Komission tiedonanto Euroopan parlamentille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 6 kohdan mukaisesti neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen hyväksymiseksi kilpailukykyisen tavaraliikenteen eurooppalaisesta rautatieverkosta /* KOM/2010/0068 lopull. - COD 2008/0247 */





[pic] | EUROOPAN KOMISSIO | Bryssel 24.2.2010 KOM(2010)68 lopullinen 2008/0247 (COD) KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 6 kohdan mukaisesti neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen hyväksymiseksi kilpailukykyisen tavaraliikenteen eurooppalaisesta rautatieverkosta 2008/0247 (COD) KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 6 kohdan mukaisesti neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen hyväksymiseksi kilpailukykyisen tavaraliikenteen eurooppalaisesta rautatieverkosta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) TAUSTAA Päivä, jona ehdotus toimitettiin Euroopan parlamentille ja neuvostolle (asiakirja KOM(2008) 852 lopullinen – 2008/0247 (COD)): | 11.12.2008 | Päivä, jona Euroopan parlamentti vahvisti ensimmäisen käsittelyn kantansa: | 23.4.2009 | Päivä, jona Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa: | 15.7.2009 | Päivä, jona alueiden komitea antoi lausuntonsa: | 7.10.2009 | Päivä, jona neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta vahvistettiin yksimielisesti: | 22.2.2010 | KOMISSION EHDOTUKSEN TAVOITE Asetusehdotuksella pyritään kannustamaan jäsenvaltioita ja erityisesti rautatieinfrastruktuurin haltijoita kehittämään kilpailukykyistä tavaraliikennettä varten eurooppalaista rautatieverkkoa, joka koostuu rahtipainotteisista kansainvälisistä rautatieliikenteen käytävistä. Tällaiset liikennekäytävät tarjoavat rahtijunille laadukkaita reittejä ja tekevät rautatierahtiliikenteestä luotettavampaa ja kilpailukykyisempää. Käytävien luominen auttaa myös vapauttamaan lisäkapasiteettia rautatierahtiliikenteelle. Tätä varten komissio ehdottaa, että käytävien luomisessa keskitytään neljään päätavoitteeseen: - Lujitetaan rautatieinfrastruktuurin haltijoiden välistä yhteistyötä infrastruktuurin käytännön hallinnoinnissa ja investointikysymyksissä, erityisesti luomalla kullekin käytävälle erityinen hallintorakenne. - Parannetaan rahtiliikenteelle varatun kapasiteetin luotettavuutta näillä käytävillä. - Lisätään koordinointia rautatieinfrastruktuurin hallinnoinnin ja rahtiterminaalien (meri- ja sisävesisatamat, järjestelyratapihat jne.) hallinnoinnin välillä. - Taataan kaikille toimijoille syrjimätön pääsy näille käytäville. YLEISET HUOMAUTUKSET NEUVOSTON KANNASTA Neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta vastaa komission alkuperäisen ehdotuksen keskeisiä periaatteita. Tiettyjä elementtejä, jotka liittyvät käytävien valintaan, infrastruktuurin ylläpitäjien yhteistyöhön ja tavaraliikenteen priorisointiin, on kuitenkin vesitetty. Lisäksi jotkut elementit, kuten hyväksyttäviä hakijoita koskevat säännökset sekä velvollisuus osoittaa yksi yhteyspiste kansainvälisiä junareittejä koskeville hakemuksille, on poistettu kokonaan. Näistä muutoksista huolimatta komissio kuitenkin katsoo, että neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta vastaa alkuperäisen ehdotuksen tavoitteita. YKSITYISKOHTAISET HUOMAUTUKSET NEUVOSTON ENSIMMÄISEN KÄSITTELYN KANNASTA Suurimmat muutokset komission ehdotukseen - Tavaraliikennekäytävien valinta (3 artikla) Komission alkuperäisen ehdotuksen mukaan kuhunkin jäsenvaltioon luotaisiin 1–3 käytävää, jotka valittaisiin kyseisten jäsenvaltioiden ja rautatieinfrastruktuurin hallinnoijien perusteltujen ehdotusten pohjalta. Neuvosto ehdottaa kaksivaiheista lähestymistapaa: ensimmäiset käytävät valittaisiin yhteispäätösmenettelyllä, lueteltaisiin asetuksen liitteessä ja perustettaisiin kolmen vuoden kuluessa asetuksen voimaantulosta; muut käytävät (vähintään yksi jäsenvaltiota kohti) valittaisiin jäsenvaltioiden perusteltujen ehdotusten pohjalta.Komission ehdotuksen tavoitteena on luoda markkinoiden tarpeita vastaavia käytäviä, kun taas yhteisessä kannassa ensimmäiset käytävät määriteltäisiin poliittisin perustein. Tämä poliittinen näkökulma on ristiriidassa myös kyseisen lainsäädäntöehdotuksen päätavoitteen – infrastruktuurin ylikansallisen hallinnoinnin kehittämisen – kanssa. Tämä tavoite on eri kuin uusien infrastruktuurien rakentamistavoite. - Käytävien hallinnointi (7 artikla) Komission alkuperäisessä ehdotuksessa kaavaillaan pääasiassa rautatieinfrastruktuurin hallinnoijien toimiin perustuvaa hallintomallia, jota varten luotaisiin hallintoelin, jolla olisi oma johtaja ja riippumaton oikeudellinen asema. Neuvosto haluaa keventää elimen rakennetta (ei omaa johtajaa eikä riippumatonta oikeudellista asemaa) ja antaa tietyistä ERTMS-käytävistä saatujen kokemusten perusteella jäsenvaltioille valvontamahdollisuus luomalla jäsenvaltioiden edustajista koostuva johtokunta.Komissio voi hyväksyä tällaisen valvontamahdollisuuden, kunhan se ei vaaranna infrastruktuurin haltijoiden harjoittaman hallinnoinnin riippumattomuutta. - Yksi yhteyspiste (12 artikla) Alkuperäisessä ehdotuksessa kaikki kansainvälistä infrastruktuurikapasiteettia koskevat pyynnöt on tehtävä kyseisen käytävän keskitetyn yhteyspisteen kautta. Neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannassa tämän yhteyspisteen käyttö tehdään vapaaehtoiseksi. Komissio voi hyväksyä tämän muutoksen. - Kapasiteetin osoittaminen tavarajunille (13 artikla) Kyseessä on asetuksen avainartikla. Ehdotuksella pyritään käytännössä varmistamaan, että tavarajunien käytössä on luotettavaa lisäkapasiteettia. Tätä varten säädetään asianmukainen menettely vastaamaan käyttäjien tarpeisiin. Rahtijunakapasiteetin kysyntä riippuu markkinatarpeista, eikä sitä voida määritellä ja lyödä lukkoon vuosi etukäteen, kuten matkustajajunien tapauksessa.Tästä syystä komission ehdotuksessa kaavaillaan kapasiteetin ennalta varaamista vuotuisten aikataulujen määrittelyvaiheessa sekä varakapasiteetin säilyttämistä reservissä vuosiaikatauluissa, jotta voidaan vastata rahtijunien tilapäisiin kapasiteettitarpeisiin.Vaikka neuvosto myötäilee komission ehdotusta ja parantaakin sitä (säätämällä ennalta määrätyistä reiteistä), se pyrkii rajoittamaan tällaisen kapasiteetin ennalta varaamisen ja varakapasiteetin vaikuttavuutta lisäämällä tekstiin viittauksen henkilöliikenteen tarpeisiin. - Ensisijaisuussäännöt häiriötilanteissa (15 artikla) Komission ehdotuksessa katsotaan, että aikataulutettu juna pysyy aikataulussa häiriötilanteessa. Neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannassa esitetään, että olisi pyrittävä myös ”saamaan verkon yleinen palautumisaika mahdollisimman lyhyeksi” (A) ”kaikkien liikennetyyppien tarpeiden osalta” (B).Neuvoston tekemä lisäys A on direktiivin 2001/14/EY vuoksi tarpeeton. Lisäys B taas ei ole lainsäädäntöteknisesti riittävän selkeä ja ymmärrettävä. Se voisi johtaa tulkintoihin, jotka olisivat ristiriidassa asetuksen tavoitteiden kanssa. - Käytävien luomiseen tai muuttamiseen liittyvien kriteerien muutokset Komission ehdotuksen ja 11. kesäkuuta 2009 saavutetun poliittisen yhteisymmärryksen mukaan liitteessä II olevaa kriteeriluetteloa oli määrä voida muuttaa komiteamenettelyllä (valvonnan käsittävä sääntelymenettely). Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen voimaantulon jälkeen komiteamenettely on korvattu delegoiduilla säädöksillä. Näin ollen komission kanta on seuraava: - Komission toimivallan puitteet: Neuvosto on halunnut määritellä komission toimivaltaa delegoitujen säädösten osalta edellyttämällä, että komissio kunnioittaa sekundaarilainsäädäntöä ja ottaa huomioon rautatieliikennepolitiikan tärkeät elementit. Tämä neuvoston lisäys ei vastaa delegoituihin säädöksiin sovellettavia säännöksiä. Se on lisäksi tarpeeton, koska on itsestään selvää, että perussopimusten noudattamisen valvojana komissio kunnioittaa sekundaarilainsäädäntöä. - Siirretyn säädösvallan käyttö ja delegoidun säädöksen vastustamisoikeus: Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan täytäntöönpanosta antamansa tiedonannon mukaisesti ja analysoituaan neuvoston kantaan sisältyvät yksittäiset säännökset, ja kun otetaan huomioon neuvoston tekstissä kaavailtu peruuttamisoikeus, komissio pitäisi parempana ratkaisuna säädösvallan siirtämistä määräämättömäksi ajaksi, mutta voi hyväksyä neuvoston lähestymistavan (5 vuoden jakso, uusittavissa ilman eri toimenpiteitä). Komissio pitää myös valitettavana, että neuvosto on ensimmäisessä käsittelyssä lisännyt kolmen kuukauden määräajan, jonka kuluessa neuvosto ja parlamentti voivat käyttää vastustamisoikeuttaan. Komissio pitäisi parempana ratkaisuna kahden kuukauden määräaikaa, jota voitaisiin neuvoston tai parlamentin aloitteesta pidentää yhdellä kuukaudella. Tämä auttaisi tehostamaan menettelyjä vaarantamatta kuitenkaan kolmen kuukauden kokonaismääräajan periaatetta. - Asiantuntijoiden kuuleminen: Komissio haluaa nostaa esiin johdanto-osan kappaleen, jossa viitataan asiantuntijoiden kuulemisen pakollisuuteen delegoitujen säädösten valmisteluvaiheessa. Komissio katsoo, että asiantuntijaryhmillä ei voi olla virallista institutionaalista asemaa. Lisäksi tällaista johdanto-osan kappaletta ei voida sisällyttää perussäädöksen tekstiin. Komissio viittaa tässäkin asiassa 9. joulukuuta 2009 antamaansa tiedonantoon. Neuvoston ensimmäisen käsittelyn kantaan kokonaan tai osittain sisällytetyt parlamentin tarkistukset - Tavaraliikennekäytävien hallinnointi Käytävien hallinnoinnista vastaa kaksi elintä: hallintoneuvosto, joka muodostuu infrastruktuurin haltijoiden edustajista, sekä johtokunta, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista (tarkistus 31). Komission alkuperäinen ehdotus sisälsi vain yhden hallintoelimen, jonka oli määrä koostua infrastruktuurin haltijoiden edustajista.Jäsenvaltioiden valvontamahdollisuutta voidaan lisätä, kunhan se ei vaaranna infrastruktuurin haltijoiden harjoittaman hallinnoinnin riippumattomuutta. - Liikenteenohjausta koskevat säännöt Euroopan parlamentti (tarkistus 62) ja neuvosto ovat höllentäneet häiriötilanteissa tapahtuvaa liikenteenohjausta koskevia sääntöjä. Komissio voi hyväksyä sen, että sääntöä ”aikataulutetun rahtijunan on pysyttävä aikataulussa” sovelletaan ”mikäli se suinkin on mahdollista”, eikä poikkeuksetta.Komissio ei kuitenkaan voi hyväksyä sitä, että tätä sääntöä ei sovellettaisi ruuhka-aikoina, eli sellaisina päivänsisäisinä ajanjaksoina, jolloin sääntöä voitaisiin tarvita. Komissio katsoo myös, että tavoite pyrkiä normalisoimaan tilanne mahdollisimman nopeasti katetaan jo voimassa olevalla lainsäädännöllä. Näin ollen vaatimuksen lisääminen tähän tekstiin on tarpeetonta. Komission hyväksymät Euroopan parlamentin tarkistukset, joita ei ole sisällytetty neuvoston ensimmäisen käsittelyn kantaan - Kapasiteetin kohdentaminen Tähän liittyvät Euroopan parlamentin tarkistukset (tarkistukset 52 ja 54–58) eivät sisällöllisesti muuta komission alkuperäistä ehdotusta. Neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta taas sisältää viittauksia henkilöliikenteeseen, jotta hämärtävät tekstin sanomaa eivätkä puolusta paikkaansa säädöksessä, jonka tarkoituksena on luoda kapasiteettitakeita tavaraliikenteelle. - Käytävien valinta Neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta poikkeaa Euroopan parlamentin kannasta siten, että siihen on lisätty liite, jossa on luettelo yhteispäätösmenettelyllä valituista käytävistä. PÄÄTELMÄT Komissio katsoo, että neuvoston ensimmäisen käsittelyn yksimielinen kanta voi osaltaan auttaa saavuttamaan komission ehdotuksen yleistavoitteet, vaikka neuvoston kanta edustaa liian poliittista lähestymistapaa, ei riittävästi ota huomioon markkinoiden todellisia tarpeita eikä ole riittävän kunnianhimoinen suhteessa rahtijunille tarjottaviin infrastruktuuritakeisiin. Komissio suhtautuu varauksella neuvoston lisäämiin puitteisiin, jotka koskevat komissiolle delegoitujen säädösten käyttöä. Asiasta säädetään 4 artiklan 8 kohdassa. Komissio voi näin ollen antaa neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannalle tukensa.