Alueiden komitean lausunto aiheesta "Tulevaisuuden energia: uusiutuvat energialähteet Yhteisön strategiaa ja toimintasuunnitelmaa koskeva valkoinen kirja"

(98/C 315/02)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon aiheesta "Tulevaisuuden energia: uusiutuvat energialähteet Yhteisön strategiaa ja toimintasuunnitelmaa koskeva valkoinen kirja" (),

ottaa huomioon komission 19. joulukuuta 1997 tekemän päätöksen pyytää aiheesta talous- ja sosiaalikomitean lausunto,

ottaa huomioon työvaliokuntansa 12. maaliskuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 c artiklan kolmannen alakohdan nojalla tekemän päätöksen antaa aiheesta lausunto ja antaa sen valmistelu valiokunta 4:n "Maankäyttö Taajama-asiat Energia Ympäristö" tehtäväksi,

ottaa huomioon valiokunta 4:n huhtikuun 22. päivänä 1998 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 57/98 rev., jonka esittelijä oli Jo Leinen,

hyväksyi 15. 16. heinäkuuta 1998 pitämässään 24. täysistunnossa (heinäkuun 16. päivän kokouksessa) enemmistön äänin seuraavan lausunnon.

1. Johdanto

1.1. Alueiden komitea on tyytyväinen valkoiseen kirjaan ja siinä ehdotettuihin välineisiin. Komitea tukee erityisesti komission lähtökohtaa edistää uusiutuvia energialähteitä tulevaisuudessa entistä voimakkaammin etenkin nykyistä parempien oikeudellisten puitteiden avulla, markkinoille tuontia koskevilla ohjelmilla sekä yksityispääoman sijoittamista taloudellisesti kannustaen.

1.2. Alueiden komitean mielestä komission tavoite kaksinkertaistaa uusiutuvien energialähteiden osuus vuoteen 2010 mennessä, siten että se on vähintään 12 % Euroopan unionin energiataseesta, on kunnianhimoinen mutta realistinen. Koska samalla on tarkoitus vahvistaa energiatehokkuuteen ja järkiperäiseen energiankäyttöön liittyviä toimia, komitea pitää mahdollisena uusiutuvien energialähteiden osuuden nostamista 15 prosenttiin.

1.3. Alueiden komitea on sitä mieltä, että juuri alueellisilla ja paikallisilla toimijoilla on erityinen merkitys lisättäessä uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuksia, sillä kyseiset energialähteet sijaitsevat ja niitä hyödynnetään hajautetusti. Alueelliset ja paikalliset kannustimet, joita tuetaan unionin edistämisohjelmilla, voivat oleellisesti vaikuttaa uusiutuvien energialähteiden osuuden kasvuun.

1.4. Komitea tukee valkoisessa kirjassa esitettyjä perusteita, joiden pohjalta uusiutuvien energialähteiden aktiivinen ja intensiivinen edistäminen voidaan katsoa tarpeelliseksi. Näitä perusteita ovat

ympäristönsuojelu ja kasvihuonekaasupäästöjen (erityisesti hiilidioksidin) vähentäminen

EU:n kasvavan tuontienergiariippuvuuden vähentäminen unionissa käytettävissä olevien uusiutuvien energialähteiden avulla, jolloin samalla säästetään valuuttoja sekä vähennetään polttoainekustannuksia

alueellisen kehityksen edistäminen ja työpaikkojen luominen ennen kaikkea rakenteellisesti heikoilla ja syrjäisillä alueilla, saarilla sekä maatalouden piirissä

Euroopan teollisuuden vientimahdollisuudet maailmanmarkkinoilla, erityisesti kehitysmaissa ja teollistuneissa kehitysmaissa, joissa energiantarve kasvaa nopeasti

uusiutuvien energialähteiden lisääntyvän käytön selkeä julkinen hyväksyntä Euroopassa verrattuna kaikkiin muihin energiavaihtoehtoihin.

1.5. Alueiden komitea on yhtä mieltä komission kanssa siitä, ettei uusiutuvia energialähteitä voi tarkastella muista toiminta-aloista erillään. Tästä syystä on valkoisen kirjan ehdotuksia toteutettaessa kiinnitettävä erityistä huomiota uusiutuvien energialähteiden ja muiden toimintalinjojen (kauppapolitiikka, työllisyys, teollisuus- ja kilpailupolitiikka, maatalouspolitiikka, kehityspolitiikka, sisämarkkinat, tutkimus ja kehitys, vero-, liikenne-, ympäristö-, rakenne- ja aluepolitiikka sekä matkailu) entistä vahvempaan integrointiin.

1.6. Lisäksi alueiden komitea muistuttaa uusiutuvien energialähteiden toimitusvarmuuden merkityksestä. Fossiilisten energiamuotojen, ennen kaikkea maaöljyn ja -kaasun, varantojen vähenemisen aiheuttamat jakeluongelmat uhkaavat jo nyt kokonaisten alueiden vakautta. Sotilaalliset välikohtaukset tai tavanomaisten energialähteiden sotilaallinen turvaaminen merkitsevät kansantaloudellisia kustannuksia, jotka eivät kuvastu energian hinnoissa. Näin ollen uusiutuvat energialähteet ovat rauhan säilyttämisen merkittävä väline 21. vuosisadalla.

1.7. Alueiden komitea on yhtä mieltä valkoisessa kirjassa esitetystä arviosta, jonka mukaan uusiutuvien energialähteiden hyödyntäminen tuo mukanaan valtavia työllisyysvaikutuksia. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä erityisesti siitä, että samalla laitosteholla luodaan viisinkertaisesti työpaikkoja tavanomaisiin energiateknologioihin verrattuna. Tanskan tuulivoimateollisuudessa on jo nyt enemmän työntekijöitä kuin maalle perinteisessä kalataloudessa.

1.8. Alueiden komitea on yhtä mieltä valkoisessa kirjassa esitetystä arviosta, jonka mukaan uusiutuvien energialähteiden käyttö luo työpaikkoja teollisesti kehittymättömillä alueilla. Vaikka monet yhteisön kehittymättömät alueet kärsivät tavanomaisten energiamuotojen puutteesta, juuri näillä alueilla on huomattavia mahdollisuuksia uusiutuvien energialähteiden käyttöön. Näitä mahdollisuuksia on hyödynnettävä mahdollisimman paljon. Komitea muistuttaa, että uusiutuvilla energialähteillä voi tulevaisuudessa olla huomattavasti nykyistä suurempi rooli maaseutualueiden lisäksi myös taajamissa. Aurinkoenergiaa aktiivisesti ja passiivisesti hyödyntävällä arkkitehtuurilla on suuria mahdollisuuksia rakennusalalla.

2. Toimintasuunnitelma uusiutuvien energialähteiden käyttöä varten

2.1. Toimet sisämarkkinoilla

2.1.1. Alueiden komitea kannattaa komission aikomusta luoda uusiutuville energialähteille tasavertaiset mahdollisuudet markkinoilla siten, ettei tästä koidu suhteettomia taloudellisia rasitteita. Toimintasuunnitelmaan liittyvät moninaiset edut oikeuttavat suurimittaiset toimet kaikilla tasoilla alkaen kunnista, alueilta ja jäsenvaltioista ulottuen aina Euroopan unioniin asti.

2.1.2. Alueiden komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, ettei sähkön sisämarkkinoiden luominen EU:ssa saa estää uusiutuvien energiamuotojen markkinoille tuontia. Liberalisointi voi mikäli sitä ei tueta asianmukaisin toimenpitein johtaa uusiutuvien energialähteiden syrjintään. Kyseisissä toimenpiteissä tulee aina suosia uusiutuvista energialähteistä tuotetun energian pääsyä verkkoihin sekä sen jakelua. Sisämarkkinadirektiivissä määritellyt kotimaisten uusiutuvien energialähteiden käytön edistämistä koskevat säännöt, joita jäsenvaltiot voivat halutessaan soveltaa, olisi komitean mielestä muutettava pakollisiksi säännöksiksi, erityisesti direktiivin 8 artiklan 3 kohta sekä 11 artiklan 3 kohta (uusiutuvien energialähteiden etusija-asema).

2.1.3. Valkoisessa kirjassa viitataan oikeutetusti uusiutuvien energialähteiden tasavertaisen verkkoon pääsyn merkitykseen sähkömarkkinoilla. Alueiden komitea on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että verkko-operaattoreiden on ostettava ensi sijassa uusiutuvista energialähteistä peräisin olevaa sähköä ja maksettava siitä euroopanlaajuisten vähimmäiskriteerien mukaisesti. Tätä korkeampia maksuja koskevia säännöksiä voidaan perustella sähkön sisämarkkinadirektiivin 3 artiklan 2 kohdan avulla.

2.1.4. Sähkön syötöstä maksetun korvauksen riittämättömyys on usein ylittämätön este uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan sähkön markkinoillepääsylle. Useimmissa tapauksissa uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan sähkön todellinen arvo ei kuvastu energian jakeluyritysten maksamista korvauksista. Tämän vuoksi alueiden komitea kannattaa komission aloitetta ottaa käyttöön Euroopan tasolla oikeudelliset vähimmäisstandardit. Tässä yhteydessä uusiutuvien energialähteiden käytöstä aiheutuvat edut on ilmaistava selkeästi, eli yhteiskunnallisen ja taloudellisen hyödyn on näyttävä korvauksen suuruudessa. Lopuksi uusiutuvien energialähteiden laajaa hyväksyntää olisi hyödynnettävä siten, että useissa Saksan liittotasavallan ja Itävallan kunnissa käytettyä periaatetta kustannukset kattavista korvauksista (ns. Aachenin malli) sovellettaisiin alue- ja paikallistasolla.

2.1.5. Alueiden komitea muistuttaa erityisesti siitä, että voimassa oleva yleinen verojärjestelmä estää parhaan mahdollisen varojen jaon erityisesti energia-alalla. Ulkoisten kustannusten sisällyttäminen tiettyihin hintoihin mitä vaadittiin jo vihreässä kirjassa on tärkeä tekijä uusiutuvien energialähteiden markkinaosuutta kasvatettaessa. Alueiden komitea kehottaakin neuvostoa sopimaan pikaisesti eurooppalaisesta energiaverosta tai ilmastonsuojelumaksusta. Energian käytöstä aiheutuvien yhteiskunnallisten ja ekologisten kustannusten on tulevaisuudessa oltava kiinteä osa energiasta maksettavaa hintaa.

2.1.6. Uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan sähkön edullisten korvaussääntöjen ohella tarvitaan verokannustimia rahoituksen tai sijoitusten helpottamiseksi ja siten uusiutuvien energialähteiden käytön helpottamiseksi. Tämän vuoksi komitea kehottaa luomaan erityisiä rahoitusvälineitä, kuten ns. aurinkoenergialuoton, joissa otetaan huomioon uusiutuvien energialähteiden edut ja erityispiirteet.

2.1.7. Alueiden komitea on tyytyväinen komission toteamukseen, jonka mukaan energiahuoltoyritysten tietyissä jäsenvaltioissa käyttämä "vihreiden tariffien" järjestelmä ei aina ole riittävä tai soveltuva. Sitä vastoin uusiutuvista energialähteistä peräisin olevaa sähköä koskevat oikeudellisesti taatut hintasäännökset ovat osoittautuneet huomattavasti tehokkaammaksi välineeksi uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuksia lisättäessä sekä uusiutuvien energialähteiden käyttöön tarkoitettuja laitoksia perustettaessa.

2.2. Yhteisöpolitiikkojen vahvistaminen

2.2.1. EU:n perustamissopimuksen 130 r artiklan 2 kohtaan kirjatun aiheuttajaperiaatteen mukaisesti on kaikki uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan sähkön muita korkeamman hinnan takaamisesta aiheutuvat lisäkustannukset siirrettävä täydellisesti kaikkien sähkönkuluttajien maksamiin tariffeihin. Mahdollisten alueellisten epäsuhtien tasaamiseksi alueiden komitea kannattaa jäsenvaltioiden tai yhteisön mekanismeja, kuten energiahuoltoyritysten välisiä tasausrahastoja.

2.2.2. Valkoisessa kirjassa ehdotettujen toimien soveltaminen voi vaikuttaa merkittävästi kasvuun, kilpailukykyyn ja työllisyyteen. Esimerkiksi tuulienergian hyödyntäminen Tanskassa ja Saksassa, samoin kuin biomassan käyttö Itävallassa ja Skandinaviassa osoittaa, että uusiutuvien energialähteiden käytön laajeneminen voi edetä nopeasti, jos se perustuu yksityisiin aloitteisiin ja soveltuviin valtiollisiin säädöspuitteisiin. Vastaavia esimerkkejä on olemassa aurinkoenergian käytöstä Euroopan unionin yksittäisillä alueille, esimerkiksi Kreikassa.

2.2.3. Uusiutuvien energialähteiden nopea markkinoille tuonti ja markkinaosuuksien kasvattaminen on alueiden komitean mielestä asetettava etusijalle kilpailuoikeudellisissa pohdinnoissa ainakin tulevina markkinointivuosina. Uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä koskevia pysyviä korvaussäännöksiä ei tulisi enää tulevaisuudessa arvioida tavanomaisten tukioikeudellisten perusteiden mukaan. Ratkaisevaksi kriteeriksi olisi sen sijaan otettava markkinaosuuksien lisääminen mahdollisimman nopeasti ja tuntuvasti, eli maksimiosuus uusista laiteasennuksista. Tämän ohella on kriteerinä otettava huomioon myös se, kuinka hyvä ao. laitosten kilpailukyky on.

2.2.4. Tutkimuspolitiikassa on päästävä eroon nykyisistä epäsuhdista erilaisten energiateknologioiden tukemisessa. Uusiutuvia energialähteitä varten myönnettäviä tutkimusmäärärahoja on nostettava tulevaisuudessa tuntuvasti ja niitä on suunnattava entistä enemmän käytäntöön suuntautuneeseen tutkimukseen, eli etenkin tuotantoprosessien optimointiin. Perustutkimuksen olisi tuettava teknologioita, joita ei voi vielä tuoda markkinoille (esimerkiksi tiettyjä biomassatekniikoita, vuorovesi- ja aaltoenergiaa, auringon lämpöenergiaa hyödyntäviä voimalaitoksia).

2.2.5. Uusiutuvien energialähteiden asemaa Euroopan unionin aluepolitiikassa on parannettava. Alussa mainittua aluepoliittista merkitystä ajatellen alueiden komitea ehdottaa, että uusiutuvia energialähteitä käyttävien tuotantolaitosten rakentamista tuetaan erityisesti yhteisön alueohjelmien sekä rakenne- ja koheesiorahastojen suuntaviivojen puitteissa. Lisäksi kyseisillä varoilla voitaisiin perustaa energiatoimistoja sekä alueellisten ja paikallisten laitosten verkostoja, jotka tukevat käyttäjiä ja sijoittajia uusiutuvia energialähteitä koskevia hankkeita rahoitettaessa ja toteutettaessa.

2.2.6. Matkailu tarjoaa myös mahdollisuuksia uusiutuvien energialähteiden nykyistä laajempaan käyttöön, sillä kuluttajat suhtautuvat niihin yleisesti ottaen myönteisemmin kuin muihin energialähteisiin. Tietyillä alueilla ja tietyissä yrityksissä hyödynnetään jo uusiutuvia energialähteitä. Uusiutuvat energialähteet voivat myös tasoittaa sesongista aiheutuvia huippukuormituksia, joten ylimääräistä voimalaitoskapasiteettia ei tarvita. Tämä koskee erityisesti aurinkoenergian käyttöä eteläisissä jäsenvaltioissa.

2.2.7. Alue- ja paikallisviranomaisilla on merkittävä rooli rakennusmääräysten sekä luonnon- ja ympäristönsuojelun alalla. Komitea kehottaa toimivaltaisia viranomaisia muokkaamaan etusija-aseman takaavat kriteerit uusiutuvien energialähteiden käyttöä varten. Etusija-asema on sisällytettävä myös yhteisön ympäristöoikeuteen, jotta vältetään luonnonsuojelun ja uusiutuvien energialähteiden käytön välisiä ristiriitoja. Uusiutuvien energialähteiden käytöstä saatava maailmanlaajuinen ekologinen hyöty on otettava asianmukaisesti huomioon, kun käyttöä mahdollisesti punnitaan paikallisista lähtökohdista. Lisäksi alueyhteisöillä on esimerkillisiä uusiutuvien energialähteiden käyttöaloitteita, erityisesti liikenteen alalla ("puhtaat linja-autot"). Näitä hyviä käytänteitä tulee tukea ja levittää niitä koskevaa tietoa.

2.2.8. Alueiden komitea korostaa uusiutuvien energialähteiden merkitystä yhteisön tulevassa maatalouspolitiikassa ja koko Euroopan metsäpolitiikassa, joiden yhteydessä on noudatettava kestävyysperiaatetta. Komitea muistuttaa myös uusiutuviin energialähteisiin liittyvistä valtavista työllisyys- ja rakennepoliittisista mahdollisuuksista. Agenda 2000:n on tarjottava Euroopan maataloudelle uusia näkymiä siten, että maataloudelle annetaan merkittävä rooli myös ympäristöystävällisessä energiahuollossa. Euroopan biomassayhdistyksen (European Biomass Association, AEBIOM) mukaan maa- ja metsätaloudessa voitaisiin luoda miljoona työpaikkaa vuoteen 2010 mennessä. Näitä valtavia mahdollisuuksia hyödynnettäessä Euroopan parlamentin maataloutta ja maaseudun kehittämistä käsittelevä valiokunta arvioi biomassan kattavan 10 % Euroopan unionin energiantarpeesta vuonna 2010 luodaan uusia tulomahdollisuuksia maatalousalalla. Alueiden tai kuntien on kuitenkin aiempaa voimakkaammin laadittava maaseudun kestävän kehityksen suunnitelmia ja toimia ja vastattava niistä.

2.2.9. Alueiden komitea kehottaa komissiota puoltamaan maa- ja metsätaloudesta peräisin olevia energiatuotannon raaka-aineita koskevia nykyistä suurpiirteisempiä säännöksiä Maailman kauppajärjestössä. Tuotantoa tukevat verotoimet ja uusiutuvien energialähteiden käyttö maa- ja metsätaloudessa ovat lisäedellytys kyseisten energialähteiden markkinaosuuksien nykyistä voimakkaammalle kasvulle. Verovapautuksilla ja -helpotuksilla, mutta myös luottoavustuksin ja halpakorkoisilla lainoilla voidaan helpottaa mahdollisuuksien hyödyntämistä.

2.2.10. Ulkopoliittisella ulottuvuudella on erityinen merkitys uusiutuvien energialähteiden hyödyntämisessä, ei pelkästään energia- ja ympäristöpoliittisista syistä, vaan ennen kaikkea Euroopan tulevan kilpailukyvyn vuoksi. Alueiden komitea kannattaa sitä, että Synergia-ohjelma, uusi Välimeri-ohjelma Meda sekä Keski- ja Itä-Eurooppaa sekä IVY-maita koskevat yhteisöohjelmat Phare ja Tacis suunnataan nykyistä voimakkaammin uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseen. Komitea ehdottaa myös uusiutuvia energialähteitä käsittelevän eurooppalaisen toimiston perustamista. Toimiston olisi määrä helpottaa uusiutuvien energialähteiden hyödyntämisteknologioiden entistä nopeampaa leviämistä erityisesti kehitysmaihin ja teollistuneisiin kehitysmaihin.

2.2.11. Eurooppalaisille yrityksille, jotka haluavat viedä uusiutuvien energialähteiden käyttöön soveltuvia laitteistoja yhteisön ulkopuolisiin maihin tai sijoittaa kehitysmaihin ja teollistuneisiin kehitysmaihin rakennettavaan tuotantokapasiteettiin, on annettava asianmukaista tukea tiedotuksen ja neuvonnan sekä vientitukien ja -takuiden muodossa. Uusiutuvia energialähteitä varten vuonna 1996 perustetulle Euroopan vientineuvostolle sekä vastaaville kansallisille elimille on taattava riittävästi henkilökuntaa koskevaa, rahoituksellista ja poliittista tukea.

2.3. Jäsenvaltioiden yhteistyön parantaminen

2.3.1. Valkoisessa kirjassa mainitaan tiedotuksen tason, kokemusten ja toimijoiden valveuttamisen erot jäsenvaltioissa suureksi markkinaesteeksi. Uusiutuvien energialähteiden markkinoiden epävakautta ja arvaamattomuutta ovat luomassa myös erilaiset standardit sekä toisistaan poikkeavat, usein nopeasti muuttuvat kansalliset ja alueelliset edistämisohjelmat. Alueiden komitea pitää tätä arviota oikeana ja kannattaa vaatimusta luoda vakaat ja kestävät yhteisölliset puitteet yhteistyötä ja uusiutuvien energialähteiden käytön edistämistä varten.

2.3.2. Jotta komission eri pääosastojen vastuulla olevia uusiutuvia energialähteitä koskevia nykyisiä ja tulevia toimia koordinoitaisiin entistä paremmin, olisi pikaisesti perustettava komission sisäinen erityisryhmä.

2.3.3. Alueiden komitea kannattaa valkoisessa kirjassa esitettyä mielipidettä, jonka mukaan jäsenvaltioiden yhteistyötä uusiutuvien energialähteiden alalla on tiivistettävä, sillä toimet tavoitteiden toteuttamiseksi suoritetaan useimmiten jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla. Komitea ehdottaa, että perustetaan eurooppalainen uusiutuvien energialähteiden toimisto, joka Euroopan ympäristökeskuksen mallin mukaisesti tarkkailisi ja analysoisi uusiutuvien energialähteiden alalla tapahtuvaa kehitystä. Näin voitaisiin parantaa kaikkien asianomaisten toimijoiden yhteistyötä.

2.3.4. Alueiden komitea toistaa komission vihreästä kirjasta antamansa lausunnon () mukaisesti, että nykyisten hiiltä (EHTY) ja atomienergiaa (EURATOM) koskevien, jo vuosikymmeniä voimassa olleiden yhteisön edistämisvälineiden mallin mukaisesti EY:n perustamissopimukseen olisi luotava oikeusperusta uusiutuvien energialähteiden edistämistä varten. Vain näin luodaan riittävä oikeusperusta kunnianhimoiselle yhteisöstrategialle, jota voidaan toteuttaa uusiutuvien energialähteiden hyväksi 21. vuosisadalla, ja saadaan nopeasti aikaan uusiutuvien energialähteiden käytön kanssa yhteensopiva ympäristölainsäädäntö.

2.4. Tukitoimet

2.4.1. Alueiden komitea kannattaa komission ajatusta sisällyttää tulevaisuudessa yhteisön rahoitusvälineisiin erityisiä kannustimia uusiutuviin energialähteisiin tehtävien sijoitusten edistämiseksi. Tämä koskee erityisesti Euroopan investointipankin (EIP) sekä Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) sijoitus- ja luottoavustuksia. Uusiutuvien energialähteiden edistämismahdollisuuksia on parannettava myös rakenne- ja koheesiorahastoissa sekä Välimeri-ohjelmassa (Meda) ja yhteisön ulkopuolisia maita koskevissa kehitysohjelmissa.

2.4.2. Alueiden komitea kannattaa Altener II -ohjelman määrärahojen lisäämistä. Ohjelman toimilla on huomattava merkitys uusiutuvien energialähteiden markkinoille tuonnissa ja kaupallistamisessa.

3. Vauhdittamiskampanja

3.1. Alueiden komitea on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että uusiutuvien energialähteiden käyttöön vaadittavien tekniikoiden kustannukset laskevat uusiutuvien energialähteiden markkinoille tuonnin jälkeen nopeasti. Kokemukset ovat osoittaneet niin tuulienergian kuin auringon lämpö- ja valoenergian suhteen, että kustannukset ovat viime vuosina laskeneet huomattavasti jatkuvasti kasvavan kysynnän ja tästä johtuvan teknologisen kehityksen johdosta. Tästä syystä komitea kannattaa komission ehdotusta vauhdittamiskampanjasta, johon kuuluu uusiutuvien energialähteiden euroopanlaajuisesti yhteensovitettu markkinoilletuontistrategia. Komitea on hyvin tyytyväinen kampanjassa ehdotettuihin toimiin (1 miljoonan valoenergiajärjestelmän, 10 000 MW:n tuulivoimakapasiteetin ja 10 000 MWth:n biomassakapasiteetin käyttöönotto sekä uusiutuvien energialähteiden yhdistetty käyttöönotto 100 kokeiluyhteisössä). Komission ehdotuksessa ei kuitenkaan kehitellä laajemmin energiaviljelyä koskevaa strategiaa. Tällaista viljelyä tulisi lisätä. Vauhdittamiskampanjassa olisi syytä mainita selvästi myös uusiutuvien energialähteiden merkitys lämpömarkkinoilla ja tehostaa niiden käyttöä tälläkin alalla. Hajasijoitettujen pienitehoisten biomassavoimaloiden (50 kW asti) merkitys kasvaa huomattavasti tässä yhteydessä.

3.2. Komitea on sitä mieltä, että kestävät ja laajapohjaiset markkinoilletuontiohjelmat ovat välttämättömiä uusiutuvia energialähteitä koskevan soveltuvan lainsäädäntökehyksen (esim. edulliset verkkoonpääsy- ja syöttöehdot) sekä käyttöä koskevan tutkimuksen edistämisen ohella. Joka tapauksessa on välttämätöntä luoda soveltuva tekninen lainsäädäntökehys, jolla edistetään energian markkinoille saattamista ja samalla energian varastointia koskevaa tutkimusta.

3.3. Alueiden komitea on tyytyväinen komission ehdotukseen uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseen tarkoitetusta verkostosta. Neuvoa-antavassa foorumissa on määrä olla edustettuina kaikki tärkeimmät toimijat, eli yhteisön, jäsenvaltioiden, alueiden ja kuntien viranomaiset, uusiutuvia energialähteitä käyttävien laitteiden valmistajat ja käyttäjät, yksittäisten uusiutuvien energialähteiden kattojärjestöt, kuluttajaorganisaatiot sekä energiayritykset. Neuvoa-antava foorumi voisi tukea komissiota uusiutuvia energialähteitä koskevan toimintasuunnitelman laadinnassa ja toteutuksessa. Tässä yhteydessä alueiden komitea kehottaa komissiota laatimaan ohjelman uusiutuvia energialähteitä edistävien yhdistysten tukemiseksi.

Bryssel, 16. heinäkuuta 1998.

Alueiden komitean puheenjohtaja

Manfred DAMMEYER

() KOM(97) 599 lopull.

() EYVL C 244, 11.8.1997, s. 1.