1.Lujitetaan tavaroiden sisämarkkinoita

Tavaroiden sisämarkkinat ovat yksi Euroopan unionin suurimmista saavutuksista. Niiden 25-vuotispäivää juhlitaan vuonna 2018. Sisämarkkinoiden perusta on kuluttajien, yritysten ja viranomaisten välisessä luottamuksessa. Kuluttajien on voitava luottaa siihen, että heidän ostamansa ja käyttämänsä tuotteet ovat turvallisia. Yritysten on voitava luottaa toimintaedellytysten tasapuolisuuteen ja siihen, että sääntöjä sovelletaan kaikkiin ja säännöt suojelevat kaikkia samalla tavalla. Erityisesti pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) olisi yrittäjyyden ja työpaikkojen luomisen edistämiseksi vapautettava turhasta byrokratiasta. Luottamus on tehnyt mahdolliseksi EU:n markkinoiden ennennäkemättömän yhdentymisen, joka on ollut ja on edelleen talouskasvun kulmakivenä. Yksin teollisuuden arvonlisäys on kasvanut reaalisesti EU27-maissa 25 prosenttia (EU28-maissa 23 prosenttia) vuodesta 2009. Sen osuus taloudesta on kasvanut vuodesta 2009 nykyhetkeen merkittävästi: 15,5 prosentista 17,1 prosenttiin (EU28-maissa 14,7 prosentista 16,1 prosenttiin).

Kuten sisämarkkinastrategiassa korostetaan, EU:n ja sisämarkkinoiden on mukauduttava muuttuvaan toimintaympäristöön. Tuote- ja palvelumarkkinoiden esteet heikentävät Euroopan talouden tehokkuutta, tuottavuutta ja kilpailukykyä. Yritykset kokevat usein, että vanhentunut ja raskas sääntely tukahduttaa niiden toimintaa, eivätkä ne löydä tarvitsemiaan tietoja. Aidosti tasapuolisten toimintaedellytysten luomista heikentää lisäksi piittaamattomuus EU:n tuotesäännöistä.

Euroopan parlamentti ja Eurooppa-neuvosto ovat kumpikin hyväksyneet sisämarkkinastrategian tavoitteet. Ne ovat pyytäneet komissiota poistamaan jäljellä olevat esteet ja helpottamaan ratkaisujen löytämistä. Eurooppa-neuvosto tarkastelee EU-johtajien asialistan mukaisesti maaliskuussa 2018, kuinka hyvin sisämarkkinastrategioissa on edistytty vuodelle 2018 asetettuihin määräaikoihin nähden.

Tavaroiden sisämarkkinoilla on edelleen erityisesti kaksi rakenteellista heikkoutta, jotka on korjattava nopeasti, jotta voidaan hyödyntää markkinoiden koko potentiaali ja antaa luottamukselle perusta. Potentiaali on olemassa: kuluttajat, yritykset ja viranomaiset ovat valmiina, sisämarkkinoille on vain luotava tarvittava ympäristö, jossa ne saadaan toimimaan.

Ensimmäinen tavaroiden sisämarkkinoiden rakenteellinen heikkous liittyy tuotteiden turvallisuutta koskevien yhdenmukaistettujen EU:n sääntöjen noudattamisen valvontaan. Vaikka turvallisuussäännöt ovat vaativat, markkinoilla on edelleen liian monia vaarallisia ja laittomia tuotteita. Nämä tuotteet aiheuttavat kuluttajille merkittäviä riskejä. Kuluttajat eivät saa rahalleen vastinetta ja saattavat olla alttiina terveysriskeille. EU:n tuotesääntöjen noudattamisen valvonnan puute ei saisi tuoda epäoikeudenmukaista etua niille, jotka tarkoituksellisesti kiertävät keskeisiä turvallisuussääntöjä. Komissio on hiljattain hyväksynyt säädöksiä valvontatoimien parantamiseksi teollis- ja tekijänoikeussääntöjen rikkomisen torjunnassa. On kuitenkin aika tehdä enemmän sääntöjen noudattamisen varmistamiseksi. Sisämarkkinoiden kokoisilla markkinoilla yhteistyön on toimittava jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten välillä hyvin, jotta vaaralliset tuotteet saadaan poistettua markkinoilta toimivalla tavalla ja ripeästi.

Toinen rakenteellinen heikkous liittyy tuotteisiin, jotka eivät kuulu lainkaan tai kuuluvat vain osittain EU:n yhdenmukaistettujen tuoteturvallisuussääntöjen soveltamisalaan, esimerkiksi huonekaluihin, astioihin tai tiettyihin rakennusalan tuotteisiin. Tällaiset tuotteet voidaan katsoa yhdessä jäsenvaltiossa turvallisiksi ja yleisen edun mukaisiksi, mutta toisessa jäsenvaltiossa niillä on vaikeuksia päästä markkinoille. Kansallisista erityispiirteistä ja perinteistä voi aiheutua perusteltuja eroavuuksia. Kaikki markkinoille pääsyn epäämiset olisi kuitenkin perusteltava asianmukaisesti ja selitettävä yleisen edun perusteella. Olisi tarjottava apua tällaisten tuotteiden markkinoille pääsyn esteiden parempaan ymmärtämiseen ja mahdollisesti niiden ylittämiseen. Liiketoimintamahdollisuuksia on parannettava, mikä on erityisen tärkeää pk-yrityksille.

Komissio ehdottaa näin ollen nyt tavaramarkkinoiden säädöspakettia, jolla puututaan näihin heikkouksiin tavaroiden sisämarkkinoiden toiminnan parantamiseksi. Säädöspaketti sisältää kaksi kunnianhimoista lainsäädäntöehdotusta: ensimmäisellä pyritään lujittamaan EU:n tuotesääntöjen noudattamista ja täytäntöönpanon valvontaa , ja toisella on määrä parantaa ja helpottaa vastavuoroista tunnustamista sisämarkkinoilla . Tavaramarkkinoiden säädöspakettia täydentävät kertomus teknisiä määräyksiä ja tietoyhteiskunnan palveluja koskevia määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä annetun asetuksen (EY) 2015/1535 täytäntöönpanosta vuosina 2014–2015 , kertomus asetuksen (EY) N:o 765/2008 täytäntöönpanosta ja tässä tiedonannossa esitetyt muut kuin lainsäädäntötoimet, joiden tavoitteena on edistää luottamusta sisämarkkinoihin.

2.Luottamus EU:n tuotesääntöjen täytäntöönpanon valvontaan

Kuluttajien turvallisuus ja ympäristönsuojelu ovat tavaroiden sisämarkkinoiden kulmakiviä. EU:ssa on hyväksytty yhteiset turvallisuus- ja ympäristönsuojelusäännöt, joilla suojellaan kuluttajia vaaroilta, saasteilta ja ympäristövahingoilta. Monia kuluttajia johdettiin kuitenkin dieselauton ostamisen yhteydessä tietäen ja tarkoituksellisesti harhaan. Autot eivät valitettavasti ole olleet ainoita tuotteita, joissa kilpailu on ollut sääntöjen kiertämisen vuoksi vilpillistä. Euroopassa myydään joka päivä lukemattomia tuotteita, jotka eivät ole turvallisia. Myynnissä on tuotteita, joiden merkinnät ovat virheellisiä, ja tuotteita, joista aiheutuu vakavia riskejä terveydelle ja ympäristölle.Vuosina 2011–2017 sattui noin 2 500 tapausta, joissa laittomia tuotteita oli vedettävä markkinoilta. Ja se on todennäköisesti vain jäävuoren huippu.

EU:n tuotesäännöt kattavat suuren osan kaikista teollisuustuotteista EU:ssa. Niiden arvo on 2 400 miljardia euroa, ja ne tuottaa tai niitä jakelee noin 5 miljoonaa yritystä. EU:n säännöt mahdollistavat tuotteiden vapaan liikkumisen unionin alueella, ja niillä varmistetaan ympäristön, terveyden ja turvallisuuden suojelun korkea taso. Useilla aloilla, esimerkiksi lelujen ja sähkölaitteiden osalta, EU:n markkinoille pääsee kevyen ja sujuvan menettelyn kautta. Sisämarkkinoiden toimivuus edellyttää kaikille yrityksille tasapuolisia toimintaedellytyksiä, joissa vallitsevat selkeät säännöt ja korkeatasoinen kuluttajansuoja.Luottamus ja tasapuoliset toimintaedellytykset on jo saatu aikaan elintarvikkeiden, kasviterveyden ja eläinten terveyden kaltaisilla aloilla, koska EU:n tasolla on sovittu tiukoista säännöistä.

Maailmassa vaikuttavat nykyisin yhä kasvavassa määrin yhteiskunnalliset muutokset, kuten globalisaatio ja digitalisaatio. Tuotteet ja jakeluketjut ovat EU:ssa yhä enemmän kytköksissä toisiinsa. Toisaalta kansallisten markkinavalvontaviranomaisten resurssit ovat puutteelliset, ja niiden toiminta rajoittuu kyseisen jäsenvaltion alueelle. Täytäntöönpanon valvontaan tarvitaan eurooppalainen näkökulma, sillä jäsenvaltiossa käynnistetty tutkinta törmää liian usein valtion rajaan. Tämän puutteen korjaamiseksi markkinavalvonnan on oltava johdonmukaista riippumatta siitä, onko tuote valmistettu EU:ssa vai sen ulkopuolella tai onko se ostettu verkosta vai kivijalkakaupasta.

Komissio ehdottaa, että EU:n yhteisten turvallisuussääntöjen noudattamisen valvontaa lujitetaan samansuuntaisesti kuin on tehty teollisuusstrategian, digitaalisen sisämarkkinastrategian ja sen väliraportin sekä tullihallinnon toimintasuunnitelman kaltaisissa EU-aloitteissa. On palautettava kuluttajien luottamus siihen, että heidän verkosta tai kivijalkakaupasta ostamansa tuotteet ovat turvallisia. Ongelmatapauksia varten on oltava oikea kehys, jossa riskeihin puututaan ja jonka avulla tasapuoliset toimintaedellytykset palautetaan.

Tavaroiden sisämarkkinoissa on kyse taloudellisten mahdollisuuksien luomisesta ja kilpailukyvyn parantamisesta sekä siitä, että luodaan EU:lle valmiudet selvitä maailmanlaajuisen talouden haasteista. Kuten komissio korosti keskusteluasiakirjassaan globalisaation hallinnasta, EU:n on samalla toimittava niin, että palautetaan toimintaedellytysten tasapuolisuus ja varmistetaan EU:n sääntöjen noudattaminen. Avoimilla sisämarkkinoilla on säännöt EU:n kansalaisten suojelemiseksi. Sisämarkkinat voivat toimia hyvin ainoastaan, jos voidaan taata vankka luottamus tähän suojeluun. Vain sääntöjen noudattamista valvomalla voidaan varmistaa, että kilpailu käydään sääntöjenmukaisten tuotteiden välillä eikä sääntöjenmukaisten ja sääntöjenvastaisten tuotteiden välillä.

a) Älykäs valvonta rajattomilla sisämarkkinoilla

Markkinavalvontaa harjoittavat aivan oikeutetusti jäsenvaltiot. Jäsenvaltioiden on helpointa seurata markkinoitaan ja langettaa tarvittaessa seuraamuksia, koska ne ovat lähimpänä mahdollisesti syntyviä ongelmia, reagoivat ensimmäisinä ja tuntevat kansallisen taloutensa parhaiten.

Pelkkä kansallinen täytäntöönpanon valvonta ei kuitenkaan riitä. Sisämarkkinoilla toimii yli 500 eri markkinavalvontaviranomaista (yhdestä yli kahteensataan jäsenvaltiota kohti), joista kukin valvoo joidenkin tiettyjen tuotteiden sisämarkkinoita. Yritykset sijaitsevat useimmiten eri paikassa kuin markkinavalvontaviranomainen, joka havaitsee ongelman. Tämä tuottaa vaikeuksia sovellettavan lain ja oikeuspaikan määrittämisessä, oikeuden saatavuudessa ja päätösten noudattamisen valvonnassa. Vilpilliset tavarantoimittajat käyttävät tällä hetkellä markkinoiden pirstaleisuutta hyväkseen kuluttajan ja tuoteturvallisuuden tappioksi.

Vaikka kansallisella tasolla on tahto toimia, sisämarkkinavalvonta kärsii usein resurssien (henkilöstö, budjetti, laboratoriokapasiteetti), koordinoinnin ja tietojenvaihdon puutteesta. Vilpilliset elinkeinonharjoittajat tekevät rahaa saattamalla vaarallisia tuotteita markkinoille, mutta lasku koituu viranomaisille, jotka joutuvat maksamaan esimerkiksi vaarallisten tuotteiden tuhoamisesta. Kansallisten viranomaisten tekemää työtä on koordinoitava yhdentyneillä tavaroiden sisämarkkinoilla nykyistä paremmin, jotta vilpilliset elinkeinonharjoittajat eivät voisi piiloutua rajojen taakse ja jotta EU-sääntöjen noudattamatta jättämiseen vastattaisiin koko unionissa samalla tavalla.