C 72/43

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2020/C 72/16)

Tämä ilmoitus julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

VAKIOMUUTOKSEN HYVÄKSYNNÄN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Dealurile Moldovei”

PGI-RO-A1591-AM01

Tiedonannon päivämäärä: 14. marraskuuta 2019

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1. Käytetyn rypälelajikkeen nimen oikaiseminen

Oikaistaan tuote-eritelmässä oleva rypälelajikkeen nimi Traminer aromat (aromaattinen/puoliaromaattinen lajike) ja lisätään oikea nimi, joka on Traminer alb. Muutos vaikuttaa yhtenäiseen asiakirjaan.

2. Saatavan viinituotoksen muutos

Muutetaan tuote-eritelmässä tuotostasoa, jota nostetaan. Muutos on tarpeen siksi, että käytetyt tekniikat ja laitteet mahdollistavat tuotosten kasvattamisen yli 15 prosentilla juoksutetun rypälemehun osalta lämpötilaltaan valvottujen itseviiniyttävien säiliöiden ja käymisastioiden avulla, minkä ansiosta viinituotosta voidaan kasvattaa huomattavasti ja saada samanaikaisesti laadukkaampia viinejä säilyttämällä viinien aromaattinen profiili ja parantamalla sitä.

Tämä on myös tarpeen, koska viininvalmistusaineita, kuten valikoituja hiivoja ja uuttoentsyymejä, käytetään viinien laadun parantamiseen valvomalla paremmin käymis- ja jälkikäymisprosessia ja varmistamalla viinien aromaattisen profiilin, erityisesti sekundääriaromien, monipuolisuus/säilyminen.

Tämä vaikuttaa yhtenäiseen asiakirjaan.

3. Erityisten roseeviinien tuotantomenetelmien lisääminen

Tuote-eritelmään on lisätty määräyksiä niin, että roseeviinejä voidaan valmistaa Pinot Gris- ja Traminer Roz ‐lajikkeista; tämä on tarpeen, jotta voidaan mukautua kuluttajien mieltymyksiin näistä lajikkeista saataviin roseeviineihin sekä uusiin viininvalmistusmenetelmiin, jotka nostavat esiin näiden lajikkeiden erityisominaisuuksia roseeviineissä.

Tämä ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

4. Eräiden alueen viljelymenetelmiä koskevien määräysten muuttaminen

Muokataan eräitä alueella käytettyjä viljelymenetelmiä, kuten tuottajien toteuttamaa kesäleikkausta, jonka tarkoituksena on varmistaa sadon asianmukainen laatu, ja rypälemäärien rajoittamista, jonka tarkoituksena on pitää tuotanto enimmäisrajoissa kohtuullisilla lannoitusannoksilla. Muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

5. Tuotteen jalostamista alueen ulkopuolella koskevien määräysten lisääminen

Tuote-eritelmää täydennetään määräyksillä, jotka koskevat rypäleiden jalostamista viereisellä hallintoalueella niin, että jalostaminen tapahtuu saman piirikunnan (Vaslui) tai naapuripiirikunnan (Vrancea) alueella viinituotteiden jäljitettävyyden varmistamiseksi.

Tämä ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

6. Merkintöjä koskevien määräysten sanamuodon muuttaminen

Tuote-eritelmää muutetaan eräiden merkintöjä koskevien määräysten osalta selkeyden ja yksinkertaisuuden vuoksi niin, että merkinnät voidaan tehdä millä tahansa tavalla ja millä tahansa laissa sallituilla materiaaleilla, kunhan maantieteellisen merkinnän saaneelle viiniluokalle pakolliset tiedot esitetään samassa paikassa.

7. Tuotannon luokitteluedellytysten muotoileminen uudelleen

Tuote-eritelmää muutetaan muotoilemalla tuotannon luokitteluedellytykset uudelleen tuottajien pyynnöstä, kun joitakin maantieteellisen merkinnän alaisuudessa tuotettujen viinien laatuominaisuuksia ei enää voida taata.

Tämä ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Tuotteen nimi

Dealurile Moldovei

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SMM – suojattu maantieteellinen merkintä

3. Rypäletuotteen luokat

1. Viini

4. Viinin/viinien kuvaus

Valko – ja roseeviinien analyyttiset ja aistinvaraiset ominaisuudet

Valkoviinit – vihreänkeltaisia/kullankeltaisia, joissa vihertäviä sävyjä viinin ollessa nuori ja meripihkaa sen kypsyttyä useita vuosia, täyteläisiä, raikkaita, hedelmäisiä.

Niillä on erityinen vastaleikatun paprikan puoliaromi, jossa on runsaasti raikkautta ja hedelmäisyyttä, erityinen akasiankukan aromi, pehmeä, viipyilevä jälkimaku, kukkivan viiniköynnöksen tuoksu, maussa ruisleivän kuorta ja tuoretta voita, ruusunterälehtihilloa ja metsämansikoita, kypsiä rypäleitä, tuoksussa vihreää omenaa, basilikaa, mehukkaiden kypsien persikoiden aromia ja satunnaisia hieman karvaita mantelin vivahteita.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til.-%) 20,00 Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til.-%) 10,50 Vähimmäishappopitoisuus 4,5 g/l viinihappona ilmaistuna Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) 18 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) 200

Analyyttiset ja aistinvaraiset ominaisuudet – punaviinit

Punaviinit ovat voimakkaita, samettisia, väriltään voimakkaan punaisesta rubiininpunaiseen. Niiden tuoksussa on kypsiä punaisia marjoja, mustikkaa, kypsyneenä mustan rusinan aromia ja bukeessa orvokin tai tupakan vivahteita, tuoksussa vadelmaa ja mansikkaa, hieman pippurin vivahteita ja kypsyneenä hienoisia vaniljan vivahteita.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til.-%) 20,00 Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til.-%) 10,50 Vähimmäishappopitoisuus 4,0 g/l viinihappona ilmaistuna Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) 20 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) 150

5. Viininvalmistusmenetelmät

a. Olennaiset viininvalmistusmenetelmät

Erityiset viininvalmistusmenetelmät

Viljelyyn liittyvät erityispiirteet ja käytännöt

Kasvatusmenetelmä

— Istutustiheys: vähintään 2 500 kasvia/ha (vähintään 75 prosenttia kasveja suunniteltuun viinitarhaan verrattuna).

— keinokastelu: sallittu vain kuivuuden koettelemina vuosina ja kansallisen viini- ja viiniköynnösviraston (ONVPV) ilmoituksesta, kun maaperän vesipitoisuus 100 cm:n syvyydessä vähenee 50 prosenttiin aktiivisen kosteuden intervallista (AHI). Tällöin sovelletaan kohtuullisia keinokastelunormeja (400–600 m3/ha).

— raakana korjaaminen – rypäleterttujen lukumäärän vähentäminen kypsymisen alkuvaiheessa, kun tuotantopotentiaali ylittää eritelmässä sallitut enimmäismäärät.

b. Enimmäistuotokset

valkoviineillä

22 000 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

rosee- ja punaviineillä

20 000 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

aromaattisilla ja puoliaromaattisilla viineillä

18 000 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

valkoviineillä

169,40 hehtolitraa hehtaaria kohden

rosee- ja punaviineillä

154,00 hehtolitraa hehtaaria kohden

aromaattisilla ja puoliaromaattisilla viineillä

140,00 hehtolitraa hehtaaria kohden

6. Rajattu maantieteellinen alue

1.1. Galaţin piirikunta

— Bălăbăneştin kunta, Bălăbăneştin, Lungeştin, Bursucanin, Cruceanun, Rădeştin ja Zimbrun kylät.

— Bălăşeştin kunta, Bălăşeştin, Ciureştin, Ciureştii Noin ja Pupezenin kylät

— Cerţeştin kunta, Cerţeştin, Cârlomăneştin ja Cotoroaian kylät

— Oraşul Târgu Bujor, Moscun ja Umbrăreştin kylät.

— Băneasan kunta, Băneasan ja Roşcanin kylät

— Fârţăneştin kunta, Fârţăneştin ja Viilen kylät

— Jorăştin kunta, Jorăştin, Luncan ja Zărneştin kylät

— Vârlezin kunta, Vârlezin ja Crăieştin kylät

— Drăguşenin kunta, Drăguşenin, Adamin, Căuieştin, Fundeanun, Nicopolen, Ştieţeştin ja Ghingheştin kylät

— Smulţin kunta, Smulţin kylä

— Cornin kunta, Cornin, Urleştin ja Măcişenin kylät

— Folteştin kunta, Folteştin ja Stoicanin kylät

— Măstăcanin kunta, Măstăcanin ja Chiraftein kylät

— Oancean kunta, Oancean ja Slobozia Oancean kylät

— Sucevenin kunta, Sucevenin ja Rogojenin kylät

— Vârlezin kunta, Vârlezin ja Crăieştin kylät

— Cavadineştin kunta, Cavadineştin, Comăneştin, Găneştin ja Vădenin kylät

— Bereştin kaupunki

— Bereşti-Merian kunta, Slivnan, Aldeştin, Prodăneştin, Pleşan, Puricanin, Onciun, Săsenin, Bereşti-Merian ja Balinteştin kylät

— Nicoreştin kunta, Nicoreştin, Braniştean, Coasta Lupein, Dobrineştin, Fântânin, Grozăveştin, Ionăşeştin, Mălurenin, Piscu Corbuluin, Sârbin, Poianan ja Vişinan kylät

— Cosmeştin kunta, Cosmeştin, Cosmeşti-Valen, Furcenii Vechin, Furcenii Noin ja Satu Noun kylät

— Buciumenin kunta, Buciumenin, Tecucelu Secin, Vizureştin ja Hănţeştin kylät

— Ţepun kunta, Ţepun ja Ţepu de Susin kylät

— Barcean kunta, Barcean ja Podolenin kylät

— Iveştin kunta, Iveştin ja Buceştin kylät

— Lieştin kunta, Lieştin kylä

— Umbrăreştin kunta, Umbrăreştin ja Torceştin kylät

— Drăgăneştin kunta, Drăgăneştin ja Malu Albin kylät

— Movilenin kunta, Movilenin kylä

— Corodin kunta, Corodin, Blânzin, Brătuleştin ja Cărăpceştin kylät

— Matcan kunta, Matcan kylä

— Griviţan kunta, Griviţan ja Călmăţuin kylät

— Costache Negrin kunta, Costache Negrin kylä

— Fundenin kunta, Fundenin, Fundenii Noin, Lungocin ja Hanu Conachin kylät

— Nămoloasan kunta, Nămoloasa-Satin, Nămoloasan ja Crângenin kylät

— Bălenin kunta, Bălenin kylä

— Cucan kunta, Cucan kylä

— Cudalbin kunta, Cudalbin kylä

— Rediun kunta, Rediun kylä

— Valea Măruluin kunta, Valea Măruluin ja Mândreştin kylät

— Frumuşiţan kunta, Frumuşiţan, Ijdilenin ja Tămăoanin kylät

— Scânteieştin kunta, Scânteieştin ja Fântânelen kylät

— Vânătorin kunta, Vânătorin, Odaia Manolachen ja Costin kylät

— Tuluceştin kunta, Tuluceştin, Şiviţan ja Tăiarean kylät

— Pechean kunta, Pechean ja Lupelen kylät

— Slobozia Conachin kunta, Slobozia Conachin, Izvoarelen ja Cuza Vodăn kylät

— Tudor Vladimirescun kunta, Tudor Vladimirescun kylä

— Braniştean kunta, Braniştean, Vasile Alecsandrin, Traianin ja Lozovan kylät

— Independenţan kunta, Independenţan kylä

— Schelan kunta, Schelan ja Negrean kylät

— Smârdanin kunta, Smârdanin, Cişmelen ja Mihail Kogălniceanun kylät

— Şendrenin kunta, Movilenin, Şendrenin ja Şerbeştii Vechin kylät

— Piscun kunta, Piscun ja Vameşin kylät

1.2. Vasluin piirikunta

— Huşin kaupunki

— Duda-Epurenin kunta, Epurenin, Dudan, Bobeştin ja Valea Greculuin kylät

— Pădurenin kunta, Pădurenin, Vălenin, Leoştin, Ivăneştin ja Ruscan kylät

— Tătărănin kunta, Tătărănin, Crăsnăşenin, Bălţaţin, Manţun ja Stroieştin kylät

— Stănileştin kunta, Stănileştin ja Pogăneştin kylät

— Buneşti-Avereştin kunta, Buneştin, Avereştin, Armăşenin, Tăbălăeştin ja Plopin kylät

— Arsuran kunta, Arsuran, Fundăturan ja Pîhneştin kylät

— Drâncenin kunta, Drâncenin, Ghermăneştin ja Râşeştin kylät

— Boţeştin kunta, Boţeştin ja Gugeştin kylät

— Bancan kunta, Bancan, Stoişeştin, Sârbin ja Ţifun kylät

— Fălciun kunta, Fălciun, Bozian, Copăceanan ja Rânzeştin kylät

— Blăgeştin kunta, Blăgeştin, Igeştin ja Sipenin kylät

— Lunca Banuluin kunta, Lunca Banuluin, Condrean, Oţetoaian, Lunca Vechen ja Răducanin kylät

— Albeştin kunta, Albeştin, Crasnan ja Corni-Albeştin kylät

— Creţeştin kunta, Creţeştin, Satu Noun ja Budeştin kylät

— Dimitrie Cantemirin kunta, Hurdugin, Urlaţin, Guşiţein, Grumezoaian ja Plotoneştin kylät

— Olteneştin kunta, Târziin, Olteneştin, Zguran, Curtenin kylät

— Roşieştin kunta, Roşieştin, Valea lui Darien ja Gara Roşieştin kylät

— Tutovan kunta, Tutovan, Borodeştin, Sălcenin ja Pochidian kylät

— Iveştin kunta, Iveştin, Pogoneştin ja Polocinin kylät

— Coroieştin kunta, Coroieştin, Coroieştii de Susin ja Movilenin kylät

— Poganan kunta, Poganan ja Bogeştin kylät

— Perienin kunta, Perienin, Ciocanin ja Crângin kylät

— Ianan kunta, Ianan, Hălăreştin, Recean ja Siliştean kylät

— Bogdăneştin kunta, Bogdăneştin ja Unţeştin kylät

— Bancan kunta, Bancan, Ghermăneştin ja Stoişeştin kylät

— Băcanin kunta, Băcanin, Susenin ja Vulpăşenin kylät

— Puieştin kunta, Puieştin, Cetăţuian ja Lăleştin kylät

— Bogdăniţan kunta, Bogdăniţan kylä

— Alexandru Vlahuţăn kunta, Alexandru Vlahuţăn, Ghicanin, Mânzaţin ja Ibăneştin kylät

— Dănestin kunta, Dăneştin ja Emil Racoviţăn kylät

— Soleştin kunta, Şerboteştin, Bouşorin ja Valea Silistein kylät

— Vălenin kunta, Vălenin ja Fereştin kylät

— Zăpodenin kunta, Zăpodenin kylä

— Ştefan cel Maren kunta, Ştefan cel Maren ja Călugărenin kylät

— Ivăneştin kunta, Ivăneştin, Coşeştin ja Valea Oanein kylät

— Lazan kunta, Saucan kylä

— Lipovăţin kunta, Lipovăţin ja Corbun kylät

— Tanacun kunta, Tanacun, Satu Noun ja Muntenii de Susin kylät

— Rebricean kunta, Rebricean kylä

— Pungeştin kunta, Toporăştin kylä

— Muntenii de Josin kunta, Muntenii de Josin ja Mânjeştin kylät

— Micleştin kunta, Micleştin ja Popeştin kylät

— Dumeştin kunta, Dumeştin kylä

— Deleştin kunta, Deleştin ja Cozmeştin, Hârsovan kylät

— Costestin kunta, Costestin kylä

— Codăestin kunta, Codăestin ja Pribestin kylät

— Băltenin kunta, Bălteni-Dealin kylä

— Vasluin kaupunki, Moara Grecilorin, Viişoaran ja Bahnarin kylät

— Zorlenin kunta, Zorlenin, Similan ja Popenin kylät

— Găgeştin kunta, Găgeştin, Peicanin ja Giurcanin kylät

— Vinderein kunta, Vinderein, Docanin, Obârşenin ja Valea Lungăn kylät

— Viişoaran kunta, Viişoaran, Vălenin, Urdeştin, Dodeştin ja Viltoteştin kylät

— Vetrişoaian kunta, Vetrişoaian ja Bumbătan kylät

— Şuletean kunta, Şuletean, Răşcanin ja Fedeştin kylät

— Murgenin kunta, Murgenin, Cârjan ja Schinenin kylät

— Măluştenin kunta, Măluştenin, Mânzăteştin, Ţuţcanin, Lupeştin ja Ghireascan kylät

— Griviţan kunta, Griviţan, Trestianan ja Odaia Bursucanin kylät

— Epurenin kunta, Epurenin ja Horgan kylät

— Berezenin kunta, Berezenin, Râncenin ja Muşatan kylät

— Hocenin kunta, Hocenin, Delenin, Oţelenin ja Şişcanin kylät

— Vutcanin kunta, Vutcanin ja Mălăieştin kylät

1.3. Neamţin piirikunta

— Bozienin kunta, Bozienin ja Cucin kylät

1.4. Bacăun piirikunta

— Săcuienin kunta, Săcuienin kylä

— Prăjeştin kunta, Prăjeştin kylä

— Traianin kunta, Traianin, Bogdăneştin ja Hertioanan kylät

— Tamaşin kunta, Chetrişin ja Giosenin kylät

— Horgeştin kunta, Horgeştin ja Sohodorin kylät

— Parincean kunta, Parincean ja Poienin kylät

— Corbascan kunta, Corbascan, Scărişoaran ja Rogoazan kylät

— Tatărăstin kunta, Tătărăştin, Gherdanan ja Drăgeştin kylät

— Huruieştin kunta, Huruieştin, Ochenin, Căpoteştin ja Fundoaian kylät

— Vulturenin kunta, Vulturenin, Lichitişenin, Dădeştin ja Godineştii de Josin kylät

— Dealu Moriin kunta, Dealu Moriin, Blagan, Căuian, Neguleştin ja Calapodeştin kylät

— Găiceanan kunta, Găiceanan, Arinin ja Popeştin kylät

— Răchitoasan kunta, Răchitoasan, Budan, Burdusacin ja Putinin kylät

— Motoşenin kunta, Motoşenin, Cociun, Fântânelen, Bâcleştin, Chetrenin ja Poianan kylät

— Glăvăneştin kunta, Glăvăneştin ja Frumuşelun kylät

— Podu Turculuin kunta, Podu Turculuin, Sârbin, Lehancean, Căbeştin, Plopun ja Bălăneştin kylät

— Faraoanin kunta, Faraoanin kylä

— Clejan kunta, Clejan kylä

— Paravan kunta, Paravan ja Drăguşanin kylät

— Orbenin kunta, Orbenin ja Scurtan kylät

— Valea Seacăn kunta, Valea Seacăn ja Cucovan kylät

— Sascutin kunta, Sascutin, Pănceştin, Conteştin, Sascut-Satin ja Schinenin kylät

— Răcăciunin kunta, Răcăciunin kylä

1.5. Botoşanin piirikunta

— Frumuşican kunta, Frumuşican, Rădenin, Boscotenin ja Viădeni-Dealin kylät

— Prăjenin kunta, Miletinin kylä

— Flămânzin kunta, Flămânzin ja Nicolae Bălcescun kylät

— Hlipicenin kunta, Hlipicenin kylä

1.6 Iaşin piirikunta

— Cotnarin kunta, Cotnarin, Iosupenin, Hodoran, Lupărian, Cârjoaian ja Bahluiun kylät

— Cepleniţan kunta, Cepleniţan, Buhalniţan ja Zlodican kylät

— Scobinţin kunta, Scobinţin, Bădenin, Zagavian ja Feteştin kylät

— Belceştin kunta, Belceştin, Litenin, Ulmin, Tansan, Muntenin ja Satu Noun kylät

— Hârlăun kaupunki

— Delenin kunta, Delenin, Maxutin, Feredenin, Slobozian ja Poianan kylät

— Cucutenin kunta, Cucutenin, Băicenin ja Săcăreştin kylät

— Todireştin kunta, Todireştin ja Băicenin kylät

— Ruginoasan kunta, Ruginoasan ja Vascanin kylät

— Târgu Frumosin kaupunki

— Ion Neculcen kunta, Ion Neculcen, Buznean, Dădeștin, Găneștin ja Prigoreni și Războienin kylät

— Balşin kunta, Balşin, Bourenin ja Coasta Măguriin kylät

— Costeştin kunta, Costeştin ja Giurgeştin kylät

— Brăeştin kunta, Brăeştin, Albeştin, Cristeştin ja Rediun kylät

— Lunganin kunta, Lunganin, Goeştin, Crucean ja Zmeun kylät

— Bălţaţin kunta, Bălţaţin, Sârcan ja Valea Oilorin kylät

— Strungan kunta, Strungan ja Criveştin kylät

— Roşcanin kunta, Roşcanin ja Rădenin kylät

— Trifeştin kunta, Trifeştin kylä

— Andrieşenin kunta, Andrieşenin, Glăvăneştin, Fântânelen ja Spinenin kylät

— Bivolarin kunta, Bivolarin, Soloneţin, Traianin, Buruieneştin ja Tabăran kylät

— Ţigănaşin kunta, Ţigănaşin, Cârnicenin, Stejariin ja Mihail Kogălniceanun kylät

— Probotan kunta, Probotan ja Perienin kylät

— Vlădenin kunta, Vlădenin, Alexandru cel Bunin ja Iacobenin kylät

— Şipoten kunta, Şipoten, Chişcărenin, Mitocin, Hălcenin, Iazu Noun ja Iazu Vechin kylät

— Plugarin kunta, Plugarin, Oneştin ja Borosoaian kylät

— Schitu Ducan kunta, Schitu Ducan, Pocreacan, Slobozian, Satu Noun, Poianan ja Dumitreştii Galăţiin kylät

— Prisăcanin kunta, Prisăcanin, Morenin ja Măcăreştin kylät

— Costulenin kunta, Costulenin, Covasnan, Hiliţan ja Cozian kylät

— Comarnan kunta, Comarnan, Osoin, Curagăun ja Stâncan kylät

— Valea Lupuluin kunta, Valea Lupuluin kylä

— Horleştin kunta, Horleştin ja Bogdăneştin kylät

— Miroslavan kunta, Uricanin, Miroslavan, Voroveştin, Balciun, Brătulenin ja Corneştin kylät

— Ciurean kunta, Ciurean ja Hlincean kylät

— Bârnovan kunta, Bârnovan, Pietrărian, Cercun, Vişanin ja Păunin kylät

— Tomeştin kunta, Tomeştin, Gorunin, Chicerean ja Vlădicenin kylät

— Iaşin kaupunki, Buciumin ja Copoun kaupunginosat

— Movilenin kunta, Movilenin, Potângenin ja Iepurenin kylät

— Rediun kunta, Rediun, Breazun, Tăuteştin ja Horleştin kylät

— Aroneanun kunta, Aroneanun, Şorogarin, Rediu Aldein ja Dorobanţin kylät

— Răducanenin kunta, Isaiian, Bohotinin, Răducănenin ja Roşun kylät

— Moşnan kunta, Moşnan kylä

— Cozmeştin kunta, Cozmeştin, Podolenii de Susin ja Podolenii de Josin kylät

— Gorbanin kunta, Gorbanin, Gura Bohotinin ja Podu Hagiuluin kylät

7. Pääasiallinen rypälelajike / pääasialliset rypälelajikkeet

Traminer aromat alb B

Unirea B

Plăvaie B – Bălană, Plăvană, Poamă bălaie

Pinot Noir N – Blauer Spätburgunder, Burgund Mic, Burgunder Roter, Klävner Morillon Noir

Pinot noir N – Spätburgunder, Pinot nero

Bătută neagră N – Negru bătut, Zghihară neagră

Donaris B

Frâncuşă B – Vinoasă, Mildweisser, Mustoasă de Moldova, Poamă creaţă

Furmint B – Furmin, Şom szalai, Szegszolo

Golia B

Grasă de Cotnari B – Dicktraube, Grasă, Köver szölö

Negru Aromat N

Ozana B

Pinot Gris G – Affumé, Grau Burgunder, Grauburgunder, Grauer Mönch, Pinot cendré, Pinot Grigio, Ruländer

Zghihară de Huși B – Zghihară, Zghihară galbenă, Zghihară verde bătută

Aligoté B – Plant de trois, Plant gris, Vert blanc, Troyen blanc

Arcaş N

Aromat de Iași B

Băbească gri G

Balada N

Burgund Mare N – Grosser burgunder, Grossburgunder, Blaufrankisch, Kekfrankos, Frankovka, Limberger

Busuioacă de Bohotin Rs – Schwarzer Muscat, Muscat fioletovâi, Muscat violet cyperus, Tămâioasă violetă

Cadarcă N – Schwarzer Kadarka, Rubinroter Kadarka, Lugojană, Gâmză, Fekete budai

Chardonnay B – Gentil blanc, Pinot blanc Chardonnay

Codană N

Crâmpoşie B

Crâmpoşie selecţionată B

Tămâioasă românească B – Rumanische Weihrauchtraube, Tamianka

Portugais Bleu N – Blauer Portugieser, Oporto, Portugieser,

Raluca B

Riesling de Rhin B – Weisser Riesling, White Riesling

Rkatiteli B – Dedali Rkatiteli, Korolioc Rkatiteli

Şarba B

Traminer Roz Rs – Rosetraminer, Savagnin roz, Gewürztraminer

Tămâioasă românească B – Busuioacă de Moldova,Muscat blanc à petit grains

Sauvignon B – Sauvignon verde

Fetească albă B – Păsărească albă, Poama fetei, Madchentraube, Leanyka, Leanka

Riesling italian B – Olasz Riesling, Olaszriesling, Welschriesling

Merlot N – Bigney rouge

Fetească neagră N – Schwarze Madchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră, Coada rândunicii

Muscat Ottonel B – Muscat Ottonel blanc

Fetească regală B – Konigliche Madchentraube, Konigsast, Ktralyleanka, Dănăşană, Galbenă de Ardeal

Cabernet Sauvignon N – Petit Vidure, Bourdeos tinto

8. Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Maantieteellisen alueen tiedot

Alue on Romanian suurin viininviljelyalue. Siellä on lukuisia viljelmiä enimmäkseen kumpuilevalla alueella, joka sijoittuu Karpaateilta Moldovajokeen laskevien rinteiden, Karpaattien vuorijonon, Prutjoen laakson ja Siretin laakson välille. Rajattu alue käsittää yhdeksän viinitilaa: Cotnari, Iaşi, Huşi, Colinele Tutovei, Dealu Bujorului, Nicoreşti, Iveşti, Covurlui ja Zeletin. Näihin viinitiloihin kuuluu myös kahdeksan itsenäistä viininviljelykeskusta: Hlipiceni, Plugari ja Probota alueen pohjoisosassa, Vaslui sen keskiosassa, Griviţa ja Nămoloasa eteläosassa ja Bozieni ja Răcăciuni sen länsiosassa.

Rajattuun alueeseen kuuluu viljelmiä, jotka ulottuvat Hlipicenistä (Botoşanin piirikunta) Smârdaniin (Galaţin piirikunta). Pohjoisten ja eteläisten osien välillä ilmasto-olosuhteissa on näin ollen huomattavia eroja, jotka vaikuttavat saatujen viinien määrään ja laatuun.

Ilmasto-olosuhteissa on vahvaa itäeurooppalaista vaikutusta: auringon lämpöä saadaan suhteellisen paljon, kun taas vesivarat ovat vähäiset.

Korkeat heliotermiset resurssit yhdistyvät korkeampiin monivuotisten kukintalämpötilojen keskiarvoihin (18,5–19,5 °C), heinäkuun keskilämpötilaan (21,4 °C), elokuun keskimääräisiin enimmäislämpötiloihin (26,7 °C) jne.

Pakkasettomia päiviä on keskimäärin 214, päivittäisiltä keskilämpötiloiltaan aktiivisen jakson päivien lukumäärä on 183 ja kasvujakson pituus on 171 päivää.

Talven alin lämpötila on keskimäärin –29,1 °C, Răcăciunissa alimmillaan jopa –32,5 °C.

Rajattu alue on pinnanmuodoltaan tasankoa; pinnan tasoittuminen tapahtui mio-plioseenin sedimenttikivilajien asettuessa samansuuntaisesti kohti etelää ja kaakkoa. Korkeampien huippujen tasoittuminen eroosion myötä alkoi sarmaattisen vaiheen jälkeisenä aikana pohjoisesta etelään päin ja jatkui Villafranca-vaiheen jälkeiseen aikaan asti. Samanaikaisesti ja niin ikään pohjoisesta etelään päin tapahtui pystysuuntaista rapautumista ja huomattavaa epätasaista eroosiota, mikä johti kehittyneisiin cuesta-pinnanmuotoihin (hiekkakivessä ja sarmaattisessa kalkkikivessä) ja kolmea osa-aluetta (Podişul Sucevei, Câmpia Moldovei ja Podişul Bârladului, joista viime mainitulla on kahta muutakin alatyyppiä) vastaavien neljän tasangon alatyypin eriytymiseen.

Vielä kuvaavampia ja informatiivisempia ovat suuren romanialaisen historioitsijan ja kirjailijan Dimitrie Cantemirin maininnat viininviljelystä ja viinistä hänen kirjassaan Descriptio Moldaviae: ”Kaikki muut maan aarteet jäävät toiseksi uljaille viinitiloille, jotka ulottuvat pitkänä nauhana Cotnarista Tonavalle; ne ovat niin hedelmällisiä, että jo puolelta eekkeriltä (noin 50 neliömetriä) saadaan usein neljästä viiteen sataa viiniyksikköä (40 litraa yksikköä kohden) – –” tai: ”Viineistä hienostunein on Cotnari – – Uskallan väittää, että se on hienostuneempaa ja parempaa kuin eurooppalaiset viinit.”

Paikallisia lajikkeita saatiin esifilokseerisellä kaudella, ja kullekin viinille ominaiset lajiketyypit vakiintuivat. Viljelytekniikat olivat yksinkertaisia.

Arkeologiset löydöt ovat osoittaneet, että getodaakialaiset viljelivät viiniä laajoilla alueilla enimmäkseen kumpuilevalla alueella Karpaattien rinteillä.

Viininviljelystä on 1300-luvulta lähtien yhä useammin mainintoja historiallisissa asiakirjoissa. Ruhtinas Aleksanteri Hyvä perusti Cotnarin viinitiloille paharnicin [juomanlaskija] ja pârcălabin [tilanherra] tehtävät.

Unkarilainen kronikoitsija Anton Verancsiscs (1504–1573) totesi Transilvanian, Moldavian ja Valakian kuvauksessaan (Descrierea Transilvaniei, Moldovei şi a Ţării Româneşti) seuraavaa: ”Kaikkialla näkyy viinitarhojen peittämiä kukkuloita, ja viinit – valitsetpa sitten ryhdikkään tai pehmeän, karvaan tai makean, valkoisen tai punaisen – ovat maultaan niin hyviä ja lajikkeiltaan niin hienostuneita, ettet enää kaipaa Campanian falernolaisviinejä, ja kun vertaat niitä, pidät näistä enemmän.”

Vuonna 1646 katolinen lähetyssaarnaaja Marcus Bandinus mainitsi kirjoituksissaan (Codex Bandinus) seuraavaa: ”Koko Moldovajoen eteläpuolinen osa tuottaa niin paljon viiniä, että ämpärillisen (10 litraa) saa sadonkorjuuaikaan neljällä sentillä ja talvella kuudella tai seitsemällä sentillä.”

Tuotetta koskevat yksityiskohtaiset tiedot

Alueella tuotettujen viinien valikoima on laaja kuivista makeisiin tai väkeviin; niihin kuuluu valko-, rosee- ja punaviinejä, ja ne muodostavat Romanian viinien joukosta melko selvästi erottuvan ryhmän.

Nämä viinit ovat yleensä kevyitä, eivät kovin kuiva-ainepitoisia, ja alkoholipitoisuudeltaan ne ovat kohtuullisia; ne ovat hieman hapokkaita alueen pohjoisosassa ja hapokkaimmillaan sen keskiosassa, missä luontainen hapokkuus (viinihappo) voi joinakin vuosina nousta jopa 11 – 12 grammaan viinihappoa litraa kohden, mikä tekee tästä erinomaisen alueen laadukkaiden kuohuviinien tuotannon kannalta. Tuotettujen viinien väristä voidaan todeta, että punaviinien väri vaihtelee alueen pohjoisosan hennonvärisestä etelän voimakkaanväriseen.

9. Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Kaupan pitämistä koskevat edellytykset

Oikeudellinen kehys:

Kansallisessa lainsäädännössä

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöjä koskevat lisämääräykset

Edellytyksen kuvaus:

Maantieteellisen merkinnän nimen yhteydessä etiketissä voi lukea Dealurile Hârlaului, Dealurile Iaşilor, Dealurile Huşilor, Dealurile Tutovei, Dealurile Covurluiului, Terasele Siretului, edellyttäen, että vähintään 85 prosenttia rypäleistä on tuotettu mainitulla alueella.

Rajatun alueen ulkopuolella tapahtuvaa jalostamista koskevat määräykset

Oikeudellinen kehys:

EU:n lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Rypäleitä, joista maantieteellisen merkinnän saanutta viiniä valmistetaan, voidaan jalostaa samalla hallintoalueella, jolla ne on korjattu, tai viereisellä hallintoalueella (piirikunnassa), vaikka viimeksi mainittu sijaitsisi viereisen maantieteellisen merkinnän rajatulla alueella. Rypäleitä, jotka viininviljelijä on korjannut Vasluin piirikunnassa, voidaan toisin sanoen jalostaa Vrancean piirikunnassa, kunhan tuotteiden jäljitettävyys varmistetaan.

Linkki eritelmään

http://onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_ig_dl_moldovei_modif_cf_cererii_1427_14.06.2019_no_track_changes.pdf

(1) EYVL L 9, 11.1.2019, s. 2.