(2)Kyprosta koskeva vuoden 2020 maaraportti julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2020. Siinä arvioitiin Kyproksen edistymistä neuvoston 9 päivänä heinäkuuta 2019 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 ‑tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 26 päivänä helmikuuta 2020. Komissio päätteli analyysinsa perusteella, että Kyproksen makrotaloudessa on liiallisia epätasapainoja. Erityisesti järjestämättömien lainojen hyvin suuri osuus rasittaa rahoitussektoria, ja suuri yksityinen, julkinen ja ulkomainen velka vaivaa taloutta potentiaalisen kasvun ollessa heikko.

(3)Maailman terveysjärjestö julisti 11 päivänä maaliskuuta 2020 covid-19-epidemian virallisesti maailmanlaajuiseksi pandemiaksi. Pandemia on kansalaisten, yhteiskuntien ja talouden kannalta vakava kansanterveysuhka. Se asettaa kansalliset terveydenhuoltojärjestelmät kovan paineen alaisiksi, vahingoittaa globaaleja toimitusketjuja, heiluttaa rahoitusmarkkinoita, häiritsee kulutuskysyntää ja vaikuttaa kielteisesti useilla eri aloilla. Se uhkaa ihmisten työpaikkoja ja toimeentuloa sekä yritysten liiketoimintaa. Pandemia on aiheuttanut merkittävän talouden häiriön, jolla on jo vakavia vaikutuksia Euroopan unionissa. Komissio antoi 13 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon, jossa kehotetaan toteuttamaan kriisin talousvaikutusten lieventämiseksi koordinoituja taloudellisia toimia, joihin osallistuvat kaikki kansallisen ja unionin tason toimijat.

(4)Useat jäsenvaltiot ovat julistaneet hätätilan tai ottaneet käyttöön hätätoimenpiteitä. Hätätoimenpiteiden olisi oltava ehdottoman oikeasuhteisia, välttämättömiä, ajallisesti rajoitettuja ja eurooppalaisten ja kansainvälisten normien mukaisia. Niihin olisi sovellettava demokraattista valvontaa ja riippumatonta laillisuusvalvontaa.

(5)Komissio antoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnista. Lauseke, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpottaa finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Tiedonannossaan komissio oli neuvoston kanssa samaa mieltä siitä, että kun otetaan huomioon odotettavissa oleva covid-19-epidemian aiheuttama vakava talouden taantuma, tämänhetkiset olosuhteet mahdollistavat lausekkeen aktivoinnin. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät komission arvioon 23 päivänä maaliskuuta 2020. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivoiminen mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Korjaavan osion osalta neuvosto voi myös päättää komission suosituksesta hyväksyä tarkistetun julkisen talouden kehityskaaren. Yleinen poikkeuslauseke ei keskeytä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia menettelyjä. Se antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden poiketa niistä julkista taloutta koskevista vaatimuksista, joita tavallisesti sovellettaisiin, ja samalla komissiolla ja neuvostolla on mahdollisuus toteuttaa tarvittavat politiikan koordinointitoimenpiteet vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa.

(6)On toimittava herkeämättä, jotta voidaan rajoittaa ja hillitä pandemian leviämistä, parantaa kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien selviytymiskykyä, lieventää sosioekonomisia seurauksia toteuttamalla yrityksille ja kotitalouksille suunnattuja tukitoimia ja varmistaa työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden kannalta asianmukaiset olosuhteet työpaikoilla, kun taloudellista toimintaa käynnistetään uudelleen. Unionin olisi hyödynnettävä käytettävissään olevia välineitä kaikilta osin tukeakseen jäsenvaltioiden toimia näillä osa-alueilla. Samaan aikaan jäsenvaltioiden ja unionin olisi yhdessä valmisteltava toimenpiteitä, joita tarvitaan, jotta yhteiskunnassa ja taloudessa voidaan palata normaaliin ja jotta päästään takaisin kestävään kasvuun. Toimenpiteissä olisi otettava huomioon muun muassa vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos ja hyödynnettävä kaikki kriisistä saadut kokemukset.

(7)Covid-19-kriisi on tuonut esiin sisämarkkinoiden tarjoaman joustavuuden, joka auttaa sopeutumaan poikkeuksellisiin tilanteisiin. Poikkeustoimenpiteet, jotka estävät sisämarkkinoita toimimasta normaalisti, on kuitenkin poistettava heti, kun ne eivät enää ole välttämättömiä. Näin voidaan varmistaa nopea ja sujuva siirtyminen elpymisvaiheeseen sekä palauttaa tavaroiden, palveluiden ja työntekijöiden vapaa liikkuvuus. Vallitseva kriisi on osoittanut, että terveydenhuoltoalalla tarvitaan kriisivalmiussuunnitelmia, joihin kuuluvat muun muassa parannetut hankintastrategiat, monipuoliset toimitusketjut ja välttämättömien tarvikkeiden strategiset varastot. Niillä on tärkeä merkitys laadittaessa laajempia kriisivalmiussuunnitelmia.

(8)Jotta jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön kaikki Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttämättä olevat varat lieventääkseen covid-19-pandemian poikkeuksellisia vaikutuksia, unionin lainsäätäjä on jo tehnyt muutoksia lainsäädäntöön. Näillä muutoksilla lisätään joustavuutta sekä yksinkertaistetaan ja virtaviivaistetaan menettelyjä. Lisäksi jäsenvaltiot voivat tilivuonna 2020–2021 kassavirtapaineiden vähentämiseksi hyödyntää 100 prosentin yhteisrahoitusosuutta unionin talousarviosta. Kyprosta kannustetaan hyödyntämään näitä mahdollisuuksia kaikilta osin, jotta se voi auttaa niitä yksittäisiä henkilöitä ja aloja, joihin haasteet eniten vaikuttavat.

(9)Pandemian sosioekonomiset seuraukset jakautuvat todennäköisesti epätasaisesti eri puolilla maata erilaisen erikoistumisen vuoksi. Seuraukset tuntuvat erityisesti alueilla, jotka ovat selvästi riippuvaisia matkailusta ja yleisemmin liiketoiminnasta, jossa kuluttajia palvellaan kasvotusten. Tähän liittyy riski, että alueelliset erot Kyproksessa kasvavat. Kun otetaan huomioon, että riskinä on myös jäsenvaltioiden välisen lähentymisprosessin väliaikainen taantuminen, tämänhetkinen tilanne edellyttää kohdennettuja toimia.

(10)Kypros toimitti vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2020 vakausohjelmansa 7 päivänä toukokuuta 2020. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

(11)Kyprokseen sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja velkasääntöä.

(12)Vuoden 2020 vakausohjelmassa hallitus ennakoi julkisen talouden rahoitusaseman, joka vuonna 2019 oli 1,7 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen, heikkenevän niin, että vuonna 2020 se on 4,3 prosenttia alijäämäinen suhteessa BKT:hen. Alijäämän ennustetaan supistuvan 0,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2021. Julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen supistui 95,5 prosenttiin vuonna 2019, mutta vuoden 2020 vakausohjelman mukaan sen odotetaan kasvavan 116,8 prosenttiin vuonna 2020. Covid-19-pandemian aiheuttama suuri epävarmuus vaikuttaa makrotalouden ja julkisen talouden näkymiin. Julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyy lisäksi maakohtaisia riskejä, jotka koskevat julkisten sairaaloiden eksplisiittisiä vastuita ja mahdollisia rahoitustarpeita kansallisen sairausvakuutusjärjestelmän ensimmäisinä täytäntöönpanovuosina.

(13)Kypros on covid-19-pandemian seurauksena toteuttanut osana unionin koordinoitua lähestymistapaa budjettitoimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin lisäämiseksi, pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin kriisi on erityisesti vaikuttanut. Vuoden 2020 vakausohjelman mukaan kyseiset budjettitoimenpiteet ovat 4,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Toimenpiteitä ovat muun muassa terveydenhoitopalvelujen vahvistaminen lisäbudjetilla (enimmillään 0,5 % suhteessa BKT:hen), palkkatuki työntekijöiden pitämiseksi palkansaajina yritystoiminnan keskeytyessä (2,7 % suhteessa BKT:hen) sekä tulotuki pienyrityksille ja itsenäisille ammatinharjoittajille (0,3 % suhteessa BKT:hen). Lisäksi Kypros on ilmoittanut toimenpiteistä, joilla ei ole suoraa talousarviovaikutusta mutta joilla tuetaan yritysten maksuvalmiutta, esimerkiksi arvonlisäveromaksujen lykkääminen kahdeksi kuukaudeksi. Kyproksen toteuttamat toimenpiteet ovat kaiken kaikkiaan niiden suuntaviivojen mukaisia, jotka komissio on antanut covid-19-epidemian johdosta toteutettavia koordinoituja taloudellisia toimia koskevassa tiedonannossaan. Toteuttamalla nämä toimenpiteet täysimääräisesti ja – sitten kun taloustilanne sen sallii – palauttamalla finanssipolitiikan tavoitteeksi maltillisella tasolla olevan julkisen talouden rahoitusaseman saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä edistetään julkisen talouden kestävyyden säilymistä keskipitkällä aikavälillä.

(14)Komission kevään 2020 talousennusteen perusteella Kyproksen julkisen talouden rahoitusasema on –7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja –1,8 prosenttia vuonna 2021 olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Julkisen talouden velan ennustetaan olevan 115,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja 105 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021.

(15)Komissio antoi 20 päivänä toukokuuta 2020 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen, koska Kypros ei vuonna 2019 noudattanut velkasääntöä ja koska sen ennakoidaan ylittävän vuonna 2020 alijäämän viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kaiken kaikkiaan analyysi viittaa siihen, että perussopimuksessa ja asetuksessa (EY) N:o 1467/1997 määriteltyä velkakriteeriä noudatetaan, ja siihen, että alijäämäkriteeriä ei noudateta.

(16)Kypros vastasi covid-19-epidemiaan erilaisin toimenpitein kriisin taloudellisten vaikutusten lieventämiseksi. Hallitus esitti 15 päivänä maaliskuuta 2020 rahoitustukiohjelman, jolla pyritään turvaamaan kansanterveys ja varmistamaan yritysten ja työnantajien taloudellinen selviytyminen. Ohjelmassa varataan 100 miljoonaa euroa terveydenhuoltoalan rahoitustukeen pandemian torjumiseksi, muun muassa ylimääräisen lääkintä-, sairaanhoito- ja tukihenkilöstön palkkaamiseen sekä laitteisiin ja infrastruktuuriin. Siinä esitetään useita toimenpiteitä, joilla tuetaan yrityksiä parantamalla niiden maksuvalmiutta. Tällaisia toimenpiteitä ovat esimerkiksi yritysten ja itsenäisten ammatinharjoittajien tukijärjestelmät ja yritysten alv-maksujen väliaikainen keskeyttäminen. Pakettiin sisältyy myös 11 miljoonan euron kohdennettu tuki, jolla autetaan matkailualaa elpymään.

(17)Covid-19-kriisi osoittaa, että on tarpeen kanavoida investointeja julkisen terveydenhuollon parantamiseksi ja nykyaikaistamiseksi, kapasiteetin palauttamiseksi ja terveydenhuoltouudistuksen toteuttamiseksi. Uusi terveydenhuoltojärjestelmä tarjoaa paremmat mahdollisuudet perusterveydenhuollon palveluihin, asianmukaiseen ohjaukseen ja kliinisiin tutkimussuunnitelmiin perustuviin hoitoihin. Se tarjoaa myös yleisen oikeuden kohtuuhintaisiin terveyspalveluihin covid-19-epidemian yhteydessä. Kyproksella on pandemiaa koskeva hätäsuunnitelma, ja se on osoittanut lisäresursseja infektioiden ja tartuntojen vaikutusten ehkäisemiseksi ja hallitsemiseksi. Kyproksen on keskipitkällä aikavälillä ohjattava investointeja terveydenhuoltojärjestelmän tehokkuuden, saatavuuden ja yleisen selviytymiskyvyn parantamiseksi. Terveydenhuoltojärjestelmän lisäresursseilla on estettävä tulevaisuudessa pula lääkintähenkilöstöstä, kriittisistä lääkintätarvikkeista ja infrastruktuurista. Terveydenhuoltouudistuksen sujuva täytäntöönpano suunnitelmien mukaisesti on keskeistä terveydenhuollon saatavuuden ja yleisen kattavuuden varmistamiseksi. Digitaaliset terveysratkaisut ja uudet sovellukset nopeuttaisivat sähköisten terveyspalvelujen käyttöönottoa ja parantaisivat etävastaanottoja ja hälytysmekanismeja. Toimintapolitiikat, joilla parannetaan sairaaloiden valmiuksia ja terveydenhuollon työntekijöiden työoloja ja varmistetaan henkilönsuojainten, testien, lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden käyttö, ovat elintärkeitä. Integrointi pitkäaikaishoidon sekä perus- ja avohoidon kanssa on ratkaisevan tärkeää väestörakenteen muuttuessa ja kaikkein heikoimmassa asemassa olevien, myös vammaisten, tukemiseksi.

(18)Viime vuosien jatkuvan myönteisen työmarkkinakehityksen jälkeen Kyproksella on nyt terveyskriisin vuoksi edessään työllisyysasteeseen liittyviä haasteita. Kriisin sosioekonomisten vaikutusten minimoimiseksi tarvitaan lisätoimia. Kypros on jo toteuttanut kiireellisiä toimenpiteitä, joihin kuuluvat työajan lyhentämisjärjestelyt ja työttömyysetuuksien ulottaminen itsenäisiin ammatinharjoittajiin. On tärkeää säilyttää työllisyys ja varmistaa ilmoitettujen toimenpiteiden täytäntöönpano tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa. Julkisten työvoimapalvelujen valmiuksien vahvistaminen vakituisen henkilöstön avulla on keskeistä erityisesti siten, että turvataan niiden työvoimaneuvojien palvelujen jatkuminen, joiden määräaikaisten sopimusten voimassaolo päättyy vuoden 2020 jälkipuoliskolla. Näin vältetään palveluihin kohdistuva lisärasitus ja tarjotaan tehokasta tukea äskettäin työttömiksi jääneille ja muille haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille, kuten työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleville nuorille, pitkäaikaistyöttömille ja vammaisille. Lisähuomiota on kiinnitettävä koulusta työelämään siirtymisen tukemiseen ja erityisesti nuorten tavoittamiseen, sillä vastavalmistuneilla saattaa olla vaikeuksia työpaikan löytämisessä.

(19)Covid-19-epidemia edellyttää asianmukaisia toimenpiteitä sosiaalisten vaikutusten lieventämiseksi, kotitalouksien toimeentulon tukemiseksi ja talouden nopean elpymisen ylläpitämiseksi. Komission ennusteen mukaan työttömyys kasvaa 8,6 prosenttiin vuonna 2020 ja vähenee 7,5 prosenttiin vuonna 2021. Palvelujen ulkoisen kysynnän ennakoidaan vähenevän merkittävästi, sillä kriisin odotetaan koettelevan matkailualaa erityisen ankarasti. Olisi varmistettava riittävät ansionmenetyskorvaukset kaikille asianomaisille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, myös niille, joiden osalta sosiaalisen suojelun saatavuudessa on puutteita. Sosiaalisen suojelun järjestelmien on suojeltava työntekijöitä, itsenäisiä ammatinharjoittajia ja työttömiä. Yleistä sosiaaliturvajärjestelmää on mahdollista vahvistaa köyhyyden ja eriarvoisuuden lisääntymisen estämiseksi erityisesti tavoittamalla heikoimmassa asemassa olevat, kuten lapset, työelämän ulkopuolella olevat, pimeän työn tekijät ja maahanmuuttajataustaiset henkilöt.

(20)On erittäin tärkeää edistää joustavia työjärjestelyjä yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa, erityisesti etätyön muodossa. Lyhyellä aikavälillä ne tukevat työntekijöitä, joilla on odottamattomia lasten ja muiden huollettavien hoitovelvoitteita, kun taas pitkällä aikavälillä ne helpottavat niiden hyvin monien naisten työmarkkinoille paluuta, jotka ovat työmarkkinoiden ulkopuolella hoitovelvoitteiden vuoksi. Koska ikääntyneillä ja kroonisesti sairailla on viruksen vuoksi lisääntynyt riski sairastua vakavasti, on erittäin tärkeää investoida laadukkaisiin pitkäaikaishoitopalveluihin, jotta voidaan varmistaa niiden jatkuva tarjonta ja tehokkuus lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä.

(21)Koulutuksen laadun, tehokkuuden ja työmarkkinarelevanssin parantaminen on ratkaisevan tärkeää tässä kriisissä ja työmarkkinoiden nopean elpymisen varmistamisessa. Oikeanlaisten taitojen tarjoaminen ihmisille on entistäkin tärkeämpää aikoina, jolloin yhä useammat saattavat menettää työpaikkansa, minkä vuoksi heidän on oltava valmiita työpaikan vaihtamiseen sen jälkeen. Liikkuvuuden rajoitukset toivat esiin haasteita, jotka liittyvät digitaitojen heikkoon tasoon Kyproksessa. Tämä vaikuttaa kielteisesti verkkotoimintaan, kuten etätyöhön, etäopiskeluun ja sähköisten terveyspalvelujen käyttöön. Tietotekniikkainfrastruktuurin ja internetin yhtäläinen saatavuus, myös muita heikommassa asemassa oleville oppijoille, sekä hyvin koulutetut opettajat ovat avaintekijöitä laadukkaan digitaalisen koulutuksen ja etäoppimisen kannalta. Jotta voidaan puuttua heikkoihin oppimistuloksiin ja parantaa taitoja laajemmin, on olennaisen tärkeää jatkaa koulutusuudistusta ja investoida samalla digitaalisen oppimisen, työssäoppimisen ja oppisopimuskoulutuksen ratkaisuihin sekä opettajien ja kouluttajien taitojen kehittämiseen, jotta tietoteknisiä välineitä voidaan käyttää tehokkaasti. Perustaidoissa alisuoriutumiseen olisi puututtava ja aikuiskoulutukseen osallistumista lisättävä. Soveltamisen nopeuttamiseksi uudelleenkoulutusohjelmat voitaisiin mahdollisuuksien mukaan suunnitella verkkokäyttöä varten ja sitten, kun pandemia on saatu hallintaan, niihin voitaisiin tarvittaessa sisällyttää fyysinen läsnäolo.

(22)Kriisin aikana ja sen jälkeen tarvitaan huomattavasti varoja yritysten tukemiseen. Riittävän rahoituksen ja likviditeetin varmistaminen erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille) on olennaisen tärkeää yritysten toiminnan jatkumiseksi ja työpaikkojen säilymiseksi. Näitä toimenpiteitä suunniteltaessa ja toteutettaessa on otettava huomioon pankkialan häiriönsietokyky. Kypros on ottanut käyttöön erityisen pienten yritysten tukiohjelman, jolla tuetaan enintään viiden työntekijän yritysten palkanmaksua. Lisäksi kansalliseen terveydenhuoltojärjestelmään suoritettavien korotettujen maksujen keskeyttäminen ja verojen (esimerkiksi alv:n) maksamisen lykkääminen lieventävät välitöntä painetta. Nopea hallinnollinen koordinointi, käytännön tuki ja tehokas viestintä pk-yritysten saatavilla olevasta tuesta yhteistyössä pk-yritysten tukirakenteiden ja yritysjärjestöjen kanssa ovat olennaisen tärkeitä. Viranomaisten suorittamien sopimusperusteisten maksujen nopeuttaminen voi myös auttaa parantamaan pk-yritysten kassavirtaa. Vastaperustetut start-up- ja scale-up-yritykset saattavat tarvita erityistukea esimerkiksi julkisten laitosten tekemien pääomasijoitusten muodossa ja riskipääomarahastoille suunnattuina kannustimina, joiden tarkoituksena on lisätä niiden sijoituksia näihin yrityksiin. On edelleen tärkeää panna täytäntöön ennen kriisiä laaditut pääomatukitoimenpiteet (Kyproksen energiarahasto, yhteissijoitusrahasto).