Nimen rekisteröintihakemuksen julkaiseminen maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla

(2022/C 481/06)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla kolmen kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”Αφρίνα / Αfrina”

EU-nro: PGI-GR-02822 – 6.12.2021

SAN ( ) SMM (X)

1. [SAN:n tai SMM:n] nimi tai nimet

”Αφρίνα / Αfrina”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Kreikka

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1. Tuotelaji

Luokka 2.6 Suola

3.2. Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Nimellä ”Αφρίνα / Afrina” tarkoitetaan suolankukkaa (fleur de sel), jota tuotetaan yksinomaan Mesolongin valkoisilla suolaisilla marskimailla. Tämä jalostamaton merisuola ei sisällä lisäaineita, eikä sitä käsitellä lainkaan keruun jälkeen.

”Αφρίνα / Afrina” koostuu hienoista, valkoisista natriumkloridikiteistä, joita muodostuu kiteytysaltaiden suolaiselle pinnalle suotuisissa ilmasto-oloissa (tuuli, lämpötila ja auringonpaiste). Se ei ole niin suolaista kuin tavallinen suola, ja sen maku on karvaahko korkean magnesiumpitoisuuden vuoksi. Tämän vuoksi se sopii ihanteellisesti kypsentämättömille ja kypsennetyille ruoille ja jopa jälkiruoille. Siinä on runsaasti hivenaineita – merivedessä olevia metalleja – ja erityisesti magnesiumia (Mg).

”Αφρίνα / Afrina” kerätään käsin. Sen aistinvaraiset, fyysiset ja kemialliset ominaisuudet esitetään taulukoissa 1 ja 2.

Taulukko 1

Aistinvaraiset ja fyysiset ominaisuudet

Ulkonäkö Valkoisia kiteitä Maku Suolainen Tuoksu Hajuton Raekokojakauma > 3 mm 0 % 1–3 mm 45–55 % < 1 mm 45–55 %





Taulukko 2

Kemiallinen koostumus

Kemialliset parametrit Pitoisuus (%) Kosteus 1,0 –5,0 Ei liukene veteen 0,020 –0,120 Kalsiumia kuiva-aineesta 0,010 –0,300 Magnesiumia kuiva-aineesta 0,060 –0,300 Sulfaatteja kuiva-aineesta 0,200 –1,100 Natriumkloridia kuiva-aineesta 97,0 –99,5

3.3. Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

–

3.4. Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Asianomaisella maantieteellisellä alueella toteutetaan seuraavat toimet:

— veden otto merestä

— veden kierto haihdutusaltaissa

— siirto kiteytysaltaisiin

— keruu

— Αφρίνα / Afrina -suolankukan luontainen kuivatus.

3.5. Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

–

3.6. Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

–

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Αφρίνα / Afrina -suolankukan maantieteellinen tuotantoalue on historiallisin, maantieteellisin ja antropologisin perustein Iera Polis Mesolongiou -kunnassa Aitoloakarnanian alueellisessa yksikössä Länsi-Kreikassa. Sitä määrittävät valkoisten suolaisten marskimaiden maantieteelliset rajat:

— pohjoiseen Foinikian soilta

— itään ja koilliseen vanhalta Mesolongi-Aitolikos-tieltä

— länteen Mesolongin laguunilta

— etelään ja kaakkoon Iera Polis Mesolongioun kuntayksiköstä.

5. Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Αφρίνα / Afrina -suolankukkaa tuotetaan Mesolongin laguunissa. Tämä sormisuola on erinomaisen maineikasta ja arvostettua sekä Kreikassa että ulkomailla. Tuotteen maine ja ominaisuudet johtuvat sen maantieteellisestä alkuperästä ja muodostavat siten perustan tuotteen ja maantieteellisen alueen väliselle yhteydelle.

Maine perustuu pääasiassa tuotteen rakenteeseen ja makuun, joita määrittävät Mesolongin suola-altaiden ja laguunin erityinen mikroilmasto sekä perinteinen käsin tapahtuva korjuu, joka on pysynyt lähes muuttumattomana vuosien ajan.

Mesolongin suola-altaat ovat ihanteellinen tuotantoympäristö, jota suojellaan Ramsarin yleissopimuksella ja Natura 2000 -verkostolla. Tuotteen mainetta lisäävät Mesolongin suola-altaan ekosysteemin ainutlaatuisuus ja Mesolongin laguunin – Homeroksen mukaan ”ihanan meren” – maine (Suomennos Paavo Castrén). Lehtori Hristos Siasos (Agrinioculture, 2014) kuvaa Mesolongia ”valkoisen aarteen maaksi”.

Suola-altaiden aktiiviset osat (haihdutus- ja kiteytysaltaat) ovat savipitoisia, sillä vesi ei läpäise savea. Merivesi tiivistyy haihdutusaltaissa ja suola kiteytyy kiteytysaltaissa. Kiteytysaltaiden pinta on tasainen altaiden koko pituudelta ja leveydeltä. Siksi pienikin tuulenvire kuljettaa Αφρίνα / Afrina -suolankukkaa altaiden reunoille, joilta se sitten kerätään.

Αφρίνα / Afrina -suolankukan tuotanto edellyttää, että merivettä haihtuu/rikastuu koko ajan riittävästi niin, että suola alkaa kiteytyä. Rikastuminen tapahtuu luontaisesti auringon lämmön ja mikroilmaston eli tuulen nopeuden, lämpötilan ja suhteellisen kosteuden ansiosta. Suolavesien rikastuminen vaatii auringonpaisteen lisäksi voimakkaita tuulia erityisesti kesäkaudella. Suolasadon kasvuvaiheessa ei sen sijaan saisi esiintyä rankkasateita, sillä ne estävät suolan kiteytymisen.

Suurten kiteytysaltaiden pinnalle muodostuu ohut suolakidekerros. Läntiset tuulet kuljettavat näiden kiteiden pintakerroksen altaiden itäreunalle, josta ”Αφρίνα / Afrina” lopulta kerätään.

Myös inhimillinen tekijä on tärkeä, sillä perinteinen korjuu on auttanut luomaan ja säilyttämään tuotteen maineen. Korjuutapa on säilynyt lähes muuttumattomana vuosien ajan. Koulutetut ja kokeneet työntekijät keräävät Αφρίνα / Afrina -suolankukan käsin puisilla työvälineillä ja varmistavat näin lopputuotteen yhdenmukaisuuden. Suolakiteiden tunnistaminen ja erottaminen edellyttävät kokemusta ja osaamista. Perinteinen tekniikka siirtyy suolatyöntekijöiden sukupolvelta toiselle.

Koska pintasuolakiteet kerätään käsin, suolankukka on hyvin puhdasta, eikä lietettä ole lainkaan (koska kiteet eivät joudu kosketuksiin kiteytysaltaiden pohjan kanssa), ja väri on luonnollisen valkoinen. Tuotetta ei siksi tarvitse pestä, minkä ansiosta siinä on paljon epäorgaanisia suoloja, erityisesti liukoisia magnesiumsuoloja. Αφρίνα / Afrina -suolankukan magnesiumpitoisuus on sen vuoksi korkeampi kuin muiden tavallisten suolojen ja jalostettujen kaupallisten suolojen magnesiumpitoisuus, mikä antaa suolankukalle erityisen maun (karvaahko, vähemmän suolainen) ja tekee siitä ihanteellisen kypsentämättömille ja kypsennetyille ruoille ja jopa jälkiruoille.

Mesolongin alueella tuotetusta suolankukasta käytetään perinteisesti nimeä ”Αφρίνα / Afrina”. Itse sana ”Αφρίνα / Afrina” on peräisin sanasta ”vaahto” (afros) ja kertoo tuotteen syntytavasta. Teoksessaan ”Mesolongi” (1925) K. A. Stasinopoulos kirjoittaa: ”Laguunissa tuotetaan myös luontaisesti haihdutettua ylellisyyssuolaa, Afrinaa. Vaahtoa muodostuu, kun pienet aallot murtuvat laguunin reunoille. Auringon lämpö tiivistää vaahdon ja Afrinaa muodostuu.”

Tuotteen maineen vahvistavat monet historialliset ja kirjalliset lähteet.

Ensimmäiset historialliset viittaukset nimeen ”Αφρίνα / Afrina” ovat peräisin edellisen vuosisadan alusta. Teoksessaan ”To alas” (Suola) (1906) K. A. Stasinopoulos mainitsee, että ”kaikkien luonnollisesti haihdutettavien suolojen ja yleisesti kaikkien kreikkalaisten suolojen paras on Mesolongista peräisin oleva Afrina”. Αφρίνα / Afrina -suolankukkaa pidettiin korkealaatuisena ja maultaan erinomaisena, ja sitä ostettiin paljon ylellisyyslahjaksi (Mesolongi, K. A. Stasinopoulos, 1925).

Sen maku ja rakenne ovat saaneet suurta tunnustusta asiantuntijoilta, esimerkiksi K. A. Stasinopoulos kirjoittaa teoksessaan ”To alas” (Suola) (1906): ”vaahto on valkoista kuin lumi ja ilmanohutta”. Lisäksi lehtori Hristos Siasos (Agrinioculture, 2014) kertoo seuraavaa: ”Hiutaleet kasautuvat tuulenvireen ansiosta kiteytysaltaiden reunoille. Niistä muodostuu suolankukkaa, jota alueella kutsutaan Afrinaksi. Afrina kerätään käsin kiteytysaltaiden reunoilta, ja sitä pidetään parhaimpana ja maukkaimpana suolana. Sillä on selkeästi erottuva rakenne, se on suussa sulavaa ja makunystyröitä hivelevää.”

Mesolongilainen kirjailija Akakia Kordosi toteaa palkitussa teoksessaan ”Μιλήστε Μεσολογγίτικα” (1979) (Puhukaa Mesolongin murretta) (jossa on noin 2000 paikallista sanaa ja ilmaisua), että ”Afrina” tarkoittaa suolavaahtoa.

Egeanmeren yliopiston professori Theodora Petanidou kirjoittaa teoksessaan ” Άλας: το αλάτι στην ευρωπαϊκή ιστορία και τον πολιτισμό” (Suola – suolan merkitys Euroopan historiassa ja kulttuurissa) (1997): ”Afrina on Mesolongin alueella perinteinen nimi, joka tarkoittaa pientä määrää suolaiselle pinnalle muodostuvia suolakiteitä”.

Suolankukkaan viitataan usein painetuissa ja verkkopohjaisissa julkaisuissa, radio- ja televisio-ohjelmissa sekä erityisissä ruoanlaitto-ohjelmissa, mikä ylläpitää ja vahvistaa tuotteen erityistä mainetta ja tunnettuutta.

Monet tunnetut kokit käyttävät Αφρίνα / Afrina -suolankukkaa. Esimerkkinä voidaan mainita annos, jolla Välimeren maita edustava nuori kokki Nikos Billis voitti palkinnon San Pellegrinossa (GASTRONOMOS, 2016). Myös esimerkiksi Stelios Parliaros, Georgios Kalomvaris, Sotiris Kontizas ja Argyro Barbargou käyttävät Αφρίνα / Afrina -suolankukkaa annoksissaan.

On syytä mainita, että Kreikan ensimmäinen suolamuseo perustettiin vuonna 2019 Mesolongiin Tourlidan alueelle, mikä vahvistaa alueen maineen ja läheisen yhteyden suolaan.

Αφρίνα / Afrina -suolankukan erinomainen laatu on saanut paljon kiitosta viime vuosina. Ei ole sattumaa, että tuote on palkittu kahdesti kansainvälisissä elintarvike- ja makukilpailuissa: hopeamitalilla vuonna 2016 Ateenassa järjestetyssä Olymp Awards Food and Beverage -kilpailussa ja kunniamaininnalla vuonna 2020 Lontoossa Great Taste -kilpailussa. Merkille pantavaa on myös se, että Αφρίνα / Afrina -suolankukka valittiin muistolahjaksi Etelä-Euroopan maiden johtajien huippukokouksessa Ateenassa vuonna 2016.

Eritelmän julkaisutiedot

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/2021/prodiagrafes_afrina280622.pdf

(1) EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.