EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 1.6.2011 
SEK(2011) 672 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
Liite asiakirjaan 
Ehdotus 
 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS 
eurooppalaisesta standardoinnista sekä  neuvoston direktiivien 89/686/ETY ja 
93/15/ETY samoin kuin Euroopan parlamen tin ja neuvoston direktiivien 94/9/EY, 
94/25/EY, 95/16/EY, 97/23/EY, 98/34/EY, 2004/22/EY, 2007/23/EY, 2009/105/EY ja 
2009/23/EY muuttamisesta 
{KOM(2011) 315 lopullinen} 
{SEK(2011) 671 lopullinen}  
 
FI 1   FI Vastuuvapauslauseke:  Tämä tiivistelmä edustaa ainoastaan sen laadintaan osallistuneiden 
komission yksiköiden kantaa. Se ei rajoita kom ission tulevien päätösten lopullista muotoa. 
1. O NGELMAN MÄÄRITTELY  
Tämä asiakirja koskee ainoastaan eurooppala ista standardointijärjestelmää, jossa 
kolme riippumatonta eurooppalaista standa rdointielintä eli CEN, CENELEC ja ETSI 
(jäljempänä ”eurooppalaiset st andardointielimet”) ovat keskeisiä toimijoita, sekä 
tieto- ja viestintätekniikan al an yhteentoimivuusstandardeja. 
Standardit ja standardointi ovat EU:lle er ittäin tehokkaita polii ttisia välineitä. 
Standardit tehostavat kauppaa jo pelkällä olemassaolollaan, sillä ne vähentävät 
kustannuksia ja tarjonta- ja kysyntäpuol ella esiintyviä tie toihin liittyviä 
epäsymmetrisyyksiä etenkin rajat ylittävi en transaktioiden tapauksessa. Monissa 
ekonometrisissä tutkimuksissa on osoitettu, että taloudessa tehtävän standardoinnin, 
tuottavuuden kasvun, kaupan ja yleisen ta louskasvun välillä vallitsee selvä 
makrotaloudellinen yhteys. Tutkimusten mukaan käytössä olevat standardit 
kasvattavat BKT:tä noin yhdellä prosenttiyksiköllä vuodessa. Standardeja ja standardointia käytetään politiikan välineinä, joilla huolehditaan muun muassa sisämarkkinoiden toimivuudesta, verkkoj en ja järjestelmie n yhteentoimivuudesta 
etenkin tieto- ja viestintä tekniikan alalla, korkeatasoi sesta kuluttajansuojasta ja 
ympäristönsuojelusta sekä innovoinnin ja sosiaalisen osallisuuden lisäämisestä. Standardit ja standardointi tarjoavat Eur oopan taloudelle toki paljon laajempaakin 
hyötyä. 
Sidosryhmien julkisten kuulemisten ja Euroopan parlamentin eurooppalaisen 
standardoinnin tulevaisuudesta laatiman mietinnön
1 perusteella näyttäisi kuitenkin 
siltä, että tiettyihin ongelmiin on puututtava. 
Eurooppalaisilla standardeilla  on erittäin suuri merk itys teollisuustuotteiden 
sisämarkkinoiden toiminnalle.  Niillä korvataan kansallisia, usein ristiriitaisiakin 
standardeja, jotka saattavat muodostaa tekn isiä esteitä kansallisten markkinoiden 
toiminnalle. Eurooppalaiset standardit voidaan  tätä vaikutustenarv iointia varten jakaa 
kahteen luokkaan:  
• Eurooppalaiset standardit, jo tka laaditaan komission pyynnöstä  eli 
toimeksiannosta, jossa eurooppalaisia st andardointielimiä pyydetään laatimaan 
säädösluonteisia teknisiä eritelmiä, jotk a täyttävät toimeksi annossa asetetut 
vaatimukset. Nämä standardit voidaan  jakaa edelleen kahteen alaluokkaan: 
– Yhdenmukaistetut standardit, joilla va rmistetaan, että tuotteet täyttävät 
EU-lainsäädännössä vahvistetut olen naiset vaatimukset. Kun tuote on 
yhdenmukaistetun eurooppalaisen standardin mukainen, sen 
turvallisuus on vaaditulla tasolla.  Yhdenmukaistettujen standardien 
käyttö on kuitenkin edelleen vapaaehto ista, joten tuotteen valmistaja voi 
osoittaa olennaisten vaatimusten täyttymisen myös jollakin muulla teknisellä ratkaisulla. Eurooppalaisten yhdenmukai stettujen standardien 
                                                
 
1 A7-0276/2010. 
 
FI 2   FI osuus eurooppalaisista standardeista on kasvanut kahden viime 
vuosikymmenen aikana 3,55 prosentist a 20 prosenttiin (2009). Tämä on 
osoitus standardien kasvavasta merkityksestä EU:n lainsäädäntöön liittyvänä välineenä.
2 
– Muut EU:n politiikkaa tukeva t eurooppalaiset standardit. 
• Muut eurooppalaiset standardit  vahvistetaan EU:n la insäädännön ulkopuolella 
yritysten, kansallisten standardointieli nten tai muiden sidosryhmien taikka 
komission aloitteesta.  
1.1. Ongelma 1: komission pyytämien euroo ppalaisten standardien vahvistaminen ei 
tapahdu kyllin nopeasti 
Maailma ja yhteiskunta muuttuvat nopeasti eten kin sellaisilla aloilla, joilla tuotteiden 
elinkaari ja kehityssyklit ovat erittäin l yhyitä, minkä vuoksi standa rdit on pidettävä 
nopean teknologisen kehityksen tasalla.  Joidenkin sidosryhmien mielestä 
eurooppalaisten standardien laatimispros essi on kokonaisuudessaan liian hidas. 
Hitaudella on ehkä kuitenkin vähemmän merkitystä, kun kyse on teknologiasta, 
jonka kehittäminen ja uudelleensuuntaamin en vie kauan. CENin ja CENELECin 
tuotteiden kehittämisaika on tätä ny kyä 21,5–36 kuukautta ja ETSIn tavallisesti 12–
24 kuukautta. Laatimisprosessi voi kuitenkin olla paljon pitempi, kun kyse on komission pyynnöstä laadittavista sta ndardeista. Näid en standardien 
laatimisprosessissa on ne ljä päävaihetta: toimeksi annon valmisteleminen ja 
direktiivillä 98/34/EY perustetun ko mitean myönteisen lausunnon hankkiminen, 
eurooppalaisen standardointielimen toimek siantoa koskeva hyväksyntä ja standardin 
laatimisen käynnistäminen, itse standa rdin laatiminen ja yhdenmukaistetun 
standardin viitetietojen julkaiseminen Eu roopan unionin virallisessa lehdessä sekä 
vastalausemenettely. 
1.2. Ongelma 2: pk-yritykset ja yhteis kunnan sidosryhmät ovat aliedustettuja 
eurooppalaisessa standardoinnissa 
Useissa tutkimuksissa on käynyt ilmi, että st andardit ja standardointi aiheuttavat pk-
yrityksille erinäisiä ongelmia. Yksi pahi mmista ongelmista on monien sidosryhmien 
mielestä se, että pk-yrityksillä ei yl eisesti ottaen ole riittävää edustusta 
standardointitoimissa etenkään Euroopan ta solla. Lisäksi standa rdit liittyvät usein 
kansalaisten turvallisuut een ja hyvinvointiin, verkos tojen tehokkuuteen, ympäristöön 
ja muihin yleisen politiikan osa-alueisii n. Vaikka standardeilla on merkittävä rooli 
yhteiskunnan toiminnassa, yhteiskunnallis ten sidosryhmien näkemyksiä ei ole 
riittävällä tavalla otettu mukaan EU:ssa ta pahtuvaan standardoint iin. Pk-yritysten ja 
yhteiskunnan sidosryhmien liian vähäistä edustusta standardointitoiminnassa on 
pyritty parantamaan niitä edustaville järjes töille myönnettävällä rahoituksella. 
Avustuskelpoisuuskriteerit, avustusten käyttöehdot ja rahoitustuen laji vaihtelevat suuresti. Eräät järjestöt saav at toimikohtaisia avustuksia ja toiset myös toiminta-
avustuksia.  
                                                
 
2 Tarkempia lukutietoja on liitteessä 3. Liitteessä 4 puolestaan esitetään katsaus EU-lainsäädäntöön, jossa 
käytetään eurooppalaisia standardeja olennaisten vaatimusten mukaisuuden olettamana. 
 
FI 3   FI 1.3. Ongelma 3: Foorumien ja konsortioide n standardeihin ei tätä nykyä voida 
viitata tieto- ja viestintätekni sissä julkisissa hankinnoissa.  
Monet tieto- ja viestintätekniikan al an yhteentoimivuusstandardit eivät ole 
eurooppalaisten standardointie linten vaan kansainvälisten fo orumien ja konsortioiden 
laatimia. Tällaisia ovat erityisesti intern etiin ja World Wide Webiin liittyvät 
standardit. Lähinnä erikoisasiantu ntemuksen puutteen vuoksi perinteiset 
standardointielimet eivät toimi tieto- ja vi estintätekniikan alalla, minkä vuoksi suuri 
osa maailmassa tehtävästä alan sta ndardoinnista tapahtuu nykyään virallisen 
eurooppalaisen tai kansainvälisen sta ndardointijärjestelmän ulkopuolella.  
Standardeihin viittaaminen julkisissa  hankinnoissa voi edistää merkittävästi 
innovointia, ja toisaalta se tarjoaa vira nomaisille niiden tehtävien hoitamiseen 
tarvittavat välineet  varsinkin edelläkävijämarkkinoilla kuten sähköisessä 
terveydenhuollossa. Julkisissa hankinnoi ssa on noudatettava di rektiiviä 2004/18/EY, 
jossa erotellaan viralliset standardit ja muut tekniset eritelmät, joiden tapauksessa 
edellytetään myös kuvausta toiminnallisista vaatimuksista. Kun viranomaiset viittaavat teknisiin standa rdeihin teknisissä eritelmi ssään, niiden olisi myös 
täsmennettävä, onko tarjoajilla  mahdollisuus osoittaa, että niiden jättämä tarjous 
täyttää eritelmät, vaikka se ei täytä te knistä standardia, joho n tarjouspyynnössä on 
viitattu. Tieto- ja viestintätekniikan pa lveluja ja tuotteita hankittaessa saatetaan 
kuitenkin asettaa etusijalle lisävaa timuksia. Viranomaisten on pystyttävä 
määrittelemään tieto- ja viestintätekniikkast rategiansa ja -arkkitehtuurinsa, myös 
rajatylittävä yhteentoimivuus, ja niiden  on hankittava sellaisia tieto- ja 
viestintätekniikan järjestelmiä/palveluja ja  tuotteita tai komponentteja, jotka täyttävät 
asetetut vaatimukset.  
2. T
AVOITTEET  
2.1. Yleiset tavoitteet 
Tällä aloitteella pyritään lisäämään standardien ja eurooppalaisen standardoinnin 
panosta sisämarkkinoiden parempaan toimintaan, kasvun ja innovoinnin aikaansaamiseen ja EU:n yritysten – etenkin pk-yritysten – kilpailukyvyn 
edistämiseen.  
2.2. Erityiset tavoitteet 
• Lyhennetään komission pyynnöstä laaditta vien standardien laatimisaikaa. 
• Varmistetaan, että pk-yritykset  ja yhteiskunnan sidosryhmät ovat 
riittäväntasoisesti edustettuina sta ndardoinnissa ja etenkin komission 
pyynnöstä laadittavien standardien laatimisessa. 
• Laajennetaan tieto- ja viestintätekn iikan alan standardien käyttöä ja 
parannetaan siten yhteentoimivuutta yhtenäistämällä tieto- ja 
viestintäteknisten tuotteiden ja palvelujen julkista hankintaa Euroopassa etenkin ns. sähköisten sisämarkki noiden toteuttamisen yhteydessä. 
• Poistetaan voimassa olevasta säännöstöstä monitulkintaisuudet. 
 
FI 4   FI 3. V AIKUTUSTEN ARVIOINTI  
3.1. Ongelma 1: eurooppalainen sta ndardointi ei ole tarpeeksi nopeaa 
3.1.1. Toimintavaihtoehto 1.0: Perusskenaario 
Kuten kuvattu edellä. Muita vaihto ehtoja verrataan perusskenaarioon. 
3.1.2. Toimintavaihtoehto 1.A: Asetetaan määräajat eurooppalaisten standardien 
laatimiselle.  
Vaihtoehdon etuna on se, että eurooppala iset standardit saataisiin käyttöön 
suhteellisen nopeasti. Oletuksena on, että  eurooppalaiset standardointielimet 
hyväksyisivät lyhemmät määräajat ja pysty isivät saamaan tekniset asiantuntijat 
käyttämään enemmän aikaa standardin laatimiseen. Standardin saamisesta nopeammin käyttöön koituisi taloudellisena  etuna arviolta yhden prosenttiyksikön 
vuotuinen kasvu standardin kohteena olev an tuotteen tai palvelun osalta.  
Paitsi että tämä vaihtoehto koskisi va in yhdenmukaistettuja  standardeja ja 
standardeja, jotka laaditaan komission pyynnöstä, määräaika, jonka noudattamiseksi 
eurooppalaisten standardointie linten olisi nopeutettava stan dardointiprosesseja, voisi 
heikentää standardin laatua. Aikaa voidaan voittaa vain vähentämällä 
yhteisymmärrystä ja lyhentämällä jotakin välivaiheen konsultointia (tai poistamalla 
se).  
Jos kaikille eurooppalaisille standardeille asetetaan määräaika ja standardeja olisi 
laadittava lyhyemmässä ajassa vähintään entinen määrä, vuosikustannukset voisivat 
kasvaa (esim. tiheämmin järjestettävien  kokousten vuoksi). Jos standardien 
laatimisen määräajaksi asetettaisiin kaksi vuotta, kustannuksia tulisi vuosittain lisää noin 150 000–200 000 euroa standardia kohti. L aatimisnopeutta voitaisiin lisätä vain 
siinä tapauksessa, että teollisuus ja m uut sidosryhmät sopivat lisäkustannusten 
jakamisesta tai komissio huolehtii rahoit uksesta. Jos kaikille eurooppalaisille 
standardeille asetet taisiin määräaika, pk-yritysten ja yhteiskunnan sidosryhmien 
osallistuminen standardointiin heikentyisi ilman erityisiä toimenpiteitä väistämättä.  
3.1.3. Toimintavaihtoehto 1.B: Perustetaan Euroopan standardivirasto hallinnoimaan 
standardointia.  
Tämän toimintavaihtoehdon etuna on se, e ttä virasto olisi EU :n lainsäätäjän 
valvonnassa ja että eurooppalaisia standa rdeja koskevista toimeksiannoista olisi 
nykyistä vaikeampi kieltäytyä. Jos Eur oopan standardiviras to perustetaan, 
yhdenmukaisia standardeja koskevia pyy ntöjä pidettäisiin ensisijaisina. 
Hallinnollisten resurssien ja varojen p äällekkäiskäyttö vähenisi, ja kaikki 
käytettävissä oleva asiantuntem us kerättäisiin yhteen. Li säksi voitaisiin parantaa pk-
yritysten osallistumista standardointiin. 
Vaihtoehdolla on kuitenkin erinäisiä puutteit a. Sen toimivuus edellyttää ennen muuta 
tiivistä yhteistyötä kansallisten standardointielinten kanssa. Ilman niiden tukea eurooppalaisen standardoinni n virasto ei pystyisi toim imaan. Virasto ei lisäksi 
kykenisi tarjoamaan sellaista asiantuntem usta, joita teknisen  komitean tehtävien 
tehokas toteuttaminen vaatii. Asiantuntijoid en yhteisymmärrystä tarvittaisiin siksi 
edelleen riippumatta siitä , tehdäänkö työ eurooppalaisen  standardointielimen vai 
 
FI 5   FI viraston puitteissa. Vaihtoehto toisi varmasti huomattavia lisäkustannuksia EU:n 
talousarvioon. Komission myöntämä rahoitu s on tätä nykyä 21,2 miljoonaa euroa eli 
noin 47 prosenttia kolmen eurooppalaisen  standardointielim en kokonaistuloista 
(44 000 000 euroa). Loppuosa elinten tuloista koostuu pääasiassa jäsenmaksuista ja 
jäsenten rahoitusosuuksista. On syytä muistaa, että komission toimeksiantoon 
perustuvat standardit muodostavat va in pienen osan eurooppalaisten 
standardointielinten vahvistamista tuotteista.  
3.1.4. Toimintavaihtoehto 1.C: Yhdenmukaiste ttuihin standardeihin ja muihin komission 
pyytämiin standardeihin sovel lettavia menettelyjä  yksinkertaistetaan ja niiden 
avoimuutta lisätään  
Aiempaa paremmin järjestettävä vuotuine n tai monivuotinen s uunnittelu voisi lisätä 
komission yksiköiden työtaakkaa, mutta yleisesti ottaen siitä olisi hyötyä. 
Eurooppalaiset standardointielimet voisi vat sen ansiosta ennakoida tulevia 
standardointipyyntöjä ja nopeuttaa niiden  hyväksymistä, jollo in yhdenmukaistetut 
standardit tulisivat  nopeammin markkinoi lle yritysten hyödynnettäviksi. Vaihtoehto 
hyödyttäisi sisämarkkinoita ja yrityste n (myös pk-yritysten) kilpailukykyä, kun 
toimeksiantojen esittämiseen kului si noin kuusi kuukautta vähemmän aikaa 
(komiteaa ei tarvitsisi kuulla erikseen) ja prosessin lopussa voita isiin säästää toiset 
kuusi kuukautta vastalausemenettelyn tehost uttua. Kielteisiä  vaikutuksia tai 
lisäkustannuksia ei vaikutta isi olevan tulossa. Vaihto ehdon yleisistä myönteisistä 
vaikutuksista ja kielteisten vaikutusten poi s jäämisestä huolimatta on todettava, että 
vaihtoehtoon liittyy keskeisenä haitta na se, että se ko skisi pelkästään 
yhdenmukaistettuja standardeja ja komission pyynnöstä laadittavia standardeja, joten 
se ei nopeuttaisi muuta eurooppalaista standardointia. 
3.2. Ongelma 2: Pk-yritysten ja yhte iskunnan sidosryhmien osallistuminen 
eurooppalaiseen standardointiin 
3.2.1. Toimintavaihtoehto 2.0: Perusskenaario  (taloudellinen tuki  pk-yritysten ja 
yhteiskunnan sidosryhmien edustukselle) 
Kuten kuvattu edellä. Muita vaihto ehtoja verrataan perusskenaarioon. 
3.2.2. Toimintavaihtoehto 2.A: Helpotetaan pk -yritysten ja yhte iskunnan sidosryhmien 
suoraa edustusta eurooppalaisissa standardointielimissä  
Kun tekniset asiat tuntevat  yksittäisten pk-yritysten ja yhteiskunnan sidosryhmien 
työntekijät osallistuvat pitk äkestoisesti ja suoraan teknisen komitean kokouksiin ja 
keskusteluihin, he ja heidän asia ntuntemuksensa tulevat tunnetuiksi 
standardointielimissä. Lisäksi he voivat vaikuttaa menettelyyn suoraan. 
Standardointiin osallistuminen edellyttä ä vankkaa teknistä tie tämystä ehdotetuista 
standardeista ja niiden sisällöstä. Osallistu jien on lisäksi oltava valmiit investoimaan 
heti alussa huomattavasti aikaa ja energiaa, jotta he voivat seurata meneillään olevia 
sisäisiä keskusteluja tuleva n standardin kohteesta. Ylei sesti hyväksytty ohjeellinen 
arvio on, että merkityksellinen osallistum inen teknisen komitean tai työryhmän 
työhön vaatii noin 20 prosenttia osallistujan ajasta. 
 
FI 6   FI 3.2.3. Toimintavaihtoehto 2.B: Annetaan äänioikeu s organisaatioille, jo tka edustavat pk-
yrityksiä ja yhteiskunnan sidosryhmiä eurooppalaisissa standardointielimissä  
Antamalla erittäin pienelle joukolle edus tavia organisaatioita  äänioikeus CENin 
teknisessä työssä voitaisi in selvästi parantaa pk-yr itysten ja yhteiskunnan 
sidosryhmien osallistumista. Muiden äänioikeutettujen valtuuskuntien olisi silloin otettava huomioon pk-yritysten ja yhteiskunn an sidosryhmien edustajien ilmaisemat 
näkökannat. Kielteisiä vaikutuksia ei tode ttu. Äänioikeuden antamisesta muille kuin 
kansallisille standardointielimille olisi kuitenkin neuvoteltava ja sovittava 
eurooppalaisten standardointielinten jä senten kanssa, joten vaihtoehdon 
toteuttamiskelpoisuus ei ole selvä. Se s aattaisi lisäksi johtaa jäsenmaksukorotuksiin, 
mikä lisäisi tämän vaihtoehdon kusta nnuksia pk-yrityksiä ja yhteiskunnan 
sidosryhmiä edustavill e organisaatioille.  
3.2.4. Toimintavaihtoehto 2.C: Vahvistetaan pk -yrityksiä ja yhte iskunnan sidosryhmiä 
edustavien organisaatioiden asemaa eurooppalaisissa standardointielimissä 
tarjoamalla niille toiminta-avustuksia 
Tämän vaihtoehdon hyvä puoli on se, että sen ansiosta voidaan an taa jatkuvaa tukea 
pk-yrityksiä ja yhteiskunnan sidosryhmiä edus taville organisaatioille, jotta ne voivat 
vahvistaa rooliaan standardoinnissa. Toinen hyvä puoli on, että mahdollisuus 
myöntää toiminta-avustusta kannustaa euroopp alaisia standardointielimiä pitämään 
näitä organisaatioita jat kossakin vakaina kumppaneina standardointiprosessissa, 
jolloin organisaatioiden näkemykset  otetaan riittävä llä tavalla huomioon 
eurooppalaisiin standardeihin li ittyvän teknisen työn aikana . Vaihtoehto edellyttäisi 
kuitenkin poikkeusta avustusten myöntämiseen liittyvässä perussäädöksessä säädettyyn avustusten vähenemisperiaattees een. Lisäksi budjettival lan käyttäjän olisi 
pidettävä vähintään ennallaan ne määr ärahat, jotka nykyisin jakautuvat usean 
budjettikohdan alle. Kielteisiä  vaikutuksia ei todettu. 
3.3. Ongelma 3: Foorumien ja konsortioide n standardeihin ei tätä nykyä voida 
viitata tieto- ja viestintätekni sissä julkisissa hankinnoissa. 
3.3.1. Toimintavaihtoehto 3.0: Perusskenaario 
Kuten kuvattu edellä. Muita vaihto ehtoja verrataan perusskenaarioon. 
3.3.2. Toimintavaihtoehto 3.A: Ryhdytään uude lleen käyttämään neuvoston päätöksessä 
87/95/ETY säädettyjä julkisiin hankintoihin ja politiikkaan sovelle ttavia menettelyjä. 
 
Tämän vaihtoehdon etuna on se, ettei muut oksia lainsäädäntöön tarvita ja että 
vastaavat hallintomenot EU:n lainsäätäjäl le ja jäsenvaltioille voidaan välttää. 
Foorumien ja konsortioid en standardien muuntamis esta eurooppalaisiksi 
standardeiksi tulisi eurooppalaisille sta ndardointielimille kuitenkin lisää maksuja, 
tehtäviä ja kustannuksia. Merkittävä osa kustannuksista tulisi komission 
kannettavaksi. Eurooppalaisten standardoi ntielinten olisi lisäksi huolehdittava 
standardin säännöllisestä tarkistamisesta ja  päivittämisestä. Sitä paitsi päätöksen 5 
artiklan 3 kohdassa tarkoitetut erityiset seikat eivät enää vastaa markkinoiden 
teknologisia realiteetteja. Va ihtoehto voisi siksi edelly ttää sitä, että päätöksen 
87/95/ETY säännöksiä tulkitta isiin erittäin l aajasti. Oikeusvarmuuden puuttumisen 
 
FI 7   FI vuoksi vaikutukset sisämarkkinoihin, pk-yr ityksiin, viranomaisiin, kuluttajiin ja 
innovointiin jäisivät erittäin pieniksi. Talousarviovaikutuksia  ei kuitenkaan syntyisi.  
3.3.3. Toimintavaihtoehto 3.B: Sallitaan vi ittaukset foorumien ja konsortioiden 
standardeihin.  
Toimintavaihtoehdon suurimpana etuna on se, että jos hankintamenettelyissä 
voitaisiin viitata tie ttyihin valikoituihin foorumien ja konsortioiden standardeihin 
vankan oikeusperustan nojalla , on odotettavissa, että ma rkkinoiden pirstaloitumista 
voitaisiin torjua ja että s aataisiin sisämarkkinoihin liitty vää hyötyä etenkin sellaisille 
yrityksille, jotka tarjoavat foorumien ja kons ortioiden standardien mukaisia tavaroita 
tai palveluja. Kun otetaan huomioon hui pputekniikkaa edusta vien sähköisten 
tuotteiden yleistymiseen liittyvät verkostova ikutukset, vaihtoehdosta olisi välillisesti 
hyötyä viranomaisille, pk-yrit yksille ja kul uttajille.  
Näihin positiivisiin vaikutuksiin voi kuitenkin liittyä riskejä. Merkittävänä vaarana 
on, että foorumien ja konsortioiden standa rdit voivat sisältää valmistajakohtaista 
teknologiaa, minkä vuoksi tiettyyn teknolog iaan liittyvä tosi asiallinen monopoli 
merkitsisi myös tosiasiallista monopolia siih en perustuvien palvelujen ja tuotteiden 
markkinoilla. Silloin suosittaisiin kyseisen teknologian ainoaa tarjoajaa. Siksi olisi 
huolehdittava siitä, että foorumien ja konsortioiden standardien yhteydessä 
noudatetaan vähintäänkin im materiaalioikeuksiin lii ttyvää FRAND-periaatetta 
(oikeudenmukaiset, kohtuulliset ja sy rjimättömät ehdot), kuten on laita 
eurooppalaisten standardointielinten tapa uksessa, tai että lähtökohtana on, ettei 
tekijänoikeusmaksuja peritä. Vaatimus  kuuluu niihin enna lta määriteltyihin 
ominaisuuksiin,3 joiden perusteella komission olisi valittava ja arvioitava standardit 
käyttäen apunaan runsaslukuisten sidos ryhmien ja muiden intressitahojen 
muodostamaa neuvoa-antavaa foorumia ja käyttämättä maksua vastaan saatavaa ulkoista asiantuntemusta.  
3.3.4. Toimintavaihtoehto 3.C: Myönnetään tietyille yksityisille foorume ille ja kons ortioille 
hyväksytyn yksikön asema direk tiivin 98/34/EY soveltamiseksi  
Tämän vaihtoehdon vaikutukset riippuvat erinäi sistä ulkoisista tekijö istä, kuten siitä, 
haluavatko valitut foorumit ja  konsortiot tulla tunnustetu iksi ja tarkastetuiksi 
standardointia koskevien WT O-kriteerien suhteen. Foorum it ja konsortiot eivät ehkä 
mielellään hakisi tunnustamista niid en kustannusten vuoksi,  joita aiheutuu 
akkreditoinnista, tunnustamisen määräaika isesta uusimisesta (esim. sisäisen 
tarkastuksen kustannukset) ja prosessiin sovellettavien vaatimusten noudattamisesta. 
Lisäksi ne voivat olla huolissaan rii ppumattomuudestaan. Tunnustettujen foorumien 
ja konsortioiden olisi noudatettava tiettyjä viralliseen standardointiin liittyviä menettelyjä, jotka saattavat hidastaa tulevaa standardien laatimista. Yksityisten foorumien ja konsortioiden tunnustamiseen lii ttyisi eräitä huoma ttavia hallinnollisia 
ja koordinointiongelmia. Yksityisten foor umien ja konsortioiden jäsenmaksut ovat 
yleensä korkeita, mikä saattaisi vähentää pk-yritysten halua osallistua standardointiin ja vaikuttaa syrjivästi. Pk-yritysten aktiivinen osallistuminen konsortioiden 
                                                
 
3 Mahdollisia ominaisuuksia luetellaan komission valkoisen kirjan Tieto- ja viestintätekniikan 
standardoinnin nykyaikaistamine n EU:ssa – kehitysmahdollisuudet  kohdassa 2.1 (KOM(2009) 324, 
3.7.2009). 
 
FI 8   FI toimintaan olisi yhä haasteellisempi tehtävä, kun taas toimien passiiviseen 
tarkkailuun liittyis i vähemmän ongelmia. Suuremmat yritykset saavatkin 
todennäköisemmin hyötyä aktiivisesta os allistumisesta standardointiin. Tämän 
vaihtoehdon kohdalla olisi joka tapa uksessa valintamenettelyn yhteydessä 
tarkasteltava huolellisesti foorumien ja konsortioiden tarjoamia menettelyihin 
liittyviä takeita.  
Vaihtoehto aiheuttaisi foorumeille ja konsortioille lisäkustannuksia, jotka johtuvat 
etenkin WTO-kriteerien ja varsinkin prosessiin sovellettavien vaatimusten noudattamisen osoittamisesta. Lisäksi ne voivat olla huolissaan riippumattomuudestaan. Tunnustettujen foorumien ja konsortioiden olisi 
noudatettava tiettyjä viralliseen standardointiin  liittyviä menettelyjä  ja toteutettava 
tunnustetulle yksikölle kuuluva t tehtävät. Kumpikaan se ikka ei tuo lisäarvoa 
standardin sisällölle ja laadulle. Vaihtoehto edellyttäisi myös lisäresursseja EU:n talousarviosta, koska olisi kohtuullista, että ka ikki kriteerit täyttä villä organisaatioilla 
olisi oikeus saada EU:lta  taloudellista tukea. 
4. V
AIHTOEHTOJEN VERTAILU  
Kolmea ongelma-aluetta koskevia toimintavaihtoehtoja vertaillaan niiden 
vaikuttavuuden (missä määrin ne täyttävä t erityiset tavoitteet ) ja tehokkuuden (millä 
kustannuksilla ne nuo tavoitteet täyttävät) suhteen sekä sen perusteella, kuinka 
johdonmukaisia ne ovat suhteessa EU:n m uuhun politiikkaan. Vertailun perusteella 
ehdotetaan, että seuraavat toim intavaihtoehdot toteutetaan: 
• toimintavaihtojen 1.A (määräajat eurooppala isten standardien laatimiselle) ja 1.C 
(komission pyytämiä yhdenmukaistettuja ja  muita eurooppalaisia standardeja 
koskevat avoimet ja yksinkertai stetut menettelyt) yhdistelmä 
• Toimintavaihtoehto 2.C: Vahvistetaan pk- yrityksiä ja yhteiskunnan sidosryhmiä 
edustavien organisaatioiden asemaa eu rooppalaisissa standardointielimissä 
tarjoamalla niille toiminta-avustuksia. 
• Toimintavaihtoehto 3.B: sallitaan viittaukset foorumien ja konsortioiden 
eritelmiin.