Ehdotus: neuvoston päätös, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan osallistumista Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston toimintaan koskevista yksityiskohtaisista säännöistä tehdyn, Euroopan yhteisön ja mainittujen valtioiden välisen järjestelyasiakirjan tekemisestä /* KOM/2009/0255 lopull. - CNS 2009/0073 */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 4.6.2009 KOM(2009) 255 lopullinen 2009/0073 (CNS) Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan osallistumista Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston toimintaan koskevista yksityiskohtaisista säännöistä tehdyn, Euroopan yhteisön ja mainittujen valtioiden välisen järjestelyasiakirjan tekemisestä Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan osallistumista Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston toimintaan koskevista yksityiskohtaisista säännöistä tehdyn, Euroopan yhteisön ja mainittujen valtioiden välisen järjestelyasiakirjan allekirjoittamisesta yhteisön puolesta PERUSTELUT 1. POLIITTINEN JA OIKEUDELLINEN TAUSTA Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston perustamisesta 26 päivänä lokakuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2007/2004[1] 21 artiklan 3 kohdan mukaan Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen osallistuvat valtiot osallistuvat myös viraston toimintaan. Osallistumista koskevat yksityiskohtaiset säännöt määritellään Euroopan yhteisön ja kyseisten valtioiden välisillä lisäjärjestelyillä. Euroopan yhteisö sekä Islannin tasavalta ja Norjan kuningaskunta ovat tehneet 15 päivänä helmikuuta 2007 järjestelyasiakirjan näiden valtioiden osallistumisesta viraston toimintaan.[2] Euroopan unioni, Euroopan yhteisö ja Sveitsin valaliitto allekirjoittivat 26 päivänä lokakuuta 2004 sopimuksen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen, jäljempänä ’Schengenin sopimus’. Schengenin sopimus tuli voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2008.[3] Schengenin sopimuksen 16 artiklassa määrätään, että Liechtenstein voi osallistua Schengenin säännöstöön sopimukseen liitettävällä pöytäkirjalla, jossa määritellään kunkin sopimuspuolen oikeudet ja velvollisuudet. Tällainen pöytäkirja allekirjoitettiin 28 päivänä helmikuuta 2008, ja se on tarkoitus tehdä vuoden 2009 kuluessa. Tehokkuussyistä ja erillisten neuvottelujen välttämiseksi Liechtenstein on ollut mukana viraston toimintaan osallistumista koskevissa neuvotteluissa jo ennen pöytäkirjan lopullista tekemistä. Järjestelyasiakirjaa viraston toimintaan osallistumista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ei sovelleta Liechtensteiniin ennen pöytäkirjan voimaansaattamista. Sveitsin ja Liechtensteinin kanssa on käyty neuvotteluja komissiolle 11 päivänä maaliskuuta 2008 annetun valtuutuksen mukaisesti. Neuvottelut päättyivät 19 päivänä tammikuuta 2009, ja järjestelyasiakirjan luonnos parafoitiin. Jäsenvaltioille on ilmoitettu neuvottelujen etenemisestä ja niitä on kuultu neuvostossa sekä rajatyöryhmässä että EFTA-työryhmässä. Järjestelyasiakirjan oikeusperusta on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 62 artiklan 2 kohdan a alakohta ja 66 artikla yhdessä 300 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen kanssa. Liitteenä olevat ehdotukset muodostavat oikeudellisen välineen järjestelyasiakirjan allekirjoittamista ja tekemistä varten. Neuvosto päättää asiasta määräenemmistöllä. Euroopan parlamenttia on kuultava virallisesti järjestelyasiakirjan tekemisestä EY:n perustamissopimuksen 300 artiklan 3 kohdan mukaisesti. 2. NEUVOTTELUJEN TULOKSET Komissio katsoo, että neuvoston antamissa neuvotteluohjeissa asetetut tavoitteet on saavutettu ja että yhteisö voi hyväksyä Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan osallistumista Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston toimintaan koskevista yksityiskohtaisista säännöistä tehdyn järjestelyasiakirjan luonnoksen. Järjestelyasiakirjan luonnoksen lopullinen sisältö voidaan tiivistää seuraavasti: Tarkoitus ja soveltamisala Järjestelyasiakirjassa vahvistetaan selkeät ja yksiselitteiset, oikeudellisesti sitovat oikeudet ja velvoitteet sen varmistamiseksi, että Sveitsi ja Liechtenstein voivat osallistua tehokkaasti Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston toimintaan. Järjestelyasiakirjassa käsitellään seuraavia asioita: viraston hallintoneuvostossa olevien Sveitsin ja Liechtensteinin edustajien rajoitetut äänioikeudet, Sveitsin ja Liechtensteinin osallistuminen viraston talousarvioon, tietojen suojaaminen ja luottamuksellisuus, viraston oikeudellinen asema Sveitsissä ja Liechtensteinissa, viraston vastuu, Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen virastoon kohdistuvan toimivallan tunnustaminen Sveitsin ja Liechtensteinin toimesta, viraston ja sen henkilöstön erioikeudet ja vapaudet sekä Sveitsin ja Liechtensteinin kansalaisten ottaminen palvelukseen viraston pääjohtajan tekemällä sopimuksella. Tanskan, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin erityistilanne otetaan huomioon johdanto-osassa. Julistukset Järjestelyasiakirjaan on liitetty kaksi yhteistä julistusta, jotka koskevat - äänioikeuksia ja - siviilioikeudellista vastuuta koskevien määräysten soveltamista nopeiden rajainterventioryhmien käytön yhteydessä. 3. PÄÄTELMÄT Edellä esitetyn perusteella komissio ehdottaa, että neuvosto - päättää, että järjestelyasiakirja allekirjoitetaan yhteisön nimissä, ja valtuuttaa neuvoston puheenjohtajan nimeämään henkilön tai henkilöt, jo(i)lla on valtuutus allekirjoittaa se yhteisön puolesta; - hyväksyy Euroopan parlamenttia kuultuaan liitteenä olevan järjestelyasiakirjan, joka on tehty Euroopan yhteisön sekä Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä näiden valtioiden osallistumista Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston toimintaan koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan osallistumista Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston toimintaan koskevista yksityiskohtaisista säännöistä tehdyn, Euroopan yhteisön ja mainittujen valtioiden välisen järjestelyasiakirjan allekirjoittamisesta yhteisön puolesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 66 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa: 1. Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston perustamisesta 26 päivänä lokakuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2007/2004[4] 21 artiklan 3 kohdan mukaan Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen osallistuvat valtiot osallistuvat viraston toimintaan. Osallistumista koskevat yksityiskohtaiset säännöt määritellään yhteisön ja kyseisten valtioiden välisillä lisäjärjestelyillä. 2. Sen jälkeen kun komissio sai tarvittavat valtuudet 11 päivänä maaliskuuta 2008, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan kanssa on käyty neuvottelut järjestelyasiakirjan tekemiseksi näiden valtioiden osallistumista Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston toimintaan koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. 3. Järjestelyasiakirja, joka parafoitiin 19 päivänä tammikuuta 2009, olisi allekirjoitettava yhteisön puolesta sillä varauksella, että se lopullisesti tehdään myöhemmin, ja yhteiset julistukset olisi hyväksyttävä. 4. Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen tekemiseen eikä päätös sido Tanskaa eikä sitä sovelleta siihen. Koska tämän päätöksen tarkoituksena on kuitenkin kehittää Schengenin säännöstöä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen kolmannen osan IV osaston määräysten mukaisesti, Tanska päättää edellä mainitun pöytäkirjan 5 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on tehnyt tämän päätöksen, saattaako se sen osaksi kansallista lainsäädäntöään. 5. Tällä päätöksellä kehitetään sellaisia Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/365/EY[5] mukaisesti. Sen vuoksi Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu tämän päätöksen tekemiseen eikä päätös sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta siihen. 6. Tällä päätöksellä kehitetään sellaisia Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/192/EY[6] mukaisesti. Sen vuoksi Irlanti ei osallistu päätöksen tekemiseen eikä päätös sido Irlantia eikä sitä sovelleta siihen, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Hyväksytään yhteisön puolesta Euroopan yhteisön sekä Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä näiden valtioiden osallistumista Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston toimintaan koskevista yksityiskohtaisista säännöistä tehdyn järjestelyasiakirjan allekirjoittaminen ja siihen liitetyt yhteiset julistukset sillä varauksella, että järjestelyasiakirja tehdään lopullisesti myöhemmin. Järjestelyasiakirjan ja siihen liitettyjen yhteisten julistusten tekstit ovat tämän päätöksen liitteenä. 2 artikla Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään henkilö(t), jolla (joilla) on valtuudet allekirjoittaa järjestelyasiakirja yhteisön puolesta, sillä edellytyksellä, että se lopullisesti tehdään. Tehty Brysselissä […]. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 2009/0073 (CNS) Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan osallistumista Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston toimintaan koskevista yksityiskohtaisista säännöistä tehdyn, yhteisön ja mainittujen valtioiden välisen järjestelyasiakirjan tekemisestä yhteisön puolesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 66 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen ja 300 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[7], sekä katsoo seuraavaa: 7. Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston perustamisesta 26 päivänä lokakuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2007/2004[8] 21 artiklan 3 kohdan mukaan Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen osallistuvat valtiot osallistuvat viraston toimintaan. Osallistumista koskevat yksityiskohtaiset säännöt määritellään yhteisön ja kyseisten valtioiden välisillä lisäjärjestelyillä. 8. Sen jälkeen kun komissio sai tarvittavat valtuudet 11 päivänä maaliskuuta 2008, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan kanssa on käyty neuvottelut järjestelyasiakirjan tekemiseksi näiden valtioiden osallistumista Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston toimintaan koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. 9. Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen tekemiseen eikä päätös sido Tanskaa eikä sitä sovelleta siihen. Koska tämän päätöksen tarkoituksena on kuitenkin kehittää Schengenin säännöstöä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen kolmannen osan IV osaston määräysten mukaisesti, Tanska päättää edellä mainitun pöytäkirjan 5 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on tehnyt tämän päätöksen, saattaako se sen osaksi kansallista lainsäädäntöään. 10. Tällä päätöksellä kehitetään sellaisia Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/365/EY[9] mukaisesti. Sen vuoksi Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu tämän päätöksen tekemiseen eikä päätös sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta siihen. 11. Tällä päätöksellä kehitetään sellaisia Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/192/EY[10] mukaisesti. Sen vuoksi Irlanti ei osallistu päätöksen tekemiseen eikä päätös sido Irlantia eikä sitä sovelleta siihen. 12. Kyseinen järjestelyasiakirja olisi tehtävä, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Hyväksytään yhteisön puolesta Euroopan yhteisön sekä Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä näiden valtioiden osallistumista Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston toimintaan koskevista yksityiskohtaisista säännöistä tehty järjestelyasiakirja. Järjestelyasiakirjan teksti on tämän päätöksen liitteenä. 2 artikla Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään henkilö, jolla on valtuudet tallettaa Euroopan yhteisön puolesta järjestelyasiakirjan 9 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu hyväksymisasiakirja tarkoituksin ilmaista Euroopan yhteisön suostumus tulla asiakirjan sitomaksi. Tehty Brysselissä […]. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE JÄRJESTELYASIAKIRJA Euroopan yhteisön sekä Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä näiden valtioiden osallistumista Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston toimintaan koskevista yksityiskohtaisista säännöistä EUROOPAN YHTEISÖ sekä SVEITSIN VALALIITTO, jäljempänä ’Sveitsi’, ja LIECHTENSTEININ RUHTINASKUNTA, jäljempänä ’Liechtenstein’, jotka OTTAVAT HUOMIOON Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton 26 päivänä lokakuuta 2004 allekirjoittaman sopimuksen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen, jäljempänä ’sopimus’, OTTAVAT HUOMIOON Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä 28 päivänä helmikuuta 2008 allekirjoitetun pöytäkirjan Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen, joka koskee Sveitsin valaliiton osallistumista Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen, jäljempänä ’pöytäkirja’, OTTAVAT HUOMIOON edellä mainittuun pöytäkirjaan liitetyn, Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan yhteisen julistuksen, joka koskee Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivaa virastoa, OTTAVAT HUOMIOON Euroopan yhteisön sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisen järjestelyasiakirjan yksityiskohtaisista säännöistä näiden valtioiden osallistumiseksi Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston toimintaan[11], SEKÄ KATSOVAT SEURAAVAA: 13. Euroopan yhteisö on neuvoston asetuksella (EY) N:o 2007/2004[12], jäljempänä ’asetus’, perustanut Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston, jäljempänä ’virasto’. 14. Asetuksella kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä sopimuksen ja pöytäkirjan mukaisesti. 15. Asetuksessa säädetään, että Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen osallistuvat valtiot osallistuvat viraston toimintaan, vaikkakin rajoitetuin äänioikeuksin. 16. Liechtensteinin ruhtinaskunnalla ei ole Schengenin rajasäännöstön soveltamisalaan kuuluvia ulkorajoja. 17. Sopimuksessa ja pöytäkirjassa ei käsitellä niitä järjestelyjä, jotka ovat tarpeen Sveitsin ja Liechtensteinin osallistuessa Euroopan unionin Schengenin säännöstön kehittämisen yhteydessä perustamien uusien elinten toimintaan, ja tietyt näkökohdat kyseisessä osallistumisessa viraston toimintaan olisi ratkaistava sopimuksen ja pöytäkirjan osapuolten välisellä lisäjärjestelyllä, OVAT SOPINEET SEURAAVAA: 1 artikla Hallintoneuvosto 1. Sveitsi ja Liechtenstein ovat edustettuina viraston hallintoneuvostossa, kuten asetuksen 21 artiklan 3 kohdassa säädetään. 2. Sveitsillä on äänioikeus seuraavissa asioissa: 18. päätökset sen ulkorajoilla toteutettavista erityistoimista; päätösehdotusten on saatava sitä edustavan jäsenen kannatus niiden hyväksymistä koskevassa äänestyksessä hallintoneuvostossa; 19. niitä 3 artiklassa (ulkorajoilla toteutettavat yhteiset operaatiot ja kokeiluhankkeet), 7 artiklassa (teknisen kaluston hallinnointi), 8 artiklassa (jäsenvaltioiden avustaminen olosuhteissa, joissa ulkorajoilla tarvitaan teknistä ja operatiivista lisäapua) ja 9 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä virkkeessä (yhteiset palauttamisoperaatiot) tarkoitettuja erityistoimia koskevat päätökset, jotka toteutetaan Sveitsin tarjoamilla henkilöresursseilla ja/tai varusteilla; 20. päätökset 4 artiklassa tarkoitetuista riskianalyyseistä (yhdennetyn riskianalyysimallin kehittäminen, yleiset ja erityiset riskianalyysit), jotka koskevat Sveitsiä suoraan; 21. päätökset 5 artiklassa tarkoitetusta koulutuksesta sen yhteisten vaatimusten laatimista lukuun ottamatta. 3. Liechtensteinilla on äänioikeus seuraavissa asioissa: 22. niitä 3 artiklassa (ulkorajoilla toteutettavat yhteiset operaatiot ja kokeiluhankkeet), 7 artiklassa (teknisen kaluston hallinnointi), 8 artiklassa (jäsenvaltioiden avustaminen olosuhteissa, joissa ulkorajoilla tarvitaan teknistä ja operatiivista lisäapua) ja 9 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä virkkeessä (yhteiset palauttamisoperaatiot) tarkoitettuja erityistoimia koskevat päätökset, jotka toteutetaan Liechtensteinin tarjoamilla henkilöresursseilla ja/tai varusteilla; 23. päätökset 4 artiklassa tarkoitetuista riskianalyyseistä (yhdennetyn riskianalyysimallin kehittäminen, yleiset ja erityiset riskianalyysit), jotka koskevat Liechtensteinia suoraan; 24. päätökset 5 artiklassa tarkoitetusta koulutuksesta sen yhteisten vaatimusten laatimista lukuun ottamatta. 2 artikla Rahoitusosuudet Sveitsi osallistuu viraston talousarvion toteuttamiseen sopimuksen 11 artiklan 3 kohdassa määrätyn prosenttiosuuden mukaisesti. Liechtenstein osallistuu viraston talousarvion toteuttamiseen pöytäkirjan 3 artiklan mukaisesti, jossa viitataan sopimuksen 11 artiklan 3 kohdassa määrättyyn rahoitusosuusmenetelmään. 3 artikla Tietojen suojaaminen ja luottamuksellisuus 1. Kun virasto toimittaa henkilötietoja Sveitsin ja Liechtensteinin viranomaisille, sovelletaan yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 95/46/EY[13]. 2. Sveitsin ja Liechtensteinin viranomaisten virastolle toimittamien henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001[14]. 3. Sveitsi ja Liechtenstein noudattavat viraston hallussa olevien asiakirjojen luottamuksellisuutta koskevia sääntöjä hallintoneuvoston työjärjestyksen mukaisesti. 4 artikla Oikeudellinen asema Virasto on Sveitsin ja Liechtensteinin lakien mukainen oikeushenkilö ja sillä on Sveitsin ja Liechtensteinin lainsäädännön mukainen laajin oikeushenkilöllä oleva oikeuskelpoisuus Sveitsissä ja Liechtensteinissa. Se voi erityisesti hankkia ja luovuttaa irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä. 5 artikla Vastuu Viraston vastuu määräytyy asetuksen 19 artiklan 1, 3 ja 5 kohdan mukaan. 6 artikla Euroopan yhteisöjen tuomioistuin 1. Sveitsi ja Liechtenstein tunnustavat Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen virastoon kohdistuvan toimivallan, kuten asetuksen 19 artiklan 2 ja 4 kohdassa säädetään. 2. Siviilioikeudellista vastuuta koskevat riidat ratkaistaan nopeiden rajainterventioryhmien perustamista koskevan mekanismin käyttöön ottamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2007/2004 muuttamisesta mainitun mekanismin sekä vierailevien virkamiesten tehtävien ja toimivallan osalta 11 päivänä heinäkuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 863/2007[15] 10 artiklan 4 kohdan mukaisesti. 7 artikla Erioikeudet ja vapaudet 1. Sveitsi ja Liechtenstein soveltavat virastoon ja sen henkilöstöön Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehtyä pöytäkirjaa, joka on tämän järjestelyasiakirjan liitteenä. 2. Tämän järjestelyasiakirjan liite ja Sveitsin osalta myös lisäys, jossa käsitellään erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan soveltamista, ovat erottamaton osa tätä järjestelyasiakirjaa. 8 artikla Henkilöstö 1. Sveitsi ja Liechtenstein soveltavat viraston henkilöstöasioihin Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan nojalla annettuja sääntöjä. 2. Poiketen siitä, mitä Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 12 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädetään, Sveitsin ja Liechtensteinin kansalaisia, joilla on täydet kansalaisoikeudet, voidaan ottaa palvelukseen viraston pääjohtajan tekemällä sopimuksella. 3. Sveitsin ja Liechtensteinin kansalaisia ei kuitenkaan voida nimittää viraston pääjohtajaksi tai varapääjohtajaksi. 4. Sveitsin ja Liechtensteinin kansalaisia ei voida valita hallintoneuvoston puheenjohtajaksi tai varapuheenjohtajaksi. 9 artikla Voimaantulo 1. Euroopan unionin neuvoston pääsihteeri on tämän järjestelyasiakirjan tallettaja. 2. Euroopan yhteisö, Sveitsi ja Liechtenstein hyväksyvät tämän järjestelyasiakirjan omien menettelyjensä mukaisesti. 3. Tämän järjestelyasiakirjan voimaantulo edellyttää, että Euroopan yhteisö ja ainakin yksi toinen sopimuspuoli on hyväksynyt sen. 4. Tämä järjestelyasiakirja tulee voimaan kunkin sopimuspuolen osalta kuukauden ensimmäisenä päivänä sen jälkeen kun sopimuspuolen hyväksymisasiakirja on toimitettu tallettajalle. 5. Liechtensteinin osalta tätä järjestelyasiakirjaa sovelletaan päivästä, jona pöytäkirja saatetaan voimaan. 10 artikla Voimassaolo ja irtisanominen 1. Tämä järjestelyasiakirja tehdään rajoittamattomaksi ajaksi. 2. Järjestelyasiakirja lakkaa olemasta voimassa 6 kuukauden kuluttua siitä, kun Sveitsi on irtisanonut sopimuksen, tai Euroopan unionin neuvoston päätöksellä taikka muuten päättämällä se sopimuksen 7 artiklan 4 kohdassa tai 10 tai 17 artiklassa kuvatuilla menettelyillä. 3. Järjestelyasiakirja lakkaa olemasta voimassa 6 kuukauden kuluttua siitä, kun Liechtenstein on irtisanonut pöytäkirjan, tai Euroopan unionin neuvoston päätöksellä taikka muuten päättämällä se pöytäkirjan 3 artiklassa, 5 artiklan 4 kohdassa taikka 11 artiklan 1 tai 3 kohdassa kuvatuilla menettelyillä. Tämä järjestelyasiakirja ja sen liitteinä olevat yhteiset julistukset laaditaan yhtenä kappaleena bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä, ja kukin teksti on yhtä todistusvoimainen. Tehty Brysselissä […] Euroopan yhteisön puolesta Sveitsin valaliiton puolesta Liechtensteinin ruhtinaskunnan puolesta LIITE (7 artikla) Pöytäkirja Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista KORKEAT SOPIMUSPUOLET, JOTKA KATSOVAT, että Euroopan yhteisöjen yhteisen neuvoston ja yhteisen komission perustamisesta tehdyn sopimuksen 28 artiklan mukaisesti näillä yhteisöillä sekä Euroopan investointipankilla on jäsenvaltioiden alueella sellaiset erioikeudet ja vapaudet, jotka ovat tarpeen niiden tehtävien toteuttamiseksi, OVAT SOPINEET seuraavista määräyksistä, jotka liitetään tähän sopimukseen: I LUKU EUROOPAN YHTEISÖJEN OMAISUUS, VARAT JA LIIKETOIMET 1 artikla Yhteisöjen tilat ja rakennukset ovat loukkaamattomia. Niihin ei saa kohdistaa etsintää, takavarikkoa, menettämisseuraamusta tai pakkolunastusta. Yhteisöjen omaisuus ja varat eivät voi olla minkään hallinnollisen tai oikeudellisen pakkotoimenpiteen kohteena ilman yhteisöjen tuomioistuimen lupaa. 2 artikla Yhteisöjen arkistot ovat loukkaamattomia. 3 artikla Yhteisöt, niiden varat, tulot ja muu omaisuus on vapautettu kaikista välittömistä veroista. Jäsenvaltioiden hallitusten on toteutettava aina kun se on mahdollista aiheelliset toimenpiteet hyvittääkseen tai maksaakseen takaisin irtaimen tai kiinteän omaisuuden hintaan sisältyvät välilliset verot ja myyntiverot, kun yhteisöt suorittavat virkakäyttöönsä huomattavia hankintoja, joiden hintaan sisältyy tällaisia veroja. Näiden määräysten soveltaminen ei kuitenkaan saa johtaa kilpailun vääristymiseen yhteisöissä. Vapautus ei koske sellaisia veroja ja maksuja, jotka ovat ainoastaan korvausta yleishyödyllisistä palveluista. 4 artikla Yhteisöt on vapautettu kaikista tulleista, tuonti- ja vientikielloista sekä tuonti- ja vientirajoituksista yhteisöjen virkakäyttöön tarkoitettujen tavaroiden osalta; tämän vapautuksen nojalla maahantuotuja tavaroita ei saa luovuttaa maksua vastaan eikä ilmaiseksi sen maan alueella, johon ne on tuotu, muuten kuin tämän maan hallituksen kanssa sovituin edellytyksin. Myös yhteisöjen julkaisut on vapautettu tulleista, tuonti- ja vientikielloista sekä tuonti- ja vientirajoituksista. 5 artikla Euroopan hiili- ja teräsyhteisö saa pitää hallussaan kaikenlaista valuuttaa, ja se voi pitää tilejä missä tahansa valuutassa. II LUKU VIESTINTÄYHTEYDET JA KULKULUVAT 6 artikla Kunkin jäsenvaltion alueella yhteisöjen toimielimet saavat virallisissa viestintäyhteyksissään sekä kaikkien asiakirjojensa toimittamisessa saman kohtelun, jonka kyseinen valtio myöntää diplomaattisille edustustoille. Yhteisöjen toimielinten virallista kirjeenvaihtoa ja muita virallisia tiedonantoja ei saa sensuroida. 7 artikla 1. Yhteisöjen toimielinten puheenjohtajat ja presidentit voivat myöntää yhteisöjen toimielinten jäsenille ja muulle henkilöstölle kulkulupia, joiden muodosta neuvosto päättää ja jotka jäsenvaltioiden viranomaiset tunnustavat päteviksi matkustusasiakirjoiksi. Näitä kulkulupia annetaan virkamiehille ja muulle henkilöstölle Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavissa henkilöstösäännöissä ja yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevissa palvelussuhteen ehdoissa vahvistetuin edellytyksin. Komissio voi tehdä sopimuksia näiden kulkulupien tunnustamiseksi päteviksi matkustusasiakirjoiksi kolmansien valtioiden alueella. 2. Kunnes tämän artiklan 1 kohdan määräyksiä sovelletaan, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 6 artiklan määräyksiä sovelletaan kuitenkin edelleen sellaisiin toimielinten jäseniin ja muuhun henkilöstöön, joilla on tämän sopimuksen voimaan tullessa kyseisessä artiklassa tarkoitettu kulkulupa. III LUKU EUROOPAN PARLAMENTIN JÄSENET 8 artikla Euroopan parlamentin jäsenten vapaalle liikkuvuudelle heidän matkustaessaan Euroopan parlamentin kokouspaikkaan tai heidän palatessaan sieltä ei aseteta hallinnollisia tai muita esteitä. Euroopan parlamentin jäsenet saavat tullien ja valuutanvaihtovalvonnan osalta: (a) omalta hallitukseltaan samat helpotukset, jotka myönnetään ulkomailla tilapäisissä virkatehtävissä matkustaville korkeille virkamiehille; (b) toisten jäsenvaltioiden hallituksilta samat helpotukset, jotka myönnetään vieraiden valtioiden edustajille tilapäisissä virkatehtävissä. 9 artikla Euroopan parlamentin jäseniä ei voida alistaa tutkittavaksi, pidättää tai haastaa oikeuteen heidän tehtäviään hoitaessaan ilmaisemiensa mielipiteiden tai äänestystensä perusteella. 10 artikla Euroopan parlamentin istuntojen ajan sen jäsenillä on: (a) oman valtionsa alueella kansanedustajille myönnetty koskemattomuus; (b) toisen jäsenvaltion alueella vapaudenriistoa koskeva koskemattomuus ja lainkäytöllinen koskemattomuus. Koskemattomuus koskee jäseniä myös silloin, kun he matkustavat Euroopan parlamentin istuntoihin tai palaavat niistä. Koskemattomuuteen ei voida vedota silloin, kun jäsen tavataan itse teosta, eikä se estä Euroopan parlamenttia käyttämästä oikeuttaan pidättää koskemattomuuden yhden jäsenen osalta. IV LUKU JÄSENVALTIOIDEN EDUSTAJAT, JOTKA OSALLISTUVAT EUROOPAN YHTEISÖJEN TOIMIELINTEN TYÖHÖN 11 artikla Jäsenvaltioiden edustajilla, jotka osallistuvat yhteisöjen toimielinten työhön, sekä näiden neuvonantajilla sekä teknisillä asiantuntijoilla on tavanomaiset erioikeudet, vapaudet ja helpotukset heidän hoitaessaan tehtäviään sekä matkustaessaan kokouspaikalle ja palatessaan sieltä. Tätä artiklaa sovelletaan myös yhteisöjen neuvoa-antavien toimielinten jäseniin. V LUKU EUROOPAN YHTEISÖJEN VIRKAMIEHET JA MUU HENKILÖSTÖ 12 artikla Yhteisöjen virkamiehillä ja muulla henkilöstöllä on kansallisuudestaan riippumatta jokaisen jäsenvaltion alueella seuraavat erioikeudet ja vapaudet: (a) lainkäytöllinen koskemattomuus heidän virallisessa ominaisuudessaan suorittamiensa toimien osalta, mukaan lukien heidän suulliset lausumansa sekä kirjalliset esityksensä, jollei sellaisissa perustamissopimusten määräyksissä, jotka toisaalta koskevat virkamiesten ja muun henkilöstön vastuuta yhteisöjä kohtaan ja toisaalta tuomioistuimen toimivaltaa yhteisöjen ja niiden virkamiesten ja muun henkilöstön välisissä riidoissa, toisin määrätä. Tämä koskemattomuus jatkuu heidän tehtäviensä päättymisen jälkeenkin; (b) maahanmuuttoa koskevat rajoitukset tai ulkomaalaisten rekisteröintiä koskevat muodollisuudet eivät koske heitä, heidän puolisoitaan eikä heidän huollettavanaan olevia perheenjäseniään; (c) valuutta- ja valuutanvaihtosääntelyssä samat helpotukset, jotka tavallisesti myönnetään kansainvälisten järjestöjen virkamiehille; (d) oikeus tuoda maahan tullitta huonekalunsa ja henkilökohtainen käyttöomaisuutensa, kun he ensimmäisen kerran ryhtyvät hoitamaan tehtäviään kyseisessä maassa, ja heillä on oikeus viedä uudelleen nämä huonekalut ja tämä omaisuus tullitta virkatehtävien päättyessä, jollei sen valtion hallitus, jossa tätä oikeutta käytetään, aseta tuonnille tai viennille tarpeellisiksi katsomiaan ehtoja; (e) oikeus tuoda maahan tullitta henkilökohtaiseen käyttöönsä auto, jonka he ovat hankkineet kyseisen maan sisämarkkinoita koskevin ehdoin joko siinä maassa, jossa he ovat viimeksi asuneet, tai maassa, jonka kansalaisia he ovat, sekä viedä se uudelleen tullitta, jollei kyseisen valtion hallitus aseta tuonnille tai viennille tarpeellisiksi katsomiaan ehtoja. 13 artikla Niillä edellytyksin ja noudattaen sitä menettelyä, jotka neuvosto komission ehdotuksesta vahvistaa, yhteisöjen virkamiehet ja muu henkilöstö ovat velvollisia maksamaan yhteisöille veroa yhteisöjen heille maksamista palkoista ja palkkioista. He eivät maksa kansallista veroa yhteisöjen maksamista palkoista ja palkkiosta. 14 artikla Sovellettaessa tuloverotusta, varallisuusverotusta ja perintöverotusta sekä kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi yhteisöjen jäsenvaltioiden välillä tehtyjä yleissopimuksia yhteisöjen niiden virkamiesten ja sen muun henkilöstön kotipaikan, jotka hoitaakseen tehtäväänsä yhteisöjen palveluksessa muuttavat asumaan muun jäsenvaltion alueelle kuin siihen jäsenvaltioon, jossa heidän verotuksellinen kotipaikkansa oli heidän ryhtyessä hoitamaan tehtäviään yhteisöissä, katsotaan sekä maassa, jossa he tosiasiallisesti asuvat, että maassa, jossa heillä on verotuksellinen kotipaikka, olevan edelleen viimeksi mainitussa maassa, jos se on yhteisöjen jäsenvaltio. Tätä määräystä sovelletaan myös puolisoon, jos tämä ei harjoita omaa ansiotoimintaa, sekä tässä artiklassa tarkoitettujen henkilöiden huollettavina oleviin lapsiin. Edellisessä kohdassa tarkoitetuille henkilöille kuuluva irtain omaisuus, joka sijaitsee siinä maassa, jossa nämä henkilöt oleskelevat, on vapautettu perintöverosta kyseisessä maassa; määrättäessä perintöveroa tällaisen omaisuuden katsotaan olevan jäsenvaltiossa, jossa kyseisillä henkilöillä on verotuksellinen kotipaikka, jollei kolmansien maiden oikeuksista ja kaksinkertaista verotusta koskevien kansainvälisten yleissopimusten määräysten soveltamisesta mahdollisesti muuta johdu. Tämän artiklan määräyksiä sovellettaessa ei oteta huomioon sellaista kotipaikkaa, joka on hankittu ainoastaan tehtävien hoitamiseksi muiden kansainvälisten järjestöjen palveluksessa. 15 artikla Neuvosto vahvistaa yksimielisesti komission ehdotuksesta yhteisöjen virkamiehiä ja muuta henkilöstöä koskevan sosiaalietuusjärjestelmän. 16 artikla Neuvosto määrittää komission ehdotuksesta ja kuultuaan muita toimielimiä, joita asia koskee, ne yhteisöjen virkamiesten ja muun henkilöstön ryhmät, joihin sovelletaan kokonaisuudessaan tai osittain 12 artiklan, 13 artiklan 2 kohdan sekä 14 artiklan määräyksiä. Virkamiesten ja muun näihin ryhmiin kuuluvan henkilöstön nimet, ura-alueet ja osoitteet toimitetaan määräajoin tiedoksi jäsenvaltioiden hallituksille. VI LUKU KOLMANSIEN MAIDEN EUROOPAN YHTEISÖIHIN PERUSTETTUJEN EDUSTUSTOJEN ERIOIKEUDET JA VAPAUDET 17 artikla Jäsenvaltio, jonka alueella yhteisöjen päämaja sijaitsee, myöntää kolmansien maiden yhteisöihin akkreditoiduille edustustoille tavanomaiset diplomaattiset erioikeudet ja vapaudet. VII LUKU YLEISET SÄÄNNÖKSET 18 artikla Yhteisöjen virkamiehille ja muulle henkilöstölle myönnetään erioikeudet, vapaudet ja helpotukset yksinomaan yhteisöjen etuun liittyen. Kunkin yhteisöjen toimielimen on pidätettävä virkamiehelle tai muulle henkilöstölle myönnetty vapaus silloin kun toimielin katsoo, että tämä pidättäminen ei ole ristiriidassa yhteisöjen edun kanssa. 19 artikla Tämän pöytäkirjan soveltamiseksi yhteisöjen toimielimet toimivat yhteistyössä kyseisten jäsenvaltioiden vastuussa olevien viranomaisten kanssa. 20 artikla Komission jäseniin sovelletaan 12–15 artiklaa sekä 18 artiklaa. 21 artikla Yhteisöjen tuomioistuimen tuomareihin, julkisasiamiehiin, kirjaajaan ja avustaviin esittelijöihin sekä yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen jäseniin ja kirjaajaan sovelletaan 12–15 artiklaa sekä 18 artiklaa, tämän kuitenkaan rajoittamatta tuomioistuimen perussääntöä koskevien pöytäkirjojen 3 artiklan niiden määräysten soveltamista, jotka koskevat tuomareiden ja julkisasiamiesten lainkäytöllistä koskemattomuutta. 22 artikla Tätä pöytäkirjaa sovelletaan myös Euroopan investointipankkiin, sen toimielinten jäseniin, sen henkilöstöön ja sen toimintaan osallistuviin jäsenvaltioiden edustajiin, tämän kuitenkaan rajoittamatta pankin perussääntöä koskevan pöytäkirjan määräysten soveltamista. Euroopan investointipankki vapautetaan myös kaikista veroista ja veronluonteisista maksuista sen pääomaa korotettaessa sekä erilaisista niihin mahdollisesti liittyvistä muodollisuuksista valtiossa, jossa pankin päämaja sijaitsee. Pankin lakkauttamisen tai selvitystilaan asettamisen yhteydessä ei kanneta veroa. Pankin tai sen toimielinten perussäännön mukaisesti harjoittama toiminta ei myöskään ole liikevaihtoveron alaista. 23 artikla Tätä pöytäkirjaa sovelletaan myös Euroopan keskuspankkiin, sen toimielinten jäseniin ja sen henkilöstöön, tämän kuitenkaan rajoittamatta Euroopan keskuspankkijärjestelmästä ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan määräysten soveltamista. Euroopan keskuspankki vapautetaan kaikista veroista ja veronluonteisista maksuista sen pääomaa korotettaessa sekä erilaisista siihen mahdollisesti liittyvistä muodollisuuksista valtiossa, jossa pankin päämaja sijaitsee. Pankin ja sen elinten Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön mukaisesti harjoittama toiminta ei ole liikevaihtoveron alaista. Edellä olevia määräyksiä sovelletaan myös Euroopan rahapoliittiseen instituuttiin. Instituutin lakkauttamisen tai selvitystilaan asettamisen yhteydessä ei kanneta veroa. Lisäys LIITTEESEEN Yksityiskohtaiset säännöt Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta Sveitsissä 1. Soveltamisen ulottaminen Sveitsiin Aina kun Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa, jäljempänä ’pöytäkirja’, viitataan jäsenvaltioihin, viittausten katsotaan koskevan myös Sveitsiä, jollei seuraavissa säännöksissä muuta sovita. 2. Viraston vapauttaminen välillisistä veroista (arvonlisävero mukaan luettuna) Sveitsin ulkopuolelle vietävät tavarat ja palvelut eivät kuulu Sveitsin arvonlisäveron piiriin. Tavarat ja palvelut, jotka toimitetaan virastolle Sveitsissä viraston virkakäyttöön, vapautetaan arvonlisäverosta pöytäkirjan 3 artiklan toisen kohdan mukaisesti maksamalla se takaisin. Vapautus arvonlisäverosta myönnetään, jos tavaroiden ja palvelujen laskussa tai vastaavassa asiakirjassa mainittu tosiasiallinen ostohinta on yhteensä vähintään 100 Sveitsin frangia (verot mukaan luettuna). Arvonlisäveron palautusta varten Sveitsin veroviranomaisten arvonlisäveroasioista vastaavalle osastolle (l'Administration fédérale des contributions, Division principale de la TVA) esitetään tähän tarkoitetut sveitsiläiset lomakkeet. Hakemukset käsitellään periaatteessa kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun korvaushakemus ja siihen liittyvät tarvittavat todisteet on jätetty käsiteltäväksi. 3. Yksityiskohtaiset säännöt viraston henkilöstöä koskevien määräysten soveltamisesta Pöytäkirjan 13 artiklan toisen kappaleen osalta todetaan, että Sveitsi vapauttaa oman lainsäädäntönsä periaatteita noudattaen liittovaltion ja kantonien veroista sekä kunnallisista veroista palkat ja palkkiot, jotka yhteisö maksaa 25 päivänä maaliskuuta 1969 annetun asetuksen (Euratom, EHTY, ETY) N:o 549/69 (EYVL L 74, 23.7.1969, s. 1) 2 artiklassa tarkoitetuille viraston virkamiehille ja muulle henkilöstölle ja joista yhteisö perii veroa omaan lukuunsa. Sveitsiä ei katsota jäsenvaltioksi tämän lisäyksen 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla sovellettaessa pöytäkirjan 14 artiklaa. Yhteisön virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön sovellettavaan sosiaaliturvajärjestelmään kuuluvat viraston virkamiehet ja muu henkilöstö sekä heidän perheenjäsenensä eivät ole velvoitettuja kuulumaan Sveitsin sosiaaliturvajärjestelmän piiriin. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on yksinomainen toimivalta kaikissa kysymyksissä, jotka liittyvät viraston tai komission ja niiden henkilöstön välisiin suhteisiin 29 päivänä helmikuuta 1968 annetun neuvoston asetuksen (EHTY/EY/Euratom) N:o 259/68 (EYVL L 56, 4.3.1968, s. 1) ja muiden työehdoista annettujen yhteisön säädösten soveltamisen osalta. EUROOPAN YHTEISÖN SEKÄ SVEITSIN VALALIITON JA LIECHTENSTEININ RUHTINASKUNNAN HALLITUSTEN YHTEINEN JULISTUS, JOKA KOSKEE SVEITSIN VALALIITON JA LIECHTENSTEININ RUHTINASKUNNAN OSALLISTUMISTA EUROOPAN UNIONIN JÄSENVALTIOIDEN OPERATIIVISESTA ULKORAJAYHTEISTYÖSTÄ HUOLEHTIVAN VIRASTON TOIMINTAAN KOSKEVISTA YKSITYISKOHTAISISTA SÄÄNNÖISTÄ TEHTYÄ JÄRJESTELYASIAKIRJAA Euroopan yhteisö, Sveitsin valaliiton hallitus ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan hallitus, jotka ovat tehneet järjestelyasiakirjan Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan osallistumiseksi Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston toimintaan 26 päivänä lokakuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2007/2004 21 artiklan 3 kohdan mukaisesti, julistavat yhdessä seuraavaa: Järjestelyasiakirjassa määrätyt äänioikeudet perustuvat niihin erityissuhteisiin Sveitsin ja Liechtensteinin kanssa, jotka johtuvat näiden valtioiden osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen. Kyseisten äänioikeuksien luonne on poikkeuksellinen, ja se johtuu Schengen-yhteistyön erityisluonteesta ja Sveitsin ja Liechtensteinin erityisasemasta. Niitä ei voida näin ollen pitää oikeudellisena tai poliittisena ennakkotapauksena millään muulla yhteistyön alalla kyseisen sopimuksen osapuolten välillä tai muiden kolmansien maiden osallistumiseksi Euroopan unionin muiden virastojen toimintaan. Kyseisiä äänioikeuksia ei voida missään olosuhteissa käyttää, kun tehdään päätöksiä lainsäädännöstä tai sääntelystä. SOPIMUSPUOLTEN YHTEINEN JULISTUS SIVIILIOIKEUDELLISTA VASTUUTA KOSKEVIEN MÄÄRÄYSTEN SOVELTAMISESTA Kun Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston toiminnan yhteydessä käytetään nopeita rajainterventioryhmiä, siviilioikeudellista vastuuta koskeviin kysymyksiin sovelletaan nopeiden rajainterventioryhmien perustamista koskevan mekanismin käyttöön ottamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2007/2004 muuttamisesta mainitun mekanismin sekä vierailevien virkamiesten tehtävien ja toimivallan osalta 11 päivänä heinäkuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 863/2007 10 artiklan 4 kohdan säännöksiä. [1] EUVL L 349, 25.11.2004, s. 1. [2] EUVL L 188, 20.7.2007, s. 15. [3] EUVL L 53, 27.2.2008, s. 52. [4] EUVL L 349, 25.11.2004, s. 1. [5] EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43. [6] EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20. [7] EUVL C … [8] EUVL L 349, 25.11.2004, s. 1. [9] EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43. [10] EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20. [11] EUVL L 188, 20.7.2007, s. 19. [12] EUVL L 349, 25.11.2004, s. 1. [13] EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31. [14] EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1. [15] EUVL L 199, 31.7.2007, s. 30.