FI Euroopan unionin virallinen lehti C 267/39

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Kohti yhdennettyä meripolitiikkaa hallintotapojen parantamiseksi Välimerellä”

(2010/C 267/09)

ALUEIDEN KOMITEA

Johdanto

1. on samaa mieltä siitä, että Välimeren alueella on ainutlaatuisia mahdollisuuksia ja haasteita, jotka liittyvät erityisesti hallintokysymyksiin.

2. toteaa surullisena, että Välimeren alueen yhteiskunnallis-taloudellisissa oloissa on edelleen hyvin suuria keskinäisiä eroja.

3. huomauttaa niin ikään, että Välimeri on suljettu ja herkkä ympäristö, joka altistuu vilkkaalle ja toisinaan vaaralliselle merellä harjoitettavalle toiminnalle.

4. korostaa, että nykyisten sekä tulevien sukupolvien etujen turvaamiseksi on tärkeää edistää kestävyysajattelun mukaisen lähestymistavan soveltamista merien luonnonvarojen käyttöön.

5. toteaa pahoitellen, että Välimerellä pitkään jatkunut ihmisen toiminta ja luonnonvarojen liiallinen hyödyntäminen verottavat raskaasti meriympäristön tilaa.

6. tukee näkemystä, jonka mukaan merellä harjoitettavan taloudellisen toiminnan lisääntyminen ja ympäristönsuojelu voivat edetä rinta rinnan, mikäli käytössä on asianmukainen hallintamekanismi, jolla pyritään tasapainottamaan onnistuneesti toisaalta taloudelliset näkökohdat ja toisaalta sosiaalinen ja ympäristöulottuvuus.

7. toteaa, että komissio pyrkii ylipäätään lisäämään merestä saatavaa tulosmarginaalia mutta vähentämään samalla toiminnan vaikutusta Välimeren ekosysteemiin.

8. tukee näkemystä siitä, että vaikka yhdennetty meripolitiikka on ensisijassa tarkoitettu unionin jäsenvaltioille, sen onnistumisen kannalta on olennaista – etenkin Välimeren kaltaisella alueella, jonka valtioista vain kolmannes on EU:n jäsenvaltioita – lujittaa yhteisymmärrystä ja yhteistyötä Välimeren alueen kumppanuusmaiden kanssa.

9. panee tyytyväisenä merkille Adrian- ja Joonianmeren aloitteeseen osallistuvien kahdeksan valtion (Albanian, Bosnia ja Hertsegovinan, Kroatian, Kreikan, Italian, Montenegron, Serbian ja Slovenian) ulkoministerien Anconassa 5. toukokuuta 2010 hyväksymän julkilausuman, jossa ilmaistaan tuki Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskevan EU-strategian laatimiselle. Julkilausuman tavoitteena on muun muassa edistää merkittävästi EU:n jäsenvaltioiden ja muiden Adrian- ja Joonianmeren aloitteeseen osallistuvien maiden yhteisiä kehityspolitiikkoja etenkin kannustamalla luomaan paikallisten toimijoiden ja erityisesti paikallis- ja alueviranomaisten kanssa yhteisiä kehitysstrategioita.

10. korostaa, että meriympäristön hoidolla on merkittävä paikallis- ja alueulottuvuus, jolla puolestaan on välitön vaikutus meriympäristön hoitoon.

Suurimmat haasteet

11. myöntää, että asia on monisyinen ja että poliittisiin päättäjiin kohdistuu paineita käsiteltäessä sekä Euroopan että maailman laajuisesti niin merkittävää talouselämän ketjun lenkkiä kuin Välimeri.

12. toteaa, että nykyisen tasoinen taloudellinen toiminta, varsinkin sellaisilla sektoreilla kuin merenkulku ja rahdin yhdistelmäkuljetukset, kalastus sekä matkailu, on jättämässä tuntuvan jäljen Välimeren ekosysteemiin, koska se lisää ympäristön pilaantumista.

13. on samaa mieltä siitä, että maalta ja aluksista peräisin oleva Välimeren pilaantuminen, roskaantuminen, biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuvat vaikutukset, liikakalastus ja rannikkoalueiden rappeutuminen ovat ongelmia, joihin on pikaisesti puututtava asianmukaisella tavalla.

14. tiedostaa sen, että Välimeren alueen ainutlaatuiseen kulttuuri- ja luonnonperintöön kohdistuvat uhkat lisääntyvät jatkuvasti.

15. on samoin tietoinen siitä, että Välimeren alue on erittäin altis ilmastonmuutoksen vaikutuksille.

16. suhtautuu myönteisesti siihen, että meritse tapahtuvan laittoman maahanmuuton myönnetään olevan vakava ongelma Välimeren alueella. Komitea kannattaa kehotusta tehdä yhteistyötä Välimeren kumppanuusmaiden kanssa ilmiön pysäyttämiseksi ja siten myös ihmishenkien menetysten ehkäisemiseksi.

Tavoitteena meriasioiden hallintotavan parantaminen

17. on samaa mieltä siitä, että koska useimmissa Välimeren maissa kutakin alakohtaista politiikkaa varten on oma hallintonsa, on vaikea saada yleiskäsitystä mereen liittyvien toimintojen yhteisvaikutuksesta.

18. on niin ikään huolissaan siitä, että rannikkovaltioiden ei ole helppoa suunnitella, organisoida ja säännellä aluevesiinsä ja rannikoihinsa suoraan vaikuttavia toimintoja, koska hyvin suuri osa merialueesta on määritetty avomereksi.

19. huomauttaa, että politiikkojen ja toimintojen kehittäminen erillään toisistaan ilman asianmukaista yhteensovittamista kaikkien mereen vaikuttavien toimintalohkojen tai paikallisten, kansallisten, alueellisten ja kansainvälisten toimijoiden välillä hankaloittaa pyrkimyksiä parantaa Välimeren hallintotapaa.

20. on samalla yhtä mieltä siitä, että hallintotavan parantamisen kannalta on olennaista varmistaa sidosryhmien osallistuminen, päätöksenteon avoimuus ja yhdessä sovittujen sääntöjen täytäntöönpano.

21. on yhtä mieltä tarpeesta luoda Välimerelle ympäristökulttuuri, joka on perustekijä lisättäessä tietoisuutta ja osallistumista merten kestäväpohjaisiin kehittämisprosesseihin kaikilla tasoilla.

22. toistaa näkemyksen siitä, että paikallis- ja alueviranomaisilla on parhaat lähtökohdat kartoittaa, mitä politiikan täytäntöönpanoon vaaditaan kunnissa ja vesistöalueen tasolla, ja ne voivat näin ollen edistää huomattavasti yhdennetyn meripolitiikan soveltamista Välimeren alueella.

23. toteaa asiaa tältä kannalta tarkasteltaessa, että paikallis- ja aluehallinto ovat jo nyt aktiivisesti mukana kehittämässä ja panemassa onnistuneesti täytäntöön tähän päämäärään tähtääviä alueellisia aloitteita (1).

Välimeren rannikkovaltioiden rooli

24. antaa tukensa sille, että Välimeren alueen jäsenvaltioita kannustetaan jatkamaan ponnisteluja omien yhdennettyjen meripolitiikkojensa kehittämiseksi.

25. suhtautuu myönteisesti siihen, että perustetaan järjestelmä, jonka avulla voidaan vaihtaa tietoja ja kokemuksia parhaista käytänteistä.

26. suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio ehdottaa, että jäsenvaltioiden korkean tason yhteyselimet ottavat säännöllisesti esille Välimereen liittyviä asioita ja keskustelevat yhdennetyn meripolitiikan edistymisestä.

27. antaa tukensa sille, että komissio kannustaa jäsenvaltioita meriasioiden yhdennettyyn hallintoon liittyvien parhaiden käytänteiden vaihtoon erityisesti Euroopan alueiden välisen yhteistyön tavoitteeseen kuuluvien Välimeri-ohjelmien puitteissa.

28. yhtyy näkemykseen, jonka mukaan Välimeren puolisuljetun luonteen ja merellä tapahtuvien toimintojen rajatylittävien vaikutusten vuoksi tarvitaan tiiviimpää yhteistyötä EU:n ulkopuolisten Välimeren alueen kumppanuusmaiden kanssa.

29. suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen asettaa yhdennettyä meripolitiikkaa käsittelevä työryhmä edistämään parhaiden käytänteiden vaihtoa niiden EU:hun kuuluvien ja EU:n ulkopuolisten Välimeren alueen valtioiden välillä, jotka ovat kiinnostuneita yhdennetystä lähestymistavasta meriasioihin.

30. kannustaa ulottamaan tietojenvaihdon ja tukiohjelmien kehittämisen koskemaan EU:n ulkopuolisia Välimeren alueen valtioita, jotta niitä voidaan kannustaa luopumaan lokeroituneesta ja alakohtaisesta näkemyksestä ja omaksumaan meriasioihin kokonaisvaltainen, yhdennetty lähestymistapa.

31. korostaa, että teknisen avun tarjoaminen ja erityisten yhdessä toteutettavien yhteistyöohjelmien kehittäminen nykyisten toiminta-aloitteiden puitteissa (esimerkiksi Euroopan naapuruuspolitiikan ja kumppanuusvälineen puitteissa) on askel oikeaan suuntaan.

32. katsoo, että korkeakoulujen, työelämän ja valtiovallasta riippumattomien tahojen edustajien osallistuminen toimintaan lujittaa prosessia.

33. kehottaa komissiota myöntämään, että paikallis- ja alueviranomaiset voivat vaikuttaa merkittävästi asian edistymiseen, ja niille olisikin aina tarjottava tilaisuus osallistua aktiivisesti kaikkiin ohjelmiin ja tehtyihin aloitteisiin sekä tähän tarvittavat välineet.

Merialueiden hoito

34. toteaa huolestuneena, että suuri osa Välimerestä on rannikkovaltioiden lainkäyttövaltaan tai suvereniteettiin kuulumattomia vesialueita, minkä vuoksi asianomaisten valtioiden määräys- ja täytäntöönpanovalta jää kyseisillä alueilla parhaimmillaankin rajalliseksi.

35. tiedostaa sen, että Välimeren alueen vierekkäisten ja vastakkaisten valtioiden rajalinjauksiin liittyy monimutkaisia ja poliittisesti arkaluontoisia kysymyksiä, jotka saattavat estää todella yhdennetyn meripolitiikan aikaan saamisen Välimeren alueella.

36. katsoo, että vuonna 1982 tehty Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimus (UNCLOS) voi toimia lähtökohtana käsiteltäessä edellä mainittuja linjauskysymyksiä, ja toteaa, että EU:n olisi pyrittävä motivoimaan niitä EU:n ulkopuolisia Välimeren alueen valtioita, jotka eivät vielä ole ratifioineet yleissopimusta, ratifioimaan sen.

37. antaa tukensa komission pyrkimyksille kartoittaa nykyisten sopimusten puitteissa tehtyjen päätösten ratifioimisen, täytäntöönpanon ja noudattamisen tiellä olevat tärkeimmät esteet sekä selvittää mahdollisuudet tehostaa monenvälistä yhteistyötä ja avunantoa.

38. yhtyy näkemykseen siitä, että Välimeren alueella meriasioita käsittelevien organisaatioiden työskentelyn on oltava nykyistä avoimempaa ja että näiden elinten antamia määräyksiä on valvottava ja pantava ne järjestelmällisesti täytäntöön.

39. kannattaa komission kehotusta selkeyttää rannikkovaltioiden tehtäviä ja vastuualueita erityisesti siltä osin kuin on kyse merialueiden hoidosta kestävän kehityksen varmistamiseksi.

40. antaa tukensa ehdotukselle käynnistää erillinen tutkimus merialueiden määrittelyn kustannuksista ja eduista.

41. kehottaa komissiota tiukentamaan kantaansa ja myöntämään, että on tarpeen kannustaa parantamaan merialueiden hoitoa aluetasoa alempana ja tehostaa sitä entisestään.

Sidosryhmien aktiivisempi osallistuminen

42. yhtyy näkemykseen siitä, että sidosryhmien osallistumisen tulee edelleen olla ensisijainen osa yhdennetyn meripolitiikan täytäntöönpanoa Välimeren alueella.

43. toteaa, että komissio sitoutuu kannustamaan sidosryhmiä ottamaan foorumeillaan säännöllisesti esille Välimereen suoranaisesti liittyviä asioita.

44. antaa tukensa komission suositukselle selvittää, miten Välimeren alueen kaikkien rannikkovaltioiden sidosryhmät voisivat osallistua toimintaan nykyistä aktiivisemmin.

Horisontaaliset välineet merialueiden yhdennettyä hoitoa varten

45. on yhtä mieltä siitä, että merialueiden tehokkaampi hoito edellyttää toimivia välineitä, joiden avulla voidaan lisätä talouskasvua sekä varmistaa ympäristönsuojelu ja turvata rannikkoväestölle parempi tulevaisuus.

Merten aluesuunnittelu ja meristrategiat

46. suhtautuu myönteisesti komission positiiviseen näkemykseen siitä, että Välimeren alueella tapahtuvan taloudellisen toiminnan ennustetaan kasvavan nykyisestä maailmanlaajuisesta talouskriisistä huolimatta.

47. on kuitenkin samaan aikaan huolestunut siitä, että tällainen lisääntyvä merellinen toiminta saattaa heikentää jo ennestään haurasta Välimeren alueen sosiaalista ja ympäristörakennetta, ellei toimintaa säännellä ja toteuteta tarkoituksenmukaisesti.

48. yhtyy näkemykseen siitä, että vaikka mahdollisia kansallisia suunnittelujärjestelmiä kunnioitetaankin, merten aluesuunnittelu voi olla Välimeren alueella tehokas hallintoväline ekosysteemipohjaisen hoitomallin soveltamiseksi, merellä tapahtuvien toimintojen toisiinsa sidoksissa olevien vaikutusten selvittämiseksi, alueiden käyttöön liittyvien ristiriitojen ratkaisemiseksi sekä meren elinympäristöjen säilyttämiseksi.

49. kannattaa merten aluesuunnittelun etenemissuunnitelmassa lueteltujen yhteisten periaatteiden soveltamista Välimeren alueella.

50. katsoo, että on edelleen pidettävä ensisijaisina tavoitteita, joilla pyritään saavuttamaan meriympäristön hyvä tila vuoteen 2020 mennessä kehittämällä integratiiviset meristrategiat, joissa mereen vaikuttaviin ihmisen toimintoihin sovelletaan ekosysteemipohjaista lähestymistapaa. Tätä ajatellen on tärkeä kiinnittää satamien ja rannikkopaikkakuntien aiheuttaman meren pilaantumisen lisäksi huomiota myös Välimereen laskevien jokien veden laatuun sekä tarpeeseen varmistaa sekä jokien varrella sijaitsevien kaupunkien ja paikkakuntien että rannikkoalueilla syntyvien jätevesien laadukas puhdistaminen.

51. on sitä mieltä, että paikallis- ja alueviranomaiset voivat vaikuttaa merkittävästi asian edistymiseen, ja ilmaisee sen vuoksi tyytyväisyytensä komission ehdotukseen käynnistää hanke, jolla testataan merten aluesuunnittelun soveltamista aluetasoa alemmalla tasolla ja edistetään konkreettisia rajatylittäviä toimia.

52. suhtautuu myönteisesti sellaisen yhteisen täytäntöönpanostrategian laatimiseen, jonka avulla jäsenvaltioita autetaan suoriutumaan meristrategian puitedirektiivin mukaisista meristrategioihin liittyvistä velvoitteistaan, mutta epäilee, päästäänkö todella tavoitteeseen laatia kuluvan vuoden loppuun mennessä kattava arviointi merialueista ja niiden käytöstä.

Rannikkoalueiden ja saarten yhdennetty hoito

53. antaa tukensa sille, että ilmastonmuutos on nyt asetettu asialistan kärkeen.

54. suhtautuu myönteisesti siihen, että keskitytään satamien kehittämiseen, rannikkomatkailuun ja merellisen perinnön ja meriympäristön suojelemiseen, mukaan luettuina Natura 2000 -alueet.

55. on yhtä mieltä siitä, että vesiviljelyä tulee pitää rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa koskevassa strategiassa huomioon otettavana tekijänä ja osana Välimeren kulttuuria ja rannikon tuotantojärjestelmää.

56. on yhtä mieltä siitä, että kulttuurisesti äärimmäisen rikas Välimeren alue tarjoaa tässä suhteessa runsaasti kehittämismahdollisuuksia.

57. toteaa tyytyväisenä, että nyt kiinnitetään huomiota saarivaltioihin ja saarialueisiin sekä erityisesti niiden hankaliin kulkuyhteyksiin.

58. kannattaa kehotusta omaksua Välimeren rannikkoalueiden hoitoon yhdennetty lähestymistapa.

59. on yhtä mieltä siitä, että horisontaaliset hallinnointivälineet voivat auttaa Välimeren rannikkoalueita integroimaan sosiaaliset, taloudelliset ja ympäristönäkökohdat kestävään kehitykseen.

60. toistaa kannattavansa komission aloitetta antaa koko vesialueen kattavia säädöksiä tavoitteena olevan Välimeren rannikkoalueiden yhdennetyn hoidon toteuttamiseksi. (2)

61. on yhtä mieltä siitä, että parhaiden käytänteiden vaihtaminen on tärkeä väline, jolla varmistetaan, että toiminta todella parantuu käytännössä. Siksi komitea antaa tukensa komission aloitteelle laatia internetpohjainen luettelo rannikkoalueiden yhdennetyn hoidon välineistä, parhaista käytänteistä ja tapaustutkimuksista.

62. kannattaa pyrkimystä ryhtyä kehittämään tietopohjaa rannikkoalueiden yhdennetyn hoidon toimivuudesta Välimerellä korostamalla erityisesti kansainvälistä yhteistyötä.

63. pitää myönteisenä ryhtyä lujittamaan maan ja meren rajapinnan asemaa erityisesti kytkemällä toisiinsa maalla ja merellä tapahtuva aluesuunnittelu.

64. kannustaa kuitenkin samalla Euroopan komissiota tiukentamaan lähestymistapaansa ja ehdottamaan uusia, entistä tehokkaampia välineitä, jotta asetetut tavoitteet todella saavutetaan, ja ottamaan huomioon mahdollinen lisäarvo, joka saataisiin, jos paikallis- ja alueviranomaiset olisivat prosessissa mukana.

65. kannattaa sellaisten merialan toimintaryhmien perustamista, jotka kattaisivat tällä hetkellä itsenäisesti hallinnoitavia alakohtaisia eri näkökohtia. Tavoitteena olisi parantaa rakennerahastojen (EAKR, ESR) ja muiden merialalla käytettävissä olevien rahastojen (EKTR) täydentävyyttä ja synergiavaikutusta.

Tietopohjaisen toiminnan edistäminen

66. on yhtä mieltä siitä, että meritalouksien kestävä kehitys ja rannikkoalueiden tehokas hoito edellyttävät parhaaseen saatavilla olevaan tieteelliseen tietoon perustuvaa politiikkaa.

67. kehottaa Euroopan komissiota edistämään aloitteita, joilla pyritään satama-alueiden kestävään hallinnointiin.

68. on samaa mieltä siitä, että perustietojen keruuta ja levittämistä on tehostettava Välimeren ympäristön tilan ja luonnonvaroista saatavan mahdollisen tuotoksen arvioimiseksi.

69. kannattaa komission aikomusta korostaa tieteellisten lausuntojen ja tietojenkeruun merkitystä yhteisen kalastuspolitiikan ja ympäristölainsäädännön säätämisessä ja soveltamisessa Välimerellä.

70. on yhtä mieltä siitä, että meritutkimuksen infrastruktuureiden lujittaminen, yhdennetyt toimet tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla meriklusteriverkoston ja teknologiayhteisöjen puitteissa sekä jäsenvaltioiden ja alueiden välinen synergia ovat välttämättömiä johdonmukaisten ratkaisujen löytämiseksi, jotta voitaisiin hyödyntää täysimääräisesti Välimeren alueen taloudelliset mahdollisuudet ekosysteemiperustaisen lähestymistavan avulla. Komitea katsoo näin ollen, että monialaisten meriekosysteemi- ja merenpohjatutkimusten kehittäminen on askel oikeaan suuntaan.

71. toteaa, että Euroopan meripoliittisen seurantakeskuksen ja tietoverkon (EMODNET) kehittäminen on arvokasta työtä. Sen avulla on tarkoitus parantaa tietoinfrastruktuuria sekä helpottaa tietojen keruuta, saatavuutta ja käyttöä.

72. suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen perustaa meriasioiden yhdennetty eurooppalainen tutkimusalueiden verkosto, jonka tarkoituksena on lujittaa jäsenvaltioiden tekemää merentutkimusalan yhteistyötä myös Välimeren alueella.

73. on yhtä mieltä siitä, että olisi hyödyllistä käynnistää laaja monialainen tutkimus Välimerta koskevan tiedon sisällyttämiseksi kaikkiin aiheellisiin tieteenaloihin.

74. suhtautuu myönteisesti siihen, että valmisteilla on Euroopan merikartasto, jolla pyritään lisäämään tietoisuutta ja luomaan merialueille – myös Välimerelle – yhteinen merellinen identiteetti.

75. toteaa, että Välimeren alueen erityiset geopoliittiset realiteetit huomioon ottaen minkä tahansa aloitteen tai toimenpiteen onnistuminen riippuu viime kädessä siitä, osallistuvatko kaikki Välimeren valtiot siihen täysipainoisesti, sekä siitä, että käynnistetään asianmukaisia yhteisesti toteutettavia ohjelmia ja valmiuksien kehittämiseen tähtääviä aloitteita.

76. kannattaa aloitetta määritellä pitkän aikavälin strategiset puitteet koko vesialueen kattavalle tieteelliselle yhteistyölle Välimeren alueella merentutkimusalan yhteistyön kehittämiseksi jäsennellysti ja yhteisesti sovittujen tavoitteiden mukaisesti.

Yhdennetty valvonta turvallisemman ja luotettavamman merialueen luomiseksi

77. on yhtä mieltä siitä, että merellä tapahtuvia toimia ja toimenpiteitä on valvottava, jotta niitä voidaan hallinnoida menestyksekkäästi ja huolehtia näin ihmishengen suojelemisesta ja meren ekosysteemin säilyttämisestä.

78. pitää tarpeellisena sisällyttää sekä valtioiden rannikkovesillä että Välimeren kansainvälisillä vesillä harjoitettava kalastustoiminta ja saaliinsiirrot merivalvonnan piiriin.

79. kannattaa näkemystä siitä, että on erittäin tärkeää noudattaa tarkoin meriturvallisuutta koskevaa EU:n lainsäädäntöä.

80. katsoo, että EU:n ulkopuolisten Välimeren alueen kumppanuusmaiden merenkulku- ja satamaviranomaisten valmiuksia on kehitettävä entisestään, jotta ne voivat vastata haasteeseen tehdä Välimerestä turvallinen ja turvattu merialue.

81. yhtyy näkemykseen siitä, että nyt on aika hyödyntää Safemed-hankkeen tuloksia ja tasoittaa EU:n jäsenvaltioiden ja unionin ulkopuolisten Välimeren alueen kumppanuusmaiden välisiä lainsäädännöllisiä ja rakenteellisia eroja. Komitea antaa tukensa komission ehdotukselle käynnistää Euroopan meriturvallisuusviraston hallinnoimat teknisen yhteistyön ohjelmat Välimeren alueen kumppanuusmaiden kanssa.

82. kehottaa alusten liikkeitä valvottaessa komissiota laajentamaan alusten automaattisen tunnistusjärjestelmän (AIS) alueellisen palvelimen kattavuutta siten, että EU:n ulkopuolisia valtioita kannustetaan liittymään siihen.

83. antaa tunnustusta Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston Frontexin panokselle Välimeren alueen valvonnan tehostamiseksi erityisesti valvottaessa unionin jäsenvaltioihin kohdistuvia yhä kasvavia laittoman muuttoliikkeen aiheuttamia paineita.

84. toteaa, että toimivan vuoropuhelun ja tehokkaan taloudellisen tuen avulla voidaan myös lisätä Välimeren alueen kumppanuusmaiden osallistumista Frontexin koordinoimaan toimintaan Välimerellä.

85. on kuitenkin huolestunut siitä, ettei Frontexilla ole vielä läheskään riittävästi voimavaroja huolehtia tehokkaasti sille osoitetuista tehtävistä. Komitea tukee komission pyrkimyksiä varmistaa, että virastolle osoitetaan tarvittavat välineet ja resurssit sille annetun tehtävän täyttämiseen.

86. toteaa samalla olevansa huolestunut siitä, että äskettäin hyväksytyt EU:n rajavalvontaa koskevat uudet suuntaviivat saattavat johtaa siihen, että valtiot, jotka eivät pysty huolehtimaan laittoman muuttoliikkeen aiheuttamasta lisätaakasta, eivät ehkä halua osallistua aktiivisesti Frontexin operaatioihin isäntämaina, mikä vähentää suuresti kyseisten operaatioiden onnistumismahdollisuuksia.

87. kehottaa ryhtymään nykyistä välittömämpiin toimenpiteisiin sekä EU:n alueella että sen ulkopuolella, jotta laitonta muuttoliikettä rikollisella toiminnallaan helpottavat tahot saadaan vastaamaan teoistaan oikeudessa.

88. kehottaa samalla komissiota olemaan säästelemättä voimiaan varmistettaessa, että kaikkialla sekä EU:n alueella että sen ulkopuolella kunnioitetaan mahdollisimman hyvin siirtolaisten ihmisoikeuksia ja perusvapauksia.

89. antaa tukensa kaikille aloitteille, joilla pyritään tukemaan meritse tapahtuvan huumekaupan torjumiseksi tehtyä tuloksellista työskentelyä.

90. toteaa, ettei tiedonannossa ikävä kyllä mainita lainkaan jatkuvasti kasvavaa terroriuhkaa eikä merirosvousta, joka valitettavasti nostaa päätään hyvinkin lähellä Välimeren aluetta.

91. tukee kaikkia pyrkimyksiä yhdentää Välimeren alueen merivalvonta edistämällä tietojen vaihtoa ja tehostamalla merialueiden tarkkailusta ja valvonnasta vastaavien kansallisten viranomaisten yhteistyötä.

92. katsoo kuitenkin, ettei enää pitäisi pohtia, otetaanko Välimeren alueen kumppanuusmaat mukaan merivalvonnan yhdentämiseen, vaan komission olisi pikemminkin asetettava se ensisijaiseksi tavoitteeksi.

93. korostaa samalla, että merellä toteutettavien toimien ja operaatioiden onnistunut valvonta ja turvallisuusriskien vähentäminen edellyttävät, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat aktiivisesti mukana toiminnassa.

Päätelmä

94. on yhtä mieltä siitä, että Välimeren haasteisiin on vastattava yhteisesti ja yhdennetysti lähtemällä liikkeelle merialueiden hoidon tehostamisesta. Komitea antaa tukensa komission aloitteelle ryhtyä koordinoimaan ja edistämään jäsenvaltioiden toimia Välimeren alueella toteutettavan meripolitiikan alalla.

95. toteaa, että tiedonannossa noudatetaan yleisesti toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita. On tosin harmillista todeta, ettei komissio näytä aina tunnustavan asianmukaisesti paikallis- ja alueulottuvuutta, varsinkaan ehdotettujen ohjelmien ja aloitteiden yhteydessä. Komitea kehottaakin komissiota ryhtymään toimenpiteisiin varmistaakseen, että paikallis- ja aluehallinnolle tarjotaan tilaisuus osallistua ilman välikäsiä kyseisiin ohjelmiin ja aloitteisiin ja vastata yhdessä Välimeren alueen tärkeisiin haasteisiin. Komission on huomattava, että eri jäsenvaltioiden paikalliset rakenteet ovat erilaisia ja että eri maiden paikallisviranomaisten toimivaltuudet tarjoavat eriasteiset mahdollisuudet toivottavaan osallistumiseen.

96. yhtyy näkemykseen siitä, että yhdennetty lähestymistapa meriasioihin ei saa vaikuttaa haitallisesti olemassa oleviin välineisiin eikä tavoitteisiin, joiden avulla pyritään edistämään tiettyjä meripolitiikan osa-alueita.

97. on yhtä mieltä siitä, että Välimeren alueella onnistuneesti toteutetun yhdennetyn meripolitiikan avulla voidaan osaltaan optimoida siellä toteutettavien monien muiden toimien tehokkuus ja tulokset.

98. toteaa kuitenkin samalla, ettei tiedonannossa valitettavasti esitetä yksityiskohtia suunniteltujen toimien rahoituksesta.

99. kannattaa toki tiedonannossa esitettyjä tavoitteita ja toimia, mutta kehottaa komissiota huomioimaan komitean lausunnon ja ryhtymään tarpeellisiin toimiin, jotta tiedonanto olisi nykyistä painokkaampi.

Suositukset

Alueiden komitea suosittaa erityisesti seuraavaa:

100. Edistetään syvällisempää ja rakentavampaa vuoropuhelua alueen kaikkien keskeisten toimijoiden välillä, paikallis- ja aluetaso mukaan luettuna, siten, että lujitetaan keskinäistä luottamusta ja yhteisymmärrystä.

101. Otetaan käyttöön tehokkaita mekanismeja, joiden avulla kaikkia Välimeren alueen valtioita kannustetaan antamaan yhtäläinen panos tämän ainutlaatuisen alueen tehokkaaseen hallintaan, ja kiinnitetään erityistä huomiota meriympäristön ja biologisen monimuotoisuuden suojeluun.

102. Komitea kehottaa komissiota suosittamaan ja koordinoimaan Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja unionin ulkopuolisten Välimeren alueen kumppanuusmaiden välisiä sekä kunkin osapuolen keskuudessaan ilman välikäsiä toteuttamia eritystoimia, joilla pyritään torjumaan jatkuvasti lisääntyvää, valtakunnan rajat ylittävää järjestäytynyttä rikollisuutta Välimeren alueella ja ennen kaikkea ihmisten, huumeiden ja aseiden salakuljetusta.

103. Kiinnitetään nykyistä enemmän huomiota sekä EU:n että unionin ulkopuolisten Välimeren alueen valtioiden paikallis- ja aluetason mahdolliseen rooliin ja annetaan sille tunnustusta. Kiinnitetään samassa yhteydessä enemmän huomiota Euro–Välimeri-alueen alue- ja paikallisedustajien kokouksen (ARLEMin) työskentelyyn sekä koordinoidaan ja tuetaan sitä.

104. Alueiden komitealle ja sen edustamille paikallis- ja aluehallinnon tasoille tulee aina tarjota tilaisuus osallistua aktiivisesti perustettaviksi ehdotettujen, jäsenvaltioiden korkean tason yhteyselinten työskentelyyn niiden käsitellessä yhdennettyä meripolitiikkaa säännöllisesti.

105. Tarjotaan alueiden komitealle ja sen edustamille paikallis- ja aluehallinnon tasoille aina tilaisuus osallistua aktiivisesti Välimeren alueen yhdennettyä meripolitiikkaa käsittelevässä työryhmässä käytäviin keskusteluihin.

106. Tutkitaan perusteellisesti Välimerellä nykyisin kuljetettavia tavaroita ja materiaaleja ja selvitetään niistä aiheutuva tosiasiallinen riski.

107. Lisätään julkisen ja yksityisen sektorin yhteisaloitteita ja tuetaan niitä aktiivisesti unionin rahoitusvälineistä Välimeren puhdistamiseksi ja biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen pysäyttämiseksi sekä kannustetaan tutkimaan nykyistä tehokkaampia ja vähemmän haitallisia tapoja kuljettaa raaka-aineet elinkeinoelämän käyttöön.

108. Komission on tuettava perusteellisen tutkimuksen tekemistä ilmastonmuutokseen ja rannikoiden pilaantumiseen liittyvistä ilmiöistä, joilla on vakavia taloudellisia vaikutuksia rannikkokalastukseen. Komitea korostaa lisäksi, että komission on tuettava jäsenvaltioiden pyrkimyksiä ryhtyä välittömiin toimenpiteisiin kalastusalan ammattilaisten ja työntekijöiden tilanteen helpottamiseksi.

109. Kehitetään ja tuetaan lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä tarkoituksenmukaisia välineitä ja mekanismeja, jotka on suunniteltu tehostamaan meripolitiikan yhdentämistä entisestään ja jotka johtavat entistä yhdenmukaisempiin ja selkeämpiin meripolitiikkoihin.

110. Toteutetaan toimenpiteitä, joilla kannustetaan kaikkia Välimeren valtioita ratifioimaan pöytäkirjat ja yleissopimukset, jotka koskevat meriympäristön suojelua, biologista monimuotoisuutta sekä laivaliikennettä ja kalastusta Välimerellä, sekä soveltamaan näitä pöytäkirjoja ja yleissopimuksia kaikilta osin. Tässä yhteydessä on pyrittävä hallinnoimaan kalavaroja yhteisesti ja yhdenmukaistamaan erilaisiin kalastusmenetelmiin liittyviä velvoitteita kaikissa Välimeren alueen valtioissa.

111. Kiinnitetään asianmukaista huomiota komitean usein toistamiin kehotuksiin ottaa käyttöön yhteinen yksinkertaistettu rahoitusmekanismi ja koota kaikki meriasiat Euroopan rannikko- ja saarirahaston piiriin.

112. Komitea kehottaa komissiota laajentamaan ehdotustaan käynnistää hanke, jolla testataan merten aluesuunnittelun soveltamista pienaluetasolla, ja tukemaan konkreettista rajatylittävää toimintaa tekemällä kohtuullisen lyhyessä ajassa asiasta seikkaperäinen ehdotus. Komitea toistaa tässä yhteydessä kehotuksensa ottaa käyttöön innovatiivinen monitasoinen hallintotapa, jossa huomioidaan sosiaaliset ja ympäristönäkökohdat sekä nykyiset alueelliset yleissopimukset.

Bryssel 10. kesäkuuta 2010 Alueiden komitean puheenjohtaja Mercedes BRESSO

(1) KOM(2009) 540 lopullinen.

(2) Tammikuun 21. päivänä 2008 tehdyn Välimeren rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa koskevan pöytäkirjan mukaisesti.