Tiivistelmä Merkittävät toimet Slovakian oikeuslaitoksen riippumattomuuden, lahjomattomuuden, laadun ja tehokkuuden parantamiseksi ovat jatkuneet, kuten jo vuoden 2020 oikeusvaltiokertomuksessa todetaan. Parlamentti hyväksyi joulukuussa 2020 laajan oikeuslaitosta, erityisesti perustuslakituomioistuinta ja tuomarineuvostoa, koskevan perustuslain uudistuksen ja täytäntöönpanolainsäädännön. Viranomaiset ovat myös tehostaneet toimia oikeuslaitoksen korruption torjumiseksi. Parhaillaan valmistellaan oikeuslaitosrakenteen uudistamista, johon Euroopan neuvosto osallistuu ja joka on saanut useita kommentteja sidosryhmiltä. Ylimmäksi hallintotuomioistuimeksi on perustettu korkein hallinto-oikeus. Uusi valtakunnansyyttäjä ja erityissyyttäjä valittiin uuden avoimen menettelyn mukaisesti. Nämä uudistukset heijastavat pyrkimyksiä parantaa oikeuslaitosta, ja on tärkeää, että niiden täytäntöönpanossa otetaan huomioon asiaankuuluvat eurooppalaiset normit oikeuslaitoksen riippumattomuuden turvaamiseksi. Tämä on tärkeää myös siksi, että vaikka käsitys oikeuslaitoksen riippumattomuudesta onkin parantunut yritysten keskuudessa, se on edelleen hyvin alhainen suuren yleisön keskuudessa. Slovakian pyrkimykset korruption tukahduttamiseksi ovat lisääntyneet huomattavasti, ja ne ovat osoittaneet, että useita korkean tason korruptiotapauksia tutkitaan ja niistä nostetaan syyte. Lisäksi valittiin ja nimitettiin johtavia virkamiehiä, muun muassa uuden väärinkäytösten paljastajien suojeluviraston johtaja, joka aloittaa tehtävässään 1 päivänä syyskuuta 2021. Korruptiorikosten havaitsemis- ja tutkintavalmiuksia voidaan edelleen vahvistaa investoimalla erikoistumiseen, analyyttiseen asiantuntemukseen ja lahjomattomuutta koskeviin koulutuksiin kansallisessa rikostorjuntavirastossa. Korruption torjunnassa on edistytty hitaasti. Monet yritykset säännellä lobbausta ovat tähän mennessä epäonnistuneet. Lobbausta, pyöröovi-ilmiötä, varallisuusilmoituksia, parlamentin jäsenten eturistiriitoja ja julkisten hankintojen tekemistä koskevia lainsäädäntöehdotuksia kuitenkin suunnitellaan tai ne ovat jo alkuvaiheessa. Slovakian perustuslaki ja johdettu oikeus muodostavat oikeudellisen kehyksen sananvapauden suojelulle, oikeudelle saada julkista tietoa sekä tiedotusvälineiden moniarvoisuudelle ja lehdistön oikeuksille. Keskusteltavana olevan ja syyskuussa 2021 hyväksyttäväksi suunnitellun lakiehdotuksen odotetaan antavan puitteet tiedotusvälineiden omistajuuden avoimuuden varmistamiseksi. Hallituksen suunnitelmia ehdottaa lainsäädäntöä, jolla pyritään varmistamaan suotuisampi ympäristö journalisteille, on lykätty. Valtion mainonnan jakaminen on edelleen sääntelemätöntä. Vuonna 2018 annettiin useita tuomioita tutkivan toimittajan Ján Kuciakin ja hänen kihlattunsa murhaan osallistuneille henkilöille. Korkein oikeus kumosi murhan väitettyjen toimeenpanijoiden vapauttamisen, mikä palautti asian erityisrikostuomioistuimeen. Yksi tuomio vahvistettiin. Mitään uutismedian tukiohjelmaa ei otettu käyttöön covid-19-pandemian vaikutusten torjumiseksi. Lainsäädäntöprosessia on edelleen tarpeen parantaa hallitusjärjestelmän osien keskinäisen valvonnan osalta lisäämällä sidosryhmien ja kansalaisyhteiskunnan osallistumista, kuten todettiin jo vuoden 2020 oikeusvaltiokertomuksessa. Joulukuun 2020 perustuslakiuudistuksessa suljetaan nimenomaisesti pois perustuslakituomioistuimen toimivalta valvoa perustuslaillisia lakeja. Perustuslakituomioistuin on sen vuoksi tarkistanut tätä säännöstä. Covid-19-pandemiaan liittyvä poikkeustila kesti suurimman osan vuodesta 2020 ja päättyi toukokuussa 2021. Lainsäädäntöä oli muutettu joulukuussa 2020 poikkeustilan pidentämiseksi. Oikeusasiamies ja kansallinen ihmisoikeuskeskus ottivat aktiivisen roolin perusoikeuksien puolustamisessa pandemian aikana. Huoli joidenkin kansalaisjärjestöjen rahoituksesta kasvaa, erityisesti liittyen rajoituksiin, jotka kohdistuvat sukupuolten tasa-arvon alalla toimiviin kansalaisjärjestöihin.



I.Oikeuslaitos

Slovakian tuomioistuinjärjestelmä koostuu 54 piirituomioistuimesta, kahdeksasta alueellisesta tuomioistuimesta, erityisrikostuomioistuimesta, korkeimmasta oikeudesta, korkeimmasta hallinto-oikeudesta ja perustuslakituomioistuimesta . Alueelliset tuomioistuimet toimivat muutoksenhakutuomioistuimina siviili-, kauppa- ja rikosoikeudellisissa asioissa ja samalla ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimina hallinnollisissa asioissa. Erityisrikostuomioistuimella on toimivalta ratkaista vakavia rikosasioita, jotka luetellaan rikosprosessilaissa . Tuomarineuvostolla on keskeinen rooli oikeuslaitoksen itsehallinnossa, tuomareiden nimittämisessä, virantoimituksesta pidättämisessä ja erottamisessa sekä oikeusetiikan ylläpitämisessä. Puolet sen jäsenistä (9 jäsentä 18:sta) on kollegoidensa valitsemia tuomareita. Muut tuomarineuvoston jäsenet nimittää Slovakian presidentti, parlamentti ja hallitus . Slovakian syyttäjälaitos on riippumaton valtion viranomainen, jota johtaa valtakunnansyyttäjä . Slovakia osallistuu Euroopan syyttäjänviraston toimintaan. Slovakian asianajajaliitto on riippumaton itsehallinnollinen ammattialajärjestö .

Riippumattomuus

Käsitys oikeuslaitoksen riippumattomuuden tasosta on parantunut yritysten keskuudessa, mutta se on edelleen alhainen ja hyvin alhainen suuren yleisön keskuudessa. 30 prosenttia yrityksistä pitää oikeuslaitoksen riippumattomuutta "melko tai erittäin hyvänä", mikä on huomattava parannus vuoteen 2020 verrattuna (15 prosenttia). Sitä vastoin kansalaisten käsitys tuomioistuinten ja tuomarien riippumattomuudesta ei ole parantunut, sillä 28 prosenttia pitää oikeuslaitoksen riippumattomuutta ”melko tai erittäin hyvänä” ja 65 prosenttia ”melko tai hyvin huonona” pitkän aikavälin suuntauksen mukaisesti, joka on jo mainittu oikeusvaltiota koskevassa vuosikertomuksessa 2020. Yleisimmät syyt käsitykseen riippumattomuuden puutteesta liittyvät lähes yhtä lailla siihen, että hallitus ja poliitikot yrittävät vaikuttaa oikeuslaitoksen toimintaan tai painostavat sitä kuin siihen, että vaikuttamisyritys tai painostus aiheutuu taloudellisista tai muista erityisistä intressiryhmistä.

Viranomaiset ovat ryhtyneet toimiin puuttuakseen syytöksiin korruptiosta ja virka-aseman väärinkäytöstä oikeuslaitoksessa. Oikeusvaltiota koskevassa vuosikertomuksessa 2020 mainittujen korkean profiilin poliisioperaatioiden jälkeen käynnistettiin lisäoperaatioita. Tällä hetkellä 20 tuomaria ja muuta oikeuden ja lainvalvonnan edustajaa joutuvat rikosoikeudellisiin menettelyihin, jotka liittyvät vakaviin korruptioon ja virka-aseman väärinkäyttöön liittyviin väitteisiin, viranomaisten pyrkiessä entistä tehokkaammin vähentämään oikeuslaitoksen korruptiota. Yksi tuomari on tuomittu. Syytteen nostamisen ja ajamisen seurauksena useat tuomarit erosivat virastaan tai heidän tehtävänsä keskeytettiin väliaikaisesti. EU-ohjausjakson yhteydessä on myös tuotu esiin tarve jatkaa oikeuslaitoksen yleiseen koskemattomuuteen liittyvien erityisten huolenaiheiden käsittelyä, ja Slovakialle on annettu tätä koskeva maakohtainen suositus.

Perustuslain ja täytäntöönpanolainsäädännön muutoksista koostuva kattava oikeuslaitoksen uudistus on hyväksytty. Tämä on seurausta hallituksen ilmoituksesta jatkaa uudistusta, jonka tavoitteena on lisätä kansalaisten luottamusta oikeusvaltioon, kuten oikeusvaltiota koskevassa vuosikertomuksessa 2020 todetaan. Joulukuussa 2020 hyväksyttiin perustuslain muutos ja täytäntöönpanolainsäädäntö, joilla perustettiin erityisesti korkein hallinto-oikeus, muutettiin perustuslakituomioistuimen tuomarien valintaa ja nimittämistä sekä muutettiin useita tuomarineuvostoa koskevia säännöksiä. Sidosryhmät totesivat, että uudistus heijastaa pyrkimyksiä parantaa oikeuslaitosta ja vahvistaa sen riippumattomuutta, vaikka joitain uudistuksen osia vastustettiin (ks. jäljempänä).

Vaikka joitakin tuomarineuvostoa koskevan uudistuksen piirteitä pidettiin myönteisinä, on esitetty huolenaiheita, jotka koskevat sen jäsenten erottamisjärjestelmää. Perustuslakiuudistuksessa muutettiin tuomarineuvoston jäsenten nimitysmenetelmää, laajennettiin neuvoston valtuuksia ja muutettiin sen jäsenten erottamissäännöstä. Uudistuksessa otettiin käyttöön sääntö, jonka mukaan neuvoston tuomarijäsenet valittaisiin useista vaalipiireistä. Hallituksen mukaan muutoksen tavoitteena on lisätä neuvoston legitimiteettiä varmistamalla, että tuomareita on entistä monimuotoisemmin edustettuna. Tämä tavoite on Euroopan neuvoston suositusten mukainen. Uudistuksella laajennetaan myös tuomarineuvoston toimivaltaa. Lisäksi uudistuksen yhteydessä nimenomaisesti säädetään, että nimittävä viranomainen voi milloin tahansa erottaa tuomarineuvoston jäsenen, myös sen puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan. Uudistuksen perustelujen mukaan tämä tarkoittaa, että erottamisehdotuksen ei tarvitse perustua mihinkään oikeudellisesti määrätyistä perusteista, vaan sen perusteena voi olla luottamuksen puute. Sidosryhmät ovat ilmaisseet huolensa siitä, että tämä uudistuksen osa-alue voi vaikuttaa haitallisesti tuomarineuvoston riippumattomuuteen. Nämä huolenaiheet on otettu huomioon myös eurooppalaisten tuomareiden konsultatiivisen neuvoston (CCJE) puheenjohtajiston 9.12.2020 antamassa lausunnossa.Irtisanottu jäsen voi riitauttaa erottamispäätöksen perustuslakituomioistuimessa tekemällä perustuslakivalituksen. On tärkeää, että tuomarineuvoston riippumattomuudesta suhteessa lainsäätäjään ja täytäntöönpanoviranomaiseen on riittäviä takeita, myös siitä, miten sen jäsenet voidaan erottaa.

Tuomareiden eläkeikä on otettu käyttöön varmuuden takaamiseksi. Perustuslain muutosten jälkeen tuomarit jäävät eläkkeelle, kun he ovat 67-vuotiaita. Koska uudistus poisti tuomarineuvoston harkintavallan ehdottaa yli 65-vuotiaan tuomarin siirtymistä eläkkeelle, muutoksella parannetaan oikeusvarmuutta ja vakautta tuomareiden osalta.

Tuomareiden rikosoikeudellista vastuuta koskevaa järjestelmää on muutettu. Lokakuussa 2020 hyväksyttiin rikoslain muutos, jonka jälkeen muutettiin tuomareiden koskemattomuutta koskevaa perustuslaillista säännöstä. Uudistusten mukaan tuomareita ei voida asettaa vastuuseen päätöksenteossa ilmaistusta mielipiteestä, ellei tuomarin päätöksentekoa voida pitää rikoksena. Rikoslakiin sisällytettiin tältä osin uusi rikos, joka koskee ”lainsäädännön väärinkäyttöä”. Tämän säännöksen mukaan tuomareita voidaan asettaa syytteeseen mielivaltaisista päätöksistä, jotka aiheuttavat vahinkoa toiselle henkilölle tai suosivat toista henkilöä. Säännöstä on tarkoitus käyttää ainoastaan tapauksissa, joissa päätökset ovat ilmeisen mielivaltaisia ja virheellisiä. Rikosoikeudenkäyntiä johtaa erityissyyttäjä ja erityisrikostuomioistuin. Tästä rikoksesta syytetyllä tuomarilla on oikeus pyytää tuomarineuvostoa ilmaisemaan erimielisyytensä rikosoikeudenkäynnin jatkamisesta, mikä, jos se myönnetään, merkitsee samaa kuin menettelyn päättäminen. Syytetty tuomari voidaan väliaikaisesti pidättää virantoimituksesta ainoastaan kurinpitotuomioistuimen päätöksellä. Eurooppalaisissa normeissa määrätään, että tuomareiden vastuuvelvollisuus heidän päätöksenteossaan voi syntyä poikkeuksellisissa tapauksissa, joissa on kyse rikollisesta tarkoituksesta ja törkeästä huolimattomuudesta. Näin ollen minkä tahansa tuomareiden vastuuvelvollisuutta säätelevän järjestelmän on annettava selkeästi ja täsmällisesti tarvittavat takeet, jotta vältetään täysin vaara siitä, että tällaista järjestelmää käytetään tuomioistuimen toiminnan painostuskeinona tai tuomioistuinratkaisujen sisällön poliittisen valvonnan järjestelmänä. On tärkeää, että sovellettaessa näitä uusia säännöksiä käytännössä, näitä suojatoimenpiteitä noudatetaan asianmukaisesti eurooppalaisten normien mukaisesti. Eräät sidosryhmät ovat ilmaisseet huolensa tuomareiden koskemattomuutta koskevasta perustuslain muutoksesta ja huomauttaneet, että sen laaja ja epämääräinen sanamuoto voi aiheuttaa mahdollisen väärinkäytön vaaran.

Äskettäinen perustuslakiuudistus muutti järjestelmää tuomareiden siirtämisestä ilman heidän suostumustaan. Viimeaikainen perustuslakiuudistus, jonka mukaan tuomareita voidaan siirtää ilman heidän suostumustaan, jos oikeuslaitosrakennetta muutetaan, jos tällainen siirto on tarpeen oikeuslaitoksen moitteettoman toiminnan varmistamiseksi. Eurooppalaisten normien mukaan poikkeustapauksissa on mahdollista siirtää tuomareita ilman heidän suostumustaan edellyttäen, että riittävät suojatoimet ovat käytössä. Näihin suojatoimiin sisältyy vaatimus, jonka mukaan tuomaria ei saa siirtää alemman oikeusasteen tuomioistuimeen ja että hän voi hakea muutosta. On tärkeää, että täytäntöönpanolainsäädännössä säädetään riittävistä suojatoimista, joissa otetaan huomioon eurooppalaiset normit.

Luonnosta oikeuslaitosrakenteen uudistuksesta valmistellaan parhaillaan. Oikeuslaitoksen toimivuutta tarkastelevan Euroopan neuvoston pysyvän komitean (CEPEJ) raportissa esitettyjen suositusten perusteella, muun muassa pohtia tuomarien erikoistumisen lisäämistä ja oikeuslaitosrakenteen muuttamista, erityisesti piirituomioistuimien määrän vähentämistä, oikeusministeriö on järjestänyt työryhmiä, jotka koostuvat muun muassa tuomareista, valmistellakseen luonnoksen tuomioistuiverkoston uudistamiseksi. Uudistuksen tavoitteena on lisätä kansalaisten luottamusta oikeuslaitokseen ja parantaa sen tehokkuutta ja laatua. Verkostoluonnos perustuu tarpeeseen luoda riittävän suuria tuomioistuimia, jotta tuomarit voisivat erikoistua enemmän kussakin tuomioistuimessa, jotta kulttuuri- ja alueellisia identiteettejä kunnioitettaisiin ja jotta oikeus olisi saatavilla. Uudistusluonnoksessa ehdotetaan nykyisten tuomioistuinten työmäärää sekä infrastruktuuria ja tuomioistuinten saatavuutta koskevien tietojen perusteella, että piirituomioistuimien määrää vähennetään 54:stä 30:een ja alueellisten tuomioistuimien määrää 8:sta 3:een. Tuomarit, oikeuslaitoksen henkilöstö ja lakkautettujen tuomioistuinten asiat siirretään jäljellä oleville seuraajatuomioistuimille. Syyskuun ja joulukuun 2020 välisenä aikana uudistusluonnos esiteltiin tuomareille ja muille sidosryhmille, ja keskusteluja jatkettiin tammi-helmikuussa 2021. Oikeusministeriö arvioi parhaillaan huomautuksia, jotka toimitettiin joulukuun 2020 puolivälistä maaliskuun 2021 alkuun järjestetyssä julkisessa kuulemisessa. Useat sidosryhmät arvostelivat uudistusluonnosta ja ilmoittivat muun muassa osallistumisen puutteesta valmisteluprosessin aikana sekä ilmaisivat huolensa oikeuden saatavuudesta. Arvostelun jälkeen oikeusministeriö päätti jatkaa tuomareiden kuulemista syyskuuhun 2021 asti, minkä jälkeen uudelleen laadittuun oikeuslaitosrakenteen uudistusehdotukseen sovelletaan jälleen julkista kuulemismenettelyä. Koska uudistukseen kuuluu tuomarien siirtäminen, on huomattava, että eurooppalaisten normien mukaan tuomarien, jotka siirretään uudistuksen aikana ilman heidän suostumustaan, olisi saatava menettelylliset takeet sen varmistamiseksi, ettei heidän riippumattomuuttaan vaaranneta (ks. edellä). Uudistusehdotuksen CEPEJ:n tarkastelussa todettiin, että käytetty menetelmä on sen suuntaviivojen ja arviointiraportin mukainen, ja korostettiin Slovakian viranomaisten omaksumaa näyttöön perustuvaa lähestymistapaa. Se antoi myös muita suosituksia, kuten uudistuksen täytäntöönpanon lykkäämisen.

Korkein hallinto-oikeus on perustettu ja suunnitteilla on hallinnollisia tuomioistuimia. Uuden hallintotuomioistuinjärjestelmän odotetaan muodostuvan kolmesta hallinto-oikeudesta, joiden perustamista ehdotetaan oikeuslaitosrakenteen uudistamista koskevassa ehdotuksessa, ja korkeimmasta hallinto-oikeudesta, joka on perustettu hiljattain toteutetun perustuslakiuudistuksen myötä, ja sen odotetaan tulevan käyttöön elokuussa 2021. Korkeimman hallinto-oikeuden presidentti nimitettiin toukokuussa 2020, ja tuomareiden valintaprosessi on käynnissä. Tuomarineuvosto valitsee tuomioistuimen tuomarit. Oikeuslaitosrakenteen uudistamista koskevassa ehdotuksessa (ks. edellä) esitetään kolmen erillisen hallinto-oikeuden perustamista. On suunniteltu, että näiden uusien hallinto-oikeuksien puheenjohtajat valitsee viiden jäsenen komitea, jonka valitsee oikeusministeri, ja näistä kaksi on tuomarineuvoston nimeämiä ehdokkaita. Mitä tulee tuomarien valintaan hallinto-oikeuksiin, ehdotetaan, että oikeusministeri määrittää, mitkä virat täytetään tuomarien siirrolla ja mitkä valintamenettelyllä. On tärkeää, että näiden tuomioistuinten perustamisen ja niihin sovellettavan järjestelmän yhteydessä otetaan huomioon eurooppalaiset normit.

Valtakunnansyyttäjä ja erityissyyttäjä valittiin uuden menettelyn mukaisesti. Parlamentti hyväksyi syyskuussa 2020 lain, jolla tehtiin useita muutoksia valtakunnansyyttäjän ja erityissyyttäjän valintamenettelyyn. Laissa laajennettiin luetteloa henkilöistä, joilla on oikeus ehdottaa ehdokasta valtakunnansyyttäjän virkaan, ja se avasi ehdokkuuden myös muille kuin syyttäjille. Lisäksi siinä vaaditaan, että ehdokkaat sekä valtakunnansyyttäjäksi että erityissyyttäjäksi osallistuvat julkiseen kuulemistilaisuuteen parlamentissa. Uusia sääntöjä sovellettiin joulukuussa 2020 ja helmikuussa 2021, kun valittiin ehdokkaat valtakunnansyyttäjäksi ja erityissyyttäjäksi. Tiedotusvälineet seurasivat tiiviisti molempia vaaleja, ja sidosryhmät panivat merkille menettelyn avoimuuden lisääntymisen.

Laatu