Ehdotus: neuvoston päätös assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta Latvian osallistumiseen yhteisön pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi toteutettavaan ohjelmaan /* KOM/99/0725 lopull. */





Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta Latvian osallistumiseen yhteisön pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi toteutettavaan ohjelmaan (komission esittämä) PERUSTELUT Eurooppa-neuvosto on useassa yhteydessä tunnustanut Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneiden maiden pääsyn yhteisön ohjelmiin tärkeäksi tekijäksi niiden valmistautuessa liittymään Euroopan unioniin. Eurooppa-sopimuksiin tehtiin tätä tarkoitusta varten lisäpöytäkirjat. Luxemburgissa 12.-13. joulukuuta 1997 kokoontunut Eurooppa-neuvosto toisti päätelmissään, että hakijamaiden osallistuminen on tärkeä väline niiden tutustuttamisessa unionin politiikkoihin ja työmenetelmiin. Kolmas monivuotinen ohjelma on yhteisön pk-yrityksiä koskevan politiikan kulmakivi. Se on toimien pohjana, joilla pyritään nostamaan monien pk-yritysten tietoisuutta liiketoimintastrategian haasteesta, mikä puolestaan kohentaa niiden kilpailuasemaa ja kasvattaa niiden osuutta kansainvälisestä kaupasta. Tämän myönteinen vaikutus olisi työllistymismahdollisuuksien lisääntyminen. Oheiset viisi ensisijaista politiikan tavoitetta, jotka ovat Madridissa kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle esitetyn komission pk-yrityksiä koskevan politiikan analyysin [1] mukaisia, esitetään toimintaehdotusten kanssa, jotka on toteutettava yhteisön tasolla: [1] "Pk-yritykset: työllisyyden, kasvun ja kilpailukyvyn dynaaminen lähde Euroopan unionissa". Komission kertomus Madridissa kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle, CSE (95) 2087. 1. hallinnollisen ja säännellyn liiketoimintaympäristön yksinkertaistaminen ja parantaminen; 2. yritysten rahoitusta koskevan ympäristön parantaminen; 3. pk-yritysten auttaminen eurooppalaistamaan ja kansainvälistämään strategioitaan erityisesti tiedotusta parantamalla; 4. pk-yritysten kilpailukyvyn lisääminen ja niiden tutkimukseen, innovaatioon ja ammattikoulutukseen pääsyn parantaminen; 5. yrittäjyyden edistäminen ja erityisten kohderyhmien tukeminen; Jotta Keski- ja Itä-Euroopan pk-yrityksille annettava tuki olisi mahdollisimman tehokasta, yhteisön pitäisi pyrkiä yhdentämään mahdollisimman hyvin pk-yritysten pääsy kolmanteen monivuotiseen ohjelmaan, muihin pk-yrityksiin kohdennettuihin yhteisön ohjelmiin, kansallisiin Phare-ohjelmiin ja muihin olemassa oleviin tai suunniteltuihin pk-yrityksiin kohdennettuihin tukitoimiin hakijamaissa. Kolmannessa monivuotisessa ohjelmassa keskitytään pk-yrityksiin riippumatta niiden toimialasta, oikeudellisesta muodosta tai sijainnista Euroopan talousalueella. Kolmas monivuotinen ohjelma kattaa jakson 1. tammikuuta 1997-31. joulukuuta 2000. Pk-yritysten määrä ja niiden työllistämisosuus kasvaa Keski- ja Itä-Euroopan maissa, ja tämän kehityksen uskotaan jatkuvan tulevina vuosina. Hakijamaiden hallitukset ovat alkaneet tunnustaa pk-yritysten tukemisen poliittisen ja taloudellisen merkityksen ja kaiken kaikkiaan kyseisistä politiikoista on tullut merkittävä osa siirtymäkehitystä. Merkittävästä edistymisestä huolimatta hakijamaiden pk-yrityksillä on vielä paljon tehtävää saavuttaakseen Euroopan unionissa vallitsevan resurssi- ja tukitason, esim. tukipalvelujen, politiikan yhteensovittamisen tai sopivien oikeudellisten ja lainsäädännön kehysten kehittämisen osalta. Hakijamaiden yritysten on tarpeen valmistautua Euroopan unionin jäsenyyteen ja lisääntyvään kilpailuun, jonka kohteeksi ne todennäköisesti joutuvat. Tässä yhteydessä yhteisön ohjelmien avaaminen on tärkeä osa liittymistä valmistelevaa strategiaa. Tähän ohjelmaan osallistumisella voi vaikuttaa myönteisesti pk-yritysten ja niitä edustavien järjestöjen valmistautumiseen tulevaan EU-jäsenyyteen. Eurooppa-sopimusten tai niiden lisäpöytäkirjojen määräysten mukaisesti ohjelmaan osallistuva hakijamaa maksaa itse osallistumiskustannuksensa. Hakijamailla on kuitenkin oikeus käyttää osaa kansallisen Phare-ohjelman määrärahoista täydentämään kansallisesta talousarviosta maksettavia osuuksiaan. Latvia on kirjallisesti vahvistanut komissiolle olevansa halukas osallistumaan yhteisön pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevaan ohjelmaan vuodesta 1999 alkaen ja antamaan käyttöön tarvittavat komission laskemat budjettimäärärahat. Latvia aikoo maksaa koko rahoitusosuutensa kansallisesta budjetistaan. Erityisen merkittävä kysymys Latvialle ja muille ohjelmaan osallistuville hakijamaille on se, miten ne liitetään rahoittamansa ohjelman hallinto- ja päätöksentekomenettelyyn. Kuten Luxemburgissa 12. ja 13. joulukuuta 1997 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajamaan tekemissä päätelmissä todetaan, hakijamaiden osallistuminen antaa niille mahdollisuuden tutustua yhteisön lainsäädäntöön ja menettelyihin. Assosiaationeuvoston päätösluonnoksissa ehdotetaan, että Latvia on läheisesti mukana arvioitaessa sen ohjelmaan osallistumista, että se kutsutaan ennen hallintokomitean kokouksia pidettäviin koordinaatiokokouksiin ja että sille ilmoitetaan komitean kokousten tuloksista. Tärkeimmät käsiteltävät kohdat liitteenä olevissa assosiaationeuvoston päätösluonnoksissa, joka koskee ehtoja Latvian osallistumiselle yhteisön pk-yritysten ohjelmaan, ovat seuraavat: - Latvia osallistuu pk-yrityksiä koskevan kolmannen monivuotisen ohjelman (1997-2000) toimiin; hakuehdot, arviointi ja valinta ovat samat kuin yhteisön jäsenmaiden osalta (liitteessä I oleva 1 ja 2 kohta) maan rahoitusosuuden mukaisesti (liitteessä II oleva 2 kohta), - Latvian rahoitusosuus ja sitä koskevat säännöt on määritelty liitteessä I olevassa 4 kohdassa ja liitteessä II, - Latvia on mukana arvioitaessa sen ohjelmaan osallistumista (liitteessä I oleva 6 kohta), - Latvia kutsutaan ennen ohjelmakomitean kokouksia pidettäviin koordinaatiokokouksiin ja sille ilmoitetaan kokouksen tulokset (liitteessä I oleva 7 kohta), - päätöstä sovelletaan ohjelman keston ajan (eli 31. joulukuuta 2000 saakka; assosiaationeuvoston päätöksen 2 artikla). Assosiaationeuvoston päätöksen hyväksyminen, jolla sallitaan Latvian osallistuminen yhteisön pk-yrityksiä koskevaan ohjelmaan vuodesta 1999, antaa maalle mahdollisuuden yhdentyä aktiivisesti yhteisön tämän alan politiikkaan unioniin liittymistä valmistelevan strategian yhteydessä. Se on tämän vuoksi poliittisesti erittäin merkittävää. Neuvostoa pyydetään hyväksymään liitteenä oleva päätösluonnos, jotta Latvia voi osallistua pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevaan yhteisön ohjelmaan mahdollisimman pian vuonna 1999. Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta Latvian osallistumiseen yhteisön pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi toteutettavaan ohjelmaan EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 157 artiklan 3 kohdan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan toisen virkkeen ja toisen alakohdan kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen [2], [2] EYVL C ... sekä katsoo seuraavaa: (1) Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Latvian tasavallan assosiaatiosta tehty Eurooppa-sopimus tuli voimaan 1 päivänä helmikuuta 1998. (2) Eurooppa-sopimuksen 109 artiklan mukaisesti Latvia voi osallistua yhteisön puiteohjelmiin, erityisohjelmiin, hankkeisiin tai muihin toimiin erityisesti pk-yritysten hyväksi, ja assosiaationeuvosto päättää ehdoista, jotka koskevat Latvian osallistumista kyseiseen toimintaan. (3) Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta (1997-2000) ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi 9 päivänä joulukuuta 1996 tehdyssä neuvoston päätöksessä N:o 97/15/EY [3] ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohdassa säädetään, että Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat voivat osallistua kyseiseen ohjelmaan assosiaatiosopimusten yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien lisäpöytäkirjojen [4] edellytysten mukaisesti. [3] EYVL L 6, 10.1.1997, s. 25. [4] Latvian osallistumista yhteisön ohjelmiin koskevista edellytyksistä on säädetty assosiaatiosopimuksen 109 artiklassa ja liittessä XI. (4) Menestyksekäs osallistuminen ohjelmaan edellyttää pätevää johtoa ja asiantuntevaa virkamieskuntaa, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Latvian tasavallan välisellä Eurooppa-sopimuksella perustetussa assosiaationeuvostossa vahvistettava yhteisön kanta, joka koskee Latvian osallistumista yhteisön pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevaan ohjelmaan, on liitteenä oleva assosiaationeuvoston päätösluonnos. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja Luonnos: EY:N JA LATVIAN ASSOSIAATIONEUVOSTON PÄÄTÖS N:O ../99 Latvialle asetettavista ehdoista yhteisön pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi toteutettavaan ohjelmaan osallistumiseksi ASSOSIAATIONEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Latvian tasavallan välisestä assosiaatiosta tehdyn Eurooppa-sopimuksen [5] ja erityisesti sen 109 artiklan, [5] EYVL L 26, 2.2.1998, s. 1. sekä katsoo, että Eurooppa-sopimuksen 109 artiklan mukaisesti Latvia voi osallistua yhteisön puiteohjelmiin, hankkeisiin ja muihin yhteisön toimiin liitteessä XVIII tarkoitetuilla aloilla, joihin kuuluvat pienet ja keskisuuret yritykset, Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta (1997-2000) ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi 9 päivänä joulukuuta tehdyssä neuvoston päätöksessä 97/15/EY hyväksyttiin neljäksi vuodeksi 1 päivästä tammikuuta 1997 ohjelma, joka koskee yhteisön politiikkaa pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi, mukaan luettuna käsityö- ja pienyritykset, ja ohjelman 7 artiklan 1 kohdassa säädetään, että Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat voivat osallistua kyseiseen ohjelmaan, ja Eurooppa-sopimuksen 109 artiklan mukaisesti assosiaationeuvosto päättää ehdoista, jotka koskevat Latvian osallistumista liitteessä XVIII tarkoitettuihin toimiin, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Latvia osallistuu Euroopan unionin kolmanteen monivuotiseen (1997-2000) ohjelmaan pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi liitteessä I ja II olevien ehtojen ja edellytysten mukaisesti, jotka ovat olennainen osa tätä päätöstä. 2 artikla Tätä päätöstä sovelletaan ohjelman keston ajan. 3 artikla Tämä päätös tulee voimaan sen hyväksymistä seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä. Tehty Assosiaationeuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE I Ehdot Latvian osallistumiselle Euroopan unionin kolmanteen monivuotiseen (1997 - 2000) pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi toteutettavaan ohjelmaan 1. Latvia osallistuu kaikkiin Euroopan unionin kolmannen monivuotisen (1997-2000) pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi toteutettavan ohjelman, jäljempänä 'ohjelma', toimiin Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta (1997-2000) ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi 9 joulukuuta 1996 tehdyssä neuvoston päätöksessä (97/15/EY) ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen tavoitteiden, perusteiden, menettelyjen ja määräaikojen mukaisesti, jollei tässä päätöksessä toisin säädetä. 2. Osallistumisehdot täyttävien latvialaisten laitosten, järjestöjen ja yksityishenkilöiden hakemusten jättämiseen, arviointiin ja valintaan sovelletaan samoja ehtoja kuin osallistumisen ehdot ja edellytykset täyttäviin yhteisön laitoksiin, järjestöihin ja yksityishenkilöihin. 3. Latvian ehdottamiin monikansallisiin hankkeisiin ja toimiin on tarpeen mukaan otettava vähimmäismäärä kumppaneita yhteisön jäsenvaltioista ohjelman yhteisöllisen ulottuvuuden varmistamiseksi. Tästä vähimmäismäärästä päätetään ohjelman toteuttamisen yhteydessä ottaen huomioon toimien luonne, yksittäisten hankkeiden osanottajien määrä ja ohjelmaan osallistuvien maiden määrä. 4. Latvia maksaa vuosittain yhteisön Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon rahoitusosuuden kattaakseen ohjelmaan osallistumisesta aiheutuvat kustannukset (katso liite II). Assosiaatiokomitea voi tarvittaessa mukauttaa tätä rahoitusosuutta. 5. Yhteisön jäsenvaltiot ja Latvia tekevät olemassa olevien säädösten rajoissa kaikkensa helpottaakseen edellytykset täyttävien henkilöiden vapaata liikkuvuutta ja oleskelua Latviassa ja yhteisön jäsenvaltioissa tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvaan toimintaan osallistumiseksi. 6. Komissio ja Latvia arvioivat kumppanuuden perusteella jatkuvasti Latvian osallistumista ohjelmaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission ja yhteisön tilintarkastustuomioistuimen sellaisten tehtävien hoitoa, jotka koskevat ohjelman arviointia Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi tehdyn päätöksen 6 artiklan nojalla. Latvia toimittaa tarpeelliset kertomukset komissiolle ja osallistuu yhteisön siinä yhteydessä määräämiin muihin erityistoimiin. 7. Latvia kutsutaan ennen ohjelmakomitean säännöllisiä kokouksia pidettäviin koordinaatiokokouksiin mistä tahansa kysymyksestä, joka koskee tämän päätöksen täytäntöönpanoa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi tehdyn päätöksen 4 artiklassa tarkoitettuja menettelyjä. Komissio ilmoittaa Latvialle kyseisten säännöllisten kokousten tuloksista. 8. Hakemusmenettelyssä, sopimuksissa, annettavissa kertomuksissa ja muissa ohjelman hallinnollisissa järjestelyissä käytettävän kielen on oltava jokin yhteisön virallisista kielistä. LIITE II LATVIAN RAHOITUSOSUUS EUROOPAN UNIONIN KOLMANNESTA MONIVUOTISESTA (1997 - 2000) PIENTEN JA KESKISUURTEN YRITYSTEN (PK-YRITYSTEN) HYVÄKSI TOTEUTETTAVASTA OHJELMASTA 1. Latvian rahoitusosuus kattaa: - ohjelmista myönnettävän tuen latvialaisten yksikköjen osallistumiseksi liitteessä I olevassa 1 kohdassa määriteltyihin toimiin, - ohjelman hallinnolliset lisäkustannukset, jotka liittyvät komission vastuulla olevan ohjelman hallinnointiin ja jotka aiheutuvat Latvian osallistumisesta ohjelmaan. 2. Kunakin varainhoitovuonna latvialaisten edunsaajien ohjelmasta saamien tukien tai muiden taloudellisten avustusten yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin Latvian maksama rahoitusosuus sen jälkeen, kun hallinnolliset lisäkustannukset on vähennetty. Jos Latvian Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon maksama osuus hallinnollisten lisäkustannusten vähentämisen jälkeen on suurempi kuin latvialaisten edunsaajien ohjelmasta saamien tukien tai muiden taloudellisten avustusten yhteismäärä, komissio siirtää ylijäämän seuraavan varainhoitovuoden talousarvioon, ja se vähennetään seuraavan vuoden rahoitusosuudesta. Jos tällainen ylijäämä jää jäljelle ohjelman päättyessä, vastaava määrä maksetaan takaisin Latvialle. 3. Latvian vuotuinen rahoitusosuus on 479 360 euroa vuodesta 1999 alkaen. Tästä määrästä 31 360 euroa on tarkoitettu käytettäväksi sellaisten hallinnollisten lisäkustannusten kattamiseen, jotka liittyvät komission vastuulla olevaan ohjelman hallinnointiin ja jotka aiheutuvat Latvian osallistumisesta siihen. 4. Yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavia varainhoitoasetuksia sovelletaan erityisesti Latvian rahoitusosuuden hallintaan. Tämän päätöksen tultua voimaan ja kunkin seuraavan vuoden alussa komissio pyytää Latviaa toimittamaan sen tämän päätöksen mukaista rahoitusosuutta vastaavat varat. Rahoitusosuus ilmoitetaan euroina, ja se maksetaan komission euromääräiselle pankkitilille. Latvia maksaa osuutensa tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvista vuosikustannuksista rahoituspyynnön mukaisesti ja viimeistään kolmen kuukauden kuluttua pyynnön lähettämisestä. Jos osuuden maksu viivästyy, Latvia maksaa korkoa maksamattomasta määrästä eräpäivästä alkaen. Viivästyskorkona käytetään eräpäivän kuukautena voimassa olevaa Euroopan keskuspankin euromääräisiin toimiin soveltamaa korkoa korotettuna 1,5 prosenttiyksiköllä. 5. Latvia maksaa 3 kohdassa tarkoitetut hallinnolliset lisäkustannukset kansallisesta talousarviostaan. 6. Latvia maksaa osallistumisestaan aiheutuvista jäljellä olevista kustannuksista 448 000 euroa kansallisesta talousarviostaan. RAHOITUSSELVITYS 1. Toimenpiteen nimi: Latvian osallistuminen kolmanteen monivuotiseen pk-yrityksiä koskevaan ohjelmaan. 2. Budjettikohta Ei Phare-ohjelmasta myönnettäviä määrärahoja. 3. Oikeusperusta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 157 artiklan 3 kohdan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan toisen virkkeen ja toisen alakohdan kanssa, Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Latvian tasavallan välisestä assosiaatiosta tehdyn Eurooppa-sopimuksen 109 artikla, jossa säädetään osallistumisesta yhteisön ohjelmiin (EYVL L 26, 2.2.1998, s. 1); Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta (1997-2000) ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi 9 päivänä joulukuuta 1996 tehty neuvoston päätös 97/15/EY (EYVL L 6, 10.1.1997, s. 25) ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohta. 4. Toimenpiteen kuvaus 4.1 Yleistavoite Kolmannella monivuotisella ohjelmalla pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi on seuraavat ensisijaistavoitteet: 1. hallinnollisen ja säännellyn liiketoimintaympäristön yksinkertaistaminen ja parantaminen, 2. yritysten rahoitusta koskevan ympäristön parantaminen, 3. pk-yritysten auttaminen eurooppalaistamaan ja kansainvälistämään strategioitaan erityisesti paremmalla tiedonvälityksellä ja yhteistyöllä, 4. pk-yritysten kilpailukyvyn lisääminen ja niiden tutkimukseen, innovaatioon, ja ammatilliseen koulutukseen pääsyn parantaminen, ja 5. yrittäjyyden edistäminen ja erityisten kohderyhmien tukeminen. Latvian osallistumisesta yhteisön pk-yritysten ohjelmaan on hyötyä maan valmistautuessa unioniin liittymiseen, sillä se on avaintekijä vahvistetussa liittymistä valmistelevassa strategiassa. Osallistumisen avulla Latvia voi tutustua yhteisön pk-yritysten ohjelmassa noudatettuihin menettelyihin ja menetelmiin. Ohjelmien avaamiseen liittyvä päätöksentekomenettely edellyttää unionin ja assosioituneen maan välisen assosiaationeuvoston tekemää päätöstä. Kyseisessä päätöksessä säädetään myös ohjelmien avaamisen käytännön järjestelyistä. Latvian kanssa tehty Eurooppa-sopimus tuli voimaan 1 päivänä helmikuuta 1998 ja sen 109 artiklassa sekä liitteessä XVIII säädetään Latvian osallistumisesta useita aloja, muun muassa pk-yrityksiä, koskevaan toimintaan. Latvia on vahvistanut olevansa halukas osallistumaan myös muihin yhteisön ohjelmiin erityisesti koulutuksen, nuorison, ympäristön, terveyden sekä tutkimuksen ja teknisen kehityksen alalla. 4.2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevan toimet Kyseisen yhteisön ohjelman loppuun eli 31.12.2000 asti. Phare-ohjelmasta myönnettävät varat riippuvat kuitenkin vuoden 1999 jälkeen tehtävistä talousarviopäätöksistä. 5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS 5.1 Ei-pakolliset menot 5.2 Jaksotetut määrärahat 5.3 Oletettu tulolaji Eurooppa-sopimuksen 109 artiklassa määrätään, että Latvia vastaa itse osallistumisensa kustannuksista, joten sitä pyydetään siirtämään rahoitusosuutensa EY:n talousarviosaatavien alamomentille 6091. 6. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS - tuki yhteisrahoitukselle muiden julkisen ja/tai yksityisen sektorin tulolähteiden kanssa, - tutkimukset, koulutusjaksot, välineiden käyttökustannukset, tiedotus, - yhteisön rahoitusosuuden osittaisesta tai täydellisestä takaisinmaksusta ei ole määräyksiä. Tulojen osalta Latvian osuudesta sen osallistumiskustannusten kattamiseen määrätään alamomentin 6091 perusteella. Tulo kohdistetaan kyseessä olevan ohjelman menojen alamomentteihin ja tarvittaessa käyttömenojen alamomentteihin. Odotettavissa oleva kokonaistulo ilmoitetaan 7.4 kohdassa. 7. Rahoitusvaikutukset 7.1 Toiminnan kokonaiskustannusten laskutapa varainhoitovuosiksi 1999 ja 2000 (yksittäisten ja yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde) Laskelma perustuu seuraaviin edellytyksiin: - - kunkin kumppanuusmaan rahoitusosuus lisäpöytäkirjan soveltamisalaan kuuluvista toimenpiteistä lasketaan siten, että kukin maa vastaa itse omista osallistumiskustannuksistaan. Talousarvioselvityksessä on otettu käyttöön alamomentti 6091 tätä tarkoitusta varten, - yhteisö voi tapauskohtaisesti päättää maksaa lisäavustusta kumppanuusmaan osuuden kattamiseksi. Lisäavustusmuotona voi olla kansallisen Phare-ohjelman yhteydessä annettava avustus. Kyseisen ohjelman rahoitus ja budjettijärjestelyt, jotka perustuvat Latvian kanssa tehtyyn Eurooppa-sopimukseen, ovat seuraavat: neljästä vaihtoehdosta Latvia on valinnut rahoitusosuuden, joka perustuu pk-yritysten kaikkiin ohjelmalohkoihin osallistumisen arvioituihin todellisiin kustannuksiin. Tämä mahdollistaa rahoitusosuudet seuraavilla aloilla (ohjeellinen enimmäistaso on osoitettu sulkeissa): - kaupan jakeluportaalla tapahtuva toiminta (130 000 euroa), - käsityö- ja pienyritysten aloilla tapahtuva toiminta (30 000 euroa), - - Eurotiedonvälityskeskuksille annettava tuki, joka perustuu tämänhetkisiin lukuihin (eurotiedonvälityskeskukset ja alarakenteet) (40 000 euroa x 2 keskusta sekä 20 000 euroa hajautetulle tiedotuskampanjalle = 100 000 euroa), - osallistuminen Europartenariat-tapahtumiin perustuen maan keskimääräisiin osallistumiskertoihin (27,14 yritystä/tapahtuma x 2 tapahtumaa/vuosi x 700 euroa, jotka on maksettu kansalliselle neuvonantajalle pk-yritystä kohti kustannuksista, myynnin edistämisestä jne. = 38 000 euroa) - vuosittain maassa järjestettävälle yhdelle INTERPRISE-tapahtumalle annettava tuki (Euroopan unionin antama enimmäisrahoitus on 50 000 euroa eikä se saa olla yli 50 prosenttia tapahtuman kokonaisbudjetista). - yhden kansainvälisen ostomessutapahtuman (IBEX) tukeminen (alihankinta). EU:n antama enimmäisrahoitus on 100 000 euroa eikä se saa olla yli 25 prosenttia tapahtuman kokonaisbudjetista. Latvian osallistumiskustannukset Euroopan unionin kolmanteen monivuotiseen (1997-1999) ohjelmaan pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi ovat täten 479 360 euroa vuosittain vuodesta 1999 sisältäen 7 prosenttia hallinnollisia kuluja. Yllä mainittu summa maksetaan kokonaisuudessaan Latvian kansallisesta talousarviosta. 7.2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken >TAULUKON PAIKKA> Kustannusten jakautuminen ohjelmalohkojen mukaan, joille voidaan saada rahoitusosuuksia: >TAULUKON PAIKKA> 7.3 Talousarvion B-osaan kuuluvat selvityksistä, asiantuntijoista jne. aiheutuvat toimintakustannukset Ei ole. 7.4 Monivuotisia toimenpiteitä koskeva suunnitelma Alamomenttiin B7-503 kirjattavat määrät: >TAULUKON PAIKKA> (*) Suunnitelma perustuu tähän ohjelmaan tällä hetkellä sovellettavaan maksutapaan. Ennakoidut vuositulot ovat seuraavat: >TAULUKON PAIKKA> 8. Petostenvastaiset toimenpiteet Kaikki komission sopimukset ja muut oikeudelliset sitoumukset edellyttävät komission ja tilintarkastustuomioistuimen paikalla toteutettavia tarkastuksia. Toimenpiteiden edunsaajien velvollisuutena on muun muassa säilyttää kertomukset ja rahoitusselvitykset. Ne analysoidaan niiden sisällön ja menojen tukikelpoisuuden suhteen ottaen huomioon yhteisön rahoitustavoitteet. Talousarvion budjettikohtia koskevia petosten vastaisia säännöksiä sovelletaan myös tähän kohtaan, kun se mukautetaan Keski- ja Itä-Euroopan maita koskevaksi. 9. Kustannustehokkuusanalyysi 9.1 Määrälliset erityistavoitteet; kohderyhmä Kolmas monivuotinen ohjelma pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi on yhteisön pk-yrityksiä koskevan politiikan kulmakivi. Se on perustana konkreettisille toimille, joilla autetaan käyttämään hyväksi pk-yritysten kaikki kyvyt työpaikkojen luomiseksi, erityisesti lisäämällä sisämarkkinoihin osallistuvien pk-yritysten lukumäärää ja edistämällä niiden kansainvälistymistä. Periaatteessa kolmannen monivuotisen ohjelman pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi sisältämät toimet voisivat kiinnostaa kaikkia pk-yrityksiä Latviassa. Monikansallisista toimista hyötyvien pk-yritysten lukumäärä tulee kuitenkin olemaan vähäisempi riippuen yritysten lajista ja toiminnasta ja kehitettyjen toimien luonteesta. Esimerkiksi Euroopan unionin 15 miljoonasta pk-yrityksestä 1,5 miljoonaa on todennäköisesti yhteisön tiedotustoiminnan kohteena. Toisena esimerkkinä mainittakoon, että miljoona pk-yritystä Euroopan unionissa voi olla kumppanuustoimien kohteena. Samoja suhdelukuja voitaisiin pitää suuntaa antavina myös Latvian osalta. Toimien kohde vaihtelee toimien luonteen mukaan. Lisäksi toimet kohdistetaan ammattijärjestöihin, kauppakamareihin ja teollisuuden edunvalvojiin, kauppajärjestöihin ja muihin välittäjäorganisaatioihin. 9.2 Toimenpiteen perustelut On laajalti tunnustettu, että yritykset ja etenkin pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) ovat avaintekijä pyrittäessä kasvuun ja työpaikkojen luomiseen. Pk-yritysten työllistämisaste on itse asiassa korkeampi kuin suuryritysten. On kuitenkin tarpeen tunnustaa se tosiasia, että pk-yritykset ovat luonnostaan haavoittuvampia etenkin perustamistaan seuraavina vuosina. Tämä heikkous johtuu etenkin seuraavista viidestä tekijästä: - yhä monimutkaisempi oikeudellinen, verotusta koskeva ja hallinnollinen ympäristö, - vaikeus osallistua tutkimus- ja kehitysohjelmiin ja käyttää hyväksi niiden tuloksia, - pk-yritysten johtamiskyvyissä oleva rakenteellinen heikkous sekä koulutusohjelmien soveltumattomuus, - vaikeus saada kohtuuhintaista rahoitusta, - vaikeus saada tuotteita ja palveluja markkinoille. Läheisyysperiaatteen osalta on tärkeä korostaa, että yhteisön tasolla kehitetyt toimet toteutetaan sellaisessa yhteydessä, joka takaa huomattavan lisäarvon, joka on tuloksena erityisesti verkkojen laajuudesta ja kehitetyistä toimista, keskustasolla tehtyjen päätösten objektiivisuudesta ja puolueettomuudesta sekä alueelliseen tasapainoon kiinnitetystä huomiosta. Erityisesti jos jäsenvaltiot kehittävät suurimman osan yrityksiä hyödyttävistä toimista, yhteisön tehtävänä on toteuttaa toimia, joilla on monikansallinen luonne ja ottaa käyttöön yhteisön laajuisia verkkoja. Tällaisten toimien uskominen kansalliselle tasolle olisi mahdotonta ja tehotonta, mutta myös vääristäisi kilpailua siinä määrin, että jokaisen jäsenmaan saama tuki olisi hyvin erilainen. Markkinatalouden luoneen uudistuspolitiikan johdosta ja yksityistämisen tuloksena yksityisyritysten määrä on kasvanut nopeasti. Pk-yritysten osuus työllistäjänä on kasvanut vuosittain. Latvian taloudelle on todennäköisesti tunnusomaista lähivuosina pk-yritysten suuri osuus. Näiden yritysten on valmistauduttava maan EU-jäsenyyteen ja sen todennäköisesti mukanaan tuomaan kovempaan kilpailuun. Tässä yhteydessä yhteisön ohjelmien avaaminen on tärkeä osa liittymistä valmistelevaa strategiaa. Osallistuminen tähän ohjelmaan voi vaikuttaa myönteisesti pk-yritysten ja niiden etujärjestöjen valmistautumiseen maan tulevaan liittymiseen Euroopan unioniin. - Yhteisön rahoitustuen tarpeellisuus Latvia on päättänyt rahoittaa osallistumisensa kokonaisuudessaan kansallisesta talousarviostaan. - Toimenpiteen toteuttamisessa käytettävien menettelytapojen valinta Latvian kansallisesta talousarviosta maksettavan rahoitusosuuden myötä tapahtuva Latvian osallistuminen auttaa osaltaan maata tutustumaan yhteisön pk-yritysten alan sisäisiin politiikkoihin ja menettelytapoihin. Latvian kansalaisten lähentäminen yhteisön verkkoihin edistää maan valmistautumista tulevaan jäsenyyteen. - Tärkeimmät epävarmuustekijät, jotka voivat vaikuttaa toimenpiteen erityistuloksiin Koska hankkeet valitaan laadullisin perustein, todellinen vaikutus saadaan selville ainoastaan arvioimalla Latvian kansalaisten ja pk-yritysten kykyä vastata komission kyseisen ohjelman yhteydessä esittämiin tarjouspyyntöihin. 9.3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi Kolmanteen monivuotiseen ohjelmaan pk-yritysten hyväksi sisältyvät arviointimenetelmät kattavat myös latvialaisten edunsaajien hyväksi rahoitetut toiminnat. 9.3.1. Suoritusten osoittimet Osoittimet valitaan toteutetun toiminnan laadun mukaan. Esimerkkinä mainittakoon euroneuvontakeskukset, joiden osalta ulkopuolinen tilintarkastusyritys sopimuksen mukaisesti arvioi euroneuvontayhteyskeskusten käyttämät laatujärjestelmät sekä niiden toiminnan suhteessa asetettuihin tavoitteisiin. Jokaisen euroneuvontayhteyskeskuksen toiminta arvioidaan käyttäen 13 arviointiperustetta, jotka koskevat muun muassa laatua, ja niiden suoritus arvioidaan kunkin arviointiperusteen osalta asteikolla 1-4. Kun jokaisen euroneuvontakeskuksen pisteet lasketaan yhteen, on mahdollista päättää, täyttääkö se vähimmäisarviointiperusteet. Jos näin ei ole, euroneuvontakeskus suljetaan pois verkosta ja aloitetaan menettelyt korvaavan järjestelyn löytämiseksi. Arviointikertomus julkaistaan kuuden kuukauden välein. Yritysten yhteistyöverkkojen jäsenistä tehty vuotuinen arviointi perustuu tietokantoihin vietyjen yhteistyökuvausten lukumäärään, hyvän ammatillisen etiikan kunnioittamiseen, edistämistoimiin verkossa, komission järjestämien tapahtumien osallistumisasteeseen (esim. seuranta, vuosikokous) ja jäsenien toimintaan työryhmissä. Muiden toteutettujen toimien välitöntä vaikutusta voidaan mitata osallistumisilla suunniteltujen toimien täytäntöönpanon varmistamiseksi järjestettyihin kokouksiin ja seminaareihin, joukkoviestimissä annettavalla palautteella, ammattijärjestöjen osoittamalla kiinnostuksella, yrittäjien käyttäytymisellä, kokeilutoimintoihin osallistuvien yritysten lukumäärällä ja jaetuilla julkaisuilla. Käsityöläis- ja pienyrityksiä suosivien toimien osalta osoittimia ovat sellaisten käsityöläis- ja pienyritysten lukumäärä, jotka saavat toiminnasta rahoitusapua. 9.3.2. Säädettyä jälkiarviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja toteuttamisaikataulu Kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi Euroopan unionissa 9 joulukuuta 1996 tehdyssä neuvoston päätöksessä (6 artikla) komissio velvoitetaan toimittamaan Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle päätöksen täytäntöönpanoa koskeva ulkopuolinen arviointi viimeistään vuoden 1999 loppuun mennessä, jotta voidaan arvioida ovatko alkuperäiset tavoitteet saavutettu, mukaan lukien kustannustehokkuuden arviointi. 9.3.3. Saavutettujen tulosten arviointi Arvioinnin tulokset ilmoitetaan yleensä kyseiselle kohderyhmälle ja niistä voi aiheutua muutoksia, jotka koskevat toteutettuja toimia tai uusia toimintaehdotuksia. Monivuotisen ohjelman täytäntöönpanosta tehty kertomus toimitetaan joka vuosi neuvoston päätöksellä perustetulle hallintokomitealle. Assosioituneiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden ohjelmaan osallistumisen tuloksia koskevat kertomukset toimitetaan samalla tavoin kyseiselle komitealle sekä asianomaisille maille. 10. HALLINTOMENOT (YLEISEN TALOUSARVION PÄÄLUOKAN III A OSA) Tarvittavien hallinnollisten varojen myöntäminen riippuu komission vuotuisesta varojen myöntämistä koskevasta päätöksestä mukaisesti ottaen huomioon erityisesti budjettivallan käyttäjän tarkoitukseen varaama henkilöstön määrä ja tämän myöntämät lisävarat. Lisätarpeet eivät voi missään tapauksessa vaikuttaa ennakolta päätökseen, joka komission on tehtävä jäljempänä olevien seikkojen perusteella: a) lisähenkilöstön pyytäminen alustavan talousarvioesityksen yhteydessä, b) varojen myöntäminen. 10.1 Vaikutus henkilöstön lukumäärään >TAULUKON PAIKKA> 10.2 Henkilöstöstä johtuva rahoituksellinen kokonaisvaikutus Euroina >TAULUKON PAIKKA> 10.3 Määrärahat otetaan PO:n I nykyisestä talousarviosta. Euroina >TAULUKON PAIKKA>