Erityiskertomus FLEGT-toimintasuunnitel man 
mukainen EU:n tuki 
puuntuottajamailleFI 2015  nro 13
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN

EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
P . +352 4398-1
Sähköposti: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta  
(http://europa.eu ).
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2015
Print ISBN 978-92-872-2750-8 ISSN 1831-0958 doi:10.2865/415596 QJ-AB-15-011-FI-C
PDF ISBN 978-92-872-2753-9 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/47474 QJ-AB-15-011-FI-N
EPUB ISBN 978-92-872-2802-4 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/26742 QJ-AB-15-011-FI-E
© Euroopan unioni, 2015
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Printed in Luxembourg
FLEGT-toimintasuunnitelman   
mukainen EU:n tuki 
puuntuottajamaille
(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn  
sopimuksen 287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)ErityiskertomusFI 2015  nro 13
02
 Tarkastustiimi
Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa käsitellään eri talousarvioaloilla tai hallinnollisilla aloilla toimitettujen 
tuloksellisuuden ja säännönmukaisuuden tarkastusten tuloksia. Tilintarkastustuomioistuin valitsee ja suunnittelee nämä 
tarkastustehtävät niin, että niillä saadaan aikaan mahdollisimman suuri vaikutus. Se ottaa valinta- ja suunnitteluvaiheessa 
huomioon tuloksellisuuteen tai säännönmukaisuuteen kohdistuvat riskit, asianomaisten tulojen tai menojen määrän, 
tulevat kehityssuunnat sekä poliittiset näkökohdat ja yleisen edun.
Tämän tuloksellisuuden tarkastuksen toimitti III tarkastusjaosto, jonka puheenjohtaja on tilintarkastustuomioistuimen 
jäsen Karel Pinxten. Jaosto on erikoistunut ulkoisten toimien menoaloihin. Tarkastus toimitettiin tilintarkastustuomio -
istuimen jäsenen Karel Pinxtenin johdolla, ja siihen osallistuivat kabinettipäällikkö Gerard Madden, kabinettiavustaja Mila 
Strahilova, yksikönpäällikkö Gérald Locatelli, tiiminvetäjä Piotr Zych, johtava tarkastaja Ruurd de Jong sekä tarkastajat 
Laetitia Cadet ja Peter Kovacs.
Vasemmalta oikealle:  G. Madden, R. de Jong, K. Pinxten, M. Strahilova, 
P . Zych, G. Locatelli.

03
 Sisällys
Kohta
 Sanasto ja lyhenteet
I–VI  Tiivistelmä
1–9 Johdanto
1–3 Laiton puunkorjuu on maailmanlaajuinen ongelma
4–9 FLEGT-toimintasuunnitelma on EU:n vastaus ongelmaan
10–12  Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa
13–56  Huomautukset
13–34  FLEGT-tukea puuntuottajamaille ei suunniteltu eikä kohdennettu riittävän hyvin
14–18  Komissio yksilöi monenlaisia mahdollisia toimenpiteitä
19–26  Komission laatima työsuunnitelma on puutteellinen
27–34  Komissio ei priorisoinut tukeaan selkeästi
35–56  EU:n tuki puuntuottajamaille ei ollut riittävän vaikuttavaa
36–43  Keskeisiin tarkastettuihin hankkeisiin liittyi ongelmia
44–52  Edistys kohti lupien myöntämistä on hidasta
53–56  Seuranta- ja raportointimenettelyt olivat puutteellisia
04 Sisällys
57–59  Johtopäätökset ja suositukset
 Liite I  —  FLEGT-ohjelmien sekä metsähallinnon ja kaupan ohjelmien täytäntöönpano 
kaudella 2003–2013
 Liite II  — Tarkastetut hankkeet
 Liite III  — Tarkastetut hankearvioinnit ja tulosperusteista seurantaa koskevat kertomukset
 Liite IV  — Transparency International – Korruptioindeksi (CPI) 2007–2013
 Komission vastaus
05
 Sanasto  
ja lyhenteet
AKT : Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmä (Maakohtainen strategia -asiakirja)
DCI : Kehitysyhteistyön rahoitusväline
EFI: Euroopan metsäinstituutti
EKR : Euroopan kehitysrahasto
EKR:t ovat pääasialliset rahoitusvälineet, joiden avulla Euroopan unioni tukee AKT -valtioiden sekä merentakaisten 
maiden ja alueiden (MMA) kanssa tehtävää kehitysyhteistyötä. Euroopan unionin suhteet AKT -valtioihin sekä 
merentakaisiin maihin ja alueisiin perustuvat Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 tehtyyn kumppanuussopimukseen 
(’Cotonoun sopimus’), joka kattaa 20 vuoden ajanjakson. Sopimuksen keskeisenä tavoitteena on vähentää 
köyhyyttä ja lopulta poistaa se.
ENPI : Eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline
EU-FLEGT : Euroopan unioni  – Metsälainsäädännön soveltamisen valvonta, metsähallinto ja puukauppa
FAO : Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö
GIZ : Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit GmbH (saksalainen kansainvälisen yhteistyön 
organisaatio)
Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto : Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden 
pääosasto panee täytäntöön monenlaisia komission ulkoisen tuen välineitä, jotka rahoitetaan EKR:istä ja yleisestä 
talousarviosta.
06 Sanasto ja lyhenteet 
Pk-yritykset : Pienet ja keskisuuret yritykset
REDD+ : Metsäkadosta ja metsien tilan heikkenemisestä aiheutuvien päästöjen vähentäminen plus  –ohjelma
Yhdistyneiden kansakuntien REDD -ohjelmassa, joka koskee metsäkadon ja metsien tilan heikkenemisestä 
aiheutuvien päästöjen vähentämistä, määritetään metsiin varastoituneen hiilen taloudellinen arvo. Tämä kannustaa 
kehitysmaita vähentämään metsäkadosta aiheutuvia päästöjä ja investoimaan vähähiilisiin toimiin, jotka edistävät 
kestävää kehitystä. REDD+ ulottuu metsäkatoa ja metsien tilan heikkenemistä laajemmalle sisältäen kestävän 
metsänhoidon ja -suojelun sekä metsien hiilivarastojen lisäämistoimet.
ROM : Tulosperusteinen seurantajärjestelmä
Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto perusti tulosperusteisen seurantajärjestelmän vuonna 2000 
lujittamaan kehitysavun seurantaa, arviointia ja avoimuutta. Järjestelmä perustuu ulkoisten asiantuntijoiden paikan 
päällä suorittamiin lyhyisiin ja keskitettyihin arviointeihin.
SVLK : Sistem Verifikasi Legalitas Kayu (Indonesian puutavaran laillisuuden todentava järjestelmä)
07
I
Laiton puunkorjuu ja laiton puukauppa ovat yhä 
ongelmana, vaikka niitä on torjuttu kansainvälisin 
toimin 1990-luvun lopulta lähtien. Ne vahingoittavat 
ympäristöä ja hävittävät luonnon monimuotoisuutta, 
haittaavat metsistä riippuvaisten väestöryhmien 
elinkeinojen harjoittamista, vääristävät markkinoita, 
lisäävät korruptiota sekä heikentävät oikeusvaltiota ja 
hyvää hallintoa.
II
Komissio esitti vuonna 2003 ehdotuksen metsälain -
säädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja 
puukauppaa (Action Plan on Forest Law Enforcement, 
Governance and Trade, FLEGT) koskevaksi EU:n toimin -
tasuunnitelmaksi tarkoituksenaan ratkaista laittoman 
puunkorjuun ja siihen liittyvän puukaupan ongelma. 
FLEGT -aloitteella pyritään vähentämään laitonta puun -
korjuuta maailmanlaajuisesti tukemalla puuntuotta -
jamaiden metsähallintoa ja vähentämällä laittoman 
puutavaran kulutusta EU:ssa. Toimintasuunnitelman 
lähtökohtana on kahdenvälisen sopimuksen teke -
minen EU:n ja puuta vievän maan välillä. Tällaisessa 
vapaaehtoisessa FLEGT -kumppanuussopimuksessa 
puuta vievä maa sitoutuu käymään kauppaa ainoas -
taan laillisesti korjatusta puusta valmistetuilla tuot -
teilla. Sopimukseen kuuluu, että viejämaat kehittävät 
järjestelmiä, joilla ne todentavat puutavaransa lailli -
suuden, ja että niille annetaan lupa myöntää FLEGT -lu-
pia, kun asetetut ehdot täyttyvät.
III
Tilintarkastustuomioistuin tutki, hallinnoiko komissio 
hyvin tukea, jota myönnetään puuntuottajamaille 
EU-FLEGT-toimintasuunnitelman mukaisesti laittoman 
puunkorjuun torjumiseen. Tilintarkastustuomioistuin 
katsoo, että komissio ei hallinnoinut tukea riittävän 
hyvin.IV
FLEGT -tukea ei suunniteltu eikä kohdennettu riittävän 
hyvin. Komissio laati FLEGT -toimintasuunnitelman 
innovatiivisesti ja yksilöi mahdolliset toimenpiteet. 
Se ei kuitenkaan määrittänyt tarkoituksenmukaista 
työsuunnitelmaa, joka sisältää selkeät tavoitteet, 
välitavoitteet ja toimiin osoitetut määrärahat. Näiden 
eri tekijöiden valmistelutyö olisikin ollut vaikeaa aivan 
aloitteen alkuvaiheessa, mutta ne olisi pitänyt määrit -
tää suunnitelman toteuttamisen alkuvuosina. Apua ei 
myönnetty selkeitä kriteereitä käyttäen, ja tuen vaiku -
tus heikkeni, koska mukana oli lukuisia maita. Asetus, 
jossa kielletään laittomasti tuotetun puun tuonti 
EU:hun (Euroopan unionin puutavara -asetus), mai -
nittiin toimintasuunnitelmassa vuonna 2003 yhtenä 
mahdollisena toimenpiteenä. Asetusta ei kuitenkaan 
ole vieläkään pantu täytäntöön kokonaisuudessaan.
V
EU:n tuki puuntuottajamaille ei ollut riittävän vaikut -
tavaa. Keskeiset tarkastetut hankkeet, joiden tarkoi -
tuksena oli lisätä julkisen hallinnon valmiuksia, eivät 
onnistuneet pyrkimyksissään. Moni hankkeista lisäsi 
tietoisuutta laittomaan puunkorjuuseen liittyvistä 
kysymyksistä ja vahvisti kansalaisjärjestöjä, mutta 
niissä ilmeni usein ongelmia. Toimintasuunnitelma 
esitettiin 12 vuotta sitten. Kiinnostus vapaaehtoi -
siin kumppanuussopimuksiin on ollut laajaa, mutta 
FLEGT -lupajärjestelmä ei ole edelleenkään toimin -
nassa, ja useita lupien käyttöönotolle asetettuja 
peräkkäisiä määräaikoja on päästetty umpeutumaan. 
Edistymisen seuranta oli riittämätöntä etenkin siksi, 
että tilivelvollisuuskehys puuttui, ja myös raportoimi -
nen edistymisestä oli epätyydyttävää.
VI
Tässä kertomuksessa esitetään useita suosituksia, 
joilla pyritään parantamaan aloitteen hallinnointia 
tulevaisuudessa.Tiivistelmä
08
 Johdanto
Laiton puunkorjuu on 
maailmanlaajuinen 
ongelma
01 
Laiton puunkorjuu ja laiton puukauppa 
ovat yhä ongelmana, vaikka niitä on 
torjuttu kansainvälisin toimin 1990-lu -
vun lopulta lähtien. Ne vahingoittavat 
ympäristöä ja hävittävät luonnon 
monimuotoisuutta, haittaavat metsistä 
riippuvaisten väestöryhmien elinkeino -
jen harjoittamista, vääristävät markki -
noita, lisäävät korruptiota sekä heiken -
tävät oikeusvaltiota ja hyvää hallintoa. 
Niiden vuoksi valtioilta jää saamatta 
luonnonvaroihin perustuvia tuloja, 
mikä haittaa kestävää kehitystä eräissä 
maailman köyhimmistä maista.
02 
Laittomasta puunkorjuusta ja laitto -
masta puukaupasta on kyse silloin, 
kun puutavara korjataan, kuljetetaan, 
ostetaan tai myydään vastoin maan 
lainsäädäntöä. ’Laittomuus’ määrite -
tään niin ollen suhteessa asianomai -
seen kansalliseen lainsäädäntöön.
03 
Koska kyseinen puunkorjuu on lai -
tonta, sen laajuutta on vaikea mitata. 
Laittoman puutavaran vuosittaiseksi 
arvoksi on arvioitu jopa 100 miljardia 
Yhdysvaltain dollaria1, mutta arviot 
todellakin vaihtelevat huomattavasti. 
Laajalti hyväksytty näkemys kuitenkin 
on, että laiton puunkorjuu on endee -
minen ongelma monissa tärkeissä 
tuottajamaissa, etenkin silloin, kun 
korruptio on yleistä ja markkinoille 
pääsy helppoa.FLEGT -toimintasuunni -
telma on EU:n vastaus 
ongelmaan
04 
Laittoman puunkorjuun ja laittoman 
puukaupan kielteiset vaikutukset 
ovat aiheuttaneet maailmanlaajuista 
huolta2. Tämän vuoksi komissio laati 
vuonna 2003 ehdotuksen metsälain -
säädännön soveltamisen valvontaa, 
metsähallintoa ja puukauppaa (FLEGT) 
koskevaksi EU:n toimintasuunnitel -
maksi3. FLEGT -toimintasuunnitelmalla 
pyritään vähentämään laitonta puun -
korjuuta maailmanlaajuisesti tukemalla 
puuntuottajamaiden metsähallintoa 
ja vähentämällä laittoman puutavaran 
tuontia EU:hun. Toimintasuunnitel -
ma muodostaa toimenpidekokonai -
suuden, jolla pyritään ratkaisemaan 
laittoman puunkorjuun ja laittoman 
puukaupan ongelma sekä tarjon -
nan että kysynnän kautta (ks. laa-
tikko 1 ). Neuvosto oli tyytyväinen 
FLEGT -toimintasuunnitelmaan ja piti 
sitä ensimmäisenä toimenpiteenä 
puuttua laittomaan puunkorjuuseen ja 
puukauppaan yhteistyöhön ja koordi -
nointiin perustuvalla tavalla yhdessä 
puunkuluttaja- ja tuottajamaiden, 
yksityisen sektorin ja muiden sidos -
ryhmien kanssa4. Neuvosto hyväksyi 
vuonna 2005 asetuksen FLEGT -lupajär -
jestelmän perustamisesta. Järjestelmä 
koskee tiettyjen puutuotteiden tuontia 
vapaaehtoisen kumppanuussopimuk -
sen EU:n kanssa tehneistä maista5.1 UNEP , Interpol, Green Carbon, 
Black Trade: Illegal Logging, 
Tax Fraud and Laundering in 
the World’s Tropical Forests. 
A Rapid Response Assessment, 
2012.
2 Kansainvälisiä toimia 
laittoman puunkorjuun 
torjumiseksi tehosti metsiä 
koskeva toimintaohjelma, 
jonka G8-ryhmä käynnisti 
toukokuussa 1998. G8-ryhmän 
keskustelut johtivat sarjaan 
konferensseja, joiden aiheena 
olivat metsälainsäädännön 
soveltamisen valvominen ja 
metsähallinto (FLEG). 
Maailmapankki koordinoi 
Itä-Aasiassa (Bali 2001), 
Afrikassa (Yaoundé 2003) ja 
Euroopassa (Pietari 2005) 
järjestettyjä konferensseja. 
Konferensseihin osallistui 
hallitusten, elinkeinoelämän ja 
valtioista riippumattomien 
järjestöjen edustajia sekä 
tutkijoita tarkoituksenaan 
perustaa tuottaja- ja 
kuluttajamaiden 
yhteistyökehyksiä.
3 Metsälainsäädännön 
soveltamisen valvonta, 
metsähallinto ja puukauppa 
(FLEGT) – Ehdotus EU:n 
toimintasuunnitelmaksi, 
KOM(2003) 251 lopullinen, 21. 
toukokuuta 2003.
4 Neuvoston päätelmät 2003/C 
268/01 (EUVL C 268, 7.11.2003, 
s. 1).
5 Neuvoston asetus (EY) 
N:o 2173/2005 Euroopan 
yhteisöön suuntautuvaa 
puutavaran tuontia koskevan 
FLEGT -lupajärjestelmän 
perustamisesta (EUVL L 347, 
30.12.2005, s. 1).
09 Johdanto
05 
Toimintasuunnitelman lähtökohtana 
on kahdenvälisen sopimuksen te -
keminen EU:n ja puuta vievän maan 
välillä. Tällaisessa vapaaehtoisessa 
FLEGT -kumppanuussopimuksessa 
molemmat osapuolet sitoutuvat 
käymään kauppaa ainoastaan lailli -
sesti korjatusta puusta valmistetuilla 
tuotteilla. Näiden sopimusten mukai -
sesti viejämaat kehittävät järjestel -
miä, joilla todennetaan, että puu on 
korjattu laillisesti. Kun komissio katsoo 
vaatimusten täyttyneen, viejämaat 
hyväksytään FLEGT -lupajärjestelmään. 
Toimintasuunnitelmassa annetaan 
esimerkki FLEGT -lupien ja niihin liitty -
vien vientilupien hakumenettelyistä 
(ks. laatikko 2 ). Käytännössä useim -
mat kumppanimaat ovat päättäneet 
soveltaa tulevaa lupajärjestelmää 
EU:hun viemänsä puutavaran lisäksi 
myös muille markkinoille viemäänsä 
puutavaraan sekä kulutukseen omassa 
maassa.EU-FLEGT-toimintasuunnitelman rakenne
Seuraavien FLEGT -toimintasuunnitelmaan sisältyvien toimenpiteiden tavoitteena on lisätä todennetun lailli -
sesti tuotetun puutavaran kysyntää kuluttajien keskuudessa: a) kannustetaan EU:n yksityistä sektoria hyväk -
symään hankintaperiaatteet, joilla se varmistaa, että tuotantoketjuihin päätyy ainoastaan laillisesti korjattua 
puutavaraa; b) kannustetaan EU:n jäsenvaltioita vahvistamaan julkisia hankintoja koskevat periaatteet, joissa 
vaaditaan, että kaiken toimitettavan puutavaran laillisuus on todennettu; c) lujitetaan EU:n puutavara -asetusta 
ja siten estetään laittomasti korjatun puutavaran pääsy EU:n markkinoille; d) kehitetään toimenpiteitä, joilla 
estetään investointeja toimintaan, joka kannustaa laittomaan puunkorjuuseen. […]
Toimintasuunnitelma sisältää seuraavat toimenpiteet, joilla pyritään tukemaan kehitysmaita, jotta ne voivat 
kehittää valmiuksiaan toimittaa laillisesti tuotettua puutavaraa: a) EU antaa teknistä ja taloudellista tukea valtioi -
den ja valtioista riippumattomien toimijoiden hallinnon parantamiseen ja valmiuksien kehittämiseen; b) tuetaan 
puutavaran tuottajamaiden toimia, joilla ne torjuvat laitonta puunkorjuuta, estämällä kahdenvälisin kauppasopi -
muksin (vapaaehtoiset kumppanussopimukset) laittomasti tuotetun puutavaran pääsy EU:n markkinoille.
Lähde:  http://www.euflegt.efi.int/documents/10180/118682/Introduction%20to%20FLEGTLaatikko 1
10 Johdanto
Esimerkki vapaaehtoisten kumppanuussopimusten mukaisesta menettelystä 
puutavaran laillisuuden sertifiointia varten
”Vaihe 1 : FLEGT -kumppanimaa nimeää akkreditointielimen, jolla on valtuudet nimetä puutuotteiden laillisuu -
den vahvistamisesta vastaavat laitokset.
Vaihe 2 : FLEGT -kumppanimaa nimeää riippumattoman valvontaelimen ja ottaa käyttöön avoimen 
riitojenratkaisujärjestelmän.
Vaihe 3 : Euroopan komissio vahvistaa, että ehdotettu järjestelmä on riittävän luotettava sen todentamiseksi, 
että puutavara on laillisesti korjattua.
Vaihe 4 : Laillisesti korjatulle puutavaralle myönnetään lupa, jonka perusteella tulliviranomaiset sallivat puuta -
varan viennin. […]
Vaihe 5 : Vientilupa, jolla varmennetaan puutavaran laillisuus, esitetään yhteisön satamassa, jossa puutavara 
ilmoitetaan luovutettavaksi vapaaseen liikkeeseen EU:ssa. Jäsenvaltion tulliviranomaiset tarkastavat luvan 
vertailemalla sen tietoja kuljetuksen ennakkoilmoituksen tietoihin. […]
Vaihe 6 : Tulli hyväksyy EU:ssa tapahtuvaan vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevat ilmoitukset ainoastaan, 
jos puutavaran mukana seuraa vaadittu vientilupa.”
Lähde:  KOM(2003) 251 lopullinen, s. 13.Laatikko 2
06 
Komissio ja EU:n jäsenvaltiot antavat 
taloudellista ja teknistä tukea kump -
panimaille, jotka kehittävät metsä -
hallintoaan ja perustavat tai paran -
tavat järjestelmiä, joilla todennetaan 
kansallisen lainsäädännön noudatta -
minen. FLEGT -toimintasuunnitelman 
osa ”Puuntuottajamaiden tukeminen” 
koostuu seuraavista osatekijöistä:
a) Tuetaan politiikan uudistamista 
koskevia prosesseja, vaikuttavien 
lakien säätämistä ja menettelyjen 
yksinkertaistamista sekä suojellaan 
metsästä elinkeinonsa saavia väes -
töryhmiä ja otetaan ne mukaan 
metsänsuojeluohjelmiin.b) Autetaan kehittämään luotettavia 
valvonta- ja seurantajärjestelmiä, 
joiden avulla voidaan erottaa toi -
sistaan laillinen ja laiton tuotanto 
sekä seurata puutavaran kulkua 
korjuupaikalta jalostuslaitosten ja 
satamien kautta loppukäyttäjien 
markkinoille sekä myötävaikute -
taan tietojen avoimuuden lisäämi -
seen metsäalalla.
c) Tuetaan laaja -alaisia hallinnonuu -
distuksia kehittämällä esimerkiksi 
oikeuslaitoksen sekä poliisi- ja 
puolustusvoimien valmiuksia, jotta 
voidaan paremmin torjua korrup -
tiota, koota näyttöä ympäristö -
rikoksista ja nostaa kanteita.
11 Johdanto
07 
EU myöntää tähän tarkoitukseen varo -
ja EKR:n kautta sekä yleisestä talous -
arviostaan. FLEGT -tukea myönnettiin 
35 maalle kaikkiaan noin 300 mil -
joonaa  euroa vuosina 2003–20136 
(ks. liite I ).
08 
Komissiossa kansainvälisen yhteis -
työn ja kehitysasioiden pääosasto ja 
ympäristöasioiden pääosasto johtavat 
FLEGT -toimintasuunnitelmaan liittyviä 
toimia. Kansainvälisen yhteistyön ja 
kehitysasioiden pääosasto vastaa kol -
mansille tuottajamaille suunnattavan 
FLEGT -rahoituksen hallinnoinnista. Se 
panee kehitysyhteistyöohjelmat täy -
täntöön ja neuvottelee vapaaehtoisista 
kumppanuussopimuksista AKT -maiden 
sekä Guyanan ja Hondurasin kanssa. 
Ympäristöasioiden pääosasto neuvot -
telee vapaaehtoisista kumppanuus -
sopimuksista Aasian maiden kanssa. 
Lisäksi se vastaa Euroopan unionin 
puutavara -asetuksesta, puuntuotta -
ja ja -kuluttajamaiden (esim. Kiina, 
Brasilia, Venäjä, Yhdysvallat ja Japani) 
kanssa ympäristökysymyksistä käy -
tävästä poliittisesta vuoropuhelusta 
sekä monenvälisestä vuoropuhelusta. 
Latinalaisen Amerikan maita koskevat 
vastuualueet on jaettu mainittujen 
pääosastojen kesken.
09 
Komissio antoi Euroopan metsäinsti -
tuutin (EFI) ja Yhdistyneiden kansakun -
tien elintarvike- ja maatalousjärjestön 
(FAO) vastuulle joitakin erityistoi -
mia, joiden tarkoituksena on tukea 
FLEGT -toimintasuunnitelmaan liittyviä 
kumppanimaiden toimia. EU-FLEGT-vä -
line on vuonna 2007 perustettu 
monenvälinen rahasto. EFI vastaa sen 
toiminnasta ja hallinnoinnista. Väli -
neen avulla myönnetään maakohtais -
ta tukea (lähinnä antamalla teknistä 
tukea viranomaisille ja muille sidosryh -
mille), tehdään tutkimuksia ja jaetaan 
tietoa FLEGT -toimintasuunnitelmasta. FAO panee täytäntöön AKT -valtioita 
koskevaa FLEGT -tukiohjelmaa, jonka 
keskeisenä tarkoituksena oli alun perin 
edistää FLEGT -prosessia AKT -maissa.6 Luku ei sisällä 
sektoribudjettitukena 
myönnettyjä määriä. 
Budjettituki kattaa 
metsäpolitiikkaan liittyviä 
aloja, mutta se ei koske 
yksinomaan 
FLEGT -toimintasuunnitelmaa. 
Hyväksyttyä menetelmää 
avun erittelemiseksi 
alakohtaisesti ei ole kehitetty.
12
 Tarkastuksen laajuus 
ja tarkastustapa
10 
Tilintarkastustuomioistuin tutki, 
hallinnoiko komissio hyvin tukea, 
jota myönnetään puuntuottajamail -
le EU-FLEGT-toimintasuunnitelman 
mukaisesti laittoman puunkorjuun 
torjumiseen. Tarkastuksessa painotet -
tiin kahta pääkysymystä:
a) Suunniteltiinko ja kohdennettiinko 
FLEGT -tuki hyvin?
b) Onko FLEGT -tuki ollut vaikuttavaa?
11 
Tarkastus kattoi EKR:stä ja yleises -
tä talousarviosta puuntuottaja -
maille myönnetyn komission tuen 
EU-FLEGT-toimintasuunnitelman koko 
soveltamiskaudelta (vuodesta 2003 
vuoteen 2014).
12 
Tarkastus toimitettiin elokuun ja 
joulukuun 2014 välisenä aikana, ja sen 
yhteydessä
a) analysoitiin FLEGT -strategia -asia -
kirjat ja relevantit raportit puu -
tavaran kaupankäyntimalleista ja 
laittomasta puunkorjuusta
b) tutkittiin rahoituksen kohdenta -
minen eri tavoitteisiin, maihin ja 
hankkeisiin
c) haastateltiin komission henkilös -
töä kansainvälisen yhteistyön ja 
kehitysasioiden pääosastossa ja 
ympäristöasioiden pääosastossa, 
EFIn henkilöstöä sekä jäsenvalti -
oiden, kansainvälisten järjestöjen 
ja ympäristön ja metsien suojelun 
alalla toimivien eurooppalaisten 
valtioista riippumattomien järjes -
töjen edustajiad) tehtiin tarkastuskäynnit kahteen 
edunsaajamaahan, jotka ovat teh -
neet vapaaehtoisen kumppanuus -
sopimuksen (Indonesia ja Kame -
run); tällöin arvioitiin vapaaehtoisia 
kumppanuussopimuksia koskevan 
prosessin edistymistä ja tarkas -
tettiin perusteellisesti kymmenen 
hankkeen otos (ks. liite II )
e) käytiin läpi tulosperusteiseen seu -
rantajärjestelmään (ROM) perustu -
vat havainnot ja ohjelma -arvioinnit 
35 hankkeen osalta (ks. liite III ).
13
 Huomautukset
FLEGT -tukea 
puuntuottajamaille ei 
suunniteltu eikä 
kohdennettu riittävän 
hyvin
13 
Tilintarkastustuomioistuin tutki, 
a) perustuiko tuki perusteelliseen 
tarpeiden arviointiin ja yksilöikö 
komissio mahdolliset toteutettavat 
toimenpiteet oikein; 
b) suunniteltiinko EU:n tuki tarkoituk -
senmukaisesti ja 
c) asetettiinko rahoituksen painopis -
teet tarkoituksenmukaisesti.
Komissio yksilöi monenlaisia 
mahdollisia toimenpiteitä
14 
FLEGT -toimintasuunnitelmalla pyritään 
ratkaisemaan laittoman puunkorjuun 
ja laittoman puukaupan muodostama 
pitkäaikainen ongelma uudella tavalla. 
Toimintasuunnitelmassa yhdistetään 
kaupan kannustimet (kumppanimai -
den tuottajien pääsy EU:n puutava -
ramarkkinoille helpottuu) valtioille ja 
kansalaisyhteiskunnalle annettuun 
kehitysapuun. Kumppanimaiden täy -
tyy varmistaa, että metsäalalla on ole -
massa johdonmukainen lainsäädäntö, 
soveltaa seuranta- ja lupajärjestelmiä 
sekä perustaa valvontajärjestelmiä eri 
tasoille. Lisäksi FLEGT -toimintasuun -
nitelmassa määritettiin kehitettäväksi 
useita kysyntään liittyviä toimenpi -
teitä, joilla pyritään voimistamaan 
tuottajamaissa toteutettujen toimien 
vaikutusta. Keskeisiä FLEGT -tavoitteita 
aiottiin edistää myös kansainvälisen 
tason poliittisella vuoropuhelulla.15 
EU:n toimintasuunnitelman vaiku -
tusten arvioinnissa7 analysoitiin 
vaikutuksia, joita saattaisi aiheutua 
puutavaran lupajärjestelmän täytän -
töönpanosta puuntuottajamaiden 
kanssa sovittavien kumppanuuksien 
avulla8. Tutkimuksessa selvitettiin 
laittoman puunkorjuun keskeisiä syitä. 
Siinä tutkittiin yleisiä taloudellisia, 
ympäristöön kohdistuvia ja sosiaalisia 
vaikutuksia sekä ehdotettujen ratkai -
sujen oikeudellisia ja institutionaalisia 
vaikutuksia niin EU:ssa kuin mahdolli -
sissa kumppanimaissa. Tutkimuksessa 
analysoitiin myös riskejä, jotka voisivat 
heikentää mahdollisten toimenpitei -
den vaikuttavuutta9.
16 
Vaikutusten arvioinnissa paneuduttiin 
kolmeen pääasialliseen vaihtoehtoon, 
joiden avulla voitaisiin ratkaista laitto -
man puunkorjuun ongelma. Kahden -
välisyyteen perustuvaa vaihtoehtoa, 
jossa tehdään vapaaehtoisia kump -
panuussopimuksia eri maiden kanssa, 
pidettiin parhaana keinona toteuttaa 
toimia nopeasti ja joustavasti. Monen -
välisen järjestelmän, johon mahdolli -
sesti liittyisi kansainvälinen sopimus 
ja joka teoriassa olisi tehokkain keino, 
katsottiin olevan epärealistinen vaih -
toehto. Kolmas vaihtoehto olisi ollut 
yksipuolinen kielto saattaa laittomasti 
korjattua puutavaraa EU:n markki -
noille. Komissio piti sitä huonompana 
keinona kuin vapaaehtoisia kump -
panuussopimuksia, jotka perustuvat 
puuntuottajamaiden kanssa sovittaviin 
kumppanuuksiin. Komissio päätti ana -
lysoida tätä vaihtoehtoa tarkemmin 
myöhemmässä vaiheessa.7 Impact Assessment of the EU 
Action Plan for Forest Law 
Enforcement, Governance and 
Trade (FLEGT); Euroopan 
komissio, kehitysyhteistyön 
pääosasto (2004).
8 ”Ehdotus: neuvoston asetus 
vapaaehtoisuuteen 
perustuvan 
FLEGT -lupajärjestelmän 
perustamisesta Euroopan 
yhteisöön suuntautuvassa 
puutavaran tuonnissa”, 
SEK(2004) 977, 20. heinäkuuta 
2004.
9 Tutkimuksessa tuotiin esiin 
riskit, joita liittyy laittomasti 
korjatun puun ohjautumiseen 
vähemmän säännellyille 
markkinoille, kuten Kiinaan tai 
Japaniin. Lisäksi siinä todettiin, 
että toimintasuunnitelman 
vaikuttavuus saattaa jäädä 
vähäiseksi etenkin maissa, 
joista tuodaan vain vähän 
puutavaraa EU:hun.
14 Huomautukset
10 SEK(2004) 977, 20. heinäkuuta 
2004.
11 Toimintasuunnitelma koostuu 
peräkkäisistä vaiheista tai 
toimista, jotka on toteutettava, 
jotta strategia voisi onnistua. 
Toimintasuunnitelma sisältää 
kolme keskeistä osatekijää: 1) 
määritellyt tehtävät, 2) 
toteutusaikataulu ja 3) varojen 
kohdentaminen määriteltyihin 
toimiin ( http://www.
businessdictionary.com/
definition/action -plan.html )
12 FLEGT Action Plan Progress 
Report; EFI (2011); s. 34. Ks. 
http://www.euflegt.efi.int/
documents/10180/23029/
FLEGT+Action+Plan+Progres -
s+Report+2003-2010/
13 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus (EY) N:o 
1905/2006, annettu 18 
päivänä joulukuuta 2006, 
kehitysyhteistyön 
rahoitusvälineen 
perustamisesta (EUVL L 378, 
27.12.2006, s. 41).  
Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus (EU) N:o 
233/2014, annettu 11 päivänä 
maaliskuuta 2014, 
kehitysyhteistyön 
rahoitusvälineen 
perustamisesta kaudelle 
2014–2020 (EUVL L 77, 
15.3.2014, s. 44).
14 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus (EY) N:o 
1638/2006, annettu 24 
päivänä lokakuuta 2006, 
eurooppalaista naapuruuden 
ja kumppanuuden välinettä 
koskevista yleisistä 
määräyksistä (EUVL L 310, 
9.11.2006, s. 1).
15 FLEGT -toimia koskevan 
raportoinnin kattavuus on 
aiheuttanut ongelmia 
FLEGT -toimintasuunnitelman 
aiempienkin arviointien 
yhteydessä. EFIn laatimassa 
FLEGT -seurantaraportissa 
vuosilta 2003–2010 todetaan, 
että raportissa mainittuja 
toimia ja lukuja on syytä pitää 
suuntaa -antavana arviona 
toimenpiteistä ja käytettävissä 
olevasta rahoituksesta eikä 
niinkään kattavana ja täysin 
vertailukelpoisena esityksenä.17 
Komissio päätti soveltaa ensimmäistä, 
kahdenvälistä, vaihtoehtoa. Komissio 
totesi tähän vaihtoehtoon liittyvän 
haasteita etenkin niiden maiden osal -
ta, joiden hallintovalmiudet ovat puut -
teelliset ja joissa toimintasuunnitelman 
täytäntöönpanon yhteydessä valmiuk -
sia on kehitettävä ja instituutioita on 
vahvistettava huomattavasti10.
18 
Komissio yksilöi asianmukaisesti kes -
keiset osatekijät, joiden osalta kenties 
tarvittaisiin avunantajien tukea, jotta 
vapaaehtoisen kumppanuussopimuk -
sen täytäntöönpano olisi vaikuttavaa. 
Näitä osatekijöitä ovat muun muassa 
metsä- ja ympäristöpolitiikan uu -
distaminen, valvonta-, seuranta - ja 
lupajärjestelmien kehittäminen sekä 
valmiuksien kehittäminen eri aloilla 
(ks. kohta 6).
Komission laatima 
työsuunnitelma on 
puutteellinen
19 
EU-FLEGT-toimintasuunnitelmasta 
puuttuu eräitä toimintasuunnitelmalta 
edellytettyjä keskeisiä osatekijöitä11. 
Siihen ei sisälly nimenomaisia toimin -
nallisia tavoitteita vastaavine indikaat -
toreineen, ei aikataulua konkreettisine 
välitavoitteineen eikä selkeää seu -
rantakehystä. Toimintasuunnitelman 
edistymistä ja tulosten saavuttamista 
on siksi hyvin vaikea mitata. EFIn laa -
timassa FLEGT -toimintasuunnitelman 
seurantaraportissa vuosilta 2003–2010 
todetaan, että toimintasuunnitelma 
on enemmän kuin toimintapoliittinen 
asiakirja, mutta välitavoitteiden ja ta -
voitearvojen puuttuessa se ei varsinai -
sesti muodosta strategiaa12.20 
Kun toimintasuunnitelma käynnis -
tettiin, sitä pidettiin pitkäaikaisen 
prosessin lähtökohtana. Suunnitellut 
toimet, erityiset tavoitteet ja etenemis -
suunnitelma piti kuitenkin määrittää 
alkuvuosina. Vielä 12 vuotta myöhem -
min FLEGT -toimintasuunnitelmalla ei 
ole selkeästi ilmoitettuja tavoitteita, 
joihin pyrittäisiin tarkasti määriteltyjen 
rahoitusvälineiden avulla tiettyä toteu -
tusaikataulua noudattaen.
21 
Toimintasuunnitelmalle ei ole nimen -
omaisesti osoitettu selkeästi määritel -
tyä talousarviota. Kehitysyhteistyö -
toimia rahoitetaan eri lähteistä (EU:n 
yleisestä talousarviosta ja EKR:stä) eri 
välineiden (esimerkiksi kehitysyhteis -
työn rahoitusvälineen DCI:n13) kautta 
kahdenvälisten ohjelmien, alueellisten 
maantieteellisten ohjelmien ja aihepii -
rikohtaisten ohjelmien sekä Eurooppa -
laisen naapuruuden ja kumppanuuden 
välineen (ENPI)14 avulla.
22 
Komissiossa ei ollut välittömästi 
saatavilla kattavaa yleiskatsausta 
FLEGT -hankkeista. Komission tarkas -
tuksia varten perustamasta metsäalan 
hankkeiden tietokannasta ei saatu 
yhdenmukaista ja kattavaa kuvaa kai -
kista FLEGT -hankkeista. Myöhemmin 
tarkastuksen kuluessa ilmeni, että tie -
tokanta oli epätäydellinen, sillä siinä oli 
luokiteltu eräitä hankkeita virheellises -
ti FLEGT -hankkeiksi, kun taas joitakin 
FLEGT -hankkeita puuttui15. Komissio ja 
jäsenvaltiot eivät määritelleet selkeästi 
’FLEGT -hankkeita’ eivätkä sitä, miten 
niihin liittyvistä varoista tehdään tiliä.
15 Huomautukset
23 
Onnistuminen laittoman puunkorjuun 
ja laittoman puukaupan ongelmien 
ratkaisussa riippuu useista tekijöistä: 
kumppanimaiden sitoutumisesta, 
tarvittavien hallinnointijärjestely -
jen luomisesta sekä EU:n ja muiden 
suurten tuottajien ja tuojien selkeästä 
ja osoitetusta sitoutumisesta yhteisen 
päämäärän edellyttämään yhteistyö -
hön. Lisäksi oli oleellista, että tosiasial -
liseen edistykseen tarvittavat toimet 
toteutettiin samanaikaisesti. FLEGT -ta-
voitteiden toteutuminen riippuu 
suuresti myös Kiinan, Venäjän, Intian, 
Korean ja Japanin kaltaisista merkittä -
vistä tuottaja-, jalostaja- ja/tai kaupan -
käyntimaista ja niiden sitoutumisesta 
laittomaan puunkorjuun ja laittomasti 
korjatusta puusta valmistettujen tuot -
teiden kaupan torjuntaan. Nämä maat 
eivät osallistuneet FLEGT -lupajärjestel -
mään, ja komissio on vuosien mittaan 
käynnistänyt kahdenvälisen poliittisen 
vuoropuhelun niiden kanssa. Toistai -
seksi vuoropuhelulla on saatu aikaan 
vaihtelevia, mutta yleensä vähäisiä, 
tuloksia.
24 
Kysyntään liittyvien mahdollisten 
toimenpiteiden16, joilla estettäisiin 
laittomasti korjatun puutavaran tuonti 
ja saattaminen EU:n markkinoille, vai -
kutuksia tutkittiin vasta vuonna 2007 – 
neljä vuotta toimintasuunnitelman 
esittämisen jälkeen. Tutkimuksen 
pohjalta esitettiin ehdotus asetukseksi, 
jossa vahvistetaan puutavaraa EU:n 
markkinoille saattavien toimijoiden 
velvollisuudet17.25 
Euroopan unionin puutavara -asetus18 
hyväksyttiin lopulta vuonna 2010, ja 
sitä alettiin soveltaa vuonna 2013. Jos 
asetus olisi hyväksytty aiemmin, EU 
olisi antanut toimintasuunnitelman 
alkuvaiheessa selvän viestin siitä, että 
se ottaa johtoaseman laittomasti korja -
tun puutavaran tuonnin torjumisessa. 
Tämä olisi myös toiminut lisäkannusti -
mena niille maille, jotka haluavat olla 
mukana vapaaehtoisiin kumppanuus -
sopimuksiin liittyvässä prosessissa. 
Unionin puutavara -asetusta ei vielä yli 
kymmenen vuoden kuluttua toimin -
tasuunnitelman käynnistymisestä 
sovelleta tietyissä jäsenvaltioissa19 
täysimääräisesti. Tämä aiheuttaa kiel -
teisiä käsityksiä maissa, jotka pyrkivät 
varmistamaan, että niiden puutavaran 
vienti on laillista20.
26 
Vuosien mittaan ja etenkin tiettyjen 
lakien (Laceyn laki Yhdysvalloissa, 
laittoman puunkorjuun kieltävä laki 
Australiassa ja Euroopan unionin 
puutavara -asetus) tultua voimaan 
eräät yksityiset sertifiointijärjestelmät 
ovat enenevässä määrin tarkistaneet 
standardejaan vastaamaan yhä parem -
min lakisääteisiä vaatimuksia. Tällaiset 
järjestelmät myötävaikuttavat merkit -
tävästi unionin puutavara -asetuksessa 
esitettyjen asianmukaista huolellisuut -
ta koskevien vaatimusten täyttymi -
seen21. Ainoastaan kolme vapaaehtoi -
sen kumppanuussopimuksen tehnyttä 
maata (Kamerun, Kongon tasavalta ja 
Keski -Afrikan tasavalta) aikoo kuiten -
kin hyväksyä yksityiset järjestelmät 
osaksi FLEGT -lupaprosessia siten, että 
FLEGT -tukea myönnetään tähän tarkoi -
tukseen. Valtiollisten lupajärjestelmien 
perustamisessa valmiuksiltaan rajal -
lisiin maihin on ilmennyt vaikeuksia 
FLEGT -toimintasuunnitelman käyn -
nistämisestä alkaen. Tämä huomioon 
ottaen on todettava, että komissio ei 
riittävällä tavalla kannustanut luomaan 
FLEGT -järjestelmän ja yksityisten serti -
fiointijärjestelmien välisiä synergioita.16 Komission yksiköiden valmiste -
luasiakirja Commission staff 
working do cument  – Accompa -
nying document to the Proposal 
for a Regulation of the European 
Parliament and of the Council 
determining the obligations of 
operators who make timber and 
timber products available on the 
Market: Impact assessment – Re -
port on additional options to 
combat illegal logging.
17 Ilman tällaisia säännöksiä tuottajat 
vapaaehtoisen kumppanuussopi -
muksen tehneissä maissa olisivat 
epäedullisemmassa asemassa 
kuin tuottajat muissa maissa. 
Vapaaehtoisen kumppanuussopi -
muksen tehneissä maissa toimivia 
tuottajia koskevat oikeudelliset 
vaatimukset ja heille niistä 
aiheutuvat kulut ovat yleensä 
suuremmat kuin muissa maissa.
18 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus (EU) 
N:o 995/2010, annettu 20 päivänä 
lokakuuta 2010, puutavaraa ja 
puutuotteita markkinoille 
saattavien toimijoiden velvolli -
suuksien vahvistamisesta (EUVL 
L 295, 12.11.2010, s. 23). Asetukses -
sa torjutaan laittomasti korjatulla 
puutavaralla ja siitä valmistetuilla 
puutuotteilla käytävää kauppaa 
kolmen keskeisen aloitteen avulla: 
1) laittomasti korjatun puutavaran 
ja sellaisesta puutavarasta 
valmistettujen puutuotteiden 
saattaminen EU:n markkinoille on 
kielletty, 2) puutuotteita EU:n 
markkinoille saattavien EU:n 
kaupankävijöiden on noudatetta -
va asianmukaista huolellisuutta 
(due diligence) ja 3) näiden 
kaupankävijöiden on säilytettävä 
tiedot tavarantoimittajista ja 
asiakkaista.
19 Neljä jäsenvaltiota (Kreikka, 
Espanja, Unkari ja Romania) ei 
täyttänyt unionin puutavara -ase-
tuksen täytäntöönpanoon liittyviä 
velvoitteitaan. http://ec.europa.
eu/environment/forests/pdf/
EUTR%20implementation%20
scoreboard.pdf
20 Euroopan unionin puutavara -ase-
tuksen 20 artiklan 2 kohdan 
mukaan komission on annettava 
Euroopan parlamentille ja 
neuvostolle kertomus asetuksen 
soveltamisesta.
21 Komission täytäntöönpanoasetus 
(EU) N:o 607/2012, annettu 6 
päivänä heinäkuuta 2012, 
puutavaraa ja puutuotteita 
markkinoille saattavien 
toimijoiden velvollisuuksien 
vahvistamisesta annetussa 
Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetuksessa (EU) 
16 Huomautukset
Komissio ei priorisoinut 
tukeaan selkeästi
27 
Toimintasuunnitelman hyväksymisen 
jälkeen jäsenvaltiot ja komissio laa -
tivat luettelon ensisijaisista maista, 
joita oli tarkoitus kuulla epävirallisesti 
niiden mahdollisesta kiinnostuksesta 
FLEGT -järjestelmää kohtaan22. Luet -
telossa mainitaan Kamerun, Gabon, 
Kongon tasavalta, Ghana, Venäjä, 
Brasilia, Papua -Uusi -Guinea, Indonesia 
ja Malesia. Samaan aikaan jäsenval -
tiot ja komissio sopivat, että EU olisi 
valmis kauppaneuvotteluihin kaikkien 
kiinnostuksensa ilmaisseiden maiden 
kanssa.
28 
Lähestulkoon kaikki maat, jotka ovat 
ilmaisseet kiinnostuksensa FLEGT -toi-
mintasuunnitelmaa kohtaan, ovat 
päässeet osallisiksi prosessista23. 
Tämä koskee myös muutamia Aasian 
ja Latinalaisen Amerikan maita, joista 
komission vaikutusten arvioinnissa 
todettiin, että vapaaehtoisen kumppa -
nuussopimuksen mahdollinen vaikutus 
jäisi vähäiseksi, koska näiden maiden 
kaupankäynti EU:n kanssa on vähäistä.
29 
Komissio ei kohdentanut voimava -
rojaan  – henkilöstöä ja rahoitusta  – 
todennäköisesti parhaisiin tuloksiin 
johtavien kriteereiden mukaisesti. 
Voimavarojen käyttöä ei painotettu ot -
tamalla huomioon laittoman puunkor -
juun laajuuden, EU:n kanssa käytävän 
kaupan suuruuden, kyseisten maiden 
sitoutumisen ja mahdollisuuksien sekä 
maiden kehitystarpeiden kaltaisten 
kriteereiden yhteisvaikutusta.30 
Tästä seurasi, että rajallinen talou -
dellinen ja tekninen tuki on jaettu 
lukuisten maiden kesken24. Osa maista 
ei ollut keskeisiä laittoman puunkor -
juun torjumisen kannalta tai oli hyvin 
epätodennäköistä, että ne kehittäisivät 
tasoltaan sellaiset hallintovalmiudet, 
jotka tarvitaan lupajärjestelmän to -
teuttamiseen lyhyellä tai keskipitkällä 
aikavälillä (ks. laatikko 3 ). Tämä hei -
kensi tukea ja sen avulla mahdollisesti 
aikaansaatavaa vaikutusta.
31 
Komissio on yhdessä kumppanimaiden 
viranomaisten kanssa vapaaehtoisten 
kumppanuussopimusten valmiste -
lun ja neuvotteluprosessin kuluessa 
yksilöinyt keskeiset vaatimukset, joita 
toimiva lupajärjestelmä edellyttää ky -
seisissä maissa. Arvioinnissa perehdyt -
tiin metsäpolitiikkaan ja oikeudelliseen 
kehykseen, kuultiin alan ministeriöitä 
ja muita sidosryhmiä sekä analysoitiin 
vapaaehtoisten kumppanuussopimus -
ten keskeisiä osatekijöitä. Vaatimukset 
esitettiin vapaaehtoisten kumppa -
nuussopimusten liitteissä. Liitteisiin 
sisältyi luettelo aloista, joilla tuki olisi 
tarpeen25, ja suunnitellut toimet26.
32 
Vapaaehtoisissa kumppanuussopi -
muksissa ei kuvattu, miten rahoitusta 
koskevat vastuualueet olisi jaettava 
viranomaisten, komission ja muiden 
avunantajien kesken27.N:o 995/2010 säädetyistä 
asianmukaisen huolellisuuden 
järjestelmää ja valvontaorganisaa -
tioille tehtävien tarkastusten 
tiheyttä ja luonnetta koskevista 
yksityiskohtaisista säännöistä 
(EUVL L 177, 7.7.2012, s. 16).
22 FLEGT -avunantajien koordinointia 
koskevan kertaluontoisen 
kokouksen pöytäkirja, 26.2.2004.
23 Tällä hetkellä vapaaehtoiseen 
kumppanuussopimukseen 
johtavan prosessin eri vaiheissa 
on 26 maata.
24 EFIn seurantaraportissa vuosilta 
2003–2010 katsottiinkin, että 
vapaaehtoisiin kumppanuussopi -
muksiin liittyvää tukea on jo 
haettu niin paljon, ettei kaikkiin 
hakemuksiin ole valmiuksia 
vastata. Jotkin jäsenvaltiot 
haluavat lisäksi tehdä yhteistyötä 
naapurimaidensa (Valko -Venäjä, 
Venäjä ja Ukraina) tai naapurialuei -
densa (Länsi -Balkanin alue) 
kanssa, koska kaupankäynti niiden 
kanssa on suurempaa kuin 
trooppisten kehitysmaiden 
kanssa. Ks. FLEGT Action Plan 
Progress Report 2003–2010; EFI 
(2011); s. 36.
25 Esimerkiksi EU:n ja Kamerunin 
tasavallan väliseen vapaaehtoiseen 
kumppanuussopimukseen on 
sisällytetty seuraavat alat: 
a) valmiuksien kehittäminen, 
b) viestintä, c) FLEGT -tuotteiden 
menekinedistäminen unionissa, 
d) maan sisäisten puutavaramark -
kinoiden seuranta, e) teollistami -
nen, f) sopimuksen vaikutuksen 
seuranta, g) tuki laillisuuden 
varmistusjärjestelmän täytäntöön -
panon seurantaan, h) jäljitettävyys -
järjestelmän nykyaikaistaminen, 
i) kansallisen valvontajärjestelmän 
tehostaminen j) laillisuuden 
varmistusjärjestelmä, k) FLEGT -lu-
pien myöntämisjärjestelmä, l) 
riippumattoman tarkastustoimin -
non perustaminen, m) oikeudelli -
sen kehyksen uudistukset, 
n) lisärahoituksen etsiminen.
26 Esimerkiksi maan sisäisten 
puutavaramarkkinoiden 
järjestäminen tai tarkoituksenmu -
kaisen jäljitettävyysjärjestelmän 
perustaminen.
27 AKT-valtioiden kanssa tehdyissä 
kumppanuussopimuksissa 
mainitaan vain, että on tarpeen 
hakea varoja EKR:ltä tai muista 
myöhemmin määritettävistä 
mekanismeista. Indonesian kanssa 
tehdyssä vapaaehtoisessa 
kumppanuussopimuksessa 
mainitaan, että rahoitusta on 
mahdollista hakea EU:n ohjel -
masuunnittelun yhteydessä.
17 Huomautukset
33 
Vapaaehtoisen kumppanuussopimuk -
sen tehneiden maiden viranomaisten 
kanssa toteutettavat hankkeet koh -
distuvat kumppanuussopimuksissa 
määritettyihin tarpeisiin. Näitä ovat 
muun muassa puutavaran seuran -
ta- ja lupajärjestelmien kehittäminen 
sekä riippumattoman tarkastuksen 
toiminnon perustaminen. Kansallisten 
viranomaisten toteuttaman lainvalvon -
nan tehostamista koskevaa tavoitetta 
ei kuitenkaan käsitellä selkeästi, sillä 
tähän tärkeään näkökohtaan keskityt -
tiin vain harvassa hankkeessa. Heikko 
lainvalvonta vaikuttaa merkittävästi 
laittoman puunkorjuun laajuuteen: 
todennäköisyys, että ympäristörikos 
havaitaan ja sen perusteella nostetaan 
syyte on pieni, kun taas kannuste 
laittomaan toimintaan on vastaavasti 
suuri. Vapaaehtoisen kumppanuusso -
pimuksen tehneiden maiden tarpeet 
ovat tältä osin vielä suuret, mitä 
osoittaa muun muassa niiden sijoitus 
Transparency International -järjes -
tön korruptioindeksissä (ks. liite IV ). 
Eräiden vapaaehtoisen kumppanuus -
sopimuksen tehneiden maiden osalta 
on havaittavissa myönteinen suuntaus, 
mutta suurin osa maista kuuluu yhä 
siihen joukkoon, jossa koettu korrup -
tioaste on maailman korkeimpia.34 
Tukea vapaaehtoiseen kumppanuus -
sopimukseen liittyvälle prosessille ei 
johdonmukaisesti sisällytetty kumppa -
nimaiden kanssa sovittuihin kehitys -
yhteistyöstrategioihin. Metsähallinto 
otettiin ohjelmakauden 2007–2013 
maakohtaisen strategia -asiakirjan 
painopistealan osaksi viidessä28 va-
paaehtoisen kumppanuussopimuksen 
tehneistä kahdestatoista maasta29. 
Laiton puunkorjuu liittyy monialaisiin 
kysymyksiin (hallintoon, kauppaan ja 
maatalouteen), joten FLEGT -järjestel -
mää voitaisiin kaikissa vapaaehtoisen 
kumppanuussopimuksen tehneissä 
maissa toteuttaa monien painopis -
tealojen kautta. Kehitysyhteistyöstra -
tegioissa ei kuitenkaan tutkita tätä 
mahdollisuutta eikä mainita tarvetta 
valtavirtaistaa FLEGT -näkökohdat 
asianomaisilla painopistealoilla.28 Kamerun, Honduras, 
Indonesia, Malesia ja Kongon 
tasavalta.
29 Tarkastajat selvittivät asian 
12 sellaisen maan osalta, jotka 
ovat tehneet vapaaehtoisen 
kumppanuussopimuksen tai 
neuvottelevat siitä parhaillaan. 
Ne myös saavat FLEGT -tukea.
Liberia ja Keski -Afrikan tasavalta
Liberia ja Keski -Afrikan tasavalta ovat molemmat tehneet vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen ja saaneet 
merkittäviä määriä taloudellista tukea kumppanuussopimustensa valmisteluun ja täytäntöönpanoon30. Nämä 
maat vievät hyvin vähän puutuotteita EU:hun. Niissä ilmenee myös monia hallintoon liittyviä haasteita, joiden 
vuoksi maat eivät kykene kehittämään toimivia lupajärjestelmiä lähitulevaisuudessa. Sen sijaan Norsunluu -
rannikko, joka on vienyt EU:hun huomattavasti suurempia määriä puutuotteita kuin Liberia ja Keski -Afrikan 
tasavalta31, ei saanut lainkaan taloudellista tukea vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen valmisteluun.
30 EU:hun tuodaan Liberiasta puutuotteita vuosittain keskimäärin noin viiden miljoonan euron ja Keski -Afrikan tasavallasta noin 18 miljoonan euron 
arvosta. Liberialle myönnettiin taloudellista tukea kaikkiaan 11,9  miljoonaa  euroa ja Keski -Afrikan tasavallalle 6,8  miljoonaa  euroa.
31 Vuosittain keskimäärin noin 166  miljoonaa  euroa.Laatikko 3
18 Huomautukset
EU:n tuki 
puuntuottajamaille ei 
ollut riittävän vaikuttavaa
35 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti, 
a) toimitettiinko hanketuotokset 
suunnitellusti; 
b) oliko yleinen edistyminen kohti 
lupajärjestelmää riittävää ja 
c) oliko komission toteuttama 
toimintasuunnitelman täytän -
töönpanon seuranta ja raportointi 
asianmukaista.
Keskeisiin tarkastettuihin 
hankkeisiin liittyi ongelmia
36 
Viranomaisten valmiuksien parantami -
seen tähtäävät hankkeet eivät olleet 
vaikuttavia. Sen sijaan FLEGT -tuki 
paransi kansalaisjärjestöjen toiminta -
valmiuksia, mikä lisäsi metsäalan avoi -
muutta. Kamerunissa ja Indonesiassa 
toteutetut merkittävimmät hankkeet 
eivät tuottaneet odotettuja tuloksia. 
Toimien epäonnistuminen Kamerunis -
sa jumiutti käynnissä olleen edistyk -
sen. Indonesiassa toteutetun hankkeen 
epäonnistuminen johti puolestaan 
EU-varojen käyttöä koskevan paino -
tuksen muuttamiseen.37 
Vapaaehtoiseen kumppanuussopimuk -
seen liittyvää prosessia Kamerunissa 
koskenut päähanke, jonka tavoitteena 
oli puutavaran seurantajärjestelmän32 
perustaminen, on epäonnistunut, kos -
ka kehitetty järjestelmä ei ole toimin -
nassa. Tämä tarkoittaa, että hankkeen 
olemassa olevia tuotoksia ei tulla 
hyödyntämään. Hanke oli käynnissä 
vuosina 2010–2013 ja sen kustannukset 
olivat 2,27  miljoonaa  euroa. Hankkeen 
epäonnistumiseen vaikuttivat lukuisat 
syyt, jotka vaihtelivat epätarkoituk -
senmukaisesta tarpeidenarvioinnista 
hanketäytäntöönpanon vakaviin 
puutteisiin. Epätarkoituksenmukais -
ta tarpeidenarviointia kuvasti se, 
että komissio ei koordinoinut toimia 
tehokkaasti sidosryhmien ja erityisesti 
metsäasioista ja eläimistöön liittyvistä 
asioista vastaavan ministeriön kanssa. 
Lisäksi toimeksisaajan tuloksellisuus 
ei ollut riittävä, eikä komissio ryhtynyt 
korjaaviin toimiin ajoissa. Puutavaran 
seurantajärjestelmän epäonnistu -
minen oli yksi keskeisistä tekijöistä, 
jotka viivästyttivät vapaaehtoiseen 
kumppanuussopimukseen liittyvän 
prosessin täytäntöönpanoa Kameru -
nissa. Parhaillaan on käynnissä uuden 
järjestelmän kehittämiseen tähtäävä 
erillinen hanke, jonka rahoituksesta 
vastaa Deutsche Gesellschaft für Inter -
nationale Zusammenarbeit.32 Hanke: Mise en place d’un 
système  de traçabilité du bois 
au Cameroun (puutavaran 
seurantajärjestelmän 
perustaminen Kameruniin).
19 Huomautukset
38 
Kamerunissa toteutetun FLEGT -pro-
sessin keskeinen saavutus oli kan -
salaisyhteiskunnan osallistuminen 
metsähallintoon. Ennen vapaaehtoisen 
kumppanuussopimuksen allekirjoitta -
mista valtio ei tunnustanut kansalais -
järjestöjä täysivaltaisina kumppaneina, 
joilla olisi oikeus ilmaista huolenai -
heensa metsävarojen hoitoon liittyvis -
tä kysymyksistä. Suhteet asianomaisiin 
ministeriöihin pysyvät usein kireinä33, 
mutta paikallisista ja kansainvälisistä 
valtioista riippumattomista järjestöistä 
on tullut hyväksyttyjä sidosryhmiä, 
ja ne voivat vaikuttaa maan metsä -
politiikkaan useilla eri tasoilla. Tällä 
on myönteinen vaikutus koko alan 
avoimuuteen ja tilivelvollisuuteen. 
Hankkeet paransivat yleisesti ottaen 
kansalaisyhteiskunnan asemaa. Tästä 
huolimatta kaksi neljästä tarkastuskoh -
teena olleesta valtioista riippumatto -
mien järjestöjen toteuttamasta hank -
keesta ei tuottanut kaikkia odotettuja 
tuotoksia. Syynä olivat lähinnä liian 
kunnianhimoiset tavoitteet.
39 
Taloudellisesti merkittävimmän Indo -
nesiassa toteutetun FLEGT -aiheisen 
hankkeen34 tavoitteena oli parantaa 
metsälainsäädännön täytäntöönpanon 
valvontaa ja metsähallintoa lisäämällä 
tilivelvollisuutta ja avoimuutta, vähen -
tää laitonta puukauppaa osallistamalla 
kaupan ja teollisuuden aloja, sekä 
tukea FLEGT -toimien koordinointia. 
Useimmat hankkeen suunnitelluista 
tuloksista jäivät toteutumatta, koska 
hankesuunnittelu oli liian kunnianhi -
moista ja epärealistista, täytäntöön -
panossa ilmeni ongelmia ja valvonta 
oli heikkoa. Hanke ei tuottanut 
konkreettisia tuotoksia, se päätet -
tiin ennenaikaisesti ja osa hankkeen 
rahoituksesta oli perittävä takaisin. 
Indonesian hallitus ja komissio olivat 
erimielisiä hankkeen käsittelystä, joten 
Indonesian hallitus päätti panna va -
paaehtoisen kumppanuussopimuksen 
täytäntöön ilman komission suoran 
tuen jatkumista.40 
Kautta 2002–2006 koskeneeseen 
komission Indonesian osalta laatimaan 
maakohtaiseen strategia -asiakirjaan 
sisältyi yhtenä kehitysavun painopis -
tealana luonnonvarojen  – erityisesti 
metsien – hoito. Tämä ei ollut tilanne 
enää seuraavalla ohjelmakaudella 
(2007–2013). Indonesian valtiolle ei ole 
ohjelmoitu tällä kaudella metsäalan 
osalta uutta EU:n kehitysapua maata 
koskeneelle FLEGT -tukihankkeelle 
vuonna 2004 suunnatun tuen lisäksi.
41 
Indonesialle suunnattu EU:n tuki  – 
kymmenen miljoonaa euroa 11 
hankkeelle  – oli kanavoitu yksinomaan 
valtioista riippumattomille järjestöille 
vuodesta 2004 alkaen. Hankkeiden 
avulla pyrittiin yleensä edistämään 
paikallista (kansalaisyhteiskunnan tai 
muiden valtiosta riippumattomien 
toimijoiden sekä yksityisen sektorin) 
osallistumista vapaaehtoisen kump -
panuussopimuksen eri osa -alueisiin 
(toimintapolitiikan uudistus mukaan 
luettuna), parantamaan metsänhoitoa 
ja panemaan täytäntöön puutavaran 
seurantajärjestelmä sekä riippumaton 
valvontajärjestelmä. Tämän lähesty -
mistavan etuna oli ryhtyminen yh -
teistyöhön toimintaan sitoutuneiden 
järjestöjen kanssa. Toimintaan liitty -
neet haasteet edellyttivät kuitenkin 
koordinoidumpaa lähestymistapaa. 
Yhtenä haasteena on tukea suurta 
määrää pieniä ja keskisuuria yrityksiä 
(pk-yritykset) täysilaajuisen FLEGT -lu-
pajärjestelmän valmistelussa. Tämä 
tehtävä ylittää kuitenkin mittavasti 
komission hankkeiden valmiudet.33 Metsäasioista ja eläimistöön 
liittyvistä asioista vastaavan 
ministeriö ei esimerkiksi 
seuraa paikallisyhteisöjen 
laittomasta puukorjuusta 
laatimia raportteja (hanke: 
Observation externe et 
communautaire des forêts 
dans la mise en œuvre de 
l’APV -FLEGT au Cameroun 
(ulkoinen ja yhteisön 
toteuttama metsien seuranta 
vapaaehtoisten FLEGT - 
kumppanuussopimusten 
täytäntöönpanon yhteydessä 
Kamerunissa)).
34 EC-Indonesia FLEGT Support 
Project (Euroopan komission 
ja Indonesian välinen 
FLEGT -tukihanke).
20 Huomautukset
42 
Indonesiassa tarkastettiin neljä val -
tioista riippumattomien järjestöjen 
hanketta, joiden tarkoituksena oli 
vahvistaa maan riippumatonta valvon -
tajärjestelmää, tukea pk -yrityksiä ja 
parantaa vapaaehtoisen kumppanuus -
sopimuksen valmistelua ja täytäntöön -
panoa. Yksi hanke saavutti tavoitteen -
sa aikataulussa ja budjetin rajoissa35. 
Käynnissä on vielä kaksi hanketta, 
joista toinen todennäköisesti tuottaa 
suunnitellut tuotokset36. Toisen hank -
keen37 yhteydessä ilmeni huomattavia 
viiveitä ja hankkeen sisältö supistui 
huomattavasti sen suunnitteluun liitty -
neiden puutteiden ja rahoituskumppa -
nin vetäytymisen takia.
43 
Tilintarkastustuomioistuimen yksilöi -
mät tekijät, jotka olivat hanketavoittei -
den saavuttamisen keskeisinä esteinä 
näissä kahdessa maassa, tuotiin esille 
myös komission arvioijien tulospe -
rusteista seurantaa koskevissa kerto -
muksissa ja FLEGT -aiheisia hankkeita 
koskevissa arvioinneissa, jotka koskivat 
muita vapaaehtoisen kumppanuus -
sopimuksen tehneitä maita. Kyseisiä 
tekijöitä olivat: hankkeiden riskien ja 
rajoitteiden puutteellinen arviointi, 
epätarkoituksenmukainen suunnittelu, 
heikko hankehallinnointi ja seuranta 
sekä hankekumppaneiden väliset 
koordinointiongelmat.
Edistys kohti lupien 
myöntämistä on hidasta
44 
Vapaaehtoisia kumppanuussopimuksia 
koskevassa prosessissa on tällä hetkel -
lä mukana 26 maata. Asianomaisista 
maista yhdeksän neuvottelee vapaa -
ehtoisista kumppanuussopimuksista, 
ja kuusi maata – Indonesia, Kamerun, 
Ghana, Kongon tasavalta, Liberia ja 
Keski -Afrikan tasavalta – on jo alle -
kirjoittanut sopimukset. Edistys kohti lupien myöntämistä vaihtelee huomat -
tavasti sopimuksen allekirjoittaneiden 
maiden keskuudessa. Tämä johtuu lu -
kuisista eri tekijöistä, kuten institutio -
naalisten valmiuksien vaihtelusta ja 
eriasteisesti sitoutumisesta prosessiin.
45 
Vapaaehtoista kumppanuussopimusta 
koskevat neuvottelut alkoivat Indone -
siassa maaliskuussa 2007, ja sopimus 
tuli voimaan toukokuussa 2014. Maa 
on edistynyt huomattavasti avoinna 
olevien kysymysten käsittelyssä ja 
suhtautuu toiveikkaasti FLEGT -lupa -
järjestelmän saavuttamiseen lähi -
tulevaisuudessa. Indonesialla on jo 
kansallinen puutavaran laillisuuden 
varmistus- ja lupajärjestelmä, joka on 
pakollinen kaiken vientipuun kohdal -
la. Vuosina 2013 ja 2014 suoritettujen 
yhteisarviointien perusteella Indonesia 
käsittelee nyt jäljellä olevia ongel -
mia. Indonesian kahtena keskeisenä 
haasteena on 1) varmistaa vaadittava 
hallinnoinnin taso suuressa ja moni -
muotoisessa maassa, ja 2) varmistaa, 
että maan lukuisat pk -yritykset täyt -
tävät kaikki lakisääteiset vaatimukset 
kokonaisuudessaan.
46 
Kamerun ilmaisi vuonna 2004 haluk -
kuutensa vapaaehtoisen kumppanuus -
sopimuksen tekemiseen EU:n kanssa. 
Kamerunin metsälainsäädäntöä 
pidetään hyvin kehittyneenä. Lainsää -
däntö on kuitenkin samalla erittäin 
monimutkainen, joten sen täytäntöön -
pano muodostaa keskeisen haasteen. 
Vapaaehtoista kumppanuussopimusta 
koskevat neuvottelut käytiin neljän 
vuoden aikana, vuosina 2006–2010. 
Pitkän ratifiointiprosessin jälkeen 
sopimus tuli viimein voimaan 1. joulu -
kuuta 2011. Sopimuksessa määritetyn 
aikataulun mukaan koeluontoista puu -
tavaran seurantajärjestelmää oli määrä 
testata vuonna 2013 ja FLEGT -lupia oli 
määrä myöntää vuonna 2015. Vapaa -
ehtoisen kumppanuussopimuksen 35 Hanke: Strengthening civil 
society organisations and 
small and medium timber 
industries in VPA preparation 
and SVLK implementation 
(kansalaisjärjestöjen sekä 
pienten ja keskisuurten 
puualan yritysten tukeminen 
vapaaehtoisen 
kumppanuussopimuksen 
valmistelussa ja Indonesian 
puutavaran laillisuuden 
todentavan järjestelmän 
täytäntöönpanossa).
36 Hanke: Promoting the 
implementation of Timber 
Legality Assurance (FLEGT 
Licence) as a key step to 
sustainable production and 
consumption in Indonesia’s 
wood -processing industry 
(puutavaran laillisuuden 
varmistavan järjestelmän 
(FLEGT -lupa) edistäminen 
keskeisenä vaiheena kohti 
kestävää tuotantoa ja 
kulutusta Indonesian 
puunjalostusteollisuudessa).
37 Hanke: Strengthening state 
and non -state actors in the 
preparation, negotiation and/
or implementation of 
FLEGT -VPA (valtion ja valtiosta 
riippumattomien toimijoiden 
tukeminen vapaaehtoisen 
FLEGT -kumppanuussopimuk -
sen valmistelussa, sopimus -
neuvotteluissa ja/tai 
täytäntöönpanossa).
21 Huomautukset
päätavoitteesta – puutavaran laillisuu -
den varmistavan järjestelmän kehittä -
misestä  – ollaan kuitenkin yhä kauka -
na. Tämä johtuu lähinnä puutavaran 
seurantajärjestelmän kehittämishank -
keen epäonnistumisesta. FLEGT -lu-
pajärjestelmän täysimääräinen voi -
maantulo edellyttää siis vielä lukuisista 
haasteista selviämistä.
47 
Ghana allekirjoitti vuonna 2009 
ensimmäisenä maana vapaaehtoisen 
kumppanuussopimuksen. Maan alku -
peräisenä tavoitteena oli, että ensim -
mäiset FLEGT -lupamerkinnän saaneet 
tuotteet vietäisiin maasta vuoden 
2011 loppuun mennessä. Puutavaran 
seurantajärjestelmä on jo toiminnassa, 
mutta lupamenettelyjä on vielä tes -
tattava. Maan tämänhetkisenä tavoit -
teena on saada järjestelmät valmiiksi 
luvan myöntämistä varten vuoden 
2015 loppuun mennessä.
48 
Kongon tasavalta ratifioi vapaaehtoi -
sen kumppanuussopimuksensa tou -
kokuussa 2010. Maassa suunnitellaan 
parhaillaan metsästrategiaa ja uutta 
metsälainsäädäntöä. Edistys on kuiten -
kin ollut hidasta lukuisista eri syistä, 
jotka liittyvät lähinnä hallintoon.
49 
Liberia ja EU aloittivat vapaaehtoista 
kumppanuussopimusta koskevat neu -
vottelut maaliskuussa 2009. Sopimus 
allekirjoitettiin heinäkuussa 2011. 
Laiton puunkorjuu muodostaa kuiten -
kin yhä suuren ongelman, samoin kuin 
puunkorjuuseen yksityisomistuksessa 
olevilta maa -alueilta myönnettävien 
lupien väärinkäyttö38. Keskeisen haas -
teen muodostavat metsähallintopalve -
luiden heikot valmiudet.50 
Keski -Afrikan tasavallan kanssa tehtiin 
vapaaehtoinen kumppanuussopimus 
marraskuussa 2011, mutta sisällisso -
ta on seisauttanut valtionhallinnon 
toiminnan. Lukuisat alueet ovat 
metsähallintopalveluiden valvonnan 
ulkopuolella, mikä estää vapaaehtois -
ta kumppanuussopimusta koskevan 
prosessin täytäntöönpanoa.
51 
Yhdeksän muuta maata käy parhail -
laan neuvotteluja vapaaehtoisista 
kumppanuussopimuksista. Yksi maista 
on Malesia, joka on merkittävä troop -
pisen puun tuottaja; se aloitti ensim -
mäisenä maana neuvottelut vuonna 
2006. Vuosia kestäneet tiiviit neuvot -
telut eivät ole kuitenkaan johtaneet 
ongelmien ratkaisemiseen. Ongelmat 
liittyvät vapaaehtoisen kumppanuus -
sopimuksen soveltamiseen kaikkial -
la Malesiassa, erityisesti Sarawakin 
alueella. Vapaaehtoisen kumppanuus -
sopimuksen puuttuessa Malesia käyt -
tää laaja -alaisesti julkisia ja yksityisiä 
sertifiointijärjestelmiä.
52 
Komissio on onnistunut korostamaan 
laittomasta puunkorjuusta aiheutu -
vaa ongelmaa ja saamaan ongelmalle 
tuntuvasti huomiota. Edistys kohti 
lupien myöntämistä on kuitenkin ollut 
hidasta. Vaarana on ”FLEGT -väsymys”, 
kun maat turhautuvat edistyksen 
puutteeseen ja löytävät tuotteil -
leen muita, vähemmän rajoittavia 
markkinoita. Useimmissa maissa 
institutionaalisten valmiuksien puute, 
laajalle levinnyt korruptio ja heikko 
lainsäädännön soveltamisen valvon -
ta muodostavat keskeiset haasteet 
täytäntöönpanoprosessille.38 Ks. http://www.illegal -logging.
info/regions/liberia
22 Huomautukset
Seuranta- ja 
raportointimenettelyt olivat 
puutteellisia
53 
Komissio ei raportoinut säännöllisesti 
FLEGT -toimintasuunnitelman edisty -
misestä. FLEGT -asetuksen 9 artiklan 
mukaan komission oli toimitettava 
neuvostolle kertomus kahden vuoden 
kuluessa ensimmäisen vapaaehtoisen 
kumppanuussopimuksen voimaantu -
losta. Tällaista kertomusta ei kuiten -
kaan koskaan laadittu. Yksittäisistä 
kumppanimaista oli saatavilla kerto -
muksia, jotka sisälsivät tietoa vapaa -
ehtoisten kumppanuussopimusten 
kattamilta eri aloilta. Kertomuksissa 
ei kuitenkaan arvioitu vapaaehtois -
ten kumppanuussopimusten täytän -
töönpanoa edistymiselle asetettujen 
välitavoitteiden perusteella. Kertomuk -
sissa ei myöskään kuvailtu saavutettua 
edistystä eikä esiin tulleita ongelmia ja 
niiden käsittelyä.
54 
Ongelmallista oli, ettei käytössä ollut 
toimintakehystä, johon olisi sisältynyt 
tilivelvollisuuden toteutumista helpot -
tava kattava tietokanta (ks. kohta 22). 
Tavoitteiden ja välitavoitteiden puut -
tuessa edistymistä oli vaikea arvioida. 
Euroopan metsäinstituutti EFIn laati -
massa FLEGT -toimintasuunnitelman 
seurantaraportissa vuosilta 2003–2010 
todetaan, että toteutetun työn arvi -
ointia hankaloittaa entisestään se, että 
toimintasuunnitelma on pikemminkin 
poliittinen prosessi kuin perinteinen 
tukiohjelma39.55 
Komissio otti vasta vuoden 2014 
lopussa käyttöön vakioidun edisty -
misen seurantajärjestelmän, jonka 
avulla mitataan vapaaehtoisen kump -
panuussopimuksen täytäntöönpa -
noon liittyvien keskeisten vaiheiden 
saavuttamista. Tähän asti komissio on 
käyttänyt järjestelmää vain sisäisiin 
hallinnointitarkoituksiin. Järjestelmä 
otettiin käyttöön vasta hiljattain, joten 
sen käytännön toimintaa on vielä liian 
varhaista arvioida.
56 
Komissio käynnisti vuoden 2014 
lopussa FLEGT -toimintasuunnitelman 
ulkoisen arvioinnin, jota koskeva 
raportti on suunniteltu laadittavan 
lokakuuhun 2015 mennessä. Kyseinen 
arviointi suoritetaan 12 vuotta toimin -
tasuunnitelman laadinnan jälkeen, 
joten se on pahasti myöhässä, kun ote -
taan huomioon toimintasuunnitelman 
toteuttamiseen liittyneet vaikeudet ja 
tämän ajanjakson kuluessa tapahtu -
nut huomattava kehitys; nämä tekijät 
olisi pitänyt yksilöidä ja analysoida, 
jotta niiden vaikutus olemassa olevaan 
toimintasuunnitelmaan kyettäisiin ar -
vioimaan esimerkiksi seuraavilta osin:
a) keskeisten Aasian talouksien kas -
vava merkitys puukaupassa
b) metsien laittoman muuhun käyttö -
tarkoitukseen, esimerkiksi maa -
talouteen, muuttamisen kasvava 
merkitys
c) mahdollisuudet laajempaan syner -
giaan ilmastonmuutoksen vaiku -
tuksen lieventämiseen tähtäävän 
REDD+-toimenpiteen kanssa
d) EU:hun kohdistuvan puun viennin 
muuttuvat suuntaukset
e) yksityisten sertifiointi -
järjestelmien laajemmat 
hyödyntämismahdollisuudet.39 FLEGT Action Plan Progress 
Report 2003 – 2010, EFI (2011), 
s. 34.
23
 Johtopäätökset 
ja suositukset
57 
Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että 
komissio ei hallinnoinut riittävän hyvin 
EU-FLEGT -toimintasuunnitelmaan pe -
rustuvaa tukea.
58 
FLEGT -tukea ei suunniteltu eikä kohden -
nettu riittävän hyvin:
a) EU:n tuki FLEGT -prosessille perustui 
laittomasta puunkorjuusta aiheu -
tuvan ongelman, siihen vaikutta -
vien tekijöiden sekä mahdollisten 
toimenpiteiden perusteelliseen 
arviointiin. Komissio laati FLEGT -toi-
mintasuunnitelman innovatiivisella 
tavalla.
b) Komissio ei kuitenkaan määrittänyt 
tarkoituksenmukaista työsuunnitel -
maa, joka sisältää selkeät tavoitteet, 
välitavoitteet ja toimiin osoitetut 
määrärahat. Niiden valmistelutyö 
olisikin ollut vaikeaa aivan toiminta -
suunnitelman alkuvaiheessa, mutta 
ne olisi pitänyt määrittää suunnitel -
man toteuttamisen alkuvuosina.
c) Unionin puutavara -asetuksen 
hyväksymisen viivästyminen ja 
hidas täytäntöönpano eivät edistä -
neet vapaaehtoisen kumppanuus -
sopimuksen tehneiden maiden 
valmistautumista mahdolliseen 
FLEGT -lupajärjestelmään.
d) FLEGT -lupajärjestelmän puuttuessa 
laadituista luvista ovat pitkälti vas -
tanneet yksityiset sertifiointielimet, 
jotka ovat merkittävästi edistäneet 
unionin puutavara -asetuksessa 
esitettyjen asianmukaista huolel -
lisuutta koskevien vaatimusten 
täyttymistä. Komissio ei kuitenkaan 
tarkastellut riittävissä määrin mah -
dollisia synergioita FLEGT -järjestel -
män ja näiden yksityisten järjestel -
mien välillä.
e) Komissio ei asettanut selkeitä rahoi -
tuksen painopisteitä puuntuottaja -
maille myöntämänsä tuen osalta.Suositus 1  
Työsuunnitelma
Komission olisi laadittava kaudelle 
2016–2020 FLEGT -toimintasuunni -
telman eri osa -alueita koskeva työ -
suunnitelma, jossa asetetaan selkeät 
ja erityiset tavoitteet, painopisteet, 
määräajat sekä puuntuottajamaille an -
nettavaa EU:n tukea koskeva budjetti. 
Tavoitteiden yhteydessä olisi otettava 
huomioon maiden valmiudet ja erityi -
set rajoitteet.
Suositus 2  
Unionin 
puutavara -asetuksen 
täytäntöönpano
Komission on korkea aika vaatia, että 
kaikki jäsenvaltiot panevat puutava -
ra-asetuksen tiukasti täytäntöön.
Suositus 3  
Yksityiset 
sertifiointijärjestelmät
Komission olisi yksilöitävä, missä mää -
rin hyvässä maineessa olevien yksityis -
ten sertifiointielinten työtä voidaan 
hyödyntää enemmän.
Suositus 4  
Varojen kohdentaminen
Varat olisi kohdennettava sinne, missä 
niiden avulla edistetään todennäköi -
sesti eniten laittomaan puunkorjuu -
seen ja siihen liittyvään kauppaan 
puuttumista. Tapauksissa, joissa 
vapaaehtoisia kumppanuussopimuksia 
koskevien vaatimusten täytäntöönpa -
no näyttää epätodennäköisemmältä, 
komission olisi ehdotettava metsähal -
linnon tukitoimenpiteitä ilman, että 
vapaaehtoinen kumppanuussopimus 
välttämättä tehdään.
24 Johtopäätökset ja suositukset
59 
EU:n tuki puuntuottajamaille ei ollut 
riittävän vaikuttavaa.
a) Tuki edisti kansalaisyhteiskunnan 
asemaa ja lisäsi tietoisuutta laitto -
masta puunkorjuusta aiheutuvasta 
ongelmasta kumppanimaissa, 
mutta viranomaisten valmiuksien 
parantamiseen tähdänneet hank -
keet eivät tuottaneet odotettuja 
tuotoksia.
b) FLEGT -lupajärjestelmä  – toimin -
tasuunnitelman kulmakivi – ei ole 
vielä toiminnassa yhdessäkään 
kumppanimaassa. Toimintasuun -
nitelma esitettiin 12 vuotta sitten. 
Kiinnostus vapaaehtoisiin kump -
panuussopimuksiin on ollut laajaa, 
mutta FLEGT -lupajärjestelmä ei 
edelleenkään ole toiminnassa, ja 
useita lupien käyttöönotolle ase -
tettuja peräkkäisiä määräaikoja on 
päästetty umpeutumaan.
c) Komissio ei valvonut FLEGT -toi-
mintasuunnitelman edistymistä 
tehokkaasti eikä raportoinut 
siitä säännöllisesti. Vuoden 2014 
lopussa käynnistetty arviointi olisi 
pitänyt tehdä paljon aiemmin.Suositus 5  
Raportointi
Komission olisi raportoitava FLEGT -toi-
mintasuunnitelman edistymisestä 
joka toinen vuosi. Kertomuksessa olisi 
arvioitava vapaaehtoisten kumppa -
nuussopimusten täytäntöönpanoa, 
suunniteltuja määräaikoja, esiin tulleita 
vaikeuksia sekä toteutettuja ja suunni -
teltuja toimenpiteitä.
Suositus 6  
Arvioinnit
Komission olisi hyödynnettävä tilaisuus 
ja pyrittävä määrittämään nykyisen 
arvioinnin avulla, kuinka tällä hetkellä 
sovellettavaa lähestymistapaa voitai -
siin muokata siten, että saavutettaisiin 
konkreettisempia tuloksia.
Tilintarkastustuomioistuimen III jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen 
Karel PINXTENIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 
8. syyskuuta 2015 pitämässään kokouksessa.
 Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 presidentti

25
 Liitteet
FLEGT -ohjelmien sekä metsähallinnon ja kaupan ohjelmien täytäntöönpano 
kaudella 2003–2013
(miljoonaa euroa)
Alue/maaVapaaehtoiset kumppanuussopimukset Hallinnointitapa
YhteensäTehty (vuosi)Maa 
kiinnostunut1Neuvottelut 
käynnissä3Täytän -
töönpano 
jäsenvaltioissa Hallinnointi 
yhteistyössä 
kansainvälisten 
järjestöjen 
kanssaMuu (täytän -
töönpanosta 
vastaavat 
kumppanimaat, 
valtioista 
riippumattomat 
järjestöt tai 
julkiset ja yksi -
tyiset yritykset) 
Saharan eteläpuolinen Afrikka 74,89
Kattaa useita maita214,92 14,92
Kamerun 2010 13,66 13,66
Liberia 2011 8,00 3,90 11,90
Ghana 2009 3,00 3,00
Burkina Faso 7, 8 0 0,20 8,00
Kongon tasavalta  2010 7, 5 6 7, 5 6
Keski-Afrikan tasavalta 2011 6,80 6,80
Kongon demokraattinen  
tasavaltaX 3,00 2,18 5,18
Uganda 2,75 2,75
Madagaskar 0,68 0,68
Gabon  X 0,20 0,20
Sudan 0,19 0,19
Malawi 0,05 0,05
Latinalainen Amerikka 90,21
Kattaa useita maita23,93 3,93
Honduras   X 20,40 21,73 42,13
Brasilia 10,79 12,74 23,53
Nicaragua  2,00 6,06 8,06
Kolumbia X 8,05 8,05
Peru  X 4,03 4,03
Guyana X 0,45 0,45
Chile 0,04 0,04Liite I
26 Liitteet Liite I(miljoonaa euroa)
Alue/maaVapaaehtoiset kumppanuussopimukset Hallinnointitapa
YhteensäTehty (vuosi)Maa 
kiinnostunut1Neuvottelut 
käynnissä3Täytän -
töönpano 
jäsenvaltioissa Hallinnointi 
yhteistyössä 
kansainvälisten 
järjestöjen 
kanssaMuu (täytän -
töönpanosta 
vastaavat 
kumppanimaat, 
valtioista 
riippumattomat 
järjestöt tai 
julkiset ja yksi -
tyiset yritykset) 
Aasia ja Tyynenmeren alue 43,37
Kattaa useita maita210,60 1,91 12,51
Indonesia 2011 21,95 21,95
Kiina 3,84 3,84
Filippiinit  X 1,92 1,92
Afganistan 1,88 1,88
Thaimaa 0,61 0,61
Myanmar X 0,45 0,45
Salomonsaaret X 0,18 0,18
Malesia X
Vietnam X 0,03 0,03
Naapurialueet 25,04
Kattaa useita maita215,00 15,00
Marokko 5,63 5,63
Kosovo 2,70 0,41 3,11
Montenegro 0,75 0,75
Libanon 0,33 0,33
Albania 0,10 0,10
Georgia 0,09 0,09
Valko-Venäjä 0,03 0,03
Vähintään kaksi aluetta 63,65
Kattaa useita maita239,60 24,05 63,65
YHTEENSÄ 33,10 86,79 177, 28 297,17
1  Kuusi muuta maata on ilmaissut kiinnostuksensa (Bolivia, Kambodža, Ecuador, Guatemala, Papua-Uusi-Guinea ja Sierra Leone), mutta talou -
dellista sitoumusta ei ole vielä tehty.
2  Useita maita kattaviin hankkeisiin sisältyvät:  (Aasian ja Tyynenmeren alueen osalta ) Euroopan metsäinstituutin kanssa tehdyt sopimukset, 
joiden kokonaisarvo on 10,6 miljoonaa euroa (FLEGT Aasia); ( naapuruusalueiden osalta kyseessä ovat ) Maailmanpankin kanssa tehdyt 
sopimukset, joiden kokonaisarvo on 15 miljoonaa euroa (FLEGT). Vähintään kahta aluetta koskevien, useita maita kattavien hankkeiden osalta 
keskeisiin ohjelmiin liittyvät Euroopan metsäinstituutin kanssa tehdyt sopimukset, joiden kokonaisarvo on 12 miljoonaa euroa, ja FAO: n kans -
sa tehdyt, yhteensä 20 miljoonan euron arvoiset sopimukset (FLEGT AKT-maat: 10 miljoonaa euroa ja EU-FAO-FLEGT: 10 miljoonaa euroa).
3  Neuvottelut ovat käynnissä kolmen muun maan kanssa, joiden kohdalla ei ole vielä tehty taloudellista sitoumusta – Norsunluurannikko, Laos 
ja Thaimaa. 
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston toimittamien tietojen perusteella.
27 Liitteet
Tarkastetut hankkeet
Maa HankeEU:n rahoitusosuus 
(euroa)Täytäntöönpanojakso
KamerunMise en place d’un Observateur Indépendant au contrôle forestier et au suivi des 
infractions forestières au Cameroun (riippumattoman tarkkailijan perustaminen, 
vastuualueena metsäalan valvonta ja metsäalaan liittyvien rikkomusten seuranta 
Kamerunissa)2 480 070 31.12.2009–30.12.2013
Mise en place d’un système de traçabilité du bois au Cameroun (puutavaran 
seurantajärjestelmän perustaminen Kameruniin)2 496 763 15.2.2010–14.12.2012
Mise en place d’un Audit Indépendant du Système FLEGT au Cameroun (FLEGT -jär-
jestelmän riippumattoman tarkastusjärjestelmän perustaminen Kameruniin)1 164 600 4.5.2012–3.5.2014
Promotion de la production et de l’exportation légales des bois issus des forêts 
communautaires (yhteisöjen metsistä peräisin olevien puiden laillisen tuotannon 
ja viennin edistäminen)987 139 1.2.2011–31.1.2012
Observation externe et communautaire des forêts dans la mise en œuvre de 
l’APV -FLEGT au Cameroun (ulkoinen ja yhteisön toteuttama metsien seuranta 
vapaaehtoisten FLEGT -kumppanuussopimusten täytäntöönpanon yhteydessä 
Kamerunissa)113 836 19.1.2012–18.7.2013
IndonesiaEC-Indonesia FLEGT Support Project (Euroopan komission ja Indonesian välinen 
FLEGT -tukihanke)11 276 872 1.3.2006–28.11.2011
Collaborative land use planning and sustainable institutional arrangement for 
strengthening land tenure, forest and community rights in Indonesia (yhteistyössä 
tapahtuva maankäytön suunnittelu ja kestävä institutionaalinen järjestely, jonka 
avulla parannetaan maanhallinta-, metsä- ja yhteisöoikeuksia Indonesiassa)1 796 619 1.3.2010–28.2.2014
Strengthening state and non -state actors in the preparation, negotiation and/or 
implementation of FLEGT -VPA (valtion ja valtiosta riippumattomien toimijoiden 
tukeminen vapaaehtoisen FLEGT -kumppanuussopimuksen valmistelussa, sopi -
musneuvotteluissa ja/tai täytäntöönpanossa)1 189 228 10.1.2011–31.12.2015
Strengthening Indonesia’s Independent Forestry Monitoring Network to ensure 
a credible timber legality verification system and effective VPA implementa -
tion (Indonesian riippumattoman metsätalouden seurantaverkon toiminnan 
tukeminen siten, että kyetään varmistamaan uskottava puutavaran laillisuuden 
tarkistusjärjestelmä ja vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen vaikuttava 
täytäntöönpano)188 946 1.5.2011–30.4.2013
Promoting the implementation of timber legality assurance (FLEGT licence) as 
a key step to sustainable production and consumption in Indonesia’s wood -proces -
sing industry (puutavaran laillisuuden varmistavan järjestelmän (FLEGT -lupa) 
edistäminen keskeisenä vaiheena kohti kestävää tuotantoa ja kulutusta Indonesian 
puunjalostusteollisuudessa)1 091 463 30.1.2013–28.2.2014Liite II
28 Liitteet
Tarkastetut hankearvioinnit ja tulosperusteista seurantaa koskevat kertomukset
Arvioinnit
HankeEU:n rahoi -
tusosuus 
(euroa)MaaArvioinnin ajan -
kohta ja tyyppiKertomuksen keskeiset havainnot
1Regional Support Programme for 
the EU FLEGT Action Plan in Asia 
(Aasiaa koskevaan EU-FLEGT -toimin -
tasuunnitelmaan liittyvä alueellinen 
tukiohjelma) 5 800  000
PäätoimipaikkaJoulukuu 2010  
Väliarviointi οHeikko hankesuunnittelu: tavoitteet, han -
ketoimet, odotetut tulokset ja välitavoit -
teet eivät olleet tarpeeksi täsmällisiä
 οSelkeä seurantajärjestelmä puuttui, 
mikä heikensi tehokkuutta ja rajoitti 
tilivelvollisuutta
2VERIFOR – Institutional Options 
for Verifying Legality in the Forest 
Sector (VERIFOR – metsäalaa koskeviin 
laillisuuden tarkistuksiin liittyvät 
institutionaaliset vaihtoehdot) 1 902 171Marraskuu 2009  
Loppuarviointi οHanke ei ollut niin joustava, että sen 
looginen viitekehys olisi kyetty mukautta -
maan tai sopeuttamaan tiettyjen Aasian 
ja Afrikan alueiden dynamiikkaan; tämä 
heikensi hankkeen vaikuttavuutta
3Timber Trade Action Plan (TTAP) – a TFT 
(Tropical Forest Fund) project (puu -
kaupan toimintasuunnitelma – Tropical 
Forest Trust -yhdistyksen hanke)3 389 796Toukokuu 2012  
Ensimmäisen vai -
heen loppuarviointi 
ja toisen vaiheen 
väliarviointi οErittäin myönteinen kokonaisarvio hank -
keen tuloksellisuudesta
4Ensuring a seat at the table: supporting 
NGO coalitions to participate in FLEGT 
VPA processes with the aim of impro -
ving forest governance and strengt -
hening local and indigenous peoples’ 
rights (osallistumisen varmistaminen: 
valtioista riippumattomien järjestöjen 
muodostamien koalitioiden tukemi -
nen osallistumisessa vapaaehtoisia 
kumppanuussopimuksia koskeviin 
FLEGT -prosesseihin; tavoitteena 
metsähallinnon parantaminen sekä 
alkuperäis- ja paikallisyhteisöjen 
oikeuksien parantaminen)960 000Kesäkuu 2012  
Loppuarviointi οErittäin myönteinen kokonaisarvio hank -
keen tuloksellisuudesta
5Forest Governance Learning Group 
(FGLG) – enabling practical, just and 
sustainable forest use (metsähallinnon 
opetusryhmä – käytännöllisen, oikeu -
denmukaisen ja kestävän metsänkäy -
tön mahdollistaminen)1 866 365Tammikuu 2014  
Loppuarviointi οSystemaattista tarpeidenarviointia ei 
suoritettu eikä hankkeen viitekehys ollut 
riittävän täsmällisesti määritetty; maahan 
sovellettavia indikaattoreita ei ollut 
määritetty kunnolla
 οHankkeen avulla toteutetut toimet eivät 
olleet riittäviä hallinnon parantamistavoit -
teiden saavuttamisen kannaltaLiite III
29 Liitteet
HankeEU:n rahoi -
tusosuus 
(euroa)MaaArvioinnin ajan -
kohta ja tyyppiKertomuksen keskeiset havainnot
6Mise en place d’un système de traçabi -
lité du bois au Cameroun (puutavaran 
seurantajärjestelmän perustaminen 
Kameruniin)2 496 763
KamerunToukokuu 2013  
Loppuarviointi οHeikko hankesuunnittelu: maan riskejä ja 
rajoitteita ei otettu huomioon riittävissä 
määrin
 οSidosryhmien välinen koordinointi oli 
puutteellista
 οSeuranta ja hankehallinnointi oli tehotonta
 οTuotokset eivät vastanneet odotuksia
7Promotion de la production et de 
l’exportation légales des bois issus des 
forêts communautaires (yhteisöjen 
metsistä peräisin olevien puiden lailli -
sen tuotannon ja viennin edistäminen)987 139Joulukuu 2012  
Väliarviointi οRajoitteita ei arvioitu ja ennakoitu riittävän 
hyvin
 οHankesuunnittelu ei ollut riittävän 
realistista
8Strengthening African Forest Governan -
ce – through high -level national ‘illegal 
logging’ meetings and mid -level 
awareness raising and training (Afrikan 
metsähallinnon vahvistaminen – lai -
tonta puunkorjuuta koskevat korkean 
tason kansalliset kokoukset ja keskita -
son hallinnolle suunnattu tietoisuuden 
lisääminen ja koulutus) 1 890 608Toukokuu 2013  
Väliarviointi οEi kunnollista loogista viitekehystä, johon 
sisältyisivät objektiivisesti todennettavissa 
olevat indikaattorit
 οPuutteellinen hankeseuranta: ohjauskomi -
tea ei kokoontunut säännöllisesti
 οKoordinointiongelmia, jotka johtivat 
eri hanketuotosten välisten yhteyksien 
puuttumiseen
9EC-Indonesia FLEGT Support Project 
(Euroopan komission ja Indonesian 
välinen FLEGT -tukihanke)11 276 872 IndonesiaSyyskuu 2010  
Lopullinen οEpätarkoituksenmukainen ja epärealisti -
nen hankesuunnittelu
 οTehoton hankeseuranta ja -valvonta
 οUseimmat tuotokset eivät toteutuneet 
suunnitellulla tavalla
10Observation Indépendante de 
l’application de la Loi Forestière et de 
la Gouvernance (OI -FLEG) en appui aux 
APV FLEGT dans le Bassin du Congo 
(metsälainsäädännön täytäntöönpa -
non ja metsähallinnon riippumaton 
seuranta ja tuki vapaaehtoisille 
FLEGT -kumppanuussopimuksille 
Kongon sademetsissä)1 598 497Kongon 
tasavaltaMaaliskuu 2012  
Väliarviointi οLoogisessa viitekehyksessä ilmeni 
joitakin puutteita etenkin objektiivisesti 
todennettavissa olevien indikaattoreiden 
määrittelyn osalta
 οPuutteellinen hankeseuranta: ohjauskomi -
tea ei kokoontunut säännöllisestiLiite III
30 Liitteet
Tulosperusteista seurantaa koskevat kertomukset
HankeEU:n rahoitus -
osuus ohjelmal -
le (euroa)MaaKertomuksen 
ajankohtaKertomuksen keskeiset havainnot
11Forest Peoples Programme: A Strong Seat 
at the Table: Effective Participation of 
Forest -Dependent Communities and Civil 
Society Organisations in FLEGT (Forest 
Peoples -ohjelma: tiivis osallistuminen: 
metsästä riippuvaisten yhteisöjen ja kan -
salaisjärjestöjen vaikuttava osallistuminen 
FLEGT -järjestelmään)778 271
KamerunMaaliskuu 2013 οViitekehystä ei ollut laadittu kunnolla, mikä 
vaikeutti saavutettujen tuotosten arviointia
 οKumppanit eivät olleet tiiviisti mukana 
hankesuunnittelussa
 οKoordinointi muiden FLEGT -hankkeiden ja 
kansallisten toimijoiden kanssa oli vähäistä
 οSeurantatoimet olivat vähäisiä
12Promotion de la production et de l’ex -
portation légales des bois issus des forêts 
communautaires (yhteisöjen metsistä 
peräisin olevien puiden laillisen tuotannon 
ja viennin edistäminen)987 139 Maaliskuu 2013 οHeikko viitekehys, jonka yhteydessä määritetyt 
tavoitteet ja indikaattorit olivat epätarkkoja
 οEi riittävää riskianalyysiä
 οToimien seuranta oli heikkoa
 οTäytäntöönpanossa ilmeni viiveitä
 οJoustava/käyttökelpoinen irtautumisstrategia 
puuttui
13Strengthening African Forest Governance – 
through high -level national ‘Illegal logging’ 
meetings and mid -level awareness raising 
and training (Afrikan metsähallinnon 
vahvistaminen – laitonta puunkorjuuta kos -
kevat korkean tason kansalliset kokoukset ja 
keskitason hallinnolle suunnattu tietoisuu -
den lisääminen ja koulutus)1 890 608 Kesäkuu 2013 οHeikko viitekehys ja puutteellisesti suunnitellut 
tavoitteet, tuotokset ja indikaattorit
 οSidosryhmien välinen koordinointi oli heikkoa
 οTuotosten laatu oli heikko ja kestävyys 
epävarma
14Capacity building in the Congo Basin and 
implementation of Independent Monitoring 
of Forest Law Enforcement and Governance 
(IM-FLEG) in the Republic of Congo (val -
miuksien kehittäminen Kongon sademetsis -
sä ja metsälainsäädännön täytäntöönpanon 
ja metsähallinnon riippumattoman seu -
rantajärjestelmän toteuttaminen Kongon 
tasavallassa)1 636  366
Kongon 
tasavaltaHuhtikuu 2009 οIndikaattorit eivät ole aina ilmaistavissa 
kvantitatiivisesti
 οHanke on riippuvainen ulkopuolisesta rahoituk -
sesta eikä tuota tuloa
 οOn epätodennäköistä, että institutionaalinen 
rakenne pysyy yllä ilman ulkopuolista tukea
15Observation Indépendante de l’application 
de la Loi Forestière et de la Gouvernance 
(OI-FLEG) en appui aux APV FLEGT dans 
le Bassin du Congo (metsälainsäädännön 
täytäntöönpanon ja metsähallinnon 
riippumaton seuranta ja tuki vapaaehtoisille 
FLEGT -kumppanuussopimuksille Kongon 
sademetsissä)1 438 647 Joulukuu 2012 οIndikaattorit eivät olleet täsmällisiä ja ne olivat 
vaikeasti mitattavissa
 οOhjauskomitean kokouksia ei ole suunnitelmis -
ta huolimatta järjestetty
 οKestävyys on riippuvainen rahoittajien rahoi -
tuksen jatkumisesta
16Vulgarisation de l’APV/FLEGT pour une ap -
propriation et participation des populations 
locales dont les populations autochtones 
dans sa mise en œuvre (vapaaehtoisten 
FLEGT -kumppanuussopimusten kansanta -
juistaminen, jotta paikallisväestöt (esim. 
alkuperäisväestöt) voivat omaksua ne ja 
osallistua sopimusten täytäntöönpanoon)180 000 Joulukuu 2012 οHeikko viitekehys, osa indikaattoreista ei ollut 
mitattavissa
 οSidosryhmät eivät olleet tiiviisti mukana 
hankesuunnittelussa
 οOhjauskomitean kokouksia ei ole suunnitelmis -
ta huolimatta järjestetty
 οKestävyysongelmia: vapaaehtoista kumppa -
nuussopimusta koskeva prosessi on yhä kesken, 
kumppaneiden ja muiden sidosryhmien 
teknisen koulutuksen taso ei ole riittäväLiite III
31 Liitteet
HankeEU:n rahoitus -
osuus ohjelmal -
le (euroa)MaaKertomuksen 
ajankohtaKertomuksen keskeiset havainnot
17Governance Initiative for Rights & 
Accountability in Forest Management 
(GIRAF) (metsähallintoon liittyviä oikeuksia 
ja tilivelvollisuutta koskeva hallintoaloite 
(GIRAF))865 767
GhanaHeinäkuu 2011 οHeikko viitekehys
 οVäljästi määritellyt riskit ja oletukset
 οKumppaneiden välinen koordinointi oli heikkoa
 οTukea antava toimintapoliittinen ympäristö 
puuttui
 οJoidenkin toimien täytäntöönpano oli 
tehotonta
 οHankesuunnittelu ei kattanut kestävyyttä
18Supporting the integration of legal and 
legitimate domestic timber markets  
into Voluntary Partnership Agreements 
(tuki laillisten ja oikeutettujen puualan 
kotimarkkinoiden liittämiselle vapaaehtoi -
siin kumppanuussopimuksiin)1 999 265 Kesäkuu 2013 οIndikaattorit eivät ole aina mitattavissa, tulos -
ten seuranta ja mittaaminen on vaikeaa
19Pioneering a  new way to conserve 
rainforest: from illegal logging to good go -
vernance (uusi lähestymistapa sademetsien 
suojeluun: laittomasta puunkorjuusta kohti 
hyvää hallintotapaa)2 560 516
IndonesiaMarraskuu 2011 οIndikaattorit eivät olleet riittävän pitkälle 
hiottuja
 οHankkeen täytäntöönpanosta vastanneet tahot 
aliarvioivat toimien monimutkaisuuden ja 
niihin osallistuvien toimijoiden määrän
 οToimien niveltäminen paikallisiin institutionaa -
lisiin rakenteisiin oli heikkoa
20Improving governance of forest resources 
and reducing illegal logging and associated 
trade with full civil society participation 
in SE Asia (metsävarojen hallinnoinnin 
parantaminen ja laittoman puunkorjuun 
ja siihen liittyvän kaupan vähentäminen 
Kaakkois -Aasiassa kansalaisyhteiskunnan 
tiiviin osallistumisen tuella)1 645 901 Syyskuu 2007  οIndikaattoreiden pitäisi olla realistisempia
21Collaborative land use planning and 
sustainable institutional arrangement 
for strengthening land tenure, forest and 
community rights in Indonesia (yhteistyössä 
tapahtuva maankäytön suunnittelu ja 
kestävä institutionaalinen järjestely, jonka 
avulla parannetaan maanhallinta-, metsä- 
ja yhteisöoikeuksia Indonesiassa)1 796 619 Marraskuu 2012 οIndikaattorit eivät olleet riittävän 
yksityiskohtaisia
 οEdistymistä koskevassa raportoinnissa oli 
puutteita
 οKäytössä ei ollut vakaata irtautumisstrategiaa
22Strengthening state and non -state actors in 
the preparation, negotiation and/or imple -
mentation of FLEGT -VPA (valtion ja valtiosta 
riippumattomien toimijoiden tukeminen 
vapaaehtoisen FLEGT -kumppanuussopi -
muksen valmistelussa, sopimusneuvotte -
luissa ja/tai täytäntöönpanossa)1 189 228 Joulukuu 2013 οIndikaattorit olivat puutteellisia
 οPuutteellinen koordinointi: ohjauskomitean 
kokouksia ei pidetty, kumppaneiden välinen 
yhteistyö oli vähäistä
 οTäytäntöönpanossa ilmeni viiveitäLiite III
32 Liitteet
HankeEU:n rahoitus -
osuus ohjelmal -
le (euroa)MaaKertomuksen 
ajankohtaKertomuksen keskeiset havainnot
23Strengthening Forest Management in 
Post -Conflict Liberia (metsähallinnon tehos -
taminen Liberiassa konfliktin jälkeen)1 616  448
LiberiaKesäkuu 2012 οViitekehys ei ollut selkeä eikä realistinen
 οSuunnittelusta puuttui seuranta- ja 
arviointivälineitä
 οMonet edunsaajat eivät osallistuneet 
suunnitteluprosessiin
 οUnionin edustuston ja täytäntöönpanos -
ta vastaavan kumppanin välillä ilmeni 
viestintäongelmia
 οKäytössä ei ollut kestävyysstrategiaa
24Civil Society Independent Monitoring of 
Forest Law Enforcement and Governance 
(CSIMFLEG) in Liberia (kansalaisyhteis -
kunnan metsälainsäädännön täytäntöön -
panoon ja metsähallintoon kohdistama 
riippumaton seuranta)150 000 Toukokuu 2013 οViitekehyksessä puutteita: indikaattorei -
ta ei ollut määritetty hyvin, aikataulu oli 
epärealistinen
 οEdunsaajat olivat köyhiä eikä yksityinen sektori 
osallistunut suunnitteluun
 οSeuranta oli heikkoa, kaikki sidosryhmät eivät 
olleet mukana hankkeen ohjauskomiteassa
 οTyösuunnitelmaan ei liittynyt asteittaisen 
lopettamisen strategiaa
 οToimintakehys oli heikko
25Improving forest governance through 
civil society monitoring (metsähallinnon 
parantaminen kansalaisyhteiskunnan 
suorittaman seurannan avulla)129 852 Toukokuu 2013 οViitekehys ei ole selkeä, indikaattorit eivät ole 
smart -määritelmän mukaisia
 οMaaseudun köyhä väestö ja yksityinen sektori 
eivät osallistuneet suunnitteluprosessiin
 οMonet tuotokset viivästyivät pahasti, osa jäi 
toteutumatta
 οUnionin edustuston ja täytäntöönpanos -
ta vastaavan kumppanin välillä ilmeni 
viestintäongelmia
 οKäytössä ei ollut vakaata irtautumisstrategiaaLiite III
33 Liitteet
Transparency International  – Korruptioindeksi (CPI) 2007–2013
Maa2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013
CPI
CPI-  
pistey -
tysCPI-  
sijoitus CPI-  
pistey -
tysCPI-  
sijoitus CPI-  
pistey -
tysCPI-  
sijoitus CPI-  
pistey -
tysCPI-  
sijoitus CPI-  
pistey -
tysCPI-  
sijoitus CPI-  
pistey -
tysCPI-  
sijoitus CPI-  
pistey -
tysCPI-  
sijoitus 
Kamerun 2,4 138 2,3 141 2,2 146 2,2 146 2,5 134 2,6 144 2,5 144
Liberia 2,1 150 2,4 138 3,1 97 3,3 87 3,2 91 4,1 75 3,8 83
Ghana 3,7 69 3,9 67 3,9 69 4,1 62 3,9 69 4,5 64 4,6 63
Kongon tasavalta 2,1 150 1,9 158 1,9 162 2,1 154 2,2 154 2,6 144 2,2 154
Keski -Afrikan  
tasavalta2,0 162 2,0 151 2,0 158 2,1 154 2,2 154 2,6 144 2,5 144
Kongon demokraat -
tinen tasavalta1,9 168 1,7 171 1,9 162 2,0 164 2 168 2,1 160 2,2 154
Gabon 3,3 84 3,1 96 2,9 106 2,8 110 3 100 3,5 102 3,4 106
Honduras 2,5 131 2,6 126 2,5 130 2,4 134 2,6 129 2,8 133 2,6 140
Guyana 2,6 123 2,6 126 2,6 126 2,7 116 2,5 134 2,8 133 2,7 136
Indonesia 2,3 143 2,6 126 2,8 111 2,8 110 3 100 3,2 118 3,2 114
Malesia 5,1 43 5,1 47 4,5 56 4,4 56 4,3 60 4,9 54 5,0 50
Vietnam 2,6 123 2,7 121 2,7 120 2,7 116 2,9 112 3,1 123 3,1 116
Korruptioindeksin avulla mitataan koettua julkisen sektorin korruptioastetta. Arviointiasteikko vaihtelee 0:sta (erittäin korkea korruptioaste) 
10:een (ei lainkaan korruptiota). Vuoden 2013 korruptioindeksiä varten arvioitiin 177 maata.Liite IV
34
muassa resurssien kohdentamista arvioitaessa. Ei 
voida olettaa, että kaikki metsähallintoa ja metsälain -
säädännön valvontaa koskevat ongelmat ratkaistaisiin 
pelkästään komission resurssien avulla.
IV
Komissio on osittain eri mieltä tilintarkastustuomiois -
tuimen havainnoista.
FLEGT -toimintasuunnitelma on luonteeltaan innova -
tiivinen, poliittiset ja sääntely- sekä kehitysyhteistyö -
toimet ovat moninaisia ja toimijoita ja kumppaneita 
on paljon. Siksi on vaikea laatia yhtä työsuunnitelmaa, 
joka sisältää selkeät välitavoitteet ja määräajat sekä 
niihin osoitetut määrärahat. Monilla FLEGT -toimenpi -
teillä, kuten vapaaehtoisilla kumppanuussopimuksilla 
tai hankkeilla, on kuitenkin oma yksityiskohtainen 
täytäntöönpanosuunnitelmansa.
Apua myönnettiin selkeiden kriteerien mukaisesti, 
vaikka yhden ainoan kriteerivalikoiman käyttö kaik -
kien toimenpiteiden osalta olikin mahdotonta, koska 
yhtenäistä talousarviota ja rahoitusvälinettä ei ollut.
Komissio ei ole tilintarkastustuomioistuimen kanssa 
samaa mieltä siitä, että Euroopan unionin puutava -
ra-asetuksen hyväksyminen olisi myöhästynyt. EU:n 
puutavara -asetusta ei ole mainittu toimintasuunnitel -
massa. Siinä mainitaan vain, että komissio tarkastelee 
mahdollisuuksia käyttää lainsäädäntöä laittomasti 
korjatun puun EU:hun tapahtuvan tuonnin valvomi -
seksi. Asetusta ehdotettiin vasta sen jälkeen, kun oli 
tutkittu perusteellisesti keinot puuttua laittomaan 
puunkorjuuseen voimassa olevan lainsäädännön 
nojalla. Asetus hyväksyttiin ja se tuli voimaan 20. loka -
kuuta 2010. Sitä alettiin soveltaa maaliskuussa 2013. 
Kun EU:n puutavara -asetusta alettiin soveltaa, komis -
sio ryhtyi toimiin varmistaakseen sen täysimääräisen 
täytäntöönpanon.Tiivistelmä
I
EU:n johtoasema laittoman puunkorjuun maailman -
laajuisessa torjunnassa tunnustetaan laajalti. EU ja sen 
28 jäsenvaltiota ovat tehneet yhteistyötä yli 40 tuot -
tajamaan ja useiden kuluttajamaiden kanssa kautta 
maailman FLEGT -toimintasuunnitelmaan liittyvien 
toimenpiteiden toteuttamiseksi.
II
On korostettava, että FLEGT -tiedonanto vastasi komis -
siolta, jäsenvaltioilta ja tuottajamailta tulleeseen pai -
nokkaaseen vaatimukseen kehittää yhteistä toimintaa. 
FLEGT -toimintasuunnitelma on poliittinen toiminta -
kehys, jonka avulla on onnistuttu kiinnittämään EU:n, 
jäsenvaltioiden ja lukuisten kumppanimaiden poliitti -
nen huomio laittomaan puunkorjuuseen, poliittisiin ja 
sääntelytoimiin sekä metsähallinnon tukemiseen. On 
tärkeää huomata, että FLEGT ei ole tuettu yhteistyö -
ohjelma, jolla olisi erityinen rahoitusmekanismi.
FLEGT -toimintasuunnitelmassa määritellään menetel -
mät ja toimenpiteet useiden eri osatekijöiden osalta. 
Sen tavoitteiden toteutuminen perustuu pääasiassa 
poliittisiin ja sääntelytoimiin, joita täydennetään 
perinteisellä kehitysyhteistyöhön liittyvällä tuella.
III
Komissio on eri mieltä tilintarkastustuomioistuimen 
päätelmästä, jonka mukaan EU-FLEGT -toiminta -
suunnitelman mukaista tukea puuntuottajamaille 
ei hallinnoitu riittävän hyvin. Komissio on pyrkinyt 
hallinnoimaan tuottajamaille annettavaa FLEGT -tu-
kea mahdollisimman hyvin, kun otetaan huomioon 
laittoman puunkorjuun maailmanlaajuisen torjunnan 
asettamat haasteet, hyvän metsähallinnon edistä -
misen ja metsälainsäädännön valvonnan vaikeudet 
useissa kehittyvissä maissa sekä FLEGT -toiminta -
suunnitelman innovatiivinen luonne. Komissio jatkaa 
ponnistelujaan tehokkuuden, vaikuttavuuden ja 
taloudellisuuden parantamiseksi. Se käyttää hyväk -
seen tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomusta 
ja FLEGT -toimintasuunnitelmasta parhaillaan tehtävää 
arviointia, jossa on tutkittu laajasti ohjelmia, hankkeita 
ja toimenpiteitä. Lisäksi komissio korostaa, että FLEGT 
on komission, jäsenvaltioiden ja kumppanimaiden 
yhteinen hanke. Tämä on otettava huomioon muun Komission  
vastaus
Komission vastaus 35
Laatikko 1
EU:n puutavara -asetus ei sisältynyt toimintasuunnitel -
maan, ainoastaan sitoumus analysoida vaihtoehtoja ja 
mahdollisuutta käyttää lainsäädäntöä laittomasti korja -
tun puun EU:hun tapahtuvan tuonnin valvomiseksi.
Laatikko 2
Laatikko 2 kuvaa EU:n ja jäsenvaltioiden alustavaa 
pohdintaa vapaaehtoisista kumppanuussopimuk -
sista. Tästä konseptista käytiin syvällisiä keskusteluja 
komission ja jäsenvaltioiden välillä vuosina 2004–
2005, ja se on muuttunut huomattavasti. Tämä johti 
siihen, että vuoden 2005 lopulla annettiin neuvoston 
direktiivit vapaaehtoisten kumppanuussopimusten 
neuvottelemiseksi.
Kaikkia vapaaehtoisia kumppanuussopimuksia on 
muutettu kumppanimaiden kanssa käytyjen neuvot -
telujen jälkeen sen mukaan, mitä erityisiä tilanteita ja 
toiveita kyseisellä maalla on ollut.
Indonesian kanssa tehty vapaaehtoinen kumppa -
nuussopimus on yleisesti ottaen samanlainen kuin 
toimintasuunnitelmassa kuvattu. Sen sijaan muut 
kumppanimaat ovat valinneet mallin, jossa laillisuu -
den tarkastavat lähinnä julkishallinnon viranomaiset 
valtion hyväksymien riippumattomien laitosten 
sijasta.
06
FLEGT on komission ja jäsenvaltioiden yhteinen hanke, 
ja siksi komission tukea ei pitäisi arvioida erillään 
EU:n jäsenvaltioiden tuesta. Komission ja jäsenvaltion 
tukea koordinoivat FLEGT -tilapäisryhmä ja kansalli -
sella tasolla yhteiset täytäntöönpanokomiteat ja EU:n 
edustustot.
08
On tärkeää ottaa huomioon se, että FLEGT -toiminta -
suunnitelman täytäntöönpanossa on mukana hyvin 
erilaisia toimijoita. FLEGT -toimintasuunnitelmaan 
liittyvää toimintaa toteuttavat komissio, jäsenvaltiot ja 
kumppanimaat.
Jäsenvaltioilla on keskeinen rooli EU:n puutavara -ase-
tuksen ja FLEGT -asetuksen täytäntöönpanossa toimival -
taisten viranomaisten kautta, julkisia hankintoja koske -
vassa politiikassa, rahoitus- ja investointipolitiikassa ja 
tuottajamaiden tukemisessa.V
Komissio haluaa korostaa seuraavia seikkoja. Ensin -
näkin toimivan FLEGT -vaatimustenmukaisuuden 
varmistus- ja lupajärjestelmän kehittämiseen tarvitaan 
paljon muutakin kuin vaikuttavia hankkeita. Toiseksi, 
vaikka FLEGT -toimintasuunnitelma otettiin käyttöön 
12 vuotta sitten, kuuden toteutusvaiheessa olevan 
kumppanuussopimuksen tekemisestä on kulunut 
vasta 1,5–4,5 vuotta. Kyseessä on suhteellisen lyhyt 
aika vapaaehtoisten kumppanuussopimusten edellyt -
tämien kunnianhimoisten järjestelmien ja hallinnon -
uudistusten toteuttamiseen erityisesti, jos otetaan 
huomioon monien kumppanimaiden hankalat hal -
lintoympäristöt. Kuten tilintarkastustuomioistuimen 
kertomuksen 45 kohdassa todetaan, Indonesiassa ja 
Ghanassa on perustettu lupajärjestelmät, joita sovel -
letaan koko maassa. Kumpikin järjestelmä on arvioitu, 
ja niitä parannetaan arviointien perusteella tehtyjen 
havaintojen ja suositusten mukaisesti. Vapaaehtoisissa 
kumppanuussopimuksissa asetetaan vaatimustenmu -
kaisuuden varmistusjärjestelmille tiukat standardit, 
joiden on täytyttävä, ennen kuin FLEGT -lupamenet -
tely voi alkaa.
Johdanto
02
Monissa tapauksissa metsäalaa hallinnoidaan moni -
mutkaisilla ja monilukuisilla laeilla ja asetuksilla, jotka 
ovat usein ristiriitaisia ja täynnä porsaanreikiä. Tämä 
lisää oikeudellista epävarmuutta metsäteollisuudessa 
ja metsistä riippuvaisten ihmisten keskuudessa. Lail -
lisen ja laittoman toiminnan erottaminen toisistaan 
edellyttää voimassa olevan lainsäädännön perusteel -
lista tarkastamista.
04
Kahden asetuksen (FLEGT -asetus ja EU:n puutava -
ra-asetus) sekä kauppasopimusten (vapaaehtoiset 
kumppanuussopimukset) suunnittelu ja kehittäminen 
ovat tärkeimmät saavutukset, jotka ansaitsevat tulla 
huomioiduiksi. Ne veivät suuren osan komission ajasta 
ja resursseista vuosina 2004–2010.
Komission vastaus 36
21
Komission toimintasuunnitelmissa ei useinkaan 
ole selkeästi määriteltyjä talousarvioita (ks. Euroo -
pan komission toimintasuunnitelmat, esimerkiksi 
Euroopan sähköisen hallinnon toimintasuunni -
telma sekä ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskeva 
toimintasuunnitelma).
Kehitysyhteistyön osalta taas komissio on noudatta -
nut toimintasuunnitelman 4.1 kohtaa, johon ei sisälly 
konsolidoitua talousarviota, ja komissio pyrki integroi -
maan FLEGT -toimintasuunnitelman rahoituksen usei -
siin maantieteellisiin ja aihepiirikohtaisiin välineisiin. 
Komissio on kehittämässä globaaleja julkishyödyk -
keitä ja haasteita koskevaan kehitysyhteistyövälinee -
seen kuuluvaa lippulaivahanketta (”FLEGT Flagship”), 
jonka tarkoituksena on vahvistaa erilaisten tuottaja -
maita tukevien komission hankkeiden johdonmukai -
suutta, täydentävyyttä ja koordinointia.
22
Kaikkien metsää koskevien tai FLEGT -hankkeiden 
erittely oli hankalaa, sillä EU:n FLEGT -toimia rahoite -
taan useista eri välineistä ja toisinaan ne sisällytetään 
ohjelmiin, jotka koskevat muita aloja kuin metsäalaa 
(esimerkiksi kauppaa, kestävää kulutusta ja tuotan -
toa). FLEGT -toimilla ei siis ole mitään erityistä ”kor -
vamerkkiä”, jonka avulla ne voisi hakea komission 
tietojärjestelmästä. Komissio yritti kuitenkin kehittää 
tietokannan, johon oli tarkoitus kerätä EU:n rahoitta -
mat metsään liittyvät hankkeet vuosilta 2000–2012. 
Siitä ilmoitettiin tilintarkastustuomioistuimelle, mutta 
samalla muistutettiin, että työ oli kesken ja tietokantaa 
oli vielä kehitettävä. Komissio on päivittänyt tieto -
kannan liittämällä siihen vuoden 2012 jälkeen tehdyt 
sopimukset. Meneillään olevan FLEGT -toimintasuun -
nitelman arvioinnin yhteydessä on käynnistetty uusi 
toimenpide kaikkien komission ja jäsenvaltioiden 
rahoittamien FLEGT -hankkeiden kokoamiseksi yhteen.Lisäksi on todettava, että FLEGT -toimintasuunnitel -
maan liittyvää toimintaa toteuttavat myös tuottaja -
maat, yksityinen sektori ja kansalaisyhteiskunta.
Huomautukset
17
Komissio tavoitteli kahdenvälistä vaihtoehtoa mutta 
myös ”kieltoon” perustuvaa vaihtoehtoa, mikä johti 
EU:n puutavara -asetuksen antamiseen. Komissio on 
myös ollut jatkuvasti yhteydessä kansainvälisiin kump -
paneihin edistääkseen monenvälisten vastausten 
löytymistä laittoman puunkorjuun ongelmaan.
19
Komissio myöntää, että FLEGT -toimintasuunnitelma 
on toimintakehys, jossa määritellään yleinen lähesty -
mistapa ja yleiset tavoitteet sekä hahmotellaan EU:n, 
jäsenvaltioiden ja eri sidosryhmien toteuttamia mah -
dollisia poliittisia ja sääntelytoimia sekä muita toimia. 
Sitä pidettiin EU:n vastauksena G8-maiden vuonna 
1998 hyväksymään metsiä ja laitonta puunkorjuuta 
koskevaan ”toimintaohjelmaan”.
20
Komissio myöntää, että on laadittava täsmällisempiä 
tavoitteita, välitavoitteita ja yhteinen etenemissuun -
nitelma ja että FLEGT -toimintasuunnitelman täytän -
töönpanoa on seurattava entistä järjestelmällisemmin. 
Meneillään olevan arvioinnin tuloksena saatavista 
suosituksista on varmasti apua. Täsmällisemmän suun -
nitelman puuttuminen kuvastaa kuitenkin sitä, miten 
vaikeaa on asettaa erityiset tavoitteet ja aikataulu 
sellaiselle toiminnalle, jossa hyvin monenlaiset maat 
ja toimijat toteuttavat erittäin laaja -alaisia poliittisia, 
sääntelyyn liittyviä ja taloudellisia/teknisiä avustus -
toimia. Komissio korostaa, että toimintasuunnitelman 
eri osatekijöitä varten on kehitetty yksityiskohtaisia 
toteutussuunnitelmia. Tämä koskee esimerkiksi kaikkia 
vapaaehtoisia kumppanuussopimuksia sekä kaikkia 
hankkeita ja välineitä, joilla tuetaan tuottajamaita.
Komission vastaus 37
25
EU:n puutavara -asetuksen hyväksyminen oli selvä 
merkki siitä, että EU oli vahvasti sitoutunut täyden -
tämään jo valmiina olevaa toimenpidevalikoimaa ja 
torjumaan ”kotimaan” laitonta puunkorjuuta. Komissio 
aloitti lainsäädäntöehdotukseen tähtäävät valmiste -
lut jo vuonna 2007 ja teki lainsäädäntöehdotuksen 
vuonna 2008. Uusien velvoitteiden asettaminen useille 
talouden aloille edellyttää komissiolta huomattavan 
paljon valmistelutyötä. Vapaaehtoisiin kumppanuusso -
pimuksiin liittyvään prosessiin sitoutuneiden maiden 
suuri lukumäärä osoitti, että FLEGT -toimintasuunni -
telman alkuvaiheessa oli riittävästi kannustimia tehdä 
sopimus.
EU:n puutavara -asetuksen soveltamistilannetta tarkas -
teltaessa on otettava huomioon, että asetusta on sovel -
lettu vasta maaliskuusta 2013 ja se on siis suhteellisen 
uusi. Suurin osa jäsenvaltioista (24 jäsenvaltiota 28:sta) 
on toteuttanut toimenpiteitä puutavara -asetuksen 
soveltamiseksi ja tekee asetuksessa vaadittuja toimi -
joiden tarkastuksia. Kun puutavara -asetusta alettiin 
soveltaa, komissio valmisteli aiheellisia toimenpiteitä. 
Mahdollisia toimenpiteitä yksilöitiin, ja ne lueteltiin 
vaatimustenmukaisuuden varmistusstrategiassa (Comp -
liance Assurance Strategy), jossa vahvistettiin selkeät 
määräajat ja resurssien jakautuminen. Toimenpiteiden 
tuloksena monet jäsenvaltiot nopeuttivat täytäntöön -
panoprosessia ja ilmoittivat, että asetusta sovelletaan 
täysimääräisesti.
Komission mielestä on ratkaisevan tärkeää, että kaikki 
jäsenvaltiot soveltavat EU:n puutavara -asetusta täy -
simääräisesti, ja se jatkaa työtä kyseisen tavoitteen 
toteutumiseksi.
26
Komissio on FLEGT -toimintasuunnitelman mukaisesti 
tutkinut keinoja luoda synergioita FLEGT -järjestelmän 
ja nykyisten julkisten tai yksityisten sertifiointijärjes -
telmien välillä. Se jatkaa vapaaehtoisen kumppanuus -
sopimuksen tehneiden maiden kanssa sertifiointijär -
jestelmien tutkimista tästä näkökulmasta (esimerkiksi 
vapaaehtoisista kumppanuussopimuksista käytyjä 
neuvotteluja koskevat komission ohjeasiakirjat saivat 
innoituksensa tästä sertifiointityöstä, ja niihin sisällytet -
tiin tietoisesti mahdollisuus käyttää toimijapohjaisia jär -
jestelmiä – kuten on kirjattu Indonesian kanssa tehtyyn 
vapaaehtoiseen kumppanuussopimukseen. Lisäksi on 
tehty useita tutkimuksia, ja vuoden 2015 FLEGT -viikolla 
aiheesta laadittiin erityinen ohje ja pidettiin kokous). 
Useissa EU:n ja jäsenvaltioiden rahoittamissa hankkeissa 23
Venäjä ja Kiina tuovat merkittäviä määriä puutuotteita 
EU:hun. Ne ovat päättäneet olla tekemättä vapaaeh -
toisia kumppanuussopimuksia EU:n kanssa. Tämän 
vuoksi komissio päätti käynnistää kummankin maan 
kanssa kahdenvälisen vuoropuhelun laittomasta 
puunkorjuusta.
Intia, Korea ja Japani ovat merkittäviä kuluttajamark -
kinoita, ja komissio käy niiden kanssa ympäristöä 
koskevaa kahdenvälistä vuoropuhelua, johon myös 
puukauppa liittyy.
Komissio ei ole samaa mieltä siitä, että kahdenvälisillä 
keskusteluilla suurten tuottaja-, jalostaja- ja/tai kau -
pankäyntimaiden kanssa olisi tähän asti saatu yleensä 
vähäisiä tuloksia. On yleisesti tunnustettu tosiasia, 
että EU:n FLEGT -toimintasuunnitelma on innostanut 
joitakin suuria maita toteuttamaan kysyntäpuolen 
toimenpiteitä (laittoman puunkorjuun kieltävä laki 
Australiassa, Laceyn lain tarkistus Yhdysvalloissa, 
Sveitsin lainsäädäntö, Japani).
24
Toimintasuunnitelmaan sisältyi laitonta puukaup -
paa koskeva sitoumus, jonka mukaan komissio 
”tarkastelee mahdollisuuksia toteuttaa muita toi -
menpiteitä, mukaan luettuna – jollei monenvälisellä 
tasolla tapahdu edistystä  – lainsäädännön käyttö 
laittomasti korjatun puun EU:hun tapahtuvan tuon -
nin valvomiseksi, ja arvioi kyseisten toimenpiteiden 
vaikutuksia”. Komission oli arvioitava näistä toimista 
saatava lisäarvo ja niiden mahdolliset vaikutukset sekä 
varmistettava, että lisäsääntely saisi riittävästi tukea 
sidosryh miltä. Toimintasuunnitelman käynnistyessä 
lisäsääntelyä toivoivat vain kansalaisjärjestöt. Yksityi -
nen sektori piti parempana vapaaehtoisia toimenpi -
teitä, kuten sertifiointia ja toimintasääntöjä. Vasta kun 
nämä toimenpiteet olivat osoittautuneet riittämättö -
miksi, yksityinen sektori alkoi kannattaa lisäsääntelyä 
ja lopulta vaati sitä (ks. yksityisen sektorin vetoomus 
komissiolle vuonna 2006). Tämän vuoksi komissio kat -
soi tukea olevan riittävästi tutkimuksen aloittamiseksi 
vasta vuonna 2007, kuten 24 kohdassa on todettu.
Komission vastaus 38
jo suuren osan trooppisen puun toimituksista sekä 
globaaleilla markkinoilla että EU:n tuonnissa. Vapaa -
ehtoisen kumppanuussopimuksen tehneiden 15 maan 
osuus EU:hun tuotavasta trooppisesta puusta on 80 pro -
senttia (2,45  miljardia  euroa vuodessa). Niiden osuus 
trooppisen puun globaalista viennistä on 75 prosenttia. 
Kiinalla, joka on pääasiassa jalostajamaa, on EU:n kanssa 
erityinen kahdenvälinen metsälakien valvontaa ja hyvää 
hallintoa koskeva yhteistyömekanismi.
29
Komissio myöntää, että resurssit on kohdennettava 
sinne, missä ne todennäköisimmin johtavat parhaisiin 
tuloksiin, ja pyrkii edelleen tähän päämäärään.
Henkilöresursseja kohdennettiin FLEGT -toimintasuunni -
telman keskeisiin toimiin, kuten vapaaehtoisiin kumppa -
nuussopimuksiin, kehitysyhteistyön tukemiseen ja EU:n 
puutavara -asetukseen. Suurin osuus henkilöresursseista 
on kohdennettu vapaaehtoisen kumppanuussopimuk -
sen tehneisiin maihin ja Kiinaan. Komissio myöntää, 
että vapaaehtoiset kumppanuussopimukset ovat ehkä 
nielaisseet liiallisen osan FLEGT -toimintasuunnitelmaan 
osoitetuista henkilöresursseista – mahdollisesti muiden 
FLEGT -toimien kustannuksella.
Jos tarkastellaan taloudellisia resursseja, varojen 
kohdentaminen yhden kriteeristön perusteella ei ole 
mahdollista, koska keskitettyä FLEGT -rahastoa ei ole, 
vaan rahoitusmahdollisuuksia on etsittävä maantieteel -
lisistä ja temaattisista rahoitusvälineistä. Maantieteellis -
ten määrärahojen kohdistamisesta sovitaan komission 
ja kumppanimaan välisen vuoropuhelun perusteella. 
Lopuksi voidaan todeta, että EU:n tuen kohdistamista ei 
pitäisi arvioida erillään jäsenvaltioiden tuesta.
Suurin osa EU-FLEGT -toimintasuunnitelmaan liittyvästä 
tuesta on mennyt maille, joissa 1) esiintyy paljon laitonta 
puunkorjuuta, 2) ollaan vahvasti sitoutuneita ongelman 
torjuntaan (etusijalla ovat vapaaehtoisia kumppanuusso -
pimuksia koskeviin prosesseihin sitoutuneet maat), 3) on 
suuria kehitykseen ja kapasiteettiin liittyviä tarpeita, 4) 
metsää on paljon ja/tai sitä häviää paljon ja/tai 5) metsä -
ala vaikuttaa merkittävästi BKT:hen ja vientiin.
Kokonaisuutena suurin osuus EU:n tuesta on kohdis -
tettu vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen tehnei -
siin maihin ja joihinkin strategisiin maihin, jotka ovat 
ilmaisseet kiinnostuksensa FLEGT -järjestelmää kohtaan, 
kuten Kolumbiaan, Filippiineille ja Peruun. Tämä koskee 
myös globaaleja hankkeita/välineitä, joissa on mukana 
useita maita. Vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen on edistetty yksityistä sertifiointia kehittyvissä maissa. 
Indonesiassa toteutettu suuri EU -rahoitteinen puu -
kaupan toimintasuunnitelma (Timber Trade Action 
Plan), johon liittyi vapaaehtoista sertifiointia (erityisesti 
FSC:n eli Hyvän metsänhoidon neuvoston ja Indonesia 
Ecolabel Instituten eli Indonesian ympäristömerkki -ins-
tituutin sertifioinnit), johti Indonesian puutavaran lailli -
suuden todentavaan järjestelmään ja standardiin.
Neljä kuudesta vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen 
tehneestä maasta (Kamerun, Kongon demokraattinen 
tasavalta, Liberia ja Keski -Afrikan tasavalta) aikoo hyväk -
syä yksityisiä sertifiointijärjestelmiä osaksi lupajärjes -
telmiään, ja komissio auttaa niitä käytännön hyväksyn -
tätyössä. Indonesian järjestelmä on ”toimijapohjainen 
järjestelmä”, joka antaa laajat mahdollisuudet hyväksyä 
monenlaisia toimijoiden käyttämiä järjestelmiä. Se, sisäl -
lytetäänkö sopimukseen yksityisiä järjestelmiä, riippuu 
kumppanimaista, ei komissiosta. Ghana on ainoa vapaa -
ehtoisen kumppanuussopimuksen tehneistä maista, 
joka ei ole tehnyt tätä valintaa, ja siihen on monia syitä.
Tasapuolisuuden vuoksi olisi myös syytä todeta yksityis -
ten sertifiointijärjestelmien rajoitukset. Nehän koskevat 
vain yksittäisiä toimijoita ja pientä osaa alueesta, kun 
taas FLEGT -lupajärjestelmät kattavat koko maan.
28
FLEGT -toimintasuunnitelmassa yksilöidään neljä 
keskeistä aluetta ja maata, joiden on todettu olevan 
erityisen alttiita laittomalle puunkorjuulle ja metsien 
häviämiselle. Ne ovat Keski -Afrikka, Venäjä, trooppinen 
Etelä -Amerikka ja Kaakkois -Aasia. Komissio ja jäsenval -
tiot asettivat alusta alkaen etusijalle näillä alueilla sijait -
sevat maat. Niillä on merkittävää metsäteollisuutta ja ne 
vievät suuria määriä puuta EU:hun sekä käyvät kauppaa 
EU:n kanssa. Niillä on myös viranomaisten toteamia suu -
ria vaikeuksia laittoman puunkorjuun alalla ja suuri kiin -
nostus FLEGT -lupajärjestelmää kohtaan. Vapaaehtoisia 
kumppanuussopimuksia koskevat neuvottelut aloitet -
tiin vasta sitten, kun kiinnostus maan taholta oli varmis -
tettu hankkimalla perusteelliset tiedot maassa toimivilta 
henkilöiltä ja keskustelemalla sidosryhmien kanssa ja 
kun hallitukselta oli tullut virallinen pyyntö komissiolle. 
Vapaaehtoisia kumppanuussopimuksia koskevissa 
neuvotteluissa tai sopimusten täytäntöönpanossa on 
nyt mukana 15 maata. Useat muut maat ovat osoitta -
neet kiinnostusta asiaan ja osallistuneet toimintaan 
jossakin määrin. Riippumaton markkinoiden seurantaa 
koskeva perustilaselvitys FLEGT Independent Market 
Monitoring Baseline Report osoittaa, että vapaaehtoi -
sia kumppanuussopimuksia koskeva prosessi kattaa 
Komission vastaus 39
Edellä mainittujen seikkojen ja maassa vallitsevien 
vakavien kapasiteettirajoitusten vuoksi on perusteltua, 
että komissio kohdistaa sinne merkittäviä taloudellisia 
resursseja, jotka tukevat prosessia.
Myös Keski -Afrikan tasavallassa on laajoja metsäalueita, 
joita laiton puunkorjuu uhkaa vakavasti. Keski -Afrikan 
tasavallan metsäala tarjoaa maan toiseksi tärkeimmän 
työllistymismahdollisuuden ja vaikuttaa toiseksi eniten 
maan BKT:hen. Näin ollen se on keskeinen tekijä maan 
kehityksessä. Metsäala on vahvistunut merkittävästi 
maata vuoden 2013 alkupuolella koetelleen poliittisen 
ja humanitaarisen kriisin jälkeen. Vapaaehtoista kump -
panuussopimusta koskeva prosessi ja siihen liittyvät 
järjestelmät tarjoavat puitteet uudistusten aloittamiselle 
ja auttavat metsäalaa saamaan uskottavuutta vientiä 
varten. Jos maan tilanne vakaantuu, toimivan lupa -
järjestelmän kehittäminen voi tapahtua suhteellisen 
nopeasti, kun otetaan huomioon, että vientiteollisuus 
on keskittynyt muutamalle suurelle toimijalle, joilla 
kaikilla on toimivat puun seurantajärjestelmät. Komissio 
katsoo, että Keski -Afrikan tasavallalle myönnetty 6,7 mil-
joonan euron tuki on oikeutettua maassa vallitsevan 
huomattavan kapasiteetti- ja resurssivajauksen vuoksi.
Norsunluurannikko päätti aloittaa neuvottelut vapaaeh -
toisesta kumppanuussopimuksesta joulukuussa 2012. 
Maassa aiempina vuosina vallinnut kansalaissota esti 
suuressa määrin FLEGT -toimintaohjelmaan liittyvän 
tuen. Merkille pantavana poikkeuksena oli FAO FLEGT 
-ohjelmasta ja EU-FLEGT -välineestä annettu neuvotte -
lujen valmisteluun tarkoitettu tekninen ja taloudellinen 
apu. Neuvottelut ovat käynnissä ja niihin annetaan tar -
vittavaa taloudellista ja henkilöstötukea. Sitä annetaan 
FAO FLEGT - ohjelman ja EU-FLEGT -välineen kautta. GIZ 
(saksalainen kansainvälisen yhteistyön organisaatio) 
antaa teknistä apua metsätalousministeriölle. Apua 
annetaan myös Yhdistyneen kuningaskunnan kansain -
välisen kehitysyhteistyön osaston DFID:n rahoittaman 
FLEGT Facilitatorin kautta, ja laajempaa tukea metsäala 
saa Ranskan kehitysvirastolta AFD:ltä.
32
Vapaaehtoinen kumppanuussopimus on kauppasopi -
mus, ei rahoitussopimus. Kehitysapua hallinnoidaan 
useiden eri säädösten mukaisesti, ja siksi komissio vältti 
tietoisesti rahoitussummien ja maksusitoumusten 
tarkkaa määrittämistä vapaaehtoisessa kumppanuus -
sopimuksessa, jossa on selvä viittaus tarjolla oleviin 
tukivälineisiin  – ja niitä koskeviin vakiomuotoisiin 
ohjelmointimenettelyihin – joita kehitysavussa voidaan 
käyttää.tehneiden maiden lisäksi merkittävän osuuden talou -
dellisista resursseista ovat saaneet myös laittoman 
puunkorjuun torjunnan kannalta strategiset maat, 
kuten Brasilia, Kiina ja itäiset naapurimaat, joiden kanssa 
on lisäksi käyty poliittista vuoropuhelua. Marokko ja 
Honduras ovat saaneet suuria määriä tukea valittuaan 
metsäalan keskeiseksi toiminta -alueeksi.
Edellä mainittujen maiden joukossa on keskitulotason 
maita, jotka ovat asteittain ”kasvaneet ulos” kehitysyh -
teistyöstä ja jotka saavat suhteellisesti vähemmän tukea 
(näitä ovat esimerkiksi Gabon, Thaimaa ja Vietnam).
Komissio on mahdollisuuksien mukaan käyttänyt muita 
rahastoja, esimerkiksi naapuruuspolitiikan rahoitusväli -
nettä, auttaakseen muita maita, jotka ovat strategisesti 
tärkeitä laittoman puunkorjuun torjunnan kannalta.
30
Komissio on kohdistanut resursseja suhteellisen suureen 
määrään maita. Tämä liittyy osittain siihen, että on 
paljon maita, joissa esiintyy laitonta puunkorjuuta ja 
jotka ovat ilmaisseet kiinnostuksensa FLEGT -toiminta -
suunnitelman mukaisiin vapaaehtoisiin kumppanuus -
sopimuksiin ja näin ollen FLEGT -aloitteen mukaiseen 
yleishyödylliseen toimenpiteeseen. Komissio tutkii, 
miten tämä ongelma voidaan tulevaisuudessa ratkaista 
ja löytää tasapaino toisinaan ristiriitaisten tavoitteiden 
välillä  – toiminnan on oltava laaja -alaista ja vastattava 
maiden etuja, mutta samalla on hallittava tehokkaasti 
rajallisia resursseja.
Laatikko 3
Liberiassa sijaitsee suurin osa Keski -Afrikan jäljellä 
olevista aarniometsistä, jotka ovat vakavasti uhattuna 
laittoman puunkorjuun vuoksi. Laiton puunkorjuu on 
lietsonut kansalaissotaa, minkä vuoksi metsähallinnon 
uudistaminen on tärkeässä osassa Liberian hallituksen 
ohjelmassa. Liberian hallitus on osoittanut olevansa 
vahvasti sitoutunut näiden ongelmien ratkaisemiseen 
erittäin rajallisista resursseista huolimatta. Liberia on 
yksi kuudesta vapaaehtoisia kumppanuussopimuksia 
soveltavista maista. Se on päättänyt asettaa FLEGT -oh-
jelman ensisijaiseksi maansa monivuotisessa suun -
taa-antavassa ohjelmassa. Lisäksi Liberia on päättänyt 
sisällyttää kaikki vientimarkkinansa FLEGT -lupajärjes -
telmäänsä. Vapaaehtoisella kumppanuussopimuksella 
voi sellaisenaan olla merkittävä vaikutus, vaikka vienti 
EU:hun olisi vähäistä. Liberia on perustanut toimin -
nallisen puunseurantajärjestelmän (Liberfor), ja sen 
kehittämä lupajärjestelmä edistyy tasaiseen tahtiin. 
Komission vastaus 40
34
Komissio on pyrkinyt sisällyttämään FLEGT -tuen 
maakohtaisiin ohjelmiin aina, kun se on ollut mahdol -
lista. Tämä on kuitenkin ollut haasteellista seuraavista 
syistä:
– Useimmista vuosien 2007–2013 maakohtaisis -
ta ohjelmista sovittiin jo ennen vapaaehtoisia 
kumppanuussopimuksia koskevien neuvottelu -
jen alkua ja näin ollen myös ennen vapaaehtois -
ten kumppanuussopimusten tekemistä. Tästä 
huolimatta useimpien vapaaehtoisia kumppa -
nuussopimuksia soveltaneiden maiden vuosien 
2007–2013 maakohtaisiin ohjelmiin sisältyy 
FLEGT -tukea. Näihin maihin kuuluivat Indonesia, 
Kamerun, Liberia ja Kongo.
– Metsäala ja FLEGT joutuivat kilpailemaan mui -
den ensisijaisten alojen ja pakottavien tarpei -
den kanssa.
– Tulevia tarpeita on vaikea arvioida siinä vaihees -
sa, kun vapaaehtoisia kumppanuussopimuksia 
koskevat neuvottelut alkavat. Neuvotteluvai -
heessa tuen tarve on yleensä hyvin katettu 
globaaleilla välineillä (EFI, FAO).
Jäsenvaltiot ovat varautuneet antamaan FLEGT- tai 
metsäalan tukea useissa maissa. Esimerkiksi Yhdisty -
nyt kuningaskunta antaa tukea DFID:n kautta (Ghana, 
Indonesia, Liberia ja Guyana) ja Saksa GIZ:n kautta 
(Kamerun, Laos ja Norsunluurannikko).
Useimmissa vapaaehtoisia kumppanuussopimuksia 
tehneiden maiden vuosien 2014–2020 monivuotisissa 
suuntaa -antavissa ohjelmissa johonkin keskeiseen 
toiminta -alueeseen sisältyy FLEGT -tukea.
Komissio myöntää kuitenkin, että FLEGT -tuki voisi 
sisältyä systemaattisemmin vapaaehtoisia kumppa -
nuussopimuksia tehneiden maiden monivuotisiin 
suuntaa -antaviin ohjelmiin.33
Vapaaehtoisilla kumppanuussopimuksilla ja tukihank -
keilla on varmasti metsäalan lainvalvontaa tukeva 
vaikutus. Niiden avulla muun muassa selkeytetään ja 
yhdenmukaistetaan metsälainsäädäntöä, parannetaan 
sidosryhmien tietämystä sovellettavista laeista (ja 
ehkäistään näin ennalta rikkomuksia), vahvistetaan 
järjestelmiä ja valmiuksia, joilla voidaan varmistaa 
puunseuranta ja toimijoiden valvonta koko toimitus -
ketjun osalta (ja havaita lainrikkomuksia), edistetään 
sidosryhmien osallisuutta ja tarjotaan poliittinen 
foorumi keskustelulle hallinnon ja lainvalvonnan 
ongelmista, vähennetään korruptiomahdollisuuksia, 
luodaan riippumattoman tarkastuksen järjestelmä, 
mahdollistetaan lainvalvonnan ulkopuolinen tarkkailu, 
edistetään tietojen julkistamista ja metsien riippuma -
tonta valvontaa, jotta voidaan havaita rikkomuksia ja 
lisätä alan avoimuutta.
Monissa kumppanimaissa metsätalousministeriöllä 
tai vastaavalla elimellä on valtuudet valvoa metsäalan 
lainsäädännön noudattamista. Useiden FLEGT -tu-
kihankkeiden tarkoitus on vahvistaa näitä elimiä ja 
antaa niille välineitä. Monet maat, kuten Indonesia 
ja Kamerun, ovat saaneet jo kauan jäsenvaltioiden 
rahoittamaa metsäalan tukea.
Laajempi tuki lainvalvontaviranomaisille, esimerkiksi 
poliisille, ei todennäköisesti voi toteutua FLEGT -toi-
mintasuunnitelman puitteissa. Tällainen tuki sisältyy 
useissa maissa hallinnon laajempaan tukeen, jota 
annetaan monivuotisen suuntaa -antavan ohjelman 
puitteissa tai jäsenvaltioiden avulla.
FLEGT -tuen voidaan odottaa osaltaan parantavan 
lainvalvontaa, mutta ei ole kohtuullista odottaa, että 
komission antama FLEGT -tuki täyttäisi kaikki tämän 
alueen tarpeet ja vaikuttaisi ratkaisevasti korruptioin -
deksiin muutaman toteutusvuoden jälkeen.
Komission vastaus 41
39
Tälle hankkeelle on tehty vakiomuotoinen tulosperus -
teisen seurantajärjestelmän mukainen tarkastus, ja se 
on arvioitu väliarviointimenettelyissä. EU:n edustusto 
on seurannut hanketta erittäin tiiviisti käyden säännöl -
lisesti hankkeen sijaintipaikoilla ja järjestäen tiheästi 
kokouksia kaikkien asiaan liittyvien toimijoiden 
kanssa. Komissio huomauttaa myös, että hankkeen 
lopullisessa arviointikertomuksessa todetaan, että 
hankkeella itse asiassa saavutettiin joitakin tuloksia.
40
Komissio haluaa selventää, että FLEGT -tukihanke 
toteutettiin vuosina 2006–2009 ja että Indonesian 
hallitukselle on kohdennettu varoja metsäalaa varten 
vuonna 2012 (tuki Indonesialle ilmastonmuutoksen 
torjuntaa koskevaan hankkeeseen, jonka metsätalous -
ministeriö toteuttaa). Lisäksi Indonesia saa edelleen 
merkittävää apua EU-FLEGT- ja FAO FLEGT - ohjelmista. 
Totuuden nimessä on myös muistettava, että maa 
on saanut Yhdistyneestä kuningaskunnasta koko 
kauden ajan merkittäviä FLEGT -ohjelmaan liittyviä 
investointeja.
41
Indonesian hallitukselle on annettu metsäalan tukea 
useilla hankkeilla vuoden 2004 jälkeen (esimer -
kiksi Etelä -Sumatran metsäpalojen torjuntahanke, 
FLEGT -tukihanke, tuki Indonesialle ilmastonmuutok -
sen torjuntaan). Lisäksi tässäkin on otettava huomioon 
EFI:n ja vähäisemmässä määrin FAO FLEGT - ohjelman 
jatkuva tuki.
On tärkeää muistaa, että tukea FLEGT -ohjelmaan Indo -
nesiassa antavat komissio ja jäsenvaltiot. Komission 
mielestä tämä yhteinen tuki on vastannut tarpeita ja 
kohdistunut eri sidosryhmiin täydentävästi.36
Komission mielestä kaikki viranomaisten valmiuk -
sien parantamiseen tähtäävät hankkeet eivät olleet 
tehottomia. Vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen 
avulla pyritään vastaamaan laajempiin haasteisiin. Sen 
täytäntöönpano riippuu paitsi metsätalousministe -
riöstä myös monista muista toimijoista. Myöskään ei 
ole johdonmukaista arvioida vapaaehtoisen kumppa -
nuussopimuksen edistymistä yhden ainoan hankkeen 
perusteella, kun suurin osa sopimuksen avunantore -
sursseista on peräisin useiden rahoittajien rahastosta, 
jonka tuotokset ovat olleet merkittäviä.
Komissio myöntää Kamerunia koskevan hankkeen 
ongelmat, mutta korostaa, että vapaaehtoisen kump -
panuussopimuksen täytäntöönpanon viivästymiseen 
on muitakin syitä.
Indonesiassa EU:n kanssa tehtävän yhteistyön pai -
nopiste on siirtynyt asteittain kansalaisjärjestöille ja 
yksityiselle sektorille, vaikka metsätalousministeriö oli 
alkuaan pääasiallinen tuensaaja. Tämä prosessi alkoi 
paljon ennen metsätalousministeriön toteuttamaa 
FLEGT -tukihanketta, koska vapaaehtoinen kumppa -
nuussopimus oli pantava täytäntöön ja varmistettava 
täydentävyys Yhdistyneiden kuningaskuntien tuen 
kanssa.
37
Hanke on ollut kahden tulosperusteiseen seuranta -
järjestelmään liittyvän tarkastuskäynnin aiheena, ja 
sitä on käsitelty kolmessa ulkopuolisessa arvioinnissa, 
mikä osoittaa, että komissio on kiinnittänyt siihen pal -
jon huomiota. Komissio ja tuensaajat ovat käsitelleet 
yhdessä kaikki hankkeen vuosiraportit, ja sopimuk -
seen on tehty kaksi lisäystä, joilla hankkeen aikataulua 
ja soveltamisalaa on muutettu, mikä osoittaa, että 
hankkeessa esiintyvien puutteiden poistamiseksi on 
tehty työtä. On myös huomattava, että hanke toteu -
tettiin hajautetulla menettelyllä, mikä tarkoittaa, että 
sopimuksen tuensaajat nimesi Kamerunin hallitus, 
joka myös valvoi niitä. Näin voidaan kyseenalaistaa 
oletus, jonka mukaan komission koordinointi olisi ollut 
tehotonta.
Lopullisessa arviointikertomuksessa todetaan, 
että puutteista huolimatta hankkeen avulla luotiin 
perusta puunseurantajärjestelmälle ja saatiin tärkeää 
kokemusta.
Komission vastaus 42
49
Liberiassa saatiin loppumaan puunkorjuuseen yksi -
tyisomistuksessa olevilta maa -alueilta myönnettävien 
lupien väärinkäyttö. Tähän vaikuttivat ilmoitukset, 
joita vapaaehtoiseen kumppanuussopimukseen 
liittyvässä prosessissa aktiivisesti toimivat kansalais -
järjestöt tekivät. Vapaaehtoinen kumppanuussopimus 
tarjosi foorumin asiaa koskevalle keskustelulle. EU oli 
aktiivisessa asemassa asian seurannassa ja avusti Libe -
rian hallitusta tutkinnassa. Luvat on nyt keskeytetty 
määräajaksi, ja EU:n avulla on laadittu luonnos puun -
korjuuseen yksityisomistuksessa olevilta maa -alueilta 
myönnettäviä lupia koskevaksi uudeksi asetukseksi. 
Liberia edistyy tasaista tahtia puutavaraa koskevan 
vaatimustenmukaisuuden varmistusjärjestelmän 
luomisessa, ja koko maan kattava puunseurantajärjes -
telmä on jo toiminnassa.
51
Komissio tähdentää, että Malesia on liittovaltio ja 
että metsähallinnon tehtävät on hajautettu valtion 
tasolla. Peninsular Malaysia ja Sabah ovat sitoutuneet 
vapaaehtoiseen kumppanuussopimukseen liittyvään 
prosessiin ja kehittäneet lainmukaisuustaulukoita 
sekä puutavaraa koskevan vaatimustenmukaisuuden 
varmistusjärjestelmän. Sarawak on kieltäytynyt osal -
listumasta vapaaehtoiseen kumppanuussopimukseen 
millään tavoin. Tämä on Malesian sisäinen poliittinen 
asia.
52
Näiden kunnianhimoisten ja monimutkaisten sopi -
musten täytäntöönpano on osoittautunut odotettua 
vaativammaksi ja haastavammaksi erityisesti niissä 
kumppanimaissa, joilla on heikko toimintavalmius ja 
hallinto.
53
Kannattaa erottaa toisistaan FLEGT -asetuksen täy -
täntöönpanoa koskeva raportointi ja FLEGT -toiminta -
suunnitelmaa koskeva laajempi raportointi.
Komissio myöntää, että FLEGT -toimintasuunnitelman 
edistymisestä olisi hyvä raportoida systemaattisem -
min. Itse asiassa komissio on kuitenkin raportoinut 
säännöllisesti eri mekanismien välityksellä. Jäsen -
valtiot raportoivat toimistaan ajoittain (vähintään 
useamman kerran vuodessa) neuvoston metsäalan 
työryhmässä, säännöllisissä FLEGT -tilapäisryh -
mien kokouksissa, FLEGT -komiteassa sekä viimeksi Viime vuosina tuki on yhä useammin päätynyt 
yksityiselle sektorille ja pk -yrityksille, koska kansalais -
järjestöt ja puuteollisuusyhdistykset ovat solmineet 
kumppanuuksia, joita rahoitetaan EU ACTIVE- ja SWIT -
CH-ohjelmista. EU on rahoittanut myös puukaupan 
toimintasuunnitelmaa (Timber Trade Action Plan), 
maailmanlaajuista hanketta, johon kuuluu merkittävää 
toimintaa Indonesiassa ja joka oli tarkoitettu yksin -
omaan yksityisen sektorin ja joidenkin pientilallisten 
toimintavalmiuksien parantamiseen. Pk -yritykset 
saivat tukea Yhdistyneen kuningaskunnan tukemista 
MFP2- ja MFP3-ohjelmista. Nyt niiden ongelmiin on 
löytymässä kansallisia ratkaisuja Indonesian puutava -
ran laillisuuden todentavan järjestelmän ja sääntelyn 
parantamisen myötä. Ne ovat saaneet myös huomat -
tavaa budjettitukea valtion- ja paikallishallinnolta.
Pk-yrityksille on luvassa lisää tukea joidenkin meneil -
lään olevien hankkeiden puitteissa (FAO FLEGT - ohjel -
man uusi vaihe ja EU-FLEGT -ohjelman Aasiaa koskeva 
alueellinen komponentti).
43
Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat hankkeen 
tavoitteiden saavuttamiseen vaikuttavat tekijät ovat 
moninaisia. Niihin kuuluvat useimmat kehitysyhteis -
työhön tyypillisesti vaikuttavat haasteet.
FLEGT -hankkeet ovat erityisen alttiita tällaisille vai -
keuksille, koska arkaluontoisiin luonnonvarojen hallin -
taa koskeviin asioihin on vaikea puuttua, hankkeiden 
toimintaympäristö on haastava ja FLEGT -ohjelmaan 
liittyvä vapaaehtoista kumppanuussopimusta koskeva 
prosessi on teknisesti ja poliittisesti monimutkainen. 
FLEGT -prosessi edellyttää EU:n edustustoilta merkittä -
viä henkilöstöresursseja.
46
Vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen täytäntöön -
pano Kamerunissa on osoittautunut arvioitua haasta -
vammaksi eikä vastaa EU:n odotuksia.
Uudelle järjestelmälle (SIGIF) on nyt kehitetty toi -
mintapuitteet, ja sen kehittämistä rahoitetaan nyt 
saksalaisista rahastoista. EU on myös antanut käyttöön 
resursseja uuden järjestelmän käynnistämisen tukemi -
seksi muun muassa koulutusta järjestämällä.
Komission vastaus 43
FLEGT -EUTR -asiantuntijaryhmässä. FLEGT -ohjelmasta 
keskusteltiin myös kehitysyhteistyöryhmässä, 133 
artiklan komiteassa ja tullialan työryhmässä. Tämän 
lisäksi myöhemmät komission jäsenet raportoivat 
maatalousneuvoston kokouksissa tästä kaudesta. 
Kehitysyhteistyöstä vastaavat komission jäsenet 
raportoivat myös säännöllisesti edistyksestä ja 
haasteista EU:n parlamentissa, ja useissa kokouksissa 
keskusteltiin ja raportoitiin asioista yksityiskohtaisesti.
Kaikissa vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen neu -
votteluprosesseissa pidettiin sidosryhmien kokouksia 
ja palautekokouksia, ja vapaaehtoisen kumppanuus -
sopimuksen tehneet maat julkaisevat edistymistä 
koskevia vuosittaisia kertomuksia.
FLEGT -asetuksen 9 artiklassa asetetaan velvoite rapor -
toida FLEGT -lupajärjestelmän täytäntöönpanosta. 
Komissio päätti olla laatimatta kertomusta, ennen 
kuin FLEGT -luvat on myönnetty, koska FLEGT -asetuk -
sessa vaadittu raportointi koskee erityisesti saatujen 
FLEGT -lupien kirjaamista ja lupajärjestelmissä esiinty -
viä ongelmia.
FLEGT -toimintasuunnitelman täytäntöönpanon 
edistymistä koskeva kertomus laadittiin vuonna 2011 
jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella. Se 
lähetettiin jäsenvaltioille ja siitä keskusteltiin. Meneil -
lään oleva arviointi tarjoaa mahdollisuuden raportoida 
neuvostolle ja parlamentille.
54
On tärkeää erottaa toisistaan käsitteet ’hanketieto -
kanta’, ’vapaaehtoisten kumppanuussopimusten seu -
rantakehys’ ja ’FLEGT -toimintasuunnitelman laajempi 
seurantakehys’.
(Ks. myös vastaus 22 kohtaan.)
Komissio tähdentää myös sitä, että vuosia 2003–2010 
koskeva edistymiskertomus ei ole EFI -raportti vaan 
komission pyytämä FLEGT -toimintasuunnitelman 
edistymistä koskeva kertomus.56
Komissio on ennen FLEGT -toimintasuunnitelman 
arvioinnin käynnistämistä arvioinut säännöllisesti eri 
osatekijöiden edistymistä ja eteen tulleita vaikeuksia. 
Näin on tehty myös vuoden 2011 edistymiskertomuk -
sessa. FLEGT -toimintasuunnitelman arviointi auttaa 
käsittelemään uusia, globaalin ympäristön muutoksiin 
liittyviä ongelmia, joihin 56 kohdassa viitataan, ja hah -
mottelemaan EU:n tulevia toimia tällä alalla. Komissio 
on pyrkinyt mukauttamaan toimintasuunnitelman 
täytäntöönpanoa ennakolta sellaiseksi, että uudet 
kehityssuuntaukset voidaan ottaa huomioon. Joitakin jo 
käyttöön otettuja toimenpiteitä on lueteltu alla. Komis -
sio toteaa kuitenkin, että tarvitaan kattavampia toimen -
piteitä, ja niitä kehitetään arvioinnin perusteella.
56 a) 
Tähän mennessä on toteutettu seuraavat toimenpi -
teet Aasian kasvavan merkityksen huomioon ottami -
seksi puukaupassa:
– yhteisymmärryspöytäkirja Kiinan kanssa metsä -
lakien valvontaa ja hyvää hallintoa koskevan kah -
denvälisen yhteistyömekanismin perustamiseksi
– vapaaehtoisia kumppanuussopimuksia koskevien 
neuvottelujen aloittaminen tärkeimpien jalostaja -
maiden, kuten Vietnamin ja Thaimaan, kanssa
– laajennetut vapaaehtoisten kumppanuussopi -
musten valmisteluvaiheet alueen tärkeiden tuot -
tajamaiden (Laos ja viimeksi Myanmar) kanssa.
56 b) 
Tähän mennessä on toteutettu seuraavat toimenpi -
teet, joilla puututaan yhä merkittävämpään ilmiöön 
eli metsien laittomaan muuttamiseen toiseen 
käyttötarkoitukseen:
– huomion kiinnittäminen metsien laittomaan 
muuttamiseen toiseen käyttötarkoitukseen ja 
siihen, miten tähän ongelmaan voidaan vaikut -
taa vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen 
yhteydessä
– asiaa koskeva tiedote EU:n edustustoille
– huomion kiinnittäminen metsämaan hallintaan 
kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden 
pääosaston ohjelmissa.
Komission vastaus 44
innovatiivinen luonne. Komissio jatkaa ponnistelujaan 
tehokkuuden, vaikuttavuuden ja taloudellisuuden 
parantamiseksi. Se käyttää hyväkseen tilintarkastus -
tuomioistuimen erityiskertomusta ja FLEGT -toimin -
tasuunnitelmasta parhaillaan tehtävää arviointia, 
jossa on tarkasteltu laajasti ohjelmia, hankkeita ja 
toimenpiteitä.
58
Komissio on osittain eri mieltä tilintarkastustuomiois -
tuimen havainnoista.
58 b) 
FLEGT -toimintasuunnitelma on luonteeltaan innova -
tiivinen, poliittiset ja sääntely- sekä kehitysyhteistyö -
toimet ovat moninaisia ja toimijoita ja kumppaneita 
on paljon. Siksi on vaikea laatia yhtä työsuunnitelmaa, 
joka sisältää selkeät välitavoitteet ja määräajat sekä 
niihin osoitetut määrärahat. Monilla FLEGT -toimenpi -
teillä, kuten vapaaehtoisilla kumppanuussopimuksilla 
tai hankkeilla, on kuitenkin oma yksityiskohtainen 
täytäntöönpanosuunnitelmansa.
58 c) 
Komissio ei ole tilintarkastustuomioistuimen kanssa 
samaa mieltä siitä, että Euroopan unionin puuta -
vara -asetuksen hyväksyminen olisi myöhästynyt. 
Puutavara -asetusta ei ole mainittu toimintasuunnitel -
massa. Siinä mainitaan vain, että komissio tarkastelee 
mahdollisuuksia käyttää lainsäädäntöä laittomasti kor -
jatun puun EU:hun tapahtuvan tuonnin valvomiseksi. 
Asetusta ehdotettiin vasta sen jälkeen, kun oli tutkittu 
perusteellisesti keinot puuttua laittomaan puunkor -
juuseen voimassa olevan lainsäädännön nojalla. Ase -
tus hyväksyttiin ja se tuli voimaan 20. lokakuuta 2010. 
Sitä alettiin soveltaa maaliskuussa 2013. Kun puutava -
ra-asetusta alettiin soveltaa, komissio ryhtyi toimiin 
varmistaakseen sen täysimääräisen täytäntöönpanon.
58 d) 
Komissio on FLEGT -toimintasuunnitelman mukaisesti 
tutkinut keinoja luoda synergioita FLEGT -järjestelmän 
ja nykyisten julkisten tai yksityisten sertifiointijärjestel -
mien välillä ja aikoo tehostaa toimiaan tällä alalla.
58 (e) 
Apua myönnettiin selkeiden kriteerien mukaisesti, 
vaikka yhden ainoan kriteerivalikoiman käyttö 56 c) 
Tähän mennessä on toteutettu seuraavat toimen -
piteet synergioiden lisäämiseksi REDD+ -ohjelman 
kanssa:
– komissio edistää FLEGT- ja REDD -ohjelmien 
välisiä synergioita erityisesti EU REDD - välineen 
ja FLEGT–REDD+ -työryhmän avulla
– FLEGT- ja REDD+ -toimintasuunnitelmat ovat 
tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja tukevat toinen 
toistaan monissa maissa, muun muassa Guya -
nassa ja Liberiassa.
56 d)
Tähän mennessä on toteutettu seuraavat toimenpi -
teet EU:hun tuotavaa puutavaraa koskevien vaihtuvien 
suuntausten huomioon ottamiseksi:
– säännöllinen seuranta puutavarakauppaa koske -
vien tutkimusten avulla ja riippumaton markki -
noiden seurantajärjestelmä
– EU:n puutavara -asetus ja kahdenvälinen hyvää 
hallintoa koskeva yhteistyömekanismi Kiinan 
kanssa.
56 e) 
Tähän mennessä on toteutettu seuraavat 
toimenpiteet:
–  synergioiden edistäminen yksityisen sertifioinnin 
kanssa.
(Ks. vastaus 26 kohtaan.)
Johtopäätökset ja suositukset
57
Komissio on eri mieltä tilintarkastustuomioistuimen 
päätelmästä, jonka mukaan EU-FLEGT -toiminta -
suunnitelman mukaista tukea puuntuottajamaille 
ei hallinnoitu riittävän hyvin. Komissio on pyrkinyt 
hallinnoimaan tuottajamaille annettavaa FLEGT -tukea 
mahdollisimman hyvin, kun otetaan huomioon laitto -
man puunkorjuun maailmanlaajuisen torjunnan aset -
tamat haasteet, hyvän metsähallinnon edistämisen 
ja metsälainsäädännön valvonnan vaikeudet useissa 
kehittyvissä maissa sekä FLEGT -toimintasuunnitelman 
Komission vastaus 45
Suositus 4
Komissio hyväksyy tämän suosituksen.
Yksittäisille maille osoitettava rahoitus riippuu myös 
rahoituksen saatavuudesta.
Komissio on vuonna 2014 tehnyt rahoituspäätöksen 
FAO:n kanssa toteutettavaa uutta hanketta varten. 
Hankkeessa tarjotaan maakohtaisia tukipaketteja 
metsähallinnon parantamiseksi sellaisissa maissa, 
jotka ovat strategisesti tärkeitä laittoman puunkorjuun 
torjunnassa, mutta jotka eivät halua tehdä vapaaeh -
toista kumppanuussopimusta.
59 b) 
Kuusi vapaaehtoista kumppanuussopimusta tulivat 
voimaan vuosien 2009, 2011, 2012, 2013 ja 2014 loppu -
puolella. Kun otetaan huomioon sopimuksiin sisäl -
tyvät kunnianhimoiset uudistukset, hankkeen moni -
mutkaisuus ja kumppanimaiden hallinnon haasteet, 
on ymmärrettävää, että sopimusten täysimääräinen 
täytäntöönpano vie aikaa ja edellyttää kestävää sitou -
tumista. Komissio myöntää, että täytäntöönpanon 
haasteet aliarvioitiin.
59 c) 
Ks. komission vastaus 53 kohtaan.
Komissio raportoi jäsenvaltioille ja muille sidosryhmille 
säännöllisesti FLEGT -toimintasuunnitelman edistymi -
sestä. Vapaaehtoisten kumppanuussopimusten täy -
täntöönpanosta on laadittu kertomukset vuosittain. 
Ensimmäinen edistymiskertomus laadittiin vuonna 
2010. Arviointi käynnistettiin vuoden 2014 alussa 
vuonna 2013 käynnistettyjen kuulemisten pohjalta.
Suositus 5
Komissio hyväksyy tämän suosituksen.
Suositus 6
Komissio hyväksyy tämän suosituksen. FLEGT -toi-
mintasuunnitelman meneillään oleva arviointi 
osoittaa, että komissio tiesi sovellettavan lähestymis -
tavan kaipaavan arviointia ja suunnitteli arviointia 
jo vuonna 2013. Komissio laatii arvioinnin tulos -
ten perusteella luonnoksen komission yksiköiden 
valmisteluasiakirjaksi.kaikkien toimenpiteiden osalta olikin mahdotonta 
rahoitusvälineiden erilaisen oikeusperustan vuoksi. 
Komissio asetti vapaaehtoisen kumppanuussopimuk -
sen tehneet maat selvästi etusijalle antaessaan tukea 
puutavarantuottajamaille.
Suositus 1
Komissio hyväksyy suosituksen osittain.
Talousarvion osalta suositus on toteutettavissa vain 
aihepiirikohtaisissa ohjelmissa.
Suositus 2
Komissio ei voi hyväksyä tätä suositusta näin 
muotoiltuna.
Komissio on täysin samaa mieltä siitä, että kaikkien 
jäsenvaltioiden on pantava EU:n puutavara -asetus 
tiukasti täytäntöön, mutta korostaa, että kuten 25 
kohtaan annetusta vastauksesta ilmenee, se on jo ryh -
tynyt tarvittaviin toimenpiteisiin asetuksen tehokkaan 
täytäntöönpanon edistämiseksi ja jatkaa toimenpiteitä 
vaatimustenmukaisuuden varmistusstrategian mukai -
sesti. Toimenpiteiden tuloksena monet jäsenvaltiot 
nopeuttivat täytäntöönpanoprosessia ja ilmoittivat, 
että asetusta sovelletaan täysimääräisesti. Suurin osa 
jäsenvaltioista (24 jäsenvaltiota 28:sta) on toteuttanut 
toimenpiteitä puutavara -asetuksen soveltamiseksi ja 
tekee asetuksessa vaadittuja toimijoiden tarkastuksia. 
Komissio on käynnistänyt rikkomusmenettelyt kolmea 
sellaista jäsenvaltiota vastaan, jotka eivät noudata 
vaatimuksia, ja tutkii parhaillaan neljättä jäsenvaltiota.
Komissio muistuttaa myös, että EU:n puutavara -ase-
tuksen täytäntöönpano on ensi sijassa jäsenvaltioiden 
vastuulla ja että asetuksen kahta ensimmäistä sovel -
tamisvuotta koskevien jäsenvaltioiden kertomusten 
jättöaika päättyi 30. huhtikuuta 2015. Komissio antaa 
neuvostolle ja parlamentille puutavara -asetuksen 
20 artiklan mukaisen kertomuksen asetuksen toimi -
vuuden ja vaikuttavuuden arvioinnista viimeistään 
3. joulukuuta 2015.
Suositus 3
Komissio hyväksyy tämän suosituksen.
Kuten komission vastauksessa 26 kohtaan on selitetty, 
kyseisten synergioiden edistämiseksi on tehty paljon 
tähän mennessä.

MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?
Maksuttomat julkaisut:
  yksi kappale:  
EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
  enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat:  
Euroopan unionin edustustoista (http://ec.europa.eu/represent_/f_i.htm),
muissa kuin EU-maissa sijaitsevista lähetystöistä (http://eeas.europa.eu/delegations/index_/f_i.htm),  
ottamalla yhteyttä Europe Direct -palveluun (http://europa.eu/europedirect/index_/f_i.htm)  
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).
(*)  Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit  
tai hotellit voivat periä puheluista maksun.
Maksulliset julkaisut:
 EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
Laiton puunkorjuu ja laittomasti korjatun puun kauppa 
vaikuttavat useimpiin metsiä hyödyntäviin maihin. Laiton 
puunkorjuu vaurioittaa ympäristöä ja biologista 
monimuotoisuutta. Sillä on myös kielteisiä taloudellisia ja 
yhteiskunnallisia vaikutuksia. Metsälainsäädännön 
soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja puukauppaa 
koskevan EU:n toimintasuunnitelman (FLEGT) avulla pyritään 
vähentämään laitonta puunkorjuuta maailmanlaajuisesti 
tukemalla puuntuottajamaiden metsähallintoa ja 
vähentämällä laittoman puutavaran tuontia EU:hun. 
Tilintarkastustuomioistuin toteaa kertomuksessa, että 
komission FLEGT -toimintasuunnitelman yhteydessä 
puuntuottajamaille antamaa tukea ei hallinnoitu riittävän 
hyvin. FLEGT -toimintasuunnitelma laadittiin innovatiivisella 
tavalla, mutta komissio ei määrittänyt tarkoituksenmukaista 
työsuunnitelmaa, joka sisältää selkeät tavoitteet, 
välitavoitteet ja toimiin osoitetut määrärahat. Komissio ei 
priorisoinut tukeaan selkeästi. Seuranta- ja 
raportointimenettelyt olivat lisäksi puutteellisia. 
Tarkastuksen pääasiallisena kohteena olleet hankkeet eivät 
olleet onnistuneita ja tavoitteena olleet puutavaran 
lupajärjestelmät eivät ole vielä täysimääräisesti toiminnassa 
yhdessäkään kumppanimaassa.
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN