–ylläpitää korkeaa turvallisuustasoa sisävesiliikenteessä

–seurata tekniikan kehitystä

–varmistaa yhteensopivuus EU:n oikeudellisen kehyksen ja kansainvälisten vaatimusten kanssa.

CESNI päätti kokouksessaan 13. lokakuuta 2020 ottaa standardin ES-RIS 2021/1 hyväksymisen 15. huhtikuuta 2021 pidettävän kokouksen asialistalle. On odotettavissa, että standardin luonnostekstiin tehdään ainoastaan vähäisiä muutoksia ennen 15. huhtikuuta 2021 pidettävää kokousta. ES-RIS 2021/1 julkaistaan asiaa koskevalla verkkosivustolla (cesni.eu). Kaikilla EU:n jäsenvaltioilla on (suojatut) käyttöoikeudet edellä mainittuihin standardiluonnoksiin.

ES-RIS 2021/1:n sisältämät tekniset eritelmät vastaavat teknisiä eritelmiä, jotka on jo hyväksytty direktiivin 2005/44/EY oikeudellisen kehyksen puitteissa.

RNKK antaa päätöslauselman, jolla muutetaan RNKK:n määräyksiä lisäämällä viittaus standardiin ES-RIS 2021/1.

Kahden voimassaolevan yhdenmukaistettuja jokitiedotuspalveluja koskevan oikeudellisen järjestelmän (Rein ja EU) yhdenmukaisuuden varmistamiseksi niiden standardit on aiheellista yhdenmukaistaa toisiinsa. Asiaa koskeva EU:n lainsäädäntö on jo voimassa, mutta RNKK:n määräyksissä standardiin ES-RIS 2021/1 viitataan 25. huhtikuuta 2022 alkaen. Tämä päivämäärä vastaa viimeisimmän direktiivin 2005/44/EY mukaan voimaantulleen täytäntöönpanosäädöksen eli komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/1744 soveltamispäivämäärää. Näin varmistetaan täytäntöönpanoaikataulun yhdenmukaistaminen.

3.Unionin puolesta otettava kanta

Unionin kanta on tarpeen, koska suunniteltujen säädösten kohteena on ala, joka kuuluu unionin yksinomaiseen toimivaltaan, ja on tarpeen varmistaa, että EU:n edut otetaan asianmukaisesti huomioon hyväksyttäessä päätöksiä yhdenmukaistettuja jokitiedotuspalveluja (RIS) koskevien standardien vahvistamisesta. SEUT-sopimuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaan unionilla on yksinomainen ulkoinen toimivalta kyseisten standardien kattamilla aloilla, koska ne voivat vaikuttaa unionin yhteisiin sääntöihin. Jäsenvaltioiden on siksi direktiivin 2005/44 4 artiklan mukaisesti perustettava jokitiedotuspalvelut komission tämän direktiivin 5 artiklan nojalla antamissa täytäntöönpanosäädöksissä olevien teknisten eritelmien mukaisesti. Standardiluonnosten sisällön on tarkoitus olla täysin yhdenmukainen niiden standardien kanssa, jotka tällä hetkellä on sisällytetty direktiivin 2005/44/EY mukaan hyväksyttyihin sitoviin EU:n teknisiin eritelmiin ja jotka sisältyvät täytäntöönpanoasetuksiin (EU) 2018/2032, 2018/1973, 2019/838 ja 2019/1744. Nämä standardit liittyvät yhdenmukaistettujen jokitiedotuspalvelujen teknisiin eritelmiin, jotka olisi direktiivin 2005/44/EY johdanto-osan 3 kappaleen mukaisesti otettava huomioon hyväksyttäessä mainitun direktiivin 5 artiklan mukaisia sitovia teknisiä eritelmiä.

ES-RIS:n päivitystä on valmisteltu intensiivisesti CESNI:ssä asiantuntijatasolla. Julkisen ja yksityisen sektorin asiantuntijoita on kuultu laajasti. CESNI:n tasolla pidettiin standardien laadinnan aikana teknisiä kokouksia seuraavasti:

–työryhmien kokoukset (13.–14.2.2019, 11.12.2019, 1.–2.4.2020, 23.–26.6.2020, 2.–3.9.2020) ja

–komitean kokous (13.10.2020).

Näiden kokousten avulla päästiin asiantuntijatasolla yhteisymmärrykseen yhdenmukaistettuja jokiliikennepalveluja koskevista standardeista.

Ehdotettu unionin kanta on, että ES-RIS 2021/1 hyväksytään, koska siten säilytetään sisävesiliikenteen mahdollisimman korkea turvallisuustaso, pysytään mukana alan teknisessä kehityksessä ja varmistetaan jokitiedotuspalveluja koskevien vaatimusten yhteensopivuus

4.Oikeusperusta

4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

4.1.1.Periaatteet

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohtaa sovelletaan riippumatta siitä, onko unioni kyseisen elimen jäsen tai kyseisen sopimuksen osapuoli.

Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Lisäksi se kattaa välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.