Alueiden komitean lausunto aiheesta "Demokraattisempi, avoimempi ja tehokkaampi Euroopan unioni"

(2003/C 73/17)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon työvaliokuntansa 14. toukokuuta 2002 tekemän päätöksen laatia aiheesta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan viidennen kohdan nojalla lausunto ja antaa lausunnon valmistelu "perustuslakiasiat ja eurooppalainen hallintotapa" -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon 14. ja 15. joulukuuta 2001 Laekenissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät ja erityisesti Laekenin julistuksen unionin tulevaisuudesta,

ottaa huomioon 25. heinäkuuta 2001 julkaistun valkoisen kirjan eurooppalaisesta hallintotavasta (KOM(2001) 428 lopullinen),

ottaa huomioon 4. heinäkuuta 2002 hyväksymänsä asiakirjan "Alueiden komitean panos Euroopan tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan työhön" (CdR 127/2002 fin),

ottaa huomioon 14. marraskuuta 2001 annetun päätöslauselman Eurooppa-neuvoston Laekenin-kokouksen valmistelua sekä vuoden 2004 hallitustenvälisen kokouksen puitteissa tapahtuvaa Euroopan unionin edelleenkehittämistä varten (CdR 104/2001 fin)(1),

ottaa huomioon 20. syyskuuta 2001 antamansa tiedonannon kansalaisläheisyydestä (CdR 436/2000 fin) ja 22. kesäkuuta 2001 annetun Salamancan loppujulistuksen (CdR 107/2001 fin),

ottaa huomioon 4. huhtikuuta 2001 antamansa päätöslauselman aiheesta "Vuoden 2000 hallitustenvälisen konferenssin tulokset ja keskustelu Euroopan unionin tulevaisuudesta" (CdR 430/2000 fin)(2),

ottaa huomioon 14. joulukuuta 2000 antamansa lausunnon aiheesta "Uudet hallintomallit: Eurooppa kansalaisten aloitteellisuuden puitteina" (CdR 182/2000 fin)(3) ja 13. maaliskuuta 2002 antamansa lausunnon aiheesta "Valkoinen kirja eurooppalaisesta hallintotavasta" (CdR 103/2001 fin)(4),

ottaa huomioon "perustuslakiasiat ja eurooppalainen hallintotapa" -valiokunnan 4. lokakuuta 2002 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 120/2002 rev. 2), jonka esittelijä oli Skotlannin pääministeri Jack McConnell (UK, PSE)

sekä katsoo, että komitea on saanut Laekenissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston asettamassa valmistelukunnassa aktiivisen tarkkailijan aseman ja että kyseinen neuvosto on katsonut unionin uudistamisen edellyttävän keskustelua demokraattisemmasta, avoimemmasta ja tehokkaammasta EU:sta,

katsoo, että luodakseen demokraattisemman, avoimemman ja tehokkaamman Euroopan unionin valtioiden ja hallitusten päämiehet toteavat Laekenin julistuksessa useaan otteeseen, että unionin toimielinten työtapoja ja EU:n päätöksentekoprosesseja on uudistettava ja tuotava lähemmäksi kansalaisia,

katsoo, että alueiden ja kuntien viranomaiset ovat luonnostaan lähempänä kansalaisia kuin muut päätöksentekijät ja ne panevat käytännössä täytäntöön suurimman osan yhteisön päätöksistä; tällä tavoin Eurooppa vaikuttaa asukkaidensa arkielämään,

katsoo, että Euroopan paikallis- ja alueviranomaiset haluavat osallistua täysipainoisesti Nizzassa käynnistettyyn keskusteluun Euroopan unionin tulevaisuudesta valmistauduttaessa edessä olevaan uudistukseen,

hyväksyi 20. ja 21. marraskuuta 2002 pitämässään 47. täysistunnossa (marraskuun 21 päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

1. Alueiden komitean näkemykset

Alueiden komitea

1.1. katsoo, että Euroopan unionin edessä olevat haasteet huomioon ottaen on äärimmäisen tärkeää keskustella Euroopan tulevaisuudesta.

1.2. katsoo myös, että vaikka Euroopan unioni on toiminut onnistuneesti, joihinkin seikkoihin on vielä puututtava vastaisen menestyksen varmistamiseksi. EU:n toimielimet, jäsenvaltiot, niiden aluehallinto ja paikallisviranomaiset ovat myöntäneet tämän tosiasian. Laimea osallistuminen Euroopan unionin vaaleihin antaa viitteitä siitä, että Euroopan kansalaiset ovat alkaneet loitontua Euroopan unionista. Yhä useampien mielestä EU sekaantuu asioihin, jotka kuuluisivat pikemminkin jäsenvaltioiden, niiden aluehallinnon tai paikallisviranomaisten vastuualueeseen kuin unionin toimivaltaan.

1.3. toteaa olevan olennaista uudistaa Euroopan unionia, koska piakkoin toteutuva laajeneminen mitä todennäköisimmin vaikuttaa unionin toimintaan.

1.4. suhtautuu myönteisesti Euroopan tulevaisuutta pohtivaan valmistelukuntaan ja katsoo sen olevan innovatiivinen ja laaja-alainen tapa tehdä ehdotuksia siitä, miten tästedes olisi toimittava.

1.5. korostaa, että on keskityttävä pohtimaan, mitä kansalaiset todella odottavat Euroopan unionilta. EU:sta voi olla ja siitä on jo nyt huomattavaa käsin kosketeltavaa hyötyä, kuten taloudellinen hyvinvointi, turvallisuuden lisääntyminen, sosiaalinen oikeudenmukaisuus, ympäristön tilan kohentuminen, elämänlaadun paraneminen ja maailmanlaajuisen vaikutusvallan kasvu.

1.6. painottaa olevan tarpeellista varmistaa, että Euroopan unioni kykenee tuottamaan edellä mainittua hyötyä mahdollisimman tehokkaasti. Yhtä tärkeää on, että kansalaiset huomaavat ja mieltävät unionista olevan tämäntapaista hyötyä. Jotta EU:n kansalaiset myöntäisivät unionista olevan heille päivittäistä hyötyä, EU:n toimintatapoja on demokratisoitava, tehostettava ja muutettava ne entistä avoimemmiksi. Yksittäiset kansalaiset on saatava sitoutumaan EU:n toimintaan, jotta he tuntevat vaikutusmahdollisuuksiensa lisääntyvän eivätkä etäänny unionista.

1.7. katsoo, että tulevat toimenpiteet, joilla edistetään demokraattisuutta ja avoimuutta, saattavat olla ristiriidassa päätöksentekoa tehostavien toimenpiteiden kanssa. Mutta voidaan myös valita toimenpiteitä, jotka vahvistavat sekä demokraattisuutta että tehokkuutta. Suuri osa havaitusta demokratiavajeesta johtuu siitä, etteivät kansalaiset tiedä, mitä asioita ja asiakokonaisuuksia EU:n toimielimissä aiotaan käsitellä tai käsitellään, eivätkä usein myöskään voi tunnistaa selkeästi, kuka on vastuussa mistäkin. Siksi tavanomainen demokraattinen prosessi, jonka puitteissa yleisen tai sidosryhmien mielipiteen on määrä vaikuttaa päätöksentekoprosessiin, ei toteudu. Tämä voi vaikuttaa ensi sijassa kahdella tapaa:

1.7.1. Ensinnäkään EU:n kaikki osapuolet eivät saa näkemyksiään julki, ja on olemassa vaara tehdä epätarkoituksenmukaisia ja kalliita päätöksiä. Saattaa myös olla tarpeen ryhtyä kalliisiin toimenpiteisiin virheiden korjaamiseksi.

1.7.2. Toiseksi kansalaiset joutuvat usein tekemisiin EU:n säädöksen kanssa vasta sitten, kun heillä ei ole muuta vaihtoehtoa kuin noudattaa sitä. Tämä saa aikaan tyytymättömyyttä ja voimattomuuden tunnetta. On olemassa vaara, etteivät sellaiset tahot, joiden tuki lainsäädännölle on onnistuneen täytäntöönpanon kannalta ratkaiseva, hyväksy säädöksiä varauksetta.

1.8. katsoo sen vuoksi, että alueiden komitean tehtävänä on tutkia, miten EU:n päätöksentekoprosessi voidaan muuttaa avoimemmaksi ja tarjota paikallis- ja alueviranomaisille (jotka ovat kansalaisia lähinnä olevia hallinnon tahoja) mahdollisuus osallistua nykyistä useammin päätöksentekoon. Samalla päätöksentekoprosessia on kuitenkin tehostettava.

1.9. on vakuuttunut siitä, että Euroopan unionin kansalaisten on ymmärrettävä EU:n näkemys ja tavoitteet nykyistä selkeämmin. Kansalaisten on tunnettava, että he voivat vaikuttaa EU:n toimiin ja päätöksiin. Kansalaisilla on oltava tunne siitä, että EU on avoin ja luotettava ja että päätöksentekoprosessi on selkeä ja avoin. EU:n on näytettävä aiempaa paremmin, että unionissa käsitellään yksittäisten kansalaisten kannalta merkittäviä asioita ja että unioni on pikemminkin huolissaan tuloksista kuin hallintokoneistosta. EU:n on saatava kansalaiset vakuuttuneiksi siitä, että unioni on valmis ottamaan käyttöön uusia toimenpiteitä, joissa otetaan myönteisellä tavalla huomioon jäsenvaltioiden, niiden hallintoalueiden ja paikallishallinnon monimuotoisuus.

1.10. katsoo, että tavoitteeseen voidaan päästä muun muassa uudistamalla Euroopan unionin toimielinrakenne sekä lainsäädäntä- ja päätöksentekoprosessi. Euroopan tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan työn yhteydessä ja vuonna 2004 järjestettävän hallitustenvälisen konferenssin kuluessa olisi tarkasteltava useita potentiaalisia uudistuksia. Laekenin julistuksessa esitettiin joukko demokratiaan, avoimuuteen ja tehokkuuteen liittyviä kysymyksiä. Tässä lausunnossa keskitytään kahteen osa-alueeseen. Ensinnäkin pohditaan sitä, miten jäsenvaltioiden aluehallinto, paikallisviranomaiset ja alueiden komitea voivat omalta osaltaan vaikuttaa huomattavasti siihen, että Euroopan unionin ja kansalaisten välinen kuilu saadaan todella kurottua umpeen. Toiseksi hahmotellaan EU:n toimielinten tarvitsemia uudistuksia, joiden ansiosta ne voivat ottaa nykyistä paremmin huomioon alue- ja paikallishallinnon tärkeän roolin.

1.11. palauttaa mieliin komitean 4. heinäkuuta 2002 antaman panoksen Euroopan tulevaisuutta pohtivan valmistelukunnan työskentelyyn (CdR 127/2002 fin). Asiakirjassa kehotetaan tunnustamaan AK EU:n toimielimeksi kaikkine toimielinasemaan liittyvine oikeuksineen ja vahvistamaan komitean tehtäviä.

1.12. kiinnittää huomiota aiheesta "Toimivaltuuksien tarkoituksenmukaisempi jako ja määrittely Euroopan unionissa" (20. ja 21. marraskuuta 2002) annettuun lausuntoon. Komitea suhtautuu myönteisesti ehdotuksiin asettaa EU:n keskeisimmiksi laaja-alaisiksi tavoitteiksi taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio, kestävä kehitys ja yhtäläiset mahdollisuudet.

1.13. kiinnittää huomiota aiheesta "Yhteisön välineiden yksinkertaistaminen" (20. ja 21. marraskuuta 2002) annettuun lausuntoon. Komitea suhtautuu myönteisesti ehdotuksiin kutsua alueet ja kunnat mukaan päätöksentekoon, muuttaa komitologiatyöskentely entistä avoimemmaksi, soveltaa yksinkertaistamistoimenpiteiden täytäntöönpanoon läheisyysperiaatetta ja arvioida välineiden vaikutusta etukäteen.

1.14. kiinnittää huomiota aiheesta "Kohti Euroopan kansalaisten perustuslakia" (20. ja 21. marraskuuta 2002) annettuun lausuntoon. Komitea suhtautuu myönteisesti ehdotuksiin parantaa läheisyys- ja suhteellisuusperiaatteiden suojaa ja sisällyttää perustuslain omaiseen sopimukseen nimenomainen viittaus joustavan täytäntöönpanon periaatteeseen valtion, alueiden ja kuntien hallinnossa.

2. Alueiden komitean suositukset

- Yleisperiaatteet

2.1. Alueiden komitea ehdottaa, että hahmoteltaessa uudistusta, jolla pyritään lisäämään Euroopan unionin demokraattisuutta, avoimuutta ja tehokkuutta, unionin olisi otettava lähtökohdiksi jäljempänä mainitut periaatteet.

2.2. Alueiden komitea katsoo, että avoimuuden lisäämiseksi on selvitettävä, kuka tekee mitäkin Euroopan unionissa, ja saatava ihmiset ymmärtämään nykyistä paremmin, että toimivalta, jota ei ole annettu EU:lle, säilyy edelleen jäsenvaltioilla, niiden aluehallinnolla ja paikallisviranomaisilla. Roolien ja vastuunjaon selkiyttäminen yksinkertaistaa menettelyjä ja tehostaa toimintaa. Euroopan komission olisi parannettava EU:n demokraattisuutta toimimalla perussopimusten rajoitusten, toissijaisuuden ja suhteellisuuden mukaisesti sekä kunnioittamalla jäsenvaltioiden, alueiden ja kuntien kulttuuri-identiteettiä. EU:n on myös kunnioitettava jäsenvaltioiden roolia niiden päättäessä oman sisäisen toimivaltansa jaosta.

2.3. Alueiden komitea katsoo, että jos EU haluaa aidosti lisätä demokraattista legitimiteettiä, aluehallinnon ja paikallisviranomaisten välitöntä osallistumista EU:n lainsäädäntä- ja päätöksentekoprosessiin on lisättävä. Kansalaisten osallistumista ja vaikuttamista politiikkaan on helpotettava tehokkaalla hallintotavalla. Alue- ja paikallishallinto panee täytäntöön (ja joissakin tapauksissa hyväksyy) EU-säädöksiä. Alue- ja paikallishallinnon edustajat on myös valittu demokraattisesti, ja he edustavat kansalaisia lähinnä olevaa hallinnon tasoa. Kansalaisläheisinä tahoina niiden roolia on vahvistettava ja lisättävä niiden osallistumista EU:n päätöksentekoprosesseihin.

2.4. Alueiden komitea katsoo, että edellä mainittujen valtasuhteiden lisäksi on todettava, ettei demokratiasta, avoimuudesta ja tehokkuudesta keskusteltaessa pidä keskittyä vain Laekenin julistuksessa mainittuihin "nykyisiin toimielimiin" vaan myös alueiden komitean rooliin ja tehtäviin, koska se on yksi alue- ja paikallishallinnon näkemyksiä koordinoiva ja edustava elin. Niin ikään on pohdittava AK:n tulevaa asemaa toimielinrakenteessa.

2.5. Alueiden komitea katsoo EU:n tavoitteiden ja painopisteiden tehostamisen edellyttävän, että on selkiytettävä keskipitkän ja pitkän aikavälin päämääriä. On osoitettava, että EU:n lainsäädäntö liittyy selkeästi niihin painopisteisiin, joista valtion- ja hallitusten päämiehet sopivat Eurooppa-neuvostossa. Prosessia tukisi se, että EU:n koko hallinnon avoimuutta lisättäisiin, mukaan luettuina toimenpiteet, joilla laajennetaan paikallis- ja aluetason panosta. Neuvoston työskentelyn olisi oltava nykyistä avoimempaa, ja kaikkien kansalaisten olisi saatava siitä tietoa. Lähtökohdaksi voitaisiin ottaa Sevillassa kokoontuneessa neuvostossa tapahtunut myönteinen kehitys: voitaisiin sopia siitä, että yleisö saisi avoimemmin tietoa yhteispäätösmenettelyn eri vaiheista.

2.6. Alueiden komitea toteaa, että täytäntöönpanovälineitä on joustavoitettava siten, että niissä otetaan huomioon paikalliset ja alueelliset olosuhteet. Komission ja toimeenpanoviranomaisten on tehtävä nykyistä useammin yhteistyötä. Vaikka komitea antaa aiheesta erillisen lausunnon, keskusteltaessa komission toimivallan ja tehokkuuden parantamisesta on myös viitattava tähän seikkaan. Jollei toimeenpanoviranomaisilla ole riittävästi valtaa toteuttaa EU:n toimenpiteitä käytännössä omien erityisolosuhteidensa kannalta tarkoituksenmukaisesti tai mahdollisuutta toimia läheisessä kumppanuussuhteessa komission kanssa, on mitä todennäköisintä, että toimeenpano on hidasta tai epätäydellistä ja että komission arvovalta asetetaan kyseenalaiseksi.

- Erityistoimenpiteet

2.7. Alueiden komitea suhtautuu myönteisesti siihen, että kaikki Euroopan unionin toimielimet ovat sitoutuneet parantamaan EU:n demokraattisuutta, avoimuutta ja tehokkuutta. Tässä asiakirjassa luetellaan joukko periaatteita, joita alueiden komitea pitää toiminnan parantamisen kannalta erittäin tärkeinä. Laekenin julistuksessa hahmoteltiin useita erityistoimenpiteitä ja ehdotuksia. Eräät niistä liittyvät sellaisiin seikkoihin, joilla ei ole AK:n eikä sen jäseninä olevien viranomaisten kannalta suoranaista merkitystä. Niinpä lausunnossa keskitytään toimenpiteisiin, joilla voidaan puuttua Laekenin julistuksessa esitettyihin erityiskysymyksiin kanavoimalla edellä mainittuihin periaatteisiin liittyvät pyrkimykset AK:n, jäsenvaltioiden aluehallinnon ja paikallisviranomaisten kautta.

2.8. Alueiden komitea kehottaa Euroopan tulevaisuutta pohtivaa valmistelukuntaa myöntämään edellä mainittujen periaatteiden merkityksen ja harkitsemaan jäljempänä esitettäviä erityistoimenpiteitä, joiden avulla Euroopan unionia voidaan uudistaa kyseisten periaatteiden mukaisesti.

2.8.1. Tehtävien, roolien ja vastuualueiden avoimuus

- Laaditaan läheisyysperiaatteesta laaja virallinen selvittävä lausunto ja kirjataan se mieluiten EU:n perussopimuksiin. Näin parannetaan ja selkiytetään unionin avoimuutta.

- Luodaan tehokas järjestelmä, jonka avulla läheisyysperiaate toteutetaan. Keskustelun osanottajat ovat ehdottaneet useita malleja yhteisöjen tuomioistuimen käytöstä Ranskan perustuslakineuvoston kaltaisen elimen perustamiseen. Nyt käsillä olevassa lausunnossa ei ole asianmukaista esittää lopullista, yksityiskohtaista kantaa. Järjestelmässä tulisi kuitenkin olla sekä ennakkoon että jälkikäteen toimivia osia. Sen on pystyttävä toimimaan nopeasti eikä se saa kasvattaa EU:n toiminnan byrokratiataakkaa. Jotta järjestelmä olisi tehokas, siihen on liitettävä valtiotasoa alemman tason hallinto, koska on alueita, joilla on lainsäädäntävaltaa, ja koska alue- ja paikallisviranomaiset vastaavat monien EU:n säädösten soveltamisesta ja täytäntöönpanosta. On kuitenkin pidettävä mielessä, että tehtävien nykyistä selkeämpi jakaminen EU:n ja sen jäsenvaltioiden kesken tehostaisi läheisyysperiaatteen toimeenpanoa.

2.8.2. Alueiden ja kuntien osallistuminen päätöksentekoprosessiin

- Tehostetaan EU:n toimintaa panemalla lainsäädännön yksinkertaistamista koskeva toimintasuunnitelma täytäntöön varhaisessa vaiheessa. Pantaessa toimenpiteitä täytäntöön komissiota kehotetaan tunnustamaan alue- ja paikallishallinnon potentiaalinen panos.

- Tietotekniikan nykyistä runsaampi käyttö nopeuttaisi joitakin EU:n menettelyjä, esimerkiksi kuulemista, ja parantaisi tiedonsaantia.

- Tarjotaan tavoitteiden saavuttamiseen osallistuville tahoille - myös alue- ja paikallishallinnolle - tilaisuus osallistua myös tavoitteiden asettamiseen.

- Otetaan käyttöön komission ehdottamat, kuulemisia koskevat käytännesäännöt. Näin komissio ja jäsenvaltioiden aluehallinto tai paikallisviranomaiset voisivat käydä keskenään järjestelmällistä vuoropuhelua ja tehokkaaseen kuulemiseen jäisi riittävästi aikaa, jotta sen avulla päästään tavoitteisiin.

2.8.3. Alueiden komitean rooli

- Jos toimielimet ryhtyvät toimenpiteisiin ottamatta komitean lausuntoa huomioon, ne olisi velvoitettava vähintäänkin selvittämään AK:lle, miksi näin on päätetty tehdä. Tämä lisäisi sekä avoimuutta että demokraattisuutta.

- Koska jäsenvaltioiden alue- ja paikallisviranomaiset haluavat tulla kuulluiksi kaikista niiden toimivaltaa sivuavista seikoista, luettelo asiakokonaisuuksista, joista alueiden komitean kuuleminen on pakollista, olisi ulotettava kattamaan kaikki komitean jäseninä olvien viranomaisten toimivaltaan kuuluvat alat, kuten maatalous sekä tutkimus ja teknologinen kehittäminen.

- Alueiden komitealla olisi oltava oikeus tehdä Euroopan komissiolle kirjallisia ja suullisia kysymyksiä.

- Alueiden komitea toteaa, että uudistusten yhteydessä olisi pyrittävä varmistamaan legitimiteetti ja maksimoimaan hyöty pohtimalla sitä, miten komitea voi parhaiten varmistaa, että sen toiminta on Euroopan alue- ja paikallisviranomaisten kannalta mahdollisimman relevanttia.

- Alueiden komitealla tulee olla täysipainoinen rooli kaikissa mekanismeissa, joilla pyritään edistämään läheisyysperiaatteen toimeenpanoa.

2.8.4. EU:n strategiset tavoitteet ja painopisteet

- Laaditaan määräajoin virallinen selvitys Euroopan unionin tavoitteista.

- Neuvoston lainsäädäntätyöhön liittyvien kokousten tulee olla julkisia.

- Tehdään selvitys siitä, miten koulutusjärjestelmät ja joukkotiedotusvälineet edistävät Euroopan unionin tavoitteiden ja menettelyjen ymmärtämistä.

2.8.5. Täytäntöönpanovälineiden joustavoittaminen

- Turvaudutaan pääsääntöisesti nykyistä enemmän lyhyisiin, strategisiin säädöksiin.

- Turvaudutaan mahdollisuuksien mukaan nykyistä enemmän muihin kuin oikeudellisiin välineisiin.

- Sovitaan alusta alkaen kaikkien EU:n direktiivien täytäntöönpanoon osallistuvien tahojen kanssa - myös alue- ja paikallishallinnon kanssa - siitä, mitä kyseisten direktiivien täytäntöönpano tarkoittaa. Tavoite voitaisiin saavuttaa esimerkiksi "kolmikantasopimusten" avulla, kuten komission valkoisessa kirjassa hallintotavasta ehdotetaan. Menettelyä kokeillaan parhaillaan ympäristöalalla. Kyseisillä sopimuksilla (joiden sopijapuolina ovat komissio, jäsenvaltiot ja niiden alueellinen hallinto) EU:n toimia pyrittäisiin parantamaan paikallisolosuhteiden kannalta mahdollisimman tarkoituksenmukaisesti.

- Jos toimeenpanoviranomainen epäonnistuu pyrkiessään vilpittömästi jonkin tehtävän suorittamiseen, komission tulee harkita rakentavia vaihtoehtoja, ennen kuin se turvautuu rikkomuksista seuraavaan menettelyyn.

- Vähennetään mahdollisuuksien mukaan menettelyjen määrää ja siirrytään käyttämään termejä, jotka vastaavat jäsenvaltioissa yleisesti käytössä olevia termejä ja jotka kansalaiset tuntevat nykyisin käytettäviä termejä paremmin. Tällaisia ovat lait ja puitelait.

2.9. Alueiden komitea valtuuttaa puheenjohtajansa toimittamaan lausunnon Eurooppa-valmistelukunnalle, unionin puheenjohtajavaltiolle, neuvostolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan komissiolle.

Bryssel 21. marraskuuta 2002.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Albert Bore

(1) EYVL C 107, 3.5.2002, s. 36.

(2) EYVL C 253, 12.9.2001, s. 25.

(3) EYVL C 144, 16.5.2001, s. 1.

(4) EYVL C 192, 12.8.2002, s. 24.