[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |

Bryssel 30.6.2010

KOM(2010)346 lopullinen

KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

YHTEISÖN TILASTO-OHJELMAN ( 2008–2012) VÄLIARVIOINNISTA

KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

YHTEISÖN TILASTO-OHJELMAN ( 2008–2012) VÄLIARVIOINNISTA

Johdanto

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 1578/2007/EY yhteisön tilasto-ohjelmasta vuosiksi 2008–2012 tehtiin[1] 11.12.2007. Päätöksessä vahvistetaan politiikan painopisteet, jotka ovat vauraus, kilpailukyky, innovaatiotoiminta ja kasvu, solidaarisuus ja inhimillinen kehitys, taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus, kestävä kehitys ja väestörakenteesta aiheutuvat haasteet sekä Euroopan unionin edelleen laajentuminen.

Tämä asiakirja on edellä mainitun päätöksen 6 artiklan edellyttämä välikertomus ja perustuu Eurostatin vuotuisten työohjelmien sisäisiin raportointirakenteisiin ja tiettyjä erityisiä osatekijöitä kattavaan asiantuntijan kertomukseen. 2 jakso on tilasto-ohjelman tärkeimpien saavutusten yhteenveto, 3 jaksossa tarkastellaan ohjelman toista puoliskoa, ja 4 jaksossa käsitellään erityisiä osatekijöitä, joita kertomuksen tulee koskea. 5 jakso sisältää suosituksia tulevaisuutta varten.

Ohjelman keskeiset saavutukset

Tässä keskitytään ohjelman kahteen ensimmäiseen vuoteen.

Yhteenveto

Tilasto-ohjelma sisältää noin 130 tavoitetta, joista useimmat ovat monivuotisia ja edellyttävät tasaista toteutusta koko ohjelmakauden ajan. Suuri osa (noin 90 %) ohjelman kunkin osaston[2] tavoitteista on hyvällä tolalla, ja ne todennäköisesti saavutetaan vuoden 2012 loppuun mennessä. Tosin Euroopan tilastojärjestelmän resurssirajoitteet saattavat vaikeuttaa asiaa ennakoitua enemmän. Jotkin tärkeät tavoitteet saavutettiin vuoden 2009 loppuun mennessä (Euroopan tilastohallinnoinnin neuvoa-antavan lautakunnan perustaminen, energiatilastoasetuksen antaminen, entistä helppokäyttöisempi Eurostat-verkkosivusto). Edessä olevia tavoitteita ovat vielä muun muassa logistiikan ja intermodaalisten kuljetusten suorituskyvyn analysointi-indikaattorien kehittäminen, Euroopan yhteisön toimialaluokituksen (NACE Rev. 2) toteuttaminen kansantalouksien tilinpidossa sekä alueellisten tietojen laadunarviointimenetelmien kehittäminen.

Lisäksi Euroopan tilastojärjestelmä osoitti, että se kykenee käsittelemään talouskriisin tilastovaikutuksia makrotaloustieteen ja yhteiskuntatilastojen alueilla. Valtioiden väliintulojen tilastollista käsittelyä koskevia päätöksiä annettiin, ja sopivat talous- ja työmarkkinaindikaattorit määritettiin. Olemassa olevia tilastoindikaattoreita arvioidaan parhaillaan, ja monissa projekteissa pyritään tuottamaan päätöksentekijöille lisää indikaattoreita, jotta he voivat entistä paremmin hyödyntää olemassa olevia tietoja. Saatavilla olevien resurssien määrä on entistä pienempi, joten on ponnisteltava entistä enemmän sen eteen, että monilla osa-alueilla saadaan aikaan yhtenäiset menetelmät, käsitteet ja määritelmät sekä entistä parempi standardointi, jotta tilasto-ohjelman kaikki tavoitteet saavutetaan vuoden 2012 loppuun mennessä.

Monialaiset asiat

Tilastojen merkitys Euroopan yhdentymisessä

Uuteen yritysrekistereitä käsittelevään asetukseen perustuva työ, jossa luodaan monikansallisia konserneja koskeva yhteisön rekisteri, eteni hyvin: 5 000 konsernin tietojoukot validoitiin. Rekisterin laadun parantamista varten laadittiin asetusehdotus, joka koskee luottamuksellisten tietojen vaihtoa Eurostatin ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän välillä. Muita merkillepantavia toimenpiteitä olivat entistä laajempi tiedonsiirtotyökalujen ja metadatan standardointityö, tuotantojärjestelmien integroitujen IT-työkalujen jatkokehittäminen, Euroopan kansantalouden tilinpidon järjestelmän käsitteellinen työ sekä NACE Rev. 2:n onnistunut toteuttaminen monilla tilastoalueilla. Laadittiin uusi hallintorakenne, jonka tarkoituksena on edistää tilastojen luotettavuutta, ja prosessi, jossa annetaan palautetta asiaankuuluvista tutkimusprojekteista Euroopan tilastojärjestelmään.

Sidosryhmäsuhteet

Euroopan tilastojärjestelmä

Vuonna 2008 julkaistiin ensimmäinen kertomus siitä, miten hyvin Euroopan tilastojärjestelmä noudattaa Euroopan tilastoja koskevia käytännesääntöjä. Euroopan tilastojärjestelmän seuranta on jatkunut siitä lähtien. Euroopan tilastohallinnoinnin neuvoa-antava lautakunta perustettiin esittämään itsenäinen näkemys Euroopan tilastojärjestelmästä, ja lautakunta edistää sääntöjen noudattamisen säännöllistä mittaamista ja parannustoimien seurantaa. Tilastoalan eurooppalaista koulutusohjelmaa kehitetään nyt vuosittain osana pitkän aikavälin strategiaa.

Yhteistyö käyttäjien kanssa

Vuoropuhelua käyttäjien kanssa edistettiin pitämällä kansallista tilinpitoa ja hintatilastoja koskevia konferensseja sekä laatimalla ja ottamalla käyttöön uusi neuvoa-antava elin käyttäjille (Euroopan tilastoja käsittelevä neuvoa-antava komitea), aloittamalla vuoropuheluja muiden sidosryhmien kanssa ja järjestämällä kuulemisia Euroopan komissiossa.

Tekninen yhteistyö kehitysmaiden kanssa ja yhteistyö kansainvälisten organisaatioiden kanssa

Euroopan tilastojärjestelmän ja eurooppalaisten standardien globaalia profiilia nostettiin säännöllisten kuulemisten ja koordinoinnin avulla.

Välineet

Kustannusten ja hyötyjen entistä parempi säätely ja tasapaino

Tähän liittyvät toimet paljastivat, että kaikki jäsenvaltiot eivät mittaa kaikkiin tilastoalueisiin liittyviä rasitteita ja kustannuksia järjestelmällisesti eivätkä yhtenäisesti. Vuonna 2008 ja 2009 annettiin ehdotuksia, joiden tarkoituksena on yksinkertaistaa ja uudelleenlaatia energiaan, kuljetukseen, muuttoliikkeeseen, pysyvään tilastonkeruujärjestelmään, yritystoiminnan rakennetilastoihin ja maatalouteen liittyvää lainsäädäntöä. Ehdotuksilla pyritään jatkuvasti vähentämään rasitteita, joita tietojen antajille aiheutuu. Koska tilastovaatimusten mekaaninen yksinkertaistaminen vaikeuttaisi laadukkaan tiedon tuottamista käyttäjille, Eurostat ryhtyi uudistamaan tilastollisia tuotantoprosesseja sekä arvioimaan tilasto-ohjelmaa ja priorisoimaan sitä uudelleen.

Säännösten noudattamisen valvonta

Nykyisen kehyksen rajoitusten mukaisesti toteutettiin säännösten noudattamisen seurantaa, jonka tarkoituksena oli parantaa yhteisön tilastojen laatua entisestään.

Entistä parempi kyky vastata käyttäjien tarpeisiin

Käynnistettiin useita projekteja, jotka liittyivät Euroopan yritys- ja kauppatilastojen uudenaikaistamisohjelmaan ja joiden tarkoituksena on yhdistää eri tilastolähteitä ja porrastaa Euroopan kokonaismääriin kohdistuvan rahoituksen vaatimukset (yritystoiminnan rakennetilastoista annetun asetuksen uudelleenlaadinta). Tilapäisten moduulien käyttöä laajennettiin sosiaalitilastojen alueella (esim. terveys, vammaisuus, siirtolaiset, siirtymä oppilaitoksesta työelämään), millä voidaan parantaa kykyä vastata käyttäjien uusiin tarpeisiin.

Taloudellinen tuki ohjelmakauden aikana

Avustusten hallinnointia koskevien menettelyjen yksinkertaistamiseksi Eurostat käynnisti useita aloitteita, joita ovat muun muassa kumppanuutta ja tukea koskevat puitesopimukset, tukien kiinteiden määrien tarkastelu sekä Euroopan tilastojärjestelmän verkostojen käytäntöjen yksinkertaistaminen. Näistä huolimatta lisätoimenpiteitä tarvitaan.

Kumppanien asiantuntemuksen hyödyntäminen yhteisön tarkoituksiin

Kehitettiin uudenlaisia yhteistyöverkostoja, joiden tarkoituksena on jakaa asiantuntemusta ja kanavoida tietoa ja resursseja Euroopan tilastojärjestelmässä (ESSnet-verkostot). Ne kattavat jonkin jäsenvaltion suorittaman projektityön, jonka tulokset asetetaan saataville koko Euroopan tilastojärjestelmässä. Tätä menetelmää, joka edistää yhteistyötä Euroopan tilastojärjestelmässä, käytetään laajasti useilla alueilla, ja se on jo tuottanut hyviä tuloksia.

Tiedonvälitys

Päivitetty Eurostat-verkkosivusto julkaistiin vuoden 2009 huhtikuussa. Päivityksessä parannettiin sivuston käytettävyyttä, navigointitoimintoja ja tiedon tuottamista. Päivitettyä viitetietokantaa viimeistellään parhaillaan, ja sen tarkoituksena on parantaa tiedon ja metatiedon hallintatoimintoja. Useiden muiden aloitteiden (kuten Statistics Explainedin ja lippulaivajulkaisujen) menestys ilmenee entistä suurempana latausmääränä.

Monialaiset toimet

Rakenteellisia indikaattoreita kehitettiin edelleen, ja niiden avulla analysoitiin Lissabonin strategian valvontajärjestelmien alaisia kansallisia uudistusohjelmia. Laatuprofiileja ja entistä parempia tiedonvälityskanavia kehitettiin sekä rakenteellisia indikaattoreita että kestävän kehityksen indikaattoreita varten. Viimeksi mainittuja käytettiin EU:n kestävän kehityksen strategian päivittämiseen ja sen seurantakertomukseen vuonna 2009. Lisäksi saatiin valmiiksi esitutkimus, joka liittyy kestävän kehityksen indikaattorien laajentamiseen hyvinvointi-indikaattoreilla.

Laajennusrintamalla autettiin ehdokasmaita ja mahdollisia ehdokasmaita uudistamaan ja vahvistamaan tilastojärjestelmiään ja parantamaan laadukkaiden tilastotietojen saatavuutta. Tehtiin erityisiä toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on julkaista tietoja säännöllisesti neuvotteluprosessin ja väestönlaskennan kansainvälisen valvonnan tueksi.

Keskustelut makrotaloudellisten indikaattorien (esim. bruttokansantuotteen) täydentämisestä indikaattoreilla, jotka koskevat edistyksen yhteiskunnallisia ja ympäristöön liittyviä puolia, johtivat "BKT ja muut indikaattorit: edistyksen mittaaminen muuttuvassa maailmassa" -tiedonantoon.[3]

Tilastoalueet osastoittain

Tavaroiden vapaa liikkuvuus: Intrastatia ja Extrastatia varten laadittiin uutta lainsäädäntöä, jonka tarkoituksena on vähentää tietojen antajille aiheutuvia rasitteita ja selviytyä Extrastatissa mahdollisista tietojen menetyksistä, kun tarvittavat tilastotiedot tullausilmoituksista eivät ole saatavilla. Kahdensuuntaisen kaupan epäsuhtaisuuden vähentämismenetelmiä tutkittiin, ja tavarakaupan tilastojen sekä maksutasetilastojen välistä yhtenäisyyttä parannettiin suorittamalla säännöllistä valvontaa ja antamalla asianmukaisia suosituksia.

Maatalous: Jäsenvaltioita tuettiin tuntuvasti, ja laadittiin lainsäädäntöä, joka kattaa maatalouslaskennan kaudelle 2009–2010. Kehitettiin strategia, jonka tarkoituksena on parantaa maankäyttötilastoja, ja tehtiin toimenpiteitä vastaamaan yhteisön meripolitiikan tilastotietotarpeisiin. Toteutettiin lainsäädännöllisiä toimia, jotka liittyivät maatalouden ympäristötilastoihin ja joiden tavoitteena oli vähentää rasitusta eläin- ja satotilastojen alueella.

Henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus: Ulkomaisiin tytäryhtiöihin liittyviä tietoja kerättiin ensimmäistä kertaa ja laadittiin lainsäädäntöä, joka koskee laatuun liittyvää raportointia. Oleskelulupatilastojen menetelmiä kehitettiin ja täytäntöönpanotoimet otettiin käyttöön.

Oikeus, vapaus ja turvallisuus: Vuosittaisten muuttoliiketilastojen täytäntöönpanotoimet laadittiin. Siirtolaisten työmarkkinaintegraation tilapäinen moduuli otettiin käyttöön. Rikos- ja rikosoikeustilastojen vuosittainen julkaiseminen aloitettiin vuonna 2007, ja suoritettiin 17 pilotointia, joiden avulla testattiin kyselyä EU:n vuoden 2013 turvallisuuskartoitusta (rikosuhrikartoitusta) varten.

Liikenne: Kaikkia liikennemuotoja koskevia tietoja tuotettiin jatkuvasti, ja oikeusperustaa lujitettiin. Muiden tiedontuottajien kanssa laadittiin yhteistyömuistio, joka liittyy liikenneturvallisuuteen.

Talous- ja rahapolitiikka: Kansantalouden tilinpidossa Eurostat osallistui YK:n kansantalouden tilinpidon järjestelmän arviointiin, joka saatiin valmiiksi vuonna 2009. Samalla Euroopan kansantalouden tilinpidon järjestelmää päivitetään, ja sen siirto-ohjelmasta keskustellaan. Aloitettiin suunnittelu, jonka tavoitteena on taata Euroopan kansantalouden tilinpidon päivitetyn järjestelmän ja IMF:n uuden maksutaseoppaan koordinoitu toteuttaminen. Omien resurssitilastojen tarkistukseen kiinnitettiin paljon huomiota, ja liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyviä budjetti- ja talousvalvontatietoja tuotettiin, ja samalla jatkettiin tietojen metodologisen kehyksen ja vertailtavuuden parantamista. Kreikan velka- ja vajelukuihin liittyvä poikkeustilanne oli Eurostatille erityisen paljon resursseja vaativa haaste, kun tilannetta analysoitiin ja vastatoimia suunniteltiin. BoP -rahoitustaseen EU-kokonaissuureet julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 2009. Lyhyen aikavälin tilastoista julkaistiin säädöksen täytäntöönpanoa koskeva kertomus, jossa esitettiin parhaat käytännöt ja laatunäkökulmia tietoihin. Lisätoimia tehtiin tarkoituksena parantaa Euroopan talouden pääindikaattorien kattavuutta, ajantasaisuutta ja jaksojen pituutta. Hintatilastoja koskeva menetelmätyö jatkui yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin osalta, ja säädösten noudattamisen valvontatoimet laajenivat koskemaan lisämaita. Entistä tarkempien hintatilastojen kokoamisessa edistyttiin. Vuodesta 2008 lähtien ostovoimapariteetteja on tuotettu uuden asetuksen mukaisesti. Sektoritileihin liittyvä projekti on esimerkki siitä, miten uusia tilastoja tuotetaan olemassa olevia tietoja integroimalla.

Työllisyys: Työvoimatutkimusta varten toteutettiin useita tilapäisiä moduuleja. Oikeusperusta tulevia tilapäisiä moduuleja varten ja asetus avoimia työpaikkoja koskevista tilastoista annettiin. Työvoimatutkimuksesta tehtiin laaja laatuarviointi. Vuoden 2006 ansiorakennetutkimuksen tulokset julkistettiin, myös tutkijayhteisölle.

Yhteinen kauppapolitiikka: Edistystä saatiin aikaan yhtenäistettäessä tietoja erillisistä mutta toisiinsa kytkeytyvistä tilastoalueista, kuten kauppatilastoista, maksutasetilastoista ja kansantalouden tilinpidosta.

Sosiaalipolitiikka, yleissivistävä ja ammatillinen koulutus ja nuoriso: Kriisin jälkeen vuonna 2009 pyrittiin tietovajeiden täyttämiseen sosiaalitilastoja tarkastelemalla. Näin saatiin vertailevaa tietoa sosiaaliturvasta ja sosiaalisesta osallisuudesta. Sosiaalitutkimusten ydinmuuttujia käsittelevän hankkeen avulla on yhdenmukaistettu eri alojen käsitteitä ja määritteitä. Koulutusta ja elinikäistä oppimista koskevien tilastojen suhteen saavutettiin edistystä, kun aikuiskoulutusta ja ammatillista täydennyskoulutusta koskevia tuloksia julkaistiin. Runsaasti erilaista nuorisoa koskevaa tietoa julkistettiin EU:n nuorisoraportissa 2009. Kaikista sukupuoleen liittyvistä tilastoista laadittiin yleiskatsaus, johon liittyen tuotettiin myös yksityiskohtaisempaa tietoa. Asetus väestölaskennoista ja asumiskyselyistä hyväksyttiin, ja sen täytäntöönpanosäädöksiä ryhdyttiin valmistelemaan. Yleisiä ja alueellisia väestöennusteita laadittiin niitä koskevan politiikan tarpeisiin.

Kansanterveys: Kansanterveyttä ja työturvallisuutta koskeva puiteasetus hyväksyttiin, ja sen täytäntöönpanosäädöksiä ryhdyttiin valmistelemaan. Terveydenhuoltoon, kuolinsyihin, työtapaturmiin ja työperäisiin sairauksiin liittyvää tietoa julkaistiin. Terveyttä koskeva eurooppalainen haastattelututkimus tehtiin vuonna 2008.

Kuluttajansuoja: Julkaistiin eurooppalaisia kuluttajia käsittelevä Panorama-julkaisu sekä taskukirja elintarvikkeiden matkasta pellolta pöytään. Elintarviketurvallisuuden alalla levitettiin elintarvike- ja rehuvalvontaan liittyvää tietoa.

Teollisuus: Yritystilastoja koskeva kehitystyö keskittyi globalisaatioon ja yrittäjyyteen liittyviin indikaattoreihin, ja aiheesta tehtiin useita tutkimuksia ja koelaskelmia. MEETS-ohjelma hyväksyttiin, samoin kuin siihen liittyvät vuotuiset työohjelmat. Tietoyhteiskunta-asetusta muutettiin, ja Euroopan digitaalista kilpailukykyä koskevaa kertomusta varten tuotettiin tietoja. Matkailutilastojen alalla tuotettiin useita politiikan toimenpiteitä palvelevia julkaisuja, ja oikeudellinen perusta otettiin uudelleen tarkasteltavaksi. Matkailun satelliittitilinpitohanke keskittyi yhtenäisyyden lisäämiseen. Energia-alaa koskevia tietoja kerättiin vuonna 2008 hyväksytyn energiatilastoja koskevan asetuksen mukaan. Työtapoja koskevassa työssä keskityttiin muun muassa energiatehokkuuden mittaamiseen ja uusiutuvaan energiaan.

Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus: Vuonna 2008 valmistuneen NUTS-alueluokituksen tarkistuksen johdosta kaikki alueita koskeva tieto muutettiin uuteen muotoon sekä aloitettiin hanke, jonka tarkoituksena on kerätä erilaista NUTS 3 -tasoa koskevaa tietoa. Uusi Urban Audit -kaupunkitutkimuksen tiedonkeruukierros käynnistettiin.

Tutkimus ja teknologian kehittäminen: Useita tutkimuksia yhteisön innovaatioista, tohtorintutkinnon suorittaneiden urakehityksestä sekä tutkimuksesta ja kehittämisestä toteutettiin, tutkimustapoja ja tutkimusten laatua kehitettiin ja tietojen saatavuutta laajennettiin. Tutkimustapoihin liittyviä ulkoisia ja sisäisiä hallinnollisia rakenteita otettiin käyttöön. Tietojen yhtenäistämistä, tilastotietojen julkistamisen hallintaa sekä malliperustaisia lähestymistapoja käsitteleviä yhteistyöhankkeita käynnistettiin sekä sovittiin strategiasta, joka laajentaa pääsyä mikrotason tietoihin.

Ympäristö: Ympäristötilinpitoa koskeva eurooppalainen strategia tarkistettiin, ja säädösehdotus hyväksyttiin. Resurssien tehokasta käyttöä ja ympäristövaikutuksia mittaaviin kokonaisindikaattoreihin liittyvää työtä tehostettiin, ja jätteitä, kierrätystä, vettä ja maaperää käsitteleviin tilastoihin liittyvät hankkeet edistyivät. Eurostat osallistui ilmastonmuutostilastoja käsitteleviin neuvotteluihin, laati aihetta koskevia toimintasuunnitelmia ja antoi arvokasta tukea EU:n vuosittaisen kasvihuonekaasupäästöjä koskevan selvityksen laatimisessa.

Kehitysyhteistyö: Yhteistyö keskittyi kehitysavun antajien koordinoinnin edistämiseen ja tilastojen laatimisen tukemiseen erityisesti kansallisten kehitysstrategioiden tasolla. Kehittyvissä maissa tapahtuvien tilastointihankkeiden suunnittelua tukemaan laadittiin EY:n kehitysyhteistyötilastointia koskeva opas.

Taloudellinen ja tekninen yhteistyö kolmansien maiden kanssa: Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluville maille annettiin monenlaista teknistä apua ja tukea, ja yhteistyöhankkeiden tuloksena saatuja tietoja julkaistiin.

Henkilöstöresurssien ja taloudellisten resurssien käyttö

Vuonna 2008 henkilöstöresurssit lisääntyivät hieman pääasiassa unionin laajenemisen vuoksi, mutta vuodesta 2009 lähtien resursseissa noudatetaan komission nollakasvupolitiikkaa, ja siihen osallistutaan strategisilla hankkeilla, joihin sisältyy etukäteissuunnittelu ja urakehitys.

Ohjelman täytäntöönpanon budjettisitoumusten arvo oli noin 66 miljoonaa euroa vuonna 2008 (josta Eurostatin osuus oli 48 miljoonaa euroa) ja 80 miljoonaa euroa vuonna 2009 (josta Eurostatin osuus oli 54 miljoonaa euroa). Kasvava osuus budjetista osoitettiin suoraan Eurostatille, ja näin korvattiin muiden komission yksiköiden budjeteista tehtyjä edelleenvaltuutuksia.

TILASTO-OHJELMAN JÄLKIPUOLISKON KESKEISIÄ ASIOITA

Euroopan tilastojärjestelmän toiminta (Krakovan/Haagin toimintasuunnitelman mukaan) otettiin huomioon hyväksymällä asetus Euroopan tilastoista[4] vuonna 2009. Asetuksella muodostetaan vakaa ja avoin oikeuskehys ja taataan Euroopan tilastojärjestelmän jäsenten riippumattomuus, luotettavuus ja vastuullisuus. Erityisesti asetuksella vahvistetaan periaatteet, jotka antavat Euroopan tilastojärjestelmän jäsenille mahdollisuuden jakaa tilastoja tehokkaammin, määrätään Euroopan tilastojärjestelmän rakenteesta, annetaan tilastojärjestelmän koordinoijan rooli Eurostatille Euroopan tasolla ja kansallisille tilastokeskuksille kansallisella tasolla, vahvistetaan yhteistyöverkostojen virallinen asema ja tuetaan tuotoksen laatua koskevia vaatimuksia. Käytännesääntöjen kehittäminen ja käyttöönotto kautta koko Euroopan tilastojärjestelmän on yhtä tärkeää, jotta eurooppalaisten tilastojen laatu kohenee ja niitä kohtaan tunnettu luottamus lisääntyy.

Komissio hyväksyi myös tiedonannon ”EU:n tilastojen uusi tuotantotapa – visio uudelle vuosikymmenelle” elokuussa 2009[5] ja Ecofin-neuvosto otti sen tyytyväisenä vastaan marraskuussa 2009[6]. Tärkeimpänä vaikuttimena on parantaa tilastojen tuottamisen tehokkuutta tuotantotapaa muuttamalla. Tuote- ja palveluvalikoiman jatkuvalla parantamisella innovaatioiden ja uusien edistysaskelten kautta voitaneen varmistaa, että Euroopan tilastojärjestelmällä on jatkossakin asianmukainen rooli EU:n politiikkojen luomisessa ja että se voi vastata käyttäjiensä odotuksiin myös tulevaisuudessa. Tämä visio perustuu tieto- ja viestintätekniikkaa käyttävien välineiden kehittämiseen sekä kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan, ja se merkitsee muutosta pois perinteisistä ”savupiippumalleista” kohti integroitua tuotantomallia, kuten äskettäin valmistuneessa yhteisessä täytäntöönpanostrategiassa on kuvattu.

Lisäksi Euroopan tilastojärjestelmän uusi hallintomalli kattaa Euroopan tilastojärjestelmän edistyneet yhteistyömallit ja -muodot, kuten kaikista tilastointialoista vastaavat johtajaryhmät, yksittäisiä, kestoltaan rajallisia strategiahankkeita varten nimitettävät sponsoriryhmät sekä yhteistyöverkostot, joiden avulla helpotetaan teknistä kehitystä ja tiedon levittämistä Euroopan tilastojärjestelmän sisällä. Ohjelmointi- ja suunnitteluprosessin uudistus on parhaillaan käynnissä.

Kreikan tilastojärjestelmä on saatettava EU:n vaatimusten ja Euroopan tilastojärjestelmän standardien tasolle, minkä vuoksi Euroopan tilastojärjestelmä auttaa Kreikan tilastoviranomaista rakentamaan tilastojärjestelmänsä uudelleen siten, että se kykenee tuottamaan luotettavia tilastotietoja. Kyseinen apu vie suuren osan Euroopan tilastojärjestelmän resursseista.

Lopuksi mainittakoon, että kaikkien toimialojen kustannustehokkuusanalyysi (esimerkiksi tiivistelmälomakkeiden sekä kustannus- ja rasitemittausten kehittäminen) on alkanut, mutta jatkotoimenpiteille on vielä tarvetta.

KERTOMUSTEN LAADINNAN ERITYISKYSYMYKSIÄ

Hallinnollisen rasitteen kevenemisen vaikutukset pk-yritysten kilpailukykyyn

Vaikutuksia pienten ja keskisuurten yritysten kilpailukykyyn arvioitiin tarkastelemalla tälle yritysryhmälle koitunutta hallinnollisen rasitteen kevenemistä, jonka yrityksille eniten rasitetta aiheuttaneen tilastolainsäädännön eli Intrastat-, YRT- ja Prodcom-asetusten uudistus sai aikaan. Jopa 200–250 miljoonaa euroa voidaan palauttaa pk-yritysten liiketoimintaan, jos EU-lainsäädännön muutokset – tutkittavien tilastotuotteiden lukumäärän rajoittaminen, pienimpien yritysten vapauttaminen Intrastat-tietojen raportointivelvoitteesta ja eräiden YRT-asetuksen puitteissa raportoitavien muuttujien poistaminen – siirretään jäsenvaltioiden käytäntöihin.

Rahoitusrasitteen jakaminen EU:n ja jäsenvaltioiden budjettien kesken

Rahoitusrasitteen jakaminen tarkoittaa sitä, miten tilasto-ohjelmaan kuuluvien tilastojen tuottamiseen tarvittava rahoitus jaetaan EU:n ja jäsenvaltioiden kesken. Suurimmalla osalla EU-rahoituksesta tuetaan investointeja ja valmiuksien kehittämistä jäsenvaltioiden uusia aloitteita varten, joihin ei yleensä kuulu lainsäädäntöön perustuva tilastointi. Tilasto-ohjelman toteuttamisesta koituva rahoitusrasite liittyy pääasiassa tilastotiedon tuottamiseen kansallisissa tilastolaitoksissa ja perustuu näin suureksi osaksi jäsenvaltioiden rahalliseen panokseen. Kuusikymmentä–yhdeksänkymmentä prosenttia jäsenvaltioiden tilastoja koskevista työohjelmista on yhteydessä EU-työohjelmiin, mikä osoittaa, että synergia-aste EU:n ja kansallisten tilastoja koskevien työohjelmien välillä on korkea. Tarkempien arvioiden laatiminen edellyttäisi, että perustetaan järjestelmä, joka antaa tietoa EU:lle ja jäsenvaltioille koituvista kustannuksista.

Sosiaalisten ja taloudellisten vaikutusten riippumatonta analyysia varten tarvittava tieto

Eurostat seuraa säännöllisesti käyttäjien tarpeita, joihin kuuluvat myös päättäjien tietotarpeet politiikkojen seurantaa ja uudelleentarkastelua varten. Käyttäjätyytyväisyyttä mitataan muun muassa säännöllisillä tutkimuksilla. Euroopan tilastojärjestelmä tarjoaa puolestaan käyttöön tietosarjat, joita tarvitaan sosiaalisten ja taloudellisten vaikutusten riippumattomassa ja puolueettomassa analyysissa.

SUOSITUKSET

Aiempien suositusten toteutumisen seuranta

Aikaisemmassa arvioinnissa tehdyt suositukset on otettu huomioon ottamalla käyttöön mekanismeja, joiden avulla tilasto-ohjelman tavoitteet voidaan liittää vuotuisiin suunnittelu- ja raportointiprosesseja koskeviin työohjelmiin ja näin parantaa ohjelman täytäntöönpanon seurantaa. Kysynnän ja resurssien tasapainottamiseen kehottava suositus on auttanut muotoilemaan uuden vuosikymmenen visiota koskevaa tiedonantoa.

Uusien tilastotietotarpeiden määrittely

Politiikkojen laatimisessa noussee esiin uusia ja entistä monitahoisempia tarpeita entistä ajankohtaisemmalle tiedolle. Nämä tarpeet ovat yhteydessä esimerkiksi BKT:tä ja muita indikaattoreita koskevaan tiedonantoon, talouden suorituskyvyn ja sosiaalisen edistyksen mittaamista käsittelevän komitean kertomukseen (Stiglitz-Sen-Fitoussi-kertomukseen), maantieteellisesti tarkemmin kohdistetun tiedon tarpeeseen, vammaisuutta koskevaan tietoon, kuluttajamarkkinoiden indikaattoreihin ja erityisesti tuotteiden hintojen vuosittaiseen yksityiskohtaiseen seurantaan sekä Eurooppa 2020 -strategiaan. Näihin tarpeisiin vastatakseen Euroopan tilastojärjestelmä tarvitsee entistä integroidumpaa lähestymistapaa, jossa käytetään useita yhdistettyjä tietolähteitä samalla kun tiedonkeruutapoja, käsitteitä ja määritteitä yhtenäistetään.

Kumppanuuden vahvistaminen Euroopan tilastojärjestelmässä

Euroopan tilastojärjestelmässä tapahtuva kehitys saa tilasto-ohjelmankin suuntautumaan kasvavassa määrin tulevien haasteiden kohtaamiseen. Vuotuista suunnitteluprosessia ja -ohjelmia on muokattava ja tilasto-ohjelman tavoitteita arvioitava. Erilaisten, yhä syvemmin integroitujen jäsenvaltioiden kanssa tehtävän yhteistyön mallien käyttöönotto edellyttää kasvavaa vuorovaikutusta, Euroopan tilastojärjestelmän verkostojen lisääntyvää käyttöä sekä työvälineiden jakamista, jotta järjestelmä voi toimia entistä tehokkaammin.

Kustannusten ja rasitteiden erittely ja painopisteiden tarkistaminen

Tilasto-ohjelma edellyttää näitä seikkoja koskevien kertomusten laatimista. Käytössä olevien kustannus- ja rasitemittausten tulokset on otettava huomioon, minkä lisäksi on harkittava tarkemmin, miten kaikista jäsenvaltioista voidaan saada yhtenäistä kustannuksia ja rasitteita käsittelevää tietoa sekä tietoa tilastojen hyödyntämisestä. Saatavilla olevien, yksittäisiä säädöksiä koskevien tiivistelmälomakkeiden pohjalta olisi kehitettävä käsitteellinen lähestymistapa toiminnan painopisteiden tarkistamiseen sekä panostaa voimakkaasti sen käyttöönottoon.

Resurssien saatavuus ohjelman täytäntöönpanoa varten

Tilasto-ohjelmassa ja visiossa määriteltyjen tavoitteiden ja toisaalta monien jäsenvaltioiden tilastokeskusten heikkenevän resurssitilanteen välistä tasapainoa olisi pohdittava Euroopan tilastojärjestelmän tasolla. Ohjelman jälkipuoliskon tavoitteiden strategista pohdintaa ja käyttäjien tarpeiden tarkempaa arviointia tarvitaan myös Euroopan tilasto-ohjelman tasolla strategisten painopisteiden määrittelyä ja tilastojen tuotannon tehostamista varten.

[1] EUVL L 344, 28.12.2007

[2] Perustamissopimusten mukaisesti.

[3] KOM (2009) 433, 20.8.2009

[4] Neuvoston asetus (EY) N:o 223/2009, annettu 11.3.2009

[5] KOM(2009) 404 lopullinen, 10.8.2009

[6] Talous- ja rahoitusasioiden neuvoston 2972. kokous 10.11.2009