it it 
•k * 
•it it EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 23. 12.1996 
KOM(96)610 lopull. 
96/0318 (COD) 
KOMISSION TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE 
Ehdotus 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI 
yhteisön Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -toimintaohjelmasta 
(komission esittämä) 

NUORET EUROOPPALAISET VAPAAEHTOISET 
SISÄLLYSLUETTELO 
JOHDANTO 
I. NÄKÖKOHTIA 
II. YHTEISÖN TOIMINNAN LISÄARVO 
Yhteistyökumppanuudet 
Vahvistaminen ja seuranta 
Liikkuvuus 
Yhteistyö kolmansien maiden kanssa 
III. OHJELMA 
JOHDANTO 
1. Komissio ehdottaa yhteisön toimintaohjelmaa, jonka tarkoituksena on integroida 
nuoret työelämään kansainvälisen yleishyödyllisen toiminnan kautta. Ehdotus on 
nuorisopolitiikan tavoitteiden mukainen, ja siinä tarjotaan nuorille eurooppalaisille 
työkokemusta, jonka avulla nuoret voivat kartuttaa pätevyyksiä ja taitoja ja 
samalla toimia vastuullisina kansalaisina. 
2. Komissio haluaa luoda asianmukaisen kehyksen eurooppalaisen vapaaehtoistyön 
kehittämiselle nuoria varten, edistää nuorten liikkuvuutta aktiivisena kansalaisena 
toimimisen myötä, avata uusia yhteistyömahdollisuuksia kussakin jäsenvaltiossa 
toteutettaville toimille ja tukea kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihtoa sekä 
kaikkien nuorten työelämään pääsystä kiinnostuneiden toimijoiden välistä 
yhteistyötä. 
3. Komissio tukee uutta julkisen ja yksityisen sektorin toimijoiden väliseen, 
paikalliseen ja kansainväliseen yhteistyöhön perustuvaa toimintamallia, ja siten se 
pyrkii laajentamaan työkokemuksen kenttää Euroopan tasolla, niin että entistä 
enemmän nuoria pääsisi siitä osallisiksi. Lisäksi komissio haluaa taata toiminnalle 
mahdollisimman suuret vaikutukset ja kerrannaisvaikutukset niin nuorten 
keskuudessa kuin talouselämän rakenteissa, organisaatioissa ja yhteistyötahoissa. 
4. Ajatus vapaaehtoistyöjärjestelmän luomisesta Euroopan tasolla syntyi jo kauan 
sitten, mutta se ei ole kuitenkaan johtanut yhteisön aloitteeseen tai toimeen 
asiassa1. Uutta poliittista tahtoa on kuitenkin vähitellen viime vuosina ilmennyt. 
5. Euroopan yhteisön tasolla komissio on voinut "Nuorten Eurooppa" -ohjelman 
(1992-1994)2 toisen vaiheen ansiosta tukea jäsenvaltioiden välistä 
vapaaehtoistyötä. Yksi tämän toisen vaiheen merkittävimmistä saavutuksista on 
eittämättä se, että se on levittänyt tietoisuutta vapaaehtoistyöstä jäsenvaltioissa. 
Tämäntyyppinen toiminta säilytettiin komission esityksestä ohjelman kolmannessa 
vaiheessa (1995-1999). Ohjelman tavoitteisiin liittyvän taustan takia toimet ovat 
hyvin rajallisia. Toimissa keskitytään lähinnä tiedottamaan toiminnasta sekä 
lisäämään ja kannustamaan vapaaehtoistyön käsitteen kehittämistä jäsenvaltioissa. 
Lisäksi niiden täytäntöönpanosta huolehditaan keskitetysti. 
Tilapäisen "Kansalaisten Eurooppa" -komitean kertomus - EY-tiedotteen liite 7/85 
- katso erityisesti "yhteisön vapaaehtoisia kehitystyöharjoittelijoita" koskevan 
ohjelman perustamista koskeva ehdotus 
EYVLN:o L 217, 6.8.1991 
6. Euroopan parlamentti puolestaan on aina tukenut yhteisön tason vapaaehtoistyön 
ajatusta. Nuoria kannustavia toimintamalleja koskevassa kertomuksessaan se 
ehdotti jo vuonna 1991 nuorten vapaaehtoisen toiminnan laajentamista3. 
Parlamentti antoi 22 päivänä syyskuuta 1995 päätöslauselman4, jonka mukaan 
eurooppalainen siviilipalvelu voisi tukea ja täydentää Euroopan nuorten välistä 
vaihtoa. Päätöslauselmassa korostetaan myös, että on kehitettävä tiiviimpää 
yhteistyötä Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa, ja siinä otetaan esille kasvavat 
tarpeet toteuttaa merkittäviä, kehitysmaita tukevia toimia. Samassa 
päätöslauselmassa Euroopan parlamentti pyysi komissiota antamaan 
eurooppalaisen siviilipalvelun perustamista koskevan tiedonannon, jotta 
käynnistettäisiin laaja asiasta kiinnostuneiden valtiosta riippumattomien järjestöjen 
kuuleminen ja pohdittaisiin konkreettisia keinoja palvelun toteuttamiseksi. 
7. Kun Saksa oli puheenjohtajamaana ministerineuvostossa (kesä-joulukuu 1994), 
Saksan hallitus piti vapaaehtoistyötä ensisijaisena asiana. Neuvottelujen tuloksena 
hyväksyttiin 'neuvoston ja nuorisoasioita hoitavien ministerien päätelmät nuorten 
vapaaehtoisen harjoittelun edistämisestä'5. Päätelmissä vahvistetaan, että kaikki 
jäsenvaltiot ovat osoittaneet kasvavaa kiinnostusta vapaaehtoistoiminnan 
kehittämiseen Euroopan tasolla. Niissä korostetaan erityisesti, että 
vapaaehtoistyöllä voitaisiin mahdollisesti saada nuoria mukaan rakentamaan 
Eurooppaa, ja pyydetään komissiota esittämään konkreettisia toimenpiteitä, joiden 
tarkoituksena on helpottaa Nuorten Eurooppa III -ohjelmaan osallistuvien maiden 
ja vapaaehtoistyötä hoitavien organisaatioiden välistä yhteistyötä. Lisäksi Espanjan 
puheenjohtajakaudella 5 päivänä lokakuuta 1995 hyväksytyssä neuvoston 
päätöslauselmassa nuorisoalan yhteistyöstä kolmansien maiden kanssa korostetaan, 
että olisi lisättävä erityisesti vapaaehtoistyön alalla yhteistyötä niiden kolmansien 
maiden kanssa, joiden kanssa yhteisö on tehnyt assosiointi- tai 
yhteistyösopimuksen. 
8. Näiden pyyntöjen ja nuorisojärjestöjen toiveiden kannustamana ja koska alan 
kokemusta on toistaiseksi vähän, komissio hyväksyi Edith CRESSONin aloitteesta 
tammikuussa 1996 työskentelyasiakirjan "Suuntaviivat nuorten eurooppalaista 
vapaaehtoistyötä varten", jossa luodaan pohja toimille, joiden avulla voidaan 
kokeilla pitkäaikaisten vapaaehtoistoimien hajautettuun täytäntöönpanoon liittyviä 
yksityiskohtaisia sääntöjä tulevaa monivuotista ohjelmaa varten, selkeän yhteisön 
lisäarvon saamiseksi eri jäsenvaltioissa olemassa tai kehitteillä oleville toimille. 
Nuorisoa, kulttuuria, koulutusta, mediaa ja urheilua koskevia asioita käsittelevän 
komitean kertomus yhteisön politiikoista ja niiden vaikutuksista nuoriin-A3-
142/91. 
B4- 1127/95 (cp 193.734) 
EYVL N:o C 348, 9.12.1994, s. 2 
9. Euroopan parlamentti puolestaan on tukenut komission esittämää toimintamallia 
ja antanut selkeän poliittisen merkin lisäämällä vuonna 1996 talousarvioon uuden 
budjettikohdan6, johon on varattu 15 miljoonaa ecua kokeilutoiminnan 
toteuttamiseksi tällä alalla. Ottaen täysin huomioon SEM 2000 -ohjelman (Sound 
and efficient financial management)7 periaatteet komissio todella käynnisti tämän 
kokeilutoiminnan, johon pitäisi voida osallistua 2 500 18-25 -vuotiasta nuorta. 
Tällä kokeilutoiminnalla on jo voitu todeta, että ehdotetun ohjelman kannalta eräät 
erityisen tärkeät työhypoteesit olivat perusteltuja. Tämä koskee erityisesti 
pitkäaikaisten toimien hajautetun hallinnoinnin toteutettavuutta, tarvetta määrätä 
täydentävistä toimenpiteistä, tärkeyttä ottaa käyttöön uudentyyppisten 
kumppanuuksien edistämisjärjestelmiä (pilottiverkot) sekä sitä keskeistä osuutta, 
joka eri toimijoiden koulutuksella on hankkeiden onnistumisen ja laadun kannalta. 
Kaikkia näitä seikkoja sekä muita konkreettisempia tietoja kokeilutoiminnan 
täytäntöönpanon edistymisestä käsitellään yksityiskohtaisemmin tämän asiakirjan 
liitteenä olevassa ensimmäisessä välikertomuksessa . Lisäksi tämän toiminnan 
jatkuvalla arvioinnilla saadaan kiinnostavia tietoja tämäntyyppisen toiminnan 
päivittäisestä hallinnoinnista ja pystytään saamaan käyttöön jo sisäänajettu ja 
pitkälle kehitelty toiminnallinen kehys heti kun monivuotinen ohjelma pannaan 
täytäntöön. On myös tärkeää todeta, että itsenäisesti toteutettu ennakkoarviointi 
muun muassa osoitti näiden tekijöiden tärkeyden ehdotetun ohjelman rakenteelle. 
10. Komissio vastaa kokeilutoiminnan täytäntöönpanosta, koordinoinnista, seurannasta 
ja arvioinnista perustamissopimuksen 126 artiklaan perustuvan yhteistyöperiaatteen 
mukaisesti. Tästä syystä kaikki jäsenvaltiot ovat nimenneet tämän toiminnan 
täytäntöönpanosta kansallisella tasolla vastaavat rakenteet komission ehdotuksen 
mukaisesti. Saadakseen rakenteet jo alusta alkaen laajamittaisesti osallistumaan 
kaikilla täytäntöönpanon tasoilla komissio on koonnut seurantaryhmän, joka 
koostuu toimivaltaisten ministerien nimeämistä edustajista. Lisäksi komissio on 
tavannut yksitellen kunkin jäsenvaltion sekä Norjan ja Islannin valtuuskunnat, 
joiden kanssa se on keskustellut kehityksestä ja tulevaisuuden näkymistä alalla. 
Näissä vapaamuotoisissa ja perinpohjaisissa keskusteluissa käsiteltiin yleisiä 
toimeen liittyviä asioita, kokeilutoiminnan täytäntöönpanoa sekä sen oikeudellisia 
ja hallinnollisia esteitä. Lisäksi komissio on jatkanut keskusteluja valtiosta 
riippumattomien nuorisojärjestöjen ja erityisesti Nuorisofoorumin kanssa. 
7 B3-1011 
SEC 595° 1814/5 
Liite 2 
11. Tämän kokeilutoiminnan seurannan osalta komissio on jo ottanut käyttöön 
jatkuvaan arviointiin tarvittavat tekijät monivuotista ohjelmaa varten. 
Jäsenvaltioille ja Euroopan parlamentille kerrotaan säännöllisesti tämän arvioinnin 
tuloksista. Lisäksi komissio esittää toisen kertomuksen siitä, miten 
kokeilutoiminnan täytäntöönpano yhteisössä ja kolmansien maiden kanssa on 
edistynyt. Tässä yhteydessä kiinnitetään erityistä huomiota myös kolmansissa 
maissa toteutettaviin toimiin, joissa voidaan sekä ottaa huomioon kokeilutoiminnan 
yhteydessä meneillään olevat kokeilut että hahmotella mahdolliset kehitysnäkymät 
ja seuraukset näiden maiden nuorille. Tämän perusteella kolmansissa maissa 
toteutettavia toimia koskeva ohjelmalohko alkaa sen jälkeen, kun kokeilutoiminnan 
yhteydessä on toteutettu erityisarviointi. 
Tämä kertomus lähetetään Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Komissio ottaa 
sen täysin huomioon keskusteluissa, joita päätösehdotuksesta käydään 
yhteispäätösmenettelyssä, ja esittää tarvittaessa ehdotukseensa muutoksia, 
erityisesti kolmansissa maissa toteutettavien toimien osalta. 
12. Tässä asiakirjassa esitetty ehdotus ottaa täysin huomioon ne komission kehittämät 
periaatteet, jotka koskevat SEM 2000 -ohjelman toista vaihetta (moitteeton ja 
tehokas varainhoito). Esitetty toimi perustuu erityisesti liitteenä oleviin 
ennakkoarvioinnin tuloksiin sekä ensimmäisiin meneillä olevasta 
kokeilutoiminnasta saatuihin tuloksiin, joita selostetaan tämän asiakirjan liitteenä 
olevassa ensimmäisessä välikertomuksessa . Nämä tulokset vahvistavat sen, että 
ehdotetun ohjelman rakenteella on vahva oikeudellinen ja rahoituksellinen perusta. 
13. Nuorten Eurooppa -ohjelman tavoin tämä ehdotus on osa yhteisön tason 
nuorisopolitiikkaa. Komissio ei halua arvailla tulevaa vaan katsoo, että on tarpeen 
tutkia hyvin tarkkaan näiden kahden ohjelman välinen toiminta sekä niiden 
yhteisvaikutukset, jotta voidaan kehittää yhtenäisesti nuorisoa koskevaa politiikkaa 
yhteisön tasolla. 
14. Koska kyse on nuorisopolitiikkaan liittyvästä aloitteesta, on lisäksi syytä tehdä 
kolme täsmennystä, ettei syntyisi vääriä tulkintoja: 
Ehdotetussa ohjelmassa on käytettävä kaikkia mahdollisia keinoja, jotta 
nuorten, joiden on kaikkein vaikeinta osallistua yhteisön tason tai 
kansallisiin, alueellisiin tai paikallisiin toimintaohjelmiin, olisi helpompi 
päästä mukaan kaikkiin ohjelman toimintoihin ja jotta he saisivat näyttää 
kykynsä ja taitonsa sekä saada arvokasta työkokemusta. On korostettava, 
että Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset ei ole elitistinen ohjelma, heikossa 
asemassa oleville nuorille tarkoitettu ohjelma eikä ohjelma syrjäytymisen 
Monivuotisen Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelman ennakkoarviointi, 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivan Tavistock-instituutin kertomus, lokakuu 
1996 
Liite 2 
torjumiseksi. Ennakkoarvioinnin tulosten tukemana komissio korostaa, että 
se ei halua kohdella heikossa asemassa olevia nuoria erillisenä ryhmänä, 
mikä vain lisäisi heidän syrjäytymistään, vaan se haluaa avata ohjelman 
kaikille nuorille ilman mitään ennakkoehtoja. 
Eurooppalainen vapaaehtoistyö perustuu kunkin nuoren vapaaehtoiseen 
sitoutumiseen ja omaan päätökseen. Se ei ole vaihtoehto asepalvelukselle, 
eikä erityisesti aseistakieltäytyjille tarjottaville vaihtoehtoisen palvelun 
muodoille eikä joissakin jäsenvaltioissa olemassa olevalle pakolliselle 
siviilipalvelulle, joka kuuluu kyseisten jäsenvaltioiden yksinomaiseen 
toimivaltaan. On kansallisten lainsäätäjien asia päättää, liitetäänkö 
siviilipalvelu mahdollisesti Euroopan vapaaehtoistyöjärjestelmään viimeksi 
mainitun ja kansallisten siviilipalvelujärjestelmien välillä tehtävien 
sopimusten avulla. 
Toiminta ei ole vaihtoehto mahdolliselle tai olemassa olevalle palkkatyölle. 
15. Tähän asiakirjaan kuuluu 
komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille 
neuvoston ja Euroopan parlamentin päätösehdotus yhteisön Nuoret 
eurooppalaiset vapaaehtoiset -toimintaohjelmasta sekä sen liitteet 
Tiedonannossa käsitellään seuraavia asioita: 
näkökohtia 
esitetyn toimintamallin lisäarvo yhteisössä 
"Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset" -ohjelman esittely 
I. NÄKÖKOHTIA 
12 16. Euroopan unionista tehdystä sopimuksesta on haluttu tehdä uusi vaihe prosessissa, 
jolla luodaan yhä tiiviimpi Euroopan kansojen välinen unioni". Firenzessä 
kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti12, miten tärkeää on helpottaa nuorten 
pääsyä työelämään, ja kirjasi kiinnostuneena idean eurooppalaisesta 
vapaaehtoistyöstä. Hallitusten välisessä konferenssissa (HVK) keskustellaan 
monista eurooppalaiseen vapaaehtoistyöhön liittyvistä ideoista pohdittaessa 
Euroopan kansalaisuuden vahvistamista. 
17. Nuoret eivät koe Euroopan yhteisöä yhteisönä, joka on syntynyt halusta elää ja 
toimia yhdessä. Tämä saattaa ajan myötä vaarantaa sen, mitä Euroopan 
rakentamisessa tähän mennessä on saavutettu. 
18. Lisäksi nuorten väliaikainen asema ja epävarma tilanne eurooppalaisissa 
yhteiskunnissa lisääntyy: nuorten on vaikea edetä koulusta tai yliopistosta 
pysyvään työpaikkaan. Kymmenien tuhansien eurooppalaisten nuorten on nykyään 
yhä vaikeampi kohdata tulevaisuus muun muassa taloudellisten vaikeuksien, 
lisääntyvän individualismin ja epäoikeudenmukaisuuksien syvenemisen takia. 
Nuorten toimintakyky on sitä vastoin hyvä. 
19. Tämän lisäksi nykynuoret ovat perustavaa laatua olevassa ristiriitatilanteessa, joka 
olisi ratkaistava: nuoret ovat vähemmistö, jota syrjäytyminen uhkaa kaikkein 
eniten, ja samalla kuitenkin se yhteiskuntaryhmä, jonka odotetaan hoitavan 
yhteiskunnan toimintaa ja hyvinvointia tulevaisuudessa. 
20. Olisi siis vastattava kahtalaiseen haasteeseen: otettava nuorten toiveet huomioon 
mahdollisimman hyvin ja samalla täytettävä yhteiskunnan tarpeet. Tässä mielessä 
ehdotetun toimintamallin erikoisuus piilee siinä, että sillä pyritään sovittamaan 
yhteen nuorten aktiivisena kansalaisena toimiminen sekä tunnustettujen taitojen 
ja pätevyyden hankkiminen Euroopan tasolla. Lisäksi siinä tuetaan niitä 
yhteistyökumppaneita, jotka puolestaan tukevat nuorten toteuttamia toimia. 
Nuorten pääsyä työelämään tukevilla julkisilla elimillä ja järjestöillä voi yhdessä 
olla todellista yhteiskunnallista vaikutusvaltaa. 
21. Eurooppalaisen yhteiskunnan toimijana oleminen ei voi rajoittua Euroopan 
yhteisön * alueelle, vaan se on nähtävä yhteydessä kansalaisiin, jotka asuvat 
yhteisön rajojen ulkopuolella. Kolmannet maat voivat siten hyötyä eurooppalaisten 
nuorten taitotiedosta, ja nuoret puolestaan voivat oppia tuntemaan ja ymmärtämään 
muunlaisia yhteiskuntaoloja, jotka ovat aivan yhtä hyviä kuin heidän omansa. 
Sopimus Euroopan unionista - I osasto A artikla 
Sopimus Euroopan unionista, B artikla 1 alakohta 
8 
Lisäksi osallistuminen toimintaan Euroopan ulkopuolella muiden eurooppalaisten 
kanssa on erinomainen tapa hahmottaa eurooppalaisuutensa. 
22. Kokemuksen puute on nuorten yhteiskuntaan integroitumisen suurimpia esteitä. 
Jos nuoret voivat tämän asiakirjan ehdotuksen mukaisesti työskennellä jonkin 
yleishyödyllisen asian hyväksi jossain toisessa Euroopan maassa, heidän on 
kenties helpompi integroitua työelämään. 
23. Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelma tarjoaa todellista työkokemusta, 
johon jokainen voi osallistua itsensä kehittämiseksi tai ammatillisella urallaan. 
* Henkilökohtaisella tasolla ohjelma opettaa nuoria tekemään itsenäisiä 
päätöksiä, kantamaan vastuuta, olemaan kriittisiä, kehittämään 
itsenäisyyttään ja kommunikaatiokykyään. Näitä taitoja he oppivat 
kansainvälisen kokemuksen kautta, jonka jälkeen Eurooppa on heille 
konkreettisempi. 
* Yhteiskunnallisellatasollaohjclma antaa nuorille mahdollisuuden osallistua 
aktiivisesti ja käytännön tasolla eurooppalaisen yhteisvastuun 
rakentamiseen. Siten he voivat arkielämän kautta oppia, mitä on ihmisten 
välinen riippuvuus ja miten sekä yhteisen että oman edun voi ottaa 
huomioon niin paikallisella kuin Euroopan tasolla. On myös tärkeää 
korostaa, että Euroopan vapaaehtoistyön kaltainen yhteisön toimi edistää 
nuorten ja kaikkien muidenkin kansalaisten välistä yhteisymmärrystä 
maiden rajojen yli. 
* Kulttuurien välisen oppimisen saralla nuoret vapaaehtoiset voivat ohjelman 
avulla hahmottaa omien perinteidensä ja oman kulttuurinsa rikkauden ja 
rajat sekä kohdata erilaisia kulttuurisia, sosiaalisia ja taloudellisia 
todellisuuksia ja tarkistaa käsityksiään muista kulttuureista. Tätä taustaa 
vasten rotusyrjinnän ja muukalaisvihan torjuminen on tärkeä esitetyn 
toimen tuoma lisäarvo. 
II. YHTEISÖN TOIMINNAN LISÄARVO 
24. Yhteisön tehtävä täydentää jäsenvaltioiden tehtäviä nuorisoa koskevassa 
yhteistyöpolitiikassa. Tässä päätöksessä ehdotettu toimintamalli perustuu 
toissijaisuusperiaatteeseen, mikä näkyy tiiviinä yhteistyönä toimivaltaisten 
viranomaisten kanssa kaikilla tasoilla. Toissijaisuusperiaate toteutuu myös siten, 
että perustetaan paikallisia ja kansainvälisiä yhteistyökumppanuuksia, jotka 
toimivat yhdyssiteenä jäsenvaltioiden aloitteiden välillä ja nuorten välillä siellä 
missä he ovat. Lisäksi, kuten ennakkoarvioinnissa korostetaan, usein kuulee 
toivottavan, että tämä monivuotinen ohjelma edistäisi nuorisopolitiikkaa 
jäsenvaltioissa. 
25. Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelma pyrkii edistämään Euroopan yhteisön 
nuorten kansalaistaitoihin liittyviä käytäntöjä ja arvostamaan heidän panostaan 
eurooppalaiselle yhteiskunnalle. Ohjelman avulla on tarkoitus näyttää, mitä 
nuorena oleminen eurooppalaisessa nyky-yhteiskunnassa voi käytännössä merkitä. 
26. Paikallinen ulottuvuus on yksi Euroopan vapaaehtoistyön keskeisistä alueista. 
Nuoren oman elämän hallinnan on alettava paikallistasolta. Lisäksi onnistuneen 
paikallistason kokemuksen pohjalta jatko onnistuu kaikkein varmimmin sekä 
nuorelle, joka on oppinut tuntemaan ja ymmärtämään suhdettaan 
kotiympäristöönsä, että paikallisille kokemukseen osallistuneille yrityksille, jotka 
voivat hyödyntää kokemuksen tuloksia ja vahvistaa tai jopa laajentaa toiminta-
alaansa. 
27. Komission esittämässä aloitteessa paikallinen taso ja Euroopan taso tuodaan 
lähelle toisiaan, ja tämän avulla voidaan osoittaa konkreettisesti, että Eurooppa on 
mahdollisuus kaikille nuorille. Aloitteessa katsotaan, että laajamittainen kehitys 
lähtee nuorten suhteesta välittömään ympäristöönsä. 
28. Kuten seuraavat kohdat osoittavat, aloitteet, joita komissio esittää tuettaviksi tässä 
päätöksessä, tarjoavat selkeää lisäarvoa eri tasoilla jäsenvaltioissa olemassa tai 
kehitteillä oleviin toimiin. 
29. Yleisesti aloitteiden avulla voidaan 
hyödyntää jäsenvaltioissa toteutettuja kokeiluja ja lisätä niihin yhteisön 
ulottuvuus, 
edistää ja tukea muissa jäsenvaltioissa suunnitteilla olevia samanlaisia 
hankkeita tai edesauttaa tällaisten aloitteiden syntyä jäsenvaltioissa, joissa 
niitä ei vielä ole, 
10 
levittää Euroopan yhteisön arvoja nuorten keskuudessa, 
edistää kokemusten vaihtoa, yhteyksiä, hyvien käytäntöjen levittämistä ja 
yhteistyötä kaikkien nuorten integroimiseen osallistuvien toimijoiden 
välillä, 
kehittää näille toimille vähimmäiskehys, jolla poistetaan tiettyjä kansallisen 
tason esteitä, jotka vaikeuttavat vapaaehtoistyöhön liittyvien 
kansainvälisten kokeilujen kehittämistä, 
edistää nuorten kansainvälistä liikkuvuutta yhteisön muiden vaihto-
ohjelmien täydennykseksi. 
30. Tarkemmin eriteltynä: 
Nuoret vapaaehtoiset voivat aloitteiden avulla saada pätevyyksiä ja taitoja 
muussa kuin tavanomaisessa ympäristössään saadun työkokemuksen 
ansiosta. Lisäksi he voivat kokea kentällä ja käytännössä, mitä rakenteilla 
oleva eurooppalainen yhteiskunta todellisuudessa on. Kokemuksen 
vahvistaminen ja seurantamahdollisuudet lisäävät tässä asiakirjassa esitetyn 
yhteisön toimen lisäarvoa. 
Asianomaiset voivat saada välitöntä hyötyä toimesta ja sen 
kerrannaisvaikutuksista. Lisäksi ehdotettujen toimien avulla voidaan 
kansainvälisten yhteistyökumppanuuksien ansiosta luoda pitkällä aikavälillä 
yhteyksiä Euroopan unionissa ja kolmansissa maissa asuvien nuorten 
välillä. 
31. Aloitteiden avulla on siis tarkoitus 
toisaalta kehittää kansallisella ja yhteisön tasolla toteutettujen kokeilujen 
välisiä yhteyksiä, 
toisaalta edistää ei ainoastaan kansallisia vaan myös kansainvälisiä 
kokeiluja, joissa yhteisön eri maiden nuoret osallistuvat ryhmätyöhön 
tarkasti määritellyn yhteiskunnallisesti hyödyllisen tavoitteen 
saavuttamiseksi. 
32. Tässä mielessä neljä ohjelmaan liittyvää tekijää - yhteistyö, vahvistaminen, 
seuranta ja liikkuvuus - voivat merkittävällä tavalla lisätä tässä asiakirjassa 
käsitellyn yhteisön toiminnan arvoa. 
Yhteistyökumppanuudet 
33. Yhteistyökumppanuuden periaate, jonka mukaisesti nuorta pidetään täysivaltaisena 
yhteistyökumppanina, on tässä asiakirjassa esitetyn toimintamallin keskeinen osa. 
Kumppanuuksia on paikallisella tasolla isäntäprojekteissa ja lähettävissä 
projekteissa hankkeiden kohdealan toimijoiden välillä (yhden tai useampien 
nuorisoalan, luonnonsuojelualan, kulttuurinsuojelualan järjestöjen tai koulutus- tai 
tiedotusjärjestojen välillä, tai jonkun kaupungin tai kylän asukkaiden, paikallisten 
yhteisöjen tai hallintotahojen välillä). Lisäksi niitä ovat kansainväliset 
kolmikantakumppanuudet nuorten vapaaehtoisten, isäntäprojektien ja lähettävien 
projektien välillä. 
34. Lisäksi eurooppalaisen vapaaehtoistyön myötä voi syntyä uusia suhteita eri alojen 
kumppanien välillä, jotka oppivat työskentelemään yhdessä. Tähän liittyen 
ennakkoarvioinnissa korostetaan, että kaikkialla Euroopassa on valtavat määrät 
paikallisia kehityshankkeita, nuorisojärjestöjen, kuntien ja uusien 
yhteiskunnallisten liikkeiden hankkeita sekä erilaisia yhteisvastuutoimia. Nämä 
aloitteet toimivat kuitenkin harvoin yhdessä ja joskus jopa kilpailevat keskenään. 
Tässä mielessä eurooppalaiseen vapaaehtoistyöhön liittyvillä toimilla voi olla 
lisävaikutuksia eri tasoilla: 
Tässä yhteydessä yhteistyökumppanuuteen osallistuneet järjestöt, elimet, 
yhteisöt ja instituutiot voivat jatkaa yhteistyötä muissa hankkeissa. 
Osoitettuaan hyödyllisyytensä eurooppalaiseen vapaaehtoistyöhön liittyvät 
toimet voivat innostaa ihmisiä luomaan muita samantapaisia aloitteita 
lähialueella. Toimet voivat myös saada aikaan ammatillisia toimia 
vapaaehtoisten esiin nostamilla alueilla tai muilla lähialueilla. 
Paikallisilla aloitteilla on mahdollisuus luoda kansainvälisiä yhteyksiä 
samanlaisten Euroopan tason aloitteiden kanssa. Siten sekä isäntäprojektit 
että lähettävät projektit hyötyvät hyvien käytäntöjen levittämisestä, minkä 
ansiosta voidaan rakentaa saman toimintamallin mukaisia projekti verkkoja 
asianomaisten väestöryhmien hyväksi. 
Osallistuminen Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset - ohjelmaan tekee 
nämä projektit näkyvämmiksi ja tuo arvoa niiden työlle ja aloitteille. 
Osallistumalla ohjelmaan ne voivat myös kokeilla luomansa toimen 
mahdollisuuksia opettaa nuoria, mahdollisuuksia, joista muutkin niiden 
lähiympäristön nuoret tai muualta tulevat nuoret voivat hyötyä. Lisäksi 
osallistuminen tekee paikallisen yhteisön tunnetuksi laajemmissa piireissä 
ja tuo esille sen dynaamisuuden. Siten projektit voivat ohjelman avulla 
kokeilla kansainvälistä ulottuvuutta. 
35. On vielä syytä korostaa, että paikallisen, alueellisen, kansallisen ja kansainvälisen 
yhteistyön periaate ei rajoitu varsinaiseen eurooppalaiseen vapaaehtoistyöhön. Se 
jatkuu sen jälkeenkin ja tukee nuorta toiminnan seurannan, työkokemuksen 
hyödyntämisen ja työelämään pääsyprosessin kautta. 
12 
Vahvistaminen ja seuranta 
36. Tässä asiakirjassa esitetyn ohjelman tavoitteet ja sen toivotut vaikutukset 
edellyttävät, että nuorten vapaaehtoisten kansalaistoiminta tunnustetaan ja sen 
kautta karttunut pätevyys vahvistetaan. Tässä yhteydessä ei ole kyse todistuksista 
vaan siitä, että Euroopan yhteisön on tehtävä ohjelman eurooppalainen ulottuvuus 
näkyväksi ja suotava nuorille mahdollisuus käyttää ohjelmassa saatua kokemusta 
hyväkseen curriculum vitaessaan. Kuten ennakkoarvioinnista käy ilmi, tämä 
tunnustaminen ja näkyvyys ovat varmasti tärkeitä monille ohjelmaan osallistuville. 
Komissio ehdottaakin, että se järjestää eurooppalaisen vahvistusjärjestelmän 
yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. 
37. Tässä ehdotuksessa esitetty eurooppalaiseen vapaaehtoistyöhön liittyvä toiminta 
onkin oivallinen maaperä tähän tarkoitukseen: toiminta edistää yrittäjähenkeä sekä 
sosiaalisissa hankkeissa että enemmän kaupalliseen suuntaan kallistuvissa 
hankkeissa tai jopa yrityksen perustamiseen tähtäävissä hankkeissa. Nuoret 
eurooppalaiset -ohjelman kaltainen yhteisön ohjelma, jonka tarkoituksena on 
edistää nuorten integroimista työelämään, ei voi päättyä silloin, kun sen toiminnan 
vaikutukset alkavat näkyä. Ohjelmassa on siis otettava huomioon nuorten 
vapaaehtoisten kokemusten seuranta. 
38. Nuorten integroimiseksi työelämään suunnitellaan uutta luovaa toimintamallia. On 
otettava käyttöön tarkoin suunniteltuja toimintatapoja, joilla tuetaan nuoria 
vapaaehtoistyön päätyttyä, kun he etsivät työpaikkaa tai luovat uutta taloudellista 
toimintaa, tai joilla autetaan heitä löytämään paikkansa ammatillisessa tai muussa 
koulutuksessa. 
39. Tässä yhteydessä isännöivät ja lähettävät yhteistyökumppanit voisivat toimia 
eräänlaisina oppaina. Tämä opastus - tarjoaisi sitä sitten henkilö, yritys tai järjestö 
- auttaisi nuoria, jotka haluavat toteuttaa jonkin hankkeen, ratkaisemaan siihen 
liittyviä ongelmia. Inhimillinen ja toiminnan organisointiin liittyvä tuki ovat 
suorimpia auttamistapoja hankkeissa. Usein jonkin uuden yhteistyökumppanin 
yhteystieto riittää muuttamaan hanketta vastustaneen ympäristön sille 
myönteisemmäksi. 
40. Lisäksi komissio katsoo, että on mahdollisimman paljon tuettava sitä, että 
ohjelmasta tuetut toimet ja paikalliset työllistämisaloitteet täydentäisivät toisiaan. 
Toimissa ja aloitteissa voitaisiin esimerkiksi tarjota uusia työpaikkoja, joissa 
vapaaehtoistyöhön osallistuneet nuoret voisivat hyödyntää saamaansa kokemusta. 
Tällaisella tulevaisuuteen sijoittamisella voidaan useimmiten saada aikaan 
integroitumista pitkällä aikavälillä. 
Liikkuvuus 
41. Komission työskentelyasiakirjan "Suuntaviivat nuorten eurooppalaista 
vapaaehtoispalvelua varten" II kohdassa kuvataan eräitä nuorten osallistumiseen 
liittyviä hallinnollisia ja oikeudellisia esteitä. Tässä päätösehdotuksessa käsitelty 
monivuotinen ohjelma perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 126 
artiklaan, jossa estetään alaa koskeva yhdenmukaistaminen, eikä sen perusteella 
siis voida ratkaista niitä ongelmia, joita erilaiset kansainvälisen eurooppalaisen 
vapaaehtoistyön kehittämisen esteet aiheuttavat. On pääasiassa jäsenvaltioiden asia 
etsiä ratkaisu näihin ongelmiin. Lisäksi komission vihreän kirjan "Koulutus ja 
tutkimus: kansainvälisen liikkuvuuden esteet" olisi pidettävä yllä keskustelua 
vapaaehtoistyöntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta. 
42. Perinpohjaiset keskustelut ongelmista, jotka liittyvät oleskeluoikeuteen, 
sosiaaliturvaan ja pakollisiin maksuihin eurooppalaisen vapaaehtoistyön 
yhteydessä, ja erityisesti komission jäsenvaltioiden valtuuskuntien kanssa käymät 
kahdenväliset keskustelut osoittavat, että useimmiten jäsenvaltiot voivat antaa 
hallinnollisia määräyksiä, joiden avulla tietyt esteet poistuvat ja mahdollisimman 
moni nuori voi osallistua eurooppalaiseen vapaaehtoistyöhön. Tässä hengessä 
komissio on valinnut käytännönläheisen ja edistyksellisen toimintamallin ja 
muotoi llut päätösehdotuksen liitteenä olevan luonnoksen julistukseksi. Julistuksella 
pyritään siihen, että jäsenvaltiot sitoutuvat aktiivisesti ohjelmaan. 
43. Edellä olevat luvut osoittavat, että nuorille tarkoitettu eurooppalainen 
vapaaehtoistyö on koulutushanke, jonka tavoitteena on edistää nuorten 
vapaaehtoisten henkilökohtaista kehitystä paikallisyhteisön hyväksi tehtävän työn 
kautta. Eurooppalaista vapaaehtoistyötä ei siis voi missään tapauksessa rinnastaa 
palkkatyöhön. Tämä tarkoittaa myös sitä, että vapaaehtoisen ja isäntäprojektin 
välistä suhdetta ei voi missään tapauksessa rinnastaa työntekijän ja työnantajan 
väliseen suhteeseen. Ohjelmassa, sellaisena kuin sitä tässä asiakirjassa ehdotetaan, 
taataan, että nuoret vapaaehtoiset eivät joudu vastaanottavan maan huollettaviksi. 
Tähän liittyen komissio aikoo tehdä vakuutuksia koskevia sopimuksia, jotta 
vältetään mahdolliset vääristymät ja taataan sosiaaliturva kaikille ohjelmaan 
osallistuville nuorille vapaaehtoisille. 
44. Tältä pohjalta jäsenvaltioiden olisi suunniteltava hallinnollisia ja oikeudellisia 
määräyksiä, joissa tunnustetaan Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelmaan 
osallistuvien nuorten vapaaehtoisten erityisasema. Eräissä jäsenvaltioissa on jo 
olemassa ratkaisuja. Kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihtoa, jota ohjelmalla 
halutaan tukea, voitaisiin myös toteuttaa tällä tasolla nuorten hyödyksi. 
45. Komissio katsoo, että niillä kolmansien maiden kansalaisilla, jotka asuvat 
laillisesti jossain jäsenvaltiossa, on oltava samat mahdollisuudet liikkua kuin 
jäsenvaltioiden kansalaisilla, vaikka erityisjärjestelyjä tarvitaankin erityisesti 
sosiaaliturvan ja oleskeluoikeuden osalta. 
14 
Yhteistyö kolmansien maiden kanssa 
46. Yhteistyö kolmansien maiden kanssa keskittyy ensisijaisesti niihin maihin, joiden 
kanssa yhteisö on tehnyt assosiointisopimuksen. Vapaaehtoistyötä laajennetaan 
yhteisön ulkopuolelle asteittain erityisarvioinnin perusteella. Sen kehitys vaihtelee 
maantieteellisen alueen mukaisesti. Yleisesti voidaan erottaa neljä ryhmää: 
1) Assosioidut maat ja liittymishakemuksen jättäneet maat 
2) Välimeren alueen kolmannet maat 
3) Kehitysmaat: AKT-maat, Aasia ja Latinalaisen Amerikan maat 
4) Muut maat: IVY-maat, muut kuin assosioituneet KIE-maat, Etelä-Afrikka, 
entisen Jugoslavian alue 
47. Ensimmäisen ryhmän maiden osalta assosioituneiden maiden kanssa 
allekirjoitetuissa Eurooppa-sopimuksissa tai niihin liittyvissä lisäpöytäkirjoissa 
asetetaan periaatteeksi se, että nämä maat osallistuvat yhteisön ohjelmiin, joilla on 
oikeusperusta. Näin halukkaat maat voivat osallistua ohjelmiin 
assosiointisopimuksissa määritellyin edellytyksin. 
48. Välimeren alueen kolmansien maiden osalta nuorisovaihto on jo kirjattuna MEDA-
toimenpideohjelman säännöissä ja Barcelonan-julistuksessa. 
49. Muiden maiden osalta eurooppalaista vapaaehtoistyötä voidaan harkita 
tapauskohtaisesti ottaen huomioon kunkin maan poliittiset olosuhteet. 
Eurooppalaiset nuorisojärjestöt ja erilaiset yhdistykset toimivat jo aktiivisesti 
Etelä-Afrikassa, entisen Jugoslavian alueella, PHARE- ja TACIS-ohjelmaan 
hyväksytyissä maissa, Aasian ja Latinalaisen Amerikan maissa sekä AKT-maissa. 
15 
III. OHJELMA 
50. Komissio ehdottaa, että neuvosto ja Euroopan parlamentti hyväksyisivät 
perustamissopimuksen 126 artiklaan perustuvan päätöksen monivuotisen Nuoret 
eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelman perustamisesta. Ehdotuksella pyritään 
kehittämään ohjelmaa vaiheittain ja suunnitelmallisesti, jotta taattaisiin sen laatu 
ja määrälliset vaikutukset pitkällä aikavälillä. Tässä vaiheessa ehdotuksessa ei 
eritellä toiminnallisia yksityiskohtia vaan luodaan kehys, joka mahdollistaa kaiken 
tarvittavan joustavuuden, jotta ohjelma olisi mahdollisimman lähellä nuorten ja 
erilaisten muiden yhteistyökumppaneiden todellisuutta. Tämän vuoksi on syytä 
korostaa, että ohjelma on pantava täytäntöön kokeilutoiminnassa saatujen 
kokemusten ja ennakkoarviointia koskevan analyysin pohjalta. Lisäksi, kuten 
tämän K asiakirjan liitteenä olevan välikertomuksen ensimmäiset päätelmät 
korostavat, kokemus osoittaa, että täytäntöönpanon on suurelta osin tapahduttava 
hyvin hajautetusti ja perustasolta lähtien (bottom up), jotta se vastaisi 
paikallistason toimijoiden tarpeisiin. 
51. Kuten ennakkoarvioinnissa korostetaan, ihmisten henkilökohtaiseen kehitykseen 
liittyvä ohjelma edellyttää yksilökohtaista lähestymistapaa. Yksilöllisiä valintoja 
on tuettava järjestelmässä, jossa nuorten tarpeet, vapaaehtoistoiminta ja projektien 
tarpeet vastaavat toisiaan. Tätä tukevat myös kokeilutoiminnasta saadut 
kokemukset. Siksi, edelleen ennakkoarvioinnin ja kokeilutoiminnan ensimmäisten 
tulosten mukaisesti, ohjelma on rakennettu siten, että se kykenee vastaamaan 
nuorten yksilökohtaisiin tarpeisiin. Ohjelmaan kuuluu erilaisia ja eri pituisia 
vapaaehtoistyön muotoja sekä mahdollisuus yhdistää erilaisia pedagogisia 
vaihtoehtoja (päätösehdotuksen 1 ja 2 artikla). Ohjelman viisi ohjelmalohkoa 
(päätösehdotuksen liite) on suunniteltu yhtenäisesti, siten että ne muodostavat 
kokonaisuuden eivätkä ole vain joukko yksittäisiä toimia. 
52. Ohjelman ytimen muodostaa yhteisön alueella asuvien ( 18~25-vuotiaiden) nuorten 
yhteisön sisällä toteuttama eurooppalaiseen vapaaehtoistyöhön liittyvä toiminta, 
ja pitkäaikainen toiminta on sen tärkein osa. Viimeksi mainittua täydentävät 
lyhytaikaiset toiminnot, joiden avulla lisätään osallistumista tällaiseen toimintaan 
ja tehdään sen mahdollisuudet tutuiksi nuorille. 
53. Pitkä- ja lyhytaikaisia toimintoja suunnitellaan myös niiden kolmansien maiden 
kanssa, joiden kanssa yhteisö on tehnyt assosiointi- ja yhteistyösopimuksia. Näitä 
toimintoja kehitetään asteittain. 
54. Lisäksi ohjelmaan ehdotetaan kolmea muunlaista toimintatapaa: ensinnäkin 
myönnetään avustuksia innovatiivisiin verkkoihin, jotta vastattaisiin 
asianmukaisesti nuorten nykyisiin toiveisiin, toiseksi tuetaan aloitekykyä ja 
yrittäjähenkeä, jotta tuetaan karttuneen kokemuksen hyödyntämistä, ja 
kolmanneksi toteutetaan täydentäviä toimenpiteitä, joilla pyritään kehittämään 
kaiken ohjelmaan liittyvän toiminnan laatua ja eurooppalaista ulottuvuutta. 
55. Komissio ehdottaa koulutus- ja nuorisoalalla toteuttamiensa toimenpiteiden sekä 
kokeilutoiminnan ensimmäisten tulosten ja ennakkoarvioinnin suositusten 
perusteella kannustavia toimia niiden nuorten tukemiseksi, joilla on kaikkein 
eniten vaikeuksia päästä osallistumaan olemassa oleviin toimintaohjelmiin niin 
yhteisön kuin kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. Vaikeudet voivat 
olla kulttuurisia, sosiaalisia, taloudellisia, fyysisiä tai maantieteellisiä. Lisäksi 
komissio ehdottaa toimia, joilla taataan, ettei ohjelma aiheuta tai edistä miesten 
ja naisten välistä eriarvoisuutta (päätösehdotuksen 1 - 4 artikla). 
Kokeilutoiminta osoitti myös tarpeen käyttää hajautettuja rakenteita, joiden kautta 
voidaan kehittää yhteinen lähestymistapa. Tässä mielessä jäsenvaltioille annettiin 
mahdollisuus ehdottaa rakenteita, joiden tehtäväksi kokeilutoiminnan 
hajauttaminen voitaisiin antaa. Lisäksi jäsenvaltioiden kanssa tehtävän yhteistyön 
osalta kokeilutoiminta selkeytti myös niitä toimenpiteitä, joita pitäisi toteuttaa 
nuorten vapaaehtoisten liikkuvuuden tiellä olevien esteiden poistamiseksi 
(päätösehdotuksen 7 artikla ja liitteenä oleva luonnos neuvoston 
päätöslauselmaksi). 
56. Ohjelman rahoituksessa sovelletaan yhteisrahoitusperiaatetta. Euroopan yhteisön, 
kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason julkisia ja yksityisiä rahastoja voidaan 
pyytää antamaan rahoitustukea yhteisön tuen lisäksi tehokkaan avustuksen 
aikaansaamiseksi. 
1. OHJELMALOHKO: TOIMINTA YHTEISÖN ALUEELLA 
57. Tämä ohjelmalohko koskee tukea eurooppalaiseen vapaaehtoistyöhön liittyvään 
toimintaan, jonka yhteisössä asuvat nuoret toteuttavat yhteisön alueella. 
58. Kokeilutoiminta osoitti hyvin nopeasti, että pitkäaikainen toiminta ei yksin riitä 
vastaamaan eri kohderyhmien tarpeisiin ja vaatimuksiin, varsinkaan niiden, joilla 
on vähän tai ei ollenkaan kansainvälistä kokemusta ja/tai jotka eivät voi osallistua 
pitkäaikaisiin toimintoihin. Lisäksi ennakkoarvioinnin tulokset, joissa otetaan 
huomioon erityisesti koulutus- ja nuorisoalalla toteutetut yhteisön toimet, tukevat 
tätä väitettä ja osoittavat, että on tärkeää tukea myös lyhytaikaisia toimintoja. Siksi 
komissio otti mukaan tähän ohjelmalohkoon tuen lyhytkestoiselle toiminnalle. 
Nuoret voivat tämän toiminnan avulla tutustua eurooppalaiseen vapaaehtoistyöhön 
ja nähdä sen mahdollisuudet ja vaikutukset. Lisäksi lyhytaikainen toiminta tukee 
sitä, että toimeen pääsee osallistumaan sellainen yleisö, joka yleensä ei pääsisi 
osallistumaan siihen tavallisen toimintansa tai yhteiskunnallis-taloudellisen 
tilanteensa vuoksi. 
Lyhytaikaisessa toiminnassa nuoret ja erityisesti suurimmissa vaikeuksissa 
olevat nuoret, joilla ei ole Euroopan laajuisia kokemuksia, voivat ensi 
kertaa saada tällaisen kokemuksen, ja se voi johtaa pidempiaikaiseen 
Euroopan laajuiseen toimintaan. 
17 
Nuoret, jotka perhe- tai terveyssyistä tai taloudellisista syistä eivät voi 
osallistua pitkäaikaisiin toimiin, voivat lyhytaikaisessa toiminnassa toimia 
vastuullisina kansalaisina ja saada siitä hyvästä tunnustusta. 
59. Lyhytaikaisessa toiminnassa paikalliset hankkeet, joilla ei ole lainkaan tai joilla 
on vain vähän Euroopan laajuista kokemusta, voivat luoda perustan 
pidempiaikaiselle kansainväliselle toiminnalle. 
60. Toisin kuin pitkäaikaisessa toiminnassa lyhytaikaisessa suositaan tukea 
nuorisoryhmille suunnatuille hankkeille. On kuitenkin mahdollista tukea myös 
yksilökohtaisia toimintatapoja erityisesti yli kuukauden kestävässä toiminnassa. 
Kun kyse on lyhytaikaisesta toiminnasta, eläminen monikulttuurisessa ryhmässä 
on tärkeä perusta kulttuurien välisessä oppimisessa. Lisäksi samankaltaisten 
nuorten joukossa eläminen tukee nuoria, joilla ei ole kansainvälisiä kokemuksia 
ja vielä enemmän niitä nuoria, joilla on vaikeuksia. 
61. Eurooppalaisen vapaaehtoistyön taustalla oleva pedagoginen hanke edellyttää 
nuorten vapaaehtoisten perusteellista valmentamista ja ohjausta, jolla helpotetaan 
nuorten integroitumista hankkeisiin. Erityisesti pitkäaikaisissa hankkeissa tarvitaan 
tarkkaan suunniteltuja toimia, jotka yhdistävät nuoria ja joilla pyritään 
vahvistamaan toiminnan eurooppalaista ulottuvuutta ja edistämään erityisesti 
kielellistä ja kulttuurien välistä oppimista. Kuten kokeilutoiminnan ensimmäisessä 
välikertomuksessa todetaan, valmentaminen ja ohjaus on jo aloitettu 
kokeilutoiminnan yhteydessä. 
62. Eurooppalaisen vapaaehtoistyön päättymisen jälkeisessä seurannassa tarvitaan 
toimia, joilla autetaan nuoria vapaaehtoisia muotoilemaan ja selkeyttämään 
henkilökohtaista suunnitelmaansa pitkällä aikavälillä. 
2. OHJELMALOHKO - KOLMANNET MAAT 
63. Toisessa ohjelmalohkossa ehdotettu toiminta on yhteisön nuorten kolmansissa 
maissa toteuttamaa vapaaehtoistyötä. 
Tämän ohjelmalohkon toiminta on ohjelman yleisten tavoitteiden mukaista, ja sillä 
pyritään kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön asteittaiseen kehittämiseen. 
Toiminnassa korostetaan kulttuurien välistä oppimista ja nuorten yhteistyötä sekä 
Euroopan yhteisön ja kolmansien maiden välistä yhteisymmärrystä, ajatusten 
vaihtoa ja rauhaa. Lisäksi siinä pyritään siihen, että Euroopan yhteisön nuoret 
oppisivat tuntemaan kolmansien maiden elämän todellisuutta ja olisivat siitä 
tietoisempia. Yhteisön ja kolmansien maiden nuoria kannustetaan niin ikään 
tutustumaan maidensa kulttuurisiin ja yhteiskunnallisiin arvoihin ja rikkauksiin ja 
ymmärtämään niitä. Tarkoituksena on myös monipuolistaa eurooppalaisten ja 
kolmansien maiden hankkeiden välisiä yhteistyökumppanuuksia sekä tukea 
alueiden välistä yhteistyötä maiden sisällä. 
64. Koska ohjelmalohkon kattama alue on moninaisempi ja tällaisesta toiminnasta on 
vähemmän kokemusta kuin yhteisön sisäisestä toiminnasta, komissio ehdottaa 
asteittaista ja käytännöllistä kehittämistä. Tämän ohjelmalohkon kehittämiseen 
liittyvät huomiot esitellään erityisarvioinnissa, joka tehdään kokeilutoiminnan 
päätyttyä. Tämän perusteella kehitetään ensin lyhytaikaista toimintaa ja tukitoimia 
aloitteille, joilla luodaan perusta pitkäaikaisen toiminnan kehittämiselle. Näiden 
toimintojen erityispiirteet on otettava huomioon ohjelman jatkuvassa arvioinnissa, 
jota tarkoitetaan erityisesti 85 kohdassa. 
65. Edellä 59 ja 60 kohdassa esitetyt nuorten vapaaehtoisten valmentamiseen ja 
ohjaukseen liittyvät huomautukset koskevat myös kolmansissa maissa toteutettavaa 
toimintaa. 
3. OHJELMALOHKO - UUTTA LUOVAT VERKOT 
66. Kiinnostuksenilmaisupyyntöihin saadut vastaukset sekä komission kahdenväliset 
yhteydenotot mahdollisiin pilottiverkkoihin ja eurooppalaisiin 
vapaaehtoisjärjestöihin kokeilutoiminnan yhteydessä osoittavat, että tarvitaan 
pitkän aikavälin toimintatapa, joka suosii nuorten nykyisiin tarpeisiin paremmin 
vastaavien toimintojen monipuolistamista. Tämä koskee sekä yhteiskunnan 
kehittämiseen liittyvillä aloilla aktiivisten verkkojen avautumista eurooppalaiselle 
vapaaehtoistyölle että vapaaehtoisjärjestöjen olemassa olevien verkkojen 
avautumista muille asiaan liittyville lähestymistavoille. Tämän monipuolistamisen 
ja avautumisen tärkeyttä korostetaan myös ennakkoarviointikertomuksessa. 
67. Tämä ohjelmalohko koskee sekä yhteisön alueella että kolmansissa maissa 
toteutettavaa toimintaa, ja se perustuu edellä tarkoitettuihin kokemuksiin. Sen 
tarkoituksena on tukea yhteyksien luomista yhteiskunnan kehittämiseen liittyvillä 
aloilla aktiivisesti toimivien verkkojen ja eurooppalaisen vapaaehtoistyön välille. 
Lisäksi siinä tuetaan vapaaehtoisjärjestöjen yhteyksien luomista ja sellaisten 
ryhmien osallistumista ohjelmaan, joiden arvoja nuoret itse pitävät ensisijaisina. 
Kuhunkin verkkoon liitetään jatkuvan arvioinnin järjestelmä, joka helpottaa 
ohjelman täytäntöönpanoa ja sen muokkaamista niin, että se vastaa nuorten 
nykyisiä tarpeita. 
4. OHJELMALOHKO - ALOITEKYVYN JA YRITTAJAHENGEN TUKEMINEN 
68. Kokeilutoiminnan yhteydessä havaittiin hyvin nopeasti, että kansallisten 
viranomaisten ja paikallisten toimijoiden mielestä tämä seikka on yksi 
tärkeimmistä vapaaehtoistyön lisäarvoista. Kokeilutoiminnassa pyritään 
kokeilemaan sen soveltamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä; on kuitenkin 
selvää, että Euroopan tason vahvistaminen sekä nuorten seuranta heidän 
vapaaehtoistyönsä päätyttyä edellyttävät selkeää oikeudellista kehystä, jossa 
tarvitaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja pitkäkestoisuutta. Siksi komissio 
määräsi erityisestä, nämä tarpeet tyydyttävästä ohjelmalohkosta ja omisti 
päätösehdotuksensa yhden artiklan (8 artikla) vahvistamiselle. 
19 
Tämän ohjelmanlohkon tuki on apua nuorten vapaaehtoisten seurantaan heidän 
omissa hankkeissaan, joita yhteistyökumppanit tukevat. Ei siis ole kyse suoraan 
nuorille vapaaehtoisille myönnettävistä tuista tai apurahoista. Nuorten hankkeet 
voivat olla mitä erilaisimpia, ja ne voivat liittyä jonkin aloitteen tai yrityksen 
käynnistämiseen tai perustamiseen tai täydennyskoulutukseen.13 
69. On syytä korostaa, että yrityksen käynnistämis- tai perustamistukea myönnettäessä 
yrittäjien nuoresta iästä on hyötyä eikä haittaa. 
70. Lisäksi tämä ohjelmalohko on erittäin tärkeä osatekijä ohjelman seurantaa ja 
vaikutuksia arvioitaessa. 
5. OHJELMALOHKO - TÄYDENTÄVÄT TOIMENPITEET 
71. Kokeilutoiminnassa ja ennakkoarvioinnissa tuodaan esiin tarve toteuttaa ohjelman 
yhteydessä joitakin täydentäviä toimenpiteitä. Ennakkoarvioinnissa korostetaan 
erityisesti tarvetta kehittää sekä keskustasolla että hajautetusti järjestelmiä, joilla 
autetaan vapaaehtoisten palvelukseen ottamisessa ja tuetaan heidän 
valmentamistaan ja neuvomistaan, ja menetelmiä, joilla haetaan hankkeille ja 
järjestöille kumppaneita. Siinä suositellaan myös, että ohjelmaan otettaisiin toimi, 
jonka tarkoituksena on rohkaista toimielinten/järjestöjen ja eri toiminta-alojen 
välistä yhteistyötä (kumppanuudet) paikallisella, alueellisella tai kansallisella 
tasolla. Samansuuntaisia havaintoja löytyy kokeilutoiminnan ensimmäisestä 
välikertomuksesta. Viidennen ohjelmalohkon toimien tavoitteena on siis edistää 
kaikkien ohjelman toimintojen laatua ja eurooppalaista ulottuvuutta. Toimet 
liittyvät nuorten valmentamiseen ja ohjaukseen, eurooppalaisten 
yhteistyökumppanuuksien kehittämiseen sekä kaikkien ohjelmaa ja sen vaikutuksia 
koskevien tekijöiden arvioimiseen ja niistä tiedottamiseen. Tämän toteuttamiseksi 
ehdotetaan seuraavia kolmea toimea: 
5.1 Valmentaminen ja ohjaus 
5.2 Eurooppalaiset yhteistyökumppanuudet 
5.3 Tiedottaminen ja arviointi 
Olisi korostettava, että komissio painottaa nuorten yritysten perustamista 
kolmannessa pk-yrityksiä koskevassa monivuotisessa ohjelmassaan, jonka 
neuvosto hyväksyi 14 päivänä marraskuuta 1996. 
20 
5.1 Valmentaminen ja ohjaus 
72. Kokeilutoiminnan yhteydessä toteutetut yhteydenotot eri tason toimijoihin 
osoittivat hyvin nopeasti, että opetusalan toimijat (ohjaajat, tukihenkilöt jne.) ja 
hankkeiden hallintotahot tarvitsevat välineitä ja taitoja nuorten vapaaehtoisten 
ohjaamiseksi ja valmentamiseksi kansainvälisessä ympäristössä. Seuraavista 
kohdista voi havaita, että kokeilutoiminnan yhteydessä toteutetaan 
yksityiskohtaisia kokeiluja. On kuitenkin selvää, että kyse on tarpeesta, johon voi 
vastata ainoastaan monivuotinen ohjelma, joka mahdollistaa pitkän aikavälin 
lähestymistavan. Suunnitellut toimet vastaavat siis tähän tarpeeseen. 
Toiminnalla on kaksi kohderyhmää: 
- opetusalan toimijat 
- eurooppalaisten hankkeiden hallintotahot 
73. Lisäksi on syytä tukea ja edistää sellaisen opetusmateriaalin tuotantoa, joka 
soveltuu nimenomaisesti sekä lyhyt- että pitkäaikaiseen vapaaehtoistyöhön 
Euroopan yhteisön alueella ja kolmansissa maissa. 
Opetusalan toimijat 
74. Pitkäaikaisten nuorten vapaaehtoisten ja isäntäprojektien tukemisessa tarvitaan 
seuraavia opetusalan toimijoita: 
isäntäprojektissa toimivia nuorten vapaaehtoisten ohjaajia 
isäntäprojektista riippumattomia paikallisen, alueellisen tai kansallisen 
tason tukihenkilöitä 
75. Isäntäprojektien on annettava tarvittavat takuut nuorten ohjauksesta 
vapaaehtoistyön aikana. On syytä korostaa, että ohjaus edellyttää henkilökohtaisia 
ohjaajia, jotka vastaavat nuorten pedagogisesta ja yksilökohtaisesta tukemisesta 
heidän oleskelunsa ajan. 
76. Ohjaajien lisäksi kuhunkin jäsenvaltioon on perustettava isäntäprojekteista 
riippumattomia järjestelmiä ja niihin tukihenkilöryhmiä, jotka auttavat täysin 
luottamuksellisesti nuoria vapaaehtoisia, heidän ohjaajiaan ja isäntäprojektien 
vastuuhenkilöitä erilaisissa vaikeuksissa. 
77. Ohjaajilla ja tukihenkilöillä on siis keskeinen merkitys eurooppalaisen 
vapaaehtoistyön onnistumisen ja laadun kannalta. Tässä mielessä 5 ohjelmalohkon 
1 kohdassa pyritään erityisesti siihen, että opetusalan toimijoilla olisi mahdollisuus 
hankkia niitä taitoja ja välineitä, joita tarvitaan nuorten ohjaamiseksi 
kansainvälisessä yhteydessä erityisesti pitkäaikaisessa toiminnassa. 
21 
Eurooppalaisten hankkeiden hallintotahot 
78. Eurooppalaisten vapaaehtoistyöhankkeiden onnistuminen riippuu myös niiden 
hallinnoinnin laadusta. Usein ohjelman toimiin halukkailla paikallisilla hankkeilla 
ei kuitenkaan ole lainkaan tai niillä on hyvin vähän kokemusta kansainvälisten 
hankkeiden hallinnoinnista. Siksi komissio katsoo, että on tärkeää järjestää 
Euroopan tason koulutusmahdollisuuksia, jotta tämä kohderyhmä voisi hankkia 
sitä kokemusta ja niitä välineitä, joita tällaisten hankkeiden tehokas hallinnointi 
edellyttää. 
5.2 Yhteistyökumppanuudet 
79. Tässä vaiheessa kokeilutoiminta vahvistaa, että eurooppalaisen vapaaehtoistyön 
perustana olevilla paikallisilla hankkeilla ei usein ole eurooppalaisia yhteyksiä, 
joita ne tarvitsisivat mahdollisten yhteistyökumppaneiden löytämiseksi. 
Kokeilutoiminta voi tarjota täsmällisen vastauksen tähän tarpeeseen ja sen avulla 
voidaan kokeilla eräitä siihen tarvittavia toimintatapoja. Silti on selvää, että kyse 
on hyvin aikaa vievästä työstä, joka edellyttää erityistoimia, joita ei pystytä 
toteuttamaan kokeilutoiminnan keinoin eikä sen puitteissa. Näiden erityistoimien 
on oltava pitkäkestoisia ja niillä on oltava selkeästi määritelty oikeudellinen kehys. 
Sen vuoksi komissio on suunnitellut erityistoimen, joka täydentää ehdotettua 
ohjelmaa. 
Tämän ohjelmaan kuuluvan toiminnan tarkoituksena ei ole luoda sellaisia tukia ja 
aloitteita, joita on jo olemassa paikallisen kehityksen tukemiseksi (muun muassa 
LEDA-ohjelma) tai paikallisyhteisöjen välisen Euroopan tason yhteistyön 
tukemiseksi (muun muassa ystävyyskaupungit). Yhteisön on ennakkoarvioinnin 
tulosten pohjalta autettava jäsenvaltioita luomaan paikallisella, alueellisella ja 
kansallisella tasolla julkisen ja yksityisen sektorin toimijoiden välisiä 
yhteistyökumppanuuksia, jotka tukevat eurooppalaista vapaaehtoistyötä ja voivat 
johtaa kansainvälisten yhteistyökumppanuuksien luomiseen. Tällä toiminnalla 
helpotetaan ja tuetaan näiden valtioiden rajat ylittävien yhteistyökumppanuuksien 
luomista. 
80. Tällaisten yhteistyökumppanuuksien valmistelun, käynnistämisen ja toteuttamisen 
tukeminen on välttämätöntä, koska paikallisilla hankkeilla ei useinkaan ole 
sellaisia Euroopan tason yhteyksiä, joita ne tarvitsisivat voidakseen löytää itse 
mahdolliset yhteistyökumppaninsa. 
81. Lisäksi, kuten ennakkoarvioinnissa todetaan, on syytä luoda menetelmiä, joilla 
helpotetaan eri yhteistyökumppaneiden välisiä yhteyksiä, jotta erityisesti 
mahdollisimman monet pienet paikalliset järjestöt ja järjestötoiminnan ulkopuolella 
olevat nuoret saataisiin mukaan toimintaan. Tietyillä kokeilutoiminnassa tehdyillä 
valinnoilla pyritään luomaan tällainen tilanne. Tämän vuoksi komissio on 
keskittynyt yhteyksien luomisessa erityisalojen organisaatioihin ja 
kokeiluverkkojen perustamiseen. 
22 
5.3 Tutkimuksista ja arvioinneista tiedottaminen 
82. Tiedotettaessa tutkimuksista ja arvioinneista on äärimmäisen tärkeää tehdä 
yhteistyötä Euroopan tasolla, jotta yhteisön toimi onnistuisi. Kuten 
ennakkoarviointi osoittaa, on luotava järjestelmä, jonka avulla toimen 
täytäntöönpanoa koskevia tietoja voidaan jatkuvasti kerätä ja levittää. 
83. Tiedottamisessa on tuettava sellaisten paikallisten, alueellisten ja kansallisten 
järjestelmien rakentamista, joiden avulla kaikkien nuorten olisi mahdollisimman 
helppoa saada ohjelmaa koskevia tietoja ja neuvoja, mukaan lukien oikeudelliset 
ja hallinnolliset asiat. Kuten ennakkoarviointi osoittaa, on syytä suosia 
yksinkertaisia ja helppokäyttöisiä keinoja kuten paikallisia palvelupisteitä. Tässä 
yhteydessä on myös käytettävä monipuolisia julkisia ja yksityisiä tiedotuskanavia, 
joita voivat olla kaupalliset ja julkiset kanavat kuten tiedotusvälineet, kunnat, 
vapaa-ajan palvelut ja työvoimapalvelut sekä muut tahot, joiden kanssa nuoret 
ovat laajalti tekemisissä. Siten tietoa saavat nekin nuoret, jotka eivät osallistu 
tavalliseen yhdistys- tai järjestötoimintaan. Kuten ennakkoarvioinnissa myös 
korostetaan, levittämällä tietoa eurooppalaisen vapaaehtoistyön ja erityisesti 
kokeilutoiminnan viime vuosien kokemuksista voidaan keskustelujen ja 
kokemusten vaihdon avulla tuoda selvemmin esille ehdotetun toimen lisäarvo 
Euroopassa. 
84. Tutkimusten avulla voidaan selvittää tiettyjä tekijöitä, jotka liittyvät ohjelman 
tavoitteisiin ja erityisesti vastuullisena kansalaisena toimimiseen ja nuorten 
työelämään integroimiseen. Lisäksi, kuten ennakkoarvioinnissa korostetaan, nuoret 
voisivat tässä ohjelmalohkossa itse toteuttaa vapaaehtoistyöhön liittyviä 
toteutettavuustutkimuksia. 
85. Ennakkoarvioinnissa korostetaan oikeutetusti niitä ongelmia, joita uutta luovien 
ohjelmien arvioinnissa yleisesti esiintyy. Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -
ohjelman osalta siinä todetaan lisäksi, että arviointia vaikeuttaa omalta osaltaan 
se, että ohjelmaan liittyviä tuloksia ja menettelyjä on vaikea luonnehtia 
konkreettisesti. Esimerkiksi sellaisia käsitteitä kuin henkilökohtaisen kehityksen 
tukeminen tai vastuullisena kansalaisena toimimisen edistäminen on vaikea 
määritellä käytännössä. 
86. Arvioinnissa todetaan myös, että ehdotettua ohjelmaa olisi tarkasteltava yhteydessä 
muihin nuorisoa koskeviin ohjelmiin ja erityisesti Nuorten Eurooppa -ohjelmaan. 
Tämän vuoksi ja ennakkoarvioinnin suositusten mukaisesti komissio katsoo, että 
5 ohjelmalohkon 3 kohtaan liittyen on syytä luoda yleisempi nuorisoa koskevien 
ohjelmien arviointikehys erottamattomaksi osaksi tällaisen monivuotisen ohjelman 
arviointia. Komissio katsoo myös, että kokeilutoiminnan arviointia tulisi pitää 
ohjelman arvioinnin erottamattomana osana. Päätösehdotuksen 10 artiklassa 
määrätään, että komissio esittää ohjelman toisena täytäntöönpanovuotena Euroopan 
parlamentille ja neuvostolle arviointikertomuksen, jonka pohjalta määritellään 
mahdolliset uudet suuntaviivat ja täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset 
säännöt. 
23 
87. Komissio on myös vastuussa niistä ennakkoarvioinnin suosituksista, joissa 
kehotetaan painottamaan, miten tärkeää on, että eri taustoja edustavat nuoret 
osallistuvat arviointiin, ja miten eri yhteistyökumppanit voivat etukäteen vaikuttaa 
ohjelman arviointikehyksen luomiseen. 
24 
EHDOTUS: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON 
PÄÄTÖS 
yhteisön Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -toimintaohjelmasta 
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka 
ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan, 
ottavat huomioon komission ehdotuksen ', 
ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon2, 
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon , 
noudattavat perustamissopimuksen 189 B artiklassa määrättyä menettelyä4, 
sekä katsovat, että 
Essenissä (9-10 päivänä joulukuuta 1994) ja Cannesissa (26 - 27 päivänä kesäkuuta 
1995) kokoontuneet Eurooppa-neuvostot korostivat tarvetta aloittaa uusia toimia Euroopan 
nuorten yhteiskunnallisen ja ammatillisen integroitumisen edistämiseksi, 
Firenzessä (21 - 22 päivänä kesäkuuta 1996) kokoontuneen Eurooppa-neuvoston 
päätelmissä korostettiin, miten tärkeää on helpottaa nuorten pääsyä työelämään, ja 
suhtauduttiin kiinnostuneesti ajatukseen eurooppalaisesta vapaaehtoistyöstä, 
neuvosto on pyytänyt komissiota ehdottamaan konkreettisia toimenpiteitä valtioiden rajat 
ylittävän yhteistyön helpottamiseksi vapaaehtoistyön alalla5, 
5 päivänä lokakuuta 1995 antamassaan päätöslauselmassa nuorisoalan yhteistyöstä 
kolmansien maiden kanssa neuvosto korosti, että olisi lisättävä erityisesti vapaaehtoistyön 
alalla yhteistyötä niiden kolmansien maiden kanssa, joiden kanssa yhteisö on tehnyt 
assosiointi- tai yhteistyösopimuksia, 
Neuvoston ja nuorisoasioita käsittelevien ministerien 30 päivänä marraskuuta 
antamat päätelmät vapaaehtoispalvelujaksojen edistämisestä nuorisoasioiden alalla, 
EYVLNioC 348, 9.12.94 
E Y VL N:o C 296, 10.11.1995 
Ï 
25 ja 26 päivänä kesäkuuta 1984 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pyysi jäsenvaltioita 
toteuttamaan tarvittavia toimenpiteitä rohkaistakseen nuoria osallistumaan yhteisön 
järjestämiin hankkeisiin rajojensa ulkopuolella ja suositteli jäsenvaltioita ottamaan yhdeksi 
sosiaalipolitiikkansa tavoitteeksi vapaaehtoisten kehitystyöntekijöiden sosiaaliturvan 
käyttöönoton tai tämän alan puutteiden poistamisen, 
parlamentti on myös useaan otteeseen ilmaissut tukensa vapaaehtoistyön kehittämiseksi 
yhteisön tasolla, erityisesti 22 päivänä syyskuuta 1995 antamassaan päätöslauselmassa 
eurooppalaisesta vapaaehtoispalvelusta7, 
vapaaehtoistyöhön liittyviä toimia on hyvin monenlaisia useissa jäsenvaltioissa, ja tällä 
alalla toimii lukuisia valtiosta riippumattomia järjestöjä, 
näistä kokemuksista huolimatta valtioiden rajat ylittävät toimet vapaaehtoistyön alalla ovat 
jääneet vähäisiksi, 
olisi luotava uusia mahdollisuuksia vaihtaa ja hyödyntää kokemuksia ja hyviä käytäntöjä 
sekä tukea uusia yhteistyökumppanuuksia, 
tammikuussa 1996 käynnistettiin edelleen jatkuva kokeilutoiminta, jonka tarkoituksena 
on kokeilla pitkäaikaisten vapaaehtoistoimien hajautettuun täytäntöönpanoon liittyviä 
yksityiskohtaisia sääntöjä tulevaa monivuotista ohjelmaa varten; tämän toiminnan 
täytäntöönpanoa koskeva ensimmäinen välikertomus käsittelee kokeilutoiminnan 
ensimmäisiä tuloksia, 
monivuotisen vapaaehtoistyötä koskevan ohjelman ennakkoarviointi toteutettiin itsenäisesti 
niiden periaatteiden mukaisesti, jotka komissio kehitti SEM 2000 -ohjelman ("moitteeton 
ja tehokas varainhoito") toiseen vaiheeseen liittyvästi, 
ensimmäisen välikertomuksen ja ennakkoarvioinnin perusteella on jo nyt mahdollista 
vahvistaa ohjelman oikeudellinen ja rahoituksellinen rakenne sekä sen hallinnollinen 
kehys; itse asiassa komissio ottaa täysin huomioon kokeilutoiminnan puolivälin tulokset 
(toinen kertomus) ja kokeilutoiminnan päätyttyä sen lopulliset tulokset niissä 
keskusteluissa, joita päätösehdotuksesta käydään yhteispäätösmenettelyn yhteydessä, ja 
ehdottaa tarvittaessa ehdotukseensa muutoksia, erityisesti kolmansissa maissa 
toteutettavien toimien osalta, 
vapaaehtoistyön kehityksen tiellä on oikeudellisia esteitä, 
B4-1127/95 (ep 193.734) 
SEC(95) 1814/5 
U 
sen vuoksi tällä päätöksellä luodaan yhteisön kehys, joka pyrkii ylittämään nämä esteet 
ja helpottamaan valtioiden rajat ylittävän vapaaehtoistyön kehittämistä, 
nuorten osallistuminen vapaaehtoistyöhön antaa heille työkokemusta, joka voi auttaa heitä 
pääsemään työelämään, 
olisi vahvistettava tähän ohjelmaan liittyvien toimien sekä sosiaalipolitiikan, erityisesti 
Euroopan sosiaalirahaston tukemien nuorten koulutusta ja työhönpääsyä edistävien toimien 
(mainstream ja yhteisön aloite Employment-Youthstart), sekä rasismin ja muukalaisvihan 
vastaisen toiminnan ja kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön alalla kehitettyjen 
toimien välisiä yhteyksiä, 
työelämään siirtymisen helpottamiseksi olisi määrättävä eurooppalaisen vapaaehtoistyön 
ja paikallisten työllisyysaloitteiden välisestä täydentävyydestä, 
vapaaehtoistyö voi auttaa vastaamaan uusiin yhteiskunnallisiin tarpeisiin ja sen avulla 
voidaan myös hahmottaa uusia toimia ja ammatteja, 
tässä päätöksessä tarkoitettuun vapaaehtoistyöhön osallistuminen on täysin vapaaehtoista; 
kyse on toimista, joista ei pyritä saamaan taloudellista hyötyä ja joissa vapaaehtoisen ja 
isäntäprojektin välinen suhde ei ole millään lailla verrattavissa työntekijän ja työnantajan 
väliseen suhteeseen, 
tähän ohjelmaan osallistuvien nuorten vapaaehtoisten on saatava riittävä toimeentulo, jotta 
he eivät ole vastaanottavan maan huollettavina, 
eurooppalaisen vapaaehtoistyön loimet eivät korvaa asepalvelusta eivätkä 
aseistakieltäytyjille tarjottavia vaihtoehtoisen palvelun muotoja eivätkä joissain 
jäsenvaltioissa olemassa olevaa pakollista siviilipalvelua; ne eivät myöskään korvaa 
mahdollista tai olemassa olevaa palkkatyötä, 
eurooppalaiseen vapaaehtoistyöhön voivat osallistua kaikki jossain jäsenvaltiossa asuvat 
nuoret ilman minkäänlaista syrjintää, 
olisi myös helpotettava laillisesti jonkin jäsenvaltion alueella asuvien kolmansista maista 
peräisin olevien nuorien osallistumista eurooppalaiseen vapaaehtoistyöhön, 
tämän ohjelman täytäntöönpanossa on tarpeen tukeutua jäsenvaltioiden läheisessä 
yhteistyössä nuorisoasioista vastaavien kansallisten viranomaisten kanssa nimeämiin 
hajautettuihin rakenteisiin sen takaamiseksi, että yhteisön toiminta tukee ja täydentää 
kansallisia toimia, perustamissopimuksen 3 b artiklassa määriteltyä toissijaisuusperiaatetta 
noudattaen. 
11 
13 päivänä kesäkuuta 1995 antamassaan tiedonannossa "Euroopan unionin paikallisten 
kehitys- ja työllistämisaloitteiden kannustamisstrategia"9 komissio toteaa, että paikalliset 
kehitys- ja työllistämishankkeet lisääntyvät koko Euroopan yhteisössä, sillä ne vastaavat 
täysin tämänhetkisiin pyrkimyksiin, 
eurooppalainen vapaaehtoistyö koskee suoraan paikallisia ja alueellisia viranomaisia, sillä 
ne tukevat projekteja suoraan ja lisäksi kehittävät paikallistietoa sekä osallistuvat nuorten 
työuran seurantaan vapaaehtoistyön jälkeen, 
työmarkkinaosapuolilla on tärkeä tehtävä eurooppalaisen vapaaehtoistyön kehittämisessä: 
niiden olisi vältettävä, että nämä toimet korvaisivat mahdollisia tai olemassa olevia 
työpaikkoja, sekä osallistuvat saatujen kokemusten seurantaan antaakseen tukensa nuorten 
työelämään integroitumiseksi, 
Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa1 määrätään yhteistyön laajentamisesta 
koulutuksen, harjoittelun ja nuorisoasioiden aloilla toisaalta Euroopan yhteisön ja sen 
jäsenvaltioiden ja toisaalta Euroopan vapaakauppaliiton ja Euroopan talousalueen 
jäsenvaltioiden välillä; pöytäkirjan N:o 31 4 artiklassa määrätään, että Euroopan 
vapaakauppaliiton ja Euroopan talousalueen jäsenvaltiot osallistuvat 1 päivästä 
tammikuuta 1995 alkaen kaikkiin yhteisön silloin voimassa oleviin tai hyväksyttyihin 
koulutusta, harjoittelua ja nuorisoa koskeviin ohjelmiin, 
Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat voivat osallistua Nuoret eurooppalaiset 
vapaaehtoiset -ohjelmaan niiden ehtojen mukaisesti, jotka vahvistetaan näiden maiden 
kanssa tehdyissä tai tehtävissä Eurooppa-sopimuksissa tai yhteisön ohjelmiin 
osallistumista koskevissa lisäpöytäkirjoissa; Kypros ja Malta voivat osallistua ohjelmaan 
lisämäärärahojen perusteella samoin säännöin kuin EFTA-maiden, näiden maiden kanssa 
sovittavia menettelyjä noudattaen, 
assosiointi- ja yhteistyösopimuksissa määrätään nuorisovaihtojen mahdollisuudesta, 
tässä asiakirjassa vahvistetaan koko ohjelman keston ajaksi kokonaismääräraha, joka 
muodostaa tärkeimmän lähtökohdan budjettivallan käyttäjälle vuosittaisen 
talousarviomenettelyn yhteydessä 6 päivänä maaliskuuta 1995 annetun Euroopan 
parlamentin, neuvoston ja komission julistuksen 1 kohdan mukaisesti, 
yhteisön rahoitusnäkymät ovat voimassa vuoteen 1999, jonka jälkeen niitä on 
tarkistettava, ja 
Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat tehneet 20 päivänä joulukuuta 1994 
sopimuksen yhteistoimintatavasta perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrätyn 
menettelyn mukaisesti annettujen säädösten täytäntöönpanomenettelyssä, 
KOM (95) 273 
EYVLN:o L 1, 3.1.94, s. 3 
OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: 
1 artikla 
"Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset" -ohjelman perustaminen 
1. Tässä päätöksessä perustetaan yhteisön toimintaohjelma "Nuoret eurooppalaiset 
vapaaehtoiset", joka kuvataan liitteessä ja jota kutsutaan jäljempänä 'ohjelmaksi' 
ja joka koskee nuorten eurooppalaiseen vapaaehtoistyöhön liittyviä toimia 
yhteisössä ja kolmansissa maissa. 
Ohjelma vahvistetaan ajanjaksoksi 1 päivästä tammikuuta 1998 31 päivään 
joulukuuta 2002. 
2. Tämä ohjelma sisältyy nuorisoalan yhteistyöpolitiikan yleisiin tavoitteisiin, 
sellaisina kuin ne on annettu Nuorten Eurooppa -ohjelmassa (1 artiklan 2 kohta). 
Sen tavoitteena on miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia kunnioittaen 
kannustaa nuorten eurooppalaisten liikkuvuutta aktiivisen kansalaisuuden kautta, 
antaa heille mahdollisuus saada työkokemusta useilta eri toiminta-aloilta, tukea 
heidän aktiivista osallistumistaan Euroopan rakentamiseen ja yhteistyöhön 
Euroopan yhteisön ja kolmansien maiden kanssa niin, että he osallistuvat 
yleishyödyllisiin valtioiden rajat ylittäviin toimiin. 
2 artikla 
Soveltamisala, tavoitteet ja keinot 
1. Tässä jäsenvaltioiden väliselle tehostetulle yhteistyölle perustuvassa ohjelmassa 
tarjotaan nuorille eurooppalaisille valtioiden välillä vahvistettua työkokemusta, 
jonka avulla nuoret voivat kartuttaa pätevyyksiä ja taitoja ja samalla toimia 
vastuullisina kansalaisina ja siten integroitua paremmin työelämään. 
2. Edellä 1 artiklassa tarkoitetun yleisen tavoitteen mukaisesti tällä ohjelmalla on 
seuraavat erityistavoitteet: 
a) tehostetaan jäsenvaltiossa asuvien nuorten osallistumista valtioiden rajat 
ylittäviin lyhyt- tai pitkäaikaisiin yleishyödyllisiin toimiin yhteisön sisällä 
ja kolmansissa maissa, 
b) suositaan Euroopan tasolla vahvistettua työkokemusta, 
c) rohkaistaan nuorten aloitekykyä ja yrittäjähenkeä, jotta helpotetaan heidän 
integroitumistaan työelämään ja edistetään heidän osallistumistaan 
ohjelman tavoitteiden kehittämiseen, 
d) edistetään kaikkien nuorten mahdollisuuksia osallistua ohjelmaan. 
1^ 
Tätä varten ja 1 artiklassa tarkoitetun yleisen tavoitteen ja 2 kohdassa lueteltujen 
erityistavoitteiden mukaisesti tämän ohjelman toiminta-alat ovat seuraavanlaiset: 
a) tuetaan valtioiden rajat ylittäviä lyhyt- tai pitkäaikaisia yleishyödyllisiä 
toimia yhteisön sisällä ja kolmansien maiden kanssa, 
b) tuetaan uutta luovia aloiteverkkoja erityisesti sosiaali-, ympäristö- ja 
kulttuurialalla sekä toiminnassa syrjäytymisen eri muotoja vastaan, 
e) tuetaan hankkeita, joiden avulla nuoret voivat hyödyntää saamaansa 
työkokemusta ja joilla edistetään heidän seurantaansa, 
d) kehitetään ja tuetaan erityisesti pitkäaikaisiin toimiin osallistuvien nuorten 
vapaaehtoisten sekä opetusalan toimijoiden ja eurooppalaisten hankkeiden 
hallintotahojen kielellistä ja kulttuurien välistä valmentamista ja ohjausta, 
jotta nuoret vapaaehtoiset voisivat hyötyä ohjelman tavoitteisiin liittyvistä 
laadukkaista toimista, 
e) tuetaan kaikkien ohjelman toimien laatua ja niiden eurooppalaisen 
ulottuvuuden kehittämistä sekä edistetään nuorisoalan yhteistyötä tukemalla 
jäsenvaltioiden pyrkimyksiä parantaa eurooppalaiseen vapaaehtoistyöhön 
liittyviä palveluja ja toimenpiteitä; tämä tapahtuu erityisesti toimilla, joilla 
annetaan nuorille tietoa ohjelman tavoitteista, sekä tutkimuksilla ja 
jatkuvalla arvioinnilla, joiden avulla ohjelman täytäntöönpano ja 
suuntaviivat voidaan mukauttaa kohderyhmien tarpeisiin. 
3 artikla 
Varainhoitoa koskevat määräykset 
1. Kokonaismääräraha koko ohjelman täytäntöön panemiseksi on 60 miljoonaa ecua 
vuosiksi 1998 - 1999, ja se vastaa nykyisiä rahoitusnäkymiä. Ohjelman kolmen 
viimeisen vuoden (2000 - 2002) määrärahojen määrittämiseksi laaditaan 
ehdotuksia 10 artiklan määräysten mukaisesti. 
2. Budjettivallan käyttäjä vahvistaa vuosittaiset määrärahat rahoitusnäkymien 
mukaisesti. 
4 artikla 
Kannustavat toimet ohjelmaan pääsyn helpottamiseksi 
1. Erityistä huomiota kiinnitetään siihen, että ohjelman toimiin pääsevät kaikki nuoret 
ketään syrjimättä. 
o 
2. Komissio ja jäsenvaltiot valvovat, että kannustetaan erityisesti nuoria, joiden on 
kaikkein vaikeinta osallistua toimintaohjelmiin sekä yhteisön tasolla että 
kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla kulttuuristen, sosiaalisten, 
fyysisten, taloudellisten tai maantieteellisten syiden takia. Nämä toimet 
suhteutetaan kunkin kohderyhmän ongelmiin. 
5 artikla 
Assosioituneiden maiden osallistuminen 
Tähän ohjelmaan voivat osallistua Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat niiden 
kanssa tehdyissä tai tehtävissä Eurooppa-sopimuksissa tai niihin liittyvissä yhteisön 
ohjelmiin osallistumista koskevissa lisäpöytäkirjoissa vahvistettujen ehtojen mukaisesti. 
Kypros ja Malta voivat osallistua tähän ohjelmaan lisämäärärahojen perusteella samoin 
säännöin kuin EFTA-maat, näiden maiden kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti. 
6 artikla 
Suhteet muihin yhteisön toimiin ja yhteistyö toimivaltaisten kansainvälisten 
järjestöjen kanssa 
1. Komissio ja jäsenvaltiot huolehtivat siitä, että ohjelma täydentää jäsenvaltioiden 
ja yhteisön muita nuorisoon liittyviä toimia ja on yhteensopiva niiden kanssa. 
2. Ne tukevat tähän ohjelmaan liittyvää yhteistyötä siten, että ohjelmaa voidaan 
täydentää toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen, erityisesti Euroopan 
neuvoston kanssa toteutettavilla toimilla. 
7 artikla 
Yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa 
1. Komissio ja jäsenvaltiot toteuttavat tarvittavia toimenpiteitä kehittääkseen 
Euroopan, kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason rakenteita, jotka toteuttavat 
ohjelman tavoitteita, helpottavat nuorten ja muiden osapuolten pääsyä ohjelmaan 
paikallisella tasolla, takaavat ohjelmaan sisältyvien toimien arvioinnin ja seurannan 
sekä soveltavat neuvottelu- ja valintamenetelmiä. 
2. Kukin jäsenvaltio pyrkii toteuttamaan tarvittavia toimenpiteitä, jotta nuoret 
voisivat osallistua ohjelmaan esteittä; tämä koskee erityisesti oleskeluoikeuden 
myöntämistä vastaanottavaan jäsenvaltioon vapaaehtoistyön ajaksi ja nuorten 
oikeuksien, erityisesti sosiaaliturvaan liittyvien oikeuksien, säilymistä. 
1\ 
8 artikla 
Vahvistaminen 
Nuoret vapaaehtoiset saavat komission yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa laatiman 
eurooppalaisen todistuksen osallistumisestaan eurooppalaiseen vapaaehtoistyöhön sekä 
työkokemuksestaan ja pätevyydestään, jotka he ovat hankkineet tänä jaksona. 
9 artikla 
Komitea 
1. Komissio panee ohjelman täytäntöön tämän päätöksen mukaisesti. 
2. Tässä tehtävässä komissiota avustaa komitea, jossa on kustakin jäsenvaltiosta 
kaksi edustajaa ja jonka puheenjohtajana toimii komission edustaja. 
3. Komission edustaja tekee 4 kohdassa määrättyä menettelyä noudattaen komitealle 
ehdotuksen toimenpiteistä, jotka koskevat 
komitean sisäistä työjärjestystä 
vuosittaista ohjelman toimien täytäntöönpanosuunnitelmaa 
eri ohjelmalohkojen välistä yleistä tasapainoa 
arviointiperusteita, joiden perusteella eritellään varat ohjeellisesti 
jäsenvaltioiden kesken 
yksityiskohtaisia sääntöjä ohjelman seurannasta ja arvioinnista. 
4. Komitea antaa lausuntonsa 3 kohdassa tarkoitetuista ehdotuksista määräajassa, 
jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan 
perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi 
määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan 
kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa 
määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. 
Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi. Jos toimenpiteet 
eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä 
viipymättä neuvostolle. Siinä tapauksessa noudatetaan seuraavaa: 
a) Komissio voi lykätä päättämiensä toimenpiteiden soveltamista kahdella 
kuukaudella ilmoituksen tekopäivästä. 
b) Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin a kohdassa 
tarkoitetun ajan kuluessa. 
3^ 
5. Lisäksi komissio voi kuulla komiteaa kaikissa muissa tämän ohjelman 
täytäntöönpanoa koskevissa kysymyksissä. 
6. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. 
Komitea antaa, tarvittaessa äänestetty ään, lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, 
jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. 
Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, 
että sen kanta merkitään pöytäkirjaan. 
Komission on, niin suurelta osin kuin mahdollista, otettava huomioon komitean 
lausunto. Sen on ilmoitettava, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. 
10 artikla 
Seuranta ja arviointi 
1. Heti kun tämä päätös on pantu täytäntöön, komissio toteuttaa tarvittavat 
toimenpiteet varmistaakseen ohjelman seurannan ja jatkuvan arvioinnin ottaen 
huomion 1 artiklassa tarkoitetun päätavoitteen, liitteessä määritellyt 
erityistavoitteet ja 4 artiklan määräykset sekä 9 artiklassa perustetun komitean 
mahdolliset ohjeet. 
2. Komissio esittää ohjelman toisen täytäntöönpanovuoden kuluessa Euroopan 
parlamentille ja neuvostolle arviointikertomuksen, jonka avulla määritellään 
mahdolliset uudet täytäntöönpanoa koskevat suuntaviivat ja yksityiskohtaiset 
säännöt sekä uusi kokonaismääräraha, joka kattaa ohjelman kolme viimeistä 
vuotta. 
3. Toisessa kohdassa tarkoitetun arviointikertomuksen ja komission mahdollisten 
ehdotusten perusteella Euroopan parlamentti ja neuvosto harkitsevat mahdollisuutta 
muuttaa ohjelmaa, laajentaa tiettyjä toimia tai määrätä uusista toimista. 
11 artikla 
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa 
lehdessä. 
Tehty 
Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta 
Puhemies Puheenjohtaja 
33 
LUTE 
Edistääkseen nuorten liikkuvuutta aktiivisena kansalaisena toimimisen myötä, heidän 
osallistumistaan käytännön tasolla eurooppalaisen yhteisvastuun luomiseen sekä heidän 
integroitumistaan työelämään yhteisö aikoo tukea eurooppalaista vapaaehtoistyötä yhteisön 
sisällä ja kolmansissa maissa, näiden toimien seurantahankkeita sekä eurooppalaisia 
yhteistyötoimia, joilla kehitetaan vapaaehtoistyön laatua ja eurooppalaista ulottuvuutta. 
Yhteisön toiminnalla on seuraavat perusperiaatteet: 
paikallinen yhteistyö eri julkisten/yksityisten toimijoiden välillä, joita 
nuorten työelämään integroituminen koskee 
valtioiden rajat ylittävä yhteistyö jäsenvaltioiden ja komission 
vahvistamien isäntäprojektien ja lähettävien projektien välillä 
taataan nuorten vapaaehtoisten valmentaminen ja ohjaus sekä aineelliset 
edellytykset, vakuutukset ja sosiaaliturva 
isäntäprojekteihin osallistuu ohjaajia, joilla on tärkeä tehtävä nuorien 
vapaaehtoisten ohjaamisessa sekä saadun pätevyyden vahvistamisessa ja 
työkokemuksen seurannan valmistelussa 
työkokemuksen vahvistaminen 
nuorten vapaaehtoisten seuranta ja saadun pätevyyden hyödyntäminen. 
Tätä tarkoitusta varten Euroopan yhteisö järjestää tämän ohjelman, joka sisältää viisi 
ohjelmalohkoa. Nämä viisi ohjelmalohkoa ovat keskenään sidoksissa, ja ne ovat riittävän 
joustavia vastatakseen nuorten tarpeisiin parhaalla mahdollisella tavalla. 
1. OHJELMALOHKO: TOIMINTA YHTEISÖN ALUEELLA 
1. Yhteisö tukee valtioiden rajat ylittäviä pitkäaikaisia hankkeita (periaatteessa 6 
kuukautta - 1 vuosi) ja lyhytaikaisia hankkeita (periaatteessa 3 viikkoa - 3 
kuukautta), joiden avulla jossain jäsenvaltiossa asuvat 18 - 25 -vuotiaat nuoret 
voivat osallistua aktiivisesti toimiin, joilla vastataan yhteiskunnan tarpeisiin 
moninaisilla aloilla (muun muassa sosiaaliala, ympäristö, kulttuuri) ja jotka 
vaikuttavat suoraan isäntäyhteisöjen väestön hyvinvointiin. Näillä hankkeilla 
pyritään antamaan yhteisön nuorille työkokemustaja tutustuttamaan heidät muihin 
kulttuureihin sekä uusiin ajatuksiin ja hankkeisiin monikulttuurisessa ympäristössä. 
2. Tästä ohjclmalohkosta myönnettävä tuki ei saisi olla yli 50 prosenttia kaikista 
menoista, jollei 3 kohdasta muuta johdu. 
j. Päätöksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti on pyrittävä helpottamaan sellaisten 
nuorten pääsyä ohjelmaan, joilla on kulttuurisia, sosiaalisia, taloudellisia, fyysisiä. 
% 
henkisiä tai maantieteellisiä vaikeuksia. Nämä pyrkimykset on suhteutettava niihin 
vaikeuksiin, joita tämä kohderyhmä kohtaa olemassa oleviin toimintaohjelmiin 
osallistumisessa. Tässä yhteydessä voidaan myöntää rahoituksellista tukea, joka 
ylittää 2 kohdassa määrätyn 50 prosentin rajan, tai voidaan tukea tarvittaessa 
muita toimia, joilla helpotetaan tämän kohderyhmän osallistumista, kuten 
valmennus- ja seurantatoimia. 
4. Tukia myönnetään seuraaviin tarkoituksiin: 
Pitkäaikainen toiminta 
5. Pitkäaikaisessatoiminnassapainotetaan eurooppalaisen vapaaehtoistyön hankkeissa 
saatavaa työkokemusta sekä nuorten vapaaehtoisten toimien seurantaa. 
6. Yhteisö huolehtii tämän työkokemuksen kautta saadun pätevyyden vahvistamisesta 
Euroopan tasolla sekä nuorten vapaaehtoisten seurannasta toimien jälkeen. 
Valmentaminen ja ohjaus 
7. Toimet (erityisesti kielelliset ja kulttuurien väliset), joilla pyritään vahvistamaan 
toimien eurooppalaista ulottuvuutta, valmentamaan pitkäaikaisiin toimiin 
osallistuvia nuoria vapaaehtoisia ennen lähtöä sekä tukemaan heidän 
integroitumistaan toimien aikana ja eurooppalaisen vapaaehtoistyön päätyttyä 
heidän osaltaan. 
8. Toimet (erityisesti hankkeiden suunnittelua koskeva koulutus), joilla pyritään 
tukemaan sellaisia hankkeita, jotka koskevat nuorten vapaaehtoisten seurantaa 
eurooppalaisen vapaaehtoistyön päätyttyä heidän osaltaan. 
Lyhytaikainen toiminta 
9. Yhteisö tukee lyhytaikaisia valtioiden rajat ylittäviä hankkeita, joilla tiedotetaan 
nuorille käytännön tasolla aktiivisen kansalaisuuden periaatteeseen liittyvien 
toimien mahdollisuuksista sekä niistä vaikutuksista, joita näillä toimilla voi olla 
heidän elämäänsä, ja tutustutetaan kaikki osapuolet aktiivisen kansalaisuuden 
käsitteeseen. 
10. Nämä hankkeet koskevat ensisijaisesti nuorisoryhmiä. Tukea yksilökohtaiseen 
osallistumiseen isäntäprojektissa voidaan harkita projektin keston tai luonteen 
taikka nuoren vapaaehtoisen ammatillisten kykyjen mukaan. 
2. OHJELMALOHKO KOLMANNET MAAT 
1. Yhteisö tukee valtioiden rajat ylittäviä pitkäaikaisia hankkeita (periaatteessa 6 
kuukautta - 1 vuosi) ja lyhytaikaisia hankkeita (periaatteessa 3 viikkoa - 3 
kuukautta), joiden avulla jossain jäsenvaltiossa asuvat 18-25 -vuotiaat nuoret 
voivat osallistua aktiivisesti kolmansissa maissa toimiin, joilla vastataan 
12 
V 
yhteiskunnan tarpeisiin moninaisilla aloilla (muun muassa sosiaaliala, ympäristö, 
kulttuuri) ja jotka vaikuttavat suoraan isäntäyhteisöjen väestön hyvinvointiin. 
Näillä hankkeilla pyritään antamaan nuorille työkokemusta ja tutustuttamaan 
heidät muihin kulttuureihin sekä uusiin ajatuksiin ja hankkeisiin kulttuurien 
välisessä kansalaisyhteiskunnassa. 
2. Tästä ohjelmalohkosta myönnettävät määrärahat kattavat periaatteessa 
jäsenvaltioissa asuvien nuorten toimintaan liittyvät kustannukset. 
3. Tukia myönnetään seuraaviin tarkoituksiin: 
Pitkäaikainen toiminta 
4. Pitkäaikaisessatoiminnassa painotetaan eurooppalaisen vapaaehtoistyön hankkeissa 
saatavaa työkokemusta sekä nuorten vapaaehtoisten toimien seurantaa. 
5. Yhteisö huolehtii tämän työkokemuksen kautta saadun pätevyyden vahvistamisesta 
Euroopan tasolla sekä nuorten vapaaehtoisten seurannasta toimien jälkeen. 
Valmentaminen ja ohjaus 
6. Toimet, joilla voidaan luoda tai vahvistaa tarvittava perusta valtioiden rajat 
ylittävien eurooppalaisen vapaaehtoistyön hankkeiden kehittämiselle kolmansissa 
maissa ja erityisesti pitkäaikaiselle toiminnalle. 
7. Toimet (erityisesti kielelliset ja kulttuurien väliset), joilla pyritään vahvistamaan 
toimien eurooppalaista ulottuvuutta, valmentamaan pitkäaikaisiin toimiin 
osallistuvia nuoria vapaaehtoisia ennen lähtöä sekä tukemaan heidän 
integroitumistaan toimien aikana ja eurooppalaisen vapaaehtoistyön päätyttyä 
heidän osaltaan. 
8. Toimet (erityisesti hankkeiden suunnittelua koskeva koulutus), joilla pyritään 
tukemaan sellaisia hankkeita, jotka koskevat nuorten vapaaehtoisten seurantaa 
eurooppalaisen vapaaehtoistyön päätyttyä heidän osaltaan. 
Lyhytaikainen toiminta 
9. Yhteisö tukee lyhytaikaisia valtioiden rajat ylittäviä hankkeita, joilla tiedotetaan 
nuorille käytännön tasolla niistä vaikutuksista, joita näillä toimilla voi olla heidän 
elämäänsä, ja tutustutetaan kaikki osapuolet aktiivisen kansalaisuuden käsitteeseen. 
10. Nämä hankkeet koskevat ensisijaisesti nuorisoryhmiä. Tukea yksilökohtaiseen 
osallistumiseen isäntäprojektissa voidaan harkita projektin keston tai luonteen 
taikka nuoren vapaaehtoisen ammatillisten kykyjen mukaan. 
13 
? £ 
3. OHJELMALOHKO UUTTA LUOVAT VERKOT 
1. Tukia myönnetään uutta luovien verkkojen toimille erityisesti sosiaali-, ympäristö­
jä kulttuurialalla sekä syrjäytymisen eri muotojen ehkäisemiseen. 
2. Tämä tuki koskee aloitteiden välisiä uutta luovia verkkoja sekä Euroopan yhteisön 
sisällä että kolmansien maiden kanssa. 
3. Näille uutta luoville verkoille suunnatun tuen tarkoituksena on toisaalta avustaa 
näitä verkkoja kehittämään eurooppalaisen vapaaehtoistyön toimia ja toisaalta 
avustaa eurooppalaisen vapaaehtoistyön ulottuvuuden ottamisessa mukaan näihin 
verkkoihin. 
4. OHJELMALOHKO ALOITEKYVYN JA YRITTAJAHENGEN 
TUKEMINEN 
1. Tukia voidaan myöntää hankkeisiin, joiden tarkoituksena on hyödyntää 
konkreettisesti sitä kokemusta, jonka nuoret ovat saaneet eurooppalaisesta 
vapaaehtoistyöstä, ja tukea siten heidän integroitumistaan työelämään. 
2. Tämän tuen avulla nuoret vapaaehtoiset voivat kehittää aloitekykyään ja 
yrittäjähenkeään niin, että he voivat 
aloittaa täydennyskoulutushankkeita 
kehittää vapaaehtoistyön aloitteita jo toteutetun toimen jatkoksi 
ryhtyä taloudelliseen toimintaan, esimerkiksi perustaa yrityksen. 
3. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä siihen, että (julkiset ja/tai yksityiset) 
kumppanit sitoutuvat näihin hankkeisiin, jolloin he tukisivat ja auttaisivat nuoria 
ja toimisivat eräänlaisina kummeina nuorten pyrkiessä integroitumaan työelämään. 
5. OHJELMALOHKO TÄYDENTÄVÄT TOIMENPITEET 
5.1 Valmentaminen ja ohjaus 
1. Varsinaisen vapaaehtoistyön lisäksi tukia myönnetään myös toimiin, joiden 
tarkoituksena on tukea opetusalan toimijoiden ja eurooppalaisten hankkeiden 
hallintotahojen käytännön työtä. Nämä toimet koskevat sekä yhteisön sisällä että 
kolmansissa maissa toteutettuja toimintoja. Niiden tavoitteena on toisaalta taata 
työkokemuksen sisällöllinen laatu ja toisaalta avustaa vahvistamismenetelmien 
kehittämisessä. 
2. Opetusalan toimijoilla tarkoitetaan henkilöitä, jotka toimivat eurooppalaisessa 
vapaaehtoistyössä nuorten vapaaehtoisten ohjaajina isäntäprojekteissa, ja niitä. 
14 
3i 
jotka toimivat nuorten vapaaehtoisten ja projektien tukihenkilöinä kansallisen, 
alueellisen tai paikallisen tason rakenteissa. 
Erityistä huomiota kiinnitetään projekteihin, joilla ei ole kokemusta valtioiden rajat 
ylittävistä toimista tai joilla on sitä hyvin vähän. 
Opetusalan toimijat 
3. Toimet, joilla valmennetaan ja tuetaan opetusalan toimijoita auttamaan ja 
ohjaamaan nuoria vapaaehtoisia valtioiden rajat ylittävän vapaaehtoistyön 
yhteydessä. 
Eurooppalaisten hankkeiden hallintotahot 
4. Toimet, joilla kehitetään eurooppalaisten hankkeiden hallintotahojen kykyä saattaa 
päätökseen hallinnolliset tehtävänsä eurooppalaisessa yhteydessä (eurooppalaisten 
hankkeiden rahoituksellinen ja hallinnollinen järjestäminen ja seuranta, 
oikeudelliset seikat jne.) 
5.2 Yhteistyökumppanuudet 
1. Yhteisö tukee toimia, joilla pyritään luomaan paikallisella, alueellisella ja 
kansallisella tasolla julkisen ja yksityisen sektorin toimijoiden välisiä 
. yhteistyökumppanuuksia, jotka tukevat eurooppalaista vapaaehtoistyötä ja voivat 
johtaa kansainvälisten yhteistyökumppanuuksien luomiseen. 
2. Tukia myönnetään toimille, joilla helpotetaan ja tuetaan valtioiden rajat ylittäviä 
yhteistyökumppanuuksia sellaisten paikallisten, alueellisten tai kansallisten 
kumppanien välillä, jotka haluavat toimia yhdessä tässä ohjelmassa joko Euroopan 
yhteisön sisällä tai kolmansien maiden kanssa. 
3. Erityistä huomiota kiinnitetään hankkeisiin ja paikallisiin aloitteisiin, joilla on 
vähän tai ei lainkaan kokemusta Euroopan tasoisesta yhteistyöstä tai joiden 
mahdollisuudet siihen ovat hyvin vähäiset tai olemattomat. 
5.3 Tutkimuksista ja arvioinneista tiedottaminen 
1. Tuetaan toimia, joilla otetaan käyttöön tiedotus- ja neuvontajärjestelmiä 
paikallisella, alueellisella, kansallisella ja kansainvälisellä tasolla ohjelman 
tavoitteiden edistämiseksi ja tukemiseksi. 
2. Ohjelman tavoitteita koskevien tutkimusten ja arvioinnin alalla yhteisö keskittyy 
tietojen analysointiin ja levittämiseen sekä yhteisötason yhteistyön edistämiseen. 
Komissio vastaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tämän ohjelman seurannasta 
ja jatkuvasta arvioinnista, joka voi johtaa ohjelman muokkaamiseen 
täytäntöönpanossa ilmenneiden tarpeiden mukaan. 
15 
1<6 
LUONNOS: NEUVOSTON PÄÄTÖSLAUSELMA 
Neuvosto arvioi, että seuraavat toimenpiteet on toteutettava, jotta taataan Nuoret 
eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelman tehokas täytäntöönpano. 
A. Oleskeluoikeus 
Jotta nuorille tarkoitettuun eurooppalaiseen vapaaehtoistyöhön osallistuvat saisivat 
ohjelman yhteydessä riittävän toimeentulon sekä riittävän sosiaaliturvan ja jotta he eivät 
muodostaisi taakkaa vastaanottavalle maalle, jäsenvaltiot toteuttavat tarvittavat 
toimenpiteet, jotta osallistujat voisivat 
• jäsenvaltioiden kansalaisten osalta 
saada automaattisesti oleskeluluvan 
•laillisesti jossakin jäsenvaltiossa asuvien kolmansien maiden kansalaisten osalta 
saada vaikeuksitta oleskeluluvan ja tarvittaessa viisumin vapaaehtoistyön ajaksi ja 
säilyttää palatessaan vapaaehtoistyön päätyttyä oleskeluoikeuden siinä jäsenvaltiossa, jossa 
he asuvat vakituisesti 
•kolmannessa maassa asuvien kolmansien maiden kansalaisten osalta 
saada helpotuksia muodollisuuksissa, jotka liittyvät oleskeluluvan ja tarvittaessa viisumin 
myöntämiseen eurooppalaisen vapaaehtoistyön ajaksi. 
B. Sosiaaliturva 
1. Yleisesti ottaen 
Jäsenvaltiot huolehtivat siitä, että ohjelmaan osallistuvilla nuorilla vapaaehtoisilla on 
riittävä sosiaaliturva eurooppalaisen vapaaehtoistyönsä ajan. 
Jäsenvaltiot toteuttavat kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta ohjelmaan osallistuvat nuoret 
vapaaehtoiset - jäsenvaltioiden kansalaiset tai laillisesti jossain jäsenvaltiossa asuvat 
kolmansien maiden kansalaiset - voisivat eurooppalaisen vapaaehtoistyönsä ajan säilyttää 
sosiaaliturvaan liittyvät oikeutensa, myös oikeutensa mahdollisiin vakuutusmaksuista 
riippumattomiin etuuksiin. 
2. Erityistapauksissa 
Koska nuorille tarkoitettu eurooppalainen vapaaehtoistyö tarjoaa työkokemusta 
epämuodollisen koulutusohjelman yhteydessä, jäsenvaltiot toteuttavat kaikki tarvittavat 
toimenpiteet, 
y 
m 
a) työttömyyskorvauksen osalta 
jotta työnhakijat, jotka ovat jäsenvaltioiden kansalaisia tai laillisesti jossain 
jäsenvaltiossa asuvia kolmannen maan kansalaisia, voisivat eurooppalaisen 
vapaaehtoistyön päätyttyä säilyttää hankkimansa oikeuden työttömyyskorvauksiin 
ja saada vapaaehtoistyön ajaksi vapautuksen velvollisuudesta olla työmarkkinoiden 
käytettävissä; 
b) perhe-etuuksien osalta 
jotta nuorten vapaaehtoisten vanhemmat, jotka ovat jäsenvaltioiden kansalaisia tai 
laillisesti jossain jäsenvaltiossa asuvia kolmannen maan kansalaisia, voisivat saada 
edelleen perhe-etuuksia. 
C. Pakolliset verot ja sosiaaliturvamaksut 
Jäsenvaltiot pyrkivät toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta nuorille 
tarkoitettua vapaaehtoistyötä ei rinnasteta palkkatyöhön ja jotta vapaaehtoistyöhön 
ei sen vuoksi sovelleta pakollisia veroja ja sosiaaliturvamaksuja. 
17 
Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset 
Monivuotinen eurooppalaisen vapaaehtoistyön ohjelma 
Rahoitusselvitys 
hi 
1. TOIMENPITEEN NIMI: 
Eurooppalainen vapaaehtoistyö 
2. BUDJETTIKOHTA: 
B3-1011 
3. OIKEUDELLINEN PERUSTA: 
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 126 artikla 
päivänä kuuta 1997 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 
97/ 
4. TOIMENPITEEN KUVAUS: 
4.1. Toimenpiteen yleistavoite 
Tämän ohjelmaehdotuksen tarkoituksena on edistää 18—25-vuotiaille Euroopan 
unionin ja kolmansien maiden (assosioidut maat, Välimeren maat, kehitysmaat jne.) 
nuorille tarkoitetun vapaaehtoistyön kehitystä. Eurooppalaisen vapaaehtoistyön 
ohjelman ansiosta nuoret saavat Euroopan tasolla vahvistettua (eurooppalaisen 
todistuksen käyttöön ottaminen) ja myös talous- ja sosiaalielämän toimijoiden 
tunnustamaa työkokemusta, josta on hyötyä myös nuoria vastaanottaville 
yhteisöille, osallistumalla lyhytaikaiseen (3 viikkoa - 6 kuukautta) tai pitkäaikaiseen 
(6 - 12 kuukautta) vapaaehtoistyöhön. Toimintaa on muun muassa seuraavilla 
aloilla: ihmisten auttaminen, sosiaalipalvelut, ympäristönsuojelu, kulttuuriperinnön 
säilyttäminen/korostaminen, huumeiden vastainen toiminta, rasismin ja 
muukalaisvihan torjunta sekä taiteet, urheiluja kulttuuri. 
Tämän perinteisistä kasvatus- ja ammattikoulutusjärjestelmistä poikkeavan 
kokemuksen myötä nuorille tarjoutuu ainutlaatuinen keino integroitua 
yhteiskuntaanpa samalla he voivat osallistua aktiivisesti Euroopan rakentamiseen -
erityisesti eurooppalaisen identiteetin ja Euroopan kansalaisuuden - ja EU:n ja 
kolmansien maiden väliseen yhteis vastuuseen. 
Ohjelma käsittää viisi ohjelmalohkoa. Näistä neljä ensimmäistä koskee suoraan 
nuoria seuraavissa muodoissa: 
- EU:n alueella toteutettava lyhyt- ja pitkäaikainen vapaaehtoistoiminta, joka 
koskee EU:n alueella asuvia nuoria (1. ohjelmalohko); 
l?2 
- lyhyt- ja pitkäaikainen toiminta, jossa EU.n nuoret työskentelevät kolmansissa 
maissa (2. ohjelmalohko); lyhytaikaisissa toiminnoissa samaan kolmannessa maassa 
toteutettavaan projektiin voi osallistua nuoria eri jäsenvaltioista; 
- vapaaehtoistoiminta uutta luovien verkkojen yhteydessä yhteiskunnallisen 
kehityksen eri aloilla (3. ohjelmalohko); ja 
- vapaaehtoistyön seurantaprojektit, joissa nuorten vapaaehtoistyöstä saamaa 
kokemusta hyödyntäen tuetaan nuorten aloitekykyä ja yrittäjähenkeä (4. 
ohjelmalohko). 
Viides ohjelmalohko muodostuu täydentävistä toimenpiteistä, joilla pyritään 
edistämään ohjelman moitteetonta toimintaa ja tukemaan sen laadun ja 
eurooppalaisen ulottuvuuden kehitystä (valmentaminen/ohjaus, koordinointi, 
tiedottaminen, tutkimukset, arviointi, yhteistyökumppanuudet). 
4.2. Toimenpiteen kesto ja sen uudistamista tai jatkamista koskevat 
yksityiskohtaiset säännöt. 
Viisivuotinen toimenpideohjelma (1998 - 2002). 
Uudistaminen ja korjaukset suhteessa ohjelman arvioinnin aikana saatuihin 
tuloksiin. 
5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS: 
5.1. Ei-pakolliset menot 
5.2. Jaksotetut määrärahat 
5.3. Oletettu tulolaji 
Ei ole 
6. MENO/TULOLAJI: 
Pääsääntöisesti ja useimpien projektien osalta osallistutaan yhteisrahoitukseen 
muiden julkisen tai yksityisen sektorin tulolähteiden kanssa (mukana olevat 
institutionaaliset yhteistyökumppanit: valtiosta riippumattomat järjestöt, paikalliset 
viranomaiset, yksityiset aloitteet, yritykset) aina 50 prosenttiin 
enimmäiskustannuksista. Suurempi rahoitusosuus voi olla perusteltua, jos 
ohjelmaan osallistuu sellaisia nuoria, joiden on vaikea päästä olemassa oleviin 
toimenpideohjelmiin, tai jos projekti on luonteeltaan uutta luova. 
u-
Poikkeuksellisesti voidaan yli 50 prosentin tukea myöntää kolmansien osapuolten 
suorittamaan tiedotus- tai tutkimustoimintaan sekä aloitekykyä ja yrittäjähenkeä 
tukevaan toimintaan. 
7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET: 
7.1. Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskentatapa (yksittäisten ja 
yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde) 
7.1.1. Laskentamenetelmä ja toimintatyyppi 
Toiminnan kokonaiskustannusten laskentatapa perustuu osaksi arvioon kunkin 
ehdotetun toimenpiteen omista yksikkökustannuksista suhteessa sen 
erityispiirteisiin ja osaksi toimenpiteiden oleteltavissa olevan yleisyyden ja 
laajuuden huomioon ottamiseen. Toimintaan tarvittavien kokonaiskustannusten 
määrä saadaan siis .soveltamalla näitä yksikkökustannuksia toimenpiteisiin, joita 
voidaan tarkastella pelkästään kvantitatiivisesti (katso 1 kohta jäljempänä), tai 
laajuuden mukaan määriteltyjen toimintojen osalta (katso 2 kohta jäljempänä) 
ekstrapoloimalla tietoja, joita on saatu käynnissä olevista kokeiluista ja niistä 
liitännäistoiminnoista, jotka on toteutettu yhteisön vaihto- ja liikkuvuusohjelmien 
yhteydessä. 
1. Kvantitatiivista lähestymistapaa voidaan soveltaa seuraaviin toimintoihin: 
- lyhyt-ja pitkäaikainen vapaaehtoistyö EU:ssa 
- lyhyt-ja pitkäaikainen vapaaehtoistyö kolmansissa maissa 
- vapaaehtoistyö uutta luovien verkkojen yhteydessä 
- aloitekyvyn ja yrittäjähengen tukeminen 
opetusalan toimijoiden ja projektien hallintotahojen (ohjaajien, 
koordinaattoreiden, neuvojien) valmentamista ja ohjaamista koskevat 
toiminnat 
2. Kokonaisvaltainen lähestymistapa soveltuu paremmin seuraaviin toimintoihin: 
- yhteistyökumppanuudet 
- tutkimus, tiedottaminen, arviointi 
- koordinointirakenteet/ohjelman toteuttaminen (keskushallinnon ja hajautetun 
hallinnon tasoilla). 
7.1.2. Ohjelmaan liittyvät yksikkökustannukset 
Lyhyt-ja pitkäaikainen vapaaehtoistyö EU:ssa ja sen ulkopuolella 
hi, 
Näiden toimintojen osalta perusperiaatteena on yhteisön yhteisrahoitus, jonka 
osuus ei periaatteessa saa olla suurempi kuin 50 prosenttia projektin 
kokonaiskustannuksista. 
Kolmansien maiden ohjelmalohkon osalta Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset 
-ohjelman määrärahoista katetaan ainoastaan ne kulut, jotka liittyvät sellaisiin 
nuoriin vapaaehtoisiin, jotka asuvat jossakin EU-maässa. 
Pitkäaikainen toiminta 
Komission rahoitustukea käytetään vapaaehloistyöjakson 
hyväksyttävien kustannusten yhteisrahoitukseen: seuraavien 
- nuorille vapaaehtoisille maksettava taskuraha 
- vakuutusmaksut: vakuutusturva kattaa sairaudet, tapaturmat, työkyvyttömyyden 
ja vahingonkorvausvastuun 
- majoitus 
- ruoka 
- valmentaminen (erityisesti kielten ja kulttuurien opinnot) 
- matkakustannukset 
- hallintoja seurantakustannukset (ohjaus ja paikan päällä annettava tuki) koko 
vapaaehtoistyöjakson aikana ja muut kustannukset (erityiset 
ohjelmakustannukset) 
Komission rahoitusosuus ei saa olla suurempi kuin 50 prosenttia projektin 
kokonaisbudjetista. Kokeilutoiminnan perusteella lasketut keskimääräiset arvioidut 
kokonaiskustannukset ovat seuraavat: 
EU/Pitkäaikainen 
ecua ecua Kolmannet maat/pitkäaikainen 
Vapaaehtoisen taskuraha 2200 
Vakuutusmaksut 250 
Majoitus 25ÖÖ 
Ruoka 28ÖÖ 
Valmentaminen 1400 
Matkakustannukset 500 
Seuranta/Hallinto/Muut 750 
YHTEENSÄ ^ 10400 
Yhteisön osuus 5200 Vapaaehtoisen taskuraha 1400 
Vakuutusmaksut 800 
Majoitus 2ÖÖÖ 
Ruoka 22ÖÖ 
Valmentaminen 1400 
Matkakustannukset 1000 
Seuranta/Hallinto/Muut Ï3ÔÔ 
YHTEENSÄ 10100 
Yhteisön osuus 5050 
Olisi johdonmukaista, että muualta kuin yhteisöstä tuleva yhteisrahoituksen osuus 
kattaisi pääasiallisesti majoitus- ja ruokakustannukset (luontoissuoritusten 
hyödyntäminen). Yhteisön osuuden avulla voitaisiin siis kattaa tiettyjä projektin 
M~ 
toteuttamisen kannalta välttämättömiä tekijöitä: matkat, vakuutukset, 
vapaaehtoisille maksettavat korvaukset, valmentaminen ja seuranta. 
Lyhytaikainen toiminta 
Lyhytaikaiset toiminnat järjestetään periaatteessa ryhmäkohtaisesti, jotta 
kustannukset voidaan pitää alhaisina ja jotta samanaikaisesti voidaan kuitenkin 
korostaa kulttuurien välisen kokemuksen hankkimista. 
Nuorten Eurooppa -ohjelman yhteydessä järjestetyistä nuorisovaihdoista saatujen 
kokemusten perusteella kustannukset nuorta kohden vakuutukset ja matkat pois 
lukien ovat noin 25 ecua vuorokaudessa. Jos ohjelman keskimääräinen kesto on 60 
vuorokautta, ylläpito- ja ohjelmakustannukset ovat siis noin 1 500 ecua 
vapaaehtoista kohden. Lyhytaikaisten toimintojen osalta 
kokonaisyksikkökustannukset ovat näin ollen seuraavat: 
EU/Lyhytaikainen 
ECU ECU Kolmannet maat/Lyhytaikainen 
Ylläpito-ja 1500 
ohjelmakustannukset 
Matkakustannukset 500 
Vakuutus 100 
YHTEENSÄ 2ÏÔÔ 
Yhteisön osuus 1050 Ylläpito-ja I \5ÖÖ 
ohjelmakustannukset 
Matkakustannukset 1000 
Vakuutus 2ÖÖ 
YHTEENSÄ 27ÖÖ 
Yhteisön osuus 1350 
Uutta luovat verkot 
Tätä ohjelmalohkoa varten tarvittavan rahoituksen määrä perustuu eurooppalaisen 
vapaaehtoistyön kokeilutoiminnan yhteydessä toteutetuista verkoista saatuihin 
kokemuksiin. Verkkojen erityispiirteiden vuoksi (uutta luova ja kokeileva 
ulottuvuus sekä valmentamista, seurantaa, ohjausta ja arviointia koskevat 
yhdennetyt projektit) kustannukset vapaaehtoista kohden ovat selvästi suuremmat. 
Kokeilutoiminnan yhteydessä toteutettujen ensimmäisten verkkojen perusteella 
voidaan todeta, että tämän tyyppisessä toiminnassa yhteisön osuus vapaaehtoista 
kohden nousee 8 000 ecuun, jos verkossa on mukana noin neljäkymmentä 
vapaaehtoista. Yksikkökustannukset verkkoa kohden ovat siis 320 000 ecua. 
Aloitekyvyn ja yrittäjähengen tukeminen 
Keskimääräinen tuki lisä/täydennyskoulutukseen: 4 000 ecua (mahdollinen 
vertailukohta = keskimääräinen koulutustuki työnhakijoille Ranskassa vuonna 
1996: 5.31 miljardia frangia 236 000 harjoittelujaksoa kohden, mikä vastaa 22 500 
frangia eli 3 468 ecua yhtä jaksoa kohden) 
l?L 
Keskimääräinen tuki uuden toiminnan luomiseen/aloitteen toteuttamiseen: 
kun otetaan huomioon, että näiden aloitteiden toteuttaminen on koulutusprojektin 
toteuttamista monimutkaisempaa, oletetaan, että tukea on myönnettävä enemmän. 
Sovellettavat yksikkökustannukset ovat siis 6 000 ecua. 
Täydentävät toimenpiteet 
Ohjaus: kokeilutoiminnasta ja muista yhteisön toiminnoista saatujen kokemusten 
perusteella voidaan: 
- laskea hajautettua toteuttamista (kansalliset organisaatiot) sekä keskitettyä 
seurantaa/koordinointia (keskitetty tukiorganisaatio) koskevien järjestelyjen 
kustannukset Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelman ohjaustoimenpiteiden 
yhteydessä toteutettavien eri tyyppisten toimintojen osalta: 
- arvioida ohjaajien, koordinaattorien, neuvojien ja projektien hallintotahojen 
pedagogisten tukitoimenpiteiden keskimääräiset yksikkökustannukset: 30 000 ecua 
30 henkilön seminaaria kohden. 
Yhteistyökumppanuudet: tämän otsakkeen yhteydessä myönnettävän tuen 
laskemiseksi on tehty rinnastus samankaltaisiin verkottumisen ja rakenteiden välistä 
yhteistyötä tukeviin toimintoihin opetuksen, koulutuksen ja nuorison alalla. 
Tiedottaminen - Tutkimus - Arviointi: näihin toimintoihin tarvittava määrä on 
ekstrapoloitu niiden kokemusten perusteelle, joita on saatu opetusta, koulutusta ja 
nuorisoa koskevista ohjelmista sekä Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset 
-kokeilutoiminnasta. 
i-T-
7.1.3. Laskelmaa koskeva selvitys (1. ja 2. ohjclmalohkot) 
Laskelma on siis seuraava (vapaaehtoisten tarkan lukumäärän ja jakautumisen 
osalta käytetty olettamus esitetään kohdassa 9.1.3): 
EU Pitkäaikainen 
vuodelle 1998 
vuodelle 1999 
EU Lyhytaikainen: 
vuodelle 1998 
vuodelle 1999 Vapaaeht. 
määrä 
2870 
3575 
Vapaaeht. 
määrä 
1080 
2205 X 
X 
X 
X 
X 
X Yksikkö­
kustannus 
5200 
5200 
Yksikkö­
kustannus 
1050 
1050 = 
= Yhteensä 
(ecuina) 
14.924.000 
18.590.00 
Yhteensä 
(ecuina) 
1.134.000 
2.315.250 Pyöristys 
(milj. ecua) 
14,9 
18.6 
Pyöristys 
(milj. ecua) 
1,1 
2,3 
Kolmannet maat 
Pitkäaikainen: 
vuodelle 1998 
vuodelle 1999 
Kolmannet maat 
Lyhytaikainen: 
vuodelle 1998 
vuodelle 1999 Vapaaeht. 
määrä 
pm 
360 
Vapaaeht. 
määrä 
pm 
220 X 
X 
X 
X 
X 
X Yksikkö­
kustannus 
5050 
Yksikkö­
kustannus 
1350 = 
= Yhteensä 
(ecuina) 
1.818.000 
Yhteensä 
(ecuina) 
297.000 Pyöristys 
(milj. ecua) 
1,8 
Pyöristys 
(milj. ecua) 
0,3 
hï 
7.2. Kustannusten jakautuminen toimenpiteen osatekijöiden mukaan 
JAKAUTUMINEN 
1. lohko: YHTEISÖ 
AI 1'ilkaaikaisct toiminnat 
A2 Lyhytaikaiset toiminnat 
1. ohjelmalohko yhteensä 
2. lohko: KOLMANNET MAAT 
UI Pitkäaikaiset toiminnat 
112 Lyhytaikaiset toiminnat 
2. ohjelmalohko yhteensä 
3. ohjelmalohko: UUTTA LUOVAT VERKOT 
(' Tuki uutta luoville veikoille 1998 
14,9 
U 
16,0 
pm 
pm 
pm 
1.6 1999 
18,6 
2,3 
20,9 2000 2001 2002 YIITKENSA 
4. ohjelmalohko: ALOITEKYKY JA YRITTÄJÄUE^KI 
1) Aloite- ju koulutustuki 1,7 
5. ohjelmalohko: TÄYDENTÄVÄT TOIMENPITEET 
li Valmentaminen ja ohjaus (koulutus, koordinointi) 3,6 
T Yhteistyökumppanuus 0,7 
(i Tiedottaminen/ Tutkimus/Arviointi 1,4 
S. ohjelmalohko yhteensä 5,7 
YHTEENSÄ 25,0 1.8 
2,1 
2,4 
4.6 
1,0 
1,8 
7,4 
35,0 
M 
7.3 Budjetin B osaan sisältyvät tutkimus-, asiantuntija- ja muut 
toimintamenot 
Tutkimus 
Asiantuntijatapaamiset 
Konferenssit ja kongressit 
Tiedotus ja julkaisut 
YI ITKKNSÄ 1998 
0,4 
0,3 
0,2 
0,5 
1,4 1999 
0,6 
0,3 
0,2 
0,7 
1,8 2000 2001 2002 Milj.ecua 
YHTEENSÄ 
7.4. Maksusitoumusmäärärahojen / maksumäärärahojen aikataulu 
1998 1999 
Maksusitoumusmäärärahat 
Maksumäärärahat 
1998 
1999 
2000 
2001 
2002 +... 25,0 
17,5 
7.5 
YHTEENSÄ 25,0 2000 
35,0 
24,5 
10,5 
35,0 2001 2002+. 
17,5 
32,0 
10,5 
60,0 
8. Suunnitellut petostenvastaiset säännökset 
Kaikissa komission ja maksuja saavien tahojen välillä tehdyissä sopimuksissa ja 
oikeudellisissa sitoumuksissa annetaan komissiolle ja 
tilintarkastustuomioistuimelle mahdollisuus suorittaa ensimmäisen ja toisen asteen 
paikalla suoritettavia tarkastuksia (siis yhteisön tuen ensisijaisen saajan luona tai 
keskitetysti hallinnoidun toiminnan tapauksessa tuen toissijaisen saajan luona). 
Tuen saajat ovat toiminnassaan velvollisia muun muassa laatimaan 
rahoituskertomuksia ja -selontekoja, jotka analysoidaan sekä sisällön että menojen 
ÇV 
hyväksyttävyyden kannalta yhteisön rahoituksen tarkoitus ja sopimusvelvoitteet 
sekä taloudellisuuden ja moitteettoman varainhoidon periaatteet huomioon ottaen. 
Komission ja hajautettujen toimintojen hallinnoimiseen nimitettyjen elinten 
välillä tehtyihin sopimuksiin sisällytetään vähimmäislausekkeet, jotka näiden 
elinten on sisällytettävä tuen lopullisten saajien kanssa tehtäviin sopimuksiin, jotta 
voidaan varmistua sekä tuen lopullisten saajien että yhteisön etujen 
mahdollisimman täydellisestä suojaamisesta. 
9.KUSTANNUSVAIKUTTAVUUSANALYYSI 
9.1 Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmät 
Peruslähtökohta 
Vapaaehtoistyötä tehdään jo vaihtelevassa määrin joissakin jäsenvaltioissa. Kyseinen 
toiminta on laajuudeltaan, sisällöltään ja kansainvälisyydeltään sekä sosiaalisen 
integroimisen alalla saavutettujen tulosten ja tämän toiminnan ja kansalaisyhteiskunnan 
muiden vakiintuneiden toimijoiden välisen vuorovaikutuksen osalta vielä rajoitettua. 
Lisäksi vapaaehtoistyön alalta puuttuu yhteisön tasolla johdonmukaisuus, vaikka 
eurooppalaisen ulottuvuuden liittäminen tähän toimintamuotoon lisäisi huomattavasti sen 
mielenkiintoisuutta ja vaikutuksia ja edistäisi samalla nuorten osallistumista yhteisen 
Euroopan rakentamiseen, jonka jatkaminen ja laajentaminen on heidän tulevaisuuden 
tehtävänsä, ja auttaisi heitä myös ymmärtämään Huroopan rakentamisen merkityksen. 
Sen lisäksi, että vapaaehtoistyön alalla ei ole yhteistä suunnitelmaa, useissa maissa on 
todettu, että jotkut kansallisella tasolla toteutetut ensisijaisia kohderyhmiä, erityisesti 
nuoria, koskevat tukitoimenpiteet eivät ole riittävän tehokkaita. Järjestelyjen moninaisuus 
ilmenee rajakustannusten kasvuna ja näin saavutetun tehokkuuden vähenemisenä. 
Työllistämisen avulla toteutettavilla intcgroimisjärjestelyillä on toisinaan ei-toivottuja 
vaikutuksia, esimerkiksi satunnaisvaikutus (edunsaajat käyttävät hyväkseen joitakin etuja, 
vaikka heidän käyttäytymisensä olisi samanlaista ilman etuakin), korvausvaikutus 
(rahallista avustusta tai tukea käytetään tukien ulkopuolelle jääneiden tahojen 
kustannuksella, jolloin toiminnalla ei ole työllistävää nettovaikutusta), ja siirtovaikutus 
(jonkin väestönosan ongelmien ratkaisuun myönnetty tuki siirtää ongelmat toiselle 
väestönosalle). Nämä kolme vaikutusta yhdessä aiheuttavat sen, että luotujen työpaikkojen 
määrä jää todellisuudessa alhaisemmaksi kuin tuettujen työpaikkojen määrä. Nuoret 
eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelman erityispiirteiden (uusien työmuotojen ja toiminnan 
luomisen korostaminen), yksilöllisen seurannan ja paikallistason kanssa toteutettavan 
läheisen yhteistyön ansiosta tämän ohjelman pitäisi olla vähemmän altis edellä mainituille 
vaikutuksille, mikä puolestaan tekee ohjelmaan sisältyvästä toiminnasta entistä 
mielekkäämmän ja tehokkaamman. 
11 
57 
Kokonaisvaikutus 
Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelmassa tarkastellaan täysin uudesta näkökulmasta 
niitä ongelmia, joita ilmenee nuorten sosiaalisessa integroimisessa työelämään, sillä 
ongelmia ei tarkastella pelkästään nuorten työllistettävyyden kannalta, vaan lisäksi pyritään 
toteuttamaan toimenpiteitä, jotka hyödyttävät suoranaisesti nimenomaan nuoria eikä 
erilaisia toimijoita ja (erityisesti taloudellisia) välittäjiä, joille on perinteisesti annettu 
tehtäväksi nuorten integroimisen edistäminen. 
Tämä lähestymistapa mahdollistaa työllisyyspolitiikan ja sosiaalipolitiikan sekä julkisen 
alan muiden toimien välisen, erityisesti nuoriin suuntautuvan sillanrakennuksen, jolla 
pyritään huomioimaan paremmin työelämässä tapahtuvia muutoksia (palkkatyön, 
sosiaalisen toiminnan, vapaa-ajan, jne. vaihtelu). 
Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelma eroaa kansallisella tasolla toteutettavasta 
toiminnasta (tuetut työsuhteet, koulutustuki ja vapaaehtoistoiminta) monessa suhteessa: 
- sillä on eurooppalainen ulottuvuus (tai kansainvälinen ulottuvuus EU:n ulkopuolisten 
maiden kanssa toteutettavan toiminnan osalta) ja kielten ja kulttuurien oppimisen mukanaan 
luoma lisäarvo, 
- se edistää käytännössä Euroopan kansalaisuus -käsitteen aktiivista kehittämistä ja sen 
määrittelemistä nuorille ja kannustaa nuoria antamaan tälle käsitteelle myös omia 
määritelmiään, 
- se pyrkii yhteensovittamaan ja yhdistämään paikallisella tasolla vapaaehtoisten nuorten 
tehtävät sellaisten tarpeiden kanssa, joita paikallinen yhteisö ei ole tähän mennessä kyennyt 
täyttämään tyydyttävästi (toiminnan luominen); toiminta on joustavaa ja mukautuvaista; 
nuoren vapaaehtoisen seuranta on yksilöllistä ja laadukasta, 
- nuoret voivat palata lähettävään maahan, jatkaa vapaaehtoistyötä isäntämaassa aiottua 
pidempään tai osallistua uuteen toimintaan työjaksonsa päätyttyä perehdyttämiselle ja 
koulutukselle annettavan tuen ansiosta, 
- toimenpiteitä ei keskitetä yksinomaan ja välittömästi nuorten työllistettävyyteen ja 
pätevyyksien hankkimiseen vaan heidän sosiaalisten kykyjensä yleiseen edistämiseen: 
nuorten voimavarat ja myönteinen asenne pyritään saamaan esiin antamalla sosiaaliselle 
yhteydelle merkitys siten, että korostetaan yhteisvastuullisuutta ja annetaan nuorille 
vastuuta tavanomaisesta poikkeavassa ympäristössä (ulkomailla); tavoitteena on tarjota 
nuorille kokemus, joka saa heidät tuntemaan kuuluvuutta tiettyyn yhteisöön ja toimimaan 
tämän yhteisön vastuullisena jäsenenä; näitä vaikutuksia on vaikea mitata taloudellisilla 
SI 
mittareilla, mutta niillä on kuitenkin ensisijainen merkitys sosiaaliselle 
yhteenkuuluvaisuuden tunteelle, 
- se pyrkii valmentamaan nuoria työelämään, jonka perinteinen, tuttu ja tähän saakka 
muuttumaton kulku (koulutus-työ-toimettomuus/eläkeläisyys) uudistetaan, 
- sillä on paikallista vaikutusta: johdannaistoiminnot, sosiaalisen yhteyden vahvistaminen, 
luopuminen tiedon puutteesta johtuvista piintyneistä käsityksistä, jne. 
Kriittisen massan käsite 
Jotta Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelmalla olisi haluttu vaikutus, toiminnan 
laajuuden, ja varsinkin siihen osallistuvien nuorten vapaaehtoisten määrän, on yllettävä 
tietylle kriittisen massan tasolle, sillä muutoin toiminnan vaikutus jää riittämättömäksi ja 
osallistujien määrä liian pieneksi suhteessa kohteena olevan ongelman laajuuteen 
(edunsaajien ja mahdollisten institutionaalisten yhteistyökumppaneiden määrä on 
epäsuhtainen verrattuna todelliseen toimintatarjontaan), jolloin ohjelman eurooppalainen 
ulottuvuus ja sen ainutlaatuisuus hukkuvat muiden nuorille tarkoitettujen toimenpiteiden 
joukkoon. 
Toiminnan kerrannaisvaikutukset voivat näkyä Euroopan tasolla vain, jos siihen osallistuu 
tietty vähimmäismäärä yhteistyökumppaneita (nuoria, paikallisia viranomaisia, järjestöjä, 
yrityksiä, jne.). Jos toimintakykyisiä ja uudistusmielisiä yhteistyökumppaneita, jotka ovat 
lisäksi valmiita muuttamaan tottumuksiaan ja solmimaan uusia yhteistyökumppanuuksia, 
on riittävästi, suunnitellulla toiminnalla on todennäköisesti merkittäviä ja kestäviä 
vaikutuksia, se voi muuttaa suuressa määrin ihmisten käyttäytymistä ja synnyttää Nuoret 
eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelman yhteydessä toteutettavalle toiminnalle omaa 
dynamiikkaa ja itsenäisyyttä. 
Ohjelman päämäärät (valmentamisen, seurannan, nuorten tarpeisiin mukauttamisen ja 
lopullisten tavoitteiden osalta) huomioiden on välttämätöntä sijoittaa ohjelmaan heti sen 
alussa riittävä rahamäärä, jonka suuruus määräytyy muun muassa toteutettavan toiminnan 
kriittisen massan perusteella, jotta käyttöön otettavat infrastruktuurit olisivat kannattavia ja 
jotta ohjelma herättäisi kiinnostusta paikallisella tasolla, jolloin se synnyttäisi samalla myös 
johdannaistoimintaa. Sekä osana, ohjelmaehdotuksen valmistelua suoritettu ulkoinen 
ennakkoarviointi että kokeilutoiminnan ensimmäiset tulokset (kokeilutoiminnan hajautettua 
ohjelmalohkoa ohjaavaan tuen toiminnalliseen rakenteeseen on kolmessa kuukaudessa 
rekisteröity jo yli 700 isäntäprojeklia, joista moniin osallistuu useita vapaaehtoisia) 
osoittavat, että vapaaehtoistyön alalla on mahdollista harjoittaa hyvin monenlaista 
toimintaa. 
4~5 
Nykyiseen talouskehykseen (1995 - 1999) liittyvien talousarviota koskevien rajoitusten 
vuoksi kriittistä massaa ei voida saavuttaa. Sitä on johdonmukaista lähestyä vähitellen, 
ohjelman kehittymisen myötä. Tavoitteena on, että nuorten vapaaehtoisten määrä kehittyy 
kahden ensimmäisen toimintavuoden aikana seuraavasti: 
NUORTEN VAPAAEHTOISTEN KOKONAISMÄÄRÄ 
Vuosi 
Nuorten lukumäärä 1998 
4000 - 4400 1999 
6500 - 7000 2000 2001 2002 
Komission vuosina 1996 ja 1997 harjoittaman kokeilutoiminnan aikana saatujen 
kokemusten ja kehiteltyjen menettelytapojen ansiosta ohjelmaa voitaisiin laajentaa jo 
vuonna 1998. Lähtötason (kokeiluvaiheen) perusteella on järkevää asettaa tavoitteeksi, että 
nuorten vapaaehtoisten määrä vuonna 1998, joka on ohjelman ensimmäinen toimintavuosi, 
olisi kaksinkertainen verrattuna kokeilutoimintaan osallistuneiden nuorten määrään ja että 
määrä kasvaisi edelleen 50 prosentilla seuraavana vuonna. 
Ohjelman kasvu kohti kriittisen massan tasoa projektien ja siihen osallistuneiden nuorten 
määrän osalta tapahtuu kolmannen toimintavuoden aikana. Kasvu voi olla nopeaa ja laaja-
alaista, sillä ohjelman kaksi kokcilutoimintavuotla ja kaksi varsinaista toimintavuotta 
mahdollistavat verkostojen rakentamisen, ohjelman tunnetuksi tekemisen mahdollisten 
yhteistyökumppaneiden joukossa, infrastruktuurien käyttöönoton ja projektien valmistelun 
suunnitellun kasvun mukaisesti. Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelman toisena 
toimintavuonna suoritettava arviointi johtaa todennäköisesti tarpeeseen korostaa tiettyä 
toimintaa: nuoria koskevia tutkimuksia, nuorille ja eri toimijoille suunnattua tiedotusta, 
koulutusta, verkottumista, toimintatapoja, jne. Tähän liittyy myös joidenkin tavoitteiden ja 
toiminnan mahdollinen tarkistaminen ja suuntaaminen toisaalle sekä uuden talousarvion 
laatiminen ohjelman jatkoa varten (vuodesta 2000 alkaen). 
Lisähuomautus 
Vaikka Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelman osana kehitellään monenlaista 
toimintaa, ohjelman kulmakivenä on nuoriin suoranaisesti liittyvä toiminta. Tässä 
yhteydessä on mielenkiintoista eräänlaisena johdantona vertailla vapaaehtoistyöntekijästä 
yhteisölle aiheutuneita kustannuksia työelämän ulkopuolella olevista nuorista heidän 
kotimailleen aiheutuviin kustannuksiin. Pitkäaikaista vapaaehtoistyötä tekevästä nuoresta 
yhteisölle aiheutuvat kokonaiskustannukset ovat keskimäärin 5 200 ecua. Seuraavassa 
esitetään vertailun vuoksi joitakin tietoja: 
- kustakin opiskelijasta valtiolle aiheutuvat kustannukset Euroopan unionin maissa: 
Kustakin opiskelijasta valtiolle aiheutuvat kustannukset (1992) 
14 
H 
(korkca-astc) 
MAA 
Saksa 
Itävalta 
Belgia 
Tanska 
Kreikka 
Luxemburg 
lispanja 
Suomi Keskimääräiset 
kustannukset 
(ecuina) 
5046 
4483 
5277 
5169 
2904 
6664 MAA 
Ranska 
Irlanti 
Italia 
Alankomaat 
Portugali 
Yhdi.stynyt 
kuningaskunta 
Ruotsi 
Suhteuttamaton 
keskiarvo Keskimääräiset 
kustannukset 
(ecuina) 
4638 
5600 
4507 
6718 
7989 
5485 
4707 
Yllä olevat luvut eivät sisällä valtion opiskelijoille myöntämää toimeentulotukea. 
- taatut vähimmäisvuosilulot (ei ryhmitelty iän perusteella, mutta sovellettavissa 
kelpoisuusehdot täyttäviin nuoriin) 
Taatut vähimmäisvuositulot 
(1992) 
MAA 
Saksa 
Itävalta 
Belgia 
Tanska 
Kreikka 
Luxemburg 
Espanja 
Suomi Minimitulot 
(ecuina) 
3096 
5400 
4464 
7788 MAA 
Ranska 
Irlanti 
Italia 
Alankomaat 
Portugali 
Yhdistynyt 
kuningaskunta 
Ruotsi 
Painottamaton 
keskiarvo Minimitulot 
(ecuina) 
3792 
3624 
3000 
6396 
2988 
4505 
15 
Ç 
9.1.1 Ohjclmalohkot 1 ja 2: pitkä-ja lyhytaikaiset toiminnot 
Ennakkoarvioinnissa korostetaan, että ollaakseen johdonmukainen ohjelman täytyy 
perustua nuorten yksilöllisiin tarpeisiin, minkä vuoksi sen rakenteen on oltava joustava. Sen 
vuoksi ennakkoarvioinnissa todetaan, että Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelman 
olisi sisällettävä sekä pitkä- että lyhytaikaista toimintaa, jotta nuoret voisivat yhdistellä 
erilaisia vaihtoehtoja. 
Lyhytaikaisen toiminnan ohjclmalohkot helpottavat sellaisten nuorten huomioimista, joilla 
on vaikeuksia päästä mukaan jo olemassa oleviin ohjelmiin (taloudellisen tai sosiaalisen 
tilanteensa, koulutustasonsa, vammaisuuden, tms. syiden vuoksi) ja joille pitkäaikaiset 
vapaaehtoistyöt olisivat soveltumattomia. Etukäteisarvioinnissa painotetaan, että kiinnostus 
vieraassa maassa elämisen ja toimimisen kautta hankittuun kokemukseen liittyy yleensä 
läheisesti opinnoissa menestymiseen ja korkeaan tulotasoon ja että ongelmia kohtaavat 
nuoret (etniset vähemmistöt, pienituloiset, jne.) eivät ole yhtä kiinnostuneita osallistumaan 
pitkäaikaiseen vapaaehtoistyöhön. 
Kohderyhmä: Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelma on suunnattu pääasiassa 18— 
25-vuotiaille eurooppalaisille nuorille. 
Vaikka toiminta koskee mahdollisesti koko kohderyhmää, ohjelman ydinryhmä on 
rajoitetumpi: nuoret, jotka hakevat vaihtoehtoisia kokemuksia ennen siirtymistään 
työelämään, perinteisistä koulutuskanavista syrjäytyneet nuoret, nuoret työnhakijat, 
kouluttamattomat nuoret ja vaikeuksissa olevat nuoret (maantieteellisistä, sosiaalisista, 
kulttuurisista, fyysisistä, taloudellisista, yms. syistä). Erilaiset ennakkoarvioinnissa lainatut 
tutkimukset osoittavat, että maasta riippuen 12-42 prosenttia nuorista osallistuu 
vapaaehtoistyöhön (käsitteen laajassa merkityksessä ja riippumatta työn kestosta). 
Ohjelman kohderyhmä on mahdollisesti vähintään yhtä suuri kuin vapaaehtoistyöhön jo 
osallistuvien nuorten ryhmä. 
Erityistavoitteet: edistää ja kehittää Euroopan unionin jäsenvaltioissa asuvien 18—25-
vuotiaiden nuorten osallistumista vapaaehtoistyöhön sisältyvään toimintaan kaikissa 
Euroopan unionin maissa ja niissä kolmansissa maissa, joiden kanssa Euroopan yhteisö on 
tehnyt assosiointi- tai yhteistyösopimuksia. 
Vapaaehtoistyöhön sisältyvän toiminnan tarkoituksena on tarjota nuorille uusia 
henkilökohtaisen kehittymisen ja työelämään integroitumisen tapoja siten, että kukin 
tavanomaisille koulutuskanaville ominaisista rajoitteista, pakotteista ja kaavamaisuudesta 
vapautettu nuori osallistuu isäntäyhteisöä suoranaisesti hyödyttävään toimintaan kyseisen 
yhteisön täysivaltaisena jäsenenä. 
£>& 
Kolmansia maita koskevan ohjelmalohkon avulla edistetään toimintaa, johon osallistuvien 
nuorten toimintaympäristö sijaitsee yhteisön ulkopuolisissa maissa, jolloin voidaan tukea 
sellaisia arvoja kuin yhteisvastuullisuus, suvaitsevaisuus ja lähimmäisten huomioiminen. 
Laskelmia varten käytetty nuorten 
Vuosi 
Lyhytaikaiset oletettu jakauma ohjelnjalohkoissa 1,2 ja 3 
r:u 
Kolmannet maatj 
Pitkäaikaiset ! 
! 
Kolmannet maat, 
i 
Ohjelmaloltkol I ja 2 yhteensä , 
I 
Uutta luovat verkostot : 
Nuorten kokonaismäärät 1998 
1080 
10X0 
pm 
2870 
2870 
pm 
3950 
200 
4150 1999 
2425 
220S 
220 
3935 
3575 
M,() 
6360 
280 
6640 2000 2001 2002 5 vuotta 
Pitkä- ja lyhytaikaiset projektit jakautuvat ennakkoarvioiden mukaan suhteessa 40/60. 
Euroopan unionin ja kolmansien maiden projektit jakautuvat suhteessa 90/10 kolmansien 
maiden alueella toteutettavien projektien erityisen kalleuden ja monimutkaisuuden takia. 
Talousarvio: 
Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -toiminnan ohjclmalohkojen 1 ja 2 talousarvio 
Erittely 
Yhteisön sisäinen ohjelmalohko I 
AI pitkäaikainen toiminta 
AI lyhytaikainen toiminta 
Ohjelmalohko I yhteensä 
Kolmansia maita koskeva ohjelmalohko 2 
lii pitkäaikainen toiminta 
H2 lyhytaikainen toiminta 
Ohjelmalohko 2 yhteensä 
YHTEKNSÄ 1998 
14,9 
1,1 
16,0 
pm 
pm 
pm 
16,0 1999 
18,6 
2,3 
20,9 
1,8 
0.3 
2,1 
23,0 2000 2001 2002 YHTEENSÄ 
17 
h 
Tässä kustannusarviossa ei ole otettu huomioon erilaisia tukitoimenpiteitä, jotka on 
toteutettava ohjelman käynnistämiseksi ja jotka toimeenpannaan ohjelmalohko 5:n avulla. 
Kustannusten rajoittamiseksi voitaisiin harkita yksityisen alan toimijoiden liittämistä 
kiinteämmin ohjelmaan. Esimerkiksi Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelmaan 
liittyvän työkokemuksen eurooppalaisesta ulottuvuudesta kiinnostuneille yrityksille 
voitaisiin tarjota mahdollisuus päästä mukaan ohjelman pitkäaikaiseen toimintaan, jolloin 
kyseisissä yrityksissä työskentelevät tai työharjoittelua suorittavat nuoret voisivat hyötyä 
ohjelman eduista. Yritystä pyydettäisiin tuolloin osallistumaan vapaaehtoistyöntekijästä 
aiheutuviin kustannuksiin yhteisön oletettua rahoitusosuutta vastaavalla osuudella. Tällöin 
olisi oikeutettua valtuuttaa asianomaiset yritykset vähentämään rahoitusosuutensa 
koulutuksen osalta maksamistaan maksuista ja veroista (koululusvero, ammatillista 
koulutusta koskeva vero, yhden prosentin suuruinen koulutusvero, jne.). 
Tähän nuorisoryhmään liittyvät kustannukset eivät näin ollen rasittaisi toimintaan 
suoranaisesti liittyviä kustannuksia tai ohjaustoimenpiteisiin liittyviä kustannuksia varten 
varattuja määrärahoja. 
P>1 
Vapaaehtoisten määrää voitaisiin tämän vuoksi korottaa esimerkiksi seuraavasti: 
Sapattivuosi 
Vapaachtoiste 
n määrä 
EU:n osuus 
(80%) 
Kolmansien 
maiden osuus 
(20%) 1998 
100 
80 
20 1999 
250 
200 
50 2000 2001 2002 5 vuotta 
Lisäksi olisi erittäin tärkeää, että yritykset antaisivat Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -
ohjelmalle myös muuta kuin rahallista tukea. Yritysten osallistumisesta nuorten 
vapaaehtoisten tukemiseen ja varsinkin heidän seurantaansa toimimalla esimerkiksi nuorten 
neuvonantajina tai kummeina tai antamalla nuorille luontoisavustusta olisi paljon apua. 
Tällöin yritysten osallisuudesta hyötyisivät kaikki osapuolet: yritykset voisivat toimia 
käytännön esimerkkeinä sosiaalisia vastuuta tuntevista yrityksistä, isäntäyhteisöt 
hyötyisivät siitä, että yritykset huolehtisivat heidän puolestaan nuorten integroinnista 
työelämään ja nuori itse tuntisi panostuksensa arvon nousevan ja suuntautuvan todellisiin 
kohteisiin, kun yritys sitoutuisi tukemaan häntä. 
9.1.2 Uutta luovat verkot 
Kokeilutoiminnasta ilmenee eräs jo ennakkoarvioinnissa vahvistettu seikka, ni- mittain se, 
että vapaaehtoistyössä mukana olevia yhteisöjä ja laitoksia on kannustettava osallistumaan 
toimintaan uutta luovalla tavalla, erityisesti siten, että kyseiset tahot mukautuvat nuorten ja 
yhteiskunnan tämän hetkisiin odotuksiin (ympäristöä koskevat tekijät, rotusyrjinnän 
vastustaminen, huumeiden leviämisen ehkäiseminen jne.). 
Erityistavoitteet: voimistaa jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä, alueellisen ja paikallisen 
tason yhteistyötä (kansainvälisten suhteiden muodostaminen paikalliselta tasolta lähtien) ja 
komission ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä vaihtamalla kokemuksia, kehittämällä 
yhteisten aloitteiden tekemistä, luomalla ja vahvistamalla nuorten käyttämiä verkkoja ja 
yhteyksiä yhteisön tasolla ja toteuttamalla nuoria suoranaisesti hyödyttäviä 
yhteistoiminnallisia toimenpiteitä; kannustaa uusien yhteistyökumppanuuksien kehittymistä 
järjestöjen, paikallisviranomaisten ja yritysten välille paikallisella ja Euroopan tasolla. 
19 
^ 
%m 
Kohderyhmä: valtiosta riippumattomat järjestöt, paikallisviranomaiset, verkostoihin 
kuuluvat tai niihin pyrkivät laitokset, jotka ovat halukkaita toimeenpanemaan yhdennettyjä 
kansainvälisiä vapaaehtoistyöprojekteja tietyn aiheen tai merkittävän uudistuksen 
ympärille. 
Talousarvio: 
Uutta luovat 
verkot 
Verkkojen 
määrä 
Vapaaehtoiste 
n määrä (+/-40 
verkkoa 
kohden) 
Kustannukset 
(miljoonaa 
ecua) 1998 
5 
200 
1.6 1999 
7 
280 
2.2 2000 2001 2002 5 vuotta 
9.1.3 Aloitekyvyn ja yrittajahcngen tukeminen 
Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelman ansiosta toteutettu toiminta on periaatteessa 
suunniteltu pitkäaikaiseksi: tarkoituksena on tarjota hyödyllisiä kokemuksia ja 
ponnahduslauta tai silta tulevan toiminnan perustaksi. Koska vapaaehtoistyön tuloksena voi 
kehittyä rakentavia ja dynaamisia projekteja, on tärkeää, että tällaisten projektien 
syntymistä ei hankaloiteta esimerkiksi taloudellisilla esteillä (alkupääoman sijoittaminen, 
käynnistyspääoma jne.), sillä muutoin ohjelman perusajatus, nuorten pysyvä tai 
pitkäaikainen integroiminen työelämään, olisi ristiriidassa käytettävien keinojen kanssa. 
Hankitut taidot, koulutus ja Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelman aikana saatu 
itseluottamus tuovat nuorelle aloitekyvyn ja yrittäjähengen tukemista koskevan ohjelma­
lohkon ansiosta mahdollisuuden soveltaa kokemustaan käytännöllisellä ja asianmukaisella 
tavalla. 
Kohderyhmä: Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelmaan tai sen kokeilutoimintaan 
osallistuneet nuoret. Tämän ohjelmalohkon osalta oletuksena on, että pitkäaikaisen 
toiminnan kestoa pidennetään 10 prosentilla ja lyhytaikaisen toiminnan kestoa 2,5 
prosentilla. 
20 
6o 
Erityistavoitteet: tukea nuorten vapaaehtoistyönsä aikana tai sen jälkeen aloittamia 
projekteja ja tekemiä aloitteita, jotka perustuvat vapaaehtoistyöstä saatuihin kokemuksiin, 
edesauttaa heidään pääsyään täydennyskoulutukseen, jonka tarve on ilmennyt 
vapaaehtoistyön aikana, antaa nuorille mahdollisuus hyötyä saamastaan kokemuksesta 
sosiaalisen ja ammatillisen integroitumisen sekä työelämään integroitumisen osalta, 
kohottaa nuorten hankkiman koulutuskokemukscn arvoa myöntämällä heille 
vapaaehtoistyöjakson lopussa Euroopan unionin merkinnällä varustettu todistus, valtuuttaa 
paikalliset viranomaiset luomaan ja vahvistamaan uusia toimintamuotoja sosiaalialalla, 
kannustaa uusien työpaikkojen tai uudentyyppisen sosiaalisen toiminnan luomista ja 
kehittämistä sekä kokeilla uusia keinoja nuorten integroimisessa. 
Nuoren saatavilla on kahdentyyppistä tukea, joista hän valitsee sopivamman 
vapaaehtoistyöstä hankkimansa kokemuksen ja tarpeidensa perusteella: 
- aloitteiden luomiseen tai käynnistämiseen myönnettävä tuki: tukea ei ole tarkoitettu 
yritystoiminnan aloittamiseen, vaan sen tarkoituksena on edistää aloitteellisuutta 
sellaisten käynnistysvaikeuksien voittamiseksi, jotka aivan liian usein tukahduttavat 
nuorten tekemät aloitteet, ja 
- koulutukseen tai täydennyskoulutukseen myönnettävä tuki: tuen tarkoituksena on 
tyydyttää vapaaehtoistyön aikana syntynyt ja sen päättyessä esitetty tarve hankkia 
täysin uutta alaa koskevaa tai aiempia aloja täydentävää koulutusta. 
Kyseisten tukien myöntöperusteet määritellään siten, että tuettavat projektit valitaan niiden 
ansioiden perusteella (esim. hankkeen toteutettavuus ja kesto) ja arvioimalla niiden 
riippuvuus yhteisön tuesta (esim. todennäköisyys, että projekti jää toteutumatta ilman 
yhteisön tukea). 
Talousarvio (yksikkökustannukset: koulutustuki = 4000 ecua, aloitetuki = 6000 
ecua): 
VUOSI 
Tukimuoto 
Aloite 
Koulutus 
YHTEENSÄ I99X 
luku­
määrä 
165 
165 
330 mil| 
f ci ia 
1,0 
0,7 
1,7 1999 
luku­
määrä 
235 
235 
470 milj. 
ecua 
1,4 
1,0 
2,4 2000 
liiku­
in fuira 
-
-milj. 
ecua 
-
-2001 
luku­
määrä 
-
-milj. 
ecua 
-
-2002 
luku­
määrä 
-
-milj. 
ecua 
-
-5 vuotia 
luku­
määrä 
-
-milj. 
ecua 
-
-
&\ 
- m 
9.1.4 Täydentävät toimenpiteet 
Kokeilutoiminnasta ilmenee se jo ennakkoarvioinnissa havaittu seikka, että ohjelman 
yhteydessä on välttämätöntä toteuttaa tietty määrä täydentäviä toimenpiteitä. 
Kokeilutoiminnan perusteella korostetaan erityisesti tarvetta kehittää sekä keskitetysti että 
hajautetusti nuorten vapaaehtoisten rekrytointiin ja valmennukseen ja neuvontaan 
tarvittavia tukijärjestelmiä (kansalliset organisaatiot) ja projektien ja organisaatioiden 
selvitysjärjestelyjä (kansallisiin organisaatioihin yhteydessä oleva keskitetty 
tukiorganisaatio). Lisäksi kokeilutoiminnan perusteella suositellaan paikallisella, 
alueellisella ja kansallisella tasolla toteutettavaan laitosten, organisaatioiden ja toimialojen 
väliseen yhteistyöhön kannustavan toiminnan (yhteistyökumppanuus) sisällyttämistä 
ohjelmaan. 
Tämän lisäksi kokeilutoiminnassa osoittautui todeksi se, että on tarpeen käyttää sekä 
hajautettuja (kunkin jäsenvaltion kansallisten organisaatioiden osoittaminen) että 
keskitettyjä (keskitetty tukiorganisaatio) rakenteita, joiden avulla voidaan kehittää yhteinen 
lähestymistapa ja toteuttaa ja yhdenmukaistaa vapaaehtoistoiminnan eri ohjelmalohkot 
(erityisesti sähköisten yhteysverkostojen käytön ja yhteisten tietokantojen kehittämisen 
avulla) sekä Euroopan että paikallisella tasolla. 
Erityistavoitteet: on välttämätöntä, että edellisessä kappaleessa mainittujen tehtävien 
suorittamisesta vastaavien kansallisten organisaatioiden olemassaoloa tuetaan yhteisön 
osallistumisella kyseisten organisaatioiden toimintakustannusten kattamiseen. 
Jäsenvaltiot voivat kokeilutoiminnan ansiosta ehdottaa sellaisten organisaatioiden luomista, 
joiden tehtävänä on kyseisen kokeilutoiminnan hajautetun ohjelmalohkon toteuttaminen. 
Useimmat kansallisista organisaatioista ovat yhteneviä Nuorten Eurooppa -ohjelman 
yhteydessä perustettujen kansallisten toimistojen kanssa, minkä ansiosta voidaan saavuttaa 
merkittäviä tehokkuus- ja kustannussäästöjä (kuten tapahtui jo kokeilutoiminnan aikana). 
Suunnitellun toiminnan määrän ja hyvin paljon vaihto-ohjelmia pidemmälle viedyn 
yksilöllisen seurannan tarpeen vuoksi on erittäin tärkeää vahvistaa merkittävästi näiden 
kansallisten toimistojen (inhimillisiä ja aineellisia) toimintamahdollisuuksia yhteistyössä 
jäsenvaltioiden kanssa. 
Kuten jo ennakkoarvioinnissa suositellaan, keskitetty tukiorganisaatio on tarpeellinen 
kansallisten rakenteiden tukemiseksi ja toiminnan yhdenmukaistamiseksi. Keskitetty 
organisaatio tukee kansallisten rakenteiden verkon johtamista, verkon toiminnan 
yhtenäisyyttä ja sekä tavanmukaisissa olosuhteissa että hätätilanteissa toimintakykyisen 
tuki-ja neuvontajärjestelmän perustamista. Keskitetty organisaatio ei anna hallinnollista tai 
teknistä tukea komissiolle, vaan tukee kansallisia organisaatioita, joiden kanssa se on 
läheisessä yhteistyössä ohjelmaan sisältyvää toimintaa koskevien tietojen keräämiseksi, 
tutkimiseksi, ryhmitlclemiseksi ja jakelemiseksi etenkin sellaisen tietojärjestelmän avulla, 
jonka kautta kansalliset organisaatiot voivat seurata vapaaehtoistoimintaa ja saada sitä 
koskevaa tietoa keskeytyksettä (erityisesti lähettäviä ja isäntäprojekteja sekä vapaaehtoisia 
nuoria koskevan kvsvnnän ja tarjonnan osalta). 
ùi 
Yhteistyökumppanuuksilla pyritään kannustamaan kansainvälistä vapaaehtoistoimintaa 
koskevaa yhteistyötä paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla sekä julkisen että 
yksityisen alan toimijoiden välillä. 
Kohderyhmä: Kohderyhmä koostuu projektien toteuttamiseen, seurantaan, 
yhteensovittamiseen ja ohjaamiseen osallistuvista eri toimijoista: jäsenvaltioiden yhteisön 
toimintaan sisältyvien tiettyjen tehtävien (projektien kannustaminen, kohderyhmille 
suunnattu tiedotus, valmennus- ja ohjaustoiminnan yhteensovittaminen, projektien 
avustaminen ja seuranta, osallistuminen toimistojen välisen verkon toimintaan, 
yhteydenpito paikallisiin viranomaisiin, jne.) suorittamiseen osoittamista kansallisista 
organisaatioista ja vapaaehtoistoiminnan eri tasoilla (paikallisella, alueellisella ja 
kansallisella) toimivista julkisen ja yksityisen alan institutionaalisista 
y htei sty ökumppanei sta. 
Ohjausta koskevaan ohjelmalohkoon sisältyvät valmentamis- ja ohjaustoimenpiteet 
kohdistuvat puolestaan kaikkiin projektien toteuttamiseen, kulkuun ja seurantaan 
osallistuviin toimijoihin: vapaaehtoisten nuorten ohjaajiin, projektien yhteys- ja 
johtohenkilöihin, neuvonantajiin, varsinaisiin kouluttajiin, jne.). 
Tiedotusta ja tutkimusta koskeva ohjelmalohko kohdistuu kaikkiin niihin henkilöihin, joille 
ohjelma on tarkoitettu (ja jotka toimivat tiedotuksen kohderyhmänä ja tutkimuksen 
tutkimuskenttänä): 18—25-vuotiaisiin eurooppalaisiin nuoriin ja muihin nuorisopolitiikasta 
vastuussa oleviin toimijoihin. 
Talousarvio (miljoonaa ecua): 
Ohjelmalohko 5: 
TÄYDENTÄVÄT 
TOIMENPITEET 
D: Ohjaus 
E: Yhteistyökumppanuus 
F:Tiedotus/tutkimus/seuranta/ 
arviointi 
Ohjelmalohko 5 yhteensä 1998 
3,6 
0,7 
1,4 
5,7 1999 
4,6 
1,0 
1,8 
7,4 2000 
-
-2001 
-
-2002 
-
-5 vuotta 
-
-
Kyseisen ohjelmalohkon kustannusarviot perustuvat vuonna 1996 toteutetusta 
kokeilutoiminnasta ja koulutuksen, ammatillisen koulutuksen ja nuorisotoiminnan alalla 
harjoitetusta yhteisön toiminnasta saatuihin kokemuksiin sekä valmennus- ja 
ohjaustoimintaan osallistuneiden henkilöiden määrään ja yksikkökustannuksiin (vrt. 
jäljempänä olevat lisätiedot). 
Yhteisön rahoitusosuus kansallisille ja keskitetyille yhdenmukaistamisrakenteille 
(lähteenä on käytetty vapaaehtoisohjelman kokeilutoiminnan kansallisten rakenteiden 
L.S 
Q 
rahoituksen loppusummaa, joka oli 1,6 miljoonaa ecua vuonna 1996, ja kokeilutoiminnan 
keskitetylle organisaatiolle myönnetyn rahoituksen loppusummaa, joka oli 0,6 miljoonaa 
ecua vuonna 1996) 
Ohjelman toteuttamisen 
yhdenmukaistamista, 
tiedotusta ja tukemista 
koskevat organisaatiot 
Kansallinen taso 
(jäsenvaltioiden 
yhteisrahoitus) 
Keskitetty taso 
YHTEENSÄ 1998 
1,8 
0,6 
2,4 1999 
2 
0,8 
2,8 2000 
-
-2001 
-
-2002 
-
-YHTEENS 
Ä 
-
-
Koulutustoiminta: kustannukset ja laskentaperusteet 
Kustannukset 
Koulutus 
Opetuksen vastuuhenkilöiden 
koulutus 
Yhteyshenkilöiden koulutus 1998 
1,20 
0,60 
0,60 1999 
1,80 
0,90 
0,90 2000 
-2001 
-2002 
-5 vuotta 
-
Laskentaperusteet 
Opetuksen vastuuhenkilöiden 
koulutustilaisuuksien lukumäärä 
Yhteyshenkilöiden 
koulutustilaisuuksien lukumäärä 
Koulutustilaisuuksien kustannukset 
(ecua) 1998 
20 
20 
30000 1999 
30 
30 
30000 2000 
-2001 
-2002 
-5 vuotta 
-
24 
Ch 
9.2. Toiminnan perusteet 
9.2.1 Lukuisia eurooppalaisia nuoria kohdannut tämän hetkinen taloudellinen ja sosiaalinen 
epävakaus (epävarma työnsaanti, syrjääntymisuhka, uudet koulutustarpeet) pakottaa 
kiinnittämään huomiota nuoren aikuistumisvaiheeseen. Suurin osa jäsenvaltioista on 
osallistunut Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelman laatimiseen tätä yhteistä 
ajatusta silmällä pitäen. Ohjelmassa ehdotetaan vapaaehloisuusperiaatleen soveltamisia 
avoimessa kansainvälisessä ympäristössä (niin Euroopassa kuin kolmansissa maissakin), 
jotta nuorille voitaisiin tarjota uusia mahdollisuuksia päästä työelämään ja jotta he 
huomaisivat Euroopan kansalaisuuden merkityksen. 
9.2.2. Komissio on jo vuosia sitten havainnut, että jäsenvaltioilla, Euroopan parlamentilla ja 
valtiostasta riippumattomilla järjestöillä on ilmennyt yhä enemmän tarvetta soveltaa 
käytäntöön toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on parantaa ja laajentaa toimintaa 
eurooppalaisella tasolla nuorten vapaaehtoistyön toteuttamiseksi, nimenomaan nuorisoa 
koskevan eurooppalaisen yhteistyön osalta. SI {M 2000 -rahoitusdirektiivien mukaisesti 
toteutetussa ennakkoarvioinnissa vahvistettiin, että monivuotisen vapaaehtoistyön ohjelman 
perustamista koskevat edellytykset ovat olemassa: jäsenvaltioiden tuki, ohjelmaan 
mahdollisesti osallistuvien järjestöjen tuki ja nuorten todellinen kiinnostus. 
9.2.3. Komission valkoisessa kirjassa "Kasvu, kilpailukyky, työllisyys" esitetyissä 
suuntaviivoissa sekä Essenin (joulukuu 1994), Cannesin (kesäkuu 1995) ja Firenzen 
(kesäkuu 1996) Eurooppa-ncuvoston päätelmissä korostetaan, että alueellisten ja 
paikallisten aloitteiden edistäminen auttaa luomaan uusiin vaatimuksiin vastaavia 
työpaikkoja, ja että nuorten sosiaalista ja ammatillista syrjäytymistä ehkäiseviä 
toimenpiteitä on vahvistettava, erityisesti vapaaehtoistyötä kehittämällä. Komissio arvioi, 
että sen tässä ehdotuksessa esittämä aloite voi osaltaan edistää sekä selkeämpää uusien 
tarpeiden yksilöimistä että vastausten löytämistä. 
9.2.4.Nuorisoalan kansainvälinen yhteistyö paranee yhteisen hankkeen myötä. Nuoret 
eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelman avulla on mahdollista rakentaa useita siltoja 
erilaisten nuorisotoimintojen, kansalaisten osallistumista koskevien kysymysten ja nuorten 
sosiaalisen sopeutumisen ongelmien välillä. 
9.2.5. Monivuotinen nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelma toimii tärkeänä osana 
yhdentymisessä ja sosiaalisten suhteiden elvyttämisessä lukuisien eurooppalaisten nuorten 
osalta, jotka tulevaisuutta suunnitellessaan kohtaavat jatkuvasti ongelmia, jotka puolestaan 
johtuvat pitkäaikaisista taloudellisista vaikeuksista, käytösmallien kasvavasta 
yksilöllistymisestä, yhteiskunnallisten erojen kasvamisesta jne. 
9.2.6. Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelman toimet antavat tilaisuuden, josta on 
osoituksena Euroopan unionin vahvistus kokemuksesta ja pätevyydestä sekä 
kansalaistaitojen saamisesta, jotka on testattu käytännön jokapäiväisessä elämässä ja 
suurimmaksi osaksi monikulttuurisessa yhteisössä. 
^ 
9.2.7. Ennakkoarvioinnissa korostettiin, että Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelma 
pyrkii näiltä osin hakemaan todellisia nuorison tarpeisiin sopeutettuja vastauksia, joissa on 
otettu huomioon ohjelmaan osallistuvien eri nuorisoryhmien yksilöidyt erityistarpeet. 
9.2.8 Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelmassa kehitetyissä toimissa ehdotetaan 
innovatiivisia vastauksia uusiin vaatimuksiin, jotka koskevat koulutusta, nuorten 
sosiaalisen yhdentymisen ongelmia, aikuistumisvaiheeseen liittyviä erityisongelmia ja 
työelämän vastuukysymyksiä.Ohjelman sitominen paikalliselle tasolle kansainvälisen 
kehyksen kautta edistää paremmin sopeutumista muuttuvan maailman alati muuttuviin 
tietoihin ja tämän lisäksi, ennakkoarvioinnin suositusten mukaisesti, nuorisolle annettu 
mahdollisuus osallistua ohjelmaan täysivaltaisena toimijana tekee myös heidän 
erityistarpeensa ja ohjelman yhteensovittamisen mahdolliseksi. 
9.2.9. Uuden yhteisön elämään todelliseen ja aktiiviseen osallistumiseen sekä 
isäntäyhteisössä luotaviin lujiin sosiaalisiin siteisiin perustuvien toteututettujen 
toimenpiteiden tarkoituksena on antaa nuorille mahdollisuus kehittää sosiaalisia ja 
ammatillisia taitojaan sekä samalla edistää isäntäyhtcisön hyvinvointia. Tämä mahdollisuus 
kokeilla käytännössä aktiivisen ja vastuullisen kansalaisen roolia toisessa maassa, 
ympäristössä ja kulttuurissa antaa nuorille sysäyksen kehityksessä kohti sopeutumista 
muuttuvaan yhteiskuntaan, mutta antaa samalla heille mahdollisuuden osallistua 
positiivisen ja yhtenäisen eurooppalaisen identiteetin luomiseen. 
9.2.10. Tämä kokeilu edistää osaltaan yksilön huomioon ottavan yhteisön kansalaisuuden 
ajatuksen ja sen todellisen olemuksen uudelleen esiintuomista ja perustelua jokaisen nuoren 
kohdalta, samalla kun nuoret osallistuvat aktiivisesti yhteisön rakentamisen lujittamiseen 
Euroopan kansalaisuuden käsitteen avulla. Isäntänä toimivan paikallisyhteisön hyväksi 
tehtävän työn avulla nuoret voivat kokea millaista on kansalaisuus, jossa on eurooppalainen 
leima. 
9.2.11. Suunniteltujen toimien luonteen ja nuorten vapaaehtoisten huomattavan määrän 
ansiosta tämä ohjelma hyödyntää merkittävästi yhteiskunnan taloudellista kehitystä ja 
sosiaalista yhteenkuuluvuutta: yrittäjähengen edistämistä, pätevyyden hankkimista, 
työllisyyden parantamista, liikkuvuuden edistämistä, uusien toimenpiteiden luomista jne. 
9.2.12. Eurooppalainen vapaaehtoistyö parantaa paikallista taloudellis-sosiaalista 
ulottuvuutta välittömien vaikutusten kautta (lisätoiminta), ja pitkällä aikavälillä niiden 
vaikutukset ja tästä seuranneet toimenpiteet ovat myös määrällisiä (johdannaistoiminnan 
suuri kasvaminen) ja laadullisia (uusien toimintamuotojen kehittäminen) myös nuorten 
(pitkän aikavälin yhdentyminen) ja isäntäyhteisön (hyvinvoinnin lisääminen) hyväksi. 
9.2.13. Eurooppalaisen vapaaehtoistyön kautta syntyneellä liikevoimalla voi olla myös 
johdannaisvaikutuksia: yhdistykset, elimet, yhteisöt tai laitokset, jotka aloittavat ohjelman 
mukaisen yhteistyökumppanuuden voivat jatkaa yhteistyötä muissa hankkeissa. 
Osoitettuaan tärkeytensä eurooppalainen vapaaehtoistoiminta voi johtaa muiden 
samankaltaisten aloitteiden syntymiseen. 
U 
tn»MMm«i«sag^ 
9.2.14. Ohjelmassa suunniteltujen eri toimenpiteiden tarkoituksena on kansainvälinen 
yhteistyö, joka tuo lisäarvoa (erityisesti kielen ja kulttuurien tasolla) jäsenvaltioiden tai 
vapaaehtoistyössä toimivien järjestöjen kehittämiin toimiin. 
9.2.15. Eurooppalaisen vapaaehtoistyön ohjelman laajuus ja yhtenäinen lähestymistapa 
antavat (huonon koulutustason, puutteellisen pätevyyden tai alhaisten tulojen vuoksi) 
todella syrjäytyneille nuorille mahdollisuuden liikkua Euroopassa. 
9.2.16. Toteutettavat toimenpiteet tekevät nuorista todellisia välittäjiä, jotka mahdollistavat 
eurooppalaisen ulottuvuuden paikallisella tasolla sekä viimeksi mainitun tason liittämisen 
Euroopan laajuiseen verkkoon. 
9.2.17. Vapaaehtoistyön perinteet, jotka ovat eräissä maissa hyvin vanhat ja vahvat, ovat 
lähes olemattomat eurooppalaisella tasolla. Komission edistämillä toimenpiteillä luodaan 
uusia toimintamuotoja tällä hetkellä jäsenvaltioissa olemassa oleviin toimenpiteisiin 
verrattuna; ne täydentävät ja monipuolistavat jäsenvaltioiden toimenpiteitä, koska ne tuovat 
mukanaan uusia toimintatapoja ja laajennettuja näkökantoja. 
9.2.18. Ennakkoarvioinnissa korostettiin, että eurooppalaisen ulottuvuuden huomioon 
ottava monivuotinen vapaaehtoistyöohjelma on kokeilukenttä eurooppalaisen 
vapaaehtoisen nuoren arvon lisäämiselle, koska se mahdollistaa esitetyn ohjelman suotuisan 
kehityksen esteiden huomattavan vähentämisen sekä ohjelman kaikkien mahdollisuuksien 
käyttämisen. 
9.2.19. Tässä päätösehdotuksessa esitetyn ohjelman ajatukset perustuvat yhteisön ja 
jäsenvaltioiden täydentävyyden periaatteeseen, koska ohjelma toteutetaan tiiviissä 
yhteistyössä toimivaltaisten viranomaisten kanssa kaikilla tasoilla (yhteisön taso, 
kansallinen taso, sekä alueellinen ja paikallinen taso). Ohjelman avulla luodaan myös 
instituutioiden välisiä kumppanuuksia paikallisella ja kansainvälisellä tasolla, mikä 
helpottaa jäsenvaltioita ja kolmansia maita sekä näiden kansalaisia koskevien aloitteiden 
tekemistä. Ennakkoarvioinnissa korostettiin avoimesti tällaisten kumppanuussopimusten 
tekemisen merkitystä sekä verkostojen luomista ohjelman laadun parantamiseksi ja ovien 
avaamiseksi kaiken kokoisille järjestöille ja instituutioille. 
9.2.20. Yhteisön toimen avulla on mahdollista taata todellinen eurooppalainen ulottuvuus 
projekteille, jotka toimivat paikallisella tai kansallisella tasolla sekä varojen jakautumisen 
sekä saavutettujen tulosten suurempi yhtenäisyys. 
9.2.21. Kokeiluhankkeen alkamisesta saatujen opetusten ja ennakkoarvioinnin suositusten 
mukaisesti toimen täytäntöönpanemista koskevat toimintamenetelmät on toteutettu tavalla, 
joka yhdistää parhaalla mahdollisella tavalla keskushallinnon hajauttamisen, keinojen ja 
välittäjien tehokkuuden sekä säästöt, jotta suurin osa määrärahoista ohjautuisi suoraan 
nuorten hyväksi. 
27 
w 
9.2.22. Yhteisön toimen avulla voidaan yhdistää rahoitus- , asiantuntija-, kumppanuus- ja 
verkostovarat (hankkeita koskeva selvitysjärjestelmä, valmisteluun liittyvien mallien 
kehittäminen) ja tämän lisäksi toimenpiteiden pedagoginen sisältö saa eurooppalaisen 
ulottuvuuden (eri kulttuurien ja kielten oppiminen). Tästä on myös taloudellista 
(mittakaavaedut, varojen yhdistäminen) sekä pedagogista hyötyä (kansainvälinen ja 
kulttuurien välinen ulottuvuus), jotka ovat merkittävämpiä kuin asiaa koskevat yksittäiset 
jäsenvaltioiden aloitteet. 
9.2.23. Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelman toimeenpanoon vaadittavasta 
yhteisrahoituksesta vastaa pääasiallisesti isäntäprojekli. Ohjelma ei kuitenkaan vaikuta 
suuresti kansallisiin talousarvioihin. Ennakkoarvioinnissa huomautettiin, että 
rahoitusjärjestelmä, jossa säästetään yleisesti niukkoja julkisia varoja, on hyvin myönteinen 
asia ohjelmassa. 
9.2.24. Kansainvälisen ulottuvuuden keskeinen asema eurooppalaisessa vapaaehtoistyössä 
merkitsee yhdistyvässä yhteiskunnassa yhä järjestclmällisempää tietojen 
kansainvälistymistä ja maailmanlaajuisuutta, mikä on hyvin tärkeä valtti valmennettaessa 
nuoria työelämään. 
9.2.25. Toiminnan kansainvälisyys antaa alkuperältään yksityisen varojen hankkimiselle ja 
eräiden kulujen vähentämiseksi (kuljetus, vakuutukset) käytäville neuvotteluille 
yhtenäisyyttä ja luotettavuutta. Erityisesti yksityissektorilta (suuret eurooppalaiset 
yritykset) kerättäviä täydentäviä varoja varten perustettava rahasto on samalla tehokas 
kannustin toinien rahoituskustannusten vähentämiseksi sekä vapaaehtoistoiminnan 
vuosittaisen vauhdin kasvattamiseksi. 
9.2.26. Eurooppalainen vapaaehtoistyön toimintaohjelma vahvistaa yksilön 
henkilökohtaista kehitystä. Sen toiminnallinen järjestely (elämä yhteisössä) ja sen 
aikaansaamat tiedot ja avoimuus (kielellinen, maantieteellinen, historiallinen, sosiaalinen 
sekä ammatillinen ympäristö jne) sekä sen osaltaan edistämät kulttuurivaihdot (sosiaalisten 
ympäristöjen välillä, eri ikäryhmien ja kansallisuuksien välillä jne) vaikuttavat siihen, että 
eurooppalaisen vapaaehtoistyönohjelma on kokonaisvaltainen opetusmenetelmä, joka 
perustuu kaikkiin yksilön ulottuvuuksiin ja mahdollistaa itsensä ja muiden löytämisen, 
mikä on perusedellytyksenä vastuullisen kansalaisen toiminnalle. 
9.2.27. Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelma tarjoaa samalla kertaa 
mahdollisuuden oppia elämään kansalaisena ha toimimaan kansalaisena: se kerää yhteisen 
hankkeen ympärille erilaisista maantieteellisistä, kulttuurisista ja sosiaalisista ympäristöistä 
lähtöisin olevia yksilöitä, jotka voivat ottaa vastuuta, olla itsenäisiä ja solidaarisia. Ohjelma 
myös edistää yksilöiden itsenäistä toimintaa, mikä puolestaan auttaa heitä katsomaan 
yhteisönsä elämää uusin silmin ja mahdollistaa heidät osallistumaan aktiivisesti yhteisön 
elämään. 
2X 0 
9.2.28. Toiminta, johon nuoret osallistuvat, tekee mahdolliseksi sen, että: 
- nuoret voivat yksilöllisellä tasolla opetella toimimaan omien päätöstensä hyväksi, ottaa 
vastuuta, opetella kriittisyyttä, kehittää itsenäisyyttään ja viestintäkykyjään; nuoret 
eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelman tukemille oppimistilanteille on leimaa-antavaa se, 
että nuoret ovat itse halunneet ne ja tutkineet niitä, eikä niitä ole väkinäisesti annettu muulta 
taholta; 
- nuoret voivat yhteiskunnan tasolla kokea arkipäivän solidaarisuuden ja huomata, 
todellisuudessa ajatuksen ihmisten riippuvuudesta toisistaan ja yhteisten etujen huomioon 
ottamisesta yhtä aikaa yksilön etujen kanssa; 
- nuoret voivat sosiaalisella tasolla havaita ja ymmärtää paremmin tietyt sosiaaliset tarpeet 
ja niiden alkuperän, sosiaalisten rakenteiden toiminnan ja tavat niihin osallistumiseen sekä 
toimenpiteiden toteuttamiseen liittyvien alojen ammattilaisten vaatimusten tason; 
- nuoret voivat kulttuurien välisen oppimisen tasolla ymmärtää perinteistä ja kulttuureista 
johtuvia rajoituksia sekä kohdata todellisuudessa erilaisia kulttuureja, sosiaalisia tasoja, 
taloudellisia tilanteita ja muodostaa niistä omat käsityksensä. 
9.2.29. Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelman toiminta perustuu kumppanuuden 
aloittamiseen yhdistysten, kaupungin tai kylän asukkaiden, paikallisten edustajien, 
hallintoviranomaisten ja yritysten välillä. Isäntäprojekti yhdistää muualta tulleita nuoria, 
jotka osaltaan edistävät oman ympäristönsä hyvinvointia ja nuoret eurooppalaiset 
vapaaehtoiset -ohjelma luo uusia kumppanuussuhteita instituutioiden välille, minkä 
ennakkoarvioinnissa todettiin olevan hyvin tärkeä ja kiinnostava alue. 
9.2.30. PO I:n, PC) VIII:n ja kolmansien maiden välisen yhteistyön avulla voitaisiin kehittää 
täydentäviä toimia ja yhteisvaikutusta sekä kokeilla uusia keinoja yhteis- ja 
vapaaehtoistyön alalla. 
9.3. Toimenpiteiden seuranta ja arviointi 
Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelmaa koskevan päätösehdotuksen 10 artiklan 
mukaisesti komissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet tämän päätösehdotuksen 
täytäntöönpanon jälkeen, jotta ohjelman seuranta ja jatkuva arviointi voidaan taata, ottaen 
samalla huomioon päätavoite ja erityistavoitteet. 
Seuranta 
Komissio seuraa jatkuvasti ohjelman täytäntöönpanoa sen tehokkuuden valvomiseksi. 
Komissio ottaa seurannassaan huomioon myös: 
- yhteensovittamisesta huolehtivien tahojen ja eri institutionaalisten yhteistyökumppaneiden 
sille säännöllisesti laatimat kertomukset. 
29 
^ 
- ohjelman käyttäjien eli nuorten osallistumisen. Tarkoituksena on liittää nuoret tiiviisti 
mukaan ohjelman seurantaan ja arviointiin erikseen määriteltävien keinojen avulla, joita 
ovat esimerkiksi seminaareihin osallistuminen, haastattelujen tekeminen, 
vapaaehtoistyöntekijän pitämä muistikirja jne. 
Aloitekyvyn ja yrittäjyyden tukemista koskevalle ohjelmalohkolle myönnetty tuki on 
luonteensa vuoksi (vapaaehtoistoiminnan seurantaa) ohjelman valvontaan liittyvä väline 
(erityisesti ohjclmalohkot 1, 2 ja 3). 
Suoriutumisen osoittimet 
Ennakkoarvioinnissa suositeltuja seuraavia osoittimia voidaan käyttää ohjelman 
seurannassa ja arvioinnissa: 
Tuloksen osoittimet 
Määrälliset 
Yleiset: 
- ohjelmaan osallistuvien nuorten lukumäärä ja kotipaikka 
- ohjelmaan osallistuvien vaikeassa tilanteessa olevien nuorten osuus 
- naisten ja miesten tasainen osuus 
Erityiset: 
-jokaiseen ohjelmalohkoon osallistuvien nuorten lukumäärä ja kotipaikka 
- isäntäprojektien ja komission alaisten lähettävien projektien (ohjelmalohkot 1 ja 2 ) 
lukumäärä 
- pitkäaikaisten ja lyhytaikaisten toimintojen jakautuminen sekä keston keskiarvo (ohjelmaloh 
- yhteisön sisäisen toiminnan ja kolmansien maiden toiminnan tasapaino (ohjelmalohkot 
1 ja 2) 
- vapaaehtoistoiminnan muuttaminen aloitteiksi/koulutukseksi (ohjelmalohko 4) 
- vapaaehtoistyön epäonnistumisaste (ohjelmalohkot 1, 2 ja 3) 
- aloitekyvyn ja yrittäjähengen tukemisen epäonnistumisaste (ohjelmalohko 4) 
Laadulliset 
Yleiset: 
- toimintaa koskevien toiminta-alojen tyypit 
- toiminnan maantieteellinen jakautuminen; kumppanuuden tasainen jakautuminen 
(pohjoinen-etelä, alueelliset suhteet) 
Erityiset: 
- pedagogisen sisällön laatu (ohjelmalohkot 1,2 ja 3) 
- kielellinen oppiminen (ohjelmalohkot 1.2 ja 3) 
30 
O 
r D 
- hankkeen innovatiivinen ulottuvuus (ohjelmalohkot 3 ja 4) 
- isäntäyhteisön hyöty (ohjclmalohkot 1,2 ja 3) 
Vaikutuksen osoittimet 
Määrälliset 
Yleiset 
- nuorten itsensä luomien uusien toimintojen määrä 
- vapaaehtoistyöntekijöiden taholta tulevan kysynnän ja institutionaalisten kumppaneiden 
tarjoaman toiminnan kasvu 
Erityiset 
- vapaaehtoistyöhön osallistuneiden nuorten työhönoton määrä (ohjelmalohkot 1, 2 ja 3) 
- vapaaehtoislyöpyyntöjen maarajoihin ei voitu vastata (ohjelmalohkot 1 ja 2) 
Laadulliset 
Yleiset 
- toiminnan sopeuttaminen yksittäisiin tarpeisiin 
- vapaaehtoistyön määrä niissä maissa, joissa tällä työllä ei ole todellisia perinteitä 
- nuorten osallistuminen ja vastuunotto 
- Euroopan kansalaisuuden ajatuksen määrittelemisen ja kehittämisen edistäminen; 
eri yhteistyökumppaneiden eurooppalaisen ulottuvuuden vastaanotto 
Erityiset 
- paikallisen kehittämisen edistäminen (ohjelmalohkot 1, 2 ja 3) 
- vapaaehtoistyöntekijän hankkimat eri alojen taidot (ohjelmalohkot 1, 2 ja 3) 
- vapaaehtoistyön synnyttämän sosiaalisen elinvoiman säilyminen paikallisella tasolla sen 
jälkeen kun vapaaehtoistyöntekijät ovat lähteneet (ohjelmalohkot 1, 2 ja 3) 
- vapaaehtoistyön aikana hankitun kokemuksen hyödyntäminen (ohjelmalohkot 1, 2 ja 3) 
- seurantatoiminnan aikana hankitun kokemuksen hyödyntäminen (ohjelmalohko 4) 
- kansainvälisten yhteistyökumppaneiden säilyminen vapaaehtoistoiminnan osalta 
(ohjelmalohkot 1,2, 3 ja 5) 
Säädettyä jälkiarviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja toteuttamisaikataulu 
Päätöksen 10 artiklan mukaan komissio esittää ohjelman toisen täytäntöönpanovuoden 
kuluessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle arviointikertomuksen, jonka avulla 
määritellään mahdolliset uudet täytäntöönpanoa koskevat suuntaviivat ja yksityiskohtaiset 
säännöt sekä uusi talousarvio, joka koskee ohjelman kolmea viimeistä vuotta. Arvioinnissa 
otetaan myös huomion kokeilutoiminnan arviointitulokset ja Nuorten Eurooppa -ohjelman 
lopullinen arviointi. 
f 
Kuten edellä on mainittu, ohjelmaa arvioidaan toisen täytäntöönpanovuoden kuluessa. 
Komission esittämä arviointikertomus perustuu erityisesti itsenäisen järjestön tekemään 
ulkopuoliseen arviointiin. Arvioinnissa otetaan myös huomioon (edellä mainittujen 
osoittimien osalta saatujen tietojen avulla) nuorten mielipide (itsearviointi) ja sellaisten 
henkilöiden mielipide, joita hankkeet koskevat suoraan (yhteensovittamisrakentect, 
institutionaaliset yhteistyökumppanit) tai nuorten läsnäolon kautta hankkeista hyötyvien 
mielipide (yhteisöjen, järjestöjen, kaupunginosien ja kylien asukkaat jne). Arvioinnissa 
otetaan tämän lisäksi huomioon ohjelmasta hyötyvien nuorten ryhmän ja ohjelman 
ulkopuolella olevien nuorten ryhmän välisen vertailun tulokset. 
10. HALLINTOMENOT 
Komissio päättää vuosittain varojen jakamista koskevassa päätöksessään myös hallintoa 
koskevien tarpeellisten varojen tehokkaasta liikkeelle laskusta, jolloin otetaan huomioon 
myös henkilöstöjä budjettivallan käyttäjän myöntämät lisämäärärahat. 
fi 
10.1 Vaikutukset henkilöstön lukumäärään 
TYOPAIKKATYYPIT 
Virkamiehet tai 
väliaikainen 
henkilöstö A 
B 
C 
Muut voimavarat 
YHTEENSÄ TOIMINNAN 
HALLINTOTEHTÄVIIN 
NIMITETTÄVÄ HENKILÖSTÖ 
Pysyvät 
työpaikat 
8 
1 
2 
II Väliaikaiset 
työpaikat 
2 
2 JOSTA 
Kyseisessä 
PO:ssa tai 
osastossa 
käytettävissä 
olevat voima­
varat 
8 
3 
2 
13 Ylimää­
räiset voima­
varat KESTO 
vuodesta 
1998 
alkaen 
vuodes­
ta 1998 
alkaen 
10.2. Ylimääräisten inhimillisten voimavarojen yleinen rahoitusvaikutus 
I I Määräs I LASKENTATAPA I 
Virkamiehet 
Väliaikaiset muuhun henkilöstöön 
kuuluvat 
Muut varat (budjettikohta 
ilmoitettava) 
Yhteensä 
Henkilöstömenot jotka ovat tarpeen tämän ohjelman toteuttamiseksi katetaan olemassaolevista 
voimavaroista: 11 virkaa + 2 tilapäistä toimihenkilöä (luokat AI, A2, A4, A5)}: 1.300.000 ecua 
vuodessa. 
.11 
~> 
10.3. Toimesta johtuvien muiden hallintomenojen kasvu 
I BUDJETTIKOHTA I MÄÄRÄs I LASKENTATAPA I 
(NUMERO JA NIMIKE) 
A 2510 46 200 komitean 2 kokousta/vuosi 
Komiteoiden kokoontumisista (2 edustajaa/jäsenvaltio) 
aiheutuvat kulut 
Yhteensä 125 400 
YHTEENSÄ 
Ohjelman toteuttaminen tarkoittaa lisämenojen kasvua kokouskulujen osalta (kohta A 2500 kansallisten 
osallistujien 3 kokousta/vuosi: 36 000 ecua; 800 ecua 3 x 15 jäsenelle) ja työmatkakulut (kohta A 1300 3 
työmatkaa vuodessa/jäsenvaltio: 36 000 ecua; 800 ecua 3 x 15 jäsenelle). Kyseiset menot katetaan 
nykyisistä varoista. 
34 
"H 
ISSN 1024-4492 
K0M(96) 610 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 16 
Luettelonumero : CB-C0-96-656-FI-C 
ISBN 92-78-13169-5 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg