•tr * 
ir * EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 31.05.1995 
KOM(95) 2^2 lopull 
KOMISSION TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE 
"Euroopan unionin ja Chilen välisten suhteiden vahvistamiseksi" 

Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille 
"Euroopan unionin ja Chilen välisten suhteiden vahvistamiseksi" 
Korfulla kesäkuussa 1994 kokoontunut Eurooppa-neuvosto tutki EU:n ja Latinalaisen 
Amerikan maiden sekä niiden alueellisten ryhmittymien välisiä suhteita ja pyysi komissiota 
toimittamaan neuvostolle ehdotuksia suhteiden vahvistamiseksi Mercosuriin ja Meksikoon. 
Chile, joka on aina vaatinut ja korostanut läheistä yhteyttä Euroopan yhteisön maihin muiden 
Latinalaisen Amerikan mantereen maiden joukossa kulttuurisen, poliittisen ja taloudellisen 
samankaltaisuuden perusteella, esitti heinäkuussa 1994 Non-Paper:in, jossa ilmoitetaan selvästi 
Chilen hallituksen aikomus parantaa suhteitaan Euroopan unioniin yhteistyösopimuksen 
ulkopuolella pyrkimyksenään assosiointisopimus, jolla perustettaisiin Euroopan yhteisön ja 
Chilen välinen vapaakauppa-alue. 
Neuvosto otti tyytyväisenä vastaan marraskuussa 1994 Chilen ilmoituksen aikomuksesta 
lujittaa kahdenvälisiä suhteitaan Euroopan unioniin sekä Chilen naapurivaltioiden kanssa 
toteutettavan avoimen yhteistyön valinnasta ja ehdotukset liitosta Mercosurin kanssa 
vapaakauppa-alueen perustamiseksi sen kanssa. 
Neuvosto on päättänyt aloittaa EU:n ja Chilen välisten suhteiden tutkimukset vuoden 1995 
ensimmäisellä vuosipuoliskolla komission arviointikertomuksen perusteella. 
Tässä yhteydessä EU:n vastaus Non-Paper:iin (jonka Troikka esitti Chilen ulkoasianministerille 
joulukuussa 1994) merkitsi EU:n olevan käytettävissä syvempään vuoropuheluun Chilen 
kanssa kehityksen jatkamisen osalta. 
Essenissä kokoontunut Eurooppa-neuvosto (joulukuu 1994), joka vahvisti tahtonsa uuden ja 
laajemman kumppanuuden perustamisesta Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan maiden 
välillä, pyysi neuvostoa ja komissiota "konkretisoimaan suunnitelmat Meksikon suhteiden 
tulevaisuuden sopimusten muodon osalta sekä Chilen suhteiden laajentamisen osalta". 
Tässä komission tiedonannossa neuvostolle ja Euroopan parlamentille pyritään vastaamaan 
Eurooppa-neuvoston ja ministerineuvoston esittämiin kysymyksiin ja painotetaan erityisesti: 
U?L 
tilanteen ja suuntauksen sekä Chilen ulkosuhteiden arviointia, 
strategisten vaihtoehtojen esittelyä EU:n ja Chilen välisten suhteiden laajentami­
seksi. 
I CHILE: NYKYINEN TILANNE JA SUUNTAUKSET 
1.1 Chilen taloudellisen kehityksen malli 
Maaliskuussa 1994 Chilen toinen "Puolueitten yhteistoiminta demokratian osalta" - hallitus 
(CDP) vahvisti demokratiaan siirtymisen ja parlamentaarisen järjestelmän lujittamisen 
onnistumisen; CDP:n muodostavat poliittiset puolueet (sosialistit, kristillisdemokraatit ja muut 
keskustan ryhmittymät) nauttivat suuren enemmistön kannatusta venattuna oikeistolaiseen 
oppositioon. Viimeksi kuluneiden vuosien poliittinen suuntaus ennakoi jakautumista kahteen 
suureen vaaliliittoon kasvavalla samankaltaisuudella näiden kahden sisällä ja välillä. 
Poliittisen konfliktin puuttuminen sellaisen keskeisen aiheen yhteydessä, joka Chilessä on 
taloudellisen järjestelmän toiminta, rohkaisee kansallisen konsensuksen syntymistä. Järjestelmä 
perustuu markkinatalouden vapaaseen toimintaan, jota julkisen hallinnon tehtävänä on 
helpottaa ja korjata taloudellisten, sosiaalisten tai ympäristöllisten kielteisten vaikutusten 
osalta, jotka liittyvät teolliseen kehitykseen, markkinoiden toimintaan tai alikehittyneisyyden 
rakenteellisiin tilanteisiin. Chilen talousjärjestelmä ja sen toimielimet ovat nykyisin verrattavissa 
OECD:n jäsenmaiden vastaaviin. 
Chilen talousjärjestelmän toiminta, joka perustuu kilpailukykyiseen tuotantotoimintaan ja 
suoraan makrotaloudelliseen hallintoon, vahvistaa selvästi pitkän aikavälin kasvun maassa. 
Chile on prototyyppi avoimesta, pienestä taloudesta (14 miljoonaa asukasta), sen vienti käyttää 
noin kolmanneksen tuotantotoiminnasta (vuonna 1993 27,8 prosenttia kuluvan vuoden 
hinnoissa ja 36,2 prosenttia vuoden 1990 hinnoissa) ja sen tullisuoja on heikko (yhtenäinen 
ulkoinen tullitariffi 11 prosenttia). 
Tämän kaupallisen avautumisen yhteydessä Chile on paljastanut yksityisen alan aloitekyvyn 
sekä nopeasti kasvavaa yrittäjähenkeä 
Yksityisen pääoman vastaus Chilen talousjärjestelmän tarjoamien markkinoiden mahdollisuuk­
siin heijastuu myös säästöjen ja investointien asteeseen, jotka ovat nykyisin Latinalaisen 
Amerikan korkeimpia (yli 26 prosenttia BKT:sta verrattuna 18 prosenttiin muissa Latinalaisen 
Amerikan maissa). 
Julkisten säästöjen osalta (4,2 prosenttia BKT: sta vuonna 1994) todetaan, että ne ovat 
ylijäämäisiä verrattuina julkisiin investointeihin; näin Chilen julkinen hallinto on pystynyt 
tuottamaan ylijäämäisen talousarvion (+ 1,3 prosenttia vuonna 1994), jolla pystyttiin 
lyhentämään valtion velkaa (joka vuoden 1994 lopussa oli noin 31 prosenttia BKT:sta). 
Myös rahapolitiikan osalta, jota Chilen keskuspankki johtaa täysin itsenäisesti, on kurinalaisuus 
taattu. Itse asiassa, jos inflaatio pysyy suhteellisen korkeana, se on seurausta laillisten 
indeksivälineiden toimenpiteistä, jotka aiheuttavat jäykkyyttä palkkojen ja hintojen 
muodostumiseen; inflaatiokerroin on kuitenkin asteittain laskenut viimeksi kuluneina vuosina 
(vuoden 1990 25 prosentista 8,9 prosenttiin vuonna 1994). 
Ulkoinen velka vähennettynä varauksilla, joka vuonna 1990 oli 12 miljardia dollaria, laski 
vuonna 1994 8,7 miljardiin dollariin; velanhoito, joka vuonna 1990 vastasi 17,2 prosenttia 
viennistä, laski 7,8 prosenttiin vuonna 1994. 
Tässä yhteydessä on huomattava, ettei suurinta osaa Euroopan talouksista kohdannut rahoitus-
ja valuuttakriisi vuoden 1995 alkupuoliskolla koskenut Chilen taloutta. Sen kansallinen 
valuutta säilytti kansainvälisen pariteettinsa eivätkä pörssikurssit kärsineet vastavaikutuksista. 
Nämä talouspolitiikan tekijät yhdessä auttavat Chileä ylläpitämään suhteellisen korkeaa 
kasvuvauhtia (6,3 prosenttia vuodessa pysyvissä hinnoissa vuosina 1990 - 1994) ja suhteellisen 
matalaa työttömyysastetta nykyisessä maailmantilanteessa (5,6 prosenttia vuonna 1994). Chileä 
pidetään tällä hetkellä maana, jonka talouden riskitaso on matalin Latinalaisessa Amerikassa. 
Kuitenkin 3 400 dollarin keskituloineen henkeä kohti, Chile on yhä talous, jota alikehit­
tyneisyyden vakavat ongelmat uhkaavat. Köyhyys on edelleen merkittävä ongelma, siinä 
määrin, että se on hallituksen toiminnan pääasiallisia kohteita. 
Taloudellisesti hyödynnettävät luonnonvarat asukasta kohti ovat suurimpia maailmassa. Chilen 
on välttämättä monipuolistettava tuotantonsa rakennetta valmistusalalla ja palveluiden aloilla 
sekä kohdattava olemassa olevan tuotantokoneiston tuskallinenkin uudelleenjärjestely. 
Ympäristöteknologiat sekä tiedotusteknologiat edistyneille palveluille nähdään nykyisin Chilen 
tuotannon monipuolistumisen olennaisina tekijöinä. 
Valtio etsii edelleen mallia, joka sallisi yksityisen alan, yritysten ja yleensäkin siviiliyhteiskunnan 
laajemman osallistumisen infrastruktuurien ja sosiaalisten välineiden kehittämiseen. 
1.2 Chilen kansainvälistyminen: avoin yhteistyö naapurivaltioiden välillä 
Yksi Chilen tärkeimmistä tavoitteista kansainvälisten suhteiden alalla on sen talouden 
kansainvälistämiskehityksen jatkaminen. 
Tämän politiikan innoittavana periaatteena on "avoin yhteistyö naapurivaltioiden välillä", 
alueellisten sopimusten neuvotteleminen kaupan ja investointien laajenemisen edistämiseksi 
maailmankaupan yleisen vapautumisen tavoitteen osalta. 
Itse asiassa Chile pyrkii täydelliseen avautumiseen maailmalle ja sillä on kiinteät suhteet 
kaupan, investointien ja yhteistyön tasolla sekä OECD-maiden että Latinalaisen Amerikan ja 
lukuisten Aasian maiden kanssa. 
Vienti/Kauppa 
Vienti on Chilen taloudellisen kehityksen tärkein ylläpitäjä, ja luonnonvarat muodostavat 90 
prosenttia sen viennistä. Alkutuotteiden vienti on keskittynyt erityisesti OECD-maihin, kun 
taas chileläisten valmistettujen tuotteiden ja palvelujen pääasialliset markkinat ovat 
Latinalaisessa Amerikassa (jotka kuluttavat yli 40 prosenttia Chilen valmistettujen tuotteiden 
viennistä). 
Vuodesta 1980 vuoteen 1994 Chilen viennin arvo kertautui 2,3:11a ja oli lopulta 11 miljardia 
dollaria; saman ajanjakson aikana vienti Aasian maihin kasvoi kertoimella 7, ja oli lopulta 3,5 
miljardia dollaria ja vienti Yhdysvaltoihin kasvoi kertoimella kolme ja oli lopulta 1,9 miljardia 
dollaria Euroopan markkinoille viennin kasvu oli vähäisempää (se kasvoi puolella vuodesta 
1980 vuoteen 1994), mutta se on erittäin tärkeää Chilelle. Euroopan viennin suhteellisen 
merkityksen väheneminen on oliut havaittavissa erityisesti vuodesta 1990 lähtien, johtuen 
osittain Chilen vaihtosuhteen heikkenemisestä ja Euroopan lamasta. Eurostatin tietojen mukaan 
Chilestä peräisin oleva tuonti EU:iin vuonna 1990 vastasi 0,56 prosenttia kokonaistuonnista 
(Euroopan sisäisten suhteiden ulkopuolella) ja ainostaan 0,40 prosenttia vuonna 1993, ottaen 
kuitenkin huomioon, että tietyt tuotteet ovat edelleen herkkiä (katso liite III). 
Chilen markkinoiden voimakas kasvu puolestaan houkutteli Euroopan tuottajia; Chilen osuus 
EU: n ulkopuolelle suuntautuvasta kokonaisviennistä nousi säännöllisesti 0,28 prosentista 
vuonna 1990 0,35 prosenttiin vuonna 1993. Yhdysvallat pysyy kuitenkin näiden markkinoiden 
pääasiallisena toimittajana (23 prosenttia kokonaistuonnista vuonna 1994). 
Kokonaisuudessaan, kaupan kokonaismäärän osalta, rakenne alueittain on erittäin tasapainoi­
nen; 26 prosenttia EU:n, 18 prosenttia Yhdysvaltojen, 23 prosenttia Latinalaisen Amerikan ja 
22 prosenttia Aasian kanssa vuonna 1993. 
Euroopan unioni on Chilen ensisijainen kauppakumppani. 
Kaupallinen tasapaino Chilen avautumisessa maailmalle on tärkein tekijä, joka selittää Chilen 
kauppapolitiikan viimeaikaisen kehityksen, jolle on ominaista samanaikaisesti sisämarkkinoiden 
suojelun heikko aste ja järjestelmällinen etuuskohteluiden etsiminen ympäri maailman. 
Chile ei epäröinyt laskea yksipuolisesti ulkotulliaan (joka laski 30 prosentista vuonna 1984 11 
prosenttiin vuonna 1990) ja ilmoittaa kannattavansa tavaroiden ja palveluiden kaupan suurinta 
mahdollista vapauttamista GATT-neuvottelujen aikana. Myös ALADLn yhteydessä Chile on 
aktiivisimmin edistänyt taloudellisen täydentävyyden sopimuksia päätyen tietyissä tapauksissa 
vapaan kaupan yleisempiin määritelmiin, erityisesti sopimuksissaan Meksikon (1991), 
Kolumbian ja Venezuelan (1993), Argentiinan (1991), Bolivian (1993) ja viimeksi Ecuadorin 
kanssa (1994). Neuvotteluja käydään Perun kanssa. 
Nämä kauppasopimukset Latinalaisen Amerikan kanssa ovat epäilemättä osaltaan vaikuttaneet 
vaihdon suhteelliseen kasvuun, joka on ollut havaittavissa viime kuukausina, erityisesti 
valmistettujen tuotteiden alalla. 
Vuonna 1994 Chilen uusi hallitus ryhtyi korostamaan suurten kauppaliittoutumien 
lähentymispolitiikkaa jatkaen neuvotteluja Mercosurin kanssa, suunnitellen liittymistä 
NAFTA:an, liittyen APECiin (Aasian ja Tyynenmeren alueen talousyhteistyö) ja pyytäen uutta 
assosiointimuotoa EU:n kanssa. 
Mercosur 
Liittyminen Mercosurin tulliunioniin on tällä hetkellä erittäin ongelmallista, koska unionin 
yhteinen ulkotulli on aluksi katkonainen ( 0 prosentin ja 30 prosentin välillä ja keskimäärin 
korkeampi kuin Chilessä (ajatus Chilen tullien muuttamisesta korkeampaan suuntaan ei miellytä 
hallitusta eikä taloudellisia toimijoita), ja Chile aikoo neuvotella assosiointiin sanamuodon, jolla 
pyritään vapaan kaupan tilanteeseen Mercosurin kanssa mutta säilytetään ero ulkotulleissa. 
Chile aikoo päästä vuonna 1995 assosiointisopimukseen Mercosurin kanssa, mikä lujittaisi 
voimassaolevia kaupallisia etuja Argentiinan kanssa sekä etuusjärjestelyjä muiden jäsenmaiden 
kanssa, ja joka vahvistaisi tarkan aikataulun kehityksessä vapaakaupan tilanteeseen, mutta 
tietyt esteet ovat viime aikoina hidastaneet neuvotteluja. 
NAFTA 
NAFTA-sopimus (Chile, joka on tehnyt sopimuksen vapaa-kaupasta Meksikon kanssa, olisi 
voinut neuvotella itsenäisesti Yhdysvaltojen kanssa, mutta valitsi liittymisen N AFT A: an) on 
riippuvainen ensisijaisesti pohjois-amerikkalaisesta kannasta ja sen etenemistä ovat hidastaneet 
Meksikon taloudellinen kriisi sekä sisäiset poliittiset syyt, jotka liittyvät Yhdysvaltojen 
parlamentin kamarien uuteen kokoonpanoon. 
Jos sopimukseen päästään, optimistisimmat määrälliset arviot ennakoivat Chilen viennin 
kasvavan 115 miljoonalla dollarilla NAFTA: ssa suunnitellun Amerikan kaupan vapautumisen 
pääasiallisena seurauksena. Toiset tutkijat korostavat, että merkittävimmät vaikutukset tulevat 
vaikuttamaan Chilen tuontiin kaupan poikkeavien vaikutusten seurauksena Yhdysvaltojen 
eduksi. 
APEC 
Kaupallisten suhteiden Tyynenmeren alueella pitäisi lujittua APEC:in, jonka suunnitellaan 
johtavan vapaakauppa-alueen luomiseen jäsenten välille vuoteen 2015 mennessä, kehittyessä 
asteittain. Chile on aloittanut neuvottelut Uuden Seelannin kanssa aikomuksenaan tehdä 
vapaakauppasopimus. 
EU 
Chilen kaupallisen diplomatian laajenemista täydentää sen pyyntö kaupan vapauttamiseksi 
kumppaneiden välillä tehtävästä assosiointisopimuksesta EU:n kanssa. 
Nykyisin 82 prosenttia Chilestä peräisin olevasta yhteisöön tuonnista on raaka-aineita, joilla on 
pääsy Euroopan markkinoille tullitta ja ilman määrällisiä rajoituksia. Pääasialliset esteet Chilen 
viennissä Eurooppaan liittyvät joidenkin maataloustuotteiden kiintiöihin. Keskimääräinen EU:n 
tuontiin Chilestä sovellettu tulli on 2,4 prosenttia (15 prosenttia tuonnista on tähän päivään 
mennessä hyötynyt tullietuusjärjestelmästä). Viime vuosien kaupallisten riita-asioiden 
tutkimuksesta käy ilmi, että Chilen viennillä on ollut enemmän vastuksia Yhdysvalloissa ja 
Japanissa kuin yhteisön markkinoilla. 
Ulkomaiset investoinnit 
Chilen kehitystä vapaan markkinatalousjärjestelmän suuntaan on tukenut suorien ulkomaisten 
tuotannollisten investointien lisääntyminen. Ajanjaksolla 1974 - 1994 Chile sai lähes 12 
miljardia dollaria suorina investointeina, joista yli puolet kaivosalalle. Näistä investoinneista 
48,8 prosenttia oli peräisin Yhdysvalloista ja Kanadasta, 25,4 prosenttia Euroopasta, 14,6 
prosenttia Tyynenmeren maista ja 8,2 prosenttia muista Latinalaisen Amerikan maista. Jos 
tarkastellaan erikseen Euroopan osuutta valmistusalalla ja palvelujen alalla, on eurooppalaisten 
pääomien osuus ulkomaisten investointien kokonaismäärästä 44 prosenttia, mikä merkitsee 
sitä, että eurooppalaiset yritykset ovat voimakkaasti läsnä Chilen tulevaisuuden aloilla. 
1.3 EY/Chile yhteistyö 
Chilen yhteistyösuhteita EYn kanssa voidaan kuvata erinomaisiksi. Yhteisön lahjoitusten mer­
kitystä yhteistyön alalla (maksut, joita ei makseta takaisin) todistaa prosenttiosuuksien vertailu 
maksuista, joita ei makseta takaisin vuodesta 1990 vuoteen 1994: 
- Euroopan unioni (EY+jäsenvaltiot) 65,7 prosenttia 
- Kansainväliset järjestöt 5,1 prosenttia 
-Yhdysvallat 6,1 prosenttia 
- Japani 15,6 prosenttia 
Vuoden 1973 vallankaappaus ja sitä seuranneet lukuisat ihmisoikeusrikkomukset saivat 
yhteisön ja kaikki sen jäsenvaltiot ottamaan välimatkaa kenraali Pinochetin hallitukseen. 
Suhteet Chileen säilyivät kuitenkin huolimatta maan poliittisista heilahduksista. EY on auttanut 
Chilen siviiliyhteiskuntaa ensisijaisesti elintarvikeavulla humanitääristen järjestöjen kautta (noin 
20 miljoonaa ecua vuodesta 1988 vuoteen 1992). Lisäksi Euroopan parlamentti ryhtyi 
johtamaan Euroopan yhteisön ponnisteluja demokratian palauttamiseksi, ja vuodesta 1988 
alkaen yhteisön talousarvioon kirjattiin erityinen kohta Chilessä toimivien kansalaisjärjestöjen 
auttamiseksi ja uusi budjettikohta perustettiin "tukemaan demokratisoinnin kehitystä Chilessä ja 
Latinalaisessa Amerikassa", joka otettiin uudestaan korotettuna talousarvioon vuonna 1993. 
Nämä toimet mahdollistivat kansojen edun vuoksi toteutetun toiminnan tukemisen, erityisesti 
epäsuotuisimmissa oloissa olevien ryhmien, ja demokratisoinnin tuki - budjettikohta auttoi 
erityisesti Chileä löytämään ensiksi paluun demokratiaan ja seuraavaksi poliittisen tasapainon. 
Yhteistyön puitesopimus, joka allekirjoitettiin 20 päivänä joulukuuta 1990, on edistyneen tason 
sopimus (kolmas sukupolvi), jossa EY:n ja Chilen suhteet perustetaan demokratian ja 
ihmisoikeuksien periaatteille, ja joka sisältää tietyn määrän uudistuksia. Näitä uudistuksia ovat 
muun muassa vahvistetut määräykset yhteistyöstä tieteen ja teknologian alalla, ammatillisesta 
koulutuksesta ja ympäristöstä. Uusilla määräyksillä tarjotaan mahdollisuudet yhteistyöhön 
sosiaalisella, kulttuurin, julkisen hallinnon sekä tiedotuksen ja viestinnän aloilla. 
Yhteistyötoimet Chilen kanssa vuonna 1991 nousivat kokonaismääriltään 18 miljoonaan ecuun 
(13,2 miljoonaa ecua vuonna 1990). Tärkeimpiä aloitteita vuonna 1991 muun muassa yhteisen 
edun taloudellisen yhteistyön alalla oli taloudellisen yhteistyön ja teknologisen siirron 
keskuksen perustaminen Chileen, "Fondation Empresarial CE-Chili". Sen pääasiallisia tehtäviä 
ovat palveluiden tarjoaminen pienille ja keskisuurille yrityksille, tuki tekniselle, taloudelliselle ja 
rahoitukseen liittyvälle tiedottamiselle, yhteisöstä peräisin olevien kokemuksen ja teknologian 
levittäminen ja yleisesti Euroopan unionin taloudellisten toimijoiden ja vastaavien chileläisten 
yhteyksien tukeminen. 
Vuonna 1992 EY-Chile - yhteistyö oli noin 25,5 miljoonaa ecua. Soveltamisalan laajeneminen, 
erityisesti aloittain ja maantieteellisesti, mahdollisti Chilen osallistumisen yhtenäiseen 
rahoituksellisen ja teknisen avun ohjelmaan pohjoisilla alueilla (10 miljoonaa ecua). 
Vuodesta 1993 alkaen yhteistyö (jonka vuosittainen määrä on ollut noin 24 miljoonaa ecua), 
on keskittynyt erityisesti taloudellisen yhteistyön toimiin hankkeissa, joilla pyritään 
monipuolistamaan maataloustuotteiden vientiä, edistämään investointeja, teollista ja energia-
alan yhteistyötä sekä teknologian siirtoa. 
Vuonna 1994 jatkui suuntaus enemmän taloudelliseen ja teknologiseen alaan keskittyneessä 
yhteistyössä. Samanaikaisesti määritettiin kolme toiminnallista teemaa. 
- köyhyyden vastainen taistelu; 
- valtion uudistuskehityksen jatkaminen; 
- tuotantojärjestelmän kansainvälistäminen. 
II TULEVAISUUDEN EU-CHILE SUHTEET: STRATEGISET VAIHTOEHDOT 
II. 1 Taloudellisen ja toimielimiä koskevan suuntauksen puitteet 
Yleisarvio viime aikojen Chilen ja EU:n taloudellisista suhteista on epäilemättä myönteinen. 
EU.lla on etuoikeutettu asema kauppa-, investointi- ja yhteistyösuhteissa Chilen kanssa. 
Kulttuuriset ja taloudelliset yhteydet ovat läheiset; huolimatta maantieteellisestä välimatkasta 
Chile on Euroopan läheinen poliittinen, taloudellinen ja kulttuurinen naapuri. 
Chilen viennin Eurooppaan suhteellinen väheneminen ja käsitys, joka Chilessä on 
muodostumassa eurooppalaisten suurten yritysten investointien riittämättömyydestä ovat 
yhdessä edistäneet päättävillä tahoilla sellaista ajatusta, että demokratiaan paluun jälkeen 
Euroopalla ei enää ole sellaista merkitystä eikä mielenkiintoa Chilen tulevaisuutta kohtaan kuin 
ennen 
Nykyisten suuntausten yleistyminen, mikäli niitä ei korjata, voisi olla haitallista Euroopan-
suhteiden suotuisalle kehitykselle. Chilen mahdollinen liittyminen NAFTA:an aiheuttaisi 
välittömästi kaupan vinoutumisen, joka vaikuttaisi eurooppalaisten pääomahyödykkeiden ja 
kestävien kulutushyödykkeiden vientiin vaikka 11 prosentin tullikynnys ei olekaan kovin 
korkea. Toisaalta Chilen ja muiden Latinalaisen Amerikan maiden välisten suhteiden 
lujittuminen ja erityisesti liittyminen Mercosuriin rohkaisee muiden kuin perinteisen chileläisen 
viennin keskittymistä alueelle ja pienentänee suhteellisesti Euroopan markkinoiden merkitystä 
Chilen tuotannon monipuolistamisen osalta. 
Näitä suuntauksia ei pidä kuitenkaan yliarvioida. Eurooppalaiset toimijat ovat tosiasiassa läsnä 
Chilen talouden laajenevilla aloilla investointiensa kautta. Toisaalta Chilen tuonnin suhteellinen 
väheneminen yhteisön kaupassa on myös seurausta maan viennin kasvusta Latinalaiseen 
Amerikkaan ja Aasiaan, mikä on merkki Chilen talouden vahvasta noususta. 
Mercosur ja NAFTA, kaksi samanaikaista tulliunioni- ja vapaakauppa-aluehanketta Amerikan 
mantereella historiallisella hetkellä, jota leimaa yleinen markkinatalousjärjestelmään siirtyminen, 
tarjoavat uusia näkökohtia yhdentymiseen Pohjois- ja Etelä-Amerikassa ja niiden välillä. 
Samaan aikaan Yhdysvallat ja Brasilia ilmoittivat valtavan koko mantereen kattavan 
vapaakauppa-alueen toteutuvan vuonna 2005. Viime vuosien kehityksen kannalta näkökulma 
10 
vaikuttaa riittävän realistiselta ja sitä helpottavat varmasti meneillään olevat hankkeet, jotka 
tähtäävät useiden maiden yhdentymiseen (NAFTA Kanadan, Yhdysvaltojen ja Meksikon 
kanssa, G-3 Meksikon, Kolumbian ja Venezuelan kanssa, Andien sopimus Bolivian, Ecuadorin, 
Perun ja Kolumbian kanssa, Mercosur Brasilian, Argentiinan, Paraguayn ja Uruguayn kanssa) 
tai kahdenvälisiin vapaakauppasopimuksiin (ne, jotka yhdistävät Chilen muihin G-3-maihin 
yksittäin tai muihin Mercosurin tai Andien sopimuksen jäsenmaihin). Jos tähän kehitykseen 
lisätään Maailman kauppajärjestön käynnistämä monenkeskeinen kehitys, on syytä olettaa, että 
ainakin Amerikassa kaupan suojelun ongelmat menettävät suurimman osan merkitystään ennen 
vuosisadan loppua. 
Tässä yhteydessä Chilen täydellisen Mercosuriin liittymisen ensisijainen este (ero suojelun 
tasossa) vaikuttaa häviävän ja on todennäköistä, että seuraavien kymmenen vuoden kuluessa 
Chile liittyy muodollisesti tähän ryhmään, joka kattaa sen kehittyneimpien tuotantotoimintojen 
luonnolliset markkinat. 
Tyynenmeren alueen osalta APEC:in määräajat ovat pidempiä (tavoitteena vapaakauppa 
vuonna 2015), mutta kahdenvälisten sopimusten moninkertaistumista on odotettavissa 
(esimerkiksi jo nyt mahdolliset sopimukset Chilen ja Uuden Seelannin välillä). On kuitenkin 
syytä huomioida, että Aasian maiden poliittiset ja taloudelliset rakenteet eroavat suuresti Chilen 
rakenteista ja että yhdentymishanke todennäköisesti toteutuu paljon hitaammin kuin Amerikan 
mantereella. 
Vaikka Chilen voimallinen kansainvälinen taloudellinen yhdentyminen on selkeästi havaittavan 
alueellisen kehityksen mukaista, on sen yhdentyminen Euroopan kanssa, huolimatta sen 
kiistattomasta taloudellisesta, poliittisesta ja kulttuurisesta merkityksestä nykyisin vaikeammin 
havaittavissa. 
Chilen ja EU:n suhteiden suuntausten kehitys johtaa suhteelliseen etääntymiseen, niin kaupan 
kuin muunkin taloudellisen toiminnan tasolla. On toivottavaa, ja tätä toivovat molemmat 
osapuolet, että näiden suhteiden vakiintuneisuuden osalta tulevaisuuden kehitys tasapainottaa 
suuntauksia. 
Yhteisön hanke neuvottelujen aloittamiseksi Mercosurin kanssa pääasiallisena tavoitteena 
alueiden välisen kaupallisen ja taloudellisen yhteistyösopimuksen ja alueiden välisen liiton 
11 
toteuttaminen tulee sekoittamaan suuntauksien kehitystä ja avaa uusia näkökulmia myös Chilen 
ja EU:n välisiin suhteisiin. 
II.2 Strategiset vaihtoehdot EU:Ile 
Rion ryhmän kokouksissa on selvästi tuotu esille Euroopan suotuisa asennoituminen 
Latinalaisen Amerikan yhdentymishankkeen kehitykseen, jota yhteisö on valmis lujittamaan 
tarjoamalla toimielinten tukea yhdentymiskokemustensa perusteella ja helpottamalla 
markkinoiden molemminpuolista avautumista. 
Kaupallisella tasolla EU aikoo seurata tarkasti GATT-sopimusten yhteydessä määritettyjä 
vapauttamismenettelyjä ja WTO:n toimintaa, välttäen menettelyjä joista seuraisi syrjiviä 
tilanteita tai joista aiheutuisi kaupan vääristyminen. Tähän yhteyteen liittyvät myös EU:n ja 
Chilen suhteet tulevaisuudessa ja EU:n strategisten vaihtoehtojen tutkiminen on tarpeen, joko 
alueiden välisten suhteiden osalta (yhteydessä neuvotteluihin Mercosurin kanssa), tai suorien 
kahdenvälisten suhteiden osalta Chilen kanssa. 
A. ALUEIDEN VÄLISET VAIHTOEHDOT: EU-MERCOSUR-CHILE 
Ottaen huomioon, että Chilen ja Mercosurin suhde pian on liitto merkittävine vapauttamisso-
pimuksineen ja keskipitkällä aikavälillä täydellinen liittyminen, on Euroopan neuvottelut 
Mercosurin kanssa käsitettävä määrittävänä tekijänä EU.n ja Chilen kahdenvälisissä suhteissa. 
Se, että Chilen ja Mercosurin välistä suhdetta tällä hetkellä suunnitellaan ennemminkin liitoksi 
kuin kokonaisvaltaiseksi liittymiseksi vaatii Chilen ja Mercosurin välistä erityistä sopimusta 
niiden neuvottelujen yhteensovittamiseksi yhteisön kanssa ja Chilen suoran osallistumisen 
mahdollistamiseksi näihin neuvotteluihin. 
Tässä yhteydessä 
- johtuen Euroopan-suhteiden suuresta merkityksestä Chilelle, voidaan ajatella että EU:n ja 
Mercosurin lähestyminen helpottaisi vuorostaan Chilen ja Mercosurin alueellisen yhdentymisen 
hanketta; 
12 
- Chilen erityisten etujen huomioon ottaminen EU/Mercosur - neuvotteluissa ei vaikeuta 
neuvotteluja, koska Chilen vienti Eurooppaan koskee vähemmän herkkiä aloja kuin 
Mercosurin. ja Chilen tuonti Euroopasta kohtaa matalamman tullimuurin kuin Mercosurissa; 
- mahdolliset muuta kuin hyödykkeiden kauppaa koskevat muut kappaleet (esimerkiksi 
investoinnit ja palvelut) EU:n ja Mercosurin välisissä neuvotteluissa ovat myös Chilen 
välittömän edun mukaisia ja helposti sovellettavissa Chilen kanssa, jonka toimielimet yleensä 
ovat vapaampia kuin Mercosurin. 
EU:n näkökulmasta vaihtoehdot, jotka parhaiten soveltuisivat alueella meneillään oleviin 
geopoliittisiin kehityksiin ovat seuraavia: 
Vaihtoehto A 1: lähestyminen eri nopeuksilla 
Tässä tapauksessa Chilen osallistuminen neuvotteluihin Mercosurin kanssa ja neuvottelujen 
tuloksiin järjestettäisiin alakohtaisesti eri tavoin (politiikka, kauppa, yhteistyö, investoinnit), 
pyrkien joka tapauksessa täydelliseen ja välittömään poliittiseen yhteistyöhön (Chilen 
osallistumisella alusta alkaen suunniteltuihin Euroopan unionin ja Mercosurin poliittisiin 
tapaamisiin). Kaupan alalla neuvottelujen edistymistahti Chilen kanssa olisi Chilen ja 
Mercosurin sopimusten mukaista. 
Tämä vaihtoehto olisi EU:n etujen mukaista sen yleisen alueellista yhdentymistä tukevan 
politiikan yhteydessä. 
Sen täytäntöönpano edellyttäisi kolmenvälisten EU-Mercosur-Chile neuvottelujen tiivistämistä. 
Tässä tapauksessa, jos vaihtoehto hyväksytään, komissio esittäisi, tutkittuaan huolellisesti 
taloudellisia seurauksia, ehdotuksensa toimintasuunnitelman kehittämisestä. 
Vaihtoehto A2: yhteiset neuvottelut 
Jos Chilen ja Mercosurin lähentyminen nopeutuu voidaan Mercosurin osalta annettuja 
neuvotteludirektiivejä laajentaa koskemaan myös Chileä täysivaltaisena kumppanina alueellisen 
yhdentymisen hankkeessa. 
13 
B. KAHDENVÄLISET VAIHTOEHDOT: EU-CHILE 
Koska molemmat osapuolet ovat osoittaneet poliittista tahtoa tarkistaa vuoden 1990 puitesopi­
musta, tilanne on otollinen sen sisällön uudelleen harkinnalle taloudellisten ja poliittisten 
suhteiden tiivistämiseksi. Arviointilausekkeen olemassaolo sopimuksessa mahdollistaisi kaikissa 
tapauksissa yhteistyön alojen huomattavan laajentamisen; näin voitaisiin samalla tavalla kuin jo 
nyt muiden kumppaneiden kanssa, jotka ovat taloudellisen kehityksen osalta samankaltaisessa 
tilanteessa kuin Chile, suunnitella talousarvion tarjoamien mahdollisuuksien rajoissa toimia 
seuraavilla aloilla: 
- taloudellisen yhteistyön yhteydessä tukiohjelmat suorien investointien, yritysten välisten 
sopimusten ja teknologian siirron alalla käynnistetyille toimille sekä tieteellisen ja teknisen 
yhteistyön tiivistäminen erityisesti ympäristön, edistyneen yliopistollisen koulutuksen ja 
tutkimuksen aloilla (lisäksi Chilen mahdollisuus osallistua yhteisön yhteistyöohjelmiin); 
- toimielimien tukemisen alalla ohjelmat, jotka tähtäävät valtion uudenaikaistamiseen sekä 
helpottamaan Chilen yhdentymistä Latinalaiseen Amerikkaan, ja joita voidaan laajentaa 
käsittämään oikeusjärjestelmien ja teknisten normien lähentämisen vastavuoroisen 
tunnustamisen periaatteen mukaisesti. 
Edellä esitettyjen kysymysten lisäksi kahdenvälisiä EU-Chile - suhteita voitaisiin tiivistää 
poliittisella ja kaupallisella alalla. 
Politiikan alalla Chilellä ja EU:lla on yhteiset toimielinten demokraattiseen toimintaan, 
ihmisoikeuksiin, rauhan säilyttämiseen ja valtion toimintaan markkinataloudessa liittyvät arvot. 
Rion ryhmän yhteydessä määritettyä poliittista yhteistyötä voitaisiin tiivistää kahdenvälisesti ja 
jos Mercosur antaisi hyväksyntänsä, Chile voisi osallistua EU-Mercosur-vuoropuheluun. 
Tämän osalta ja samalla tavalla kuin muissa meneillään olevissa hankkeissa EU:n ja muiden 
Latinalaisen Amerikan kumppaneiden välisten suhteiden lujittamiseksi, joko Chile ja EU tai 
Chile, Mercosur ja EU voisivat allekirjoittaa yhteisen poliittisen julistuksen. 
Kaupan alalla voidaan suunnitella muita strategisia vaihtoehtoja. 
Seuraavassa esitettävät vaihtoehdot pyrkivät nykyisten kahdenvälisten suhteiden syventämi-
14 
seen. On mahdollista pysyttäytyä tässä kahdenvälisessä lähestymistavassa tai poiketa siitä A 
kohdassa kuvattuun alueiden väliseen kehitykseen. 
Vaihtoehto Bl: aktiivinen kaupallinen yhteistyö 
Tämä strateginen vaihtoehto ottaa huomioon mahdollisuuden vedota voimassaolevan 
puitesopimuksen arviointilausekkeeseen kaupallisen edun yhteistyömuotojen käyttöön 
ottamiseksi. 
Kahdenvälisillä toimenpiteillä voidaan käytännöllisesti keventää taloudellisia sääntöjä ja lisätä 
näin kauppaa. Esimerkiksi investointeja, normeja, todistuksia, alakohtaista vuoropuhelua ja 
hallinnollista käytäntöä koskevien sääntöjen purkamisen alalla. 
Kaksi esimerkkiä konkreettisista toimista, joita voitaisiin suunnitella: 
- konfliktien ehkäisymenettelyn käynnistäminen (WTO:n alalla suunnittelemien uusien toimien 
mukaisesti). 
Kyseessä olisi nopean, yhteensopivan ja täydentävän hälytyksen järjestelmä WTO:n yhteydessä 
suunnitellun poikkeamien hoitojärjestelmän mukaisesti. 
- muodollinen molemminpuolisen tiedottamisen menettely koskien Chilen ja EU:n neuvotteluja 
Mercosurin kanssa (tapauksessa, jossa vaihtoehtoja AI ja A2 alueiden välisten suhteiden alalla 
ei hyväksyttäisi). 
Vaihtoehto B2: sopimus poliittisesta yhteistoiminnasta ia taloudellisesta kumppanuu­
desta 
Edellä esitetyt pohdinnat teknisen ja taloudellisen yhteistyön laajentamisesta ja poliittisen 
vuoropuhelun lujittamisesta ovat olennainen osa sopimusta poliittisesta yhteistoiminnasta ja 
taloudellisesta kumppanuudesta. 
Tämä vaihtoehto tuntuu tällä hetkellä vastaavan Chilen toiveita. 
EU-Chile-kumppanuussopimuksen kaupallinen ulottuvuus voisi tähdätä kaupan asteittaiseen ja 
15 
molemminpuoliseen vapauttamiseen ottaen huomioon tiettyjen tuotteiden herkkyyden ja 
varmistaen ehdotusten yhteensopivuuden yhteisön kansainvälisten velvoitteiden kanssa, 
mukaan lukien WTO:n yhteydessä. 
On luultavaa että tällaisen sopimuksen todellinen ulottuvuus rajattaisiin määräaikaiseksi, ottaen 
huomioon suurten alueellisten kauppaliittojen perustamisen ja sen että kaupallisen alan 
sopimukset vaikuttavat yhä enemmän yhdistävän kumppaneita. 
Mikäli vaihtoehto hyväksytään tosiasiallinen ulottuvuus ja kaupan vapauttamisen yksityiskoh­
taiset säännöt määritetään vuoden 1990 puitesopimuksen korvaavan sopimuksen neuvotteludi-
rektiiveissä. 
HI TOIMINNALLISET PÄÄTELMÄT 
Näiden pohdintojen ja Essenin Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti komissio pyytää 
neuvostoa ilmaisemaan kantansa edellä esitettyjen strategisten vaihtoehtojen osalta. 
Komissio odottaa neuvoston ja Euroopan parlamentin käsittelyjen tuloksia esittääkseen 
mahdollisimman pian ehdotuksensa, jossa otetaan huomioon näiden tahojen harkinnan tulokset. 
16 
ANNEX I 
THE EUROPEAN UNION IS CHILE'S MAIN TRADING PARTNER 
1. Intensive trade relations 
Percentage of Chile's total trade in 1993: 
- with EU : 26% 
-with USA : 18% 
- with Latin America : 23% 
- with Asia : 22% 
2. Direct investment in up-and-coming sectors 
Percentages of total foreign direct investment in Chile's non-mining sectors, 1974 to 
1994 
- from EU 
- from USA 
- from Latin America 
- from Japan 44.3% 
24.7% 
17.1% 
2.6% 
3. Non-reciprocal aid support to improve living conditions 
Percentage of the total of non-refundable contributions received by Chile, 1990 to 
1994 
from EU 
from USA 
from Japan 65.7% 
6.1% 
15.6% 
13 
/T7-
ANNEXE II Chile's Trade in 1993 
(USS million) 
Exports 
FOB Imports 
CIF Balance 
ETJ 2444 (26%) 2085 (19%) 359 
MERCOSUR 1860 (20%) 
1089 (12%) 2457 (23%) 
1761 (16%) -597 
-672 
ISA 1655 (18%) 2477 (23%) -822 
«Japan 1502 (16%) 883 (8%) 619 
Total 9416 10771 -1355 
4% 
Chilean Exports: Destination 
(US$ Million FOB) 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
993 Total 
Exports 
3657,2 
3822,8 
4222,4 
5101,9 
7048,7 
8192,7 
8580,3 
9048,4 
10125,5 
9416,2 EU 
1060,7 
1226,0 
1441,3 
1668,8 
2591,4 
2945,4 
3203,1 
2881,3 
2931,7 
2443,9 USA 
951,2 
870 , 7 
915,2 
1140,5 
13.93,2 
1456,0 
1469,2 
1596,3 
1649,4 
1655,2 Japan 
407,-7 
392,5 
420,1 
561,3 
881,2 
1120,5. 
1388,2 
1644,0 
i707,3 
1502,3 Latin 
America 
550,0 
554,9 
717,3 
866,5 
925,0 
996,1 
1074,8 
1303,0 
1701,7 
1859,9 
Chilean Exports: Destination 
(% of total exports) 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 EU 
29,0 
32,1 
34,1 
32,7 
36,8 
36,0 
37,3 
31,8 
29,0 
26,0 USA 
26,0 
22,8 
21,7 
22,4 
19,8 
17,8 
17,1 
17,6 
16,3 
17,6 Japan 
11,1 
10,3 
9,9 
11,0 
12,5 
13,7 
16,2 
18,2 
16,9 
16,0 Latin 
America 
15,0 
14,5 
17,0 
17,0 
13,1 
12,2 
12,5 
14,4 
16,8 
19,8 
Chilean Imports: Origin 
(US$ Million CIF) 
Total 
Imports EU USA Japan Latin 
America 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 3480,5 
3006,4 
3156,7 
4023,3 
4924,0 
6734,2 
7272,1 
7685,8 
9670,2 
10771,4 626,7 
439,9 
588,7 
912,8 
989,4 
1327,9 
1518,4 
1407-, 8 
1847,4 
2085,0 747,8 
654,6 
641, 5 
773,1 
1002,1 
1347,9 
1373,4 
1581,9 
1984,9 
2477,4 312,7 
188,5 
296,4 
387,2 
391,8 
737,0 
568,4 
645,7 
964,7 
882,6 902,7 
787,6 
737,4 
955,7 
1364,4 
1764,2 
1704,6 
2051^3 
2423,0 
2457,1 
Chilean Imports: Origin 
(% of total imports) 
EU USA Japan Latin 
America 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 18,0 
14,6 
18,6 
22,7 
20,1 
19,7 
20,9 
18,3 
19,1 
19,4 21,5 
21,8 
20,3 
19,2 
20,4 
20,0 
18,9 
20,6 
20,5 
23,0 9,0 
6,3 
9,4 
9,6 
8,0 
10,9 
7,8 
8,4 
10,0 
8,2 25,9 
26,2 
23,4 
23,8 
27,7 
26,2 
23,4 
26,7 
25,1 
22,8 
to 
Trade Balance: Chile 
(Exports US$ Million FOB) 
(Imports US$ Million CIF) 
Trade Latin 
Balance EU USA Japan America 
1984 177 434 203 95 -353 
1985 816 786 216 204 -233 
1986 1066 853 274 124 -20 
1987 1079 756 367 174 -89 
1988 2125 1602 391 489 -439 
1989 1459 1618 108 384 -768 
1990 1308 1685 96 820 -630 
1991 1363 1474 14 998 -748 
1992 455 1084 -336 743 -721 
1993 -1355 359 -822 620 -597 
1A 
List of first 50 products imported into the EC from Chile 
1993 
(ECU '000) 
Total imports: 2 057 222 Annex in 
CN-heading 
7403 1100 
2603 00 00 
4703 2100 
4 7403 19 00 
5 0806 10 15 
6 71129000 
7 230120 00 
8 7108 12 00 
9 
10 
19 
20 
21 
22 
26 
27 
28 
29 
30 
31 0303 78 10 
2601 12 00 
11 0808 10 89 
12 4703 29 00 
13 0808 20 33 
14 0808 10 83 
15 0302 69 65 
16 0810 90 10 
17 2613 10 00 
18 081120 31 
2905 1100 
7402 00 00 
1605 90 10 
7106 91 90 
23 0303 22 00 
24 0304 20 57 
25 2204 2129 
1504 20 90 
0809 40 19 
280120 00 
0808 20 31 
2836 91 00 
0303 79 97 Value 
676.646 
147.843 
115.934 
104.315 
100.045 
61.869 
61.371 
52.813 
31.791 
30.234 
30.108 
24.984 
23.632 
21.512 
20.390 
20.253 
18.511 
16.461 
15.528 
15.485 
13.200 
12.942 
12.618 
12.239 
10.995 
10.380 
10.161 
8668 
8.577 
8.528 
7.872 Share of total 
imports 
32,89% 
7,19% 
5,64% 
5,07% 
4,86% 
3,01% 
2,98% 
2,57% 
1,55% 
1,47% 
1,46% 
1,21% 
1,15% 
1,05% 
0,99% 
0,98% 
0,90% 
0,80% 
0,75% 
0,75% 
0,64% 
0,63% 
0,61% 
0,59% 
0,53% 
0,50% 
0,49% 
0,42% 
0,42% 
0,41% 
0,38% Tariff treatment 
zero duty 
zero duty 
zero duty 
zero duty 
18% 
zero duty 
5% 
zero duty 
15% 
zero duty 
6% 
zero duty 
5% 
6% 
15% 
11% 
zero duty 
18% 
13% 
zero duty 
20% 
zero duty 
2% 
15% 
4,5 % 
zero duty 
8% 
zero duty 
10% 
6,2% 
zero duty Cathodes and sections of cathodes 
Copper ores and concentrates 
Chemical wood pulp, soda or sulphate, (other 
than dissolving grades), semi-bleached or 
bleached, of conifers 
Refined copper (not coming under 7403.11.00 
to 7403.13.00), unwrought 
Table grapes, fresh, from 1 November to 14 
July (except for the variety Emperor (Vitis 
vinifera cv.) from 1 December to 31 January 
Waste and scrap of precious metal or of metal 
dad with precious metal (not coming under 
7112 10 00 and 7112 20 00) 
Flours, meals and pellets, offish or of 
crustaceans, molluscs or other aquatic 
invertebrates, unfit for human consumption 
Gold (including gold plated with platinum), 
unwrought forms, non-monetary 
Hake of the gmusMerluccius,, frozen 
Iron ores and concentrates, except for roasted 
iron pyrites, pyrites cinder Agglomerated 
Apples, fresh, from 1 April to 31. July 
(excluding the varieties Golden Delicious and 
Granny Smith) 
Chemical wood pulp, soda or sulphate, (other 
than dissolving grades), semi-bleached or 
bleached, other than from conifers 
Pears from 1 April to 31 July, fresh(*) 
Apples of the variety Granny Smith, fresh, from 
1 April to 31 July (*) 
Hake, fresh or chilled 
Kiwifruit, fresh (*) 
Molybdenum ores and concentrates, roasted 
Raspberries,unsweetened, including boiled or 
steamed, frozen (*) 
Methanol (methyl alcohol) 
Unrefined copper: copper anodes for electrolytic 
refining 
Molluscs, prepared or preserved 
Silver, including silver plated with gold or 
platinum, unwrought, of a fineness of not less 
than 999 parts perl 000 
Atlantic salmon (Salmo salar) and Danube 
salmon (Hucho hucho), frozen (*) 
Fillets of hake of the genusMer/uccms, frozen 
Wine, other than white wine, grape must with 
fermentation prevented or arrested by the 
addition of alcohol, with an alcohol content of 
13 % vol or less in containers with a content of 
2 1 or less (excluding those of headings 2204 10 
11 to 2204 1 10), 
Fats and oils and their fractions offish (except 
for fish-liver oils) not chemically modified 
Plums from 1 October to 30 June, fresh (*) 
Iodine 
Pears, from 1 January to 31 March, fresh(*) 
Lithium carbonates 
Freshwater fish, fit for consumption, frozen 
(*) Products likely to be considered sensitive 
It 
32 
33 
34 
35 
40 
41 CN-heading 
3102 50 10 
2608 00 00 
1005 10 15 
2616 9000 Value 
36 28342100 
37 16051000 
38 03042013 
39 081120 59 
99909900 
8708 4090 
42 51011100 
43 0813 3000 
44 7112 10 00 
45 7409 19 00 
46 2303 20 11 
47 0813 40 80 
48 1605 2000 
49 0710 80 90 
50 7403 12 00 7.822 
7.335 
7.111 
7.055 
6.869 
6.855 
6.645 
6.351 
6.333 
5.958 
5.811 
5.370 
5.198 
5.111 
5.110 
5.028 
4.771 
4.761 
4.619 
1.820.018 Share of total 
imports 
0,38% 
0,36% 
0,35% 
0,34% 
0,33% 
0,33% 
0,32% 
0,31% 
0,31% 
0,29% Tariff treatment 
zero duty 
zero duty 
zero duty 
zero duty 
8% 
16% 
2% 
15% 
0,28% 
0,26% 
0,25% 
0,25% 
0,25% 
0.24% 
0,23% 
0,23% 
0,22% 
88,47% 4,9% 
6^% 
zero duty 
8% 
zero duty 
6% 
zero duty 
6% 
20% 
18% 
zero duty Natural sodium nitrate 
Zinc ores and concentrates 
Maize seed, simple hybrids 
Precious metal ores and concentrates, excluding 
silver ores and concentrates 
Potassium nitrates 
Crab, prepared or preserved 
Fillets of Pacific salmon {Oncorhynchus spp), 
Atlantic salmon (Salmo salar) and Danube 
salmon {Hucho hucho) , frozen 
Blackberries and mulberries, unsweetened, 
including boiled or steamed, frozen (*) 
Description not yet available 
Gearboxes for single axle tractors, vehicles for 
transporting 10 or more persons, including the 
driver, saloon cars, vehicles for the transport of 
goods and special purpose vehicles 
Shorn wooL not carded or combed 
Dried apples (*) 
Waste and scrap of gold, including metal clad 
with gold but excluding sweepings containing 
other precious metals 
Copper plates and sheets, refined, not in coils, 
of a thickness exceedingO, 15 mm 
Beet pulp, with a dry matter content of not less 
than 87% by weight 
Dried fruit (excluding those coming under 
headings 0801 10 10 to 0808 20 98 and 0813 
10 00to0813 40 60(*) 
Shrimps, prepared or preserved 
Vegetables (not falling under headings 0710 10 
10 to 0710 80 80) including those cooked by 
steaming or boiling in water), frozen (*) 
Refined copper wire-bars 
(*) Products likely to be considered sensitive 
Zi 
CHILI / EU TRADE (CLASSIFIED BY SECTION OF THE CUSTOMS TARIFF) 
* IMPORTS 
*CCTI 
* CCT II 
* CCT III 
* CCT IV 
*CCTV 
* CCT VI 
*CCT VII 
* CCT VI» 
* CCT IX 
* CCT X 
* CCT XI 
•CCT XII 
* CCT XIII 
* CCT XIV 
•CCTXV 
* CCT XVI 
•CCT XVII 
•CCTXVHI 
•CCT XIX 
•CCT XX 
•CCT XXI 
* 
•IMPORTS.TOT 1969 
VALUE 
MIOECU 
127,36 
276,84 
19,26 
254,15 
213,85 
87,64 
,53 
3,24 
58,67 
103,40 
24,71 
1.73 
.57 
114,90 
1444.39 
2,59 
1,15 
1,79 
,08 
1,29 
3,42 
2751,61 %OF 
TOTAL 
4,6 
10,1 
.7 
9,2 
7,8 
3,2 
,1 
2,1 
3,8 
,9 
.1 
4,2 
52,5 
.1 
.1 
.1 
100,0 1969 
100 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100.0 
100,0 1990 
VALUE 
MIO ECU 
136,54 
357,13 
10,13 
206,92 
187,16 
74,09 
,18 
5.53 
71.93 
106,40 
26,43 
4,69 
.73 
122.74 
1258,92 
6.87 
3,78 
3,44 
.01 
2,25 
3,64 
2608.12 %OF 
TOTAL 
5.2 
13,7 
.4 
" 7,9 
7,2 
2.8 
.2 
2.8 
4,1 
1.0 
,2 
4,7 
48,3 
.3 
.1 
,1 
.1 
.1 1969 
100 
107,2 
129,0 
52.6 
81,4 
87.5 
84,5 
34,1 
170,6 
122.5 
102,9 
106,9 
271,3 
128.7 
106,8 
87,1 
264,9 
327.3 
192,1 
16.4 
174,9 
106.3 
100,01 94,7 1991 
VALUE 
MIOECU 
168,06 
457,75 
18,04 
187.33 
248,25 
73.83 
.76 
2.19 
62,82 
89,18 
22,76 
8,43 
,87 
102,44 
1054,76 
3,39 
10,48 
1,41 
.01 
3,14 
3.44 
2528,35 %OF 
TOTAL 
6.6 
18,1 
,7 
7.4 
9.8 
2,9 
.1 
2,5 
3.5 
.9 
.3 
4,1 
41,7 
.1 
A 
,1 
.1 
.1 
100.0 1969 
100 
131,9 
165,3 
93,6 
73,7 
116,0 
84,2 
142,2 
67,5 
107,0 
86,2 
92,1 
488,0 
152,3 
89,1 
73,0 
130.6 
908.5 
78,7 
17,7 
244,2 
100,5 
91,8 1992 
VALUE 
MIO ECU 
145,83 
.531.71 
11,22 
193,90 
294,55 
83,77 
,80 
2,22 
40,16 
137,66 
18,62 
4,54 
1,82 
96,49 
833,26 
4,57 
6,26 
3,10 
,11 
5,40 
6,88 
2434,73 %OF 
TOTAL 
6,0 
21,8 
.5 
8,0 
12,1 
3,4 
.1 
1,6 
5,7 
,8 
.2 
,1 
4,0 
34,2 
,2 
.3 
,1 
.2 
.3 
100,0 1989 
100 
114,5 
192,0 
56,2 
76,3 
137.7 
95,5 
150,8 
68,4 
68.4 
133.1 
75,3 
262.9 
319.2 
85,7 
57.6 
176,4 
542,6 
173.4 
135.4 
419,8 
200.9 
88,4 1993 
VALUE 
M1Ö ECU 
124.53 
341,79 
10,70 
.121.18 
216,67 
61,09 
v24 
1,25 
19.42 
147,71 
17,57 
-4,47 
.93 
133,82 
820,82 
5.74 
7.41 
2,81 
.00 
4,90 
6.53 
2057,22 %OF 
TOTAL 
6.1 
16,6 
,5 
5.9 
10.5 
3,0 
,1 
.9 
7,2 
.9 
,2 
6,5 
39.9 
.3 
,4 
,1 
,2 
.3 
100.0 1969 
100 
97,7 
123,4 
55,5 
47,6 
101.3 
69,7 
44.4 
38.6 
33,1 
142.8 
71.1 
- 258.7 
163,5 
116.4 
56.8 
221.3 
642.0 
157.0 
6.3 
380.5 
190.8 
74.7 
CCT 
CCT 
CCT 
CCT 
CCT 
CCT 
CCT 
CCT 
CCT 
CCT 
CCT 
CCT 
CCT 
CCT 
CCT 
CCT 
CCT 
CCT Section I 
Section II 
Section IIÏ 
Section IV 
Section V 
Section VI 
Section VH 
Section VII 
Section DC 
Section X 
Section XI 
Section XFJ 
Section XIII 
Section XIV 
Section XV 
Section XVI 
Section XVII 
Section XVIII 
CCT Section XLX 
CCT Section XX 
CCT Section XXI Live animals; animal products 
Vegetable products 
Fats and oils 
Prepared foodstuffs; beverages, spirits tobacco 
Mineral products 
Products of the chemical or allied industries 
Plastics and articles thereof; rubber and articles thereof 
Raw hides and skins, leather, furs 
Wood and articles of wood; charcoal; cork and articles of cork; manufactures of straw 
Substances used for the manufacture of paper and articles thereof 
Textiles and textile articles 
Footwear, headgear, umbrellas, parasols, feathers, artificial flowers; fens 
Ajticles of stoiie, plaster, œment, asbestos, nùca o 
Natural or cultured pearls, precious or semi-precious stones, precious mêlais, imitation jewellery; coins 
Base metals and articles of base metal 
Machinery and mechanical appliances; and electrical appliances 
Means of transport 
Optical, photographic, cinematographic, measuring, checking, precision, medical or surgical instruments and apparatus; clocks and watches; musical inst 
parts and accessories thereof 
Arms and ammunition; parts and accessoriesthereof 
Miscellaneous manufactured articles 
Works of art, collectors'pieces and antiques . , ,. .._,,. „. .. - „ 
Budget Heading COOPERATION WITH CHILE ANNEX IV 
sSfe&l»OgK#ft !*j:*a»l:>?'v- ••1992 ^kK WW»&i 1994 
B7-3010 
Financial and technical cooperation 10.000.000 5.60O.OOO 98.180 
^ ^ B7-3011 
Economic Cooperation 618.814 3 1.259.000 4 1.000.000 2 560.700 4 1.741.227 7 
B7-3020 
Refugees 600.000 1 1.900.000 1 - •. - - - -
B7-5000 
ECIP - • 211.619 2 632.357 9 630.622 9 478.263 6. 
B7-5020 
Cooperation Agreements - • - - 50.750 2 594.000 3 38.900 1 
B7-5230 
Democratization - • - • - • 2.530.000 4 1.525.278 6 
B7-5040 
Environmental protection - • - - • 1.073.016 4 435.000 2 
B7-5041 
Tropical forests - * * - • - - - - -
B7-5073 
NGO Chile 4.996.689 69 4.954.338 42 ".499.668 34 4.846.303 43 3.841.873 52 
B7-5080 
Campaign against drug abuse • - - •- 1.074.380 2 111.809 1 81.000 1 
B7-20 
Food aid 4.201.211 - 4.452.430 - 2.332.344 -• 1.730.000 -
B7-S10 
Emergency aid - - 130.000 1 • - 500.000 1 - " -
B7-5046 
Fight against Aids - - 89.100 1 • - 423.000 2 - - • 
B7-5010 
NGOs * 2.610.886 52 3.264.209 69 3.999.781 83 2.806.558 15 4.596.871 *5 
B6-6224 
Life sciences and technologies 181.357 - 381.103 • 173.114 - 183.681 - 649.770 8 
B6-8371 
International cooperation on science and technology - 1.317.875 8 1.800.681 11 2.379.000 22 1.774.000 11 
B4-1041 
C<«operationln the energy field - • • • ' • • • 129.675 1 - -
13.208.957 125 17.959.674 128 25.563.075 144 24.098.364- 110 15.260.362 140 | I TOTAL GLOBAL 
ISSN 1024-4492 
KOM(95) 232 lopullinen 
x\.i3Ax\. J\.Xi\. J /\ X 
FI 11 
Luettelonumero : CB-CO-95-265-FI-C 
ISBN 92-77-89535-7 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxembourg