Virallinen lehti nro C 292 , 21/09/1998 s. 0149



A4-0233/98 Päätöslauselma komission tiedonannosta ympäristöstä ja työllisyydestä (Kestävän kehityksen Euroopan rakentaminen) (KOM(97)0592 - C4-0655/97) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon komission tiedonannon (KOM(97)0592 - C4-0655/97), - ottaa huomioon YK:n Agenda 21:n, - ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston muutetun ehdotuksen Euroopan yhteisön ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevan poliittisen toimintaohjelman «Kohti kestävää kehitystä» tarkistuksesta (KOM(96)0648) ((EYVL C 28, 29.1.1997, s. 18.)), - ottaa huomioon Delorsin valkoisen kirjan «Kasvu, kilpailukyky ja työllisyys»(KOM(93)0700), - ottaa huomioon ympäristö-, terveys- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön ja työllisyys- ja sosiaaliasiain valiokunnan sekä aluepoliittisen valiokunnan lausunnot (A4-0233/98), A. pitää myönteisenä komission ympäristöä ja työllisyyttä koskevaa strategiaa, B. toteaa, että EU:n tuotantomalleja ja energian käyttöä on muutettava huomattavasti Kioton konferenssin sitoumusten täyttämiseksi, C. toteaa, että komission määritelmän mukaan ongelmana on ympäristövarojen liikakäyttö ja työvoimavarojen alikäyttö, D. ottaa huomioon, että Eurostatin arvion mukaan ympäristöön liittyvien työpaikkojen määrä on yhteisössä nykyisin ainakin 3,5 miljoonaa ja että OECD arvioi ympäristösektorin vuosittaisen kasvun olevan lähivuosina 5,5 prosenttia, E. katsoo, että tämä myönteinen kehitys on toteutunut markkinatalouden puitteissa siten, että kuluttajat vaativat entistä enemmän ympäristön kannalta hyväksyttäviä tuotteita, F. toteaa, että komissio kehottaa jäsenvaltioita nopeuttamaan siirtymistä vanhasta ja saastuttavasta tekniikasta ja tuotantoketjun loppupäästä toteutettavista toimenpiteistä uuteen ja puhtaaseen teknologiaan selkeän kannustimen luomiseksi kestävälle taloudelliselle kehitykselle, G. katsoo, että talouden ekologisen modernisoinnin nettovaikutus työllisyyteen on positiivinen; 1. Arvostaa sitä, että Amsterdamin sopimuksen B artiklassa yhdistetään tasapainoinen ja kestävä kehitys työllisyyden korkeaan tasoon ja että tässä sopimuksessa painotetaan sitä, että ympäristö- ja työllisyyspolitiikan on vaikutettava kaikkiin politiikan alueisiin; 2. Tukee komission strategian päälinjoja, mutta on sitä mieltä, että strategiasta on kuitenkin syytä tehdä aiempaa konkreettisempi; 3. Kehottaa komissiota laatimaan yksityiskohtaisemman määritelmän ympäristövetoisesta kasvusta ja ympäristöön liittyvistä työpaikoista; 4. Katsoo, että juuri ympäristön alalla on vallinnut keskiarvon ylittävä kasvu, jolla on selviä työllisyysvaikutuksia; 5. Kehottaa komissiota tekemään aloitteen niiden mahdollisuuksien inventoinnista, joita liittyy ympäristövetoisen kasvun ja ympäristöön liittyvien työpaikkojen luomiseen eri alueilla ja aloilla, ja laatimaan esimerkkikokoelman menestyksekkäistä hankkeista; kehottaa komissiota lisäksi ilmoittamaan, mitä yhteisön varoja on todella osoitettu ympäristön suojeluun, sekä ilmoittamaan näillä varoilla luotujen työpaikkojen lukumäärän, jotta ympäristöalalla olevaa työpaikkojen luomiskapasiteettia voidaan vertailla; 6. Pyytää samoin toteuttamaan laadullisen arvioinnin, joka mahdollistaa ympäristöalan työpaikkojen laadun ja pysyvyyden vertailun muilla perinteisillä tai innovatiivisilla aloilla luotujen työpaikkojen kanssa; 7. Kehottaa komissiota tarkastelemaan, miten Euroopan unionin tiukat ympäristöstandardit ovat vaikuttaneet työpaikkojen luomiseen; 8. Korostaa sen tärkeyttä, että jäsenvaltiot yhdentävät selkeän ympäristönäkökulman kansalliseen työmarkkina- ja elinkeinopolitiikkaan sekä erityisesti sitä, että jäsenvaltiot integroivat selkeän ympäristönäkökulman kansalliseen työmarkkina- ja elinkeinopolitiikkaan, jolloin mahdollistetaan erityisesti tämän integroinnin arviointi työllisyyssuunnitelmissa, jotka jäsenvaltioiden on esitettävä Luxemburgin huippukokouksen seurannan puitteissa; 9. Kehottaa komissiota sisällyttämään rakenne- ja koheesiorahastoihin pikimmiten luotettavan mekanismin, jolla voidaan arvioida ympäristön alalla luotuja työpaikkoja siten, että ne käyvät ilmi täysin eriteltyinä vaadituissa säännöllisissä kertomuksissa; 10. Pyytää komissiota ottamaan tulevissa WTO:n sopimusneuvotteluissa huomioon ympäristöulottuvuuden koko laajuudessaan (terveydenhoito ja hygienia, eläinten hyvinvointi, jätteet, ilman- ja vesiensuojelu, jne.); 11. Ehdottaa, että komissio perustaa «Kestävän kehityksen kumppanuus» -nimisen ryhmän, jonka on laadittava yhtenäinen ympäristöön ja työllisyyteen liittyvä toimintaohjelma; 12. Kehottaa komissiota harkitsemaan sellaisen ympäristöaloja koskevan toimintasuunnitelman esittämistä, joka koskee alueellisten ja alueiden välisten kumppanuuksien perustamista yhteistyötä sekä ympäristöalan tietojen ja kokemusten vaihtoa varten, mihin osallistuisivat elinkeinoelämä, viranomaiset, koulutus- ja tutkimuskeskukset ja asianomaiset järjestöt; kehottaa komissiota myös harkitsemaan mahdollisuutta koordinoida näitä kumppanuuksia yhteisellä foorumilla, joka vastaa Euroopan tasolla tapahtuvan joustavan tietojen ja kokemusten vaihdon tarpeeseen; 13. Korostaa erityisesti sitä, että ponnistukset on kohdistettava alueiden välisten kumppanuuksien perustamiseen jäsenyyttä hakeneiden valtioiden kanssa, koska näiden valtioiden kotimaiset ympäristöalat ovat kehittämisen tarpeessa ja koska ympäristöön liittyviä yksityisiä investointeja on lisättävä; kehottaa sen vuoksi komissiota ottamaan jäsenyyttä hakeneet valtiot erityisesti huomioon esittäessään alueellista ja alueiden välistä kumppanuutta ympäristöaloilla koskevan toimintasuunnitelman; 14. Toteaa, että ympäristö- ja rakennepolitiikalla voi olla ratkaiseva rooli EU:ssa työttömyyden vastaisessa taistelussa ja kestävän yhteiskunnan kehittämisessä sekä alueellisten erojen tasoittamisessa; korostaa, että yhtenä eurooppalaisen rakennepolitiikan ensisijaisista tavoitteista tulisi olla koordinoitu ja kestävä toiminta ympäristön ja työpaikkojen luomisen hyväksi, nk. vihreät ammatit mukaan lukien; 15. Korostaa, että rakennerahastojen muun muassa ympäristöhankkeiden rahoittamiseen myönnettyjen tukien merkitystä tulisi lisätä, jotta heikoimmin kehittyneille alueille tai erityisongelmaisille alueille tehtäisiin mahdolliseksi täyttää sekä kansallisen että yhteisön ympäristölainsäädännön vaatimukset ja jotta voitaisiin kehittää uutta ympäristöystävällistä teknologiaa, joka saattaa synnyttää uusia työpaikkoja sekä perinteisillä että nk. vihreillä ammattialoilla; 16. Pitää keskeisenä, että ympäristöalasta vastaavat alue- ja kunnallisviranomaiset otetaan tehostetummin mukaan rakennerahastojen ohjelmien laadintaan ja hoitamiseen kaikilla tasoilla, että näiden viranomaisten välille luodaan uusia verkostoja koko unionin alueella ja että nykyisiä verkostoja vahvistetaan; 17. Pahoittelee, että komissio tulkitsee tiedonannossaan alueelliset näkökohdat varsin rajallisesti; katsoo, että myös geopoliittisella sijainnilla, ilmastolla ja maantieteellisillä edellytyksillä on ratkaiseva rooli aluekehityksessä; 18. Muistuttaa, että kaupunki ja maaseutu ovat molemminpuolisesti riippuvaisia toisistaan; huomauttaa, että kaupungit eivät selviydy ilman elävää maaseutua ja maaseutu tarvitsee esimerkiksi markkinointialueita alkutuotteilleen; toteaa, että ekologista maanviljelyä ja ekologisia maanviljelystuotteita ja siten laatua on kannustettava; korostaa, että jalostamalla raaka-aineita paikallisesti voidaan luoda työpaikkoja; 19. Korostaa, että tulevan tavoite 2:n yhteydessä on maaseudun alueiden ja kaupunkialueiden ohjelmat integroitava paremmin keskenään, jotta saadaan aikaan kumpaakin alueryhmää hyödyttävää vuorovaikutusta, joka mahdollistaa sekä ympäristöpolitiikan tavoitteiden toteutumisen että uusien työpaikkojen luomisen; 20. Pitää maaseutuympäristöä koskevaa rakennerahastouudistusta myönteisenä, koska siihen sisältyy uutena elementtinä tätä ympäristöä koskevan, tulevan tavoite 2:n yhteydessä toteutettavan avustuspolitiikan kehittäminen koko unionin alueella; 21. Katsoo, että uusien yritysten tukia ympäristöön liittyvien tuotteiden, tuotannon ja palvelujen kehittämisessä ja vakiinnuttamisessa on lisättävä; ehdottaa, että ympäristöön liittyvän naisten harjoittaman yritystoiminnan aloittamista helpotetaan ja tuetaan sekä kaupunkialueilla että maaseudulla; 22. Korostaa, että alueellisia ja paikallisia investointiohjelmia on kannustettava, tuettava ja pantava vireille, jotta voidaan kunnostaa saastuneita maa- ja vesialueita; 23. Muistuttaa, että luonnonvarojen liiallinen hyödyntäminen vahingoittaa ympäristöä huomattavasti ja korostaa, että tehdasteollisuuden sekä kuljetus- ja energia-alan aiheuttamaan saastumiseen on löydettävä ratkaisuja; 24. Ymmärtää ympäristöön liittyvien innovaatioiden ja uusien teknologioiden tarpeen ja katsoo, että innovaatioiden tekijät tarvitsevat tukea ideoiden kehittämiseen ja tuotannon aloittamiseen, mikä toteutetaan tehostamalla ja lujittamalla innovatiivisille pk-yrityksille tarkoitettuja tukiohjelmia; katsoo, että on perustettava lisää alueellisia maksuttomia tiedotus- ja neuvontakeskuksia aloitteleville yrittäjille ja että nykyisiä keskuksia on vahvistettava; muistuttaa tarpeesta tukea alueellisia korkeakouluja; 25. Pitää myönteisenä EIP:n päätöstä lisätä ympäristöhankkeille tarkoitettua tukea ja erityisesti päätöstä ympäristöalan hankkeille myönnettävän rahoituksen ylärajan korottamisesta ja siitä, että osa määrärahojen ylijäämästä käytetään innovatiivisiin pk-yrityksiin tai yrityksiin, jotka noudattavat hyviä käytänteitä ympäristöalalla, ja toivoo, että näistä väliaikaisista muutoksista tehdään pysyviä; 26. Edellyttää, että pk-yritysten ympäristötietoisuuden lisäämiseen kiinnitetään erityistä huomiota kokonaisvaltaisella strategialla, johon sisältyy julkisviranomaisten ympäristöalalle asettamien velvoitteiden yksinkertaistaminen, rahoitustuki investoinneille, pk-yrityksille tarkoitettujen ympäristöä koskevien tietojen parantaminen sekä sellaisen eurooppalaisen verkoston luominen, jolla edistetään yritysten välistä tiedon ja kokemusten keräämistä ja vaihtamista; 27. Kehottaa komissiota ottamaan investointien ympäristövaikutukset aiempaa paremmin huomioon yhteisön budjettivarojen jakamisen yhteydessä; 28. Kannattaa komission tapaa korostaa sitä, että ympäristön ja työllisyyden yhteensovittamista voidaan parantaa Agenda 2000:n yhteydessä käyttämällä optimaalisella tavalla hyödyksi yhteisön varat, jotka on merkitty käytettäviksi taloudellisesti jälkeenjääneiden alueiden ja jäsenvaltioiden tukemiseen; korostaa samaan aikaan sitä, että on muitakin mahdollisuuksia sisällyttää ympäristö ja työllisyys talousarvion suuntaviivojen laatimiseen ja että «talousarvion vihertymisen jatkaminen» on yksi tällainen mahdollisuus; 29. Kehottaa komissiota laatimaan yhteisen järjestelmän ympäristöinvestointien ja niiden työllisyysvaikutuksien mittausta ja arviointia varten; 30. Korostaa sen tärkeyttä, että komissio liittää aiempaa selkeämmän ympäristönäkökulman EU:n tutkimuksen puiteohjelmiin; 31. Kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään koulutusta ja tutkimusta tarkoituksena sekä edistää että uudistaa ympäristöön liittyviä pätevyysvaatimuksia ja siten helpottaa nopeata sopeutumista työmarkkinoiden vaatimuksiin, missä yhteydessä myös aktiiviset työmarkkinapoliittiset toimenpiteet nähdään koulutuspyrkimysten olennaisena osana, sekä kehottaa komissiota asettamaan etusijalle nuorten ja naisten koulutuksen ja erityisesti työttömien nuorten ja naisten koulutuksen; 32. Korostaa jatkuvan koulutuksen merkitystä työelämässä, koska sen avulla voidaan sopeutua ympäristöön liittyviin muutoksiin markkinoilla, kilpailuolosuhteissa, kuluttajien mieltymyksissä sekä teknologian kehittymisessä ja koska sen avulla voidaan ylläpitää tai lisätä työllisyyttä; 33. Pyytää komissiota esittämään ehdotuksen, joka parantaa mahdollisuuksia ottaa huomioon ympäristökriteerit julkisten hankintojen yhteydessä EU:n julkisia hankintoja koskevia sääntöjä tarkistamalla; 34. Kehottaa komissiota tutkimaan mahdollisuudet aloittaa aiempaa parempi selkeä teknologiaa, energiaa ja liikennettä koskeva ympäristötiedotustoiminta sekä parantaa yleisön tietoisuutta sen olemassaolosta; 35. Kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan uusiutuvien energialähteiden hyödyntämistä myös työllisyyspoliittisesta näkökulmasta, koska uusiutuvat energialähteet eivät ole ainoastaan ekologisesti järkeviä vaan myös työvoimavaltaisia; 36. Kehottaa komissiota esittämään yhtenäisen ohjelman yhteisön ympäristöalaa tukevien aloitteiden lisäämiseksi; 37. Kehottaa komissiota siirtämään EU:n jätepolitiikan painopisteen polttamisesta ja kaatopaikalle viemisestä kohti uudelleen käyttöä, kierrätystä ja biokaasun tuotantoa; 38. Kehottaa komissiota siirtämään liikennepolitiikkansa painopisteen maantieliikenteestä vesi- ja rautatieliikenteeseen; 39. Kehottaa komissiota antamaan paljon enemmän tukea luonnonmukaiselle viljelylle; 40. Kehottaa komissiota perustamaan eurooppalaisen ympäristöteknologiafoorumin; 41. Kehottaa komissiota esittämään ehdotuksia siitä, miten yhteisön ja jäsenvaltioiden pyrkimyksiä edistää ympäristöteknologian vientiä voidaan kehittää; 42. Kannattaa komission näkemystä, jonka mukaan IPTS:n yhteydessä toimivan «Euroopan ympäristön pilaantumisen yhtenäisen ehkäisemisen ja vähentämisen toimiston» tehtäviä voitaisiin laajentaa sisältämään työllisyysnäkökohdat ja kehottaa sen vuoksi komissiota tarkentamaan asiaa koskevia ehdotuksiaan; 43. Kehottaa komissiota ja neuvostoa pyrkimään sosioekonomisesti hyväksyttävään verotuksen painopisteen muuttamiseen, jossa luonnonvarojen käytön ja ympäristövahinkojen verotusta tiukennetaan ja kestävän kehityksen edistämisen verotusta kevennetään; 44. Katsoo, että ympäristön kuormituksesta perittävät yhdenmukaistetut maksut voitaisiin käyttää kohdennetusti ympäristönsuojelun alan investointeihin, jolloin niillä olisi työllisyyttä edistävä vaikutus; 45. Muistuttaa komissiota siitä, että se on vihreän kirjan «Yhteistyössä työn uudelleenorganisointiin» (KOM(97)0128) 64 kohdassa ilmoittanut, että «työn uudelleenorganisoinnin ympäristövaikutukset on arvioitava tarkemmin, jotta voidaan laatia lähestymistapoja, jotka ovat sopusoinnussa kestävän kehityksen kanssa...»; kehottaa sen vuoksi komissiota laatiessaan kestävän kehitykseen periaatteeseen pohjautuvaa yhtenäistä strategiaa ottamaan huomioon myös työn uudelleenorganisoinnin tarjoamat mahdollisuudet edistää ympäristötekijöihin liittyvää kasvua ja ympäristön huomioon ottavaa työllistämistä; 46. Pyytää neuvostoa painokkaasti lakkaamaan jarruttamasta komission ehdotusta direktiiviksi hiilidioksidi- ja energiaveron käyttöönotosta; 47. Odottaa komissiolta, että yhteisön strategiaa ja uusiutuvia energialähteitä koskevaa toimintasuunnitelmaa koskevassa valkoisessa kirjassa, josta komissio antaa lupauksen tiedonannossaan, otetaan selkeästi huomioon alan mahdollisuudet luoda ympäristötekijät huomioon ottavaa työllisyyttä; 48. Painottaa voimakkaasti sen tärkeyttä, että maatalouspolitiikasta siirretään varoja toimenpiteisiin, joilla pyritään luomaan uutta ympäristövetoista kasvua ja uusia ympäristöön liittyviä työpaikkoja maaseudulla EU:n yhteisen maatalouspolitiikan tulevan tarkistamisen yhteydessä; 49. Ehdottaa, että komissio laatii yhteiset ympäristöstandardit rakennusmateriaaleille ja myös tietynlaiset yhteiset rakentamisnormeja koskevat ympäristösäännöt erityisesti myös vanhojen rakennusten kunnostamiselle energiatehokkuuden parantamiseksi; 50. Kehottaa komissiota laatimaan toimintasuunnitelman siitä, kuinka jäsenyyttä hakeneet valtiot voivat saavuttaa yhteisön säännöstön tason ympäristöalalla; 51. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.