EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 10.2.2020 JOIN(2020) 3 final YHTEINEN KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Kertomus yleisestä tullietuusjärjestelmästä vuosina 2018–2019 {SWD(2020) 16 final} - {SWD(2020) 17 final} - {SWD(2020) 18 final} - {SWD(2020) 19 final} - {SWD(2020) 20 final} - {SWD(2020) 21 final} - {SWD(2020) 22 final} - {SWD(2020) 23 final} - {SWD(2020) 24 final} - {SWD(2020) 25 final}



1.Johdanto EU tukee yksipuolisesti yleisen tullietuusjärjestelmänsä (GSP) I välityksellä kehitysmaita kestävän kehityksen toteuttamisessa kaupan avulla. Kauppaetuuksilla edistetään yleismaailmallisia arvoja, joihin kuuluvat ihmisoikeudet, perustyönormit, ympäristönsuojelu ja hyvä hallinto. Tähän kolmanteen joka toinen vuosi laadittavaan GSP-järjestelmän täytäntöönpanoa koskevaan kertomukseen liittyy kymmenen yhteistä (Euroopan komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan) valmisteluasiakirjaa. Niissä arvioidaan yhdeksän GSP+-menettelyn edunsaajamaan ja kolmen ”kaikki paitsi aseet” (Everything But Arms, EBA) -menettelyn edunsaajamaan tuloksia tehostetussa yhteistyössä. Tässä kertomuksessa käsitellään erityisesti 1.sitä, missä määrin edunsaajamaat hyödyntävät järjestelmää. 2.tiettyjä yleisiä aiheita, mukaan lukien kuolemanrangaistus, kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuudet, lapsityövoima ja ympäristö. 3.kumppanuuksia: annetaan esimerkkejä EU:n yhteistyöstä kumppaneiden kanssa GSP-järjestelmän toiminnan tehostamiseksi. Kertomus perustuu EU:n valvontakäynteihin, GSP-järjestelmän väliarviointiin II ja EU:n yhteistyöhön kumppanimaiden (mukaan lukien ihmisoikeuksia koskevat vuoropuhelut), kansainvälisten organisaatioiden, kansalaisyhteiskunnan ja teollisuuden kanssa. Kansalaisyhteiskunnan vuoropuhelu järjestettiin 16. heinäkuuta 2019 III . 2.Poimintoja GSP-edunsaajamaat edistyvät. Vuosina 2018–2019 useat maat siirtyivät pois järjestelmän piiristä, koska ne saavuttivat ylemmän keskitulotason. Lisäksi EU:n menestyksekäs neuvotteluohjelma vaikutti maiden siirtymiseen pois GSP-järjestelmästä, koska ne sopivat kahdenvälisistä etuusjärjestelyistä EU:n kanssa. Vuoden 2019 lopussa edunsaajamaita oli 71 eli 11 vähemmän kuin edellisessä kertomuksessa. Etuuksien vaikutuksen osalta GSP-järjestelmästä on tullut entistä tärkeämpi sekä absoluuttisesti että suhteellisesti. Vaikka edunsaajamaiden lukumäärä vähenee, GSP-maista peräisin olevan EU:n tuonnin arvo kasvoi 16,2 prosenttia eli 158 miljardista vuonna 2016 yhteensä 183,6 miljardiin euroon vuonna 2018 (EU:n kokonaistuonti kasvoi 13,3 prosenttia). GSP-järjestelmää hyödyntävän tuonnin arvo oli 68,9 miljardia euroa tästä summasta. GSP-järjestelmä on erityisen tärkeä köyhimmille maille: vähiten kehittyneiden maiden (LDC-maat) osuus EU:n kokonaistuonnista oli 2,2 prosenttia vuonna 2018, mikä on yli kaksi kertaa enemmän kuin LDC-maiden osuus maailman tuonnista (0,98 prosenttia vuonna 2017 IV ). EBA-edunsaajamaiden EU:hun suuntautuva etuuskohteluun perustuva vienti kasvoi 15,3 prosenttia. Afrikkalaisista GSP-edunsaajamaista peräisin olevan EU:hun suuntautuvan etuuskohteluun perustuvan viennin arvo nousi 17,2 prosenttia ja kasvoi 3,3 miljardiin euroon. Mauritania lisäsi GSP-vientiään 62 prosenttia ja Senegal 44 prosenttia. Afrikasta EU:hun suuntautuvan GSP-viennin osuus on kuitenkin yhä suhteellisen pieni eli alle viisi prosenttia, vaikka 71 edunsaajamaasta 31 on Afrikasta. Eniten GSP-järjestelmästä hyötyviin aloihin kuuluu vaatetusala, jolla muut maat ovat yleensä kilpailukykyisempiä. Koska GSP-järjestelmä tarjoaa tilaisuuksia monilla muilla aloilla (esimerkiksi jalostetut elintarvikkeet), sitä voitaisiin hyödyntää enemmän. Merkitystä on myös sillä, että järjestelmästä ei tiedetä, sekä afrikkalaisten yritysten vientivalmiuksia rajoittavilla tekijöillä. GSP-järjestelmän kauppaetuuksien hyödyntäminen nousi 81,8 prosenttiin vuonna 2018 (78,8 prosenttia vuonna 2016). EBA-menettelyn osalta luku oli 93,4 prosenttia. Etuuksia on hyödynnetty pääasiassa vaatetusalalla, sillä viennin monipuolistaminen on yhä haasteellista. GSP-edunsaajamaissa toimivat EU:hun tuojat ja teolliset toimijat tukevat kestävän kehityksen toimintaohjelmaa. Niillä voikin olla myönteinen rooli erityisesti työmarkkinauudistusten sekä työterveyden ja -turvallisuuden edistämisessä. Esimerkiksi Pakistanin, Bangladeshin, Myanmarin ja Sri Lankan vientiteollisuudessa halutaan noudattaa kansainvälisiä normeja. Tämä on suoraa seurausta siitä, että (eurooppalaiset) ostajat vaativat vastuullisia toimitusketjuja, ja sillä on huomattava vaikutus näihin maihin. GSP+-edunsaajamaat ovat edistyneet järjestelmässä lueteltujen 27 kansainvälisen yleissopimuksen tehokkaassa täytäntöönpanossa. Ne ovat myös tehneet lisäsitoumuksia. Kaikki GSP+-maat ovat allekirjoittaneet Pariisin sopimuksen ja vastaavat joskus GSP+-valvontakäyntien yhteydessä esitettyihin pyyntöihin (Filippiinit). Armenia allekirjoitti YK:n kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen (KP-sopimus) toisen valinnaisen pöytäkirjan ja lakkautti tosiasiallisesti kuolemanrangaistuksen. Lisäksi maa allekirjoitti yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista (vammaisyleissopimus).

Lapsityövoiman osalta Mongolia suostui äskettäisen valvontakäynnin seurauksena tekemään selvityksen lapsityövoimasta. Pakistanissa tehdään maanlaajuinen selvitys lapsityövoimasta. Sri Lanka onnistui vähentämään lapsityövoiman käytön 16 prosentista yhteen prosenttiin uraauurtavien ”lapsityövoimasta vapaiden alueiden” avulla. Bolivia puolestaan korotti työssäkäynnin vähimmäisiän kansainvälisten vähimmäisnormien mukaisesti 14 vuoteen. Kap Verde edistyi alaikäisten prostituution ja seksuaalisen hyväksikäytön kriminalisoinnissa. Paraguay hyväksyi kansallisen strategian lapsityövoiman käytön lopettamisesta vuoteen 2024 mennessä. Edunsaajamaat jatkavat sitoumusten noudattamista myös sen jälkeen, kun ne ovat siirtyneet pois GSP-järjestelmästä. Esimerkiksi Paraguay julkaisi vuonna 2019 – siirryttyään pois GSP-järjestelmästä – vapaaehtoisen välikertomuksen YK:n ihmisoikeusneuvoston yleisen määräaikaisarvioinnin suositusten täytäntöönpanosta. Joissakin maissa tehdään sitoumuksia ennen hakemista GSP+-järjestelmään: Uzbekistan hyväksyi lain Cartagenan bioturvallisuuspöytäkirjan allekirjoittamisesta osana GSP+-järjestelmään hakemista koskevaa ohjelmaansa. GSP-vaatimusten noudattamiseen liittyy kuitenkin yhä myös haasteita: kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuudet ovat kaventumassa, etenkin Pakistanissa ja Filippiineillä. Kuolemanrangaistusta (sen täytäntöönpanoa) on vaadittu entistä kovempaan ääneen Sri Lankassa, Mongoliassa ja Filippiineillä. Suurin osa edunsaajamaista kärsii yhdistymisvapauteen liittyvistä haasteista. Maat, jotka ovat haluttomia puuttumaan huolta herättäviin ongelmiin ja sitoutumaan niiden ratkaisemiseen, ovat tarkkailtavina. EU tehosti Bangladeshin, Kambodžan ja Myanmarin kanssa käytävää vuoropuhelua, jotta ne toteuttaisivat konkreettisia toimia ja etsisivät kestäviä ratkaisuja vakaviin puutteisiin perusluonteisten ihmisoikeuksien ja työntekijöiden oikeuksien kunnioittamisessa. Kunkin maan kanssa tehdään yhteistyötä eri tavoin: Bangladeshin kanssa tehtävässä yhteistyössä keskitytään ILO:n yleissopimusten noudattamiseen. Bangladeshin viranomaiset suostuivat EU:n valvontakäynnin aikana lokakuussa 2019 kehittämään aikataulutetun etenemissuunnitelman työntekijöiden oikeuksien parantamiseksi. Suunnitelma liittyy erityisesti Bangladeshin työlain ja vientiteollisuuden vapaa-alueesta annetun lain yhdenmukaistamiseen. Myanmarin kanssa ihmisoikeuksiin ja työntekijöiden oikeuksiin liittyvistä huolenaiheista keskusteltiin korkean tason valvontakäynnin aikana lokakuussa 2018 ja helmikuussa 2019. Keskusteluja jatkettiin ensimmäistä kertaa koskaan järjestetyn EU:n ja Myanmarin ylempien virkamiesten kokouksessa toukokuussa 2019 ja kesäkuussa 2019 järjestetyssä EU:n ja Myanmarin ihmisoikeusvuoropuhelussa, jossa yhtenä puheenjohtajista toimi ihmisoikeuksista vastaava Euroopan unionin erityisedustaja. Kambodžan puutteelliset tulokset ihmisoikeuksien ja työntekijöiden oikeuksien alalla johtivat tullietuuksien tilapäistä poistamista koskevan menettelyn käynnistämiseen. 3.Edellisen kertomuksen jälkeinen kehitys Yleinen tullietuusjärjestelmä koostuu kolmesta menettelystä: EU myöntää yleisen GSP-menettelyn nojalla tullien alennuksia alhaisen tulotason tai alemman keskitulotason maista peräisin oleville tuotteille, jotka kattavat noin 66 prosenttia kaikista tullinimikkeistä ja jotka eivät ole muun EU:n markkinoille pääsyä koskevan etuuskohtelun piirissä. Niiden maiden osalta, jotka hyötyvät kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa edistävästä erityisestä kannustusmenettelystä (GSP+), EU poistaa tullit pääosin samojen tullinimikkeiden kattamilta tuotteilta. Kaikki paitsi aseet (Everything But Arms, EBA) -menettelyssä myönnetään täysin tulliton ja kiintiötön markkinoillepääsy kaikille tuoduille tuotteille aseita ja ammuksia lukuun ottamatta niiden maiden osalta, jotka YK on luokitellut LDC-maiksi. Edunsaajamaat eivät menetä EBA-asemaansa, vaikka ne tekevät vapaakauppasopimuksen EU:n kanssa. 3.1.Lainsäädännön päivitykset Euroopan komissio hyväksyi useita GSP-asetukseen liittyviä säädöksiä: ˗Tuotteiden graduaatio: Helmikuun 12. päivänä 2019 annetulla komission asetuksella keskeytettiin useiden tuotteiden tullietuudet vuosiksi 2020–2022 seuraavilta kolmelta edunsaajamaalta: Intia, Indonesia ja Kenia V .

˗Poistaminen GSP-edunsaajamaiden luettelosta: GSP-edunsaajamaan asema poistettiin seuraavilta mailta, jotka saavuttivat ylemmän keskitulotason kolmena peräkkäisenä vuotena: Kamerun, Fidži, Georgia, Irak, Marshallinsaaret ja Tonga VI (1. tammikuuta 2017) ja Paraguay VII (1. tammikuuta 2019). ˗Useat maat menettivät edunsaajamaan aseman, koska ne tekivät EU:n kanssa etuuskohtelukauppaa koskevan sopimuksen: Norsunluurannikko, Ghana ja Swazimaa (1. tammikuuta 2019), Georgia (1. tammikuuta 2017) VIII ja Ukraina (1. tammikuuta 2018) IX . Jotkin maat menettivät EBA-etuutensa, koska ne siirtyivät pois LDC-maiden ryhmästä: Samoa (1. tammikuuta 2019) X ja Päiväntasaajan Guinea (1. tammikuuta 2021) XI (molemmissa tapauksissa graduaation jälkeisen kolmen vuoden siirtymäajan jälkeen). GSP-asetukseen liittyvät muut säädökset: ˗Tammikuun 16. päivänä 2019 annettu komission täytäntöönpanoasetus XII , suojatoimenpiteiden käyttöönotosta Kambodžasta ja Myanmarista peräisin olevan indica-riisin tuonnissa. ˗Helmikuun 11. päivänä 2019 annettu komission täytäntöönpanoasetus menettelyn aloittamisesta Kambodžan kuningaskunnalle myönnettyjen tullietuuksien peruuttamiseksi väliaikaisesti XIII . 3.2.Tulevat muutokset: GSP-edunsaajamaat, jotka Maailmanpankki on luokitellut kolmena peräkkäisenä vuotena ylemmän keskitulotason maiksi, menettävät GSP-edunsaajamaan asemansa. Näin ollen Nauru, Samoa ja Tonga poistetaan edunsaajamaiden luettelosta 1. tammikuuta 2021. Muita maita on luokiteltu ylemmän keskitulotason maiksi vuodesta 2018 (Armenia) ja 2019 (Sri Lanka) alkaen. Vietnam menettää GSP-edunsaajamaan asemansa kahden vuoden kuluttua EU:n kanssa tehdyn vapaakauppasopimuksen voimaantulosta. Toimijat voivat kuitenkin käyttää GSP-tulleja, jos ne ovat suotuisampia. Lisäksi useiden LDC-maiden on määrä siirtyä pois LDC-maiden ryhmästä. Tämä merkitsee poistamista EBA-menettelystä hyötyvien maiden luettelosta kolmen vuoden siirtymäkauden jälkeen. Kyseiset maat voivat pyrkiä sen jälkeen GSP+-järjestelmään, jos ne täyttävät sen edellytykset, tai hyödyntää yleistä GSP-menettelyä. Bhutanin graduaation aika on vuonna 2023, ja sen jälkeen vuorossa ovat São Tomé ja Principe ja Salomonsaaret vuonna 2024. Tuvalun ja Kiribatin graduaation päivämäärä määritetään vuonna 2021. Bangladeshin, Laosin demokraattisen kansantasavallan, Myanmarin, Nepalin ja Itä-Timorin graduaatiota voidaan suositella samana vuonna. Kaksi yleisestä GSP-menettelystä hyötyvää maata (Tadžikistan ja Uzbekistan) ovat ilmaisseet olevansa kiinnostuneita liittymään GSP+-menettelyyn. 3.3.Tuleva GSP-asetus Nykyisen GSP-asetuksen voimassaolo päättyy 31. joulukuuta 2023. Jotta taloudelliset toimijat ja edunsaajamaat voisivat mukautua uuteen asetukseen, komissio on käynnistänyt uuden asetuksen valmistelun. Tarkoituksena on, että uudessa asetuksessa jatketaan nykyistä käytäntöä, jonka mukaan edistetään edunsaajamaiden talouden, yhteiskunnan ja ympäristön kestävää kehitystä, mukaan lukien hyvä hallinto ja ihmisoikeudet. Ensisijaisena tavoitteena on köyhyyden poistaminen. Julkiset kuulemiset järjestetään vuonna 2020. Euroopan parlamentti antoi 14. maaliskuuta 2019 GSP-asetuksen täytäntöönpanoa koskevan päätöslauselman XIV , joka ei liity lainsäädäntöön. Euroopan parlamentti panee merkille GSP-asetuksen myönteisen vaikutuksen ja esittää useita suosituksia tulevan GSP-asetuksen valmistelua varten. Tulevassa asetuksessa olisi erityisesti kannustettava monipuolistamista, painotettava enemmän ympäristönormien parantamista ja tehostettava valvontaa. 4.GSP-järjestelmä toimii: taloudelliset hyödyt kehitysmaille GSP-edunsaajamaiden pienemmästä määrästä huolimatta GSP-maiden EU:n tuonnin kokonaisarvo nousi raportointijaksolla 2018–2019 huomattavasti 61,3 miljardista eurosta vuonna 2016 yhteensä 68,9 miljardiin euroon vuonna 2018. Tuonnin arvosta 32,3 miljardia euroa oli peräisin yleisen GSP-menettelyn edunsaajamaista, noin 9,5 miljardia euroa GSP+-edunsaajamaista ja 27,1 miljardia euroa EBA-maista XV . Kaavio 1. Kolmen GSP-menettelyn mukaisen EU:n tuonnin arvo

Kun tarkastellaan EU:n kokonaistuontia (mukaan lukien muu kuin etuuskohteluun perustuva tuonti) vuosina 2016–2018, GSP-edunsaajamaiden tuonti kasvoi 16,2 prosenttia. EBA-maiden vienti EU:hun kasvoi 9,9 prosenttia, GSP+-edunsaajamaiden 13,4 prosenttia ja yleisen GSP-menettelyn alainen vienti 18,8 prosenttia. Intian osuus GSP-edunsaajamaiden kokonaistuonnista (mukaan lukien muu kuin etuuskohteluun perustuva tuonti) on suurin. Sen jälkeen tulevat Vietnam, Nigeria, Bangladesh ja Indonesia. Jos tarkastellaan ainoastaan etuuskohteluun perustuvaa tuontia, Bangladeshista on muodostunut EU:n tärkein GSP-kumppani. Lähellä perässä tulevat Intia, Indonesia, Vietnam ja Pakistan. Taulukko 1. EU:n GSP-tuonnin arvo tärkeimmistä edunsaajamaista (miljoonaa euroa) ja niiden prosentuaalinen osuus kokonaistuonnista ja EU:n GSP-kokonaistuonnista vuonna 2018 Tuotejaksojen osalta suurimman osan GSP-tuonnista (47,9 prosenttia 33 miljardista eurosta) muodostavat yhä vaatteet ja vaatetustarvikkeet, joiden jälkeen tulevat jalkineet (11 prosenttia), mekaaniset laitteet (7 prosenttia), kalatuotteet (4 prosenttia), nahka (3,7 prosenttia) ja muovit (2,7 prosenttia) – ks. kaavio 2.



Kaavio 2. EU:n GSP-tuonnin tärkeimmät tuotejaksot vuonna 2018



4.1.Väliarviointi: GSP-järjestelmä on tehokas Komissio antoi vuonna 2018 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksensa GSP-asetuksen soveltamisesta. XVI Tämä väliarviointi osoittaa, että EU:n GSP-järjestelmä toimii: siinä on onnistuttu keskittämään etuuksia apua eniten tarvitseville maille, ja sillä on edistetty niiden kestävää kehitystä. EU:n GSP-järjestelmän tehokkuus on parantunut valvontamekanismin ansiosta, minkä seurauksena ihmisoikeudet ja työntekijöiden oikeudet ovat parantuneet. Tekstiili- ja vaatetusalalla EBA-menettelyn mukaisella etuuskohteluviennillä on ollut myönteinen vaikutus liiketoimintaan ja työpaikkojen luomiseen. Joitakin väliarvioinnin suosituksia ja jatkotoimia ·Avoimuuden lisääminen: Komissio harkitsee useita käytännön toimia, joilla parannettaisiin GSP+-menettelyn valvontaa ja lisättäisiin kansalaisyhteiskunnan osallistumista sekä parannettaisiin tietoisuutta järjestelmästä yritysten ja kansalaisjärjestöjen sekä työmarkkinaosapuolten parissa. ·GSP-asetuksen suojatoimenpiteitä koskevien säännösten käyttö: EU määräsi vuonna 2019 Kambodžasta ja Myanmarista peräisin olevan indica-riisin tuontia koskevia suojatoimenpiteitä GSP-asetuksen mukaisen tutkimuksen perusteella. ·Peruuttamismenettelyjen käynnistäminen sen seurauksena, että asiaankuuluvat valvontaelimet ovat raportoineet vakavista ja järjestelmällisistä rikkomuksista: komissio käynnisti 11. helmikuuta 2019 Kambodžalle myönnettyjen tullietuuksien väliaikaista peruuttamista koskevan menettelyn.

·Kehitysyhteistyökumppaneiden kanssa tehtävän yhteistyön tehostaminen edelleen myös lisäinvestointien houkuttelemiseksi LDC-maihin. 5.GSP-järjestelmällä edistetään kestävää kehitystä Työntekijöiden oikeuksien ja ihmisoikeuksien osalta väliarvioinnissa havaittiin, että GSP+-järjestelmällä lisätään tehokkaasti vaikuttavuutta sekä GSP+-valvontamekanismin että liittymismahdollisuuksien (hakijamaat) avulla. GSP+-järjestelmän noudattamisen tiiviimpi valvonta ja valvonnan soveltamisalan laajentaminen ovat lisänneet EU:n vaikutusmahdollisuuksia. Raportointijaksolla 2018–2019 Euroopan komission yksiköt ja Euroopan ulkosuhdehallinto (EUH) tekivät valvontakäyntejä Armeniassa, Boliviassa, Kirgisiassa, Mongoliassa, Pakistanissa, Filippiineillä, Sri Lankassa, Kambodžassa, Bangladeshissa ja Myanmarissa. GSP-järjestelmällä on ollut huomattava vaikutus työpaikkojen luomiseen – arviot vaihtelevat 500 000 työpaikasta Myanmarissa viiteen miljoonaan työpaikkaan Bangladeshissa –, minkä lisäksi yhteistyön ansiosta huomiota on kiinnitetty enemmän myös työelämän normeihin, ihmisoikeuksiin ja GSP+-järjestelmän tapauksessa ympäristöön ja hyvään hallintoon. Lasten oikeuksien osalta on edistytty: Mongoliassa on hyväksytty lasten oikeuksien suojelua koskevia säädöksiä ja lisätty merkittävästi talousarviomäärärahoja. Paraguay on ponnistellut lasten oikeuksien edistämiseksi ja suojelemiseksi. Sri Lankassa lapsityövoiman osuus laski yhteen prosenttiin. Boliviassa muutettiin työssäkäynnin vähimmäisikä vastaamaan ILO:n normeja. Pakistanissa hallitus suostui lapsityövoimaa koskeviin selvityksiin. Kap Verde edistyi merkittävästi lasten seksuaalisen hyväksikäytön kriminalisoinnissa. Mahdolliseen ihmisoikeuksien taantumiseen on puututtu. Vaatimukset kuolemanrangaistuksen palauttamisesta ovat huolestuttavia. Huolestuttavinta on Filippiineillä uudelleen esitetty vaatimus äänestää kuolemanrangaistusta koskevasta lakiehdotuksesta. Tällainen laki olisi vastoin sitoumuksia, jotka Filippiinit on tehnyt allekirjoittamalla KP-sopimuksen toisen valinnaisen pöytäkirjan. Sri Lankassa esitetyt ilmoitukset teloitusten käynnistämisestä uudelleen herättävät huolta. Näkymät eivät ole kuitenkaan pelkästään synkkiä: esimerkiksi äskettäisen GSP+-valvontakäynnin aikana Sri Lankan hallituksen virkamiehet olivat luottavaisia sen suhteen, että kuolemanrangaistusten täytäntöönpanon keskeyttäminen pysyy tosiallisesti voimassa. Mongolian omassa arvioinnissa todettiin, että kuolemanrangaistuksen palauttaminen olisi ristiriidassa maan kansainvälisten velvoitteiden kanssa, mikä auttoi torjumaan suunnitelmia kuolemanrangaistuksen palauttamisesta. Pakistanissa keskustellaan siitä, olisiko sellaisten rikosten määrää vähennettävä, joista voidaan rangaista kuolemantuomiolla. Lisäksi maassa on vähennetty merkittävästi teloituksia ja uudistettu armahduspyyntöjä koskevaa menettelyä. Joissain maissa kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuudet ovat kaventumassa. Pakistanista ollaan karkottamassa useita kansainvälisiä kansalaisjärjestöjä. Tällä on vaikutusta myös maassa yhä toimivien järjestöjen vapauksiin. Sananvapaus on uhattuna, myös tiedotusvälineissä. Boliviassa on raportoitu ihmisoikeuksien puolustajiin ja toimittajiin kohdistuneesta sanallisesta ja fyysisestä väkivallasta sekä heitä vastaan käynnistettyjen oikeudenkäyntien määrän lisääntymisestä. Filippiinien osalta vakava huolenaihe on laittomia huumausaineita torjuntaan liittyvien kuolemantapausten määrä ja kaikkien kuolemantapausten tehokkaan, puolueettoman ja avoimen tutkinnan puuttuminen. Kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuudet kaventuvat myös terrorismin torjunnan vuoksi toteutettujen toimenpiteiden takia. Tämä on lisännyt kansalaisyhteiskunnan jäseniin, ihmisoikeuksien puolustajiin, alkuperäisväestöön, toimittajiin ja asianajajiin kohdistuvaa väkivaltaa. Kambodžassa demokratia sekä ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen ovat heikentyneet ja poliittisen opposition, tiedotusvälineiden ja kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuudet ovat kaventuneet viimeisten kolmen vuoden aikana. Armenia osoitti puolestaan parantaneensa merkittävästi sanan- ja kokoontumisvapautta ”samettivallankumouksen” aikana vuonna 2018. Työntekijöiden oikeuksien saralla yhdistymisvapaus on yhä huolenaihe Sri Lankassa, Pakistanissa, Bangladeshissa ja Myanmarissa. Kirgisiassa ammattiyhdistyksiä koskevan lakiehdotuksen hyväksyminen rajoittaisi merkittävästi ammattiyhdistysten riippumattomuutta. Filippiineillä kongressi hyväksyi työsuhteen pysyvyyttä koskevan lain, jotta sopimustyöntekijöiden käyttöön liittyvät väärinkäytökset saataisiin loppumaan, mutta presidentti käytti äskettäin veto-oikeuttaan tähän lakiin. Ympäristön ja ilmastonmuutoksen osalta maat ovat parantaneet raportointiaan (esim. uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskeva yleissopimus). Kaikki edunsaajamaat ovat allekirjoittaneet Pariisin sopimuksen ja Kigalin muutoksen Montrealin pöytäkirjaan. Ympäristön voimakkaampi painotus valvonnassa voisi kuitenkin todennäköisesti lisätä vaikutusta. Vuoden 2020 jälkeisessä maailmanlaajuisessa luonnon monimuotoisuutta koskevassa kehyksessä – joka perustuu biologista monimuotoisuutta koskevaan yleissopimukseen – on määrä asettaa tiukempia tavoitteita ja mekanismeja maiden edistymisen ja täytäntöönpanon arviointia varten. 6.Yleinen GSP-menettely Raportointijaksolla 2018–2019 Ghana, Norsunluurannikko ja Swazimaa siirtyivät pois GSP-järjestelmästä, koska ne tekivät vapaakauppasopimuksen EU:n kanssa, kun taas yksi maa liittyi GSP-järjestelmään (Samoa), koska se siirtyi pois LDC-maiden ryhmästä. Tämän seurauksena edunsaajamaita oli yhteensä 15 raportointijakson lopussa. Alla olevassa kaaviossa esitetään yleisen GSP-menettelyn perusteella etuuskohteluun perustuvan tuonnin jakautuminen XVII vuonna 2018. Kaavio 3. Yleisen GSP-menettelyn tärkeimmät edunsaajamaat vuonna 2018 (EU:n tuonti miljoonina euroina) Vaikka GSP-tuonti väheni hieman (16,6 miljardista eurosta vuonna 2016 yhteensä 16,4 miljardiin euroon vuonna 2018), Intia on yhä yleisen GSP-menettelyn suurin edunsaajamaa, sillä sen osuus kaikesta EU:hun saapuneesta GSP-tuonnista on 50,8 prosenttia. Intian jälkeen tulevat Vietnam (27,9 prosenttia) ja Indonesia (20,5 prosenttia). Nigeria ja Uzbekistan tulevat perässä kärkiviisikossa. Niiden osuudet ovat pieniä (Nigerian 0,4 prosenttia ja Uzbekistanin 0,3 prosenttia).

Tuotteiden graduaatio Tuotteiden graduaatiolla tarkoitetaan etuuksien poistamista GSP-edunsaajamailta tietyiltä tuotejaksoilta perustuen siihen ajatteluun, että kyseisten tuotteiden tuonti ei enää tarvitse EU:n etuuskohtelua. Sitä sovelletaan yleiseen GSP-menettelyyn. Uudet graduaatiot ovat voimassa 1. tammikuuta 2020 ja 31. joulukuuta 2022 välisenä aikana: Taulukko 2. Tuotteiden graduaatio jaksoilla 2017–2019 ja 2020–2022 GSP-edunsaajamaa GSP-jakso graduoitu 31. joulukuuta 2019 asti GSP-jakso graduoitu 1. tammikuuta 2020 alkaen Tuotteen kuvaus Intia S-5 Kivennäistuotteet S-6a S-6a Epäorgaaniset ja orgaaniset kemikaalit S-11a S-11a Tekstiilit S-14 S-14 Helmet ja jalometallit S-15a S-15a Rauta, teräs sekä rauta- tai terästavarat S-15b S-15b Epäjalot metallit (rautaa ja terästä lukuun ottamatta) ja epäjalosta metallista valmistetut tavarat (rauta- ja terästavaroita lukuun ottamatta) S-17a Rautatieveturit, raitiomoottorivaunut ja muu liikkuva kalusto S-17b S-17b Moottoriajoneuvot, polkupyörät, ilma- ja avaruusalukset, alukset Indonesia S-1a S-1a Elävät eläimet ja eläintuotteet, kalaa lukuun ottamatta S-3 S-3 Eläin- tai kasviöljyt, -rasvat ja -vahat S-5 Kivennäistuotteet S-9 a Puu ja puusta valmistetut tavarat; puuhiili Kenia S-2a S-2a Elävät kasvit ja kukkaviljelytuotteet Ukraina S-17a Rautateiden ja raitioteiden kuljetusvälineet ja tuotteet S-3 Eläin- tai kasviöljyt, -rasvat ja -vahat 7.GSP+-menettely GSP+-menettely on yksi EU:n tärkeimmistä välineistä, joilla edistetään kestävää kehitystä heikossa asemassa olevissa kehitysmaissa. Maiden on täytettävä kahdenlaiset lisäkriteerit: i) haavoittuvuus (koostuu tuonnin osuudesta ja talouden monipuolisuudesta) ja ii) kestävä kehitys. Jälkimmäisen osalta niiden on ratifioitava 27 keskeistä kansainvälistä ihmisoikeuksia, työntekijöiden oikeuksia, ympäristönsuojelua ja hyvää hallintoa koskevaa yleissopimusta. Lisäksi maat eivät ole saaneet tehdä varaumia, jotka ovat kiellettyjä näissä sopimuksissa. Näiden sopimusten mukaisten valvontaelinten viimeisimmissä päätelmissä ei saa myöskään olla sopimusten tehokkaaseen täytäntöönpanoon liittyviä vakavia puutteita. Raportointikausi 2018–2019 kattaa yhdeksän GSP+-edunsaajamaata: Armenia, Bolivia, Kap Verde, Kirgisia, Mongolia, Pakistan, Paraguay, Filippiinit ja Sri Lanka. Paraguay ei ole enää hyötynyt GSP+-menettelystä 1. tammikuuta 2019 lähtien, koska se on luokiteltu ylemmän keskitulotason maaksi kolmena peräkkäisenä vuotena. Kaaviossa 4 esitetään GSP+-maista tulevan etuuskohteluun perustuvan tuonnin arvo vuonna 2018. Suurin osa oli peräisin Pakistanista, jonka osuus GSP+-kokonaistuonnista EU:hun oli 62,2 prosenttia (74 prosenttia vuonna 2018). Kaavio 4. GSP+-menettelyn tärkeimmät edunsaajamaat vuonna 2018 (tuonti EU:hun miljoonina euroina) 8.Kaikki paitsi aseet (EBA) -menettely EBA on EU:n kaupankäynnin lippulaivaväline, jonka tarkoituksena on auttaa maailman köyhimpiä ja heikoimpia maita eli LDC-maita. Yksi maa (Samoa) poistettiin menettelystä vuonna 2019, koska se graduoitiin LDC-maan asemasta vuonna 2014. Näin ollen edunsaajamaiden kokonaismäärä on 48.



Kaavio 5. Kaikki paitsi aseet -menettelyn tärkeimmät edunsaajamaat vuonna 2018 (tuonti EU:hun miljoonina euroina)

9.Kumppanuus GSP on enemmän kuin pelkkä kaupankäynnin väline: EU:n kanssa kansainvälisten yleissopimusten tehokkaasta täytäntöönpanosta käytävä keskustelu tukee asianosaisten maiden pitkäkestoista kestävää kehitystä. EU tarjoaa kumppaneille myös rahoitusta, joka auttaa yleissopimusten täytäntöönpanossa ja hyödyntämään paremmin etuuksia. Mongoliassa määritettiin tuotteita, joita voitaisiin markkinoida EU:hun GSP+-menettelyn avulla. EU:n talousarviotukeen sisältyi – hallituksen pyynnöstä – lapsityövoimaa koskeva selvitys. Sri Lankassa EU auttoi laatimaan kansallisen vientistrategian. Kirgisian tasavallassa EU:n teknisen tuen avulla parannettiin tietoisuutta EU:n normeista, menettelyistä ja liiketoimintamalleista ja lisättiin etuuksien käyttöastetta. Armeniassa alueellisille kansalaisjärjestöille myönnetyllä tuella autettiin tuottamaan YK:n raportoinnille vaihtoehtoisia näyttöön perustuvia raportteja. Kap Verdessä EU tuki ensimmäistä kotitaloustyöntekijöiden yhdistystä. Boliviassa EU tuki ilmaista oikeudellista neuvontaa poliittiseen väkivaltaan liittyvissä tapauksissa tarjoavan keskuksen perustamista. Pakistanissa EU tuki hanketta, jossa keskityttiin maataloudessa työskentelevien naisten sosioekonomisten oikeuksien parantamiseen Punjabissa. ”SMART Myanmar” -hankkeella edistetään vaatteiden kestävää valmistusta ja kulutusta. ”Trade for Decent Work” -hankkeessa EU tekee yhteistyötä ILO:n kanssa ILO:n keskeisten yleissopimusten soveltamisen parantamiseksi Bangladeshissa. 10.Päätelmät EU:n yksipuoliset kauppaetuudet auttavat maita pääsemään köyhyydestä kaupan avulla luomalla arvoihin perustuvan talouden: yli 10 prosenttia EU:n tuonnista on peräisin GSP-edunsaajamaista (mukaan lukien muu kuin etuuskohteluun perustuva tuonti). Helpottamalla vientiä EU:hun GSP-järjestelmä houkuttelee investointeja ja tukee integroitumista globaaleihin arvoketjuihin. Tämä luo työpaikkoja ja tuloja. GSP-järjestelmä tarjoaa kannustimia investointien tekemiseen edunsaajamaihin. Vaikka etuuskohteluun perustuvan tuonnin osuus EU:n kokonaistuonnista on verrattain vähäinen – 3,8 prosenttia vuonna 2018 –, sen avulla kannustettiin yrityksiä ja hallituksia yhdistämään liiketoiminta kestävään kehitykseen. Hyvän hallinnon ja ihmisoikeuksien edistäminen tarjoaa paremmin ennakoitavissa olevan liiketoimintaympäristön. Vaatetusteollisuudessa EU:n ostajat ovat ottamassa käyttöön uusia liiketoimintamalleja, joissa sovellettavat ympäristö- ja työnormit ovat tiukempia. Näiden kansainvälisten arvojen noudattaminen tekee yrityksistä kilpailukykyisempiä. GSP-järjestelmän on edelleen oltava kehityksen kannalta merkityksellinen. Etuudet heikkenevät kauppasopimusten vuoksi. Johdonmukaisuuden varmistamisesta muiden politiikan alojen kanssa on tullut entistä tärkeämpää, jotta edunsaajamaat voivat hyödyntää GSP-järjestelmää. Tähän kuuluu monipuolistuvien talouksien tukeminen, uusien sijoittajien houkutteleminen sekä kaupan helpottaminen ja tietoisuuden lisääminen. GSP-järjestelmä tarvitsee vahvoja kumppanuuksia: EU jatkaa tiivistä yhteistyötä edunsaajien ja sidosryhmien kanssa. Nämä kumppanit, mukaan lukien Euroopan parlamentti ja EU:n jäsenvaltiot, ovat olennaisen tärkeitä, jotta kestävän kehityksen toimintaohjelma Agenda 2030 voidaan toteuttaa. EU:n teollisuus on edelläkävijä työntekijöitä, tuotantoprosesseja ja ympäristöä koskevien tiukkojen normien alalla ja liiketoimintasuunnitelmiensa avulla se voi tukea maiden kestävää kehitystä. EU:n markkinoille pääsyn avulla tuemme kehitysmaita niiden ponnisteluissa kohti talouskasvua, köyhyyden vähentämistä, hyvää hallintoa ja kestävää kehitystä. Liite I. Edunsaajat

*Riippuu Maailmanpankin luokituksesta ylempään keskitulotasoon.



LIITE II. Tilastotiedot Taulukko 1. Etuuskohteluun perustuvan tuonnin arvo kaikkien GSP-maiden osalta (tuhatta euroa)* Taulukko 2. Yleiseen GSP-menettelyyn kuuluvan maan etuuskohteluun perustuvan tuonnin arvo (tuhatta euroa)* * ”Kokonaistuonti” kattaa kaiken tuonnin, mukaan lukien tuotteet, jotka hyötyvät automaattisesti suosituimmuuskohtelun mukaisista nollatulleista. ”EBA-menettelyyn oikeutettu tuonti” viittaa vain niihin EBA-menettelyyn kuuluviin tuotteisiin, jotka eivät muutoin ole oikeutettuja suosituimmuuskohtelun mukaiseen nollatulliin.



Taulukko 3. EBA-maan etuuskohteluun perustuvan tuonnin arvo (tuhatta euroa)* Taulukko 4. GSP+-menettelyyn kuuluvan maan etuuskohteluun perustuvan tuonnin arvo (tuhatta euroa)*