Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 850/98 muuttamisesta ja neuvoston asetuksen 1288/2009 kumoamisesta /* COM/2012/0298 final - 2012/0158 (COD) */





PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) tultua voimaan teknisiä säilyttämistoimenpiteitä ei voida enää sisällyttää kalastusmahdollisuuksia koskevaan vuosittaiseen asetukseen väliaikaisesti, sillä kyseinen asetus voi sisältää ainoastaan kalastusmahdollisuuksien vahvistamiseen ja jakamiseen liittyviä toimenpiteitä, kun taas niin kutsutut ”kalastusmahdollisuuksiin liittyvät edellytykset”, jotka ovat merkityksellisiä kalastusmahdollisuuksien käytön kannalta mutteivät liity niihin toiminnallisesti, olisi hyväksyttävä yhteispäätösmenettelyllä. Näin ollen komissio esitti vuonna 2008 ehdotuksen kalavarojen säilyttämisestä teknisten toimenpiteiden avulla annettavaksi neuvoston asetukseksi[1], jolla oli tarkoitus korvata kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla annettu asetus (EY) N:o 850/98[2] ja säätää kalastusmahdollisuuksia koskevassa vuotuisessa asetuksessa väliaikaisesti vahvistettujen teknisten toimenpiteiden pysyvästä täytäntöönpanosta. Koska poliittista yhteisymmärrystä ei kuitenkaan saavutettu, kyseinen ehdotus peruutettiin lokakuussa 2010. Varmistaakseen, että vuoden 2009 kalastusmahdollisuuksien vahvistamista koskevan asetuksen (EY) N:o 43/2009[3] sisältämät tekniset säilyttämistoimenpiteet pysyisivät voimassa 1. päivästä tammikuuta 2010 alkaen, neuvosto antoi asetuksen (EY) N:o 1288/2009 teknisistä siirtymätoimenpiteistä 1 päivän tammikuuta 2010 ja 30 päivän kesäkuuta 2011 väliseksi ajaksi[4]. Kyseisessä asetuksessa säädetään mainittujen teknisten toimenpiteiden jatkamisesta 18 kuukauden pituisen siirtymäkauden ajan 30. päivään kesäkuuta 2011 asti. Toimenpiteitä jatkettiin edelleen toisella 18 kuukauden jaksolla asetuksen (EU) N:o 579/2011[5] mukaisesti, koska niitä ei ollut 30. päivään kesäkuuta 2011 mennessä vielä voitu sisällyttää teknisistä toimenpiteistä annettuun voimassa olleeseen asetukseen (EY) N:o 850/98 (tai kyseisen asetuksen korvaavaan uuteen asetukseen). Komissio aikoo tarkistaa asetusta (EY) N:o 850/98 parhaillaan neuvoteltavana olevan yhteisen kalastuspolitiikan uudistuksen jälkeen ja kyseisen uudistuksen mukaisesti. Uusi teknisiä toimenpiteitä koskeva asetus ei näin ollen voi olla valmis pantavaksi täytäntöön 1. päivään tammikuuta 2013 mennessä. Sen vuoksi tarvitaan jokin ratkaisu, jolla varmistetaan, että tekniset siirtymätoimenpiteet pysyvät voimassa 31. päivän joulukuuta 2012 jälkeen, jotta teknisiä toimenpiteitä koskevan uuden kehyksen kehittämiseen jäisi aikaa. Asetuksessa (EY) N:o 43/2009 säädetyt tekniset toimenpiteet ovat tärkeitä kestävän kalastuksen kannalta, ja niiden jatkuvuus on tarpeen varmistaa. Näiden toimenpiteiden keskeytyminen (vaikka väliaikaisestikin) vaikuttaisi kielteisesti niiden kohteena olevien kantojen säilyttämiseen sekä haavoittuvien syvänmeren luontotyyppien ja merilintujen ekosysteemiin – myös useilla Natura 2000 ‑alueilla, joita on perustettu Euroopan alueelle direktiivillä 92/43/ETY[6], ja kansainvälisten vesien haavoittuvien syvänmeren luontotyyppien suojelemiseksi perustetuilla kieltoalueilla. Niiden keskeytyminen merkitsisi myös, että eräitä perusteltuja ja hyväksyttyjä poikkeuksia asetuksen (EY) N:o 850/98 säännöksistä ei enää sovellettaisi. Lisäksi tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (STECF) lausunnon perusteella kyseisiin teknisiin toimenpiteisiin, jotka ovat epäjohdonmukaisia tai ristiriidassa asetuksen (EY) N:o 850/98 sisältämien toimenpiteiden kanssa, olisi tehtävä pieniä muutoksia. Samoin on tarpeen päivittää asetuksen (EY) N:o 43/2009 sisältämät voimassa olevat toimenpiteet Koillis-Atlantin kalastuskomission (NEAFC) antaman suosituksen mukaisesti ja liittää niihin myös eräitä Koillis-Atlantin pelagisten lajien poisheittämisen vähentämiseksi toteutettavia teknisiä toimenpiteitä, joista Norjan, Färsaarten ja EU:n välillä vuonna 2010 sovittiin mutta joita ei ole vielä saatettu osaksi EU:n lainsäädäntöä. Sen vuoksi katsotaan, että asetusta (EY) N:o 850/98 on aiheellista muuttaa kyseisten teknisten toimenpiteiden sisällyttämiseksi siihen sekä poistaa mahdollisuuksien mukaan niin asetuksen (EY) N:o 850/98 kuin asetuksen (EY) N:o 1288/2009 sisältämät selvästi määritellyt vanhentuneet toimenpiteet. 2. KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET Intressitahojen kuulemista tai vaikutustenarviointia ei tarvittu. Komission vuonna 2008 tekemästä ehdotuksesta kalavarojen säilyttämisestä teknisten toimenpiteiden avulla annettavaksi neuvoston asetukseksi laadittiin vaikutustenarviointi[7]. Useimmat tässä ehdotuksessa käsitellyistä toimenpiteitä ovat voimassa olevia toimenpiteitä, jotka sisältyivät vuoden 2008 ehdotukseen ja kuuluivat niin ollen kyseisestä ehdotuksesta laaditun vaikutustenarvioinnin piiriin. Vuodesta 2008 alkaen tapahtuneen kehityksen vuoksi useimmat tässä ehdotuksessa käsitellyistä toimenpiteistä on tarpeen saattaa ajan tasalle, mutta niiden sisältö ei muutu, kun taas monet muut toimenpiteet perustuvat kansainvälisiin velvoitteisiin eivätkä edellytä vaikutustenarviointia. 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ · Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus · Tärkeimpänä toimena on välttää kyseisten teknisten toimenpiteiden keskeytyminen vuoden 2012 lopussa, sillä tämä vaikuttaisi kielteisesti asianomaisten kantojen säilyttämiseen ja ekosysteemiin. Tällä tavoin kyseisten toimenpiteiden suhteen taataan oikeusvarmuus, kun uutta teknisten toimenpiteiden puiteasetusta valmistellaan yhteisen kalastuspolitiikan uudistuksen osana. · Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta. · Toissijaisuusperiaate Ehdotus kuuluu Euroopan unionin yksinomaiseen toimivaltaan. · Suhteellisuusperiaate Tämä ehdotus koostuu voimassa olevista teknisistä toimenpiteistä, jotka sisältyvät asetukseen (EU) N:o 43/2009, ja muutoksista asetuksen (EY) N:o 850/98 jo sisältämiin toimenpiteisiin, minkä vuoksi esille ei nouse ongelmia suhteellisuusperiaatteen kannalta. · Sääntelytavan valinta Ehdotettu sääntelytapa: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus. Muut sääntelytavat eivät soveltuisi seuraavasta syystä: asetusta on muutettava asetuksella. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Toimenpiteestä ei aiheudu unionille ylimääräisiä menoja. 2012/0158 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 850/98 muuttamisesta ja neuvoston asetuksen 1288/2009 kumoamisesta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 2 kohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[8], noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1) Teknisistä siirtymätoimenpiteistä 1 päivän tammikuuta 2010 ja 30 päivän kesäkuuta 2011 väliseksi ajaksi 27 päivänä marraskuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1288/2009[9] ja sen täytäntöönpanosäädöksessä, kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 850/98[10] muuttamisesta 8 päivänä kesäkuuta 2011 annetussa asetuksessa (EU) N:o 579/2011 säädetään eräiden, yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2009 16 päivänä tammikuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 43/2009[11] vahvistettujen teknisten toimenpiteiden jatkamisesta siirtymäkauden ajan 31 päivään joulukuuta 2012 asti. (2) Valmisteilla on uusi teknisiä säilyttämistoimenpiteitä koskeva kehys, minkä vuoksi on perusteltua jatkaa kyseisten teknisten toimenpiteiden soveltamista siirtymäkauden ajan. Kyseistä kehystä ei ehditä ottaa käyttöön vuoden 2012 loppuun mennessä, sillä sen hyväksyminen riippuu erittäin suuresti yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) uudistuksesta. (3) Jotta varmistetaan meren elollisten luonnonvarojen asianmukaisen säilyttämisen ja hoidon jatkuminen, olisi saatettava ajan tasalle kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla 30 päivänä maaliskuuta 1998 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 850/98 sisällyttämällä siihen tekniset siirtymätoimenpiteet. (4) Tietyt toimenpiteet, joilla jätetään lohikalat, nahkiaiset tai limanahkiaiset kiinteiden pyydysten osalta saaliiden koostumusta koskevien säännösten ulkopuolelle, eivät ole enää merkityksellisiä, ja ne olisi poistettava, sillä kyseisiä lajeja ei enää kalasteta. (5) Saaliiden arvon keinotekoisen nostamisen (highgrading) kielto olisi pidettävä voimassa kaikilla ICES-alueilla, ja olisi otettava käyttöön tiettyjen lajien takaisin mereen laskemista koskeva kielto sekä tahattomien saaliiden vähentämiseksi vaatimus siirtyä toiselle pyyntialueelle, jos saalis sisältää 10 prosenttia alamittaisia kaloja, kuten Norjan ja Färsaarten kanssa vuonna 2009 sovittiin. (6) Tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (STECF) lausunnon perusteella enää ei ole tarpeen sulkea tiettyjä sillin kutualueita tämän lajin kestävän hyödyntämisen varmistamiseksi ICES-alueella VI a, ja kyseiset kalastuskiellot olisi kumottava. (7) Ottaen huomioon STECF:n lausunto, jonka mukaan tuulenkalojen vähäisyys on yhteydessä pikkukajavien pesinnän epäonnistumiseen, pyyntialueen sulkeminen ICES-suuralueella IV olisi pidettävä ennallaan lukuun ottamatta kyseisen kannan seuraamiseksi vuosittain harjoitettavaa rajallista kalastusta. (8) STECF:n lausunnon perusteella sellaisten pyydysten käyttö, joilla keisarihummeri ei joudu saaliiksi, olisi sallittava tietyillä alueilla, joilla keisarihummerin pyynti on kiellettyä. (9) ICESin ja STECF:n lausuntojen perusteella tietyt tekniset säilyttämistoimenpiteet, joita toteutetaan Skotlannin länsipuolella (ICES-alue VI a), Kelttienmerellä (ICES-alueet VII f ja g) ja Irlanninmerellä (ICES-alue VII a) Rockallin koljan, turskan, koljan ja valkoturskan kantojen suojelemiseksi, olisi pidettävä ennallaan kalakantojen säilyttämisen edistämiseksi. (10) STECF:n lausunnon perusteella olisi sallittava toimenpiteet, joilla sallitaan käsisiimojen ja automaattisten jigivälineiden käyttö seidin osalta ICES-alueella VI a, ja toimenpiteet, jotka koskevat lajitteluristikoiden käyttöä ICES-alueen VII a rajoitusalueella. (11) STECF:n lausunnon perusteella pyyntialueen sulkeminen nuorten koljien suojelemiseksi ICES-alueella VI b olisi pidettävä ennallaan. (12) STECF:n lausunnon perusteella toimenpiteet tylppäpyrstömolvakannan kutevien yhdyskuntien suojelemiseksi ICES-alueella VI a olisi pidettävä ennallaan. (13) Koillis-Atlantin kalastuskomission (NEAFC) vuonna 2011 vahvistamat toimenpiteet punasimpun suojelemiseksi ICES-suuralueiden I ja II kansainvälisillä vesillä olisi pidettävä ennallaan. (14) NEAFC:n vuonna 2011 vahvistamat toimenpiteet punasimpun suojelemiseksi Irmingerinmerellä ja lähivesillä olisi pidettävä ennallaan. (15) STECF:n lausunnon perusteella puomitroolikalastus sähköpulssivirtaa käyttäen olisi edelleen sallittava tietyin edellytyksin ICES-alueilla IV c ja IV b eteläinen. (16) Tietyt toimenpiteet makrillia, silliä ja piikkimakrillia Koillis-Atlantilla pyytävien pelagisten alusten saaliiden käsittely- ja purkamisvalmiuksien rajoittamiseksi, kuten unionin sekä Norjan ja Färsaarten välillä vuonna 2009 sovittiin, olisi pantava täytäntöön pysyvästi. (17) ICESin lausunnon perusteella tekniset säilyttämistoimenpiteet täysikasvuisten turskakantojen suojelemiseksi Irlanninmerellä kutukaudella olisi pidettävä ennallaan. (18) STECF:n lausunnon perusteella verkoilla ja pussiverkoilla harjoitettava kalastus ICES-alueilla III a, VI a, VI b, VII b, VII c, VII j, VII k sekä ICES-suuralueilla VIII, IX, X ja XII yli 200 metrin mutta alle 600 metrin syvyydessä olisi sallittava vain tietyin edellytyksin, joilla varmistetaan biologisesti haavoittuvien syvänmeren lajien suojelu. (19) Tiettyjen valikoivien pyydysten käyttö olisi edelleenkin sallittava Biskajanlahdella kummeliturska- ja keisarihummerikantojen kestävän hyödyntämisen varmistamiseksi ja kyseisten lajien poisheitettyjen määrien vähentämiseksi. (20) NEAFC:n vuonna 2004 vahvistamat, tietyillä alueilla harjoitettavaan kalastukseen sovellettavat rajoitukset haavoittuvien syvänmeren luontotyyppien suojelemiseksi NEAFC-sääntelyalueella, ja unionin vuonna 2008 vahvistamat rajoitukset, joita sovelletaan ICES-alueilla VII c, j ja k sekä ICES-alueella VIII c harjoitettavaan kalastukseen, olisi pidettävä voimassa. (21) Teknisiä toimenpiteitä käsittelevän unionin ja Norjan yhteisen työryhmän lausunnon mukaan viikonloppuisin sovellettava kielto kalastaa silliä, makrillia tai kilohailia troolilla tai kierrenuotalla Skagerrakissa ja Kattegatissa ei enää edistä pelagisten kalakantojen säilyttämistä unionin, Norjan ja Färsaarten vuonna 2011 sopimien kalastustapojen muutosten vuoksi, ja siitä syystä tämä kielto olisi poistettava. (22) Selkeyden ja paremman sääntelyn vuoksi tietyt vanhentuneet säännökset olisi poistettava. (23) Japaninmattosimpukan vähimmäiskokoja olisi tarkistettava biologisten tietojen perusteella. (24) Meritursaan säilyttämisen edistämiseksi ja erityisesti nuorten yksilöiden suojelemiseksi meritursaalle on vahvistettu vähimmäiskoko saaliissa, jotka pyydetään Itäisen Keski-Atlantin kalastuskomitean (CECAF) alueella sijaitsevien kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilta vesiltä. (25) Olisi otettava käyttöön lajitteluristikkoa koskevat uudet tekniset tiedot sivusaaliiden vähentämiseksi keisarihummerin pyynnissä ICES-suuralueella VI ja ICES-alueella VII a. (26) Biskajanlahdella tietyillä vedettävillä pyydyksillä harjoitettavassa kalastuksessa tietyin edellytyksin käytettäviä neliösilmähavaksia koskevat tekniset tiedot olisi pidettävä ennallaan. (27) Asetuksen (EY) N:o 43/2009 ja asetuksen (EY) N:o 850/98 välisen epäjohdonmukaisuuden korjaamiseksi olisi ICES-alueen VI a rajoitusalueella sallittava kaksimetristen neliösilmähavasten käyttö aluksissa, joiden koneteho on alle 112 kW. (28) Neuvoston asetus (EY) N:o 1288/2009 olisi kumottava. (29) Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 850/98 olisi muutettava, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Muutetaan asetus (EY) N:o 850/98 seuraavasti: 1) Poistetaan 13 artikla. 2) Lisätään III a osasto seuraavasti: ”III a OSASTO TOIMENPITEET POISHEITTÄMISEN VÄHENTÄMISEKSI 19 a artikla Alamittaiset meren eliöt 1. Kaikki tämän asetuksen 2 artiklassa tarkoitetuilla alueilla 1–4 harjoitettavan kalastustoiminnan aikana saaliiksi joutuneet lajit, joihin sovelletaan kiintiöitä, on otettava alukseen ja sen jälkeen purettava. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut säännökset eivät rajoita tässä asetuksessa tai missään muussa kalastusasetuksessa asetettujen velvoitteiden soveltamista. 3. Jos alueilla 1–4 pyydettyjen alamittaisten makrillien, sillien tai piikkimakrillien määrä on yli 10 prosenttia minkä tahansa yksittäisen noston kokonaissaaliista, aluksen on siirryttävä toiselle pyyntipaikalle.” 3) Poistetaan 20 artiklan 1 kohdan d alakohta. 4) Korvataan 29 a artikla seuraavasti: ”29 a artikla Tuulenkalan kalastuskieltoalue ICES-suuralueella IV On kiellettyä purkaa aluksesta tai pitää aluksella tuulenkalaa, joka on pyydetty maantieteellisellä alueella, jota rajaavat Englannin ja Skotlannin itärannikko ja joka jää seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattujen peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle: – Englannin itärannikko linjalla 55o30' pohjoista leveyttä, – 55o30' pohjoista leveyttä, 1o00' läntistä pituutta, – 58o00' pohjoista leveyttä, 1o00' läntistä pituutta, – 58o00' pohjoista leveyttä, 2o00' läntistä pituutta, – Skotlannin itärannikko linjalla 2o00' läntistä pituutta.” 5) Muutetaan 29 b artiklan 3 kohta seuraavasti: ”3. Poiketen 1 kohdassa säädetystä kiellosta on kalastaminen hummerimerroilla, joilla ei voi pyytää keisarihummeria, sallittua maantieteellisillä alueilla ja ajanjaksoina, joista säädetään 1 kohdan a ja b alakohdassa.” 6) Lisätään 29 c–29 h artikla seuraavasti: ”29 c artikla Rockallin koljan kalastuskieltoalue ICES-suuralueella VI 1. Pitkäsiimakalastusta lukuun ottamatta Rockallin koljan kaikenlainen kalastus on kiellettyä alueella, joka jää seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattujen peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle: – 57o00' N, 15o00' W – 57o00' N, 14o00' W – 56o30' N, 14o00' W – 56o30' N, 15o00' W.” 29 d artikla Turskan, koljan ja valkoturskan kalastusta koskevat rajoitukset ICES-suuralueella VI 1. Kielletään kaikki turskan, koljan ja valkoturskan kalastustoiminta siinä ICES-alueen VI a osassa, joka sijaitsee itään tai etelään seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattujen peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevista loksodromeista: – 54o30' N, 10o35' W – 55o20' N, 09o50' W – 55o30' N, 09o20' W – 56o40' N, 08o55' W – 57o00' N, 09o00' W – 57o20' N, 09o20' W – 57o50' N, 09o20' W – 58o10' N, 09o00' W – 58o40' N, 07o40' W – 59o00' N, 07o30' W – 59o20' N, 06o30' W – 59o40' N, 06o05' W – 59o40' N, 05o30' W – 60o00' N, 04o50' W – 60o15' N, 04o00' W. 2. Kaikkien 1 kohdassa tarkoitetulla alueella olevien kalastusalusten on varmistettava, että kaikki aluksella olevat pyydykset ovat kiinnitettyinä ja varastoituina neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009[12] 47 artiklan mukaisesti. 3. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, määritellyillä alueilla ja määriteltyinä ajanjaksoina sallitaan kalastustoiminta rannikolla sijaitsevia, tuilla kiinnitettyjä seisovia verkkoja, eri simpukkalajeja pyydystäviä haroja, käsisiimoja, mekanisoitua jigikalastusta, alukselta ja rannalta vedettäviä nuottia sekä erilaisia mertoja käyttäen, jos a) aluksella ei ole eikä siltä lasketa muita pyydyksiä kuin rannikoilla sijaitsevia, tuilla kiinnitettyjä seisovia verkkoja, eri simpukkalajeja pyydystäviä haroja, käsisiimoja, mekanisoitua jigikalastusta, alukselta ja rannalta vedettäviä nuottia ja erilaisia mertoja; ja b) aluksella ei pidetä, alukselta ei pureta eikä maihin tuoda muita kaloja kuin makrillia, lyyraturskaa, seitiä ja lohta taikka simpukoita, ei kuitenkaan nilviäisiä ja äyriäisiä. 4. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, kyseisessä kohdassa tarkoitetulla alueella sallitaan kalastustoiminta sellaisia verkkoja käyttäen, joiden silmäkoko on alle 55 millimetriä, jos a) aluksella ei ole verkkoja, joiden silmäkoko on 55 millimetriä tai suurempi; ja b) aluksella ei pidetä muita kaloja kuin silliä, makrillia, sardiineja, Sardinella-suvun kaloja, piikkimakrillia, kilohailia, mustakitatuskaa, karjukalaa ja hopeakuoreita. 5. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, keisarihummerin kalastus on sallittua, jos a) käytettävässä pyydyksessä on lajitteluristikko liitteen XIV a mukaisesti, tai liitteessä XIV c kuvattu neliösilmäpaneeli; b) pyydyksen silmäkoko on vähintään 80 millimetriä; c) vähintään 30 prosenttia aluksella pidetyn saaliin painosta koostuu keisarihummereista; d) korkeintaan 10 prosenttia aluksella pidetyn saaliin painosta koostuu millaisesta tahansa yhdistelmästä turskaa, koljaa ja/tai valkoturskaa. 6. Edellä olevaa 5 kohtaa ei sovelleta WGS84-järjestelmää käyttäen mitattavien seuraavien peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien rajaamalla alueella: – 59o05' N, 06o45' W – 59o30' N, 06o00' W – 59o40' N, 05o00' W – 60o00' N, 04o00' W – 59o30' N, 04o00' W – 59o05' N, 06o45' W. 7. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, kalastus on sallittua trooleilla, pohjanuotilla tai muilla niiden kaltaisilla pyydyksillä, jos a) kaikkien aluksella olevien pyydysten silmäkoko on vähintään 120 millimetriä kokonaispituudeltaan yli 15 metrin mittaisten alusten osalta ja vähintään 110 millimetriä kaikkien muiden alusten osalta; b) korkeintaan 30 prosenttia aluksella pidetyn saaliin painosta koostuu millaisesta tahansa yhdistelmästä turskaa, koljaa ja/tai valkoturskaa, ja c) käytettävässä pyydyksessä on liitteessä XIV c kuvattu neliösilmäpaneeli, jos aluksella pidetystä saaliista alle 90 prosenttia koostuu seidistä; ja d) käytettävässä pyydyksessä on liitteessä XIV d kuvattu neliösilmäpaneeli, jos alus on kokonaispituudeltaan korkeintaan 15 metriä ja riippumatta aluksella pidetyn seitisaaliin määrästä. 8. Edellä olevaa 7 kohtaa ei sovelleta WGS84-järjestelmää käyttäen mitattavien seuraavien peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien rajaamalla alueella: – 59o05' N, 06o45' W – 59o30' N, 06o00' W – 59o40' N, 05o00' W – 60o00' N, 04o00' W – 59o30' N, 04o00' W – 59o05' N, 06o45' W. 9. Kunkin asianomaisen jäsenvaltion on kunkin vuoden 1 päivän tammikuuta ja 30 päivän kesäkuuta välisenä aikana pantava täytäntöön aluksella toimivia tarkkailijoita koskeva ohjelma näytteiden ottamiseksi saaliista ja poisheitetyistä saaliista aluksilla, joita koskevat 6 ja 7 kohdassa säädetyt poikkeukset. Tarkkailijaohjelmat toteutetaan rajoittamatta vastaavien sääntöjen mukaisia velvoitteita, ja niiden avulla on tarkoitus arvioida vähintään 20 prosentin tarkkuudella turska-, kolja- ja/tai valkoturskasaaliita sekä näiden lajien poisheitettyjä määriä. 10. Asianomaisten jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle viimeistään tarkkailuohjelman täytäntöönpanovuoden 30 päivänä kesäkuuta alustava selvitys ohjelman piiriin kuuluvien alusten saaliiden ja poisheitettyjen saaliiden määrästä. Kyseistä kalenterivuotta koskeva lopullinen selvitys on toimitettava viimeistään kyseistä kalenterivuotta seuraavan vuoden 1 päivänä helmikuuta. 29 e artikla Turskan kalastusta koskevat rajoitukset ICES-suuralueella VII 1. Kielletään kaikki kalastustoiminta 1 päivästä helmikuuta 31 päivään maaliskuuta ICES-suuralueen VII seuraavalla, ICES-tilastoruuduista 30E4, 31E4 ja 32E3 koostuvalla alueella. Kieltoa ei sovelleta kuuden meripeninkulman etäisyydelle perusviivasta ulottuvaan alueeseen. 2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, määritellyillä alueilla ja määriteltyinä ajanjaksoina sallitaan kalastustoiminta rannikolla sijaitsevia, tuilla kiinnitettyjä seisovia verkkoja, eri simpukkalajeja pyydystäviä haroja, alukselta ja rannalta vedettäviä nuottia, käsisiimoja, mekanisoitua jigikalastusta sekä erilaisia mertoja käyttäen, jos a) aluksella ei ole eikä siltä lasketa muita pyydyksiä kuin rannikoilla sijaitsevia, tuilla kiinnitettyjä seisovia verkkoja, eri simpukkalajeja pyydystäviä haroja, alukselta ja rannalta vedettäviä nuottia, käsisiimoja, mekanisoitua jigikalastusta ja erilaisia mertoja; ja b) aluksella ei pidetä, alukselta ei pureta eikä maihin tuoda muita kaloja kuin makrillia, lyyraturskaa, lohta taikka simpukoita, ei kuitenkaan nilviäisiä ja äyriäisiä. 3. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, kyseisessä kohdassa tarkoitetulla alueella sallitaan kalastustoiminta sellaisia verkkoja käyttäen, joiden silmäkoko on alle 55 millimetriä, jos a) aluksella ei ole verkkoja, joiden silmäkoko on 55 millimetriä tai suurempi; ja b) aluksella ei pidetä muita kaloja kuin silliä, makrillia, sardiineja, Sardinella-suvun kaloja, piikkimakrillia, kilohailia, mustakitatuskaa, karjukalaa ja hopeakuoreita. 29 f artikla Erityissäännöt tylppäpyrstömolvan suojelemiseksi 1. Aluksella on 1 päivän maaliskuuta ja 31 päivän toukokuuta välisenä aikana kiellettyä pitää kalastusmatkaa kohti yli 6 tonnin suuruisia tylppäpyrstömolvan määriä ICES-alueen VI a alueilla, jotka jäävät seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattujen peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle: a) Skotlannin mannerjalustan reuna – 59o58' N, 07o00' W – 59o55' N, 06o47' W – 59o51' N, 06o28' W – 59o45' N, 06o38' W – 59o27' N, 06o42' W – 59o22' N, 06o47' W – 59o15' N, 07o15' W – 59o07' N, 07o31' W – 58o52' N, 07o44' W – 58o44' N, 08o11' W – 58o43' N, 08o27' W – 58o28' N, 09o16' W – 58o15' N, 09o32' W – 58o15' N, 09o45' W – 58o30' N, 09o45' W – 59o30' N, 07o00' W. b) Rosemary bankin reuna – 60o00' N, 11o00' W – 59o00' N, 11º00' W – 59º00' N, 09º00' W – 59º30' N, 09º00' W – 59º30' N, 10º00' W – 60º00' N, 10º00' W. Lukuun ottamatta WGS84-järjestelmää käyttäen mitattavien seuraavien peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien rajaamaa aluetta: – 59o15' N, 10o24' W – 59o10' N, 10o22' W – 59o08' N, 10o07' W – 59o11' N, 09o59' W – 59o15' N, 09o58' W – 59o22' N, 10o02' W – 59o23' N, 10o11' W – 59o20' N, 10o19' W. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuille alueille saapuessaan ja niiltä poistuessaan kalastusaluksen päällikön on merkittävä saapumis- ja poistumispäivä, -kellonaika ja -paikka kalastuspäiväkirjaan. 3. Jos alus saavuttaa jommallakummalla 1 kohdassa tarkoitetuista kahdesta alueesta 6 tonnin tylppäpyrstömolvan määrän, a) sen on lopetettava kalastaminen välittömästi ja poistuttava kyseiseltä alueelta; b) se ei voi saapua uudestaan kyseisille alueille ennen kuin sen saalis on purettu; c) se ei saa päästää takaisin mereen mitään tylppäpyrstömolvan määriä. 4. Asetuksen (EY) N:o 2347/2002[13] 8 artiklassa tarkoitettujen tarkkailijoiden, jotka on nimetty tarkkailijoiksi jommallakummalla 1 kohdassa tarkoitetulla alueella oleville kalastusaluksille, on mainitun artiklan mukaisten, tylppäpyrstömolvasaaliiden asianmukaisiin näytteisiin liittyvien tehtäviensä lisäksi mitattava näytteissä olevat kalat ja määriteltävä osanäytteessä olevien kalojen sukukypsyyden aste. Jäsenvaltioiden on STECF:n lausunnon perusteella vahvistettava yksityiskohtaiset näytteenottoprotokollat ja vertailtava tuloksia. 5. Kielletään pohjatroolien, pitkäsiimojen ja verkkojen käyttö 15 päivän helmikuuta ja 15 päivän huhtikuuta välisenä aikana alueella, joka jää seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattujen peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle: – 60o58.76' N, 27o27.32' W – 60o56.02' N, 27o31.16' W – 60o59.76' N, 27o43.48' W – 61o03.00' N, 27o39.41' W. 29 g artikla Toimenpiteet punasimpun kalastuksessa ICES-suuralueiden I ja II kansainvälisillä vesillä 1. Punasimpun kohdennettu kalastus ICES-suuralueiden I ja II kansainvälisillä sallitaan vain 15 päivän elokuuta ja 30 päivän marraskuuta välisenä aikana aluksille, jotka ovat aikaisemmin pyytäneet punasimppua NEAFC-sääntelyalueella. 2. Alusten on rajoitettava muun kalastuksen yhteydessä saamansa punasimpun sivusaaliit enintään yhteen prosenttiin aluksella pidettävästä kokonaissaaliista. 3. Muuntokerroin tässä kalastuksessa pyydetylle punasimpulle, joka on perattu ja josta on poistettu sisälmykset, japanilainen leikkaus mukaan luettuna, on 1,70. 4. Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) N:o 1236/2010[14] 9 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetään, kyseistä kalastusta harjoittavien kalastusalusten päälliköiden on ilmoitettava saaliinsa päivittäin. 5. Asetuksen (EU) N:o 1236/2010 5 artiklan säännösten lisäksi punasimpun kalastuslupa on voimassa vain, jos alusten asetuksen (EU) N:o 1236/2010 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimittamat ilmoitukset kirjataan asetuksen (EU) N:o 1236/2010 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti. 6. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tieteelliset tarkkailijat keräävät tieteellisiä tietoja niiden lipun alla purjehtivilla aluksilla. Kerättyihin tietoihin on sisällyttävä vähintään edustavat tiedot sukupuoli-, ikä- ja pituusjakaumasta syvyyksittäin. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava nämä tiedot ICESille. 7. Komissio ilmoittaa jäsenvaltioille päivämäärän, jona NEAFC:n sihteeristö on ilmoittanut NEAFC:n sopimuspuolille, että suurin sallittu saalis (TAC) on käytetty kokonaisuudessaan. Jäsenvaltioiden on kiellettävä lippunsa alla purjehtivilta aluksilta punasimpun kohdennettu kalastus kyseisestä päivästä alkaen. 29 h artikla Toimenpiteet punasimpun kalastuksessa Irmingerinmerellä ja lähivesillä 1. Punasimpun pyynti on kiellettyä ennen kunkin vuoden 10 päivää toukokuuta ICES-suuralueen V kansainvälisillä vesillä ja ICES-suuralueiden XII ja XIV unionin vesillä, jotka jäävät seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattujen peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle (jäljempänä ”punasimpun suojelualue”): – 64°45' N, 28°30' W – 62°50' N, 25°45' W – 61°55' N, 26°45' W – 61°00' N, 26°30' W – 59°00' N, 30°00' W – 59°00' N, 34°00' W – 61°30' N, 34°00' W – 62°50' N, 36°00' W – 64°45' N, 28°30' W. 2. On kiellettyä käyttää trooleja, joiden silmäkoko on alle 100 mm. 3. Muuntokerroin tässä kalastuksessa pyydetylle punasimpulle, joka on perattu ja josta on poistettu sisälmykset, japanilainen leikkaus mukaan luettuna, on 1,70. 4. Punasimpun suojelualueen ulkopuolella kyseistä kalastusta harjoittavan kalastusaluksen päällikön on toimitettava asetuksen (EU) N:o 1236/2010 9 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetty saalisilmoitus päivittäin sen jälkeen, kun kyseisen kalenteripäivän kalastustoimet on saatu päätökseen. Siihen on merkittävä aluksella pidetyt saaliit, jotka on pyydetty viimeisimmän saalisilmoituksen jälkeen. 5. Asetuksen (EU) N:o 1236/2010 5 artiklan säännösten lisäksi punasimpun kalastuslupa on voimassa vain, jos alusten toimittamat ilmoitukset ovat asetuksen (EU) N:o 1236/2010 9 artiklan 1 kohdan mukaisia, ja ne kirjataan asetuksen (EU) N:o 1236/2010 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti. 6. Edellä 5 kohdassa tarkoitetut ilmoitukset on tehtävä asiaa koskevien sääntöjen mukaisesti.” 7) Lisätään 31 a artikla seuraavasti: ”31 a artikla Sähkökalastus ICES-alueilla IV c ja IV b 1. Poiketen siitä, mitä 31 artiklassa säädetään, puomitroolikalastus sähköpulssivirtaa käyttäen sallitaan ICES-alueilla IV c ja IV b seuraavat, WGS84-koordinaattijärjestelmää käyttäen mitattavat koordinaatit yhdistävän loksodromin eteläpuolella: – Yhdistyneen kuningaskunnan itärannikolla oleva piste leveysasteella 55o pohjoista leveyttä, – siitä itään pisteeseen 55o pohjoista leveyttä, 5o itäistä pituutta, – siitä pohjoiseen linjalle 56o pohjoista leveyttä, – ja lopuksi itään Tanskan länsirannikolla olevaan pisteeseen linjalla 56o pohjoista leveyttä. 2. Sähköpulssivirtaa käyttäen harjoitettava kalastus sallitaan ainoastaan, jos a) enintään 5 prosenttia jäsenvaltioiden puomitroolarilaivastosta käyttää sähköpulssitroolia; b) kunkin puomitroolin kilowatteina ilmaistu sähköteho on enintään yhtä suuri kuin puomin pituus metreinä kerrottuna 1,25:llä; c) elektrodien välinen tehollinen jännite on enintään 15 V; d) alus on varustettu automaattisella atk-järjestelmällä, joka kirjaa puomia kohden käytetyn enimmäistehon ja elektrodien välisen tehollisjännitteen vähintään viimeisten sadan troolin vedon osalta. Muilla kuin valtuutetuilla henkilöillä ei ole mahdollisuutta muuttaa tämän automaattisen atk-järjestelmän tietoja; e) yhden tai useamman pelotusketjun käyttö pohjaketjun edessä on kiellettyä.” 8) Lisätään 32 a artikla seuraavasti: ”32 a artikla Saaliin käsittely- ja purkamisrajoitukset pelagisilla aluksilla 1. Vedenerottimen tankojen väli voi asetuksen (EU) N:o 1236/2010 3 artiklan 3 kohdassa määritellyllä NEAFC-yleissopimusalueella toimivilla makrillia, silliä ja piikkimakrillia pyytävillä pelagisilla kalastusaluksilla olla enintään 10 mm. Tankojen on oltava hitsattuja paikoilleen. Jos vedenerottimessa käytetään tankojen sijasta reikiä, reikien halkaisija saa olla enintään 10 mm. Vedenerottimen edessä olevissa kouruissa olevien reikien halkaisija saa olla enintään 15 mm. 2. Kaikilta NEAFC-yleissopimusalueella toimivilta pelagisilta aluksilta kielletään kalojen purkaminen aluksen vesilinjan alapuolella puskurisäiliöistä tai jäähdytetyistä merivesisäiliöistä. 3. Aluksen päällikön on lähetettävä lippujäsenvaltion toimivaltaisille kalastusviranomaisille kaaviot, jotka koskevat makrillia, silliä ja piikkimakrillia NEAFC-yleissopimusalueella pyytävien pelagisten kalastusalusten saaliin käsittely- ja purkamisvalmiuksia ja jotka ovat lippujäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten oikeaksi todistamia, samoin kuin kaikki niihin tehtävät muutokset. Aluksen lippujäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä toimitettujen kaavioiden paikkansapitävyyttä koskevia säännöllisiä tarkastuksia. Jäljennökset on säilytettävä aluksella koko ajan.” 9) Lisätään 34 a–34 f artikla seuraavasti: ”34 a artikla Tekniset säilyttämistoimenpiteet Irlanninmerellä 1. Kielletään 14 päivästä helmikuuta 30 päivään huhtikuuta pohjatroolin, nuotan ja muun vastaavan vedettävän verkkopyydyksen, verkon, riimuverkon, pussiverkon tai vastaavan seisovan verkkopyydyksen ja minkä tahansa koukuilla varustetun pyydyksen käyttö ICES-alueen VII a osassa, jota rajaavat – Irlannin itärannikko ja Pohjois-Irlannin itärannikko, ja – seuraavat maantieteelliset koordinaatit yhtäjaksoisesti yhdistävät suorat viivat: – Pohjois-Irlannin Ardsin niemimaan itärannikolla sijaitseva piste 54o 30' pohjoista leveyttä, – 54o30' N, 04o50' W, – 53o 15' N, 04o50' W, – Irlannin itärannikolla sijaitseva piste 53o15' N. 2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, edellä tarkoitetulla alueella ja edellä tarkoitettuna aikana a) sallitaan pohjapyyntiin tarkoitettujen ovellisten troolien käyttö edellyttäen, että aluksella ei pidetä muuntyyppisiä pyydyksiä ja että – niiden silmäkoko on joko 70–79 mm tai 80–99 mm; ja – niiden ainoakaan yksittäinen silmä riippumatta sen paikasta kyseisessä troolissa ei ole suurempi kuin 300 mm; ja – niitä käytetään yksinomaan alueella, joka jää WGS84-järjestelmää käyttäen mitattavien seuraavien peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle: – 53o30' N, 05o30' W – 53o30' N, 05o20' W – 54o20' N, 04o50' W – 54o30' N, 05o10' W – 54o30' N, 05o20' W – 54o00' N, 05o50' W – 54o00' N, 06o10' W – 53o45' N, 06o10' W – 53o45' N, 05o30' W – 53o30' N, 05o30' W; b) sallitaan valikointipaneelilla tai lajitteluristikolla varustetun pohjatroolin, nuotan tai vastaavan vedettävän verkkopyydyksen käyttö edellyttäen, ettei aluksella pidetä muuntyyppisiä pyydyksiä ja että tällaiset verkkopyydykset – täyttävät 2 kohdan a alakohdassa säädetyt vaatimukset; – täyttävät valikointipaneelin tapauksessa neuvoston asetuksen (EY) N:o 254/2002[15] liitteessä säädetyt tekniset vaatimukset; ja – ovat lajitteluristikoiden tapauksessa liitteen XIV a mukaiset. c) Valikointipaneelilla tai lajitteluristikolla varustettua pohjatroolia, nuottaa tai vastaavaa vedettävää verkkopyydystä voidaan käyttää myös alueella, joka jää seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattujen peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle: – 53o45' N, 06o00' W – 53o45' N, 05o30' W – 53o30' N, 05o30' W – 53o30' N, 06o00' W – 53o45' N, 06o00' W. 34 b artikla Verkkojen käyttö ICES-alueilla III a, IV a, V b, VI a, VI b, VII b, c, j ja k sekä ICES-suuralueilla VIII, IX, X ja XII 1. Unionin aluksia kielletään laskemasta pohjaan ankkuroitavia verkkoja, pussiverkkoja tai riimuverkkoja mihinkään sellaiseen paikkaan, jonka kartan mukainen syvyys on yli 200 metriä, ICES-alueilla III a, IV a, V b, VI a, VI b, VII b, c, j ja k sekä ICES-suuralueilla XII linjan 27° W itäpuolella, VIII, IX ja X. 2. Kaikilla aluksilla, jotka käyttävät pohjaan ankkuroitavia verkkoja tai pussiverkkoja missä tahansa paikassa, jonka kartan mukainen syvyys on yli 200 metriä ICES-alueilla III a, IV a, V b, VI a, VI b, VI Ib, c, j ja k sekä ICES-suuralueilla XII linjan 27° W itäpuolella, VIII, IX ja X, on oltava lippujäsenvaltion myöntämä seisovan verkon käyttöä koskeva erityiskalastuslupa. 3. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, seuraavien pyydysten käyttö on sallittua: a) verkot, joiden silmäkoko on vähintään 120 mm ja alle 150 mm ICES-alueilla III a, IV a, V b, VI a, VI b, VII b, c, j ja k sekä ICES-suuralueella XII linjan 27° W itäpuolella, verkot, joiden silmäkoko on vähintään 100 mm ja alle 130 ICES-alueilla VIII a, b, d ja ICES-suuralueella X ja verkot, joiden silmäkoko on vähintään 80 mm ja alle 110 mm ICES-alueilla VIII c ja IX edellyttäen, että – niitä käytetään vesillä, joilla kartan mukainen syvyys on alle 600 metriä, – ne ovat enintään 100 silmän korkuisia ja niiden pauloitusmitoitus on vähintään 0,5, – ne on varustettu kohoin tai vastaavin kellukkein, – kunkin verkon pituus on enintään 5 meripeninkulmaa, ja kerrallaan käytössä olevien verkkojen kokonaispituus on alusta kohden enintään 25 kilometriä, – vedessäpitoaika on enintään 24 tuntia; tai b) pussiverkot, joiden silmäkoko on vähintään 250 mm, edellyttäen että – niitä käytetään vesillä, joilla kartan mukainen syvyys on alle 600 metriä, – ne ovat enintään 15 silmän korkuisia ja niiden pauloitusmitoitus on vähintään 0,33, – niitä ei ole varustettu kohoin tai vastaavin kellukkein, – kunkin verkon pituus saa olla enintään 10 kilometriä. Kerrallaan käytössä olevien verkkojen kokonaispituus saa olla alusta kohden enintään 100 kilometriä, – vedessäpitoaika on enintään 72 tuntia; c) verkot, joiden silmäkoko on vähintään 100 mm ja alle 130 mm ICES-alueilla III a, IV a, V b, VI a, VI b, VII b, c, j ja k sekä ICES-suuralueella XII linjan 27o W itäpuolella edellyttäen, että – niitä käytetään vesillä, joilla kartan mukainen syvyys on yli 200 metriä ja alle 600 metriä, – ne ovat enintään 100 silmän korkuisia ja niiden pauloitusmitoitus on vähintään 0,5, – ne on varustettu kohoin tai vastaavin kellukkein, – kunkin verkon pituus on enintään neljä meripeninkulmaa ja kerrallaan käytössä olevien verkkojen kokonaispituus on alusta kohden enintään 20 kilometriä, – vedessäpitoaika on enintään 24 tuntia, – vähintään 85 prosenttia aluksella pidetyn saaliin painosta koostuu kummeliturskasta, – kalastustoimintaan osallistuvien alusten määrä ei ylitä vuonna 2008 todettua määrää, – kalastustoimintaan osallistuvan aluksen päällikkö kirjaa kalastuspäiväkirjaan ennen satamasta lähtöä aluksessa olevien pyydysten määrän ja kokonaispituuden. Vähintään 15 prosentille lähtevistä aluksista tehdään tarkastus, – aluksen päälliköllä on satamaan palatessa aluksessaan 90 prosenttia yhteisön kalastuspäiväkirjaan kyseisen matkan osalta kirjatuista pyydyksistä, ja – yhteisön kalastuspäiväkirjaan on kirjattu kaikkien lajien osalta yli 50 kilogramman suuruisten saaliiden määrät, myös kaikki poisheitettyjen saaliiden yli 50 kilogramman suuruiset määrät. 4. Tätä poikkeusta ei kuitenkaan sovelleta NEAFC-sääntelyalueella, sellaisena kuin se on määritelty asetuksen (EU) N:o 1236/2010 3 artiklan 3 kohdassa. 5. Aluksella saa kerrallaan olla vain yhtä 3 kohdan a ja b alakohdassa kuvailluista pyydystyypeistä. Aluksilla voidaan pitää verkkoja, joiden kokonaispituus on 20 prosenttia suurempi kuin kerrallaan käytössä olevien jatojen sallittu enimmäispituus. 6. Sellaisen aluksen päällikön, jolla on 2 kohdassa tarkoitettu seisovan verkon käyttölupa, on kirjattava kalastuspäiväkirjaan aluksella olevien pyydysten lukumäärä ja pituus ennen aluksen satamasta poistumista ja sen palatessa satamaan sekä annettava selonteko näiden kahden määrän välisistä mahdollisista eroavaisuuksista. 7. Vähintään 15 prosentille lähtevistä aluksista on tehtävä tarkastus niiden alusten osalta, joita koskee 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettu poikkeus. 8. Toimivaltaisilla viranomaisilla on oikeus poistaa valvomattomat pyydykset merestä ICES-alueilla III a, IV a, V b, VI a, VI b, VII b, c, j ja k sekä ICES-suuralueilla XII linjan 27o W itäpuolella, VIII, IX ja X, seuraavissa tilanteissa: a) - pyydys ei ole asianmukaisesti merkitty; b) - poijumerkinnät tai VMS-tiedot osoittavat, että omistaja ei ole ollut alle 100 meripeninkulman etäisyydellä pyydyksestä yli 120 tunnin ajan; c) - pyydystä käytetään vesillä, joilla kartan mukainen syvyys on sallittua suurempi; d) - pyydyksen silmäkoko on laiton. 9. Edellä 6 kohdassa tarkoitettu seisovan verkon käyttöluvan saaneen aluksen päällikön on kirjattava kalastuspäiväkirjaan seuraavat tiedot kullakin kalastusmatkalla: – käytetyn verkon silmäkoko, – yhden verkon nimellispituus, – verkkojen lukumäärä jadassa, – käytössä olevien jatojen kokonaismäärä, – kunkin käytössä olevan jadan sijainti, – kunkin käytössä olevan jadan syvyys, – kunkin käytössä olevan jadan vedessäpitoaika, – kadonneiden pyydysten määrä, niiden viimeisin tiedossa oleva sijainti ja katoamispäivä. 10. Edellä 2 kohdassa tarkoitetun seisovan verkon käyttöluvan nojalla kalastavat alukset saavat purkaa saaliinsa ainoastaan jäsenvaltioiden asetuksen (EY) N:o 2347/2002[16] 7 artiklan mukaisesti nimeämissä satamissa. 11. Edellä 3 kohdan b alakohdassa kuvailtua pyydystä käyttävillä aluksilla pidetty haiden määrä saa olla elopainona ilmaistuna enintään 5 prosenttia aluksella pidettyjen meren eliöiden kokonaismäärästä. 34 c artikla Biskajanlahdella tietyillä vedettävillä pyydyksillä sallittua kalastusta koskevat edellytykset 1. Poiketen siitä, mitä komission asetuksen (EY) N:o 494/2002[17] 5 artiklan 2 kohdassa säädetään, kalastustoiminta trooleilla, kierrenuotilla tai niiden kaltaisilla pyydyksillä, puomitrooleja lukuun ottamatta, joiden silmäkoko on 70–99 millimetriä, on sallittua asetuksen (EY) N:o 494/2002 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa määritellyllä alueella, jos pyydyksissä on neliösilmäpaneeli liitteen XIV b mukaisesti. 2. Kalastettaessa ICES-alueilla VIII a ja b voidaan käyttää lajitteluristikkoa ja siihen kiinnitettyjä lisäosia troolinperän edessä ja/tai neliösilmäpaneelia, jonka silmäkoko on vähintään 60 millimetriä troolinperän edessä olevan jatkeen alaosassa. Tämän asetuksen 4 artiklan 1 kohdan, 6 artiklan ja 9 artiklan 1 kohdan sekä asetuksen (EY) N:o 494/2002 3 artiklan a ja b alakohdan säännöksiä ei sovelleta siihen osaan troolia, johon kyseiset valikoivat pyydykset on asennettu. 34 d artikla Toimenpiteet haavoittuvien syvänmeren luontotyyppien suojelemiseksi NEAFC-sääntelyalueella 1. Kalastus pohjatrooleilla ja seisovilla pyydyksillä, joihin luetaan pohjaverkot ja pitkätsiimat, on kielletty alueella, joka jää seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattujen peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle: Hecaten merenalaiset vuoret (Hecate Seamounts): – 52o21.2866' N, 31o09.2688' W – 52o20.8167' N, 30o51.5258' W – 52o12.0777' N, 30o54.3824' W – 52o12.4144' N, 31o14.8168' W – 52o21.2866- N, 31o09.2688' W Faradayn merenalaiset vuoret (Faraday Seamounts): – 50o01.7968' N, 29o37.8077' W – 49o59.1490' N, 29o29.4580' W – 49o52.6429' N, 29o30.2820' W – 49o44.3831' N, 29o02.8711' W – 49o44.4186' N, 28o52.4340' W – 49o36.4557' N, 28o39.4703' W – 49o29.9701' N, 28o45.0183' W – 49o49.4197' N, 29o42.0923' W – 50o01.7968' N, 29o37.8077' W Osa Reykjanesin selännettä (the Reykjanes Ridge): – 55o04.5327' N, 36o49.0135' W – 55o05.4804' N, 35o58.9784' W – 54o58.9914' N, 34o41.3634' W – 54o41.1841' N, 34o00.0514' W – 54o00.0000' N, 34o00.0000' W – 53o54.6406' N, 34o49.9842' W – 53o58.9668' N, 36o39.1260' W – 55o04.5327' N, 36o49.0135' W Altairin merenalaiset vuoret (The Altair Seamounts): – 44o50.4953' N, 34o26.9128' W – 44o47.2611' N, 33o48.5158' W – 44o31.2006' N, 33o50.1636' W – 44o38.0481' N, 34o11.9715' W – 44o38.9470' N, 34o27.6819' W – 44o50.4953' N, 34o26.9128' W Antialtairin merenalaiset vuoret (Antialtair Seamounts): – 43o43.1307' N, 22o44.1174' W – 43o39.5557' N, 22o19.2335' W – 43o31.2802' N, 22o08.7964' W – 43o27.7335' N, 22o14.6192' W – 43o30.9616' N, 22o32.0325' W – 43o40.6286' N, 22o47.0288' W – 43o43.1307' N, 22o44.1174' W Hatton Bank: – 59°26.00' N, 14°30.00' W – 59°12.00'N, 15°08.00' W – 59°01.00' N, 17°00.00' W – 58°50.00' N, 17°38.00' W – 58°30.00' N, 17°52.00' W – 58°30.00' N, 18°22.00' W – 58°03.00' N, 18°22.00' W – 58°03.00' N, 17°30.00' W – 57°55.00' N, 17°30.00' W – 57°45.00' N, 19°15.00' W – 58°11.15' N, 18°57.51' W – 58°11.57' N, 19°11.97' W – 58°27.75' N, 19°11.65' W – 58°39.09' N, 19°14.28' W – 58°38.11' N, 19°01.29' W – 58°53.14' N, 18°43.54' W – 59°00.29' N, 18°01.31' W – 59°08.01' N, 17°49.31' W – 59°08.75' N, 18°01.47' W – 59°15.16' N, 18°01.56' W – 59°24.17' N, 17°31.22' W – 59°21.77' N, 17°15.36' W – 59°26.91' N, 17°01.66' W – 59°42.69' N, 16°45.96' W – 59°20.97' N, 15°44.75' W – 59°21.00' N, 15°40.00' W – 59°26.00' N, 14°30.00' W North West Rockall: – 57o00' N, 14o53' W – 57o37' N, 14o42' W – 57o55' N, 14o24' W – 58o15' N, 13o50' W – 57o57' N, 13o09' W – 57o50' N, 13o14' W – 57o57' N, 13o45' W – 57o49' N, 14o06' W – 57o29' N, 14o19' W – 57o22' N, 14o19' W – 57o00' N, 14o34' W – 56o56' N, 14o36' W – 56o56' N, 14o51' W South-West Rockall (Empress of Britain Bank): – 56o24' N, 15o37' W – 56o21' N, 14o58' W – 56o04' N, 15o10' W – 55o51' N, 15o37' W – 56o10' N, 15o52' W Logachev Mound: – 55°17' N, 16°10' W – 55°34' N, 15°07' W – 55°50' N, 15°15' W – 55°33' N, 16°16' W – 55°17' N, 16°10' W West Rockall Mound: – 57o20' N, 16o30' W – 57o05' N, 15o58' W – 56o21' N, 17o17' W – 56o40' N, 17o50' W. 2. Kun NEAFC-sääntelyalueeseen kuuluvilla uusilla tai nykyisillä pohjakalastusalueilla suoritettavien kalastustoimien aikana elävän korallin tai elävien sienieläinten määrä vetokertaa kohden on yli 60 kilogrammaa elävää korallia ja/tai yli 800 kilogrammaa eläviä sienieläimiä, on aluksen ilmoitettava asiasta lippujäsenvaltiolleen, lopetettava kalastaminen ja siirryttävä vähintään kaksi meripeninkulmaa ulommas sijainnista, jonka todisteiden perusteella voidaan lähinnä katsoa vastaavan sijaintia, josta kyseinen saalis on saatu. 34 e artikla Toimenpiteet haavoittuvien syvänmeren luontotyyppien suojelemiseksi ICES-alueilla VII c, j ja k 1. Kalastus pohjatrooleilla ja seisovilla pyydyksillä, joihin luetaan pohjaverkot ja pitkätsiimat, on kielletty alueella, joka jää seuraavien WGS84-koordinaattijärjestelmää käyttäen mitattujen peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle: Belgica Mound Province: – 51o29.4' N, 11o51.6' W – 51o32.4' N, 11o41.4' W – 51o15.6' N, 11o33.0' W – 51o13.8' N, 11o44.4' W Hovland Mound Province: – 52o16.2' N, 13o12.6' W – 52o24.0' N, 12o58.2' W – 52o16.8' N, 12o54.0' W – 52o16.8' N, 12o29.4' W – 52o04.2' N, 12o29.4' W – 52o04.2' N, 12o52.8' W – 52o09.0' N, 12o56.4' W – 52o09.0' N, 13o10.8' W Porcupinematalikon luoteisosa, Alue I: – 53o30.6' N, 14o32.4' W – 53o35.4' N, 14o27.6' W – 53o40.8' N, 14o15.6' W – 53o34.2' N, 14o11.4' W – 53o31.8' N, 14o14.4' W – 53o24.0' N, 14o28.8' W Porcupinematalikon luoteisosa, Alue II: – 53o43.2' N, 14o10.8' W – 53o51.6' N, 13o53.4' W – 53o45.6' N, 13o49.8' W – 53o36.6' N, 14o07.2' W Porcupinematalikon lounaisosa: – 51o54.6' N, 15o07.2' W – 51o54.6' N, 14o55.2' W – 51o42.0' N, 14o55.2' W – 51o42.0' N, 15o10.2' W – 51o49.2' N, 15o06.0' W. 2. Kaikkien pelagisten alusten, jotka kalastavat 1 kohdassa tarkoitetuilla haavoittuvien syvänmeren luontotyyppien suojelualueilla, on oltava hyväksyttyjen alusten luettelossa, ja niillä on oltava asetuksen (EY) N:o 1224/2009 7 artiklan mukainen erityiskalastuslupa, joka on pidettävä aluksella. Hyväksyttyjen alusten luetteloon merkityillä aluksilla saa olla vain pelagisia pyydyksiä. 3. Pelagisten alusten, jotka aikovat kalastaa jollain 1 kohdassa tarkoitetulla haavoittuvien syvänmeren luontotyyppien suojelualueella, on ilmoitettava asetuksen (EY) N:o 1224/2009 4 artiklan 15 kohdassa määritellylle Irlannin kalastuksen seurantakeskukselle neljä tuntia etukäteen aikomuksestaan mennä haavoittuvien syvänmeren luontotyyppien suojelualueelle. Niiden on samalla ilmoitettava aluksella olevat kalojen määrät. 4. Pelagisilla aluksilla, jotka kalastavat 1 kohdassa tarkoitetulla haavoittuvien syvänmeren luontotyyppien suojelualueella, on haavoittuvien syvänmeren luontotyyppien suojelualueella ollessaan oltava toimintakykyinen ja täysin käytössä oleva turvallinen alusten satelliittiseurantajärjestelmä (VMS), joka vastaa kaikilta osiltaan asiaa koskevia sääntöjä. 5. Pelagisten alusten, jotka kalastavat 1 kohdassa tarkoitetulla haavoittuvien syvänmeren luontotyyppien suojelualueella, on annettava VMS-raportteja tunnin välein. 6. Pelagisten alusten, jotka ovat päättäneet kalastuksen 1 kohdassa tarkoitetulla haavoittuvien syvänmeren luontotyyppien suojelualueella, on ilmoitettava Irlannin kalastuksen seurantakeskukselle alueelta lähdöstään. Niiden on samalla ilmoitettava aluksella olevat kalojen määrät. 7. Pelagisten lajien kalastuksessa 1 kohdassa tarkoitetulla haavoittuvien syvänmeren luontotyyppien suojelualueella aluksella pidettävien tai kalastukseen käytettävien verkkojen silmäkoon on oltava 16–31 millimetriä tai 32–54 millimetriä. 34 f artikla Toimenpiteet haavoittuvien syvänmeren luontotyyppien suojelemiseksi ICES-alueella VIII c 1. Kalastus pohjatrooleilla ja seisovilla pyydyksillä, joihin luetaan pohjaverkot ja pitkätsiimat, on kielletty alueella, joka jää seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattujen peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle: El Cachucho: – 44o12.00' N, 05o16.00' W – 44o12.00' N, 04o26.00' W – 43o53.00' N, 04o26.00' W – 43o 53.00' N, 05o16.00' W 2. Edellä olevan 1 kohdan kiellosta poiketen alukset, jotka ovat harjoittaneet suomuturskan kalastusta ankkuroidulla pitkälläsiimalla vuosina 2006, 2007 ja 2008, voivat saada kalastusviranomaisiltaan erityiskalastusluvan, joka antaa niille mahdollisuuden jatkaa kyseisen kalastuksen harjoittamista linjan 44o00.00' N eteläpuolella. Kaikilla erityiskalastusluvan saaneilla aluksilla on niiden kokonaispituudesta riippumatta oltava 1 kohdassa tarkoitetulla alueella kalastaessaan käytössään toimintakykyinen ja täysin käytössä oleva turvallinen VMS-järjestelmä, joka vastaa kaikilta osiltaan asiaa koskevia sääntöjä.” 10) Poistetaan 38 artikla. 11) Poistetaan 47 artikla. 12) Poistetaan liitteessä I oleva taulukon alaviite 6. 13) Korvataan liitteessä XII olevassa taulukossa olevat japaninmattosimpukkaa ja meritursasta koskevat rivit seuraavasti: Lajit || Vähimmäiskoko Alueet 1–5 lukuun ottamatta Skagerrakia ja Kattegatia || Skagerrak/Kattegat Japaninmattosimpukka (Ruditapes philippinarum) || 35 mm || Lajit || Vähimmäiskoko: Alueet 1–5 lukuun ottamatta Skagerrakia ja Kattegatia Meritursas (Octopus vulgaris) || Alue 5 kokonaisuudessaan lukuun ottamatta jonkin valtion suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvia vesiä: 750 grammaa Jonkin valtion suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvat alueen 5 vedet: 450 grammaa (sisälmykset poistettuna) 14) Lisätään liitteeseen XIV seuraavat rivit yleiskielisen nimen mukaisessa aakkosjärjestyksessä: SUOMEN YLEISKIELEN NIMI || TIETEELLINEN NIMI Karjukala || Capros aper Suomuturska || Phycis blennoides Punasimput || Sebastes spp. Kultasardiini || Sardinella aurita 15) Lisätään liitteet XIV a–XIV d seuraavasti: ”LIITE XIV a LAJITTELURISTIKON TEKNISET TIEDOT 1. Lajitteluristikon on oltava suorakulmainen. Lajitteluristikon tankojen on oltava ristikon pituusakselin suuntaiset. Lajitteluristikon tankojen välin on oltava enintään 35 millimetriä. Siinä voi olla yksi tai useampi sarana, jotta sitä olisi helpompi säilyttää troolirummulla. 2. Lajitteluristikko on sijoitettava trooliin diagonaalisesti ylös- ja taaksepäin mihin tahansa kohtaan troolinperän edustan ja kapenemattoman osan etupään välille. Lajitteluristikon kaikki reunat on kiinnitettävä trooliin. 3. Troolin ylähavaksessa lajitteluristikon yläosaan välittömästi liittyen on oltava kaloille esteetön pakoaukko. Pakoaukon takareunan on oltava lajitteluristikon levyinen ja leikattu etuosaan päin silmätankoja pitkin lajitteluristikon molemmilta puolilta. 4. Lajitteluristikon eteen voidaan kiinnittää suppilo, joka ohjaa kaloja eteenpäin troolinpohjaa ja ristikkoa kohti. Suppilon silmien vähimmäiskoon on oltava 70 mm. Suppilon aukon on pystysuunnassa oltava lajitteluristikon kohdalla vähintään 15 senttimetriä korkea. Suppilon on oltava lajitteluristikon kohdalla yhtä leveä kuin ristikko. LIITE XIV b Biskajanlahdella tietyillä vedettävillä pyydyksillä sallittua kalastusta koskevat edellytykset 1. Troolin yläosassa olevan neliösilmäpaneelin tekniset tiedot Paneelin on oltava suorakulmainen havaskappale. Paneeleja saa olla vain yksi. Paneeliin ei saa kiinnittää mitään, mikä tukkisi sen millään tavoin sisä- tai ulkopuolelta. 2. Paneelin sijainti Paneeli kiinnitetään troolin yläpuolisen havaskappaleen takaosaan heti pidennysosan ja troolinperän muodostaman kapenemattoman osan eteen. Paneelin on päätyttävä enintään 12 silmän päässä troolin pidennysosan ja kapenevan takaosan välissä olevasta käsin punotusta silmärivistä. 3. Paneelin koko Paneelin on oltava vähintään 2 metriä pitkä ja 1 metri leveä. 4. Paneelin havas Silmien koon on oltava vähintään 100 millimetriä. Silmien on oltava neliösilmiä, toisin sanoen paneelin havaksen kaikkien neljän reunan on muodostuttava silmistä, joiden molemmat silmätangot on leikattu. Havaskappale on kiinnitettävä siten, että silmätangot ovat perän pituussuuntaan nähden samansuuntaisesti ja kohtisuorassa. Havaksen on oltava yksisäikeistä punosta. Punoksen paksuus saa olla enintään 4 mm. 5. Paneelin kiinnittäminen vinoneliösilmäiseen havakseen Paneelin kaikkiin neljään reunaan voidaan kiinnittää jame. Jameen läpimitta saa olla enintään 12 mm. Paneelin pituuden on suoraksi vedettynä oltava sama kuin paneelin pitkittäissivuun kiinnitettyjen vinoneliösilmien pituus suoraksi vedettyinä. Paneelin lyhimpään reunaan (eli 1 metrin pituiseen reunaan, joka on kohtisuorassa troolinperän pituusakseliin nähden) kiinnitetyn ylemmän havaskappaleen vinoneliösilmien lukumäärän on oltava vähintään paneelin pitkittäissivuun kiinnitettyjen täysien vinoneliöiden lukumäärä jaettuna 0,7:llä. 6. Paneelin sijoittamista trooliin havainnollistetaan alla olevalla kuvalla. LIITE XIV c NELIÖSILMÄPANEELI YLI 15 METRIN PITUISISSA ALUKSISSA 1. Troolin yläosassa olevan neliösilmäpaneelin tekniset tiedot Paneelin on oltava suorakulmainen havaskappale. Havaksen on oltava yksisäikeistä punosta. Silmien on oltava neliösilmiä, toisin sanoen paneelin havaksen kaikkien neljän reunan on muodostuttava silmistä, joiden molemmat silmätangot on leikattu. Silmäkoon on oltava vähintään 120 mm. Paneelin on oltava vähintään kolme metriä pitkä, paitsi jos se on yhdistetty alle 112 kilowatin aluksen hinaamaan pyydykseen, jolloin sen on oltava vähintään kaksi metriä pitkä. 2. Paneelin sijainti Paneeli kiinnitetään troolin perän yläpuoliseen havaskappaleeseen. Paneelin takareuna voi olla enintään 12 metriä komission asetuksen (ETY) N:o 3440/84[18] 8 artiklassa määritellystä sulkuköydestä. 3. Paneelin kiinnittäminen vinoneliösilmäiseen havakseen Paneelin pitkittäissivun ja viereisen jameen välillä saa olla enintään kaksi avointa vinoneliösilmää. Paneelin pituuden on suoraksi vedettynä oltava sama kuin paneelin pitkittäissivuun kiinnitettyjen vinoneliösilmien pituus suoraksi vedettyinä. Liitoksessa on oltava troolin perän yläpuolisen havaskappaleen vinoneliösilmiä kolme paneelin pienimmän sivun yhtä neliösilmää kohti, kun perän silmäaukko on 80 mm, tai troolin perän yläpuolisen havaskappaleen vinoneliösilmiä kaksi paneelin pienimmän sivun yhtä neliösilmää kohti, kun perän silmäaukko on 120 mm, lukuun ottamatta paneelin molempien sivujen reunatankoja. LIITE XIV d NELIÖSILMÄPANEELI ALLE 15 METRIN PITUISISSA ALUKSISSA 1. Troolin yläosassa olevan neliösilmäpaneelin tekniset tiedot Paneelin on oltava suorakulmainen havaskappale. Havaksen on oltava yksisäikeistä punosta. Silmien on oltava neliösilmiä, toisin sanoen paneelin havaksen kaikkien neljän reunan on muodostuttava silmistä, joiden molemmat silmätangot on leikattu. Silmäkoon on oltava vähintään 110 mm. Paneelin on oltava vähintään kolme metriä pitkä, paitsi jos se on yhdistetty alle 112 kilowatin aluksen hinaamaan pyydykseen, jolloin sen on oltava vähintään kaksi metriä pitkä. 2. Paneelin sijainti Paneeli kiinnitetään troolin perän yläpuoliseen havaskappaleeseen. Paneelin takareuna voi olla enintään 12 metriä komission asetuksen (ETY) N:o 3440/84 8 artiklassa määritellystä sulkuköydestä. 3. Paneelin kiinnittäminen vinoneliösilmäiseen havakseen Paneelin pitkittäissivun ja viereisen jameen välillä saa olla enintään kaksi avointa vinoneliösilmää. Paneelin pituuden on suoraksi vedettynä oltava sama kuin paneelin pitkittäissivuun kiinnitettyjen vinoneliösilmien pituus suoraksi vedettyinä. Liitoksessa on oltava troolin perän yläpuolisen havaskappaleen vinoneliösilmiä kaksi paneelin pienimmän sivun yhtä neliösilmää kohti, lukuun ottamatta valikointiristikon molempien sivujen reunatankoja.” 2 artikla Asetuksen (EY) N:o 1288/2009 kumoaminen Kumotaan asetus (EY) N:o 1288/2009. 3 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja [1] KOM(2008) 324. [2] EYVL L 125, 27.4.1998, s. 1. [3] EUVL L 22, 26.1.2009, s. 1. [4] EUVL L 347, 24.12.2009, s. 6. [5] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 579/2011, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2011, kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 850/98 ja teknisistä siirtymätoimenpiteistä 1 päivän tammikuuta 2010 ja 30 päivän kesäkuuta 2011 väliseksi ajaksi annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1288/2009 muuttamisesta (EUVL L 165, 24.6.2011, s. 1). [6] Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7). [7] SEC(2008) 1978. [8] EUVL L 55, 28.2.2008, s. 19. [9] EUVL L 347, 24.12.2009, s. 6. [10] EUVL L 125, 27.4.1998, s. 1. [11] EUVL L 22, 26.1.2009, s. 1. [12] EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1. [13] EYVL L 351, 28.12.2002, s. 6. [14] EUVL L 348, 31.12.2010, s. 17. [15] EYVL L 41, 13.2.2002, s. 1. [16] EYVL L 351, 28.12.2002, s. 6. [17] EYVL L 77, 20.3.2002, s. 8. [18] EYVL L 318, 7.12.1984, s. 23.