ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE ympäristönlaatunormeista vesipolitiikan alalla annetulla direktiivillä 2008/105/EY komissiolle siirretyn delegoitujen säädösten antamisvallan käyttämisestä

1. JOHDANTO

Ympäristönlaatunormeista vesipolitiikan alalla annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/105/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2013/39/EU, vahvistetaan ympäristönlaatunormit vesipolitiikan puitedirektiivin (2000/60/EY) nojalla määritetyille prioriteettiaineille, joista aiheutuu merkittävä EU:n laajuinen riski vesiekosysteemeille ja vesiekosysteemien välityksellä. Direktiivi 2008/105/EY on vesipolitiikan puitedirektiivin johdannaisdirektiivi, jonka tavoitteena on vesiekosysteemien tilan suojeleminen, palauttaminen ja vahvistaminen.

Direktiivillä 2008/105/EY (sellaisena kuin se on muutettuna) siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä direktiivin liitteessä I olevan B osan 3 kohdassa olevien eritelmien mukauttamiseksi tieteen tai tekniikan kehitykseen. Kyseiset eritelmät koskevat osaa, josta veden ympäristönlaatunormit määritellään, sekä metalleja koskevien ympäristönlaatunormien noudattamisen arviointia.

2. OIKEUSPERUSTA

Tätä kertomusta edellytetään direktiivin 2008/105/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2013/39/EU, 9 a artiklan 2 kohdassa. Kyseisen säännöksen mukaan komissiolle siirretään 13 päivästä syyskuuta 2013 kuuden vuoden ajaksi 3 artiklan 8 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä, ja komission tulee laatia siirrettyä säädösvaltaa koskeva kertomus viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän kuuden vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta jatkamista 9 a artiklan mukaisesti.

3. SIIRRETYN SÄÄDÖSVALLAN KÄYTTÄMINEN

Direktiivin 2008/105/EY alkuperäiseen versioon sisältyi samanlainen säädösvallan siirto, mutta sitä ei käytetty ennen kuin direktiiviä muutettiin tavanomaisessa lainsäätämisjärjestyksessä vuonna 2013. Liitteessä I olevan B osan 3 kohtaan tehtiin vuonna 2013 eräitä muutoksia, jotta voitiin ottaa huomioon metalleja koskevien ympäristönlaatunormien noudattamisen arviointiin liittyvä tekninen kehitys, ja erityisesti ottaa käyttöön kahden metallin biosaatavan osuuden vuosikeskiarvona ilmaistu ympäristönlaatunormi, sekä biosaatavuusmallintamisessa saavutettu edistyminen.

Sen jälkeen tapahtunut tieteellinen ja tekninen kehitys ei ole vielä edellyttänyt liitteessä I olevan B osan 3 kohdan uutta mukauttamista, minkä vuoksi komissio ei ole käyttänyt sille siirrettyä säädösvaltaa raportointikaudella. Siirrettyä säädösvaltaa voi kuitenkin olla tarpeen käyttää tulevaisuudessa etenkin siksi, että asiaankuuluvan tieteellisen tai teknisen kehityksen huomioon ottamisen tarve ei välttämättä osu ajallisesti yksiin direktiivin muun mahdollisen muuttamisen kanssa.





4. PÄÄTELMÄ

Komissio ei ole käyttänyt sille direktiivillä 2008/105/EY siirrettyä säädösvaltaa, mutta sen saattaa olla tarpeen käyttää sitä tulevaisuudessa. Se pyytää Euroopan parlamenttia ja neuvostoa panemaan merkille tämän kertomuksen.
Euroopan yhteisöön suuntautuvaa puutavaran tuontia koskevan FLEGT-lupajärjestelmän perustamisesta 20. joulukuuta 2005 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2173/2005 (FLEGT-asetus) komissiolle siirretyn delegoitujen säädösten antamisvallan käyttämisestä

KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

Euroopan yhteisöön suuntautuvaa puutavaran tuontia koskevan FLEGT-lupajärjestelmän perustamisesta 20. joulukuuta 2005 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2173/2005 (FLEGT-asetus) komissiolle siirretyn delegoitujen säädösten antamisvallan käyttämisestä

1.JOHDANTO

Euroopan unioni (EU) hyväksyi 20. joulukuuta 2005 asetuksen (EY) N:o 2173/2005 Euroopan yhteisöön suuntautuvaa puutavaran tuontia koskevan FLEGT-lupajärjestelmän perustamisesta, jäljempänä ’FLEGT-asetus’, osana vuonna 2003 hyväksytyn metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja puukauppaa (Forest Law Enforcement, Governance and Trade – FLEGT) koskevan EU:n toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa.

FLEGT-asetuksessa vahvistetaan FLEGT-lupajärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat säännöt asettamalla vaatimukset FLEGT-kumppanimaista peräisin olevien ja FLEGT-luvan piiriin kuuluvien puutuotteiden tuonnille EU:hun. FLEGT-lupien myöntämisedellytyksistä määrätään EU:n ja kumppanimaiden välillä tehdyissä kahdenvälisissä vapaaehtoisissa FLEGT-kumppanuussopimuksissa.

Tähän mennessä on tehty kuusi vapaaehtoista kumppanuussopimusta seuraavien maiden kanssa: Ghana, Indonesia, Kamerun, Keski-Afrikan tasavalta, Kongon tasavalta ja Liberia. Neuvottelut on vastikään saatu päätökseen Vietnamin ja Hondurasin kanssa, ja ne ovat käynnissä seitsemän muun kumppanimaan kanssa. Nämä ovat Gabon, Guyana, Kongon demokraattinen tasavalta, Laos, Malesia, Norsunluurannikko ja Thaimaa.

Kumppanimaa tarvitsee FLEGT-sopimuksen tekemisen jälkeen yleensä jonkin verran aikaa käytännön järjestelyjen saamiseen päätökseen ennen kuin FLEGT-lupajärjestelmä saadaan täyteen toimintakuntoon. FLEGT-lupajärjestelmä otettiin ensimmäisen kerran käyttöön 15. marraskuuta 2016, kun Indonesia alkoi myöntää FLEGT-lupia.

Indonesia on tähän mennessä ainoa vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen tehnyt maa, joka myöntää FLEGT-lupia.

EU:n ja Indonesian vapaaehtoinen FLEGT-kumppanuussopimus tuli voimaan 1. toukokuuta 2014 . FLEGT-asetuksen, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksen (EY) N:o 2173/2005 muuttamisesta komissiolle siirretyn säädösvallan ja täytäntöönpanovallan osalta 15 päivänä toukokuuta 2014 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 657/2014, 10 artiklan 1 ja 3 kohdan mukaisesti päätös käynnistää FLEGT-lupajärjestelmä Indonesiassa edellytti FLEGT-asetuksen liitteiden I ja III muuttamista komission delegoidulla asetuksella . Tällä muutoksella Indonesia ja sen lupatiedotusyksikkö lisättiin liitteessä I olevaan luetteloon ”Kumppanimaat ja niiden nimetyt lupaviranomaiset”. Indonesian FLEGT-lupajärjestelmän soveltamisalaan kuuluvia tuotteita koskeva luettelo lisättiin lisäksi liitteeseen III ”Puutuotteet, joihin FLEGT-lupajärjestelmää sovelletaan ainoastaan asianomaisten kumppanimaiden osalta”.

2.OIKEUSPERUSTA
1.1Tausta

(2) Laillisen asekaupan täysi jäljitettävyys on edellytys laittoman ampuma-asekaupan torjunnalle, johon tarvitaan toimivaltaisten viranomaisten tiivistä kansainvälistä yhteistyötä. Tätä varten kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen pöytäkirjassa (ampuma-asepöytäkirja) keskitytään ampuma-aseiden, niiden osien ja komponenttien sekä ampumatarvikkeiden laittoman valmistuksen ja kaupan torjumiseen. Etenkin pöytäkirjan 10 artiklan tarkoituksena on edistää, helpottaa ja vahvistaa maailmanlaajuista yhteistyötä ampuma-aseiden laittoman kaupan lopettamiseksi ja sellaisten hallinnollisten järjestelyjen luomiseksi, joiden avulla ampuma-aseiden valmistusta, merkitsemistä, tuontia ja vientiä voidaan valvoa tehokkaasti.

(3) Sotilaskäyttöön tarkoitettuja pienaseita ja kevyitä aseita koskeva Euroopan unionin yleinen politiikka nojautuu Eurooppa-neuvoston vuonna 2005 hyväksymään strategiaan. Siviilikäyttöön tarkoitettujen ampuma-aseiden osalta Euroopan unioni on hyväksynyt aseiden hankinnan ja hallussapidon valvontaa koskevan direktiivin 91/477/ETY , jonka tarkoituksena on vahvistaa yhteiset säännöt, jotka koskevat ampuma-aseiden hallussapitoa ja käyttöä laillisiin siviilitarkoituksiin sisämarkkinoilla. Unionilla on tämän ansiosta myös yksinomainen toimivalta tehdä kansainvälisiä sopimuksia asioista, jotka koskevat sen sisäistä toimivaltaa. Tästä syystä Euroopan unioni on hyväksynyt asetuksen (EU) N:o 258/2012 voidakseen ratifioida ampuma-asepöytäkirjan ja varmistaakseen ampuma-aseiden jäljitettävyyden Euroopan unionin ulkorajoilla.
EUROOPAN KOMISSIO

Bryssel27.11.2017

COM(2017) 646 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2017) 646 final of 7.11.2017.

Concerns the Finnish language version.

P. 16, under Heading 3, the first paragraph which should be 3.1 has no numbering and subsequently the numbering of the other paragraphs is wrong.

The text shall read as follows:

KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

Kaksi vuotta Pariisin jälkeen – Edistyminen EU:n ilmastositoumusten täyttämisessä



(järjestelmästä kasvihuonekaasupäästöjen seuraamiseksi ja niistä raportoimiseksi sekä muista ilmastonmuutosta koskevista tiedoista raportoimiseksi kansallisella ja unionin tasolla sekä päätöksen N:o 280/2004/EY kumoamisesta 21 päivänä toukokuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 21 artiklassa edellytetty raportti)

(required under Article 21 of Regulation (EU) No 525/2013 of the European Parliament and of the Council of 21 May 2013 on a mechanism for monitoring and reporting greenhouse gas emissions and for reporting other information at national and Union level relevant to climate change and repealing Decision No 280/2004/EC)



{SWD(2017) 357 final}
Komission lausunto Euroopan keskuspankin suosituksesta neuvoston asetukseksi Euroopan keskuspankin soveltamasta vähimmäisvarantovelvoitteesta /* KOM/2001/0478 lopull. */





KOMISSION LAUSUNTO Euroopan keskuspankin suosituksesta neuvoston asetukseksi Euroopan keskuspankin soveltamasta vähimmäisvarantovelvoitteesta Neuvosto pyysi 6 päivänä huhtikuuta 2001 päivätyllä kirjeellä komission lausuntoa Euroopan keskuspankin (EKP) suosituksesta neuvoston asetukseksi EKP:n soveltamasta vähimmäisvarantovelvoitteesta. Komission toimivalta antaa lausunto tästä suosituksesta perustuu perustamissopimuksen 107 artiklan 6 kohtaan yhdessä Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön 28.1 artiklan kanssa. Komissio antaa seuraavan lausunnon 24 päivänä vuonna 2001: 1. Komissio hyväksyy ehdotetun määräajan pidentämisen kahteen kuukauteen. Kyseinen yritys voi näin ollen pyytää johtokunnan päätöksen uudelleenkäsittelyä perustamissopimuksen mukaisesti. Tämä merkitsee, että neuvoston asetuksen (EY) N:o 2531/98 7 artiklan 2 kohdan viittaus asetuksen (EY) N:o 2532/98 3 artiklan 7 kohtaan on poistettava. 2. Ehdotettu tarkistus ei saa vaikuttaa niiden seuraamusten vaikuttavuuteen, joita määrätään tietyn suuruisen vähimmäisvarannon pitämisen laiminlyönnistä. 3. Komissio panee merkille, että vaikka perusteluissa todetaan nykyisen 15 päivän määräajan, jossa johtokunnan on käsiteltävä asia uudelleen, olevan yleisesti ottaen liian lyhyt, EKP:n varapuheenjohtajan saatekirjeessä viitataan tilapäisiin vaikeuksiin joululomakaudella. Näin ollen komissio pyytää EKP:tä toimittamaan parlamentille ja komissiolle empiirisen tutkimuksen vähimmäisvarantovelvoitteiden laiminlyönnin yleisyydestä sekä lisäesimerkkejä tapauksista, joissa on kyse laiminlyönnistä.
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 23.07.1997 
KOM(97) 418 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
uron tunnuksen käyttö 

uron tunnuksen käyttö 
Dublinissa 13.-14. joulukuuta 1996 pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen jälkeen 
komissio on käyttänyt €-tunnusta euron, yhteisen rahan, symbolina omissa julkaisuissaan. 
Tunnusta käytetään myös laajasti kansallisissa hallintoelimissä, keskuspankeissa ja 
yksityisellä sektorilla. 
Euroopan rahapoliittinen instituutti totesi 15. heinäkuuta 1997, että yhteiselle rahalle 
tai vitaan selvästi erottuva kodifioitu tunnus, ja ilmaisi tukevansa logoa. 
Koska euron tunnus on saanut tukea laajalti, komissio kehottaa kaikkia valuutan käyttäjiä 
käyttämään liitteessä kuvattua tunnusta aina, kun tarvitaan selvästi erottuva merkki 
viittaamaan euromääräisiin rahasummiin esim. hinnastoissa ja laskuissa, sekeissä ja muissa 
laillisissa maksuvälineissä. 
Komissio ryhtyy kaikkiin tarpeellisiin toimenpiteisiin euron tunnuksen rekisteröimiseksi 
kansainvälisessä standardointijärjestössä (ISO), joka on vastuussa symbolien ja 
tekstityyppien, näppäimistöjen, merkkien siirtokoodien jne. standardoimisesta. 
Rekisteröinnin jälkeen euron tunnus voidaan lisätä atk-järjestelmiin. Alustavat 
yhteydenotot atk-palveluiden tarjoajiin ovat osoittaneet näiden kannattavan tällaista 
hanketta. Euron tunnuksen sijoittaminen näkyvälle paikalle erityisesti näppäimistöissä 
auttaa yhteisen rahan käyttöönottoa valmistelevia talouden toimijoita ja edistää uuden 
tunnuksen leviämistä laajaan käyttöön. 
Euron tunnus on suunniteltu komissiossa. Tunnus tuli valituksi useiden ehdotusten 
joukosta kvalitatiivisessa tutkimuksessa, jonka alan erikoistunut yritys teki suuren yleisön 
keskuudessa. €-tunnuksen lähtökohtana on kreikan epsilon-kirjain, joka viittaa 
eurooppalaisen kulttuurin syntysijoille ja Eurooppa-sanan ensimmäiseen kirjaimeen. 
Tunnusta halkovat kaksi samansuuntaista viivaa kuvaavat euron vakautta. Se, että eurolle 
on annettu selkeästi erottuva tunnus jo näin varhaisessa vaiheessa, ilmentää myös ajatusta, 
että eurosta tulee yksi maailman johtavista valuutoista. 
-2 -
Eurosymbol - euron tunnus - Eurosymbol 
Oplysning om 
Kommissionens 
kommunikationsplan 
"Euroen: Europas faelles 
valuta" 
kan fâs ved henvendelse 
til GD X 
(Information, 
Kommunikation, Kultur 
og Av-sektoren) 
J.-P. Malivoir 
Tlf: (+32-2) 295.37.87 
Tietoja komission 
tiedotussuunnitelmasta 
'Euro: Euroopan 
yhteinen raha' 
on saatavilla PO X:stä 
(tiedotus, viestintä. 
kulttuuri ja 
audiovisuaalinen ala) 
J.-P. Malivoir 
Tlf: (+32-2) 295.37.87 
Upplysningar om 
kommissionens 
informationsplan 
"Euron - en valuta 
för Europa" 
kan erhâllas frân GD X 
(Information, 
kommunikation, kultur 
och audiovisuella medier 
J-P. Malivoir 
Tel: (+32-2)295.37.87 
S 

ISSN 1024-4492 
KOM(97) 418 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 09 01 10 15 
Luettelonumero : CB-CO-97-429-FI-C 
ISBN 92-78-23804-X 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
c
•it <•• EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 12.12.1996 
KOM(96) 710 lopull. COD 384 
KOMISSION LAVSVNTO 
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 189 b artiklan 
2 kohdan (a) alakohdan nojalla 
Euroopan parlamentin toisesta käsittelystä liittyen Euroopan unionin neuvoston yhteiseen 
kantaan 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTHVnSTA 
sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä 

PERUSTELUT 
Nykyinen direktiiviehdotus perustuu perustamissopimuksen 57 artiklan 2 kohtaan sekä 66 ja 
100 a artikloihin. 100 a artilda edellyttää 189 b artiklan mukaista yhteispäätösmenettelyä. 
Komissio esittää lausuntonsa Euroopan parlamentin ehdottamista tarkistuksista. 
1. MENETTELYN KULKU 
Komissio esitti ehdotuksen neuvoston direktiiviksi sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä 
säännöistä 21. päivänä helmikuuta 1992 (KOM(91)548 lopullinen -SYN 384). 
Euroopan parlamentti antoi siitä lausuntonsa ensimmäisessä käsittelyssä 17. päivänä marraskuuta 
1993. Se ehdotti joukkoa tarkistuksia. 
Talous-ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa 27. päivänä tammikuuta 1993. 
Komissio esitti muutetun ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi 7. päivänä 
joulukuuta 1993 (KOM(93)643 lopullinen -COD384). 
Komissio on esittänyt kaksi alustavaa asiakirjaa, yhden 22. päivänä maaliskuuta 1995 sähkön 
sisämarkkinoiden järjestelystä (SEC(95)464 lopullinen) ja toisen 10. päivänä toukokuuta 1995 
pienistä ja erittäin pienistä sähköjärjestelmistä sähkön sisämarkkinoilla (SEC(95)685 lopullinen). 
Euroopan parlamentti kommentoi näistä viimeksi mainittua, 10. päivänä toukokuuta 1995 
esitettyä asiakirjaa 7. päivänä helmikuuta 1996 antamassaan kertomuksessa (PE 215.270 lopulli­
nen). 
Euroopan unionin neuvosto vahvisti yhteisen kannan 25. päivänä heinäkuuta 1996 (Asiak. 
8811/96 ENER 105). 
Komissio hyväksyi yhteisen kannan 26. heinäkuuta 1996 (SEC(96) 1409 lopullinen -COD 384) 
ja tiedotti mielipiteensä Euroopan parlamentille. 
Euroopan parlamentti äänesti toisessa käsittelyssään 11. joulukuuta 1996 hyväksyen yhteisen 
kannan ilman tarkistuksia. 
2. SOVELTAMISALA 
Tätä direktiiviehdotusta sovelletaan sähkön tuotantoon, siirtoon ja jakeluun. Sen tavoitteena on 
tuoda kilpailu sähköalalle, lisätä tehokkuutta, vahvistaa hankintavarmuutta ja antaa tasavertaiset 
oikeudet kaikille alan tuottajille ja vaatimukset täyttäville asiakkaille. Ehdotus kuuluu toiseen 
jaksoon komission pyrkimystä luoda energian sisämarkkinat, ja se edustaa välivaihetta kehityk­
sessä sähköalan täydellistä vapauttamista kohti. Se saa jatkoa muista toimenpiteistä, joilla ediste­
tään markkinoiden avautumista. 
3. KOMISSION LAUSUNTO PARLAMENTIN TOISESTA KÄSITTELYSTÄ 
Komissio on tyytyväinen voidessaan todeta, että Euroopan parlamentti ei esittänyt tarkistuksia 
neuvoston yhteiseen kantaan toisessa käsittelyssään 11. joulukuuta 1996. 
Komissio pyytää neuvostoa hyväksymään kyseisen asetuksen yhteisen kannan mukaisesti. 

ISSN 1024-4492 
KOM(96) 710 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 10 12 
Luettelonumero : CB-CO-96-722-FI-C 
ISBN 92-78-13942-4 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
{
LIITEASIAKIRJA

Luonnos

Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisellä kauppa- ja yhteistyösopimuksella perustetun kumppanuusneuvoston päätös N:o .../2022,

annettu XXX 2022,

luettelon vahvistamisesta henkilöistä, jotka haluavat ja voivat toimia kauppa- ja yhteistyösopimuksen mukaisen välimiesoikeuden jäseninä



KUMPPANUUSNEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisen kauppa- ja yhteistyösopimuksen, jäljempänä ’kauppa- ja yhteistyösopimus’, ja erityisesti sen 752 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

(1)Kauppa- ja yhteistyösopimuksen 752 artiklan 1 kohdan mukaan kumppanuusneuvosto laatii luettelon henkilöistä, jotka haluavat ja voivat toimia välimiesoikeuden jäseninä. Luettelossa on oltava ainakin 15 henkilöä, ja siinä on oltava kolme alaluetteloa: a) yksi alaluettelo unionin ehdotusten perusteella valituista henkilöistä; b) yksi alaluettelo Yhdistyneen kuningaskunnan ehdotusten perusteella valituista henkilöistä; ja c) yksi alaluettelo henkilöistä, jotka eivät ole kummankaan osapuolen kansalaisia ja joiden on määrä toimia välimiesoikeuden puheenjohtajina.

(2)Kussakin alaluettelossa on oltava vähintään viisi henkilöä.

(3)Kauppa- ja yhteistyösopimuksen 741 artiklan nojalla kaikkien välimiesten olisi oltava henkilöitä, joiden riippumattomuus on kiistaton ja jotka täyttävät omassa maassaan korkeiden tuomarinvirkojen kelpoisuusvaatimukset tai ovat tunnetusti päteviä lainoppineita. Heillä on oltava todistettavaa asiantuntemusta lainsäädännön ja kansainvälisen kaupan alalla, mukaan lukien toisen osan ensimmäisen otsakkeen I–VII osaston, VIII osaston 4 luvun ja IX–XII osaston tai toisen osan kuudennen otsakkeen soveltamisalaan kuuluvissa erityiskysymyksissä, tai lainsäädännön alalla ja missä tahansa muissa kauppa- ja yhteistyösopimuksen ja mahdollisten täydentävien sopimusten soveltamisalaan kuuluvissa asioissa, ja puheenjohtajalla olisi lisäksi oltava kokemusta riitojenratkaisumenettelyistä.

(4)Kauppa- ja yhteistyösopimuksen 752 artiklan 3 kohdan mukaisesti luettelossa ei saa olla henkilöitä, jotka ovat unionin toimielinten, jäsenvaltion hallituksen tai Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen jäseniä, virkamiehiä tai muita toimihenkilöitä.

(5)Kumppanuusneuvoston olisi unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan ehdotusten perusteella sovittava kahdesta kuuden henkilön alaluettelosta välimiesoikeuden jäsenten tehtävää varten ja kahdeksasta henkilöstä koostuvasta alaluettelosta välimiesoikeuden puheenjohtajan tehtävää varten,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Luettelo henkilöistä, jotka haluavat ja voivat toimia välimiesoikeuden jäseninä Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisellä kauppa- ja yhteistyösopimuksella perustetun välimiesoikeuden jäseninä, esitetään liitteessä.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
1.4.3. Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset

Selvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa kohde-edunsaajien/kohderyhmän tilanteeseen

Nykyisen kalastuskumppanuussopimuksen vuosien 2017–2021 pöytäkirjan voimassaolon jatkaminen estää eurooppalaisten alusten harjoittaman kalastustoiminnan keskeytymisen, sillä vuosien 2017–2021 pöytäkirja raukesi 7. joulukuuta 2021 ja uuden pöytäkirjan hyväksyminen vie aikaa. Jatkoaikaa sovelletaan enintään kuuden kuukauden ajan siihen asti, kun pöytäkirjan uusimista koskevat neuvottelut on saatu päätökseen.

1.4.4. Suorituskykyindikaattorit

Selvitys siitä, millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen etenemistä ja tuloksia seurataan.

1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut

1.5.1. Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä sekä aloitteen yksityiskohtainen toteutusaikataulu

Pöytäkirjan voimassaoloa pidentävää kirjeenvaihtoa on tarkoitus soveltaa väliaikaisesti 1. päivästä tammikuuta 2022 tai mahdollisesta muusta myöhemmästä kirjeenvaihdon allekirjoituspäivän jälkeisestä päivästä alkaen, jotta kalastustoiminta ei keskeytyisi vuosien 2017–2021 pöytäkirjan voimassaolon päätyttyä.

1.5.2. EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo (joka voi olla seurausta eri tekijöistä, kuten koordinoinnin paranemisesta, oikeusvarmuudesta tai toiminnan vaikuttavuuden tai täydentävyyden paranemisesta). EU:n osallistumisesta saatavalla lisäarvolla tarkoitetaan tässä kohdassa arvoa, jonka EU:n osallistuminen tuottaa sen arvon lisäksi, joka olisi saatu aikaan pelkillä jäsenvaltioiden toimilla.

Jos EU ei tee uutta pöytäkirjaa, unionin alusten kalastustoiminta estyy, sillä kalastuskumppanuussopimuksessa on lauseke, jonka mukaan sopimuksen pöytäkirjassa määritellyn kehyksen ulkopuolella tapahtuva kalastustoiminta ei ole sallittua. Lisäarvo on näin ollen selvä EU:n pitkän matkan laivaston kannalta. Pöytäkirja tarjoaa myös puitteet EU:n ja Mauritiuksen tasavallan tehostetulle yhteistyölle. Vuosien 2017–2021 pöytäkirjan voimassaolon pidentämistä koskeva sopimus on osa pöytäkirjan uusimiseen liittyvää neuvotteluprosessia.