KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMELLE

Euroopan kehitysrahaston tilinpäätös – varainhoitovuosi 2017

(2018/C 350/01)

SISÄLLYSLUETTELO

EUROOPAN KOMISSION HALLINNOIMAT VARAT 2

EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 3

EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMIEN LIITETIEDOT 6

TUOTOT 8

KULUT 17

EKR:OON KONSOLIDOITUJEN EU:N ERITYISRAHASTOJEN TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 43

EU:N BÊKOU-ERITYISRAHASTON TILINPÄÄTÖS – VARAINHOITOVUOSI 2017 44

EU:N AFRIKKA-HÄTÄRAHASTON TILINPÄTÖS 51

EKR:N JA EU:N ERITYISRAHASTOJEN KONSOLIDOIDUT TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 58

EKR:N RAHOITUKSEN TOTEUTUMISTA KOSKEVA KERTOMUS 63

VUOTUINEN TÄYTÄNTÖÖNPANOKERTOMUS – EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN HALLINNOIMAT VARAT 91

VARMENNUSLAUSUMA

Euroopan kehitysrahaston varainhoitovuoden 2017 tilinpäätös on laadittu yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen IX osaston säännösten sekä tilinpäätöslaskelmien liitetiedoissa esitettyjen tilinpäätöksen laadintaperiaatteiden, -sääntöjen ja -menetelmien mukaisesti.

Ilmoitan olevani vastuussa Euroopan kehitysrahaston tilinpäätöksen laatimisesta ja esittämisestä yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen 20 artiklan mukaisesti.

Olen saanut tulojen ja menojen hyväksyjältä sekä Euroopan investointipankilta kaikki näiden oikeiksi vakuuttamat tiedot, jotka tarvitaan laadittaessa tilinpäätöstä, josta käyvät ilmi Euroopan kehitysrahaston varat ja velat sekä sen talousarvion toteuttaminen.

Edellä mainittujen tietojen perusteella ja tehtyäni tarpeellisiksi katsomani tarkistukset ennen kuin varmensin tilinpäätöksen allekirjoituksellani, vakuutan olevani riittävän varma siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan Euroopan kehitysrahaston taloudellisesta asemasta.

Rosa ALDEA BUSQUETS Tilinpitäjä 20. kesäkuuta 2018

EUROOPAN KEHITYSRAHASTOJEN VAROJEN KÄYTTÖ JA NIITÄ KOSKEVA KIRJANPITO

1. TAUSTAA

Euroopan unioni (jäljempänä ”EU”) tekee yhteistyötä useiden kehitysmaiden kanssa. Tämän yhteistyön päätavoitteena on tukea talouteen, yhteiskuntaan ja ympäristöön liittyvää kehitystä, ja sen pitkän aikavälin tärkeimpänä tavoitteena on köyhyyden vähentäminen ja poistaminen. Tähän tavoitteeseen pyritään antamalla yhteistyökumppaneille kehitysapua ja teknistä tukea. EU laatii tässä tarkoituksessa yhdessä kumppanimaiden kanssa yhteistyöstrategioita ja osoittaa varoja niiden toteuttamista varten. Kehitysyhteistyöhön osoitetut EU:n varat ovat peräisin kolmesta lähteestä, jotka ovat

— EU:n talousarvio

— Euroopan kehitysrahasto

— Euroopan investointipankki.

Euroopan kehitysrahasto (jäljempänä ”EKR”) on tärkein väline, jolla EU tukee Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden (jäljempänä ”AKT-valtiot”) sekä merentakaisten maiden ja alueiden (jäljempänä myös ”MMA”) kanssa tehtävää kehitysyhteistyötä.

EKR ei saa rahoitusta EU:n talousarviosta, vaan sen rahoittajina ovat jäsenvaltiot. Se on perustettu neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden edustajien sisäisellä sopimuksella, ja sen hallinnoinnista vastaa erityiskomitea. EKR:n varoilla katettavien toimenpiteiden rahoituksen toteuttamisesta vastaa Euroopan komissio (jäljempänä ”komissio”) ja investointikehyksen hallinnoinnista Euroopan investointipankki (jäljempänä ”EIP”).

AKT-valtioille ja merentakaisille maille ja alueille myönnettävä maantieteellinen tuki rahoitetaan myös vuosina 2014–2020 pääasiassa EKR:n varoilla. Kukin EKR-sopimus tehdään yleensä noin viideksi vuodeksi, ja kuhunkin EKR:oon sovelletaan omaa varainhoitoasetusta, jossa säädetään kyseisen rahaston tilinpäätöslaskelmien laadinnasta. Jokaisesta EKR:sta laaditaan erilliset tilinpäätöslaskelmat siltä osin kuin on kyse niistä EKR:n varoista, joita komissio hallinnoi. Lisäksi laaditaan konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat, joiden tarkoituksena on antaa kokonaiskuva komission vastuulla olevien varojen tilanteesta.

Neuvostossa kokoontuneet EKR:oon osallistuvien jäsenvaltioiden edustajat allekirjoittivat 11. EKR:a koskevan sisäisen sopimuksen kesäkuussa 2013 (1). Se tuli voimaan 1. maaliskuuta 2015. Jotta varmistetaan jatkuvuus siirryttäessä 10. EKR:sta 11. EKR:oon, komissio ehdotti siirtymätoimenpiteitä eli ns. siirtymävaiheen rahoitusjärjestelyä (2). Siirtymävaiheen rahoitusjärjestely esitetään osana 11. EKR:a.

Samaan aikaan muutettiin 10. EKR:n varainhoitoasetusta (3) ja hyväksyttiin siirtymäkautta koskeva uusi varainhoitoasetus (4). Nämä säädökset tulivat voimaan 30. toukokuuta 2014. Neuvosto hyväksyi 11. EKR:n varainhoitoasetuksen (5) ja sen täytäntöönpanosäännöt (6)2. maaliskuuta 2015. Nämä säädökset tulivat voimaan 6. maaliskuuta 2015.

AKT–EU-kumppanuussopimuksella luotiin investointikehys, jonka hallinnoinnista vastaa EIP. Kehyksellä tuetaan yksityisen sektorin kehittämistä AKT-valtioissa. Siitä rahoitetaan sen vuoksi etenkin (mutta ei ainoastaan) yksityisiä investointeja. Kehys suunniteltiin jatkuvaksi rahastoksi, jotta lainojen takaisinmaksusta saatavat varat voidaan investoida uudelleen. Rahastoon kertyy näin varoja jatkuvasti, ja se on taloudellisesti omavarainen. Koska komissio ei vastaa investointikehyksen hallinnoinnista, kehystä ei ole konsolidoitu tilinpäätöksen ensimmäiseen osaan, joka käsittää Euroopan kehitysrahaston tilinpäätöslaskelmat sekä niihin liittyvän selvityksen rahoituksen toteutumisesta. Investointikehyksen tilinpäätöslaskelmat esitetään tilinpäätöksessä kuitenkin erillisessä osassa (osa II), jotta EKR:sta myönnetystä kehitysavusta voitaisiin antaa kattava kokonaiskuva (7).

2. MITEN EKR RAHOITETAAN?

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 2. joulukuuta 2013 pitämässään kokouksessa monivuotisen rahoituskehyksen vuosiksi 2014–2020. Samalla se päätti, että AKT-valtioiden kanssa tehtävää maantieteellistä yhteistyötä ei oteta EU:n talousarvioon vaan että sitä rahoitetaan nykyisestä hallitustenväliseen järjestelyyn perustavasta EKR:sta.

EU:n talousarvio laaditaan vuosittain, ja vuotuisperiaatteen mukaan menot ja tulot budjetoidaan ja hyväksytään aina vuodeksi kerrallaan. EKR:n toiminta perustuu EU:n talousarviosta poiketen monivuotisuuteen. Jokainen EKR toteutetaan kokonaisrahastona, josta osoitetaan varoja kehitysyhteistyöhön yleensä viiden vuoden ajan. Koska varat on tarkoitettu useamman vuoden jaksoksi, ne voidaan käyttää milloin tahansa EKR:n voimassaoloaikana. Se, ettei EKR:n talousarvio noudata vuotuisperiaatetta, näkyy talousarvion toteuttamista koskevissa selvityksissä, joissa EKR:n määrärahojen toteutumista arvioidaan suhteessa EKR:n kokonaisvaroihin.

EKR:n varat saadaan EU:n jäsenvaltioilta erikseen sovittuina maksuina. Jäsenvaltioiden edustajien kesken järjestetään hallitusten välisellä tasolla noin viiden vuoden välein tapaaminen, jossa päätetään rahastolle osoitettavasta kokonaismäärästä ja jossa tarkastellaan, miten varat on käytetty. Rahaston hallinnointi annetaan tämän jälkeen tehtäväksi komissiolle, joka hallinnoi varoja unionin kehitysyhteistyöpolitiikan mukaisesti. Koska jäsenvaltioilla on EU:n tasolla toteutettavien toimien rinnalla omaa kehitys- ja avustustoimintaa, niiden on koordinoitava oma toimintansa EU:n toimien kanssa varmistaakseen, että jäsenvaltioiden ja EU:n toimet täydentävät toisiaan.

Jäsenvaltiot voivat maksamiensa rahoitusosuuksien lisäksi osallistua yhteisrahoitusjärjestelyihin tai suorittaa vapaaehtoisia lisärahoitusosuuksia EKR:oon.

3. TILINPÄÄTÖSRAPORTOINTI

3.1 TILINPÄÄTÖS

EKR:n tilinpäätös laaditaan EKR:n varainhoitoasetuksen 46 artiklan mukaisesti suoriteperusteisena. Laadintasäännöt perustuvat julkisen sektorin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS). Komission tilinpitäjän antamia kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjä noudatetaan kaikissa EU:n toimielimissä ja elimissä. Tavoitteena on luoda kirjanpitoa, arvostamista sekä tilinpäätöksen laadintaa ja esittämistä koskevat yhdenmukaiset säännöt, jotta voitaisiin varmistaa, että tilinpäätökset laaditaan ja konsolidointi suoritetaan yhdenmukaisella tavalla, kuten unionin varainhoitoasetuksen 152 artiklassa edellytetään. Näitä EU:n kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjä sovelletaan myös EKR:oon siten, että samalla otetaan huomioon EKR:n toiminnan erityispiirteet.

EKR:n vuotuisen tilinpäätöksen laatimisesta vastaa komission tilinpitäjä, joka on myös EKR:n tilinpitäjä. Tilinpitäjä varmistaa, että EKR:n tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan EKR:n taloudellisesta asemasta.

Tilinpäätös esitetään seuraavasti:

Osa I: Komission hallinnoimat varat

i) EKR:n tilinpäätöslaskelmat ja liitetiedot ii) EKR:oon konsolidoitujen EU:n erityisrahastojen tilinpäätöslaskelmat iii) EKR:n ja EU:n erityisrahastojen konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat iv) EKR:n rahoituksen toteutumista koskeva selvitys.

Osa II: Vuotuinen täytäntöönpanokertomus – EIP:n hallinnoimat varat

i) Investointikehyksen tilinpäätöslaskelmat.

Osio ”EKR:oon konsolidoitujen EU:n erityisrahastojen tilinpäätöslaskelmat” sisältää EKR:n alaisuuteen perustettujen kahden erityisrahaston tilinpäätöslaskelmat. Kyseiset rahastot ovat Bêkou-erityisrahasto (ks. ”Bêkou-erityisrahaston tilinpäätöslaskelmat”) ja EU:n Afrikka-hätärahasto (ks. ”EU:n Afrikka-hätärahaston tilinpäätöslaskelmat”). Erityisrahastojen tilinpäätöslaskelmien laatimisesta on vastuussa komission tilinpitäjä, ja ne tarkastaa ulkopuolinen yksityinen tarkastaja. Tähän tilinpäätökseen on sisällytetty erityisrahastojen lopulliset tarkastetut tilinpäätöslaskelmat, joihin on tehty tarkastuksissa edellytetyt mukautukset, mutta tilinpäätöslaskelmia ei ole vielä varmennettu virallisesti.

Komissio hyväksyy tilinpäätöksen seuraavan vuoden heinäkuun 31. päivään mennessä ja esittää sen tämän jälkeen Euroopan parlamentille ja neuvostolle vastuuvapauden myöntämistä varten.

4. TILINTARKASTUS JA VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMINEN

4.1 TILINTARKASTUS

EKR:n tilinpäätöstä ja resurssienhallintaa valvoo ulkoisena tarkastajana toimiva Euroopan tilintarkastustuomioistuin (jäljempänä ”tilintarkastustuomioistuin”), joka laatii vuosikertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

4.2 VASTUUVAPAUS

Tarkastusten viimeisenä vaiheena on EKR:n varojen käyttöä koskevan vastuuvapauden myöntäminen tarkastetulta varainhoitovuodelta. Vastuuvapauden myöntäjänä on EKR:n tapauksessa Euroopan parlamentti. Tämä tarkoittaa, että sen jälkeen kun tilinpäätös on tarkastettu ja lopullinen tilinpäätös on vahvistettu, neuvosto antaa suosituksen, jonka perusteella Euroopan parlamentti päättää, myöntääkö se komissiolle kyseiseltä vuodelta vastuuvapauden EKR:n varojen käytön osalta. Parlamentin päätös perustuu tilinpäätöksen tarkastukseen, tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukseen (joka sisältää virallisen tarkastuslausuman), komission antamiin vastauksiin sekä komissiolle esitettyihin lisäkysymyksiin ja lisätietopyyntöihin.

EUROOPAN KOMISSION HALLINNOIMAT VARAT (1)

SISÄLLYSLUETTELO

EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 8

EKR:N TASE 9

EKR:N TUOTTO- JA KULULASKELMA 10

EKR:N RAHAVIRTALASKELMA 11

LASKELMA EKR:N NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA 12

EKR:N TASE RAHASTOITTAIN 13

EKR:N TUOTTO- JA KULULASKELMA RAHASTOITTAIN 14

LASKELMA EKR:N NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA RAHASTOITTAIN 15

EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMIEN LIITETIEDOT 17

EKR:OON KONSOLIDOITUJEN EU:N ERITYISRAHASTOJEN TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 43

EU:N BÊKOU-ERITYISRAHASTON TILINPÄÄTÖS – VARAINHOITOVUOSI 2017 44

TAUSTATIETOA EU:N BÊKOU-ERITYISRAHASTOSTA 45

TASE 48

TUOTTO- JA KULULASKELMA 49

RAHAVIRTALASKELMA 49

LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA 50

EU:N AFRIKKA-HÄTÄRAHASTON TILINPÄTÖS 51

TAUSTATIETOA EU:N AFRIKKA-HÄTÄRAHASTOSTA 52

TASE 55

TUOTTO- JA KULULASKELMA 56

RAHAVIRTALASKELMA 56

LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA 57

EKR:N JA EU:N ERITYISRAHASTOJEN KONSOLIDOIDUT TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 58

KONSOLIDOITU TASE 59

KONSOLIDOITU TUOTTO- JA KULULASKELMA 60

KONSOLIDOITU RAHAVIRTALASKELMA 61

KONSOLIDOITU LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA 62

EKR:N RAHOITUKSEN TOTEUTUMISTA KOSKEVA KERTOMUS 63

EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMAT (8)

EKR:N TASE

(miljoonaa euroa) Liitetieto 31.12.2017 31.12.2016 PITKÄAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 2.1 582 409 Rahoitusosuudet erityisrahastoihin 2.2 163 98 745 507 LYHYTAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 2.1 1 518 1 372 Vaihtoon perustuvat saamiset ja muut kuin vaihtoon perustuvat kerrytettävissä olevat rahamäärät 2.3 92 132 Käteisvarat ja muut rahavarat 2.4 347 680 1 958 2 184 VARAT YHTEENSÄ 2 703 2 691 PITKÄAIKAISET VELAT Varaukset 2.5 (4) (4) Rahoitusvelat 2.6 (14) (6) (18) (10) LYHYTAIKAISET VELAT Velat 2.7 (563) (549) Menojäämät ja tuloennakot 2.8 (733) (776) (1 296 ) (1 324 ) VELAT YHTEENSÄ (1 314 ) (1 334 ) NETTOVARAT 1 389 1 357 RAHASTON VARAT JA VARANNOT Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t 2.9 46 173 42 323 Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt 2.9 2 252 2 252 Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä 2.9 — — Aiemmilta vuosilta siirretty taloudellinen tulos (43 219 ) (40 146 ) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (3 818 ) (3 073 ) NETTOVARAT 1 389 1 357





EKR:N TUOTTO- JA KULULASKELMA

(miljoonaa euroa) Liitetieto 2017 2016 TUOTOT Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista 3.1 Takaisinperintä 61 8 61 8 Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista 3.2 Rahoitustuotot 4 3 Muut tuotot 22 62 25 66 Tuotot yhteensä 87 73 KULUT Tukivälineet 3.3 (3 700 ) (2 970 ) Yhteisrahoituskulut 3.4 (42) 15 Rahoituskulut 3.6 (8) 4 Muut kulut 3.7 (154) (196) Kulut yhteensä (3 904 ) (3 146 ) VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS (3 818 ) (3 073 )





EKR:N RAHAVIRTALASKELMA

(miljoonaa euroa) Liitetieto 2017 2016 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (3 818 ) (3 073 ) Toiminnan rahavirta Pääoman lisäys – rahoitusosuudet (netto) 3 850 3 450 Erityisrahastoihin osoitettujen rahoitusosuuksien (lisäys)/väheneminen (66) (64) Ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen (319) (120) Vaihtoon perustuvien saamisten ja muiden kuin vaihtoon perustuvien kerrytettävissä olevien rahamäärien (lisäys)/väheneminen 40 39 Rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen) 8 (4) Velkojen lisäys/(väheneminen) 14 28 Menojäämien ja tuloennakoiden lisäys/(väheneminen) (42) (80) NETTORAHAVIRTA (333) 177 Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettolisäys/(-vähennys) (333) 177 Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa 2.4 680 504 Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa 2.4 347 680





LASKELMA EKR:N NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

(miljoonaa euroa) Rahastojen pääoma – toiminnassa olevat EKR:t (A) Rahastojen pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (B) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (C) = (A) – (B) Kertyneet varannot (D) Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt (E) Nettovarat yhteensä (C) + (D) + (E) SALDO 31.12.2015 73 464 34 590 38 873 (40 146 ) 2 252 980 Pääoman lisäys – rahoitusosuudet (3 450 ) 3 450 3 450 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — (3 073 ) (3 073 ) SALDO 31.12.2016 73 464 31 140 42 323 (43 219 ) 2 252 1 357 Pääoman lisäys – rahoitusosuudet (4 050 ) 4 050 4 050 Palautukset jäsenvaltioille (200) (200) (200) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — (3 818 ) (3 818 ) SALDO 31.12.2017 73 264 27 090 46 173 (47 037 ) 2 252 1 389





EKR:N TASE RAHASTOITTAIN

(miljoonaa euroa) 31.12.2017 31.12.2016 Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR PITKÄAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 2.1 — 32 221 330 — 32 242 135 Rahoitusosuudet erityisrahastoihin 2.2 — 86 — 77 — — — 98 — 118 221 407 — 32 242 232 LYHYTAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 2.1 1 40 867 610 1 50 909 412 Vaihtoon perustuvat saamiset ja muut kuin vaihtoon perustuvat kerrytettävissä olevat rahamäärät 2.3 0 64 17 11 1 71 59 2 Yhdystilit 2.3 189 88 3 555 — 196 424 3 424 — Käteisvarat ja muut rahavarat 2.4 — — — 347 — — — 680 190 193 4 439 968 198 544 4 391 1 094 VARAT YHTEENSÄ (*1) 190 311 4 660 1 375 198 577 4 633 1 327 PITKÄAIKAISET VELAT Varaukset 2.5 — — — (4) — — — (4) Rahoitusvelat 2.6 — — (7) (7) — — (6) — — — (7) (11) — — (6) (4) LYHYTAIKAISET VELAT Velat 2.7 (0) (13) (133) (417) (0) (12) (438) (99) Yhdystilit 2.3 — — — (3 833 ) — — — (4 043 ) Menojäämät ja tuloennakot 2.8 (0) (76) (517) (140) (1) (93) (567) (115) (0) (89) (650) (4 389 ) (1) (104) (1 005 ) (4 257 ) VELAT YHTEENSÄ (*1) (0) (89) (657) (4 401 ) (1) (104) (1 011 ) (4 261 ) NETTOVARAT (*1) 190 222 4 003 (3 025 ) 197 472 3 622 (2 934 ) RAHASTON VARAT JA VARANNOT Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t 2.9 12 164 10 773 20 960 2 277 12 164 10 973 19 187 — Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt 2.9 627 1 625 — — 627 1 625 — — Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä 2.9 (2 503 ) 2 177 120 206 (2 496 ) 2 214 247 35 Aiemmilta vuosilta siirretty taloudellinen tulos (10 098 ) (14 339 ) (15 812 ) (2 969 ) (10 100 ) (14 248 ) (14 415 ) (1 382 ) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos 0 (13) (1 266 ) (2 539 ) 2 (91) (1 397 ) (1 587 ) NETTOVARAT 190 222 4 003 (3 025 ) 197 472 3 622 (2 934 )





EKR:N TUOTTO- JA KULULASKELMA RAHASTOITTAIN

(miljoonaa euroa) 2017 2016 Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR TUOTOT Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista 3.1 Takaisinperintä 0 5 49 7 1 5 (2) 4 0 5 49 7 1 5 (2) 4 Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista 3.2 Rahoitustuotot (0) (1) 4 (0) (0) 2 2 (1) Muut tuotot 1 5 13 4 2 17 40 3 1 4 17 4 2 19 43 2 Tuotot yhteensä 1 9 66 11 3 23 41 7 KULUT Tukivälineet 3.3 (0) (14) (1 251 ) (2 435 ) 2 (95) (1 411 ) (1 465 ) Yhteisrahoituskulut 3.4 — — (42) (1) — — 15 — Rahoituskulut 3.6 1 1 (10) (0) (0) (0) 4 (0) Muut kulut 3.7 (2) (9) (29) (114) (3) (19) (46) (129) Kulut yhteensä (1) (22) (1 332 ) (2 549 ) (1) (114) (1 437 ) (1 594 ) VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS 0 (13) (1 266 ) (2 539 ) 2 (91) (1 397 ) (1 587 )





LASKELMA EKR:N NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA RAHASTOITTAIN

(miljoonaa euroa) 8. EKR Rahastojen pääoma – toiminnassa olevat EKR:t (A) Rahastojen pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (B) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (C) = (A) – (B) Kertyneet varannot (D) Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt (E) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä (F) Nettovarat yhteensä (C) + (D) + (E) + (F) SALDO 31.12.2015 12 164 — 12 164 (10 100 ) 627 (2 476 ) 214 Siirrot 10. EKR:oon / 10. EKR:sta — (20) (20) Siirrot 11. EKR:oon / 11. EKR:sta — — — Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — 2 2 SALDO 31.12.2016 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 496 ) 197 Siirrot 10. EKR:oon / 10. EKR:sta — (7) (7) Siirrot 11. EKR:oon / 11. EKR:sta — — — Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — 0 — 0 SALDO 31.12.2017 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 503 ) 190





(miljoonaa euroa) 9. EKR Rahastojen pääoma – toiminnassa olevat EKR:t (A) Rahastojen pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (B) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (C) = (A) – (B) Kertyneet varannot (D) Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt (E) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä (F) Nettovarat yhteensä (C) + (D) + (E) + (F) SALDO 31.12.2015 10 973 — 10 973 (14 249 ) 1 625 2 376 726 Siirrot 10. EKR:oon / 10. EKR:sta — (163) (163) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — (91) (91) SALDO 31.12.2016 10 973 — 10 973 (14 339 ) 1 625 2 214 472 Palautukset jäsenvaltioille (200) (200) (200) Siirrot 10. EKR:oon / 10. EKR:sta — (37) (37) Siirrot 11. EKR:oon / 11. EKR:sta — — — Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — (13) — (13) SALDO 31.12.2017 10 773 — 10 773 (14 352 ) 1 625 2 177 222





(miljoonaa euroa) 10. EKR Rahastojen pääoma – toiminnassa olevat EKR:t (A) Rahastojen pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (B) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (C) = (A) – (B) Kertyneet varannot (D) Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt (E) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä (F) Nettovarat yhteensä (C) + (D) + (E) + (F) SALDO 31.12.2015 20 960 5 223 15 737 (14 415 ) — 35 1 357 Pääoman lisäys – rahoitusosuudet (3 450 ) 3 450 3 450 Siirrot 8. ja 9. EKR:oon / 8. ja 9. EKR:sta — 182 182 Siirrot 11. EKR:oon / 11. EKR:sta — 30 30 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — (1 397 ) (1 397 ) SALDO 31.12.2016 20 960 1 773 19 187 (15 812 ) — 247 3 622 Pääoman lisäys – rahoitusosuudet (1 773 ) 1 773 — 1 773 Siirrot 8. ja 9. EKR:oon / 8. ja 9. EKR:sta — 44 44 Siirrot 11. EKR:oon / 11. EKR:sta — (171) (171) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — (1 266 ) — (1 266 ) SALDO 31.12.2017 20 960 — 20 960 (17 078 ) — 120 4 003





(miljoonaa euroa) 11. EKR Rahastojen pääoma – toiminnassa olevat EKR:t (A) Rahastojen pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (B) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (C) = (A) – (B) Kertyneet varannot (D) Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt (E) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä (F) Nettovarat yhteensä (C) + (D) + (E) + (F) SALDO 31.12.2015 29 367 29 367 — (1 382 ) — 65 (1 317 ) Siirrot 8., 9. ja 10. EKR:oon / 8., 9. ja 10. EKR:sta — — (30) (30) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — (1 587 ) — (1 587 ) SALDO 31.12.2016 29 367 29 367 — (2 969 ) — 35 (2 934 ) Pääoman lisäys – rahoitusosuudet (2 277 ) 2 277 171 2 448 Siirrot 8., 9. ja 10. EKR:oon / 8., 9. ja 10. EKR:sta — — — Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — (2 539 ) — (2 539 ) SALDO 31.12.2017 29 367 27 090 2 277 (5 508 ) — 206 (3 025 )

EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMIEN LIITETIEDOT (9)

1. TILINPÄÄTÖKSEN KESKEISET LAATIMISPERIAATTEET

1.1 TILINPÄÄTÖSPERIAATTEET

Tilinpäätöksen tarkoituksena on antaa tietoa organisaation taloudellisesta asemasta, sen toiminnan tuloksesta ja sen rahavirroista. Tavoitteena on, että näistä tiedoista on hyötyä laajalle käyttäjäkunnalle.

Yleiset periaatteet (tilinpäätösperiaatteet), joita noudatetaan tilinpäätöstä laadittaessa, määritetään tilinpäätöslaskelmia koskevassa EU:n kirjanpitosäännössä nro 1, ja ne ovat samat kuin IPSAS 1 -standardissa. Nämä periaatteet ovat oikean kuvan antaminen, suoriteperuste, toiminnan jatkuvuus, esittämistavan johdonmukaisuus, olennaisuus, erien yhdistäminen, nettoperiaate ja tietojen vertailtavuus. Tilinpäätösraportoinnin laadulliset ominaisuudet ovat merkityksellisyys, todenmukaisen kuvan antaminen (luotettavuus), ymmärrettävyys, oikea-aikaisuus, vertailukelpoisuus ja todennettavuus.

1.2 LAATIMISPERUSTA

1.2.1 Tilikausi

Tilinpäätös laaditaan vuosittain. Tilivuosi alkaa 1. tammikuuta ja päättyy 31. joulukuuta.

1.2.2 Valuuttojen muuntaminen euroiksi

Tilinpäätös laaditaan miljoonina euroina, koska euro on EKR:n toiminta- ja raportointivaluutta. Ulkomaan rahan määräiset transaktiot muunnetaan euroiksi transaktiopäivän valuuttakurssiin. Tuotto- ja kululaskelmaan on kirjattu kurssivoitot ja -tappiot, jotka syntyvät ulkomaan rahan määräisten transaktioiden suorittamisesta sekä ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen muuntamisesta euromääräisiksi vuoden lopun valuuttakursseihin. Poikkeavia muuntomenetelmiä sovelletaan aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin, jotka arvostetaan euroina niiden hankintapäivänä voimassa olleiden euron kurssien mukaan.

Ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen saldot vuoden lopussa muunnetaan euroiksi käyttäen seuraavia 31. joulukuuta voimassa olleita Euroopan keskuspankin (EKP) valuuttakursseja:

Euron vaihtokurssit

Valuutta 31.12.2017 31.12.2016 Valuutta 31.12.2017 31.12.2016 BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,177 4,4103 CZK 25,5350 27,0210 RON 4,6585 4,5390 DKK 7,4449 7,4344 SEK 9,8438 9,5525 GBP 0,8872 0,8562 CHF 1,1702 1,0739 HRK 7,4400 7,5597 JPY 135,01 123,4000 HUF 310,3300 309,8300 USD 1,1993 1,0541

1.2.3 Arvioiden käyttäminen

IPSAS-standardien ja yleisesti hyväksyttyjen tilinpäätösperiaatteiden mukaisesti tilinpäätökseen sisältyy väistämättä määriä, jotka perustuvat johdon tekemiin arvioihin ja oletuksiin, jotka puolestaan perustuvat luotettavimpiin käytettävissä oleviin tietoihin. Merkittäviin arvioihin kuuluvat muun muassa tulo- ja menojäämät sekä tulo- ja menoennakot, varaukset, muihin lyhytaikaisiin saamisiin liittyvä taloudellinen riski, ehdolliset varat ja velat sekä omaisuuserien arvon alentuminen. Kyseisten erien todellinen arvo voi poiketa arvioista.

Asianmukaiset arviot ovat olennainen osa tilinpäätöslaskelmien laadintaa, eivätkä ne vähennä laskelmien luotettavuutta. Arviota voidaan joutua tarkistamaan, jos sen perustana olevat olosuhteet ovat muuttuneet tai jos sen osalta saadaan uutta tai tarkempaa tietoa. Tarkistus ei koske aikaisempia tilikausia, eikä se ole virheen oikaisu. Kirjanpidolliseen arvioon tehdyn muutoksen vaikutus otetaan huomioon sen kauden ylijäämässä tai alijäämässä, jonka aikana muutos tuli tietoon.

1.3 TASE

1.3.1 Rahoitusvarat

Rahoitusvarat luokitellaan seuraavasti: käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat; lainat ja muut saamiset; eräpäivään asti pidettävät sijoitukset; ja myytävissä olevat rahoitusvarat. Rahoitusinstrumenttien luokka määritellään alkuperäisen kirjaamisen ajankohtana ja sitä tarkastellaan vuosittain tilinpäätöspäivänä.

i) Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Rahoitusvaroihin kuuluva erä sijoitetaan tähän luokkaan, jos se on ensisijaisesti hankittu myytäväksi lyhyellä aikavälillä tai jos yhteisö on nimennyt sen myytäväksi lyhyellä aikavälillä. Myös johdannaiset sijoitetaan tähän luokkaan. Tähän luokkaan kuuluvat omaisuuserät sisällytetään lyhytaikaisiin varoihin, jos ne todennäköisesti realisoidaan 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä. Yhteisöllä ei ollut tähän luokkaan kuuluvia sijoituksia varainhoitovuonna 2017.

ii) Lainat ja muut saamiset

Lainat ja muut saamiset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joihin liittyvät maksusuoritukset ovat kiinteitä tai muuten määritettävissä ja joita ei noteerata toimivilla markkinoilla. Nämä saamiset syntyvät silloin, kun yhteisö antaa velalliselle suoraan rahaa, tavaroita tai palveluita ilman aikomusta käydä saamisella kauppaa. Ne luokitellaan pitkäaikaisiin varoihin lukuun ottamatta niitä omaisuuseriä, joiden eräpäivä on 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä. Lainat ja muut saamiset sisältävät sellaiset määräaikaistalletukset, joiden alkuperäinen erääntymisaika on pidempi kuin kolme kuukautta.

iii) Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset

Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joihin liittyvät maksusuoritukset ovat kiinteitä tai muuten määritettävissä, jotka erääntyvät tiettyyn aikaan ja jotka yhteisö aikoo pitää ja pystyy pitämään eräpäivään asti. Yhteisöllä ei ollut tähän luokkaan kuuluvia sijoituksia varainhoitovuonna 2017.

iv) Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat ovat muita kuin johdannaisia, ja ne on joko nimetty tähän luokkaan kuuluviksi tai niitä ei ole sijoitettu mihinkään muuhun luokkaan. Ne luokitellaan joko lyhyt- tai pitkäaikaisiin varoihin sen mukaan, milloin yhteisö aikoo luovuttaa ne. Kyseinen ajankohta on tavallisesti erääntymispäivä.

Alkuperäinen kirjaaminen ja arvostaminen

Sellaiset rahoitusvarat, jotka kirjataan tulosvaikutteisesti käypään arvoon, pidetään eräpäivään saakka tai jotka ovat myytävissä, kirjataan kaupankäyntipäivänä eli päivänä, jona yhteisö sitoutuu ostamaan tai myymään omaisuuserän. Muut rahavarat, lainat ja määräaikaistalletukset kirjataan selvityspäivänä. Rahoitusinstrumentit kirjataan alun perin käypään arvoon. Alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä käypään arvoon lisätään transaktiomenot kaikille rahoitusvaroille, joita ei kirjata tulosvaikutteisesti käypään arvoon.

Rahoitusinstrumentit poistetaan taseesta, kun yhteisöllä ei enää ole oikeutta saada rahavirtaa sijoituksista tai kun yhteisö on siirtänyt kaikki olennaiset omistajuuteen liittyvät riskit ja edut toiselle osapuolelle.

Myöhempi arvostaminen

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat kirjataan alkuperäisen arvostamisen jälkeen käypään arvoon, ja käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan kaudella, jolla ne syntyvät.

Lainat ja muut saamiset sekä eräpäivään saakka pidettävät sijoitukset kirjataan jaksotettuun hankintamenoon käyttämällä efektiivisen koron menetelmää.

Myytävissä olevat rahoitusvarat kirjataan alkuperäisen arvostamisen jälkeen käypään arvoon. Käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot kirjataan käyvän arvon rahastoon. Efektiivisen koron menetelmällä laskettu myytävissä olevien rahoitusvarojen tuottama korko kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan.

Yhteisön kirjanpidossa arvioidaan jokaisena tilinpäätöspäivänä, onko objektiivista näyttöä siitä, että rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvo on alentunut ja onko tuotto- ja kululaskelmaan tarpeen kirjata arvonalentumistappio.

1.3.2 Ennakkomaksut

Ennakkomaksun tarkoituksena on tarjota tuensaajalle käteisvaroja. Ennakkomaksu voidaan suorittaa useammassa erässä asianomaisessa sopimuksessa, päätöksessä tai perussäädöksessä kulloinkin määrätyllä ajanjaksolla. Ennakkomaksu joko käytetään tiettyyn tarkoitukseen sopimuksessa määrättynä ajanjaksona tai maksetaan takaisin. Jos tuensaajalle ei aiheudu tukikelpoisia menoja, tuensaajan on palautettava ennakkomaksu yhteisölle. Tukikelpoisten kustannusten hyväksyminen (jolloin ne kirjataan kuluksi) voi johtaa ennakkomaksun määrän vähentämiseen tai poistamiseen kokonaan.

Myöhempinä tilinpäätöspäivinä ennakkomaksut arvostetaan alun perin taseeseen kirjattuun määrään, josta on vähennetty tilikauden aikana aiheutuneet tukikelpoiset menot (mukaan lukien tarvittaessa arvioidut määrät).

1.3.3 Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

EU:n kirjanpito- ja tilinpäätössäännöissä edellytetään, että vaihtoon perustuvat ja muut kuin vaihtoon perustuvat transaktiot esitetään erikseen. Tämän vuoksi tilinpäätöstä laadittaessa saamisten määritellään syntyvän vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevien rahamäärien muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista. Viimeksi mainitut transaktiot ovat sellaisia, joissa yhteisö saa arvoa toiselta yhteisöltä antamatta sille suoraan vastineeksi suunnilleen samaa arvoa.

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ovat rahoitusinstrumenttien määritelmän mukaisia. Näin ollen ne luokitellaan lainoiksi ja muiksi saamisiksi ja arvostetaan tällaisten saamisten tapaan (ks. liitetieto 1.3.1 yllä).

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista kirjataan koroilla ja muilla seuraamusmaksuilla oikaistuun alkuperäiseen määräänsä, josta on vähennetty mahdollinen arvon alentuminen. Arvon alentuminen todetaan silloin, kun on objektiivista näyttöä siitä, ettei yhteisö pysty perimään kaikkia saataviaan kyseisten rahamäärien alkuperäisten ehtojen mukaisesti. Arvon alentumisena kirjattava määrä on omaisuuserän kirjanpitoarvon ja kerrytettävissä olevan rahamäärän erotus. Arvon alentumista vastaava määrä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan.

1.3.4 Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvarat ja muut rahavarat ovat rahoitusinstrumentteja. Niihin kuuluvat muun muassa käteinen raha, pankeissa olevat vaadittaessa tai lyhyellä määräajalla maksettavat talletukset ja muut lyhytaikaiset erittäin likvidit sijoitukset, joiden alkuperäinen erääntymisaika on enintään kolme kuukautta.

1.3.5 Varaukset

Varaus kirjataan silloin, kun yhteisöllä on aikaisempien tapahtumien seurauksena olemassa oleva oikeudellinen tai tosiasiallinen velvoite kolmansia kohtaan, kun on todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää resurssien siirtymistä pois yhteisöstä ja kun velvoitteen määrä on arvioitavissa luotettavasti. Vastaisia toiminnan tappioita varten ei tehdä varauksia. Kirjattava varaus on paras arvio olemassa olevan velvoitteen täyttämisen edellyttämistä menoista tilinpäätöspäivänä. Jos varaukseen liittyy suuri määrä eriä, velvoite arvioidaan painottamalla mahdolliset tulemat niihin liittyvillä todennäköisyyksillä (ns. odotusarvomenetelmä).

1.3.6 Velat

Velat sisältävät sekä määrät, jotka liittyvät vaihtoon perustuviin transaktioihin, kuten tavaroiden tai palvelujen ostamiseen, että määrät, jotka liittyvät muihin kuin vaihtoon perustuviin transaktioihin, kuten tuensaajilta saatuihin maksupyyntöihin, avustuksiin tai muuhun EU:n rahoitukseen.

Tuensaajille myönnettyjen avustusten tai muun rahoituksen tapauksessa maksupyynnöt kirjataan maksupyynnössä esitetyn määrän suuruisiksi veloiksi, kun maksupyyntö vastaanotetaan. Kun kyseisten menojen tukikelpoisuus on tarkastettu ja hyväksytty, vastaava velka arvostetaan hyväksyttyyn tukikelpoiseen määrään.

Tavaroiden ja palvelujen ostamisesta johtuvat velat kirjataan alkuperäiseen määrään laskun saapuessa ja vastaavat menot kirjataan, kun yhteisö on vastaanottanut ja hyväksynyt tavara- tai palvelutoimituksen.

1.3.7 Tulo- ja menojäämät sekä tulo- ja menoennakot

Liiketoimet ja muut tapahtumat kirjataan tilinpäätöstä laadittaessa sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Jos yhteisön toimittamia tavaroita tai palveluita ei vuoden lopussa ole vielä laskutettu tai jos sopimusvelvoite on olemassa (esim. sopimuksen perusteella) vaikka laskua ei vielä ole tehty, tilinpäätöksen merkitään vastaava tulojäämä. Vastaavasti jos vielä toimittamatta olevat tavarat tai palvelut on vuoden loppuun mennessä jo laskutettu, vastaavat tulot merkitään tilinpäätökseen siirtovelkoihin tuloennakoksi ja kirjataan vasta seuraavalla tilikaudella.

Myös menot kirjataan sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Tilikauden päättyessä menojäämät kirjataan sen määrän mukaisesti, jonka arvioidaan vastaavan siirtovelvoitetta kyseisellä kaudella. Menojäämät lasketaan tilinpitäjän antamien yksityiskohtaisten käytännön toimintaohjeiden mukaisesti. Kyseisillä ohjeilla pyritään varmistamaan, että tilinpäätös antaa todenmukaisen kuvan esitetyistä taloudellisista ja muista tapahtumista. Vastaavasti jos vielä toimittamatta olevista palveluista tai tavaroista on suoritettu maksu etukäteen, vastaavat menot merkitään tilinpäätökseen siirtosaamisiin menoennakoksi ja kirjataan vasta seuraavalla tilikaudella.

1.4 TUOTTO- JA KULULASKELMA

1.4.1 Tuotot

Tuotot sisältävät sen taloudellisen hyödyn tai suorituspotentiaalin bruttomäärän, jonka yhteisö on saanut tai tulee saamaan ja joka johtaa nettovarojen lisäykseen, lukuun ottamatta omistajien tekemistä oman pääoman sijoituksista johtuvaa nettovarojen lisäystä.

Tuotto- ja kululaskelmassa erotetaan kirjaamiseen johtaneen liiketoimen luonteen mukaan seuraavat erät:

i) Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista ovat veroja ja siirtoja, koska siirtäjä antaa vastaanottavalle yhteisölle varoja ilman, että kyseinen yhteisö antaa siirtäjälle likimäärin vastaavan arvoisen vastikkeen suoraan vaihdossa.

Siirrot ovat muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista tulevaisuudessa saatavaa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia veroja lukuun ottamatta. Yhteisön on kirjattava siirtoihin liittyvä omaisuuserä silloin, kun sillä on aikaisemman tapahtuman (siirto) seurauksena määräysvalta kyseisiin resursseihin ja kun se olettaa saavansa niistä tulevaisuudessa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ja kun niiden käypä arvo voidaan määrittää luotettavasti. Muusta kuin vaihtoon perustuvasta transaktiosta saadut omaisuuseräksi kirjatut resurssit (ts. käteisvarat) kirjataan myös tuotoiksi lukuun ottamatta sitä osuutta, jonka osalta yhteisöllä on olemassa oleva kyseiseen siirtoon liittyvä velvoite (ehto), joka on täytettävä ennen kuin tuotto voidaan kirjata. Tällaista osuutta vastaavat tuotot kirjataan siirtovelaksi (saatu ennakkomaksu) siihen asti, kun ehto on täytetty.

ii) Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista

Tavaroiden ja palvelujen myynnistä saatavat tuotot kirjataan silloin, kun niiden omistajuuteen liittyvät riskit ja edut siirtyvät olennaisilta osin ostajalle. Palvelujen tarjoamista koskevaan liiketoimeen liittyviä tuottoja kirjattaessa otetaan huomioon se, missä vaiheessa liiketoimi on tilinpäätöspäivänä.

1.4.2 Kulut

Kulut ovat tilikauden aikana tapahtuvia taloudellisen hyödyn tai suorituspotentiaalin vähennyksiä, jotka toteutuvat varojen siirtymisenä pois yhteisöstä, varojen arvon alentumisena tai velkojen kasvuna ja johtavat nettomaisuuserien/nettopääoman vähentymiseen. Niihin kuuluvat kulut sekä vaihtoon perustuvista että muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista.

Tavaroiden ja palvelujen ostamiseen liittyvistä vaihtoon perustuvista transaktioista aiheutuvat menot kirjataan silloin, kun yhteisö vastaanottaa ja hyväksyy kyseiset tavarat ja palvelut. Ne arvostetaan laskun osoittamaan alkuperäiseen määrään. Lisäksi sellaisiin jakson aikana yhteisölle toimitettuihin palveluihin liittyvät menot, joita koskevaa laskua ei ole vielä saatu tai hyväksytty, kirjataan tilinpäätöspäivänä kuluksi tuotto- ja kululaskelmaan.

Kulut muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista liittyvät varojen siirtoon tuensaajille, ja ne voidaan jakaa seuraaviin kolmeen ryhmään: saamiset; sopimuksen mukaiset siirrot sekä harkinnanvaraiset avustukset; rahoitusosuudet ja lahjoitukset. Siirto kirjataan kuluksi sille jaksolle, jonka aikana siirron perustana oleva tapahtuma toteutuu, edellyttäen, että siirto tapahtuu säännösten mukaisesti tai että siirron valtuuttava sopimus on allekirjoitettu. Lisäksi tuensaajan on täytettävä kaikki tukikelpoisuuskriteerit, ja velvoitteen määrä on voitava arvioida riittävän luotettavasti.

Kun kirjausperusteet täyttävä maksupyyntö vastaanotetaan, tukikelpoinen määrä kirjataan kuluksi. Vuoden lopussa tuensaajien tukikelpoiset menot, joita nämä eivät ole vielä ilmoittaneet, arvioidaan ja kirjataan menojäämäksi.

1.5 EHDOLLISET VARAT JA VELAT

1.5.1 Ehdolliset varat

Ehdollinen omaisuuserä on mahdollinen omaisuuserä, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta, kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan yhteisön määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Ehdollinen omaisuuserä ilmoitetaan tilinpäätöksessä silloin kun se todennäköisesti tuottaa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia.

1.5.2 Ehdolliset velat

Ehdollinen velka on mahdollinen velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan yhteisön määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Se voi olla myös olemassa oleva velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena mutta jota ei merkitä taseeseen, koska ei ole todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien resurssien siirtymistä pois yhteisöstä tai (poikkeuksellisissa tapauksissa) velvoitteen suuruus ei ole määritettävissä riittävän luotettavasti.

1.6 YHTEISRAHOITUS

Saadut yhteisrahoitusosuudet täyttävät edellytykset, joiden mukaan ne voidaan katsoa muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista saaduiksi tuloiksi sillä ehdolla, että ne esitetään velkoina jäsenvaltioille, kolmansille maille ja muille tahoille. EKR:n on käytettävä rahoitusosuudet palvelujen tarjoamiseen kolmansille, ja käyttämättä jääneet määrät (saadut rahoitusosuudet) on palautettava. Yhteisrahoitussopimuksiin liittyvät maksamattomat velat vastaavat saatuja yhteisrahoitusosuuksia, joista on vähennetty hankkeeseen liittyvät menot. Ne eivät vaikuta nettovarojen määrään.

Yhteisrahoitushankkeisiin liittyvät kulut kirjataan, kun ne ovat toteutuneet. Vastaava rahoitusosuuksien määrä kirjataan toiminnan tuotoiksi, joten näillä erillä ei ole vaikutusta varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen.

2. TASEEN LIITETIEDOT

VARAT

2.1 ENNAKKOMAKSUT

Monissa sopimuksissa määrätään, että ennen kuin työt aloitetaan tai tavarat ja palvelut toimitetaan, on maksettava ennakkomaksu. Maksuaikataulua koskevassa sopimusosuudessa voidaan myös määrätä, että maksuja suoritetaan toimeksiannon edistymisestä annettavien selvitysten perusteella. Ennakkomaksut maksetaan yleensä hankkeen toteuttamismaan tai -alueen valuutassa.

Ennakkomaksun takaisinperinnälle tai käytölle asetettu määräaika ratkaisee sen, kirjataanko se lyhyt- vai pitkäaikaiseksi ennakkomaksuksi. Ennakkomaksun käyttö määritellään hankkeesta tehdyssä sopimuksessa. Jos ennakkomaksun palauttamiselle tai käytölle asetettu määräaika on 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä, maksu kirjataan lyhytaikaiseksi ennakkomaksuksi. Koska monet EKR:n hankkeista ovat luonteeltaan pitkäaikaisia, niihin liittyvien ennakkomaksujen on oltava käytettävissä yli vuoden ajan. Tämän vuoksi jotkin ennakkomaksut esitetään pitkäaikaisissa varoissa.

(miljoonaa euroa) Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2017 31.12.2016 Pitkäaikaiset ennakkomaksut 2.1.1 — 32 221 330 582 409 Lyhytaikaiset ennakkomaksut 2.1.2 1 40 867 610 1 518 1 372 Yhteensä 1 72 1 088 939 2 100 1 781

Ennakkomaksujen kokonaismäärän lisäys johtuu maksujen erittäin suuresta määrästä vuonna 2017. Nettomaksujen kokonaismäärä vuonna 2017 oli 24 prosenttia suurempi kuin vuonna 2016 (ks. taulukko 2.1 osiossa ”EKR:n rahoituksen toteutumista koskeva kertomus”). Bruttomaksujen määrä kasvoi 25 prosenttia vuonna 2017. Bruttomaksuissa ei ole otettu huomioon takaisin perittyjä varoja.

Tämä lisäys on EKR:n elinkaaren mukainen. Yhdennentoista EKR:n toiminta käynnistyi vuonna 2015, joten vuosi 2017 oli sen kolmas toimintavuosi. Yhdestoista EKR toimii nyt täysipainoisesti, ja käynnissä olevien hyväksyttyjen toimien määrä on suurimmillaan. Yhdennentoista EKR:n avointen sopimusten määrä kasvoi vuosien 2016 ja 2017 välisenä aikana 1,3 tuhannesta 1,6 tuhanteen. Keskimääräinen sidottu määrä vuonna 2017 oli 51 prosenttia suurempi kuin vuonna 2016. Yhdennentoista EKR:n nettomaksujen määrä oli vuonna 2017 sen vuoksi 52 prosenttia suurempi kuin vuonna 2016 (ks. taulukko 2.1 osiossa ”EKR:n rahoituksen toteutumista koskeva kertomus”). Koska laskuihin liittyvien maksujen ja ennakkomaksujen välinen suhde on vakaa (42–44 prosenttia), maksujen lisääntymisestä oli seurauksena ennakkomaksujen kasvu.

Ennakkomaksujen kokonaismäärän lisäys on käteisvarojen ja muiden rahavarojen vähenemisen mukainen (ks. liitetieto 2.4).

2.1.1 Pitkäaikaiset ennakkomaksut

(miljoonaa euroa) 31.12.2017 31.12.2016 Suora hallinnointi 159 71 Toteuttajana: komissio 105 39 EU:n toimeenpanovirastot 6 4 EU:n edustustot 48 29 Välillinen hallinnointi 423 338 Toteuttajana: EIP ja EIR 166 180 kansainväliset järjestöt 189 87 julkisen palvelun tehtäviä hoitavat yksityisoikeudelliset yhteisöt 11 25 julkisoikeudelliset yhteisöt 37 13 kolmannet maat 20 34 Yhteensä 582 409

2.1.2 Lyhytaikaiset ennakkomaksut

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2017 31.12.2016 Ennakkomaksut, brutto 2 158 2 722 2 406 5 288 4 745 Kuitattu tilikausien erottamisen yhteydessä (1) (118) (1 855 ) (1 796 ) (3 770 ) (3 373 ) Yhteensä 1 40 867 610 1 518 1 372





(miljoonaa euroa) 31.12.2017 31.12.2016 Suora hallinnointi 256 246 Toteuttajana: komissio 86 115 EU:n toimeenpanovirastot 10 10 EU:n edustustot 161 122 Välillinen hallinnointi 1 262 1 125 Toteuttajana: EIP ja EIR 345 372 kansainväliset järjestöt 563 432 julkisen palvelun tehtäviä hoitavat yksityisoikeudelliset yhteisöt 59 121 julkisoikeudelliset yhteisöt 108 53 kolmannet maat 186 148 Yhteensä 1 518 1 372

2.1.3 Ennakkomaksujen osalta saadut vakuudet

Vakuuksilla suojataan ennakkomaksuja. Vakuudet raukeavat, kun viimeinen hankkeeseen liittyvä maksu on suoritettu. EKR:lle ennakkomaksujen kattamiseksi annettujen vakuuksien arvo 31. joulukuuta 2017 oli 54 miljoonaa euroa (53 miljoonaa euroa vuonna 2016).

Suurin osa ennakkomaksuista maksetaan osana välillistä hallinnointia. Tällöin vakuuden edunsaajana ei ole EKR vaan hankintaviranomainen. Vaikka EKR ei ole edunsaaja, kyseiset vakuudet toimivat sen omaisuuserien vakuutena. Vuonna 2017 näiden vakuuksien arvo oli 577 miljoonaa euroa.

2.2 ERITYISRAHASTOIHIN MAKSETUT RAHOITUSOSUUDET

Tässä kohdassa esitetään EU:n Bêkou-erityisrahastoon ja EU:n Afrikka-hätärahastoon maksetut rahoitusosuudet. Rahoitusosuuksista on vähennetty erityisrahastojen kulut, ja ne kirjataan EKR:n varoiksi.

EKR hallinnoi rahoitusosuuksia suoraan ja huolehtii niiden käyttämisestä.

(miljoonaa euroa) Erityisrahastot Rahoitusosuudet, netto, 31.12.2016 Vuonna 2017 maksetut rahoitusosuudet Erityisrahastojen nettokulut vuonna 2017 Rahoitusosuudet, netto, 31.12.2017 Afrikka 72 180 (104) 148 Bêkou 26 — (10) 16 Yhteensä 98 180 (114) 163

EU:n Afrikka-hätärahaston toiminta lisääntyi vuonna 2017 sen käynnistysvuoden 2016 jälkeen. Rahaston kulut kasvoivat vuonna 2017 lähes viisinkertaisiksi vuoteen 2016 verrattuna. Rahaston maksut kaksinkertaistuivat edelliseen vuoteen verrattuna.

2.3 MUUT KUIN VAIHTOON PERUSTUVAT KERRYTETTÄVISSÄ OLEVAT RAHAMÄÄRÄT JA VAIHTOON PERUSTUVAT SAAMISET

(miljoonaa euroa) Liitetieto 31.12.2017 31.12.2016 Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista 2.3.1 19 62 Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista 2.3.2 73 70 Yhteensä 92 132

2.3.1 Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2017 31.12.2016 Jäsenvaltiot — — — 7 7 40 Tuensaajat 2 7 9 1 19 18 Julkisoikeudelliset yhteisöt — 10 8 2 20 23 Kolmannet maat 0 1 4 0 6 4 Arvon alentuminen (2) (16) (15) (1) (34) (25) EKR:n ja EU:n toimielinten väliset yhdystilit — — — 2 2 2 Yhteensä 0 2 6 11 19 62

Muihin kuin vaihtoon perustuviin transaktioihin liittyvissä kerrytettävissä olevissa rahamäärissä tapahtunut kokonaisvähennys johtuu pääasiassa siitä, että jäsenvaltioilta kerrytettävissä olevat rahamäärät ovat vähentyneet. Kyseinen erä sisälsi 31. joulukuuta 2016 sekä varsinaiset rahoitusosuudet että määrät, jotka saatiin siirtymävaiheen rahoitusjärjestelyyn liittyvien mukautusten seurauksena ja jotka vähennettiin jäsenvaltioiden rahoitusosuuksista vuonna 2017.

Joulukuun 31 päivänä 2017 tämä erä (jäsenvaltioilta kerrytettävissä olevat rahamäärät) sisältää jäljellä olevat mukautukset, jotka vähennetään vuonna 2018 maksettavasta rahastojen pääoman ensimmäisestä maksuerästä (ks. liitetieto 2.9.1).

(miljoonaa euroa) Jäsenvaltiot 31.12.2017 Tšekki 2 Romania 1 Unkari 1 Irlanti 1 Kreikka 1 Muut 1 Yhteensä 7

2.3.2 Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2017 31.12.2016 Tulojäämät — 63 11 — 74 70 EKR:jen väliset yhdystilit 189 88 3 555 (3 833 ) (0) (0) Yhteensä 189 151 3 566 (3 833 ) 73 70

Tulojäämät sisältävät pääasiassa hankkeisiin liittyvistä ennakkomaksuista kertyneitä korkoja (63 miljoonaa euroa) ja EU:n Afrikka-hätärahastoon liittyvistä ennakkomaksuista kertyneitä korkoja (11 miljoonaa euroa).

Kaikkien EKR:jen kassavarat on tehokkuussyistä otettu 11. EKR:oon (10). Tämä edellyttää EKR:jen välisiä siirtoja, joiden vaikutukset tasoitetaan EKR:jen taseiden välisillä yhdystileillä.

Yhdystilit esitetään ainoastaan yksittäisten EKR:jen osalta. Yhdystilien kokonaisvaikutus on nolla.

2.4 KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT (11)

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2017 31.12.2016 Erityistilit: Jäsenvaltioiden rahoituslaitokset — — — 105 105 292 Käyttötilit: Liikepankit — — — 242 242 389 Yhteensä — — — 347 347 680

Käteisvarojen ja muiden rahavarojen määrässä tapahtunut kokonaisvähennys johtuu pääasiassa siitä, että maksujen määrä oli poikkeuksellisen suuri vuonna 2017. Nettomaksujen kokonaismäärä vuonna 2017 oli 24 prosenttia suurempi kuin vuonna 2016 (ks. taulukko 2.1 osiossa ”EKR:n rahoituksen toteutumista koskeva kertomus”). Bruttomaksujen määrä kasvoi 25 prosenttia vuonna 2017. Bruttomaksuissa ei ole otettu huomioon takaisin perittyjä varoja.

Tämä maksujen lisäys on EKR:n elinkaaren mukainen. Yhdennentoista EKR:n toiminta käynnistyi vuonna 2015, joten vuosi 2017 oli sen kolmas toimintavuosi. 11. EKR on saavuttanut maturiteetin ja huipun hyväksyttyjen toimien täytäntöönpanossa. Yhdennentoista EKR:n avointen sopimusten määrä kasvoi vuosien 2016 ja 2017 välisenä aikana 1,3 tuhannesta 1,6 tuhanteen. Yhdennentoista EKR:n nettomaksujen määrä vuonna 2017 oli 52 prosenttia suurempi kuin vuonna 2016 (ks. taulukko 2.1 osiossa ”EKR:n rahoituksen toteutumista koskeva kertomus”).

Vuoden 2017 tilinpäätöksen esittämistavan parantamiseksi rahoituslaitosten ja pankkien luokittelua on tarkistettu. Vuodelta 2016 on annettu uuden esitystavan mukaiset vertailutiedot.

VELAT

2.5 VARAUKSET

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2017 31.12.2016 Varaukset — — — 4 4 4 Yhteensä — — — 4 4 4

Varaus on paras arvio todennäköisestä määrästä, jonka EKR maksaa rahoittaakseen yritysten kehittämiskeskuksen (YKK) toiminnan hallitun lopettamisen. YKK:n toiminnan lopettamisesta päätettiin AKT–EU-suurlähettiläskomitean kokouksessa 23. lokakuuta 2014 (päätös N:o 4/2014).

Määrä sisältää myös YKK:ta vastaan nostetut kanteet (1,2 miljoonaa euroa) sekä 31. joulukuuta 2016 alkaneesta YKK:n purkamisvaiheesta (joka kattaa mm. viimeiset hallinnolliset tehtävät, kesken olevat oikeudenkäynnit sekä arkistojen ylläpidon) vielä odotettavissa olevat kustannukset (ks. liitetieto 4.2.2). Purkamisvaiheeseen liittyviä kustannuksia ei ole tähän mennessä aiheutunut.

2.6 RAHOITUSVELAT

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2017 31.12.2016 Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät velat — — 7 7 14 6 Yhteensä — — 7 7 14 6

Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvän kokonaisvelan muutoksen syistä on tarkempaa tietoa liitetiedossa 2.7.2.1.

2.7 VELAT

(miljoonaa euroa) Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2017 31.12.2016 Lyhytaikaiset velat 2.7.1 0 13 114 235 361 222 Muut velat 2.7.2 — (0) 20 182 202 327 Yhteensä 0 13 133 417 563 549

2.7.1 Lyhytaikaiset velat

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2017 31.12.2016 Tuensaajat ja toimittajat 0 9 85 40 133 98 Jäsenvaltiot — — 0 12 12 0 Kolmannet maat 0 (0) 15 131 146 91 Julkisoikeudelliset yhteisöt — 3 10 70 83 32 Muut lyhytaikaiset velat 0 1 4 (18) (13) 1 Yhteensä 0 13 114 235 361 222

Lyhytaikaisiin velkoihin kirjataan EKR:n saamat sen avustuksiin liittyvät menoilmoitukset. Menoilmoituksessa ilmoitettu määrä kirjataan velkoihin, kun menoilmoitus on vastaanotettu. Hankintoihin liittyvät veloitus- ja hyvityslaskut käsitellään tätä samaa menettelyä noudattaen. Tilikaudelle kuuluvat menoilmoitukset on otettu huomioon tilikautta päätettäessä. Nämä siirtyvät erät on arvioitu ja arvioiden mukaiset tukikelpoiset määrät kirjattu tuotto- ja kululaskelmaan. Tukikelvottomat määrät on kirjattu muihin lyhytaikaisiin velkoihin.

Velat jäsenvaltioille tarkoittavat jäljellä olevaa rahoitusoikaisua, joka vähennetään vuonna 2018 maksettavasta rahastojen pääoman ensimmäisestä maksuerästä (ks. liitetieto 2.9.1). Tämä sisältää määrät, jotka on maksettava Ranskalle (10 miljoonaa euroa), Alankomaille (1 miljoona euroa) ja Itävallalle (1 miljoona euroa).

2.7.2 Muut velat

(miljoonaa euroa) Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2017 31.12.2016 Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät velat 2.7.2.1 — — 22 6 28 64 Rahaston pääomaosuuksiin liittyvät siirtovelat 2.7.2.2 — — — 173 173 261 Muut velat — — — 1 1 2 Yhteensä — — 22 179 202 327

2.7.2.1 Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät velat

Seuraavassa taulukossa on esitetty yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät pitkä- ja lyhytaikaiset velat jäsenvaltioittain.

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2017 31.12.2016 Pitkäaikainen yhteisrahoitus Belgia — — 0 1 2 2 Tanska — — — 0 0 0 Ranska — — 4 — 4 — Saksa — — — — — 0 Ruotsi — — 1 2 3 2 Yhdistynyt kuningaskunta — — 1 — 1 1 Kanada — — — — — 0 Australia — — 0 — 0 — USAID — — — 4 4 — — — 7 7 14 6 Lyhytaikainen yhteisrahoitus Belgia — — 4 (1) 3 4 Tanska — — (1) 1 (0) 1 Ranska — — 12 — 12 37 Saksa — — 0 — 0 1 Alankomaat — — 0 — 0 1 Espanja — — 1 — 1 3 Ruotsi — — 5 0 5 7 Yhdistynyt kuningaskunta — — 1 3 4 11 Kanada — — 0 — 0 0 USAID — — — 2 2 — — — 22 6 28 64 Yhteensä — — 29 13 42 70

Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät pitkä- ja lyhytaikaiset velat vähenivät 28 miljoonaa euroa edelliseen tilikauteen verrattuna.

Vuonna 2017 saatiin uusia yhteisrahoitusosuuksia Yhdysvaltain kansainväliseltä kehitysvirastolta (USAID) (7 miljoonaa euroa), Yhdistyneeltä kuningaskunnalta (5 miljoonaa euroa) ja Ruotsilta (2 miljoonaa euroa).

Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät velat vähenivät yhteisrahoitushankkeisiin liittyvien tulojen ja menojen kirjaamisen seurauksena 42 miljoonalla eurolla (ks. liitetiedot 3.1.1 ja 3.4).

2.7.2.2 Rahaston pääomaosuuksiin liittyvät siirtovelat

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2017 31.12.2016 Yhdistynyt kuningaskunta — — — 170 170 252 Liettua — — — 2 2 — Unkari — — — — — 9 Yhteensä — — — 173 173 261

Kaikki tässä esitetyt määrät liittyvät jäsenvaltioiden etukäteen maksamiin vuoden 2018 rahoitusosuuksiin.

2.8 MENOJÄÄMÄT JA TULOENNAKOT

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2017 31.12.2016 Menojäämät 0 76 517 137 730 770 Muut menojäämät ja tuloennakot — — — 3 3 6 Yhteensä 0 76 517 140 733 776

Menojäämät muodostuvat sellaisista voimassa oleviin tai päättyneisiin sopimuksiin liittyvistä arvioiduista toimintamenoista, joista ei ole vielä hyväksytty maksupyyntöjä ja joiden tapauksessa EKR:n tuensaajille vuonna 2017 aiheutuneet tukikelpoiset menot on arvioitu käyttämällä parhaita nykyisistä sopimuksista saatavilla olevia tietoja. Se osuus arvioiduista menojäämistä, joka liittyy maksettuihin ennakkomaksuihin, on kirjattu ennakkomaksujen vähennykseksi (ks. liitetieto 2.1).

NETTOVARAT

2.9 RAHASTON PÄÄOMA

2.9.1 Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä Rahaston pääoma 12 164 10 973 20 960 29 367 73 464 Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty — — (1 773 ) (29 367 ) (31 140 ) Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty, 31.12.2016 12 164 10 973 19 187 — 42 323 Rahaston pääoma 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty — — — (27 090 ) (27 090 ) Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty, 31.12.2017 12 164 10 773 20 960 2 277 46 173

Rahaston pääomalla tarkoitetaan jäsenvaltioiden rahoitusosuuksia kuhunkin EKR:oon. Määrät perustuvat jäsenvaltioiden välisiin sisäisiin sopimuksiin. Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty, tarkoittaa alkuperäistä määrärahaa, jota jäsenvaltioita ei ole vielä pyydetty maksamaan.

Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty, tarkoittaa alkuperäisiä määrärahoja, joiden siirtämistä kassatileille on pyydetty jäsenvaltioilta (ks. jäljempänä oleva liitetieto 2.9.2).

Neuvoston päätöksellä (EU) 2017/1206 (12) kahdeksannen ja yhdeksännen EKR:n perustamisesta tehdyissä sisäisissä sopimuksissa tarkoitettuja jäsenvaltioiden rahoitusosuuksia vähennetään vastaavasti kahdeksannesta ja yhdeksännestä EKR:sta vapautuneella 200 miljoonan euron määrällä. Koska kahdeksannesta EKR:sta vapautunut määrä on jo lähes kokonaan siirretty muihin EKR:ihin, 200 miljoonaa euroa vähennettiin yhdeksännen EKR:n pääomasta.

Tästä vähennyksestä aiheutuvia palautuksia on kompensoitu 11. EKR:n puitteissa esitetyllä lisämaksuvaatimuksella, joka johti rahoitusoikaisuun. Rahoitusoikaisu voidaan tehdä vuoden 2017 kolmannessa maksuerässä ja/tai vuoden 2018 ensimmäisessä maksuerässä. Jäljellä oleva rahoitusoikaisu on kirjattu joko jäsenvaltioiden saamisiin tai velkoihin (ks. liitetiedot 2.3.1 ja 2.7.1).

2.9.2 Jäsenvaltiokohtainen erittely rahaston pääomasta, jonka maksamista on pyydetty, ja rahaston pääomasta, jonka maksamista ei ole pyydetty

(miljoonaa euroa) Rahoitusosuudet 10. EKR:sta % Maksua ei pyydetty, 31.12.2016 Maksua pyydetty vuonna 2017 Maksua ei pyydetty, 31.12.2017 Itävalta 2,41 43 (43) — Belgia 3,53 63 (63) — Bulgaria 0,14 2 (2) — Kypros 0,09 2 (2) — Tšekki 0,51 9 (9) — Tanska 2,00 35 (35) — Viro 0,05 1 (1) — Suomi 1,47 26 (26) — Ranska 19,55 347 (347) — Saksa 20,50 364 (364) — Kreikka 1,47 26 (26) — Unkari 0,55 10 (10) — Irlanti 0,91 16 (16) — Italia 12,86 228 (228) — Latvia 0,07 1 (1) — Liettua 0,12 2 (2) — Luxemburg 0,27 5 (5) — Malta 0,03 1 (1) — Alankomaat 4,85 86 (86) — Puola 1,30 23 (23) — Portugali 1,15 20 (20) — Romania 0,37 7 (7) — Slovakia 0,21 4 (4) — Slovenia 0,18 3 (3) — Espanja 7,85 139 (139) — Ruotsi 2,74 49 (49) — Yhdistynyt kuningaskunta 14,82 263 (263) — Yhteensä 100,00 1 773 (1 773 ) —





(miljoonaa euroa) Rahoitusosuudet 11. EKR:sta % Maksua ei pyydetty, 31.12.2016 Maksua pyydetty vuonna 2017 Maksua ei pyydetty, 31.12.2017 Itävalta 2,40 704 (55) 650 Belgia 3,25 954 (74) 880 Bulgaria 0,22 64 (5) 59 Kroatia 0,23 66 (5) 61 Kypros 0,11 33 (3) 30 Tšekki 0,80 234 (18) 216 Tanska 1,98 582 (45) 537 Viro 0,09 25 (2) 23 Suomi 1,51 443 (34) 409 Ranska 17,81 5 231 (406) 4 826 Saksa 20,58 6 044 (469) 5 575 Kreikka 1,51 443 (34) 408 Unkari 0,61 180 (14) 166 Irlanti 0,94 276 (21) 255 Italia 12,53 3 680 (285) 3 394 Latvia 0,12 34 (3) 31 Liettua 0,18 53 (4) 49 Luxemburg 0,26 75 (6) 69 Malta 0,04 11 (1) 10 Alankomaat 4,78 1 403 (109) 1 294 Puola 2,01 589 (46) 544 Portugali 1,20 351 (27) 324 Romania 0,72 211 (16) 195 Slovakia 0,38 110 (9) 102 Slovenia 0,22 66 (5) 61 Espanja 7,93 2 330 (181) 2 149 Ruotsi 2,94 863 (67) 796 Yhdistynyt kuningaskunta 14,68 4 311 (334) 3 976 Yhteensä 100,00 29 367 (2 277 ) 27 090

Vuonna 2017 pyydettiin 1 773 miljoonan euron maksamista 10. EKR:n pääomasta ja 2 277 miljoonan euron maksamista 11. EKR:n pääomasta. Joulukuun 31. päivään 2017 mennessä kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen EKR:n koko pääoman maksamista on pyydetty, ja se on maksettu kokonaisuudessaan.

2.9.3 Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2017 31.12.2016 Toimintansa päättäneistä EKR:ista siirretyt varat 627 1 625 — — 2 252 2 252

Tähän kohtaan sisältyvät toimintansa päättäneistä EKR:ista kahdeksanteen ja yhdeksänteen EKR:oon siirretyt varat.

2.9.4 Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä Saldo 31.12.2015 (2 476 ) 2 376 35 65 — Purettuja sitoumuksia vastaavien varojen siirrot aiemmista EKR:ista 10. EKR:n suoritusvaraukseen (20) (163) 182 — — Purettuja sitoumuksia vastaavien varojen siirrot aiemmista EKR:ista 11. EKR:n suoritusvaraukseen — — (356) 356 — Siirto 11. EKR:n suoritusvarauksesta Afrikan rauhanrahastoon (10. EKR) — — 386 (386) — Saldo 31.12.2016 (2 496 ) 2 214 247 35 — Purettuja sitoumuksia vastaavien varojen siirrot aiemmista EKR:ista 10. EKR:n suoritusvaraukseen (7) (37) 44 — — Purettuja sitoumuksia vastaavien varojen siirrot aiemmista EKR:ista 11. EKR:n suoritusvaraukseen — — (171) 171 — SALDO 31.12.2017 (2 503 ) 2 177 120 206 —

Tähän kohtaan sisältyvät toiminnassa olevien EKR:jen välillä siirretyt varat.

Cotonoun sopimuksen tultua voimaan kaikki aikaisempien, toiminnassa olevien EKR:jen käyttämättä jääneet varat on siirretty viimeksi avattuun EKR:oon sitoumusten vapauttamisen jälkeen. Euroopan kehitysrahastojen välillä siirrettävät varat kasvattavat kohderahaston määrärahoja ja vähentävät alkuperärahaston määrärahoja. Kymmenennen ja yhdennentoista EKR:n suoritusvarauksiin siirrettyjä varoja voidaan sitoa ainoastaan tietyin edellytyksin sisäisten sopimusten mukaisesti.

3. TUOTTO- JA KULULASKELMAN LIITETIEDOT

TUOTOT

(miljoonaa euroa) Liitetieto 2017 2016 Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista 3.1 61 8 Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista 3.2 25 66 Yhteensä 87 73

3.1 TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

(miljoonaa euroa) Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 2017 2016 Varojen takaisinperintä 0 5 7 7 19 23 Stabex-varojen takaisinperintä — — — 0 0 1 Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät tuotot 3.1.1 — — 42 1 42 (15) Yhteensä 0 5 49 7 61 8

Muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista saatavat tuotot voidaan jakaa hallinnointitavan mukaan seuraavasti:

(miljoonaa euroa) 2017 2016 Suora hallinnointi 5 6 Toteuttajana: komissio 1 1 EU:n edustustot 4 5 Välillinen hallinnointi 56 2 Toteuttajana: kolmannet maat 55 (0) kansainväliset järjestöt 2 2 julkisoikeudelliset yhteisöt 0 0 julkisen palvelun tehtäviä hoitavat yksityisoikeudelliset yhteisöt (1) 0 Yhteensä 61 8

3.1.1 Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät tuotot

Saadut yhteisrahoitusosuudet täyttävät edellytykset, joiden mukaan ne voidaan katsoa sellaisiksi muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista saaduiksi tuloiksi, joihin sovelletaan ehtoja. Niiden ei tämän vuoksi pitäisi vaikuttaa tuotto- ja kululaskelmaan. Saadut yhteisrahoitusosuudet säilytetään veloissa (ks. liitetieto 2.7.2.1) siihen asti, kun niihin liittyvät ehdot on täytetty eli tukikelpoiset menot ovat aiheutuneet (ks. liitetieto 3.4). Menoja vastaava määrä kirjataan tämän jälkeen yhteisrahoitusosuuksista saatuihin muihin kuin vaihtoon perustuviin tuottoihin. Tämän seurauksena vaikutus tilikauden taloudelliseen tulokseen on nolla.

3.2 TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 2017 2016 Rahoitustuotot (0) (1) 4 (0) 4 3 Muut tuotot 1 5 13 4 22 62 Yhteensä 1 4 17 4 25 66

Rahoitustuotot muodostuvat erityisrahaston koroista ja ennakkomaksujen koroista.

Muut tuotot muodostuvat kokonaisuudessaan realisoituneista ja realisoitumattomista kurssivoitoista.

KULUT

3.3 TUKIVÄLINEET

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 2017 2016 Ohjelmoitava apu 1 3 805 1 341 2 150 1 751 Makrotaloudellinen tuki — 21 — — 21 39 Alakohtaiset politiikat (0) (9) — — (9) 18 AKT-valtioiden väliset hankkeet — 0 417 694 1 112 693 Korkotuet — — — — — (3) Hätäapu — (1) 26 264 289 398 Aiempiin Euroopan kehitysrahastoihin liittyvät muut tukiohjelmat — (1) — — (1) 1 Institutionaalinen tuki — — 3 21 23 38 Vientitulojen vaihtelun kompensaatio (0) (1) — — (1) 0 Rahoitusosuudet erityisrahastoihin — — — 114 114 35 Yhteensä 0 14 1 251 2 435 3 700 2 970

EKR:n toimintamenot liittyvät eri välineisiin ja menon tyyppi määräytyy sen mukaan, miten maksut suoritetaan ja miten varoja hallinnoidaan.

Tukivälineisiin liittyvien kulujen kokonaismäärän lisäys on EKR:n elinkaaren mukainen. Yhdennentoista EKR:n toiminta käynnistyi vuonna 2015, joten vuosi 2017 oli sen kolmas toimintavuosi. Yhdestoista EKR toimii nyt täysipainoisesti, ja käynnissä olevien hyväksyttyjen toimien määrä on suurimmillaan. Yhdennentoista EKR:n avointen sopimusten määrä kasvoi vuosien 2016 ja 2017 välisenä aikana 1,3 tuhannesta 1,6 tuhanteen. Vuonna 2017 keskimääräisen sidotun määrän arvo kasvoi 51 prosenttia verrattuna vuoteen 2016.

Alakohtaisten politiikkojen kulujen määrä oli vuonna 2017 negatiivinen vuonna 2016 virheellisesti kirjatun laskun kumoamisen vuoksi.

3.4 YHTEISRAHOITUSKULUT

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 2017 2016 Yhteisrahoitus — — 42 1 42 (15)

Nämä ovat yhteisrahoitushankkeisiin vuonna 2017 liittyneitä kuluja. Lukuja tarkasteltaessa olisi otettava huomioon, että kulut sisältävät tilikausien erottamiseen liittyvät määrät, jotka on arvioitu (ja ne sisältävät tämän vuoksi myös viime vuotta koskevien arvioitujen määrien peruutukset). Koska vuotta 2015 koskevien arvioitujen kulujen peruutukset (50 miljoonaa euroa) ylittävät vuonna 2016 aiheutuneet kulut (35 miljoonaa euroa), yhteisrahoituskulujen määrä vuonna 2016 oli negatiivinen.

Vastaavat tuotot on kirjattu tuotto- ja kululaskelmaan (ks. liitetieto 3.1.1).

3.5 TUKIVÄLINEET JA YHTEISRAHOITUSKULUT HALLINNOINTITAVAN MUKAAN ERITELTYINÄ

(miljoonaa euroa) 2017 2016 Suora hallinnointi 1 447 1 173 Toteuttajana: komissio 122 140 EU:n toimeenpanovirastot 26 10 Erityisrahastot 89 36 EU:n edustustot 1 209 987 Välillinen hallinnointi 2 295 1 781 Toteuttajana: EIP ja EIR 48 5 kansainväliset järjestöt 1 171 821 julkisen palvelun tehtäviä hoitavat yksityisoikeudelliset yhteisöt (20) 143 julkisoikeudelliset yhteisöt 356 57 kolmannet maat 739 756 julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien toteuttamisesta vastaavat yksityisoikeudelliset yhteisöt 0 (1) Yhteensä 3 742 2 954

3.6 KULUT RAHOITUSTOIMINNASTA

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 2017 2016 Saamisten arvon alentuminen (1) (1) 10 1 9 (4) Muut rahoituskulut — — — (1) (1) 0 Yhteensä (1) (1) 10 0 8 (4)

Saamisten arvon alentuminen sisältää tilikauden päättyessä tehdyn arvion sellaisiin saamisiin liittyvistä kuluista, joita ei saada perittyä takaisin. Vuoden 2017 arvioiduissa kuluissa otetaan huomioon saamisten arvon alentumisen kokonaismäärän kasvu 25 miljoonasta eurosta 34 miljoonaan euroon (ks. liitetieto 2.3.1). Koska arvio sisältää myös edellisen vuoden arviota koskevat peruutukset, kulujen kokonaismäärä vuonna 2016 oli negatiivinen (vuotta 2015 koskevat peruutukset olivat 29 miljoonaa euroa ja vuotta 2016 koskeva kuluarvio 25 miljoonaa euroa).

3.7 MUUT KULUT

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 2017 2016 Hallinnolliset ja tietotekniset kulut (0) 0 1 106 107 129 Riski- ja kuluvaraukset — — — — — — Myyntisaamisiin liittyvät realisoituneet tappiot 1 1 1 — 3 0 Kurssitappiot 1 7 28 8 44 66 Yhteensä 2 9 29 114 154 196

Tämä erä sisältää tukimenot, jotka ovat EKR:jen ohjelmasuunnitteluun ja niiden varojen käyttöön liittyviä hallintokuluja. Tällaisiin kuluihin kuuluvat hankkeiden valmisteluun, seurantaan ja arviointiin liittyvät kustannukset sekä tietotekniikkaan ja tekniseen apuun liittyvät kustannukset.

4. EHDOLLISET VARAT JA VELAT JA MUUT TILINPÄÄTÖKSESSÄ ESITETTÄVÄT TIEDOT

4.1 EHDOLLISET VARAT

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2017 31.12.2016 Suoritustakuut — 4 6 0 10 9 Määrien pidättämiseen perustuvat vakuudet — 4 4 — 8 7 Yhteensä — 8 10 0 18 16

EKR:n rahoitusta saavilta tuensaajilta vaaditaan suoritustakuu, jolla varmistetaan, että ne noudattavat EKR:n kanssa tekemäänsä sopimukseen sisältyviä ehtoja.

Määrien pidättämiseen perustuvat vakuudet koskevat ainoastaan urakkasopimuksia. Tuensaajille suoritettavista välimaksuista pidätetään yleensä 10 prosenttia sen varmistamiseksi, että toimeksisaajat täyttävät sopimusvelvoitteensa. Tällaiset pidätetyt määrät esitetään velkoina. Toimeksisaaja voi hankintaviranomaisen suostumuksella kuitenkin asettaa sopimusvakuuden, jolla korvataan välimaksuista tehtävä pidätys. Tällaiset vakuudet esitetään ehdollisina varoina.

Kun kyse on välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvista sopimuksista, vakuus ei kuulu EKR:lle vaan hankintaviranomaiselle, joten vakuutta ei siksi kirjata EKR:n tileihin. Vuonna 2017 näiden vakuuksien arvo oli 644 miljoonaa euroa.

4.2 MUUT MERKITTÄVÄT TILINPÄÄTÖKSESSÄ ESITETTÄVÄT TIEDOT

4.2.1 Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi

Jäljempänä esitetty määrä saadaan vähentämällä maksattamatta olevien sitoumusten määrästä niihin liittyvät, tuotto- ja kululaskelmaan kuluiksi kirjatut määrät. Talousarviosta maksattamatta olevat sitoumukset ovat sitoumuksia, joita vastaavia maksuja ei vielä ole suoritettu ja/tai joita ei vielä ole purettu. Maksattamatta olevia määriä syntyy aina monivuotisten ohjelmien yhteydessä.

(miljoonaa euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2017 31.12.2016 Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi 0 88 1 659 6 760 8 508 6 746 Yhteensä 0 88 1 659 6 760 8 508 6 746

Näitä sitoumuksia oli 31. joulukuuta 2017 yhteensä 9 745 miljoonaa euroa (vuonna 2016 vastaava määrä oli 7 665 miljoonaa euroa).

4.2.2 Yritysten kehittämiskeskus (YKK)

Kesäkuussa 2014 pidetyssä AKT–EU-ministerineuvostossa sovittiin YKK:n toiminnan hallitusta lopettamisesta siten, että samalla varmistetaan, että YKK:n AKT-maissa ja -alueilla toteuttamat yksityissektorin tukemiseen tähtäävät hankkeet saatetaan kaikilta osin päätökseen. Tätä varten AKT–EU-ministerineuvosto antoi AKT–EU-suurlähettiläskomitealle valtuudet hyväksyä päätöksiä, jotka ovat tarpeen YKK:n toiminnan hallituksi lopettamiseksi.

AKT–EU-suurlähettiläskomitea valtuutti 23. lokakuuta 2014 antamallaan päätöksellä N:o 4/2014 YKK:n hallintoneuvoston toteuttamaan välittömästi kaikki YKK:n toiminnan lopettamiseksi tarvittavat toimenpiteet. Hallintoneuvostolle annettiin päätöksen 2 artiklan mukaisesti tehtäväksi nimetä selvittäjä valmistelemaan ja toteuttamaan sulkemissuunnitelmaa.

Selvittäjä toimitti kesäkuun 2015 lopussa YKK:n hallintoneuvostolle lopullisen strategiasuunnitelman, joka sisältää talousarvion ja työohjelman. Strategiasuunnitelmassa on otettu huomioon työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun tulokset. Lopulliseen strategiasuunnitelmaan sisältynyt YKK:n hallintoneuvoston hyväksymä talousarvio muodosti perustan yhteensä 18,2 miljoonan euron rahoituspäätösehdotukselle, jonka komissio hyväksyi vuonna 2015. Rahoituspäätöksen hyväksymisen jälkeen YKK:n ja komission välillä tehtiin joulukuussa 2015 avustussopimus, joka tarjosi YKK:lle sen omaisuuserien realisointia ja sen velkojen maksua varten tarvittavan rahoituksen. Tämä avustussopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 2016, ja sen voimassaolo päättyi 31. joulukuuta 2017.

4.2.3 Yhdistyneen kuningaskunnan ero Euroopan unionista

Taustaa

Yhdistyneessä kuningaskunnassa järjestettiin 23. kesäkuuta 2016 Euroopan unionin jäsenyyttä koskenut kansanäänestys, jossa kansalaisten enemmistö kannatti eroamista EU:sta. Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti Eurooppa-neuvostolle 29. maaliskuuta 2017 virallisesti aikomuksestaan erota EU:sta ja Euroopan atomienergiayhteisöstä (Euratom).

Vaikutus EKR:oon

Komissio julkaisi 19. maaliskuuta 2018 erosopimusluonnoksen, jossa esitettiin Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa käytyjen neuvottelujen edistyminen.

Erosopimusluonnoksessa todetaan, että Yhdistynyt kuningaskunta pysyy EKR:n osapuolena 11. EKR:n ja kaikkien sellaisten aiempien EKR:jen osalta, joiden toiminta ei ole päättynyt, niiden päättymiseen saakka. Yhdistynyt kuningaskunta sitoutuu tältä osin noudattamaan samoja velvoitteita kuin jäsenvaltiot EKR:n perustamisesta tehdyn sisäisen sopimuksen mukaisesti sekä aiemmista EKR:ista aiheutuvia velvoitteita niiden päättymiseen saakka. Se voi osallistua EKR-komiteaan tarkkailijana, mutta sillä ei ole äänestysoikeutta.

Lisäksi erosopimusluonnoksessa todetaan, että jos 10. EKR:n tai aiempien EKR:jen hankkeisiin liittyviä varoja ei ole sidottu tai jos varoja koskevat sitoumukset on purettu kyseisen sopimuksen voimaantulopäivään mennessä, Yhdistyneen kuningaskunnan osuutta kyseisistä varoista ei käytetä uudelleen. Samaa sovelletaan Yhdistyneen kuningaskunnan osuuteen sellaisista 11. EKR:n varoista, joita ei ole sidottu tai joita koskevat sitoumukset on purettu 31. joulukuuta 2020 jälkeen.

Joulukuun 31 päivänä 2017 ei ollut EKR:n tilinpäätöslaskelmassa raportoitavaa taloudellista vaikutusta. Yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista koskevat neuvottelut ovat yhä käynnissä, eikä sopimuksen lopullista muotoa ole siksi tähän mennessä vahvistettu.

5. RAHOITUSRISKIN HALLINTA

Seuraavat EKR:n rahoitusriskin hallintaa koskevat tiedot liittyvät kassanhallintatoimiin, jotka komissio on toteuttanut EKR:n puolesta sen varojen hallinnoimiseksi.

5.1 RISKINHALLINTAPOLITIIKKA JA SUOJAUS

EKR:n kassanhallintasäännöt ja -periaatteet vahvistetaan yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavassa varainhoitoasetuksessa ja sisäisessä sopimuksessa.

Varainhoitoasetuksen mukaisesti noudatetaan seuraavia perusperiaatteita:

— Jäsenvaltiot maksavat EKR:n rahoitusosuudet jäsenvaltion keskuspankissa tai jäsenvaltion nimeämässä rahoituslaitoksessa oleville erityistileille. Rahoitusosuudet pidetään kyseisillä tileillä siihen asti, kun maksu EKR:lle tulee suoritettavaksi.

— Jäsenvaltiot maksavat EKR:n rahoitusosuudet euroina. Maksut EKR:sta suoritetaan euroina ja muina valuuttoina, joihin kuuluu myös vähemmän tunnettuja valuuttoja.

— Komission EKR:n nimissä avaamilla pankkitileillä ei saa tapahtua tilinylityksiä.

Erityistilien lisäksi komissio on avannut EKR:n nimissä muita pankkitilejä rahoituslaitoksissa (keskuspankeissa ja liikepankeissa) suorittaakseen ja vastaanottaakseen sellaisia maksuja, jotka eivät liity jäsenvaltioiden rahoitusosuuksiin.

Kassanhallinta- ja maksutoiminnot ovat pitkälle automatisoituja ja perustuvat ajanmukaisiin tietotekniikkajärjestelmiin. Käytössä on lisäksi erityismenettelyjä, joilla taataan järjestelmän turvallisuus ja varmistetaan tehtävien eriyttäminen varainhoitoasetuksen säännösten, komission noudattamien sisäistä valvontaa koskevien standardien ja tilintarkastusperiaatteiden mukaisesti.

Kassanhallinta- ja maksutoimintojen hallinnointi perustuu kirjallisiin ohjeisiin ja menettelyihin, joiden tavoitteena on vähentää operatiivisia ja rahoitusriskejä sekä varmistaa valvonnan riittävyys. Ohjeet ja menettelyt kattavat eri toiminnot, ja niiden noudattamista valvotaan säännöllisesti.

5.2 VALUUTTARISKI

EKR:oon kohdistuva valuuttariski vuoden lopussa – nettopositio

(miljoonaa euroa) 31.12.2017 31.12.2016 USD GBP DKK SEK EUR Muut Yhteensä USD GBP DKK SEK EUR Muut Yhteensä Rahoitusvarat Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät 64 — — — 26 2 92 0 — — — 129 3 132 Käteisvarat ja muut rahavarat 4 0 — — 344 — 347 2 0 — — 678 — 680 Yhteensä 68 0 — — 370 2 439 2 0 — — 807 3 812 Rahoitusvelat Pitkäaikaiset rahoitusvelat — — — — (14) — (14) — — — — (6) — (6) Velat (0) — — — (533) (30) (563) 0 — — — (495) (54) (549) Yhteensä (0) — — — (547) (30) (577) 0 — — — (501) (54) (555) Yhteensä 68 0 — — (177) (28) (138) 2 0 — — 306 (51) 257

Kaikki rahoitusosuudet pidetään euromääräisinä ja muita valuuttoja ostetaan vain silloin kun niitä tarvitaan maksujen suorittamiseksi. Tämän vuoksi EKR:n kassanhallintatoimintoihin ei kohdistu valuuttariskiä.

5.3 KORKORISKI

EKR ei ota lainaa, joten siihen ei kohdistu korkoriskiä.

EKR:n pankkitileillä oleville varoille kertyy kuitenkin korkoa. Komissio on sen vuoksi ottanut EKR:n puolesta käyttöön toimenpiteet varmistaakseen, että kertynyt korko vastaa markkinakorkoja ja niiden vaihteluja.

Kukin jäsenvaltio maksaa rahoitusosuutensa EKR:n talousarvioon nimeämässään rahoituslaitoksessa olevalle erityistilille. Koska osa näihin tileihin sovellettavista koroista voi olla nykyään negatiivisia, tileillä olevat saldot pidetään mahdollisimman pieninä kassanhallintaan liittyvillä menettelyillä. Lisäksi negatiivisesta korosta aiheutuvista kustannuksista vastaa neuvoston asetuksen (EU) 2016/888 mukaan asianomainen jäsenvaltio.

Korko maksetaan liikepankeissa olevien tilien yliyön-saldoille päivittäin. Tällaisten tilien saldoille saatava korko perustuu vaihtuviin markkinakorkoihin, joihin sovelletaan (positiivista tai negatiivista) sopimusmarginaalia. Useimmille pankkitileille maksetaan korkoa, joka perustuu markkinoiden viitekorkoon ja jossa on otettu huomioon kyseisen koron vaihtelut. EKR:oon ei sen vuoksi kohdistu riskiä siitä, että sen tileillä oleville varoille maksettaisiin markkinakorkoa alhaisempaa korkoa.

5.4 LUOTTORISKI (VASTAPUOLIRISKI)

Rahoitusvarat, joihin liittyvä suoritus ei ole myöhästynyt ja joiden arvo ei ole alentunut

(miljoonaa euroa) Yhteensä Määrä, joka ei ole myöhässä ja johon ei ole tehty arvonalennusta Myöhässä oleva määrä, johon ei ole tehty arvonalennusta < 1 vuosi 1–5 vuotta > 5 vuotta Vaihtoon perustuvat saamiset ja muut kuin vaihtoon perustuvat kerrytettävissä olevat rahamäärät 92 92 0 — — Yhteensä 31.12.2017 92 92 0 — — Vaihtoon perustuvat saamiset ja muut kuin vaihtoon perustuvat kerrytettävissä olevat rahamäärät 132 93 36 4 — Yhteensä 31.12.2016 132 93 36 4 —





Rahoitusvarat riskiluokittain

(miljoonaa euroa) 31.12.2017 31.12.2016 Saamiset Maksettu Yhteensä Saamiset Maksettu Yhteensä Vastapuolet, joilla on ulkopuolisen tahon antama luottoluokitus Paras tai erittäin hyvä luottoluokitus 3 103 106 34 284 318 Parempi keskitason luottoluokitus 0 240 240 3 371 374 Heikompi keskitason luottoluokitus 3 4 7 2 16 18 Spekulatiiviluokka 1 0 2 1 9 10 Yhteensä 7 347 354 40 680 720 Vastapuolet, joilla ei ole ulkopuolisen tahon antamaa luottoluokitusta Ryhmä 1 (velalliset, joilla ei ole aikaisempia maksulaiminlyöntejä) 86 0 86 92 0 92 Ryhmä 2 (velalliset, joilla on aikaisempia maksulaiminlyöntejä) — — — — — — Yhteensä 86 0 86 92 0 92 Yhteensä 92 347 440 132 680 812

Spekulatiiviluokkaan ja heikompaan keskitason luottoluokitusluokkaan kuuluvat rahoitusvarat ovat pääasiassa EKR-rahoitusosuuksia, jotka jäsenvaltiot ovat maksaneet avaamilleen erityistileille EKR:n varainhoitoasetuksen 22 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Kyseisen asetuksen mukaan nämä määrät on pidettävä erityistileillä siihen asti, kun maksut tulevat suoritettaviksi.

Suurin osa EKR:n kassavaroista on talletettu EKR:n varainhoitoasetuksen mukaisesti erityistileille, jotka jäsenvaltiot ovat avanneet rahoitusosuuksiensa maksamista varten. Suurin osa näistä tileistä on jäsenvaltioiden valtiokonttoreissa tai keskuspankeissa. EKR:oon kohdistuu näiden laitosten osalta erittäin vähäinen vastapuoliriski (riski liittyy EKR:n toimintaan osallistuviin jäsenvaltioihin).

Kun kyse on liikepankeissa olevista EKR:n kassavaroista, joilla katetaan suoritettavat maksut, näille tileille siirretään varoja vain tarpeen mukaan, ja kyseisiä kassavaroja hallinnoidaan automaattisesti komission kassanhallintajärjestelmällä. Kullakin tilillä pidetään käteisvaroja vähimmäismäärä, joka on suhteessa tililtä päivittäin suoritettavien maksujen keskimäärään. Näiden tilien yliyön-saldo on tämän vuoksi jatkuvasti hyvin alhainen, joten EKR:oon kohdistuva riski on pieni.

EKR:oon kohdistuva vastapuoliriski pyritään lisäksi minimoimaan valitsemalla liikepankit erityisohjeiden mukaisesti.

Liikepankit valitaan aina tarjouskilpailulla. Liikepankin lyhytaikaisen luottoluokituksen on oltava vähintään P-1 (Moody’s) tai vastaava (S&P A-1 tai Fitch F1), jotta se voi osallistua tarjouskilpailuun. Tietyissä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa voidaan hyväksyä heikompikin luokitus.

5.5 LIKVIDITEETTIRISKI

Analyysi rahoitusvastuista sopimuksen jäljellä olevan voimassaoloajan mukaan

(miljoonaa euroa) < 1 vuosi 1–5 vuotta > 5 vuotta Yhteensä Rahoitusvelat 563 13 1 577 Yhteensä 31.12.2017 563 13 1 577 Rahoitusvelat 549 6 — 555 Yhteensä 31.12.2016 549 6 — 555

EKR:oon sovellettavilla budjettiperiaatteilla varmistetaan, että budjettikauden kassavarojen kokonaismäärä riittää aina kauden kaikkien maksujen suorittamiseen. Jäsenvaltioilta saatavien rahoitusosuuksien kokonaismäärä on näin aina yhtä suuri kuin vastaavan budjettikauden maksumäärärahojen määrä.

Jäsenvaltiot maksavat rahoitusosuutensa EKR:lle kuitenkin kolmena vuosieränä, minkä lisäksi EKR:sta suoritettaviin maksuihin liittyy tiettyä kausittaisuutta.

Jotta voitaisiin varmistaa, että kassavarat riittävät jokaisena kuukautena maksujen suorittamiseen, komission kassanhallintayksikkö ja varoja käyttävät yksiköt vaihtavat säännöllisesti tietoja kassatilanteesta varmistaakseen, että tiettynä ajanjaksona suoritettavat maksut eivät ylitä käytettävissä olevia kassavaroja.

Edellä mainitun lisäksi EKR:n päivittäisessä kassanhallinnassa käytetään automaattisia kassanhallintatyökaluja, joilla varmistetaan päivittäin, että jokaisella EKR:n pankkitilillä on riittävästi käteisvaroja.

6. LÄHIPIIRIÄ KOSKEVAT TIEDOT

EKR:n lähipiiriksi katsotaan EU:n Bêkou-erityisrahasto, EU:n Afrikka-hätärahasto ja Euroopan komissio. Näiden yhteisöjen väliset liiketoimet ovat osa EKR:n normaalia toimintaa, joten niistä ei EU:n kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjen mukaan tarvitse antaa tietoja erikseen.

EKR on komission hallinnoima rahasto, joten sillä ei ole omaa erillistä hallintoa. EU:n, myös komission, johtoon kuuluvien avainhenkilöiden etuudet on ilmoitettu Euroopan unionin konsolidoidun tilinpäätöksen kohdassa 7.2 ”Johtoon kuuluvien avainhenkilöiden etuudet”.

7. TILINPÄÄTÖSPÄIVÄN JÄLKEISET TAPAHTUMAT

EKR:n tilinpitäjän tietoon ei tilinpäätöksen allekirjoittamispäivään mennessä ollut tullut tai saatettu sellaisia olennaisia tapahtumia, jotka olisi ilmoitettava erikseen tässä kohdassa. Tilinpäätös ja sen liitetiedot on laadittu tuoreimpien käytettävissä olevien tietojen perusteella, ja edellä esitetyt tiedot perustuvat tällaisiin tietoihin.

8. VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLISEN TULOKSEN JA TALOUSARVION TOTEUTUMAN TÄSMÄYTYS

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos on laskettu suoriteperusteisen kirjanpidon periaatteiden mukaisesti. Talousarvion toteutuma sen sijaan perustuu maksuperusteisen kirjanpidon sääntöihin. Koska taloudellinen tulos ja talousarvion toteutuma kuitenkin kattavat samat operatiiviset tapahtumat, ne on syytä täsmäyttää. Seuraavassa taulukossa esitetään nämä täsmäytykset ja erityisesti tärkeimmät tulo- ja menopuolen täsmäytyserät.

(miljoonaa euroa) 2017 2016 VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS (3 818 ) (3 073 ) Tulot Saamiset, jotka eivät vaikuta talousarvion toteutumaan (7) (2) Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita vastaavia tuloja ei ole vielä saatu (3) (7) Aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot 29 16 Ennakkomaksujen nettovaikutus 57 41 Siirtosaamiset (netto) (62) 8 Muut (2) (5) Menot Maksamatta olevat varainhoitovuoden menot 19 22 Varainhoitovuonna maksetut aikaisempien vuosien menot (60) (88) Ennakkomaksujen nettovaikutus (685) (459) Siirtovelat (netto) 373 256 VARAINHOITOVUODEN TALOUSARVION TOTEUTUMA (4 158 ) (3 291 )

8.1 TÄSMÄYTYSERÄT – TULOT

Varainhoitovuoden talousarviotulot muodostuvat kyseisen vuoden aikana vahvistettujen saamisten perusteella saaduista tuloista sekä tuloista, jotka on saatu aiempina varainhoitovuosina vahvistettujen saamisten perusteella.

Saamiset, jotka eivät vaikuta talousarvion toteutumaan, kirjataan taloudelliseen tulokseen, mutta niitä ei voida lukea tuloiksi talousarviossa, sillä maksuja vastaava määrä siirretään varantoihin eikä sitä voida sitoa uudelleen ilman neuvoston päätöstä.

Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita vastaavia tuloja ei ole vielä saatu, vähennetään täsmäytystä tehtäessä taloudellisesta tuloksesta, koska ne eivät kuulu talousarviotuloihin. Sen sijaan aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot on täsmäytettäessä sisällytettävä varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen.

Ennakkomaksujen nettovaikutus muodostuu kuitatuista ennakkomaksuista. Kyseessä on tuloihin kuuluva maksu, jolla ei ole vaikutusta taloudelliseen tulokseen.

Siirtosaamisten nettomäärä muodostuu pääasiassa tilikausien erottamiseen liittyvistä siirtosaamisista. Laskelmassa otetaan huomioon ainoastaan nettovaikutus, eli varainhoitovuoden siirtosaamisista vähennetään edellisen vuoden peruutetut siirtosaamiset.

8.2 TÄSMÄYTYSERÄT – MENOT

Maksamatta olevat varainhoitovuoden menot on täsmäytystä tehtäessä otettava huomioon, koska ne sisältyvät taloudelliseen tulokseen mutta eivät kuulu talousarviomenoihin. Varainhoitovuonna maksetut aiempien vuosien menot on sen sijaan täsmäytystä tehtäessä vähennettävä taloudellisesta tuloksesta, sillä ne kuuluvat varainhoitovuoden talousarviomenoihin mutta eivät vaikuta taloudelliseen tulokseen tai vähentävät oikaisujen tapauksessa kuluja.

Maksujen peruutuksista saatavat määrät eivät vaikuta taloudelliseen tulokseen, mutta ne vaikuttavat talousarvion toteutumaan.

Ennakkomaksujen nettovaikutus muodostuu varainhoitovuoden aikana suoritetuista uusista ennakkomaksuista (jotka kirjataan kyseisen vuoden talousarviomenoiksi) sekä sellaisista varainhoitovuoden tai aiempien vuosien aikana suoritetuista ennakkomaksuista, jotka on kuitattu hyväksyttyjä tukikelpoisia menoja vastaan. Viimeksi mainitut ovat suoriteperustetta sovellettaessa kuluja, mutta niitä ei merkitä talousarviokirjanpitoon, koska alkuperäinen ennakkomaksu on kirjattu talousarviomenoksi jo ennakkomaksun suoritusajankohtana.

Siirtovelkojen nettomäärä muodostuu pääasiassa tilikausien erottamiseen liittyvistä eristä eli sellaisista EKR:n varojen saajille aiheutuneista tukikelpoisista menoista, joita ei ole vielä ilmoitettu EKR:lle. Laskelmassa otetaan huomioon ainoastaan nettovaikutus eli varainhoitovuoden siirtoveloista vähennetään edellisen vuoden peruutetut siirtovelat.

EKR:OON KONSOLIDOITUJEN EU:N ERITYISRAHASTOJEN TILINPÄÄTÖSLASKELMAT

EU:N BÊKOU-ERITYISRAHASTON TILINPÄÄTÖS – VARAINHOITOVUOSI 2017 (13)

TAUSTATIETOA EU:N BÊKOU-ERITYISRAHASTOSTA

Yleistä taustatietoa unionin erityisrahastoista

Erityisrahasto on oikeudellinen järjestely, jolla on tietynlainen rahoitusrakenne. Erityisrahastoon kootaan varoja useilta rahoittajilta, jotka rahoittavat yhdessä jonkin hankkeen yhteisesti sovittujen tavoitteiden pohjalta. Hankkeen toteutuksesta raportoidaan niin ikään yhteisesti sovitulla tavalla.

Unionin yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen (jäljempänä ”unionin varainhoitoasetus”) 187 artiklan 1 kohdan ja yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen 42 artiklan mukaan komissio voi perustaa unionin erityisrahastoja ulkoisia toimia varten. Unionin eritysrahastot perustetaan muiden rahoittajien (vähintään yksi ulkopuolinen rahoittaja) kanssa tehtävillä sopimuksilla. Rahastoilla vastataan tarpeeseen toteuttaa hätätoimia, hätätilan jälkeisiä toimia tai temaattisia toimia. Erityisrahaston perustamisen edellytyksenä on, että se tarjoaa EU:n lisäarvoa (ts. rahaston tavoitteet voidaan saavuttaa paremmin EU:n tasolla kuin kansallisella tasolla) ja että sillä täydennetään muita välineitä (rahasto ei saisi olla päällekkäinen jo käytössä olevien samankaltaisten välineiden kanssa).

Euroopan komissio antaa päätösluonnoksen EU:n erityisrahaston perustamisesta asiasta vastaavalle komitealle. Tämä komitea määritetään siihen välineeseen sovellettavassa perussäädöksessä, josta EU:n rahoitusosuus uuteen erityisrahastoon annetaan. Komiteoiden kuulemisella varmistetaan, että neuvosto osallistuu riittävällä tavalla kaikkien erityisrahastojen perustamiseen. Varainhoitoasetuksen tarkistamista koskevassa ehdotuksessa lisätään Euroopan parlamentin osallistumista erityisrahastojen perustamiseen (227 artiklan 1 kohta) ja Euroopan parlamentille tarkoitettua raportointia niiden toiminnasta (244 artikla).

Perustamista ja rahoitusta koskevien päätösten hyväksymisen jälkeen Euroopan komissio ja rahoittajat allekirjoittavat EU:n erityisrahaston perustamisasiakirjan. Perustamisasiakirjassa esitetään erityisrahaston keskeiset ominaisuudet, kuten sen erityistavoitteet, sen kokoonpanoa koskevat säännöt ja hallituksen sisäiset säännöt sekä rahaston toimikausi. Erityisrahastot perustetaan määräajaksi, ja kunkin rahaston toimikausi ja tavoitteet määritellään sen perustamisasiakirjassa. Unionin varainhoitoasetuksen 187 artiklan mukaan erityisrahastoihin sovelletaan omia hallinnointijärjestelyjä ja niihin osoitettavat rahoitusosuudet käsitellään EU:n talousarvion ulkopuolella.

EU:n erityisrahastoilla on useita etuja. Ne ovat EU:n hallinnoimia välineitä, minkä ansiosta EU:n ja jäsenvaltioiden toimia voidaan niiden avulla koordinoida paremmin. Lisäksi EU ja muut rahoittajat pystyvät niiden ansiosta valvomaan toimia paremmin, ja niillä voidaan lisätä EU:n toiminnan näkyvyyttä. Erityisrahastojen etuna on niiden nopea päätöksentekomenettely ja se, että niiden avulla voidaan koota merkittävä määrä varoja eri lähteistä. Ne ovat tämän vuoksi joustava, ennakoiva ja helposti mukautettavissa oleva väline.

Erityisrahastoja hallinnoi komissio. Käytännössä hallinnoinnista vastaa valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä, joka huolehtii siitä, että komissio ja rahoittajina olevat kolmannet osapuolet saavat varmuuden siitä, että varat on käytetty asianmukaisesti. Erityisrahaston johtaja toimii edelleenvaltuutettuna tulojen ja menojen hyväksyjänä. Kuten Euroopan kehitysrahaston tapauksessa unionin erityisrahaston tilinpitäjänä on komission tilinpitäjä, joka laatii kaikille unionin erityisrahastoille yhteiset kirjanpito- ja tilinpäätösmenettelyt sekä tililuettelot.

Euroopan parlamentti ja/tai neuvosto voi(vat) pyytää komissiota keskeyttämään maksut erityisrahastolle tai tarkistamaan perustamisasiakirjaa rahaston purkamiseksi.

Nykyiset EU:n erityisrahastot

Komissio on tähän mennessä perustanut neljä EU:n erityisrahastoa:

— EU:n Bêkou-erityisrahasto, jonka tavoitteena on tukea kaikkia Keski-Afrikan tasavallan kriisistä selviytymisen ja jälleenrakentamisen osa-alueita. Rahasto perustettiin 15. heinäkuuta 2014.

— EU:n Syyria-erityisrahasto (Madad-rahasto) eli Syyrian kriisin johdosta perustettu EU:n alueellinen erityisrahasto. Rahasto perustettiin 15. joulukuuta 2014.

— EU:n Afrikka-hätärahasto eli Euroopan unionin Afrikka-hätärahasto vakauden lisäämiseksi sekä sääntelemättömän muuttoliikkeen ja pakkomuuton perimmäisten syiden ehkäisemiseksi. Rahasto perustettiin 12. marraskuuta 2015.

— EU:n Kolumbia-erityisrahasto, jolla tuetaan rauhansopimuksen täytäntöönpanoa konfliktin jälkeisessä varhaisessa olojen ennalleen palauttamisessa ja vakauttamisessa. Rahasto perustettiin 12. joulukuuta 2016.

Lisätietoja erityisrahastoista on saatavilla kunkin rahaston verkkosivulla:

Bêkou – http://ec.europa.eu/europeaid/bekou-trust-fund-introduction_en

Madad – http://ec.europa.eu/enlargement/neighbourhood/countries/syria/madad/index_en.htm

Afrikka – http://ec.europa.eu/europeaid/regions/africa/eu-emergency-trust-fund-africa_en

Kolumbia – http://ec.europa.eu/europeaid/eu-trust-fund-colombia_en

Bêkou-erityisrahasto

EU:n ensimmäinen monenvälinen erityisrahasto eli Bêkou-erityisrahasto (sangonkielinen sana ”bêkou” tarkoittaa toivoa) perustettiin 15. heinäkuuta 2014. Sen perustajina olivat komissio (jota edustivat kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto, humanitaarisen avun ja pelastuspalveluasioiden pääosasto sekä Euroopan ulkosuhdehallinto) ja kolme jäsenvaltiota (Saksa, Ranska ja Alankomaat). Bêkou-erityisrahaston tavoitteena on edistää Keski-Afrikan tasavallan tilanteen vakauttamista ja maan jälleenrakentamista. Rahaston toimikausi on enintään 60 kuukautta. Rahastoa hoidetaan Brysselistä käsin.

Bêkou-erityisrahaston hallitus ja toimintakomitea koostuvat rahoittajien ja komissio edustajista sekä tarkkailijoista.

Hallitus hyväksyy erityisrahaston strategian ja tarkistaa sitä. Hallitus kokoontuu vähintään kerran vuodessa.

Toimintakomitea tarkistaa ja hyväksyy rahaston rahoittaman toiminnan täytäntöönpanon ja valvoo sitä. Lisäksi komitea hyväksyy tilinpäätöksen ja vuotuisen kertomuksen erityisrahaston rahoittamasta toiminnasta.

Bêkou-erityisrahaston tilinpäätös

Keski-Afrikan tasavallassa toteutettavia toimia varten perustetun Euroopan unionin erityisrahaston eli Bêkou-erityisrahaston perustamisesta tehdyn sopimuksen 8 artiklan ja Bêkou-erityisrahaston perustamissopimuksen 11 artiklan 2 kohdan 1 alakohdan mukaan rahaston tilinpäätös muodostuu kahdesta osasta: 1) erityisrahaston johtajan laatima vuotuinen rahoituskertomus ja 2) vuotuiset tilinpäätöslaskelmat, jotka on laatinut komission tilinpitäjä, joka on edellä mainitun artiklan nojalla myös erityisrahaston tilinpitäjä.

Bêkou-erityisrahaston perustamisesta tehdyn sopimuksen 8 artiklan mukaan tilinpäätöslaskelmat laaditaan komission tilinpitäjän hyväksymien kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjen mukaisesti (EU:n kirjanpito- ja tilinpäätössäännöt). Nämä säännöt perustuvat julkisen sektorin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS).

Tilinpäätöksen tarkastaa riippumaton ulkopuolinen tilintarkastaja, ja erityisrahaston johtaja ja tilinpitäjä toimittavat lopullisen tilinpäätöksen toimintakomitealle hyväksymistä varten (8 artiklan 3 kohdan 4 alakohdan c alakohta).

Varainhoitovuoden tärkeimmät tapahtumat

EU perusti ensimmäisen erityisrahastonsa eli Bêkou-erityisrahaston heinäkuussa 2014. Rahastosta myönnettävällä tuella on tarkoitus auttaa Keski-Afrikan tasavaltaa ja sen väestöä selviytymään kriisin seurauksista. Tavoitteena on varmistaa peruspalvelut, käynnistää talouden elpyminen ja työpaikkojen syntyminen sekä tukea sovittelua.

Bêkou-erityisrahasto hyväksyi vuonna 2017 toimintastrategiansa vuosiksi 2017–2019. Strategian painopistealoja ovat i) maaseudun kehittäminen, ii) terveydenhuoltoalan tukeminen, iii) julkisten palvelujen palauttaminen ja iv) sovittelu. Painopistealat on sovitettu yhteen maan kansallisen jälleenrakennus- ja rauhansuunnitelman (”Plan national de Relèvement et de Consolidation de la Paix”) ja Keski-Afrikan tasavallan maaohjelman (joka allekirjoitettiin kesäkuussa 2017) kanssa. Strategialla lisätään kansallisten viranomaisten sitoutumista tarvittavien toimien toteuttamiseen. Bêkou-erityisrahaston vuonna 2017 hyväksymien toimien kokonaisarvo on 52,3 miljoonaa euroa. Toimet koskevat seuraavia osa-alueita: maaseudun selviytymiskyky ja työpaikkojen luominen, terveydenhuolto, pakolaisten ja maan sisäisten pakolaisten paluun tukeminen, kevyt infrastruktuuri, vesi ja viemäröinti. Ilmoitettu määrä kattaa sekä äskettäin hyväksytyt ohjelmat että useita aiemmin hyväksyttyjen toimien muutoksia.

Bêkou-erityisrahastosta on rahoitettu sen perustamisen jälkeen 15:tä ohjelmaa. Vuonna 2017 Bêkou-rahasto teki 15 uutta sopimusta, joiden kokonaisarvo on lähes 20 miljoonaa euroa. Sopimuksilla edistetään sen ohjelmien täytäntöönpanoa terveydenhuollon, elintarviketurvan, sukupuolten vaikuttamismahdollisuuksien ja luonnonsuojelun alalla. Lisäksi rahoitusta on joillakin menoaloilla lisätty hyväksyttyjen ohjelmamuutosten täytäntöönpanemiseksi. Erityisesti perusterveydenhuoltoon osoitettua rahoitusta on lisätty 12 miljoonaa euroa.

Rahoittajien antamien rahoitussitoumusten arvo oli vuoden 2017 lopussa yli 236 miljoonaa euroa Sitoumusten arvo on näin kasvanut 63 miljoonaa euroa vuoteen 2016 verrattuna. Näistä 236 miljoonasta eurosta 56 miljoonaa euroa on kuitenkin vielä varmentamatta.

Vuonna 2017 rahoitusta maksettiin yli 18 miljoonaa euroa aiempina vuosina suoritettujen maksujen lisäksi. Bêkou-erityisrahaston perustamisen jälkeen suoritettujen maksujen kokonaismäärä on yli 61 miljoonaa euroa.

Tilinpäätöslaskelmissa tärkeimmät muutokset koskivat seuraavia eriä:

— Ennakkomaksut: ennakkomaksut vähenivät 7 912 tuhatta euroa; tämä johtuu siitä, että aiempaa harvemmissa sopimuksissa on avoimia ennakkomaksuja.

— Toimintakulut: toimintakulut kasvoivat 12 486 tuhatta euroa; tämä johtuu siitä, että erityisrahasto on ohittanut käynnistysvaiheen ja että kaupunkikehitykseen ja perusterveydenhuoltoon liittyvien toimien määrä on lisääntynyt.

TASE

(tuhatta euroa) 31.12.2017 31.12.2016 PITKÄAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 686 3 604 686 3 604 LYHYTAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 7 465 12 458 Vaihtoon perustuvat saamiset ja muut kuin vaihtoon perustuvat kerrytettävissä olevat rahamäärät 877 1 455 Käteisvarat ja muut rahavarat 39 943 43 036 48 285 56 949 VARAT YHTEENSÄ 48 971 60 554 PITKÄAIKAISET VELAT Rahoitusvelat (44 720 ) (59 339 ) (44 720 ) (59 339 ) LYHYTAIKAISET VELAT Velat (716) (0) Menojäämät ja tuloennakot (3 536 ) (1 215 ) (4 252 ) (1 215 ) VELAT YHTEENSÄ (48 971 ) (60 554 ) NETTOVARAT — — RAHASTON VARAT JA VARANNOT Kertynyt ylijäämä — — Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — NETTOVARAT — —

TUOTTO- JA KULULASKELMA

(tuhatta euroa) 2017 2016 TUOTOT Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista Tuotot rahoittajilta 29 620 17 232 29 620 17 232 Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista Rahoitustuotot 1 48 1 48 Tuotot yhteensä 29 621 17 280 KULUT Toimintakulut (28 918 ) (16 432 ) Muut kulut (703) (848) Kulut yhteensä (29 621 ) (17 280 ) VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS — —

RAHAVIRTALASKELMA

(tuhatta euroa) 2017 2016 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — Toiminnan rahavirta Ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen 7 912 (6 569 ) Vaihtoon perustuvien saamisten ja muiden kuin vaihtoon perustuvien kerrytettävissä olevien rahamäärien (lisäys)/väheneminen 578 (91) Rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen) (14 620 ) (3 786 ) Velkojen lisäys/(väheneminen) 716 0 Menojäämien ja tuloennakkojen lisäys/(väheneminen) 2 321 1 021 NETTORAHAVIRTA (3 092 ) (9 425 ) Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettolisäys/(-vähennys) (3 092 ) (9 425 ) Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa 43 036 52 461 Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa 39 943 43 036

LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

(tuhatta euroa) Kertynyt ylijäämä/ (alijäämä) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos Nettovarat SALDO 31.12.2016 — — — Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — — SALDO 31.12.2017 — — —

EU:N AFRIKKA-HÄTÄRAHASTON TILINPÄTÖS (14)

TAUSTATIETOA EU:N AFRIKKA-HÄTÄRAHASTOSTA

Yleistä taustatietoa unionin erityisrahastoista

Erityisrahasto on oikeudellinen järjestely, jolla on tietynlainen rahoitusrakenne. Erityisrahastoon kootaan varoja useilta rahoittajilta, jotka rahoittavat yhdessä jonkin hankkeen yhteisesti sovittujen tavoitteiden pohjalta. Hankkeen toteutuksesta raportoidaan niin ikään yhteisesti sovitulla tavalla.

Unionin yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen (jäljempänä ”unionin varainhoitoasetus”) 187 artiklan 1 kohdan ja yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen 42 artiklan mukaan komissio voi perustaa unionin erityisrahastoja ulkoisia toimia varten. Unionin eritysrahastot perustetaan muiden rahoittajien (vähintään yksi ulkopuolinen rahoittaja) kanssa tehtävillä sopimuksilla. Rahastoilla vastataan tarpeeseen toteuttaa hätätoimia, hätätilan jälkeisiä toimia tai temaattisia toimia. Erityisrahaston perustamisen edellytyksenä on, että se tarjoaa EU:n lisäarvoa (ts. rahaston tavoitteet voidaan saavuttaa paremmin EU:n tasolla kuin kansallisella tasolla) ja että sillä täydennetään muita välineitä (rahasto ei saisi olla päällekkäinen jo käytössä olevien samankaltaisten välineiden kanssa).

Euroopan komissio antaa päätösluonnoksen EU:n erityisrahaston perustamisesta asiasta vastaavalle komitealle, joka määritetään siihen välineeseen sovellettavassa perussäädöksessä, josta annetaan EU:n rahoitusosuus uuteen erityisrahastoon. Komiteoiden kuulemisella varmistetaan, että neuvosto osallistuu riittävällä tavalla kaikkien erityisrahastojen perustamiseen. Varainhoitoasetuksen tarkistamista koskevassa ehdotuksessa lisätään Euroopan parlamentin osallistumista erityisrahastojen perustamiseen (227 artiklan 1 kohta) ja Euroopan parlamentille tarkoitettua raportointia niiden toiminnasta (244 artikla).

Perustamista ja rahoitusta koskevien päätösten hyväksymisen jälkeen Euroopan komissio ja rahoittajat allekirjoittavat EU:n erityisrahaston perustamisasiakirjan. Perustamisasiakirjassa esitetään erityisrahaston keskeiset ominaisuudet, kuten sen erityistavoitteet, sen kokoonpanoa koskevat säännöt ja hallituksen sisäiset säännöt sekä rahaston toimikausi. Erityisrahastot perustetaan määräajaksi, ja kunkin rahaston toimikausi ja tavoitteet määritellään sen perustamisasiakirjassa. Unionin varainhoitoasetuksen 187 artiklan mukaan erityisrahastoihin sovelletaan omia hallinnointijärjestelyjä ja niihin osoitettavat rahoitusosuudet käsitellään EU:n talousarvion ulkopuolella.

EU:n erityisrahastoilla on useita etuja. Ne ovat EU:n hallinnoimia välineitä, minkä ansiosta EU:n ja jäsenvaltioiden toimia voidaan niiden avulla koordinoida paremmin. Lisäksi EU ja muut rahoittajat pystyvät niiden ansiosta valvomaan toimia paremmin, ja niillä voidaan lisätä EU:n toiminnan näkyvyyttä. Erityisrahastojen etuna on niiden nopea päätöksentekomenettely ja se, että niiden avulla voidaan koota merkittävä määrä varoja eri lähteistä. Ne ovat tämän vuoksi joustava, ennakoiva ja helposti mukautettavi