Tänään esitetty uusi osaamisohjelma on ensisijaisena komission vuoden 2016 työohjelman tärkeiden aloitteiden luettelossa. Sillä tuetaan yhteistä sitoutumista ja pyritään kohti yhteistä visiota taitojen strategisesta merkityksestä työpaikkojen, kasvun ja kilpailukyvyn säilyttämisessä. Osaamisohjelmalla vahvistetaan ja joissakin tapauksissa yhtenäistetään jo olemassa olevia aloitteita, jotta voidaan paremmin avustaa jäsenvaltioita niiden kansallisissa uudistuksissa sekä saada aikaan ajattelutavan muutos sekä yksittäisissä henkilöissä että organisaatioissa. Tarkoituksena on, että ohjelmassa sitoudutaan yhdessä tekemään uudistuksia useilla aloilla, joilla unionin toimista saadaan eniten lisäarvoa. Siinä keskitytään kolmeen keskeiseen osa-alueeseen, joilla:

-EU:n työvoima vanhenee ja työntekijöiden määrä pienenee, mikä joissakin tapauksissa johtaa osaamisvajeeseen. Tämän vuoksi on tarpeen lisätä osallistumista työmarkkinoille ja tuottavuutta. Naisten osuus uusista tutkinnon suorittaneista on 60 prosenttia, mutta naisten työllistymisprosentti on alhaisempi kuin miesten, ja naiset ja miehet työskentelevät usein eri aloilla. Osallistavien työmarkkinoiden olisi hyödynnettävä kaikkien, myös matalan taitotason henkilöiden ja heikossa asemassa olevien ryhmien, taitoja ja kykyjä. Osaajista käytävässä maailmanlaajuisessa kilpailussa meidän on pidettävä huolta omista ammattitaitoisista työntekijöistämme, vähennettävä aivovientiä ja helpotettava EU:n kansalaisten liikkuvuutta samalla kun houkuttelemme osaamista ulkomailta ja hyödynnämme paremmin maahanmuuttajien taitoja.

Osaamisvaje ja epäsuhta taitojen kysynnän ja tarjonnan välillä ovat huomattavia. Monet ovat työssä, joka ei vastaa heidän kykyjään. Samaan aikaan 40 prosentilla eurooppalaisista työnantajista on vaikeuksia löytää kasvun ja innovoinnin kannalta tarpeellisia työntekijöitä. Koulutuksen tarjoajilla ja toisaalta työnantajilla ja oppijoilla on erilaiset käsitykset siitä, kuinka hyvin valmistautuneita tutkinnon suorittaneet ovat työmarkkinoita varten. Liian harvoilla ihmisillä on yrittäjähenkeä ja taitoja, joita tarvitaan omien yritysten perustamiseen.

Tilanne Euroopassa edellyttää kuitenkin toimia. Jopa 70 miljoonalla eurooppalaisella ei ole riittävää luku- ja kirjoitustaitoa ja tätäkin useammilla on heikot lasku- ja digitaalitaidot. Näillä ihmisillä on korkea työttömyyden, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riski. Yli puolet 12 miljoonasta pitkäaikaistyöttömästä katsotaan matalan taitotason henkilöiksi. Korkea-asteen oppilaitosten on varmistettava, että tutkinnon suorittaneilla on tarvittavat ja ajan tasalla olevat taidot.

Taidot ovat tie työllistettävyyteen ja vaurauteen. Oikeiden taitojen ansiosta ihmisillä on laadukkaita työpaikkoja varten tarvittava osaaminen ja he voivat hyödyntää koko potentiaaliaan itsevarmoina ja aktiivisina kansalaisina. Nopeasti muuttuvassa maailmanlaajuisessa taloudessa taidot määrittävät suuressa määrin kilpailukyvyn ja mahdollisuudet edistää innovointia. Ne houkuttelevat investointeja ja ovat liikkeelle paneva voima työpaikkojen luomisen ja kasvun positiivisessa kierteessä. Ne ovat sosiaalisen koheesion edellytys.

Koska useimmissa töissä edellytetään yhä suuremmassa määrin monimutkaisia taitoja, matalan koulutustason ihmisillä on vähemmän työllistymismahdollisuuksia. He päätyvät epävarmoihin työpaikkoihin muita herkemmin ja pitkäaikaistyöttömiksi kaksi kertaa todennäköisemmin kuin korkeamman koulutustason ihmiset. Heikosti koulutetut ovat myös usein heikossa asemassa kuluttajina, erityisesti yhä monimutkaisemmiksi käyvillä markkinoilla.

Euroopalla on perustaitoihin liittyvä haaste. Löytääkseen hyvän työpaikan ja osallistuakseen yhteiskuntaan täysipainoisesti ihmiset tarvitsevat perustason taidot, kuten luku-, kirjoitus-, lasku- ja digitaalitaidot. Nämä ovat myös perusta jatko-oppimiselle ja urakehitykselle. Noin neljänneksellä EU:n aikuisväestöstä on vaikeuksia lukemisessa ja kirjoittamisessa ja heillä on heikot lasku- ja digitaalitaidot. Yli 65 miljoonaa ihmistä EU:ssa ei ole saavuttanut pätevyyttä, joka vastaa toisen asteen tutkintoa. Tämä vaihtelee suuresti eri EU:n maiden välillä. Joissakin maissa osuus on 50 prosenttia ja joissakin jopa enemmän.

Sen lisäksi, että työnantajat hakevat työpaikkakohtaista ammattitaitoa, he edellyttävät yhä enemmän myös muuallakin tarvittavia taitoja, kuten kykyä työskennellä ryhmässä, luovaa ajattelua ja kykyä ratkaista ongelmia. Tämä taitojen yhdistelmä on tärkeä myös niille, jotka harkitsevat oman yrityksen perustamista. Näihin taitoihin kiinnitetään kuitenkin opetussuunnitelmissa liian vähän huomiota, ja useissa jäsenvaltioissa niitä arvioidaan muodollisesti vain harvoin. Työnantajat arvostavat yhä enemmän monialaisia profiileja eli henkilöitä, joilla on kyky yhdistää työskentelyä eri aloilla, mutta heistä on työmarkkinoilla puutetta.

Ihmiset tarvitsevat monia erilaisia taitoja hyödyntääkseen koko potentiaaliaan työssä ja yhteiskunnassa. EU:n tasolla politiikassa on keskitytty koulutustasoon, mistä on saatu huomattavia tuloksia. Vuonna 2014 korkea-asteen koulutuksen sai päätökseen 10 miljoonaa ihmistä enemmän kuin vuonna 2010, ja koulunsa keskeyttäneiden nuorten määrä laski 4,5 miljoonaan 6 miljoonasta vuonna 2010. Tämä tarkoittaa huomattavaa etenemistä kohti Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita.

EU:n tason toimet eivät yksin riitä. Onnistuminen riippuu useiden toimijoiden sitoutumisesta ja asiantuntemuksesta. Näitä toimijoita ovat kansalliset hallinnot, alueet, paikallisviranomaiset, yritykset ja työnantajat, työntekijät ja kansalaisyhteiskunta sekä kansalaiset, joiden on käytettävä mahdollisuudet hyödyntää kykyjään. Erityisesti työmarkkinaosapuolilla on keskeinen rooli sen varmistamisessa, että ohjelman suunnittelu ja toteutus onnistuvat ja että se pysyy työmarkkinoiden ja yhteiskunnan nopeasti muuttuvien tarpeiden mukana.

Näiden taitojen hankkiminen on perusta korkeamman tason vaativampien taitojen kehittämiselle, joita tarvitaan luovuuden ja innovoinnin edistämiseen. Näitä taitoja on vahvistettava koko elämän ajan, jotta ihmiset voivat menestyä nopeasti kehittyvissä työpaikoissa ja yhteiskunnassa sekä kestää monimutkaisuutta ja epävarmuutta.

Vaikka joillakin näistä taidoista on jo vakiintunut paikka koulutusjärjestelmissä, tämä ei yleensä koske sellaista avainosaamista kuin yrittäjyys, kansalaisuus ja monialaiset taidot. Vaikka jotkin jäsenvaltiot ovat toteuttaneet toimia niiden sisällyttämiseksi opetussuunnitelmaan, tätä ei aina ole tehty johdonmukaisesti. Komissio on näitä kahta taitoa koskevan yhteisymmärryksen edistämiseksi laatinut viitekehykset digitaalitaidoille (näitä toteutetaan nyt 13 jäsenvaltiossa) ja yrittäjyydelle (hiljattain julkistettu).

Komissio työskentelee edelleen sidosryhmien kanssa kehittääkseen välineitä näiden taitojen arvioimiseksi ja validoimiseksi. Näiden välineiden avulla viranomaiset ja yksityiset tahot voivat parantaa ohjaus-, koulutus- ja mentorointipalveluitaan nuorille, työnhakijoille ja kansalaisille yleensä. Komissio myös tukee EU-maita, alueita ja koulutuslaitoksia, jotta ne voivat auttaa nuoria hankkimaan yrittäjyystaitoja, jotka auttavat heitä perustamaan omia yrityksiä tai yhteiskunnallisia yrityksiä. EU-ohjelmista (kuten Erasmus+ ja COSME) ja Euroopan sosiaalirahastosta saadaan jo taloudellista tukea tätä varten.

2.Jotta autettaisiin useampia ihmisiä hankkimaan perustaidot, komission tarkoituksena on käynnistää avaintaitoja koskevan viitekehyksen tarkistus vuonna 2017. Tavoitteena on saada aikaan yhteisymmärrys avaintaidoista ja edistää edelleen niiden sisällyttämistä opetussuunnitelmiin. Tarkistus tarjoaa myös tukea näiden taitojen paremmalle kehittämiselle ja arvioinnille. Erityistä huomioita kiinnitetään yrittäjähenkisyyden ja innovointiin suuntautuneen ajattelutavan edistämiseen muun muassa edistämällä käytännön yrittäjäkokemusta.

Ammatillinen koulutus ensimmäiseksi valinnaksi

Ammatillista koulutusta arvostetaan, koska sen avulla opitaan työpaikkakohtaisia ja monialaisia taitoja ja se helpottaa siirtymistä työelämään sekä ylläpitämään ja päivittämään työntekijöiden taitoja alakohtaisten, alueellisten ja paikallisten tarpeiden mukaisesti. Vaikka ammatillisessa koulutuksessa on mukana 13 miljoonaa opiskelijaa joka vuosi, ennusteet useissa jäsenvaltioissa osoittavat, että tulevaisuudessa ei ole riittävästi ihmisiä, joilla on ammatillinen pätevyys.

Monille nuorille ja heidän vanhemmilleen ammatillinen koulutus on edelleen toinen vaihtoehto. Koordinointi työnantajien ja koulutuksen tarjoajien välillä on joskus vaikeaa. Ammatillisen koulutuksen on lisättävä houkuttelevuuttaan laadun ja joustavan organisaation avulla, mahdollistettava eteneminen korkeamman tason ammatilliseen tai akateemiseen oppimiseen ja luotava tiiviimmät yhteydet työelämään.

Korkeamman tason ammatillisen koulutuksen tarjonta laajenee tasaisesti, ja sitä arvostavat sekä opiskelijat että työnantajat, koska se tarjoaa työmarkkinoilla tarvittavia taitoja. Tällaista kehitystä on edistettävä edelleen ja se on integroitava asianmukaisesti tutkintojärjestelmiin.

Yritysten ja työmarkkinaosapuolten olisi oltava mukana ammatillisen koulutuksen suunnittelussa ja toteutuksessa kaikilla tasoilla, kuten kaksiosainen oppisopimuskoulutusjärjestelmä on osoittanut. Ammatillisessa koulutuksessa olisi oltava vahva työperusteinen ulottuvuus, johon mahdollisuuksien mukaan liittyy kansainvälistä kokemusta.

3.Komissio tukee yhteistyössä jäsenvaltioiden, työmarkkinaosapuolten ja koulutuksen tarjoajien kanssa Riian päätelmien täytäntöönpanoa laadun ja työmarkkinoiden tarvitsemien ammatillisten taitojen ja pätevyyksien osalta: tukemalla opiskelijoiden mahdollisuuksia työhön perustuvaan oppimiseen osana opintojaan,  lisäämällä ammatillisessa koulutuksessa olevien mahdollisuuksia yhdistää eri yhteyksissä hankittuja oppimiskokemuksia; tässä hyödynnetään olemassa olevia ammatillisen koulutuksen välineitä laadunvarmistusta ja opintosuorituksia varten sekä toimitaan tarkistetun eurooppalaista tutkintojen viitekehystä (EQF) koskevan suosituksen mukaisesti, tukemalla korkeamman tason ammatillisen koulutuksen mahdollisuuksien kehittämistä ja näkyvyyttä koulutuksen tarjoajien, tutkimusalan ja yritysten välisillä kumppanuuksilla siten, että keskitytään erityisesti korkeamman tason taitoihin alakohtaisella tasolla, parantamalla tietojen saatavuutta ammatillisen koulutuksen tuloksista työmarkkinoilla, tarkastelemalla tapoja yhdenmukaistaa olemassa oleva ammatillisen koulutuksen alan EU:n tason hallinto, muun muassa antamalla selkeämpi koordinointirooli ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavalle komitealle, järjestämällä ensimmäinen eurooppalainen ammatillisen koulutuksen taitojen viikko vuonna 2016 ja lisäämällä yhteistyötä World Skills Organisation -järjestön kanssa, jotta ammatillisten opintojen voidaan osoittaa olevan ensiluokkainen valinta.

Yhteyksien luominen: painopiste digitaalitaidoissa

Talouden nopea digitaalinen muutos tarkoittaa sitä, että miltei kaikissa töissä, kuten myös osallistumisessa yhteiskunnan toimintaan laajemmin, edellytetään nyt jonkinasteisia digitaalitaitoja. Vuorovaikutustalous muuttaa liiketoiminnan malleja, avaa mahdollisuuksia ja uusia reittejä työmaailmaan, edellyttää erilaista taitojen yhdistelmää ja aiheuttaa haasteita, jotka liittyvät esimerkiksi taitojen parantamismahdollisuuksiin. Robotisaatio ja tekoäly korvaavat rutiinimaisia töitä, ei ainoastaan tehtaissa vaan myös toimistossa. Mahdollisuudet käyttää palveluja, myös sähköisiä palveluja, muuttuvat, ja tämä edellyttää sitä, että sekä käyttäjillä, palvelujen tarjoajilla että julkishallinnoilla on riittävät digitaalitaidot. Esimerkiksi sähköiset terveyspalvelut muuttavat tapaa, jolla ihmiset saavat terveydenhoitoa.

Digitaaliteknologian ammattilaisten kysyntä on lisääntynyt neljällä prosentilla vuodessa viimeisten kymmenen vuoden aikana. Digitaalitaidoista on kuitenkin puutetta Euroopassa kaikilla tasoilla. Jatkuvasta vahvasta kasvusta huolimatta tietoteknologia-alan täyttämättömien työpaikkojen lukumäärän odotetaan vuoteen 2020 mennessä miltei kaksinkertaistuvan 756 000:een. Lisäksi miltei puolella EU:n väestöstä ei ole perustason digitaalitaitoja ja noin 20 prosentilla väestöstä niitä ei ole lainkaan. Jäsenvaltioiden, yritysten ja yksittäisten henkilöiden on otettava haaste vastaan ja investoitava enemmän digitaalitaitojen kehittämiseen (myös koodaukseen ja tietotekniikkaan) koulutuksen koko alalla.

Eurooppa tarvitsee digitaalisesti älykkäitä ihmisiä, jotka pystyvät paitsi käyttämään tätä teknologiaa myös innovoimaan sitä ja johtamaan sen käyttöä. Ilman sitä Eurooppa ei pysty onnistumaan tässä digitalisaatiokehityksessä. Uusien taitojen hankkiminen on ehdottoman tärkeää, jotta voidaan pysyä teknologisen kehityksen tahdissa, ja teollisuus ottaa jo nyt käyttöön innovatiivisia koulutusmenetelmiä. Tutkimus- ja innovointikeskittymät voivat myös auttaa kehittämään ja siirtämään tällaisia taitoja ja vauhdittaa investointeja ja työpaikkojen luomista.

4.Komissio käynnistää digitaalitaitoja ja työpaikkoja edistävän koalition, jotta voidaan kehittää laaja digitaalinen lahjakkuusreservi ja varmistaa, että yksittäisillä henkilöillä ja työvoimalla Euroopassa on riittävät digitaalitaidot. Jäsenvaltioita kehotetaan laatimaan digitaalialan työllisyyttä edistävän suuren koalition ja EU:n digitaalitaitojen strategian positiivisten tulosten perusteella sekä yhteistyössä Koulutus 2020 -ohjelman kanssa kattavat kansalliset digitaalitaitojen strategiat vuoden 2017 puoliväliin mennessä vuoden 2016 loppuun mennessä asetettujen tavoitteiden perusteella. Tässä yhteydessä: perustetaan kansalliset digitaalitaitojen koalitiot, joissa tuodaan yhteen viranomaiset, yritykset, koulutus ja työmarkkinoiden sidosryhmät, kehitetään konkreettisia toimenpiteitä, joilla sisällytetään digitaalitaidot ja -osaaminen koulutukseen kaikilla sen tasoilla, tuetaan opettajia ja opetushenkilökuntaa sekä edistetään yritysten ja muiden organisaatioiden aktiivista osallistumista. Komissio tuo yhteen jäsenvaltiot ja sidosryhmät, myös työmarkkinaosapuolet. Ne on tarkoitus saada sitoutumaan toimiin ja määrittämään parhaat käytännöt ja jakamaan niitä, jotta niitä voidaan helposti käyttää myös muualla ja laajentaa. Lisäksi komissio parantaa tietojen levittämistä käytettävissä olevista EU:n rahastoista (Euroopan rakenne- ja investointirahastot, nuorisotyöllisyysaloite ja Erasmus+) ja tarkastelee mahdollisia rahoitustapoja, esimerkiksi "setelijärjestelmiä". Komissio seuraa edistymistä vuosittain Euroopan digitaalialan kehitystä käsittelevän raportin (EDPR) avulla.

2.2.Taitojen ja tutkintojen näkyvyyden ja vertailtavuuden parantaminen

Tutkinnot osoittavat työnantajille, mitä ihmiset tietävät ja osaavat tehdä, mutta niissä on harvoin mukana taitoja, jotka on hankittu muodollisten oppilaitosten ulkopuolella ja joita voidaan sen vuoksi helposti aliarvioida. Näiden taitojen määrittäminen ja validointi on erityisen tärkeää henkilöille, joilla on alhaisempi tutkinto, työttömille tai niille, jotka ovat vaarassa jäädä työttömäksi, ihmisille, joiden on vaihdettava uraa, sekä maahanmuuttajille. Näin he voivat paremmin osoittaa kokemuksensa ja kykynsä ja käyttää niitä, kartoittaa koulutuksen lisätarpeet ja hyödyntää uudelleenkoulutuksen mahdollisuuksia.

Koska koulutusjärjestelmien välillä on eroja EU:ssa, työnantajien on kuitenkin vaikea arvioida ihmisten tietämystä ja taitoja, jos heidän tutkintonsa on suoritettu jossakin muussa maassa.

Liikkuvuus rajojen yli voi auttaa työmarkkinoita toimimaan hyvin ja tarjota ihmisille uusia mahdollisuuksia. Toisesta EU-maasta tai muualta kotoisin olevien henkilöiden tutkintojen huono ymmärtäminen ja tunnustaminen tarkoittaa kuitenkin sitä, että ulkomaille muuttavat työntekijät kohtaavat usein enemmän hankaluuksia etsiessään työpaikkaa tai heille maksetaan vähemmän kuin niille työntekijöille, joilla on vastaava isäntämaassa suoritettu tutkinto.