[pic] | EUROOPAN KOMISSIO | Bryssel 28.5.2010 KOM(2010) 260 lopullinen 2010/0154 (COD) Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta (uudelleenlaadittu toisinto) {SEC(2010) 639} PERUSTELUT 1. JOHDANTO Talousarvio on keskeisiä EU:n politiikkojen täytäntöönpanokeinoja. Vuonna 2011 unionia ja sen kansalaisia hyödyttäviin politiikkoihin on tarkoitus osoittaa yli 130 miljardia euroa. Nykyisessä taloustilanteessa on erityisen tärkeää, että talousarvion toteutus on mahdollisimman tehokasta ja tukee EU:n politiikkojen täytäntöönpanoa, samalla kun varmistetaan unionin veronmaksajien varojen asianmukainen käsittely. Talousarvion toteutusmekanismien olisi erityisesti oltava yksinkertaisia ja avoimia (varsinkin EU:n varojen lopullisten saajien kannalta), tarjottava mahdollisuus kasvattaa EU:n talousarvion ulkopuolelta tulevien varojen määrää ja samanaikaisesti vahvistettava komissiolla talousarvion toteuttamisesta olevan vastuun merkitystä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 317 artiklan mukaisesti. Varainhoitoasetus[1] käsittää kaikki EU:n talousarvion toteuttamisessa sovellettavat periaatteet ja säännöt. Se on luonteeltaan horisontaalinen, sillä sitä sovelletaan kaikkiin menoryhmiin ja kaikkiin tuloihin. Varainhoitoasetusta tarkistetaan kolmen vuoden välein tai aina, kun se on tarpeen. Tässä ehdotuksessa on kyse kolmivuotistarkistuksesta. Lisäksi ehdotuksen taustalla on todellinen tarve tarkistaa talousarviomekanismeja tämänhetkisen taloustilanteen sekä tulevien poliittisten haasteiden pohjalta.[2] Tämä on ensimmäinen kolmivuotistarkistus, johon sovelletaan SEUT-sopimuksen 322 artiklassa tarkoitettua tavallista lainsäätämisjärjestystä. Tarkistus toteutetaan uudelleenlaaditun toisinnon muodossa säädösten uudelleenlaatimistekniikan järjestelmällisestä käytöstä 28 päivänä marraskuuta 2001 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen[3] mukaisesti. Jotta lainsäädäntövallan käyttäjä saisi kokonaiskuvan ehdotetuista muutoksista, varainhoitoasetuksen soveltamissäännöt, jäljempänä ’soveltamissäännöt’[4], esitetään komission valmisteluasiakirjassa yhtä aikaa varainhoitoasetuksen kanssa. Soveltamissäännöt käsittävät varainhoitoasetusta täydentävät, yksityiskohtaisemmat säännökset, ja komissio hyväksyy ne käyttäen sille SEUT-sopimuksen 290 artiklan nojalla siirrettyä säädösvaltaa. Tämä tarkistus ei sisällä Lissabonin sopimuksen voimaantulosta aiheutuneita muutoksia lukuun ottamatta jäsenvaltioiden velvoitteita, jotka liittyvät sisäiseen valvontaan ja tarkastukseen, sekä jäsenvaltioiden velvollisuuksia jaetun hallinnointivastuun yhteydessä. Nämä kuuluvat tämän tarkistuksen soveltamisalaan. Komissio on käsitellyt muita Lissabonin sopimukseen liittyviä muutoksia niiden erityisluonteen takia kahdessa erillisessä ehdotuksessa: Euroopan ulkosuhdehallinnon luomiseen liittyvä ehdotus[5] sekä uusia budjettisääntöjä (erityisesti monivuotisen rahoituskehyksen ottaminen perussopimukseen ja uusi vuotuinen talousarviomenettely) koskeva ehdotus[6]. Tämä ehdotus pohjautuu 19. lokakuuta 2009 järjestetyn julkisen kuulemisen tuloksiin.[7] Kuulemisen yhteydessä saatiin yhteensä 235 kommenttia sidosryhmiltä, jotka saavat EU:n varoja tai osallistuvat niiden toteutukseen: kansalaisilta, julkisilta ja yksityisiltä toimijoilta sekä alueellisilta ja kansallisilta viranomaisilta. Komission ehdotus perustuu julkisen kuulemisen tuloksiin, toimintapolitiikasta vastaavien komission yksiköiden kokemuksiin ja aiemmista tarkistuksista saatuihin tietoihin. 2. AIKATAULU Yhtä aikaa tarkistetun varainhoitoasetuksen käsittelyn kanssa valmistellaan ohjelmia, joita toteutetaan vuoden 2013 jälkeen. Tämä olisi otettava huomioon ehdotuksen käsittelyssä. Kaikkien lainsäädäntöprosessiin osallistuvien, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston, olisi päästävä yksimielisyyteen tarkistamiseen sovellettavasta tiukasta aikataulusta sekä siitä, että on tärkeä varmistaa johdonmukaisuus varainhoitoasetuksessa olevien varainhoitosääntöjen ja alakohtaisten perussäädösten välillä. Jotta tähän päästäisiin, olisi pyrittävä siihen, että pakettia (varainhoitoasetusta ja soveltamissääntöjä) voitaisiin ruveta soveltamaan viimeistään vuoden 2011 lopussa. Aikataulu on hyvin tiukka, kun otetaan huomioon tavalliseen lainsäätämisjärjestykseen liittyvät rajoitukset. 3. TARKISTUKSEN TAUSTAA Varainhoitoasetuksessa olisi säädettävä ainoastaan talousarvio- ja varainhallintoon sovellettavista keskeisistä periaatteista (varainhoitoasetuksen II osasto) ja perussäännöistä. Yksityiskohdista olisi säädettävä soveltamissäännöissä sekä ei-sitovissa säädöksissä, kuten sisäisissä ohjeissa. Näitä periaatteita olisi noudatettava kaikissa säädöksissä[8] ja kaikissa toimielimissä, niihin ei pitäisi tehdä muutoksia ja niistä olisi poikettava vain ehdottoman välttämättömissä tapauksissa. Sisällön osalta olisi säilytettävä varainhoidon uudistusten keskeiset osat, erityisesti taloushallinnon henkilöstön tehtävät ja asema, kollegion tekemän rahoituspäätöksen keskeinen merkitys toimintamenojen osalta, valvonnan yhdistäminen toiminnasta vastaaviin yksiköihin, sisäinen tarkastustoiminta, toimintoperusteinen budjetointi sekä avustuksiin sovellettavien kirjanpitoperiaatteiden ja perussääntöjen nykyaikaistaminen. Julkisia hankintoja koskevien sääntöjen olisi edelleen vastattava julkisia hankintoja koskevia direktiivejä. Lisäksi olisi muistettava, että kaikki sääntöjen soveltamisen yhteydessä esiin tulevat ongelmat eivät edellytä varainhoitoasetuksen muuttamista. Useimmissa tapauksissa ongelmat, jotka tuotiin esille julkisen kuulemisen aikana, eivät johdu varainhoitoasetuksesta, tai ne voitaisiin ratkaista tulkitsemalla sääntöjä uudella tavalla. Osa ongelmista aiheutuu alakohtaisista säännöksistä, joiden yksityiskohtaisuus ja monimutkaisuus lisäävät huomattavasti virheiden tai väärintulkintojen riskiä. Kaikkia asiasisältöön liittyviä muutoksia on arvioitu seuraavien tavoitteiden pohjalta: - vähennetään tuensaajille, toimeksisaajille ja täytäntöönpanosta vastaaville kumppaneille aiheutuvia hallinnollisia rasitteita, - edistetään mahdollisuuksien mukaan talousarviomäärärahojen vipuvaikutusta, - autetaan komissiota noudattamaan sille SEUT-sopimuksen 317 artiklassa määrättyä velvoitetta toteuttaa talousarviota ja saavuttaa poliittiset tavoitteet parantamalla toteutuskeinoja sekä yksinkertaistamalla sääntöjä ja menettelyjä, - huolehditaan moitteettomasta varainhoidosta ja suojellaan unionin taloudellisia etuja petolliselta menettelyltä ja muulta laittomalta toiminnalta[9]. 4. UUDISTAMISEN TARVE Uudistuksia tarvitaan, jotta varainhoitosäännöt voidaan mukauttaa talousarvion toteutukselle asetettuihin uusiin vaatimuksiin (yhteisrahoitus muiden rahoittajien kanssa, erityiset rahoitusvälineet, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet). Uudistukset ovat tarpeen myös silloin kun perusperiaatteet johtavat kohtuuttomaan työmäärään (ennakkomaksuista syntyvät korkotuotot) tai voivat tarpeettomasti haitata toiminnan tehokkuutta (yksityisoikeuden mukaiset elimet eivät voi osallistua talousarvion toteuttamiseen). Myös pieniä avustuksia ja hankintoja olisi helpotettava. Lissabonin sopimuksessa määrätyn, soveltamissääntöihin sovellettavan uuden menettelyn on tarkoitus luoda uudenlainen yhteys varainhoitoasetuksen ja soveltamissääntöjen välille. Sen vuoksi varainhoitosäännöt olisi tarkistettava kokonaisuudessaan. Tässä yhteydessä eräät soveltamissääntöjen säännökset, joissa nykyisin määritellään varainhoitoasetuksen säännöksiin sovellettavia poikkeuksia, olisi sisällytettävä itse varainhoitoasetukseen, ja soveltamissäännöissä olisi säädettävä ainoastaan teknisistä yksityiskohdista ja täytäntöönpanosäännöistä.[10] Komission ehdotus perustuu tältä osin seuraaviin tavoitteisiin: - tehdään budjettiperiaatteiden soveltamisesta entistä joustavampaa, jotta voidaan palvella paremmin toiminnan tarpeita ja vähentää EU:n varojen saajille aiheutuvaa tarpeetonta hallinnollista rasitusta, - helpotetaan suhteita täytäntöönpanosta vastaaviin kumppaneihin, joille komissio antaa tehtäväksi hallinnoida ohjelmia tai osaa toimista (hankkeita), erityisesti ottaen huomioon kumppanin luonteen (jäsenvaltiot, virastot, EIP, julkiset ja yksityiset toimijat jne.) sekä asiaan liittyvät taloudelliset riskit (suhteellisuusperiaate), - siirrytään avustusten osalta todellisiin kustannuksiin perustuvasta hallinnoinnista (panokset) tulosperusteiseen järjestelmään (tuotokset), jotta toimet vastaisivat entistä paremmin poliittisia tavoitteita ja jotta voidaan yksinkertaistaa huomattavasti menettelyihin ja asiakirjoihin liittyviä vaatimuksia edunsaajien hyödyksi sekä edistää kertakorvausten käyttöä, - huolehditaan moitteettomasta varainhoidosta samalla kun jätetään tulojen ja menojen hyväksyjille riittävästi liikkumavaraa, jotta nämä voivat mukauttaa resurssit vastaamaan toiminnan asettamia rajoituksia sekä taloudellisia riskejä, - nykyaikaistetaan riskinhallintajärjestelmää ja valvontatoimenpiteitä, jotta ne vastaisivat paremmin virheiden todennäköisyyttä ja toimista aiheutuvia kustannuksia. 5. KOMISSION EHDOTTAMAT MUUTOKSET 5.1. Poikkeamat budjettiperiaatteista Talousarvion yhtenäisyyden periaatteen osalta olisi yksinkertaistettava ennakkomaksuista syntyviä korkotuottoja koskevia sääntöjä (varainhoitoasetuksen 5 ja 5 a artikla), sillä niistä aiheutuu nykyisellään liikaa hallinnollisia rasitteita kummallekin osapuolelle sekä väärinkäsityksiä suhteessa toimijoihin ja kumppaneihin (erityisesti tällä hetkellä, kun korkotaso on matala). Korkotulot kerätään moitteetonta varainhoitoa koskevan periaatteen mukaisesti, ja ne muodostavat merkittävän osan unionin talousarviosta (noin 50 miljoonaa euroa vuodessa). Ehdotetut muutokset koskevat sen vuoksi ennen kaikkea avustusten saajia. Jatkossa velvollisuus ennakkomaksuihin perustuvien korkojen kerryttämiseen ja näiden korkojen takaisin perimiseen poistetaan, ellei tästä määrätä erikseen valtuutussopimuksessa. Kansalliset virastot voivat siis käyttää hallinnoimiensa ohjelmien osalta syntyneet korkotuotot uudelleen, kun taas EU:n elinten osalta saadut korkotuotot peritään jatkossakin takaisin vuosittain. Tämän johdosta unionin sekalaiset tulot vähenevät jonkin verran (noin 15 miljoonaa euroa). Yleiskatteisuuden periaatteen osalta ehdotetaan käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja varten kaksiosaista järjestelmää (varainhoitoasetuksen 18 artikla), jossa erotetaan toisistaan seuraavat kaksi tulolajia: 1) budjettivallan käyttäjän alun perin tiettyyn tarkoitukseen osoittamat tulot ( sisäiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot ), jotka voidaan käyttää uudelleen samaan tarkoitukseen ja joiden osalta sovelletaan edelleen nykyistä järjestelmää (tulot voidaan siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle vain kerran, minkä jälkeen ne on käytettävä ennen uusia määrärahoja); sekä 2) useilta rahoittajilta saadut tulot, jotka osoitetaan tiettyyn ohjelmaan tai toimeen ( ulkoiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot : EFTA-maiden ja EU:n ulkopuolisten maiden rahoitusosuudet unionin ohjelmaan, jäsenvaltioiden ja muiden rahoittajien yhteisrahoitus ulkoisiin toimiin), joiden osalta siirtomenettelyä olisi sujuvoitettava, jotta voidaan varmistaa, että varat menevät rahoittajan nimeämään tarkoitukseen. Ehdotuksessa säädetään myös budjettivallan käyttäjälle annettavista raporteista. Talousarvion erittelyperiaatteen osalta olisi selkeytettävä määrärahasiirtoja koskevia sääntöjä. Samoin olisi lisättävä eräiden komission toimivaltaan kuuluvien määrärahasiirtojen hyväksymismenettelyn joustoa (varainhoitoasetuksen 21, 23 ja 26 artikla), jotta voitaisiin tehostaa talousarvion toteutusta erityisesti sellaisten maksumäärärahojen, käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen ja hallintomäärärahojen osalta, joita on useissa osastoissa. Lisäksi ehdotetaan sellaisia määrärahasiirtoja koskevien sääntöjen yksinkertaistamista, joista on ilmoitettava budjettivallan käyttäjälle, jotta vältetään toistuvat viiveet niiden täytäntöönpanossa. Moitteettoman varainhoidon periaatteen osalta, joka käsittää myös suhteellisuuden käsitteen, olisi varainhoitoasetukseen lisättävä hyväksyttävän riskin käsite (varainhoitoasetuksen 28 b artikla). Tällä ehdotuksella, joka esitettiin jo varainhoitoasetuksen edellisen tarkistuksen yhteydessä mutta jonka tueksi on nyt saatu riittävästi analyyttistä tietoa valvonnan kustannuksista ja eduista, pyritään löytämään hyväksyttävän virheriskin taso kutakin politiikanalaa varten siten, että otetaan huomioon valvonnasta aiheutuvat kustannukset, riski tai virhe sekä kyseisen toimintapolitiikan hyödyt. Näin ollen eräillä aloilla hyväksyttävän riskin taso olisi korkeampi kuin 2 prosentin olennaisuusraja, jota tilintarkastustuomioistuin soveltaa kaikkiin politiikanaloihin tarkastellessaan tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta. Hyväksyttävän riskin tasosta päättäisi lainsäädäntövallan käyttäjä. Sen avulla on tarkoitus löytää kustannustehokkaat tarkastusmenettelyt, joiden pohjalta vastuuvapauden myöntävä viranomainen (eli Euroopan parlamentti) voisi asianmukaisesti arvioida komission riskinhallintaa. Vuotuisuuden periaatteen osalta varainhoitoasetukseen ei esitetä muutoksia lukuun ottamatta ulkoisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja koskevia siirtosääntöjä (varainhoitoasetuksen 10 artikla), jotta voidaan ottaa huomioon käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja varten ehdotettu kaksiosainen järjestelmä. Komissio on kuitenkin täysin tietoinen eräiden monivuotisten ohjelmien (EIP, ITER, Galileo, yhteisten teknologia-aloitteiden puitteissa hallinnoidut tutkimusohjelmat jne.) toteuttamiseen osallistuvien kumppaniensa esiin tuomista ongelmista. Kumppanit toivovat, että ennen kuin ne allekirjoittavat sopimuksen komission kanssa, ne voisivat olla varmoja unionin sitovasta ja pitkäaikaisesta taloudellisesta tuesta tietylle hankkeelle, jonka kesto voi toisinaan olla jopa pidempi kuin senhetkisen monivuotisen rahoituskehyksen voimassaoloaika. Tällä hetkellä kumppanit voivat saada varmuuden rahoituksen kestosta vuotuisten erien kautta, jos perussäädöksessä määritetään vuotuisen rahoituksen määrät koko monivuotisen rahoituskehyksen voimassaoloajaksi (esim. rakennerahastot) tai jopa pidemmäksi ajaksi (esim. ITER) varainhoitoasetuksen 76 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Vaikka tällaiset rahoitussuunnitelmat[11] ovat ohjeellisia, niissä on kuitenkin asianmukaista tietoa tärkeitä ohjelmia, kuten yhteisiä teknologia-aloitteita, varten vuosittain varatuista määristä ja ennen kaikkea sellaiset keskipitkän aikavälin ennusteet unionin rahoituksesta, joita eräät toteutukseen osallistuvat kumppanit toivovat. Perussäädöksiin sisältyvien vuotuisten määrien painoarvo rahoituksen pysyvyyden osoittajana on kasvanut samalla, kun yhteispäätösmenettelyä on laajennettu eli siitä on tullut tavallinen lainsäätämisjärjestys. Avoimuusperiaatteen osalta ei esitetä muutoksia. 5.2. Talousarvion toteuttaminen 5.2.1. Vähennetään talousarvion toteuttamistapoja viidestä kahteen (varainhoitoasetuksen 53 artikla) Toteuttamistapoja koskevat säännökset olivat keskeinen osa vuonna 2001 toteutettua varainhoitoasetuksen uudistusta. Niissä määritellään, millä edellytyksillä talousarvion toteuttamistehtäviä voidaan siirtää kolmansille osapuolille . Säännöksillä pyritään varmistamaan, että valitusta toteuttamistavasta riippumatta menoihin sovelletaan samanlaista valvontaa ja avoimuutta, jota varainhoitoasetuksessa edellytetään komission yksiköiltä. Vuosien mittaan säännöksistä on kuitenkin tullut niin monimutkaisia, että niiden perimmäinen tarkoitus on hämärtynyt. Sen vuoksi komission ehdotuksessa pyritään tekemään selkeä ero seuraavien tilanteiden välillä : - tilanteet, joissa talousarviota toteutetaan suoraan (komissio tai toimeenpanovirastot; 53 artiklan 1 kohdan 1 alakohta), sekä - tilanteet, joissa talousarviota toteutetaan välillisesti yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tai muiden yhteisöjen tai henkilöiden kautta (53 artiklan 1 kohdan 2 alakohta). Ehdotuksessa esitetään kaikenlaista välillistä hallinnointia koskevat yhteiset vaatimukset sekä erityiset säännökset, joita sovelletaan välilliseen hallinnointiin jäsenvaltioiden kanssa (varainhoitoasetuksen 53 a artikla). Ehdotuksella pyritään erityisesti saamaan tasapainoon seuraavat seikat: toisaalta autetaan tulojen ja menojen hyväksyjää valitsemaan tiettyä toimea varten sopiva talousarvion toteuttamistapa ja toisaalta tarjotaan tulojen ja menojen hyväksyjälle ennakoitavampi toimintaympäristö. Tasapainoon päästään seuraavien kahden toimenpiteen avulla: - yksiköiden operatiiviset tarpeet otetaan huomioon siten, että ennakkotarkastukset on nyt paremmin suhteutettu toimeen liittyviin riskeihin ja koko valvontaympäristöön, mukaan luettuina ne toimet, joiden avulla komissio valvoo ja tukee täytäntöönpanoa. Lisäksi ehdotetaan säännöksiä, joilla pyritään vastaamaan kehitteillä olevien rahoitusvälineiden (esim. EIP:n alaisuuteen kuuluvat välineet) sekä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien tarpeisiin; - lisätään jäsenvaltioiden sekä niiden yhteisöjen ja henkilöiden vastuuta, joille on siirretty toteuttamistehtäviä välillisen hallinnoinnin pohjalta, ja selkiytetään komission valvonta- ja tarkastusvelvoitteita kaikkien talousarvion hallinnointitapojen osalta. Lisäksi ehdotetaan säännöksiä, joilla edistetään moitteetonta varainhoitoa , jotta varmistetaan komission vastuuvelvollisuus talousarvion toteuttamisessa. Säännökset koskevat seuraavia seikkoja: - valvonta- ja tarkastusvelvoitteet, jotka jäsenvaltioiden ja tietyistä toteuttamistehtävistä vastaavien yhteisöjen on täytettävä, jotta unionin taloudellisia etuja voidaan suojata riittävästi; - viranomaisen vahvistuslausumat , jotka tarvitaan kaikkien talousarvion välillisten hallinnointitapojen osalta, joihin budjettivallan käyttäjä ei sovella erillistä vastuuvapausmenettelyä. Viranomaisen vahvistuslausumilla on tarkoitus lisätä jäsenvaltioiden ja tietyistä toteuttamistehtävistä vastaavien yhteisöjen vastuuta ja antaa parempi varmuus tulojen ja menojen hyväksyjälle erityisesti raportointivelvollisuuden täyttämiseksi; - komission valvonta- ja tarkastusvelvoitteet, myös tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyt sekä mahdollisuus keskeyttää tai lopettaa toistaiseksi maksut. 5.2.2. Jäsenvaltioiden valvonta- ja tarkastusvelvoitteet (varainhoitoasetuksen 53 a artikla) Ehdotukseen on otettu uusia, SEUT-sopimuksen 317 artiklaan perustuvia säännöksiä, jotka koskevat seuraavia seikkoja: yhdenmukaistetut hallintorakenteet jäsenvaltioissa, näille rakenteille asetetut yhteiset hallinnointi- ja valvontavelvollisuudet, vuotuinen viranomaisen vahvistuslausuma ja siitä annettava riippumaton tarkastuslausunto, jossa hyväksytty kansallinen elin ottaa vastuun sille uskottujen unionin varojen hallinnoinnista, sekä maksujen tarkastaminen ja hyväksyminen ja komission käyttämät keskeytys- ja korjausjärjestelmät. Näitä säännöksiä olisi sovellettava ainoastaan vuoden 2013 jälkeen sovellettaviin alakohtaisiin asetuksiin (varainhoitoasetuksen 187 artikla). 5.2.3. Maksut ja varainhoitotilit (varainhoitoasetuksen 61 artiklan 4 kohta) Varainhoitoasetuksen säännökset koskevat vain sellaisia pankkitilejä, jotka on avattu kassanhallintaa varten tilinpitäjän vastuulla. Tietyn, rahoituslaitosten välillisesti hallinnoiman ohjelman täytäntöönpanoa varten olisi voitava luoda varainhoitotilejä . Niiden avaamisesta vastaavat tulojen ja menojen hyväksyjät tilinpitäjän suostumuksella. Myös ennakkomaksuja koskevia sääntöjä on tarkistettu (varainhoitoasetuksen 81 artikla). Uusien sääntöjen mukaan on mahdollista suorittaa yksi ainoa ennakkomaksu, joka on selvitettävä toimen edistyessä. Näin EU:n avustusten saajat voivat olla aiempaa varmempia heille suoritettavasta määrästä, sillä komissio päättää kustannusten tukikelpoisuudesta säännöllisesti välimaksujen kautta. 5.2.4. Tulotapahtumat (varainhoitoasetuksen 73 b ja 74 artikla) Perintää koskevia sääntöjä olisi tiukennettava, jotta unionin taloudellisten etujen suojaamista voitaisiin tehostaa. Jäsenvaltioiden olisi käsiteltävä perittäviä määriä samalla tavalla kuin ne käsittelevät omia saamisiaan omalla alueellaan. Lisäksi ehdotetaan, että tuloennusteita koskevaa järjestelmää yksinkertaistetaan vastaamaan talousarviotarpeita. Tulot olisi kirjattava silloin, kun ne voidaan olettaa saatavan tietyllä todennäköisyydellä ja kun niiden määrä on arvioitavissa kohtuullisella tarkkuudella. 5.2.5. Julkiset hankinnat (varainhoitoasetuksen 88–107 artikla) Julkisia hankintoja koskevia säännöksiä tarkistetaan julkisista hankinnoista vuonna 2004 annetun direktiivin[12] asettamissa rajoissa. Tarkoitus on yksinkertaistaa sääntöjä (kynnysarvot, pankkitakaukset), ottaa huomioon EIP:lle perussopimuksessa annettu erityisasema ja määritellä eräiden säännösten soveltamisala tarkemmin erityisesti asiantuntijoiden valitsemisen osalta. Lisäksi ehdotetaan, että perustetaan tavaran- ja palveluntoimittajien tietokanta, jonka avulla voidaan tehostaa viestintää mahdollisten tarjoajien kanssa sellaisten sopimusten osalta, joiden arvo jää julkisista hankinnoista annetussa direktiivissä säädettyjen kynnysarvojen alapuolelle. Varainhoitoasetuksen 93 artiklassa esitetään poissulkemisperusteet , joiden nojalla tarjouskilpailuun osallistuminen evätään, sekä mahdollisuus poiketa poissulkemisvelvollisuudesta yleisen edun kannalta pakottavista syistä, erityisesti toimielinten toiminnan jatkuvuuden varmistamiseksi. Tällä säännöksellä pyritään mukauttamaan varainhoitoasetuksen säännöt vastaamaan asiasta annettua direktiiviä. Varainhoitoasetuksen 95 artiklaan lisätään säännös, jonka nojalla EKP:lle ja EIP:lle annetaan pääsy hankintamenettelyn ulkopuolelle suljettuja ehdokkaita koskevaan keskustietokantaan samoin edellytyksin kuin EU:n toimielimille. Varainhoitoasetuksen 96 artiklan 2 kohtaan lisätty säännös muodostaa vankan oikeusperustan, jonka nojalla hankintamenettelyn ulkopuolelle sulkemista tai taloudellisia seuraamuksia koskevat hallinnolliset päätökset voidaan julkaista tietosuojavaatimuksia noudattaen. 5.2.6. Avustukset (varainhoitoasetuksen 108–120 artikla) Avustuksia koskevat säännöt sisällytettiin varainhoitoasetukseen ja sen soveltamissääntöihin ensimmäistä kertaa vuoden 2002 uudelleenlaaditussa toisinnossa. Vuonna 2006 tehdyssä tarkistuksessa niihin tehtiin vain pieniä muutoksia, jotka eivät ole riittävällä tavalla vähentäneet toiminnasta vastaaville yksiköille ja edunsaajille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta. Hallinnollinen rasitus estää yksiköitä hyödyntämästä resurssejaan poliittisten tavoitteiden saavuttamiseen ja toimien toteuttamiseen ajallaan. Lisäksi se aiheuttaa turhaa byrokratiaa edunsaajille. Näihin ongelmiin on kaksi syytä: julkisia hankintoja sekä avustuksia koskevien sääntöjen/menettelyjen liiallinen samankaltaisuus siitä huolimatta, että hankintojen ja avustusten tavoitteet poikkeavat toisistaan (hankinta v. tuki), sekä se, että avustuksia koskevissa tarkastuksissa keskitytään (avustuksen perustana oleviin) todellisiin kustannuksiin eikä hankkeiden odotettavissa oleviin tuloksiin (suoritteisiin). Tämän vuoksi ehdotetaan, että EU:ssa siirrytään tulosperusteiseen järjestelmään , jossa sovelletaan ennalta sovittuja indikaattoreita ja tavoitteita (tulokset ja tuotokset), sekä selkiytetään tuntuvasti kertakorvausjärjestelmää (kertakorvaukset, vakioyksikkökustannukset sekä kiinteämääräinen rahoitus), joka olisi erotettava selkeästi kaikista todellisten toteutuskustannusten tarkastuksista (varainhoitoasetuksen 109 artikla). Tämän uuden lähestymistavan olennaisista osista olisi säädettävä soveltamissäännöissä, ja sen on tarkoitus käsittää valvontamenetelmät (myös toiminnan tarkastukset) sekä varmistaa yhteisten periaatteiden soveltaminen avustuksiin. Sen vuoksi olisi poistettava kertakorvauksiin sovellettava enimmäismäärä (25 000 euroa). Sen sijaan kollegio voisi päättää asiasta hyväksyessään kertakorvauksia koskevia puitteita tietyllä alalla. Jotta voidaan varmistaa, että kertakorvaukset ovat osa tulojen ja menojen hyväksyjän suorittamaa riskinarviointia, sekä huolehtia edunsaajien yhdenvertaisesta kohtelusta, olisi päätös kertakorvausten määrittelyssä käytettävistä puitteista (johdonmukaisuus rahoitettavien toimien kanssa, enimmäismäärä, laskennan perusteet ja menetelmät) jätettävä komissiolle lukuun ottamatta pieniä avustuksia (enintään 50 000 euroa). Tulojen ja menojen hyväksyjä voisi tämän jälkeen määritellä ohjelman keston puitteissa kertakorvaukset, yksikkökustannustaulukot sekä kiinteämääräisen rahoituksen hakijan toimittaman alustavan talousarvion pohjalta. Määrittelyssä olisi otettava huomioon hakijan johdonmukaisesti muihin vastaaviin toimiin soveltamat sisäiset kirjanpitokäytänteet ja pelkästään tukikelpoiset kustannusluokat (ei EU:n varojen kannalta haitallista eriarvoista kohtelua). Samalla olisi tarkistettava todellisiin kustannuksiin perustuvaa järjestelmää , joka on oletusarvona (eri kustannuslajien selkeyttäminen, todelliset kustannukset, luontoissuoritukset, voitto), ja perittävä takaisin toimesta mahdollisesti aiheutuva voitto oikeassa suhteessa (jos EU rahoittaa puolet kustannuksista, peritään ainoastaan puolet tuotosta). Toiminta-avustusten asteittaisen pienenemisen (varainhoitoasetuksen 113 artiklan 2 kohta) osalta ehdotetaan, että säännön soveltamista tarkistetaan neljän vuoden aikana sen sijaan, että se yksinkertaisesti poistettaisiin, koska periaatteessa sääntö on perusteltu. Soveltamissäännöissä olevia avustusten myöntämismenettelyjä tarkistetaan siten, että tulojen ja menojen hyväksyjälle jätetään mahdollisimman suuri valta päättää käytännön järjestelyistä (päätös v. sopimus, pankkitakaukset sekä asiakirjat, joiden pohjalta arvioidaan toiminnallisia ja taloudellisia edellytyksiä). Lisäksi olisi helpotettava hyvin vähäisten avustusten myöntämistä poistamalla turhat hallinnolliset vaatimukset suhteellisuusperiaatteen mukaisesti sekä nostamalla ylärajaa nykyisestä 25 000 eurosta 50 000 euroon. Tämä vastaa vuonna 2006 alkanutta kehitystä. Säännöt, jotka mahdollistavat poikkeustapauksissa avustusten portaistamisen , ovat osoittautuneet liian tiukoiksi, joten niitä olisi lievennettävä (varainhoitoasetuksen 120 artiklan 2 kohta), jotta edunsaaja voi jakaa saamansa avustuksen edelleen tuen muodossa kolmansille. Näin parannetaan sellaisten ohjelmien täytäntöönpanoa, jotka koskevat suuria ihmismääriä, jotka voidaan tavoittaa ainoastaan kaksiportaisen järjestelmän avulla (Erasmus/yliopistot, ulkoisiin toimiin kuuluvat avustusohjelmat / valtiosta riippumattomat järjestöt). Komissio ehdottaa, että avustusten portaistamista helpotetaan poistamalla tai lieventämällä eräitä rajoituksia silloin, kun varojen edelleenjakaminen on toimen keskeinen päämäärä ja jos ensimmäinen avustuksen saaja antaa asianmukaiset takeet määrien takaisinperinnästä. Sen sijaan säilytetään säännös, jolla rajoitetaan ensisijaisen edunsaajan harkintavaltaa avustusten edelleenjakamisessa. Lisäksi tulojen ja menojen hyväksyjille olisi annettava mahdollisuus katsoa ryhmä täytäntöönpanosta vastaavia kumppaneita, kuten johonkin verkostoon kuuluva yritysryhmittymä, yhdeksi ainoaksi edunsaajaksi. Lisäksi varainhoitoasetuksen 109 artiklan 6 kohdassa joustavoitetaan menettelyä, joka koskee avustusten myöntämistä EIP:lle. Tämä vastaa EIP:lle perussopimuksessa annettua erityisasemaa. Lisäksi ehdotetaan säännöksiä, joilla laajennetaan systeemisiä virheitä koskevia havaintoja todellisiin kustannuksiin perustuvassa järjestelmässä , jos virheet on havaittu jälkitarkastuksessa. Toimivaltaisen menojen ja tulojen hyväksyjän olisi tällaisissa tapauksissa voitava soveltaa suhteellisesti vastaavansuuruista rahoitusoikaisua muihin saman edunsaajan hankkeisiin, jotka eivät ole tarkastuksen kohteena, sekä periä takaisin vastaavat määrät, jos edunsaaja ei voi osoittaa, että virhe ei vaikuta tarkastuksen ulkopuolella oleviin hankkeisiin. 5.2.7. Palkinnot (varainhoitoasetuksen uusi VI a osasto, 120 a artikla) Palkinnoilla tarkoitetaan kilpailun perusteella myönnettävää unionin rahoitusta, joka poikkeaa avustuksista. Sen vuoksi varainhoitoasetukseen ehdotetaan uutta osastoa, joka koskee palkintoja. Tässä yhteydessä unionin rahoitusosuus ei ole millään tavoin sidoksissa ennakoitavissa oleviin kustannuksiin. 5.2.8. Kansainvälisten rahoituslaitosten hallinnoimat rahoitusvälineet (varainhoitoasetuksen uusi VI b osasto; 120 b ja 120 c artikla) Rahoitusvälineet ovat yhä tärkeämpi keino lisätä EU:n varojen vipuvaikutusta erityisesti silloin, kun niitä yhdistetään muuhun rahoitukseen (takuurahastot, riskipääoma sekä eri välineiden yhdistelmät, joihin kuuluu yhteisön avustuksen lisäksi laina tai takaus). Ehdotuksessa esitetään uudentyppistä rahoitusta , sillä näitä rahoitusvälineitä, joista tällä hetkellä vastaavat enimmäkseen EIP ja EIR, ei voida rinnastaa palveluihin tai avustuksiin. Niitä varten tarvitaan erityisiä säännöksiä, joissa otetaan huomioon täytäntöönpanon erityispiirteet (jatkuva luotto, avustusten portaistaminen pankkiverkostojen kautta), samalla kun varmistetaan vastuullisuuden (esim. riskien jako tai yhteisrahoitus sekä puutteellisesta täytäntöönpanosta langetettavat seuraamukset) ja moitteettoman varainhoidon (julkisiin varoihin kohdistuvien riskien rajoittaminen) periaatteiden noudattaminen. 5.2.9. Tilintarkastustuomioistuimen kertomukset ja alustavia tarkastushavaintoja koskevat kirjeet (143 ja 144 artikla) Tilintarkastustuomioistuimen vuosi- ja erityiskertomuksiin ehdotetaan useita muutoksia, jotka vastaavat tämänhetkistä käytäntöä (kuulemismenettely, toimielinten vastausten julkaiseminen sijoittamalla ne tilintarkastustuomioistuimen huomautusten viereen tai jälkeen, jäsenvaltioiden vastausten toimittaminen) tai joilla pyritään tehostamaan aikataulua. Lisäksi uudella säännöksellä vahvistetaan muodollisesti käytäntö, jonka mukaan tilintarkastustuomioistuin lähettää alustavia tarkastushavaintoja koskevat kirjeet komissaareille, elimille ja jäsenvaltioille. 5.2.10. Unionin erityisrahastot (varainhoitoasetuksen 164 artikla) Ehdotuksen mukaan komissiolle annetaan valtuudet perustaa ja hallinnoida ulkoisia toimia koskevia unionin erityisrahastoja ( trust fund ), joista voidaan antaa tukea hätätoimia, hätätilaa seuraavia toimia (esim. Haiti) ja aihekohtaisia toimia varten ja joihin kerätään varoja unionin talousarviosta sekä muilta rahoittajilta. Tällaisella välineellä pyritään ensisijaisesti lisäämään unionin toiminnan tehokkuutta ja näkyvyyttä kehitysavun alalla. 5.2.11. Mahdollisuus ottaa lainaa kiinteistöjen hankintaan (varainhoitoasetuksen 179 artiklan 3 kohdan b alakohta) Komissio ehdottaa avoimuuden ja kustannustehokkuuden nimissä, että toimielimille annetaan mahdollisuus ottaa lainaa ainoastaan toimitilojen ostamista varten. Näin yksinkertaistettaisiin huomattavasti tämänhetkistä järjestelmää, lisättäisiin kustannustehokkuutta, kun toimielimet voisivat hyödyntää alempaa korkotasoa unionin AAA-luottoluokituksen ansiosta, sekä annettaisiin toimielimille mahdollisuus suunnitella kiinteistöpolitiikkaansa pitkällä aikavälillä (erityisesti edustustot sekä infrastruktuuri- ja logistiikkatoimistot Brysselissä ja Luxemburgissa). Käytännössä talousarviossa näkyisivät ainoastaan vuotuiset lainan takaisinmaksuerät, mutta varsinaiset kiinteistöihin liittyvät lainat jäisivät talousarvion ulkopuolelle, sillä niillä ei rahoiteta talousarviota vaan omaisuuserien hankintaa. Sen vuoksi muutos koskee varainhoitoasetuksen 179 artiklaa eikä 14 artiklaa. Lisäksi muutetaan soveltamissääntöjen 96 artiklaa, jossa määritellään alustavilla sitoumuksilla katettavat hallintomenot, sillä vuotuiset (tai jaksottaiset) takaisinmaksuerät katsotaan toistuviksi hallintomenoiksi ja voidaan rinnastaa vuokranmaksuun. 5.2.12. Joustava lähestymistapa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiin Komission ehdotuksella pyritään edistämään julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien laajempaa soveltamista erityisesti tutkimuksen alalla useimpien toimijoiden erityisestä pyynnöstä. Uusien joustavampien sääntöjen on tarkoitus palvella monenlaisia kumppanuuksia niiden rakenteesta ja rahoitettavan toimen määrittelystä riippuen (selkeästi määritetyt hankkeet tai T&K-aihealueet). Sen vuoksi ehdotetaan, että nykyisten kahden mahdollisen rakenteen ( varainhoitoasetuksen 185 artiklassa tarkoitetut yhteisön elimet, kuten nykymuotoiset yhteiset teknologia-aloitteet, jotka ovat yksityisen oikeushenkilön tai sopimussuhteisen verkoston muotoon perustettuja kumppaneiden yhteenliittymiä ja jotka voivat saada varainhoitoasetuksen 108 artiklassa tarkoitettuja avustuksia ) lisäksi otetaan käyttöön kaksi uutta järjestelyä. Erityisesti ehdotuksessa esitetään seuraavaa: - annetaan yksityisoikeuden mukaisille elimille mahdollisuus vastata julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpanosta sekä hallinnoida sitä varten EU:n varoja (esim. myöntää avustuksia) välillisen hallinnoinnin puitteissa ( varainhoitoasetuksen 53 artiklan 1 kohdan 2 alakohdan g alakohta ); - säädetään mahdollisuudesta antaa siirrettyä säädösvaltaa käyttäen kevyeen sääntelyyn perustuva varainhoidon malliasetus, jota sovelletaan perussäädöksellä perustettuihin elimiin, joille on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano ( varainhoitoasetuksen 185 a artikla ). Malliasetuksessa esitetään yhteiset periaatteet, joita on noudatettava EU:n varojen moitteettoman hoidon varmistamiseksi sekä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksissa voitaisiin kuitenkin soveltaa niiden omia sääntöjä (jotka koskeva mm. kirjanpitoa, sisäisiä ja ulkoisia tarkastuksia sekä hankintoja) sovellettavan kansallisen lainsäädännön ja perussäädöksen puitteissa. Näiden pohjalta olisi mahdollista valita toiminnan tavoitteiden ja luonteen kannalta asianmukaisin rakenne useista vaihtoehdoista, jotka vaihtelevat sopimussuhteisesta institutionaaliseen. Jälkimmäiset kattavat unionin elimet (varainhoitoasetuksen 185 artikla), yksityisoikeuden mukaiset elimet (varainhoitoasetuksen 53 artiklan 1 kohdan 2 alakohdan g alakohta) ja sekaelimet (varainhoitoasetuksen 185 a artikla sekä 53 artiklan 1 kohdan 2 alakohdan e alakohta). 5.3. Loppusäännökset (varainhoitoasetuksen 182–187 artikla) Käytössä oleva varainhoitoasetuksen säännöllinen kolmivuotistarkistus ei tarjoa riittävää oikeusvarmuutta ja varainhoitoa koskevien säännösten vakautta. Lisäksi tarkistusmekanismi on hyvin jäykkä, eikä siinä oteta huomioon EU:n talousarvion ja siihen liittyvän alakohtaisen lainsäädännön monivuotista ohjelmointisykliä. Sen vuoksi ehdotetaan, että tulevaisuudessa varainhoitoasetusta tarkistetaan aina, kun se on tarpeen, ilman erityisiä määräaikoja. ⎢ 1605/2002 (mukautettu) ? uusi 2010/0154 (COD) Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon ? Euroopan unionin yleiseen talousarvioon ⎪sovellettavasta varainhoitoasetuksesta (Uudelleenlaadittu toisinto) SISÄLLYS | ENSIMMÄINEN OSA | YHTEISET SÄÄNNÖKSET … | I OSASTO | TARKOITUS … | II OSASTO | BUDJETTIPERIAATTEET … | 1 luku | Yhtenäisyyden ja talousarvion totuudenmukaisuuden periaatteet … | 2 luku | Vuotuisperiaate … | 3 luku | Tasapainoperiaate … | 4 luku | Laskentayksikön periaate … | 5 luku | Yleiskatteisuusperiaate … | 6 luku | Erittelyperiaate … | 7 luku | Moitteettoman varainhoidon periaate … | 8 luku | SeurattavuusAvoimuusperiaate … | III OSASTO | TALOUSARVION LAATIMINEN JA RAKENNE … | 1 luku | Talousarvion laatiminen … | 2 luku | Talousarvion rakenne ja esitystapa … | IV OSASTO | TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN … | 1 luku | Yleiset säännökset … | 2 luku | Toteuttamistavat … | 3 luku | Taloushallinnon henkilöstö toimijat… | 1 jakso | Tehtävien eriyttämisen periaate … | 2 jakso | Tulojen ja menojen hyväksyjä … | 3 jakso | Tilinpitäjä … | 4 jakso | Ennakoiden hoitaja … | 4 luku | Taloushallinnon henkilöstön toimijoiden vastuualueet … | 1 jakso | Yleiset säännöt … | 2 jakso | Valtuutettuihin ja edelleenvaltuutettuihin tulojen ja menojen hyväksyjiin sovellettavat säännöt … | 3 jakso | Tilinpitäjiin ja ennakoiden hoitajiin sovellettavat säännöt … | 5 luku | Tulotapahtumat … | 1 jakso | Omien varojen käyttöön asettaminen … | 2 jakso | Saamisennuste … | 3 jakso | Saamisten vahvistaminen … | 4 jakso | Perinnän hyväksyminen … | 5 jakso | Perintä … | 6 luku | Menotapahtumat … | 1 jakso | Menoihin sitoutuminen … | 2 jakso | Menojen vahvistaminen … | 3 jakso | Menojen hyväksyminen … | 4 jakso | Menojen maksaminen … | 5 jakso | Menotapahtumia koskevat määräajat … | 7 luku | Tietojenkäsittelyjärjestelmät … | 8 luku | Sisäinen tarkastaja … | V OSASTO | JULKISET HANKINNAT … | 1 luku | Yleiset säännökset … | 1 jakso | Soveltamisala ja tarjouskilpailujen ratkaisuperiaatteet … | 2 jakso | Julkaiseminen … | 3 jakso | Hankintamenettelyt … | 4 jakso | Vakuudet ja valvonta … | 2 luku | Yhteisöjen √ Unionin ∏ toimielinten omaan lukuunsa tekemiin hankintoihin sovellettavat säännökset … | VI OSASTO | AVUSTUKSET … | 1 luku | Avustusten soveltamisala ja muoto … | 2 luku | Periaatteet … | 3 luku | Myöntämismenettely … | 4 luku | Maksaminen ja valvonta … | 5 luku | Toteuttaminen … | VII OSASTO | TILINPÄÄTÖS JA KIRJANPITO… | 1 luku | Tilinpäätös … | 2 luku | Talousarvion toteuttamisen aikana toteuttamisesta toimitettavat tiedot … | 3 luku | Kirjanpito … | 1 jakso | Yhteiset säännökset … | 2 jakso | Liikekirjanpito … | 3 jakso | Talousarviokirjanpito … | 4 luku | Omaisuusluettelo … | VIII OSASTO | ULKOINEN TARKASTUS JA VASTUUVAPAUS … | 1 luku | Ulkoinen tarkastus … | 2 luku | Vastuuvapaus … | TOINEN OSA | ERITYISSÄÄNNÖKSET … | I OSASTO | EUROOPAN MAATALOUDEN TUKIRAHASTO … | II OSASTO | RAKENNERAHASTOT, KOHEESIORAHASTO, EUROOPAN KALATALOUSRAHASTO JA EUROOPAN MAASEUDUN KEHITTÄMISEN MAATALOUSRAHASTO … | III OSASTO | TUTKIMUS … | IV OSASTO | ULKOISET TOIMET … | 1 luku | Yleiset säännökset … | 2 luku | Toimien toteuttaminen … | 3 luku | Julkiset hankinnat … | 4 luku | Avustukset … | 5 luku | Tilien tarkastaminen … | V OSASTO | YHTEISÖN UNIONIN VIRASTOT … | VI OSASTO | HALLINTOMÄÄRÄRAHAT … | VII OSASTO | ASIANTUNTIJAT … | KOLMAS OSA | SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET … | I OSASTO | SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET … | II OSASTO | LOPPUSÄÄNNÖKSET … | EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 322 artiklan yhdessä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 a artiklan kanssa, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, ottavat huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon[13], sen jälkeen kun ehdotus lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu Euroopan unionin tuomioistuimelle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle, oikeusasiamiehelle ja tietosuojavastaavalle, sen jälkeen kun ehdotus lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, sen jälkeen kun ehdotus lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu Euroopan keskuspankille ja Euroopan investointipankille, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä[14], sekä katsovat seuraavaa: ∫ uusi (1) Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettua neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 1605/2002[15] on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osin. Koska siihen tehdään uusia muutoksia, se olisi selkeyden vuoksi laadittava uudelleen. ⎢ 1605/2002, johdanto-osan 1 kappale (mukautettu) (2) Olosuhteet, joissa Euroopan yhteisöjen talousarvioon sovellettava varainhoitoasetus [16]21 päivänä joulukuuta 1977 annettiin, ovat huomattavasti muuttuneet erityisesti talousarvion tultua sidotuksi rahoitusnäkymien puitteisiin ja institutionaalisen kehityksen vuoksi sekä uusien jäsenmaiden liittymisen johdosta, minkä vuoksi mainittuun asetukseen on tehty useita merkittäviä muutoksia. Erityisesti lainsäädännön ja hallinnon yksinkertaistamista koskevien vaatimusten sekä yhteisön varojen aiempaa tiukemman kurinalaisuuden huomioon ottamiseksi 21 päivänä joulukuuta 1977 annettu varainhoitoasetus olisi laadittava uudelleen. ∫ uusi (3) Asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1605/2002 säädetään kaikkiin säädöksiin sovellettavista budjettiperiaatteista ja varainhoitosäännöistä, joita jokaisen toimielimen on noudatettava. Kyseisessä asetuksessa säädetyt perusperiaatteet ja asetuksen tarkoitus ja rakenne sekä talousarvio- ja varainhallintoon sovellettavat perussäännöt olisi säilytettävä. Poikkeuksia edellä tarkoitetuista perusperiaatteista olisi arvioitava uudelleen ja yksinkertaistettava mahdollisimman paljon siten, että samalla otetaan huomioon niiden tarpeellisuus, niiden unionin vuotuiselle talousarviolle, jäljempänä ’talousarvio’, tuottama lisäarvo sekä sidosryhmille niistä aiheutuvat rasitteet. Varainhoitouudistuksen tärkeimmät osatekijät, joihin kuuluvat taloushallinnon toimijoiden tehtävät, tarkastusten ottaminen osaksi toiminnasta vastaavia yksiköitä, sisäiset tarkastajat, toimintoperusteinen budjetointi, kirjanpitoperiaatteiden ja -sääntöjen uudistaminen sekä avustuksia koskevat perusperiaatteet, on tarpeen säilyttää, ja ne on tarpeen nostaa entistä tärkeämpään asemaan. ⎢ 1995/2006, johdanto-osan 4 kappale (mukautettu) (4) Ajanjaksoksi 2007–2013 annettavissa perussäädöksissä olevienat, tulojen ja menojen toteuttamista koskevat säännökset olisi otettava huomioon näiden säädösten ja varainhoitoasetuksen √ tämän asetuksen ∏ keskinäisen johdonmukaisuuden varmistamiseksi. ∫ uusi (5) Varainhoitoasetukseen olisi käytännön kokemusten perusteella tehtävä eräitä muutoksia, jotta se vastaisi talousarvion toteuttamiseen liittyviä uusia tarpeita, joihin kuuluvat muun muassa yhteisrahoitus muiden rahoittajien kanssa, ja jotta voitaisiin tehostaa ulkoista apua ja helpottaa erityisten rahoitusvälineiden, kuten Euroopan investointipankin kanssa tehtyihin sopimuksiin perustuvien rahoitusvälineiden, käyttöä sekä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen perustuvaa talousarvion toteuttamista. ⎢ 1605/2002, johdanto-osan 2 kappale (mukautettu) ? uusi (6) Tässä aAsetuksessa √ (EY, Euratom) N:o 1605/2002 ∏ on määriteltävä √ määritellään ∏ ainoastaan ne pääperiaatteet ja perussäännöt, joilla säännellään perustamissopimuksen perussopimusten soveltamisalaan kuuluvia talousarvioasioita kokonaisuudessaan. Soveltamissäännötistä on koottava erilliseen asetukseen, jossa vahvistetaan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt siten, että √ säädetään Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetussa komission asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2342/2002[17] , jotta ∏ eri säännöt voidaan asettaa paremmin keskinäiseen arvojärjestykseen ja siten parantaa varainhoitoasetuksen √ asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 ∏ selkeyttä. Sen mukaisesti komissiolle on annettava valtuudet antaa soveltamissäännöt. ? Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaan komissiolle voidaan kuitenkin siirtää valta hyväksyä täytäntöönpanotoimia vain silloin, kun tarkoituksena on lainsäätämisjärjestyksessä hyväksytyn säädöksen muiden kuin keskeisten osien täydentäminen tai muuttaminen. Eräät asetukseen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 sisältyvät säännökset olisi tämän vuoksi otettava tähän asetukseen. Komission hyväksymien täytäntöönpanotoimien olisi koskettava ainoastaan teknisiä yksityiskohtia ja soveltamissääntöjä. ⎪ ⎢ 1605/2002, johdanto-osan 3 kappale (7) Talousarvion laatimisessa ja toteuttamisessa on olisi noudatettava neljää keskeistä budjettioikeusperiaatetta (yhtenäisyys, yleiskatteisuus, erittely ja vuotuisuus) sekä talousarviolta edellytettävän totuudenmukaisuuden, tasapainon, laskentayksikön, moitteettoman varainhoidon ja seurattavuuden avoimuuden periaatteita. ⎢1605/2002, johdanto-osan 4 kappale (8) Tässä asetuksessa on olisi vahvistettava uudelleen nämä periaatteet ja rajattava niihin tiukoin edellytyksin tehtävät poikkeukset ehdottoman välttämättömään. ⎢ 1605/2002, johdanto-osan 5 kappale (mukautettu) ? uusi (9) Tässä asetuksessa on olisi yhtenäisyysperiaatteen osalta säädettävä, että sitä sovelletaan myös toimintamenoihin, jotka liittyvät Euroopan unionista tehdyn sopimuksen yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa sekä rikosasioissa tehtävää poliisi- ja oikeudellista yhteistyötä koskevien määräysten täytäntöönpanoon, jos menot suoritetaan talousarviosta. Talousarviolta edellytettävän yhtenäisyyden ja totuudenmukaisuuden periaatteeniden mukaisesti kaikki yhteisön ja unionin tulot ja menot otetaan talousarvioon, jos ne suoritetaan talousarviosta. (10) ? Ennakkomaksuista kertyneitä korkoja koskevia sääntöjä olisi yksinkertaistettava, koska ne aiheuttavat liikaa hallinnollisia rasitteita sekä unionin varojen saajille että komission yksiköille ja saavat aikaan väärinkäsityksiä komission yksiköiden, toimijoiden ja kumppaneiden välillä. Jotta säännöksiä voitaisiin yksinkertaistaa etenkin avustusten saajien näkökulmasta, velvollisuus ennakkomaksuihin perustuvien korkojen kerryttämiseen ja näiden korkojen perimiseen olisi moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti poistettava. Olisi kuitenkin oltava mahdollista sisällyttää tällainen velvollisuus valtuutussopimukseen, jotta ennakkomaksuista kertyneet korot voitaisiin käyttää eräiden valtuutettujen tahojen hallinnoimien ohjelmien tarpeisiin tai jotta ne voitaisiin periä. ⎪ ⎢ 1605/2002, johdanto-osan 8 kappale (mukautettu) (11) Vuotuisperiaatteen osalta jaksotetut ja jaksottamattomat määrärahat on olisi edelleen eroteltava toisistaan. Maksusitoumus- ja maksumäärärahojen siirtämisestä varainhoitovuodelta toiselle päättää kukin toimielin. Voimassaolon jatkaminen on rajoitettava niihin tapauksiin, joissa se on ehdottoman välttämätöntä, eli EMOTR:n maksuihin. Vuotuisperiaatetta koskevien säännösten joustavuutta ja avoimuutta olisi lisättävä √ Nykyinen joustavuus ja avoimuus olisi säilytettävä ∏, jotta voidaan vastata toimintaan liittyviin vaatimuksiin. Määrärahojen siirtäminen varainhoitovuodelta toiselle olisi sallittava poikkeustapauksissa, kun ne käytetään yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta 21 päivänä kesäkuuta 2005 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1290/2005[18] perustetusta Euroopan maatalouden tukirahastosta suoraan maanviljelijöille suoritettaviin maksuihin. ⎢ 1995/2006, johdanto-osan 9 ja 10 kappale (mukautettu) (12) Kun uudet maataloussäännökset tulevat voimaan, √ Maataloutta koskevien asetusten mukaiset ∏ jäsenvaltioiden maksupyynnöt alkavat painottua √ painottuvat ∏ voimakkaasti varainhoitovuoden n alkuun. Sen vuoksi Euroopan maatalouden tukirahaston juoksevia hallintomenoja (jotka otetaan vuoden n talousarvioon) koskevien ennakkositoumusten (jotka tehdään vuoden n – 1 marraskuun 15 päivän jälkeen) enimmäismäärää olisi nostettava kolmeen neljäsosaan viimeksi vahvistetun maataloutta koskevan talousarvion vastaavista määrärahoista. Säännöstä √ Säännöksissä ∏ hallintomenoja koskevien ennakkositoumusten enimmäismäärästä olisi tarkistettava siten, että sillä tarkoitetaan √ viitattava ∏ määrärahoihinja, joista budjettivallan käyttäjä on päättänyt, ja tämän vuoksi määrärahasiirrot eivät ole mahdollisia. (13) Eläinlääkintätoimenpiteiden rahoittaminen Euroopan maatalouden tukirahaston jaksottamattomista määrärahoista vaikeuttaa tarpeettomasti näiden toimenpiteiden toteuttamista erityisesti määrärahojen siirtämiselle asetettujen niiden rajoitusten vuoksi, joita on asetettu määrärahojen siirtämiselle varainhoitovuodelta toiselle. Sen vuoksi olisi sallittava jaksotettujen määrärahojen käyttö näistä toimenpiteistä aiheutuviin menoihin, mikä vastaisi paremmin toimenpiteiden monivuotista luonnetta. ∫ uusi (14) Säännöissä, joita sovelletaan käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen siirtämiseen varainhoitovuodelta toiselle, olisi erotettava toisistaan ulkoiset ja sisäiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot. Jotta varat voitaisiin käyttää rahoittajan nimeämään tarkoitukseen, ulkoiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot olisi siirrettävä varainhoitovuodelta toiselle ilman eri toimenpiteitä ja ne olisi käytettävä siihen mennessä kun kaikki sellaiseen ohjelmaan tai toimeen liittyvät toimenpiteet, johon kyseiset tulot on sidottu, on toteutettu. Jos ulkoiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot saadaan ohjelman tai toimen viimeisenä toteutusvuonna, ne olisi voitava käyttää ohjelmaa tai toimea jatkavan ohjelman tai toimen ensimmäisenä toteutusvuonna. Sisäiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot voidaan siirtää vain yhdeksi vuodeksi, ellei sovellettavassa perussäädöksessä toisin säädetä tai elleivät kyseessä ole asianmukaisesti perustellut olosuhteet. ⎢ 1605/2002, johdanto-osan 9 kappale (mukautettu) (15) Tasapainoperiaate on keskeinen budjettisääntö. Tässä yhteydessä on korostettava, että lainanottoon turvautuminen ei ole sopusoinnussa yhteisön √ unionin ∏ omia varoja koskevan järjestelmän kanssa. Tasapainon periaatetta ei kuitenkaan estä √ pitäisi tulkita siten, että se estää ∏ unionin yleisessä talousarviossa taattujen lainanotto- ja lainanantotoimenpiteiden toteuttamisenta. ⎢ 1605/2002, johdanto-osan 10 kappale (mukautettu) (16) EY:n perustamissopimuksen 277 artiklan ja Euratomin perustamissopimuksen 181 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla √ Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 320 artiklan mukaisesti ∏ on tarpeen vahvistaa talousarvion laatimisessa käytettävä laskentayksikkö, jota sovelletaan myös talousarvion toteuttamisessa ja tilinpäätöksessä. ⎢ 1605/2002, johdanto-osan 6 kappale (mukautettu) ? uusi (17) Yleiskatteisuusperiaatteen osalta olisi poistettava √ on poistettu ∏ mahdollisuus maksaa takaisin etumaksuja ennakkomaksuja ja mahdollisuus määrärahojen uudelleenkäyttöön; √ ja ∏ nämä mahdollisuudet √ on joissakin tapauksissa korvattu ∏ korvataan osittain käyttötarkoitukseensa sidotuilla tuloilla ja mahdollisuudella ottaa vapautettuja määrärahoja uudelleen käyttöön. Muutokset eivät koske √ Tällä ei ole ollut vaikutusta ∏ rakennerahastoihin sovellettaviina erityissääntöihinjä. (18) ? Käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja koskevaa poikkeusta olisi muutettava siten, että huomioon otetaan toisaalta budjettivallan käyttäjän hyväksymiin määrärahoihin perustuvien ”sisäisten käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen” erityispiirteet ja toisaalta eri rahoittajilta kerättyjen ja kyseisten rahoittajien tiettyyn ohjelmaan tai toimeen osoittamien ”ulkoisten käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen” erityispiirteet. Ulkopuolisille rahoittajille olisi edelleen tarjottava mahdollisuus osallistua ulkoisten toimien, etenkin humanitaaristen toimien, rahoittamiseen, myös silloin kun perussäädöksessä ei nimenomaisesti säädetä tästä. Sisäisten käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen luetteloon olisi kiinteistöjen hallinnoinnin helpottamiseksi sisällytettävä tulot kiinteistöjen myynnistä tai vastaavista toimista. ⎪ ∫ uusi (19) Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot olisi esitettävä talousarvioesityksessä entistä selkeämmin, ja tämän vuoksi olisi säädettävä, että talousarvioesitykseen on otettava sellaiset käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen määrät, joista on varmuus talousarvioesityksen laadinta-ajankohtana. ⎢ 1995/2006, johdanto-osan 12 kappale (mukautettu) (20) Nykyisin komission on saatava budjettivallan käyttäjän lupa sellaisten lahjojen, testamenttilahjoitusten tai muiden lahjoitusten vastaanottamiseen, joista aiheutuu menoja. Jotta voitaisiin välttää turhat ja raskaat menettelyt, joita edellytetään Turhien ja raskaiden menettelyjen välttämiseksi ennen kuin komissiolla √ on lupa ∏ hyväksyä sellaisia lahjoituksia, kuten lahjoja tai testamenttilahjoituksia, joista aiheutuu menoja, budjettivallan käyttäjän luvan olisi oltava pakollinen vain, jos lahjoitus ylittää arvoltaan tietyn määrän ja siitä aiheutuu huomattavia kuluja. ⎢ 1605/2002, johdanto-osan 7 kappale (21) Erittelyperiaatteen osalta toimielinten on olisi voitava siirtää joustavasti määrärahoja. Tässä asetuksessa on olisi tätä varten säädettävä mahdollisuudesta esittää tiettyyn käyttötarkoitukseen osoitetut taloudelliset ja hallintoresurssit yhtenä kokonaisuutena. Lisäksi on olisi yhtenäistettävä määrärahojen siirtomenettelyjä kaikkien toimielinten välillä, jotta voidaan säätää, että henkilöstö- ja hallintomäärärahasiirroista päättää kukin toimielin itse. Toimintamenoja koskevien määrärahasiirtojen osalta komissio voi siirtää määrärahoja saman osaston luvusta toiseen siten, että kustakin budjettikohdasta voidaan siirtää enintään 10 prosenttia kyseisessä kohdassa olevista varainhoitovuoden määrärahoista. Budjettivallan käyttäjän oikeus tehdä varauksia on olisi rajattava kahteen tilanteeseen: toimenpiteeltä puuttuu perussäädös tai määrärahojen riittävyydestä on epävarmuutta. ⎢ 1995/2006, johdanto-osan 13 ja 14 kappale ? uusi (22) Määrärahojen siirtämistä koskevia sääntöjä olisi yksinkertaistettava ja selkeytettävä tietyiltä osin, koska ne ovat osoittautuneet käytännössä epäselviksi tai hankaliksi soveltaa. ? Talousarvion toteuttamista on tarpeen parantaa etenkin maksumäärärahojen, käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen sekä useisiin osastoihin sisältyvien samanlaisten hallintomäärärahojen osalta. Tämän vuoksi eräiden määrärahasiirtojen hyväksymismenettelystä olisi tehtävä nykyistä joustavampi. ⎪ (23) Tehokkuussyistä komission olisi saatava päättää itsenäisesti varauksiin otettujen määrärahojen siirtämisestä, kun rahoitettavalta toimenpiteeltä puuttuu perussäädös talousarviota laadittaessa, mutta perussäädös annetaan kuluvan varainhoitovuoden aikana. ? Lisäksi jotta voitaisiin välttää se, että sellaisiin määrärahasiirtoihin, joista on ilmoitettava budjettivallan käyttäjälle, liittyy toistuvasti viivästyksiä, kyseisten siirtojen luokittelua ja niihin sovellettavaa menettelyä on tarpeen yksinkertaistaa. Etenkin komission mahdollisuus päättää käyttämättä jääneiden talousarviomäärärahojen siirroista tapauksissa, joissa on kyse kansainvälisistä humanitaarisista suuronnettomuuksista tai kriiseistä, on osoittautunut asianmukaiseksi ja tehokkaaksi toimintatavaksi. Tätä mahdollisuutta olisi sen vuoksi voitava käyttää myös joulukuun 1 päivän jälkeen ilmenevissä vastaavissa tilanteissa. Komission olisi tällöin avoimuuden varmistamiseksi välittömästi ilmoitettava budjettivallan käyttäjälle päätöksestään. Komission olisi lisäksi voitava päättää itsenäisesti tietyissä rajoissa siirroista, jotka tehdään hätäapuvarauksesta. ⎪ ⎢ 1995/2006, johdanto-osan 15 kappale (mukautettu) (24) Komission hallintomäärärahojen siirtoa koskevienat sääntöjennöt olisi sovitettava talousarvion uuteen toimintoperusteiseen budjetoinnin rakenteeseen √ oltava yhdenmukaiset toimintoperusteisen budjetoinnin mukaisen rakenteen kanssa ∏. Sen vuoksi olisi säädettävä ilmoitusmenettelyä koskevasta poikkeuksesta. Komission olisi varainhoitovuoden viimeisen kuukauden aikana voitava päättää itsenäisesti henkilöstömenoihin tarkoitettujen määrärahojen siirtämisestä tietyissä rajoissa. ⎢ 1605/2002, johdanto-osan 11 kappale (mukautettu) (25) Moitteettoman varainhoidon periaate on olisi määritettävä viittaamalla taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteisiin, ja näiden periaatteiden noudattaminen olisi varmistettava niiden noudattaminen seuraamalla ja arvioimalla tavoitteiden toteutumista erilaisten toimintokohtaisten mittarien avulla. Toimielinten on olisi toteutettava ennakko- ja jälkiarviointi komission määrittelemien suuntaviivojen √ antamien ohjeiden ∏ mukaisesti. ⎢ 1995/2006, johdanto-osan 5 kappale (mukautettu) ? uusi (26) √ Lisäksi ∏ olisi selvennettävä, että moitteeton varainhoito edellyttää vaikuttavaa ja tehokasta sisäistä valvontaa, ja sisäisen valvonnan järjestelmien keskeiset piirteet ja tavoitteet olisi määriteltävä. (27) ? Suhteellisuusperiaatetta koskevissa säännöksissä olisi otettava käyttöön hyväksyttävän virheriskin käsite osana tulojen ja menojen hyväksyjän tekemää riskinarviointia. Toimielinten olisi voitava vähitellen luopua yleisestä 2 prosentin olennaisuusrajasta, jota tilintarkastustuomioistuin käyttää tehdessään päätelmiä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Hyväksyttävän virheriskin taso olisi tätä tarkoituksenmukaisempi perusta silloin, kun vastuuvapauden myöntävä viranomainen arvioi komission riskinhallinnan laatua. Lainsäätäjän olisi sen vuoksi määritettävä hyväksyttävän virheriskin taso kutakin toimintalohkoa varten siten, että sitä määritettäessä otetaan huomioon tarkastusten kustannus-hyötysuhde. ⎪ ⎢ 1605/2002, johdanto-osan 12 kappale (mukautettu) (28) SeurattavuusAvoimuusperiaatteen osalta on olisi varmistettava, että talousarvion toteuttamisesta ja kirjanpidosta tiedotetaan paremmin. On Olisi myös vahvistettava määräaika, johon mennessä talousarvio viimeistään on julkaistava, millä ei rajoiteta kuitenkaan sitä, että komissio voisi jakaa alustavasti julkaista talousarvion alustavasti asianmukaisessa muodossa sen jälkeen kun Euroopan parlamentin puhemies on sen lopullisesti vahvistanut ja ennen kuin se julkaistaan Euroopan yhteisöjen √ unionin ∏ virallisessa lehdessä. Lisäksi säilytetään nNegatiivisen varauksen mahdollisuus √ olisi säilytettävä ∏. ⎢ 1995/2006, johdanto-osan 6 kappale (29) Talousarviosta peräisin olevien varojen käytön avoimuuden varmistamiseksi on tarpeen asettaa saataville tietoa kyseisten varojen saajista tietyin rajoituksin, jotka ovat tarpeen oikeutettujen yleisten ja yksityisten etujen suojaamiseksi ja ottaen huomioon Euroopan maatalouden tukirahaston erityisen tilikauden. ⎢ 1605/2002, johdanto-osan 13 kappale (mukautettu) ? uusi (30) Talousarvion laatimisen ja esitystavan osalta nykyisiä säännöksiä olisi yhtenäistettävä ja selkeytettävä poistamalla täydentävien ja korjaavien talousarvioiden välinen ero, jolla ei ole käytännön vaikutusta. (31) ? Talousarvion vahvistamista varten on tärkeää, että komission laatiman talousarvioesityksen rakenne ja esitystapa määritellään selkeästi. Talousarvioesitystä edeltävän yleisen johdannon sisältö olisi määriteltävä tarkemmin. Lisäksi on tarpeen lisätä säännös, joka koskee tulevien vuosien rahoitussuunnitelmia sekä komission mahdollisuutta esittää valmisteluasiakirjoja määrärahaesitystensä tueksi. ⎪ ⎢ 1605/2002, johdanto-osan 14 kappale (32) On Olisi säädettävä, että komissiota koskevassa talousarvion pääluokassa määrärahat ja varat voidaan esittää käyttötarkoituksen mukaan ryhmiteltyinä (”toimintoperusteinen budjetointi”); näin voidaan lisätä talousarvion hallinnoinnin avoimuutta suhteessa moitteettoman varainhoidon tavoitteisiin ja erityisesti tehokkuudenteen ja vaikuttavuudenteen tavoitteiden mukaisesti. ⎢ 1605/2002, johdanto-osan 15 kappale (mukautettu) (33) Toimielinten on olisi voitava hallinnoida henkilöstösääntöjen alaisia virkoja joustavasti suhteessa budjettivallan käyttäjän myöntämien virkojen ja toimien määrään erityisesti uuden, keinojen sijasta tuloksiin keskittyvän hallintomallin mukaisesti. Tätä joustavuutta √ olisi ∏ rajoittavat kuitenkin √ edelleen rajoitettava ∏ yhtäältä tietyn varainhoitovuoden talousarviomäärärahoillaat ja toisaalta virkojen ja toimien hyväksytylläty enimmäismäärällä.; jJoustavan hallinnoinninti ei myöskään √ pitäisi ∏ koskea palkkaluokkia √ AD 16, AD 15 ja AD 14 ∏ A1 ja A2. ⎢ 1995/2006, johdanto-osan 19 kappale (mukautettu) (34) Talousarvion toteuttamisessata olisi tarpeen tarkistaa √ olisi otettava huomioon ∏ yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityispiirteetiden huomioon ottamiseksi. Oikeudellisen selkeyden vuoksi EY:n perustamissopimuksen √ Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ∏ sekä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V ja VI osaston mukaisten perussäädösten lajit olisi oikeudellisen selkeyden vuoksi mainittava soveltamissääntöjen sijasta varainhoitoasetuksessa. Lisäksi olisi lisättävä √ annettava ∏ erityissäännös, josta ilmenee, minkä tyyppisiä valmistelutoimia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla voidaan toteuttaa. ⎢ 1605/2002, johdanto-osan 16 kappale (mukautettu) ? uusi (35) Talousarvion toteuttamisen osalta on selkeytettävä talousarvion eri toteuttamistapoja: joko keskitetysti komission toimesta tai yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tai hajautetusti ulkoisen avun saajina olevien kolmansien maiden kanssa taikka yhdessä kansainvälisten järjestöjen kanssa. Keskitetystä hallinnoinnista voivat huolehtia joko komission yksiköt suoraan tai tehtävät voidaan välillisesti siirtää yhteisön oikeuden tai kansallisen oikeuden mukaisille julkisyhteisöille. Eri toteuttamisjärjestelyissä on varmistettava, että Euroopan yhteisöjen varojen suojaamismenettelyjä noudatetaan riippumatta siitä, mikä yksikkö on vastuussa talousarvion tai sen osan toteuttamisesta ja taattava, että lopullinen vastuu talousarvion toteuttamisesta on komissiolla Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 274 artiklan mukaisesti. (36) ? Toteuttamistavoista annetuista säännöistä on etenkin silloin kun kyseiset säännöt koskevat edellytyksiä, joiden täyttyessä toteuttamisvaltuuksia voidaan siirtää kolmansille osapuolille, tullut vuosien mittaan liian monimutkaisia, ja niitä olisi yksinkertaistettava. Tällaisen ulkoistamisen alkuperäisenä tavoitteena on varmistaa, että menot toteutetaan toteuttamistavasta riippumatta siten, että valvonnan ja avoimuuden taso vastaa komission yksiköiltä edellytettyä tasoa, ja tämä tavoite olisi säilytettävä. Tämän vuoksi olisi selkeästi erotettava toisistaan tilanteet, joissa komissio tai sen toimeenpanovirastot toteuttavat talousarviota suoraan, ja tilanteet, joissa kolmannet osapuolet toteuttavat talousarviota välillisesti. Näin voitaisiin luoda välillistä hallinnointia varten yhteinen järjestelmä, jota voidaan mukauttaa alakohtaisten sääntöjen edellyttämällä tavalla etenkin silloin kun talousarviota toteutetaan välillisesti hallinnoiden yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Tällaisen yhteisen järjestelmän olisi erityisesti sisällettävä perusperiaatteet, joita komissio noudattaa silloin kun se päättää toteuttaa talousarviota välillisesti, sekä perusperiaatteet, joita niiden osapuolten, joille tehtäviä on siirretty, on noudatettava. Komission olisi voitava soveltaa unionin sääntöjä ja menettelyjä tai hyväksyä, että sovelletaan sen yhteisön sääntöjä ja menettelyjä, jolle tehtäviä on siirretty, sillä edellytyksellä, että kyseinen yhteisö takaa unionin taloudellisten etujen vastaavantasoisen suojan. ⎪ ⎢ 1605/2002, johdanto-osan 17 ja 18 kappale (mukautettu) ? uusi (37) Talousarvion toteuttamisesta vastaavana komissio ei voi siirtää sille kuuluvia julkisen vallan tehtäviä, jos niihin sisältyy harkintavaltaa. Tässä asetuksessa on mainittava tämä periaate ja täsmennettävä, mitä tehtäviä voidaan siirtää. Lisäksi on täsmennettävä, että talousarvion toteuttamistehtävää ei saa antaa yksityisoikeudellisille yhteisöille yksityiskohtaisesti määriteltyjen ehtojen mukaisesti toimivia, julkisen palvelun tehtäviä suorittavia yhteisöjä lukuun ottamatta; ne voivat suorittaa ainoastaan teknisiä asiantuntijatehtäviä, hallintotehtäviä tai muita valmistelu- ja avustustehtäviä. (38) Seurattavuuden ja moitteettoman varainhoidon periaatteiden noudattaminen edellyttää, että julkisoikeudelliset tai julkisen palvelun tehtäviä hoitavat yhteisöt, joille komissio siirtää toimeenpanotehtäviä, huolehtivat julkisten hankintamenettelyjen avoimuudesta ja tehokkaasta sisäisestä valvonnasta, hoitavat komission lukuun suoritettavien toimenpiteiden kirjanpidon erillään muusta toiminnastaan ja järjestävät ulkoisen tarkastuksen. (39) ? Sellaisiin yhteisöihin sovellettavia ennakkoarviointia koskevia sääntöjä, jotka eivät ole jäsenvaltioita, joihin ei sovelleta ennakkoarviointia, olisi mukautettava sen varmistamiseksi, että kaikki yhteisöt ja henkilöt, joille tehtäviä on siirretty, suojaavat unionin taloudellisia etuja tässä asetuksessa edellytettyä vastaavalla tavalla. Komission valvontatehtävää koskevissa säännöksissä olisi säädettävä kunkin talousarvion hallinnointitavan osalta valvonta- ja tarkastusvelvollisuuksista, joihin kuuluvat myös tilien tarkastamisessa ja hyväksymisessä sovellettavat menettelyt. ⎪ ∫ uusi (40) Jotta voitaisiin ottaa huomioon toiminnan asettamat vaatimukset ja helpottaa edunsaajien ja toteutuskumppaneiden vastuulla olevaa toteuttamista, vaatimusten olisi oltava oikeassa suhteessa toimintaan liittyviin riskeihin ja toiminnan yleiseen valvontaympäristöön. Tehtävien luonne ja toimet, joiden avulla komissio valvoo ja tukee toiminnan toteuttamista, olisi otettava huomioon arvioitaessa, pystyvätkö kolmannet osapuolet tai yhteisöt täyttämään kyseiset vaatimukset. Tässä asetuksessa olisi talousarvion ja toimintapolitiikan toteuttamisen parantamiseksi lisäksi säädettävä uusista rahoitusvälineistä sekä yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuksista. ∫ uusi (41) Kokemukset julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksista, joille annetaan asetuksen (EY, Euratom) 1605/2002 185 artiklassa unionin elimen asema, ovat osoittaneet, että käytettävissä olevien välineiden valikoimaa olisi laajennettava siten, että se sisältää myös elimet, joilla on unionin toimielimiin sovellettaviin sääntöihin verrattuna joustavammat säännöt, joita yksityisten kumppaneiden on helpompi noudattaa. Tällaisten vaihtoehtojen olisi perustuttava välilliseen hallinnointiin. Yhtenä vaihtoehtona olisi oltava perussäädöksellä perustettu elin, jolla on omat varainhoitosäännöt, joissa olisi otettava huomioon unionin varojen moitteettoman hallinnoinnin varmistamiseksi tarvittavat periaatteet. Nämä periaatteet olisi hyväksyttävä delegoidulla asetuksella, ja niiden olisi perustuttava periaatteisiin, joita sellaisten kolmansien yhteisöjen, joille talousarvion toteuttamistehtäviä on siirretty, on noudatettava. Toisena vaihtoehtona olisi oltava jäsenvaltion yksityisoikeuden alaisten elinten toteuttamat yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuudet. ∫ uusi (42) Valvontaa ja tarkastuksia koskevat perusvelvollisuudet, jotka jäsenvaltioiden on täytettävä silloin kun talousarviota toteutetaan välillisesti hallinnoiden yhteistyössä niiden kanssa ja joista nykyisin säädetään ainoastaan alakohtaisissa asetuksissa, olisi perussopimuksen 317 artiklan mukaisesti otettava tähän asetukseen. Sen vuoksi tähän asetukseen on tarpeen ottaa säännöksiä, joilla luodaan yhdenmukainen kehys kaikkia kyseeseen tulevia toimintalohkoja varten ja joissa säädetään yhdenmukaistetuista kansallisen tason hallintorakenteista, näille rakenteille asetetuista yhteisistä hallinnointi- ja valvontavelvollisuuksista, vuotuisesta viranomaisen vahvistuslausumasta ja siitä annettavsta riippumattomasta tarkastuslausunnosta, jäsenvaltioiden antamasta vuotuisesta lausumasta, jossa ne ottavat vastuun niille hoidettavaksi annettujen unionin varojen hallinnoinnista, sekä komission käyttämistä maksujen tarkastamis-, hyväksymis-, keskeytys- ja korjausmenettelyistä. Yksityiskohtaiset säännökset olisi edelleen annettava alakohtaisissa asetuksissa. ⎢ 1605/2002, johdanto-osan 19 kappale (mukautettu) (43) Tässä asetuksessa √ olisi ∏ määritellään EY:n perustamissopimuksen 279 artiklan c alakohdan √ perussopimuksen 322 artiklan ∏ mukaisesti √ määriteltävä ∏ √ taloushallinnon toimijoiden, etenkin ∏ tulojen ja menojen hyväksyjien, tilinpitäjienän ja sisäisen tarkastajan toimivaltuudet ja tehtävät. Tulojen ja menojen hyväksyjilläät ovat √ olisi oltava ∏ täysin vastuussa kaikista heidän alaisuudessaan suoritetuista tulo- ja menotapahtumista. He ovat √ Heidän olisi oltava ∏ niistä tilivelvollisia ja heihin voidaan √ olisi ∏ tarvittaessa √ voitava ∏ kohdistaa kurinpitomenettely. Sen vuoksi tulojen ja menojen hyväksyjien vastuuta on lisättävä poistamalla keskitetyt ennakkotarkastukset ja erityisesti varainhoidon valvojan tulo- ja menotapahtumille antama ennakkohyväksyntä sekä tilinpitäjän toimittama suorituksen oikeellisuuden tarkastus. Tilinpitäjälle jää √ olisi jäätävä ∏ vastuu maksujen moitteettomasta suorittamisesta, tulojen kantamisesta ja vahvistettujen saamisten perinnästä. Hänellä on √ olisi oltava ∏ vastuu kassanhallinnasta, kirjanpidosta sekä toimielimen tilinpäätösten tilinpäätöslaskelmien laadinnasta. Sisäisnen tarkastajan √ olisi hoidettava ∏ hoitaa tehtäviään sisäistä tarkastusta koskevien kansainvälisten standardien mukaisesti. Hänen tehtävänään on √ olisi oltava ∏ tarkistaa, että tulojen ja menojen hyväksyjien kehittämät hallinnointi- ja valvontajärjestelmät toimivat moitteettomasti. Sisäinen tarkastaja ei osallistu taloustapahtumien hoitamiseen. Hänen tehtävänään ei ole tarkastaa taloustapahtumia ennen tulojen ja menojen hyväksyjien päätöksiä, sillä he ovat vastedes itse vastuussa kyseisistä ennakkotarkastuksista. ∫ uusi (44) Joitakin valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän tehtäviä koskevia säännöksiä olisi selkeytettävä, etenkin siltä osin kuin on kyse valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän etu- ja jälkikäteen käyttöön ottamista sisäisen valvonnan menettelyistä ja hänen raportointitehtävistään. Valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän vuotuisen toimintakertomuksen sisältöä olisi tältä osin ajantasaistettava sen käytännön pohjalta, joka edellyttää tarvittavien varainhoitoa ja hallinnointia koskevien tietojen antamista tehtävien hoitamista koskevan vahvistuslausuman tueksi. ⎢ 1995/2006, johdanto-osan 24 kappale ? uusi (45) ? Komission tilinpitäjän vastuita olisi selkeytettävä ja etenkin olisi täsmennettävä, että ainoastaan tilinpitäjä voi antaa kirjanpitosääntöjä ja määrittää yhdenmukaistetun tililuettelon; muiden toimielinten tilinpitäjät määrittävät kukin oman toimielimensä kirjanpitomenettelyt. ⎪ Olisi selkeytettävä tilinpitäjien velvollisuutta vahvistaa tilinpäätös tulojen ja menojen hyväksyjien heille toimittamien tietojen perusteella. Tätä varten tilinpitäjät olisi valtuutettava tarkistamaan valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän vastaanottamat tiedot ja esittämään tarvittaessa varaumia. ∫ uusi (46) Jotta tiettyjen, rahoituslaitosten täytäntöönpantaviksi annettujen toimien ja ohjelmien toteuttamista voitaisiin helpottaa, tässä asetuksessa olisi säädettävä mahdollisuudesta avata varainhoitotilejä. Tällaiset tilit olisi avattava komission nimissä tai komission puolesta rahoituslaitoksen kirjanpidossa. Rahoituslaitoksen olisi vastattava tilien hallinnoinnista tulojen ja menojen hyväksyjän alaisuudessa, ja tilit olisi voitava avata myös muussa valuutassa kuin euroina. ⎢ 1605/2002, johdanto-osan 20 kappale (mukautettu) (47) Tulojen ja menojen hyväksyjien, tilinpitäjien ja ennakoiden hoitajien vastuun ei √ pitäisi ∏ poiketakea muiden virkamiesten ja muun henkilöstön vastuusta, vaan heihin voidaan olisi voitava soveltaa Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen mukaisia kurinpitoseuraamuksia ja heidät voidaan olisi voitava saattaa korvausvelvollisiksi. Tilinpitäjien ja ennakoiden hoitajien tehtävien erityisluonteen vuoksi heidän virheitään koskevat tietyt erityissäännökset säilyvät olisi √ kuitenkin ∏ säilytettävä ennallaan; lisäksi on tarkennettava tulojen ja menojen hyväksyjän vastuu. Jotta nimittävä viranomainen saisi käyttöönsä tarvitsemaansa asiantuntemusta sääntöjenvastaisuustapauksissa tapauksissa, joissa ei ole kyse petoksista, kunkin toimielimen √ olisi perustettava ∏ perustaa taloudellisten väärinkäytösten tutkintaelimen määrittämään, onko tapahtunut sääntöjenvastaisuus, jonka vuoksi virkamieheen tai toimihenkilöön on mahdollisesti sovellettava kurinpitoseuraamuksia tai hänet on saatettava korvausvelvolliseksi, ja raportoimaan tulojen ja menojen hyväksyjälle ja sisäiselle tarkastajalle havaitsemistaan järjestelmään liittyvistä ongelmista. Petostapausten varalta tässä asetuksessa on syytä viitata olisi viitattava voimassa oleviin säännöksiin, jotka koskevat Euroopan yhteisöjen √ unionin ∏ taloudellisten etujen suojaamista ja sellaisen lahjonnan torjuntaa, jossa on osallisina Euroopan yhteisöjen √ unionin ∏ virkamiehiä tai jäsenvaltioiden virkamiehiä. ⎢ 1995/2006, johdanto-osan 23 kappale (48) Toimielinten olisi voitava perustaa yhdessä taloudellisten väärinkäytösten tutkintaelimiä. ∫ uusi (49) Tulojen osalta on tarpeen sujuvoittaa saamisennusteisiin sovellettavia sääntöjä, jotta niissä voitaisiin ottaa huomioon talousarvioon liittyvät tarpeet. Kyseisten ennusteiden kirjaamista olisi edellytettävä silloin, kun tulot voidaan odottaa saatavan tietyllä todennäköisyydellä ja kun niiden määrä on arvioitavissa kohtuullisella tarkkuudella. Yksinkertaistaminen olisi toteutettava ottamalla käyttöön joitakin erityissäännöksiä saamisennusteen muuttamis- tai peruuttamismenettelyistä. ⎢ 1995/2006, johdanto-osan 26 kappale (mukautettu) ? uusi (50) Olisi säädettävä √ määritettävä ∏ saamisten vanhentumisaikajasta. Toisin kuin monissa jäsenvaltioissa, yhteisössä √ unionissa ∏ ei sovelleta vanhentumisaikaa, jonka kuluttua rahoitussaamiset lakkaavat. Myöskään yhteisön √ unionin ∏ saamisten perimistä kolmansilta oikeusteitse ei rajoita vanhentumisaika. Vanhentumisajan käyttöönotto on moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaista. (51) ? Perintää koskevia sääntöjä olisi sekä selkeytettävä että parannettava. Etenkin olisi selvennettävä, että vahvistetun saamisen peruuttaminen ei merkitse luopumista Euroopan unionin vahvistetusta saamisoikeudesta. Lisäksi jotta unionin taloudellisten etujen suojaa voitaisiin parantaa, jäsenvaltioiden olisi käsiteltävä maksettavaksi vaadittuja unionin varoja samalla tavoin kuin ne käsittelevät julkisten yritysten saamisia alueellaan. ⎪ (52) Väliaikaisesti perittyjen sakkojen hallinnoinnista annetun komission tiedonannon[19] mukaan sakot, seuraamusmaksut ja seuraamukset sekä kaikki niiden tuottamat korot olisi otettava tuloina talousarvioon sitä vuotta seuraavana vuonna, jona kaikki muutoksenhakukeinot niitä koskevan päätöksen osalta on käytetty. Poikkeuksena tästä säännöstä osuus, joka on enintään 2 prosenttia talousarvioon otettavien sakkojen ja seuraamusmaksujen kokonaismäärästä, olisi pidätettävä kyseisessä tiedonannossa luodun rahaston tarpeisiin. ⎢ 1605/2002, johdanto-osan 21 kappale (mukautettu) (53) On määriteltävä menoon liittyvät talousarviositoumuksen ja oikeudellisen sitoumuksen käsitteet ja niiden toteuttamisedellytykset. Lepäävien sitoumusten määrän pitämiseksi vähäisenä on tarpeen rajoittaa aikaa, jonka kuluessa talousarvioon tehtyjen kokonaissitoumusten perusteella voidaan tehdä yksittäisiä oikeudellisia sitoumuksia. Lisäksi on √ olisi ∏ säädettävä näiden yksittäisten sitoumusten peruuntumisesta siinä tapauksessa, että sitoumus ei ole aiheuttanut yhtään maksua kolmen vuoden aikana. ∫ uusi (54) Maksujen osalta olisi moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti annettava selkeämmät säännökset eri maksutyypeistä. Lisäksi toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän olisi säännöllisesti selvitettävä ennakkomaksut komission tilinpitäjän antamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti. Hankintasopimuksiin, avustuspäätöksiin, avustussopimuksiin ja kolmansien osapuolten kanssa tehtäviin valtuutussopimuksiin olisi otettava asianmukaiset määräykset ja säännökset tätä varten. ⎢ 1605/2002, johdanto-osan 22 kappale (mukautettu) (55) Tässä asetuksessa on olisi määriteltävä ne maksujen lajit, joita tulojen ja menojen hyväksyjät saavat hoitaa. Kyseisiä maksuja suoritettaessa on √ olisi ∏ otettava ensisijaisesti huomioon toimen vaikuttavuus ja siitä saatavat tulokset. On luovuttava ennakko- ja etumaksujen käsitteiden erottamisesta niiden epätäsmällisyyden vuoksi. Maksut on olisi suoritettava vastedes ennakko-, väli- ja loppumaksuina, paitsi silloin kun ne maksetaan kertasuorituksina. ⎢ 1605/2002, johdanto-osan 23 kappale (mukautettu) (56) Tässä asetuksessa olisi täsmennettävä, että Mmenot on √ olisi ∏ vahvistettava, hyväksyttävä ja maksettava täytäntöönpanosäännöissä vahvistettussana määräajassaikana, ja että näiden tämän määräajaikojen ylittyessä velkojilla on √ olisi oltava ∏ oikeus talousarviosta maksettaviin viivästyskorkoihin. ∫ uusi (57) Toimielimille olisi annettava mahdollisuus hyväksyä etukäteen virallisesti se, että asiakirjat toimitetaan käyttämällä sähköistä menettelyä. Sähköisiä ja digitoituja asiakirjoja koskevien komission päätösten mukaisesti olisi lisäksi ajantasaistettava sitoumuksia koskeviin tarkistuksiin sovellettavia varainhoitosäännöksiä, joissa olisi nimenomaisesti todettava, että sähköisillä tilauslomakkeilla ja laskuilla on oikeudellista arvoa oikeudellisten sitoumusten kirjaamisessa. ⎢ 1995/2006, johdanto-osan 25 kappale (58) Komission sisäisen tarkastajan suhdetta yhteisöjen perustamiin elimiin olisi selkeytettävä. Kyseisillä elimillä olisi oltava oma sisäinen tarkastustoimi, joka raportoi johtokunnalle. Komission sisäinen tarkastaja puolestaan raportoi komission menettelyistä ja järjestelmistä komission jäsenten kollegiolle. Komission sisäisen tarkastajan tehtäväksi jäisi vahvistaa, että elinten sisäinen tarkastus on kansainvälisten standardien mukainen. Tätä varten hänen olisi voitava toimittaa sisäisestä tarkastustoimesta laatukatselmuksia. ⎢ 1995/2006, johdanto-osan 27 kappale (mukautettu) (59) Varainhoitoasetuksessa Tässä asetuksessa olisi kiinnitettävä huomiota puitesopimusten merkitykseen julkisten hankintojen hallinnoinnissa. Siinä olisi edistettävä toimielinten välisten hankintamenettelyjen käyttöä sekä säädettävä toimielimen ja jäsenvaltion hankintaviranomaisen mahdollisuudesta käyttää yhteistä hankintamenettelyä. ⎢ 1605/2002, johdanto-osan 24 kappale (mukautettu) (60) Yhteisöjen toimielinten omaan lukuunsa tekemien julkisten hankintojen osalta on syytä säätää, että julkisia rakennusurakoita sekä palvelu- ja tavarahankintoja koskevien menettelyjen yhteensovittamisesta annettuihin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiveihin sisältyviä sääntöjä sovelletaan; lisäksi kolmansien lukuun suoritettaviin hankintoihin sovellettavien sääntöjen on oltava sopusoinnussa näiden direktiivien periaatteiden kanssa. ⎢ 1995/2006, johdanto-osan 28 kappale (mukautettu) (61) √ Julkisia hankintoja koskeviin sääntöihin ∏ √ olisi tehtävä ∏ joitakin mukautuksia sen varmistamiseksi, että tämä asetus vastaa julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2004/18/EY[20] kaikilta osin. Mainitun direktiivin mukaan jäsenvaltioilla on mahdollisuus määrätä erityisten menettelyjen soveltamisesta julkisia hankintoja koskeviin sopimuksiin, jotka on julistettu salaisiksi tai joiden toteuttaminen edellyttää erityisiä turvatoimenpiteitä, taikka jos kyseisen jäsenvaltion turvallisuusedut sitä vaativat, julistaa hankintamenettelyt salaisiksi; tämä mahdollisuus olisi tarjottava myös unionin toimielimille. ⎢ 1605/2002, johdanto-osan 25 kappale (62) Sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi, petosten ja lahjonnan torjumiseksi sekä moitteettoman ja tehokkaan varainhoidon edistämiseksi on annettava erityissäännökset, joilla suljetaan hankintamenettelyn ulkopuolelle ehdokas tai tarjoaja, joka on syyllistynyt mainittuihin tekoihin taikka on jäävi. ⎢ 1995/2006, johdanto-osan 29 kappale (mukautettu) ? uusi (63) Hankintamenettelystä poissulkemista koskevia sääntöjä olisi selkeytettävä direktiivin 2004/18/EY mukaisiksi. Lisäksi varainhoitoasetuksessa Tässä asetuksessa olisi oikeusvarmuuteen ja oikeasuhteisuuteen liittyvistä syistä säädettävä poissulkemisen enimmäiskestosta. √ Lisäksi ∏ Ddirektiivin 2004/18/EY mukaisesti olisi säädettävä poissulkemissääntöihin tehtävästä poikkeuksesta, kun tavaroita voidaan hankkia erityisen edullisin ehdoin liiketoimintansa lopettavalta toimittajalta tai konkurssipesän pesänhoitajalta tai selvittäjältä tai velkojien kanssa tehdyn akordin tai muun vastaavan kansallisen lain mukaisen menettelyn tuloksena. (64) ? Poissulkemista koskevia sääntöjä olisi myös parannettava unionin taloudellisten etujen suojan tehostamiseksi. Niihin olisi lisättävä viittaus rahanpesuun sellaisena kuin siitä säädetään direktiivissä 2004/18/EY. Lisäksi poissulkemiset, jotka koskevat sellaista ehdokasta tai tarjoajaa, joka on tuomittu lainvoimaisella tuomiolla ammattinsa harjoittamiseen liittyvästä rikkomuksesta taikka petoksesta, lahjonnasta, rikollisjärjestöön osallistumisesta, rahanpesusta tai muusta rikollisesta, unionin taloudellisia etuja vahingoittavasta toiminnasta, olisi laajennettava koskemaan myös henkilöitä, joilla on valtuudet edustaa kyseisiä ehdokkaita tai tarjoajia tai tehdä päätöksiä näiden puolesta tai valvoa näitä. Poissulkemista ei oikeasuhteisuuteen liittyvistä syistä kuitenkaan pitäisi soveltaa sellaisiin ehdokkaisiin tai tarjoajiin, jotka voivat osoittaa kohdistaneensa riittävät toimenpiteet kyseisiin edustusvaltuudet omaaviin henkilöihin. Jotta voitaisiin varmistaa toimielimen toiminnan jatkuvuus, poissulkemisvelvollisuudesta olisi voitava poiketa silloin kun poissulkeminen perustuu konkurssiin tai vastaavaan tilanteeseen, ammattia harjoitettaessa tehtyyn vakavaan virheeseen tai sosiaalimaksuja koskevien velvoitteiden laiminlyöntiin ja kun kyseessä on neuvottelumenettely, jossa teknisistä tai taiteellisista taikka yksinoikeuden suojaamiseen liittyvistä syistä hankintasopimus voidaan tehdä ainoastaan tietyn taloudellisen toimijan kanssa. ⎪ ⎢ 1995/2006, johdanto-osan 30 kappale (mukautettu) (65) Varainhoitoasetuksessa olisi säädettävä, että Hhankintamenettelyyn osallistuvan ehdokkaan tai tarjoajan on √ olisi oltava velvollinen ∏ pyydettäessä osoitettava vahvistamaan tarjouksen tekijänä olevan oikeussubjektinhenkilön omistussuhteet omistaja tai hallinta, valvonta ja edustusvaltuutus tai ja osoitettava vahvistamaan, että kyseinen omistaja tai sen ehdokkaan tai tarjoajan alihankkijat eivät ole jossakin varainhoitoasetuksen 93 artiklassa tarkoitetuista tilanteista √ tilanteessa, jonka perusteella ne suljetaan tarjouskilpailujen ulkopuolelle ∏. Tarjoajalta ei pitäisi edellyttää sen osoittamista vahvistamista, ettei se ole jossakin poissulkemista edellyttävistä tilanteista, jos hankintamenettely koskee arvoltaan erittäin vähäistä hankintaa. ⎢ 1995/2006, johdanto-osan 31 kappale (mukautettu) ? uusi (66) Hankintamenettelyjen tehostamiseksi poissulkemista edellyttävissä tilanteissa olevia ehdokkaita ja tarjoajia koskevan tietokannan olisi oltava toimielinten, toimeenpanovirastojen ja varainhoitoasetuksessa √ tässä asetuksessa ∏ tarkoitettujen elinten yhteisessä käytössä. (67) ? Vaikka Euroopan keskuspankilla (EKP) ja Euroopan investointipankilla (EIP) on oma erityisasemansa unionin rakenteessa, niiden omien varojen käytöllä on vaikutusta unionin taloudellisiin etuihin. Niiden olisi sen vuoksi voitava käyttää unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi perustetun poissulkemisia koskevan keskustietokannan tietoja ja niiden olisi vastattava siitä, että ne ottavat huomioon kyseisen tietokannan, kun ne tekevät hankintasopimuksia omia hankintamenettelyjään noudattaen. EKP:n ja EIP:n olisi myös ilmoitettava komissiolle tiedot sellaisista tarjoajista, jotka on tuomittu lainvoimaisella tuomiolla petoksesta tai vastaavasta unionin taloudellisia etuja vahingoittavasta rikollisesta toiminnasta. ⎪ ⎢ 1605/2002, johdanto-osan 26 ja 27 kappale (mukautettu) (68) Avoimuuden lisäämiseksi ehdokkaille ja tarjoajille on annettava asianmukaiset tiedot tarjouskilpailun ratkaisusta. (69) Nykyisen hankintoja ja sopimuksia käsittelevän neuvoa-antavan komitean toteuttamat ennakkotarkastukset olisi lakkautettava osana tulojen ja menojen hyväksyjien vastuun lisäämistä. ⎢ 1995/2006, johdanto-osan 32 ja 33 kappale (mukautettu) (70) Hylättyjen tarjoajien etujen huomioon ottamiseksi on asianmukaista säätää, että direktiivin 2004/18/EY soveltamisalaan kuuluva sopimus voidaan allekirjoittaa vasta kohtuullisen odotusajan kuluttua. (71) Toimielinten velvollisuuksia keskeyttää hankintamenettely tai sopimuksen täytäntöönpano petos- ja väärinkäytössääntöjenvastaisuustapauksissa varainhoitoasetuksen √ tämän asetuksen ∏ mukaisesti olisi selkeytettävä tuon asetuksen √ muiden ∏ asiaankuuluvien säännösten toimivuuden √ soveltamisen ∏ parantamiseksi. ∫ uusi (72) Hallinnollisten ja taloudellisten seuraamusten osalta olisi tietosuojavaatimusten mukaisesti annettava asianmukainen oikeusperusta tällaisia seuraamuksia koskevien päätösten julkaisemista varten. Tällaisten päätösten julkaisemisen olisi tietosuojaan ja oikeusvarmuuteen liittyvistä syistä oltava vapaaehtoista. ⎢ 1605/2002, johdanto-osan 28 kappale (mukautettu) ? uusi (73) Yhteisöjen √ Unionin ∏ avustusten myöntämisestä ja seurannasta on annettava erityiset säännökset seurattavuuden avoimuuden, tasapuolisen kohtelun, yhteisrahoituksen, ? voiton tavoittelua koskevan kiellon, toiminta-avustusten asteittaisen alenemisen, ⎪ taannehtimattomuuden ja valvonnan periaatteiden toteuttamiseksi. ⎢ 1605/2002, johdanto-osan 29 kappale (mukautettu) (74) Päällekkäisyyden välttämiseksi samaa toimintaa varten saadaan myöntää ainoastaan yksi avustus eikä avustusta saa myöntää saman varainhoitovuoden toiminnasta aiheutuvien menojen rahoittamiseen. ⎢ 1605/2002, johdanto-osan 30 kappale (mukautettu) (75) Petosten ja lahjonnan torjumiseksi toimielimille olisi annettava avustusten myöntämismenettelyn ulkopuolelle sulkemisesta säännöt, jotka vastaavat julkisten hankintojen menettelyn ulkopuolelle sulkemista koskevia sääntöjä. ⎢ 1605/2002, johdanto-osan 31 kappale (mukautettu) (76) Toimielimen ja avustuksen saajan oikeuksien ja velvollisuuksien täsmentämiseksi ja niiden noudattamisen varmistamiseksi avustuksista on tehtävä kirjallinen sopimus. ⎢ 1995/2006, johdanto-osan 34, 35 ja 36 kappale (mukautettu) (77) Avustuksia koskevia sääntöjä olisi yksinkertaistettava. Tarkastuksia ja takeita koskevat vaatimukset olisi √ kuitenkin yksinkertaistamiseen liittyvistä syistä ∏ suhteutettava paremmin taloudellisiin riskeihin. Avustusten määritelmää olisi selkeytettävä erityisesti lainanannon ja osakkuuksien rahoituksen, sekä kalastusmarkkinoihin liittyvien menojen osalta. Avustusten √ moitteettoman ∏ hallinnan tehostamiseksi √ varmistamiseksi ∏ ja avustusmenettelyjen yksinkertaistamiseksi avustuksia olisi voitava myöntää joko toimielimen päätöksellä tai avustuksen saajan kanssa tehtävällä kirjallisella sopimuksella. (78) Selkeyden ja avoimuuden vuoksi olisi sallittava tosiasiallisesti syntyneiden kustannusten korvaamiseen perustuvan perinteisen korvausmenettelyn rinnalla myös kertakorvaukset ja kiinteämääräiset korvaukset. (79) Oikeudellisen selkeyden vuoksi soveltamissäännöissä nykyisin säädetyt poikkeukset voitontavoittelun kieltoa koskevaan sääntöön olisi sisällytettävä varainhoitoasetukseen. Lisäksi olisi ilmaistava selkeästi, että joidenkin avustusten myöntämisen tavoitteena on vahvistaa saajan vakavaraisuutta tai tuottaa tuloja. ⎢ 1525/2007, johdanto-osan 1, 4 ja 5 kappale (mukautettu) (80) Euroopan tason poliittisia puolueita ja niiden rahoitusta koskevista säännöistä 4 päivänä marraskuuta 2003 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2004/2003[21] säädetään muun muassa Euroopan tason poliittisten puolueiden rahoituksesta Euroopan unionin yleisestä talousarviosta. Euroopan tason poliittisten puolueiden rahoitusta koskevia Näitä sääntöjä olisi mukautettava siten, että niissä otettaisiin paremmin huomioon erityisolosuhteet, joissa poliittiset puolueet toimivat, mukaan lukien muuttuvat poliittiset haasteet ja suunnitelmat, joilla on sellaisia varainhoidollisia vaikutuksia, joita poliittiset puolueet eivät voi ennakoida laatiessaan vuotuisia työohjelmiaan ja talousarvioitaan. Tätä varten olisi otettava käyttöön rajoitettu mahdollisuus siirtää varoja joltakin vuodelta seuraavan vuoden ensimmäiselle neljännekselle. (81) Jotta voitaisiin parantaa puolueiden pitkän aikavälin rahoitussuunnitteluvalmiuksia, ottaa huomioon vuosittain vaihtuvat rahoitustarpeet ja vahvistaa puolueiden kannustimia olla nojautumatta pelkästään julkiseen rahoitukseen, Euroopan tason poliittisten puolueiden olisi voitava perustaa rajoitetusti vararahastoja, jotka perustuvat muista lähteistä kuin unionin talousarviosta saatuihin omiin varoihin. Tällaisen voiton tuottamisen kieltävästä säännöstä poikkeamisen olisi oltava poikkeuksellista, eikä se saisi muodostaa ennakkotapausta. ⎢ 1995/2006, johdanto-osan 37, 38 ja 41 kappale (mukautettu) (82) Sääntö, jonka mukaan avustukset on myönnettävä ehdotuspyynnön perusteella, on osoittautunut onnistuneeksi. Kokemusten perusteella kuitenkin tietyissä tapauksissa toiminta on luonteeltaan sellaista, että valinta kohdistuu väistämättä tiettyyn saajaan; tällaiset tapaukset olisi näin ollen vapautettava tästä √ edellä mainitusta ∏ säännöstä. (83) Sääntöä, jonka mukaan samasta toiminnasta ei tulisi myöntää useampaa kuin yhtä avustusta samalle saajalle, olisi tarkistettava. Joissakin perussäädöksissä sallitaan eri lähteistä peräisin olevan yhteisön √ unionin ∏ rahoituksen yhdistäminen, ja tällaiset tapaukset saattavat yleistyä √ vastaisuudessa ∏, kun √ koska ∏ pyritään varmistamaan, että varat käytetään tehokkaasti. Varainhoitoasetuksessa Tässä asetuksessa olisi kuitenkin tehtävä selväksi, että yhteisön talousarviosta ei koskaan saa rahoittaa samoja menoja kahdesti. (84) Olisi luovuttava Oosasta avustuskelpoisuutta koskevista rajoituksista √ ei pitäisi tietyissä tapauksissa soveltaa ∏, jotta avustuksia voitaisiin myöntää luonnollisille henkilöille ja eräille oikeushenkilöyttä vailla oleville yhteisöille. Jos haettu avustus on hyvin vähäinen, suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tulojen ja menojen hyväksyjän voi √ olisi voitava ∏ luopua edellyttämästä hakijalta sen vahvistamista osoittamista, että tämä ei ole jossakin √ tässä asetuksessa ∏ varainhoitoasetuksen asiaankuuluvissa säännöksissä tarkoitetuista poissulkemiseen johtavista tilanteista. (85) Nykyinen varainhoitoasetuksen tämän asetuksen säännös avustuksen saajan toteuttamiin hankintoihin sovellettavista periaatteista on epäselvä, ja sitä olisi yksinkertaistettava. Lisäksi olisi säädettävä nimenomaisesti tapauksista, joissa toiminnan toteuttaminen edellyttää taloudellisen tuen myöntämistä kolmansille. ∫ uusi (86) Kertakorvausjärjestelmää (kertakorvaukset, vakioyksikkökustannukset sekä kiinteämääräinen rahoitus) olisi käytännön kokemusten perusteella selkeytettävä, ja se olisi erotettava selvästi kaikista todellisten kustannusten jälkitarkastuksista. Valvontatoimenpiteitä olisi muutettava tämän uuden lähestymistavan edellyttämällä tavalla siten, että niihin liitetään mahdollisuus vaatia toiminnan tarkastuksia ja laajentaa tarkastushavainnot koskemaan saman edunsaajan tarkastamattomia hankkeita silloin kun samantyyppisissä hankkeissa on havaittu toistuvia virheitä. Avustuksen saajan mahdollisuutta jakaa avustuksensa edelleen kolmansille osapuolille olisi tietyin edellytyksin laajennettava, jotta voitaisiin helpottaa useille luonnollisille henkilöille suunnattujen ohjelmien moitteetonta toteuttamista silloin kun kyseiset henkilöt voidaan saavuttaa vain kaksiportaisella järjestelyllä. Tällainen edelleen jakaminen olisi hyväksyttävä, jos ensisijainen saaja antaa riittävät vakuudet ja jos avustussopimukseen otetaan asianmukaiset lausekkeet, joilla rajoitetaan avustuksen edelleenjaon seurauksena saavien valinnassa käytettävää harkintavaltaa ja myönnettävän avustuksen määrää. ∫ uusi (87) Palkinnoista olisi uudentyyppisenä rahoitustukena annettava avustuksiin sovellettavista säännöistä erilliset säännöt, joissa ei viitata ennustettavissa oleviin kustannuksiin. Palkinnot olisi otettava osaksi vuotuista työohjelmaa, ja silloin kun palkinto ylittää tietyn kynnysarvon, komission olisi hyväksyttävä palkinnon myöntämisehdot ja –perusteet, ennen kuin avustuksen saaja tai toimeksisaaja voi myöntää palkinnon. ∫ uusi (88) Rahoitusvälineet ovat yhä tärkeämpiä silloin kun tarkoituksena on unionin varojen vaikutusten moninkertaistaminen siten, että kyseiset varat yhdistetään muihin varoihin tai siten, että hyödynnetään vipuvaikutusta. Koska tällaisia rahoitusvälineitä ei voida rinnastaa palveluihin eikä avustuksiin, olisi otettava käyttööön uusi rahoitustukimuoto. ⎢ 1605/2002, johdanto-osan 32 kappale (89) Kirjanpidon ja tilinpäätöksen osalta on täsmennettävä, että kirjanpito muodostuu liikekirjanpidosta ja talousarviokirjanpidosta ja korostettava, että liikekirjanpito on suoriteperusteista kirjanpitoa, kun taas talousarviokirjanpidon tarkoituksena on laatia talousarvion toteutumalaskelma ja selvitykset talousarvion toteuttamisesta. ⎢ 1995/2006, johdanto-osan 44 kappale (mukautettu) ? uusi (54) Tilinpäätökseen ja kirjanpitoon sovellettavien sääntöjen osalta? olisi yksinkertaistettava tilinpäätöksen esittämistä säätämällä, että unionin tilinpäätös sisältää ainoastaan konsolidoidun tilinpäätöksen ja yhdistellyt talousarviotilit. Lisäksi olisi selvennettävä, että konsolidointi koskee ainoastaan unionin talousarviosta rahoitettavia toimielimiä, jotta voitaisiin ottaa huomioon EKP:n itsenäinen erityisasema. Olisi myös ⎪ Tilinpäätökseen ja kirjanpitoon sovellettavien sääntöjen osalta varainhoitoasetuksessa olisi erikseen mainittava komission tilinpitäjän mahdollisuudesta √ olisi voitava ∏ määrittää kansainvälisten standardien mukaisesti, mitkä muut elimet kuuluvat tilien konsolidoinnin piiriin niiden lisäksi, jotka saavat yhteisön √ unionin ∏ avustusta, edellyttäen, että tilien konsolidointi ei aiheuta varojen siirtämistä omarahoitteisilta elimiltä Euroopan unionin yleiseen talousarvioon eikä vaikuta kyseisten elinten taloudelliseen ja operatiiviseen riippumattomuuteen ja niiden tilejä koskevan vastuuvapauden myöntämismenettelyihin. ∫ uusi (55) Jotta komission tilinpitäjän ja tilinpäätöksessä konsolidoitavien toimielinten ja elinten tilinpitäjien tehtävät ja vastuut voitaisiin selkeästi erottaa toisistaan, olisi säädettävä, että kunkin toimielimen ja elimen on laadittava oma selvityksensä varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta ja toimitettava se budjettivallan käyttäjälle ja tilintarkastustuomioistuimelle seuraavan varainhoitovuoden maaliskuun 31 päivään mennessä. ⎢ 1605/2002, johdanto-osan 33 kappale (mukautettu) (90) On Olisi määriteltävä ne periaatteet, joiden pohjalta liikekirjanpito laaditaan ja tilinpäätöslaskelmat esitetään, kansainvälisesti hyväksyttyjen kirjanpitoperiaatteiden ja yhtiömuodoltaan tietynlaisten yhtiöiden tilinpäätöksistä √ perustamissopimuksen 54 artiklan 3 kohdan g alakohdan nojalla 25 päivänä heinäkuuta 1978 ∏ annettujen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien √ neljännen neuvoston direktiivin 78/660/ETY[22] ∏ mukaisesti, siltä osin kuin niitä voidaan soveltaa julkisen palvelun tehtäviin. ⎢ 1605/2002, johdanto-osan 34 kappale (mukautettu) (91) On osoittautunut tarpeelliseksi mukauttaa säännöksiä talousarvion toteuttamisesta annettavista tiedoista siten, että näihin tietoihin voidaan sisällyttää √ niihin sisällytetään ∏ myös tiedot varainhoitovuodelta toiselle siirrettyjen, uudelleen käyttöön otettujen ja uudelleen käytettyjen määrärahojen käytöstä sekä yhteisön √ unionin ∏ oikeuden mukaisiesta yhteisöstä elimistä, jotta ja että kuukausittain esitettävien tietojen ja budjettivallan käyttäjälle kolme kertaa vuodessa esitettävän talousarvion toteuttamista koskevan kertomuksen toimittamista voidaan kehittää. ⎢ 1605/2002, johdanto-osan 35 kappale (92) On Olisi yhtenäistettävä toimielimissä käytettyjä kirjanpitomenetelmiä ja tunnustettava komission tilinpitäjän aloiteoikeus tällä alalla. ⎢ 1605/2002, johdanto-osan 36 kappale (mukautettu) (93) On täsmennettävä, että tietojenkäsittelyjärjestelmien käyttö taloushallinnossa ei saa vaikuttaa tilintarkastustuomioistuimen oikeuteen saada tutustua tositteisiin. ∫ uusi (94) Unionin kirjanpitosääntöjä ja -periaatteita on tarpeen ajantasaistaa, jotta voitaisiin varmistaa, että ne ovat yhdenmukaiset julkisen sektorin kansainvälisten tilinpäätösstandardien (International Public Sector Accounting Standard, IPSAS) kanssa. ∫ uusi (95) Alustavaa ja lopullista tilinpäätöstä koskevat säännökset olisi saatettava ajan tasalle, etenkin jotta voitaisiin antaa säännökset tiedoista, jotka olisi liitettävä komission tilinpitäjälle konsolidointia varten toimitettaviin tilinpäätöksiin. Lisäksi säännöksissä olisi viitattava vahvistuskirjeeseen, jonka talousarviosta rahoitettavat toimielimet ja elimet liittävät tilintarkastustuomioistuimelle toimittamiinsa lopullisiin tilinpäätöksiin, sekä vahvistuskirjeeseen, joka toimitetaan unionin lopullisen konsolidoidun tilinpäätöksen toimittamisen yhteydessä. Määräaikaa, johon mennessä tilintarkastustuomioistuimen on esitettävä huomatuksensa muiden toimielinten kuin komission ja talousarviosta rahoitettavien elinten alustavista tilinpäätöksistä, olisi aikaistettava, jotta nämä voivat ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautukset lopullista tilinpäätöstä laatiessaan. ⎢ 1605/2002, johdanto-osan 37 kappale (96) Ulkoisen tarkastuksen ja vastuuvapauden osalta pätee se, että komissiolle kuuluu täysi vastuu talousarvion toteuttamisesta. Niin suuri osa hallinnoinnista toteutetaan kuitenkin yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, että molempien on osallistuttava tilintarkastustuomioistuimen tarkastusmenettelyihin ja budjettivallan käyttäjälle kuuluvaan vastuuvapauden myöntämiseen. ⎢ 1605/2002, johdanto-osan 38 kappale (mukautettu) (97) √ Vastuuvapauden myöntämisessä noudatettavan aikataulun olisi tarjottava mahdollisimman hyvät edellytykset ∏ tTilinpäätöksen √ esittämiselle ∏ kattavuuden ja vastuuvapausmenettelyllen sujuvuuden varmistamiseksi on muutettava vastuuvapauden myöntämisaikataulua. ⎢ 1605/2002, johdanto-osan 39 kappale (mukautettu) (98) Komission on olisi annettava Euroopan parlamentille tämän pyynnöstä kaikki kyseistä √ asianomaista ∏ varainhoitovuotta koskevan vastuuvapausmenettelyn moitteettomaksi toteuttamiseksi tarvittavat tiedot EY:n perustamissopimuksen 276 √ perussopimuksen 319 ∏ artiklan mukaisesti. ⎢ 1605/2002, johdanto-osan 40 kappale (mukautettu) (99) Eräiden yhteisöpolitiikkojen √ unionin politiikkojen ∏ osalta on olisi annettava erityissäännöksiä;, tämän asetuksen perusperiaatteita noudattaen joiden olisi oltava tämän asetuksen perusperiaatteiden mukaisia. ⎢ 1605/2002, johdanto-osan 41 kappale (mukautettu) (100) EMOTR:n määrärahojen ja hallintomäärärahojen osalta näyttää olevan tarpeen säätää mahdollisuudesta tehdä 15 päivästä marraskuuta alkaen seuraavan varainhoitovuoden talousarviota koskevia ennakkositoumuksia. ⎢ 1995/2006, johdanto-osan 45 ja 46 kappale (mukautettu) ? uusi (101) Koska uuden Euroopan maatalouden tukirahaston on määrä korvata tammikuun 1 päivästä 2007 alkaen Euroopan maatalouden tuki- ja ohjausrahasto (EMOTR) markkinatoimenpiteiden rahoituksen osalta, varainhoitoasetuksen tiettyä käsitteistöä olisi mukautettava. Myös se Oolisi selkeytettävä, että alustavia sitoumuksia voidaan tehdä vielä sen jälkeen, kun jäsenvaltioiden menoilmoitusten vastaanottamiselle asetettu tavanomainen kahden kuukauden määräaika on kulunut, jos päätös määrärahasiirrosta on vireillä. Varainhoitoasetuksen määrärahasiirtoja koskevia erityissäännöksiä olisi selkeytettävä. (102) Lisäksi olisi muutettava käsitteistöä siten, että niissä siinä viitataan ainoastaan rakennerahastoihin, koheesiorahastoon, kalatalousrahastoon, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoon sekä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen rahastoihin, joita hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Viittaukset liittymistä valmisteleviin rakennetoimenpiteisiin (Ispa) ja maataloustoimenpiteisiin (Sapard) olisi poistettava, koska niitä kyseisiä toimenpiteitä hallinnoidaan ? välillisesti ⎪ kolmansissa maissa ? eikä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ⎪. Koska rakennetoimista ajanjaksolla 2007–2013 annetuissa uusissa perussäädöksissä säädetään ylivoimaisen esteen tapauksesta, vapautettujen määrärahojen käyttöönottoa koskeva säännös olisi säilytettävä varainhoitoasetuksessa √ tässä asetuksessa ∏ ainoastaan sellaisten tapausten osalta, joissa komissio on tehnyt ilmeisen virheen. ⎢ 1605/2002, johdanto-osan 42 kappale (mukautettu) ? uusi (103) Rakennerahastojen osalta Kun on kyse ? sellaisista tässä asetuksessa annetuista erityissäännöksistä, jotka koskevat jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä hallinnoitavia rakennerahastoja, koheesiorahastoja, Euroopan kalatalousrahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa sekä vapaud