[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 2.2.2005

SEK(2005) 141 lopullinen

Suositus:

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO

Tanskan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004–2010

(komission esittämä)

PERUSTELUT

Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97[1] julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta säädetään, että yhtenäisvaluutan ulkopuolelle jäävien maiden on esitettävä neuvostolle ja komissiolle lähentymisohjelmat ennen 1. maaliskuuta 1999. Tämän asetuksen 9 artiklan mukaisesti neuvosto tutkii kutakin lähentymisohjelmaa komission ja perustamissopimuksen 114 artiklassa määrätyn komitean (talous- ja rahoituskomitea) arvioiden perusteella. Komissio antaa kustakin ohjelmasta suosituksen. Suosituksen perusteella ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan neuvosto antaa ohjelmaa tarkasteltuaan siitä lausunnon. Asetuksen mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava vuosittain tarkistetut lähentymisohjelmat, jotka neuvosto voi tutkia samaa menettelyä noudattaen.

Tanska toimitti 30. lokakuuta 1998 ensimmäisen lähentymisohjelmansa, joka kattoi vuodet 1998–2005. Neuvosto antoi lausunnon ohjelmasta 1. joulukuuta 1998. Ohjelmasta on esitetty tarkistettu versio tämän jälkeen vuosittain. Tanska toimitti 29. marraskuuta 2004 uusimman tarkistetun lähentymisohjelman. Komission yksiköt ovat tehneet teknisen arvioinnin tarkistetusta ohjelmasta. Arvioinnissa on otettu huomioon syksyn 2004 talousennusteet, vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevat käytännesäännöt[2], yhteisesti sovittu menetelmä potentiaalisen tuotannon ja suhdannetasoitetun rahoitusaseman arvioimiseksi, talouspolitiikan vuosien 2003–2005 laajojen suuntaviivojen mukaiset suositukset ja komission neuvostolle ja Euroopan parlamentille 27. marraskuuta 2002 finanssipolitiikan koordinoinnin tehostamisesta antamassa tiedonannossa[3] asetetut periaatteet. Arvioinnin tulokset ovat seuraavat:

- Tanskan hallitus hyväksyi vuoden 2004 tarkistetun lähentymisohjelman 29. marraskuuta 2004. Ohjelma toimitettiin komissiolle samana päivänä ja annettiin myös tiedoksi Tanskan parlamentille. Kyseessä on lokakuussa 1998 komissiolle toimitetun vakausohjelman kuudes tarkistettu versio, joka kattaa ajanjakson vuoteen 2010 saakka. Tarkistettu ohjelma noudattaa vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevia käytännesääntöjä[4].

- Ohjelmassa BKT:n ennustetaan kasvavan 2,2 prosenttia vuonna 2004 ja 2,5 prosenttia vuonna 2005. Kasvu perustuu kotimaisen, erityisesti yksityisen, kysynnän elpymiseen vuoden 2003 hiljaisen vaiheen jälkeen. Kasvuennuste vuodelle 2006 on puolestaan selvästi alhaisempi. Työmarkkinoiden elpyminen on toistaiseksi ollut vaatimatonta, mutta tilanteen odotetaan korjaantuvan lähivuosina. Kaiken kaikkiaan tämänhetkisten tietojen perusteella näyttää siltä, että ohjelman perustana oleva makrotaloudellinen skenaario on melko maltillinen ja vastaa suurin piirtein komission arviointia, syksyn 2004 talousennusteet mukaan luettuina. Vuotta 2006 ja sitä seuraavia vuosia koskevat kasvuennusteet vaikuttavat kuitenkin turhan varovaisilta; komission yksiköt ennustavat keskipitkällä aikavälillä jonkin verran nopeampaa kasvua.

- Inflaatio hidastui Tanskassa vuoden 2003 loppupuolella tuonnin vähenemisen ja energian hintojen laskun vuoksi. Suurimman osan vuotta 2004 inflaatio pysyi hitaana. Vuoden loppua kohden inflaatio kiihtyi jonkin verran, sillä useita tuotteita koskeva valmisteveron alentaminen vuoden 2003 lopulla ei näkynyt vuosivertailussa ja energian hinnat nousivat. Inflaatio oli vuonna 2004 keskimäärin 1,2 prosenttia. Tanskan kruunun kurssiin ei ole kohdistunut vakavia jännitteitä. Kruunun kurssin poikkeamat keskuskurssista ovat olleet huomattavasti virallista vaihteluväliä pienemmät, ja korkoero euroalueen lyhyisiin korkoihin on pysynyt vähäisenä. Tämä kuvastaa Tanskassa vallitsevaa lujaa luottamusta maan talouspolitiikkaan. Vastaavasti pitkäaikaisten joukkovelkakirjojen tuotto on pysynyt pienenä. Tanskan valtion velkakirjojen tuotto on viime vuonna noudatellut merkittävimpien joukkolainamarkkinoiden suuntauksia.

- Talousarvionäkymissä on asetettu seuraavat keskipitkän aikavälin tavoitteet: julkisen talouden ylijäämä 1 ½ – 2 ½ prosenttia suhteessa BKT:n vuoteen 2010 mennessä ja julkisten reaalimenojen vuotuisen kasvun rajoittaminen 0,5 prosenttiin vuodesta 2005 alkaen. Menoja on tarkoitus supistaa edelleen jatkamalla verojen jäädyttämistä. Sekä paikallishallinnon alasektorin että eläkerahastojen oletetaan olevan vakaasti ylijäämäisiä ohjelmakaudella. Paikallishallinnon ennustetaan saavuttavan tasapainossa olevan rahoitusaseman lainsäädännön velvoitteiden mukaisesti. Tarkistetussa lähentymisohjelmassa arvioidaan ylijäämän olevan 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, 2,0 prosenttia vuonna 2005 ja 1,6 prosenttia vuonna 2006. Vuonna 2010 ylijäämän ennustetaan olevan 2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Sekä meno- että tulosuhde alenevat vähitellen ennustejaksolla. Kun suhdannekierron arvioitu vaikutus suhdannetasoitetaan yhteisesti sovituin menetelmin, suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema on reilusti ylijäämäinen koko ennustejaksolla. Julkisen talouden ylijäämälle asetetut tavoitteet vastaavat pitkälti vuoden 2003 tarkistettua lähentymisohjelmaa. Lyhyen aikavälin erot johtuvat BKT:n kasvuennusteiden tarkistamisesta sekä eräistä viimeaikaisista toimenpiteistä, kuten maaliskuussa 2004 toteutetusta veropaketista, jolla aikaistettiin vuonna 2003 hyväksyttyä verouudistusta. Arvioidut ylijäämät ovat vuodesta 2007 lähtien aavistuksen pienemmät kuin edellisessä tarkistetussa lähentymisohjelmassa. Tämä johtuu muuttuneista väestöennusteista, jotka ovat osaltaan helpottaneet julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä kohdistuvia paineita. Uusin lähentymisohjelma vastaa yleisesti ottaen edellisen ohjelman strategiaa ja perustuu samantyyppiseen makrotaloudelliseen skenaarioon.

- Julkista taloutta koskevien ennusteiden riskit ovat melko hyvin tasapainossa, joskin ohjelmakauden alkuvuosina toteutumat saattavat olla ennusteita paremmat. Julkinen talous on ollut Tanskassa selvästi ylijäämäinen jo vuosia. Vuonna 2003 ylijäämä oli prosentti suhteessa BKT:hen huolimatta siitä, että BKT:n kasvuvauhti oli ainoastaan 0,5 prosenttia. Jos BKT kasvaa vuonna 2006 arvioitua nopeammin eli kasvuvahti on lähempänä trendiä, myös julkisen talouden ylijäämä on ohjelmassa ennustettua suurempi. Lisäksi ennakoitua korkeampi öljyn hinta saattaa kohentaa julkisen talouden tilannetta, sillä Tanska on öljyn nettoviejä. BKT:n kasvu, joka perustuu lähivuosina pääasiassa kotimaiseen kysyntään, riittää todennäköisesti turvaamaan tulojen jatkuvuuden ja tukee siten julkisen talouden suotuisaa kehitystä. Keskipitkällä aikavälillä tulokset saattavat jäädä ennusteiden alapuolelle esimerkiksi siksi, että julkisten menojen kasvua ei kyetä hillitsemään suunnitellusti erityisesti paikallishallinnon tasolla tai että työllisyyden kasvutavoitteita ei pystytä saavuttamaan. Tämän riskiarvioinnin perusteella ohjelmien mukainen finanssipolitiikan viritys riittää kuitenkin varmistamaan, että vakaus- ja kasvusopimuksen keskipitkän aikavälin tavoite, lähellä tasapainoa oleva tai ylijäämäinen julkisen talouden rahoitusasema, säilytetään koko ohjelmakaudella. Se tarjoaa myös riittävän varmuusmarginaalin, jotta alijäämän 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen ei ylitetä normaaleissa suhdannevaihteluissa.

- Bruttovelkasuhde oli 44,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2003. Sen ennustetaan supistuvan vuoteen 2010 mennessä 28 ¾ prosenttiin. Velkasuhteen lasku johtuu lähinnä positiivisista perusjäämistä ja BKT:n nimelliskasvusta.

- Vuoden 2004 lähentymisohjelmassa on arvioitu hallituksen rakenneuudistusohjelmaa, jonka tavoitteena on työllisyyden ja kilpailukyvyn parantaminen. Viime vuosina hallitus on toteuttanut useita toimenpiteitä. Vuonna 2004 täytäntöönpannun verouudistuksen tavoitteena oli vähentää korkean verotuksen epäedullisia vaikutuksia työvoiman tarjontaan, esimerkiksi tehtyjen työtuntien määrään. Uudistuksen jälkeenkin Tanskan ylin marginaaliveroaste on edelleen EU:n korkeimpia, ja sitä sovelletaan suhteelliseen suuren osaan kaikista kokoaikaisista työntekijöistä. Verouudistuksen yhteydessä käyttöön otetun ansiotulojen verohyvityksen tavoitteena on kannustaa ensisijaisesti matalapalkka-alojen työntekijöitä työmarkkinoille. Julkisen talouden ennusteissa oletetaan työllisyyden kasvavan keskipitkällä aikavälillä tulevien verouudistusten myötä. Tanskan hallitus on tunnustanut lisäuudistusten tarpeen, mutta uudistuksista ei ole päätetty tarkemmin. Ohjelmakauden puolivälin lähetessä tilanne on siis tältä kannalta kaksijakoinen.

- Tanska näyttää olevan suhteellisen hyvässä asemassa julkisen talouden pitkäaikaisen kestävyyden suhteen huolimatta väestön ikääntymisen aiheuttamista merkittävistä julkistaloudellisista kustannuksista. Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia perustuu ensisijaisesti siihen, että velan vakauttamista jatketaan ylijäämien avulla. Tuloksena on pitkällä aikavälillä kestävä julkisen talouden rahoitusasema. Strategian edellyttämä jatkuva julkisten menojen tiukka valvonta ja työllisyyden huomattava parantaminen ei ole välttämättä kuitenkaan helppo toteuttaa.

- Ohjelmassa esitetty talouspolitiikka on kaiken kaikkiaan johdonmukaista talouspolitiikan laajojen maakohtaisten suuntaviivojen kanssa julkisen talouden alalla.

Tämän arvion perusteella komissio on hyväksynyt oheisen suosituksen neuvoston lausunnoksi Tanskan tarkistetusta lähentymisohjelmasta ja esittää sen edelleen neuvostolle.

Suositus:

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO

Tanskan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004–2010

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[5] ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:

1. Neuvosto tarkasteli [15 päivänä helmikuuta] 2005 Tanskan tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2004–2010. Tarkistettu ohjelma noudattaa vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevia käytännesääntöjä.

2. Ohjelman perustana olevan makrotaloudellisen skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu on 2,2 prosenttia vuonna 2004 ja 2,5 prosenttia vuonna 2005. Kokonaistuotanto kasvaa vuosina 2006–2010 keskimäärin 1,7 prosenttia. Tämänhetkisten tietojen perusteella skenaarion kasvuennusteet ovat suhteellisen maltilliset. Ohjelman inflaatioennusteet näyttävät realistisilta.

3. Talousarvionäkymissä on asetettu seuraavat keskipitkän aikavälin tavoitteet: julkisen talouden ylijäämä 1 ½ – 2 ½ prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2010 mennessä ja julkisten reaalimenojen vuotuisen kasvun rajoittaminen 0,5 prosenttiin vuodesta 2005 alkaen. Menoja on tarkoitus supistaa edelleen jatkamalla verojen jäädyttämistä. Sekä paikallishallinnon alasektorin että eläkerahastojen oletetaan olevan vakaasti ylijäämäisiä ohjelmakaudella. Paikallishallinnon ennustetaan saavuttavan tasapainossa olevan rahoitusaseman lainsäädännön velvoitteiden mukaisesti. Tarkistetussa lähentymisohjelmassa arvioidaan ylijäämän olevan 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, 2,0 prosenttia vuonna 2005 ja 1,6 prosenttia vuonna 2006. Vuonna 2010 ylijäämän ennustetaan olevan 2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Sekä meno- että tulosuhde alenevat vähitellen ennustejaksolla. Kun suhdannekierron arvioitu vaikutus suhdannetasoitetaan yhteisesti sovituin menetelmin, suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema on reilusti ylijäämäinen koko ennustejaksolla. Julkisen talouden ylijäämälle asetetut tavoitteet vastaavat pitkälti vuoden 2003 tarkistettua lähentymisohjelmaa. Lyhyen aikavälin erot johtuvat BKT:n kasvuennusteiden tarkistamisesta sekä eräistä viimeaikaisista toimenpiteistä, kuten maaliskuussa 2004 toteutetusta veropaketista, jolla aikaistettiin vuonna 2003 hyväksyttyä verouudistusta. Arvioidut ylijäämät ovat vuodesta 2007 lähtien aavistuksen pienemmät kuin edellisessä tarkistetussa lähentymisohjelmassa. Tämä johtuu muuttuneista väestöennusteista, jotka ovat osaltaan helpottaneet julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä kohdistuvia paineita. Uusin lähentymisohjelma vastaa yleisesti ottaen edellisen ohjelman strategiaa ja perustuu samantyyppiseen makrotaloudelliseen skenaarioon.

4. Julkista taloutta koskevien ennusteiden riskit ovat melko hyvin tasapainossa, joskin ohjelmakauden alkuvuosina toteutumat saattavat olla ennusteita paremmat. Julkinen talous on ollut Tanskassa selvästi ylijäämäinen jo vuosia. Vuonna 2003 ylijäämä oli prosentti suhteessa BKT:hen huolimatta siitä, että BKT:n kasvuvauhti oli ainoastaan 0,5 prosenttia. Jos BKT kasvaa vuonna 2006 arvioitua nopeammin eli kasvuvahti on lähempänä trendiä, myös julkisen talouden ylijäämä on ohjelmassa ennustettua suurempi. Lisäksi ennakoitua korkeampi öljyn hinta saattaa kohentaa julkisen talouden tilannetta, sillä Tanska on öljyn nettoviejä. BKT:n kasvu, joka perustuu lähivuosina pääasiassa kotimaiseen kysyntään, riittää todennäköisesti turvaamaan tulojen jatkuvuuden ja tukee siten julkisen talouden suotuisaa kehitystä. Keskipitkällä aikavälillä tulokset saattavat jäädä ennusteiden alapuolelle esimerkiksi siksi, että julkisten menojen kasvua ei kyetä hillitsemään suunnitellusti erityisesti aluehallinnon tasolla tai että työllisyyden kasvutavoitteita ei pystytä saavuttamaan.

5. Tämän riskiarvioinnin perusteella ohjelmien mukainen finanssipolitiikan viritys riittää kuitenkin varmistamaan, että vakaus- ja kasvusopimuksen keskipitkän aikavälin tavoite, lähellä tasapainoa oleva tai ylijäämäinen julkisen talouden rahoitusasema, säilytetään koko ohjelmakaudella. Se tarjoaa myös riittävän varmuusmarginaalin, jotta alijäämän 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen ei ylitetä normaaleissa suhdannevaihteluissa.

6. Bruttovelkasuhde oli 44,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2003. Sen ennustetaan supistuvan vuoteen 2010 mennessä 28 ¾ prosenttiin. Velkasuhteen lasku johtuu lähinnä positiivisista perusjäämistä ja BKT:n nimelliskasvusta.

7. Tanska näyttää olevan suhteellisen hyvässä asemassa julkisen talouden pitkäaikaisen kestävyyden suhteen huolimatta väestön ikääntymisen aiheuttamista merkittävistä julkistaloudellisista kustannuksista. Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia perustuu ensisijaisesti siihen, että velan vakauttamista jatketaan ylijäämien avulla. Tuloksena on pitkällä aikavälillä kestävä julkisen talouden rahoitusasema. Strategian edellyttämä jatkuva julkisten menojen tiukka valvonta ja työllisyyden huomattava parantaminen ei ole välttämättä kuitenkaan helppo toteuttaa.

8. Ohjelmassa esitetty talouspolitiikka on kaiken kaikkiaan johdonmukaista talouspolitiikan laajojen maakohtaisten suuntaviivojen kanssa julkisen talouden alalla.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2010 |

BKT:n määrä (muutos, %) | CP 11/2004 | 2,2 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 1,8 |

COM 10/2004 | 2,3 | 2,4 | 2,0 | ei sovelleta | ei sovelleta |

CP 11/2003 | 2,3 | 2,2 | 1,9 | 1,7 | 1,7 |

YKHI-inflaatio (%) | CP 11/2004 | 1,2 | 1,7 | 1,6 | 1,7 | 1,6 |

COM 10/2004 | 1,1 | 1,9 | 1,6 | ei sovelleta | ei sovelleta |

CP 11/2003 | 1,8 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | 1,7 |

Julkisen talouden rahoitusasema (suhteessa BKT:hen) | CP 11/2004 | 1,2 | 2,0 | 1,6 | 1,7 | 2,0 |

COM 10/20042 | 2,0 | 2,6 | 2,8 | ei sovelleta | ei sovelleta |

CP 11/2003 | 1,3 | 1,8 | 1,9 | 2,1 | 2,1 |

Perusjäämä (suhteessa BKT:hen) | CP 11/20043 | 4,3 | 4,8 | 4,5 | 4,6 | 4,4 |

COM 10/2004 | 4,4 | 4,9 | 4,9 | ei sovelleta | ei sovelleta |

CP 11/2003 | 2,3 | 2,7 | 2,6 | 2,3 | 2,3 |

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (suhteessa BKT:hen) | CP 11/20041 | 1,7 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,3 |

COM 10/2004 | 2,6 | 2,9 | 3,0 | ei sovelleta | ei sovelleta |

CP 11/20031 | 1,1 | 1,5 | 1,7 | 1,9 | 2,1 |

Julkisen talouden bruttovelka (suhteessa BKT:hen) | CP 11/2004 | 42,3 | 39,4 | 37,4 | 35,3 | 28,8 |

COM 10/2004 | 41,5 | 37,5 | 34,2 | ei sovelleta | ei sovelleta |

CP 11/2003 | 41,2 | 38,7 | 36,4 | 27,5 | 27,5 |

Huomautuksia: 1 Komission yksiköiden laskelmat, jotka perustuvat ohjelmassa annettuihin tietoihin. 2 Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisesti syyskuussa 2004 tekemässään ilmoituksessa Tanska esitti julkisen talouden rahoitusasemaa ja bruttovelkaa koskevat luvut, joissa työntekijöiden lisäeläkerahastoa (arbejdsmarkedets tillaegspension, ATP) ei ollut otettu mukaan julkiseen talouteen. Sen seurauksena julkisen talouden ylijäämä pieneni noin 1 prosenttiyksikön suhteessa BKT:hen. Sen takia ATP:n ylijäämää ei myöskään otettu huomioon komission yksiköiden laatimissa syksyn 2004 talousennusteissa. Tässä arvioinnissa julkisen talouden rahoitusasemaa ja bruttovelkaa koskevat komission luvut on laskettu uudelleen ja niihin on sisällytetty ATP-varat, jotka on otettu huomioon myös tarkistetussa lähentymisohjelmassa. Komissio ei siis ole käyttänyt arvioinnissa samoja julkisen talouden rahoitusasemaa ja bruttovelkaa koskevia lukuja kuin syksyn talousennusteissa. 3 Tarkistetussa ohjelmassa Tanskan viranomaiset ilmoittavat perusjäämän ilman nettokorkoa eivätkä tavanomaiseen tapaan ilman bruttokorkoa. Taulukossa perusjäämä kuitenkin ilmoitetaan ilman bruttokorkoa. Lähteet: Tanskan tarkistettu lähentymisohjelma, marraskuu 2003 ja marraskuu 2004 (CP); komission yksiköiden syksyn 2004 talousennusteet (COM; ks. alaviite 2 edellä); komission yksiköiden laskelmat. |

[1] EYVL L 209, 2.8.1997. Kaikki asiakirjat, joihin tässä tekstissä viitataan, löytyvät seuraavasta Internet-osoitteesta: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Talous- ja rahoituskomitean tarkistettu lausunto vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällöstä ja muodosta, hyväksytty Ecofin-neuvostossa 10.7.2001.

[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.

[4] Talous- ja rahoituskomitean tarkistettu lausunto vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällöstä ja muodosta. Ecofin-neuvoston 10.7.2001 hyväksymä 27.6.2001 päivätty asiakirja EFC/ECFIN/404/01 REV 1.

[5] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asiakirjat, joihin tässä lausunnossa viitataan, on julkaistu seuraavilla Internet-sivuilla: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.