EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 12.10.2022 COM(2022) 528 final KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Vuoden 2022 tiedonanto EU:n laajentumispolitiikasta













{SWD(2022) 332 final} - {SWD(2022) 333 final} - {SWD(2022) 334 final} - {SWD(2022) 335 final} - {SWD(2022) 336 final} - {SWD(2022) 337 final} - {SWD(2022) 338 final}



I. JOHDANTO Vuoden 2022 alkua leimasi Venäjän provosoimaton ja perusteeton hyökkäys Ukrainaan – karu herääminen uuteen geopoliittiseen todellisuuteen. Tämä on jälleen nostanut laajentumisen EU:n asialistan kärkeen. Ukrainan, Moldovan tasavallan ja Georgian keväällä 2022 jättämien Euroopan unionin jäsenyyttä koskevien hakemusten johdosta Euroopan komissio antoi 17. kesäkuuta lausuntonsa neuvoston kehotuksesta. Komissio suositteli, että Ukrainalle, Moldovalle ja Georgialle myönnetään jäsenyysnäkymät. Se suositteli myös, että Ukrainalle ja Moldovalle myönnetään ehdokasmaan asema edellyttäen, että useilla osa-alueilla ryhdytään toimiin, ja Georgialle sen jälkeen, kun eräät tärkeät tavoitteet on saavutettu. Eurooppa-neuvosto hyväksyi komission suositukset 23. kesäkuuta ja tunnusti kolmen hakijamaan jäsenyysnäkymät ja EU:n ehdokasmaan aseman myöntämisen Ukrainalle ja Moldovalle. Komissio raportoi jäsenyyshakemuksista antamissaan lausunnoissa määriteltyjen toimien / tärkeiden tavoitteiden toteutumisesta osana säännöllistä laajentumispakettia, johon Ukraina, Moldova ja Georgia sisällytetään vuodesta 2023 alkaen. Lisäksi komissio esittää vuoden 2022 loppuun mennessä arvionsa kyseisten kolmen maan kyvystä selviytyä EU:n jäsenyysvelvoitteista. Venäjän hyökkäys on osoittanut entistä selvemmin, että näkymät Euroopan unionin jäsenyydestä ovat vahva ankkuri paitsi vaurauden myös rauhan ja turvallisuuden tae. Tilanteen vuoksi EU:n ja Länsi-Balkanin johtajat kokoontuivat 23. kesäkuuta ennen Eurooppa-neuvostoa. Johtajat keskustelivat EU:hun liittymisen edistymisestä ja Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen tuomista haasteista. Kokouksessa saatiin myös tilaisuus korostaa, miten tärkeää on mukautua EU:n arvoihin ja yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan (YUTP) uudessa geopoliittisessa tilanteessa. Erityistä huomiota kiinnitettiin Länsi-Balkanin integroimiseen EU:n toimenpiteisiin, joilla vähennetään Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen kielteisiä vaikutuksia elintarvike- ja energiatoimituksiin ja -omavaraisuuteen. Huomiota kiinnitettiin myös toimiin, joilla tuetaan kyberturvallisuuteen liittyvien valmiuksien kehittämistä ja sosiaalista toimintaohjelmaa, erityisesti nuorten ottamista mukaan talouselämään. EU:n johtajat vahvistivat 23. ja 24. kesäkuuta uudelleen täyden ja yksiselitteisen sitoutumisen Länsi-Balkanin EU-jäsenyysnäkymiin. Eurooppa-neuvosto kehotti nopeuttamaan liittymisprosessia ja edistämään Euroopan unionin ja Länsi-Balkanin alueen asteittaista yhdentymistä jo laajentumisprosessin aikana peruutettavissa olevalla ja ansioihin perustuvalla tavalla, joka pohjautuu tarkistettuun menettelyyn. Eurooppa-neuvosto muistutti uudistusten merkityksestä etenkin oikeusvaltioperiaatteen osalta ja erityisesti oikeuslaitoksen riippumattomuuden ja toiminnan sekä korruption torjunnan osalta. Eurooppa-neuvosto vahvisti, että avointen kahdenvälisten ja alueellisten kiistojen ratkaisemisessa on kiireellisesti saatava aikaan konkreettista edistymistä, erityisesti Serbian ja Kosovon välisten suhteiden normalisointia koskevan Belgradin ja Pristinan välisen vuoropuhelun avulla. Eurooppa-neuvosto totesi olevansa valmis myöntämään Bosnia ja Hertsegovinalle ehdokasmaan aseman. Siksi se kehotti komissiota raportoimaan neuvostolle viipymättä komission lausunnossa esitettyjen 14 tärkeimmän tavoitteen täytäntöönpanosta ja kiinnittämään erityistä huomiota niihin tavoitteisiin, joihin liittyy merkittäviä uudistuksia, jotta Eurooppa-neuvosto voi tehdä asiaa koskevat päätökset. Pohjois-Makedonian ja Albanian kanssa järjestettiin 19. heinäkuuta ensimmäiset liittymisneuvotteluja käsitelleet hallitustenväliset konferenssit, joiden myötä käynnistyi uusi vaihe EU: n laajentumispolitiikassa. Komissio käynnisti välittömästi EU:n säännöstön analyyttisen tarkastelun. Geopoliittiset haasteet, erityisesti Venäjän hyökkäys Ukrainaan, ovat myös lähentäneet EU:ta ja Länsi-Balkania ja edellyttäneet niiltä täyttä keskinäistä solidaarisuutta. EU on sisällyttänyt Länsi-Balkanin alueen omiin sodan vuoksi tekemiinsä elintarviketurvaa ja energiavarmuutta koskeviin aloitteisiin. Alue kuuluu Euroopan elintarviketurvan kriisivalmius- ja kriisinhallintamekanismiin, ja se on kutsuttu osallistumaan EU:n yhteisiin kaasun, nesteytetyn maakaasun ja vedyn hankintoihin. Turkilla on ollut keskeinen rooli Venäjän ja Ukrainan välisten suorien neuvottelujen ja heinäkuun viljasopimusten välittäjänä. Merkittävänä maataloustuotteiden tuottajana se on maailmanlaajuisen elintarviketurvan kannalta strateginen kumppani. Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Kosovo, Pohjois-Makedonia ja Montenegro ovat yhtyneet EU:n rajoittaviin toimenpiteisiin, joita on toteutettu Venäjän Ukrainaa vastaan aloittaman hyökkäyssodan johdosta. Serbia ja Turkki eivät ole tähän mennessä tehneet niin. Turkki on edelleen EU:n tärkeä kumppani ja ehdokasmaa. Liittymisneuvottelut Turkin kanssa ovat olleet pysähdyksissä vuodesta 2018. Turkki on jatkanut etääntymistään EU:sta perusoikeuksien, oikeuslaitoksen riippumattomuuden ja taloushallinnon jatkuvan taantumisen vuoksi ja koska maa ei ole tehnyt eräitä alakohtaisia uudistuksia. Itäisen Välimeren osalta Eurooppa-neuvosto ilmaisi kesäkuussa 2022 syvän huolensa Turkin viimeaikaisista toistuvista toimista ja lausunnoista. Eurooppa-neuvosto kävi kesäkuussa 2022 strategisen keskustelun Euroopan unionin suhteista eurooppalaisten kumppaniensa kanssa. Prahassa järjestettiin 6. lokakuuta 2022 ensimmäinen kokous, jossa Euroopan maat kokoontuivat laajemmassa kokoonpanossa, jota kutsutaan Euroopan poliittiseksi yhteisöksi. Yli 40 Euroopan maiden johtajaa keskusteli energiasta, turvallisuudesta, ilmastosta ja Euroopan taloudellisesta tilanteesta. Kokouksessa keskusteltiin myös foorumin tulevasta suunnasta ja päätettiin järjestää seuraava kokous Moldovassa. Tämä epävirallinen kehys ei korvaa EU:n nykyisiä politiikkoja ja välineitä, erityisesti laajentumista, ja siinä kunnioitetaan täysin Euroopan unionin päätöksenteon riippumattomuutta. Katsaus tärkeimpiin kehityskulkuihin Venäjän hyökkäyssota Ukrainaa vastaan on sekoittanut energiamarkkinat, mikä on lisännyt hintojen epävakautta ja energiahuollon epävarmuutta EU:ssa ja sen naapurimaissa. Energian hinnan nousu vaikuttaa myös muihin aloihin, kuten liikenteeseen (polttoaineiden hintojen nousu) ja teollisuuteen (raaka-aineiden ja lannoitteiden hintojen nousu). Kriisi on vaikuttanut energia-alan ohella merkittävästi maatalouselintarvikealaan ja muihin markkinoihin, erityisesti elintarvikkeiden, viljan ja joidenkin raaka-aineiden saatavuuteen ja kohtuuhintaisuuteen ja muiden hyödykkeiden hintoihin. Kestävien ja vastuullisten strategisten kumppanuuksien rakentamiseen kriittisten raaka-aineiden osalta on paljon hyödyntämätöntä potentiaalia, ja on tärkeää integroida Länsi-Balkan EU:n toimitusketjuihin. EU on ottanut Länsi-Balkanin mukaan pyrkimyksiinsä, joiden tarkoituksena on lieventää sodan ja covid-19-pandemian vaikutuksia. Länsi-Balkanin maiden yhdentymistä pyritään vauhdittamaan lukuisin keinoin, sillä niillä on ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden asema. Tavoitteeseen pyritään paitsi EU:n ohjelmiin ja virastoihin osallistumisen avulla, myös panemalla täytäntöön vakautus- ja assosiaatiosopimukset, talous- ja investointisuunnitelma ja osallistavat alueelliset yhteistyöpuitteet, kuten Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskeva EU:n strategia sekä Tonavan aluetta koskeva EU:n strategia. Keinona käytetään mahdollisesti myös alueellista taloudellista yhdentymistä. EU on jatkuvasti tehostanut poliittista yhteistyötään Länsi-Balkanin alueen kanssa keskittyen yhteisen edun mukaisiin aloihin, kuten oikeus- ja sisäasioihin, talouteen ja sisämarkkinoihin, energia-, liikenne- ja digitaalipolitiikkaan, pelastuspalveluun, sosiaalipolitiikkaan, koulutukseen, tutkimukseen ja innovointiin sekä ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaan. Viimeksi mainituilla aloilla tehtävään yhteistyöhön sisältyy tuki kyber- ja puolustusvalmiuksien vahvistamiseksi. Vakautus- ja assosiaatioprosessi mahdollistaa huomattavan yhdentymisten jo ennen liittymistä. Vakautus- ja assosiaatiosopimuksen tarjoamien mahdollisuuksien lisäksi myös muut alueelliset sopimukset, jotka koskevat erityisesti liikenneyhteisöä ja energiayhteisöä, tarjoavat merkittäviä yhdentymismahdollisuuksia. EU avaa energiayhteisön kautta sähkömarkkinansa myös Länsi-Balkanille edellyttäen, että maat toteuttavat sääntelyuudistuksia. Tässä yhteydessä on ratkaisevan tärkeää edistää sähkömarkkinoiden yhdentymistä alueella ja EU:n kanssa, mihin kuuluu myös siirtokapasiteetin laskentaa koskevan yhteisen menetelmän käyttöönotto. Vihreä siirtymä on Euroopan paras mahdollisuus parantaa energiaomavaraisuuttaan, hidastaa ilmastonmuutosta ja parantaa ihmisten elämää. Euroopan komissio otti toukokuussa 2022 käyttöön REPowerEU-suunnitelman ja sitä tukevan EU:n ulkoisen energiastrategian, jotka auttavat vähentämään EU:n ja Länsi-Balkanin riippuvuutta Venäjän kaasusta. Länsi-Balkanin edellytetään mukautuvan täysin EU:n lainsäädäntöön ja suunnitelman mukaisiin toimintapoliittisiin painopisteisiin. Uusi EU:n energiafoorumi auttaa keskittämään kysyntää, koordinoimaan infrastruktuurin käyttöä, neuvottelemaan kansainvälisten kumppaneiden kanssa ja valmistautumaan yhteisiin kaasun, vedyn ja nesteytetyn maakaasun hankintoihin. REPowerEU-suunnitelmassa kannustetaan myös energiansaannin monipuolistamiseen osana energiavarmuuden parantamista, maakaasun toimitusten monipuolistaminen mukaan luettuna. Vaikka lyhyen aikavälin toimenpiteillä voidaan lieventää tilanteen vaikutuksia, kriisi osoittaa selvästi, että vihreää ja digitaalista siirtymää on edistettävä kiireellisesti kestävän kasvun ja monipuolistumisen vetureina. Yhteistyötä näillä aloilla tuetaan lisäämällä Länsi-Balkanin osallistumista epävirallisiin neuvostoihin sekä säännöllisellä korkean tason yhteydenpidolla. EU:n johtajat jatkoivat yhteydenpitoa Länsi-Balkanin johtajien kanssa, myös huippukokouksissa, viimeksi kesäkuussa 2022 pidetyssä EU:n ja Länsi-Balkanin johtajien kokouksessa. Toukokuussa 2022 pidetyn ulkoasiainneuvoston kokouksen jälkeen EU:n ulkoministerit kävivät ensimmäistä kertaa epävirallisen keskustelun kaikkien kuuden Länsi-Balkanin kumppanin ulkoministerien kanssa. Brdon huippukokouksessa tehtyjen sitoumusten jälkeen Länsi-Balkanin kumppaneita on pyydetty osallistumaan kirjallisesti ulkoasiainneuvoston kokouksiin, joiden jälkeen niille on esitetty tilannekatsaus. Kumppanit osallistuvat myös Euroopan diplomaattikoulun pilottivaiheeseen. Joulukuussa 2021 Brdo pri Kranjussa pidetty oikeus- ja sisäasioita käsittelevä EU:n ja Länsi-Balkanin ministerifoorumi tarjosi EU:lle tilaisuuden keskustella alueen edustajien kanssa muuttoliike- ja turvapaikka-asioista sekä rajaturvallisuuden vahvistamisesta, terrorismin, ääriliikkeiden ja radikalisoitumisen torjunnasta, järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta, oikeusvaltioperiaatteen vahvistamisesta ja oikeuslaitoksen uudistuksista. Kulttuuria, tutkimusta ja innovointia sekä koulutusta käsittelevien kolmen Länsi-Balkanin foorumin ministerikokous pidettiin Tiranassa kesäkuussa 2022 osana tiiviimpää yhteistyötä, joka käynnistettiin Länsi-Balkanin innovointia, tutkimusta, koulutusta, kulttuuria, nuorisoa ja urheilua koskevalla toimintaohjelmalla. Digitaalipolitiikan sääntelykysymyksistä käytiin ministeritason vuoropuhelua Brysselissä kesäkuussa 2022. Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelmassa linkitettiin edelleen eri maissa tarvittavia uudistuksia ja investointeja ja tarjottiin pitkän aikavälin visio erityisesti infrastruktuurista ja yhteenliitettävyyttä koskevista toimintatavoista. Suunnitelmassa siirryttiin täytäntöönpanovaiheeseen, ja se toimi edelleen mallina EU:n tuelle alueen ja EU:n välisten sosiaalisten ja taloudellisten erojen kaventamiseksi ja alueen vihreän ja digitaalisen siirtymän edistämiseksi. Talous- ja investointisuunnitelma ja vihreä toimintaohjelma, jossa keskitytään ilmastotoimiin, kiertotalouteen, biologiseen monimuotoisuuteen, saastumisen torjuntaan ja kestäviin elintarvikejärjestelmiin, ovat parhaat välineet, joiden avulla alue voi vähitellen parantaa häiriönsietokykyään ja energiaomavaraisuuttaan. Suunnitelman lippulaivahankkeet ovat hiilestä irrottautuminen, kaasun toimitusreittien monipuolistaminen, investoiminen uusiutuviin energialähteisiin ja energiansäästöjen tehostaminen perusparannusten kautta. Tarkempi kuvaus Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelman täytäntöönpanosta on tämän tiedonannon liitteessä. Länsi-Balkanin investointikehyksen puitteissa hyväksyttiin EU:n ja kahdenvälisten avunantajien yhteisrahoitus 24:lle infrastruktuurin lippulaivainvestoinnille keskeisiin energia- ja liikennekäytäviin sekä sosiaalisiin, digitaalisiin sekä uusiutuvia energialähteitä, energiatehokkuutta ja jäteveden käsittelylaitoksia koskeviin suunnitelmiin. Investointien kokonaisarvo on yli 3,3 miljardia euroa. Alueella on myös edistytty vihreän toimintaohjelman täytäntöönpanossa EU:n tuella. Vihreää siirtymää ja alueellista taloudellista yhdentymistä koskevien uudistusten osalta tarvitaan lisätoimia, jotta investointien koko potentiaali saadaan käyttöön. Pandemian jälkeisen talouden elpymisen tukemiseksi ja Venäjän Ukrainaa vastaan käymän sodan seurauksista selviämiseksi on ratkaisevan tärkeää, että seuraavissa talouden uudistusohjelmissa ehdotetaan toimenpiteitä, joilla edistetään osallistavaa ja kestävää talouskasvua vihreään siirtymään ja digitalisaatioon liittyvien EU:n painopisteiden mukaisesti. Näihin haasteisiin liittyvien mahdollisuuksien hyödyntämiseksi ja mahdollisten haittavaikutusten minimoimiseksi on erittäin tärkeää, että Länsi-Balkanin kumppanit ja Turkki huolehtivat makrotalouden ja julkisen talouden vakaudesta ja toteuttavat rakenneuudistuksia. Tavoitteena on korjata niiden talouksissa havaitut heikkoudet ja auttaa parantamaan yhteiskuntien häiriönsietokykyä. Kun otetaan huomioon suuri epävarmuus, heikkenevät kasvunäkymät sekä suuret ja jatkuvat inflaatiopaineet, tarvitaan kohdennettuja ja väliaikaisia toimenpiteitä, joilla lievennetään heikoimmassa asemassa oleviin väestönosiin kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia. Tuen ohella on vahvistettava finanssipoliittisia puskureita ja vähennettävä julkiseen velkaan liittyviä haavoittuvuuksia laatimalla uskottavia julkisen talouden keskipitkän aikavälin vakauttamisstrategioita. Erittäin korkean ja yhä kiihtyvän inflaation kääntäminen laskuun, makrotalouden epätasapainon hillitseminen ja makrotalouspolitiikan uskottavuuden palauttaminen ovat erityisen tärkeitä Turkissa. Täysi sitoutuminen talouden uudistusohjelmissa ja yhdessä jäsenvaltioiden kanssa hyväksytyissä toimintaohjeissa määriteltyjen uudistusten toteuttamiseen onkin erittäin tärkeää, jotta voidaan paitsi parantaa kilpailukykyä, luoda työpaikkoja ja edistää sosiaalista osallisuutta, myös varmistaa julkisen talouden kestävyys, täyttää taloudelliset jäsenyysehdot ja maksimoida EU:n investointipaketin potentiaaliset vaikutukset. IPA III -asetus hyväksyttiin syyskuussa 2021 ja IPA III -ohjelmasuunnittelukehys joulukuussa 2021, joten IPA III -välineen täytäntöönpano on käynnissä. Komissio teki ennen vuoden 2021 loppua vuotuisia ja monivuotisia rahoituspäätöksiä, joiden arvo on yli 4 miljardia euroa. Tämä on mahdollistanut erityisesti Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelman täytäntöönpanon. IPA III:n ohjelmasuunnittelu perustuu edelleen vankkaan politiikkalähtöiseen lähestymistapaan, jossa apua annetaan strategisin ja dynaamisin perustein ja jonka keskiössä ovat perusasioihin liittyvät jäsenyysvaatimukset. Komission ja Euroopan parlamentin välillä käytiin lokakuussa 2021 ja toukokuussa 2022 kaksi korkean tason geopoliittista vuoropuhelua, joissa keskusteltiin IPA III:n täytäntöönpanoa koskevasta yleisestä lähestymistavasta, sen tavoitteista ja IPA-varojen ohjelmasuunnittelusta.

Länsi-Balkanin kumppaneiden on tehostettava ponnistelujaan ja osoitettava poliittista tahtoa ratkaista yhteisten alueellisten markkinoiden toteuttamisen esteet, jotta voidaan maksimoida talous- ja investointisuunnitelman hyödyt. Sofiassa marraskuussa 2020 osana Berliinin prosessia järjestetyssä huippukokouksessa alue sopi kunnianhimoisesta suunnitelmasta yhteisten alueellisten markkinoiden luomiseksi. Edistymistä on tapahtunut jonkin verran, esimerkiksi EU:n jäsenvaltioihin vieviä vihreitä kaistoja on pidennetty. Teknisellä tasolla valmistelluille sopimuksille ei ole kuitenkaan toistaiseksi saatu poliittista hyväksyntää johtuen erimielisyyksistä, jotka eivät liity yhteisten alueellisten markkinoiden eteen tehtyyn mittavaan työhön. Yhteisiin alueellisiin markkinoihin liittyvät sopimukset lisäisivät merkittävästi koko alueen vetovoimaa ja kilpailukykyä, nopeuttaisivat pandemian jälkeistä elpymistä ja lieventäisivät Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen vaikutuksia. Tämä houkuttelisi myös sijoittajia, jotka hakevat monipuolisempaa tarjontaa ja lyhempiä arvoketjuja, ja auttaisi maksimoimaan yhteenliitettävyysinfrastruktuuriin tehtävien investointien hyödyt. Sen vuoksi on tärkeää, että kaikki osapuolet osallistuvat rakentavalla tavalla yhteisten alueellisten markkinoiden luomiseen ja yhteisten sitoumusten täytäntöönpanoon alueen ihmisten ja yritysten hyväksi. Albanian, Pohjois-Makedonian ja Serbian käynnistämällä Open Balkan -aloitteella voi olla myönteinen rooli tässä prosessissa, kunhan se perustuu EU:n sääntöihin ja on avoin kaikille Länsi-Balkanin kumppaneille. Kasvavista toimitusongelmista huolimatta Länsi-Balkanin kumppaneiden olisi pidättäydyttävä ottamasta käyttöön yksipuolisia kaupan rajoituksia. Vakautus- ja assosiaatiosopimusten ja Keski-Euroopan vapaakauppasopimuksen (CEFTA) vastaisista sekä yhteisten alueellisten markkinoiden hengen vastaisista nykyisistä toimenpiteistä olisi luovuttava ensi tilassa. Venäjän hyökkäys Ukrainaan on vaikuttanut voimakkaasti koko alueeseen ja korostanut entistäkin enemmän yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan mukautumisen merkitystä laajentumisprosessissa. Länsi-Balkan ja Turkki yhtyivät kansainvälisen yhteisön suureen enemmistöön, johon myös EU kuuluu, äänestäessään Venäjän hyökkäystä Ukrainaan ja sen humanitaarisia vaikutuksia koskevista kahdesta YK:n yleiskokouksen päätöslauselmasta sekä Venäjän erottamisesta ihmisoikeusneuvostosta. Albania on ollut tammikuusta 2022 lähtien YK:n turvallisuusneuvoston vaihtuva jäsen, ja se on osallistunut aktiivisesti neuvoston toimintaan muun muassa osallistumalla hyökkäyksen tuomitsevien päätöslauselmien laatimiseen. Albanian, Montenegron ja Pohjois-Makedonian täydellinen mukautuminen EU:n yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan on vahva osoitus maiden strategisesta valinnasta liittyä EU:hun. Myös Bosnia ja Hertsegovinan virallinen linja on entistä huomattavasti useammin YUTP:n mukainen; se ja Kosovon yksipuolinen mukautuminen tunnustetaan ja niihin ollaan tyytyväisiä. Serbian YUTP:hen mukautuminen on vähentynyt raportointijaksolla huomattavasti. Serbian odotetaan ensi tilassa täyttävän sitoumuksensa ja mukautuvan neuvottelukehyksensä mukaisesti asteittain YUTP:hen, myös rajoittaviin toimenpiteisiin. Turkin mukautuminen YUTP:hen heikkeni edelleen raportointijakson aikana muun muassa siksi, että se ei noudattanut Venäjään kohdistuvia EU:n rajoittavia toimenpiteitä. Montenegro ja Serbia sovelsivat edelleen tarkistettua menettelyä, joka esitettiin komission tiedonannossa Liittymisprosessin tehostaminen – Uskottavat jäsenyysnäkymät Länsi-Balkanin maille ja hyväksyttiin kesäkuussa 2021 näiden maiden kanssa järjestetyissä poliittisissa hallitustenvälisissä konferensseissa. Neuvottelut on avattu kaikkien Montenegron neuvottelulukujen osalta, ja kolme niistä on suljettu toistaiseksi. Serbian edistyminen uudistuksissa mahdollisti vihreää toimintaohjelmaa ja kestäviä yhteyksiä koskevan temaattisen kokonaisuuden 4 mukaisten neuvottelujen aloittamisen Serbian kanssa joulukuussa 2021 järjestetyssä hallitustenvälisessä konferenssissa. Hallitustenvälisessä konferenssissa laadittiin myös etenemissuunnitelma uusien temaattisten kokonaisuuksien avaamiseksi. Suunnitelma perustuu maan oletettuun edistymiseen varsinkin oikeusvaltiouudistuksissa ja suhteiden normalisoinnissa Kosovon kanssa. Montenegron kanssa järjestetyssä hallitustenvälisessä konferenssissa joulukuussa 2021 annettiin poliittista ohjausta siihen, miten maa voi vauhdittaa työtä oikeusvaltioperiaatetta koskevien välitavoitteiden saavuttamiseksi. Tavoitteiden saavuttaminen on edelleen edellytys liittymisneuvottelujen etenemiselle. Tarkistetun menettelyn mukaisesti komissio arvioi tämän tiedonannon päätelmissä ja suosituksissa Montenegron ja Serbian liittymisneuvottelujen kokonaistilannetta ja ehdottaa jatkotoimia kullekin maalle. Seuraavat hallitustenväliset konferenssit on määrä järjestää sen jälkeen, kun tämänvuotiset maaraportit ja neuvoston niiden johdosta antamat päätelmät on julkaistu. Pohjois-Makedonian ja Albanian kanssa järjestettiin 19. heinäkuuta liittymisneuvotteluja käsitelleet hallitustenväliset konferenssit. Tämä oli osoitus molempien maiden kestävästä sitoutumisesta, uudistusten onnistumisesta ja kyvystä edetä kohti EU-jäsenyyttä. Tarkistettua laajentumismenettelyä sovelletaan ensimmäistä kertaa kokonaisuudessaan, mikä lisää koko neuvotteluprosessin ennustettavuutta ja dynaamisuutta sekä vahvistaa siinä annettavaa poliittista ohjausta. Komissio käynnisti välittömästi arviointiprosessin. Arviointi on komission ja kunkin ehdokasmaan yhdessä toteuttama EU:n lainsäädännön analyyttinen tarkastelu. Tämän prosessin ansiosta jäsenvaltiot voivat tutustua unionin säännöstöön ja osoittaa, missä määrin ne ovat yhdenmukaistaneet lainsäädäntöään EU:n lainsäädännön kanssa, sekä laatia suunnitelmia yhdenmukaistamisen jatkamiseksi. Komission lausunnossa Bosnia ja Hertsegovinan hakemuksesta Euroopan unionin jäseneksi määriteltiin 14 tärkeintä tavoitetta, jotka Bosnia ja Hertsegovinan on saavutettava ennen kuin komissio voi suositella jäsenyysneuvottelujen aloittamista. Neuvosto vahvisti nämä 14 tärkeintä tavoitetta vuonna 2019. Eurooppa-neuvosto ilmoitti kesäkuussa 2022 olevansa valmis myöntämään Bosnia ja Hertsegovinalle ehdokasmaan aseman ja kehotti komissiota raportoimaan 14 tärkeimmän tavoitteen täytäntöönpanosta kiinnittäen erityistä huomiota niihin tavoitteisiin, joihin liittyy merkittäviä uudistuksia. Tällä paketilla vastataan neuvoston kehotukseen. EU jatkoi Kosovon kanssa tehdyn vakautus- ja assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanon tukemista ja hallituksen neuvomista EU:hun liittyvissä keskeisissä uudistuksissa. Komissio on ehdottanut, että Kosovon kansalaisia koskeva viisumivaatimus lakkautetaan. Ehdotuksen käsittely neuvostossa on vielä kesken. Asian käsittelyä on jatkettava ensi tilassa. Komissio pysyy vuoden 2018 arviossaan, jonka mukaan kaikki neuvoston asettamat edellytykset viisumivapauden myöntämiseksi Kosovolle täyttyvät. Turkki on ehdokasmaa ja EU:n tärkeä kumppani yhteisen edun mukaisilla tärkeillä aloilla, joita ovat muun muassa kauppa, muuttoliike, terrorismin torjunta, kansanterveys, ilmasto, energia, liikenne ja alueelliset kysymykset. Energia-asioissa Turkki on edelleen tärkeä ja luotettava kauttakulkumaa EU:lle. Liittymisneuvottelut Turkin kanssa ovat edelleen pysähdyksissä. Turkki on jatkanut loitontumistaan EU:sta demokratian, oikeusvaltioperiaatteen, perusoikeuksien ja oikeuslaitoksen riippumattomuuden osa-alueilla tapahtuneen vakavan taantumisen vuoksi. Näistä kysymyksistä käytävä vuoropuhelu on edelleen olennainen osa EU:n ja Turkin välisiä suhteita. Vuoropuhelu ja yhteistyö Turkin kanssa tiivistyivät vuonna 2021 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston antamien suuntaviivojen mukaisesti. EU on valmis lujittamaan Turkin kanssa tehtävää yhteistyötä vaiheittaisella, oikeasuhteisella ja peruutettavissa olevalla tavalla eräillä yhteisen edun mukaisilla aloilla. Tämä edellyttää, että tilanne pysyy rauhallisena, että Turkki osallistuu yhteistyöhön rakentavalla tavalla ja että Eurooppa-neuvoston viimeaikaisissa päätelmissä esitetyt ehdot täyttyvät. Vakaa ja turvallinen toimintaympäristö itäisellä Välimerellä ja yhteistyöhön perustuvat molempia osapuolia hyödyttävät suhteet Turkin kanssa ovat EU:n strategisen edun mukaisia. EU vahvisti yhteisen tiedonannon mukaisesti hyödyntävänsä käytettävissään olevia välineitä ja vaihtoehtoja omien ja jäsenvaltioidensa etujen suojelemiseksi ja alueellisen vakauden säilyttämiseksi, mikäli ilmenee uusia kansainvälisen oikeuden vastaisia provokaatioita tai yksipuolisia toimia. Vuonna 2016 annettu EU:n ja Turkin julkilausuma tuotti edelleen tuloksia. Se on muuttoliikeasioissa tehtävän yhteistyön pääasiallinen kehys. Turkki jatkoi merkittäviä toimia, joilla se pyrkii huolehtimaan maan yli neljämiljoonaisesta pakolaisväestöstä. Valtaosa pakolaisista on lähtöisin Syyriasta. Julkilausuman täytäntöönpanossa oli kuitenkin edelleen ongelmia, koska Turkki on maaliskuusta 2020 alkaen kieltäytynyt vastaanottamasta Kreikan saarilta palautettavia henkilöitä, jotka ovat saapuneet maahan sääntöjenvastaisesti tai saaneet kielteisen turvapaikkapäätöksen. Laittomien rajanylitysten määrä Turkin ja EU:n välillä pysyi kuitenkin huomattavasti pienempänä kuin ennen EU:n ja Turkin julkilausuman hyväksymistä. Suurin osa EU:hun vuonna 2021 saapuneista ihmisistä tuli Kyproksen hallituksen valvomille alueille ja Italiaan johtavia vaihtoehtoisia salakuljetusreittejä pitkin. Näiden reittien kautta kulkevat laittomat muuttovirrat ovat lisääntyneet huomattavasti vuonna 2022. EU piti kiinni sitoumuksestaan antaa huomattavaa taloudellista tukea pakolaisille ja heitä vastaanottaville yhteisöille Turkissa. Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen kautta tukea on ohjattu 6 miljardin euron edestä. Välineen kaikista toimintamäärärahoista oli tehty sopimukset vuoden 2020 lopussa, ja kesäkuuhun 2022 mennessä oli maksettu yli 4,7 miljardia euroa. Sen saavutuksiin kuului 1,9 miljoonan pakolaisen auttaminen perustarpeidensa täyttämisessä, 740 000 pakolaislapsen auttaminen kouluun, 405 koulun käynnissä oleva rakentaminen ja yli 22,8 miljoonan perusterveydenhuollon käynnin järjestäminen. Komissio myönsi 3,5 miljardin euron lisäpaketin vuosiksi 2020–2023. Paketti sisältää rahoitusta muuttoliikkeen hallintaan ja rajavalvontaan Turkin itärajalla. Sekä EU että Turkki hyötyvät edelleen tulliliitosta, ja Turkin taloudellinen yhdentyminen EU:hun on edelleen voimakasta. Komissio jatkoi tiiviimpää yhteistyötä Turkin kanssa tulliliiton moitteetonta toimintaa haittaavien kaupan esteiden poistamiseksi. Edistystä ei kuitenkaan juurikaan tapahtunut, eikä suurimpaan osaan kaupan esteistä ole puututtu. Turkin yksipuolinen ulkopolitiikka on ristiriidassa YUTP:n painopisteiden ja EU:n laajempien intressien kanssa. Pääsyitä ovat Turkin väliintulot ja tuki sotilaallisille toimille eräissä alueellisissa konflikteissa. Turkki oli kuitenkin edelleen avoin poliittiselle vuoropuhelulle alueellisista kysymyksistä. Turkin mukautuminen YUTP:hen heikkeni entisestään. Eurooppa-neuvosto ilmaisi odottavansa, että Turkki ja kaikki asianosaiset edesauttavat alueellisten kriisien ratkaisemista. Turkki pyrkii aktiivisesti ratkaisemaan Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen aiheuttamia erilaisia haasteita diplomatian keinoin, ja sen tavoitteena on lieventää konfliktia esimerkiksi tulitauon avulla. Se teki myös diplomaattisen aloitteen Ukrainasta peräisin olevan viljan viennin helpottamiseksi. Ukrainan ja Venäjän heinäkuussa Istanbulissa YK:n ja Turkin avustuksella tekemä sopimus ei olisi ollut mahdollinen ilman Turkin rakentavaa roolia. Maa helpottaa myös osaltaan sopimuksen täytäntöönpanoa. Turkki ei kuitenkaan ole liittynyt Venäjään kohdistuviin EU:n rajoittaviin toimenpiteisiin, mikä on erityisen huolestuttavaa, koska EU:n ja Turkin tulliliitossa tuotteet (myös kaksikäyttötuotteet) liikkuvat vapaasti. Tämä saattaa heikentää EU:n rajoittavia toimenpiteitä. Jotta tulliliitto voisi jatkua, osapuolten on noudatettava voimassa olevia sääntöjä kaikilta osin ja vältettävä keskinäisen luottamuksen heikentämistä. Turkki on allekirjoittanut yhteisymmärryspöytäkirjan talous- ja kauppasuhteiden kehittämisestä Venäjän kanssa. Vuoropuhelun jatkaminen vilpittömässä mielessä ja pidättyminen yksipuolisista toimista, jotka ovat vastoin EU:n etuja ja rikkovat kansainvälistä oikeutta ja EU:n jäsenvaltioiden suvereniteettioikeuksia, ovat keskeinen edellytys vakaan ja turvallisen ympäristön varmistamiseksi itäisellä Välimerellä sekä molempia osapuolia hyödyttävien yhteistyösuhteiden kehittämiseksi EU:n ja Turkin välille. Kaikki erimielisyydet on ratkaistava rauhanomaista vuoropuhelua käyden ja kansainvälisen oikeuden mukaisesti. YK:n turvallisuusneuvoston asiaa koskevien päätöslauselmien vastaiset toimet Varoshassa heikensivät edelleen mahdollisuuksia aloittaa neuvottelut uudelleen ja päästä kokonaisvaltaiseen ratkaisuun Kyproksen ongelmassa. Turkin odotetaan välittömästi kumoavan kaikki Varoshaa koskevat lokakuusta 2020 lukien toteutetut toimet. II. LIITTYMISPROSESSIN PERUSASIAT Laajentumismaiden odotetaan edistyvän tasaisesti omissa uudistusohjelmissaan perusasioiden osalta, jatkavan uudistuksia ja osoittavan konkreettista edistymistä oikeusvaltioperiaatteen, talouden, demokraattisten instituutioiden toiminnan ja julkishallinnon uudistamisen aloilla. Kestävien ja peruuttamattomien saavutusten varmistaminen kaikilla näillä aloilla on edelleen ratkaisevan tärkeää EU:n jäsenyysvaatimusten täyttämiseksi. Joissakin tapauksissa edistyttiin oikeuslaitoksen uudistamisessa, ihmisoikeuslainsäädännön yksityiskohdissa ja julkishallinnon uudistamisessa. Vaikka edistystä on tapahtunut, voimakasta poliittista tahtoa uudistusten läpiviemiseen ei ole vielä osoitettu. Taloudellisten liittymiskriteerien täyttämisessä on edistytty liian hitaasti, jotta voitaisiin olennaisesti kaventaa taloudellista kuilua suhteessa EU:hun. Poliittinen ja institutionaalinen muutosvastarinta jatkuu, ja joissakin maissa on havaittu kielteistä kehitystä. Se liittyy esimerkiksi yhä vihamielisempään toimintaympäristöön kansalaisyhteiskunnan, sananvapauden ja tiedotusvälineiden vapauden kannalta sekä pyrkimyksiin vaikuttaa oikeuslaitokseen sopimattomasti ja ohjailla sitä poliittisesti. Korruptiontorjuntakehysten moitteettoman täytäntöönpanon olisi edelleen oltava ensisijainen tavoite kaikissa laajentumismaissa, mukaan lukien korruptiontorjuntatoimenpiteiden valtavirtaistaminen korruptiolle altteimmilla aloilla. Edistystä tarvitaan julkisten hankintojen mukauttamisessa eurooppalaisiin normeihin ja hyviin käytäntöihin, eturistiriitojen ehkäisemisen tehostamisessa ja julkishallinnon luotettavuuden lujittamisessa. Yhtenäiset ja johdonmukaiset ponnistelut ovat tarpeen, jotta voidaan hillitä sääntelyvallankaappauksen osatekijöitä ja puuttua niihin tehokkaasti. Kaikentasoisen korruption sekä vakavan ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan liittyvien ennakoivien tutkimusten, syytteiden ja lopullisten tuomioiden määrän kasvattaminen on edelleen pitkän aikavälin tavoite, joka edellyttää edelleen tehostettuja ja johdonmukaisia toimia. Esimerkiksi strategisia ja operatiivisia valmiuksia on vahvistettava entisestään. Demokraattisten instituutioiden toiminta Demokraattisten instituutioiden toiminnan lujittamiseen liittyvien toimenpiteiden käyttöönotto on ratkaisevan tärkeää laajentumisprosessin kannalta, mutta monissa tapauksissa todellista poliittista tahtoa asianmukaisten uudistusten toteuttamiseen ei ole vielä osoitettu. Poliittinen kahtiajako ja puolueiden välisen vuoropuhelun puuttuminen vaikuttavat edelleen parlamenttien toimintaan erityisesti Länsi-Balkanilla, vaikka raportointijaksolla havaittiin joitakin edistysaskelia. Serbiassa pidettiin 3. huhtikuuta 2022 yleisesti ottaen rauhallisessa ilmapiirissä presidentinvaalit, ennenaikaiset parlamenttivaalit ja Belgradin kunnallisvaalit. Kaikki poliittiset toimijat osallistuivat niihin, mikä johti moniarvoisempaan ja osallistavampaan parlamenttiin vuoden 2020 vaaleihin verrattuna. Laaja joukko poliittisia toimijoita osallistui ennen vaaleja myös Euroopan parlamentin johdolla käytävään puolueiden väliseen rakentavaan vuoropuheluun. Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön alaisen demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston johtamat kansainväliset tarkkailijat havaitsivat kuitenkin monia puutteita parlamenttivaaleissa. Vaalitulosten julkaiseminen ja siten uuden hallituksen muodostaminen viivästyivät huomattavasti, mikä hidasti päätöksentekoa. Uutta eettistä säännöstöä muutettiin syyskuussa 2021, ja lokakuussa 2021 perustettiin eettinen toimikunta. Parlamentin keskusteluissa käytettiin edelleen loukkaavaa kieltä poliittisia vastustajia ja kansalaisaktivisteja kohtaan. Montenegrossa kahtiajako jatkui, poliittiset puolueet eivät vieläkään tehneet rakentavaa yhteistyötä eikä kansallisen edun kannalta keskeisistä kysymyksistä päästy yksimielisyyteen, minkä vuoksi kaksi toraisaa hallitusta kaatui epäluottamuslauseäänestykseen. Poliittinen epävakaus, päätöksenteon hidastuminen ja uudistusten täytäntöönpano ovat haitanneet vakavasti Montenegron instituutioiden moitteetonta toimintaa. Tärkeimpien oikeusviranomaisten toimintaa heikensi niiden kokoonpanon vajaus, joka johtui parlamentin kyvyttömyydestä valita uusia jäseniä. Perustuslakituomioistuin ei ole syyskuun puolivälistä lukien pystynyt täyttämään tehtäväänsä päätösvaltaisuuden puuttumisen vuoksi, mikä on lisännyt poliittista epävarmuutta.

Kosovossa vuonna 2021 valittu hallitus nautti poliittisesta ja institutionaalisesta vakaudesta vankan enemmistön ansiosta. Tästä syystä Kosovon olisi pitänyt voida nopeuttaa toimiaan demokratian ja oikeusvaltion lujittamiseksi, korruption torjumiseksi ja lainsäädäntötoimien tehostamiseksi, myös EU:hun liittyvien uudistusten osalta. Toistuva päätösvaltaisuuden puute parlamentissa ja oppositiopuolueiden boikotit viivästyttivät kuitenkin keskeisten lakien hyväksymistä. Toimia tarvitaan parlamentin roolin vahvistamiseksi foorumina, jolla käydään rakentavaa poliittista vuoropuhelua ja rakennetaan yhteisymmärrystä erityisesti EU-uudistuksista. Syksyllä 2021 järjestettiin paikallisvaalit yleisesti ottaen hyvin hallinnoidulla, avoimella ja kilpailulla tavalla lukuun ottamatta kosovonserbialaisia kuntia, joissa poliittinen kilpailu oli vähäistä. Pitkään jatkuneita puutteita on vielä korjattava. Albaniassa vuoden 2021 parlamenttivaalien jälkeen suurimpien oppositiopuolueiden vaaleilla valitut jäsenet aloittivat työn parlamentissa. EU:hun liittyvien uudistusten osalta kansalliskokous pääsi puoluerajat ylittävään yhteisymmärrykseen perustuslain muutoksesta, jolla pidennetään oikeudellisten tarkastuselinten toimikautta. Suurimman oppositiopuolueen sisäinen konflikti on kuitenkin vaikuttanut parlamentaariseen toimintaan. Hallitustasolla Albania on edelleen yleisesti keskittynyt EU:n uudistusohjelmaan. Pohjois-Makedoniassa parlamentti oli edelleen poliittisen vuoropuhelun tärkein foorumi. Tiiviiden keskustelujen jälkeen parlamentti antoi päätelmät ehdotuksesta, joka tasoitti tietä liittymisneuvottelujen aloittamiselle. Sen toimintaan vaikuttivat kuitenkin poliittinen kahtiajako ja tärkeimmän oppositiopuolueen aktiivinen vastustus, joka vaikutti joidenkin säädösten hyväksymiseen. Parlamentti ja hallitus sitoutuivat käynnistämään ja toteuttamaan ensi tilassa asiaankuuluvat perustuslain muutokset, joiden tarkoituksena on sisällyttää perustuslakiin valtion rajojen sisällä asuvat kansalaiset. Bosnia ja Hertsegovinassa poliittinen kahtiajako ja vastaanhangoittelu johtivat siihen, että demokraattisten instituutioiden työ ja EU:n jäsenyyteen tähtäävät uudistukset pysähtyivät. Puheenjohtajisto, ministerineuvosto ja parlamentti olivat pattitilanteessa kevääseen 2022 asti. EU:n kanssa vakautus- ja assosiaatiosopimuksen nojalla käytävä poliittinen vuoropuhelu voitiin aloittaa vasta kesäkuussa 2022. Serbitasavalta jatkoi aloitteita, joilla se pyrkii siirtämään valtion toimivaltaa itselleen. Nämä aloitteet on nyt joko keskeytetty tai niiden perustuslainmukaisuutta arvioidaan. Korkea edustaja käytti täytäntöönpanovaltaansa neljä kertaa raportointijakson aikana muun muassa rahoituksen myöntämiseksi lokakuun 2022 vaalien järjestämistä varten vastustuksesta huolimatta. Valtion talousarvio hyväksyttiin vasta kesäkuun lopussa. Valtion instituutiot aloittivat toimintansa uudelleen keväällä 2022, ja täytäntöönpanoa odottavien uudistusten ruuhkaa alettiin purkaa. Poliittiset toimijat osoittivat yhtenäisyyttä niin, että Bosnia ja Hertsegovinassa saatiin hyväksyttyä julkisia hankintoja koskeva laki ja maasta tuli unionin pelastuspalvelumekanismin osallistujavaltio. Parlamenttivaalit järjestettiin 2. lokakuuta. Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön alaisen demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston alustavien havaintojen mukaan ne olivat kaiken kaikkiaan kilpaillut ja hyvin järjestetyt, mutta niitä leimasi epäluottamus julkisia instituutioita kohtaan ja etnistä jakoa korostava retoriikka. Korkea edustaja määräsi samana päivänä liittovaltion perustuslakiin ja vaalilakiin muutoksia, joiden tarkoituksena on ratkaista eräät toiminnalliset kysymykset ja mahdollistaa viranomaisten oikea-aikainen perustaminen. Turkissa demokratian taantuminen jatkui tarkastelujaksolla. Vaikka poikkeustila kumottiin vuonna 2018, useat säädökset, joilla valtion viranomaisille myönnettiin poikkeusvaltuuksia ja pidettiin voimassa useita poikkeustilan aikana käyttöön otettuja rajoituksia, pysyivät osana maan oikeusjärjestelmää heikentäen näin demokratiaa ja perusoikeuksia. Presidenttijärjestelmän rakenteellisia puutteita ei korjattu. Parlamentilla ei ollut vieläkään tarvittavia keinoja saattaa hallitusta vastuuseen teoistaan. Oikeuslaitos ja perusoikeudet Riippumaton, puolueeton, vastuullinen ja ammattimainen oikeusjärjestelmä, joka toimii tehokkaasti ja jonka päätökset pannaan tosiasiallisesti täytäntöön, on oikeusvaltioperiaatteen selkäranka. Joissakin tapauksissa edistyttiin jonkin verran oikeuslaitoksen uudistamisessa. Oikeuslaitoksiin liittyy kuitenkin edelleen monia haasteita Länsi-Balkanilla ja Turkissa. Oikeuslaitoksiin kohdistuu edelleen sopimatonta ulkoista painostusta, joka heikentää tuomareiden ja syyttäjien riippumattomuutta, yleistä institutionaalista tasapainoa ja viime kädessä myös valtion vallanjakoa. Tämän vuoksi periaate yhdenvertaisuudesta lain edessä heikkenee edelleen. On edelleen tärkeää saavuttaa ratkaisevaa edistystä vahvaan poliittiseen tahtoon perustuvien oikeudellisten uudistusten toteuttamisessa. Liittymisprosessin edistyminen edellyttää lainkäyttötehtävien lujittamista, jolloin saadaan vakuuttavia tuloksia pitkällä aikavälillä. Albanian edistyminen oikeuslaitoksen kattavan uudistuksen täytäntöönpanossa on jatkunut hyvänä, ja se on muun muassa saavuttanut konkreettisia tuloksia nimityksiä edeltävissä tarkistusmenettelyissä. Perustuslakituomioistuin oli edelleen täysin toimintakykyinen. Korkeimman oikeuden nimitysten ansiosta asiasuman purkaminen on saatu alkuun. Asianhallintajärjestelmässä ja oikeusalan koulutusjärjestelmässä tarvitaan edelleen lisäedistystä. Pohjois-Makedonia on edistynyt jonkin verran oikeuslaitosstrategiansa vakaassa täytäntöönpanossa. Oikeuslaitos on osoittanut olevansa sitoutunut suojelemaan koskemattomuuttaan ja riippumattomuuttaan. Oikeuselimet ovat soveltaneet johdonmukaisesti tuomareiden ja syyttäjien nimittämistä, ylentämistä, kurinpitotoimia ja erottamista koskevia uusia sääntöjä. Tarvittavat resurssit on osoitettava sen varmistamiseksi, että automaattinen asianhallintajärjestelmä on täysin toimintakykyinen. Serbia on yleisesti ottaen edistynyt jonkin verran oikeuslaitoksen riippumattomuuden ja vastuuvelvollisuuden vahvistamisessa ja ottanut merkittävän askeleen hyväksymällä asiaan liittyviä muutoksia perustuslakiin helmikuussa 2022. Seuraavaksi on tärkeää varmistaa, että lakeja, joilla uudistus pannaan kaikilta osin täytäntöön, muutetaan perustuslain mukaisissa määräajoissa. Serbia on perustanut kaksi asiantuntijatyöryhmää, joiden tehtävänä on laatia täytäntöönpanolainsäädäntöä. Kosovo edistyi jonkin verran oikeudellisten uudistustensa toteuttamisessa. Oikeusvaltiota koskevan strategian ja toimintasuunnitelman täytäntöönpano aloitettiin, ja syyttäjäjärjestelmää koskeva uusi lainsäädäntökehys hyväksyttiin. Lisätoimia kuitenkin tarvitaan oikeuslaitoksen tehokkuuden ja riippumattomuuden lisäämiseksi. Montenegro edistyi vain vähän keskeisten oikeudellisten uudistusten toteuttamisessa. Toimielinten toiminta ja riippumattomien tuomari- ja syyttäjäneuvostojen lujittaminen aiheuttavat edelleen huolta, ja oikeudellisen vastuuvelvollisuuden osalta on saavutettu vasta alustavia tuloksia. Erityissyyttäjänviraston tekemät tutkimukset useista korkean tason tapauksista johtivat korkeimman oikeuden entisen presidentin ja kauppatuomioistuimen presidentin pidätyksiin; heitä syytetään korruptiosta ja järjestäytyneestä rikollisuudesta. Tutkittavana olevia tapauksia ei ole vielä saatettu oikeuden eteen. Bosnia ja Hertsegovina on jäänyt jälkeen oikeuslaitoksen uudistuksessa eikä ole edistynyt oikeusalan vahvistamisessa. Parlamentti hylkäsi toukokuussa 2022 lakimuutokset, joiden tarkoituksena oli ottaa käyttöön järjestelmä oikeuslaitoksen viranhaltijoiden varallisuusilmoitusten tarkistamisesta. Oikeuslaitoksen yleinen luotettavuus heikkeni entisestään, koska se ei ole aidosti sitoutunut oikeusvaltioperiaatteeseen ja EU-jäsenyysvalmisteluihin. Turkissa viime vuosina havaittu taantuminen on jatkunut. Oikeuslaitoksen riippumattomuuden systeemistä puutetta ei ole ratkaistu. Oikeuslaitoksen poliittinen painostus jatkui, mikä on heikentänyt oikeuslaitoksen riippumattomuutta ja laatua. Turkin kieltäytyminen panemasta täytäntöön Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen sitä koskevia tuomioita on lisännyt huolta sen suhteen, noudattaako Turkki kansainvälisiä ja eurooppalaisia ihmisoikeusnormeja. Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen Kavalan tapauksessa antaman tuomion täytäntöönpanon laiminlyönti johti siihen, että Euroopan neuvosto käynnisti Turkkia vastaan rikkomusmenettelyn. Laiminlyönti on herättänyt vakavia epäilyksiä maan sitoutumisesta velvoitteisiinsa Euroopan neuvoston jäsenenä. Oikeuslaitoksen riippumattomuus, tehokkuus ja ammattimaisuus kärsivät edelleen tuomareiden ja syyttäjien virasta pidättämisistä ja erottamisista. Turkin viranomaisten on kiireesti puututtava useisiin vakaviin järjestelmän puutteisiin, jotka koskevat muun muassa oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja syyttömyysolettaman tiukkaa noudattamista. Korruptio on edelleen laajalle levinnyttä Länsi-Balkanilla ja Turkissa. Edistyminen korruption tehokkaassa torjunnassa on epätasaista. Joissakin maissa on edistytty jonkin verran, pääasiassa korruption ehkäisemiseen liittyvillä aloilla. Läpinäkyvyyden ja rehellisyyden lisäämiseksi ja konkreettisten tulosten saavuttamiseksi tarvitaan edelleen aitoa poliittista tahtoa ja selkeää sitoutumista uudistuspyrkimysten jatkamiseen sekä vakuuttavia tuloksia tutkinnan, syytteeseenpanon ja lopullisten tuomioiden osalta. Korruption vastaisia toimia on edelleen valtavirtaistettava keskeisillä aloilla, jotta uudistuksia voidaan edistää ja korruptiota torjua yleisesti tarkoituksenmukaisemmalla ja tehokkaammalla tavalla. Korruptiolle altteimmat alat edellyttävät kohdennettuja riskinarviointeja, jotta voidaan tunnistaa korruptioriskit ja -haavoittuvuudet ja lopulta aloittaa tehokkaiden korruptiontorjuntatoimenpiteiden suunnittelu. Korruptionvastaiset strategiat ja toimintasuunnitelmat on pantava täytäntöön järjestelmällisesti ja jäsennellysti, myös sellaisilla avainaloilla kuin julkiset hankinnat, julkinen varainhoito, energia, liikenne, terveys, vesi, infrastruktuuri, luonnonvarat ja koulutus. Korkealla tasolla ja politiikassa esiintyvään korruptioon on puututtava päättäväisemmin, koska on edelleen merkkejä julkisten ja yksityisten etujen vahvasta yhteenkietoutumisesta. Julkiset hankinnat ovat edelleen erityisen alttiita laajalle korruptiolle. Valvontamekanismeja on vahvistettava koko julkisia hankintoja koskevan prosessin aikana, ja prosessin läpinäkyvyyttä on lisättävä merkittävästi kestävillä ja kunnianhimoisilla toimenpiteillä. Pohjois-Makedonia on jatkanut ponnistelujaan järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjunnassa, minkä ansiosta se on edistynyt edelleen. Korruption ehkäisemisestä vastaava valtionkomitea on hoitanut tehtäväänsä ennakoivasti. Maa jatkoi yhteistyötä kansainvälisten kumppaneiden kanssa ja koordinoi niiden kanssa kansallisia toimia järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi. Albaniassa korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan erikoistunut yksikkö (SPAK) toteutti rikosoikeudellisia menettelyjä ja talousrikostutkintoja, jotka johtivat lopullisiin tuomioihin muutamissa korkean tason tapauksissa; tuomareiden taustaselvitykset tuottavat edelleen tuloksia oikeuslaitoksen sisällä tapahtuvan korruption torjunnassa. Serbia on edistynyt jonkin verran Euroopan neuvoston lahjonnan vastaisen valtioiden ryhmän (GRECO) suositusten täytäntöönpanossa. Uusi korruptiontorjuntastrategia ja siihen liittyvä toimintasuunnitelma olisi pitänyt valmistella jo kauan sitten. Montenegro on parantanut korruption torjuntaa koskevia saavutuksiaan, mutta on edelleen tarpeen ottaa käyttöön uskottavia rikosoikeudellisia toimia korruption torjunnassa, myös korkean tason korruption osalta. Kosovossa saavutettiin jonkin verran edistystä hyväksymällä merkittävä korruption vastainen lainsäädäntöpaketti, joka sisältää uuden rikosprosessilain, korruptiontorjuntavirastoa koskevan lain, varallisuusilmoituksia koskevan lain sekä puoluerahoitusta sääntelevää lainsäädäntöä. Bosnia ja Hertsegovinan parlamentti hylkäsi eturistiriitoja koskevan lain, ja julkisten korruptiotapausten oikeudelliset jatkotoimet olivat valikoivia ja läpinäkymättömiä. Lopullisten tuomioiden määrä korkean tason tapauksissa pysyi hyvin vähäisenä. Turkissa ei tapahtunut edistystä raportointijaksolla. Oikeudellista kehystä ja institutionaalista rakennetta on parannettava poliittisen ja sopimattoman vaikuttamisen rajoittamiseksi korruptiotapausten syytteeseenpanossa ja ratkaisemisessa. Suurinta osaa GRECOn suosituksista ei ole pantu täytäntöön. Eri puolilla Länsi-Balkania oikeuslaitoksen henkilöresurssien ja taloudellisten resurssien jatkuva niukkuus sekä valmiuksien ja asiantuntemuksen puute talousrikostutkinnan osalta haittaavat edelleen järjestäytynyttä rikollisuutta ja korruptiota koskevien tapausten tehokasta tutkintaa ja ratkaisemista. Vaikka oikeuslaitoksen valmiuksien kehittämistä koskevia toimia on toteutettu, riittämättömät kannustinrakenteet, tehottomat tulosjohtamisjärjestelmät ja alttius poliittiselle painostukselle heikentävät asioiden hallintaa, pitkittävät menettelyjä ja pitävät takavarikointien ja menetetyksi tuomitsemisten määrän alhaisena. Perusoikeudet on kirjattu pääpiirteissään Länsi-Balkanin kumppaneiden lainsäädäntöön, mutta niiden toteutumisen varmistamisessa riittää haastetta. Poliittista kehystä ollaan asteittain viimeistelemässä erityisesti syrjinnän ja sukupuoleen perustuvan väkivallan torjunnan osalta, mutta ihmisoikeuksien edistämiseen ja suojeluun tähtäävien toimenpiteiden rahoituksessa on edelleen systeemisiä aukkoja, ja monet alat ovat edelleen riippuvaisia avunantajista. Oikeusasiamiesinstituutioilla sekä niiden ja muiden riippumattomien elinten suosituksilla on edelleen keskeinen rooli ihmisoikeuksien edistämisessä ja suojelemisessa Länsi-Balkanilla. Alueen hallitusten on ryhdyttävä johdonmukaisesti toimiin kaikkien niiden suositusten johdosta, joita ihmisoikeuksien toteutumista seuraavat kansainväliset ja alueelliset elimet ovat antaneet muun muassa vankilaoloista ja epäasiallisen kohtelun ehkäisemisestä. Kansalaisyhteiskunta täydentää tai jopa korvaa edelleen hallituksen toimia, joilla tarjotaan palveluja heikossa asemassa oleville ryhmille. Edellisissä maaraporteissa esitetyt huolenaiheet ja suositukset ovat edelleen suurelta osin perusteltuja, ja niihin on tartuttava kiireellisesti. Turkin ihmisoikeustilanne heikkeni entisestään ja on edelleen vakava huolenaihe. Sananvapaus sekä tiedotusvälineiden vapaus ja moniarvoisuus ovat demokraattisen yhteiskunnan peruspilareita, ja ne on taattava. Tältä osin koko Länsi-Balkanin alueella tapahtui vain vähän edistystä, ja joissakin maissa ei havaittu edistystä lainkaan. Aikaisempien raporttien suositukset ovat suurelta osin panematta täytäntöön. Moniarvoisuus toteutuu edelleen lähes koko alueella, mutta tiedotusvälineiden riippumattomuutta ja laadukkaan ammattimaisen journalismin kehittymistä haittaavat edelleen toisiinsa kytkeytyvät liike-elämän intressit ja poliittiset intressit sekä heikot työmarkkinaolosuhteet, jotka johtavat itsesensuuriin. Toimittajiin kohdistuva uhkailu, pelottelu ja väkivalta sekä viranomaisten halventavat huomautukset aiheuttavat edelleen vakavaa huolta. Niillä voi olla lamaannuttava vaikutus tiedonvälityksen vapauden käyttöön, ja siksi niitä koskevia tutkinta- ja syytetoimia pitää vauhdittaa. Media-alan sääntelyviranomaisten ja yleisradioyhtiöiden riippumattomuus on taattava muun muassa huolehtimalla riittävästä rahoituksesta ja siitä, että johtoportaan nimitykset perustuvat ansioihin. Myös riippumattomien itsesääntelyelinten toimintaa on tuettava jatkossakin. Kaikkien alueen maiden on lisättävä tiedotusvälineiden rahoituksen läpinäkyvyyttä.

Vakava taantuminen jatkui Turkissa, jossa sananvapauden käyttöä ja opposition äänen kuulumista rajoitettiin edelleen merkittävästi. Toimittajia, ihmisoikeusaktivisteja, juristeja, kirjailijoita, oppositiopolitiikkoja, opiskelijoita ja sosiaalisen median käyttäjiä vastaan nostettiin edelleen rikossyytteitä ja heille annettiin tuomioita. Suuri osa Länsi-Balkanin kumppaneista on vahvistanut strategisia puitteitaan sukupuolten tasa-arvoa ja sukupuoleen perustuvan väkivallan torjuntaa koskevien sitoumusten täytäntöönpanemiseksi, mutta tilanteen on parannuttava myös käytännössä: tarvittavat varat on osoitettava ja apua kaikenlaisen väkivallan uhreille on lisättävä, koska sukupuoleen perustuva väkivalta, perheväkivalta mukaan luettuna, on edelleen vakava huolenaihe. Turkissa jatkui taantuminen sukupuolten tasa-arvon alalla sekä naisten ja tyttöjen oikeuksissa, ja vihapuheen kohdistuminen riippumattomiin naisjärjestöihin lisääntyi. Syrjinnän kieltäviä lakeja ja toimia kyllä on, mutta tasa-arvoelimille ja tahoille, joiden tehtävänä on suojata syrjinnältä, on annettava riittävät resurssit tehtäviensä hoitamiseen. Vihapuhe alueella on lisääntymässä, ja syrjintää sekä viharikoksia ja -puhetta koskevien tapausten käsittely on puutteellista. Homojen, lesbojen, biseksuaalien, transihmisten, intersukupuolisten ja queerien (hlbtiq) oikeuksia koskevaa lainsäädäntö- ja toimintakehystä kehitetään parhaillaan, mutta eri yhteiskuntaryhmien sitoutuminen on edelleen haaste ja useiden lakien käsittely ei etene. Lakeja on sovellettava käytännössä, koska syrjintä ja vihapuhe ovat edelleen yleisiä. Turkissa hlbtiq-henkilöiden perusoikeuksien suojelua ei ole turvattu, ja hlbtiq-yhteisöön kohdistuva vihapuhe ja mustamaalaaminen aiheuttavat yhä vakavaa huolta. Lisätoimia tarvitaan lapsen oikeuksien vahvistamiseksi ja eri instituutioiden välisen koordinoinnin parantamiseksi, jotta lastensuojelu- ja -hoitojärjestelmät toimivat tehokkaasti ja lapsen edun mukaisesti. On jatkettava lapsisystävällisten oikeusjärjestelmien ja säilöönoton vaihtoehtojen kehittämistä. Tällaisia vaihtoehtoja on käytettävä aiempaa järjestelmällisemmin, ja säilöönottoon on turvauduttava vasta viimeisenä keinona. Lapsiin kohdistuva väkivalta ja varhaisavioliitot ovat edelleen vakavia huolenaiheita. Vammaisten oikeudet on turvattava paremmin, ja niihin on kiinnitettävä asianmukaista huomiota. Asiaan on puututtava muun muassa siirtymällä avohoitoon tai itsenäisiin asumismuotoihin YK:n vammaisyleissopimuksen vaatimusten mukaisesti sekä lisäämällä yleisesti hyväksyntää, esteettömyyttä ja osallisuutta. Vähemmistöjen suojelu edellyttää parempaa koordinointia, ja lisäksi on varmistettava, että oikeutta itsemäärittelyyn kunnioitetaan. Romanit ovat edelleen alueen köyhin väestöryhmä. Tänä vuonna useimmat hallitukset (Turkkia lukuun ottamatta) osoittivat kuitenkin poliittisen sitoutumisensa romanien osallistamiseen hyväksymällä uusia strategioita ja toimintasuunnitelmia, joiden tavoitteena on mukautua EU:n kehykseen. Etusijalle olisi nyt asetettava niiden täytäntöönpano, mukaan lukien tarvittavien varojen osoittaminen. Oikeus, vapaus ja turvallisuus Järjestäytynyt rikollisuus on edelleen merkittävä turvallisuusuhka Länsi-Balkanilla ja Turkissa. Vaikutusvaltaiset rikollisverkostot toimivat edelleen alueella ja sen ulkopuolella, ja niillä on merkittävä rooli laittomien tavaroiden maailmanlaajuisessa kaupassa ja ihmisten salakuljetuksessa Euroopan unioniin ja unionin sisällä. Nämä rikollisverkostot ovat osoittautuneet erittäin kekseliäiksi covid-19-pandemian hyödyntämisessä, ja vaarana on, että ne käyttävät hyväkseen Venäjän hyökkäystä Ukrainaan muun muassa päästäkseen käsiksi Ukrainassa oleviin suuriin asevarastoihin. Joissakin maissa sijoittajille tarjolla olevia kansalaisuus- ja oleskelujärjestelyjä voidaan käyttää ohittamaan EU:n lyhytaikaista oleskelua koskeva viisumimenettely ja siihen kuuluva yksilöllinen muuttoliike- ja turvallisuusriskien perusteellinen arviointi. Näin saatetaan kiertää esimerkiksi rahanpesun ja terrorismin rahoituksen ehkäisytoimenpiteitä sekä kansainvälisiä pakotteita. Tällaiset järjestelyt olisi lopetettava viipymättä. Viisumivapaus voidaan keskeyttää, jos kansalaisuuden myöntämiseen sijoittajille tarkoitettujen järjestelyjen katsotaan aiheuttavan kohonneen riskin jäsenvaltioiden sisäiselle turvallisuudelle ja yleiselle järjestykselle. Lainvalvontayhteistyötä EU:n ja Länsi-Balkanin välillä – myös EU:n oikeus- ja sisäasioiden virastojen kanssa – tiivistettiin edelleen. Neuvoston maaliskuussa 2021 antamien päätelmien johdosta lainvalvontayhteistyö kolmansien maiden kanssa otettiin osaksi kaikkia Euroopan monialaisen rikosuhkien torjuntafoorumin (EMPACT) toimintasuunnitelmia, mikä vauhditti Länsi-Balkanin kumppaneiden osallistumista foorumiin. Vuonna 2022 ilmoitettiin 300 tapauksesta (159 vuonna 2021), joissa Länsi-Balkanin kumppanit sitoutuivat osallistumaan operatiivisiin toimiin. Albania johti edelleen yhtä operatiivista toimea, Montenegro osallistui neljän ja Albanian kahden johtamiseen, ja Serbia ja Pohjois-Makedonia osallistuivat kumpikin yhden operatiivisen toimen johtamiseen. Bosnia ja Hertsegovina on ainoa kumppani, joka on supistanut osallistumistaan EMPACTiin. Alueen kumppanit osallistuivat EMPACTin puitteissa myös useisiin yhteisiin toimintapäiviin, joissa keskityttiin muun muassa laittomaan maahanmuuttoon, huumekauppaan ja ampuma-aseiden laittomaan kauppaan. Ne johtivat välittömästi pidätyksiin ja rikollisten varojen takavarikointiin. Europolin ja Kaakkois-Euroopan poliisipäälliköiden yhdistyksen avulla edistyttiin hyvin alueen valmiuksien parantamisessa strategisen ja operatiivisen rikosoikeudellisen analyysin tekemiseksi EU:n kanssa yhdenmukaisella tavalla. Siitä lähtien kun Venäjän hyökkäyssota Ukrainaa vastaan alkoi, Serbia on pidättäytynyt osallistumasta useisiin alueellisiin turvallisuusalan tapahtumiin. Huumausaineita koskevat kansalliset strategiat ovat vanhentuneita, ja niitä on tarkistettava Serbiassa ja Montenegrossa. Kosovossa ja Pohjois-Makedoniassa on käytössä strategia ja siihen liittyvä toimintasuunnitelma. Bosnia ja Hertsegovina on laatinut strategian, mutta siihen liittyvän toimintasuunnitelman hyväksyminen on vielä kesken. Albaniassa asiaa käsitellään järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevassa kansallisessa strategiassa ja siihen liittyvässä toimintasuunnitelmassa. Koko alueella tarvitaan selvästikin toimia, joilla vahvistetaan strategista kehystä muun muassa asianmukaisen arvioinnin pohjalta ja edistetään täytäntöönpanoa. Vaikka Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EMCDDA) on jo pitkään tarjonnut tukeaan tässä asiassa, kansalliset varhaisvaroitusjärjestelmät ja huumausaineiden seurantakeskukset, jotka ovat tarjonnan, kysynnän ja haittojen vähentämisen kannalta olennaisia toimijoita, ovat joko perustamatta tai niillä on selvästi liian vähän resursseja eivätkä ne siksi ole toiminnassa Serbiaa lukuun ottamatta. Asiassa tarvitaan nopeita toimia. Kansallinen tiedonkeruu on edelleen vain osittain EMCDDA:n pöytäkirjojen mukaista, ja useimpien Länsi-Balkanin kumppanien toimittamat kansalliset tietokokonaisuudet ovat puutteellisia tai niitä ei ole toimitettu ajallaan. Heikko institutionaalinen koordinointi kansallisella tasolla johtaa toisinaan hajanaisiin ja epätäydellisiin tietokokonaisuuksiin. Sen vuoksi on suositeltavaa lisätä tietoisuutta ja löytää vaihtoehtoisia ja tehokkaampia tapoja motivoida Länsi-Balkanin kumppaneita sitoutumaan tähän tiedonkäsittelyn ja -keruun osa-alueeseen enemmän ja paremmin poliittisella, institutionaalisella ja teknisellä tasolla. Pienaseiden ja kevyiden aseiden valvonnasta vastaavan Kaakkois-Euroopan selvitystoimiston tuella kaikki kumppanit ovat jatkaneet aktiivista toimintaansa ampuma-aseiden laittoman kaupan torjuntaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman (2020–2025) täytäntöönpanemiseksi. Toimintasuunnitelmassa sovitetaan yhteen vuoden 2018 alueellisen etenemissuunnitelman tavoitteet ja keskeiset tulosindikaattorit, joilla pyritään löytämään kestävä ratkaisu pienaseiden ja kevyiden aseiden ja niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittoman hallussapidon ja kaupan sekä väärinkäytön ongelmaan Länsi-Balkanilla. Kumppanit saavuttivat lisäedistystä lainsäädännön lähentämisessä asiaa koskevaan EU:n säännöstöön. Ennaltaehkäisy, syytteeseenpano ja rajat ylittävä yhteistyö ihmiskauppatapauksissa edellyttävät edelleen kokonaisvaltaisempaa lähestymistapaa, johon kuuluu erityishuomion kiinnittäminen tiedustelutietoihin perustuvaan ja ennakoivaan tutkintaan. Uhrien, erityisesti haavoittuvassa asemassa oleviin yhteisöihin kuuluvien uhrien, varhaista tunnistamista ja ohjaamista asianmukaisiin suojelu-, tuki- ja avustuspalveluihin on parannettava uhrikeskeisen, sukupuolinäkökohdat huomioon ottavan ja lapsille sopivan lähestymistavan mukaisesti. Vakavaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta koskevissa lopullisissa tuomioissa ollaan arvion mukaan edelleen yleisesti ottaen heikolla tasolla. Tarvitaan voimakasta kansallista tukea, jotta voidaan vahvistaa lainvalvontaviranomaisten ja oikeuslaitoksen strategisia ja toiminnallisia valmiuksia tutkia vakavia ja järjestäytyneitä rikoksia, nostaa niistä syytteet ja saattaa ne oikeuden eteen, mikä lisää myös pelotevaikutusta. Vakavissa järjestäytyneen rikollisuuden ja korkean tason korruptiotapauksissa käytetään säännöllisesti sopimismenettelyä, mikä johtaa hyvin usein suhteettoman alhaisiin tuomioihin. Talousrikostutkintaa ei edelleenkään liitetä järjestelmällisesti rikosoikeudellisiin menettelyihin alusta alkaen, ja sen tehokkuus on koko alueella edelleen heikkoa. Sen vuoksi myös takavarikoidun ja menetetyksi tuomitun rikollisen omaisuuden määrässä on saatava aikaan huomattavia parannuksia. Kuluneen vuoden aikana useat tapaukset ovat jälleen kerran osoittaneet, että lainvalvontaviranomaiset ja oikeuslaitos ovat alttiita rikollisryhmien soluttautumiselle. Korruption ehkäisemiseksi ja siitä rankaisemiseksi tarvitaan siis edelleen päättäväisiä ja välittömiä toimia sekä Länsi-Balkanilla että Turkissa. Koska rikollisuuden torjunnassa ja korruption kitkemisessä ei ole saavutettu merkittäviä tuloksia, rankaisemattomuuden ja epätasa-arvon vaikutelma vahvistuu. Albania edistyi edelleen rikollisten varojen takavarikoinnissa ja menetetyksi tuomitsemisessa, mutta sen on tehostettava valmiuksiaan puuttua kyberrikollisuuteen ja (verkossa tapahtuvaan) lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön. Bosnia ja Hertsegovina ei ole edistynyt maassa toimivan järjestäytyneen rikollisuuden ja rikollisjärjestöjen torjunnassa. Kun edistystä ei tapahdu millään tasolla, taantumuksen riski kasvaa. Järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa on viime aikoina saavutettu jonkin verran menestystä, mutta Kosovon on parannettava saavutuksiaan ja varmistettava konkreettisemmat tulokset sekä rikollisverkostojen purkamisessa että korkean tason tapausten käsittelyssä ja lisättävä ennakoivan tutkinnan, lainvoimaisten päätösten ja varojen lopullisten takavarikointien määrää. Pohjois-Makedonia edistyi jonkin verran kansainvälisten kumppanien kanssa tehtävässä operatiivisessa yhteistyössä, mutta sen on tehostettava toimia varojen takaisinperimiseksi ja kyberrikollisuuden torjumiseksi. Montenegrossa edistyttiin aloittamalla uudestaan erityisten tutkintatoimenpiteiden täysipainoisen käytön ja saavuttamalla joitakin merkittäviä operatiivisia tuloksia huumeiden ja savukkeiden salakuljetuksen torjunnassa. Korruption, korkean tason korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevia oikeudellisia toimia on kuitenkin tehostettava huomattavasti, ja korruption ja korkean tason korruption, tupakan salakuljetuksen, rahanpesun, talousrikostutkinnan ja omaisuuden menetetyksi tuomitsemisen aloilla on saavutettava enemmän tuloksia. Montenegron on myös tehostettava toimenpiteitä, joilla vähennetään järjestäytyneen rikollisuuden soluttautumisen riskiä poliisivoimissa ja oikeuslaitoksessa, ja toteutettava toimenpiteitä takavarikoitujen savukkeiden hävittämiseksi. Serbian yhteistyö Eurojustin, Interpolin ja Europolin kanssa jatkuu, mutta toimia on kohdistettava paremmin rikollisverkostoihin ja niiden varojen menetetyksi tuomitsemista on lisättävä. Turkki on edistynyt vain vähän, ja sen on vielä muutettava kyberrikollisuutta ja todistajien suojelua koskevaa lainsäädäntöään ja perustettava varojen takaisinperintätoimisto. Yhteistyö Länsi-Balkanin kanssa terrorismin torjunnassa ja radikalisoitumisen ehkäisemisessä on edelleen erittäin tärkeää. Vaikka terrorismi ja väkivaltainen ääriliikehdintä kaikissa muodoissaan ja alkuperästään riippumatta ovat edelleen haasteellisia, tarkastelujaksolla ei tapahtunut ääriliikkeisiin liittyviä tai väkivaltaisia välikohtauksia. Joulukuussa 2021 järjestetyssä EU:n ja Länsi-Balkanin oikeus- ja sisäministereiden foorumissa vahvistettiin, että Länsi-Balkanin yhteinen terrorisminvastainen toimintasuunnitelma on edelleen ajankohtainen, ja keskusteltiin sen täytäntöönpanon edistymisestä ja puutteista. Kesäkuussa 2022 annetuissa neuvoston päätelmissä terrorismin ja väkivaltaisten ääriliikkeiden jatkuvasti kehittyvän uhkan ulkoisen ulottuvuuden käsittelystä korostettiin tarvetta vahvistaa edelleen yhteistyötä Länsi-Balkanin alueen kanssa muun muassa jatkamalla yhteisen toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa. Länsi-Balkanin kumppanit toimittivat keväällä 2022 neljännen yhteisen toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa koskevan raporttikokonaisuuden, jossa vahvistettiin alueen sitoutuminen ja halukkuus täyttää tehdyt sitoumukset. Yleisesti ottaen tarvitaan lisätoimia kaikenlaisen (muun muassa uskonnollisen, etnonationalistisen ja poliittisen) radikalisoitumisen ehkäisemiseksi sekä verkossa tapahtuvan radikalisoitumisen riskien ehkäisemiseksi ja torjumiseksi. Jäsennelty tuki on varmistettu tammikuusta 2021 lähtien radikalisoitumisen torjuntaverkostoa Länsi-Balkanilla koskevalla hankkeella, ja sitä jatketaan seuraavien 30 kuukauden ajan radikalisoitumisen torjuntaverkoston poliittisella tuella. Koska suurin osa toimista on jo toteutettu, Albanian ja Pohjois-Makedonian osalta on aloitettu teknisellä tasolla käytävät keskustelut niiden täytäntöönpanojärjestelyjen ajantasaistamiseksi. Tavoitteena on lisätä yhteistyötä ja valmiuksia terrorismin ja ääriliikkeiden torjumiseksi toteuttamalla lisätoimia. Albania on edistynyt huomattavasti, ja viisi täytäntöönpanojärjestelyä on lähes valmiita. Albanian osalta on vielä pantava täytäntöön uusi väkivaltaisten ääriliikkeiden torjuntastrategia, joka on valmisteilla ja johon sisältyy strategista viestintää ja toimenpiteitä verkossa olevan terroristisen sisällön torjumiseksi. Terrorismin rahoituksen ja rahanpesun torjunnassa on edistytty, mutta Albania on edelleen rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen vastaisen toimintaryhmän luettelossa, ja sen on pantava täytäntöön ryhmän toimintasuunnitelman jäljellä olevat osat. Veroarmahduksen ja rikosoikeudellisen armahduksen antaminen vastoin EU:n ja Moneyvalin neuvoja voisi vaarantaa edistymisen tällä alalla. Montenegro hyväksyi joulukuussa 2021 terrorismin, rahanpesun ja terrorismin rahoituksen ehkäisemistä ja torjumista koskevan strategian vuosiksi 2022–2025 ja toimintasuunnitelman vuosiksi 2022–2023. Toimintasuunnitelma on pantava täytäntöön. Pohjois-Makedoniassa on tapahtunut merkittävää lisäedistystä lainsäädännöllisissä ja institutionaalisissa puitteissa sekä väkivaltaisen ääriliikehdinnän ehkäisemisessä ja torjumisessa. Bosnia ja Hertsegovinan on jatkettava toimia terrorismin torjunnan ja väkivaltaisten ääriliikkeiden ehkäisemiseksi ja hyväksyttävä pikaisesti rahanpesun ja terrorismin rahoituksen vastainen uusi laki, joka vastaa EU:n säännöstöä. Tietojenvaihdon helpottamiseksi Europolin yhteyspisteen on aloitettava täysi toiminta. Serbiassa laaditaan parhaillaan uutta terrorismin ja väkivaltaisen ääriliikehdinnän ehkäisy- ja torjuntastrategiaa. Serbian on tehostettava toimia kaikenlaisen radikalisoitumisen ja väkivaltaisen ääriliikehdinnän torjumiseksi ja ehkäisemiseksi, väkivaltainen äärioikeistolaisuus ja etnonationalismi mukaan luettuina. Kosovo on edistynyt jonkin verran terrorismin ja väkivaltaisen ääriliikehdinnän ehkäisemisessä terrorismin torjuntaa Länsi-Balkanilla koskevaan yhteiseen toimintasuunnitelmaan liittyvän EU:n ja Kosovon täytäntöönpanojärjestelyn tavoitteiden mukaisesti. Kosovon on torjuttava tehokkaammin rahanpesua. Kriittisen infrastruktuurin suojelun on tehostettava alueellisella tasolla; tuki varmistetaan uudella alueellisella IPA-hankkeella. EU tukee kansallisten terrorismin vastaisten strategioiden tarkistamista sekä väkivaltaisen ääriliikehdinnän ehkäisemistä ja torjumista alueella. Länsi-Balkanin kumppanit kotiuttavat edelleen terrorismiin syyllistyneitä vierastaistelijoita ja heidän perheenjäseniään Koillis-Syyriasta. Kumppanit ovat sitoutuneet asettamaan syytteeseen terrorismiin syyllistyneet vierastaistelijat ja edistämään heidän sekä erityisesti naisten ja lasten systemaattista yhteiskuntaan uudelleensopeuttamista. Yhteiskuntaan uudelleensopeuttamistoimien seurantaa on parannettava, erityisesti vankiloissa. Tämä edellyttää kansallista ja paikallista yhteistyötä eri instituutioiden välillä. Tiedonvaihto suojatun tiedonvaihdon verkkosovelluksen avulla parani merkittävästi. Länsi-Balkanin kumppaneiden olisi jatkossakin välitettävä ennakoivasti tietoja terrorismiin syyllistyneiden vierastaistelijoiden ja heidän perheidensä palauttamisesta asianmukaisia kanavia käyttäen. Koko alueella on voimassa säännöksiä, jotka koskevat terrorismiin syyllistyneiden vierastaistelijoiden syytteeseenpanoa heidän palattuaan. Kosovossa väkivaltaiseen ääriliikehdintään syyllistyneiden rikoksentekijöiden ennenaikainen ehdonalaiseen päästäminen vankilasta on edelleen huolestuttavaa ja kuntoutukseen ja yhteiskuntaan uudelleensopeuttamiseen olisi panostettava enemmän. Bosnia ja Hertsegovinassa väkivaltaisista ääriliikkeistä irtautumiseen on saatavilla hyvin vähän apua vankilassa tai vapautumisen jälkeen. Merkittäviä lisätoimia tarvitaan vankien, myös terrorismiin syyllistyneiden entisten vierastaistelijoiden, vapauttamisen valmistelemiseksi. Montenegro on nostanut syytteet sellaisia kansalaisiaan vastaan, jotka ovat palanneet Ukrainan vuoden 2014 konfliktista ja Koillis-Syyriasta, jossa on edelleen sen kansalaisia. Turkki on edelleen monien terroristiryhmien kohde. Se on jatkanut ponnistelujaan terrorismin torjumiseksi, mikä on johtanut terroritoiminnan jatkuvaan vähenemiseen ja parantanut turvallisuustilannetta. Turkki on asettanut etusijalle taistelun Kurdistanin työväenpuoluetta (PKK) vastaan ja Gülen-liikkeen hajottamisen. PKK kuuluu edelleen EU:n luetteloon terroritekoihin osallistuneista henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä. Turkilla on perusteltu oikeus torjua terrorismia. Terrorismin vastaisten toimien olisi kuitenkin oltava oikeusvaltioperiaatteen ja perusoikeuksien ja -vapauksien mukaisia. Terrorismin torjuntaa koskevien Turkin lakien ja käytäntöjen muuttaminen EU:n normien mukaiseksi on edelleen tärkeä toteutusta odottava uudistus. Rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen vastainen toimintaryhmä (FATF) lisäsi Turkin lokakuussa 2021 tehostetun valvonnan piiriin kuuluvien lainkäyttöalueiden luetteloon (nk. harmaa luettelo). Tästä syystä Turkkia ei lisätty EU:n luetteloon suuririskisistä kolmansista maista sen ehdokasvaltion aseman vuoksi, koska se on antanut EU:lle korkean tason poliittisen sitoumuksen korjata FATF:n havaitsemat jäljellä olevat puutteet ja koska sen tavoitteena on mukautua kaikilta osin EU:n säännöstöön. Turkin on jatkettava jäljellä olevien suositusten toteutusta, jotta se poistettaisiin FATF:n harmaalta listalta. Hybridiuhista on tullut entistä vakavampi ja uhkaavampi kysymys laajentumismaissa sen jälkeen, kun Venäjä hyökkäsi Ukrainaan. Länsi-Balkanin alueella valtiolliset ja valtiosta riippumattomat, myös alueen ulkopuoliset toimijat ovat jatkaneet tiedon manipulointia, myös disinformaatiota, jonka tarkoituksena on heikentää EU:n uskottavuutta, heikentää kansalaisten luottamusta demokraattisiin instituutioihin ja syventää kahtiajakoa ja etnisiä jakolinjoja. Tiedonmanipulointitoimet, mukaan lukien disinformaatiokampanjat, ovat olleet erityisen intensiivisiä 24. helmikuuta 2022 lähtien, ja EU:n vastaiset narratiivit ovat levinneet Länsi-Balkanille. Serbian on ryhdyttävä kiireellisiin toimiin suojellakseen kansalaisiaan ulkomailta käsin tapahtuvalta tietojen manipuloinnilta ja asioihin puuttumiselta sekä EU:n vastaisilta narratiiveilta, myös Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen yhteydessä, koska sillä on ilmeisiä heijastusvaikutuksia koko alueella. Useat EU:n pakotelistalla olevat Venäjän valtion tukemat mediat lähettävät radio- ja multimediaohjelmia, mukaan lukien Kremlin disinformaatiomedia Sputnik Srbija ja Russia Today, joka avasi toimiston Belgradissa kesällä 2022. Kotimaiset toimijat ovat kuitenkin päävastuussa tiedon manipuloinnista alueella, mukaan lukien disinformaation tuottaminen ja jakelu kansallisiin tarkoituksiin. Ne saattavat myös edustaa kolmansia valtioita, jotka pyrkivät vaikuttamaan julkiseen keskusteluun manipuloimalla tietoa pyrkimyksenään käännyttää kansalaiset EU:ta ja yleensäkin läntisiä demokratioita vastaan.

Nykyisessä geopoliittisessa tilanteessa komissio ja korkea edustaja ovat lisänneet laajentumismaiden kanssa käymäänsä poliittista vuoropuhelua ja apua hybridiuhkien torjumisessa, erityisesti kyberuhkien sietokyvyn ja kyberturvallisuuden osalta, mukaan lukien kriittisen infrastruktuurin sekä elintarviketurvan ja energiavarmuuden turvaaminen. Tämä on linjassa hybridiuhkien torjumista koskevassa yhteisessä kehyksessä, Länsi-Balkanin strategiassa ja Zagrebin julistuksessa esitettyjen painopisteiden kanssa. Vuoden 2022 jälkipuoliskolla Albania, Kosovo ja Montenegro ovat kaikki joutuneet kyberhyökkäysten kohteiksi. Alueen on ehdottomasti hyväksyttävä EU:n kyberturvallisuuskehys. On myös ratkaisevan tärkeää, että Länsi-Balkan täyttää sitoumuksensa panna täytäntöön Tiranassa vuonna 2020 järjestetyssä Länsi-Balkanin digitaalialan huippukokouksessa allekirjoitettu 5G:tä koskeva yhteisymmärryspöytäkirja. Strategisen viestinnän sekä tiedon manipuloinnin ja disinformaation torjunnan alalla on käynnistetty tehokkaampia ja kohdennetumpia selviytymiskyvyn parantamiseen tähtääviä toimia, joissa keskitytään tietoisuuden lisäämiseen, medialukutaidon kehittämiseen ja yhteistyöhön paikallisten instituutioiden, kansalaisyhteiskunnan toimijoiden ja tiedotusvälineiden kanssa tämänkaltaisen Länsi-Balkanin yhteiskuntiin ja niiden jäsenyysvalmisteluihin kohdistuvan hybridiuhan käsittelemiseksi. Pohjois-Makedonia hyväksyi lokakuussa 2021 selviytymiskyvyn parantamista ja hybridiuhkien torjumista koskevan kansallisen strategian (2021–2025) ja siihen liittyvän toimintasuunnitelman. Hybridiriskikartoitusten suosituksia toteutetaan EU:n tuella. Valituissa maissa on odotettavissa riskikartoitusten jatkotoimia. Laiton muuttoliike on edelleen yksi Länsi-Balkanin ja Turkin suurimmista haasteista. Yhteistyötä on jatkettu itäisen Välimeren ja Länsi-Balkanin muuttoreittien varrella. Maahanmuuttajien salakuljetus, ilman huoltajaa olevat alaikäiset, ihmiskauppa ja kansallisten turvapaikkajärjestelmien riittämätön kapasiteetti ovat edelleen huolenaiheita. Ukrainan sota ja Afganistanin kriisi ovat lisänneet ukrainalais- ja afgaanipakolaisten määrää ja edellyttävät jatkuvaa tiivistä yhteistyötä EU:n ja kumppanimaiden välillä. Tässä tilanteessa kaikki alueen kumppanit, erityisesti Montenegro, Kosovo, Albania ja Pohjois-Makedonia, ottivat vastaan pakolaisia. Länsi-Balkanilta EU:hun laittomasti saapuneiden kokonaismäärä kasvoi vuodesta 2021: EU:n ulkorajoilla havaittiin 70 770 laitonta rajanylitystä vuoden 2022 seitsemänä ensimmäisenä kuukautena, mikä on lähes kolme kertaa enemmän kuin viime vuonna vastaavana ajanjaksona. Länsi-Balkanilta EU:n ulkorajoille laittomasti tulleiden määrä oli vuonna 2021 noin 62 000, kun se vuonna 2020 oli 27 000. Heinäkuun lopussa 2022 alueella oli noin 9 800 maahanmuuttajaa ja pakolaista vastaanottokeskuksissa ja arviolta 2 900 vastaanottokeskusten ulkopuolella. Kokonaisvastaanottokapasiteetti on noin 14 500. Muuttovirtojen suureen määrään vaikuttavia tekijöitä ovat alueella jo oleskelevien siirtolaisten liikkuvuus sekä henkilöt, jotka saapuvat Serbiaan lentoteitse viisumivapauden vuoksi. Saapuvien henkilöiden määrän jyrkän kasvun vuoksi komissio seuraa tilannetta entistä valppaammin ja tehostaa yhteistyötään Länsi-Balkanin kumppanien kanssa. Edistymistä on tapahtunut, mutta Länsi-Balkanilla tarvitaan kuitenkin lisätoimia tehokkaampien instituutioiden, lakien ja menettelyjen käyttöön ottamiseksi turvapaikka-asioiden, palauttamisen ja rajaturvallisuuden aloilla, myös EU:n monimutkaisen ja vaativan säännöstön saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä silmällä pitäen. Länsi-Balkanin kumppaneiden olisi kannettava vastuunsa kaikista muuttoliikkeen osatekijöistä. Turvapaikkajärjestelmiä on vahvistettava lisäämällä vapaaehtoista ja tahdonvastaista paluuta sekä takaisinottoon liittyvää yhteistyötä lähtömaiden kanssa kansainvälisten ja EU:n normien mukaisesti. Alueellista ja kansainvälistä yhteistyötä on lisättävä maahanmuuttajien salakuljetusta ja ihmiskauppaa harjoittavien järjestäytyneiden rikollisryhmien torjumiseksi. Alueellinen yhteistyö ja koordinointi EU:n kanssa on edelleen avainasemassa. Albanian, Montenegron ja Serbian kanssa on tehty asemaa koskevat sopimukset, joiden nojalla Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex) voi lähettää Euroopan raja- ja merivartioryhmiä EU:n ulkorajoilla sijaitseville alueille tukemaan kansallisia rajaviranomaisia. Ryhmillä on toimeenpanovaltuudet. Samanlaiset asemaa koskevat sopimukset neuvoteltiin Bosnia ja Hertsegovinan ja Pohjois-Makedonian kanssa, mutta niitä ei ole vielä allekirjoitettu. Neuvottelut on avattava uudelleen, jotta voidaan ottaa huomioon niiden jälkeen tapahtuneet lainsäädännön muutokset. Komissio neuvotteli Pohjois-Makedonian kanssa vuonna 2022 uuden asemaa koskevan sopimuksen, joka on määrä allekirjoittaa ennen vuoden loppua. Tarkoituksena oli ottaa huomioon lainsäädännössä tapahtuneet muutokset, erityisesti Euroopan raja- ja merivartioasetuksen hyväksyminen vuonna 2019. Kuten viisumivapauden keskeyttämismekanismin mukaisessa vuoden 2021 kertomuksessa vahvistettiin, Albanian, Bosnia ja Hertsegovinan, Montenegron, Pohjois-Makedonian ja Serbian on varmistettava, että viisumipolitiikan sovittamista EU:n viisumipakon alaisten kolmansien maiden luetteloihin jatketaan erityisesti niiden kolmansien maiden osalta, joista kohdistuu laitonta maahanmuuttoa tai turvallisuusriskejä EU:lle. Viisumipolitiikan lähentäminen EU:hun on ratkaisevan tärkeää näiden kumppanien ja EU:n välisen viisumivapausjärjestelmän moitteettoman toiminnan kannalta. Turkissa on edelleen maailman suurimpiin kuuluva pakolaisväestö: sen alueella elää noin 4 miljoonaa pakolaista Syyriasta ja muista maista. Turkista saapui EU:hun vuoden 2022 seitsemän ensimmäisen kuukauden aikana 13 163 maahantulijaa, kun määrä vuoden 2021 vastaavalla ajanjaksolla oli 7 481 (kasvua 76 prosenttia). Näistä maahanmuuttajista 6 225 eli huomattavasti edellisvuotta enemmän saapui Italiaan, 6 257 Kreikkaan, 601 Bulgariaan ja 80 Romaniaan. Samaan aikaan vuonna 2022 Kyproksen hallituksen valvonnassa oleville alueille saapui 11 137 henkilöä (10 771 vihreän linjan kautta, 366 meritse), kun vastaava luku viime vuonna oli 5 118 (kasvua 115 prosenttia). Turkin on edelleen yhdenmukaistettava viisumipolitiikkaansa EU:n viisumipolitiikan kanssa. Erityisesti viisumivaatimuksia on yhdenmukaistettava EU:n viisumivapaiden ja viisumipakon alaisten maiden luetteloiden kanssa. Turkin viranomaiset ovat lisäämässä Afganistaniin palautettavien määrää ja vahvistamassa rajainfrastruktuuria Iranin-vastaisella rajalla. Tähän ovat vaikuttaneet Talebanin valtaannousu Afganistanissa ja turkkilaisten suhtautuminen maahanmuuttajiin. Turkin viranomaiset ovat myös osoittamassa lisää resursseja maahanmuuttajien salakuljetuksen ehkäisen ja torjuen, mutta salakuljetusverkostojen torjumiseksi koko muuttoreitillä lähtömaista, kuten Iranista, Turkkiin, Länsi-Balkanille ja EU:hun tarvitaan enemmän lainvalvontaviranomaisten kansainvälistä yhteistyötä. Tiiviin yhteistyön jatkaminen rajaturvallisuuden ja siirtolaisten salakuljetuksen torjunnan aloilla on edelleen yksi tärkeimmistä tavoitteista. Julkishallinnon uudistaminen Euroopan komission strategisen tulevaisuusselonteon mukaan instituutioiden selviytymiskyvyn vahvistaminen on yksi Euroopan tulevaisuuden keskeisistä haasteista. Julkisten laitosten ja hallintojen on vastattava yhteiskunnallisiin huolenaiheisiin ja toteutettava politiikkoja tuloksellisesti. Julkishallintojen nykyaikaistaminen on edelleen keskeinen huolenaihe kaikissa laajentumismaissa. Politisoituminen heikentää edelleen valmiuksia ja julkishallinnon houkuttelevuutta työnantajana. Vaikka yleisesti ollaan tietoisia tarpeesta toteuttaa keskeisiä uudistuksia, joiden avulla toiminnasta saadaan ammattimaisempaa ja henkilöstöpolitiikasta ansioihin perustuva, tarvitaan lisää johtajuutta ja ponnisteluja, jotta voidaan parantaa politiikan suunnittelua, varainhoitoa, henkilöstöhallintoa ja vastuuvelvollisuutta. Esimerkkejä myönteisistä uudistuksista on nähtävissä esimerkiksi digipalvelujen tarjonnassa. Hallinnollisten valmiuksien parantaminen on olennaisen tärkeää valtion tehtävien hoitamiseksi, strategiseen infrastruktuuriin tehtävien olennaisten investointien suunnittelemiseksi ja toteuttamiseksi sekä EU:n säännöstöön lähentymisen vahvistamiseksi. Päätöksenteon laatu on ensiarvoisen tärkeää maan taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen ohjaamiseksi ja jatkuvista kriiseistä selviytymiseksi. Päätöksenteon olisi oltava mahdollisimman ennakoitavaa. Sen suunnittelun olisi ulotuttava keskipitkälle aikavälille, ja se olisi kytkettävä talousarvionäkymään, sen on perustuttava näyttöön, ja siitä olisi kuultava asiaankuuluvia sidosryhmiä. Länsi-Balkanin kumppaneiden keskuudessa suuri osa hallituksen ehdottamista laeista ei kuitenkaan kuulu hallituksen työohjelmiin. Johdonmukaista politiikan suunnittelua ja koordinointia hallitusten ja parlamenttien välillä voitaisiin edelleen parantaa. Lyhennettyjen menettelyjen liiallinen käyttö heikentää lainsäädännön laatua ja demokraattista vastuuvelvollisuutta. Politiikan seurannan parantaminen parantaisi entisestään hallinnon tehokkuutta koko alueella. Vastuulliset julkishallinnot on organisoitu järkevästi, ne ovat vaikuttavia, tehokkaita ja avoimia ja toimivat rehellisesti. Tämä lisää yhteiskunnallista luottamusta, joka on olennaisen tärkeää yhteistyön ja kehityksen kannalta. Länsi-Balkanilla hallintorakenteet eivät aina noudata näitä periaatteita. Valtion virastoja ei aina ole perustettu ja organisoitu rationaalisesti tai tehokkaasti (esimerkiksi Albaniassa ja Kosovossa). Monissa tapauksissa vastuuvelvollisuutta koskevat lainsäädännölliset ja institutionaaliset puitteet ovat parantuneet, mutta varsinaiset vastuuvelvollisuuden käytännöt eivät (Albania, Pohjois-Makedonia ja Serbia). Pohjois-Makedonian on vielä hyväksyttävä uusi valtion organisaatiota koskeva laki, kun taas Bosnia ja Hertsegovina ei ole alkanut laatia oikeudellista kehystä, jolla varmistettaisiin vastuuvelvollisuuden lisääminen. Montenegron on parannettava vastuuvelvollisuutta ja julkisen tiedon saatavuutta. Turkissa hallinnon politisoituminen jatkui, ja vastuuvelvollisuus yleisöä kohtaan oli vähäistä ja poliittinen tahto uudistuksiin puuttuu edelleen. Strategisilla ja ammattimaisilla henkilöstöresursseilla ja virkamieshallinnoilla on ratkaiseva merkitys, jotta julkiselle sektorille saadaan houkuteltua osaajia, jotta he pysyvät työssään ja jotta heidän ammattitaitoaan voidaan kehittää. Tähän kuuluvat oikeudenmukainen ja kilpailukykyinen palkkaus ja ansioihin perustuvat menettelyt rekrytoinnissa, ylennyksissä ja irtisanomisissa. Pätevän henkilöstön puute on yksi tärkeimmistä syistä hallinnollisten valmiuksien ja viranomaisten suoriutumiskyvyn heikkoudelle koko alueella. Kaikilla mailla on edelleen ongelmia klientelismin rajoittamisessa, mikä on tarpeen ammattimaisemman ja vakaamman julkishallinnon luomisessa. Yrityksille ja suurelle yleisölle tarjottavien julkisten palvelujen parantaminen on asialistan kärjessä koko alueella, ja tällä alalla on havaittu eniten parannuksia. Yritysten ja kansalaisten oikeusvarmuutta on kuitenkin parannettava koko alueella edistämällä alakohtaisen lainsäädännön tehokasta yhdenmukaistamista yleisiä hallintomenettelyjä koskevan lain vaatimusten kanssa. Serbia, Albania, Montenegro ja Pohjois-Makedonia ottivat käyttöön sähköisen hallinnon aloitteita ja palveluja. Albania on ottanut käyttöön kattavan alustan digitaalisia palveluja varten. Sen on kuitenkin varmistettava yhtäläiset mahdollisuudet sen käyttöön kansalaisille, joilla on vähäiset digitaaliset taidot. Bosnia ja Hertsegovinan ja Kosovon on nopeutettava toimia kattavan sähköistä hallintoa koskevan politiikan laatimiseksi ja institutionaalisten vastuiden selventämiseksi. Julkisia hankintoja ja julkista varainhoitoa koskevien järjestelmien parantaminen on edelleen tärkeä tavoite valtion toiminnan vaikuttavuuden ja koskemattomuuden varmistamisessa koko alueella. Kosovo, Montenegro ja Pohjois-Makedonia edistyivät hankintajärjestelmiensä digitalisoinnissa. Albania otti käyttöön sähköisen muutoksenhaku- ja valitusjärjestelmän. Serbiassa vapautukset julkisia hankintoja koskevan lain soveltamisesta ovat lisääntyneet huomattavasti ja herättävät erittäin vakavaa huolta suuntauksena, joka on muutettava. Ne myös kyseenalaistavat läpinäkyvyyden yleisellä tasolla. Turkilla on edelleen suuria puutteita lainsäädäntönsä lähentämisessä EU:n säännöstöön, sillä julkisia hankintoja koskevien sääntöjensoveltamisala on kaventunut merkittävästi. Kansallisten hallintojärjestelmien uudistaminen moitteetonta varainhoitoa, johdon vastuuvelvollisuutta ja ulkoista tarkastusta varten on avainasemassa julkisen talouden kestävyyden varmistamiseksi. Edistystä tapahtui jonkin verran, sillä Serbia, Montenegro ja Pohjois-Makedonia laativat tai hyväksyivät uudet julkisen varainhoidon ohjelmat. Albania toteutti toimia uuden keskipitkän aikavälin tulostrategian valmistelemiseksi. Seuraavaksi on vuorossa näiden ohjelmien asianmukainen toteuttaminen. Bosnia ja Hertsegovinassa ensimmäinen kattava julkisen varainhoidon strategia odottaa ministerineuvoston hyväksyntää. Turkissa ei tapahtunut merkittävää kehitystä julkisen varainhoidon alalla. Julkisten investointien hoitamiseen liittyvien järjestelmien ja valmiuksien parantamisen on oltava kaikkien laajentumismaiden selkeä ja tärkeä tavoite varsinkin Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelman puitteissa. Edistystä tapahtui kuitenkin vähän viime vuoden aikana. Montenegro on tehnyt julkisten investointien hoitoa koskevan arvioinnin. Valmiuksien parantaminen on nyt olennaisen tärkeää. Pohjois-Makedoniassa julkisten investointien hoitoa koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpano on jäljessä aikataulusta, eikä julkisten investointien hoidosta vastaavaa yksikköä ole vielä perustettu. Serbian on sovellettava pääomahankkeiden hallinnoinnista annetun asetuksen mukaisia menetelmiä kauttaaltaan kaikkiin pääomainvestointeihin. Kaikkien on otettava käyttöön yhtenäinen, kattava, tehokas ja läpinäkyvä järjestelmä pääomainvestointien suunnittelua ja hallinnointia varten. Edistyminen julkisen sektorin sisäisen valvonnan ja johdon vastuuvelvollisuuden osalta oli yleisesti hidasta, mutta kolme maata edistyi jonkin verran. Albania hyväksyi maksurästien tarkastamista koskevat suuntaviivat ja tarkistetun menettelyn tuloksellisuuden tarkastamiselle. Bosnia ja Hertsegovinassa päivitettiin sekundaarista sääntelyä ja menettelyjä kaikilla tasoilla, ja ne sisällytettiin julkisen varainhoidon sisäistä valvontaa koskevaan tietotekniseen sovellukseen. Tämän ansiosta saatiin tuotettua konsolidoidut vuosikertomukset kaikilla tasoilla. Serbia toteutti kaksi sisäisen tarkastuksen järjestelyjä koskevaa vertaisarviointipilottia ja pani täytäntöön hiljattain parannetut johdon vastuuvelvollisuutta koskevat ohjeet. Kaikkien laajentumismaiden on parannettava valmiuksiaan tuottaa hyvälaatuisia tilastoja EU:n lainsäädännössä vahvistettujen ja Euroopan tilastoja koskevissa käytännesäännöissä edelleen kehitettyjen periaatteiden – ammatillinen riippumattomuus, puolueettomuus, luotettavuus, läpinäkyvyys ja luottamuksellisuus – mukaisesti. On myös erittäin tärkeää lisätä tietojen toimittamista Eurostatille. Pohjois-Makedonia ja Turkki toteuttivat väestö- ja asuntolaskennan vuoden 2021 kierroksella. Muiden Länsi-Balkanin kumppanien olisi myös suoritettava väestölaskenta ja myönnettävä riittävästi resursseja tilastolaitoksilleen. Yksi erityinen osa-alue, jolla kaikkien on edistyttävä, on makrotalouden tilastot, mukaan lukien julkisyhteisöjen rahoitustilastot. On tarpeen parantaa tilastojärjestelmän koordinointia kussakin maassa. Alue- ja paikallisviranomaisilla on keskeinen rooli EU:hun lähentymisessä ja myöhemmin EU:n sääntöjen soveltamisessa. Alue- ja paikallishallinnot ovat kansalaisia lähimpänä, ja niillä on keskeinen rooli julkisten palvelujen tarjoamisessa sekä kansalaisten luottamuksen kasvattamisessa valtion instituutioihin. Hallintojen on varmistettava, että keskus-, alue- ja paikallishallinnon välillä on tasapaino ja että sääntöjä, menettelyjä ja vaatimuksia sovelletaan ja henkilöstöä hallinnoidaan yhdenmukaisesti julkishallinnon kaikilla tasoilla. Tämä vaikuttaa suoraan alakohtaisten politiikkojen laatuun, julkisiin palveluihin ja viime kädessä kilpailukykyyn ja kasvuun, ja siksi siihen olisi kiinnitettävä enemmän huomiota laajentumismaissa. Kansalaisyhteiskunta

Länsi-Balkanilla on edelleen enimmäkseen aktiivinen ja elinvoimainen kansalaisyhteiskunta, joka seuraa hallituksen toimia ja osallistuu päätöksentekoon. Oikeudellisten toimenpiteiden hyväksyminen johti parannuksiin joissakin maissa Länsi-Balkanilla. Oikeudellista kehystä on kuitenkin edelleen kehitettävä ja sen täytäntöönpanon on oltava johdonmukaista, jotta varmistetaan kansalaisyhteiskunnalle suotuisa ympäristö, myös rekisteröintiprosessien osalta, parannetaan julkisen rahoituksen saatavuutta ja läpinäkyvyyttä (Bosnia ja Hertsegovina, Pohjois-Makedonia ja Serbia) ja vapaaehtoistoiminnan edellytyksiä (Albania ja Kosovo). On olennaisen tärkeää, että turvatoimenpiteitä ei käytetä väärin esimerkiksi terrorisminvastaisen lainsäädännön tai sellaisen lainsäädännön nojalla, joka koskee joukkotuhoaseiden leviämisen rahoittamisen estämistä (Turkki), rahanpesun ja terrorismin rahoituksen estämistä (Kosovo), vapaan tiedonsaannin rajoittamista (Montenegro) tai kokoontumisvapauden rajoittamista (Bosnia ja Hertsegovina). Kansalaisyhteiskunnan ja hallituksen välisissä institutionaalistetuissa yhteistyömekanismeissa on edelleen heikkouksia. On erittäin tärkeää, että hallitukset varmistavat edellytykset kansalaisjärjestöjen merkitykselliselle ja osallistavalle osallistumiselle päätöksentekoprosesseihin. Kansalaisyhteiskunta on paineen alaisena Serbiassa ja Bosnia ja Hertsegovinan Serbitasavallassa. Kansalaisjärjestöihin ja niiden rahoitukseen kohdistuvat sanalliset hyökkäykset ja mustamaalauskampanjat jatkuivat Serbiassa, ja Bosnia ja Hertsegovinan Serbitasavallassa jatkettiin kokoontumisvapauden rajoittamista. Turkissa tapahtui edelleen vakavaa taantumista. Kansalaisyhteiskuntaan kohdistui jatkuvaa painostusta. Sen mahdollisuudet toimia vapaasti ovat kaventuneet ja ihmisoikeuksien puolustajien ja kansalaisyhteiskunnan toimintaa on rajoitettu. Laajentumisalueen kansalaisjärjestöt tarjoavat edelleen palveluja muita heikommassa asemassa oleville ryhmille ja siten täydentävät tai korvaavat viranomaisten työtä. Talous Covid-19-pandemian vuonna 2020 aiheuttamien voimakkaiden kielteisten vaikutusten jälkeen Länsi-Balkanin ja Turkin taloudet elpyivät nopeasti vuonna 2021. Talouden nousun voimakkuus vaihteli suuresti. Reaalisen BKT:n kasvu oli kaksinumeroista Montenegrossa (12,4 prosenttia), Turkissa (11 prosenttia) ja Kosovossa (10,5 prosenttia). Kasvu oli hieman hitaampaa mutta kuitenkin vahvaa Albaniassa (8,3 prosenttia), Serbiassa (7,4 prosenttia) ja Bosnia ja Hertsegovinassa (7,1 prosenttia). Pohjois-Makedoniassa tuotannon kasvu oli maltillisempaa (4 prosenttia). Covid-19-pandemiaan liittyvien rajoitusten asteittainen poistaminen ja vuoden 2020 voimakkaasta laskusuhdanteesta johtuva vertailuajankohdan vaikutus (erityisesti matkailualan osuuden vuoksi) vaikuttivat merkittävästi elpymiseen joissakin maissa. Erityisesti Montenegrossa tapahtunut erittäin voimakas kasvu oli seurausta niistä. Vakaan elpymisen keskeiset tekijät olivat seuraavat: nousujohteinen yksityinen kulutus, jota ruokkivat patoutunut kysyntä ja jatkuvat kriisin lievittämiseen tähtäävät tukitoimenpiteet joissakin maissa, investointien lisääntyminen, erityisesti julkiset pääomamenot Serbiassa ja Pohjois-Makedoniassa, ja erityisesti Turkin tapauksessa viennin voimakas kasvu. Talousnäkymiin liittyy erittäin suurta epävarmuutta, joka johtuu pääasiassa Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen taloudellisista seurauksista. Tällä odotetaan olevan kielteisiä vaikutuksia talouksiin, vaikkakin vaihtelevassa määrin, mikä johtuu seuraavien eroista: kunkin maan suorat ja välilliset kauppayhteydet, kunkin maan energiaintensiteetti, elintarvikkeiden hintainflaation merkitys ja matkailun rooli. Kaikissa maissa energian ja elintarvikkeiden hintojen nousun vaikutusten lieventämiseksi toteutetut finanssipoliittiset toimenpiteet yhdessä Venäjän Ukrainaa vastaan käymästä sodasta johtuvan taloudellisen tuloksen supistumisen kanssa saattavat häiritä talouden vakauttamista tai hidastaa sitä. Inflaatio on kiihtynyt huomattavasti Länsi-Balkanilla, kun taas Turkissa maailmanlaajuisten hintapaineiden vaikutusta pahensivat epätavalliset rahapoliittiset päätökset, jotka johtivat liiran arvon huomattavaan heikkenemiseen ja nostivat inflaation korkeimmalle tasolle kahteen vuosikymmeneen (yli 80 prosenttia heinäkuussa 2022). Rakenneuudistusten nopeuttamisesta on tullut entistäkin tärkeämpää, jotta voidaan edistää kestävää elpymistä keskipitkällä aikavälillä ja edistyä kahden EU-jäsenyyden taloudellisen ehdon täyttämisessä: toimivan markkinatalouden varmistaminen ja kyky selviytyä kilpailupaineista ja markkinavoimista EU:ssa. Useimmat Länsi-Balkanin kumppanit ovat edistyneet jonkin verran tai hyvin toimivan markkinatalouden edistämisessä, mutta Bosnia ja Hertsegovinassa on tapahtunut jonkin verran taantumista. Turkki ei ole edistynyt tältä osin. Tällä hetkellä yhtäkään Länsi-Balkanin kumppania ei voida pitää täysin toimivana markkinataloutena, ja sääntöjen noudattamisen taso vaihtelee. Bosnia ja Hertsegovina ja Kosovo ovat vielä alkuvaiheessa, mutta Pohjois-Makedonia on jo hyvin valmistautunut. Albaniaa ja Montenegroa pidetään kohtuullisesti valmistautuneina, kun taas Serbia on kohtalaisen ja hyvän valmistautumisen välimaastossa. Turkin markkinatalous on pitkälle edennyt, mutta vakava huoli sen toiminnasta on lisääntynyt, sillä tärkeillä osa-alueilla on tapahtunut taantumista. Näitä ovat esimerkiksi rahapolitiikan harjoittaminen, institutionaalinen ympäristö ja sääntely-ympäristö, puuttuminen hinnoitteluun ja läpinäkymättömät valtiontuet. Ainoastaan Turkki on hyvin valmistautunut selviytymään kilpailupaineista ja markkinavoimista. Serbia, Montenegro ja Pohjois-Makedonia ovat valmistautuneet kohtalaisesti ja Albania jossain määrin, kun taas Bosnia ja Hertsegovina ja Kosovo ovat vielä alkuvaiheessa. EU:n talous- ja rahoitusasioita koskevasta vuoropuhelusta Länsi-Balkanin ja Turkin kanssa on vuosien mittaan tullut tärkeä foorumi, jolla voidaan keskustella ja sopia keskipitkän aikavälin finanssipoliittisista suunnitelmista ja talouspolitiikan strategioista ja painopisteistä kumppaneiden vuosittain toimittamien talouden uudistusohjelmien pohjalta. Prosessi huipentuu yhteisesti hyväksyttyihin ministeritason päätelmiin, jotka sisältävät maakohtaisia toimintapoliittisia ohjeita. Niiden tarkoituksena on ohjata finanssi- ja rakennepolitiikkaa Länsi-Balkanilla ja Turkissa. Yhteisesti sovittujen toimintapoliittisten ohjeiden täytäntöönpanoaste heikkeni Länsi-Balkanilla ja Turkissa ja laski 42,9 prosenttiin vuonna 2021, kun se vuonna 2020 oli 50,8 prosenttia. Tämä heikkeneminen liittyy osittain siihen, että vuonna 2021 palattiin haastavampia uudistuksia koskeviin toimintapoliittisiin ohjeisiin sen jälkeen, kun vuonna 2020 oli keskitytty covid-19-kriisiin liittyviin lyhyen aikavälin toimenpiteisiin. Toimia olisi jatkettava julkisen talouden edelleen vakauttamiseksi ja siirtymiseksi kasvupainotteisempiin talousarvioihin, myös edistämällä digitaalista ja vihreää siirtymää ja inhimillisen pääoman kehittämistä. Ulkoisille häiriöille haavoittuvuuden vähentämisestä sekä elintarviketurvan ja energiavarmuuden parantamisesta on tullut ratkaisevan tärkeää. Liiketoimintaympäristön parantaminen ja EU:n sääntöihin ja vaatimuksiin perustuvan alueellisen taloudellisen yhdentymisen syventäminen lisäisi myös merkittävästi Länsi-Balkanin houkuttelevuutta investointikohteena ja edistäisi entisestään sen talouskasvua. Turkissa talous- ja rahoitusalan sääntelyviranomaisten toiminnallisen riippumattomuuden palauttaminen on keskeinen haaste. Länsi-Balkanin ja Turkin työmarkkinoille on edelleen tyypillistä, että työvoimaosuus ja työllisyys ovat kaiken kaikkiaan alhaisia (erityisesti naisten ja nuorten keskuudessa), kun taas epävirallisen sektorin osuus ja työttömyys ovat korkeita. Sukupuolten välisessä työllisyyserossa oli vuonna 2020 vaihtelua Montenegron, Serbian ja Albanian noin 13–15 prosenttiyksiköstä Kosovon noin 33 prosenttiyksikköön ja Turkin 38 prosenttiyksikköön eli selvästi yli EU27:n keskiarvon, joka on 11 prosenttiyksikköä. On selvästi tarpeen parantaa heikosti kohdennettua aktiivista työmarkkinapolitiikkaa, jolla autetaan ihmisiä löytämään työtä tai koulutusta. Tässä yhteydessä Länsi-Balkanin kumppanit sitoutuivat heinäkuussa 2021 asteittain perustamaan, ottamaan käyttöön ja tehostamaan nuorisotakuujärjestelmiä EU:n mallin mukaisesti, ja useimmat niistä perustivat ministeriöiden välisiä asiantuntijaryhmiä laatimaan nuorisotakuun täytäntöönpanosuunnitelmia. Osaamisen osalta on edelleen rakenteellisia kohtaanto-ongelmia heikkojen koulutusjärjestelmien ja inhimilliseen pääomaan tehtyjen investointien riittämättömyyden vuoksi. Koulutusalan uudistukset, investoinnit koulutukseen sekä täydennys- ja uudelleenkoulutus ovat avainasemassa työmarkkinatilanteen parantamiseksi ja ammattitaitoisen työvoiman kasvavaan pulaan vastaamiseksi. Talouden digitalisointi ja kaikkien yhteiskuntaryhmien digiosaamisen kehittäminen ovat olennaisen tärkeitä pyrittäessä parantamaan työllistyvyyttä ja vauhdittamaan digitaalitaloutta. Korkea köyhyysaste on edelleen ongelma kaikissa kumppanitalouksissa, ja sitä pahentavat covid-19-pandemia ja korkeat yksityiset terveydenhuoltomenot. Elintarvikkeiden ja energian hintojen viimeaikaisen nousun odotetaan pahentavan köyhyyttä entisestään. Siksi sosiaalisen suojelun järjestelmien tehostaminen ja sosiaalimenojen kohdentaminen köyhimpiin väestönosiin on entistäkin tärkeämpää. III. KYKY TÄYTTÄÄ JÄSENYYSVELVOITTEET Lähentyminen sisämarkkinoiden alalla mahdollistaa sen, että maat saavat vakautus- ja assosiaatiosopimuksesta parhaan mahdollisen hyödyn ja kaupan yhdentymistä EU:n kanssa voidaan lisätä ottaen huomioon, että EU on edelleen alueen ylivoimaisesti suurin kauppakumppani. Lähentyminen lisää myös EU:n investointien houkuttelevuutta ja helpottaa toimitusketjujen synergioita, työpaikkojen luomista ja pääoman saantia. Yleisesti ottaen Länsi-Balkanin alue on kohtalaisesti valmistautunut monilla sisämarkkinoiden osa-alueilla. Tavaroiden vapaan liikkuvuuden alalla Kosovo, Montenegro ja Serbia edistyivät jonkin verran, Albania edistyi vain vähän ja Bosnia ja Hertsegovina ja Pohjois-Makedonia eivät edistyneet lainkaan. Albania ja Kosovo edistyivät jonkin verran palvelujen vapaan liikkuvuuden suhteen, kun taas Pohjois-Makedonia, Montenegro ja Serbia edistyivät vain vähän. Pohjois-Makedonia edistyi hyvin pääoman vapaan liikkuvuuden suhteen, Albania, Kosovo ja Montenegro edistyivät jonkin verran. Kilpailupolitiikan alalla Kosovo ja Montenegro edistyivät jonkin verran, Albania ja Serbia vain vähän, kun taas Bosnia ja Hertsegovina ja Pohjois-Makedonia eivät edistyneet lainkaan. Albania edistyi hyvin immateriaalioikeuksien alalla ja Kosovo, Montenegro ja Serbia edistyivät kaikki jonkin verran. Albania edistyi edelleen hyvin rahoituspalvelujen alalla, jolla Kosovo, Pohjois-Makedonia ja Montenegro edistyivät myös. Alueellisella yhteistyöllä ja osallistavilla alueellisilla yhteistyökehyksillä, kuten Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskevalla EU:n strategialla ja Tonavan aluetta koskevalla EU:n strategialla, helpotettiin edelleen EU:n sisämarkkinoille osallistumisen valmistelua. Tällaisilla kehyksillä edistetään hallinnollisia valmiuksia EU:n eri politiikoissa, myös koheesiopolitiikassa, ja tarjotaan foorumi eri hallintotasojen yhteistyölle. Länsi-Balkanin yhteiset alueelliset markkinat perustuvat EU:n sääntöihin ja normeihin. Ne toimivat ponnahduslautana, kun aluetta integroidaan entistä tiiviimmin EU:n sisämarkkinoihin ennen varsinaista jäsenyyttä. Turkki edistyi jonkin verran rahoituspalvelujen alalla ja vain vähän tavaroiden vapaan liikkuvuuden, immateriaalioikeuksien sekä kuluttajien ja terveyden suojelun aloilla. Maa on edistynyt hyvin yhtiöoikeuden alalla, ja sen valmistelut ovat pitkällä tavaroiden vapaan liikkuvuuden, rahoituspalvelujen, kuluttajien ja terveyden suojelun sekä immateriaalioikeuksien aloilla. Väärennösten määrä on kuitenkin edelleen huolestuttava, ja lainvalvontaa on parannettava. Valmistelut ovat alkuvaiheessa palvelujen ja työntekijöiden vapaan liikkuvuuden suhteen, joiden osalta ei tapahtunut edistystä. Kilpailukykyä ja osallistavaa kasvua koskevat uudistukset ovat erittäin merkityksellisiä Länsi-Balkanin talouden uudistusohjelmien kannalta, ja niitä tuetaan talous- ja investointisuunnitelmalla. Uudistusten avulla voidaan parantaa alueen kilpailukykyä, tehdä siitä yritysten näkökulmasta houkuttelevampi ja kaventaa eroja suhteessa EU:n talouteen. Yksityissektorin kilpailukyvyn tukemiseksi julkaistiin helmikuussa 2022 ensimmäinen ehdotuspyyntö yksityisen sektorin sekarahoituksesta Länsi-Balkanin investointikehyksen (WBIF)