Tämä ehdotus on yhdenmukainen komission hyväksymien muiden ehdotusten ja aloitteiden kanssa ja etenkin niiden ehdotusten kanssa, jotka komissio on antanut EAKR:n ja ESR:n osalta covid-19-pandemian vastatoimena.

Lisäksi komissio esittää yhteisiä säännöksiä koskevaan asetukseen ehdotettujen muutosten (REACT-EU) mukaisesti lisätoimenpiteitä jäsenvaltioiden likviditeetin parantamiseksi erityisesti sallimalla se, että jäsenvaltioille myönnetään huomattava ennakkomaksu, jos FEADin määrärahoja korotetaan, ja vapauttamalla jäsenvaltiot velvoitteesta maksaa kansallinen rahoitusosuus korotettuihin määrärahoihin. Yhteisiä säännöksiä koskevaan asetukseen ehdotettuja muutoksia (REACT-EU) myötäillen myöskään tukikelpoisuuden päättymispäivää ei ehdoteta pidennettäväksi, vaan se on lisämäärärahojenkin osalta 31. joulukuuta 2023 (edunsaajien tasolla aiheutuneiden menojen osalta). Tämä johtuu siitä, että on syytä varmistaa, että nämä lisämäärärahat käytetään nopeasti konkreettisiin investointeihin reaalitaloudessa. On kuitenkin täsmennettävä, että lisämäärärahoihin liittyvät sitoumukset on vapautettava ohjelmien sulkemista koskevien sääntöjen mukaisesti (eli vuonna 2025 sen jälkeen, kun tarvittavat asiakirjat on esitetty 52 artiklan nojalla). Suunnitelmissa on myös mukauttaa komission ja jäsenvaltioiden välisessä virallisessa tiedonvaihdossa 30 artiklan 4 kohdan mukaisesti käytettävää sähköistä tiedonvaihtojärjestelmää, jotta jäsenvaltiot voisivat esittää viipymättä toimenpideohjelman muutospyyntöjä lisämäärärahojen myöntämiseksi vuosiksi 2020, 2021 ja 2022.

Nämä määrät jaetaan jäsenvaltioiden kesken ottaen huomioon niiden suhteellinen vauraus ja tämänhetkisen kriisin vaikutukset niiden talouteen ja yhteiskuntaan. Komission aloitteesta 0,35 prosenttia lisämäärärahoista kohdennetaan tekniseen tukeen. Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksessa säädetään ulkoisiin käyttötarkoitukseensa sidottuihin tuloihin sovellettavista säännöistä, näiden lisämäärärahojen on oltava yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa ja FEAD-asetuksessa vahvistettujen sovellettavien sääntöjen mukaisia sen jälkeen, kun ne on kohdennettu toimenpideohjelmiin, mukaan lukien maksusitoumuksia ja maksusitoumusten vapauttamista koskevat säännöt.

Tilanne paranee hitaasti, ja monet alueet ja jäsenvaltiot valmistautuvat purkamaan rajoituksia yhteiskuntiensa ja yritystensä toiminnassa ja käynnistämään taloutensa uudelleen. Kriisin suorat ja välilliset vaikutukset ovat kuitenkin jo vahingoittaneet monia aloja. Elpyminen vie aikaa, ja on mahdollista, että uusia sulkutoimenpiteitä joudutaan ottamaan käyttöön. Tässä tilanteessa on olemassa vakava riski, että ruoan puutteesta ja aineellisesta puutteesta kärsivien ihmisten määrä kasvaa, minkä vuoksi tarvitaan lisätoimia covid-19-pandemian sosiaalisten seurausten torjumiseksi, jotta voitaisiin varmistaa sosiaalisesti oikeudenmukaisella tavalla tapahtuva elpyminen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin mukaisesti.

Toimintatapa on perustamissopimuksen 175 artiklan 3 kohdassa määrättyä tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen annettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus. Komissio on tarkastellut lainsäädäntökehyksen tarjoamaa liikkumavaraa ja katsoo tarpeelliseksi ehdottaa muutoksia asetukseen (EU) N:o 223/2014.

Tämän ehdotuksen ja asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamista koskevan ehdotuksen tarkoituksena on mahdollistaa lisämäärärahojen asettaminen käyttöön. Sillä pyritään myös selkeyttämään sääntöjä, jotka koskevat näiden määrärahojen käyttöä ohjelmakauden 2014–2020 ohjelmissa.

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,

sekä katsovat seuraavaa:

(1)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 223/2014 vahvistetaan säännöt, joita sovelletaan vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahastoon, jäljempänä ’FEAD’.

(2)Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio antoivat 17 päivänä marraskuuta 2017 yhteisen julistuksen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista, jolla vastataan yhteiskunnallisiin haasteisiin Euroopassa. Pilarin 20 keskeistä periaatetta on jaettu kolmeen ryhmään, jotka ovat yhtäläiset mahdollisuudet ja pääsy työmarkkinoille, oikeudenmukaiset työolot sekä sosiaalinen suojelu ja osallisuus. Covid-19-pandemian vastatoimena toteutettavissa toimissa olisi noudatettava Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin 20:tä periaatetta sosiaalisesti oikeudenmukaisella tavalla tapahtuvan elpymisen varmistamiseksi.

(3)Covid-19-kriisi on vaikuttanut jäsenvaltioihin ennennäkemättömällä tavalla. Kriisillä on ollut vakavia taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia. Tämä on luonut poikkeuksellisen tilanteen, johon on puututtava Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin mukaisilla erityistoimenpiteillä.

(4)Tämä vaikuttaa erityisesti FEADiin. Kun otetaan huomioon, että ruoan puutteesta ja aineellisesta puutteesta kärsivien ihmisten määrä on lisääntynyt covid-19-pandemian vuoksi ja että vähävaraisimpiin kohdistuu erityisiä riskejä ja uusia vaikeuksia kriisin aikana, jäsenvaltioihin kohdistuvat paineet lisätuen myöntämiseksi rahastosta ovat kasvaneet.

(5)Jotta voitaisiin korjata talouteen kohdistuvat valtavat häiriöt ja sisämarkkinoiden toimintaan kohdistuvat vakavat vaikutukset, jotka johtuvat jäsenvaltioiden covid-19-viruksen leviämisen hillitsemiseksi käyttöönottamista poikkeuksellisista rajoituksista, Eurooppa-neuvosto hyväksyi 23 päivänä huhtikuuta 2020 vahvan investointikomponentin sisältävän elpymistä koskevan etenemissuunnitelman, jossa kehotetaan perustamaan [Euroopan elpymisväline] ja valtuutetaan komissio analysoimaan tarpeet, jotta määrärahat voidaan kohdentaa Euroopassa pahimmin kärsineisiin aloihin ja maantieteellisiin alueisiin, ja tässä yhteydessä olisi myös täsmennettävä yhteys monivuotiseen rahoituskehykseen.

(6)Komissio antoi 27 päivänä toukokuuta 2020 asetusehdotuksen neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 1311/2020 muuttamisesta ja vapautti lisämäärärahoja tukeakseen jäsenvaltioita covid-19-pandemian aiheuttaman kriisin torjumisessa ja talouden elvyttämisen valmistelemisessa. Osana tätä pakettia rakennerahastoista asetetaan talousarviositoumuksina käyttöön poikkeuksellisesti 58 272 800 000 euron suuruinen lisämäärä Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen mukaisesti vuosina 2020, 2021 ja 2022, jotta kyseinen määrä voidaan ottaa nopeasti käyttöön reaalitaloudessa vuosien 2014–2020 koheesiopolitiikan ohjelmien nykyisten rakenteiden kautta. Komission olisi vahvistettava kullekin jäsenvaltiolle jaettava lisämäärärahojen määrä käyttäen jakomenetelmää, joka perustuu viimeisimpiin käytettävissä oleviin objektiivisiin tilastotietoihin jäsenvaltioiden suhteellisesta vauraudesta ja tämänhetkisen kriisin vaikutuksesta niiden talouteen. Koska kriisin aiheuttamien vaikutusten luonne muuttuu jatkuvasti, jakoa olisi tarkistettava vuonna 2021 saman jakomenetelmän perusteella käyttäen 19 päivään lokakuuta 2021 mennessä käytettävissä olevia viimeisimpiä tilastotietoja. Jotta covid-19-pandemian vähävaraisimmille aiheuttamia sosiaalisia vaikutuksia voitaisiin torjua tehokkaasti, on aiheellista sallia, että jäsenvaltiot kohdentavat lisämäärärahoja FEADiin tarpeidensa mukaisesti. Näin tehdessään jäsenvaltioiden olisi kiinnitettävä asianmukaisella tavalla huomiota siihen, kuinka paljon vähävaraisimpien määrä on kasvanut covid-19-pandemian puhkeamisen jälkeen. Lisäksi on tarpeen vahvistaa, kuinka paljon korotettuja lisämäärärahoja voidaan enintään kohdentaa jäsenvaltion tekniseen apuun. Koska nämä lisämäärärahat käytetään todennäköisesti nopeasti, niihin liittyvät sitoumukset olisi myös vapautettava, kun ohjelmat suljetaan. Myös lisämäärärahoja voidaan siirtää EAKR:n, ESR:n ja FEADin välillä Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen mukaisesti.

(7)Euroopan parlamentin ja neuvoston SEUT-sopimuksen 322 artiklan nojalla hyväksymiä horisontaalisia varainhoitosääntöjä sovelletaan tähän asetukseen. Nämä säännöt annetaan varainhoitoasetuksessa, ja niissä vahvistetaan etenkin menettely, jota käytetään talousarvion vahvistamisessa ja täytäntöönpanossa käyttämällä avustuksia, hankintoja, palkintoja sekä välillistä toteutusta, ja järjestetään taloushallinnon toimijoiden toiminnan valvonta. SEUT-sopimuksen 322 artiklan nojalla annetut säännöt koskevat myös unionin talousarvion suojaamista tilanteissa, joissa oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen jäsenvaltioissa kohdistuu yleisiä puutteita, sillä oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen on välttämätön ennakkoedellytys moitteettomalle varainhoidolle ja EU:n rahoituksen tuloksellisuudelle.

(8)Sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioilla on riittävästi varoja toteuttaa nopeasti covid-19-pandemian torjumiseksi toteutettavat kriisitoimet ja valmistella talouden elpymistä, suoritettavien ennakkomaksujen olisi oltava korkeammat, jotta lisämäärärahojen turvin toteutettavat toimet voidaan panna nopeasti täytäntöön. Ennakkomaksujen suuruuden olisi oltava sellainen, että voidaan varmistaa, että jäsenvaltioilla on tarvittaessa keinot suorittaa ennakkomaksuja tuensaajille ja maksaa korvauksia tuensaajille nopeasti maksupyyntöjen esittämisen jälkeen.

(9)Jotta voitaisiin keventää julkisiin talousarvioihin covid-19-kriisin torjumisen takia kohdistuvaa taakkaa ja valmistella talouden elpymistä, on asianmukaista, että nämä lisämäärärahat eivät kuulu osarahoituksen piiriin.

(10)Sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot voivat nopeasti mukauttaa FEADin toimenpiteitä covid-19-kriisin vastatoimena, on aiheellista vahvistaa erityissäännöksiä, joissa täsmennetään teknisen avun soveltamisalaa.

(11)Jäsenvaltiot eivät yksin voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli torjua kansanterveyskriisin vähävaraisimpiin kohdistamia vaikutuksia, vaan se voidaan ehdotetun toimen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

(12)Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 223/2014 olisi muutettava,

(13)Koska covid-19-pandemiaan on tarpeen reagoida kiireellisesti, tämän asetuksen olisi tultava voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

(14)Kun otetaan huomioon covid-19-pandemia ja tarve reagoida pandemiaan liittyvään kansanterveyskriisiin kiireellisesti, katsotaan aiheelliseksi poiketa Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyssä kansallisten parlamenttien asemaa koskevassa pöytäkirjassa N:o 1 olevassa 4 artiklassa tarkoitetusta kahdeksan viikon ajanjaksosta.

(15)Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevan sopimuksen 135 artiklan 2 kohdassa määrätään, että neuvoston asetukseen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 tai neuvoston päätökseen 2014/335/EU, Euratom tehtäviä muutoksia, jotka hyväksytään mainitun sopimuksen voimaantulopäivänä tai sen jälkeen, ei sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan siltä osin kuin kyseisillä muutoksilla on vaikutusta Yhdistyneen kuningaskunnan taloudellisiin velvoitteisiin. Asetuksen (EU) N:o 223/2014 6 a artiklan mukainen tuki rahoitetaan vuonna 2020 korottamalla monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistettuja enimmäismäärärahoja ja vuosina 2021 ja 2022 korottamalla unionin omien varojen enimmäismäärärahoja, mikä vaikuttaisi Yhdistyneen kuningaskunnan taloudellisiin velvoitteisiin. Sen vuoksi tätä asetusta ei pitäisi soveltaa Yhdistyneeseen kuningaskuntaan eikä Yhdistyneessä kuningaskunnassa,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla