luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, annetun asetuksen (EY) N:o 539/2001 muuttamisesta

Komissio vaati, että takaisinottoa ja uudelleenkotouttamista koskevissa asioissa on edistyttävä riittävästi ennen kuin viisumivapautta koskeva vuoropuhelu aloitetaan Kosovon kanssa. Kosovo on vuodesta 2011 toteuttanut joukon merkittäviä uudistuksia ja edistynyt siten tyydyttävästi toimivan poliittisen kehyksen luomisessa paluumuuttajien uudelleenkotouttamista varten Kosovossa kuten takaisinoton suhteen oli tapahtunut jo aikaisemmin. Komissio seurasi ja arvioi säännöllisissä kertomuksissaan edelleen sitä, miten Kosovo edistyy takaisinottokehyksen ja paluumuuttajien tehokkaan uudelleenkotouttamisen parantamisessa.

Euroopan komissio käynnisti Kosovon kanssa viisumivapautta koskevan vuoropuhelun 19. tammikuuta 2012. Se esitti 14. kesäkuuta 2012 Kosovolle etenemissuunnitelman, jossa luetellaan kaikki säädökset ja muut toimenpiteet, jotka Kosovon on hyväksyttävä ja pantava täytäntöön edetäkseen kohti viisumivapautta. Komissio sitoutui ehdottamaan viisumivapaan matkustamisen mahdollistamista Kosovosta lähtöisin oleville henkilöille lyhytaikaista (eli enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana) Euroopan unionissa oleskelua varten heti, kun Kosovo on täyttänyt kaikki viisumivapautta koskevassa etenemissuunnitelmassa vahvistetut vaatimukset ja toteuttanut siinä vahvistetut muut toimenpiteet.

Viisumivapautta koskeva etenemissuunnitelma sisältää kaksi jaksoa: I jaksossa käsitellään takaisinottoa ja uudelleenkotouttamista, II jaksossa viisumivuoropuhelun neljää eri asiakokonaisuutta. Viisumivapautta koskevan etenemissuunnitelman neljä asiakokonaisuutta ovat asiakirjojen turvallisuutta koskevat vaatimukset; rajavalvonta ja muuttoliikkeen hallinta sekä turvapaikka-asiat; yleinen järjestys ja turvallisuus; ja vapaaseen liikkuvuuteen liittyvät perusoikeudet. Kosovoa vaadittiin ensin hyväksymään tai muuttamaan EU:n säännöstön mukaiseksi etenemissuunnitelmassa mainittu lainsäädäntö ja panemaan se sitten kokonaisuudessaan täytäntöön.

Komissio kävi viisumivuoropuhelun Kosovon kanssa kuullen neuvostoa tiiviimmin, erityisesti ottamalla neuvoston mukaan viisumivapautta koskevan etenemissuunnitelman kehittämiseen. Lisäksi jäsenvaltioiden asiantuntijat osallistuivat täysimääräisesti arviointiin, joka koski Kosovon edistymistä etenemissuunnitelman vaatimusten täyttämisessä.

Viisumivuoropuhelu Kosovon kanssa ei vaikuta jäsenvaltioiden kantaan Kosovon asemasta.

Kosovossa toteutettavalla Euroopan unionin oikeusvaltio-operaatiolla (EULEX KOSOVO) on toimeksiantonsa mukaisesti ollut tärkeä tehtävä valvoa, ohjata ja neuvoa Kosovoa, kun se hyväksyy ja panee täytäntöön viisumivapautta koskevassa etenemissuunnitelmassa esitettyjä uudistuksia ja vaatimuksia. Kosovo on tehnyt EULEXin kanssa yhteistyötä muun muassa EULEXin toimeksiannon toteuttamisessa. Tällä yhteistyöllä on ollut tärkeä merkitys.

Viisumivuoropuhelun käynnistämisen jälkeen komissio on esittänyt Euroopan parlamentille ja neuvostolle säännöllisin väliajoin kertomuksia siitä, kuinka Kosovo täyttää etenemissuunnitelmassa esitetyt vaatimukset. Näissä kertomuksissa käsitellään sekä takaisinotto- ja uudelleenkotouttamisvaatimuksia että viisumivapautta koskevan etenemissuunnitelman eri asiakokonaisuuksia. Jokaisessa kertomuksessa on hyödynnetty Kosovon toimittamia tietoja, komission ja jäsenvaltioiden asiantuntijoiden tekemiä arviointikäyntejä, joiden tarkoituksena on arvioida Kosovon edistymistä viisumivuoropuhelun eri asiakokonaisuuksissa, sekä Europolin, Frontexin, EASOn ja EULEXin toimittamia tietoja.

Tähän mennessä komissio on antanut kolme kertomusta Kosovon edistymistä viisumivuoropuhelussa: ensimmäinen annettiin 8. helmikuuta 2013, toinen 24. heinäkuuta 2014; kolmas 18. joulukuuta 2015, ja neljäs annetaan tänään. Näissä kertomuksissa arvioidaan Kosovon edistymistä viisumivapautta koskevan etenemissuunnitelman vaatimusten ja Kosovolle annettujen suositusten noudattamisessa sekä viisumivapaudesta mahdollisesti aiheutuvia muuttoliike- ja turvallisuusvaikutuksia.

Kolmannessa kertomuksessaan komissio esitti kahdeksan suositusta, jotka liittyvät täyttämättä oleviin kahdeksaan viisumivapautta koskevan etenemissuunnitelman vaatimukseen. Niihin sisältyi neljä ensisijaista tavoitetta. Se totesi, että Kosovon olisi ratifioitava rajan määrittämistä koskeva sopimus Montenegron kanssa ennen viisumivapauden myöntämistä Kosovosta lähtöisin oleville henkilöille.

Tähän ehdotukseen liitetyssä kertomuksessaan komissio toteaa, että Kosovo oli toteuttanut merkittäviä toimia ratifioidakseen rajasopimuksen Montenegron kanssa ja edistynyt riittävästi järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjunnassa.

Tämän arvioinnin ja Kosovon kanssa käytävän viisumivuoropuhelun käynnistämisen jälkeen suoritetun jatkuvan seurannan ja raportoinnin tulosten perusteella komissio vahvistaa, että Kosovo on täyttänyt viisumivapautta koskevan etenemissuunnitelman vaatimukset sillä edellytyksellä, että siihen päivään mennessä, jona Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät tämän ehdotuksen, Kosovo on ratifioinut rajasopimuksen Montenegron kanssa ja edistynyt järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjunnassa.

Ottaen huomioon kaikki perusteet, jotka olisi otettava huomioon määritettäessä tapauskohtaisesti ne kolmannet maat, joiden kansalaisiin sovelletaan asetuksen (EY) N:o 539/2001 –1 artiklassa (joka on lisätty asetuksella (EU) N:o 509/2014) säädettyä viisumipakkoa tai jotka on vapautettu viisumipakosta, komissio on päättänyt esittää lainsäädäntöehdotuksen asetuksen (EY) N:o 539/2001 muuttamisesta siten, että Kosovo siirretään asetuksen liitteessä I olevasta 2 osasta liitteessä II olevaan 4 osaan. Etenemissuunnitelman mukaisesti tämä muutos koskee vain Kosovosta lähtöisin olevia henkilöitä, joilla on biometrinen passi, joka on myönnetty matkustusasiakirjojen turvatekijöitä ja biometriikkaa koskevien kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) ja EU:n vaatimusten mukaisesti.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 539/2001 luetellaan kolmannet maat, joiden kansalaisilla on oltava viisumi jäsenvaltioiden ulkorajoja ylittäessään, ja kolmannet maat, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske. Kaikki jäsenvaltiot Irlantia ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa lukuun ottamatta sekä Islanti, Liechtenstein, Norja ja Sveitsi soveltavat asetusta (EY) N:o 539/2001. Asetus on osa EU:n yhteistä viisumipolitiikkaa sellaisen lyhytaikaisen oleskelun osalta, jonka kesto on enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana.

Kosovo on tällä hetkellä lueteltu asetuksen (EY) N:o 539/2001 liitteessä I olevassa 2 osassa eli niiden yhteisöjen ja alueellisten viranomaisten joukossa, joita vähintään yksi jäsenvaltio ei tunnusta valtioiksi. Näistä yhteisöistä tulevilla henkilöillä on oltava viisumi, kun he matkustavat EU:n jäsenvaltioiden alueelle.

Asetusta (EY) N:o 539/2001 muutettiin viimeksi asetuksella (EU) N:o 259/2014, kun Moldova siirrettiin viisumivapaiden maiden luetteloon sen pantua viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelmansa onnistuneesti täytäntöön, ja asetuksella (EU) N:o 509/2014, kun viisi Karibian ja 11 Tyynenmeren maata sekä Kolumbia, Peru ja Yhdistyneet arabiemiirikunnat vapautettiin viisumipakosta viisumiluetteloiden säännöllisen tarkistuksen perusteella – edellyttäen, että EU:n ja asianomaisten kolmansien maiden välillä tehdään viisumivapaussopimukset. Komissio ehdotti 9. maaliskuuta 2016 ja 20. huhtikuuta 2016 asetuksen (EY) N:o 539/2001 muuttamista siten, että Georgia ja Ukraina siirretään viisumivapaiden maiden luetteloon.

Perusteista, jotka olisi otettava huomioon määritettäessä – tapauskohtaisesti arvioimalla – kolmannet maat, joiden kansalaisilta vaaditaan viisumi, ja maat, joiden kansalaiset on vapautettu viisumipakosta, säädetään asetuksen (EY) N:o 539/2001 –1 artiklassa. Perusteet liittyvät muun muassa ”laittomaan maahanmuuttoon, yleiseen järjestykseen ja turvallisuuteen, taloudellisiin etuihin erityisesti matkailun ja ulkomaankaupan kannalta sekä unionin ulkosuhteisiin näiden kolmansien maiden kanssa erityisesti ihmisoikeuksiin ja perusvapauksiin liittyvien seikkojen sekä alueelliseen yhtenäisyyteen ja vastavuoroisuuteen liittyvien seikkojen osalta”. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä kyseisten kolmansien maiden myöntämien matkustusasiakirjojen turvallisuuteen.

Kosovo on jo vapauttanut kaikki EU:n kansalaiset viisumipakosta, kun oleskelu kestää enintään 90 päivää kuuden kuukauden aikana. Jos tämä päätös kumotaan tai viisumivapausjärjestelmää käytetään väärin, asetuksen (EY) N:o 539/2001, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella xxx, vastavuoroisuus- ja keskeyttämismekanismit voidaan ottaa käyttöön.

•Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa