Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston päätökseksi yhteisön toimintaohjelmasta ensisijaisesti ympäristönsuojelun alalla toimivien kansalaisjärjestöjen tukemiseksi"

(96/C 204/01)

Neuvosto päätti 2. helmikuuta 1996 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 s artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta edellä mainitusta ehdotuksesta.

Asian valmistelusta vastannut ympäristönsuojelu-, kansanterveys- ja kuluttajajaosto antoi lausuntonsa 2. huhtikuuta 1996. Esittelijänä oli Klaus Boisserée.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 335. täysistunnossaan (huhtikuun 24. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 91 ääntä puolesta, 2 vastaan, ja 4 pidättyi äänestämästä.

1. Komission ehdotuksen sisältö

1.1. Komissio on tehnyt ehdotuksen neuvoston päätökseksi, jossa esitetään ympäristönsuojelualalla toimivien kansalaisjärjestöjen tukemista koskevat muodolliset puitteet (toimintaohjelma). Sekä neuvosto että Euroopan parlamentti olivat vaatineet yhteisön eri tukitoimien lukkoon lyömistä. Asia on kirjattu muistiin 28. kesäkuuta 1982 tehdyssä sopimuksessa, joka on nyt tarkoitus muuntaa koskemaan ympäristöjärjestöjä.

1.2. Komissio varaa vuoden 1996 talousarviossa edelleen 8,4 miljoonaa ecua tämän alan tukemiseen.

1.3. Päätösehdotuksessa sovitaan

toimintaohjelman toimialasta,

tavoitteista, joita toimintaohjelman avulla halutaan tukea,

tuen saajista ja

varojen myöntömenettelyistä sekä varojen käytön valvontamenettelyistä.

1.4. Päätöksessä lyödään lukkoon toimintaohjelmaan perustuvan tuen myöntämiseen liittyvä toiminta. Vuosittain on tarkoitus julkaista yksityiskohtainen ohjelma.

1.5. Toimintaohjelma on aluksi voimassa vuoden 1999 loppuun. On suunniteltu, että neuvosto tekee uuden päätöksen tammikuusta 2000 alkavaksi ajaksi.

2. Yhteenveto

Komission tuki eurooppalaisille ympäristöalan kansalaisjärjestöille on osoittautunut tarpeelliseksi ja oikeaksi. Se vastaa viidennen ympäristöalan toimintaohjelman (kestävä ja ympäristöystävällinen kehitys) tavoitteita. TSK on ilmannut myönteisen kantansa ohjelmaan. Mikäli tukitoimia jatketaan ehdotetun päätöksen pohjalta, talous- ja sosiaalikomitea hyväksyy periaatteessa esityksen myöhempänä esittäminsä huomioin.

3. Yleistä

3.1. Taloudellisen tukiohjelman sekä komission ja ympäristöalan kansalaisjärjestöjen välinen yhteys

Kansalaisjärjestöjen ja Euroopan unionin toimielinten suhteen osalta ehdotuksessa määrätään vain taloudellisesta tukiohjelmasta. Euroopan laajuiset ympäristöjärjestöt ovat jo pitkään vaatineet yhteistyön etenkin osallistumisen, tiedottamisen ja tukemisen institutionaalista säätelyä (esimerkiksi neuvoston päätöksellä), sen jälkeen kun ao. järjestöjen kanssa on neuvosteltu asiasta. Se vastaisi Euroopan yhteisön viidennessä ympäristöalan toimintaohjelmassa "kestävästä ympäristöystävällisestä kehityksestä" kaavailtua "ympäristöpolitiikan toimijoiden" yhteistyöperiaatetta (). Talous- ja sosiaalikomitea on kannattanut tätä yhteistyöperiaatetta lausunnossaan viidennestä toimintaohjelmasta ().

Talous- ja sosiaalikomitea, joka toivoo ympäristönsuojelualan kansalaisjärjestöjen tukemista, viittaa tähän yhteyteen hylkäämättä nyt käsiteltävää päätösehdotusta.

3.2. Rahoituksen määrä

Talous- ja sosiaalikomitea kehottaa komissiota tarkistamaan tukiohjelman rahoituksen määrää, mikäli ohjelmaa on tarkoitus laajentaa.

Luonnoksen mukaan (rahoitusta käsittelevä II osa, kohta 9.1) on tarkoitus tukea mm. "neuvoa-antavaa foorumia" (viidennen toimintaohjelman 9 luku, kohta 3, alakohta i) sekä "muita kansallisen ja alueellisen tason kokoontumisia". Tämä ei kuulu enää kansalaisjärjestöjen toimialoihin ja pitäisi siksi poistaa rahoitusta käsittelevästä osasta.

3.3. Tuettavat alat

TSK:n käsityksen mukaan luonnoksen muotoilun tulisi olla selvempi, ottaen erityisesti huomioon niukat varat.

Tuki olisi keskitettävä sellaisiin kansalaisjärjestöihin, jotka toimivat (päätösehdotuksen otsikon mukaan) pääasiassa ympäristönsuojelun alalla Euroopan tasolla. Järjestöjen kotipaikan tulisi olla jossakin Euroopan unionin jäsenvaltiossa. Tuen piiriin tulisi kuulua myös toimia tai ohjelmia, jotka toteutetaan yhdessä kansallisten järjestöjen kanssa. TSK:n mielestä ei riitä, että tämä täsmennys julkaistaan kulloisessakin komission vuosiohjelmassa.

Suunnitellun tuen käyttötarkoitus ei myöskään ole selvä. Kansalaisten valistaminen ja liikkeelle havahduttaminen on varmasti ympäristöjärjestöjen tärkeä toimiala. Kansalaisjärjestöjen toiminta ei kuitenkaan supistu siihen tai selvitysten ja asiakirjojen laatimiseen. Siksi olisi tehtävä selväksi, että myös Euroopan unionin tai jäsenvaltioiden laitokset ja virastot kuuluvat ympäristöjärjestöjen tukiohjelmassa tunnustetun työn "kohderyhmään". Myös ympäristöpolitiikkaan liittyvien (mukaan lukien myös muiden politiikan alojen ympäristöpoliittiset ongelmat) yhteisön säädösten ja eurooppalaisten standardien laadintaan liittyvän neuvonannon pitäisi kuulua tuen piiriin.

3.4. Menettely yhteisrahoituksen myöntämiseksi

Ympäristöjärjestöjen tukimenettelyjä olisi tarkistettava. Komissio ehdotti 11. heinäkuuta 1995, rinnakkain käsiteltävän luonnoksen kanssa, asetusta kehitysavun alalla toimivien Euroopan kansalaisjärjestöjen yhteisrahoituksesta (). Tämä ehdotus on myöntömenettelyn suhteen suurpiirteisempi kuin nyt käsiteltävä teksti ympäristöjärjestöistä, vaikkei ero johdu erilaisista tukikohteista. Se koskee esim. institutionaalisen tuen aikarajoitusta (avustuksia hallintotoimiin) ja myös myöntömenettelyn virallistamista. Samalla tavalla tukea tarvitsevien toimia täytyisi kohdella samanarvoisesti.

4. Erityistä päätösehdotuksen määräyksistä

4.1. 1 ja 2 artikla

Näissä kohdissa on selvennettävä tukitoimia kohdassa 3.3 mainittujen huomautusten mukaan.

4.2. 6 artikla

4.2.1. Mikäli tuen aste ei saa 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti periaatteessa ylittää 40 %:a kuluista, ei suurta osaa ympäristöjärjestöjen toimista voi toteuttaa, koska järjestöillä on käytettävissään vain vähän (mm. jäsenmaksuista kertyneitä) omia varoja. Siksi juuri ympäristöjärjestöjen tukeminen olisi muutettava joustavammaksi (ks. ehdotusta asetukseksi kehitysapujärjestöistä () sekä TSK:n lokakuun 25. päivänä 1995 päivätyn, Life-rahoitusvälinettä käsittelevän lausunnon kohtaa 5.4 ().

4.2.2. Asiakirjan kohdassa 2 ehdotettu rajoitus hallinnollisen avustuksen myöntämisestä "periaatteessa" vain kolmea vuotta lyhyemmäksi ajaksi saattaa kansalaisjärjestöt voittamattomiin vaikeuksiin, ellei poikkeuksista tule sääntöä. Eihän kehitysapujärjestöillekään suunnitella vastaavaa rajoitusta (ks. kohta 3.4).

4.2.3. Ehdotuksen kohdan 3 määräyksestä on mainittava, että vuosittainen toimintasuunnitelma ja siihen liittyvien varojen myöntäminen julkaistaan usein niin myöhään, ettei hakemuksessa suunniteltua toimintaa ole enää mahdollista toteuttaa hakuvuonna. Myös hankkeeseen jälkeenpäin tulevien muutosten (joita ei aina voi asiantilasta johtuen välttää) hyväksymistä olisi yksinkertaistettava.

4.3. 7 artikla

7 artiklan 2 kohdan muotoilu ei vastaa päätösehdotuksen otsikkoa (ensisijaisesti ympäristönsuojelun alalla toimivat kansalaisjärjestöt). Tässäkin olisi sovellettava kohdassa 3.3 ehdotettua muotoilua.

4.4. Liite (Operatiiviset toimet)

Määritykset (A C) on mukautettava kohdassa 3.3 ehdotettuun ympäristöalan kansalaisjärjestöistä ja niiden toiminnoista käytetyn uuden muotoilun parantamiseen. Sama koskee rahoitusosuuden II osan kohtaa 9.1.

Bryssel, 24. huhtikuuta 1996.

Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Carlos FERRER

() EYVL N:o C 138, 17. 5. 1993 I osa, 3 luku, 3.3 kohta.

() EYVL N:o C 18, 22. 1. 1996, s. 141 3.3.4 ja 4.2.5 kohta.

() KOM(95) 292 lopull.

() EYVL N:o C 82, 19. 3. 1996, s. 18.

() EYVL N:o C 18, 22. 1. 1996.