Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS EU:n liittymisestä puuvilla-alan kansainväliseen neuvoa-antavaan komiteaan (ICAC) /* KOM/2011/0861 lopullinen - 2011/0420 (NLE) */





PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN SISÄLTÖ Puuvilla-alan kansainvälinen neuvoa-antava komitea (International Cotton Advisory Committee, ICAC) on puuvilla-alan kansainvälinen perushyödyketoimielin (KPT)[1]. Sen tehtävä on auttaa hallituksia edistämään tervettä puuvillataloutta maailmassa. Tätä varten komitea pyrkii varmistamaan maailman puuvillamarkkinoiden avoimuuden. Se toimii tietokeskuksena, joka antaa teknisiä tietoja puuvillantuotannosta, ja foorumina, jossa keskustellaan kansainvälisesti merkittävistä puuvilla-alaan liittyvistä asioista. ICAC toimii tilastollisena tarkkailijana ja saattaa yhteen puuvillaa tuottavat, puuvillaa kuluttavat ja puuvillalla kauppaa käyvät maat sekä kaikki puuvillateollisuuden sektorit. Sillä on yleinen avunantajan rooli. Se ei osallistu puuvillan hinnan määrittämiseen eikä siitä päättämiseen. ICAC on tätä nykyä yksi harvoista kansainvälisistä perushyödyketoimielimistä, joissa EU ei ole jäsenenä. Neuvosto on useaan otteeseen (vuosien 2004, 2008 ja 2010 päätelmissään) pyytänyt komissiota tarkastelemaan EU:n mahdollista liittymistä ICAC:hen. EU on puuvillan tuottaja, ja se on muuttunut puuvillan nettotuojasta (vuoteen 2008 asti) puuvillan nettoviejäksi (vuodesta 2009). EU:n tekstiili- ja vaatetusteollisuus on merkittävä puuvillakankaan käyttäjä. Lisäksi puuvilla muodostaa tärkeän osa-alueen EU:n kehitysyhteistyössä, sillä EU on ollut Afrikan puuvilla-alan tärkein avunantaja vuodesta 2004. 2. INTRESSITAHOJEN KUULEMISEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINNIN TULOKSET Nykytilanteen huomioon ottaen komissio katsoo, että liittyminen ICAC:hen olisi toivottavaa, koska sen avulla - EU voisi esittää puuvillaa koskevia näkökantojaan yksimielisesti asianomaisessa KPT:ssä, - EU saisi pääsyn puuvilla-alan kysymyksiä koskeviin tietoihin ja voisi seurata puuvillamarkkinoita sekä vaikuttaa puuvilla-alan toimintaan, - voitaisiin helpottaa yhteyksien ja kumppanuuksien solmimista EU:n yksityissektorin (puuvilla ja tekstiili), puuvillantuottajien (EU:n ja kehitysmaiden tuottajien) ja viranomaisten välillä. ICAC:n sihteeristö puoltaa voimakkaasti EU:n jäsenyyttä, sillä se lisää ICAC:n merkitystä ja kansainvälistä asemaa KPT:nä. 3. EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT Koska kaupankäyntiin liittyvät kysymykset ovat tärkeä osa ICAC:n tehtäviä, komissio katsoo, että EU:n olisi saatava yksinomainen toimivalta SEUT-sopimuksen 207 artiklan mukaisesti. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET ICAC:n jäsenyys perustuu vuosimaksun maksamiseen. Se lasketaan vuosittain ICAC:n jäsenmäärän (kiinteä osa) ja kunkin jäsenen myymän raakapuuvillan määrän (muuttuva osa) perusteella. Vuosittainen maksu olisi 360 000 Yhdysvaltain dollaria, mikä antaisi EU:lle mahdollisuuden vaikuttaa riittävästi ICAC:n asioihin ja osallistua laajasti ICAC:n toimintaan. 2011/0420 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS EU:n liittymisestä puuvilla-alan kansainväliseen neuvoa-antavaan komiteaan (ICAC) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 3 ja 4 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan kanssa, ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, on saanut Euroopan parlamentin hyväksynnän[2], sekä katsoo seuraavaa: 1. Euroopan unioni (EU) ei ole puuvilla-alan kansainvälisen neuvoa-antavan komitean jäsen. 2. Neuvosto kehotti komissiota tarkastelemaan EU:n mahdollista liittymistä puuvilla-alan kansainväliseen neuvoa-antavaan komiteaan 27 päivänä huhtikuuta 2004, 27 päivänä toukokuuta 2008 ja 10 päivänä toukokuuta 2010 annetuissa päätelmissä maatalousalan perushyödykeketjuja, riippuvuutta ja köyhyyttä koskevasta EU:n toimintasuunnitelmasta, EU:n ja Afrikan kumppanuudesta puuvilla-alan kehityksen tukemiseksi ja EU:n toimien tehostamisesta perushyödykkeiden alalla. 3. Koska kyseisen järjestön tavoitteet koskevat maatalous-, kauppa- ja kehitysyhteistyöpolitiikkaa, EU:n etujen mukaista on liittyä jäseneksi puuvilla-alan kansainvälisen neuvoa-antavan komitean sääntöjen II artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti, ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Hyväksytään unionin puolesta Euroopan unionin liittyminen puuvilla-alan kansainväliseen neuvoa-antavaan komiteaan. Puuvilla-alan kansainvälisen neuvoa-antavan komitean säännöt ovat tämän päätöksen liitteenä. 2 artikla Neuvoston puheenjohtaja nimeää henkilön, joka on valtuutettu välittämään puuvilla-alan kansainväliselle neuvoa-antavalle komitealle Euroopan unionin puolesta tämän päätöksen osoituksena siitä, että Euroopan unioni suostuu sitoutumaan komitean sääntöihin. 3 artikla Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja PUUVILLA-ALAN KANSAINVÄLISEN NEUVOA-ANTAVAN KOMITEAN SÄÄNNÖT Hyväksytty 16. kesäkuuta 1972 pidetyssä 31. täysistunnossa (mukaan lukien marraskuuhun 2008 mennessä tehdyt muutokset) I ARTIKLA – TOIMEKSIANTO Puuvilla-alan kansainvälisen neuvoa-antavan komitean (jäljempänä ICAC) tehtävänä on a. tarkkailla maailman puuvilla-alan tilanteeseen vaikuttavia tapahtumia ja pysytellä tiiviisti ajan tasalla niiden suhteen; b. kerätä, jakaa ja säilyttää täydellisiä, oikeiksi todistettuja ja ajantasaisia tilastoja ja muita tietoja maailman puuvillan tuotannosta, kaupasta, kulutuksesta, varastoista ja hinnoista; tämä koskee myös muita tekstiilikuituja tai tekstiilejä koskevia tietoja siltä osin kuin ne vaikuttavat puuvillatalouteen ja ellei tämä toiminta ole päällekkäistä valtioiden muille kansainvälisille elimille antamien tehtävien kanssa; c. ehdottaa ICAC:n jäseninä oleville valtioille tarvittaessa sopiviksi katsomiaan toimenpiteitä, joita se pitää koko maailman puuvillatalouden kehittämiseen ja ylläpitämiseen tähtäävän kansainvälisen yhteistyön edistämisen kannalta sopivina ja toteuttamiskelpoisina; d. toimia kansainvälisten keskustelujen foorumina käsiteltäessä puuvillan hintaan liittyviä asioita siten, etteivät nämä keskustelut haittaa samaan aikaan muualla, esimerkiksi UNCTADissa, käytäviä keskusteluja; näitä keskusteluja on tarkoitus käydä säännöllisesti sekä pysyvässä komiteassa että täysistunnoissa. II ARTIKLA – JÄSENYYS 1 kohta – Jäsenkelpoisuus a. ICAC:n jäsenyys on avoin kaikille Yhdistyneiden Kansakuntien tai YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön jäsenille, jotka ilmaisevat kiinnostuksensa puuvillaa kohtaan. b. Mikä tahansa muu valtio, joka ilmaisee kiinnostuksensa puuvillaa kohtaan, on kelvollinen hakemaan jäsenyyttä. 2 kohta – Liittyminen jäseneksi: Liittyvien valtioiden sitoumukset Valtion liittyminen ICAC:hen edellyttää seuraavia menettelyjä: a. Liittymistä toivovan valtion on lähetettävä toimitusjohtajalle ilmoitus, jossa todetaan seuraavaa: 4. Se on kiinnostunut puuvilla-alasta. 5. Se on valmis täyttämään jäsenyysvelvoitteet seuraavilta osin: 6. ICAC:n liittymishetkellä voimassa olevien sääntöjen hyväksyminen, 7. tietojen antaminen kyseisen valtion puuvilla-alan tilanteesta ja siihen liittyvistä kysymyksistä ICAC:n määrittämien vaatimusten sekä aika ajoin hyväksyttävien työohjelmien tarpeiden mukaisesti ja 8. vahvistetun maksuosuuden maksaminen. b. Tämän jälkeen tilanteen mukaan joko pysyvä komitea tai neuvoa-antava komitea käsittelee liittymistä toivovan valtion ilmoitusta. c. Tämän artiklan 1 kohdan a alakohdan vaatimukset täyttävän valtion liittyminen vahvistetaan yleensä pysyvän komitean seuraavassa kokouksessa. Jos liittymistä koskevaa kysymystä käsitellään täysistunnossa, liittyminen on vahvistettava neuvoa-antavassa komiteassa. d. Muiden valtioiden jäsenhakemukset on käsiteltävä neuvoa-antavassa komiteassa. e. Vahvistaessaan tai hyväksyessään jonkin valtion ICAC-jäsenyyden pysyvän komitean tai neuvoa-antavan komitean on samalla vahvistettava maksuosuus, joka kyseisen valtion on maksettava liittymisvuonna tämän artiklan 4 kohdan c alakohdan määräysten mukaisesti. f. Toimitusjohtaja ilmoittaa kyseiselle valtiolle kirjallisesti suoritetuista toimenpiteistä. 3 kohta – Jäsenyydestä luopuminen Valtion luopuminen ICAC:n jäsenyydestä edellyttää seuraavaa menettelyä: a. Valtion, joka haluaa luopua jäsenyydestä, on lähetettävä toimitusjohtajalle sitä koskeva ilmoitus, jossa mainitaan päivämäärä, jolloin eroamisen halutaan tulevan voimaan. b. Toimitusjohtaja ilmoittaa jäsenyydestä luopumisista tilanteen mukaan joko neuvoa-antavalle komitealle tai pysyvälle komitealle ja vahvistettuaan jäsenyydestä luopumisen ilmoittaa kyseiselle valtiolle, mikä on sen taloudellinen asema ICAC:hen nähden. 4 kohta - Jäsenten taloudelliset velvoitteet a. Jäseninä olevien valtioiden vahvistettu maksuosuus muodostuu seuraavien maksujen summasta pyöristettynä lähimpään sataan Yhdysvaltain dollariin: 9. Perusmaksuosuus: 40 prosenttia kokonaissummasta jakautuu tasan jäsenvaltioiden kesken, ja 10. prosenttimaksuosuus: prosenttimaksujen summa on yhtä kuin varainhoitovuoden tarve miinus tasamaksujen summa. Prosenttimaksuosuus arvioidaan raakapuuvillan keskimääräisen kaupan (vienti plus tuonti) perusteella, kun kaupan arvo on laskettu ennen sitä ICAC:n varainhoitovuotta, johon maksuja sovelletaan, päättyneiltä neljältä viimeiseltä puuvillavuodelta (elokuu–heinäkuu). b. Vahvistetut maksuosuudet erääntyvät kunkin vuoden heinäkuun 1. päivä, ja ne on maksettava ICAC:n varainhoitovuoden seuraavien kolmen kuukauden aikana. Kutakin jäsenenä olevan valtion maksamaa maksua käytetään pisimpään maksamattomana olevaan erääntyneeseen ICAC:n saatavaan kyseiseltä maalta. c. ICAC:hen liittyvän valtion ensimmäinen jäsenmaksu lasketaan tämän artiklan 4 kohdan a alakohdassa määrätyllä tavalla. Ensimmäinen jäsenmaksu suhteutetaan sen mukaan, kuinka monta täyttä neljännestä ICAC:n varainhoitovuodesta on jäljellä. Prosenttimaksuosuus määräytyy suhteessa kaupan keskiarvoon, jota on käytetty määriteltäessä vanhojen jäsenten prosenttimaksuosuuksia edellisellä kerralla. d. Liittyvän valtion ensimmäinen maksuosuus erääntyy päivänä, jolloin valtion jäsenyys tulee voimaan, ja maksu on maksettava seuraavien kolmen kuukauden aikana. e. Jos valtio luopuu jäsenyydestä, se ei saa vapautusta eikä palautusta maksuista miltään osin siltä ICAC:n varainhoitovuodelta, jolloin jäsenyydestä luovutaan. Mahdolliset maksamatta jääneet maksut kyseiseltä vuodelta on maksettava päivänä, jolloin toimitusjohtaja saa tämän artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetun ilmoituksen. f. Jos jäsenenä olevan valtion maksu on myöhässä kaksitoista kuukautta, paitsi kun kyse on pienestä summasta, joka ei ylitä 15:tä prosenttia valtion senhetkisestä vuosimaksusta, toimitusjohtaja ilmoittaa kyseiselle valtiolle, että asiakirjojen ja muiden palvelujen toimittaminen päättyy, mikäli maksua ei saada kuuden kuukauden kuluessa ilmoituksesta. Ellei maksua ole saatu vieläkään, kun on kulunut toiset kuusi kuukautta, kyseisen jäsenen jäsenyys lakkautetaan. g. Valtiota, joka on luopunut jäsenyydestä tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti tai jonka jäsenyys on lakkautettu 4 kohdan f alakohdan perusteella, ei hyväksytä uudelleen jäseneksi ennen kuin vähintään viidesosa kaikista erääntyneistä ICAC:n saatavista kyseiseltä valtiolta on maksettu. Valtion jäsenyys jatkuu vain, ellei maksurästejä keräänny lisää, kun saatavia maksetaan komitealle, ja vain, jos valtio jatkaa saatavien maksamista komitealle erissä, jotka ovat vähintään neljäsosa jäljellä olevasta summasta vuodessa. III ARTIKLA – NEUVOA-ANTAVA KOMITEA 1 kohta - Määritelmä Näissä säännöissä sanat ”neuvoa-antava komitea” tarkoittavat ICAC:n täysistuntokokousta. 2 kohta - Kokoontumistiheys ja kokouspaikka Neuvoa-antavan komitean kokoukset pidetään jäsenenä olevien valtioiden pyynnöstä. Säännöllisiä kokouksia on pidettävä vähintään kerran kalenterivuodessa. Pysyvä komitea voi kutsua koolle ylimääräisiä kokouksia. Maat, joilla on yli vuoden myöhässä olevia maksuja rästissä ICAC:lle, eivät voi tarjoutua isännöimään täysistuntoa. Neuvoa-antavan komitean kokousten on jakaannuttava mahdollisimman vaihtelevasti sekä puuvillaa vievien että puuvillaa tuovien maiden kesken. Koska järjestön kotipaikka on Amerikan Yhdysvalloissa, kokouksia olisi pidettävä useammin siellä kuin muissa jäsenvaltioissa ja yleensä korkeintaan viiden vuoden välein. 3 kohta – Kokouksiin osallistuminen Kun jäsenenä oleva valtio esittää puuvilla-alan kansainväliselle neuvoa-antavalle komitealle kutsun ja tarjoutuu toimimaan neuvoa-antavan komitean kokouksen isäntänä, sen on otettava huomioon, että kaikkien jäsenvaltioiden edustajilla on halutessaan oikeus olla läsnä kokouksessa ja osallistua siihen. Komitea voi itse lähettää kutsut jäsenvaltioille. 4 kohta – Kokousmenettelyt a. Kokouksen isäntänä oleva valtio nimeää puheenjohtajan neuvoa-antavan komitean kokoukseen. Ensimmäisenä varapuheenjohtajana toimii pysyvän komitean puheenjohtaja. Isäntänä oleva valtio voi nimetä lisäksi yhden tai useamman varapuheenjohtajan. Kokouksen puheenjohtaja johtaa yleensä ohjauskomitean kokouksia ja täysistuntoja. Muut komiteat nimeävät oman puheenjohtajan ja varapuheenjohtajat. b. ICAC:n toimitusjohtaja toimii pääsihteerinä, ja hän voi nimetä yhden tai useamman apulaispääsihteerin. Ellei toimitusjohtaja ole käytettävissä tehtävään, isäntänä oleva valtio nimeää pääsihteerin. c. Kunkin jäsenenä olevan valtion on ilmoitettava toimitusjohtajalle mahdollisimman nopeasti edustajiensa, varamiestensä ja neuvonantajiensa nimet sekä valtuuskunnan johtaja ja muut rekisteröintiä varten mahdollisesti tarvittavat tiedot. d. Keskustelujen aikana jäsenenä oleva valtio voi ottaa esille menettelytapakysymyksen ja pyytää, että keskustelu päätetään tai sitä lykätään. Näissä tapauksissa puheenjohtaja ilmoittaa välittömästi päätöksestään, johon pitäydytään, elleivät kokouksen osanottajat sitä peruuta. 5 kohta – Toimeksianto a. Toimitusjohtajan nimeäminen sekä hänen perussopimuksensa ja palkkioidensa määrittäminen. b. Kaikkien muiden ICAC:n toimeksiantoon sisältyvien asioiden tarkastelu ja hoitaminen. IV ARTIKLA – PYSYVÄ KOMITEA 1 kohta – Suhde neuvoa-antavaan komiteaan a. Täysistuntojen välillä neuvoa-antavaa komiteaa edustaa Washingtonissa toimiva pysyvä komitea, joka on neuvoa-antavan komitean alainen. b. Neuvoa-antava komitea voi siirtää tiettyjä kysymyksiä koskevat valtuudet pysyvälle komitealle. Neuvoa-antava komitea voi muuttaa näitä valtuuksia tai perua ne. c. Neuvoa-antava komitea voi tarkistaa minkä tahansa toimen, jonka pysyvä komitea on toteuttanut. d. Pysyvän komitean puheenjohtaja esittää jokaisessa neuvoa-antavan komitean kokouksessa raportin pysyvän komitean toiminnasta edellisen kokouksen jälkeen. 2 kohta – Jäsenyys Kaikki ICAC:n jäsenet ovat oikeutettuja toimimaan pysyvässä komiteassa. Maat, joilla on yli vuoden myöhässä olevia maksuja rästissä ICAC:lle, eivät voi tarjoutua isännöimään täysistuntoa. 3 kohta – Toimivalta, tehtävät ja vastuut a. Päätehtävän osalta 11. Toimiminen välineenä, jossa voidaan vaihtaa mielipiteitä puuvilla-alan nykynäkymistä ja tulevaisuuden odotuksista kansainvälisellä tasolla. 12. Neuvoa-antavan komitean ohjeiden, päätösten ja suositusten saattaminen toteuttamiskelpoisiksi. 13. Työohjelmien laatiminen. 14. Työohjelmien toteutumisen varmistaminen ICAC:n rahatilanteen sen salliessa. Tähän vastuualueeseen kuuluu, luettelon olematta kuitenkaan tyhjentävä, 15. julkaistavien raporttien ja julkaisujen määrästä, luonteesta ja jakelusta päättäminen, 16. hyväksytyn työohjelman niiden kohtien siirtäminen sihteeristölle tai asianomaiselle alakomitealle, joita se ei halua varata itselleen, 17. tilastojen kehittäminen, 18. suhdetoiminta. 19. Esityslistan ja aikataulun laatiminen neuvoa-antavaa komiteaa varten ja suositusten antaminen komitean tarkasteltaviksi. Esityslistassa on mainittava neuvoa-antavan komitean seuraavan kokouksen aika ja paikka. 20. Toteuttamiskelpoisen yhteistyön vakiinnuttaminen Yhdistyneiden Kansakuntien, YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön, kansainvälisen puuvillainstituutin (International Institute for Cotton) ja muiden ICAC:tä kiinnostavia kysymyksiä käsittelevien kansainvälisten järjestöjen kanssa. b. Talouden osalta ICAC:n rahatilanteen valvonta. Tähän vastuualueeseen kuuluu muun muassa menoarvion ja jäsenenä olevien valtioiden maksuosuustaulukon hyväksyminen ICAC:n seuraavalle varainhoitovuodelle. c. Hallinnon osalta 21. Toimitusjohtajan ja hänen henkilöstönsä käsittävän sihteeristön perustaminen Washingtoniin ja sen ylläpitäminen. (Ks. VII artikla.) 22. Tarvittavan henkilöstön palkkaaminen kyseiseen tehtävään ottaen huomioon, että on toivottavaa rekrytoida päteviä henkilöitä mahdollisimman laaja-alaisesti osallistujamaista. 23. Uuden toimitusjohtajan nimittäminen ja työehtojen määrittäminen, jos tämä on tarpeen neuvoa-antavan komitean kokousten välisenä aikana. 24. Järjestön toimihenkilöiden tai sihteeristön tehtävien ja vastuiden määrittely, sikäli kuin se katsotaan tarpeelliseksi tehokkaan asiainhoidon kannalta. 25. Näihin sääntöihin tehtäviä muutoksia koskevien suositusten antaminen. 4 kohta – Työtehtävien antaminen Pysyvä komitea voi antaa mille tahansa alakomitealle työtehtäviä alalla, joka kuuluu kyseisen alakomitean toimivaltaan. 5 kohta – Pysyvän komitean menettelyt a. Yleistä 26. Kokoukset pidetään puheenjohtajan tai toimitusjohtajan kutsusta, jäsenenä olevan valtion pyynnöstä tai pysyvän komitean päätöksellä. 27. Kokouksesta on ilmoitettava yleensä kymmentä päivää aiemmin. 28. Kokoukset ovat yksityisiä, ellei pysyvä komitea toisin päätä. b. Päätösvaltaisuus 29. Kokous on päätösvaltainen, jos kolmasosa jäsenistä on läsnä. 30. Ellei kokous ole päätösvaltainen, sitä jatketaan, jos vähintään kahdeksan maata on edustettuna. Kokouksen pöytäkirjassa on kuitenkin mainittava, mitkä päätökset on hyväksytty ilman päätösvaltaisuutta, jos sellaisia on, ja mitkä valtiot mahdollisesti pidättäytyivät äänestyksestä. 31. Kyseisistä päätöksistä tulee yleensä velvoittavia. Jäsenet, jotka joko eivät olleet läsnä tai ovat pidättäytyneet ilmaisemasta kantaansa, voivat kuitenkin esittää vastalauseensa kymmenen päivän kuluessa väliaikaisen pöytäkirjan päivämäärästä, ja jos päätöstä vastustavien määrä on suurempi kuin päätöstä kokouksessa kannattaneiden, päätös kumotaan, mikä on myös kirjattava lopulliseen pöytäkirjaan. c. Esityslista 32. Kaikkien kokousten käsittelyjärjestyksen ensimmäinen kohta on esityslistan hyväksyminen. 33. Toimitusjohtaja laatii esityslistaehdotuksen ja lähettää sen sekä ilmoituksen kokouksesta kaikille jäsenenä oleville valtioille. ICAC:n jäsenet voivat lisätä asioita esityslistaehdotukseen ilmoittamalla siitä toimitusjohtajalle vähintään viikkoa ennen kokousta. 34. Esityslistaan voidaan kokouksen aikana lisätä kohta, ellei läsnä olevien jäsenten enemmistö vastusta sitä. Kyseisen kohdan osalta tehtyjen toimien hyväksyminen kokouksessa edellyttää kuitenkin yksimielistä päätöstä. 35. Kokouksen aikana tehtyjen ehdotusten hyväksyminen kokouksessa edellyttää yksimielistä päätöstä. d. Pöytäkirja 36. Kokouksen väliaikainen pöytäkirja laaditaan tiivistelmämuodossa. Sanatarkka pöytäkirja laaditaan vain, jos toimitusjohtaja, toimihenkilö tai jäsenenä olevan valtion edustaja sitä pyytää. 37. Jokaisella kokoukseen osallistuneella on oikeus tarkistaa häntä koskeva tai hänen toimintaansa liitetty aineisto. Muutokset on ilmoitettava sihteeristölle kymmenen päivän kuluessa kokouksesta. 38. Tämän jälkeen lopullinen pöytäkirja jaetaan kaikille ICAC:n jäsenenä oleville valtioille. V ARTIKLA – PYSYVÄN KOMITEAN TOIMIHENKILÖT 1 kohta a. Pysyvän komitean toimihenkilöitä ovat puheenjohtaja, ensimmäinen varapuheenjohtaja ja toinen varapuheenjohtaja. b. Pysyvän komitean toimihenkilöt valitaan neuvoa-antavan komitean sääntömääräisissä kokouksissa. He hoitavat tointaan siihen asti, kunnes heille valitaan seuraaja. c. Valitessaan toimihenkilöitä pysyvään komiteaan neuvoa-antavan komitean on otettava huomioon i) maantieteellisesti mahdollisimman laaja vuorottelu, ii) sekä puuvillan tuojamaiden että puuvillan viejämaiden riittävän edustuksen varmistaminen, iii) pätevyys, kiinnostus ja osallistuminen komitean työhön. d. ICAC ei maksa toimihenkilöille korvauksia työstä. Toimihenkilöistä aiheutuvat kulut maksaa kokonaisuudessaan hänen kotimaansa, ellei pysyvä komitea päätä toisin tiettyjen matkustamista vaativien erityistehtävien osalta. 2 kohta – Toimikausi Pysyvän komitean toimihenkilöt valitaan vuodeksi kerrallaan. Poikkeustilanteissa heidät voidaan valita uudelleen yhdeksi lisäkaudeksi. Milloin mahdollista, ensimmäinen varapuheenjohtaja nimitetään eroavan puheenjohtajan seuraajaksi ja toinen varapuheenjohtaja nimitetään ensimmäisen varapuheenjohtajan seuraajaksi. 3 kohta – Valintoihin liittyvät menettelyt Valintakomitea, johon kaikki ICAC:n jäsenet voivat osallistua, on kutsuttava koolle viimeistään neljä kuukautta ennen täysistuntoa. Valintakomitea valitsee itselleen puheenjohtajan. Valintakomitea raportoi pysyvälle komitealle, joka antaa sen jälkeen asianmukaiset suositukset neuvoa-antavalle komitealle. Niiden maiden, joilla on yli vuoden myöhässä olevia maksuja rästissä ICAC:lle valintakomitean pitäessä kokoustaan, edustajat pysyvässä komiteassa eivät voi tulla nimitetyksi pysyvän komitean toimihenkilöiksi. 4 kohta – Puheenjohtaja a. Puheenjohtaja on tärkein kokouksia johtava toimihenkilö ja toimensa puolesta kaikkien alakomiteoiden ja työryhmien jäsen. b. Ellei puheenjohtaja jostain syystä voi työskennellä toimikautensa loppuun asti, hänen sijaisenaan toimii ensimmäinen varapuheenjohtaja, kunnes uusi puheenjohtaja valitaan. 5 kohta – Varapuheenjohtajat a. Ensimmäinen varapuheenjohtaja johtaa pysyvän komitean kokouksia puheenjohtajan ollessa estyneenä tai hänen pyynnöstään. b. Toinen varapuheenjohtaja johtaa pysyvän komitean kokouksia puheenjohtajan ja/tai ensimmäisen varapuheenjohtajan ollessa estyneenä tai hänen pyynnöstään. c. Ellei ensimmäinen varapuheenjohtaja jostain syystä voi työskennellä toimikautensa loppuun asti tai jos hänen paikkansa vapautuu siksi, että hänestä tulee puheenjohtajan sijainen 4 kohdan b alakohdan mukaisesti, toisesta varapuheenjohtajasta tulee automaattisesti ensimmäisen varapuheenjohtajan sijainen, kunnes uusi varapuheenjohtaja valitaan. VI ARTIKLA – PYSYVÄN KOMITEAN ALAKOMITEAT 1 kohta – Pysyvä komitea Pysyvä komitea voi perustaa alakomiteoita tai työryhmiä, määrätä niiden toimeksiannot ja lakkauttaa tai erottaa ne. 2 kohta Alakomitean tai työryhmän jäseneksi voi päästä kuka tahansa pysyvän komitean jäsen. 3 kohta – Alakomiteoiden toimivalta, tehtävät ja vastuut a. Kukin alakomitea 39. on vastuussa pysyvälle komitealle neuvoa-antavalta komitealta tai pysyvältä komitealta saamistaan työtehtävistä, 40. voi saattaa mitä tahansa muita toimivaltaansa kuuluvia asioita pysyvän komitean käsiteltäväksi, 41. valitsee itselleen puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan; ellei alakomitean puheenjohtaja jostain syystä voi jatkaa tehtävässään, varapuheenjohtajasta tulee kyseisen alakomitean puheenjohtaja, ja alakomitean on valittava uusi varapuheenjohtaja, 42. voi vahvistaa oman työjärjestyksensä, virallisen tai epävirallisen. VII ARTIKLA – SIHTEERISTÖ 1 kohta Sihteeristöä johtaa toimitusjohtaja, jonka on oltava päätoiminen palkattu työntekijä ja joka hoitaa virkaansa työsopimuksensa mukaisen ajan. a. Ehtona hänen työhönotolleen on, ettei hänellä ole merkittäviä taloudellisia intressejä, jotka haittaavat ICAC:n asioiden hoitamista, ja ettei hän pyydä eikä ota vastaan ohjeita ICAC:n ulkopuolisilta tahoilta. b. Toimitusjohtajan on saatava tasapuolinen kohtelu muiden sihteeristön jäsenten kanssa, paitsi kun kyse on elinkustannusten perusteella tehtävien palkantarkistusten määrittelystä ja soveltamisesta ja eläkemaksuista, jotka toimitusjohtajan osalta määritellään YK:n järjestelmän mukaan. c. Toimitusjohtaja 43. on 44. ICAC:n taloudenhoitaja, kuitenkin ilman henkilökohtaista taloudellista vastuuta kyseisen tehtävän tavanomaisen hoitamisen yhteydessä, 45. neuvoa-antavan komitean pääsihteeri, 46. pysyvän komitean ja sen alaisten elinten sihteeri, paitsi jos hän siirtää tehtäviään henkilöstönsä jäsenelle, 47. kaikkien ICAC:n asiakirjojen säilyttäjä, 48. sihteeristön työntekijöistä vastuussa oleva henkilö; 49. ja 50. vastaa täysimääräisesti sihteeristön tehtäväksi annetusta työohjelmasta, 51. vastaa esityslistan, aikataulujen, teknisten asiakirjojen, ilmoitusten ja kokousten pöytäkirjojen laatimisesta, 52. vastaa protokolla-asioista ja yhteydenpidosta valtioihin, muihin kansainvälisiin elimiin ja ICAC:n työstä kiinnostuneisiin kansallisiin elimiin; 53. sekä 54. edustaa pysyvää komiteaa järjesteltäessä neuvoa-antavan komitean kokouksia isäntänä olevan valtion kanssa, 55. hankkii teknistä apua komiteoille neuvoa-antavan komitean kokouksissa yhteistyössä isäntänä olevan valtion kanssa, 56. valmistelee pysyvän komitean käsiteltäväksi yksityiskohtaisen vuotuisen talousarvion, johon sisältyvät otsakkeet palkat, eläkemaksut, matkat ja päivärahat, toimiston laitteet, vuokrat ja korot ja jossa selvitetään henkilöresurssien jakautuminen hallinnolliseen, tekniseen ja muuhun toimintaan, 57. laatii pysyvälle komitealle ehdotuksen maksuosuustaulukosta, 58. toimittaa neljännesvuosittain tiedot siihenastisista menoista, joita on verrattu hyväksyttyyn talousarvioon; 59. vastaa muista tehtävistä, joita neuvoa-antava komitea tai pysyvä komitea aika ajoin hänelle antavat. 2 kohta Sihteeristön tehtävä on a. pyytää jäsenenä olevilta valtioilta IX artiklassa mainitut tiedot sekä neuvoa-antavan komitean tai pysyvän komitean mahdollisesti haluamat erityiset tiedot; b. kehittää ja ylläpitää järjestelyjä, joiden avulla voidaan vaihtaa ICAC:n työhön liittyviä tietoja muiden kuin jäsenenä olevien valtioiden kanssa sekä muiden kansainvälisten järjestöjen ja yksityisten tahojen kanssa; c. laatia, julkaista ja jakaa neljännesvuosittain ilmestyvää tilastotiedotetta (Quarterly Statistical Bulletin) [julkaisu muuttui kahdesti vuodessa ilmestyväksi 43. täysistunnossa tehdyllä päätöksellä], kuukausittain ilmestyvää maailman tilannetta käsittelevää katsausta (Monthly Review of the World Situation) [julkaisu muuttui kahden kuukauden välein ilmestyväksi 43. täysistunnossa tehdyllä päätöksellä] ja asiaan liittyvää lehdistötiedotetta neuvoa-antavan komitean tai pysyvän komitean määräysten mukaisesti; d. laatia neuvoa-antavan komitean, pysyvän komitean tai VI artiklan 1 kohdan nojalla perustettujen alakomiteoiden tai työryhmien mahdollisesti pyytämiä muita raportteja ja tutkimuksia; e. ilmoittaa jäsenenä oleville valtioille neuvoa-antavan komitean, pysyvän komitean ja alakomiteoiden kokouksista. Toimitusjohtaja päättää, kenelle on ilmoitettava muista kokouksista. 3 kohta a. Lehdistötiedotteita ja muita asiakirjoja, joissa esitettävien näkemysten tai kantojen voidaan olettaa olevan ICAC:n näkemyksiä tai kantoja, saa julkaista tilanteen mukaan vain neuvoa-antavan tai pysyvän komitean luvalla. b. Sihteeristön omasta aloitteestaan julkaisemissa julkilausumissa tai artikkeleissa on oltava ICAC:tä koskeva vastuuvapauslauseke. 4 kohta Jäsenenä olevien valtioiden on nimettävä kansallinen koordinointivirasto, joka toimii pääasiallisena yhteyspisteenä sihteeristöön päin. VIII ARTIKLA – VARAINHOITOMENETTELYT 1 kohta ICAC:n varainhoitovuosi alkaa 1. heinäkuuta. 2 kohta Toimitusjohtajan on jätettävä menoarvio ja jäsenenä olevien valtioiden maksuosuustaulukko kultakin varainhoitovuodelta pysyvän komitean käsiteltäväksi, ja komitea voi muuttaa ne kokonaan tai tehdä niihin joitakin muutoksia. Kyseiset toimenpiteet jäävät lopullisiksi, ellei neuvoa-antava komitea niitä muuta. 3 kohta – Tilit a. Menot veloitetaan sen varainhoitovuoden tileiltä, jonka aikana maksut on tosiasiallisesti suoritettu. b. Tulot kirjataan sen varainhoitovuoden tileille, jonka aikana varat on tosiasiallisesti vastaanotettu. c. Sihteeristön on laadittava viimeistään 30. syyskuuta, 31. joulukuuta, 31. maaliskuuta ja 30. kesäkuuta neljännesvuosikatsaus ICAC:n senhetkisestä taloudellisesta asemasta ja toimitettava se pysyvälle komitealle. 4 kohta – Tarkastukset a. Pysyvällä komitealla on oltava hyväksytty tilintarkastaja, ja sen on tarkastutettava ICAC:n kirjanpito vähintään kerran vuodessa. b. Jos toimitusjohtaja vaihtuu, pysyvä komitea voi teettää erityistarkastuksen. c. Tarkastuskertomus on annettava pysyvän komitean ja koordinointivirastojen hyväksyttäväksi ensimmäisessä pysyvän komitean kokouksessa sen jälkeen kun sihteeristö on vastaanottanut kertomuksen. 5 kohta – Varat a. Ellei pysyvä komitea toisin määrää, kaikki ICAC:n vastaanottamat varat on ohjattava työskentelyrahastoon. Pysyvä komitea määrittää aika ajoin, kuinka suuria sekkejä (dollareissa) sihteeristö voi asettaa maksettavaksi työskentelyrahaston tililtä. Jos sekin arvo on yhtä suuri tai suurempi kuin määritetty raja-arvo, vaaditaan pysyvän komitean puheenjohtajan kirjallinen hyväksyntä. Kukaan yksityinen henkilö, mukaan luettuna toimitusjohtaja, ei voi allekirjoittaa itselleen osoitettua sekkiä maksettavaksi komitean tileiltä. b. Vararahasto on sallittu siihen määrään asti, jonka pysyvä komitea aika ajoin vahvistaa. Pysyvä komitea voi antaa luvan nostaa varoja vararahastosta, mutta vain, jos työskentelyrahastossa ei ole riittävästi varoja ICAC:n sitoumusten tai velkojen kattamiseksi. Vararahastosta tapahtuviin nostoihin on oltava tiettyä summaa ja ajankohtaa koskeva lupa. 6 kohta – Investoinnit Kulloinkin tarvittavien varojen yli jäävät varat voidaan investoida lyhytaikaisiin tuloja tuottaviin dollarimääräisiin prime-arvopapereihin tai tallettaa valtion vakuuksia nauttiville korollisille tileille pysyvän komitean ohjeiden mukaisesti. 7 kohta – Omaisuuden luovutus a. Toimistokalusteista ja laitteista, joita ICAC ei enää tarvitse, voidaan luopua pysyvän komitean hyväksymien menettelyjen mukaisesti. b. Jos ICAC:n lakkauttaminen näyttää välttämättömältä, pysyvä komitea päättää, miten ICAC:n erääntyvät taloudelliset velvoitteet on selvitettävä ja mahdollisesti jäljelle jäävä omaisuus luovutettava. c. Taloudellisten velvoitteiden täyttämisen jälkeen jäävä omaisuus jaetaan niiden jäsenenä olevien valtioiden kesken, jotka ovat maksaneet osuutensa täysimääräisesti, suhteessa kunkin valtion kyseisen ja sitä edeltävien kolmen varainhoitovuoden aikana tosiasiallisesti maksamaan summaan. 8 kohta – Eläketurvajärjestelmä a. Pysyvällä komitealla on valtuudet perustaa eläketurvajärjestelmä sihteeristön päätoimisille jäsenille. b. Jos kyseinen järjestelmä perustetaan, 60. ICAC:n on maksettava järjestelmään vuosittain summa, joka on vähintään yhtä suuri kuin järjestelmässä mukana olevien työntekijöiden vuosittain maksama summa, mutta joka ei ole yli kaksinkertainen siihen verrattuna. 61. Pysyvä komitea voi muuttaa järjestelmää tai lopettaa sen. Jos järjestelmä lopetetaan tai ICAC lakkautetaan, kullekin järjestelmässä mukana olevalle työntekijälle hyvitetään hänen maksamansa summa, ICAC:n hänen hyväkseen maksamat maksut sekä kertyneet korot. IX ARTIKLA – TIETOJEN ANTAMINEN 1 kohta Valtioiden on annettava työohjelman toteuttamiseen tarvittavia tietoja koordinointivirastojensa välityksellä. Kyseiset tiedot on lähetettävä suoraan sihteeristölle mahdollisimman nopeasti heti sen jälkeen, kun tiedot ovat saatavilla. 2 kohta Seuraavassa luetellut tiedot on annettava kuukausittain, ellei toisin mainita, lukuun ottamatta lainsäädäntöä koskevia tietoja, jotka on lähetettävä vain silloin kun lainsäädännössä tapahtuu muutoksia tai kun sihteeristö niitä nimenomaisesti pyytää. a. Siemenistä puhdistetun puuvillan määrä paikallisilla mittayksiköillä ilmaistuna ja mikäli mahdollista jaoteltuna kuitupituuksien mukaan (alle 3/4", 3/4" – 1-3/8", 1-3/8" ja yli sen) tai metrijärjestelmän mukaisina mittoina: 62. joka kuukauden lopussa tiedot varastoista, luokiteltuna puuvillan kasvatusmaan mukaan, jotka ovat 63. tehtaissa ja muissa tätä materiaalia käyttävissä laitoksissa, 64. yleisissä ja yksityisissä varastoissa, transit-varastoissa tai muissa paikoissa kyseisessä maassa; 65. puhdistettu (tai puristettu) määrä; 66. tuonti luokiteltuna kasvatusmaan mukaan tai, ellei se ole mahdollista, lähtömaan mukaan; 67. kulutus luokiteltuna kasvatusmaan mukaan, jos se on mahdollista; 68. kehräämöissä ja muissa tehtaissa, 69. kotitalouksissa (vuosiarvio); 70. poltetun tai muuten tuhotun materiaalin määrä (vuosiarvio); 71. vienti luokiteltuna määrämaan mukaan ja mikäli mahdollista myös lajeittain; 72. jälleenvienti luokiteltuna määrämaan mukaan. b. Arviot odotettavissa olevasta tuotannosta, esimerkiksi puuvillan aiottu viljelyala, lannoitemyynti, siementen myynti, viljelijöiden puuvillanviljelysuunnitelmat, valtion valvonta ja tavoitteet viljelyalan suhteen. c. Ennusteet ja arviot kylvöalasta ja puidusta alasta, sadosta aaria kohden sekä tuotannosta lajeittain, ilmoitettava niin pian kuin on mahdollista ja ainakin kerran kylvöaikana ja kerran sadon valmistuessa. Satotiedot olisi annettava mieluiten puhdistetusta puuvillasta, mutta silloin kun saatavissa on vain siemeniä sisältävää puuvillaa koskevia tietoja, tietoihin olisi lisättävä jokin maininta puhdistetun puuvillan määrästä. d. Tilanteen mukaan kuukausittain, neljännesvuosittain tai vuosittain annettavat tilastot puuvillalangan ja kappaletavaran tuotannosta, tuonnista lähtömaittain ja viennistä määrämaittain, mieluiten lukumääräisesti ilmoitettuna. e. Säännöllisen kuukausiraportin lisäksi koordinointivirastoja pyydetään ilmoittamaan viipymättä kaikista valtion tekemistä puuvilla-alaan vaikuttavista lainsäädäntömuutoksista. 3 kohta Valtioiden on tehtävä yhteistyötä sihteeristön kanssa ja toimitettava sille selluloosamuuntokuidun, ei-selluloosakuidun ja kappaletavaran tuotantoa, tuontia, vientiä ja hintoja koskevat saatavissa olevat tiedot silloin, kun niitä tarvitaan työohjelmaa varten. X ARTIKLA – KIELET 1 kohta ICAC:n viralliset työkielet ovat englanti, ranska, espanja, venäjä ja arabia. 2 kohta Neuvoa-antavan komitean kokouksissa a. pysyvä komitea päättää, mitä tulkkauspalveluja ICAC tarjoaa. ICAC ei ota maksaakseen näiden palvelujen yhteydessä syntyviä budjetoimattomia kuluja. b. Jäsenenä olevan valtion antaman virallisen lausunnon on oltava saatavissa vähintään yhdellä virallisella kielellä. 3 kohta Pysyvän komitean ja sen alaisten elinten kokouksissa käytetään yleensä englantia lähinnä käytännön syistä. 4 kohta a. Seuraavat asiakirjat on julkaistava englanniksi, ranskaksi ja espanjaksi: - tiivistelmä neuvoa-antavan komitean kokouksissa käydyistä keskusteluista, - kuukausikatsaus maailman puuvilla-alan tilanteesta (Monthly Review of the World Situation) [julkaisu muuttui kahden kuukauden välein ilmestyväksi 43. täysistunnossa tehdyllä päätöksellä], - pysyvän komitean pöytäkirja [kääntäminen ranskaksi ja espanjaksi lopetettiin 43. täysistunnossa tehdyllä päätöksellä]. b. Seuraavat asiakirjat on julkaistava kaikilla virallisilla kielillä: - vuosikatsaus maailman puuvilla-alan tilanteesta, - pysyvän komitean puheenjohtajan raportti, - toimitusjohtajan raportti, - täysistunnon loppulausunto. c. Pysyvä komitea päättää muiden olennaisten asiakirjojen painamisesta eri kielillä ottaen huomioon, mitä hyötyä niistä on jäsenille ja mitkä ovat talousarviovaikutukset. XI ARTIKLA – ÄÄNESTYS 1 kohta a. Neuvoa-antavan komitean ja pysyvän komitean on pyrittävä yksimieliseen päätöksentekoon. b. Jos pysyvä komitea ei pääse yksimielisyyteen, käsiteltävänä oleva asia voidaan siirtää neuvoa-antavalle komitealle, ellei näissä tai muissa ICAC:n säännöissä määrätä, että pysyvän komitean on äänestettävä asiasta. Neuvoa-antavassa komiteassa asioita on vietävä eteenpäin yksimielisesti. Jos neuvoa-antava komitea ei pääse yksimielisyyteen, asiasta äänestetään, mikäli joku valtuutetuista sitä pyytää, ja tällöin suosituksen tai ehdotuksen hyväksyminen edellyttää, että kahden kolmasosan enemmistö äänestyksessä läsnä olevista jäsenvaltioista hyväksyy sen. c. Jokaisella jäsenenä olevalla valtiolla on yksi ääni. d. Äänestyksestä pidättäytymistä ei lasketa ääneksi. e. Äänestys tapahtuu yleensä kättä nostamalla, ellei läsnä olevien ja äänestykseen osallistuvien jäsenten enemmistö vaadi nimenhuutoäänestystä. Salainen äänestys toimitetaan, jos yksikin jäsen sitä vaatii. XII ARTIKLA – YHTEISTYÖ MUIDEN JÄRJESTÖJEN KANSSA 1 kohta a. ICAC tekee yhteistyötä muiden järjestöjen kanssa, jotka voivat olla julkisia tai yksityisiä järjestöjä tai kansallisia tai kansainvälisiä järjestöjä. Pysyvä komitea päättää näistä järjestöistä sekä yhteistyön luonteesta ja laajuudesta. b. Näitä järjestöjä samoin kuin muita valtioita, jotka eivät ole jäseniä, sekä suurta yleisöä voidaan isäntänä olevan valtion suostumuksella kutsua neuvoa-antavan komitean istuntoihin. Kokouksiin osallistumisen ehdoista päättää neuvoa-antava komitea tai pysyvä komitea. XIII ARTIKLA – MUUTOKSET SÄÄNTÖIHIN Vain neuvoa-antava komitea voi muuttaa näitä sääntöjä, ellei niitä ole erityisesti lähetetty pysyvään komiteaan muuttamista varten. XIV ARTIKLA – KORVAAMINEN Nämä 16. kesäkuuta 1972 hyväksytyt säännöt korvaavat niiden kanssa ristiriidassa olevat aiemmat asiakirjat, päätökset ja säännöt. RAHOITUSSELVITYS 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA Ehdotuksen/aloitteen nimi Ehdotus neuvoston päätökseksi EU:n liittymisestä puuvilla-alan kansainväliseen neuvoa-antavaan komiteaan (ICAC) Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB) Ulkosuhteet, kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin. Kansainvälisiin perushyödykejärjestöihin liittyvät velvoitteet. Ehdotuksen/aloitteen luonne Lainsäädäntöehdotuksen tarkoituksena on mahdollistaa se, että EU:sta tulee puuvilla-alan kansainvälisen neuvoa-antavan komitean (ICAC) jäsen. Tavoitteet EU:n liittymistä ICAC:hen on tarkasteltava osana EU:n yleisempää lähestymistapaa kansainvälisissä perushyödyketoimielimissä (KPT) toimimiseen keinona helpottaa tuojien ja viejien välistä kauppaa ja kauppasuhteita. Päätös osallistua tämäntyyppisiin sopimuksiin, joita pidetään keinoina edistää kehitystä, perustuu niiden tavoitteiden perusteelliseen analysointiin. Tämän sopimuksen tavoitteiksi on yksilöity seuraavat: kauppa, puuvilla-alan kaupan avoimuuden edistäminen, jäsenten kannustaminen kestävän puuvillatalouden luomiseen ja kehittämiseen, hallitustenvälisen keskustelufoorumin tarjoaminen. Ehdotus ja sen tavoitteet ovat linjassa muiden rahoitusvälineiden kanssa, joilla EU osallistuu kansainvälisiin järjestöihin. Ehdotuksen/aloitteen perustelut Aloite antaa EU:lle mahdollisuuden osallistua täysin oikeuksin kansainvälisen puuvillajärjestön toimintaan. Tämän toiveen ovat myös jäsenvaltiot useasti esittäneet. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto EU:n ICAC-jäsenyydelle ei ole määrätty aikarajaa. Jäsenyydestä peritään vuosimaksu. Hallinnointitapa (hallinnointitavat) Komission suora osallistuminen ICAC:n toimintaan ehdotuksen oikeusperustan (SEUT-sopimuksen 207 artikla) mukaista yksinomaista toimivaltaa käyttäen. 2. HALLINNOINTI 2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt Komissio antaa EU:n edustajan ja tiedonvälittäjän roolinsa mukaisesti säännöllisesti sisäisiä raportteja työstään ja toiminnastaan ja raportoi neuvostolle PROBA-työryhmän puitteissa. 2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä Komissiolle tiedotetaan ICAC:n hallinnosta ja varainhoidosta, ja se seuraa niitä jatkuvasti. 2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi ICAC varmistaa, että OLAF (Euroopan petostentorjuntavirasto) tai jokin muu tarkastuselin voi tutustua sen kirjanpitoon suorittaakseen komission mahdollisesti haluamia tilintarkastuksia tai varmennuksia. ICAC sitoutuu varmistamaan, että kaikki tarkastukset, tutkimukset ja vierailut sen tiloihin ovat mahdollisia. 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat Budjettikohta 21 07 04 – Perushyödykesopimukset 3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin Ensimmäinen vuosimaksu on noin 360 000 Yhdysvaltain dollaria. Maksu lasketaan vuosittain ICAC:n jäsenmäärän (kiinteä osa) ja kunkin jäsenen raakapuuvillakaupan volyymin (muuttuva osa) perusteella. Se voi vaihdella hieman vuodesta toiseen, mutta suuria muutoksia ei ole näköpiirissä. 3.2.2. 3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihin: ei vaikutusta 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi Ehdotus neuvoston päätökseksi EU:n liittymisestä puuvilla-alan kansainväliseen neuvoa-antavaan komiteaan (ICAC) 1.2. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB) [3] Ulkosuhteet, kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin. Kansainvälisiin perushyödykejärjestöihin liittyvät velvoitteet. 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne X Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen ( Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen [4] ( Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen ( Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen 1.4. Tavoitteet 1.4.1. Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee Toimintoperusteisen johtamisen yhteydessä tämän ehdotuksen tarkoituksena on kehittää komission roolia kehitysyhteistyön keskeisenä toimijana tehokkaalla ja suoralla osallistumisella kansainväliseen puuvillaa koskevaan keskusteluun. 1.4.2. Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä Erityistavoite nro 4: edistää kyseisen perushyödykkeen kaupan kestävyyttä Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä: 21 07 Kehitysyhteistyötoimet ja ad hoc -ohjelmat 1.4.3. Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset Selvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän tilanteeseen . Ehdotus antaa komissiolle yksinomaisen toimivallan toimia EU:n puolesta, jotta se voi toteuttaa politiikkaansa ja esittää kantansa ICAC:n toiminnan suhteen unionin keskeisten toimintaperiaatteiden mukaisesti. Tämän vuoksi on komission edun mukaista esittää tämä päätösehdotus institutionaalisten tehtäviensä ja jäsenvaltioiden useaan otteeseen esittämien toiveiden perusteella. Vaikutukset havaitaan pääasiassa ICAC:n strategisissa toimissa ja sen hallinnoinnissa. EU:n jäsenmaksu vaikuttaa ICAC:n hallinto- ja toimintabudjettiin. 1.4.4. Tulos- ja vaikutusindikaattorit Selvitys siitä, millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan. Koska kyse on kansainvälisestä perushyödyketoimielimestä, ehdotuksen toteutuksen mittaamiseen ei ole käytettävissä varsinaisia indikaattoreita. Voidaan kuitenkin katsoa, että kaikkien jäsenten halu jatkaa kansainvälistä yhteistyötä on osoitus positiivisista ja tyydyttävistä tuloksista. Edistymistä kestävyyden politiikan noudattamisessa voitaisiin myös pitää osoituksena myönteisistä vaikutuksista. 1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.5.1 Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Vuotuisten maksujen suorittaminen. 1.5.2. EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo EU:n osallistuminen ja toiminnan johdonmukaisuus sen politiikan kanssa. Jäsenvaltioiden yhteistyön edistäminen sekä niiden roolin ja asiantuntemuksen vahvistaminen. Kyseisen kansainvälisen perushyödyketoimielimen puuttuminen hankaloittaisi yhteistyötä tai jopa estäisi sen, mikä puolestaan voisi viedä pohjan puuvilla-alan yhteistyöltä. EU:n jäsenyys tasapainottaisi ICAC:n jäsenistöä ja vahvistaisi sen asemaa. 1.5.3. Vastaavista toimista saadut kokemukset Kokemukset EU:n osallistumisesta kansainvälisiin perushyödyketoimielimiin ovat myönteiset. Perushyödyketoimielimet pitävät EU:n osallistumista arvossa. 1.5.4. Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut Aktiivinen jäsenyys ICAC:ssa vahvistaa (EU:n ja Afrikan puuvilla-alan kumppanuuden puitteissa toteutettavista) puuvilla-alan kehitysyhteistyöohjelmista saatavia synergiaetuja. 1.6. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto ( Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu. ( Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa ( Rahoitusvaikutukset alkavat X Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu. Käynnistysvaihe alkaa vuonna 2012 ja päättyy vuonna 2012, minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa. 1.7. Hallinnointitapa (hallinnointitavat) [5] X komissio hallinnoi suoraan keskitetysti ( välillinen keskitetty hallinnointi , jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty ( toimeenpanovirastoille ( unionin perustamille elimille[6] ( kansallisille julkisoikeudellisille elimille tai julkisen palvelun tehtäviä hoitaville elimille ( henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisessa perussäädöksessä ( hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ( hajautettu hallinnointi yhteistyössä kolmansien maiden kanssa ( hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa ( tarkennettava ) 2. HALLINNOINTI 2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset. Komissio antaa EU:n edustajan ja tiedonvälittäjän roolinsa mukaisesti säännöllisesti sisäisiä raportteja työstään ja toiminnastaan ja raportoi neuvostolle PROBA-työryhmän puitteissa. Komissio osallistuu asiaan liittyviin kokouksiin 5–6 kertaa vuodessa. 2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.2.1. Todetut riskit Järjestön lakkauttaminen (melko epätodennäköistä) 2.2.2. Hallinnointitapa (hallinnointitavat) Komission valtuuskunnalla, joka on neuvoa-antavan komitean ja pysyvän komitean jäsen, on valvonta- ja hallinnointivaltuudet. Kumpikin komitea keskustelee hallintobudjetista ja hyväksyy sen. Jäsenet voivat tutustua kaikkiin tileihin, ja tarkastuksia tehdään kerran vuodessa. 2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet. ICAC varmistaa, että OLAF (Euroopan petostentorjuntavirasto) tai jokin muu tarkastuselin voi tutustua sen kirjanpitoon suorittaakseen komission mahdollisesti haluamia tilintarkastuksia tai varmennuksia. ICAC sitoutuu varmistamaan, että kaikki tarkastukset, tutkimukset ja vierailut sen tiloihin ovat mahdollisia. 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat - Talousarviossa jo olevat budjettikohdat Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä. Moniv. rahoituskehyksen otsake | Budjettikohta | Määrärahalaji | Rahoitusosuudet | Numero [Nimi] | JM/EI-JM ([7]) | EFTA-mailta[8] | ehdokasmailta[9] | kolmansilta mailta | varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet | 21.07.04 Perushyödykesopimus | EI | EI | EI | KYLLÄ/EI | - Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä. Moniv. rahoituskehyksen otsake | Budjettikohta | Määrärahalaji | Rahoitusosuudet | Numero [Nimi] | JM/EI-JM | EFTA-mailta | ehdokasmailta | kolmansilta mailta | varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet | KYLLÄ/EI | KYLLÄ/EI | KYLLÄ/EI | KYLLÄ/EI | 3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: | Numero | [Otsake] | milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) ( Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) | Ulkopuolinen henkilöstö | 3.2.5. Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa X Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen. ( Ehdotus/aloite edellyttää rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. ( Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista[16]. 3.2.6. Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen X Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja. Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio): 3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihin X Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin. ( Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti: ( vaikutukset omiin varoihin ( vaikutukset sekalaisiin tuloihin [1] www.icac.org. [2] EUVL C […],[…], s. […]. [3] ABM: toimintoperusteinen johtaminen – ABB: toimintoperusteinen budjetointi. [4] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 49 artiklan 6 kohdan a ja b alakohdassa. [5] Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [6] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 185 artiklassa. [7] JM= Jaksotetut määrärahat / EI-JM= Jaksottamattomat määrärahat. [8] EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto. [9] Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat. [10] Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi. [11] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta. [12] Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi. [13] Sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa, paikalliset toimihenkilöt ja kansalliset asiantuntijat. [14] Toimintamäärärahoista katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat). [15] Etenkin rakennerahastot, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) ja Euroopan kalatalousrahasto. [16] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.