KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE Jatkotoimet 12 päivänä heinäkuuta 2011 annetulle neuvoston päätökselle 2011/734/EU, joka on osoitettu Kreikalle julkisen talouden valvonnan lujittamiseksi ja syventämiseksi ja jolla vaaditaan Kreikkaa toteuttamaan alijäämää pienentäviä toimenpiteitä, joita pidetään tarpeellisina liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi (Marraskuu 2012) /* COM/2012/0739 final */





KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE Jatkotoimet 12 päivänä heinäkuuta 2011 annetulle neuvoston päätökselle 2011/734/EU, joka on osoitettu Kreikalle julkisen talouden valvonnan lujittamiseksi ja syventämiseksi ja jolla vaaditaan Kreikkaa toteuttamaan alijäämää pienentäviä toimenpiteitä, joita pidetään tarpeellisina liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi (Marraskuu 2012) 1. Johdanto Tässä tiedonannossa arvioidaan toimenpiteitä, jotka Kreikka on toteuttanut noudattaakseen neuvoston päätöstä 2011/734/EU, sellaisena kuin se on muutettuna 13 päivänä maaliskuuta 2012 annetulla päätöksellä 2012/211/EU[1]. Tätä tiedonantoa ja sen liitteenä olevaa komission yksiköiden vaatimustenmukaisuuskertomusta[2], joka on laadittu yhteistyössä EKP:n kanssa, käytetään myös arvioitaessa, noudattaako Kreikka talouspoliittisia erityisehtoja koskevaa yhteistyömuistiota[3] Kreikan muilta euroalueen jäsenvaltioilta Euroopan rahoitusvakausvälineen kautta saamansa rahoituksen yhteydessä. Tämä arviointi perustuu komission yksiköiden tekemään syksyn 2012 talousennusteeseen ja yksityiskohtaiseen analyysiin, jonka komission yksiköt suorittivat yhdessä Kansainvälisen valuuttarahaston ja Euroopan keskuspankin henkilöstön kanssa talouden sopeutusohjelmaa tarkasteltaessa. 2. 13 päivänä maaliskuuta 2012 annettu neuvoston päätös Neuvosto antoi 13 päivänä maaliskuuta 2012 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 9 kohdan ja 136 artiklan mukaisesti päätöksen, joka on osoitettu Kreikalle julkisen talouden valvonnan lujittamiseksi ja syventämiseksi ja jolla vaaditaan Kreikkaa toteuttamaan alijäämää supistavia toimenpiteitä, joita pidetään tarpeellisina liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi viimeistään vuonna 2014. Kyseisellä päätöksellä muutettiin heinäkuussa 2011 annettua päätöstä[4], joka oli laadittu uudelleen useiden peräkkäisten 10 päivänä toukokuuta 2010 annetun päätöksen 2010/320/EU annetun päätöksen muutosten huomioon ottamiseksi. Maaliskuun 2012 päätös annettiin Kreikkaa koskevan toisen sopeutusohjelman alussa. Päätöksellä vaadittiin Kreikkaa vahvistamaan useita erityistoimenpiteitä, joilla pyrittiin siihen, että julkisen talouden alijäämä on alle 1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012 ja perusylijäämät vähintään 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013 ja 4,5 prosenttia vuonna 2014. PSI-velkakirjavaihdon jälkeen nämä tavoitteet olivat johdonmukaisia kokonaisalijäämän kanssa, joka on 7,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012, 4,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013 ja 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014. Näihin tavoitteisiin pääsemiseksi rakenteellista julkisen talouden alijämää oli supistettava vähintään 10 prosentilla suhteessa BKT:hen vuosina 2009–2014. 3. Paljon odotettua heikompi makrotaloudellinen ympäristö Taloudellisen toiminnan ennustetaan olevan paljon heikompi kuin päätöstä 2012/734/EU maaliskuussa 2012 annettaessa odotettiin. Kreikan talous on viidettä peräkkäistä vuotta taantumassa. Komission yksiköiden syksyn 2012 talousennusteen mukaan reaalisen BKT:n arvioidaan supistuvan 6,0 prosenttia vuonna 2012 ja 4,2 prosenttia vuonna 2013 verrattuna edellisessä neuvoston päätöksessä oletettuihin 4,7 prosenttiin vuonna 2012 ja 0,0 prosenttiin vuonna 2013. Tätä seuraisi vain 0,6 prosentin kasvu vuonna 2014, 2,9 prosentin kasvu vuonna 2015 ja 3,7 prosentin kasvu vuonna 2016. Maaliskuussa 2012 annettu neuvoston päätös perustui kuitenkin odotukseen kasvun alkamisesta jo vuonna 2013. Nimellisen BKT:n ennustetaan nyt supistuvan 5,4 prosenttia vuonna 2013 – kun maaliskuussa sen odotettiin vuonna 2013 supistuvan vain 0,4 prosenttia – ja kasvavan sen jälkeen 0,2 prosenttia vuonna 2014, 3,2 prosenttia vuonna 2015 ja 4,9 prosenttia vuonna 2016. Suhteessa maaliskuussa saatavilla olleisiin ennusteisiin komission yksiköiden syksyn 2012 talousennuste osoittaa merkittävästi syvempää ja pitkäkestoisempaa taloudellisen toiminnan taantumaa: kotimaisen kysynnän laskua kärjistävät julkisen talouden toimenpiteet, joita tarvitaan Kreikan julkistalouden palauttamiseksi kestävälle uralle, sekä heikko nettovienti. Tätä kehitystä selittävät useat taustatekijät. Ensinnäkin ohjelman vaatimaan poliittiseen omistajuuteen liittyvä selkeä epävarmuus heikensi luottamusta keväisten kaksinkertaisten parlamenttivaalien ajan, mikä viivästytti ohjelman toteuttamista. Epävarmuus Kreikan tilanteesta vaikutti edelleen luottamukseen ja esti investointien ja viennin kasvua. Toiseksi heikkenevä maailmantalous on vaikuttanut tavaroiden ja palvelujen myyntiin. Kolmanneksi ohjelman toteuttamisen ja siihen liittyvien maksusuoritusten viivästymisen yhteisvaikutus sekä pankkisektorilta pois virranneiden huomattavien rahamäärien vuoksi tiukentuneet lainaehdot, jotka ovat johtaneet yksityisen sektorin lainansaantivaikeuksiin, lisäsivät sekä yksityisen kulutuksen että investointien supistumista. Kreikan kansantalouden tilinpidon tuoreessa tarkistuksessa lokakuussa 2012 paljastui, että BKT:n määrä on supistunut paljon jyrkemmin (kokonaistuotanto laski 4,9 prosenttia vuonna 2010 ja 7,1 prosenttia vuonna 2011) kuin neuvoston päätöksen taustalla olevien ennusteiden perusteella odotettiin (kokonaistuotannon lasku 3,5 prosenttia vuonna 2010 ja 6,9 prosenttia vuonna 2011). Taulukko 1. Makrotalouden skenaario tärkeimmät ominaisuudet (2011–2016) Lähde: Euroopan komissio 4. Liiallisen julkisen alijäämän tilanteen korjaaminen 4.1. Julkinen talous vuonna 2012 Kreikan oli suositeltu ryhtyvän alijäämän supistamiseksi toimenpiteisiin, joiden katsotaan olevan välttämättömiä liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi vuoteen 2014 mennessä ja varmistavan rakenteellisen tasapainon kohentumisen vähintään 10 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen vuosina 2009–2014. Kreikka on vuonna 2012 ryhtynyt tuloksellisiin toimenpiteisiin noudattaakseen neuvoston päätöstä 2011/7247/EU julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi. Julkisen talouden alijäämä sinänsä on parantunut huomattavasti vuodesta 2009, jolloin se oli 15,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, 9,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011. Vaatimustenmukaisuuskertomukseen sisältyvien komission yksiköiden tekemien yksityiskohtaisten arvioiden mukaan vuonna 2012 se pienenee 6,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja perusalijäämä (alijäämä ilman korkomenoja) on 1,5 prosenttia BKT:stä. Koko vuoden 2012 osalta EKT-alijäämän odotetaan olevan 0,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen parempi kuin neuvoston päätöksessä vuoden 2012 julkisen talouden alijäämäkatoksi asetettu 7,3 prosenttia suhteessa BKT:hen (EKT95:een perustuva). Julkisen talouden nimellisen alijäämän odotetaan vuonna 2012 olevan 13,4 miljardia euroa, kun neuvoston päätöksessä tavoitteeksi oli asetettu 14,8 miljardin euron enimmäismäärä. Julkisen talouden perusalijäämän odotetaan oletettua syvemmän taantuman valossa kuitenkin olevan hieman suurempi kuin tavoitteena oleva 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kreikan arvioidaan supistaneen rakenteellista alijäämäänsä[5] 13,9 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen 14,7 prosentin alijäämästä vuonna 2009 arvioituun 1,5 prosentin alijäämään vuonna 2012. Komission yksiköiden syksyn 2012 talousennusteen mukaan suhdannekorjattu julkisen talouden alijäämä kaventuu 3,9 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen pelkästään vuonna 2012. Vuosina 2009–2012 toteutettujen finanssipoliittisten toimenpiteiden vaikutukset ovat merkittävämpiä kuin neuvoston päätöksessä suositellut 10 prosenttia suhteessa BKT:hen vuodet 2009–2014 kattavalla ajanjaksolla kokonaisuudessaan. Taloudellisen toiminnan heikentyessä hallitus on hyväksynyt ylimääräisiä vakauttamistoimenpiteitä, jotta vähennettäisiin taantuman vaikutuksia julkiseen talouteen. Tällaisia toimenpiteitä olivat tiettyjen ammattien palkkojen alentaminen (tuomarit, poliisi, puolustusvoimat ja yliopistojen professorit) elokuusta 2012 ja toimet terveydenhuollon alan ylikulutuksen vähentämiseksi. Julkista investointibudjettia myös pienennettiin huomattavalla marginaalilla. Näitä toimia helpotettiin parantamalla talousarvion seurantaa ja valvontaa, ottamalla käyttöön keskipitkän aikavälin talousarviot ja toteuttamalla tärkeitä rakenneuudistuksia terveydenhuollon alalla. Sopeutusta helpotti myös se, että korkokulut olivat lähes 1,0 prosentilla suhteessa BKT:hen odotettua pienemmät. Tämä julkisen talouden rahoitusasema saavutettiin ilman maksurästien merkittävää lisääntymistä. Vaikka tuloskriteeri ja substanssiministeriöiden, sairaaloiden ja yleishallinnon maksurästien kertymättömyyttä koskevat kesäkuun ja syyskuun loppuun asetetut ohjeelliset tavoitteet jäivät saavuttamatta (ks. taulukko 2), maksurästien kokonaiskertymä, 1,6 miljardia euroa vuoden alusta alkaen, on vähäinen. Maksurästejä kertyi lähinnä terveydenhuollon ja puolustusvoimien alalla. Taulukko 2. Julkisen talouden määrälliset tuloskriteerit (miljardia euroa) Lähde: komission yksiköt. Vaatimustenmukaisuuskertomukseen sisältyvän komission yksiköiden yksityiskohtaisen arvioinnin mukaan julkisen talouden konsolidoidun velan odotetaan pienenevän 11,1 miljardilla eurolla vuonna 2012 neuvoston päätöksessä vaaditun 26,957 miljardin euron sijaan. Tämä johtuu odotettua pienemmistä yksityistämistuloista, julkisen velan odotettua heikommasta vakautuksesta ja odotettua huonommista meno- ja korkototeutumista. Tilastotietojen tarkistuksen jälkeen alennetun nimellisen BKT:n ja huonontuneiden makrotaloudellisten odotusten vuoksi velan suhde BKT:hen todennäköisesti kasvaa 162,5 prosenttiin vuonna 2012. 4.2. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin kehitysuran mukauttaminen Koska talouden taantuma on odotettua syvempi ja pitkäkestoisempi, komissio suosittelee, että neuvosto jatkaa julkisen talouden sopeutusuraa kahdella vuodella ja asettaa Kreikan tileille vuosiksi 2013–2016 tavoitteet, joka olisi määriteltävä nimellisen perusjäämän perusteella. Vuoden 2012 perusalijäämän, 2 925 miljoonan euron (1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen), jälkeen Kreikan olisi ensin saavutettava tasapaino vuonna 2013 ja 2 775 miljoonan euron perusylijäämä (1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2014, 5 700 miljoonan euron perusylijäämä (3 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2015 ja 9 000 miljoonan euron perusylijäämä (4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2016 (ks. taulukko 3). Tarkistettujen tavoitteiden saavuttaminen edellyttää säästötoimenpiteitä yhteensä 9,2 miljardin euron edestä vuonna 2013 ja vielä 4,3 miljardin edestä vuonna 2014. Tarkistettu sopeutusura merkitsee, että julkisen talouden rahoitusasema laskisi alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen vuonna 2016. Taulukko 3. Perusjäämä ja julkisen talouden rahoitusasema 2013–2016 Lähde: komission yksiköt. Uusi finanssipoliittinen sopeutusura vastaa suhdannekorjatun perusjäämän BKT-suhteen paranemista 4,1 prosenttiin vuonna 2012, 6,2 prosenttiin vuonna 2013, 6,4 prosenttiin vuonna 2014 ja vähintään 6,4 prosenttiin vuosina 2015 ja 2016[6]. Viranomaiset toteuttavat toimenpiteitä tavanomaisen budjettimenettelyn mukaisesti tulevina vuosina. On kuitenkin huomattava, että tulevina vuosina jäljellä olevaa julkisen talouden alijäämää koskevat ennusteet ovat luonteeltaan epävarmoja ja riippuvat suurelta osin talouden elpymisen voimakkuudesta sekä vero- ja sosiaaliturvahallintojen parannusten tuotoista. 4.3. Julkisen talouden vaatimustenmukaisuustoimet keskipitkän aikavälin finanssipoliittisessa strategiassa (MTFS) 2013–2016 Saadakseen nykyisen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen mahdollisimman nopeasti korjattua neuvoston päätöksen 2011/734/EU mukaisesti Kreikan viranomaiset ovat ryhtyneet määrätietoisesti vakauttamaan julkista taloutta vuosina 2013 ja 2014: ne ovat hyväksyneet vuoden 2013 talousarvion ja vuosia 2013–2016 koskevan keskipitkän aikavälin finanssipoliittisen strategian. Kreikan parlamentti hyväksyi 11 päivänä marraskuuta 2012 vuoden 2013 talousarvion, johon sisältyy tulo- ja menopuolen vakauttamistoimia 9,2 miljardin euron edestä eli yli 5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tavoitteena on vähentää perusalijäämää vuonna 2013. Vuoden 2013 talousarvio on osa vuosia 2013–2016 koskevaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittista strategiaa (MTFS), jonka Kreikan parlamentti hyväksyi muutamaa päivää aikaisemmin 7 päivänä marraskuuta 2012. Strategialla ja siihen liittyvällä täytäntöönpanolainsäädännöllä vahvistettiin erittäin mittava ja etupainotteinen finanssipoliittinen vakautuspaketti, jota tuetaan kattavilla rakennetoimilla. Julkisen talouden kokonaissopeutus vuosina 2013–2014 on noin 7,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja kaksi kolmannesta näistä toimenpiteistä koskee vuotta 2013. Sen pitäisi helpottaa BKT:hen suhteutettujen 4,5 prosentin perusylijäämän ja 2,0 prosentin julkisen talouden alijäämän saavuttamista vuoteen 2016 mennessä. Laadun osalta enemmistö sopeutustoimista on menopuolen toimenpiteitä, jotka toteutetaan ohjelman alkuvaiheessa. Kreikan viranomaiset ovat keskustelleet laajalti komission yksiköiden kanssa vuoden 2013 talousarviosta, keskipitkän aikavälin finanssipoliittisesta strategiasta ja yksittäisistä toimenpiteistä talouden sopeutusohjelman ja Kreikan saaman taloudellisen avun yhteydessä. Näissä keskusteluissa tarkasteltiin finanssivakautustoimenpiteitä niiden edellyttämien uudistusten yhteydessä ja sen varmistamiseksi, että liiallisen alijäämän tilanne korjataan pysyvästi ja velkakehitys saadaan kestävälle pohjalle. Tarkoituksena on myös ottaa huomioon niiden vaikutukset kasvuun ja yhteiskuntaan Kreikassa. Käydyissä keskusteluissa on kauttaaltaan otettu huomioon yhteiskunnalliset näkökohdat ja markkinaosapuolten asema toimenpiteiden suunnittelussa ja toteuttamisessa (esim. eläkeuudistuksissa on yritetty suojella alhaisimpien tuloluokkien eläkkeensaajia). Finanssivakautustoimenpiteillä katetaan kaikki julkishallinnon toiminta, joista tärkeimpiä aloja ovat seuraavat: · Eläkejärjestelmän kestävyyttä parannetaan alentamalla eläkekustannuksia ja hyödyntämällä kaikki eläkeuudistuksen tuomat edut. Eläkkeisiin liittyvien toimenpiteiden odotetaan tuovan noin 5,3 miljardin euron suuruiset säästöt vuosina 2013–2014, mikä on 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Niiden osuus koko paketista on noin kaksi viidennestä vuosina 2013–2014. Näillä toimenpiteillä täydennetään vuonna 2010 aloitettujen uudistusten sarjaa, jossa eläkeuudistusten tarkoituksena on tasapainottaa eläkkeiden hyvin nopeaa kasvua vuosina 2000–2009. Yleinen eläkeikä nousee 65 vuodesta 67 vuoteen siten, että ikärajat muuttuvat asteittain lähes kaikissa eläkkeensaajaluokissa. Lisäksi aikaistetaan sellaista osaa vuoden 2010 eläkeuudistuksesta, jonka oli määrä käynnistyä vasta vuonna 2015. Kaikki perus- ja lisäeläkkeiden kausilisät poistetaan, ja eläkkeensaajakohtaisen kuukausittaisen perus- ja lisäeläkkeen määrää alennetaan 1 000–1 500 euron eläkkeiden osalta 5 prosenttia, 1 500–2 000 euron eläkkeiden osalta 10 prosenttia, 2 000–3 000 euron eläkkeiden osalta 15 prosenttia ja yli 3 000 euron eläkkeiden osalta 20 prosenttia. Myös julkisen sektorin työntekijöiden ja kaikkien sosiaaliturvarahastojen uusia kiinteämääräisiä kertakorvauksia vähennetään. Erityisten palkkajärjestelmien eläkkeitä lasketaan myös palkanalennusten ja automaattisten palkankorotusten poistamisen myötä. Muina toimenpiteinä korotetaan maataloustuottajien maksuja, alennetaan vaaleilla valitun henkilöstön eläkkeitä, tehdään tiettyjen edunsaajaryhmien eläkkeistä tarveharkintaisia, poistetaan ammattiyhdistysväen erityisiä eläke-etuuksia ja suoritetaan ristiintarkastuksia sellaisten eläke-etuuksien poistamiseksi, jotka eivät ole oikeutettuja. · Julkisen sektorin palkkoja lasketaan pysyvästi. Vuosina 2000–2009 palkat nousivat huomattavasti, ja myöhemmin niitä alennettiin merkittävästi. Hallitus suunnittelee nyt palkkojen alentamista pysyvästi edelleen noin 1,3 miljardin euron edestä (0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuosina 2013–2014. Tämä säästöluokka edustaa 10:tä prosenttia koko finanssivakauspaketista vuosina 2013–2014. Erityisten palkkajärjestelyjen piirissä olevien työntekijöiden (tuomarit, diplomaatit, lääkärit, professorit, armeija ja poliisi, lentoasemahenkilöstö ja ministerit) palkkoja järkeistetään kuukausipalkkojen asteittaisilla 1 päivänä elokuuta 2012 voimaan tulleilla leikkauksilla (palkkoja alennetaan seuraavasti: 2 prosenttia alle 1 000 euron palkkoja, 10 prosenttia 1 000–1 500 euron palkkoja, 20 prosenttia 1 500–2 000 euron palkkoja, 30 prosenttia 2 500–4 000 euron palkkoja ja 35 prosenttia yli 4 000 euron palkkoja). Näitä leikkauksia täydennetään vuonna 2014 poistamalla armeijan automaattiset palkkaylennykset, mistä odotetaan saatavan vuosittain ainakin 88 miljoonan euron suuruiset säästöt. Tärkeä toimenpide on myös valtion- ja paikallishallinnon sekä julkis- ja yksityisoikeuden alaisten oikeussubjektien työntekijöiden kausilisien poistaminen, jonka lisäksi koko julkisen sektorin suorituslisät jäädytetään vuosiksi 2013–2016. · Muina palkkoihin liittyvinä toimenpiteinä järkeistetään valtion palkkamenot (mukaan luettuina konsultoivien lääkäreiden palkkamenojen alentaminen ja uusien työntekijöiden palkkaamisen jäädyttäminen kansalaisten suojelusta ja koulutuksesta vastaavissa ministeriöissä), aletaan soveltaa virkamiesten palkkataulukkoa parlamentin henkilöstöön ja vuonna 2011 uudistetusta julkisen sektorin palkkataulukosta poistetaan poikkeukset. Keskipitkän aikavälin finanssipoliittisessa strategiassa pyritään myös alentamaan paikallishallinnon palkkakuluja. Julkisen sektorin työvoimaa vähennetään vähentämällä oppilaspaikkojen määrää ammattiakatemioissa sekä tilapäisten opettajien määrää keskiasteen oppilaitoksissa, yliopistoissa ja teknillisissä oppilaitoksissa. Lisäksi määräaikaisten sopimusten määrää vähennetään 10 prosenttia. Viimeisimpänä mainittakoon, että 27 000 julkishallinnon työntekijää asetetaan marraskuuhun 2013 mennessä liikkuvuusjärjestelmän piiriin; tähän liittyy myös työpaikkojen poistaminen tietyistä työntekijäluokista tai suljetuista/sulautetuista yksiköistä sekä kurinpidollisia tapauksia ratkaistaessa (myös suorat irtisanomiset). Näistä työntekijöistä 2 000 on siirretty järjestelmään jo marraskuussa 2012. · Järkeistämällä sosiaalietuudet (eläkkeitä lukuun ottamatta) odotetaan saatavan noin 300 miljoonan euron suuruiset säästöt (0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuosina 2013–2014. Vahvistettuihin toimenpiteisiin sisältyvät myös vakuutuksettomien etuuksien järkeistäminen, perhe-etuuksien tarveharkinnan käyttöönotto, maataloustuottajien tukien leikkaukset, alhaisten eläkkeiden tuloharkintaisten lisien (EKAS) saajien ikärajan nostaminen, erityisten työttömyysetuuksien leikkaukset ja tiettyjen potilasluokkien ilmaiskuljetusetuuksien järkeistäminen. Toimenpiteillä on tarkoitus kohdentaa sosiaalietuuksia ja todellisia vaikutuksia paremmin alhaisen tulotason kotitalouksille teknistä apua antavien kumppaneiden (OECD) suositusten mukaisesti. Kyseiset toimenpiteet lujittavat sosiaaliavun saantia koskevia vaatimuksia ja samalla parantavat sosiaaliavun kohdentamista heikoimmassa asemassa oleville yhteiskunnan sektoreille. Paketin myötä otetaan myös käyttöön kaksi uutta sosiaalista ohjelmaa, joilla pyritään pehmentämään korkean työttömyyden ja käytettävissä olevien tulojen supistumisen vaikutuksia. · Alennetaan kustannuksia ja parannetaan tehokkuutta terveydenhuoltoalalla, lääkekustannukset mukaan luettuina. Lääkemenojen kustannussäästöistä saadaan noin kaksi kolmannesta terveydenhuoltoalan kokonaissäästöistä, jotka ovat noin 1,0 miljardia euroa (0,6% suhteessa BKT:hen) vuosina 2013–2014. Säästöt saadaan aikaan kehittämällä edelleen kannustimia ja velvoitteita käyttää geneerisiä lääkkeitä, tarkistamalla lääkekustannusten jakojärjestelmää, myöntämällä poikkeuksia vain rajalliselle määrälle tiettyjen sairauksien hoitoon käytettäviä lääkkeitä, tarkistamalla säännöllisesti lääkkeiden hintoja niiden kolmen EU-maan hintojen perusteella, joissa lääkkeiden hinnat ovat alhaisimmat, ja soveltamalla lääkevalmistajiin automaattista takaisinperintämenettelyä. Tämä takaa sen, etteivät avohoidon lääkemenot ylitä tavoitemääriä, jotka ovat 2 440 miljoonaa euroa vuonna 2013 ja 2 000 miljoonaa euroa vuonna 2014. Yleisenä tavoitteena on 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2014 siten, että lääkkeitä on edelleen potilaiden saatavilla. Menovähennyksiin pyritään osaltaan myös alentamalla sairaalamenoja, lisäämällä sairaalahoidon ja lääkemääräysten maksujen jakamista vuodesta 2014 ja virtaviivaistamalla sairaalaverkostoa. · Julkisia toimintamenoja vähennetään. Toimenpiteisiin, joiden vaikutus on noin 239 miljoonaa euroa vuonna 2013 ja vielä 225 miljoonaa euroa vuonna 2014 eli yhteensä noin 0,5 miljardia euroa (0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen), sisältyy sähköisten hankintamenettelyjen asteittainen käyttöönotto kaikessa julkishallinnossa, 25 prosentin vähennys harkinnanvaraisissa menoissa (muissa kuin palkkamenoissa), kotimaan lautta-alusten tukien ja julkisen sektorin ulkopuolisten talousarvioon sisältymättömien rahastojen avustusten vähentäminen, avustusten poistaminen EU:n rahoitustuen hakemisessa avustavilta viljelijöiden ammattijärjestöiltä ja vihreän rahaston menotiukennukset. · Puolustusalan toimintamenoja vähennetään ja profiloidaan uudelleen. Armeijan hankintoja leikataan vuosina 2013–2014 noin 340 miljoonaa euroa, mikä täydentää sotilastarvikehankintojen jo toteutettuja vähennyksiä. Muina toimenpiteinä toimintamenoja vähennetään sulkemalla varuskuntia ja vähentämällä sotilasakatemioiden oppilaspaikkoja. Vuosina 2013–2014 odotetaan saatavan noin 400 miljoonan euron suuruiset säästöt (0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen). · Valtion omistamissa yrityksissä edistetään säästöjä ja niiden valvontaa lujitetaan. Näiden yritysten tuloja lisätään, valtion niille julkisen talousarvion ulkopuolella tekemiä varainsiirtoja vähennetään, niiden toiminta- ja henkilöstökuluja alennetaan (yhdenmukaistamalla kaikissa julkisoikeuden alaisissa valtion omistamissa yrityksissä ja julkisella sektorilla käytettävät palkkataulukot). Näistä toimista saadaan 350 miljoonan euron suuruiset säästöt vuosina 2013–2014 (0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen). Jotta voidaan varmistaa, että nämä säästöt toteutuvat, vuoteen 2013 mennessä otetaan käyttöön uusi valvonta- ja täytäntöönpanojärjestelmä, jossa vahvistetaan kunkin valtion omistaman yrityksen taloudellista tulosta koskevat täsmälliset tavoitteet ja määrätään seuraamuksia, jotta tavoitteisiin pyrittäisiin tosissaan ja niistä poikkeaminen estyisi. · Koulutuskustannuksia leikataan ja koulutusmenoja tehostetaan vähintään 86 miljoonan euron edestä vuonna 2013 ja vielä 37 miljoonan euron edestä vuodesta 2014 alkaen vähentämällä julkisen talousarvion ulkopuolisille yksiköille annettavaa rahoitusta, järkeistämällä korkea-asteen oppilaitosten verkostoa ja vähentämällä keskus- ja aluehallinnon yksikköjen kuluja. Näiden kustannusleikkausten on oltava koulutusjärjestelmän tuloksellisuuden ja tehokkuuden parantamiseksi laaditun toimintasuunnitelman mukaisia. Hallitus on sitoutunut toteuttamaan tämän toimintasuunnitelman, josta ei pitäisi aiheutua haittaa EU:n rakennerahastoista osarahoitettavien koulutusuudistusten sujuvalle toteutukselle. · Vähennetään valtion varainsiirtoja paikallishallinnoille leikkaamalla tavanomaisia kuluja ja paikallishallinnon investointeja varten tehtäviä varainsiirtoja yhteensä yli 220 miljoonaa euroa vuosina 2013–2014. Näiden säästöjen toteutumisen varmistamiseksi lujitetaan tasapainoisiin talousarvioihin perustuvaa sisäistä vakaussopimusta luomalla kuntien kulujen seurantajärjestelmä, asettamalla osavuositavoitteista poiketessa sovellettavia taloudellisia seuraamuksia ja poistamalla mahdollisuus alijäämän rahoittamiseen. Säästöjä odotetaan vähintään 100 miljoonaa euroa vuonna 2013 ja vielä 120 miljoonaa euroa vuodesta 2014 alkaen (0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2013–2014). · Pääomamenoja alennetaan (kotimaisin varoin rahoitettavat julkiset investoinnit ja investointiavustukset) yhteensä 300 miljoonaa euroa vuosina 2013–2014 eli 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vähentääkseen näistä leikkauksista BKT:hen aiheutuvia haittavaikutuksia hallitus on sitoutunut leikkaamaan alhaisempaa lisäarvoa tuottavia ja erityisesti vähemmän pääomavaltaisia hankkeita. · Välitön verotus ja verohallinto uudistetaan kattavasti ja veroja korotetaan nykyisten vääristymien korjaamiseksi. Nämä toimenpiteet vastaavat noin neljännestä koko paketista, ja niillä pyritään keräämään 1 668 miljoonaa euroa vuonna 2013 ja 1 820 euroa vuodesta 2014 alkaen (1,9 prosenttia suhteessa BKT:hen). Parhaillaan valmisteilla olevalla suurella verouudistuksella on määrä saada aikaan 1,6 miljardin euron suuruiset säästöt vuonna 2014. Muiden verotuksellisten toimenpiteiden ohella korotetaan oikeudenkäyntikuluja ja laivanvarustajien pääomaverotusta, vähennetään maataloustuottajien ALV-palautuksia ja dieselin valmisteverotukia, yhdenmukaistetaan nestekaasun ja dieselöljyn valmisteverotus (korottamalla nestekaasun valmisteveroa), yhdenmukaistetaan sosiaaliturvamaksuja (korottamalla ennen vuotta 1993 ensimmäistä kertaa palkattujen työntekijöiden maksukatto samalle tasolle kuin vuoden 1993 jälkeen ensimmäistä kertaa palkattujen työntekijöiden maksukatto), uudistetaan tupakkatuotteiden valmisteverotus, aletaan periä OPAPin bruttopelituloista 30 prosentin veroa ja arpajaisvoitoista 10 prosentin veroa sekä nostetaan säästöistä maksettavien korkojen verotusta 10:stä 15:een prosenttiin. Keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan sisältyvät toimenpiteet ovat yleisesti ottaen laadukkaita. Strategialla korjataan vuodesta 2000 liikaa kasvaneet menot pysyvästi. Strategian myötä menojen koostumus muuttuu huomattavasti siten, että korvausten ja palkkamenojen osuus pienenee. Eläkkeiden ja julkisen sektorin palkkojen alentaminen tuo koko paketin säästöistä noin kaksi kolmannesta. Joitakin toimintamenojen vähennyksiä on tuettu rakennetoimin, kuten sähköisten hankintojen käyttöönotolla, henkilöstön liikkuvuuden lisäämisellä ja keskushallinnon kattavalla toimintatarkastuksella. Palkkojen ja eläkkeiden mukautuksen lisäksi paketti sisältää myös kannattavia, joskaan ei niin toivottavia toimia, kuten kotimaisten investointien leikkaukset. Näistä leikkauksista huolimatta kotimaisin varoin rahoitettujen investointien odotetaan kasvavan merkittävästi keskipitkällä aikavälillä. Olisi myös huomattava, että keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan ei sisälly säästöjä, joita todennäköisesti saadaan aikaan lukuisilla hallinnollisilla toimenpiteillä, joiden toimeenpano on monimutkaisempaa ja joiden toteutumiseen liittyy siten suurempia riskejä. Näiden toimenpiteiden toteuttaminen on kuitenkin ratkaisevaa julkisten varojen käytön tehostamiseksi edelleen, ja ne sisältyvät valtiovarainministeriön ja substanssiministeriöiden välistä yhteistyötä koskevaan yhteisymmärryspöytäkirjaan. Taulukko 4. MTFS:ään sisältyvät finanssipoliittiset toimenpiteet 2013–2014 Lähde: komission yksiköt. 4.4. Talousarvioon liittyvät rakenteelliset toimenpiteet Edellisessä jaksossa kuvattujen finanssipoliittisten toimenpiteiden lisäksi ja niiden tukemiseksi Kreikka on toteuttanut useita talousarvioon liittyviä rakennepoliittisia toimenpiteitä. Yksityistämissuunnitelmaan sisältyy merkittäviä mahdollisuuksia saada tuloja velan vähentämiseen, mutta toistaiseksi se ei ole tuottanut tuloja odotetusti. Ohjelma keskeytyi kaksien vaalien vuoksi, mutta se on päässyt taas vauhtiin syyskuusta 2012 alkaen. Kumulatiivisten tulojen odotetaan joulukuussa 2012 olevan vain noin 1,7 miljardia euroa, vaikka useiden omaisuuserien odotetaan olevan myyntivalmiita vuoden 2013 alkupuoliskolla. Parlamentti on äskettäin lakkauttanut lähivuosina yksityistettävien valtionyritysten ylivaltaosakkeen (25 prosenttia), mikä voisi kasvattaa joistakin näistä omaisuuseristä saatavia tuloja. Kumulatiivisten yksityistämistulojen odotetaan vuoden 2013 loppuun mennessä olevan noin 3,4 miljardia euroa ja kasvavan 10,4 miljardiin euroon vuoden 2016 loppuun mennessä. Epäilyjä siitä, kuinka tehokkaasti hallituksen yksityistämisprosessia hallinnoidaan, esitetään kuitenkin edelleen, mikä antaa aihetta lisätä kannustimia tuottojen kasvattamiseksi ja samalla edistää toimialojen toimintatapojen parantamista, investointien lisäämistä ja työpaikkojen nettokasvua. Taulukko 5. Yksityistämisestä odotettavat tulot Vuoden loppuun mennessä || Kesäkuusta 2011 kertyneet tulot (mrd. euroa) 2012 || 1.7 2013 || 4.1 2014 || 6.0 2015 || 8.0 2016 || 10.4 Laajalla verouudistuksella laajennetaan veropohjaa, jolloin verorasite jakautuu tasaisemmin. Uudistuksen on määrä tulla voimaan tammikuusta 2013 alkaen, ja sen talousarviovaikutusten odotetaan kokonaisuudessaan realisoituvan vuonna 2014. Uudistus, joka oli alun perin tarkoitus hyväksyä aikaisemmin syksyllä 2011, on nyt konkreettinen aloite, jonka uskotaan olevan tulopositiivinen (eikä tuloneutraali, kuten alun perin oli suunniteltu). Uudistusten vaikutukset verotuloihin on otettu huomioon keskipitkän aikavälin finanssipoliittisessa strategiassa. Verouudistuksessa keskitytään itsenäisiä ammatinharjoittajia koskevaan uuteen verojärjestelmään, jossa verovähennys ja yhtiöveron järjestely osinkojen verotuksesta voittojen verotukseen eivät enää ole mahdollisia. Verouudistuksen tavoitteena on myös poistaa erityisiä verojärjestelmiä ja verotukia, jotta verotaakka jakautuisi laajemmin. Uudistusten läpiviennissä on riskinsä, sillä vapaiden ammatinharjoittajien ja itsenäisten ammatinharjoittajien voidaan odottaa vastustavan sitä. Eläkejärjestelmän uudistus jatkuu. Viranomaiset ovat jo toteuttaneet toimia erityisesti hyväksymällä äskettäin lain, jolla tarkistetaan lisäeläkejärjestelmää. Lailla perustetaan uusi yksi ainoa rahasto (ETEA), johon [lähes] kaikki (lukuisat) rahastot on sulautettu. Siinä määritetään myös uusi kaava, jonka perustana on vakuutusmatemaattisesti neutraali eläke-etuuksien laskeminen (”nimellisiin eläketileihin perustuva maksuperusteinen järjestelmä”) ja jota täydennetään kestävyystekijällä järjestelmän kestävyyden takaamiseksi tulevaisuudessa. Uutta kaavaa, joka on nyt tullut voimaan, sovelletaan takautuvasti vuodesta 2001 kertyneisiin eläkeoikeuksiin, ja se vaikuttaa tammikuusta 2015 alkaen maksettaviin eläkkeisiin. Eläkkeelle jääville maksettavia liian suuria kiinteämääräisiä kertakorvauksia on huomattavasti supistettu, ja hallitus on suunnittelemassa uutta vakuutusmatemaattisesti neutraalia kaavaa kiinteämääräisten kertakorvausten laskemista varten tulevaisuudessa. Uudistuksen toteuttamiseksi tarvitaan lähikuukausina ponnekkaita toimia, erityisesti ETEA:n organisointiin ja eläkkeiden yksilöllistämiseen liittyvien näkökohtien osalta, ja mahdollisesti teknistä apua muista jäsenvaltioista. Terveydenhuoltoa tehostetaan entisestään. Toiminnan uudistaminen jatkuu ja tärkeä poliittinen sysäys tapahtui maaliskuussa 2012, kun uusi terveydenhuoltolaki (4052/2012) ja useita siihen liittyviä ministeriön asetuksia hyväksyttiin. Politiikkoja koskeva lainsäädäntö on suunnattu 1) lääkealan menojen vähentämiseen ja sen jälkeiseen valvontaan, 2) yhden yleisen sairausvakuutusyhtiön perustamiseen (terveydenhoitopalveluista vastaava kansallinen organisaatio EOPYY) ja 3) sairaala-alan uudistamiseen. Jo toteutetut toimenpiteet ovat alkaneet tuottaa tulosta. Esimerkiksi kaikista lääkemääräyksiä on sähköisiä nyt yli 90 prosenttia, ja järjestelmästä on mahdollista saada reaaliaikaista tietoa jatkuva seurantaa ja arviointia varten. Joidenkin toimenpiteiden (esim. lääkkeiden hinta- ja korvausluettelojen päivitys, INN-reseptimääräykset ja takaisinperintä) täytäntöönpanossa vaaleja ennen ja niiden jälkeen esiintyneen hitaan jakson jälkeen viranomaiset ovat vahvistaneet olevansa jälleen sitoutuneita toteuttamaan lainsäädäntöön sisältyviä uudistuksia ja ehdottaneet useita uusia poliittisia toimenpiteitä. Muita käynnissä olevia rakenteellisia uudistuksia ovat seuraavat: · Useita muita toimenpiteitä toteutetaan verohallinnon uudistuksen voimistamiseksi ja korruption torjunnan tehostamiseksi. Kirjanpitosääntöjen 7 päivänä marraskuuta 2012 hyväksytty korvaaminen ja vuoden 2013 puolivälissä odotettu nykyaikaisen verotusmenettely käyttöönotto ovat ratkaisevan tärkeitä verohallinnon uudistusten helpottamiseksi ja veropoliittisen uudistuksen parantamiseksi. Veronkantoa pyritään parantamaan useilla muilla toimenpiteillä, joihin kuuluvat keskittyminen enemmän kerättävissä oleviin verotuloihin ja uudet säännöt siitä, miten keräämättä jäävät verovelat mitätöidään. Verotoimistot eivät myöskään saa enää ottaa vastaan käteismaksuja. Hallitus aikoo aloittaa korruption torjuntasuunnitelman täytäntöönpanon ja vahvistaa ilmiantajien suojaa samalla, kun sisäisiä kurinpitotoimia koskeva päätöksenteko keskitetään. · Hallitus pyrkii määrätietoisesti tiukentamaan kaikkien julkisten menojen valvontaa ja on toteuttanut tältä osin merkittäviä toimia. Valtiovarainministeriö on vahvistanut maksusitoumusmäärärahojen valvontaa ottamalla käyttöön maksusitoumusrekisterit määrärahoja käyttävissä yksiköissä. Vaikka tehokkaan julkisen talouden hoidosta vastaavan instituution perustamisessa oli alussa viivästyksiä, 72 prosenttia julkishallinnon yksiköistä toimitti tietoja maksusitoumusrekisterien kautta kesäkuussa 2012. Tämä täytti kesäkuulle asetetut rakenteelliset viitearvotavoitteet. Rekisterien odotetaan nyt joulukuussa 2012 kattavan 90 prosenttia yksiköistä, kun tärkein terveydenhuollon palvelujen tarjoaja EOPYY aloittaa raportoinnin sähköisen portaalin kautta lokakuussa 2012. EOPYY:n on pystyttävä hoitamaan maksusitoumusrekisteriään koskeva raportointi kokonaan sähköisen portaalin kautta. Julkisen talouden valvontaa on parannettava sosiaaliturvan ja terveydenhuollon aloilla. · Talousarvion toteuttamisessa ja terveessä julkisen talouden hoidossa on edistytty myös parantamalla valtiovarainministeriön asemaa. Ministerineuvosto antoi 17 päivänä marraskuuta 2012 säädöksen (joka muutettiin laiksi 18 päivänä marraskuuta), jossa otetaan käyttöön seuraavat: i) valtiovarainministeriön ja muiden ministeriöiden tai ministeriöiden ja julkisyhteisösektorin valvottujen yksiköiden johtajien väliset yhteistyöpöytäkirjat, jotka on määrä allekirjoittaa kunkin vuoden joulukuun 31 päivään mennessä; ii) paikallishallinnon sisäinen vakaussopimus, joka perustuu sitoutumiseen tasapainoisiin talousarviokattoihin siten, että niihin sisältyy automaattisina menoleikkureina korjaavat ja seuraamusmekanismit, joita sovelletaan silloin kun näyttää siltä, ettei tavoitteisiin päästä; iii) vahvistettu järjestelmä, jossa seurataan kuukausittain talousarvion toteutumista valtion omistamissa yrityksissä ja vahvistetaan seuraamuksia niille yrityksille, jotka eivät noudata sovittuja tavoitteita; ja iv) talousarvion suunnittelun ja toteuttamisen keskittämisen lisääminen niin, että valtion kirjanpitoviraston koordinointivaltuuksia substanssiministeriöiden varainhoito-osastojen suhteen vahvistetaan. Laissa säädetään myös, että tiedot talousarvion toteuttamisohjelmasta ja sen tosiasiallisesta toteutumisesta on toimitettava kuukausittain varainhoitopalvelujen valvovalle pääjohtajalle ja valtion kirjanpitovirastolle (riippuen talousarvion suuruudesta). Lisäksi laissa säädetään, että valtiovarainministeriö voi toteuttaa korjaavia toimenpiteitä läpi vuoden kaikissa sellaisissa yksiköissä (muissa kuin valtion omistamissa yrityksissä ja paikallishallinnoissa), jotka eivät noudata talousarviovelvoitteitaan, mukaan lukien mahdollisuus ottaa ne suoraan valtiovarainministeriön valvontaan. 5. Päätelmät Kreikka on ryhtynyt tuloksellisiin toimiin liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi neuvoston päätöksen 2011/7247/EU mukaisesti. Kreikka on siten varmistanut, että vuosien 2010–2012 rakenteellinen rahoitusasema kohenee ja että koheneminen jo nyt ylittää neuvoston vuosiksi 2009–2014 suosittamat vähintään 10 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Kreikan arvioidaan supistaneen rakenteellista alijäämäänsä 13,9 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen 14,7 prosentin alijäämästä vuonna 2009 arvioituun 1,5 prosentin alijäämään vuonna 2012. Julkisen talouden alijäämän ennustetaan parantuvan vuoden 2009 15,6 prosentista 6,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2012. Kreikka on toteuttanut vuoden 2012 alijäämän kasvua hillitseviä toimenpiteitä. Saadakseen nykyisen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen mahdollisimman nopeasti korjattua neuvoston päätöksen 2011/734/EU mukaisesti Kreikan viranomaiset ovat myös ryhtyneet määrätietoisesti vakauttamaan julkista taloutta vuosina 2013 ja 2014: ne ovat hyväksyneet vuoden 2013 talousarvion ja vuosia 2013–2016 koskevan keskipitkän aikavälin finanssipoliittisen strategian. Parlamentin hyväksymään vuoden 2013 talousarvioon sisältyy ylimääräisiä tulo- ja menopuolen toimenpiteitä yli 9,2 miljardia euroa (yli 5 prosenttia suhteessa BKT:hen). Keskipitkän aikaväli finanssipoliittisella strategialla ja siihen liittyvällä täytäntöönpanolainsäädännöllä julkista taloutta vakautetaan erittäin mittavasti ja etupainotteisesti. Tuntuvaa vakauttamista tuetaan kattavilla rakennetoimilla. Tämän pitäisi helpottaa BKT:hen suhteutettujen 4,5 prosentin perusylijäämän ja 2,0 prosentin julkisen talouden alijäämän saavuttamista vuoteen 2016 mennessä. Taloudellisen toiminnan ennustetaan olevan paljon heikompi kuin päätöstä 2012/734/EU maaliskuussa 2012 annettaessa odotettiin. Reaalisen BKT:n ennustetaan supistuvan 6,0 prosenttia vuonna 2012 ja 4,2 prosenttia vuonna 2013, kun vastaavat luvut edellisessä neuvoston päätöksessä olivat 4,7 prosenttia ja 0,0 prosenttia. Nykyisten ennusteiden mukaan talouden toiminta supistuu huomattavasti laajemmin ja pysyvämmin maaliskuussa käytettävissä olleeseen ennusteeseen nähden. Tämä talouden skenaarion tuntuva heikkeneminen johtaa vastaavaan julkisen talouden näkymien heikkenemiseen, jos politiikka pysyy muuttumattomana. Edellä esitetyn perusteella komissio suosittaa, että neuvosto jatkaa liiallisen alijäämän korjaamiselle asetettua määräaikaa kahdella vuodella vuoteen 2016, tarkistaa julkisen talouden tavoitteita, joihin Kreikan olisi pyrittävä vuosina 2012–2014, ja asettaa uudet tavoitteet vuosiksi 2015 ja 2016. Nämä tavoitteet olisi määriteltävä julkisen talouden nimellisenä perusjäämänä. Vuonna 2012 perusalijäämän olisi oltava 2 925 miljoonaa euroa (1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen), vuonna 2013 perusjäämän olisi oltava 0 euroa (0,0 prosenttia suhteessa BKT:hen), vuonna 2014 sen olisi oltava 2 775 miljoonaa euroa (1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen), vuonna 2015 sen olisi oltava 5 700 miljoonaa euroa (3,0 prosenttia suhteessa BKT:hen) ja vuonna 2016 sen olisi oltava 9 000 miljoonaa euroa (4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen). Uusi finanssipoliittinen sopeutusura vastaa suhdannekorjatun perusjäämän BKT-suhteen paranemista 4,1 prosenttiin vuonna 2012, 6,2 prosenttiin vuonna 2013 ja vähintään 6,4 prosenttiin vuosina 2014, 2015 ja 2016. Perusalijäämätavoitteet tarkoittavat, että kokonaisalijäämä on 5,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, 4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014, 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ja 2,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016. Suhdannekorjattua julkisen talouden rahoitusasemaa koskevien vastaavien lukujen arvioidaan olevan -1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012, 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013 ja 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014. Suhdannekorjattua julkisen talouden alijäämää koskevien vastaavien lukujen arvioidaan suhteessa BKT:hen olevan -1,3 prosenttia vuonna 2012, 0,7 prosenttia vuonna 2013, 0,4 prosenttia vuonna 2014, 0,0 prosenttia vuonna 2015 ja -0,4 prosenttia vuonna 2016, mikä kuvastaa korkomaksuprofiilia. Julkisen talouden sitoumusten täyttämisen turvaamiseen tähtäävässä kattavassa lähestymistavassa keskeisiä vahvistettavia aloja ovat korjaus- ja seuraamusmekanismit, avoimuus, vastuullisuus ja valvonta. Tältä osin tarvittavat institutionaaliset parannukset ovat parhaillaan käynnissä. Näitä ovat muun muassa seuraavat: yksityistämisrahasto HRADF:n hallinnoinnin ja riippumattomuuden vahvistaminen yksityistämisen neljännesvuosittaisilla automaattisilla oikaisumekanismeilla, jos tavoitteista lipsutaan, sekä olemassa olevan parlamentin talousarvioviraston uudelleenaktivointi vahvistamalla sen mainetta, riippumattomuutta ja teknisiä valmiuksia kohti todellista finanssipoliittista neuvostoa (esim. ennusteiden toimittaminen/vahvistaminen talousarvion valmistelua varten, julkisen talouden tavoitteiden saavuttamisen ja finanssipoliittisten sääntöjen noudattamisen seuranta, riippumattomien arviointien antaminen julkisen talouden kehityksestä ja haasteista jne.) parhaiden kansainvälisten käytäntöjen pohjalta. Hallitus varmistaa tehokkaasti ja ajoissa hoidetun velanmaksun ja rahavirtojen seurannan lailla 4063/2012 perustetun velanmaksutilin (erillinen tili Kreikan keskuspankissa) tehostetulla käytöllä. Tälle tilille laitettavia varoja ei lain mukaan saa käyttää mihinkään muuhun kuin velanmaksuun, johon kuuluvat kaikki Helleenien tasavallan lainojen lyhennykset ja korkokulut, velanhoitotransaktiot ja johdannaiset, sekä kaikenlaisiin oheiskuluihin (palkkiot ja muut menot), jotka liittyvät velanmaksuun ja yleisesti julkisen velan hoitoon. Tilille tuloutetaan ERVV:n lainamaksut, jotka edellyttävät ERVV:n hyväksymisilmoitusta, ja Helleenien tasavallan velanmaksuosuudet, johon sisältyvät kaikki valtion omaisuuden yksityistämisestä saadut tulot ja vähintään 30 prosenttia odottamattomista tuloista. Kaikista tältä tililtä suoritettavista maksuista on annettava etukäteen yksityiskohtainen ilmoitus ERVV:lle/EVM:lle, ja tilinpitäjän on vahvistettava ne jälkikäteen. LIITE: 13 päivänä maaliskuuta 2012 annetussa NEUVOSTON PÄÄTÖKSESSÄ 2011/734/EU VAADITUT TOIMENPITEET 1 artiklan 1 kohta. Kreikan on lopetettava nykyinen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanne mahdollisimman pian ja viimeistään vuonna 2014. || TOTEUTTAMATTA – Uusi suositus, jonka mukaan liiallisen alijäämän korjaamiselle asetettua määräaikaa jatketaan niin, että määräaika on vuoteen 2016 mennessä. 1 artiklan 2 kohta. Liiallisen alijäämän korjaamiseen johtavalla sopeutusuralla on pyrittävä siihen, että julkisen talouden perusalijäämä (alijäämä ilman korkomenoja) on enintään 2 037 miljoonaa euroa (1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2012 ja perusylijäämät vähintään 3 652 miljoonaa euroa (1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2013 ja 9 352 miljoonaa euroa (4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2014. Velkojen vaihdon jälkeen nämä perusalijäämä/-ylijäämätavoitteet ovat johdonmukaisia kokonaisalijäämän kanssa, joka on 14 811 miljoonaa euroa (7,3 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2012, 9 462 miljoonaa euroa (4,7 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2013 ja 4 499 miljoonaa euroa (2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2014. Tämän saavuttamiseksi rakenteellisen rahoitusaseman on määrä kohentua vähintään 10 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2009–2014. Omaisuuserien (rahoitusvarat ja muut kuin rahoitusvarat) yksityistämisestä saatavat tulot sekä kaikki euroryhmän 21 päivänä helmikuuta 2012 tehtyyn päätökseen perustuvat siirrot euroalueen kansallisten keskuspankkien tuloista, Kreikan pankki mukaan lukien, jotka johtuvat niiden sijoituksista Kreikan valtion joukkovelkakirjoihin, eivät saa pienentää vaadittuja julkisen talouden vakauttamistoimia eikä niitä saa ottaa huomioon näitä tavoitteita arvioitaessa. || OSITTAIN TOTEUTETTU – Yksiköiden suorittamassa vaatimustenmukaisuuskertomuksen yksityiskohtaisessa arvioinnissa julkisen talouden alijäämän odotetaan vuonna 2012 olevan 6,9 prosenttia ja perusalijäämän 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuonna 2012 koko EKT-alijäämän odotetaan olevan 0,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen parempi kuin neuvoston päätöksessä vuoden 2012 julkisen talouden alijäämäkatoksi asetettu 7,3 prosenttia suhteessa BKT:hen (EKT95:een perustuva). Julkisen talouden alijäämän odotetaan oletettua syvemmän taantuman valossa kuitenkin olevan hieman suurempi kuin tavoitteena oleva 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen. Rakenteellisen rahoitusaseman kumulatiivisen parannuksen vuosina 2009–2012 odotetaan olevan 13,9 prosenttia suhteessa BKT:hen verrattuna 10 prosentin parannustavoitteeseen vuosiksi 2009–2014. 1 artiklan 3 kohta. Edellä 2 kohdassa tarkoitettu sopeutusura edellyttää, että julkisen talouden sulautetun bruttovelan vuotuinen muutos on -26 954 miljoonaa euroa vuonna 2012, 6 775 miljoonaa euroa vuonna 2013 ja 1 492 miljoonaa euroa vuonna 2014. || TOTEUTTAMATTA – Julkisen talouden konsolidoidun velan odotetaan pienenevän 11,1 miljardilla eurolla vuonna 2012 neuvoston päätöksessä vaaditun 26,957 miljardin euron sijaan. Tämä johtuu odotettua pienemmistä yksityistämistuloista, julkisen velan odotettua heikommasta vakautuksesta, odotettua huonommasta kassakertymästä ja muista korkosopeutuksista. 2 artiklan 7a kohta. Kreikan on toteutettava seuraavat toimenpiteet viipymättä: || a) Sen on vähennettävä lääkekustannuksia vähintään 1 076 miljoonaa euroa vuonna 2012. || TOTEUTETTU. - Laki 4052/2012 (virallinen lehti 41/A/1.3.2012) - Lääkkeiden hintojen alentaminen: - ministeriön päätös YG/151/29.2.2012-virallinen lehti 545/B/1.3.2012. - Patenttisuojattomien lääkkeiden hintojen alentaminen: - ministeriön päätös YG/151/29.2.2012-virallinen lehti 545/B/1.3.2012. - Geneeristen lääkkeiden hintojen alentaminen: - ministeriön päätös YG/151/29.2.2012-virallinen lehti 545/B/1.3.2012. - Muiden kuin merkkilääkkeiden hintojen alentaminen: - ministeriön päätös YG/151/29.2.2012-virallinen lehti 545/B/1.3.2012. - Maksuosuuksien lisääminen: Ministeriöiden yhteispäätös F42000oik2555/353/28.2.2012- virallinen lehti 497/28.2.2012. - Farmaseuttien ja tukkukauppiaiden kaupan lisien vähentäminen: - ministeriön päätös YG/151/29.2.2012-virallinen lehti 545/B/1.3.2012. - Sähköisten lääkemääräysten käyttöpakko: - ministeriön päätös YG/148/29.2.2012 - virallinen lehti 545/B/1.3.2012. - Protokollapakko: - ministeriön päätös Y4a/29.2.2012 - virallinen lehti 545/B/1.3.2012. - Korvausten maksaminen farmaseuteille ainoastaan sähköisen lääkemääräyksen perusteella: - ministeriön päätös YG/148/29.2.2012 - virallinen lehti 545/B/1.3.2012. - Positiiviluettelon hyvitykset: - ministeriön päätös YG/151/29.2.2012 - virallinen lehti 545/B/1.3.2012. - Kiertokirjeet, joissa kehotetaan päivittämään sairaaloiden ja sosiaaliturvarahastojen talousarviot. F.80000/5368/1108/6.3.2012 ja 22435/6.3.2012 sekä ministeriöiden yhteispäätös Y10/G.P. oik GY156/1.3.2012. - Takaisinperintä: - ministeriön päätös GY 150/1.3.2012-virallinen lehti 681/B/8.3.2012. b) Sen on vähennettävä sairaalalääkäreille maksettavia ylityökorvauksia vähintään 50 miljoonaa euroa vuonna 2012. || TOTEUTETTU. - Lääkäreiden ylityökorvausten alentaminen: - Laki 4051/2012 (virallinen lehti 40/A/29.2.2012). - Täytäntöönpanokiertokirje 2/17589/022/29.2.2012 c) Sen on vähennettävä sotilasmateriaalihankintoja 300 miljoonaa euroa (käteinen ja toimitukset) vuonna 2012. || TOTEUTETTU. Sotilasmateriaalihankintojen vähentäminen: - Laki 4051/2012 (virallinen lehti 40/A/29.2.2012). d) Sen on alennettava paikallistasolla vaaleilla valittavan henkilöiden ja näihin liittyvän henkilöstön palkkoja 10 prosenttia vuonna 2012 ja vähennettävä apulaiskaupunginjohtajien ja näihin liittyvän henkilöstön määrää vuonna 2013 siten, että säästöä saadaan vähintään 9 miljoonaa euroa vuonna 2012 ja 28 miljoonaa euroa vuodesta 2013 alkaen. || TOTEUTETTU. Vaaleilla valittavien henkilöiden ja näihin liittyvän henkilöstön palkkojen vähentäminen 10 prosenttia: - Laki 4051/2012 (virallinen lehti 40/A/29.2.2012). Palkanalennus on välitön. Apulaiskaupunginjohtajien ja niihin liittyvän henkilöstön määrän vähennys tulee kuitenkin voimaan vasta 1 päivänä tammikuuta 2013. e) Sen on vähennettävä keskushallinnon toimintamenoja ja vaaleihin liittyviä menoja vähintään 370 miljoonaa euroa (vuoden 2012 talousarvioon verrattuna), ja tästä vähintään 100 miljoonaa euroa on oltava armeijan toimintamenoja ja vähintään 70 miljoonaa euroa vaalimenoja. || TOTEUTETTU. Keskushallinnon toimintamenojen ja vaalimenojen vähentäminen: - Laki 4051/2012 (virallinen lehti 40/A/29.2.2012). Vaikka lainsäädännön muutokset on tehty, menoja on joissakin menoluokissa jälkikäteen vähennetty ohjelmaan kuuluneita vähennyksiä vähemmän, koska eräitä odottamattomia menoja ei ole riittävässä määrin korvattu muilla säästöillä (jolloin tarvitaan lisää määrärahoja ennakoimattomia menoja varten tehdystä varauksesta). f) Sen on vähennettävä paikallisviranomaisten toimintamenoja siten, että säästöä saadaan vähintään 50 miljoonaa euroa vuonna 2012. || TOTEUTETTU. Tukien ja avustusten leikkaukset: - Laki 4051/2012 (virallinen lehti 40/A/29.2.2012). g) Sen on leikattava syrjäisillä alueilla asuvien tukia ja ministeriöiden valvonnassa olevien lukuisten yksiköiden avustuksia siten, että menoja vähennetään vähintään 190 miljoonaa euroa vuonna 2012. || TOTEUTETTU. Syrjäiset alueet: Ministeriöiden yhteispäätös 1411/25952/5.3.2012. - Avustukset: Ministeriön päätös opetusministeriön talousarvion muuttamisesta F.1/A/137/23741/IB/6.3.2012, täytäntöönpanotalousarvion muuttamisesta F.a/a9017022/16.2.2012, yliopiston sopimustyöntekijöiden avustuksista F.a/g23736/IB/6.3.2012, yliopistoille toimintamenoihin annettavista avustuksista 1/A/23740/IB/6.3.2012, yliopistoille opiskelijoiden ruokamenoihin annettavista avustuksista F.1/B/IB/6.3.2012 23738, teknisten koulujen sopimustyöntekijöille, toimintamenoihin ja opiskelijaruokailuun annettavista avustuksista 23734/IB/6.3.2012. - Kulttuuri- ja matkailuministeriön muutetusta talousarviosta YPPOT/OIKON/A1/19924/5.3.2012 h) Sen on vähennettävä julkisia investointimäärärahoja 400 miljoonaa euroa vuonna 2012. Julkisten investointimäärärahojen vähennys ei vaikuta rakennerahastoista yhteisrahoitettuihin hankkeisiin (TEN-T-hankkeet mukaan luettuina). || TOTEUTETTU. Julkisten investointimäärärahojen vähennys: - Laki 4051/2012 (virallinen lehti 40/A/29.2.2012). i) Sen on tehtävä muutoksia lisäeläkerahastoissa ja eläkerahastoissa, joilla on suuret keskimääräiset eläkkeet tai jotka saavat paljon avustusta talousarviosta, ja leikattava muita suuria eläkkeitä vähintään 450 miljoonan euron suuruisen säästön aikaansaamiseksi vuonna 2012 (netto, kun otetaan huomioon toimien vaikutukset veroihin ja sosiaaliturvamaksuihin). || TOTEUTETTU. - Muutokset lisäeläkkeisiin: Laki 4051/2012 (virallinen lehti 40/A/29.2.2012). - Ministeriöiden NAT-yhteispäätös (virallinen lehti 499/B/28.2.2012) j) Sen on leikattava perhe-etuuksia korkean tulotason kotitalouksissa 43 miljoonan euron suuruisen säästön aikaansaamiseksi vuonna 2012. || TOTEUTETTU. - Perhe-etuuksien leikkaukset: Laki 4052/2012 (virallinen lehti 41/A/1.3.2012) k) Sen on tehtävä ministeritason päätökset, joilla uusi palkkataulukko otetaan täysimääräisesti käyttöön kaikissa asianomaisissa yksiköissä, ja annettava lainsäädäntöä marraskuun 2011 jälkeen liikaa maksettujen palkkojen takaisinperinnän yksityiskohtaisista järjestelyistä. || TOTEUTETTU. - Palkkataulukko: - Laki 4051/2012 (virallinen lehti 40/A/29.2.2012). - Ministeriöiden yhteispäätös ministeriöiden henkilökunnasta 2-16306/0022/23.2.2012 (virallinen lehti 78/Yo/24.2.2012) - Ministeriöiden yhteispäätös määräaikaisista työsopimuksista 2-391/0022/17.2.2012 (virallinen lehti B 414/23.2.2012) - Ministeriöiden yhteispäätös raskaista tehtävistä (virallinen lehti 465/B/24.2.2012) - Ministeriöiden yhteispäätös asianajajista (virallinen lehti 498/B/28.2.2012) - Ministeriöiden yhteispäätös riippumattomien viranomaistahojen erityisalan tiedemiehistä (virallinen lehti 498/B/28.2.2012) l) Sen on muutettava lain 4038/2012 3 ja 21 artiklaa niin, että erääntyneiden verojen ja sosiaaliturvamaksujen osamaksusuunnitelmien laajennuksen ehtoja tarkistetaan: osamaksusuunnitelmia sovelletaan ainoastaan nyt olemassa oleviin erääntyneisiin määriin, jotka ovat yksityishenkilöiden osalta alle 10 000 euroa ja yhtiöiden osalta alle 75 000 euroa. Veronmaksajien, jotka hakevat osamaksusuunnitelman laajennusta, olisi annettava kaikki taloudelliset tietonsa veroviranomaisille. || TOTEUTETTU. m) Sen on annettava puitelaki, johon sisältyy julkisten oheis-/lisäeläkejärjestelmiin liittyvien rahastojen toiminnan perusteellinen tarkistaminen eläkemenojen vakauttamiseksi sekä sen varmistamiseksi, ettei näillä järjestelmillä ole vaikutuksia talousarvioon ja että järjestelmä on keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä kestävä. || TOTEUTETTU. 2 artiklan 8 kohta. Kreikan on toteutettava seuraavat toimenpiteet maaliskuun 2012 loppuun mennessä: || a) Sen on toteutettava Euroopan komissiota, Euroopan keskuspankkia ja Kansainvälistä valuuttarahastoa kuullen suunniteltu oheis-/lisäeläkejärjestelmien uudistus, jonka talouspoliittinen komitea vahvistaa sen osalta, miten uudistuksen arvioidaan vaikuttavan pitkän aikavälin kestävyyteen. Uuden nimellisiin eläketileihin perustuvan maksuperusteisen oheisjärjestelmän parametreillä varmistetaan kansallisen aktuaariviranomaisen arvion mukainen pitkän aikavälin vakuutusmatemaattinen tasapaino. || TOTEUTETTU. b) Sen on mukautettava apteekkien voittomarginaaleja ja otettava käyttöön regressiiviset voittomarginaalit siten, että kokonaisvoittomarginaali alenee enintään 15 prosentin suuruiseksi. || TOTEUTETTU JA KÄYNNISSÄ. Parlamentti on hyväksynyt lain 4052/2012. Viranomaiset ovat poistaneet apteekkien 6, 7 ja 8 prosentin voittomarginaalin yli 200:n lääkkeiltä lain 4052/2012 mukaan syyskuun loppuun mennessä. Tämän vuoksi yli 200 euron lääkkeiden marginaali on vain 30 euroa. c) Sen on käynnistettävä olemassa olevien sosiaalisten ohjelmien selvityksen toinen vaihe, jossa tarkastellaan yksityiskohtaisemmin tiettyjä ohjelmia ja jossa tavoitteena on vähentää liiallista hajanaisuutta, saada aikaan säästöjä ja lisätä tehokkuutta. || KÄYNNISSÄ. OECD:n raportti sosiaalisista ohjelmista ei vielä ole valmis eivätkä Kreikan viranomaiset ole hyväksyneet sitä. Joitakin siinä esitettävistä havainnoista on kuitenkin otettu huomioon sosiaalisia ohjelmia koskevien politiikkojen muuttamiseksi. d) Sen on sisällytettävä kaikki lääketieteellinen toiminta sähköiseen lääkemääräysjärjestelmään (lääkkeet, lähetteet, diagnosointi, kirurgia), olivatpa sitten kyseessä kansalliseen terveydenhoitojärjestelmään kuuluvat laitokset ja palveluntarjoajat, joiden kanssa EOPYY on tehnyt sopimuksen, tai sosiaaliturvarahastot; julkiseen terveydenhuoltojärjestelmään kuuluvien laitosten ja palveluntarjoajien on laadittava kuukausittain yksityiskohtaisia tarkastusraportteja; sen on sovellettava muissa jäsenvaltioissa saatujen kokemusten perusteella alempaa omavastuuosuutta sellaisiin geneerisiin lääkkeisiin, joiden hinta on huomattavasti viitehintaa alhaisempi (alle 60 prosenttia merkkilääkkeen hinnasta); sosiaaliturvarahastojen on julkaistava vuosikertomus lääkemääräyksistä; kaikkien sairaaloiden on otettava käyttöön maksusitoumusrekisterit. || TOTEUTETTU JA KÄYNNISSÄ. Laki 4052/2012 ja vastaava ministeriön asetus on hyväksytty. Yli 90 prosenttia lääkemääräyksistä on sähköisiä. Lähetteitä ja diagnostisia testejä koskeva sähköinen järjestelmä on olemassa, mutta sen käyttö on vielä vähäistä, eikä sitä ole vielä integroitu toiseen sähköiseen lääkemääräysjärjestelmään. Viranomaiset toimivat yhteistyössä Ruotsin viranomaisten kanssa sähköisen lääkemääräysjärjestelmän parantamiseksi. Viranomaiset yhdistävät sähköisiä diagnooseja koskevan järjestelmän sähköisten lääkemääräysten järjestelmään marraskuun puoliväliin mennessä. TOTEUTETTU JA KÄYNNISSÄ. EOPYY:llä on nyt päivittäin mahdollisuus tarkastella sähköisiä lääkemääräyksiä ja tuottaa sähköisiä lääkemääräyksiä koskevia kertomuksia. Viranomaiset jakoivat hyvin yksinkertaisen ensimmäisen kertomuksensa lokakuun alkupuolella. TOTEUTETTU JA KÄYNNISSÄ. Tehoaineittain omavastuu on pienempi halvempien geneeristen lääkkeiden osalta, koska lain 4052/2012 ja ministeriön asetuksen mukaan kussakin INN-ryhmässä korvataan ainoastaan halvin lääke ja potilas joutuu maksamaan itse hintaeron. Toisin sanoen halvimman geneerisen lääkkeen hinta on korvauksen viitehinta. Viranomaiset ovat ottaneet käyttöön sisäisen viitehintajärjestelmän ATC-4-tasolla ja julkaisseet positiiviluettelon marraskuun puolivälissä. TOTEUTETTU JA KÄYNNISSÄ. Viranomaiset keräävät tietoja ja analysoivat niitä. Viranomaiset toimittivat ensimmäisen kertomusluonnoksen syyskuun loppuun mennessä. Kertomuksen rakennetta ja sisältöä on parannettava huomattavan paljon. TOTEUTETTU JA KÄYNNISSÄ. Useimpiin muttei kuitenkaan kaikkiin sairaaloihin on nimetty sisäiset tarkastajat. Niiden on määrä jättää toiminnastaan kertomus komissiolle marraskuun loppuun mennessä. e) Sen on otettava käyttöön kansallisessa terveydenhuoltojärjestelmässä käytettävien farmaseuttisten tuotteiden ja sairaan- ja terveydenhoidon tarvikkeiden uusi keskitetty hankintajärjestelmä tavaranhankintojen koordinointikomitean välityksellä ja tarjouseritelmäkomitean avustuksella käyttäen yhdenmukaista sairaan- ja terveydenhuollon tarvikkeiden ja farmaseuttisten tuotteiden koodijärjestelmää. || KÄYNNISSÄ. Terveydenhuollon tarvikkeista ja lääkkeistä on käynnistetty useita tarjouskilpailuja, joilla voidaan saada huomattavia säästöjä. f) Menojen valvonnan tehostamiseksi sen on annettava lainsäädäntöä, jolla yksinkertaistetaan lisätalousarvioiden esittämis- ja hyväksymismenettelyä; koko julkishallinnon kattavien maksusitoumusrekistereiden perustamisprosessin jatkaminen. || OSITTAIN TOTEUTETTU Hallinnollinen aikataulu keskipitkän aikavälin finanssipoliittisen strategian käyttöönotosta on laadittu ensimmäisellä vuosineljänneksellä. Keskipitkän aikavälin finanssipoliittinen strategia on hyväksytty. Viranomaiset keskustelevat lainsäädännöstä, jolla sujuvoitetaan lisätalousarvion esittämiseen ja hyväksymiseen liittyviä menettelyjä. TOTEUTETTU JA KÄYNNISSÄ. Kiertokirje investointibudjetin maksusitoumusrekistereistä annettu maaliskuussa. Menoyksiköistä 72 prosenttia toimitti heinäkuussa tiedot maksusitoumusrekistereistä, mikä täytti asiaa koskevan rakenteellisen viitearvotavoitteen (toisesta selvityksissä olevien tietojen ja maksusitoumusrekisterien tietojen välisiä eroja koskevasta viitearvotavoitteesta jäätiin niukasti). g) Sen on saatettava päätökseen käynnissä oleva sosiaalisten ohjelmien toiminnallinen uudelleentarkastelu. || KÄYNNISSÄ. OECD:n raportti sosiaalisista ohjelmista ei vielä ole valmis eivätkä Kreikan viranomaiset ole hyväksyneet sitä. Joitakin siinä esitettävistä havainnoista on kuitenkin otettu huomioon sosiaalisia ohjelmia koskevien politiikkojen muuttamiseksi. h) Sen on nimitettävä yhtenäisen julkisen hankintaviranomaisen jäsenet. || TOTEUTETTU. i) Sen on yksilöitävä järjestelmät, joissa eläkkeelle siirryttäessä maksettavat kertakorvaukset eivät vastaa maksuosuuksia, ja mukautettava maksuja. || TOTEUTTAMATTA. Lisäeläkkeiden laskemisessa käytettävää vakuutusmatemaattista kaavaa koskeva tekninen työ saadaan päätökseen marraskuussa. Ministeriön päätös hyväksytään viimeistään joulukuussa. j) Sen on alennettava lääkkeiden tukkukauppiaiden voittomarginaaleja, jotta ne lähenevät 5 prosentin ylärajaa. || TOTEUTETTU. Parlamentti on hyväksynyt lain 4052/2012. k) Sen on toteutettava kattavan ja yhtenäisen terveydenhuollon tietojärjestelmän (sähköisen terveydenhuollon järjestelmän) käyttöönottoon tarvittavat tarjouspyyntömenettelyt. || TOTEUTETTU JA KÄYNNISSÄ. Tarjouspyynnöt käynnistettiin, mutta prosessia ei ole vielä saatu päätökseen. l) Sen on nimitettävä kaikki oikeudelliset, tekniset ja taloudelliset neuvonantajat vuosiksi 2012 ja 2013 suunniteltuja yksityistämistoimia varten. || OSITTAIN TOTEUTETTU. EAS:n neuvonantajien nimittäminen vielä kesken. 2 artiklan 9 kohta. Kreikan on toteutettava seuraavat toimenpiteet kesäkuun 2012 loppuun mennessä: || a) Sen on saatettava päätökseen julkisia menoja koskevien ohjelmien tarkistus. Tarkistuksessa on hyödynnettävä ulkopuolista teknistä apua ja keskityttävä eläkkeisiin ja sosiaalisiin tulonsiirtoihin (siten, että säilytetään sosiaaliturvan perustaso), puolustusmenoihin maan puolustusvalmiuksia kuitenkaan vaarantamatta sekä keskus- ja paikallishallinnon rakenneuudistukseen, lääkemenojen ja sairaaloiden toimintamenojen järkiperäistämiseen ja rahana annettavien sosiaalietuuksien määrittelyyn. || KÄYNNISSÄ. KEPE teki julkisten menojen tarkistuksen, jossa näkyviä konkreettisia tuloksia hallitus käytti julkisen talouden paketissa toteutetuissa toimenpiteissä. b) Sen on hyväksyttävä verouudistus, jolla yksinkertaistetaan verojärjestelmää, poistetaan verovapautuksia ja etuusjärjestelyjä, veropohjien laajentaminen mukaan luettuna, jotta verokantoja voidaan asteittainen alentaa, kun tulokehitys paranee. Tämä uudistus koskee henkilökohtaista tuloveroa, yhtiöveroa ja arvonlisäveroa, kiinteistöveroja sekä sosiaaliturvamaksuja, ja säilyttää välillisten verojen suhteellisen verorasitteen. || TOTEUTTAMATTA. EDISTYSTÄ. Kattavia ja yksityiskohtaisia keskusteluja henkilökohtaisen tuloveron ja yhtiöveron uudistuksen tärkeimmistä muuttujista ja budjettivaikutuksista. Lainsäädäntöluonnokset henkilökohtaisesta tuloverosta, yhtiöverosta ja seuraamuksista kierroksella ja todennäköisesti toimeenpantuina joulukuun 2012 lopulla. c) Sen on tarkistettava kiinteistöjen oikeudelliset arvot, jotta ne vastaisivat paremmin markkinahintoja. || TOTEUTTAMATTA. EDISTYSTÄ. Kreikan keskuspankin mukaan kiinteistöhintojen lasku vuosina 2011 ja 2012 vähensi tosiasiallisesti hintojen ja oikeudellisten arvojen välistä eroa 80 prosenttia. Sen vuoksi viranomaiset keskittyivät dynaamiseen prosessiin päivittääkseen oikeudelliset arvot lähemmäksi markkinahintoja ajoissa. Valtiovarainministeriö on käynnistänyt oikeudellisten arvojen tarkistuksen vakiomenettelyä koskevan suunnittelun ja toteutuksen. Muutosluonnoksessa selvitetään vastuunjakoa pääomaverotuksen osastossa. Tämä uusi prosessi vähentää politiikan painoarvoa määritettäessä kiinteistöjen hintoja verotusta varten. d) Sen on lakkautettava käteisellä ja sekkeinä verovirastoissa maksettavat maksut, jotka olisi korvattava pankkisiirroilla, jotta henkilöstölle jää aikaa keskittyä enemmän lisäarvoa tuottavaan työhön (verotarkastus, veronkanto ja veronmaksajien neuvonta). || TOTEUTTAMATTA. EDISTYSTÄ. Tarvittavat institutionaaliset muutokset on tunnistettu ja toimet tämän tehtävän suorittamiseksi ovat tulossa. Valmis viimeistään joulukuussa 2012. Työ on käynnissä, jotta arvioitujen velkojen maksu pankkijärjestelmän kautta saadaan päätökseen lokakuun loppuun mennessä. Siihen sisältyväy velat, joille on osamaksusuunnitelmat (tällä hetkellä suurin osa kriisin vuoksi). e) Sen on vähennettävä keskimäärin 12 prosenttia julkisen sektorin ns. erityispalkkoja, joihin ei sovelleta uutta palkkataulukkoa. Tätä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2012, ja siitä saadaan vähintään 205 miljoonan euron suuruinen säästö (nettona, kun otetaan huomioon toimien vaikutukset veroihin ja sosiaaliturvamaksuihin). || TOTEUTETTU. Hallitus hyväksyi marraskuussa erityispalkkojen leikkaukset; ne sisällytettiin koontisäädökseen (kohta C.1/13-39). Näiden leikkausten piti tulla voimaan kesäkuussa eikä marraskuussa, mutta ne tehdään taannehtivasti 1 päivästä elokuuta 2012. f) Sen on tehtävä päätökset julkisen hankintaviranomaisen täytäntöönpanoasetuksen antamisesta. Julkisen hankintaviranomaisen on aloitettava toimintansa julkisesta viranomaisesta annetussa laissa ja Euroopan komission kanssa marraskuussa 2010 sovitussa toimintasuunnitelmassa määriteltyjen tehtävien, tavoitteiden, toimivallan ja valtuuksien täyttämiseksi. || TOTEUTTAMATTA. EDISTYSTÄ. Päätökset julkisen hankintaviranomaisen hallintoneuvoston jäsenten nimityksistä ja julkisen hankintaviranomaisen henkilöstön aseman vahvistamisesta sekä presidentin asetukset julkisen hankintaviranomaisen toimintasäännöistä (PD 122/2012; FEK A 215/5.11.2012) ja organisaatiosta (PD 123/2012; FEK A 216/5.11.2012) on hyväksytty. Presidentin asetuksen julkisen hankintaviranomaisen taloushallinnosta on määrä valmistua marraskuussa. TOTEUTETTU. Johtokunnan jäsenet on nimitetty ja 7 henkilöstön jäsentä (5 lakimiestä ja 2 insinööriä) on siirretty viranomaiseen Kreikan julkisen sektorin eri elimistä (syyskuun puolivälistä 2012). Julkisen hankintaviranomaisen organisaatiosta annetun presidentin asetuksen mukaisesti viranomaiseen olisi siirrettävä enemmän henkilöstöä, jotta se olisi täysin toimintakykyinen. Julkinen hankintaviranomainen jakaa tällä hetkellä tilat Kreikan keskuskauppakamarin pääsihteerin kanssa, ja se siirtyy uuteen rakennukseen myöhemmin vuonna 2012. Kreikan viranomaisten olisi varmistettava, että julkinen hankintaviranomainen pääsee muuttamaan uusiin tiloihin nopeasti. Julkinen hankintaviranomainen oli myös syyskuun puoliväliin mennessä hyväksynyt 27 kielteistä päätöstä, jotka koskivat neuvottelumenettelyä ilman julkistamista terveydenhuoltosektorilla. 2 artiklan 10 kohta. Kreikan on toteutettava seuraavat toimenpiteet syyskuun 2012 loppuun mennessä: || a) Sen on annettava vuodeksi 2013 talousarvioesitys, joka on 1 artiklan 2 kohdassa vahvistetun perusylijäämätavoitteen mukainen. || TOTEUTETTU. b) Sen on vahvistettava säännöt ja menettelyt sellaisia keskitettyjä hankintoja/puitesopimuksia varten, jotka koskevat keskushallinnon tasolla usein hankittavia tavaroita tai palveluja, ja velvoitettava ministeriöt ja keskushallintoviranomaiset käyttämään hankinnoissaan näitä sopimuksia; alueviranomaisille tämä velvoite on vapaaehtoinen. || TOTEUTTAMATTA. [1] EUVL L 113, 25.4.2012, s. 8. [2] ‘The Economic Adjustment Programme for Greece – November 2012,’ European Economy–Occasional Paper. Kyseisessä asiakirjassa arvioidaan yksityiskohtaisemmin makrotalouteen, rahoitukseen, julkiseen talouteen ja rakennepolitiikkaan liittyvien uudistusten edistymistä. [3] Talous- ja finanssipolitiikan muistio ja talouspoliittisia erityisehtoja koskeva yhteistyömuistio, maaliskuu 2012. [4] Neuvoston päätös 2011/734/EU (uudelleenlaadittu toisinto), EUVL L 296, 15.11.2011, s. 38. [5] Rakenteellinen tasapaino määritellään vuotuisena suhdannekorjattuna tasapainona, josta on poistettu kertaluonteiset ja tilapäiset toimenpiteet. [6] Suhdannekorjattua julkisen talouden rahoitusasemaa koskevien vastaavien lukujen arvioidaan olevan -1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012, 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013 ja 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014.