FI    FI 
 
 
 EUROOPAN  
KOMISSIO   
Bryssel 13.5.2015  
COM(2015) 270 final  
  
Suositus  
NEUVOSTON SUOSITUS  
Puolan vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmasta  
 
sekä samassa yhteydessä annettu Puolan vuoden 2015 lähentymisohjelmaa koskeva 
neuvoston lausunto  
  
 
FI 2   FI  
 
Suositus  
NEUVOSTON SUOSITUS  
Puolan vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmasta  
 
sekä samassa yhteydessä annettu Puolan vuoden 2015 lähentymisohjelmaa koskeva 
neuvoston lausunto  
 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka  
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 
artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,  
ottaa huom ioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja 
yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen 
(EY) N:o 1466/971 ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,  
ottaa huomioon Euroopan komi ssion suosituksen2, 
ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat3, 
ottaa huomioon Eurooppa -neuvoston päätelmät,  
ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,  
ottaa huomioon talous - ja rahoituskomitean lausunnon,  
ottaa huomioon sosiaalisen suojelun ko mitean lausunnon,  
ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,  
sekä katsoo seuraavaa:  
(1) Eurooppa -neuvosto hyväksyi 26  päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission 
ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu - ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. 
Strat egian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä 
keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan 
mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.  
(2) Neuvosto antoi 13 päivänä heinä kuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta 
suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista 
(2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden 
työllisyyspolitiikan suuntaviivoista. Yhdessä nämä muodos tavat ns. yhdennetyt 
suuntaviivat, jotka jäsenvaltioita on kehotettu ottamaan huomioon kansallisessa 
talous - ja työllisyyspolitiikassaan.  
                                                 
1 EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.  
2 COM(2015) 270.  
3 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.  
 
FI 3   FI (3) Neuvosto antoi 8  päivänä heinäkuuta 2014 suosituksen Puolan vuoden 2014 
kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Puolan vuoden 2014 tarkistetusta 
lähentymisohjelmasta.  
(4) Komissio hyväksyi 28  päivänä marraskuuta 2014 vuotuisen kasvuselvityksen4, mikä 
aloitti vuoden 2015 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi 
samana päivänä asetuksen (EU) N:o 117 6/2011 perusteella myös 
varoitusmekanismia koskevan kertomuksen5, jossa se katsoi, että Puola ei kuulu 
niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.  
(5) Eurooppa -neuvosto hyväksyi 18 päivänä joulukuuta 2014 investointien edistämisen, 
rakenneuudistusten vauhdittamisen ja julkisen talouden vastuullisen ja kasvua 
edistävän vakauttamisen painopisteet.  
(6) Komissio julkaisi 26  päivänä helmikuuta 2015 Puolaa koskevan vuoden 2015 
maaraportin6. Siinä arvioitiin Puolan edistymistä 8  päivänä heinäku uta 2014 
hyväksyttyjen maakohtaisten suositusten noudattamisessa.  
(7) Puola toimitti vuoden 2015 kansallisen uudistusohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 
2015 ja vuoden 2015 lähentymisohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2015. Ohjelmat 
on arvioitu samaan aikaan, jotta  niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.  
(8) Puolaan sovelletaan tällä hetkellä vakaus - ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää 
osiota sen jälkeen kun liiallista alijäämää koskeva menettely lopetettiin vuonna 2015. 
Hallitus suunnittelee vuoden 2015 l ähentymisohjelmassa, että julkisen sektorin 
alijäämää suhteessa BKT:hen supistetaan vähitellen 3,2 prosentista niin, että se on 
2,7 prosenttia vuonna 2015 ja 1,2 prosenttia vuonna 2018. Komission kevään 2015 
talousennusteen perusteella voidaan katsoa, että  liiallinen alijäämä on korjattu jo 
vuonna 2014, vuosi ennen määräaikaa, sillä 3 prosentin viitearvon ylitys suhteessa 
BKT:hen voidaan selittää johtuvaksi eläkejärjestelmän systeemisen uudistuksen 
aiheuttamista julkisen talouden nettokustannuksista. Lähent ymisohjelman mukaan 
hallitus aikoo saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoitteen – 1 prosentin rakenteellisen 
alijäämän suhteessa BKT:hen – viimeistään vuonna 2019. Julkisen talouden velka on 
suurimmillaan vuonna 2015, jolloin sen ennustetaan olevan 51,7 pros enttia suhteessa 
BKT:hen, minkä jälkeen hallitus aikoo supistaa sen 49,1 prosenttiin suhteessa 
BKT:hen vuonna 2018. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva 
makrotalouden skenaario on vuonna 2015 uskottava ja vuonna 2016 suotuisa. 
Kokonaisarvioin nin perusteella Puolan odotetaan noudattavan vaadittua sopeutusta 
kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta vuonna 2015, sillä menojen nettokasvu jää 
vertailuarvoa pienemmäksi. Toimenpiteitä, joiden avulla tuetaan suunniteltujen 
alijäämätavoitteiden saavuttam ista vuodesta 2016 eteenpäin, ei ole vielä täsmennetty 
riittävästi. Komission kevään 2015 talousennusteen perusteella on olemassa riski, 
että vaaditusta sopeutuksesta poiketaan jonkin verran vuonna 2016, koska 
rakenteellinen sopeutus jää alle vaaditun arvo n. Tämän vuoksi vuonna 2016 tarvitaan 
lisätoimenpiteitä. Neuvosto katsoo lähentymisohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja 
komission kevään 2015 talousennusteen perusteella, että Puolan odotetaan pitkälti 
noudattavan vakaus - ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Vero tuloja voitaisiin lisätä 
vähentämällä laajaa alennettujen alv -kantojen käyttöä ja tehostamalla verohallintoa.  
                                                 
4 COM(2014) 902.  
5 COM(2014) 904.  
6 SWD(2015) 40 final.  
 
FI 4   FI (9) Puolan julkisen talouden kehykselle olisi hyödyksi, jos maahan perustettaisiin 
riippumaton elin, jonka tehtävänä olisi valvoa finanssipoliittisten  sääntöjen 
noudattamista sekä etu - että jälkikäteen tehtävien tarkastusten avulla, arvioida 
makrotalouden ja julkisen talouden ennusteita ja analysoida julkisen talouden pitkän 
aikavälin kestävyyttä.  
(10) Vuonna 1999 toteutettu Puolan eläkejärjestelmän systeemi nen uudistus kumottiin 
vuoden 2013 lopussa. Vaikka vuoden 1999 uudistuksen kumoaminen toi lyhyellä 
aikavälillä menosäästöjä, se ei paranna julkisen talouden pitkän aikavälin 
kestävyyttä, sillä suuremmista sosiaaliturvamaksuista ja pienemmistä 
korkomaksuist a lyhyellä aikavälillä saatava hyöty kumoutuu, kun julkisesta 
eläkepilarista on tulevaisuudessa maksettava suurempia eläkemaksuja. Yhteenvetona 
voidaan todeta, että vuonna 1999 toteutetun eläkejärjestelmän systeemisen 
uudistuksen kumoaminen aiheuttaa Puola n julkiselle taloudelle jonkin verran riskejä 
pitkällä aikavälillä.  
(11) Viljelijöille ja kaivostyöläisille myönnettävät sosiaaliturvaetuudet haittaavat edelleen 
ammatillista liikkuvuutta ja aiheuttavat julkiselle taloudelle huomattavat 
kustannukset. Nämä etuu sjärjestelmät vähentävät työntekijöiden siirtymistä 
tuottavammille sektoreille ja edistävät piilotyöttömyyttä, minkä lisäksi ne ovat 
alhaisten jäsenmaksujen vuoksi veronmaksajille raskas taakka. Puolassa 
maataloussektori työllistää 11,4 prosenttia työvoima sta, mikä on yli kaksi kertaa niin 
paljon kuin EU:n keskiarvo, mutta se tuottaa vain 3,3 prosenttia kansallisesta 
bruttoarvonlisäyksestä. Valtion tuki viljelijöiden sosiaaliturvajärjestelmään on lähes 
1 prosentti suhteessa BKT:hen ja kaivostyöläisten eläke järjestelmään 0,5 prosenttia 
suhteessa BKT:hen. Järjestelmän rahoittamiseksi suoritettavien maksujen ja 
etuuksien välinen yhteys on heikko, ja maksut ovat enimmäkseen kiinteämääräisiä. 
Suurituloisia viljelijöitä ei voida automaattisesti sulkea järjestelmän  ulkopuolelle, 
minkä vuoksi järjestelmä on altis väärinkäytöksille. Viljelijöiden 
sosiaaliturvajärjestelmän uudistamiseksi olisi ensimmäiseksi otettava käyttöön 
järjestelmä, jossa voidaan pitää kirjaa viljelijöiden tuloista ja arvioida niitä.  
(12) Puolan työmar kkinat ovat edelleen segmentoituneet. Määräaikaisten työsopimusten 
osuus on EU:n korkein, siirtyminen määräaikaisista pysyviin työsuhteisiin on 
vähäistä ja palkkaero on EU:n suurin. Jäykät irtisanomissäännökset, pitkät 
oikeudenkäynnit sekä muut työnantajia  rasittavat tekijät edistävät määräaikaisten ja 
epätyypillisten työsopimusten käyttöä. Lisäksi havaittu työlainsäädännön 
soveltamisalaan kuuluvien sopimusten kalleus johtaa yksityisoikeudellisten 
sopimusten ( umowy cywilno -prawne ) liialliseen käyttöön (työn antajille edullisempia 
alhaisempien sosiaaliturvamaksujen vuoksi). Tällaisten sopimusten suuri määrä voi 
kuitenkin heikentää erityisesti nuorten työntekijöiden työpaikkojen laatua. 
Nuorisotyöttömyysaste on korkea osittain siksi, että työnhakijoiden pätevyy s ja 
osaaminen eivät edelleenkään vastaa työmarkkinoiden tarpeita. Sen vuoksi on 
edelleen jatkettava ammattikoulutusjärjestelmän uudistamista ja lisättävä 
osallistumista elinikäiseen oppimiseen. Naisten osallistuminen työmarkkinoille on 
edelleen vähäistä. Ongelman korjaamiseksi Puolassa on lisätty esiopetuksen 
saatavuutta, mutta maa kuuluu päivähoitopalvelujen saatavuudessa edelleen EU:n 
heikoimmin suoriutuviin maihin.  
(13) Rautatiesektori kärsii korkeista ratamaksuista ja kansallisen rahoituksen 
riittämättömyyd estä. Hankkeiden suunnittelu - ja täytäntöönpanomenettelyt ovat 
sääntely - ja hallintoympäristön vuoksi usein pitkiä ja raskaita. Äskettäin toteutetut 
lainsäädäntöuudistukset voivat vaikuttaa myönteisesti rautatieliikenteen kehitykseen, 
 
FI 5   FI mutta ne tuskin edist ävät ohjelmakaudella 2007 –2013 käynnistettyjä 
investointihankkeita. EU:n rahoitusta rautatiesektorille on kuitenkin tarkoitus lisätä 
huomattavasti kaudella 2014 –2020.  
(14) Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Puolan 
talouspoli tiikasta ja julkaissut sen vuoden 2015 maaraportissa. Se on arvioinut myös 
lähentymisohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on 
toteutettu Puolalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on 
ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Puolan finanssipolitiikan sekä sosiaali - 
ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja 
ohjeiden mukaisia, koska EU:n yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa 
antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen 
ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä 
suosituksista 1 –4. 
(15) Neuvosto on tutkinut Puolan lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja 
sen lausunto7 ilmenee erityis esti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,  
SUOSITTAA, että Puola toteuttaa vuosina 2015 ja 2016 toimia, joilla se  
1. liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen sopeuttaa julkista taloutta kohti keskipitkän 
aikavälin tavoitetta 0,5 prosenttia suhteessa BK T:hen sekä vuonna 2015 että vuonna 
2016 ja perustaa riippumattoman finanssipoliittisen neuvoston; rajoittaa alennettujen 
alv-kantojen käyttöä;  
2. ryhtyy mukauttamaan viljelijöiden ja kaivostyöläisten eläkejärjestelmiä muiden 
työntekijöiden eläkejärjestelmi in ja vahvistaa aikataulun asteittaisen mukauttamisen 
loppuunsaattamiselle; ottaa käyttöön järjestelmän viljelijöiden tulojen kirjaamista ja 
arviointia varten;  
3. toteuttaa toimenpiteitä määräaikaisten ja yksityisoikeudellisten sopimusten käytön 
vähentämis eksi työmarkkinoilla;  
4. poistaa rautatiehankkeisiin liittyvien investointien esteet.  
Tehty Brysselissä  
 Neuvoston puolesta  
 Puheenjohtaja  
                                                 
7 Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.