Erityiskertomus Veden laatu Tonavan 
jokivesistöalueella: 
vesipolitiikan 
puitedirektiivin 
täytäntöönpano etenee, 
mutta vielä on jonkin 
verran tekemistäFI 2015  nro 23
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN

EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
P . +352 4398-1
Sähköposti: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2016
Print ISBN 978-92-872-3747-7 ISSN 1831-0958 doi:10.2865/2253 QJ-AB-15-023-FI-C
PDF ISBN 978-92-872-3772-9 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/201288 QJ-AB-15-023-FI-N
EPUB ISBN 978-92-872-3756-9 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/54053 QJ-AB-15-023-FI-E
© Euroopan unioni, 2016
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Sivulla 65 olevan kartan käyttöön tai kopiointiin on haettava lupa suoraan tekijänoikeuden haltijalta.
Printed in Luxembourg
Veden laatu Tonavan 
jokivesistöalueella: 
vesipolitiikan 
puitedirektiivin 
täytäntöönpano etenee, 
mutta vielä on jonkin 
verran tekemistä
(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan mukaisesti)ErityiskertomusFI 2015  nro 23
02
 Tarkastustiimi
Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa käsitellään eri talousarvioaloilla tai hallinnollisilla aloilla toimitettujen 
tuloksellisuuden ja säännönmukaisuuden tarkastusten tuloksia. Tilintarkastustuomioistuin valitsee ja suunnittelee nämä 
tarkastustehtävät niin, että niillä saadaan aikaan mahdollisimman suuri vaikutus. Se ottaa valinta- ja suunnitteluvaiheessa 
huomioon tuloksellisuuteen tai säännönmukaisuuteen kohdistuvat riskit, asianomaisten tulojen tai menojen määrän, 
tulevat kehityssuunnat sekä poliittiset näkökohdat ja yleisen edun.
Tämän tuloksellisuuden tarkastuksen toimitti II tarkastusjaosto, jonka puheenjohtaja on tilintarkastustuomioistuimen jä -
sen Henri Grethen. Jaosto on erikoistunut rakennepolitiikkojen, liikenteen ja energian menoaloihin. Tarkastus toimitettiin 
tilintarkastustuomioistuimen jäsen George Pufanin johdolla, ja siihen osallistuivat kabinettipäällikkö Patrick Weldon ja ka -
binettiavustaja Mircea Radulescu, yksikönpäällikkö Alain Vansilliette, tiiminvetäjä Marion Colonerus ja tarkastajat Zuzana 
Gullova, Daniela Jinaru, Maria del Carmen Jimenez, Attila Horvay-Kovacs, Dana Moraru, Radka Papouskova ja Ildiko Preiss.
Vasemmalta oikealle:  A. Vansilliette, M. Radulescu, M. d. C. Jimenez, G. Pufan, 
Z. Gullova , P . Weldon ja A. Horvay-Kovacs.
03
 Sisällys
Kohta
 Sanasto
I–X Tiivistelmä
1–15  Johdanto
16–21  Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa
22–165  Huomautukset
22–50  Vesipiirin hoitosuunnitelmat keinona saavuttaa veden hyvä laatu vuoteen 2015 mennessä
26–27  Vähän parannusta vesimuodostumien ekologisessa ja kemiallisessa tilassa
28–32  Vesimuodostumatason kuormituslähteiden nimeämistä varten ei ollut kattavia tietoja
33–44  Vesipiirin hoitosuunnitelmissa nimetyt toimenpiteet eivät kohdistu riittävän hyvin kuormituslähteisiin
45–46  Merkittävä määrä vesimuodostumia vapautettiin vuosien 2015 ja 2021 määräaikavaatimuksista
47–50  Komission seuranta on tiivistä, mutta parannukset ovat kiinni jäsenvaltioiden toimintahalukkuudesta
51–98  Jäsenvaltioiden toteuttamat toimenpiteet ja välineet jätevesien aiheuttaman saastumisen 
vähentämiseksi
52–82  Taajamista peräisin olevat pilaavat aineet: jäteveden asianmukaisessa käsittelyssä on edistytty, mutta 
käytettävissä olevia välineitä voitaisiin hyödyntää paremmin
83–98  Teollisuuslaitosten aiheuttama pilaantuminen: vaikeuksia raja-arvojen asettamisessa ja puutteita 
täytäntöönpanon valvonnassa
99–165  Jäsenvaltioiden toteuttamat toimenpiteet ja välineet maatalouden aiheuttaman 
hajakuormituksen torjumiseksi
101–122  Jäsenvaltiot eivät hyödynnä kaikkia nitraattidirektiivin tarjoamia mahdollisuuksia
123–132  Torjunta-ainetoimintasuunnitelmat puutteellisia
133–144  Täydentävillä ehdoilla on vaikutusta, mutta niitä ei hyödynnetä täysimääräisesti
145–157  Maaseudun kehittämiseen tarkoitettuja toimenpiteitä ei hyödynnetä täysimääräisesti veden laatuun 
liittyvien ongelmien ratkaisemisessa
158–165  Saastuttaja maksaa -periaatetta sovelletaan vain vähän maatalouden aiheuttamaan hajakuormitukseen
04 Sisällys
166–191  Johtopäätökset ja suositukset
 Liite I  – Yleiskuva Tonavan vesistöalueesta
 Liite II  – Pintavesimuodostumien pilaantuminen
 Liite III  – Yhdyskuntajätevesidirektiivissä asetetut päästöraja-arvot
 Liite IV – Vesien päästömaksu: summa pilaavan aineen mukaan (euroa/t)
 Liite V  – Kansallisissa säännöksissä määritellyt päästöraja-arvot
 Komission vastaukset
05
 Sanasto
Asukasvastineluku (avl) : Kvantitatiivinen ilmaus, joka kuvaa jäteveden aiheuttamaa saastekuormitusta 
määrittämällä ”vastaavan” ihmismäärän, joka tuottaa vaikutukseltaan saman suuruisen jätemäärän. Yksi avl vastaa 
yhden asukkaan tuottaman jätevesimäärän aiheuttamaa saastekuormitusta. Yhdellä avl:lla tarkoitetaan sellaista 
orgaanista biohajoavaa kuormitusta, jonka viiden vuorokauden biokemiallinen hapenkulutus on 60 grammaa 
happea vuorokaudessa.
Biokemiallinen hapenkulutus (BOD5): Happimäärä, jonka mikro-organismit kuluttavat veden sisältämien 
biologisesti hajoavien orgaanisten aineiden ja kivennäisaineiden poistamiseen. Biokemiallisen hapenkulutuksen 
avulla mitataan yleensä hapenkulutusta milligrammoina litraa kohti viiden vuorokauden jälkeen. Mitä korkeampi 
biokemiallinen hapenkulutus on, sitä suuremman määrän happea mikro-organismit kuluttavat ja sitä suurempi on 
myös saastumisen määrä.
Biologinen käsittely : Biologinen vaihe, jonka yhteydessä jätevettä käsitellään biologisesti hajoavien saastuttavien 
orgaanisten yhdisteiden poistamiseksi.
Ennakkoehdot : Valmistellessaan Euroopan rakenne- ja investointirahastojen osarahoitusta ohjelmakaudella 
2014–2020 saavia maaseudun kehittämisohjelmia ja toimenpideohjelmia jäsenvaltioiden on arvioitava, täyttävätkö 
ohjelmat ennalta määritetyt ehdot. Jos ne eivät täytä, on laadittava toimintasuunnitelmat, joiden avulla kyetään 
varmistamaan ehtojen täyttäminen 31.12.2016 mennessä.
Euroopan aluekehitysrahasto : Rahaston tarkoituksena on lujittaa taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta 
Euroopan unionissa vähentämällä keskeisiä kehityseroja eri alueiden välillä. EAKR:sta myönnetään rahoitusta 
lähinnä yrityksille infrastruktuureiden luomista ja työpaikkoja luovia tuottavia investointeja varten.
Haavoittumiselle altis alue : Jäsenvaltioiden on määriteltävä vesistö haavoittumiselle alttiiksi alueeksi, jos 
se kuuluu johonkin seuraavista ryhmistä: i) vesistö tai sen osa, jota uhkaa rehevöityminen, ii) juomaveden 
valmistukseen käytettävä vesistö, jonka nitraattipitoisuus saattaa olla liian suuri, ja iii) alueet, joilla käsittelyä 
on tehostettava neuvoston direktiivien noudattamista silmällä pitäen. Haavoittumiselle alttiiden alueiden 
asianmukainen yksilöinti on olennaista, sillä sen perusteella määritetään, minkä tyyppinen jäteveden käsittely on 
tarpeen rehevöitymistä aiheuttavien ainesosien vähentämiseksi.
Hajakuormitus : Eri toimintojen aiheuttama pilaantuminen, jonka aiheuttava päästö ei tapahdu yhdessä tietyssä 
kohdassa (ks. pistekuormitus). Esimerkiksi maatalous on merkittävä hajakuormituksen aiheuttaja.
Hyvän maatalous- ja ympäristökunnon vaatimukset : Velvoite pitää maaperä maatalouden ja ympäristön 
kannalta hyvässä kunnossa koostuu joukosta standardeja, jotka koskevat maaperän suojelua, maaperän orgaanisen 
aineksen ja rakenteen säilyttämistä, elinympäristön huonontumisen välttämistä ja vesihuoltoa.
Jäteveden päästölupa : Tässä kertomuksessa päästöluvilla tarkoitetaan lupia, joita jätevesipäästöjen aiheuttajille 
myönnetään kansallisten säännösten mukaisesti. Lupa sisältää tietoa muun muassa puhdistamon päästöraja-
arvoista, joita on noudatettava tiettyjen parametrien ja saastuttavien aineiden osalta.
Jäteveden tehokkaampi käsittely / jälkikäsittely : Yhdyskuntajätevesidirektiivissä edellytetty biologinen/
kemiallinen vaihe, jota tarvittaessa sovelletaan käsitellyn jäteveden ravinnepitoisuuden (typpi ja fosfori) 
alentamiseen ennen jäteveden päästöä rehevöitymisvaarassa oleviin purkuvesistöihin.
Jätevesi : Vesi, jonka laatu on kärsinyt. Jätevesi johdetaan yleensä viemäriverkkoon ja käsitellään 
jätevedenpuhdistamossa. Käsitelty jätevesi johdetaan purkuvesistöön poistoputken kautta. Julkisen viemäriverkon 
ulkopuolisilla alueilla syntyvän jäteveden käsittely on erillisjärjestelmien, kuten sakokaivojen, varassa.
06 Sanasto
Kasvinsuojeluaineet : Aineita, joita käytetään (viljely)kasvien suojelemiseen haittatekijöiltä, kuten rikkaruohoilta, 
taudeilta ja hyönteisiltä.
Kemiallinen hapenkulutus (COD) : Happimäärä, joka kuluu vedessä olevien orgaanisten aineiden ja 
kivennäisaineiden kemialliseen hapettumiseen. Kemiallisen hapenkulutuksen piiriin kuuluvat näin ollen sekä 
biologisen hapenkulutuksen avulla kuvatut biologisesti hajoavat ainesosat että hapettuvat aineet, jotka eivät ole 
biologisesti hajoavia.
Kiintoainepitoisuus : Vedessä kiintoaineena esiintyvien kivennäisaine- ja orgaanisten hiukkasten määrä; hiukkaset 
voidaan eristää suodattimeen.
Koheesiorahasto : Rahaston avulla lujitetaan taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta Euroopan unionissa 
rahoittamalla ympäristö- ja liikennehankkeita jäsenvaltioissa, joiden henkeä kohti laskettu bruttokansantulo on alle 
90 prosenttia EU:n keskiarvosta.
Lakisääteiset hoitovaatimukset (SMR) : Koostuvat EU:n lainsäädännöllisistä standardeista, jotka koskevat 
ympäristöä, elintarviketurvallisuutta, eläinten ja kasvien terveyttä ja eläinten hyvinvointia.
Maatalousmaa : Valtion maa-alue, joka koostuu maatalousmaasta, metsämaasta ja muusta maasta. 
Maatalousmaalla tarkoitetaan pellon, monivuotisten kasvien, pysyvien laidunten ja niittyjen sekä muiden alueiden, 
kuten puutarhaviljelmien, kokonaispinta-alaa.
Ohjelmakausi : Monivuotinen toimintakehys, jonka puitteissa rakennerahastojen ja koheesiorahaston menot 
suunnitellaan ja toteutetaan.
Pilaantumisherkkä vyöhyke : Maa-alue, jolta vesi valuu pilaantuneisiin vesiin tai vesiin, jotka voivat pilaantua 
maataloudesta peräisin olevien nitraattien vaikutuksesta. Nämä alueet edistävät pilaantumista. Jäsenvaltioiden on 
laadittava toimintaohjelmia näitä vyöhykkeitä varten.
Pintaveden ekologinen tila/potentiaali : Kuvaa veden ekosysteemien rakenteen ja toiminnan laatua. Tilaa 
arvioidaan seuraavien laadullisten tekijöiden perusteella: biologiset tekijät (eläimistö ja kasvisto), hydrologis-
morfologiset tekijät, kemialliset ja fysikaalis-kemialliset tekijät, erityiset pilaavat aineet ja jotkin yleiset tekijät 
(esimerkiksi suolaisuus ja ravinneolot). Potentiaalia arvioidaan tilan sijasta silloin, kun vesimuodostuman fyysistä 
rakennetta on muutettu voimakkaasti, jotta sitä voidaan käyttää esimerkiksi vesiliikenteeseen, tulvasuojeluun, 
vesivoiman tuottamiseen ja maatalouteen. Tämä johtuu siitä, että usein ei ole taloudellisesti kannattavaa tai 
houkuttelevaa luopua tällaisesta käytöstä ja poistaa fyysiset muutokset.
07 Sanasto
Pintaveden kemiallinen tila : Kuvaa veden laatua ilmaistuna pilaavien aineiden pitoisuutena, joka ei saa ylittää 
vesipolitiikan puitedirektiivin mukaisia ympäristönlaatunormeja (liite IX). Direktiivissä on nimetty tällä hetkellä 
45 pilaavaa ainetta (muun muassa lyijy, nikkeli, kadmium, elohopea ja bentseeni).
Pistekuormitus : Pilaantuminen, jonka aiheuttajia ovat eri toimintojen yhdessä tietyssä kohdassa tapahtuvat 
päästöt (kuten yhdyskunta- tai teollisuusjätevesiä käsittelevän puhdistamon päästö).
Puhdistamoiden omat tarkistukset : Tässä kertomuksessa puhdistamoiden omilla tarkistuksilla tarkoitetaan 
i) tarkistuksia, joiden avulla toiminnanharjoittaja tarkkailee säännöllisesti, osana puhdistamon päivittäistä toimintaa, 
jätevesipäästöjen laatua ja lietteen sisältöä, ja ii) tarkistuksia, joiden avulla teollisuuslaitokset tarkkailevat julkiseen 
viemäriverkkoon laskettavien jätevesipäästöjen laatua.
Purkuvesi : Tarkoittaa tämän kertomuksen yhteydessä käsiteltyä jätevettä, joka päästetään vesistöön.
Päästöraja-arvot : Päästön pitoisuus ja/tai taso, joka ei saa ylittyä yhden tai useamman ajanjakson aikana. Päästöllä 
tarkoitetaan aineiden päästämistä laitoksesta veteen suoraan tai välillisesti.
Rehevöityminen : Ravinteiden, etenkin typpi- ja fosforiyhdisteiden lisääntyminen vedessä kiihdyttää levien kasvua, 
mikä johtaa veden happipitoisuuden alenemiseen ja alkuperäisten vesikasvien, kalojen ja muiden vesieliöiden 
katoamiseen.
Saastuttaja maksaa -periaate : Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa (191 artiklan 2 kohta) 
määritetty periaate. Esimerkiksi jäteveden osalta tämä tarkoittaa, että jätevesipäästöjen aiheuttajien on maksettava 
aiheutuneesta pilaantumisesta (esimerkiksi kotitaloudet maksavat jäteveden käsittelystä jätevesimaksun muodossa 
ja jätevedenpuhdistamot maksavat päästömaksun).
Suorat tuet : Tulotukijärjestelmän mukaisesti suoraan viljelijöille myönnettävä tuki. Esimerkkejä tästä ovat 
tilatukijärjestelmä ja yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmä.
Taajama : Alue, jolla väestö ja/tai taloudelliset toiminnot ovat keskittyneet siinä määrin, että yhdyskuntajätevedet 
voidaan kerätä ja ohjata yhdyskuntajätevesiä käsittelevään puhdistamoon tai purkupaikkaan.
Toimenpideohjelma : Toimenpideohjelmassa asetetaan jäsenvaltion painopistealueet ja erityistavoitteet sekä 
määritetään, kuinka rahoitus (EU:n sekä kansallinen julkinen ja yksityinen osarahoitus) käytetään hankkeiden 
rahoittamiseen tietyn ajanjakson (tavallisesti seitsemän vuoden) kuluessa. Hankkeiden on osaltaan edistettävä 
tiettyjä tavoitteita, jotka on määritetty toimenpideohjelman toimintalinjojen tasolla. Ohjelmia voidaan 
yhteisrahoittaa kaikkien koheesioalan rahastojen avulla (Euroopan aluekehitysrahasto, koheesiorahasto ja 
Euroopan sosiaalirahasto). Jäsenvaltio laatii toimenpideohjelman, ja komission on hyväksyttävä se, ennen kuin EU:n 
talousarviosta voidaan suorittaa maksuja. Ohjelmia voidaan muuttaa toteutuskauden aikana ainoastaan molempien 
osapuolten suostumuksella.
Toimenpideohjelma : Vesipiirin hoitosuunnitelman osa, jossa esitetään vesimuodostuman hyvän ekologisen ja 
kemiallisen tilan saavuttamisen edellyttämät toimenpiteet ottaen huomioon vesipiirin ominaispiirteet.
08 Sanasto
Täydentävät ehdot : EU:n yhteisen maatalouspolitiikan mukainen mekanismi, joka kytkee viljelijöille maksettavan 
suoran tuen ja useat maaseudun kehittämisen tukimaksut tiettyjen sääntöjen noudattamiseen. Säännöt koskevat 
ympäristöä, elintarviketurvallisuutta, eläinten ja kasvien terveyttä, eläinten hyvinvointia sekä maatalousmaan 
säilyttämistä maatalouden ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa. Ohjelmakauden 2007–2013 täydentävien 
ehtojen säännöt koskevat 18:aa lakisääteistä hoitovaatimusta ja 15:tä hyvän maatalous- ja ympäristökunnon 
vaatimusta. Jos viljelijä ei noudata näitä sääntöjä ja vaatimuksia, hänelle suoritettavia yhteisen maatalouspolitiikan 
mukaisia tukimaksuja saatetaan pienentää.
Valuma-alue : Alue, josta kaikki pintavalunta virtaa purojen, jokien ja mahdollisesti järvien kautta mereen 
yksittäisen jokisuun, joen suualueen tai suistoalueen kautta.
Vesimuodostuma : Pintavesimuodostumalla tarkoitetaan pintavesien erillistä ja merkittävää osaa, kuten järveä, 
tekoallasta, puroa, jokea tai kanavaa, puron, joen tai kanavan osaa, jokisuun vaihettumisaluetta tai rannikkovesien 
osaa. Pohjavesimuodostumalla tarkoitetaan yhtenäisenä vesimassana akviferiin tai akvifereihin varastoitunutta 
pohjavettä.
Viemäriverkko : Fyysinen infrastruktuuri (kuten putket, pumput, siivilät ja kanavat), jonka avulla liete ohjataan 
alkuperäisestä sijaintipaikastaan paikkaan, jossa mahdollinen käsittely tai loppusijoitus tapahtuu.
Yhdyskuntajätevesien puhdistamo : Jäteveden käsittelyprosesseja tarjoava infrastruktuuri. Prosessien 
tarkoituksena on vähentää puhdistamoon tulevien taajamien jätevesien aiheuttamaa saastumista hyväksyttävälle 
tasolle ennen niiden päästöä purkuvesistöihin.
09
 Tiivistelmä
I
Euroopan vesiin vaikuttaa orgaanisten aineiden, ravin -
teiden ja kemiallisten aineiden aiheuttama pilaantu -
minen. Vesien pilaantumisen lähteitä ovat esimerkiksi 
kotitaloudet, teollisuuslaitokset ja maatalous. Vuoden 
2000 vesipolitiikan puitedirektiivillä yhdenmukaistet -
tiin aiemmin voimassa ollutta vesipolitiikkaa koskevaa 
EU:n lainsäädäntöä. Direktiivillä otettiin käyttöön 
keskeisenä täytäntöönpanovälineenä vesipiirin hoi -
tosuunnitelma. Ensimmäisten suunnitelmien määrä -
aika oli 2009, ja ne on saatettava ajan tasalle joulukuu -
hun 2015 mennessä.
II
Suunnitelmissa on annettava tietoja eri vesimuodostu -
mien veden laadusta, hyvän ekologisen ja kemiallisen 
tilan saavuttamisen epäonnistumisen syistä ja tarvit -
tavista korjaavista toimenpiteistä. Toimenpiteet on 
jaoteltu perustoimenpiteisiin, muihin perustoimenpi -
teisiin ja täydentäviin toimenpiteisiin.
III
EU suuntaa huomattavasti rahoitusta vesipolitiikan 
tavoitteiden saavuttamiseen tukemalla erityisesti 
jätevesialan investointeja (Euroopan aluekehitysrahas -
tosta/koheesiorahastosta suunnattiin ohjelmakaudella 
2007–2013 yhteensä 6,35  miljardia  euroa yhdeksälle 
Tonavan jokivesistöalueella sijaitsevalle jäsenvaltiolle1) 
ja maksamalla korvausta maatalouden ympäristösi -
toumuksia noudattaville viljelijöille (Euroopan maa -
seudun kehittämisen maatalousrahastosta maksettiin 
ohjelmakaudella 2007–2013 samoille yhdeksälle jäsen -
valtiolle yhteensä 6,39  miljardia  euroa).
IV
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa keski -
tyttiin neljään Tonavan vesistöalueella sijaitsevaan 
jäsenvaltioon (Tšekin tasavalta, Unkari, Romania ja 
Slovakia). Tilintarkastustuomioistuin otti tehtäväkseen 
vastata seuraavaan kysymykseen: paransiko vesipoli -
tiikan puitedirektiivin täytäntöönpano veden laatua 
jäsenvaltioissa?
1 Bulgaria, Tšekki, Saksa, Kroatia, Unkari, Itävalta, Romania, Slovenia ja 
Slovakia.V
Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että toimenpitei -
den täytäntöönpano on parantanut veden laatua vain 
vähän. Jäsenvaltiot vapauttivat huomattavan määrän 
vesistöjä vesien hyvän tilan tavoitteelle asetetuista 
vuosien 2015 ja 2021 määräaikojen vaatimuksista. Edis -
tys voi jäädä veden laadun arvioinnissa yksittäisten 
tekijöiden osalta piiloon arviointimenetelmän vuoksi. 
Tilintarkastustuomioistuin suosittelee, että komissio 
laatii ohjeet siitä, miten edistymisestä raportoidaan 
eriytetysti, ja että jäsenvaltiot esittävät selvät ja päte -
vät perustelut vapautusten myöntämiselle.
VI
Seurantajärjestelmien puutteet johtuivat siitä, että 
vesistön huonon tilan aiheuttavan pilaantumisen tyy -
pistä ja lähteistä ei ollut tietoja. Vuoden 2009 vesipiirin 
hoitosuunnitelmat tuottivat vain vähän lisäarvoa, sillä 
jäsenvaltiot eivät olleet kovin kunnianhimoisia saas -
tumisen torjuntatoimenpiteiden yksilöimisen osalta. 
Toimenpiteet keskittyivät olemassa olevien EU:n 
direktiivien täytäntöönpanoon (osana ”perustoimen -
piteitä”). EU:n direktiivien täytäntöönpano on joko vii -
västynyt (yhdyskuntajätevesidirektiivin tapauksessa) 
tai direktiivien tarjoamia mahdollisuuksia ei kaikilta 
osin hyödynnetä (tämä koskee nitraattidirektiiviä, 
jonka perusteella vaatimuksia typpipäästöjen vähen -
tämiseksi voitaisiin tehostaa entisestään).
VII
Muut perustoimenpiteet ja täydentävät toimenpiteet 
eivät kata riittävän hyvin kaikkia vesien pilaantumi -
seen liittyviä kysymyksiä. Sellaisiin vesistöihin, joiden 
laatu on epätyydyttävä, ei ole kohdennettu toimenpi -
teitä. Yhdyskuntajätevesien alalla ei ole tietoja niistä 
yhdyskuntajätevesien puhdistamoista tai teollisuus -
laitoksista, joihin tarvitaan erityiset päästöraja-arvot. 
Maataloudessa jäsenvaltioilla on varaa kiristää joitakin 
täydentävien ehtojen vaatimuksia. Myöskään fosforin 
maaperään sijoittamisen rajoittamista ei ole vielä har -
kittu. Lisäksi maataloustoimenpiteet ovat pääasiassa 
vapaaehtoisia, eivätkä niistä kaikki suoraan paranna 
veden laatua.
Tiivistelmä 10
VIII
Tilintarkastustuomioistuin suosittelee, että jäsenval -
tiot parantavat seurantajärjestelmiään ja diagnoosiaan 
veden pilaantumista koskevista kysymyksistä. Näin 
toimenpiteitä voitaisiin kohdentaa paremmin vesistöi -
hin, joiden veden laatu ei ole tyydyttävä, ja ottaa huo -
mioon pilaantumiseen liittyvät ongelmat, joita ei vielä 
ole asianmukaisesti ratkaistu. Toimenpiteiden parempi 
kohdentaminen myös tehostaisi niitä ja vähentäisi 
täytäntöönpanokustannuksia.
IX
Käytettävissä olevat täytäntöönpanon valvontame -
kanismit ovat vain osittain vaikuttavia, mikä johtuu 
niiden huonosta kattavuudesta tai seuraamuksista, 
joiden varoittava vaikutus on vähäinen. Tilintarkastus -
tuomioistuin suosittelee, että komissio arvioi, miten 
voidaan parhaiten määrittää sitovat perusteet jäsen -
valtioiden yhdyskuntajätevesien puhdistamoissa ja 
teollisuuslaitoksissa suorittamille tarkastuksille. Lisäksi 
se suosittelee, että komissio ja jäsenvaltiot arvioivat 
yhteistyössä käytössä olevien täytäntöönpanon val -
vontamekanismien tehoa maataloudessa.
X
Saastuttaja maksaa -periaatetta sovelletaan vain osit -
tain maatalouden aiheuttamaan hajakuormitukseen. 
Yhdyskuntajätevesien puhdistamot ja teollisuuslaitok -
set maksavat jätevesien päästömaksuja päästöistään 
mutta vain pienestä määrästä pilaavia aineita. Maksu -
summat (perustuvat siihen, kuinka paljon on päästöjä 
mg/l) vaihtelevat huomattavasti eri jäsenvaltioissa, 
eikä yhdessäkään vesipiirin hoitosuunnitelmassa vii -
tattu niiden varoittavan vaikutuksen arviointiin. Tilin -
tarkastustuomioistuin suosittelee, että komissio laatii 
ohjeet mahdollisista keinoista korvata hajakuormituk -
sen aiheuttamien ympäristövahinkojen kustannukset. 
Se suosittelee myös, että jäsenvaltiot arvioivat talou -
dellisten välineiden (maksujen ja verojen) mahdolli -
suuksia ehkäistä pilaavien aineiden päästöjä.
11
 Johdanto
Vesipolitiikan 
puitedirektiivi ja 
vesipiirin 
hoitosuunnitelmat
01 
EU:n vesipolitiikan keskeisenä tavoit -
teena on, että kaikilla EU:ssa on käytet -
tävissään riittävä määrä hyvänlaatuista 
vettä ja että vesimuodostumien tila on 
kaikkialla EU:ssa ympäristön kannalta 
hyvä.
02 
Euroopan parlamentti ja neuvosto hy -
väksyivät vuonna 2000 vesipolitiikan 
puitedirektiivin2, jonka tärkeimpänä 
tavoitteena on saavuttaa veden hyvä 
laatu3 vuoteen 2015 mennessä. Direk -
tiivissä sallitaan myös määräaikojen 
pidentäminen (vuoteen 2021 ja vuo -
teen 2027 asti) sekä vähemmän tiukat 
vaatimukset veden laadulle tietyissä 
olosuhteissa.
03 
Direktiivi on laaja-alainen säädös, jolla 
yhdenmukaistettiin aiemmin voimassa 
ollutta vesipolitiikkaa koskevaa lain -
säädäntöä. Sen lähestymistapa vesien -
hoitoon perustuu vesipiiriin, joka on 
ekologinen ja hydrologinen yksikkö.04 
Direktiivin täytäntöönpano tapahtuu 
ensisijaisesti vesipiirin hoitosuunnitel -
mien avulla. Jäsenvaltioiden oli hyväk -
syttävä joulukuuhun 2009 mennessä 
nämä suunnitelmat, joiden yhteydessä 
määritetään toimenpideohjelma mai -
den kaikkien vesipiirien osalta4. Päi -
vitykset vesipiirin hoitosuunnitelmiin 
oli hyväksyttävä joulukuuhun 2015 
mennessä. Euroopan unionissa on 
kaiken kaikkiaan 42 kansainvälistä 
vesistöaluetta (kuten Reinin ja Tona -
van vesistöalueet) ja 172 kansallista 
vesipiirin hoitosuunnitelmaa. Vesipiirin 
hoitosuunnitelmia ei toimiteta komis -
siolle hyväksyttäväksi.
05 
Toimenpideohjelmaan on sisällyttävä 
toimenpiteitä, joita tarvitaan vesipo -
litiikan puitedirektiivin tavoitteiden 
saavuttamiseksi yksittäisissä vesimuo -
dostumissa. Vesipolitiikan puitedirek -
tiivin mukaan vähimmäisvaatimuksena 
on yhdentoista direktiivin täytäntöön -
pano ( taulukossa 1 on esitetty tämän 
kertomuksen kannalta olennaiset 
direktiivit). Toimenpiteet niiden toteut -
tamiseksi ovat ohjelmassa perustoi -
menpiteitä yhdessä muiden direktiiviin 
sisältyvien pakollisten toimenpiteiden 
kanssa (ks. kohta 33). Vesipolitiikan 
puitedirektiivin mukainen rapor -
tointi (vesipiirin hoitosuunnitelmien 
päivitykset ja ohjelman edistymistä 
koskeva raportointi) ei ole korvannut 
yksittäisissä direktiiveissä edellytettyä 
raportointia.2 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston direktiivi 2000/60/
EY, annettu 23 päivänä 
lokakuuta 2000, yhteisön 
vesipolitiikan puitteista 
(EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1).
3 Se liittyy pintavesi muodos  tu-
miin, pohjavesimuodostumiin 
ja suojelualueisiin. Veden laatu 
ilmaistaan vesimuodostumien 
ekologisena ja kemiallisena 
tilana.
4 Jäsenvaltioissa, joiden alueella 
on osia useista eri vesistö -
alueista (esimerkiksi osia 
Tšekin alueesta on Tonavan 
vesistöalueella sekä Oder- ja 
Elbe-jokien vesistöalueilla), oli 
laadittava suunnitelmat 
kustakin osasta (vesipiiristä).
12 Johdanto
06 
Komissio laati vuodesta 2001 alkaen 
yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa 34 
ohjeasiakirjaa, joissa käsiteltiin useita 
direktiivin täytäntöönpanoon liittyviä 
näkökohtia.
07 
On muitakin veden laatuun liittyviä 
EU:n säädöksiä, joita ei ole mainit -
tu vesipolitiikan puitedirektiivissä 
(ks.  taulukko 2 ).Taulukko 1EU:n direktiivit, joiden täytäntöönpano on vähimmäisvaatimus
Oikeusperusta Veden laadun kannalta tärkeää
Yhdyskuntajätevesidirektiivi1Kaikilla taajamilla, joiden asukasvastineluku (avl) on vähintään 2 000, on oltava käytössä keruujärjestelmät, tai 
niiden on käytettävä muita erillisiä tai tarkoituksenmukaisia järjestelmiä edellyttäen, että järjestelmien avulla 
saavutetaan sama ympäristönsuojelun taso.
Taajamissa, joiden avl on vähintään 2 000, on noudatettava biokemiallisen hapenkulutuksen (BOD5) ja kemialli -
sen hapenkulutuksen (COD) päästöraja-arvoja.
Taajamissa, joiden avl on suurempi kuin 10 000 ja jotka sijaitsevat haavoittumiselle alttiilla alueilla, on nouda -
tettava myös kokonaistypen (Nkok) ja/tai kokonaisfosforin (Pkok) päästöraja-arvoja, ellei niiden osalta ole saavu -
tettu kyseisten päästöjen vähentämistä koskevaa vähimmäistasoa koko haavoittumiselle alttiilla alueella.
Alle 2 000 avl:n taajamissa, joissa on käytössä jäteveden viemäröintijärjestelmät, on varmistettava tarkoituk -
senmukainen käsittely silloin, kun jätevedet johdetaan sisävesiin tai suistoihin.
Nitraattidirektiivi2Jäsenvaltioiden on valvottava pinta- ja pohjavesien tilaa ja määritettävä nitraattien aiheuttamalle pilaantumi -
selle alttiit alueet. Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä nitraattien aiheuttamalle pilaantumiselle alttiille alueille 
pakollisia toimintaohjelmia nitraattien aiheuttaman vesien pilaantumisen vähentämiseksi. Lisäksi jäsenvaltioi -
den on laadittava hyvän maatalouskäytännön ohjeet, joita voidaan soveltaa koko maassa vapaaehtoisesti.
Pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentä -
misen yhtenäistämistä koskeva direktiivi, 
joka on korvattu teollisuuden päästöjä 
koskevalla direktiivillä3Teollisuuslaitosten lupiin sisältyvien päästöraja-arvojen on perustuttava parhaimpiin käytettävissä oleviin 
tekniikoihin, jotka ovat korkean ympäristönsuojelun tason saavuttamisen kannalta tehokkaimpia tekniikoita.
1  Neuvoston direktiivi 91/271/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1991, yhdyskuntajätevesien käsittelystä (EYVL L 135, 30.5.1991, s. 40).
2  Neuvoston direktiivi 91/676/ETY, annettu 12 päivänä joulukuuta 1991, vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien 
aiheuttamalta pilaantumiselta (EYVL L 375, 31.12.1991, s. 1).
3  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/1/EY, annettu 15 päivänä tammikuuta 2008, ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja 
vähentämisen yhtenäistämisestä (EUVL L 24, 29.1.2008, s. 8). Direktiivi kumottiin teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantu -
misen ehkäiseminen ja vähentäminen) 24 päivänä marraskuuta 2010 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2010/75/EU 
(EUVL L 334, 17.12.2010, s. 17).
13 Johdanto
Yhteistyö Tonavan 
vesistöalueella
08 
Tonavan vesistöalue kattaa alueita 
19 eri maassa, joista 11 on EU:n jäsen -
valtioita (ks. kartta liitteessä I ). Se 
on pinta-alaltaan 807 827 km2 ja EU:n 
suurin vesipiiri.
09 
Yhteistyö Tonavan vesistöalueella 
alkoi vuonna 1985, ja vuonna 1998 tuli 
voimaan Tonavan  suojelusopimus5. So-
pimuksen yhtenä tavoitteena oli kestä -
vään ja kohtuulliseen vesien hallintaan 
liittyvien tavoitteiden saavuttaminen, 
mukaan lukien pintavesien ja pohjave -
sien suojelu, parantaminen ja järkevä 
käyttö vesialueella niin tehokkaasti 
kuin mahdollista.10 
Vuonna 1998 perustettiin Tonavan kan -
sainvälinen suojelukomissio Tonavan 
suojelusopimuksen täytäntöönpanoa 
varten. Vesipolitiikan puitedirek -
tiivin voimaantulon jälkeen se on 
toiminut myös foorumina direktiivin 
kaikkien rajat ylittävien näkökohtien 
täytäntöönpanolle.
11 
Vuonna 2011 neuvosto hyväksyi komis -
sion neuvoston pyynnöstä esittämän 
Tonavan aluetta koskevan EU:n strate -
gian. Strategian yhteydessä käsitellään 
muun muassa veden laatua.5 Neljäntoista maan (EU:n 
yhdeksän jäsenvaltion ja 
viiden muun valtion) vesialue 
on suurempi kuin 2 000 km2. 
Nämä maat ja Euroopan 
unioni ovat suojelu  sopimuk -
sen sopimuspuolia.Taulukko 2Muut EU:n direktiivit ja asetukset, jotka liittyvät veden laatuun
Oikeusperusta Merkitys veden laadun kannalta
Pesuaineita koskeva asetus1Pesuaineet sisältävät merkittävää pilaavaa ainetta: fosforia.  
Kuluttajille tarkoitettuja pyykinpesuaineita ja kuluttajille tarkoitettuja konetiskiaineita, joissa on enem -
män kuin määritetty määrä fosforia, ei saa saattaa markkinoille 30. kesäkuuta 2013 (pyykinpesuaineet) ja 
1. heinäkuuta 2017 (konetiskiaineet) lähtien.
Torjunta-aineita koskeva direktiivi2Jäsenvaltioiden oli hyväksyttävä toimintasuunnitelmat ja toimitettava ne komissiolle 26.  marraskuu -
ta 2012 mennessä. Suunnitelmien oli sisällettävä toimenpiteitä, joiden avulla vähennetään torjunta-ai -
neiden käytöstä ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvia riskejä ja vaikutuksia.
1  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 259/2012, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2012, asetuksen (EY) N:o 648/2004 muutta -
misesta siltä osin kuin kyse on fosfaattien ja muiden fosforiyhdisteiden käytöstä kuluttajille tarkoitetuissa pyykinpesuaineissa ja kuluttajille 
tarkoitetuissa konetiskiaineissa (EUVL L 94, 30.3.2012, s. 16).
2  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/128/EY, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, yhteisön politiikan puitteista torjunta-ainei -
den kestävän käytön aikaansaamiseksi (EUVL L 309, 24.11.2009, s. 71).
14 Johdanto
Tärkeimmät pilaavien 
aineiden tyypit ja lähteet 
Tonavan vesistöalueella
12 
Jäsenvaltioiden hyväksymien kansal -
listen vesipiirin hoitosuunnitelmien 
lisäksi Tonavan kansainvälinen suo -
jelukomissio julkaisi vuonna 2009 
koko Tonavan vesistöaluetta koskevan 
vesipiirin hoitosuunnitelman6. Tässä 
suunnitelmassa ja vuonna 2013 julkais -
tussa Tonavan vesistöalueen analyy -
siraportin päivityksessä7 määriteltiin, 
mitkä erityyppiset kansainvälisesti 
merkittävät pilaavat aineet vaikuttavat 
veden laatuun (ks.  taulukko 3 ).6 Tonavan vesipiirin hoito suun -
ni  telma, lopullinen versio 
päivätty 14.12.2009.
7 ”2013 Update of the Danube 
Basin analysis report”, 
lopul  linen versio päivätty 
18.10.2014.Taulukko 3Pilaavien aineiden tyypit ja lähteet Tonavan vesistöalueella
Pilaavien aineiden tyypit Pilaavien aineiden lähteet
Orgaanisten aineiden aiheuttama pilaantu -
minen  
(ei-myrkylliset orgaaniset aineet)Merkittävimmät orgaanisten pilaavien aineiden päästölähteet ovat pistekuormituslähteitä: taajamien 
(kotitalouksien) ja teollisuuslaitosten jätevesiä ja erityisesti kerättyjä jätevesiä, joita ei ole käsitelty tai joita ei 
ole käsitelty asianmukaisesti.
Ravinteiden aiheuttama pilaantuminen  
(typpi ja fosfori)Suurin osa ravinnepäästöistä on peräisin hajakuormituslähteistä (89 prosenttia kaikista typpipäätöistä ja 
78 prosenttia kaikista fosforipäästöistä2), kuten viljelypelloilta tulevat päästöt (lannoitteiden tai lietteen 
levityksen3 ja ilmansaastelaskeumien aiheuttamat), maaperän eroosio ja pintavalunta.
Vaarallisten aineiden1 aiheuttama 
pilaantuminenNämä myrkylliset aineet voivat olla peräisin joko pistekuormituslähteistä (yhdyskunta- ja teollisuusjäteve -
det) tai hajakuormituslähteistä (pintavalunta, torjunta-aineiden käyttö maataloudessa, saastuneet alueet ja 
kaivospaikat).
Hydrologis-morfologiset muutoksetNämä muutokset häiritsevät joen ja elinympäristöjen esteettömyyttä, katkaisevat yhteyden niiden vieressä 
sijaitseviin kosteikkoihin tai tulva-alueisiin ja muuttavat virtaaman määrää ja olosuhteita. Niitä aiheuttavat 
pääasiassa vesivoimalaitokset, vesiliikenteeseen liittyvät työmaat ja tulvasuojeluinfrastruktuuri.
1  Vesipolitiikan puitedirektiivissä on luettelo niin sanotuista prioriteettiaineista ja muista pilaavista aineista (alun perin 33 ja myöhemmin 
45 ainetta tai aineryhmää), joista osa katsotaan vaarallisiksi prioriteettiaineiksi. Vaarallisiin aineisiin kuuluu muun muassa torjunta-aineita, 
metalleja ja lääkkeitä.
2  Perustuu arvioon pitkän aikavälin (2000–2008) keskimääräisistä hydrologisista olosuhteista Tonavan vesistöalueella.
3  Pilaantumista aiheuttavat aineet (kuten lannoitteet) huuhtoutuvat pinta- tai pohjaveteen sateen, maaperään imeytymisen ja pintavalunnan 
seurauksena.
Lähde:  Tonavan vesistöalueen analyysiraportin päivitys vuonna 2013.
15 Johdanto
EU:n vesipolitiikan 
täytäntöönpanoa varten 
käytettävissä olevat EU:n 
välineet
13 
EU tukee vesipolitiikkaansa rahoitus -
ta tarjoamalla sekä oikeudellisilla ja 
sääntelyvälineillä. Tärkeimmät EU:n 
talousarvioon perustuvat rahoitusläh -
teet ovat seuraavat:
- Euroopan aluekehitysrahasto ja ko -
heesiorahasto: Suuri osa ohjelma -
kauden 2007–2013 rahoituksesta 
käytettiin jätevesialan infrastruk -
tuurihankkeisiin. Muita tuettavia 
aloja, joilla voi olla myönteinen 
vaikutus veden laatuun, ovat 
pilaantumisen ehkäisemisen ja vä -
hentämisen yhtenäistäminen sekä 
teollisuusalueiden ja saastuneiden 
alueiden kunnostaminen.
- Euroopan maaseudun kehittä -
misen maatalousrahasto: Useilla 
maaseudun kehittämisohjelmien  
toimenpiteillä voi olla joko suora  
tai välillinen vaikutus veden 
laatuun. Maatalouden ympäristö -
tuet ovat yksi esimerkki toimen -
piteistä, joilla voi olla suora 
vai ku  tus. Niitä myönnetään 
viljelijöille, jotka tekevät vapaaeh -
toisesti pakollista lainsäädäntöä pidemmälle ulottuvia maatalou -
den ympäristösitoumuksia.
14 
Taulukossa 4  esitetään EU:n rahoitus -
osuudet, jotka on kohdennettu osittain 
tai kokonaan Tonavan vesistöalueella 
sijaitseville jäsenvaltioille.
15 
Taulukoissa 1 ja 2  mainittujen direk -
tiivien ja asetusten lisäksi keskeinen 
oikeudellinen väline on täydentä -
viin ehtoihin perustuva mekanismi. 
Täydentävät ehdot kytkevät yhteisen 
maatalouspolitiikan mukaisesti viljeli -
jöille maksettavan suoran tuen ja useat 
maaseudun kehittämisohjelmiin kuu -
luvat tukimaksut i) ympäristöä, elintar -
viketurvallisuutta, eläinten ja kasvien 
terveyttä ja eläinten hyvinvointia 
koskevien sääntöjen eli niin sanottujen 
lakisääteisten hoitovaatimusten (SRM) 
sekä ii) maatalousmaan säilyttämistä 
maatalouden ja ympäristön kannalta 
hyvässä kunnossa koskevien sääntöjen 
eli niin sanottujen hyvän maatalous-  
ja ympäristökunnon vaatimusten8 
noudattamiseen. Jos viljelijä ei nou -
data näitä standardeja ja vaatimuksia, 
hänelle myönnettävää tukisummaa 
saatetaan pienentää.8 Ohjelmakaudella 2007–2013 
oli 18 lakisääteistä hoito -
vaatimusta ja 15 hyvän 
maatalous- ja ympäristö -
kunnon vaa  ti musta.Taulukko 4EU:n rahoitusosuudet ohjelmakaudella 2007–2013 (tilanne 31.12.2014)1
Rahoituslähde Tuettava osa-alue Määrä miljardia euroa
Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto Jätevesi 6,35
Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto Maatalouden ympäristötuet 6,392
1 Määrät koskevat yhdeksää jäsenvaltiota, joiden alueesta yli 2 000 km2 sijaitsee Tonavan vesistöalueella.
2  Saksan osalta on otettu huomioon määrä, joka koskee kahta Tonavan vesistöalueella sijaitsevaa aluetta (Baden-Württemberg ja Baijeri).
Lähde: Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto: komission Infoview-tietokanta, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto: 
vuoden 2014 selvitykset rahoituksen toteutuksesta.
16
 Tarkastuksen laajuus 
ja tarkastustapa
16 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi 
tämän tarkastuksen aikana, onko 
vesipolitiikan puitedirektiivin täytän -
töönpano parantanut veden laatua 
jäsenvaltioissa.
17 
Tarkastuksessa keskityttiin pintave -
den laatuun neljässä jäsenvaltiossa 
Tonavan vesistöalueen ylä-, keski- ja 
alaosassa: Tšekissä, Unkarissa, Roma -
niassa ja Slovakiassa9. Se kattoi kolme 
keskeistä näkökohtaa: taajamien, teolli -
suuslaitosten ja maatalouden aiheutta -
ma pilaantuminen.
18 
Tilintarkastustuomioistuin esitti seu -
raavat kolme kysymystä:
a) Oliko vuoden 2009 vesipiirin 
hoitosuunnitelmien toimenpiteet 
hyvin kohdennettuja ja riittävän 
laajoja veden hyvän laadun saavut -
tamiseksi vuonna 2015?
b) Ovatko jäsenvaltioiden toteut -
tamat toimenpiteet ja välineet 
tarkoituksenmukaisia jätevesien 
sisältämien pilaavien aineiden 
vähentämiseksi?
c) Ovatko jäsenvaltioiden toteut -
tamat toimenpiteet ja välineet 
tarkoituksenmukaisia maatalouden 
aiheuttaman hajakuormituksen 
vähentämiseksi?19 
Vierailut jäsenvaltioihin tehtiin maalis -
kuun 2013 ja tammikuun 2014 välillä. 
Ajanjaksot, joita kerätyt todisteet kos -
kevat, mainitaan tämän kertomuksen 
eri osissa. Asiakirjojen läpikäyntiä ja 
analyyseja jatkettiin tammikuun 2014 
jälkeen erityisesti siksi, että haluttiin 
ottaa huomioon vesipiirin hoitosuun -
nitelmien päivitykset (julkaistiin 
joulukuussa 2014 alkavaa kuulemista10 
varten) ja vuonna 2015 hyväksytyt 
uudet maaseudun kehittämisohjelmat 
(ohjelmakausi 2014–2020).
20 
Vesistöissä voi ilmetä myös hydro- ja/
tai morfologisia muutoksia sekä muun 
tyyppisiä saastuttavia aineita, joiden 
seurauksena hyvä veden laatu jää saa -
vuttamatta. Tällaiset muutokset eivät 
kuuluneet tarkastuksen piiriin.
21 
Tilintarkastustuomioistuin on jo 
julkaissut asiaan liittyviä osa-alueita 
koskevia muita erityiskertomuksia11.9 Tonavan vesistöalue kulkee 
osassa Tšekkiä, suuressa 
osas  sa Slovakiaa ja koko 
Romanian sekä Unkarin 
alueella. Näiden jäsenvaltioi -
den yhteenlaskettu pinta-ala 
(neliökilometreinä ilmaistuna) 
vastaa noin puolta 
(49,4 prosenttia) Tonavan 
vesistö   alueesta.
10 Jäsenvaltioiden oli 
hyväksyttävä joulukuuhun 
2015 mennessä toiset 
vesipiirin hoitosuunnitelmat. 
Vesipolitiikan puitedirektiivin 
mukaan vesipiirin hoitosuun -
nitelmaehdotuksista on 
järjestettävä direktiivin 
täy tän töönpanoon 
osallistuvien asianomaisten 
osapuolten 
kuulemis   menettely.
11 Erityiskertomus nro 8/2008 
”Onko täydentävien ehtojen 
käyttö vaikuttava toiminta -
tapa?”, erityis  kertomus 
nro 7/2011 ”Ovatko maa -
talouden ympäristötuet hyvin 
suunniteltuja ja hallinnoituja?”, 
erityiskertomus nro 5/2011 
”Miten tilatukijärjestelmän 
varainhoitoa voitaisiin 
parantaa”, erityiskertomus 
nro 4/2014 ”EU:n vesipolitiikan 
tavoitteet on onnistuttu 
sisällyttämään yhteiseen 
maatalouspolitiikkaan vain 
osittain” ja erityiskertomus 
nro 2/2015 ”EU:n rahoitus 
Tonavan jokivesistöalueen 
yhdyskuntajätevesien 
puhdistamoille: jäsenvaltioita 
on vielä avustettava jätevesiä 
koskevien EU:n toiminta -
poliittisten tavoitteiden 
saavuttamisessa”  
(http://eca.europa.eu ).
17
 Huomautukset
Vesipiirin hoito -
suunnitelmat keinona 
saavuttaa veden hyvä 
laatu vuoteen 2015 
mennessä
22 
Vesipolitiikan puitedirektiivin mukaan 
jäsenvaltioiden on arvioitava veden 
laatua kansallisen veden seuranta -
verkon tulosten perusteella. Arviointi 
tehdään vesimuodostumatasolla12 
jäsenvaltioiden määrittelemien 
järjestelmien ja menetelmien avulla 
noudattaen vesipolitiikan puitedirek -
tiivissä määriteltyjä sääntöjä. Veden 
laatua arvioidaan kahden osatekijän 
perusteella:
- Ekologinen tila/potentiaali13: Jäsen -
valtioiden on otettava arvioinnissa 
huomioon eri tekijöitä, joita kut -
sutaan laatutekijöiksi. Näitä ovat 
biologiset tekijät (kuten vesikasvil -
lisuus ja kalasto), hydrologis-mor -
fologiset tekijät sekä kemialliset 
ja fysikaalis-kemialliset tekijät14. 
Viimeksi mainittuihin kuuluvat or -
gaanisten aineiden aiheuttama pi -
laantuminen (mitattuna paramet -
reillä biokemiallinen hapenkulutus 
(BOD5) ja kemiallinen hapenkulutus 
(COD)), ravinneolot ja valikoidut 
kemialliset aineet15. Luokitus on 
viisiasteinen: erinomainen, hyvä, 
tyydyttävä, välttävä ja huono.
- Kemiallinen tila: Jäsenvaltioiden on 
arvioitava, onko noudatettu EU:n 
lainsäädännössä määriteltyjen 
aineiden ympäristönlaatunormeja16 
(eli vuoden 2009 vesipiirin hoi -
tosuunnitelmia varten oli arvioita -
va 41 prioriteettiainetta tai -aine -
ryhmää). Luokittelun tuloksena on 
arvio ”hyvä” tai ”ei saavutettu”.23 
Ekologisen tilan kokonaisluokituksen 
määrittää heikoin havaittu yksittäinen 
laatutekijä. Vastaavasti kemiallinen 
tila voidaan luokitella hyväksi vain, jos 
noudatetaan normeja kaikkien ainei -
den osalta. Tätä kutsutaan ”yksi ylit -
tyy – kaikki ylittyvät” -säännöksi (”one 
out all out” -sääntö). Tätä sääntöä 
sovellettaessa yksittäisten laatutekijöi -
den paraneminen voi jäädä huomiotta.
24 
Vesipiirin hoitosuunnitelmassa on 
oltava myös tietoja vesimuodostumien 
kuormituslähteistä, tilan arvioinnista 
ja toimenpiteistä, joita on toteutettava 
veden hyvän laadun saavuttamiseksi, 
sekä niiden kokonaiskustannuksista. 
Suunnitelmissa on myös esitettävä 
perustelut, jos jollekin vesimuodos -
tumalle myönnetään vapautus veden 
hyvän laadun saavuttamisen määrä -
ajoista (ensimmäinen määräaika on 
vuosi 2015, ks. kohta 2).12 Vesipolitiikan puitedirektiivin 
liitteen II mukaan jäsenval -
tioiden olisi nimettävä pinta-  
ja pohjavesimuodostumat.
13 Jos vesimuodostuman fyysistä 
rakennetta on muutettu 
voimakkaasti niin, että sitä 
voidaan käyttää esimerkiksi 
vesiliikenteeseen, tulva -
suojeluun, vesivoiman 
tuottamiseen ja 
maatalouteen, ei ole 
taloudellisesti kannattavaa tai 
houkuttelevaa luopua 
tällaisesta käytöstä ja poistaa 
fyysiset muutokset. Näin ollen 
voimakkaasti muutettujen 
vesi muodos  tumien osalta on 
direktiivin mukaan arvioitava 
tilan sijasta potentiaalia.
14 Vesipolitiikan puitedirektiivin 
liitteessä X mainittujen 
prioriteettiaineiden 
ympäristönlaatunormit 
määritellään EU:n tasolla. 
Jäsenvaltiot määrittelevät 
muiden aineiden 
ympäristönlaatunormit.
15 Jäsenvaltioiden oli valittava 
pilaavat aineet, joiden ne 
katsoivat olevan kyseisen 
vesistöalueen kannalta 
erityisen tärkeitä.
16 Sellaiset tiettyjen pilaavien 
aineiden pitoisuudet vedessä, 
sedimentissä tai eliöstössä, 
joita ei saa ylittää ihmisten 
terveyden tai ympäristön 
suojelemiseksi.
18 Huomautukset
25 
Tilintarkastustuomioistuin tutki,
- onko pintaveden laatu parantu -
nut jäsenvaltioiden toteuttamien 
toimenpiteiden ansiosta
- onko vuoden 2009 vesipiirin 
hoitosuunnitelmissa nimet -
ty kunkin vesimuodostuman 
kuormituslähteet
- kohdistuvatko vuoden 2009 vesi -
piirin hoitosuunnitelmissa nimetyt 
toimenpiteet riittävästi nimettyi -
hin kuormituslähteisiin
- pyrkivätkö jäsenvaltiot saavut -
tamaan vuoden 2015 määräajan 
useimpien vesimuodostumien 
osalta
- oliko komissio ryhtynyt toimiin 
tapauksissa, joissa se katsoi, että 
vuoden 2009 vesipiirin hoitosuun -
nitelmat olivat riittämättömiä.Vähän parannusta 
vesimuodostumien 
ekologisessa ja kemiallisessa 
tilassa
26 
Kaavioissa 1 ja 2  esitetään vuoden 
2009 vesipiirin hoitosuunnitelmien17 ja 
vuoden 2015 suunnitelmaehdotusten 
välillä pintavesimuodostumien ekolo -
gisessa ja kemiallisessa tilassa tapahtu -
neet muutokset neljässä tarkastetussa 
jäsenvaltiossa.17 Tšekin vesipiirin hoito -
suunnitelman osalta viitataan 
Tonavan vesipiirin hoito -
suunnitelmaan (ja vesistö -
alueeseen kuuluvien Dyjen ja 
Moravan osien suunnitelmiin), 
koska vain osia sen alueesta 
kuuluu Tonavan 
vesistö  alueeseen.Kaavio 1Vuoden 2009 vesipiirin hoitosuunnitelmissa ja vuoden 2015 
suunnitelmaehdotuksissa esitetty ekologinen tila/potentiaali (ilmaistuna 
prosentteina pintavesimuodostumien kokonaismäärästä)
Lähde:  Jäsenvaltioiden WISEn kautta antamat tiedot ja vuoden 2015 vesihoitopiirin hoitosuunnitelmaehdotukset.
1 Euroopan vesitietojärjestelmä WISE (Water Information for Europe) tarjoaa laajan valikoiman EU:n toimielinten keräämää dataa ja tietoa 
vesiasioista.0 %20 %40 %60 %80 %100 %
Tšekki
2009 2009 2009 2015 2015 2015Unkari Romania
2009 2015SlovakiaEi luokiteltu
Välttävä tai huono
Tyydyttävä
Hyvä tai korkea2 %
12 %62 %
24 %2 %
26 %32 %
40 %39 %
9 %22 %
30 %22 %
13 %26 %
38 %2 %1 % 2 %
59 %39 % 33 %
64 % 63 %55 %34 %
36 %3 %9 %
19 Huomautukset
27 
Vesipiirin hoitosuunnitelmien mukaan 
veden laadussa tapahtuneet muutok -
set eivät näyttäisi olevan merkittäviä 
ja hyvän veden laadun saavuttamiselle 
asetettu määräaika (vuosi 2015) jäi saa -
vuttamatta. Niiden vesimuodostumien 
prosenttiosuus, joiden ekologinen tila/
potentiaali on hyvä tai erinomainen, 
kasvoi vain vähän. Suurinta kasvu oli 
Tšekissä, missä vesimuodostumien ke -
miallinen tila sen sijaan heikkeni. Unka -
ri onnistui vähentämään huomattavas -
ti niiden vesimuodostumien määrää, 
joiden tilaa ei tunnettu. Tämä selittää 
sen, miksi niiden vesimuodostumien 
määrä oli kasvanut, joiden kemiallinen 
tila on ”hyvä” tai ”ei saavutettu”.Vesimuodostumatason 
kuormituslähteiden 
nimeämistä varten ei ollut 
kattavia tietoja
28 
Seurantatietojen puuttuessa jäsen -
valtiot perustivat tilan arviointinsa 
osittain välillisiin menetelmiin, kuten 
riskianalyysiin ja arviointiin, mikä 
vaikuttaa tilan luokituksen luottamus -
tasoon. Romaniassa ja Slovakiassa on 
paljon vesimuodostumia, jotka on 
luokiteltu hyviksi tai erinomaisiksi vuo -
den 2009 suunnitelmissa (ks.  kaaviot 1 
ja 2 ), mutta monien vesimuodostu -
mien luokitukset eivät olleet erityisen 
luotettavia. Mitä alhaisempi luottamus 
tilan luokitukseen on, sitä vaikeampaa 
on tunnistaa sopivat toimenpiteet 
tilanteen korjaamiseksi.Kaavio 2Vuoden 2009 vesipiirin hoitosuunnitelmissa ja vuoden 2015 
suunnitelmaehdotuksissa esitetty kemiallinen tila (ilmaistuna prosentteina 
pintavesimuodostumien kokonaismäärästä)
Lähde:  Jäsenvaltioiden WISEn kautta antamat tiedot ja vuoden 2015 vesihoitopiirin hoitosuunnitelmaehdotukset.0 %20 %40 %60 %80 %100 %
Tuntematon
Ei saavutettu 
Hyvä
2009 2009 2009 2015 2015 2015Unkari Romania
2009 2015Slovakia Tšekki67 %2 %
31 %
94 %49 %
51 %
3 %3 %25 %29 %46 %7 %
93 %6 %2 %
95 % 92 %97 %5 % 3 %
20 Huomautukset
29 
Myös ekologisen tilan määrittämistä 
varten arvioitujen erityisten fysi -
kaalis-kemiallisten aineiden määrä 
(ks. kohta 22) vaihteli huomattavasti 
eri jäsenvaltioissa (Unkarin neljästä 
Tšekin 80 aineeseen). Tämä johtui 
joissakin tapauksissa siitä, että aineita 
ei yksilöity kunnolla. Tilanne saattaa 
johtaa siihen, että vesimuodostumien 
tila luokitellaan liian hyväksi.
30 
Liitteessä II  esitetään sekä niiden 
vesimuodostumien prosenttiosuudet, 
joihin kohdistui piste- ja hajakuormi -
tusta, että niiden vesimuodostumien 
prosenttiosuudet, joihin kohdistui 
orgaanisten aineiden tai ravinteiden li -
sääntymisen ja prioriteettiaineiden tai 
muiden erityisten pilaavien aineiden 
aiheuttamaa saastumista.
31 
Tilintarkastustuomioistuimen ana -
lyysi osoitti, että jotkin vuoden 2009 
vesipiirin hoitosuunnitelmien vesimuo -
dostumakohtaiset tiedot olivat riittä -
mättömiä18: niissä ei aina ilmoitettu, 
aiheuttavatko kyseisen vesimuodostu -
man veden laadulle ongelmia orgaa -
niset pilaavat aineet (BOD5 ja COD), 
ravinteet (typpi ja fosfori), fysikaa -
lis-kemialliset aineet, prioriteettiaineet 
vai torjunta-aineet.32 
Vesipiirin hoitosuunnitelmiin liittyy 
myös puutteita ja ongelmia kuormitus -
lähteitä koskevien tietojen osalta:
- Pistekuormituslähteitä (kuten 
yhdyskuntajätevesien puhdistamo -
ja ja teollisuuslaitoksia) koskevat 
tiedot olivat puutteellisia erityi -
sesti silloin, kun oli kyse fysikaa -
lis-kemiallisten aineiden ja priori -
teettiaineiden päästöistä. Eniten 
tietoa oli yhdyskuntajätevesien 
puhdistamoista peräisin olevista 
orgaanisten aineiden ja ravintei -
den päästöistä.
- Hajakuormituksen osalta eri lähtei -
den (kuten lannoitteiden käyttö, 
eroosio ja ilmansaastelaskeumat) 
osuutta on vaikea laskea, joten 
arvioinnit perustuivat pääasiassa 
tilastomalleihin.
- Saastuneiden alueiden ja kaato -
paikka-alueiden merkityksestä 
kuormituslähteenä ei ollut saatavil -
la määrällisiä tietoja.
Vesipiirin 
hoitosuunnitelmissa 
nimetyt toimenpiteet eivät 
kohdistu riittävän hyvin 
kuormituslähteisiin
33 
Vesipolitiikan puitedirektiivin mu -
kaista raportointia koskevan vuoden 
2009 ohjeasiakirjan nro 21 mukaan 
jäsenvaltioiden oli esitettävä vesipii -
rin hoitosuunnitelmassaan kolmen 
ryhmän mukaisia toimenpiteitä: 
perustoimenpiteitä (EU:n direktiivien 
täytäntöön panemiseksi vaaditut toi -
menpiteet), muita perustoimenpiteitä 
(muut vesipolitiikan puitedirektiivissä 
esitetyt toimenpiteet19) ja täydentäviä 
toimenpiteitä.18 Tämä ei sulje pois sitä, etteikö 
jäsenvaltiotasolla olisi 
saatavilla muita tietoja, joita ei 
kuitenkaan esitetä vesipiirin 
hoitosuunnitelmissa.
19 Näihin kuuluvat i) piste kuor -
mi tus päästöjen osalta 
vaatimus ennalta 
tapahtuvasta sään  te lystä tai 
ennalta annettavasta luvasta 
tai rekisteröintivelvoitteesta, 
joka perustuu yleisiin sitoviin 
määräyksiin, ii) hajakuormitus -
lähteiden osalta toimenpiteet, 
joilla ehkäistään pilaavien 
aineiden pääsy tai vähenne -
tään sitä, sekä iii) toimenpiteet, 
jotka katsotaan vesipalveluista 
aiheutuvien kustannusten 
kattamisen kannalta 
tarpeellisiksi.
21 Huomautukset
34 
Neljän tarkastetun jäsenvaltion 
vuoden 2009 vesipiirin hoitosuun -
nitelmista puuttui yleisesti tiedot 
perustoimenpiteiltä odotetuista 
tuloksista ja niiden seurauksena hyvän 
tilan saavuttamiseksi tarvittavista 
lisätoimenpiteistä.
Taajamien aiheuttama 
pilaantuminen: 
yhdyskuntajätevesidirektiivin 
lisäksi suoritettavista 
toimenpiteistä puuttui joitakin 
tärkeitä näkökohtia
35 
Taajamien aiheuttaman pilaantumisen 
torjumiseksi toteutettava perustoi -
menpide on yhdyskuntajätevesidirek -
tiivin täytäntöönpano (ks.  taulukko 1 ).
36 
Muiden perustoimenpiteiden ja 
täydentävien toimenpiteiden osalta 
tilintarkastustuomioistuin tunnisti näi -
den neljän jäsenvaltion vuoden 2009 
vesipiirin hoitosuunnitelmissa joitakin 
puutteita:
- Tšekki, Unkari ja Slovakia eivät 
ilmoittaneet vesipiirin hoitosuun -
nitelmissaan, kuinka moni taaja -
mista, joiden avl on alle 2 000, on 
veden laadun kannalta täkeä ja tar -
vitsee siksi erityisiä toimenpiteitä.- Vesimuodostumien veden laadun 
tilanne saattaa edellyttää yhdys -
kuntajätevesidirektiivin vaatimuk -
sia tiukempien päästöraja-arvojen 
asettamista (ks.  liite III ). Unkari ja 
Romania mainitsivat, että päästö -
raja-arvojen asianmukaisuus tar -
kistetaan kansallisten säännösten 
määräysten mukaisesti. Tšekki ei 
sisällyttänyt suunnitelmaansa täl -
laista toimenpidettä, koska laissa 
säädetyt rajat oli päivitetty vuon -
na 2007 eli juuri ennen vesipiirin 
hoitosuunnitelman hyväksymistä. 
Unkari ei ilmoittanut toimenpiteen 
laajuutta. Romanian suunnitel -
massa osoitettiin, että joiltakin 
taajamilta vaaditaan tiukempia 
rajoja, mutta ei ole selvää, riittääkö 
se kattamaan kaikki vesimuodos -
tumat, joissa tapahtuu merkittävää 
orgaanisten aineiden ja ravintei -
den aiheuttamaa pilaantumista.
- Sadeveden käsittelyongelmaan 
jäsenvaltiot tarttuivat vain osit -
tain. Sekä ylivuodot – joita syntyy 
rankkasateiden aikana, kun vie -
märiverkoston ja/tai puhdistamon 
kapasiteetti on riittämätön – että 
hulevedet20 voivat aiheuttaa veden 
pilaantumista. Unkari sisällytti 
suunnitelmaansa erityistoimen -
piteen, joka koostui pääasiassa 
kansallisen sadevesien käsitte -
lysuunnitelman laatimisesta, ja 
Romania yksilöi taajamia, joissa 
tarvitaan sadeveden keruujärjes -
telmä. Missään suunnitelmassa ei 
ollut erityistoimenpiteitä ylivuoto -
jen käsittelyä varten21.20 Koska kaupunkialueilla on 
paljon vettä läpäisemättömiä 
pintoja, sadevesi tai sulava 
lumi ei voi imeytyä maaperään 
vaan vesi valuu pois vieden 
mukanaan kaikenlaisia pilaavia 
aineita.
21 Tilintarkastustuomioistuin 
totesi erityiskertomuksessaan 
nro 2/2015 (kohdat 53–55), 
että ylivuotojen määristä ja 
pilaantumisen parametreista 
ei yleisesti ottaen annettu 
tietoja. Lisäksi Tšekissä, 
Unkarissa ja Romaniassa ei ole 
lakisääteisiä vaatimuksia 
ylivuotojen hyväksyttävän 
lukumäärän tai volyymin 
taikka laimennussuhteen 
osalta. Slovakiassa sovellettiin 
tällaisia vaatimuksia. 
Vaatimuksissa määritettiin 
myös ylivuotosäiliöiltä 
vaadittava koko. Ylivuotojen 
volyymiä tai laimennus-
suhdetta ei kuitenkaan 
tarvitse seurata.
22 Huomautukset
- Alhaisina pitoisuuksina esiintyvät 
pilaavat aineet on 1990-luvun 
lopulta lähtien tunnustettu yhä 
laajemmin veden laatuun liittyväk -
si ongelmaksi. Alhaisina pitoisuuk -
sina esiintyviä pilaavia aineita on 
tyypillisesti lääkevalmisteissa, 
henkilökohtaisen hygienian tuot -
teissa ja elintarvikkeiden lisäaineis -
sa. Vaikka ongelman merkitys on 
kasvanut, kyseisiä pilaavia aineita 
ei käsitelty tarkastettavien neljän 
jäsenvaltion vuoden 2009 vesi -
piirin hoitosuunnitelmissa. Tähän 
ongelmaan voidaan puuttua seu -
raavin toimenpitein: i) pilaantumi -
sen estäminen/vähentäminen sen 
ilmenemisen yhteydessä (”lähteel -
lä”) ja ii) pilaantuneen veden käsit -
tely (jälkikäsittelytoimenpiteet).
Teollisuuslaitosten aiheuttama 
pilaantuminen: kohdennettujen 
toimenpiteiden puuttuminen
37 
Teollisuuspäästödirektiivin täytän -
töönpano on teollisuuslaitosten 
aiheuttaman pilaantumisen torjumi -
seksi toteutettava perustoimenpide 
(ks.  taulukko 1 ).
38 
Muiden perustoimenpiteiden ja 
täydentävien toimenpiteiden osalta 
tilintarkastustuomioistuin tunnisti näi -
den neljän jäsenvaltion vuoden 2009 
vesipiirin hoitosuunnitelmissa joitakin 
puutteita:
- Vaarallisten aineiden aiheuttaman 
pilaantumisen vähentämiseksi 
tarvitaan niihin aineisiin kohdistet -
tavia toimenpiteitä, jotka estävät 
saavuttamasta hyvää ekologista ja 
kemiallista tilaa vesimuodostumis -
sa. Yhdenkään neljän tarkastetun 
jäsenvaltion suunnitelmassa ei kui -
tenkaan ollut joihinkin tiettyihin ai -
neisiin kohdistettuja toimenpiteitä.- Kaikkien neljän jäsenvaltion suun -
nitelmissa oli toimenpiteitä, jotka 
koskevat saastuneiden alueiden ja/
tai kaatopaikka-alueiden kunnosta -
mista, mutta vain Tšekki ja Slovakia 
nimesivät alueita, joiden katsottiin 
muodostavan riskin veden laa -
dulle. Tilintarkastustuomioistuin 
kuitenkin totesi, että valitut alueet 
eivät välttämättä vastanneet niitä 
alueita, jotka puhdistamisstrate -
giasta vastaavat kansalliset elimet 
ovat asettaneet puhdistusjärjes -
tyksessä etusijalle22.
Maatalouden aiheuttama 
pilaantuminen: typpidirektiiviä 
täydentävät toimenpiteet ovat 
pääasiassa vapaaehtoisia
39 
Maatalouden aiheuttaman pilaantumi -
sen torjumiseksi toteutettava perustoi -
menpide on nitraattidirektiivin täytän -
töönpano (ks.  taulukko 1 ).
40 
Muiden perustoimenpiteiden ja 
täydentävien toimenpiteiden osalta 
neljän tarkastetun jäsenvaltion vesipii -
rin hoitosuunnitelmissa mainittiin pää -
asiassa maaseudun kehittämisohjel -
mien alaisia toimenpiteitä, joissa 
viljelijät voivat sitoutua pakollisen 
lainsäädännön mukaisia toimenpiteitä 
laajempiin toimiin (kuten typpidirektii -
viä tiukempien lannoitusta koskevien 
sääntöjen noudattamiseen). Nämä 
toimenpiteet ovat kuitenkin vain 
vapaaehtoisia, eivätkä siksi välttämättä 
kata alueita, joilla veden pilaantumi -
nen on merkittävintä (ks. myös kohdat 
145–157)23.22 Erityiskertomuksessaan 
nro 23/2012 ”Onko EU:n 
rakennetoimilla tuettu 
onnistuneesti 
ympäristövaurioalueita 
muodostavien teollisuus- ja 
sotilasalueiden elvyttämistä?” 
tilintarkastustuomioistuin 
mainitsi useita esteitä 
painopisteiden asettamiselle 
alueiden ja paikkojen 
elvyttämisessä (esimerkiksi 
saastuneita alueita koskevien 
kattavien ja asianmukaisten 
rekisterien puuttuminen) 
(ks. kohdat 37–44) 
(http://eca.europa.eu ).
23 Tähän liittyen OECD:n 
vuonna 2012 julkaisemassa 
veden laadun ja maatalouden 
asettamaa poliittista haastetta 
koskevassa raportissa (Water 
Quality and Agriculture: 
Meeting the Policy Challenge) 
sanotaan, että kestävän veden 
laadun hallinnan haasteet 
maataloudessa edellyttävät 
korkean poliittisten tason 
sitoutumista.
23 Huomautukset
41 
Tilintarkastustuomioistuin tunnisti 
neljän tarkastetun jäsenvaltion vuo -
den 2009 vesipiirin hoitosuunnitelmis -
sa joitakin puutteita:
- Vaikka hajakuormituslähteistä 
peräisin olevan fosforin osuus 
ravinteiden aiheuttamasta vesi -
muodostumien pilaantumisesta 
on huomattava, yhdessäkään 
ohjelmassa ei mainittu maape -
rään sijoitettavan fosforin (kg/ha) 
rajoittamiseen tähtääviä suoria 
toimenpiteitä24.
- Fosforin aiheuttamaa pilaantu -
mista huomattavasti edistävän 
eroosion vähentämiseen tähtääviä 
toimenpiteitä mainittiin Tšekin, 
Unkarin ja Romanian toimenpide -
ohjelmissa. Unkarin toimenpiteet 
liittyvät kuitenkin asiaankuuluvien 
hyvän maatalous- ja ympäristökun -
non vaatimusten soveltamiseen 
(ks.  laatikko 3 ). Sen sijaan Tšekin 
ja Romanian ohjelmissa ei kerrota 
tarkemmin, miten toimenpiteet on 
toteutettava.
- Kaikkien neljän jäsenvaltion 
toimenpideohjelmissa kerrotaan 
torjunta-aineiden käytön vähentä -
miseen tarkoitetuista toimenpiteis -
tä. Toimenpiteet olivat kuitenkin 
epämääräisiä tai viittasivat tor -
junta-aineita koskeviin toiminta -
suunnitelmiin, jotka oli tarkoitus 
hyväksyä ja toimittaa komissiolle 
26. marraskuuta 2012 mennessä 
torjunta-ainedirektiivin vaatimuk -
sen mukaisesti (ks.  taulukko 2 ).Merkityksellistä tietoa 
toimenpiteiden rahoituksesta 
puuttuu
42 
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että 
kaikista vuoden 2009 vesipiirin hoi -
tosuunnitelmien mukaisista toimen -
piteistä ei esitetty kustannusarviota. 
Neljän tarkastetun jäsenvaltion tiedot 
rahoituksen lähteistä ja saatavuudesta 
olivat vaillinaisia.
43 
Toimenpiteiden kustannuksia ja 
odotettuja tuloksia koskevien tietojen 
puuttuminen (ks. kohta 34) estää kus -
tannustehokkaimpien toimenpiteiden 
tunnistamisen.
44 
EU:n ohjelmien ulkopuolinen rahoitus 
on harvinaista. Tärkeimpiä rahoitus -
lähteitä ovat EU:n Euroopan alueke -
hitysrahaston/koheesiorahaston ja 
Euroopan maaseudun kehittämisen 
maatalousrahaston kautta yhteisra -
hoittamat ohjelmat. Näiden ohjelmien 
mukaiset painopisteet ja rahoituksen 
kohdentaminen vaikuttavat siten 
edistymiseen veden laadun paran -
tamisessa. Painopisteet ja hankkeet 
hyväksyvien elinten sekä vesipiirin hoi -
tosuunnitelmien toimenpideohjelmat 
hyväksyvien elinten välinen koordi -
nointi ei aina ole onnistunut (ks. myös 
kohta 38).24 Lannoitteissa on vaikuttavina 
aineina nimenomaan ainakin 
yhtä seuraavista: typpeä, 
fosfaattia tai kalium  - 
karbonaattia.
24 Huomautukset
Komission seuranta on 
tiivistä, mutta parannukset 
ovat kiinni jäsenvaltioiden 
toimintahalukkuudesta
47 
Komissio ei vastaa jäsenvaltioiden 
vesipiirin hoitosuunnitelmien hyväk -
symisestä. Jos jäsenvaltio ei noudata 
EU:n lainsäädäntöä, komissio voi silti käynnistää rikkomismenettelyn ja 
viime kädessä saattaa asian unionin 
tuomioistuimen käsiteltäväksi. Komis -
sio otti vuonna 2008 käyttöön EU:n 
niin sanotun pilottimenettelyn, jota 
käytetään ensimmäisenä vaiheena 
yritettäessä ratkaista ongelmia niin, 
että mahdollisuuksien mukaan välte -
tään virallisten rikkomismenettelyjen 
soveltaminen.Merkittävä määrä 
vesimuodostumia 
vapautettiin 
vuosien 2015 ja 2021 
määräaikavaatimuksista
45 
Vuoden 2009 vesipiirin hoitosuunni -
telmien mukaan neljä jäsenvaltiota 
vapautti merkittävän määrän vesimuo -
dostumia vuoden 2015 määräaikaa 
koskevasta vaatimuksesta (ks.  tauluk -
ko 5 ) perustelematta kuitenkaan sel -
västi, miksi määräaikoja pidennettiin.46 
Vapautusten määrä on vuoden 2015 
vesipiirin hoitosuunnitelmissa edelleen 
suuri lukuun ottamatta Romaniaa ja 
kemiallisen tilan osalta Slovakiaa. Tämä 
tarkoittaa, että vapautuksen saaneissa 
vesimuodostumissa veden hyvä laatu 
voidaan odottaa saavutettavan vasta 
kaudella 2021–2027.Taulukko 5Vapautuksen saaneet pintavesimuodostumat (prosentteina pintavesimuodostumien 
kokonaismäärästä)
JäsenvaltioVuoden 2009 vesipiirin 
hoitosuunnitelmatVuoden 2015 vesipiirin hoi -
tosuunnitelmaehdotuksetVuoden 2009 vesipiirin 
hoitosuunnitelmatVuoden 2015 vesipiirin hoi -
tosuunnitelmaehdotukset
Ekologinen tila Kemiallinen tila
Tšekki 90 % 63 % 31 % 36 %
Unkari 88 % 84 % 44 %275 %
Romania 36 % 14 % 6 % 2 %
Slovakia147 %11 %
1 Slovakia ilmoitti luvun (37 prosenttia), jossa oli yhdistetty sekä ekologisen että kemiallisen tilan osuus.
2 Prosenttiosuus laskettiin niiden vesimuodostumien perusteella, joiden tila tunnetaan.
Lähde: Jäsenvaltioiden WISEn kautta tai vesipiirin hoitosuunnitelmissa antamat tiedot.
25 Huomautukset
48 
Komissio tarkisti kaikkien jäsenvaltioi -
den vuoden 2009 vesipiirin hoitosuun -
nitelmat ja esitti erityisiä jäsenvaltio -
kohtaisia havaintoja ja suosituksia 
kahdessa kertomuksessa25, jotka 
olivat komission kahden tiedonannon 
oheisasiakirjoja. Komissio järjesti myös 
vuosina 2013 ja 2014 kaikkien neljän 
jäsenvaltion kanssa kahdenväliset 
tapaamiset, joissa käsiteltiin komission 
suurimpia huolenaiheita.
49 
Komissio piti vesipiirin hoitosuunni -
telman hyväksymistä ennakkoehdon 
täyttymistä koskevana kriteerinä 
kumppanuussopimusten26 ja ympä -
ristöön liittyvien kauden 2014–2020 
toimenpideohjelmien hyväksymisel -
le27. Tšekissä, Unkarissa ja Slovakias -
sa kriteerin ei katsottu täyttyneen. 
Toimenpideohjelmiin sisältyy toimia, 
joihin tämän seurauksena on ryh -
dyttävä, mutta ne eivät kata kaikkia 
Unkarin ja Slovakian kanssa käydyissä 
kahdenvälisissä kokouksissa havaittuja 
puutteita (ks. kohta 48). Komissio kat -
soo sen sijaan, että näiden kokousten 
pöytäkirjoissa eritellyt toimet kuuluvat 
jäsenvaltioiden toteutettavaksi. Näillä 
pöytäkirjoilla ei kuitenkaan ole samaa 
sopimuksen voimaa kuin toimenpi -
deohjelmilla. Vain Tšekin toimenpi -
deohjelmassa28 viitattiin erityisesti 
komission kahdenvälisissä kokouk -
sissa esittämiin vaatimuksiin. Kaiken 
kaikkiaan tällainen toiminta heikentää 
ennakkoehtojen tehoa.50 
Vuoden 2015 vesipiirin hoitosuunni -
telmaehdotuksissa on edelleen joukko 
sopivien toimenpiteiden nimeämiseen 
liittyviä puutteita, jotka tilintarkastus -
tuomioistuin ja komissio havaitsivat 
vuoden 2009 suunnitelmissa.
Jäsenvaltioiden 
toteuttamat toimenpiteet 
ja välineet jätevesien 
aiheuttaman saastumisen 
vähentämiseksi
51 
Tilintarkastustuomioistuin tutki, onko 
tarkastuksen kohteena olevissa nel -
jässä jäsenvaltiossa otettu käyttöön 
tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä ja 
välineitä taajamien ja teollisuuslaitos -
ten jätevesien aiheuttaman pilaantu -
misen vähentämiseksi.
Taajamista peräisin olevat 
pilaavat aineet: jäteveden 
käsittelyssä on edistytty, 
mutta käytettävissä 
olevia välineitä voitaisiin 
hyödyntää paremmin
52 
Yksi tärkeä keino taajamista peräisin 
olevien pilaavien aineiden vähentämi -
seksi tarkastuskohteena olleissa nel -
jässä jäsenvaltiossa oli asianmukaisesti 
käsitellyn jäteveden prosenttiosuuden 
kasvattaminen. Siksi tilintarkastustuo -
mioistuin tutki, oliko näissä neljässä 
jäsenvaltiossa
- edistytty asianmukaisesti käsitel -
lyn jäteveden määrän suhteen25 SWD(2012) 379 final, 
14. marraskuuta 2012, 
jäsenvaltiokohtaiset 
kertomukset asiakirjan 
”Report from the Commission 
to the European Parliament 
and the Council on the 
implementation of the Water 
Framework Directive 
(2000/60/EC) River Basin 
Management Plans” 
oheisasiakirjana ja SWD(2015) 
50 final, 9. maaliskuuta 2015: 
”Report on the progress in 
implementation of the Water 
Framework Directive, 
Programmes of Measures, 
accompanying the document 
Communication from the 
Commission to the European 
Parliament and the Council on 
The Water Framework 
Directive and the Floods 
Directive: Actions towards the 
’good status’ of EU water and 
to reduce flood risks”.
26 Kumppanuussopimus on 
komission ja kansallisten 
viranomaisten neuvottelujen 
tuloksena laadittava 
strateginen suunnitelma, jossa 
investointien painopisteet 
ovat Euroopan rakenne- ja 
investointirahastojen alaisia.
27 Jos ohjelmat eivät täytä EU:n 
asetusten mukaisia ennakko -
ehtoja, on laadittava toiminta - 
suunnitelmat, joiden avulla 
kyetään varmistamaan 
ehtojen täyttäminen 
31.12.2016 mennessä.
28 Toimenpideohjelma 
hyväksyttiin huhtikuussa 2015.
26 Huomautukset
- tarkastusjärjestelmä, jolla varmis -
tetaan jäteveden päästöluvissa 
asetettujen päästöraja-arvojen 
noudattaminen
- käytössä päästömaksu, joka yhdys -
kuntajätevesien puhdistamojen 
on maksettava, keinona pilaavien 
aineiden päästöjen ehkäisemiseksi.
Käsiteltävän jäteveden määrän 
suhteen on tapahtunut edistystä
53 
Neljän tarkastetun jäsenvaltion on 
saavutettava yhdyskuntajätevesidirek -
tiivissä asetetut tavoitteet (ks.  tauluk -
ko 1 ) liittymissopimuksissa asetettujen 
määräaikojen29 mukaisesti.
54 
Yhdyskuntajätevesidirektiivin 5 artik -
lan mukaan jäsenvaltioiden on määri -
teltävä haavoittumiselle alttiit alueet 
ja erityisesti alueet, joilla on rehevöi -
tymisriski. Tšekki, Romania ja Slovakia 
nimesivät koko alueensa haavoittumi -
selle alttiiksi. Tämä on veden laadun 
kannalta myönteinen asia, koska näillä 
alueilla vaaditaan taajamissa, joiden 
avl on yli 10 000, jäteveden tehok -
kaampaa käsittelyä / jälkikäsittelyä eli 
rehevöitymistä aiheuttavien ravintei -
den vähentämistä (ks.  liite III ). Unkarin 
osalta ks. kohta 64.55 
Jotta jäsenvaltiot edistyisivät käsitellyn 
jäteveden määrän kasvattamisessa, nii -
den oli lisättävä puhdistamon piirissä 
olevan väestön osuutta ja parannetta -
va käsittelytekniikkaa eli varmistettava 
orgaanisten pilaavien aineiden (BOD5 
ja COD) päästöraja-arvojen noudatta -
minen biologisella käsittelyllä ja ravin -
teiden (Nkok ja Pkok) päästöraja-arvojen 
noudattaminen tehokkaammalla käsit -
telyllä / jälkikäsittelyllä. Lisäksi puhdis -
tamon asettamien päästöraja-arvojen 
olisi oltava jäteveden vastaanottavan 
vesistön veden laadun mukaisia.
Edistystä on tapahtunut 
viemäriverkon ja puhdistamojen 
piiriin kuuluvien määrän suhteen 
mutta erityisesti kahdessa 
jäsenvaltiossa on edelleen 
puutteita…
56 
Kaaviossa 3  esitetään, miten julkisen 
viemäriverkon ja puhdistamojen pii -
rissä olevien osuus kokonaisväestöstä 
on kasvanut. Tämä osuus on kasvanut 
kaikissa neljässä jäsenvaltiossa vuosi -
na 2008–2012. Romaniassa, joka liittyi 
EU:hun kolme vuotta myöhemmin kuin 
kolme muuta jäsenvaltiota, osuudet 
olivat kaiken kaikkiaan pienimpiä.
57 
Julkisen viemäriverkon piirissä olevan 
väestön osuus kokonaisväestöstä ja 
yhdyskuntajätevesien puhdistamon 
piirissä olevan väestön osuus kokonais -
väestöstä eroavat toisistaan. Tämä ero 
osoittaa, että kaikkea viemäriverkon 
piirissä olevan väestön jätevettä ei kä -
sitellä jätevedenpuhdistamossa. Ero on 
suurin Unkarissa ja pienin Slovakiassa.29 Yhdyskuntajätevesidirektiivin 
täytäntöönpanon lopulliset 
määräajat: Tšekki 31.12.2010, 
Unkari 31.12.2015, Romania 
31.12.2018 ja Slovakia 
31.12.2015.
27 Huomautukset
58 
Kokonaisväestö, joka ei ole vielä jul -
kisen viemäriverkon piirissä, jakautuu 
seuraavasti:
- Keräyksen ulkopuolella oleva 
väestö taajamissa, joiden avl on vä -
hintään 2 000. Tilanne on tällainen 
Romaniassa, missä 39,8:aa prosent -
tia kuormituksesta30 ei ollut kerätty 
vuoden 2012 lopussa. Romanialla 
on vuoteen 2018 saakka aikaa täyt -
tää yhdyskuntajätevesidirektiivin 
mukaiset velvoitteensa.- Väestö, jonka aiheuttama kuor -
mitus kerätään erillisjärjestelmiin 
(kuten sakokaivoihin) taajamissa, 
joiden avl on vähintään 2 00031. 
Tarkastettujen jäsenvaltioiden 
erillisjärjestelmiin kerättyjen 
kuormitusten osuudet: Tšekki seit -
semän prosenttia, Unkari 14 pro -
senttia, Romania yksi prosentti ja 
Slovakia 13 prosenttia.
- Vielä keräyksen ulkopuolella oleva 
väestö taajamissa, joiden avl on 
pienempi kuin 2 000.30 Kuormituksella tarkoitetaan 
taajaman tuottamaa 
orgaanista biohajoavaa 
kuormitusta avl:na ilmaistuna. 
Yksi avl vastaa yhden 
asukkaan tuottaman 
jäte vesimäärän aiheuttamaa 
saastekuormitusta. Yhdellä 
avl:lla tarkoitetaan sellaista 
orgaanista biohajoavaa 
kuormitusta, jonka viiden 
vuorokauden biokemiallinen 
hapenkulutus on 60 grammaa 
happea vuorokaudessa.
31 Ks. erityiskertomus nro 2/2015, 
kohdat 21 ja 22.Kaavio 3Julkisen viemäriverkon ja yhdyskuntajätevesien puhdistamon piirissä olevan 
väestön osuudet kokonaisväestöstä: edistys vuodesta 2008 vuoteen 2012
Lähde: Tiedot julkisen viemäriverkon piirissä olevan väestön prosenttiosuuksista Tšekin, Unkarin ja Slovakian tilastotoimistoilta. Romanian 
vuoden 2008 tiedot yhdyskuntajätevesidirektiivin täytäntöönpanosta tehdystä raportista (päivätty 30.6.2013) ja vuoden 2012 tiedot tilastotoi -
mistolta.  
Tiedot yhdyskuntajätevesien puhdistamon piirissä olevan väestön prosenttiosuuksista Tšekin, Romanian ja Slovakian tilastotoimistoilta ja Unka -
rin tiedot Eurostatilta (vuosi 2011).Tšekki100
9083 %
4050607080
102030
0100
90
4050607080
102030
0100
90
4050607080
102030
0100
90
4050607080
102030
078 %85 %
73 %
44 %
41 %62 %
61 %
Unkari Romania Slovakia
% julkisen viemäriverkon piirissä
% yhdyskuntajätevesien puhdistamon piirissä
28 Huomautukset
59 
Yhdyskuntajätevesidirektiivissä 
edellytetään, että erillisjärjestelmillä 
saavutetaan yhtä hyvä ympäristönsuo -
jelun taso kuin yhdyskuntajätevesien 
keräysjärjestelmillä. Tilintarkastustuo -
mioistuin toteaa, että jäsenvaltioiden 
komissiolle toimittamien tietojen pe -
rusteella ei voida arvioida sitä, ovatko 
nämä järjestelmät direktiivin mukaisia. 
Vastaavasti vuoden 2009 vesipiirin 
hoitosuunnitelmissa ei ole tästä tietoja. 
Komissio pyysi vuoden 2014 jälki -
puoliskolla jäsenvaltioita antamaan 
selvityksen siitä, miten direktiiviä on 
noudatettu.60 
Direktiivissä edellytetään, että silloin 
kun alle 2 000 avl:n taajamissa on 
käytössä jäteveden viemäröintijärjes -
telmät, on varmistettava tarkoituksen -
mukainen käsittely silloin, kun jäteve -
det johdetaan sisävesiin tai suistoihin. 
Tšekin ja Unkarin vuoden 2009 vesipii -
rin hoitosuunnitelmissa ei ollut tietoja 
siitä, kuinka monessa taajamassa oli 
käytössä jätevedenkeruujärjestelmät 
mutta yhdyskuntajätevesien puhdista -
mot puuttuivat. Yhdyskuntajätevesidi -
rektiivin vaatimusten lisäksi jäsenvalti -
oiden on vesipolitiikan puitedirektiivin 
mukaan määrättävä toimenpiteitä 
taajamille, joissa jätevesipäästöt hei -
kentävät veden laatua. Vuoden 2009 
vesipiirin hoitosuunnitelmien toimen -
piteet ovat kuitenkin epämääräisiä 
(ks. kohta 36).
Kuva 1 – Jätevedenpuhdistamo Unkarissa 
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
29 Huomautukset
… ja huomattavaa edistystä on 
tapahtunut jätevesien biologisessa 
käsittelyssä ja jälkikäsittelyssä 
kolmessa jäsenvaltiossa, mutta 
ne kaikki ovat edelleen jäljessä 
aikataulusta
61 
Taajamissa, joiden avl on vähintään 
2 000, tapahtui huomattavaa edistystä 
yhdyskuntajätevesien biologises -
sa käsittelyssä kaudesta 2007/2008 
kauteen 2011/201232 (ks.  kaavio 4 ). 
Vuoden 2012 lopussa kolmessa nel -
jästä tarkastetusta jäsenvaltiosta yli 
90 prosenttia taajamien yhdyskuntajä -
tevesistä oli direktiivissä määriteltyjen 
BOD5- ja COD-pitoisuuksia koskevien 
päästöraja-arvojen mukaisia.62 
Romanian kohdalla havaittava alhai -
sempi biologisen käsittelyn osuus 
(39 prosenttia) johtuu osittain siitä, 
että maa liittyi EU:n jäseneksi kolme 
vuotta myöhemmin kuin muut tar -
kastuskohteena olleet jäsenvaltiot. 
Romania oli vuonna 2012 aikataulusta 
jäljessä myös sille yhdyskuntajäteve -
sidirektiivissä biologisen käsittelyn 
osalta asetetusta välitavoitteesta 
(51 prosenttia kuormituksesta oli mää -
rä olla asianmukaisen käsittelyn piirissä 
vuoteen 2010 mennessä).32 Jäsenvaltiot antoivat 
komissiolle vuonna 2010 
tiedot, jotka koskivat kautta 
2007/2008, ja vuoden 2014 
puolivälissä tiedot, jotka 
koskivat kautta 2011/2012.Kaavio 4Edistys kaudesta 2007/2008 kauteen 2011/20121 yhdyskuntajätevesien biologisessa 
käsittelyssä taajamissa, joiden avl on vähintään 2 000 (ilmaistu prosentteina näiden 
taajamien kokonaiskuormituksesta lukuun ottamatta erillisjärjestelmiin kerättävää 
kuormitusta)
1 Unkarin tiedot koskevat vuosia 2007 ja 2011, Romanian tiedot vuosia 2007 ja 2012 ja Tšekin ja Slovakian tiedot vuosia 2008 ja 2012.
2 Tšekin tiedot koskevat koko aluetta eivätkä pelkästään Tonavan vesistöalueen osaa.
Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen analyysi jäsenvaltioiden komissiolle toimittamista tiedoista.Tšekki2Unkari Romania Slovakia2007/2008
2011/2012
26 %56 %
13 %44 %99 %92 % 97 %
39 %
30 Huomautukset
63 
Yhdyskuntajätevesien jälkikäsittelyn 
edistyminen kaudesta 2007/2008 
kauteen 2011/2012 oli yhtä huomatta -
vaa. Kaaviossa 5  esitetään kuormitus -
tilanne kaikissa taajamissa, joiden avl 
on suurempi kuin 10 000. Se osoittaa 
yhdyskuntajätevesidirektiivin Nkok- ja 
Pkok-raja-arvoja noudattavan koko -
naiskuormituksen prosenttiosuuden 
(lukuun ottamatta erillisjärjestelmiin 
kerättävää kuormitusta).64 
Unkari ei ilmoittanut koko alueensa 
olevan haavoittumiselle altista aluetta 
mutta soveltaa yhdyskuntajätevesidi -
rektiivin 5 artiklan 4 kohtaa. Se tarkoit -
taa, että yksittäisten puhdistamoiden 
ei tarvitse soveltaa näitä Nkok- ja Pkok 
raja-arvoja, jos voidaan osoittaa, että 
alueen kaikille puhdistamoille (avl 
vähintään 2 000) tulevasta Nkok- ja 
Pkok-kuormituksesta poistetaan kum -
mastakin vähintään 75 prosenttia. 
Vaikka Unkarin puhdistetun jäteve -
den kokonaisosuus oli huomattavasti 
pienempi kuin Tšekin ja Slovakian33, se 
melkein täytti 75 prosentin vaatimuk -
sen vuoden 2012 lopussa34.33 Jäsenvaltioiden komissiolle 
vuodelta 2012 toimittamien 
tietojen mukaan niiden 
taajamien kuormitus, joiden 
avl on vähintään 2 000 ja jotka 
noudattivat direktiivin raja-  
arvoja, on seuraava: i) Nkok- 
kuormitus on Tšekissä 
83 prosenttia, Unkarissa 
33 prosenttia ja Slovakiassa 
60 prosenttia ja ii) Pkok-
kuormitus on Tšekissä 
77 prosenttia, Unkarissa 
39 prosenttia ja Slovakiassa 
86 prosenttia.
34 Unkarin viranomaisten 
komissiolle toimittamien 
tietojen mukaan jäteveden -
puhdistamoihin tulevan 
jäteveden Nkok-kuormitus oli 
pienentynyt 73,1 prosenttia ja 
Pkok-kuormitus 74,4 prosenttia.Kaavio 5Edistys kaudesta 2007/2008 kauteen 2011/20121 yhdyskuntajätevesien 
jälkikäsittelyssä taajamissa, joiden avl on suurempi kuin 10 000 (ilmaistu 
prosentteina näiden taajamien kokonaiskuormituksesta lukuun ottamatta 
erillisjärjestelmiin kerättävää kuormitusta)
1 Ks. päivämäärät kaavion 4  huomautuksessa 1.
2  Tšekissä Prahan puhdistamo, joka käsittelee 15 prosenttia vähintään 2 000 avl:n taajamien kokonaiskuormituksesta, ei ollut direktiivin vaati -
musten mukainen vuonna 2012. Odotuksena on, että Prahan jätevesien käsittely on asianmukaista vuoteen 2018 mennessä.
3  Slovakian osalta ei ollut saatavilla erillisiä tietoja Nkok- ja Pkok -arvoista. Käytetyt tiedot vastaavat päästörajojen mukaista kuormitusta joko 
toisen tai molempien parametrien osalta.
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuimen analyysi jäsenvaltioiden komissiolle toimittamista tiedoista.Tšekki2Unkari Romania Slovakia3Tšekki Unkari Romania Slovakia31 %78 %
32 %
10 %20 %
3 %20 %32 %67 %NkokPkok
96 %
34 %96 %
2007/2008
2011/2012Ks. kohta 64.
Ks. kohta 64.
31 Huomautukset
65 
Vaikka edistystä on tapahtunut pää -
asiassa Euroopan aluekehitysrahaston 
ja koheesiorahaston35 rahoitusvarojen 
ansiosta, tilintarkastustuomioistuin 
panee merkille, että kaikki nämä neljä 
jäsenvaltiota ovat jäljessä direktiivin 
täytäntöönpanon välitavoitteiden ja/
tai lopullisten määräaikojen mukaises -
ta aikataulusta36. Tilintarkastustuomio -
istuin toteaa myös, että uuden tai kun -
nostetun infrastruktuurin taloudellista 
kestävyyttä37 ei voida taata, mikä on 
pitkällä aikavälillä riski veden laadulle.
Päästöraja-arvot ylittivät direktiivin 
vaatimukset 25 prosentissa 
tilintarkastustuomioistuimen 
tutkimista tapauksista
66 
Vesimuodostuman veden laadun 
tilanne voi olla sellainen, että yhdys -
kuntajätevesien puhdistamolle on 
asetettava tiukemmat raja-arvot, kuin 
yhdyskuntajätevesidirektiivissä edelly -
tetään. Tilintarkastustuomioistuimen 
tutkimasta 28 yhdyskuntajätevesien 
puhdistamon otoksesta seitsemän 
(25 prosenttia) puhdistamon jäteveden 
päästöluvissa oli määritelty tiukemmat 
raja-arvot kuin kansallinen38 lainsää -
däntö edellyttää: Tšekissä kolmessa 
tapauksessa neljästä39 (kaikki koske -
vat ravinteita) ja Unkarissa neljässä 
tapauksessa seitsemästä (kahdessa 
tapauksessa kyseessä ravinne Pkok).
67 
Toisaalta Unkarissa seitsemästä puh -
distamosta kolmella oli tekniset val -
miudet poistaa ravinteita (Nkok ja Pkok)
ja täten parantaa purkuvesien laatua, 
mutta sitä ei edellytetty päästöluvassa.68 
Jäsenvaltioiden komissiolle toimitta -
mien tietojen mukaan noin 20 pro -
senttia40 puhdistetuista jätevesistä, 
jotka olivat peräisin 2 000–10 000 avl:n 
taajamista, olivat direktiivissä asetet -
tujen Nkok- ja Pkok-raja-arvojen mukaisia 
vuonna 2012. Se ei ole direktiivin vaati -
mus mutta parantaa veden laatua.
69 
Neljän tarkastetun jäsenvaltion kansal -
lisissa säännöksissä ei aseteta pääs -
töraja-arvoja alhaisina pitoisuuksina 
esiintyville pilaaville aineille. Nykyisissä 
käsittelyprosesseissa olisi tehtävä suuri 
parannus, jotta nämä aineet voitaisiin 
poistaa (ks. kohta 36).
70 
Asiasta tehtiin EU:n tasolla aloite, kun 
Euroopan parlamentti ja neuvosto 
muuttivat vesipolitiikan puitedirektii -
viä vuonna 201341. Silloin muun muassa 
pyydettiin komissiota kehittämään 
syyskuuhun 2015 mennessä lääkkei -
den aiheuttamaa vesien pilaantumista 
koskeva strateginen lähestymistapa 
ja ehdottamaan syyskuuhun 2017 
mennessä EU:lle ja/tai jäsenvaltioille 
toimenpiteitä tämän lähestymistavan 
toteuttamiseksi. Samassa muutokses -
sa esiteltiin tarkkailtavien aineiden 
luettelon käsite. Luettelon aineista on 
kerättävä seurantatietoja eri puolilta 
unionia. Ensimmäinen 10 tarkkailta -
van aineen luettelo laadittiin maalis -
kuussa 2015, ja se sisältää lääkkeitä ja 
torjunta-aineita.35 Jätevesiin kohdennettu EU:n 
rahoitusosuus toimenpide -
ohjelmien talousarviosta 
tarkastuskäyntien kohteina 
olleissa neljässä jäsenvaltiossa 
oli 31.12.2014 yhteensä 
5,07  miljardia  euroa.
36 Ks. erityiskertomus nro 2/2015, 
kohdat 24–26.
37 Ks. erityiskertomus nro 2/2015, 
kohdat 89–105.
38 Kaikkien neljän jäsenvaltion 
kansallisessa lainsäädännössä 
asetetaan tiettyjen 
parametrien osalta tiukempia 
raja-arvoja kuin 
yhdyskuntajätevesidirektiivissä.
39 Vuonna 2011 Tšekin 
lainsäädännössä asetettiin 
joukko päästöraja-arvoja, jotka 
ovat seurausta parhaiden 
käytettävissä olevien 
tekniikoiden soveltamisesta. 
Nämä raja-arvot lupia 
myöntävien viranomaisten 
olisi otettava huomioon, kun 
ne haluavat asettaa 
tiukemmat raja-arvot kuin 
lainsäädännössä vaaditaan. 
Käytännössä se tarkoittaa sitä, 
että nämä raja-arvot ovat 
korkeimmat, mitkä 
viranomaiset voivat asettaa. 
Suurin osa tutkittujen neljän 
jätevedenpuhdistamojen 
päästöraja-arvoista, jotka 
olivat tiukemmat kuin 
direktiivissä ja kansallisessa 
lainsäädännössä vaaditut, 
vastaa näitä 
enimmäisraja-arvoja.
40 Tšekissä Pkok-raja-arvon 
mukaisen kuormituksen osuus 
on vielä suurempi: 
97 prosenttia.
41 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston direktiivi 2013/39/
EU, annettu 12 päivänä 
elokuuta 2013, direktiivien 
2000/60/EY ja 2008/105/EY 
muuttamisesta vesipolitiikan 
alan prioriteettiaineiden osalta 
(EUVL L 226, 24.8.2013, s. 1).
32 Huomautukset
Tarkastusjärjestelmän varoittava 
vaikutus on vähäinen
71 
Tarkoituksenmukaisesti asetetut 
päästöraja-arvot vaikuttavat veden 
laatuun vain, jos niitä noudatetaan. 
Siksi on tärkeää, että käytössä on 
vaikuttava tarkastusjärjestelmä42, jotta 
voidaan varmistaa, että yhdyskunta -
jätevesien puhdistamojen jäteveden 
päästöluvissa määriteltyjä raja-arvoja 
noudatetaan.
72 
Raja-arvojen noudattaminen varmiste -
taan kahdentyyppisillä tarkastuksilla:
- puhdistamojen toiminnanharjoit -
tajien itse ottamiensa vesinäyt -
teiden perusteella suorittamilla 
tarkastuksilla (jäljempänä ”omat 
tarkastukset”)
- julkisten tarkastuselinten suoritta -
milla tarkastuksilla43.
73 
Omista tarkastuksista tilintarkastustuo -
mioistuin toteaa, että tarkastettujen 
28 yhdyskuntajätevesien puhdistamon 
otoksesta yhtä lukuun ottamatta kaikki 
puhdistamot täyttivät yhdyskuntajä -
tevesidirektiivin tarkastusten määrää 
koskevat vaatimukset. Lisäksi tarkas -
tetuista 28 puhdistamosta 25 noudatti 
vuonna 2012 niiden luvissa määritetty -
jä raja-arvoja44.74 
Julkisten tarkastuselinten suorittamien 
tarkastusten tiheyttä ei ole määrätty 
yhdessäkään neljästä jäsenvaltiosta45. 
Näin ollen se on kyseisen viranomaisen 
harkittavissa ottaen huomioon voima -
vararajoitukset. Tosiasiallinen tarkas -
tustiheys vaihtelee eri jäsenvaltioissa 
(ks.  taulukko 6 ). Tilintarkastustuomi -
oistuimelle tietoja toimittaneista jäsen -
valtioista Slovakia suoritti tarkastukset 
harvimmin. Unkarilta ei saatu tietoja 
tarkastusten tiheydestä. Slovakiassa 
tarkastuselin ottaa harvoin omat näyt -
teensä purkuvedestä vaan luottaa sen 
sijaan akkreditoitujen laboratorioiden 
tekemiin toiminnanharjoittajien omiin 
tarkistuksiin.
75 
Kun julkiset tarkastuselimet havait -
sevat päästöraja-arvojen ylittyvän, 
kaikissa neljässä jäsenvaltiossa määrä -
tään sakkoja46 kansallisten säännösten 
mukaisesti.
76 
Unkarissa ja Romaniassa sakkoja mää -
rätään sen pilaavan aineen mukaan, 
jonka päästöraja-arvo ylittyy. Sak -
kosumma raja-arvon ylittävän pilaavan 
aineen kilogrammaa kohti vaihtelee 
kyseisen pilaavan aineen47 mukaan. 
Romaniassa arvioidaan myös rikko -
muksen vakavuusastetta, ja tarkastu -
selin voi antaa sakkojen sijaan varoi -
tuksen. Romanian tilastot vuoden 2012 
tarkastusten tuloksista osoittavat, 
että varoituksia annettiin viisi kertaa 
useammin kuin sakkoja.42 EU:n tasolla on olemassa 
jäsenvaltioissa suoritettaville 
ympäristötarkastuksille 
asetettavista vähimmäisvaati -
muksista 4 päivänä huhtikuu -
ta 2001 annettu Euroopan 
parlamentin ja neuvoston 
suositus 2001/331/EY (EYVL 
L 118. 27.4.2001, s. 41). Siinä on 
ohjeet tarkastusten organisoi -
mista (tarkastussuunnitelmien 
laatiminen) ja suorittamisesta 
(tarkastuskäynnit ja kertomus -
ten laadinta).
43 Näitä elimiä ovat seuraavat: 
Tšekissä Tšekin ympäristötar -
kastuslaitos (CZIP), Unkarissa 
sisäministeriön katastrofihal -
linnan kansallinen pääosasto 
(huhtikuusta 2014 lähtien), 
Romaniassa kansallinen 
viran  omainen ”Romanian 
vedet” (ANAR) ja Slovakiassa 
Slovakian ympäristötarkastus -
laitos (SZIP). Myös muut 
eli met, mm. luvan myöntävät 
viranomaiset, voivat tehdä 
tarkastuksia jätevedenpuhdis -
tamojen tasolla. Nämä 
tarkastukset eivät sisältyneet 
tilintarkastustuomioistuimen 
arviointiin.
44 Ks. erityiskertomus nro 2/2015, 
kohdat 48 ja 50.
45 Neuvoston 11. kesäkuuta 2012 
antamissa päätelmissä 
vaa dittiin parantamaan 
tar kastuksia, ja alueiden 
komitean lausunnossa 
korostettiin, että jäsenvaltiota -
son tarkastuksia koskevilla 
EU:n laajuisilla puitteilla 
voidaan varmistaa tasapuoli -
set toimintaedellytykset ja 
yhdenmukaisuus oikeuden -
käyntitapauksissa. Siinä 
korostettiin myös, miten 
tärkeää on, että komission 
tarkastuksiin liittyvä tehtävä 
on hyvin määritelty.
46 Rikosoikeuden alaisia 
seuraamuksia (kuten 
vankeusrangaistuksia) ei 
käsitellä tässä kertomuksessa.
47 Esimerkiksi Unkarissa sakon 
määrä kilogrammaa kohti on 
1,11 euroa (muunnettuna 
Unkarin forinteista 31.12.2014 
valuuttakurssilla: 315,54), kun 
pilaava aine on Nkok, ja 
7,29 euroa, kun pilaava aine on 
Pkok. Romaniassa sakon määrä 
kilogrammaa kohti on 
1,71  euroa (muunnettuna 
Romanian leuista 31.12.2014 
valuuttakurssilla: 4,4828), kun 
pilaava aine on Nkok tai Pkok.
33 Huomautukset
77 
Tšekissä ja Slovakiassa sakko ei mää -
räydy kyseisen pilaavan aineen tai ra -
ja-arvon ylittävän pilaantuvan aineen 
määrän mukaan. Sakkosumma riippuu 
sen sijaan siitä, miten vakavaksi julki -
nen tarkastuselin arvioi lupaehdoista 
poikkeamisen (enimmäissumma48 vah -
vistetaan kansallisilla säännöksillä).
78 
Yhdessäkään vuoden 2009 vesipiirin 
hoitosuunnitelmassa ei ollut toimen -
pidettä, jolla olisi tarkoitus arvioida 
tarkastusjärjestelmän tehokkuutta ja 
varoittavaa vaikutusta.Jätevesien päästömaksua 
käytetään osittain keinona 
ehkäistä pilaavien aineiden 
päästöjä
79 
Kaikkien neljän jäsenvaltion lainsää -
däntökehyksessä säädetään jätevesien 
päästömaksusta, joka pilaantunei -
den vesien päästöjen aiheuttajan on 
maksettava. Se perustuu päästettyjen 
pilaavien aineiden määrään ja/tai pi -
toisuuteen (mg/l). Tällainen maksu on 
saastuttaja maksaa -periaatteen49 mu -
kainen eli saastuttajien on vastattava 
aiheuttamansa pilaantumisen vähentä -
misestä syntyvistä kustannuksista. Jä -
tevesien päästömaksua voidaan käyt -
tää kolmeen tarkoitukseen: i) rahan 
keräämiseen, ii) kannustimena päästö -
luvissa määriteltyjen päästöraja-arvo -
jen noudattamiseen ja/tai iii) kannus -
timena pilaantumisen vähentämiseen 
soveltamalla määriteltyjä raja-arvoja 
tiukempia päästöraja-arvoja.48 Tšekissä sakko lupaehdoista 
poikkeamisesta voi olla 
enintään 180 278 euroa 
(muunnettuna Tšekin 
korunoista 31.12.2014 
valuuttakurssilla: 27,735). 
Slovakiassa sakko 
lupaehdoista poikkeamisesta 
voi olla vähintään 1 000 euroa 
ja enintään kolme kertaa 
vuotuisen päästömaksun 
suuruinen tai 1 euro 
kuutiometriä kohti perittynä 
enintään yhdeltä vuodelta.
49 Euroopan unionin toiminnasta 
tehty sopimus (konsolidoitu 
versio), 191 artiklan 2 kohta.Taulukko 6Julkisten tarkastuselinten suorittamat tarkastukset
Jäsenvaltio Yhdyskuntajätevesien puhdistamoiden tarkastusten todellinen suoritustiheys
TšekkiPuhdistamot, joiden kapasiteetti on yli 10 000 avl:a: kerran vuodessa.
Puhdistamot, joiden kapasiteetti on 2 000–10 000 avl:a: kolmen vuoden välein.
Muut puhdistamot: viiden vuoden välein.
UnkariTietoja ei ole saatu.
Tilintarkastustuomioistuin toteaa seitsemän jätevedenpuhdistamon otoksen tarkastustiheyden perusteella, että 
puhdistamoja ei välttämättä tarkasteta joka vuosi.
Romania Vuonna 2013 tarkastettiin kaikki puhdistamot, joiden avl on vähintään 2 000.
SlovakiaPuhdistamot, joiden kapasiteetti on suurempi kuin 10 000 avl:a: vuonna 2013 tarkastettiin alle 
kymmenen  prosenttia.
Kaikki puhdistamot yhdessä: vuonna 2013 tarkastettiin alle 12 prosenttia.
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuimen analyysi kansallisesta lainsäädännöstä ja tarkastuselimiltä saadut tiedot.
34 Huomautukset
80 
Jätevesien päästämisestä pintavesi -
muodostumaan maksettava maksu 
koskee vain tiettyjä pilaavia aineita 
(ks.  liite IV ). Orgaanisista pilaavista 
aineista BOD5:stä ei peritä maksua 
kolmessa neljästä tarkastetusta 
jäsenvaltiosta. Ravinteisiin liittyen 
Tšekissä ja Unkarissa ei peritä maksua 
Nkok-päästöistä mutta Nepäorg-päästöistä 
(yksi Nkok:n perusaineista) peritään. 
Maksu, jota peritään tietty euromäärä 
tonnista pilaavaa ainetta, vaihtelee 
neljässä tarkastetussa jäsenvaltiossa 
huomattavasti.
81 
Yleensä kaikki yhdyskuntajätevesien 
puhdistamot ovat velvollisia mak -
samaan jätevesien päästömaksun 
lukuun ottamatta pieniä päästöjen 
aiheuttajia50 Slovakiassa (päästöt alle 
10 000 m3/vuosi tai 1 000 m3/kuukausi). 
Siitä huolimatta
- Tšekissä51 ja Slovakiassa tietyt lailla 
säädetyt raja-arvot52 alittavista pi -
laavista aineista ei peritä maksua.
- Romaniassa ei peritä maksua 
pilaavista aineista, jos purkuvesi 
on vähemmän pilaantunutta kuin 
vastaanottava pintavesimuodostu -
ma53. Tämä suosii esimerkiksi niitä, 
jotka aiheuttavat päästöjä hyvin 
saastuneisiin vesimuodostumiin.
82 
Vuoden 2009 vesipiirin hoitosuunnitel -
missa54 ei ollut toimenpiteitä maksun 
määrien sopivuuden arvioimiseksi55.Teollisuuslaitosten 
aiheuttama pilaantuminen: 
vaikeuksia päästöraja-
arvojen asettamisessa ja 
puutteita täytäntöönpanon 
valvonnassa
83 
Jäsenvaltioilla on käytettävissään kaksi 
tärkeää keinoa, joilla vaikutetaan teol -
lisuuslaitosten aiheuttamiin pilaavien 
aineiden päästöihin: päästöluvissa 
määritellyt raja-arvot56 ja jätevesien 
päästömaksu.
84 
Teollisuuslaitokset voivat johtaa jäte -
vetensä joko suoraan vesistöihin tai 
välillisesti julkisen viemäriverkon kaut -
ta jätevedenpuhdistamoon käsittelyä 
varten.
85 
Teollisuuden päästöjä koskevan 
direktiivin (ks.  taulukko 1 ) mukaan 
määriteltyjä toimia suorittavilla57 teol -
lisuuslaitoksilla on oltava lupa laitok -
sen käyttöön. Luvassa on esitettävä 
pilaavien aineiden päästöraja-arvot 
sekä päästöjen seurantaa koskevat 
vaatimukset. Nämä raja-arvot eivät 
saa ylittää päästötasoja, jotka liittyvät 
parhaisiin käytettävissä oleviin tek -
niikoihin, sellaisina kuin komissio on 
ne hyväksynyt asiantuntijakomitean 
avustuksella. Marraskuuhun  2015 
mennessä oli hyväksytty seitsemän 
tällaista ”parhaita käytettävissä olevia 
tekniikoita koskevaa päätelmää”. Yh -
dyskuntajätevesien puhdistamot eivät 
periaatteessa kuulu tämän direktiivin 
alaisuuteen.50 Tämä tarkoittaa käytännössä 
sitä, että Slovakiassa vain noin 
30 prosenttia päästöjen 
aiheuttajista on 
maksuvelvollisia.
51 Tšekissä maksu peritään myös 
jäteveden määrän mukaan, kun 
määrä ylittää 100 000 m3/vuosi, 
eikä tähän maksuun vaikuta 
jäteveden pilaantumisaste.
52 Raja-arvot liittyvät i) pilaavan 
aineen määrään (kg/vuosi) ja 
ii) pitoisuuteen jätevedessä 
(mg/l). Raja-arvot ovat sellaiset, 
että Tšekissä puhdistamot, 
joiden kapasiteetti on suurempi 
kuin 10 000 avl, eivät toden   
näköisesti maksa maksua Pkok- ja 
Nepäorg-päästöistä. Slovakiassa 
taas puhdistamot, joiden 
kapasiteetti on vähintään 
2 000 avl, eivät todennäköisesti 
maksa maksua kiintoainepitoi -
suuden mukaan, ja puhdista -
mot, joiden avl on suurempi 
kuin 10 000, eivät todennäköi -
sesti maksa maksua Nkok- ja 
Pkok-päästöistä.
53 Päästöistä pohjaveteen 
peritään aina maksu.
54 Tšekin vesipiirin hoitosuunnitel -
man mukaan maksujärjestel -
män vaikuttavuutta olisi 
suositeltavaa arvioida.
55 Euroopan parlamentin 
tutkimuspalvelun vesilainsää -
däntöä ja unionin toimien 
puutteesta tällä alalla johtuvia 
kustannuksia koskevassa 
tutkimuksessa ”Water 
legislation, Cost of Non-Europe 
Report” todetaan, että 
taloudellisten välineiden 
riittävälle käytölle muodostavat 
esteitä puutteelliset tiedot 
tällaisten välineiden käytöstä. 
Asiakirja PE 536.369, julkaistu 
toukokuussa 2015.
56 Euroopan parlamentin 
tutkimuspalvelun vesilainsää -
däntöä ja unionin toimien 
puutteesta tällä alalla johtuvia 
kustannuksia koskevassa 
tutkimuksessa ”Water 
legislation, Cost of Non-Europe 
Report” todetaan, että 
vesipolitiikan puitedirektiivin 
mukaiset päästöjen valvonta -
toimet olisi otettava käyttöön 
vesien sisältämien teollisuus -
kemikaalien valvonnan 
parantamiseksi. Asiakirja 
PE 536.369, julkaistu 
toukokuussa 2015.
57 Direktiivi kattaa muun muassa 
energiateollisuuden, metallien 
tuotannon ja käsittelyn, 
35 Huomautukset
86 
Tilintarkastustuomioistuin tutki, oliko 
neljässä tarkastetussa jäsenvaltiossa
- käytössä menettely päästöraja-ar -
vojen asettamiselle
- tarkastusjärjestelmä, jolla varmis -
tetaan raja-arvojen noudattaminen
- käytössä pilaavien aineiden pääs -
töjen ehkäisemiseksi tarkoitettu 
vesien päästömaksu, joka teolli -
suuslaitosten on maksettava.
Päästöraja-arvot määrittelevät 
viranomaiset ovat usein 
riippuvaisia päästöjen 
aiheuttajien itsensä antamista 
tiedoista
87 
Kaikissa neljässä tarkastetussa jä -
senvaltiossa vaaditaan päästölupa 
jätevesien suoraan päästämiseen 
vesimuodostumiin. Lupa on voimassa 
4–10 vuotta jäsenvaltion mukaan. Kaik -
kien neljän tarkastetun jäsenvaltion 
lainsäädännön mukaan toimivaltaiset 
viranomaiset voivat kumota luvan tai 
muuttaa sitä milloin tahansa, jos se on 
tarpeen vastaanottavien vesimuodos -
tumien veden laadun vuoksi.
88 
Suoriin päästöihin osalta neljän tar -
kastetun jäsenvaltion lainsäädännössä 
asetetaan raja-arvot tietyille aineille, 
jotka määräytyvät usein teollisuu -
denalan mukaan. Luvan myöntävät 
viranomaiset voivat myös asettaa 
raja-arvoja aineille, joita ei ole mainittu 
säädöksissä.89 
Tiettyjen prosessien monimutkaisuu -
den ja jatkuvan teknisen kehityksen 
vuoksi luvan myöntävä viranomainen 
on kuitenkin riippuvainen laitosten 
itsensä antamista tiedoista, jotka 
koskevat pilaavien aineiden tyyppiä 
ja kohtuudella saavutettavia päästö -
raja-arvoja. Näin teollisuuslaitoksilla 
on mahdollisuus vaikuttaa tietoihin 
erityisesti silloin, kun ei ole vielä hy -
väksytty parhaita käytettävissä olevia 
tekniikoita.
90 
Suoria päästöjä vesimuodostumiin 
aiheuttavilla teollisuuslaitoksilla on 
yleensä päästöluvissaan määritelty 
kemiallisten aineiden raja-arvot, mutta 
yhdyskuntajätevesien puhdistamoilla 
on harvoin tällaisia päästöraja-arvoja, 
vaikka ne käsittelevätkin usein teolli -
suuslaitosten jätevesiä. Tilintarkastus -
tuomioistuin löysi enemmän aineita 
kuin yhdyskuntajätevesidirektiivissä 
edellytetään pääasiassa Romanian 
12:n yhdyskuntajätevesien puhdista -
mon luvista (ks.  liite III ).
91 
Välillisten jätevesipäästöjen tapaukses -
sa viemäriverkon/puhdistamon toimin -
nanharjoittajan ja teollisuuslaitoksen 
välisessä sopimuksessa58 määritellään 
raja-arvot, joita teollisuuslaitoksen 
on noudatettava. Jos aineille kansal -
lisessa lainsäädännössä määritellään 
vain ohjeelliset raja-arvot (Tšekissä ja 
Slovakiassa) tai ei määritellä lainkaan 
raja-arvoja (ks. esimerkit liittees -
sä V ), sovittaviin päästöraja-arvoihin 
vaikuttaa asianosaisten osapuolten 
neuvotteluvoima.mineraali- ja kemikaaliteollisuu -
den ja jätehuoltoalan.
58 Jos teollisuuspäästödirektiivin 
alaisuuteen kuuluva 
teollisuus  laitos päästää 
jätevesiä julkiseen viemäri -
verkkoon, päästörajat olisi 
asetettava direktiivin 
soveltamisen perusteella 
myönnetyn luvan mukaisesti.
36 Huomautukset
92 
Unkari ja Slovakia sisällyttivät voimas -
sa olevien lupien tarkistamisen tai 
luvanmyöntämismenettelyn toimenpi -
teinä vesipiirin hoitosuunnitelmiinsa. 
Tšekillä oli toimenpide, joka koski 
pelkästään parhaiden käytettävissä 
olevien tekniikoiden käyttöä. Unkari 
ei ilmoittanut toimenpiteen laajuutta. 
Unkarilla ei myöskään ole tietokantaa 
sellaisille teollisuuslaitoksille myön -
netyistä jäteveden päästöluvista, 
jotka eivät kuulu teollisuuspäästöjä 
koskevan direktiivin soveltamisalaan, 
mikä rajoittaa kattavan tarkistuksen 
tekemistä. Slovakiassa tilintarkastus -
tuomioistuin tunnisti puutteita kahden 
tarkastuksen kohteena olleen laitoksen 
lupien tarkistamisessa.
Tarkastusjärjestelmän puutteet
93 
Päästöraja-arvojen noudattaminen 
varmistetaan kahdella tavalla: jäteve -
sipäästöjen aiheuttajien omilla tarkas -
tuksilla ja julkisten tarkastuselinten 
suorittamilla tarkastuksilla.
94 
Neljässä tarkastetussa jäsenvaltiossa 
teollisuuslaitokset, jotka päästävät 
jätevesiä suoraan pintavesiin, ovat lain 
mukaan velvollisia tekemään purku -
vesilleen omia tarkastuksia59. Näiden 
omien tarkastusten tiheys ilmoitetaan 
yleensä jäteveden päästöluvassa. Un -
karin, Romanian ja Slovakian kansal -
lisessa lainsäädännössä vahvistetaan 
tietty määrä tarkastuksia vuodessa.95 
Julkisten tarkastuselinten suorittamien 
tarkastusten tiheyttä ei ole määrätty 
yhdessäkään neljästä tarkastetusta 
jäsenvaltiosta. Ainoan poikkeuksen 
muodostavat teollisuuspäästödirek -
tiivin alaisuuteen kuuluvat teollisuus -
laitokset. Direktiivissä määritetään 
tällaisten tarkastusten vaadittu vähim -
mäistiheys. Tilintarkastustuomioistuin 
toteaa kuitenkin jäsenvaltioiden vuo -
silta 2012 ja 2013 antamien tilastotieto -
jen perusteella seuraavaa:
- Viimeksi mainitun direktiivin so -
veltamisalaan kuuluvien laitosten 
tarkastusten kattavuus oli vaati -
musten mukainen.
- Teollisuuden päästöjä koskevan 
direktiivin soveltamisalan ulko -
puolella olevien laitosten suorien 
päästöjen julkisten tarkastusten 
tiheyksien todellinen tilanne on 
hyvin samanlainen kuin taulu -
kossa 6  esitetty: tiheys oli pienin 
Slovakiassa ja Unkarilta ei saatu 
tietoja, joiden avulla tarkastusti -
heyttä olisi voitu arvioida.
- Julkiset tarkastuselimet tarkastavat 
harvoin teollisuuslaitosten välillisiä 
päästöjä, koska on ensisijaisesti yh -
dyskuntajätevesien puhdistamon 
toiminnanharjoittajan vastuulla 
varmistaa, että sopimuksen mukai -
sia päästöraja-arvoja noudatetaan. 
Tilintarkastustuomioistuin totesi, 
että analysoiduista 26 yhdyskun -
tajätevesien puhdistamosta 22:ssa 
(85 prosentissa) toiminnanhar -
joittajat suorittivat tarkastuksia 
paikan päällä60. Lopuista neljästä 
puhdistamosta kolmessa toimin -
nanharjoittajat tukeutuivat teolli -
suuspäästöjen aiheuttajien omien 
tarkastusten tuloksiin.59 Välittömien päästöjen omat 
tarkastukset, 
ks. erityiskertomus nro 2/2015, 
kohta 60.
60 Viemäriverkon tai 
yhdyskuntajätevesien 
puhdistamojen toiminnan -
harjoittajat, jotka vastaan -
ottavat niiden jätevesiä, ovat 
Tšekissä, Romaniassa ja 
Slovakiassa lain mukaan 
velvollisia suorittamaan 
tarkastuksia paikan päällä.
37 Huomautukset
96 
Slovakian vuoden 2009 vesipiirin 
hoitosuunnitelman yksi toimenpide oli 
tarkastusjärjestelmän tehostaminen. 
Siinä ei kuitenkaan kerrottu, miten ja 
milloin toimenpide toteutettaisiin, ja 
suurimmaksi ongelmaksi mainittiin se, 
että järjestelmän toteuttamiseen ei ole 
rahoitusta.
97 
Kun päästöraja-arvojen havaitaan 
ylittyneen, kaikissa neljässä tarkaste -
tussa jäsenvaltiossa määrätään sakkoja 
säännösten mukaisesti:
- Suorista päästöistä sakot määrää 
julkinen tarkastuselin. Menettely 
on sama kuin yhdyskuntajäteve -
sien puhdistamoihin sovellettava 
(ks. kohdat 76 ja 77).
- Välillisistä päätöksistä sakot 
määräävät yhdyskuntajätevesien 
puhdistamojen toiminnanhar -
joittajat. Unkarissa ja Romaniassa 
sakko perustuu saastuttavan ai -
neen määrään61 (vuoden kuluessa 
suoritettavien) kahden eri mittauk -
sen välisenä aikana, mutta Tšekissä 
ja Slovakiassa mitattu määrä viittaa 
yleensä mittauspäivän saastepääs -
töön62. Tilintarkastustuomioistuin 
katsoo, että tällaisissa tapauksissa 
maksettava määrä on todennäköi -
sesti pieni ja varoittava vaikutus 
jää vähäiseksi.Jätevesien päästömaksua 
käytetään osittain keinona 
ehkäistä pilaavien aineiden 
päästöjä
98 
Niiden pilaavien aineiden lukumäärä, 
joista peritään maksu, on nimenomai -
sesti rajattu Tšekissä, Unkarissa ja Slo -
vakiassa (ks.  liite IV ). Siksi maksu toimii 
harvoin kannustimena luvassa määri -
teltyjen raja-arvojen noudattamiseen 
tai niitä tiukempien päästöraja-arvojen 
soveltamiseen.
Jäsenvaltioiden 
toteuttamat toimenpiteet 
ja välineet maatalouden 
aiheuttaman 
hajakuormituksen 
torjumiseksi
99 
Yksi tärkeä keino vähentää maatalou -
den aiheuttamia päästöjä on säännellä 
maatalouskäytäntöjä (esimerkiksi 
lannoitteiden käyttöä, lannan säilyt -
tämistä, torjunta-aineiden käyttöä ja 
viljelykiertoa koskevia sääntöjä). Käy -
tettävissä on useita välineitä (ks. koh -
ta 15) hyvien maatalouskäytäntöjen 
laatimiseen ja kannustamiseen sekä 
sen edistämiseen, että maataloustoi -
minnat ovat ympäristölainsäädännön 
mukaisia.61 Tämä vastaa hyväksytyn rajan 
ylittävää päästöosuutta 
(päästöjen volyymi kerrottuna 
pitoisuudella, joka ilmaistaan 
milligrammoina litraa kohti).
62 Sopimuksissa yksilöidään 
yleensä vakiopituinen 
ajan  jakso (vaihtelee yleensä 
viidestä päivästä 30 päivään) 
silloin, kun päästöraja-arvojen 
ylittämisen tarkkaa ajanjaksoa 
ei kyetä määrittämään.
38 Huomautukset
100  
Siksi tilintarkastustuomioistuin tutki,
- onko nitraattidirektiiviä käytet -
ty mahdollisimman tehokkaasti 
keinona nitraattien aiheuttaman 
pilaantumisen vähentämiseen
- ilmentävätkö kansalliset torjun -
ta-aineita koskevat toimintasuun -
nitelmat selkeää sitoutumista 
torjunta-aineiden käyttöön 
liittyvien riskien ja vaikutusten 
vähentämiseen
- kannustavatko täydentävät ehdot 
tehokkaasti hyvien maatalous -
käytäntöjen vaatimiseen ja näi -
den käytäntöjen noudattamisen 
varmistamiseen
- hyödynnetäänkö maaseudun ke -
hittämistoimenpiteiden potentiaa -
lia riittävästi vesivaroihin liittyvien 
ongelmien ratkaisemisessa
- sovelletaanko saastuttaja mak -
saa -periaatetta maatalouden 
aiheuttamaan hajakuormitukseen.
Jäsenvaltiot eivät hyödynnä 
kaikkia nitraattidirektiivin 
tarjoamia mahdollisuuksia
101  
Nitraattidirektiivin (ks.  taulukko 1 ) 
mukaan jäsenvaltioiden on määriteltä -
vä nitraatin aiheuttamalle pilaantumi -
selle alttiit vyöhykkeet ja tarkistettava 
niistä laadittua luetteloa uudelleen 
vähintään joka neljäs vuosi. Yhtenä 
määrittelyperusteena63 on vesimuo -
dostumien rehevöitymistilanne. Vuon -
na 1991 annetussa nitraattidirektiivissä 
rehevöitymisen luokitusperusteiden 
määrittely jätetään jäsenvaltioiden 
vastuulle. Jäsenvaltioiden (ja Norjan) 
vesiasioista vastaavat johtajat hyväk -
syivät vasta toukokuussa 2009 unionin 
vesipolitiikkaan liittyen ohjausasiakir -
jan rehevöitymisen arvioinnista.102  
Jäsenvaltioiden oli hyväksyttävä 
toimintaohjelmat, joissa määritellään 
nitraatin aiheuttamalle pilaantumiselle 
alttiiden vyöhykkeiden maanviljelijöille 
asetetut vaatimukset. Näitä toiminta -
ohjelmia on tarkasteltava uudelleen 
ja tarvittaessa muutettava joka neljäs 
vuosi. Jäsenvaltioiden oli myös laa -
dittava hyvän maatalouskäytännön 
ohjeet, joita nitraatin aiheuttamalle 
pilaantumiselle alttiiden vyöhykkei -
den maanviljelijät voivat noudattaa 
vapaaehtoisesti. Komissio ei hyväksy 
virallisesti toimintaohjelmia ja ohjeita. 
Vaikka komissio arvioisi ne heikkolaa -
tuisiksi, sen toimintamahdollisuudet 
rajoittuvat ainoastaan oikeudellisiin 
toimiin (ks. kohta 47).
Useimmat jäsenvaltiot 
tiukensivat asteittain 
vaatimuksiaan, joita 
nitraatin aiheuttamalle 
pilaantumiselle alttiiden 
vyöhykkeiden maanviljelijöiden 
oli noudatettava, mutta 
parantamisen varaa on edelleen
103  
Sen jälkeen kun Tšekki, Unkari ja 
Romania liittyivät Euroopan unioniin 
vuosina 2004 ja 2007, ne ovat lisän -
neet asteittain nitraatin aiheuttamalle 
pilaantumiselle alttiiden vyöhykkeiden 
määrää, kun taas Slovakiassa nämä 
vyöhykkeet ovat vähentyneet viisi 
prosenttia. Taulukossa 7  esitetään 
tällä hetkellä nitraatin aiheuttamalle 
pilaantumiselle alttiiksi vyöhykkeeksi 
määritellyn maatalousmaan prosent -
tiosuus näissä neljässä jäsenvaltiossa.63 Muita perusteita: i) pohja -
vedet, joissa on yli 50 mg/l 
nitraatteja tai joissa voi olla yli 
50 mg/l nitraatteja, jos ei 
ryhdytä toimenpiteisiin, ja 
ii) erityisesti sellaiset makeat 
pintavedet, joita käytetään tai 
aiotaan käyttää juomaveden 
valmistamiseen ja jotka 
sisältävät tai voivat sisältää 
yli 25 tai 50 mg/l nitraatteja, 
kuten on määritelty 
neuvoston direktiivissä 
75/440/ETY, annettu 
16 päivänä kesäkuuta 1975, 
jäsenvaltioissa juomaveden 
valmistamiseen tarkoitetun 
pintaveden laatuvaatimuksista 
(EYVL L 194, 25.7.1975, s. 26).
39 Huomautukset
104  
Romanian päätös toimintaohjel -
man soveltamisesta koko maassa on 
periaatteessa veden laadun kannalta 
myönteistä, varsinkin kun otetaan 
huomioon, että Romaniassa on vähiten 
ravinteiden lisääntymiselle altistuneita 
vesimuodostumia (ks.  liite II ). Vyöhyk -
keen lisääminen ei kuitenkaan yksi -
nään riitä nitraattien vähentämiseen 
vesissä. Aiemmin määritetyllä vyöhyk -
keellä (vain 58 prosenttia maatalous -
maasta) tapahtui vain vähän edistystä 
lannan asianmukaisessa säilyttämi -
sessä, mikä on yksi toimintaohjelman 
vaatimuksista (ks. myös kohta 122).105  
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, 
että Tšekin, Unkarin ja Romanian toi -
mintaohjelmien jokaisessa uudelleen 
tarkastelussa vaatimuksia lisättiin tai 
tiukennettiin, kun taas Slovakiassa joi -
takin vaatimuksia höllennettiin. Vaati -
musten tiukentaminen johtuu osittain 
komission toimista (ks. esimerkit laa -
tikossa 1 ). Se, että osaa vaatimuksista 
myös tarkennettiin, helpottaa niiden 
soveltamista ja täytäntöönpanoa.Taulukko 7Nitraatin aiheuttamalle pilaantumiselle alttiiksi 
määritellyn maatalousmaan prosenttiosuus 31.12.2014
JäsenvaltioNitraatin aiheuttamalle pilaan -
tumiselle alttiilla vyöhykkeellä 
sijaitsevan maatalousmaan 
prosenttiosuusMuutos ensimmäisen määrittelyn 
jälkeen
Tšekki 49 % + 15 %
Unkari 63 % + 42 %
Romania58 % + 625 %
Romanian hallitus päätti vuonna 2013, että toimintaohjelma koskee koko Romanian 
aluetta1.
Slovakia 57 % - 5 %
1  Nitraattidirektiivin 3 artiklan 5 kohdan mukaan jäsenvaltiot vapautetaan velvoitteesta määritellä 
erityiset pilaantumisalttiit vyöhykkeet, jos ne laativat toimintaohjelmat ja soveltavat niitä koko 
alueellaan.
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen analyysi kansallisista säännöksistä.
40 Huomautukset Laatikko 1Esimerkkejä komission Tšekille ja Unkarille esittämien vaatimusten vaikutuksista
Jäsenvaltioiden oli määriteltävä karjanlantasäiliöiden kapasiteetti. Kapasiteetin olisi oltava sellainen, että 
säiliöön mahtuisi vähintään se määrä karjanlantaa, joka tuotetaan sinä aikana, kun lannan levitys maahan on 
kielletty. Kapasiteetti ilmoitetaan siten kuukausina. Tšekissä kapasiteettia lisättiin komission toimen tuloksena. 
Vuonna 2012 velvollisuuden alaiseksi tulleita viljelijöitä ei vaadittu noudattamaan vaatimusta heti nitraatin 
aiheuttamalle pilaantumiselle alttiita vyöhykkeitä lisättäessä. Sen sijaan he hyötyivät siirtymäkaudesta (vaa -
timusten noudattamisen määräaika on vuoden 2015 loppu). Siirtymäkaudesta luovuttiin komission toimen 
seurauksena vuoden 2014 puolivälistä alkaen.
Unkarissa komissio keskusteli toimivaltaisten viranomaisten kanssa varastointivelvoitteista ja siirtymäkausis -
ta. Alkuperäisiä määräaikoja jatkettiin joidenkin viljelijöiden tapauksessa 31.12.2014 saakka. Asianomaisilla 
maanviljelijöillä oli näin ollen maan unioniin liittymisestä lähtien 10 vuotta aikaa noudattaa vaatimuksia. 
Vuonna 2013 nitraatin aiheuttamalle pilaantumiselle alttiiksi vyöhykkeiksi määritellyillä alueilla toimiville 
maanviljelijöille lietteen säilyttämistä koskeva määräaika oli 31.12.2014 ja lannan säilyttämistä koskeva mää -
räaika 22.12.2015. Komissio ei kuitenkaan kyseenalaistanut Unkarin viranomaisten asettamia siirtymävaiheen 
määräaikoja.
Kuva 2 – Lietesäiliö 
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

41 Huomautukset
106  
Vaikka vaatimuksia on tiukennettu, 
ne ovat yhä vähemmän tiukat kuin 
vuoden 2011 tutkimuksessa65 asetetut. 
Tutkimus tehtiin komission toimeksian -
nosta, ja komissio hyödynsi sitä arvioi -
dessaan toimintasuunnitelmia. Laati -
kossa 2  esitetään tästä esimerkkejä.
107  
Useista näkökohdista66, joita koskevia 
vaatimuksia jäsenvaltiot olivat määri -
telleet tai voisivat määritellä nitraatti -
direktiivin mukaisesti, tuli näkökohtia, 
joille jäsenvaltioiden oli määriteltävä 
hyvän maatalous- ja ympäristökunnon 
vaatimukset67. Tilintarkastustuomiois -
tuin totesi, että maankäyttöä ja vähim -
mäiskasvipeitteen ylläpitoa koskevat 
hyvän maatalous- ja ympäristökunnon 
vaatimukset ovat joko samoja tai 
jopa tiukempia kuin neljän jäsenval -
tion toimintaohjelmien vaatimukset. 
Lisäksi vaatimuksia olisi varaa tehostaa 
(ks. kohta 135).65 Ks. komissiolle joulukuussa 
2011 esitetty lopullinen 
selonteko ”Recommendations 
for establishing Action 
Programmes under Directive 
91/676/EEC concerning the 
protection of waters against 
pollution caused by nitrates 
from agricultural sources”, 
laatijana yhteenliittymä 
(DLO-Alterra Wageningen UR, 
DLO-Plant research 
International Wageningen UR, 
NEIKER Tecnalia, Derio, 
Espanja, Institute of 
Technology and Life Sciences 
(ITP), Varsova, Puola ja Swedish 
Institute of Agricultural and 
Environmental Engineering 
(JTI), Uppsala). Nämä 
ilmasto  vyöhykekohtaiset 
suositukset saatiin käyttöön 
vasta vuonna 2011 eli 
20 vuotta nitraattidirektiivin 
hyväksymisen jälkeen.
66 Nämä näkökohdat ovat 
lannoitteiden maahan 
levittämistä virtaavien vesien 
läheisyydessä koskevat ehdot, 
maankäytön hallinta (mukaan 
lukien viljelykiertojärjestelmät) 
ja vähimmäiskasvipeitteen 
ylläpito sadekausien aikana. 
Kaksi viimeksi mainittua ovat 
vapaaehtoisia.
67 Nämä yleiset maatalouteen ja 
ympäristöön liittyvät ehdot 
koskevat maaperän eroosiota 
(mukaan lukien aluekohtaisten 
ehtojen mukainen Laatikko 2Esimerkkejä Unkarin ja Romanian vaatimuksista, jotka ovat vähemmän vaativia 
kuin komission toimeksiannosta tehdyn tutkimuksen suositukset
Unkarissa aika, jolloin tietyntyyppisten lannoitteiden levittäminen maahan on kiellettyä, kestää loka -
kuun 31. päivästä helmikuun 15. päivään (3,5 kuukautta). Suosituksissa ehdotetaan, että viljelymaata koskeva 
aika olisi elokuun 1. päivästä helmikuun 1. päivään (kuusi kuukautta), missä on todennäköistä epävarmuutta 
plus/miinus yksi kuukausi.
Romaniassa on yleisenä sääntönä, että lannoitteiden levittäminen on kiellettyä alle metrin päässä vesistöstä 
maalohkolla, jonka keskimääräinen kaltevuus on enintään 12 prosenttia, ja alle kolmen metrin päässä maaloh -
kolla, jonka keskimääräinen kaltevuus on yli 12 prosenttia. Eri tyyppisiä vesiensuojelualueita koskevia erityisiä 
sääntöjä on muitakin.
Suosituksissa ehdotetaan suojakaistoja64, jotka ovat vähintään 25 metrin levyisiä ja jyrkällä maalla (kaltevuus 
yli kahdeksan prosenttia) kaksinkertaisia tai jopa kolminkertaisia. Kirjeenvaihdossaan Romanian kanssa komis -
sio oli myös sitä mieltä, että suojakaistat eivät ole riittävän leveitä, mutta ei kuitenkaan puuttunut asiaan.
64 Vesistön vieressä oleva maakaistale, jota koskevat maatalouden rajoitukset, kuten lannoitteita koskevat rajoitukset.
42 Huomautukset
108  
Lannoitteille jäsenvaltiot määrittelivät 
levitettävän typen määrää (kg/ha) 
koskevia rajoituksia. Ne eivät kuiten -
kaan hyödyntäneet tilaisuutta asettaa 
vastaavia rajoituksia fosforille68.
Slovakian ja Tšekin 
toimintaohjelmien puutteet ovat 
johtaneet komission lisätoimiin
109  
Komissio käynnisti marraskuussa 2012 
rikkomismenettelyn Slovakian toisesta 
toimintaohjelmasta, joka oli hyväksyt -
ty vuonna 2011. Tšekin kanssa aloitet -
tiin tammikuussa 2013 ”pilottimenet -
tely” kolmannesta toimintaohjelmasta, 
joka oli hyväksytty vuonna 2012.
110  
Komissio ei ollut vielä vuoden 2015 
marraskuussa muodostanut lopullista 
kantaa näiden kahden jäsenvaltion69 
antamien tietojen ja toteuttamien 
toimien perusteella.Toimintaohjelmilla ei ole vielä 
vaikutusta lannoitteiden 
kulutukseen ja niiden vaikutusta 
rehevöitymiseen on vaikea 
arvioida
111 
Yksi indikaattori, joka voi osoittaa 
maanviljelijöille asetettujen vaatimus -
ten riittävyyden, on typpilannoitteiden 
kulutuksen kehitys. Kivennäislan -
noitteiden70 kulutus lisääntyi kaikissa 
neljässä jäsenvaltiossa vuosina 2004–
201271, vaikka viljelymaan pinta-ala 
ei muuttunut merkittävästi. Saman -
aikaisesti orgaanisten lannoitteiden 
(esimerkiksi lannan) kulutuksessa ei ole 
nähtävissä selvää suuntausta ylös- tai 
alaspäin.
112  
Toinen hyödyllinen indikaattori toimin -
taohjelmien tehokkuuden arvioinnissa 
on vesistöjen rehevöitymistilanteen 
arviointi, vaikka rehevöityminen onkin 
kaikkien kuormituslähteiden, eikä 
pelkästään maatalouden vaikutuksen 
seurausta.
113  
Jäsenvaltioiden oli laadittava vesistö -
jen seurantaohjelmia makeiden vesien 
typpipitoisuuksien mittaamiseksi ja 
vesistöjensä rehevöitymistilanteen 
tarkistamiseksi vähintään joka neljäs 
vuosi. Jäsenvaltiot toimittivat viimeksi 
vuonna 2012 täytäntöönpanokerto -
mukset, jotka koskevat vuosia 2008–
2011. Seuraavan, vuosia 2012–2015 
koskevan kertomuksen määräaika on 
kesäkuu 2016. Nitraattidirektiivin mu -
kaista raportointikautta ei ole yhden -
mukaistettu vesipiirin hoitosuunnitel -
mien hyväksymisaikataulun kanssa72.maankäytön vähimmäistaso ja 
vähimmäiskasvipeitteen 
ylläpito) ja suojakaistoja 
vesistöjen varrella. Eroosiota 
koskevaa vaatimusta on 
sovellettu 1.1.2005 (Romanian 
tapauksessa 1.1.2007) alkaen, 
ja suojakaistaleita koskevaa 
vaatimusta 1.1.2012 alkaen 
neljässä tarkastetussa 
jäsenvaltiossa.
68 Romaniassa tietyille tiloille 
pakollisten lannoitteiden -
käyttösuunnitelmien otoksen 
perusteella tilintarkastus-
tuomioistuin totesi, että 
lannoite  määräsuositukset, 
jotka perustuvat maatalous-
kemikaalitutkimuksiin, 
koskevat sekä typpi- että 
fosforipitoisuutta.
69 Viimeisin kirje Tšekiltä on 
päivätty marraskuussa 2014 ja 
viimeisin kirje Slovakialta 
helmikuussa 2015. Tšekki 
hyväksyi jo muutokset 
voimassa olevaan oikeus -
perustaan ottaen huomioon 
komission huomautukset.
70 Lannoitteet voidaan jakaa 
kahteen ryhmään: 
kivennäislannoitteet (joita 
kutsutaan myös kemiallisiksi 
tai epäorgaanisiksi 
lannoitteiksi) ja orgaaniset 
lannoitteet (kuten lanta).
71 Eurostatin tietojen (muutos 
typpilannoitteiden 
kulutuksessa maataloudessa) 
mukaan lisäystä on 
tapahtunut seuraavasti: 
Tšekissä 15 prosenttia, 
Unkarissa 7 prosenttia, 
Romaniassa 7 prosenttia ja 
Slovakiassa 32 prosenttia.
72 Suunnitelmien perustana 
oleva vesimuodostumien tilan 
analyysi piti päivittää 
vuonna 2013 (päivitys oli 
määrä sisällyttää vuoden 2015 
vesipiirin hoitosuunnitelmaan). 
Seuraava päivitys on tehtävä 
vuonna 2019 (päivitys on 
sisällytettävä vuoden 2021 
suunnitelmaan).
43 Huomautukset
114  
Johtopäätösten tekeminen vesimuo -
dostumien rehevöitymistilanteen 
kehittymisestä on vaikeaa, koska vuo -
sien 2004–2007 ja 2008–2011 tiedot 
eivät ole keskenään vertailukelpoisia73. 
Nämä nitraattidirektiivin täytäntöön -
panosta vuonna 2012 annettujen ker -
tomusten tiedot eivät olleet myöskään 
suoraan vertailukelpoisia vesipiirin 
hoitosuunnitelmien tietojen kanssa, 
koska niissä käytettiin erilaisia arvioin -
tiperusteita (ks. kohta 101).
115  
Vuosien 2008–2011 kertomusten tieto -
jen mukaan Tšekissä, Unkarissa ja Slo -
vakiassa pintavesistä 31–65 prosenttia 
oli rehevöityneitä. Romaniassa alle 
15 prosenttia joista oli rehevöityneitä 
ja muiden vesistöjen (kuten järvien 
ja rannikkovesien) tilanteen arvioitiin 
olevan sitä huonompi.
Nitraattidirektiivin 
täytäntöönpanon 
valvontamekanismiin ei liity 
varoittavaa vaikutusta
116  
Nitraattidirektiivissä ei ollut mitään 
erityisiä täytäntöönpanon valvontame -
kanismia koskevia säännöksiä.117  
Ottaessaan käyttöön täydentävät eh -
dot (ks. kohta 133) jäsenvaltioiden on 
varmistettava tiettyjen standardien so -
veltaminen ja vähennettävä tukimak -
suja, jos niitä ei noudateta. Lakisäätei -
sen hoitovaatimuksen nro 474 (SMR-4) 
mukaan jäsenvaltioiden on tarkastet -
tava, että viljelijät soveltavat nitraattia 
koskevia toimintaohjelmia. Viljelijöille, 
jotka eivät saa yhteisen maatalouspo -
litiikan alaista tukea (suoraa tukea) ja/
tai tukea tietyistä maaseudun kehittä -
misohjelmien toimenpiteistä, ei tehdä 
SMR-4-tarkastuksia.
118  
SMR-4-tarkastusten lisäksi kaikki neljä 
jäsenvaltiota tekevät nitraattidirektii -
vin soveltamista koskevia tarkastuksia, 
joita kutsutaan jäljempänä ”kansallisik -
si tarkastuksiksi”. Yhdessäkään neljästä 
tarkastetusta jäsenvaltiosta ei ollut 
lakisääteisiä vaatimuksia kansallisten 
tarkastusten kattavuudesta (tarkas -
tettavien prosenttiosuus kokonaisvä -
estöstä) ja otoksen valinnasta. Näiden 
kansallisten tarkastusten kohteena ol -
leiden viljelijöiden todellinen prosent -
tiosuus väestöstä oli vuonna 201275 
hyvin pieni (alle kolme prosenttia).73 Tämä johtuu esimerkiksi sitä, 
että on käytetty erilaisia 
arviointimenetelmiä tai 
seuranta-asemien määrissä on 
huomattava ero.
74 On sovellettu Tšekissä, 
Unkarissa ja Slovakiassa 
vuodesta 2009 ja Romaniassa 
vuodesta 2012. Ohjelma -
kaudella 2014–2020 numero 
on muuttunut lakisääteiseksi 
hoitovaatimukseksi nro 1.
75 Romanian tiedot koskevat 
vuosia 2008–2011.
44 Huomautukset
119  
Tšekissä ja Slovakiassa kansalliset tar -
kastukset ja SMR-4-tarkastukset suo -
rittaa sama viranomainen ja kahdessa 
muussa tarkastetussa jäsenvaltiossa eri 
viranomaiset. Kansallisten tarkastus -
ten tosiasiassa kattamien vaatimusten 
tilanne vaihtelee eri jäsenvaltioissa:
- Unkarissa76 ja Slovakiassa lähes 
kaikki toimintaohjelmien vaa -
timukset ovat osa kansallisia 
tarkastuksia.
- Tšekissä osa toimintaohjelmien  
vaatimuksista tarkastetaan kan -
sallisten tarkastusten ja osa 
SMR-4-tarkastusten yhteydessä. 
Koska kummankin tarkastuksen 
otos on sama, käytännössä lähes 
kaikki vaatimukset tarkastetaan, 
mutta sovellettavat seuraamuk -
set ovat erilaisia (ks. kohdat 120 
ja 144).
- Romaniassa tietyt vaatimuk -
set eivät sisälly ohjeisiin, joita 
tarkastajat noudattavat tarkas -
taessaan maatiloja, joissa on 
8–100 eläinyksikköä77.
120  
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että 
vaikka kansallisissa tarkastuksissa ha -
vaittaisiin vaatimusten noudattamatta 
jättämistä, seuraamuksia ei välttämät -
tä sovelleta. Jos sakkoja määrätään, 
summat ovat pieniä, mikä vähentää 
niiden varoittavaa vaikutusta:
- Romaniassa tarkastuksissa, jotka 
kattavat 8–100 eläinyksikön tilat, 
ei sovelleta seuraamuksia vaan 
sen sijaan vaaditaan toteuttamaan 
korjaavia toimia.- Slovakialla ei ole tiettyjä asioita 
koskevia lakisääteisiä seuraamuksia 
(kuten sitä, että ei täytetä säilytys -
vaatimuksia tai levitetään lannoit -
teita maahan aikana, jolloin se on 
kiellettyä).
- Unkarin lainsäädännön mukaan 
on rangaistava teko, jos tietoja ei 
toimiteta tai pilaantuminen johtuu 
nitraateista. Enimmäissakko on 
kummassakin tapauksessa kuiten -
kin suhteellisen pieni. Lisäksi nit -
raattien aiheuttamasta pilaantumi -
sesta määrättävää seuraamusta on 
vaikea soveltaa, koska se edellyttää 
i) näyttöä siitä, että pilaantuminen 
johtui siitä, että ei ole noudatettu 
lannoitteiden levittämissääntö -
jä, ja ii) pilaantumisen laajuuden 
arvioimista.
- Tšekissä seuraamuksia määrätään 
silloin, kun ei täytetä lannoittei -
ta ja säilytystä koskevia ehtoja, 
mutta keskimääräinen sakko eri 
rikkomustyypeistä oli vuosina 
2010–2013 suhteellisen pieni.
121  
Tilintarkastustuomioistuin totesi 
kaiken kaikkiaan, että komissiolle lä -
hetetyssä vuoden 2012 täytäntöönpa -
nokertomuksessa tiedot suoritetuista 
tarkastuksista ja havainnot vaatimus -
ten laiminlyönnistä olivat hyvin yleis -
luonteisia ja osin puutteellisia. Luvut 
eivät myöskään aina olleet luotettavia. 
Tämä haittaa huomattavasti komis -
sion suorittamaa kokonaistilanteen 
arviointia.76 Unkarissa tämä koskee 
tarkastuksia, joiden kohteena 
ovat muut kuin 
karjankasvattajat.
77 Yli 100 eläinyksikön tilat 
tarkastaa toinen viranomai -
nen. Komissiolle vuonna 2012 
esitetyn nitraattidirektiiviä 
koskevan täytäntöönpanoker -
tomuksen tietojen mukaan 
tarkastuksiin kuuluu pää  - 
asiassa säilytyskapasiteettia 
koskeva kysymys. Tilintarkas -
tustuomioistuin ei saanut 
tietoja siitä, onko tarkastusten 
kohteena ollut viljelijöitä, joilla 
ei ole karjaa, eikä näitä tietoja 
ole myöskään komissiolle 
vuonna 2012 esitetyssä 
täytäntöönpanokertomukses -
sa.
45 Huomautukset
122  
Tarkastuksissa todettiin usein, että kar -
janlannan säilytystilavuutta koskevaa 
vaatimusta ei täytetty. Yksi ilmoitetuis -
ta syistä oli asianmukaisten säiliöiden 
rakentamiseen tarvittavan rahoituksen 
puute.
Torjunta-
ainetoimintasuunnitelmat 
puutteellisia
123  
Jäsenvaltioiden oli hyväksyttävä kan -
salliset toimintasuunnitelmat, joissa 
on riskien ja torjunta-aineiden käytön 
vaikutusten vähentämiseen tähtääviä 
määrällisiä tavoitteita, tavoitearvoja, 
toimenpiteitä ja aikatauluja (ks.  tau -
lukko 2 ). Nämä toimintasuunnitelmat 
oli määrä hyväksyä ja toimittaa komis -
siolle 26. marraskuuta  2012 mennessä.
Toimintasuunnitelmissa ei ollut 
määrällisiä tavoitteita eikä 
määräaikoja toimenpiteiden 
toteuttamiselle
124  
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että 
kansallisissa toimintasuunnitelmissa ei 
esitetty
- aikataulua toimenpiteiden toteut -
tamiselle Unkarissa ja Slovakiassa
- ehdotettujen toimenpiteiden to -
teuttamiseen tarvittavan rahoituk -
sen määrää Unkarissa, Slovakiassa 
ja Romaniassa
- määrällisiä kokonaistavoitteita, 
kuten torjunta-aineiden käytön 
vähentämisen tai käsittelytiheys -
indeksin (torjunta-aineiden käytön 
laajuus) pienentämisen astetta.125  
Myönteistä on se, että Tšekin, Roma -
nian ja Slovakian toimintasuunnitel -
miin kuuluu toimenpiteitä, jotka kos -
kevat asianmukaisten suojakaistojen 
perustamista paikkoihin, joissa ei saa 
käyttää torjunta-aineita. Romaniasta 
on lisätietoja kohdassa 135. Unkarin 
vuoden 2009 vesipiirin hoitosuun -
nitelmassa on suojakaistoja koskeva 
toimenpide.
126  
Komission kertomusta toimintasuunni -
telmien arvioinnista, jonka määräaika 
oli joulukuu 2014, ei ollut julkaistu 
vuoden 2015 puoliväliin mennessä. 
Komissio ei ole käynnistänyt yhtään 
rikkomismenettelyä toimintasuunni -
telmien sisältämien toimenpiteiden 
sisällön riittämättömyyden vuoksi.
Integroitua tuholaisten torjuntaa 
sovelletaan vain osittain
127  
Torjunta-ainedirektiivin mukaan jäsen -
valtioiden on varmistettava 1. tammi -
kuuta 2014 alkaen, että integroidun 
torjunnan yleisiä periaatteita78 nouda -
tetaan. Tärkein tavoite on varmistaa, 
että kasvinsuojeluaineita79 käytetään 
mahdollisimman vähän.78 Integroitu tuholaisten torjunta 
tarkoittaa sitä, että harkitaan 
huolellisesti kaikkia käytettä -
vissä olevia kasvinsuojelu -
menetelmiä ja integroidaan 
sen jälkeen asianmukaiset 
toimenpiteet. Näiden 
toimenpiteiden pitäisi estää 
haitallisten organismien 
populaatioiden kehittyminen 
ja pitää kasvinsuojeluaineiden 
ja muunlaisten toimen -
piteiden käyttö tasoilla, jotka 
ovat taloudellisesti ja 
ekologisesti perusteltuja ja 
vähentävät tai minimoivat 
ihmisten terveydelle ja 
ympäristölle aiheutuvaa riskiä. 
Integroidussa tuholaisten 
torjunnassa painotetaan 
terveiden viljelykasvien 
kasvattamista siten, että 
maatalouden ekosysteemejä 
häiritään mahdollisimman 
vähän ja kannustetaan 
käyttämään luonnonmukaista 
tuholaistorjuntaa.
79 Termiä ”torjunta-aine” (joka 
kattaa muun muassa rikka      - 
kasvi  hävitteet, sienimyrkyt ja 
hyönteismyrkyt) käytetään 
usein vaihtovuoroisesti 
”kasvinsuojeluaineen” kanssa. 
Torjunta-aine on kuitenkin 
laajempi termi, joka kattaa 
muihinkin kuin kasveihin 
käytettävät aineet, kuten 
biosidit.
46 Huomautukset
128  
Integroidun tuholaisten torjunnan 
periaatteiden asianmukaista sovel -
tamista varten on oltava saatavilla 
ohjeet. Tämän raportin laatimisen 
aikana jäsenvaltiot laativat parhaillaan 
kasvikohtaisia ohjeita. Integroidun tu -
holaisten torjunnan yleisten periaattei -
den noudattaminen on sisällytettävä 
perusvaatimuksena vuosien 2014–2020 
maaseudun kehittämisohjelmiin, joista 
voidaan rahoittaa vain kustannuksia, 
jotka liittyvät tämän perusvaatimuk -
sen ylittäviin sitoumuksiin.
129  
Integroidun tuholaisten torjunnan 
soveltamisessa onnistuminen riippuu 
riittävästä ohjeistuksesta ja sellaisista 
asioista kuin maatilojen neuvonta -
palvelujen käytettävissä olevasta 
rahoituksesta, kasvinsuojeluaineiden 
käyttäjien koulutuksen laadusta ja vaa -
timusten tarkastamisen helppoudesta.
Torjunta-ainedirektiivin 
täytäntöönpanon 
valvontamekanismia on 
lujitettava
130  
Jäsenvaltioita vaaditaan direktiivissä 
määrittelemään sen nojalla hyväksyt -
tyjen kansallisten säännösten rikko -
misiin sovellettavat seuraamukset. 
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että 
kansallisissa säännöksissä määritel -
lyt seuraamukset eivät kata kaiken 
tyyppisiä rikkomuksia. Esimerkiksi 
Unkarissa, Romaniassa ja Slovakiassa 
vuoden 2015 puolivälissä voimassa 
olleissa kansallisissa säännöksissä ei 
vielä määritelty seuraamuksia, joita 
sovellettaisiin, jos integroitua tu -
holaisten torjuntaa ei toteutettaisi. 
Myöskään sakkoja ei ollut määritelty 
kaikissa tapauksissa sellaisten kasvin -
suojeluaineiden käytöstä, jotka eivät 
olleet tuotteen pakkausmerkinnöissä 
määriteltyjen ehtojen mukaisia.131  
Erityisiä tarkastusten laajuutta koske -
via EU:n vaatimuksia ei ole80. Yhden -
kään tarkastetun neljän jäsenvaltion 
kansallisissa säännöksissä ei ilmoitettu, 
mikä vähimmäisosuus populaatiosta 
olisi tarkastettava. Pieni määrä kas -
vinsuojeluaineiden käyttöä koskevia 
näkökohtia on kuitenkin osana täyden -
täviä ehtoja:
- SMR-9-81tarkastusten tavoitteena 
on pääasiassa varmistaa, että käy -
tetään vain hyväksyttyjä tuotteita 
ja että käyttö on tuotteen pak -
kausmerkintöjen ehtojen mukaista. 
SMR-9 on tarkastettu vuodesta 
2011 lähtien kolmessa jäsenval -
tiossa ja Romanissa vuodesta 2014 
lähtien.
- Torjunta-aineiden kestävä käyttö, 
etenkin integroidun tuholaisten 
torjunnan periaatteiden noudat -
taminen, oli alun perin tarkoitus 
sisällyttää täydentäviin ehtoihin 
vuodesta 2014 alkaen. Asetuksen 
(EU) N:o 1306/201382 mukaan sisäl -
lyttämisen ajankohta on nyt kui -
tenkin epävarma, koska se riippuu 
siitä, miten torjunta-ainedirektiivin 
täytäntöönpano jäsenvaltioissa 
edistyy.80 Lukuun ottamatta direktiivin 
2009/128/EY 8 artiklan nojalla 
suoritettavia tarkastuksia. 
Artiklan mukaan torjunta-
aineiden levityskalusto on 
tarkastettava 26. marraskuuta 
2016 mennessä.
81 Ohjelmakaudella 2014–2020 
numero on muuttunut 
lakisääteiseksi hoito -
vaatimukseksi nro 10.
82 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus (EU) N:o 
1306/2013, annettu 17 päivänä 
joulukuuta 2013, yhteisen 
maatalouspolitiikan 
rahoituksesta, hallinnoinnista 
ja seurannasta ja neuvoston 
asetusten (ETY) N:o 352/78, 
(EY) N:o 165/94, (EY) N:o 
2799/98, (EY) N:o 814/2000, 
(EY) N:o 1290/2005 ja (EY) 
N:o 485/2008 kumoamisesta 
(EUVL L 347, 20.12.2013, s. 549).
47 Huomautukset
132  
Koska täydentävät ehdot kattavat vain 
pienen määrän näkökohtia, kaikki 
muut näkökohdat (kuten lentolevi -
tyksen kieltäminen, levityskaluston 
asianmukaisuus ja integroitu tuholais -
ten torjunta) on katettava kansallisilla 
tarkastuksilla. Slovakiaa lukuun otta -
matta kaikkien jäsenvaltioiden toimin -
tasuunnitelmissa tuotiin esiin myös 
tarve tehostaa tarkastuksia kasvinsuo -
jeluaineiden alalla.
Täydentävillä ehdoilla on 
vaikutusta, mutta niitä ei 
hyödynnetä täysimääräisesti
133  
Täydentävät ehdot, joissa yhdistetään 
yhteisen maatalouspolitiikan suorat 
tuet useiden vaatimusten noudattami -
seen, otettiin käyttöön vuonna 2005 
(ks. kohta 15). Se, miten laajasti ym -
päristötavoitteet, tässä tapauksessa 
veden laadun parantuminen, saavute -
taan tällaisella mekanismilla, riippuu 
pääasiassa siitä, miten tiukkoja jäsen -
valtioiden vaatimukset ovat ja miten 
tehokas täytäntöönpanon valvontame -
kanismi on.134  
Jäsenvaltiot ovat vastuussa täyden -
tävien ehtojen täytäntöönpanosta. 
Lakisääteisten hoitovaatimusten83 
kohdalla tämä edellyttää muun 
muassa sitä, että erityislainsäädännön 
relevantit osatekijät otetaan mukaan 
täydentävien ehtojen soveltamisalaan. 
Hyvän maatalous- ja ympäristökunnon 
vaatimusten kohdalla tämä merkitsee 
sitä, että olennaiset standardit sisäl -
lytetään kansalliseen tai alueelliseen 
lainsäädäntöön ja että määritetään 
käytännön vaatimukset, joita vil -
jelijöiden odotetaan noudattavan. 
Jäsenvaltioiden olisi myös määriteltävä 
lannoitteiden84 ja kasvinsuojeluainei -
den85 käytön vähimmäisvaatimukset, 
joita sovelletaan tiettyihin maaseu -
dun kehittämisohjelman alaisiin 
toimenpiteisiin (kuten maatalouden 
ympäristötoimenpiteeseen).
Viljelijöille asetettavia 
parempaan veden laatuun 
liittyviä vaatimuksia voitaisiin 
tiukentaa
135  
Hyvän maatalous- ja ympäristökunnon 
vaatimuksista kaksi ovat veden laadun 
parantamisen kannalta erityisen 
tärkeitä: i) vesistöjen varrella olevien 
suojakaistojen perustamista koskeva 
vaatimus ja ii) maaperän eroosiota 
koskeva vaatimus. Mikään neljästä  
jäsenvaltiosta ei kuitenkaan ole perus -
tanut suojakaistoja, joiden koko olisi 
komission teettämän tutkimuksen 
suosituksen mukainen (ks. kohta 106 ja 
laatikko 2 ). Nitraattidirektiivin vaati -
musten lisäksi Romania on kieltänyt 
torjunta-aineiden käytön myös näillä 
suojakaistoilla. Jäsenvaltioiden maape -
rän eroosiota koskevan vaatimuksen 
vuoksi asettamat vaatimukset olisivat 
voineet olla tiukempia, mikä näkyy 
laatikossa 3  esitetyissä esimerkeissä.83 Tarkastus kattoi seuraavat 
veden laatuun liittyvät SMR:t: 
puhdistamolietteen 
levittämistä maatalousmaa -
han koskeva SMR-3, nitraatti    
direktiivin soveltamista 
koskeva SMR-4 ja kasvin -
suojelu  aineiden markkinoille 
saattamista koskeva SMR-9.
84 Lannoitteita koskeviin 
vähimmäisvaatimuksiin on 
kuuluttava muun muassa 
nitraattidirektiivin (ks. kohta 
102) mukaisesti sellaisten 
maatilojen osalta, jotka 
sijaitsevat nitraattien 
aiheuttamalle pilaantumiselle 
alttiiden vyöhykkeiden ulko   
puolella hyvät toimintatavat 
sekä fosforikuormitusta 
koskevat vaatimukset.
85 Kasvinsuojeluaineita koskeviin 
kansallisessa lainsäädännössä 
vahvistettuihin vähimmäis -
vaatimuksiin on kuuluttava 
muun muassa vaatimukset, 
jotka koskevat tuotteiden 
käyttölisenssiä ja koulutus -
velvollisuuksien noudattamis -
ta, turvallista varastointia ja 
levityskaluston tarkastamista 
sekä säännöt torjunta-
aineiden käytöstä vesistöjen ja 
muiden herkkien alueiden 
läheisyydessä.
48 Huomautukset
136  
Maaseudun kehittämistukia ohjelma -
kaudella 2007–2013 koskevien vähim -
mäisvaatimusten osalta (ks. kohta 134):
- Lannoitteiden sisältämän fosforin 
aiheuttamaan pilaantumiseen 
liittyen yksikään neljästä jäsenval -
tiosta ei määritellyt vaatimuksia, 
vaikka sitä edellytettiin asiaankuu -
luvassa EU:n asetuksessa.
- Unkari ei määrittänyt mielekkäitä 
lannoitteisiin sovellettavia vähim -
mäisvaatimuksia haavoittuvassa 
asemassa olevien alueiden ulko -
puolella toimivilla viljelijöille, ja 
haavoittuvassa asemassa olevilla 
alueilla toimivien viljelijöiden 
osalta määritetyt vähimmäisvaati -
mukset olivat puutteellisia.
- Torjunta-aineiden käyttöä vesistön 
läheisyydessä koskeviin sääntöihin 
liittyen neljä tarkastettua jäsen -
valtiota laati pääasiassa sääntöjä 
erityisistä suojelualueista, kuten  
alueista, jotka on määritelty 
tarkoitetuiksi ihmisten käyttöön 
tarkoitetun veden valmistamiseen. 
Katso myös suojakaistoja koskeva 
kohta 135.137  
Komissio arvioi ohjelmakauden 2014–
2020 maaseudun kehittämisohjelmien 
hyväksymisen yhteydessä seuraavia 
ennakkoehtoja: i) oliko hyvän maata -
lous- ja ympäristökunnon vaatimukset 
määritetty ja ii) oliko tiettyihin maa -
seudun kehittämisohjelmien toimen -
piteisiin sovellettavat lannoitteita ja 
kasvunsuojeluaineita koskevat vähim -
mäisvaatimukset täytetty. Komissio ei 
kyseenalaistanut vaatimusten riittä -
vyyttä EU:n vesipolitiikan tavoitteiden 
saavuttamisen kannalta edellä esite -
tyistä puutteista huolimatta (ks. koh -
dat 135 ja 136)87.
Täydentävien ehtojen 
täytäntöönpanon 
valvontamekanismilla 
riittämätön pelotevaikutus
138  
Täydentävien ehtojen tarkastuksia ei 
kohdisteta viljelijöihin, jotka eivät saa 
yhteisen maatalouspolitiikan ja/tai 
tiettyjen maaseudun kehittämisohjel -
mien toimenpiteiden alaista tukea. Itse 
asiassa viljelijät, joiden tilan koko on 
alle hehtaarin, eivät ole oikeutettuja 
yhteisen maatalouspolitiikan alaisiin 
suoriin tukiin. Romaniaa lukuun otta -
matta88 tilat, joiden pinta-ala on alle 
hehtaarin, muodostavat merkitykset -
tömän pienen osan maatalousmaasta.87 Vastaavan havainnon 
tilintarkastustuomioistuin teki 
erityiskertomuksessa nro 
4/2014 (kohta 46).
88 Romanian tilastokeskuksen 
julkaisemien tietojen mukaan 
54 prosenttia tiloista käsittää 
alle hehtaarin suuruisen 
pinta-alan, ja niiden osuus 
maatalousmaasta on lähes 
kymmenen prosenttia.Laatikko 3Esimerkkejä eroosioon liittyvistä vaatimuksista, joita voitaisiin tiukentaa kaikissa 
neljässä jäsenvaltiossa
Yksi eroosion laajuuteen vaikuttava tekijä on istutettava kasvilaji86. Romaniassa ja Slovakiassa mitkään kasvit 
eivät ole kiellettyjä eroosiolle alttiilla maaperällä.
Tšekissä ja Unkarissa tietyt kasvit ovat kiellettyjä määritetyillä lohkoilla. Sellaisen maa-alueen kokonais -
pinta-ala, jota nämä säännöt koskevat, on kuitenkin pienempi kuin eroosiolle alttiin maan tosiasiallinen 
kokonaispinta-ala.
86 Esimerkiksi riviviljelykasvien, kuten maissi, auringonkukka ja sokerijuurikas, on mainittu olevan eroosiota aiheuttavia kasveja.
49 Huomautukset
139  
Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että 
kaikissa neljässä jäsenvaltiossa ylitet -
tiin vuosina 2011–2013 hieman EU:n 
vaatimuksen89 mukaisen otoksen koko. 
Vaatimuksen mukaan otoksen pitäisi 
kattaa yksi prosentti viljelijöistä, joiden 
on noudatettava täydentävien ehtojen 
vaatimuksia. Yhden prosentin osuus 
tarkoittaa, että viljelijä tarkastetaan 
todennäköisesti keskimäärin kerran 
sadassa vuodessa.
140  
Vastaavasti kaikissa neljässä tarkaste -
tussa jäsenvaltiossa noudatettiin EU:n 
vaatimusta riskiperusteisen otannan90 
ja satunnaisotannan välisestä jaos -
ta. Riskianalyysi kuitenkin menettää 
osittain merkitystään, kun todellinen 
tarkastettu otos ei välttämättä koostu 
vain viljelijöistä, joiden riskiluokitus on 
korkein. Tämä johtuu siitä, että lopul -
lisessa valinnassa otetaan huomioon 
myös tarkastukset tekevän kansallisen/
alueellisen viranomaisen käytettävissä 
olevat henkilöstöresurssit.
141  
Tarkastusten sisällöstä tilintarkastus -
tuomioistuin totesi seuraavaa:
- Unkarin, Romanian ja Slovakian 
nitraattidirektiivin soveltami -
seen liittyvät SMR-4-tarkastukset 
kattavat suurimman osan nitraat -
tia koskevien toimintaohjelmien 
vaatimuksista. Tšekissä osa nit -
raattia koskevan toimintaohjelman 
vaatimuksista katetaan täyden -
tävien ehtojen tarkastuksilla ja 
loput kansallisilla tarkastuksilla 
(ks. kohta 119);- Tiettyihin maaseudun kehittä -
misohjelmien alaisiin toimenpi -
teisiin sovellettavia vähimmäis -
vaatimuksia koskevat tarkastukset 
olivat Unkarissa puutteellisia 
(ks. kohta 136). Tšekissä ja Roma -
niassa tarkastukset eivät kattaneet 
lantasäiliön tilavuutta koskevaa 
vaatimusta. Romaniassa kaikkia 
kasvinsuojeluaineita koskevien vä -
himmäisvaatimusten näkökohtia ei 
ollut määritelty ja siksi tarkastukset 
rajoittuivat sen varmistamiseen, 
että käytettiin vain hyväksyttyjä 
tuotteita.
142  
Yksi täydentäviin ehtoihin kohdis -
tettavien tarkastusten järjestelmälle 
ominainen rajoite on, että osaa vaati -
muksista on luonteensa vuoksi hyvin 
vaikea tarkastaa. Esimerkiksi joidenkin 
vaatimusten noudattaminen voidaan 
tarkastaa vain tietyn ajanjakson aikana 
vuoden mittaan tai sitä ei voida tarkas -
taa tiettyjen sääolosuhteiden vallitessa 
(esimerkiksi kova tuuli tai pakkassää). 
Tämä ei välttämättä osu yhteen paikal -
la tehtävän tarkastuksen ajankohdan 
kanssa. Neljässä tarkastetussa jäsenval -
tiossa tarkastukset keskittyivät huo -
mattavissa määrin vuoden jälkipuolis -
kolle. Tarkastuksista tehtiin vain hyvin 
pieni osa tai niitä ei lainkaan (Unkarissa 
ja Romaniassa) talvikuukausina tai 
pääkasvukaudella. Tämä on vastoin 
tiettyjä säännöksiä, minkä lisäksi joita -
kin vesivaroihin liittyviä vaatimuksia ei 
voida tarkistaa visuaalisen havainnon 
perusteella kentällä.89 Komission asetus (EY) N:o 
1122/2009, annettu 30 päivänä 
marraskuuta 2009, neuvoston 
asetuksen 73/2009 täytäntöön   
panoa koskevista yksityis -
kohtaisista säännöistä 
mainitussa asetuksessa 
säädettyjen viljelijöiden 
suorien tukien järjestelmien 
mukaisten täydentävien 
ehtojen, tuen mukauttamisen 
ja yhdennetyn hallinto- ja 
valvontajärjestelmän osalta 
sekä neuvoston asetuksen 
1234/2007 täytäntöönpanoa 
koskevista yksityiskohtaisista 
säännöistä viinialalle säädetyn 
tukijärjestelmän mukaisten 
täydentävien ehtojen osalta 
(EUVL L 316, 2.12.2009, s. 65).
90 Kaikissa neljässä jäsenvaltiossa 
otoksen valinnassa käytetyt 
riskitekijät muuttuivat vuosien 
mittaan, mikä aiheutti jossain 
määrin ongelmia 
asianmukaisten tekijöiden 
määrittämisessä.
50 Huomautukset
143  
Näiden tarkastusten tehoon vaikuttaa 
myös se, että tärkeitä todisteita ovat 
viljelijöiden omat erityisesti lannoitere -
kisteriin (jossa on tietoja lannoituskau -
desta ja levitetyistä määristä) tekemät 
ilmoitukset. Mitä useammin rekisteriä 
päivitetään, sitä tarkempia tiedot ovat. 
Rekisteriä on ylläpidettävä jatkuvasti 
(Unkarissa, Romaniassa ja Slovakiassa) 
tai päivitettävä jokaisen kuukauden 
lopussa (Tšekissä).
144  
Monien vaatimusten täyttämisestä 
aiheutuvat kustannukset viljelijälle 
(esimerkiksi menetetystä tuotannosta 
ja tulosta johtuvat) ovat suuremmat 
kuin määrättävä sakko: tukisummasta 
voidaan vähentää enintään vain viisi 
prosenttia91, joten vähennyksellä ei ole 
todellista varoittavaa vaikutusta92.
Maaseudun kehittämiseen 
tarkoitettuja toimenpiteitä ei 
hyödynnetä täysimääräisesti 
veden laatuun liittyvien 
ongelmien ratkaisemisessa
145  
Voimassa olevaa lainsäädäntöä 
(kuten nitraattidirektiiviä) täyden -
tävät toimenpiteet, jotka määritel -
tiin vesipiirin hoitosuunnitelmissa, 
liittyivät pääasiassa maaseudun 
kehittämisohjelmiin93.146  
Näihin ohjelmiin kuuluu joukko 
toimenpiteitä, joihin kohdeväestöt 
(esimerkiksi viljelijät) voivat sitoutua 
vapaaehtoisesti. Maaseudun kehittä -
mistoimenpiteiden edunsaajat sitou -
tuvat noudattamaan jäsenvaltionsa 
määrittämiä erityisiä ehtoja.
Maatalouden 
ympäristöjärjestelmät, jotka 
voivat parantaa veden laatua, 
kohdistuvat alle 30 prosenttiin 
maatalousmaasta
147  
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että 
maatalouden aiheuttamaa vesistöjen 
pilaantumista kuvattiin hyvin yleis -
luonteisesti neljän jäsenvaltion  
vuosien 2007–2013 maaseudun 
kehittämisohjelmissa, eikä se ollut 
välttämättä yhdenmukaista94 vesipiirin 
hoitosuunnitelmien tietojen kanssa95.
148  
Komission asetuksessa (EY) N:o 
1974/200696 esitettiin toimenpiteitä, 
jotka voisivat olla osa maaseudun ke -
hittämisohjelmaa. Neljässä tarkastetus -
sa jäsenvaltiossa käytetyt tärkeimmät 
toimenpiteet, jotka parantavat suoraan 
veden laatua, ovat seuraavat:
- Toimenpide 121 ”maatilojen 
nykyaikaistaminen”: neljä jäsen -
valtiota97 käytti tätä toimenpidettä 
lantasäiliöiden rahoittamiseen. 
Toimenpiteiden edistymistä kuvaa -
vissa vuosittaisissa täytäntöönpa -
nokertomuksissa ei anneta tietoja 
säiliöiden määrästä tai yhteisrahoi -
tetuista investointikustannuksista.91 Komission asetuksen mukaan 
yleisenä sääntönä on, että 
myönnetystä tukisummasta 
voidaan vähentää kolme 
prosenttia. Jäsenvaltiot voivat 
päättää, että vähennystä ei 
tehdä lainkaan, tai pienentää 
prosenttiosuutta yhteen 
prosenttiin tai korottaa sitä 
enintään viiteen prosenttiin. 
Korkeampia prosenttiosuuksia 
sovelletaan silloin, kun 
vaatimusten noudattamatta 
jättäminen on toistuvaa tai 
jäsenvaltio katsoo sen olevan 
tahallista.
92 Ks. erityiskertomus 
nro 8/2008, kohta 69.
93 Kussakin neljässä tarkastetussa 
jäsenvaltiossa on yksi maa   
seudun kehittämisohjelma.
94 Vastaavan havainnon 
tilintarkastustuomioistuin teki 
erityiskertomuksessa 
nro 4/2014, kohta 52.
95 Maaseudun kehittämis -
ohjelmien ympäristöanalyysit 
laadittiin vuonna 2006, kun 
taas vesipiirin hoitosuunni -
telmien yhteydessä tehdyt 
ympäristöanalyysit oli 
saatettava valmiiksi 22. joulu -
kuuta 2004 mennessä (vesi   
politiikan puitedirektiivin 
5 artikla).
96 Komission asetus (EU) N:o 
1974/2006, annettu 15 päivänä 
joulukuuta 2006, Euroopan 
maaseudun kehittämisen 
maatalousrahaston 
(maaseuturahasto) tuesta 
maaseudun kehittämiseen 
annetun neuvoston asetuksen 
(EY) N:o 1698/2005 
soveltamista koskevista 
yksityiskohtaisista säännöistä 
(EUVL L 368, 23.12.2006, s. 15).
97 Romaniassa paikallisviran -
omaiset antavat yleensä säiliöt 
käyttöön. Nämä viranomaiset 
eivät olleet oikeutettuja 
maaseudun kehittämis -
ohjelman tukeen.
51 Huomautukset
- Toimenpide 214 ”maatalouden ym -
päristötuet” (ks. kohta 13): ohjel -
makaudella 2007–2013 rahoitusta 
saaneiden toimenpiteiden merki -
tys98 vaihtelee eri jäsenvaltioissa 
(ks.  taulukko 8) .
- Toimenpide 221 ”maatalousmaan 
ensimmäinen metsitys99”: tämä 
toimenpide ei ollut painopisteenä 
neljässä jäsenvaltiossa, sillä siihen 
on suunnattu hyvin vähän talou -
dellisia resursseja.149  
Tšekki ja Unkari ilmoittivat100 myös 
toimenpiteistä 211 ”viljelijöille vuoris -
toalueilla maksettavat luonnonhait -
takorvaukset” ja/tai 212 ”viljelijöille 
muilla haitta-alueilla kuin vuoristoalu -
eilla maksettavat korvaukset”, jotka 
vaikuttavat veden laatuun. Muut 
jäsenvaltiot eivät ilmoittaneet mistään 
alueista, vaikka nekin käyttivät tämän 
toimenpiteen rahoitusvaroja. Tilintar -
kastustuomioistuin katsoo, että näillä 
toimenpiteillä voi olla vain välillinen 
vaikutus, koska niiden päätarkoituk -
sena on varmistaa maatalousmaan 
käytön jatkuminen. Säilyttäminen ei 
paranna ympäristön tilannetta, mutta 
suojelun puuttuminen pahentaisi 
sitä101. Tšekissä viljelijät saavat tukea 
vain nurmien säilyttämiseen. Nurmesta 
on enemmän hyötyä102 veden laadulle 
kuin viljelymaasta. Silti kaikissa tapauk -
sissa tukien tavoitteena on säilyttää 
olemassa oleva maisema.98 Tarkastetut neljä jäsenvaltiota 
ovat kohdentaneet 
vähemmän varoja vastaaviin 
toimenpiteisiin ohjelma -
kaudella 2014–2020. Tämä 
koskee erityisesti Slovakiaa 
(63 prosenttia vähemmän) ja 
Unkaria (43 prosenttia 
vähemmän).
99 A. Bastrup-Birk ja P. Gundersen 
julkaisivat Hydrology and Earth 
System Sciences  -lehdessä, 8(4), 
764–777, artikkelin ”Water 
quality improvements from 
afforestation in an agricultural 
catchment in Denmark 
illustrated by the INCA model”, 
jonka mukaan maankäytön 
muuttaminen 
tehomaataloudesta metsäksi 
vähentää nitraatin 
huuhtoutumista maaperään ja 
pintaveteen suurelta osin siksi, 
että lannoitteita ja lannan 
typpeä ei enää levitetä.
100 Ilmoitus komissiolle ennalta 
määritellystä indikaattorista 
”R6 – veden laatua edistävän 
maankäytön piiriin kuuluva 
pinta-ala”: Tšekissä 844 717 ha 
(20 prosenttia kaikesta maa   
talousmaasta) ja Unkarissa 
59 959 ha (yksi prosentti 
kaikesta maatalousmaasta).
101 Slovakia ilmoitti myös 348 860 
ha toimenpiteen 226 
”metsänhoitomahdollisuuksien 
palauttaminen ja ennalta 
ehkäisevien toimien käyttöön   
otto” osalta. Koska sen 
päätavoitteena on palauttaa 
luonnononnetto muuksien ja 
palojen vahingoittamat 
metsät, se ei vaikuta suoraan 
veden laatuun, sillä se ei lisää 
metsämaan määrää.
102 Nurmet voivat vähentää 
maaperän eroosiota. Nurmi   
alueen maaperän laatu on 
myös yleensä parempaa kuin 
viljelymaan ja mahdollistaa 
sadeveden paremman ja/tai 
laajemman imeytymisen 
maaperään ja vähentää siten 
pintavaluntaa (joka sisältää 
maaperässä tai maanpinnalla 
olevia ravinteita).Taulukko 8Toimenpiteen 214 ”maatalouden ympäristötuet” 
rahoitusvarat 31.12.2014 (miljoonina euroina)
JäsenvaltioTalousarvio (ja sen osuus kaikesta 
julkisesta rahoituksesta, joka 
on käytettävissä maaseudun 
kehittämisohjelmassa)Talousarvion toteutuminen (ja sen 
osuus toimenpiteen talousarviosta)
Tšekki 1 101,2 30 % 1 085,7 99 %
Unkari 1 137 ,3 22 % 1 169,6 103 %
Romania 1 270,6 14 % 1 340,9 106 %
Slovakia 390,2 15 % 35 7, 3 92 %
Lähde:  Maaseudun kehittämisohjelmien täytäntöönpanokertomukset vuodelta 2014.
52 Huomautukset
150  
Toimenpiteeseen 214 ”maatalouden 
ympäristötuet” jäsenvaltiot sisällyttivät 
monia eri järjestelmiä. Eri järjestelmis -
sä asetetaan eri velvollisuuksia, jotka 
voivat liittyä lannoitteiden käytön 
rajoittamiseen tai kieltämiseen, kasvin -
suojeluaineiden käytön rajoittamiseen 
tai kieltämiseen ja/tai kiertoviljely -
sääntöihin103. Velvollisuuksien, joihin 
viljelijä sitoutuu, on ulotuttava laajem -
malle kuin voimassa oleva relevantti 
lainsäädäntö mukaan lukien hoito -
vaatimukset ja hyvän maatalous- ja 
ympäristökunnon vaatimukset (esimer -
kiksi lannoitteiden käyttöä koskevien 
vaatimusten on oltava tiukempia kuin 
nitraattidirektiivin mukaisten toiminta -
ohjelmien vaatimukset).151  
Kaikki järjestelmät, joihin viljelijät 
voivat sitoutua vapaaehtoisesti, eivät 
ole yhtä suosittuja. Taulukossa 9  
esitetään jäsenvaltioiden suosituimmat 
järjestelmät, joissa kyseisten järjestel -
mien avulla tuetun kokonaispinta-alan 
(hehtaareina) osuus oli ohjelmakaudel -
la 2007–2013 yli 10 prosenttia jäsenval -
tioiden kaikesta maatalousmaasta vuo -
den 2014 lopussa. Taulukossa esitetään 
myös lannoitteiden käyttöön, kasvin -
suojeluaineiden käyttöön ja kiertovil -
jelysääntöihin liittyvät velvollisuudet, 
jotka viljelijöiden on täytettävä.103 Viljeltäviä kasveja vaihtele -
malla voidaan vähentää tai 
ehkäistä maaperän eroosiota.Taulukko 9Maatalousmaan osuus ja suosituimpien maatalouden ympäristöjärjestelmien 
mukaiset velvollisuudet 31.12.2014
JäsenvaltioJärjestelmä (ja hehtaareina1 ilmaistun 
tuetun pinta-alan prosenttiosuus kaikesta 
maatalousmaasta)Noudatettavat velvollisuudet (luettelo ei ole tyhjentävä)
TšekkiNurmien säilyttäminen (16,5  %)Kaksi tärkeintä tukijärjestelmää: toinen koskee typen määrän rajoittamista ja 
toinen kivennäislannoitteiden poistamista.
Luonnonmukainen maatalous (10,7  %)Käytetään vain hyväksyttyjä lannoitteita ja kasvinsuojeluaineita.
Vuodesta 2009 lähtien sovellettu neuvoston asetusta (EY) N:o 834/20072.
Unkari Integroitu peltokasvien viljelymalli (11 %)Vaaditaan ravinteiden hallintasuunnitelma3.
Sovelletaan kiertoviljelyä koskevia sääntöjä.
Käytetään vain määriteltyjä ympäristöystävällisiä kasvinsuojeluaineita.
RomaniaLuonnonarvoltaan merkittävä 
nurmi- ja perinteinen viljely(22,2  %)Torjunta-aineiden käyttöä ei ole sallittua.
Kivennäislannoitteiden käyttö ei ole sallittua, ja orgaanisten lannoitteiden typpisi -
sältöä on rajoitettu.
SlovakiaYmpäristöystävällinen 
maatalous – perusjärjestelmä(18,4  %)Käytetään vain määrättyjä kasvinsuojeluaineita. Alijärjestelmästä riippuen: kiven -
näislannoitteet eivät ole sallittuja tai typpimäärää on rajoitettu.
1  Huomioon otetaan koko maatalouden ympäristösitoumusten alainen alue. Sama alue voidaan laskea mukaan useita kertoja, jos samaa aluet -
ta koskevat useat velvollisuudet. Käytettävissä ei ole järjestelmän mukaisia lukuja, joissa pinta-aloja ei olisi otettu mukaan kahteen kertaan.
2  Neuvoston asetus (EY) N:o 834/2007, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2007, luonnonmukaisesta tuotannosta ja luonnonmukaisesti tuotettujen 
tuotteiden merkinnöistä sekä asetuksen (ETY) N:o 2092/91 kumoamisesta (EUVL L 189, 20.7.2007, s. 1). Asetus tuli voimaan 1.1.2009.
3  Ravinteiden hallintasuunnitelman päätavoitteena on määritellä, mikä määrä lannoitteita tarvitaan tiettyinä ajankohtina, ottaen huomioon 
esimerkiksi maaperän ominaispiirteet, viljelytarpeet ja ilmasto, jotta saavutetaan ihanteellinen lannoitteiden käyttö ja vältetään samalla 
ylilannoittaminen.
Lähde:  Maaseudun kehittämisohjelmien täytäntöönpanokertomukset vuodelta 2014.
53 Huomautukset
152  
Tilintarkastustuomioistuin arvioi käy -
tettävissä olevien tietojen perusteella, 
että neljässä tarkastetussa jäsenvaltios -
sa 15–30 prosenttia maatalousmaasta 
on erilaisten veden laadulle suotuisien 
maatalouden ympäristösitoumusten 
kohteena ohjelmakaudella 2007–2013. 
Tšekissä, Unkarissa ja Romaniassa tär -
keimpiin järjestelmiin liittyvät nurmet 
(ks.  taulukko 9 ). Nämä järjestelmät 
koskevat pääasiassa olemassa olevia 
nurmia, ja vaikka niiden säilyttämi -
nen ei paranna tilannetta ympäristön 
kannalta, nykytilanteen säilyttämisessä 
epäonnistuminen pahentaisi sitä.
153  
Asetuksen (EY) N:o 1698/2005104 39 ar -
tiklan mukaan viljelijöiden on täytettä -
vä maatalouden ympäristöjärjestelmän 
mukaiset velvollisuutensa 5–7 vuoden 
ajan. Siihen, jatkavatko viljelijät vastaa -
vien sitoumusten noudattamista 5–7 
vuoden ajanjakson jälkeen, vaikutta -
vat useat tekijät, kuten avustuksina 
myönnetyn rahoitustuen saatavuus ja 
kannattavuuskysymykset.
154  
Tilintarkastustuomioistuimen analyysi 
eri velvollisuuksista toi esiin seuraavat 
puutteet:
- Vaikka suojakaistat ovat vesien 
suojelun kannalta tärkeitä, missään 
maatalouden ympäristöjärjestel -
mistä ei esitetty niille suurempaa 
kokoa kuin se, mitä viljelijöiden on 
noudatettava hyvän maatalous-  
ja ympäristökunnon vaatimus -
ten mukaisesti (ks. kohta 135 ja 
laatikko 2 ).- Useimmissa Romanian ja Slovakian 
tärkeimmissä järjestelmissä esite -
tyt lannoiterajoitukset (ks.  tauluk -
ko 9 , Slovakian perusjärjestelmä) 
hehtaarikohtaisen typpimäärän 
suhteen ovat joko hyvin lähellä 
maassa käytössä olevaa keski -
määräistä typpimäärää (Romania) 
tai ylittävät sen (Slovakia), jolloin 
näiden järjestelmien veden laadul -
le tuomien lisäetujen odotetaan 
olevan vähäisiä.
- Tärkeimmät järjestelmät, jotka 
auttavat torjumaan eroosiota, 
liittyvät olemassa oleviin nurmiin 
(ks. kohta 152).
Maaseudun kehittämisohjelmia 
koskevaan täytäntöönpanon 
valvontamekanismiin ei liity 
varoittavaa vaikutusta
155  
Maatalouden ympäristötoimenpi -
teen alaisissa järjestelmissä on useita 
säännöksiä, jotka ovat veden laadun 
kannalta hyödyllisiä, mutta ne tehoa -
vat vain oikein sovellettuina. Komis -
sion asetuksen (EU) N:o 65/2011105 
mukaan jäsenvaltioiden edellytetään 
tekevän kaikille vastaanotetuille tuki -
hakemuksille hallinnollisia ja paikalla 
tehtäviä tarkastuksia, jotka koskevat 
tukijärjestelmästä riippuen vähintään 
viittä prosenttia kaikista tuensaajista 
tai menoista.
156  
Komissio (maatalouden ja maaseu -
dun kehittämisen pääosasto) esittää 
vuoden 2014 vuotuisessa toimintaker -
tomuksessaan varauksia maaseudun 
kehittämismenojen valvontajärjestel -
mien antamista takeista106 Romaniassa 
ja Unkarissa.104 Neuvoston asetus 
(EY) N:o 1698/2005, annettu 
20 päivänä syyskuuta 2005, 
Euroopan maaseudun 
kehittämisen maatalous -
rahaston (maaseuturahaston) 
tuesta maaseudun kehittämi -
seen (EUVL L 277, 21.10.2005, 
s. 1).
105 Komission asetus (EU) N:o 
65/2011, annettu 27 päivänä 
tammikuuta 2011, neuvoston 
asetuksen (EY) N:o 1698/2005 
soveltamista koskevista 
yksityiskohtaisista säännöistä 
maaseudun kehittämisen 
tukitoimenpiteitä koskevien 
tarkastusmenettelyjen ja 
täydentävien ehtojen 
täytän  töön  panon osalta 
(EUVL L 25, 28.1.2011, s. 8), 11, 
12 ja 25 artikla.
106 Käytössä olevien valvonta -
järjestelmien on annettava 
riittävät takeet siitä, että tilien 
perustana olevat toimet ovat 
lailliset ja sääntöjenmukaiset.
54 Huomautukset
157  
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, 
että EU:n maatalouden ympäristötukia 
koskeva valvontajärjestelmä ei ole riit -
tävän tehokas107. Pääasialliset syyt ovat 
seuraavat: i) viljelijöiden kannustimet 
sitoumusten täyttämiseksi ovat vähäi -
set, koska työllä ei ole välitöntä myön -
teistä vaikutusta tilaan, ii) paikan päällä 
tehtävien tarkastuksen valvonnan taso 
on alhainen108 ja iii) seuraamusjärjes -
telmällä tai tuen vähentämisellä ei ole 
kovinkaan varoittavaa vaikutusta109.
Saastuttaja maksaa 
-periaatetta sovelletaan 
vain vähän maatalouden 
aiheuttamaan 
hajakuormitukseen
Saastuttaja maksaa -periaatetta 
on vaikea soveltaa
158  
Ympäristövastuudirektiivin110 mukaan 
ympäristövahinkojen ehkäiseminen ja 
korjaaminen olisi toteutettava noudat -
tamalla saastuttaja maksaa -periaatet -
ta: toiminnanharjoittaja, jonka toimin -
ta on aiheuttanut ympäristövahingon, 
asetetaan taloudelliseen korvausvas -
tuuseen. Direktiivissä todetaan myös, 
että ympäristövastuu ei ole sopiva 
väline hoitaa laaja-alaista, hajakuor -
mituksesta johtuvaa pilaantumista, 
koska sen osalta haitallisia ympäristö -
vaikutuksia ei voida yhdistää tiettyjen 
yksittäisten toimijoiden tekoihin tai 
laiminlyönteihin.159  
Saastuttaja maksaa -periaatteen 
soveltaminen maatalouden aiheutta -
maan hajakuormitukseen aiheuttaa 
menetelmällisiä ongelmia: toisaalta on 
vaikea tunnistaa saastuttaja ja toisaal -
ta on vaikea osoittaa, että viljelijän 
tietyn käytännön ja kuormitustason 
tai aiheutetun vahingon välillä on 
syy-seuraussuhde.
160  
Maataloudessa pidetään saastuttaja 
maksaa -periaatteen toteuttamisena  
sitä, että viljelijöihin sovelletaan 
rajoituksia (kuten nitraattia koske -
vien toimintaohjelmien asettamia 
vaatimuksia) eikä niistä makseta 
taloudellisia korvauksia. Toisaalta kun 
viljelijät saavat korvauksen vapaaeh -
toisesta sitoutumisesta ympäristöön 
liittyvään toimintaan, kuten toimenpi -
teessä 214 ”maatalouden ympäristö -
tuet”, on kyse pikemminkin ”tarjoaja 
saa” -periaatteesta kuin saastuttaja 
maksaa -periaatteesta.
161  
Yksi keino kattaa pilaantumiseen 
liittyvät ympäristökustannukset 
(ympäristövahinkojen kustannukset) 
on soveltaa asianmukaista seuraamus -
järjestelmää silloin, kun viljelijät eivät 
noudata asetettuja rajoituksia. Tilintar -
kastustuomioistuin tunnisti tässä suh -
teessa useita puutteita (ks. kohdat 120, 
130, 144 ja 157). Täydentävistä ehdois -
ta on vain osittain hyötyä saastuttaja 
maksaa -periaatteen soveltamisessa, 
koska seuraamusten suuruutta ei las -
keta vahingosta aiheutuneiden kulujen 
pohjalta, joten seuraamukset saattavat 
vastata vain osaa kuluista. Monesti 
seuraamukset eivät ole oikeassa suh -
teessa siihen, kuinka vakavasti viljelijä 
on rikkonut täydentävien ehtojen 
velvoitteita.107 Ks. Euroopan tilintarkastus-
tuomioistuimen erityis -
kertomus nro 23/2014 
”Maaseudun kehittämis -
menoissa esiintyvät virheet: 
mistä ne johtuvat ja miten 
niihin puututaan?”, kohdat 59, 
62, 64 ja 65 
(http://eca.europa.eu ).
108 Viisi prosenttia (ks. kohta 155) 
tarkoittaa, että viljelijä 
tarkastetaan todennäköisesti 
keskimäärin kerran 
20 vuodessa.
109 Äärimmäistapauksissa, joissa 
viljelijät eivät ole huolehtineet 
lainkaan velvollisuuksistaan ja 
koko maksettu tuki peritään 
takaisin, viljelijät voivat joutua 
tilanteeseen, jossa he eivät 
ikään kuin olisi koskaan 
sitoumusta tehneetkään.
110 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston direktiivi 
2004/35/EY, annettu 
21 päivänä huhtikuuta 2004 
ympäristövastuusta ympäristö   
vahinkojen ehkäisemisen ja 
korjaamisen osalta (EUVL 
L 143, 30.4.2004, s. 56), 
sellaisena kuin se on 
muutettuna direktiivillä 
2006/21/EY (EUVL L 102, 
11.4.2006, s. 15) ja 
direktiivillä 2009/31/EY 
(EUVL L 140, 5.6.2009, s. 114), 
johdanto-osan 2 kappale.
55 Huomautukset
162  
Saastuttaja maksaa -periaatet -
ta voidaan soveltaa kustannusten 
kattamiseksi myös käyttämällä talou -
dellisia välineitä (kuten lannoitteista 
tai kasvinsuojeluaineista perittäviä 
ympäristöveroja). Sekä Slovakiassa että 
Tšekissä suunniteltiin taloudellisten 
välineiden käytön analysoimista tällai -
sia tarkoituksia varten, kun taas Unkari 
ja Romania eivät maininneet vesipiirin 
hoitosuunnitelmissaan taloudellisten 
välineiden mahdollista käyttöä.
Komissio ei vaadi jäsenvaltioita 
varmistamaan hajakuormituksen 
aiheuttamien kustannusten 
korvaamista
163  
Vesipolitiikan puitedirektiivissä (9 
artikla) veden käytön eri sektoreita111 
vaaditaan osallistumaan riittävästi ve -
sipalveluista aiheutuvien kustannusten 
kattamiseen112. Direktiivin 9 artiklan 
vaatimusten noudattaminen on yhtenä 
kriteerinä arvioitaessa erityisten en -
nakkoehtojen täyttymistä ohjelmakau -
della 2014–2020.164  
Komissio arvioi 9 artiklan täytän -
töönpanoa kumppanuussopimusten 
hyväksymisen yhteydessä ja erityisesti 
maatalouden osalta kauden 2014–2020 
maaseudun kehittämisohjelmien 
hyväksymisen yhteydessä. Komissio 
huomautti, että kaikissa tarkastetuissa 
neljässä jäsenvaltiossa olisi laskettava 
maatalouden hajakuormituksen ai -
heuttamat kustannukset ja sisällytettä -
vä ne kustannusten talousanalyysiin ja 
korvaamiseen. Komissio ei kuitenkaan 
vaadi toimintasuunnitelmaa jäsenval -
tioilta, jotka eivät korvaa kokonaan tai 
korvaavat vain osittain hajakuormituk -
sen aiheuttamia kustannuksia.
165  
Komissio totesi vuonna 2015 antamas -
saan tiedonannossa113, että vesipiirin 
hoitosuunnitelmissa on vain vähän 
toimenpiteitä, joilla varmistetaan ym -
päristö- ja luonnonvarakustannusten 
saaminen takaisin. Komissio ei ole vielä 
antanut ohjeita mahdollisista kustan -
nusten kattamismenetelmistä ja alan 
parhaista käytännöistä.111 Siihen kuuluvat kaikki 
toiminnot, joilla on 
huomattava vaikutus veden 
tilaan.
112 Vesipalveluiden kustannuksiin 
sisältyvät ympäristö- ja 
luonnonvarakustannukset. 
Ympäristökustannukset ovat 
kustannuksia, jotka aiheutuvat 
vedenkäytön aiheuttamista 
vahingoista ympäristölle ja 
ekosysteemeille sekä 
ympäristön käyttäjille 
(esimerkiksi 
vesiekosysteemien ekologisen 
laadun heikkeneminen tai 
maataloustuotantoon 
käytetyn maan 
suolapitoisuuden 
lisääntyminen ja maan 
huononeminen). 
Luonnonvarakustannukset 
ovat kustannuksia 
käyttömahdollisuuksista, joita 
muut käyttäjäalat menettävät, 
kun tiettyä luonnonvaraa 
käytetään yli sen luonnollisen 
uusiutumis- tai 
palautumisnopeuden (tällaisia 
kustannuksia aiheutuu 
esimerkiksi liiallisesta 
pohjaveden otosta).
113 COM(2015) 120 final, 9. maalis   
kuuta 2015, ”Vesipolitiikan 
puitedirektiivi ja tulvadirektiivi: 
Toimenpiteet EU:n vesien 
hyvän tilan saavuttamiseksi ja 
tulvariskien vähentämiseksi”.
56
 Johtopäätökset ja 
suositukset
166  
Neljällä tarkastetulla jäsenvaltiolla on 
vielä jonkin verran tekemistä vesipoli -
tiikan puitedirektiivin päätavoitteen – 
pintaveden hyvän laadun – saavut -
tamisessa. Niiden on vauhditettava 
toimiaan, jotta veden laatu paranisi 
nopeammin.
Vesipiirin 
hoitosuunnitelmien 
käyttö keinona saavuttaa 
veden parempi laatu
167  
Vesipiirin hoitosuunnitelman toteut -
taminen yhdennetyn vesienhoidon 
keinona oli yksi vuoden 2000 vesipo -
litiikan puitedirektiivin vahvuuksista. 
Käytännössä suunnitelmissa on kuiten -
kin puutteita pilaantumiskuormituksen 
tunnistamisessa ja korjaavien toimen -
piteiden määrittelemisessä.
168  
Näiden neljän jäsenvaltion vuoden 
2009 vesipiirin hoitosuunnitelmien 
vertailu vuoden 2015 päivitysehdotuk -
siin osoitti, että vesistöjen ekologinen 
ja kemiallinen tila on parantunut vain 
vähän. Tilintarkastustuomioistuin 
toteaa kuitenkin, että tilan yksittäi -
sissä osatekijöissä tapahtunut edistys 
saattaa jäädä piiloon, kun sovelletaan 
”yksi ylittyy – kaikki ylittyvät” -sään -
töä114. Tämä parannusten vähäisyys oli 
odotettavissa, kun otetaan huomioon, 
miten suuri määrä vesimuodostumia 
oli vapautettu vuoden 2015 määrä -
ajasta hyvän tilan saavuttamisessa 
(ks. kohdat 26 ja 27 sekä 45 ja 46).169  
Neljän jäsenvaltion seurantajärjes -
telmien puutteet johtuivat siitä, että 
ei ollut tietoja siitä, minkä tyyppisen 
pilaavan aineen vuoksi vesimuodostu -
man tila ei ollut hyvä, eikä myöskään 
eri kuormituslähteiden suhteellisesta 
merkityksestä. Tietojen vertailukelpoi -
suuteen vaikutti myös se, että näiden 
neljän jäsenvaltion välillä oli suuria 
eroja arvioitujen erityisten fysikaalis-  
kemiallisten pilaavien aineiden mää -
rässä. Vertailukelpoisten tietojen puut -
tuminen vaikeuttaa kohdennettujen ja 
kustannustehokkaiden toimenpiteiden 
tunnistamista (ks. kohdat 28–32).
170  
Jäsenvaltiot eivät olleet kovinkaan 
kunnianhimoisia tilanteen korjaavien 
toimenpiteiden nimeämisessä. Näin 
ollen vesipiirin hoitosuunnitelmat tar -
josivat siltä osin vain vähän lisäarvoa 
(ks. kohdat 33–41), koska
- niissä keskitytään perustoimen -
piteisiin eli voimassa olevan 
lainsäädännön (EU:n direktiivien) 
täytäntöönpanoon
- muut perustoimenpiteet tai täy -
dentävät toimenpiteet eivät kata 
kaikkia pilaantumiseen liittyviä 
ongelmia, niissä ei arvioida joiden -
kin välineiden tarjoamia mahdolli -
suuksia tai niiden soveltamisala on 
epäselvä.114 Vesimuodostuman lopullisen 
tilan määrää tekijä, joka on 
arviointiprosessissa todettu 
huonoimmaksi.
57 Johtopäätökset ja suositukset
171  
Lisäksi vesipiirin hoitosuunnitelmissa 
on parhaimmillaankin ilmaistu vain 
osittain eri toimenpiteiltä odotetut 
vaikutukset. Tiedot toimenpiteiden 
toteuttamiseen tarvittavien varojen 
määrästä ja niiden mahdollisesta 
saatavuudesta ovat riittämättömiä. 
Vesipiirin hoitosuunnitelmien laa -
timista ja varojen hyväksymistä ja 
kohdentamista ei ole aina koordinoitu 
(ks. kohdat 42–44).
172  
Komissio laati yhteistyössä jäsenval -
tioiden kanssa ohjeita vesipolitiikan 
puitedirektiivin soveltamisesta. Komis -
sio esitti lisäksi jäsenvaltiokohtaisia 
suosituksia vuoden 2009 vesipiirin 
hoitosuunnitelmista useissa tiedon -
annoissaan. Komissio ei käynnistänyt 
tarkastettujen neljän jäsenvaltion 
kohdalla rikkomismenettelyjä vuo -
den 2009 suunnitelmissa havaittujen 
puutteiden perusteella. Vuosien 2014–
2020 toimenpideohjelmissa määritel -
lyt toimet, joihin olisi ryhdyttävä, jos 
asiaankuuluva ennakkoehto ei täyty, 
eivät kattaneet kaikkia havaittuja 
puutteita. Sen sijaan komissio luottaa 
jäsenvaltioiden hyväntahtoisuuteen 
ja sitoutumiseen toimien vauhditta -
miseen kahdenvälisten kokousten 
pöytäkirjoihin merkittyjen pyyntöjen 
perusteella. Vuoden 2015 vesipiirin 
hoitosuunnitelmaehdotuksissa esite -
tään edelleen suuri määrä vapautuksia 
hyvän tilan saavuttamisen määrä -
ajoista ja monet tilintarkastustuomio -
istuimen ja komission havaitsemat 
puutteet sopivien toimenpiteiden 
tunnistamisessa ovat edelleen korjaa -
matta (ks. kohdat 47–50).Suositus 1
Komission olisi
a) annettava ohjeet siitä, miten 
raportoidaan eriytetysti veden 
laadun paranemisesta, joka jää 
tällä hetkellä ”yksi ylittyy – kaikki 
ylittyy” -säännön soveltamisen 
vuoksi piiloon
b) parannettava tietojen vertailukel -
poisuutta esimerkiksi pienentä -
mällä eroja niiden fysikaalis-kemi -
allisten aineiden määrissä, jotka 
otetaan huomioon arvioitaessa 
ekologista tilaa
c) seurattava edelleen vesipolitiikan 
puitedirektiivin tavoitteeksi ase -
tetun veden hyvän laadun saavut -
tamisessa tapahtuvaa edistystä 
jäsenvaltioissa.
Jäsenvaltioiden olisi
d) varmistettava, että veden hyvän 
laadun seurantaa varten on tarkat 
tiedot tilanteesta ja pilaavien ainei -
den alkuperästä vesistöittäin, jotta 
toimet voidaan kohdentaa tarkem -
min ja lisätä korjaavien toimen -
piteiden kustannustehokkuutta; 
esimerkiksi maatalouden kannalta 
tämä voisi tarkoittaa pakollisten 
ja vapaaehtoisten toimenpiteiden 
yhdistämistä vaikuttavalla tavalla
e) esitettävä vesipiirin hoitosuun -
nitelmissaan i) selvät perustelut 
vapautuksille vesipolitiikan puite -
direktiivin määräajoista, ii) tie -
dot siitä, miten toimenpiteiden 
toteutus rahoitetaan, ja iii) tie -
dot toimenpiteiltä odotetuista 
vaikutuksista
f) varmistettava vesipiirin hoitosuun -
nitelmien toimenpiteet määrit -
televien elinten ja rahoitettavat 
hankkeet hyväksyvien elinten 
välinen koordinointi.
58 Johtopäätökset ja suositukset
Täytäntöönpanotoimen -
piteet yhdyskunta- ja 
teollisuusjätevesien 
aiheuttaman 
pilaantumisen 
vähentämiseksi
173  
Jäsenvaltiot edistyivät pilaavien orgaa -
nisten aineiden ja ravinteiden vähen -
tämisessä jätevesissä, jotka yhdyskun -
tajätevesien puhdistamot päästävät 
vesistöihin. Pilaavien aineiden vähen -
tämiseen jätevesissä käytettävissä 
olevia välineitä, kuten täytäntöön -
panon valvontamekanismia ja vesien 
päästömaksua, ei kuitenkaan käytetty 
parhaalla mahdollisella tavalla.
Taajamat
174  
Yhdyskuntajätevesidirektiivin täytän -
töönpanon kannalta (kohdat 53–65) 
taajamista aiheutuvaa pilaantumista 
koskevassa perustoimenpiteessä edis -
tyttiin jätevesien keräämisessä (tar -
koittaa viemärijärjestelmän ja puhdis -
tamon piirissä olevien kotitalouksien 
määrän lisääntymistä) ja jätevesien 
asianmukaisessa puhdistamisessa. 
Kaikki neljä jäsenvaltiota olivat kuiten -
kin direktiivin täytäntöönpanon välita -
voitteiden tai lopullisten määräaikojen 
suhteen aikataulusta jäljessä (ks. myös 
erityiskertomuksen nro 2/2015 johto -
päätökset ja suositukset).175  
Vuoden 2009 vesipiirin hoitosuunnitel -
mista puuttui tietoja muista perustoi -
menpiteistä ja täydentävistä toimen -
piteistä, joita edellytetään vesistöiltä, 
jotka eivät saavuttaneet hyvää tilaa:
- Jätevesistä, jotka eivät ole vielä 
puhdistamon piirissä, ei ollut tieto -
ja siitä, miten kuormitus torjutaan 
(vähintään 2 000 avl:n taajamista 
peräisin oleva kuormitus, joka kä -
sitellään erillisjärjestelmissä, ja alle 
2 000 avl:n taajamien kuormitus) 
(ks. kohdat 58–60).
- Tiedot siitä, mitkä yhdyskuntajä -
tevesien puhdistamot tarvitsevat 
tiukemmat päästöraja-arvot (poik -
keuksena Romanian suunnitelma), 
puuttuvat (ks. kohdat 66–68).
- Alhaisina pitoisuuksina esiintyviä 
pilaavia aineita ei käsitelty. Neljäs -
sä tarkastetussa jäsenvaltiossa ei 
ole EU:n tai kansallisia säännöksiä 
päästöraja-arvoista (ks. kohdat 69 
ja 70).
176  
Täytäntöönpanon valvontamekanis -
mista tilintarkastustuomioistuin toteaa, 
että vedenpuhdistamojen toiminnan -
harjoittajien suorittamiin purkuvesien 
omiin tarkastuksiin perustuva järjes -
telmä oli kaiken kaikkiaan tyydyttävä. 
Julkiseen tarkastukseen perustuvassa 
järjestelmässä on kuitenkin heikkouk -
sia, koska tarkastustiheyttä ei ollut 
määrätty ja se oli joissakin jäsenvalti -
oissa pieni (Slovakia) tai sitä ei voitu 
arvioida (Unkari). Lisäksi Romaniassa 
tarkastuksilla on vähäinen varoittava 
vaikutus, koska päästöraja-arvojen ylit -
tyessä annetaan ennemmin varoitus 
kuin sakkoja (ks. kohdat 71–78).
59 Johtopäätökset ja suositukset
177  
Kun sovelletaan saastuttaja maksaa 
-periaatetta, jäteveden päästäjiltä pe -
ritään jätevesien päästömaksu, mutta 
siitä on tiettyjä poikkeuksia Tšekissä, 
Romaniassa ja Slovakiassa. Maksua 
ei peritä kaikista parametreista, jotka 
kuvaavat orgaanisten aineiden ja 
ravinteiden aiheuttamaa pilaantumis -
ta, ja eri pilaavista aineista perittävien 
maksujen määrät (pilaavan aineen 
pitoisuuden (mg/l) mukaan) vaihtele -
vat huomattavasti neljän jäsenvaltion 
välillä. Tšekissä ja Slovakiassa maksu 
voi toimia kannustimena päästöluvis -
sa asetettujen tiettyjen parametrien 
päästöraja-arvojen noudattamiselle 
(koska maksua ei peritä, jos rajoja 
noudatetaan), kun taas Unkarissa ja 
osin Romaniassakin maksu voi kannus -
taa soveltamaan tiukempia päästöra -
ja-arvoja niiden parametrien kohdalla, 
joiden tapauksessa maksu peritään. 
Kannustavuuteen vaikuttavat perittä -
vät summat: missään vesipiirin hoi -
tosuunnitelmassa ei arvioitu varoitta -
vaa vaikutusta (ks. kohdat 79–82).
Teollisuuslaitokset
178  
Tietyt teollisuuslaitosten luokat kuu -
luvat teollisuuden päästöjä koskevan 
direktiivin soveltamisalaan (perus -
toimenpide). Komission tekemissä 
parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa 
koskevissa johtopäätöksissä esitetään 
teollisuudenalakohtaiset päästöraja-ar -
vot. Vuoden 2015 loppuun mennessä 
oli hyväksytty vasta seitsemän tällaista 
johtopäätöstä (ks. kohta 85).179  
Vuoden 2009 vesipiirin hoitosuun -
nitelmissa ei ollut määritelty muita 
perustoimenpiteitä tai täydentäviä 
toimenpiteitä vesistöille, jotka eivät 
saavuta hyvää tilaa: niissä ei esitetty 
toimenpiteitä, jotka kohdistettaisiin 
tiettyihin pilaaviin aineisiin tai tiet -
tyihin päästöjen aiheuttajiin (kuten 
tietoja tietyistä aineista ja rajoituksista, 
jotka olisi sisällytettävä päästölupiin). 
Unkari ja Slovakia sisällyttivät kuiten -
kin luvanmyöntämismenettelyn tai 
erityislupien tarkastamisen toimenpi -
teinä vesipiirin hoitosuunnitelmiinsa. 
Tilintarkastustuomioistuin ei kuiten -
kaan pitänyt tarkastusta tehokkaana 
monien puutteiden ja laiminlyöntien 
vuoksi (ks. kohdat 87–92).
180  
Tilintarkastustuomioistuin toteaa seu -
raavaa (ks. kohdat 89–91):
- Toimivaltaiset viranomaiset ovat 
päästöraja-arvojen määrittämises -
sä tiettyyn rajaan asti riippuvaisia 
päästöjen aiheuttajien itse anta -
mista tiedoista. Näin on erityisesti 
silloin, kun kansallisissa säännök -
sissä asetetaan vain ohjeelliset 
rajat tai ei aseteta rajoja lainkaan.
- Teollisuusjätevesiä vastaanottavien 
yhdyskuntajätevesien puhdistamo -
jen jäteveden päästöluvat sisältä -
vät vain joissakin tapauksissa or -
gaanisten aineiden ja ravinteiden 
lisäksi muiden pilaavien aineiden 
raja-arvoja.
60 Johtopäätökset ja suositukset
181  
Mitä tulee täytäntöönpanon valvonta -
mekanismiin, julkisia tarkastuksia teh -
dään vain harvoin silloin, kun on kyse 
välillisistä päästöistä, jotka tapahtuvat 
julkisen viemäriverkon kautta ja joiden 
aiheuttajina ovat teollisuuspäästö -
direktiivin alaisuuteen kuulumattomat 
laitokset. Sen sijaan suurimmassa osas -
sa tapauksista (85 prosentissa tarkas -
tettujen 28 puhdistamon otoksesta) 
yhdyskuntajätevesien puhdistamojen 
toiminnanharjoittajat tekivät tarkas -
tuksia teollisuuslaitoksissa paikan pääl -
lä. Tšekissä ja Slovakiassa määrättävillä 
sakoilla on kuitenkin todennäköisesti 
vähäinen varoittava vaikutus. Suo -
rien päästöjen aiheuttajia koskevien 
tarkastusten tilanne on vastaava kuin 
kohdassa 176 kuvattu (yhdyskuntajä -
tevesien puhdistamojen tarkastukset) 
(ks. kohdat 93–97).
182  
Vesien päästömaksu voi vain harvoin 
toimia kannustimena luvissa asetettu -
jen päästöraja-arvojen noudattamisel -
le tai niitä tiukempien päästöarvojen 
soveltamiselle, koska maksu peritään 
vain tietyistä pilaavista aineista (or -
gaaniset aineet, ravinteet ja muutamat 
raskasmetallit) (ks. kohta 98).Suositus 2
Komission olisi
a) arvioitava, mikä olisi paras tapa 
määrittää sitovat perusteet jäsen -
valtioiden suorittamille tehokkaille 
tarkastuksille sellaisten yhdys -
kuntajätevesien puhdistamojen 
tapauksessa, jotka eivät kuulu teol -
lisuuspäästödirektiivin alaisuuteen.
Jäsenvaltioiden olisi
b) osoitettava, missä vesimuodostu -
missa vaaditaan niiden epätyydyt -
tävän laadun vuoksi toimenpiteitä 
tiettyjen päästöjen aiheuttajien 
osalta; yhdyskuntajätevesien puh -
distamoissa niihin kuuluu se, että 
orgaanisten aineiden ja ravintei -
den aiheuttaman pilaantumisen 
parametrien päästöraja-arvot ovat 
päästöluvissa tiukemmat kuin lain -
säädännössä ja että prioriteettiai -
neille ja muille kemiallisille aineille 
tai alhaisina pitoisuuksina esiin -
tyville pilaaville aineille asetetaan 
raja-arvot
c) arvioitava ja varmistettava täytän -
töönpanon valvontamekanismien 
vaikuttavuus, erityisesti niiden 
tavoiteltava kattavuus ja sovellet -
tavien seuraamusten varoittava 
vaikutus
d) arvioitava mahdollisuus käyttää 
jätevesien päästömaksua taloudel -
lisena välineenä ja keinona sovel -
taa saastuttaja maksaa -periaatetta 
ainakin aineisiin, jotka heikentävät 
eniten veden laatua.
61 Johtopäätökset ja suositukset
Toimenpiteiden 
toteuttaminen 
maatalouden 
hajakuormituksen 
torjumiseksi
183  
Yleisesti ottaen jäsenvaltiot hyödynsi -
vät nitraattidirektiiviä paremmin mutta 
olivat haluttomia hyödyntämään 
täysimääräisesti käytettävissä olevia 
välineitä, kuten täytäntöönpanon 
valvontamekanismeja, täydentävien 
ehtojen piiriin kuuluvia hyvän maata -
lous- ja ympäristökunnon vaatimuksia, 
maaseudun kehittämistoimenpiteitä ja 
saastuttaja maksaa -periaatetta.
184  
Nitraattidirektiivin täytäntöönpanon 
yhteydessä Tšekki, Unkari ja Romania 
tiukensivat asteittain maatalouden 
aiheuttamaa pilaantumista koske -
vaan perustoimenpiteeseen liittyviä 
vaatimuksia, joita viljelijöiden on 
noudatettava nitraatin aiheuttamalle 
pilaantumiselle alttiilla vyöhykkeillä. 
Tämä oli pääasiassa komission toimin -
nan tulosta. Slovakia ei noudattanut 
riittävästi komission ehdotuksia, ja 
siksi komissio käynnisti vuonna 2012 
Slovakiaa vastaan rikkomismenettelyn 
(ks. kohdat 101–110).
185  
Vaikka kolmessa jäsenvaltiossa onkin 
tehty parannuksia, vaatimuksissa on 
vielä tiukentamisen varaa (ks. kohdat 
111–115).186  
Rehevöitymisen suuntausta ei voida 
arvioida, koska tiedot eivät ole vertai -
lukelpoisia. Tilintarkastustuomioistuin 
toteaa, että nitraattidirektiivin mukai -
nen raportointikausi ei vastaa vesipoli -
tiikan puitedirektiivin mukaista rapor -
tointikautta (ks. kohdat 113 ja 114).
187  
Muista perustoimenpiteistä ja täyden -
tävistä toimenpiteistä (ks. kohdat 123–
129 ja 135–137) tilintarkastustuomiois -
tuin toteaa seuraavaa:
- Torjunta-aineiden käyttöä koskevat 
toimenpiteet olivat epämääräisiä 
tai niissä viitattiin torjunta-aineita 
koskeviin toimintasuunnitelmiin. 
Näissä suunnitelmissa ei kuiten -
kaan ollut ilmoitettu kaikkia 
määrällisiä tavoitteita, toteutuksen 
määräaikoja eikä tietoja siitä, miten 
paljon varoja tarvitaan toimenpi -
teiden toteuttamiseen. Komissio ei 
ollut käynnistänyt suunnitelmien 
puutteita koskevia rikkomisme -
nettelyjä vuoden 2015 puoliväliin 
mennessä.
- Maaseudun kehittämistä koskevia 
hyvän maatalous- ja ympäristökun -
non vaatimuksia sekä vähimmäis -
vaatimuksia olisi varaa muuttaa 
vaativammiksi. Komissio ei arvioi 
systemaattisesti vaatimusten riittä -
vyyttä siltä kannalta, miten tehok -
kaasti niiden avulla saavutetaan 
EU:n vesipolitiikan tavoitteet; se 
tarkastaa ainoastaan vaatimusten 
olemassaolon ja relevanttiuden.
62 Johtopäätökset ja suositukset
- Jäsenvaltiot eivät asettaneet 
raja-arvoja maahan levitettävien 
fosforilannoitteiden määrälle (kg/
ha).
- Jäsenvaltiot luottavat lähinnä 
vapaaehtoisiin maatalouden 
ympäristötoimenpiteisiin.
188  
Maaseudun kehittämistä ei hyödyn -
netä täysimääräisesti veden laatuun 
liittyvien ongelmien ratkaisemisessa 
(ks. kohdat 145–154):
- Veden laadulle suotuisien maata -
louden ympäristösitoumusten alai -
sen maatalousmaan osuus vaihteli 
15 ja 30 prosentin välillä ohjelma -
kaudella 2007–2013. Suuri osa siitä 
kuitenkin koskee sitoumuksia, jot -
ka viljelijät ovat antaneet olemassa 
olevan nurmen säilyttämiseksi. Säi -
lyttäminen on hyvä asia mutta ei 
paranna veden laatua. Velvoitteita 
on lisäksi noudatettava ainoas -
taan viidestä seitsemään vuotta 
kestävän ajan, joten niiden pitkän 
aikavälin vaikutusta veden laatuun 
ei välttämättä kyetä varmistamaan.
- Maahan levitettävien typpilannoit -
teiden määrää hehtaaria kohti kos -
kevat rajoitukset ovat Romaniassa 
ja Slovakiassa lähellä levitettävän 
lannoitteen määrän keskiarvoa 
tai ylittävät sen, joten rajoitusten 
veden laadulle tuomat lisähyödyt 
ovat todennäköisesti pieniä.189  
Viljelijä voi olla monien eri täytän -
töönpanon valvontamekanismien 
kohteena. Näitä mekanismeja ovat 
EU:n sääntelemät täydentäviä ehtoja 
koskevat tarkastukset ja maaseudun 
kehittämisohjelman maksujen tar -
kastukset sekä nitraattidirektiivin 
mukaiset ja kasvinsuojeluaineiden 
alalla tehtävät kansalliset tarkastukset 
(ks. kohdat 116–122, 130–132, 138–144 
ja 155–157). Kaikkiin näihin tarkastuk -
siin vaikuttavat olennaiset rajoitukset, 
kuten tärkeät todisteet viljelijöiden 
itsensä tekemien ilmoitusten muodos -
sa. Lisäksi todetaan seuraavaa:
- Varoittava vaikutus on vähäinen 
täydentävien ehtojen osalta ja 
maaseudun kehittämisohjelman 
alaisissa tarkastuksissa. Tämä 
johtuu pääasiassa siitä, että niiden 
kattavuus on pieni (yksi prosentti 
ja viisi prosenttia) ja seuraamuk -
set (tukien vähentäminen) ovat 
pienempiä kuin vaatimusten 
noudattamisen kustannukset. Nit -
raattidirektiivin mukaisissa kansal -
lisissa tarkastuksissa on vastaavia 
puutteita.
- Kaikki tarkastetut jäsenvaltiot Slo -
vakiaa lukuun ottamatta ilmoittivat 
torjunta-aineita koskevissa toimin -
tasuunnitelmissaan tarpeesta tiu -
kentaa torjunta-aineisiin liittyvien 
velvoitteiden täytäntäntöönpanon 
valvontaa. Tarkastuksen ajankoh -
tana missään kohteena olleesta 
neljästä jäsenvaltiosta ei ollut 
määritelty tarkastusten tavoitteena 
olevaa kattavuutta eikä sakkoja 
erityyppisistä rikkomuksista.
63 Johtopäätökset ja suositukset
190  
Lisäksi integroidun tuholaisten tor -
junnan periaate on pakollinen vaati -
mus vain, kun on kyse täydentävistä 
ehdoista ja on edistytty ohjeiden, 
ammattipätevyyden ja todennetta -
vissa olevien vaatimusten määrittelyn 
osa-alueilla (ks. kohta 131).
191  
Saastuttaja maksaa -periaatteen sovel -
tamisessa maatalouden aiheuttamiin 
hajakuormituksiin on menetelmällisiä 
ongelmia. Velvoitteiden asettamista 
viljelijöille ilman, että maksetaan ta -
loudellisia korvauksia (kuten tehdään 
nitraattia koskevissa toimintaohjelmis -
sa), pidetään yleensä yhtenä keinona 
toteuttaa saastuttaja maksaa -pe -
riaate. Vaatimusten noudattamatta 
jättämisestä määrättävät sakot voivat 
korvata pilaavan aineen aiheuttamia 
kustannuksia. Tilintarkastustuomiois -
tuin kuitenkin havaitsi useita puutteita 
sakkojen käytössä. Toinen tapa nou -
dattaa periaatetta on ympäristövero -
jen (esimerkiksi lannoite- tai torjun -
ta-aineveron) käyttö. Tšekki ja Slovakia 
aikovatkin selvittää tällaisten verojen 
käyttöä. Komissio ei vaatinut neljää 
tarkastettua jäsenvaltiota ryhtymään 
erityisiin toimenpiteisiin kustannus -
ten kattamisen varmistamiseksi eikä 
antanut ohjeita mahdollisista kus -
tannusten kattamisen menetelmistä 
(ks. kohdat 158–165).Suositus 3
Komission olisi
a) jatkettava ponnistelujaan sen 
varmistamiseksi, että jäsenvaltiot 
hyödyntävät parhaalla mahdolli -
sella tavalla nitraatteja koskevien 
toimintaohjelmien vaatimuksia ja 
toteuttavat torjunta-aineita koske -
vat toimintasuunnitelmat kohtuul -
lisen ajan kuluessa
b) arvioitava olemassaolon lisäksi 
systemaattisesti jäsenvaltioiden 
soveltamien hyvän maatalous- ja 
ympäristökunnon vaatimusten ja 
vähimmäisvaatimusten riittävyyttä
c) harkittava vastaavanlaisen maape -
rään sijoitettavan fosforin määrän 
rajoittamista koskevan velvollisuu -
den käyttöönottoa kuin typellä on
d) vähennettävä jäsenvaltioiden 
mahdollisuutta päällekkäiseen ra -
portointiin rehevöitymistilanteesta 
yhtenäistämällä nitraattidirektiivin 
ja vesipolitiikan puitedirektiivin 
mukaista ilmoitusten antamista ja 
edistämällä vuonna 2009 rehevöi -
tymisen arvioinnista annettujen 
ohjeiden käyttöä niin, että samoja 
arviointiparametreja käytetään 
kummassakin direktiivissä
e) annettava ohjeet mahdollisista 
keinoista kattaa hajakuormituksen 
aiheuttamat kustannukset.
64 Johtopäätökset ja suositukset
Jäsenvaltioiden olisi
f) määriteltävä nitraatteja koskevien 
toimintasuunnitelmien, torjunta-  
aineita koskevien toimintasuun -
nitelmien, hyvän maatalous- ja 
ympäristökunnon sekä maatalou -
den ympäristömaksujen mukai -
set riittävän kunnianhimoiset 
vaatimukset, jotta niiden avulla 
voidaan vähentää lannoitteiden ja 
torjunta-aineiden käyttöä ja var -
mistaa asianmukainen eroosiolta 
suojeleminen
g) arvioitava mahdollisuutta käyt -
tää taloudellisia välineitä (kuten 
ympäristöveroja) kannustimina 
pilaantumisen vähentämiseen 
ja keinona soveltaa saastuttaja 
maksaa -periaatetta.
Komission ja jäsenvaltioiden olisi 
laadittava luettelo täytäntöönpanon 
valvontamekanismeista (sekä EU:n että 
kansallisista) ja esitettävä sen perus -
teella keinoja tarkastusten rakenteen 
ja toteutuksen yksinkertaistamiseen ja 
niiden tehon varmistamiseen.
Tilintarkastustuomioistuimen II jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen 
Henri Grethenin johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 
9. joulukuuta 2015 pitämässään kokouksessa.
 Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 presidentti

65
 Liitteet Liite I
Yleiskuva Tonavan vesistöalueesta
© International Commission for the Protection of the Danube River (icpdr).
66 Liitteet Liite IIPintavesimuodostumien pilaantuminen  
(Vuoden 2009 vesipiirin hoitosuunnitelmat)
1. Erityyppisen pilaantumisen kohteena olevien pintavesimuodostumien prosenttiosuudet
Pilaantumisen lähteet Tšekki Unkari Romania Slovakia
Pistekuormitus 46 % 19 % 8 % Ei tietoja
Hajakuormitus 61 % 25 % 32 % Ei tietoja
Lähde:  Jäsenvaltioiden WISEn kautta antamat tiedot.
2. Erityyppisten aineiden aiheuttaman pilaantumisen kohteena olevien pintavesimuodostumien prosenttiosuudet
Pilaantumisen tyyppi Tšekki Unkari Romania Slovakia
Orgaanisten aineiden lisääntyminen 31 % 27 % 13 % Ei tietoja
Ravinteiden lisääntyminen 61 % 45 % 32 % Ei tietoja
Prioriteettiaineiden tai muiden erityisten 
pilaavien aineiden aiheuttama saastuminen31 % 2 % 4 % Ei tietoja
Lähde:  Jäsenvaltioiden WISEn kautta antamat tiedot.
67 Liitteet Liite IIIYhdyskuntajätevesidirektiivissä asetetut päästöraja-arvot
Parametrit Pitoisuus Vähennyksen vähimmäisprosenttiosuus2
Biologinen käsittely
Biokemiallinen hapenkulutus (BOD5) 25 mg/l 70–90
Kemiallinen hapenkulutus (COD) 125 mg/l 75
Kiintoainepitoisuus35 mg/l
60 mg/l  
(taajamat, joiden avl on 2 000–10 000)90
70 
(taajamat, joiden avl on 2 000–10 000)
Tehokkaampi käsittely
Kokonaisfosfori (Pkok)2 mg/l  
(taajamat, joiden avl on 10 000–100 000)
1 mg/l  
(taajamat, joiden avl on yli 100 000)80
Kokonaistyppi1 (Nkok)15 mg/l  
(taajamat, joiden avl on 10 000–100 000)
10 mg/l  
(taajamat, joiden avl on yli 100 000)70–80
1  Kokonaistypellä tarkoitetaan Kjeldahl-kokonaistypen (orgaaninen N + NH3), nitraattitypen (NO3) ja nitriittitypen (NO2) kokonaismäärää.
2 Poistoteho lasketaan puhdistamolle tulevasta kuormituksesta.
68 Liitteet Liite IVJätevesien päästömaksu: summa pilaavan aineen mukaan (euroa1/t)
Pilaavat aineet Tšekin tasavalta Unkari Romania Slovakia
COD 576,9 285,2 10,4 199,2
BOD5– – 10,4 –
Kiintoainepitoisuus 72,1 – 2,5 99,6
Pkok2 523,9 4 753,8 41,5 3 319,4
Nkok– – 41,5 497,9
Nepäorg1 081,7 570,5 – –
N-NH4 (ammoniumtyppi) – – 41,5 497,9
Hg (elohopea) 721 110,5 6 97 217, 5 10 384,1 497 908,8
Liuenneet epäorgaaniset suolat 18,0 – – 16,6
Cd (kadmium) 144 222,1 139 443,5 10 384,1 99 581,8
AOX (adsorboituvat orgaaniset halogeenit) 10 816,7 – – 6 638,8
Cr (kromi) – 27 888,7 2 596,0 –
Ni (nikkeli) – 27 888,7 2 596,0 –
Pb (lyijy) – 27 888,7 2 596,0 –
Cu (kupari) – 13 944,3 2 596,0 –
Zn (sinkki) – – 124,57 –
Fenolit – – 41,51 –
As (arseeni) – – 8 074,5 –
Co (koboltti) – – 124,6 –
– – ja muita2–
1  Tšekin korunoina, Unkarin forintteina ja Romanian leuina ilmoitetut summat on muunnettu euroiksi 31.12.2014 valuuttakurssilla.
2  Romaniassa maksu peritään seuraavista pilaavien aineiden ryhmistä: i) yleiset kemialliset indikaattorit (22), ii) erityiset kemialliset indikaattorit 
(11), iii) myrkylliset ja erittäin myrkylliset kemialliset indikaattorit (9) ja iv) bakteriologiset indikaattorit (2). Kaikkia ei ole mainittu taulukossa.
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen analyysi kansallisista säännöksistä.
69 Liitteet Liite VKansallisissa säännöksissä määritellyt päästöraja-arvot
Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto kansallisten säännösten sisältämistä tiettyjen aineiden päästöraja-arvoista.
(mg/l)
Suorat päästöt
Tšekki  
(ilmoitettu vaihteluvälinä, 
koska raja-arvot riippuvat 
toiminnan tyypistä)Unkari  
(vähimmäis- ja 
enimmäisarvot)2RomaniaSlovakia  
(ilmoitettu vaihteluvälinä, 
koska raja-arvot riippuvat 
toiminnan tyypistä)
Arseeni ja sen yhdisteet 0,5–1,5 0,1–1 0,1 0,1–1
Kupari ja sen yhdisteet 0,5–1 0,1–4 0,1 0,5–1
Sinkki ja sen yhdisteet 2–3 0,5–10 0,5 1,5–3
Kromi ja sen yhdisteet 0,1–1 0,2–2 1 0,5–2
Adsorboituvat orgaaniset 
halogeenit0,5–5 0,1–7 -- 0,1–2
Kadmium ja sen yhdisteet 0,2 0,005–0,3 0,2 0,05–0,2
Lyijy ja sen yhdisteet 0,5–1 0,05–0,4 0,2 0,2–1,5
Elohopea ja sen yhdisteet 0,01–0,05 0,001–0,08 0,05 0,03–0,1
Nikkeli ja sen yhdisteet 0,5–0,8 0,1–2 0,5 0,5–0,8
Bentso(g,h,i)peryleeni1PAH-raja-arvo: 0,01 0,015–0,03 -- PAH-raja-arvo: 0,01
Välilliset päästöt
Tšekki  
(ehdotetut raja-arvot)Unkari  
(ei-tilapäiset virtaamat)RomaniaSlovakia  
(ehdotetut raja-arvot)
Arseeni ja sen yhdisteet 0,2 0,2 -- 0,2
Kupari ja sen yhdisteet 1 2 0,2 1
Sinkki ja sen yhdisteet 2 2 1 2
Kromi ja sen yhdisteet 0,3 1 1,5 0,8
Kadmium ja sen yhdisteet 0,1 0,1 0,3 0,1
Lyijy ja sen yhdisteet 0,1 0,2 0,5 0,3
Elohopea ja sen yhdisteet 0,05 0,05 Ei sallittu 0,05
Nikkeli ja sen yhdisteet 0,1 1 1 0,2
1 Bentso(g,h,i)peryleeni on polysyklinen aromaattinen hiilivety (PAH). 
2  Unkarin lainsäädännössä on asetettu toiminnan tyypin mukaiset raja-arvot (tekniset raja-arvot) ja alueelliset raja-arvot (riippuu sen vesimuo -
dostuman tyypistä, joka jätevedet päästetään). Luvan myöntävä viranomainen voi sallia poikkeamisen näistä rajoista, mutta lainsäädännössä 
asetettuja aineen vähimmäis- ja enimmäispitoisuusarvoja on noudatettava.
70
Komissio ja jäsenvaltiot ovat viime vuosina pyrkineet 
yhteisen täytäntöönpanostrategian puitteissa varsin 
tiiviisti edistämään kustannusten korvaamista. Ympä -
ristö- ja luonnonvarakustannusten laskemista varten 
on laadittu ohjeet. Viimeaikaiset yritykset täydentää 
näitä ohjeita yhteisen täytäntöönpanostrategian 
yhteydessä ovat epäonnistuneet, koska jäsenval -
tioilla ja komissiolla on niin erilaiset näkemykset. 
Yhteisen täytäntöönpanostrategian työohjelmasta 
vuosille 2016–2018 keskustellaan parhaillaan, ja siinä 
käsitellään mahdollisesti tätä kysymystä.
Johdanto
13, toinen luetelmakohta
Maatalouden ympäristötoimenpidettä voidaan 
soveltaa moniin eri ympäristöön ja ilmastoon liittyviin 
asioihin. Veden laatu on vain yksi niistä.
Yksi tämän toimenpiteen ominaispiirteistä on ympä -
ristöön liittyviä hyötyjä tuottavien eri toimintojen ja 
toimien välinen vahva yhteys. Tämä tarkoittaa, että ensi -
sijaisesti biologiseen monimuotoisuuteen kohdistettu 
toiminto voi hyödyttää myös muita luonnonvaroja, kuten 
maaperää ja vettä, mutta se tapahtuu välillisemmin.
Tämä toimenpiteen kaksijakoisuus kuvaa usein sitä, 
että toimenpide kohdistuu ensisijaisiin (ja toissijaisiin) 
tavoitteisiin, jotka liittyvät SWOT-analyysissä tunnistet -
tuihin keskeisiin ympäristötarpeisiin ja -kysymyksiin. 
Siksi keskusteluissa maatalouden ympäristötoimenpi -
teeseen kohdennettujen kokonaismäärärahojen vai -
kutuksesta vesipolitiikan tavoitteisiin on otettava huo -
mioon sekä tällaiset suorat että välilliset vaikutukset.
15
Täydentävillä ehdoilla on vuodesta 2005 lähtien 
yhdennetty yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) puit -
teisiin tärkeitä säädöksiä, jotka koskevat muun muassa 
ympäristönsuojelua veden laatu mukaan lukien. 
Täydentävien ehtojen lisäksi on muita yhtä tärkeitä 
YMP:n kestävää maataloutta edistäviä välineitä, jotka 
hyödyttävät ilmastoa ja ympäristöä ja siten myös 
veden laatua. Näitä välineitä ovat esimerkiksi suorien 
tukien mekanismin pakollinen viherryttävä osa, jota 
sovelletaan rahoituskaudella 2014–2020, ja maatilojen 
neuvontajärjestelmä, jonka piiriin kuuluvat pakollisena 
osana vesipolitiikan puitedirektiivi (vesipuitedirektiivi) 
ja torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskeva direk -
tiivi, sekä maatalouden ympäristötuet.Tiivistelmä
V
Komissio ja jäsenvaltiot laativat vuonna 2015 yhteisen 
täytäntöönpanostrategian ohjeasiakirjan ”Commu -
nicating progress towards good status in the second 
River Basin Management Plan (RBMP)”, joka koskee 
raportoimista edistymisestä kohti hyvää tilaa toisessa 
vesipiirin hoitosuunnitelmassa ja jonka on tarkoitus 
mahdollistaa veden laadun osittaista parantumista 
koskeva raportointi1.
VI
Komission mielestä vuoden 2009 suunnitelmat ovat 
tuoneet huomattavasti lisäarvoa. Niissä on esimer -
kiksi esitetty ensimmäistä kertaa yhteenveto kaikista 
vesistöalueeseen kohdistuvista olennaisista paineista 
ja vaikutuksista  (myös kansainvälisellä tasolla Tonavan 
kansainvälisessä suunnitelmassa) sekä yksilöity pilaan -
tumisen eri tyypit ja lähteet.
Komissio on kuitenkin samaa mieltä siitä, että toimen -
piteiden  toteuttaminen ei ole ollut riittävän kunnianhi -
moista, sillä ensimmäisessä suunnitelmassa painopiste 
on ollut pääasiassa perustoimenpiteissä.
VII
Täydentäviin ehtoihin on alusta eli vuodesta 2005 
lähtien kuulunut tärkeitä EU:n vesistöjen suojelemista 
maatalouden aiheuttamalta pilaantumiselta koskevia 
EU:n säädöksiä, kuten nitraattidirektiivi ja torjunta-ai -
neasetus. Joissakin jäsenvaltioissa on asetettu fosforia 
ja torjunta-aineita koskevat lakisääteiset hoitovaatimuk -
set (SMR), jotka liittyvät EU:n voimassa olevaan lainsää -
däntöön. Joissakin jäsenvaltioissa nitraattidirektiivin 
toimintasuunnitelmat sisältävät fosforia koskevat vaati -
mukset ja tämä direktiivi on osa täydentäviä ehtoja.
X
Täytäntöönpanoa on tuettu laajasti vuodesta 2001 
lähtien yhteisen täytäntöönpanostrategian mukai -
sesti prosessissa, jota ovat johtaneet komissio ja 
jäsenvaltiot. 
1 ”Indicators to communicate progress towards good 
status”. Vesipolitiikan puitedirektiivin yhteinen 
täytäntöönpanostrategia, jonka vesiasioista vastaavat johtajat 
hyväksyivät 25. marraskuuta 2015.Komission  
vastaukset
Komission vastaukset 71
Vuoden 2009 vesipiirin hoitosuunnitelmissa käy -
tetyissä veden tilan arviointikehyksissä on useissa 
tapauksissa merkittäviä rajoituksia. Kaikille biologisille 
laatutekijöille ei esimerkiksi ollut kehitetty arviointi -
menetelmiä, kun ensimmäiset suunnitelmat julkaistiin 
(esimerkiksi Unkarissa, Romaniassa ja Slovakiassa). 
Myös seurannassa havaittiin puutteita (esimerkiksi 
Tšekissä). Lisätietoja puutteista on komission vesipoli -
tiikan puitedirektiivin täytäntöönpanokertomuksissa. 
Siksi tämän analyysin tuloksiin on suhtauduttava 
varauksella.
29
Komissio katsoo, että ekologisen tilan määrittämistä 
varten arvioitavien aineiden määrän vaihtelu ei peri -
aatteessa ole merkki huonosta täytäntöönpanosta. 
Aineita on käytettävä luokitteluun vain, jos ne ovat 
olennaisia eli jos ne aiheuttavat riskin sille, että hyvää 
tilaa ei saavuteta tietyssä vesipiirissä. Riskejä aiheutta -
vien aineiden määrä riippuu pitkälti olemassa olevista 
paineista. Näin ollen erot aineiden määrissä voivat 
hyvinkin olla perusteltuja.
Komissio katsoo kuitenkin, että joidenkin jäsenvaltioi -
den käyttämien aineiden määrä oli liian pieni, mikä 
johtui siitä, että olennaisia aineita ei ollut asianmu -
kaisesti nimetty ja seuranta oli ollut riittämätöntä. 
Direktiivi olisi pantu asianmukaisesti täytäntöön, jos 
olennaiset aineet olisi otettu huomioon ja luokitus 
olisi tehty oikein. Komissio käsitteli tätä asiaa täy -
täntöönpanokertomuksessa ja on keskustellut siitä 
kyseisten jäsenvaltioiden kanssa. Komissio odottaa, 
että seuraavat vesipiirin hoitosuunnitelmat ovat ris -
kinarviointien ja seurannan ansiosta parempia.
36, kolmas luetelmakohta
Komissio kerää eri puolilta EU:ta näyttöä jäsenvaltioi -
den tasolla ylivuotojen rajoittamiseen käytetyistä 
toimenpidetyypeistä (yhdyskuntajätevesien käsittelyä 
koskevan direktiivin – yhdyskuntajätevesidirektiivin – 
liitteessä I olevan A kohdan vaatimuksen mukaisesti), 
niiden vaikuttavuudesta ja käytännön soveltami -
sesta. Näitä kysymyksiä koskevaa tutkimusta tehdään 
parhaillaan. Komissio aikoo harkita tutkimuksen 
tulosten perusteella mahdollisuuksia puuttua EU:n 
tasolla järjestelmällisesti ylivuotojen aiheuttamaan 
pilaantumiseen.Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa
20
Koska niin suuri määrä vesimuodostumia ei saavuta 
hyvää tilaa hydrologis-morfologisten vaikutusten 
vuoksi, pilaantumisen torjuntaan liittyvät toimenpi -
teet eivät yksistään riitä hyvän tilan saavuttamiseen.
Huomautukset
23
Komissio myöntää, että ”yksi ylittyy – kaikki ylitty -
vät” -lähestymistapaa (”one-out-all-out”) sovellet -
taessa veden laadun osittaiset parannukset saattavat 
jäädä huomiotta.
”Yksi ylittyy – kaikki ylittyvät” -lähestymistapa 
ilmentää vesipuitedirektiivin integroitua lähestymis -
tapaa vesienhoitoon, ja se koskee kaikkia vesivaroihin 
kohdistuvia paineita ja vaikutuksia. Tavoitteena on 
varmistaa, että veden laatu luokitellaan hyväksi vain 
silloin, kun se todella on hyvä, eikä silloin, kun tietty 
määrä laatutekijöitä/parametreja ovat hyviä. Jos vesi -
muodostumassa on esimerkiksi yhden tietyn pilaa -
van aineen aiheuttama vakava pilaantumisongelma, 
kaikkien muiden pilaavien aineiden poistaminen 
parantaa tilaa (joskus jopa huomattavasti), mutta vesi 
ei edelleenkään ole puhdasta, ellei kyseisen pilaavan 
aineen aiheuttamaa ongelmaa ratkaista.
Komissio ja jäsenvaltiot laativat vuonna 2015 yhteisen 
täytäntöönpanostrategian ohjeasiakirjan ”Commu -
nicating progress towards good status in the second 
RBMP”, joka koskee raportoimista edistymisestä kohti 
hyvää tilaa toisessa vesipiirin hoitosuunnitelmassa ja 
jonka on tarkoitus mahdollistaa veden laadun osit -
taista parantumista koskeva raportointi2.
27
Komissio katsoo, että tilan arvioinnit vuosien 2009 ja 
2015 vesipiirin hoitosuunnitelmien perusteella eivät 
välttämättä ole keskenään suoraan vertailukelpoisia.
2 ”Indicators to communicate progress towards good 
status”. Vesipolitiikan puitedirektiivin yhteinen 
täytäntöönpanostrategia, jonka vesiasioista vastaavat johtajat 
hyväksyivät 25. marraskuuta 2015.
Komission vastaukset 72
Komissio haluaa myös huomauttaa, että useissa 
tarkastetuissa jäsenvaltioissa jätevedenkäsittelyn 
infrastruktuuriin tehtyihin investointeihin on käytetty 
myös kansallisia rahoituslähteitä eikä EU:n rahoituksen 
odoteta yksinään riittävän vaatimustenmukaisuu -
den savuttamiseen eikä sitä ole mitoitettukaan sen 
mukaan.
Komissio on havainnut tarkoituksenmukaisten kus -
tannusten kattamisjärjestelmien luomisessa puutteita. 
Jos nämä puutteet korjattaisiin, voitaisiin käyttäjiltä/
saastuttajilta saada säännöllisiä tuloja, joita voitaisiin 
käyttää tukitoimenpiteisiin. Näin voitaisiin lisätä rahoi -
tusta muista lähteistä kuin EU:sta.
48
Vuosien 2013–2014 kahdenvälisten kokousten tulok -
sena kullekin jäsenvaltiolle laadittiin luettelo paran -
nukseen tähtäävistä toimintakohdista vuonna 2015 
hyväksyttävää vesipiirin toista hoitosuunnitelmaa 
varten. Maaliskuussa 2015 julkaistussa täytäntöönpa -
nokertomuksessa annetaan kullekin jäsenvaltiolle suo -
situkset, jotka vastaavat näitä sovittuja toimintakohtia.
(Komission yksiköiden valmisteluasiakirja SWD(2015)50 
final, ks. tarkemmat tiedot alaviitteessä 26.)
49
Silloin kun asiaankuuluvaa Euroopan aluekehitysra -
haston (EAKR) ja/tai koheesiorahaston ennakkoehtoa 
ei ole täytetty toimenpideohjelman hyväksymiseen 
mennessä, jäsenvaltiot ovat laatineet toimintasuunni -
telmia sen täyttämiseksi vuoden 2016 loppuun men -
nessä. Toimintasuunnitelma on toimenpideohjelman 
olennainen osa, ja siksi sen sopimukseen perustuva 
täytäntöönpanokelpoisuus on taattu. Komissio seuraa 
toimintasuunnitelmien toteuttamista ja voi keskeyttää 
rahoituksen, jos ennakkoehtoa ei ole täytetty vielä 
vuoden 2016 jälkeenkään. Toimenpiteet liittyvät kui -
tenkin vain asetuksessa määriteltyihin ennakkoehdon 
täyttymisperusteisiin, eikä niitä voida käyttää keinona 
valvoa kaiken EU:n lainsäädännön noudattamista.41, toinen luetelmakohta
Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa 
samaa mieltä ja katsoo, että eroosion vähentämiseen 
ja pilaantumisen ehkäisemiseen tähtäävät toimenpi -
teet olisi määriteltävä vesipiirin hoitosuunnitelmissa 
tarkemmin riippumatta siitä, liittyvätkö ne hyvän maa -
talous- ja ympäristökunnon vaatimuksiin vai eivät.
41, kolmas luetelmakohta
Komissio myöntää, että torjunta-aineiden aiheut -
taman pilaantumisen vähentämiseen vesistöissä 
11 artiklan 3 kohdan h alakohdan mukaisesti tarkoitet -
tujen toimenpiteiden olisi oltava tarkoin määriteltyjä 
ja sisällyttävä vesipuitedirektiivin toimenpideohjel -
miin. Komissio korostaa, että torjunta-aineiden kestä -
västä käytöstä annettu direktiivi 2009/128/EY tarjoaa 
jäsenvaltioille paljon joustoa toimintasuunnitelmien 
laatimisessa.
44
Komissio on tietoinen tilintarkastustuomioistuimen 
jäsenvaltioissa havaitsemista koordinointiongelmista. 
Toimenpideohjelmien ja maaseudun kehittämisohjel -
mien valmistelusta ja toteutuksesta vastaavien viran -
omaisten ja vesipiirin hoitosuunnitelmat hyväksyvien 
elinten välinen koordinointi kuuluu edelleen jäsenval -
tioiden toimivaltaan. Jäsenvaltioiden velvollisuutena 
on muodostaa kumppanuuksia toimivaltaisten viran -
omaisten, kumppanien ja asiaankuuluvien kansalais -
yhteiskunnan edustajien kanssa toimenpideohjelmien 
ja maaseudun kehittämisohjelmien valmistelun ja 
toteutuksen aikana.
Joissakin tapauksissa ohjelmakauden 2007–2013 
rahoituksen kohdentamisesta päätettiin ennen 
vuoden 2009 vesipiirien hoitosuunnitelmien hyväk -
symistä. Näihin koordinointiongelmiin on puututtu 
ohjelmakauden 2014–2020 toimenpideohjelmia 
valmisteltaessa. Lisäksi ennakkoehdoilla pyritään 
varmistamaan, että investoinnit olisivat vesipiirien 
hoitosuunnitelmien mukaisia.
Komission vastaukset 73
63
Komissio toteaa käyttävänsä jäsenvaltioiden vaatimus -
ten noudattamisen arvioimisessa erityistä mene -
telmää3, joka perustuu taajamiin eikä vaatimusten 
mukaisen kuormituksen kokonaisosuuteen. Komissio 
pyrkii kuvaamaan paremmin parannuksia ja antamaan 
realistisemman kuvan jäsenvaltioiden tilanteesta 
esittelemällä kahdeksannessa yhdyskuntajätevesi -
direktiivin täytäntöönpanokertomuksessa käsitteen 
”distance to compliance” (kuvaa sitä, miten kaukana 
ollaan vaatimusten noudattamisesta).
64
Liittymissopimuksen mukaan vain pienen osan Unka -
ria katsottiin olevan haavoittumiselle altista aluetta. 
Sen jälkeen kun Romania oli liittynyt unioniin, Unkari 
sitoutui myös poistamaan koko alueellaan 75 prosent -
tia ravinteista (typestä ja fosforista) 31. joulukuuta 2018 
mennessä yhdyskuntajätevesidirektiivin 9 artiklassa 
tarjotun mahdollisuuden mukaisesti.
65
Komissio on jo lähettänyt Tšekille, Slovakialle ja Unka -
rille tiedustelukirjeet selvittääkseen, onko tietyissä 
tapauksissa jätetty noudattamatta yhdyskuntajäteve -
sidirektiivin vaatimuksia (Tšekki) ja välivaiheen mää -
räaikoja (Slovakia ja Unkari). Komissio laatii parhaillaan 
vastaavaa tiedustelukirjettä sen selvittämiseksi, 
noudattaako Romania välivaiheen määräaikoja.
Taloudelliseen kestävyyteen liittyen komissio pyy -
tää katsomaan komission asiaankuuluvat vastaukset 
tilintarkastustuomioistuimen 28. tammikuuta 2015 
Tonavan jokivesistöalueesta antamaan erityiskerto -
mukseen nro 2/2015.
3 Yhdyskuntajätevesien käsittelyä koskevaan direktiiviin 
liittyvissä kyselylomakkeissa annettujen tietojen arviointi. 
Yleiset menetelmät ja työvaiheet. Tuottanut UBA maalis -
kuussa 2012, tarkistettu lokakuussa 2014.Kahdenvälisten kokousten tuloksena olevat seuranta -
toimet ovat erillinen prosessi, eikä kaikkia näitä toimia 
voida ottaa huomioon toimenpideohjelmissa.
Komission yhteinen vastaus kohtiin 56 
ja 57
Komissio ei kerää yhdyskuntajätevesidirektiivin 
tarkoitusperiä varten tietoja kokonaisväestöstä vaan 
ainoastaan ”asukasvastineluvusta” (avl) taajamista, 
joiden asukasvastineluku on vähintään 2 000. Komis -
sio panee merkille, että kaavion 3 prosenttiosuudet 
perustuvat kokonaisväestöön. Komissio katsoo, että 
ne eivät kuvaa vaatimusten noudattamista vähintään 
2 000 avl:n taajamissa tietyssä jäsenvaltiossa.
58
Komissio toteaa, että tilintarkastustuomioistuimen 
kohdassa 58 analysoimat luokat eivät välttämättä liity 
yhdyskuntajätevesidirektiivin mukaisten velvollisuuk -
sien täyttämiseen.
58, toinen luetelmakohta
Vaatimusten noudattamisen näkökulmasta sakokai -
vojen kaltaisten erillisjärjestelmien käyttö on yhdys -
kuntajätevesidirektiivissä asetettujen velvoitteiden 
mukaista, jos sillä saavutetaan sama ympäristönsuoje -
lun taso.
58, kolmas luetelmakohta
Alle 2 000 avl:n taajamia koskevat vain yhdyskuntajäte -
vesidirektiivin mukaiset rajalliset velvollisuudet. Niitä 
ei esimerkiksi koske velvollisuus kerätä jätevesiä.
Komission vastaukset 74
105
Unkarin osalta komissio toteaa, että siellä oli jo 
voimassa lannan säilyttämistä koskevat säännöt, kun 
komissio sai tietoonsa viljelijöille myönnetyt vaaditun 
säilytyslaitteiston rakentamisen siirtymäkaudet uuden 
toimintaohjelman (tuli voimaan vuonna 2012) mukai -
sesti sekä uudet nitraatin aiheuttamalle pilaantumi -
selle alttiit vyöhykkeet (tulivat voimaan vuonna 2013).
108
Fosforirajoitukset voivat auttaa saavuttamaan nit -
raattidirektiivin tavoitteet, mutta on syytä huomata, 
että nitraattidirektiivissä ei itsessään vaadita jäsen -
valtioita asettamaan fosforin levittämistä koskevia 
vaatimuksia. Jäsenvaltiot ovat kuitenkin vesipuite -
direktiivin mukaan velvollisia toteuttamaan hyvän 
tilan saavuttamiseksi toimenpiteitä, joilla ehkäistään 
hajakuormitusta ja maataloudesta peräisin olevan 
fosfaatin aiheuttamaa pilaantumista. Tämä voidaan 
tehdä nitraattia koskevan toimintaohjelman tai muun 
mekanismin avulla.
109
Komissio korostaa, että Tšekin toimintaohjelman riittä -
vyyttä arvioidaan käynnissä olevan pilottimenettelyn 
yhteydessä. Tšekin toimintaohjelmaa on täydennetty 
vuonna 2014, ja pilottimenettelyn yhteydessä käy -
dyssä keskustelussa on käsitelty myös tätä täydennet -
tyä toimintaohjelmaa eikä pelkästään toimintaohjel -
man vuonna 2012 päivättyä versiota.
115
Komissio huomauttaa, että luvut koskevat rehevöity -
neiden vesistöjen lisäksi myös erittäin runsasravintei -
sia vesistöjä.
Rehevöitymistä arvioitaessa on myös olennaista ottaa 
huomioon vesistöaluelähestymistapa. Suuret nitraatti -
määrät eivät esimerkiksi välttämättä vaikuta merkittä -
västi jokiin mutta aiheuttavat rehevöitymistä alavirran 
rannikkoalueilla, kuten Tonavan Mustaanmereen 
laskevassa osassa.69
Komissio katsoo, että ketjun loppupään ratkaisut eivät 
välttämättä ole tehokkain keino alhaisina pitoisuuk -
sina esiintyviä pilaavia aineita koskevan ongelman 
ratkaisemiseen. On harkittava toimenpiteitä, joilla 
vähennetään pilaantumista sen lähteellä.
Täytäntöönpanossa olisi keskityttävä ensin ongel -
man laajuuden asianmukaiseen arvioimiseen (hyvien 
paine- ja vaikutusanalyysien sekä hyvien seurantaver -
kostojen avulla), ja sen jälkeen olisi arvioitava, mitkä 
olisivat parhaat toimenpiteet (tai niiden yhdistelmä) 
näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.
71
Komissio tunnustaa täysin raja-arvojen noudattamisen 
sekä sen tarkastamiseen käytettävien asianmukais -
ten järjestelmien merkityksen. Tämä koskee kaikkea 
tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessaan 
mainitsemaa pilaantumisen aiheuttamaa kuormitusta. 
Komissio tunnustaa myös, että raja-arvojen noudat -
tamisen tarkastamisen ja havaittujen poikkeamien 
ehkäisemiseksi käytettyjen seuraamusten välillä on 
yhteys. Komission on tarkoitus esitellä vuoden 2016 
aikana yleinen aloite ympäristövaatimusten täyttämi -
sen varmistamisesta kaikkialla EU:ssa.
84
Teollisuuslaitosten välilliset jätevesipäästöt ovat 
ennalta tapahtuvan sääntelyn alaisia, ja/tai niihin 
vaaditaan toimivaltaisen viranomaisen erityislupa. 
Esikäsittelyä on sovellettava, jotta saavutetaan yhdys -
kuntajätevesidirektiivin liitteessä I olevassa C kohdassa 
kuvatut tavoitteet.
90
Ks. komission vastaus kohtaan 84.
Komission vastaukset 75
131
Komissio antaa tukensa havainnolle siitä, että tar -
kastusten kattavuudelle ei ole asetettu EU:n tason 
määrällisiä vaatimuksia. Poikkeuksena on direktiivin 
2009/128/EY 8 artikla, jonka mukaan torjunta-aineiden 
levityskalusto on tarkastettava 26. marraskuuta 2016 
mennessä.
134
Vähimmäisvaatimukset perustuvat kansallisiin sääntöi -
hin, jotka menevät EU:n sääntöjä pidemmälle. Siksi 
kansallisten sääntöjen sisältö riippuu siitä, mitä kukin 
jäsenvaltio on päättänyt. Nämä vähimmäisvaatimuk -
set ovat osa tiettyjen maaseudun kehittämistoimen -
piteiden perustasoa. Ne kuuluivat 1. tammikuuta 2015 
asti myös täydentävien ehtojen soveltamisalaan, 
mutta yksinkertaisuuden ja viljelijöiden tasapuolisten 
toimintaedellytysten vuoksi ne poistettiin täydentä -
vien ehtojen soveltamisalasta edellisen YMP-uudis -
tuksen aikana. Ne ovat kuitenkin yhä osa maaseudun 
kehittämisen perusvaatimuksia ja siksi niiden noudat -
tamista on valvottava.
136
Ks. komission vastaus kohtaan 134.
Toinen luetelmakohta: Unkarin vuosien 2007–2013 
maaseudun kehittämisohjelma sisältää lannoitteiden 
(ravinteiden) ja kasvinsuojeluaineiden käytölle asetet -
tujen vähimmäisvaatimusten määritelmän ja erittelyt.
137
Komissio tarkastaa maaseudun kehittämisohjelmien 
hyväksymisen aikana, täyttyvätkö asiaankuuluvat 
ennakkoehdot. Lannoitteita ja kasvunsuojeluaineita 
koskevien vähimmäisvaatimusten ennakkoehdon 
täyttymisen perusteena on, että vaatimukset on mää -
riteltävä ohjelmissa.
Annettujen sitoumusten kannalta olennaisten 
konkreettisten vaatimusten sekä hyvän maatalous- 
ja ympäristökunnon vaatimusten olemassaoloa ja 
olennaisuutta arvioidaan edelleen siinä vaiheessa, kun 
analysoidaan toimenpiteiden sisältöä ja tukitoimien 
tyyppejä, joiden asiaankuuluvan perustan olennainen 
osa nämä kaksi tekijää ovat.117
Komissio korostaa, että täydentävät ehdot eivät ole 
unionin ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon 
valvontaa varten tarkoitettu mekanismi. Täydentävät 
ehdot yhdistävät yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) 
tuet tiettyjen sääntöjen noudattamiseen, ja niiden 
rikkominen johtaa YMP-tukien vähentämiseen. Täy -
dentävien ehtojen mekanismissa olisi periaatteessa 
käytettävä olemassa olevia valvontajärjestelmiä. 
Siinä olisi kuitenkin myös varmistettava valvonnan 
vähimmäistaso silloin, kun alakohtaisen lainsäädän -
nön valvontajärjestelmä ei ole riittävän tehokas. Vain 
näiden tukien saajille voidaan langettaa seuraamuksia, 
kun taas alakohtainen lainsäädäntö ja sen täytäntöön -
panon valvontamekanismit koskevat kaikkia viljelijöitä 
YMP:stä riippumatta.
119
Asetuksen (EU) N:o 1306/2013 96 artiklan 1 kohdan 
mukaan ”Jäsenvaltiot voivat käyttää omia hallinto- ja 
valvontajärjestelmiään varmistaakseen täydentäviä 
ehtoja koskevien sääntöjen noudattamisen”. Näin 
ollen on jäsenvaltioiden tehtävä järjestää täydentäviä 
ehtoja koskeva valvonta.
123
Direktiivissä annetaan jäsenvaltioille suuri liikkuma -
vara kansallisten toimintasuunnitelmien laatimisessa.
124, toinen luetelmakohta
Komissio toteaa, että direktiivissä ei edellytetä kansal -
lisilta toimintasuunnitelmilta tällaista tarkkuutta.
130
Komissio myöntää, että direktiivin 2009/128/EY 
liitteessä III vahvistetuissa integroidun tuholaisten 
torjunnan yleisissä periaatteissa ei luoda selvää 
oikeusperustaa mahdollisten rikkomisten tunnista -
miselle. Poikkeuksia ovat käyttökirjanpitovelvollisuus 
ja vaatimukset siitä, että torjunta-aineiden käyttö 
pystytään perustelemaan seurannan tai teknisen 
neuvonnan perusteella. Direktiivissä ei ole selvästi 
määritelty muita tekijöitä, koska on otettava huo -
mioon toissijaisuusperiaate ja viljelyalueiden vaihtele -
vat ilmasto-olosuhteet.
Komission vastaukset 76
142
On totta, että vuotuisen täydentäviä ehtoja koskevan 
tarkastuksen yhteydessä ei voida ottaa huomioon 
kaiken tyyppisiä vaatimuksia, mutta toisaalta muiden 
lähteiden havaintoja on myös seurattava täydentävien 
ehtojen mekanismissa (esimerkiksi ristiinilmoitusten 
avulla). Lisäksi lainsäädännössä edellytetään, että 
kukin paikalla tehtävään tarkastukseen valittu tuen -
saaja tarkastetaan silloin, kun on mahdollista tarkas -
taa useimmat niistä vaatimuksista tai standardeista, 
joiden osalta hänet valittiin4. Lisäksi yleinen sääntö on, 
että paikalla tehtävät tarkastukset on tehtävä yhden 
tarkastuskäynnin yhteydessä, ja niiden on kohdis -
tuttava niihin vaatimuksiin ja standardeihin, jotka 
voidaan tarkastaa tarkastuskäynnin aikana5 luonnon 
kiertokulusta riippuen.
143
Rekisterien valvonta on suunniteltu useita standardeja 
varten ja edellyttää, että täydentäviä ehtoja koskeva 
paikalla tehtävä tarkastus kattaa jonkin pakollisista 
valvonnan osatekijöistä. Niitä on kuitenkin täydennet -
tävä muilla alakohtaiseen lainsäädäntöön perustuvilla 
tarkastusaiheilla, joita ovat esimerkiksi säilytysolosuh -
teet, laskut ja kenttäkäynnit.
144
Täydentäviä ehtoja koskevaa hallinnollista seuraa -
musta sovelletaan tuensaajan kaikkien YMP-tukien 
prosenttiperusteisena vähennyksenä. Tällaista seuraa -
musta on sovellettava rikkomusten vakavuusasteen, 
laajuuden ja pysyvyyden arvioinnin jälkeen, ja sen on 
oltava jopa sata prosenttia seuraavanakin vuotena6, 
jotta varmistetaan sen pelotevaikutus.
Alaviitteessä 86 ilmoitetaankin, että viisi prosenttia ei 
ole vähentämisen enimmäistaso.
4 Asetuksen (EU) N:o 809/2014 71 artiklan 1 kohta.
5 Asetuksen (EU) N:o 809/2014 71 artiklan 3 kohta.
6 Asetuksen (EU) N:o 809/2014 75 artikla.Lannoitteita ja kasvinsuojeluaineita koskevien vähim -
mäisvaatimusten sisällön olisi vastattava vähintään 
asetuksen (EU) N:o 808/2014 liitteessä I olevan 8 koh -
dan 9 alakohtaa.
138
Ks. komission vastaukset kohtiin 117 ja 119.
Yhteinen vastaus kohtiin 139 ja 140
Lainsäädännössä tosiaankin asetetaan valvonnan 
vähimmäistasoksi yksi prosentti. Kuitenkin todennä -
köisyys sille, että tietyt viljelijät joutuvat täydentäviä 
ehtoja koskevan tarkastuksen kohteeksi, voi olla 
suurempi kuin yksi prosentti, koska asiaan vaikuttavat 
monet muut tekijät:
– käytetty otantamenetelmä;
– alakohtaisessa lainsäädännössä on määritelty 
eri valvontataso (esimerkiksi eläinten tunnistei -
den osalta kolme prosenttia);
– jos jonkin säädöksen tai vaatimuksen noudat -
tamatta jättäminen on huomattavan laajaa, 
paikan päällä tehtäviä tarkastuksia lisätään;
– jos vaatimusten noudattamatta jättämisen 
havaitsee jokin muu taho (esimerkiksi alakohtai -
nen valvonta), niistä on tehtävä ristiinilmoituk -
set ja toimivaltaisen viranomaisen on seurattava 
tilannetta;
– viljelijälle, jonka todetaan syyllistyneen rik -
komukseen, on annettava erityinen painotus 
riskinarvioinnissa.
141, toinen luetelmakohta
Ks. komission vastaus kohtaan 134.
Komission vastaukset 77
Romaniassa on kiellettyä käyttää torjunta-aineita 
ja kivennäislannoitteita ja sallittua on ainoastaan 
orgaanisten lannoitteiden käyttö tietyin edellytyksin. 
EU:n tukea ei tässä tapauksessa makseta lannoitteiden 
käytön vähentämisestä, vaan tämän edellytyksen tar -
koituksena on estää sellaisten viljelyjärjestelmien lisä -
tehostaminen sitoumuksen kohteena olevilla alueilla, 
jotka voisivat heikentää veden laatua (ks. kohta 16).
157
Maatalouden ympäristötoimenpiteen mukaisen tuen 
tarkoituksena on korvata lisäkustannukset ja ansion -
menetykset, jotka johtuvat tuensaajan vapaaehtoisista 
sitoumuksista. Se voi tarvittaessa kattaa myös trans -
aktiokustannukset. Tämä tuki ei koske kannustinte -
kijöitä eikä tuota suoraa taloudellista hyötyä tuen -
saajille (vaikka tällaisia hyötyjä voikin syntyä pitkällä 
aikavälillä).
Tällaisen korvauksen katsotaan yhdessä sitoumus -
ten toteuttamisesta seuraavien pitkän aikavälin 
hyötyjen (esimerkiksi maaperän laadun paranemi -
nen) kanssa kannustavan viljelijöitä osallistumaan 
toimenpiteeseen.
160
YMP perustuu saastuttaja maksaa -periaatteen toteut -
tamiseen niin, että noudatetaan täydentäviä ehtoja 
koskevia pakollisia vaatimuksia, sekä vapaaehtoiseen 
lähestymistapaan, jossa näiden vaatimusten täyttä -
misen lisäksi tarjottavien julkisten hyödykkeiden ja 
palvelujen kustannukset korvataan esimerkiksi maata -
louden ympäristötukien kautta.
161
Komissio katsoo, että täydentävien ehtojen soveltami -
sen lisäksi jäsenvaltioiden tehtävänä on valita välineet, 
joilla saastuttaja maksaa -periaatetta sovelletaan.146
Jäsenvaltiot voivat määrätä ohjelmasuunnittelus -
saan, että 30 artiklan tuilla katetaan pakollisia vesi -
puitedirektiivin toimenpiteitä. Näitä toimenpiteitä 
ei ole vielä otettu mukaan neljän tarkastetun maan 
ohjelmasuunnitteluun.
147
Jäsenvaltiot ovat velvollisia sisällyttämään kauden 
2014–2020 ohjelmiinsa SWOT-analyysin, joka sisäl -
tää analyysin niiden ympäristötilanteesta. Tällainen 
analyysi sisältää tietoja vesistöjen kaltaisten ympä -
ristövarojen tilasta ja asemasta. SWOT-analyysissä 
tunnistettuihin ongelmiin olisi puututtava asiaankuu -
luvilla maaseudun kehittämistoimenpiteillä tai muilla 
välineillä. Lisäksi ohjelmat ovat strategisen ympäris -
töarvioinnin kohteena, joka puolestaan on ennakkoar -
viointikertomuksen osa.
Ks. myös komission vastaus kohtaan 44.
153
Jäsenvaltiot päättävät, aikovatko ne jatkaa uudella 
ohjelmakaudella edellisen ohjelmakauden maaseu -
dun ympäristötoimia. Siihen voivat vaikuttaa monet 
eri tekijät, kuten toimien menestys ja vaikuttavuus, 
niiden vaikutus politiikan tavoitteisiin, merkitys uuden 
ohjelmakauden suunnittelulle painopisteet ja tavoit -
teet mukaan lukien sekä kaikkien uuden ohjelmakau -
den SWOT-analyysissä tunnistettujen ympäristötarpei -
den luonne.
154, toinen luetelmakohta
Slovakian tasavallan vuosien 2007–2013 maaseudun 
kehittämisohjelman puitteissa toteutetussa perusjär -
jestelmässä rajoitetaan lannoitteiden käyttöä. Lisäksi 
järjestelmässä kielletään kivennäislannoitteiden 
käyttö nurmilla ja rajoitetaan torjunta-aineiden käyt -
töä, mikä vaikuttaa myös veden laatuun.
Komission vastaukset 78
Johtopäätökset ja suositukset
168
Komissio ja jäsenvaltiot kehittävät parhaillaan indi -
kaattoreita, jotka kuvaavat edistymistä kohti hyvää 
tilaa. Indikaattoreista on tarkoitus sopia vuoden 2015 
loppuun mennessä.
Vuosien 2009 ja 2015 vesipiirin hoitosuunnitelmien 
perusteella tehdyt tilan arvioinnit eivät välttämättä 
ole keskenään suoraan vertailukelpoisia. Vuoden 2009 
vesipiirin hoitosuunnitelmissa käytetyissä veden tilan 
arviointikehyksissä on useissa tapauksissa merkittäviä 
rajoituksia. Kaikille biologisille laatutekijöille ei esimer -
kiksi ollut kehitetty arviointimenetelmiä, kun ensim -
mäiset suunnitelmat julkaistiin (esimerkiksi Unka -
rissa, Romaniassa ja Slovakiassa). Myös seurannassa 
havaittiin puutteita (esimerkiksi Tšekissä). Lisätietoja 
puutteista on komission vesipolitiikan puitedirektiivin 
täytäntöönpanokertomuksissa.
169
Komissio katsoo, että ekologisen tilan määrittämistä 
varten arvioitavien aineiden määrän vaihtelu ei peri -
aatteessa ole merkki huonosta täytäntöönpanosta. 
Aineita on käytettävä luokitteluun vain, jos ne ovat 
olennaisia eli jos ne aiheuttavat riskin sille, että hyvää 
tilaa ei saavuteta tietyssä vesipiirissä. Riskejä aiheutta -
vien aineiden määrä riippuu pitkälti olemassa olevista 
paineista. Näin ollen erot aineiden määrissä voivat 
hyvinkin olla perusteltuja.
Komissio katsoo kuitenkin, että joidenkin jäsenval -
tioiden käyttämien aineiden määrä oli liian pieni, mikä 
johtui siitä, että olennaisia aineita ei ollut asianmu -
kaisesti nimetty ja seuranta oli ollut riittämätöntä. 
Direktiivi olisi pantu asianmukaisesti täytäntöön, jos 
olennaiset aineet olisi otettu huomioon ja luokitus 
olisi tehty oikein. Komissio käsitteli tätä asiaa täy -
täntöönpanokertomuksessa ja on keskustellut siitä 
kyseisten jäsenvaltioiden kanssa. Komissio odottaa, 
että seuraavat vesipiirin hoitosuunnitelmat ovat ris -
kinarviointien ja seurannan ansiosta parempia.Komission yhteinen vastaus 
kohtiin 163–165 ja 191
Komissio toteaa, että se ei ole toistaiseksi antanut 
ohjeita vesipuitedirektiivin täytäntöönpanon yhtey -
dessä. Täytäntöönpanoa on tuettu laajasti vuodesta 
2001 lähtien yhteisen täytäntöönpanostrategian 
mukaisesti prosessissa, jota ovat johtaneet komissio 
ja jäsenvaltiot. Komissio ja jäsenvaltiot ovat viime 
vuosina pyrkineet yhteisen täytäntöönpanostrategian 
puitteissa varsin tiiviisti edistämään kustannusten 
korvaamista. Ympäristö- ja luonnonvarakustannusten 
laskemista varten on laadittu ohjeet7. Viimeaikaiset yri -
tykset täydentää näitä ohjeita yhteisen täytäntöönpa -
nostrategian yhteydessä ovat epäonnistuneet, koska 
jäsenvaltioilla ja komissiolla on niin erilaiset näkemyk -
set. Yhteisen täytäntöönpanostrategian työohjelmasta 
vuosille 2016–2018 keskustellaan parhaillaan, ja siinä 
käsitellään mahdollisesti tätä kysymystä.
164
Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahas -
ton (maaseuturahasto) ennakkoehdot koskevat veden 
hinnoittelua ja liittyvät vain vedenkäytön tehokkuu -
teen kohdistuviin investointeihin. Siksi toimintasuun -
nitelmat, joissa ennakkoehdot eivät täyttyneet, pai -
nottuivat sen varmistamiseen, että viljelijät maksavat 
käyttämästään vesimäärästä. Kun ennakkoehtoja arvi -
oitiin, komissio tiedotti myös jäsenvaltioille tarpeesta 
korvata hajakuormituksen kustannuksia, mutta koska 
maaseuturahasto ei korvannut niitä, toimintasuunni -
telmissa ei ollut tätä koskevaa erityisvaatimusta.
7 ”Assessment of Environmental and Resource Costs in 
the Water Framework Directive”. Toimitusryhmän ECO2 
tiedotuslomake. Vesipolitiikan puitedirektiivin yhteinen 
täytäntöönpanostrategia, kesäkuu 2004 (vesialan johtajat 
vahvistaneet 3. joulukuuta 2004).
Komission vastaukset 79
Lopuksi komissio haluaa myös huomauttaa, että 
useissa tarkastetuissa jäsenvaltioissa jätevedenkäsit -
telyn infrastruktuuriin tehtyihin investointeihin on 
käytetty myös kansallisia rahoituslähteitä eikä EU:n 
rahoituksen odoteta yksinään riittävän vaatimusten -
mukaisuuden savuttamiseen eikä sitä ole mitoitettu -
kaan sen mukaan.
172
Komissio jatkaa jäsenvaltioiden toimien ja saavutusten 
seuraamista. Koska vesipiirejä eli vesimuodostumia, 
joiden hoitosuunnitelmia ja toimenpideohjelmia 
komission on arvioitava, on niin paljon, komission oli 
väistämättä tehtävä valintoja aiemmin ja on tehtävä 
myös tulevaisuudessa.
Lähestymistavaksi on valittu vaatimusten täyttämisen 
edistäminen yhdessä jäsenvaltioiden viranomaisten 
kanssa siten, että muodolliseen rikkomusmenette -
lyyn turvaudutaan vain poikkeustapauksessa, jos sitä 
ei voida välttää tai jos olosuhteet oikeuttavat tämän 
toimenpiteen käytön viimeisenä keinona.
Ei ole pelkästään komission tehtävä varmistaa, että 
jäsenvaltioiden viranomaiset täyttävät vaatimukset, 
vaan myös kansalliset oikeuslaitokset ovat tässä suh -
teessa olennaisessa asemassa.
Silloin kun asiaankuuluvaa EAKR:n ja/tai koheesiora -
haston ennakkoehtoa ei ole täytetty toimenpideoh -
jelman hyväksymiseen mennessä, jäsenvaltiot ovat 
laatineet toimintasuunnitelmia sen täyttämiseksi vuo -
den 2016 loppuun mennessä. Toimintasuunnitelma 
on toimenpideohjelman olennainen osa, ja siksi sen 
sopimukseen perustuva täytäntöönpanokelpoisuus 
on taattu. Komissio seuraa toimintasuunnitelmien 
toteuttamista ja voi keskeyttää rahoituksen, jos ennak -
koehtoa ei ole täytetty vielä vuoden 2016 jälkeenkään. 
Toimenpiteet liittyvät kuitenkin vain asetuksessa 
määriteltyihin ennakkoehdon täyttymisperusteisiin, 
eikä niitä voida käyttää keinona valvoa kaiken EU:n 
lainsäädännön noudattamista.170
Komission mielestä vuoden 2009 suunnitelmat ovat 
tuoneet huomattavasti lisäarvoa. Niissä on esimer -
kiksi esitetty ensimmäistä kertaa yhteenveto kaikista 
vesistöalueeseen kohdistuvista olennaisista paineista 
ja vaikutuksista  (myös kansainvälisellä tasolla Tonavan 
kansainvälisessä suunnitelmassa) sekä yksilöity pilaan -
tumisen eri tyypit ja lähteet. Tämä on hyvin tärkeää ja 
tuo huomattavasti lisäarvoa, vaikka suunnitelmaa ei 
toteutettaisikaan kaikilta osin.
Komissio on kuitenkin samaa mieltä siitä, että toimen -
piteiden  toteuttaminen ei ole ollut riittävän kunnianhi -
moista, sillä ensimmäisessä suunnitelmassa painopiste 
on ollut pääasiassa perustoimenpiteissä.
Perustoimenpiteitä koskevan vaatimuksen lisäksi on 
myös oltava selvää, mitä yksityiskohtaisempia lisätoi -
menpiteitä on oltava ja miten ne on toteutettava.
171
Komissio on tietoinen siitä, että varojen saatavuutta 
koskevat tiedot olivat vuoden 2009 vesipiirin hoito -
suunnitelmissa joissakin tapauksissa puutteellisia. 
Komissio on tietoinen myös tilintarkastustuomiois -
tuimen jäsenvaltioissa havaitsemista koordinointi -
ongelmista. Toimenpideohjelmien ja maaseudun 
kehittämisohjelmien valmistelusta ja toteutuksesta 
vastaavien viranomaisten ja vesipiirin hoitosuunnitel -
mat hyväksyvien elinten välinen koordinointi kuuluu 
edelleen jäsenvaltioiden toimivaltaan. Jäsenvaltioiden 
velvollisuutena on muodostaa kumppanuuksia toimi -
valtaisten viranomaisten, kumppanien ja asiaankuulu -
vien kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa toimen -
pideohjelmien ja maaseudun kehittämisohjelmien 
valmistelun ja toteutuksen aikana.
Joissakin tapauksissa ohjelmakauden 2007–2013 
rahoituksen kohdentamisesta päätettiin ennen 
vuoden 2009 vesipiirien hoitosuunnitelmien hyväk -
symistä. Näihin koordinointiongelmiin on puututtu 
ohjelmakauden 2014–2020 toimenpideohjelmia 
valmisteltaessa. Lisäksi ennakkoehdoilla pyritään 
varmistamaan, että investoinnit olisivat vesipiirien 
hoitosuunnitelmien mukaisia.
Komission vastaukset 80
180, toinen luetelmakohta
Yhdyskuntajätevesidirektiivi ei sääntele lupiin liitty -
viä yksityiskohtia, kuten pilaavien aineiden raja-ar -
voja, vaan siinä kuvataan vain, mitkä ovat tärkeim -
mät tavoitteet teollisten jätevesien esikäsittelyssä 
ennen niiden päästämistä yhdyskuntajätevesien 
keräysjärjestelmiin.
181
Komissio tunnustaa täysin raja-arvojen noudattamisen 
sekä sen tarkastamiseen käytettävien asianmukais -
ten järjestelmien merkityksen. Tämä koskee kaikkea 
tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessaan 
mainitsemaa pilaantumisen aiheuttamaa kuormitusta. 
Komissio tunnustaa myös, että raja-arvojen noudat -
tamisen tarkastamisen ja havaittujen poikkeamien 
ehkäisemiseksi käytettyjen seuraamusten välillä on 
yhteys. Komission on tarkoitus esitellä vuoden 2016 
aikana yleinen aloite ympäristövaatimusten täyttämi -
sen varmistamisesta kaikkialla EU:ssa.
Suositus 2 a
Komissio hyväksyy suosituksen ja laatii parhail -
laan politiikka-aloitetta vaatimustenmukaisuuden 
noudattamisen varmistamiseksi jäsenvaltioissa 
niin, että samalla noudatetaan suhteellisuus- ja 
toissijaisuusperiaatetta.
Suositus 2 b
Komissio tukee näitä jäsenvaltioille osoitettuja 
suosituksia.
186
Komissio on jo pyrkinyt yhtenäistämään nitraattidi -
rektiivin ja vesipuitedirektiivin mukaista seurantaa ja 
raportointia.Suositus 1 a
Komissio hyväksyy suosituksen.
Komissio ja jäsenvaltiot kehittävät parhaillaan yhdessä 
indikaattoreita, jotka kuvaavat edistymistä kohti hyvää 
tilaa. Indikaattoreista on tarkoitus sopia vuoden 2015 
loppuun mennessä. Tilintarkastustuomioistuimen 
raportointia koskevista huomautuksista on hyötyä  
myös komission laajassa ympäristöraportointia 
koskevassa toimivuustarkastuksessa, jonka on määrä 
valmistua vuonna 2017.
Suositus 1 b
Komissio hyväksyy suosituksen. Komissio kannustaa 
jäsenvaltioita edelleen parantamaan paineiden ja 
vaikutusten arviointia sekä seurantaverkostoja, jotta 
voidaan yksilöidä vesipiirin tasolla riskin aiheuttavat 
aineet.
Samalla komissio haluaa huomauttaa, että sillä on 
hyvin rajalliset keinot sen osoittamiseen, mitkä olen -
naiset aineet puuttuvat vesipiirin hoitosuunnitelmista.
Suositus 1 c
Komissio hyväksyy suosituksen ja valmistelee parhail -
laan kattavaa arviointia toisista vesipiirin hoitosuun -
nitelmista, jotka jäsenvaltiot esittelevät maaliskuuhun 
2016 mennessä.
Suositus 1 d
Komissio tukee näitä jäsenvaltioille kohdistettuja 
suosituksia.
174
Komissio on jo lähettänyt Tšekille, Slovakialle ja Unka -
rille tiedustelukirjeet selvittääkseen, onko tietyissä 
tapauksissa jätetty noudattamatta yhdyskuntajäteve -
sidirektiivin vaatimuksia (Tšekki) ja välivaiheen mää -
räaikoja (Slovakia ja Unkari). Komissio laatii parhaillaan 
vastaavaa tiedustelukirjettä sen selvittämiseksi, 
noudattaako Romania välivaiheen määräaikoja.
Katso myös komission vastaukset erityiskertomukseen 
nro 2/2015.
Komission vastaukset 81
188, toinen luetelmakohta
Maaseudun ympäristösitoumukset on määriteltävä 
pakolliset vaatimukset ylittävälle tasolle. Niissä on 
myös vältettävä sitä, että korvataan normaaleja käy -
täntöjä vastaavien käytäntöjen kustannuksia. Typpi -
määrien vähentäminen vain hieman enemmän kuin 
normaalin käytännön mukaisesti ei välttämättä tuota 
merkittäviä ympäristöhyötyjä, mutta silti ei voida olet -
taa, ettei pakollisten vaatimusten tason ja normaalien 
käytäntöjen ylittämisestä ole mitään hyötyä.
Päättäessään valittavasta tasosta jäsenvaltion on 
harkittava, miten paljon maatalousalan ravinnekuor -
mitusta on vähennettävä, jotta varmistetaan, että 
vesipuitedirektiivin mukaisen hyvän tilan kanssa 
yhdenmukaiset ravinneolot voidaan saavuttaa kaikissa 
vesistöissä.
189, ensimmäinen luetelmakohta
Komissio toteaa, että hallinnolliset seuraamukset 
voivat olla jopa 100 prosenttia YMP:n mukaisista 
tuensaajan kokonaistuista myös kahtena seuraavana 
kalenterivuotena.
191
EU:n vesipolitiikkaa toteutetaan osittain EU:n varoilla 
mutta osittain muulla tavoin (noudattamalla saas -
tuttaja maksaa -periaatetta). Oikeudelliset vaatimuk -
set, joita varten ei myönnetä rahoitusta, ovat hyvin 
tärkeitä ja koko toimenpidepaketissa välttämättömiä, 
jotta voidaan puuttua maataloudesta vesistöihin koh -
distuviin vaikutuksiin.
Suositus 3 a
Komissio hyväksyy suosituksen.
Suositus 3 b
Komissio ei hyväksy suositusta.
Komissio tekee arvion vähimmäisvaatimuksista tarkas -
telemalla niiden olemassaoloa ja olennaisuutta niiden 
toimenpiteiden kannalta, joiden perustasoon ne 
kuuluvat. Koska näitä vaatimuksia määritellään hyvin 
erilaisissa tilanteissa, komissio luottaa niiden riittävyy -
den suhteen jäsenvaltioiden harkintakykyyn.187, toinen luetelmakohta
Vähimmäisvaatimukset eivät enää 1. tammikuuta 2015 
lähtien ole kuuluneet täydentävien ehtojen sovelta -
misalaan, koska ne poistettiin viimeisimmässä YMP:n 
uudistuksessa politiikan yksinkertaistamiseksi. Ne ovat 
edelleen osa maaseudun kehittämisen perusvaati -
muksia ja siksi niiden noudattamista on valvottava. 
Jäsenvaltioiden on täytettävä EU:n hyvän maatalous- 
ja ympäristökunnon vaatimukset määrittelemällä 
omat kansalliset hyvän maatalous- ja ympäristökun -
non vaatimuksensa. Näissä kansallisissa hyvän maata -
lous- ja ympäristökunnon vaatimuksissa on otettava 
huomioon kansalliset, alueelliset ja paikalliset tarpeet. 
Näin ollen eri jäsenvaltioiden hyvän maatalous- ja 
ympäristökunnon vaatimukset voivat poiketa toisis -
taan. Komissio arvioi hyvän maatalous- ja ympäristö -
kunnon vaatimusten riittävyyttä YMP:n yhteydessä. 
Jos jokin hyvän maatalous- ja ympäristökunnon vaa -
timus puuttuu tai ei selvästi ole YMP:n määritelmän 
mukainen, se luokitellaan ”puuttuvaksi” ja puutetta 
seurataan asianmukaisesti jäsenvaltioiden kanssa.
188, ensimmäinen luetelmakohta
Erilaiset maatalouden ympäristötoimenpiteen 
alaiset sitoumukset voivat auttaa puuttumaan 
veden laadun ongelmiin enemmän tai vähemmän 
suoraan. Sitoumusten suunnittelun ja valinnan olisi 
perustuttava kyseisen ohjelmaan liittyvän alueen 
erityistarpeisiin.
Maaseudun kehittämisohjelmiin sisältyy monia mui -
takin toimenpiteitä, joiden avulla voidaan saavuttaa 
vesiin liittyvät tavoitteet (kuten 30 artikla tai ei-tuotan -
nolliset investoinnit).
Velvollisuus toteuttaa tämän toimenpiteen mukaiset 
sitoumukset 5–7 vuoden aikana auttaa saavuttamaan 
sitoumusten tavoitteet. Sitoumusten toteuttamista 
voidaan mahdollisesti jatkaa, jos se on veden laadun 
suojelemisen tai edelleen parantamisen kannalta 
perusteltua.
Komission vastaukset 82
Komissio aikoo korostaa sitä, että jäsenvaltioiden 
on määriteltävä vähimmäisvaatimusten parametrit 
tasolle, jolla varmistetaan, että ne vastaavat jäsen -
valtioiden tilanteita, ja noudatettava sääntöjä, joiden 
mukaan nämä vaatimukset on asetettava.
Komissio arvioi hyvän maatalous- ja ympäristökunnon 
vaatimusten olemassaolon ja riittävyyden. Komissio 
katsoo, että tämä lähestymistapa on YMP:n lainsää -
däntökehyksen mukainen.
Suositus 3 c
Komissio hyväksyy suosituksen.
Jäsenvaltioille asetetaan fosforikuormitukseen liittyviä 
velvollisuuksia silloin, kun se on vesipuitedirektiivin 
tavoitteiden saavuttamisen kannalta välttämätöntä. 
Niiden on sisällytettävä toimenpideohjelmaansa 
toimenpiteitä, joilla valvotaan hajakuormitusta, 
jotta hyvä tila voidaan saavuttaa. Jos maataloudesta 
peräisin olevat fosfaattipäästöt todetaan merkittäviksi, 
jäsenvaltion on valvottava fosfaattikuormitusta. Tämä 
osa-alue kuuluu komission tarkastuskohteisiin arvioi -
taessa toisia vesipiirin hoitosuunnitelmia.
Suositus 3 d
Komissio hyväksyy tämän suosituksen ja toteaa jo 
pyrkineensä yhtenäistämään nitraattidirektiivin ja 
vesipuitedirektiivin mukaista seurantaa ja raportointia.
Suositus 3 e
Komissio hyväksyy tämän suosituksen ja katsoo sen 
toteutuneen, koska yhteisen täytäntöönpanostrate -
gian yhteydessä on laadittu kustannusten kattamista 
koskeva ohjeasiakirja. Viimeisin yritys täydentää 
näitä ohjeita yhteisen täytäntöönpanostrategian 
yhteydessä epäonnistui, koska jäsenvaltioilla oli niin 
erilaiset näkemykset. Parhaillaan käsiteltävänä olevaan 
yhteisen täytäntöönpanostrategian työohjelmaan 
vuosille 2016–2018 sisällytetään mahdollisesti tähän 
liittyviä lisätoimia. Komissio haluaa huomauttaa, että 
jäsenvaltiot voivat vapaasti valita ympäristö- ja luon -
nonvarakustannusten laskentamenetelmän.
Suositus 3 f
Komissio tukee näitä jäsenvaltioille osoitettuja 
suosituksia.
MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?
Maksuttomat julkaisut:
  yksi kappale:  
EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
  enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat:  
Euroopan unionin edustustoista (http://ec.europa.eu/represent_/f_i.htm),
muissa kuin EU-maissa sijaitsevista lähetystöistä (http://eeas.europa.eu/delegations/index_/f_i.htm),  
ottamalla yhteyttä Europe Direct -palveluun (http://europa.eu/europedirect/index_/f_i.htm)  
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).
(*)  Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit  
tai hotellit voivat periä puheluista maksun.
Maksulliset julkaisut:
 EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN
 
Tonavan jokivesistöalueen pilaantumisen lähteitä ovat 
esimerkiksi kotitaloudet, teollisuuslaitokset ja maatalous.
Vuonna 2000 annetun vesipolitiikan puitedirektiivin 
perusteella jäsenvaltiot hyväksyvät vesipiirin 
hoitosuunnitelmia, joihin on sisällytettävä pilaantumisen 
torjuntatoimia. Tilintarkastustuomioistuin tutki, johtivatko 
jäsenvaltioiden vuoden 2009 suunnitelmien perusteella 
täytäntöönpanemat toimenpiteet veden laadun 
parantumiseen.