EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 18.11.2015 COM(2015) 750 final 2015/0269(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI aseiden hankinnan ja hallussapidon valvonnasta annetun neuvoston direktiivin 91/477/ETY muuttamisesta



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Kansalaisten ja yritysten turvallisuus on keskeisellä sijalla komission toimissa. Organisoitujen rikollis- ja terroristijärjestöjen käyttämät ampuma-aseet voivat saada aikaan valtavia vahinkoja yhteiskunnassa, kuten olemme todistaneet useita kertoja viime vuosina, esimerkiksi Pariisissa ja Kööpenhaminassa tapahtuneissa iskuissa. Koordinoiduissa terrori-iskuissa Pariisissa 13. marraskuuta 2015 kuoli hiljattain yli 120 ihmistä. Nämä traagiset tapahtumat tarjoavat selvät todisteet organisoidun rikollisuuden aiheuttamasta moniulotteisesta uhkasta, ja ne ovat osoittaneet, miksi meidän on edelleen vahvistettava ampuma-aseiden laittoman kaupan torjumista koordinoidulla ja johdonmukaisella toimintatavalla. Yhteistä eurooppalaista vastuuta valtioiden rajat ylittävän rikollisuuden ja terrorismin torjumiseksi korostettiin myös puheenjohtaja Junckerin poliittisissa suuntaviivoissa. Siviilikäyttöön tarkoitettujen ampuma-aseiden hankintaan, hallussapitoon ja tuontiin/vientiin sovelletaan kattavia EU:n sääntelypuitteita, jotka asetetaan direktiivissä 91/477/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2008/51/EY. Euroopan unionin kansalaiset luottavat omien valtioidensa viranomaisiin ja EU:n toimielimiin turvallisuutensa takaamisessa. Tätä varten on tärkeää toteuttaa välittömiä toimia, joilla vahvistetaan nykyisiä sääntöjä, jotka koskevat ampuma-aseiden saatavuutta ja kauppaa. •Johdonmukaisuus suhteessa tällä politiikan alalla voimassa oleviin politiikkaa koskeviin säännöksiin Ampuma-asedirektiivin 91/477/ETY tavoitteena on helpottaa aseiden sisämarkkinoiden toimintaa EU:ssa ja taata samalla turvallisuuden korkea taso EU:n kansalaisille. Näillä säännöillä pyritään puuttumaan mahdollisiin ongelmiin ja heikkouksiin, joita saattaa tulla esiin ampuma-aseen elinkaaren aikana (tuotannosta kauppaan, omistukseen ja hallussapitoon, deaktivointiin ja hävittämiseen). Tätä varten direktiivissä säädetään vähimmäisvaatimuksista, jotka jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön ampuma-aseiden eri luokkien hankkimisen ja hallussapidon osalta, ja säännellään edellytyksiä aseiden siirtämiseksi jäsenvaltioiden välillä niin, että tehdään sääntöihin myönnytyksiä metsästys- ja urheiluammunnan osalta. Vuonna 2008 hyväksytyllä muutoksella eli direktiivillä 2008/51/EY vahvistettiin turvallisuusnäkökohtia ja linjattiin direktiivi vastaamaan ampuma-aseiden, niiden osien ja komponenttien sekä ampumatarvikkeiden laittoman valmistuksen ja laittoman kaupan torjuntaa koskevaa YK:n lisäpöytäkirjaa, joka täydentää kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaista YK:n yleissopimusta. Voimassa olevat ampuma-aseita koskevat EU:n lainsäädäntöpuitteet perustuvat suureksi osaksi YK:n ampuma-asepöytäkirjaan , josta komissio neuvotteli ja jonka se allekirjoitti EU:n puolesta vuonna 2002. Pöytäkirja on kansainvälinen asiakirja, jossa sekä EU että sen jäsenvaltiot ovat sopimuspuolina. Komissio on saattanut kaikki sen määräykset osaksi EU:n lainsäädäntöä pääasiassa seuraavilla välineillä: direktiivi 2008/51/EY , joka sisältää ampuma-asepöytäkirjassa vaaditut säännökset siltä osin kuin on kyse yhteisön sisäisistä ampuma-aseiden siirroista asetus (EU) N:o 258/2012 ( IP/12/225 ), jossa käsitellään aseiden kauppaa ja siirtoja EU:n ulkopuolisten maiden kanssa ja pannaan näin täytäntöön ampuma-asepöytäkirjan 10 artiklan määräykset. •Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan Tämä aloite on täysin johdonmukainen Euroopan komission vuosien 2014–2019 strategisten tavoitteiden kanssa ja sillä edistetään ”luottamukseen ja perusoikeuksien kunnioittamiseen perustuvaa oikeusaluetta”. Pariisissa tammikuussa 2015 tapahtuneiden terrori-iskujen jälkeen EU:n sisä- ja/tai oikeusasioiden ministerit hyväksyivät Pariisin julkilausuman, jossa ne toistivat maidensa sitoumuksen vähentää ampuma-aseiden laitonta tarjontaa kaikkialla Euroopassa ja tämän mukaisesti sitoumuksen tiivistää yhteistyötään Euroopan monialaisen rikosuhkien torjuntafoorumin (EMPACT) puitteissa, parantaa tiedustelutietojen jakamista ja varmistaa Europolin, Eurojustin ja Interpolin resurssien täysimääräinen hyödyntäminen. Epävirallisessa Eurooppa-neuvoston kokouksessa 12. helmikuuta 2015 valtion- ja hallitusten päämiehet vaativat, että kaikki toimivaltaiset viranomaiset kohottavat yhteistyön tasoa ampuma-aseiden laittoman kaupan torjumiseksi, myös tarkistamalla nopeasti asiaan liittyvää lainsäädäntöä ja käynnistämällä uudelleen vuoropuhelun turvallisuuskysymyksistä kolmansien maiden kanssa etenkin Lähi-idässä ja Pohjois-Afrikassa sekä Länsi-Balkanin maissa. Oikeus- ja sisäasioiden neuvoston kokouksessa 12.–13. maaliskuuta 2015 ministerit pyysivät komissiota ehdottamaan tapoja torjua ampuma-aseiden laitonta kauppaa ja vahvistamaan yhdessä Europolin kanssa tietojen vaihtoa ja operatiivista yhteistyötä.

Tämän seurauksena komissio hyväksyi Euroopan turvallisuusagendan, jotta voitaisiin varmistaa Euroopan tasolla tehokas ja koordinoitu reagointi syntyviin ja yhä monimutkaisempiin turvallisuusuhkiin. Euroopan turvallisuusagendassa korostetaan ampuma-aseiden laittoman kaupan aiheuttamia haasteita mutta myös kansallisen lainsäädännön eroja tekijänä, joka vaikeuttaa tehokasta ja valvontaa ja poliisiyhteistyötä EU:ssa, ja siinä kehotettiin erityisesti tarkistamaan ampuma-aseita koskevaa lainsäädäntöä niin, että vuonna 2016 esitettäisiin ehdotuksia prioriteettitoimena. Siinä myös kehotettiin toteuttamaan kiireellisesti ampuma-aseiden deaktivointiin liittyviä toimia, joilla estetään niiden uudelleenaktivointi ja käyttö rikollisessa toiminnassa. Sisäasioiden neuvoston 29. elokuuta 2015 antamassa julkistuksessa kehotettiin jälleen tarkistamaan ampuma-asedirektiiviä ja omaksumaan yhteinen lähestymistapa ampuma-aseiden deaktivointiin. Neuvosto hyväksyi 8. lokakuuta 2015 päätelmät ampuma-aseiden laittoman kaupan torjuntaa koskevien keinojen käytön tehostamisesta. Siinä kehotettiin jäsenvaltioita, Euroopan komissiota, Europolia ja Interpolia toteuttamaan toimenpiteitä, kuten tarkistamaan voimassa olevaa lainsäädäntöä, sekä seuraamaan aseiden aiheuttamia uhkia koordinoiduilla rajatylittävillä tutkimuksilla ja operaatioilla. Tämä kattaa ampuma-aseiden laittoman kaupan myös verkossa. Myös Euroopan parlamentti on käsitellyt ampuma-aseiden laitonta kauppaa useaan otteeseen. Se hyväksyi 11. helmikuuta 2015 terrorismin vastaisia toimia koskevan päätöslauselman, jossa se kehottaa komissiota arvioimaan kiireellisesti nykyisiä EU:n sääntöjä, jotka koskevat järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyvää laittomien ampuma-aseiden ja räjähteiden siirtoa ja kauppaa. 2.OIKEUSPERUSTA SEKÄ TOISSIJAISUUS- JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta Tämän ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla ampuma-asedirektiivin alkuperäisen oikeusperustan mukaisesti. •Toissijaisuusperiaate (muun kuin yksinomaisen toimivallan osalta) SEU-sopimuksen 5 artiklan mukaisesti kaikkien EU:n tasolla toteuttavien toimien on oltava toissijaisuusperiaatteen mukaisia, mikä tarkoittaa sitä, että EU voi säännellä vain siinä tapauksessa, että se tuo lisäarvoa yhden jäsenvaltion toteuttamiin toimiin. Käsiteltäville ongelmille – eli vakavan ja organisoidun rikollisuuden ja terrorismin uhkalle ja väkivaltaisten toimien potentiaalisesti valtaville sosiaalisille ja taloudellisille kustannuksille – on ominaista niiden kansainvälinen luonne, joka vaikuttaa useampaan kuin yhteen jäsenvaltioon samanaikaisesti. Tässä mielessä yksittäiset jäsenvaltiot eivät voi käsitellä niitä täysin tyydyttävästi. Tämä tuli esiin tämän vuoden elokuussa ja marraskuussa tapahtuneissa terrori-iskuissa, joiden tekijöinä olivat useassa jäsenvaltiossa toimivat kansainväliset rikollisverkostot. Nämä verkostot hyödynsivät ampuma-aseiden hallussapitoa ja kauppaa koskevia erilaisia kansallisia sääntöjä ja puutteita valtioiden rajat ylittävässä tiedonvaihdossa. Vain EU:n laajuisella järjestelmällä saadaan aikaan tarvittava yhteistyö jäsenvaltioiden välille, jotta voidaan valvoa ja jäljittää siviilikäyttöön tarkoitettujen ampuma-aseiden käyttöä EU:ssa. Ampuma-asedirektiivissä käsitellyt turvallisuuskysymykset ovat luonteeltaan rajatylittäviä. Rikolliseen toimintaan liittyvä yhden jäsenvaltion haavoittuvuus vaikuttaa koko Euroopan unioniin. Eroavaisuudet kansallisessa lainsäädännössä, ampuma-aseiden luokittelussa ja hallintomenettelyissä haittaavat direktiivin yhdenmukaista soveltamista. Kuten hiljattaisessa arviointitutkimuksessa tuotiin esiin, tehokkaat toimet, joilla varmistetaan turvallisuuden korkea taso ja säännellään ampuma-aseiden rajatylittäviä liikkeitä, voidaan toteuttaa vain EU:n tasolla. Ampuma-asedirektiivillä vahvistetaan yhteiset sääntelypuitteet, jollaisia ei olisi saatu aikaan pelkästään kansallisilla tai kahdenvälisillä toimilla. •Oikeasuhteisuus Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: Oikeasuhteisuus varmistetaan rajoittamalla ehdotettujen muutosten sisältö sellaisiin, joilla on suurin vaikutus turvallisuuteen valmisteluvaiheessa tehtyjen tutkimusten keskeisten päätelmien mukaisesti. Kokonaisuudessaan ehdotuksella ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen EU:n kansalaisten turvallisuuden varmistamista koskevan tavoitteen saavuttamiseksi rajoittamatta tarpeettomasti sisämarkkinoiden toimintaa. Yksityisten sidosryhmien huolenaiheiden ja kommenttien huomioon ottamiseksi ehdotukseen sisältyy luonteeltaan kauppapoliittisia vakiosäännöksiä, mutta näiden lisäksi ehdotuksella on tarkoitus parantaa turvallisuusvaatimuksia ja vähentää epäjohdonmukaisuuksia YK:n ampuma-asepöytäkirjaan nähden, etenkin määritelmiin liittyen. •Sääntelytavan valinta Komissio ehdottaa uutta direktiiviä, jolla muutetaan voimassa olevaa ampuma-asedirektiiviä. Muuta tavat eivät olisi riittäviä voimassa olevan direktiivin muuttamiseksi. 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMÄKUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET •Voimassa olevan lainsäädännön jälkiarvioinnit/kuntotarkastukset

Kun komissio vuoden 2013 tiedonannossaan ilmoittamansa mukaisesti pohti nykyisten lainsäädäntöpuitteiden tarkistamisen aiheellisuutta, se käynnisti joukon tutkimuksia, joissa käsiteltiin seuraavia: sellaisen EU-lainsäädäntöehdotuksen aiheellisuus, joka koskee ampuma-aseiden laitonta kauppaa torjuvien rikosoikeudellisten seuraamusten lähentämistä; sellaisen EU-lainsäädäntöehdotuksen aiheellisuus, joka liittyy ampuma-aseiden deaktivointi-, hävittämis- ja merkintämenettelyjä samoin kuin hälytysaseita ja asejäljennöksiä koskevien sääntöjen parantamiseen EU:ssa; ampuma-asedirektiivin täytäntöönpano kaikissa jäsenvaltioissa. Ensimmäisessä tutkimuksessa pääteltiin, että ampuma-aseiden laitonta kauppaa koskevat EU:n laajuiset vähimmäistason säännöt vähentäisivät oikeudellista epävarmuutta, helpottaisivat syytetoimia ja varmistaisivat, että rikolliset eivät voi hyödyntää porsaanreikiä. Näyttö viittasi kuitenkin myös siihen, että käytännön ongelmat, kuten resurssien puute, ristiriitaiset poliittiset prioriteetit ja voimassa olevien lakien täytäntöönpanon puutteellinen valvonta haittaavat ampuma-aseiden laittoman kaupan torjumista koskevia rajatylittäviä toimia yhtä merkittävästi kuin kansallisten lakien erot tällä alalla. Tutkimuksessa päädyttiin suosittelemaan toimenpiteiden sekoitusta (muut kuin lainsäädännölliset ja lainsäädäntötoimet) asettamatta vähimmäis- tai enimmäistason lainsäädäntötoimia etusijalle. Toisessa tutkimuksessa ehdotettiin ampuma-asedirektiivin tarkistusta niin, että pyritään yhdenmukaistamaan ampuma-aseiden merkintää koskevat säännöt ja saamaan aikaan merkintöjen vastavuoroinen tunnustaminen jäsenvaltioiden kesken; panemaan täytäntöön yhteiset vaatimukset ja menettelyt ja ottamaan käyttöön deaktioivoituja ampuma-aseita koskevat rekisteröintivaatimukset; laatimaan yhteiset tekniset suuntaviivat hälytys-/merkinantoaseiden ja asejäljennösten muunnettavuudesta yksilöimällä tarkasti kriteerit, joiden perusteella hälytysaseita ja asejäljennöksiä pidetään muunnettavina, jolloin ne kuuluvat ampuma-asedirektiivin soveltamisalaan; edistämään tietojen jakamista jäsenvaltioiden kesken (keskittymällä erityisesti teknologian kehittymiseen liittyviin uhkiin ja mahdollisuuksiin) ja parantamaan tiedonkeruuta ampuma-aseiden ja deaktivoitujen aseiden, hälytysaseiden ja asejäljennösten tuotannosta ja omistuksesta sekä niihin liittyvästä rikollisesta toiminnasta. Ampuma-asedirektiivin täytäntöönpanoa arvioivassa tutkimuksessa suositeltiin mm. seuraavaa: määritellään hälytysaseiden muunnettavuutta koskevat yhteiset kriteerit; yhdenmukaistetaan merkintöjä ja deaktivointivaatimuksia koskevat säännöt; vahvistetaan tiedonkeruujärjestelmää ja tarkastellaan kansallisella tasolla perustettujen tietojärjestelmien välistä yhteentoimivuutta; ja määritellään yhteinen lähestymistapa metsästys- ja urheiluaseiden luokitteluun. Komissio julkaisee yhdessä tämän ehdotuksen kanssa ampuma-asedirektiivin täytäntöönpanoa koskevan kertomuksen, joka on laadittu direktiivin 17 artiklan mukaisesti. •Sidosryhmien kuuleminen Kuulemismenettely, tärkeimmät kohderyhmät ja yleiskuvaus vastaajista Sidosryhmiä kuultiin kyselylomakkeiden avulla, ja jäsenvaltioita ja asianomaisia yksityisiä osapuolia (siviilikäyttöön tarkoitettujen ampuma-aseiden ja ampumatarvikkeiden eurooppalaisten valmistajien järjestöjen edustajat, siviilikäyttöön tarkoitettujen ampuma-aseiden kauppiaat, metsästäjät, aseiden keräilijät, kansalaisjärjestöt, tutkimuslaitokset, jne.) kutsuttiin kokouksiin. Tiedusteluja varten otettiin käyttöön sähköpostiosoite (JLS-FIREARMS@ec.europa.eu), ja vaikutustenarvioinnin valmistelun tueksi toteutettiin ulkoinen tutkimus. Lisäksi komissioon perustettiin yksiköiden välinen ryhmä. Tiivistelmä vastauksista ja siitä, miten ne on otettu huomioon

Jäsenvaltiot ja kansalaisjärjestöt olivat yhtä mieltä siitä, että direktiivin 477/91/ETY täytäntöönpanosta olisi hyötyä pyrittäessä estämään aseiden päätyminen laillisten markkinoiden ulkopuolelle. Yksityiset osapuolet totesivat, että jäsenvaltioissa oli jo asiaa koskevia tiukkoja säännöksiä, ja ne olivat huolissaan pieniin ja keskisuuriin yrityksiin kohdistuvista mahdollisista kielteisistä vaikutuksista. Useat yksityiset sidosryhmät olivat erityisen huolissaan aseluokkiin tehtävistä muutoksista, jotka saattaisivat vaarantaa metsästys- ja urheiluammuntatoiminnan. Sidosryhmien mielestä deaktivoitujen ampuma-aseiden uudelleenaktivoinnilla saadaan merkittävästi aseita rikolliseen käyttöön, ja rikolliset voivat hyödyntää kansallisten deaktivointivaatimusten eroista johtuvia porsaanreikiä. Jotkin tahot pitivät ampuma-asedirektiiviä tiukkana deaktivoinnin osalta ja katsoivat, että ainoa mitä tarvitaan, on jäsenvaltioiden harjoittama täytäntöönpanon valvonta ja pyydetyt tekniset suuntaviivat. Yleisesti ottaen tiiviimpää yhdenmukaistamista pidettiin kuitenkin prioriteettina. Kaikki sidosryhmät (jäsenvaltioiden viranomaisista asiantuntijoihin ja tuottajien edustajiin) katsoivat, että ampuma-aseita koskevaan tiedonvaihtoon jäsenvaltioiden välillä on todellista tarvetta ja että se on tärkeä seikka. Yhteistyön ei pitäisi lisäksi rajoittua jäsenvaltioiden väliseen tiedonvaihtoon vaan myös julkiset ja yksityiset sidosryhmät olisi otettava mukaan. Parempaa tiedonvälitystä pidetään ratkaisevan tärkeänä tiedustelutietojen, yhteisten operaatioiden ja hallinnon kannalta. Tiedon jakamisessa hyvä käytäntö olisi kuitenkin keskittyminen sähköisten kanavien käyttöön kokousten järjestämisen sijaan. Lisäksi olisi otettava huomioon, että sellaisia foorumeita, joilla tällaisia keskusteluja voidaan käydä, on jo olemassa sekä operatiivisella että sääntelytasolla. Sääntöjä koskevia yhteisiä suosituksia pidetään tärkeinä, koska joissakin maissa jotkin kysymykset ymmärretään eri tavalla (esim. asejäljennösten määritelmä). Jotta vältetään se, että rikolliset voivat hyödyntää jäsenvaltioiden erilaisia sääntöjä edukseen, koko Euroopassa tarvitaan yhdenmukaistettua lähestymistapaa. Jotta määritelmät olisivat toimivia, niissä olisi viitattava täsmällisemmin hälytysaseisiin ja muuntyyppisiin aseisiin, joita EU:n sääntelypuitteissa ei ole vielä määritelty hyvin. Yleinen yksimielisyys vallitsi siitä, että deaktivointiohjeita koskevilla yhteisillä vähimmäisvaatimuksilla voitaisiin saada jäsenvaltiot samalle tasolle koko EU:ssa yhdenmukaistamalla eri menettelyjä ja parantamalla näin tiedonvälitystä ja helpottamalla lainsäädännön täytäntöönpanon valvontaa. Rikollisuus vähenisi, kun yhteisten vähimmäisvaatimusten soveltamisella voitaisiin edistää ampuma-aseiden osien laittoman kaupan torjumista ja estää laittomasti kokoonpantujen ja muunnettujen ampuma-aseiden käyttöä. Komissio on tarkastellut julkisten ja yksityisten sidosryhmien ilmaisemia mielipiteitä. Tämän ehdotuksen tarkoituksena on lisätä turvallisuutta/tehokkuutta ja vaikuttavuutta. •Vaikutusten arviointi Kun otetaan huomioon ehdotuksen kiireellisyys hiljattaisten tapahtumien valossa, se esitetään ilman vaikutustenarviointia. Ehdotuksen perustana voidaan kuitenkin käyttää ampuma-asedirektiivin REFIT-arviointia. Arvioinnissa tuli esiin puutteita eri aloilla, esimerkiksi paukkupanoksia ampuvien aseiden muunnettavuus, merkintävaatimukset, deaktivointi, määritelmät, internetin kautta tapahtuva myynti sekä tiedonkeruuta ja -vaihtoa koskevat järjestelmät. Hiljattaisista tapahtumista saatujen kokemusten perusteella on yksilöity lisävaatimuksia. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Ehdotuksella ei ole vaikutusta unionin talousarvioon. 5.MUUT ASIAT •Täytäntöönpanosuunnitelmat sekä seuranta-, arviointi- ja raportointijärjestelyt Kahden vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen sen soveltamisesta aiheutuvasta tilanteesta liittäen siihen tarvittaessa ehdotuksia. Tämän jälkeen Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kertomus joka viides vuosi. •Perusteluasiakirjat (direktiivien osalta) Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset. •Yksityiskohtainen selvitys ehdotuksen säännöksistä Ehdotetun direktiivin 1 artiklassa selkeytetään asekauppiaiden ja -välittäjien määritelmää ja varmistetaan ampuma-aseiden olennaisten komponenttien ja osien määritelmän johdonmukaisuus YK:n ampuma-asepöytäkirjan vastaavan määritelmän kanssa. Komission tutkimuksissa osoitetaan, että ’asevälittäjän’ määritelmä ei ole selvä, ja tuodaan esiin, että se pitäisi sisällyttää myös direktiiviin. Direktiivin soveltamisalaan kuuluvat myös äänenvaimentimet. Ehdotetun direktiivin 2 artiklassa sisällytetään aseiden keräilijät direktiivin soveltamisalaan. Tehdyssä arvioinnissa keräilijät on yksilöity mahdolliseksi ampuma-aseiden laittoman kaupan lähteeksi. Sen vuoksi keräilijöillä on mahdollisuus hankkia ampuma-aseita, mutta se edellyttää lupaa/ilmoitusta. Deaktivoitujen ampuma-aseiden olisi kuuluttava direktiivin piiriin siltä osin kuin on kyse omistajan tunnistamisesta ja rekistereistä. Komission tutkimuksissa kerätty näyttö osoitti, että tämä on EU:n lainsäädännössä vakava heikkous turvallisuuden kannalta. Hiljattaisia iskuja on tehty huonosti deaktivoiduilla (tai huonosti deaktivoiduista komponenteista kokoonpannuilla) ampuma-aseilla.

Ehdotus piakkoin täytäntöönpanoasetuksella käyttöön otettavista tiukoista yhteisistä vähimmäisvaatimuksista, jotka koskevat ampuma-aseiden deaktivointia, tekee niiden uudelleenaktivoinnista paljon vaikeampaa. Tiukoista säännöistä huolimatta ei voida kuitenkaan sulkea pois mahdollisuutta, että deaktivoidut aseet uudelleenaktivoidaan. Tämän vuoksi kaikkien vaarallisimpien ampuma-aseiden (A luokka) osalta on otettu käyttöön tiukempia sääntöjä, vaikka nämä ampuma-aseet olisikin deaktivoitu. Tämä tarkoittaa sitä, että A luokkaan kuuluvia deaktivoituja ampuma-aseita ei saa omistaa tai niillä ei saa käydä kauppaa (museoita lukuun ottamatta). Uudella säännöksellä vahvistetaan vaatimukset, jotka koskevat deaktivoitujen ampuma-aseiden kirjaamista kansallisiin rekistereihin. Kaikki deaktivoitujen ampuma-aseiden siirrot (eli omistajan muutokset) on rekisteröitävä. Puoliautomaattisten aseiden osuus nykyisistä metsästys- ja urheiluammunta-aseista on merkittävä. Arviointitutkimuksessa kuitenkin todetaan, että jotkin puoliautomaattisista aseista on helppo muuntaa automaattiaseiksi, eikä nyt voimassa olevassa direktiivissä säädetä mistään teknisistä kriteereistä tällaisen muuntamisen estämiseksi. Vaikkei puoliautomaattisia aseita muunnettaisikaan A luokkaan kuuluviksi aseiksi, tietyt tällaiset ampuma-aseet voivat olla erittäin vaarallisia, jos niiden ammuskapasiteetti on suuri. Ehdotuksessa kielletään puoliautomaattiset aseet, jotka sisältyvät tällä hetkellä B7 luokkaan. Ehdotetulla direktiivillä otetaan käyttöön merkintää koskevia yhteisiä EU-sääntöjä, jotta vältetään merkintöjen helppo hävittäminen. Siinä selkeytetään erityisesti, mihin komponentteihin merkintä olisi kiinnitettävä (varmistetaan johdonmukaisuus YK:n ampuma-asepöytäkirjan merkintävaatimusten kanssa). Sitä olisi sovellettava myös tuotuihin ampuma-aseisiin. Tietokoneistetun arkistointijärjestelmän ylläpito pidennetään yli 20 vuoteen. Tiedot olisi säilytettävä ampuma-aseen hävittämiseen asti, mutta taannehtivasta soveltamisesta ei säädetä. Ampuma-asedirektiivin arvioinnissa ja muissa valmisteluvaiheen tutkimuksissa osoitettiin internetin lisääntyvä käyttö ampuma-aseiden myyntikanavana ja sen valvontaan liittyvät vaikeudet tulevaisuudessa. Jos hankinta tapahtuu etäviestintävälineen kautta, vakaviin petosriskeihin liittyvät ongelmat saattavat kasvaa, kun myyntimenetelmän käyttö laajenee tulevaisuudessa. Kun otetaan huomioon hiljattaiset terrori-iskut, joissa ampuma-aseet oli joissakin tapauksissa koottu laittomasti komponenteista, jotka oli ostettu laillisesti internetin kautta, myyntikanavan jättäminen ilman sääntelyä olisi merkittävä riski. Lisäksi verkossa on vaikeampi todentaa aseen hallussapitoa koskevien lupien laillisuutta. Riski kasvaa entisestään, jos hankinta tapahtuu kolmansista maista. Voimassa olevassa direktiivissä täsmennetään, että ”jäsenvaltioiden on varmistettava muiden kuin asekauppiaiden osalta, että ampuma-aseiden, niiden osien ja ampumatarvikkeiden luvallista hankintaa etäviestintävälineiden avulla [...] valvotaan tiukasti”. Ehdotetussa direktiivissä esitetään tiukempaa lähestymistapaa: aseiden ja komponenttien myymistä etäviestintävälineiden (esimerkiksi internetin) kautta ei hyväksytä, lukuun ottamatta välittäjiä ja kauppiaita. Esimerkiksi hälytys-, merkinanto- ja pelastustarkoituksiin käytetyt aseet eivät kuulu nykyisen direktiivin soveltamisalaan. Ehdotuksessa esitetään määriteltäväksi ’hälytysaseita’ koskevat yhteiset kriteerit, jotta estetään niiden muunnettavuus varsinaisiksi ampuma-aseiksi. Tämän olisi tietenkin katettava sekä EU:ssa valmistetut että tuodut hälytysaseet. Riski hälytysaseiden ja muuntyyppisten paukkupanoksia ampuvien aseiden muunnettavuudesta varsinaisiksi ampuma-aseiksi on suuri, ja tähän keskeiseen suositukseen on päädytty direktiivin arvioinnin ja muiden tutkimusten tulosten perusteella. Sidosryhmien tietojen mukaan kolmansista maista tuotavat muunnettavat hälytysaseet voivat tulla EU:n alueelle esteettä, koska yhdenmukaisia/yhteisiä sääntöjä ei ole. Tekniset eritelmät hyväksytään täytäntöönpanosäädöksellä. Käytössä ei ole mitään järjestelmää, jolla voitaisiin ilmoittaa muille jäsenvaltioille luvan epäämisestä (varsinkin B luokkaan kuuluvien ampuma-aseiden osalta). Ehdotetulla direktiivillä otetaan käyttöön tiedonvaihtojärjestelmä jäsenvaltioiden välillä ja edellytetään kauppiaita ja välittäjiä liittymään keskitettyihin aserekistereihin. Komissio tarkastelee tässä yhteydessä nykyisten tiedonvaihtovälineiden käyttöä. Ehdotuksessa esitetään myös viiden vuoden aikarajaa luvan voimassaoloon. 2015/0269 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI aseiden hankinnan ja hallussapidon valvonnasta annetun neuvoston direktiivin 91/477/ETY muuttamisesta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä sekä katsovat seuraavaa: (1)Neuvoston direktiivi 91/477/ETY oli sisämarkkinoita koskeva liitännäistoimenpide. Sillä saatettiin keskenään tasapainoon sitoumus taata tietty liikkumisvapaus unionin sisällä joillekin ampuma-aseille ja toisaalta tarve säännellä mainittua vapautta tietyin tämäntyyppisiin tuotteisiin mukautetuin turvallisuustakein. (2)Reaktiona hiljattaisiin terroritekoihin, jotka osoittivat puutteita direktiivin 91/477/ETY täytäntöönpanossa etenkin ampuma-aseiden deaktivointia, muunnettavuutta ja merkintöjä koskevien sääntöjen osalta, huhtikuussa 2015 hyväksytyssä Euroopan turvallisuusagendassa ja 29 päivänä elokuuta 2015 annetussa sisäasioiden neuvoston julistuksessa kehotettiin tarkistamaan direktiiviä ja omaksumaan yhteinen lähestymistapa ampuma-aseiden deaktivointiin, jotta estetään rikollisia uudelleenaktivoimasta ja käyttämästä niitä. (3)Jotkin seikat direktiivissä 91/477/ETY edellyttävät vielä parannuksia. (4)Aseisiin liittyvien kulttuuri- ja historiallisten näkökohtien parissa toimivien tahojen, jotka on tunnustettu sellaisiksi jäsenvaltiossa, jonka alueelle ne ovat sijoittautuneet, ja joilla on hallussaan A luokkaan luokiteltuja ampuma-aseita, jotka on hankittu ennen tämän direktiivin voimaantuloa, olisi voitava pitää nämä ampuma-aseet hallussaan sillä edellytyksellä, että kyseinen jäsenvaltio on antanut siihen luvan ja että kyseiset ampuma-aseet on deaktivoitu. (5)Koska aseiden keräilijät on yksilöity mahdolliseksi ampuma-aseiden laittoman kaupan lähteeksi, niiden olisi kuuluttava tämän direktiivin soveltamisalaan. (6)Koska asevälittäjät tarjoavat samanlaisia palveluja kuin asekauppiaat, myös niiden olisi kuuluttava tämän direktiivin soveltamisalaan. (7)Kun otetaan huomioon huonosti deaktivoitujen ampuma-aseiden uudelleenaktivoinnin suuri riski ja jotta vahvistetaan turvallisuutta unionissa, deaktivoitujen ampuma-aseiden olisi kuuluttava tämän direktiivin soveltamisalaan. Lisäksi kaikkein vaarallisimpien ampuma-aseiden osalta olisi otettava käyttöön tiukempia sääntöjä, jotta varmistetaan, että näiden ampuma-aseiden omistamista tai niillä käytävää kauppaa ei sallita. Näitä sääntöjä olisi sovellettava kyseiseen luokkaan kuuluviin ampuma-aseisiin senkin jälkeen, kun ne on deaktivoitu. Jos näitä sääntöjä ei noudateta, jäsenvaltioiden olisi toteutettava asianmukaiset toimenpiteet, mukaan luettuna kyseisten ampuma-aseiden hävittäminen. (8)Jotta voidaan varmistaa deaktivoitujen ampuma-aseiden jäljitettävyys, ne olisi kirjattava kansallisiin rekistereihin. (9)Jotkin puoliautomaattiset ampuma-aseet voidaan helposti muuntaa automaattiaseiksi, ja ne uhkaavat näin ollen turvallisuutta. Tietyt puoliautomaattiset ampuma-aseet voivat olla erittäin vaarallisia, jos niiden ammuskapasiteetti on suuri, vaikkei niitä muunnettaisikaan A luokkaan kuuluviksi ampuma-aseiksi. Sen vuoksi tällaisten kertatuliaseiden siviilikäyttö olisi kiellettävä. (10)Jotta voidaan välttää merkintöjen helppo poistaminen ja selkeyttää, mihin komponentteihin merkinnät olisi kiinnitettävä, olisi otettava käyttöön merkintöjä koskevat unionin yhteiset säännöt. (11)Ampuma-aseita voidaan käyttää huomattavasti yli 20 vuotta. Niiden jäljitettävyyden varmistamiseksi niitä koskevia rekistereitä olisi pidettävä yllä määrittämättömän ajanjakson ajan siihen asti, että hävittäminen on todistettu. (12)Ampuma-aseiden ja niiden komponenttien myyntijärjestelyt etäviestintävälineen kautta saattavat aiheuttaa vakavan uhkan turvallisuudelle, koska niitä on vaikeampi valvoa kuin perinteisiä myyntimenetelmiä, etenkin siltä osin kuin on kyse lupien laillisuuden todentamisesta verkossa. Sen vuoksi on aiheellista rajoittaa aseiden ja komponenttien myyminen etäviestintävälineiden, esimerkiksi internetin, kautta vain kauppiaille ja välittäjille. (13)Lisäksi riski hälytysaseiden ja muuntyyppisten paukkupanoksia ampuvien aseiden muuntamisesta varsinaisiksi ampuma-aseiksi on suuri, ja joissakin terroriteoissa onkin käytetty muunnettuja aseita. Sen vuoksi on keskeisen tärkeää puuttua rikoksissa käytettyjä muunnettuja ampuma-aseita koskevaan ongelmaan esimerkiksi niin, että ne sisällytetään direktiivin soveltamisalaan. Olisi hyväksyttävä hälytys- ja merkinantoaseita samoin kuin kunnialaukauksiin käytettäviä ja ääniaseita koskevia teknisiä eritelmiä, jotta voidaan varmistaa, että niitä ei voida muuntaa ampuma-aseiksi. (14)Jäsenvaltioiden välisen tiedonvaihdon toimivuuden parantamiseksi komissio arvioi, minkälaisia elementtejä tarvitaan järjestelmään, jolla voidaan tukea jäsenvaltioissa käytössä oleviin tietokoneistettuihin arkistointijärjestelmiin sisältyvien tietojen tällaista vaihtoa. Komission arviointiin voidaan tarpeen mukaan liittää lainsäädäntöehdotus, jossa otetaan huomioon tiedonvaihtoon tarkoitetut olemassa olevat välineet. (15)Jotta voidaan varmistaa myönnettyjä ja evättyjä lupia koskevien tietojen asianmukainen vaihto jäsenvaltioiden välillä, komissiolle olisi siirrettävä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti valta antaa säädöksiä, joilla annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus luoda tällainen myönnettyjä ja evättyjä lupia koskeva tiedonvaihtojärjestelmä. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. (16)Jotta voidaan varmistaa tämän direktiivin yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. (17)Tässä direktiivissä kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustetut periaatteet. (18)Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitteita, vaan ne voidaan suunnitellun toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

(19)Direktiiviä 91/477/ETY olisi sen vuoksi muutettava, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla Muutetaan direktiivi 91/477/ETY seuraavasti: 1)Muutetaan 1 artikla seuraavasti: a)Korvataan 1b kohta seuraavasti: ”1b.Tässä direktiivissä ’olennaisilla osilla’ tarkoitetaan piippua, runkoa, palautinta, luistia tai sylinteriä, lukkoa tai sulkukappaletta ja muuta laitetta, joka on suunniteltu tai mukautettu vaimentamaan ampuma-aseen laukaisun aiheuttamaa ääntä, jotka luetaan erillisinä osina kuuluviksi samaan luokkaan kuin ampuma-ase, jonka osia ne ovat tai jonka osiksi ne on tarkoitettu.” b)Korvataan 1e kohta seuraavasti: ”1e.Tässä direktiivissä ’asevälittäjällä’ tarkoitetaan luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka ei ole asekauppias ja jonka elinkeinotoiminta koostuu kokonaan tai osittain täysin kokoonpantujen ampuma-aseiden, niiden osien ja ammusten myynnistä, ostamisesta tai siirtojen järjestämisestä jäsenvaltion sisällä tai yhdestä jäsenvaltiosta toiseen jäsenvaltioon taikka niiden viennistä kolmanteen maahan.” c)Lisätään 1 kohtaan kohdat seuraavasti: ”1f.Tässä direktiivissä ’hälytys- ja merkinantoaseilla’ tarkoitetaan kannettavia laitteita, joissa on patruunavyö, josta kaasu poistuu eteen, sivulle tai päälle, ja jotka on suunniteltu tai rakennettu erityisesti hälytyksen tekemistä tai merkinantoa varten ja jotka on suunniteltu ainoastaan paukkupanosten, ärsytystä aiheuttavien aineiden, muiden tehoaineiden tai pyroteknisten ampumatarvikkeiden laukaisemista varten. 1g.Tässä direktiivissä ’kunnialaukauksiin käytettävillä ja ääniaseilla’ tarkoitetaan ampuma-aseita, jotka on erityisesti muunnettu yksinomaan paukkupanoksia käyttäviksi ja tarkoitettu käytettäväksi teatteriesityksissä, valokuvauksessa, elokuvissa ja televisionauhoituksissa. 1h.Tässä direktiivissä ’ampuma-asejäljennöksillä’ tarkoitetaan tarvikkeita, jotka muistuttavat ulkonäöltään ampuma-asetta mutta jotka on valmistettu niin, että niitä ei voida muuntaa laukaisemaan ammuksia tai palavan ajoaineen avulla ampumaan luoteja tai muita ammuksia. 1i.Tässä direktiivissä ’deaktivoiduilla ampuma-aseilla’ tarkoitetaan ampuma-aseita, jotka on muutettu tekemällä ne pysyvästi ampumakelvottomiksi deaktivoimalla ne, varmistaen, että kaikki ampuma-aseen toiminnan kannalta olennaiset osat on tehty pysyvästi toimintakelvottomiksi siten, ettei niitä voida poistaa, vaihtaa tai muuttaa niin, että ampuma-ase voitaisiin uudelleenaktivoida millään tavalla.” d)Korvataan 2 kohta seuraavasti: ”2.Tässä direktiivissä ’asekauppiaalla’ tarkoitetaan luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, jonka elinkeinotoiminta koostuu kokonaan tai osittain jostakin seuraavasta: i)ampuma-aseiden valmistus, kauppa, vaihto, vuokraus, korjaus tai muuntaminen; ii) ampuma-aseiden osien valmistus, kauppa, vaihto, vuokraus, korjaus tai muuntaminen; iii)ampumatarvikkeiden valmistus, kauppa, vaihto tai muuntaminen.” 2)Korvataan 2 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.Tätä direktiiviä ei sovelleta kansallisen lainsäädännön mukaiseen puolustusvoimien, poliisin tai viranomaisten aseiden ja ampumatarvikkeiden hankintaan tai hallussapitoon. Sitä ei sovelleta myöskään sota-aseiden ja -ampumatarvikkeiden kaupallisiin siirtoihin.” 3)Korvataan 4 artiklan 1, 2 ja 3 kohta seuraavasti: ”1.Jäsenvaltioiden on varmistettava, että markkinoille saatetut ampuma-aseet ja osat on merkitty ja kirjattu rekisteriin tämän direktiivin mukaisesti. 2.Jokaisen kokoonpannun ampuma-aseen yksilöimistä ja jäljittämistä varten jäsenvaltioiden on ampuma-aseen valmistushetkellä tai unioniin tuonnin hetkellä edellytettävä yksilöllistä merkintää, josta ilmenee valmistajan nimi, valmistusmaa tai -paikka, sarjanumero ja valmistusvuosi, jos se ei ole jo osa sarjanumeroa. Tämä ei rajoita mahdollista valmistajan tuotemerkin kiinnittämistä. Merkintä on kiinnitettävä ampuma-aseen palauttimeen. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kokonaisten ampumatarvikkeiden kukin pienin pakkausyksikkö varustetaan merkinnällä, josta ilmenee kyseisen ampumatarvikkeen valmistajan nimi, valmistuserän numero, kaliiperi ja tyyppi. Jäsenvaltioiden on lisäksi varmistettava, että siirrettäessä ampuma-asetta valtion varastoista pysyvään siviilikäyttöön, aseessa on yksilöllinen merkintä, jonka avulla aseet siirtävä valtio pystytään tunnistamaan. 3.Jäsenvaltioiden on säädettävä, että asekauppiaan tai -välittäjän toiminnan harjoittaminen niiden alueella edellyttää lupaa, jonka perusteena on ainakin asekauppiaan tai -välittäjän yksityisen ja ammatillisen luotettavuuden ja ammattitaidon toteaminen. Jos kyse on oikeushenkilöstä, valvonta kohdistuu oikeushenkilöön ja henkilöön, joka johtaa yritystä.” 4)Muutetaan 4 artiklan 4 kohta seuraavasti: a)Korvataan ensimmäisen alakohdan toinen virke seuraavasti: ”Tähän arkistointijärjestelmään tallennetaan kunkin ampuma-aseen tyyppi, merkki, malli, kaliiperi ja sarjanumero sekä sen toimittajan ja hankkijan tai hallussapitäjän nimet ja osoitteet. Ampuma-aserekisteriä, joka sisältää myös deaktivoidut ampuma-aseet, on pidettävä yllä siihen asti, että toimivaltainen viranomainen todistaa ampuma-aseen hävittämisen.” b)Korvataan toinen alakohta seuraavasti: ”Asekauppiaiden ja -välittäjien on pidettävä koko toimintansa ajan rekisteriä, johon kirjataan kaikki ampuma-aseet, jotka kuuluvat tämän direktiivin soveltamisalaan ja jotka ne ovat vastaanottaneet tai luovuttaneet, sekä ampuma-aseen yksilöimiseen ja jäljittämiseen tarvittavat tiedot, erityisesti tyyppi, merkki, malli, kaliiperi ja sarjanumero sekä toimittajan ja hankkijan nimet ja osoitteet. Lopetettuaan toimintansa asekauppiaan tai -välittäjän on toimitettava rekisteri ensimmäisessä alakohdassa säädetystä arkistointijärjestelmästä vastaavalle kansalliselle viranomaiselle. Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että niiden alueelle sijoittautuneiden asekauppiaiden ja -välittäjien rekisterit liitetään ampuma-aseiden tietokoneistettuun arkistointijärjestelmään.” 5)Korvataan 4 b artikla seuraavasti: ”4 b artikla 1.Jäsenvaltioiden on perustettava järjestelmä, jolla säännellään asekauppiaiden ja -välittäjien toimintaa. Tällaiseen järjestelmään voi sisältyä yksi tai useampi seuraavista toimenpiteistä: a)niiden alueella toimivien asekauppiaiden ja -välittäjien rekisteröinti; b)asekauppiaiden ja -välittäjien toiminnalle annettava lupa tai hyväksyntä.

2.Edellä 1 kohdassa tarkoitettuun järjestelmään on sisällyttävä ainakin asekauppiaan tai -välittäjän yksityisen ja ammatillisen luotettavuuden ja ammattitaidon toteaminen. Jos kyse on oikeushenkilöstä, valvonta kohdistuu oikeushenkilöön ja henkilöön, joka johtaa yritystä.” 6)Korvataan 5 ja 6 artikla seuraavasti: ”5 artikla 1.Rajoittamatta 3 artiklan soveltamista jäsenvaltiot voivat hyväksyä ampuma-aseiden hankinnan ja hallussapidon ainoastaan henkilöille, joilla on siihen hyväksyttävä peruste ja: a)jotka ovat täyttäneet 18 vuotta, paitsi jos hallussapito liittyy metsästyksen ja urheiluammunnan harjoittamiseen, edellyttäen että alle 18-vuotiaat harjoittavat ammuntaa vanhempiensa luvalla tai vanhempiensa tai sellaisen aikuisen ohjauksen alaisina, jolla on voimassa oleva aseenkantolupa tai metsästyslupa, tai harjoituskeskuksissa, joilla on toiminnan harjoittamiseen lupa, taikka muutoin hyväksytyissä keskuksissa; b)jotka eivät oletettavasti aiheuta vaaraa itselleen tai yleiselle järjestykselle ja turvallisuudelle; sen, että henkilö on tuomittu tahallisesta väkivaltarikoksesta, on katsottava viittaavan tällaisen vaaran olemassaoloon. 2.Jäsenvaltioiden on säädettävä lääketieteellisistä vakiotesteistä 1 kohdassa tarkoitettujen lupien myöntämistä tai uusimista varten ja peruutettava luvat, jos jokin niistä edellytyksistä, joiden perusteella lupa myönnettiin, ei enää täyty. Jäsenvaltiot voivat kieltää alueellaan asuvilta henkilöiltä toisessa jäsenvaltiossa hankitun aseen hallussapidon ainoastaan, jos ne kieltävät tämän saman aseen hankinnan omalla alueellaan.” 6 artikla Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet kieltääkseen A luokan ampuma-aseiden ja ampumatarvikkeiden hankinnan ja hallussapidon ja hävittääkseen sellaiset ampuma-aseet ja ampumatarvikkeet, joita on pidetty hallussa tämän säännöksen vastaisesti ja jotka on takavarikoitu. Jäsenvaltiot voivat antaa aseisiin liittyvien kulttuuri- ja historiallisten näkökohtien parissa toimiville tahoille, jotka on tunnustettu sellaisiksi jäsenvaltiossa, jonka alueelle ne ovat sijoittautuneet, ja joilla on hallussaan A luokkaan luokiteltuja ampuma-aseita, jotka on hankittu ennen [tämän direktiivin voimaantuloa], luvan pitää nämä aseet hallussaan sillä edellytyksellä, että kyseiset ampuma-aseet on deaktivoitu 10 artiklan b kohdan täytäntöönpanevien säännösten mukaisesti. A, B ja C luokkaan kuuluvien ampuma-aseiden ja niiden osien sekä ampumatarvikkeiden hankkiminen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/7/EY(*) 2 artiklassa määritetyllä etäviestintävälineellä sallitaan vain asekauppiaille ja -välittäjille ja siihen sovelletaan jäsenvaltioiden tiukkaa valvontaa. ____________________________________________________________________ (*) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/7/EY, annettu 20 päivänä toukokuuta 1997, kuluttajansuojasta etäsopimuksissa (EYVL L 144, 4.6.1997, s. 19).” 7)Lisätään 7 artiklan 4 kohtaan alakohta seuraavasti: ”Enimmäismääräaika saa olla enintään viisi vuotta. Lupa voidaan uusia, jos ne edellytykset, joiden perusteella lupa myönnettiin, täyttyvät edelleen.” 8)Lisätään 10 a ja 10 b artikla seuraavasti: ”10 a artikla Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että hälytys- ja merkinantoaseita samoin kuin kunnialaukauksiin käytettäviä ja ääniaseita ei voida muuntaa ampuma-aseiksi. Komissio hyväksyy hälytys- ja merkinantoaseita samoin kuin kunnialaukauksiin käytettäviä ja ääniaseita koskevia teknisiä eritelmiä, jotta voidaan varmistaa, että niitä ei voida muuntaa ampuma-aseiksi.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 13 b artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. 10 b artikla Jäsenvaltiot ryhtyvät toimenpiteisiin sen järjestämiseksi, että toimivaltainen viranomainen tarkastaa ampuma-aseiden deaktivoinnin, jotta varmistetaan, että ampuma-aseelle suoritetut muutokset tekevät sen pysyvästi ampumakelvottomaksi. Jäsenvaltiot varmistavat, että mainitun tarkastuksen yhteydessä annetaan todistus tai asiakirja, joka osoittaa ampuma-aseen deaktivoinnin suoritetuksi, tai että ampuma-ase varustetaan tätä tarkoitusta varten selvästi erottuvalla merkinnällä. Komissio hyväksyy deaktivointistandardit ja -tekniikat sen varmistamiseksi, että deaktivoidut ampuma-aseet on tehty pysyvästi ampumakelvottomiksi. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 13 b artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.” 9)Lisätään 13 artiklaan 4 ja 5 kohta seuraavasti: ”4.Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset vaihtavat tietoja luvista, joita on myönnetty ampuma-aseiden siirtämiseksi toiseen jäsenvaltioon, sekä tietoja lupien epäämisestä 7 artiklan mukaisesti. 5.Siirretään komissiolle valta antaa 13 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat tietojen vaihtoa myönnetyistä ja evätyistä luvista.” 10)Korvataan 13 a artikla seuraavasti: ”13 a artikla 1.Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin. 2.Siirretään komissiolle määräämättömäksi ajaksi tämän direktiivin voimaantulopäivästä lukien valta antaa 13 artiklassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä. 3.Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 13 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. 4.Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 5.Edellä olevan 13 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.” 11)Lisätään 13 b artikla seuraavasti: ”13 b artikla 1.Komissiota avustaa komitea. Tämä komitea on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 182/2011(*) tarkoitettu komitea. 2.Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa. ____________________________________________________________________ (*) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).”

12)Korvataan 17 artikla seuraavasti: ”17 artikla Komissio antaa joka viides vuosi Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän direktiivin soveltamisesta liittäen siihen tarvittaessa ehdotuksia etenkin liitteessä I esitetyistä ampuma-aseiden luokista ja uuteen teknologiaan, kuten 3D-tulostukseen, liittyvistä kysymyksistä. Ensimmäinen kertomus on toimitettava kahden vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta. Komissio arvioi [date] mennessä tarvittavat elementit 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuihin tietokoneistettuihin arkistointijärjestelmiin sisältyvien tietojen vaihtamiseksi jäsenvaltioiden välillä. Komission arviointiin on tarpeen mukaan liitettävä lainsäädäntöehdotus, jossa otetaan huomioon olemassa olevat tiedonvaihtovälineet.” 13)Muutetaan direktiivin 91/477/EY liitteessä I oleva II osa seuraavasti: a)Muutetaan A kohta seuraavasti: i)Lisätään A luokkaan kohdat seuraavasti: ”6.sarjatuliaseet (automaattiaseet), jotka on muunnettu kertatuliaseiksi (puoliautomaattiset aseet); 7.siviilikertatuliaseet, jotka muistuttavat automaattimekanismilla varustettua asetta; 8.edellä 1–7 kohdan mukaiset ampuma-aseet, jotka on deaktivoitu.” ii)poistetaan B luokasta 7 kohta. iii)Lisätään C luokkaan kohdat seuraavasti: ”5.hälytys- ja merkinantoaseet, kunnialaukauksiin käytettävät ja ääniaseet sekä asejäljennökset; 6.B luokkaan kuuluvat ja C luokan 1–5 kohdan mukaiset ampuma-aseet, jotka on deaktivoitu.” b)Poistetaan B kohdassa teksti seuraavasti: ”sulkijamekanismi, ampuma-aseiden patruunapesä ja piippu, jotka luetaan erillisinä osina kuuluviksi samaan luokkaan kuin ase, jonka osia ne ovat tai jonka osiksi ne on tarkoitettu.” 14)Muutetaan direktiivin 91/477/EY liitteessä I oleva III osa seuraavasti: a)Poistetaan a alakohta. b)Korvataan b alakohta seuraavasti: ”on tarkoitettu pelastukseen, teurastukseen, harppuunakalastukseen tai teollisiin taikka teknisiin tarkoituksiin, edellyttäen, että niitä voidaan käyttää ainoastaan tähän määrättyyn tarkoitukseen;”