Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kasvinviljelytilastoista /* KOM/2008/0210 lopull. - COD 2008/0079 */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 21.4.2008 KOM(2008)210 lopullinen 2008/0079 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS kasvinviljelytilastoista (komission esittämä) PERUSTELUT EHDOTUKSEN TAUSTA | 120 | Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Kasvinviljelytilastot ovat keskeisellä sijalla EU:n markkinoiden hallinnoinnissa. Lisäksi pidetään olennaisen tärkeänä, että viljoja ja muita peltokasveja koskevien, nykyisin lainsäädännössä säänneltyjen tilastojen lisäksi kerätään tilastotietoja myös vihannesten ja monivuotisten kasvien viljelystä. Yleinen tausta Tämä ehdotus vastaa paremman sääntelyn, yksinkertaistamisen ja vastausrasituksen vähentämisen tavoitteita. | Voimassa olevat aiemmat säännökset Tämän ehdotuksen tarkoituksena on yksinkertaistaa voimassa olevia säännöksiä ja mukauttaa niitä Euroopan unionin uusiin tarpeisiin. Sen vuoksi olisi kumottava nykyiset säädökset eli jäsenvaltioiden toimitettavista viljantuotantoa koskevista tilastotiedoista 26. maaliskuuta 1990 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 837/90 sekä jäsenvaltioiden toimittamista muita kasvituotteita kuin viljoja koskevista tilastotiedoista 5. huhtikuuta 1993 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 959/93. | Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Tämän ehdotuksen soveltamisalaan kuuluvat tilastot ovat olennaisen tärkeitä yhteisen maatalouspolitiikan hallinnoinnin ja arvioinnin kannalta. Ehdotettu asetus nivoutuu lainsäädännön yksinkertaistamista ja sääntelyn parantamista koskevaan komission uuteen lähestymistapaan, johon viitataan 14. marraskuuta 2006 annetussa tiedonannossa Strateginen katsaus: sääntelyn parantaminen Euroopan unionissa[1] sekä 24. tammikuuta 2007 annetussa tiedonannossa Toimintaohjelma hallinnollisen rasituksen keventämiseksi Euroopan unionissa[2]. | KUULEMISET JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI | Intressitahojen kuuleminen | Kuulemismenettely, tärkeimmät kohderyhmät ja yleiskuvaus vastaajista Ehdotuksesta on keskusteltu tiedontuottajien (kansallisten tilastolaitosten edustajien) ja komission yksiköiden (maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston, yhteisen tutkimuskeskuksen) kanssa työryhmissä ja pysyvässä maataloustilastokomiteassa. | Tiivistelmä vastauksista ja siitä, miten ne on otettu huomioon Ehdotus on kaikkien intressitahojen välillä käytyjen tiiviiden neuvottelujen tulos. | Asiantuntijatiedon käyttö | Lähteenä olleet asiantuntemuksen alat Maankäyttö- ja kasvinviljelytilastoja käsittelevän Eurostatin työryhmän kokouksiin osallistuneet jäsenvaltioiden edustajat ovat asiantuntijoita, jotka tuntevat nykylainsäädännön ja kasvituotetilastojen keruun ja laadinnan kansalliset järjestelmät. Komission virkamiehistä osa on politiikan analysoinnin asiantuntijoita. | Tärkeimmät organisaatiot ja asiantuntijat, joita on kuultu Asiantuntijat olivat kansallisista tilastolaitoksista, maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosastosta ja yhteisestä tutkimuskeskuksesta. Pysyvä maataloustilastokomitea ja sen maankäyttö- ja kasvinviljelytilastoja käsittelevä työryhmä osallistuivat valmisteluun aktiivisesti ja niitä kuultiin. | Tiivistelmä saaduista ja huomioon otetuista asiantuntijalausunnoista Saadut vastaukset olivat erittäin myönteisiä ja ehdotusta tukevia. Esiin ei tuotu sellaisia mahdollisesti vakavia riskejä, jotka voisivat johtaa peruuttamattomiin seurauksiin. | Koska tällä ehdotuksella yksinkertaistetaan huomattavasti nykylainsäädäntöä, riskejä ei havaittu. | Asiantuntijalausuntojen julkistaminen Valmisteluasiakirjat ja pysyvän maataloustilastokomitean ja sen työryhmän kokousten pöytäkirjat ovat saatavilla CIRCA-verkkosivuston kautta. | EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT | Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Tämän asetuksen tarkoituksena on, että jäsenvaltiot tuottavat tilastot maankäytöstä ja kasvinviljelytuotteista. Oikeusperusta Yhteisön tilastojen oikeusperustana on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 285 artikla. Neuvosto voi yhteispäätösmenettelyn mukaisesti hyväksyä toimenpiteitä yhteisön toiminnan kannalta tarpeellisten tilastojen tuottamiseksi. Mainitussa artiklassa asetetaan yhteisön tilastojen tuottamista koskevat vaatimukset sekä edellytetään puolueettomuuden, luotettavuuden, objektiivisuuden, tieteellisen riippumattomuuden, kustannustehokkuuden ja tilastosalaisuuden noudattamista. | Toissijaisuusperiaate | Tämän ehdotuksen tavoitetta eli yhteisten puitteiden luomista yhteisön maankäyttö- ja kasvinviljelytuotetilastojen järjestelmälliselle tuottamiselle ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin. Se voidaan saavuttaa paremmin yhteisön tasolla säädöksen pohjalta, sillä vain komissio voi koordinoida tarvittavaa tilastotietojen yhdenmukaistamista yhteisön tasolla, kun taas tilastotietojen keruu ja vertailukelpoisten maankäyttö- ja kasvinviljelytuotetilastojen laatiminen voidaan järjestää jäsenvaltioissa. Yhteisö voi tämän vuoksi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. | Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa säädetään vain sen tavoitteen saavuttamisen edellyttämistä vähimmäisvaatimuksista eikä siinä mennä pidemmälle kuin on tämän vuoksi tarpeen. Tässä asetuksessa ei säädetä erikseen tietojenkeruumenetelmistä jäsenvaltioissa, vaan siinä ainoastaan määritellään toimitettavat tiedot, jotta varmistetaan yhdenmukainen rakenne ja aikataulu. Jäsenvaltioiden ei edellytetä tekevän muutoksia maankäyttö- ja kasvituotetilastojen tuotantoon, josta nykyisin säädetään neuvoston asetuksissa (ETY) N:o 837/90 ja (ETY) N:o 959/93. Ainoat tässä asetuksessa ehdotetut uudet tilastointikohteet ovat vihannekset ja monivuotiset kasvit, joista on jo kerätty tietoja EU:n tasolla epävirallisen sopimuksen perusteella. | Kansallisille viranomaisille aiheutuvan taloudellisen ja hallinnollisen rasituksen on määrä keventyä, koska vastedes vaaditaan tilastojen toimittamista tutkimusten tulosten sijaan, pidennetään joissakin tapauksissa tietojen toimitusväliä ja annetaan mahdollisuus muiden lähteiden kuin tutkimusten (esim. hallinnollisten lähteiden) käyttöön. | Sääntelytavan valinta | Ehdotettu sääntelytapa: asetus. Muut vaihtoehdot eivät soveltuisi seuraavista syistä: Soveltuvan sääntelytavan valinta riippuu lainsäädännön tavoitteesta. Kun tietotarpeet ovat Euroopan tasoisia, suuntauksena on käyttää yhteisön tilastoissa perussäädöksenä mieluummin asetusta kuin direktiiviä. Asetus on suositeltavampi, koska siinä sama laki säädetään koko yhteisöön, eikä jäsenvaltioille jätetä mahdollisuutta soveltaa säännöksiä epätäydellisesti tai valikoidusti. Asetus on lisäksi suoraan sovellettavaa lainsäädäntöä, mikä tarkoittaa, että sitä ei tarvitse saattaa osaksi kansallista lainsäädäntöä. Direktiiveillä sitä vastoin pyritään yhdenmukaistamaan kansallisia lakeja, ja ne sitovat jäsenvaltioita tavoitteen osalta, mutta jäsenvaltiot voivat valita tavoitteen saavuttamiseksi käyttämänsä menetelmät. Lisäksi direktiivit on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä. Asetuksen käyttäminen vastaa vuodesta 1997 muissa tilastoalan säädöksissä omaksuttua linjaa. | TALOUSARVIOVAIKUTUKSET | Ehdotuksella ei ole vaikutuksia yhteisön talousarvioon. | LISÄTIEDOT | Yksinkertaistaminen | Ehdotuksessa esitetään lainsäädännön yksinkertaistamista sekä (EU:n tai kansallisten) viranomaisten ja yksityisten osapuolten hallintomenettelyjen yksinkertaistamista. | EU:n ja jäsenvaltioiden viranomaisten työ helpottuu, kun tiedot jaetaan alueellisten yksiköiden mukaan suurempiin kokonaisuuksiin, jäsenvaltioille myönnetään poikkeuksia tietyt kynnysarvot alittavien viljelyalojen kohdalla ja tietojen toimittamisen määräajat yhdenmukaistetaan. | Hallinnollisten lähteiden käyttö tutkimusten sijaan vähentää vastausrasitusta. | Ehdotus sisältyy komission työ- ja lainsäädäntöohjelmaan viitenumerolla 2007/ESTAT/029. | Lainsäädännön kumoaminen Ehdotuksen hyväksymisestä seuraa, että aiempaa lainsäädäntöä kumotaan. | Euroopan talousalue Ehdotettu toimenpide koskee ETA-sopimuksen soveltamisalaan kuuluvaa alaa, minkä vuoksi se on ulotettava koskemaan Euroopan talousaluetta. | 1. 2008/0079 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS kasvinviljelytilastoista (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 285 artiklan 1 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen[3], ottavat huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[4], noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä[5] sekä katsovat seuraavaa: 2. Jäsenvaltioiden toimitettavista viljantuotantoa koskevista tilastotiedoista 26 päivänä maaliskuuta 1990 annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 837/90[6] ja jäsenvaltioiden toimittamista muita kasvituotteita kuin viljoja koskevista tilastotiedoista 5 päivänä huhtikuuta 1993 annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 959/93[7] on muutettu useaan kertaan. Koska kyseisiä säädöksiä on tarpeen edelleen muuttaa ja yksinkertaistaa, ne olisi selkeyden vuoksi korvattava. 3. Kasvinviljelytilastot ovat keskeisellä sijalla EU:n markkinoiden hallinnoinnissa. Lisäksi pidetään olennaisen tärkeänä, että viljoja ja muita peltokasveja koskevien, nykyisin lainsäädännössä säänneltyjen tilastojen lisäksi kerätään tilastotietoja myös vihannesten ja monivuotisten kasvien viljelystä. 4. Jotta varmistetaan yhteisen maatalouspolitiikan asianmukainen hallinnointi, komissio edellyttää säännöllistä tietojen tuottamista viljelykasvien viljelyaloista, sadoista ja tuotannosta. 5. Maatilojen rakennetta koskevien yhteisön tilastotietojen keruun järjestämisestä 29 päivänä helmikuuta 1988 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 571/88[8] säädetään ohjelmasta maatilojen rakennetta koskevien yhteisön tilastotietojen keruuta varten vuoteen 2007 asti. 6. Yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) 26 päivänä toukokuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1059/2003[9] mukaisesti kaikissa jäsenvaltioiden komissiolle toimittamissa tilastoissa, jotka on jaoteltu alueellisten yksiköiden mukaan, olisi käytettävä NUTS-luokitusta. Sen vuoksi alueellisten tilastojen vertailukelpoisuuden varmistamiseksi alueelliset yksiköt olisi määriteltävä noudattaen NUTS-luokitusta. 7. Jäsenvaltioihin kohdistuvan rasitteen rajaamiseksi alueellisia tietoja koskevat vaatimukset eivät saisi ylittää aiemman lainsäädännön mukaisia vaatimuksia (ellei uusia alueellisia tasoja ole tällä välin ilmennyt). 8. Jotta helpotetaan tämän asetuksen täytäntöönpanoa, tarvitaan jäsenvaltioiden ja komission välistä tiivistä yhteistyötä erityisesti neuvoston päätöksellä 72/279/ETY[10] perustetussa pysyvässä maataloustilastokomiteassa. 9. Jotta varmistetaan joustava siirtyminen neuvoston asetusten (ETY) N:o 837/90 ja (ETY) N:o 959/93 nojalla sovellettavasta järjestelmästä, tässä asetuksessa olisi säädettävä jäsenvaltioille myönnettävästä enintään yhden vuoden siirtymäkaudesta silloin, kun tämän asetuksen soveltaminen niiden kansallisiin tilastojärjestelmiin edellyttäisi suuria mukautuksia ja aiheuttaisi todennäköisesti merkittäviä käytännön ongelmia. 10. Koska ehdotetun toiminnan tavoitteita, eli yhteisten oikeudellisten puitteiden luomista viljojen ja muiden viljelykasvien viljelyaloja, satoja ja tuotantoa koskevien yhteisön tilastojen järjestelmällistä tuottamista varten jäsenvaltioissa, ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan ne voidaan saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä EY:n perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. 11. Yhteisön tilastoista 17 päivänä helmikuuta 1997 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 322/97[11] on luotu viitekehys tämän asetuksen säännöksille. Sen mukaan tilastojen laatimisessa on noudatettava puolueettomuutta, luotettavuutta, objektiivisuutta, tieteellistä riippumattomuutta, kustannustehokkuutta ja tilastosalaisuutta. 12. Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY[12] mukaisesti. 13. Komissiolle olisi annettava erityisesti toimivalta mukauttaa tietojen toimittamiseen tarkoitettuja taulukoita. Koska tällaiset toimenpiteet ovat yleisiä ja tarkoitettu tämän asetuksen muiden kuin keskeisten osien muuttamiseen tai täydentämiseen uusilla muilla kuin keskeisillä osilla, ne on hyväksyttävä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. 14. Pysyvää maataloustilastokomiteaa on kuultu, OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Aihe Tällä asetuksella luodaan yhteiset puitteet yhteisön maankäyttö- ja kasvinviljelytilastojen järjestelmälliselle tuottamiselle. 2 artikla Määritelmät 1. Tässä asetuksessa tarkoitetaan a) ’satovuodella’ kalenterivuotta, jona sadonkorjuu alkaa; b) ’käytössä olevalla maatalousmaalla’ neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 571/88 määriteltyä käytettävää maatalousmaata. 2. Tämän asetuksen liitteessä I vahvistettuja määritelmiä sovelletaan yksinomaan tämän asetuksen liitteessä II. 3 artikla Kattavuus 1. Jäsenvaltioiden on laadittava tilastot alueellaan käytössä olevalla maatalousmaalla tuotetuista liitteessä II luetelluista viljelykasveista. 2. Tilastojen on edustettava vähintään 95 prosenttia seuraavista aloista (liitteen II mukaisesti): a) peltokasvien viljelyala (taulukko 1); b) vihannesten, melonien ja mansikoiden korjuuala (taulukko 2); c) monivuotisten kasvien tuotantoala (taulukko 3); d) käytössä oleva maatalousmaa (taulukko 4). 3. Jos muuttujan esiintyvyys jäsenvaltiossa on alhainen tai nolla, se voidaan jättää pois tilastoista edellyttäen, että jäsenvaltio ilmoittaa komissiolle kaikista sellaisista viljelykasveista välittömästi kutakin viiteajanjaksoa edeltävänä kalenterivuonna. 4 artikla Tietojen toimitusväli ja viiteajanjakso Jäsenvaltioiden on toimitettava liitteessä II tarkoitetut tiedot komissiolle vuosittain. Viiteajanjaksona on satovuosi. Vuosi 2010 on ensimmäinen viitevuosi. 5 artikla Tarkkuus Otantatutkimuksia tekevien jäsenvaltioiden on ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin, jotta taulukon 1 tiedot ovat tämän asetuksen liitteessä II vahvistettujen tarkkuusvaatimusten mukaiset. Kun käytetään muita lähteitä kuin tutkimuksia, jäsenvaltioiden on varmistettava, että näiden tietojen laatu on vähintään yhtä hyvä kuin tilastollisista tutkimuksista saatujen tietojen. 6 artikla Tietojen toimittaminen komissiolle Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostatille) liitteen II mukaiset tiedot kutakin taulukkoa koskevassa määräajassa. Komissio voi mukauttaa liitteessä II vahvistettuja tietojen toimittamiseen tarkoitettuja taulukoita (tarkkuusvaatimuksia lukuun ottamatta). Toimenpiteet, joilla muutetaan tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia, hyväksytään 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. 7 artikla Aluetilastot 15. Liitteessä II olevat ”R”-kirjaimella merkityt tiedot on toimitettava asetuksessa (EY) N:o 1059/2003 määriteltyjen NUTS-tason 1 ja NUTS-tason 2 alueellisten yksiköiden mukaan. Saksan ja Yhdistyneen kuningaskunnan osalta kyseiset tilastot voidaan poikkeuksellisesti toimittaa vain NUTS-tason 1 alueellisten yksiköiden mukaan jaoteltuina. 16. Jos muuttujan esiintyvyys on alhainen tai nolla, se voidaan jättää pois aluetilastoista edellyttäen, että jäsenvaltio ilmoittaa komissiolle kaikista sellaisista viljelykasveista välittömästi kutakin viiteajanjaksoa edeltävänä kalenterivuonna. 8 artikla Laadunarviointi ja laatuselvitys 17. Siirrettävien tietojen laadun arvioinnissa käytetään tämän asetuksen soveltamiseksi seuraavia määritteitä: 18. ’relevanssilla’ tarkoitetaan sitä, missä määrin tilastot täyttävät käyttäjien nykyiset ja potentiaaliset tarpeet; 19. ’tarkkuudella’ tarkoitetaan sitä, miten lähellä estimaatit ovat tuntemattomia todellisia arvoja; 20. ’ajantasaisuudella’ tarkoitetaan viivettä tiedon saatavuuden ja sen kuvaaman tapahtuman tai ilmiön välillä; 21. ’oikea-aikaisuudella’ tarkoitetaan viivettä tiedon julkistamispäivämäärän ja sen julkistamiselle asetetun tavoitepäivämäärän välillä; 22. ’saatavuudella’ ja ’selkeydellä’ tarkoitetaan niitä ehtoja ja yksityiskohtaisia sääntöjä, joiden mukaisesti käyttäjät voivat saada, käyttää ja tulkita tietoja; 23. ’vertailukelpoisuudella’ tarkoitetaan käytettyjen tilastollisten käsitteiden ja mittausvälineiden tai -menettelyjen eroavaisuuksien vaikutuksen mittaamista, kun tilastoja verrataan maantieteellisten alueiden, eri alojen tai eri ajanjaksojen välillä; 24. ’yhtenäisyydellä’ tarkoitetaan sitä, voidaanko tietoja luotettavasti yhdistellä eri tavoin ja eri käyttötarkoituksia varten. 25. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostatille) joka kolmas vuosi ja ensimmäisen kerran kahdeksantoista kuukauden kuluttua tämän asetuksen antamisesta selvitys toimitettujen tietojen laadusta. 26. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle menetelmä- ja muista muutoksista, jotka vaikuttavat huomattavasti tilastojen laatuun, viimeistään kolmen kuukauden kuluttua muutoksen voimaantulosta. 27. Kun käytetään muita lähteitä kuin tutkimuksia, jäsenvaltioiden on ilmoitettava ennalta komissiolle käytetyistä menetelmistä ja tietojen laadusta. 28. Komissio (Eurostat) arvioi toimitettujen tietojen laadun. 9 artikla Komiteamenettely 1. Komissiota avustaa neuvoston päätöksellä 72/279/ETY perustettu pysyvä maataloustilastokomitea. 2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artikla. Kyseisen päätöksen 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi. 3. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 1–4 kohtaa ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset. 10 artikla Siirtymäkausi 1. Niille jäsenvaltioille, joissa tämän asetuksen soveltaminen niiden kansallisiin tilastojärjestelmiin edellyttää suuria mukautuksia ja aiheuttaa todennäköisesti merkittäviä käytännön ongelmia, voidaan 9 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti myöntää tämän asetuksen täytäntöönpanoa varten kokonaisen kalenterivuoden pituisia siirtymäkausia, jotka päättyvät viimeistään vuoden kuluttua asetuksen soveltamispäivästä. 2. Tätä varten jäsenvaltion on esitettävä komissiolle asianmukaisesti perusteltu pyyntö viimeistään kolmen kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta. 11 artikla Kumoaminen 1. Kumotaan neuvoston asetukset (ETY) N:o 837/90 ja (ETY) N:o 959/93 1 päivästä tammikuuta 2010, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 kohdan soveltamista. 2. Viittauksia kumottuihin asetuksiin pidetään viittauksina tähän asetukseen. 3. Poiketen siitä, mitä 12 artiklan 2 kohdassa säädetään, jäsenvaltion, jolle on myönnetty poikkeus 10 artiklan mukaisesti, on jatkettava neuvoston asetusten (ETY) N:o 837/90 ja (ETY) N:o 959/93 säännösten soveltamista sille myönnetyn siirtymäkauden ajan. 12 artikla Voimaantulo 1. Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . 2. Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2010. 3. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja LIITE I MÄÄRITELMÄT Tämän asetuksen liitteessä II sovelletaan seuraavia määritelmiä: . A) Liitteen II taulukot 1, 2 ja 3 - ’viljelyksessä oleva ala’: sadonkorjuuseen asti viljelyksessä oleva ala vastaa kylvöalaa lukuun ottamatta katoalaa; sadonkorjuun jälkeen viljelyksessä oleva ala vastaa korjuualaa; - ’korjuuala’ vastaa sitä kokonaisuudessaan viljellyn alan osaa, jolta sato korjataan. Se voi näin ollen olla yhtä suuri tai pienempi kuin kokonaisuudessaan viljelty ala; - ’tuotantoala’ tarkoittaa monivuotisten kasvien osalta sitä alaa, jolta mahdollisesti voidaan korjata sato viitesatovuonna. Siinä ei oteta huomioon mitään tuottamattomia alueita kuten uusia viljelmiä, jotka eivät ole vielä alkaneet tuottaa satoa; - ’korjattu tuotanto’ sisältää tilalla tapahtuvan hukan ja hävikin, omaan kulutukseen käytetyt määrät ja myydyt määrät ilmaistuna perustuotteen painoyksikköinä. Viljojen, kuivattujen palkokasvien ja valkuaiskasvien sekä öljykasvien (rapsi, auringonkukka, öljypellava, soija, puuvillansiemen ja muut öljysiemenet) korjattu tuotanto ilmoitetaan kuivapainona; - ’sato’ vastaa viljelyksessä olevaa alaa kohden korjattua tuotantoa; - ’peräkkäinen viljely’ tarkoittaa peltoalan lohkoa, joka otetaan viljeltäväksi useammin kuin kerran tietyn satovuoden aikana ja jolla on joka kerta ainoastaan yksi viljelykasvi. Molempia aloja pidetään kunkin viljelykasvin viljelyksessä olevina aloina (varsinaisen viljelyalan ja toissijaisen viljelyalan käsitteitä ei sovelleta tässä yhteydessä); - ’yhdistetty viljely’ tarkoittaa viljely-yhdistelmää, jonka käytössä lohko on samaan aikaan. Viljelyala jaetaan tässä tapauksessa kasvinviljelytuotteiden välillä niiden käytössä olevan maa-alan suhteessa (varsinaisen viljelyalan ja toissijaisen viljelyalan käsitteitä ei sovelleta tässä yhteydessä); - ’kahden käyttötarkoituksen kasvit’ katsotaan yhteisestä sopimuksesta varsinaisiksi viljelmiksi ensisijaisen käyttötarkoituksensa mukaan ja toissijaisiksi viljelmiksi täydentävän käyttötarkoituksensa mukaan. - ’kasvihuoneessa tai muun (sisälle mentävän) korkean katoksen alla kasvatettavat kasvit’ tarkoittavat kasveja, jotka koko kasvukautensa ajan tai suurimman osan siitä ovat katettuina joko kasvihuoneissa tai kiinteän tai liikuteltavan korkean katoksen alla (lasia tai kovaa tai taipuisaa muovia). Tähän ei lueta muovilevyjä, jotka on asetettu litteänä maahan, eikä myöskään katoksia tai tunneleita, joiden sisälle ihminen ei voi mennä, eikä siirrettäviä lasikatekehikkoja. Sellaiset kasvit, joita kasvatetaan ajoittain lasin alla ja ajoittain avomaalla, merkitään ainoastaan lasinalaisviljelyksi, ellei lasinalaisviljely ole ollut erittäin lyhytaikaista. B) Liitteen II taulukko 4 - Muuttujat on määritelty neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 571/88. - ”Varsinaiset viljelyalat ja toissijaiset viljelyalat” luokitellaan seuraavasti: - Tavanomainen tapaus: Tietyn lohkon varsinainen viljelyala määritellään tavanomaisessa tapauksessa, kun tällä lohkolla on satovuoden aikana yksi ainoa viljelmä, kiistattomasti täksi käytöksi. (Tässä tapauksessa tämän lohkon toissijainen viljelyala on nolla.) - Erityistapaukset - Peräkkäinen viljely ’Varsinainen viljelyala’: jos peltoalan lohko otetaan viljeltäväksi useammin kuin kerran tietyn satovuoden aikana (”peräkkäinen viljely”) ja jos sillä viljellään joka kerta ainoastaan yhtä viljelykasvia, varsinainen viljelyala on arvoltaan suurimman viljelykasvin pinta-ala. Jos tuotannon arvo ei mahdollista pääviljelykasvin määrittämistä, sellaisena pidetään viljelykasvia, jonka käytössä maa on pisimmän aikaa. ’Toissijainen viljelyala’: kaikkia muita käyttötarkoituksia pidetään toissijaisina viljelyaloina. 29. Yhdistetty viljely ’Varsinainen viljelyala’: jos peltoalan lohkolla viljellään tietyn satovuoden koko kasvukauden ajan samaa kiinteää viljely-yhdistelmää (”yhdistetty viljely”), varsinainen viljelyala jaetaan kyseisten viljelmien välisen suhteen mukaan. ’Toissijainen viljelyala’: tässä tapauksessa ei ole toissijaista viljelyalaa. 30. Peräkkäisen viljelyn ja yhdistetyn viljelyn yhdistelmä ’Varsinainen viljelyala’: jos peltoalan lohkolla käytetään useammin kuin kerran tietyn satovuoden aikana peräkkäisen viljelyn ja yhdistetyn viljelyn yhdistelmää, arvioidaan erikseen kukin viljely-yhdistelmä, jonka käytössä maa on saman ajanjakson ajan; varsinaisena viljelyalana pidetään yhdistelmää tai yksittäistä viljelmää, jolla on suurin arvo. Jos viljelyalaa käytetään yhdistettyyn viljelyyn, varsinainen viljelyala jaetaan kyseisten viljelmien välisen suhteen mukaan. ’Toissijainen viljelyala’: kaikkia muita käyttötarkoituksia pidetään toissijaisina viljelyaloina. LIITE II TIETOJEN TOIMITTAMISEEN TARKOITETUT TAULUKOT X: kansallisella tasolla toimitettavat tiedot R: alueellisella ja kansallisella tasolla toimitettavat tiedot -: tietoa ei tarvitse toimittaa n.e.c.: muualle luokittelemattomat [pic][pic] [pic] [pic] [1] Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Strateginen katsaus: sääntelyn parantaminen Euroopan unionissa , KOM(2006) 689 lopullinen. [2] Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Toimintaohjelma hallinnollisen rasituksen keventämiseksi Euroopan unionissa , KOM(2007) 23 lopullinen. [3] EUVL C […], […], s. […]. [4] EUVL C […], […], s. […]. [5] EUVL C […], […], s. […]. [6] EYVL L 88, 3.4.1990, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1791/2006 (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 1). [7] EYVL L 98, 24.4.1993, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1791/2006 (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 1). [8] EYVL L 56, 2.3.1988, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1890/2006 (EUVL L 386, 29.12.2006, s. 12). [9] EUVL L 154, 21.6.2003, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 176/2008 (EUVL L 61, 5.3.2008, s. 1). [10] EYVL L 179, 7.8.1972, s. 1. [11] EYVL L 52, 22.2.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1). [12] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23, päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2006/512/EY (EUVL L 200, 22.7.2006, s. 1).