* it EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 20.05.1997 
KOM(97) 223 lopull. 
Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille; 
YHTEISÖN STRATEGIA JA PERIAATTEET 
TIELIIKENTEEN TELEMATIIKAN 
HYÖDYNTÄMISEKSI EUROOPASSA 
ja 
alustavia toimia koskevat ehdotukset 

SISÄLLYSLUETTELO 
1. JOHDANTO 5 
2. PERIAATTEET TIELIIKENTEEN TELEMATIIKAN HYÖDYNTÄMI­
SEKSI EUROOPASSA 6 
2.1 Kestävä liikkuvuus 6 
2.2 Tietoyhteiskunta ja Euroopan teollisuus 7 
2.3 EU:n toimien tarpeellisuus 7 
2.4 EU:n lähestymistapa 8 
3. ENSISIJAISET ALAT 10 
3.1 RDS-TMC-pohjaiset liikennetiedotuspalvelut 11 
3.2 Elektroninen maksujen perintä 13 
3.3 Liikennetietojen vaihto ja tiedonhallinta 15 
3.4 Käyttöliittymä. 17 
3.5 Järjestelmäarkkitehtuuri 18 
4. MUUT EU:N OHJELMAAN KUULUVAT SOVELLUKSET 20 
4.1 Matkaa edeltävä ja matkan aikainen tiedotus ja opastus 21 
4.2 Kaupunkien välisen ja kaupunkiliikenteen hallinta, operointi ja ohjaus 22 
4.3 Muut kaupunkiliikenteen telemaattiset palvelut 24 
4.4 Joukkoliikenne 25 
4.5 Kehittyneet ajoneuvon turvallisuus-ja ohjausjärjestelmät 25 
4.6 Hyötyajoneuvoja koskevat toiminnot (logistiikkaketjut) 26 
5. PÄÄTELMÄT 27 
-2 
TIIVISTELMÄ 
1. Tieliikenteen telematiikasta voivat hyötyä yksittäiset kansalaiset, 
liikennepalvelujen tarjoajat, kuljetuskaluston hallinnasta vastaavat, tieliikenteen 
hallinnasta vastaavat sekä poliitikot ja ympäristö. Se voi myös avata uusia 
mahdollisuuksia Euroopan teollisuudelle ja palvelujen tarjoajille kansainvälisillä 
markkinoilla. 
2. Euroopan unionin neuvosto, Euroopan parlamentti sekä talous- ja sosiaalikomitea 
ovat tunnustaneet tieliikenteen telematiikan mahdollisuudet1. Tämän tiedonannon 
tarkoituksena on määritellä periaatteet Euroopan unionin tasolla sekä 
kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla toteutettavaa toimintaa varten. 
Tiedonannossa on suunniteltu viittä ensisijaista alaa koskevat alustavat 
erityistoimet ajanjaksoksi 1997-1999: 
• RDS-TMC^-pohj aiset liikennetiedotuspalvelut. 
• Liikennetietojen vaihto ja tiedonhallinta. 
Näillä kahdella alalla on pääasiallisesti luotava periaatteet teknisten 
standardien ja toimintakäytäntöjen käyttöä varten. Sen aikaansaamiseksi 
osapuolten3 olisi tehtävä vapaaehtoiset aiesopimukset. Jos se ei ole 
onnistunut lokakuuhun 1997 mennessä, komissio harkitsee 
lainsäädäntöehdotusten tekemistä. 
• Elektroninen maksujen perintä: Keskeistä on strategian laatiminen ja 
noudattaminen olemassa olevien ja uusien järjestelmien 
yhdenmukaistamiseksi, jotta järjestelmät saataisiin riittävän 
yhteentoimiviksi koko Euroopassa. 
• Käyttöliittymä: Laaditaan käytännesäännöt sen varmistamiseksi, että 
ajoneuvojen telemaattiset laitteet eivät heikennä kuljettajan ajokykyä tai 
aiheuta epämukavuutta. 
• Järj estelmäarkkitehtuuri : Tavoitteena on määritellä avoin eurooppalainen 
j ärj estelmäarkkitehtuuri. 
3. Lisäksi tiedonannossa analysoidaan muita sovelluksia, jotta voitaisiin päättää 
erityistoimien tarpeesta ja luonteesta, niiden ensisijaisista tavoitteista sekä 
mahdollisista lisätoimista. 
EYVL N:o C 309, 1994, s. 1; EYVL N:o C 264, 1995, s. 1; EP (95) 212.659/lopullinen; talous- ja 
sosiaalikomitea 1160/95 ja neuvoston päätöslauselma, 11.3.1997, N:o 6321/97 trans 33. 
RDS-TMC (Radio Data System - Traffic Message Channel) on yleisradiopalvelu, jonka avulla 
kuljettajille tiedotetaan heidän valitsemallaan kielellä tai näytöllä viimeisimmästä liikennetilanteesta 
kulloisenkin matkan aikana. 
Tässä asiakirjassa komissiota ei lueta osapuoliin. 
-3 
Komissio tekee yksityiskohtaiset ehdotukset ajanjaksona 1997-1999, valvoo 
toimien toteuttamista ja antaa vuosittaiset kertomukset. Lisäksi se jatkaa 
nykyisten toimien kehittämistä ja valmistelee uusia ehdotuksia, jotka johtavat 
meidät ensi vuosituhannelle. 
-4 
1. JOHDANTO 
Yksittäisillä kansalaisilla on etua tieliikenteen telematiikasta, koska se lisää 
ajoturvallisuutta ja -mukavuutta ja vähentää viipeitä. Tieliikenteen telematiikasta 
hyötyvät myös liikennepalvelujen tarjoajat ja kuljetuskaluston hallinnasta vastaavat, 
koska se tukee liikenteen logistiikkaa ja hallintaa. Tieliikenteen telematiikan avulla 
voidaan lisäksi tehostaa koko tieliikenteen hallintaa ja vähentää ruuhkia. Koska se 
tehostaa infrastruktuurin käyttöä, poliitikot voivat valita sen hyödyntämisen 
tienrakennuksen sijasta. Tieliikenteen telematiikalla voi lisäksi olla myönteinen vaikutus 
ympäristöön, koska se edistää joukkoliikennevälineiden käyttöä, tasapainottaa ja parantaa 
eri liikennemuotojen käytön jakautumista, vähentää saastumista ja tehostaa 
energialähteiden käyttöä. Samalla kun tietoyhteiskunta kehittyy, markinnoilla avautuu 
uusia mahdollisuuksia teollisuudelle ja lisäarvopalvelujen tarjoajille. 
Tieliikenteen telematiikan hyödyntäminen on kuitenkin kaikkein tehokkainta, jos se 
yhdistetään liikennepoliitikan strategioihin erityistavoitteiden saavuttamiseksi. 
Euroopan unionin neuvosto, Euroopan parlamentti sekä talous- ja sosiaalikomitea ovat 
tunnustaneet tieliikenteen telematiikan mahdollisuudet4. Tämä tiedonanto on laadittu 
vastauksena neuvoston kehotukseen5, jossa komissiota pyydetään tekemään ehdotus 
yleisestä strategiasta ja periaatteista telematiikan hyödyntämiseksi tieliikenteen alalla. 
Tiedonanto on laadittu jäsenvaltioiden korkean tason edustajista koostuvan työryhmän 
avustuksella teollisuuden ja käyttäjien edustajien kanssa käytyjen keskustelujen jälkeen, 
ja siinä on otettu huomioon kertomus EU:n toiminnasta tieliikenteen telematiikan alalla6. 
Se on ensimmäinen osa yleistä strategiaa, jonka mukaan liikenteen telematiikkaa 
hyödynnetään Euroopassa ja jossa otetaan huomioon kaikki liikennemuodot, niiden 
väliset yhteydet sekä tietoyhteiskunnan nopea kehitys7. Tiedonannon tavoitteena on 
luoda toimintaperiaatteet, joita voidaan noudattaa Euroopan unionin tasolla sekä 
kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. Lisäksi siinä määritellään sen jatkuvan 
toimintasuunnitelman ensimmäinen vaihe, jonka mukaan liikenteen telematiikkaa 
hyödynnetään Euroopassa ajanjaksona 1997-1999. 
4 Neuvoston päätöslauselma, 24.10.1994 (EYVL N:o C 309, 5.11.1994, s. 1), neuvoston 
päätöslauselma, 28.9.1995 (EYVL N:o C 264, 11.10.1995), Euroopan parlamentin päätöslauselma (EP 
212.659/lopullinen), talous- ja sosiaalikomitean lausunto asiakirjasta KOM(94) 469 lopullinen, 
25.10.1995 (talous-ja sosiaalikomitea 1160/95) ja neuvoston päätöslauselma, 11.3.1997 (N:o 6321/97 
trans 33). 
5 EYVL N:oC 264, 11.10.1995. 
6 Komission yksiköiden työasiakirja SEC(97) 475, 7.3.1997 (N:o 6634/97 trans 42). 
7 Komissio valmistelee parhaillaan erillistä toimintasuunnitelmaa, joka koskee maailmanlaajuista 
satelliittijärjestelmää (Global Navigation Satellite System, GNSS) ja vaikuttaa myös tieliikenteeseen. 
-5 
2. PERIAATTEET TIELIIKENTEEN TELEMATIIKAN HYÖDYNTÄMISEKSI EUROOPASSA 
2.1 Kestävä liikkuvuus 
Tehokas tieliikennejärjestelmä voi vaikuttaa ratkaisevasti taloudelliseen kasvuun, lisätä 
ihmisten liikkuvuutta ja luoda uusia työpaikkoja. Sen varjopuolia ovat kuitenkin 
liikenneonnettomuuksien kuolonuhrien määrä, joka on EU:ssa yli 44 000 vuodessa, sekä 
vakavat liikenneruuhkat monissa kaupungeissa ja niiden lähiympäristössä ja ympäristön 
saastuminen. 
Yhteisessä liikennepolitiikassaan EU ; yrkii mahdollisimman paljon vahvistamaan 
liikennejärjestelmän myönteisiä vaikutuksia ja vähentämään sen haittoja: sen tavoitteena 
on kestävä liikkuvuus. Tätä tavoitetta täydentävät ne erityistavoitteet, jotka on esitetty 
Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämistä koskevissa yhteisön suuntaviivoissa8: 
sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan edistäminen, taloudellisen ja sosiaalisen 
yhteenkuuluvuuden lujittaminen sekä henkilöiden ja tavaroiden kestävän 
liikkuvuuden varmistaminen yhteiskunnan, ympäristön sekä turvallisuuden 
kannalta parhaissa mahdollisissa olosuhteissa. 
Uudet sovellukset ja kokeiluhankkeet ovat osoittaneet, että tieliikenteen telematiikan 
käyttö tietotekniikkaa hyödyntävän liikennejärjestelmän osana myötävaikuttaa siihen, 
että olemassa olevaa infrastruktuuria voidaan käyttää mahdollisimman tehokkaasti 
hyväksi, että verkot ja palvelut voidaan yhdistää ja että tieliikenteen turvallisuutta 
voidaan parantaa ja sen ympäristöhaittoja vähentää9 (katso 3. ja 4. lukua). 
Euroopan laajuinen liikenneverkko 
Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevien suuntaviivojen mukaan Euroopan 
laajuinen tieverkko on infrastruktuuri, joka käsittää moottoritiet ja korkeatasoiset tiet 
sekä liikenteenhallintajärjestelmät ja käyttäjien tiedotusjärjestelmät ja joka perustuu 
liikenteenhallintajärjestelmien tehokkaaseen yhteistoimintaan Euroopan tasolla sekä 
kansallisella ja alueellisella tasolla. Suuntaviivojen mukaan on ensisijaisesti 
kehitettävä ja otettava käyttöön järjestelmiä liikenneverkon hallintaa ja ohjausta 
sekä käyttäjille suunnattua tiedotusta varten, jotta infrastruktuuria voitaisiin 
hyödyntää mahdollisimman tehokkaasti. Jos Euroopan laajuiseen tieverkkoon liittyvät 
hankkeet koskevat yhteistä etua, niitä voidaan rahoittaa Euroopan laajuisen 
liikenneverkon määrärahoin neuvoston asetuksen (EY) N:o 2236/95 nojalla. 
Päätös yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi, 23.7.1996 (EYVL 
N:oL 228, 9.9.1996). 
Neuvoston direktiivissä 92/72/ETY on muun muassa säännökset, jotka koskevat otsonin maanpinnan 
tasolla aiheuttaman ilman pilaantumisen seurantaa sekä väestölle tiedottamista, jos tietyt kynnysarvot 
ylitetään. Neuvoston direktiivissä 96/62/EY säädetään puolestaan, että ilmanlaatua on arvioitava 
niiden raja-arvojen perusteella, jotka yhteisö määrää lähivuosina. Lisäksi jäsenvaltioiden on laadittava 
toimintasuunnitelmat, joihin yleensä sisältyvät liikennettä koskevat määräykset. 
2.2 Tietoyhteiskunta ja Euroopan teollisuus 
Tietoyhteiskunnan kehittymisellä on ratkaiseva merkitys lähes kaikilla talouden aloilla, 
koska se luo uusia tuotteita ja palveluja. Liikenne on kuitenkin se ala, jolla ajantasaisen ja 
luotettavan tiedon yhä parempi saanti voi vaikuttaa välittömimmin jokapäiväiseen 
elämäämme: Kun tiedot liikenneverkkojen toiminnasta ja hallinnasta ovat lisääntyneet, 
tehokkuuden ja turvallisuuden on osoitettu paranevan. Ajantasainen matka- ja 
liikennetiedotus antavat mahdollisuuden uusiin lisäarvoa tuottaviin palveluihin, joista 
hyötyvät sekä tavalliset tienkäyttäjät että liikenteenharjoittajat. Telepalvelut vaikuttavat 
liikkuvuuteen, ja auto- ja liikenneteollisuus hyötyvät uusien tuotteiden kysynnästä. 
Tietoyhteiskunta ja älykkäät liikenteen infrastruktuurit vaikuttavat toisiinsa myönteisesti, 
koska näillä kahdella alalla käsitellään niitä molempia koskevia kysymyksiä kuten 
yhteentoimivuutta, turvallisuutta, vastuuta ja yksityisyyttä. On kuitenkin luotava 
menetelmä, jolla hallitukset ja muut osapuolet saadaan osallistumaan nykyistä 
järjestelmällisemmin tietoyhteiskuntaa ja liikenteen telematiikkaa koskevaan 
poliittiseen toimintaan. Tämä on yksi käsillä olevan tiedonannon tavoitteista. 
Euroopan laajuinen televerkko 
Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat tehneet periaatepäätöksen Euroopan laajuisen 
televerkon perustamisessa noudatettavista toimintalinjoista. Osa Euroopan laajuista 
televerkkoa koskevasta työohjelmasta käsittelee yleishyödyllisten, käyttäjäkeskeisten 
liikennepalvelujen edistämistä. Niihin sisältyvät 
• liikenteen logistinen tuki 
• kaupallisin ja julkisin varoin rahoitetut matkansuunnittelu-, reittiopastus- ja muut 
tiedotuspalvelut, tavarakuljetusten ja kuljetuskaluston hallinta, yhdistetyt maksu-ja 
varauspalvelut jne. 
• liikenteen telemaattiset palvelut kaupunkialueilla. 
Nämä palvelut perustuvat kehittyneiden kiinteiden televerkkojen ja 
matkaviestinverkkojen käyttöön. Niitä kehitettäessä on mahdollisuuksien mukaan 
varmistettava, että ne täydentävät Euroopan laajuista liikenneverkkoa ja ovat 
yhteentoimivia sen kanssa. 
2.3 EU:n toimien tarpeellisuus 
Tähän mennessä saadut kokemukset ovat osoittaneet, että Euroopassa investoidaan 
hyvin hajanaisesti tieliikenteen telematiikkaan ilman yhteisesti sovittuja 
periaatteita. Parhaassa tapauksessa se johtaa epäyhtenäisiin palveluihin ja pahimmassa 
yhteensopimattoman tekniikan eristämiin alueisiin. Jos tieliikenteen telemaattisia 
sovelluksia ei kehitetä vakaita periaatteita noudattaen, seuraavat mahdollisuudet uhkaavat 
toteutua: 
• epäyhtenäinen telematiikan infrastruktuuri ja sen tuloksena laimeat tieliikenteen 
telematiikan tuotteiden ja palvelujen markkinat EU:ssa 
-7 
• tieliikenteen telemaattisten sovellusten kannalta elintärkeiden tukijärjestelmien 
hidas kehittyminen 
• liian pieniksi jääneet markkinat, jotta tieliikenteen telemaattiset sovellukset olisivat 
kannattavia 
• sen tuloksena tieliikenteen telematiikan vähäinen käyttö liikennepolitiikan 
tavoitteiden tukemiseen 
• eurooppalaisten toimittajien heikentyneet lähtökohdat toimittaa tieliikenteen 
telematiikan tuotteita ja palveluja Itä-Eurooppaan ja muille markkinoille, joilla 
niiden kilpailijoina ovat yhdysvaltalaiset ja japanilaiset tuotteiden ja tavaroiden 
toimittajat. 
2.4 EU:n lähestymistapa 
2.4.1 Tavoitteet 
Komissio asetti seuraavat tavoitteet suunnitellessaan EU:n strategiaa ja sen mukaisia 
toimia: 
• laatia joustavat periaatteet, joiden mukaan kehitetään laaja valikoima tieliikenteen 
telematiikan palveluja ja järjestelmiä, jotka vastaavat paikallisia sekä EU:n tarpeita 
ja vaatimuksia 
• ottaa huomioon kaikki tekniikan mahdollisuudet (vaikka ensisijaiset toimet onkin 
välttämätöntä rakentaa täysin kehittyneiden sovellusten, tekniikoiden ja 
menetelmien kuten RDS-TMC:n varaan) 
• kannustaa viranomaisia sisällyttämään tieliikenteen telematiikka liikenteen 
infrastruktuurin suunnitteluun 
• käyttää hyväksi Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevia hankkeita ja niihin 
tarkoitettuja varoja, joilla voidaan edistää merkittävästi telematiikan hyödyntämistä 
• kannustaa yksityistä sektoria osallistumaan eri toimiin ja niiden rahoitukseen muun 
muassa edistämällä julkisten ja yksityisten osapuolten välistä kumppanuutta 
• ottaa toimia koskevissa ehdotuksissa asianmukaisesti huomioon pienten ja 
keskisuurten yritysten tarpeet ja luoda niitä varten vakaat tieliikenteen 
telemaattisten palvelujen käytön edellytykset 
• taata infrastruktuurien ja palvelujen riittävä yhteentoimivuus, jotta käyttäjille 
voidaan tarjota parhaat mahdolliset palvelut. 
2.4.2 Toissijaisuusperiaate 
Toissijaisuusperiaatteen mukaan strategian on rakennuttava yhteisön tasolla 
toteutettaville toimille, jos yhteisön toiminta johtaa parhaaseen tulokseen tai jos 
kansallisella tasolla toteutettavilla toimilla ei voida saavuttaa riittäviä tuloksia. 
Taulukossa 1 on esitetty eri osapuolten tehtävät ja vastuualueet. 
Taulukko 1; Tehtävät ja vastuualueet 
Tieliikenteen lainsäädännöllinen, organisatorinen ja hallinnollinen rakenne vaihtelevat 
huomattavasti eri puolilla Eurooppaa. Seuraavassa on hyvin suurpiirteinen kuvaus 
tieliikenteen telematiikan vastuualueista. Yksityiskohdat vaihtelevat alueen mukaan. 
Euroopan unionin vastuualueeseen kuuluvat tekninen yhdenmukaistaminen; tutkimuksen 
ja teknologisen kehittämisen yhtenäistäminen; yhtenäinen toiminta jäsenvaltioiden 
kanssa tieliikenteen telematiikan käyttöön ottamiseksi; standardoinnin edistäminen 
(standardien käyttöönotto, yleisesti saatavilla olevat eritelmät, yhteyskäytännöt, yleisesti 
hyväksytyt perusasiakirjat jne.); rahoitustuki määrärahoista, jotka on varattu 
asianmukaisilla, Euroopan laajuisesti merkittävillä aloilla toteutettavaan T&K:hon, 
Euroopan laajuisiin verkkoihin jne., ja tarvittaessa asiaa koskeva lainsäädäntö. 
Jäsenvaltiot kehittävät toissijaisuusperiaatteen mukaisesti omat strategiansa tieliikenteen 
telematiikan hyödyntämistä varten ja ottavat niissä huomioon kansallisesti ensiarvoiset 
kysymykset, vaatimukset sekä parhaiksi katsomansa oikeudelliset ja institutionaaliset 
järjestelyt. Jäsenvaltioiden on ennen kaikkea päätettävä siitä, mistä tieliikenteen 
telemaattisista sovelluksista on tehtävä yleishyödyllisiä palveluja (riippumatta niiden 
toimittajasta, joka voi olla julkinen sektori, yksityinen sektori tai molemmat yhdessä) ja 
mitä palveluja yksityinen sektori voi tarjota puhtaasti kaupalliselta pohjalta. 
Alueilla ja paikallishallinnoilla on myös merkittävä tehtävä tieliikenteen telematiikan 
tehokkaassa hyödyntämisessä. On tärkeää, että ne tukevat yhteisiä Euroopan tasolla 
asetettuja tavoitteita ja myötävaikuttavat niiden saavuttamiseen. 
Euroopan standardointielinten tehtävä on kehittää ja vahvistaa eurooppalaisia standardeja 
ja luoda siten yhteentoimivien järjestelmien ja palvelujen perusta. Tässä tehtävässä niiden 
on saatava aktiivista tukea kaikilta osapuolilta (kuten teollisuudelta ja viranomaisilta). 
Kaupallisilla tieliikenteen telemaattisten palvelujen tarjoajilla on todennäköisesti yhä 
suurempi merkitys, koska ne kehittävät tieliikenteen telemaattisia tuotteita ja palveluja eri 
tavoin ja osallistuvat alan hankkeiden rahoitukseen joko suoraan tai julkisten ja 
yksityisten osapuolten välisten kumppanuussuhteiden avulla. 
Autoteollisuus, laitteiden valmistajat, järjestelmänsuunnittelijat ja toimittajat johtavat 
edellä kuvattua kehitystä, sillä niiden on reagoitava markkinamahdollisuuksiin ja 
asiakkaiden vaatimuksiin. 
-9 
3. ENSISIJAISET ALAT 
Komissio on ottanut huomioon Euroopan unionin neuvoston10 ja Euroopan parlamentin 
päätöslauselmat, korkean tason työryhmän suositukset sekä teollisuuden ja kuluttajien 
edustajien näkemykset. Niiden mukaan se on ehdottanut seuraavia ensisijaisia toiminnan 
kohteita: 
- Liikennetiedotuspalvelut (RDS-TMC) 
- Elektroninen maksujen perintä 
- Liikennetietojen vaihto ja tiedonhallinta 
- Käyttöliittymä 
- Järjestelmäarkkitehtuuri 
Kaikissa tapauksissa, joissa se on ollut mahdollista, on määritelty, keiden 
vastuualueeseen toiminta kuuluu ja osoitettu se kyseisille osapuolille. Toimet on jaettu 
viiteen eri luokkaan1 [ : 
A. Tutkimus ja kehitys (T&K), jotka sisältyvät neljänteen puiteohjelmaan ja jotka 
on mainittu komission ehdotuksessa viidenneksi puiteohjelmaksi (1998-2002) 
käyttäjäystävällisen tietoyhteiskunnan kehittämisen yhteydessä, sekä kansalliset 
toimet. 
B. Tekninen yhdenmukaistaminen, johon kuuluvat standardointi, yleisesti 
saatavilla olevat eritelmät, yhteyskäytännöt, yleisesti hyväksytyt perusasiakirjat 
jne., sekä osapuolten välisten aiesopimusten laatiminen (katso alaviitettä n:o 3). 
C. Käyttöönoton yhtenäistäminen ja koordinointi Euroopan tasolla muun muassa 
jäsenvaltioiden kanssa toteutettavan yhtenäisen toiminnan avulla. 
D. Rahoitus erityisesti Euroopan laajuista liikenneverkkoa ja televerkkoa varten 
varatuista määrärahoista12. 
E. Tarvittaessa EU:n lainsäädäntötoimet, esimerkiksi yhdenmukaistamistoimet 
(taulukossa 2 sivulla 29 esitetään tieliikenteen telematiikkaan soveltuvat 
määräykset). Olemassa olevaa lainsäädäntöä käytetään ja laajennetaan 
esimerkiksi kuluttajansuojelun alalla, jos se on aiheellista. 
10 Neuvoston päätöslauselma, 28.9.1995 (EYVL N:o C 264, 1995). 
1 ! => Tämä 3. luvussa käytetty merkki osoittaa, millä aloilla toimet ovat tarpeellisia. 
12 Yhteisön myöntämiä varoja käytetään pääasiallisesti toimien alullepanon rahoitukseen. 
10 
3.1 RDS-TMC-poh jäiset liikennetiedotuspalvelut 
RDS-TMC (Radio Data System - Traffic Message Channel) on yleisradiopalvelu, jonka 
avulla kuljettajat saavat tietoa viimeisimmästä liikennetilanteesta. Erityiset ajoneuvoon 
asennetut laitteet välittävät kuljettajalle tietoa kulloisestakin reitistä hänen valitsemallaan 
kielellä joko puheena tai visuaalisesti. EU:n tavoitteena on taata rajat ylittävä 
yhteentoimivuus ja edistää näiden tuotteiden ja palvelujen markkinoiden 
kehittymistä Euroopassa. Kehityksen edetessä näillä toimilla luodaan pohja 
parannetulle ja muunlaiselle tekniikalle kuten GSM- ja DAB-palveluille13. 
A. Tutkimus ja kehittäminen 
=> RDS-TMC-tekniikan T&K-työssä on päästy lähes loppuvaiheeseen. Parhaillaan 
jatketaan yhteyskäytäntöjen kehittämistä. 
B. Tekninen yhdenmukaistaminen 
Tekninen yhdenmukaistaminen on välttämätöntä monilla merkittävillä aloilla (joita ovat 
maantieteelliset paikannustiedot, tietohakemisto, tapahtumalista sekä toiminta- ja 
yhteyskäytännöt), jotta voitaisiin varmistaa multimodaalisten matka- ja 
liikennetiedotuspalvelujen jatkuvuus ja yhteentoimivuus. 
=> Komissio myötävaikuttaa siihen, että standardit vahvistetaan nopeasti Euroopan 
standardointielimissä. 
=> Sitä ennen jäsenvaltioiden olisi neuvoston syyskuussa 1995 ja maaliskuussa 1997 
antamia päätöslauselmia noudattaen edistettävä RDS-TMC-palvelujen 
käyttöönottoa ja toteutettava palvelunsa ehdotettujen esistandardien ja eritelmien 
mukaisesti, jotta varmistettaisiin niiden jatkuvuus ja yhteentoimivuus. 
=> Komissio myötävaikuttaa siihen, että eri osapuolet kuten 
liikenneviranomaiset, yleisradiotoiminnan harjoittajat, laitteiden toimittajat 
ja palvelujen tarjoajat sopivat yhteisistä periaatteista ja tekevät mahdollisesti 
aiesopimukset. Tähän sisältyvät muun muassa sitoumus palvelujen 
tarjoamisesta ja Euroopan laajuista tieverkkoa koskevien standardien käyttö. 
Tavoite on, että aiesopimukset tehdään lokakuuhun 1997 mennessä, jolloin 
Berliinissä pidetään älykkäitä liikennejärjestelmiä käsittelevä 
maailmankongressi. Komissiolla on luonnollisesti mahdollisuus tehdä 
lainsäädäntöehdotuksia milloin tahansa. Jos aiesopimuksia ei ole tehty 
määräajan kuluessa, komission aikomuksena on tehdä ehdotukset näitä 
palveluja koskevien tarpeellisten teknisten eritelmien käytöstä vuoden 1997 
loppuun mennessä. 
=> Eräissä maissa joitakin RDS:n toimintoja käytetään väärin mainostarkoituksiin, 
mikä voi vaarantaa liikenneturvallisuutta. Radioliikennettä valvovien kansallisten 
13 GSM = Global System for Mobile Communications, DAB = Digital Audio Broadcasting. 
11 
elinten on huolehdittava siitä, että RDS:n toimintoja koskevia CENELEC-
standardeja noudatetaan. 
C. Käyttöönoton koordinointi 
Koordinointiin tähtääviä toimia tarvitaan, jotta voidaan määritellä yleiseurooppalainen 
politiikka ja strategia RDS-TMC:n käyttöönottoa varten ja varmistaa kaikkien osapuolten 
osallistuminen. 
Komissio aikoo toimia seuraavasti: 
=> Järjestää RDS-TMC:n ohjauskomitean uudelleen siten, että siinä ovat edustettuina 
myös yleisradiotoiminnan harjoittajat ja teollisuus. Tarkoituksena on saada kaikki 
osapuolet liittymään aiesopimuksiin. Aiesopimuksissa olisi määriteltävä yhteisiä 
Euroopan laajuisia RDS-TMC-liikennetiedotuspalveluja koskevat vähimmäis­
vaatimukset. 
=> Edistää teollisuuden ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä, jonka tavoitteena on 
neuvoston 11. maaliskuuta 1997 antaman päätöslauselman mukaisesti hankkia 
kielimoduulit niitä kieliä varten, joiden käyttö ei ole kovin laajaa. 
=> Tehdä ehdotus paikannusta koskeviin kansallisiin tietokantoihin sovellettaviksi 
käytännesäännöiksi Euroopan laajuista tieverkkoa varten. 
:=> Edistää yksimielisyyteen pyrkimistä sekä hyödyntämistä Euroopan laajuista 
liikenneverkkoa koskevien hankkeiden yhteydessä. 
=> Tehdä RDS-TMC:n mahdolliset edut ja ominaisuudet tunnetuiksi ja nopeuttaa siten 
tekniikan käyttöönottoa. 
Jäsenvaltioiden olisi 
=> varmistettava, että palvelujen tarjontaan liittyvien eri osapuolten tehtävät ja 
vastuualueet on määritelty selvästi niiden organisaatiorakenteessa 
=> järjestettävä kunkin jäsenvaltion ja sen naapureiden välinen rajat ylittävä 
tiedonvaihto ja kehitettävä sitä. 
D. Rahoitus 
Euroopan laajuista tieverkkoa varten on rakennettava älykäs perusinfrastruktuuri (johon 
kuuluvat seuranta, liikennetiedotuskeskukset ja tiedonvaihto), jotta saataisiin aikaan 
yleiseurooppalaiset palvelut. 
=> Euroopan laajuisia verkkoja käsittelevien komiteoiden on kiinnitettävä erityistä 
huomiota älykkään perusinfrastruktuurin rakentamiseen. Vuosina 1995-1996 ja 
1996-1997 etusija onkin annettu mittaville esittely-ja käyttöönottohankkeille. 
- 12-
=> Jäsenvaltioiden olisi laadittava RDS-TMC:n käyttöönottoa koskevat suunnitelmat 
ja otettava ne huomioon infrastruktuurihankkeissaan. Niiden olisi myös 
perustettava ja ylläpidettävä paikannusta koskevia kansallisia tietokantoja. 
E. Lainsäädäntö 
Lainsäädäntö tarkistetaan myöhemmin (katso kohtaa 3.1 B). 
3.2 Elektroninen maksujen perintä 
Elektroninen maksujen perintä (Electronic Fee Collection, EFC) ei ole ainoastaan 
automaattista tiemaksujen perintää, vaan siihen kuuluvat myös keinot hinnoittelun 
eriyttämiseksi. Eriyttämisellä pyritään vähentämään liikenneruuhkia ja ympäristön 
saastumista ja vaikuttamaan eri liikennemuotojen väliseen tasapainoon14. Jotta käyttäjälle 
voitaisiin tarjota parasta mahdollista palvelua kohtuuhintaan, on varmistettava 
järjestelmien yhteentoimivuus, jonka ansiosta käyttäjä tarvitsisi ainoastaan yhdenlaisen 
laitteen matkustaessaan eri puolilla Eurooppaa. 
Eräät maat ovat jo investoineet huomattavasti EFC-järjestelmiin. Kohdennettujen 
lähiviestintäyhteyksien (Dedicated Short Range Communications, DSRC) esi standardeja 
koskevat ehdotukset, joita kehitetään parhaillaan CENissä, perustuvat kuitenkin toiseen 
eritelmään. Sen vuoksi on tarpeellista kehittää strategia kaikkien EFC-järjestelmien 
yhtenäistämiseksi, jotta järjestelmistä saataisiin yhteentoimivia Euroopan tasolla. 
Viestintäyhteyttä koskevan teknisen standardin vahvistaminen ei ole kuitenkaan ainoa 
ongelma. Muita ratkaistavia ongelmia ovat ajoneuvojen luokitus, maksujen perintä 
monikaistaisilla teillä, käyttäjät, joilta puuttuvat tarpeelliset varusteet, sekä oikeudelliset 
ja institutionaaliset kysymykset. 
A. Tutkimus ja kehittäminen 
EU:n hankkeisiin olisi kuuluttava seuraavat toimet: 
=> DSRC-yhteys vahvistetaan CENin teknisen komitean 278 ehdottaman 
esistandardin mukaisesti tekniikaksi, jota käytetään automaattisessa tiemaksujen 
perinnässä ja muissa tieliikenteen telemaattisissa palveluissa. 
=> Kehitetään strategia, jonka mukaan siirrytään tähänastisista järjestelmistä uusiin 
järjestelmiin. 
=> Yhdenmukaistetaan rahoitukselliset, institutionaaliset ja kaupalliset vaatimukset, 
jotta toiminnan harjoittajien eri järjestelmien välinen yhteentoimivuus voitaisiin 
varmistaa sopimusteitse. 
14 Komission vihreässä kirjassa Kohti oikeudenmukaista ja tehokasta liikenteen hinnoittelua käsitellään kysymystä 
eriytettyjen tiemaksujen käytöstä liikenneruuhkia ja ympäristön saastumista vähentävänä keinona. Komission 
ehdotuksessa direktiivin 93/89/ETY korvaamisesta on puolestaan säännökset verojen ja käyttömaksujen 
aikaisempaa suuremmasta eriyttämisestä. 
13 
=> Täsmennetään liikenteen hinnoitteluun ja tiemaksujen perintään ratkaisevasti 
vaikuttavat tekijät ja mekanismit. 
=> Euroopan unionin olisi tuettava T&K-hankkeita ja monikansallisia kenttäkokeiluja, 
joiden tavoitteena on esittää ja kelpuuttaa teknisiä ratkaisuja monikaistaisia 
ympäristöjä varten (tähän sisältyvät teknisten viestintäratkaisujen luokitus, 
täytäntöönpano ja yhteensovittaminen). Lisäksi unionin olisi tuettava 
yhteentoimivuutta koskevaa strategiaa neuvoston 28. syyskuuta 1995 ja 11. 
maaliskuuta 1997 antamien päätöslauselmien mukaisesti. 
B. Tekninen yhdenmukaistamiin n 
=> Euroopan standardointielimiä pyydetään laatimaan tekniset standardit ja 
eritelmät Euroopan laajuisesti yhteentoimivia EFC-järjestelmiä varten ja 
ottamaan tässä tehtävässään huomioon monikaistaiset ympäristöt sekä 
samaan tekniikkaan perustuvat telemaattiset lisäpalvelut (varaus- ja 
maksujärjestelmät). Tavoitteena on saada työ päätökseen viimeistään vuoteen 
2000 mennessä. 
=> Komissio tutkii asianomaisten viranomaisten kanssa, onko DSRC:tä varten 
käytettävissä ylimääräisiä kaistanleveyksiä tieliikenteen telematiikalle varatulla 
taajuusalueella15. 
C. Käyttöönoton koordinointi 
=> Komissio ja jäsenvaltiot kehittävät strategian EFC-järjestelmien 
yhtenäistämistä varten, jotta saavutettaisiin Euroopan laajuinen 
yhteentoimivuus. Strategiaa kehittäessään ne ottavat huomioon olemassa 
olevat järjestelmät ja Euroopan standardointielinten työn. 
=> Ohjauskomiteaa, joka valmistelee CARD-ME:tä (Concerted Action for Research 
on Demand Management in Europe), on pyydetty nopeuttamaan työtä, jonka 
tavoitteena on sopimusperusteisen ja toiminnallisen yhteentoimivuuden 
aikaansaaminen muun muassa seuraavissa asioissa: 
* ajoneuvojen luokitus (joka perustuu CENissä parhaillaan tehtävään työhön) 
* luotettava j a oikeudenmukainen täytäntöönpano 
* käyttäjät, joilta puuttuvat tarpeelliset varusteet 
* oikeudelliset ja institutionaaliset kysymykset, esimerkiksi tietosuoja, 
yksityisyyden suoja ja vastuuvelvollisuus. 
15 Euroopan posti- ja telehallintojen konferenssi (CEPT), Euroopan radioviestintäkomitean (ERC:n) 
päätös 22.10.92 (DEC/92/02). 
14 
=> Tarvittaessa toteutetaan muita yhtenäisiä toimia, joilla pyritään esimerkiksi 
yhdenmukaiseen tieliikenteen hinnoittelustrategiaan. 
=> Koska suuren yleisön käsitys tilanteesta on erittäin tärkeä, on huolehdittava siitä, 
että EFC-järjestelmien eduista tiedotetaan sekä EU:n että kansallisella tasolla. 
D. Rahoitus 
=> Yhteisö tukee esimerkiksi Euroopan laajuista liikenneverkkoa varten varatuin 
määrärahoin hankkeita, joiden tavoitteena on yhteentoimivien elektronisten 
maksunperintäjärjestelmien käyttöönotto. 
E. Lainsäädäntö 
=> Täytäntöönpanoon liittyvät oikeudelliset seikat vaativat ensisijaisesti asiaa 
koskevien kansallisten säädösten tarkistamista. Lisäksi on tarkasteltava 
Euroopan laajuisen täytäntöönpanon toiminnallista puoltaja tehtävä tarvittaessa 
yhdenmukaistamista koskevia ehdotuksia. Muut kysymykset kuten ajoneuvojen 
luokitus voivat myös vaatia lainsäädäntötoimia. 
Valmistellessaan elektronista maksujen perintää koskevia ehdotuksia komissio ottaa 
huomioon (DSRC-tekniikkaan perustuvasta ekopistejärjestelmästä) annetun komission 
asetuksen (EY) N:o 1524/96 vaatimukset ja siitä saadut kokemukset. 
3.3 Liikennetietojen vaihto ja tiedonhallinta 
Liikennettä koskevien tietojen kerääminen ja vaihto ovat edellytyksinä useimmille 
tieliikenteen telemaattisille palveluille, RDS-TMC mukaan lukien. Tieliikenteen 
telemaattisten palvelujen hyödyntäminen vaatii Euroopassa eri maiden ja alueiden 
välistä läheistä yhteistyötä. Siihen sisältyvät erityisesti liikennetietojen vaihto sekä rajat 
ylittävien liikennetiedotus-ja liikenteenhallintapalvelujen tarjoaminen. 
Todennäköisesti myös yksityinen sektori tarjoaa tärkeitä tieliikenteen telemaattisia 
palveluja kuten reittiopastusta ja liikennetiedotusta liikenneviranomaisten jo tarjoamien 
palvelujen lisäksi. 
Jos Eurooppaa varten luodaan vankat, yhdenmukaistetut periaatteet, joita palvelujen 
tarjoajat voivat noudattaa tarjotessaan rajat ylittäviä palveluja, myötävaikutetaan 
Euroopan laajuisessa tieverkossa käytössä olevien palvelujen yhteentoimivuuteen ja 
niiden sujuvaan käyttöön yli rajojen. Näitä periaatteita voidaan myös käyttää mallina, 
jonka mukaan lisäarvopalvelujen tarjonta laajennetaan muille tieverkon alueille. 
A. Tutkimus ja kehitys 
=> Tiedonvaihtoa koskevia eritelmiä yhdenmukaistetaan ja vahvistetaan parhaillaan 
DATEX-aloitteen ja T&K-hankkeiden yhteydessä. 
15 
B. Tekninen yhdenmukaistaminen 
=> Komissio tukee yhteisten, rajat ylittävää liikennetietojen vaihtoa koskevien 
standardien vahvistamista. Tämä koskee muun muassa tietohakemistoa ja sen 
tapahtumalistaa, sanomamuotoa ja yhteyskäytäntöjä, digitaalisia tiekarttoja sekä 
maantieteellisiä paikannustietoja. 
=> Komissio kehottaa Euroopan standardointielimiä hyväksymään virallisesti yhteiset 
käyttöliittymät liikennetietojen vaihtoa varten multimodaalinen tiedotus mukaan 
lukien. 
=> Komissio myötävaikuttaa siihen, että eri osapuolet kuten liikenneviranomaiset 
ja palvelujen tarjoajat kehittävät yhteiset periaatteet ja tekevät mahdollisesti 
aiesopimukset, jotka koskevat tiedonvaihtostandardien käyttöä Euroopan 
laajuisessa tieverkossa. Samoin kuin RDS-TMC:n tapauksessa tavoitteena on 
nytkin, että aiesopimukset tehdään lokakuuhun 1997 mennessä, jolloin 
Berliinissä pidetään älykkäitä liikennejärjestelmiä käsittelevä 
maailmankongressi. Jos aiesopimuksia ei ole tehty määräajan kuluessa, 
komissio tekee tarvittaessa ehdotukset, joiden tavoitteena on varmistaa, että 
tiedonvaihdossa noudatetaan asianmukaisia teknisiä eritelmiä. 
C. Käyttöönoton koordinointi 
Jotta asianomaisten viranomaisten ja organisaatioiden välinen rajat ylittävä 
liikennetietojen vaihto olisi tehokasta, on otettava huomioon myös muut kuin tekniset 
näkökohdat (jotka liittyvät toimintaan, tiedon muotoon ja sisältöön). Näitä huomioon 
otettavia seikkoja ovat tiedon luotettavuus, keskinäiset velvollisuudet, 
tiedonvaihtokäytäntö, vastuu, kustannukset ja maksut. 
=> Liikennekeskusten ja tiedonvaihdon ohjauskomitea muodostaa yleiskäsityksen 
jäsenvaltioiden tilanteesta ja antaa sen perusteella suositukset seuraavista seikoista: 
* rajat ylittävän tiedonvaihdon rahoitus 
* muiden liikennemuotojen integroiminen 
* yhteentoimivuuteen liittyvät seikat liikennekeskusten välisessä 
tiedonvaihdossa. 
=> Edellä lueteltujen seikkojen lisäksi on olemassa muita kysymyksiä, jotka 
jäsenvaltioiden on ratkaistava voidakseen myötävaikuttaa tieliikenteen 
telemaattisten palvelujen kehittämiseen: 
* Periaatteet, jotka koskevat toisaalta tieliikenteen telemaattisten palvelujen 
tarjoajien mahdollisuutta saada käyttöönsä virallisia liikennetietoja ja toisaalta 
julkisen ja yksityisen sektorin hallussa olevien liikennetietojen vaihtoa. 
* Edellytysten luominen julkisten ja yksityisten osapuolten väliselle yhteistyölle 
ja yleisemmin yksityisen sektorin osallistumiselle tieliikenteen telemaattisten 
palvelujen kehittämiseen. Näitä edellytyksiä ovat yksinkertaistetut 
lupamenettelyt, velvollisuus ottaa huomioon poliittiset toimet, joilla on 
- 16-
yleishyödylliset tavoitteet, sekä yhdenmukainen näkemys 
yleiseurooppalaisista palveluista. 
* Edellytysten luominen sille, että liikennettä voivat valvoa riippumattomat 
liikennepalvelujen tarjoajat (julkinen tai yksityinen sektori tai molemmat 
yhdessä). Näihin edellytyksiin sisältyy mahdollisuus asentaa teiden varsille 
liikenteenvalvontalaitteita ja huoltaa niitä. 
* (Julkisten tai yksityisten) tieliikenteen telemaattisten palvelujen tarjoajien 
oikeus lähettää ja levittää matka- ja liikennetietoja suurelle yleisölle tai 
erityisille käyttäjäryhmille joko ilmaisena tai maksullisena palveluna. 
* Periaatteet niiden tietokantojen yhteenliittämistä varten, joita 
liikenneviranomaisilla on kuljettajista, ajoneuvoista ja liikenteenharjoittajista. 
=> Komissio tutkii kunkin jäsenvaltion voimassa olevat määräykset ja tekee tarvittaessa 
yhdenmukaistamistoimia koskevat ehdotukset vuoden 1998 loppuun mennessä. 
D. Rahoitus 
=> Komissio tutkii, onko mahdollista tukea infrastruktuurin perustamista kansallista ja 
rajat ylittävää liikennetietojen vaihtoa varten kansallisella tai Euroopan tasolla 
toteutettavilla koordinoiduilla hankkeilla, jotka rahoitetaan Euroopan laajuisia 
verkkoja varten varatuin määrärahoin. Lisäksi se tutkii, onko mahdollista käyttää 
yhteisön rahoitusvälineitä, kuten hallintojen välistä telemaattista tiedonvaihtoa 
(Interchange of Data between Administrations, IDA), sellaisten toimien 
rahoitukseen, jotka liittyvät jäsenvaltioiden väliseen, kuljettajia, ajoneuvoja ja 
liikenteenharjoittajia koskevien tietojen vaihtoon. 
E. LainsäftdäntO 
Lainsäädäntö tarkistetaan myöhemmin (katso kohtia 3.3 B ja C). 
3.4 Käyttöliittymä 
Ajoneuvoihin asennetut telemaattiset laitteet vaikuttavat liikenneturvallisuuteen. Laitteet 
voidaan jakaa kahteen pääluokkaan: 1) näytöt, joita kuljettaja voi käyttää apuna 
tehdessään päätöksiä, ja 2) ajamiseen vaikuttavat ajoneuvojen ohjauslaitteet (kuten 
automaattinen nopeuden ja ajoneuvo välin säätö sekä törmäyksenestojärjestelmät). Kahdet 
erilliset osapuolia koskevat käytännesäännöt myötävaikuttaisivat luultavasti siihen, että 
näiden laitteiden turvallisuusedut voitaisiin hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla ja 
että ongelmat voitaisiin välttää. Euroopan liikenneministereiden konferenssi on tukenut 
tätä näkemystä. 
Vaikka turvallisuus onkin asetettava etusijalle, tällä alalla toteutettavilla toimilla ei pidä 
luoda esteitä tai rajoituksia innovatiivisten tuotteiden vapaalle kehittämiselle. 
A. Tutkimus ja kehitys 
Tutkimus- ja kehitystyötä, joka liittyy näyttöjen, ajoneuvon ohjauslaitteiden ja 
matkaviestinten käyttäjille tarkoitettujen multimediasovellusten käyttöliittymiä koskeviin 
kysymyksiin, on jatkettava. 
-17 
B. Tekninen yhdenmukaistaminen 
=> Komissio kutsuu kokoon erityisryhmän, joka saa tehtäväkseen pohtia 
tietolähteiden käyttöliittymiä koskevien käytännesääntöjen laatimista 
Euroopan liikenneministereiden konferenssin periaatejulistuksen pohjalta 
("Uusi tietoliikennetekniikka tieliikenteen alalla", s. 35-42, Euroopan 
liikenneministereiden konferenssi, 1995) sekä niiden soveltamista koskevien 
suositusten määrittelemistä. 
=> Euroopan standardointielimiä pyydetään jatkamaan työtä, jonka kohteena on 
ajoneuvoihin asennettavien järjestelmien ergonomia, ja laajentamaan sitä 
käsittämään myös ajoneuvojen ohjausjärjestelmät. 
=> Komissio tutkii asian kärinältä merkityksellisten osapuolten kanssa, millä keinoin 
voidaan kehittää 
* ajoneuvojen ohjauslaitteiden käyttöliittymiä koskevat käytännesäännöt 
* menetelmät, joilla käyttöliittymät voidaan integroida onnistuneesti, kun 
ajoneuvossa on useampi kuin yksi järjestelmä 
* yhteisesti sovitut menetelmät turvallisuuden arviointia varten. 
C. Käyttöönoton koordinointi 
=> Komissio esittää erityisryhmän ehdotuksen tietolaitteita koskeviksi 
käytännesäännöiksi tieliikenteen telematiikkaa ja liikenneturvallisuutta 
käsitteleville korkean tason ryhmille kuultuaan ensiksi teollisuuden edustajia. 
D. Rahoitus 
Rahoitusta ei ole vielä suunniteltu. 
E. Lainsäädäntö 
=> Jos alkuvaiheen jälkeen todetaan, että osapuolet eivät ole noudattaneet 
tietolaitteiden käyttöliittymiä koskevia käytännesääntöjä, komissio aikoo tehdä 
ehdotuksen, joka koskee moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen 
tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun 
direktiivin 70/156/ETY muuttamisesta 18. kesäkuuta 1992 annetun direktiivin 
(92/53/ETY, EYVL N:o L 225, 10.8.1992) mukauttamista tai CEN- tai ISO-
standardeihin perustuvan täydentävän direktiivin antamista. 
3.5 Järjestelmäarkkitehtuuri 
Tieliikenteen telematiikan kaikkia mahdollisuuksia voidaan hyödyntää vain siinä 
tapauksessa, että käytössä olevat järjestelmät ja sovellukset ovat riittävän yhteentoimivia. 
Meillä on oltava selvä käsitys erilaisten tieliikenteen telemaattisten sovellusten 
ominaisuuksista sekä tieliikenteen telematiikan tarjonnan eri perustekijöiden, 
organisaatioiden ja osapuolten rakenteesta ja niiden välisistä yhteyksistä, ja meidän on 
18 
tuettava niitä sellaisen järjestelmäarkkitehtuurin avulla, joka johtaa yhteentoimivuuteen 
pitkällä aikavälillä, ja annettava etusija standardoinnille. Järjestelmäarkkitehtuurin on 
oltava avoin ja sallittava monenlaisen tekniikan ja suunnittelun käyttö. Käytön on 
kuitenkin noudatettava yleisiä periaatteita, joilla pyritään 
• hyödyntämään täysimittaisesti ne edut, joita tieliikenteen telemaattisten 
järjestelmien integroiminen tuottaa 
• tukemaan monentyyppisiä kaupallisia tieliikenteen telematiikan 
lisäarvopalveluja 
• ottamaan huomioon suuri joukko institutionaalisia vaatimuksia 
• mahdollistamaan asteittainen integroiminen, jossa hyödynnetään 
täysimittaisesti olemassa olevia järjestelmiä. 
Komissio on tehnyt tutkimuksen Yhdysvaltojen älykkäiden liikennejärjestelmien (USA 
Intelligent Transport Systems) arkkitehtuurista, ja sen ensimmäiset tulokset osoittavat, 
ettei ole tarkoituksenmukaista omaksua amerikkalaista järjestelmäarkkitehtuuria 
sellaisenaan. Tieliikenteen telematiikan on vastattava Euroopassa monia tarpeita ja 
vaatimuksia, joihin ei ole kiinnitetty riittävästi huomiota Yhdysvalloissa. Niitä ovat 
esimerkiksi joukkoliikenne ja integroitu maksaminen. 
A. Tutkimus ja kehittäminen 
=> Euroopan komissio saattaa päätökseen niiden tulosten tarkastelun, jotka on saatu 
Euroopassa ja Yhdysvalloissa tehdyistä, tieliikenteen telematiikan 
järjestelmäarkkitehtuuria koskevista tutkimuksista. Se käyttää tukenaan myös 
kolmanteen ja neljänteen puiteohjelmaan sekä TELTEN216-hankkeeseen liittyvän 
tutkimustyön tuloksia. Työtä olisi jatkettava, jotta tähänastiset tulokset voitaisiin 
integroida yleiseen arkkitehtuuriin ja jotta niitä aloja voitaisiin kehittää edelleen, 
jotka asetettiin työn ensimmäisessä vaiheessa etusijalle. 
B. Tekninen yhdenmukaistaminen 
=> CENillä on todennäköisesti keskeinen merkitys yhdenmukaistamisessa. Komissio 
neuvottelee CENin kanssa sen tehtävän yksityiskohdista, muun muassa siihen 
osallistuvien komiteoiden työsuunnitelmien tarkistuksesta, ja ottaa neuvotteluissa 
huomioon järjestelmäarkkitehtuureja koskevan tutkimuksen ja kehityksen sekä 
muut kansainväliset tulokset. 
C. Käyttöönoton koordinointi 
=> Komissio kuulee eri osapuolia (kuten kansallisia, alueellisia ja paikallisia 
viranomaisia, standardointielimiä, ajoneuvojen valmistajia, elektroniikka-
16 TELTEN2 - Telematics Implementation on the Trans-European Road Network (telematiikan 
käyttöönotto Euroopan laajuisessa tieverkossa). 
19-
teollisuutta, teletoiminnan harjoittajia sekä tieliikenteen telemaattisten 
palvelujen tarjoajia ja harjoittajia) voidakseen kehittää sellaisen 
eurooppalaista järjestelmäarkkitehtuuria koskevan lähestymistavan, joka luo 
edellytykset yhteentoimivuudelle mutta ei estä innovaatiota. 
D. Rahoitus 
=> Rahoitusta tarkastellaan sopivana ajankohtana. 
E. Lainsäädäntö 
Lainsäädäntötoimet eivät kuulu tämänhetkisiin suunnitelmiin. 
4. MUUT EU:N OHJELMAAN KUULUVAT SOVELLUKSET 
Toimet, jotka toteutetaan edellä kuvatuilla viidellä ensisijaisella alalla, kuuluvat 
tieliikenteen telematiikan hyödyntämisen ensimmäiseen vaiheeseen Euroopassa. EU:n 
toimintasuunnitelman on kuitenkin mentävä tätä pitemmälle. Muita ensisijaisia 
sovelluksia käsitellään tässä luvussa. Nämä ehdotukset ovat vastaus neuvoston 
päätöslauselmaan17, jossa se kehottaa komissiota "määrittelemään muut ensisijaisesti 
kehitettävät sovellukset". Valinnassa on otettu huomioon jäsenvaltioiden ja 
ammattijärjestöjen panos sekä T&K-työn tulokset ja kansainvälinen kokemus. 
Jäljempänä kuvatuista tieliikenteen telemaattisista sovelluksista on laadittu alustava 
luettelo, joka tarkistetaan ja ajantasaistetaan sen jälkeen, kun on saatu selkeämpi käsitys 
siitä, mitkä sovellukset olisi ensisijaistettava Euroopan tasolla. Tässä vaiheessa muut 
ensisijaiset sovellukset ovat seuraavat: 
* Matkaa edeltävä ja matkan aikainen tiedotus ja opastus 
* Kaupunkien välisen ja kaupunkiliikenteen hallinta, operointi ja ohjaus 
* Muut kaupunkiliikenteen telemaattiset palvelut 
* Joukkoliikenne 
* Kehittyneet ajoneuvon turvallisuus- ja ohjausjärjestelmät 
* Hyötyajoneuvoja koskevat toiminnot (logistiikkaketjut) 
17 Neuvoston päätöslauselma telematiikan käyttöönotosta maantieliikenteessä (EYVL N:o C 264, 
11.10.1995, s. 1). 
20 
Tässä esitetty alustava luettelo vaatimuksista ja toimista perustuu valmistavaan 
analyysiin, jonka komissio on tehnyt toimien tarpeellisuudesta ja erityisluonteesta. Tätä 
analysointia jatketaan, jotta voitaisiin määritellä ensisijaiset kohteet ja valmistella 
muita erityisiä ehdotuksia. Korkean tason ryhmää ja teollisuuden foorumia pyydetään 
osallistumaan lopullisten päätösten tekoon. 
Kukin jäljempänä esitetty sovellus vaatii T&K-työtä. Komissio on yksilöinyt 
viidettä puiteohjelmaa koskevassa ehdotuksessaan yleiset tutkimus- ja 
kehitystarpeet. Tarpeellisia T&K-toimia selvitetään seikkaperäisesti erityisohjelmia 
koskevissa komission ehdotuksissa. On todennäköistä, että T&K-työtä jatketaan 
myös jäsenvaltioiden aloitteesta. 
4.1 Matkaa edeltävä ja matkan aikainen tiedotus ja opastus 
Yksi EU:n tärkeimmistä tavoitteista on edistää intermodaaliliikennettä18. Matkaa 
edeltävän tiedotuksen ja matkan suunnitteluun avulla voidaan valita paras mahdollinen 
liikennemuoto. On mahdollista, että intermodaaliliikennettä koskevat ja matkan 
suunnitteluun tarkoitetut ajantasaiset tiedotusjärjestelmät yleistyvät koko EU:ssa ja että 
niitä aletaan käyttää matkatoimistoissa, liikennekeskuksissa ja navigointijärjestelmissä. 
Tarvitaan kuitenkin toimia, joilla varmistetaan, että sanomat ja yhteyskäytännöt ovat 
yhteentoimivia ja jatkuvia eri liikennemuotojen ja maiden välillä ja että käyttö on 
mahdollista kaikkialla Euroopassa. Matkustajat ja kaupallisten palvelujen tarjoajat (kuten 
huolintaliikkeet) voivat sen jälkeen tehdä puolueettomin perustein oman valintansa 
kaikista reitin varrella tarjolla olevista liikennemuodoista. Tällaisella järjestelmällä olisi 
myönteinen vaikutus liikenneturvallisuuteen, ympäristöön (lyhyin matka, 
liikennemuodon vaihto) ja paikallisiin liikenneruuhkiin. Paikalliset viranomaiset ovat 
myös kiinnostuneita matkaa edeltävästä ja matkan aikaisesta tiedotuksesta ja 
opastuksesta, koska ne tarjoavat keinot, joilla voidaan muuttaa ihmisten käyttäytymistä ja 
vaikuttaa valintaan, jonka he tekevät eri liikennemuotojen välillä. Näillä keinoilla on 
esimerkiksi mahdollista saada ilman laatu määrätyn tasoiseksi. 
Matkatiedotuspalveluilla on lisäksi mahdollista luoda laajat markkinat kaupallisia 
tuotteita (kuten kannettavia tietolaitteita) ja matkan aikaisia tiedotuspalveluja (kuten 
navigointia ja reittiopastusta) varten. Euroopan edun kannalta on erittäin tärkeää luoda 
edellytykset yksityisen sektorin investoinneille. 
Tekninen yhdenmukaistaminen 
• Informaatiorakenteen ja käyttöliittymien standardointi, ennen kaikkea 
yhdenmukaistetut paikannusj ärj estelmät. 
Käyttöönoton koordinointi 
• Komissio laatii osapuolten kanssa suositukset, jotka koskevat omistajien ja 
palvelujen tarjoajien välistä informaation ostamista ja myymistä ja joihin 
18 Suuntaviivat Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi (EYVL N:o L 228, 9.9.1996) ja vihreä 
kirja kansalaisten verkosta (KOM(95) 601). 
21 
sisältyvät laadunvalvontamenetelmiä koskevat käytännesäännöt. Lisäksi niissä 
käsitellään liikenteen hallintaan ja liikenneturvallisuuteen kohdistuvia 
vaikutuksia. 
Tuetaan julkisten ja yksityisten osapuolten välistä kumppanuutta, jonka 
tavoitteena on kehittää (matka- ja liikennetiedotus-) palveluja Euroopan tasolla 
sekä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. 
Rahoitus 
• Tutkitaan intermodaaliliikentecssä käytettävän, matkan suunnitteluun tarkoitetun 
yleiseurooppalaisen sovelluksen kannattavuutta. 
• Tutkitaan mahdollisuuksia rahoittaa innovatiivisesti sellaisia organisaatioita, 
jotka tarjoavat intermodaaliliikenteen tiedotuspalveluja jäsenvaltiossa tai koko 
Euroopassa. 
• Tutkitaan mahdollisuutta tukea alkuvaiheen rahoitusta Euroopan laajuisa 
verkkoja varten varatuin määrärahoin. 
Lainsäädäntö 
• Analysoidaan voimassa olevat yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa koskevat 
säädökset ja ryhdytään tarvittaessa lisätoimiin. 
• Jäsenvaltioiden olisi julkaistava säännöt, joissa määritellään informaation ja 
lisäarvopalvelujen tarjoajien vastuut, velvollisuudet ja oikeudet. 
4.2 Kaupunkien välisen ja kaupunkiliikenteen hallinta, operointi ja ohjaus 
Kaupunkien välisen ja kaupunkiliikenteen hallinnassa, operoinnissa ja ohjauksessa on 
käytetty tieliikenteen telematiikkaa jo useita vuosia. Liikenteen telemaattiset sovellukset 
tarjoavat kehittyneitä ratkaisuja, joilla tasoitetaan liikennevirtoja, parannetaan 
liikenneturvallisuutta ja lisätään mukavuutta. Tuleva kehitys johtaa palvelujen yhä 
laajempaan yhdistämiseen. Komission tavoitteet on määritelty Euroopan laajuista 
liikenneverkkoa koskevissa suuntaviivoissa ja kansalaisten verkkoa koskevassa vihreässä 
kirjassa. Päämäärinä ovat laadultaan vertailukelpoiset palvelut sekä 
liikenteenhallmta- ja liikennetiedotuspalvelujen jatkuvuus. 
4.2.1 Kaupunkien välisen liikenteen hallinta, operointi ja ohjaus 
Tavoitteena on tukea mahdollisuuksien mukaan yleiseurooppalaista suuntautumista, 
jolla pyritään esimerkiksi varmistamaan liikenteenhallinta- ja tiedotuspalvelujen 
vähimmäislaatu, jatkuvuus ja koordinointi Euroopan laajuisessa tieverkossa. 
Tekninen yhdenmukaistaminen 
• Komissio tutkii, mikä on paras keino luoda muuttuvissa opasteissa käytettäviä 
kuvamerkkejä koskeva yleinen käytäntö ja tukea samalla niiden kuvamerkkejä 
koskevien käytännesääntöjen käyttöä, jotka on jo kehitetty EY:n puiteohjelmien 
-22-
yhteydessä. Lisäksi se tarkastelee, mitä muutoksia on tarpeellista tehdä 
liikennemerkkejä koskevaan, vuonna 1968 tehtyyn Wienin yleissopimukseen, 
sellaisena kuin se on muutettuna. 
Käyttöönoton koordinointi 
• Kehitetään Euroopan laajuisia väylästön ja tieverkon hallintaa koskevia 
lisähankkeita (laaja reitin muuttaminen, tapahtumaaedotus, sääolojen ja 
ympäristön mukainen liikenteen hallinta sekä verkon ohjaus). 
Hyödynnetään automaattista häiriöiden havaitsemista ja ramppiliikenteen 
ohjausta kansallisella ja alueellisella tasolla. 
Yhdenmukaistetaan matkustajien ja ennen kaikkea kuljettajien mahdollisuudet 
saada apua eri jäsenvaltioissa (kieliongelmien ratkaiseminen). Jäsenvaltioiden 
olisi erityisesti otettava käyttöön yhteinen hätänumero (112) kiinteissä 
infrastruktuureissa ja matkaviestinverkossa, kuten neuvoston päätöksessä 
91/396/ETY19 vaaditaan. 
• Kehitetään innovatiivisia menetelmiä, joilla rahoitetaan kehittyneiden 
telemaattisten järjestelmien käyttöönottoa ja toimintaa ja luodaan julkisten ja 
yksityisten osapuolten välisen kumppanuuden rahoituksellinen perusta. 
• Jäsenvaltioita kehotetaan tekemään Euroopan laajuisiin verkkoihin liittyviä 
hanke-ehdotuksia, mutta käyttämään tarvittaessa myös muita EY:n 
rahoitusvälineitä (kuten koheesiorahastoa ja aluekehitysrahastoa). 
Lainsäädäntö 
• Lainsäädäntöä tutkitaan, jotta löydettäisiin sopivat mallit liikenteen hallintaan 
liittyvien toimien täytäntöönpanoa varten. 
4.2.2 Kaupunkiliikenteen hallinta, operointi ja ohjaus 
Tavoitteena on kehittää avoin eurooppalainen järjestelmäarkkitehtuuri 
kaupunkiliikenteen telemaattisia sovelluksia varten (katso myös kohtaa 3.5) ja laatia 
suositukset, joiden nojalla kaupungit voivat suunnitella ja hankkia järjestelmiä ja 
palveluja. 
Tekninen yhdenmukaistaminen 
• Määritellään tarpeelliset käyttöliittymät kaupunkiliikenteen tiedotus- ja 
ohjausjärjestelmien integroimista varten, linja-autojen etuoikeudet, muut 
kysynnän hallintaan liittyvät toimet ja ilmanlaadun valvontajärjestelmät. 
19 Yhtenäisen Euroopan hätänumeron käyttöön ottamisesta 29. heinäkuuta 1991 tehty neuvoston 
päätös 91/396/ETY. 
23-
Tavoitteena on kehittää parhaat mahdolliset ja integroidut kaupunkiliikenteen 
hallintajärjestelmät. 
• Laaditaan eritelmät kaupunkiliikenteen, kaupunkien välisen liikenteen ja 
alueliikenteen hallinta- ja ohjauskeskusten yhteenliittämistä varten, jolla 
pyritään sujuvoittamaan liikennettä kaupunkien keskustoissa (tiedonvaihtoa 
koskevat käytännesäännöt). 
• Tuetaan yhteentoimivien pääsynsäätelyjärjestelmien kehittämistä kaupunkien 
keskustoja koskevaa kysynnän hallintaa varten. 
Käyttöönoton koordinointi 
Vaihdetaan parhaita menetelmiä, jotka ovat käytössä seuraavilla aloilla: 
• dynaaminen liikennevalo-ohjaus 
• telemaattiset järjestelmät, jotka on tarkoitettu vaaralle alttiiden tienkäyttäjien 
suojeluun (esimerkiksi jalankulkijoiden havaitsemiseen liikennevalolaitteiden 
läheisyydessä) 
• parannettujen tietojenkeräys- ja tietojenkäsittelylaitteiden hyödyntäminen, jotta 
voidaan valvoa kaikkia "tärkeitä" teitä 
• tieverkon ajantasainen seuranta "matka- ja liikennetiedotuskeskuksessa". 
Rahoitus 
• Tämän alan rahoitusta tuetaan Euroopan laajuisia verkkoja koskevien 
hankkeiden rahoituksella (esimerkiksi kaupunkiliikenteen ohjauksen ja 
ilmanlaadun valvonnan kytkemistä toisiinsa). 
4.3 Muut kaupunkiliikenteen telemaattiset palvelut 
Elektronisten maksu- ja varausjärjestelmien alalla on esitelty useita tehokkaita 
tieliikenteen telemaattisia sovelluksia, jotka ovat valmiita hyödynnettäviksi. Monet näistä 
sovelluksista valtaavat nyt alaa paikallisella ja alueellisella tasolla, mutta ennen kuin niitä 
varten voidaan luoda laajat Euroopan markkinat, jäsenvaltioiden on päästävä 
yksimielisyyteen monista eri seikoista. 
Tekninen yhdenmukaistaminen 
• Sovitaan strategioista, joiden tavoitteena on joukkoliikennettä ja pysäköintiä 
varten kehitettyjen maksujärjestelmien tekninen yhteensopivuus ja 
yhteentoimivuus eri puolilla Eurooppaa. 
• Kehitetään sellaisia yhteisiä tietoliikennejärjestelmien perustoja kuin GSM ja 
Internet, joiden välityksellä tiedotuksesta ja muista palveluista voidaan maksaa 
ennakolta (esimerkiksi joukkoliikennetiedotus ja -maksut, pysäköintitiedotus ja 
-maksut, hotellitiedot ja -varaukset). 
24-
Käyttöönoton koordinointi 
• Toteutetaan toimia, joilla torjutaan petokset ja maksujen laiminlyönti. Näihin 
toimiin kuuluvat erityisesti jäsenvaltioiden välisten sopimusten tekeminen. 
4.4 Joukkoliikenne 
Joukkoliikenteen harjoittajat tarvitsevat kannattavia tieliikenteen telemaattisia 
sovelluksia koskevia eritelmiä. Tämä koskee maksunperintä-, ajoneuvonpaikannus-
sekä toimintatukijärjestelmiä, jotka käsittävät linja-autojen etuoikeudet, niiden 
turvallisuuden, aikataulut ja huollon sekä ajantasaiset matkustajille tarkoitetut 
tiedotuspalvelut (kuten yleiset päätteet ja elektroniset matkaoppaat). 
Tekninen yhdenmukaistaminen 
• 
• Edistetään joukkoliikenteen telemaattisia osia varten suunnitellun yhteisen 
tietomallin käyttöä. Tuetaan standardoinnista vastaavien CENin työryhmien 
työtä. 
Varmistetaan tietokantojen käytettävyys ja niihin pääsy (matkan suunnittelun 
mahdollistamiseksi). 
• Tuetaan tiedotuspäätteiden käyttöliittymien yhdenmukaistamista. 
Käyttöönoton koordinointi 
• Tuetaan kansallisten ja alueellisten matkan suunnittelua koskevien tietokantojen 
yhteenliittämistä elektronisten välineiden avulla (esimerkiksi Internet- tai GSM-
yhteys kannettavia päätteitä käyttäen). 
• Tuetaan matkailijoille tarkoitettujen tiedotuspalvelujen integroimista muihin 
lisäarvopalveluihin (esimerkiksi varaukset ja matkailutiedotus). 
Rahoitus 
• Tällä alalla voidaan todennäköisesti hyödyntää Euroopan laajuisia verkkoja 
koskevia hankkeita. 
4.5 Kehittyneet ajoneuvon turvallisuus- ja ohjausjärjestelmät 
Kehittyneisiin ajoneuvon turvallisuus- ja ohjausjärjestelmiin kuuluu monia erilaisia 
järjestelmiä, joilla pyritään parantamaan turvallisuutta ja ajomukavuutta unionin 
yhteisen liikennepolitiikan ja teollisuuspolitiikan mukaisesti. Ne ovat kuljettajan 
tukena ajon aikana, auttavat välttämään mahdollisesti vaarallisia ajotilanteita, ovat apuna 
hätätilanteissa ja vaikeissa ajo-olosuhteissa (esimerkiksi silloin, kun näkyvyys on heikko) 
ja vähentävät ylipäätään kuljettajan rasituksia. Esimerkkejä ensimmäisen sukupolven 
järjestelmistä ovat järjestelmät, jotka on tarkoitettu älykkääseen nopeuden ja 
ajoneuvovälin säätöön, ajokaistalla pitämiseen, törmäyksen estoon, näkyvyyden 
parantamiseen, dynaamiseen nopeudensäätöön, kuljettajan ajokunnon seurantaan, 
ajoneuvon ohjaukseen hätätilanteissa sekä varkauksien estoon. Kehitteillä olevissa 
25 
järjcstclmissU on lisäksi automaattisia ajoncuvotoimintoja, jotka liittyvät automatisoituun 
tieliikenteeseen, kuten automaattinen nopeuden ja ajoneuvovälin säätö, pysähtelevän 
liikenteen automatiikka, itsenäinen poikittaisohjaus, "elektroninen hinauspuomi" ja 
ketjuuntuminen, ja ne parantavat myös infrastruktuurin käyttöä. Jotkut näistä 
järjestelmistä tuodaan markkinoille seuraavien 3-5 vuoden aikana. 
Tekninen yhdenmukaistaminen 
• GPS- ja GSM-järjestelmien käyttöön perustuvat palvelut kuljettajan 
avustamiseksi hätätilanteissa (automaattinen hätäsignaalin lähettäminen 
tarkkoine paikannustietoineen). 
• Ajoneuvojen varashälyttimet on standardoitava, jotta niitä voidaan käyttää koko 
Euroopassa. 
• Ajoneuvojen sisäisten valvontajärjestelmien standardointi, jotta apua voidaan 
antaa teillä nopeasti ja tehokkaasti. 
Lainsäädäntö 
Komission aikomuksena on laatia asian kannalta merkityksellisten osapuolten kanssa 
yleiseurooppalaiset säännöt, jotka helpottavat näiden järjestelmien hyödyntämistä. Niihin 
kuuluvat muun muassa seuraavat toimet: 
• Periaatteiden tai ohjeiden laatiminen kokeellista arviointia varten. Tähän 
sisältyvät muun muassa turvavaatimukset, säädettävyyden arviointia koskevat 
testausstrategiat ja -menetelmät sekä vaatimukset, jotka koskevat testausta 
tieverkon todellisissa olosuhteissa. 
• Valmistajille tarkoitetut suositukset sekä käytännesäännöt tai standardit ja 
tuotevarmennus- ja tyyppihyväksyntämenetelmät sekä niiden vastavuoroinen 
tunnustaminen koko Euroopassa. 
• Kuluttajansuojelu, johon liittyy mahdollisuus rajata kuljettajan, ajoneuvon 
omistajan, järjestelmän tarjoajan ja valmistajan vastuut. 
4.6 Hyötyajoneuvoja koskevat toiminnot (logistiikkaketjut) 
Toimiin kuuluvat elektroninen tavaroiden seuranta (erityisen tärkeää vaarallisten 
aineiden kuljetuksessa) sekä yhdistetty kuljetus esimerkiksi maanteitse ja rautateitse. 
Lisäämällä elektronisten asiakirjojen ja tallentamismenetelmien (etenkin elektronisten 
ajopiirtureiden, mikrosuorittimen sisältävien ajokorttien ja rajaliikennettä sujuvoittavien 
järjestelmien) käyttöä edistetään liikennepoliittisia tavoitteita kuten turvallisuutta ja 
tehokkuutta. 
Tekninen yhdenmukaistaminen 
• Kehitetään keinot, joilla tavarakuljetusten hallintajärjestelmät voidaan integroida 
siten, että kuljetusyritysten sisäiset telemaattiset sovellukset voidaan liittää 
yhteen kansallisten ja alueellisten viranomaisten järjestelmien kanssa. Tällä 
-26-
tavoin voidaan automatisoida vaarallisten aineiden ilmoittaminen ja 
raj anylityspalvelut. 
• Tuetaan Euroopan standardointielinten työtä, jonka kohteena on avoin 
tavarakuljetusten ja kuljetuskaluston hallinnan arkkitehtuuri. 
Käyttöönoton koordinointi 
• Kehitetään telemaattinen verkko, joka mahdollistaa avunannon vaarallisten 
aineiden kuljetukseen liittyvissä onnettomuuksissa EU:ssa noudatettavien 
KEMLER20-käytännesääntöjen tai (Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevana 
poikkeuksena) HAZCHEM21-käytännesääntöjen mukaisesti. 
Rahoitus 
Suunnitellaan sopivaa rahoitusta yhdistettyä kuljetusta ja erityisesti seurantaa 
varten. 
5. PÄÄTELMÄT 
Tieliikenteen telematiikan hyödyntäminen voi parantaa Euroopassa teiden turvallisuutta, 
tehostaa niiden käyttöä ja vähentää samalla tieliikenteen haitallisia ympäristövaikutuksia. 
Lisäksi sillä taataan Euroopan teollisuuden kilpailukyky maailmanmarkkinoilla. Nämä 
vaikutukset hyödyttävät Euroopan kansalaisia ja kuluttajia. 
Tässä tiedonannossa määritellään strategia, periaatteet ja alustavat toimet tieliikenteen 
telematiikan hyödyntämiseksi Euroopassa. Tiedonannossa rajataan viisi ensisijaista alaa, 
jotka ovat RDS-TMC-pohjaiset tiedotuspalvelut, elektroninen maksujen perintä, 
liikennetietojen vaihto ja tiedonhallinta, käyttöliittymä ja järjestelmäarkkitehtuuri. 
Kullakin alalla on toteutettava kiireellisiä toimia: 
- Osapuolten olisi tehtävä aiesopimukset ja määriteltävä niillä periaatteet, jotka 
koskevat RDS-TMC:n hyödyntämistä ja tiedonvaihtoa Euroopan laajuisessa 
tieverkossa. Jos aiesopimuksia ei ole tehty lokakuuhun 1997 mennessä, komission 
aikomuksena on tehdä ehdotukset ennen vuoden 1997 loppua. 
- Euroopan standardointielimiä pyydetään laatimaan standardit Euroopan 
laajuisesti yhteentoimivia elektronisia maksunperintäjärjestelmiä varten. 
Komissio ja jäsenvaltiot kehittävät strategian järjestelmien yhtenäistämiseksi, 
jotta saavutettaisiin Euroopan laajuinen yhteentoimivuus. Strategiaa kehittäessään 
ne ottavat huomioon olemassa olevat järjestelmät ja Euroopan 
standardointielinten työn. 
20 Direktiivi 94/55/EY. 
21 HAZCHEM = HAZardous and CHEMical Goods. 
-27-
- Komissio kutsuu kokoon erityisryhmän, jonka tehtävä on auttaa sitä laatimaan 
ajoneuvoissa olevien tietolähteiden käyttöliittymiä koskevat käytännesäännöt. 
- Euroopan standardointielimiä pyydetään tarkistamaan työsuunnitelmansa. 
Komissio kehittää yhdessä asian kannalta merkityksellisten osapuolten kanssa 
eurooppalaisen järjestelmäarkkitehtuurin tieliikenteen telematiikkaa varten. 
Muita ensisijaisia sovelluksia ovat matkaa edeltävä ja matkan aikainen tiedotus ja 
opastus, kaupunkien välisen ja kaupunkiliikenteen hallinta, operointi ja ohjaus, muut 
kaupunkiliikenteen telemaattiset palvelut, joukkoliikenne, kehittyneet ajoneuvon 
turvallisuus- ja ohjausjärjestelmät seka hyötyajoneuvoja koskevat toiminnot. Näiden 
muiden ensisijaisten sovellusten analysointia tehostetaan yhteistyössä korkean tason 
ryhmän ja teollisuuden foorumin kanssa, jotta voitaisiin määritellä erityistoimien 
tarpeellisuus ja luonne, niiden ensisijaiset kohteet sekä mahdolliset lisätoimet. 
Erityistä huomiota kiinnitetään siihen, että telematiikkaa koskevat suunnitelmat 
sisällytetään liikenteen kokonaisstrategiaan eri politiikkoja (liikennettä, ympäristöä jne.) 
koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi. 
Kuten tässä tiedonannossa mainitaan, komissio tekee ajanjaksona 1997-1999 
seikkaperäiset ehdotukset, joilla se pyrkii myötävaikuttamaan tieliikenteen telematiikan 
nopeaan hyödyntämiseen. Lisäksi se valvoo toimeenpanon edistymistä ja antaa 
vuosittaiset kertomukset. Tämän ohella se jatkaa nykyisen toimenpideluettelon 
kehittämistä ja tekee uusia ehdotuksia, jotka koskevat tutkimusta ja kehitystä, teknistä 
yhdenmukaistamista, käyttöönoton koordinointia, rahoitusta ja lainsäädäntöä. Nämä 
toimet johtavat meidät ensi vuosituhannelle. 
Ottaen huomioon tieliikenteen telematiikasta vuosina 1994, 1995 ja 199722 annetut 
neuvoston päätöslauselmat komissio pyytää neuvostoa ja Euroopan parlamenttia 
hyväksymään tämän tiedonannon perustaksi, jolle tieliikenteen telematiikan 
hyödyntäminen rakennetaan £U:ssa. 
22 EYVL N:o C 309, 1994, s. 1; EYVL N:o C 264, 1995, s. 1; EP (95) 212.659/lopullinen; talous- ja 
sosiaalikomitea 1160/95 ja neuvoston päätöslauselma, 11.3.1997, N:o 6321/97 trans 33. 
28-
Taulukko 2: Tieliikenteen telematiikkaan soveltuvat yhteisön määräykset 
EY:n perustamissopimuksen nojalla yhteisö voi tehdä seuraavaa: 
Tutkimus ja kehitys 
> Tukea tutkimus-, kehitys- ja esittelytoimia laatimalla monivuotisen puiteohjelman. Nykyinen neljäs 
puiteohjelma käsittää TTK-toimet, joiden tavoitteena on kehittää tieliikenteen telemaattisia välineitä ja 
palveluja. Nämä toimet on mainittu myös komission ehdotuksessa viidenneksi puiteohjelmaksi (1998— 
2002). 
• EY:n perustamissopimuksen XV osastoa "Tutkimus ja teknologinen kehittäminen" (130 f, h ja i artikla) 
voidaan soveltaa. 
Tekninen yhdenmukaistaminen 
> Toteuttaa kaikki tarpeellisiksi katsotut toimet, joiden tavoitteena on varmistaa telemaattisten 
sovellusten rajat ylittävä yhteentoimivuus ja edistää sisämarkkinoiden toimintaa. Tähän sisältyy 
Euroopan standardointielinten (CENin, CENELECin ja ETSIn) työn tukeminen, jota voidaan 
tarvittaessa täydentää yhteisön lainsäädännöllä ja aiesopimuksilla. 
• EY:n perustamissopimuksen V osastoa "Kilpailua, verotusta ja lainsäädännön lähentämistä koskevat 
yhteiset säännöt" (100 a artikla) ja XII osastoa "Euroopan laajuiset verkot" (129c artikla) voidaan 
soveltaa. 
Koordinointi 
> Yhtenäistää ja koordinoida kansallisia politiikkoja. Lisäksi voidaan tehdä yhteistyötä kolmansien 
maiden kanssa. 
• EY:n perustamissopimuksen XII osastoa "Euroopan laajuiset verkot" (129 c artiklan 2 kohta) voidaan 
soveltaa. 
Rahoitustuki 
> Tukea Euroopan laajuista liikenne- ja televerkkoa varten varatuin määrärahoin yleistä etua koskevia 
hankkeita", jotka on määritelty Euroopan laajuisia verkkoja koskevissa suuntaviivoissa. Yhteisö voi 
myös osallistua rakennepoliittisia välineitä käyttämällä (koheesiorahaston ja aluepolitiikkaan varatuin 
varoin) sellaisten erityishankkeiden rahoitukseen, jotka toteutetaan jäsenvaltioissa liikenteen ja 
televiestinnän alalla ja jotka vaikuttavat alueellisten tavoitteiden saavuttamiseen. 
• EY:n perustamissopimuksen XII osastoa "Euroopan laajuiset verkot" (129c artikla) ja XIV osastoa 
"Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus" (130a-e artikla) voidaan soveltaa. 
Lainsäädäntö 
> Antaa säädöksiä, jotka mahdollistavat tieliikenteen telematiikan hyödyntämisen ja edistävät siten 
sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa. 
> Antaa säädöksiä, joilla luodaan tieliikenteen telematiikan palvelujen, verkkojen ja laitteiden 
sisämarkkinat. 
• EY:n perustamissopimuksen III osastoa "Henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus" (59-
66 artikla) ja V osastoa "Kilpailua, verotusta ja lainsäädännön lähentämistä koskevat yhteiset säännöt" 
(100 a artikla) voidaan soveltaa. 
23 Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä 
18.9.1995 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2236/95 (EYVL N:o L 228, 23.9.1995, s. 1). 
-29-
> Antaa säädöksiä, joilla luodaan Euroopan laajuisia verkkoja koskevat suuntaviivat telemaattisten 
järjestelmien käytön edistämiseksi eri liikennemuodoissa^. 
• EY:n perustamissopimuksen XII osastoa "Euroopan laajuiset verkot" (129 c artikla) voidaan soveltaa. 
> Sisällyttää tietoyhteiskunnan kehittämistä koskeviin säädöksiin toimet, joilla kehitetään liikenteen 
telemaattisia sovelluksia ja palveluja. 
• EY.n perustamissopimuksen III osastoa "Henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus" (59 
artikla) voidaan soveltaa. 
> Antaa säädöksiä, joilla parannetaan liikenneturvallisuutta. 
• EY:n perustamissopimuksen IV osastoa "Liikenne" (75 c artikla) voidaan soveltaa. 
24 Päätös N:o 1692/96/EY, 23.7.1996. 
30 
I.';.'; 1 I IDM M'.' : 
KOM(97) 223 lopullinen 
/\.k3 1Ä J\JL JVJ XTL A 
FI 15 07 
Luettelonumero : CB-CO-97-213-FI-C 
ISBN 92-78-19692-4 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
l\ '