Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan unionin rautatievirastosta ja asetuksen (EY) N:o 881/2004 kumoamisesta /* COM/2013/027 final - 2013/0014 (COD) */





PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA 1.1. Rautatieliikennettä koskevan EU-politiikan kehitys viime aikoina Valkoisessa kirjassaan ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää”, joka hyväksyttiin 28. maaliskuuta 2011, jäljempänä ’vuoden 2011 valkoinen kirja’, komissio esitti näkemyksensä yhtenäisestä eurooppalaisesta rautatiealueesta eli rautateiden sisämarkkinoista, joilla eurooppalaiset rautatieyritykset voisivat tarjota palveluja ilman tarpeettomia teknisiä ja hallinnollisia esteitä. Myös Eurooppa-neuvoston tammikuussa 2012 esittämissä päätelmissä korostettiin, että on tärkeää päästä hyödyntämään täysin yhdentyneiden sisämarkkinoiden kasvua luovia mahdollisuuksia muun muassa verkkotoimialoilla[1]. Lisäksi vakauden, kasvun ja työllisyyden edistämisestä 30. toukokuuta 2012 annetussa komission tiedonannossa[2] korostetaan, että on tärkeää yhä vähentää sääntelytaakkaa ja markkinoillepääsyn esteitä rautatiealalla, ja annetaan maakohtaisia suosituksia tätä varten. Komissio myös hyväksyi sisämarkkinoiden hallinnoinnin parantamisesta 6. kesäkuuta 2012 tiedonannon, jossa samoin korostetaan liikennealan merkitystä[3]. EU:n rautatiemarkkinoilla on tapahtunut kymmenen viime vuoden aikana suuria muutoksia. Ne on toteutettu asteittain rautatiealan kolmella lainsäädäntökokonaisuudella eli niin sanotuilla rautatiepaketeilla (ja eräillä täytäntöönpanoasetuksilla), joiden tarkoituksena on ollut kansallisten markkinoiden avaaminen sekä rautateiden kilpailukyvyn ja yhteentoimivuuden lisääminen EU:n tasolla korkeaa turvallisuustasoa vaarantamatta. Vaikka rautatieliikennepalvelujen sisämarkkinoita koskeva EU:n lainsäädäntö ja muut toimenpiteet (’EU:n säännöstö’) ovat kehittyneet huomattavasti, rautatieliikenteen osuus EU:n sisäisessä liikenteessä on edelleen pieni. Sen vuoksi komissio on esittänyt neljännen rautatiepaketin, jonka tarkoituksena on parantaa rautatieliikennepalvelujen laatua ja tehokkuutta poistamalla vielä jäljellä olevat markkinaesteet. Tämä asetus on osa neljättä rautatiepakettia, joka keskittyy vielä jäljellä olevien hallinnollisten ja teknisten esteiden poistamiseen erityisesti vahvistamalla turvallisuutta ja yhteentoimvuutta koskeviin sääntöihin yhteisen lähestymistavan, jonka tarkoituksena on lisätä kaikkialla EU:ssa toimivien rautatieyritysten mittakaavaetuja, vähentää hallinnollisia kustannuksia ja nopeuttaa hallinnollisia menettelyjä sekä torjua piilosyrjintää. Toimet toteutetaan Euroopan unionin rautatieviraston, jäljempänä ’rautatievirasto’, välityksellä. Asetuksella on tarkoitus korvata alkuperäinen perustamisasetus ja antaa virastolle uusia tärkeitä tehtäviä, jotta siitä muodostuisi aito eurooppalainen rautatieviranomainen yhteentoimivuuden ja turvallisuuden alalla. 1.2. Miksi nykyinen asetus (EY) N:o 881/2004 (sellaisina kuin se on muutettuna) on tarpeen korvata uudella säädöksellä? Alkuperäinen perustamisasetus laadittiin vuonna 2004, ja Euroopan rautateiden ja rautatieviraston suhteen on tapahtunut sen jälkeen paljon kehitystä. Rautateiden EU:n sisämarkkinoiden toiminnasta on saatu yhä enemmän näyttöä, myös suhteessa yhteentoimivuuteen ja turvallisuuteen liittyvin näkökohtiin. On annettu uutta lainsäädäntöä, jolla on muutettu virastoasetusta (2008) tai kehitetty viraston nykyisiä tehtäviä itse asetusta muuttamatta (esimerkiksi päätös 2011/155/EU). Tämän ehdotuksen ohessa esitettävässä vaikutusten arvioinnissa on yksilöity joukko toimenpiteitä, joilla virastolle annettaisiin uusia valtuuksia ja virtaviivaistettaisiin nykyisiä menettelyjä. Lisäksi on tehtävä joukko viraston toimintaa parantavia muutoksia. Ne perustuvat rautatieviraston perustamisasetuksesta ja rautatievirastosta (2009–2010) tehtyyn arviointiin, erillisvirastoista annetussa komission, Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteisessä julkilausumassa (2012) esitettyihin suosituksiin sekä hallintoneuvoston viraston tulevaisuudesta laatimaan kannanottoon (2012). Tämä koskee erityisesti viraston sisäisen rakenteen, hallinnoinnin ja päätöksenteon parantamista ja viraston suhteita sidosryhmiin. Uudella asetuksella myös autetaan selventämään säädöksen rakennetta (esimerkiksi poistamalla artikloita ja numeroimalla artikloita uudelleen) ja tehdään siitä loogisempi (esimerkiksi siirtämällä jotkin artiklat sellaisiin lukuihin, joihin ne sopivat paremmin, luomalla uusia lukuja ja poistamalla vanhentuneita lukuja). Lainsäädäntöpaketissa myös muutetaan yhteentoimivuus- ja turvallisuusdirektiivejä. Kyseiset direktiivit liittyvät läheisesti rautatieviraston tehtäviin, joten niiden muutokset on otettava asianmukaisesti huomioon tässä asetuksessa. Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon oikeudellisen yksikön lausunnon komissio aikoo ehdottaa uutta rautatievirastoasetusta, jolla korvataan alkuperäinen asetus (EY) N:o 881/2004. Asetukseen (EY) N:o 881/2004 nähden tehdään useita muutoksia, jotka voidaan jakaa kolmeen ryhmään seuraavasti: · Uudet säännökset: viraston uudet tehtävät (kalustoyksikköjen markkinoillesaattamislupien antaminen, ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmien käyttöönottolupien ja turvallisuustodistusten antaminen), kansallisiin viranomaisiin kohdistuva tiukempi valvonta, nykyistä suuremmat valtuudet kansallisten sääntöjen suhteen, uusi rautatieviraston talousarviolähde (veloitettavat maksut) ja valituslautakunta. Jotkin uusista säännöksistä – erityisesti sisäisen organisaation osalta – perustuvat EU:n virastoihin sovellettavaan yhteiseen lähestymistapaan. · Nykyisten säännösten selventäminen/yksinkertaistaminen: erityisesti työmenetelmät, Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmä (ERTMS), rautatiehenkilöstö, rekisterit ja muut tehtävät. · Päivitykset, jotka johtuvat oikeudellisen ja poliittisen kehyksen muutoksesta: sisäistä rakennetta ja toimintaa koskevat säännökset sekä viittaukset komiteamenettelyihin ja delegoituihin säädöksiin. · Toimitukselliset muutokset suhteessa alkuperäiseen asetukseen. 1.3. Tämän asetuksen sekä yhteentoimivuus- ja turvallisuusdirektiivien väliset yhteydet Direktiivi 2008/57/EY (rautateiden yhteentoimivuusdirektiivi) ja direktiivi 2004/49/EY (rautatieturvallisuusdirektiivi) liittyvät läheisesti alkuperäiseen asetukseen (EY) N:o 881/2004. Neljännessä rautatiepaketissa ehdotetaan, että mainitut direktiivit laaditaan uudelleen. Ne ovat kuitenkin yhä kiinteästi yhteydessä tähän asetukseen. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että virasto toimii rautateiden yhteentoimivuuden ja turvallisuuden aloilla, joiden oikeusperustan kyseiset direktiivit muodostavat. Tässä asetuksessa kyseiset yhteydet koskevat erityisesti seuraavia: – yhteentoimivuuden tekniset eritelmät (YTE:t; yhteentoimivuusdirektiivi), yhteiset turvallisuustavoitteet (YTT:t; turvallisuusdirektiivi) ja yhteiset turvallisuusmenetelmät (YTM:t; turvallisuusdirektiivi): viraston vastuulla on laatia suosituksia, jotka komissio sitten hyväksyy, ja antaa komissiolle lausuntoja YTE:ien soveltamatta jättämisestä, – turvallisuustodistukset: virasto on vastuussa todistusten antamisesta; menettelystä säädetään turvallisuusdirektiivissä, – rekisterit: virasto on vastuussa rekisterien eritelmiä ja niiden tarkistamista koskevien suositusten antamisesta komissiolle (niihin viitataan yhteentoimivuusdirektiivissä) ja sen varmistamisesta, että suositukset ovat kaikkien saatavilla, – kalustoyksikköjen markkinoille saattamista ja kalustoyksikkötyyppejä koskevat luvat ja ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmien käyttöönottoluvat: virasto on vastuussa lupien antamisesta; menettelystä lupien hakemiseksi säädetään yhteentoimivuusdirektiivissä, – telemaattiset sovellukset ja Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmä (ERTMS): nämä ovat erityisaloja, joita hallinnoidaan yhteentoimivuusdirektiivin nojalla hyväksytyillä asianomaisilla YTE:illä, ja virastolla on tärkeä rooli järjestelmäviranomaisena, – ilmoitetut vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokset: viraston vastuulla on laitosten toiminnan tukeminen ja seuraaminen; laitokset perustetaan ja niille osoitetaan tehtävät yhteentoimivuusdirektiivillä, – kansalliset turvallisuusviranomaiset: viraston vastuulla on kyseisten viranomaisten toiminnan tukeminen ja seuraaminen; viranomaiset perustetaan ja niille osoitetaan tehtävät turvallisuusdirektiivillä, – kansalliset rautatiealan säännöt: viraston vastuulla on kyseisten sääntöjen tarkastelu, ja tarkoituksena on vähentää niiden määrää; sääntöjen ilmoittamismenettelystä säädetään turvallisuus- ja yhteentoimivuusdirektiiveissä. 2. KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINNIN TULOKSET Komission yksiköt ovat jatkuvasti keskustelleet yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen kehityssuunnista toimialan edustajien kanssa. Komissio teki vuosina 2010–2011 asetuksen (EY) N:o 881/2004 ja rautatieviraston toiminnan jälkiarvioinnin[4]. Kyseinen arviointi ja vuonna 2009 tehty EU:n erillisvirastojen yleinen arviointi osoittivat viraston tuoman lisäarvon ja yleensäkin sen, että sidosryhmillä on myönteinen käsitys rautatievirastosta ja sen tuotoksista. Arvioinnin tuloksia on käytetty hyväksi tärkeänä pohja- ja valmistelutyönä asetuksen tarkistamiseen liittyvässä myöhemmässä vaikutusten arvioinnissa. Euroopan komissio teki yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen tehokkuuden ja kilpailukyvyn parantamista yhteentoimivuuden ja turvallisuuden aloilla koskevien lainsäädäntöehdotusten tueksi perusteellisen vaikutusten arvioinnin. Kesäkuussa 2011 perustettiin vaikutusten arvioinnin ohjausryhmä, johon liikenteen ja liikkumisen pääosasto kehotti kaikkia pääosastoja osallistumaan. Ulkopuolinen konsultti laati vaikutusten arviointia tukevan tutkimuksen ja kuuli sidosryhmiä kohdennetusti. Kohdennettu kuuleminen aloitettiin 18. marraskuuta 2011 internetissä toteutettavalla kyselyllä, joka päättyi 30. joulukuuta 2011. Sen jälkeen haastateltiin tärkeimpiä sidosryhmiä ja järjestettiin sidosryhmien työpajatapaaminen helmikuun 2012 lopussa. Liikenteen ja liikkumisen pääosasto on myöhemmin osallistunut kahdenvälisiin tapaamisiin alan edustajien kanssa arvioidakseen niiden näkemyksiä siitä, miten neljännessä rautatiepaketissa pitäisi käsitellä yhteentoimivuutta ja turvallisuutta. Aloitteen teknisen luonteen vuoksi julkista kuulemista ei tehty. Komissio on kuitenkin pitänyt huolen siitä, että kaikkia intressitahoja on kuultu oikeaan aikaan ja että keskusteluissa on käsitelty kaikkia aloitteen keskeisiä osia. Vaikutustenarviointilautakunta: Vaikutustenarviointilautakunta kokoontui 5. syyskuuta 2012 ja antoi sen jälkeen myönteisen lausunnon. Lautakunnan keskeiset suositukset sisällytettiin vaikutustenarviointiraporttiin seuraavasti: – raporttiin lisättiin enemmän tilastoja ja tietoja sidosryhmien kuulemisesta, – raportissa mainittiin, millaisia synergioita oli odotettavissa neljännen rautatiepaketin muiden osien kanssa, ja selvennettiin välillisiä vaikutuksia, – vaihtoehdoille 2–5 yhteisiä keskeisiä toimenpiteitä kuvattiin tarkemmin ja niiden eroja selkeytettiin, – vaikutusten arvioinnissa käytettyjä menetelmiä selvennettiin ja selitettiin paremmin; logiikkaa selkeytettiin paremmilla ristiinviittauksilla, – talouden toimijoille (rautatieliikenteen harjoittajat) aiheutuvat hallinnolliset kustannukset ja viranomaisille (kansalliset viranomaiset, rautatievirasto ja komissio) aiheutuvat kustannukset erotettiin selkeämmin toisistaan. Mahdolliset vaihtoehdot: Tarkasteltuaan yksittäisiä toimenpiteitä komissio on määritellyt perusskenaarion lisäksi viisi toimintavaihtoehtoa (vaihtoehdot 2–6) . Vaihtoehdot 2–5 liittyvät pääasiassa rautatieviraston ja kansallisten viranomaisten kanssakäymiseen, ja ne on hahmoteltu ottaen huomioon kolme toiminnallista tavoitetta. Vaihtoehto 6 muodostuu horisontaalisista toimenpiteistä, jotka ovat enimmäkseen riippumattomia rautatieviraston ja kansallisten viranomaisten kanssakäymisestä ja joita voida soveltaa minkä tahansa vaihtoehdoista 2–5 lisäksi lopullisen vaikutuksen tehostamiseksi. Vaihtoehto 1: Perusskenaario (ei tehdä mitään) – jatketaan kuten alalla on tähän asti toimittu. Vaihtoehto 2: Annetaan rautatievirastolle selvempi koordinointitehtävä johdonmukaisen lähestymistavan vahvistamisessa rautatieyritysten todistusten ja kalustoyksikköjen lupien myöntämiseen. Vaihtoehto 3: Rautatievirasto toimii keskitettynä asiointipisteenä siten, että lopullinen päätöksenteko todistuksista ja luvista säilyy kansallisilla turvallisuusviranomaisilla, mutta rautatievirasto tekee hakemuksille ja päätöksille alku- ja lopputarkastukset. Vaihtoehto 4: Rautatievirastolla ja kansallisilla turvallisuusviranomaisilla on jaettua toimivaltaa: rautatievirasto tekee lopullisen päätöksen todistusten ja lupien antamisesta. Vaihtoehto 5: Siirretään kansallisten turvallisuusviranomaisten tehtävät rautatievirastolle rautatieyritysten todistusten ja kalustoyksikköjen lupien osalta. Vaihtoehto 6: Horisontaaliset toimenpiteet, mukaan lukien muut lainsäädännölliset sekä ohjeelliset toimenpiteet (kansallisten viranomaisten ja rautatieviraston välisen vastuunjaon lisäksi), joilla voitaisiin parantaa rautatiealan kilpailukykyä, kuten rautatieviraston roolin edistäminen pyrittäessä levittämään rautateihin liittyvää tietoa ja koulutusta tai siirtymään kansallisista teknisistä ja turvallisuussäännöistä EU:n sääntöjärjestelmään (siten, että rautatievirasto ja kansalliset turvallisuusviranomaiset yksilöivät tarpeettomat säännöt ja kansalliset viranomaiset poistavat ne sen jälkeen, sekä rajoittamalla mahdollisuutta antaa uusia sääntöjä). Vaihtoehtojen vaikutukset: Kaikkien vaihtoehtojen ympäristövaikutukset arvioitiin myönteisiksi, vaikkakin vähäisiksi. Kaikkien vaihtoehtojen yhteiskunnalliset vaikutukset arvioitiin alhaisiksi/marginaalisiksi. Seuraavassa taulukossa esitetään taloudelliset hyödyt (tehokkuus) ja saavutettujen tavoitteiden lukumäärä (vaikuttavuus) yhdistetyissä vaihtoehtoissa: Vaihtoehto || Tehokkuus (nettohyöty yhteensä milj. euroa) || Vaikuttavuus (saavutettujen toiminnallisten tavoitteiden lukumäärä) Vaihtoehto 2+6: Rautatieviraston harjoittaman koordinoinnin lisääminen + horisontaaliset toimenpiteet || 411 || 1 Vaihtoehto 3+6: Rautatievirasto keskitettynä asiointipisteenä + horisontaaliset toimenpiteet. || 461 || 2 Vaihtoehto 4+6: Rautatieviraston ja kansallisten turvallisuusviranomaisten jaettu toimivalta + horisontaaliset toimenpiteet || 497 || 3 Vaihtoehto 5+6: Kansallisten turvallisuusviranomaisten lupa- ja todistusmenettelyihin liittyvien tehtävien siirtäminen rautatievirastolle + horisontaaliset toimenpiteet || 476 || 3 Todettiin, että vaihtoehto 4 (johon on yhdistetty vaihtoehto 6) on suositeltavin vaihtoehto, koska se tarjoaa tuotosten suhteen parhaan tasapainon seuraavilta osin: – toimiala, koska turvallisuustodistusten, kalustoyksikköjen markkinoillesaattamislupien ja muiden osajärjestelmien käyttöönottolupien antamiseen liittyvät kustannukset alenevat sekä näiden todistusten ja lupien antamiseen kuluva aika lyhenee, – kustannusvaikutukset EU:n talousarvioon, – kustannusvaikutukset kansallisiin laitoksiin, – toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden noudattaminen, – havaittuihin ongelmiin puuttuminen, ja – tavoitteiden saavuttaminen. Lisätietoja vaikutusten arvioinnista ja sidosryhmien kuulemisesta on komission yksiköiden oheisasiakirjassa lainsäädäntöehdotuksiin EU:n rautatiemarkkinoilla jäljellä olevien yhteentoimivuuden ja turvallisuuden alojen hallinnollisten ja teknisten esteiden poistamiseksi. Valmisteluasiakirja julkaistaan komission pääsihteeristön verkkosivuilla sen jälkeen, kun tämä säädös on hyväksytty. 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ Tässä jaksossa selitetään ja kommentoidaan uuden rautatievirastoasetuksen keskeisiä säännöksiä. Tarpeen mukaan selitetään, mitä muutoksia on tehty suhteessa asetuksen (EY) N:o 881/2004 alkuperäiseen tekstiin. 1 LUKU – PERIAATTEET: 1 artikla: Tavoitteita on tarkistettu vastaamaan viraston uusia tehtäviä, ja ne on siirretty johdanto-osaan. Sen sijaan esitetään selkeyden vuoksi ”Kohde ja soveltamisala”. 2 artikla: On tarkoituksenmukaisempaa mainita oikeudellinen asema jo tässä kohtaa (aikaisemmin 22 artiklassa). 3 artikla: Artiklaa on muutettu, jotta voidaan asianmukaisesti ottaa huomioon viraston uudentyyppiset asiakirjat. 2 LUKU – TYÖMENETELMÄT: Lisätään uusi luku kattamaan kysymykset, joita alun perin käsiteltiin muissa luvuissa mutta jotka itse asiassa liittyvät menetelmiin, joilla rautatievirasto pyrkii tavoitteisiinsa. 4 artikla: Työryhmiä koskeva artikla on muotoiltu uudelleen oikeudellisen selkeyden vuoksi erityisesti seuraavilta osin: viittaus AEIF:iin on vanhentunut, ja se voidaan poistaa; alkuperäinen 24 artiklan 4 kohta on siirretty tähän sen sijaan, että se olisi sisällytetty rautatieviraston henkilöstöä koskevaan artiklaan; työjärjestys, jonka hallintoneuvosto hyväksyy. 7 artikla: Vaikutusten arviointi. Alkuperäisessä tekstissä kustannus-hyötyanalyysi rajoitettiin turvallisuuteen (6 artiklan 4 kohta). Tämän tehtävän ei pitäisi olla osa jotakin viraston erityistä tehtävää, joten se on tarpeen siirtää yleiseen jaksoon, tehdä siitä yleisesti sovellettava ja osoittaa selkeät tehtävät. Näin noudatetaan hallintoneuvoston viraston tulevaisuudesta laatimaa kannanottoa sekä toimintoperusteisen budjetoinnin ja hallinnoinnin periaatteita. 8 artikla: Tutkimukset. Entinen 20 artikla – siirretään tähän kohtaan, koska tutkimukset ovat keino saavuttaa tavoitteet eivätkä sinällään tehtäviä. 9 artikla: Lausunnot. Entinen teknisiä lausuntoja koskeva 10 artikla. Sana ”tekninen” poistetaan direktiivien mukaisesti; 2 a kohdan b alakohta poistetaan vanhentuneena; 3 kohtaa (alun perin 2 b kohta) muutetaan sen soveltamisalan laajentamiseksi (aiemmin soveltamisala oli rajattu YTE:iin ilman selkeää perustelua). 10 artikla: Tarkastuskäynnit jäsenvaltioissa. Aiemmin 33 artikla — siirretty tähän jaksoon, koska tarkastuskäynnit ovat keino saavuttaa viraston tavoitteet. 3 LUKU – RAUTATEIDEN TURVALLISUUTEEN LIITTYVÄT TEHTÄVÄT: 11 artikla: Tekninen tuki – turvallisuus. Vähäisiä muutoksia, joilla selvennetään viraston tehtäviä. 12 artikla: Turvallisuustodistukset. Rautatieviraston uusi rooli (turvallisuustodistusten antaminen), kuten vaikutustenarviointiraportissa ehdotetaan tarkistetun turvallisuusdirektiivin mukaisesti. 13 artikla: Kalustoyksikköjen kunnossapito. Uusi artikla – peräisin aiemmasta 3 a luvusta, yksinkertaistettuna ja siirrettynä turvallisuusosaan, johon se sopii parhaiten. 14 artikla: Vaarallisten aineiden rautatiekuljetukset. Uusi artikla, jolla virallistetaan se, mitä rautatievirasto tosiasiallisesti jo tekee vaarallisten aineiden rautatiekuljetusten alalla. 4 LUKU – YHTEENTOIMIVUUTEEN LIITTYVÄT TEHTÄVÄT: 15 artikla: Tekninen tuki – yhteentoimivuus. Muutettu hieman, jotta voidaan ottaa huomioon yhteentoimivuusdirektiivin muutokset (b ja c alakohta) ja selventää rautatieviraston nykyisiä tehtäviä. 16 artikla: Kalustoyksikköjen markkinoillesaattamisluvat. Uusi artikla – kattaa rautatieviraston uuden roolin kalustoyksikköjen markkinoillesaattamislupien antamisessa, kuten vaikutustenarviointiraportissa ehdotetaan tarkistetun yhteentoimivuusdirektiivin mukaisesti. 17 artikla: Kalustoyksikkötyyppien markkinoillesaattamisluvat. Uusi artikla – kattaa rautatieviraston uuden roolin kalustoyksikkötyyppien markkinoillesaattamislupien antamisessa ja on linjassa tarkistetun yhteentoimivuusdirektiivin kanssa. 18 artikla: Ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmien käyttöönottoluvat. Uusi artikla – kattaa rautatieviraston uuden roolin ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmien käyttöönottolupien antamisessa. Sidoksissa rautatieviraston rooliin järjestelmäviranomaisena ja viraston uuteen tehtävään, jonka mukaan se antaa kalustoyksikköjen markkinoillesaattamislupia Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmää (ERTMS) varten (jotta voidaan varmistaa, että kalustoyksikköjen, joissa on ERTMS-laitteita, markkinoillesaattamisluvat ovat radanvarsijärjestelmien mukaisia). 19 artikla: Telemaattiset sovellukset. Lisätään uusi artikla, jolla virallistetaan rautatievirastolla jo nykyisin oleva rooli henkilöliikenteen telemaattisia sovelluksia / tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n mukaisesti ja linjassa vaikutustenarviointiraportin kanssa. 20 artikla: Tuki ilmoitetuille vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksille. Muutettu – komission harjoittamaa ilmoitettujen laitosten seurantaa koskevat säännökset on siirretty uuteen seurantaa koskevaan jaksoon. Jäljelle jää tuki ilmoitetuille laitoksille (komissio osoitti virastolle NB Rail -ryhmän tekniseen sihteeristöön liittyvät tehtävät 20. päivästä huhtikuuta 2011 alkaen; toiminta on jo käynnissä; tämä seikka on otettava asianmukaisesti huomioon lainsäädännössä). 5 LUKU – KANSALLISIIN SÄÄNTÖIHIN LIITTYVÄT TEHTÄVÄT (siirretty yhteentoimivuutta koskevan luvun perään): 21, 22 ja 23 artikla: Kansalliset säännöt. Uudet artiklat, joihin on sisällytetty alkuperäiset 9 a ja 9 b artikla; muutettu, jotta menettelyt voidaan yhdenmukaistaa yhteentoimivuus- ja turvallisuusdirektiivien kanssa ja ottaa huomioon kansallisia sääntöjä koskevat rautatieviraston laajennetut valtuudet, jotka juontavat juurensa vaikutustenarviointiraportista ja kansallisia turvallisuussääntöjä käsittelevän työryhmän raporttiluonnoksesta; tietotekniikkatietokannan hallinta osoitetaan selkeästi rautatievirastolle, jotta aiemmin toisiinsa sekoittuneita vastuualueita (komissio ja rautatievirasto) voidaan selventää ja ratkaista nykyiset tekniset sekä koordinointiin ja omistajuuteen liittyvät ongelmat. 6 LUKU – EUROOPAN RAUTATIELIIKENTEEN HALLINTAJÄRJESTELMÄÄN (ERTMS) LIITTYVÄT TEHTÄVÄT: ERTMS:ää koskeva jakso ansaitsee uuden erillisen luvun. 24–28 artikla: ERTMS:n tehtävät. Näihin sisältyy alkuperäinen 21 a artikla, jota on muutettu viraston vastuualueiden ja muiden ERTMS:ään liittyvien seikkojen tarkentamiseksi, ERTMS:n käytön parantamiseksi ja sen tosiseikan huomioimiseksi, miten rautatievirasto jo nykyään toimii tällä alalla; 27 artiklaa on muutettu sen perusteella, että komission alustavana arviona on neljän vuoden tekninen seuranta. 7 LUKU – YHTENÄISEN EUROOPPALAISEN RAUTATIEALUEEN SEURANTAAN LIITTYVÄT TEHTÄVÄT Uusi luku – seurantaan liittyvät erilaiset tehtävät on nyt yhdistetty yhdeksi luvuksi selkeyden ja näkyvyyden parantamiseksi. 29 artikla: Kansallisiin turvallisuusviranomaisiin kohdistuva seuranta. Uusi artikla – rautatieviraston uusi tehtävä: kansallisten turvallisuusviranomaisten valvonta, kuten ehdotetaan vaikutustenarviointiraportissa (ja rautatievirastoasetuksesta tehdyssä arvioinnissa). 30 artikla: Ilmoitettujen laitosten seuranta. Uusi artikla – rautatieviraston uusi tehtävä: ilmoitettujen laitosten seuranta, kuten vaikutustenarviointiraportissa ehdotetaan. 31 artikla: Yhteentoimivuudessa ja turvallisuudessa tapahtuvan edistymisen seuranta. Perustuu alkuperäiseen 9 artiklaan (uudet 1 ja 2 kohta, joissa selvennetään turvallisuuden seurantaan liittyviä rautatieviraston tehtäviä) ja alkuperäiseen 14 artiklaan (uudet 3 ja 4 kohta; yhteentoimivuutta ja turvallisuutta koskevat kaksi erillistä kertomusta yhdistetään nyt yhdeksi ainoaksi kertomukseksi); 5 kohta – perustuu 21 b artiklan 2 kohdan a alakohtaan vaikutustenarviointiraportin ja rautatievirastoasetuksesta tehdyn arvioinnin mukaisesti. 8 LUKU – MUUT TEHTÄVÄT: Uusi luku, jossa yhdistetään rekistereitä, rautatiehenkilöstöä ja muita tehtäviä koskevat aiemmat luvut. 32 artikla: Rautatiehenkilöstö. Yhdistetään alkuperäiset 16 b, 16 c ja 17 artikla seuraavien yksinkertaistusten tekemiseksi: eräät tehtävät ovat vanhentuneita, ja toisia kuvataan direktiivissä 2007/59; muutettu, jotta voidaan välttää oikeudellista epäselvyyttä ja toistoa. 33 artikla: Rekisterit. Tässä artiklassa yhdistetään alkuperäiset 18 ja 19 artikla, jotka saatetaan ajan tasalle ja yhdenmukaistetaan lainsäädännön kanssa. 34 artikla: Kansallisten turvallisuusviranomaisten, tutkintaelinten ja edustavien elinten verkostot. Aiemmin osittain 6 artiklan 5 kohdassa ja 9 artiklassa. Edustavien elinten verkosto on lisätty (2 kohta), jotta sidosryhmien koordinointia viraston tasolla voidaan parantaa ja jäsentää; 3 kohta on lisätty, jotta kaikkien sidosryhmien kuulemisia voidaan parantaa ja jäsentää ja jotta virasto viime kädessä tuottaisi laadukkaampia tuotoksia (rautatievirastoasetuksesta tehdyn arvioinnin ja rautatieviraston tulevaisuutta käsittelevän kannanoton mukaisesti). 35 artikla: Viestintä ja tiedottaminen. Uusi artikla, jolla virallistetaan rautatieviraston nykyiset tehtävät ja joka perustuu vaikutustenarviointiraporttiin, rautatievirastoasetuksesta tehtyyn arviointiin ja viraston tulevaisuutta käsittelevään kannanottoon. 36 artikla: Tutkimustoiminta ja innovoinnin edistäminen. Alkuperäinen artikla, johon on lisätty tutkimus. Näin virallistetaan se, mitä rautatievirasto jo suuressa määrin tekee; linjassa hallintoneuvoston rautatieviraston tulevaisuudesta laatiman kannanoton kanssa. 37 artikla: Komission avustaminen. Muutettu hieman. 38 artikla: Avustaminen rautatiehankkeiden arvioinnissa. Alun perin 15 artikla, soveltamisalaa laajennettu kattamaan turvallisuus. 39 artikla: Jäsenvaltioiden ja sidosryhmien avustaminen. Uusi artikla, perustuu vaikutustenarviointiraporttiin (vaihtoehdosta 6 peräisin oleva toimenpide) ja rautatievirastoasetuksesta tehdyn arvioinnin tuloksiin. 40 artikla: Kansainväliset suhteet. Uusi artikla, jossa virallistetaan se, mitä rautatievirasto jo suuressa määrin tekee; linjassa vaikutustenarviointiraportin ja hallintoneuvoston rautatieviraston tulevaisuudesta laatiman kannanoton kanssa. 41 artikla: Varaosat. Uusi artikla – uusi vaikutustenarviointiraportin kanssa linjassa oleva tehtävä. 9 LUKU – VIRASTON ORGANISAATIO: Laadinnassa on suurelta osalta noudatettu erillisvirastoista hyväksyttyä komission, Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteistä julkilausumaa ja yhteistä lähestymistapaa (2012) erityisesti seuraavilta osin: hallintoneuvoston toimivaltaa on laajennettu; perustetaan johtokunta; monivuotinen työohjelma; muut henkilöresursseja ja talousarviokysymyksiä koskevat vakiomuotoiset säännökset. Muut tärkeät muutokset: 48 artikla: Vuotuiset ja monivuotiset työohjelmat. Työohjelmia koskeva uusi erillinen artikla katsottiin hyödylliseksi selkeyden kannalta; linjassa yhteisen julkilausuman ja tilintarkastustuomioistuimen, Euroopan parlamentin, rautatievirastoasetuksesta tehdyn arvioinnin ja rautatieviraston hallintoneuvoston viraston tulevaisuudesta laatiman kannanoton suositusten kanssa (monivuotinen näkökulma, toimintoperusteinen johtamis- ja budjetointijärjestelmä, suhteet sidosryhmiin). 51–57 artikla: Valituslautakunta. Uudet artiklat – valituslautakunta on tarpeen, sillä rautatieviraston valtuuksia on laajennettu (kalustoyksikköjen markkinoillesaattamisluvat ja turvallisuustodistukset). Vaikutustenarviointiraportissa suositetaan riippumattoman muutoksenhakuelimen perustamista viraston ulkopuolelle, mutta vaikuttaa siltä, että Euroopan lentoturvallisuusvirastossa (EASA) jo käytössä oleva ratkaisu on tarkoituksenmukaisempi. Perustuu EASA-asetuksen asianomaisiin säännöksiin. 10 LUKU – VARAINHOITOA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET: 58 artiklan 2 kohta: Uusi c alakohta – lisätään rautatieviraston uudet tulolähteet (kalustoyksikköjen markkinoillesaattamislupien ja turvallisuustodistusten antamisesta (uusia tehtäviä) veloitettavat maksut); uusi e alakohta – jotta oltaisiin linjassa EASA-asetuksen kanssa. 11 LUKU – HENKILÖSTÖ: Uusi luku, suurelta osin vakiomuotoisia säännöksiä, joiden perusteena on virastoista hyväksytty yhteinen lähestymistapa (62 ja 63 artikla). 61 artikla: Henkilöstö – yleiset säännökset. Alun perin 24 artikla, jota on muutettu virastoista annetun yhteisen julkilausuman, rautatievirastoasetuksesta tehdyn arvioinnin ja rautatieviraston hallintoneuvoston viraston tulevaisuudesta laatiman kannanoton mukaisesti; aiemmat työsopimuksen enimmäiskestoa koskevat rajoitukset poistetaan. 12 LUKU – YLEISET SÄÄNNÖKSET: 64 artikla, 66–68 artikla, 70–72 artikla: siirretty alkuperäisen asetuksen muista osista, tarpeen mukaan tarkistettu virastoista annetun yhteisen julkilausuman perusteella. 65 artikla: Toimipaikkaa koskeva sopimus ja toimintaedellytykset. Uusi artikla, perustuu erillisvirastoista annettuun yhteiseen julkilausumaan (2012). 69 artikla: Yhteistyö kansallisten viranomaisten ja elinten kanssa. Uudet artiklat, jotka perustuvat rautatieviraston uusiin valtuuksiin antaa todistuksia ja lupia; yhteistyö kansallisten elinten ja viranomaisten kanssa on joissakin tapauksissa katsottu tarpeelliseksi niiden asiantuntemuksen vuoksi; mahdollisuus toteuttaa osa rautatieviraston tehtävistä (ali)hankintamenettelyinä. 13 LUKU – LOPPUSÄÄNNÖKSET: uusi luku 73 ja 74 artikla: Delegoidut säädökset. Uudet artiklat – koska rautatievirastolle on annettu uusia valtuuksia (turvallisuustodistusten ja kalustoyksikköjen markkinoillesaattamislupien antaminen; omat varat), on tarpeen hyväksyä delegoituja toimenpiteitä. Näin on toimittu myös EASAn osalta. 75 artikla: Komiteamenettely. Uusi artikla, jottei viitata muihin säädöksiin (yhteentoimivuusdirektiivi). 76 artikla: Arviointi ja uudelleentarkastelu. Alkuperäistä artiklaa on muutettu virastoista annetun yhteisen julkilausuman mukaisesti. ARTIKLAT, JOTKA EIVÄT MUUTU ASETUKSESTA (EY) N:o 881/2004: 5, 6, 58, 59 ja 60. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Uusi asetus muodostaa oikeusperustan Euroopan unionin rautatievirastoon liittyville talousarvio- ja henkilöstösitoumuksille. Yksityiskohtaiset laskelmat esitetään liitteessä olevassa säädökseen liittyvässä rahoitusselvityksessä. On tärkeää huomauttaa, että rautatieviraston henkilöstön osalta säädös sisältää seuraavat: 1. kahdessa edellisessä rahoitusselvityksessä eli alkuperäiseen asetukseen (EY) N:o 881/2004 liitetyssä ja asetukseen vuonna 2008 tehtyyn muutokseen (asetus (EY) N:o 1335/2008) liitetyssä rahoitusselvityksessä tehdyt resurssilaskelmat, joiden mukaisesti rautatievirasto saa käyttöönsä 104 väliaikaista toimihenkilöä; 2. vuosien 2005–2013 talousarviomenettelyt, joiden ansiosta budjettivallan käyttäjä myönsi rautatievirastolle ylimääräiset 39 toimea kattamaan lisätehtävät, joita ei mainita perustamisasetuksessa: tämän seurauksena väliaikaisten toimihenkilöiden lukumäärä vuonna 2013 on yhteensä 143; 3. uudessa asetuksessa suunniteltujen uusien tehtävien ja rautatieviraston lisääntyneiden valtuuksien arviolta vaatimat resurssit eli 43 työntekijää. Kohdan 2 osalta on syytä huomauttaa, että toimien määrä on kasvanut vähitellen siitä lähtien, kun rautatievirasto perustettiin vuonna 2005. Muutosta on tarkasteltu vuosittain yksityiskohtaisesti, ja budjettivallan käyttäjä on joka vuosi hyväksynyt sen komission ehdottamien toimien määrän mukaisesti. Tärkein selitys 1 ja 2 kohdan väliselle erolle on se, että useista tehtävistä ja toiminnoista, kuten oikeudelliset asiat, tietosuojavaltuutettu, hallintoneuvoston sihteeristötehtävät, sisäinen tarkastus, laadun ja liiketoiminnan suunnittelu, taloudellinen arviointi (vaikutusten arviointi), hankinnat, toimitilojen hoito ja hallintopäällikkö, ei säädetty perustamisasetuksessa – tai ainakaan ei ollut tarkoitus, että työhön osoitettu henkilöstö suorittaisi ne. Joillakin toiminta-aloilla, kuten henkilöresurssit, tietotekniikka ja rahoitus, resurssitarpeet arvioitiin aivan liian pieniksi. Taloudellisen arvioinnin osalta voidaan todeta kyseisen toiminnan olevan seurausta siitä, että rautatievirasto perustettiin edistämään kokonaisvaltaista ja kilpailukykyistä rautatiealuetta. Se on ollut olennainen osa viraston toimintaa alusta alkaen – siitä huolimatta, ettei rahoitusselvityksessä työhön osoitettu henkilöstöä. Tämän toiminnan tarve on kiistaton, ja toiminta on viime aikoina lisääntynyt toimintoperusteiseen budjetointiin sovellettavan lähestymistavan mukaisesti. Tämän vuoksi ehdotetaan, että uuteen rautatievirastoasetukseen sisällytetään asiaa koskeva uusi artikla. Tämän kehityksen lisäksi virastolle on komission eri säädöksillä annettu lisätehtäviä, jotka vaikuttavat resursseihin, ilman, että niitä olisi otettu asianmukaisesti huomioon rahoitusselvityksessä. Direktiivin 2008/57/EY 27 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun vertailuasiakirjan julkistamisesta ja hallinnoinnista annetulla komission päätöksellä 2011/155/EU virastolle on esimerkiksi annettu lisätehtäviä, joilla pyritään yksinkertaistamaan raideliikenteen kalustoyksikköjen ja osajärjestelmien lupien antamisessa käytettyjä menetelmiä ja sovellettuja sääntöjä sekä tekemään niistä avoimempia. Tarkemmin sanottuna rautatieviraston tehtävänä on jäsenvaltioiden lupamenettelyjen dokumentointi, raideliikenteen kalustoyksikköjen lupiin sovellettavien kansallisten sääntöjen dokumentointi ja tietojen johdonmukaisuuden tarkastaminen, kansallisten turvallisuusviranomaisten tukeminen sekä tietojen hallinnointi ja ylläpito. Kohdan 3 osalta on tarpeen todeta, että uusien ja laajennettujen tehtävien talousarvio- ja henkilöstövaikutukset pääosin perustuvat vaikutusten arvioinnissa tehtyihin laskelmiin, erillisvirastoista annetussa komission, Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteisessä julkilausumassa esitettyjen suositusten täytäntöönpanoon, tilintarkastustuomioistuimen ja sisäisen tarkastuksen yksikön suosituksiin ja rautatievirastoasetuksesta tehtyyn arviointiin. Kaikki lainsäädäntöön tehtävät muutokset on suurelta osin selitetty näiden perustelujen 3 kohdassa. Näihin uusiin ja laajennettuihin tehtäviin tarvitaan arviolta yhteensä 70 henkilöä eli 43 uutta henkilöä viraston nykyiseen henkilöstömäärään verrattuna. Kyseiset 43 uutta henkilöä toimivat lupien ja todistusten antamisen parissa, ja aiheutuvat kulut katetaan veloitettavilla maksuilla. Loput 27 henkilöä katetaan viraston nykyisen henkilöstön sisäisillä uudelleenjärjestelyillä. Sen vuoksi ehdotuksella ei ole lisävaikutuksia EU:n talousarvioon (lukuun ottamatta vuosia 2015 ja 2016, jolloin maksuja ei ole vielä veloiteta). Suunniteltu 43 henkilön suuruinen lisähenkilöstö koostuu seuraavasti: · Tekniset asiantuntijat (41 henkilöä), jotka työskentelevät kalustoyksikköjen ja kalustoyksikkötyyppien markkinoillesaattamislupien (30), ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmien käyttöönottolupien (6) ja turvallisuustodistusten (5) antamisen parissa. · Asiaan liittyvä hallintohenkilöstö (2) (mukaan lukien kirjanpitäjä), joka hoitaa maksujen veloittamista ja myös yhteistyötä kansallisten viranomaisten kanssa. Veloitettavilla maksuilla katettaisiin myös asiaan liittyvät lisäkustannukset eli lähinnä seuraavat: · rautatieviraston tekemien päätösten kääntäminen kansallisille kielille; · tietotekniikkajärjestelmä kirjanpitoa varten (veloitettavat maksut). Loput 27 henkilöä, jotka katetaan nykyisen henkilöstön sisäisillä uudelleenjärjestelyillä, hoitaisivat seuraavia tehtäviä: · Kansallisten turvallisuusviranomaisten ja ilmoitettujen laitosten seuranta ja kansallisen yhteentoimivuutta ja turvallisuutta koskevan lainsäädännön täytäntöönpanon seuranta. · Kansallisten sääntöjen määrän vähentäminen. · Neuvot ja tuki jäsenvaltioille ja sidosryhmille, rautateihin liittyvän tiedon levittäminen ja koulutus sekä varaosien mahdollisten standardointitarpeiden koordinoiminen. Rautatievirastosta EU:n talousarvioon vuosina 2015–2020 aiheutuvaksi kokonaisvaikutukseksi arvioidaan 157,113 miljoonaa euroa. EU:n talousarvioon uusista tehtävistä aiheutuvat kustannukset ovat 0,4113 miljoonaa euroa, sillä vuodesta 2017 alkaen ne katetaan toimialalta veloitettavilla maksuilla. Ehdotus vaikuttaa myös komission resursseihin (liikenteen ja liikkumisen pääosastossa). Tältä osin asetukseen on sisällytetty seuraavat: 4. kahdessa edellisessä rahoitusselvityksessä eli alkuperäiseen asetukseen (EY) N:o 881/2004 liitetyssä ja asetukseen vuonna 2008 tehtyyn muutokseen (asetus (EY) N:o 1335/2008) liitetyssä rahoitusselvityksessä tehdyt resurssilaskelmat, joiden mukaisesti komissio saa käyttöönsä kaksi virkamiestä / väliaikaista toimihenkilöä; 5. vuosien 2005–2013 muutokset, joiden mukaisesti komissio saa kolme ylimääräistä rautatievirastoon liittyviä kysymyksiä käsittelevää henkilöstön jäsentä hoitamaan lisätehtäviä, joita ei mainita perustamisasetuksessa. Nykyiseen aloitteeseen liittyvä komission kokonaismäärä on viisi henkilöä, eikä uutta henkilöstöä pyydetä. 2013/0014 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan unionin rautatievirastosta ja asetuksen (EY) N:o 881/2004 kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 91 artiklan 1 kohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[5], ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[6], noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1) Rajattoman eurooppalaisen rautatiealueen asteittainen perustaminen edellyttää unionin toimia rautateihin sovellettavan teknisen sääntelyn alalla niin tekniikkaan (yhteentoimivuus) kuin turvallisuuteenkin liittyvien näkökohtien osalta, koska näitä näkökohtia ei voi erottaa toisistaan ja ne edellyttävät suurempaa yhdenmukaisuutta unionin tasolla. Asiaa koskeva rautatiealan lainsäädäntö – erityisesti kolme rautatiepakettia – on annettu kahden viime vuosikymmenen aikana. Keskeisimmät säädökset ovat yhteisön rautateiden turvallisuudesta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/49/EY ja rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta yhteisössä 17 päivänä kesäkuuta 2008 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/57/EY. (2) Rautateiden turvallisuutta ja yhteentoimivuutta koskeviin tavoitteisiin pyrkiminen samanaikaisesti edellyttää paljon teknistä työtä, jonka johdossa olisi oltava erikoistunut elin. Tämän vuoksi oli tarpeen osana vuonna 2004 annettua toista rautatiepakettia perustaa unionin olemassa oleviin toimielinjärjestelmän puitteisiin ja toimivaltarakenteen tasapaino huomioon ottaen Euroopan rautateiden turvallisuutta ja yhteentoimivuutta käsittelevä virasto, jäljempänä ’virasto’. (3) Euroopan rautatievirasto perustettiin alun perin 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 881/2004[7] tavoitteena edistää rajattoman eurooppalaisen rautatiealueen luomista ja elvyttää rautatiealaa sekä samalla vahvistaa rautatiealan keskeisiä etuja turvallisuuden osalta. Asetus (EY) N:o 881/2004 olisi korvattava uudella säädöksellä, koska viraston tehtävät ja sisäinen organisaatio edellyttävät huomattavia muutoksia. (4) Neljännessä rautatiepaketissa ehdotetaan merkittäviä muutoksia, joilla parannetaan yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen toimintaa. Ehdotetut muutokset sisältyvät uudelleenlaadittuihin direktiiveihin 2004/49/EY ja 2008/57/EY, jotka molemmat liittyvät suoraan viraston tehtäviin. Kyseisissä direktiiveissä sekä tässä asetuksessa säädetään erityisesti kalustoyksikköjen markkinoillesaattamislupien ja turvallisuustodistusten antamista koskevien tehtävien hoitamisesta unionin tasolla. Tämä merkitsee laajempia tehtäviä virastolle. (5) Viraston olisi edistettävä rajattoman yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen perustamista ja tehokasta toimintaa, turvallisuuden korkean tason takaamista ja rautatiealan kilpailuaseman parantamista. Tähän olisi pyrittävä edistämällä teknisten kysymysten osalta Euroopan unionin lainsäädännön täytäntöönpanoa parantamalla rautatiejärjestelmien yhteentoimivuutta. Lisäksi olisi kehitettävä Euroopan rautatiejärjestelmän turvallisuutta koskeva yhteinen lähestymistapa. Viraston olisi myös toimittava eurooppalaisena viranomaisena, jonka tehtävänä on antaa kalustoyksikköjen ja kalustoyksikkötyyppien markkinoillesaattamislupia sekä rautatieyritysten turvallisuustodistuksia ja ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmien käyttöönottolupia. Lisäksi sen olisi seurattava kansallisia rautatiealan sääntöjä ja kansallisten viranomaisten toimintaa rautateiden yhteentoimivuuden ja turvallisuuden alalla. (6) Tavoitteisiinsa pyrkiessään viraston olisi otettava täysimääräisesti huomioon unionin laajentumisprosessi ja rautatieyhteyksiin kolmansien maiden kanssa liittyvät erityisrajoitukset. Viraston olisi oltava yksin vastuussa tehtäviinsä ja toimivaltaansa kuuluvissa asioissa. (7) Viraston olisi tehtäviään hoitaessaan ja erityisesti suosituksia laatiessaan otettava huolellisesti huomioon ulkoinen rautatiealan asiantuntemus. Tämän asiantuntemuksen olisi koostuttava pääasiassa rautatiealan ammattilaisista ja asianomaisista kansallisista viranomaisista. Niiden olisi muodostettava viraston päteviä ja edustavia työryhmiä. (8) Jotta virasto voisi antaa selvän kuvan rautatiealan taloudellisista vaikutuksista ja sen vaikutuksista yhteiskuntaan, antaa muille osapuolille tilaisuuden tehdä tietoihin perustuvia päätöksiä ja hallinnoida viraston toiminnalle asetettuja painopistealueita ja resurssien kohdentamista tehokkaammin, viraston olisi kehittävä lisää osallistumistaan vaikutustenarviointitoimintaan. (9) Viraston olisi tarjottava riippumatonta ja puolueetonta teknistä tukea, pääasiassa komissiolle. Direktiivi ... [yhteentoimivuusdirektiivi] tarjoaa perustan yhteentoimivuuden teknisten eritelmien (YTE) laatimiselle ja tarkistamiselle, ja direktiivi … [rautatieturvallisuusdirektiivi] tarjoaa puolestaan perustan yhteisten turvallisuusmenetelmien ja yhteisten turvallisuustavoitteiden laatimiselle ja tarkistamiselle. Työn jatkuvuus ja YTE:ien, yhteisten turvallisuusmenetelmien ja yhteisten turvallisuustavoitteiden kehittäminen ajan mittaan edellyttävät pysyvää teknistä kehystä ja erikoistuneen elimen tähän työhön osoittamaa henkilöstöä. Tätä varten viraston olisi vastattava siitä, että se antaa komissiolle suosituksia, jotka liittyvät YTE:ien, yhteisten turvallisuusmenetelmien ja yhteisten turvallisuustavoitteiden laatimiseen ja tarkistamiseen. Turvallisuudesta vastaavien kansallisten elinten ja kansallisten sääntelyelinten olisi myös voitava pyytää riippumaton tekninen lausunto virastolta. (10) Rautatieyritykset ovat kohdanneet useita ongelmia, kun ne ovat hakeneet turvallisuustodistuksia toimivaltaisilta kansallisilta viranomaisilta. Ongelmina on ollut muun muassa pitkittyneet menettelyt, kohtuuttomat kustannukset ja epäoikeudenmukainen kohtelu, erityisesti kun kyse on ollut uusien toiminnanharjoittajien tulosta markkinoille. Todistuksia, jotka on annettu yhdessä jäsenvaltiossa, ei ole tunnustettu varauksitta muissa jäsenvaltioissa, mistä on aiheutunut haittaa yhtenäiselle eurooppalaiselle rautatiealueelle. Jotta menettelyt turvallisuustodistusten antamiseksi rautatieyrityksille olisivat tehokkaammat ja puolueettomat, on olennaisen tärkeää, että siirrytään kohti yhteistä turvallisuustodistusta, joka on viraston antama ja voimassa kaikkialla unionissa. Tarkistettu direktiivi ... [rautatieturvallisuusdirektiivi] tarjoaa tälle perustan. (11) Kun kyse on raideliikenteen kalustoyksiköistä, tällä hetkellä direktiivissä 2008/57/EY säädetään kussakin jäsenvaltioissa annettavasta käyttöönottoluvasta, lukuun ottamatta erityistapauksia. Komission vuonna 2011 perustamassa kalustoyksikköjen käyttöönottolupia käsittelevässä erityistyöryhmässä on keskusteltu useista tapauksista, joissa valmistajat ja rautatieyritykset ovat kärsineet lupamenettelyn liiallisesta kestosta ja kustannuksista, mistä syystä työryhmä on ehdottanut useita parannuksia. Koska jotkin ongelmat johtuvat nykyisen kalustoyksikköjen käyttöönottolupamenettelyn monimutkaisuudesta, sitä olisi yksinkertaistettava. Kullekin raideliikenteen kalustoyksikölle olisi annettava vain yksi lupa, ja viraston olisi vastattava tämän kalustoyksikön ja kalustoyksikkötyypin markkinoillesaattamisluvan antamisesta. Tämä toisi konkreettista hyötyä alalle kustannussäästöinä, lyhentämällä lupamenettelyyn tarvittavaa aikaa ja vähentämällä syrjinnän riskiä, erityisesti kun kyse on uusista yrityksistä, jotka haluavat päästä rautatiemarkkinoille. Tarkistettu direktiivi ... [yhteentoimivuusdirektiivi] tarjoaa tälle perustan. (12) Jotta voitaisiin edelleen kehittää yhtenäistä eurooppalaista rautatiealuetta, erityisesti kun kyse on asianmukaisten tietojen antamisesta henkilö- ja tavaraliikenteen asiakkaille, ja ottaen huomioon viraston tämänhetkinen toiminta, on välttämätöntä antaa virastolle vahvempi asema telemaattisten sovellusten alalla. Näin varmistettaisiin niiden johdonmukainen kehittäminen ja nopea käyttöönotto. (13) Ottaen huomioon Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän (ERTMS) merkitys yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen moitteettoman kehittämisen ja turvallisuuden kannalta ja ottaen huomioon sen tähänastinen pirstoutunut kehitys, on tarpeen parantaa ERTMS:n yleistä koordinointia unionin tasolla. Näin ollen virastolle olisi unionin toimivaltaisimpana elimenä annettava merkittävämpi asema tällä alalla, jotta voidaan varmistaa ERTMS:n johdonmukainen kehittäminen, varmistaa, että ERTMS-laitteet ovat voimassa olevien teknisten eritelmien mukaiset ja varmistaa, että ERMTS:ään liittyvät eurooppalaiset tutkimusohjelmat koordinoidaan ERTMS-järjestelmän teknisten eritelmien kehittämisen kanssa. Jotta ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmien käyttöönottolupamenettelyjä voitaisiin tehostaa ja tehdä ne puolueettomammiksi, on erittäin tärkeää siirtyä kohti yhteistä lupaa, jonka antaa virasto ja joka on voimassa koko unionin alueella. Tarkistettu direktiivi ... [yhteentoimivuusdirektiivi] tarjoaa tälle perustan. (14) Toimivaltaiset kansalliset viranomaiset ovat yleensä veloittaneet maksun antamistaan kalustoyksikköjen käyttöönottoluvista ja turvallisuustodistuksista. Kun toimivaltaa siirrettäisiin unionin tasolle, virastolla olisi oltava valtuudet veloittaa maksu hakijoilta antaessaan niille edellä olevissa johdanto-osan kappaleissa mainittuja todistuksia ja lupia. Kyseisten maksujen suuruuden olisi oltava yhtä suuri tai pienempi kuin se on unionissa keskimäärin tällä hetkellä, ja se olisi määritettävä komission antamassa delegoidussa säädöksessä. (15) Yleisenä tavoitteena on, että tehtävien ja toimintojen siirto jäsenvaltioilta virastolle tapahtuu tehokkaasti ilman että nykyinen turvallisuuden korkea taso heikkenee. Virastolla olisi oltava riittävät resurssit uusien tehtäviensä hoitamiseen, ja näiden resurssien myöntämisen aikataulun olisi perustuttava selkeästi määriteltyihin tarpeisiin. Ottaen huomioon kansallisten viranomaisten, erityisesti kansallisten turvallisuusviranomaisten, taitotieto, virastolla olisi oltava mahdollisuus käyttää asianmukaisesti tätä asiantuntemusta asiaa koskevia lupia ja todistuksia antaessaan. Tätä varten kansallisten asiantuntijoiden tilapäistä siirtoa virastoon olisi kannustettava. (16) Direktiivissä … [rautatieturvallisuusdirektiivi] ja direktiivissä … [yhteentoimivuusdirektiivi] säädetään kansallisten toimenpiteiden tarkastelusta turvallisuuden ja yhteentoimivuuden sekä kilpailusääntöjen mukaisuuden kannalta. Direktiiveissä myös rajoitetaan jäsenvaltioiden mahdollisuutta ottaa käyttöön uusia kansallisia sääntöjä. Nykyinen järjestelmä, jossa edelleen sovelletaan suurta määrää kansallisia sääntöjä, saattaa johtaa ristiriitaan unionin sääntöjen kanssa ja aiheuttaa riskin siitä, että avoimuus on riittämätöntä ja että ulkomaisiin toimijoihin, erityisesti pienempiin ja uusiin toimijoihin, kohdistuu peiteltyä syrjintää. Jotta voidaan siirtyä kohti aidosti avoimia ja tasapuolisia rautatiesääntöjä unionin tasolla, kansallisten sääntöjen asteittaista vähentämistä olisi lisättävä. Riippumattomaan ja puolueettomaan asiantuntemukseen perustuva näkemys on välttämätön unionin tasolla. Sen vuoksi viraston asemaa olisi vahvistettava. (17) Kansallisten turvallisuusviranomaisten ja ilmoitettujen vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten toiminnassa, organisaatiossa ja päätöksentekomenettelyissä rautateiden turvallisuuden ja yhteentoimivuuden alalla on huomattavia eroja, mikä haittaa yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen moitteetonta toimintaa. Tästä voi olla haittaa erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille, jotka haluavat päästä toisen jäsenvaltion rautatiemarkkinoille. Sen vuoksi on välttämätöntä tehostaa koordinointia, jotta voidaan saavuttaa parempi yhdenmukaisuus unionin tasolla. Tätä varten viraston olisi seurattava kansallisten turvallisuusviranomaisten ja ilmoitettujen vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten toimintaa tekemällä niissä tarkastuksia. (18) Turvallisuuden alalla on tärkeää taata mahdollisimman laaja avoimuus ja tehokas tiedonkulku. Yhteisiin indikaattoreihin perustuva tuloksellisuuden analyysi, jossa olisivat mukana kaikki alan toimijat, on tärkeä, ja se olisi toteutettava. Tilastoasioissa on tarpeen tehdä tiivistä yhteistyötä Eurostatin kanssa. (19) Jotta voidaan seurata edistymistä rautateiden yhteentoimivuuden ja turvallisuuden alalla, viraston olisi vastattava asiaa koskevan kertomuksen julkaisemisesta joka toinen vuosi. Ottaen huomioon viraston tekninen asiantuntemus ja puolueettomuus sen olisi myös avustettava komissiota rautateiden turvallisuutta ja yhteentoimivuutta koskevan unionin lainsäädännön täytäntöönpanon seuraamisessa. (20) Euroopan laajuisen verkon yhteentoimivuutta olisi parannettava, ja unionin tukea saavien uusien investointihankkeiden valinnassa olisi noudatettava yhteentoimivuuden tavoitetta, joka on vahvistettu yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi 23 päivänä heinäkuuta 1996 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1692/96/EY[8]. Virasto on oikea elin myötävaikuttamaan näiden tavoitteiden saavuttamiseen. (21) Liikkuvan kaluston kunnossapito on tärkeä osa turvallisuusjärjestelmää. Rautatiekaluston kunnossapitoon ei ole syntynyt todellisia eurooppalaisia markkinoita, koska kunnossapitokonepajoilla ei ole sertifiointijärjestelmää. Tilanteesta on aiheutunut alalle lisäkustannuksia ja liikennettä tyhjillä vaunuilla. Sen vuoksi olisi kehitettävä asteittain eurooppalainen kunnossapitokonepajojen sertifiointijärjestelmä ja pidettävä sitä ajan tasalla. Virasto on tarkoituksenmukaisin elin ehdottamaan komissiolle asianmukaisia ratkaisuja. (22) Veturinkuljettajien ammattipätevyyttä koskevat vaatimukset ovat tärkeä tekijä sekä turvallisuuden että unionin alueella toteutuvan yhteentoimivuuden kannalta. Ne ovat myös edellytys rautatiealan työntekijöiden vapaalle liikkuvuudelle. Tätä kysymystä olisi käsiteltävä sosiaalisen vuoropuhelun nykyisissä puitteissa. Viraston olisi annettava tarvittavaa teknistä tukea, jotta tämä kysymys voidaan ottaa huomioon unionin tasolla. (23) Viraston olisi huolehdittava kansallisten turvallisuusviranomaisten, kansallisten tutkintaelinten ja Euroopan tasolla toimivien edustavien rautatiealan elinten välisestä yhteistyöstä ja helpotettava sitä, jotta voidaan edistää hyviä käytäntöjä, vaihtaa asiaa koskevia tietoja, kerätä rautatiealaan liittyviä tietoja ja seurata rautatiejärjestelmän yleistä turvallisuustasoa. (24) Rautateiden yhteentoimivuuden saavuttamiseen ja turvallisuuteen pyrkiviin prosesseihin liittyvien asiakirjojen olisi oltava yleisön saatavilla, jotta varmistettaisiin mahdollisimman laaja avoimuus ja kaikkien asianosaisten yhtäläinen oikeus saada asiaankuuluvia tietoja. Sama koskee rautatiealan toimilupia, turvallisuustodistuksia ja muita asiaa koskevia asiakirjoja. Viraston olisi huolehdittava näiden tietojen tehokkaasta vaihdosta ja julkaisemisesta. (25) Olisi tärkeää, että virasto maineensa ja asemansa turvin edistäisi innovaatio- ja tutkimustoimintaa rautatiealalla. Viraston toiminnan puitteissa tähän liittyen annettava taloudellinen tuki ei saisi johtaa asianomaisten markkinoiden vääristymiseen. (26) Jotta voidaan parantaa unionin rahoitustuen tehokkuutta, laatua ja yhteensopivuutta asiaa koskevien teknisten määräysten kanssa, virastolla, joka on unionin ainoa elin, jolla on tunnustettu toimivalta rautatiealalla, olisi oltava aktiivinen rooli rautatiehankkeiden arvioinnissa. (27) Rautateiden yhteentoimivuutta ja turvallisuutta koskeva lainsäädäntö, täytäntöönpano-ohjeet tai viraston suositukset saattavat toisinaan aiheuttaa tulkinta- ja muita ongelmia sidosryhmille. Näiden säädösten ja asiakirjojen asianmukainen ja yhdenmukainen ymmärtäminen on edellytys unionin rautatiesäännöstön tehokkaalle täytäntöönpanolle ja rautatiemarkkinoiden toiminnalle. Sen vuoksi viraston olisi asiaan liittyen järjestettävä aktiivisesti koulutusta ja opastustoimintaa. (28) Jotta virasto voisi hoitaa asianmukaisesti sille osoitetut tehtävät, sillä olisi oltava oikeushenkilön asema ja oma talousarvio, joka rahoitetaan pääasiassa unionin rahoitusosuuden ja hakemusten esittäjien suorittamien maksujen avulla. Jotta voitaisiin varmistaa viraston riippumattomuus päivittäisessä johtamisessa ja sen antamissa lausunnoissa, suosituksissa ja päätöksissä, viraston organisaation olisi oltava avoin ja pääjohtajalla olisi oltava täysi vastuu. Viraston henkilöstön olisi oltava riippumaton ja sen rakenteessa olisi noudatettava asianmukaista tasapainoa lyhytaikaisten ja pitkäaikaisten työsopimusten välillä, jotta viraston organisaatiotietämys ja toiminnan jatkuvuus pystytään säilyttämään, samalla kun toteutetaan välttämätöntä ja jatkuvaa asiantuntemuksen vaihtoa rautatiealan kanssa. (29) Jotta voidaan tehokkaasti varmistaa, että virasto hoitaa tehtävänsä, jäsenvaltioiden ja komission olisi oltava edustettuina viraston hallintoneuvostossa, jolla olisi oltava tarvittava toimivalta, mukaan lukien valtuudet vahvistaa talousarvio ja hyväksyä vuotuiset ja monivuotiset työohjelmat. (30) Hallintoneuvoston päätösten avoimuuden varmistamiseksi olisi asianomaisten alojen edustajien oltava läsnä sen kokouksissa. Näillä edustajilla ei kuitenkaan olisi äänioikeutta, koska äänioikeus on varattu julkisen vallan edustajille, jotka ovat toimistaan vastuussa demokraattisille valvontaelimille. Komission olisi nimitettävä kunkin alan edustajat käyttäen perusteena sitä, kuinka he unionin tasolla edustavat rautatieyrityksiä, rataverkon haltijoita, rautatiealan teollisuutta, työntekijäliittoja sekä henkilö- ja tavaraliikenteen asiakkaita. (31) Jotta hallintoneuvoston kokoukset voitaisiin valmistella asianmukaisesti ja neuvoa hallintoneuvostoa päätöksenteossa, olisi perustettava neuvoa-antava johtokunta. (32) On tarpeen varmistaa, että osapuolilla, joita viraston tekemät päätökset koskevat, on käytettävissään tarvittavat riippumattomat ja puolueettomat muutoksenhakukeinot. Asianmukainen muutoksenhakumekanismi olisi järjestettävä niin, että pääjohtajan päätökseen voidaan hakea muutosta erikoistuneelta valituslautakunnalta, jonka päätöksiin voidaan puolestaan hakea muutosta unionin tuomioistuimessa. (33) Viraston toimintaan liittyvä laajempi strateginen näkökulma voisi auttaa suunnittelemaan ja hallinnoimaan sen resursseja tehokkaammin ja parantaisi sen toiminnan laatua. Sen vuoksi hallintoneuvoston olisi asianomaisia sidosryhmiä kuultuaan vahvistettava monivuotinen työohjelma ja saatettava se ajan tasalle säännöllisesti. (34) Viraston olisi toimittava avoimesti. Euroopan parlamentin harjoittama tehokas valvonta olisi varmistettava, ja tätä varten Euroopan parlamentilla olisi oltava mahdollisuus kuulla viraston pääjohtajaa ja Euroopan parlamenttia olisi kuultava monivuotisesta työohjelmasta. Viraston olisi myös sovellettava soveltuvaa unionin lainsäädäntöä, joka koskee asiakirjojen julkista saatavuutta. (35) Kun viime vuosina on perustettu lisää erillisvirastoja, budjettivallan käyttäjä on pyrkinyt parantamaan avoimuutta ja unionin niille myöntämän rahoituksen hallinnoinnin valvontaa, erityisesti kun kyse on veloitettavien maksujen budjetoinnista, varainhoidon valvonnasta, vastuuvapauden myöntämisoikeudesta, eläkejärjestelmään suoritettavista maksuista ja sisäisestä talousarviomenettelystä (käytännesäännöt). Samoin olisi Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1073/1999[9] sovellettava rajoituksetta virastoon, ja viraston olisi liityttävä 25 päivänä toukokuuta 1999 Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission välillä tehtyyn toimielinten väliseen sopimukseen Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista[10]. (36) Ehdotetun toimen tavoitteita, erityisesti sellaisen erikoistuneen elimen perustamista, jonka tehtävänä on laatia rautateiden turvallisuutta ja yhteentoimivuutta koskevia yhteisiä ratkaisuja, ei voida toiminnan yhteisen luonteen vuoksi saavuttaa riittävällä tavalla jäsenvaltioiden toimin, vaan se voidaan siksi toteuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä perussopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen. (37) Jotta voidaan määrittää asianmukaisesti niiden maksujen taso, joita virastolla on oikeus velvoittaa, valta antaa säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti pitäisi delegoida komissiolle, kun kyse on artikloista, jotka koskevat ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmien käyttöönottolupien, kalustoyksikköjen ja kalustoyksikkötyyppien markkinoillesaattamislupien ja turvallisuustodistusten antamista ja uusimista. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. (38) Jotta kansallisten sääntöjen luonnosten ja voimassa olevien kansallisten sääntöjen tarkastelua koskevien tämän asetuksen 21 ja 22 artiklan täytäntöönpano voidaan varmistaa, täytäntöönpanovalta olisi siirrettävä komissiolle. (39) Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaiset edellytykset tämän asetuksen 29, 30, 31 ja 51 artiklan täytäntöönpanolle, täytäntöönpanovalta olisi siirrettävä komissiolle. Täytäntöönpanovaltaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. (40) On tarpeen panna täytäntöön tiettyjä periaatteita, jotka koskevat viraston hallintoa, jotta voidaan noudattaa EU:n erillisvirastoja käsittelevässä toimielinten välisessä työryhmässä heinäkuussa 2012 hyväksyttyä yhteistä julkilausumaa ja yhteistä lähestymistapaa, joiden tarkoituksena on tehostaa virastojen toimintaa ja parantaa niiden tuloksellisuutta. (41) Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustetut periaatteet, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: 1 LUKU PERIAATTEET 1 artikla Kohde ja soveltamisala 1. Tällä asetuksella perustetaan Euroopan unionin rautatievirasto, jäljempänä ’virasto’. 2. Tässä asetuksessa säädetään a) viraston perustamisesta ja tehtävistä; b) jäsenvaltioiden tehtävistä. 3. Tätä asetusta sovelletaan a) unionin rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuteen, josta säädetään direktiivissä ../../EU [yhteentoimivuusdirektiivi]; b) unionin rautatiejärjestelmän turvallisuuteen, josta säädetään direktiivissä ../../EU [rautatieturvallisuusdirektiivi]; c) veturinkuljettajien hyväksymiseen, josta säädetään vetureita ja junia rautateillä yhteisössä ajavien veturinkuljettajien hyväksymisestä 23 päivänä lokakuuta 2007 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2007/59/EY [veturinkuljettajadirektiivi]. 2 artikla Oikeudellinen asema 1. Virasto on unionin elin, joka on oikeushenkilö. 2. Virastolla on kaikissa jäsenvaltioissa laajin kansallisen lainsäädännön mukainen oikeushenkilöllä oleva oikeuskelpoisuus. Se voi erityisesti hankkia tai luovuttaa irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä. 3. Virastoa edustaa sen pääjohtaja. 3 artikla Viraston antamien asiakirjojen lajit Virasto voi antaa a) suosituksia komissiolle 11, 13, 14, 15, 23, 24, 26, 30, 32, 31, 33 ja 41 artiklan soveltamisesta; b) suosituksia jäsenvaltioille 21, 22 ja 30 artiklan soveltamisesta; c) lausuntoja 9, 21, 22 ja 38 artiklan nojalla komissiolle ja 9 artiklan nojalla jäsenvaltioiden asianomaisille viranomaisille; d) päätöksiä 12, 16, 17 ja 18 artiklan nojalla; e) lausuntoja, jotka ovat hyväksyttäviä menetelmiä vaatimusten täyttämiseksi 15 artiklan mukaisesti; f) teknisiä asiakirjoja 15 artiklan nojalla; g) tarkastuskertomuksia 29 ja 30 artiklan nojalla; h) suuntaviivoja ja muita ei-sitovia asiakirjoja, joilla helpotetaan rautatieliikenteen yhteentoimivuutta ja turvallisuutta koskevan lainsäädännön soveltamista, 11, 15 ja 24 artiklan nojalla. 2 LUKU TYÖMENETELMÄT 4 artikla Työryhmien perustaminen ja kokoonpano 1. Virasto perustaa rajoitetun määrän työryhmiä laatimaan suosituksia, jotka liittyvät erityisesti yhteentoimivuuden teknisiin eritelmiin (YTE), yhteisiin turvallisuustavoitteisiin ja yhteisiin turvallisuusmenetelmiin. Virasto voi perustaa työryhmiä muissa asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa komission pyynnöstä tai omasta aloitteestaan kuultuaan ensin komissiota. 2. Virasto nimittää asiantuntijoita työryhmiin. Virasto nimittää työryhmiin edustajia, joita toimivaltaiset kansalliset viranomaiset ovat nimenneet niihin työryhmiin, joihin ne haluavat osallistua. Virasto nimittää työryhmiin rautatiealan ammattilaisia 3 kohdassa tarkoitetusta luettelosta. Se varmistaa toimialan sellaisten sektoreiden ja käyttäjien asianmukaisen edustuksen, joihin komission viraston sille antamien suositusten perusteella mahdollisesti ehdottamat toimenpiteet voisivat vaikuttaa. Virasto voi tarvittaessa nimittää työryhmiin riippumattomia asiantuntijoita ja asianomaisella alalla päteviksi tunnustettujen kansainvälisten järjestöjen edustajia. Työryhmiin ei saa nimittää viraston henkilöstöön kuuluvia henkilöitä. 3. Kunkin 34 artiklassa tarkoitetun edustavan elimen on toimitettava virastolle luettelo pätevimmistä asiantuntijoista, joilla on valtuudet edustaa niitä kussakin työryhmässä. 4. Jos tällaisten työryhmien työskentelyllä on suora vaikutus toimialan työntekijöiden työoloihin, terveyteen ja turvallisuuteen, työntekijöiden ammattijärjestöjen edustajien on osallistuttava asianomaisiin työryhmiin varsinaisina jäseninä. 5. Virasto vastaa työryhmien jäsenten matka- ja oleskelukuluista hallintoneuvoston vahvistamien sääntöjen ja tariffien mukaisesti. 6. Työryhmien puheenjohtajana toimii viraston edustaja. 7. Työryhmien työskentelyn on oltava avointa. Hallintoneuvosto vahvistaa työryhmien työjärjestyksen. 5 artikla Työmarkkinaosapuolten kuuleminen Virasto kuulee työmarkkinaosapuolia päätöksen 98/500/EY[11] mukaisesti perustetussa alakohtaisessa neuvottelukomiteassa aina, kun tämän asetuksen 11, 12, 15 ja 32 artiklassa säädetyillä toimilla on suora vaikutus rautatiealan sosiaaliseen ympäristöön tai työolosuhteisiin. Nämä kuulemiset toteutetaan ennen kuin virasto toimittaa suosituksensa komissiolle. Virasto ottaa nämä kuulemiset asianmukaisesti huomioon ja on aina valmis antamaan lisäperusteluja suosituksilleen. Virasto toimittaa alakohtaisen neuvottelukomitean esittämät näkemykset komissiolle, joka toimittaa ne edelleen 75 artiklassa tarkoitetulle komitealle. 6 artikla Rautateiden henkilö- ja tavaraliikenteen asiakkaiden kuuleminen Virasto kuulee rautateiden henkilö- ja tavaraliikenteen asiakkaita edustavia järjestöjä aina, kun tämän asetuksen 11 ja 15 artiklassa säädetyillä toimilla on välittömästi kyseisiin asiakkaisiin kohdistuvia vaikutuksia. Komissio laatii 75 artiklassa tarkoitetun komitean avustuksella luettelon järjestöistä, joita on kuultava. Nämä kuulemiset toteutetaan ennen kuin virasto toimittaa ehdotuksensa komissiolle. Virasto ottaa nämä kuulemiset asianmukaisesti huomioon ja on aina valmis antamaan lisäperusteluja ehdotuksilleen. Virasto toimittaa asianomaisten järjestöjen esittämät näkemykset komissiolle, joka toimittaa ne edelleen 75 artiklassa tarkoitetulle komitealle. 7 artikla Vaikutusten arviointi 1. Virasto tekee suosituksistaan ja lausunnoistaan vaikutustenarvioinnin. Hallintoneuvosto hyväksyy vaikutustenarvioinnissa käytettävät menetelmät, jotka perustuvat komission menetelmiin. Virasto toimii yhteistyössä komission kanssa sen varmistamiseksi, että asiaan liittyvä komissiossa tehty työ otetaan asianmukaisesti huomioon. 2. Ennen kuin virasto alkaa toteuttaa työohjelmaan sisältyvään toimea, se tekee varhaisen vaiheen vaikutustenarvioinnin, jossa käsitellään a) ratkaistavaa ongelmaa ja sen todennäköisiä ratkaisutapoja; b) sitä, missä määrin erityiset toimet, muun muassa viraston antama suositus tai lausunto, olisivat tarpeen; c) virastolta odotettua panosta ongelman ratkaisemiseksi. Lisäksi työohjelman kustakin toimesta ja hankkeesta tehdään tehokkuusanalyysi erikseen ja yhdessä, jotta voidaan hyödyntää viraston talousarviota ja resursseja parhaalla mahdollisella tavalla. 3. Virasto voi toteuttaa suosituksiinsa perustuvan lainsäädännön jälkiarvioinnin. 4. Jäsenvaltioiden on toimitettava virastolle tarvittavat tiedot vaikutustenarviointia varten. 8 artikla Tutkimukset Silloin, kun se on tarpeen viraston tehtävien suorittamiseksi, se voi teettää tutkimuksia ja rahoittaa ne talousarviostaan. 9 artikla Lausunnot 1. Virasto antaa direktiivin 2012/34/EU [direktiivi yhtenäisestä eurooppalaisesta rautatiealueesta (uudelleenlaadittu)] 55 artiklassa tarkoitettujen kansallisten sääntelyelinten pyynnöstä lausuntoja niiden tietoon saatettujen kysymysten turvallisuuteen ja yhteentoimivuuteen liittyvistä näkökohdista. 2. Virasto antaa komission pyynnöstä lausuntoja direktiivin … [yhteentoimivuusdirektiivi] tai direktiivin … [rautatieturvallisuusdirektiivi] perusteella annettujen säädösten muutoksista, erityisesti jos mahdollisista puutteista on ilmoitettu. 3. Virasto antaa edellisissä kohdissa ja tämän asetuksen muissa artikloissa tarkoitetut lausunnot kahden kuukauden kuluessa, jollei toisin sovita. Virasto julkistaa lausuntonsa kahden kuukauden kuluessa niin, että siitä on poistettu liikesalaisuudet. 10 artikla Tarkastuskäynnit jäsenvaltioissa 1. Virasto voi tehtäviensä, erityisesti 12, 16, 17, 21, 22, 27, 29, 30, 31 ja 38 artiklassa tarkoitettujen tehtäviensä, hoitamiseksi tehdä tarkastuskäyntejä jäsenvaltioihin hallintoneuvoston määrittelemien toimintaperiaatteiden mukaisesti. 2. Virasto ilmoittaa asianomaiselle jäsenvaltiolle suunnitellusta tarkastuskäynnistä, sitä suorittamaan valtuutettujen viraston virkamiesten nimet ja tarkastuskäynnin alkamispäivämäärän. Käyntejä suorittamaan valtuutettujen viraston virkamiesten on tehtävänsä suorittaakseen esitettävä pääjohtajan päätös, jossa määritellään heidän tarkastuskäyntinsä kohde ja tarkoitus. 3. Jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten on helpotettava viraston henkilöstön työtä. 4. Virasto laatii kustakin tarkastuskäynnistä kertomuksen ja toimittaa sen komissiolle ja kyseiselle jäsenvaltiolle. 5. Edelliset kohdat eivät rajoita 29 artiklan 6 kohdassa ja 30 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen tarkastusten toteuttamista kyseisissä kohdissa säädettyä menettelyä noudattaen. 3 LUKU Rautateiden turvallisuuteen liittyvät tehtävät 11 artikla Tekninen tuki – rautateiden turvallisuutta koskevat suositukset 1. Virasto antaa suosituksia komissiolle direktiivin … [rautatieturvallisuusdirektiivi] 6 ja 7 artiklassa säädetyistä yhteisistä turvallisuusmenetelmistä ja yhteisistä turvallisuustavoitteista. Lisäksi virasto antaa komissiolle suosituksia yhteisten turvallisuusmenetelmien ja yhteisten turvallisuustavoitteiden määräajoin toteutettavasta tarkistamisesta. 2. Virasto antaa komissiolle sen pyynnöstä tai oma-aloitteisesti suosituksia muista turvallisuutta koskevista toimenpiteistä. 3. Virasto voi antaa suuntaviivoja ja muita ei-sitovia asiakirjoja rautateiden turvallisuutta koskevan lainsäädännön täytäntöönpanon helpottamiseksi. 12 artikla Turvallisuustodistukset Virasto antaa yhteisiä turvallisuustodistuksia direktiivin ... [rautatieturvallisuusdirektiivi] 10 ja 11 artiklan mukaisesti. 13 artikla Kalustoyksikköjen kunnossapito 1. Virasto avustaa komissiota direktiivin ... [rautatieturvallisuusdirektiivi] 14 artiklan 6 kohdan mukaiseen kunnossapidosta vastaavien yksiköiden sertifiointijärjestelmään liittyvissä asioissa. 2. Virasto antaa suosituksia komissiolle ottaen huomioon direktiivin … [rautatieturvallisuusdirektiivi] 14 artiklan 7 kohdan. 3. Virasto analysoi direktiivin … [rautatieturvallisuusdirektiivi] 15 artiklan mukaisesti päätetyt vaihtoehtoiset toimenpiteet tämän asetuksen 30 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa kertomuksessa. 14 artikla Vaarallisten aineiden rautatiekuljetukset Virasto seuraa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/68/EY[12] tarkoitettuja vaarallisten aineiden rautatiekuljetuksia koskevan lainsäädännön kehitystä ja vertaa sitä rautateiden yhteentoimivuutta ja turvallisuutta, erityisesti olennaisia vaatimuksia, koskevaan lainsäädäntöön. Tässä tarkoituksessa virasto avustaa komissiota ja voi antaa suosituksia komission pyynnöstä tai omasta aloitteestaan. 4 LUKU Yhteentoimivuuteen liittyvät tehtävät 15 artikla Tekninen tuki rautateiden yhteentoimivuuden alalla 1. Virasto antaa a) direktiivin … [yhteentoimivuusdirektiivi] 5 artiklan mukaisesti komissiolle suosituksia YTE:ien laatimisesta ja niiden tarkistamisesta; b) direktiivin … [yhteentoimivuusdirektiivi] 15 artiklan mukaisesti komissiolle suosituksia EU-tarkastusvakuutuksen ja siihen liitettävien teknisten asiakirjojen malleiksi; c) direktiivin … [yhteentoimivuusdirektiivi] 43, 44 ja 45 artiklan mukaisesti komissiolle suosituksia rekistereiden teknisistä eritelmistä ja niiden tarkistamisesta; d) direktiivin .... [yhteentoimivuusdirektiivi] 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti lausuntoja, jotka ovat hyväksyttäviä menetelmiä vaatimusten täyttämiseksi ja jotka koskevat YTE:ien puutteita, ja toimittaa ne komissiolle; e) direktiivin .... [yhteentoimivuusdirektiivi] 7 artiklan mukaisesti komissiolle lausuntoja jäsenvaltioiden pyynnöistä olla soveltamatta YTE:iä; f) direktiivin … [yhteentoimivuusdirektiivi] 4 artiklan 9 kohdan mukaisesti teknisiä asiakirjoja; g) komissiolle suosituksia, jotka liittyvät turvallisuuteen olennaisesti liittyviä tehtäviä suorittavan henkilöstön työoloihin. 2. Laatiessaan 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettuja suosituksia virasto varmistaa, että a) YTE:t ja rekistereiden tekniset eritelmät mukautetaan tekniseen kehitykseen ja markkinasuuntauksiin sekä sosiaalisiin vaatimuksiin; b) toisaalta YTE:ien kehittäminen ja ajan tasalle saattaminen ja toisaalta yhteentoimivuuden kannalta tarpeellisiksi osoittautuvien eurooppalaisten standardien kehittäminen koordinoidaan ja että virasto pitää yllä asianmukaisia yhteyksiä eurooppalaisiin standardointielimiin. 3. Virasto voi antaa suuntaviivoja ja muita ei-sitovia asiakirjoja rautateiden yhteentoimivuutta koskevan lainsäädännön täytäntöönpanon helpottamiseksi. 16 artikla Kalustoyksikköjen markkinoillesaattamisluvat Virasto antaa raideliikenteen kalustoyksikköjen markkinoillesaattamislupia direktiivin ... [yhteentoimivuusdirektiivi] 20 artiklan mukaisesti. 17 artikla Kalustoyksikkötyyppien markkinoillesaattamisluvat Virasto antaa kalustoyksikkötyyppien markkinoillesaattamislupia direktiivin ... [yhteentoimivuusdirektiivi] 22 artiklan mukaisesti. 18 artikla Ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmien käyttöönottoluvat Virasto antaa käyttöönottolupia ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmille, jotka voivat sijaita ja joita voidaan käyttää missä tahansa unionin alueella, direktiivin … [yhteentoimivuusdirektiivi] 18 artiklan mukaisesti. 19 artikla Telemaattiset sovellukset 1. Virasto toimii järjestelmäviranomaisena, jolla on vastuu telemaattisten sovellusten teknisten eritelmien ylläpidosta asiaa koskevien YTE:ien mukaisesti. 2. Virasto määrittelee ja julkaisee näiden teknisten eritelmien muuttamista koskevien pyyntöjen hallinnointia koskevan menettelyn ja soveltaa sitä. Tätä varten virasto perustaa telemaattisten sovellusten teknisten eritelmien muutospyyntöjä ja niiden tilaa koskevan rekisterin ja pitää sitä yllä. 3. Virasto kehittää ja pitää yllä teknisiä apuvälineitä, joiden avulla voidaan hallinnoida telemaattisten sovellusten teknisten eritelmien eri versioita. 4. Virasto avustaa komissiota sen seuraamisessa, että telemaattisten sovellusten käyttöönotto tapahtuu asiaa koskevien YTE:ien mukaisesti. 20 artikla Tuki ilmoitetuille vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksille 1. Virasto tukee direktiivin … [yhteentoimivuusdirektiivi] 27 artiklassa tarkoitettujen ilmoitettujen vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten toimia. Tällainen tuki käsittää erityisesti suuntaviivojen laatimisen direktiivin … [yhteentoimivuusdirektiivi] 9 artiklassa tarkoitetun yhteentoimivuuden osatekijän vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arvioimiseksi ja direktiivin … [yhteentoimivuusdirektiivi] 10 artiklassa tarkoitettua EY-tarkastusmenettelyä varten. 2. Virasto helpottaa ilmoitettujen vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten yhteistyötä; se erityisesti toimii niiden koordinointiryhmän teknisenä sihteeristönä. 5 LUKU Kansallisiin sääntöihin liittyvät tehtävät 21 artikla Kansallisten sääntöjen luonnosten tutkiminen 1. Virasto tutkii kahden kuukauden kuluessa vastaanottamisesta kansallisten sääntöjen luonnokset, jotka on toimitettu sille a) direktiivin … [rautatieturvallisuusdirektiivi] 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti; b) direktiivin ... [yhteentoimivuusdirektiivi] 14 artiklan mukaisesti. 2. Jos virasto 1 kohdassa tarkoitetun tutkimuksen jälkeen katsoo, että kansalliset säännöt mahdollistavat yhteentoimivuutta koskevien olennaisten vaatimusten täyttymisen, yhteisten turvallisuusmenetelmien noudattamisen ja yhteisten turvallisuustavoitteiden saavuttamisen, ja että ne eivät johda mielivaltaiseen syrjintään tai rautatieliikennetoiminnan peiteltyyn rajoittamiseen jäsenvaltioiden välillä, virasto ilmoittaa myönteisestä arviostaan komissiolle ja asianomaiselle jäsenvaltiolle. Komissio voi vahvistaa säännöt 23 artiklassa tarkoitetussa tietoteknisessä järjestelmässä. 3. Jos 1 kohdassa tarkoitettu tutkimus johtaa kielteiseen arvioon, virasto a) antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle osoitetun suosituksen, jossa mainitaan syyt, miksi tiettyä sääntöä ei pitäisi saattaa voimaan ja/tai soveltaa; b) ilmoittaa komissiolle kielteisestä arviostaan. 4. Jos jäsenvaltio ei ole toteuttanut toimia kahden kuukauden kuluessa 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetun viraston suosituksen vastaanottamisesta, komissio voi 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetut ilmoituksen saatuaan ja asianomaisen jäsenvaltion perustelut kuultuaan tehdä päätöksen, joka osoitetaan asianomaiselle jäsenvaltiolle ja jossa sitä pyydetään muuttamaan kyseistä sääntöluonnosta tai keskeyttämään sen hyväksyminen, voimaan saattaminen tai täytäntöönpano. 22 artikla Voimassa olevien kansallisten sääntöjen tutkiminen 1. Virasto tutkii kahden kuukauden kuluessa vastaanottamisesta kansalliset säännöt, jotka on toimitettu sille direktiivin ... [yhteentoimivuusdirektiivi] 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti. 2. Jos virasto 1 kohdassa tarkoitetun tutkimuksen jälkeen katsoo, että kansalliset säännöt mahdollistavat yhteentoimivuutta koskevien olennaisten vaatimusten täyttymisen, yhteisten turvallisuusmenetelmien noudattamisen ja yhteisten turvallisuustavoitteiden saavuttamisen, ja että ne eivät johda mielivaltaiseen syrjintään tai rautatieliikennetoiminnan peiteltyyn rajoittamiseen jäsenvaltioiden välillä, virasto ilmoittaa myönteisestä arviostaan komissiolle ja asianomaiselle jäsenvaltiolle. Komissio voi vahvistaa säännöt 23 artiklassa tarkoitetussa tietoteknisessä järjestelmässä. 3. Jos 1 kohdassa tarkoitettu tutkimus johtaa kielteiseen arvioon, virasto a) antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle osoitetun suosituksen, jossa mainitaan syyt, miksi tiettyä sääntöä olisi muutettava tai se olisi kumottava; b) ilmoittaa komissiolle kielteisestä arviostaan. 4. Jos jäsenvaltio ei ole toteuttanut toimia kahden kuukauden kuluessa 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetun viraston suosituksen vastaanottamisesta, komissio voi 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetun ilmoituksen saatuaan ja asianomaisen jäsenvaltion perustelut kuultuaan tehdä päätöksen, joka osoitetaan asianomaiselle jäsenvaltiolle ja jossa sitä pyydetään muuttamaan kyseistä sääntöä tai kumoamaan se. 5. Edellä 2 ja 3 kohdassa kuvattua menettelyä sovelletaan soveltuvin osin, jos viraston tietoon tulee tiedoksi annettu tai tiedoksi antamatta jätetty kansallinen sääntö, joka on tarpeeton tai ristiriidassa YTE:ien, yhteisten teknisten menetelmien, yhteisten teknisten tavoitteiden tai muun rautatiealaa koskevan unionin lainsäädännön kanssa. 23 artikla Kansallisten sääntöjen tiedoksianto- ja luokittelutarkoituksiin käytettävä tietotekninen järjestelmä 1. Virasto ottaa käyttöön 21 artiklan 1 kohdassa ja 22 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kansalliset säännöt sisältävän erityisen tietoteknisen järjestelmän, hallinnoi sitä ja antaa sen sidosryhmien ja yleisön käyttöön. 2. Jäsenvaltioiden on annettava 21 artiklan 1 kohdassa ja 22 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kansalliset säännöt tiedoksi virastolle ja komissiolle 1 kohdassa tarkoitetun tietoteknisen järjestelmän välityksellä. Virasto julkaisee säännöt tässä järjestelmässä ja käyttää sitä 21 ja 22 artiklan mukaiseen komissiolle ilmoittamiseen. 3. Virasto luokittelee tiedoksi annetut kansalliset säännöt direktiivin … [yhteentoimivuusdirektiivi] 14 artiklan 8 kohdan mukaisesti. Tätä varten se käyttää tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettua järjestelmää. 4. Virasto luokittelee direktiivin … [rautatieturvallisuusdirektiivi] 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti tiedoksi annetut kansalliset säännöt ottaen huomioon EU:n lainsäädännön kehittymisen. Tätä varten virasto kehittää sääntöjen hallinnointivälineen, jota jäsenvaltioiden on käytettävä kansallisia sääntöjä koskevien järjestelmien yksinkertaistamiseksi. Virasto julkaisee sääntöjen hallinnointivälineen tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettua järjestelmää käyttäen. 6 LUKU Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmään (ERTMS) liittyvät tehtävät 24 artikla ERTMS:n järjestelmäviranomaisena toimiminen 1. Virasto toimii järjestelmäviranomaisena, joka vastaa Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän (ERTMS) teknisten eritelmien ylläpidosta. 2. Virasto määrittelee ja julkaisee näiden teknisten eritelmien muuttamista koskevien pyyntöjen hallinnointia koskevan menettelyn ja soveltaa sitä. Tätä varten virasto perustaa ERTMS:n teknisten eritelmien muutospyyntöjä ja niiden tilaa koskevan rekisterin ja pitää sitä yllä. 3. Virasto suosittaa ERTMS:n teknisten eritelmien uuden version hyväksymistä. Se tekee kuitenkin niin vain, jos edellisen version käyttöönottoaste on riittävän korkea. Uusien versioiden kehittäminen ei saa haitata ERTMS:n käyttöönottoastetta, ERTMS-laitteiden tuotannon optimointiin tarvittavien teknisen eritelmien vakautta, rautatieyritysten tekemistä investoinneista saatavaa tuottoa eikä ERTMS:n käyttöönoton tehokasta suunnittelua. 4. Virasto kehittää ja pitää yllä teknisiä välineitä ERTMS:n eri versioiden hallinnoimiseksi, jotta voidaan varmistaa eri versioita käyttävien verkkojen ja kalustoyksikköjen tekninen ja toiminnallinen yhteensopivuus ja tarjota kannustimia voimassa olevien versioiden nopeaan täytäntöönpanoon. 5. Virasto varmistaa direktiivin … [yhteentoimivuusdirektiivi] 5 artiklan 10 kohdan mukaisesti, että ERTMS-laitteiden myöhemmät versiot ovat teknisesti yhteensopivia aikaisempien versioiden kanssa. 6. Virasto laatii ja levittää sidosryhmille tarkoitettuja asianomaisia soveltamista koskevia suuntaviivoja ja ERTMS:n teknisiin eritelmiin liittyviä selventäviä asiakirjoja. 25 artikla Ilmoitettujen vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten tilapäinen ERTMS-työryhmä 1. Virasto perustaa direktiivin … [yhteentoimivuusdirektiivi] 27 artiklassa tarkoitettujen ilmoitettujen vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten tilapäisen ERTMS-työryhmän ja toimii sen puheenjohtajana. Työryhmä tarkistaa direktiivin … [yhteentoimivuusdirektiivi] 9 artiklassa tarkoitetun yhteentoimivuuden osatekijän vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arviointia koskevan menettelyn soveltamisen johdonmukaisuuden ja direktiivin … [yhteentoimivuusdirektiivi] 10 artiklassa tarkoitettujen, ilmoitettujen vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten toteuttamien EY-tarkastusmenettelyjen soveltamisen johdonmukaisuuden. 2. Virasto antaa komissiolle joka toinen vuosi kertomuksen 1 kohdassa tarkoitetun työryhmän toiminnasta, mukaan lukien tilastot ilmoitettujen vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten edustajien osallistumisesta työryhmän toimintaan. 3. Virasto arvioi yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyn ja ERTMS-laitteiden EY-tarkastusmenettelyn soveltamisen ja antaa joka toinen vuosi komissiolle kertomuksen, jossa se tarvittaessa ehdottaa parannuksia. 26 artikla ERTMS:n veturi- ja ratalaitteiden osajärjestelmien teknisen ja toiminnallisen yhteensopivuuden tukeminen 1. Virasto voi avustaa rautatieyrityksiä niiden pyynnöstä ERTMS:n juna- ja ratalaitteiden osajärjestelmien teknisen ja toiminnallisen yhteensopivuuden tarkastamisessa ennen kalustoyksikön käyttöönottoa. 2. Jos virasto toteaa yksittäisten ERTMS-hankkeiden yhteydessä, että on olemassa vaara, etteivät rataverkot ja ERTMS-laitteilla varustetut kalustoyksiköt ole teknisesti ja toiminnallisesti yhteensopivia, se voi pyytää asianomaisia toimijoita, erityisesti valmistajia, ilmoitettuja vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksia, rautatieyrityksiä, rataverkon haltijoita ja kansallisia turvallisuusviranomaisia, toimittamaan kaikki tiedot, jotka ovat merkityksellisiä EY-tarkastuksissa ja käyttöönotossa sovellettavien menettelyjen sekä toiminnallisten edellytysten kannalta. Virasto ilmoittaa komissiolle tällaisesta riskistä ja tarvittaessa antaa komissiolle suosituksia asianmukaisista toimenpiteistä. 27 artikla ERTMS:n käyttöönoton ja ERTMS-hankkeiden tukeminen 1. Virasto seuraa ERTMS:n käyttöönottoa päätöksessä 2012/88/EU[13] säädetyn käyttöönottosuunnitelman mukaisesti ja ERTMS:n asentamisen koordinoimista Euroopan laajuisen liikenneverkon käytäviin ja rautateiden tavaraliikennekäytäviin asetuksen (EU) N: o 913/2010[14] mukaisesti. 2. Virasto huolehtii unionin rahoittamien ERTMS:n käyttöönottoa koskevien hankkeiden teknisestä seurannasta, mukaan lukien soveltuvin osin tarjousasiakirjojen analysointi tarjouskilpailun yhteydessä. Virasto myös avustaa tarvittaessa unionin varojen saajia sen varmistamiseksi, että hankkeiden yhteydessä toteutetut tekniset ratkaisut ovat täysin ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmien YTE:ien mukaiset ja näin ollen täysin yhteentoimivat. 28 artikla Laboratorioiden akkreditointi 1. Virasto tukee, erityisesti antamalla asianmukaiset suuntaviivat akkreditointielimille, ERTMS-laboratorioiden yhdenmukaista akkreditointia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 765/2008[15] mukaisesti. 2. Virasto voi osallistua tarkkailijana vertaisarviointeihin, joita edellytetään asetuksessa (EY) N:o 765/2008. 7 LUKU Yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen seurantaan liittyvät tehtävät 29 artikla Kansallisiin turvallisuusviranomaisiin kohdistuva seuranta 1. Virasto seuraa kansallisten turvallisuusviranomaisten toimintaa ja päätöksentekoa tarkastusten avulla. 2. Virastolla on oikeus tarkastaa a) kansallisten turvallisuusviranomaisten valmiudet suorittaa tehtävät, jotka liittyvät rautatieliikenteen turvallisuuteen ja yhteentoimivuuteen; b) direktiivin ... [rautatieturvallisuusdirektiivi] 16 artiklassa tarkoitettujen kansallisten turvallisuusviranomaisten harjoittaman toimijoiden turvallisuusjohtamisjärjestelmien seurannan tehokkuus. Hallintoneuvosto vahvistaa tarkastusten suorittamista koskevan menettelyn. 3. Virasto antaa tarkastuskertomukset ja toimittaa ne asianomaiselle kansalliselle turvallisuusviranomaiselle ja komissiolle. Jokaiseen tarkastuskertomukseen sisältyy erityisesti luettelo viraston havaitsemista puutteista ja parannusehdotukset. 4. Jos virasto katsoo, että 3 kohdassa tarkoitetut puutteet estävät kansallista turvallisuusviranomaista suorittamasta rautateiden turvallisuuteen ja yhteentoimivuuteen liittyvänsä tehtävänsä tehokkaasti, virasto suosittelee, että kansallinen turvallisuusviranomainen toteuttaa tarvittavat toimet määräajassa, jota asetettaessa otetaan huomioon puutteiden merkittävyys. 5. Jos kansallinen turvallisuusviranomainen vastustaa 4 kohdassa tarkoitettua viraston suositusta tai se ei ole toteuttanut mitään toimia viraston suosituksen johdosta kolmen kuukauden kuluessa suosituksen vastaanottamisesta, komissio voi tehdä päätöksen kuuden kuukauden kuluessa 75 artiklassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. 6. Virastolla on myös oikeus toteuttaa kansallisten turvallisuusviranomaisten tiloissa tarkastuksia, joista voidaan ilmoittaa etukäteen tai jotka voivat olla yllätyskäyntejä, kyseisten viranomaisten toimien ja toiminnan tarkastamiseksi tietyillä aloilla; tässä yhteydessä voidaan erityisesti tarkastella kyseisten viranomaisten direktiivin … [rautatieturvallisuusdirektiivi] 16 artiklassa tarkoitettuihin tehtäviin liittyviä asiakirjoja, menettelyjä ja kirjanpitoa. Tarkastukset voidaan toteuttaa tapauskohtaisesti tai viraston laatiman suunnitelman mukaisesti. Tarkastus ei saa kestää yli kahta päivää. Jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten on helpotettava viraston henkilöstön työtä. Virasto antaa komissiolle kertomuksen kustakin tarkastuksesta. 30 artikla Ilmoitettujen vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten seuranta 1. Virasto seuraa ilmoitettuja vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksia avustamalla akkreditointielimiä ja toteuttamalla tarkastuksia 2–5 kohdan mukaisesti. 2. Virasto tukee ilmoitettujen vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten yhdenmukaistettua akkreditointia erityisesti antamalla asianmukaista neuvontaa arviointiperusteista ja menettelyistä, joiden avulla voidaan arvioida, täyttävätkö ilmoitetut elimet direktiivin … [yhteentoimivuusdirektiivi] 27 artiklassa tarkoitetut akkreditointielimiä koskevat vaatimukset; tämä tukeminen tapahtuu kaupan pitämiseen liittyvää akkreditointia ja markkinavalvontaa koskevista vaatimuksista ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 339/93 kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N: o 765/2008 14 artiklassa tunnustettua eurooppalaisen akkreditoinnin rakennetta hyödyntäen. 3. Jos kyse on ilmoitetuista vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksista, joita ei ole akkreditoitu direktiivin … [yhteentoimivuusdirektiivi] 24 artiklan mukaisesti, virasto voi tarkastaa niiden valmiudet täyttää mainitun direktiivin 27 artiklassa tarkoitetut vaatimukset. Hallintoneuvosto vahvistaa tarkastusten suorittamista koskevan menettelyn. 4. Virasto antaa tarkastuskertomukset, jotka käsittävät 3 kohdassa tarkoitetut toimet, ja toimittaa ne asianomaiselle ilmoitetulle vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokselle ja komissiolle. Jokaiseen tarkastuskertomukseen sisältyy erityisesti viraston havaitsemat puutteet ja parannusehdotukset. Jos virasto katsoo, että nämä puutteet estävät asianomaista ilmoitettua laitosta suorittamasta rautateiden turvallisuuteen ja yhteentoimivuuteen liittyviä tehtäviään tehokkaasti, virasto antaa suosituksen, jossa se kehottaa jäsenvaltiota, johon ilmoitettu laitos on sijoittautunut, toteuttamaan tarvittavat toimet määräajassa. 5. Jos jäsenvaltio vastustaa 4 kohdassa tarkoitettua suositusta tai ilmoitettu laitos ei toteuta mitään toimia viraston suosituksen perusteella kolmen kuukauden kuluessa suosituksen vastaanottamisesta, komissio voi antaa lausunnon kuuden kuukauden kuluessa 75 artiklassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. 6. Virasto voi, myös yhteistyössä asianomaisten kansallisten akkreditointielinten kanssa, toteuttaa ilmoitettujen vaatimustenmukaisuuden tarkastuslaitosten tiloissa tarkastuksia, joista voidaan ilmoittaa etukäteen tai jotka voivat olla yllätyskäyntejä, kyseisten elinten toimien ja toiminnan tarkastamiseksi tietyillä aloilla; tässä yhteydessä voidaan erityisesti tarkastella kyseisten elinten direktiivin … [yhteentoimivuusdirektiivi] 27 artiklassa tarkoitettuihin tehtäviin liittyviä asiakirjoja, menettelyjä ja kirjanpitoa. Tarkastukset voidaan toteuttaa tapauskohtaisesti tai viraston laatiman suunnitelman mukaisesti. Tarkastus ei saa kestää yli kahta päivää. Ilmoitettujen vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten on helpotettava viraston henkilöstön työtä. Virasto antaa komissiolle kertomuksen kustakin tarkastuksesta. 31 artikla Yhteentoimivuudessa ja turvallisuudessa tapahtuvan edistymisen seuranta 1. Virasto kerää yhdessä kansallisten tutkintaelinten kanssa merkityksellisiä tietoja onnettomuuksista ja vaaratilanteista ja seuraa, kuinka kansalliset tutkintaelimet myötävaikuttavat rautatiejärjestelmän yleiseen turvallisuuteen. 2. Virasto seuraa rautatiejärjestelmän yleistä turvallisuustasoa. Virasto voi erityisesti pyytää apua 34 artiklassa tarkoitetuilta verkostoilta, tietojen keruu mukaan luettuna. Virasto myös hyödyntää Eurostatin keräämiä tietoja ja tekee sen kanssa yhteistyötä estääkseen päällekkäisyydet ja varmistaakseen, että yhteisissä turvallisuusindikaattoreissa ja muiden liikennemuotojen indikaattoreissa noudatetaan yhdenmukaisia menetelmiä. 3. Virasto antaa komission pyynnöstä suosituksia siitä, kuinka rautatiejärjestelmien yhteentoimivuutta voidaan parantaa, erityisesti helpottamalla koordinointia rautatieyritysten ja rataverkon haltijoiden välillä tai rataverkon haltijoiden välillä. 4. Virasto seuraa rautatiejärjestelmien turvallisuuden ja yhteentoimivuuden edistymistä. Se antaa komissiolle ja julkaisee kahden vuoden välein kertomuksen yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen turvallisuudessa ja yhteentoimivuudessa tapahtuneesta edistymisestä. 5. Virasto antaa komission pyynnöstä kertomuksia turvallisuutta ja yhteentoimivuutta koskevan unionin lainsäädännön täytäntöönpanon ja soveltamisen tilasta yksittäisessä jäsenvaltiossa. 8 LUKU Muut tehtävät 32 artikla Rautatiehenkilöstö 1. Virasto suorittaa asianmukaiset rautatiehenkilöstöön liittyvät tehtävät, jotka luetellaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/59/EY[16] 4, 20, 22, 23, 25, 28, 33, 34, 35 ja 37 artiklassa. 2. Komissio voi pyytää direktiivin 2007/59/EY mukaisesti virastoa suorittamaan muita tehtäviä, jotka koskevat rautatiehenkilöstöä. 3. Virasto kuulee 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin tehtäviin liittyen viranomaisia, jotka ovat toimivaltaisia rautatiehenkilöstöön liittyvissä asioissa. Virasto voi edistää kyseisten viranomaisten välistä yhteistyötä muun muassa järjestämällä asiaan liittyviä kokouksia niiden edustajien kanssa. 33 artikla Rekisterit ja niiden saatavuus 1. Virasto perustaa ja pitää yllä direktiivin … [yhteentoimivuusdirektiivi] 43, 44 ja 45 artiklassa säädettyjä eurooppalaisia rekistereitä. Virasto toimii kaikkien turvallisuus-, yhteentoimivuus- ja veturinkuljettajadirektiiveissä tarkoitettujen rekistereiden ja tietokantojen järjestelmäviranomaisena. Tämä käsittää erityisesti a) rekistereiden teknisten eritelmien kehittämisen ja ylläpidon; b) jäsenvaltioissa rekistereiden osalta tapahtuneen kehityksen koordinoinnin; c) rekistereitä koskevan neuvonnan tarjoamisen asianomaisille sidosryhmille; d) olemassa olevien rekistereiden teknisten eritelmien parantamista ja uusien rekistereiden käyttöönottotarvetta koskevien suositusten antamisen komissiolle. 2. Virasto asettaa seuraavat asiakirjat ja rekisterit, joista säädetään direktiivissä … [yhteentoimivuusdirektiivi] ja direktiivissä … [rautatieturvallisuusdirektiivi], yleisön saataville: a) osajärjestelmien EY-tarkastusvakuutukset; b) yhteentoimivuuden osatekijöiden EY-vaatimustenmukaisuusvakuutukset ja yhteentoimivuuden osatekijöiden EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutukset; c) toimiluvat, jotka on annettu direktiivin ... [direktiivi yhtenäisestä eurooppalaisesta rautatiealueesta (uudelleenlaadittu)] mukaisesti; d) turvallisuustodistukset, jotka on annettu direktiivin ... [rautatieturvallisuusdirektiivi] 10 artiklan mukaisesti; e) tutkintaselostukset, jotka on toimitettu virastolle direktiivin ... [rautatieturvallisuusdirektiivi] 24 artiklan mukaisesti; f) kansalliset säännöt, jotka on annettu tiedoksi komissiolle direktiivin … [rautatieturvallisuusdirektiivi] 8 artiklan ja direktiivin … [yhteentoimivuusdirektiivi] 14 artiklan mukaisesti; g) kalustoyksikkörekisterit, myös linkit asianomaisiin kansallisiin rekistereihin; h) infrastruktuurirekisterit, myös linkit asianomaisiin kansallisiin rekistereihin; i) hyväksyttyjen kalustoyksikkötyyppien eurooppalainen rekisteri; j) ERTMS:n teknisten eritelmien muutospyyntöjen ja suunniteltujen muutosten rekisteri; k) henkilö- ja tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevien YTE:ien muutospyyntöjä ja suunniteltuja muutoksia koskeva rekisteri; l) viraston käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan YTE:n mukaisesti pitämä rekisteri kalustoyksikköjen haltijoiden tunnuksista; m) laaturaportit, jotka on laadittu asetuksen (EY) N:o 1371/2007 28 artiklan 2 kohdan mukaisesti. 3. Komissio ja jäsenvaltiot keskustelevat ja päättävät 2 kohdassa tarkoitettujen asiakirjojen toimittamista koskevista käytännön järjestelyistä viraston laatiman luonnoksen perusteella. 4. Toimittaessaan 2 kohdassa tarkoitettuja asiakirjoja asianomaiset laitokset voivat ilmoittaa, mitä asiakirjoja ei turvallisuussyistä saa antaa julkisuuteen. 5. Edellä 2 kohdan c ja d alakohdassa tarkoitettujen toimilupien ja todistusten antamisesta vastaavien kansallisten viranomaisten on ilmoitettava virastolle kuukauden kuluessa jokaisesta päätöksestä antaa, uusia, muuttaa tai kumota asianomainen toimilupa tai todistus. 6. Virasto voi sisällyttää tämän asetuksen tavoitteiden kannalta merkityksellisen julkisen asiakirjan tai linkin julkiseen tietokantaan ottaen huomioon sovellettavan unionin tietosuojalainsäädännön. 34 artikla Kansallisten turvallisuusviranomaisten, tutkintaelinten ja edustavien elinten verkostot 1. Virasto perustaa kansallisten turvallisuusviranomaisten verkoston ja direktiivin … [rautatieturvallisuusdirektiivi] 21 artiklassa tarkoitettujen tutkintaelinten verkoston. Virasto huolehtii niiden sihteeristöpalveluista. Verkostojen tehtävänä on erityisesti a) vaihtaa tietoja rautateiden turvallisuudesta ja yhteentoimivuudesta; b) edistää hyviä toimintatapoja; c) toimittaa virastolle rautateiden turvallisuutta koskevia tietoja, erityisesti tietoja yhteisistä turvallisuusindikaattoreista. Virasto helpottaa näiden verkostojen välistä yhteistyötä; se voi erityisesti päättää järjestää molempien verkostojen yhteisiä kokouksia. 2. Virasto perustaa unionin tasolla toimien edustavien rautatiealan elinten verkoston. Näiden elinten luettelo vahvistetaan komission antamassa täytäntöönpanosäädöksessä 75 artiklassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. Virasto huolehtii verkoston sihteeristöpalveluista. Verkoston tehtävänä on erityisesti a) vaihtaa tietoja rautateiden turvallisuudesta ja yhteentoimivuudesta; b) edistää hyviä toimintatapoja; c) toimittaa virastolle tietoja rautateiden yhteentoimivuudesta ja turvallisuudesta. 3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut verkostot voivat antaa ei-sitovia lausuntoja 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista suositusluonnoksista. 4. Virasto voi perustaa muita verkostoja rautatiejärjestelmän jostakin osasta vastaavien laitosten, elinten tai viranomaisten kanssa. 5. Komissio voi osallistua tässä artiklassa tarkoitettujen verkostojen kokouksiin. 35 artikla Viestintä ja tiedottaminen Virasto viestii ja tiedottaa asianomaisille sidosryhmille rautatiealan lainsäädännön, standardien ja ohjeiden eurooppalaisista puitteista hallintoneuvoston hyväksymien asianomaisten viestintä- ja tiedotussuunnitelmien mukaisesti. Hallintoneuvosto saattaa nämä tarveanalyysiin perustuvat suunnitelmat säännöllisesti ajan tasalle. 36 artikla Tutkimustoiminta ja innovoinnin edistäminen 1. Virasto edistää komission pyynnöstä rautatieliikenteen tutkimustoimintaa unionin tasolla muun muassa antamalla tukea asianomaisille komission yksiköille ja edustaville elimille. Tämä tukeminen ei rajoita muun unionin tason tutkimustoiminnan harjoittamista. 2. Komissio voi antaa virastolle tehtäväksi edistää innovointia, jolla pyritään parantamaan rautateiden turvallisuutta ja yhteentoimivuutta, erityisesti uuden tietotekniikan sekä paikannus- ja seurantajärjestelmien käyttöä. 37 artikla Komission avustaminen 1. Virasto avustaa komissiota sen pyynnöstä sellaisen unionin lainsäädännön täytäntöönpanossa, jolla pyritään tehostamaan rautatiejärjestelmien yhteentoimivuutta ja kehittämään Euroopan rautatiejärjestelmän turvallisuutta koskeva yhteinen lähestymistapa. 2. Tähän apuun voi sisältyä a) tekninen neuvonanto erityistä asiantuntemusta vaativissa asioissa; b) tietojen keruu 34 artiklassa tarkoitettujen verkostojen avulla. 38 artikla Avustaminen rautatiehankkeiden arvioinnissa Virasto tarkastelee komission pyynnöstä turvallisuuden ja yhteentoimivuuden näkökulmasta osajärjestelmän suunnittelun, rakentamisen, uudistamisen tai parantamisen käsittäviä hankkeita, joille on haettu unionin rahoitustukea, sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin … [yhteentoimivuusdirektiivi] 9 artiklassa säädettyjen poikkeusten soveltamista. Virasto antaa komission kanssa hankkeen merkittävyyden ja käytettävissä olevien resurssien perusteella sopimassaan määräajassa, joka ei saa ylittää kahta kuukautta, lausunnon siitä, onko hanke asianomaisen rautateiden turvallisuus- ja yhteentoimivuuslainsäädännön mukainen. 39 artikla Jäsenvaltioiden, ehdokasmaiden ja sidosryhmien tukeminen 1. Virasto huolehtii omasta aloitteestaan tai komission, jäsenvaltioiden, ehdokasmaiden tai 34 artiklassa tarkoitettujen verkostojen pyynnöstä koulutus- ja muista asianmukaisista toimista, jotka koskevat rautateiden turvallisuutta ja yhteentoimivuutta koskevan lainsäädännön ja siihen liittyvien viraston tuotteiden, kuten rekistereiden, täytäntöönpano-ohjeiden tai suositusten, soveltamista ja selittämistä. 2. Hallintoneuvosto päättää 1 kohdassa tarkoitettujen toimien luonteesta ja laajuudesta, ja ne sisällytetään työohjelmaan. 40 artikla Kansainväliset suhteet 1. Siltä osin kuin se on tarpeen, jotta saavutetaan tämän asetuksen tavoitteet, ja jäsenvaltioiden ja unionin toimielinten, Euroopan ulkosuhdehallinto mukaan lukien, toimivaltaa kuitenkaan rajoittamatta, virasto voi luoda yhteyksiä ja tehdä hallinnollisia järjestelyjä viraston vastuulle kuuluvissa asioissa toimivaltaisten valvontaviranomaisten, kansainvälisten järjestöjen ja kolmansien maiden hallintojen kanssa, jotta pysytään tieteen ja tekniikan kehityksen mukana ja edistetään Euroopan unionin rautatielainsäädäntöä ja ‑standardeja. 2. Näillä järjestelyillä ei saa luoda oikeudellisia velvoitteita unionille ja sen jäsenvaltioille, eikä niillä saa estää jäsenvaltioita ja niiden toimivaltaisia viranomaisia tekemästä kahdenvälisiä tai monenvälisiä sopimuksia tällaisten valvontaviranomaisten, kansainvälisten järjestöjen ja kolmansien maiden hallintojen kanssa. Kyseiset järjestelyt ja yhteistyö edellyttävät edeltävää keskustelua komission kanssa ja säännöllistä raportointia komissiolle. 3. Hallintoneuvosto hyväksyy strategian, joka koskee viraston suhteita kolmansiin maihin tai kansainvälisiin järjestöihin asioissa, joissa virasto on toimivaltainen. Strategia sisällytetään viraston vuotuiseen ja monivuotiseen työohjelmaan, ja siinä eritellään asiaan liittyvät resurssit. 41 artikla Varaosia koskeva koordinointi Virasto osallistuu rautateiden sellaisten varaosien yksilöimiseen, jotka voidaan mahdollisesti standardoida. Tätä varten virasto voi perustaa työryhmän, jotta voidaan koordinoida sidosryhmien toimet, ja luoda yhteyksiä eurooppal