Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Hullun lehmän taudin (BSE) kriisin monitahoiset seuraukset Euroopan unionissa"



Virallinen lehti nro C 295 , 07/10/1996 s. 0055



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Hullun lehmän taudin (BSE) kriisin monitahoiset seuraukset Euroopan unionissa" (96/C 295/13) Talous- ja sosiaalikomitea päätti täysistunnossaan 25. huhtikuuta 1996 työjärjestyksensä 23 artiklan 3 kohdan mukaisesti antaa lausunnon "Hullun lehmän taudin (BSE) kriisin monitahoiset seuraukset Euroopan unionissa". Asian valmistelusta vastannut alakomitea "BSE-tauti", joka perustettiin työjärjestyksen 19 artiklan mukaisesti, antoi lausuntonsa 2. heinäkuuta 1996. Jaosto hyväksyi komitean lausuntoluonnoksen enemmistön äänin kolmen pidättyessä äänestämästä (esittelijänä oli Manuel Ataíde Ferreira, apulaisesittelijänä Giuseppe Pricolo ja Campbell Christie). Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 10. ja 11. heinäkuuta 1996 pitämässään 337. täysistunnossa (heinäkuun 10. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 126 ääntä puolesta, 18 vastaan, ja 6 pidättyi äänestämästä. 0. Lausunnon pääsisältö 0.1. Nautojen BSE-tauti on levinnyt epidemiaksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa, mutta sitä on esiintynyt rajoitetusti tai vain yksittäistapauksina niissä jäsenvaltiossa, jotka ovat tuoneet nautoja Yhdistyneestä kuningaskunnasta tai käyttäneet karjan ravintona sieltä tuotuja lihapohjaisia jauhoja. On lisäksi perusteltua epäillä, että joidenkin Euroopan kansalaisten kuolema on yhteydessä BSE-tautiin. Tämä tilanne on johtanut kuluttajien luonnollisiin reaktioihin ja siten taloudelliseen kriisiin karjankasvatusalalla ja siihen liittyvillä toimialoilla, mistä on aiheutunut monien työpaikkojen menetys lihantuotannossa, lihanjalostuksessa ja lihan markkinoinnissa. 0.2. Talous- ja sosiaalikomitea pitää merkittävänä, että kriisin taustalla on kasvava paine julkisten kulujen vähentämiseksi yleensä sekä tutkimukseen tehtävien sijoitusten leikkaukset julkisella sektorilla, mikä johtuu budjetin pienentämisestä, yksityistämisestä ja säännösten purkamisesta. Ei ole vaihtoehtoa sille, että julkiset rakenteet noudattavat ja valvovat asianmukaisen turvin elintarvikkeiden turvallisuusmääräyksiä sekä harjoittavat riippumatonta tutkimusta BSE-taudista ja sen sidoksista Creutzfeldt-Jakobin taudin uuteen ilmenemismuotoon. Komitea on huolestunut siitä, että BSE-taudin aiheuttama kriisi osuu yhteen näillä aloilla tehtyjen leikkausten kanssa. 0.3. Firenzessä äskettäin pidetyssä Euroopan huippukokouksessa päästiin periaatteelliseen sopimukseen BSE-taudin hävittämissuunnitelman toteuttamisesta Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja karjankasvattajille annettavasta tuesta sillä varauksella, että BSE-tautiin liittyvä ongelma ratkaistaan tieteellisin keinoin ottaen huomioon kuluttajien oikeudet ja terveyden suojelu. Komitea on tyytyväinen saavutettuun periaatesopimukseen ja toteaa, että komission elimet ovat kriisin vakavuuden huomioon ottaen suoriutuneet melkoisesta koordinointiurakasta. 0.4. Komitea ei aio kilpailla tieteellisten rakenteiden eikä poliittisten elinten kanssa, joiden on päätettävä lisätoimista kriisin ratkaisemiseksi. Komitea on kuitenkin huolissaan kuluttajien epäluottamuksesta ja ottaa huomioon niiden organisaatioiden näkökannat, jotka edustavat Euroopan unionin maanviljelijöitä, teollisuutta, kauppaa, kuluttajia ja työntekijöitä, sekä katsoo perustamissopimuksen 198 artiklan mukaisesti velvollisuudekseen esittää joitakin yleishuomioita ja antaa suosituksia EU:n toimielimille. Tarkoituksena on oppia tästä kriisistä, josta on ollut erittäin vakavia seurauksia kansanterveydelle ja sisämarkkinoiden toimivuudelle. 0.5. Komitea on myös huolissaan siitä, että yksipuolinen vastustus on asettanut Euroopan unionin päätöksentekomekanismit kyseenalaisiksi. Tätä asiaa on välttämättä käsiteltävä hallitustenvälisessä konferenssissa, minkä vuoksi komitea ei analysoi sitä tässä perusteellisesti. 1. Kansanterveys 1.1. Tieteelliset ja tekniset tiedot, jotka näyttävät varmistavan oletuksen, että BSE-tauti voi siirtyä ihmiseen ravinnon välityksellä, ovat huolestuttavia. 1.1.1. Maailman terveysjärjestön WHO:n huhtikuussa 1996 tekemien johtopäätösten mukaisesti "Creutzfeldt-Jakobin taudin uuden ilmenemismuodon ja BSE-taudin aiheuttajalle altistumisen välillä ei ole vielä osoitettu yhteyttä." Kuitenkin "todennäköisin oletus on altistuminen BSE-taudille " (). 1.1.2. Tällaisessa tilanteessa Euroopan unioni on osoittanut kyvyttömyytensä reagoida nopeasti, tehokkaasti ja vakuuttavasti kuluttajien terveyden ja muiden oikeuksien suojelemiseksi. 1.2. Huolimatta WHO:n kuulemien asiantuntijoiden varoituksista (Geneve, toukokuu 1995) sekä Euroopan parlamentin kyselystä ja päätöslauselmasta () yhteisö ei ole ollut kansanterveyden suhteen riittävän varuillaan ja jopa laiminlyönyt sitä ottaen huomioon tilanteen mahdollisen vakavuuden. 1.2.1. Joidenkin lainsäädäntötoimien hyväksymisestä huolimatta () on todettava, että lainsäädännön soveltamista jäsenvaltioissa ei ole valvottu tehokkaasti. Tilannetta vakavoittaa se, että suositukset eivät ole velvoittavia. 1.2.2. Lisäksi komitea katsoo, että kansanterveyden alalla on käsitelty hitaasti BSE-taudin ja prionisairauksien siirtymiseen liittyviä ongelmia. Komitea on kuitenkin tyytyväinen, että viimeisessä, vielä valmisteltavana olevassa luonnoksessa epidemiologisen seurannan ja valvonnan verkoston perustamisesta () otetaan huomioon Creutzfeldt-Jakobin tauti. 1.3. Tiedeyhteisön edustajien varoitus ja heidän esittämiensä oletusten () sävy ei ole riittävästi herkistänyt yhteisön vastuuhenkilöitä, sillä tiukkoja toimia ns. "lajien välisen esteen" ylityksen estämiseksi ei ole toteutettu. 1.3.1. Komitea pitää tarpeellisena lisätä yhteisön tasolla BSE-taudin ja Creutzfeldt-Jakobin taudin tieteelliseen tutkimukseen suunnattavia varoja ja toivoo, että tulosten julkistamista parannetaan vuonna 1990 aloitetuista ohjelmista saatujen kokemusten perusteella. 1.4. Terveydensuojelu on asetettu toisarvoiseksi asiaksi valtavien taloudellisten etujen rinnalla. Asiantuntijoiden lausunto sivuutettiin taloudellisten ja poliittisten huomioiden perusteella. Vaaraa osoittavien todisteiden puute tulkittiin vaarattomuudeksi (). 1.4.1. Eläinravinnoksi tarkoitettujen jauhojen tuotantoprosessin muutokset, jotka perustuvat ilmeisesti tuottajien etuihin, ovat olleet mahdollisia soveltuvien määräysten ja asianmukaisen valvonnan puuttuessa. Tässä tilanteessa kuitenkin jokainen, mukaanlukien kyseiset talouden toimijat, voi joutua uhriksi. 1.5. Maatalouden elintarviketeollisuus sekä lääke- ja kosmetiikkateollisuus ovat tällä hetkellä oikeutetun kritiikin kohteina, sillä ne ovat joissakin tapauksissa käyttäneet turvallisuudeltaan kyseenalaisia tuotteita raaka-aineiden riittämättömän ostovalvonnan vuoksi. 1.5.1. Valitettavasti maatalouden elintarviketeollisuudella sekä lääke- ja kosmetiikkateollisuudella ei vielä ole käyttökelpoista testiä, jolla ne voisivat varmistaa, ettei niiden käyttämä raaka-aine sisällä BSE-taudin aiheuttajia. Ennen tällaisen testin saamista laatuvalvonnan on luotettava pelkästään raaka-aineen tuottajien sertifikaatteihin. 1.6. Ei siis ole varmaa, että teolliset ja laadunvalvontakäytännöt ovat soveltuvia. Ottaen lisäksi huomioon jäsenvaltioiden omaksumat eri menettelytavat epidemiologisen valvontaohjelman ja WHO:n kuulemien asiantuntijoiden huhtikuussa 1996 tekemät viimeiset johtopäätökset (), raaka-aineiden turvallisuutta on vaikea todistaa pelkän alkuperän perusteella. 1.7. On ryhdytty merkittäviin toimiin tiettyjen tuotteiden vetämiseksi markkinoilta, mutta on ensiarvoisen tärkeää, että ne toteutetaan tehokkaasti ja tiedekomiteoiden lausuntojen mukaisesti sekä että niissä katsotaan tinkimättä kansanterveyden etua. TSK kannattaa monialaisen BSE-komitean perustamista. Siihen on määrä kuulua tunnustettuja tiedemiehiä, mikä taannee ongelman riippumattoman ja vaakasuoran lähestymistavan. 1.8. Mitä tulee raaka-aineiden alkuperään ja inaktivointimenetelmiin, komitea on huolestunut siitä, ettei komissio ottanut huomioon ihmisravinnon tiedekomitean lausunnossaan 15. huhtikuuta esittämiä suosituksia (), kun se päätti poistaa liivatteen, talin ja siemennesteen kauppakiellon tietyin edellytyksin (). 1.9. Euroopan lääkearviointiviraston 16. huhtikuuta 1996 esittämän mielipiteen mukaan ongelma koskee lääketeollisuuden osalta seuraavia kohtia: a) raaka-aineiden alkuperää, b) kudosten alkuperää, c) hyödyntämisprosessin turvallisuutta (lämpötilaa, painetta ja kestoa). 1.9.1. Mitä tulee liivate- ja eläinrasvapohjaisiin sidosaineisiin, on asianmukaista tukeutua edelleen vuoden 1992 ohjeisiin (), jotka Euroopan lääkearviointivirasto äskettäin vahvisti. On kuitenkin kiinnitettävä huomiota lääketeollisuuden tunnustamiin vaikeuksiin tunnistaa selvästi raaka-aineiden alkuperä (edellä mainittu kohta a). 1.9.2. Tästä syystä on tärkeää paitsi kieltää tuotanto, myös vetää pois EU:n markkinoilta kaikki sellaiset lääkkeet ja plasebot, jotka sisältävät vaaraluokkiin I III kuuluvia aineita ja jotka eivät ole lääketieteellisesti merkittäviä. Jäljelle jäävät tuotteet olisivat yksinomaan reseptilääkkeitä. Lääkärin asia on perinteisessä ja tätäkin enemmän homeopaattisessa lääketieteessä päättää, minkälaisen riskin potilas voi ottaa. 1.10. Samansuuntaisia ajatuksia on kehiteltävä kosmetiikan osalta. Markkinoille ei pitäisi tuoda sellaisia tuotteita, joihin ei ole kohdistettu asianmukaisia inaktivointitoimia. 1.11. Teollisuuden työntekijät ovat huolissaan terveydellisistä seurauksista, jos he mahdollisesti joutuvat kosketuksiin BSE-taudin kanssa siihen sairastuneiden elävien eläinten tai eläinten ruhojen kautta. 1.12. Työntekijät ovat tietoisia siitä, että tällaista työympäristössä taudille altistumisen ja sairastumisen välistä yhteyttä ei ole havaittu. Tähän johtopäätökseen ovat tulleet riippumaton vaarallisia tauteja aiheuttavien aineiden neuvoa-antava komitea (ACDP), julkinen elin "Public Health and Safety Executive" sekä ammattiyhdistysten asiantuntijat. Komitea suosittaa kuitenkin varovaisuutta, koska on mahdotonta määritellä pitkän aikavälin vaikutuksia erityisesti lihaa käsittelevien työntekijöiden osalta. Komitea kehottaa lisäksi hyväksymään kaikki varotoimet () ja rekisteröimään kaikki onnettomuustapaukset. 2. Sisämarkkinat ja kulutus 2.1. Yhteisön viranomaisten toimet sekä BSE-taudin aiheuttajan mahdollisen ihmiseen siirtymisen myöhäinen tunnustaminen Yhdistyneessä kuningaskunnassa ovat aiheuttaneet kuluttajien luottamuksen menetyksen jäsenvaltioissa joidenkin tuotteiden osalta, jotka liikkuvat vapaasti Euroopan unionissa. Tällainen oikeutettu epäluulo johtuu siitä, että tietyn ajan Euroopan unionissa liikkui vapaasti tartunnan saaneita eläimiä, saastuneita elintarvikkeita ja muita naudasta peräisin olevia, mahdollisesti vaarallisia tuotteita. 2.2. Luottamuksen puutteen seuraus on protektionististen ajatusten uudelleen esiintyminen. On havaittu selvää haluttomuutta ostaa tuontitavaraa, joissakin tapauksissa jopa kaikkia paitsi alueellisia tai paikallisia tuotteita. 2.3. Naudanlihan kulutuksen romahtamisen johdosta muiden lihatuotteiden ja kalan kulutus on kasvanut huomattavasti. Tämän johdosta näiden tuotteiden hinnat ovat nousseet epätavallisen paljon alempituloisten kuluttajien haitaksi. 2.4. Nykyisessä tilanteessa on naudanlihatuotteiden osalta toivottavaa, että markkinoilta suljetaan tartuntaa mahdollisesti levittävät tuotteet (). Vaarattomista tuotteista on poistettava luut sekä hermo- ja imukudokset, jotta mahdollisesti saastuneita tai saastuttavia aineita ei pääse kotitalouksiin, joissa niitä on mahdoton käsitellä asiaankuuluvasti. 2.5. Ottaen huomioon kuluttajien huolen elintarvikkeiden turvallisuudesta komitea kehottaa edistämään tervettä ja tasapainoista ravintoa koskevia koulutus- ja tiedotuskampanjoita terveyden edistämisen toimintaohjelmien mukaisesti. 2.6. Yleisesti komitea korostaa, että selkeän ja uskottavan tiedon saanti on kansalaisten perusoikeus ja tärkeä tekijä luottamuksen jälleenrakentamisessa. Tiedotuskampanjoissa tarvitaan kuluttaja- ja vähittäiskauppayhdistysten aktiivista toimintaa. Kaikilla kriisin kohtaamilla aloilla on taattava asianmukainen ja ajankohtainen tiedotus, ja tuoteselosteissa on ilmoitettava tuotteen koostumus ja eri ainesosien suhteellinen osuus prosentteina. 2.7. Lisäksi on välttämätöntä pohtia tuotteiden yleistä turvallisuutta käsittelevän direktiivin 92/59/ETY tehokkuutta ja tarkistaa viallisista tuotteista aiheutuneen vahingon korvausvelvollisuutta käsittelevää direktiiviä 85/374/ETY. Direktiiviä on laajennettava käsittämään myös maataloustuotteet ja niihin liittyvät vaarat, kuten komitea on jo pyytänyt (). 2.8. On myös totta, että sen kritiikin lisäksi, joka kohdistuu naudasta peräisin olevia raaka-aineita käyttäviin teollisuudenaloihin, kyse on myös erityisesti taloudellista ongelmista, jotka koskevat BSE-kriisistä kärsiviin toimialoihin kuuluvia yrityksiä kuten teurastamoita, eläinten kuljetusta, pakkausteollisuutta, elintarvike- ja meijeriteollisuutta jne. Näillä yrityksillä ei ole suoraa vastuuta, mutta ne kärsivät tulonmenetyksistä kuluttajien ostohaluttomuuden vuoksi. 3. BSE-taudin vaikutukset naudanlihan tuotantoon 3.1. Euroopan naudanlihan tuotanto muuttui dramaattiseksi kuluvan vuoden keväällä, kun kulutus laski äkillisesti, tuntuvasti ja yleisesti, ja kun naudanlihan tuottajahinnat tämän johdosta romahtivat, vaikka kuluttajahinnat säilyivätkin ennallaan. 3.2. Naudanliha-alan kriisin vaikutukset voidaan tiivistää seuraavasti: teurastusten jatkuva väheneminen joillakin kieltoalueilla, kun karjankasvattajilta ostettavien eläinten määrä on laskenut, lihan ja lihatuotteiden käsittelyn samanaikainen väheneminen tai joissakin tapauksissa täydellinen tyrehtyminen, kolmansiin maihin suuntautuvien, myös perinteisten toimitusten tuntuva väheneminen, vähittäismyynnin ja -jakelun väheneminen. 3.3. Karjankasvattajiin kohdistuvat välittömät ja suorat seuraukset ovat seuraavia: liiketoimien päättyminen ja siis tarve jatkaa sellaisten eläinten pitämistä maatiloilla, jotka ovat jo valmiita teurastukseen, vaihtoehtoisen toiminnan mahdollisuuden väheneminen maataloustuotteiden tuotannossa, sillä maat tuottavat edelleen ravintoa pakosta tiloilla oleville tuottamattomille eläimille, maanviljelijöiden tai karjankasvattajien estyminen hyödyntämästä yhteisen maatalouspolitiikan määrittelemiä vaihtoehtoisia toimia peltokasvien ja ns. biologisen viljelyn osalta. 3.4. On tarpeetonta korostaa, että kaikki edellä mainitut vahingolliset seuraukset johtuvat kulutuksen romahtamisesta; joissakin maissa kulutus on laskenut 40 prosenttia. Karjankasvattajien tuloihin kohdistuvia vaikutuksia ei voi lopullisesti määritellä. Voidaan kuitenkin sanoa, että vähäinen kauppa käydään 20 prosenttia alemmin hinnoin kuin ennen kriisiä. 3.5. On liian aikaista tehdä lopullisia johtopäätöksiä naudanlihan kulutuksen rakenteellisesta laskusta hullun lehmän taudin johdosta. On kuitenkin jo laskettu, että viiden prosentin lasku EU:n naudanlihan kulutuksessa johtaisi miljoonan tonnin ylituotantoon sisäisessä kulutuksessa. Jos kulutus laskisi 20 prosenttia, ylituotantoa olisi vuonna 1997 jo kaksi miljoonaa tonnia. On lisäksi ilmeistä, että jos kulutus ei lisäänny, se vaikuttaa markkinoiden tasapainoon, joka saavutettiin vaivalloisesti vuosien ajan annettujen kalliiden julkisten tukien jälkeen. 4. Yhteisötason toimet naudanliha-alalla 4.1. Yhteisö on tähän mennessä hyväksynyt lukuunottamatta puhtaasti terveydellisiä toimia, joilla kielletään nautojen, naudanlihatuotteiden ja -jalosteiden vienti Yhdistyneestä kuningaskunnasta muihin EU-maihin sekä kolmansiin maihin markkinoiden hallintatoimia helpottaakseen tukien saantia naudanlihalle (). 4.2. Komissio on tietoinen siitä, että tällaisilla toimilla pidätetään kriisiä vain väliaikaisesti ja onkin ehdottanut, että naudanlihan tuottajien tulotueksi annetaan 650 miljoonan ecun suuruinen summa, jota Firenzessä kokoontunut Eurooppa-neuvosto kohotti 850 miljoonaan ecuun. 4.3. Komitean mielestä karjankasvatusalan elvyttämiseksi on hätäavun lisäksi suunniteltava pitkän aikavälin toimia. 4.3.1. Ensimmäiseen luokkaan kuuluvat: korvaukset, jotka maksetaan epidemia-alueiden karjankasvattajille karjan teurastuksesta (), korvaukset niiden nautojen ylläpidosta, jotka ovat valmiita teurastukseen, mutta jotka eivät kelpaa markkinoille, halpakorkoiset lainat yrityksen hallintokuluja varten vähintään kahdelle markkinointivuodelle, sonnien ja emolehmien voimassa olevien tukipalkkioiden nostaminen. 4.3.2. Pitkän aikavälin toimiin olisi kuuluttava: karjankasvattajille annettavat ensisijaiset tuet suunniteltujen rakenneohjelmien puitteissa kasvatusrakenteiden sovittamiseksi hygienia- ja terveystarkastusvalvonnan tarpeisiin sekä ennaltaehkäisytoimien toteuttamiseksi (näihin kuuluu kausittainen laidunten ja niittylaidunten tervehdyttäminen), tuet, joilla sonnien intensiivinen karjankasvatus talleissa muutetaan luonnonmukaiseen tai puoliksi luonnonmukaiseen kasvatukseen, toimet niiden lihantuottajayhdistysten aloitteiden edistämiseksi myös kolmansien maiden markkinoilla, joiden jäsenet tuottavat hyvälaatuista ja määrätyntyyppistä lihaa sekä antavat takuut tuotteiden laadusta, alkuperästä ja hinnasta. 5. Eläinten terveys 5.1. Tietoisuus ylituotannosta ja kiistämätön tarve suojella elintarvikkeiden laatua, ympäristöä ja eläinten hyvinvointia on syynä nykyisten eurooppalaisten maataloustuotantomallien kehitykseen luonnonmukaisempaa viljelyä kohti. Tällä yhteisen maatalouspolitiikan piirissä tapahtuvalla myönteisellä kehityksellä pyritään toivotulla tavalla kunnioittamaan ekologista tasapainoa. Sitä uhkasi lähimenneisyyden intensiivinen tuotantojärjestelmä, jolla selvästi pyrittiin määrällisesti suureen tuotantoon. 5.2. Eläinten terveyttä on kuitenkin edelleen edistettävä terveysohjelmien avulla, jotka takaavat sairauksien tehokkaan ennaltaehkäisyn koko yhteisön alueella. 5.3. Tällaisten ylikansallisten ohjelmien valmistelemiseksi ja täytäntöönpanemiseksi tarvitaan yhteisön suorittamaa toimien koordinointia ja valvontaa sekä valvontahenkilöstön koulutuksen entistä parempaa yhdenmukaistamista. Läheisyysperiaate ei saa olla esteenä niiden toimien soveltamiselle, joiden avulla on määrä ylläpitää eläinten hyvää terveydentilaa. Komitea arvostaa maatalousasioita käsittelevän Eurooppa-neuvoston päätöslauselmaa kesäkuun lopulta, jossa käsiteltiin eläinlääkintäpolitiikkaa ja sisämarkkinoita. 5.4. BSE-taudin konkreettisessa tapauksessa näyttää asianmukaiselta myös ongelman kiireellisyyden vuoksi toteuttaa tarpeen mukaan tuotannon eduista riippumattomia erityisiä hallintorakenteita, joiden tarkoituksena on valvoa yrityksiä, teurastamoita sekä elävien eläinten ja eläinalkuperää olevien tuotteiden liikkumista, mukaanlukien kolmansiin maihin viedyt tuotteet. 5.5. Tätä taustaa vasten komitea on kiinnostunut komission 29. maaliskuuta 1996 tekemästä ehdotuksesta perustaa Irlantiin Euroopan eläinlääketieteen ja kasvinsuojelun tarkastus- ja valvontatoimisto. Komitea varaa itselleen mahdollisuuden ottaa kantaa tällaisen rakenteen tehtäviin erityisesti ennaltaehkäisyn osalta. 6. Naudanliha-alalla tehtävät terveydensuojelutoimet 6.1. Komitea ottaa huomioon, että BSE-tauti on vahingoittanut vakavasti koko toimialaa, joka ulottuu naudanlihan tuotannosta sen teurastukseen, jalostukseen, jakeluun ja vähittäismyyntiin, ja on sitä mieltä, että seuraavat toimet on toteutettava asian vaatimalla kiireellisyydellä: 6.2. Ensinnäkin on välttämätöntä poistaa sairauden ilmenemisen ja leviämisen pääsyy eli lopettaa lihajauhojen käyttö märehtijöiden ravintona. Tämä käytäntö on viipymättä kiellettävä tehokkaasti koko yhteisön alueella, ja varmuuden vuoksi on tutkittava mahdollisuutta ulottaa kielto myös muihin eläimiin märehtijöiden lisäksi. 6.3. Kasvinsyöjien ruokkiminen liharavinnolla aiheuttaa haittoja, jotka koskevat kansanterveyttä, maataloutta ja ympäristöä, sillä tämä käytäntö edistää BSE-tartuntojen leviämistä, estää kasvipohjaisten jauhojen käyttöä, jotka ovat märehtijöiden luonnollista ravintoa, edistää laiduntamiseen perustuvien kasvatusmenetelmien hylkäämistä. Laitumet olisi säilytettävä ainakin alueilla (vuoristoalueet ja epäedulliset alueet yleisesti), joilla on vaara maaperän ekologisen tasapainon huonontumisesta. 6.4. On aloitettava eläinlääketieteellinen valvonta tai vahvistettava sitä, jotta voidaan todeta karjan terveydentila sekä karjan ravinnoksi käytettävät täydentävät rehutyypit. Tässä yhteydessä karjankasvattajille myös asetetaan aktiivisia velvoitteita ja luodaan eläintä teurastukseen asti seuraava erityisasiakirja, josta ilmenee alkuperä, ravitsemustyyppi, mahdolliset sairaudet jne. Tämän asiakirjan tulisi olla pohjana kuluttajille suunnatulle selkeälle ja yksityiskohtaiselle tuoteselosteelle. 7. Työllisyysvaikutukset 7.1. Kuluttajien naudanlihaa kohtaan tunteman luottamuksen romahtamisesta aiheutuneella työllisyyden sekä monien yritysten tulojen laskulla on ollut vakavia vaikutuksia useissa EU-maissa. EAY:n (Euroopan ammatillinen yhteisjärjestö) arvioiden mukaan EU-maissa menetetään 50 000 työpaikkaa. 7.2. Yhdistyneessä kuningaskunnassa työllisyyteen kohdistuvat vaikutukset ovat jo havaittavia. Britannian hallituksen mukaan 4 000 työntekijää oli menettänyt työpaikkansa BSE-kriisin vuoksi huhtikuun lopulla. Kokonaisvaikutus on ilmeisesti vieläkin suurempi, ammattiyhdistysten varhaisten arvioiden mukaan vähintään 10 000 työpaikkaa on menetetty. Tämän arvion arvellaan nyt huomattavasti ylittyvän. 7.3. On otettava huomioon jatkuvat ja kehittyvät vaikutukset, ja että asia koskee kaikkia elintarvikealan työntekijöitä ja yrityksiä. Esimerkiksi yli 30-kuisten eläinten teurastus vaikuttaa muutaman kuukauden ajan voimakkaasti maatalouden työntekijöihin. Heistä noin neljännes on suoraan karjankasvatusalalla. Yli 30-kuisten eläinten teurastus vaatii lisää henkilökuntaa teurastamoihin. Tällainen työ rajoittuu kuitenkin teurastusaikaan. 7.4. Kun teurastus toteutetaan, se vaikuttaa vakavasti maitoa tuottavaan karjaan ja maidontuotantoyritysten työntekijöihin. Maidon tuottaminen kuluttajille häiriintyy ja maidosta valmistettujen tuotteiden kuten voin ja juustojen valmistajilla ei ole raaka-ainetta. 7.5. Tässä vaiheessa on mahdotonta arvioida kokonaisvaikutuksia maidontuotantoalan työllisyyteen, mutta ne ovat luultavasti vakavia. 7.6. Yksi maidontuottajien kärsimistä seurauksista tulee olemaan vanhentunut lehmäkanta, joka normaalisti hävitetään, kun se ei ole tuota riittävästi. Kriisin vuoksi vanhoja lehmiä ei enää teurasteta ja ne jatkavat maidontuotantoa. Kun nuoria eläimiä jatkuvasti lisätään laumaan, tuhannet maidontuottajat saattavat ylittää reilusti kiintiöt tilivuoden lopulla ja siis joutua maksamaan valtavia sakkoja. 7.7. Perustavanlaatuinen kysymys maatalouden työntekijöiden kannalta on, voiko karjansa teurastamiseen tukea saanut karjankasvattaja uudistaa karjansa. Tästä aiheutuu myös BSE-taudilta säästyneillä eläimillä tehtävä "terveen" karjan uudelleen muodostamisen ongelma. 7.8. Maatalouden tosiasiallisten työntekijöiden lisäksi on tuhansia naudanlihan jalostus- ja pakkausteollisuuden työntekijöitä sekä lihapasteijoiden, makkaroiden ja muiden erikoisuuksien tuotannon, elävien eläinten ja pakastetun lihan kuljetuksen, pakkauksen sekä lääke- ja makeisteollisuuden parissa työskenteleviä. Kaikilla näillä aloilla työpaikat vähenevät ja yritykset kärsivät jo nyt toiminnan vähentymisen vaikutuksista. 7.9. On lisäksi otettava huomioon, että kriisin kohtaamat maatalous- ja maatalouden elintarvikeyritykset sekä kriittisessä tilanteessa olevat työntekijät kuluttavat vähemmän paikallisten yrittäjien tuotteita ja palveluita. Tästä on seurauksena maaseutualueiden työllisyyden lasku. Lisäksi pienet paikkakunnat ja paikalliset palvelut, jotka usein kamppailevat eloonjäännistä, eivät ehkä enää toivu tulojen menetyksistä BSE-taudin aiheuttaman kriisin johdosta. 7.10. BSE-epidemian aiheuttaman kriisin sosiaalinen ulottuvuus, jonka mittasuhteet ovat vielä arvioimatta, paljastaa komitean mielestä Maastrichtin sopimukseen kuuluvan sosiaalipöytäkirjan tärkeyden. Komitea on huolestunut siitä, että Firenzen huippukokouksessa työllisyyteen ei kiinnitetty sen ansaitsemaa ensisijaista huomiota, vaan päätöksiä lykättiin. Komitea ehdottaa, että BSE-taudista johtuvaa työllisyyskriisiä käsitellään yhteisön erityisaloitteen avulla hyödyntäen käytettävissä olevia rahastoja joustavasti ja tunnustetaan kriisin vakavuus. 8. Päätelmät 8.1. Komitea, joka ottaa huomioon, että kansanterveys ja elintarvikkeiden turvallisuus ovat Euroopan unionin kaikkien kansalaisten elämän laadun kannalta tärkeitä aiheita, pyytää neuvostoa, komissiota, Euroopan parlamenttia ja jäsenvaltioita toteuttamaan kaikki niiden toimivallan mahdollistamat toimet, jotta kuluttajille taataan luotettavasti puhtaat elintarvikkeet ja vältetään nykyisen tilanteen huonontuminen. Komitea vaatii lisäksi, että a) märehtijöille tarkoitettujen lihapohjaisten rehujen tuotanto ja markkinointi kielletään ja tutkitaan mahdollisuutta ulottaa tämä kielto muuhunkin karjaan märehtijöiden lisäksi. Samalla taataan luotettava järjestelmä koti- ja hyötyeläinten sekä vankeudessa olevien eläinten ravinnon tuotantoon; b) kielletään sellaisten tuotteiden liikkuminen ja markkinointi, joita Maailman terveysjärjestön WHO:n kuulemat asiantuntijat pitävät erityisen vaarallisina. Lisäksi kehitetään WHO:n ja komission välistä yhteistyötä; c) taataan riippumattomien ja koordinoitujen kansallisten viranomaisten suorittama valvonta; d) valmistetaan tiedotusohjelma kaikkia kuluttajia sekä asianomaisia yhteiskunta- ja talouselämän toimijoita varten yhteistyössä kuluttajajärjestöjen, jäsenvaltioiden terveysviranomaisten ja muiden riippumattomien organisaatioiden kanssa, ja että aloitetaan lisäksi suuri elintarvikekampanja terveyden edistämisen ja ennaltaehkäisyn sekä erityisesti BSE-taudin tarttumista vastustavien toimien yhteydessä; e) otetaan käyttöön eläintä teurastukseen asti seuraava erityisasiakirja, josta ilmenee eläimen alkuperä, ruokavalio, mahdolliset sairaudet, jne. Tämän asiakirjan tulisi olla pohjana kuluttajille suunnatulle selkeälle ja yksityiskohtaiselle tuoteselosteelle. 8.2. Komitea pyytää komissiota esittämään direktiiviehdotuksen kosmeettisiin tuotteisiin kiinnitettävistä, nykyisin lääkkeisiin liitettävien kaltaisista tuoteselosteista sekä kaikkien märehtijöistä peräisin olevien tuotteiden tuoteselosteista, joissa mainitaan alkuperä ja ravintotyyppi sekä nautojen rehun tuoteselosteiden standardisoinnista. Tuoteselosteissa pitäisi olla täydellinen luettelo kaikista tuotteeseen käytetyistä aineista ja niiden prosenttiosuuksista. 8.3. Komitea pyytää lisäksi, että neuvoston direktiivi 85/374/4/ETY tarkistetaan välittömästi, jottei sen ulkopuolelle enää suljeta maataloustuotteita ja niihin mahdollisesti liittyviä vaaroja (). 8.4. Komitea kehottaa komissiota edistämään tieteellistä tutkimusta BSE-taudista. Komitea pyytää erityisesti, että seuraavia asioita tarkastellaan Euroopan tasolla: a) BSE-taudin syyt ja sen sidokset Creutzfeldt-Jakobin taudin uuteen ilmenemismuotoon, b) BSE-taudin varhainen määrittely, c) tutkimushanke, jolla pyritään valvomaan niiden työntekijöiden terveyttä, jotka tavalla tai toisella joutuvat työnsä puolesta tekemisiin BSE-taudin kanssa. 8.5. Komitea pyytää neuvostoa, Euroopan parlamenttia ja komissiota asettamaan toimivaltaisten eurooppalaisten toimistojen sekä yhteisön elinten ja palvelujen käyttöön oikeus-, rahoitus- ja henkilöstövälineitä, jotta ne voivat toteuttaa BSE-taudin vastaisia toimia. 8.6. Karjankasvattajia ja muita kriisin kohtaamia aloja varten jo hyväksyttyjen tai ehdotettujen tukitoimien täydentämiseksi komitea kehottaa pohtimaan lisätukia BSE-taudin johdosta tulonmenetyksiä kärsineiden alojen ja alueiden työntekijöiden ja yritysten hyväksi. Tällaisen tuen on oltava joustavaa, nopeaa ja tehokasta. 8.7. Komitea kehottaa harkitsemaan yhteisön erityisaloitteen mahdollisuutta. Tämä aloite kattaisi kaikki kriisin kohtaamat Euroopan alueet riippumatta siitä, onko kyse maaseutu- vai kaupunkialueesta hyödyntäen käytettävissä olevia rakennerahastoja (aluekehitysrahasto, sosiaalirahasto ja maatalouden ohjaus- ja tukirahasto). Bryssel, 10. heinäkuuta 1996. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Carlos FERRER () WHO/EMC/DIS/96.147. () EYVL N:o C 42, 15. 2. 1993. () EYVL N:o L 172, 7. 7. 1994, s. 23; EYVL N:o L 172, 7. 7. 1994, s. 25; Muutos (95/29/EY); EYVL N:o L 38, 18. 2. 1995, s. 17; EYVL N:o L 194, 29. 7. 1994, s. 96; Muutos (94/794/EY); EYVL N:o L 325, 17. 12. 1994, s. 60; Muutos (95/287/EY); EYVL N:o L 181, 1. 8. 1995, s. 40; EYVL N:o L 78, 28. 3. 1996, s. 47. Täydellinen luettelo tehdyistä toimista ks. pääosasto XXIV:n valmistelema "Vademecum BSE-taudista Tiedotusta kuluttajille". () KOM(96) 78 lopull. () Esimerkkeinä aiemmin havaituista "lajien välisen" esteen ylityksistä ks. 1995, Supporting document for the OIE's ("Office International des Épizooties") International Health Code, luku 3.2.13 BSE-taudista (päivitetty toukokuussa 1996) sekä siinä mainitut viitteet. () The Lancet, vol. 347, huhtikuu 1996. () "Koska tiedot valvonnasta puuttuvat, BSE-tautia on pidettävä kyseisessä maassa tuntemattomana." () EYVL N:o L 139, 12. 6. 1996. () Lausunnossa todetaan seuraavaa: "BSE-tautia ja sen mahdollista leviämistä ihmiseen koskevien nykyisten tietojen puutteellisuuden sekä saastuttavan aineen inaktivoinnista olevan epätietoisuuden vuoksi komitea voi vain suosittaa, että naudasta peräisin olevia tuotteita tuodaan vain niiltä maantieteellisiltä alueilta, joilla BSE-tautia ei esiinny epidemiana." (Ihmisravinnon tieteellinen komitea, naudasta peräisin olevia tuotteita ja BSE-tautia käsittelevä lausunto, asiakirjan III/5124/96 liite 1). () Selvitykset aiheesta hullun lehmän taudin eläimistä ihmisiin lääkkeiden kautta siirtymisen vaarojen vähentäminen, III nide, liite 2, Euroopan unionin lääkemääräykset. () Työntekijöiden, jotka poistavat tiettyjä nautojen sisälmyksiä (aivot ja selkäydin) olisi peitettävä viillot ja hiertymät vedenpitävällä vaatetuksella, pukeuduttava suojavaatteisiin ja käytettävä käsineitä, vältettävä viiltoja ja pistohaavoja, käytettävä kasvosuojaa (erityisesti silmä- ja suusuojaa), jos on roiskevaara vältettävä terävien neulojen käyttöä aina kun mahdollista, peseydyttävä ennen ruokailua, tupakointia tai WC:ssä käyntiä, puhdistettava saastuneet alueet puhdistus- tai desinfiointiaineella, puhdistettava ja desinfioitava suojavaatteet käytön jälkeen. () WHO:n eläinlääkintäyksikön kertomuksessa kansanterveydellisistä neuvotteluista aiheista, jotka liittyvät ihmisiin ja eläimiin siirtyviin TSE-tauteihin (report of a WHO consultation on public health issues related to human and animal transmissible spongiform encephalopathies) toukokuulta 1995 kudokset luokitellaan neljään perusluokkaan tartuntavaaran perusteella. Neljäs luokka, johon kuuluu mm. maito ja juovikas lihas, ei aiheuta laboratorio-oloissa havaittavaa tartuntavaaraa. () TSK:n lausunto, EYVL N:o C 339, 31. 12. 1991. Tässä lausunnossa TSK korosti mahdollisia vaaroja, joita sisämarkkinoiden toteuttaminen saattaa aiheuttaa ilman soveltuvaa valvontaa. TSK pyysi edistämään yhtenäistä tuoteturvallisuuspolitiikkaa, erityisesti vastuuta viallisten tuotteiden osalta (kohta 5.3.4). () Tällaisia toimia ovat: a) 17. huhtikuuta 1996, tuki 50 000 tonnille kaikkiin luokkiin kuuluvia naudanruhoja nykyisistä määräyksistä poiketen (asetus ETY N:o 701/96, 17. 4. 1996); b) 6. toukokuuta 1996, tuki 50.000 lisätonnille naudanlihaa erityisin poikkeuksin Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin joidenkin tuotteiden osalta (asetus ETY N:o 834/96, 6. 5. 1996); c) 6. toukokuuta 1996, tuki vasikanlihan yksityistä varastointia varten. () Komissio on lisännyt vuoden 1997 budjettiehdotukseen 873 miljoonan ecun suuruisen lisäotsakkeen, jolla on tarkoitus rahoittaa suunnitelma BSE-taudin saastuttamien tai uhanalaisten nautojen polttamisesta. () EYVL N:o L 228, 11. 8. 1992. LIITE I talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon Hylätty muutosehdotus Seuraava muutosehdotus sai kannatusta vähintään neljänneksen annetuista äänistä, mutta se hylättiin loppukäsittelyssä. Kohta 1.4.1 Muutetaan ensimmäinen virke kuulumaan seuraavasti: "Eläinravinnoksi tarkoitetun lihajauhon tuotantoprosessin muutoksiin on vaikuttanut säännösten purkamisen ja asianmukaisen valvonnan puuttumisen mukanaan tuoma valinnanvapaus." Perustelu Itsestään selvä. Äänestyksen tulos: Jaa-ääniä: 34, ei-ääniä: 83, tyhjiä: 13. LIITE II talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon Seuraavat jäsenet, jotka olivat läsnä tai edustettuina, kannattivat lausuntoa: AMATO, ANDRADE, ANDREWS, ATAÍDE FERREIRA, BAGLIANO, BARROS VALE, BASTIAN, BENTO GONÇALVES, BERNABEI, BETELU BAZO, BLESER, BOGH, BORDES-PAGES, BOUSSAT, BREDIMA-SAVOPOULOU, BRIESCH, BURANI, BURKHARD, BYRNE, CAL, CARROZZA, CASSINA, CEBALLO HERRERO, CHAGAS, CHRISTIE, COLOMBO, DANTIN, DAVISON, DECAILLON, DELAPINA, de KNEGT, DE NORRE, DRIJFHOUT-ZWEIJTZER, DUNKEL, ENGELEN-KEFER, EULEN, FERNÁNDEZ, FORGAS I CABRERA, FRERICHS, FUCHS, GAUDER, GHIGONIS, GIACOMELLI, GIESECKE, GIRON, GOTTERO, HAGEN, HAMRO-DROTZ, HAUSMANN, HERNÁNDEZ BATALLER, JENKINS, KALLIO, KANNISTO, KARGAARD, KAZAZIS, KIENLE, KONITZER, KONTIO, KORYFIDIS, KUBENZ, LAUR, LEHNHOFF, LEHTI, LEMMETTY, LERIOS, LINSSEN, LIVERANI, LÖNNBERG, LÖW, LYONS, MADDOCKS, MALOSSE, MARGALEF i MASIÀ, MASUCCI, MAYAYO BELLO, MEGHEN, MENGOZZI, MERIANO, MERTEN, MOLINA VALLEJO, MULLER E., MUÑIZ GUARDADO, NIELSEN B., NYBERG, OLAUSON, OLSSON, OSENAT, PAPAMICHAÏL, PE, PELLARINI, R. PELLETIER, PEZZINI, PIETTE, POMPEN, PRICOLO, QUEVEDO ROJO, REUNA, ROSSITTO, RUPP, SABIN, SÁNCHEZ MIGUEL, SANTIAGO, SANTOS, SARALEHTO, SEQUEIRA, SKLAVOUNOS, SKOUBY, SOLARI, STECHER-NAVARRA, STOKKERS, STRASSER, STRÖM, STÖLLNBERGER, TIXIER, TSIRIMOKOS, TÜCHLER, van DIJK, VEVER, VINAY, VOGLER, von der DECKEN, von SCHWERIN, WAHROLIN, WESTERLUND, ZÖHRER, zu EULENBURG. Seuraavat jäsenet, jotka olivat läsnä tai edustettuina, vastustivat lausuntoa: ASPINALL, BEALE, DOCK, ETTL, GARDNER, GUILLAUME, KRITZ, LINDMARK, LITTLE, MOBBS, MORELAND, MORGAN, NIELSEN L., NILSSON, SCULLY, SIMPSON, WALKER, WHITWORTH. Seuraavat jäsenet, jotka olivat läsnä tai edustettuina, pidättyivät äänestämästä: GAFO FERNÁNDEZ, JOHANSEN, MERCÉ JUSTE, de PAUL de BARCHIFONTAINE, SIRKEINEN, STRAUSS.