Siirtymäjärjestelyjä sovelletaan ainoastaan työmarkkinoille pääsyyn. Sen jälkeen kun kroatialainen työntekijä on saanut tulla työmarkkinoille, hänellä on kaikki muutkin EU:n lainsäädännön mukaiset oikeudet.

Henkilöiden vapaa liikkuvuus on yksi EU:n lainsäädännössä taatuista perusvapauksista. Sen perusteella EU:n kansalaisilla on oikeus muuttaa vapaasti toiseen jäsenvaltioon työskennelläkseen siellä ja oleskellakseen siellä perheenjäsentensä kanssa, ja oikeus yhdenvertaiseen kohteluun kansalaisuuden perusteella työhön liittyvissä asioissa ja asioissa, jotka liittyvät vero- ja sosiaalietuuksiin, ammattiliittojen jäsenyyteen ja julkiseen asuntotuotantoon sekä heidän lastensa mahdollisuuksiin saada yleissivistävää ja ammatillista koulutusta ja oppisopimuskoulutusta.

Komissio esittää tämän kertomuksen vuonna 2011 tehdyn Kroatian liittymisasiakirjan liitteessä V olevan 2 osan 3 kohdan mukaisesti. Sen on tarkoitus toimia perustana neuvoston tekemälle uudelleentarkastelulle, joka koskee työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevien siirtymäjärjestelyjen toimivuutta ja joka on saatava päätökseen ennen laajentumisen jälkeisen kahden vuoden jakson päättymistä eli 30. kesäkuuta 2015 mennessä.

Lisäksi tärkeimmät EU:n määränpäämaat kattavan tiedonkeruun mukaan on merkkejä siitä, että liikkuvuus Kroatiasta on lisääntynyt liittymisen jälkeen verrattuna aikaisempiin vuosiin. Tämä koskee erityisesti niitä jäsenvaltioita, joissa jo oleskelee paljon kroatialaisia, ja näin on huolimatta sovellettavista rajoituksista:

Vaikka Kroatian liittyminen tapahtuikin vasta 1. heinäkuuta 2013 ja vaikka muuttotietojen keruussa ja julkaisemisessa on ollut viivästystä, olemassa olevien tietojen perusteella voidaan tehdä alustava arvio siitä, miten liikkuvuus muihin EU-maihin on kehittynyt Kroatian liittymisen jälkeen.

Muissa EU:n jäsenvaltioissa vuonna 2013 oleskelevien Kroatian kansalaisten osuus Kroatian työikäisestä väestöstä oli noin 10 prosenttia, mikä on yksi suurimmista suhdeluvuista EU:ssa. Heidän osuutensa kaikista työikäisistä (15–64) liikkuvuutta harjoittavista EU-kansalaisista oli noin 2,8 prosenttia, mikä on suurempi kuin Kroatian osuus koko EU:n väestöstä (0,9 %).

EU27-maissa oleskelevien Kroatian kansalaisten määrä on vähäinen, ja useimmat heistä saapuivat jo kauan sitten. Vuonna 2013 ennen Kroatian liittymistä heitä oli noin 347 000 , mikä oli noin 0,07 prosenttia koko väestöstä. He keskittyivät Saksaan (236 900 eli 68 % kaikista liikkeellä olevista kroatialaisista), Itävaltaan (58 700 eli 17 %), Italiaan (17 200 eli 5 %), Yhdistyneeseen kuningaskuntaan (8 900 eli 3 %) ja Sloveniaan (8 300 eli 2 %).

Niiden henkilöiden prosenttiosuus, joita Kroatiassa uhkaa köyhyys tai sosiaalinen syrjäytyminen, on korkeampi kuin EU:n keskiarvo (29,9 % vs. 24,5 % vuonna 2013).

Työntötekijöiden osalta Kroatian talous- ja työmarkkinatilanteen analyysi osoittaa joitain selviä mutta jonkin verran heikkenemässä olevia kannustimia ulkomaille muuttoon. Kroatian BKT henkeä kohti on kolmanneksi alhaisin EU:ssa. Se on kuitenkin alkanut vuodesta 2010 jälleen kasvaa, ja oli 61 prosenttia EU:n keskiarvosta vuonna 2013. Lisäksi Kroatian kotitalouksien käytettävissä olevat bruttotulot henkeä kohti (mitattuna ostovoimastandardilla) kasvoivat vakaasti kriisin aikana ja saavuttivat 59 prosenttia EU:n keskiarvosta vuonna 2012.

Kaiken kaikkiaan he keskittyvät (54 %) ammatteihin, jotka edellyttävät keskitason pätevyyttä, mikä vastaa niiden Kroatian kansalaisten suurta osuutta, joilla on keskiasteen koulutus. Noin neljäsosa heistä työskentelee korkeaa ammattitaitoa edellyttävissä ammateissa, erityisesti asiantuntijoina.

Hiljattain Kroatiasta muuttaneista 87 prosenttia oli työikäisiä (15–64), kun kaikista EU27-alueella elävistä työikäisiä on keskimäärin 66 prosenttia. He ovat siis syntyperäistä väestöä paljon todennäköisemmin taloudellisesti tuottavassa elämänvaiheessa. Lisäksi he ovat melko nuoria, sillä 62 prosenttia heistä kuuluu ikäryhmään 15–34, kun vastaavasti tämän ikäisiä on vain 37 prosenttia EU27-alueen työikäisestä väestöstä (kaavio 12). Kun tarkastellaan sukupuolijakaumaa, naisten osuus hiljattain Kroatiasta muuttaneiden keskuudessa (52 %) on samanlainen kuin EU27-alueen työikäisen väestön keskuudessa keskimäärin (50 %).

Muuttovirtojen vaikutukset sekä määränpää- että alkuperämaihin riippuvat muuttajien ominaispiirteistä. Ottaen huomioon käytettävissä olevien tietojen vähäisyys tässä jaksossa keskitytään laajempaan aikajaksoon, eli Kroatian kansalaisiin, jotka vuonna 2014 olivat oleskelleet EU27-alueella alle kymmenen vuotta (”hiljattain muuttaneet”). He ovat valtaosin nuoria, ja heidän kohdallaan työllisyysaste on korkeampi ja työvoiman ulkopuolella olevien osuus alhaisempi kuin keskimäärin.

Ennusteet Kroatiasta EU27-alueelle suuntautuvasta nettomuutosta vuosina 2013–2019 (makrotason gravitaatiomallin perusteella) osoittavat sen asettuvan välille +166 000 (tilanne, jossa nykyiset rajoitukset säilytetään) ja +217 000 (jos kaikki jäsenvaltiot avaisivat työmarkkinansa 1. heinäkuuta 2015), mikä on vastaavasti 0,03 prosenttia ja 0,04 prosenttia määränpäämaiden väestöstä. Jotkin määränpäämaat saavat väestöönsä nähden keskimääräistä suuremman prosenttiosuuden Kroatiasta tulevasta nettomuutosta, mutta tämä suhde jää selvästi alle 1 prosentin; se on maksimissaan 0,55 prosenttia Itävallassa, 0,34 prosenttia Sloveniassa ja 0,13 prosenttia Saksassa. Näin ollen liittymisen jälkeinen liikkuvuus Kroatiasta on todennäköisesti vähäistä siitä riippumatta, mitä oikeudellista järjestelyä työhönpääsyyn sovelletaan.

Jaksossa 4 kuvatut Kroatiasta hiljattain muuttaneiden ominaispiirteet osoittavat, että he ovat muuttaneet EU27-alueelle pääasiassa työskentelemään ja todennäköisesti tuovat positiivisen panoksen talouteen. Kroatiasta muuttavat ovat valtaosin työikäisiä ja nuorempia kuin määränpäämaiden kansalaiset keskimäärin, heillä on suhteellisen hyvä koulutustaso ja he ovat paljon todennäköisemmin työssä. Nämä ovat ominaispiirteitä, jotka he jakavat yleisesti liikkuvuutta harjoittavien EU27-alueen kansalaisten kanssa ja erityisesti vuoden 2004 laajentumisen jälkeen muuttaneiden kanssa; näiden kohdalla määränpäämaihin kohdistuvat taloudelliset ja työmarkkinavaikutukset on arvioitu useimmissa tutkimuksissa yleisesti ottaen myönteisiksi. Liikkuvuutta harjoittavat EU:n työntekijät ovat antaneet vastaanottavien maiden talouksille mahdollisuuden parantaa osaamisrakennetta, sillä he työskentelevät pääasiassa aloilla ja ammateissa, joissa on pulaa työvoimasta. Laajentumisen jälkeisen liikkuvuuden vaikutus määränpäämaiden työttömyysasteeseen ja palkkoihin on ollut melko lailla marginaalinen ainakin pitkällä aikavälillä. Kun tarkastellaan liikkuvien EU-kansalaisten fiskaalista vaikutusta, tutkimukset ovat osoittaneet, että se on usein neutraali, ja useimmissa tapauksissa sen voidaan sanoa olevan positiivinen.

5.2 Väestöennusteet, aivovuoto ja työvoimapula Kroatiassa

Kroatian nettomuutto oli positiivinen vuodesta 1999 vuoteen 2008 mutta on kääntynyt negatiiviseksi vuodesta 2009 ; tämä suuntaus johtuu pääasiassa Kroatiaan suuntautuvien maahanmuuttovirtojen supistumisesta.

Lisäksi, kuten edellä osoitetaan, ulospäin suuntautuvat virrat ovat viime vuosikymmenen aikana olleet suhteellisen vähäisiä. Liikkuvuusvirrat ovat kuitenkin kasvaneet liittymisen jälkeen, ja nuorten ja hyvin koulutettujen liikkuvuus saattaa heikentää Kroatian väestökehityksen näkymiä ja kasvupotentiaalia. Hiljattain Kroatiasta muuttaneet ovatkin nuorempia kuin Kroatian työikäinen väestö keskimäärin, ja korkea-asteen tutkinnon suorittaneet ovat hieman yliedustettuina.

Toisaalta vuonna 2012 Kroatiassa korkeakoulutukseen osallistumisen aste (20–24-vuotiailla) oli yksi korkeimmista EU:ssa , ja se on noussut vuosi vuodelta jo lähes vuosikymmenen. Tämän tuloksena yliopistosta valmistuneiden määrä on kasvanut jyrkästi; vuotuinen määrä oli 17 000 vuonna 2003 ja lähes 40 000 vuonna 2012. Kuitenkin vuonna 2013 Kroatian työikäisestä väestöstä suhteellisen pieni osuus (17 %) oli suorittanut korkea-asteen tutkinnon, mutta tätä tasapainottaa toisaalta se, että heikosti koulutetun työvoiman osuus (22,4 %) on alle EU:n keskiarvon ja koulupudokkaiden osuus (4,5 %) on yksi pienimmistä EU:ssa.

Näyttö maastamuuton vaikutuksista Kroatiaan tähän mennessä ei osoita sen aiheuttaneen osaamisvajetta tietyillä aloilla. Pullonkauloja esiintyy kaikilla osaamisalueilla Kroatiassa, ja ne keskittyvät suurimmaksi osaksi majoitus- ja ravitsemispalveluihin, koulutukseen ja terveydenhuoltoon. Useimpien työvoimapulasta Kroatiassa kärsivien ammattialojen kohdalla on kyse teknisen ja työpaikkakohtaisen pätevyyden puutteesta. Joissain tapauksissa puuttuu kokeneita spesialisteja, muun muassa terveydenhuoltoalalla. Osasyynä havaittuihin puutteisiin on myös riittämätön alueellinen mukauttaminen ja kapasiteetin suunnittelu.

Vaikka tarvitaankin toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että maa pystyy pitämään ja houkuttelemaan tarvittavan työvoiman, tehdyissä tutkimuksissa on kiinnitetty huomiota EU:ssa tapahtuvan työvoiman liikkuvuuden kaikkinaiseen merkitykseen ja potentiaaliin talouden mukautumismekanismina. Toisessa maassa työskentelevien ihmisten tuomat potentiaaliset hyödyt verrattuna heidän jäämiseensä kotiin työttömiksi ovat myös tärkeitä. Lisäksi aiemmat kokemukset ovat osoittaneet, että liikkuvuusvirrat EU:ssa ovat usein rengasmaisia ja että monet palaavat kotiinsa useiden vuosien jälkeen tuoden mukanaan arvokkaita kokemuksia ja taitoja.

5.3 Rahalähetykset

Yksi Kroatian kansalaisten liikkuvuudesta Kroatian talouteen kohdistuva positiivinen vaikutus on kotiin lähetettävät rahalähetykset. Niiden nettomäärä oli niinkin paljon kuin +702 miljoonaa euroa vuonna 2013 tai 1,6 prosenttia maan BKT:sta, mikä on kuudenneksi suurin suhde EU:ssa ja korkein rahalähetysten nettomäärä henkeä kohti EU:ssa (lähes 500 euroa Kroatiassa asuvaa henkeä kohti vuonna 2013). On joitain viitteitä siitä, että rahalähetyksiä käytetään pääasiassa säästöihin ja sijoituksiin, mikä tarkoittaa, että ne todennäköisesti myötävaikuttavat pitemmän aikavälin kasvuun. Sama tutkimus osoittaa, että rahalähetykset auttoivat pienentämään köyhyyden tasoa, syvyyttä ja ankaruutta Kroatiassa. Lisäksi rahalähetysten ja kausi- ja rajatyöntekijöiden saamien korvausten on katsottu kompensoivan merkittävästi investointitulojen alijäämää.

6. Päätelmät

Ottaen huomioon Kroatian koon väestömääräisesti sekä vuoden 2013 jälkeiset liikkuvuusvirrat ja ennusteet liittymisen jälkeisestä liikkuvuudesta, tulevaisuudessa potentiaaliset kroatialaisten työntekijöiden virrat muihin EU:n jäsenvaltioihin ovat todennäköisesti vähäisiä, ainakin prosentteina EU:n työvoimasta ja useimpien määränpäämaiden osalta. Ne eivät todennäköisesti johda työmarkkinoiden häiriöihin edes tärkeimmissä määränpäämaissa (Saksa, Itävalta, Italia).

Liittymisen jälkeiset virrat ovat kohdistuneet perinteisiin määränpäämaihin rajoituksista huolimatta ja kasvaneet hyvin vähän absoluuttisesti tarkasteltuna niissä muutamissa maissa, jotka ovat avanneet työmarkkinansa. Tämä vahvistaa, että liikkuvuusvirtoihin vaikuttavat rajoitusten ohella monet tekijät, kuten työllistymismahdollisuudet, verkostojen vaikutukset ja historialliset, kulttuuriset ja kielelliset tekijät.

Palkkatyötä koskevilla rajoituksilla voi olla rajallinen vaikutus työntekijöiden kokonaisvirtaan, koska ne eivät koske itsenäistä ammatinharjoittamista tai työntekijöiden lähettämistä työhön toiseen jäsenvaltioon.

Kroatialaisten työntekijöiden nuori ikä ja korkea työllisyysaste näyttäisivät vahvistavan, että he ovat muuttaneet muihin jäsenvaltioihin pääasiassa työssäkäyntiä varten ja että he todennäköisesti antavat positiivisen panoksen niiden talouksiin.

Kroatiasta virtaa ulospäin jonkin verran nuoria ja korkeasti koulutettuja työntekijöitä, mutta nämä virrat ovat Kroatian syntyperäisen työvoiman kokoon ja ominaispiirteisiin suhteutettuna melko kohtuullisia, vaikkakin ne ovat lisääntyneet liittymisen jälkeen. Kroatiaan suuntautuvilla rahalähetyksillä on tärkeä merkitys talouden vakauttamisessa, sillä maan makrotaloudellinen tilanne on tällä hetkellä vaikea.

Työntekijöiden vapaa liikkuvuus on yksi EU:n perusvapauksista. Tilapäiset rajoitukset ovat poikkeus kyseisestä perusvapaudesta. Komissio uskoo, että tämä kertomus tarjoaa neuvostolle tarvittavat tiedot siirtymäjärjestelyjen toiminnan uudelleentarkastelua varten ja antaa rajoituksia soveltaville jäsenvaltioille mahdollisuuden tarkastella uudelleen päätöksiään, jotka koskevat kroatialaisten työntekijöiden pääsyä niiden työmarkkinoille. Se muistuttaa, että jäsenvaltioiden, jotka haluavat jatkaa rajoitusten soveltamista toisen vaiheen aikana (1. heinäkuuta 2015–30. kesäkuuta 2018), on ilmoitettava siitä komissiolle etukäteen.