Erityiskertomus Alueellisia 
investointikehyksiä 
koskevien avustusten ja 
rahoituslaitosten 
myöntämien lainojen 
yhdistämisen vaikuttavuus 
EU:n ulkopolitiikan 
tukemisen kannaltaFI 2014  nro 16
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
P . +352 4398-1
Sähköposti: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu).
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2014
ISBN 978-92-9207-024-3
doi:10.2865/85310
© Euroopan unioni, 2014
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Printed in Luxembourg
FI 2014  nro 16
Erityiskertomus Alueellisia 
investointikehyksiä 
koskevien avustusten 
ja rahoituslaitosten 
myöntämien lainojen 
yhdistämisen vaikuttavuus 
EU:n ulkopolitiikan 
tukemisen kannalta
(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)
02
 Sisällys
Kohta
 Sanasto ja lyhenteet
I – VIII Tiivistelmä
1 – 13 Johdanto
1 – 4 Ulkoisen yhteistyön alan avustusten ja lainojen yhdistämisen mahdolliset hyödyt
5 – 13 EU:n yhdistämismekanismit
14 – 15 Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa
16 – 52 Huomautukset
16 – 37 Alueelliset investointivälineet on perustettu asianmukaisesti, mutta komission  
hallinnoinnissa on yhä puutteita
17 – 21 Alueellisten investointivälineiden perustaminen on asianmukaista ja sääntely- ja  
menettelykehys paranee
22 – 31 Valituksi tulee sopivia hankkeita, mutta komission arvioinnissa ei painoteta  
riittävästi EU:n avustusten lisäarvoa ja määriä
32 – 33 Komissio suorittaa tarpeettoman suuria ennakkomaksuja
34 Investointivälineiden alaryhmiin liittyvien jälleenlainattavien lainojen  
myöntämisperusteet olivat löyhiä tai suurpiirteisiä
35 – 37 Komissio seurasi avustusten täytäntöönpanoa vaihtelevasti
38 – 52 Avustusten ja lainojen yhdistämismekanismien odotettuja hyötyjä ei ole vielä  
saavutettu täysimääräisesti
39 – 42 Ainoastaan puolessa tarkastetuista hankkeista oli osoitettavissa, että avustus  
oli tarpeen lainan myöntämistä silmällä pitäen
43 – 46 Komission mahdollisuuksia osallistua toimintapolitiikkojen laadintaan ja mahdollisuuksia  
vaikuttaa hankkeiden perustamis- ja hallinnointitapaan ei hyödynnetty täysimääräisesti
47 – 52 Yhdistämismekanismien käyttö edisti rahoittajien koordinointia, mutta EU:n rahoituksen  
näkyvyys on toistaiseksi jäänyt vähäiseksi
03 Sisällys
53 – 60 Johtopäätökset ja suositukset
 Liite I  –  Alueellisten investointivälineiden yleinen kattavuus
 Liite II  –  Komission sitomat, sopimat ja maksamat määrät kutakin alueellista 
investointivälinettä kohti (tilanne 31.12.2013)
 Liite III  –  Hyväksyttyjen hankkeiden määrä kutakin alueellista investointivälinettä kohti 
kaudella 2007–2013
 Liite IV  –  Rahoitusosuudet alueellisten investointivälineiden kaudella 2007–2013 
hyväksymille 387 hankkeelle
 Liite V  –  Rahoituslaitosten lainat kutakin alueellista investointivälinettä kohti kaudella 
2007–2013
 Liite VI  –  Tarkastetuista EU–Afrikka-infrastruktuurirahaston hankkeista poimittu 15 
hankkeen otos
 Liite VII  –  Tarkastettu 15 naapuruuspolitiikan investointivälineen hankkeen otos
 Liite VIII  –  Investointivälineiden alaryhmien perustamishankkeita koskeva tarkastusotos
 Liite IX  –  Kohdassa 42 tarkoitetut hankkeet
 Komission vastaus
04
 Sanasto  
ja lyhenteet
AFD : Agence française de développement  
AFD on ranskalainen julkinen kehitysrahoituslaitos, jonka tarkoituksena on toimia köyhyyttä vastaan ja 
edistää talouskasvua kehitysmaissa ja Ranskan merentakaisilla alueilla. AFD on Ranskan pääasiallinen 
täytäntöönpanovirasto kehitysyhteistyön alalla.
AIF: Aasian investointikehys
CIF: Karibian alueen investointikehys
EBRD : Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki  
EBRD on julkisessa omistuksessa oleva kehityspankki, jonka päätoimipaikka on Lontoossa. EBRD edistää siirtymistä 
avoimiin markkinatalouksiin Keski- ja Itä-Euroopan ja Keski-Aasian välisillä alueilla sekä eteläisen ja itäisen Välimeren 
alueilla. EBRD tarjoaa hankerahoitusta pankeille, teollisuuslaitoksille ja yrityksille. Rahoituksen kohteena ovat sekä 
uudet yritykset että olemassa olevien yritysten investoinnit. Painopisteenä on yksityissektori, mutta EBRD toimii 
myös julkisessa omistuksessa olevien yritysten kanssa.
EIP: Euroopan investointipankki  
EIP on Euroopan unionin pankki. EIP:n omistavat Euroopan unionin jäsenvaltiot. Pankki edustaa jäsenvaltioiden 
etuja ja tekee tiivistä yhteistyötä muiden EU:n toimielinten kanssa EU:n toimintapolitiikan täytäntöönpanossa 
rahoittamalla investointihankkeita.
EKR : Euroopan kehitysrahasto  
Euroopan kehitysrahastot (EKR) ovat pääasialliset rahoitusvälineet, joiden avulla Euroopan unioni tukee Afrikan, 
Karibian ja Tyynenmeren valtioiden sekä merentakaisten maiden ja alueiden kanssa tehtävää kehitysyhteistyötä. 
Euroopan unionin suhteet AKT-valtioihin sekä merentakaisiin maihin ja alueisiin perustuvat Cotonoussa 23 päivänä 
kesäkuuta 2000 tehtyyn kumppanuussopimukseen (”Cotonoun sopimus”), joka kattaa 20 vuoden ajanjakson. 
Sopimuksen keskeisenä tavoitteena on vähentää köyhyyttä ja lopulta poistaa se.
EU:n edustustot : EU:ta edustaa 139 edustustoa ja toimistoa eri puolilla maailmaa. EU:n edustustot kuuluvat 
Euroopan komission hallintorakenteeseen, mutta ne palvelevat koko EU:n etuja.
EuropeAid : Kehitys- ja yhteistyöpääosasto – EuropeAid
IFCA : Keski-Aasian investointikehys
IFP: Tyynenmeren investointikehys
IMF : Kansainvälinen valuuttarahasto
ITF: EU–Afrikka-infrastruktuurirahasto
05 Sanasto ja lyhenteet 
KfW : Kreditanstalt für Wiederaufbau  
KfW on yritystoimintaa edistävä Saksan liittotasavallan pankki, jonka päätoimipaikka on Frankfurtissa. Pankin 
kehitysyhteistyöstä vastaava osasto huolehtii talousalan kehitysyhteistyöstä Saksan valtion nimissä.
LAIF : Latinalaisen Amerikan investointikehys
MRI : Keskinäistä luottamusta koskeva aloite  
MRI on virallinen toimintakehys, jonka AFD, EIP ja KfW perustivat vuonna 2009. Toimintakehyksen tarkoituksena 
on lisätä kehitysyhteistyöhankkeiden yhteisrahoituksen vaikuttavuutta. Toimintakehyksen puitteissa delegoidaan 
useimmat tiettyyn toimeen liittyvät tehtävät päärahoittajalle ja tunnustetaan menettelyt vastavuoroisesti.
Muu kuin markkinaehtoinen laina : Muu kuin markkinaehtoinen laina myönnetään huomattavasti edullisemmin 
ehdoin kuin markkinaehtoinen laina. Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF) määrittää muun kuin markkinaehtoisen 
lainan osuuden lainan nimellisarvon ja lainanottajan diskontattujen tulevien velanhoitomaksujen kokonaissumman 
välisen erotuksen perusteella. Määrä ilmaistaan prosenttiosuutena lainan nimellisarvosta.
NIF: Naapuruuspolitiikan investointiväline
ROM : Tulosperusteinen seurantajärjestelmä ( Results Oriented Monitoring ). 
Tulosperusteisen seurantajärjestelmän avulla tarkistetaan hankkeita ja ohjelmia ja annetaan parannussuosituksia.
WBIF : Länsi-Balkanin investointikehys
06
 Tiivistelmä
I
Yhdistämismekanismien avulla rahoituslaitosten 
myöntämät lainat1 yhdistetään avustuksiin. Yhdis -
tämisen avulla avustusten myöntäjät voivat edistää 
ulkoiseen yhteistyöhön suuntaamiensa varojen vipu -
vaikutusta hyödyntämällä rahoituslaitosten myöntä -
miä lainoja. Avustusten myöntäjät voivat yhdistämisen 
avulla vaikuttaa myös toimintapolitiikkojen laadintaan 
ja/tai hankkeiden perustamis- ja hallinnointitapaan. 
Lainojen ja avustusten yhdistäminen voi myös edistää 
sidosryhmien välistä yhteistyötä kehitysavun alalla ja 
parantaa tuen näkyvyyttä.
II
Komissio ja jäsenvaltiot ovat vuodesta 2007 alkaen 
perustaneet kahdeksan alueellista investointivälinettä, 
jotka kattavat komission ulkoisen yhteistyön koko -
naisuudessaan. Kaudella 2007–2013 EU ohjasi alueel -
lisiin investointivälineisiin rahoitusta yhteensä 2 106 
miljoonaa euroa. Kehitysrahoituslaitokset määrittävät 
hankkeita ja hakevat avustuksia, joita myöntävät 
toimeenpanoelimet (kuten komissio), jäsenvaltiot ja 
muut rahoittajat. Rahoituslaitokset tekevät suurimman 
osan teknistä apua koskevista sopimuksista ja huoleh -
tivat hankeseurannasta.
III
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus kattoi alu -
eelliset investointivälineet niiden perustamisesta 
alkaen. Tilintarkastustuomioistuin arvioi erityisesti, 
kuinka vaikuttavaa oli alueellisiin investointivälineisiin 
liittyvien avustusten yhdistäminen rahoituslaitosten 
myöntämiin lainoihin. Tarkastus keskittyi alueellisten 
investointivälineiden perustamiseen ja hallinnointiin 
sekä siihen, missä määrin yhdistämiseltä odotetut 
hyödyt oli saavutettu. Tarkastuksen yhteydessä suori -
tettiin analyyttinen arviointi, haastateltiin komission 
henkilöstöä, esitettiin kyselytutkimus 40:lle EU:n edus -
tustolle (joista 22 vastasi), käytiin neljässä keskeisessä 
rahoituslaitoksessa ja tutkittiin 30 hankeavustusta 
käsittänyt otos.
1 Lainojen lisäksi käytössä on pienemmässä määrin myös muita 
rahoitusmuotoja, jotka eivät perustu avustuksiin.IV
Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että alueellisia 
investointivälineitä koskevien avustusten yhdistämi -
nen rahoituslaitosten myöntämiin lainoihin EU:n ulko -
politiikan tukemista silmällä pitäen on ollut yleisesti 
ottaen vaikuttavaa. Alueelliset investointivälineet oli 
perustettu onnistuneesti, mutta yhdistämisen kaikkia 
potentiaalisia hyötyjä ei kyetty toteuttamaan täysi -
määräisesti komission hallinnointipuutteiden takia.
V
Jäsenvaltiot ja komissio varmistivat, että alueelliset 
investointivälineet perustettiin asianmukaisesti ja että 
ne ovat nyt vakaasti toiminnassa. Lainarahoituksesta 
vastasi lähinnä neljä eurooppalaista rahoituslaitosta, 
jotka määrittivät rahoituskelpoiset investoinnit. 
Viimeisten seitsemän vuoden aikana ne ovat yksilöi -
neet hankkeet, joihin käytettävissä olevaa rahoitusta 
voidaan sitoa.
VI
Kaikki tilintarkastustuomioistuimen tutkimat 30 han -
ketta oli katsottu relevanteiksi asianomaisten alueiden 
ja maiden kannalta. Komission suorittama hyväksy -
misprosessi ei kuitenkaan ollut perusteellinen, eikä 
avustusten myöntämispäätösten tekemistä tietyllä 
tasolla useinkaan perusteltu vakuuttavan evidenssin 
avulla. Komissiolla ei myöskään ollut ohjeita päätök -
sentekoperusteista. Kun avustukset oli myönnetty, 
suoritettiin tarpeettoman suuria ennakkomaksuja. 
Komission suorittaman seurannan avulla ei kyetty 
kaikissa tapauksissa varmistamaan, että avustuksilla 
saavutettiin lisäarvoa.
Tiivistelmä 07
VII
Alueelliset investointivälineet tarjosivat kehitysyh -
teistyökumppaneille foorumin tiiviille yhteistyölle ja 
sellaisiin hyvin laajamittaisiin hankkeisiin ryhtymiselle, 
joiden rahoittaminen olisi muutoin ollut vaikeaa. 
Lainojen kanssa yhdistettävien avustusten myöntämis -
perusteet olivat selvät joissakin tapauksissa - varsinkin 
tapauksissa, joissa oli täytettävä muun kuin markkina -
ehtoisen lainan myöntämisperusteet. Tämä ei kuiten -
kaan ollut ilmeistä noin 50 prosentissa tarkastetuista 
tapauksista. Komissio ei hyödyntänyt täysimääräisesti 
mahdollisuuksia vaikuttaa myönteisesti hankkeiden 
perustamistapaan tai laajemmin alakohtaiseen toimin -
tapolitiikkaan. EU:n tuen näkyvyys on toistaiseksi jää -
nyt vähäiseksi, vaikka komissio onkin ryhtynyt toimiin 
tilanteen korjaamiseksi.
VIII
Tilintarkastustuomioistuin esittää komissiolle joukon 
suosituksia, joiden tarkoituksena on parantaa alueellis -
ten investointivälineiden vaikuttavuutta. Suositukset 
koskevat hankkeiden valintaa ja avustusten myöntä -
mistä, rahoituksen maksua, EU:n avustusten täytän -
töönpanon seurantaa sekä EU:n tuen näkyvyyden 
parantamista.
08
 Johdanto
Ulkoisen yhteistyön alan 
avustusten ja lainojen 
yhdistämisen mahdolliset 
hyödyt
01 
Yhdistämismekanismien avulla rahoi -
tuslaitosten myöntämät lainat2 yhdis -
tetään avustuksiin. Avustukset voivat 
olla erityyppisiä, mutta EU:n ja kehitys -
maiden välisessä yhteistyössä yleisim -
min käytettäviä avustuksia ovat suorat 
investointiavustukset, korkotuet, tekni -
nen apu ja lainatakuujärjestelmät.
02 
Yhdistämismekanismien päätavoittee -
na on edistää ulkoiseen yhteistyöhön 
suunnattavien varojen vipuvaikutus -
ta hyödyntämällä rahoituslaitosten 
myöntämiä lainoja. Yhdistämisen 
avulla on tarkoitus tukea investointeja 
erityisesti tilanteissa, joissa rahoitus -
mahdollisuudet eivät ole optimaaliset: 
toimet tai infrastruktuuri saattavat 
olla toteutuskelpoisia, mutta niille ei 
löydy riittävästi rahoitusta markki -
nalähteistä. Seuraavat keskeiset syyt 
vaikuttavat siihen, että hankkeet eivät 
houkuta rahoittajia tavanomaisin 
markkinahinnoin:
a) hankkeet eivät ole tarpeeksi kan -
nattavia, mutta niillä on huomat -
tavia taloudellisia, ympäristökysy -
myksiin liittyviä ja/tai taloudellisia 
etujab) hankkeet ovat liian riskialttiita
c) hankkeet toteutetaan raskaasti 
velkaantuneissa maissa, joihin 
sovelletaan Kansainvälisen valuut -
tarahaston (IMF) lainavaatimuksia 
(ks. laatikko 1 ).
03 
Sen lisäksi, että yhdistämismekanismi -
en yhteydessä hyödynnetään rahoitus -
laitosten myöntämiä lainoja, yhdistä -
minen tarjoaa avustusten myöntäjille 
mahdollisuuden osallistua toiminta -
politiikkojen laadintaan tai vaikuttaa 
hankkeiden perustamis- ja hallinnointi -
tapaan. Tämä voi tapahtua esimerkiksi 
lieventämällä hankkeiden kielteisiä 
ulkoisvaikutuksia, kuten haitallisia 
ympäristö- tai yhteiskuntavaikutuksia, 
tai tarjoamalla lisärahoitusta hankkeen 
erityistavoitteisiin, kuten hallinnol -
listen taikka teknisten valmiuksien 
kehittämiseen.2 Lainojen lisäksi käytössä on 
pienemmässä määrin myös 
muita rahoitusmuotoja, jotka 
eivät perustu avustuksiin.
Raskaasti velkaantuneisiin maihin sovellettavat IMF:n lainavaatimukset
IMF edellyttää, että raskaasti velkaantuneet maat tekevät pelkästään lainasopimuksia, joiden ehdot ovat 
huomattavasti edullisempia kuin markkinaehtoisten lainojen ehdot. Näitä lainoja kutsutaan muiksi kuin mark -
kinaehtoisiksi lainoiksi. IMF edellyttää, että raskaasti velkaantuneissa maissa muiden kuin markkinaehtoisten 
lainojen osuus on vähintään 35 prosenttia.Laatikko 1
09 Johdanto
04 
Yhdistämismekanismien käytöstä voi 
koitua myös muita, yleisluontoisempia 
hyötyjä:
a) Mekanismien käyttö edistää 
sidosryhmien välistä yhteistyötä 
kehitysavun alalla. Yhdistämis -
mekanismeja perustetaan 
yhteistyössä eurooppalaisten 
rahoitus  laitosten kanssa, joten 
mekanismeja käytettäessä voi -
daan hyödyntää rahoituslaitos -
ten erityisasiantuntemusta ja 
tietämystä. Lisääntynyt yhteis -
työ voi lisätä myös avoimuutta 
ja mittakaavaetuja ja vähentää 
kumppanimaalle aiheutuvia trans -
aktiokustannuksia. Lisääntyneen 
yhteistyön avulla voidaan myös 
toteuttaa hankkeita, jotka ovat 
liian laajamittaisia rahoituskoh -
teita yksittäiselle rahoittajalle tai 
rahoituslaitokselle.
b) Mekanismien käyttö lisää edun -
saajien ja suuren yleisön tietoi -
suutta siitä, että investoinnit on 
rahoitettu rahoittajien tuella. 
Yhdistämällä eri rahoittajien ja 
rahoituslaitosten toimet voi -
daan saavuttaa tuen näkyvyy -
den kannalta tarvittava toimien 
vähimmäismäärä.EU:n 
yhdistämismekanismit
05 
Komissio on myöntänyt korkotukia jo 
pitkään. Komissio ja jäsenvaltiot ovat 
kuitenkin viime aikoina perustaneet 
erityismekanismeja, jotka vauhditta -
vat yhdistämisen käyttöä. Komissio 
on vuodesta 2007 alkaen perustanut 
kahdeksan alueellista investointiväli -
nettä, jotka kattavat komission ulkoi -
sen yhteistyön kokonaisuudessaan 
(ks. liite I ). Ne yhdistävät Euroopan 
kehitysrahastoista (EKR) ja EU:n yleises -
tä talousarviosta rahoitetut avustukset 
lainoihin, joiden myöntäjinä ovat lä -
hinnä eurooppalaiset kehitysrahoitus -
laitokset. Joissakin tapauksissa myös 
EU:n jäsenvaltiot maksavat rahoitusta 
suoraan.
06 
Alueellisten investointivälineiden hal -
lintorakenne on kolmitasoinen3:
a) strateginen elin4, jonka tehtä -
vänä on luoda rahoitusvälineen 
yleisstrategia
b) toimeenpanoelin5, joka muodos -
tuu komissiosta, jäsenvaltioista 
ja muista rahoittajista; toimeen -
panoelin hyväksyy yksittäiset 
avustukset
c) tekninen elin6, joka koostuu 
rahoituslaitoksista ja komissiosta; 
tekninen elin laatii yleisen hanke -
suunnitelman ja valitsee toimeen -
panoelimelle esiteltävät hankkeet.3 Länsi-Balkanin 
investointikehys (WBIF) 
muodostaa sikäli poikkeuksen, 
että sitä johtavat 
ohjauskomitea ja hankkeen 
rahoittajaryhmä. 
4 ”Strateginen johtoryhmä” tai 
”ohjauskomitea”.
5 ”Toimiva johto” tai 
”toimeenpanokomitea”.
6 ”Hankkeen rahoittajaryhmä” 
tai ”rahoituslaitosryhmä”.
10 Johdanto
07 
Rahoituslaitokset ehdottavat hankkei -
ta neuvoteltuaan ensin asianomaisen 
kumppanimaan tai kumppanimaiden 
kanssa7. Rahoituslaitokset johtavat 
hankesuunnitelman laadintaa. Ne 
yksilöivät ja valitsevat hankkeita omien 
taloudellisten arviointiperusteidensa 
mukaan ja hakevat avustusta. Hake -
muksessa määritetään hanketyyppi ja 
tuen määrä. Hankkeiden kehittämis -
prosessin aikana tehdään yhteistyötä 
komission kanssa etenkin teknisten 
elinten ja EU:n edustustojen tasolla. 
Hankkeen pääasiallinen rahoituslaitos 
seuraa hankkeen täytäntöönpanoa ja 
raportoi sen edistymisestä. Pääasialli -
sella rahoituslaitoksella on oikeus periä 
palkkio hankkeiden täytäntöönpanon 
hallinnoinnista.
08 
EU–Afrikka-infrastruktuurirahasto on 
ainoa rahaston muodossa toimiva 
alueellinen investointiväline. Euroopan 
investointipankki (EIP) on rahaston 
varainhoitaja. Muiden alueellisten 
investointivälineiden tapauksessa ko -
missio useimmiten kanavoi avustukset 
lopullisille edunsaajille pääasiallisen 
rahoituslaitoksen kautta. Edunsaajat 
tekevät ja hallinnoivat sopimuksia itse. 
Rahoituslaitokset vastaavat kuitenkin 
itse teknistä apua koskevien sopimus -
ten täytäntöönpanosta ja huolehtivat 
yhdistämismekanismiin perustuvien 
hankkeiden täytäntöönpanon seuran -
nasta. Kaikilla alueellisilla investoin -
tivälineillä on sihteeristö, joka tukee 
toimeenpanoelimiä. Sihteeristöistä 
vastaa komissio8 lukuun ottamatta EU–
Afrikka-infrastruktuurirahastoa, jonka 
sihteeristö on EIP:n vastuulla.09 
EU:lla on myös muita yhdistämisme -
kanismeja. Pääesimerkkinä voidaan 
mainita investointiväline, joka perus -
tettiin vuonna 2003 Cotonoun sopi -
muksella 20 vuodeksi. Muita esimerk -
kejä alueellisten investointivälineiden 
ulkopuolella käytettävistä yhdistämis -
mekanismeista ovat Euro–Välimeri-
investointi- ja kumppanuusväline sekä 
energiatehokkuutta ja uusiutuvien 
energialähteiden käyttöä edistävä 
maailmanlaajuinen rahasto.
10 
EU myönsi kaudella 2007–2013 alueel -
lisille investointivälineille rahoitusta 
2 106 miljoonaa euroa (ks. liite II ). 
Komissio oli vuoden 2013 loppuun 
mennessä maksanut jo 1 205 miljoo -
naa euroa. Alueellisten investointivä -
lineiden toimeenpanoelimet olivat 
hyväksyneet 387 hanketta (ks.  lii-
te III ), joihin liittyvien avustusten 
kokonaismäärä oli 2 346 miljoonaa 
euroa (ks.  liite IV ). Avustusten lisäksi 
myönnettyjen lainojen kokonaismäärä 
oli 22 152 miljoonaa euroa. Lainoihin 
liittyvä maksukyvyttömyysaste on 
toistaiseksi ollut nolla.
11 
Tuettavat hankkeet ovat pääasiassa jul -
kisia investointihankkeita. Tuen katta -
mat alat vaihtelevat välineittäin, mutta 
liikenne- ja energia-ala saavat eniten 
rahoitusta9. Hankkeet vaihtelevat suh -
teellisen pienistä, 0,3 miljoonan euron 
hankkeista yli 1 000 miljoonan euron 
hankkeisiin. Useimmissa tapauksissa 
rahoitukseen osallistuu useampi kuin 
yksi rahoituslaitos. Joissakin tapauk -
sissa alueelliset investointivälineet 
eivät myönnä rahoitusta yksittäisille 
investointihankkeille vaan eri väli -
neille tai rahastoille. Käytettäessä 
tällaisia välineiden alaryhmiä rahoi -
tuslaitokset valitsevat ja rahoittavat 
alatoimia, joihin osallistuu paikallisia 
rahoituskumppaneita.7 Länsi-Balkanin 
investointikehykseltä hakevat 
avustuksia lähinnä 
kumppanimaat.
8 Toimista vastaa kehitys- ja 
yhteistyöpääosasto 
(EuropeAid). Poikkeuksen 
muodostaa Länsi-Balkanin 
investointikehys, jonka 
sihteeristöstä vastaa 
laajentumisasioiden 
pääosasto.
9 Noin 55 prosenttia.
11 Johdanto
12 
Neljä pääasiallista rahoituslaitosta10 
on ollut mukana alueellisten inves -
tointivälineiden rahoituksessa alusta 
alkaen: EIP , Euroopan jälleenrakennus- 
ja kehityspankki, Agence Française de 
Développement (AFD) ja Kreditanstalt 
für Wiederaufbau (KfW). Liitteessä V  
esitetään katsaus lainamääristä, jotka 
ne hyväksyivät kaudella 2007–2013 
niille 387 hankkeelle, joita tuettiin 
näiden välineiden avulla.
13 
Joulukuussa 2012 komissio käynnisti 
ulkoisen yhteistyön rahoituslähteiden 
yhdistämistä koskevan EU:n laajuisen 
toimintafoorumin, jonka avulla on tar -
koitus selvittää alueellisten investointi -
välineiden laadun ja tehokkuuden pa -
rantamismahdollisuuksia. Prosessi on 
käynnissä ja sen tuotoksena odotetaan 
saatavan joukko suosituksia ja ohjei -
ta yhdistämismekanismien käytöstä 
ulkoisen yhteistyön alalla sekä siitä, 
kuinka käyttöön saataisiin lisää julkisia 
ja yksityisiä resursseja, joiden avulla 
voitaisiin lisätä EU:n ulkoisen yhteis -
työn ja kehityspolitiikan vaikutusta.10 Muut tukeen oikeutetut 
rahoituslaitokset ovat: 
Agencia Española de 
Cooperación Internacional 
para el Desarrollo (AECID), 
Afrikan kehityspankki (AfDB), 
Belgian Investment Company 
for Developing Countries 
(BIO), Karibian kehityspankki 
(CDB), Euroopan neuvoston 
kehityspankki (CEB), Companía 
Española de Financiación al 
Desarrollo (COFIDES), Teollisen 
yhteistyön rahasto Oy 
(FINNFUND), Latinalaisen 
Amerikan kehityspankki (IADB, 
toimii Latinalaisen Amerikan 
investointivälineen 
tarkkailijana), Luxembourg 
Development Agency 
(Lux-Dev), Pohjoismaiden 
investointipankki (NIB), Private 
Infrastructure Development 
Group (PIDG), Österreichische 
Entwicklungsbank AG (OeEB), 
Società Italiana per le Imprese 
all’Estero (SIMEST), Sociedade 
para o Financiamento do 
Desenvolvimento (SOFID).
12
 Tarkastuksen laajuus  
ja tarkastustapa
14 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi, kuin -
ka vaikuttavia seurauksia oli alueellisia 
investointivälineitä koskevien avustus -
ten yhdistämisellä rahoituslaitosten 
myöntämiin lainoihin EU:n ulkopolitii -
kan tukemista silmällä pitäen. Tilintar -
kastustuomioistuin keskittyi seuraaviin 
kahteen kysymykseen:
a) Onko alueellisten investointiväli -
neiden perustaminen ja hallinnoin -
ti onnistunut hyvin?
b) Tuottiko yhdistäminen odotetut 
hyödyt?
15 
Tarkastus oli tilintarkastustuomiois -
tuimen ensimmäinen tarkastus tällä 
alalla. Tarkastus toimitettiin toukokuun 
ja joulukuun välillä vuonna 2013. Tar -
kastuksessa arvioitiin, kuinka tuloksel -
lisia alueelliset investointivälineet ovat 
olleet niiden perustamisesta alkaen. 
Tilintarkastustuomioistuin keskittyi 
tarkastuksessaan EU:n myöntämään 
rahoitukseen ja komission rooliin. 
Tarkastuksen yhteydessä suoritettiin 
analyyttinen arviointi, haastateltiin 
komission henkilöstöä, esitettiin kyse -
lytutkimus 40:lle EU:n edustustolle11, 
käytiin neljässä pääasiallisessa rahoi -
tuslaitoksessa ja tarkastettiin hankkeis -
ta poimittu otos yksityiskohtaisesti. 
Otokseen12 kuului 15 hanketta, joille 
oli maksettu avustusta EU–Afrikka-
infrastruktuurirahastosta (ks.  liite VI ) ja 
15 hanketta, joille oli maksettu avus -
tusta naapuruuspolitiikan investoin -
tivälineestä (ks.  liite VII ). Nämä kaksi 
alueellista investointivälinettä kattavat 
sekä EKR:n että EU:n yleisen talousar -
vion. Niiden osuus on yli 70 prosenttia 
alueellisten investointivälineiden vuo -
den 2013 loppuun mennessä myön -
tämistä avustuksista. Ne ovat myös 
vanhimpia investointivälineitä, joten 
niiden hankkeet ovat edenneet pisim -
mälle. Investointivälineiden erityispiir -
teistä johtuen tarkastuksessa tutkittiin 
myös kahdeksaa investointivälineiden 
alaryhmien luomiseen liittynyttä hanketta (ks. kohta 11), joiden yhtey -
dessä rahoitettiin toimia paikallisten 
rahoituslaitosten avulla (ks. liite VIII ).11 Kyselytutkimukseen vastasi 
22 EU:n edustustoa.
12 Tilintarkastustuomioistuin 
valitsi hankkeet 
satunnaisotannalla 
rahayksikköön perustuvaa 
otantaa käyttäen.
13
 Huomautukset
Alueelliset investointiväli -
neet on perustettu asian -
mukaisesti, mutta komis -
sion hallinnoinnissa on 
yhä puutteita
16 
Tilintarkastustuomioistuin tutki, oliko 
alueelliset investointivälineet perus -
tettu yleisesti ottaen asianmukaisesti 
ja olivatko sovelletut menettelyt 
tarkoituksenmukaisia. Tarkastuksessa 
keskityttiin myös avustushakemusten 
arviointimenettelyyn, hankkeiden 
valintaperusteisiin ja avustustyyppien 
ja -määrien tarkoituksenmukaisuuteen. 
Tarkastuksen yhteydessä tutkittiin 
myös avustusten täytäntöönpanoa ja 
hankkeiden seurantaa.
Alueellisten investointivä -
lineiden perustaminen on 
asianmukaista ja sääntely- ja 
menettelykehys paranee
17 
On tarkoituksenmukaista, että alueel -
lisia investointivälineitä on yhden ylei -
sen investointivälineen sijasta kahdek -
san. Tämä johtuu seuraavista syistä:
a) Välineissä on erilaisia rakenteita eri 
rahoittajilta tulevan rahoituksen 
yhdistämiseen ja tuen kanavointiin 
hankkeille
b) maantieteellisille investointiväli -
neille suunnattava EU:n rahoitus 
on peräisin eri rahoitusvälineistä, 
joiden oikeusperustat poikkeavat 
toisistaanc) vastuualueet on jaoteltu komissi -
ossa ja rahoituslaitoksissa maantie -
teellisin perustein
d) eri hallintoelinten toimintaan osal -
listuvat tahot (ks. kohta 6) vaihtele -
vat alueittain.
18 
Kaikkien alueellisten investointiväli -
neiden tavoitteet ja painopistealat on 
sovitettu yhteen EU:n yleisten toi -
mintapoliittisten tavoitteiden kanssa. 
EU–Afrikka-infrastruktuurirahaston 
tapauksessa ainoastaan alueellisen 
ulottuvuuden sisältävät hankkeet 
olivat oikeutettuja tukeen, mikä rajoitti 
yhdistämismahdollisuuksia.
19 
Varainhoitoasetukseen13 sisällytettiin 
hiljattain yhdistämismekanismeihin 
sovellettavia sääntöjä14. Sääntöjä 
sovelletaan vuodesta 2014 alkaen. 
Säännöt parantavat huomattavasti 
sääntelykehystä, sillä niissä määrite -
tään käsitteet ja periaatteet, yksinker -
taistetaan yhdistämiseen sovellettavia 
hallinnointimuotoja ja luodaan oikeus -
perusta innovatiivisten rahoitusväli -
neiden käytölle. Komissio parantaa 
parhaillaan sääntelykehystä laatimalla 
alueellisten investointivälineiden 
hallinnointiohjeita15.
20 
Komissio on edistynyt jonkin verran 
tällä alalla, mutta hankkeiden käynnis -
tämisestä vastasivat yleensä rahoitus -
laitokset. Komissio vastasi ehdotuksiin 
ja niitä seuraaviin avustuspyyntöihin, 
mutta ei niinkään huolehtinut aktiivi -
sesti toimien yksilöinnistä.13 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus (EU, 
Euratom) N:o 966/2012, 
annettu 25 päivänä lokakuuta 
2012, unionin yleiseen 
talousarvioon sovellettavista 
varainhoitosäännöistä ja 
neuvoston asetuksen (EY, 
Euratom) N:o 1605/2002 
kumoamisesta (EUVL L 298, 
26.10.2012, s. 1).
14 Varainhoitoasetukseen 
sisällytettiin uusi osasto, 
rahoitusvälineet (VIII osasto). 
15 Käytännön ohjeet, jotka ovat 
auttaneet kumppanimaita 
ymmärtämään Länsi-Balkanin 
investointikehyksen 
hankehakemuksiin ja niiden 
jättämiseen liittyvät 
vaatimukset, ovat olleet 
käytössä vuodesta 2012 
alkaen.
14 Huomautukset
21 
EU–Afrikka-infrastruktuurirahaston 
sihteeristöstä vastaa EIP (ks. kohta 8). 
Tähän asiaan on puututtava, kun 
otetaan huomioon, että EIP on hanke -
rahoittaja. Tilanne vaatii puuttumista 
riippumatta siitä, että sihteeristö toimii 
erillään EIP:n pankkitoiminnasta.
Valituksi tulee sopivia hank -
keita, mutta komission 
arvioinnissa ei painoteta 
riittävästi EU:n avustusten 
lisäarvoa ja määriä
Avustettavien hankkeiden 
valinta
22 
Hankkeiden yksilöinti- ja valintamenet -
tely mahdollisti asianmukaisten avus -
tushakemusten laadinnan siten, että 
toimiin myönnettävä rahoitus oli mah -
dollista sitoa suunnitellun aikataulun 
mukaisesti. Hyväksytyt hankkeet olivat 
tarkoituksenmukaisia asianomaisten 
alueiden ja maiden kehitystarpeiden 
kannalta.23 
Hakeakseen avustusta alueelliselta in -
vestointivälineeltä rahoituslaitosten on 
esitettävä avustushakemus16. Rahoitus -
laitosten ennen avustusten hyväksy -
mistä antamat tiedot muuttuivat ajan 
mittaan kattavammiksi ja tarkemmiksi, 
mutta ne olivat kuitenkin niin yleis -
luontoisia, etteivät alueellisten inves -
tointivälineiden toimeenpanoelimet 
kyenneet tekemään tietojen perus -
teella tarkoituksenmukaisia päätöksiä. 
Lainaehdoista, muista kuin markkina -
ehtoisista lainoista (ks. laatikko 1 ) 
ja kannattavuudesta (ks. esimerkki 
laatikossa 2 ) ei ollut määrällistä tietoa. 
Lisäksi avustusten myöntämisestä odo -
tettavaa lisäarvoa ei ollut määritetty, 
jäsennelty eikä kvantifioitu hyvin.16  EuropeAidin hallinnoimien 
maantieteellisten 
investointivälineiden 
tapauksessa käytössä oli 
vakiomuotoinen hankelomake 
(”Standard Project Submission 
Form”), Länsi-Balkanin 
investointikehyksen 
tapauksessa hankeavustuksen 
hakulomake (”Project Grant 
Application Form”), ja 
EU–Afrikka-
infrastruktuurirahaston 
tapauksessa niin kutsuttu 
kansilehti (”Cover Sheet”).
EU–Afrikka-infrastruktuurirahaston hanke – Sähkönjakeluverkoston kunnostami -
nen Beninissä ja Togossa
Hankkeen tarkoituksena oli rakentaa ja kunnostaa sähkönsiirtolinjoja ja syöttöasemia yhteensä 85,7 miljoonan 
euron arvosta. Hankkeen avulla pyrittiin parantamaan sähkönjakelun luotettavuutta ja tehokkuutta Beninissä ja 
Togossa. EU–Afrikka-infrastruktuurirahasto myönsi 12,25 miljoonaa euroa korkotukea, jonka avulla kyettiin saa -
vuttamaan IMF:n edellyttämä muiden kuin markkinaehtoisten lainojen osuus – 35 prosenttia (ks.  laatikko 1 ).
Rahoituslaitosten toimittamat tiedot eivät ole riittäviä
Rahoituslaitosten toimittamiin avustushakemuslomakkeisiin ei sisälly tietoja hankkeiden rahoituksellisesta ja 
taloudellisesta kannattavuudesta, muista kuin markkinaehtoisista lainoista tai siitä, kuinka hankkeet on mu -
kautettu asianomaisten maiden tarpeisiin. Nämä tiedot olivat kuitenkin saatavilla rahoituslaitosten asiakirjois -
ta. Lomakkeesta ei myöskään käynyt selvästi ilmi, millaista lisäarvoa EU–Afrikka-infrastruktuurirahaston avus -
tukselta odotettiin. Ilman tätä tietoa komissio ei pystynyt arvioimaan avustuspyyntöä tarkoituksenmukaisesti.Laatikko 2
15 Huomautukset
17 Kuluneen ajan laskentaan 
tarvittavia tietoja ei ollut 
saatavilla muiden alueellisten 
investointivälineiden osalta. 
18 Rahoituslaitokset voivat 
kuitenkin pyytää 
toimeenpanokomitealta niin 
kutsuttua periaatteellista 
hyväksyntää.24 
Rahoituslaitosten antamien tietojen 
suppeus johtui siitä, että hankkeet 
olivat avustushakemusten laadinta -
hetkellä usein vasta valmistelu -
vaiheessa. Rahoituslaitokset tekevät 
lainapäätöksensä myöhemmin, toteu -
tettavuustutkimuksen jälkeen. Niiden 
päätökset perustuivat täten parem -
piin ja tarkempiin tietoihin kuin mitä 
komissiolla oli käytössään avustus -
hakemuksia arvioidessaan.
25 
Menettelystä ei ole laadittu erillisiä oh -
jeita, mutta komissio on ajan mittaan 
parantanut avustushakemusten tarkis -
tuksia. Tarkistukset perustuvat kuiten -
kin yhä pitkälti avustushakemuksissa 
esitettyihin tietoihin ja ovat näin ollen 
rajallisia. Tarkastuskohteena olleiden 
hankkeiden kohdalla havaittiin, että 
tarkistuksissa oli kiinnitetty vain vähän 
huomiota muita kuin markkinaehtoisia 
lainoja koskevaan kysymykseen, velka -
kestävyyteen, avustuksen määrään 
tai taloudelliseen kannattavuuteen. 
Komissio ei ole määrittänyt taloudellis -
ta kannattavuutta koskevia kriteerejä. 
Komissiolla ei itse asiassa ole selkeitä 
sääntöjä tai ohjeita siitä, minkä tyyppi -
siä kehitysinvestointeja pitäisi rahoit -
taa avustusten, lainojen tai niiden 
yhdistelmän avulla.
26 
Asianomaiset EU:n edustustot otettiin 
vaiheittain mukaan komission suoritta -
miin tarkastuksiin konsultoimalla niitä 
avustushakemusten arvioinnin yhtey -
dessä. Tilintarkastustuomioistuimen 
suorittama hankkeiden tarkastaminen 
ja edustustojen henkilöstön haas -
tattelut osoittivat, että edustustojen 
osallistuminen oli yhä riittämätön -
tä etenkin hankkeiden yksilöinti -
vaiheessa. Tilintarkastustuomioistui -
men kyselytutkimukseen vastanneista 
22:sta EU:n edustustosta ainoastaan 
59 prosenttia ilmoitti osallistuneensa 
yhdistämismekanismeihin perustuvien hankkeiden yksilöintiin. Tämä rajoitti 
edustustojen sitoutumista hankkeisiin. 
Sen jälkeen kun rahoituslaitokset olivat 
hakeneet avustusta, komissio kuitenkin 
pyysi useimpia edustustoja esittämään 
kantansa niiden isäntämaiden osalta 
valituista hankkeista.
27 
Hankesuunnitelmien hyväksymi -
sestä kuluu hallintoneuvoston an -
tamaan lopulliseen hyväksymiseen 
EU–Afrikka-infrastruktuurirahastossa 
keskimäärin 215 päivää, Latinalaisen 
Amerikan investointivälineen kohdalla 
keskimäärin 257 päivää ja naapuruus -
politiikan investointivälineen tapauk -
sessa keskimäärin 290 päivää17. Lati -
nalaisen Amerikan investointivälineen 
ja naapuruuspolitiikan investointi -
välineen tapauksessa kaikki hankkeet 
oli hyväksyttävä alustavasti ja lopulli -
sesti sekä teknisellä että hallintoneu -
voston tasolla, mikä oli aikaaviepää. 
 EU–  Afrikka-infrastruktuurirahaston 
kohdalla menettely oli hieman kevy -
empi, sillä alustavia hyväksymisiä ei 
edellytetty18.
Avustustyypin ja -määrän 
valinta
28 
Valitut avustustyypit (ks. kohta 1) oli -
vat tarkoituksenmukaisia sen lisäarvon 
kannalta, joka niiden avulla pyrittiin 
saavuttamaan. Ainoastaan EU–Afrikka-
infrastruktuurirahasto myönsi korkotu -
kia. Muut alueelliset investointivälineet 
eivät niitä myöntäneet, vaikka se olisi 
ollut mahdollista välineisiin sovellet -
tavan sääntely- ja sopimuskehyksen 
puitteissa.
16 Huomautukset
19 Tilintarkastustuomioistuin toi 
asian esille jo komission 
suorittamasta korkotukien 
hallinnoinnista ja valvonnasta 
antamassaan 
erityiskertomuksessa nro 3/99, 
kohta 3.2 (EYVL C 217, 
29.7.1999, s. 1).29 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkas -
tamista 30 avustuksesta 11:n tarkoi -
tuksena oli varmistaa, että lainan 
avulla saavutettiin IMF:n edellyttämä 
35 prosentin osuus muita kuin mark -
kinaehtoisia lainoja (ks. laatikko 1 ). 
Mainituista 11 avustuksesta seitsemän 
kohdalla tilintarkastustuomioistuin ei 
saanut komissiolta tai rahoituslaitok -
silta evidenssiä siitä, että muiden kuin 
markkinaehtoisten lainojen osuus ei 
ollut korkeampi kuin IMF:n vaatimuk -
sen täyttämiseksi oli tarpeen. Yhdessä 
tapauksessa muiden kuin markkinaeh -
toisten lainojen osuus ylitti vaaditun 
35 prosentin vähimmäisosuuden, mut -
ta asiasta ei ilmoitettu komissiolle.
30 
Ei ollut olemassa kriteerejä, joiden 
perusteella avustusten määrät vah -
vistettaisiin tapauksissa, joissa pää -
tavoitteena oli jokin muu kuin IMF:n 
vaatimusten noudattaminen. Tarkaste -
tuissa tapauksissa jäi usein epäselväksi, 
miten avustusten määristä oli päätetty. 
Lisäksi komissio ei katsonut tarpeelli -
seksi tarkistaa rahoituslaitosten hake -
mien avustusmäärien laskentatapaa 
perusteellisesti.
31 
Rahoituslaitokset pystyivät teoriassa 
asettamaan korkotason tavanomaista 
korkeammaksi ja hyväksyttämään sen 
edunsaajalla sisällyttämällä rahoitus -
pakettiin avustuksen. Tilanne sisältää 
riskin, että avustuksista saatava hyöty 
ei siirry kokonaisuudessaan edunsaa -
jalle. Julkiset kehitysrahoituslaitokset 
ovat velvollisia tarjoamaan tarkoituk -
senmukaisimmat rahoitusehdot, mutta 
komissio tai tilintarkastustuomioistuin 
ei pysty sulkemaan pois mainitun riskin 
toteutumista, sillä ne eivät pysty tutki -
maan menettelyitä, koska korkotasojen 
määrittäminen on luottamuksellista19.Komissio suorittaa tarpeetto -
man suuria ennakkomaksuja
32 
Avustusten myöntämisen ja sopimus -
ten allekirjoittamisen jälkeen suori -
tettiin huomattavia ennakkomaksuja. 
Komissiolla oli varat valmiina ja se suo -
ritti siirrot ennen kuin varoja tarvittiin. 
Edunsaaja käytti varoja hitaasti, koska 
hankkeen käynnistäminen ja tarvit -
tavien palvelu- ja urakkasopimusten 
tekeminen veivät aikaa ja myös täy -
täntöönpano oli aikaaviepää. Siirretyt 
varat olivat näin pitkiä aikoja käyttä -
mättöminä, mikä on vastoin moitteet -
toman varainhoidon periaatteita (ks. 
esimerkki laatikossa 3 ). Talousarvion 
toteutumalaskelma ei täten kuvasta 
välineiden todellista toimintaa.
33 
EU–Afrikka-infrastruktuurirahaston 
tapauksessa komissio siirtää varat 
rahastolle, minkä jälkeen rahastoa hal -
linnoiva EIP siirtää avustukset rahas -
tosta pääasialliselle rahoituslaitokselle. 
EU–Afrikka-infrastruktuurirahaston 
hallintoneuvosto myöntää avustuksia 
siten, ettei niiden kokonaismäärä ylitä 
rahaston käteisvarojen määrää. Tämän 
varovaisen lähestymistavan avulla 
EU–Afrikka-infrastruktuurirahasto 
varmistaa pystyvänsä vastaamaan 
sitoumuksistaan. Varsinainen hanke -
täytäntöönpano alkaa vasta myöhem -
min, joten edunsaaja käyttää asian -
omaiset varat vasta joidenkin vuosien 
kuluttua. Rahaston pankkitilillä on näin 
ollen vuosien ajan suuria rahasummia 
käyttämättöminä (ks. kaavio ).
17 Huomautukset KaavioEU–Afrikka-infrastruktuurirahaston kassavirtaliikkeet
Lähde : EU–Afrikka-infrastruktuurirahaston sihteeristö.Naapuruuspolitiikan investointivälineen hanke – Tunisian pikajunaverkoston toi -
nen vaihe
Tämän 550 miljoonan euron arvoisen hankkeen avulla rahoitetaan Tunisiassa uuden suurnopeusjunille tarkoi -
tetun kaupunkirautatieverkoston kahden linjan ensisijaisten osien rakentamista. Naapuruuspolitiikan inves -
tointivälineestä myönnetyn 28 miljoonan euron avustuksen tuella annetaan teknistä apua hankintaviranomai -
selle ja hankkeen valvojalle.
Naapuruuspolitiikan investointivälineestä myönnettyyn avustukseen liittyvät ennakkomaksut olivat tar -
peettoman suuria
Komissio maksoi vuonna 2010 edunsaajalle avustuksen kokonaisuudessaan. Rahoituslaitokset maksoivat 
myöntämänsä lainat vasta kun edunsaajat tarvitsivat varoja. Hankkeen täytäntöönpanoon liittyi huomattavia 
viiveitä, joten ensimmäinen lainaerä maksettiin vasta vuonna 2013. Viivästysten takia naapuruuspolitiikan 
investointivälineen avustuksesta 24,5 miljoonaa euroa oli käyttämättömänä yli kolmen vuoden ajan.Laatikko 3
0100200300400500600700
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Käteisvarat(miljoonaa euroa )
Kumulatiivinen tuleva rahavirta
Kumulatiivinen lähtevä rahavirta
18 Huomautukset
Investointivälineiden alaryh -
miin liittyvien jälleenlainat -
tavien lainojen myöntämis -
perusteet olivat löyhiä tai 
suurpiirteisiä
34 
Tilintarkastustuomioistuin tarkas -
ti kahdeksan investointivälineiden 
alaryhmää (ks. kohta 11 ja liite VIII ). 
Komission ei edellytetty hyväksyvän 
investointivälineiden alaryhmien avulla rahoitettavia toimia ennalta 
erikseen, ja ainoastaan yhdessä tapa -
uksessa rahoituslaitos oli hyväksynyt 
rahoitettavat toimet. Samanaikaisesti 
jälleenlainattaviin lainoihin oikeutet -
tujen toimien valintaperusteet olivat 
useimmissa tapauksissa löyhiä tai 
erittäin suurpiirteisiä20. Perusteissa ei 
mainittu tuettavia aloja tai painopistei -
tä. Komissio ei täten kyennyt saamaan 
varmuutta siitä, että menot keskittyi -
vät EU:n painopistealoihin (ks. esimerk -
ki laatikossa 4 ).20 Maalämpöön liittyvien riskien 
lieventämistä koskevaa 
välinettä lukuun ottamatta.
Naapuruuspolitiikan investointivälineen hanke – Pk-yrityksiä koskeva rahoitusväline
Pk-yrityksiä koskevan rahoitusvälineen kautta myönnettiin rahoitusta yhteensä 150 miljoonaa euroa. Rahoi -
tusväline koostui kahdesta tuotteesta. Ensimmäisen avulla annettiin teknistä apua paikallisina yhteistyökump -
paneina oleville rahoituslaitoksille ja tarjottiin lainasalkuille tappioriskin jakamiseen tarkoitettu väline. Toisen 
tuotteen avulla tarjottiin teknistä apua ja korottomia lainoja, joiden avulla pyrittiin alentamaan korkotasoa 
ja tarjoamaan tappioiden ja riskien jakamiseen tarkoitettu puskuri. Naapuruuspolitiikan investointivälineen 
avustus hankkeelle oli 15 miljoonaa euroa.
Investointivälineen alaryhmän avulla rahoitettavat toimet valittiin suurpiirteisin perustein
Rahoituslaitosten toimittamasta avustushakemuksesta ei käynyt selkeästi ilmi, millä tasolla edelleen myönnet -
tävät lainat oli hyväksyttävä. Hakemuksessa ei myöskään täsmennetty päärahoittajan vastuualuetta arviointi- 
ja valintamenettelyssä. EU:n painopisteitä ei vaadittu ottamaan huomioon valintamenettelyssä, sillä tukikel -
poisuuskriteereiden mukaan investointeja hyväksyttiin kaikilta aloilta. Myöskään hankeseurantaan liittyviä 
raportointivaatimuksia ei ollut määritetty selkeästi.Laatikko 4
Komissio seurasi avus -
tusten täytäntöönpanoa 
vaihtelevasti
35 
Alueellisten investointivälineiden sih -
teeristöt vastaavat välineiden yleisestä 
taloudellisesta seurannasta. Rahoitus -
laitokset seuraavat varsinaisten hank -
keiden täytäntöönpanoa. Komissiossa avustusten seurannasta vastaavat 
EU:n edustustot. Niiden suorittaman 
seurannan määrä vaihteli, koska asiasta 
ei ollut selkeitä sisäisiä ohjeita (ks. koh -
ta 19) ja koska edustustot osallistuivat 
hankkeiden yksilöintiin vaihtelevalla 
tavalla (ks. kohta 26). Lisäksi sopimus -
määräykset siitä, mitä tietoja rahoitus -
laitosten on annettava, olivat epäselviä 
eivätkä ne olleet riittävän velvoittavia.
19 Huomautukset
36 
Tuloksellisuusseuranta on toistaiseksi 
ollut vähäistä ja jäsentelemätöntä. 
Ulkoisen yhteistyön rahoituslähteiden 
yhdistämistä koskevan EU:n laajuisen 
foorumin yhteydessä on suunnitteilla 
tulosperusteinen seurantajärjestelmä, 
jotta seurantaa varten saadaan joukko 
vakioindikaattoreita.
37 
Kuten muidenkin EU:n rahoittamien 
kehitysyhteistyöhankkeiden yhtey -
dessä, komissio valitsi yhdistämisme -
kanismin kohteena olleet hankkeet 
tulosperusteiseen seurantajärjestel -
mään satunnaisvalinnalla. Menettelyyn 
sisältyi ulkoisten asiantuntijoiden 
paikan päällä suorittama lyhyt ja 
keskitetty arviointi, jonka yhteydessä 
noudatettiin johdonmukaista mene -
telmää. Tulosperusteiseen seuranta -
järjestelmään liittyvissä arvioinneissa 
tarkasteltiin hanketäytäntöönpanon 
useita eri näkökohtia viiden kriteerin 
perusteella: tarkoituksenmukaisuus, 
tehokkuus, vaikuttavuus, mahdollinen 
vaikutus ja todennäköinen kestävyys. 
Arvioinneissa ei kuitenkaan erikseen 
painotettu avustusten myötä saavu -
tettua lisäarvoa. Epäselvää oli, odotet -
tiinko rahoituslaitoksen tai komission 
ryhtyvän toimiin tulosperusteiseen 
seurantajärjestelmään pohjautuvien 
päätelmien ja suositusten perusteella. 
EU–Afrikka-infrastruktuurirahaston 
avulla tuetut hankkeet eivät kuiten -
kaan kuuluneet tulosperusteisen 
seurantajärjestelmän piiriin.Avustusten ja lainojen 
yhdistämismekanismien 
odotettuja hyötyjä ei ole 
vielä saavutettu 
täysimääräisesti
38 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi, 
missä määrin yhdistämiseltä odotetut 
hyödyt on saavutettu. Tavoitteena oli 
esimerkiksi: mobilisoida muihin kuin 
avustuksiin perustuvaa lisärahoitusta, 
osallistua toimintapolitiikkojen laa -
dintaan, vaikuttaa hankkeiden perus -
tamis- ja hallinnointitapaan, parantaa 
rahoittajien välistä koordinointia ja 
edistää Euroopan kehitysyhteistyötuen 
näkyvyyttä (ks. kohta 4).
Ainoastaan puolessa tarkas -
tetuista hankkeista oli osoi -
tettavissa, että avustus oli 
tarpeen lainan myöntämistä 
silmällä pitäen
39 
Alueellisten investointivälineiden avul -
la tuetut hankkeet saivat huomattavaa 
rahoitusta myös Euroopan ulkopuo -
lisilta rahoituslaitoksilta sekä edun -
saajilta. Tilintarkastustuomioistuimen 
tarkastaman hankeotoksen tapauk -
sessa eurooppalaiset rahoituslaitok -
set kattoivat yhteensä 45 prosenttia 
kokonaisinvestointikustannuksista, 
noin 20 prosenttia oli peräisin Euroo -
pan ulkopuolisilta rahoituslaitoksilta 
ja 25 prosenttia oli edunsaajien omia 
rahoitusosuuksia. Omat rahoitusosuu -
det ovat hyvä käytäntö pyrittäessä 
varmistamaan, että edunsaajat ottavat 
vastuun investoinneistaan. Rahoitusta 
tarjosivat näin ollen pääasiassa pankit, 
jotka keskittyvät instituutioiden kehit -
tämiseen. Yksityisen sektorin lainan -
anto on tähän mennessä ollut vähäistä.
20 Huomautukset
21 Osuudet vastaavat 
18:aa prosenttia EU–Afrikka-
infrastruktuurirahaston 
sitomista määristä, kymmentä 
prosenttia 
naapuruuspolitiikan 
investointivälineen sitomista 
määristä ja 35:ttä prosenttia 
Länsi-Balkanin 
investointikehyksen sitomista 
määristä.
EU–Afrikka-infrastruktuurirahaston hanke – Maputon lentokenttä
EU–Afrikka-infrastruktuurirahasto rahoitti konsultointipalveluja Maputon (Mosambik) kansainvälisen lentoken -
tän rakennustöiden valmisteluvaiheessa. Suunniteltu investointi koskee kiitoteiden, rullausteiden ja lentoken -
tän maavalaistuksen kunnostamis- ja parannustöitä. Konsultointipalveluista aiheutuvat kustannukset olivat 
0,6 miljoonaa euroa. Palvelut koostuivat hankesuunnittelua varten laadittavasta toteutettavuustutkimuksesta 
ja tarjouskilpailumenettelyn valmistelusta.
 Investointeja edeltävässä vaiheessa annettavaan tekniseen apuun liittyvä hyvä käytäntö, joka tuotti vipu -
vaikutuksen investointien rahoittamiselle
Teknisen avun myötä hankevalmistelu tapahtui onnistuneesti. Yhteensä 52 miljoonan euron suuruiset inves -
tointikustannukset rahoitetaan eurooppalaisten rahoituslaitosten myöntämin lainoin. Rakennustyöt alkavat 
vuoden 2014 jälkipuoliskolla.Laatikko 540 
EU–Afrikka-infrastruktuurirahastosta 
maksettiin korkotukia, joiden tarkoi -
tuksena oli rahoituslaitoksen myön -
tämän lainan muokkaaminen muuksi 
kuin markkinaehtoiseksi lainaksi IMF:n 
kriteereiden mukaisesti (ks. kohta 29). 
Avustus mahdollisti näin ollen inves -
toinnin toteuttamisen. Vuoden 2013 
loppuun mennessä EU–Afrikka-infra -
struktuurirahaston tukea oli sidottu 
71 hankkeeseen, joista 14 hankkeella 
oli tämä tavoite. Kyseisten hankkei -
den osuus EU–Afrikka-infrastruk -
tuurirahaston sitomasta 494 mil -
joonan euron kokonaismäärästä oli 
217 miljoonaa euroa.41 
Alueellisten investointivälineiden avulla 
rahoitettiin mittava joukko toimia myös 
investointeja edeltävässä vaiheessa. 
Toimet olivat lähinnä tutkimuksia, 
kuten toteutettavuustutkimuksia, jotka 
olivat tarpeen investointihankkeen 
perustamiseksi. Rahoituslaitoksilla oli 
yleensä vain rajalliset rahoitusresurssit 
tällaisia hankkeita varten. Asianomais -
ten hankkeiden osuus tarkastetuista 
EU–Afrikka-infrastruktuurirahaston 
hankkeista oli 46 prosenttia, naapuruus -
politiikan investointivälineen hankkeista 
20 prosenttia ja kaikista Länsi-Balkanin 
investointikehyksen hankkeista 70 pro -
senttia21. Suurin osa tutkimuksista johti 
tai johtaa todennäköisesti varsinaisten 
investointihankkeiden toteuttamiseen, 
joten niiden voidaan sanoa helpotta -
neen ainakin jossakin määrin lainojen 
avulla rahoitettujen investointien to -
teuttamista (ks. esimerkki laatikossa 5 ).
42 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkas -
tamista 30 hankkeesta 15 hankkeen 
kohdalla ei ollut suoritettu vakuutta -
vaa analyysiä, jonka avulla olisi kyetty 
osoittamaan, että avustus oli välttä -
mätön lainasopimuksen tekemisen 
kannalta (ks. liite IX ). Tapauksesta 
riippuen oli havaittavissa merkkejä 
siitä, että investoinnit olisi toteutettu 
myös ilman avustusta:a) Yhdessä tapauksessa avustuksen 
tarkoituksena oli lainan muut -
taminen muuksi kuin markkina -
ehtoiseksi lainaksi, mutta 
muita kuin markkinaehtoisia 
lainoja koskevat IMF:n säännöt 
eivät enää sitoneet asianomaista 
edunsaajamaata.
21 Huomautukset
b) Kahdessa tapauksessa EKR ra -
hoitti suoraan huomattavan osan 
investoinnista. Näin ollen avustus 
ei ollut tarpeen rahoituspaketin 
muuttamiseksi muuksi kuin mark -
kinaehtoiseksi lainaksi.
c) Neljässä tapauksessa avustus 
oli marginaalinen investoinnin 
kokonaiskustannuksiin nähden, 
eikä avustus lisännyt merkittäväs -
ti hankkeen yleistä taloudellista 
kannattavuutta.
d) Yhdessä tapauksessa hanke oli 
taloudellisesti kannattava myös 
ilman avustusta.
e) Eräs valtio oli tiiviisti sitoutunut 
mittavaan ympäristöhyötyjä 
tuottavaan investointiin, vaikka 
investoinnin taloudellinen kan -
nattavuus oli erittäin alhainen. 
Avustuksen myöntäminen ei ollut 
valtiolle välttämätöntä mahdollis -
ten tulevien tappioiden kattamista 
silmällä pitäen.
f) Viidessä tapauksessa avustusta 
käytettiin lähinnä rahoituslaitosten 
tukemiseen siten, että ne pystyivät 
ehdottamaan rahoituspakettia, 
jonka edunsaajamaat todennäköi -
sesti hyväksyisivät. Tässä yhtey -
dessä rahoituslaitokset esimerkiksi 
yhdistivät asianomaisia hankkeita 
koskevat muiden rahoittajien 
tarjoukset.
g) Yhdessä tapauksessa perustettiin 
investointivälineen alaryhmä, jon -
ka avulla tarjottiin lainanedistämis -
tukea. Investointivälineen alaryh -
mä koostui kahdesta identtisestä 
tuotteesta, joista toisen toiminta 
oli toteutettavissa onnistuneesti 
ilman avustukseen perustuvaa 
rahoitusta.Komission mahdollisuuk -
sia osallistua toimintapo -
litiikkojen laadintaan ja 
mahdollisuuksia vaikuttaa 
hankkeiden perustamis- ja 
hallinnointitapaan ei hyö -
dynnetty täysimääräisesti
43 
Alueellisista investointivälineistä 
myönnettävät avustukset vaikuttavat 
usein myönteisesti hankkeiden perus -
tamis- ja hallinnointitapaan (ks.  koh -
ta 3). Tilintarkastustuomioistuimen 
tarkastamien 30 hankkeen tapauksessa 
myönteinen vaikutus saavutettiin seu -
raavin eri tavoin hankkeesta riippuen:
a) avustus mahdollisti 11 tapauksessa 
sellaisten osa-alueiden sisällyttä -
misen hankkeisiin, joita ei toden -
näköisesti muutoin olisi kyetty ra -
hoittamaan. Tällaisiin osa-alueisiin 
lukeutui esimerkiksi hyödyllinen 
tekninen apu ja köyhiä hyödyttä -
vän hankepainotuksen soveltami -
nen (ks. esimerkki laatikossa 6 )
b) komissio osallistui kolmessa 
tapauksessa suoraan hankkeen 
perustamiseen laatimalla hanke-
ehdotuksen, rahoittamalla to -
teutettavuustutkimuksen ja/tai 
osarahoittamalla hanketta suoraan
c) kahdessa tapauksessa avustuksen 
tuella rahoitettiin toteutettavuus -
tutkimuksia, jotka muodostivat 
keskeisen elementin investointi -
hankkeiden luonnetta ja sisältöä 
koskevalle päätöksenteolle
d) yhdessä tapauksessa avustuksen 
myötä hankkeen kattavuutta kyet -
tiin laajentamaan huomattavasti.
22 Huomautukset
44 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkasta -
mien muiden 13 hankkeen tapauksessa 
ei kuitenkaan ollut havaittavissa näyt -
töä siitä, että alueellisten investointivä -
lineiden tuki olisi millään tavoin vaikut -
tanut hankkeiden perustamistapaan.
45 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkas -
tamissa hankkeissa oli kymmenen 
tapausta, joissa avustus on vaikuttanut 
myönteisesti myös edunsaajamaan 
toimintapolitiikkaan asianomaisella 
alalla. Useimmissa tapauksissa avus -
tus vahvisti jo olemassa olevaa toi -
mintapoliittista vuoropuhelua, jota 
käytiin komission kanssa hankkeiden 
täytäntöönpanon kohteena olevilla 
aloilla. Toimintapoliittisen vuoropu -
helun vaikutusmahdollisuudet olivat 
suurempia tapauksissa, joissa avustus 
tosiasiassa sai lisärahoitusta liikkeelle 
(ks. kohta 42).46 
Muiden 20 hankkeen kohdalla ei ollut 
näyttöä siitä, että avustuksilla olisi 
ollut laajempaa vaikutusta alakohtai -
seen toimintapolitiikkaan tuettavalla 
alalla. Tapauksissa, joissa rahoituslaitos 
asetti lainoilleen ehtoja, ehdot koskivat 
useimmiten suoraan hankkeen täytän -
töönpanoa. Komissio ei osallistunut 
sääntöjenmukaisuuden seurantaan ja 
arviointiin. Useimmissa tapauksissa 
komissio ei myöskään edellyttänyt, 
että alueelliset investointivälineet 
asettavat avustuksille ehtoja, jotka 
liittyvät asianomaisia aloja koskeviin 
toimintapolitiikkoihin.EU–Afrikka-infrastruktuurirahaston hanke – Victoria-järven alueella toteutettava 
vesi- ja sanitaatiohanke – Kampalan vesihanke
Hankkeen tarkoituksena oli edistää kansallisen vesi- ja viemäröintiyhtiön taloudellisia ja toiminnallisia val -
miuksia Kampalassa (Ugandassa). Hankkeen avulla pyrittiin parantamaan Kampalan ja sen lähialueiden väes -
tölle tarkoitettujen vedentarjontapalveluiden luotettavuutta ja saatavuutta. Hankkeen kokonaiskustannukset 
olivat 212 miljoonaa euroa. EU–Afrikka-infrastruktuurirahastosta rahoitettiin 8 miljoonalla eurolla hankeval -
misteluun liittyvää teknistä apua ja 14 miljoonalla eurolla korkotukea, jonka avulla varmistettiin, että muiden 
kuin markkinaehtoisten lainojen osuus oli IMF:n vaatimusten mukainen 35 prosenttia.
Hanketta perustettaessa sovellettu hyvä käytäntö paransi hankkeen vaikutusta
Avustus tuotti sosiaalisia hyötyjä köyhiä hyödyttävän hankepainotuksen myötä. Hankkeen avulla parannettiin 
juomaveden tarjontaa ja perussanitaatiota Kampalaa ympäröivillä köyhemmillä alueilla. Avustuksen tuomat 
hyödyt siirrettiin lopullisille edunsaajille tarjoamalla köyhimmille kotitalouksille vettä alennettuun hintaan. 
Ilman avustusta hanke olisi keskittynyt yksinomaan vauraampiin alueisiin.Laatikko 6
23 Huomautukset
Yhdistämismekanismien 
käyttö edisti rahoittajien 
koordinointia, mutta EU:n 
rahoituksen näkyvyys on 
toistaiseksi jäänyt vähäiseksi
Rahoittajien koordinointi
47 
Alueelliset investointivälineet edistä -
vät kehitysyhteistyökumppaneiden 
välistä koordinointia tarjoamalla 
rahoituslaitoksille tapaamis- ja keskus -
telufoorumin investointisuunnitelmien 
käsittelyä varten. Näin niille tarjoutuu 
myös mahdollisuus koordinoida toimi -
aan laajemmin kuin pelkästään toteu -
tettavien hankkeiden osalta. Kyseessä 
on hyvä kehitysyhteistyökäytäntö, joka 
on Pariisin julistuksen periaatteiden 
mukainen22.
48 
Hallintoneuvostot sitoivat vuoden 
2013 loppuun mennessä avustuk -
set 38 EU–Afrikka-infrastruktuuri -
rahaston investointihankkeen ja 73 
naapuruus  politiikan investointiväli -
neen hankkeen osalta23. EU–Afrikka-
infrastruktuurirahaston hankkeista 26 
ja naapuruuspolitiikan investointiväli -
neen hankkeista 52 sai lainoja useam -
masta lähteestä.
49 
Yhdistämisen avulla kyettiin rahoit -
tamaan laaja-alaisia hankkeita yhdis -
tämällä yksittäisten hankkeiden eri 
rahoituslähteet. Vuoden 2013 lopussa 
EU–Afrikka-infrastruktuurirahasto sitoi 
tukea 22 investointihankkeeseen ja 
naapuruuspolitiikan investointiväline 
26 investointihankkeeseen. Hankkeille 
myönnettyjen lainojen kokonaisarvo 
oli yli 100 miljoonaa euroa. Yksittäisen 
rahoituslaitoksen olisi ollut vaikea 
rahoittaa tällaisia hankkeita.50 
Kolmen eurooppalaisen rahoituslaitok -
sen perustama keskinäistä luottamusta 
koskeva aloite (Mutual Reliance Initia -
tive, MRI) edisti yhteistyötä ja koordi -
nointia entisestään. MRI on virallinen 
toimintakehys, jonka AFD, EIP ja KfW 
perustivat vuonna 2009. Toimintake -
hyksen tarkoituksena on lisätä kehitys -
yhteistyöhankkeiden yhteisrahoituk -
sen vaikuttavuutta. Toimintakehyksen 
puitteissa delegoidaan useimmat 
tiettyyn toimeen liittyvät tehtävät pää -
rahoittajalle ja tunnustetaan menet -
telyt vastavuoroisesti. Tämä vähentää 
edunsaajalle aiheutuvia transaktiokus -
tannuksia, mikä on tuen vaikuttavuu -
den periaatteen mukaista. Päätösten- 
ja sopimustenteko tapahtuu kuitenkin 
yksittäisten rahoituslaitosten tasolla.
EU:n rahoituksen näkyvyys
51 
Alueellisia investointivälineitä koskeva 
sääntelykehys sisältää yleiset näky -
vyyttä koskevat säännöt24. Keskeisenä 
periaatteena on, että päärahoittaja 
varmistaa EU:n näkyvyyden siten, että 
näkyvyys vastaa vähintään päärahoit -
tajan omaa näkyvyyttä. Myös yksittäi -
siä hankkeita koskevissa sopimuksissa 
määrätään, että näkyvyyden on oltava 
riittävä25. Sopimuksissa ei kuitenkaan 
anneta näkyvyydestä konkreettisia 
sääntöjä tai ohjeita. Tilintarkastustuo -
mioistuimen yksittäisiin hankkeisiin 
kohdistama tarkastus ja EU:n edus -
tustoille esittämä kyselytutkimus 
osoittivat, että rahoituslaitokset ovat 
toistaiseksi antaneet EU:n avustuk -
sille ainoastaan vähäistä näkyvyyttä 
yhdistämismekanismeihin perustuvien 
hankkeiden yhteydessä. Tilanteelle on 
useita syitä:
a) Sopimuskehys ei sisällä rahoitus -
laitoksille tarkoitettuja selkeitä ja 
konkreettisia sääntöjä tai ohjeita 
näkyvyydestä.22 Pariisin julistuksessa (2005) 
määritettiin seuraavat tuen 
vaikuttavuuden 
lisäämisperiaatteet: 
omavastuullisuus, 
mukauttaminen, 
yhdenmukaistaminen, 
toiminnan tuloksellisuus ja 
keskinäinen vastuu. 
23 Määrässä ei ole  
huomioitu 33:a EU–Afrikka-
infrastruktuurirahaston ja 
18:aa naapuruuspolitiikan 
investointivälineen hanketta, 
jotka edelsivät investointeja 
(ks. kohta 41).
24 Esimerkiksi EU–Afrikka-
infrastruktuurirahaston 
täytäntöönpanosääntöjä 
koskevan sopimuksen 
10 artikla ja 
naapuruuspolitiikan 
investointivälineen 
rahoituslaitosten ja komission 
kanssa tekemän 
puitesopimuksen 13 artikla.
25 Kaikkiin naapuruuspolitiikan 
investointivälineen tyyppisiä 
välineitä koskeviin 
rahoitussopimuksiin sisältyy 
lauseke, jonka nojalla 
rahoituslaitoksen on erikseen 
mainittava 
naapuruuspolitiikan 
investointivälineen kautta 
saatava Euroopan unionin 
tuki.
24 Huomautukset
b) Komission toteuttamia hankkeita 
varten laadittiin EU:n ulkoisiin 
toimiin liittyvää tiedottamista ja 
näkyvyyttä koskeva käsikirja (Com -
munication and Visibility Manual 
for EC External Actions). Mainittua 
käsikirjaa lukuun ottamatta ei tällä 
hetkellä ole olemassa sääntöjä tai 
ohjeita, jotka soveltuisivat nimen -
omaisesti yhdistämismekanismien 
erityispiirteisiin.
c) Näkyvyyden parantamiseen ei har -
voja tapauksia lukuun ottamatta 
ole osoitettu määrärahoja.
d) EU:n näkyvyyden parantamistoi -
mista ei edellytetä raportointia.
52 
Komissio tehostaa parhaillaan toimi -
aan, joiden tarkoituksena on parantaa 
EU:n näkyvyyttä yhdistämismeka -
nismeihin perustuvien hankkeiden 
yhteydessä. Avustushakemuksen 
viimeisimmässä versiossa on kuvattava 
tiedotustoimia ja näkyvyyden paranta -
mistoimia, jotka hankkeen yhteydessä 
on määrä toteuttaa. Lisäksi komissio 
on joissakin tapauksissa edellyttänyt, 
että rahoituslaitokset laativat tiedotus -
suunnitelman, mikä on hyvä käytäntö. 
Selkeiden ohjeiden puuttumisesta 
huolimatta jotkin EU:n edustustot ovat 
omasta aloitteestaan tukeneet tiedot -
tamista alueellisiin investointivälinei -
siin liittyvistä avustuksista.
25
 Johtopäätökset  
ja suositukset
Johtopäätökset
53 
Tilintarkastustuomioistuin toteaa, 
että alueellisia investointivälineitä 
koskevien avustusten yhdistäminen 
rahoituslaitosten myöntämiin lainoihin 
EU:n ulkopolitiikan tukemista silmällä 
pitäen on ollut yleisesti ottaen vaikut -
tavaa. Alueelliset investointivälineet oli 
perustettu onnistuneesti, mutta yhdis -
tämisen kaikkia potentiaalisia hyötyjä 
ei kyetty toteuttamaan täysimääräi -
sesti komission hallinnointipuutteiden 
takia.
54 
Komissio käynnisti alueelliset inves -
tointivälineet onnistuneesti yhdessä 
jäsenvaltioiden kanssa, ja niiden 
perustaminen on tapahtunut yleisesti 
ottaen asianmukaisesti. Joukko eu -
rooppalaisia rahoituslaitoksia kiinnos -
tui osallistumisesta ja yksilöi riittävän 
määrän hankkeita saatavilla olevaa 
rahoitusta silmällä pitäen. Tarkastetut 
hankkeet olivat tarkoituksenmukaisia 
asianomaisten alueiden ja maiden 
kehitystarpeiden kannalta. Avustus -
tyypit olivat tarkoituksenmukaisia, 
mutta komissiolla ei ollut riittävästi 
tietoja avustushakemusten tarkistus -
ta varten. Tarkistuksissa ei myöskään 
ole keskitytty tarpeeksi avustusten 
myötä saatavaan lisäarvoon. Avustus -
ten hyväksymisen jälkeen suoritettiin 
tarpeettoman suuria ennakkomaksuja 
eikä komission toteuttaman seuran -
nan avulla kyetty varmistamaan, että 
avustusten tuella saavutettiin kaikissa 
tapauksissa lisäarvoa.55 
Alueelliset investointivälineet helpot -
tivat kehitysyhteistyökumppaneiden 
toimien koordinointia eri tasoilla. Näin 
voitiin rahoittaa myös hankkeita, jotka 
olisivat olleet liian laajamittaisia rahoi -
tuskohteita yksittäiselle rahoittajalle 
tai rahoituslaitokselle. Avustusten ja 
lainojen yhdistämismekanismien muita 
mahdollisia hyötyjä ei ole kuitenkaan 
vielä saavutettu täysimääräisesti. 
Tapauk  sista puolessa avustusten ja 
lainojen yhdistämisen avulla laina -
sopimuksia on voitu tehdä esimerkiksi 
muuttamalla lainat muiksi kuin mark -
kinaehtoisiksi lainoiksi IMF:n vaatimus -
ten mukaisesti. Lopuissa tapauksissa ei 
puolestaan ollut suoritettu vakuutta -
vaa analyysiä, jonka avulla olisi kyetty 
osoittamaan, että avustus oli rahoitus -
laitoksille välttämätön lainasopimus -
ten tekemisen kannalta. Komissio ei 
myöskään hyödyntänyt täysimääräises -
ti mahdollisuuksia vaikuttaa myöntei -
sesti hankkeiden perustamistapaan 
tai laajemmin alakohtaiseen toimin -
tapolitiikkaan. EU:n tuen näkyvyys on 
toistaiseksi jäänyt vähäiseksi, vaikka 
komissio onkin ryhtynyt toimiin tilan -
teen korjaamiseksi.
Suositukset
56 
Komissiolla on seitsemän vuoden 
kokemus alueellisista investointiväli -
neistä. Se pyrkii kertyneen kokemuk -
sen avulla parantamaan välineiden 
rakennetta ja toimintaa esimerkiksi 
laatimalla ohjeita ja osallistumalla 
ulkoisen yhteistyön rahoituslähteiden 
yhdistämistä koskevan EU:n laajuisen 
toimintafoorumin toimintaan. Tilin -
tarkastustuomioistuin suosittaa, että 
komissio ottaa tässä prosessissa huo -
mioon seuraavat suositukset.
26 Johtopäätökset ja suositukset 
57 
Komission olisi varmistettava, että EU:n 
avustukset myönnetään sellaisen do -
kumentoidun arvioinnin perusteella, 
jossa arvioidaan avustuksista saatavaa 
lisäarvoa EU:n kehitystä, naapuruus -
politiikkaa ja laajentumista koskevi -
en tavoitteiden kannalta. Tältä osin 
komission olisi
a) varmistettava asianmukaisten 
ohjeiden hyväksyminen ja täytän -
töönpano komission tueksi kaikissa 
hyväksymis- ja seurantamenette -
lyn vaiheissa
b) otettava aktiivisempi rooli etenkin 
EU:n edustustoissa hankkeiden 
yksilöinnin ja valinnan yhteydessä
c) varmistettava, että hallintoneu -
vostoille lopullista hyväksyntää 
varten esitettävät avustusha -
kemukset koskevat ainoastaan 
täytäntöön  panovalmiita hankkeita 
ja sisältävät täydelliset tiedot; 
avustushakemuksissa olisi yksilöi -
tävä avustuksen tarve ja sen avulla 
saatava lisäarvo ja selvitettävä, 
miten ilmoitettuihin määriin on 
päädytty
d) lyhennettävä hyväksymismenette -
lyn keskimääräistä kestoa tarkista -
malla, onko tilapäisten hyväksyn -
tien systemaattinen antaminen 
tarpeen.58 
Komission olisi maksettava rahoitusta 
ainoastaan tapauksissa, joissa edun -
saaja todella tarvitsee varoja.
59 
Komission olisi parannettava EU:n 
avustusten täytäntöönpanon seurantaa. 
Tältä osin komission olisi
a) pantava täytäntöön tulosten 
arviointikehys, jonka yhteydessä 
seurataan EU:n avustusten vaikutus -
ta indikaattoreiden avulla
b) annettava EU:n edustustoille selkeät 
ohjeet niiden roolista EU-tuen seu -
rannassa yhdistämismekanismeihin 
perustuvien hankkeiden yhteydessä
c) sisällytettävä EU–Afrikka-infra -
struktuurirahasto tulosperusteisen 
seurantajärjestelmän piiriin ja mu -
kautettava tulosperusteisen seuran -
tajärjestelmän menetelmät yhdistä -
mismekanismien erityispiirteisiin.
60 
Komission olisi tehostettava toimia, joi -
den avulla se pyrkii varmistamaan EU:n 
rahoituksen riittävän näkyvyyden. 
Tähän olisi tähdättävä määrittämällä 
rahoituslaitoksille selkeät näkyvyyttä 
koskevat vaatimukset ja vaatimalla, 
että EU:n edustustot osallistuvat näky -
vyyttä koskeviin toimiin.
Tilintarkastustuomioistuimen III jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen 
Karel PINXTENIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 8. 
heinäkuuta 2014 pitämässään kokouksessa.
 Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 presidentti

27
 Liitteet
Alueellisten investointivälineiden yleinen kattavuus
Lähde : Alueellisten investointivälineiden sihteeristöjen tietokannat.Liite  I
Keski-Aasian investointikehys
(IFCA) – 2010
Avustusten kokonaismäärä:64 miljoonaa euroaLainojen kokonaismäärä:317/uni00A0miljoonaa euroa
Aasian investointikehys(AIF) – 2012
Avustusten kokonaismäärä:36/uni00A0miljoonaa euroaLainojen kokonaismäärä:358/uni00A0miljoonaa euroa
Latinalaisen Amerikaninvestointiväline (LAIF) – 2010
Avustusten kokonaismäärä:190/uni00A0miljoonaa euroaLainojen kokonaismäärä:4 515 miljoonaa euroaKaribian investointiväline(CIF) – 2012
Avustusten kokonaismäärä:35/uni00A0miljoonaa euroaLainojen kokonaismäärä:67/uni00A0miljoonaa euroaNaapuruuspolitiikaninvestointiväline (NIF) – 2008
Avustusten kokonaismäärä:953 miljoonaa euroaLainojen kokonaismäärä:9 626 miljoonaa euroa
Tyynenmereninvestointikehys (IFP) – 2012
Avustusten kokonaismäärä:Ei avustuksia
Lainojen kokonaismäärä: Ei lainoja
EU–Afrikka-
infrastruktuurirahasto
(ITF) – 2007
Avustusten kokonaismäärä: 
762/uni00A0miljoonaa euroaLainojen kokonaismäärä:4 549 miljoonaa euroaLänsi-Balkanininvestointikehys WBIF) – 2008
Avustusten kokonaismäärä:302/uni00A0miljoonaa euroaLainojen kokonaismäärä: 2 720 miljoonaa euroa
28 Liitteet Liite  II Komission sitomat, sopimat ja maksamat määrät kutakin alueellista 
investointivälinettä kohti (tilanne 31.12.2013)
(miljoonaa euroa)
Sidottu Sopimuksen mukainen määrä Maksettu määrä 
EU–Afrikka-infrastruktuuri -
rahasto638 638 459
Länsi-Balkanin investointikehys 274 260 214
Naapuruuspolitiikan 
investointiväline1 789 477 422
Latinalaisen Amerikan 
investointiväline1 179 160 78
Keski-Aasian investointikehys 86 66 22
Aasian investointikehys 60 34 9
Karibian investointiväline 70 2 1
Tyynenmeren investointikehys 10 - -
Kokonaismäärä 2 106 1 637 1 205
1 Määrä ei sisällä 17 miljoonan euron lisäosuutta, joka sidottiin vuonna 2011 ilmastonmuutosta koskevaan välineeseen; määrä oli tarkoitus 
jakaa naapuruuspolitiikan investointivälineen ja Latinalaisen Amerikan investointivälineen kesken.
Lähde : Euroopan komissio.
29 Liitteet Liite  IIIHyväksyttyjen hankkeiden määrä kutakin alueellista investointivälinettä kohti  
kaudella 2007–2013
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Kokonais-
määrä
EU–Afrikka-infrastruktuurirahasto 4 4 9 13 13 11 15 69
Länsi-Balkanin investointikehys - 18 47 16 42 31 24 178
Naapuruuspolitiikan 
investointiväline- 14 13 15 15 18 17 92
Latinalaisen Amerikan 
investointiväline- - - 5 3 12 5 25
Keski-Aasian investointikehys - - - 1 3 3 4 11
Aasian investointikehys - - - - - 3 5 8
Karibian investointiväline - - - - - - 4 4
Kokonaismäärä 4 36 69 50 76 78 74 387
Lähde : Alueellisten investointivälineiden sihteeristöjen tietokannat.
30 Liitteet Liite  IVRahoitusosuudet alueellisten investointivälineiden kaudella 2007–2013  
hyväksymille 387 hankkeelle
(miljoonaa euroa)
EU–Afrikka-
infrastruk -
tuurirahas -
to1Länsi -
Balkanin 
investointi -
kehysNaapuruus -
politiikan 
investointi -
välineLatina -
laisen 
Amerikan 
investointi -
välineKeski-
Aasian 
investointi -
kehysAasian 
investointi -
kehysKaribian 
investointi -
välineKokonais -
määrä
AVUSTUKSET
InvestointivälineKomissio 383 226 696 190 64 36 35 1 630
Muut rahoittajat 114 - - - - - - 114
Maa/alueohjelmat 80 - 200 - - - - 280
Muut rahoittajat 185 76 57 - - - - 318
Avustusten kokonaismäärä 762 302 953 190 64 36 35 2 342
LAINAT
EU Monenvälinen 1 237 2 360 7 095 209 312 110 - 11 323
Kahdenvälinen 1 127 360 2 531 1 992 5 248 37 6 300
Muu kuin EUAlueellinen 1 174 - - 2 314 - - 30 3 518
Monenvälinen 826 - - - - - - 826
Kahdenvälinen 185 - - - - - - 185
Lainojen kokonaismäärä 4 549 2 720 9 626 4 515 317 358 67 22 152
1 EU–Afrikka-infrastruktuurirahasto: komission ja muiden rahoittajien suorittamien maksujen osuus rahastolle suoritetuista maksuista.
Lähde : Alueellisten investointivälineiden sihteeristöjen tietokannat.
31 Liitteet Liite  VRahoituslaitosten lainat kutakin alueellista investointivälinettä kohti  
kaudella 2007–2013
(miljoonaa euroa)
EIPEuroopan 
 jälleenrakennus- 
ja kehityspankkiAFD KfWMuut rahoitus -
laitoksetYhteensä
EU–Afrikka-infrastruktuuri-
rahasto1 237 - 881 246 - 2 364
Länsi-Balkanin 
investointikehys1 760 600 200 160 - 2 720
Naapuruuspolitiikan 
investointiväline4 498 2 588 1 100 1 429 11 9 626
Latinalaisen Amerikan 
investointiväline209 - 823 772 397 2 201
Keski-Aasian 
investointikehys170 142 - 4 1 317
Aasian investointikehys 110 - 203 45 - 358
Karibian investointiväline - - 37 - - 37
Yhteensä 7 984 3 330 3 244 2 656 409 17 623
Lähde : Alueellisten investointivälineiden sihteeristöjen tietokannat.
32 Liitteet Liite  VITarkastetuista EU–Afrikka-infrastruktuurirahaston hankkeista  
poimittu 15 hankkeen otos
Lähde : Alueellisten investointivälineiden sihteeristöjen tietokannat.
BENIN-TOGO
Voimalinjan kunnostus
Kokonaiskustannukset: 86/uni00A0miljoonaa euroaEU–Afrikka-infrastruktuurirahastonrahoitusosuus: 12/uni00A0miljoonaa euroa
KAMERUN – TŠAD –KESKI-AFRIKAN TASAVALTADoualaan johtava väylä
Kokonaiskustannukset: 66/uni00A0miljoonaa euroaEU–Afrikka-infrastruktuurirahastonrahoitusosuus: 6/uni00A0miljoonaa euroa
SAMBIAItezhi Tezhi
Kokonaiskustannukset: 286/uni00A0miljoonaa euroaEU–Afrikka-infrastruktuurirahastonrahoitusosuus: 18/uni00A0miljoonaa euroaMOSAMBIK – ETELÄ-AFRIKKAMaputon lentokenttä
Kokonaiskustannukset: 58/uni00A0miljoonaa euroaEU–Afrikka-infrastruktuurirahastonrahoitusosuus: 2/uni00A0miljoonaa euroaMOSAMBIK – ZIMBABWE –SAMBIA – MALAWI Beiran liikennekäytävä
Kokonaiskustannukset: 230/uni00A0miljoonaa euroaEU–Afrikka-infrastruktuurirahastonrahoitusosuus: 29/uni00A0miljoonaa euroaSAMBIA-MALAWI-MOSAMBIKItäisen valtatien kunnostushanke
Kokonaiskustannukset: 285/uni00A0miljoonaa euroaEU–Afrikka-infrastruktuurirahastonrahoitusosuus: 40/uni00A0miljoonaa euroaTANSANIALiitännän runkoverkko
Kokonaiskustannukset: 388/uni00A0miljoonaa euroaEU–Afrikka-infrastruktuurirahastonrahoitusosuus: 14/uni00A0miljoonaa euroaTANSANIAVictoria-järven vesi- jasanitaatiohanke Mwanzassa
Kokonaiskustannukset: 122/uni00A0miljoonaa euroa
EU–Afrikka-infrastruktuurirahaston
rahoitusosuus: 18/uni00A0miljoonaa euroaTANSANIA – KENIA – UGANDA –RUANDA – BURUNDI – KONGONDEMOKRAATTINEN TASAVALTAItäisen Afrikan liikennekäytävä
Kokonaiskustannukset: 146/uni00A0miljoonaa euroaEU–Afrikka-infrastruktuurirahastonrahoitusosuus: 17/uni00A0miljoonaa euroa
 BURUNDI – RUANDA – KONGONDEMOKRAATTINEN TASAVALTARuzizi I ja II -kunnostushanke
Kokonaiskustannukset: ei vielä määritettyEU–Afrikka-infrastruktuurirahastonrahoitusosuus: 3/uni00A0miljoonaa euroa
UGANDA-KENIA-TANSANIAKampalan vesihanke - Victoria-järvenvesi- ja sanitaatiohanke
Kokonaiskustannukset: 234/uni00A0miljoonaa euroaEU–Afrikka-infrastruktuurirahastonrahoitusosuus: 22/uni00A0miljoonaa euroa
RUANDA – ETIOPIA – KENIA –UGANDA – TANSANIA – BURUNDIItä-Afrikan maalämpöön liittyvienriskien lieventämistä koskeva väline
Kokonaiskustannukset: ei vielä määritettyEU–Afrikka-infrastruktuurirahastonrahoitusosuus: 30/uni00A0miljoonaa euroaMALI-MAURITANIA-SENEGALFéloun vesivoimala
Kokonaiskustannukset: 112/uni00A0miljoonaa euroaEU–Afrikka-infrastruktuurirahastonrahoitusosuus: 9/uni00A0miljoonaa euroa
NORSUNLUURANNIKKO –SIERRA LEONE – LIBERIA –GUINEAVoimalinjan liitäntähanke
Kokonaiskustannukset: 387/uni00A0miljoonaa euroaEU–Afrikka-infrastruktuurirahastonrahoitusosuus: 13/uni00A0miljoonaa euroa
SAMBIA – NAMIBIA –ETELÄ-AFRIKKACaprivin liitäntähanke
Kokonaiskustannukset: 321/uni00A0miljoonaa euroa
EU–Afrikka-infrastruktuurirahaston
rahoitusosuus: 15/uni00A0miljoonaa euroa
33 Liitteet Liite  VII Tarkastettu 15 naapuruuspolitiikan investointivälineen hankkeen otos
Lähde : Alueellisten investointivälineiden sihteeristöjen tietokannat.
EGYPTI
Parannettu vesi- ja
jätevedenkäsittelyohjelmavesihankeohjelma
Kokonaiskustannukset: 295/uni00A0miljoonaa euroaNaapuruuspolitiikan investointivälineenrahoitusosuus: 5/uni00A0miljoonaa euroa
TUNISIA
Tunisian pikajunaverkostohankkeen  toinen vaihe
Kokonaiskustannukset: 550/uni00A0miljoonaa euroaNaapuruuspolitiikan investointivälineenrahoitusosuus: 28/uni00A0miljoonaa euroa
MOLDOVA
Vesilaitosten kehittämisohjelma
Kokonaiskustannukset: 32/uni00A0miljoonaa euroaNaapuruuspolitiikan investointivälineenrahoitusosuus: 10/uni00A0miljoonaa euroa
Pk-yritysten rahoitusväline
Armenia, Azerbaidžan, Georgia,Moldova, Ukraina ja Valko-Venäjä
Kokonaiskustannukset: 150/uni00A0miljoonaa euroa
Naapuruuspolitiikan investointivälineenrahoitusosuus: 15/uni00A0miljoonaa euroa
Pk-yritysten takausjärjestelmäJ
ordania, Libanon, Egypti, Tunisia
ja Marokko
Kokonaiskustannukset: 320/uni00A0miljoonaa euroa
Naapuruuspolitiikan investointivälineenrahoitusosuus: 24/uni00A0miljoonaa euroaARMENIA
Pienten kuntien vesihanke
Kokonaiskustannukset: 21/uni00A0miljoonaa euroaNaapuruuspolitiikan investointivälineenrahoitusosuus: 8/uni00A0miljoonaa euroa
EGYPTI
Yhdennetty ja kestävä asuntotuotanto jayhteisön kehittämisohjelma
Kokonaiskustannukset: 175/uni00A0miljoonaa euroaNaapuruuspolitiikan investointivälineenrahoitusosuus: 30/uni00A0miljoonaa euroaEGYPTI
Voimansiirto
Kokonaiskustannukset: 762/uni00A0miljoonaa euroaNaapuruuspolitiikan investointivälineenrahoitusosuus: 20/uni00A0miljoonaa euroa
MAROKKO
Rabatin raitiovaunuhanke
Kokonaiskustannukset: 346/uni00A0miljoonaa euroaNaapuruuspolitiikan investointivälineenrahoitusosuus: 5/uni00A0miljoonaa euroa
MAROKKO
Ourzazaten aurinkovoimala
Kokonaiskustannukset: 807/uni00A0miljoonaa euroaNaapuruuspolitiikan investointivälineenrahoitusosuus: 30/uni00A0miljoonaa euroa
MAROKKO
Juomavettä koskeva tehokkuusohjelma
Kokonaiskustannukset: 101/uni00A0miljoonaa euroaNaapuruuspolitiikan investointivälineenrahoitusosuus: 7/uni00A0miljoonaa euroaUKRAINA
Tekninen apu kunnille
Kokonaiskustannukset: 135/uni00A0miljoonaa euroaNaapuruuspolitiikan investointivälineenrahoitusosuus: 5/uni00A0miljoonaa euroa
GEORGIA
Itä-länsi -moottoritie
Kokonaiskustannukset: 592/uni00A0miljoonaa euroaNaapuruuspolitiikan investointivälineenrahoitusosuus: 20/uni00A0miljoonaa euroa
GEORGIA
Vesi-infrastruktuurinnykyaikaistamishanke, II vaihe
Kokonaiskustannukset: 80/uni00A0miljoonaa euroaNaapuruuspolitiikan investointivälineenrahoitusosuus: 8/uni00A0miljoonaa euroa
EGYPTI
Kairon metrolinja 3, vaihe 3
Kokonaiskustannukset: 2 075 miljoonaa euroaNaapuruuspolitiikan investointivälineenrahoitusosuus: 40/uni00A0miljoonaa euroa
34 Liitteet Liite  VIIIInvestointivälineiden alaryhmien perustamishankkeita koskeva tarkastusotos
Investointi -
välineHankkeen nimi VälineAvustuksen 
määrä 
(miljoonaa euroa)Maa/aluePääasiallinen 
rahoituslaitosMuut ulkoiset 
rahoituslähteet
EU–Afrikka-
infrastruk -
tuurirahastoAfrikan energia-alan 
takuurahastoTekninen apu  1 Alueellinen EIP -
EU–Afrikka-
infrastruk -
tuurirahastoKestävää energiaa 
koskeva afrikkalainen 
investointivälineTekninen apu /
avustus 8 Alueellinen EIP -
EU–Afrikka-
infrastruk -
tuurirahastoMaalämpöön liittyvien 
riskien lieventämistä koskeva 
välineAvustus  30 Ruanda, Etiopia, Kenia, 
Uganda, Tansania ja 
BurundiKfW -
Naapuruus -
politiikan 
investointi -
välinePk-yritysten 
takausjärjestelmäAvustus  24 Jordania, Libanon, 
Egypti, Tunisia ja 
MarokkoEIPAgence Française 
de Développement, 
Maailmanpankki 
ja Opecin kansain -
välisen kehityksen 
rahasto
Naapuruus -
politiikan 
investointi -
välinePk-yritysten rahoitusvälineTekninen apu /
avustus 15 Armenia, Azerbaidžan, 
Georgia, Moldova, 
Ukraina ja Valko-VenäjäEuroopan 
jälleenra -
kennus- ja 
kehityspankkiE I P,  K f W
Naapuruus -
politiikan 
investointi -
välineMikroyrityksille sekä pienille 
ja keskisuurille yrityksille tar -
koitettu Lähi-idän ja Pohjois-
Afrikan alueen rahastoTekninen apu /
avustus 10 Alueellinen KfW -
Keski-Aasian 
investointi -
kehysKirgisian kestävää ener -
giatehokkuutta koskeva 
rahoitusvälineTekninen apu /
avustus 7 Kirgisia Euroopan 
jälleenra -
kennus- ja 
kehityspankki-
Keski-Aasian 
investointi -
kehysKeski-Aasiaa koskeva pk-
yritysten rahoitusvälineTekninen apu /
avustus 11 AlueellinenEuroopan 
jälleenra -
kennus- ja 
kehityspankki-
35 Liitteet
Kohdassa 42 tarkoitetut hankkeet
Investointiväline Hankkeen nimi VälineAvustuksen määrä 
(miljoonaa euroa)Maa/aluePääasiallinen 
rahoituslaitos
EU–Afrikka-infrastruktuu -
rirahastoVoimalinjan liitäntähanke Korkotuki 13Norsunluurannikko – Sierra 
Leone – Liberia – GuineaEIP
EU–Afrikka-infrastruktuu -
rirahastoCaprivin liitäntähanke Korkotuki 15Sambia – Namibia –  
Etelä-AfrikkaEIP
EU–Afrikka-infrastruktuu -
rirahastoItäisen valtatien 
kunnostushankeKorkotuki 25 Sambia – Malawi – Mosambik EIP
EU–Afrikka-infrastruktuu -
rirahastoItäisen Afrikan 
liikennekäytävä Korkotuki 17Tansania – Kenia – Uganda – 
Ruanda – Burundi – Kongon 
demokraattinen tasavalta EIP
EU–Afrikka-infrastruktuu -
rirahastoItezhi Tezhi Korkotuki 18 Sambia EIP
Naapuruuspolitiikan 
investointivälineParannettu vesi- ja 
jätevedenkäsittelyohjelmaAvustus 5 Egypti KfW
Naapuruuspolitiikan 
investointivälineRabatin raitiovaunuhanke Tekninen apu 5 Marokko AFD
Naapuruuspolitiikan 
investointivälineTunisian pikajunaverkosto -
hankkeen toinen vaiheAvustus 28 Tunisia AFD
Naapuruuspolitiikan 
investointivälineVesi-infrastruktuurin  
nykyaikaistamishanke IITekninen apu  /
avustus8 Georgia EIP
Naapuruuspolitiikan 
investointivälinePk-yritysten rahoitusvälineTekninen apu  /
avustus15Armenia, Azerbaidžan,  
Georgia, Moldova, Ukraina  
ja Valko-VenäjäEuroopan  
jälleenrakennus-  
ja kehityspankki
Naapuruuspolitiikan 
investointivälineVoimansiirtoTekninen apu  /
avustus16 Egypti EIP
Naapuruuspolitiikan 
investointivälineItä-länsi -moottoritie Avustus 20 Georgia EIP
Naapuruuspolitiikan 
investointivälineOuarzazaten aurinkovoimala Avustus 30 Marokko EIP
Naapuruuspolitiikan 
investointivälineJuomavettä koskeva 
tehokkuusohjelmaTekninen apu  /
avustus7 Marokko KfW
Naapuruuspolitiikan 
investointivälineKairon metrolinja 3, III vaiheTekninen apu  /
avustus40 Egypti AFDLiite  IX
36
Komissio on tämän rakenteen suunnittelussa 
ottanut huomioon välineiden kaikki potentiaa -
liset hyödyt, ja se katsoo hallinnointinsa olleen 
asianmukaista.
Komissio katsoo, että potentiaalisten hyötyjen 
saavuttamista arvioitaessa olisi otettava huomioon 
avustusten luonne (esim. tekninen apu) ja hankkei -
den toteutuksen tulokset.
VI
Komissio katsoo hyväksymisprosessin olleen perus -
teellinen: kaikki sidosryhmät osallistuvat siihen 
asianmukaisesti, ja komissio mukauttaa kuulemis -
prosessin kunkin hankkeen erityispiirteisiin. Pää -
töksentekoprosessin aikana on saatavissa riittävästi 
kattavaa tietoa.
Lisäarvo varmistetaan kaikissa tapauksissa. Hank -
keet annetaan toimivaltaisen toimivan johdon 
hyväksyttäviksi vasta, kun kaikki hankkeen osateki -
jät ovat selvillä ja sen lisäarvosta on näyttöä.
Ennakkomaksujärjestelyjä tarkistetaan rahoitusvä -
lineitä koskevissa uusissa sopimusmalleissa, joita 
laaditaan parhaillaan.
VII
Komissio katsoo rahoituksen myöntämisperustei -
den olleen kaikissa tapauksissa selvät. Tapaukset, 
jotka mainitaan tilintarkastustuomioistuimen kerto -
muksen 42 kohdassa, komissio on asianmukaisesti 
kiistänyt ja perustellut. Katso komission vastaus 
42 kohdan a–g alakohtaan.
Välineiden painopisteet (jotka on ilmaistu selvästi 
kunkin välineen strategisissa suuntaviivoissa) 
on kaikissa tapauksissa sovitettu yhteen kutakin 
aluetta koskevan EU:n alakohtaisen toimintapolitii -
kan kanssa.
Komissio pyrkii tästä huolimatta löytämään keinoja 
vaikuttaa laajemmin alakohtaiseen toimintapolitiik -
kaan ja lisätä EU:n tuen näkyvyyttä.Tiivistelmä
I
Komissio on tyytyväinen tähän erityiskertomuk -
seen ja sen sisältämiin suosituksiin, jotka auttavat 
parantamaan rahoitusta yhdistävien välineiden hal -
linnointia entisestään. Nämä välineet ovat uudenlai -
nen tapa rahoittaa kehitysyhteistyötä.
EU:n kumppanimailla on huomattavat investointi -
tarpeet. Hallitusten ja rahoittajien varat eivät riitä 
läheskään täyttämään niitä. Maiden on houkutel -
tava lisää julkista ja yksityistä rahoitusta vauhdit -
taakseen talouskasvua, joka on köyhyyden vähentä -
misen edellytys.
Muutossuunnitelmassa korostetaan osallistavaa kas -
vua ja työpaikkojen luomista EU:n ulkoisen yhteis -
työn ensisijaisina tavoitteina. Lainojen ja avustusten 
yhdistämistä pidetään tässä yhteydessä tärkeänä 
välineenä, jonka avulla voidaan hankkia lisäresurs -
seja ja tehostaa EU:n avun vaikutusta.
EU:n avustus, jolla paikataan investointihankkeiden 
rahoitusvajeita, mahdollistaa usein kokonaisia hank -
keita, ja se voi siksi houkutella enemmän lisärahoi -
tusta kuin rahoituslaitosten lainat. Lisäksi yhdistämi -
seen suoraan osallistuvat julkiset rahoituslaitokset 
tarjoavat usein muutakin rahoitusta kuin lainoja, 
esimerkiksi pääomaa tai toissijaisia lainoja.
IV
Komissio on vastuussa välineiden rakenteesta, joka 
katsotaan kertomuksessa asianmukaiseksi. Hank -
keiden hallinnointi tapahtuu yhteistyössä. Komissio 
huolehtii välineiden yleisestä hallinnoinnista, ja 
kehitysrahoituslaitokset puolestaan vastaavat hank -
keiden päivittäisestä hallinnosta. Ne hoitavat niille 
siirretyt talousarvioon liittyvät tehtävät varainhoito -
asetuksessa vahvistettujen, välillistä hallinnointime -
nettelyä koskevien sääntöjen mukaisesti.Komission  
vastaus
Komission vastaus 37
Komissio on vastuussa välineiden rakenteesta, joka 
katsotaan kertomuksessa asianmukaiseksi. Hank -
keiden hallinnointi tapahtuu yhteistyössä. Komissio 
huolehtii välineiden yleisestä hallinnoinnista, ja 
kehitysrahoituslaitokset puolestaan vastaavat hank -
keiden päivittäisestä hallinnosta. Ne hoitavat niille 
siirretyt talousarvioon liittyvät tehtävät varainhoito -
asetuksessa vahvistettujen välillistä hallinnointime -
nettelyä koskevien sääntöjen mukaisesti.
Komissio on tämän rakenteen suunnittelussa 
ottanut huomioon välineiden kaikki potentiaaliset 
hyödyt.
18
Komissio tarkastelee parhaillaan EU–Afrikka-infra -
struktuurirahaston hallintoa ja tilintarkastustuo -
mioistuimen havaitsemia rajoituksia, kuten avus -
tuskelpoisuuden rajaamista alueellisiin ohjelmiin 
(esim. avaaminen kansallisille ohjelmille, eri alat – 
samat äänestysoikeudet, komission toteuttama 
hallinnointi).
20
Hankkeet yksilöidään eri sidosryhmien välisen 
vuorovaikutuksen ja keskustelujen tuloksena. Näitä 
sidosryhmiä ovat kumppanimaat ja asianomaiset 
alueelliset organisaatiot, komissio ja EU:n edustus -
tot, muut rahoittajat, rahoituslaitokset sekä joissain 
tapauksissa yksityissektorin ja kansalaisyhteiskun -
nan edustajat.
Hankkeiden yksilöinti perustuu ohjelmatyöpro -
sessiin sekä komissiossa, Euroopan ulkosuhdehal -
linnossa ja kumppanimaissa hyväksyttyihin toi -
mintapolitiikan painopisteisiin. Lisäksi se perustuu 
kunkin rahoitusta yhdistävän välineen strategisessa 
johtoryhmässä/ohjauskomiteassa käytäviin sisäisiin 
strategisiin keskusteluihin sekä hyväksyttyjen hank -
keiden analysointia ja hankesuunnitelmia koskeviin 
keskusteluihin.VIII
Komissio toteaa, että tilintarkastustuomioistui -
men suositukset ovat täysin samansuuntaiset 
kuin komission vuoden 2013 lopussa käynnistämä 
investointivälineiden uudistus, joka on juuri tulossa 
hyväksymisvaiheeseen.
Johdanto
Laatikko 1
IMF ei enää aseta lainakohtaisia vaatimuksia mui -
den kuin markkinaehtoisten lainojen osuudesta, 
vaan sen sijaan se asettaa tällaisille lainoille yleisen 
painotetun keskimääräisen osuuden suhteessa 
lainojen kokonaismäärään. Tätä mekaanista lähes -
tymistapaa ei siis tulevaisuudessa voi enää soveltaa 
automaattisesti.
08
Komissio harkitsee parhaillaan EU–Afrikka-infra -
struktuurirahaston muuttamista siten, että sitä hal -
linnoitaisiin samalla tavalla kuin kuutta muuta alu -
eellista investointivälinettä. Näin niillä olisi kaikilla 
samat säännöt, mikä tekisi prosessista avoimemman 
ja ennakoitavamman kaikille kumppaneille ja takaisi 
yhtäläiset oikeudet kaikille toimivan johdon jäse -
ninä oleville jäsenvaltioille. Lisäksi EIP voisi edelleen 
hoitaa jäsenvaltioiden yhdistämiseen osoittamia 
erityisvaroja, jos nämä sitä toivovat.
12
Komissio pyrkii aktiivisesti samaan välineiden täy -
täntöönpanoon mukaan useampia jäsenvaltioiden 
virastoja taatakseen yhtäläiset mahdollisuudet ja 
lisätäkseen parhaiden käytänteiden vaihtoa.
Huomautukset
16
Komissio katsoo alueellisten investointivälineiden 
hallinnoinnin olleen asianmukaista.
Komission vastaus 38
On rahoittajien vastuulla suorittaa tarvittavat 
laskelmat kansainvälisten vaatimusten ja asianmu -
kaisen huolellisuuden periaatteen mukaisesti sekä 
kumppanuuden ja tehokkaan työnjaon yhteydessä 
sovittuja menetelmiä noudattaen.
Hankkeiden laajemman arvioinnin suorittavat 
rahoituslaitosten asiantuntijaryhmät asianmukaista 
huolellisuutta noudattaen.
Taustaselvitykset tekee ensisijaisesti eurooppalai -
nen päärahoittaja, ja ne ovat käytettävissä aina, kun 
hankkeiden soveltuvuudesta on epäilyksiä tai kun 
pyydetään muita tietoja hakemukseen sisältyvien 
tietojen lisäksi.
Komissio ei pidä tarpeellisena sitä, että rahoittajat 
toimittavat selvitykset systemaattisesti, sillä useim -
missa tapauksissa tämä vain lisäisi hallinnollista rasi -
tetta tuottamatta kuitenkaan todellista lisäarvoa.
24
Komissio korostaa, että EU:n rahoitusosuudet on 
hyväksytty vain, jos on saatu tarvittavat tiedot 
strategisissa suuntaviivoissa vahvistettujen päävaa -
timusten noudattamisesta.
Kaikki päätöksenteossa tarvittavat tiedot on tuo -
tettu ja otettu huomioon päätöksentekoprosessissa. 
Komissio voi varainhoitoasetuksen mukaan välil -
lisessä hallinnoinnissa turvautua sen yhteisön jo 
tekemään työhön, jolle tehtäviä on siirretty, komis -
sion ja rahoituslaitosten välisessä kumppanuudessa 
keskeisten asianmukaisen huolellisuuden ja työn -
jaon periaatteiden mukaisesti.
Vain riittävän toteutusvalmiit hankkeet voidaan 
hyväksyä. Toteutettavuustutkimuksia, joiden tarkoi -
tuksena on vahvistaa hankkeen rakennetta edun -
saajien tarpeiden mukaisesti, voidaan myöhemmin 
edelleen tehdä, ja ne tekevät hankkeesta entistä 
laadukkaamman.Komission operatiivisena tavoitteena ei ole olla 
systemaattisesti  aloitteellinen. Pikemminkin se 
pyrkii tekemään yksilöintiprosessista mahdollisim -
man tehokkaan, optimoimaan sen työnjaon sekä 
hyödyntämään kaikkien sidosryhmien toiminnal -
lisia vahvuuksia. Tätä virtaviivaistetaan hyväk -
symisvaiheessa olevassa yhdistämismekanismin 
uudistuksessa.
21
Komission tarkoituksena on tarkistaa Afrikan alueen 
investointivälineiden rakennetta. Katso komission 
vastaus 18 kohtaan.
Komission yhteinen  
vastaus 22–31 kohtaan
22
Koska välineet ovat joustavia ja alueellisesti erittäin 
kattavia, yhteisen lisäarvoindikaattorin vahvistami -
nen kaikkia hankkeita varten on väistämättä mutki -
kasta ja lähes mahdotonta.
Avustuksen lisäarvo arvioidaan aina, ja arviointi 
on ajan mittaan kehittynyt etenkin EU:n laajuisen 
toimintafoorumin tekemän työn ansiosta.
23
Komissio katsoo, että komissiolla oli hyväksynnän 
eri vaiheissa (alustava ja lopullinen) käytettävissään 
tarvittavat tiedot. Alustavassa hyväksyntävaiheessa 
esitetyt rahoitustiedot eivät todennäköisesti ole 
lopullisia. Lopullisessa arviointivaiheessa nämä 
tiedot kuitenkin arvioidaan.
Myös jotkin lainaehdot saattavat muuttua hake -
muksen jättämisen ja lopullisen hyväksynnän väli -
senä aikana talouden suhdannevaihtelujen vuoksi. 
Rahoituslaitokset voivat siksi saattaa päätökseen 
neuvottelut tarkoista lainaehdoistaan (korkotaso, 
laina-aika) sen jälkeen, kun kyseisen investointiväli -
neen toimiva johto on hyväksynyt hankkeen.
Komission vastaus 39
Markkinaehtoisia lainoja koskeva kysymys, velka -
kestävyys, avustuksen määrä ja taloudellinen kan -
nattavuus ovat kaikki keskeisiä osa-alueita rahoitus -
laitosten ja komission tekemässä analyysissa.
26
Komissio ottaa EU:n edustustot mukaan avustuksen 
soveltuvuuden tarkistukseen, ja niiden neuvoja 
pyydetään aina, kun se on tarpeen valintaprosessia 
varten.
Vastanneista edustustoista 96 prosenttia ilmoitti 
osallistuvansa valintaprosessiin. Pienempi osuus (59 
prosenttia) viittaa varhaiseen yksilöintivaiheeseen 
osana koko valintaprosessia.
Komissio pyrkii ottamaan EU:n edustustot yhä 
enemmän mukaan rahoitusvälineiden yhdistämi -
seen liittyvien toimien valmisteluun ja seurantaan. 
Tämä on välttämätöntä EU:n toimien yhdenmukai -
suuden varmistamiseksi, EU:n näkyvyyden lisäämi -
seksi ja EU:n painoarvon kasvattamiseksi toiminta -
poliittisessa vuoropuhelussa.
27
Aikaa ei pidä laskea hankesuunnitelman hyväksymi -
sestä. Hankesuunnitelma on vasta alustava kuvaus 
mahdollisista hankkeista, ja hankkeiden kehitystaso 
ja toteutusvalmiuden aste vaihtelevat tässä vai -
heessa hyvin paljon.
Komissio katsoo, että tarkoituksenmukaisin indi -
kaattori on aika, joka kuluu teknisen elimen hyväk -
synnästä toimivan johdon hyväksyntään lopulli -
sessa hyväksymisvaiheessa.
Tämä aika on Latinalaisen Amerikan investointi -
välineen hankkeissa noin neljä kuukautta, Karibian 
investointivälineen hankkeissa kolme kuukautta, 
naapuruuspolitiikan investointivälineen hankkeissa 
6,5 kuukautta, Aasian investointikehyksen hank -
keissa 5,5 kuukautta ja Keski-Aasian investointi -
kehyksen hankkeissa noin neljä kuukautta. Nämä 
aikataulut vaikuttavat kohtuullisilta, kun otetaan 
huomioon rahoitusvälineiden yhdistämiseen perus -
tuvien hankkeiden tekninen mutkikkuus ja kumppa -
nien mahdollinen määrä.Laatikko 2
EU–Afrikka-infrastruktuurirahaston toimeen -
panokomitean yhdeksännen kokouksen pöytäkirjan 
mukaisesti komitean jäsenille toimitettiin lisätietoa 
hankkeesta, jos he sitä etukäteen pyysivät.
Hanke hyväksyttiin vuonna 2009. Avustusha -
kemuslomaketta on sittemmin huomattavasti 
parannettu rahoituslaitosten toimittamien tietojen 
täydentämiseksi.
25
Kaikki investointivälineistä rahoitetut hankkeet 
analysoidaan sekä taloudelliselta että velka -
kestävyyden kannalta. Yksi komission ja rahoittajien 
päätavoitteista on suojella suunniteltua investoin -
tia ja säilyttää sen pitkän aikavälin kestävyys ja 
kehitysvaikutus.
On kuitenkin mahdotonta vahvistaa yhdenmukai -
sia perusteita, esimerkiksi vähimmäiskynnysar -
voja, taloudellisen kannattavuuden arvioimiseksi. 
Työryhmä, joka käsitteli avustusten täydentävyyttä 
yhdistämismekanismien yhteydessä, totesi vuonna 
2009 rahoituslähteiden yhdistämiseen liittyvien toi -
mien olevan luonteeltaan sellaisia, että tarvittavan 
tuen määrä, muoto ja luonne on arvioitava tapaus -
kohtaisesti. Ulkoisen yhteistyön rahoituslähteiden 
yhdistämistä käsittelevä EU:n laajuinen toiminta -
foorumi (EUBEC) on vahvistanut tämän hiljattain 
omassa työssään.
Hankkeiden taloudellinen sisäinen korkokanta 
arvioidaan aina osana asianmukaisen huolellisuu -
den prosessia. Avustusten myöntämispäätökset 
perustuvat hankkeista tehtyihin talous- ja rahoitus-
analyyseihin sekä niihin sosiaalisiin hyötyihin 
(kohtuuhintaisuus, terveysvaikutukset, sosiaalinen 
tilanne), joita hankkeilta odotetaan.
Arviointi perustuu avustushakemuslomakkeessa 
annettuihin tietoihin sekä lisätietoihin, joita saa -
daan tietojenvaihdosta, jota komission eri yksiköt 
käyvät ennen teknisiä kokouksia, niiden aikana ja 
niiden jälkeen edustustojen, kyseisen rahoitus -
laitoksen ja kaikkien asianomaisten sidosryhmien 
kanssa.
Komission vastaus 40
Rahoitusta yhdistävien välineiden ollessa uusia 
arviointi oli haastavaa, koska samankaltaisia hank -
keita ei voitu vertailla keskenään, mutta komissio 
hioo arviointiprosessia vuosien mittaan kertyneen 
kokemuksen perusteella.
Rahoitusta yhdistävien välineiden uudistuksen 
myötä, josta on hiljattain keskusteltu ja sovittu, 
rahoituksena myönnettävän avustusmäärän vertail -
tavuus ja kustannustehokkuus lisääntyvät.
31
Tämän riskin toteutumisesta ei toistaiseksi ole 
näyttöä. Komission kumppanit eivät ole kaupallisia 
pankkeja vaan kehityspankkeja, joiden päätavoit -
teena on tarjota kehitysrahoitusta. On kuitenkin 
totta, että hinnoittelumallien ja -päätösten luotta -
muksellisuus on estänyt korkotukivälineen laajamit -
taisen käytön.
Kun korkotukia käytetään, komissio turvautuu 
kyseisen riskin lieventämiseksi etenkin itse (esim. 
pilarikohtaisen arvioinnin yhteydessä) suoritta -
maansa monenvälisten laitosten valvontaan sekä 
kahdenvälisten laitosten kansalliseen valvontaan ja 
sääntelyyn.
Pankkien suorittamaa korkotason laskentaa valvo -
taan, ja siitä tehdään esikuva-analyysi.
32
Välillisessä keskitetyssä hallinnoinnissa ja yhteis -
työssä toteutetussa hallinnoinnissa ennakkomaksut 
olivat tosiaankin suuria, kun ensimmäiset välineet 
perustettiin. Taustalla oli tarve käynnistää uusi tuki -
muoto ja kannustaa rahoituslaitoksia ottamaan teh -
täväkseen monimutkaisten hankkeiden hallinnointi.
Ennakkomaksujärjestelyjä on tarkistettu uusissa 
rahoitusvälineitä koskevissa sopimusmalleissa siten, 
että ennakkomaksut ovat pienentyneet.Menettelyn pituuden asianmukaisuutta ja kohtuul -
lisuutta osoittaa se, että toistaiseksi ei ole näyttöä 
siitä, että yksikään tällainen hanke olisi jäänyt 
toteuttamatta hyväksymismenettelyn viivästy -
misten vuoksi. Hyväksymismenettely on päinvas -
toin riittävän joustava, jotta siinä voidaan ottaa 
 huo  mioon kumppanien tarpeet, ja sitä voidaan 
tarvittaessa nopeuttaa.
29
Komissio huomauttaa, että vaikka IMF:n muiden 
kuin markkinaehtoisten lainojen osuudelle aset -
tamien vaatimusten täyttäminen voi olla välttä -
mätöntä, se ei aina riitä, kun otetaan huomioon 
hankekohtaiset seikat. Vaaditun 35 prosentin 
vähimmäisosuuden saavuttamista voidaan pitää 
ensimmäisenä välttämättömänä edellytyksenä 
sille, että IMF:n rajoitusten soveltamisalaan kuu -
luva edunsaaja voi hyväksyä rahoituspaketin. Se ei 
välttämättä kuitenkaan ole automaattisesti riittävä 
edellytys. Joissain hankkeissa avustuksen osuuden 
rahoituspaketista on ehkä oltava enemmän kuin 
35 prosenttia, jotta näiden hankkeiden merkittävä 
kehitysvaikutus ei vaarantuisi.
30
Haettujen avustusmäärien perustelut voivat vaih -
della huomattavasti muun muassa seuraavien 
muuttujien mukaan: kyseessä oleva markkinaeste, 
kohtuuhintaisuus kohderyhmän kannalta, hank -
keen toteutusvalmiuden aste, paikalliset markkina -
olosuhteet, muilta rahoittajilta saatavissa oleva 
rahoitus sekä hankkeen toteuttajien valmiudet ja 
riskinottohalukkuus. Nämä muuttujat yhdistettyinä 
luotettavien markkinatietojen niukkuuteen kump -
panimaissa vaikeuttavat sellaisten kriteereiden 
määrittämistä avustusmäärien vahvistamiselle, 
jotka kattaisivat kaikki mahdolliset toimet kaikissa 
mahdollisissa jatkuvasti muuttuvissa markkinatilan -
teissa. Komission on viime kädessä pakko jossain 
määrin luottaa kumppanina olevan rahoituslaitok -
sen kykyyn neuvotella paras mahdollinen sopimus, 
eli pienin mahdollinen avustusmäärä, jolla kul -
loinkin kyseessä oleva hanke saadaan toteutettua. 
Joissakin hankkeissa tälle ”hinnoitteluprosessille” 
ei ole käyttökelpoista vaihtoehtoa. Esimerkiksi lai -
nattaessa pk-yrityksille suuririskisimmän takauksen 
koko ei määräydy aiemman kokemuksen perusteella 
(jos sellaista on), vaan lainanantajien kokeman riskin 
perusteella. Se taas on subjektiivinen tekijä, joka 
voidaan määrittää vain taitavilla neuvotteluilla.
Komission vastaus 41
35
Hankkeen hyväksymisen jälkeen EU:n edustustot ja/
tai komission päätoimipaikka (hankkeen laajuudesta 
riippuen) huolehtivat riittävästä seurannasta.
Komission yksiköt ovat säännöllisesti yhteydessä 
pankin kansallisiin toimistoihin kyseisissä maissa ja 
pitävät kokouksia edustuston ja päärahoituslaitos -
ten paikallisten hankekoordinaattoreiden kanssa. 
Päärahoituslaitokset ovat sopimuksen perusteella 
velvoitettuja toimittamaan edustustolle raportteja 
vuosittain. Lisäksi delegoidun yhteistyön yhtey -
dessä tehtävien sopimusten mukaisesti komissio 
osallistuu päärahoituslaitoksen paikalla toteutta -
miin seurantakäynteihin, sille tiedotetaan niistä ja 
se kutsutaan niihin mukaan.
Sopimusjärjestelyt ovat riittävän selkeät ja mahdol -
listavat asianmukaisen seurannan.
Kun edustuston osallistumista prosessin varhai -
sempiin vaiheisiin lisätään, myös sen suorittama 
seuranta lisääntyy. Edustustojen ohjeita päivitetään 
tämän mukaisesti.
36
Komissio panee merkille viittauksen suunnitteilla 
oleviin tulosperusteisiin indikaattoreihin, joita 
rahoituslaitosten on tarkoitus käyttää seuranta- ja 
raportointityössään, ja korostaa, että tuloksellisuus -
seurannan suorittaa päärahoituslaitos.
37
Kaikkia hankkeita seurataan, ja ne arvioidaan vähin -
tään kerran. Osa väliarvioinneista on valmistunut 
(esim. naapuruuspolitiikan investointiväline), ja osa 
käynnistetään lähitulevaisuudessa (esim. Latinalai -
sen   Amerikan investointiväline).Laatikko 3
Komissio toimi täysin sovellettavien sääntöjen ja 
asetusten mukaisesti.
Laatikossa 3 tarkoitettua ennakkomaksujärjestelyä 
käytettiin vuonna 2010. Komissio muutti naapuruus -
politiikan investointivälineen ennakkomaksukäytän -
töä vuonna 2012 (vrt. 32 kohta).
Tätä naapuruuspolitiikan investointivälineen han -
ketta arvioitaessa otetaan lisäksi asianmukaisesti 
huomioon kyseisen kumppanimaan poikkeuksel -
linen tilanne ja tapahtumat, jotka alkoivat tammi -
kuussa 2011 ja jotka ovat vaikuttaneet hankkeen 
toteuttamiseen.
33
EU–Afrikka-infrastruktuurirahaston ennakkomaksu -
järjestelmää on tarkoitus tarkistaa.
34
Eurooppalaiset rahoituslaitokset hyväksyvät ja valit -
sevat suoraan näiden välineiden mukaiset hankkeet 
kutakin hanketta varten vahvistettujen tavoitteiden, 
toimien ja kriteerien mukaisesti. Jälleenlainattavien 
lainojen ja vakuuksien valinta perustuu etenkin 
niihin (selosteessa kuvattuihin) hankkeen osate -
kijöihin, jotka koskevat tavoitteita. Hyväksyntä- ja 
valintamenettelyissä noudatetaan rahoituslaitosten 
soveltamia asianmukaista huolellisuutta koskevia 
vaatimuksia. Näissä menettelyissä noudatetaan 
sovittua ja kustannustehokasta kumppanien välistä 
työnjakoa, ja niihin sisältyvät alatoimien valinta -
järjestelyt. Vaatimukset täyttävät rahoituslaitokset 
raportoivat välineeseen kuuluvista hankkeista 
yksityiskohtaisesti, ja tämä raportointi voi olla 
säännöllistä tai tilannekohtaista, tai se voi tapahtua 
komission pyynnöstä.
Laatikko 4
Komissio katsoo, että kaikki tarvittavat tiedot 
kävivät ilmi naapuruuspolitiikan investointiväli -
neeseen kuuluvan pk-yritysten rahoitusvälineen 
avustushakemuslomakkeesta.
Komission vastaus 42
42 a)
On totta, että muusta kuin EU–Afrikka-infrastruk -
tuurirahaston osuudesta koostuvalle mahdolli -
selle rahoitukselle oli IMF:n ohjelmassa määritelty 
enimmäismäärä markkinaehtoisen lainan osuudelle 
(katso IMF:n maaraportit vuosilta 2009 ja 2010, tau -
lukko 1), joten kaikkien muiden lainojen oli oltava 
muita kuin markkinaehtoisia lainoja. Päätöksen siitä, 
harkitaanko kussakin hankkeessa markkinaehtoista 
vai muuta kuin markkinaehtoista lainaa, tekee Sam -
bia itse kunkin hankkeen taloudellisten näkökohtien 
perusteella keskusteltuaan kansainvälisen yhteisön 
edustajien kanssa.
42 b) 
EKR:n avustus oli osoittautunut riittämättömäksi 
hankkeiden rahoittamiseksi kokonaan. Rahoitusva -
jeen täyttämiseksi tarvittava lisärahoitus oli mah -
dollista saada vain rahoituslaitoksilta, mikä edellytti 
EU–Afrikka-infrastruktuurirahaston osuutta.
42 c) 
Myös pienten avustusten lisäarvo voi olla suuri: 
niillä voidaan esimerkiksi paikata rahoitusvaje tai 
parantaa hankkeen laatua. Tarkoitetuista tapauk -
sista kolmessa avustus auttoi lieventämään koko -
naisrahoitusehtoja, kun lainanottaja ei voinut täysin 
hyväksyä muiden rahoittajien ehdottamaa rahoi -
tuspakettia. Neljännessä hankkeessa avustus auttoi 
lisäämään hankkeiden taloudellisia hyötyjä ja muita 
mahdollisia vaikutuksia.
42 d) 
Komissio ei yhdy tilintarkastustuomioistuimen 
päätelmään. Lopullinen edunsaaja olisi voinut valita 
toisen vaihtoehdon, joka olisi ollut kannattavampi 
mutta jolla olisi ollut haitallisia ympäristövaiku -
tuksia. EU–Afrikka-infrastruktuurirahaston avustus 
auttoi investoimaan ympäristön kannalta parem -
paan vaihtoehtoon ja kompensoimaan suuremmat 
investointikustannukset.Komissio haluaa lisäksi korostaa, että
i) tulosperusteisen seurantajärjestelmän menettelyt 
ovat kehitys- ja yhteistyöpääosaston (EuropeAid) 
hallinnoimissa alueellisissa investointivälineissä 
samat kuin sen muissa hankkeissa, ja
ii) kehitys- ja yhteistyöpääosasto (EuropeAid) toteut -
taa tulosseurannan tulosten edellyttämät toimet: 
Tulosseurannan tulokset lähetetään siihen EU:n 
edustustoon tai niille komission päätoimipaikan 
yksiköille, jotka osallistuvat kyseisen hankkeen 
hallinnointiin. Edustustolta odotetaan vastausta, 
joka yleensä toimitetaan päärahoituslaitokselle. 
Tarvittaessa järjestetään selvittelykokous, jossa 
pyritään selvittämään tulosseurannan havaintoja. 
Lisäksi komission edustajat tapaavat säännöllisis -
sä jälkiarviointikokouksissa konsultit, jotka suo -
rittivat tulosseurantakäynnit, saadakseen tietoa 
todellisesta tilanteesta.
EU–Afrikka-infrastruktuurirahaston hankkeiden 
hallinnointia on tarkoitus tarkistaa tulevaisuudessa 
niin, että se on mahdollisesti linjassa muiden väli -
neiden hallinnoinnin kanssa.
Komission yhteinen  
vastaus 39–42 kohtaan
39
Komissio ei yhdy tilintarkastustuomioistuimen näke -
mykseen, joka koskee sen osoittamista, että avustus 
on tarpeen lainan myöntämistä varten. Arviointi, 
joka perustuu temaattisilta ja maantieteellisiltä 
yksiköiltä sekä EU:n edustustoilta ja sihteeristöltä 
saatuihin tietoihin sekä niitä usein täydentäviin 
tiedusteluihin, pohjautuu avustushakemuslomak -
keeseen. Komission suorittama arviointi, jonka 
tueksi järjestetään teknisiä kokouksia rahoituslaitos -
ten ja investointivälineiden toimivan johdon kanssa 
jäsenvaltioiden läsnä ollessa, on luotettava ja hyvin 
perusteltu. Komissio katsoo, että avustuksia koske -
vassa valintaprosessissa saadaan riittävä varmuus ja 
näyttö avustuksen tarpeellisuudesta.
42
Komissio ei yhdy tähän analyysiin seuraavista syistä:
Komission vastaus 43
46
Komissio katsoo, että välineillä on yleensä huomat -
tavia toimintapoliittisia hyötyjä.
Toimintapoliittinen ympäristö on olennainen osa 
hankkeen arviointia. Kullakin hankkeella on omat 
erityistavoitteensa ja odotetut vaikutuksensa, jotka 
vaihtelevat hankkeen luonteen mukaan. Yksittäisen 
hankkeen ei odoteta vaikuttavan kaikkiin tavoittei -
siin (eikä sitä myöskään suositella).
Jos EU–Afrikka-infrastruktuurirahaston hanke edus -
taa edustuston painopistealaa, on mahdollista vai -
kuttaa yhdessä alakohtaiseen toimintapolitiikkaan. 
Tilanne on toinen, jos hanke ei kuulu edustuston 
painopistealaan mutta sillä on kuitenkin alueellinen 
ulottuvuus.
51
Komissio aikoo poliittisista ja strategisista syistä 
tehostaa näkyvyysjärjestelyjä (vaikka onkin sitä 
mieltä, että EU:n näkyvyyttä koskevia suuntaviivoja 
on noudatettu) ja ottaa edustustot entistä laajem -
min mukaan prosessiin.
51 a) 
Kaikissa rahoituslähteitä yhdistäviä alueellisia 
välineitä koskevissa sopimuksissa on tätä koskevia 
artikloja (sekä yleisissä ehdoissa että liitteessä, joka 
sisältää toimen kuvauksen). Näissä artikloissa mää -
rätään, että päärahoituslaitoksen on varmistettava 
avustuksen asianmukainen näkyvyys.
Lisäksi uudessa välillistä hallinnointia koskevassa 
valtuutussopimuksessa, jota sovelletaan kaikkiin 
rahoituslähteitä yhdistävien alueellisten välineiden 
mukaisiin hankkeisiin vuodesta 2014 lähtien, on 
liite, joka koskee nimenomaisesti kutakin yksit -
täistä hanketta varten laadittavaa tiedottamis- ja 
näkyvyyssuunnitelmaa.42 e) 
Komissio ei yhdy tilintarkastustuomioistuimen pää -
telmään, jolle ei ole riittävästi perusteita.
Naapuruuspolitiikan investointivälineen avustus 
oli tarpeen hankkeen kokonaisinvestointipaketin 
toteutumiseksi, ja se oli täysin EU:n ja kyseisen 
kumppanimaan toimintapoliittisten tavoitteiden 
mukainen.
42 f) 
Komissio ei yhdy tähän arvioon. Tämä tarkoittaa, 
että avustus oli tarpeen, jotta edunsaaja hyväksyisi 
kyseiset lainat, ja että rahoituslähteitä yhdistävä 
paketti oli verrattavissa muihin rahoitusehdotuksiin 
eikä sisältänyt liikaa tukea.
42 g) 
Tässä huomautuksessa ei oteta huomioon sitä, että 
tukea sisältämättömän tuotteen toiminta perustui 
oletukseen, että tuki saataisiin. Naapuruuspolitiikan 
investointivälineen osuus on varmasti tarpeen, jotta 
eurooppalaiset rahoituslaitokset voivat tarjota lai -
noja koroin, jotka kannustavat pankkeja lainaamaan 
edelleen pk-yrityksille. Se, ettei naapuruuspolitiikan 
investointivälineen osuutta ole käytetty (tai se on 
käytetty vain osittain), onkin itse asiassa onnistumi -
sen merkki. Se valmistaa maaperää myöhemmälle 
järjestelylle, jossa naapuruuspolitiikan investointivä -
lineen osuus on pienempi (mikä ei kuitenkaan tar -
koita, että naapuruuspolitiikan investointivälineen 
avustuksen olisi oltava pienempi jossain muussa 
maassa toteutettavassa ensimmäisessä toimessa).
44
Komissio vaikuttaa ennakoivasti hankkeiden raken -
teeseen. Vaikutustapa riippuu hyvin paljon han -
ketyypistä, sillä hankkeiden tavoitteet ja odotetut 
vaikutukset ovat erilaisia. Hankkeet, joissa rahoi -
tuslähteitä yhdistetään, perustuvat yhteistyöhön 
ja rahoittajien keskinäiseen vastuunjakoon. Komis -
siolla on tässä yhteistyössä keskeinen rooli, ja se 
vaikuttaa laajasti kaikkiin hankkeen näkökohtiin.
Komission vastaus 44
54
Komissio katsoo hyväksymisprosessin olleen perus -
teellinen: kaikki sidosryhmät osallistuvat siihen 
asianmukaisesti, ja komissio mukauttaa kuulemis -
prosessin kunkin hankkeen erityispiirteisiin. Pää -
töksentekoprosessin aikana on saatavissa riittävästi 
kattavaa tietoa.
Lisäarvo varmistetaan kaikissa tapauksissa. Hank -
keet annetaan toimivaltaisen toimivan johdon 
hyväksyttäviksi vasta, kun kaikki hankkeen osateki -
jät ovat selvillä ja sen lisäarvosta on näyttöä.
Ennakkomaksujärjestelyjä tarkistetaan rahoitusväli -
neitä koskevissa uusissa sopimusmalleissa.
55
Komissio katsoo rahoitusperusteiden olleen kai -
kissa tapauksissa selvät. Tapaukset, joita käsitellään 
kertomuksen 42 kohdassa, komissio on kiistänyt ja 
perustellut. Katso komission vastaus 42 kohdan  
a–g alakohtaan.
Välineiden painopisteet (jotka on ilmaistu selvästi 
kunkin välineen strategisissa suuntaviivoissa) 
on kaikissa tapauksissa sovitettu yhteen kutakin 
aluetta koskevan EU:n alakohtaisen toimintapolitii -
kan kanssa.
Komissio pyrkii tästä huolimatta löytämään keinoja, 
joilla voidaan vaikuttaa laajemmin alakohtaiseen 
toimintapolitiikkaan ja lisätä EU:n tuen näkyvyyttä.
57
Komissio hyväksyy suosituksen. Uudessa hakemus -
lomakkeessa on selvästi ilmaistu eri muodot, joissa 
avustuksen tuoma lisäarvo voi ilmetä.Länsi-Balkanin investointikehyksen tapauksessa laa -
jentumisasioiden pääosasto on varmistanut teknistä 
apua koskevissa sopimuksissaan (infrastruktuuri -
hankkeita koskeva järjestely, IPF ja kansainvälisten 
rahoituslaitosten koordinointitoimisto, International 
Financial Institution Coordination Office, IFICO), 
että kaikissa tiedotus- ja julkisuusvälineissä (esim. 
verkkosivut, raportit, suuntaviivat, tiedotteet, semi -
naarit ja työpajat) mainitaan EU:n rooli mekanis -
missa. Yhteistyötä kansainvälisten rahoituslaitosten 
tiedotusyksiköiden kanssa ollaan myös parhaillaan 
tehostamassa, ja EU:hun ja Länsi-Balkanin investoin -
tikehykseen kohdistuvien viittausten voidaankin 
havaita lisääntyneen. Näkyvyys ja johdonmukaisuus 
parantunevat myös, kun Länsi-Balkanin investoin -
tikehystä koskevat tiedotustoimet keskitetään 
uudessa laajennetussa IFICO-sopimuksessa.
52
Komissio korostaa, että EU:n ulkoisiin toimiin liitty -
vää tiedottamista ja näkyvyyttä koskeva käsikirja on 
voimassa ja sitä sovelletaan kaikkiin ulkoisiin toimiin 
liittyviin hankkeisiin.
Johtopäätökset ja suositukset
53
Komissio on vastuussa välineiden rakenteesta, joka 
katsotaan kertomuksessa asianmukaiseksi. Hank -
keiden hallinnointi tapahtuu yhteistyössä. Komissio 
huolehtii välineiden yleisestä hallinnoinnista, ja 
kehitysrahoituslaitokset puolestaan vastaavat hank -
keiden päivittäisestä hallinnosta. Ne hoitavat niille 
siirretyt talousarvioon liittyvät tehtävät varainhoito -
asetuksessa vahvistettujen, välillistä hallinnointime -
nettelyä koskevien sääntöjen mukaisesti.
Komissio on tämän rakenteen suunnittelussa 
ottanut huomioon välineiden kaikki potentiaa -
liset hyödyt, ja se katsoo hallinnointinsa olleen 
asianmukaista.
Komissio katsoo, että potentiaalisten hyötyjen 
saavuttamista arvioitaessa olisi otettava huomioon 
avustusten luonne (esim. tekninen apu) ja hankkei -
den toteuttamisen tulokset.
Komission vastaus 45
59 a)
Hakemuslomake sisältää jo tulosten arviointikehyk -
sen sekä pyydettyjä tietoja selventävät ohjeet. EU:n 
yksittäisen avustuksen vaikutusta on usein vaikea 
erottaa kokonaishankkeesta. EU:n avustuksen avulla 
saatava lisäarvo on kuitenkin ilmoitettava selvästi 
(ks. edellä).
59 b) 
Kaikille EU:n edustustoille on lähetetty ohjeet, ja 
suuntaviivat ovat laadittavina.
59 c) 
Komissio hyväksyy suosituksen osittain. Komissio 
selvittää, ovatko tulosperusteisen seurantajärjestel -
män menetelmät mukautettavissa yhdistämismeka -
nismien erityispiirteisiin.
60
Komissio hyväksyy suosituksen.
Komissiossa on valmisteilla välillistä hallinnointia 
koskeva valtuutussopimus, jota sovelletaan kaikkiin 
hankkeisiin, joista tehdään sopimus osana rahoi -
tuslähteitä yhdistäviä alueellisia välineitä. Tämä 
sopimusmalli sisältää liitteen, joka on nimenomai -
sesti tarkoitettu jokaiselle hankkeelle laadittavaa 
tiedotus- ja näkyvyyssuunnitelmaa varten.57 a) 
Komissio hyväksyy suosituksen. EU:n laajuisen toi -
mintafoorumin puitteissa ollaan laatimassa tarkis -
tettua hallinnointia koskevia ohjeita, jotka ohjaavat 
komission toimia hyväksymisprosessin kaikissa 
vaiheissa, sekä ohjeita hankkeen seurantaa varten.
57 b) 
Komissio hyväksyy suosituksen. Prosessi on käyn -
nissä, ja se saataneen päätökseen vuoden 2014 lop -
puun mennessä.
57 c) 
Komissio hyväksyy suosituksen. Rahoitusta yhdistä -
vien välineiden hallinnoinnin tarkistetussa raken -
teessa on ehdotettu, että hankkeet esitetään vain 
lopullista hyväksyntää varten (ei enää tilapäistä 
hyväksyntää varten). Hakemuslomakkeeseen on 
sisällytettävä yksityiskohtaiset kuvaukset avustuk -
sen tarpeesta ja sen avulla saatavasta lisäarvosta 
sekä siitä, miten avustuksen määrään on päädytty 
tai miten se on laskettu.
Prosessiin on kuuluttava hankesuunnitelmaan 
sisältyvien hankkeiden alustava analyysi ja käsittely 
ennen kuin hanke esitetään lopullisesti hyväksyttä -
väksi, jotta varmistetaan hankkeiden toteutusval -
mius, vaikutukset sekä vastine rahoille.
57 d) 
Komissio hyväksyy suosituksen.
58
Komissio hyväksyy suosituksen. Tulevaisuudessa 
varojen tarve otetaan huomioon ennen maksa -
mista. Rahoitusvälineitä varten on valmisteilla uusi 
sopimusmalli, joka lienee käytettävissä vuoden 
2014 loppuun mennessä.
59
Komissio hyväksyy suosituksen.

MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?
Maksuttomat julkaisut:
•  yksi kappale: 
EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
•  enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat: 
Euroopan unionin edustustoista (http://ec.europa.eu/represent_fi.htm), 
muissa kuin EU‑maissa sijaitsevista lähetystöistä ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_fi.htm), 
ottamalla yhteyttä Europe Direct ‑palveluun ( http://europa.eu/europedirect/index_fi.htm) 
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).
(*)  Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit  
tai hotellit voivat periä puheluista maksun.
Maksulliset julkaisut:
• EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu).
Maksulliset tilaukset:•  Euroopan unionin julkaisutoimiston myyntiedustajalta 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_fi.htm).
QJ-AB-14-016-FI-C ISSN 1831-0958Komissio ja jäsenvaltiot ovat perustaneet 
kahdeksan alueellista investointivälinettä, joiden 
tarkoituksena on tukea EU:n ulkopolitiikkaa. 
Investointivälineiden avulla Euroopan komission 
avustukset kootaan yhteen (yhdistetään) 
rahoituslaitosten myöntämien lainojen kanssa. 
Investointivälineillä edistetään keskeisiä 
infrastruktuurihankkeita, joihin tarvitaan paljon 
rahoitusresursseja.
Tilintarkastustuomioistuin tutki, kuinka 
vaikuttavaa on EU:n avustusten yhdistäminen 
rahoituslaitosten myöntämiin lainoihin. 
Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että 
yhdistäminen on ollut yleisesti ottaen 
vaikuttavaa. Alueelliset investointivälineet oli 
perustettu onnistuneesti, mutta välineiden 
kaikkia potentiaalisia hyötyjä ei kyetty 
toteuttamaan täysimääräisesti. 
Tilintarkastustuomioistuin esittää komissiolle 
joukon suosituksia, jotka koskevat hankkeiden 
valintaa ja avustusten myöntämistä, rahoituksen 
maksua, EU:n avustusten täytäntöönpanon 
seurantaa sekä EU:n tuen näkyvyyden 
parantamista.
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN