Erityiskertomus EU:n nuorisotakuu: 
toiminta käynnistetty 
mutta edessä 
täytäntöönpanoon 
kohdistuvia riskejäFI 2015  nro 03
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN

EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
P . +352 4398-1
Sähköposti: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2015
Print ISBN 978-92-872-2065-3 ISSN 1831-0958 doi:10.2865/052038 QJ-AB-15-002-FI-C
PDF ISBN 978-92-872-2050-9 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/690950 QJ-AB-15-002-FI-N
EPUB ISBN 978-92-872-2038-7 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/043079 QJ-AB-15-002-FI-E
© Euroopan unioni, 2015
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Printed in Luxembourg
EU:n nuorisotakuu: 
toiminta käynnistetty 
mutta edessä 
täytäntöönpanoon 
kohdistuvia riskejä
(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)ErityiskertomusFI 2015  nro 03
Tarkastustiimi
Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa esitetään tulokset tietyiltä talousarvion tai hallinnon aloilta valittu -
jen tarkastuskohteiden tuloksellisuuden tai säännönmukaisuuden tarkastuksista. Tilintarkastustuomioistuin valitsee ja 
suunnittelee tarkastustehtävänsä siten, että tarkastuksilla on mahdollisimman suuri vaikutus. Valintaan ja suunnitteluun 
vaikuttavia tekijöitä ovat tuloksellisuuteen tai säännönmukaisuuteen liittyvät riskit, asianomaisten tulojen tai menojen 
taso, odotettavissa oleva kehitys sekä aiheen merkittävyys poliittiselta ja suuren yleisön kannalta.
Tämän tuloksellisuuden tarkastuksen toimitti II tarkastusjaosto tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Henri Grethenin 
johdolla. Tarkastusjaoston erityisalana ovat rakennepolitiikan, liikenteen ja energian menoalat. Tarkastusta johti tilintar -
kastustuomioistuimen jäsen Iliana Ivanova tukenaan kabinettipäällikkö Tony Murphy, kabinettiavustaja Mihail Stefanov, 
yksikönpäällikkö Emmanuel Rauch, tiiminvetäjä Valeria Rota sekä tarkastajat Kristina Maksinen ja Paolo Pesce.
Vasemmalta oikealle: P . Pesce, T. Murphy, I. Ivanova, M. Stefanov, K. Maksinen ja E. Rauch.

03
 Sisällys
Kohta
 Lyhenteet
 Sanasto
I – V Tiivistelmä
1 – 23 Johdanto
1 – 8 Nuorisotyöttömyys EU:ssa
9 – 10 EU:n rooli työllisyyspolitiikassa
11 – 13 Nuorisotakuu: nuorta työnhaussa tukeva toimenpide ja koulusta työelämään siirtymistä 
helpottava rakenneuudistus
14 – 23 Nuorisotakuujärjestelmän rahoittaminen
24 – 26 Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa
27 – 84 Huomautukset
27 – 43 Komissio antoi riittävää ja oikea-aikaista tukea jäsenvaltioille nuorisotakuujärjestelmän 
perustamisen yhteydessä
29 – 31 Komissio antoi jäsenvaltioille nuorisotakuujärjestelmän suunnittelua koskevia ohjeita viiden kuukauden 
kuluttua neuvoston suosituksesta
32 – 35 Komissio suoritti kattavan ja oikea-aikaisen arvioinnin jäsenvaltioiden toimittamista nuorisotakuun 
täytäntöönpanosuunnitelmaa koskevista ehdotuksista
36 – 37 Komission arvioinnissa yksilöitiin useita ehdotettujen nuorisotakuun täytäntöönpanosuunnitelmien 
puutteista
38 – 39 Kaikki jäsenvaltiot eivät toimittaneet komission arvioinnin pohjalta tarkistettua nuorisotakuun 
täytäntöönpanosuunnitelmaa
40 – 43 Nuorisotakuun täytäntöönpanosuunnitelmia koskevaa komission arviointia ja ESR:n/
nuorisotyöllisyysaloitteeseen liittyvien toimenpideohjelmien ennakkoehtojen arviointia ei ole koordinoitu 
riittävän hyvin keskenään
04 Sisällys
44-84 Tilintarkastustuomioistuin yksilöi useita nuorisotakuujärjestelmän vaikuttavaan 
täytäntöönpanoon kohdistuvia riskejä
45 – 57 Riskinä on, että kokonaisrahoitus ei riitä
58 – 64 Laadukkaan työtarjouksen määritelmän puuttuminen saattaa vähentää nuorisotakuun vaikuttavuutta
65 – 84 Kattava nuorisotakuun seuranta- ja raportointijärjestelmä on edelleen kehitteillä
 Johtopäätökset ja suositukset
 Liite I  — Nuorisotyöttömyysaste (kesäkuu 2014)
 Liite II  — Nuorisotyöllisyysaloite: tukikelpoiset maat
 Liite III  —  Nuorisotakuun täytäntöönpanosuunnitelmaa ja nuorisotyöllisyysaloitteen 
ennakkoehtoja koskeva komission arviointi
 Komission vastaukset
05
 Lyhenteet
BKT : Bruttokansantuote
CPR (Common Provisions Regulation) : Yhteisiä säännöksiä koskeva asetus (Euroopan parlamentin ja neuvoston 
asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan 
sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan 
meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan 
sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä 
neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320)).
ERI -rahastot : Euroopan rakenne- ja investointirahastot
ESR : Euroopan sosiaalirahasto
ILO (International Labour Organisation) : Kansainvälinen työjärjestö
NEET (Not in Employment, Education or Training) : Työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat nuoret
TVT : Tieto- ja viestintätekniikka
06
 Sanasto
Ennakkoehdot : Konkreettisia ja täsmällisesti ennalta määriteltyjä kriittisiä tekijöitä, jotka ovat 
investointiprioriteetin tai unionin prioriteetin erityistavoitteen tehokkaan ja vaikuttavan saavuttamisen välttämätön 
ennakkoedellytys ja joilla on siihen suora ja olennainen yhteys sekä välitön vaikutus. Kun jäsenvaltiot laativat EU:n 
rakenne- ja investointirahaston (ERI -rahaston) osarahoitusta ohjelmakaudella 2014–2020 saavia toimenpideohjelmia, 
niiden on arvioitava, ovatko ennakkoehdot täyttyneet. Jos ennakkoehdot eivät ole täyttyneet, jäsenvaltioiden on 
laadittava toimintasuunnitelmat, joiden avulla varmistetaan, että ehdot täyttyvät 31. joulukuuta 2016 mennessä.
Euroopan laajuinen julkisten työvoimapalvelujen yhteistyöverkosto : Verkosto perustettiin neuvoston 
ja Euroopan parlamentin päätöksen nojalla, ja sen tarkoituksena on optimoida julkisten työvoimapalvelujen 
tehokkuus. EU:n kaikki 28 jäsenvaltiota sekä Euroopan komissio kuuluvat verkostoon. Sen tavoitteena 
on vertailla julkisten työvoimapalvelujen toimivuutta vertailuanalyysien avulla sekä yksilöidä näyttöön 
perustuvia hyviä käytäntöjä ja edistää vastavuoroista oppimista, nykyaikaistaa ja vahvistaa työvoimapalvelujen 
tarjontaa (myös nuorisotakuun osalta) sekä osallistua Euroopan työllisyysstrategian ja vastaavien kansallisten 
työmarkkinapolitiikkojen laatimiseen.
Euroopan sosiaalirahasto : Rahaston tavoitteena on lujittaa taloudellista ja sosiaalista koheesiota Euroopan 
unionissa parantamalla työllisyyttä ja työllistymismahdollisuuksia (lähinnä koulutustoimenpiteiden avulla) sekä 
edistämällä korkeaa työllisyysastetta ja uusien ja parempien työpaikkojen luomista.
Eurooppalainen ohjausjakso : Eurooppalainen ohjausjakso on EU:n talouspolitiikan vuotuisen ohjaus- ja 
valvontasyklin ensimmäinen vaihe. Euroopan komissio analysoi kunkin eurooppalaisen ohjausjakson aikana 
jokaisen jäsenvaltion finanssipoliittisia ja rakenteellisia uudistuksia sekä antaa suosituksia ja seuraa uudistusten 
toteuttamista. Vuotuisen syklin toisessa vaiheessa (kansallinen ohjausjakso) jäsenvaltiot toteuttavat hyväksymänsä 
politiikat.
Kansainvälinen työjärjestö : Kansainvälinen työjärjestö (ILO) on Yhdistyneiden kansakuntien järjestö, joka 
käsittelee työelämän kysymyksiä ja erityisesti kansainvälisiä työelämän normeja. YK:n kaikkiaan 193 jäsenvaltiosta 
185 kuuluu Kansainväliseen työjärjestöön. Toisin kuin muilla Yhdistyneiden kansakuntien erityisjärjestöillä, 
Kansainvälisellä työjärjestöllä on kolmijakoinen hallintorakenne, jossa ovat edustettuina hallitukset, työantajat ja 
työntekijät. Kansainvälinen työjärjestö on merkittävin työvoimatilastojen tuottaja.
Käsite ”vailla työtä oleva” kattaa näin ollen sekä työttömät että työelämän ulkopuolella olevat henkilöt; määritelmä 
”koulutuksen ulkopuolella” puolestaan tarkoittaa, että henkilöiden, jotka ovat työsuhteessa ja/tai saavat virallista tai 
epävirallista koulutusta, ei katsota olevan työelämän ja koulutuksen ulkopuolella.
NEET : NEET ( Not in Employment, Education or Training ) tarkoittaa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevia 
nuoria. Työllisyyskomitea sopi kyseisestä määritelmästä huhtikuussa 2010, ja sitä käytetään Eurooppa 2020 
-strategian yhdennettyjen suuntaviivojen yhteydessä. Määritelmä kattaa koulutuksen ulkopuolella olevat työttömät 
sekä työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat henkilöt.
Nuorisotakuu : Nuorisotakuu pohjautuu nuorisotakuun perustamisesta 22. huhtikuuta 2013 annettuun neuvoston 
suositukseen. Sen avulla on määrä varmistaa, että kaikille enintään 25 -vuotiaille nuorille tarjotaan laadukas työ-, 
jatkokoulutus-, oppisopimus- tai harjoittelupaikka neljän kuukauden kuluessa virallisen koulutuksen päättämisestä 
tai työttömäksi joutumisesta. Nuorisotakuu on olennaisen tärkeä rakenneuudistus, joka parantaa viranomaisten 
yhteistyötä ja johtaa nuoria koskeviin konkreettisiin ratkaisuihin.
07 Sanasto
Nuorisotakuun täytäntöönpanosuunnitelma : Nuorisotakuun täytäntöönpanosuunnitelmassa määritetään, 
kuinka nuorisotakuu toteutetaan kansallisella tasolla. Lisäksi täytäntöönpanosuunnitelmassa määritetään 
viranomaisten ja muiden tahojen rooli, rahoitustapa (EU -varojen käyttö mukaan lukien), edistymisen arviointitapa ja 
toiminnan aikataulu. Jäsenvaltiot laativat kyseiset suunnitelmat. Niitä ei toimiteta komission hyväksyttäväksi.
Nuorisotyöllisyysaloite : Nuorisotyöllisyysaloitteen tarkoituksena on antaa rahoitustukea alueille, joiden 
nuorisotyöttömyysaste on yli 25 prosenttia. Aloitteella tuetaan nuorisotakuun toteuttamista, ja sen tarkoituksena 
on vahvistaa ja täydentää ESR:n rahoittamaa toimintaa. Sen kautta rahoitetaan toimia, jotka kohdistuvat suoraan 
työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleviin nuoriin (NEET), jotka ovat alle 25-vuotiaita (tai alle 30-vuotiaita, 
jos jäsenvaltion mukaan se on tarkoituksenmukaista). Aloitteen kokonaisbudjetti on 6  miljardia  euroa. 
Nuorisotyöllisyysaloitteen toimintapoliittinen kehys koostuu nuorisotyöllisyyspaketista ja nuorisotakuun 
perustamisesta annetusta suosituksesta. Nuorisotyöllisyysaloitteen oikeusperustana ovat kauden 2014–2020 
ESR-asetukset.
Nuorisotyöttömyyttä käsittelevä toimintaryhmä : Komissio perusti helmikuussa 2012 nuorisotyöttömyyttä 
käsitteleviä toimintaryhmiä niiden kahdeksan jäsenvaltion kanssa, joiden nuorisotyöttömyysaste oli tuolloin 
kaikkein korkein. Toimintaryhmien tehtävänä on yksilöidä toimenpiteitä, joiden avulla ohjelmakaudelta 2007–2013 
vielä saatavissa oleva EU -rahoitus (ESR:n rahoitus mukaan lukien) käytetään nuorten työllistymismahdollisuuksien 
sekä pk -yritysten tukemiseen.
Toimenpideohjelma : Toimenpideohjelmassa asetetaan jäsenvaltion painopistealueet ja erityistavoitteet 
sekä määritetään, kuinka rahoitus (EU:n sekä kansallinen julkinen ja yksityinen osarahoitus) käytetään 
hankkeiden rahoittamiseen tietyn ajanjakson (tavallisesti seitsemän vuoden) kuluessa. Hankkeilla on edistettävä 
tietyn tavoitejoukon saavuttamista, ja tavoitteet määritellään toimenpideohjelman toimintalinjan tasolla. 
Kutakin koheesioalan rahastoa (EAKR, koheesiorahasto ja) varten on toimenpideohjelmia. Jäsenvaltio laatii 
toimenpideohjelman, joka komission on hyväksyttävä ennen kuin EU:n talousarviosta voidaan suorittaa maksuja. 
Toimenpideohjelmia voidaan muuttaa ainoastaan niiden kattaman ajanjakson aikana, jos molemmat osapuolet 
suostuvat siihen.
Vaikutustenarvioinnit : Vaikutustenarvioinneilla myötävaikutetaan EU:n päätöksentekoprosesseihin, koska niiden 
avulla kerätään ja analysoidaan järjestelmällisesti tietoa suunnitelluista toimista ja arvioidaan toimien todennäköistä 
vaikutusta. Vaikutustenarviointi on tehtävä kaikista keskeisistä toimintapoliittisista aloitteista (eli aloitteista, 
jotka esitetään vuotuisessa toimintastrategiassa tai myöhemmin komission lainsäädäntö- ja työohjelmassa) 
tietyin selkeästi määritellyin poikkeuksin. Lisäksi arviointi voidaan tehdä tietyistä muista merkittävistä aloitteista 
tapauskohtaisesti.
Varojen etupainottuminen : Nuorisotyöllisyysaloitteen yhteydessä etupainottuminen tarkoittaa, että määrärahat 
ovat kokonaisuudessaan käytettävissä tukimaksuihin monivuotisen rahoituskehyksen kahtena ensimmäisenä 
vuonna sen sijaan, että tuet maksettaisiin seitsemän vuoden kuluessa (2014–2020).
08
 Tiivistelmä
I
Iältään 15–24-vuotiaiden nuorten työttömyysaste oli 
EU:ssa kesäkuussa 2014 keskimäärin 22 prosenttia. 
Tämä muodostaa merkittävän haasteen kaikille jäsen -
valtioille. Tilanne on kriittinen niissä jäsenvaltioissa, 
joissa joka toinen tai joka kolmas nuori on työttömänä. 
Esiin nousee kuva menetetystä sukupolvesta ja mer -
kittävistä tilanteeseen liittyvistä yhteiskuntataloudelli -
sista kustannuksista.
II
Parantaakseen työttömien nuorten synkkenevää tilan -
netta, jota talous- ja rahoituskriisi entisestään pahensi, 
komissio esitti vuonna 2012 nuorisotakuujärjestelmää 
koskevan ehdotuksen, jonka seurauksena annettiin 
neuvoston suositus huhtikuussa 2013. Neuvosto 
suosittaa siinä, että komissio ja jäsenvaltiot perustavat 
’nuorisotakuun’, joka määritellään seuraavasti: takuun 
avulla varmistetaan järjestelmällisesti koko Euroopan 
unionissa, että kaikki alle 25 -vuotiaat nuoret saavat 
laadukkaan työtarjouksen tai tarjouksen osallistua 
jatkokoulutukseen, oppisopimuskoulutukseen tai 
harjoitteluun neljän kuukauden kuluttua työttömäksi 
joutumisesta tai virallisen koulutuksen päättämisestä.
III
Järjestelmä rahoitetaan EU:n talousarviosta Euroo -
pan sosiaalirahaston ja tarkoitusta varten perustetun 
nuorisotyöllisyysaloitteen kautta, ja siihen on osoi -
tettu arviolta 12,7  miljardia  euroa kaudelle 2014–2020. 
Toiminta tulee edellyttämään myös kansallista täyden -
tävää rahoitusta, sillä suoraan yksilöihin kohdistuvien 
toimenpiteiden lisäksi tarvitaan myös rakenteellisia 
uudistuksia.IV
Tilintarkastustuomioistuin arvioi tarkastuksellaan, 
antoiko komissio jäsenvaltioille asianmukaista tukea 
nuorisotakuujärjestelmän perustamisen yhteydessä. 
Lisäksi käytiin läpi mahdolliset täytäntöönpanoon 
kohdistuvat riskit. Tilintarkastustuomioistuin totesi, 
että komissio antoi jäsenvaltioille oikea -aikaista 
ja asianmukaista tukea. Tarkastuksessa yksilöitiin 
kuitenkin täytäntöönpanon vaikuttavuuden osalta 
kolme potentiaalista riskiä: kokonaisrahoituksen 
riittävyys, laadukkaan tarjouksen määrittely ja järjes -
telmän tuloksia koskeva seuranta- ja raportointitapa 
komissiossa.
V
Tilintarkastustuomioistuin esittää seuraavat 
suositukset:
 ο Jäsenvaltioiden olisi esitettävä selkeä ja kattava 
yleiskatsaus kaikista suunnitelluista nuorisotakuu -
järjestelmän piiriin kuuluvista nuorisotyöttömyyt -
tä torjuvista toimenpiteistä, jotta komissio voisi 
arvioida kokonaisrahoitustarpeet.
 ο Komission olisi vaikutettava siihen, että laaditaan 
joukko laadullisia kriteereitä, jotka EU:n talousarvi -
osta tukea saavien työpaikkojen sekä harjoittelu- 
ja oppisopimuspaikkojen olisi täytettävä. Perusta -
na voisi olla nuorisotyöllisyysaloitteen arviointia 
varten annetuissa komission ohjeissa esitetty 
laadukkaan tarjouksen määritelmä.
 ο Komission olisi otettava käyttöön nuorisotakuu -
järjestelmää varten perusteellinen seurantajärjes -
telmä, joka kattaisi sekä rakenneuudistukset että 
yksilöihin kohdistuvat toimenpiteet. Seurannan 
tulokset olisi esitettävä Euroopan parlamentille ja 
neuvostolle.
09
 Johdanto
Nuorisotyöttömyys EU:ssa
01 
Työttömien määrä on lisääntynyt 
EU:ssa merkittävästi viime vuosikym -
menen aikana ja erityisesti talous- ja 
rahoituskriisin puhkeamisen jälkeen. 
Työttömyysriski on vielä tavanomaista 
suurempi nuorison (15–24-vuotiaiden) 
keskuudessa: nuorilla on esimerkiksi 
vähemmän kokemusta, ja näin ollen 
työpaikkojen karsiminen koskettaa 
usein ensimmäisenä heitä. Joissakin 
jäsenvaltioissa tilanne johti talous- ja 
rahoituskriisin pahimpina hetkinä sii -
hen, että nuorten siirtyminen koulusta 
työmarkkinoille oli lähes mahdotonta1.
02 
Lisäksi nuorisotyöttömyys on koko -
naistyöttömyyttä herkempi taloussuh -
danteille. Nuoret myös työskentelevät 
muita todennäköisemmin toimialoilla, 
jotka ovat alttiimpia talouden las -
kusuhdanteille (esim. tuotantoteolli -
suus, rakennusala, vähittäiskauppa tai 
hotelli- ja ravintola -ala). Nuorten koko -
naistyöllisyysaste on viimeisten neljän 
vuoden aikana laskenut kolminkertai -
sesti aikuisten kokonaistyöllisyysastee -
seen verrattuna. Kansainvälisen valuut -
tarahaston mukaan suhdannetekijät 
selittävät noin 50 prosenttia Euroopas -
sa ilmenneistä nuorisotyöttömyysas -
teen muutoksista, mutta 70 prosenttia 
työttömyysasteen noususta ilmenee 
pahimmista taloudellisista ongelmista 
kärsivillä euroalueen mailla2.03 
Komissio käynnisti vuonna 2010 ”Nuo -
ret liikkeellä” - aloitteen3. Kyseessä on 
Eurooppa 2020 - strategian lippulai -
va-aloite, jolla edistettiin koulutuksen 
parantamista, menestyksekkäämpää 
työmarkkinoille integroitumista ja 
liikkuvuuden lisäämistä nuorisotyöt -
tömyyden torjumiskeinoina. Komissio 
kehotti lisäksi jäsenvaltioita takaa -
maan, että kaikilla nuorilla on paikka 
työelämässä, jatkokoulutuksessa tai 
aktivointitoimenpiteiden piirissä neljän 
kuukauden kuluessa koulun päättämi -
sestä, ja varmistamaan tämän toteutu -
misen ”nuorisotakuuna”.
04 
Komissio esitti joulukuussa 2011 eh -
dotuksen ”Mahdollisuuksia nuorisolle” 
-aloitteesta4, ja tammikuussa 2012 se 
ilmoitti työskentelevänsä kahdeksan 
nuorisotyöttömyydestä eniten kärsi -
vän jäsenvaltion kanssa perustamalla 
’nuorisotyöttömyyttä käsitteleviä 
toimintaryhmiä’. Tarkoituksena oli, 
että ohjelmakaudella 2007–2013 vielä 
saatavilla olevaa EU -rahoitusta käytet -
täisiin paremmin.
05 
Komissio esitti joulukuussa 2012 ’nuo -
risotyöllisyyspakettinsa’ 5 yhteydessä 
ehdotuksen nuorisotakuun perusta -
mista koskevaksi neuvoston suosituk -
seksi. EU:n ministerineuvosto hyväksyi 
huhtikuussa 2013 ehdotuksen6, jota 
myös Eurooppa -neuvosto kannatti 
kesäkuussa 20137.1 United Nations Regional 
Information Centre for 
Western Europa, ”Youth: the 
hardest hit by the global 
financial crisis” , (http://www.
unric.org )
2 Kansainvälinen 
valuuttarahasto, 
maakohtainen raportti 
nro 14/199, ”Euro Area Policies” , 
heinäkuu 2014, osa ”Youth 
Unemployment in Europe: 
Okun’s Law and Beyond” .
3 KOM(2010) 477 lopullinen, 
15. syyskuuta 2010 ”Nuoret 
liikkeellä”.
4 KOM(2011) 933 lopullinen, 
20. joulukuuta 2011 
”Mahdollisuuksia nuorille” 
-aloite.
5 COM(2012) 729 final, 
5. joulukuuta 2012, ”Ehdotus 
neuvoston suositukseksi 
nuorisotakuun 
perustamisesta”.
6 Neuvoston suositus, annettu 
22 päivänä huhtikuuta 2013, 
nuorisotakuun perustamisesta 
(EUVL C 120, 26.4.2013, s. 1).
7 Eurooppa -neuvoston 
päätelmät, 27. ja 28. kesäkuuta 
2013, EUCO 104/2/13 ( http://
www.consilium.europa.eu ).
10 Johdanto
Nuorisotyöttömyysaste EU:n jäsenvaltioissa (15–24-vuotiaat nuoret, kesäkuu 2014)
Lähde: Eurostat.Kaavio 1
0 10 20 30 40 50 60Espanja
Kreikka
Italia
Kroatia
Kypros
Portugali
Slovakia
Romania
Irlanti
Puola
Ranska
Ruotsi
Bulgaria
Belgia
EU (28 maata)
Liettua
Latvia
Unkari
Suomi
Slovenia
Tšekin tasavalta
Yhdistynyt kuningaskunta
Luxemburg
Viro
Tanska
Malta
Alankomaat
Itävalta
SaksaNuorisotyöttömyys EU:ssa – vuoden 2014 tilannetta kuvaavia lukuja
Hieman alle viisi miljoonaa (alle 25-vuotiasta) nuorta oli EU-28:n alueella työttömänä kesäkuussa 2014 ja näistä 
yli 3,3 miljoonaa euroalueella. Työttömyysaste on EU:ssa näin ollen 22 prosenttia. Useampi kuin joka viides 
(Kreikassa ja Espanjassa joka toinen) työmarkkinoilla olevasta nuoresta EU:n kansalaisesta ei onnistu löytä -
mään työtä.Laatikko 106 
Kokonaisuutena tarkasteltuna nuo -
risotyöttömyys oli EU:ssa vuonna 2014 
edelleen hälyttävän korkealla tasolla 
(ks. laatikko 1  ja liite I ).
07 
Lisäksi kuilu korkeimpien ja alhai -
simpien nuorisotyöttömyysasteiden 
maiden välillä on äärimmäisen suuri (ks.  kaavio 1 ). Nuorisotyöttömyys -
asteeltaan alhaisimman jäsenvaltion 
(Saksa: 7,8 prosenttia kesäkuussa 2014) 
ja korkeimman jäsenvaltion (Espanja: 
53,4 prosenttia kesäkuussa 2014) väli -
nen ero on lähes 50 prosenttiyksikköä.
11 Johdanto
08 
Nuorisotyöttömyydestä aiheutuu myös 
merkittäviä yhteiskuntataloudellisia 
kustannuksia. Eurofoundin tutkimuk -
sessa vuodelta 20128todettiin, että 
työelämän ja koulutuksen ulkopuolella 
olevista 15–24 –vuotiaista eurooppalai -
sista nuorista (NEET) aiheutuu arviolta 
noin 153  miljardin  euron kustannukset 
vuosittain (työttömyyskorvausten ja 
saamatta jäävien ansioiden ja verojen 
muodossa). Määrä on osuudeltaan 
1,2 prosenttia Euroopan unionin BK -
T:sta. Lisäksi nuorisotyöttömyydestä 
koituu taloudelle, yhteiskunnalle ja 
asianomaisille itselleen pitkän aikavä -
lin seurauksia; esimerkiksi työttömyy -
den jatkumisen riski (pitkittyneestä 
työttömyydestä ja toimettomuudesta 
johtuvan taitojen heikkenemisen 
ja motivaation puutteen vuoksi) ja 
köyhyysriski kasvavat. Vuonna 2014 
työelämän ja koulutuksen ulkopuolella 
oli yhteensä 7,5 miljoonaa nuorta.
EU:n rooli 
työllisyyspolitiikassa
09 
EU:n tehtävänä on työllisyyspolitii -
kan alalla varmistaa jäsenvaltioiden 
työllisyyspolitiikkojen yhteensovit -
taminen, erityisesti määrittelemällä 
näiden politiikkojen suuntaviivat. 
Komissio voi myös tukea ja tarvittaessa 
täydentää kansallisia työttömyyden 
torjuntatoimia9.10 
Eurooppalaisen ohjausjakson puit -
teissa komission tehtävänä on myös 
esittää neuvostolle suosituksia, jotka 
perustuvat komission suorittamaan 
jäsenvaltioiden talouspolitiikkojen 
(työllisyys mukaan lukien) monenvä -
liseen valvontaan10. Komissio katsoo, 
että nämä suositukset, joista käytetään 
nimeä ”maakohtaiset suositukset”, ovat 
poliittisesti sitovia sen jälkeen, kun 
Eurooppa -neuvosto on ne hyväksynyt. 
Viime kädessä suositukset saattavat 
johtaa seuraamuksiin: jos suositukset 
kohdistuvat puutteisiin, joiden kat -
sotaan aiheuttavan jäsenvaltioissa 
makrotalouden epätasapainoa ja/tai 
liiallisen alijäämän ja joiden kohdal -
la Eurooppa -neuvosto katsoo, että 
asianomainen jäsenvaltio ei ole pyrki -
nyt korjaamaan niitä riittävällä tavalla11.8 Eurofoundin raportti vuodelta 
2012: NEETs – Young people not 
in employment, education, or 
training: Characteristics, costs 
and policy responses in Europe, 
Euroopan unionin 
julkaisutoimisto, Luxemburg.
9 Euroopan unionin toiminnasta 
tehdyn sopimuksen 
konsolidoitu toisinto 
(EUVL C 115, 9.5.2008, s. 47), 
5 artiklan 2 kohta ja 147 artikla.
10 Euroopan unionin toiminnasta 
tehdyn sopimuksen 
konsolidoitu toisinto 
(EUVL C 115, 9.5.2008, s. 47), 
148 artikla.
11 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus 
(EU) N:o 1176/2011, annettu 16 
päivänä marraskuuta 2011, 
makrotalouden 
epätasapainon ennalta 
ehkäisemisestä ja 
korjaamisesta (EUVL L 306, 
23.11.2011, s. 25).
12 Johdanto
Nuorisotakuu: nuorta 
työnhaussa tukeva 
toimenpide ja koulusta 
työelämään siirtymistä 
helpottava 
rakenneuudistus
11 
Neuvoston vuonna 2013 antamassa 
suosituksessa hahmotellaan nuorisota -
kuun käsite (ks. laatikko 2 ) ja esitetään 
sekä jäsenvaltioille että komissiolle 
erityisiä suosituksia nuorisotakuun 
perustamisesta ja toteuttamisesta.
12 
Aiemmista toimenpiteistä poiketen 
nuorisotakuu pyrkii järjestelmällisesti 
tarjoamaan työelämän ja koulutuksen 
ulkopuolella oleville nuorille EU:s -
sa yhden neljästä vaihtoehtoisesta 
mahdollisuudesta (työpaikka, oppiso -
pimuskoulutus, harjoittelupaikka tai 
jatkokoulutus). Neuvoston mukaan jä -
senvaltioiden pitäisi toteuttaa nuoriso -
takuu ”ottaen huomioon kansalliset, 
alueelliset ja paikalliset olosuhteet”12.13 
Nuorisotakuun toteuttaminen vaatii 
joukon toimenpiteitä, jotka voidaan 
panna täytäntöön lyhyellä, keskipitkäl -
lä ja pitkällä aikavälillä. Osa yksilöta -
solla toteutettujen toimien tuloksista 
voidaan saavuttaa nopeasti, kun taas 
osassa toimia myönteinen vaikutus 
ilmenee vasta jonkin ajan kuluttua. 
Esimerkkejä pitkän aikavälin toimenpi -
teistä ovat julkisten työvoimapalvelui -
den rakenneuudistukset ja työlainsää -
dännön muuttaminen.
Mikä on ”nuorisotakuu”?
Jäsenvaltioiden pitäisi nuorisotakuun avulla varmistaa, että alle 25-vuotiaat nuoret löytävät neljän kuukau -
den kuluessa koulun päättämisestä tai työpaikan menettämisestä ”laadukasta” koulutukseensa, taitoihinsa ja 
kokemukseensa nähden sopivaa työtä tai hankkivat oppisopimuskoulutuksen, harjoittelupaikan tai jatkokou -
lutuksen avulla sellaista koulutusta, taitoja ja kokemusta, jota työpaikan saaminen tulevaisuudessa edellyttää.Laatikko 212 Neuvoston suositus, annettu 
22 päivänä huhtikuuta 2013, 
nuorisotakuun perustamisesta 
(suositus 1).
13 Johdanto
Nuorisotakuujärjestelmän 
rahoittaminen
14 
Nuorisotakuujärjestelmä rahoitetaan 
EU:n talousarviosta (lähinnä nuoriso -
työllisyysaloitteesta13 ja Euroopan 
sosiaalirahaston ohjelmakauden 
2014–2020 rahoituksesta) sekä kansal -
lisista talousarvioista (ks. kaavio 2 ). 
Julkista rahoitusta voidaan täydentää yksityisellä rahoituksella (esim. yk -
sityiset säätiöt rahoittavat yritysten 
investointeja oppisopimusjärjestelmiin 
tai koulutusjärjestelmiin).13 Eurooppa -neuvoston 
päätelmät, 8. helmikuuta 2013, 
EUCO 37/13 ( http://www.
consilium.europa.eu ).Kaavio 2Yleiskatsaus nuorisotakuun rahoitukseen
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.Euroopan sosiaalirahasto
(ESR)Kansallinen rahoitusRahoituslähde
Nuorisotakuu
Laadukas tarjous:
  Työpaikka – Jatkokoulutus – Oppisopimuskoulutus – HarjoittelupaikkaNuorisotyöllisyysaloite
14 Johdanto
Euroopan sosiaalirahasto
15 
Euroopan sosiaalirahasto (ESR) on 
nuorisotakuujärjestelmän ylivoi -
maisesti tärkein EU -rahoituslähde. 
Komissio arvioi helmikuussa 2015, 
että ESR:n rahoitus on yhteensä noin 
9,5 miljardia  euroa; kyseinen määrä 
sisältää 3,2  miljardia  euroa, jotka on 
tarpeen tullen osoitettava nuorisotyöl -
lisyysaloitteen rahoitukseen (ks. koh -
ta 16). ESR:sta voidaan rahoittaa 
yksilötasolla toteutettavia tai raken -
neuudistuksiin liittyviä toimenpiteitä 
(ks.  laatikko 3 ).
Nuorisotyöllisyysaloite
16 
Neuvosto ja Euroopan parlamentti ha -
lusivat täydentää saatavilla olevaa EU:n 
tukea alueilla, joilla yksilötasolla kärsi -
tään nuorisotyöttömyydestä ja toi -
mettomuudesta eniten. Ne perustivat 
tätä varten nuorisotyöllisyysaloitteen, 
jolle osoitettiin määrärahoja 6,4  mil -
jardia  euroa. Nuorisotyöllisyysaloit -
teeseen kuuluva rahoitus sisältää 
3,2 miljardia  euroa, jotka ovat peräisin 
uudesta nuorisotyöllisyyttä koskevasta 
EU:n budjettikohdasta. Tämän lisäksi 
on vastaava määrä eli ainakin 3,2  mil -
jardia  euroa nykyisen ESR:n kansallisia 
määrärahoja. Toisin kuin ESR:n osuu -
dessa, nuorisotyöllisyysaloitteen kaut -
ta annettava rahoitus ei edellytä kan -
sallista osarahoitusta14. Jäsenvaltioille 1. syyskuuta 2013 alkaen aiheutuneet 
kulut ovat korvauskelpoisia taanneh -
tivasti. Nuorisotyöllisyysaloitteen 
rahoitus on kokonaisuudessaan etupai -
notteista, eli varat ovat käytettävissä 
vuosina 2014 ja 2015. Vaatimuksena 
on, että korvattavat kulut ovat aiheu -
tuneet vuosien 2017 ja 2018 loppuun 
mennessä.Esimerkkejä toiminnasta, jota voidaan tukea ESR:sta
ESR:n rahoituksella voidaan tukea muun muassa seuraavanlaista toimintaa: erikoistuneiden nuorisopalvelujen 
kehittäminen, keskitettyjen asiointipisteiden perustaminen (esim. julkisten työvoimapalvelujen puitteissa ja 
internetissä), tietokantojen tehostaminen, työvoimapalvelujen ja koulujen ammatinvalintapalvelujen tukemi -
nen, valistuskampanjat, tuki mentoreita tarjoaville vapaaehtoisjärjestöille, analyysikeskusten perustaminen ja 
toimintapolitiikan mallien kehittäminen.Laatikko 3
14 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus (EU) 
N:o 1304/2013, annettu 17 
päivänä joulukuuta 2013, 
Euroopan sosiaalirahastosta ja 
neuvoston asetuksen (EY) 
N:o 1081/2006 kumoamisesta 
(EUVL L 347, 20.12.2013, s. 470), 
22 artiklan 3 kohta.
15 Johdanto
15 Asetus (EU) N:o 1304/2013, 
18 artikla.
16 Asetus (EU) N:o 1304/2013, 
16 artikla ja asetus (EU) 
1303/2013, liite VIII.
17 Asetus (EU) N:o 1304/2013, 
16 artikla.
18 Euroopan komission muistio 
”The EU Youth Guarantee ” 
(EU:n nuorisotakuu), 
8. lokakuuta 2014.17 
Nuorisotyöllisyysaloite on osa ESR:n 
kokonaistason ohjelmasuunnittelua, ja 
se hyväksytään joko erityisinä nuoriso -
työllisyysaloitteen toimenpideohjelmi -
na tai osana ESR:n toimenpideohjelmia 
toimintalinjana tai jopa toimintalinjan 
osana15.
18 
Nuorisotyöllisyysaloitteen tuki koh -
dennetaan alueille, joiden nuorisotyöt -
tömyysaste on yli 25 prosenttia, sekä 
nuoriin, jotka eivät ole työelämässä 
tai koulutuksessa. Aloitteen kautta 
rahoitetaan toimintaa, joka kohdistuu 
suoraan alle 25-vuotiaisiin nuoriin tai 
alle 30-vuotiaisiin nuoriin16, jos jäsen -
valtiot katsovat sen tarpeelliseksi (ks. 
laatikko 4 ).
19 
Kaksikymmentä jäsenvaltiota on oikeu -
tettu nuorisotyöllisyysaloitteen rahoi -
tukseen (ks. kaavio 3  ja liite II ), sillä 
niissä oli tietyillä alueilla vuonna 201217 
yli 25 prosentin nuorisotyöttömyys.20 
Komissio ilmoitti vuonna 2014, että 
mikäli nuorisotakuun halutaan toteu -
tuvan käytännössä, myös jäsenvaltioi -
den on painotettava nuorisotyöllisyyt -
tä tukevia toimenpiteitä kansallisessa 
talousarviossaan18.
Esimerkkejä toiminnasta, jota voidaan tukea nuorisotyöllisyysaloitteen kautta
Nuorisotyöllisyysaloitteen kautta voidaan tukea esimerkiksi seuraavia toimenpiteitä: ensimmäisen työkoke -
muksen järjestäminen, henkilöille annettava työnohjaus, liikkuvuustoimenpiteet, joiden tarkoituksena on saa -
da taidot ja työpaikat kohtaamaan, nuorten yrittäjien aloitusvaiheen tuki, harjoittelu- ja oppisopimuspaikkoja 
koskeva suora tuki sekä digitaalitaitokoulutuksen järjestäminen.Laatikko 4
16 Johdanto Kaavio 3Nuorisotyöllisyysaloite  – tukikelpoiset alueet
Tukikelpoiset alueet
RUOTSI:
Mellersta Norrland, Norra Mellansverige, Sydsverige
BELGIA:
Hainaut Province, Liège Province, Région Bruxelles Capitale
IRLANTI:
Border, Midland and Western, Southern and Eastern
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA:
Inner London, Merseyside, South Western, Scotland, Tees Valley and Durham, West Midlands
RANSKA:
Aquitaine, Auvergne, Centre, Champagne-Ardenne, Haute Normandie, Languedoc-Roussillon, Nord-Pas-de-Calais, Picardie, Mayotte, Guadeloupe, Guyane, Martinique, Réunion
PORTUGALI:
Alentejo, Algarve, Centro (PT), Lisboa, Norte, Região Autonoma da Madeira, Região Autonoma dos AçoresESPANJA:Andalucía, Aragón, Canarias, Cantabria,Castilla y León, Castilla-La Mancha, Catalunya,Ciudad Autónoma de Ceuta, Ciudad Autónoma de Melilla, Comunidad de Madrid, Comunidad Foral de Navarra, Comunidad Valenciana, Extremadura, Galicia, Illes Balears, La Rioja, País Vasco, Principado de Asturias, Región de Murcia
ITALIA:
Abruzzo, Basilicata, Calabria, Campania, Emilia-Romagna, Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguria, Lombardia, Marche, Molise, Piemonte, Puglia, Sardegna, Sicilia, Toscana, Umbria, Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste
PUOLA:
Dolnoslaskie, Kujawsko-Pomorskie, Lódzkie, Lubelskie, Lubuskie, Maloposkie, Podkarpackie, Swietokrzyskie, Warminsko-Mazurskie, Zachodniopomorskie
TŠEKIN TASAVALTA:
Severozápad
UNKARI:
Dél-Alföld, Dél-Dunántúl, Észak-Alföld, Észak-MagyarországSLOVAKIA:
Stredné Slovensko, Východne Slovensko,
Západné Slovensko
ROMANIA:
Centru, Sud-Muntenia, Sud-Est
BULGARIA:
Severen tsentralen, Severoiztochen, Severozapaden, Yugoiztochen, Yuzhen tsentralen
SLOVENIA:
Vzhodna Slovenia
KROATIA:
Jadranska Hrvatska, Kontinentalna Hrvatska
KREIKKA:
Anatoliki Makedonia-Thraki, Attiki, Dytiki 
Ellada, Dytiki Makedonia, Ipeiros, Kentriki 
Makedonia, Kriti, Notio Aigaio, Peloponnisos, 
Sterea Ellada, Thessalia, Vorejo Aigaio
LATVIA, LIETTUA, KYPROS
Lähde:  Euroopan parlamentin tutkimuspalvelu.
17 Johdanto
Komission rooli nuorisotakuun 
perustamisessa, toteuttamisessa 
ja seurannassa
21 
Komission rooli nuorisotakuun perus -
tamisessa, toteuttamisessa ja seuran -
nassa määriteltiin neuvoston suosituk -
sessa huhtikuussa 201319. Komission 
olisi erityisesti
 – Euroopan sosiaalirahaston ohjel -
makauden 2014–2020 asiaankuu -
luvien investointiprioriteettien 
mukaisesti kannustettava jäsenval -
tioita käyttämään parhaalla mah -
dollisella tavalla hyväksi Euroopan 
sosiaalirahastoa ja tapauksen mu -
kaan nuorisotyöllisyysaloitetta, ja 
tuettava nuorisotakuujärjestelmien 
perustamista ja täytäntöönpanoa 
nuorisotyöttömyyden ja sosiaali -
sen syrjäytymisen torjumiseen ja 
ehkäisemiseen tarkoitetun politii -
kan välineenä
 – kohdistettava nuorisotakuujär -
jestelmien suunnitteluun, täytän -
töönpanoon ja tuloksiin seurantaa 
työllisyyskomitean monenvälisen 
valvonnan avulla (ks. kohta 68) 
eurooppalaisen ohjausjakson puit -
teissa ja osana Euroopan laajuisen 
julkisten työvoimapalvelujen 
yhteistyöverkoston vuotuista työ -
ohjelmaa, analysoitava toteutet -
tavien toimintalinjojen vaikutusta 
ja annettava jäsenvaltioille tarvit -
taessa maakohtaisia suosituksia 
jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan 
suuntaviivojen perusteella.22 
Neuvoston suosituksen ja vuosien 
2014–2020 osalta yhteisistä säännök -
sistä annetun asetuksen ( Common 
Provisions Regulation, CPR ) mukaan 
komission ja jäsenvaltioiden on varmis -
tuttava ESR:n ja nuorisotyöllisyysaloit -
teen vaikuttavuudesta valmistelu- ja 
täytäntöönpanovaiheessa seurannan, 
raportoinnin ja arvioinnin avulla20.
Nuorisotakuun 
täytäntöönpanosuunnitelmia 
koskeva komission arviointi
23 
Komission kesäkuussa 2013 antaman 
tiedonannon ”Kehotus toimiin nuo -
risotyöttömyyttä vastaan”21ja Euroop -
pa-neuvoston kokouksen22 perusteella 
jäsenvaltiot sitoutuivat esittämään 
komissiolle nuorisotakuun täytän -
töönpanosuunnitelman. Nuorisotyöl -
lisyysaloitteen tukeen oikeutettujen 
jäsenvaltioiden oli lähetettävä kysei -
set asiakirjat vuoden 2013 loppuun 
mennessä ja muut asiakirjat vuonna 
2014. Työllisyys-, sosiaali- ja osalli -
suusasioiden pääosastolle annettiin 
eurooppalaisen ohjausjakson puitteis -
sa tehtäväksi arvioida saatavilla olevat 
jäsenvaltioiden laatimat nuorisotakuun 
täytäntöönpanosuunnitelmat tammi -
kuussa 2014. Tarkoituksena oli antaa 
jäsenvaltioille palautetta eurooppalai -
sen ohjausjakson puitteissa helmikuus -
sa 2014 järjestetyissä kahdenvälisissä 
kokouksissa.19 Suositus, annettu 22 päivänä 
huhtikuuta 2013, 
nuorisotakuun 
perustamisesta.
20 Asetus (EY) N:o 1303/2013, 
4 artiklan 9 kohta.
21 COM(2013) 447 final, 
19. kesäkuuta 2013.
22 Eurooppa -neuvoston 
päätelmät, 27. ja 28. kesäkuuta 
2013, EUCO 104/2/13 ( http://
consilium.europa.eu ).
18
 Tarkastuksen laajuus 
ja tarkastustapa
24 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi 
tarkastuksellaan, antoiko komissio 
jäsenvaltioille asianmukaista tukea 
nuorisotakuujärjestelmän perusta -
misen yhteydessä. Lisäksi käytiin läpi 
mahdolliset täytäntöönpanoon koh -
distuvat riskit.
25 
Tarkastus kattoi ajanjakson neuvoston 
suosituksen antamisesta huhtikuussa 
2013 kesäkuuhun 2014, jolloin nuoriso -
takuujärjestelmän suunnitteluvaihe oli 
saatu päätökseen. Jäsenvaltiot olivat 
myös siihen mennessä esittäneet 
nuorisotakuun täytäntöönpanosuun -
nitelmat ja komissio oli arvioinut ne. 
Lisäksi tilintarkastustuomioistuin otti 
huomioon joitakin komission ennen 
helmikuuta 2015 lähettämiä lisätietoja 
(jotka eritoten koskivat arvioitua EU:n 
rahoitusta nuorisotakuulle ja seuranta -
järjestelmän kehittämistä). Tarkastuk -
sen tarkoituksena oli yksilöidä mah -
dolliset riskit, jotka voisivat vaikuttaa 
järjestelmän täytäntöönpanoon. 
Tilintarkastustuomioistuin aikoo käsi -
tellä myös tulevissa kertomuksissaan 
nuorisotyöttömyyteen liittyviä kysy -
myksiä, esimerkiksi EU:n aloitteiden 
toteuttamista jäsenvaltioiden tasolla.26 
Tarkastuksessa tutkittiin viidestä 
jäsenvaltiosta koostuvan otoksen 
avulla, kuinka komissio oli arvioinut 
nuorisotakuun täytäntöönpanosuunni -
telmat. Otokseen poimitut jäsenvaltiot 
olivat Irlanti, Italia, Liettua ja Portugali, 
joissa oli myös nuorisotyöttömyyt -
tä käsittelevien toimintaryhmien 
toimintaa, sekä Ranska. Tilintarkas -
tustuomioistuin suoritti komission 
arvioinnin uudelleen näiden viiden 
jäsenvaltion osalta ja analysoi sekä 
komission jäsenvaltioille antaman 
palautteen että sen, miten palaute oli 
otettu huomioon. Lisäksi tilintarkas -
tustuomioistuin tarkasti nuorisotakuun 
täytäntöönpanosuunnitelmien arvi -
oinnin ja nuorisotyöllisyysaloitteeseen 
liittyvien ennakkoehtojen arvioinnin 
välisen yhteyden niissä jäsenvaltioissa, 
joiden osalta tiedot olivat saatavilla. 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi myös 
EU:n kehyksen, jonka avulla seurataan 
nuorisotakuujärjestelmän vaikuttavan 
täytäntöönpanon edistymistä ja hoide -
taan siihen liittyvää raportointia.
19
 Huomautukset
Komissio antoi riittävää ja 
oikea -aikaista tukea 
jäsenvaltioille 
nuorisotakuujärjestelmän 
perustamisen yhteydessä
27 
Nuorisotakuun toteuttaminen edellyt -
tää, että koulutus- ja työnhakujärjestel -
miin tehdään perusteellisia rakenneuu -
distuksia, joilla helpotetaan siirtymistä 
koulusta työelämään ja parannetaan 
nuorten työllistettävyyttä. Raken -
neuudistusten lisäksi nuorisotakuu 
kannustaa monenlaisiin proaktiivisiin 
toimenpiteisiin, joilla autetaan lisää -
mään nuorten kysyntää työmarkkinoil -
la. Nämä toimenpiteet (esim. väliai -
kaiset ja hyvin kohdennetut palkka- ja 
työhönottotuet tai oppisopimus- ja 
harjoitteluapurahat) voivat auttaa 
nuoria pääsemään työmarkkinoille ja 
kehittämään lisää taitojaan.
28 
Neuvoston suosituksessa annetaan 
hyvin käytäntöjen pohjalta ohjeita 
vaikuttavan nuorisotakuujärjestelmän 
perustamiseen. Tilintarkastustuomio -
istuin tarkasti, missä määrin komis -
sio on sisällyttänyt kyseisiä hyvien 
käytäntöjen kriteereitä nuorisotakuun 
täytäntöönpanosuunnitelmia koskeviin 
arviointeihinsa. Lisäksi tilintarkas -
tustuomioistuin arvioi, missä määrin 
jäsenvaltiot ovat ottaneet huomioon 
nuorisotakuun täytäntöönpanosuunni -
telmia koskevista ehdotuksista tehdyn 
komission analyysin ja oliko komission 
suorittama nuorisotakuun täytän -
töönpanosuunnitelmien arviointi 
koordinoitu hyvin komission suoritta -
mien ESR:n/nuorisotyöllisyysaloitteen 
toimenpideohjelmia koskevien ennak -
koarviointien kanssa.Komissio antoi jäsenval -
tioille nuorisotakuujär -
jestelmän suunnittelua 
koskevia ohjeita viiden kuu -
kauden kuluttua neuvoston 
suosituksesta
29 
Tilintarkastustuomioistuimen analyy -
sistä ilmeni, että komissio laati ohjeet 
kansallisten nuorisotakuun täytän -
töönpanosuunnitelmien laatimiseen ja 
toimitti ne jäsenvaltioille syyskuussa 
2013 eli viisi kuukautta sen jälkeen, kun 
neuvoston suositus huhtikuussa 2013 
oli annettu. Ohjeisiin sisältyi malli, jos -
sa esitettiin perusteellisen täytäntöön -
panosuunnitelman laatimiseen tarvit -
tavat keskeiset tekijät. Malli perustui 
seuraaviin neuvoston suosituksessa 
mainittuihin toimintalinjoihin:
 – kansallinen toimintaympäristö ja 
se, kuinka nuorisotakuu loisi lisäar -
voa olemassa oleviin säännöksiin 
nähden
 – kumppanuuspohjaisten toiminta -
mallien kehittäminen
 – varhainen puuttuminen ja 
aktivointi
 – työmarkkinoille integroitumista 
tukevat toimenpiteet
 – nuorisotakuujärjestelmien 
rahoittaminen
 – uudistusten ja aloitteiden arviointi 
ja jatkuva parantaminen.
20 Huomautukset
30 
Lisäksi komissio tuki jäsenvaltioita 
julkaisemalla joulukuussa 2013 ”usein 
kysyttyjä kysymyksiä” nuorisotakuuta 
koskevalla verkkosivustolla. Se julkaisi 
myös muita asiakirjoja, kuten valmis -
teluasiakirjan, jossa esitetään yksi -
tyiskohtaisesti nuorisotakuun käsite 
sekä periaatteet, joita noudattamalla 
voidaan edistää takuun onnistumista 
käytännössä. Lisäksi komissio järjesti 
temaattiset tapahtumat lokakuussa 
2013 ja huhtikuussa 2014. Se sai myös 
kaikki jäsenvaltiot nimittämään kansal -
lisen nuorisotakuukoordinaattorin.
31 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo näin 
ollen, että komissio antoi jäsenvalti -
oille oikea -aikaista tukea. Jäsenvaltiot 
pystyivät sen ansiosta panemaan alulle 
kansallisten nuorisotakuujärjestel -
miensä perustamisprosessin ja myös 
esittämään nuorisotakuun täytäntöön -
panosuunnitelmansa lyhyessä ajassa; 
nuorisotyöllisyysaloitteen rahoituk -
seen oikeutetut jäsenvaltiot esittivät 
suunnitelmansa vuoden 2013 loppuun 
mennessä ja muut jäsenvaltiot kevää -
seen 2014 mennessä (määräajasta oli 
sovittu neuvoston kesäkuussa 2013 
antamissa päätelmissä) (ks. liite II ).
Komissio suoritti kattavan 
ja oikea -aikaisen arvioinnin 
jäsenvaltioiden toimitta -
mista nuorisotakuun täy -
täntöönpanosuunnitelmaa 
koskevista ehdotuksista
32 
Tilintarkastustuomioistuin panee 
merkille, että vastuu nuorisotakuun 
täytäntöönpanosuunnitelmista 
on jäsenvaltioilla. Komission teh -
tävänä on arvioida nuorisotakuun täytäntöönpanosuunnitelmaa koskevat 
ehdotukset perusteellisesti, oikea -ai-
kaisesti ja johdonmukaisesti ja yksi -
löidä puutteet, jotka saattavat haitata 
vaikuttavan nuorisotakuun aikaan -
saamista. Jäsenvaltiot voivat tämän 
pohjalta mukauttaa omia nuorisota -
kuun täytäntöönpanosuunnitelmiaan 
tarvittavalla tavalla. Näin jäsenvaltioilla 
on mahdollisuus hyödyntää Euroo -
pan sosiaalirahastoa ja (soveltuvissa 
tapauksissa) nuorisotyöllisyysaloitetta 
parhaalla mahdollisella tavalla sekä tu -
kea nuorisotakuujärjestelmien perusta -
mista ja täytäntöönpanoa.
33 
Tilintarkastustuomioistuin kävi läpi 
komission suorittaman kansallisten 
nuorisotakuun täytäntöönpanosuun -
nitelmien arvioinnin ja selvitti, missä 
määrin jäsenvaltiot olivat sittem -
min ottaneet yksilöidyt puutteet 
huomioon.
34 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, 
että komissio oli laatinut perusteellisen 
arviointiasteikon, joka kattoi neuvos -
ton suosituksessa mainitut keskeiset 
tekijät. Komissio pystyi arviointiastei -
kon perusteella arvioimaan jäsenval -
tioiden toimittamat nuorisotakuun 
täytäntöönpanosuunnitelmaa kos -
kevat ehdotukset järjestelmällisesti. 
Arviointeihin kohdistettiin tämän 
jälkeen horisontaalisia ristiintarkastuk -
sia, joiden tarkoituksena oli varmistaa 
kaikkien 28:n nuorisotakuun täytän -
töönpanosuunnitelman keskinäinen 
yhdenmukaisuus.
21 Huomautukset
35 
Tässä kertomuksessa käsiteltyjen 
jäsenvaltioiden osalta voidaan todeta, 
että komissio oli arvioinut kaikki ne 
nuorisotakuun täytäntöönpanosuunni -
telmat, jotka tilintarkastustuomioistuin 
kävi tarkastuksessaan läpi. Komissio 
myös pystyi antamaan arvioinnin 
pohjalta palautetta helmikuussa 
2014 järjestetyissä kahdenvälisissä 
kokouksissa.
Komission arvioinnissa 
yksilöitiin useita ehdotet -
tujen nuorisotakuun täy -
täntöönpanosuunnitelmien 
puutteista
36 
Komission arvioinnissa yksilöitiin 
useita puutteita tiedoissa, joita jäsen -
valtiot olivat toimittaneet kansallisten 
nuorisotakuun täytäntöönpanosuun -
nitelmien keskeisistä näkökohdista. 
Esimerkkinä voidaan mainita seuraavat 
puutteet: ammattitaidon tarjonnan 
ja kysynnän kohtaamattomuutta oli 
analysoitu heikosti tai ei lainkaan; 
suunnitelmissa ei perusteltu, miten 
suunnitelluilla toimenpiteillä varmiste -
taan, että kaikki työelämän ja kou -
lutuksen ulkopuolella olevat nuoret 
saadaan järjestelmän piiriin; laaduk -
kaan tarjouksen käsitettä oli tulkittu 
epäjohdonmukaisesti.
37 
Komissio ei kuitenkaan ollut puuttunut 
perusteellisesti eikä johdonmukai -
sesti seuraaviin tekijöihin, jotka oli 
nimenomaisesti sisällytetty neuvoston 
suositukseen:
 – TVT-/digitaaliset taidot : Komissio 
on kartoittanut, että TVT -taidot 
tarjoaisivat erinomaisen mahdolli -
suuden luoda kestäviä työpaikko -
ja23. Lisäksi se on painottanut, että 
TVT -alan loppututkinnon suorit -
taneiden määrä ei riitä kaikkien TVT -alalla avointen työpaikkojen 
täyttämiseen, sillä TVT -ammatti -
laisten kysyntä on viimeaikaisesta 
taloudellisesta myllerryksestä 
huolimatta kasvanut kolmella 
prosentilla vuodessa24. Komissio toi 
arvioinnissaan esiin, että Italiassa 
ja Liettuassa nuorisotakuun täytän -
töönpanosuunnitelmaan ei sisälly 
TVT-/digitaalisia taitoja lisääviä 
toimenpiteitä, mutta se jätti tämän 
seikan mainitsematta Irlannin ja 
Portugalin kohdalla, vaikka niiden -
kin nuorisotakuun täytäntöönpa -
nosuunnitelmista puuttuvat TVT-/
digitaaliset taidot.
 – Molemminpuolinen velvoite : 
Neuvoston suosituksessa todetaan 
”nuorten henkilökohtainen vastuu 
hakeutumisesta taloudelliseen 
toimintaan”. Joissakin jäsenvalti -
oissa työttömiltä nuorilta voidaan 
pidättää työttömyys- tai sosiaali -
korvaukset tai vähentää niitä, jos 
he eivät ota vastaan kohtuullista 
työtarjousta, työharjoittelua, kurs -
situsta tai koulutusta. Jos tätä peri -
aatetta ei oteta huomioon, riskinä 
on, että nuorisotakuujärjestelmän 
vaikuttavuus vähenee, koska tällai -
nen menettelytapa heikentää osal -
listujien sitoutumista ja vähentää 
jäsenvaltioiden vastuuta esittää 
laadukas tarjous. Komissio ei ollut 
arvioinut yhdenkään tarkastetun 
nuorisotakuun täytäntöönpa -
nosuunnitelman kohdalla, mainit -
tiinko niissä molemminpuolinen 
velvoite. Tilintarkastustuomioistuin 
havaitsi, että tähän periaatteeseen 
viitattiin viidestä nuorisotakuun 
täytäntöönpanosuunnitelmasta 
ainoastaan Irlannin laatimassa 
suunnitelmassa.23 KOM(2008) 868/3 ”Uudet 
taidot uusia työpaikkoja 
varten, Työmarkkinoiden ja 
ammattitaitotarpeiden 
ennakoiminen ja 
yhteensovittaminen”.
24 Euroopan komission 
valmisteluasiakirja SWD (2012) 
409 final, s. 21.
22 Huomautukset
 – Vastavuoroinen oppiminen : 
Neuvoston suosituksessa jäsen -
valtioita kehotettiin edistämään 
”vastavuoroista oppimista kansal -
lisesti, alueellisesti ja paikallisesti 
kaikkien nuorisotyöttömyyden 
torjuntaan osallistuvien osapuol -
ten välillä, jotta tulevien nuoriso -
takuujärjestelmien suunnittelua ja 
tarjoamista voidaan parantaa”25. 
Komissio ei ole arvioinut tätä 
relevanttia näkökohtaa, joka liittyy 
täytäntöönpanon kustannustehok -
kuuteen jäsenvaltioissa. Tilintar -
kastustuomioistuin havaitsi, että 
Ranskan nuorisotakuun täytän -
töönpanosuunnitelmaa lukuun 
ottamatta ”vastavuoroisen oppi -
misen” periaate ei sisälly yhteen -
kään tarkastetuista nuorisotakuun 
täytäntöönpanosuunnitelmista.
Kaikki jäsenvaltiot eivät 
toimittaneet komission arvi -
oinnin pohjalta tarkistettua 
nuorisotakuun täytäntöön -
panosuunnitelmaa
38 
Komissio pyysi arviointiprosessin aika -
na kaikilta tämän kertomuksen kohtee -
na olevilta jäsenvaltioilta tarvittaessa 
lisäselvennyksiä ja/tai osoitti antamas -
saan kirjallisessa palautteessa, mitkä 
ovat jäsenvaltioiden ehdottamien 
nuorisotakuun täytäntöönpanosuun -
nitelmien keskeiset puutteet. Komis -
sio piti myös jäsenvaltioiden kanssa 
kahdenvälisiä kokouksia, joissa keskus -
teltiin yksilöidyistä puutteista tarkem -
min. Lisäksi komissio toimitti tietyissä 
jäsenvaltioissa teknisiä tarkastuksia26. 
Tarkastuksilla pyrittiin selventämään 
useita ongelmakohtia ja kartoittamaan 
nuorisotakuun täytäntöönpanosuunni -
telmissa jäljellä olevia ongelmia.39 
Nuorisotakuun täytäntöönpanosuun -
nitelmissa oli kahdenvälisten kokous -
ten jälkeenkin useita merkittäviä 
puutteita ja komissio oli pyytänyt lisä -
tietoja kaikilta jäsenvaltioilta. Tilintar -
kastustuomioistuimen analyysista kävi 
tarkastettujen jäsenvaltioiden osalta 
ilmi, että Liettua oli ainoana sitoutunut 
toimittamaan nuorisotakuun täytän -
töönpanosuunnitelmasta tarkistetun 
version27. Ranskaa, Italiaa ja Portuga -
lia oli kaikkia pyydetty esittämään 
täytäntöönpanosuunnitelmastaan uusi 
versio, mutta ne kieltäytyvät siitä eri 
syistä. Komissio totesi, että esimerkiksi 
Italian viranomaiset olivat vastanneet, 
että uuden nuorisotakuun täytäntöön -
panosuunnitelman sijaan he keskittyi -
sivät tarkoituksenmukaisten toimenpi -
deohjelmien huolelliseen laadintaan.25 Jäsenvaltioille esitetty 
suositus 25.
26 Tekninen tarkastus oli 
toimitettu tarkastetussa 
otoksessa ainoastaan Italiassa.
27 Liettuan lisäksi 12 muuta 
jäsenvaltiota (Belgia, Bulgaria, 
Kreikka, Espanja, Kroatia, 
Unkari, Latvia, Alankomaat, 
Puola, Romania, Ruotsi ja 
Slovakia) toimittivat tarkistetut 
nuorisotakuun 
täytäntöönpanosuunnitelmat 
kesäkuuhun 2014 mennessä 
komission pyynnöstä.
23 Huomautukset
Nuorisotakuun täytäntöön -
panosuunnitelmia koske -
vaa komission arviointia ja 
ESR:n/nuorisotyöllisyysaloit -
teeseen liittyvien toimenpi -
deohjelmien ennakkoehtojen 
arviointia ei ole koordinoitu 
riittävän hyvin keskenään
40 
Yhteisistä säännöksistä ohjelmakau -
delle 2014–2020 annetun asetuk -
sen mukaisesti jäsenvaltioiden on 
täytettävä erityiset ennakkoehdot 
varmistaakseen EU:n varojen vaikut -
tavan ja tehokkaan käytön. Yhteisistä 
säännöksistä annetussa asetuksessa28 
säädetään, että ”komission suorittama 
ennakkoehtojen täyttymisen arviointi 
rajoittuu rahastokohtaisissa säännöissä 
sekä liitteessä XI olevassa II jaksossa 
vahvistettuihin perusteisiin, ja siinä 
otetaan huomioon kansallinen ja 
alueellinen toimivalta päättää yksittäi -
sistä ja asianmukaisista toimenpiteistä, 
strategioiden sisältö mukaan lukien”. 
ESR:n/nuorisotyöllisyysaloitteeseen 
liittyvissä toimenpideohjelmissa on 
investointiprioriteettina ”nuorten – 
varsinkin työelämän ja koulutuksen 
ulkopuolella olevien nuorten sekä 
syrjäytymisvaarassa olevien ja syrjäy -
tyneisiin ryhmiin kuuluvien nuorten – 
kestävä työmarkkinoille integrointi 
muun muassa nuorisotakuun toteutta -
misen kautta”.
41 
Komission on arvioitava ennen toimen -
pideohjelman hyväksymistä, ovatko 
jäsenvaltioiden ennakkoehdoista 
toimittamat tiedot johdonmukaisia ja 
riittäviä29. Nuorisotyöllisyysaloitteen 
ennakkoehtona on nuorisotyöllisyyt -
tä edistävä strategiakehys ja muun 
muassa nuorisotakuun toteuttami -
nen30. Tilintarkastustuomioistuin 
katsoo, että nuorisotyöllisyysaloitteen 
erityistä ennakkoehtoa koskevaa 
komission arviointia ja nuorisotakuun 
täytäntöönpanosuunnitelman arvi -
ointia olisi koordinoitava tiiviisti, jotta varmistetaan, että ESR:n/nuorisotyöl -
lisyysaloitteeseen liittyvä toimenpi -
deohjelma ja nuorisotakuujärjestelmä 
ovat yhdenmukaisia.
42 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi, 
puuttuiko komissio nuorisotakuun 
täytäntöönpanosuunnitelmien arvioin -
nissa yksilöimiinsä puutteisiin tehdes -
sään johtopäätöksiä siitä, täyttyivätkö 
ennakkoehdot.
43 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, 
että komission mukaan ESR:n/nuo -
risotyöllisyysaloitteeseen liittyvien 
toimenpideohjelmien ennakkoehdot 
”täyttyivät”, vaikka se oli arvioinut 
tietyt nuorisotakuun täytäntöönpa -
nosuunnitelmat ”erittäin rajallisiksi” tai 
”osittaisiksi” (ks. liite III ). Tilintarkas -
tustuomioistuin katsoo, että komis -
sio menetti tässä kohtaa tilaisuuden 
varmistaa, että jäsenvaltiot ottavat 
käyttöön nuorisotakuujärjestelmästä 
tekemänsä poliittisen sitoumuksen 
mukaisen nuorisotyöllisyysstrategi -
an ennen kuin ne hyväksyvät ESR:n/
nuorisotyöllisyysaloitteeseen liittyvät 
toimenpideohjelmat ohjelmakaudelle 
2014–2020. Lisäksi tilintarkastustuo -
mioistuimen arvioinnista kävi ilmi, että 
komissio ei tarkasta toimenpideohjel -
mien hyväksymisen yhteydessä sitä, 
miten nimenomaan ESR:n/nuorisotyöl -
lisyysaloitteeseen liittyvät toimenpi -
deohjelmat edistävät nuorisotakuun 
vaikuttavaa täytäntöönpanoa.28 Asetus (EY) N:o 1303/2013, 
19 artiklan 3 kohta.
29 Asetus (EU) N:o 1303/2013, 
19 artiklan 1 ja 3 kohta.
30 Asetus (EU) N:o 1303/2013, 
liite XI.
24 Huomautukset
Tilintarkastustuomioistuin 
yksilöi useita 
nuorisotakuujärjestelmän 
vaikuttavaan 
täytäntöönpanoon 
kohdistuvia riskejä
44 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi myös, 
voitiinko mahdolliset nuorisotakuujär -
jestelmän vaikuttavaan täytäntöön -
panoon kohdistuvat riskit yksilöidä 
komission arvioinnin tarkastamisen 
yhteydessä. Arvioinnin kohteena olivat 
erityisesti nuorisotakuurahoituksen 
riittävyys, laadukkaan tarjouksen mää -
rittelytapa ja nuorisotakuujärjestelmän 
seuranta.
Riskinä on, että kokonaisra -
hoitus ei riitä
45 
Nuorisotakuujärjestelmien toteutta -
minen jäsenvaltioissa tulee olemaan 
toimenpiteenä kallis kun otetaan 
huomioon, miten laajamittaista nuo -
risotyöttömyys on tällä hetkellä koko 
EU:ssa. Tilintarkastustuomioistuin 
katsoo, että validi kokonaisarvio nuo -
risotakuujärjestelmän tarvitsemasta ra -
hoituksesta voidaan tehdä ainoastaan 
siinä tapauksessa, että nuorisotakuun 
toteuttamisesta jäsenvaltioissa aiheu -
tuvista kuluista on olemassa luotet -
tavat tiedot. Lisäksi pitäisi olla selvää, 
mistä lähteistä kansalliset nuorisota -
kuujärjestelmät on määrä rahoittaa.46 
Tilintarkastustuomioistuin panee mer -
kille, että nuorisotakuujärjestelmän 
avulla ei pyritä pelkästään antamaan 
taloudellista tukea (työttömille tai 
työttömyysuhan alaisille) nuorille, vaan 
tarkoituksena on myös tukea perusta -
vanlaatuisia rakenneuudistuksia keski -
pitkällä ja pitkällä aikavälillä. Näin ollen 
on itsestään selvää, että nuorisotakuu 
edellyttää huomattavia investointeja.
47 
Nuorisotakuujärjestelmän saataville 
annettavan kansallisen rahoituksen 
määrää ei myöskään ole vielä täysin 
määritetty. Komissio analysoi jäsenval -
tioiden toimittamat nuorisotakuun täy -
täntöönpanosuunnitelmat ja havaitsi, 
että 28 jäsenvaltiosta yhdeksän31 ei 
ollut toimittanut lainkaan tietoja suun -
nitellusta kansallisesta rahoituksesta. 
Muut jäsenvaltiot olivat toimittaneet 
tarkkuudeltaan vaihtelevia tietoja.
Nuorisotakuujärjestelmän 
vaikutuksia ei ole arvioitu
48 
Periaatteessa vaikutustenarviointi on 
pakollinen, kun kyseessä ovat sellaiset 
keskeiset komission lainsäädäntö- ja 
talousarvioaloitteet sekä toimintalin -
jan määrittelyyn tähtäävät aloitteet, 
joilla on huomattavaa vaikutusta32. 
Vaikutustenarvioinneissa on esitettävä 
ehdotuksista aiheutuvat kustannukset 
ja saatava hyöty ja selvitettävä niiden 
muodostuminen ja vaikutuskohteet. 
Komission ohjeiden mukaisesti kaikki 
vaikutukset olisi ilmaistava luotetta -
vien metodien ja tietojen perusteella 
määrällisesti ja rahallisesti, mikäli tämä 
on mahdollista ja asianmukaista33.31 Viro, Espanja, Suomi, Irlanti, 
Luxemburg, Malta, Puola, 
Ruotsi ja Yhdistynyt 
kuningaskunta.
32 Erityiskertomus nro 3/2010 
”Tukevatko 
vaikutustenarvioinnit 
päätöksentekoa EU:n 
toimielimissä?”, kohta 3 ( http://
eca.europa.eu ).
33 Euroopan komissio, Impact 
assessment Guidelines  
(vaikutustenarviointiohjeet), 
SEC(2009) 92.
25 Huomautukset
34 Euroopan komission 
valmisteluasiakirja, SWD(2012) 
409 final, s. 11 ja 12.
35 Euroopan parlamentin 
järjestämä julkinen 
kuuleminen, 
budjettivaliokunta 
yhteistyössä työllisyys- ja 
sosiaaliasioiden valiokunnan 
kanssa, tiistai 1. huhtikuuta 
2014, s.23.
36 ILO, Global Employment 
Outlook, ”Global spill‑overs 
from advanced to emerging 
economies worsen the situation 
for young jobseekers” , syyskuu 
2012, http://www.ilo.org
37 ILO, Eurozone job crisis: trends 
and policy responses , heinäkuu 
2012. Tiedot on myös julkaistu 
komission sivustolla http://
ec.europa.eu .
38 Belgia, Irlanti, Espanja, Ranska, 
Alankomaat ja Portugali.
39 ILO, Youth guarantees: 
a response to the youth 
employment crisis? , 2013 
(http://www.ilo.org/
employment/Whatwedo/
Publications/WCMS_209468/
lang--en/index.htm ).49 
Tilintarkastustuomioistuin panee 
merkille, että komissio ei suorittanut 
vaikutustenarviointeja ennen kuin 
se ehdotti nuorisotakuujärjestelmää. 
Nuorisotakuun perustamista koskevan 
neuvoston suositusehdotuksen ohes -
sa laaditussa komission yksiköiden 
valmisteluasiakirjassa (SWD) viitataan 
ainoastaan Kansainvälisen työjärjes -
tön (ILO) vuoden 2012 arvioihin (ks. 
komission valmisteluasiakirjan osa 2.3) 
ja esitetään alustavat arviot joistakin 
jäsenvaltioista (Itävalta, Ruotsi, Suo -
mi ja Yhdistynyt kuningaskunta)34. 
Tästä seuraa, että ILOn arvioiden 
lisäksi ei ole tietoa, mitkä ovat täl -
laisen koko EU:n kattavan järjestel -
män täytäntöönpanon mahdolliset 
kokonaiskustannukset.
ILO esitti vuosina 2012 ja 2013 
erilaiset arviot nuorisotakuun 
täytäntöönpanoon vuosittain 
tarvittavasta rahoituksesta
50 
Komissio arvioi helmikuussa 2015, että 
EU kohdentaa järjestelmien rahoituk -
seen 12,7  miljardia  euroa koko ohjel -
makautta 2014–2020 varten. Komissio 
oli arvioinut35 aiemmin, huhtikuussa 
2014, että määrää täydennettäisiin 
kansallisista, alueellisista ja jopa yk -
sityisistä rahoituslähteistä saatavalla 
4 miljardin  euron rahoituksella. Rahoi -
tuksen kokonaismäärä olisi 16,7  miljar -
dia euroa eli noin 2,4  miljardia  euroa 
vuodessa.51 
Vuonna 2012 ILO raportoi, että euro -
alueen kattavan nuorisotakuun vaikut -
tavasta täytäntöönpanosta vuosittain 
aiheutuvien kulujen osuus on 0,2 pro -
senttia BKT:stä36 ja 0,45 prosenttia val -
tiontaloudesta37 eli 21  miljardia  euroa. 
Vuonna 2013 julkaistujen, euroalueen38 
kuuden maan perusteella laskettujen 
ILOn kuluarvioiden vaihteluväli oli 
noin 0,5–1,5 prosenttia BKT:stä39. ILOn 
mukaan täytäntöönpanokuluissa on 
eroja riippuen siitä, onko nuorisota -
kuun laajamittaisempaan täytäntöön -
panoon jo olemassa hallintoinfrastruk -
tuuri ja kuinka paljon on tukikelpoista 
kohdeväestöä.
Nuorisotakuujärjestelmien piiriin 
kuuluvien erityistoimenpiteiden 
kuluista ei ole validia arviota
52 
Komissio pyysi vuonna 2013 jäsenval -
tioita toimittamaan kuluarvion suun -
nitelluista toimenpiteistä ja ilmoitta -
maan rahoituslähteet samalla kun ne 
toimittavat nuorisotakuun täytäntöön -
panosuunnitelmat. Erityisesti jäsenval -
tioita pyydettiin ilmoittamaan rahoi -
tuslähteet ja rahoitussuunnitelmassa 
mainittuihin keskeisiin uudistuksiin ja 
toimenpiteisiin/aloitteisiin osoittaman -
sa varat ja antamaan tietoa kustakin 
toimenpiteestä (mm. toimenpidekoh -
taiset kulut, ennakoitu edunsaajien 
määrä toimenpidettä kohti, kunkin 
toimenpiteen kohdeväestön prosentu -
aalinen osuus, uusien toimenpiteiden 
lisäkulut ja odotetut tulokset).
26 Huomautukset
53 
Tämän ansiosta komissio olisi pystynyt 
arvioimaan, onko nuorisotakuujär -
jestelmään osoitettu riittävästi varo -
ja. Komissio esimerkiksi katsoi, että 
täydentävän kansallisen rahoituksen 
puuttuminen, mikä saattaisi haitata 
nuorisotakuun toteuttamista lyhyellä 
ja pitkällä aikavälillä40 oli yksi merkit -
tävimmistä nuorisotakuun toteutta -
misen haasteista Espanjassa. Tästä 
syystä tilintarkastustuomioistuin arvioi 
tämän kertomuksen kohteena olevien 
viiden jäsenvaltion (Ranska, Irlanti, 
Italia, Liettua ja Portugali) toimittamat 
nuorisotakuun täytäntöönpanosuunni -
telmat ja tarkasti, oliko suunniteltujen 
toimenpiteiden arvioiduista kuluista ja 
rahoituslähteistä annettu tietoja.
54 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, 
että yleisesti ottaen jäsenvaltiot olivat 
toimittaneet arviot yksilöihin kohdistu -
vien toimenpiteiden kuluista. Joi -
denkin jäsenvaltioiden toimittamissa 
nuorisotakuun täytäntöönpanosuun -
nitelmissa ei kuitenkaan ollut mm. 
seuraavia relevantteja tietoja: tarjouk -
siin liittyvät edunsaajakohtaiset kulut 
(Irlanti ja Ranska), toimenpidekohtaiset 
osallistumistavoitteet ja nuorisotakuun 
piiriin kuuluvan kohdeväestön enna -
koitu prosentuaalinen osuus (Ranska). 
Tästä seurasi, että komissio ei tietojen 
puuttumisen vuoksi voinut havaita 
mahdollisia puutteita varhain, vaikka 
näin oli tarkoitus tehdä.
55 
Yksikään asianomaisesta viidestä 
jäsenvaltiosta ei myöskään ollut 
esittänyt nuorisotakuun täytäntöönpa -
nosuunnitelmissa tietoja kuluista, joita 
arvioidaan aiheutuvan rakenneuudis -
tuksista, joita nuorisotakuun vaikutta -
va toteuttaminen edellyttää.56 
Viidestä tarkastetusta jäsenvaltiosta 
kolmen kohdalla nuorisotakuun täy -
täntöönpanosuunnitelmassa mainitut 
kansalliset määrärahat olivat huomat -
tavasti vähäisempiä kuin muiden EU:n 
rahastojen kohdalla. Niiden osuus 
kokonaismäärästä vaihteli 13 prosen -
tista (Portugal) 35 prosenttiin (Italia 
ja Liettua). Irlannin kansalliset määrä -
rahat ylittivät EU:n määrärahat, kun 
taas Ranskasta saatavilla olevat tiedot 
eivät olleet vertailukelpoisia. Lisäksi 
jäsenvaltiot olivat Liettuaa lukuun 
ottamatta ilmoittaneet toimenpiteisiin 
liittyvät EU:n rahoituslähteet yleisellä 
tasolla (EU/ESR/nuorisotyöllisyysaloite 
saman otsakkeen alla). Kattavat ja tar -
kat tiedot puuttuivat, joten komission 
oli mahdotonta arvioida toimenpitei -
den rahoituslähteen soveltuvuutta tai 
tehdä johtopäätöksiä nuorisotakuuta 
koskevien rahoitussuunnitelmien to -
teutettavuudesta ja kestävyydestä.40 Euroopan komission 
valmisteluasiakirja, SWD(2014) 
410 final, s. 25.
27 Huomautukset
41 Asetus (EU) N:o 1304/2013, 
18 artikla.
42 Neuvoston suositus 
harjoittelun laatupuitteista, 
Bryssel, 10. maaliskuuta 2014 
(http://www.consilium.
europa.eu ).
43 Neuvoston julkilausuma 
eurooppalaisesta 
oppisopimusyhteenliittymästä, 
työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, 
terveys- ja kuluttaja -asioiden 
neuvosto, Luxemburg, 
15. lokakuuta 2013.
44 FAQs on the Youth Guarantee  
(usein esitetyt kysymykset 
nuorisotakuusta), kysymys 6 
(http://www.ec.europa.eu ).Nuorisotyöllisyysaloitteen 
menojen sääntöjenmukaisuuden 
tarkistamiseen liittyvät 
erityishaasteet
57 
ESR-asetuksen41 mukaisesti nuoriso -
työllisyysaloitteen ohjelmajärjestelyillä 
on oltava yksi tai useampi seuraavista 
muodoista (ks. kohta 17):
 – erityinen toimenpideohjelma
 – toimenpideohjelmaan sisältyvä 
erityinen toimintalinja
 – yhden tai useamman toimintalin -
jan osa.
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, 
että nuorisotyöllisyysaloitteen osalta 
ilmoitettujen menojen sääntöjenmu -
kaisuuden vaikuttava tarkistaminen 
muodostaa jäsenvaltioille ja komis -
siolle erityisen haasteen (tavanomai -
siin ESR -menoihin verrattuna). Tämä 
johtuu tiukemmista tukikelpoisuusvaa -
timuksista, mahdollisuudesta ilmoittaa 
syyskuusta 2013 alkaen aiheutuneita 
menoja ja erityisesti viimeisessä luetel -
makohdassa mainitussa tapauksessa 
nuorisotyöllisyysaloitteen osarahoituk -
sen puuttumisesta.
Laadukkaan työtarjouksen 
määritelmän puuttuminen 
saattaa vähentää nuorisota -
kuun vaikuttavuutta
58 
Tilintarkastustuomioistuin muistuttaa, 
että nuorisotakuussa pyrkimyksenä 
on tarjota nuorille todellinen mah -
dollisuus parantaa työllistyvyyttään, 
jotta heidän työmarkkinoille integroi -
tumisensa olisi kestävä ja tuottoisa, 
ja tämän seurauksena nostaa yleistä 
nuorisotyöllisyysastetta. Neuvos -
to suosittaa täten, että jäsenvaltiot varmistaisivat, että kaikki alle 25-vuo -
tiaat nuoret saisivat ”laadukkaan” 
tarjouksen neljän kuukauden kuluessa 
työttömäksi joutumisesta tai virallisen 
koulutuksen päättämisestä. Neuvoston 
suosituksessa ei kuitenkaan mainita, 
mitä ’laadukkaalla’ tarjouksella tarkoi -
tetaan, tai täsmennetä, kenen se pitäisi 
määritellä.
59 
Useissa EU:n asiakirjoissa (kuten neu -
voston suositus harjoittelun laatu -
puitteista42 ja neuvoston julkilausuma 
eurooppalaisesta oppisopimusyhteen -
liittymästä43) vahvistetaan harjoitte -
lu- ja oppisopimuspaikoille ei -sitovia 
laadullisia vähimmäisstandardeja, 
joiden avulla yrityksiä estetään käyt -
tämästä nuoria hyväksi halvan työvoi -
man lähteenä. Toisaalta ei kuitenkaan 
ole vastaavia asiakirjoja, joissa vahvis -
tettaisiin periaatteet, joiden mukaan 
laadukas työ määritetään.
60 
Komissio antoi joulukuussa 2013 oh -
jeet, joiden mukaan ’laadukkaalla’ tar -
jouksella tarkoitetaan tarjousta, jonka 
tulosodotteena on kestävä työmarkki -
noille kiinnittyminen ja jolla ei pitäisi 
olla ainoastaan välitöntä vaikutusta, 
joka näkyy jonkin aikaa nuorisotyöttö -
myyden tilastoidun määrän vähenemi -
senä 44.
28 Huomautukset
61 
Tilintarkastustuomioistuin perehtyi 
alan relevantteihin tutkimuksiin45 ja 
katsoo sen perusteella, että on kenties 
olemassa tietty yhdistelmä ominai -
suuksia, jotka voivat olla työtarjouksen 
”laadukkuuden” määrittelyn kannalta 
relevantteja. Näitä ovat mm. sopimuk -
sen kesto (määräaikainen tai jatkuva 
sopimus), sopimustyyppi (vapaaeh -
toinen tai pakollinen osa -aikainen/
täysipäiväinen), palkkataso verrattuna 
asianomaisen jäsenvaltion elinkus -
tannuksiin, työn taitopitoisuus ja sen 
edellyttämä pätevyystaso- ja tyyppi 
sekä työhön liittyvän lisäkoulutuksen 
saatavuus. Toissijaisuusperiaatteen 
mukaisesti vähimmäisominaisuudet 
olisi voitu määrittää EU:n tasolla ja jät -
tää jäsenvaltioille mahdollisuus vahvis -
taa kullekin niistä omat normiarvonsa.
62 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi 
esimerkiksi, että komissio piti Italian 
ehdottamia nuorisotakuun täytän -
töönpanosuunnitelmia arvioidessaan 
määräaikaista työtarjousta (viidestä 
kuuteen kuukautta) ”laadukkaana”, 
vaikka palkka oli Italian kansallisen 
tilastolaitoksen (ISTAT)46 tietojen 
mukaan alle kuukausittaisen köyhyys -
rajan, jota sovelletaan suuressa osassa 
maata. Komissio ei ottanut arvioin -
nissaan huomioon muita laadullisia 
tekijöitä.63 
Laadukkaalle työtarjoukselle ei ole 
asetettu laatumääreitä, minkä vuoksi 
riskinä on, että nuorisotakuujärjestel -
mien täytäntöönpano ei ole yhdenmu -
kaista eikä vaikuttavaa jäsenvaltioiden 
kesken eikä edes yksittäisen jäsenval -
tion sisällä. Jäsenvaltioissa tehtyjen 
tarjousten laatu on luonnollisesti mah -
dollista tarkastaa jälkikäteen (arvioin -
neissa), mutta siihen mennessä suurin 
osa nuorisotyöllisyysaloitteen määrä -
rahoista olisi jo sidottu ja/tai käytetty 
(varat käytetään etupainotteisesti 
vuosina 2014 ja 2015) eikä näin ollen 
puututtaisi nuorisotyöllisyysaloitteen 
varainkäytön vaikuttavuutta heikentä -
viin puutteisiin.
64 
Tilintarkastustuomioistuin pani merkil -
le, että heinäkuussa 2014 komissio tar -
josi erityistä neuvontaa vuoden 2015 ja 
vuoden 2018 lopussa ESR -asetuksen47 
mukaisesti suoritettavaa nuorisotyöl -
lisyysaloitteen48 arviointia silmällä 
pitäen. Arvioijien on raportoitava 
nuorisotyöllisyysaloitteeseen osallis -
tujien saamien työtarjousten laadusta 
ja otettava huomioon edellä mainitun 
kaltaiset laatukriteerit.45 Euroopan parlamentti, Työn 
laadun osoittimet Euroopan 
unionissa, PE429.972, 2009 
(http://www.europarl.europa.
eu); CSES, Study on Measuring 
Employment Effects , kesäkuu 
2006;  OECD, Local 
Implementation of Youth 
Guarantees: Emerging Lessons 
from European Experiences , 
2014.
46 Italian kansallinen tilastolaitos 
(ISTAT), ”Calcolo della soglia di 
povertà assoluta” , (http://www.
istat.it ).
47 Asetus (EU) N:o 1304/2013, 
19 artiklan 6 kohta.
48 Euroopan komissio, Guidance 
on Evaluation of the Youth 
Employment Initiative , 
heinäkuu 2014.
29 Huomautukset
Kattava nuorisotakuun seu -
ranta- ja raportointijärjes -
telmä on edelleen kehitteillä
65 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 
nuorisotakuuseen liittyvien toimen -
piteiden jatkuva arviointi on ensiar -
voisen tärkeää sen varmistamiseksi, 
että varat investoidaan viisaasti ja että 
toimenpiteet pannaan täytäntöön 
siten, että toimenpiteillä on nuorten 
kannalta todellista merkitystä. Nuo -
risotakuuseen liittyvien toimenpitei -
den rakenteeseen pitäisi näin ollen 
sisällyttää vankat seurantamekanismit 
heti alusta alkaen49. Tämä on vaikutta -
van, näyttöön pohjautuvan päätöksen -
teon perusta: Euroopan parlamenttia 
ja neuvostoa varotettaisiin seuran -
tamekanismien kautta siinä tapauk -
sessa, että tavoitteita ei saavuteta tai 
että toimenpiteet eivät ole riittävän 
tehokkaita; näin ne voisivat parantaa 
toimenpiteiden rakennetta tai niiden 
täytäntöönpanoa.
66 
Komissio seuraa nuorisotakuujärjes -
telmän toteuttamista eurooppalai -
sen ohjausjakson puitteissa. Sitä on 
pyydetty analysoimaan toteutettavien 
toimintapolitiikkojen vaikutusta ja 
antamaan jäsenvaltioille tarvittaessa 
maakohtaisia suosituksia jäsenvaltioi -
den työllisyyspolitiikan suuntaviivojen 
pohjalta50.67 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi ke -
hyksen, joka oli perustettu sekä koko 
nuorisotakuun että myös siihen liitty -
vien nuorisotyöllisyysaloitteesta rahoi -
tettujen toimien täytäntöönpanon ja 
tuloksellisuuden seurantaa varten.
Nuorisotakuujärjestelmään 
ei sisällytetty alusta alkaen 
kattavia seuranta- ja 
raportointijärjestelyjä
68 
Neuvosto antoi suosituksellaan komis -
sion tehtäväksi seurata nuorisotakuun 
toteuttamista työllisyyskomitean51 mo -
nenvälisen valvonnan avulla euroop -
palaisen ohjausjakson puitteissa (ks. 
laatikko 5 ). Neuvoston suosituksessa 
ei kuitenkaan suunniteltu, että seuran -
nan tuloksista raportoitaisiin Euroopan 
parlamentille.
Työllisyyskomitean tehtävä
Työllisyyskomitean ensisijaisena tehtävänä on toimia työllisyyden ja sosiaaliasioiden neuvoston työllisyys- ja 
sosiaaliministerien neuvoa -antavana komiteana. Työllisyyskomitean monenvälinen valvonta mahdollistaa sen, 
että täytäntöönpanoa arvioidaan toimintavaihtoehtojen ja - suunnitelmien arvioinnin ohella kattavasti jäsen -
valtioissa, jotka ovat samanlaisten haasteiden edessä. Komitea seuraa, miten jäsenvaltiot edistyvät maakohtai -
sissa suosituksissa esitettyjen uudistusten toteuttamisessa. Yhden alaryhmän tehtäväksi on annettu valita ja 
kehittää indikaattoreita, joiden avulla seurataan työllisyysstrategiaa ja muun muassa nuorisotakuuta.Laatikko 549 Euroopan komissio, The Youth 
Guarantee: Making It Happen , 
2014, s. 3.
50 Neuvoston suositus, annettu 
22 päivänä huhtikuuta 2013, 
nuorisotakuun 
perustamisesta, suositus 6.
51 Työllisyyskomitea luotiin 
SEUT:n 150 artiklan nojalla 
työllisyyskomitean 
perustamisesta 24 päivänä 
tammikuuta 2000 tehdyllä 
neuvoston päätöksellä 
2000/98/EY (EYVL L 29, 
4.2.2000, s. 21). Kukin EU:n 
jäsenvaltio ja komissio 
nimeävät työllisyyskomiteaan 
kaksi jäsentä.
30 Huomautukset
69 
Työllisyyskomitea arvioi nuorisotakuun 
toteuttamisen edistymistä toukokuus -
sa 2014 samaan aikaan, kun se arvioi 
jäsenvaltioiden työllisyystilannetta ja 
kansallisia uudistusohjelmia. Arviointi 
toteutettiin vertaisarviointeina, ja sen 
oli tarkoitus olla mahdollisimman kat -
tava, jotta sen avulla voitaisiin arvioida 
jäsenvaltioiden kohtaamat keskeiset 
haasteet.
70 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi 
toukokuisen arvioinnin kattamien 
jäsenvaltioiden osalta arvioitujen ker -
tomusten perusteella, että analyysin 
tarkkuuden taso vaihteli huomattavas -
ti. Esimerkiksi Irlannin kertomuksessa 
keskityttiin laajalti nuorisotakuuseen, 
kun taas Portugalissa nuorisotakuuta 
ei käsitelty lainkaan.
71 
Tilintarkastustuomioistuin pani myös 
merkille, että työllisyyskomitean ala -
ryhmä oli kehittänyt erityisiä indikaat -
toreita, joiden avulla nuorisotakuun 
toteuttamista ja tuloksia seurataan 
EU:n tasolla52. Ne olivat makroekono -
misia indikaattoreita, joiden odotetaan 
täydentävän indikaattoreita, jotka 
mittaavat toimintalinjan suoraa vaiku -
tusta ja tarjousten nopeaa tekemistä 
nuorille. Neuvosto hyväksyi indikaat -
torit joulukuussa 2014. Metodologian 
testaamiseen tarkoitettu pilottihanke 
käynnistettiin lokakuussa 2014, ja 
sen tulokset arvioidaan vuonna 2015. 
Työllisyyskomitea toteaa, että indikaat -
torikehykseen53 saatetaan arvioinnin 
seurauksena tehdä joitakin teknisiä 
muutoksia.72 
Kyseiset indikaattorit eivät ole pa -
kollisia, joten relevanttien tietojen 
saaminen koko nuorisotakuun to -
teuttamisen onnistumisesta riippuu 
siitä, sitoutuvatko jäsenvaltiot edel -
leen nuorisotakuuseen ja toimittavat 
kattavia ja luotettavia tietoja. Tilin -
tarkastustuomioistuin katsoi myös, 
että jos indikaattorit olisi saatu aikai -
semmin, jäsenvaltiot olisivat voineet 
ottaa ne hallinnollisen järjestelmänsä 
osaksi nuorisotakuujärjestelmän 
suunnitteluvaiheessa.
Maakohtaisia suosituksia 
on nuorisotakuun osalta 
uudistettava pitkällä aikavälillä
73 
Komissio analysoi eurooppalaisen 
ohjausjakson puitteissa myös työlli -
syyspolitiikkojen vaikutusta ottamalla 
huomioon tulostaulussa raportoidut 
tiedot ( laatikko 6 ). Tarvittaessa se 
huomauttaa puutteista jäsenvaltioille 
vuotuisten maakohtaisten suositusten 
yhteydessä.
74 
Tilintarkastustuomioistuin tarkas -
ti, miten nuorisotakuuta käsiteltiin 
maakohtaisissa suosituksissa. Otantaan 
poimittujen jäsenvaltioiden osalta tar -
kastettiin, olivatko suositukset täsmäl -
lisiä, mitattavissa ja saavutettavissa.52 INDIC/07/13052014/EN – 
Monitoring the Youth Guarantee  
-työryhmän tarkistettu tiedote 
13. toukokuuta 2014 pidettyä 
hallitustenvälistä kokousta 
varten.
53 Euroopan unionin neuvosto, 
”Implementation of the Youth 
Guarantee and monitoring 
framework  – endorsement of 
the EMCO’s key messages ”, 
17. marraskuuta 2014.
31 Huomautukset
75 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, 
että nuorisotyöttömyyden vuoden 
2013 maakohtaiset suositukset eivät 
yleisesti ottaen olleet täsmällisiä eivät -
kä mitattavissa (ks. laatikko 7 ).
76 
Komissio esitti vuonna 2014 nuorisota -
kuun toteuttamista koskevia suosituk -
sia kahdeksalle maalle (Espanja, Italia, 
Slovakia, Kroatia, Portugali, Puola, 
Bulgaria ja Irlanti). Tilintarkastustuo -
mioistuin havaitsi, että näissä maakoh -
taisissa suosituksissa tiedot oli esitetty 
tarkemmin ja että joihinkin niistä 
sisältyi myös välitavoitteita.77 
Maakohtaisten suositusten vaikuttava 
täytäntöönpano riippuu kuitenkin po -
liittisesta sitoutumisesta kansallisella 
tasolla. Komission mukaan ainoastaan 
10 prosenttia kaikista vuoden 2013 
maakohtaisista suosituksista on pantu 
kokonaan täytäntöön, kun taas 45 pro -
sentin kohdalla on edistytty vähän tai 
ei lainkaan54. Myös Euroopan parla -
mentti käsitteli tätä seikkaa lokakuussa 
201455.
78 
Tilintarkastustuomioistuin panee mer -
kille, että nuorisotakuuta käsitteleviin 
maakohtaisiin suosituksiin on tarpeen 
tehdä huomattavia uudistuksia, joiden 
täytäntöönpano on lyhyellä aikavälillä 
epätodennäköistä.54 Komission sivusto: 
Maakohtaiset suositukset 2013 
(http://ec.europa.eu ).
55 Euroopan parlamentin 
22. lokakuuta 2014 antama 
päätöslauselma 
talouspolitiikan 
eurooppalaisesta 
ohjausjaksosta: vuoden 2014 
painopisteiden 
täytäntöönpano 
(2014/2059/(INI).Komission tulostaulu: nuorisotyöttömyyttä sekä työelämän ja koulutuksen 
ulkopuolella olevia nuoria koskevat indikaattorit
Nuorisotyöttömyyttä sekä työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevia nuoria koskevat indikaattorit ovat 
osa vastakehitettyä tulostaulua, joka sisältää komission keskeiset työllisyys- ja sosiaalialan indikaattorit ja jossa 
yksilöidään keskeiset työllisyyteen liittyvät- ja sosiaaliset epätasapainotilat EU:ssa. Ensimmäinen tulostaulu 
julkaistiin osana komission ja EU:n ministerineuvoston yhdessä hyväksymää vuoden 2014 yhteistä työllisyysra -
porttia. Tulostaulussa on viisi keskeistä indikaattoria ja se muodostaa komission rakenneuudistusehdotusten 
perustan.Laatikko 6
Vuoden 2013 maakohtaiset suositukset – Esimerkkeinä Liettua ja Italia
Liettualle esitetty maakohtainen suositus oli ”parantaa nuorten työllistettävyyttä esimerkiksi nuorisotakuulla, 
tehostaa oppisopimusjärjestelmien täytäntöönpanoa ja lisätä niiden vaikuttavuutta sekä puuttua jatkuvaan 
ammattitaidon kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuuteen”. Italialle esitetty maakohtainen suositus oli ”ryh -
tyä lisätoimiin edistääkseen erityisesti naisten ja nuorten osallistumista työmarkkinoille mm. nuorisotakuun 
avulla”. Molemmissa maakohtaisissa suosituksissa viitattiin nuorisotakuujärjestelmään, mutta niissä ei kerrottu 
tarkasti, miten kyseisten maiden olisi toteutettava järjestelmät, jotta niiden vaikutus olisi mahdollisimman 
suuri, eikä niihin myöskään sisältynyt mitattavissa olevia tavoitearvoja tai välitavoitteita.Laatikko 7
32 Huomautukset
Nuorisotakuujärjestelmät 
kokonaisuudessaan kattavaa 
systemaattista raportointia ei ole 
suunnitteilla
79 
Yhteisiä säännöksiä koskevan asetuk -
sen mukaisesti komission on toimitet -
tava Euroopan parlamentille vuodesta 
2016 alkaen vuosittain yhteenveto -
kertomus vuotuisista täytäntöönpa -
nokertomuksista. Lisäksi komission 
on vuosina 2017 ja 2019 esitettävä 
Euroopan parlamentille strategiaker -
tomukset, joissa esitetään yhteenveto 
jäsenvaltioiden edistymiskertomuksis -
ta. Komission on myös osallistuttava 
parlamentissa kyseisistä kertomuksista 
järjestettävään keskusteluun56.
80 
Tilintarkastustuomioistuin panee 
merkille, että kyseisten kertomusten 
ulkopuolelle jätettäisiin nuorisotakuu -
toimenpiteet, joita ei rahoiteta ESR:n/
nuorisotyöllisyysaloitteeseen liittyvien 
toimenpideohjelmien kautta, koska 
vuotuiset täytäntöönpanokertomukset 
kattavat ainoastaan EU:n rahoittamat 
tukitoimenpiteet. Tästä seuraa, että 
työllisyyskomitean indikaattoreita 
lukuun ottamatta EU:n tasolla ei ole 
säädetty raportoinnista, joka koskisi 
nuorisotakuujärjestelmän kansallisin 
varoin rahoitettua osaa. Tämän myötä 
riskinä on, että sidosryhmillä ei ole 
selkeää yleiskuvaa siitä, miten ja missä 
määrin nuorisotakuu kokonaisuudes -
saan edistää nuorisotyöttömyyden 
torjuntaa.ESR:n/nuorisotyöllisyysaloitteen 
uudessa tuloskehyksessä 
painotetaan tuloksellisuutta
81 
ESR:n/nuorisotyöllisyysaloitteen avulla 
rahoitettuja nuorisotakuutoimia on 
määrä seurata Euroopan rakenne- ja 
investointirahastojen oikeudellisen ke -
hyksen mukaisesti57. ESR:n asetuksessa 
säädetään nuorisotyöllisyysaloitetta 
koskevasta seurannasta, raportoinnista 
ja arvioinnista. Säännöksillä varmis -
tetaan, että aloitteen vaikutukset ja 
nuorisotakuun edistäminen on mitat -
tavissa ja todettavissa. Erityisesti vaa -
ditaan, että ”ohjelmakauden aikana on 
tehtävä vähintään kaksi kertaa arvioin -
ti, jossa tarkastellaan ESR:sta myönne -
tyn tuen ja nuorisotyöllisyysaloitteelle 
osoitetun erityismäärärahan vaikut -
tavuutta, tehokkuutta ja vaikutuksia 
sekä nuorisotakuun täytäntöönpanoa. 
Ensimmäinen arviointi on suoritetta -
va viimeistään 31 päivänä joulukuuta 
2015 ja toinen arviointi viimeistään 31 
päivänä joulukuuta 2018”58.
82 
Lisäksi jäsenvaltioiden on toimitettava 
komissiolle jäsennellyt tiedot yhteisistä 
indikaattoreista EU:n tukemien toimien 
osalta sekä vuotuiset täytäntöön -
panokertomukset huhtikuusta 2015 
alkaen ja sitä seuraavina vuosina. 
Kertomuksissa on myös vahvistettava 
osallistujien saamien työtarjousten 
laatu sekä heidän edistymisensä koulu -
tuksen jatkamisessa, kestävien ja kun -
nollisten työpaikkojen löytämisessä tai 
hakeutumisessa oppisopimuskoulutuk -
seen tai laadukkaaseen harjoitteluun ja 
arvioitava sitä59.56 Asetus (EU) N:o 1303/2013, 
53 artikla.
57 Asetus (EU) N:o 1303/2013 ja 
asetus (EU) N:o 1304/2013.
58 Asetus (EU) N:o 1304/2014, 
19 artiklan 6 kohta.
59 Asetus (EU) N:o 1304/2014, 
19 artiklan 3 ja 4 kohta.
33 Huomautukset
83 
ESR-asetuksessa säädetään pakollisista 
yhteisistä tuotos- ja tulosindikaatto -
reista kaikille toimenpideohjelmasta60 
tuetuille toimille. Lisäksi vaaditaan, 
että jäsenvaltioiden on toimitettava 
nuorisotyöllisyysaloitteen toteuttami -
seen tarkoitetun toimenpideohjelman 
osalta tarkat tiedot ohjelmakohtaisista 
tulosindikaattoreista.
84 
Tilintarkastustuomioistuin tutki 
ESR-asetuksessa säädettyjen nuoriso -
työllisyysaloitetta koskevien tulosindi -
kaattoreiden tarkoituksenmukaisuutta 
ja havaitsi, että seuraavia tulosindi -
kaattoreita voitaisiin tarkentaa siinä 
yhteydessä, kun hyväksytään tulevia 
ESR:n/nuorisotyöllisyysaloitteeseen 
liittyviä toimenpideohjelmia tai tarkis -
tetaan nykyisiä toimenpideohjelmia:
 – Nuorisotyöllisyysaloitteeseen 
liittyvien tulosindikaattorien 
(”Työttömät/Pitkäaikaistyöttömät/
Työelämän ulkopuolella olevat 
osallistujat, jotka saavat työtar -
jouksen tai tarjouksen osallistua 
jatkokoulutukseen, oppisopimus -
koulutukseen tai harjoitteluun 
jättäessään toimen”) kohdalla 
jäsenvaltioita ei vaadita eritte -
lemään toimittamiaan tietoja 
nuorisotakuujärjestelmän piirissä 
osallistujille tehtävien tarjousten 
tyypin mukaan (tarjoustyyppejä 
on kaikkiaan neljä). Vaatimuksen 
puuttuminen tarkoittaa, että ei ole 
saatavilla tietoja siitä, minkä tyyp -
pisiä nuorisotakuuseen liittyviä 
tarjouksia nuoret ottavat vastaan, 
eikä siitä, ovatko korjaavat toimet 
tarpeen toimenpiteiden vaikutta -
vuuden parantamiseksi.
 – Nuorisotyöllisyysaloitteeseen liit -
tyvillä pidemmän aikavälin tulos -
indikaattoreilla mitataan nuorten 
tilannetta vain kuuden kuukauden 
kuluttua tukitoimenpiteen päätty -
misestä, kun taas pidemmän ajan 
päästä tehty mittaus helpottaisi tekemään johtopäätöksiä tiettyjen 
tarjousten (esim. työtarjousten) 
kestävyydestä.
 – Asetuksen nojalla jäsenvaltiot 
voivat vapaaehtoisesti laajentaa 
nuorisotyöllisyysaloitteen kohde -
ryhmää yli 25-vuotiaisiin, mutta 
alle 30-vuotiaisiin henkilöihin. 
Yksikään nuorisotyöllisyysaloit -
teen tulosindikaattoreista ei 
kuitenkaan kata ikäryhmää 25–29, 
minkä vuoksi toimenpiteiden 
vaikuttavuutta on kyseisen ikä -
ryhmän kohdalla vaikea arvioida. 
Ohjeissaan komissio kannustaa 
jäsenvaltioita painokkaasti kehittä -
mään omat tuotosindikaattorinsa 
(kuten nuorisotyöllisyysaloitteesta 
rahoitettuihin toimintoihin osal -
listujat) ikäryhmälle 25–29, mutta 
se ei mainitse kyseiseen ikäryh -
mään liittyviä tulosindikaattoreita. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, 
että nuorisotyöllisyysaloitteen 
soveltamisalaa laajentaneista 
neljästä jäsenvaltiosta (Ranska, 
Italia, Liettua ja Portugali) yksikään 
ei ollut vahvistanut lisäksi ohjel -
makohtaisia tulosindikaattoreita 
ja jäsenvaltioista kaksi (Ranska ja 
Portugali) ei ollut edes vahvistanut 
tuotosindikaattoreita, jotka kattai -
sivat laajennetun kohderyhmän.60 Asetus (EU) 1304/2013, liite II.
34
 Johtopäätökset 
ja suositukset
85 
EU:n ministerineuvosto hyväksyi viral -
lisesti 22. huhtikuuta 2013 nuorisota -
kuuta koskevan suosituksen komission 
joulukuussa 2012 tekemän ehdotuksen 
perusteella. Suosituksessa esitettiin 
järjestelmän toteuttamista koskevia 
suosituksia sekä jäsenvaltioille että 
komissiolle. Komission tehtävänä oli 
erityisesti arvioida jäsenvaltioiden 
laatimat nuorisotakuun täytäntöönpa -
nosuunnitelmat, jotta jäsenvaltioille 
voitaisiin antaa palautetta eurooppa -
laisen ohjausjakson puitteissa järjestet -
tävissä kahdenkeskisissä kokouksissa.
Komissio antoi jäsenvaltioille 
riittävää ja oikea -aikaista tukea 
nuorisotakuujärjestelmän 
perustamisen yhteydessä
86 
Yleisesti ottaen tilintarkastustuomio -
istuin toteaa, että komissio on antanut 
jäsenvaltioille riittävää ja oikea -aikaista 
tukea nuorisotakuujärjestelmän pe -
rustamisen yhteydessä. Komissio antoi 
muun muassa nuorisotakuujärjestel -
mien suunnittelua koskevia ohjeita 
syyskuussa 2013 eli ainoastaan viisi 
kuukautta sen jälkeen, kun neuvosto 
oli hyväksynyt suosituksensa huhti -
kuussa 2013 (kohdat 29–31).
87 
Komissio teki myös kattavan ja oi -
kea-aikaisen arvioinnin jäsenvaltioiden 
ehdottamista nuorisotakuun täytän -
töönpanosuunnitelmista ja onnistui 
yksilöimään useita puutteita. Komissio 
ei kuitenkaan arvioinut perusteellisesti 
ja johdonmukaisesti seuraavia tekijöi -
tä: TVT-/digitaaliset taidot, molemmin -
puolinen velvoite ja vastavuoroinen 
oppiminen. Lisäksi tilintarkastustuo -
mioistuin havaitsi, että kaikki jäsenval -
tiot eivät olleet toimittaneet komission 
arvioinnin pohjalta päivitettyä nuo -
risotakuun täytäntöönpanosuunnitel -
maa (kohdat 32–39).Tilintarkastustuomioistuin 
on yksilöinyt 
nuorisotakuujärjestelmien 
vaikuttavaan täytäntöönpanoon 
kohdistuvia riskejä
88 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 
nuorisotakuun täytäntöönpanosuunni -
telmia koskevan komission arvioinnin. 
Tämän perusteella yksilöitiin useita 
riskejä, jotka liittyvät kokonaisrahoi -
tuksen riittävyyteen ja ’laadukkaan 
tarjouksen’ luonteeseen sekä nuo -
risotakuujärjestelmän seuranta- ja 
raportointijärjestelyihin.
Nuorisotakuujärjestelmän 
kokonaisrahoituksen riittävyys
89 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, 
että komission vaikutustenarvioinnin 
puuttuessa ei ole riittävästi tietoa 
siitä, minkä verran kuluja nuorisota -
kuujärjestelmän toteuttamisesta EU:n 
jäsenvaltioissa mahdollisesti aiheutuu. 
Komissiolla ei ollut tarkastuksen aikaan 
tarkkaa kuvaa EU:n ja kansallisista ra -
hoitusmääristä, jotka jäsenvaltiot olivat 
kohdentaneet nuorisotakuujärjestel -
män eri toimenpiteisiin ja erityisesti 
rakenneuudistuksiin liittyviin toimen -
piteisiin. Tilintarkastustuomioistuin 
katsoo, että näiden tietojen puuttues -
sa riskinä on, että kokonaisrahoitus ei 
riitä nuorisotakuujärjestelmän toteut -
tamiseksi. (kohdat 45–57)
35 Johtopäätökset ja suositukset
Suositus 1
Jäsenvaltioiden olisi esitettävä selkeä 
ja kattava yleiskatsaus kuluista, jotka 
aiheutuvat kaikista suunnitelluista 
nuorisotakuun piiriin kuuluvista nuo -
risotyöttömyyttä torjuvista toimen -
piteistä. Näin komissio voisi arvioida 
kokonaisrahoitustarpeet.
”Laadukkaan tarjouksen” 
ominaisuudet
90 
Nuorisotakuun määritelmässä ko -
rostettu tarjousten ”laadukkuus” on 
ensiarvoisen tärkeä, kun pyrkimyksenä 
on tarjota nuorille todellinen mahdol -
lisuus parantaa työllistyvyyttään, jotta 
heidän työmarkkinoille integroitumi -
sensa olisi kestävä ja tuottoisa, ja täten 
nostaa yleistä nuorisotyöllisyysastetta. 
”Laadukkaalle” työtarjoukselle asetet -
tujen laatumääreiden puuttuessa riski -
nä on, että nuorisotakuujärjestelmien 
täytäntöönpano ei ole yhdenmukaista 
eikä vaikuttavaa jäsenvaltioiden kes -
ken (eikä edes yksittäisen jäsenvaltion 
sisällä) (kohdat 58–64).
Suositus 2
Komission olisi vaikutettava siihen, 
että laaditaan joukko laadullisia kritee -
rejä, jotka EU:n talousarviosta tukea 
saavien työpaikkojen sekä harjoit -
telu- ja oppisopimuspaikkojen olisi 
täytettävä. Perustana voisi olla nuo -
risotyöllisyysaloitteen arviointia varten 
annetuissa komission ohjeissa esitetty 
laadukkaan tarjouksen määritelmä.Nuorisotakuujärjestelmien 
seuranta
91 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, 
että kattava nuorisotakuun seuranta- 
ja raportointijärjestelmä oli yhä kehit -
teillä. Selkeän kuvan saaminen koko 
nuorisotakuujärjestelmän toteuttami -
sesta edellyttää, että kaikkia toimen -
piteitä seurataan, jotta varmistetaan, 
että varat investoidaan viisaasti ja että 
toimenpiteet pannaan täytäntöön 
siten, että toimenpiteillä on nuorten 
kannalta todellista merkitystä. Tämä 
mahdollistanee myös ennakoivan 
toiminnan, jos selviää, että tavoittei -
ta ei tulla saavuttamaan. Tiedot olisi 
raportoitava siten, että nuorisotakuun 
toteuttamisen onnistuminen/epä -
onnistuminen käytännössä voitaisiin 
osoittaa (kohdat 65–84).
Suositus 3
Komission olisi otettava käyttöön 
seurantajärjestelmä nuorisotakuu -
järjestelmää varten. Seuranta olisi 
kohdistettava sekä rakenneuudistuk -
siin että yksilöihin kohdennettuihin 
toimenpiteisiin. Seurannan tulokset 
olisi raportoitava Euroopan parlamen -
tille ja neuvostolle.
36 Johtopäätökset ja suositukset
Tilintarkastustuomioistuimen II jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen 
Henri Grethenin johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 
25. helmikuuta 2015 pitämässään kokouksessa.
 Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 presidentti

37
 Liitteet Liite INuorisotyöttömyysaste (kesäkuu 2014)
Prosenttiosuus työvoimasta
(EU:n keskiarvo = 22 %)
< 10
10-20
20-30
30-40
40-50
> 50
10,5
7,8
15,923,3
16,724,0
30,3
23,9
34,743,519,2 43,39,621,224,3
23,623,7
21,821,313,920,1
16,224,112,7
11,350,236,953,4
Lähde:  Eurostat.
38 Liitteet
Nuorisotyöllisyysaloite: tukikelpoiset maat
JäsenvaltioNuorisotyöllisyysaloite: tukikelpoiset 
alueetNuorisotyöllisyysaloite: määrärahat  
(euroa)
Belgia Kyllä 42 435 070
Bulgaria Kyllä 55 188 745
Tšekin tasavalta Kyllä 13 599 984
Tanska Ei -
Saksa Ei -
Viro Ei -
Irlanti Kyllä 68 145 419
Espanja Kyllä 171 517  029
Espanja Kyllä 943 496 315
Ranska Kyllä 310 161 402
Kroatia Kyllä 66 177 144
Italia Kyllä 567 511 248
Kypros Kyllä 11 572 101
Latvia Kyllä 29 010 639
Liettua Kyllä 31 782 633
Luxemburg Ei -
Unkari Kyllä 49 765 356
Malta Ei -
Alankomaat Ei -
Itävalta Ei -
Puola Kyllä 252 437 822
Portugali Kyllä 160 772 169
Romania Kyllä 105 994 315
Slovenia Kyllä 9 211 536
Slovakia Kyllä 72 175 259
Suomi Ei -
Ruotsi Kyllä 44 163 096
Yhdistynyt kuningaskunta Kyllä 206 098 124
YHTEENSÄ   3 211 215 406Liite II
39 Liitteet
Nuorisotakuun täytäntöönpanosuunnitelmaa ja nuorisotyöllisyysaloitteen 
ennakkoehtoja koskeva komission arviointi
JäsenvaltioNuorisotakuun täytäntöönpanosuunni -
telmia koskevan arvioinnin tulosEnnakkoehdot
Bulgaria Hyvin rajallinen Täyttyvät
Tšekin tasavalta Hyvin rajallinen Täyttyvät
Kreikka Hyvin rajallinen Täyttyvät
Italia Hyvin rajallinen Täyttyvät
Liettua Hyvin rajallinen Täyttyvät
Puola Hyvin rajallinen Täyttyvät
Yhdistynyt kuningaskunta Hyvin rajallinen Täyttyvät
Belgia Osittainen Täyttyvät
Irlanti Osittainen Täyttyvät
Espanja Osittainen Täyttyvät
Ranska Osittainen Täyttyvät
Kroatia Osittainen Täyttyvät
Kypros Osittainen Eivät täyty
Latvia Osittainen Täyttyvät
Unkari Osittainen Täyttyvät
Portugali Osittainen Täyttyvät
Slovenia Osittainen Täyttyvät
Slovakia Osittainen Täyttyvät
Ruotsi Osittainen Täyttyvät
Huom : Komissio ei ollut arvioinut tarkastuksen toimittamisajankohtaan mennessä nuorisotyöllisyysaloitteen ennakkoehtoja Romanian osalta.Liite III
40
V Kolmas luetelmakohta
Komissio hyväksyy suosituksen ja katsoo, että se on 
osittain pantu täytäntöön TSTK -neuvoston vahvis -
tamalla indikaattorikehyksellä, ESR:sta annetun ase -
tuksen 19 artiklalla ja sen liitteissä I ja II säädetyillä 
asiaankuuluvilla järjestelyillä sekä yhteisiä säännök -
siä koskevan asetuksen säännöksillä, jotka liittyvät 
nuorisotyöllisyysaloitteesta rahoitettujen toimenpi -
teiden seurantaan ja arviointiin. Komissio on myös 
sitoutunut toimittamaan Euroopan parlamentille ja 
neuvostolle nuorisotakuun täytäntöönpanoa koske -
van kertomuksen vuonna 2016.
Komissio ottaa seurantatoimet huomioon arvioi -
dessaan nuorisotakuun täytäntöönpanoa tulevilla 
eurooppalaisilla ohjausjaksoilla. Se hyödyntää niistä 
saatuja tietoja myös nuorisotakuun täytäntöön -
panoa koskevassa vuoden 2016 kertomuksessaan, 
jonka se antaa virallisesti Euroopan parlamentille ja 
neuvostolle asianmukaisten kanavien kautta.
Johdanto
15
Komissio toteaa, että esimerkiksi työllisyyspalvelu -
jen uudistamistoimiin ja itsenäisen ammattitoimin -
nan tukitoimenpiteisiin on kohdennettu 11  miljar -
din euron lisämäärärahat, joilla tuetaan epäsuorasti 
myös nuorten työllistymistä.
Yli 26  miljardia  euroa käytetään muun muassa elini -
käisen oppimisen kaltaisiin koulutustoimiin, joista 
nuoret todennäköisesti hyötyvät eniten.
Huomautukset
37
Komissio haluaa muistuttaa, että se toimii neuvos -
ton suositukseen perustuvien ei -sitovien oikeus -
sääntöjen puitteissa ja että vaikka monet nuorisota -
kuun osat on suotavaa toteuttaa tarpeen mukaan, 
niitä kaikkia ei välttämättä tarvitse toteuttaa osana 
jotakin tiettyä kansallista järjestelmää.Tiivistelmä
V Ensimmäinen luetelmakohta
Komissio panee merkille jäsenvaltioille annetun 
suosituksen ja pitää joissakin tapauksissa erittäin 
suotavana paremman yleiskatsauksen esittämistä 
kaikkien suunniteltujen nuorisotyöttömyyttä torju -
vien toimenpiteiden arvioiduista kustannuksista.
Komission laatimassa lomakkeessa pyydettiin 
jäsenvaltioita toimittamaan tietoja EU:n, kansalli -
sista, alueellisista/paikallisista, työnantajien tarjoa -
mista ja muista rahoituslähteistä ja kehotettiin niitä 
antamaan kattavat tiedot nuorisotakuun kokonais -
kuluista ja -rahoituksesta (rahoitusvajeet mukaan 
lukien).
EU:n 28 jäsenvaltiosta 19 on toimittanut nämä tie -
dot (vaihtelevalla tarkkuudella).
V Toinen luetelmakohta
Komissio hyväksyy suosituksen ja katsoo, että se on 
osittain pantu täytäntöön, erityisesti harjoittelun 
laatupuitteista annetun neuvoston suosituksen, 
eurooppalaisen oppisopimusyhteenliittymän ja sitä 
koskevan neuvoston lausuman sekä eurooppalai -
sen ohjausjakson aikana suoritettavan työllisyyden 
laadun seurannan kautta.
Edistääkseen laadullisia tekijöitä komissio aikoo 
edelleen kannustaa pohtimaan laadukkaisiin tar -
jouksiin liittyviä kysymyksiä ja ottamaan samalla 
huomioon nuorisotyöllisyysaloitteen arviointia 
varten annetuissa ohjeissa mainitut laadulliset 
tekijät. Komissio aikoo erityisesti edistää keskuste -
lua laadukkaiden tarjousten käsitteestä kansallis -
ten nuorisotakuukoordinaattoreiden seuraavassa 
kokouksessa, kehottaa jäsenvaltioita keskustele -
maan laadukkaan tarjouksen käsitteestä työllisyys -
komitean työn puitteissa, selvittää mahdollisuutta 
käsitellä nuorisotakuuseen liittyviä laadukkaita tar -
jouksia keskinäisen oppimisen ohjelman yhteydessä 
ja antaa laatua koskevia lisäohjeita asiakirjassa, joka 
koskee nuorisotakuuseen liittyviä usein kysyttyjä 
kysymyksiä.
Komissio toteaa, että työtarjousten laatu osoitetaan 
jälkiarvioinneilla nuorisotyöllisyysaloitteen arvi -
ointia koskevissa ohjeissa annettujen suositusten 
mukaisesti.Komission  
vastaus
Komission vastaus 41
41
Hyväksyessään nuorisotyöllisyysaloitteeseen liit -
tyviä toimenpiteitä sisältäviä toimenpideohjelmia 
komissio on asettanut suorittamiensa maksujen 
ennakkoedellytykseksi nuorisotyöllisyyttä edis -
tävän strategiakehyksen käyttöönoton. Komissio 
arvioi tämän ennakkoedellytyksen (nk. nuorisotyöl -
lisyysaloitteen ennakkoehto) täyttymisen jäsenvalti -
oiden itsearvioinnista saatujen tietojen perusteella. 
Jos jäsenvaltio on viitannut nuorisotakuun täytän -
töönpanosuunnitelman lisäksi muihin kansallisiin 
nuorisotyöllisyysstrategioihin, komission on arvi -
oitava nuorisotyöllisyysaloitteen ennakkoehdon 
täyttyminen kaikkien jäsenvaltion mainitsemien 
nuorisotyöllisyyttä koskevien strategia -asiakirjojen 
perusteella. Arvioidessaan nuorisotyöllisyysaloit -
teen ennakkoehdon täyttymistä komissio tarkaste -
lee näiden strategioiden yhdenmukaisuutta nuo -
risotakuun täytäntöönpanosuunnitelman kanssa, 
jotta ESR:n investoinnit vastaavat asianomaisten 
jäsenvaltioiden toimintapoliittisia tavoitteita.
42
Komissio huomauttaa, että nuorisotakuun täy -
täntöönpanosuunnitelman arviointikehys poik -
keaa nuorisotyöllisyysaloitteen ennakkoehdon 
arviointikehyksestä, koska näillä kahdella menet -
telyllä on erilaiset tavoitteet: ensiksi mainitun 
tavoite liittyy toimintapolitiikkaan (nuorisotakuu) 
ja jälkimmäisen lainsäädännön noudattamiseen 
(nuorisotyöllisyysaloite).
Ennakkoehdon täyttymisen edellytyksenä on 
”nuorisotyöllisyyttä edistävä strategiakehys ja 
muun muassa nuorisotakuun toteuttaminen”. 
Osaperusteet, joiden nojalla komission yksiköiden 
on arvioitava tätä ”strategiakehystä”, vahvistetaan 
myös asetuksessa. Siinä ei viitata nuorisotakuun 
täytäntöönpanosuunnitelmaan eikä siksi myöskään 
komission siitä esittämään myönteiseen arvioon.
Tästä syystä nuorisotakuun täytäntöönpanosuun -
nitelman arviointi, joka tehdään politiikan näkö -
kulmasta ja nuorisotakuusta annetun suosituksen 
perusteella, ja nuorisotyöllisyysaloitteeseen liitty -
vän ennakkoehdon arviointi, joka perustuu yhteisiä 
säännöksiä koskevassa asetuksessa eriteltyihin 
perusteisiin, eivät lähtökohtaisesti liity toisiinsa.Esitetyn nuorisotakuun täytäntöönpanosuun -
nitelman arviointi oli lisäksi vasta ensimmäinen 
vaihe jatkuvassa seurantaprosessissa, joka koskee 
nuorisotakuun täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa. 
Komissio seuraa nuorisotakuujärjestelmien täytän -
töönpanoa eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa. 
Eurooppalainen ohjausjakso kattaa monipuolisesti 
erilaisia kansallisia toimintalinjoja, jotka liittyvät 
nuorisotakuun tarjoamiseen.
37 Ensimmäinen luetelmakohta
Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä koroste -
taan tarpeen mukaan, että TVT-/digitaalisia taitoja 
on lisättävä.
37 Toinen luetelmakohta
Komission mielestä kohtuullisen työtarjouksen hyl -
käämisen ja työttömyys- tai sosiaalietuuksien väli -
sen yhteyden huomiotta jättäminen ei välttämättä 
vähennä nuorisotakuujärjestelmän vaikuttavuutta.
Komission yksiköiden valmisteluasiakirjan mukaan 
molemminpuolisen velvoitteen periaatteet, kuten 
aktiivisiin työmarkkinatoimenpiteisiin osallistumi -
nen, voitaisiin ottaa huomioon nuorisotakuujärjes -
telmän suunnittelussa1.
Neuvoston suosituksessa molemminpuolisen vel -
voitteen periaatteeseen vedotaan varhaisen puut -
tumisen ja aktivoinnin yhteydessä (suositus nro 10).
Vaikka molemminpuolisen velvoitteen periaate voi 
tuottaa merkittäviä hyötyjä, sitä ei ole sisällytetty 
arviointiperusteisiin, koska olisi liian ohjailevaa 
arvioida järjestelmää sen perusteella, onko kyseinen 
periaate otettu siinä huomioon, jos jäsenvaltio päät -
tää olla perustamatta järjestelmäänsä sen varaan tai 
jos se ei ole sen kansallisten määräysten ja käytän -
töjen mukainen.
Näin ollen pääpaino asetettiin nuorisotakuun tär -
keimpien osatekijöiden arvioinnille sekä suunnitel -
luille tarjouksille ja niiden kattavuudelle.
1 Komission yksiköiden valmisteluasiakirja SWD(2012) 409 final, s. 4.
Komission vastaus 42
47
EU:n 28 jäsenvaltiosta 19 on toimittanut tietoja 
nuorisotakuujärjestelmänsä suunnitelluista rahoi -
tuslähteistä (vaihtelevalla tarkkuudella). Joissakin 
tapauksissa komissio toivoisi saavansa paremman 
yleiskatsauksen kaikkien suunnitteilla olevien 
toimenpiteiden arvioiduista kustannuksista, vaikka 
se onkin tietoinen siitä, että kaikkiin nuorisotakuun 
kustannusarvioihin liittyy varaumia.
49
Nuorisotakuusta annetussa suosituksessa ei anneta 
tarkkoja ohjeita siitä, millä tavoin nuorisotakuu olisi 
toteutettava jäsenvaltioissa, koska tähän vaikuttaa 
suuresti kansallinen tilanne (toisin sanoen työelä -
män ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten 
määrä ja kyseisen ryhmän erityispiirteet).
Vaikutukset määräytyvät näin ollen tuen kohden -
tamista ja suunnittelua koskevien jäsenvaltioiden 
päätösten mukaan.
Kuten komission ehdotuksen perusteluissa tode -
taan, ehdotukseen liittyy komission yksiköiden 
valmisteluasiakirja (SWD), jossa esitellään yksityis -
kohtaisemmin nuorisotakuun sisältöä, käsitellään 
tällaisten järjestelmien kustannuksiin ja hyötyyn 
liittyviä kysymyksiä ja kuvaillaan erikseen jokainen 
nuorisotakuun onnistumisen edellytyksenä oleva 
osatekijä. Lisäksi ehdotuksen liitteenä olevassa 
komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa esitel -
lään politiikkaa, jolla nuorten työllisyyttä tuetaan jo 
nyt 27 jäsenvaltiossa ja Kroatiassa. Asiakirjasta käy -
vät ilmi maiden erilaiset lähtökohdat täysimittaisten 
nuorisotakuujärjestelmien toteuttamiseen.
Nuorisotakuun todellisiin kustannuksiin vaikuttavat 
myös kansalliset olosuhteet sekä takuun perusta -
mis- ja täytäntöönpanotapa kussakin jäsenvaltiossa. 
Nuorisotakuun kustannuksia koskeviin arvioihin 
liittyykin lukuisia varaumia.
Tässä yhteydessä Itävallan, Suomen, Ruotsin ja 
Yhdistyneen kuningaskunnan maakohtaisten 
esimerkkien voitaisiin katsoa antavan osviittaa 
mahdollisista kustannuksista, joita jäsenvaltioi -
den suunnitelmat nuorisotakuun toteuttamiseksi 
aiheuttavat.Komissio huomauttaa, että se ehdotti niiden välille 
tällaista yhteyttä, joka olisi tehnyt nuorisotakuun 
täytäntöönpanosuunnitelman laatimisesta nuo -
risotyöllisyysaloitteen ennakkoehdon täyttymisen 
oikeudellisen edellytyksen, mutta neuvosto hylkäsi 
sen ehdotuksen lainsäädäntömenettelyssä.
43
Komissio viittaa 42 kohtaan antamaansa vastauk -
seen. Näiden kahden menettelyn toisinaan vaihte -
levat tai hieman erilaiset tulokset selittyvät niiden 
erilaisella, joskin jossain määrin toisiinsa kytkeyty -
vällä luonteella.
Osaperusteet, joiden nojalla nuorisotyöllisyyttä 
edistävää strategiakehystä on arvioitava, sisältävät 
myös laadullisia tekijöitä, kuten keskeisten sidos -
ryhmien yksilöinnin – osallistuvat viranomaiset 
mukaan lukien – kumppaneiden kanssa toteutetta -
vat koordinointitoimet, varhaiseen puuttumiseen 
ja aktivointiin perustuvien järjestelmien luomisen 
sekä seurantajärjestelyt. Näiden laadullisten teki -
jöiden arviointi on pelkkää muodollista tarkastusta 
laajempi.
Nuorisotyöllisyysaloitteen ennakkoehdon täytty -
mistä koskevan arviointinsa yhteydessä komission 
oli lisäksi mahdollista kehottaa tekemään tiettyjä 
muutoksia nuorisotakuun täytäntöönpanosuunni -
telmaan (esimerkiksi Ranskan tapauksessa).
Komission yhteinen vastaus 45 ja 
46 kohtaan
Komissio on yhtä mieltä siitä ja haluaa korostaa, 
että investoinnit nuorisotakuuseen ovat olennaisen 
tärkeitä EU:n tulevan kasvupotentiaalin säilyttä -
miselle. EU:n merkittävästä rahoitustuesta voi olla 
apua – eritoten nuorisotyöllisyysaloitteen yhtey -
dessä myönnettävästä Euroopan sosiaalirahaston 
tuesta. Nuorisotakuun toteuttamiseksi käytännössä 
jäsenvaltioiden on kuitenkin painotettava nuoriso -
työllisyyttä tukevia toimenpiteitä myös kansallisissa 
talousarvioissaan.
Komission vastaus 43
57
Komissio huomauttaa, että nuorisotyöllisyysaloit -
teen menojen sääntöjenmukaisuus tarkistetaan 
tavanomaisessa varmistusprosessissa, jossa erityiset 
riskit on otettu asianmukaisesti huomioon.
Komission yhteinen vastaus 61 ja 62 
kohtaan
Komissio on yhtä mieltä siitä, että laadukkuus on 
keskeinen tekijä nuorisotakuun täytäntöönpanossa.
Komissio laatii joukon laadullisia kriteerejä harjoit -
telu- ja oppisopimuspaikkoja varten. Harjoittelu -
paikkojen tapauksessa se käyttää apuna harjoitte -
lun laatupuitteista annettua neuvoston suositusta ja 
oppisopimuspaikkojen tapauksessa eurooppalaista 
oppisopimusyhteenliittymää ja siitä annettua neu -
voston julkilausumaa. Työpaikkojen osalta komissio 
seuraa työllisyyden laatua eurooppalaisella ohjaus -
jaksolla ja kiinnittää erityistä huomiota koulusta 
työelämään siirtymiseen ja työmarkkinoiden loh -
koutumiseen liittyviin kysymyksiin.
Komission näkemys työllisyyden laadusta avoimilla 
markkinoilla on se, että laadunarviointiin vaikut -
taa kulloinkin kyseessä olevien työmarkkinoiden 
tilanne, kuten työlainsäädäntö ja senhetkinen 
taloustilanne.
Komissio aikoo edelleen kannustaa pohtimaan 
laadukkaisiin tarjouksiin liittyviä kysymyksiä ja 
ottamaan samalla huomioon nuorisotyöllisyysaloit -
teen arviointia varten annetuissa ohjeissa mainitut 
laadulliset tekijät. Komissio aikoo erityisesti edistää 
keskustelua laadukkaiden tarjousten käsitteestä 
kansallisten nuorisotakuukoordinaattoreiden 
seuraavassa kokouksessa, kehottaa jäsenvaltioita 
keskustelemaan laadukkaan tarjouksen käsitteestä 
työllisyyskomitean työn puitteissa, selvittää mah -
dollisuutta käsitellä nuorisotakuuseen liittyviä 
laadukkaita tarjouksia keskinäisen oppimisen ohjel -
man yhteydessä ja antaa laatua koskevia lisäohjeita 
asiakirjassa, joka koskee nuorisotakuuseen liittyviä 
usein kysyttyjä kysymyksiä.
63
Komissio viittaa 61 ja 62 kohtaan antamaansa yhtei -
seen vastaukseen.50
Komissio viittaa 15 kohtaan antamaansa 
vastaukseen.
53
Komissio viittaa 47 kohtaan antamaansa 
vastaukseen.
54
Komissio on ilmoittanut Ranskalle, että suunni -
telman määrälliset kokonaistavoitteet eivät ole 
riittävän selvät, ja todennut suhtautuvansa edel -
leen tietyin laatuun liittyvin varauksin tarjouksiin, 
joita Pôle Emploi aikoo ehdottaa työelämän ja 
koulutuksen ulkopuolella oleville nuorille nuoriso -
takuun noudattamiseksi. Lisäseurantaa toteutetaan 
eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä.
Irlanti on sisällyttänyt nuorisotakuun täytäntöön -
panosuunnitelmaan taulukon, jossa annetaan 
tiedot keskimääräisestä osallistujamäärästä, uusien 
osallistujien määrästä, osallistuvien nuorten odo -
tettavissa olevasta määrästä ja nuorille tarkoitetun 
työn tarjonnan alustavista kustannuksista. Irlannin 
viranomaiset eivät ole halunneet arvioida tulevia 
osallistujamääriä ennen kansallisista määrärahoista 
tehtäviä päätöksiä, ja niiden toimittamat tiedot 
päättyvät siksi vuoteen 2014. Näin ollen lisätieto -
jen pyytämistä Irlannin viranomaisilta ei pidetty 
tarpeellisena eikä tarkoituksenmukaisena.
Komission yhteinen vastaus 55 ja 
56 kohtaan
Komission mielestä oli ensiarvoisen tärkeää selvittää, 
kohdennettiinko nuorisotakuuseen EU:n varojen 
lisäksi (riittävästi) kansallisia resursseja. Siksi se toi -
mitti jäsenvaltioille lomakkeen, jossa niitä pyydettiin 
antamaan tietoja käytettävissä olevista rahoitusläh -
teistä, toisin sanoen siitä, ovatko varat peräisin EU:n, 
kansallisista, alueellisista/paikallisista, työnantajien 
tarjoamista ja/tai muista rahoituslähteistä.
Jakautuminen EU:n eri rahastojen välillä oli tuolloin 
toissijaista, koska toimenpideohjelmat oli määrä 
laatia pian. Komission mukaan EU:n rahoituslähtei -
den yksityiskohtainen jaottelu ESR:n/nuorisotyölli -
syysaloitteen varoihin sisällytettäisiin asiaa koskeviin 
toimenpideohjelmiin, varsinkin kun jäsenvaltioiden ja 
komission epäviralliset neuvottelut toimenpideohjel -
mien rahoitussuunnitelmista olivat edelleen kesken.
Komission vastaus 44
Komissio käy Euroopan parlamentin kanssa sään -
nöllistä vuoropuhelua eurooppalaisen ohjausjakson 
edistymisestä.
Jatkotoimena Eurooppa -neuvoston 27.-28. kesä -
kuuta 2013 antamille päätelmille komissio antaa 
vuonna 2016 Euroopan parlamentille ja neuvostolle 
kertomuksen nuorisotakuun toteuttamisesta ja 
nuorisotyöllisyysaloitteen toiminnasta.
Komission yhteinen vastaus 69 ja 
70 kohtaan
Komissio huomauttaa, että työllisyyskomitea arvioi 
3. joulukuuta 2014 toisen kerran nuorisotakuujär -
jestelmien toteuttamisen edistymistä 21 jäsenvalti -
ossa ja esitti samalla kutakin arvioitua jäsenvaltiota 
koskevat päätelmät. Niihin perustuvat jatkotoimet 
toteutetaan toukokuussa 2015. Työllisyyskomitea 
keskittyi kaikissa joulukuussa 2014 tekemissään 
arvioissa kattavasti ja johdonmukaisesti nuorisota -
kuujärjestelmiin kaikkiin jäsenvaltioihin sovelletta -
vien työmenetelmien mukaisesti. TSTK -neuvosto 
käsitteli sekä touko- että joulukuussa 2014 tehtyjä 
arviointeja seuraavissa nuorisotyöttömyyttä ja nuo -
risotakuuta koskevissa kokouksissaan.
71
Työllisyyskomitea hyväksyi nuorisotakuun seu -
rantaa varten laaditun indikaattorikehyksen 22. 
syyskuuta 2014. Joulukuussa 2014 TSTK -neuvosto 
hyväksyi nuorisotakuun seurantaa varten laadittua 
indikaattorikehystä koskevat työllisyyskomitean 
keskeiset huomautukset, joissa vaaditaan vahvaa 
poliittista sitoutumista tiedonkeruuta haittaavien 
nykyisten esteiden poistamiseen ja sen varmis -
tamista, että EU:ssa ja sen jäsenvaltioissa otetaan 
käyttöön ehdotettuun kehykseen perustuva kestävä 
nuorisotakuun seurantajärjestelmä.
Ks. myös komission vastaus 65 kohtaan.Komissio katsoo lisäksi, ettei nuorisotakuun yhden -
mukainen täytäntöönpano sekä yhden ja saman 
lähestymistavan soveltaminen kaikkiin osapuo -
liin ole mahdollista eikä neuvoston suosituksen 
mukaista. Siinä todetaan selvästi, että nuorisota -
kuujärjestelmissä on otettava huomioon paikalliset, 
alueelliset ja kansalliset olosuhteet.
Komissio on kuitenkin yhtä mieltä siitä, että nuo -
risotakuujärjestelmien vaikuttava täytäntöönpano 
on ratkaisevan tärkeää. Komission noudattamalla 
tulospainotteisella lähestymistavalla on monia etuja 
arvioitaessa nuorisotakuujärjestelmiin sisältyvien 
toimenpiteiden vaikuttavuutta, koska siinä otetaan 
huomioon erilaiset tilanteet työmarkkinoilla ja tar -
jouksen henkilökohtainen soveltuvuus nuorelle.
Komission näkemyksen mukaan tarjous on yleensä 
laadukas, jos siitä hyötyvä henkilö pääsee kestävästi 
työmarkkinoille, toisin sanoen ei palaa sen jälkeen 
työttömyyteen tai työvoiman ulkopuolelle; tarjouk -
sen laadukkuus voidaan siis arvioida sen tulosten 
perusteella. Kuten todettiin (vrt. yhteinen vastaus 
61 ja 62 kohtaan), komissio aikoo edelleen kannus -
taa pohtimaan laadukkaisiin tarjouksiin liittyviä 
kysymyksiä.
Komissio huomauttaa, että oppisopimus- ja harjoit -
telupaikkoja sekä jatkokoulutusta koskeville tarjouk -
sille on jo vahvistettu laatukriteerit, joihin ei vaikuta 
se, saavatko ne tukea, kuten nuorisotyöllisyysaloit -
teeseen liittyvistä / ESR:n ohjelmista tai kansallisista 
ohjelmista rahoitetut tarjoukset.
65
Komissio haluaa korostaa, että yhteisen seurantajär -
jestelmän määritteleminen edellytti pitkäjänteisiä 
toimia yhteisymmärryksen saavuttamiseksi. Tämä 
olisi saattanut viivästyttää nuorisotakuun perusta -
mista koskevan neuvoston suosituksen antamista 
ratkaisevalla hetkellä ja siten haitata sen nopeaa 
täytäntöönpanoa.
68
Komissio haluaa huomauttaa, että seurannan 
tulokset otetaan huomioon Euroopan komission 
eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä hyväksy -
missä keskeisissä asiakirjoissa (komission yksiköiden 
valmisteluasiakirjat, perusteelliset tarkastelut, ehdo -
tukset maakohtaisiksi suosituksiksi).
Komission vastaus 45
80
Komission mukaan jäsenvaltioiden esittämät nuo -
risotakuun täytäntöönpanosuunnitelmat tarjoavat 
jo nyt useimmissa tapauksissa hyödyllisen yleiskat -
sauksen kaikista nuorisotakuutoimenpiteistä.
Komissio on lisäksi perustanut nuorisotakuun seu -
rantajärjestelmän. Rakenneuudistuksia seurataan 
eurooppalaisen ohjausjakson avulla, työllisyysko -
mitea mukaan luettuna. Yksilöihin kohdennettuja 
toimenpiteitä seurataan nuorisotakuun seurantaa 
varten laaditun indikaattorikehyksen avulla, mutta 
nuorisotyöllisyysaloitteesta rahoitettujen toimen -
piteiden tapauksessa myös ESR:sta annetun ase -
tuksen 19 artiklassa ja liitteessä I ja II säädettyjen 
asiaankuuluvien järjestelyjen sekä yhteisiä säännök -
siä koskevassa asetuksessa annettujen seurantaa ja 
arviointia koskevien säännösten avulla.
84
ESR:stä annetun asetuksen liitteeseen II sisältyvät 
nuorisotyöllisyysaloitteen indikaattorit on suun -
niteltu siten, että ne vastaavat mahdollisimman 
tarkasti saman asetuksen liitteessä I esitettyjä yhtei -
siä indikaattoreita. Samanaikaisesti niissä otetaan 
huomioon nuorisotyöllisyysaloitteen erityisluonne.
84 Ensimmäinen luetelmakohta
Varmistaakseen, että (nuorisotyöllisyysaloit -
teesta) myönnetyllä rahoituksella saadaan aikaan 
laadukkaita tuloksia, komissio haluaa arvioida 
kokonaistulokset suhteessa henkilön tilanteessa 
tapahtuneeseen muutokseen - toisin sanoen muut -
tuuko toiminnan alussa työelämän ja koulutuksen 
ulkopuolella olevan nuoren tilanne nuorisotyölli -
syysaloitteesta myönnettävän tuen ansiosta.
Nuorisotakuulle on asetettu omat seurantavaati -
mukset, joiden avulla on mahdollista saada selville, 
minkä tyyppisiä tarjouksia nuorisotakuun yhtey -
dessä esitetään vuodesta 2016 lähtien.
84 Toinen luetelmakohta
Nuorisotyöllisyysaloitteen indikaattorit noudattavat 
ESR:sta annettuun asetukseen sisältyvien yhteisten 
indikaattoreiden logiikkaa ja mallia.72
Komissio on yhtä mieltä siitä, että jäsenvaltioiden 
jatkuva sitoutuminen on välttämätöntä. Indikaatto -
reita käsittelevä työllisyyskomitean työryhmä käyn -
nisti nuorisotakuuseen liittyvän tiedonkeruun pilot -
tihankkeen lokakuussa 2014. Hankkeen tavoitteena 
oli kokeilla ehdotettua menetelmää tavanomaisten 
hallinnollisten tietojen keräämiseksi nuorisotakuun 
toteuttamisen seurantaa varten ja arvioida jäsenval -
tioissa tiedonkeruuta haittaavia esteitä ja sitä, miten 
ne voidaan poistaa, kun tavoitteena on säännölli -
sen tietojenkeruun aloittaminen kesäkuussa 2015. 
Kaikki jäsenvaltiot kolmea lukuun ottamatta olivat 
toimittaneet osuutensa 18. helmikuuta mennessä. 
Loppujen jäsenvaltioiden odotetaan toimittavan 
osuutensa pian.
73
Keskeisten työllisyys- ja sosiaali -indikaattoreiden 
tulostaulun tulkintaa täydennetään muun muassa 
työllisyyskehityksen seurantavälineestä saaduilla 
lisätiedoilla ja arvioimalla jäsenvaltioiden toteutta -
mia toimenpiteitä.
Komission yhteinen vastaus 
74–76 kohtaan
Komissio korostaa, että maakohtaisten suositus -
ten laatiminen ja hyväksyminen on ennen kaikkea 
poliittinen prosessi, jossa komissio esittää komis -
sion yksiköiden valmisteluasiakirjoissa tehdyn maa -
kohtaisen analyysin perusteella ehdotuksen, jota 
komiteat ja neuvoston työryhmät tarkastelevat sen 
jälkeen monenvälisessä valvontaprosessissa ja jonka 
Eurooppa -neuvosto myöhemmin hyväksyy.
Komission ehdotuksissa maakohtaisiksi suosituk -
siksi otetaan huomioon kunkin maan tilanteeseen 
liittyvät erityispiirteet.
Laatikko 7 
Komissio katsoo, että sekä Liettualle että Italialle 
annetuissa suosituksissa otettiin asianmukaisesti 
huomioon kummankin maan tilanteeseen liittyvät 
erityispiirteet.
77
Komissio toteaa, että kokonaisuudessaan ohjaus -
jakso johtaa keskipitkällä aikavälillä tarkasteltuna 
merkittäviin uudistustoimiin jäsenvaltioissa.
Komission vastaus 46
Komissio huomauttaa, ettei neuvoston suosituk -
sessa ei esitetä tarkkoja ohjeita siitä, millä tavoin 
jäsenvaltioiden olisi toteutettava nuorisotakuu 
(toisin sanoen käyttävätkö ne työllistämistä, jatko -
koulutusta vai oppisopimus- tai harjoittelupaikkoja), 
koska keinot määräytyvät kansallisen tilanteen (eli 
työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien 
nuorten määrän sekä kyseisen ryhmän rakenteen) 
mukaan. Täsmällisen tuen kohdentaminen ja 
suunnittelu vaikuttaa kustannuksiin ja hyötyihin 
ja vaikeuttaa kaikkien mahdollisten vaihtoehtojen 
kustannusten ja hyötyjen ennakkoarviointia.
Komissio on kuitenkin yhtä mieltä mahdollisesta 
riskistä, ettei kokonaisrahoitus riitä nuorisotakuujär -
jestelmien toteuttamiseen, ja on kehottanut jäsen -
valtioita painottamaan nuorisotyöllisyyttä tukevia 
toimenpiteitä kansallisessa talousarviossaan.
On myös muistettava, että EU:n rahastoista tuetaan 
nuorisotakuuta myös muulla tavoin kuin myöntä -
mällä suoraan tukea nuorisotyöllisyysaloitteen ja 
ESR:n alaan kuuluville nuorten koulutus- ja työllistä -
mistoimenpiteille. ESR tukee myös työmarkkinapal -
velujen uudistamista, itsenäistä ammattitoimintaa 
sekä koulutusta ja sosiaalista osallisuutta edistäviä 
toimia, jotka nekin omalta osaltaan tukevat nuoriso -
työllisyyttä rakenneuudistusten näkökulmasta.
Suositus 1
Komissio panee merkille jäsenvaltioille osoitetun 
suosituksen ja pitää joissakin tapauksissa erittäin 
suotavana paremman yleiskatsauksen esittämistä 
kaikkien suunniteltujen nuorisotyöttömyyttä torju -
vien toimenpiteiden arvioiduista kustannuksista.
Komission laatimassa lomakkeessa pyydettiin 
jäsenvaltioita toimittamaan tietoja EU:n, kansalli -
sista, alueellisista/paikallisista, työnantajien tarjoa -
mista ja muista rahoituslähteistä ja kehotettiin niitä 
antamaan kattavat tiedot nuorisotakuun kokonais -
kuluista ja -rahoituksesta (rahoitusvajeet mukaan 
lukien).
EU:n 28 jäsenvaltiosta 19 on toimittanut nämä tie -
dot (vaihtelevalla tarkkuudella).Nuorisotyöllisyysaloitteen toimenpiteisiin aiemmin 
osallistuneiden jälkiseuranta aiheuttaa lisärasitusta 
osallistujille ja hallinnolle. Joidenkin toimenpitei -
den osalta tällaista kattavaa pakollista seurantaa 
saatetaan pitää kalliina ja kohtuuttomana. Pitkän 
ajan kuluttua havaittavat vaikutukset myös heiken -
tävät havaintojen ja toimien välistä syy -yhteyttä ja 
vähentävät näiden havaintojen lisäarvoa.
Jäsenvaltiot voivat kuitenkin pakollisen seurannan 
lisäksi ottaa käyttöön täydentäviä pidemmän aika -
välin indikaattoreita esimerkiksi toistamalla jonkin 
tutkimuksen kuuden kuukauden kuluttua. Jäsenval -
tioilla on myös velvollisuus toteuttaa vaikutustenar -
viointeja, joista saadaan tarkempaa tietoa toimien 
pitkän aikavälin vaikutuksista, kuten seuraavan vuo -
den tuloeroista ja samankaltaisista indikaattoreista 
liitteessä II esitettyjen indikaattoreiden lisäksi.
84 Kolmas luetelmakohta
Jos jokin jäsenvaltio on todennut toimenpideoh -
jelmassaan aikovansa laajentaa kohderyhmää alle 
30-vuotiaisiin, komissio on pyytänyt kyseistä jäsen -
valtiota ottamaan käyttöön ohjelmakohtaisia täy -
dentäviä indikaattoreita, jotka kattavat 25-29-vuoti -
aiden ikäryhmän.
Tulosindikaattorit eivät sinänsä ole ikäryhmä -
kohtaisia eivätkä kata mitään tiettyä ikäryhmää, 
kuten esimerkiksi 15-18-vuotiaita. Tästä huolimatta 
komissio pyytää jäsenvaltioita ottamaan käyttöön 
ohjelmakohtaisia tulosindikaattoreita nuorisotyöl -
lisyysaloitteen 25-29-vuotiaiden ikäryhmää varten, 
jos ne kohdentavat toimia siihen. Kyseisen kaltaisilla 
indikaattoreilla on mahdollista arvioida toimien vai -
kuttavuutta yhdistämällä niitä liitteeseen II sisälty -
viin nuorisotyöllisyysaloitteen tulosindikaattoreihin.
Johtopäätökset ja suositukset
87
Katso komission vastaus 37 kohtaan.
89
Komissio viittaa 47 kohtaan antamaansa 
vastaukseen.
Komission vastaus 47
Suositus 2
Komissio hyväksyy suosituksen ja katsoo, että se on 
osittain pantu täytäntöön, erityisesti harjoittelun 
laatupuitteista annetun neuvoston suosituksen, 
eurooppalaisen oppisopimusyhteenliittymän ja sitä 
koskevan neuvoston lausuman sekä eurooppalai -
sen ohjausjakson aikana suoritettavan työllisyyden 
laadun seurannan kautta.
Edistääkseen laadullisia tekijöitä komissio aikoo 
edelleen kannustaa pohtimaan laadukkaisiin tar -
jouksiin liittyviä kysymyksiä ja ottamaan samalla 
huomioon nuorisotyöllisyysaloitteen arviointia 
varten annetuissa ohjeissa mainitut laadulliset 
tekijät. Komissio aikoo erityisesti edistää keskuste -
lua laadukkaiden tarjousten käsitteestä kansallis -
ten nuorisotakuukoordinaattoreiden seuraavassa 
kokouksessa, kehottaa jäsenvaltioita keskustele -
maan laadukkaan tarjouksen käsitteestä työllisyys -
komitean työn puitteissa, selvittää mahdollisuutta 
käsitellä nuorisotakuuseen liittyviä laadukkaita tar -
jouksia keskinäisen oppimisen ohjelman yhteydessä 
ja antaa laatua koskevia lisäohjeita asiakirjassa, joka 
koskee nuorisotakuuseen liittyviä usein kysyttyjä 
kysymyksiä.
Komissio toteaa, että työtarjousten laatu osoitetaan 
jälkiarvioinneilla nuorisotyöllisyysaloitteen arvi -
ointia koskevissa ohjeissa annettujen suositusten 
mukaisesti.
91
Komissio seuraa nuorisotakuun täytäntöönpanoa 
eurooppalaisella ohjausjaksolla muun muassa pitä -
mällä jäsenvaltioiden kanssa kahdenvälisiä kokouk -
sia ja tekemällä tiedonhankintamatkoja.
Työllisyyskomitean jäsenenä komissio osallistuu 
myös nuorisotakuun täytäntöönpanon monenvä -
liseen valvontaan komitean valmistellessa neuvos -
tossa käytäviä keskusteluja. Tässä yhteydessä työl -
lisyyskomitea teki monenvälistä valvontaa koskevia 
arviointeja kerran vuonna 2013 ja kahdesti vuonna 
2014. TSTK -neuvosto käsitteli sekä touko- että 
joulukuussa 2014 tehtyjä arviointeja seuraavissa 
nuorisotyöttömyyttä ja nuorisotakuuta koskevissa 
kokouksissaan.90
Komissio katsoo, ettei nuorisotakuun yhdenmukai -
nen täytäntöönpano sekä yhden ja saman lähes -
tymistavan soveltaminen kaikkiin osapuoliin ole 
mahdollista eikä neuvoston suosituksen mukaista. 
Siinä todetaan selvästi, että nuorisotakuujärjestel -
missä on otettava huomioon paikalliset, alueelliset 
ja kansalliset olosuhteet.
Komissio on samaa mieltä siitä, että nuorisota -
kuujärjestelmien vaikuttava täytäntöönpano on 
ratkaisevan tärkeää. Komission noudattamalla 
tulospainotteisella lähestymistavalla on monia etuja 
arvioitaessa nuorisotakuujärjestelmiin sisältyvien 
toimenpiteiden vaikuttavuutta, koska siinä otetaan 
huomioon erilaiset tilanteet työmarkkinoilla ja tar -
jouksen henkilökohtainen soveltuvuus nuorelle.
Komission näkemyksen mukaan tarjous on yleensä 
laadukas, jos siitä hyötyvä henkilö pääsee kestävästi 
työmarkkinoille, toisin sanoen ei palaa sen jälkeen 
työttömyyteen tai työvoiman ulkopuolelle; tarjouk -
sen laadukkuus voidaan siis arvioida sen tulosten 
perusteella.
Komissio huomauttaa, että oppisopimus- ja harjoit -
telupaikkoja sekä jatkokoulutusta koskeville tarjouk -
sille on jo vahvistettu laatukriteerit, joihin ei vaikuta 
se, saavatko ne tukea, kuten nuorisotyöllisyysaloit -
teeseen liittyvistä / ESR:n ohjelmista tai kansallisista 
ohjelmista rahoitetut tarjoukset.
Komissio laatii joukon laadullisia kriteerejä harjoit -
telu- ja oppisopimuspaikkoja varten. Harjoittelu -
paikkojen tapauksessa se käyttää apuna harjoitte -
lun laatupuitteista annettua neuvoston suositusta ja 
oppisopimuspaikkojen tapauksessa eurooppalaista 
oppisopimusyhteenliittymää ja siitä annettua neu -
voston julkilausumaa. Työpaikkojen osalta komissio 
seuraa työllisyyden laatua eurooppalaisella ohjaus -
jaksolla ja kiinnittää erityistä huomiota koulusta 
työelämään siirtymiseen ja työmarkkinoiden loh -
koutumiseen liittyviin kysymyksiin.
Työllisyyden laadusta avoimilla markkinoilla komis -
sio toteaa, että laadunarviointiin vaikuttavat kul -
loinkin kyseessä olevien työmarkkinoiden tilanne, 
kuten työlainsäädäntö ja senhetkinen taloustilanne.
Komission vastaus 48
Komissio ottaa seurantatoimet huomioon arvioi -
dessaan nuorisotakuun täytäntöönpanoa tulevilla 
eurooppalaisilla ohjausjaksoilla. Se hyödyntää niistä 
saatuja tietoja myös nuorisotakuun täytäntöön -
panoa koskevassa vuoden 2016 kertomuksessaan, 
jonka se antaa virallisesti Euroopan parlamentille ja 
neuvostolle asianmukaisten kanavien kautta.Komissio esittää tarvittaessa jäsenvaltioille maa -
kohtaisia suosituksia. Työllisyyskomitean monen -
välisten arviointien päätelmät otetaan huomioon 
maakohtaisista suosituksista käytävissä lopullisissa 
neuvotteluissa.
Työllisyyskomitea hyväksyi 22. syyskuuta 2014 
nuorisotakuun seurantaa varten laaditun indikaat -
torikehyksen, joka perustuu makroekonomisiin sekä 
täytäntöönpano- ja seurantatason indikaattoreihin, 
joilla pyritään yhdessä tarkasteltuina antamaan 
kokonaiskuva nuorisotakuujärjestelmien vaikutuk -
sesta nuorten työmarkkinatilanteeseen eri puolilla 
Eurooppaa. Täytäntöönpanotasolla tarvittavien 
hallinnollisten tietojen hyödyntämistä kokeillaan 
parhaillaan kaikki 28 jäsenvaltiota kattavassa tie -
donkeruun pilottihankkeessa, ja säännöllisen tieto -
jenkeruun on määrä alkaa vuonna 2015. TSTK -neu -
vosto hyväksyi 11. joulukuuta 2014 nuorisotakuun 
seurantaa varten laadittua indikaattorikehystä kos -
kevat keskeiset huomautukset, joissa korostetaan 
jäsenvaltioiden poliittista sitoutumista tarvittavien 
tietojen toimittamiseen.
Yksilöihin kohdennettuja toimenpiteitä seurataan 
nuorisotakuun seurantaa varten laaditun indikaat -
torikehyksen avulla, mutta nuorisotyöllisyysaloit -
teesta rahoitettujen toimenpiteiden tapauksessa 
myös ESR:sta annetun asetuksen 19 artiklassa ja 
liitteessä I ja II säädettyjen asiaankuuluvien järjes -
telyjen sekä yhteisiä säännöksiä koskevassa ase -
tuksessa annettujen seurantaa ja arviointia koske -
vien säännösten avulla. Nuorisotakuun puitteissa 
toteutettavien nuorisotyöllisyysaloitteen toimien 
seurantaa varten komissio on perustanut erityisesti 
nuorisotyöllisyysaloitetta koskevan seurantake -
hyksen vahvistamalla yhteiset indikaattorit ESR:sta 
annetussa asetuksessa.
Suositus 3
Komissio hyväksyy suosituksen ja katsoo, että se on 
osittain pantu täytäntöön TSTK -neuvoston vahvis -
tamalla indikaattorikehyksellä, ESR:sta annetun ase -
tuksen 19 artiklalla ja sen liitteissä I ja II säädetyillä 
asiaankuuluvilla järjestelyillä sekä yhteisiä säännök -
siä koskevan asetuksen säännöksillä, jotka liittyvät 
nuorisotyöllisyysaloitteesta rahoitettujen toimenpi -
teiden seurantaan ja arviointiin. Komissio on myös 
sitoutunut toimittamaan Euroopan parlamentille ja 
neuvostolle nuorisotakuun täytäntöönpanoa koske -
van kertomuksen vuonna 2016.
MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?
Maksuttomat julkaisut:
•  yksi kappale: 
EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
•  enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat:  
Euroopan unionin edustustoista (http://ec.europa.eu/represent_fi.htm), 
muissa kuin EU-maissa sijaitsevista lähetystöistä (http://eeas.europa.eu/delegations/index_fi.htm),  
ottamalla yhteyttä Europe Direct -palveluun (http://europa.eu/europedirect/index_fi.htm)  
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).
(*)  Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit  
tai hotellit voivat periä puheluista maksun.
Maksulliset julkaisut:
• EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu).
Nuorisotyöttömyys on jäsenvaltioille valtava haaste 
kaikkialla EU:ssa. Tämän vuoksi Eurooppa‑neuvosto käynnisti vuonna 2013 nuorisotakuualoitteen. Tässä 
järjestelmässä kaikki alle 25‑vuotiaat nuoret saavat 
‘laadukkaan’ työtarjouksen tai tarjouksen osallistua 
jatkokoulutukseen, oppisopimuskoulutukseen tai 
harjoitteluun neljän kuukauden kuluttua työttömäksi joutumisesta tai virallisen koulutuksen päättämisestä. 
Järjestelmä rahoitetaan osittain EU:n talousarviosta. Lisäksi 
edellytetään kansallista täydentävää rahoitusta.Tilintarkastustuomioistuin arvioi tässä kertomuksessa, 
antoiko komissio jäsenvaltioille oikea‑aikaista ja 
asianmukaista tukea nuorisotakuujärjestelmän 
täytäntöönpanosuunnitelmien laadintaa varten. Lisäksi 
tilintarkastustuomioistuin yksilöi järjestelmän vaikuttavaan täytäntöönpanon mahdollisesti kohdistuvia riskejä.
EUROOPAN 
TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN