Tiivistelmä

Euroopan komission seurantatoiminta oli vuonna 2010 melko tiivistä, sillä vuonna 2009 oli pantu vireille kaikkien aikojen suurin määrä tutkimuksia maailmanlaajuisen talouskriisin yhteydessä.

Monia EU:n tuotannonaloja, joihin nämä tutkimukset kohdistuivat, avustettiin tapauskohtaisesti, ja monet toimet olivat välttämättömiä sen varmistamiseksi, ettei EU:n pääsyä ulkomaisille markkinoille rajoitettu aiheettomasti perusteettomilla toimenpiteillä. Kriisin aikana EU:n viejiin kohdistettiin monia kaupan suojatoimia, joita käytetään toisinaan tuontimaan kotimaisen teollisuuden suojaamiseen ulkomaiselta kilpailulta.

EU:n toimet olivat onnistuneita, sillä monikaan tutkimus ei johtanut toimenpiteisiin, ja vuoden 2010 lopussa EU:ta vastaan voimassa olleiden toimenpiteiden määrä oli laskenut alimmalle tasolle vuosiin. Komission toimenpiteet johtivat siis usein myönteisiin tuloksiin, mikä on rohkaisevaa.

Kaikkia ongelmia ei kuitenkaan valitettavasti saatu ratkaistua. Vuonna 2010 vireille pantujen uusien tutkimusten määrä oli edelleen suhteellisen suuri, ja asiat olivat hyvin monimutkaisia. Lisäksi parannuksista huolimatta aiemmissa kertomuksissa havaittuja epäkohtia oli edelleen olemassa, kuten vireillepanon ja tutkimuksen alhainen kynnys, avoimuuden puute ja suojakeinojen väärinkäyttö.

Komissio on laatinut EU:n tuotannonalojen avuksi uusia välineitä: opas EU:n viejille on julkaistu, ja uudet helppokäyttöisemmät verkkosivut on kehitetty. Komissio puolustaa jatkossakin kaupan suojakeinojen varovaista ja kurinalaista käyttöä vapaan ja terveen kaupankäynnin edistämiseksi kaikkialla maailmassa.

JOHDANTO

Viime vuosien kertomuksissa korostettiin, että kaupan suojakeinojen käyttö lisääntyi unionin ulkopuolisissa maissa maailmantalouden käännyttyä laskuun, minkä seurauksena vuonna 2009 otettiin käyttöön kaikkien aikojen suurin määrä uusia toimenpiteitä ja pantiin vireille uusia, etenkin suojatoimenpiteitä koskevia tutkimuksia. Pelkona oli, että uusien tutkimusten johdosta vuonna 2010 otettaisiin käyttöön vieläkin enemmän uusia toimenpiteitä. Tämä kehityssuuntaus aiheutti huolta, koska siitä kävi ilmi, että monet hallitukset turvautuvat usein kaupan suojatoimiin suojatakseen kotimaansa teollisuutta ulkomaiselta kilpailulta.

Komissio on näin ollen moninkertaistanut toimensa ja apunsa EU:n viejien hyväksi. Myös poliittiset toimenpiteet ovat olleet välttämättömiä, jotta on voitu välttää asiaankuuluvien sääntöjen tiukasta noudattamisesta poikkeaminen. Kuten jäljempänä esitetään, nämä toimet eivät ole olleet turhia. Monet vuonna 2009 usein heikoin perustein vireille pannuista tutkimuksista eivät johtaneet lopulta toimenpiteisiin, ja vuoden 2010 lopussa EU:ta vastaan voimassa olleiden toimenpiteiden määrä oli alimmalla tasolla vuosiin.

Tästä erittäin myönteisestä kehityksestä huolimatta polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä koskevien uusien tutkimusten määrä oli vuonna 2010 edelleen korkea, ja aiemmin havaittuja ongelmia (avoimuuden puute, vireillepanon alhainen kynnys ja suojakeinojen epäasianmukainen käyttö) on edelleen olemassa. Vaikka menettelyjä parannettiin joissakin maissa, on huolestuttavaa, että toisissa suunta on ollut päinvastainen ja säännöistä poiketaan huomattavasti.

Tässä kertomuksessa kuvataan yleisiä kehityssuuntauksia, havaittuja ongelmia ja aikaansaatuja parannuksia. Sen liitteessä on yksityiskohtainen analyysi kehityssuuntauksista sekä suojakeinojen keskeisiä käyttäjiä koskevista yksittäisistä tapauksista.

YLEISET KEHITYSSUUNTAUKSET

Vaikka uusien tutkimusten määrä laski vuonna 2010 vuoteen 2009 verrattuna, määrä oli edelleen melko suuri ja uusien tapausten monimutkaisuus kasvoi. Uusien tutkimusten määrä laski vuonna 2009 vireille pannuista 45 tutkimuksesta 39:ään vuonna 2010, mikä johtui pääasiassa suojatoimenpiteitä koskevien uusien tutkimusten määrän selvästä laskusta (31:stä 18:aan). Suojatoimenpiteitä koskevien uusien tutkimusten määrä oli ollut erityisen suuri vuonna 2009. Koska suojatoimenpiteitä koskevat tutkimukset ovat luonteeltaan kaikkia koskevia, kaikki niistä eivät vaikuta EU:n vientiin. Sitä vastoin uusien polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä koskevien tutkimusten määrä lisääntyi vuonna 2009 vireille pannuista 13 tutkimuksesta 20:een vuonna 2010. Muutos suojatoimenpiteistä polkumyynnin vastaisiin toimenpiteisiin on myönteinen kehityssuuntaus, sillä polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä puututaan yksinomaan tiettyä alkuperää olevaan vilpilliseen kaupankäyntiin, kun taas suojatoimenpiteet vaikuttavat kaikkeen tuontiin kaupankäynnin ehdoista tai alkuperästä huolimatta. Uusien tasoitustullitoimenpiteitä koskevien tutkimusten määrä säilyi ennallaan.

Vuonna 2010 otettiin käyttöön 15 uutta toimenpidettä , kun vuonna 2009 niitä oli otettu käyttöön 33. EU:ta vastaan toimenpiteitä käyttäneistä 12 maasta Kiina otti käyttöön eniten toimenpiteitä (20 prosenttia kaikista toimenpiteistä). Edelliseen vuoteen verrattuna uusien suojatoimenpiteiden määrä laski 15:stä 7:ään ja polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden määrä 18:sta 8:aan. Uusia tasoitustullitoimenpiteitä ei otettu käyttöön vuonna 2010, kuten ei ollut tehty myöskään vuosina 2008 ja 2009.

Vuoden 2010 lopussa EU:ta (koko EU:ta tai yksittäisiä jäsenvaltioita) vastaan voimassa olevia toimenpiteitä oli 123, mikä on pienin määrä vuosiin. Vuonna 2009 voimassa oli 136 toimenpidettä. Toistaiseksi eniten, yhteensä 185 toimenpidettä, on ollut voimassa vuonna 2004. Tämä on myönteinen kehityssuuntaus erityisesti siksi, että vuonna 2009 pantiin vireille huomattava määrä uusia tutkimuksia (45) ja odotettavissa oli, että monet niistä johtaisivat toimenpiteisiin sitä seuraavana vuonna. Vaikka tämä kehityssuuntaus on rohkaiseva, on kuitenkin mainittava, että uusille tutkimuksille ei ollut useinkaan riittävästi näyttöä eivätkä ne olleet oikeudelliselta kannalta perusteltuja, eikä niitä siis olisi pitänyt panna vireille lainkaan. Vaikka toimenpiteitä ei otettu käyttöön, tutkimukset häiritsivät kauppavirtoja aiheuttamalla epävarmuutta liiketoimintaympäristössä ja aiheuttivat ylimääräisiä paineita jo muutenkin talouskriisin koettelemille yrityksille.

Polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olivat edelleen eniten käytetty suojakeino (88 toimenpidettä, 93 vuonna 2009). Seuraavaksi eniten käytettiin suojatoimenpiteitä (30 toimenpidettä, 37 vuonna 2009) ja tukien vastaisia toimenpiteitä (neljä toimenpidettä, kuusi vuonna 2009). EU:ta vastaan vuonna 2010 voimassa olevia toimenpiteitä oli edelleen eniten Yhdysvalloilla (24 voimassa olevaa toimenpidettä) siitä huolimatta, ettei uusia toimenpiteitä ole otettu käyttöön kahden viime vuoden aikana. Kiina (14 voimassa olevaa toimenpidettä), joka oli erityisen aktiivinen vuonna 2010, nousi kolmannelta sijalta toiselle ja vahvisti näin aiemmissa kertomuksissa havaitun kehityssuuntauksen. Intia ja Turkki jakoivat kolmannen sijan (13 voimassa olevaa toimenpidettä). Muita merkittäviä suojakeinojen käyttäjiä olivat Brasilia, Argentiina ja Meksiko (yhdeksän ja viisi voimassa olevaa toimenpidettä).

TÄMÄNHETKISET ONGELMAT

Komission toimet edesauttoivat muutamien, vuonna 2009 alkaneessa maailmanlaajuisessa talouden laskusuhdanteessa heikoin perustein aloitettujen tutkimusten päättämistä. Komission toimilla saatiin aikaan myös EU:n viejien kannalta myönteisempiä tuloksia muutamissa yksittäisissä tapauksissa. Aiemmin havaitut ongelmat ovat kuitenkin edelleen olemassa, ja vuonna 2010 havaittiin uusia ongelmia, kuten WTO:n paneelin päätelmien täytäntöönpanon laiminlyönti, suojakeinojen epäasianmukainen käyttö ja suojatoimenpiteiden liiallinen käyttö.

WTO-velvoitteiden noudattamisen laiminlyönti

EU onnistui osoittamaan kahdessa WTO:n ratkaisemassa asiassa (DS 294 ja DS 350), että monet EU:n vientiä vastaan voimassa olevat Yhdysvaltojen polkumyyntitullit joko laaditaan tai niitä korotetaan epäasianmukaisesti ”nollausmenetelmää” käyttäen. Yhdysvallat on luopunut nollauksesta uusien tutkimusten painotetuissa keskiarvon vertailuissa, mutta aiemmin se on kieltäytynyt muuttamasta tätä käytäntöään sellaisten toimenpiteiden määräaikaisissa tarkistuksissa, joissa suurin osa tulleista kannetaan. WTO-velvoitteitaan noudattaakseen Yhdysvaltojen olisi muutettava tarkistuskäytäntöään, laskettava polkumyyntimarginaalinsa uudelleen useiden yksittäisten toimenpiteiden osalta ja palautettava täytäntöönpanon määräajan päättymisen jälkeen kannetut ylimääräiset tullit.

Vaikka asiasta vastaavat WTO:n elimet ovat tuominneet tämän käytännön toistuvasti ja asialle on esitetty vakuuttavaa näyttöä, Yhdysvallat ei ole noudattanut toistaiseksi kansainvälisiä velvoitteitaan. Myönteisenä askeleena kohti sitä koskevien WTO:n päätösten täytäntöönpanoa Yhdysvallat julkaisi 28. joulukuuta 2010 ehdotuksen, jossa esitettiin uutta menetelmää nollauksen poistamiseksi tarkistuksista. Ehdotus on kuitenkin edelleen epäselvä, kuten ovat myös muutosten toteuttamisaikataulut. Yhdysvallat on myös kieltäytynyt toistaiseksi palauttamasta ylimääräisiä tulleja, jotka on kannettu mainituissa WTO:n ratkaisemissa asioissa asetettujen täytäntöönpanon määräaikojen päättymisen jälkeen. Jos Yhdysvallat ei noudata velvoitteitaan, sovittelijan on määrä ilmoittaa sanktioiden mahdollinen suuruus 15. syyskuuta 2011. Kolmannessa tapauksessa (TKAST) Yhdysvallat ei ole ollut halukas korjaamaan laskentavirhettä ja perumaan polkumyynnin vastaista toimenpidettä.

Suojakeinojen epäasianmukainen käyttö

Kuten viime vuoden vuosikertomuksessa mainittiin, Euroopan komission otettua käyttöön polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä toimenpiteiden kohteena ollut maa pani vireille vastaavia tuotteita koskevia tutkimuksia. Sama kehityssuuntaus jatkui vuonna 2010, nyt myös suojakeinon valinnan tai toimenpiteiden käyttöön ottamiselle esitettyjen perusteiden suhteen. EU:n osalta pantiinkin vireille tasoitustullitoimenpiteitä koskeva tutkimus ja sitä vastaan otettiin käyttöön vahingon uhkaan perustuvia toimenpiteitä toisessa tutkimuksessa pian sen jälkeen, kun EU oli käyttänyt samaa suojakeinoa tai samoja perusteita asianomaista maata vastaan. On vaikeaa uskoa, että kaikissa tapauksissa olisi kyse pelkästään sattumasta.

Lisäksi nämä tapaukset noudattavat aina samaa kaavaa: vireillepanon kynnys on hyvin matala (usein myös avoimuus puuttuu salassapitosääntöjen väärinkäytön vuoksi) eikä vahingosta esitetä näyttöä. Komissio puuttuu aktiivisesti näihin tilanteisiin ja seuraa entistä määrätietoisemmin ja huolellisemmin, että näissä tutkimuksissa noudatetaan WTO:n sääntöjä.

Salassapitosääntöjen väärinkäyttö

Kaupan suojakeinoja koskevissa tutkimuksissa luottamuksellisesti toimitettujen tietojen riittävän yksityiskohtainen paljastaminen on yleinen ongelma, mikä on erityisen valitettavaa, koska näin asianosaisilla ei ole mahdollisuutta käyttää laillista puolustautumisoikeuttaan. Vaikka salassapitosäännöt ovat välttämättömiä yhteistyötä tekevien osapuolten etujen suojaamiseksi, niitä voidaan käyttää usein väärin, niin että hakemusten julkisten versioiden ja alustavia tai lopullisia päätöksiä koskevien julkisten ilmoitusten perusteella asiasta ei pysty saamaan kohtuullista käsitystä.

Asiankuuluvien sääntöjen mukaan luottamuksellisista tiedoista olisi tehtävä tarkoituksenmukainen tiivistelmä. Tutkintaviranomaisten tehtävänä on pyytää luottamuksellisia tietoja toimittavilta asianosaisilta tällaiset tiivistelmät, joista luottamukselliset tiedot on poistettu. Valitettavasti useiden maiden tutkintaviranomaiset laiminlyövät tämän velvollisuuden, mikä haittaa EU:n viejien puolustautumisoikeutta.

Suojatoimenpiteen tarpeeton käyttö

Suojatoimenpiteen käyttö kasvoi käytännössä räjähdysmäisesti vuonna 2009 samaan aikaan maailmanlaajuisen talouden laskusuhdanteen kanssa. Kyseisenä vuonna yli kaksi kolmannesta kaikista vireille pannuista uusista tutkimuksista koski suojatoimenpiteitä ja lähes puolet kaikista käyttöön otetuista toimenpiteistä oli suojatoimenpiteitä. Tämä suuntaus tasaantui vuonna 2010, mikä on hyvin myönteinen merkki.

Suojatoimenpiteiden tarpeettoman käytön ongelma on kuitenkin edelleen olemassa. Jotkin maat ovat ottaneet niitä runsaasti käyttöön ja turvautuneet niihin olosuhteissa, joissa olisi aiheellisempaa toteuttaa tietystä maasta peräisin olevaan polkumyyntiin kohdistettuja toimia. Vaikka WTO:n päätöskäytännössä on korostettu, että suojatoimenpiteiden käyttöön ottamisen kynnyksen on oltava korkea, niitä pidetään edelleen aivan liian usein helppokäyttöisinä suojakeinoina.

Koska suojatoimenpiteet ovat luonteeltaan kaikkiin kohdistuvia (ne otetaan käyttöön kaikkia alkuperämaita vastaan), niistä aiheutuu paljon oheisvahinkoa. Toimenpide kohdistuu nimittäin myös niihin viejämaihin, jotka eivät aiheuta vahinkoa kotimaiselle teollisuudelle (esimerkiksi koska niiden hinnat ovat selvästi kalliimmat kuin kotimaisissa tuotteissa).

Euroopan komissio on puuttunut moniin tapauksiin tuodakseen esiin suojatoimenpiteitä koskevien tutkimusten puutteet. Tämän tuloksena joissain tapauksissa onnistuttiin välttämään joko itse toimenpiteet tai niiden kielteinen vaikutus EU:n vientiin.

TÄRKEIMMÄT SAAVUTUKSET

Komission tehtävänä unionin ulkopuolisiin maihin liittyvissä tapauksissa on tutkimusten seuranta sekä neuvojen ja avun antaminen eurooppalaisille viejille. Komissio puuttuu suoraan unionin ulkopuolisten maiden viranomaisten toimintaan niin yksittäisissä tapauskohtaisissa asioissa tukeakseen asianosaisia yhtiöitä kuin järjestelmään liittyvissä asioissa parantaakseen yleisesti kauppakumppanien kurinalaisuutta. Komissio järjestää myös erityisiä kaupan suojakeinoihin liittyvä seminaareja unionin ulkopuolisten maiden virkamiehille parhaiden toimintatapojen vaihtamiseksi ja vahvistamiseksi koko kaupan alalla.

Näiden alojen saavutuksia ei ole aina helppoa mitata, mutta komission toimilla on saatu aikaan tuloksia, ja monesti tulokset ovat olleet yritysten kannalta suotuisampia, kuin mitä ne olisivat olleet ilman komission puuttumista asiaan. Yleiseltä kannalta katsottuna se, että vuonna 2009 vireille pannuista lukuisista tutkimuksista monikaan ei johtanut toimenpiteisiin, voidaan lukea ainakin osittain komission toimien ansioksi. Erityisesti kannattaa nostaa esille seuraavat tapaukset:

Onnistuneet toimet

Opas EU:n viejille, tietosivut ja uusi verkkosivusto

EU:n vientiyhtiöt eivät useinkaan tiedä, miten reagoida unionin ulkopuolisen maan vireille panemaan kaupan suojakeinoja koskevaan tutkimukseen. On kuitenkin ratkaisevan tärkeää, että nämä yhtiöt ovat tietoisia oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan, jotta ne voivat päättää, tekevätkö ne yhteistyötä tutkimuksissa ja mitkä olisivat yhteistyön hyödyt ja haitat. Tätä varten komissio julkaisi vuonna 2011 oppaan EU:n viejille sekä tietosivut, joilla esitellään lyhyesti pääpiirteittäin kaupan suojakeinoja EU:ta vastaan käyttävien keskeisten toimijoiden kaupan suojakeinoihin liittyviä käytäntöjä.

EU:n viejille tarkoitetussa oppaassa selitetään kaupan suojakeinojen keskeiset käsitteet ja niihin liittyvät menettelyt. Siinä annetaan neuvoja, miten EU:n kauppakumppanien vireille panemiin kaupan suojakeinoja koskeviin tutkimuksiin kannattaa reagoida, ja esitellään viejien oikeudet ja velvollisuudet, tutkintaviranomaisten kanssa tehdystä yhteistyöstä aiheutuvat hyödyt sekä eri osapuolten, myös komission, roolit. Opas on saatavilla internetissä, ja se on käännetty kaikille EU:n kielille.

Komissio on laatinut myös tietosivuja kaupan suojatoimia EU:ta vastaan eniten käyttävistä toimijoista. Näillä tietosivuilla on lueteltu lyhyesti maittain tutkintaviranomaisten nimi ja osoite, tutkimusten määräajat, paikan päällä tehdyistä tarkastuksista esitetyt huomiot ja tietyt tutkimukseen liittyvät menettelyt (kuten alhaisemman tullin sääntö ja yleisen edun tarkastelu), kuulemiset, edustus oikeudellisissa asioissa ja muut merkittävät seikat. Myös tietosivut ovat saatavilla internetissä.

Lisäksi on vielä mainittava, että komissio on kehittänyt uuden ja helppokäyttöisemmän verkkosivuston , jossa jokaisen on helppoa tutustua kaupan suojatoimia, meneillään oleviin tutkimuksiin liittyviä tilastoja ja voimassa oleviin toimenpiteisiin liittyviä tilastoja koskeviin perustietoihin sekä vuosikertomuksiin.

Turkki

Turkki käytti aiemmin paljon suojatoimenpiteitä, ja komissio puuttui aktiivisesti asiaan tuodakseen esiin kyseisten tutkimusten ja niistä seuranneiden toimenpiteiden epäkohdat. Viimeaikaisten tapahtumien perusteella vaikuttaa siltä, että Turkki on jossain määrin vähentänyt suojatoimenpiteiden käyttöä. Komissio on kuitenkin edelleen tarkkaavainen, sillä joitakin merkkejä uusista suojatoimenpiteistä (etenkin aiempien suojatoimenpiteiden tarkistamisesta) on ollut nähtävissä vuonna 2011.

Persianlahden maat

Viime vuoden vuosikertomuksessa mainittiin Persianlahden arabimaiden yhteistyöneuvoston vireille panemat kaksi suojatoimenpiteitä koskevaa tutkimusta, jotka liittyivät rullissa ja arkkeina toimitetun päällystämättömän paperin ja kartongin sekä kulmarautojen, U-tankojen ja U-palkkien tuontiin. Komissio puuttui asiaan ja esitti virallisen huomautuksen sekä ilmaisi huolensa vahinkoa koskevan analyysin avoimuuden ja puolueettomuuden puutteesta sekä tutkintaviranomaisten näissä kahdessa tapauksessa tekemästä kehnosta syy-yhteysanalyysista. Molemmat tapaukset päätettiin ilman toimenpiteitä vuonna 2010.

Meksiko

Kesäkuussa 2009 vireille pantujen naudanlihaan kohdistuneiden tasoitustullitoimenpiteiden päättymistä koskeva tarkastelu saatiin päätökseen joulukuussa 2010. Komissio oli toimittanut runsaasti tietoa ja näyttöä, jonka perusteella Meksiko pystyi toteamaan, että EU:n yhteisen maatalouspolitiikan uudistamisen jälkeen EU:sta tuli naudanlihan nettotuoja, joten toimenpiteiden päättämisestä ei todennäköisesti aiheutuisi uudelleen vahinkoa.

Kanada

EU:sta peräisin olevaan puhdistettuun sokeriin kohdistuvien tasoitustullitoimenpiteiden päättymistä koskeva tarkastelu ja sen rinnalla toteutettu Tanskasta, Saksasta, Alankomaista ja Yhdistyneestä kuningaskunnasta tuotuun puhdistettuun sokeriin kohdistuvan, polkumyynnin vastaisen toimenpiteen päättymisen tarkastelu saatiin päätökseen marraskuussa 2010. Tämä myönteinen tulos oli sen ansiota, että Euroopan komissio oli toimittanut runsaasti tietoa ja näyttöä, jonka perusteella Kanada pystyi toteamaan, että EU:n yhteisen maatalouspolitiikan uudistamisen jälkeen tuotantomäärät olivat laskeneet, joten vahingon uusiminen ei ollut todennäköistä.

Marokko

Marokko pani vireille yhden uuden suojatoimenpiteitä koskevan tutkimuksen heinäkuussa 2010 koneella kudottujen mattojen tuonnin osalta. Kyseinen EU:n tuotannonala teki yhteistyötä tutkintaviranomaisten kanssa, ja komissio esitti huomautuksen ja korosti, ettei EU:n viennin ja kotimaisen teollisuuden kärsimän vahingon välillä ollut minkäänlaista syy-yhteyttä. Vahingon puuttumisen vuoksi tutkimus päätettiin marraskuussa 2010 ottamatta käyttöön toimenpiteitä.

Israel

Komissio puuttui vuonna 2010 aktiivisesti toimintaan yksittäisissä tapauksissa esittämillään teknisillä huomautuksilla. Samalla aina tilaisuuden tullen Israelin korkeimman poliittisen tason viranomaisille korostettiin kaikkiin Israelin vireille panemiin kaupan suojakeinoja koskeviin tutkimuksiin liittyviä puutteita. Tämän tuloksena päätettiin kaksi polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä koskevaa tutkimusta, jotka kohdistuivat kierrätettyyn laatikkopahviin ja valkoiseen paperiin, ottamatta käyttöön toimenpiteitä, ja lisäksi kiristekalvon tuontiin kohdistuva polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä koskeva tutkimus keskeytettiin sen jälkeen, kun EU:n viejien kanssa oli sovittu sitoumuksista. Komission toistuvien pyyntöjen jälkeen Israel on vahvistanut virallisesti päättävänsä harjateräksen tuontiin kohdistuvan suojatoimenpiteitä koskevan tutkimuksen.

Ukraina

Ukraina aloitti vastikään hyvin aktiivisen suojatoimien käytön. Komissio on seurannut aktiivisesti sen toimintaa ja vaatinut sitä pidättymään suojatoimenpiteiden käytöstä, kun vahinkoa aiheuttava tuonti on peräisin vain yhdestä tai muutamasta yksittäisestä lähteestä, pidentämään analysoitua ajanjaksoa vuodesta kolmeen vuoteen ja ottamaan asianmukaisesti kansallisen edun huomioon ennen toimenpiteiden käyttöönottoa. Ukraina päätti lopulta kaksi merkittävää suojatoimia koskevaa tapausta ottamatta käyttöön toimenpiteitä (ferrometallit ja lannoitteet) ja käytti floatlasia koskevassa tapauksessa lopullisia toimenpiteitä vain 10 päivän ajan väliaikaisten toimenpiteiden lisäksi.

PÄÄTELMÄT

Vuonna 2010 seurantatoimintaan vaikutti merkittävästi maailmanlaajuisen talouskriisin vaikutusten ilmetessä vuonna 2009 vireille pantujen uusien tutkimusten huomattava määrä. Monet näistä tutkimuksista päätettiin ilman toimenpiteitä vuonna 2010, ja näin voimassa olevien toimenpiteiden kokonaismäärä väheni. Tämä myönteinen kehityssuuntaus oli myös komission lukuisten toimien ansiota.

Vaikka uusien tutkimusten määrä väheni vuonna 2010, niitä oli kuitenkin edelleen paljon. Vaikka suojatoimenpiteiden käyttö väheni huomattavasti, polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä koskevat tutkimukset sitä vastoin lisääntyivät vuonna 2010, mikä johtaa todennäköisesti siihen, että vuonna 2011 voimassa olevia toimenpiteitä on enemmän.

Tilastojen suotuisista kehityssuuntauksista huolimatta unionin ulkopuolisten maiden käyttämiin kaupan suojatoimiin kohdistuva komission seurantatoiminta on edelleen ratkaisevan tärkeää, sillä suojakeinojen käytössä havaittiin joidenkin maiden osalta lisää ongelmia vuonna 2010. Komissio puuttuikin toimintaan monissa tapauksissa estääkseen mahdollisuuksien mukaan WTO:n säännöistä poikkeamisen. Nämä toimet olivat usein tuloksekkaita, ja tutkimukset päätettiin ilman toimenpiteitä tai toimenpiteet eivät vaikuttaneet EU:n vientiin.

Komissio on tyytyväinen EU:n jäsenvaltioiden, eurooppalaisten tuottajajärjestöjen ja asianomaisten yritysten kanssa tehtyyn tapauskohtaiseen hyvään yhteistyöhön. Tältä osin komission laatima opas EU:n viejille ja uusi verkkosivusto ovat hyödyllisiä ja tehokkaita välineitä, joiden avulla EU:n yritykset voivat oppia ymmärtämään paremmin tätä erittäin teknistä aihetta. Komissio jatkaa myös tietojenvaihdon lisäämistä muiden tutkintaviranomaisten kanssa, jotta kaupan suojatoimien käytön standardeja saadaan parannettua ja niiden avoimuutta ja ennustettavuutta lisättyä.