Alueiden komitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto 'Yhteenkuuluvuus ja tietoyhteiskunta'"

(98/C 64/03)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon aiheesta "Yhteenkuuluvuus ja tietoyhteiskunta" KOM(97) 7 lopull.,

ottaa huomioon komission 11. kesäkuuta 1997 tekemän Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 c artiklan ensimmäisen kohdan mukaisen päätöksen pyytää tästä aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon tätä lausuntopyyntöä ennakoiden 8. maaliskuuta 1996 tekemänsä päätöksen antaa lausunnon valmistelu valiokunta 3:n "Liikenne ja tietoliikenneverkot" tehtäväksi,

ottaa huomioon valiokunta 3:n 25. syyskuuta 1997 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 270/97 rev., esittelijä: Risto Koivisto),

hyväksyi 20. täysistunnossaan 19. ja 20. marraskuuta 1997 (marraskuun 19. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1. Tausta

1.1. Tiedonanto "Koheesio ja tietoyhteiskunta" liittyy taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsitelleen ensimmäisen seurantaraportin suosituksiin sekä täydentää Vihreää kirjaa elämisestä ja työnteosta tietoyhteiskunnassa. Tiedonannolla komissio aloittaa toisen vaiheen tiellä kohti tietoyhteiskuntaa, kun telemarkkinoiden vapauttamista ollaan saamassa päätökseen ja on aika tutkia lähemmin tietoyhteiskunnan vaikutuksia eri aloilla.

1.2. Vaikka tietoliikennemarkkinoiden avautumisen ja niihin liittyvän yhdenmukaistumisen tulisikin periaatteessa toteutua koko yhteisön alueella, on tiedonannon mukaan olemassa suuri vaara investointien lykkääntymisestä eräillä alueilla. Tämän vuoksi markkinavoimia on tarvittaessa täydennettävä poliittisilla toimenpiteillä, jotta olemassa olevia eroja voidaan kuroa umpeen ja varmistaa tietoyhteiskunnan eteneminen unionin kaikilla alueilla toivottua vauhtia.

1.3. Näihin poliittisiin toimenpiteihin tarvitaan mukaan alueita, kansallisia hallituksia ja eurooppalaisia toimielimiä.

1.4. Ensimmäistä kertaa tiedonannossa eritellään tietoyhteiskunnan sekä taloudellisen ja sosiaalisen koheesion välistä yhteyttä unionissa ja siksi aihe on alueiden komitean kannalta erittäin tärkeä ja vastaa komitean useissa lausunnoissa esittämiä tietoyhteiskunnan alueellisten ulottuvuuksien painotuksia.

2. Tiedonannon pääsisältö

2.1. Tietoyhteiskuntaan liittyvä kehitys voi edistää merkittävästi perustamissopimuksen 130 a artiklassa asetetun taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tavoitteen saavuttamista, mutta tällä hetkellä Euroopan alueilla on varsin erilaiset edellytykset osallistua tähän kehitykseen ja käyttää sitä hyväkseen. Varsinkin infrastruktuurin sekä kustannusten, luotettavuuden ja palvelujen kehityksen osalta vallitsee suuria eroja.

2.2. Tietoyhteiskunta tarjoaa myös hyvät mahdollisuudet uusien työllisyyden muotojen ja korkeaa ammattitaitoa vaativien tehtävien kehitykselle.

2.3. Kaikilla tietoyhteiskuntaan liittyvillä prosesseilla on myös perustavaa laatua olevia maantieteellisiä ja sosiaalisia vaikutuksia.

2.4. Jotta yksilöt, yhteisöt ja yritykset voisivat sijainnistaan riippumatta hyödyntää tietoyhteiskunnassa avautuvia mahdollisuuksia, on tähän tarjottava mahdollisuus koko unionin alueella.

2.5. Komissio on edistänyt tietoliikennemarkkinoiden vapautumista, koska siten on katsottu nopeutettavan verkkojen leviämistä, helpotettavan innovatiivisten palvelujen kehittämistä sekä laskettavan käyttäjien kustannuksia. Palvelutoiminnan alueellinen kattavuus halutaan turvata kehittämällä kaikille tarjolla olevien yleispalvelujen säännöskehystä.

2.6. Erittäin pieni osa rakennerahastojen varoista käytetään tietoyhteiskunnan palvelukysynnän kasvua lisääviin toimenpiteisiin.

2.7. Alueiden välillä olevien erojen poistamiseksi ja Euroopan alueiden tasapainoisen kehityksen edistämiseksi komissio ehdottaa tiedonannossa toimenpiteitä seuraavilla kolmella alalla:

a) Telemarkkinalainsäädännössä noudatettavaa säätelypolitiikkaa kehitettäessä tulee käydä laaja keskustelu yleispalvelun kattavuudesta ja tietoyhteiskunnan palveluiden yleisestä käyttömahdollisuudesta, jotta varmistetaan kaikkien toimialojen täysimittainen hyötyminen televiestintäalan vapauttamisesta kohtuullisten hintojen, paremman palvelutason sekä innovatiivisten hankkeiden muodossa.

b) Jatkossa tulee kiinnittää erityistä huomiota televiestintäverkkojen täydentämiseen ja samalla ottaa huomioon investointien ja alueiden taloudellisen suorituskyvyn suhde.

c) Kysynnän kiihdyttämiseksi komissio aikoo käynnistää joukon aloitteita, joiden tavoitteena on kehittää integroituja ja strategisia tietoyhteiskuntahankkeita. Tähän liittyy myös käytössä olevien rahoitusinstrumenttien arviointi.

TIEDONANTOA KOSKEVIA HUOMIOITA

3. Tietoyhteiskunnan mahdollisuudet ja alueiden väliset erot

3.1. Alueiden komitea katsoo, että käyttämällä hyväksi tietoyhteiskunnan suomia mahdollisuuksia voidaan merkittävästi vaikuttaa uusien palvelujen syntymiseen esimerkiksi koulutuksessa ja terveydenhuollossa myös sellaisilla alueilla, jotka ovat tähän mennessä olleet muita huonommassa asemassa.

3.2. Samoin etätyön kehittyminen ja yritysten sijaintiriippuvuuden vähentyminen antavat aivan uusia mahdollisuuksia työllisyyden parantamiseen alueilla, jotka ovat tietoyhteiskunnan hyödyntämisessä keskimääräistä aktiivisempia.

3.3. Eräät tunnusluvut, kuten esimerkiksi Internetin käytön yleisyys, osoittavat, että erot jäsenmaiden kesken ovat pikemminkin kasvamassa kuin tasoittumassa.

3.4. Alueiden komitea toteaa, että ei pelkästään jäsenvaltioiden kesken vaan myös jäsenvaltioiden sisällä on suuria eroja kyvyissä ja halukkuudessa käyttää hyväksi tietoyhteiskunnan tarjoamia mahdollisuuksia työllisyyden lisäämiseen ja yleensä alueen kehittämiseen.

3.5. Komitea kiinnittää komission huomiota tässä yhteydessä kuitenkin myös alueiden erilaisiin kehitysstrategioihin; monilla alueilla on aivan muita painopisteitä kuin tietoyhteiskunnan kehittäminen. Paikallista asiantuntijuutta tilanteen arvioinnissa tulee kunnioittaa, mutta samalla varmistaa tehokkaalla tiedottamisella, ettei arvio perustu väärään tietoon tietoyhteiskunnan mukanaan tuomista mahdollisuuksista alueelliseen kehitykseen.

3.6. Alueiden komitea kuitenkin korostaa myös tietoyhteiskunnan ja sen markkinoiden kokonaisvaltaista luonnetta ja tarvetta edelleenkin kaikin tavoin tukea tietotekniikka- ja tietoliikennealan osaamiskeskusten ja muiden vastaavien yleensä ydinmaihin sijoittuneiden organisaatioiden kehitystä, jotta kokonaisvaikutus Euroopan työllisyyteen olisi mahdollisimman myönteinen. Tämän korkeatasoisen osaamisen hyödyntämiseen tietoyhteiskunnan koheesiossa tulee kiinnittää enenevää huomiota.

3.7. Komission tiedonannossa korostetaan alueiden välisten erojen selittyvän eroavuuksilla tietoliikenteen infrastruktuurissa ja telepalveluissa. Useimpien ydinmaiden sisällä ei tällaisia eroja yleensä ole, mutta kehitys niidenkin eri alueilla poikkeaa paljon toisistaan. Alueiden komitea toteaa näiden erojen johtuvan pääasiassa alueellisesta yksityisestä ja julkisesta aktiivisuudesta sekä innovatiivisuudesta ja edelleen siitä, kuinka tietoisia päättäjät ja toimijat ovat olleet tietoyhteiskunnan mukanaan tuomista mahdollisuuksista.

3.8. Alueiden komitea yhtyy komission näkemykseen siitä, että keskeisin koheesiota edistävä toimenpide eurooppalaisessa tietoyhteiskunnassa on olemattomien tai puutteellisten televerkkopalvelujen kehittäminen tässä suhteessa epäsuotuisimmassa asemassa oleville alueilla. Tämä koskee erityisesti niitä alueita, joille myöskään teletoiminnan liberalisointi ei ole tuomassa uusia investointeja. Mikäli tässä suhteessa ei tapahdu nopeaa kehitystä, tulevat kysyntää kasvattavien yhteisöohjelmien vaikutukset olemaan vähäiset näillä alueilla ja alueiden välisten erojen kasvu edelleenkin kiihtyy.

4. Säätelyn vaikutukset

4.1. Alueiden komitea kiinnittää huomiota siihen, että teletoiminnan liberalisointi jatkossa pikemminkin kasvattaa kuin kaventaa alueiden välisiä eroja. Tältäkään osin ei kyse ole pelkästään koheesio- ja ydinmaista, vaan myös eroista jäsenvaltioiden sisällä. On luonnollista, että jatkossa uudet fyysistä perusinfrastruktuuria vaativat palvelut pyrkivät keskittymään sinne, missä tämä on liiketaloudellisesti kannattavaa. Alueiden komitea pitää unionin kokonaistaloudellisen kehityksen kannalta vaarallisena hidastaa näiden palvelujen kehittymistä vaatimalla esimerkiksi lisenssipolitiikan suomin mahdollisuuksin kattavampaa tarjontaa kuin mikä liiketaloudellisesti on mahdollista.

4.2. Alueiden komitea pitää koheesion toteuttamista eurooppalaisessa tietoyhteiskunnassa tärkeänä ja hyväksyy siksi osittain myös lainsäädännöllisten keinojen käytön, vaikka ne olisivatkin tietyin osin ristiriidassa teletoiminnan vapaan kilpailun yleisten periaatteiden kanssa. Palvelun minimitason kaikilla alueilla määrittelevän yleispalvelun käsitteen osalta komitea kuitenkin toteaa seuraavaa:

a) Yleispalvelun toteuttaminen nostaa todennäköisesti telepalvelujen käyttömaksuja ainakin harvaan asutuilla alueilla. Koska telepalvelut tulevaisuudessa tulevat olemaan yhä useammin erilaisille käyttäjäryhmille suunnattuja paketteja, ei perinteisiin yksittäisiin palveluihin kohdistuvien maksujen erittely ja säätely ole mahdollista. Ydinalueiden suuret käyttäjät saavat suuret alennukset, kun taas syrjäisemmillä seuduilla asuvat maksavat enemmän ja joutuvat kantamaan myös yleispalvelun yrityksille aiheuttamat kustannukset.

b) Komission ajatus erilaisista yleispalvelukriteereistä erilaisille käyttäjäryhmille (esimerkiksi terveydenhuollon laitokset, koulut, pk-yritykset) on sinänsä perusteltu. Nämä kaikki tiedonannossa mainitut käyttäjäryhmät ovat kuitenkin tietoliikennepalvelujen käytön suhteen hyvin heterogeenisia. Alueiden komitea pitää esitettyä parempana lähtökohtana pyrkiä määrittelemään yleispalvelukriteereitä yleisemmin käytön volyymin perusteella.

c) Monet telepalvelut lähenevät sisällöltään ja markkinamekanismiltaan perinteisiä medioita. Teleyrityksiä kiinnostaa yhä enemmän verkkoon liittyneiden talouksien ja yritysten lukumäärä, jotta esimerkiksi mainontaa saadaan toteutettua mahdollisimman kattavasti. Täten myös yritysten puolella on yhä enemmän tarpeita toteuttaa kattavaa yleispalvelua.

4.3. Alueiden komitea toteaa tiukan lisenssipolitiikan tietyissä tapauksissa edistävän koheesion toteuttamista, kun esimerkiksi matkapuhelinverkon toimiluvan ja rahoituksen ehtona pidetään tiettyä alueellista kattavuutta. Alueiden komitean mielestä tällaisten välineiden käyttö on perusteltua alueellisten perusrakenne-, hinta-, laatu- ja saatavuuserojen tasaamiseksi, mutta laajempi säätely kääntyy helposti liberalisoinnin alkuperäisiä tavoitteita vastaan, kehitys toisin sanoen hidastuu ja kansalaisten ja yritysten telepalvelumaksut kallistuvat.

4.4. Alueiden komitea toivoo, että liian pitkälle menevän säätelyn sijasta pyrittäisiin kehittämään sellaisia esimerkiksi satelliitteihin perustuvia tietoliikennepalveluja ja niihin soveltuvia edullisia päätelaitteita, jotka eivät vaatisi suuria investointeja fyysiseen perusverkkoon ja kattaisivat samalla myös koheesioalueet.

5. Paikallis- ja aluehallinnon vastuu

5.1. Alueiden komitea korostaa jälleen kerran ja aikaisempiin tietoyhteiskuntaa koskeviin lausuntoihinsa viitaten alueellisten ja paikallisten viranomaisten merkittävää asemaa ja vastuuta eurooppalaisen tietoyhteiskunnan kehittämisessä.

5.2. Alueiden komitea yhtyy komission käsitykseen siitä, että tietoyhteiskunnan tarjoamat mahdollisuudet tunnistetaan ja toteutetaan parhaiten alueellisella tasolla. Komitea toteaa toisaalta vastoin komission näkemystä eri alueilla laaditun tähänkin mennessä laajoja tieto- ja tietoliikennetekniikan kehittämisohjelmia, joissa kiinnitetään huomiota myös infrastruktuurin ja sovellusten kehittämistä täydentäviin toimenpiteisiin.

5.3. Alueiden komitean mielestä eurooppalaisen tietoyhteiskunnan tulisi rakentua ensi sijaisesti ihmisten tarpeille. Alueilla ja kunnilla on käytössään välineet (esimerkiksi koulut ja kirjastot), joilla ihmiskeskeinen tietoyhteiskunta joka toteutuu tai ei. Niiden avulla pystytään myös löytämään komission tiedonannossa kaivatut ratkaisut erilaisten ryhmien ja yksilöiden tarpeiden ja ongelmien ottamiseksi huomioon ja koheesion toteuttamiseksi myös tällä tasolla.

5.4. Erityisesti alueiden komitea kiinnittää huomiota alue- ja paikallishallinnon merkitykseen tietoyhteiskunnan palvelukysynnän edistämisessä. Hyvin tärkeänä tältä osin alueiden komitea pitää tietopalvelujen käyttömahdollisuuksien tukemista kouluissa ja julkisissa kirjastoissa ja muissa vastaavissa paikoissa, jotka ovat helposti kansalaisten ulottuvilla.

Näin koulut ja muut vastaavat laitokset voivat edistää myös omien innovatiivisten suunnitelmiensa välityksellä sellaisen tietoyhteiskunnan kehitystä, joka on entistä paremmin nuorten ja yleisemmin kaikkien kulttuurin ja koulun parissa toimivien vaatimusten mukainen.

5.5. Alueiden komitea toteaa julkishallinnon paikallisten tietopalvelujen toimineen monissa hankkeissa jo tähänkin asti hyvin tärkeänä alueellisena tietoyhteiskunnan veturina. Komitea kiinnittää kuitenkin komission huomiota siihen, että kuntien ja alueiden tarjoamien palveluiden kohteena ovat kaikki alueen asukkaat ja yritykset, kun taas yksityisellä sektorilla kiinnostus kohdistuu vain maksaviin asiakkaisiin. Kehittäessään uutta tekniikkaa hyödyntäviä palvelujaan kunnat joutuvat siis koko ajan ylläpitämään ja kehittämään myös perinteisiä tiedotuskanaviaan. Alueiden komitea katsoo, että paikallishallinnon palveluiden tärkeyden ja niiden kehittämisen vaikeuden vuoksi niiden tukemiseen tarvitaan lisää panostusta.

5.6. Komissio viittaa julkishallinnon tietoverkkoja kehittämiseen tarkoitetun IDA-ohjelman tarjoamiin mahdollisuuksiin luoda myös yksityissektoriin kohdistuvaa kysyntää. Mainittu ohjelma koskee pääosin sellaisia sovelluksia, jotka eivät suoranaisesti liity paikallishallinnon toimintaan. Alueiden komitea katsoo, että koheesiota tietoyhteiskunnassa lisäisi niin valtioiden sisällä kuin niiden välilläkin se, että julkishallinnon tietoverkkoja kehittävää ohjelmaa laajennettaisiin koskemaan merkittävämmin alue- ja paikallishallinnon toimintoja.

5.7. Edellä sanotun johdosta alueiden komitea ei voi yhtyä komission käsitykseen, että ensisijainen vastuu tietoyhteiskunnan kehittämisessä ja levittämisessä olisi yksityisillä yrityksillä, tele- ja palvelutoiminnan harjoittajilla.

6. Alueelliset tietoyhteiskuntastrategiat

6.1. Alueiden komitea tervehtii tyytyväisenä komission toivomusta siitä, että jäsenvaltioita kehotetaan noudattamaan strategista ja eri tahojen yhteistyöhön tähtäävää lähestymistapaa tietoyhteiskuntaan mm. alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa.

6.2. Alueiden komitea korostaa Irisi-aloitteista saatuja hyviä kokemuksia, joiden mukaan eri alueilla tarvitaan erilaisia strategioita. Komitea katsoo alueellisilla tietoyhteiskuntastrategioilla olevan suuri merkitys nimenomaan alueellisen kehityksen kannalta. Yhtä tärkeinä ja nimenomaan tietoyhteiskunnan sosiaalisen puolen kannalta tärkeämpinäkin komitea pitää myös erilaisia innovatiivisia ruohonjuuritason hankkeita. Näiden ja em. strategioiden välille tulisikin löytää sekä toiminnallisesti että yhteisön rahoitusinstrumenttien käytössä hyvä tasapaino.

6.3. Alueiden komitean mielestä ilman kokemusta onnistumisista ja epäonnistumisista ihmisten ja/tai yritysten kanssa tehtävissä ruohonjuuritason hankkeissa on vaikea päästä hyvään alueelliseen strategiaan.

6.4. Alueiden komitea pitää erityisen tärkeänä, että alueellisiin tietoyhteiskuntastrategioihin liitetään myös koulutuksen kehittäminen, koska tietoyhteiskunnan mahdollisuuksien tunnistaminen on koheesion toteutumisen kannalta yhtä keskeistä kuin tietoyhteiskunnan palvelut.

7. Rahoitusinstrumenttien kehittäminen

7.1. Alueiden komitea viittaa Irisi-aloitteista saatuihin hyviin kokemuksiin ja pitää tärkeänä, että kehittää mahdollisuuksia rakennerahastojen varoilla tuettujen hankkeiden alueidenväliseen ja monikansalliseen yhteistyöhön kehitetään.

7.2. Alueiden komitean mielestä etenkin ydin- ja koheesioalueiden keskinäiset alueelliset hankkeet voisivat edistää tietämyksen siirtoa ja siten myös koheesiota.

7.3. Joka puolella yhteisöä on käynnissä hyviä alueellisia kehittämishankkeita. Alueiden komitea pitää tärkeänä, että rakennerahastojen rahoituksesta käytännössä päätettäessä kiinnitetään huomiota myös saatujen kokemusten sekä tietämyksen siirtoon muiden alueiden hyväksi ja varataan resurssit tätä toimintaa varten.

7.4. Alueiden komitean mielestä myös tutkimuksen ja kehittämisen puiteohjelmaa voitaisiin sen yleisiä tavoitteita vaarantamatta hyödyntää teknologian kehityksen edistämiseksi eurooppalaisessa tietoyhteiskunnassa. Tämä voisi tapahtua esimerkiksi siten, että eräissä osaohjelmissa painotettaisiin koheesioalueiden ja epäsuotuisassa asemassa olevien alueiden osallistumista tietoyhteiskunnan uusien sovellusten testaamiseen.

7.5. Alueiden komitea kiinnittää huomiota nykyisen tavoiteohjelmakauden aikana tapahtuneisiin suuriin muutoksiin, minkä vuoksi etenkään vanhoissa jäsenmaissa ei ohjelma-asiakirjoissa ole juurikaan otettu huomioon tietoyhteiskunnan merkitystä alueelliselle kehitykselle. Komission tiedonannossa kuvattu tietoyhteiskunnan kysyntää lisäävien hankkeiden vähäinen osuus osoittaa, että nykyinen tarkistusväli ei anna mahdollisuutta sopeutua nopeisiin muutoksiin. Tämän vuoksi tavoiteohjelmiin tulisi saada enemmän joustavuutta, jotta melko pitkän toteutuskauden aikana pystyttäisiin reagoimaan helpommin yhteiskunnassa tapahtuviin muutoksiin.

7.6. Alueiden komitea pitää tärkeänä, että seuraavissa tavoiteohjelmissa koheesion toteuttaminen tietoyhteiskunnassa otetaan huomioon tarpeeksi kattavasti ja samalla otetaan huomioon mahdollisuus käyttää rakennerahastojen varoja myös kysyntää lisääviin toimenpiteisiin.

8. Päätelmät

Alueiden komitea

8.1. katsoo tietoyhteiskunnan suomilla mahdollisuuksilla olevan suuri merkitys alueiden ja koheesion kehittymiselle,

8.2. pitää komission tavoin erittäin tärkeänä tietoyhteiskunnan palveluiden kysyntää kiihdyttävää toimintapolitiikkaa ja myös rakennerahastojen resurssien käyttöä tätä tukeviin ohjelmiin,

8.3. katsoo koheesion kannalta tärkeimmäksi lähiajan tavoitteeksi kaikki alueet kattavan riittävän televerkkoinfrastruktuurin toteuttamisen,

8.4. kiinnittää komission huomiota siihen, että telemarkkinoiden liberalisointia rajoittavalla säätelyllä kuten esimerkiksi yleispalvelun toteuttamisella saattaa olla myös koheesiota haittaavia vaikutuksia,

8.5. toteaa, että alue- ja paikallishallinnon vastuu ja asema eurooppalaisen tietoyhteiskunnan kehittämisessä ja etenkin sen sosiaalisen puolen huomioonottamisessa on vähintään yhtä tärkeä kuin yksityisen sektorin vastuu ja asema,

8.6. haluaa antaa alueellisten ja kansallisten strategioiden vastapainona paikallisille aktiivisille toimijoille mahdollisuuden kehittää eurooppalaista tietoyhteiskuntaa myös pienillä innovaatiohankkeilla,

8.7. pitää tärkeänä kehittää mahdollisuuksia alueiden väliseen yhteistyöhön rakennerahastojen varoin tuetuissa hankkeissa sekä myös muutoin edistää kokemusten ja tietämyksen siirtoa.

Bryssel, 19. marraskuuta 1997.

Alueiden komitean puheenjohtaja

Pasqual MARAGALL i MIRA