Ehdotus neuvoston asetukseksi riitauttamattomia vaateita koskevan eurooppalaisen täytäntöönpanomääräyksen käyttöönotosta /* KOM/2002/0159 lopull. - CNS 2002/0090 */



Virallinen lehti nro 203 E , 27/08/2002 s. 0086 - 0107



Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI riitauttamattomia vaateita koskevan eurooppalaisen täytäntöönpanomääräyksen käyttöönotosta (Komission esittämä) PERUSTELUT 1. JOHDANTO JA TAUSTAA Amsterdamin sopimuksen voimaantulon yhteydessä oikeudellinen yhteistyö yksityisoikeudellisissa asioissa siirtyi kolmannesta pilarista (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.1 artiklan 6 kohta) ensimmäiseen pilariin. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 61 artiklan ensimmäisen kohdan c alakohdan ja 65 artiklan mukaisesti Euroopan yhteisö toteuttaa toimenpiteitä oikeudellisen yhteistyön alalla sellaisissa yksityisoikeudellisissa asioissa, joilla on valtioiden rajat ylittäviä vaikutuksia ja jotka ovat välttämättömiä sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan kannalta. Tällaisten toimenpiteiden tarkoituksena on myös parantaa ja yksinkertaistaa siviili- ja kauppaoikeudellisia asioita koskevien päätösten tunnustamista ja täytäntöönpanoa. Tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla 22 päivänä joulukuuta 2000 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 44/2001 [1], joka tulee voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2002, merkitsee huomattavaa edistymistä täytäntöönpanokelpoiseksi julistamiseen johtavan menettelyn (eksekvatuuri) virtaviivaistamisessa verrattuna tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta yksityisoikeuden alalla tehtyyn Brysselin yleissopimukseen, jonka se korvaa. Kyseisen asetuksen nojalla tuomio julistetaan täytäntöönpanokelpoiseksi, kun tietyt muodolliset seikat täyttyvät, ja toinen osapuoli voi riitauttaa täytäntöönpanokelpoisuuden ainoastaan hakemalla muutosta. Näillä muutoksilla ja yksinkertaistamisella ei saada poistettua kaikkia tuomioiden vapaan liikkuvuuden esteitä Euroopan unionista, ja välivaiheen toimenpiteitä pidetään yhä liian hankalina. [1] EYVL L 12, 16.1.2001, s. 1. Tampereella 15 ja 16 päivänä lokakuuta 1999 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti tuomioiden ja oikeusviranomaisten muiden päätösten vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen oikeudellisen yhteistyön peruskiveksi unionissa. Yksityisoikeudellisissa asioissa Eurooppa-neuvosto pyysi vähentämään edelleen välivaiheita, jotka ovat tarpeen toisessa jäsenvaltiossa annetun tuomion tunnustamiseksi ja täytäntöönpanemiseksi. Se esitti ensimmäisenä toimenpiteenä, että tietyntyyppisten vaateiden tunnustaminen olisi automaattista ilman välivaiheen menettelyjä tai ilman että täytäntöönpanosta voidaan perustellusti kieltäytyä. Tähän voitaisiin liittää tiettyjä prosessioikeutta koskevia vähimmäisvaatimuksia. Eurooppa-neuvosto kehotti neuvostoa ja komissiota hyväksymään joulukuuhun 2000 mennessä toimenpideohjelman vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen toteuttamiseksi ja aloittamaan eurooppalaisen täytäntöönpanomääräyksen ja niiden prosessioikeudellisten seikkojen käsittelyn, joiden osalta yhteiset vähimmäisvaatimukset katsotaan tarpeellisiksi, jotta helpotettaisiin vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamista. Neuvoston 30 päivänä marraskuuta 2000 hyväksymässä komission ja neuvoston yhteisessä toimenpideohjelmassa tuomioiden vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen toteuttamisesta siviili- ja kauppaoikeuden alalla [2] mainittiin eksekvatuurimenettelyn poistaminen riidattomilta vaateilta yhtenä yhteisön ensisijaisimmista toimista. Ohjelmassa todettiin, että on jo sinänsä ristiriitaista, että eksekvatuurimenettely voi viivästyttää riidattomia vaateita koskevien päätösten täytäntöönpanoa, ja että eksekvatuurimenettely olisi poistettava ensimmäiseksi tältä osin, koska maksamatta olevat saatavat on liike-elämässä voitava periä nopeasti ja kysymys on jatkuvasti esillä talouspiireissä, joille sisämarkkinoiden moitteeton toiminta on tärkeää. [2] EYVL C 12, 15.1.2001, s. 1. Tukholmassa 8 ja 9 päivänä helmikuuta 2001 kokoontuneessa oikeusministerien epävirallisessa kokouksessa eurooppalainen täytäntöönpanomääräys riidattomille vaateille vahvistettiin kokeiluhankkeeksi eksekvatuurimenettelyn lakkauttamiseksi. Neuvoston yksityisoikeuskomitea keskusteli noudatettavasta lähestymistavasta Ruotsin puheenjohtaja- kaudella, ja asiassa edistyttiin merkittävästi etenkin laadittavan säädöksen soveltamisalan suhteen [3]. [3] Yhteenveto Ruotsin puheenjohtajakaudella tehdystä työstä on neuvoston asiakirjassa 10480/01, JUSTCIV 88 (29.6.2001). 2. YLEISTAVOITE Komissio on ottanut huomioon tuomioiden vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen toteuttamista koskevan toimenpideohjelman ja siinä esitetyt prioriteetit sekä neuvoston yksityisoikeuskomitean tekemän valmistelutyön laatiessaan tämän ehdotuksen neuvoston asetukseksi riitauttamattomia rahallisia vaateita koskevasta eurooppalaisesta täytäntöönpanomääräyksestä. Ehdotuksessa poistetaan kaikki tarkastukset, joita on edellytetty yhdessä jäsenvaltiossa annetun tuomion täytäntöönpanemiseksi toisessa jäsenvaltiossa. Komissio on tietoinen siitä, että 'eurooppalaisella täytäntöönpanomääräyksellä' on monissa yhteyksissä viitattu yhtenäiseen menettelyyn, jolla saadaan aikaan päätös, joka on täytäntöönpanokelpoinen ilman eksekvatuurimenettelyä kaikissa jäsenvaltioissa. Komission tiedonannossa neuvostolle ja Euroopan parlamentille "Kohti päätösten saamisen ja täytäntöönpanon tehostumista Euroopan unionissa" [4] kiinnitettiin jo huomiota tähän käsitesisältöön. Samalla siinä korostettiin kuitenkin, että yhtenäisen menettelyn toteuttaminen ja eksekvatuurimenettelyn poistaminen ovat kaksi eri asiaa eikä vastaus toiseen välttämättä edellytä toisen ratkaisemista. Toimenpideohjelmassa tuomioiden vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen toteuttamisesta käsitellään kumpaakin kysymystä erikseen sekä todetaan, että joissakin asioissa eksekvatuurimenettelyn poistamiseen voitaisiin yhdistää yhteisössä vahvistettu yhtenäinen tai yhdenmukaistettu erityismenettely. [4] KOM(1997) 609 lopullinen, EYVL C 33, 31.1.1998, s. 3, 9 kohta. Riitauttamattomien vaateiden osalta komissio pyrkii aktiivisesti molempiin tavoitteisiin, vaikkakaan ei yhdessä ja samassa säädöksessä: * Tällä ehdotuksella pyritään poistamaan toisessa jäsenvaltiossa tapahtuvan päätösten täytäntöönpanon edellyttämät välivaiheet, jos velallinen ei todistettavasti ole kiistänyt päätöksen kohteena olevan velkansa laatua tai suuruutta. Neuvoston yksityisoikeuskomitean kannan mukaisesti ehdotuksen soveltamisalaa ei ole rajattu täytäntöönpanomääräyksiin, jotka on annettu nopeutetussa menettelyssä oletettavasti riidattomina pysyvien saatavien perimiseksi. Tällä lähestymistavalla pyritään tuomaan kouriintuntuvaa etua velkojille, jotka pääsevät hyödyntämään nopeaa ja tehokasta täytäntöönpanoa ulkomailla ilman sen jäsenvaltion oikeuslaitoksen osallistumista, jossa täytäntöönpanoa haetaan, ja tästä johtuvia viivytyksiä ja kuluja. * Komissio valmistelee samaan aikaan vihreää kirjaa eurooppalaista maksamismääräystä koskevasta yhtenäisestä tai yhdenmukaistetusta menettelystä. Se on tarkoitus esittää vuonna 2002 [5]. Tällainen todellinen yhdenmukaistaminen, joka saattaisi vaikuttaa varsinaisen maksamismääräysmenettelyn lisäksi myös yleisesti oikeudenkäynti- asiakirjojen tiedoksiantoa koskeviin sääntöihin, edellyttää perusteellista selvitystyötä ja laajaa kuulemista ennen säädösehdotuksen tekemistä. Kun nämä kaksi asiaa pidetään toisistaan erillään, eksekvatuurimenettelyn poistamisessa on mahdollista edistyä nopeasti ja prosessioikeudellista yhdenmukaistamista koskevia toimia voidaan valmistella huolellisesti. [5] Samassa vihreässä kirjassa käsitellään myös vähäisiä vaateita koskevien oikeudenkäyntien yksinkertaistamista ja nopeuttamista luomalla yhteiset menettelysäännöt tai vähimmäisvaatimukset. Jäsenvaltioiden oikeuslaitosten keskinäinen luottamus on ennakkoehto eksekvatuuri- menettelyn poistamiselle. Tämän luottamuksen vahvistamiseksi ja sen varmistamiseksi, että ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen 6 artiklan mukaisia ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artiklan mukaisia oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin vaatimuksia ehdottomasti noudatetaan, komissio pitää joidenkin yhteisten prosessioikeudellisten vähimmäisvaatimusten säätämistä keskeisenä. Riitauttamattomia vaateita koskevien päätösten suurelle enemmistölle on ominaista, että ne tehdään velallisen osallistumatta tuomioistuinmenettelyyn. Poisjäännin oletetaan johtuvan tietoisesta päätöksestä, jonka velallinen on tehnyt kyseisen vaateen aiheellisuuden arvioituaan, tai oikeuskäsittelyn tarkoituksellisesta väheksynnästä. Kun velallinen ei reagoi eksplisiittisesti, ainoat todisteet siitä, että velallisen on ollut mahdollista tehdä tietoinen valinta jäädä pois tuomioistuinmenettelystä, on kyseistä vaadetta koskevien asiakirjojen asianmukainen ja ajoissa tapahtunut tiedoksianto, menettelyä koskevat velallisen oikeudet ja velvollisuudet sekä poisjäännin seuraukset. On syytä muistaa, että suurimmassa osassa niistä tapauksista, joissa tuomion tunnustaminen ja täytäntöönpano evätään vuoden 1968 Brysselin yleissopimuksen nojalla, on sellaisia, joissa tuomio annetaan vastaajan poissa ollessa, vaikka haastehakemus on annettu hänelle asianmukaisesti tiedoksi riittävän ajoissa ja sillä tavalla, että hänen on ollut mahdollista valmistautua vastaamaan asiassa. Toimenpideohjelmassa tuomioiden vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen toteuttamisesta pidetään lisäksi oikeudenkäyntiasiakirjojen tiedoksiannon luottamuksellisuutta, tehokkuutta ja nopeutta jäsenvaltioiden oikeuslaitosten välisen luottamuksen yhtenä perustekijänä ja pohditaan alan sääntöjen yhdenmukaistamista tai vähimmäisvaatimusten laatimista. Näin ollen tämä ehdotus sisältää asiakirjojen tiedoksiantoa koskevat vähimmäisvaatimukset mm. hyväksyttävistä tiedoksiantotavoista, tiedoksiantoajasta, joka mahdollistaa valmistautumisen vastaamaan asiassa, ja asianmukaisten tietojen antamisesta velalliselle. Ainoastaan silloin kun näitä vähimmäisvaatimuksia noudatetaan, on oikeutettua poistaa vastaajan oikeuksien toteutumisen valvonta jäsenvaltiossa, jossa täytäntöönpano on määrä toteuttaa. Eksekvatuurimenettelyn poistamisesta seuraa väistämättä, että tämän ehdotuksen säännösten, etenkin vähimmäisvaatimusten, noudattamisen valvontavastuu kuuluu sen jäsenvaltion tuomioistuimille, jossa tuomio on annettu. Tämän ehdotuksen mukainen eurooppalainen täytäntöönpanomääräys on kattava ja läpinäkyvä todistus kaikkien täytäntöönpanoehtojen täyttymisestä kaikkialla yhteisössä ilman välivaiheita. Tämän ehdotuksen tarkoituksena on tarjota helpompi täytäntöönpanovaihtoehto sekä jäsenvaltioille että velkojille pakottamatta niitä käyttämään sitä. Jäsenvaltiot voivat päättää, mukauttavatko ne kansallisen lainsäädäntönsä III luvun vähimmäisvaatimuksiin, jotta mahdollisimman monet riitauttamattomia vaateita koskevat päätökset voitaisiin saattaa järjestelmän piiriin, jonka mukaan ne voitaisiin vahvistaa eurooppalaisiksi täytäntöönpanomääräyksiksi. Velkojat saavat harkintansa mukaan valita menettelyn, jolla tuomio tehdään täytäntöönpanokelpoiseksi toisessa jäsenvaltiossa, joko hakemalla sen vahvistamista eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi tai neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 mukaista julistamista täytäntöönpanokelpoiseksi. 3. ARTIKLAOSA 1 artikla - Kohde Artiklassa on lyhyt yhteenveto edellä esitetystä asetusehdotuksen yleistavoitteesta. 2 artikla - Soveltamisala Yleinen soveltamisala vastaa neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 soveltamisalaa. 3 artikla - Määritelmät Artiklan 1 ja 2 kohdassa toistetaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 32 ja (maksamismääräysten osalta) 62 artikla. Vaade Valmistelutyön aikana saavutetun yhteisymmärryksen mukaisesti säädöksen soveltaminen rajataan summaltaan määriteltyihin rahallisiin vaateisiin kyseisen summan suuruudesta riippumatta. Riitauttamattomat vaateet Tilanteet, joissa vaadetta on pidettävä riitauttamattomana, voidaan jakaa kahteen ryhmään. Ensimmäiseen ryhmään kuuluvat tapaukset, joissa velkoja on aktiivisesti osallistunut oikeudenkäyntiin tai (virallisten asiakirjojen osalta) tuomioistuimen ulkopuoliseen menettelyyn ja nimenomaisesti myöntänyt, että vaade on oikeutettu. Myöntäminen voi olla muodoltaan vaateen hyväksyminen tuomioistuimessa, mitä seuraa tähän hyväksymiseen perustuva tuomio, tuomioistuimen vahvistaman sovinnon tekeminen tai asiakirja, joka on laadittu viralliseksi asiakirjaksi. Artiklan 4 kohdan a ja d alakohta kattavat kaikki nämä vaihtoehdot. Toiselle ryhmälle on ominaista, että velallinen ei ole tuomioistuimen kehotuksesta huolimatta vastannut vaateeseen, ja näin ollen voidaan olettaa, että velallinen ei vastusta vaadetta. Artiklan 4 kohdan b alakohta edellyttää, että vaadetta ei ole millään tavalla vastustettu missään menettelyn vaiheessa, olipa kyseessä pelkästään kirjallinen menettely tai menettely, jossa velallinen on kutsuttu oikeuden istuntoon, mutta hän on jättänyt saapumatta tai on saapunut, mutta ei ole riitauttanut vaadetta. Jos velallinen pelkästään ilmoittaa maksuvaikeuksistaan vetoamatta maksun oikeutukseen ja pyytää lykkäämään maksua tai pyytää saada maksaa erissä, tätä ei voida pitää vaateen vastustamisena, koska vaateen oikeutusta ei aseteta millään lailla kyseenalaiseksi. Tällöin on kyse yksinomaan tosiasiallisesta maksukyvyttömyydestä eli toisin sanoen täytäntöönpanon toteutuminen on todennäköistä. Artiklan 4 kohdan c alakohdassa taas käsitellään tilannetta, jossa oikeuden istuntoon kutsuttu velallinen jättää saapumatta ja on aikaisemmin ilmaissut vastustavansa vaadetta. Poisjäämisen voidaan perustellusti tulkita olevan seurausta velallisen päätöksestä olla enää vastustamatta vaadetta. Artiklan 4 kohdan b ja c alakohta kattavat sekä tuomiot vastaajan poissa ollessa että erityisissä nopeutetuissa menettelyissä saadut maksamismääräykset, joissa edellytyksenä on, että velallinen ei vastusta vaadetta, kuten Ranskan 'injonction de payer' ja Itävallan ja Saksan 'Mahnverfahren'. Päätöksen lainvoimaisuus Päätös saa 5 kohdan itsenäisen määritelmän mukaan lainvoiman, mikä on asetuksen 5 artiklan a kohdan mukaan edellytyksenä eurooppalaisen täytäntöönpanomääräyksen vahvistavan todistuksen saamiselle, jos kyseisestä tuomiosta ei alun perinkään voi valittaa varsinaisin muutoksenhakukeinoin tai jos velallinen ei ole käyttänyt muutoksenhakumahdollisuutta määräajassa. Varsinainen muutoksenhaku Artiklan 6 kohdassa lähinnä toistetaan tämän käsitteen määritelmä, jonka Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on antanut vuoden 1968 Brysselin yleissopimuksen 30 ja 38 artiklasta [6] ja joka vaikuttaa sopivan myös tähän ehdotukseen. [6] Industrial Diamond Supplies v. Luigi Riva, 22.11.1975 (Kok. 1977, s. 2175). Virallinen asiakirja Toisin kuin vuoden 1968 Brysselin yleissopimuksessa ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 44/2001, joissa ei määritellä virallista asiakirjaa, tässä asetuksessa 7 kohdan a alakohtaan on sisällytetty Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asettamat vaatimukset [7] ja 7 kohdan b alakohtaan kattavuuden ja johdonmukaisuuden vuoksi myös elatussopimukset, jotka neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 57 artiklan 2 kohdassa todetaan virallisiksi asiakirjoiksi. [7] Unibank A/S v. Flemming G. Christensen, 17.6.1999 (Kok. 1999, s. 3715). 4 artikla - Eksekvatuurimenettelyn poistaminen Artiklassa esitetään eurooppalaisen täytäntöönpanomääräyksen käsite ja merkitys. Tuomion vahvistaminen eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi tekee täytäntöönpanevassa jäsenvaltiossa ennen tunnustamista ja täytäntöönpanoa noudatettavan, vuoden 1968 Brysselin yleissopimuksen ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 nojalla välttämättömän eksekvatuurimenettelyn tarpeettomaksi. Eurooppalaista täytäntöönpanomääräystä koskeva todistus antaa velkojalle mahdollisuuden ryhtyä täytäntöönpanotoimenpiteisiin kaikissa jäsenvaltioissa ilman täytäntöönpanovaltiossa toteutettavia välivaiheita. Kun eksekvatuurimenettelyssä täytäntöönpanevan jäsenvaltion tuomioistuinten on tutkittava, täyttyvätkö täytäntöönpanokelpoiseksi julistamista koskevat vaatimukset, nyt ehdotetussa järjestelmässä tuomiojäsenvaltion tuomioistuimet päättävät, täyttääkö tuomio eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi vahvistamisen ehdot. 5 artikla - Eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi vahvistamisen edellytykset Riitauttamattomasta vaateesta annettu täytäntöönpanokelpoinen tuomio on velkojan hakemuksesta vahvistettava eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi, jos 5 artiklassa luetellut edellytykset täyttyvät. Asetus ei sisällä rajoituksia sen suhteen, milloin velkojan on haettava eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi vahvistamista. Tämän ehdotuksen merkittävimpiä etuja neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 mukaiseen eksekvatuurimenettelyyn verrattuna on, että tuomion antanut tuomioistuin, joka tuntee asian ja sovelletut prosessioikeuden säännöt, vahvistaa tuomion eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi eikä täytäntöönpanevan jäsenvaltion oikeus- tai muiden viranomaisten osallistumista tarvita. Ehdotuksessa ei säännellä eurooppalaisen täytäntöönpanomääräyksen vahvistavan todistuksen antamista koskevien toimivaltuuksien jakamista tuomion antaneessa tuomioistuimessa, vaan se jätetään jäsenvaltioiden säädettäväksi. - Ehdotuksen 5 artiklan a kohdassa mainitaan edellytyksenä, että tuomio katsotaan päätökseksi, joka on saanut lainvoiman. Ensivaikutelma on, että vaatimus on kovempi kuin neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 38 artiklan 1 kohdassa, jossa edellytetään pelkästään täytäntöönpanokelpoisuutta tuomiojäsenvaltiossa, mikä on mahdollista ennen kuin tuomio saa lainvoiman (esim. jos tuomioistuin on sallinut väliaikaisen täytäntöönpanon). On kuitenkin pidettävä mielessä, että kyseisen asetuksen 43 artiklan 5 kohdan nojalla täytäntöönpanokelpoisuudesta annettuun päätökseen voi hakea muutosta kuukauden sisällä sen tiedoksiantamisesta - tai kahden kuukauden, jos vastaajan kotipaikka on muualla kuin täytäntöönpanevassa jäsenvaltiossa. Muutoksenhakuaikana ei 47 artiklan 3 kohdan mukaan saa toteuttaa muita täytäntöönpanotoimenpiteitä kuin turvaamistoimia. Tässä ehdotuksessa ei säädetä muita täytäntöönpanotoimia kuin turvaamistoimia koskevaa pakollista odotusaikaa. Jos kyseessä on tuomio, joka on väliaikaisesti täytäntöönpanokelpoinen muttei vielä 5 artiklan a kohdassa tarkoitettu päätös, joka on saanut lainvoiman, velkoja voi 9 artiklan nojalla saada turvaamistoimia koskevan eurooppalaisen täytäntöönpanomääräyksen. - Ehdotuksen 5 artiklan b kohdassa edellytetään, että noudatetaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 sääntöjä toimivallasta vakuutusasioissa, toimivallasta kuluttajansuojaa koskevissa riita-asioissa ja yksinomaisesta toimivallasta. Näiden toimivaltasäännösten noudattamatta jättäminen, joka on kyseisen asetuksen 35 ja 45 artiklan mukainen peruste olla tekemättä päätöstä täytäntöönpanokelpoisuudesta, estää tämän ehdotuksen mukaan vahvistamisen eurooppalaiseksi täytäntöönpano- määräykseksi. - Ehdotuksen 5 artiklan c kohdassa taataan vastaajan oikeuksien suoja kaikissa tapauksissa, joissa vaateen arviointi riidattomaksi perustuu siihen, että velallinen on jättänyt osallistumatta tuomioistuinmenettelyyn. Tällaisissa tilanteissa on taattava, että velalliselle on asianmukaisesti annettu tieto oikeudenkäynnistä, vaateen riitauttamisen ehdoista ja seurauksista, jos ehtoja ei noudateta. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 34 artiklan 2 kohdan, 41 artiklan ja 45 artiklan mukaan haastehakemuksen tiedoksianto siten, että velallisen ei ole mahdollista valmistautua vastaamaan asiassa, on syy, jonka perusteella vastaajan poissa ollessa annetun tuomion täytäntöönpanokelpoiseksi julistaminen voidaan evätä, vaikkakin ainoastaan, jos velallinen on hakenut muutosta. Koska tämä eksekvatuurimenettelyn kontrollimekanismi poistuu ja koska jäsenvaltioiden lainsäädäntö on näiltä osin epäyhtenäistä - etenkin asiakirjojen tiedoksiannon osalta - III luvun mukainen vähimmäisvaatimusten tarkastus, jonka tuomiojäsenvaltion tuomioistuin suorittaa, on tarpeellinen. - Myös 5 artiklan d kohta koskee asiakirjojen tiedoksiantoa, mutta sitä sovelletaan ainoastaan, jos velallisen kotipaikka on muualla kuin tuomiojäsenvaltiossa. Jos näin on, kaikki oikeudenkäyntiasiakirjat on annettava tiedoksi neuvoston asetusta (EY) N:o 1348/2000 noudattaen. Kyseisen asetuksen noudattamisesta tehdään 5 artiklan d kohdassa edellytys eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi vahvistamiselle. 6 artikla - Osittainen eurooppalainen täytäntöönpanomääräys Artiklassa toistetaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 48 artiklan sisältö tämän ehdotuksen tarpeisiin mukautettuna. Artiklassa kuvataan tarkemmin, missä tilanteissa ainoastaan osia tuomiosta voidaan vahvistaa eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi. 7 artikla - Eurooppalaisen täytäntöönpanomääräyksen vahvistavan todistuksen sisältö Eurooppalaisen täytäntöönpanomääräyksen vahvistavassa todistuksessa on oltava sekä - selvä ja vakiomuotoinen yhteenveto kaikista täytäntöönpanon kannalta välttämättömistä seikoista, jotka kuvaavat tuomion sisältöä ja yksilöivät sen, että - perusteelliset tiedot siitä, että eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi vahvistamisen edellyttämiä vaatimuksia on noudatettu. Täytettävä vakiolomake on melko yksityiskohtainen, ja näin se takaa, että tuomion antanut tuomioistuin tutkii kaikki näkökohdat ja vahvistaa näin jäsenvaltioiden keskinäistä luottamusta asian tutkimiseen, joka suoritetaan ennen kuin sallitaan ilman välivaiheita toteutettava täytäntöönpano kaikissa muissa jäsenvaltioissa. Liitteen I vakiolomake on monikielinen ja sen ansiosta tuomion antaneen tuomioistuimen on mahdollista täyttää se virallisella kielellään. Koska kaikki täytäntöönpanon kannalta välttämättömät tiedot annetaan täyttämällä nimiä ja numeroita tai rastittamalla ruutuja, todistusta ei tarvitse kääntää niitä todella poikkeuksellisia tapauksia lukuun ottamatta, joissa tuomion antaneen tuomioistuimen on annettava lisäselvityksiä kirjallisesti. Artiklan 3 kohdassa ja 21 artiklan 2 kohdassa annetaan todistuksen oikeaksi todistettujen jäljennösten määrästä selvä sääntö, jolla suojellaan velallista samanaikaisilta täytäntöönpanotoimenpiteiltä useissa eri jäsenvaltioissa kuten myös tuomiojäsenvaltiossa. Jos kansallisessa lainsäädännössä säädetään, että velkojalle annetaan useampia kuin yksi täytäntöönpanokelpoinen jäljennös tuomiosta (esim. useiden velallisten ollessa yhteisvastuussa), sama sääntö koskee eurooppalaisen täytäntöönpanomääräyksen vahvistavaa todistusta. 8 artikla - Muutoksenhaku Eurooppalaisen täytäntöönpanomääräyksen vahvistavan todistuksen vaikutusta lisää se, että todistukseen ei ole mahdollista hakea muutosta, toisin kuin neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 mukaiseen täytäntöönpanokelpoiseksi julistamiseen. Jos velkoja haluaa estää eurooppalaisen täytäntöönpanomääräyksen vahvistavan todistuksen antamisen, hänen on riitautettava vaade, jolloin se jää tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Jos vaadetta ei riitauteta, tuomion antaneen tuomioistuimen on velkojan pyynnöstä tutkittava, täyttyvätkö eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi vahvistamisen edellyttämät vaatimukset. Tästä seuraavaan päätökseen ei voida hakea muutosta. Tässä yhteydessä on pidettävä mielessä, että neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 34 artiklan 2 kohdassa kuten myös vuoden 1968 Brysselin yleissopimuksen 27 artiklan 2 kohdassa esitetään vastaajan oikeuksia koskeva itsenäinen oikeusnormi, jota ei saa rinnastaa kansallisten sääntöjen noudattamiseen. Tästä aiheutuu oikeudellisia ongelmia. On siis mahdollista, että tuomion antanut tuomioistuin on soveltanut kansallista prosessioikeutta moitteettomasti ja että täytäntöönpanokelpoiseksi julistaminen on silti evättävä, koska kansallinen lainsäädäntö 34 artiklan 2 kohdan nojalla ja vastaajan oikeuksien suojaaminen 27 artiklan 2 kohdan nojalla ovat ristiriidassa, kuten Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on tulkinnut [8]. [8] Debaecker v. Bouwman, tuomio 11.6.1985 vuoden 1968 Brysselin yleissopimuksen 27 artiklan 2 kohdan ja jäsenvaltioiden tiedoksiantoa koskevien kansallisten sääntöjen suhteesta (Kok. 1985, 779). Neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 34 artiklan 2 kohdan ja 41 artiklan nojalla eksekvatuurimenettelystä vastaavaa tuomioistuinta on nimenomaan kielletty tutkimasta vastaavuutta 34 ja 35 artiklassa säädettyjen sääntöjen kanssa. Jopa silloin, kun 34 artiklan 2 kohtaa rikotaan räikeästi, tuomioistuimen on julistettava tuomio täytäntöönpanokelpoiseksi, jos puhtaasti muodolliset 41 artiklan vaatimukset täyttyvät. Tuomioistuin voi tutkia, toteutuvatko vastaajan oikeudet, vain siinä tapauksessa, että vastaaja on hakenut muutosta. Silloinkaan tuomioistuin ei voi kieltäytyä eksekvatuurimenettelystä tai peruuttaa sitä, vaikka 34 artiklan 2 kohdassa määriteltyjä vastaajan oikeuksia olisi rikottu, jos vastaaja ei ole tuomiojäsenvaltiossa hakenut tuomioon muutosta, vaikka olisi voinut niin tehdä. Toisin sanoen vastaajan on käytettävä oikeuttaan hakea muutosta yksipuoliseen tuomioon (tai, tämän ehdotuksen termein, riitautettava vaade) ollakseen oikeutettu siihen, että vastaajan oikeuksia koskevien yhteisön sääntöjen noudattaminen tutkitaan tuomioistuimessa. Muutoksen hakeminen ainoastaan täytäntöönpanokelpoiseksi julistamista vastaan riitauttamatta vaadetta ei voi johtaa toivottuun tulokseen. Tässä ehdotuksessa noudatetaan vastaavaa logiikkaa. Jäsenvaltioiden kansallisten järjestelmien mukaiset ja III luvussa säädettyjen sääntöjen mukaiset velallisen oikeuksia suojaavat normit voivat poiketa toisistaan. Kuitenkin, koska - ennen eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi vahvistamista tutkitaan huolellisesti, että III luvussa säädettyjä vaatimuksia noudatetaan, ja vaatimusten täyttyminen ilmoitetaan todistuksessa 7 artiklan mukaisesti, - jäsenvaltioiden välillä vallitsee keskinäinen luottamus huolelliseen lainkäyttöön ja - on taattu, että 20 artiklan mukaisesti velallinen vapautetaan muutoksenhakuajan päättymisen seurauksista, jos velallinen ei ole tosiasiallisesti voinut riitauttaa vaadetta, on perusteltua sulkea eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi vahvistaminen muutoksenhaun ulkopuolelle tässä ehdotuksessa säädetyin edellytyksin. Velallisen voidaan olettaa käyttävän kaikki käytettävissään olevat keinot vaateen riitauttamiseksi, tuomiota koskeva varsinainen muutoksenhaku ja 20 artiklan mukainen muutoksenhakuajasta vapauttamista koskeva hakemus mukaan luettuina. 9 artikla - Turvaamistoimia koskeva eurooppalaisen täytäntöönpanomääräyksen vahvistava todistus Ennen kuin tuomio on katsottu päätökseksi, joka on saanut lainvoiman, täytäntöönpano on mahdollista ainoastaan väliaikaisena täytäntöönpanona, jonka vaikutukset on peruutettava, jos tuomio muutoksenhaun seurauksena kumotaan. Tuomioiden väliaikaisen täytäntöön- panokelpoisuuden mahdollistavassa järjestelmässä haetaan aina tasapainoa velkojan ja velallisen etujen välillä, sillä velkoja pyrkii nopeaan täytäntöönpanoon ja velallinen välttämään peruuttamatonta vahinkoa, joka voi aiheutua, jos väliaikaisesta täytäntöönpanosta johtuvaa menetystä ei voida korvata. Jäsenvaltiot ovat päätyneet tämän suhteen hyvin erilaisiin ratkaisuihin. Lisäksi on otettava huomioon, että tietyin edellytyksin mahdolliseen väliaikaiseen täytäntöönpanoon liittyy erottamattomasti velkojan mahdollisuus lopettaa tai keskeyttää tällainen täytäntöönpano tietyin edellytyksin taikka asettaa sen ehdoksi vakuuden asettaminen. Tämä tilanne aiheuttaa monimutkaisia ongelmia, jos väliaikaista täytäntöönpanokelpoisuutta tuomiojäsenvaltiossa pidetään riittävänä, jotta täytäntöönpanevassa jäsenvaltiossa voidaan sallia vaateen täyttämiseen johtava rajoittamaton täytäntöönpano. Täytäntöönpanevan jäsenvaltion lainsäädäntö, jota täytäntöönpanomenettelyyn asetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaan sovelletaan, ei täytäntöönpanon keskeyttämisen osalta välttämättä sovellu sen tyyppiseen väliaikaiseen täytäntöönpanoon, jota tuomiojäsenvaltiossa on tarkoitettu, ja ei-toivottuna seurauksena voi olla, että tuomio on helpommin täytäntöönpantavissa ulkomailla kuin tuomiojäsenvaltiossa. Tämän vuoksi ehdotuksessa esitetään selvä ratkaisu edellä mainittujen ongelmien välttämiseksi. Täysimääräinen täytäntöönpano voi tapahtua ainoastaan sen jälkeen, kun tuomio on katsottu päätökseksi, joka on saanut lainvoiman. Jos tuomio on tuomiojäsenvaltiossa väliaikaisesti täytäntöönpanokelpoinen, velkoja voi kuitenkin turvata täytäntöönpanon toteutumisen toteuttamalla eurooppalaisen täytäntöönpanomääräyksen vahvistavaan todistukseen perustuvia turvaamistoimia, kunnes tuomio on saanut lainvoiman. Todistus antaa täyden oikeutuksen täytäntöönpanevassa jäsenvaltiossa käytettävissä oleviin turvaamistoimiin. Jos turvaamistoimet edellyttävät kyseisen jäsenvaltion tuomioistuinten osallistumista, turvaamistoimia koskevien vaatimusten on katsottava täyttyvän, kun todistus esitetään. Minkään lisäehtojen (esim. kun on konkreettinen vaara, että velallinen luovuttaa omaisuuttaan) täyttämistä ei voida vaatia, vaikka se olisi täytäntöönpanevan jäsenvaltion lainsäädännön mukaan turvaamistoimien edellytyksenä. 10 artikla - Vähimmäisvaatimusten soveltamisala Artikla aloittaa III luvun, jossa asetetaan vastaajan oikeuksia koskevat vähimmäisvaatimukset, joita on noudatettava, jotta tuomio voitaisiin vahvistaa eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi. Tämän luvun ydin on tärkeimpien asiakirjojen asianmukainen tiedoksianto niin ajoissa ja sillä tavoin, että velallisen on mahdollista halutessaan puolustautua. Kyseisiä vaatimuksia sovelletaan ainoastaan, jos velallinen ei ole osallistunut tuomioistuinmenettelyyn tai ei ole saapunut oikeuden istuntoon. Ehdotuksen 3 artiklan 4 kohdassa määritellyissä muissa riitauttamattomissa vaateissa velallinen on nimenomaisesti hyväksynyt vaateen ja tällä tavoin aktiivisesti ilmaissut päätöksensä olla puolustautumatta. Tässä ehdotuksessa sallitaan tuomion vahvistaminen eurooppalaiseksi täytäntöönpano- määräykseksi ainoastaan, jos III luvun edellytykset täyttyvät, ja jätetään jäsenvaltioiden harkittavaksi, haluavatko ne mukauttaa kansallisen lainsäädäntönsä näihin vähimmäisvaatimuksiin, jos katsovat sen tarpeelliseksi tai suotavaksi. Ehdotuksella ei pyritä riitauttamattomia vaateita eikä asiakirjojen tiedoksiantoa koskevien sääntöjen yhdenmukaistamiseen. 11, 12, 13 ja 14 artikla - Haastehakemuksen ja oikeuden istuntoon saapumista koskevan kutsun tiedoksiantotavat Nämä artiklat sisältävät keskeisimmät tiedoksiantosääntöjä koskevat vaatimukset. Siinä erotetaan toisistaan - ensisijaiset tiedoksiantotavat, joissa saadaan välitön todiste siitä, että haastehakemus on toimitettu velalliselle itselleen, ja - korvaavat tiedoksiantotavat, joissa saadaan todiste siitä, että asiakirja on toimitettu velallisen sijasta hänen lähipiiriinsä, missä asiakirjan saaminen on hänen vastuullaan. Korvaava tiedoksianto on 12 artiklan nojalla sallittu ainoastaan siinä tapauksessa, että kohtuulliset pyrkimykset henkilökohtaiseen tiedoksiantoon ovat epäonnistuneet. Jos 11 artiklan mukainen tiedoksianto postitse tai sähköisin välinein ei ole tuottanut toivottua tulosta, asiakirjojen henkilökohtaista tiedoksiantoa on yritettävä ennen kuin turvaudutaan korvaavaan tiedoksiantoon. 11 artiklan 2 kohta ja 12 artiklan 2 kohta koskevat seuraavia kahta tilannetta. - velallinen ei voi edustaa itseään tuomioistuimessa (esim. alaikäinen tai oikeushenkilö) ja lain mukaan häntä edustaa kaikissa oikeusasioissa luonnollinen henkilö (esim. vanhemmat tai yrityksen johtaja). 'Lakisääteinen oikeudellinen edustaja' viittaa tähän tilanteeseen. - velallinen on valinnut asianajajan tai maallikon edustamaan itseään varsinaisessa tuomioistuinmenettelyssä. 'Valtuutettu edustaja' viittaa tähän tilanteeseen. 11 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 13 artiklassa mainittu virkamies voi olla viranomainen tai kuka tahansa muu, jolle jäsenvaltio, jossa tiedoksianto tapahtuu, on antanut valtuudet suorittaa tiedoksianto ja todistaa sen tapahtuneen. 12 artiklan 3 kohdassa korostetaan, että tiedoksiantotapaa, joka perustuu oikeudelliseen olettamukseen siitä, että asiakirja on toimitettu velallisen lähipiiriin, koska käytössä oleva osoite, jossa tiedoksianto voitaisiin suorittaa, ei ole tiedossa, ei ole tämän ehdotuksen mukaan hyväksyttävä. 14 artiklalla on käytännön merkitystä ainoastaan siinä tapauksessa, että kutsua saapua oikeuden istuntoon ei anneta velalliselle tiedoksi haastehakemuksen kanssa samaan aikaan vaan myöhemmin. 14 artiklan b alakohta on lisätty sellaista tilannetta varten, jossa velallinen on saapunut yhden kerran oikeuden istuntoon ja vastustanut vaadetta, mutta päättää myöhemmin olla enää vastustamatta sitä ja jättää saapumatta toiseen istuntoon, vaikka kutsu on hänelle ensimmäisellä kerralla suullisesti esitetty. 15 artikla - Tiedoksianto riittävän ajoissa vastaamiseen valmistautumiseksi Artiklassa säädetään konkreettisesti ja selvästi mitä aikaa pidetään vastaamiseen valmistautumiselle riittävänä. Vaateeseen vastaamiselle annettava vähimmäisaika on pidempi, jos velallisen kotipaikka on muussa jäsenvaltiossa kuin siellä, missä tuomioistuinmenettely tapahtuu. Tässä on otettu huomioon rajat ylittävien riita-asioiden monimutkaisempi luonne. Samaa vähimmäisaikarajaa sovelletaan, kun on kyse saapumisesta oikeuteen henkilökohtaisesti tai edustajan välityksellä, jos kutsua saapua oikeuteen ei ole annettu tiedoksi haastehakemuksen yhteydessä. 16, 17 ja 18 artikla - Asianmukaisten tietojen toimittaminen velalliselle Sanomattakin on selvää, että velallinen voi valmistautua vastaamaan asiassa ainoastaan siinä tapauksessa, että hänellä on tieto itseensä kohdistuvasta vaateesta, vaatimuksista osallistua tuomioistuinmenettelyyn sekä seuraamuksista, jos hän ei noudata näitä vaatimuksia. Useimmat tiedoista, jotka velalliselle on annettava, ovat itsestään selviä. 17 artiklan c alakohdassa otetaan huomioon erot, joita jäsenvaltioiden säännöissä on sen suhteen, missä määrin tuomioistuimen on siinäkin tapauksessa, että vaadetta ei ole vastustettu, tutkittava, onko vaade perusteltu tai ainakin ilmeisen perusteltu, ennen velkojan kannalta myönteisen tuomion antamista. Jos tätä ei tutkita lainkaan tai vain rajoitetusti, eikä velallinen näin ollen voi luottaa siihen, että tuomioistuin arvioi vaateen perusteettomaksi, velalliselle on kerrottava tästä. Tämä on tarpeen myös silloin, jos tuomioon ei voi lainkaan hakea muutosta varsinaisin muutoksenhakukeinoin tai jos tuomioistuin voi tutkia asian uudelleen vain joiltain osin. 17 artiklan d alakohdassa viitataan tällaisiin tilanteisiin. Kuten 17 artiklan e alakohdassa säädetään on mahdollista vahvistaa tuomio, jota ei ole vastustettu tai joka on annettu vastaajan poissa ollessa, eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi, johon ei voi hakea muutosta erikseen. Tämä takaa, että velallinen kiinnittää huomiota näihin olosuhteisiin. Velallinen on saatava tietoiseksi, että näiden seurausten välttämiseksi on välttämätöntä esittää vastalauseita vaateen suhteen. 19 artikla - Vähimmäisvaatimusten täyttymättä jäämisen korjautuminen Neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 34 artiklan 2 kohdan mukaan siinä tapauksessa, että vastaaja ei ole hakenut hänen poissa ollessaan annettuun tuomioon muutosta, vaikka olisi voinut niin tehdä, kyseisen tuomion täytäntöönpanokelpoiseksi julistamista ei voida evätä, vaikka haastehakemusta ei olisi annettu tiedoksi vastaajalle niin hyvissä ajoin ja siten, että vastaaja olisi voinut valmistautua vastaamaan asiassa. Näin ollen vastaaja on velvoitettu osallistumaan tuomioistuinkäsittelyyn saadakseen estettyä kantajan kannalta myönteisen tuomion tai voidakseen hakea siihen muutosta. Jos vastaaja on saanut tiedon häntä koskevasta oikeuskäsittelystä, hän ei voi vedota pelkästään oikeuskäsittelyn alussa tapahtuneeseen menettelyvirheeseen eikä siihen, miten se automaattisesti vaikuttaa täytäntöön- panokelpoisuuteen ulkomailla. Artiklassa ulotetaan sama ajatuskulku tähän ehdotukseen ja varmistetaan tältä osin yhdenmukaisuus neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 kanssa. Kyseisen asetuksen 34 artiklan 2 kohtaan sisältyvä vastaajan oikeuksien yleisperiaate määritellään tämän ehdotuksen III luvussa tarkemmin säännöin. Näin ollen menettelyä koskevien vähimmäisvaatimusten täyttymättä jäämisen korjautumista koskevissa säännössä on otettava huomioon tämä tilanne ja vastattava siihen täsmällisemmin. Artiklan 1 kohdassa viitataan kaikkiin 11-18 artiklassa säädettyihin vaatimuksiin, joiden täyttymättä jääminen korjautuu, jos tuomio, johon voidaan hakea muutosta varsinaisin muutoksenhakukeinoin, on annettu velalliselle tiedoksi hyväksyttävällä tavalla ja siinä yhteydessä annettu myös muutoksen hakemista varten tarvittavat tiedot, mutta velallinen ei ole käyttänyt tätä mahdollisuutta vastustaa tuomiota. Artiklan 2 kohdassa korjautuminen mahdollistetaan ainoastaan käytetyn tiedoksiantotavan perusteella. Vaikka tiedoksiantotapa ei olisikaan 11-14 artiklan mukainen, eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi vahvistaminen on mahdollista, jos ei ole mitään epäilystä, etteikö velallinen olisi henkilökohtaisesti vastaanottanut kyseisiä asiakirjoja, ja jos 15 ja 16, 17 ja 18 artiklan vaatimukset täyttyvät. 20 artikla - Vähimmäisvaatimukset vapautukselle muutoksenhakuajan päättymisen aiheuttamista seuraamuksista Vaikka III luvussa säädettyjä vaatimuksia, ja erityisesti tiedoksiantotapaa koskevia vaatimuksia, olisikin huolellisesti noudatettu, on väistämätöntä, että tietyissä poikkeusolosuhteissa, kuten force majeure -tilanteissa, on mahdollista, että velallinen ei itsestään riippumattomista syistä ole saanut tietoa hänelle tiedoksiannettavista asiakirjoista. Tässä artiklassa velalliselle sallitaan tällaisissa tilanteissa vapautus säätämällä ylimääräisestä muutoksenhakukeinosta. Jos velallinen ei ole saanut tuomiota ajoissa, hänelle annetaan mahdollisuus hakea muutosta vielä määräajan jälkeen. Jos tilanne, joka on estänyt velallista osallistumasta tuomioistuinmenettelyyn, on vallinnut varhaisemmassa vaiheessa, eli velallinen ei ole saanut tietoa haastehakemuksesta tai kutsusta saapua oikeuden istuntoon, hän on oikeutettu vapautukseen ainoastaan siinä tapauksessa, että 19 artiklan 1 kohdan ehdot eivät täyty eli velallinen ei ole jättänyt käyttämättä mahdollisuutta valittaa tuomiosta varsinaisin muutoksenhakukeinoin. Artiklan 2 kohdan tarkoitus on tehdä selväksi, että 1 kohdassa määritellyssä tilanteessa velallisella on täysi oikeus vapautukseen. Näin ollen sellaisissa jäsenvaltioissa, joissa kyseiseen tuomioon ei voi lainkaan hakea muutosta tai muutoksenhakua on rajoitettu eikä se mahdollista tosiasioiden ja oikeudellisten seikkojen käsittelyä kaikilta osin, vapautus on myönnettävä jossakin muussa muodossa kuin muutoksenhakuna, esim. niin, että menettely aloitetaan uudelleen, tai annetaan mahdollisuus ylimääräiseen muutoksenhakuun, joka mahdollistaa asian oikeudellisen tarkastelun kaikilta osin. Artiklan 3 kohdassa asetetut vähimmäisvaatimukset koskevat määräaikaa, johon mennessä vapautusta on haettava. Määräaika lasketaan siitä, kun velallinen on saanut tietää itseään koskevasta tuomioistuinmenettelystä. Koska artiklassa säädetään vain vähimmäisvaatimuksista, jäsenvaltiot voivat myöntää vapautuksia auliimminkin. 21 artikla - Täytäntöönpanomenettely Artiklan 2 kohdassa luetellaan täytäntöönpanevassa jäsenvaltiossa täytäntöönpano- viranomaisille toimitettavat asiakirjat, joihin kuuluu myös oikeaksi todistettu käännös todistuksen monikielisen osion niistä osista, jotka edellyttävät kääntämistä 7 artiklassa esitetyissä poikkeuksellisissa olosuhteissa. Artiklan 3 kohta muistuttaa paljolti neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 51 ja 52 artiklaa, mutta siinä on otettu huomioon, että täytäntöönpanevassa jäsenvaltiossa ei enää tarvita täytäntöönpanokelpoisuuden vahvistamista koskevaa menettelyä. Siinä kielletään ylimääräisiä maksuja tai vakuuksia vaatimalla luodut esteet sellaisten tuomioiden täytäntöönpanolle, jotka on annettu velkojille, joiden kotipaikka on muussa kuin täytäntöönpanevassa jäsenvaltiossa. Artiklan 4 kohta koskee muita vaatimuksia, jotka mahdollisesti saavat velkojat, joiden kotipaikka on täytäntöönpanevan jäsenvaltion ulkopuolella, luopumaan täytäntöönpanosta. 22 artikla - Oikeussuojan saatavuus täytäntöönpanomenettelyn aikana Ehdotuksen 22 artiklan 1 kohta liittyy läheisesti neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 34 artiklan 3 ja 4 kohdassa esitettyihin syihin kieltäytyvä eksekvatuurista, mutta siinä muutetaan edellytyksiä, joilla ristiriitaiset tuomiot voivat estää täytäntöönpanon. Kohdassa poistetaan ristiriitaisten tuomioiden erottelu sen perusteella, onko tuomio annettu täytäntöönpanevassa jäsenvaltiossa, jossain muussa jäsenvaltiossa vai kolmannessa valtiossa. Täytäntöönpanevassa jäsenvaltiossa annetut tuomiot eivät ole automaattisesti etusijalla, kuten neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 34 artiklan 3 kohdassa. Kaikkiin ristiriitaisiin tuomioihin sovelletaan samaa mallia siitä riippumatta, missä ne on annettu. Mallin sisällön osalta ehdotukseen on lisätty lisäehto neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 34 artiklan 4 kohtaan verrattuna. On kohtuullista velvoittaa velallinen tuomaan esiin toisessa valtiossa annettu ristiriitainen tuomio mahdollisimman aikaisin, jotta hän voi vedota ristiriitaan täytäntöönpanovaiheessa, jos hän ei itsestään riippumattomista syistä ole voinut tehdä sitä täytäntöönpantavaan päätökseen johtaneen alkuperäisen tuomioistuinmenettelyn aikana. Artiklan 2 kohdassa kielletään tutkimasta asiaratkaisun osalta uudelleen tuomiota sekä sen vahvistamista eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi. Kielto koskee myös neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 34 ja 35 artiklan mukaisen eksekvatuurista kieltäytymisen tai sen peruuttamisen syiden tutkimista. Vaatimusten noudattaminen - mikäli niitä pidetään tämän ehdotuksen yhteydessä asianmukaisina ja tarpeellisina - varmistetaan vahvistamista koskevin ehdoin. Artiklan 2 kohta ei koske täytäntöönpanomenettelyyn kohdistettua kannetta, jossa ei ole kyse tuomion tutkimisesta uudelleen asiaratkaisun osalta. Tällaisia oikeudenkäyntejä säännellään 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti tuomiojäsenvaltion kansallisella lainsäädännöllä. 23 artikla - Täytäntöönpanon lykkääminen tai rajoittaminen Jos velallinen hakee 20 artiklassa tarkoitettua vapautusta tai 22 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua oikeudellista uudelleentarkastelua, kyseisen menettelyn lopputulos ratkaisee, säilyykö eurooppalainen täytäntöönpanomääräys täytäntöönpanokelpoisena. Eurooppalaisen täytäntöönpanomääräyksen täytäntöönpanokelpoisuutta ei automaattisesti peruuteta sen jälkeen, kun tällainen hakemus on tehty ja menettelyn lopputulos ei ole vielä selvillä. Artiklassa jätetään täytäntöönpanevan jäsenvaltion tuomioistuimen tai toimivaltaisen viranomaisen harkittavaksi, säilyykö täytäntöönpanokelpoisuus vai rajoitetaanko sitä velallisen hakemuksesta jollakin mainituista tavoista. Ohjenuorana tulisi pitää arviota siitä, mitkä ovat mahdollisuudet, että ratkaisu on 20 tai 22 artiklan nojalla velallisen kannalta myönteinen, sekä sitä, kuinka todennäköistä on, että ehdoton täytäntöönpano aiheuttaisi peruuttamatonta vahinkoa. Samaa sääntöä sovelletaan, jos velallinen hakee asian uusintakäsittelyä tai tuomion kumoamista tuomiojäsenvaltiossa. 24 artikla - Täytäntöönpanomenettelyä koskevien tietojen toimittaminen Eksekvatuurin poistaminen helpottaa tuomion saamista täytäntöönpanokelpoiseksi toisessa jäsenvaltiossa, mutta se ei poista niitä esteitä, joita huomattavat erot täytäntöönpanomenettelyä koskevassa jäsenvaltioiden lainsäädännössä aiheuttavat. Ehdotuksessa ei pyritä yhdenmukaistamaan menettelyjä vaan lievittämään kansallisten sääntöjen moninaisuudesta johtuvia ongelmia luomalla neuvoston päätöksellä 2001/470/EY perustetun Euroopan oikeudellisen verkoston puitteissa jäsenvaltioiden täytäntöönpanojärjestelmiä koskeva tietojärjestelmä. 25 artikla - Tuomioistuimessa tehty sovinto Summaltaan määriteltyä rahallista vaadetta koskeva tuomioistuimessa tehty sovinto on mahdollista vahvistaa eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi. Luvun II soveltaminen viittaa menettelyyn, jolla eurooppalaisen täytäntöönpanomääräyksen vahvistava todistus annetaan, 5 artiklassa säädettyjä vaatimuksia lukuun ottamatta. Luvun IV 22 artiklan 1 kohdan soveltamisen poissulkeminen vastaa neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 57 ja 58 artiklaa sikäli, että määräyksen kanssa ristiriitainen tuomio ei ole este täytäntöönpanolle. 26 artikla - Virallinen asiakirja Edellä esitetyt 25 artiklaa koskevat kommentit koskevat myös tätä artiklaa. Artiklan 1 kohdassa valtuudet vahvistaa tuomio eurooppalaiseksi täytäntöönpano- määräykseksi annetaan tuomioistuimen sijasta viranomaiselle, jonka asemaan asiakirjan virallinen luonne perustuu, esimerkiksi asiakirjan laatineelle julkiselle notaarille. Koska tuomioistuin ei, toisin kuin muiden tässä ehdotuksessa tarkoitettujen täytäntöönpanokelpoisten asiakirjojen kohdalla, ole mukana laatimassa virallista asiakirjaa, toimenpiteessä vältetään ylimääräisen tahon osallistuminen ja siitä johtuvat viivästymisvaara. Tähän antaa oikeutuksen jäsenvaltioiden keskinäinen luottamus, joka ilmenee jo neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 57 artiklan 1 kohdassa. Artiklan 3 kohdassa asetetaan virallisia asiakirjoja koskevat vähimmäisvaatimukset, joita on noudatettava tiedotettaessa velalliselle välittömästä täytäntöönpanokelpoisuudesta, sillä tämä ei ole niin itsestään selvä asia kuin tuomioistuimessa tehdyn sovinnon yhteydessä. 27 ja 28 artikla - Velallisen kotipaikan määrittäminen Näissä artikloissa käytännössä toistetaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 59 ja 60 artikla. 29 artikla - Siirtymäsäännös Yksinkertaisuuden ja johdonmukaisuuden vuoksi artiklassa asetetaan yhdenmukainen ja selkeä sääntö, että tätä asetusta sovelletaan ainoastaan tuomioistuinmenettelyihin, jotka on pantu vireille asetuksen voimaantulon jälkeen, sekä virallisiin asiakirjoihin, jotka on laadittu sen voimaantulon jälkeen. 2 kohdan teksti vastaa neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 30 artiklaa. 30 artikla - Suhde asetukseen (EY) N:o 44/2001 Ehdotus tarjoaa velkojalle tehokkaan keinon saattaa tuomio tai V luvussa tarkoitettu asiakirja täytäntöönpanokelpoiseksi toisessa jäsenvaltiossa ilman tuossa jäsenvaltiossa toteutettavia välivaiheita. Ehdotuksessa ei velvoiteta velkojaa valitsemaan tätä tietä. Velkoja voi harkintansa mukaan valita joko eurooppalaisen täytäntöönpanomääräyksen vahvistavan todistuksen tai neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 mukaisen julistamisen täytäntöönpanokelpoiseksi. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 67 ja 71 artiklassa tarkoitetut menettelyt, joilla säännellään tunnustamista ja täytäntöönpanoa erityisillä oikeudenaloilla annetuin muin yhteisön säädöksin tai yleissopimuksin, ovat edelleen käytössä. Jos vahvistaminen eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi on evätty, velkoja voi silti hakea tunnustamista ja täytäntöönpanoa muiden välineiden nojalla. Kuitenkin menettelyä, joka seuraa, kun vahvistamista eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi on haettu, säännellään yksinomaan tällä ehdotuksella, joka tässä tapauksessa syrjäyttää neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 säännöt tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta. 31 artikla - Suhde asetukseen (EY) N:o 1348/2000 Artiklassa tehdään selväksi, että silloin kun riitauttamatonta vaadetta koskevaan tuomioon johtanut tuomioistuinmenettely edellyttää asiakirjojen tiedoksiantoa muihin maihin, sovelletaan sekä tämän ehdotuksen III lukuun sisältyviä tiedoksiantotapojen vähimmäisvaatimuksia että neuvoston asetusta (EY) N:o 1348/2000. Periaatteessa näiden kahden säädöksen välillä ei ole ristiriitaa, joka pitäisi ratkaista, sillä asetuksessa N:o 1348/2000 ei puututa tiedoksiantotapoihin käsiteltäessä vastaajan oikeuksien asianmukaista suojaa. Tähän sääntöön on kuitenkin yksi poikkeus, sillä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1348/2000 19 artiklan 2 kohdassa sallitaan tuomion antaminen vastaajan poissa ollessa tietyin edellytyksin, vaikka tuomioistuimella ei olisi tietoa, saati näyttöä, siitä että haastehakemus on annettu vastaajalle tiedoksi riittävän ajoissa ja sillä tavoin, että on mahdollista valmistautua vastaamaan asiassa. Tällainen tuomio perustuu selvästikin pelkästään oikeudelliseen olettamukseen siitä, että vastaajan oikeudet toteutuvat. Tuomio on näin ollen ristiriidassa tässä ehdotuksessa asetettujen vähimmäisvaatimusten kanssa eikä sitä voida vahvistaa eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi. 32 ja 33 artikla - Soveltamissäännöt ja komitea Ehdotuksen 33 artiklassa viitataan asetuksessa (EY) N:o 44/2001 säädettyyn neuvoa-antavaan komiteaan, joka avustaa komissiota 32 artiklan mukaisissa tehtävissä eli liitteenä olevien vakiolomakkeiden ajantasaistamisessa tai niiden teknisessä muuttamisessa. Komitea kutsutaan koolle ainoastaan, jos tällaisiin muutoksiin on tarvetta. 2002/0090(CNS) Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI riitauttamattomia vaateita koskevan eurooppalaisen täytäntöönpanomääräyksen käyttöönotosta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 61 artiklan c alakohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen [9], [9] EYVL C ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [10], [10] EYVL C ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [11], [11] EYVL C sekä katsoo seuraavaa: (1) Yhteisö on asettanut tavoitteekseen pitää yllä ja kehittää yhteisöä vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvana alueena, jossa taataan henkilöiden vapaa liikkuvuus. Tätä varten yhteisö toteuttaa muun muassa yksityisoikeudellisia asioita koskevan oikeudellisen yhteistyön alalla toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan kannalta. (2) Neuvosto hyväksyi 3 päivänä joulukuuta 1998 neuvoston ja komission toimintasuunnitelman parhaista tavoista panna täytäntöön Amsterdamin sopimuksen määräykset vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamisesta (Wienin toimintasuunnitelma [12]). [12] EYVL C 19, 23.1.1999, s. 1. (3) Tampereella 15 ja 16 päivänä lokakuuta 1999 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti oikeuden päätösten vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen olevan oikeudellisen yhteistyön kulmakivi. (4) Neuvosto hyväksyi 30 päivänä marraskuuta 2000 komission ja neuvoston yhteisen toimenpideohjelman tuomioiden vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen toteuttamisesta siviili- ja kauppaoikeuden alalla [13]. Ohjelmaan sisältyy ensimmäisessä vaiheessa eksekvatuurimenettelyn poistaminen, toisin sanoen riitauttamattomia vaateita koskevan eurooppalaisen täytäntöönpanomääräyksen luominen. [13] EYVL C 12, 15.1.2001, s. 1. (5) 'Riitauttamattomien vaateiden' käsitteen olisi katettava tilanteet, joissa velkoja, jos velallinen ei ole todistettavasti kiistänyt rahallisen vaateen laatua tai suuruutta, on saanut tuomioistuimen päätöksen kyseistä velallista vastaan tai täytäntöönpanokelpoisen asiakirjan, joka edellyttää velallisen nimenomaista suostumusta, olipa se tuomioistuimen hyväksymä sovinto tai virallinen asiakirja. (6) Täytäntöönpanoa muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jossa tuomio on annettu, olisi nopeutettava ja yksinkertaistettava poistamalla välivaiheen toimenpiteet, jotka on toteutettava ennen täytäntöönpanoa siinä jäsenvaltiossa, jossa täytäntöönpanoa haetaan. Tuomiota, jonka tuomion antanut tuomioistuin on vahvistanut eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi, olisi käsiteltävä täytäntöönpanossa ikään kuin se olisi annettu siinä jäsenvaltiossa, jossa täytäntöönpanoa haetaan. (7) Tällainen menettely tarjoaisi lisäksi huomattavia etuja tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla 22 päivänä joulukuuta 2000 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 44/2001 [14] säädettyyn eksekvatuurimenettelyyn verrattuna, koska tässä uudessa menettelyssä ei tarvita toisen jäsenvaltion oikeuslaitoksen osallistumista, josta aiheutuu viivästystä ja kuluja. Yleensä ei myöskään tarvitsisi kääntää, koska käytetään monikielisiä vakioituja todistuslomakkeita. [14] EYVL L 12, 16.1.2001, s. 1. (8) Jos jäsenvaltion tuomioistuin on antanut riitauttamatonta vaadetta koskevan tuomion velallisen osallistumatta tuomioistuinmenettelyyn, tutkimista koskevien vaatimusten poistaminen täytäntöönpanevassa jäsenvaltiossa olisi erottamattomasti yhteydessä siihen ja riippuvainen siitä, että vastaajan oikeuksien suojalla on riittävät takeet. (9) Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita. Asetuksessa pyritään erityisesti takaamaan perusoikeuskirjan 47 artiklassa tunnustetun oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevan oikeuden kunnioittaminen kaikilta osin. (10) Tuomioon johtavia tuomioistuinmenettelyjä koskevista vähimmäisvaatimuksista olisi säädettävä, jotta voidaan varmistaa, että velallinen saa riittävän ajoissa ja sellaisella tavalla, että hänen on mahdollista valmistautua vastaamaan asiassa, tiedon itseään koskevasta oikeudenkäynnistä, häneltä edellytetystä aktiivisesta osallistumisesta oikeudenkäyntiin kyseisen vaateen riitauttamiseksi sekä poisjäännin seurauksista. (11) Koska jäsenvaltioiden välillä on huomattavia eroja riita-asioita koskevissa säännöissä ja erityisesti asiakirjojen tiedoksiantoa koskevissa säännöissä, näille vähimmäisvaatimuksille annettavan itsenäisen määritelmän on oltava täsmällinen ja yksityiskohtainen. Varsinkaan mitään tiedoksiantotapaa, joka perustuu oikeudelliseen olettamukseen tai todistamattomaan otaksumaan näiden vähimmäisvaatimusten täyttymisestä, ei voida pitää riittävänä, jotta tuomio vahvistettaisiin eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi. (12) Tuomioistuimille, joilla on toimivalta suorittaa tuomioon johtavia tuomioistuinmenettelyjä, olisi annettava tehtäväksi tutkia, onko menettelyä koskevia vähimmäisvaatimuksia noudatettu kaikilta osin ennen kuin ne antavat eurooppalaisen täytäntöönpanomääräyksen vahvistavan vakiomuotoisen todistuksen, josta tämän tutkinta ja tutkinnan tulos käy selväksi. (13) Keskinäinen luottamus lainkäyttöön yhteisössä antaa jäsenvaltion tuomioistuimelle perusteet uskoa, että kaikki eurooppalaista täytäntöönpanomääräystä koskevat ehdot ovat täyttyneet, jotta tuomio voidaan panna täytäntöön kaikissa jäsenvaltioissa tarkastamatta asiaa oikeudellisesti siinä jäsenvaltiossa, jossa tuomio on määrä panna täytäntöön, onko menettelyä koskevia vähimmäisvaatimuksia sovellettu asianmukaisesti. (14) Tämä asetus ei velvoita jäsenvaltioita mukauttamaan kansallista lainsäädäntöään asetuksessa esitettyihin vähimmäisvaatimuksiin. Se kannustaa tähän antamalla käyttöön tehokkaamman ja nopeamman tuomioiden täytäntöönpanon muissa jäsenvaltioissa siinä tapauksessa, että nämä vähimmäisvaatimukset täytetään. (15) Hakemuksen tekeminen riitauttamattomia vaateita koskevaksi eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi vahvistamisesta olisi velkojalle vaihtoehto, ja hän voi sen sijaan valita asetuksen (EY) N:o 44/2001 mukaisen tai muun yhteisön välineen mukaisen tunnustamis- ja täytäntöönpanojärjestelmän. (16) Tavoitteita ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden tai vaikutusten takia toteuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. (17) Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [15] mukaisesti. [15] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. (18) [Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemaa koskevan, Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn pöytäkirjan 3 artiklan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti eivät osallistu tämän asetuksen antamiseen. Tämä asetus ei siten sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Irlantia, eikä sitä sovelleta niihin.] /[Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemaa koskevan, Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn pöytäkirjan 3 artiklan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti ovat ilmoittaneet haluavansa osallistua tämän asetuksen antamiseen ja soveltamiseen.] (19) Tanskan asemaa koskevan, Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen antamiseen. Tämä asetus ei siten sido Tanskaa eikä sitä sovelleta siihen, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: I LUKU KOHDE, SOVELTAMISALA JA MÄÄRITELMÄT 1 artikla Kohde Tällä asetuksella on tarkoitus luoda riitauttamattomia vaateita koskeva eurooppalainen täytäntöönpanomääräys, joka mahdollistaa tuomioiden, tuomioistuimessa tehtyjen sovintojen ja virallisten asiakirjojen vapaan liikkuvuuden kaikissa jäsenvaltioissa, säätämällä vähimmäisvaatimukset, joiden noudattaminen tekee täytäntöönpanevassa jäsenvaltiossa ennen tunnustamista ja täytäntöönpanoa toteutettavat välivaiheen menettelyt tarpeettomiksi. 2 artikla Soveltamisala 1. Tätä asetusta sovelletaan siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa, riippumatta siitä, millaisessa tuomioistuimessa niitä käsitellään. Erityisesti asetusta ei sovelleta vero- tai tulliasioihin eikä hallinto-oikeudellisiin asioihin. 2. Asetusta ei sovelleta a) luonnollisten henkilöiden oikeudelliseen asemaan, oikeuskelpoisuuteen tai oikeustoimikelpoisuuteen eikä myöskään aviovarallisuussuhteisiin eikä perintöön ja testamenttiin; b) konkurssiin, akordiin tai muihin niihin rinnastettaviin menettelyihin; c) sosiaaliturvaan; d) välimiesmenettelyyn. 3. Tässä asetuksessa jäsenvaltiolla tarkoitetaan kaikkia jäsenvaltioita, lukuun ottamatta Tanskaa. [Yhdistynyttä kuningaskuntaa, Irlantia] 3 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa käytetään seuraavia määritelmiä: 1. 'Tuomiolla' tarkoitetaan jokaista jäsenvaltion tuomioistuimen ratkaisua riippumatta siitä, kutsutaanko sitä tuomioksi, päätökseksi, täytäntöönpanomääräykseksi vai joksikin muuksi, samoin kuin tuomioistuimen virkamiehen oikeudenkäyntikuluja koskevaa päätöstä. 2. Ruotsissa maksamismääräystä (betalningsföreläggande) koskevissa yksinkertaistetuissa menettelyissä ilmaisu 'tuomioistuin' käsittää myös Ruotsin kruununvoutiviranomaisen (kronofogdemyndighet). 3. 'Vaateella' tarkoitetaan summaltaan määriteltyä erääntynyttä rahallista vaadetta. 4. Vaadetta on pidettävä 'riitauttamattomana', jos velallinen a) on nimenomaisesti hyväksynyt sen tuomioistuinmenettelyn aikana hyväksymispäätöksellä tai tekemällä siitä neuvotteluteitse sopimuksen, jonka tuomioistuin on hyväksynyt; tai b) ei ole vastustanut sitä tuomioistuinmenettelyn aikana; velallisen ilmoitusta, joka perustuu pelkästään tosiasiallisiin vaikeuksiin maksaa velka, ei voida pitää tällaisena vastustamisena; tai c) ei ole ollut läsnä tai edustettuna vaadetta käsittelevässä oikeuden istunnossa vastustettuaan alkuaan vaadetta tuomioistuinmenettelyn aikana; tai d) on nimenomaisesti hyväksynyt sen virallisessa asiakirjassa. 5. Tuomio katsotaan 'päätökseksi, joka on saanut lainvoiman', jos a) tuomioon ei voida hakea muutosta varsinaisin muutoksenhakukeinoin; tai b) määräaika varsinaisten muutoksenhakukeinojen käytölle on päättynyt eikä tuomioon ole haettu muutosta. 6. 'Varsinaisella muutoksenhaulla' tarkoitetaan muutoksenhakua, joka voi johtaa eurooppalaisen täytäntöönpanomääräyksen vahvistamista koskevan menettelyn kohteena olevan tuomion kumoamiseen tai muuttamiseen ja joka on tuomiojäsenvaltiossa sidottu lailla säädettyyn määräaikaan, joka alkaa kyseisen tuomion antamisesta. 7. 'Virallisella asiakirjalla' tarkoitetaan a) asiakirjaa, joka on laadittu virallisesti tai rekisteröity virallisena asiakirjana ja jonka virallisuus liittyy i) asiakirjan sisältöön ja ii) virallisuuden on vahvistanut viranomainen tai muu sen jäsenvaltion tähän tarkoitukseen valtuuttama virallinen taho, jolta asiakirja on peräisin; tai b) hallintoviranomaisten kanssa tehtyä tai hallintoviranomaisten oikeaksi todistamaa, elatusvelvollisuutta koskevaa sopimusta. 8. 'Tuomiojäsenvaltiolla' tarkoitetaan sitä jäsenvaltiota, missä eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi vahvistettava tuomio on annettu. 9. 'Täytäntöönpanevalla jäsenvaltiolla' tarkoitetaan sitä jäsenvaltiota, missä eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi vahvistettavan tuomion täytäntöönpanoa haetaan. 10. 'Tuomion antaneella tuomioistuimella' tarkoitetaan tuomioistuinta, joka antoi eurooppalaisena täytäntöönpanomääräyksenä vahvistettavan tuomion. II LUKU EUROOPPALAINEN TÄYTÄNTÖÖNPANOMÄÄRÄYS 4 artikla Eksekvatuurimenettelyn poistaminen Tuomiojäsenvaltiossa eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi vahvistettu riitauttamatonta vaadetta koskeva tuomio on tunnustettava ja pantava täytäntöön muissa jäsenvaltioissa vaatimatta täytäntöönpanevassa jäsenvaltiossa minkään erityismenettelyn noudattamista. 5 artikla Eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi vahvistamisen edellytykset Jos jäsenvaltiossa on annettu riitauttamatonta vaadetta koskeva tuomio, tuomiojäsenvaltion on vahvistettava se velkojan pyynnöstä eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi, jos a) tuomio on tuomiojäsenvaltiossa täytäntöönpanokelpoinen ja katsottu päätökseksi, joka on saanut lainvoiman; ja b) tuomio ei ole ristiriidassa asetuksen (EY) N:o 44/2001 II luvun 3, 4 tai 6 jakson kanssa; ja c) tämän asetuksen 3 artiklan 4 kohdan b tai c alakohdassa tarkoitetun riitauttamattoman vaateen ollessa kyseessä tuomioistuinmenettely tapahtuu tuomiojäsenvaltiossa III luvussa säädettyjen menettelyihin liittyvien vaatimusten mukaisesti; ja d) tämän asetuksen III luvun mukainen asiakirjojen tiedoksianto on tapahtunut 31 artiklan mukaisesti siinä tapauksessa, että tiedoksianto on toteutettava muussa kuin tuomiojäsenvaltiossa. 6 artikla Osittainen eurooppalainen täytäntöönpanomääräys 1. Tuomion antanut tuomioistuin antaa osittaisen eurooppalaisen täytäntöönpanomääräyksen niiltä tuomion osilta, jotka täyttävät tämän asetuksen vaatimukset, jos tuomio on annettu a) useammasta asiasta, joista kaikki eivät koske summaltaan määriteltyä erääntynyttä rahallista vaadetta; tai b) summaltaan määritellystä erääntyneestä rahallisesta vaateesta, joka on joiltakin osiltaan riitauttamaton tai täyttää joiltakin osin vaatimukset, joita eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi vahvistaminen edellyttää. 2. Hakija voi pyytää eurooppalaista täytäntöönpanomääräystä, joka on rajattu koskemaan vain joitakin tuomion osia. 7 artikla Eurooppalaisen täytäntöönpanomääräyksen vahvistavan todistuksen sisältö 1. Tuomion antaneen tuomioistuimen on annettava eurooppalaisen täytäntöönpanomääräyksen vahvistava todistus käyttämällä liitteessä I olevaa vakiolomaketta. 2. Eurooppalainen täytäntöönpanomääräys on annettava tuomion kielellä. 3. Velkojalle annettavien, eurooppalaisen täytäntöönpanomääräyksen vahvistavan todistuksen oikeaksi todistettujen jäljennösten määrän on oltava sama kuin tuomiojäsenvaltion lain mukaisesti velkojalle annettavien tuomion oikeaksi todistettujen jäljennösten määrä. 8 artikla Muutoksenhaku Eurooppalaisen täytäntöönpanomääräyksen vahvistavaa todistusta koskevasta hakemuksesta tehtyihin päätöksiin ei voida hakea muutosta. 9 artikla Turvaamistoimia koskevan eurooppalaisen täytäntöönpanomääräyksen vahvistava todistus 1. Jos riitauttamatonta vaadetta koskevaa tuomiota ei ole vielä katsottu päätökseksi, joka on saanut lainvoiman, mutta kaikki muut 5 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät, tuomion antaneen tuomioistuimen on velkojan hakemuksesta annettava turvaamistoimia koskeva eurooppalaisen täytäntöönpanomääräyksen vahvistava todistus käyttämällä liitteen II vakiolomaketta. 2. Turvaamistoimia koskevan eurooppalaisen täytäntöönpanomääräyksen vahvistava todistus oikeuttaa ryhtymään velallisen omaisuuden turvaamistoimiin täytäntöönpanevassa jäsenvaltiossa. 3. Mikään ei estä velkojaa turvautumasta täytäntöönpanevan jäsenvaltion lain mukaisiin väliaikaisiin toimenpiteisiin, turvaamistoimet mukaan lukien, vaikka eurooppalaisen täytäntöönpanomääräyksen vahvistavaa todistusta ei ole annettu. III LUKU RIITAUTTAMATTOMIA VAATEITA KOSKEVILLE MENETTELYILLE ASETETUT VÄHIMMÄISVAATIMUKSET 10 artikla Vähimmäisvaatimusten soveltamisala Tuomio vaateesta, joka katsotaan riitauttamattomaksi 3 artiklan 4 kohdan b tai c alakohdan mukaan, koska sitä ei ole vastustettu tai koska velallinen ei ole saapunut oikeuden istuntoon, voidaan vahvistaa eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi vain siinä tapauksessa, että tuomioistuinmenettely tuomiojäsenvaltiossa täyttää tässä luvussa säädetyt menettelyjä koskevat vaatimukset. 11 artikla Haastehakemuksen tiedoksiantotavat 1. Haastehakemus tai vastaava asiakirja on annettava tiedoksi velalliselle jollakin seuraavista tavoista: a) henkilökohtainen tiedoksianto, mikä osoitetaan velallisen allekirjoittamalla vastaanottotodistuksella, johon on merkitty vastaanottopäivä; tai b) henkilökohtainen tiedoksianto, joka osoitetaan tiedoksiannosta vastaavan virkamiehen antamalla todistuksella siitä, että velallinen on vastaanottanut asiakirjan; tai c) tiedoksianto postitse, mikä osoitetaan velallisen allekirjoittamalla ja palauttamalla vastaanottotodistuksella, johon on merkitty vastaanottopäivä; tai d) tiedoksianto sähköisin välinein, esimerkiksi faksilla tai sähköpostitse, mikä osoitetaan velallisen allekirjoittamalla ja palauttamalla vastaanotto- todistuksella, johon on merkitty vastaanottopäivä. 2. Edellä 1 kohtaa sovellettaessa asiakirja voidaan antaa tiedoksi velallisen lakisääteiselle oikeudelliselle edustajalle tai valtuutetulle edustajalle. 12 artikla Korvaava tiedoksianto 1. Jos kohtuulliset pyrkimykset antaa haastehakemus tai vastaava asiakirja velalliselle tiedoksi henkilökohtaisesti 11 artiklan 1 kohdan a tai b alakohdassa tarkoitetulla tavalla eivät ole tuottaneet tulosta, voidaan käyttää seuraavia korvaavia tiedoksiantotapoja: a) henkilökohtainen tiedoksianto velallisen asuinpaikassa täysi-ikäiselle henkilölle, joka asuu samassa taloudessa kuin velallinen tai työskentelee tämän taloudessa; b) jos velallinen on itsenäinen ammatinharjoittaja, yritys tai muu oikeushenkilö, henkilökohtainen toimitus velallisen toimipaikassa täysi-ikäiselle henkilölle, joka työskentelee velalliselle; c) jos velallinen on itsenäinen ammatinharjoittaja, yritys tai muu oikeushenkilö, asiakirjan toimitus velallisen postilaatikkoon tämän kotipaikassa, jos postilaatikko soveltuu postilähetysten turvalliseen säilytykseen; d) jos velallinen on itsenäinen ammatinharjoittaja, yritys tai muu oikeushenkilö, asiakirjan toimitus postitoimistoon tai toimivaltaisten viranomaisten haltuun ja kirjallinen ilmoitus tästä velallisen postilaatikkoon tämän kotipaikassa, jos postilaatikko soveltuu postilähetysten turvalliseen säilytykseen ja kirjallisessa ilmoituksessa on selkeä maininta siitä, että kyse on tuomioistuinasiakirjasta ja ilmoitus vastaa oikeusvaikutuksiltaan tiedoksiantoa ja määräaikojen kulumisen käynnistävää tointa. 2. Tämän artiklan 1 kohtaa sovellettaessa asiakirja voidaan antaa tiedoksi velallisen lakisääteiselle oikeudelliselle edustajalle tai valtuutetulle edustajalle. 3. Tätä asetusta sovellettaessa 1 kohdan mukainen tiedoksianto korvaavilla tavoilla ei ole hyväksyttävää, jos velallisen kotipaikan osoitteesta ei ole varmuutta. 13 artikla Todiste tiedoksiannosta Edellä 11 ja 12 artiklan mukainen todiste tiedoksiannosta on toimitettava tuomion antaneelle tuomioistuimelle. Todisteena voi olla a) edellä 11 artiklan 1 kohdan a, c ja d alakohdan osalta velallisen vastaanottotodistus; ja b) muissa tapauksissa tiedoksiannosta vastanneen toimivaltaisen virkamiehen allekirjoittama asiakirja, jossa ilmoitetaan i) tiedoksiannon aika ja paikka ii) tiedoksiantotapa iii) mahdollisesti asiakirjan tiedoksianto muulle henkilölle kuin velalliselle, kyseisen henkilön nimi ja hänen suhteensa velalliseen. 14 artikla Oikeuden istuntoon saapumista koskevan kutsun tiedoksiantotavat Jos kyseessä on 3 artiklan 4 kohdan b tai c alakohdassa tarkoitettu tuomio vaateesta, joka on riitauttamaton, koska velallinen ei ole ollut läsnä tai edustettuna oikeuden istunnossa, on siinä tapauksessa, että kutsua saapua istuntoon ei ole annettu tiedoksi yhdessä haastehakemuksen tai vastaavan asiakirjan kanssa, kutsu istuntoon on annettava velalliselle tiedoksi a) edellä 11, 12 ja 13 artiklan mukaisesti; tai b) suullisesti aiemmassa samaa vaadetta koskevassa oikeuden istunnossa ja tiedoksianto todistetaan kyseisen istunnon pöytäkirjalla. 15 artikla Tiedoksianto riittävän ajoissa vastaamiseen valmistautumiseksi 1. Velalliselle on annettava aikaa valmistautua vastaamaan asiassa ja vastaamaan vaateeseen vähintään 14 vuorokautta tai, jos velallisen kotipaikka on muussa kuin tuomiojäsenvaltiossa, vähintään 28 vuorokautta siitä, kun haastehakemus tai vastaava asiakirja on annettu hänelle tiedoksi. 2. Jos kyseessä on 3 artiklan 4 kohdan b tai c alakohdassa tarkoitettu tuomio vaateesta, joka on riitauttamaton, koska velallinen ei ole ollut läsnä tai edustettuna oikeuden istunnossa, on siinä tapauksessa, että kutsua saapua istuntoon ei ole annettu tiedoksi yhdessä haastehakemuksen tai vastaavan asiakirjan kanssa, kutsu istuntoon on toimitettava velalliselle vähintään 14 vuorokautta tai, jos velallisen kotipaikka on muussa kuin tuomiojäsenvaltiossa, vähintään 28 vuorokautta ennen istuntoa, jotta velallinen voi saapua oikeuteen tai lähettää sinne edustajansa. 16 artikla Asianmukaisten tietojen toimittaminen velalliselle vaateesta Sen varmistamiseksi, että velallisella on asianmukaiset tiedot vaateesta, haastehakemuksessa tai vastaavassa asiakirjassa on ilmoitettava: a) osapuolten nimet ja kotipaikat; b) vaateen määrä; c) jos vaateesta on maksettava korkoa, korkokanta ja aika, jolta korkoa on maksettava, ellei lisättävä korko määräydy suoraan tuomiojäsenvaltion lain nojalla; d) asia, jota vaade koskee, ja ainakin lyhyt kuvaus olosuhteista, joilla vaadetta perustellaan. 17 artikla Asianmukaisten tietojen toimittaminen velalliselle vaateen riitauttamismenettelyn vaiheista Sen varmistamiseksi, että velallisella on asianmukaiset tiedot vaateen riitauttamismenettelyn vaiheista, velalliselle on ilmoitettava selkeästi haastehakemuksessa tai vastaavassa asiakirjassa taikka sen yhteydessä a) vaateen riitauttamiselle asetettu määräaika, osoite, johon riitauttamisilmoitus lähetetään, ja riitauttamisilmoituksen jättämistä koskevat muodolliset vaatimukset, kuten asianajajan käyttö, jos se on pakollista; b) että on mahdollista antaa velkojan kannalta myönteinen tuomio, jos riitauttamisilmoituksen jättämistä koskevia vaatimuksia ei noudateta; c) että, jos velallinen ei kiistä vaadetta, velkojan kannalta myönteinen tuomio voidaan antaa - ilman että tuomioistuin tutkii vaateen yleisperusteluita tai - tuomioistuimen tutkittua rajoitetusti vaateen yleisperustelut jäsenvaltioissa, joissa sovelletaan tätä menettelyä; d) että jäsenvaltioissa, joissa sovelletaan tätä menettelyä, - tällaisiin tuomioihin ei voida hakea muutosta varsinaisin muutoksenhakukeinoin tai - varsinaisin muutoksenhakukeinoin toteutettava asian oikeudellinen tarkastelu on rajattu; e) että tällainen tuomio on mahdollista vahvistaa eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi ilman muutoksenhakumahdollisuutta ja että tästä seuraa mahdollisuus panna tuomio täytäntöön muissa jäsenvaltioissa ilman että täytäntöönpanevassa jäsenvaltiossa olisi toteutettava välitoimenpiteitä. 18 artikla Velallisen asianmukaiset tiedot menettelyvaiheista sen välttämiseksi, että tuomio annetaan velallisen poissa ollessa oikeuden istunnosta Sen varmistamiseksi, että velallisella on asianmukaiset tiedot menettelyvaiheista, jotka ovat tarpeen sen välttämiseksi, että annetaan tuomio vaateesta, joka on riitauttamaton, koska velallinen ei ole saapunut oikeuden istuntoon, tuomioistuimen on ilmoitettava selkeästi haasteessa tai sen yhteydessä a) milloin ja missä oikeuden istunto on; b) edellä 17 artiklan b-e alakohdassa luetelluista velallisen poisjäännin seurauksista. 19 artikla Vähimmäisvaatimusten täyttymättä jäämisen korjautuminen 1. Jos tuomiojäsenvaltiossa toteutetut menettelyt eivät täytä 11-18 artiklassa säädettyjä vaatimuksia, tämä täyttymättä jääminen korjautuu ja tuomio voidaan vahvistaa eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi, jos a) tuomio on annettu tiedoksi velalliselle 11-14 artiklan vaatimusten mukaisesti, ja b) velallisella on ollut mahdollisuus valittaa tuomiosta varsinaisin muutoksenhakukeinoin; ja c) muutoksen hakemiselle varsinaisin muutoksenhakukeinoin asetettu määräaika on vähintään 14 vuorokautta tai, jos velallinen asuu muussa kuin tuomiojäsenvaltiossa, vähintään 28 vuorokautta tuomion tiedoksiantopäivästä; ja d) velalliselle on annettu tuomiossa tai sen yhteydessä asianmukaiset tiedot i) mahdollisuudesta hakea muutosta varsinaisin muutoksenhakukeinoin, ja ii) varsinaisin muutoksenhakukeinoin tapahtuvan muutoksenhaun määräajasta, ja iii) siitä, missä ja miten muutosta varsinaisin muutoksenhakukeinoin haetaan; ja e) velallinen ei ole hakenut muutosta tuomioon varsinaisin muutoksenhakukeinoin määräajassa. 2. Jos tuomiojäsenvaltiossa toteutetut menettelyt eivät täytä 11-14 artiklassa säädettyjä vaatimuksia, tämä täyttymättä jääminen korjautuu ja tuomio voidaan vahvistaa eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi, jos todetaan, että velallinen on henkilökohtaisesti vastaanottanut 16, 17 ja 18 artiklan mukaisen tiedoksiannettavan asiakirjan 15 artiklan mukaisesti niin hyvissä ajoin, että hän on voinut valmistautua vastaamaan asiassa. 20 artikla Vähimmäisvaatimukset vapautukselle muutoksenhakuajan päättymisen aiheuttamista seuraamuksista 1. Jos tuomio vaateesta, joka katsotaan riitauttamattomaksi 3 artiklan 4 kohdan b tai c alakohdan mukaan, koska sitä ei ole vastustettu tai koska velallinen ei ole saapunut oikeuden istuntoon, on vahvistettu eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi, velallisella on oikeus saada hakemuksen perusteella tuomiojäsenvaltion toimivaltaiselta tuomioistuimelta vapautus tuomiota koskevan muutoksenhakuajan päättymisen aiheuttamista seuraamuksista, jos seuraavat ehdot täyttyvät: a) velallinen ei ollut itsestään riippumattomista syistä i) saanut tietoa tuomiosta niin ajoissa, että olisi voinut hakea siihen muutosta varsinaisin muutoksenhakukeinoin; tai ii) saanut tietoa haastehakemuksesta tai vastaavasta asiakirjasta niin ajoissa, että olisi voinut vastata siihen, elleivät 19 artiklan 1 kohdan edellytykset täyty; tai iii) saanut tietoa haasteesta niin ajoissa, että olisi voinut saapua oikeuden istuntoon, elleivät 19 artiklan 1 kohdan edellytykset täyty; ja b) velallisen väitteet kannetta vastaan eivät ole ilmeisen perusteettomia. 2. Jos 1 kohdassa tarkoitettuun tuomioon ei liity täyttä asian oikeudelliseen tarkasteluun johtavaa oikeutta muutoksenhakuun varsinaisin muutoksenhakukeinoin tuomiojäsenvaltiossa, velallisella on oikeus saada hakemuksen perusteella vapautus seuraamuksista, jotka aiheutuvat siitä, että vaateen riitauttamisen määräaika on päättynyt, tai siitä, että hän ei ole saapunut oikeuden istuntoon, ainakin jos 1 kohdan a alakohdan ii tai iii alakohdan ja b alakohdan edellytykset täyttyvät. 3. Tätä artiklaa sovellettaessa velalliselle myönnetään seuraamuksista vapauttamista koskevan hakemuksen jättämiselle vähintään 14 vuorokauden määräaika tai, jos velallisen kotipaikka on muussa kuin tuomiojäsenvaltiossa, vähintään 28 vuorokauden määräaika, joka alkaa siitä, kun velallinen on saanut tuomiosta tiedon. IV LUKU TÄYTÄNTÖÖNPANO 21 artikla Täytäntöönpanomenettely 1. Täytäntöönpanomenettelyihin sovelletaan täytäntöönpanevan jäsenvaltion lakia rajoittamatta kuitenkaan tämän luvun säännösten soveltamista. 2. Velkojan on toimitettava täytäntöönpanevan jäsenvaltion toimivaltaisille täytäntöönpanoviranomaisille a) tuomiosta sellainen jäljennös, joka täyttää tarvittavat vaatimukset sen aitouden toteamiseksi; ja b) eurooppalaisen täytäntöönpanomääräyksen vahvistavasta todistuksesta sellainen jäljennös, joka täyttää tarvittavat vaatimukset sen aitouden toteamiseksi; ja c) tarvittaessa käännös täytäntöönpanevan jäsenvaltion viralliselle kielelle tai jollekin sen virallisista kielistä taikka jollekin muulle kielelle, jonka täytäntöönpaneva jäsenvaltio on ilmoittanut voivansa hyväksyä, eurooppalaisen täytäntöönpanomääräyksen vahvistavan todistuksen osista, jotka eivät koostu nimistä, osoitteista ja numeroista tai rastitetuista ruuduista. Kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava yksi tai useampi Euroopan unionin virallinen kieli, joka ei ole sen oma virallinen kieli, mutta jonka se voi hyväksyä todistuksen täyttämisessä. Käännöksen on oltava sellaisen henkilön oikeaksi todistama, jolla on siihen jossakin jäsenvaltiossa kelpoisuus. 3. Velkojalta, joka hakee jäsenvaltiossa eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi vahvistetun tuomion täytäntöönpanoa toisessa jäsenvaltiossa, ei voida vaatia ylimääräistä maksua, vakuutta, takuuta tai talletusta sillä perusteella, että hän on ulkomaan kansalainen tai hänellä ei ole kotipaikkaa tai asuinpaikkaa täytäntöönpanevassa jäsenvaltiossa. 4. Velkojaa ei voida vaatia ilmoittamaan postiosoitetta täytäntöönpanevan jäsenvaltion alueelta eikä valtuutettua edustajaa eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi vahvistetun tuomion täytäntöönpanemiseksi toisessa jäsenvaltiossa. 22 artikla Oikeussuojan saatavuus täytäntöönpanomenettelyn aikana 1. Täytäntöönpanevan jäsenvaltion on annettava velalliselle oikeus muutoksenhakuun, jos tuomio on ristiriidassa toisessa jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa a) samaa asiaa koskevan ja samojen asianosaisten välillä aikaisemmin annetun tuomion kanssa, b) aikaisempi tuomio täyttää ne edellytykset, jotka ovat tarpeen sen tunnustamiseksi täytäntöönpanevassa jäsenvaltiossa, c) ristiriitaisuutta ei ole voitu vastustaa tuomioistuinmenettelyssä tuomiojäsenvaltiossa. 2. Tuomiota tai sen vahvistamista eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi ei saa niiden sisältämän asiaratkaisun osalta ottaa missään tapauksessa uudelleen tarkasteltavaksi täytäntöönpanevassa jäsenvaltiossa. 23 artikla Täytäntöönpanon lykkääminen tai rajoittaminen Jos velallinen on hakenut 20 artiklan nojalla vapautusta muutoksenhakuajan päättymisen aiheuttamista seuraamuksista tai uusintakäsittelyä taikka tuomion kumoamista tuomiojäsenvaltiossa tai jättänyt 22 artiklan 1 kohdan nojalla muutoshakemuksen täytäntöönpanevassa jäsenvaltiossa, täytäntöönpanevan jäsenvaltion toimivaltainen tuomioistuin tai viranomainen voi velallisen hakemuksesta a) lykätä täytäntöönpanomenettelyä; tai b) rajata täytäntöönpanomenettelyn turvaamistoimiin; tai c) asettaa täytäntöönpanon edellytykseksi tuomioistuimen tai viranomaisen määrittämän vakuuden asettamisen. 24 artikla Täytäntöönpanomenettelyä koskevien tietojen toimittaminen 1. Parantaakseen eurooppalaisen täytäntöönpanomääräyksen saaneen velkojan mahdollisuuksia käyttää täytäntöönpanevan jäsenvaltion täytäntöönpanomenettelyjä jäsenvaltioiden on tehtävä yhteistyötä tiedottaakseen yleisölle ja asiantuntijoille a) jäsenvaltioissa sovellettavista täytäntöönpanotavoista ja -menettelyistä; ja b) täytäntöönpanosta vastaavista jäsenvaltioiden toimivaltaisista viranomaisista. 2. Tiedot on asetettava yleisön saataville ennen kaikkea neuvoston päätöksellä 2001/470/EY [16] perustetun siviili- ja kauppaoikeuden alan Euroopan oikeudellisen verkoston välityksellä. [16] EYVL L 174, 27.6.2001, s. 25. V LUKU TUOMIOISTUIMESSA TEHTY SOVINTO JA VIRALLISET ASIAKIRJAT 25 artikla Tuomioistuimessa tehty sovinto 1. Vaateesta tehty sovinto, jonka tuomioistuin on hyväksynyt tuomioistuinmenettelyn aikana ja joka on täytäntöönpanokelpoinen jäsenvaltiossa, jossa se on tehty, on velkojan hakemuksesta vahvistettava eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi tuomioistuimessa, joka on sovinnon hyväksynyt. 2. Tuomioistuimen on annettava eurooppalaisen täytäntöönpanomääräyksen vahvistava todistus käyttämällä liitteessä III olevaa vakiolomaketta. 3. Edellä II luvun säännöksiä 5 artiklaa lukuun ottamatta ja IV luvun säännöksiä 22 artiklan 1 kohtaa lukuun ottamatta on sovellettava soveltuvin osin. 26 artikla Virallinen asiakirja 1. Vaadetta koskevan virallisen asiakirjan virallistaneen viranomaisen on velkojan hakemuksesta vahvistettava kyseinen jäsenvaltiossa täytäntöönpanokelpoinen asiakirja eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi. 2. Asiakirjan virallistaneen viranomaisen on annettava eurooppalaisen täytäntöönpanomääräyksen vahvistava todistus käyttämällä liitteessä IV olevaa vakiolomaketta. 3. Virallinen asiakirja voidaan vahvistaa eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi vain siinä tapauksessa, että a) asiakirjan virallistava viranomainen on ilmoittanut velalliselle asianmukaisesti ennen kuin tämä on antanut suostumuksensa asiakirjan laatimiseen tai rekisteröintiin siitä, että asiakirja on välittömästi täytäntöönpanokelpoinen kaikissa jäsenvaltioissa; ja b) ilmoittamisesta on todisteena velallisen allekirjoittamaan asiakirjaan sisältyvä lauseke. 4. Edellä II luvun säännöksiä 5 artiklaa lukuun ottamatta ja IV luvun säännöksiä 22 artiklan 1 kohtaa lukuun ottamatta on sovellettava soveltuvin osin. VI LUKU YLEISET SÄÄNNÖKSET 27 artikla Kotipaikan määrittäminen 1. Määrittäessään, onko velallisen kotipaikka tuomiojäsenvaltiossa, tuomion antaneen tuomioistuimen on sovellettava kotijäsenvaltionsa lainsäädäntöä. 2. Jos velallisen kotipaikka ei ole tuomiojäsenvaltiossa, tuomion antaneen tuomioistuimen on sovellettava kyseisen jäsenvaltion lainsäädäntöä määrittääkseen, onko velallisen kotipaikka toisessa jäsenvaltiossa. 28 artikla Yrityksen tai muun oikeushenkilön kotipaikka 1. Tätä asetusta sovellettaessa yrityksen tai muun oikeushenkilön kotipaikka taikka luonnollisten tai oikeushenkilöiden yhteenliittymän kotipaikka on paikkakunta, jolla sillä on a) sääntömääräinen kotipaikka; tai b) pääkonttori; tai c) pääasiallinen toimipaikka. [2. Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa 'sääntömääräisellä kotipaikalla' tarkoitetaan toimipaikkaa tai, jos sellaista ei ole olemassa, rekisteröintipaikkaa tai, jos sellaista ei ole olemassa, paikkaa, jonka lainsäädännön mukaisesti kyseinen yksikkö on perustettu.] 3. Määrittäessään, onko trustin kotipaikka tuomiojäsenvaltiossa, tuomion antaneen tuomioistuimen on sovellettava omia kansainvälisen yksityisoikeuden säännöksiään. VII LUKU SIIRTYMÄSÄÄNNÖS 29 artikla Siirtymäsäännös 1. Tätä asetusta sovelletaan vain sellaisiin tuomioistuinmenettelyihin, jotka on pantu vireille asetuksen voimaantulon jälkeen, ja sellaisiin asiakirjoihin, jotka on virallisesti laadittu tai rekisteröity virallisiksi asetuksen voimaantulon jälkeen. 2. Edellä 1 kohtaa sovellettaessa tuomioistuinmenettelyjen vireillepanon kannalta ratkaiseva on a) ajankohta, jona haastehakemus tai vastaava asiakirja jätetään tuomioistuimeen, edellyttäen, että velkoja ei ole sen jälkeen jättänyt ryhtymättä häneltä edellytettyihin toimiin haasteen antamiseksi tiedoksi velalliselle; tai b) ajankohta, jona tiedoksiannosta vastaava viranomainen ottaa asiakirjan vastaan, jos asiakirja on annettava tiedoksi ennen sen jättämistä tuomioistuimeen, edellyttäen, että velkoja ei ole sen jälkeen jättänyt ryhtymättä häneltä edellytettyihin toimiin asiakirjan jättämiseksi tuomioistuimeen. VIII LUKU SUHDE MUIHIN SÄÄDÖKSIIN 30 artikla Suhde asetukseen (EY) N:o 44/2001 1. Mikään ei estä velkojaa hakemasta tunnustamista ja täytäntöönpanoa a) asetuksen (EY) N:o 44/2001 III ja IV luvun mukaiselle riitauttamattomasta vaateesta annetulle tuomiolle, tuomioistuimen hyväksymälle sovinnolle tai viralliselle asiakirjalle; tai b) tuomiolle sellaisten säännösten soveltamisesta, joilla säännellään tuomioiden tunnustamista ja täytäntöönpanoa erityisillä oikeudenaloilla ja jotka sisältyvät yhteisöjen toimielinten antamiin säädöksiin tai näiden säädösten täytäntöönpanemiseksi yhdenmukaistettuun kansalliseen lainsäädäntöön asetuksen (EY) N:o 44/2001 67 artiklan mukaisesti; tai c) tuomiolle, joka koskee tuomioiden tunnustamista tai täytäntöönpanoa erityisillä oikeudenaloilla säänteleviä sopimuksia, joiden osapuolia jäsenvaltiot ovat, asetuksen (EY) N:o 44/2001 71 artiklan mukaisesti. 2. Jos velkoja hakee tuomion, virallisen asiakirjan tai tuomioistuimessa hyväksytyn sovinnon vahvistamista eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi, asianmukaisia menettelyitä sovellettaessa tämä asetus korvaa asetuksen (EY) N:o 44/2001 III, IV ja V luvun sekä asetuksen (EY) N:o 44/2001 69 artiklassa lueteltuihin yleissopimuksiin ja sopimukseen sisältyvät tuomioiden, virallisten asiakirjojen ja välitystuomioiden tunnustamista ja täytäntöönpanoa koskevat määräykset. 31 artikla Suhde asetukseen (EY) N:o 1348/2000 1. Jollei 2 kohdasta muuta johdu, tämä asetus ei vaikuta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1348/2000 [17] soveltamiseen, jos tuomiojäsenvaltiossa käytävän menettelyn aikana on lähetettävä oikeudenkäyntiasiakirjoja jäsenvaltiosta toiseen tiedoksiantoa varten. [17] EYVL L 160, 30.6.2000, s. 37. 2. Asetuksen (EY) N:o 1348/2000 19 artiklan 2 kohdan nojalla annettua tuomiota ei voida vahvistaa eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi. 3. Jos haastehakemus tai vastaava asiakirja taikka kutsu oikeuden istuntoon tai tuomio on lähetettävä jäsenvaltiosta toiseen tiedoksiantoa varten, asetuksen (EY) N:o 1348/2000 nojalla tapahtuva tiedoksianto on toteutettava tämän asetuksen III luvun vaatimusten mukaisesti, jos se on tarpeen eurooppalaiseksi täytäntöönpanomääräykseksi vahvistamisen kannalta. 4. Edellä 3 kohdassa tarkoitetussa tilanteessa asetuksen (EY) N:o 1348/2000 10 artiklassa tarkoitettu todistus tiedoksiannosta on korvattava tämän asetuksen liitteessä V olevalla vakiolomakkeella. IX LUKU LOPPUSÄÄNNÖKSET 32 artikla Soveltamissäännöt Liitteessä olevia vakiolomakkeita päivitetään tai muutetaan 33 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. 33 artikla Komitea 1. Komissiota avustaa asetuksen (EY) N:o 44/2001 75 artiklassa säädetty komitea. 2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä. 34 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2004. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja ANEXO I/ BILAG I/ ANHANG I/ ÐÁÑÁÑÔÇÌÁ I/ ANNEX I/ ANNEXE I/ ALLEGATO I/ BIJLAGE I/ANEXO I/ LIITE I/ BILAGA I CERTIFICADO DEL TÍTULO EJECUTIVO EUROPEO - RESOLUCIÓN JUDICIAL/ ATTEST SOM ET EUROPÆISK TVANGSFULDBYRDELSESDOKUMENT - RETSAFGØRELSE BESCHEINIGUNG ÜBER DEN EUROPÄISCHEN VOLLSTRECKUNGSTITEL - ENTSCHEIDUNG/ ÂÅÂÁÉÙÓÇ ÅÕÑÙÐÁÚÊÏÕ ÅÊÔÅËÅÓÔÏÕ ÔÉÔËÏÕ - ÁÐÏÖÁÓÇ/ EUROPEAN ENFORCEMENT ORDER CERTIFICATE- JUDGMENT/ CERTIFICAT DE TITRE EXÉCUTOIRE EUROPÉEN - DÉCISION/ CERTIFICATO DI TITOLO ESECUTIVO EUROPEO - DECISIONE GIUDIZIARIA/ BEWIJS VAN WAARMERKING ALS EUROPESE EXECUTORIALE TITEL - BESLISSING/ TÍTULO EXECUTIVO EUROPEU PARA CRÉDITOS NÃO CONTESTADOS - DECISÃO/ TODISTUS EUROOPPALAISESTA TÄYTÄNTÖÖNPANOMÄÄRÄYKSESTÄ - TUOMIO/ INTYG OM EN EUROPEISK EXEKUTIONSTITEL - DOM 1. Tuomiojäsenvaltio >TAULUKON PAIKKA> 2. Tuomion antanut tuomioistuin: Osoite: Puhelin/faksi/sähköpostiosoite 3. Tuomio 3.1 Päiväys: 3.2 Viitenumero: 3.3 Asianosaiset 3.3.1 Velkojan tai velkojien nimi ja osoite: 3.3.2 Velallisen tai velallisten nimi ja osoite: 4. Todistettu rahallinen vaade 4.1 Määrä: 4.1.1 Valuutta X EURO X RUOTSIN KRUUNU X [ENGLANNIN PUNTA] 4.1.2 Jos kyseessä on toistuva maksu 4.1.2.1 Kunkin erän määrä 4.1.2.2 Ensimmäisen maksuerän erääntymispäivä 4.1.2.3 Seuraavien maksuerien erääntymispäivät viikoittain X kuukausittain X muu (täsmennettävä) X 4.1.2.4 Vaateen perusteen voimassaolo 4.1.2.4.1 Toistaiseksi X 4.1.2.4.2 Viimeisen maksuerän erääntymispäivä 4.1.3 Vaade koskee velallisten yhteisvastuullista velkaa - 4.2 Korko 4.2.1 Korkoprosentti 4.2.1.1 % 4.2.1.2 EKP:n peruskorko lisättynä ..... prosenttiyksiköllä 4.2.2 Mistä lähtien korkoa peritään: 4.3 Korvattavat kustannukset, jos mainittu tuomiossa: 5. Tuomio on täytäntöönpanokelpoinen tuomiojäsenvaltiossa. Kyllä X Ei X 6. Tuomio on saanut lainvoiman 5 artiklan a kohdan mukaisesti Kyllä X Ei X 7. Tuomio koskee vaadetta, joka on riitauttamaton 3 artiklan 4 kohdan nojalla Kyllä X Ei X 8. Tuomio on sopusoinnussa 5 artiklan b kohdan kanssa Kyllä X Ei X 9. Tuomio on sopusoinnussa 5 artiklan c kohdan kanssa, jos sitä edellytetään Kyllä X Ei X Ei edellytetä X 10. Tuomio on sopusoinnussa 5 artiklan d kohdan kanssa, jos sitä edellytetään Kyllä X Ei X Ei edellytetä X 11. Haastehakemus tiedoksiannettu III luvun mukaisesti, jos sitä edellytetään Edellytetään Kyllä X Ei X 11.1 Tiedoksiantopäivä ja -osoite: 11.1.1 Velallisen kotipaikka tuntematon X 11.2 Asiakirjan tiedoksiantotapa: 11.2.1 Henkilökohtainen tiedoksianto velalliselle (tai hänen edustajalleen), jolta on saatu vastaanottotodistus X 11.2.2 Henkilökohtainen tiedoksianto velalliselle, minkä toimivaltainen virkamies todistaa X 11.2.3 Tiedoksianto postitse velalliselle, jolta on saatu vastaanottotodistus X 11.2.4 Faksi tai sähköposti, josta on saatu vastaanottotodistus X 11.3 Korvaava tiedoksianto 11.3.1 Onko 11.2.1 tai 11.2.2. kohdan mukaiseen henkilökohtaiseen toimitukseen pyritty siinä onnistumatta Kyllä X Ei X 11.3.2 Jos on, asiakirja 11.3.2.1 on luovutettu täysi-ikäiselle henkilölle, joka asuu samassa taloudessa kuin velallinen X 11.3.2.1.1 Nimi 11.3.2.1.2 Suhde velalliseen 11.3.2.1.2.1 Perheenjäsen X 11.3.2.1.2.2 Vastaanottajan taloudessa työskentelevä X 11.3.2.1.2.3 Muu (täsmennettävä) X 11.3.2.2 on luovutettu täysi-ikäiselle henkilölle velallisen toimipaikassa X 11.3.2.2.1 Nimi 11.3.2.2.2 Velallisen työntekijä Kyllä X Ei X 11.3.2.3 on toimitettu velallisen postilaatikkoon 12 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti X 11.3.2.4 on toimitettu viranomaisten haltuun 12 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti X 11.3.2.4.1 Viranomaisen nimi ja osoite: 11.3.2.4.2 12 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukainen ilmoitus toimituksesta X 11.4 Todiste tiedoksiannosta 11.4.1 Onko tiedoksianto suoritettu 11.2.2. kohdan tai 11.3 kohdan mukaisesti Kyllä X Ei X 11.4.2 Jos on, onko tiedoksianto todistettu 13 artiklan mukaisesti Kyllä X Ei X 11.5 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu tiedoksiannon korjautuminen, mikäli 11.2-11.4 kohta ei täyty 11.5.1 Velallisen on todettu vastaanottaneen asiakirjan henkilökohtaisesti Kyllä X Ei X 11.6 Tiedoksianto määräajassa Velalliselle annettu määräaika, jonka kuluessa vaateeseen on vastattava, on 15 artiklan 1 kohdan mukainen Kyllä X Ei X 11.7 Asianmukaiset tiedot Velalliselle on annettu 16 artiklan ja 17 artiklan mukaiset tiedot Kyllä X Ei X 12. Haasteen tiedoksianto, jos edellytetään 14 artiklan nojalla Edellytetään Kyllä X Ei X 12.1 Tiedoksiantopäivä ja -osoite: 12.1.1 Velallisen kotipaikka tuntematon X 12.2 Haasteen toimitustapa 12.2.1 Henkilökohtainen tiedoksianto velalliselle (tai hänen edustajalleen), jolta on saatu vastaanottotodistus X 12.2.2 Henkilökohtainen tiedoksianto velalliselle, minkä toimivaltainen virkamies todistaa X 12.2.3 Tiedoksianto postitse velalliselle, jolta saatu vastaanottotodistus X 12.2.4 Faksi tai sähköposti, josta on saatu vastaanottotodistus X 12.2.5 Suullisesti aiemmassa oikeusistunnossa X 12.3 Korvaava tiedoksianto 12.3.1 Onko 12.2.1 tai 12.2.2. kohdan mukaiseen henkilökohtaiseen toimitukseen pyritty siinä onnistumatta Kyllä X Ei X 12.3.2 Jos on, haaste 12.3.2.1 on luovutettu täysi-ikäiselle henkilölle, joka asuu samassa taloudessa kuin velallinen X 12.3.2.1.1 Nimi 12.3.2.1.2 Suhde velalliseen 12.3.2.1.2.1 Perheenjäsen X 12.3.2.1.2.2 Vastaanottajan taloudessa työskentelevä X 12.3.2.1.2.3 Muu (täsmennettävä) X 12.3.2.2 on luovutettu täysi-ikäiselle henkilölle velallisen toimipaikassa X 12.3.2.2.1 Nimi 12.3.2.2.2 Velallisen työntekijä Kyllä Ei 12.3.2.3 on toimitettu velallisen postilaatikkoon 12 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti X 12.3.2.4 on toimitettu viranomaisten haltuun 12 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti X 12.3.2.4.1 Viranomaisen nimi ja osoite: 12.3.2.4.2 12 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukainen ilmoitus toimituksesta X 12.4 Todiste tiedoksiannosta 12.4.1 Onko tiedoksianto suoritettu 12.2.2. kohdan tai 12.3 kohdan mukaisesti Kyllä X Ei X 12.4.2 Jos on, onko tiedoksianto todistettu 13 artiklan mukaisesti Kyllä X Ei X 12.5 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu tiedoksiannon korjautuminen, mikäli 12.2-12.4 kohta ei täyty 12.5.1 Velallisen on todettu vastaanottaneen asiakirjan henkilökohtaisesti Kyllä X Ei X 12.6 Tiedoksianto määräajassa Haasteen tiedoksiantopäivän ja oikeuskäsittelyn väliin jäävä aika on 15 artiklan 2 kohdan mukainen Kyllä X Ei X 12.7 Asianmukaiset tiedot Velalliselle on annettu 18 artiklan 3 kohdan mukaiset tiedot Kyllä X Ei X 13. Menettelyä koskevien vähimmäisvaatimusten täyttymättä jäämisen korjautuminen 19 artiklan 1 kohdan nojalla 13.1 Tuomion tiedoksiantopäivä ja -osoite: Velallisen kotipaikka tuntematon X 13.2 Tuomion tiedoksiantotapa: 13.2.1 Henkilökohtainen tiedoksianto velalliselle (tai hänen edustajalleen), jolta on saatu vastaanottotodistus X 13.2.2 Henkilökohtainen tiedoksianto velalliselle, minkä virkamies todistaa X 13.2.3 Tiedoksianto postitse velalliselle, jolta on saatu vastaanottotodistus X 13.2.4 Faksi tai sähköposti, josta on saatu vastaanottotodistus X 13.3 Korvaava tiedoksianto 13.3.1 Onko 13.2.1 tai 13.2.2. kohdan mukaiseen henkilökohtaiseen toimitukseen pyritty siinä onnistumatta Kyllä X Ei X 13.3.2 Jos on, tuomio 13.3.2.1 on luovutettu täysi-ikäiselle henkilölle, joka asuu samassa taloudessa kuin velallinen X 13.3.2.1.1 Nimi 13.3.2.1.2 Suhde velalliseen 13.3.2.1.2.1 Perheenjäsen X 13.3.2.1.2.2 Velallisen taloudessa työskentelevä X 13.3.2.1.2.4 Muu (täsmennettävä) X 13.3.2.2 on luovutettu täysi-ikäiselle henkilölle velallisen toimipaikassa X 13.3.2.2.1 Nimi 13.3.2.2.2 Velallisen työntekijä Kyllä X Ei X 13.3.2.3 on toimitettu velallisen postilaatikkoon 12 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti X 13.3.2.4 on toimitettu viranomaisten haltuun 12 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti X 13.3.2.4.1 Viranomaisen nimi ja osoite: 13.3.2.4.2 12 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukainen ilmoitus toimituksesta X 13.4 Todiste tiedoksiannosta 13.4.1 Onko tiedoksianto suoritettu 13.2.2. kohdan tai 13.3 kohdan mukaisesti Kyllä X Ei X 13.4.2 Jos on, onko tiedoksianto todistettu 13 artiklan mukaisesti Kyllä X Ei X 13.5 Onko velallisella ollut mahdollisuus valittaa tuomiosta varsinaisin muutoksenhakukeinoin Kyllä X Ei X 13.6 Muutoksenhakuaika 19 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukainen Kyllä X Ei X 13.7 Velallinen saanut 19 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti asianmukaiset tiedot mahdollisuudesta valittaa tuomiosta Kyllä X Ei X Tehty Päiväys: Allekirjoitus ja/tai leima ANEXO II/ BILAG II/ ANHANG II/ ÐÁÑÁÑÔÇÌÁ II/ ANNEX II/ ANNEXE II/ ALLEGATO II/ BIJLAGE II/ANEXO II/ LIITE II/ BILAGA II TÍTULO EJECUTIVO EUROPEO DE MEDIDAS CAUTELARES ATTEST SOM ET EUROPÆISK TVANGSFULDBYRDELSESDOKUMENT - SIKRENDE RETSMIDLER BESCHEINIGUNG ÜBER DEN EUROPÄISCHEN VOLLSTRECKUNGSTITEL FÜR SICHERUNGSMASSNAHMEN ÂÅÂÁÉÙÓÇ ÅÕÑÙÐÁÚÊÏÕ ÅÊÔÅËÅÓÔÏÕ ÔÉÔËÏÕ ÃÉÁ ÁÓÖÁËÉÓÔÉÊÁ ÌÅÔÑÁ EUROPEAN ENFORCEMENT ORDER CERTIFICATE FOR PROTECTIVE MEASURES CERTIFICAT DE TITRE EXÉCUTOIRE EUROPÉEN aux fins de mesures conservatoires CERTIFICATO DI TITOLO ESECUTIVO EUROPEO PER PROVVEDIMENTI CONSERVATIVI BEWIJS VAN WAARMERKING ALS EUROPESE EXECUTORIALE TITEL VOOR BEWARENDE MAATREGELEN CERTIFICADO DE TÍTULO EXECUTIVO EUROPEU PARA EFEITOS DE PROVIDÊNCIAS CAUTELARES TURVAAMISTOIMIA KOSKEVA EUROOPPALAINEN TÄYTÄNTÖÖNPANOMÄÄRÄYS INTYG OM EUROPEISK EXEKUTIONSTITEL FÖR SÄKERHETSÅTGÄRDER 1. Tuomiojäsenvaltio: >TAULUKON PAIKKA> 2. Tuomion antanut tuomioistuin: Osoite: Puhelin/faksi/sähköpostiosoite 3. Tuomio 3.1 Päiväys: 3.2 Diaarinumero: 3.3 Asianosaiset 3.3.1 Velkojan tai velkojien nimi ja osoite: 3.3.2 Velallisen tai velallisten nimi ja osoite: 4. Todistettu rahallinen vaade 4.1 Määrä: 4.1.1 Valuutta X EURO X RUOTSIN KRUUNU X [ENGLANNIN PUNTA] 4.1.2 Jos kyseessä on toistuva maksu 4.1.2.1 Kunkin erän määrä 4.1.2.2 Ensimmäisen maksuerän erääntymispäivä 4.1.2.3 Seuraavien maksuerien erääntymispäivät viikoittain X kuukausittain X kahdesti kuukaudessa X muu (täsmennettävä) X 4.1.2.4 Vaateen perusteen voimassaolo 4.1.2.4.1 Toistaiseksi X tai 4.1.2.4.2 Viimeisen maksuerän erääntymispäivä 4.1.3 Vaade koskee velallisten yhteisvastuullista velkaa X 4.2 Korko 4.2.1 Korkoprosentti 4.2.1.1 % tai 4.2.1.2 EKP:n peruskorko lisättynä ..... prosenttiyksiköllä 4.2.2 Mistä lähtien korkoa peritään: 4.3 Korvattavat kustannukset, jos mainittu tuomiossa: 5. Tuomio on täytäntöönpanokelpoinen tuomiojäsenvaltiossa. Kyllä X Ei X 6. Tuomion täytäntöönpanokelpoisuusaika on rajoitettu Kyllä X Ei X 6.1 Jos on, viimeinen täytäntöönpanokelpoisuuspäivä 7. Tuomio koskee 3 artiklan 4 kohdan mukaista vaadetta Kyllä X Ei X 8. Tuomio on sopusoinnussa 5 artiklan b kohdan kanssa Kyllä X Ei X 9. Tuomio on sopusoinnussa 5 artiklan c kohdan kanssa, jos sitä edellytetään Kyllä X Ei X Ei edellytetä X 10. Tuomio on sopusoinnussa 5 artiklan d kohdan kanssa, jos sitä edellytetään Kyllä X Ei X Ei edellytetä X 11. Haastehakemus tiedoksiannettu III luvun mukaisesti, jos sitä edellytetään Edellytetään Kyllä X Ei X 11.1 Tiedoksiantopäivä ja -osoite: 11.1.1 Velallisen kotipaikka tuntematon X 11.2 Asiakirjan tiedoksiantotapa: 11.2.1 Henkilökohtainen tiedoksianto velalliselle (tai hänen edustajalleen), jolta on saatu vastaanottotodistus X 11.2.2 Henkilökohtainen tiedoksianto velalliselle, minkä toimivaltainen virkamies todistaa X 11.2.3 Tiedoksianto postitse velalliselle, jolta on saatu vastaanottotodistus X 11.2.4 Faksi tai sähköposti, josta on saatu vastaanottotodistus X 11.3 Korvaava tiedoksianto 11.3.1 Onko 11.2.1 tai 11.2.2. kohdan mukaiseen henkilökohtaiseen toimitukseen pyritty siinä onnistumatta Kyllä X Ei X 11.3.2 Jos on, asiakirja 11.3.2.1 on luovutettu täysi-ikäiselle henkilölle, joka asuu samassa taloudessa kuin velallinen X 11.3.2.1.1 Nimi 11.3.2.1.2 Suhde velalliseen 11.3.2.1.2.2 Velallisen taloudessa työskentelevä X 11.3.2.1.2.3 Muu (täsmennettävä) X 11.3.2.2 on luovutettu täysi-ikäiselle henkilölle velallisen toimipaikassa X 11.3.2.2.1 Nimi 11.3.2.2.2 Velallisen työntekijä Kyllä X Ei X 11.3.2.3 on toimitettu velallisen postilaatikkoon 12 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti X 11.3.2.4 on toimitettu viranomaisten haltuun 12 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti X 11.3.2.4.1 Viranomaisen nimi ja osoite: 11.3.2.4.2 12 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukainen ilmoitus toimituksesta X 11.4 Todiste tiedoksiannosta 11.4.1 Onko tiedoksianto suoritettu 11.2.2. kohdan tai 11.3 kohdan mukaisesti Kyllä X Ei X 11.4.2 Jos on, onko tiedoksianto todistettu 13 artiklan mukaisesti Kyllä X Ei X 11.5 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu tiedoksiannon korjautuminen, mikäli 11.2- 11.4 kohta ei täyty 11.5.1 Velallisen on todettu vastaanottaneen asiakirjan henkilökohtaisesti Kyllä X Ei X 11.6 Tiedoksianto määräajassa Velalliselle annettu määräaika, jonka kuluessa vaateeseen on vastattava, on 15 artiklan 1 kohdan mukainen Kyllä X Ei X 11.7 Asianmukaiset tiedot Velalliselle on annettu 16 artiklan ja 17 artiklan kohdan mukaiset tiedot Kyllä X Ei X 12. Haasteen tiedoksianto, jos edellytetään 14 artiklan nojalla Edellytetään Kyllä X Ei X 12.1 Tiedoksiantopäivä ja -osoite: 12.1.1 Velallisen kotipaikka tuntematon X 12.2 Haasteen toimitustapa 12.2.1 Henkilökohtainen tiedoksianto velalliselle (tai hänen edustajalleen), jolta on saatu vastaanottotodistus X 12.2.2 Henkilökohtainen tiedoksianto velalliselle, minkä toimivaltainen virkamies todistaa X 12.2.3 Tiedoksianto postitse velalliselle, jolta saatu vastaanottotodistus X 12.2.4 Faksi tai sähköposti, josta on saatu vastaanottotodistus X 12.2.5 Suullisesti aiemmassa oikeusistunnossa X 12.3 Korvaava tiedoksianto 12.3.1 Onko 12.2.1 tai 12.2.2. kohdan mukaiseen henkilökohtaiseen toimitukseen pyritty siinä onnistumatta Kyllä X Ei X 12.3.2 Jos on, haaste 12.3.2.1 on luovutettu täysi-ikäiselle henkilölle, jok