KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMELLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE - Tempus (Phare/CARDS ja Tacis) Vuosikertomus 2000

Sisällys

SANASTO

1. OHJELMIEN KEHITYS VUONNA 2000

1.1 Tempus IIa -ohjelman päättyminen

1.2 Tempus III -ohjelman täytäntöönpano

1.3 Kroatian liittyminen ja Jugoslavian liittotasavallan paluu ohjelmaan

1.3.1 Kroatia

1.3.2 Jugoslavian liittotasavalta

1.4 Aluepolitiikan kehitys

1.4.1 Tempus-ohjelman alueseminaari korkeakoulujen strategisen hallinnon ja korkeakoulupolitiikan välisestä yhteydestä (The Link Between Strategic University Management and Higher Education Policy), Sarajevo, 15.-16.6.2000

1.4.2 Tempus-ohjelman alueseminaari toimielinten rakentamisesta, Skopje, 23.-26.11.2000

2. VUODEN 2000 VALINTAKIERROKSEN TULOKSET

2.1 Phare/Cards -ohjelman YE-hankkeiden ja verkottumishankkeiden valinnan tulokset

2.2 Tacis-ohjelman YE-hankkeiden ja verkottumishankkeiden valinnan tulokset

2.3 Phare/Cards- ja Tacis-ohjelman henkilökohtaisten liikkuvuusapurahojen valinnan tulokset

LIITTEET:

Liite 1 - Yleistilastot

Liite 2 - Luettelo Tempus-julkaisuista

SANASTO

Komissio // Euroopan komissio

PO EAC // Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto

Koulutussäätiö // Euroopan koulutussäätiö (Torino, Italia)

YE-hanke // Yhteiseurooppalainen hanke

VH // Verkottumishanke

HLA // Henkilökohtainen liikkuvuusapuraha

KYT // Kansallinen yhteystoimisto

KTT // Kansallinen Tempus-toimisto

TTP // Tempus-tiedotuspiste

Kumppanuusmaat // Vuoden 2000 valintakierroksella:

Armenia

Azerbaidzan

Valko-Venäjä

Georgia

Kazakstan

Kirgisistan

Moldova

Mongolia

Venäjän tasavalta

Tadzikistan

Turkmenistan

Ukraina

Uzbekistan

Albania

Bosnia ja Hertsegovina

Kroatia

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia

1. OHJELMIEN KEHITYS VUONNA 2000

1.1 Tempus IIa -ohjelman päättyminen

Tempus IIa -ohjelma kattoi Tempus II -ohjelmasta jakson, joka alkoi kesäkuussa 1998 ja päättyi 30. kesäkuuta 2000. Tänä aikana Keski- ja Itä-Euroopan kymmenen ehdokasmaata osallistuivat edelleen täysimääräisesti Tempus-ohjelmaan yhdessä Länsi-Balkanin assosioitumattomien maiden ja entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden sekä Mongolian kanssa. Vuodesta 2000 lähtien ehdokasmaat on kuitenkin voitu valita osallistumaan myös yleissivistävää ja ammatillista koulutusta sekä nuorisoa koskeviin yhteisön ohjelmiin liittymistä valmisteltaessa. Tämän seurauksena niiden asema Tempus-ohjelmassa on muuttunut ratkaisevasti. Heinäkuun 1. päivän jälkeen ehdokasmaiden oppilaitokset saattoivat osallistua eurooppalaisiin yhteishankkeisiin vain yhteisrahoitusperiaatteella. Lisäksi näiden maiden kansalliset Tempus-toimistot on ollut lakkautettava. Muutos on myönteinen osoitus Tempus-ohjelman tukemasta onnistuneesta siirtymisprosessista. Se on myös Tempus-ohjelman merkittävä etappi, sillä ohjelma ei ole koskaan aikaisemmin menettänyt niin paljon jäseniä yhdellä kertaa. Komissio on sen tähden pohtinut tiiviisti, miten ehdokasmaissa kertynyt asiantuntemus ei menisi hukkaan, vaan sitä voitaisiin hyödyntää ohjelmassa.

Kaudella 1998-2000 ehdokasmaat keskittyivät hankkeissaan voimakkaasti liittymistä valmisteleviin aiheisiin. Suurin osa hankkeista liittyi toimielinten rakentamiseen muiden kuin akateemisten alojen kapasiteetin vahvistamiseksi, jotta täysimääräinen osallistuminen Euroopan unioniin lähitulevaisuudessa olisi mahdollista.

Tempus IIa -ohjelman päätyttyä monet ehdokasmaiden kansallisista Tempus-toimistoista tutkivat kohdennetusti Tempus-ohjelman vaikutusta maittain kaudella 1990-2000. Samoin monet järjestivät ohjelman päättyessä konferensseja, joissa puhujia ja osallistujia kehotettiin pohtimaan ohjelman vaikutusta vuosien mittaan ja etenkin sen vaikutusta korkea-asteen koulutukseen. Kaikissa näissä tilaisuuksissa tultiin siihen tulokseen, että Tempus on ollut hyvin onnistunut ja arvostettu ohjelma. Komissio on sittemmin pyytänyt, että laaditaan yleiskertomus Tempus at Ten, jossa esitetään yhteenveto ohjelman saavutuksista ehdokasmaissa (yhteenveto on määrä julkaista vuoden 2002 alkupuolella).

1.2 Tempus III -ohjelman täytäntöönpano

Euroopan unionin ministerineuvosto hyväksyi 29. huhtikuuta 1999 ohjelman uusimman vaiheen Tempus III, joka alkoi virallisesti 1. heinäkuuta 2000 ja kattaa kauden 2000-2006. Sen kohteena on kaksi maaryhmää: entisen Neuvostoliiton uudet itsenäiset valtiot ja Mongolia sekä Keski- ja Itä-Euroopan assosioitumattomat maat (Albania, Bosnia ja Hertsegovina sekä entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia - kuten jäljempänä ilmenee, näiden kolmen lisäksi mukaan tulivat Kroatia ja Jugoslavian liittotasavalta vuoden 2000 aikana ).

Ohjelman uudessa vaiheessa pyritään Tempus III -ohjelmaa koskevan päätöksen mukaisesti vaikuttamaan korkea-asteen koulutuksen rakenteiden, oppilaitosten ja niiden hallinnon uudistukseen kohdennetuilla hankkeilla tarkoin määritellyillä alueilla. Näihin kuuluvat korkeakoulujen hallinto, opinto-ohjelmien ja instituutioiden kehittäminen sekä verkot ja liikkuvuushankkeet. Lisäksi kaikissa Tempus III -ohjelman tukikelpoisissa maissa myönnetään henkilökohtaisia vierailuapurahoja.

1.3 Kroatian liittyminen ja Jugoslavian liittotasavallan paluu ohjelmaan

1.3.1 Kroatia

17. heinäkuuta 2000 tehdyllä neuvoston päätöksellä, jolla muutettiin 29. huhtikuuta 1999 tehtyä Tempus III -ohjelmaa koskevaa neuvoston päätöstä, Kroatia sai virallisesti mahdollisuuden tulla kumppanuusmaaksi ohjelmaan. Kyse oli lähinnä teknisestä muutoksesta. Kun EU:n toimivaltaiset elimet olivat todenneet Kroatian liittymisen mahdolliseksi, maa haluttiin saada nopeasti mukaan vuoden 2000 valintakierrokselle. Komission ehdotettua maaliskuussa 2000 Kroatian ottamista mukaan, valmistelutoimet aloitettiin rinnan lainsäädäntötoimien kanssa. Zagrebissa järjestettiin tiedotuspäivä maaliskuussa 2000, ja hakemusten määräajaksi asetettiin 31.3.2000, kuukautta myöhemmin kuin Tempus-hakemusten yleinen määräaika. Erittäin lyhyestä ajasta huolimatta saatiin rohkaisevan suuri määrä hakemuksia, yhteensä 39. Hakemuksia arvioivien akateemisten asiantuntijoiden kokous pidettiin Torinossa 20.-28. toukokuuta 2000. Kaksi kroatialaista ja kaksi kansainvälistä asiantuntijaa arvioi 36 tukikelpoista hakemusta. Käytettävissä oleva määräraha oli 1,5 miljoonaa euroa, ja viisi hanketta valittiin rahoitettaviksi.

1.3.2 Jugoslavian liittotasavalta

Jugoslavian liittotasavalta, johon kuuluivat Serbian tasavalta, Montenegron tasavalta ja Kosovo, kelpuutettiin 5. joulukuuta 2000 osallistumaan Tempus-ohjelmaan. Jugoslavia oli osallistunut ohjelmaan lukuvuonna 1991-92, ja niinpä tukikelpoisuuden uusiminen oli verrattavissa kotiinpaluuseen. Samoin kuin Kroatian tapauksessa korostettiin nopeaa toimintaa, jotta Jugoslavian oppilaitokset voisivat päästä mukaan mahdollisimman nopeasti.

Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto järjesti Brysselissä 28. marraskuuta 2000 asiantuntijakokouksen, johon osallistui Jugoslavian korkea-asteen oppilaitosten edustajia ja jonka tavoitteena oli nopean toimintasuunnitelman laatiminen. Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto sekä Euroopan koulutussäätiö tekivät joulukuun alussa 2000 Jugoslaviaan suuntautuvan selvitysmatkan. Kokouksen ja selvitysmatkan tulosten perusteella laadittiin tukikelpoisten oppilaitosten ja painopisteiden luettelo, joka julkaistiin Tempus-ohjelman verkkosivuilla joulukuun puolivälissä vuonna 2000. Hakemusten määräaika oli sama kuin muidenkin Tempus-hakemusten - 1. maaliskuuta 2001. Tämän vuoksi järjestettiin tiedotuspäivät tammikuun lopulla 2001 Pristinassa, Belgradissa, Podgoricassa ja Nisissä.

1.4 Aluepolitiikan kehitys

Alueellisen yhteistyön edistäminen on sekä vakautus- ja assosiaatioprosessin että vakaussopimuksen yleisenä painopisteenä. Kaakkois-Euroopan yliopistot voivat merkittävästi edistää keskinäistä ymmärtämystä yli kulttuuristen ja etnisten rajojen ja tehostaa niukkojen kansallisten henkilöresurssien hyödyntämistä lisäämällä akateemista yhteistyötä alueellisesti. Tempus III -ohjelmaa koskevalla päätöksellä annetaan mahdollisuus aluetason toimiin, mutta sen lisäksi pyritään täydentämään muita ohjelmia ja aloitteita sekä lisäämään niiden yhteisvaikutusta, olivatpa ne Euroopan unionin tai muiden organisaatioiden ja virastojen toteuttamia. Niinpä vuoden 2000 tiedotuskampanjan aikana painotettiin sellaisia Tempus-ohjelman hankkeita, joihin osallistui useita maita, ja komissio järjesti useita alueellisia seminaareja kannustaakseen tätä suuntausta. Näiden seminaarien yleisenä tavoitteena oli edistää strategiaa koskevaa keskustelua, jota käytiin alueellisen korkeakoulutuksen kehittämistarpeista Grazin prosessin yhteydessä, ja tarkastella Tempus-ohjelman painopisteitä ja valintaperusteita uuden hakuoppaan laatimisen yhteydessä.

1.4.1 Tempus-ohjelman alueseminaari korkeakoulujen strategisen hallinnon ja korkeakoulupolitiikan välisestä yhteydestä (The Link Between Strategic University Management and Higher Education Policy), Sarajevo, 15.-16.6.2000

Seminaariin osallistui yli 50 edustajaa Euroopan unionista, kansainvälisistä organisaatioista ja monista alueen korkeakouluista. Seminaarin tärkein tulos oli luettelo toimintasuosituksista, joiden tarkoituksena oli esittää yleiset toimintalinjat Tempus-ohjelman tuleville toimille Länsi-Balkanilla. Suositukset koskivat esimerkiksi hallintotapaa ja hallintoa, korkeakouluopintojen rakennetta, laadunvarmistusta ja kansainvälistä yhteistyötä etenkin Länsi-Balkanin maissa, ja ne valmisteltiin Euroopan korkeakouluopetuksesta vastaavien ministereiden kokouksen käsiteltäviksi Bukarestissa 18.-20. kesäkuuta 2000 Euroopan opetusministereiden viidennessä konferenssissa. (Suosituksiin voi tutustua kokonaisuudessaan Tempus-ohjelman verkkosivuilla osoitteessa http://www.etf.eu.int/Tempus klikkaamalla seuraavia linkkejä: Main Tempus -> download pages -> Tempus CARDS -> Conclusions from the Regional Tempus Seminar in Sarajevo 15-16 June, 2000).

1.4.2 Tempus-ohjelman alueseminaari toimielinten rakentamisesta, Skopje, 23.-26.11.2000

Seminaariin osallistui yhteensä 60 edustajaa Euroopan unionista, kansainvälisistä organisaatioista ja monista alueen korkeakouluista. Seminaarin tavoitteena oli edistää Kaakkois-Euroopan korkeakouluissa käynnistettyä toimielinten rakentamista. Osallistujat tarkastelivat ehdokasmaiden kokemuksia tällä alalla ja keskustelivat toimielinten rakentamisen merkityksestä ja tulevaisuuden painopisteistä Kaakkois-Euroopan nykyisissä Tempus-ohjelmaan osallistuvissa maissa. Työryhmissä käsiteltyjen kolmen alan (tiedotusala, pankki- ja rahoitusala, ympäristö) tärkeimmät painopisteet yksilöitiin, ja joissakin tapauksissa niistä laadittiin konkreettiset hanke-ehdotukset. Seminaarin päätelmät laadittiin ja jaettiin osana Tempus-ohjelman kolmannen alueseminaarin valmistelua. Kolmas seminaari järjestettiin Tiranassa vuoden 2001 alkupuolella, ja siinä keskityttiin alueyhteistyöhön ja verkottumiseen. Yleisjulkaisu kolmen konferenssin päätelmistä ja analyysien tuloksista on määrä julkaista vuoden 2002 alkupuolella.

2. VUODEN 2000 VALINTAKIERROKSEN TULOKSET

2.1 Phare/Cards -ohjelman YE-hankkeiden ja verkottumishankkeiden valinnan tulokset

Vuoden 2000 Phare/Cards -hankkeiden valinnan tulokset esitetään seuraavassa taulukossa. (Osallistuneiden maiden erilaisen määrän vuoksi ei ole laadittu vertailua edellisiin vuosiin.)

TEMPUS PHARE/CARDS 2000

YE-hankkeita/verkottumishankkeita koskevien uusien hakemusten määrä // 100

Rahoitettujen uusien YE-hankkeiden/verkottumishankkeiden määrä // 32

Hyväksymisprosentti // 32 %

Hankeapuraha keskimäärin // 310 000 euroa

Vuoden 2000 valintakierroksella saatiin 100 hakemusta, joista rahoitettiin 32:ta kumppanuusmaittain ja hanketyypeittäin seuraavasti:

>TAULUKON PAIKKA>

2.2 Tacis-ohjelman YE-hankkeiden ja verkottumishankkeiden valinnan tulokset

Vuoden 2000 Tacis-hankkeiden valinnan tulokset esitetään seuraavassa taulukossa. (Osallistuneiden maiden erilaisen määrän vuoksi ole laadittu vertailua edellisiin vuosiin.)

Tacis // 2000

YE-hankkeita/verkottumishankkeita koskevien uusien hakemusten määrä // 263

Rahoitettujen uusien YE-hankkeiden/verkottumishankkeiden määrä // 60

Hyväksymisprosentti // 22 %

Hankeapuraha keskimäärin // 382 000 euroa

Vuoden 2000 valintakierroksella saatiin 263 hakemusta, joista rahoitettiin 60:ta kumppanuusmaittain ja hanketyypeittäin seuraavasti:

>TAULUKON PAIKKA>

2.3 Phare/Cards- ja Tacis-ohjelman henkilökohtaisten liikkuvuusapurahojen valinnan tulokset

Seuraavat maat olivat kelpoisia osallistumaan HLA-järjestelmään: Cards-alueella Albania, Bosnia ja Hertsegovina sekä entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia; Tacis-alueella Armenia, Azerbaidzan, Valko-Venäjä, Georgia, Kazakstan, Kirgisistan, Mongolia, Moldova, Venäjän tasavalta, Turkmenistan, Ukraina ja Uzbekistan. On syytä huomata, että Tacis-kumppanuusmaat saivat ensimmäisen kerran osallistua Tempus-ohjelman HLA-järjestelmään. Euroopan koulutussäätiön henkilöstö arvioi saadut HLA-ehdotukset noudattaen Euroopan komission kanssa sovittuja suuntaviivoja. Määräaikaan 3. huhtikuuta 2000 mennessä saatiin yhteensä 167 uutta HLA-hakemusta, ja näistä 48:aa rahoitettiin kumppanuusmaittain seuraavasti:

>TAULUKON PAIKKA>

Henkilökohtaisiin liikkuvuusapurahoihin varattu Tempus-ohjelman määräraha kussakin kumppanuusmaassa vuonna 2000 esitetään seuraavassa taulukossa:

Kumppanuusmaa // euroa yhteensä

Albania // 3 650

Bosnia ja Hertsegovina // 10 853

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia // 40 077

Cards-ohjelma yhteensä // 54 580

Valko-Venäjä // 4 234

Georgia // 2 109

Kazakstan // 16 218

Kirgisistan // 12 054

Venäjän tasavalta // 24 946

Ukraina // 4 602

Uzbekistan // 14 319

Tacis-ohjelma yhteensä // 78 482

HLA yhteensä // 133 062

Henkilökohtainen liikkuvuusapuraha oli keskimäärin 2,772 euroa.