Erityiskertomus N:o 2/2010 ”Kuudenteen tutkimuksen puiteohjelmaan kuuluvien, valmisteleviin tutkimuksiin ja uusien infrastruktuurien rakentamiseen liittyvien tukijärjestelmien vaikuttavuus”





Tiivistelmä I. Valmisteleviin tutkimuksiin ja uusien infrastruktuurien rakentamiseen liittyvät tukijärjestelmät ovat osa EU:n politiikkaa, jolla tähdätään Euroopan laajuisten korkeatasoisten tutkimusinfrastruktuurien kehittämiseen. Kyseisille kuudennen tutkimuksen puiteohjelman (2002–2006) hankkeille on myönnetty rahoitusta 140 miljoonaa euroa. II. Tarkastuksessa tutkittiin, olivatko kyseiset kaksi tukijärjestelmää edistäneet laadultaan ja tuloksellisuudeltaan huipputason eurooppalaisen tutkimusinfrastruktuurien verkoston luomista ja infrastruktuurien parasta mahdollista hyödyntämistä Euroopan tasolla siten, että lähtökohtana ovat tutkimusyhteisön esille tuomat tarpeet. Erityisesti tutkittiin, oliko valmistelevien tutkimusten tukijärjestelmästä ollut hyötyä päätöksentekijöille ja oliko uusien infrastruktuurien rakentamisen tukijärjestelmällä saavutettu tuloksia. Lisäksi kiinnitettiin huomiota toimiin, joilla kannustettiin tutkimusvälineistön hankkimiseen tarkoitetun täydentävän rahoituksen käyttöön. III. Tilintarkastustuomioistuin teki seuraavat päätelmät: - Haastateltujen tutkimusyhteisöjen edustajat suhtautuivat valmistelevien tutkimusten tukijärjestelmään myönteisesti. Heidän mielestään se tarjosi ratkaisevassa aloitusvaiheessa rahoitusta infrastruktuurin kehittämiseen ja kannusti yhteistyöhön EU:n tutkimusalan mahdollisten kilpailijoiden kanssa. - Uusien infrastruktuurien rakentamiseen tarkoitettu yhteisön tuki vaikutti vain rajoitetusti tutkimusvälineistön verkoston kehittämiseen Euroopassa. Uusien infrastruktuurien rakentamisen tukijärjestelmällä oli ainoastaan pieni edistävä vaikutus, ja vaikka tuella parannettiin joitakin järjestelmään kuuluvia investointihankkeita teknisesti, useimmat niistä olisivat jatkuneet myös ilman yhteisön tukea. - Komission yksiköt eivät kannustaneet Euroopan tutkimusinfrastruktuureita varten käytettävissä olevien eri rahoituslähteiden käyttöön, vaikka erilaisissa virallisissa lausunnoissa puhuttiin niiden puolesta. IV. Eurooppalaista lisäarvoa koskevien havaintojen perusteella tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio harkitsisi uudelleen, onko uusien infrastruktuurien rakentamisen hankkeita syytä rahoittaa tutkimusmäärärahoista. Lisäksi tukijärjestelmän tavoitteiden olisi oltava selkeitä ja realistisia. Komission olisi pohdittava, mihin täydentävän rahoituksen käytöllä pyritään, ja jos se katsoo, että synergioita voidaan saavuttaa EU- varojen käytön optimoimiseksi, sen olisi ryhdyttävä tarvittaviin toimiin. Johdanto 1. Tässä kertomuksessa tutkitaan EU:n menoja, jotka liittyvät valmistelevien tutkimusten ja uusien infrastruktuurien rakentamisen tukijärjestelmiin. Nämä tukijärjestelmät kuuluvat kuudennen tutkimuksen puiteohjelman (2002–2006) tutkimusinfrastruktuurien toiminta-alaan. 2. "Tutkimusinfrastruktuureilla" tarkoitetaan välineistöä ja resursseja, jotka tarjoavat tutkimusyhteisön tarvitsemia keskeisiä palveluja tiedemaailman ja/tai elinkeinoelämän eri alueilla. Infrastruktuuri voi olla yksi ainoa resurssi yhdessä ainoassa paikassa, hajautettujen resurssien verkosto tai se voi olla virtuaalinen (palvelua tarjotaan sähköisessä muodossa) [1]. EU:n tutkimusmäärärahoilla yhteisrahoitetaan tutkimusinfrastruktuureita 3. Vuodesta 1984 yhteisön tutkimuksen ja teknologian kehittämisen toimia on rahoitettu monivuotisilla puiteohjelmilla, joissa asetetaan ohjelmakauden tieteelliset ja teknologiset tavoitteet. Tutkimusvälineistölle alettiin myöntää erityistä tukea toisen puiteohjelman (1987–1991) yhteydessä. Alkuperäisenä tavoitteena oli parantaa tiedeyhteisön mahdollisuuksia käyttää kansallisia tutkimusinfrastruktuureita, mutta tavoite laajennettiin vähitellen koskemaan myös yhteistyöverkostojen ja infrastruktuurien tarjoamien palveluiden laadun ja määrän parantamiseen tähtäävien tutkimustoimien tukemista ja uusien tieteellisten laitteiden kehittämistä [2]. Toisen puiteohjelman jälkeen taloudellinen tuki on kasvanut merkittävästi (ks. kaavio 1). Kaavio 1 Tutkimusinfrastruktuuriohjelmien menot +++++ TIFF +++++ Lähde: Euroopan komissio. 4. Kuudennen puiteohjelman tutkimusinfrastruktuurin toiminta-alan yleisenä tavoitteena oli edesauttaa "huipputason tutkimusinfrastruktuurien verkoston" luomista Eurooppaan. Infrastruktuurien oli tarkoitus perustua tutkimusyhteisön esille tuomiin tarpeisiin, ja "Euroopan tasolla saatavaa lisäarvoa" syntyisi käyttämällä tällaisia infrastruktuureita laajemmin kaikkialla Euroopassa. 5. Vuonna 2000 tehdyn komission analyysin mukaan Euroopan huipputason tutkimusvälineistöjen kehittämistä haittasivat seuraavat seikat: - sitä varten ei ollut koordinoituja menetelmiä, joilla tarpeet olisi voitu arvioida ja asettaa kansainvälisiä ja tieteenalojen välisiä prioriteetteja - maailmanlaajuisiin yrityksiin osallistumisesta ei ollut yhdenmukaista eurooppalaista kantaa - monikansallisten rahoitussopimusten tekeminen oli vaikeata - muiden kuin oman maan välineistöä oli vaikea hyödyntää - koordinointi infrastruktuurialan toimijoiden kesken oli vähäistä ja tästä syystä infrastruktuureihin liittyvästä teknologian kehittämisestä puuttui kriittinen massa [3]. 6. Voidakseen auttaa ratkaisemaan tiedossa olevia uuden tutkimusvälineistön perustamiseen liittyviä ongelmia komissio ehdotti kuudetta puiteohjelmaa varten lähestymistapaa, jossa keskitytään tukemaan suuren mittakaavan tutkimusvälineistöjä Euroopassa. Komissio määritteli viisi tukijärjestelmää, jotka kattavat seuraavat aihealueet: - muiden kuin oman maan infrastruktuurien käyttömahdollisuudet - integroivat toimet - viestintäverkkojen kehittäminen - valmistelevat tutkimukset - uusien infrastruktuurien rakentaminen. 7. Kuudennessa puiteohjelmassa infrastruktuurien tukemiseen käytettävissä olleista 715 miljoonan euron määrärahoista 140 miljoonaa euroa myönnettiin valmistelevien tutkimusten ja uusien infrastruktuurien rakentamisen tukijärjestelmille. (ks. kaavio 2). Kaavio 2 Kuudennen puiteohjelman tukijärjestelmät "valmistelevat tutkimukset" ja "uusien infrastruktuurien rakentaminen" +++++ TIFF +++++ Valmistelevat tutkimukset 8. Valmisteleviin tutkimuksiin liittyvillä hankkeilla on tarkoitus testata mahdollisten tulevien tutkimusvälineistöjen toteutettavuutta (sisältää myös uusien laitteistojen kehittämisen). Valmistelevien tutkimusten tukijärjestelmällä pyrittiin edistämään sellaisten uusien infrastruktuurien toteutettavuustutkimuksia ja teknistä valmistelua, joilla oli selkeästi eurooppalainen ulottuvuus ja joista on hyötyä koko Euroopan kannalta. Tukea voitaisiin antaa myös maailmanlaajuisesti merkittävälle välineistölle, joka ei sijaitse Euroopassa, mutta jonka hyödyntämiseen eurooppalaiset organisaatiot aikovat ottaa osaa. 9. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamat valmistelevien tutkimusten hankkeet (ks. liite I) liittyvät esimerkiksi vapaaelektronisiin valolähteisiin, kiihdyttimiin/törmäyttimiin, suuriin optisiin ja infrapunateleskooppeihin sekä vesiviljelykeskusten rakentamiseen. Laatikossa 1 on esitetty esimerkki valmistelevasta tutkimuksesta. Laatikko 1 SKADS-hanke SKADS-hankkeen (Square Kilometer Array Design Study, SKA-radioteleskoopin valmisteleva tutkimus) yhtenä tavoitteena oli luoda kustannusvaikuttavaa teknologiaa tulevaisuuden radioastronomiaa varten. EU:n myönsi rahoitustukea yhteensä 10,4 miljoonaa euroa, joka on noin kolmasosa hankkeen kokonaiskustannuksista. Avustuksen sopimuspuoli, SKADS-yhteisyritys, koostui 26 osallistujasta, jotka olivat peräisin yhdeksästä EU:n jäsenvaltiosta, Etelä-Afrikasta, Kanadasta, Australiasta ja Venäjältä. Valmisteleva tutkimus osoitti, että Square Kilometre Arrayksi (SKA) kutsuttu ja useisiin maanosiin jakautuva valtava radioteleskooppi voitaisiin rakentaa käyttämällä yksinkertaisempia ja halvempia rakenteita kuin alun perin suunnitellut sadat perinteiset lautasantennit. SKA-hanke otettiin mukaan tutkimusinfrastruktuureja koskevaan eurooppalaiseen etenemissuunnitelmaan (ks. kohdat 16 ja 17). Sen ensimmäisen vaiheen rakentamisen on suunniteltu tapahtuvan kaudella 2012–2016. Uusien infrastruktuurien rakentaminen 10. Uusien infrastruktuurien rakentamisen tukijärjestelmän tavoitteena oli edistää uusien tai parannettujen infrastruktuurien kehittämistä. Kuten valmistelevien tutkimusten kohdalla, tässäkin järjestelmässä voidaan antaa tukea maailmanlaajuisesti merkittävälle välineistölle, joka ei sijaitse Euroopassa, mutta jonka hyödyntämiseen eurooppalaiset organisaatiot aikovat ottaa osaa. Tukikelpoisia hankkeita voidaan toteuttaa perinteisten rakennushankkeiden muodossa, mutta niihin voi myös kuulua esimerkiksi antennijärjestelmän toteuttaminen Atacaman autiomaassa Chilessä tai virtuaali-infrastruktuuri, kuten lingvistisen tutkimuksen parantamiseen tarkoitettu hajautettu digitalisoitu arkisto (ks. liite II, jossa on esitetty tarkastuksen kohteena olleet uusien infrastruktuurien rakentamiseen liittyvät hankkeet). Laatikossa 2 annetaan esimerkki uusien infrastruktuurien rakentamisen hankkeesta. Laatikko 2 CeMaCE-hanke Tjärnön meribiologinen laboratorio (TMBL) on Ruotsissa sijaitseva meribiologinen asema. Se rakentaa yhdessä Ruotsin yliopistojen kiinteän omaisuuden suurimman omistajan, Akademiska Husin, kanssa merikemiallisen ekologian keskusta (Centre for Marine Chemical Ecology, CeMaCE). Tämän monialainen keskus tarjoaa eurooppalaisille tutkijoille mahdollisuuden hyödyntää laboratorioita, laitteistoja ja alan tieteellistä asiantuntemusta. Keskuksessa, josta on suora pääsy merelle Kosterin vuonon törmältä, yhdistetään molekyylibiologian, ekologian ja evoluutiobiologian tieteenalat. Tämä tarjoaa uuden tavan lähestyä meriekologian kemiaa. Hankkeelle myönnetty yhteisön rahoitustuki – yli 900000 euroa – käytettiin pääosin niin kutsutun meriekotronin (marine ecotron) rakentamiseen. "Meriekotronilla" voidaan aikaansaada ekologisesti relevantit koeolosuhteet, joissa pystytään valvomaan useita ympäristöön liittyviä tekijöitä. Yhteisön tuella myötävaikutetaan meriekologian laboratorioiden perustamiseen. Hankkeen kustannukset olivat yhteensä 9 miljoonaa euroa. Hankkeiden valinta 11. Kuudenteen puiteohjelmaan kuuluvat valmistelevien tutkimusten ja uusien infrastruktuurien rakentamisen hankkeet valittiin marraskuussa 2003 julkaistun ehdotuspyynnön [4] perusteella. Kuudennessa puiteohjelmassa yhteisrahoituksen enimmäismäärä oli valmistelevien tutkimusten hankkeiden osalta 50 prosenttia ja uusien infrastruktuurien rakentamisen hankkeiden osalta 10 prosenttia. Ehdotuspyyntö oli avoinna kaikkien tieteen- ja teknologianalojen hankkeille. Komissio sai 121 ehdotusta, joiden arvo oli yhteensä 387 miljoonaa euroa. Komissio korotti jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden edustajista koostuneen ohjelmakomitean kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti tämän ehdotuspyynnön alkuperäistä 70 miljoonan euron talousarviota [5] 140 miljoonaan euroon, sillä se katsoi, että monet hyvät ehdotukset jouduttaisiin muutoin jättämään ilman rahoitusta. 12. Monen tieteenalan edustajista koostunut 62-henkinen riippumattomien asiantuntijoiden paneeli arvioi hanke-ehdotukset. Arvioinnissa otettiin huomioon neljä kriteeriä: - Euroopan tasolla saatava lisäarvo - tieteellinen ja teknologinen huippuosaaminen - relevanttius järjestelmän tavoitteiden kannalta - hallinnoinnin laatu. 13. Yhteensä 77 hankkeen taso arvioitiin asianmukaiseksi ja 30 hankkeelle myönnettiin rahoitusta. Yhteensä 19:lle valmistelevien tutkimusten hankkeelle annettiin rahoitusta 92 miljoonaa euroa ja yhdeksälle uusien infrastruktuurien rakentamisen hankkeelle myönnettiin 48 miljoonaa euroa [6]. Myös rakennerahastoista voidaan yhteisrahoittaa tutkimusvälineistöjä 14. Sen lisäksi, että tutkimusvälineistöjen kehittämistä rahoitetaan komission hallinnoimista tutkimusmäärärahoista puiteohjelmien kautta, niitä voidaan rahoittaa myös EU:n rakennerahastoista. Rakennerahastojen varat ovat peräisin EU:n talousarviosta, mutta varojen hallinnoinnista vastaavat jäsenvaltiot. Rakennerahastojen kaudella 2000–2006 "tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja innovoinnin (TTKI) infrastruktuurin" alalla käytettävissä olleet 3 miljardin euron määrärahat olivat mahdollisena rahoituslähteenä paljon suuremmat kuin kuudennen puiteohjelman tutkimusinfrastruktuureihin myönnetyt 715 miljoonan euron määrärahat. Kaaviossa 3 esitetään eri rahoituslähteistä käytettävissä olleet määrät ja yhteisrahoituksen enimmäismäärät. Kaavio 3 Rakennerahastojen vertailu tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelmiin | Kuudes puiteohjelma | Rakennerahastot 2000–2006 | Seitsemäs puiteohjelma | Rakennerahastot 2007–2013 | Ohjelmakausi | 2002–2006 | 2000–2006 | 2007–2013 | 2007–2013 | TTKI-määrärahat (miljoonaa euroa) | 17883 | 38815 | 53272 | 49744 | TTKI-infrastruktuurien määrärahat (miljoonaa euroa) | 715 | 3128 | 1715 | 9758 | Tukikelpoisuus | EU ja assosioituneet maat | Tavoite 1: 2412 Tavoite 2: 681 EU-aloite: 35 | EU ja assosioituneet maat | Lähentymisalueet: 7363 Alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteeseen kuuluvat alueet: 2247 Euroopan alueiden välisen yhteistyön tavoite: 148 | Yhteisrahoituksen enimmäismäärät | Valmistelevat tutkimukset: 50 % Uusien infrastruktuurien rakentaminen: 10 % | Tavoite 1: 75 % – 85 % muut tavoitteet: 50 % | Valmistelevat tutkimukset: 50 % Uusien infrastruktuurien rakentaminen: 3–6 miljoonaa euroa/hanke | Lähentymisalueet: 75 % – 85 % Alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteeseen kuuluvat alueet: 50 % – 85 % Euroopan alueiden välisen yhteistyön tavoite: 75 % – 85 % | Seitsemäs puiteohjelma – komissio muutti lähestymistapaansa 15. Seitsemännen puiteohjelman [7] (2007–2013) yhteydessä tutkimusinfrastruktuurien alalla on tehty eräitä muutoksia kuudenteen puiteohjelmaan verrattuna. Valmistelevien tutkimusten tukijärjestelmän lähestymistapa on pysynyt yleisesti ottaen samana, mutta uusien infrastruktuurien rakentamisen tukijärjestelmässä hankkeiden valintaa on muutettu ja rahoituksen painopistettä on siirretty rakennusvaiheesta valmisteluvaiheeseen. 16. Hankkeiden valinnan osalta seitsemännen puiteohjelman lähestymistapa suuntautuu enemmän ylhäältä alaspäin ja tukea myönnetään pääasiassa tutkimusinfrastruktuureja koskevaan eurooppalaiseen etenemissuunnitelmaan kuuluville hankkeille. Etenemissuunnitelma on Euroopan tutkimusinfrastruktuurien strategiafoorumin (ESFRI) laatima luettelo. 17. Euroopan tutkimusinfrastruktuurien strategiafoorumi pyrkii tarjoamaan yhdenmukaisen lähestymistavan tutkimuspolitiikan laatimiselle Euroopassa. Se koostuu jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden tutkimuksesta vastaavien ministerien nimeämistä edustajista ja komission edustajasta. Etenemissuunnitelmassa esitetään Euroopan tutkimusinfrastruktuurien tieteelliset tarpeet 10–20 vuodelle ja yksilöidään hankkeet, joita pidetään Euroopan tieteen kehittämisen ja innovoinnin kannalta elintärkeinä. Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa 18. Tarkastuksen tarkoituksena oli arvioida valmistelevien tutkimusten ja uusien infrastruktuurien rakentamisen rahoitusjärjestelmät ja niiden vaikutus tutkimusinfrastruktuuritoimien tavoitteiden saavuttamiseen kuudennen puiteohjelman (2002–2006) aikana. 19. Tarkastuksen lähestymistapa perustui seuraaviin kysymyksiin: a) Tehtiinkö valmistelevien tutkimusten tukijärjestelmän ansiosta toteutettavuustutkimuksia ja valmisteluja, jotka auttoivat päätöksentekijöitä uusien tutkimusinfrastruktuurien luomisessa? b) Vauhdittiko uusien infrastruktuurien rakentamisen tukijärjestelmä tehokkaasti uusien infrastruktuurien rakentamista? c) Ryhtyikö komissio kuudetta puiteohjelmaa koskevan päätöksen mukaisesti valmistelevien tutkimusten ja uusien infrastruktuurien rakentamisen tukijärjestelmien yhteydessä toimiin, joilla kannustettiin täydentävän rahoituksen käyttöön? 20. Tarkastuksen aikana: - analysoitiin tutkimusinfrastruktuurien alan oikeusperustaa ja erityisesti valmistelevien tutkimusten ja uusien infrastruktuurien rakentamisen tukijärjestelmien luomista - tutkittiin hankkeiden valinta- ja seurantamenettelyt (mukaan lukien kaikki arviointiraportit) - haastateltiin komission henkilöstöä ja suurimpien eurooppalaisten tutkimusorganisaatioiden ja kahdeksan jäsenvaltion (Belgia, Tšekin tasavalta, Saksa, Italia, Alankomaat, Puola, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta) tutkimuksesta vastaavien ministereiden edustajia - tarkastettiin paikalla 19:stä valmistelevien tutkimusten hankkeesta poimittu yhdeksän hankkeen otos ja kaikki yhdeksän uusien infrastruktuurien rakentamisen hanketta - tehtiin verkkokysely kaikille hakijoille, joiden hakemukset oli hylätty ehdotuspyynnön yhteydessä. Tarkastuksen kattama jakso oli sama kuin kuudennen puiteohjelman toteuttamisjakso (2002–2006). Tarkastetut hankkeet on lueteltuliitteissä IjaII. Huomautukset Valmistelevien tutkimusten tukijärjestelmä Tavoitteet pääosin saavutettu 21. Valmistelevien tutkimusten tukijärjestelmän tavoitteena oli edistää sellaisten uusien infrastruktuurien toteutettavuustutkimuksia ja teknistä valmistelua, joilla on selkeä eurooppalainen ulottuvuus. Tilintarkastustuomioistuin piti järjestelmää onnistuneena silloin, kun: - EU-tuki helpotti tutkimuksia, jotka keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä lujittivat tutkimusvälineistön verkostoa Euroopassa - yhteisrahoitetut tutkimukset edistivät Euroopan tasolla saatavaa lisäarvoa. 22. Tilintarkastustuomioistuin totesi tarkastuksen yhteydessä tekemiensä useiden haastatteluiden perusteella, että osallistujilla oli yleisesti ottaen myönteinen käsitys valmistelevien tutkimusten tukijärjestelmästä. Osallistujien mielestä valmisteleva tutkimus paransi kansallisten päätöksentekijöiden tietoisuutta asiasta ja nämä myönsivät suurempaa tukea. Suurin osa hankkeista sisällytettiin Euroopan tutkimusinfrastruktuurien strategiafoorumin luetteloon (ks. kohdat 16 ja 17), mikä lisäsi infrastruktuurien rakentamisen todennäköisyyttä (ks. kaavio 4). Kaavio 4 Tilintarkastustuomioistuimen tarkastaman yhdeksän valmistelevien tutkimusten hankkeen edistyminen +++++ TIFF +++++ 23. Lisäksi hankekoordinaattorit ja jäsenvaltioiden edustajat kertoivat haastatteluissa, että yhteisön tuki valmisteleville tutkimuksille oli ollut tärkeätä, jotta idean kehittelyn ja hankkeen todellisen toteuttamisen välinen kuilu oli saatu kurottua umpeen. Tuen ansiosta tiedemiesten oli mahdollista esitellä ja työstää ehdotuksiaan jäsennellysti. Useimmat hankekoordinaattorit pitivät lisäksi arvokkaana ja hyödyllisenä monille tutkimuslaitoksille tarjoutunutta mahdollisuutta tehdä yhteistyötä yhteisyrityksissä. Laatikossa 3 on esitetty esimerkki sellaisten suurten eurooppalaisten tutkimuslaitosten välisestä yhteistyöstä, jotka muutoin olisivat olleet toistensa kilpailijoita. 24. Edunsaajat ja tutkimuslaitosten edustajat totesivat, että rahoituksen varmistamisen kannalta infrastruktuurihankkeen suunnitteluvaihe on vaikein, etenkin silloin, kun on tehtävä kansainvälistä yhteistyötä. Tämän vuoksi haastatellut katsoivat, että tuki valmistelevalle tutkimukselle on tärkeätä (komissio rahoittaa jopa 50 prosenttia kokonaiskustannuksista), sillä se tarjoaa puitteet laajamittaisten eurooppalaisten hankkeiden kehittämiselle. Haastatellut katsoivat, että Euroopan laajuista yhteistyötä on vaikeata käynnistää sellaisten mekanismien avulla, jotka painottavat kansallisia tai alueellisia ohjelmia. Laatikko 3 EUROFEL-hanke EUROFEL-hankkeen valmisteleva tutkimus oli 16 eurooppalaisen tutkimuslaitoksen yhteinen toimi, jonka tarkoituksena oli valmistella vapaaelektronilaseriin perustuvien uuden sukupolven valonlähteiden rakentamista. Tarkoitus oli rakentaa jaettu infrastruktuuri seitsemään keskukseen Euroopassa. Alun perin viidessä Euroopan maassa toteutettiin seitsemää keskenään kilpailevaa vapaaelektronilaserin rakentamishanketta. Komissio neuvoi tutkimuslaitoksia jättämään yhteisen ehdotuksen, mikä lujittaisi alan yhteistyötä Euroopassa. Eräille osallistujille suurin hankkeesta saatu hyöty oli yleensä toistensa kanssa kilpailevien eri tutkimuslaitosten välinen yhteistyö. EUROFEL-rakennushanke on sisällytetty tutkimusinfrastruktuureja koskevaan eurooppalaiseen etenemissuunnitelmaan, ja se on suunniteltu rakennettavaksi seuraavan 8–12 vuoden kuluessa. Tämä on osoitus siitä, että valmisteleva tutkimus oli onnistunut. Uusien infrastruktuurien rakentamisen tukijärjestelmä Vauhdittava vaikutus ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo 25. Uusien infrastruktuurien rakentamisen tukijärjestelmässä ei ole määritelty riittävän tarkasti EU-varojen maksamisen edellytyksiä. Neuvoston päätöksessä 2002/835/EY [8] määrätään, että järjestelmä tarjoaa toiminnalle rahoitusta ainoastaan sen vähimmäismäärän, joka tarvitaan sen käynnistämiseen (katalysoimiseen). Suurin osa rakentamis- ja toimintakustannuksista katetaan kansallisista tai muista rahoituslähteistä. Katalysaattorin tehtävä on kiihdyttää tai edistää reaktiota tai prosessia. Tilintarkastustuomioistuimen käsityksen mukaan sen, että uusien infrastruktuurien rakentamiseen myönnetään rahoitusta, pitäisi johtaa sellaisten hankkeiden etenemiseen, joita ei muuten olisi toteutettu. 26. Päätöksessä 2002/835/EY todetaan lisäksi, että tukea tulisi myöntää ainoastaan täsmällisesti perustelluissa tapauksissa, joissa on kyse Euroopan tasolla saatavasta lisäarvosta. Komission kuudetta puiteohjelmaa koskevassa kauden 2002–2003 työohjelmassa uusien infrastruktuurien rakentamisen tukikelpoisuusvaatimusta on tulkittu siten, että tukea myönnetään, jos sillä on Euroopan tasolla saavutettavan lisäarvon kannalta ratkaiseva katalysoiva vaikutus. Kuten työohjelmassa todetaan, tästä voisivat olla osoituksina suurempi houkuttelevuus Euroopan tutkimusyhteisön kannalta ja/tai tutkimusyhteisölle tarjottujen palveluiden parantuminen seuraavin tavoin: - laajemmat mahdollisuudet käyttää ehdotettuja infrastruktuureita - edistyneempi teknologia - kyky tehdä joustavammin tieteenalojen välisiä tutkimuksia - paremmat yhteydet tutkimusyhteisöön. 27. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti kaikki uusien infrastruktuurien rakentamishankkeet ja arvioi, miten komissio oli soveltanut päätöksessä 2002/835/EY vahvistettuja ja komission vuoden 2002–2003 työohjelmassa täsmennettyjä tukikelpoisuusvaatimuksia. 28. Tarkasteltuaan eurooppalaisten tutkijoiden mahdollisuuksia käyttää infrastruktuureita, tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komission rahoitus kohdennettiin tutkijoille tarjottavien riittävien käyttömahdollisuuksien turvaamisen sijasta rakentamisen rahoitukseen tai välineistön ostoon. Katalysoiva vaikutus oli pieni… 29. Tilintarkastustuomioistuin pyrki seuraavien kysymysten avulla selvittämään, oliko uusien infrastruktuurien rakentamisen tuella ollut katalysoivaa vaikutusta: - Mikä oli hankkeiden aloituspäivän ja EU:n kanssa tehdyn sopimuksen allekirjoituspäivän välinen suhde? Se osoittaa rahoituksen merkityksen hankkeen toteuttamiselle. - Oliko päätös myöntää tai olla myöntämättä rahoitusta hankkeen käynnistämisen tai jatkamisen kannalta ratkaiseva? - Mikä oli keskeisten sidosryhmien käsitys siitä, missä määrin EU:n investoinnit edistivät muita hankeinvestointeja? Kaavio 5 Hankkeen käynnistämisen ja sopimuksen allekirjoittamisen välinen aika +++++ TIFF +++++ 30. Tarkastuksessa havaittiin, että seitsemässä yhdeksästä uusien infrastruktuurien rakentamisen hankkeesta aloituspäivä oli aikaisempi kuin komission päätösten tekopäivät ja vastaavat sopimusten allekirjoituspäivät (ks. kaavio 5). Kahdeksan hanketta käynnistettiin komission päätöksen jälkeen, mutta ennen sopimuksen allekirjoitusta. 31. Siitä ei saatu näyttöä, että EU-rahoituksella olisi ollut ratkaiseva merkitys päätettäessä hankkeiden jatkamisesta. Useimmissa tapauksissa hankkeet olivat toteutusvaiheessa jo ennen sopimusten allekirjoittamista ja uusien infrastruktuurien rakentamisen hankkeille myönnetty EU-tuen osuus oli enintään 10 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista [9] (ks. laatikko 4). 32. Euroopan tutkimuslaitosten ja jäsenvaltioiden ministeriöiden edustajat totesivat haastatteluissa, että uusien infrastruktuurien rakentamisen tukijärjestelmä ei katalysoinut toimia, joihin tukea oli myönnetty. Tämä johtui siitä, että saatavissa oleva rahoituksen osuus oli pieni ja että ainoastaan kymmenen prosentin suuruinen korvaus hankkeen kokonaiskustannuksista ei riitä aikaansaamaan katalysoivaa vaikutusta. Laatikko 4 DIRAC-hankkeen ensimmäinen vaihe Darmstadtin ionien ja antiprotonien tutkimuskeskuksen (Darmstadt Ion Research and Antiproton Centre, DIRAC) yhteyteen sijoitettavan kansainvälisen kiihdytinvälineistön rakentamisen tarkoituksena on parantaa nykyisiä kiihdyttimiä maailmankaikkeuden synnyn tulevaa tutkimusta varten. Hanke, jonka on määrä saada yhteisrahoitusta 14 kumppanilta (11 EU:n jäsenvaltiota, Kiina, Intia ja Venäjä), käsittää sekä uuden infrastruktuurin (magneetti) rakentamisen että olemassa olevien infrastruktuurien (synkrotronikiihdytin ja spektrometri) parantamisen. Määrältään 10,4 miljoonan euron suuruisella EU-rahoituksella oli tarkoitus tukea hankkeen ensimmäistä vaihetta, joka arvioitiin 104 miljoonan euron arvoiseksi. Kokonaisinvestoinnin määrä on arviolta noin 1,2 miljardia euroa. Hanke oli jo käynnissä, kun sopimus komission kanssa allekirjoitettiin. 33. Arviointipaneelin raportissa esitettiin samankaltainen havainto: asiantuntijoiden mielestä EU:n rahoituksella oli suurempi vaikutus valmistelevien tutkimusten kuin uusien infrastruktuurien rakentamisen hankkeisiin, sillä uusien infrastruktuurien rakentamisen hankkeet toteutettiin joka tapauksessa ja EU:lta saatavan 10 prosentin avustuksen hyöty ei ollut aina täysin selvä [10]. 34. Yhdeksän kymmenestä ehdotuspyynnön yhteydessä hylättyjen hakijoiden kyselyyn vastanneista vahvisti, että komission rahoituspäätöksellä ei ollut hankkeiden toteuttamisen kannalta merkittävää vaikutusta. Lisäksi todettiin, että useimmat hakijat jatkoivat hankkeitaan hylkäämisestä huolimatta, vaikkakin hanketta mahdollisesti supistettiin (ks. kaavio 6). 35. Kun tilintarkastustuomioistuin kysyi samaa ehdotuspyynnössä hyväksyttyjen uusien infrastruktuurien rakentamisen hankkeiden koordinaattoreilta, kolme neljästä vastasi, ettei komission kielteinen päätös olisi estänyt hankkeen jatkamista (ks. myös kaavio 6). Kaavio 6 Ehdotuspyynnön yhteydessä hyväksyttyjen ja hylättyjen hankkeiden toteuttaminen Onko hankkeen toteuttamista jatkettu EU-rahoitusta koskevasta kielteisestä päätöksestä huolimatta? | Olisiko EU-rahoitusta koskeva kielteinen päätös keskeyttänyt hankkeen toteuttamisen? | +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ | | Ehdotuspyynnössä hylättyjä ehdotuksia koskeva kysely | Hankekoordinaattoreiden haastattelut | …mutta uusien infrastruktuurien rakentamiselle annetun tuen ansiosta hankittiin lisää tai parempia laitteita 36. Siitä huolimatta, että kansallisella tasolla sovittujen hankekustannusten lisäksi myönnetyllä 10 prosentin EU-rahoituksella oli koko hankkeen kannalta vain pieni katalysoiva vaikutus, lisätuen ansiosta voitiin ostaa tai kehittää alkuperäiseen hanke-ehdotukseen kuulumattomia laitteita. EU:lta saatu tuki näin ollen täydensi kansallista rahoitusta ja siinä mielessä antoi infrastruktuureille mahdollisuuden hankkia lisää tai parempaa teknologiaa. Joissakin tapauksissa se myös helpotti eri tieteenalojen välistä välineistöjen käyttöä. Rahoituksen täydentävyys Komissio suositteli täydentävää rahoitusta, mutta ryhtyi vain vähäisiin toimiin 37. Kuten kohdassa 14 todettiin, infrastruktuureita rahoitetaan tutkimusmäärärahoista, mutta infrastruktuureille voidaan myöntää yhteisön rahoitusta myös rakennerahastoista (alue- ja koheesiopolitiikka). Myös Euroopan investointipankki voi rahoittaa tutkimusinfrastruktuurihankkeita, joilla on Euroopan tasolla saatava lisäarvo. 38. Kaksinkertainen rahoitus, eli tukipyynnön esittäminen saman menoerän osalta eri tukijärjestelmissä, on kiellettyä. Hankkeen yhteisrahoitus eri EU:n rahoitusmekanismeista on mahdollista vain harvoissa tapauksissa, sillä jokaisella rahoitusvälineellä on omat yhteisrahoitusta koskevat erityiset sääntönsä. Rahoituslähteitä voidaan kuitenkin käyttää täydentävästi. Rahoituksen täydentävyys tarkoittaa eri rahoituslähteiden käyttöä eri hanketoimiin, joita toteutetaan toisiinsa liittyen tai peräkkäin [11]. 39. Monissa komission asiakirjoissa suositellaan mahdollisuutta käyttää täydentävää rahoitusta eri eurooppalaisista rahoituslähteistä. Euroopan parlamentti rohkaisi toukokuussa 2000 julkaistussa kertomuksessaan [12] käyttämään rahoitusta täydentävästi tutkimuksen puiteohjelman ja muiden yhteisön politiikkojen, etenkin rakennerahastojen, yhteydessä. Komission tiedonannossa "Kohti eurooppalaista tutkimusaluetta" [13] todettiin, että tutkimusinfrastruktuurien alalla olisi hyödynnettävä mahdollisuutta yhdistää rakennerahastoista myönnettävä rahoitus, Euroopan investointipankin lainat ja kuudennesta puiteohjelmasta myönnettävä rahoitus. 40. Täydentävän rahoituksen käyttöä valmisteleviin tutkimuksiin ja uusien infrastruktuurien rakentamiseen liittyvissä tukijärjestelmissä käsiteltiin myös kuudennesta puiteohjelmasta [14] ja eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentämisen erityisohjelmasta [15] tehdyissä päätöksissä. Valmistelevat tutkimukset oli tehtävä selvittämällä järjestelmällisesti "mahdollisuudet saada infrastruktuurien rahoitustukea muista lähteistä, kuten Euroopan investointipankista tai rakennerahastoista". Uusien infrastruktuurien rakentamisen järjestelmästä saatavalla tuella voidaan "täydentää Euroopan investointipankin tai rakennerahastojen osallistumista infrastruktuurien rahoitukseen". Täydentävän rahoituksen käyttö mainittiin niin ikään tutkimusinfrastruktuurien työohjelmassa [16]. 41. Yhdistämällä rakenne- ja koheesiorahastojen ja muiden rahoituslähteiden käyttö tutkimusmäärärahojen hyödyntämiseen pyritään siihen, että EU:n lähentymisalueilla oleva teollisuuden ja tutkimuksen kehittämisen potentiaali toteutuisi. 42. Siitä huolimatta, että edellä mainituissa päätöksissä ja asiakirjoissa suositeltiin käyttämään täydentäviä rahoituslähteitä, komissio ei puuttunut tähän kysymykseen aktiivisesti kuudennen puiteohjelman aikana. Hankekoordinaattoreita varten ei ollut laadittu ohjeita, joiden avulla he olisivat voineet etsiä mahdollisia rahoitussynergioita. Myöskään yksikään uusien infrastruktuurien rakentamishanke ei saanut kyseisellä kaudella rakennerahastojen rahoitusta tai lainaa Euroopan investointipankilta. Useimmat kyselyyn vastanneista hylätyn ehdotuksen lähettäneistä ilmoittivat, että heille ei ollut annettu tietoja mahdollisuudesta käyttää täydentäviä rahoituslähteitä (ks. kaavio 7). 43. Komission olisi lisäksi tarpeen toteuttaa käytännön toimenpiteitä, jotta se voisi asianmukaisesti hallinnoida täydentävyysnäkökohtaa, toisin sanoen tarkastaa, ovatko hankkeet saaneet kaksinkertaista rahoitusta tai perusteetonta yhteisrahoitusta. Tilintarkastustuomioistuin kuitenkin havaitsi, että: i) (tutkimuksen ja aluepolitiikan) pääosastot eivät olleet laatineet yhteistä tutkimusinfrastruktuurin määritelmää ii) kummallakaan pääosastolla ei ollut käytettävissään keinoja kerätä yhteen tietoja hankkeista, jotka olisivat tukikelpoisia sekä kuudennen puiteohjelman että rakennerahastojen kannalta iii) koheesiopolitiikan alalla ei ollut kehitetty erityisiä välineitä ja tietokantoja, joilla täydentävää rahoitusta olisi voitu hallinnoida ja koordinoida. Kaavio 7 Tietoja täydentävästä rahoituksesta – hylätyn ehdotuksen lähettäneiden vastaukset tilintarkastustuomioistuimen kyselyyn Tiedottiko komissio tai kansallinen yhteyspiste mahdollisuudesta täydentää tutkimusinfrastruktuuriohjelmien rahoitusta muilla EU:n rahoituslähteillä? +++++ TIFF +++++ Päätelmät ja suositukset 44. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että valmistelevien tutkimusten tukijärjestelmä on pääosin saavuttanut tavoitteensa, kun taas uusien infrastruktuurien rakentamisen tukijärjestelmän aikaansaamaa lisäarvoa pidettiin pienenä. Oliko valmistelevien tutkimusten tukijärjestelmästä ollut hyötyä päätöksentekijöille? 45. Tutkimusyhteisön edustajat suhtautuivat valmistelevien tutkimusten tukijärjestelmään yleisesti ottaen myönteisesti. Heidän mukaansa järjestelmä tarjosi mahdollisuuden kehittää tieteellisiä ajatuksia jäsennellyllä tavalla testaamalla mahdollisten tulevien tutkimusvälineistöjen toteutettavuutta. Erityisen myönteisenä pidettiin eri tutkimuslaitoksien mahdollisuutta tehdä yhteistyötä. Menettelyn avulla päätöksentekijät pystyivät tunnistamaan, mitä hankkeita kannatti tukea, ja suurin osa tarkastetuista valmistelevien tutkimusten hankkeista sisällytettiin Euroopan tutkimusinfrastruktuurien strategiafoorumin luetteloon. Vauhdittiko uusien infrastruktuurien rakentamisen tukijärjestelmä uusien infrastruktuureiden rakentamista? 46. Rahoituksen saaminen uusien infrastruktuurien rakentamisen tukijärjestelmästä ei vaikuttanut ratkaisevasti hankkeiden toteuttamiseen. Uusien infrastruktuurien rakentamisen tuella investointihankkeissa voitiin tehdä eräitä teknisiä parannuksia hankkimalla uusia tai parempia laitteita. Uusien infrastruktuurien rakentamisen tukijärjestelmän seurauksena ei rakennettu uusia infrastruktuureita, vaan siitä saivat lisärahoitusta hankkeet, joiden toteuttamista olisi jatkettu joka tapauksessa. Suositus 1 Eurooppalaiseen lisäarvoon ja tuen katalysoivaan vaikutukseen liittyvät tilintarkastustuomioistuimen havainnot huomioon ottaen komission olisi arvioitava uudelleen tulevien puiteohjelmien osalta, onko uusien infrastruktuurien rakentamisen hankkeita syytä rahoittaa tutkimusmäärärahoista. Komission oli varmistuttava siitä, että järjestelmän tavoitteet on ilmaistu selkeästi ja kaikille ymmärrettävällä tavalla. Lisäksi niiden olisi oltava realistisia kyseessä olevan hankerahoituksen tasoon nähden. Ryhtyikö komissio toimiin täydentävän rahoituksen osalta? 47. Mahdollisuus saada valmistelevien tutkimusten ja uusien infrastruktuurien rakentamisen hankkeille rahoitusta EU:n täydentävistä rahoituslähteistä oli sisällytetty kuudetta puiteohjelmaa koskevaan päätökseen. Tästä huolimatta komissio ei kannustanut hyödyntämään tätä mahdollisuutta eikä täydentävää rahoitusta tästä syystä käytetty. Suositus 2 Komission olisi selvennettävä, mihin se pyrkii sillä, että lainsäädäntöön on sisällytetty mahdollisuus käyttää täydentävää rahoitusta. Sen olisi arvioitava kyseisen rahoituksen edut ja haitat sekä kustannukset ja hyödyt. Jos komissio katsoo, että kohdennettujen EU-varojen, EIP:n lainojen ja kansallisen rahoituksen yhdistämisellä saavutetaan synergiaetuja, sen olisi kannustettava käyttämään täydentäviä rahoituslähteitä. Samalla sen olisi varmistettava, että tämän mahdollisuuden väärinkäyttö ehkäistään ja havaitaan asiaankuuluvalla valvonnalla. Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 5. toukokuuta 2010 pitämässään kokouksessa. Tilintarkastustuomioistuimen puolesta +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira presidentti [1] Tutkimusinfrastruktuurien tukeminen kuudennen puiteohjelman erityisohjelmassa "Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen", kauden 2002–2003 työohjelma, s. 1. [2] Neuvoston päätös 1999/173/EY, tehty 25 päivänä tammikuuta 1999, tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta erityisohjelmasta "Tutkijavoimavarojen lisääminen ja sosioekonomisen tietopohjan laajentaminen" (1998–2002), (EYVL L 64, 12.3.1999, s. 105). [3] Ks. komission valmisteluasiakirja "A European Research Area for Infrastructures", SEK(2001) 356, 27.2.2001. [4] Ehdotuspyyntö FP6-2003-Infrastructures-4. [5] Arvioijat totesivat, että tämän ehdotuspyynnön yhteydessä oli esitetty noin kuusi kertaa enemmän ehdotuksia kuin niitä olisi voitu rahoittaa alkuperäisistä 70 miljoonan euron määrärahoista. Raportissa annettujen pisteiden avulla arvioituna jopa erittäin hyvinä pidettyjä ehdotuksia esitettiin kaksi tai kolme kertaa enemmän kuin niitä olisi voitu rahoittaa. Call FP6-2003-Infrastructures-4 Panel Report, 7. toukokuuta 2004. [6] Ehdotuspyyntöön oli mahdollista osallistua myös muunlaisilla hankkeilla (liitännäistoimet), mutta ne eivät kuuluneet tämän tarkastuksen alaan. Kaksi liitännäistoimia koskevaa hanketta valittiin rahoitettavaksi. [7] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1982/2006/EY (EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1). [8] EYVL L 294, 29.10.2002, s. 44. [9] Uusien infrastruktuurien rakentamista koskeva erityislauseke nro 34: Muiden erityisten tukitoimintojen tukikelpoisista kokonaiskustannuksista, jotka aiheutuvat suorien kustannusten mallia, välillisten kustannusten kokonaiskustannusmallia tai lisäkustannusmallia soveltaville sopimuspuolille, korvataan enintään 10 prosenttia. [10] Tutkimusinfrastruktuureita koskeva toimi – Call FP6-2003-Infrastructures-4, Panel Report, s. 4. [11] Euroopan alueiden kilpailukyvyn parantaminen tutkimus- ja innovaatiotoiminnan avulla. Käytännön opas EU:n tutkimusta, kehitystä ja innovointia koskevista rahoitusmahdollisuuksista, Rev. 2 02/12/2008, s. 12–13. [12] Raportti komission tiedonannosta: "Kohti eurooppalaista tutkimusaluetta" (KOM(2000) 6 – C5-0115/2000 – 2000/2075(COS)). [13] "Neuvoteltaessa rakennetoimenpiteistä, jotka on suunniteltu vuosille 2000–2006, olisi samalla selvitettävä huolellisesti, kuinka …(rakennerahastojen) … toimenpiteet voidaan tehokkaimmin yhdistää eurooppalaisten ohjelmien yhteydessä toteutettaviin hankkeisiin." KOM(2000) 6, s. 18. [14] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1513/2002/EY (EYVL L 232, 29.8.2002, s. 1). [15] Neuvoston päätös 2002/835/EY, tehty 30 päivänä syyskuuta 2002, tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn erityisohjelmasta "Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen" (2002–2006). [16] Kauden 2002–2003 työohjelma: Tutkimusinfrastruktuurien tukeminen kuudennen puiteohjelman erityisohjelmassa "Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen", ensimmäinen päivitys, kesäkuu 2003. -------------------------------------------------- LIITE I VALMISTELEVIIN TUTKIMUKSIIN LIITTYVILLÄ HANKKEILLA SAAVUTETUT TULOKSET Laji | Hankkeen lyhenne | Hankkeen nimi | Hankkeen keskeiset tulokset [1] | EU:n rahoituksen pääasiallinen vaikutus [1] | Rakentamista koskevat näkymät [1] | Vapaaelektronilaserit | EUROFEL | European FEL Design Study (vapaaelektronilasereita koskeva eurooppalainen valmisteleva tutkimus) | Vapaaelektronilaseriin perustuvien seuraavan sukupolven valonlähteiden rakentamista koskevat valmistelut. Hankkeen vaikutus on pääasiassa tekninen, sillä sen avulla ratkaistaan (keskeisten komponenttien) suunnitteluun liittyviä kysymyksiä. | Samankaltaisia infrastruktuureita valmistelevan monen laitoksen välinen tekninen yhteistyö. | ESFRI:n etenemissuunnitelmaan kuuluvien jaettujen infrastruktuurien verkosto. | Muut – Kiihdyttimet | EUROTeV | European Design Study Towards a Global Linear Collider (eurooppalainen valmisteleva tutkimus maailmanlaajuisen lineaaritörmäyttimen rakentamiseksi) | Osallistuminen kansainväliseen hankkeeseen (ILC Global Effort). Työ muodostuu pääasiassa törmäyttimen alajärjestelmien ja muiden kansainvälisen arviointiryhmän havaitsemien kriittisten kysymysten tutkimuksesta. | Useiden eurooppalaisten järjestöjen osallistuminen yhteisyritykseen (koordinaattori osallistuisi kansainväliseen lineaaritörmäyttimiä koskevaan globaalihankkeeseen myös ilman EU-rahoitusta, vaikkakin pienimuotoisemmin). | Globaalihankkeen teknisen suunnitteluraportin on tarkoitus olla valmis vuonna 2012, mahdollinen rakentamisajankohta on 2010-luvun loppupuolella. | Astrofysiikka | ELT DESIGN STUDY | Extremely Large Telescope Design Study (erittäin suurta teleskooppia koskeva valmisteleva tutkimus) | Suuren eurooppalaisen optisen infrapunateleskoopin rakentamisen mahdollistavan teknologian ja käsitteiden kehittäminen. | Lähes kaikki suurimmat eurooppalaiset tutkimuslaitokset ovat osallistuneet valmistelevaan tutkimukseen. Hanke on koko eurooppalaisen astronomisen yhteisön konsensuksen tulos. | Maailmassa toteutetaan parhaillaan useita samankaltaisia kilpailevia hankkeita. Ainoastaan yksi hankkeista viedään päätökseen, joten teleskoopin rakentaminen on epävarmaa. Seitsemännestä puiteohjelmasta on rahoitettu rakentamista valmistelevia toimia. | Ydinfysiikka | EURISOL DS | European Isotope Separation On-Line Radioactive Ion Beam Facility (eurooppalainen tutkimusväline, joka liittyy isotooppien erottamiseen radioaktiivisella ionisäteellä) | Uuden välineistön luomisen yhteydessä odotettavien mittavien teknisten ongelmien ratkaisu; toteutettavuustutkimus; paikkaa ja käyttäjiä koskevat kysymykset. | Hanketta ei toteutettaisi ilman EU:n rahoitusta; synergiaetuja muiden eurooppalaisten hankkeiden kanssa. | Ei vielä ESFRIn luettelossa. | Rakennesuunnittelu | L-SURF | Large Scale Underground Research Facility on Safety and Security (laaja-alainen turvallisuutta ja varmuutta käsittelevä maanalainen tutkimuslaitos) | Toteutettavuustutkimus; tekniset eritelmät; liiketoimintasuunnitelma, joka sisältää rahoitusratkaisuja erilaisille liiketoimintaskenaarioille; oikeushenkilön perustamisen arviointi. | Yleiskatsaus Euroopan turvallisuutta ja varmuutta koskeviin toimintoihin. | Oikeushenkilöä ei ollut perustettu käyntiajankohtaan mennessä. Mahdollisen rakentamisen rahoitusta ei ole varmistettu. | Ympäristö | DesignACT | Designing the Aquaculture Centre of Technology-facing the unmet needs in European aquaculture (Euroopan vesiviljelyn tarpeiden täyttämiseen tähtäävän vesiviljelyteknologiakeskuksen suunnittelu) | Vesiviljelyinfrastruktuurin kartoitus; tarpeiden arviointi; sisällön kuvaus; kustannuslaskelmat; ympäristötutkimus, hallinnointi-, toiminta- ja rahoitussuunnitelmat; rakennussuunnitelma ja kehittämisstrategia; uuden oikeushenkilön perustaminen. | Perusteet meressä sijaitsevalle laajamittaiselle kokeelliselle vesiviljelyvälineistölle, joka on lajissaan ainutlaatuinen ja joka on avoinna uusien infrastruktuurien rakentamiseen erikoistuneille ulkomaisille tutkijoille ja tarjoaa koulutusmahdollisuuksia opiskelijoille. | Ei kuulu ESFRIn luetteloon, mutta kansallisia rahoitusnäkymiä on. | Ydinfysiikka | DIRAC secondary-Beams | Internal Target experiments with highly energetic stored and cooled secondary beams at the International Accelerator Facility, Darmstadt Ion Research and Antiproton Center (DIRAC) (sisäisiä kokeita hyvin energeettisillä varastoiduilla ja jäähdytetyillä sekundäärisuihkuilla Darmstadtin ionien ja antiprotonien tutkimuskeskuksen kansainvälisellä kiihdytinvälineistöllä) | Teknologian, prototyyppien ja kiihdytinkomponenttien kehittäminen sekä toteutettavuuden testaaminen ja osoittaminen. | Hankkeeseen osallistui monia tutkimuslaitoksia ympäri maailmaa. Suunnitteluvaiheelle ei saatu riittävästi rahoitusta kansallisista rahoitusmekanismeista, joten välineistön valmistelut eivät olisi muutoin olleet mahdollisia näin laajalti. | Rakentaminen on aloitettu ja saadaan päätökseen vuoteen 2016 mennessä. | Astrofysiikka | SKADS | Square Kilometre Array Design Study (SKA-radioteleskooppia koskeva valmisteleva tutkimus) | Kustannusvaikuttavan teknologian ja järjestelmän luominen. | Hankkeeseen on osallistunut eri puolilta Eurooppaa monia uusia radioastronomian ryhmiä, jotka ovat edistäneet SKA-radioteleskoopin kehittämistä ja osallistuneet siihen. | Hanke kuuluu ESFRIn luetteloon. | Muut – Astropartikkelit | KM3NeT | Design Study for a Deep Sea Facility in the Mediterranean for Neutrino Astronomy and Associated Sciences (neutriinoastronomiaa ja siihen liittyviä tieteitä koskeva valmisteleva tutkimus Välimeressä sijaitsevan syvän meren välineistön rakentamiseksi) | Tärkein tuotos on tekninen suunnitteluraportti, joka käsittelee syvän meren neutriinoteleskooppia ja meritieteisiin liittyvää perustaa. Myös sijoituspaikkaa koskevia kysymyksiä on käsitelty. | EU-rahoituksen vaikutus on merkittävä: ilman sitä välineistön rakentamista koskeva lähestymistapa olisi huonommin perusteltavissa ja siitä puuttuisi vakuuttavia elementtejä. | Hanke kuuluu ESFRIn luetteloon, eräät kansalliset lisäsitoumukset alkavat konkretisoitua. | [*] Tarkastuksen aikana tehtyihin haastatteluihin perustuvat päätelmät. -------------------------------------------------- LIITE II EU:N RAHOITUS UUSIEN INFRASTRUKTUURIEN RAKENTAMISEEN LIITTYVILLE HANKKEILLE Hankkeen lyhenne | Avustus-sopimuksen allekirjoituspäivä (komissio) | Hankkeen aloituspäivä (ja kesto) | Kokonais-määrärahat neuvotteluiden jälkeen (euroa) | EU:n rahoitus (euroa) | EU:n rahoitusosuus / kokonaisrahoitus (prosenttia) | Hankkeen kuvaus | EU:n rahoituksen jakautuminen | ALMA Enhancement | 19.10.2005 | 1.1.2006 (60 kuukautta) | 284015100 | 8518360 | 3,00 % | Alma Enhancement on osa laajaa ALMA-hanketta (Atacama Large Millimeter Array), joka on eurooppalais-pohjoisamerikkalainen yhteishanke. ALMA on tällä hetkellä maailman suurin maanpäällinen astronomiahanke. ALMA-infrastruktuurin rakentaminen aloitettiin Chilessä jo vuonna 2003 ja se on tarkoitus saada päätökseen vuonna 2012. EU:n ALMA Enhancement -hankkeen ansiosta ALMAan voidaan rakentaa lisää laitteisto- ja ohjelmistokomponentteja lisäämällä millimetri- ja alimillimetrialueelle viides aaltoalue, jolla saadaan tarkempia kuvia ja veden tasoa voidaan mitata korkealla resoluutiolla. | EU:n rahoitus koskee hankkeen kaikkia vaiheita. Useimmat työohjelmat koskevat viidennen aaltoalueen vastaanottimen suunnittelua, tuotantoa, kokoamista ja todentamista. | BINASP | 27.9.2005 | 15.3.2004 (60 kuukautta) | 20869204 | 1912120 | 9,16 % | BINASP-hanke koskee bionanoteknologian tutkimusinfrastruktuurien järjestelmän ja välineistöjen rakentamista Triestessä sijaitsevaan AREA-tiedepuistoon. Hanke toteutetaan panemalla täytäntöön seitsemän tehtävää (mm. rakentamalla tiloja eläimille, korkeatasoinen mikroskopian ja nanoskopian yksikkö, optinen molekyylikuvantamislaboratorio). Kyse on pääasiassa uusien teknologioiden kehittämisestä ja tarvittavien laitteistojen hankkimisesta. | Kaikkien tämän hankkeen yhteydessä ehdotettujen tehtävien EU-rahoitusosuus on noin 7 prosenttia. Ainoastaan tehtäville 1 (hallinnointi) ja 10 (nanobiofotoniikkavälineistön luominen) haettiin 20 prosentin EU-rahoitusosuutta. | CeMaCE | 18.4.2005 | 5.3.2004 (36 kuukautta) | 8996302 | 937432 | 10,42 % | CeMaCE-hankkeella pyritään lisäämään nykyisiä laboratoriolaitteiden ja erikoislaitteiden investointeja merikemiallisen ekologian integroidun tutkimuskeskuksen perustamiseksi. Tärkeimmät tehtävät ovat meriekotronin ja merikemiallis-ekologisen laboratorion rakentaminen sekä molekyylibiologian laboratorion ja majoitustilojen kohentaminen. | EU:n rahoitusta on haettu majoitustilojen kohentamista lukuun ottamatta kaikkien tehtävien toteuttamiseen. Tehtävän 1 (meriekotronin rakentaminen) kohdalla on pyydetty rahoitusta koko kustannusmäärän osalta, kun taas kahden laboratorion rakentamiseen on haettu rahoitusta alle 10 prosentille kustannuksista. | CISB | 21.3.2005 | 5.3.2004 (48 kuukautta) | 18866474 | 1730000 | 9,17 % | Hankkeen tavoite on luoda uusi infrastruktuuri, yhdennetty rakennebiologian keskus (Centre for Integrated Structural Biology, CISB), jossa yhdistetään kolmen johtavan kansainvälisen tutkimuslaitoksen (EMBL, ESRF ja ILL) ja Joseph Fourier -yliopiston resurssit. Uuden laboratorion rakentamisen ja varustamisen (tehtävät 1 ja 2) lisäksi hankkeella pyritään tarjoamaan käyttöön uusia tai parannettuja teknisiä alustoja edistämään postgenomista rakennebiologiaa (tehtävät 3–9). | Tehtäville 1 ja 2 (rakentaminen ja varustaminen) ei haettu EU-rahoitusta. Proteiineihin sovellettavaan neutroniseen kristallografiaan tarkoitetun diffraktometrin (LADI III) rakentamiseen haettiin EU-rahoitusta yli 60 prosentille kustannuksista (425 000 euroa) ja suurikapasiteettisen elektronimikroskopian teknisen alustan perustamiseen yli 68 prosentille kustannuksista (200 000 euroa). | DAM-LR | 11.4.2005 | 1.1.2005 (36 kuukautta) | 3596000 | 382000 | 10,62 % | DAM-LR -hanke on täysin hajautettu virtuaalinen infrastruktuuri. Hankkeella pyritään kehittämään Euroopan tutkimusyhteisön käyttöön infrastruktuuria, joka helpottaisi kaikentyyppisten, esimerkiksi isojen (multimedia)aineistojen, sanakirjojen, kieliopillisten kuvausten ja muiden lingvististen resurssien hallinnointia ja käyttömahdollisuuksia. DAM-LR yhdistää hankkeeseen osallistuvien tutkimuslaitosten kieliresurssiarkistot (LRA) yhdeksi suureksi muistiksi. | Hanke koostuu 12 tehtävästä. Seitsemän ensimmäistä tehtävää koskevat pääosin paikallisia infrastruktuureita eikä niihin ole haettu EU-rahoitusta. Muilla viidellä tehtävällä on tarkoitus perustaa hajautettu infrastruktuuri, ja niihin on haettu EU-rahoitusta (35–55 prosenttia kustannuksista). | DIRAC-PHASE-1 | 9.12.2005 | 1.10.2005 (48 kuukautta) | 100951660 | 10405360 | 10,31 % | Hanke muodostuu antiprotoni- ja ionitutkimuksen kansainvälisen välineistön (Facility for Antiproton and Ion Research, FAIR) ensimmäisestä rakennusvaiheesta, jonka arvo on noin 1,2 miljardia euroa. DIRAC-hankkeen ensimmäisen vaiheen tavoitteena on huomattavasti parantaa Darmstadtissa sijaitsevan GSI-laboratorion UNILAC/SIS18-kiihdytinjärjestelmään kuuluvan välineistön suorituskykyä ja tutkimusvalmiuksia, jotta säteiden intensiteetti ja energia saadaan suuremmaksi. Tavoite saavutetaan parantamalla SIS18-raskasinonikiihdytintä kahdessa eri vaiheessa, mukauttamalla infrastruktuuria R3B-magneettiin ja parantamalla HADES-spektrometriä. | EU-rahoitusta myönnetään samansuuruinen määrä kaikille tehtäville, lukuun ottamatta yhtä tehtävää ("yleinen rakentaminen: kaikki muut rakentamistehtävät hankkeen toteuttamisen aikana"), jolle ei ole haettu rahoitusta. | EUTRICOD | 19.10.2005 | 1.11.2004 (48 kuukautta) | 21814400 | 2060000 | 9,44 % | Hankkeen tavoitteena on ylläpitää ja laajentaa tutkimusvalmiuksia ja saada kansainvälistä tunnustusta maasta toiseen siirtyviin ja erittäin tarttuviin tauteihin keskittyvänä eurooppalaisena koulutus- ja tutkimuskeskuksena. | Suurin osa EU-rahoituksesta on haettu kolmelle erityistehtävälle: BSL 3 -hyönteistutkimustilojen ja BSL 4 -yksikön rakentamiseen sekä Ghanassa sijaitsevan tutkimusalueen uudenaikaistamiseen. | ISIS TS2 | 21.4.2005 | 1.3.2005 (48 kuukautta) | 165015111 | 11000000 | 6,67 % | ISIS TS 2 on ISIS-spallaatio neutronilähteen kehittämistoimi, joka tarjoaa mahdollisuuden käyttää 18:aa uutta suorituskyvyltään parempaa optimaalista neutronien diffraktiovälinettä. Hankkeen tavoitteena on kehittää seitsemän ensimmäistä välinettä. | EU-rahoitusta on haettu pääosin kolmen välineen (tehtävä 1 – LET, tehtävä 5 – NIMROD ja tehtävä 7 – WISH) suunnitteluun ja rakentamiseen tähtäävän tehtävän toteuttamiseen. Myös muihin välineisiin on haettu rahoitusta. Ainoastaan yhteen tehtävään (tavoite: ekstraktoituun protonisäteeseen liittyvä suunnittelu ja rakentaminen sekä tarvittavat rakennukset ja palvelut) ei ole haettu EU-rahoitusta. | STAR | 18.4.2005 | 1.10.2004 (36 kuukautta) | 103925000 | 11000000 | 10,58 % | Hankkeen tavoitteena on edistää maailmanlaajuisesti tunnustetun ja ainoan eurooppalaisen tutkimusfoorumin perustamista korkeatasoisen silikonitutkimuksen ja kehittämisen alalla. Tavoite saavutetaan laajentamalla IMECin, CEA/LETIn ja FhGn yhteydessä rakenteilla olevia 300 millimetrin yhteensopivia prosessiperusteisia koehankkeita koskevia infrastruktuureita pääasiassa täydentävillä laitteilla ja yhdistämällä kolme uutta tutkimusvälineistöä veden vaihdon optimoimiseksi, mikä tekee mahdolliseksi niin sanotun virtuaalisen prosessointivälineistön toimimisen. | EU-rahoitusta haetaan kaikille tehtäville: ensimmäisessä kolmessa tehtävässä (300 millimetrin infrastruktuurin laajentaminen kussakin kolmessa laitoksessa) 10 prosentille ja hallinnointi- ja levittämistoimien kohdalla 100 prosentille kustannuksista. | --------------------------------------------------