EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 29.1.2020 COM(2020) 37 final KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Komission työohjelma 2020













































Kunnianhimoisempi unioni



1.Kunnianhimoisempi unioni Euroopan kansalaiset toivat äänensä kuuluviin ennätysluvuin viime vuoden Euroopan parlamentin vaaleissa. He antoivat EU:n toimielimille ja johtajille selkeän tehtävän tarttua rohkeasti ja päättäväisesti aikamme sukupolvien yhteisiin haasteisiin. He odottavat unionin tuottavan tulosta asioissa, jotka merkitsevät heille eniten. Euroopan komissio on sitoutunut vastaamaan näihin odotuksiin, rakentamaan entistä kunnianhimoisempaa unionia. Unionilla on alkavan vuoden ja vuosikymmenen kuluessa ainutlaatuinen tilaisuus johtaa siirtymistä oikeudenmukaiseen, ilmastoneutraaliin ja digitaaliseen Eurooppaan. Ekologinen ja digitaalinen siirtymä vaikuttaa meihin kaikkiin: jokaiseen maahan, jokaiseen alueeseen, jokaiseen henkilöön. Se vaikuttaa yhteiskunnan ja talouden kaikkiin osa-alueisiin. Se onnistuu kuitenkin vain, jos se tapahtuu oikeudenmukaisesti ja kaikki ovat siinä osallisia. Euroopan unioni voi tarttua kaikkiin kummankin siirtymän tarjoamiin mahdollisuuksiin ainoastaan, jos se hyödyntää kaikkia Euroopan vahvuuksia ja sen monimuotoisuutta. Samalla sen on jatkuvasti taisteltava tasa-arvon puolesta sekä puolustettava arvojaan ja oikeusvaltioperiaatetta. Tämä on tämän komission ensimmäisen vuotuisen työohjelman liikkeellepaneva voima. Työohjelmassa esitetään tärkeimmät aloitteet, jotka komissio aikoo toteuttaa ensimmäisenä vuotenaan, mukaan lukien ensimmäisten sadan päivän sitoumukset. Lähtökohtana ovat puheenjohtaja von der Leyenin poliittisissa suuntaviivoissa esitetyt kuusi kunnianhimoista tavoitetta. Siinä näkyvät myös Euroopan parlamentin ja Eurooppa-neuvoston strategisen ohjelman 2019–2024 painopisteet. Optimismiin ja ylpeyteen on paljon aihetta. Vuosien kriisinhallintatyön jälkeen Eurooppa voi taas katsoa eteenpäin. Tämä työohjelma kartoittaa tietä eteenpäin ja auttaa löytämään ratkaisuja ongelmiin, jotka ovat aiemmin jakaneet näkemyksiä. Komissio aloittaa työnsä entistä epävakaammassa tilanteessa. Maailmanjärjestystä ovat muokkaamassa kytevät jännitteet, taloudellinen epävarmuus, avoimet konfliktit ja geopoliittisten laattojen liikahtelu. Ympäröivän maailman ennakoimattomuus ei koske ainoastaan muita maailmankolkkia vaan myös omaa maanosassamme. On entistäkin selvempää ja tärkeämpää, että tarvitaan vahvaa ja yhtenäistä Euroopan unionia, joka hyödyntää kaikkia diplomaattisia, taloudellisia ja poliittisia voimavarojaan. Tämä näkyy tämän geopoliittisen komission työohjelmassa. Kaikissa suunnitelluissa toimissa ja aloitteissa kiinnitetään paljon huomiota ulkoisiin toimiin. Jotta Eurooppa voisi vastata kansalaisten suuriin odotuksiin ja saavuttaa tavoitteensa, tarvitaan tehtävän edellyttämät resurssit. Unioni tarvitsee uuden pitkän aikavälin talousarvion, joka on joustava ja vastaa sen painopisteitä ja haasteita. Komission jo esittämät ehdotukset tarjoavat tähän hyvän lähtökohdan, ja komissio aikoo mukauttaa niitä tarpeen mukaan tavoitteiden saavuttamiseksi. Komissio on valmis tukemaan Euroopan parlamenttia ja neuvostoa, jotta tasapainoinen ja kunnianhimoinen pitkän aikavälin talousarvio olisi valmiina 1. tammikuuta 2021. Silloin investointi- ja meno-ohjelmat voivat toimia ensimmäisestä päivästä alkaen. Edessä on myös ennennäkemättömiä haasteita. Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa on neuvoteltava uudesta kumppanuudesta. Maa pysyy ulkopuolellakin unionin kumppanina, liittolaisena ja ystävänä. Olemme valmiita tavoittelemaan kumppanuutta, joka menee paljon kauppaa pitemmälle ja jonka soveltamisala on ainutlaatuinen. Tämän tehtävän suuruusluokkaa ei pidä aliarvioida. Samoin kuin neuvoteltaessa erosopimuksesta komissio aikoo huolehtia koko neuvotteluprosessin ajan mahdollisimman suuresta avoimuudesta muita EU:n toimielimiä, jäsenvaltioita ja yleisöä kohtaan. Komissio käyttää kunnianhimoisen ohjelmansa toteuttamisessa kompassinaan YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelmaa Agenda 2030. Niinpä YK:n kestävän kehityksen tavoitteilla on keskeinen sija EU:n päätöksenteossa. Ne ohjaavat komission työtä kaikilla aloilla sekä sisäisissä että ulkoisissa toimissa ja osoittavat EU:n sitoutumista kestävään kehitykseen sekä omalla alueellaan että sen ulkopuolella. Tähän liittyen talouspolitiikan EU-ohjausjakson painotusta aiotaan muuttaa ottamalla mukaan kestävän kehityksen tavoitteet. Komissio aikoo myös esittää, miten tavoitteiden yleisessä hallinnoinnissa ja täytäntöönpanossa olisi meneteltävä. Tässä työohjelmassa esitettyjen toimien toteuttaminen edellyttää toimielinten yhteistyötä. Kuten poliittisissa suuntaviivoissa todetaan, tämä komissio on vahvasti sitoutunut kehittämään erityistä suhdetta Euroopan parlamenttiin ja tukee tässä yhteydessä parlamentin aloiteoikeutta. Lisäksi tämä työohjelma perustuu strategisen ennakoinnin välttämättömään ja yhä suurempaan hyödyntämiseen. Tämä johtuu tarpeesta saada tarkempi käsitys pitkän aikavälin suuntauksista ja merkittävistä muutoksista, jotka vaikuttavat elämäämme ja työn tulevaisuuteen, muuttavat talouksien ja yhteiskuntien rakennetta ja ympäristöä sekä vaikuttavat globaaleihin valtarakenteisiin ja EU:n strategiseen riippumattomuuteen. Ymmärtämällä ja ennakoimalla paremmin tulevaisuutta voimme suunnitella ja toteuttaa politiikkoja, jotka auttavat Eurooppaa pysymään kehityksen kärjessä. Meidän on esimerkiksi valmistauduttava siihen, miten pidempi elinajanodote ja maailman väestönkasvu vaikuttavat luonnonvarojen saatavuuteen tai muuttovirtoihin, eläkkeisiin ja terveydenhuoltoon. Toisaalta taas on kiinnitettävä huomiota väestökatoon suuressa osassa EU:ta, myös maaseudulla. On monia muitakin valaisevia esimerkkejä, jotka osoittavat, miten tärkeää on saada mahdollisimman hyvin tietoa tulevista riskeistä ja mahdollisuuksista sekä niiden taustatekijöistä ja kytköksistä. Strategisen ennakoinnin avulla voidaan omaksua pragmaattisempi pitkän aikavälin lähestymistapa, jolla voidaan turvata EU:n maailmanlaajuinen johtoasema ja ohjata sen politiikkoja tulevina vuosina. Tässä työohjelmassa ja sen liitteissä luetellut tärkeimmät aloitteet kertovat, mihin komissio pyrkii. Luettelo ei ole tyhjentävä eikä lopullinen. Aloitteet on ryhmitelty lukemisen helpottamiseksi kuuden päätavoitteen alle. Aloitteiden ryhmittely ei muuta komission jäsenten vastuualueita, jotka on määritelty puheenjohtaja von der Leyenin kullekin kollegion jäsenelle lähettämässä toimeksiantokirjeessä. Vuoden aikana ilmaantuu lisää haasteita ja mahdollisuuksia, ja komissio on valmis toimimaan nopeasti. 2.Toimet kuuden kunnianhimoisen tavoitteen edistämiseksi 2.1.Euroopan vihreän kehityksen ohjelma Euroopan kiireellisin haaste, tehtävä ja mahdollisuus on pitää maapallo ja ihmiset terveenä. Se on tämän aikakauden tärkein tehtävä. Maapallon lämpötilan nousu, luonnonvarojen ehtyminen ja biodiversiteetin jatkuva köyhtyminen yhdessä lisääntyvien metsäpalojen, tulvien ja muiden luonnonkatastrofien kanssa heikentävät turvallisuutta ja hyvinvointia. Euroopan vihreän kehityksen ohjelma on vastaus tähän. Se ohjaa Eurooppaa kohti ilmastoneutraaliutta vuoteen 2050 mennessä painottaen samalla sopeutumista. Se auttaa suojelemaan ja säilyttämään biodiversiteettiä, luonnonperintöä ja valtameriä, jotka tuottavat niin paljon vaurautta unionille. Samalla se parantaa Euroopan talouden ja teollisuuden innovatiivisuutta, resurssitehokkuutta, ainekiertoa ja kilpailukykyä. Euroopan vihreän kehityksen ohjelma on unionin uusi kasvustrategia. Se edistää työpaikkojen luomista ja Euroopan maailmanlaajuisen kilpailukyvyn parantamista. Uusi teollisuusstrategia on tässä olennaisen tärkeä, koska se edistää sekä ekologista että digitaalista siirtymää. Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa esitetään etenemissuunnitelma politiikoille ja toimenpiteille, joilla tämä tarpeellinen suuri muutos saadaan aikaan kaikilla aloilla. Monet niistä toteutetaan komission toimikauden ensimmäisenä vuotena, ja ne ovat merkittävä osa tätä työohjelmaa.

Ohjelman ytimen muodostaa ensimmäinen eurooppalainen ilmastolaki, johon sisältyy sitova ilmastoneutraaliustavoite vuoteen 2050 mennessä. Komissio aikoo ehdottaa kokonaisvaltaisen vaikutustenarvioinnin ja kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien analyysin pohjalta EU:lle uutta kunnianhimoista tavoitetta kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi vuoteen 2030 mennessä. Samalla kun Euroopan unioni asettaa itselleen kunnianhimoisia tavoitteita, se johtaa myös edelleen kansainvälisiä neuvotteluja suurimpien päästöjen aiheuttajien tavoitetason nostamiseksi ennen Glasgow’ssa vuonna 2020 pidettävää YK:n ilmastonmuutoskonferenssia. Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa ehdotetaan toimia kaikilla talouden aloilla. Komissio aikoo esittää sen mukaisesti alojen älykästä integroitumista koskevan strategian ja kunnostamiseen kannustavan aloitteen rakennusalalle. Yhtenä toimena kestävän sinisen talouden edistämiseksi komissio aikoo ehdottaa uutta lähestymistapaa Euroopan avomerellä tuotettavan uusiutuvan energian potentiaalin hyödyntämiseen. Tämä auttaa kansalaisia saamaan kohtuuhintaista puhdasta energiaa ja parantaa energian toimitusvarmuutta. Komissio aikoo myös ehdottaa kokonaisvaltaista kestävän ja älykkään liikkumisen strategiaa liikennealan nykyaikaistamiseksi ja viherryttämiseksi. Siirtymä merkitsee myös muutosta tapaan, jolla tavaroita käytetään, tuotetaan ja kulutetaan. Uusi kiertotaloutta koskeva toimintasuunnitelma auttaa muuttamaan tuotanto- ja kulutusjärjestelmää sen ympäristö- ja hiilijalanjäljen pienentämiseksi. Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa käsitellään myös biodiversiteetin ja terveiden ekosysteemien huolestuttavaa häviämistä, joka uhkaa luonnon, hyvinvoinnin ja talouden kestokykyä. Tämän vuoksi komissio aikoo esittää uuden vuoteen 2030 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian meille kaikille tärkeän luonnonympäristön säilyttämiseksi ja suojelemiseksi. Koko elintarvikeketjua koskeva Pellolta pöytään -strategia auttaa viljelijöitä tarjoamaan eurooppalaisille korkealaatuisia, ravitsevia, kohtuuhintaisia ja turvallisia elintarvikkeita kestävämmällä tavalla. Euroopan kunnianhimoiset tavoitteet ja perusteellinen muutos, johon se on ryhtymässä, vaativat asianmukaisen rahoituksen. EU:n seuraavalla pitkän aikavälin talousarviolla on keskeinen rooli investointien ohjaamisessa sinne, missä niitä eniten tarvitaan, ja Euroopan tarvitsemien yksityisten ja julkisten investointien saamisessa liikkeelle. Komissio esitti tämän vuoden alussa Euroopan vihreän kehityksen investointiohjelman, jolla pyritään saamaan aikaan vähintään biljoonan euron kestävät investoinnit alkavan vuosikymmenen kuluessa. Sen tukena InvestEU-takuulla vähennetään yksityiselle rahoitukselle aiheutuvaa riskiä. Kestävien investointien valtavirtaistamiseksi koko EU:n rahoitusjärjestelmään uudistetaan kestävän rahoituksen strategiaa, jotta yksityisiä pääomavirtoja saataisiin ohjattua ympäristösijoittamiseen. Yhtä tärkeää on yritysten kestävämpää hallinnointia koskevan kulttuurin juurruttaminen yksityisiin yrityksiin. Siirtymä ilmastoneutraaliin Eurooppaan onnistuu ainoastaan, jos se on oikeudenmukainen kaikille. Ketään ei pidä jättää jälkeen. Joidenkin Euroopan ja sen talouden osien on tehtävä suurempia muutoksia kuin muiden. Euroopan unionin on tuettava jäsenvaltioita kohdennetuilla investoinneilla, joita ne tarvitsevat siirtymän toteuttamiseen. Suurimman muutostarpeen alueita ja aloja tuetaan vuoden 2020 alussa ehdotetulla oikeudenmukaisen siirtymän mekanismilla ja siihen liittyvällä oikeudenmukaisen siirtymän rahastolla. Mekanismi auttaa niitä nykyaikaistamaan ja monipuolistamaan talouksiaan ja keventää siirtymän sosiaalisia ja taloudellisia kustannuksia. Ilmaston ja ympäristön suojeleminen on yhteinen tehtävä. Meillä kaikilla on velvollisuus toimia sen puolesta, ja eurooppalaiset ovat osoittaneet voimakasta tahtoa osallistua muutokseen. Eurooppalainen ilmastosopimus kokoaa yhteen kaikki nämä toimet, joihin osallistuu alueita, paikallisyhteisöjä, kansalaisyhteiskunta, kouluja, teollisuusyrityksiä ja yksityishenkilöitä. 2.2.Euroopan digitaalinen valmius Digitaalinen siirtymä vaikuttaa jo tuntuvasti kaikkeen arkielämässä ja työurilla. Se avaa uusia mahdollisuuksia luoda yhteyksiä, viestiä, ratkaista yhteiskunnallisia ongelmia ja harjoittaa liiketoimintaa. Euroopan unionilla on kaikki mahdollisuudet hyödyntää tätä muutosta parhaalla mahdollisella tavalla ja saavuttaa digitaalinen johtoasema kaikessa. Sen on toimittava ensimmäisenä kaikkein lupaavimpien tulevaisuuden teknologioiden suhteen ja varmistettava samalla, että eurooppalainen lähestymistapa on inhimillinen ja eettinen ja sillä on vankka arvopohja. Uusi eurooppalainen datastrategia auttaa Eurooppaa hyödyntämään parhaalla mahdollisella tavalla tiedon (muiden kuin henkilötietojen) valtavaa arvoa digitaalitalouden jatkuvasti laajenevana ja uudelleenkäytettävänä voimavarana. Komissio aikoo esittää tekoälyä koskevan valkoisen kirjan tukeakseen tekoälyn kehittämistä ja käyttöönottoa ja varmistaakseen, että siinä kunnioitetaan tinkimättä eurooppalaisia arvoja ja perusoikeuksia. Tekoälyn tehokas hyödyntäminen auttaa löytämään uusia ratkaisuja vanhoihin ongelmiin ja lyhentää monenlaisten tehtävien suorittamiseen tarvittavaa aikaa. Meidän on kuitenkin luotava luottamuksen ilmapiiri sen varmistamiseksi, että tekoälyä kehitetään selkeästi määritellyissä eettisissä rajoissa. Uusi digitaalisia palveluja koskeva säädös vahvistaa osaltaan digitaalisten palvelujen sisämarkkinoita ja antaa pienille yrityksille tarvittavaa oikeudellista selkeyttä ja tasapuoliset toimintaedellytykset. Sääntelyssä on keskeistä kansalaisten ja heidän oikeuksiensa, erityisesti sananvapauden, suojelu. Digitalisaatio ja kyberturvallisuus ovat saman kolikon kaksi puolta. Kyberturvallisuuden yleisen tason parantamiseksi unionissa komissio aikoo tarkastella uudelleen verkko- ja tietoturvadirektiiviä. Se aikoo myös esittää aloitteita digitaalisen rahoituksen vahvistamiseksi kyberhyökkäyksiä vastaan muun muassa kryptovaroja koskevalla ehdotuksella. Euroopan digitaalisen johtoaseman ja strategisen riippumattomuuden vahvistaminen edellyttää Euroopan teollisen ja innovointikapasiteetin vahvistamista. Tämän tueksi komissio aikoo ehdottaa kattavaa Euroopan uudistettua teollisuusstrategiaa, jolla tuetaan ekologista ja digitaalista siirtymää ja pidetään yllä reilua kilpailua. Sitä vahvistetaan erityisellä pk-yrityksiä koskevalla strategialla, joka helpottaa pienten ja keskisuurten yritysten toimintaa ja laajentumista. Erityistä huomiota kiinnitetään mediaan ja audiovisuaalialaan. Markkinoiden toimivuuden parantaminen kuluttajien, yritysten ja yhteiskunnan kannalta on olennaisen tärkeää Euroopan valmistamiseksi digitaaliaikaan. Unionin ainutlaatuisten sisämarkkinoiden eduista voidaan hyötyä vain, jos sääntöjä noudatetaan käytännössä. Sen vuoksi komissio aikoo raportoida sisämarkkinoiden esteistä ja laatia sisämarkkinasääntöjen täytäntöönpanoa koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanon ja valvonnan parantamiseksi. Lisäksi on varmistettava reilu kilpailu ja tasapuoliset toimintaedellytykset maailmanmarkkinoilla. Valkoisessa kirjassa ulkomaisia tukia koskevasta välineestä tarkastellaan mahdollisia uusia keinoja puuttua ulkomaisten tukien vääristäviin vaikutuksiin sisämarkkinoilla. Sillä pohjustetaan vuonna 2021 annettavaa lainsäädäntöehdotusta. Verkkoalustojen kautta tarjottavat palvelut ovat avanneet uusia mahdollisuuksia työvoimalle, kuten joustava työaika. Alustapohjaiseen työhön liittyy kuitenkin yhä enemmän epävarmuustekijöitä. Näitä ovat muun muassa työsuhteen laatu, työolot, sosiaalisen suojelun saatavuus ja mahdollisuudet edustukseen ja kollektiivisiin neuvotteluihin. Sen vuoksi komissio aikoo ehdottaa ensi vuonna parannuksia alustatyöntekijöiden asemaan. Investoiminen digitaalisiin taitoihin on olennaisen tärkeää kasvavan osaamisvajeen ja työtapojen muuttumisen vuoksi. Se on myös tärkeää, jotta eurooppalaiset ottaisivat jälleen haltuunsa keskeiset teknologiat ja kokisivat ne omikseen. Tämä on yhdessä digitaalisen lukutaidon parantamisen kanssa lähtökohtana digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman päivittämisessä. Tutkimuksen ja innovoinnin tulevaisuutta ja eurooppalaista tutkimusaluetta koskevassa tiedonannossa tarkastellaan, miten resursseja voitaisiin yhdistää paremmin ja Euroopan tutkimus-, innovointi- ja osaamisvalmiutta syventää. 2.3.Ihmisten hyväksi toimiva talous Euroopan talous kasvaa nyt seitsemättä vuotta peräkkäin, ja kasvun odotetaan jatkuvan tänä ja ensi vuonna. Työllisyys on ennätyksellisen korkea, ja työttömyys on alhaisimmillaan sitten vuosisadan vaihteen. Työttömyys ja köyhyys ovat kuitenkin edelleen yleisiä joissakin jäsenvaltioissa. Eriarvoisuutta on edelleen, ja maiden sisäiset alueelliset erot ovat kasvaneet. Edessä on merkittäviä haasteita, jotka liittyvät etenkin uhkaavaan maailmantalouden laskusuhdanteeseen. Unionin ainutlaatuisen sosiaalisen markkinatalouden ansiosta se pystyy yhdistämään sosiaalisen oikeudenmukaisuuden, kestävyyden ja talouskasvun. Tämä edistää sen kestävää kilpailukykyä. Sosiaalisen vastuun ja markkinoiden yhdistäminen on entistäkin tärkeämpää unionin aloittaessa kahta siirtymäänsä. Komissio käynnisti tiedonannossaan Vahva sosiaalinen Eurooppa oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi vuoropuhelu- ja kuulemisprosessin valmistellakseen perustaa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa koskevalle toimintasuunnitelmalle. Samaan aikaan komissio aikoo esittää työmarkkinaosapuolia ja kaikkia asiaankuuluvia sidosryhmiä kuultuaan oikeudellista välinettä työntekijöiden oikeudenmukaisista vähimmäispalkoista EU:ssa. Siinä kunnioitetaan kansallisia perinteitä ja keskitettyjä sopimusneuvotteluja. Eurooppalaista työttömyysvakuutusjärjestelmää koskevalla ehdotuksella pyritään tukemaan työssä olevia ja suojelemaan ulkoisten häiriöiden vuoksi työttömäksi jääneitä erityisesti tukemalla heidän uudelleenkoulutustaan.

Ensi vuonna esitettävä uusi eurooppalainen lapsitakuu on tärkeä väline köyhyyden torjunnassa ja peruspalvelujen saatavuuden varmistamisessa lapsille. Auttaakseen nuoria saamaan tarvitsemaansa koulutusta ja työllistymismahdollisuuksia komissio aikoo kehittää nuorisotakuuta. Unioni on edistynyt finanssikriisin jälkeen merkittävästi yhteisen rahan alueen lujittamisessa ja Euroopan talous- ja rahaliiton vahvistamisessa. Merkittäviä toimia on kuitenkin vielä toteutettava. Komissio aikoo tarkastella uudelleen talouden ohjausjärjestelmää ja esittää yleiskatsauksen siitä, miten finanssipoliittiset säännöt ovat toimineet viime vuosina. Uudelleentarkastelu käynnistää jäsenvaltioiden ja muiden sidosryhmien laajan kuulemisen, jossa etsitään tapoja parantaa EU:n talouden ohjausjärjestelmää. Komissio seuraa edelleen, miten Bulgaria ja Kroatia panevat täytäntöön poliittiset sitoumuksensa, jotka ne ovat antaneet voidakseen liittyä valuuttakurssimekanismiin ratkaisevana vaiheena ennen euron käyttöönottoa. Pääomamarkkinaunionia koskevalla toimintasuunnitelmalla pyritään integroimaan kansalliset pääomamarkkinat paremmin ja varmistamaan, että kansalaisilla ja yrityksillä on yhtäläiset investointi- ja rahoitusmahdollisuudet kaikkialla EU:ssa. Suunnitelmaan sisältyy aloite EU:n sisäisen investointisuojan vahvistamiseksi. Tämä työ on pankkiunionin toteuttamisen ohella entistäkin tärkeämpää Yhdistyneen kuningaskunnan eron jälkeen, ja se on keskeinen väline euron kansainvälisen aseman vahvistamisessa. Uudella rahanpesunvastaisella toimintasuunnitelmalla pyritään Euroopan rahoitusjärjestelmän eheyden varmistamiseksi ja epävakauden riskin vähentämiseksi parantamaan valvontajärjestelmää ja sääntöjen täytäntöönpanon valvontaa. Teknologiset muutokset ja globalisaatio ovat mahdollistaneet uudenlaisia liiketoimintamalleja. Tämä luo uusia mahdollisuuksia, mutta se merkitsee myös sitä, että kansainväliset yhtiöveropuitteet on pidettävä ajan tasalla. Komissio aikoo antaa yritysverotusta 2000-luvulla koskevan tiedonannon, jossa keskitytään sisämarkkinoiden kannalta tärkeisiin verotusnäkökohtiin. Sitä täydennetään toimintasuunnitelmalla veronkierron torjumiseksi ja verotuksen yksinkertaistamiseksi ja helpottamiseksi. Komissio aikoo laatia tulliliittoa koskevan toimintasuunnitelman, jossa keskitytään kolmeen asiaan: rajojen turvaamiseen, sääntöjen noudattamisen edistämiseen ja tulliliiton hallinnoinnin parantamiseen. Komissio aikoo myös antaa tullin keskitettyä palvelupistettä koskevan säädösehdotuksen, jolla parannetaan rajojen turvaamista ja yksinkertaistetaan yritysten hallinnollisia menettelyjä. 2.4.Vahvempi EU maailmannäyttämöllä Sääntöihin perustuvalla monenvälisellä järjestelmällä on ollut olennainen merkitys rauhan ja vakauden ylläpitämisessä toisen maailmansodan päättymisen jälkeen. Vaikka järjestelmää on viime vuosina koeteltu ennenäkemättömällä tavalla, Eurooppa on sitoutunut nyt ja tulevaisuudessa ylläpitämään, päivittämään ja parantamaan sääntöihin perustuvaa maailmanjärjestystä varmistaakseen, että se sopii nykymaailmaan. Samalla Euroopan on kiinnitettävä enemmän huomiota geopolitiikkaan ja oltava yhtenäisempi ja tehokkaampi tavassaan ajatella ja toimia. Sen on panostettava liittoutumiin voidakseen tukea eurooppalaisia arvoja, edistää ja suojella EU:n intressejä avoimen ja oikeudenmukaisen kaupan avulla sekä vahvistaa EU:n sisä- ja ulkopolitiikan välisiä yhteyksiä. Eurooppalaisella diplomatialla on jatkossakin olennaisen tärkeä merkitys kaikilla mantereilla: sen avulla voidaan tehdä kumppaneiden kanssa sekä kahdenvälistä että monenvälistä yhteistyötä. Komissiolla on tässä täysipainoinen osansa muun muassa sopimusten neuvottelijana toimivaltansa ja valtuuksiensa puitteissa. Vahvempi EU maailmannäyttämöllä merkitsee tiivistä yhteistyötä kaikkien naapureiden ja kumppaneiden kanssa. Tässä hengessä komissio ja korkea edustaja aikovat laatia uuden kokonaisvaltaisen Afrikka-strategian, jonka tavoitteena on edistää taloussuhteita, luoda työpaikkoja molemmille mantereille ja syventää keskinäistä kumppanuutta kaikilla aloilla. Samalla komissio pyrkii saattamaan päätökseen neuvottelut EU:n sekä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden välisestä uudesta kumppanuussopimuksesta. Se korvaa Cotonoun sopimuksen, jonka voimassaolo päättyy helmikuun 2020 lopussa. Lähialueilla Euroopan unioni on sitoutunut syventämään kumppanuuttaan Länsi-Balkanin alueen kanssa, jonka kanssa sillä on hyvin paljon yhteistä. Alueen uskottavien liittymisnäkymien strateginen merkitys unionille ja kyseiselle alueelle on erittäin suuri. Tämä vahvistetaan myös komission panoksessa Zagrebissa toukokuussa 2020 pidettävää EU:n ja Länsi-Balkanin maiden huippukokousta varten. Komissio pyrkii edelleen edistämään liittymisneuvottelujen aloittamista Pohjois-Makedonian ja Albanian kanssa. Samalla se aikoo pitää yllä tätä nostetta ja tehostaa liittymisprosessia esittämällä keinoja, jotka liittyvät muun muassa laajentumismenetelmään ja tehostettuun investointikehykseen. Eurooppa on solminut vahvan kumppanuuden itäisten naapuriensa kanssa ja rakentaa yhteistä demokratian, vaurauden, vakauden ja lisääntyneen yhteistyön aluetta. Tämän tärkeän suhteen dynaamisuuden säilyttämiseksi ja vahvistamiseksi komissio aikoo tehdä ehdotuksen uudesta, vuoden 2020 jälkeisestä itäisestä kumppanuudesta ja hahmotella sen puitteissa uudet pitkän aikavälin poliittiset tavoitteet. Euroopan unioni uskoo, että vahva ja tehokas Maailman kauppajärjestö (WTO) on vapaan, oikeudenmukaisen ja avoimen kaupan toiminnan edellytys. Komissio aikoo johtaa kansainvälisiä toimia ja tehdä yhteistyötä kumppanien kanssa WTO:n uudistamiseksi. Komissio aikoo entistä painokkaammin vaatia oikeudenmukaisia, tuloksellisia ja täytäntöönpanokelpoisia sääntöjä, joilla luodaan tasapuoliset toimintaedellytykset kaikille kauppakumppaneille. Tästä syystä komissio aikoo käynnistää WTO:n uudistamista koskevan laajan aloitteen seuraavan, kesäkuussa 2020 pidettävän WTO:n ministerikokouksen jälkeen. Tavoitteena on saada aikaan kokonaisvaltainen sopimus. Lisäksi se aikoo vaalia sääntöihin perustuvaa maailmanjärjestystä Euroopan taloudellisen ja rahoituksellisen suvereniteetin vahvistamista koskevalla tiedonannolla. Lähtökohtana tässä on euron kansainvälisen aseman vahvistaminen. Näin valmistellaan myös maaperää pakotemekanismin lujittamiselle ensi vuonna, jotta EU kestäisi paremmin kolmansien maiden asettamia ekstraterritoriaalisia pakotteita ja EU:n asettamat pakotteet pantaisiin asianmukaisesti täytäntöön. Komissio aikoo tehdä neuvoston kanssa tiivistä yhteistyötä laatiakseen ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan toimintasuunnitelman, jossa painotetaan EU:n johtoasemaa ihmisoikeusnormien asettamisessa sekä kansainvälisen humanitaarisen oikeuden noudattamisessa. Komissio aikoo myös esittää sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusvallan vahvistamista ulkosuhteiden avulla koskevan toimintasuunnitelman. 2.5.Eurooppalaisen elämäntavan edistäminen Eurooppalainen elämäntapa rakentuu yhteisvastuun, tasa-arvon ja oikeudenmukaisuuden arvojen ympärille. Tämän elämäntavan ytimessä on turvallisuudentunne ja mielenrauha, yhteiskunnan kaikkein heikoimmassa asemassa olevien tukeminen ja osallisuuden edistäminen. Kyse on yhteisten ratkaisujen löytämisestä yhteisiin haasteisiin ja siitä, että ihmisille annetaan heidän tarvitsemansa taidot ja että heidän terveyteensä ja hyvinvointiinsa panostetaan. Tavoitteena on vahvistaa eurooppalaisia yhteiskuntia ja parantaa niiden yhteenkuuluvuutta ja selviytymiskykyä. Euroopan unionilla on tärkeä tehtävä: auttaa eurooppalaisia huolehtimaan terveydestään. EU pyrkii johtoasemaan syövän torjunnassa. Komissio aikoo esittää EU:n syöväntorjuntasuunnitelman, jolla tuetaan jäsenvaltioita niiden pyrkimyksissä parantaa syövän ehkäisyä ja hoitoa. Komissio aikoo myös käynnistää Euroopan lääkestrategian, jonka avulla varmistetaan jatkossakin lääkkeiden laatu ja turvallisuus ja vahvistetaan alan maailmanlaajuista kilpailukykyä. EU:n olisi myös varmistettava, että kaikki potilaat voivat hyötyä innovoinnista, ja torjua samalla lääkekulujen kasvupainetta. Eurooppalaiseen elämäntapaan kuuluu osaamisen, koulutuksen ja osallisuuden vaaliminen. Näin ihmisille annetaan välineet ja tiedot, joita he tarvitsevat menestyäkseen ja voidakseen täyttää tehtävänsä ekologiseen ja digitaaliseen siirtymään liittyvien muutosten keskellä. Komissio on täysin sitoutunut toteuttamaan eurooppalaisen koulutusalueen vuoteen 2025 mennessä. Tämä edellyttää koko elinkaaren, lapsuudesta aikuisuuteen, kattavaa lähestymistapaa. Komissio aikoo esittää uuden Euroopan osaamisohjelman, jonka tavoitteena on auttaa tunnistamaan ja täyttämään osaamisvajeita ja tukea uudelleenkoulutusta. Se aikoo esittää myös uuden kotouttamista ja osallisuutta koskevan toimintasuunnitelman, jolla varmistetaan, että yhteiskunnissamme suojellaan kaikkein heikoimmassa olevia.

Turvallisuudentunne ja mielenrauha ovat niitä keskeisimpiä ja tärkeimpiä asioita, joita eurooppalaiset eniten arvostavat. Kaikkein tärkeintä eurooppalaisessa elämäntavassa on kuitenkin lasten suojeleminen. Tässä hengessä komissio aikoo laatia EU:n strategian tehostaakseen lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjuntaa. Viime vuosina on ilmaantunut uusia, entistä monimutkaisempia rajat ylittäviä ja monialaisia turvallisuusuhkia, jotka korostavat tarvetta tiivistää turvallisuuteen liittyvää yhteistyötä kaikilla tasoilla. Komissio aikoo esittää uuden EU:n turvallisuusunionistrategian ja määrittää alat, joilla unioni voi tuoda lisäarvoa ja tukea jäsenvaltioita turvallisuuden varmistamisessa, kuten terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa, hybridiuhkien ehkäisemisessä ja havaitsemisessa, kyberturvallisuudessa sekä kriittisen infrastruktuurin kestokyvyn lisäämisessä. Komissio aikoo myös vahvistaa Europolin toimeksiantoa ja tehostaa näin poliisiyhteistyötä. EU on edennyt huomattavasti muuttoliikettä ja rajoja koskevassa työssään vuoden 2015 Euroopan muuttoliikeagendan jälkeen. Komissio aikoo esittää uuden maahanmuutto- ja turvapaikkasopimuksen antaakseen tähän toimintaan sen tarvitseman sysäyksen ja uuden alun. Kyse on koko reitin kattavasta lähestymistavasta, jossa otetaan huomioon, että muuttoliikkeen ulkoiset ja sisäiset näkökohdat liittyvät erottamattomasti toisiinsa. Yhteisen eurooppalaisen turvapaikkapolitiikan uudistaminen säilyy edelleen tämän kokonaisvaltaisen lähestymistavan keskeisenä osana. Komissio aikoo toteuttaa kestävämmän, inhimillisemmän ja tehokkaamman maahanmuutto- ja turvapaikkajärjestelmän, jolla lisätään myös luottamusta vapaan liikkuvuuden Schengen-alueeseen. 2.6.Uutta vauhtia eurooppalaiselle demokratialle Vahvan ja elinvoimaisen demokratian ylläpitämisessä on kyse legitimiteetistä ja luottamuksesta. Demokratia on unionin perusarvo yhdessä perusoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen kanssa. Unionilla on kuitenkin vastassaan monenlaisia ulkoisia ja sisäisiä haasteita. Niihin vastatakseen komissio aikoo esittää eurooppalaisen demokratian toimintasuunnitelman, joka auttaa parantamaan EU:n demokratioiden selviytymiskykyä ja vastaamaan uhkiin, joita aiheutuu, kun vaaleihin Euroopassa yritetään puuttua ulkopuolelta. Tavoitteena on torjua disinformaatiota ja sopeutua tilanteisiin, joissa esiintyy muuttuvia uhkia ja manipulointiyrityksiä, sekä tukea vapaita ja riippumattomia tiedotusvälineitä. Demokratian lujittamiseksi edelleen kansalaiset, EU:n toimielimet sekä kansalliset, alueelliset ja paikalliset poliitikot yhdistävät voimansa keskustelussa, joka käydään Euroopan tulevaisuutta käsittelevässä konferenssissa. Komissio esitti ajatuksensa konferenssista tammikuussa, jotta sen sisällöstä, rakenteesta ja tavoitteista voitaisiin sopia nopeasti Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa. EU:n demokratian vahvuutena on päättäväisyys puolustaa oikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta. Toimet niiden suojelemiseksi eivät koskaan taukoa. Komissio aikoo osana uutta oikeusvaltiomekanismia julkaista ensimmäisen oikeusvaltiota koskevan vuosikertomuksensa, joka kattaa kaikki jäsenvaltiot. Tämä vahvistaa osaltaan Euroopan oikeusvaltiokulttuuria. Se aikoo myös esittää uuden perusoikeuskirjan käytännön täytäntöönpanoa Euroopan unionissa koskevan strategian, jolla pyritään lisäämään tietämystä asiasta kansallisella tasolla. Tasa-arvo on yksi Euroopan unionin perusarvoista, ja se toimii talouskasvun ja sosiaalisen hyvinvoinnin veturina. Komissio aikoo esittää sukupuolten tasa-arvostrategian, jolla vastataan naisten keskeisimpiin haasteisiin nykypäivänä. Näitä haasteita ovat muun muassa sukupuoleen perustuva väkivalta sekä naisten taloudellinen riippumattomuus ja pääsy työmarkkinoille. Myös palkkauksen läpinäkyvyyttä koskevia ehdotuksia aiotaan esittää. Komissio aikoo toteuttaa toimia, joilla edistetään romaniväestön yhdenvertaisuutta ja osallisuutta. Hlbti-ihmisten tasa-arvo kaikkialla EU:ssa pyritään osaltaan varmistamaan sitä koskevalla strategialla. Erityistä huomiota on kiinnitettävä kaikissa tilanteissa kaikkein heikoimmassa asemassa olevien suojeluun. Komissio aikoo esittää uhrien oikeuksia koskevan EU:n strategian. Komissio aikoo laatia raportin väestörakenteen muutoksen vaikutuksista osana työtä, jonka tavoitteena on ymmärtää näitä muutoksia ja vastata niihin paremmin. Raportissa tarkastellaan myös, miten uudet väestörakenteeseen liittyvät realiteetit vaikuttavat kaikkeen, kuten sosiaali- ja aluepolitiikkaan, terveyteen, talouteen, digitaaliseen liitettävyyteen, osaamiseen ja kotoutumiseen. Komissio aikoo myös esittää maaseutualueita koskevan pitkän aikavälin vision sekä laatia ikääntymistä koskevan vihreän kirjan. Komission uudessa kuluttaja-asioiden toimintaohjelmassa kuluttajansuoja mukautetaan nykytilanteeseen ottaen huomioon etenkin ulkomailla tehtävät ostokset ja verkkokauppa. Toimintaohjelman avulla kuluttajat voivat tehdä tietoon perustuvia valintoja ja osallistua aktiivisesti ekologiseen ja digitaaliseen siirtymään. 3.Sellaisten edellisillä toimikausilla ehdotettujen aloitteiden tarkastelu, joita Euroopan parlamentti ja neuvosto eivät ole vielä hyväksyneet Jotta voidaan varmistaa, että EU:n toimilla edistetään tälle toimikaudelle asetettujen ensisijaisten tavoitteiden saavuttamista, komissio on tarkastellut huolellisesti kaikkia ehdotuksia, jotka odottavat yhä Euroopan parlamentin ja neuvoston hyväksyntää, arvioidakseen, onko ne pidettävä voimassa, onko niitä muutettava vai onko ne peruutettava. Arvioinneissaan komissio tarkisti, ovatko käsiteltävänä olevat ehdotukset komission päätavoitteiden mukaisia, tarjoavatko ne edelleen ratkaisuja nykyisiin haasteisiin ja voidaanko ne toteuttaa menestyksekkäästi. Lisäksi arvioitiin, onko niillä kohtuulliset mahdollisuudet tulla hyväksytyiksi lähitulevaisuudessa. Tässä yhteydessä komissio otti tarkasti huomioon myös parlamentin ja neuvoston esittämät näkemykset. Tämän perusteellisen analyysin pohjalta komissio katsoi, että 32 lainsäädäntöehdotusta, joista ei ole vielä päästy yhteisymmärrykseen parlamentin ja neuvoston kanssa, olisi peruutettava. Komissio on edelleen täysin sitoutunut saavuttamaan monien näiden ehdotusten taustalla olevat tavoitteet, vaikka se on esittänyt niiden käsittelyn keskeyttämistä. On kuitenkin syytä ottaa hieman etäisyyttä siihen, mitä näiden asioiden edistäminen edellyttää, ja pohtia, miten niiden tavoitteet voidaan saavuttaa mahdollisimman tehokkaasti. Kaikki ehdotukset, jotka komissio aikoo peruuttaa, on lueteltu liitteessä IV. Siinä on myös selitetty peruuttamisen syyt. Komissio aikoo kuulla Euroopan parlamenttia ja neuvostoa ennen kuin se ryhtyy toteuttamaan peruutuksia. Jäljellä olevista vireillä olevista aloitteista komissio on yksilöinyt ne lainsäädäntöaloitteet, jotka olisi asetettava etusijalle vuoden 2020 lainsäädäntöprosessissa. Nämä aloitteet on lueteltu liitteessä III. 4.Sääntelyn ja politiikkojen laadinnan sekä unionin oikeuden täytäntöönpanon ja valvonnan parantaminen Komissio on esittänyt kunnianhimoisen ohjelman, jossa panostetaan EU:n kansalaisiin, maapalloon ja talouteen yhteistyössä muiden EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden, alueiden ja kansalaisyhteiskunnan toimijoiden kanssa. EU:n politiikkojen laadinnassa tähdätään jatkossakin parempaan sääntelyyn. Tämä komissio on sitoutunut suunnittelemaan ja toteuttamaan politiikkatoimia, joilla saadaan aikaan konkreettisia tuloksia ja helpotetaan ihmisten ja yritysten elämää. Osana Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa kaikissa aloitteissa pidetään kiinni vihreästä valasta, jonka mukaan vahinkoa ei aiheuteta.