sisämarkkinoita, yritysten, mukaan luettuna pienten ja keskisuurten yritysten, kilpailukykyä ja Euroopan tilastoja koskevan ohjelman perustamisesta ja asetusten (EU) N:o 99/2013, (EU) N:o 1287/2013, (EU) N:o 254/2014, (EU) N:o 258/2014, (EU) N:o 652/2014 ja (EU) 2017/826 kumoamisesta

Ehdotettu ohjelma on johdonmukainen muiden ehdotettujen unionin toimintaohjelmien ja rahastojen kanssa, joilla on samankaltaisia tavoitteita asiaan liittyvillä toimialoilla. Tämän ohjelman mukaiset toimet täydentävät erityisesti tulli- ja Fiscalis-ohjelmien toimia, joilla myös on tarkoitus tukea ja parantaa sisämarkkinoiden toimintaa.

Lisäksi ohjelmassa vahvistetaan rahoituskehys, jotta voidaan tarjota korkealaatuisia, vertailukelpoisia ja luotettavia eurooppalaisia tilastoja kaiken unionin politiikan suunnittelun, seurannan ja arvioinnin pohjaksi. Tällä korvataan edeltävä Euroopan tilasto-ohjelma. On syytä muistaa, että vaikka Euroopan tilastoilla eittämättä edistetään sisämarkkinapolitiikan toteuttamista, sen soveltamisala on paljon sisämarkkinoita laajempi, koska se palvelee kaikkea unionin politiikkaa.

Koska monet ohjelman aloitteista ovat uusia ja kilpailuolosuhteisiin vaikuttaa erityisen paljon sisämarkkinoiden dynaaminen kehitys, jonka vauhtia ja laajuutta on vaikea arvioida, on odotettavissa, että ohjelman tämän osan kehittyviin tarpeisiin vastaaminen vaatii joustavuutta.

Ohjelmalla pyritään siis parantamaan sisämarkkinoiden toimintaa. Sillä tarjotaan joustavampi rahoituskehys, jolla tähdätään hyvin toimivien sisämarkkinoiden suojaamisen mahdollisimman kustannustehokkaalla tavalla. Budjettirajoitusten vuoksi unionin on pyrittävä saamaan aikaan yhteisvaikutuksia ja estämään päällekkäisyyttä ja hajanaisuutta sisämarkkinoille antamassaan tuessa. Sen on myös varmistettava toimien parempi näkyvyys ja johdonmukaisuus yksityishenkilöiden, kuluttajien, yritysten ja toimivaltaisten viranomaisten kannalta, jotka saattavat pitää eri välineiden ja tukiohjelmien runsasta valikoimaa sekavana. Ohjelmasta tarjotaan siis budjettivarat, joilla tuetaan syvempien ja oikeudenmukaisempien sisämarkkinoiden perustamista virtaviivaistetulla ja joustavalla rahoituskehyksellä.

Ehdotetulla ohjelmalla tuodaan yhteen toimet, joita on rahoitettu viidestä edeltävästä ohjelmasta seuraavilla aloilla: yritysten kilpailukyky, kuluttajansuoja, rahoituspalvelujen asiakkaat ja loppukäyttäjät sekä politiikan laadinta rahoituspalvelualalla ja elintarvikeketjuun liittyen, tai joita on aiemmin rahoitettu useasta komission budjettikohdasta, jotka kaikki käsittelevät sisämarkkinoita ja pk-yritysten kilpailukykyä. Ehdotettuun ohjelmaan sisältyy myös uusia aloitteita, joilla on tarkoitus parantaa sisämarkkinoiden toimintaa. Kaikkia näitä toimia yhdistää se, että niiden tavoitteena on toimiin ja toimijoihin sisämarkkinoilla kohdistuva sääntely, täytäntöönpano, helpottaminen, noudattamisen valvonta ja suojelu. Tavoitteena on myös säilyttää sisämarkkinat, joiden toiminta jatkuu keskeytyksettä. Kaikki nämä toimet ovat siis omalla tavallaan keskeisen tärkeitä hyvin toimivien sisämarkkinoiden kannalta, ja niiden taloudellisen tuen jatkaminen on välttämätöntä. Ehdotetussa ohjelmassa säädetään aiempien eri toimien jatkuvuudesta ja virtaviivaistetaan ja hyödynnetään samalla yhteisvaikutuksia niiden ja uusien toimien välillä.

Tämän vuoksi yksityishenkilöille ja yrityksille on annettava riittävästi tietoa oikeuksista, viranomaisille tietoa sääntöjen soveltamisesta ja tuomioistuimille tarvittavaa asiantuntemusta, jotta ne voivat valvoa niiden noudattamista. Tätä varten on oltava käytössä tiedotusvälineitä, koulutusohjelmia ja hätätilanteissa käytettäviä mekanismeja. Tämä edellyttää myös jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välisen sekä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten, komission ja unionin erillisvirastojen välisen yhteistyön tehostamista. Lisäksi unionin oikeudellisen kehyksen tehokas täytäntöönpanon valvonta ja nykyaikaistaminen ja sen nopea mukauttaminen koko ajan muuttuvan toimintaympäristön mukaan edellyttävät ajantasaisia analyysejä, tutkimuksia tai arviointeja, jotka perustuvat korkealaatuisiin, vertailukelpoisiin ja luotettaviin tietoihin.

Sisämarkkinoiden toiminnan pohjana on merkittävä määrä unionin lainsäädäntöä, erityisesti kilpailukyvyn, standardoinnin, kuluttajansuojan, markkinavalvonnan ja elintarvikeketjun sääntelyn alalla. Unionin lainsäädäntö vaikuttaa myös yrityksiä, kaupankäyntiä, rahoituspalveluja ja rahoitusalaa koskeviin sääntöihin ja oikeudenmukaisen kilpailun edistämiseen, millä autetaan luomaan sisämarkkinoiden toiminnan kannalta olennaiset tasapuoliset toimintaedellytykset. Sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan tiellä on kuitenkin edelleen esteitä ja uusia syntyy koko ajan. Sääntöjen hyväksyminen on vasta ensimmäinen askel; niiden toiminnan varmistaminen on yhtä tärkeää.

Saatavat yhteisvaikutukset huomioon ottaen aiempien ohjelmien yhdistämisen tuloksena on saatu ehdotus, jolla on neljä samanaikaista tavoitetta, joita ei voida erottaa toisistaan ja joista mikään ei ole toiseen nähden liitännäinen. Nämä tavoitteet ovat:

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti Euroopan unionin toimen oikeudellisen perustan valinnan on perustuttava sellaisiin objektiivisiin seikkoihin, jotka voivat olla tuomioistuimen suorittaman valvonnan kohteena. Jos perustamissopimuksessa on erityinen määräys, joka voi olla nyt esillä olevan toimenpiteen oikeudellinen perusta, toimenpiteen on perustuttava siihen. Jos toimenpidettä tarkasteltaessa ilmenee, että sillä on kaksi eri tarkoitusta tai että siinä on kahdenlaisia tekijöitä, ja jos toinen näistä tarkoituksista tai näistä tekijöistä on määriteltävissä toimen pääasialliseksi tarkoitukseksi tai tekijäksi, kun taas toinen on ainoastaan liitännäinen, on käytettävä yhtä oikeudellista perustaa, eli sitä, jota toimen pääasiallinen tai määräävä tarkoitus tai tekijä edellyttää. Jos on kyse toimenpiteestä, jolla pyritään samanaikaisesti useampaan tavoitteeseen tai jossa on useampia tekijöitä, jotka liittyvät erottamattomasti toisiinsa ilman, että yksi olisi toiseen nähden liitännäinen, tuomioistuin on katsonut, että jos tämän takia voidaan soveltaa useita perussopimuksen määräyksiä, toimenpiteen on perustuttava poikkeuksellisesti useisiin vastaaviin oikeusperustoihin. Kahden oikeusperustan käyttäminen ei ole mahdollista, jos näiden perustojen osalta määrätyt menettelyt ovat keskenään yhteensopimattomia.

Ehdotettu ohjelma on johdonmukainen Erasmus-ohjelman ja Euroopan unionin solidaarisuusrahaston sekä Euroopan sosiaalirahasto plussan kanssa. Se edistää liikkuvuutta työmarkkinoilla ja nuorten keskuudessa, mikä on olennaisen tärkeää hyvin toimivien sisämarkkinoiden kannalta.

Lisäksi ehdotetulla ohjelmalla pyritään saamaan aikaan yhteisvaikutuksia oikeusalan, perusoikeuksien ja arvojen rahaston kanssa, jolla tuetaan Euroopan oikeusalueen kehittämistä edelleen. Tavoitteena on kansallisten oikeusjärjestelmien tehokkuus, joka on keskeinen tekijä, joka mahdollistaa oikeudenmukaisen ja kustannustehokkaan Euroopan talouden.

Syvempien ja oikeudenmukaisempien sisämarkkinoiden perustaminen edellyttää sääntelypuitteita, jotka toimivat hyvin, yksityishenkilöitä, kuluttajia ja yrityksiä, joilla on tietoa ja vaikutusmahdollisuuksia, sekä teollista ekosysteemiä, joka on kilpailukykyinen. Unioni tai jäsenvaltiot eivät voi yksinään saavuttaa kaikkea tätä. Vaikka jäsenvaltiot ovatkin pääasiallisesti vastuussa sisämarkkinoiden toteuttamisesta käytännössä, on komission – perussopimusten valvojana – ja koko unionin edun mukaista, että nämä tavoitteet toteutetaan johdonmukaisella tavalla ja että yksityishenkilöillä, kuluttajilla ja yrityksillä on samat oikeudet ja mahdollisuudet kaikkialla Euroopassa. Tarvitaan unionin tason toimia, jotta varmistetaan sisämarkkinoiden johdonmukainen kehittäminen, syrjimättömyys, kuluttajansuoja, toimiva kilpailu sekä jäsenvaltioiden valmiuksien ja niiden välisen yhteistyön kehittäminen sekä rajatylittävien ongelmien ratkaiseminen. Yhteisiä sääntöjä ja eurooppalaista yhteistyötä tarvitaan, jotta komissio ja jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voisivat työskennellä johdonmukaisesti operatiivisella tasolla.

Euroopan tilasto-ohjelman käynnissä olevassa arvioinnissa on tullut esiin, että on tarpeen kehittää pysyviä valmiuksia, jotta voidaan reagoida nopeammin uusiin datatarpeisiin. Globalisaatio, digitalisaatio ja nopea teknologinen muutos aiheuttavat talouden suorituskyvyn perinteisiin mittareihin eli bruttokansantuotteeseen ja keskeisiin taloudellisiin indikaattoreihin kohdistuvia haasteita. Sen vuoksi tarvitaan merkittäviä investointeja uusien menetelmien kehittämiseen. Tiedonkeruuta on mukautettava niin, että otetaan huomioon kaikki käytettävissä olevat tietolähteet.

On syytä huomata, että EU:n kansalaisista vain 6 prosenttia katsoo, että heillä on hyvät tiedot oikeuksistaan unionin kansalaisina, ja vain 36 prosenttia katsoo, että heillä on melko hyvät tiedot. Yhteistä digitaalista palveluväylää koskevassa julkisessa kuulemisessa 80 prosenttia yrityksistä piti muiden maiden kansallisten vaatimusten noudattamista vaikeana. Yksityishenkilöistä 60 prosenttia piti vaikeana tai jossakin määrin vaikeana tietää, mitä kansallisia vaatimuksia heidän on noudatettava muuttaessaan toiseen jäsenvaltioon.

Unionin toimien toteuttaminen rahoitusohjelman kautta on asianmukaista, kuten vaikutustenarvioinnissa todetaan. Kun yhdistetään yhteen ohjelmaan kaikkien edeltävien ohjelmien toimet, joita on aiemmin rahoitettu sisämarkkinoita, pk-yritysten kilpailukykyä ja Euroopan tilastoja koskevista budjettikohdista, parannetaan toimien johdonmukaisuutta ja integrointia. Samalla vähennetään erilaisten ja hajallaan olevien rahoitussääntöjen määrää.

Ohjelmassa varmistetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettujen oikeuksien ja periaatteiden täysimääräinen noudattaminen ja edistetään useiden perusoikeuksien täytäntöönpanoa. Ohjelman tavoitteena on erityisesti varmistaa kansalaisten terveys perusoikeuskirjan 35 artiklan mukaisesti ja kuluttajansuoja perusoikeuskirjan 38 artiklan mukaisesti. Sillä myös edistetään perusoikeuskirjan 47 artiklassa vahvistettua oikeutta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioistuimeen. Ohjelman tavoitteena on myös vahvistaa vapautta harjoittaa liiketoimintaa unionin oikeuden ja kansallisten lakien ja käytäntöjen mukaisesti (16 artikla).

Kuten edellä todetaan, ehdotetulla ohjelmalla tuodaan yhteen toimia, joita on rahoitettu kuudesta edeltävästä ohjelmasta, muun muassa Euroopan tilasto-ohjelmasta, mutta myös toimia, joita on aiemmin rahoitettu useista komission budjettikohdista, jotka käsittelevät sisämarkkinoita. Ohjelmaan sisältyy myös uusia aloitteita, joilla on tarkoitus parantaa sisämarkkinoiden toimintaa.

1.1 jaksossa olevaan kohtaan Exclusions from the scope and coherence with other MFF programmes on lisätty tietoja johdonmukaisuudesta ja mahdollisista yhteisvaikutuksista muiden ohjelmien kanssa.

Raporttiin on lisätty 3.3 jakso, jossa käsitellään priorisointia (Possible prioritisations in response to the EU27 baseline scenario).

Sisämarkkinaohjelman (ala)ohjelmia koskevia keskeisiä tuloksia on selkeytetty vaikutustenarviointiraportissa taulukossa 1.3 (Main lessons learned in programmes and budget lines included in the Single Market Programme) ja keskeiset muutokset (ala)ohjelmiin on lisätty taulukkoon 2.1 (Main adjustments in existing programmes/budget lines). Lisäksi sidosryhmien kannat on tuotu selvemmin esiin.

Ohjelmakohtaisten liitteiden luonnetta on selvennetty 1.1 jaksossa (Scope and context).

1.1 jaksoa (Scope and context) on laajennettu niin, että siinä tulee esiin sisämarkkinaohjelman soveltamisala.

Parhaimmaksi toimintavaihtoehdoksi arvioitiin vaihtoehto 2 eli uusi integroitu ohjelma. Sen todettiin olevan vähemmän kunnianhimoinen kuin vaihtoehto 3 mutta tarjoavan toteuttamiskelpoisen ja käytännöllisen tavan saada aikaan yksinkertaistamista, joustavuutta ja yhteisvaikutuksia sen soveltamisalaan kuuluvissa ohjelmissa ja budjettikohdissa. Samalla on mahdollista ottaa huomioon yksittäisten ohjelmien hallintoa koskevat erityiset oikeudelliset ja institutionaaliset vaatimukset. Esimerkkeinä voidaan mainita eläinlääkintään ja kasvinsuojeluun liittyvät hätätoimenpiteet ja Euroopan tilasto-ohjelma, joilla on oma institutionaalinen ja hallintorakenne, jotka eivät ole merkityksellisiä ohjelman muiden osien kannalta.

Komission ehdotuksessa vuosia 2021–2027 koskevaksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi asetetaan aiempaa kunnianhimoisempi ilmastotoimien valtavirtaistamisen tavoitetaso. Tavoitteena on, että kaikissa EU:n ohjelmissa vähintään 25 prosenttia EU:n menoista edistää ilmastotavoitteiden saavuttamista. Tämän ohjelman vaikutusta mainitun kokonaistavoitteen saavuttamiseen seurataan EU:n ilmastotunnusmerkkijärjestelmän avulla asianmukaisella jaottelutasolla ja käyttämällä myös tarkempia menetelmiä, jos sellaisia on tarjolla. Komissio ilmoittaa jatkossakin asiaa koskevat tiedot vuosittain maksusitoumusmäärärahoina vuosittaisen talousarvioesityksen yhteydessä.

sisämarkkinoita, yritysten, mukaan luettuna pienten ja keskisuurten yritysten, kilpailukykyä ja Euroopan tilastoja koskevan ohjelman perustamisesta ja asetusten (EU) N:o 99/2013, (EU) N:o 1287/2013, (EU) N:o 254/2014, (EU) N:o 258/2014, (EU) N:o 652/2014 ja (EU) 2017/826 kumoamisesta

(22)Euroopan yritysten kilpailukyvyn vahvistaminen niin, että samalla varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset ja avoimet ja kilpailukykyiset sisämarkkinat, on äärimmäisen tärkeää. Pk-yritykset ovat Euroopan talouden moottori: niiden osuus kaikista yrityksistä Euroopassa on 99 prosenttia, ne tarjoavat työpaikoista kaksi kolmasosaa ja ne edistävät merkittävästi uusien työpaikkojen luomista alueellisesti ja paikallisesti.

(21)Ohjelmalla on erityisesti torjuttava talous- ja liiketoimintaympäristön käynnissä olevista muutoksista johtuvia radikaaleja vaikutuksia kilpailuun ja sisämarkkinoiden toimintaan, erityisesti datan eksponentiaalisen kasvun ja käytön kautta, kun otetaan huomioon tekoälyn ja muiden tietoteknisten välineiden ja osaamisen kasvava käyttö yrityksissä ja niiden neuvonantajien parissa. On myös olennaisen tärkeää, että ohjelmasta tuetaan verkostoja ja yhteistyötä jäsenvaltioiden viranomaisten ja tuomioistuinten kanssa, koska vääristymätön kilpailu ja sisämarkkinoiden toiminta riippuvat ratkaisevasti näiden tahojen toimista. Kun otetaan huomioon kilpailupolitiikan erityistehtävä, jolla estetään unionin rajojen ulkopuolella tapahtuvasta kilpailunvastaisesta toiminnasta sisämarkkinoille aiheutuva vahinko, ohjelmasta olisi tarpeen mukaan tuettava yhteistyötä myös kolmansien maiden viranomaisten kanssa. Tiedotustoimien laajentaminen on välttämätöntä, jotta useammat kansalaiset ja yritykset pystyvät hyödyntämään tasapuolisesta kilpailusta sisämarkkinoilla saatavat edut täysimääräisesti. Koska monet ohjelman aloitteista ovat uusia ja ohjelman kilpailua koskevaan osaan vaikuttaa erityisen paljon sisämarkkinoiden kilpailuolojen dynaaminen kehitys – etenkin tekoälyn, algoritmien, massadatan, kyberturvallisuuden ja rikosteknisen tutkimuksen osalta – jonka vauhtia ja laajuutta on vaikea arvioida, on odotettavissa, että ohjelman tämän osan kehittyviin tarpeisiin vastaaminen vaatii joustavuutta.

(16)Jotta voidaan saavuttaa ohjelman tavoitteet ja helpottaa kansalaisten ja yritysten elämää, käyttöön olisi otettava korkealaatuisia käyttäjäkeskeisiä julkisia palveluja. Tämä edellyttää sitä, että julkishallinnon on ryhdyttävä toimimaan uusilla tavoilla, poistettava raja-aitoja hallinnon eri osa-alueiden väliltä ja sitouduttava luomaan tällaisia julkisia palveluja yhdessä kansalaisten ja yritysten kanssa. Rajatylittävän toiminnan jatkuva ja vakaa lisääntyminen sisämarkkinoilla edellyttää, että tarjotaan ajantasaisia tietoja yritysten ja kansalaisten oikeuksista mutta myös tietoja, joissa selitetään hallinnollisia muodollisuuksia. Lisäksi on keskeisen tärkeää tarjota oikeudellista neuvontaa ja auttaa kansallisella tasolla esiintyvien ongelmien ratkaisussa. On myös välttämätöntä luoda yhteys kansallisten hallintojen välille yksinkertaisella ja tehokkaalla tavalla sekä arvioida, miten sisämarkkinat toimivat käytännössä. Ohjelmasta olisi sen vuoksi tuettava seuraavia olemassa olevia sisämarkkinoiden hallintovälineitä: Sinun Eurooppasi -portaali, jonka pitäisi toimia tulevan yhteisen digitaalisen palveluväylän runkona, Sinun Eurooppasi -neuvonta, Solvit, sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmä ja sisämarkkinoiden tulostaulu, jotta parannetaan kansalaisten jokapäiväistä elämää ja yritysten kykyä käydä kauppaa valtioiden rajojen yli.

(13)Tuoteturvallisuus on kaikkien yhteinen huolenaihe. Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokset varmentavat, täyttävätkö tuotteet turvallisuusvaatimukset ennen niiden markkinoille saattamista. Sen vuoksi on äärimmäisen tärkeää, että vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokset ovat luotettavia ja päteviä. Unionissa on otettu käyttöön vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten akkreditointjärjestelmä, jolla todennetaan laitosten pätevyys, puolueettomuus ja riippumattomuus. Keskeisenä haasteena on pitää akkreditointijärjestelmä uusimman tekniikan tasalla ja varmistaa, että järjestelmää sovelletaan kaikkialla unionissa yhtä tiukasti. Ohjelmasta olisi sen vuoksi tuettava toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokset täyttävät edelleen sääntelyvaatimukset, ja vahvistetaan Euroopan akkreditointijärjestelmää, etenkin uusilla toiminta-aloilla, tukemalla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 765/2008 14 artiklassa tarkoitettua Eurooppalaisten akkreditointielinten yhteistyöjärjestöä (EA).

(12)Unionin lainsäädännön vaatimusten vastaisten tuotteiden saattaminen markkinoille asettaa vaatimuksia noudattavat tahot heikompaan asemaan ja saattaa vaarantaa kuluttajat. Monet yrittäjät jättävät säännöt huomiotta joko tiedon puutteen vuoksi tai tahallaan saadakseen kilpailuetua. Markkinavalvontaviranomaisten rahoitus on usein riittämätöntä, ja niiden toimintaa rajoittavat valtioiden rajat, kun taas yrittäjät käyvät kauppaa unionin tai jopa globaalilla tasolla. Etenkin sähköisen kaupankäynnin tapauksessa markkinavalvontaviranomaisilla on suuria vaikeuksia jäljittää kolmansista maista tuotuja vaatimustenvastaisia tuotteita ja yksilöidä vastuussa oleva taho lainkäyttöalueellaan. Ohjelmalla olisi sen vuoksi pyrittävä vahvistamaan tuotteiden vaatimustenmukaisuutta tarjoamalla oikeanlaiset kannustimet yrittäjille, tehostamalla vaatimustenmukaisuustarkastuksia ja edistämällä tiiviimpää rajatylittävää yhteistyötä valvontaviranomaisten välillä. Ohjelmalla olisi myös edistettävä markkinavalvonnan nykyisten puitteiden vahvistamista, kannustettava eri jäsenvaltioiden markkinavalvontaviranomaisia toteuttamaan yhteisiä toimia, parannettava tiedonvaihtoa ja edistettävä markkinavalvontatoimien lähentämistä ja yhdentämistä.

(10)Monien teollisten tuotteiden osalta sääntelyyn liittyviä esteitä sisämarkkinoilla on poistettu ennalta ehkäisevillä mekanismeilla, antamalla yhteisiä sääntöjä ja soveltamalla vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta, jos tällaisia unionin sääntöjä ei ole. Aloilla, joilla ei ole unionin lainsäädäntöä, vastavuoroisen tunnustamisen periaate tarkoittaa sitä, että tavaroilla, joita pidetään laillisesti kaupan yhdessä jäsenvaltiossa, on oikeus liikkua vapaasti ja niitä voidaan myydä toisessa jäsenvaltiossa. Vastavuoroisen tunnustamisen puutteellinen soveltaminen kuitenkin vaikeuttaa sellaisten yritysten tilannetta, jotka haluavat muiden jäsenvaltioiden markkinoille. Siitä huolimatta, että tavaramarkkinat ovat erittäin integroituneet, tämä johtaa menetettyihin mahdollisuuksiin koko taloudessa. Ohjelmalla olisi sen vuoksi pyrittävä parantamaan vastavuoroisen tunnustamisen soveltamista tavaroiden alalla ja vähentämään laittomien ja vaatimusten vastaisten tavaroiden pääsyä markkinoille.

(5)Yritysten, mukaan luettuna pk-yritysten, kilpailukyvyn, kuluttajansuojan, rahoituspalvelujen asiakkaiden ja loppukäyttäjien sekä rahoituspalveluja ja elintarvikeketjua koskevan politiikan laatimisen alalla on tällä hetkellä useita unionin toimia koskevia ohjelmia. Joitakin lisätoimia rahoitetaan suoraan sisämarkkinoita koskevista budjettikohdista. On tarpeen virtaviivaistaa ja hyödyntää yhteisvaikutuksia eri toimien välillä ja tarjota joustavampi rahoituskehys, jolla tähdätään hyvin toimivien sisämarkkinoiden toteuttamiseen mahdollisimman kustannustehokkaalla tavalla. Sen vuoksi on tarpeen perustaa uusi ohjelma, jolla tuodaan yhteen aiemmin näistä muista ohjelmista ja muista asiaan liittyvistä budjettikohdista rahoitetut toimet. Ohjelmaan olisi myös sisällytettävä uusia aloitteita, joilla on tarkoitus parantaa sisämarkkinoiden toimintaa.

(4)Sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan tiellä on kuitenkin edelleen esteitä ja uusia syntyy koko ajan. Sääntöjen hyväksyminen on vasta ensimmäinen askel; niiden toiminnan varmistaminen on yhtä tärkeää. Tässä on viime kädessä kyse kansalaisten luottamuksesta unioniin sekä sen kykyyn saada aikaan tuloksia ja luoda työpaikkoja ja kasvua ja suojella samalla julkista etua.

(3)Sisämarkkinoiden toiminnan pohjana on merkittävä määrä unionin lainsäädäntöä. Sääntelyä on erityisesti kilpailukyvyn, standardoinnin, kuluttajansuojan, markkinavalvonnan ja elintarvikeketjun alalla, mutta sääntöjä on annettu myös yrityksiin, kaupankäyntiin ja rahoitusalaan liittyvistä liiketoimista ja oikeudenmukaisen kilpailun edistämisestä tasapuolisten toimintaedellytysten tarjoamiseksi, mikä on olennaista sisämarkkinoiden toiminnan kannalta.

(23)Pk-yrityksillä on yhteisiä haasteita, jotka eivät vaikuta suuriin yrityksiin samassa määrin: rahoituksen saaminen, ammattitaitoisen työvoiman löytäminen, hallinnollisen rasitteen keventäminen, luovuuden ja innovoinnin hyödyntäminen, markkinoille pääseminen ja kansainvälistymisen edistäminen. Ohjelmalla olisi puututtava tällaisiin markkinahäiriöihin oikeasuhteisesti niin, ettei vääristetä kilpailua kohtuuttomasti sisämarkkinoilla.

(24)Monet unionin kilpailukykyongelmista liittyvät pk-yritysten vaikeuksiin saada rahoitusta, koska ne eivät pysty osoittamaan luottokelpoisuuttaan eikä niillä ole riittävästi vakuuksia. Rahoitukseen liittyviä lisähaasteita syntyy siitä, että pk-yritysten on pysyttävä kilpailukykyisinä sitoutumalla esimerkiksi digitalisaatioon, kansainvälistymiseen ja innovointiin ja työvoimansa ammattitaidon kohentamiseen. Rahoituksen rajoitetulla saannilla on kielteinen vaikutus yritysten perustamiseen, kasvuun ja elinkelpoisuuteen sekä uusien yrittäjien halukkuuteen ottaa haltuunsa elinkelpoisia yrityksiä sukupolvenvaihdoksen yhteydessä.

(25)Jotta päästäisiin eroon näistä markkinahäiriöistä ja voitaisiin varmistaa, että pk-yritykset pysyvät edelleen unionin talouden kilpailukyvyn kivijalkana, pienille ja keskisuurille yrityksille on myönnettävä ylimääräistä tukea Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella [...] perustetun InvestEU-rahaston pk-yritysikkunaan kuuluvista velka- ja pääomarahoitusvälineistä. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1287/2013 käyttöön otettu lainantakausjärjestely on todistanut lisäarvonsa, ja sen odotetaan tuovan positiivisia vaikutuksia vähintään 500 000 pk-yritykselle; sen seuraaja perustetaan InvestEU-rahaston pk-yritysikkunaan.

(26)Tämän ohjelman poliittisia tavoitteita käsitellään myös InvestEU-rahaston pk-ikkunaan kuuluvien rahoitusvälineiden ja talousarviotakuun avulla. Rahoitustukea olisi myös käytettävä toimiin, joilla käsitellään oikeasuhteisesti markkinoiden toimintapuutteita tai optimaalista heikompia investointitilanteita, eivätkä toimet saisi olla päällekkäisiä yksityisen rahoituksen kanssa tai syrjäyttää sitä tai vääristää kilpailua sisämarkkinoilla. Toimilla olisi saatava aikaan selvää Euroopan tason lisäarvoa.

(27)Ohjelmasta olisi tarjottava tehokasta tukea pk-yrityksille niiden koko elinkaaren aikana. Ohjelman olisi pohjauduttava pk-yrityksistä ja teollisuudenaloista kehitettyyn ainutlaatuiseen osaamiseen ja asiantuntemukseen ja pitkään kokemukseen, joka on saatu työskentelystä eurooppalaisten, kansallisten ja alueellisten sidosryhmien kanssa. Tuen olisi pohjauduttava positiivisiin kokemuksiin Yritys-Eurooppa -verkostosta, keskitetystä asiointipisteestä, jolla parannetaan pk-yritysten kilpailukykyä ja kehitetään niiden liiketoimintaa sisämarkkinoilla ja niiden ulkopuolella. Verkostolla on tarkoitus jatkaa palvelujen tarjoamista muiden unionin ohjelmien, kuten Horisontti 2020 -ohjelman, puolesta hyödyntämällä näiden ohjelmien taloudellisia resursseja. Uusille yrittäjille suunnattu mentorijärjestelmä olisi myös tarkoitus säilyttää välineenä, jolla annetaan uusille yrittäjille tai yrittäjyyttä harkitseville mahdollisuus hankkia liiketoimintakokemusta saattamalla uusi yrittäjä yhteen jonkin toisen maan kokeneen yrittäjän kanssa ja vahvistamalla näin yrittäjyystaitoja. Ohjelmassa olisi pyrittävä kasvattamaan ja laajentamaan entisestään maantieteellistä kattavuutta ja tarjottava näin yrittäjille enemmän tällaisia yhteensaattamismahdollisuuksia, tarpeen mukaan täydentäen muita unionin aloitteita.

(28)Klusterit ovat strateginen väline pk-yritysten kilpailukyvyn ja toiminnan laajentamisen tukemiseksi, koska ne tarjoavat suotuisan liiketoimintaympäristön. Yhteisklusterialoitteilla olisi saatava aikaan kriittistä massaa pk-yritysten kasvun vauhdittamiseksi. Klustereilla yhdistetään erikoistuneita ekosysteemejä ja luodaan näin pk-yrityksille uusia liiketoimintamahdollisuuksia ja integroidaan ne paremmin eurooppalaisiin ja globaaleihin strategisiin arvoketjuihin. Euroopan klusteriyhteistyöfoorumin tukemiin kansainvälisten kumppanuusstrategioiden kehittämiseen ja yhteistoimien toteuttamiseen olisi annettava tukea. Kestävää kumppanuutta olisi kannustettava jatkuvalla rahoituksella, jos tulos- ja osallistumistavoitteet saavutetaan. Suora tuki pk-yrityksille olisi kanavoitava klusteriorganisaatioiden kautta seuraavissa toimissa: huipputeknologian, uusien liiketoimintamallien sekä vähähiilisten ja resurssitehokkaiden ratkaisujen käyttöönotto, luovuus ja suunnittelu, osaamisen kehittäminen, taitavien työntekijöiden houkutteleminen, yrittäjyyden vauhdittaminen ja kansainvälistyminen. Mukaan olisi otettava muita pk-yritysten tukeen erikoistuneita toimijoita, jotta helpotetaan teollisuuden muutosta ja älykkään erikoistumisen strategioiden toteuttamista. Ohjelmalla olisi näin ollen edistettävä kasvua ja luotava yhteyksiä unionin (digitaali-)innovointikeskittymiin ja koheesiopolitiikan ja Euroopan horisontti -ohjelman puitteissa tehtyihin investointeihin. Yhteisvaikutuksia Erasmus-ohjelman kanssa voidaan myös tutkia.

(29)Luovuus ja innovointi ovat ratkaisevan tärkeitä unionin teollisten arvoketjujen kilpailukyvyn kannalta. Ne toimivat katalysaattoreina teollisuuden nykyaikaistamiselle ja edistävät älykästä, osallistavaa ja kestävää kasvua. Luovuutta ja innovointia ei ole kuitenkaan hyödynnetty pk-yrityksissä riittävästi. Sen vuoksi ohjelmasta olisi tuettava kohdennettuja toimia, verkostoja ja kumppanuuksia, joilla edistetään luovuuteen pohjautuvaa innovointia koko teollisessa arvoketjussa.

(30)Eurooppalaisilla standardeilla on merkittävä asema sisämarkkinoilla. Ne ovat elintärkeitä yritysten, erityisesti pk-yritysten, kilpailukyvylle. Standardit ovat ratkaisevan tärkeä väline myös unionin lainsäädännön ja politiikan tukemiseksi useilla keskeisillä aloilla, kuten energia, ilmastonmuutos, tieto- ja viestintäteknologia, resurssien kestävä käyttö, innovointi, tuoteturvallisuus, kuluttajansuoja, työntekijöiden turvallisuus ja työolot sekä ikääntyvä väestö, ja näin niiden panos on positiivinen koko yhteiskunnan kannalta.

(31)Euroopan standardointitoimia säännellään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1025/2012, ja ne pannaan täytäntöön pitkäaikaisilla julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksilla, jotka ovat keskeisen tärkeitä, jotta saavutetaan edellä mainitussa asetuksessa samoin kuin yleisessä ja alakohtaisessa unionin standardointipolitiikassa vahvistetut tavoitteet.

(32)Hyvin toimiva yhteinen tilinpäätösraportointikehys on olennaisen tärkeä sisämarkkinoiden, pääomamarkkinoiden tehokkaan toiminnan sekä yhdentyneiden rahoituspalvelumarkkinoiden toteuttamisen kannalta pääomamarkkinaunionin yhteydessä.

(33)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja antavan elimen (International Accounting Standards Board) hyväksymät kansainväliset tilinpäätösstandardit (IFRS) ja kansainvälisen tilinpäätöskysymysten tulkintakomitean niihin liittyvät tulkinnat olisi sisällytettävä unionin lainsäädäntöön, jotta yhtiöt, joiden arvopaperit on noteerattu säännellyillä markkinoilla unionissa, soveltaisivat niitä, mutta ainoastaan, jos IFRS-standardit täyttävät mainitussa asetuksessa säädetyt perusteet, joihin kuuluu vaatimus, jonka mukaan tilinpäätös antaa ”oikean ja riittävän kuvan” siten kuin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/34/EU 4 artiklan 3 kohdassa säädetään, ja ovat Euroopan yleisen edun mukaisia. Tällaiset kansainväliset tilinpäätösstandardit on tarpeen laatia noudattaen avointa ja demokraattisesti vastuullista menettelyä. IFRS-standardeilla on siten merkittävä rooli sisämarkkinoiden toiminnassa, ja siksi on unionin edun mukaista varmistaa, että IFRS-standardien laadinta- ja hyväksyntäprosesseissa syntyy standardeja, jotka ovat yhdenmukaisia sisämarkkinoiden oikeudellisen kehyksen vaatimusten kanssa. Sen vuoksi on tärkeää luoda soveltuvat rahoitusjärjestelyt IFRS-säätiötä varten.

(34)On tarpeen, että unioni varmistaa Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antavan ryhmän (EFRAG) rahoituksen jatkuvuuden ja osallistuu siten sen rahoittamiseen, kun otetaan huomioon EFRAGin tehtävä sen arvioimisessa, ovatko IFRS-standardit unionin oikeuden vaatimusten ja politiikan mukaisia, sellaisina kuin niistä on säädetty asetuksessa (EY) N:o 1606/2002. EFRAGin teknisessä työssä olisi keskityttävä komissiolle annettavaan tekniseen neuvontaan IFRS-standardeja hyväksyttäessä sekä asiaankuuluvaan osallistumiseen tällaisten IFRS-standardien laadintaan, ja siinä olisi varmistettava, että unionin edut otetaan asianmukaisesti huomioon kansainvälisessä standardisointiprosessissa. Unionin etuihin olisi sisällyttävä varovaisuuden käsite sekä direktiivissä 2013/34/EU säädetyn ”oikeaa ja riittävää kuvaa” sekä asetuksessa (EY) N:o 1606/2002 säädetyn Euroopan yleistä etua koskevan vaatimuksen säilyttäminen, kun otetaan huomioon IFRS-standardien vaikutus rahoitusvakauteen ja talouteen. Osaksi Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antavaa ryhmää (EFRAG) olisi perustettava eurooppalainen yritysraportointiosasto (Corporate Reporting Lab), joka edistää innovointia ja hyvien toimintatapojen kehittämistä yritysraportoinnin alalla. Tällä foorumilla yritykset ja investoijat voivat jakaa hyviä toimintatapoja erityisesti muiden kuin taloudellisten tietojen raportoinnin ja kestävän kehityksen raportoinnin alalla.

(35)Kansainvälisen tilintarkastajaliiton, jäljempänä ’IFAC’, hallinnonuudistuksen seurannasta vastaava kansainvälinen seurantaryhmä perusti vuonna 2005 lakisääteisen tilintarkastuksen alalle julkisen edun valvontalautakunnan, jäljempänä ’PIOB’. PIOB:n tehtävänä on valvoa kansainvälisten tilintarkastusstandardien (ISA) vahvistamiseen johtavaa prosessia ja muuta IFAC:n harjoittamaa yleishyödyllistä toimintaa. Kansainvälisiä tilintarkastusstandardeja voidaan hyväksyä sovellettavaksi unionissa erityisesti sillä edellytyksellä, että ne on laadittu asianmukaisessa menettelyssä julkisen valvonnan alaisena ja läpinäkyvyyttä noudattaen, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY 26 artiklassa edellytetään. Kun otetaan huomioon kansainvälisten tilintarkastusstandardien käyttöönotto unionissa ja PIOB:n keskeinen asema sen varmistamisessa, että standardit täyttävät direktiivissä 2006/43/EY asetetut vaatimukset, on tärkeää varmistaa asianmukaiset rahoitusjärjestelyt PIOB:n osalta.

(36)Unioni edistää korkeatasoista kuluttajansuojaa, parantaa kuluttajien vaikutusmahdollisuuksia ja edistää kuluttajien keskeistä asemaa sisämarkkinoilla tukemalla ja täydentämällä jäsenvaltioiden politiikkaa ja pyrkimällä varmistamaan, että kuluttajina toimiessaan kansalaiset saavat mahdollisimman paljon hyötyä sisämarkkinoista ja että heidän turvallisuuttaan ja oikeudellisia ja taloudellisia etujaan suojellaan asianmukaisesti ja konkreettisin toimin. Unionin on myös varmistettava, että kuluttaja- ja tuoteturvallisuuslainsäädännön noudattamista valvotaan asianmukaisesti ja yhdenvertaisesti käytännössä ja että yrityksillä on tasapuoliset toimintaedellytykset sisämarkkinoilla, joilla kilpailu on oikeudenmukaista. Lisäksi on syytä antaa kuluttajille vaikutusmahdollisuuksia ja kannustaa ja avustaa heitä tekemään kestäviä valintoja ja edistää näin kestävää ja energia- ja resurssitehokasta taloutta ja kiertotaloutta.

(37)Ohjelmalla olisi myös pyrittävää lisäämään kuluttajien, yritysten, kansalaisyhteiskunnan ja viranomaisten tietoa unionin kuluttajia ja turvallisuutta koskevasta lainsäädännöstä ja parantamaan kuluttajien ja kuluttajia edustavien organisaatioiden vaikutusmahdollisuuksia kansallisella ja unionin tasolla erityisesti tukemalla Euroopan kuluttajaliittoa (BEUC), joka on vakiintunut ja tunnustettu kansalaisjärjestö, joka edustaa kuluttajien etuja kaikkeen asiaan kuuluvaan unionin politiikkaan nähden, sekä eurooppalaista standardointiasioiden kuluttajajärjestöä (ANEC), joka edustaa kuluttajien etuja standardointikysymyksissä. Tässä erityishuomiota olisi kiinnitettävä uusiin markkinatarpeisiin, jotka liittyvät kestävän kulutuksen edistämiseen ja talouden digitalisaatiosta tai uusien kulutusmallien ja liiketoimintamallien kehittämisestä syntyvien haavoittuvuuksien ja haasteiden estämiseen. Ohjelmasta olisi tuettava markkinoihin, poliittisiin haasteisiin ja esiin nouseviin ongelmiin ja käyttäytymismuotoihin liittyvien tietojen kehittämistä sekä kuluttajia koskevien unionin tulostaulujen julkaisemista.

(38)Ohjelmasta olisi tuettava kansallisia toimivaltaisia viranomaisia, mukaan luettuna tuoteturvallisuuden seurannasta vastaavat viranomaiset, jotka tekevät yhteistyötä erityisesti vaarallisia kulutustuotteita koskevan EU:n nopean hälytysjärjestelmän kautta. Ohjelmasta olisi myös tuettava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/95/EY ja asetuksen (EY) N:o 765/2008 noudattamisen valvontaa kuluttajansuojan ja tuoteturvallisuuden osalta sekä kuluttajansuoja-asioiden yhteistyöverkoston toimintaa ja kansainvälistä yhteistyötä kolmansien maiden ja unionin asianomaisten viranomaisten välillä. Ohjelmalla olisi myös pyrittävä varmistamaan, että kaikilla kuluttajilla ja kauppiailla on mahdollisuus käyttää laadukasta tuomioistuinten ulkopuolista riidanratkaisua ja verkkovälitteistä riidanratkaisua ja saada tietoja muutoksenhakumahdollisuuksista.

(39)Euroopan kuluttajakeskusten verkosto auttaa kuluttajia hyödyntämään unionin kuluttajaoikeuksia, kun he hankkivat tavaroita ja palveluja valtioiden rajojen yli sisämarkkinoilla ja Euroopan talousalueella, joko verkon kautta tai matkoillaan. Verkostoon kuuluu 30 keskusta, ja sitä rahoitetaan yhteisesti unionin kuluttajaohjelmista, ja se on yli 10 vuoden aikana osoittanut lisäarvonsa vahvistamalla kuluttajien ja kauppiaiden luottamusta sisämarkkinoihin. Se käsittelee vuodessa yli 100 000 kuluttajien tiedustelua ja saavuttaa miljoonia kansalaisia lehdistötiedotteillaan ja verkossa tapahtuvalla tiedotuksellaan. Se on yksi unionin arvostetuimmista kansalaisten neuvontaverkostoista, ja useimmissa sen keskuksissa on sisämarkkinalainsäädäntöä, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2006/123/EY, käsitteleviä yhteyspisteitä; sen arvioinnissa korostetaan toiminnan jatkamisen merkitystä. Verkosto aikoo myös kehittää vastavuoroisia järjestelyjä kolmansissa maissa toimivien vastaavien elinten kanssa.

(40)Unionin kuluttaja- ja markkinointilainsäädäntöä koskevassa toimivuustarkastuksessa, jonka komissio teki toukokuussa 2017, tuli esiin, että sääntöjen noudattamista on valvottava paremmin ja muutoksenhakua helpotettava, jos kuluttajille on aiheutunut vahinkoa kuluttajalainsäädännön rikkomisesta. Tämän seurauksena komissio hyväksyi huhtikuussa 2018 Kuluttajat vahvempaan asemaan -toimenpidepaketin, jolla muun muassa varmistetaan kuluttajien yhdenvertainen kohtelu sisämarkkinoilla siltä osin kuin on kyse laatueroista, jäsenvaltioiden vahvemmasta valvontakapasiteetista, vahvemmasta tuoteturvallisuudesta, laajemmasta kansainvälisestä yhteistyöstä ja uusista muutoksenhakumahdollisuuksista etenkin oikeutettujen yksikköjen nostamien edustajakanteiden kautta. Ohjelmasta olisi pyrittävä tukemaan kuluttajapolitiikkaa, jolla lisätään kuluttajaorganisaatioiden ja kuluttajansuojaviranomaisten tietoa, kehitetään niiden valmiuksia ja vaihdetaan hyviä toimintatapoja niiden välillä, kehitetään verkostoitumista ja markkinatietojen käyttöä sekä vahvistetaan näyttöpohjaa sisämarkkinoiden toiminnasta kuluttajien kannalta ja tietotekniikkajärjestelmien ja viestintävälineiden toiminnasta.

(41)Kansalaisiin vaikuttaa erityisen paljon rahoituspalvelumarkkinoiden toiminta. Rahoituspalvelut ovat sisämarkkinoiden keskeinen osatekijä, ja ne edellyttävät vankkoja sääntely- ja valvontapuitteita, joilla varmistetaan rahoitusvakauden ja kestävän talouden lisäksi myös korkeatasoinen suoja kuluttajille ja muille rahoituspalvelujen loppukäyttäjille, muun muassa vähittäissijoittajille, säästäjille, vakuutuksenottajille, eläkerahastosäästäjille ja edunsaajille, yksittäisille osakkeenomistajille, lainanottajille sekä pk-yrityksille. On tärkeää vahvistaa niiden valmiuksia osallistua politiikan laatimiseen rahoitusalalla.

(42)Ohjelmasta olisi sen vuoksi tuettava edelleen erityistoimia, jotka sisältyvät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2017/826 perustettuun unionin ohjelmaan (2017–2020) kuluttajien ja muiden finanssipalvelujen loppukäyttäjien osallistumisen lisäämisestä unionin politiikan laadintaan finanssipalvelualalla; ohjelmalla jatkettiin vuosien 2012–2017 pilottiohjelmaa ja valmistelutoimia. Tämä on tarpeen, jotta poliittiset päättäjät saavat sidosryhmien näkökantoja muiltakin kuin rahoitussektorin ammattilaisilta ja jotta varmistetaan kuluttajien ja muiden rahoituspalvelujen loppukäyttäjien parempi edustus. Tämän pitäisi johtaa parempaan rahoituspalvelupolitiikkaan, erityisesti sen ansiosta, että rahoitusalan sääntelyyn liittyviä kysymyksiä ymmärretään yleisesti paremmin ja finanssiosaaminen kohenee.