1.Johdanto: Vihreän kehityksen teollisuussuunnitelma nettonollan aikakaudelle

Kuluva vuosikymmen on ratkaiseva maailman pyrkiessä rajoittamaan maapallon lämpötilan nousua ja ottamaan tarvittavat askeleet kohti ilmastoneutraaliutta eli ns. nettonollaa. Panokset ovat korkeita ja haasteet monitahoisia. Sukupolvellamme on nyt kuitenkin ainutkertainen tilaisuus käyttää tätä pakkotilannetta katalysaattorina investoinneille puhtaaseen energiaan perustuvaan talouteen ja nettonolla-aikakauden teollisuuteen.

Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa on vahvistettu vihreää siirtymää koskevat pyrkimyksemme, joihin kuuluvat nettonollaan vuoteen 2050 mennessä tähtäävät ilmastotavoitteet. 55-valmiuspaketti sisältää konkreettisen suunnitelman, jolla Euroopan talous saadaan vankkumattomasti oikeille raiteille, ja REPowerEU-suunnitelma nopeuttaa siirtymistä pois fossiilisista polttoaineista. Kiertotalouden toimintasuunnitelman ohella tällä luodaan puitteet EU:n teollisuuden muodonmuutokselle kohti nettonollan aikakautta.

Nettonollatalouden muoto määritetään muutaman tulevan vuoden aikana. Uusia markkinoita luodaan, läpimurtoteknologioita innovoidaan, kehitetään ja tuodaan markkinoille ja energiajärjestelmiämme muokataan uuteen uskoon. Siksi ne, jotka tänään investoivat ensimmäisinä ja nopeammin, turvaavat asemansa tässä uudessa taloudessa ja luovat työpaikkoja uutta osaamista edustavalle työvoimalle, uudistavat teollista tuotantopohjaa, alentavat ihmisille ja yrityksille koituvia kustannuksia ja ovat parhaassa asemassa auttamaan muita maailman alueita irrottamaan omat taloutensa hiilestä.

Tarve toimia näin on selviö, kun ajattelee Euroopan teollisuudelle tarjoutuvien mahdollisuuksien mittakaavaa. Kansainvälisen energiajärjestö IEA:n mukaan keskeisten massatuotannossa olevien puhtaan energian teknologioiden globaalien markkinoiden vuotuinen arvo kasvaa noin 650 miljardiin dollariin (noin 600 miljardiin euroon) vuoteen 2030 mennessä eli yli kolminkertaiseksi nykyiseen verrattuna. Markkinoiden kasvun synnyttämät työpaikat mahdollisesti kaksinkertaistuvat samana aikana. Nettonollatoimiala kasvaa maailmalla voimakkaasti – jopa niin, että kysyntä välillä ylittää tarjonnan.

EU:lla on hyvät valmiudet aktivoitua ja hyödyntää nettonollan tarjoamat mahdollisuudet. Euroopan talousmalli, joka perustuu sen sisämarkkinoihin, on kuluneina vuosikymmeninä tuonut lisää vaurautta. Eurooppa on johtava toimija innovoinnissa, riskipääoman saatavuudessa sekä nettonollateknologioiden ja kestävän kehityksen mukaisten tuotteiden käyttöönotossa. Sillä on vahva lähtökohta – teollisuus, jolla on todistettua näyttöä yhä digitalisoituneempana suunnannäyttäjänä ja standardien asettajana. Eurooppalainen teollisuus valmistaa korkealaatuisia ja innovatiivisia tuotteita, joita käytetään kaikkialla maailmassa. Euroopassa on maailman johtavia tieteen ammattilaisia ja tutkijoita, jotka kehittävät jatkuvasti läpimurtoratkaisuja tai jatkokehittävät olemassa olevia teknologioita.

EU on myös osoittanut, miten vihreä siirtymä voi vahvistaa kilpailukykyä. Luopuminen Venäjän fossiilisten polttoaineiden käytöstä on nopeuttanut uutta teollista vallankumousta, jolla pyritään lopettamaan fossiilisten polttoaineiden aikakausi. Monenlaisia uusia nettonollateknologioita kehitetään ja otetaan käyttöön taloutemme eri osa-alueilla, kuten liikenteessä, rakennuksissa, valmistusteollisuudessa ja energia-alalla, luoden jopa täysin uusia markkinoita. Nettonollateknologioiden ekosysteemin arvo EU:ssa tuplaantui vuoteen 2020 verrattuna yli 100 miljardiksi euroksi vuonna 2021.

EU on myös osoittanut sisäänrakennetun selviytymiskykynsä jatkuvissa muutoksissa ja haasteissa. Teollisuutta ovat koetelleet korkea inflaatio, työvoimapula, väestörakenteen muutos, covid-pandemian jälkeiset häiriöt toimitusketjuissa, korkojen nousu, energiakustannuspiikit ja tuotantopanosten kohonneet hinnat. Tämän ohella myös kilpailu pirstaleisilla maailmanmarkkinoilla on ollut kovaa, eikä aina reilua. Näistä vastatuulista huolimatta EU:n talous on toistaiseksi selvinnyt huomattavan hyvin, ja poliittinen yhtenäisyys kantaa hedelmää. Kaasun ja öljyn hinnat ovat nyt laskeneet sotaa edeltäviä tasoja alhaisemmiksi. Inflaatio hidastui joulukuussa 2022 Euroopassa selvästi ja jo toisena peräkkäisenä kuukautena. Työttömyys on alhaisempi kuin ennen vuoden 2008 finanssikriisiä, ja työmarkkinat toimivat edelleen hyvin.

EU on sitoutunut nopeuttamaan nettonollaan tähtäävää teollisuuden muodonmuutosta alueellaan. Se on myös vakuuttunut siitä, että tämä on tehtävissä. Tarpeita ja mahdollisuuksia on: uusiutuvien energialähteiden käyttöönotto, energia- ja liikenneinfrastruktuurien, kuten sähköverkkojen, uudistaminen ja massiivinen siirtyminen fossiilittomaan vetyyn energian sitojana, polttoaineena ja raaka-aineena. Tämän lisäksi EU voi myös olla johtava toimija tulevaisuuden nettonollatoimialoilla. Voimme myös luoda uusia puhtaan teknologian yhteistyömuotoja EU:n ulkopuolisten kumppaneiden kanssa. Kun teemme yhteistyötä kumppaneiden kanssa nettonollateknologioiden kehittämiseksi, monipuolistamme ja vahvistamme toimitusketjuja ja tuemme muita alueita vihreässä siirtymässä. Kilpajuoksu kohti nettonollaa voi olla hyödyksi sekä maapallolle että liiketoiminnalle.

On nähtävillä myös rohkaisevia merkkejä siitä, että EU:n kumppanit alkavat tarttua nettonollan tarjoamiin teollisiin mahdollisuuksiin. Yhdysvaltojen inflaationhillintälailla (Inflation Reduction Act) sysätään liikkeelle yli 360 miljardia Yhdysvaltain dollaria (noin 330 miljardia euroa) vuoteen 2032 mennessä. Japanin vihreän siirtymän suunnitelmien tavoitteena on kerätä parhaimmillaan 20 biljoonaa jeniä (noin 140 miljardia euroa) vihreän siirtymän joukkovelkakirjojen avulla. Intia on esittänyt tuotantosidonnaista kannustinjärjestelmää parantaakseen kilpailukykyään aurinkosähkön ja akkujen kaltaisilla aloilla. Myös Yhdistynyt kuningaskunta, Kanada ja monet muut ovat esittäneet puhtaan teknologian investointisuunnitelmansa. Eurooppa on sitoutunut tekemään yhteistyötä kaikkien näiden kumppaneiden kanssa yhteisen hyvän puolesta.

Nettonollateollisuuden kansainvälisen kaupan ja kilpailun on kuitenkin oltava reilua. Joillakin kumppaneidemme aloitteilla voi olla ei-toivottuja sivuvaikutuksia omiin nettonollatoimialoihimme. Perustavanlaatuinen ongelma on, että Kiinan valtiontuet ovat BKT:hen suhteutettuina jo pitkään olleet kaksi kertaa niin suuria kuin EU:n tuet. Tämä on vääristänyt markkinoita ja varmistanut sen, että useiden nettonollateknologioiden valmistusta hallitsee tällä hetkellä Kiina, joka on tehnyt puhtaan teknologian innovoinnin ja valmistuksen tukemisesta viisivuotissuunnitelmansa painopisteen. Kiinan ilmoittamat investoinnit puhtaisiin teknologioihin ovat yli 280 miljardia Yhdysvaltain dollaria (noin 260 miljardia euroa). EU:n ja sen kumppaneiden on tehtävä enemmän epäoikeudenmukaisten valtiontukien ja pitkittyneiden markkinavääristymien torjumiseksi. Jos julkisen sektorin jalanjälki yksityisillä markkinoilla on liian suuri, vääristymät tekevät toimintaedellytyksistä epätasapuoliset ja syntyy epäreilua kilpailua. Komissio aikoo jatkossakin hyödyntää täysimääräisesti kaupan suojatoimia sisämarkkinoiden ja sääntöpohjaisen kansainvälisen kaupan puolustamiseksi polkumyynnin ja vääristävien tukien kaltaisia epäreiluja kauppakäytäntöjä vastaan.

Kilpailukykyhaasteita on jatkossakin. Halpojen fossiilisten polttoaineiden aikakausi on nyt ohi, mikä edellyttää vihreän siirtymän vauhdittamista, jotta teollisuuden saatavilla on runsaasti kohtuuhintaista puhdasta energiaa. EU:n on hyödynnettävä suurinta vahvuuttaan eli sisämarkkinoita ja vältettävä pirstoutumista. Tämän vuoksi komissio on sitoutunut esittämään kokonaisvaltaista yleiseurooppalaista lähestymistapaa, joka perustuu yhteisiin strategisiin painopisteisiin ja investointitarpeiden arviointiin. EU:n yhtenäisen toiminnan varmistamiseksi on tätä varten tutkittava erilaisia vaihtoehtoja, mukaan lukien EU:n eri rahoituslähteet. On myös tehtävä enemmän, jotta helpotetaan yritysten mahdollisuuksia saada yksityistä rahoitusta, erityisesti viimeistelemällä pääomamarkkinaunioni. Kilpailukyvyn parantamisen on kuljettava käsi kädessä hyväpalkkaisten laadukkaiden työpaikkojen ja inhimilliseen pääomaan tehtävien investointien kanssa.

Teollisuuden nettonolla-aikakauden puitteet luodaan nykypäivän päätöksillä. EU:n on nopeudellaan, kunnianhimollaan ja yhteisellä muutossuunnallaan oltava valmis näyttämään tietä. Yhteinen panostus, joka nivoutuu EU:n politiikkaan ja toimintavälineisiin, on paljon vaikuttavampi kuin 27 kansallisen lähestymistavan kokonaisuus.

2.Vihreän kehityksen teollisuussuunnitelma – EU eturintamassa

Tätä valtavien mahdollisuuksien ja haasteiden taustaa vasten Eurooppa tarvitsee uuden vihreän kehityksen teollisuussuunnitelman. Suunnitelma on osa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa, joka on vienyt meidät tielle kohti ilmastoneutraaliutta ja antaa Euroopalle mahdollisuuden näyttää suuntaa maailmanlaajuisesti teollisuuden nettonolla-aikakaudella.

Suunnitelman lähtökohtana on tarve lisätä merkittävästi nettonollateknologian ja -energiantuotannon kehittämistä, valmistusta ja käyttöönottoa tulevalla vuosikymmenellä sekä lisäarvo EU:n laajuisesta lähestymistavasta, jolla tähän haasteeseen vastataan yhdessä. Tätä vaikeuttaa kuitenkin maailmanlaajuinen kilpailu raaka-aineista ja ammattitaitoisesta henkilöstöstä. Teollisuussuunnitelmalla pyritään puuttumaan tähän kaksoishaasteeseen keskittymällä aloihin, joilla Euroopalla voi olla suurin vaikutus. Sillä pyritään myös välttämään riski siitä, että riippuvuutemme Venäjän fossiilisista polttoaineista korvaantuisi muilla strategisilla riippuvuuksilla, jotka voisivat haitata vihreään siirtymään tarvittavien keskeisten teknologioiden ja tuotantopanosten saatavuutta. Riskiä torjutaan monipuolistamalla hankintaketjuja ja samalla lisäämällä omaa kehitystä ja tuotantoa. Suunnitelma täydentää meneillään olevia toimia teollisuuden uudistamiseksi Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja EU:n teollisuusstrategian, erityisesti kiertotalouden toimintasuunnitelman, puitteissa. Energiaintensiivisten teollisuudenalojen nykyaikaistaminen ja hiilestä irtautuminen on myös edelleen yksi tärkeimpiä tavoitteita, samoin kuin ammatillisten siirtymien ja laadukkaiden työpaikkojen synnyn varmistaminen opetuksen ja koulutuksen avulla.

Tämän vuoksi tarvitaan vahvaa EU:n yhteistä toimintaa nettonollateollisuuden vauhdittamiseksi. Vihreän kehityksen teollisuussuunnitelma hyödyntää vahvuuksiamme: avoimuutta, innovatiivisuutta, osallistavuutta ja kestävän kehityksen tavoittelua. Oikeiden olosuhteiden vallitessa Euroopan nettonollateollisuudella tulee olemaan elintärkeä rooli maanosan muuttamisessa vihreäksi taloudeksi, joka tuottaa vaurautta EU:hun ja johtaa kehitystä maailmanlaajuisesti niin teknologiassa kuin ilmastonmuutoksen ja ympäristön pilaantumisen torjunnassa.

Pääpiirteissään uusi vihreän kehityksen teollisuussuunnitelma perustuu neljään pilariin: