Tuen soveltamisala 1. Kalatalousrahastosta myönnetään muita yhteisön välineitä täydentävää tukea kestävän kehityksen edistämiseen ja elämänlaadun parantamiseen kalastusta harjoittavilla rannikkoalueilla, jotka ovat tukikelpoisia osana yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden toteuttamiseen tähtäävää kokonaisstrategiaa, ottaen erityisesti huomioon strategian soveltamisen sosioekonomiset seuraukset. 2. Kalastusta harjoittavien rannikkoalueiden kestävään kehitykseen tähtäävillä toimenpiteillä on pyrittävä: (a) ylläpitämään näiden alueiden taloudellista ja sosiaalista hyvinvointia ja edistämään kalastus- ja vesiviljelytuotteiden arvostusta; (b) ylläpitämään ja kehittämään työllisyyttä kalastusta harjoittavilla rannikkoalueilla tukemalla kalatalousalan muutosten vuoksi sosioekonomisiin vaikeuksiin joutuneiden alueiden elinkeinoelämän monipuolistamista tai taloudellista ja sosiaalista rakennemuutosta; (c) parantamaan rannikkoalueiden ympäristön tilaa; (d) tukemaan ja edistämään yhteistyötä yhden tai useamman valtion alueella sijaitsevien kalastusta harjoittavien rannikkoalueiden välillä. 3. Jäsenvaltioiden on sisällytettävä toimenpideohjelmaansa luettelo alueista, jotka ovat kelpoisia saamaan tukea kalatalousrahastosta rannikkoalueiden kestävään kehitykseen. Kalastusta harjoittavat rannikkoalueet ovat yleensä pienempiä kuin NUTS III –tason alueet, ja niihin kuuluu meren tai järven rantaa taikka jokisuistoa, jotka liittyvät kalastukseen. Alueen on oltava kohtuullisen yhtenäinen niin maantieteelliseltä ja vesistölliseltä kuin taloudelliselta ja sosiaaliseltakin kannalta. Alueen on oltava harvaan asuttu, kalatalousalan työpaikkojen osuuden on oltava huomattava, kalastuselinkeinon on oltava taantumassa eikä yli 100 000 asukkaan kuntia hyväksytä. 4. Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tiedoksi alueet, jotka ovat tukikelpoisia 3 kohdan nojalla.

Tuen soveltamisala 1. Kalatalousrahastosta myönnetään muita yhteisön välineitä täydentävää tukea kestävän kehityksen edistämiseen ja elämänlaadun parantamiseen kalastusta harjoittavilla rannikkoalueilla ja erityisesti syrjäisillä merellisillä alueilla, jotka ovat tukikelpoisia osana yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden toteuttamiseen tähtäävää kokonaisstrategiaa, ottaen erityisesti huomioon strategian soveltamisen sosioekonomiset seuraukset. 2. Kalastusta harjoittavien rannikkoalueiden kestävään kehitykseen tähtäävillä toimenpiteillä on pyrittävä: (a) ylläpitämään näiden alueiden taloudellista ja sosiaalista hyvinvointia ja edistämään kalastus- ja vesiviljelytuotteiden arvostusta; (b) ylläpitämään ja kehittämään työllisyyttä kalastusta harjoittavilla rannikkoalueilla tukemalla kalatalousalan muutosten vuoksi sosioekonomisiin vaikeuksiin joutuneiden alueiden elinkeinoelämän monipuolistamista tai taloudellista ja sosiaalista rakennemuutosta; (c) parantamaan rannikkoalueiden ympäristön tilaa; (d) tukemaan ja edistämään yhteistyötä yhden tai useamman valtion alueella sijaitsevien kalastusta harjoittavien rannikkoalueiden välillä. 3. Jäsenvaltioiden on sisällytettävä toimenpideohjelmaansa luettelo alueista, jotka ovat kelpoisia saamaan tukea kalatalousrahastosta rannikkoalueiden kestävään kehitykseen. Kalastusta harjoittavat rannikkoalueet ovat yleensä pienempiä kuin NUTS III –tason alueet, ja niihin kuuluu meren tai järven rantaa taikka jokisuistoa, jotka liittyvät kalastukseen. Alueen on oltava kohtuullisen yhtenäinen niin maantieteelliseltä ja vesistölliseltä kuin taloudelliselta ja sosiaaliseltakin kannalta. Alueen on oltava harvaan asuttu, kalatalousalan työpaikkojen osuuden on oltava huomattava, kalastuselinkeinon on oltava taantumassa eikä yli 100 000 asukkaan kuntia hyväksytä. 4. Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tiedoksi alueet, jotka ovat tukikelpoisia 3 kohdan nojalla.