yhteisön alueella olevia avoimia työpaikkoja koskevista neljännesvuosittaisista tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 453/2008 täytäntöönpanosta

Sen jälkeen, kun toinen kertomus toimitettiin Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuonna 2013, komissio on tutkinut mahdollisuutta tarkistaa nykyistä lainsäädäntöä, jotta voitaisiin parantaa avoimia työpaikkoja koskevien tilastojen kattavuutta. Jäsenvaltiot ovat jatkaneet avoimia työpaikkoja koskevien tietojen keruun ja toimittamisen kehittämistä, ja Eurostat on aloittanut neljännesvuosittaisten uutistiedotteiden julkaisemisen avoimia työpaikkoja koskevista tilastoista. Näitä seikkoja käsitellään tarkemmin jäljempänä.

Toteutettavuustutkimuksia tehtiin Tanskassa, Espanjassa, Ranskassa, Italiassa, Maltassa ja Itävallassa. Espanjassa ja Itävallassa tilastot laajennettiin välittömästi toteutettavuustutkimusten tulosten jälkeen kattamaan koko talouden. Tanska on käynnistänyt tietojen keruun pienyrityksistä mutta ei ole laajentanut avoimia työpaikkoja koskevien tilastojen kattavuutta NACE:n pääluokkiin O–S, jäljempänä ’julkinen sektori’. Malta on laajentanut avoimia työpaikkoja koskevat tilastot kattamaan julkisen sektorin mutta ei pienyrityksiä. Ranskassa ja Italiassa sen enempää pienyritykset kuin julkinen sektorikaan eivät kuulu tilastojen piiriin.

Jäsenvaltioiden on toimitettava tiedot avoimien ja täytettyjen työpaikkojen määristä kaikissa yrityksissä ja kaikilta NACE Rev. 2 -luokituksen toimialoilta. Avoimia työpaikkoja koskevista tilastoista annetussa asetuksessa kuitenkin todetaan, että niissä jäsenvaltioissa, joiden on vaikea toimittaa tietoja pienyrityksistä (määritelty alle kymmenen työntekijän yrityksiksi) ja NACE:n pääluokista O–S (luokkien pääasialliset toimet koskevat julkista hallintoa, terveyspalveluita ja koulutusta) olisi tehtävä toteutettavuustutkimuksia.

Edellä mainitun lainsäädännön mukaisesti kaikkien jäsenvaltioiden on toimitettava avoimia ja täytettyjä työpaikkoja koskevat aikasarjat vuoden 2010 ensimmäisestä neljänneksestä alkaen. Jäsenvaltioiden on tehtävä näin 70 päivän kuluessa vuosineljänneksen päättymisestä. Niiden jäsenvaltioiden, joiden työntekijöiden määrä on enemmän kuin 3 prosenttia EU:n työntekijöiden kokonaismäärästä, on toimitettava tiedot 45 päivän kuluessa vuosineljänneksen päättymisestä.

- komission asetus (EY) N:o 19/2009 määritellään termi ’avoin työpaikka’, asetetaan tietojen toimittamismääräajat ja täsmennetään ajanjaksot, joita ensimmäisten toimitettavien tietojen on koskettava. Myös toteutettavuustutkimuksia tekevät maat ja tutkimuksissa käsiteltävät aiheet luetellaan tämän säädöksen liitteessä.

- komission asetus (EY) N:o 1062/2008, jossa määritellään vuoden 2014 ensimmäisestä neljänneksestä alkaen sovellettavat kausitasoitusta koskevat menettelyt sekä jäsenvaltioiden komissiolle vuosittain toimittamien laaturaporttien rakenne, sisältö ja toimituspäivät;

Komissio on täydentänyt avoimia työpaikkoja koskevista tilastoista annetulla asetuksella luotuja puitteita kahdella täytäntöönpanoasetuksella:

Kertomuksen toisessa osassa kuvataan, kuinka avoimia työpaikkoja koskevista tilastoista annetun asetuksen täytäntöönpano on edistynyt kuluneiden kolmen vuoden aikana. Kolmannessa osassa arvioidaan avoimia työpaikkoja koskevien tilastojen laatua, ja neljännessä osassa keskitytään Euroopan tasoisiin aggregaatteihin. Lopuksi viidennessä osassa esitetään päätelmiä ja ehdotetaan keinoja, joiden avulla käyttäjien odotuksiin voidaan tulevaisuudessa vastata entistä paremmin.

Tämä on komission kolmas tällainen komission Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimittama kertomus. Kertomuksessa hyödynnetään tietojen toimittamisesta neljännesvuosittain saatua kokemusta ja jäsenvaltioiden vuosittaisissa laaturaporteissaan toimittamia asiakirjoja.

Avoimia työpaikkoja koskevista tilastoista annetun asetuksen 10 artiklassa edellytetään, että komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen asetuksen täytäntöönpanosta 24. kesäkuuta 2010 mennessä ja sen jälkeen kolmen vuoden välein. Kertomuksessa on arvioitava jäsenvaltioiden toimittamien tilastojen sekä Euroopan tason aggregaattien laatua ja osoitettava alueita, joita voitaisiin parantaa.

Yhteisön alueella olevia avoimia työpaikkoja koskevista neljännesvuosittaisista tilastoista 23 päivänä huhtikuuta 2008 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 453/2008 (jäljempänä ’avoimia työpaikkoja koskevista tilastoista annettu asetus’) muodostaa puitteet avoimia työpaikkoja koskevien neljännesvuosittaisten tilastojen tuottamiselle, toimittamiselle ja arvioinnille.

yhteisön alueella olevia avoimia työpaikkoja koskevista neljännesvuosittaisista tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 453/2008 täytäntöönpanosta

Avoimia työpaikkoja koskevia tilastotietoja käytetään myös älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan Eurooppa 2020 -strategian puitteissa toteutettavissa indikaattoreihin perustuvissa rakenneanalyyseissa. Eurooppa 2020 -strategian työllisyyttä koskevassa osassa saavutettua edistystä seurataan tulostaulun eli yhteisen arviointikehyksen avulla. Siihen sisältyy yksi avoimia työpaikkoja koskeviin tilastoihin perustuva indikaattori. Avoimia työpaikkoja koskeviin tilastoihin perustuva indikaattori sisältyy myös työllisyyskehityksen seurantavälineeseen, joka on yhteiseen arviointikehykseen perustuva keskeisten työmarkkinakysymysten joukko.

Komissio (työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto ja talouden ja rahoituksen pääosasto) ja Euroopan keskuspankki käyttävät neljännesvuosittaisia tietoja avoimista työpaikoista suhdannekierron ja työmarkkinoiden lyhyen aikavälin kehityksen seurantaan. Avoimien työpaikkojen osuus on yksi Euroopan talouden pääindikaattoreista, jotka ovat keskeinen tietolähde Euroopan unionin, euroalueen ja jäsenvaltioiden lyhyen aikavälin suhdannevaihtelujen analyysissa ja seurannassa.

Avoimia työpaikkoja koskevien tilastotietojen kerääminen on hyvin relevanttia, sillä kyseiset tilastot ovat ainoat, joiden avulla voidaan mitata tyydyttämätöntä työvoiman kysyntää.

Laatua arvioidaan komission asetuksessa (EY) N:o 1062/2008 määritellyn kuuden keskeisen seikan osalta: relevanssi, tarkkuus, ajantasaisuus/oikea-aikaisuus, yhtenäisyys, vertailukelpoisuus ja saatavuus/selkeys.

Tilanne on parantunut avoimien työpaikkojen määrän julkaisua koskevien rajoitusten osalta. Irlanti on sallinut näiden lukujen julkaisun vuoden 2014 viimeisen neljänneksen viitekaudelta alkaen. Ranska ja Italia eivät kuitenkaan vieläkään julkaise näitä lukuja, koska ne kattavat talouden vain osittain, mikä haittaa Euroopan kokonaisarvojen julkaisua.

Eurostat aloitti kesäkuussa 2014 neljännesvuosittaisten uutistiedotteiden julkaisemisen avointen työpaikkojen määrästä. Tämä uusi julkaisu tuo lisää näkyvyyttä avoimia työpaikkoja koskeville tilastoille, ja se on saanut hyvän vastaanoton käyttäjiltä. Osa käyttäjistä, kuten Euroopan keskuspankki, on kuitenkin sanonut, että niiden neljän jäsenvaltion (Tanska, Ranska, Italia ja Malta), jotka eivät kata koko talouttaan, olisi tehtävä näin. Käyttäjät ovat myös pyytäneet, että avoimien työpaikkojen määrä ja osuus julkaistaisiin kaikista jäsenvaltioista, euroalueesta ja Euroopan unionista.

Efta-maista Islanti, Norja ja Sveitsi eivät ole toimittaneet kausitasoitettuja tietoja, ja Liechtenstein on vapautettu avoimia työpaikkoja koskevista tilastoista annetun asetuksen soveltamisesta. Eurostat on yhteydessä Eftan tilastotoimistoon.

Belgiaa, Suomea ja Ruotsia lukuun ottamatta kaikki jäsenvaltiot toimittavat nyt kausitasoitetut tiedot sekä avoimista että täytetyistä työpaikoista. Ruotsi toimittaa kausitasoitetut luvut ainoastaan avoimista työpaikoista mutta ei täytetyistä työpaikoista. Belgia ja Suomi eivät ole toimittaneet kausitasoitettuja tietoja, sillä muutokset niiden avoimia työpaikkoja koskevissa kansallisissa menetelmissä ovat aiheuttaneet katkoksen aikasarjoihin. Belgia voi toimittaa kausitasoitetut tiedot kesäkuusta 2016 (viitejaksona vuoden 2016 ensimmäinen neljännes) ja Suomi kesäkuusta 2017 (viitejaksona vuoden 2017 ensimmäinen neljännes), Ruotsi on luvannut toimittaa puuttuvat kausitasoitetut tiedot kesäkuussa 2016.

Komission asetuksen (EY) N:o 1062/2008 1 artiklan mukaan jäsenvaltioiden oli määrä aloittaa kausitasoitettujen tietojen toimittaminen sen jälkeen, kun avoimia työpaikkoja koskevista tilastoista annetun asetuksen mukaisesti oli toimitettu 16 kautta koskevat tiedot. Ensimmäinen kausi oli vuoden 2010 ensimmäinen neljännes, joten kausitasoitettujen tietojen toimittaminen oli pakollista kesäkuusta 2014, kun viitejakson eli vuoden 2014 ensimmäisen neljänneksen tiedot toimitettiin. Kausitasoitettujen tietojen toimittaminen on pakollista avoimien ja täytettyjen työpaikkojen määristä erikseen ja aggregoituina NACE:n pääluokista B–E, F, G–I, J, K, L, M–N, O–Q, R–S. Niitä jäsenvaltioita, jotka eivät havainneet kausivaihtelua sarjoissaan, pyydettiin toimittamaan samat sarjat kahdesti, kun Eurostat tarkisti kausivaihtelun puuttumisen tällaisissa tapauksissa.

Komissio on tutkinut, voitaisiinko toteutettavuustutkimusten mukaan harkita uutta lainsäädäntöehdotusta, jolla laajennettaisiin avoimia työpaikkoja koskevien tietojen alaa niissä maissa, jotka eivät sisällytä tietoihin julkista sektoria ja/tai pienyrityksiä. Todettiin, että tällainen tarkistus pitäisi toteuttaa osana laajempaa EU:n yleisen yritystilastolainsäädännön tarkistusta (tuleva hanke: yritystoiminnan yhdennettyjä tilastoja käsittelevä puiteasetus – FRIBS eli Framework Regulation on Integrated Business Statistics).

3.3.Ajantasaisuus ja oikea-aikaisuus

Avoimia työpaikkoja koskevien tietojen toimittamisaika oli pääosin tyydyttävä: 27 jäsenvaltioita toimitti tietonsa ajoissa, ja Kreikan tiedot saatiin hieman myöhässä (2–3 päivää). Joissakin tapauksissa todettiin kuitenkin laatuongelmia ensimmäisessä toimitetussa tietokokonaisuudessa. Tämä haittaisi Eurostatia sen pyrkiessä julkaisemaan avoimia työpaikkoja koskevat lopulliset tiedot ajantasaisesti.

3.4.Yhtenäisyys ja vertailukelpoisuus

Avoimien työpaikkojen yhtenäisyyttä ei voida suoraan tarkistaa, sillä Euroopan tasolla ei kerätä muuta harmonisoitua tietoa, joka mittaisi tyydyttämätöntä kysyntää työmarkkinoilla. Vaikka julkiselle työnvälitykselle ilmoitetut avoimet työpaikat lasketaan monissa maissa, lukujen käyttäminen avoimia työpaikkoja koskevien tilastojen yhtenäisyyden tarkastamiseen on ongelmallista, koska luvuissa on paljon alipeittoa ja ne perustuvat kansallisiin määritelmiin.

Täytettyjen työpaikkojen määrä on muuttuja, joka on osa avoimien työpaikkojen asteen nimittäjää. Määrää voidaan verrata muiden lähteiden tietoihin ja etenkin työvoimatutkimuksessa raportoituun työllisten työntekijöiden määrään. Vertailuissa ja niitä seuraavissa erojen arvioinneissa on otettava huomioon käsitteitä ja tutkimustapaa koskevat erot lähteiden välillä.

Työvoimatutkimuksessa raportoidun työssä käyvien työntekijöiden määrän ja avoimia työpaikkoja koskevissa tilastoissa ilmoitetun täytettyjen työpaikkojen määrän välinen ero oli yleisesti noin -20:n ja 20 prosentin välillä. Erittäin suuri negatiivinen ero (yli -40 prosenttia) mitattiin Luxemburgissa, mikä selittyy rajatylittävän työn suurella vaikutuksella. Se luo suuria eroja työvoimatutkimuksessa käytetyn kotimaisten työmarkkinoiden käsitteen ja avoimia työpaikkoja koskevissa tilastoissa käytetyn kansallisen käsitteen (johon sisältyvät ulkomailla asuvien täyttämät paikat) välille. Positiivinen yli 30 prosentin ero kirjattiin Unkarissa ja Romaniassa. Unkarin toimittaman vuotta 2014 koskevan laaturaportin mukaan eron voisi selvittää se, että avoimia työpaikkoja koskevat tilastot eivät kata alle viiden henkilön yrityksiä, kun taas työvoimatutkimuksessa yliarvioidaan pienet sektorit (esim. NACE:n pääluokka B) ja julkinen sektori yleensäkin. Romania selitti, että työvoimatutkimus kattaa asevoimat ja epävirallisen sektorin, mutta avoimia työpaikkoja koskeviin tilastoihin eivät sisälly henkilöt, joiden työsopimus on tilapäisesti keskeytetty (esim. äitiysloman, lastenhoitoloman, sairausloman tai palkattoman loman vuoksi tai jotka ovat muista syistä poissa).

Vertailukelpoisuudessa olennaista on viitepäivämäärä, jona avoimia työpaikkoja koskevat tiedot kerätään kussakin vuosineljänneksessä. Komission asetuksen (EY) N:o 19/2009 2 artiklan mukaisesti suositellaan jatkuvaa tietojenkeruuta tai tietojen keräämistä useina päivinä vuosineljänneksen aikana. Näin ei vielä tapahdu useimmissa jäsenvaltioissa. Tämän vuoksi suositellaankin, että ne siirtyvät useina päivinä tapahtuvaan tiedonkeruuseen, jotta varmistetaan, että estimaatti on koko vuosineljännestä edustava.

Vertailukelpoisuuden suhteen suurin haaste kaikille jäsenvaltioille on koko talouden kattaminen avoimia työpaikkoja koskevissa tutkimuksissa, mikä merkitsee pienyritysten ja NACE:n pääluokkien O–S sisällyttämistä tietoihin. Kuten edellä kohdissa 2.2 ja 2.3 on esitetty, neljä maata ei ole vielä saavuttanut tätä tavoitetta.

3.5.Saatavuus ja selkeys

Avoimia työpaikkoja koskevia tilastoja levitetään Eurostatin tavanomaisten kanavien kautta eli verkkotietokannassa ja Eurostatin verkkosivustolla asiaa koskevilla Statistics Explained sivuilla. Sivuilla on ajantasaista tietoa avoimien työpaikkojen asteesta niin Euroopan tason aggregaatteina kuin yksittäisten valtioiden osalta, myös ajan mittaan tapahtunutta kehitystä kuvaavina kaavioina.

Jäsenvaltioiden toimittamien vuosittaisten laaturaporttien ansiosta Eurostat on voinut päivittää käyttäjille annettavia metatietoja.

Avoimien työpaikkojen osuutta koskevat tiedot täyttävät näin olleen hyvää saatavuutta ja selkeyttä koskevat vaatimukset.

4.Euroopan tason aggregaatit

Avoimien työpaikkojen osuutta koskeva aggregaatti julkaistaan, mutta avoimen työpaikkojen määrän aggregaattia ei julkaista, sillä pienyritykset ja julkinen sektori kuuluvat vain osittain tilastojen piiriin. Tämän vuoksi myöskään Ranska ja Italia eivät ole tähän mennessä sallineet työpaikkojen määrän julkaisemista.

Joissakin maissa tehdyt laatututkimukset, jotka kattavat koko talouden, kuten tutkimukset, joissa verrataan avointen työpaikkojen osuutta pienyrityksissä ja suuryrityksissä, ovat osoittaneet, että suuremmissa yrityksissä avointen työpaikkojen osuus on yleensä pienempi kuin pienemmissä yrityksissä. Tämä saattaa viitata siihen, että EU:n ja euroalueen avointen työpaikkojen osuus on tällä hetkellä hieman aliarvioitu. Tästä varauksesta huolimatta Euroopan tason aggregaatteja voidaan pitää tyydyttävinä.

Kausitasoitusten pitäisi antaa selkeämpi kuva EU-tietojen todellisista muutoksista. Eurostat julkaisee Euroopan tason aggregaattien kausitasoitetut tiedot vuoden 2016 jälkipuoliskolla.

Yleisesti Euroopan tason aggregaatteihin on tehty vain vähäisiä tarkistuksia, kuten tarkkuutta koskevassa 3.2 kohdassa mainittiin.

5.Päätelmät

Avoimia työpaikkoja koskeviin tilastoihin sovellettavan lainsäädännön täytäntöönpanossa ja avoimia työpaikkoja koskevien luotettavien tilastotietojen keruussa on edistytty paljon viimeksi kuluneiden kolmen vuoden aikana. Useimmat jäsenvaltiot ovat aloittaneet kausitasoitettujen tietojen toimittamisen, ja Eurostat julkaisee ne säännöllisesti. Eurostat aikoo julkaista Euroopan tason aggregaattien kausitasoitetut tiedot vuoden 2016 jälkipuoliskolla.

Avoimia työpaikkoja koskevat tiedot on toimitettu ajoissa ja Euroopan tasoiset aggregaatit on julkaistu aikataulun mukaisesti, vaikka oikea-aikaisuutta voidaankin yhä edistää lähivuosina. Euroopan tason aggregaatteihin, niin pikaennakoihin kuin lopullisiin estimaatteihinkin, on yleensä tehty vain pieniä tarkistuksia.