Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS tietojenvaihtoa, avunantoa ja koulutusta koskevan toimintaohjelman perustamisesta euron suojaamiseksi rahanväärennykseltä (Perikles 2020 -ohjelma) /* KOM/2011/0913 lopullinen - 2011/0449 (COD) */





PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA Perikles-ohjelma on henkilö- ja tietojenvaihtoa, avunantoa ja koulutusta koskeva toimintaohjelma, jolla pyritään suojaamaan euroa rahanväärennykseltä. Ohjelma perustettiin 17. joulukuuta 2001 neuvoston päätöksellä 2001/923/EY. Sen vaikutuksia laajennettiin 17. joulukuuta 2001 annetulla neuvoston päätöksellä 2001/924/EY jäsenvaltioihin, jotka eivät olleet ottaneet euroa yhtenäisvaluutaksi. Ohjelman voimassaoloa on jatkettu 31. joulukuuta 2013 saakka perussäädöksiin tehdyillä myöhemmillä muutoksilla (neuvoston päätökset 2006/75/EY, 2006/76/EY, 2006/849/EY ja 2006/850/EY). Perussopimuksessa käsitellään euron suojaamiseen liittyviä näkökohtia määräämällä toimenpiteistä, jotka ovat tarpeen euron käytössä yhteisenä rahana (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 133 artikla). Koska Perikles-ohjelman oikeusperustan voimassaolo päättyy vuoden 2013 lopussa, sen korvaavalla säädöksellä olisi varmistettava, että unioni tukee jatkossakin komission ja jäsenvaltioiden toimia, joilla kehitetään henkilö- ja tietojenvaihtoa, tutkimusten tekemistä ja koulutuksen tai teknisen ja tieteellisen avun tarjoamista pyrittäessä suojaamaan euroa rahanväärennykseltä ja muilta siihen liittyviltä petoksilta. Euro on tulevaisuudessakin houkutteleva kohde rahanväärennystä harjoittaville järjestäytyneille rikollisryhmille paitsi Euroopassa myös muualla maailmassa. Euroväärennöksiin liittyvän uhan kansainvälisen luonteen vuoksi toimien ylikansallinen koordinointi on tarpeen. Komissio toteuttaa tämän koordinoinnin Perikles-ohjelmassa henkilö- ja tietojenvaihdolla, koulutuksella ja teknisellä avulla. Jäsenvaltioiden kanssa sovitun yksityiskohtaisen koulutus- ja apustrategian[1] täytäntöönpanon myötä ohjelman monialainen ja monikansallinen ulottuvuus täydentää kansallisia koulutustoimia. Ohjelma antaa edunsaajille mahdollisuuden osallistua kansainväliseen koulutukseen ja nostaa yhteistyön tasoa EU:n ulkopuolella, koska ongelmallisimmat kolmannet maat otetaan suoraan erikoiskoulutuksen piiriin. Ohjelma täyttää jatkuvaan valppauteen, koulutukseen ja tekniseen apuun liittyvät vaatimukset, joilla euroa suojataan väärentämiseltä, tarjoamalla vakaan kehyksen jäsenvaltioiden ohjelmien suunnittelulle. Tämä lähestymistapa on tuottanut huomattavia tuloksia, kun tarkastellaan koulutuksen piiriin päässeen henkilöstön lukumäärää, koulutuksen tasoa, synergiaetuja ja euron suojaamisessa saavutettuja operatiivisia tuloksia. 2. KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET 2.1. Perikles-ohjelmaan sisältyy monialaisia toimintoja, joihin osallistuvilla tahoilla (tekniset, oikeudelliset tai taloudelliset asiantuntijat ja lainvalvontaviranomaiset) on kaikilla oma tärkeä tehtävänsä, kun euroväärennöksiä pyritään torjumaan. Komissio on kerännyt kolmentyyppistä palautetta Perikles-ohjelman sidosryhmiltä: (i) edunsaajia kuulemalla toteutettu väliarviointi vuoden 2011 alussa; (ii) arviointilomakkeet, jotka Perikles-ohjelmaan osallistuvat täyttävät kunkin tilaisuuden jälkeen; ja (iii) euron väärentämisen torjuntaa käsittelevän asiantuntijaryhmän[2], jäljempänä ’asiantuntijaryhmä’, näkemykset. Perikles-ohjelman täytäntöönpano on yksi kokouksien vakioaiheista. Väliarviointi osoitti, että ohjelmaan ollaan hyvin tyytyväisiä. Kaikki osallistujat olivat tyytyväisiä ja suosittelivat ohjelman voimassaolon jatkamista vuoden 2013 jälkeen. Perikles-ohjelman toimiin osallistujista 98 prosenttia oli myös tyytyväisiä tapaan, jolla komissio hallinnoi ohjelmaa. Asiantuntijaryhmän jäsenet katsoivat, että heillä oli hyvät tai erittäin hyvät mahdollisuudet osallistua ohjelman hallinnointiin sekä monen- että kahdenvälisellä tasolla. Osallistujien ja asiantuntijoiden näkemykset osoittavat, että Perikles-ohjelman koulutustoiminta (i) lisää kansallisella tasolla koulutettujen henkilöiden lukumäärää ja parantaa koulutuksen tasoa tuomalla siihen kansainvälisen ja monialaisen ulottuvuuden; (ii) täydentää ja laajentaa kansallista koulutustoimintaa; (iii) tuottaa välittömiä operatiivisia tuloksia euron suojaamiseen konkreettisesti osallistuvan henkilöstön (esimerkiksi poliisi, oikeusviranomaiset ja taloudellisissa tehtävissä toimivat) koulutuksen kautta; ja (iv) on keskeisen tärkeää, koska se antaa Perikles-toimiin osallistujille mahdollisuuden toteuttaa omaa paikallistason koulutusta. Arvioinnin perusteella on määritetty osa-alueita, joilla toimintaa voidaan kehittää. Kehittämiskohteisiin kuuluvat muun muassa avustuksen suuruuden määrittämisen yksinkertaistaminen ja menettelyjen selkiyttäminen. Nämä parannusesitykset otetaan huomioon komission ehdotuksessa. 2.2. Komissio on tehnyt vaikutusten arvioinnin. Harkittavana on neljä vaihtoehtoa: Vaihtoehto 1: Jatketaan ohjelmaa entisen tasoisella rahoituksella (perusskenaario). Vaihtoehto 2: Uudistetaan Perikles-ohjelman tavoitteita ja menettelyjä, erityisesti korottamalla yhteisrahoituksen enimmäismäärää. Vaihtoehto 3: Sulautetaan Perikles komission muihin ohjelmiin. Vaihtoehto 4: Lakkautetaan Perikles-ohjelma ja annetaan jäsenvaltioiden toteuttaa euroa suojaavia toimia kansallisella tasolla. Jäsenvaltioiden ja komission euron suojaamiseen liittyvästä toiminnasta saatujen kokemusten sekä kehitystoimien ja muiden arvioitujen vaikutusten perusteella komissio pitää parhaana vaihtoehtona sitä, että ohjelmaa uudistetaan parantamalla tavoitteiden asettamista ja menettelyjä. Tämän vaihtoehdon vaatimat budjettimäärärahat vastaavat reaalihinnoin nykyisiä määrärahoja (noin miljoona euroa vuodessa). Avustuksen määrän määrittäminen tulee joustavammaksi, kun jäsenvaltioille koituvat kustannukset voidaan selvittää helpommin.[3] Tukikelpoisten toimien määrä kasvaa, koska ohjelmasta voidaan jatkossa rahoittaa laitteita, joita väärennöksiä torjuvat erityisvirastot käyttävät euroa suojatessaan. Lisäksi yhteisrahoituksen osuus nousee perustelluissa tapauksissa enintään 90 prosenttiin tukikelpoisista kustannuksista. Tämän pitäisi helpottaa viime vuosina havaittua kehitystä, joka johtuu siitä, että jäsenvaltioilla on ollut vaikeuksia yhteisrahoittaa hankkeita julkishallintoon osoitettujen varojen yleisen vähyyden vuoksi. EU:n suuremmalla rahoitusosuudella helpotetaan toimien tasapainoisempaa maantieteellistä jakautumista, kun jäsenvaltioilla on laajemmat mahdollisuudet hakea rahoitusta. Ohjelman lakkauttaminen sitä vastoin pienentäisi kustannuksia EU:n tasolla, mutta todellisia säästöjä ei syntyisi, ja resurssit supistuisivat kansallisella tasolla tai toisessa EU:n ohjelmassa. Tämä vaarantaisi euron tehokkaan, yhdenmukaisen suojaamisen jäsenvaltioissa ja kolmansissa maissa. 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ 3.1. Euron suojaaminen rahanväärennykseltä Euroopan unionilla on yksinomainen toimivalta niiden jäsenvaltioiden rahapolitiikassa, joiden rahayksikkö on euro (SEUT-sopimuksen 3 artiklan 1 kohdan c alakohta). Perussopimuksessa määrätään, että Euroopan parlamentti ja neuvosto säätävät toimenpiteistä, jotka ovat tarpeen euron käytössä yhteisenä rahana (SEUT-sopimuksen 133 artikla). Nämä toimenpiteet sisältävät myös euron suojaamisen rahanväärennykseltä. Kyseisen artiklan nojalla yhteisen rahan eli euron suojaaminen kuuluu EU:n yksinomaiseen toimivaltaan (SEUT-sopimuksen 3 artiklan 1 kohdan c alakohta). SEUT-sopimuksen 128 artiklan mukaan kansalliset viranomaiset laskevat liikkeeseen euroseteleitä ja -kolikoita. Euron suojaamiseksi jäsenvaltiot ovat antaneet kansallista lainsäädäntöä ja laatineet sisäisiä sääntöjä. Perikles-ohjelma liittyy tähän Euroopan komission erityiseen toimialueeseen ja sen yhteistyöhön jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten sekä EU:n muiden toimielinten ja elinten kanssa, erityisesti OLAFin kautta. On keskeisen tärkeää, että tulevaisuudessakin on käytössä väline, jolla nimenomaisesti suojataan euroa petoksilta ja rahanväärennykseltä. Laajempaan tarkoitukseen suunnitelluista ohjelmista saatava tuki ei olisi yhtä tehokasta pyrittäessä ratkaisemaan tällaista erityisongelmaa. EU:n toimielinten olisi lisäksi poliittisen uskottavuuden vuoksi osoitettava, että ne pyrkivät päättäväisesti paneutumaan tähän EU:n toimintalinjojen ja eurooppalaisen identiteetin kannalta tärkeään kysymykseen. Edellä esitetyn mukaisesti Perikles-ohjelmassa - pyritään yksinomaan suojamaan euroa EU:n muiden tavoitteiden kanssa johdonmukaisen pitkän aikavälin vision ja tälle erityisalalle vuosittain asetettavien prioriteettien mukaisesti; - annetaan muiden EU-ohjelmien täytäntöönpanossa mahdollisuus keskittyä muihin prioriteetteihin kuin euron suojaamiseen; - hyödynnetään täysimääräisesti niiden toimien tulokset, joille on jo aiemmin myönnetty yhteisrahoitusta tällä alalla, ja otetaan huomioon edunsaajia koskevat kohdennetut säännöt ja maantieteellinen tasapaino; - ei keskitytä ainoastaan saamaan aikaan välittömiä tuloksia joissakin jäsenvaltioissa vaan korostetaan koko EU:n kattavien toimien merkitystä pyrittäessä suojaamaan yhteistä rahaa. 3.2 Yksinkertaistaminen Komissio pyrkii tässä ohjelmassa ja muissa monivuotiseen rahoituskehykseen kuuluvissa ohjelmissa ensisijaisesti yksinkertaistamaan sääntely-ympäristöä ja edistämään mahdollisimman paljon jäsenvaltioiden toimivaltaisten kansallisten viranomaisten pääsyä ohjelman piiriin ja sen toimintaa asianomaisissa kolmansissa maissa. Tätä lähestymistapaa sovelletaan Perikles 2020 -ohjelmassa tarjoamalla edunsaajille rahoituksen saantia varten aiempaa yksinkertaisempi, johdonmukaisempi ja vakiomuotoisempi hallinnollinen menettely. Ehdotettu ohjelma on kokonaisuudessaan varainhoitoasetuksen ja sen soveltamissääntöjen mukainen. Ohjelman täytäntöönpanon rahoitusvälineinä käytetään pääasiassa avustuksia ja hankintoja. Väliarvioinnin tulosten perusteella toimivaltaiset kansalliset viranomaiset voivat ohjelman avulla laatia hakemukset aiempaa helpommin. Myönnettävien avustusten määrän laskentaa selkiytetään ja ohjelmasta tehdään käyttäjäystävällisempi. Näin yksinkertaistetaan menettelyjä ja kevennetään hallinnollista taakkaa. Lainsäädäntöä muutetaan, jotta myönnetty avustus voidaan käyttää joustavammin. Tähän tavoitteeseen päästään yksinkertaistamalla ohjelman niitä rahoitussäännöksiä, joissa määritellään tiukasti kustannusten jakaminen jäsenvaltioiden ja komission kesken. Toimintaa suunnitellaan yksinkertaistettavaksi siten, että euron väärentämisen torjuntaa käsittelevään asiantuntijaryhmään (ECEG) kuuluville jäsenvaltioiden edustajille annetaan suoraan tietoja ja heitä konsultoidaan ohjelman toteutuksen eri vaiheissa. Ohjelman toteuttamiseen ja menettelyihin tehtävät parannukset voidaan suoraan sisällyttää vuotuiseen työohjelmaan ryhmään osallistuvilta asiantuntijoilta saatavan palautteen perusteella. 3.3. Suhteellisuusperiaatteen noudattaminen ja ohjelman tuottama lisäarvo Perikles-ohjelma liittyy osittain Euroopan komission, tarkemmin sanottuna OLAFin, toimintaan ja yhteistyöhön EU:n toimielinten ja elinten ja jäsenvaltioiden kanssa. Tämän vuoksi ehdotuksen keskeisiä tavoitteita ei voida saavuttaa pelkästään kansallisen tason toimilla. Myös vuonna 2011 järjestetty Perikles-ohjelman täytäntöönpanon piirissä olevien tärkeimpien sidosryhmien kuuleminen osoitti, että suhteellisuusperiaatetta noudatetaan täysimääräisesti. Komissio tekee aloitteet unionin vuotuisten ja monivuotisten ohjelmien laatimiseksi (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artikla). Unioni voi tukea jäsenvaltioiden ponnisteluja parantaa hallinnollista valmiuttaan panna unionin oikeus täytäntöön. Tähän toimintaan voi erityisesti kuulua tietojenvaihdon ja virkamiesvaihdon helpottaminen sekä koulutusohjelmien tukeminen. Euron suojaamiseen tähtäävä varojen käyttö EU:n tasolla on tämän vuoksi oikeutettua EU:n yksinomaisen toimivallan mukaisesti. Perikles-ohjelman lisäarvo käy pääasiassa ilmi yhteisen erikoiskoulutuksen ja -tuen tuottamista tuloksista. Tällaista koulutusta, monialaisia ja kansainvälisiä tiedotustapahtumia ja muuta erityistukea järjestetään ainoastaan Perikles-ohjelman puitteissa. Ilman Perikles-ohjelmaa ei luultavasti järjestettäisi myöskään henkilövaihtoa, joka on yksi ohjelman onnistuneimpia osia ja lisää yhteistyötä ja verkostoitumista. Perikles-ohjelman ansiosta jäsenvaltioiden kesken sekä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä tehdään paljon yhteistyötä, jonka ansiosta euroväärennöksiä on vähän. Lisäksi laittomia rahapajoja ja setelipainoja paljastuu säännöllisesti ja rahanväärentäjiä pidätetään. Perikles 2020 -ohjelmalla on keskeinen rooli ylläpidettäessä ja kehitettäessä euron suojaamisen korkeaa tasoa, joka edellyttää myös rajat ylittävän yhteistyön, henkilö- ja tietojenvaihdon ja muun avun tehostamista. Samalla saavutetaan säästöjä, kun mahdollisten yksittäisten kansallisten aloitteiden sijaan järjestetään yhteisiä toimintoja ja hankintoja. Prioriteeteista ja täytäntöönpanostrategioista neuvotellaan säännöllisesti euron väärentämisen torjuntaa käsittelevän asiantuntijaryhmän kokouksissa. Asiantuntijaryhmä koordinoi Perikles-ohjelman toimintojen täytäntöönpanoa ja osallistuu siihen. Tavoitteita on myös uudistettu kiinnittämällä erityisesti huomiota täsmällisiin, mitattaviin, saavutettaviin, realistisiin ja aikasidonnaisiin kriteereihin (SMART). Tämä auttaa myös varmistamaan asianmukaisen täytäntöönpanon ja seurannan. 3.4. Oikeusperusta Tämän ehdotuksen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 133 artikla. Perikles-ohjelman soveltaminen laajennetaan koskemaan jäsenvaltioita, jotka eivät ole ottaneet euroa yhtenäisvaluutaksi, SEUT-sopimuksen 352 artiklaan perustuva ehdotus rinnakkaisasetukseksi. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Ohjelma kattaa vuodet 2014–2020. Talousarvio on 7 700 000 euroa käypinä hintoina. Kyseinen määrä noudattaa komission ehdotusta seuraavaksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi vuosiksi 2014–2020: ”Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio”[4]. Tähän asetusehdotukseen liitetyssä rahoitusselvityksessä esitetään ehdotuksen talousarviovaikutukset sekä tarvittavat henkilö- ja hallintoresurssit. 2011/0449 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS tietojenvaihtoa, avunantoa ja koulutusta koskevan toimintaohjelman perustamisesta euron suojaamiseksi rahanväärennykseltä (Perikles 2020 -ohjelma) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 133 artiklan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen[5], sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: 1. Unioni ja jäsenvaltiot ovat asettaneet tavoitteekseen säätää toimenpiteistä, jotka ovat tarpeen euron käytössä yhteisenä rahana. Nämä toimenpiteet sisältävät euron suojaamisen rahanväärennykseltä. 2. Euron väärentämisen torjunnan edellyttämistä toimenpiteistä 28 päivänä kesäkuuta 2001 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1338/2001[6] säädetään tietojenvaihdosta, yhteistyöstä ja keskinäisestä avunannosta, joilla perustetaan yhtenäinen kehys euron suojaamista varten. Kyseisen asetuksen soveltaminen laajennettiin koskemaan jäsenvaltioita, jotka eivät ole ottaneet euroa yhtenäisvaluutaksi, samantasoisen suojan varmistamiseksi eurolle koko unionissa. 3. Toimilla, joiden tavoite on edistää henkilö- ja tietojenvaihtoa, teknistä ja tieteellistä apua ja erikoiskoulutusta, tuetaan merkittävästi EU:n yhteisen rahan suojaamista rahanväärennykseltä ja siihen liittyviltä petoksilta; näin saavutetaan yhdenmukainen ja korkealaatuinen suoja koko unionissa. 4. Tällaisille hankkeille tähän mennessä annettu tuki, joka perustuu tietojenvaihtoa, avunantoa ja koulutusta koskevan toimintaohjelman perustamisesta euron suojaamiseksi rahanväärennykseltä (Perikles-ohjelma) 17 päivänä joulukuuta 2001 tehtyyn neuvoston päätökseen 2001/923/EY[7], on antanut unionille ja jäsenvaltioille mahdollisuuden tehostaa toimiaan, joilla euroa suojataan rahanväärennykseltä. Perikles-ohjelman tavoitteet saavutettiin sekä kauden 2002–2006 että kauden 2007–2013 osalta. 5. Komissio teki vuonna 2011 vaikutusten arvioinnin selvittääkseen, pitäisikö ohjelmaa jatkaa. 6. Toimia euron suojaamiseksi väärentämiseltä olisi jatkettava ja edelleen kehitettävä unionin ja jäsenvaltioiden tasolla, ja samalla olisi otettava huomioon tiukan budjettikurin asettamat uudet haasteet. Uuteen ohjelmaan osallistuvien jäsenvaltioiden ehdotuksiin voi sisältyä myös osallistujia kolmansista maista, jos niiden osallistuminen on tärkeää euron suojaamiseksi. 7. Olisi varmistettava, että tämä unionin toimintaohjelma on johdonmukainen muiden ohjelmien ja toimien kanssa ja täydentää niitä. Tämän ohjelman soveltamiseksi komission olisi kuultava asetuksen (EY) N:o 1338/2001 mukaisessa neuvoa-antavassa komiteassa kaikkien euron suojaamistarpeiden arvioinnista pääasiallisesti vastuussa olevien toimijoiden edustajia (erityisesti jäsenvaltioiden nimeämiä toimivaltaisia kansallisia viranomaisia, Euroopan keskuspankkia ja Europolia) varsinkin vaihdon, avunannon ja koulutuksen alalla. 8. Tämä asetus on pantava täytäntöön unionin vuotuiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä xx päivänä xxxkuuta 2012 annetun asetuksen (EU, Euratom) N:o XXX/XX mukaisesti. Euroopan unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin seuraamukset. 9. Sidosryhmien kanssa suoritettu ohjelman arviointi osoittaa Perikles-ohjelman lisäarvon, joka perustuu korkeatasoiseen yhteistyöhön jäsenvaltioiden kesken ja kolmansien maiden kanssa, ja kansallisella tasolla toteutettavien toimien täydentämisen, mikä lisää tehokkuutta. Perikles 2020 -ohjelman jatkamisella odotetaan olevan keskeinen rooli ylläpidettäessä ja kehitettäessä euron suojaamisen korkeaa tasoa, johon liittyy myös rajat ylittävän yhteistyön, henkilö- ja tietojenvaihdon ja muun avun tehostaminen. Samalla saavutetaan yleisesti säästöjä, kun mahdollisten yksittäisten kansallisten aloitteiden sijaan järjestetään yhteisiä toimia ja hankintoja. 10. Komission olisi esitettävä Euroopan parlamentille ja neuvostolle riippumattoman tahon laatima välikertomus ohjelman täytäntöönpanosta ja lopullinen kertomus tavoitteiden saavuttamisesta. 11. Tässä asetuksessa noudatetaan lisäarvoa ja suhteellisuutta koskevia periaatteita. Perikles-ohjelmalla helpotetaan jäsenvaltioiden keskinäistä ja komission ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä, jotta ne voivat suojata euroa rahanväärennykseltä, vaikuttamatta jäsenvaltioiden velvollisuuksiin ja käyttämällä resursseja tehokkaammin kuin kansallisella tasolla. Unionin tason toimet ovat tarpeellisia ja oikeutettuja, koska niillä selkeästi autetaan jäsenvaltioiden kollektiivisia pyrkimyksiä suojata euroa ja kannustetaan käyttämään unionin yhteisiä rakenteita, joilla lisätään toimivaltaisten viranomaisten välistä yhteistyötä ja tietojenvaihtoa. 12. Ohjelman voimassaoloaika on seitsemän vuotta, jotta sen kesto olisi yhdenmukainen vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annetun neuvoston asetuksen [1 artiklassa] säädetyn monivuotisen rahoituskehyksen keston kanssa. 13. Komission olisi annettava vuotuiset työohjelmat, joissa määritetään painopisteet, talousarviovarojen jakautuminen ja arviointikriteerit toimille myönnettävien avustusten osalta. Tämän asetuksen yhdenmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. 14. Tässä asetuksessa vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää budjettiyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta xx päivänä xxkuuta 201x tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen [17] kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. 15. Euroopan unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin seuraamukset, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: I luku Yleiset säännökset 1 artikla Kohde Tällä asetuksella perustetaan monivuotinen toimintaohjelma ”Perikles 2020”, jäljempänä ’ohjelma’, edistämään toimia, joilla suojataan euroa rahanväärennykseltä ja siihen liittyviltä petoksilta. Ohjelma pannaan täytäntöön 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välisenä aikana. 2 artikla Lisäarvo Ohjelmalla lisätään euron suojaamiseen liittyvää rajat ylittävää yhteistyötä unionin tasolla ja kansainvälisesti sekä tehostetaan näitä toimia parhailla käytänteillä, yhteisillä normeilla ja yhteisellä erikoiskoulutuksella. 3 artikla Ohjelman yleistavoite Ohjelman yleistavoite on ennaltaehkäistä ja torjua väärennöksiä ja petoksia ja parantaa näin Euroopan talouden kilpailukykyä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys. 4 artikla Ohjelman erityistavoite Ohjelman erityistavoitteena on suojata euroseteleitä ja -kolikoita rahanväärennykseltä ja siihen liittyviltä petoksilta tukemalla ja täydentämällä jäsenvaltioiden toimenpiteitä ja auttamalla jäsenvaltioiden ja EU:n tason toimivaltaisia viranomaisia kehittämään läheistä ja säännöllistä yhteistyötä keskenään ja Euroopan komission kanssa; yhteistyöhön otetaan mukaan myös kolmansia maita ja kansainvälisiä järjestöjä. Tämän tavoitteen saavuttamista mitataan muun muassa taloudellisten, teknisten, oikeudellisten ja lainvalvontaviranomaisten toimien tehokkuuden perusteella, mitä arvioitaessa tarkastellaan havaittujen rahanväärennösten, suljettujen rahanväärennyspisteiden ja pidätettyjen lukumäärää sekä määrättyjä seuraamuksia. 5 artikla Rahoituskelpoiset elimet Asetuksen (EY) N:o 1338/2001 2 artiklan b alakohdassa määritellyt kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ovat elimiä, joille voidaan myöntää ohjelmasta unionin rahoitusta. 6 artikla Ohjelmaan osallistuminen Osallistuvia valtioita ovat jäsenvaltiot, jotka ovat ottaneet euron yhtenäisvaluutakseen. Näiden jäsenvaltioiden esittämiin ehdotuksiin voi sisältyä myös osallistujia kolmansista maista, jos niiden osallistuminen on tärkeää euron suojaamiseksi. 7 artikla Kohderyhmät ja yhteiset toimet 16. Ohjelman kohderyhminä ovat erityisesti: a) rahanväärennyksen paljastamiseen ja torjuntaan osallistuvat toimivaltaiset yksiköt (erityisesti poliisilaitos ja veroviranomaiset niiden kansallisten tehtävien mukaisesti); b) tiedustelupalvelun henkilöstö; c) kansallisten keskuspankkien, rahapajojen, liikepankkien ja muiden rahoituksen välittäjien edustajat (erityisesti rahoituslaitosten vastuualueiden osalta); d) alaan erikoistuneet tuomarit ja lakimiehet; e) muut tahot tai ammattiryhmät, joita asia koskee (kuten keskuskauppakamarit tai muut ryhmittymät, jotka ovat yhteydessä pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, vähittäiskauppiaisiin ja arvokuljetusyrityksiin). 17. Komissio voi järjestää ohjelmaan kuuluvia toimia yhdessä muiden kumppanien kanssa, joilla on kokemusta alalta; näitä ovat muun muassa a) kansalliset keskuspankit ja Euroopan keskuspankki; b) kansalliset setelien tutkimuskeskukset ja metallirahojen tutkimuskeskukset; c) Euroopan teknis-tieteellinen eurometallirahaväärennösten analysointi- ja luokittelukeskus ja kansalliset rahapajat; d) Europol, Interpol ja Eurojust; e) väärän rahan valmistamisen vastustamisesta 20 päivänä huhtikuuta 1929 Genevessä allekirjoitetun kansainvälisen yleissopimuksen[8] 12 artiklassa tarkoitetut rahanväärennyksen estämisestä vastaavat kansalliset keskustoimistot sekä muut rahanväärennyksen ehkäisyyn, paljastamiseen ja torjuntaan erikoistuneet yksiköt; f) erikoisalojen edustajat, jotka toimivat monistustekniikan ja aitouden tarkistamistekniikan, painamisen ja kaivertamisen aloilla; g) muut asiantuntijayhteisöt, tarvittaessa myös kolmansista maista ja varsinkin jäsenyyttä hakeneista ehdokasmaista. 8 artikla Tukikelpoiset toimet 18. Ohjelmaa toteutettaessa on otettava huomioon rahanväärennyksen torjunnan ylikansalliset ja monialaiset näkökohdat ja edistettävä kunkin jäsenvaltion kansallisiin erityispiirteisiin mukautettujen parhaiden käytänteiden soveltamista. 19. Ohjelmassa tuetaan toimia 3 ja 4 artiklassa säädettyjen tavoitteiden mukaisesti, ja erityisesti a) tietojenvaihtoa, jossa keskitytään työpajojen, kokousten ja seminaarien järjestämiseen, toimivaltaisten kansallisten viranomaisten henkilöstön kohdistettuun sijoittamiseen ja vaihtoon sekä muihin vastaaviin toimiin. Tietojenvaihdossa keskitytään muun muassa seuraaviin seikkoihin: - menetelmät, joilla seurataan ja analysoidaan rahanväärennyksen taloudellisia vaikutuksia; - tietokantojen ja pikahälytysjärjestelmien toiminta; - tietokonesovellusten käyttäminen väärän rahan paljastamisvälineissä; - tutkinta- ja tiedustelumenetelmät; - tieteellinen apu (varsinkin tieteelliset tietokannat ja teknologian/uutuuksien seuranta); - euron suojaaminen Euroopan unionin ulkopuolella; - tutkimustoiminta; ja - operatiivisen erikoisosaamisen hankkiminen; b) teknistä, tieteellistä ja operatiivista apua, jota annetaan erityisesti seuraavissa asioissa: - toimenpiteet, joiden avulla Euroopan unionin tasolla kehitetään opetusvälineitä (Euroopan unionin säädöskokoelma, tiedotteet, käsikirjat, sanastot ja sanaluettelot, erityisesti tieteellistä apua ja teknologian seurantaa koskevat tietopankit) tai tietoteknisiä apuvälineitä (kuten ohjelmistot); - monialaisesti ja monikansallisesti suuntautuneiden tutkimusten toteuttaminen; - unionin tasolla toteutettavan väärän rahan paljastamistoiminnan tukena käytettävien teknisten työvälineiden ja menetelmien kehittäminen; - rahoitustuki vähintään kahden valtion välisissä operaatioissa tehtävälle yhteistyölle, kun tällaista tukea ei ole saatavilla muista Euroopan unionin toimielinten tai elinten ohjelmista; c) avustuksia, joilla rahoitetaan sellaisten laitteiden hankkiminen, joita rahanväärennyksen torjuntaan erikoistuneet viranomaiset käyttävät euron suojaamisessa. II luku Rahoituskehys 9 artikla Osoitettavat määrärahat Ohjelman täytäntöönpanoa varten myönnetään käypinä hintoina 7 700 000 euron määrärahat tammikuun 1 päivästä 2014 joulukuun 31 päivään 2020. 10 artikla Rahoitustuki ja yhteisrahoitus 20. Komissio noudattaa ohjelman täytäntöönpanossa varainhoitoasetusta. 21. Unionin rahoitus 8 artiklassa säädetyille toimille myönnetään a) avustuksina; b) julkisina hankintoina. 22. Avustussopimus ei saa koostua ainoastaan laitteiden ostamisesta. 23. Ohjelman puitteissa myönnettyjen avustusten yhteisrahoitusosuus voi olla enintään 80 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa, jotka määritetään 11 artiklassa tarkoitetussa vuotuisessa työohjelmassa, yhteisrahoitusosuus voi olla enintään 90 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. 24. Jos 8 artiklassa tarkoitetut toimet toteutetaan yhdessä muiden kumppaneiden, kuten Euroopan keskuspankin, Eurojustin, Europolin tai Interpolin kanssa, menot jaetaan kumppanien kesken. Kukin kumppani vastaa kuitenkin omien luennoitsijoidensa matka- ja oleskelukuluista. 11 artikla Vuotuinen työohjelma Komissio laatii ohjelman täytäntöönpanoa varten vuotuiset työohjelmat. Työohjelmissa määritetään tavoitteet, odotetut tulokset, täytäntöönpanomenetelmä ja varojen kokonaismäärä. Niihin sisältyy lyhyt kuvaus rahoitettavista toimista, maininta kullekin toimelle varatusta rahamäärästä sekä täytäntöönpanon alustava aikataulu. Avustusten osalta on mainittava painopisteet, keskeiset arviointiperusteet ja yhteisrahoituksen enimmäismäärä. Komission tämän asetuksen mukaisesti toteuttamille viestintätoimille kohdennetut varat kattavat myös toimielinten Euroopan unionin poliittisia painopisteitä koskevan viestinnän. III luku Seuranta ja arviointi 12 artikla Seuranta, arviointi ja hallinnointi 25. Komissio panee ohjelman täytäntöön yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, joita se kuulee ohjelman täytäntöönpanon eri vaiheissa asetuksen (EY) N:o 1338/2001 mukaisessa asianmukaisessa neuvoa-antavassa komiteassa, ja ottaen huomioon muiden toimivaltaisten yhteisöjen, erityisesti Euroopan keskuspankin ja Europolin, toteuttamat toimet. Komissio pyrkii varmistamaan tämän Euroopan unionin toimintaohjelman ja muiden asian kannalta merkityksellisten ohjelmien ja toimien johdonmukaisuuden ja toisiaan täydentävän luonteen. 26. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittaiset tiedot ohjelman tuloksista. Annettuihin tietoihin sisällytetään tiedot ohjelman yhteensopivuudesta ja täydentävyydestä muihin unionin tason ohjelmiin ja toimiin verrattuna. Komissio antaa säännöllisesti tietoja ohjelman puitteissa tuettujen toimien tuloksista. Osallistuvien valtioiden on toimitettava komissiolle kaikki tarvittavat tiedot ohjelman seurantaa ja arviointia varten. 27. Komissio laatii ohjelman toteuttamisesta arvion. Komissio laatii viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017 toimenpiteiden uusimista, muuttamista tai keskeyttämistä koskevan päätöksen tekemistä varten arviointikertomuksen, jossa käsitellään kaikkien toimenpiteiden tavoitteiden saavuttamista (tulosten ja vaikutusten tasolla), resurssien käytön tehokkuutta ja Euroopan tasolla saatavaa lisäarvoa. Arvioinnissa on lisäksi käsiteltävä yksinkertaistamisen mahdollisuuksia, sisäistä ja ulkoista johdonmukaisuutta, kaikkien tavoitteiden jatkuvaa merkityksellisyyttä sekä sitä, miten toimenpiteillä on osaltaan edistetty unionin painopisteiden eli älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun toteutumista. Siinä on otettava huomioon edeltävien toimenpiteiden pitkän aikavälin vaikutusten arvioinnin tulokset. Arvio ohjelman pidemmän aikavälin vaikutuksista ja tulosten kestävyydestä otetaan huomioon päätöksessä seuraavan ohjelman uusimisesta, muuttamisesta tai keskeyttämisestä. 28. Komissio antaa lisäksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen ohjelman tavoitteiden saavuttamisesta 31 päivään joulukuuta 2021 mennessä. 13 artikla Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaaminen 29. Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja ennalta ehkäiseviä seuraamuksia. 30. Komissiolla ja sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta tämän ohjelman mukaisesti rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia tarkastuksia. Euroopan petostentorjuntavirasto, jäljempänä ’OLAF’, voi asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 säädettyjen menettelyjen mukaisesti tehdä niihin talouden toimijoihin kohdistuvia paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, joille on suoraan tai välillisesti myönnetty asianomaista rahoitusta, selvittääkseen, onko avustussopimukseen tai päätökseen taikka unionin rahoitusta koskevaan sopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa. Tämän asetuksen täytäntöönpanosta seurauksena olevissa kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehdyissä yhteistyösopimuksissa, avustussopimuksissa, avustuspäätöksissä ja sopimuksissa on nimenomaisesti annettava komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia sekä paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ensimmäisen ja toisen alakohdan soveltamista. IV luku Loppusäännökset 14 artikla Kumoaminen Neuvoston päätökset 2001/923/EY[9], 2001/924/EY[10], 2006/75/EY[11], 2006/76/EY[12], 2006/849/EY[13] ja 2006/850/EY[14] kumotaan 1 päivästä tammikuuta 2014. Mainittujen päätösten nojalla toteutettuihin toimiin liittyvät taloudelliset velvoitteet kuuluvat kuitenkin edelleen niiden soveltamisalaan toimien päätökseen saattamiseen asti. 15 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa perussopimusten mukaisesti. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi 1.2. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB) 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne 1.4. Tavoitteet 1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.6. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto 1.7. Hallinnointitapa (hallinnointitavat) 2. HALLINNOINTI 2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt 2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat 3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin 3.2.2. Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin 3.2.3. Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.4. Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa 3.2.5. Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen 3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihin SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA Neuvoston asetus, annettu …, tietojenvaihtoa, avunantoa ja koulutusta koskevan toimintaohjelman perustamisesta euron suojaamiseksi rahanväärennykseltä (Perikles 2020 -ohjelma). Ehdotuksen/aloitteen nimi Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEKSI tietojenvaihtoa, avunantoa ja koulutusta koskevasta unionin ohjelmasta euron suojaamiseksi rahanväärennykseltä (Perikles-ohjelma) Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[15] Toimintalohko: 24 – Petostentorjunta Ehdotuksen/aloitteen luonne ( Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen . ( Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen .[16] X Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen . ( Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen . Tavoitteet Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee Tämä ehdotus on osa seuraavaan monivuotiseen rahoituskehykseen liittyvää komission pakettia (vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa toteutettava EU:n yhteisrahoitusohjelma). Ohjelman yleisenä tavoitteena on tukea ja täydentää jäsenvaltioiden toimenpiteitä eurosetelien ja -metallirahojen suojaamiseksi rahanväärennykseltä ja muilta petoksilta ja siten auttaa jäsenvaltioiden ja EU:n tason toimivaltaisia viranomaisia kehittämään läheistä ja säännöllistä yhteistyötä keskenään ja Euroopan komission kanssa. Yhteistyöhön otetaan mukaan myös kolmansia maita ja kansainvälisiä järjestöjä. Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä [toiminto nro 240202] Ohjelmalle on asetettu seuraavat lyhyen aikavälin tavoitteet: 31. lisätään tietämystä euron käytöstä unionissa ja kansainvälisesti; tiedotetaan suurelle yleisölle euron suojaamisesta; 32. tuetaan euron väärentämisen ja siihen liittyvien petosten ehkäisemistä ja torjuntaa antamalla erikoiskoulutusta ja tukea; 33. edistetään kouluttajille suunnattujen korkean tason koulutustoimien lähentämistä kansalliset toimintastrategiat huomioon ottaen; 34. tuetaan toimintaan osallistuvien organisaatioiden ja henkilöstön tiiviimpää yhteistyötä ja kehitetään keskinäistä luottamusta sekä vaihdetaan tietoja ja kokemuksia mm. toimintatavoista ja työskentelymenetelmistä; 35. tuetaan lainsäädäntöön perustuvien ja juridisten keinojen kehittämistä euron suojaamiseksi; 36. parannetaan euron suojaamista niissä maissa, joihin arvioidaan liittyvän riskejä, tukemalla laitteistojen hankintaa. Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset Selvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän tilanteeseen Ehdotuksen edunsaajia ovat euron suojaamisesta vastaavat jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset. Ohjelman mukaisten toimien kohderyhmään kuuluvat kaikki euron suojaamiseen osallistuvat julkisen ja yksityisen sektorin työntekijät. Ehdotuksella on seuraavat vaikutukset: 37. myönteinen vaikutus kansallisiin ja rajatylittäviin toimiin, joilla ehkäistään ja torjutaan euroon liittyviä väärennöksiä ja petoksia; 38. jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten mahdollisuus saada tukea pyrkimyksille aikaansaada ja ylläpitää eurosetelien ja -metallirahojen korkeatasoista ja yhtenäistä suojaa; 39. toimintaan osallistuvan henkilöstön mahdollisuus hyödyntää yleisen ja kohdennetun tiedon levittämistä sekä eurosetelien ja -metallirahojen suojaamiseen tarkoitettujen yhteistyöverkostojen kehittämistä; 40. apu jäsenvaltioille ja kolmansille maille, jotta ne voivat parantaa institutionaalista ja sääntelykehystään yhdenmukaisen ja korkealaatuisen suojan varmistamiseksi rahanväärennykseltä ja siihen liittyviltä petoksilta. Tulos- ja vaikutusindikaattorit Selvitys siitä, millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan Erityistavoitteen toteuttamista seurataan seuraavien keskeisten indikaattorien avulla: - väärennettyjen eurosetelien ja -metallirahojen määrä; - suljettujen rahanväärennyspisteiden lukumäärä; - pidätettyjen määrä; ja - määrätyt seuraamukset. Työohjelmissa määritellään erityistavoitteet ja keskeiset välitavoitteet ohjelman täytäntöönpanolle. Ehdotuksen/aloitteen perustelut Perussopimuksessa määrätään, että Euroopan parlamentti ja neuvosto säätävät toimenpiteistä, jotka ovat tarpeen euron käytössä yhteisenä rahana (SEUT-sopimuksen 133 artikla). Nämä toimenpiteet sisältävät muun muassa euron suojaamisen rahanväärennykseltä. Kyseisen artiklan mukaisesti yhteisen rahan eli euron suojaaminen on EU:n vastuulla. SEUT-sopimuksen 128 artiklan mukaan kansalliset viranomaiset laskevat liikkeeseen euroseteleitä ja -kolikoita. Euron suojaamiseksi jäsenvaltiot ovat antaneet kansallista lainsäädäntöä ja laatineet sisäisiä sääntöjä. Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Perikles-ohjelmasta saatujen kokemusten ja ohjelman tulosten pohjalta uudella Perikles 2020 -ohjelmalla pyritään ratkaisemaan useita haasteita, jotka liittyvät euron suojaamiseen rahanväärennykseltä: - näkyvissä on uusia uhkia, sillä eurosetelit ja -metallirahat kiinnostavat rikollisryhmiä yhä useammissa kolmansissa maissa. Perikles 2020 -ohjelmasta on tarkoitus antaa asianmukaista tukea kyseisten maiden viranomaisille tilanteen ratkaisemiseksi; - uusien eurosetelien liikkeeseenlasku lähivuosina todennäköisesti lisää tiedottamisen ja varsinkin erikoiskoulutuksen tarvetta; - EU:hun ja mahdollisesti euroalueeseen liittyy uusia maita, mikä lisää koulutuksen tarvetta; - Perikles-ohjelmasta annettavan tuen kysyntä liittyy myös tiukkaan talouskuriin ja jäsenvaltioiden väheneviin resursseihin. EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo Perikles 2020 -ohjelmalla pyritään osaltaan ylläpitämään ja parantamaan euron suojaamisen tasoa toteuttamalla tiedotustoimia ja järjestämällä henkilöstölle erikoiskoulutusta, lisäämään henkilöstövaihdon avulla yhteistyötä ja verkottumista jäsenvaltioiden toimivaltaisten yksiköiden kesken sekä kolmansien maiden kanssa ja antamaan teknistä apua euron suojaamiseen osallistuville viranomaisille. Näiden toimien odotetaan tehostavan euron väärentämisen ja siihen liittyvien petosten ehkäisemistä ja torjumista. Vastaavista toimista saadut kokemukset Perikles -ohjelmaa on arvioitu kahdesti, vuosina 2004 ja 2011. Arviointien mukaan ohjelmalla saavutettiin asetetut tavoitteet, ja kaikki edunsaajat kannattivat ohjelman jatkamista. Lisäksi arvioinneissa määritettiin alat, joilla ohjelmaa olisi parannettava: menettelyjä olisi yksinkertaistettava, avustusten käyttöä olisi järkeistettävä ja lisäksi olisi parannettava mahdollisuuksia auttaa kolmansien maiden viranomaisia euron suojaamisessa. Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut Vaikutustenarvioinnissa todettiin, että Perikles-ohjelma on ainoa EU:n ohjelma, joka on tarkoitettu euron suojaamiseen rahanväärennykseltä. Ohjelmasta olisi tuettava myös vuosina 2014–2020 useita toimia, joilla täydennetään muiden ohjelmien soveltamisalaan kuuluvia toimia. Sitä varten myös jatkossa on tarkoitus järjestää vuoropuhelua kansallisella ja EU:n tasolla, jotta voidaan ehkäistä mahdolliset päällekkäisyydet ja varmistaa toiminnan yhdenmukaisuus. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto X Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu (7 vuotta: vuodet 2014–2020). - X Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa 1.1.2014 ja päättyy 31.12.2020. - X Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna 2014 ja päättyvät vuonna 2023 (maksumäärärahojen osalta ne alkavat vasta vuonna 2021 ja päättyvät vuonna 2023). ( Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu . - Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna VVVV, - minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa. Hallinnointitapa (hallinnointitavat)[17] X komissio hallinnoi suoraan keskitetysti ( välillinen keskitetty hallinnointi , jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty - ( toimeenpanovirastoille - ( yhteisöjen perustamille elimille[18] - ( kansallisille julkisoikeudellisille elimille tai julkisen palvelun tehtäviä hoitaville elimille - ( henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisessa perussäädöksessä ( hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ( hajautettu hallinnointi yhteistyössä kolmansien maiden kanssa ( hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa ( tarkennettava ) Jos käytetään useampaa kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava lisätietoja. Huomautukset: Menettelyä, jonka mukaisesti määritetään edunsaajan ja komission maksettaviksi tulevat kustannukset, on yksinkertaistettu verrattuna ohjelman aiempiin versioihin. HALLINNOINTI Seuranta- ja raportointisäännöt Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset Ks. ehdotuksen 12 artikla, jonka mukaan: – Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan vuosittain tiedot ohjelman tuloksista, myös sen johdonmukaisuudesta ja täydentävyydestä muiden EU:n ohjelmien kanssa; – ohjelman tavoitteiden toteutumista on tarkoitus arvioida (viimeistään 31. joulukuuta 2017); – budjettivallan käyttäjälle laaditaan loppukertomus ohjelman tavoitteiden toteutumisesta vuoden 2021 loppuun mennessä. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä Todetut riskit Avustussopimuksiin liittyviä riskejä pidetään vähäisinä, sillä 90 prosentissa tapauksista edunsaajia ovat jäsenvaltioiden julkishallinnon yksiköt tai lainvalvontaviranomaiset. Niiden sopimusten osalta, jotka tehdään hankintamenettelyn mukaisesti, riskit ovat rajalliset, sillä huomattavaan osaan menoista sovelletaan puitesopimuksessa määrättyjä juridisia ja taloudellisia ehtoja. Puitesopimus tehdään vuodeksi, ja sen voimassaoloa voidaan jatkaa kolme kertaa. Komission vaatimusten mukaisesti riskinarviointi suoritetaan vuosittain. – Avustuksia koskevissa asiakirjoissa erityisen riskin muodostaa se, että edunsaaja tulkitsee toimen toteutuksen aikana aiheutuneiden kustannusten tukikelpoisuutta koskevia ehtoja liian väljästi, tai – edunsaaja ilmoittaa menoja, jotka eivät kuulu avustussopimuksen soveltamisalaan tai –henkilöstökuluja ei ole perusteltu riittävästi. Valvontamenetelmä(t) Ohjelman kumpaakin osaa (avustukset ja julkiset hankinnat) koskevat valvontamenettelyt ovat varainhoitoasetuksen mukaiset. Ennakkotarkastukset (sitoumukset ja maksut) Komissio/OLAF on päättänyt soveltaa varainhoitoon osittain hajautettua hallinnointia, jonka yhteydessä kaikista ennakkotarkastuksista vastaa keskitetty talousarvioyksikkö. Kaikki asiakirjat tarkastetaan vähintään kolmeen kertaan (asiakirjahallinnosta vastaava johtaja ja rahoitustarkastaja talousarvioyksikössä sekä toiminnasta vastaava tarkastaja menoista vastaavassa yksikössä), ennen kuin edelleenvaltuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä hyväksyy ne. Jokainen yksikönpäällikkö on saanut pääjohtajalta edelleenvaltuutuksen, joten yksikönpäälliköt ovat vastuussa ohjelman tiettyjen osien täytäntöönpanosta. | – Rahoitustarkastaja suorittaa ennakkotarkastuksen kaikille toimille, joille on saatava edelleenvaltuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän hyväksyntä. – Tarkastukset toteutetaan kirjanpidon laatua koskevan raportin yhteydessä suoritetun riskinarvioinnin tulosten pohjalta, ja ne koskevat eräitä herkkiä muuttujia (mm. oikeussubjekti (LE, Legal Entity), tilitiedot (BA, Bank account), pääkirjan tilit (G/L, General Ledger), budjettikohdat, määrät ja laskentatavat jne.). OLAFin työntekijä on mukana kaikkien Perikles-ohjelman hankinta-asiakirjojen käytännön hallinnoinnissa ja valvoo varojen asianmukaista käyttöä (esim. konferenssit ja koulutus). Avustukset – Edunsaajien allekirjoittamassa avustussopimuksessa määritellään rahoituksen ehdot ja tuettavat toimet. Lisäksi sopimuksessa on erillinen osio, joka käsittelee valvontamenetelmiä. – Useiden muuttujien mukaisesti (sopimuksen arvo, asian monimutkaisuus) varainhoidosta ja asiakirjahallinnosta vastaavat työntekijät voivat suorittaa jälkitarkastuksen paikalla. Tarkastusten yhteydessä arvioidaan tuotoksen laatua ja taloudellisia vaikutuksia. Komissio/OLAF aikoo suorittaa vuosittain noin 10 tarkastusta paikalla. Julkiset hankinnat – Laaditaan yksityiskohtaiset tarjouseritelmät, joita käytetään sopimusten perustana. Kaikissa OLAFin ja ulkopuolisen tahon välisissä sopimuksissa määrätään petostentorjuntatoimenpiteistä. – OLAF tarkastaa kaikki suoritteet ja valvoo kaikkia toimeksisaajan toteuttamia toimia ja palveluja. | Lisäksi toteutetaan toimenpiteitä edunsaajien tasolla asetusehdotuksen 13 artiklan mukaisesti (komissiolle on esitettävä tositteet). Tarkastuksia voidaan suorittaa sopimuksen voimassaoloaikana sekä viiden vuoden ajan viimeisen maksun suorittamisesta. Tarvittaessa komissio voi tehdä takaisinperintää koskevia päätöksiä. Lisäksi määritellään komission henkilöstön ja ulkopuolisen luvan saaneen henkilöstön tiedonsaantioikeus ja oikeus päästä toimeksisaajien tiloihin. Tilintarkastustuomioistuimella ja OLAFilla on oltavat samat oikeudet. Tarkastusten avulla OLAF voi saada riittävän varmuuden menojen laadusta ja asianmukaisuudesta. Samalla vähennetään sääntöjenvastaisuuksien riskiä. Arvioinnissa sovelletaan yleensä tasoa 3 ja eräissä tapauksissa tasoa 4, jos asiassa on suoritettu tarkastus paikalla[19]. Nämä tarkastukset supistavat mahdolliset riskit käytännössä lähes nollaan, ja ne koskevat kaikkia edunsaajia. Edellä kuvatusta valvontastrategiasta aiheutuvat kustannukset ovat suuruudeltaan 1,15 prosenttia ohjelman talousarviosta. Arvio perustuu Perikles II -ohjelman puitteissa jo sovellettaviin valvontatoimenpiteisiin. Ohjelman valvontastrategian katsotaan olevan riittävän tehokas, jotta sillä voidaan rajoittaa sääntöjenvastaisuuksien riskiä. Lisäksi se on oikeasuhteinen ottaen huomioon riskit sekä käytettävissä olevat rajalliset määrärahat . Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet Katso ehdotuksen 13 artiklan 2 kohta. Komissio suorittaa ohjelman puitteissa paikalla tehtäviä ja muita tarkastuksia neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 mukaisesti. Tarvittaessa OLAF tekee tarkastuksia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 mukaisesti. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat - Talousarviossa jo olevat budjettikohdat Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä . Moniv. rahoituskehyksen otsake | Budjettikohta | Määrärahalaji | Rahoitusosuudet | Numero [Nimi………………………...……….] | JM/EI-JM ([20]) | EFTA-mailta[21] | ehdokas-mailta[22] | kolman-silta mailta | varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet | [1A] | 24 02 02 Tietojenvaihtoa, avunantoa ja koulutusta koskeva unionin ohjelma euron suojaamiseksi rahanväärennykseltä | JM | KYLLÄ | KYLLÄ | EI | EI | Arvioidut vaikutukset menoihin Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: | Numero | 1A. Älykäs ja osallistava kasvu | milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Henkilöresurssien arvioitu tarve - ( Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja - X Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti: Arvio kokoaikaiseksi muutettuna vuosi 2014[30] | vuosi 2015 | vuosi 2016 | vuosi 2017 | vuosi 2018 | vuosi 2019 | vuosi 2020 ja myöh. vuodet | ( Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) | 24 01 06 – A3 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa) | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | XX 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella) | XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) | 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) | ( Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)[31] | 24 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) | XX 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat ja kansalliset asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) | 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) | Muu budjettikohta (mikä?) | YHTEENSÄ | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | XX viittaa kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon. Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. Kuvaus henkilöstön tehtävistä: Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt | 1,5 virkamiestä (0,75 AD-virkamiestä ja 0,75 AST-virkamiestä) 1,5 x 127 000 =190 500 | Ulkopuolinen henkilöstö | Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa - X Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen. - ( Ehdotus/aloite edellyttää rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät - ( Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista.[34] Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen - X Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja. - Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio): määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) vuosi n | vuosi n + 1 | vuosi n + 2 | vuosi n + 3 | …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) | Yhteensä | vuosi n | vuosi n + 1 | vuosi n + 2 | vuosi n + 3 | …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) | Huom.: Tiedot kunkin henkilöstöryhmän keskimääräisistä kustannuksista ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivustossa osoitteessa http://www.cc.cec/budg/pre/legalbasis/pre-040-020_preparation_en.html#forms | ( Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat ja toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) – varainhoidosta vastaavat johtajat ja avustajat sekä asiakirjahallinnosta vastaavat johtajat ja avustajat Hallinnollinen tuki: 0,25 AD:tä ja 0,25 AST:tä. Ohjelman hallinnointi: 0,50 AD:tä ja 0,50 AST:tä. Laskennassa on käytetty virkamiesten ja väliaikaisten toimihenkilöiden tämänhetkisiä keskimääräisiä palkkakustannuksia: Virkamies: 127 000 euroa/vuosi Väliaikainen toimihenkilö: 127 000 euroa/vuosi | ( Ulkopuolinen henkilöstö Ei sovelleta. Laskennassa on käytetty virkamiesten ja väliaikaisten toimihenkilöiden tämänhetkisiä keskimääräisiä palkkakustannuksia: Sopimussuhteinen toimihenkilö: 64 000 euroa/vuosi Tekninen apu: 160 000 euroa/vuosi Kansallinen asiantuntija: 73 000 euroa/vuosi | Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät | ( Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (tutkimusalan virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) Ei sovelleta | ( Ulkopuolinen henkilöstö Ei sovelleta | Hallintomenot Yksityiskohtaiset tiedot laskentamenetelmästä jokaisen budjettikohdan osalta, taustaoletukset (esim. kokousten määrä vuodessa, keskimääräiset kustannukset jne.) Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 | Virkamatkat: 15 virkamatkaa vuodessa, virkamatkan keskimääräiset kustannukset 1 000 euroa | Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät | Ei sovelleta | [1] Ks. liite. [2] Komission/OLAFin asiantuntijaryhmä kokoontuu kolme kertaa vuodessa. Siihen kuuluu asiantuntijoita kaikista jäsenvaltioista ja asiaan liittyviltä aloilta sekä Europolin, Interpolin ja Euroopan keskuspankin edustajat. [3] Ks. 17. joulukuuta 2001 tehdyn neuvoston päätöksen 2001/923/EY 8–11 artikla. [4] KOM(2011) 500. [5] EUVL L [6] EYVL L 181, 4.7.2001, s. 6. [7] Neuvoston päätös 2001/923/EY, tehty 17 päivänä joulukuuta 2001, EYVL L 339, 21.12.2001, s. 50. [8] Kansainliitto, Sopimussarja n:o 2623 (1931), s. 372. [9] EYVL L 339, 21.12.2001, s. 50. [10] EYVL L 339, 21.12.2001, s. 55. [11] EUVL L 36, 8.2.2006, s. 40. [12] EUVL L 36, 8.2.2006, s. 42. [13] EUVL L 330, 28.11.2006, s. 28. [14] EUVL L 330, 28.11.2006, s. 30. [15] ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi. [16] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 49 artiklan 6 kohdan a ja b alakohdassa. [17] Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [18] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 185 artiklassa. [19] Tarkastus, jossa viitataan menettelyn aikana käytettävissä oleviin tositteisiin. [20] JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat. [21] EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto. [22] Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat. [23] Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi. [24] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta. [25] Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi. [26] Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi. [27] Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi. [28] Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi. [29] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta. [30] Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi. [31] Sopimussuhteiset toimihenkilöt; vuokrahenkilöstö; nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa; paikalliset toimihenkilöt ja kansalliset asiantuntijat. [32] Toimintamäärärahoista katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat). [33] Etenkin rakennerahastot, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) ja Euroopan kalatalousrahasto. [34] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta. [35] Perinteiset omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on ilmoitettava nettomääräisinä eli bruttomäärästä on vähennettävä kantokuluja vastaava 25 prosentin osuus. [36] CA = sopimussuhteiset toimihenkilöt; INT = vuokrahenkilöstö (”Intérimaire”); JED = ”Jeune Expert en Délégation” (nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa); LA = paikalliset toimihenkilöt; SNE = kansalliset asiantuntijat; ja TA = tekninen apu. [37] CA = sopimussuhteiset toimihenkilöt; INT = vuokrahenkilöstö (”Intérimaire”); JED = ”Jeune Expert en Délégation” (nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa); LA = paikalliset toimihenkilöt; SNE = kansalliset asiantuntijat. [38] Ilmoitettava komitean tyyppi ja ryhmä.