EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 25.11.2021 COM(2021) 717 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden perussäännöstä ja rahoituksesta annetun asetuksen 1141/2014 38 artiklan mukainen arviointikertomus





Lyhenneluettelo AFCO Perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunta APPF Euroopan tason poliittisista puolueista ja Euroopan tason poliittisista säätiöistä vastaava viranomainen EPRS Euroopan parlamentin tutkimuspalvelu ETYJ EU Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö Euroopan unioni IAS Kansainväliset tilinpäätösstandardit ODIHR Demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimisto SEU Sopimus Euroopan unionista SEUT Sopimus Euroopan unionin toiminnasta



I.Johdanto Asetuksella 1141/2014, jäljempänä ’asetus’, säännellään Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden perussääntöä ja rahoitusta. Sillä luotiin Euroopan tason poliittisille puolueille ja säätiöille eurooppalainen oikeushenkilöllisyys, määriteltiin kriteerit niiden rekisteröinnille ja vahvistettiin niiden hallintoa koskevat säännöt. Asetuksella perustettiin myös riippumaton valvontaelin, Euroopan tason poliittisista puolueista ja Euroopan tason poliittisista säätiöistä vastaava viranomainen (APPF), ja lujitettiin Euroopan tason poliittisten puolueiden ja säätiöiden valvontamekanismeja. Asetus hyväksyttiin tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 224 artiklan mukaisesti. Se tuli voimaan 24. marraskuuta 2014, ja sitä alettiin soveltaa 1. tammikuuta 2017. Euroopan tason poliittisten puolueiden ja säätiöiden rahoitusta koskevat säännökset tulivat voimaan varainhoitovuonna 2018. Samaan aikaan varainhoitoasetusta muutettiin ja siihen lisättiin erityissäännöksiä, jotka koskevat EU:n talousarviosta Euroopan tason poliittisille puolueille maksettavia rahoitusosuuksia. Nämä säännökset sisältyvät nyt varainhoitoasetuksen 221–232 artiklaan. Ennen vuoden 2019 Euroopan parlamentin vaaleja asetusta muutettiin kahdesti, ja siihen tehtiin joitakin kohdennettuja muutoksia, joilla puututtiin asetuksen kriittisimpiin porsaanreikiin: ·Ensimmäisellä näistä Euroopan parlamentin pyytämistä muutoksista pyrittiin lisäämään eurooppalaisten ja kansallisten poliittisten puolueiden välisten yhteyksien avoimuutta asettamalla EU:n talousarviosta myönnettävän rahoituksen saamisen ehdoksi, että EU-jäsenpuolueet julkaisevat selkeästi näkyvällä ja käyttäjäystävällisellä tavalla asianomaisen Euroopan tason poliittisen puolueen poliittisen ohjelman ja logon. Lisäksi muutosasetuksella tiukennettiin Euroopan tason poliittiseksi puolueeksi rekisteröitymisen edellytyksiä ja asetettiin ehdoksi, että hakijaa tukee seitsemän kansallista poliittista puoluetta seitsemästä eri jäsenvaltiosta. Toisin kuin aiemmin, yksittäiset parlamentin jäsenet eivät siten voineet enää tukea rekisteröintihakemusta. Tämän seurauksena APPF poisti vuonna 2018 rekisteristä kaksi Euroopan tason poliittista puoluetta, ja yhden niihin liittyvän Euroopan tason poliittisen säätiön, koska ne eivät olleet toimittaneet todisteita siitä, että ne täyttivät tiukennetut edustusta koskevat vähimmäisvaatimukset. EU:n arvojen noudattamisen tarkastusmekanismia muutettiin myös siten, että Euroopan parlamentti voi pyytää viranomaista käynnistämään mekanismin paitsi omasta aloitteestaan myös kansalaisryhmän perustellusta pyynnöstä. Lopuksi seuraamuksia koskevaa 27 artiklaa muutettiin sen varmistamiseksi, että jos Euroopan tason poliittinen puolue tai säätiö ei enää täytä yhtä tai useampaa rekisteröinnin edellytystä, se poistetaan rekisteristä. ·Toinen muutos hyväksyttiin osana komission vuoden 2018 EU-vaaleja koskevaa pakettia, joka sisälsi joukon säännöksiä vapaiden ja oikeudenmukaisten vaalien turvaamiseksi ja jonka kimmokkeena toimi Facebookia ja Cambridge Analyticaa koskenut skandaali. Muutoksella otettiin käyttöön tarkastusmenettely, jossa määrätään seuraamuksia Euroopan tason poliittisille puolueille ja säätiöille, jotka tarkoituksellisesti vaikuttavat tai yrittävät vaikuttaa Euroopan parlamentin vaalien tulokseen hyödyntämällä tietoturvaloukkauksia. Muutoksella myös myönnettiin lisäresursseja APPF:lle ja lisättiin sen riippumattomuutta. Asetuksen 38 artiklassa olevan arviointilausekkeen mukaan Euroopan parlamentin on julkaistava kertomus asetuksen soveltamisesta vuoden 2021 loppuun mennessä. Komission on esitettävä oma seurantakertomuksensa kuuden kuukauden kuluessa Euroopan parlamentin kertomuksen hyväksymisestä sekä tarvittaessa lainsäädäntöehdotus asetuksen muuttamiseksi. Euroopan parlamentti hyväksyi kertomuksensa 11. marraskuuta 2021. Tällä kertomuksella komissio täyttää asetuksen 38 artiklan mukaisen oikeudellisen velvoitteensa. Tämä arviointikertomus kattaa ajanjakson, joka alkaa asetuksen voimaantulosta 1. tammikuuta 2017 ja päättyy tämän kertomuksen julkaisemiseen. Asetuksen käytännön soveltamista koskeva yleisarvio on myönteinen erityisesti asetuksen merkityksen ja EU:n tason lisäarvon osalta, eikä nykyisen järjestelmän perusteelliseen uudistamiseen ole tarvetta. Komissio on kuitenkin havainnut järjestelmässä useita puutteita, jotka heikentävät asetuksen vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta EU:n muiden toimintapolitiikkojen kanssa. Nämä puutteet liittyvät seuraaviin seikkoihin: i) Euroopan tason poliittisten puolueiden ja säätiöiden rahoitus, ii) demokraattiset arvot, näkyvyys ja sukupuolten tasapuolinen edustus, iii) täytäntöönpano- ja seuraamusmekanismit ja iv) hallinnollinen taakka. II.Menetelmä Arviointia tukeva näyttö kerättiin epävirallisella kuulemisella tärkeimmiltä sidosryhmiltä, joita haastateltiin ja joille esitettiin avoimia kysymyksiä. Näitä olivat Euroopan tason poliittiset puolueet ja säätiöt, APPF, Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjän yksiköt, jäsenvaltiot, Euroopan parlamentin jäsenet ja kansalaisjärjestöt. Arviointikertomuksessa otetaan huomioon myös asetuksen 38 artiklan nojalla 11. marraskuuta 2021 hyväksytty Euroopan parlamentin kertomus Euroopan tason poliittisia puolueita ja säätiöitä koskevan asetuksen soveltamisesta. Komissio järjesti 12 viikkoa kestävän avoimen julkisen kuulemisen 30. maaliskuuta ja 22. kesäkuuta 2021 välisenä aikana. Aineistoa täydennettiin komission henkilöstön tekemällä asiakirjatutkimuksella, kahdella ulkopuolisen asiantuntijan selvityksellä ja asiasta oikeustieteen ja valtiotieteiden aloilla saatavilla olevilla akateemisilla tutkimuksilla. Käytetyt rahoitustiedot olivat julkisesti saatavilla Euroopan parlamentin verkkosivustolla ja APPF:n verkkosivustolla, mutta niitä saatiin myös asetuksen soveltamista koskevasta Euroopan parlamentin jälkiarvioinnista.

III.Merkityksellisyys Asetuksen tavoitteena on luoda sääntelykehys, jonka avulla Euroopan tason poliittiset puolueet ja säätiöt voivat täyttää SEU-sopimuksen 10 artiklan 4 kohdan mukaisen tehtävänsä eli ”myötävaikuttaa eurooppalaisen poliittisen tietoisuuden muodostumiseen ja unionin kansalaisten tahdon ilmaisemiseen” ja jolla samalla varmistetaan moitteeton varainhoito ja suojautuminen ulkomaiselta sekaantumiselta. Kaikissa komission järjestämissä kuulemisissa ilmeni laaja yhteisymmärrys asetuksen merkityksellisyydestä, ja ne vahvistivat, että asetuksen tavoite oli edelleen pätevä, että sillä luotiin asianmukainen sääntelykehys Euroopan tason poliittisten puolueiden ja säätiöiden toiminnalle ja että siihen tarvittiin joitakin kohdennettuja parannuksia. Myös Euroopan parlamentin perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan (AFCO) asetuksen soveltamista koskevassa mietinnössä vahvistettiin nämä havainnot ja tunnustettiin asetuksen mukanaan tuomat parannukset sekä ehdotettiin kohdennettuja muutoksia nykyisten porsaanreikien korjaamiseksi. IV.Vaikuttavuus Euroopan tason poliittisten puolueiden ja säätiöiden tehtävänä on auttaa luomaan todellinen eurooppalainen poliittinen tila ja edistää demokraattisia arvoja EU:n rajojen sisällä ja niiden ulkopuolella. Jotkin nykyisen asetuksen säännökset eivät kuitenkaan anna Euroopan tason poliittisille puolueille ja säätiöille mahdollisuutta täyttää tätä tehtävää kaikilta osin, mikä heikentää asetuksen vaikuttavuutta. 1.Rahoitusta koskevat säännökset a)Tulorakenne Euroopan tason poliittisille puolueille ja säätiöille myönnettävän EU-rahoituksen kokonaismäärä on kasvanut merkittävästi ajan mittaan: vuonna 2021 Euroopan tason poliittisille puolueille on varattu 46 miljoonaa euroa ja Euroopan tason poliittisille säätiöille 23 miljoonaa euroa. Kaavio 1 – Euroopan tason poliittisille puolueille ja säätiöille myönnettävän EU-rahoituksen taso Lähde: Euroopan parlamentin tutkimuspalvelu Jos Euroopan tason poliittiset puolueet ja säätiöt eivät pysty keräämään vastaavia omia varoja, niiden EU-rahoitusta vähennetään asetuksen 17 artiklan 4 kohdassa säädetyn yhteisrahoitusvelvoitteen seurauksena 90 prosenttiin kokonaismenoista puolueiden osalta ja 95 prosenttiin säätiöiden osalta. Tämä tarkoittaa sitä, että jos Euroopan tason poliittiset puolueet ja säätiöt haluavat hyötyä kasvaneista talousarviovaroista, niiden on vuosien mittaan hankittava enemmän omia varoja absoluuttisesti mitattuna. Tämä on kuitenkin osoittautunut ongelmalliseksi sekä pienemmille että suuremmille Euroopan tason poliittisille puolueille ja säätiöille (ks. kaavio 2 alla). Kaavio 2 – Euroopan tason poliittisille puolueille EU:n talousarviosta vuodessa myönnettävä tukikelpoinen enimmäisrahoitusosuus ja lopullinen rahoitusosuus Lähde: W. Wolfs, joka perustuu Euroopan parlamentin pääsihteerin raportteihin ja Euroopan parlamentin varainhoidon pääosaston rahoituskatsauksiin Euroopan tason poliittisten puolueiden ja säätiöiden on vaikea kerätä omia varoja kahdesta syystä. Yhtäältä asetuksessa säädetään tällä hetkellä vain kahdesta varojen luokasta: maksuista ja lahjoituksista. Sidosryhmien mielestä tämä luokittelu on liian yksinkertaistettu ja sulkee pois mahdollisuuden kerätä omia varoja muista lähteistä, kuten sponsoroinnista, julkaisumaksuista, osallistumismaksuista, myynnistä jne. Toisaalta asetusta voidaan tällä hetkellä tulkita siten, että siinä ei sallita maksuja EU:n ulkopuolella sijaitsevilta jäsenpuolueilta. Tämä tulkinta vahvistettiin unionin yleisen tuomioistuimen 25.11.2020 antamassa tuomiossa T-107/19, jossa todettiin, että EU:n ulkopuolinen puolue ei kuulunut asetuksessa 2004/2003 tarkoitetun ”poliittisen puolueen” määritelmän piiriin, koska sitä ei ollut ”tunnustettu tai perustettu vähintään yhden jäsenvaltion oikeusjärjestyksen mukaisesti”. Näin ollen unionin yleinen tuomioistuin päätti, että EU:n ulkopuolella sijaitsevilta jäsenpuolueilta saatuja maksuja ei voitu pitää rahoitusosuuksina vaan ainoastaan lahjoituksina. Tämä on erityisen tärkeää Yhdistyneen kuningaskunnan erottua EU:sta. Sen lisäksi, että tämä vaikuttaa niiden omiin varoihin, Euroopan tason poliittiset puolueet ja säätiöt katsovat, että kielto haittaa niiden mielekkäitä suhteita pitkäaikaisiin kumppaneihin ja aiempiin jäseniin, minkä vuoksi ne kokevat, että ne eivät pysty täyttämään tehtäväänsä edistää demokraattisia arvoja EU:n rajojen ulkopuolella. Myös Euroopan parlamentti piti Euroopan tason poliittisia puolueita ja säätiöitä koskevan asetuksen rajoittavaa tulkintaa EU:n ulkopuolisilta jäseniltä saatavien maksujen osalta ongelmallisena. Nämä vaikeudet johtavat siihen, että Euroopan tason poliittiset puolueet ja säätiöt saavat vähemmän tuloja, minkä vuoksi ne voivat järjestää vähemmän toimia tietoisuuden lisäämiseksi eurooppalaisesta poliittisesta keskustelusta. Näin ollen omien varojen nykyinen rakenne yhdessä yhteisrahoitusvelvoitteen kanssa heikentää asetuksen vaikuttavuutta.

b)Lahjoitusten avoimuus Asetuksen 20 artiklassa kielletään tietyntyyppiset lahjoitukset. Näitä ovat EU:n ulkopuolisista maista peräisin olevat lahjoitukset, nimettömät lahjoitukset ja yli 18 000 euron lahjoitukset. Asetuksessa olevien porsaanreikien vuoksi ulkomaiset toimijat voivat kuitenkin kiertää nykyisiä säännöksiä EU:n jäsenvaltioihin sijoittautuneiden välittäjien kautta, jotka käyttävät EU:n ulkopuolisista maista peräisin olevia varoja. Näihin kieltoihin ei myöskään liity vastaavia täytäntöönpanovaltuuksia APPF:lle, joka ei tällä hetkellä voi pyytää lisätietoja lahjoittajilta. Lisäksi jotkin kansalaisjärjestöt ja ETYJ/ODIHR ilmaisivat huolensa lahjoituksia koskevien tietojen julkaisemisen viivästymisistä. Ne vaativat tällaisten tietojen julkaisemista reaaliajassa, erityisesti vaalien aikana, jotta voidaan välttää ulkomaista sekaantumista vaaleihin ja jotta äänestäjät voivat äänestää tietoisesti. Myös Euroopan parlamentti totesi Euroopan tason poliittisia puolueita ja säätiöitä koskevan asetuksen 38 artiklan mukaisessa kertomuksessaan, että rahoituksen ja lahjoitusten avoimuutta olisi parannettava erityisesti asetuksessa. Sen vuoksi katsotaan, että nykyinen avoimuusjärjestelmä ei ole riittävän tehokas ulkomaisen sekaantumisen ehkäisemisessä, havaitsemisessa ja/tai torjumisessa. 2.Demokraattiset arvot, näkyvyys ja sukupuolten tasapuolinen edustus a)Esteet, jotka estävät Euroopan tason poliittisia puolueita ja säätiöitä täyttämästä SEU-sopimuksen 10 artiklan 4 kohdan mukaista tehtäväänsä Euroopan tason poliittiset puolueet ja säätiöt korostivat koko kuulemisprosessin ajan esteitä, joita ne kohtaavat pyrkiessään lisäämään näkyvyyttään kansallisella tasolla. Nämä esteet estävät niitä täyttämästä tehtäväänsä ”myötävaikuttaa eurooppalaisen poliittisen tietoisuuden muodostumiseen ja unionin kansalaisten tahdon ilmaisemiseen” ja heikentävät siten asetuksen tehokkuutta. Myös Euroopan parlamentti tunnisti nämä esteet Euroopan tason poliittisia puolueita ja säätiöitä koskevan asetuksen 38 artiklan mukaisessa kertomuksessaan. Yksi näistä esteistä voi liittyä nykyiseen kieltoon rahoittaa suoraan tai välillisesti vaaleja, poliittisia puolueita, ehdokkaita tai säätiöitä kansallisella tasolla. Puuttuakseen epäselvyyteen siitä, mitä ”välillisellä rahoituksella” tarkoitetaan, APPF ja Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä laativat ennen vuoden 2019 Euroopan parlamentin vaaleja viisi Euroopan parlamentin vaalikampanjoihin sovellettavaa periaatetta, joiden noudattaminen merkitsisi kelpoisuutta saada EU-rahoitusta. Vaikka tämä on parantanut oikeusvarmuutta jossain määrin, se ei ole auttanut lisäämään Euroopan tason poliittisten puolueiden ja säätiöiden suoraa osallistumista kampanjoihin jäsenvaltioissa. Lisäksi Euroopan tason poliittisia puolueita ja säätiöitä koskevassa asetuksessa kielletään tällä hetkellä EU:n varojen käyttö kansallisissa kansanäänestyskampanjoissa, myös Euroopan unioniin liittyvissä asioissa. Tämä estää Euroopan tason poliittisia puolueita ja säätiöitä edistämästä tällaisten keskustelujen eurooppalaista ulottuvuutta. Myös unionin tuomioistuin viittaa tähän kieltoon unionin yleisen tuomioistuimen 25.11.2020 antamassa tuomiossa T-107/19. Toinen este Euroopan tason poliittisten puolueiden ja säätiöiden näkyvyydelle kansallisella tasolla on epäselvyys ja riittämättömät seuraamukset, jotka koskevat kansallisten sidossuhteessa olevien puolueiden velvollisuutta julkaista sen Euroopan tason poliittisen puolueen logo, jonka jäseniä ne ovat. European Democracy Consulting -yritys totesi, että asetuksen 18 artiklan 2 a kohdassa säädetystä velvoitteesta huolimatta kaikilla Euroopan tason poliittisilla puolueilla Euroopan demokraattista puoluetta lukuun ottamatta on kansallisia jäsenpuolueita, jotka eivät julkaise Euroopan tason poliittisen puolueen logoa verkkosivustollaan. Lisäksi 85 prosenttia kansallisista jäsenpuolueista ei julkaise ”selkeällä ja käyttäjäystävällisellä” tavalla sen Euroopan tason poliittisen puolueen logoa, jota lähellä ne ovat, jos tarkastellaan kansallisten puolueiden verkkosivustojen yläreunoja. Euroopan tason poliittisten puolueiden logot ovat yliedustettuina sivustojen alareunoissa, joissa sijaitsee lähes 58 prosenttia logoista. Ylivoimaisesti suurin osa logoista on selvästi ”ei näkyvissä” (60 prosenttia ja yli 69 prosenttia, jos otetaan mukaan sivustot, joilla logoa ei ole). Jos tarkastellaan pelkästään logoja, jotka ovat ”selkeästi näkyvissä” tai ”kohtuullisesti näkyvissä”, 71 prosenttia logoista ei läpäise testiä. Osuus on jopa 78 prosenttia, jos otetaan mukaan sivustot, joilla logoa ei ole. b)Sukupuolten tasapuolinen edustus Tällä hetkellä asetuksessa ei ole sukupuolten tasa-arvoa koskevaa avoimuusvelvoitetta. Kun asetusta muutettiin vuonna 2019, lainsäätäjät sopivat ainoastaan vapaaehtoisen toimenpiteen mainitsemisesta johdanto-osan 5 kappaleessa. Maailman talousfoorumin raportissa Global Gender Gap Report todettiin, että sukupuolten välinen ero poliittisessa vaikutusvallassa on edelleen maailmanlaajuisesti suurin neljästä havaitusta erosta ja sitä on tähän mennessä onnistuttu alentamaan vain 22 prosenttia. Vaikka Euroopan parlamentissa on vuosien mittaan tapahtunut myönteistä suuntausta sukupuolten tasapuolisempaan edustukseen, vapaaehtoiset toimenpiteet ovat osoittautuneet riittämättömiksi sukupuolten tasa-arvon varmistamiseksi. Tammikuussa 2021 naispuolisten Euroopan parlamentin jäsenten osuus oli 38,9 prosenttia, kun se ensimmäisillä suorilla vaaleilla valitussa parlamentissa vuonna 1979 oli 16,6 prosenttia. Tämä ylittää kansallisten parlamenttien maailmanlaajuisen keskiarvon ja kansallisten parlamenttien eurooppalaisen keskiarvon, joka on 30,5 prosenttia. Euroopan parlamentin tutkimuspalvelu tuo kuitenkin esiin suuria eroja jäsenvaltioiden välillä ja toteaa, että naisten vähäinen osuus ehdokkaiden joukossa on perussyy maissa, joissa Euroopan parlamenttiin valittujen naispuolisten jäsenten osuus on pieni. Tämä puolestaan voi johtua poliittisten puolueiden sisäisistä prosesseista. Vaikuttaa siltä, että Euroopan tason poliittiset puolueet jättivät käyttämättä tilaisuuden kannustaa kansallisia jäsenpuolueitaan edistämään sukupuolten tasapuolista edustusta puolueluetteloissa. Sukupuolten tasa-arvoa ei myöskään ole saavutettu Euroopan tason poliittisten puolueiden ja säätiöiden hallintoelimissä. Asetuksella ei näin ollen pystytä tehokkaasti edistämään sukupuolten tasapuolista edustusta. c)EU:n arvojen noudattaminen Asetuksen 3 artiklan 1 ja 2 kohdassa velvoitetaan Euroopan tason poliittiset puolueet ja säätiöt muttei niiden jäsenpuolueita kunnioittamaan SEU-sopimuksen 2 artiklassa määriteltyjä EU:n perusarvoja. Jotta perusarvoja voitaisiin suojella paremmin, unionin jäsenpuolueiden olisi myös kunnioitettava näitä arvoja ja Euroopan tason poliittisten puolueiden ja säätiöiden on varmistettava, että niiden unionin ulkopuoliset jäsenet noudattavat vastaavia arvoja. Asetuksen 38 artiklan mukaisessa Euroopan parlamentin arviointikertomuksessa suositellaan 3 artiklan muuttamista sen selventämiseksi, että EU:n perusarvojen kunnioittamista olisi sovellettava sekä itse Euroopan tason poliittiseen puolueeseen että sen jäsenpuolueisiin. 3.Täytäntöönpano a)Euroopan tason poliittisista puolueista ja Euroopan tason poliittisista säätiöistä vastaavan viranomaisen vaikutusvallan lisääminen Asetuksella perustettiin ensimmäistä kertaa riippumaton valvontaelin APPF, jonka tehtävänä on varmistaa Euroopan tason poliittisten puolueiden ja säätiöiden toiminnan puolueeton valvonta. Jotkin nykyisten säännösten porsaanreiät rajoittavat kuitenkin APPF:n kykyä suorittaa tehokkaita tarkastuksia. Asetuksessa ei anneta APPF:lle riittäviä tutkintavaltuuksia lahjoitusten osalta. Euroopan unionissa sijaitsevilla lahjoittajilla (sekä luonnollisilla henkilöillä että oikeushenkilöillä), jotka voivat toimia bulvaaneina rahoituksen kanavoinnissa Euroopan tason poliittisille puolueille ja säätiöille, ei ole tällä hetkellä oikeudellista velvoitetta tehdä yhteistyötä APPF:n kanssa. Asetuksessa ei myöskään säädetä dokumentointia koskevista vähimmäisvaatimuksista eikä lahjoitusten vastaanottamisessa sovellettavista sisäisistä valvontamekanismeista. Näin ollen APPF:ltä voi helposti puuttua tarvittavat todisteet, joiden avulla voidaan tehokkaasti todentaa lahjoitukset, ja keinot niiden hankkimiseksi. Toiseksi APPF on varoittanut, että sen rajalliset resurssit saattavat heikentää sen tehokkuutta poikkeuksellisissa tai kertaluonteisissa toimissa, kuten muodollisissa tutkimuksissa, riita-asioissa unionin tuomioistuimissa ja mahdollisesti sellaisten asioiden tarkastamisessa, jotka liittyvät Euroopan parlamentin vaaleihin tai vaikuttavat unionin perusarvojen kunnioittamiseen Euroopan tason poliittisissa puolueissa tai säätiöissä.

b)Seuraamusjärjestelmä Tähän mennessä seuraamusjärjestelmää ei ole koskaan käytetty. Joidenkin mielestä tämä saattaa johtua järjestelmän jäykkyydestä, sillä järjestelmässä APPF:llä ei ole mahdollisuutta asettaa etusijalle asetuksen rikkomisia, joihin olisi puututtava ensisijaisesti, tai mukauttaa seuraamusten tasoa ja luonnetta, jotta ne olisivat oikeassa suhteessa rikkomuksen luonteeseen, myös laiminlyöntitapauksissa. Lisäksi jotkin Euroopan tason poliittiset säätiöt väittävät, että nykyinen eriyttämättömien seuraamusten järjestelmä voi vaikuttaa kielteisesti pienempiin säätiöihin, koska seuraamus suhteellisen pienestä sääntöjenvastaisuudesta voi johtaa konkurssiin. Tämä puolestaan vaikuttaa kielteisesti poliittiseen moniarvoisuuteen. c)EU-rahoituksen tukikelpoisuutta tiettynä ajanjaksona koskevien sääntöjen epäselvyys Komission järjestämissä epävirallisissa kuulemisissa sekä APPF että Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä totesivat, että EU:n taloudellisia etuja ei suojata riittävästi, jos Euroopan tason poliittinen puolue tai säätiö poistetaan rekisteristä. Asetus on tällä hetkellä epäselvä puolueiden ja säätiöiden menojen tukikelpoisuudesta asetuksessa säädetyn kolmen kuukauden aikana, jonka kuluttua rekisteristä poistamista koskeva päätös tulee voimaan. Lisäksi voisi olla hyödyllistä yhdenmukaistaa asetusta edelleen SEUT-sopimuksen 297 artiklan kanssa, jossa määrätään, että ”(...) päätökset, joille on osoitettu vastaanottaja, annetaan tiedoksi niille, joille ne on osoitettu, ja ne tulevat voimaan, kun ne on annettu tiedoksi”. V.Tehokkuus Asetus aiheuttaa huomattavia hallinnollisia rasitteita Euroopan tason poliittisille puolueille ja säätiöille. Tämä liittyy yhtäältä kaksinkertaista kirjanpitoa koskevaan vaatimukseen (eli velvoitteeseen pitää kirjanpitoa sekä sen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti, jossa Euroopan tason poliittisella puolueella tai säätiöllä on kotipaikka, että kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IAS) mukaisesti) ja toisaalta kolminkertaiseen tarkastusmenettelyyn, johon osallistuvat ulkopuolinen tarkastaja, APPF ja Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä. Euroopan tason poliittisten puolueiden ja säätiöiden velvoite esittää kirjanpitonsa IAS:n mukaisesti otettiin käyttöön asetukseen vuonna 2018 tehdyn tarkistuksen myötä. Kaikki sidosryhmät, myös Euroopan parlamentti, ovat yhtä mieltä siitä, että tästä velvoitteesta pienille organisaatioille aiheutuvat hallinnolliset kustannukset ovat suuremmat kuin hyödyt. Vaikka Euroopan tason poliittisten puolueiden ja säätiöiden välillä on huomattavia eroja, ne käyttävät vuosittain noin 1 260 tuntia (noin 0,78 kokoaikavastaavaa) hallinnollisiin tehtäviin, ja lisäksi 20 000 euroa käytetään ulkoistettuihin tehtäviin. Näistä 20 000 eurosta Euroopan tason poliittiset puolueet ja säätiöt käyttävät keskimäärin yli 8 000 euroa vuositilinpäätösten laatimiseen kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisesti, mikä on yleensä ulkoistettu tehtävä. Tämä rasittaa erityisesti pienempien Euroopan tason poliittisten puolueiden ja säätiöiden toimintaa, sillä niillä on rajallisemmat resurssit. Samaan aikaan kahdeksan kymmenestä Euroopan tason poliittisesta puolueesta ja säätiöstä sijaitsee Belgiassa, joten kirjanpidon vertailukelpoisuus on suurelta osin varmistettu. Lisäksi APPF totesi vuoden 2020 vuotuisessa toimintakertomuksessaan, että APPF:n laatimien mallien käyttö on merkittävästi parantanut eri Euroopan tason poliittisten puolueiden ja säätiöiden toimittamien tietojen vertailukelpoisuutta ja auttanut yhdenmukaistamaan eri tiedoille suoritettavia APPF:n tarkastuksia. IAS:n käyttöä voidaan näin ollen pitää tehottomana ja tarpeettomana toimenpiteenä. Lisäksi kirjanpitoon sovellettava kolminkertainen tarkastusprosessi, johon sisältyy sekä APPF:n että Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjän suorittama tilinpäätösten tarkastelu ja ulkoisen tarkastajan tekemä arviointi, johtaa siihen, että EU:n veronmaksajien rahoja käytetään kahteen kertaan. Tämän tehottomuuden lisäksi APPF ja Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä ovat toisinaan tulkinneet sääntöjä eri tavoin, mikä on lisännyt Euroopan tason poliittisten puolueiden ja säätiöiden työtaakkaa ja oikeudellista epävarmuutta. Komission kuulemisprosessin kaikissa vaiheissa eräät sidosryhmät ehdottivat, että APPF:n ja Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävien ja vastuiden jakoa järkeistettäisiin, jotta vältettäisiin päällekkäisyydet, vähennettäisiin Euroopan tason poliittisiin puolueisiin ja säätiöihin kohdistuvaa sääntelytaakkaa ja parannettaisiin niiden oikeusvarmuutta. VI.Johdonmukaisuus EU:n toimintapolitiikkojen kanssa 1.Euroopan demokratiatoimintasuunnitelma Tällä hetkellä asetus ei ole täysin johdonmukainen Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman kanssa, jossa todettiin olevan tarpeen selkeyttää Euroopan tason poliittisten puolueiden ja säätiöiden rahoitusta koskevia sääntöjä ja käynnistää uusi aloite maksetun poliittisen mainonnan avoimuuden lisäämiseksi. Tästä syystä asetusta on ehkä muutettava, jotta voidaan tukkia asetuksen nykyiset porsaanreiät ja määritellä Euroopan tason poliittisten puolueiden ja säätiöiden velvoitteet poliittista mainontaa käytettäessä. Asetukseen mahdollisesti tehtävällä tarkistuksella vastattaisiin myös pyyntöön, jonka Euroopan parlamentti esitti asetuksen 38 artiklan mukaisessa kertomuksessaan korostaessaan tarvetta puuttua ulkomaisen sekaantumisen riskiin. 2.Sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025 Koska Euroopan tason poliittisia puolueita ja säätiöitä koskeva asetus ei sisällä sitovia säännöksiä sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi eurooppalaisessa politiikassa, se ei ole täysin yhdenmukainen komission vuosiksi 2020–2025 laatiman sukupuolten tasa-arvostrategian kanssa, jonka mukaan ”komissio aikoo edistää naisten osallistumista äänestäjinä ja ehdokkaina vuonna 2024 järjestettäviin Euroopan parlamentin vaaleihin yhteistyössä Euroopan parlamentin, jäsenvaltioiden parlamenttien, jäsenvaltioiden ja kansalaisyhteiskunnan kanssa muun muassa myöntämällä rahoitusta ja edistämällä parhaita käytäntöjä. EU:n rahoitusta hakevia Euroopan tason poliittisia puolueita kannustetaan olemaan avoimia jäsenistönsä sukupuolijakaumasta”. VII.EU:n tason lisäarvo SEUT-sopimuksen 224 artiklassa määrätään Euroopan tason poliittisia puolueita koskevien EU:n tason sääntöjen luomisesta ja todetaan, että ”Euroopan parlamentti ja neuvosto vahvistavat tavallista lainsäädäntömenettelyä noudattaen annettavilla asetuksilla Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 10 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja Euroopan tasolla toimivia poliittisia puolueita ja erityisesti niiden rahoitusta koskevat säännöt”. EU:n toimet tällä alalla ovat sen vuoksi tarpeen, sillä asetuksen peruuttaminen loisi oikeudellisen tyhjiön Euroopan tason poliittisille puolueille ja säätiöille.