan unioni Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin, joulukuu 2009. 33. Kaikista kyselyn piiriin kuuluneista hankkeista 58 prosentilla oli myönteisiä työllisyysvaikutuksia. Tietyillä toiminta-aloilla mahdollisuudet työpaikkojen luomiseen ovat paremmat jo alan luonteen vuoksi. Suurin prosenttiosuus hankkeista, joissa luotiin tai säilytettiin työpaikkoja, kuului kategoriaan "lomakeskus tai vapaa-ajan keskus". Kategoriaan "infrastruktuuri tai julkinen perusrakenne" luokitelluissa hankkeissa työpaikkoja luotiin tai säilytettiin vähemmän, sillä niissä tarvitaan valmistumisen ja toiminnan aloittamisen jälkeen usein vain vähäinen määrä huoltohenkilöstöä (kaavio 2). 34. Niissä 116 hankkeessa (58 prosenttia), joissa oli asetettu tavoitteeksi välittömien työpaikkojen luominen tai säilyttäminen, tämä tavoite saavutettiin työpaikkojen lukumäärän perusteella 75-prosenttisesti. Näistä 116 hankkeesta 18:ssa ei onnistuttu luomaan tai säilyttämään työpaikkoja. Työllistymistulosten saavuttaminen oli asetettu avustuksen ehdoksi neljässä tapauksessa. Hankkeista 14 prosentissa oli sitä vastoin luotu tai säilytetty työpaikkoja, vaikka tällaista tavoitetta ei ollut asetettu ennalta. KAAVIO 2 TYÖPAIKKOJA LUONEIDEN TAI SÄILYTTÄNEIDEN HANKKEIDEN OSUUS TOIMINNAN TYYPIN MUKAAN +++++ TIFF +++++ Osuus tyypeittäin. Viiden toimintatyypin yhteenlaskettu osuus on 58 %. 35. Ranskassa toteutettiin hanke, jossa rakennettiin uusi yleinen uimahalli ja luotiin 12 työpaikkaa. Kaksi työpaikoista koski kunnossapitoa, josta myöhemmin huolehti ulkoinen palveluntarjoaja. Vanha uimahalli suljettiin, mutta sen 1,5 työpaikkaa säilyivät. Luvut vastaavat avustushakemuksessa ilmoitettuja työpaikkojen määriä. Kokonaiskulut olivat 4,4 miljoonaa euroa, joista EAKR maksoi 17 prosenttia. 36. Saksassa rakennettiin yksityisen hankkeen avulla retkeilymaja, johon liittyi urheilutiloja. Toiminnan alkaessa vuonna 2004 syntyi 17 työpaikkaa, mikä vastasi päämäärää. Tarkastuksen ajankohtana leirillä työskenteli eri tehtävissä 26 henkilöä. EAKR:n osuus yhteensä 11,1 miljoonan euron hankekuluista oli 23,1 prosenttia. 37. Useimmissa tapauksissa rahoituksen ehdoksi ei ollut asetettu tietyn tuloksen saavuttamista luotujen tai säilytettyjen työpaikkojen muodossa. Työpaikkoja koskevia ehtoja oli asetettu vain 43 hankkeen kohdalla, ja tarkastuksessa havaittiin, että työllistämistuloksia koskevat ehdot vaihtelivat alueittain (ks. laatikko 2). LAATIKKO 2 ESIMERKKEJÄ TYÖPAIKKOIHIN LIITTYVISTÄ EHDOISTA Joidenkin Saksassa tarkastettujen hankkeiden kohdalla avustusten maksamisen ehdoksi oli asetettu, että hankkeissa luodaan tietty määrä työpaikkoja, joiden täytyy säilyä vähintään viisi vuotta. Espanjassa eräällä alueella matkailualan tuen myöntämisehdoissa edellytetään, että avustusta hakevien hankkeen edistäjien on virallisesti sitouduttava siihen, että ne eivät vähennä työpaikkoja. Tätä koskeva asiakirja täytyy esittää avustushakemuksen yhteydessä. Italiassa EAKR:n avustusta myönnettiin erään hotellin nykyaikaistamishankkeeseen sillä ehdolla, että hankkeessa luodaan työpaikkoja, joiden täytyy säilyä ainakin viisi vuotta. Toisessa hankkeessa, jossa laajennettiin ja kunnostettiin hotellia, edellytettiin kuitenkin, että työpaikat säilyvät vain vuoden ajan. Lisäksi luotujen työpaikkojen määrä saattoi poiketa oletetusta jopa 30 prosenttia ilman, että tästä aiheutui seuraamuksia tai että avustus olisi pitänyt palauttaa. Yhdistyneessä kuningaskunnassa 14:stä päätökseen viedystä hankkeesta 11:ssä oli asetettu työpaikkoihin liittyviä ehtoja. Luotavien työpaikkojen määrä arvioidaan silloin, kun avustuksesta päätetään, ja lasketaan menoihin perustuvan matemaattisen kaavan avulla hankkeen valmistuttua. Jos ehto ei täyty, hallintoviranomainen voi päättää, että osa avustuksesta peritään takaisin hankkeen edistäjältä. PÄÄMÄÄRÄT, INDIKAATTORIT JA SEURANTA 38. Eri alueilla, joille tehtiin tarkastuskäynti, hallintoviranomaiset suhtautuivat hankkeiden tuloksellisuuteen eri tavoin, kuten seuraavista kohdista käy ilmi. 39. Ranskassa tarkastettuja hankkeita koskeviin avustushakemuksiin ja -päätöksiin ei ollut järjestelmällisesti sisällytetty tietoja työpaikkojen luomiseen, matkailuun tai vastaanottokapasiteettiin liittyvistä halutuista tuloksista. Jos halutut tulokset oli mainittu, ne oli annettu ainoastaan tiedoksi, sillä yhdessäkään tarkastetussa hankkeessa tulosten saavuttamista ei ollut asetettu EAKR:n avustuksen ehdoksi. Hallintoviranomaiset eivät järjestelmällisesti seuraa, onko tämäntyyppisiä tuloksia saatu aikaan. Kuva 8 – Luostari on muutettu neljän tähden hotelliksi (Espanja) +++++ TIFF +++++ © Euroopan unioni Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin, tammikuu 2010. 40. Espanjassa hankkeiden valinnassa sovelletaan yleisiä perusteita, jotka mahdollistavat niiden kansallisten, alueellisten tai paikallisten viranomaisten ehdottamien hankkeiden hyväksymisen, jotka liittyvät historialliseen tai kulttuuriperintöön tai matkailuun. Määrällisiä tavoitteita asetetaan vain toimenpiteen tasolla. Yhdessä otokseen poimitussa hankkeessa oli asetettu määrällisiä tavoitteita, jotka koskivat vastaanottokapasiteetin lisääntymistä ja työpaikkojen luomista. Hankkeelle määritetyt tavoitteet liittyivät kunnostettavan rakennuksen pinta-alaan, oletettuun vuosittaiseen vierailijamäärään ja luotavien (välittömien ja välillisten) työpaikkojen lukumäärään. Tarkastuskäyntien kohteena olleista hankkeista yhdessäkään ei ollut asetettu tällaisten indikaattoreiden saavuttamista EAKR:n avustuksen ehdoksi. 41. Saksassa yhdellä tarkastuskäynnin kohteena olleella alueella osarahoitettiin ainoastaan julkisiin matkailuinfrastruktuureihin ja -palveluihin liittyviä hankkeita. Tarkastettujen hankkeiden osalta havaittiin, että hallintoviranomaiset olivat asettaneet määrällisiä tulosindikaattoreita. Välittömiä työpaikkoja luovien tai säilyttävien hankkeiden avustushakemuksissa ei mainittu työpaikkoihin liittyviä määrällisiä tavoitteita tai päämääriä. Hallintoviranomaiset raportoivat tuloksista painopistealueen ja toimenpiteen näkökulmasta. 42. Toisella tarkastuskäynnin kohteena olleella alueella Saksassa avustushakemuksissa, jotka koskivat välittömiä työpaikkoja luovia hankkeita, oli mainittu työpaikkoihin liittyviä määrällisiä tavoitteita tai päämääriä. Niissä tarkastuskäynnin kohteena olleissa hankkeissa, joissa oli mukana yksityinen hankkeen edistäjä, oli avustuksen ehtona työpaikkojen luominen, ja hallintoviranomaisille oli ilmoitettu matkailun tavoiteltu määrä. Kahdessa hankkeessa oli ilmoitettu vastaanottokapasiteetin lisääntymiseen liittyviä päämääriä. Kahden yksityisen hankkeen tapauksessa hallintoviranomaiset seurasivat tosiasiallisesti luotujen työpaikkojen ja vuodepaikkojen lukumäärää. Hallintoviranomaiset tekevät myöntämisehtojen soveltamiskauden (työpaikkojen osalta viisi vuotta ja infrastruktuurien osalta 15 vuotta hankkeen päättymisestä) päätteeksi lopputarkastuksen selvittääkseen, ovatko avustuspäätöksen ehdot täyttyneet. 43. Yhdellä niistä Italian alueista, joille tehtiin tarkastuskäynti, oli kaikissa kuudessa tarkastetussa hankkeessa ilmoitettu vastaanottokapasiteetin lisäämiseen liittyvät halutut tulokset. Puolessa hankkeista avustushakemuksessa oli ilmaistu määrällisesti, millaisia tuloksia matkailun lisääntymisen osalta odotettiin, ja lopuissa hankkeissa matkailun määrä oli otettu epäsuorasti huomioon ennakoimalla saatavia tuloja avustushakemuksiin sisällytetyissä tuloslaskelmissa. Viiden hankkeen avustushakemuksissa oli mainittu, että hankkeiden odotettiin luovan välittömiä työpaikkoja, ja neljässä näistä hakemuksista oli ilmoitettu luotavien työpaikkojen määrä. 44. Kyseisellä alueella työpaikkojen luomista koskevat indikaattorit olivat pakollisia ainoastaan niiden yksityisten hankkeiden kohdalla, joissa ennakkoarviointi tehdään osin näiden indikaattoreiden perusteella. Työpaikat täytyy säilyttää tietyn ajan, jonka kuluessa sitä myös seurataan. 45. Toisella Italian alueella, jolle tehtiin tarkastuskäynti, tarkastettujen hankkeiden hakulomakkeissa ei ollut mainittu vastaanottokapasiteetin lisäämiseen eikä työpaikkojen luomiseen liittyviä määrällisiä indikaattoreita. Ainoassakaan tarkastetussa hankkeessa ei myöskään ollut asetettu tällaisten indikaattoreiden määrittämistä EAKR:n tai muun avustuksen saamisen ehdoksi. Hallintoviranomaiset eivät seuraa, ovatko hankkeet vaikuttavia ja saavutetaanko investoinneilla tuloksia uusien välittömien tai välillisten työpaikkojen muodossa taikka lisääntyykö matkailu avustusten ansiosta. 46. Kaikilla hankkeilla oli jonkinasteisia myönteisiä tuloksia, joten niitä voidaan pitää vaikuttavina. Kyselyn piiriin kuuluneilla hankkeilla saatiin aikaan tuloksia eli luotiin työpaikkoja ja lisättiin matkailua ja vastaanottokapasiteettia. Osassa hankkeista oli asetettu tavoitteita kaikilla näillä kolmella osa-alueella ja tavoitteet saavutettiin. Toisissa hankkeissa tällaisia tavoitteita ei ollut määritetty. Joissakin hankkeissa saatiin aikaan tuloksia, joita niissä ei alun perin nimenomaisesti tavoiteltu. Jos hankkeille ei aseteta systemaattisesti tavoitteita, päämääriä ja indikaattoreita ja tuloksia ei myöhemmin seurata ja arvioida, on vaikea selvittää hankkeiden todellista tuloksellisuutta tai osoittaa, missä määrin niillä on saatu aikaan lisäarvoa Euroopan tasolla [12]. OVATKO HANKKEIDEN TULOKSET KESTÄVIÄ? 47. Kun tarkastus toimitettiin, 28 prosenttia otoksen hankkeista oli valmistunut enintään kaksi vuotta aiemmin, 45 prosenttia 2–5 vuotta aiemmin ja 27 prosenttia yli viisi vuotta aiemmin. Niiden 72 prosentin osalta, joissa hanke oli viety päätökseen yli kaksi vuotta aiemmin, tilintarkastustuomioistuin tutki tarkastusajankohtana vallinnutta tilannetta seuraavilta osin: a) olivatko hankkeet edelleen toiminnassa ja tuottivatko ne voittoa tai kattoivat osan kuluistaan b) olivatko tulokset todennäköisesti kestäviä. SUURIN OSA TYÖPAIKOISTA OLI YHÄ OLEMASSA TARKASTUKSEN AJANKOHTANA 48. Luoduista ja säilytetyistä työpaikoista 94 prosenttia oli edelleen olemassa tarkastusta toimitettaessa. Kolmanneksessa hankkeista, joihin työpaikat perustuvat, jäsenvaltio myöntää toimintakuluihin julkista tukea jossakin muodossa. Kuva 9 – Merenrantakohteen pääväylä on kunnostettu (Ranska) +++++ TIFF +++++ © Euroopan unioni Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin, joulukuu 2009. LÄHES KAIKKI HANKKEET OLIVAT YHÄ TOIMINNASSA, MUTTA EIVÄT AINA VOITOLLISIA 49. Hankkeiden avulla aikaansaatu vastaanottokapasiteetti on pysynyt hankkeen päättymisen jälkeen samana 93 prosentissa tapauksista ja kasvanut kuudessa prosentissa tapauksista. 50. Matkailun määrä on hankkeen päättymisen jälkeen pysynyt samana tai lisääntynyt 94 prosentissa tapauksista (kaavio 3). 51. Päätökseen saaduista hankkeista 98 prosenttia oli edelleen toiminnassa tarkastuksen toimittamisen aikaan [13]. Kaikissa niissä ei synny riittävästi tuloja kattamaan toimintakulut. Yleisesti ottaen voidaan todeta, että vähintään kaksi vuotta ennen tarkastusta päätökseen saaduista hankkeista 25 prosenttia tuotti voittoa. (Yksityisistä hankkeista voittoa tuotti 61 prosenttia ja julkisista hankkeista 14 prosenttia.) Useimmat julkiset hankkeet (60 prosenttia) ovat jo luonteeltaan sellaisia, ettei niiden ole tarkoitus tuottaa voittoa. Julkinen hankkeen edistäjä, joka tavallisesti on paikallinen viranomainen, vastaa toimintakuluista paikallisyhteisön saaman hyödyn vastineeksi (koululaiset pääsevät maksutta uimahalliin, historiallista perintöä säilytetään tms.). Tietyntyyppisten hankkeiden, kuten julkisen tilan (esimerkiksi kadun tai tien) kunnostamisen, ei alun perinkään ollut tarkoitus tuottaa tuloa. KAAVIO 3 LISÄÄNTYIKÖ MATKAILU HANKKEIDEN ANSIOSTA PYSYVÄSTI? +++++ TIFF +++++ 52. Yksityisten ja julkisten hankkeen edistäjien erilainen tapa suhtautua kannattavuuteen käy ilmi vastauksista, joita ne antoivat kysyttäessä seuraavien 2–3 vuoden oletettua kannattavuutta. Kaaviosta 4 näkyy, että tulevaa kannattavuutta koskevan kysymyksen ei katsottu koskevan 60:tta prosenttia kaikista kyselyn kattamista julkisista hankkeista, kun taas 79 prosenttia yksityisistä hankkeen edistäjistä olettaa hankkeensa olevan tulevina vuosina kannattava. 53. Yleisesti ottaen 24 prosenttia luoduista tai säilytetyistä työpaikoista liittyi hanketoimintaan, jolla ei tavoiteltu voittoa. KAAVIO 4 HANKKEIDEN KANNATTAVUUS TULEVAISUUDESSA +++++ TIFF +++++ Kuva 10 – Kirkon ulkoseinät ja katto on kunnostettu (Ranska) +++++ TIFF +++++ © Euroopan unioni Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin, marraskuu 2009. VAIKUTTIVATKO AVUSTUKSET HANKKEIDEN SYNTYYN TAI SISÄLTÖÖN? 54. Tilintarkastustuomioistuin selvitti, oliko julkinen tuki – ja etenkin EAKR:stä myönnetty rahoitus – ollut ratkaiseva tekijä suunniteltaessa hankkeiden sisältöä tai tehtäessä toteuttamispäätöstä. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin tutki, millaisena hankkeen edistäjät pitivät EAKR:n tuen hakuprosessia. KAIKKI HANKKEEN EDISTÄJÄT EIVÄT PITÄNEET JULKISTA TUKEA VÄLTTÄMÄTTÖMÄNÄ 55. Hankkeen edistäjistä 53 (eli 26 prosenttia; 34 julkisia ja 19 yksityisiä) ilmoitti, että ne olisivat toteuttaneet hankkeen, vaikka eivät olisi saaneet lainkaan julkista tukea: a) Hankkeen edistäjistä 12 (eli kuusi prosenttia, kaikki julkisia) katsoi, että hanke olisi joka tapauksessa toteutettu täsmälleen samanlaisena. Toisin sanoen avustus ei muuttanut hankkeen kokoa tai sisältöä eikä sen työllisyysvaikutusta. Neljä hankkeista oli jo aloitettu, kun hankkeen edistäjä sai tietää mahdollisuudesta hakea EAKR:n tukea. b) Hankkeen edistäjistä 41 (eli 20 prosenttia) totesi, että hanke olisi ollut erilainen ilman tukea. Hankkeen koko tai sisältö muuttui 30 tapauksessa (12 yksityistä ja 18 julkista hanketta), ja tuki muutti 17 yksityisen ja kolmen julkisen hankkeen työllisyys- tai ympäristövaikutuksia. 56. Julkisen avustuksen osuus hankkeen kokonaiskuluista vaikutti hankkeen edistäjien vastauksiin: mitä pienempi julkisen avustuksen osuus oli, sitä vähäisempänä pidettiin tuen merkitystä hankkeen synnylle (kaavio 5). 57. Käsitykset vaihtelevat merkittävästi myös sen mukaan, minkä tyyppisestä toiminnasta on kyse. Esimerkiksi 52 prosenttia majoitus- ja ravitsemispalveluihin liittyvien hankkeiden edistäjistä katsoi, että hanke olisi toteutettu myös ilman julkista avustusta. Samoin ajatteli 20 prosenttia museoihin ja historiallisiin kohteisiin sekä infrastruktuureihin ja julkisiin perusrakenteisiin liittyvien hankkeiden edistäjistä. Sen sijaan loma- ja vapaa-ajankeskusten osalta vain kymmenen prosenttia hankkeen edistäjistä oli tätä mieltä. KAAVIO 5 JULKISEN AVUSTUKSEN KOETUN HYÖDYLLISYYDEN YHTEYS AVUSTUSOSUUDEN SUURUUTEEN +++++ TIFF +++++ EAKR:N AVUSTUSTA PIDETÄÄN TUNNUSTUKSENA LAADUSTA, MUTTA SE LISÄÄ HALLINNOLLISTA TAAKKAA 58. Suurin osa hankkeen edistäjistä piti EAKR:n avustusta tunnustuksena hankkeen laadusta (92 prosenttia) ja yleisestä hyödyllisyydestä (90 prosenttia). Hankkeen edistäjistä 42 prosenttia katsoi kuitenkin myös, että EAKR:n avustuksen saaminen lisäsi hankkeeseen liittyvää hallinnollista taakkaa huomattavasti. Yksityiset hankkeen edistäjät olivat tätä mieltä useammin (56 prosenttia) kuin julkiset hankkeen edistäjät (37 prosenttia). Hankkeen edistäjien käsitys hallinnollisen taakan suuruudesta vaihtelee myös sen mukaan, millaisen osuuden kokonaiskuluista EAKR:n avustus kattaa – mitä pienempi EAKR:n avustus on suhteessa kokonaiskuluihin, sitä suurempana hallinnollista taakkaa pidetään. Kuva 11 – 1200-luvulta peräisin oleva linna on kunnostettu ja avattu yleisölle (Ranska) +++++ TIFF +++++ © Euroopan unioni Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin, joulukuu 2009. PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET HALUTTUJEN TULOSTEN SAAVUTTAMINEN 59. Kaikilla hankkeilla oli jonkinlaisia myönteisiä tuloksia, suurimmalla osalla jopa monella eri osa-alueella. Hankkeista 74 prosentissa kyettiin lisäämään matkailua ja 73 prosentissa tapauksista vastaanottokapasiteetti kasvoi. Työpaikkoja luotiin tai säilytettiin 58 prosentissa hankkeista: näistä 2520 työpaikasta 23,5 prosentissa työllistynyt henkilö oli nainen. Hankkeista 44 prosentissa tuloksia saatiin aikaan kaikkien näiden kolmen tavoitteen osalta. Kahdeksassa prosentissa otoksen hankkeista ei saavutettu tuloksia näillä osa-alueilla, mutta hankkeiden havaittiin olleen eduksi paikalliselle talouselämälle tai auttaneen suojelemaan alueen kulttuuri-, taide- ja ympäristöperintöä ja historiallista perintöä (ks. kohdat 19 ja 32). 60. Otoksen hankkeista ainoastaan 58 prosentissa oli asetettu tavoitteita. Tavoitteet saavutettiin työpaikkojen luomisen ja säilyttämisen osalta 75-prosenttisesti ja vastaanottokapasiteetin lisäämisen osalta 93-prosenttisesti. Kyselyn piiriin kuuluvista hankkeista yhdeksässä prosentissa ei vastoin odotuksia saavutettu lainkaan työllisyyteen liittyviä tavoitteita. Toisaalta 14 prosenttia hankkeista lisäsi vastaanottokapasiteettia ja 14 prosenttia paransi työllisyyttä, vaikka sitä ei ollut asetettu tavoitteeksi (ks. kohta 34). 61. Otokseen poimituista hankkeista 42 prosentissa ei ollut tulostavoitteita. Hankkeissa, joissa tavoitteita oli asetettu, ei monesti ollut määritetty päämääriä eikä indikaattoreita; tilanne myös vaihteli tarkastettujen hankkeiden kesken. Useimpien tarkastettujen hankkeiden tuloksellisuutta ei seurattu. Hallintoviranomaiset olivat vain harvoissa tapauksissa kytkeneet avustusmaksun tulosten saavuttamiseen. Jos hankkeille ei systemaattisesti määritetä tavoitteita, päämääriä ja indikaattoreita ja tämän jälkeen seurata ja arvioida tuloksia, hankkeiden tosiasiallista tuloksellisuutta ja Euroopan tasolla saatavaa lisäarvoa on vaikea arvioida (ks. kohdat 34 ja 38–46). SUOSITUS NRO 1 Hallintoviranomaisten olisi varmistettava, että hankkeille asetetaan tukea haettaessa ja tukipäätöstä tehtäessä tarkoituksenmukaiset tavoitteet, päämäärät ja indikaattorit, jotta valituksi tulisivat hankkeet, jotka todennäköisesti ovat tehokkaimpia niiden tulokset olisi mahdollista arvioida. Komission olisi kannustettava hallintoviranomaisia tähän toimintatapaan. TULOSTEN KESTÄVYYS 62. Suurin osa päätökseen saatujen hankkeiden avulla luoduista työpaikoista oli yhä olemassa ja matkailun määrän ja vastaanottokapasiteetin lisäys oli ollut pysyvää tai oli jossakin määrin jatkunut, joten on todennäköistä, että tulokset ovat kestäviä lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Koska vain 25 prosenttia hankkeista oli rahoituksellisesti elinkelpoisia, kestävyys kuitenkin riippuu siitä, myönnetäänkö toimintakuluihin samassa määrin julkista tukea tulevaisuudessakin. AVUSTUSTEN VAIKUTUS 63. Hankkeen edistäjien mukaan julkisen rahoituksen saaminen oli 74 prosentissa tapauksista edellytyksenä hankkeen toteuttamiselle. Tapauksista 20 prosentissa hankkeen edistäjät ilmoittivat, että heidän hankkeensa olisi toteutettu myös ilman tukea, joskin eri muodossa. Mitä pienempi tuen osuus, sitä vähäisempi sen vaikutus hankkeeseen. Kuudessa prosentissa tapauksista hankkeen edistäjät totesivat, että hanke olisi toteutettu samanlaisena, vaikka avustusta ei olisi saatu (ks. kohdat 55–57). 64. Hankkeen edistäjistä 92 prosenttia piti EAKR:n avustusta tunnustuksena hankkeen laadusta, mutta 42 prosenttia katsoi, että EAKR:n tuen hakuprosessi kasvatti hallinnollista taakkaa huomattavasti. Tarkastuksessa havaittiin myös, että mitä pienempi EAKR:n avustuksen osuus oli, sitä raskaampana hallinnollista taakkaa pidettiin (ks. kohta 58). SUOSITUS NRO 2 Hallintoviranomaisten olisi varmistettava, että yhtenä hankkeiden valintaperusteena pidetään sitä, onko tuki välttämätön hankkeen toteuttamiselle. Huomioon olisi otettava myös avustuksen mahdollinen vaikutus hankkeen sisältöön, samoin kuin hankkeen yleinen vaikutus talouskasvuun ja työllisyyteen. Komission olisi kannustettava tähän toimintatapaan. SUOSITUS NRO 3 Komission olisi arvioitava matkailualalle myönnettävä tuki selvittääkseen, kuinka kustannustehokas keino se on auttaa jäsenvaltioita edistämään taloudellista kasvua. Komission olisi myös pohdittava, voitaisiinko tuki kohdentaa paremmin tätä tarkoitusta silmällä pitäen. Tilintarkastustuomioistuimen jaosto II on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Morten LEVYSOHNIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 4. toukokuuta 2011 pitämässään kokouksessa. Tilintarkastustuomioistuimen puolesta +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira presidentti [1] Komission päätös 1999/35/EY, tehty 9 päivänä joulukuuta 1998, matkailualaa koskevien tilastotietojen keräämisestä annetun neuvoston direktiivin 95/57/EY täytäntöönpanomenettelyistä (EYVL L 9, 15.1.1999, s. 23). [2] Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: "Eurooppa, maailman ykkösmatkailukohde – Euroopan matkailupolitiikan uudet puitteet", KOM(2010) 352 lopullinen, 30. kesäkuuta 2010. [3] SEUT:n 6 artiklan d kohta ja 195 artikla (EUVL C 83, 30.3.2010, s. 1 ja s. 47). [4] SEUT:n 195 artikla. [5] Julkaisu "Sustainable Tourism as a factor of Cohesion among European Regions", joka käsittelee kestävää matkailua Euroopan alueiden yhteenkuuluvuutta edistävänä tekijänä, Alueiden komitea, maaliskuu 2006, s. 9. [6] Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: "Eurooppa, maailman ykkösmatkailukohde – Euroopan matkailupolitiikan uudet puitteet", KOM(2010) 352 lopullinen, 30. kesäkuuta 2010. [7] Neuvoston asetus (EY) N:o 1260/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä, johdanto-osan kappale 5 (EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1). [8] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1783/1999, annettu 12 päivänä heinäkuuta 1999, Euroopan aluekehitysrahastosta, 2 artikla (EYVL L 213, 13.8.1999, s. 1). [9] Määrä kesäkuussa 2009. [10] Tavoitteesta 2 tuetaan rakenteellisissa vaikeuksissa olevien alueiden taloudellista ja sosiaalista uudelleenjärjestelyä. [11] Tavoitteella 1 edistetään kehityksessä jälkeen jääneiden alueiden kehittämistä ja rakenteellista mukauttamista. [9999] Erityyppisten toimien osuus otokseen poimittujen hankkeiden lukumäärästä (otos on edustava myös siltä osin, että se kuvastaa kunkin toimityypin osuutta EAKR:n menoista koko perusjoukon osalta). [12] Ks. komission tiedonanto "EU:n talousarvion kokonaistarkastelu" (KOM(2010) 700, 19.10.2010, erityisesti s. 5): "Politiikkalähtöisten hankkeiden tuottamaa lisäarvoa ei voida pitää pelkkänä laskennallisena suureena, vaan se on tärkeä kriteeri arvioitaessa sitä, ovatko EU:n tasolla aiheutuneet menot perusteltuja, toisin sanoen saavatko kansalaiset enemmän hyötyä EU:n tasolla toteutuneista menoista verrattuna kansallisiin menoihin. Eurooppalaisen ulottuvuuden avulla kansallisen tason rahoituksesta voidaan tehdä mahdollisimman tehokasta. Sillä voidaan samalla myös auttaa supistamaan kokonaismenoja keskittämällä yhteisiä palveluja ja resursseja mittakaavaetujen varmistamiseksi. Tämän vuoksi EU:n talousarviosta olisi rahoitettava EU:n julkisia hyödykkeitä, toimia, joita jäsenvaltiot ja alueet eivät itse pysty rahoittamaan, ja toimia, joissa EU:n rahoituksella voidaan varmistaa paremmat tulokset." [13] Yhden hankkeen toiminta lakkautettiin lopullisesti kahden vuoden kuluttua aloituksesta teknisten ongelmien vuoksi; kolmen hankkeen kohdalla toiminta on keskeytetty, mutta sitä jatketaan lisätöiden jälkeen. -------------------------------------------------- LIITE I EAKR:N MATKAILUALAN RAHOITUS, JONKA JÄSENVALTIOT OVAT KOHDENTANEET AINEELLISIIN INVESTOINTEIHIN – OHJELMAKAUSI 2000–2006 Jäsenvaltio | Matkailualan hankkeita sisältävien toimenpideohjelmien lukumäärä jäsenvaltioittain | Matkailualalle tarkoitetut EAKR:n varat (1000 euroa) | Italia | 21 | 1448519 | Saksa | 17 | 649206 | Ranska | 23 | 467106 | Espanja | 20 | 427888 | Kreikka | 15 | 384360 | Yhdistynyt kuningaskunta | 12 | 220892 | Itävalta | 8 | 159228 | Portugali | 6 | 150326 | Belgia | 7 | 100252 | Puola | 1 | 95663 | Alankomaat | 6 | 82947 | Liettua | 1 | 81999 | Unkari | 1 | 74018 | Tšekki | 2 | 68274 | Rajat ylittävä yhteistyö EU:ssa | 23 | 64513 | Alueiden välinen yhteistyö EU:ssa | 22 | 50904 | Irlanti | 2 | 29934 | Suomi | 5 | 20206 | Viro | 1 | 16247 | Slovenia | 2 | 13803 | Latvia | 1 | 9256 | Malta | 1 | 4301 | Kypros | 1 | 3229 | Yhteensä | 198 | 4623071 | -------------------------------------------------- LIITE II KYSELYN PIIRIIN KUULUNEIDEN JA TARKASTUSKÄYNNIN KOHTEENA OLLEIDEN HANKKEIDEN LUKUMÄÄRÄ 9 jäsenvaltiota | 26 toimenpideohjelmaa | Hankkeiden lukumäärä | kysely | käynti | Italia | 1999IT161PO011Sicilia | 26 | | 1999IT161PO007 Campania | 14 | 6 | 1999IT161PO010 Sardegna | 7 | 6 | 2000IT162DO007 Piemonte | 7 | | 2000IT162DO001 Toscana | 7 | | Saksa | 2000DE162DO010 Niedersachsen | 7 | 5 | 1999DE161PO004 Mecklenburg-Vorpommern | 7 | | 1999DE161PO005 Brandenburg | 7 | | 1999DE161PO003 Sachsen-Anhalt | 7 | 6 | 2000DE162DO005 Hessen | 6 | | Espanja | 2000ES161PO007 Castilla y León | 8 | 8 | 2000ES161PO010 Extremadura | 8 | 7 | 2000ES161PO009 Comunidad Valenciana | 8 | 1 | 2000ES161PO016 Paikallinen | 3 | | Ranska | 2000FR162DO020 Rhône-Alpes | 7 | 7 | 2000FR162DO006 Poitou-Charentes | 6 | | 2000FR162DO014 Bretagne | 9 | 6 | Kreikka | 2000GR161PO016 Kilpailukyky | 7 | | 2000GR161PO014 Keski-Makedonia | 7 | | 2000GR161PO005 Manner-Kreikka | 7 | | Portugali | 1999PT161PO016 Madeira | 6 | | 1999PT161PO012 Algarve | 6 | | Yhdistynyt kuningaskunta | 1999GB161DO004 Länsi-Wales ja the Valleys | 7 | | 2000GB162DO008 Kaakkois-Englanti | 9 | | Belgia | 2000BE162DO008 Meuse-Vesdre | 6 | | Liettua | 2003LT161DO001 Liettua | 7 | | | Hankkeita yhteensä | 206 | 52 | --------------------------------------------------