FI Euroopan unionin virallinen lehti C 185/15

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Matkailu alueellisen yhteistyön edistäjänä EU:ssa”

(2017/C 185/03)

Esittelijä: Hanspeter WAGNER (AT, EPP), Breitenwangin kunnan pormestari

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Monitasoinen hallinto

1. kannattaa EU:n politiikkaa, jonka tavoitteena on säilyttää Euroopan johtoasema maailman suosituimpana matkakohdealueena, jolla vieraili vuonna 2015 kaikista kansainvälisistä matkailijoista 51,4 prosenttia, mikä vastaa noin 609:ää miljoonaa henkilöä (1), ja maksimoida alan panos kestävään kehitykseen, innovointiin, talouskasvuun ja työllisyyteen.

2. korostaa, että matkailu kuuluu SEUT-sopimuksen 195 artiklan nojalla jäsenvaltioiden toimivaltaan ja että EU:lla on valtuudet toteuttaa toimia jäsenvaltioiden ja siten myös alue- ja paikallisviranomaisten toiminnan tukemiseksi, koordinoimiseksi tai täydentämiseksi tällä alalla. Tässä yhteydessä alue- ja paikallisviranomaisilla on keskeinen merkitys toimivaltansa ansiosta: monilla alueilla on yksinomainen toimivalta tällä alalla. Ottaen huomioon matkailun merkitys sisämarkkinoiden kannalta tarvitaan yhteistyötä jäsenvaltioiden ja alueellisten ja paikallisten hallintotasojen välillä noudattaen samalla toissijaisuusperiaatetta ja monitasoisen hallintotavan periaatetta sekä yhteisiä eurooppalaisia periaatteita, kriteerejä ja toimenpiteitä, jotka tarjoavat eurooppalaista lisäarvoa.

3. kehottaa Euroopan komissiota tarkistamaan vuoden 2010 matkailustrategiaa, lanseeraamaan yhdennetyn kaikkiin asiaankuuluviin EU:n toimintalinjoihin kytkeytyvän EU:n matkailupolitiikan, parantamaan matkailijoiden luottamusta matkailualaan kokonaisuudessaan, vahvistamaan kausiluonteisuutta koskevaa Euroopan komission lähestymistapaa ja esittämään matkailualan monivuotisen työohjelman, joka sisältää selkeitä tavoitteita, indikaattoreita ja toimenpiteitä.

4. kehottaa EU:n jäsenvaltioita laatimaan EU:n matkailustrategian pohjalta kansallisia matkailupolitiikkoja yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa.

5. vaatii, että kaikkia makroalueita koskevia strategioita (2) täydennetään matkailua käsittelevällä luvulla. Komissiota kehotetaan laatimaan yhdessä AK:n kanssa asialista, johon sisältyy mahdollisia matkailualan tavoitteita makroalueille.

6. korostaa, että matkailu on nykyään yksi nopeimmin kasvavista elinkeinoaloista Euroopassa – ala, joka edistää maailmanlaajuista kasvua ja kehitystä, luo miljoonia työpaikkoja, vauhdittaa vientiä ja investointeja ja muuttaa ihmisten elämää sekä tukee kulttuurien monimuotoisuuden ja arvojen jakamista ja edistää aktiivisesti eurooppalaisen identiteetin vähittäistä juurtumista nuoriin sukupolviin.

7. kehottaa alueita ja kaupunkeja laatimaan vuorostaan matkailualan strategioita, jotka ovat yhtäpitäviä EU- ja makroaluestrategioiden kanssa, ja kehottaa tekemään yhteistyötä julkisen sektorin toimijoiden kesken ja luomaan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia uusien matkailuinfrastruktuurien kehittämiseksi, tukemiseksi ja toteuttamiseksi pitäen mielessä EU:n ikääntyvän väestön tarpeet ja mahdollistaen seniorikansalaisten matkustamisen esteettä kaikkialla unionissa. Näiden strategioiden rinnalla on toteutettava matkailukohteiden elvyttämiseen tähtääviä suunnitelmia. Tätä varten on lisättävä sekä julkisia että yksityisiä resursseja ja välineitä, jotta voidaan parantaa matkailukohteiden kilpailukykyä. Parannuksia on tehtävä myös vanhoihin matkailukohteisiin, joissa olemassa olevien resurssien kyky houkutella matkailijavirtoja on heikentynyt ajan mittaan.

8. kehottaa jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota mahdollistamaan paikallis- ja alueviranomaisten rajatylittävä yhteistyö matkailualalla ja tukemaan sitä aktiivisesti.

9. toivoo alojen rajat ylittäviä paikallisia ja alueellisia foorumeita (3) matkailukohteiden verkottamista, strategista kehittämistä sekä markkinointia varten (4) vuoropuhelun ja hyvien käytäntöjen sekä EU:n rahoitusvälineitä koskevan taitotiedon vaihdon edistämiseksi.

10. muistuttaa, että matkailu on yksi Euroopassa tehtävän rajatylittävän yhteistyön kannalta tärkeimmistä politiikanaloista. Rajatylittävän yhteistyön rakenteita, kuten EAYY:itä ja Euroregio-alueita, kehotetaan helpottamaan rajatylittävillä matkailukonsepteilla (esimerkiksi liikenne- tai markkinointikonsepteilla) rajatylittävää, maiden välistä ja alueiden välistä yhteistyötä ja näin kasvattamaan arvonmuodostusta, työllisyyttä ja alueellista tarjontaa kuluttajille. Niiden tulisi hyödyntää tässä kaikkia mahdollisia eurooppalaisia tukivälineitä (esimerkiksi ESIR-rahastoa, ERI-rahastoja, Interreg-yhteisöaloitetta ja Horisontti 2020 -puiteohjelmaa) ja ottaa toimintaan mukaan erittäin kokeneita alan organisaatioita, ryhmittymiä ja verkostoja.

Matkailu ja infrastruktuuri

11. vaatii, että julkisia ja yksityisiä varoja osoitetaan syrjäisten alueiden, vuoristoalueiden, saarten ja rannikkoalueiden monilla aloilla myös peruspalveluista vastaavan matkustus- ja matkailuinfrastruktuurin (5) pitkäkestoiseen parantamiseen, jotta voidaan taata matkailualueiden saavutettavuus, huolto ja kilpailukyky, ja vaatii — matkailuvirtoja (kauttakulku ja tiettyyn määränpäähän suuntautuva matkailu) koskevien Eurostatin (tai muiden organisaatioiden, kuten Euroopan matkailukomission tai Yhdistyneiden kansakuntien Maailman matkailujärjestön) tietojen keruu- ja käsittelyjärjestelmien parantamista; — Eurostatin osallistamista alueellisesti eriteltyjen tietojen tarjoamisen lisäämiseen (NUTS 2(1) -tasoa ylempänä) ja uusien tarpeiden ja vaatimusten huomioon ottamiseen (esim. esteettömyyttä koskevien muuttujien ja hiilidioksidipäästöjen sisällyttäminen). Tämän ansiosta matkailukohteet saavat käyttöönsä luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa, jonka avulla ne voivat arvioida resurssiensa käyttöä ja käyttää resurssejaan kestäväpohjaisemmin; — matkailualueiden valtavien liikenne- ja ympäristöpaineiden sekä niiden infrastruktuurin ylikuormituksen vuoksi edistämään kaikilla hallintotasoilla kapasiteettien ja matkailukohteiden hallinnointia; — taloudellisia kannusteita matkailuvirtojen tasoittamista ja Euroopan-laajuista koordinointia varten (6) pyrkien selkeästi kausiluontoisuuden vähentämiseen; — kilpailukykyistä Euroopan-laajuista liikennejärjestelmää käsittelevän komission valkoisen kirjan tarkistusta, jonka tavoitteena tulisi olla erityisesti herkkiin alueisiin (mm. taajama-alueisiin, luontoalueisiin) kohdistuvan kauttakulkuliikenteen aiheuttaman kuormituksen vähentäminen, aukottoman matkustusketjun varmistaminen ovelta ovelle, julkista liikennettä ja ajankohtaisia tarjouksia koskevien tietojen välittäminen (7) sekä toimenpiteiden toteuttaminen julkisen liikenteen, erityisesti junaliikenteen (8), sekä eurooppalaisten ja kansallisten pyöräreittien ja pitkien vaellusreittien edistämiseksi.

12. vaatii, että terrorismin torjuntaa, etenkin julkisten paikkojen turvallisuutta ja pelastuspalvelua koskevat kysymykset otetaan huomioon eurooppalaisissa, kansallisissa ja alueellisissa matkailustrategioissa. Tämä koskee erityisesti valtakunnallisten, alueellisten ja paikallisten hätävalmiussuunnitelmien ja hätätilanteissa sovellettavien menettelyjen mukaista kriisiviestintää ja kriisinhallintaa.

Matkailualan investoinnit

13. kehottaa Euroopan komissiota arvioimaan monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnin yhteydessä perusteellisesti uudelleen ERI-rahastoihin liittyvää lähestymistapaansa matkailualaan, sillä komissio tekee nykyisellään matkailualan tukemisesta ERI-rahastovaroilla eräissä maissa käytännössä mahdotonta, vaikka monilla kyseisten maiden alueilla on heikosti kehittyneitä seutuja, joilla matkailu on käytännössä ainoa mahdollinen kehittymisen väline (esim. kansallispuistot, luonnonsuojelualueet).

14. korostaa, että eurooppalaisen matkailun kilpailukykyyn on investoitava. Erityisesti pk-yritysten on hyödynnettävä entistä paremmin digitaalisten sisämarkkinoiden strategiaa ja siihen liittyviä tukipaketteja (ESIR-rahasto, ERI-rahastot, EMKR, Interreg-yhteisöaloite, Urbact, Life, Horisontti 2020 -puiteohjelma, COSME-ohjelma, Creative Europe, Erasmus+, EaSI-ohjelma) (9). Tätä on toivottavaa edistää tuki- ja koulutusaloitteilla, joiden avulla pk-yrityksiä opastetaan hyödyntämään rahoitusta yhä tehokkaammin.

15. kannattaa vaatimusta sisällyttää EU:n vuotuiseen talousarvioon eurooppalaisen matkailun edistämiseen tarkoitettu budjettikohta, jolla rahoitetaan innovatiivisia, kilpailukykyisiä, kestävyysperiaatteiden mukaisia alueiden välisiä ja rajatylittäviä hankkeita, sekä ottaa vuoden 2020 jälkeisessä EU:n aluepolitiikassa paremmin huomioon matkailun kannalta oleelliset investoinnit. EU-tukien on helpotettava pk-yritysten toimintaa, ja tukimenettelyjen byrokraattista taakkaa on kevennettävä huomattavasti.

16. kehottaa jäsenvaltioita ja niiden alueviranomaisia sisällyttämään matkailun painopisteet vuoden 2020 jälkeisiin toimintaohjelmiinsa, jotta ne voivat tarjota viranomaistahoille ja yksityissektorille mahdollisuuden saada varoja hankkeidensa rahoittamiseen. Komitea on tietoinen väestörakenteen muutoksen nopeasta etenemisestä ja suosittaa, että suositaan aloitteita, joiden tavoitteena on mukauttaa matkailuinfrastruktuuria ja kuljetusvälineitä ikääntyvän väestön tarpeisiin.

17. kehottaa jäsenvaltioita — vauhdittamaan matkailualan digitalisointia ja erityisesti kehittämään nopeita laajakaistainternetyhteyksiä syrjäisimmille alueille, syrjäisille alueille, harvaan asutuille alueille sekä vuoristoalueille; — varmistamaan, että viranomaiset hyödyntävät Euroopan digitaalistrategian mahdollisuuksia ja sen luomia tilaisuuksia sähköisten terveydenhuoltopalvelujensa vahvistamiseen niin kansalaisten kuin matkailijoiden eduksi; — ryhtymään toimenpiteisiin merkittävien matkailijavirtojen varmistamiseksi läpi vuoden; — edistämään matkailukohteissa keskimäärin vietettävän ajan pidentämistä; — parantamaan alan ammattilaisten valmiuksien kehittämistä ja työllistettävyyttä; — panostamaan kestävyyteen matkailukohteiden ja -tuotteiden hallinnoinnin perusvaatimuksena; — perustamaan asiantuntijafoorumeita, joilla jaetaan parhaita käytänteitä erityisesti pk-yrityksille.

18. pahoittelee, että tiedonpuutteen vuoksi pk-yritykset eivät hyödynnä riittävästi ESIR-rahastoa, ja kannattaa alueellisten investointijärjestelyjen luomista ESIR-rahaston puitteissa, jotta pk-yrityksillä olisi pääsy käsiksi tietoihin ja osaamiseen aluekehityksen esimerkin mukaisesti (esimerkiksi ”theALPS” (10)). AK ehdottaa siksi seitsemännessä alueiden ja kuntien huippukokouksessa hyväksymänsä Bratislavan julistuksen ”Investoinnit ja yhteydet” (11) mukaisesti komissiolle ja EIP:lle, että luotaisiin yhdessä Euroopan laajuinen investointijärjestely matkailualalla toimiville pk-yrityksille ja toteutettaisiin yhdessä paikallisia matkailualan investointifoorumeita ESIR-rahaston puitteissa. Käytännössä tulisi vuoteen 2018 mennessä toteuttaa viisi pilottihanketta mallialueilla (maaseutu-/syrjäiset tai syrjäisimmät alueet, vuoristo-, raja-, saari-/rannikkoalueet sekä kaupungit) ja ottaa niihin mahdollisesti mukaan myös verkostoja, kuten NECSTouR, Euroopan raja-alueiden liitto, eurooppalaiset alueellisen yhteistyön yhtymät tai Euroregio-alueet.

19. kehottaa alueita ja EAYY:itä motivoimaan yhdessä ESIR-rahaston ja EIP:n johtokuntien kanssa alueidensa pankkeja luomaan investointiohjelmia, jotka helpottavat rajatylittäviä investointeja sekä matkailualalla toimivien pk-yritysten mahdollisuuksia hyödyntää EU-varoja ja yksityisen sektorin varoja (julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusmallit).

20. kehottaa komissiota tukemaan matkailualan rajatylittäviä mikro- ja pienhankkeita sekä henkilötason hankkeita, jotka erityisesti raja-alueilla vahvistavat oleellisesti eurooppalaista identiteettiä.

21. vaatii jälleen, että de minimis -tuen kynnystä korotetaan yleistä taloudellista etua koskeville palveluille suunnattujen valtiontukien – jotka usein hyödyttävät myös matkailuun liittyvää infrastruktuuria – yhteydessä yhteen miljoonaan euroon tapausta kohti kolmen verovuoden aikana. Alueilla, joiden taloudellinen ja sosiaalinen vakaus riippuu pitkälti matkailusta ja joilla vallitsee laaja työttömyys, näitä kynnysarvoja tulisi soveltaa myös matkailun kannalta oleelliseen infrastruktuuriin tehtäviin julkisiin investointeihin, mikäli myös paikalliset käyttävät näitä infrastruktuureja säännöllisesti. Komitea muistuttaa myös, että joulukuun 31. päivään 2020 voimassa oleva yleinen ryhmäpoikkeusasetus 651/2014 kattaa jo tuen kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen sekä tuen urheiluinfrastruktuureille ja monikäyttöisille vapaa-ajan infrastruktuureille.

22. katsoo, että matkailu on keskeinen strateginen osatekijä monille vähemmän kehittyneille alueille, joilla on paljon vielä käyttämätöntä taloudellista ja ympäristöön liittyvää potentiaalia.

Lainsäädännön parantaminen

23. viittaa sääntelykehyksen noudattamisessa ilmeneviin ongelmiin ja suosittaa, että jäsenvaltiot välttävät tarpeetonta EU-lainsäädännön tiukentamista kansallisin säännöksin (ylisääntely). AK suosittaa, että REFITin puitteissa komissio tekee seuraavat matkailualaa koskevat aloitteet: — yksinkertaistaa laajakaistapalvelujen tarjoajiin sovellettavia sääntöjä ja siirtyy kohti markkinalähtöisempää ja teknologisesti neutraalia lähestymistapaa; — tarkastelee EU:n kuluttajaoikeusdirektiivin valistus- ja tiedotusvelvoitteita; — tarkastelee ja tarvittaessa tarkistaa matkapakettidirektiiviä; liiallista byrokratiaa sekä oikeudellista epävarmuutta olisi vältettävä; — keventää EU:n elintarviketietoasetuksen (1169/2011) mukaista tiedotusvelvoitetta matkailu-, majoitus-, ravitsemis- ja elämyspalveluissa; — yksinkertaistaa voimassa olevia säännöksiä nesteiden mukana kuljettamisesta lentoliikenteessä (12).

24. vaatii, että kaupunkikeskustojen elvyttämisstrategioissa otetaan tarkasti huomioon investointien mahdolliset vaikutukset paikallisen matkailutoiminnan houkuttelevuuden säilyttämiseen tai lisäämiseen ja esteettömyyden parantamiseen liikuntarajoitteisten kansalaisten ja vierailijoiden kannalta kartoitettaessa tulevia elvyttämiseen tai infrastruktuuriin liittyviä investointitarpeita.

Teemakohtainen matkailu

25. ehdottaa massaturismin kielteisten heijastusvaikutusten torjumiseksi teemakohtaisten matkailuhankkeiden (13) edistämistä älykkään erikoistumisen mielessä (älykkäät alueet/kaupungit) sekä nimityksen ”Euroopan älykkään matkailun pääkaupunki” käyttöönottoa, jonka matkailualan, komission, Euroopan parlamentin ja AK:n edustajat myöntäisivät vuosittain korkeintaan kolmelle EU:n kaupungille/alueelle. Erityistä huomiota tulisi tällöin kiinnittää kestävyysperiaatteiden mukaisten ja kilpailukykyisten matkailukohteiden edistämiseen lisäarvona Eurooppalaiset matkailun huippukohteet -aloitteeseen (EDEN). Kaupunkikeskustojen ja vakiintuneiden vetovoimaisten kaupunkinähtävyyksien ulkopuoliset kohteet olisi otettava huomioon, jotta myös metropolien reuna-alueiden urbaanit keskukset ja pienet ja keskisuuret kaupungit hyötyvät.

26. korostaa, että kaupunkimatkailu luo alueellista dynamiikkaa kaupunkimaiseman muuttamiseen, kun se toteutetaan uudistamalla julkista tilaa, infrastruktuureja ja liitettävyyttä ja kehittämällä paikallisia palveluja ja virkistysmahdollisuuksia. Tämä hyödyttää matkailijoiden lisäksi myös paikallisia yhteisöjä ja kansalaisia.

27. vaatii kulttuuri-, luonto-, historia- ja uskontomatkailun tukemista, sillä se edistää työllisyyttä, kulttuurienvälistä ymmärrystä sekä paikallista, alueellista ja maaseudun kehitystä, ja toivoo matkailukohteiden, kuten Unescon maailmanperintökohteiksi julistamien kaupunkien ja paikkojen, yhteenliittämistä temaattisten matkareittien luomiseksi eurooppalaisella, valtakunnallisella ja paikallisella tasolla. Tätä varten on perustettava Euroopan unionin maailmanperintökohteiden verkosto ja ryhdyttävä erityisiin toimenpiteisiin niiden suojelemiseksi ja niitä koskevan tietoisuuden lisäämiseksi.

28. muistuttaa, että terveys- ja hyvinvointimatkailu on yksi nopeimmin kasvavista matkailun osa-alueista, joka houkuttelee iäkkäämpiä eurooppalaisia ja vierailijoita kolmansista maista, ja suosittaa matkailun ja senioritalousohjelman välisen yhteyden lujittamista.

29. korostaa, että maaseutumatkailu suojelee paikallisia yhteisöjä, koska se luo työpaikkoja, edistää kehitystä, suojelee ympäristöä ja tukee maaseudun kulttuuria, taidetta ja käsiteollisuutta, ja kehottaa — maaseutualueita laatimaan alueellisten kehittämiskonseptien pohjalta yhdennettyjä ja myös rajatylittäviä lähestymistapoja maaseutumatkailun edistämiseksi, esimerkiksi strategioita, joissa keskitytään esteettömän liikkumisen maaseutualueille ja maaseutualueilla mahdollistaviin saumattomiin liikenneyhteyksiin; — tukemaan pk-yritysten yhteistyötä palvelujen tarjoamiseksi vakiinnuttamalla kattava innovaatiovalmentajien verkosto kaupunkilaisten houkuttelemiseksi asiakkaiksi; — kehittämään foorumeja ja alustoja, joiden avulla pk-yritykset voivat luoda täydentäviä ja matkailijoille lisäarvoa tuovia tuotteita; — maaseutualueita kiinnittämään kehitysstrategioissaan nykyistä enemmän huomiota kulttuuriperintöön, sillä sen avulla voidaan osaltaan edistää työpaikkojen turvaamista ja luomista, maatalousyritysten tukemista, kulttuurimaisemasuojelua sekä maaseudun taiteen ja käsiteollisuuden tukemista; — sisällyttämään tässä yhteydessä vuoden 2020 jälkeiseen yhteiseen maatalouspolitiikkaan aineellista tukea maaseutualueiden matkailuun liittyville pk-yrityksille maatilamatkailun edistämiseksi edelleen.

30. korostaa ruokamatkailun tärkeää roolia pyrittäessä luomaan lisää kestäviä työpaikkoja ja toteaa, että tämän matkailun osa-alueen kehittämisen tavoitteena on tuoda esiin perinteisiä ja paikallisia laatutuotteita. Koska yli kolmannes matkailijoiden kuluttamista summista käytetään ravintoon, gastronomia on varma ja keskeinen tulonlähde.

31. toistaa tukensa Euroopan kulttuuripääkaupungit (ECOC)- ja Euroopan kulttuuriperintötunnus -aloitteille sekä eurooppalaisille kulttuuripäiville ja Euroopan unionin kulttuuriperintöpalkinnolle.

Ilmastonmuutos ja kestävä kehitys

32. muistuttaa siitä, että matkailu on monilla alueilla talouskasvun, tulojen ja työllisyyden turvaaja. AK kehottaa alueita kiinnittämään matkailukonsepteissaan (14) huomiota kestävyyteen (15) ja hyödyntämään tässä yhteydessä innovatiivisia välineitä (ETIS), joiden avulla voidaan seurata ja parantaa matkailun ekologista, sosiaalista ja taloudellista kestävyyttä, sekä soveltamaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa ennakoidaan matkailuun liittyvän toiminnan seurauksena lisääntyvää ympäristöpainetta ja löydetään siihen ratkaisuja. Näiden konseptien kehittämistä tulisi tukea kohdennetusti EU:n koheesiopolitiikalla.

33. kaipaa EU:n lainsäädäntöön perustuvaa ratkaisua yhteistyötalouden kehitykseen, sillä se tuo myönteisten vaikutusten lisäksi mukanaan myös sellaisia riskejä kuin työntekijöiden sosiaaliturvan puute, asiakkaiden/matkailijoiden majoitussääntöjen puuttuminen, työnantajan riskien siirtäminen työntekijöille, kielteiset verovaikutukset ja laadunvalvonnan puute matkailukohteissa.

34. kannattaa kestävän kulttuurimatkailun kehittämistä kaupungeissa, sillä se voi olla keskeinen moottori tulojen hankkimiseksi kulttuuriperinnön vaalimisen ja hallinnoinnin innovatiivisia käytänteitä varten. Kaupunkimatkailu myös edistää innovointia. Tieto- ja viestintäteknologian sekä älykkään kaupungin toimintamallin soveltaminen paitsi tuottaa vierailijoille laadukkaita kokemuksia myös parantaa paikallisen väestön elämänlaatua.

35. kehottaa ilmastonmuutos huomioon ottaen matkailualueita monipuolistamaan taloudellisia painopisteitään; esimerkiksi vuoristo- ja rannikkoalueilla on suotuisat edellytykset uusiutuvien energiamuotojen (vesi-/tuulivoima, aurinkovoima, maalämpö, biomassa) tuottamiselle ja investoimaan yhdessä alan kanssa ympäristöystävällisiin hankkeisiin käyttäen sellaisia välineitä kuin hotellien energiaratkaisut (Hotel Energy Solutions, HES) (16) ja lähes nollaenergiahotellit (Nearly Zero Energy Hotels, neZEH) (17).

36. kehottaa komissiota tukemaan alalla järjestettäviä valistuskampanjoita, joissa käsitellään luonnonvarojen kestäväpohjaista hoitoa (jotta voidaan vähentää veden kulutusta, elintarvikejätettä sekä pesuaineiden ja hygieniatuotteiden käyttöä).

Työmarkkinat, koulutus ja tutkimus

37. vaatii komissiolta ja jäsenvaltioilta lisätoimenpiteitä matkailualan ammattipätevyyksien rajatylittäväksi muodolliseksi tunnustamiseksi sekä monipuolista koulutusta kausiluonteisuuden vaikutusten vähentämiseksi. Ammattipätevyyden tunnustamisessa on sovellettava vaativaa mittapuuta (18).

38. korostaa tarvetta torjua pimeää työtä tai työtä, josta ilmoitetaan verottajalle todellista pienemmät tulot, mikä on erityisen yleistä matkailualalla (19).

39. kehottaa komissiota kehittämään EURESin puitteissa kansallisten työvoimavirastojen kanssa matkailualan ohjelmia pätevien työntekijöiden Euroopan laajuiseksi välittämiseksi matkailun kannalta merkittäville alueille.

40. kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia ja työnvälitystoimistoja luomaan matkailualan kanssa pätevöittämisliittoja, joiden tarkoituksena on tarjota elinikäisen oppimisen puitteissa jatkokoulutusta laadun (kestävyysajattelun, isännöinnin, turvallisuuden jne.) parantamiseksi ja markkinoinnin edistämiseksi (digitalisointi) matkailualalla.

41. on tyytyväinen Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 70. istunnossaan hyväksymiin uusiin kestävän kehityksen tavoitteisiin (20) ja korostaa, että matkailu mainitaan näistä 17 tavoitteesta selväsanaisesti tavoitteissa 8, 12 ja 14 siksi, että sen avulla voidaan edistää talouskasvua, osallisuutta ja ihmisarvoisen työn takaamista kaikille, kestäväpohjaista kulutusta ja tuotantoa sekä vesiluonnonvarojen suojelua ja kestävää kehitystä – ottaen huomioon keskeiset toimintalinjat: kampanjointi ja valistustyö, tietämyksen tuottaminen ja levittäminen, politiikan suunnittelu sekä valmiuksien luominen ja koulutus.

42. ehdottaa EU-tasolla toteutettavien voimakkaiden koulutustoimien puitteissa, että — tuetaan yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuksia, jotta koulutusta ja käytäntöä yhdistämällä voidaan edistää alan ammatillistamista (21); — verkotetaan ammattikouluja, ammattikorkeakouluja ja yliopistoja matkailun alalla ja arvioidaan Erasmus+-ohjelman vaikutusta matkailualaan; — perustetaan eurooppalainen matkailuakatemia ja eurooppalaisen matkailututkimuksen Jean Monnet -oppituoli.

43. kehottaa jäsenvaltioita, alueita ja kuntia integroimaan muuttajat ja turvapaikanhakijat ripeämmin työmarkkinoille sekä hyödyntämään muuttajien kieli- ja ammattitaitoa ja laajentamaan sitä kurssien avulla.

Matkailu ja EU:n kansalaisuus

44. korostaa, että EU:ssa matkustaessaan EU:n kansalainen kokee itsensä EU:n lainsäädännön suojelemaksi kuluttajaksi, joka pystyy liikkumaan vapaasti EU:n sisämarkkinoilla ja Schengenin alueella. Matkailulla on siksi suuri merkitys eurooppalaista kansalaisuutta koskevan tietoisuuden luomisen ja keskinäisen yhteisymmärryksen edistämisen kannalta. Siksi tulisi luoda kannusteita, jotka lisäävät EU-kansalaisten halukkuutta lomailla Euroopassa. AK kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita pohtimaan seuraavia ajatuksia toissijaisuusperiaatetta unohtamatta ja monitasoista hallintotapaa soveltaen: — tarjoamaan nuorille eurooppalaisille ilmaiset interrail-liput heidän täytettyään 18 vuotta, jotta he voivat tutustua Eurooppaan ja oppia tuntemaan sen paremmin, kuten Euroopan parlamentti on ehdottanut (22); — tarjoamaan maksuttomalla EU-kansalaisten matkakortilla (European Citizen Travel Card), johon jäsenvaltiot, alueet ja kaupungit voivat liittyä vapaaehtoisesti, EU:ssa matkustaville EU:n kansalaisille alennettuja hintoja julkisissa liikennevälineissä (mukaan luettuina polkupyörän kuljetus ja polkupyörän vuokrausjärjestelmät), museoissa jne. Kortin tulisi olla saatavilla AK:n ja komission verkkosivuilla, kaikissa Europe Direct -tiedotuspisteissä ja osallistuvilta matkailualan liitoilta ja olla voimassa yhdessä EU:n jäsenvaltion henkilökortin tai passin kanssa; — luomaan sähköisen eurooppalaisen matkustustunnuksen (sosiaalisen median kanssa yhteensopiva GPS-pohjainen ”DiscoverYrope App”); — luomaan eurooppalaisen matkailijapassin (European Traveler’s Pass), joka sisältää matkailevalle EU:n kansalaiselle hyödyllistä tietoa (kuluttajaoikeudet, terveydenhuolto, Euroopan ulkopuolisten konsulaattien osoitteet, hätänumerot, tietoa EU-kansalaisten matkakortista).

45. korostaa, että matkailulla on tärkeä rooli kansojen välisen ymmärryksen ja kulttuurien tuntemuksen parantamisessa.

46. ehdottaa komission, Euroopan parlamentin ja AK:n myöntämän mediapalkinnon (”matkailu-oskarin”) perustamista, jolla palkitaan dokumentteja (painetuissa ja audiovisuaalisissa tiedotusvälineissä), jotka välittävät tietoa eurooppalaisesta kulttuuri- ja luontopääomasta sekä alueellisista ja paikallisista matkailukohteista Euroopassa ja edistävät Euroopan kansalaisuutta koskevan tietoisuuden syntymistä.

Matkailun ulkoinen ulottuvuus

47. korostaa sisämarkkinoiden ja Schengenin alueen roolia rajatylittävän matkailun ja lähimarkkinoiden kannalta. AK kehottaa EU:n jäsenvaltioita painokkaasti takaamaan rajattoman Schengen-alueen.

48. pitää tervetulleena komission huhtikuussa 2014 hyväksymää ”viisumipakettia” (23) ja korostaa, että viisumihelpotukset ovat ratkaiseva edellytys sille, että matkailijat haluavat vierailla Euroopassa (24). Tässä on punnittava huolellisesti turvallisuuskysymyksiä ja matkailun taloudellisia hyötyjä keskenään. Komitea suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti EU:n matkustustieto- ja -lupajärjestelmän (ETIAS) (25) käyttöönottoon, koska se lisää Schengenin alueelle viisumivapaussopimusten perusteella matkustamisen turvallisuutta.

49. ehdottaa, että matkailuun liittyviä kysymyksiä, erityisesti toimenpiteitä eurooppalaisten matkailijoiden turvallisuuden parantamiseksi muissa kuin EU:n jäsenvaltioissa, käsitellään Euro–Välimeri-alueen alue- ja paikallisedustajien kokouksen (ARLEM) raportissa.

50. tukee EU:n ja kansainvälisten kumppanien, kuten Kiinan, välisiä yhteistyöfoorumeita, joita on perustettu viime aikoina sellaisilla aloitteilla kuin Euroopan ja Kiinan välinen Yksi vyö ja yksi tie -strategian (OBOR) kulttuurin ja matkailun kehittämisvaliokunta (26).

Matkailumainonta

51. tukee täysin päätöstä tehdä vuodesta 2018 kulttuuriperinnön eurooppalainen teemavuosi ottaen huomioon, että matkailu on kaikkien olennaisten aloitteiden keskeinen tehostava tekijä, ja kehottaa nimeämään matkailun eurooppalaisen teemavuoden.

52. toivoo, että kansalliset matkailun mainostajien kattojärjestöt ja Euroopan matkailukomissio koordinoivat keskenään kolmansissa maissa yhdessä toteutettavaa Euroopan mainostamista.

53. kehottaa vahvistamaan ja kohdentamaan matkailutarjontaa sekä tietyille maille että tietyille kohderyhmille, ammattiryhmille jne. huolehtien samalla siitä, että tietoa levitetään tarkoituksenmukaisessa ja ymmärrettävässä muodossa maailmanlaajuisesti käyttäen uusimpia mahdollisia kanavia. Eurooppalaisten matkailutuotteiden tuntemuksen parantuminen voi voimistaa matkailijavirtoja sekä Euroopan sisällä että maantieteellisesti kaukaisemmista maista.

54. kehottaa komissiota paneutumaan tiiviimmin matkailun ja muuttoliikkeen/pakolaisvirtojen vuorovaikutukseen, selvittämään sen kulttuurisia, taloudellisia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia ja kartoittamaan yhdessä AK:n kanssa asianomaisten alueiden mahdollisuuksia (työmarkkinat yms.).

55. suosittaa komissiolle, että se — ryhtyisi ajamaan eurooppalaisen tuotemerkin (EU-tunnuksen) käyttöönottoa, alueellisten, alueidenvälisten sekä kansainvälisten tuotemerkkien asemointia ja eurooppalaisten markkinointialustojen (EU:n markkinointiohjelmat esimerkiksi Alppien alueelle ja Välimeren alueelle) käyttöönottoa Euroopan mainostamiseksi kaukomarkkinoilla ja ottaisi huomioon kaupunkien ja alueiden ja niiden luonnon- ja kulttuuriperinnön monimuotoisuuden erityisen roolin (27); — toteuttaa toimenpiteitä, joilla EU-kansalaisia kannustetaan lisäämään lomanviettoa Euroopassa. Tulisi harkita EU-kansalaisen matkakortin (European Citizen Travel Card) mallia, joka tarjoaisi matkailijoille heidän tarvitsemia yleisiä tietoja, jotka tekevät matkustamisesta yksinkertaisempaa ja turvallisempaa, sekä tietoa Euroopan sisäisen matkailun eduista; — luo verkkosivustolla www.visiteurope.com EU Tourismus Road Shown ja eurooppalaisten kulttuuriteiden kartaston (28); — harkitsee vakiomuotoisen eurooppalaisen luokitus- ja laadunvarmistusjärjestelmän kehittämistä kansallisten ja alueellisten hotelliluokitusten (esimerkiksi hotellien tähdet) ja kansallisella tasolla säädettyjen laatuvaatimusten täydentämiseksi.

Toimielinten välinen yhteistyö

56. kehottaa komissiota kytkemään AK mukaan vuosittaiseen eurooppalaiseen matkailualan foorumiin ja eurooppalaiseen matkailualan päivään.

57. toivoo vuosittaista vuoropuhelua matkailusta Euroopan parlamentin ja AK:n asianomaisten valiokuntien ja elinten välillä. Vuoropuheluun voisi sisältyä alaan liittyvien sidosryhmien yhteinen kuuleminen.

58. kehottaa tulevia EU:n puheenjohtajavaltioita sisällyttämään asialistoihinsa eurooppalaista matkailua koskevat aiheet ja kutsumaan AK:n edustajia mukaan niiden käsittelyyn.

59. tukee Euroopan julkisten ja yksityisten matkailualan toimijoiden kasvun ja työpaikkojen edistämistä matkailun avulla koskevaa aloitetta ”Tourism for Growth and Jobs Manifesto” (29), ja ehdottaa sen allekirjoittamista voimien yhdistämiseksi, jotta voitaisiin säilyttää Eurooppa houkuttavana kohteena ja varmistaa, että matkailuala edistää edelleen Euroopan taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta.

60. pyytää Maailman matkailujärjestöä (UNWTO) tukemaan komitean aloitetta eurooppalaisen matkailun kehittämiseksi.

61. kehottaa valtiovaltaa ja yksityistä sektoria edistämään vastuullista matkailupolitiikkaa ja -käytänteitä Maailman matkailujärjestön (UNWTO) antamien matkailun maailmanlaajuisten eettisten sääntöjen periaatteiden mukaisesti. Nämä säännöt tarjoavat kattavat puitteet sellaisen kestävän ja vastuullisen matkailun kehittämiselle, joka on mahdollista kaikille ja jossa otetaan huomioon matkailun kaikki taloudelliset, sosiaaliset kulttuuriset ja ympäristöön liittyvät ulottuvuudet.

62. painottaa erityisesti matkailuun liittyvää sosiaalista vastuuta ja kehottaa EU:n ja sen ulkopuolisten maiden kansalaisia olemaan valistuneita ja vastuullisia turisteja ja matkailijoita ja kunnioittamaan paikallisia tapoja ja kulttuureja.

Bryssel 7. joulukuu 2016. Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja Markku MARKKULA

(1) Yhdistyneiden kansakuntien Maailman matkailujärjestön (UNWTO) luvut, jotka on mainittu Eurostatin vuosikirjassa 2016.

(2) COM(2009) 248 final/3, ”Euroopan unionin strategia Itämeren aluetta varten” (EUSBSR); COM(2014) 357 final, ”Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskeva Euroopan unionin strategia”; COM(2010) 715 final, ”Tonavan aluetta koskeva EU:n strategia” (EUSDR); COM(2015) 366 final, ”Alppien aluetta koskeva Euroopan unionin strategia” (EUSALP).

(3) Yksi esimerkki tällaisesta foorumista on Euroopan alueiden kilpailukykyisen ja kestävän matkailun verkosto NECSTouR (Network of European Regions for Competitive and Sustainable Tourism).

(4) Esim. matkailu ja maatalous, matkailu ja hyvinvointi, matkailu ja kylpylät, matkailu ja urheilu, matkailu ja paikallinen käsiteollisuus sekä kulttuuri- ja luovat alat, teollisuus ja museot.

(5) Muun muassa syrjäisimmillä ja syrjäisillä alueilla, vuoristoalueilla, saarilla ja rannikkoalueilla, rajatylittävillä alueilla, väestönkehitykseen liittyvistä haasteista kärsivillä alueilla, kulttuuri- ja luontokohteissa ja sekä uusissa että vanhoissa matkailukohteissa.

(6) Ympäristöystävälliset reitit, liikenteen ohjaaminen tiettyinä vuorokauden aikoina tai päivinä perittävillä tietulleilla, laivalippujen tai julkisen liikenteen (erityisesti junalippujen) alennetut hinnat matkailijoille.

(7) Myös multimodaaliliikenteen mahdollisuuksista ja matkalippupalveluista.

(8) Esim. autojunat, polkupyörien kuljettaminen rajatylittävässä junaliikenteessä.

(9) Guide on EU Funding for the tourism sector 2014–2010. http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/18164/attachments/2/translations/fr/renditions/native

(10) http://www.thealps.travel/en.

(11) COR-2016-02559-00-00-DECL-REF.

(12) Komission asetus (EU) N:o 185/2010 yksityiskohtaisista toimenpiteistä ilmailun turvaamista koskevien yhteisten perusvaatimusten täytäntöön panemiseksi (EUVL L 55, 5.3.2010, s. 1).

(13) Viinimatkailu, gastronomia, ekomatkailu, kielimatkailu, aktiivimatkailu, pyörämatkailu, maalaiselämä, perinteet, uskonto, taide, koulutus, tutkimus, trendikkäät liikuntalajit, liike- ja kongressimatkailu, kokous-, kannuste- ja tapahtumamatkailu jne.

(14) NECSTouR-alueiden esimerkin mukaisesti.

(15) Esimerkiksi eriytetyt tarjontakonseptit hyvinvoinnin, kulttuurin ja urheilun alalla, kaudesta riippumattomat tuotteet kokovuotista toimintaa varten, eri lomamuotojen ja -aktiviteettien ilmastovaikutusten arviointimallit.

(16) http://hotelenergysolutions.net/.

(17) http://www.nezeh.eu/home/index.html

(18) Centre for Strategy and Evaluation Services, 2016, ”Mapping and performance check of the supply side of tourism education and training”; COM(2014) 86 final, ”Eurooppalainen strategia rannikko- ja merimatkailun kasvua ja työpaikkoja varten”.

(19) EAY:n päätöslauselma pimeästä työstä, maaliskuu 2014 (https://www.etuc.org/documents/etuc-resolution-undeclared-work#.WA9SumeXCUk).

(20) https://sustainabledevelopment.un.org/.

(21) Parliament Magazine, Issue 437, June 27 2016, s. 28–29; esimerkki ”Youth on the Spot – Special Partnership on tourism”.

(22) Ilmaisten interrail-lippujen ajatuksesta keskusteltiin Euroopan parlamentin Strasbourgin täysistunnossa 3.–6. lokakuuta 2016. Interrail-lipulla voi matkustaa rajattomasti rautateillä kaikissa mukana olevissa maissa ja niiden välillä tiettynä ajanjaksona.

(23) COM(2012) 649 final, ”Yhteisen viisumipolitiikan täytäntöönpano ja kehittäminen kasvun vauhdittamiseksi EU:ssa”.

(24) Euroopan matkailukomissio (ETC), 2015, ”Improving the Visa Regimes of European Nations to Grow Tourism: A view from the European Travel Commission”.

(25) COM(2016) 731 final, Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus EU:n matkustustieto- ja -lupajärjestelmän (ETIAS) perustamisesta ja asetusten (EU) No 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/794 ja (EU) 2016/1624 muuttamisesta.

(26) Parliament Magazine, nro 437, 27. kesäkuuta 2016, s. 28–29.

(27) European Tourism Manifesto/2016, ”Tourism for Growth and Jobs” (http://www.tourismmanifesto.eu/).

(28) Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Tavoitteena kulttuuriperintöä koskeva yhdennetty lähestymistapa Euroopassa” (COM(2014) 477 final).

(29) http://www.tourismmanifesto.eu/the-manifesto.