Avaruus on tärkeä Euroopalle.

Eurooppa eli Euroopan unionin jäsenvaltiot, Euroopan avaruusjärjestö (ESA), Euroopan sääsatelliittijärjestö (EUMETSAT) ja EU ovat saavuttaneet monenlaisia avaruusteknologian läpimurtoja ja toteuttaneet avaruuden tutkimusmissioita, kuten ESA:n Rosetta-luotain, ja Euroopassa on ainutlaatuisia maan havainnoinnin ja meteorologian valmiuksia, kuten Meteosat, sekä maailman huippua edustavia kaupallisia televiestintäjärjestelmiä ja kantorakettien laukaisujärjestelmiä, kuten Ariane ja Vega. Euroopalla on tätä nykyä maailman toiseksi suurin avaruusalan julkinen budjetti, josta rahoitetaan Euroopan eri maita kattavia ohjelmia ja toimintoja. EU yksinään investoi vuosina 2014–2020 avaruustoimintaan yli 12 miljardia euroa. Se omistaa maailmanluokan avaruusjärjestelmiä, kuten maanseurantaohjelma Copernicus ja satelliittinavigoinnin ja -paikannuksen alalla EGNOS ja Galileo. EU:lla on nyt 18 satelliittia kiertoradalla, ja suunnitteilla on yli 30 seuraavien 10–15 vuoden aikana. Tämä tekee EU:sta Euroopan suurimman laukaisupalvelujen institutionaalisen asiakkaan.

Avaruusteknologiasta, -datasta ja -palveluista on tullut välttämättömiä Euroopan kansalaisten elämässä: niitä tarvitaan matkapuhelimissa, autojen navigointijärjestelmissä, satelliittitelevisiolähetyksissä tai käteisnostoissa. Satelliitit välittävät maanjäristysten, metsäpalojen tai tulvien kaltaisista katastrofeista välitöntä tietoa, joka auttaa hätä- ja pelastuspalveluja koordinoimaan toimintaansa. Maatalous hyötyy maankäytön paranemisesta, ja liikenteen ja energiainfrastruktuurin turvallisuus paranee ja niiden hallinnointi tehostuu satelliittiteknologian ansiosta. Väestönkasvu, resurssien kysynnän lisääntyminen ja ilmastonmuutos ovat maailmanlaajuisia haasteita, joihin vastaamiseksi tarvitaan planeettamme tilanteesta sellaista tietoa, jota on helpoimmin saatavissa avaruuspohjaisilla ratkaisuilla.

Avaruusteknologia, -data ja -palvelut voivat tukea monia EU:n toimintapolitiikkoja ja keskeisiä poliittisia pyrkimyksiä, joihin lukeutuvat muun muassa talouden kilpailukyky, muuttoliike, ilmastonmuutos, digitaaliset sisämarkkinat ja luonnonvarojen kestävä hoito. Avaruudella on Euroopalle myös strategista merkitystä. Se vahvistaa Euroopan maailmanlaajuista merkitystä ja tarjoaa voimavaroja maanosan turvallisuudelle ja puolustukselle. Avaruuspolitiikka voi auttaa vauhdittamaan työpaikkojen luomista, kasvua ja investointeja Euroopassa. Investoiminen avaruuteen laajentaa tieteen ja tutkimuksen rajoja. Euroopalla on maailmanluokan avaruussektori ja vahva satelliittiteollisuus noin 33 prosentin osuudella avoimista maailmanmarkkinoista sekä dynaamiset tuotantoketjun loppupään palvelut, joiden tarjoajista iso osa on pk-yrityksiä. Euroopan avaruustalous – valmistusteollisuus ja palvelut mukaan luettuina – työllistää yli 230 000 ammattilaista, ja koko alan arvoksi arvioitiin vuonna 2014 46–54 miljardia euroa, mikä on noin 21 prosenttia koko maailman avaruussektorin arvosta.

Avaruuden yleinen kansainvälinen viitekehys muuttuu nopeasti: kilpailu lisääntyy, uudet toimijat tuovat mukanaan uusia haasteita ja pyrkimyksiä, avaruustoiminta kaupallistuu yksityisen sektorin osallistumisen lisääntyessä ja alan perinteisiin toimintamalleihin kohdistuu suuria teknologiamuutoksia, joiden vaikutus vähentää avaruuteen pääsyn ja avaruuden hyödyntämisen kustannuksia. Avaruusdata yhdessä digitaalisen teknologian ja muiden datan lähteiden kanssa avaa monenlaisia liiketoimintamahdollisuuksia kaikille jäsenvaltioille.

Euroopan on yhteistuumin pyrittävä edistämään johtoasemaansa avaruuskysymyksissä, lisäämään osuuttaan maailman avaruusmarkkinoista ja hyödyntämään avaruuden tarjoamia mahdollisuuksia. Sen vuoksi komissio ehdottaa SEUT-sopimuksen 189 artiklan perusteella Euroopalle uutta avaruusstrategiaa, jolla on neljä strategista päämäärää.

1.Avaruudesta yhteiskunnalle ja EU:n taloudelle saatavan hyödyn maksimointi

Kaikkia avaruusratkaisujen ja avaruusdatan tarjoamia laajempia mahdollisuuksia ei ole vielä hyödynnetty. Avaruusala on liitettävä tiiviimmin osaksi muita toimintapolitiikkoja ja talouden alueita EU:n tasolla ja kaikissa jäsenvaltioissa. EU:n avaruusohjelmien (Copernicus, EGNOS ja Galileo) mahdollisuudet olisi hyödynnettävä paremmin. Komission tavoitteena on optimoida hyödyt, joita avaruudesta on saatavilla yhteiskunnalle ja EU:n taloudelle laajemminkin. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi pitää tukea julkisen ja yksityisen sektorin kysyntää sekä helpottaa avaruusdatan saatavuutta ja käyttöä ja edistää tuotantoketjun loppupään innovatiivisten sovellusten kehittämistä ja käyttöä. Lisäksi se edellyttää EU:n avaruusohjelmien jatkuvuuden ja käyttäjälähtöisen kehittämisen varmistamista.

1.1.Avaruuspalvelujen ja avaruusdatan laajemman käytön edistäminen

Avaruusjärjestelmistä saatavaa dataa ja palveluja – kuten satelliittikuvia, satelliittipaikannustietoja ja satelliittiviestintää – käytetään jo nyt monilla julkisen politiikan ja talouden aloilla ympäristönsuojelusta liikenneturvallisuuteen, täsmäviljelyyn, kalakantojen ja laivareittien seurantaan ja öljyvahinkojen havaitsemiseen ja kaupunki- ja aluesuunnitteluun. Mahdollisia soveltamisaloja on valtava määrä, eikä niitä kaikkia ole vielä hyödynnetty. Näin ollen komissio kannustaa käyttämään avaruuspalveluja, -dataa ja -sovelluksia EU:n politiikassa aina, kun ne voivat tarjota toimivia ratkaisuja. Lisäksi komissio aikoo varmistaa, että EU:n lainsäädäntö tukee niiden laajempaa käyttöönottoa sekä tarkastelee asiaa säännöllisesti tunnistaakseen esteitä ja uusia mahdollisuuksia, myös hallinnollisen yksinkertaistamisen osalta.

Komissio toteuttaa konkreettisia toimenpiteitä – myös sääntelyllisiä, jos ne ovat perusteltuja ja hyödyllisiä – Galileon käyttöön ottamiseksi erityisillä markkinoilla tai alueilla, kuten matkapuhelimet, eurooppalainen kriittinen infrastruktuuri ja ilmailu. Euroopan markkinoille saatettavien uusien piirisarjojen ja vastaanottimien olisi oltava Galileo- ja EGNOS-yhteensopivia. Toimialan ponnistuksia tukeakseen komissio perustaa vapaaehtoisen merkintä- ja sertifiointijärjestelmän.

Pidemmällä aikavälillä se edistää avaruusratkaisujen laajempaa käyttöä standardointitoimenpiteillä ja etenemissuunnitelmilla sekä integroimalla avaruusnäkökohdat tulevaisuudessa strategioihin, jotka koskevat esimerkiksi itsenäisesti toimivia verkkoyhteyksillä varustettuja autoja, rautateitä, ilmailua ja miehittämättömiä ilma-aluksia. Komissio esittää Euroopan radionavigointisuunnitelman helpottaakseen maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän sovellusten käyttöönottoa alakohtaisissa toimintapolitiikoissa.

Tätä olisi tuettava kansallisilla ja alueellisilla liitännäistoimenpiteillä. Komissio toteuttaa yhdessä GSA:n ja muiden tahojen kanssa kampanjoita tietoisuuden lisäämiseksi ja perustaa tukiverkostoja (esimerkiksi Copernicus Relays ja Copernicus Academy -verkostot) ja antaa teknistä tukea avaruusratkaisujen innovatiivisten ja rajat ylittävien hankintamenettelyjen käyttöön.

Copernicus on yksi johtavista maanseurantatietojen lähteistä. Tällä hetkellä käyttäjät eivät kuitenkaan voi täysimittaisesti käyttää sen tuottamaa dataa teknisten esteiden vuoksi. Sen vuoksi komissio aikoo parantaa avaruusdatan saatavuutta ja hyödyntämistä, jotta voidaan lisätä ristikkäisvaikutusta muiden datalähteiden kanssa ja helpottaa integroimista digitaalisiin tutkimusinfrastruktuureihin eurooppalaista pilvipalvelualoitetta täydentävästi. Erityisesti komissio aikoo kehittää Copernicus-järjestelmän tuottamien maanseurantatietojen levittämistä. Se käynnistää useita alustapalveluja, joiden kanssa tarjotaan käyttöön uusia tietokokonaisuuksia ja verkossa tapahtuvan käsittelyn valmiuksia, joissa eurooppalaisella alan teollisuudella on johtoasema. Nämä toimenpiteet avaavat uusia liiketoimintamahdollisuuksia toimialalle Euroopassa, pk- ja startup-yritykset mukaan luettuina, ja auttavat tutkimuslaitoksia, viranomaisia ja yrityksiä kehittämään avaruusratkaisuja ja hyötymään niistä. Koska avaruusdataa on usein hyödynnettävä yhdessä muun datan kanssa, jotta siitä voidaan saada täysi hyöty loppukäyttäjille, komissio kiinnittää erityistä huomiota tietokokonaisuuksien yhteentoimivuuteen INSPIRE-direktiivin ja eurooppalaisten yhteentoimivuusperiaatteiden pohjalta.

Tiiviimmät yhteydet tuotantoketjun kaupalliseen loppupäähän ovat välttämättömiä räätälöityjen sovellusten kehittämiseksi, uusien käyttäjien tavoittamiseksi ja yhteyksien luomiseksi avaruusalan ja muiden alojen välille. Sen vuoksi komissio kehittää puitteet tällaisten yhteyksien edistämiseksi ja määrittelee selvät rajat ilmaisten Copernicus-ydintietopalvelujen ja kaupallisten sovellusten välille. Lisäksi se ottaa käyttöön ”toimialatestin”, jolla varmistetaan, että tuotantoketjun loppupään palveluntarjoajat pystyvät tuottamaan luotettavia ja kohtuuhintaisia palveluja.

Avaruus- ja satelliittiviestintä voi myös parantaa Euroopan digitaalisen yhteiskunnan ja talouden yhteyksiä. Satelliitit voivat tarjota kustannustehokkaita ratkaisuja erityisesti hyödykkeiden ja ihmisten yhteyksien varmistamiseksi syrjäisillä ja merentakaisilla alueilla tai osana tulevia 5G-verkkoja, joissa monet avaruusdataa käyttävät sovellukset ja palvelut myös tarvitsevat keskeytymättömiä yhteyksiä. Lisäksi komissio pyrkii yhdessä jäsenvaltioiden kanssa edistämään sellaisten pitkäaikaisten yhteistyöpuitteiden luomista, jotka kannustavat satelliittiteknologian ja maassa olevan teknologian yhteistoimintaan ja saattavat yhteen näiden eri alojen liiketoiminnan harjoittajia.

Tärkeimmät toimet: Komissio aikoo -edistää Copernicus-, EGNOS- ja Galileo-ratkaisujen laajempaa käyttöä EU:n toimintapolitiikoissa, jos se on perustelua ja hyödyllistä, myös lyhyellä aikavälillä. Tätä varten toteutetaan toimenpiteitä, jotka koskevat Galileon käyttöön ottamista matkapuhelimissa, ja aikasynkronointia käyttäviä kriittisiä infrastruktuureita; -helpottaa Copernicus-järjestelmän datan ja tietojen käyttöä tehostamalla datan levittämistä ja perustamalla alustapalveluja tarjoamaan rajapintoja muuhun kuin avaruuteen pohjautuvaan dataan ja palveluihin; -edistää eri alojen uusien toimijoiden vilkkaampaa osallistumista avaruussovellusten kehittämiseen; -edistää yhdessä jäsenvaltioiden ja toimialan kanssa satelliittiviestinnän tehokasta ja kysyntään perustuvaa käyttöä, jotta yhteydet olisivat kaikissa jäsenvaltioissa kaikkialla saatavissa.

1.2.EU:n avaruusohjelmien edistäminen ja uusien käyttäjien tarpeisiin vastaaminen

Yksityinen sektori käyttää avaruusratkaisuja ja investoi niihin vain, jos käyttäjät ja yritykset voivat luottaa siihen, että Copernicus-, EGNOS- ja Galileo-järjestelmien palvelut ja data ovat saatavilla myös tulevaisuudessa. Sen vuoksi komissio vahvistaa sitoutumisensa EU:n avaruusohjelmien vakauteen ja järjestelmien kilpailuetujen lujittamiseen, esimerkiksi Galileon tapauksessa datan todentamisen ja suuren tarkkuuden avulla. Muuttuvassa ympäristössä ja nopeasti kehittyvillä markkinoilla näiden järjestelmien on kehityttävä edelleen, jotta voidaan varmistaa niiden tuottavan huipputason palveluja tehokkaammin ja vakaammin.