Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle EMOTR:n tukiosaston menojen kehityksestä - Varojärjestelmä nro 6/2001 /* SEK/2001/1206 lopull. */





Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle EMOTR:n tukiosaston menojen kehityksestä - Varojärjestelmä nro 6/2001 SISÄLTÖ 1. Kuukausittaisten menojen kokonaiskehitys 2. Määrärahojen alustava käyttö 3. Huomautuksia 4. Päätelmät 1. Kuukausittaisten menojen kokonaiskehitys Seuraavissa taulukoissa esitetään kuukausittaisten menojen kokonaiskehitys verrattuna menoprofiiliin. Tilanne vastaa jäsenvaltioissa 16. lokakuuta 2000 - 30. huhtikuuta 2001 toteutettuja menoja. 1.1. Alaotsake 1a: YMP-menot lukuun ottamatta maaseudun kehittämistä >TAULUKON PAIKKA> 1.2. Alaotsake 1b: Maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet >TAULUKON PAIKKA> 2. Määrärahojen alustava käyttö Määrärahojen alustava käyttö varainhoitovuoden 2001 kuudelta ensimmäiseltä kuukaudelta esitetään seuraavassa taulukossa: >TAULUKON PAIKKA> 3. SELVITYSOSA 3.1. Määrärahojen täytäntöönpano Kesäkuussa 2001 Talousarvion määrärahojen täytäntöönpano rahoitusnäkymien otsakkeen 1 osalta on Kesäkuussa 2001 (jäsenvaltioiden menot 16. lokakuuta 2000-30. huhtikuuta 2001) 30 921,80 miljoonaa euroa eli 70 prosenttia määrärahoista. Menot ovat - alaotsakkeessa 1a (YMP:n menot lukuun ottamatta maaseudun kehittämistä) 1 196,0 miljoonaa euroa indikaattorin alapuolella, - alaotsakkeessa 1b (maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet) 602,3 miljoonaa euroa indikaattorin alapuolella. 3.2. Valuuttoihin vaikuttavat tekijät 3.2.1. Dollarin pariteetti euroon nähden Edellisessä kohdassa mainituissa menoissa on otettu huomioon dollarin kurssikehitys euroon nähden. Suuresta osasta maataloustuotteiden vientituista (erityisesti viljat ja sokeri) sekä eräistä yhteisön sisäisistä tuista (esim. puuvillatuki) aiheutuvat menot riippuvat dollarin kurssikehityksestä. Talousarvion kurinalaisuudesta annetun neuvoston asetuksen (neuvoston asetus (EY) N:o 2040/2000, 26.9.2000) mukaisesti korjaava ja täydentävä talousarvio (KTT) nro 1/2001 laadittiin keskimääräisen pariteetin 1 euro = 0,87 $ perusteella. Painottamaton keskimääräinen pariteetti elokuusta 2000 huhtikuun loppuun 2001 on 1 euro = 0,8939 $. 3.2.2. Kaksoiskurssien vaikutukset Kaksoiskurssien EMOTR:n tukiosastolle aiheuttamien kustannusten arvioidaan olevan -39 miljoonaa euroa. 3.3. Markkinoihin vaikuttavat tekijät 3.3.1. Alaotsake 1a Alaotsakkeessa 1a kolme neljäsosaa (- 873 milj. euroa) indikaattoriin nähden käyttämättä jääneistä määrärahoista liittyy naudanliha-alaan. Jäljempänä esitetään yksityiskohtaiset tiedot kustakin suuria eroja sisältävästä luvusta. Luku B1-10: Peltokasvit // Ero: - 46 milj. euroa (-0,3 %) // (menot: 16 963 milj. euroa) (indikaattori: 17 009 milj. euroa) Alikäyttö indikaattoriin nähden ei ole tällä hetkellä merkittävää. Varainhoitovuoden loppuun mennessä on kuitenkin odotettavissa merkittävämpää alikäyttöä. Se johtuu ensisijaisesti viljan pienemmistä interventioon otettavista määristä. Luku B1-11: Sokeri // Ero: - 158 milj. euroa (- 9,2 %) // (menot: 865 milj. euroa) (indikaattori: 1 023 milj. euroa) Alikäyttö indikaattoriin nähden jatkuu. Sokerin vientimäärät olivat huhtikuun 2001 lopussa 85 prosenttia määrästä, joka oli tarkoitus viedä kyseiseen ajankohtaan mennessä. Lisäksi varainhoitovuoden alusta myönnetty keskimääräinen vientituki oli 95 prosenttia vuoden 2001 talousarvion laatimisessa käytetyistä arvioista. Tähänastinen talousarvion täytäntöönpano ennakoi tämän luvun määrärahojen alikäyttöä. Luku B1-12: Oliiviöljy // Ero: -75 milj. euroa (- 3,0 %) // (menot: 2 090 milj. euroa) (indikaattori: 2 165 milj. euroa) Tämän vuoden profiili perustuu vuoden 2000 maksuaikatauluun. Alikäyttö johtuu siitä, että vaikka Italia aikaistikin markkinointivuoden 1999/2000 lähes kaikkien oliiviöljyn tuotantotukien maksatuksen, tukiennakoiden maksaminen on myöhässä vielä Kreikassa, Espanjassa, Ranskassa ja Portugalissa. Tämä markkinointivuoden 1999/2000 tuotantotukimaksujen alikäyttö tasoittunee, kun kyseisten tukien loppuerät maksetaan. Tuotantotuen kokonaismäärän täytäntöönpano voi kuitenkin johtaa käytettävissä olevien määrärahojen ylitykseen Kreikan ja Espanjan viivästyneiden markkinointivuotta 1998/99 koskevien tukimaksujen vuoksi. Luku B1-14: Kuitukasvit ja silkkiäistoukat // Ero: -83 milj. euroa (- 10,0 %) // (menot: 583 milj. euroa) (indikaattori: 666 milj. euroa) Alikäyttö johtuu siitä, että puuvillan korkeiden maailmanmarkkinahintojen vuoksi tuen ennakoiden taso laski joulukuuhun 2000 asti. Sen vuoksi talousarviota varten ilmoitetut menot olivat indikaattoria pienemmät. Espanja ja Kreikka ovat tähän mennessä maksaneet 90 prosenttia puuvillatuen ennakoista. Komissio on juuri vahvistanut puuvillan tuet ja tukikelpoiset määrät. Tämän alan lopulliset menot ovat tehtyjen päätösten perusteella talousarviossa ennakoitujen määrärahojen tasolla. Luku B1-16: Viinialan tuotteet // Ero: + 141 milj. euroa (+ 12,3 %) // (menot: 531 milj. euroa) (indikaattori: 390 milj. euroa) Indikaattorin ylitys johtuu siitä, että pöytäviinien tislaus juotavaksi tarkoitetun alkoholin markkinoille (viinialan markkinauudistuksen yhteydessä vuonna 1999 käyttöön otettu uusi toimenpide) vahvistettiin lineaarisesti 10 kuukaudeksi tammikuusta 2001 alkaen. Pöytäviinien tuotannon kasvun vuoksi jäsenvaltiot ovat lisäksi nopeuttaneet tämän toimenpiteen täytäntöönpanomenettelyjä. Viinien tislaukset toimeenpantiin jo marraskuussa 2000, kun Espanja, Italia ja Saksa maksoivat ensimmäiset maksut. Italia on tällä välin nopeuttanut maksuvauhtiaan maalis-huhtikuussa 2001. Tässä vaiheessa talousarvion täytäntöönpanoa ei ole varmuutta menojen tasosta vuoden loppuun mennessä. Tislaus saattaa kuitenkin toisaalta kasvaa tislattavien viinien suuren määrän vuoksi. Koska kyseessä on uuden rakenneuudistustoimenpiteen ensimmäinen soveltamisvuosi, menot voivat toisaalta olla arvioita pienemmät. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tämän toimenpiteen täytäntöönpanoa koskevat tiedot 30. kesäkuuta 2001 mennessä. Luku B1-20: Maito ja maitotuotteet // Ero: -78 milj. euroa (- 3,3 %) // menot: 1 222 milj. euroa) (indikaattori: 1 300 milj. euroa) Indikaattorin alikäyttö johtuu ensisijaisesti seuraavasta kahdesta toimenpiteestä: Rasvattoman maitojauheen julkinen varastointi: talousarviota laadittaessa rasvattoman maitojauheen interventio-ostot arvioitiin 5 000 tonniksi, mutta maaliskuuhun 2001 mennessä ei ollut yhtään ostoja, kun taas nykyiset, varainhoitovuodelta 2000 siirretyt varastot myytiin talousarvioon tuloja tuoneella hinnalla; Rasvattoman maitojauheen käyttöön myönnettävä tuki: tämän kohdan alikäyttö johtuu ensisijaisesti vasikoiden ravinnoksi käytettävän rasvattoman maitojauheen määrien vähenemisestä. On huomattava, että rasvattoman maitojauheen käyttö rehuseoksissa on vähentynyt 50 prosentista 25 prosenttiin. Komissio arvioi, että menot jäävät määrärahoja pienemmiksi, koska voin ja rasvattoman maitojauheen interventioon otetut määrät ovat pienempiä ja koska rasvatonta maitojauhetta on käytetty vasikoiden ravinnoksi vähemmän, kuten edellä mainittiin. Luku B1-21: Naudanliha // Ero: - 873 milj. euroa (-12,5 %) // (menot: 3 596 milj. euroa) (indikaattori: 4 469 milj. euroa) Seuraavat huomiot liittyvät alikäyttöön indikaattoriin nähden erityistoimenpiteiden osalta: Vientituet: Indikaattori kuvastaa tämän varainhoitovuoden lopun alhaisempaa tasoa, mikä johtuu naudanlihan vientimarkkinoiden sulkemisesta. Viennin määrä on ollut vain 54 prosenttia edellisen varainhoitovuoden viennistä. Naudanlihapalkkio: Talousarvion täytäntöönpano palkkioiden osalta tasoittui sen jälkeen, kun nykyiselle talousarvion osalle hyväksyttiin klassinen kolmen vuoden keskimääräinen indikaattori. Ainoan poikkeuksen muodostaa teurastuspalkkion käyttöönotto, koska viljelijät pitivät eläimet tilallaan alhaisten hintojen ja markkinoiden epävakauden vuoksi. Suu- ja sorkkataudista johtuvat elävien eläinten siirtorajoitukset tilalta teurastamoon 12. huhtikuuta 2001 asti rajoittivat myös kyseisen palkkion käyttöönottoa. Poikkeukselliset tukitoimenpiteet: Yhdistyneessä kuningaskunnassa esiintyneen suu- ja sorkkataudin vuoksi eläinten siirtoja rajoitettiin ankarasti. Tämän toimenpiteen täytäntöönpano laski maaliskuussa 2001 jopa alle 10 prosenttiin edellisten kuukausien täytäntöönpanoprosentista. BSE:hen liittyvät toimenpiteet: Hävittämistä koskevaa osto-ohjelmaa käytettiin arvioitua vähemmän. Jotkut jäsenvaltiot vapautettiin ohjelman soveltamisesta, ja toiset jäsenvaltiot eivät soveltaneet sitä pääasiassa eettisistä syistä. Lisäksi ne jäsenvaltiot, jotka sovelsivat sitä, ilmoittivat huhtikuun loppuun mennessä hävitettyjä määriä vastaavista huomattavasti pienemmistä menoista. Tässä vaiheessa näyttää jäsenvaltioiden ohjelman soveltamisen perusteella siltä, että toimenpiteen täytäntöönpanotaso tulee olemaan ennakoitua alhaisempi. Sen vuoksi menojen arvioidaan jäävän KTT:ssä nro 1/2001 ennakoitua pienemmiksi. Menot ovat koko luvun osalta talousarvioon otettuja määrärahoja pienemmät edellä mainituista syistä. Luku B1-30: Liitteeseen I kuulumattomat tuotteet // Ero: + 27 milj. euroa (+ 6,6 %) // (menot: 263 milj. euroa) (indikaattori: 236 milj. euroa) Indikaattorin ylitys johtuu rasvattoman maidon (Irlanti, Alankomaat), täysmaitojauheen (Alankomaat), viljojen ja riisin (Saksa, Ranska, Alankomaat) sekä voin (Belgia, Alankomaat, Saksa) käytön kasvusta. Kun otetaan huomioon, että suurin osa maksuista koski edellisen markkinointivuoden loppueriä nykyistä tasoa korkeamman tukitason mukaan, positiivisen eron pitäisi säilyä varainhoitovuoden loppuun. Luku B1-32: POSEI-ohjelmat // Ero: - 26 milj. euroa (- 10,6 %) // (menot: 109 milj. euroa) (indikaattori: 135 milj. euroa) Alikäyttö indikaattoriin nähden johtuu ensisijaisesti Ranskan viivästyneestä POSEIDOM-ohjelman täytäntöönpanosta. Luku B1-39: Muut toimenpiteet // Ero: + 35 milj. euroa (+ 8,4 %) // (menot: 310 milj. euroa) (indikaattori: 275 milj. euroa) Indikaattorin ylitys johtuu osittain näiden toimenpiteiden ensimmäisen, toisen ja kolmannen erän loppuerien maksamisesta Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Italia maksoi myös 10 miljoonaa euroa vuoden 1999 ohjelman osalta. Tämän luvun määrärahat ylittyvät varainhoitovuoden lopussa erityisesti Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ruotsin vuonna 2000 toteuttamien valuuttojen merkittävien revalvaatioiden vuoksi. 3.3.2. Alaotsake 1b Luku B1-40: Maaseudun kehittäminen // Ero: - 602 milj. euroa (- 13,4 %) // (menot: 1 383 milj. euroa) (indikaattori: 1 985 milj. euroa) Alikäyttö indikaattoriin nähden on kasvussa maaliskuuhun verrattuna. Suurin osa jäsenvaltioista Italiaa lukuun ottamatta toteutti maksuja vähemmän kuin ne olivat arvioineet huhtikuulle 2001. On myös havaittavissa, että jäsenvaltiot ovat täytäntöönpanneet aiempia toimenpiteitä säännöllisesti, kun taas uusia toimenpiteitä koskevien, aiemmin EMOTR:n ohjausosastoon kuuluneiden menojen maksu on jäljessä. Liitännäistoimenpiteiden täytäntöönpano on 90 prosenttia teoreettisesta menoprofiilista. Muihin toimenpiteisiin liittyvä luku on sitä vastoin yhteensä noin 41 prosenttia. 4. PÄÄTELMÄT 4.1. Alaotsakkeen 1a määrärahojen täytäntöönpano 30. kesäkuuta 2001 Määrärahojen täytäntöönpano 30. kesäkuuta 2001 (jäsenvaltioiden menot 16.10.2000-30.4.2001) on 29 744,9 miljoonaa euroa eli 74 prosenttia kokonaismäärärahoista. Menot ovat 1 196 miljoonaa euroa indikaattoria pienemmät. Toteutuneiden menojen ja indikaattorin tason väliset erot ovat siis kasvaneet edellisen kuukauden tilanteeseen nähden. Niiden perusteella varainhoitovuoden loppuun mennessä on odotettavissa määrärahojen alikäyttöä, lukuun ottamatta tiettyjä edellä mainittuja lukuja, erityisesti viini ja maatalouden ympäristötoimenpiteet, joissa määrärahojen voidaan arvioida ylittyvän. 4.2. Alaotsakkeen 1b määrärahojen täytäntöönpano 30. kesäkuuta 2001 Määrärahojen täytäntöönpano 30. kesäkuuta 2001 (jäsenvaltioiden menot 16.10.2000-30.4.2001) on 1 382,8 miljoonaa euroa eli 31 prosenttia määrärahoista. Menot ovat 602 miljoonaa euroa indikaattoria pienemmät. Toteutuneiden menojen ja indikaattorin tason väliset erot ovat siis kasvaneet edellisen kuukauden tilanteeseen nähden. Tässä vaiheessa on kuitenkin liian aikaista päätellä negatiivisen eron säilyvän varainhoitovuoden loppuun asti. Menoarvioiden perusteella jäsenvaltiot aikovat toteuttaa maksuja yli 2,6 miljardin euron edestä varainhoitovuoden loppuun mennessä (tästä summasta 2,3 miljardia euroa toteutetaan varainhoitovuoden viimeisen neljänneksen kuluessa).