Ehdotus neuvoston asetukseksi Euroopan jälleenrakennusvirastosta /* KOM/2000/0281 lopull. - CNS 2000/0112 */



Virallinen lehti nro C 337 E , 28/11/2000 s. 0074 - 0077



Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI Euroopan jälleenrakennusvirastosta (komission esittämät) PERUSTELUT JOHDANTO Nämä perustelut koskevat kahta neuvostolle hyväksyttäväksi toimitettua asetusehdotusta - ehdotusta asetukseksi Albanialle, Bosnialle ja Hertsegovinalle, Kroatialle, entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle ja Jugoslavian liittotasavallalle annettavasta avusta. - ehdotusta asetukseksi Euroopan jälleenrakennusvirastosta. Ehdotus asetukseksi Albanialle, Bosnialle ja Hertsegovinalle, Kroatialle, entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle ja Jugoslavian liittotasavallalle annettavasta avusta 1. YHTENÄINEN OIKEUSPERUSTA Komissio hyväksyi joulukuussa 1999 tiedonannon [14] Länsi-Balkanin maille tulevaisuudessa annettavasta avusta. Komissio ilmoitti tiedonannossa aikovansa ehdottaa neuvostolle uuden oikeusperustan vahvistamista Länsi-Balkanin alueelle annettavan avun osalta [15]. [14] KOM (1999) 661 lopullinen. [15] Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Kroatia, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Jugoslavian liittotasavalta. Yksi ehdotuksen tavoitteista on yhtenäistää alueelle annettavan avun sääntelykehystä. Tällä hetkellä eräille alueen maista annettava apu pannaan täytäntöön Obnova-asetuksen mukaisesti. Toiset maat saavat apua Phare-asetuksen pohjalta. Joissakin tapauksissa molempia asetuksia voidaan soveltaa samaan maahan. Eri hallintomenettelyitä sääntelevien kahden oikeusperustan, Pharen ja Obnovan, samanaikainen soveltaminen on aiheuttanut runsaasti toiminnallisia ongelmia, joihin Euroopan parlamentti ja tilintarkastustuomioistuin ovat aiheellisesti kiinnittäneet huomiota. Toisaalta on kehitetty uusia suuntaviivoja, jotta Phare-ohjelmaa voitaisiin mukauttaa laajentumisen uusiin tavoitteisiin. Ohjelma ei siis enää sovellu Länsi-Balkanin maille annettavaan apuun. Tämä asetusehdotus muodostaa yhtenäisen oikeusperustan kyseessä oleville viidelle maalle annettavalle avulle. Asetusehdotuksella korvataan asetus (EY) N:o 1628/96 (Obnova) ja asetuksen (ETY) N:o 3906/89 (Phare) liitteen säännökset, jotka liittyvät kyseisiin alueen maihin. Yhteisön muilla aloilla ja muiden asetusten perusteella antama apu täydentää tämän asetuksen nojalla annettavaa apua, ja se olisi yhdistettävä tämän asetuksen nojalla annettavaan apuun. Tämä koskee seuraavia apumuotoja, jotka eivät sisälly asetusehdotukseen: humanitaarinen apu, eräät toimenpiteet demokratian edistämiseksi 29 päivänä huhtikuuta 1999 annetun asetuksen (EY) N:o 976/99 nojalla, ja poikkeuksellinen makrotaloudellinen apu. 2. EHDOTUKSEN KESKEISET OSA-ALUEET - Avun tavoitteet "Vakaus- ja assosiaatioprosessi, joka avaa kaikille alueen maille "tien Eurooppaan", on EU:n Balkanin-politiikan kulmakivi. Kyseinen prosessi, joka johtaa vakaus- ja assosiaatiosopimukseen perustuvien virallisten sopimussuhteiden luomiseen EU:n kanssa, koskee taloudellista apua ja rahoitusapua sekä niihin liittyvää yhteistyötä, poliittista vuoropuhelua ja yhteyksien parantamista. Siihen kuuluu myös vapaakauppa-alueen perustaminen, EU:n lainsäädäntöön ja käytäntöihin mukautuminen sekä yhteistyö esimerkiksi oikeus- ja sisäasioiden alalla [16]." [16] Pääsihteerin/korkean edustajan yhdessä komission kanssa Lissabonin Eurooppa-neuvostolle osoittama kertomus Länsi-Balkanin maista. Lissabonissa 23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti, että sen ensisijaisena tavoitteena on edelleen saada alueen maat integroitumaan Euroopan poliittiseen ja taloudelliseen valtavirtaan mahdollisimman täydellisesti. Eurooppa-neuvosto vahvisti myös sen, että vakaus- ja assosiaatioprosessi on sen Balkanin-politiikan tärkein osa-alue. Tulevassa asetuksessa avun tärkeimpänä tavoitteena on tukea edunsaajamaiden osallistumista vakaus- ja assosiaatioprosessiin sekä tiivistää alueellista yhteistyötä. Prosessin aikana edunsaajamaiden on suunnattava talouspoliittista ja institutionaalista kehitystään Euroopan unionin perustavien arvojen ja mallien suuntaan. Näitä periaatteita ovat demokratia, ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien kunnioitus, oikeusvaltio ja markkinatalous. Tämä edellyttää avun (investoinnit ja hallintorakenteiden luominen) keskittämistä instituutioiden ja hallintorakenteiden kehittämiseen ja uudistamiseen samalla kun pyritään lujittamaan demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden sekä ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien kunnioittamista. Avun tarkoituksena on myös antaa kyseessä oleville instituutioille ja hallintorakenteille tarvittavat valmiudet, jotta ne voisivat ryhtyä soveltamaan markkinatalousuudistuksiin perustuvaa talous- ja sosiaalipolitiikkaa ja kehittää sitä edelleen. Apu voi olla suunnattu myös kannustamaan kyseisten maiden lainsäädännön mukauttamista Euroopan yhteisön lainsäädäntöön. Tämä on tärkeä tekijä maiden lähentyessä Euroopan unionia. Jälleenrakennus ja pakolaisten kotiinpaluu säilyvät tarvittaessa edelleen toiminnan painopistealueina. Apua ei kuitenkaan voida erottaa edunsaajamaiden taloudellisesta ja hallinnollisesta kehityksestä. Suunnittelu Apu toteutetaan yleensä kansallisten ja usean edunsaajan ohjelmien kautta. Kansalliset ohjelmat Edunsaajien olisi voitava osallistua mahdollisuuksien mukaan ohjelmien suunnitteluun vuoropuhelun ja kumppanuuden hengessä. Kumppanuus antaa mahdollisuuden käsitellä painopistealueiden uudistusohjelmia edunsaajamaiden kanssa. Apu on erottamaton osa uudistustoimia, ja se on suunniteltava täydentämään ja tukemaan näitä toimia. Usean edunsaajan ohjelmat Ohjelmat voivat liittyä tiettyihin aloihin, esimerkiksi tulliyhteistyöhön, kauppaan, oikeus- ja sisäasioihin ja etenkin rajat ylittävää rikollisuutta ja laittoman toiminnan torjuntaa koskeviin näkökohtiin. Niiden ansiosta alueen maat voivat ryhtyä suunnittelemaan yhdessä muita alueiden kannalta merkittäviä aloitteita. Komiteamenettely Neuvoston päätöksen 1999/468/EY mukaisesti komission apuna on hallintokomitea. Samantyyppinen komitea avustaa komissiota nykyään myös Phare- ja Obnova-ohjelmien täytäntöönpanossa. Nykykäytännön mukaan hallintokomitea antaa lausunnon Obnova-ohjelmaan liittyvistä yli viiden miljoonan euron suuruisista rahoituspäätöksistä. Määrä vahvistettiin vuonna 1998 asetuksen (EY) N:o 1628/96 erään muutoksen yhteydessä "toimenpiteen nopeuttamiseksi". Toimenpiteiden toteuttamisen nopeuttamiseksi tuen määrä nostettiin 10 miljoonaan euroon. Tätä tuen määrää voidaan tarkistaa myöhemmin, jos esimerkiksi ulkomaanavun eri ohjelmia yhdenmukaistetaan. Lisäksi komiteamenettelyllä hyväksytään tämän asetuksen täytäntöönpanokäytäntöihin liittyvät yleiset suuntaviivat. Ehdollisuus Asetusehdotuksen 3 artiklan mukaan "demokratian ja oikeusvaltioiden periaatteiden sekä ihmisoikeuksien, vähemmistöjen oikeuksien ja perusoikeuksien kunnioitus ovat ..... ennakkoehtoja avun saannille". Jos näiden periaatteiden kunnioittaminen laiminlyödään, neuvosto voi toteuttaa aiheelliset toimenpiteet komission ehdotuksesta. Tämän ehdollisuuden ohella sovelletaan muita poliittisluonteisia ehtoja, erityisesti neuvoston 29 päivänä huhtikuuta 1997 annetuissa päätelmissä määritettyjä ehtoja, jotka liittyvät muun muassa tiettyihin avustustyyppeihin (sitoutuminen demokraattisiin ja taloudellisiin uudistuksiin ja niin edelleen). Näiden ehtojen noudattamisen tasosta keskustellaan asianosaisten viranomaisten kanssa. Tämän vuoropuhelun yhteydessä voidaan samalla tuoda esiin Euroopan unionin odotukset näissä asioissa, arvioida asianomaisten viranomaisten sitoutumista ja rohkaista viranomaisia kehittämään ehtojen täyttämiseen tarkoitettuja toimenpiteitä. Ehtojen noudattamista arvioidaan, ja arviointi vaikuttaa asetuksen puitteissa mahdollisesti annettavaan apuun. Tämän ehdollisuuden on oltava kannustavaa vuoropuhelussa, jota asianomaisten viranomaisten kanssa käydään yhdentymistä edistävän vakaus- ja assosiaatioprosessin tavoitteiden tukemiseksi. Jos valtio ei noudata ehdotuksen 3 artiklassa tarkoitettua ehdollisuutta ja jos apuun sovellettavan poliittisen ehdollisuuden noudattamisen taso (huhtikuu 1999) ei saavuta arvioitua vähimmäistasoa, apu voidaan myöntää suoraan paikallisille tai alueellisille viranomaisille, järjestöille tai muille tahoille. Ehdotus asetukseksi Euroopan jälleenrakennusvirastosta Euroopan jälleenrakennusvirasto perustettiin asetuksen (EY) N:o 1628/96 muuttamisesta 15 päivänä marraskuuta 1999 annetulla asetuksella (EY) N:o 2454, joka muodostaa Obnova-asetuksen mukaisesti annettavan avun täytäntöönpanon oikeusperustan. Ehdotuksella asetukseksi Albanialle, Bosnialle ja Hertsegovinalle, Kroatialle, entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle ja Jugoslavian liittotasavallalle annettavasta avusta kumotaan asetus (EY) N:o 1628/96. Uuteen asetukseen olisi siten sisällytettävä Euroopan jälleenrakennusviraston perustamiseen ja toimintaan liittyvät säännökset ja tehtävä siihen joitakin yksityiskohtaisia muutoksia, jotta säännökset voidaan mukauttaa apua koskevaan uuteen asetukseen. 2000/0112 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI Euroopan jälleenrakennusvirastosta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 308 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen [17], [17] EYVL C ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [18], [18] EYVL C sekä katsoo seuraavaa: 1) Albanialle, Bosnialle ja Hertsegovinalle, Kroatialle, Jugoslavian liittotasavallalle ja entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle annettava apu pannaan täytäntöön suurelta osin neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 [19], sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2454/1999 [20] ja neuvoston asetuksella (ETY) N:o 3906/89 [21], sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1266/1999 [22], mukaisesti. [19] EYVL L 204, 14.8.1996, s. 1. [20] EYVL L 299, 20.11.1999, s. 1. [21] EYVL L 375, 23.12.1989, s. 11. [22] EYVL L 161, 26.6.1999, s. 68. 2) Asetuksella (EY) N:o 1628/96, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2454/99, on perustettu Euroopan jälleenrakennusvirasto ja annettu tämän elimen oikeusperusta. 3) Neuvosto on [CARDS-asetuksen hyväksymispäivämäärä] antanut asetuksen [CARDS], jossa annetaan yhtenäinen oikeusperusta näille maille annettavalle avulle, ja jolla korvataan asetus (EY) N:o 1628/96. 4) Euroopan jälleenrakennusviraston perustamiseen ja toimintaan liittyvät säännökset olisi sen vuoksi mukautettava asetukseen [CARDS] ja sisällytettävä uuteen asetukseen. 5) Perustamissopimuksessa ei ole muita määräyksiä tämän asetuksen antamiseksi tarvittavista valtuuksista kuin 308 artikla, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Komissio voi valtuuttaa viraston huolehtimaan asetuksen [CARDS] 1 artiklassa säädetystä avusta aluksi Kosovossa ja myöhemmin olosuhteiden salliessa myös muilla Jugoslavian liittotasavallan alueilla. Tätä varten perustetaan Euroopan jälleenrakennusvirasto, jäljempänä 'virasto', jonka tavoitteena on panna täytäntöön ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu apu. 2. Neuvosto päättää määräenemmistöllä komission ehdotuksesta viraston toiminnan laajentamisesta muille Jugoslavian liittotasavallan alueille kuin Kosovoon sekä asetuksen [CARDS] 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen elinten määrittämistä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. Päätöksen pohjalta virasto voi perustaa muita toiminnallisia keskuksia. 2 artikla 1. Edellä 1 artiklassa vahvistetun tavoitteen saavuttamiseksi virasto huolehtii toimivaltansa rajoissa ja komission tekemien päätösten mukaisesti seuraavista tehtävistä: a) tietojen kerääminen, analysoiminen ja toimittaminen komissiolle, jotka koskevat: i) vahinkoja, jälleenrakentamiseen ja pakolaisten paluuseen liittyviä tarpeita sekä hallitusten, paikallisten ja alueellisten viranomaisten sekä kansainvälisen yhteisön tällä alalla toteuttamia aloitteita, ii) asianomaisen väestön pakottavia tarpeita ottaen huomioon siirtymään joutuneen väestön ja mahdollisuudet siirtymään joutuneiden palaamiseen, iii) ensisijaisia aloja ja maantieteellisisä alueita, joilla tarvitaan kansainvälisen yhteisön pikaista apua. b) Kosovon jälleenrakentamista ja pakolaisten paluuta koskevien ohjelmaluonnosten laatiminen ja antaminen komission hyväksyttäviksi asetuksen (CARDS) 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti c) edellä 1 artiklassa tarkoitetun avun täytäntöönpanon varmistaminen siinä määrin kuin mahdollista yhteistyössä paikallisen väestön kanssa ja käyttäen tarvittaessa tarjouskilpailujen avulla valittujen toimijoiden palveluja. Tätä varten komissio voi antaa viraston tehtäväksi huolehtia kaikista ohjelmien toteuttamisen edellyttämistä toimista mukaan lukien: i) toimeksiantojen laatiminen, ii) tarjouskilpailujen valmistelu ja tarjousten arviointi, iii) sopimusten allekirjoittaminen, iv) rahoitussopimusten tekeminen, v) sopimusten tekeminen tämän asetuksen säännösten mukaisesti, vi) hankkeiden arviointi, vii) hankkeiden toteuttamisen valvonta, viii) maksujen suorittaminen. 2. Rajoittamatta yhteisrahoitustoimia, joita virastolle on uskottu velvollisuuksien puitteissa 1 artiklan mukaisesti, virasto voi huolehtia sellaisten jälleenrakennus- ohjelmien ja pakolaisten paluuta koskevien ohjelmien toteuttamisesta, joiden toteuttamisen jäsenvaltiot ja muut avunantajat antavat sen tehtäväksi, erityisesti komission ja Maailmanpankin, kansainvälisten rahoituslaitosten ja Euroopan investointipankin (EIP) yhteistyön puitteissa toteutetun. Toteuttaminen tapahtuu seuraavin edellytyksin: a) kyseiset muut avunantajat huolehtivat rahoituksesta kokonaisuudessaan, b) rahoituksen on katettava myös tehtävistä johtuvat hallinnolliset kustannukset, c) tehtävien keston on sovittava yhteen viraston 13 artiklassa säädetyn lakkauttamisen määräajan kanssa. 3 artikla Virasto on oikeushenkilö. Se nauttii kaikissa jäsenvaltioissa niiden kansallisen lainsäädännön nojalla oikeushenkilöille myönnettyä laajinta mahdollista oikeustoimikelpoisuutta; se voi erityisesti hankkia tai luovuttaa kiinteää ja irtainta omaisuutta sekä olla kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä. Virasto on voittoa tavoittelematon yhteisö. Viraston toiminnallinen keskus, jolla on huomattava hallinnollinen itsenäisyys, perustetaan aluksi Pristinaan Kosovon jälleenrakennustyön aloittamiseksi käyttäen hyväksi viraston Thessalonikin päätoimipaikassa olevia yleisiä yksiköitä. 4 artikla 1. Virastolla on johtokunta, jossa on yksi edustaja jokaisesta jäsenvaltiosta ja kaksi komission edustajaa. 2. Jäsenvaltiot nimeävät edustajansa heidän viraston toimintaan liittyvän pätevyytensä ja kokemuksensa perusteella. Toinen kahdesta komission edustajasta on komission jäsen. 3. Edustajien toimikausi on 30 kuukautta. 4. Komission edustaja toimii johtokunnan puheenjohtajana. Puheenjohtajana on yleensä komission jäsen. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. 5. Euroopan investointipankki nimeää edustajan, joka ei osallistu äänestykseen. 6. Johtokunta vahvistaa työjärjestyksensä. 7. Jäsenvaltioiden ja komission edustajilla on johtokunnassa kullakin yksi ääni. Johtokunta tekee päätökset kahden kolmasosan enemmistöllä. 8. Johtokunta vahvistaa yksimielisesti virastossa käytettäviä kieliä koskevat järjestelyt. 9. Johtokunta kokoontuu puheenjohtajansa kutsusta kerran kuukaudessa. Puheenjohtaja kutsuu johtokunnan koolle myös viraston johtajan tai jäsentensä vähintään yksinkertaisen enemmistön pyynnöstä. 10. Viraston johtajan ehdotuksesta johtokunta kuultuaan komissiota käsittelee vuosittain viimeistään 30 päivänä marraskuuta seuraavaa vuotta koskevan työohjelman alustavaa ehdotusta. Työohjelma hyväksytään kunkin varainhoitovuoden alussa. Sitä voidaan tarvittaessa mukauttaa kesken varainhoitovuotta samaa menettelyä noudattaen erityisesti komission hyväksymien ohjelmien huomioon ottamiseksi. Vuotuiseen työohjelmaan sisältyvien toimien edellyttämistä kustannuksista annetaan erillinen arvio. 11. Johtokunta vahvistaa jälleenrakennusohjelmien toteuttamisessa tarvittavat periaatteet. Se päättää viraston johtajan ehdotuksesta viraston toimintaan liittyvistä keskeisistä toimista,toimista erityisesti: a) ehdotuksista komissiolle annettaviksi ohjelmiksi, b) hankkeiden arviointimenetelmistä ja hankkeiden moitteettomasta toteuttamisesta, c) sellaisista muiden avunantajien ohjelmaehdotuksista, jotka virasto voisi toteuttaa, d) monivuotisten sopimuspuitteiden vahvistamisesta Kosovon hallinnosta vastaavien väliaikaisten viranomaisten kanssa asetuksen [CARDS] 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun ja mainitun asetuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti päätetyn avun toteuttamiseksi, e) hankkeiden viimeistelystä, mahdollisesta mukauttamisesta ja toteuttamisesta, f) sellaisten maiden ja järjestöjen edustajien osallistumisesta tarkkailijoina johtokunnan kokouksiin, jotka ovat antaneet ohjelmansa viraston toteutettaviksi. 12. Johtokunta määrittelee tarjouspyyntöjen perusteella tehtävien hankintojen periaatteet. 13. Johtokunta antaa komissiolle vuosittain viimeistään 31 päivänä maaliskuuta vuosikertomuksen luonnoksen viraston edellisen vuoden toiminnasta ja rahoituksesta. Komissio hyväksyy vuosikertomuksen ja toimittaa sen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 5 artikla 1. Johtokunta nimittää viraston johtajan komission ehdotuksesta 30 kuukaudeksi. Hänet voidaan vapauttaa tehtävistään samaa menettelyä noudattaen. Johtajan tehtävät ovat seuraavat: a) johtokunnan työskentelyn valmistelu ja organisointi ja erityisesti viraston työohjelman luonnoksen valmistelu, b) viraston juoksevien asioiden hallinto, c) viraston tilinpäätöksen laatiminen ja sen talousarvion toteuttaminen, d) tässä asetuksessa määriteltyjen kertomusten laatiminen ja julkistaminen, e) kaikki henkilöstökysymykset, f) 4 artiklan 10 kohdassa tarkoitetun vuosittaisen työohjelman toteuttaminen, g) johtokunnan päätösten ja virastolle vahvistettujen suuntaviivojen täytäntöönpano. 2. Johtaja on vastuussa johtokunnalle ja osallistuu johtokunnan kokouksiin. 3. Johtaja on viraston oikeudellinen edustaja. 4. Johtajalla on nimittävän viranomaisen toimivaltuudet. 5. Johtaja antaa Euroopan parlamentille toimintakertomuksen neljännesvuosittain. 6 artikla 1. Viraston kaikki tulot ja menot arvioidaan etukäteen jokaiselle varainhoitovuodelle, joka on kalenterivuosi, ja ne otetaan viraston talousarvioon, johon sisältyy henkilöstötaulukko. 2. Viraston talousarviossa tulojen ja menojen on oltava tasapainossa. 3. Viraston tulot koostuvat Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon otetusta tuesta, suoritetuista palveluista saaduista maksuista sekä muista lähteistä tulevista varoista sanotun kuitenkaan rajoittamatta muunlaisia tuloja. 4. Talousarvioon on merkitty myös yksityiskohtaisia tietoja varoista, jotka edunsaajamaat ovat osoittaneet viraston rahoittamiin hankkeisiin. 7 artikla 1. Johtaja laatii vuosittain viraston ehdotuksen talousarvioksi, johon sisältyvät toimintakustannukset ja seuraavaksi varainhoitovuodeksi suunniteltu toimintaohjelma ja hän antaa talousarvioesityksen johtokunnalle. 2. Johtokunta hyväksyy tämän perusteella viimeistään 15 päivänä helmikuuta kunakin vuonna ehdotuksen viraston talousarvioksi ja antaa sen komissiolle. 3. Komissio käsittelee viraston ehdotusta talousarvioksi ottaen huomioon toteamansa ensisijaiset asiat ja Kosovon jälleenrakennusavun rahoituksen suuntaviivat. Se vahvistaa tämän perusteella ja Kosovolle annettavan avun kokonaismääräksi ehdotettujen rajojen mukaisesti viraston talousarviota varten varattavan rahoitusosuuden, joka on otettava alustavaan esitykseen Euroopan yhteisöjen yleiseksi talousarvioksi. 4. Komission lausunnon saatuaan johtokunta vahvistaa viraston talousarvion yhdessä työohjelman kanssa kunkin varainhoitovuoden alussa mukauttaen sitä virastolle myönnetyt eri rahoitusosuudet ja muista lähteistä tulevat varat huomioon ottaen. Talousarviossa mainitaan myös yksityiskohtaisesti viraston palveluksessa kyseisenä varainhoitovuonna olevan henkilöstön lukumäärä, palkkaluokka ja ura-alue. 8 artikla 1. Johtaja toteuttaa viraston talousarvion. 2. Komission varainhoidon valvoja huolehtii varainhoidon valvonnasta. 3. Johtaja antaa komissiolle, johtokunnalle ja tilintarkastustuomioistuimelle vuosittain viimeistään 31 päivänä maaliskuuta tilinpäätöksen edellisen varainhoitovuoden tuloista ja menoista. Tilintarkastustuomioistuin tarkastaa tilit perustamissopimuksen 248 artiklan mukaisesti. Se julkaisee vuosittain kertomuksen viraston toiminnasta. 4. Euroopan parlamentti myöntää neuvoston suosituksesta johtajalle vastuuvapauden talousarvion toteuttamisesta. 9 artikla Johtokunta antaa saatuaan komission suostumuksen ja lausunnon tilintarkastustuomio- istuimelta viraston varainhoitoasetuksen, jossa säädetään yksityiskohtaisesti erityisesti viraston talousarvion laatimisessa ja toteuttamisessa noudatettavasta menettelystä, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 142 artiklan mukaisesti. 10 artikla Viraston henkilöstöön sovelletaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön sovellettavia sääntöjä ja määräyksiä. Johtokunta antaa komission suostumuksella tarpeelliset yksityiskohtaiset soveltamissäännöt. Viraston henkilöstö koostuu tarkoin rajoitetusta määrästä komission tai jäsenvaltioiden virkamiehiä, jotka on määrätty tai tilapäisesti siirretty suorittamaan viraston toiminnan kannalta keskeisiä tehtäviä. Muu henkilöstö koostuu viraston palvelukseensa tarpeidensa kannalta tarkoin rajoitetuksi määräajaksi ottamista muista toimihenkilöistä. 11 artikla Johtokunta päättää viraston liittymisestä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisiä tutkimuksia koskevaan toimielinten väliseen sopimukseen. Se antaa tarvittavat määräykset OLAF:n sisäisten tutkimusten toteuttamiseksi. Rahoituspäätöksissä ja niistä johtuvissa sopimuksissa ja täytäntöönpanovälineissä on nimenomaisesti määrättävä, että tilintarkastustuomioistuin ja OLAF voivat tarvittaessa tehdä tarkastuksia paikalla viraston varojen edunsaajien ja niiden jakamisesta vastaavien välittäjien luona. 12 artikla 1. Viraston sopimukseen perustuva vastuu määräytyy asianomaiseen sopimukseen sovellettavan lain mukaisesti. 2. Muuta kuin sopimukseen perustuvaa vastuuta koskevissa asioissa viraston on korvattava viraston tai sen henkilöstön tehtäviä hoitaessaan aiheuttamat vahingot jäsenvaltioiden oikeudelle yhteisten yleisten periaatteiden mukaisesti. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on tuomiovalta tällaisten vahinkojen korvaamista koskevissa riita-asioissa. 3. Toimihenkilöiden henkilökohtaista vastuuta virastoa kohtaan säännellään viraston henkilöstöön sovellettavissa asiaa koskevissa määräyksissä. 13 artikla Komissio antaa neuvostolle viraston lakkauttamista koskevan ehdotuksen katsoessaan, että virasto on täyttänyt 1 artiklassa määritellyn toimeksiantonsa. Komissio antaa joka tapauksessa ja viimeistään kuusi kuukautta ennen tämän asetuksen voimassaolon päättymistä neuvostolle viraston asemaa koskevan ehdotuksen. 14 artikla Euroopan unionin elinten käännöskeskus huolehtii pääsääntöisesti viraston toiminnassa tarvittavista käännöspalveluista. 15 artikla Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2004. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI Albanialle, Bosnialle ja Hertsegovinalle, Kroatialle, Jugoslavian liittotasavallalle ja entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle suunnattu yhteisön avustusohjelma. 2. BUDJETTIKOHDAT Luku B-754 , momentit B-7541 , B-7541 A ja B-7546. 3. OIKEUSPERUSTA Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 308 artikla. - Ehdotus asetukseksi Albanialle, Bosnialle ja Hertsegovinalle, Kroatialle, Jugoslavian liittotasavallalle ja entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle annettavasta avusta. - Ehdotus asetukseksi Euroopan jälleenrakennusvirastosta. 4. TOIMENPITEEN KUVAUS 4.1 Toimenpiteen yleistavoite Avustusohjelman päätavoitteena on tukea edunsaajamaiden osallistumista vakaus- ja assosiaatioprosessiin. Avun tavoitteena ovat erityisesti seuraavat seikat: - alueen jälleenrakennus ja vakaus - kansanvallan ja oikeusvaltion periaatteita sekä ihmisoikeuksia ja vähemmistöjen oikeuksia kunnioittamista tukevien institutionaalisten puitteiden luominen - kehitys ja markkinatalouteen pohjautuvat talousuudistukset - edunsaajamaiden keskinäisten sekä edunsaajamaiden ja Euroopan unionin välisten suhteiden lujittaminen. 4.2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Toimenpiteen kesto on määräämätön. Virastosta annetun asetuksen voimassaolo päättyy vuonna 2004. 5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS 5.1 Pakolliset/ei-pakolliset menot 5.2 Jaksotetut/jaksottamattomat määrärahat 5.3 Oletettu tulolaji: ei tuloja 6. MENO-/TULOLAJI - tuen osuus 100 prosenttia - yhteisrahoitus muiden julkisen tai yksityisen sektorin tulolähteiden kanssa - mahdollinen yhteisrahoitus - korkotuki. Toimenpiteet rahoitetaan tukien avulla. Menot voivat kuitenkin kohdistua Euroopan investointipankin myöntämien lainojen korkotukiin tai muiden kansainvälisten rahoituslaitosten investointihankkeisiin myöntämien lainojen korkotukiin. Onko tuki maksettava takaisin osittain tai kokonaan siinä tapauksessa, että toimenpide on taloudellisesti kannattava- Ei ole. Aiheutuuko esitetystä toimesta muutos tuloihin- Ei aiheudu. 7. RAHOITUSVAIKUTUKSET 7.1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa (yksittäisten kustannusten ja kokonaiskustannusten välinen suhde) Länsi-Balkanin alue on EU:n politiikassa ensiarvoisen tärkeällä sijalla. EU määritteli vuonna 1999 alueelle uuden strategian, jonka keskeisen perustan muodostavat vakaus- ja assosiaatioprosessi sekä vakaussopimus. Komissio hyväksyi 8. joulukuuta 1999 alueelle annettavaa apua koskevat suuntaviivat vuosiksi 2000-2006. Näiden suuntaviivojen tarkoituksena on mukauttaa tuleva apu poliittisiin tavoitteisiin eli lähentää alueen maita Euroopan unioniin ja vahvistaa niiden keskinäisiä suhteita. Tulevan avun on vastattava myös jälleenrakennuksesta ja pakolaisten paluusta aiheutuviin tarpeisiin. Komissio on ilmoittanut aikovansa myöntää alueelle 5,5 miljoonan euron suuruisen määrärahan vuosiksi 2000-2006. Tähän määrärahaan sisältyy kaikki lahjoituksena myönnettävä talousarvioapu tai makrotaloudellinen apu. Toiminnan kokonaiskustannukset lasketaan seuraavasti: ALBANIA Vuosina 1997-1999 kansallinen osuus Albanian avustusohjelmasta oli keskimäärin 36 miljoonaa euroa ja rajat ylittävä osuus 12 miljoonaa euroa. Sen lisäksi Albania sai 14,9 miljoonaa euroa budjettitukea keskushallintonsa ja eräiden monenvälisten ohjelmien kehittämistä varten. Albaniassa on hieman yli kolme miljoonaa asukasta. Maan institutionaaliset rakenteet ovat puutteelliset, mikä vielä nykyäänkin haittaa sen valmiuksia ottaa vastaan myönnettyä tukea. Yhteisön tuen ansiosta tuen vastaanottokyvyn uskotaan parantuvan lähivuosina. Yhteisön on jatkettava jo aloittamiaan toimia, mutta samalla sen on otettava entistä enemmän huomioon vakautus- ja assosiaatioprosessin asettamat haasteet. Rahoitusosuuden nostamisen edellytyksenä on, että Albanian tuenvastaanottokyky on asianmukainen ja että maa huolehtii yhteisön vaatimusten mukaisesti lujitettujen instituutioiden aiheuttamista lisäkustannuksista ja virkamiestensä koulutustarpeista. BOSNIA JA HERTSEGOVINA Bosnia ja Hertsegovina on ollut samanaikaisesti edunsaajana sekä Phare- että Obnova-ohjelmassa. Vuosina 2000-2006 Bosnialle annettavaa apua on suunnattava jälleenrakennuksen asemesta enemmänkin uudistuksiin, joiden avulla maa voi ryhtyä valmistelemaan vakaus- ja assosiaatiosopimuksia koskevia neuvotteluja. Muutoin on vielä tehtävä paljon työtä pakolaisten vapaaehtoisen paluun tukemiseksi. Näitä toimia on tarkasteltava ottamalla huomioon ECHOn myöntämän tuen peruuttaminen; tuki oli 56,4 miljoonaa euroa vuonna 1999. Tuen antamista jatketaan todennäköisesti vuosina 2000 ja 2001. Instituutioiden ja talousuudistusten tukemista jatketaan. Pelkästään jälleenrakennukseen liittyvien hankkeiden määrää olisi vähennettävä asteittain, ja nämä hankkeet olisi korvattava talouden uudelleenjärjestelyhankkeille myönnettävillä tuilla (yksityistämistuki). Kun otetaan huomioon jälleenrakennukseen liittyvien tarpeiden asteittainen väheneminen, Bosnialle vuosittain myönnettävän avun määrää on tarkoitus vähentää asteittain vuodesta 2001 alkaen. KROATIA Kroatian uuden taloudellisen taloudellinen tilanteen rohkaisemana yhteisö on ryhtynyt syventämään suhteitaan Kroatiaan ja lisäämään vakaus- ja assosiaatioprosessiin liittyvää apuaan. Kroatia kärsi selkkauksen yhteydessä merkittäviä vahinkoja, ja poliittiset tapahtumat ovat jättäneet leimansa sen talouteen maan merkittävistä voimavaroista huolimatta. Tähän asti yhteisö on osallistunut ainoastaan pakolaisten kotiinpaluuseen liittyviin korjaustöihin. Tämän avun suuruus on ollut 13 miljoonaa euroa vuodessa. Kroatialle myönnettävää avustusmäärärahaa on nostettava huomattavasti uusien tavoitteiden saavuttamiseksi. Kroatialle on annettava mahdollisuus valmistautua vakaus- ja assosiaatiosopimusneuvotteluihin, joita ei ole voitu aloittaa aiemmassa poliittisessa tilanteessa. Pakolaisia ja Kroatian aloittamaa jälleenrakennusta on tuettava edelleen; on kiinnitettävä erityistä huomiota Kroatian taloudelliseen rakennemuutokseen ja kannustettava sen institutionaalisten ja oikeudellisten kehysten kehittämistä sekä hallinnon uudistamista. JUGOSLAVIAN LIITTOTASAVALTA Jugoslavian liittotasavallalle annettavasta avusta on erotettava Serbialle, Montenegrolle ja Kosovolle annettava apu. - Kosovon ulkopuolinen Serbian tasavalta On laadittu kaksi suunnitelmaa, joissa otetaan huomioon Serbian todennäköinen poliittinen kehitys. Ensimmäisen suunnitelman perustana on oletus, että poliittiset olot pysyvät ennallaan vuoteen 2002 asti. Toisessa suunnitelmassa tarkastellaan mahdollisuutta käynnistää jälleenrakennus- ja yhteistyöohjelma Serbian kanssa jo vuonna 2001 (vrt. taulukko sivulla 1). Serbialainen asiantuntijaryhmä (G 17) on arvioinut vahinkojen suuruudeksi 4 000 miljoonaa euroa, josta infrastruktuurin osuus on 800 miljoonaa euroa, muun kuin taloudellisen infrastruktuurin osuus 2 900 miljoonaa euroa ja sosiaalisen infrastruktuurin osuus 370 miljoonaa euroa. Tätä arviota pidetään luotettavimpana. On arvioitu, että vahinkojen korjaaminen voidaan toteuttaa pääosin lainarahoituksella. Yhteisön talousarviosta voitaisiin rahoittaa avustusvaroin osa lainajärjestelmän ulkopuolella olevasta jälleenrakennustoiminnasta sekä institutionaaliset ja taloudelliset uudelleenjärjestelyt. Avustusvaroilla voitaisiin kattaa noin puolet arvioiduista vahinkojen aiheuttamista kustannuksista. Yhteisön tuki olisi tällöin kaksiosainen. Ensimmäinen osaan sisältyy vakautus- ja assosiaatioprosessiin liittyvä noin 80-100 miljoonan euron suuruisesta yhteistyöohjelma, jonka tavoitteena on instituutioiden ja talouden kehittäminen sekä teollisen rakennemuutoksen tukeminen. Toinen osa koostuu jälleenrakennusohjelmasta. Vuosien 2000-2006 kokonaismääräraha on arvioitu 2,3 miljardin euron suuruiseksi. Määrärahaa on tietenkin luontevaa tarkistaa myöhemmin päätettävänä ajankohtana järjestettävässä avunantajien konferenssissa kentältä saatavien ristiriitaisten arvioiden pohjalta ja niiden päätösten perusteella, jotka koskevat EU:n osallistumista Serbian jälleenrakentamiseen. Poliittisten olojen parantumista odotellessa ehdotetaan yhteistyötä ohjelmiin myönteisesti suhtautuvien kuntien kanssa. (Myöhemmin määritettävät) ehdot täyttävät kunnat voisivat saada rahoitusta pienten infrastruktuurien kunnostustöihin. Tämän tuen arvioidaan olevan 40 miljoonaa euroa vuodessa. Sen avulla pyritään jatkamaan ja tarkentamaan "Energy for Democracy" (EFD) -hankkeen yhteydessä käynnistettyjä toimia. On syytä muistaa, että EFD-hankkeen yhteydessä on voitu toimittaa polttoainetta niille kunnille, jotka ovat sitoutuneet noudattamaan demokratian periaatteita allekirjoittamalla asiaa koskevan lupauksen. Tämä hanke on tehnyt voimakkaan vaikutuksen serbiväestöön, jonka ponnisteluja demokratisoitumisprosessin puolesta Euroopan unioni on näin osoittanut tukevansa. Edellä olevien seikkojen perusteella näyttää olevan kohtuullista odottaa, että jälleenrakentaminen käynnistyy vuonna 2002, minkä jälkeen määrärahoja aletaan korottaa asteittain ottamalla huomioon alueen valmiudet vastaanottaa tukea. Määrärahojen osuus on tarkasteluajanjaksolla kokonaisuudessaan 2,3 miljardia euroa. - Kosovo Yhteisö on varannut Kosovon jälleenrakentamiseen 1 000 miljoonaa euroa kolmen seuraavan vuoden (2000-2003) ajalle. Kyseisen ajanjakson jälkeisille kolmelle vuodelle on varattu puolestaan 90 miljoonaa euroa. Kun edellä mainitut määrärahat lasketaan yhteen ja niiden kokonaismäärään lisätään vuoden 1999 talousarvioon sidotut 127 miljoonaa euroa, saatu luku osoittaa EY:n sitoutuneen rahoittamaan puolet Kosovon jälleenrakennustoimista. Nämä tarvearviot perustuvat komission ja Maailmanpankin yhteisraporttiin. Komissio ehdotti Rambouillet'n rauhanneuvottelujen yhteydessä helmikuussa 1999, että Euroopan unionin tuki kattaisi puolet Kosovon jälleenrakennustoimista. Jäsenvaltiot hyväksyivät tämän ehdotuksen sillä erotuksella, että ne tulkitsivat komission ehdotuksen tarkoittavan yksinomaan yhteisön talousarviota. Voidaan ajatella, että on perusteltua kattaa 50 prosenttia jälleenrakentamiskustannuksista yhteisön talousarviosta, kun otetaan huomioon jäsenvaltioiden kahdenväliset ponnistelut sekä jäsenvaltioiden osallistuminen NATOn toimiin selkkauksen aikana ja rauhanturvaamiseen selkkauksen jälkeen. - Montenegro Neuvosto on toivonut yhteisön lisäävän pikaisesti Montenegrolle myönnettävää tukea. Kyseessä on 600 000 asukkaan alue, jonka on tällä hetkellä huolehdittava suurelta osin Kosovosta tulleista 30 000 pakolaisesta. Vuonna 1999 Obnova-ohjelman puitteissa myönnettiin 7 miljoonan euron suuruinen avustusmääräraha. Montenegro on saanut myös ylimääräistä apua Kosovon pakolaisten alueelleen tulon ja oleskelun aiheuttamia kustannuksia varten. Montenegrolle annettavaa apua ehdotetaan lisättäväksi. Tämän tasavallan poliittinen ja sosiaalinen vakaus on olennaista koko alueen vakaudelle. Maata on aktiivisesti autettava uudistamaan hallintonsa ja instituutioidensa toimintaa sekä taloutensa rakenteita. ENTINEN JUGOSLAVIAN TASAVALTA MAKEDONIA (EJTM) Vuonna 1999 maa sai 16 miljoonan euron suuruisen avustusmäärärahan kansallisen ohjelmansa puitteissa ja 10 miljoonaa euroa Crossborder-ohjelman puitteissa. Merkittävien poliittisten ponnistelujen ansiosta EJTM täyttää alueen maista parhaiten ehdollisuutta koskevat vaatimukset ja on edennyt vakaus- ja assosiaatioprosessissa pisimmälle. Assosiaationeuvottelut on jo käynnistetty. Yhteisön on jatkettava aloittamiaan toimia, mutta sen on otettava niiden osalta samoin kuin Albaniaa koskevien toimien osalta entistä enemmän huomioon vakaus- ja assosiaatioprosessin asettamat haasteet. Tasavallan taloudellinen tilanne on siis edelleen huolestuttava ja epävakaa, ja sitä on seurattava erityisen valppaasti. Yksityis- ja rahoitussektorin kehittymisen edellytyksenä olevaa lainsäädäntökehystä on uudistettava nopeasti pk-yritysten lainansaanti- mahdollisuuksien helpottamiseksi. Maata olisi autettava nopeuttamaan erityisesti julkishallinnon alaan liittyviä muutoksia. ALUEELLINEN YHTEISTYÖ Vakautus- ja assosiaatioprosessin samoin kuin vakaussopimuksen avulla lujitetaan erityisesti alueellista yhteistyötä, jolla on keskeinen asema etsittäessä pysyvää ratkaisua alueen ongelmiin. Kansallisten ja paikallisten viranomaisten välinen yhteistyö on välttämätöntä, olipa sitten kyse alueen maiden välisen yhteydenpidon helpottamisesta, raja-alueongelmien ratkaisusta, yhteistyöhön liittyvien infrastruktuurien kehittämisestä tai tiedotusvälineiden riippumattomuuden edistämisestä. Oppiessaan tekemään yhteistyötä näiden maiden on myös entistä helpompaa osallistua alueelliseen yhteistyöhön perustuviin eurooppalaisiin yhteistyöjärjestelmiin. Rajat ylittävään toimintaan perustuvat jäsenvaltioiden väliset ohjelmat ja Interreg II:n ja Phare CBC:n tuki nivoutuvat toisiinsa alueellisen yhteistyön kautta. Nämä ohjelmat koskevat alueen kaikkia valtioita ja ne tukevat tarkoituksenmukaisesti eri osia, jotka kuuluvat uuden Interreg III -aloitteen piiriin kansainvälisen, rajat ylittävän ja alueyhteistyön alalla. Ajanjaksolle 2000-2006 on varattu 568 miljoonan euron suuruinen määräraha. EUROOPAN JÄLLEENRAKENNUSVIRASTO Euroopan jälleenrakennusvirasto on perustettu asetuksella (EY) N:o 2454/99. Viraston perustehtävänä on toteuttaa Kosovon jälleenrakennusohjelmat. Viraston toimenkuvaa voidaan laajentaa koskemaan muitakin Jugoslavian liittotasavallan alueita neuvoston päätöksellä komission ehdotuksesta. Viraston toiminta rahoitetaan yhteisön talousarvion osan B kyseiseen ohjelmakohtaan otetuista määrärahoista. Määrärahoista katetaan Kosovon jälleenrakennus- ohjelmien rahoitus ja viraston toimintakustannukset. Keskimääräisten vuotuisten kustannusten osuus saa olla enintään 8 prosenttia toimintakustannuksista. 7.2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken >TAULUKON PAIKKA> (1) 240 + 30 (siirto) + 40 (uudelleenjärjestely). (2) Jos Serbiasta tulee demokraattinen valtio vuoteen 2001 mennessä, lisätarpeet katetaan enintään 200 miljoonan euron suuruisella joustovälineellä. (3) Jos joustovälinettä on käytetty. (4) Paitsi humanitaarinen apu ja demokratian edistämiseksi annettava apu asetuksen (EY) N:o 976/99 nojalla. 7.3. Talousarvion osaan B sisältyvät hallinnolliset ja tekniset toimintamenot (määrät ovat suuntaa-antavia ja edellyttäen, että talousarviomenettelystä ei muuta johdu). EY miljoonaa euroa (käyvät hinnat). (Hinnat eivät sisällä viraston toimintakustannuksia eivätkä teknistä apua, joka on tarpeen vuonna 2001, jos Serbian avustamiseksi on käytetty joustovälinettä.) >TAULUKON PAIKKA> 7.4. Euroopan jälleenrakennusvirasto 7.4.1 Vaikutus henkilöstön määrään (talousarvion osa B) >TAULUKON PAIKKA> 7.4.2 Viraston henkilöstön ja toimintakustannusten taloudellinen kokonaisvaikutus Miljoonaa euroa >TAULUKON PAIKKA> (1) Kyseinen määrä vastaa ennusteita vuosille 1999-2000. Toimintakulut eivät saa vuosittain ylittää keskimäärin 8 prosenttia ohjelmaa varten talousarvioon otetuista kokonaismäärärahoista. 7.5 Maksusitoumus- ja maksumäärärahojen alustava aikataulu Maksusitoumusmäärärahat/maksumäärärahat miljoonaa euroa Seuraava taulukko käsittelee vuosien 2000-2006 talousarvioihin liittyviä maksuja. Siihen eivät sisälly saman ajanjakson aikana suoritetut mutta edellisiä varainhoitovuosia koskevat maksut. >TAULUKON PAIKKA> HUOMAUTUS: Tässä alustavassa aikataulussa ei oteta huomioon Serbian hyväksi vuonna 2001 mahdollisesti käytettävää joustovälinettä. 8. SUUNNITELLUT PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET Rahoituspäätöksissä ja tämän asetuksen nojalla tehdyissä yleissopimuksissa ja sopimuksissa on määrättävä nimenomaan siitä, että komissio tai sen valtuuttamat elimet, tilintarkastustuomioistuin ja Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voivat tarvittaessa tehdä tarkastuksen paikalla. Komissio voi suorittaa tarkastuksia paikalla myös neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 mukaisesti. Komission tämän asetuksen 8 artiklan mukaisesti toteuttamat toimenpiteet takaavat yhteisön taloudellisille eduille riittävän suojan neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 mukaisesti. - Euroopan jälleenrakennusvirasto Komission varainhoidon valvoja huolehtii viraston varainhoidon valvonnasta. Johtaja antaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle, johtokunnalle ja tilintarkastustuomioistuimelle vuosittain edellisvuoden talousarvion toteutumista koskevan varainhoitokertomuksen. Tilintarkastustuomioistuin tarkastaa kertomuksen perustamissopimuksen 248 artiklan mukaisesti. Euroopan parlamentti myöntää johtajalle talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden. - Bosnia ja Hertsegovina Osa toimista siirrettiin komission Sarajevon-edustuston vastuulle kesäkuussa 1998. Erityinen yksikkö valvoo hankkeita ja suorittaa tilintarkastukset. 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI 9.1 Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä Ohjelman erityistavoitteet kuvaillaan tässä asetuksessa. Avustusohjelman erityistarkoituksena on tukea edunsaajamaiden osallistumista vakaus- ja assosiaatioprosessiin. Avun tavoitteena ovat erityisesti seuraavat seikat: - alueen jälleenrakennus ja vakaus - demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden sekä ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien kunnioittamista tukevien institutionaalisten ja lainsäädännöllisten kehysten luominen - kehitys ja markkinatalouteen perustuvat talousuudistukset - edunsaajamaiden keskinäisten sekä niiden ja Euroopan unionin välisten suhteiden lujittaminen. Tästä asetuksesta hyötyy todennäköisesti koko viiden edunsaajamaan 27 miljoonan asukkaan väestö. Välittömiä edunsaajia voivat olla valtio, liittovaltion elimet, alueelliset ja paikalliset elimet, julkiset ja puolijulkiset järjestöt, yritysten tukiorganisaatiot, osuuskunnat, keskinäiset yhtiöt, yhdistykset, säätiöt ja hallituksista riippumattomat järjestöt. Suuri osa väestöstä on saanut kärsiä alueen viimeaikaisista aseellisista selkkauksista. Jälleenrakennustyötä on vielä valtavasti. Pakolaisten paluuta ja heidän uudelleenasettautumistaan on tuettava edelleen. Myös talouden, instituutioiden ja hallinnon kehitystä on tuettava. Ohjelman tavoitteita voidaan joissakin tapauksissa mitata uudelleenrakennettujen talojen ja infrastruktuurien määrällä sekä niiden pakolaisten määrällä, joita on autettu asettautumaan uudelleen kotimaahansa. Ohjelmalla on kuitenkin myös muita tavoitteita. Annetulla avulla tähdätään siis talouden kehityksen, markkinatalouteen pohjautuvien uudistusten sekä instituutioiden ja julkisen hallinnon kehityksen tukemiseen demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden lujittamiseksi. 9.2 Toimenpiteiden perustelut Kaakkois-Euroopan maat ja erityisesti nykyisen asetuksen edunsaajamaat ovat saaneet kansainväliseltä yhteisöltä ja erityisesti Euroopan unionilta merkittävää tukea viimeisten kymmenen vuoden aikana. Tästä huolimatta näissä maissa asuvien etnisten ryhmien välit ovat edelleen jännittyneet. Selkkaukset ovat jatkuneet, eikä merkittävää poliittista tai taloudellista edistystä ole tapahtunut. Euroopan unionin on osallistuttava aktiivisesti vakauttamiseen ja kehittämiseen tänä vaikeana ajanjaksona. EU:lla on alueella tärkeä aloitteentekijän rooli. Viime vuonna otettiin käyttöön kunnianhimoinen, vakaus- ja assosiaatioprosessiin perustuva poliittinen strategia, joka pohjautuu niin ikään vakaussopimukseen. Tämä asetus muodostaa sellaista edunsaajamaille myönnettävää tukea koskevan oikeudellisen kehyksen, joka on välttämätöntä uuden poliittisen strategian taustalla olevien tavoitteiden saavuttamiseksi. 9.3 Menettelytapojen valinta Tavoitteisiin pyritään kahdentyyppisten menettelytapojen avulla: - Hallintorakenteiden luominen: Edunsaajamaille annetaan apua rakenteiden, strategioiden ja valmiuksien kehittämiseen, jotta ne voisivat parantaa taloudellisiä, sosiaalisia, lainsäädännöllisiä ja hallinnollisia valmiuksiaan. Apu kohdistetaan erityisesti alakohtaisen politiikan kehittämiseen, hallinnon ja oikeusjärjestelmän uudistamiseen, koulutukseen ja inhimillisten voimavarojen kehittämiseen sekä talousuudistuksiin. - Investoinnit: Tähän sisältyy erityisesti apu jälleenrakennusta, taloudellisia elvytystoimenpiteitä, tuotantosektorin kehittämisen kannalta välttämättömiä infrastruktuureja ja ympäristöinfrastruktuureja varten. 9.4 Toiminnan seuranta ja arviointi Apu toteutetaan alkuvaiheessa seuraavasti: - Kosovossa avun toteuttamisesta vastaa Euroopan jälleenrakennusvirasto. Asetuksella (EY) N:o 2454/99 perustetun viraston tehtävänä on valmistella komission ohjeiden mukaan ohjelmahankkeita. Kun komissio on hyväksynyt hankkeet, virasto toteuttaa ne. Virastolla on osastot seurantaa, arvontaa ja tilintarkastusta varten. - Bosniassa ohjelmat toteuttaa hajautetun mallin mukaisesti Bosnian-lähetystö (ECRO), joka saa asianmukaista teknistä apua. - Albaniassa avun hallinto on hajautettu. Komissio valvoo ohjelmien toteutusta. Rahoitussopimuksiin on tarvittaessa sisällytettävä tasapuolisia ja todennettavissa olevia osoittimia, joiden avulla tuloksia voidaan verrata asetettuihin tavoitteisiin. Ohjelmasta rahoitetut toimet arvioidaan jälkikäteen, mikä mahdollistaa toteutetun toimen vaikutusten arvioinnin. Ohjelmaa on tarkoitus arvioida sen kolmannesta täytäntöönpanovuodesta alkaen. 10. HALLINTOMENOT (YLEISEN TALOUSARVION PÄÄLUOKAN III OSA A) Lisähenkilöstöresurssien ja -hallintoresurssien tosiasiallinen käyttöönotto riippuu komission vuotuisista resurssien kohdentamisesta tekemistä päätöksistä, joissa otetaan erityisesti huomioon mahdollisuudet uudellenjärjestelyyn ja budjettiviranomaisen hyväksymät lisävoimavarat. 10.1 Vaikutus henkilöstön määrään >TAULUKON PAIKKA> 10.2 Lisähenkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus (euroa) >TAULUKON PAIKKA> 10.3 Toimenpiteestä aiheutuvien muiden toimintakustannusten kasvu (euroa) >TAULUKON PAIKKA> (1) Olemassa oleva komitea ei aiheuta ylimääräisiä kuluja. Määrät vastaavat toimenpiteen kokonaiskustannuksia, jos toimenpiteen kesto on määrätty, ja kustannuksia 12 kuukauden jaksolta, jos toimenpiteen kesto on määräämätön.