PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Tässä ehdotuksessa säädetään poikkeuksellisista ja kohdennetuista muutoksista Euroopan rakenne- ja investointirahastoja ja vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahastoa, jäljempänä ’FEAD-rahasto’, varten kaudelle 2014–2020 luotuun oikeudelliseen kehykseen. Muutoksilla vastataan Venäjän federaation hyökkäykseen Ukrainaan ja sen vaikutuksiin Euroopan unioniin ja etenkin useisiin sen itäisiin alueisiin.

Venäjän provosoimattoman ja perusteettoman sotilaallisen hyökkäyksen seurauksena EU:hun ja erityisesti useisiin sen itäisiin alueisiin kohdistuu välittömiä haasteita, kuten kolmansien maiden kansalaisten pakeneminen Venäjän hyökkäyksen kohteeksi joutuneesta Ukrainasta.

Komissio on jo ryhtynyt toimiin auttaakseen jäsenvaltioita tässä asiassa julkaisemalla 8. maaliskuuta 2022 aloitteen koheesiopoliittisesta tukitoimesta Euroopan pakolaisten auttamiseksi (CARE). Siinä ehdotettiin useita kohdennettuja muutoksia asetuksiin (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) N:o 223/2014, jotta jäsenvaltiot voisivat käyttää joustavammin jäljellä olevaa osuuttaan määrärahoista, jotka niille on kohdennettu vuosien 2014–2020 monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistetuista Euroopan aluekehitysrahaston, jäljempänä ’EAKR’, Euroopan sosiaalirahaston, jäljempänä ’ESR’, ja FEAD-rahaston sekä koheesiota ja Euroopan alueita tukevan elpymisavun, jäljempänä ’REACT-EU-väline’, varoista. Joustovaraa tuo erityisesti EAKR- ja ESR-rahastoihin sovellettava mahdollisuus rahoittaa yhdestä rahastosta toisen rahaston perusteella tukikelpoisia toimia, jotta jäsenvaltiot pystyisivät vastaamaan muuttoliikkeeseen liittyviin haasteisiin mahdollisimman tehokkaasti ja nopeasti, sekä mahdollisuus soveltaa EU:n 100 prosentin osarahoitusosuutta ylimääräisen tilivuoden ajan kansallisiin talousarvioihin kohdistuvan rasitteen keventämiseksi.

CARE-toimenpidepaketin tarjoamista joustomahdollisuuksista huolimatta on selvää, että Ukrainasta saapuvan valtavan pakolaisvirran maahantulon hallinnointi lisää välittömästi jäsenvaltioiden talousarviopaineita. Vaikutukset kohdistuvat erityisesti niihin jäsenvaltioihin, joilla on maaraja Ukrainan kanssa, sillä niiden on tarjottava tukea esimerkiksi asumis-, sosiaali- ja liikennepalveluiden muodossa. Monien sotaa pakenevien lopullinen määränpää on kuitenkin muissa jäsenvaltioissa, joista osaan saapuu niiden omaan väestöön verrattuna huomattavan paljon tulijoita. Tästä aiheutuvat ylimääräiset haasteet horjuttavat entisestään jäsenvaltioiden valmiuksia pohjustaa talouden palautumiskykyä tukevaa elpymistä covid-19-pandemiasta.

Rahastoista myönnettävä tuki olisi saatava liikkeelle nopeasti, jotta voidaan vähentää kansallisiin talousarvioihin kohdistuvaa rasitetta. Sen vuoksi on tarpeen väliaikaisena ja poikkeuksellisena toimenpiteenä ja tavanomaisissa olosuhteissa sovellettavista säännöistä poikkeamatta korottaa REACT-EU-välineestä maksettavan ennakkomaksun määrää kaikkien jäsenvaltioiden osalta. Näistä korotetuista ennakkomaksuista olisi osoitettava suurempi osuus niille jäsenvaltioille, joihin saapuu eniten pakolaisia Ukrainasta, olivat ne sitten kauttakulkumaita tai lopullisia kohdemaita. Tilanne elää koko ajan, sillä sotapakolaisten määrä kasvaa hetki hetkeltä ja tulijoiden rekisteröintiprosessi on käynnissä jäsenvaltioissa. Saadakseen tilannekuvan siitä, millainen paine jäsenvaltioihin kohdistuu pakolaistulvan myötä, komissio laski, paljonko tulijoita on suhteessa maiden omaan väestöön. Apuna käytettiin tietoja, jotka saatiin jäsenvaltioilta EU:n muuttoliikettä käsittelevän varautumis- ja kriisinhallintaverkoston kautta sekä kansainvälisiltä järjestöiltä ja luotettavista julkisista lähteistä.

Raportointi halutaan pitää yksinkertaisena, joten jäsenvaltioiden olisi raportoitava vasta toimenpideohjelman lopullisen täytäntöönpanokertomuksen yhteydessä, miten ylimääräisillä ennakkomaksuilla on helpotettu Ukrainasta pakenevien tilannetta ja edistetty talouden elpymistä.