Tiivistelmä

Nuoret ovat Euroopan tulevaisuus. Tehtävänämme on luoda olosuhteet, jotka tarjoavat heille parhaat mahdollisuudet kehittyä ja osallistua aktiivisesti työmarkkinoihin ja yhteiskunnan toimintaan. Talouskriisin vaikutukset kohdistuivat kuitenkin voimakkaimmin juuri nuoriin. Tuoreen Eurobarometri-tutkimuksen mukaan puolet Euroopan nuorista kokee, etteivät he voi osallistua merkityksellisellä tavalla yhteiskunnalliseen ja taloudelliseen toimintaan.

Puheenjohtaja Juncker totesi unionin tilaa vuonna 2016 koskeneessa puheessaan: "Sen lisäksi, että Euroopan unioni turvaa eurooppalaista elämäntapaa, sen pitäisi myös tarjota mahdollisuuksia niille, jotka täällä elävät. En voi hyväksyä enkä tule hyväksymään sitä, että Eurooppa on ja pysyy nuorisotyöttömyyden maanosana." Hän vahvisti myös pyrkivänsä "edelleen laajentamaan nuorisotakuun käyttöönottoa Euroopassa. Sen avulla voidaan parantaa eurooppalaisten osaamista ja saavuttaa eniten tukea tarvitsevat nuoret ja alueet." Nuorisotyöttömyyteen on jatkossakin tartuttava määrätietoisesti, jotta Euroopan kansalaisten dynaamisuus ja potentiaali voidaan saada käyttöön täydessä mitassaan. Tässä työssä on hyödynnettävä kaikkia EU:ssa ja kansallisella tasolla käytettävissä olevia välineitä. Tämä on tavoitteena myös uudessa nuorisoaloitteessa, joka julkistettiin vuonna 2016 Euroopan parlamentin puhemiehelle ja neuvoston puheenjohtajalle osoitetussa aiekirjeessä. Aloitteessa jatketaan ja lujitetaan olemassa olevia tuloksellisia prosesseja ja otetaan käyttöön uusia välineitä sellaisten kysymysten käsittelemiseksi, joihin ei aiemmin ole puututtu riittävällä tavalla. Tämä tiedonanto ja sen päätelmät ovat osa tätä aloitetta.

Unioni ja sen jäsenvaltiot ovat vuodesta 2013 toteuttaneet kunnianhimoista strategiaa nuorityöttömyyden vähentämiseksi. Kaikki jäsenvaltiot ovat sitoutuneet komission ehdottamaan nuorisotakuuseen. Se on vuoden 2013 huhtikuussa hyväksytyn neuvoston suosituksen muodossa annettu poliittinen sitoumus, jonka mukaan jokaiselle nuorelle esitetään laadukas työtarjous tai hänelle tarjotaan täydennyskoulutusta, oppisopimuskoulutusta tai harjoittelujakso neljän kuukauden kuluessa virallisen koulujärjestelmän jättämisestä tai työttömäksi joutumisesta. Nuorisotakuun perustamiseen liittyi erottamattomasti EU:n tasolla annettu toimintapoliittinen ohjaus ja rahoitustuki, joka toteutettiin erityisesti nuorisotyöllisyysaloitteen kautta.

Kolme vuotta nuorisotakuun käyttöönoton jälkeen nuoria työttömiä on EU:ssa nyt 1,4 miljoonaa vähemmän. EU:n keskimääräinen vuotuinen nuorisotyöttömyysaste oli vuoteen 2015 mennessä pienentynyt 3,4 prosenttia 20,3 prosenttiin, ja työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten osuus oli pienentynyt 1 prosentin keskimäärin 12 prosenttiin. Nuorisotyöttömyysaste ja työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten osuus vaihtelevat suuresti eri puolilla EU:ta, mutta molemmat ovat pienentyneet useimmissa jäsenvaltioissa. Samana ajanjaksona nuorisotyöttömyys pieneni nopeammin kuin aikuisväestön työttömyys sekä EU:ssa kokonaisuudessaan että useissa jäsenvaltioissa. Tämä osoittaa, että nuorisotakuun avulla tuetuilla työmarkkina- ja koulutuspolitiikan rakenneuudistuksilla on ollut merkitystä.

Nuorisotakuu on nyt todellisuutta kaikkialla EU:ssa. Nuorisotakuujärjestelmissä on tammikuun 2014 jälkeen ollut mukana 14 miljoonaa nuorta. Noin 9 miljoonaa nuorta on ottanut vastaan tarjouksen, ja näistä tarjouksista suurin osa on ollut työtarjouksia. Lähes kaksi kolmasosaa nuorista, jotka poistuivat nuorisotakuujärjestelmästä vuonna 2015, sai työ-, koulutus-, oppisopimus- tai harjoittelupaikan. Nuorisotakuu on merkittävästi helpottanut rakenneuudistuksia ja innovatiivista politiikan suunnittelua kaikissa jäsenvaltioissa. Sitä täydentävät muut aloitteet, kuten uusi osaamisohjelma ja oppisopimusyhteenliittymä. Nuorisotyöttömyys on kuitenkin edelleen aivan liian korkealla tasolla, ja jäsenvaltioiden on vielä vastattava moniin haasteisiin. Poliittisen sitoutumisen nuorisotakuuseen pitkän aikavälin rakenteellisena uudistuksena on jatkuttava vahvana, jotta jo tehdystä työstä saataisiin täysi hyöty. Tiiviimpi sisäinen koordinointi ja kaikkien osanottajien, kuten julkisten työvoimapalvelujen ja koulutuksen tarjoajien, valmiuksien kehittäminen lujittaa lupaavia kumppanuuksia ja parantaa toiminnan tuloksellisuutta. Paljon on myös vielä tehtävä vaikeasti saavutettavien ryhmien ja kauimpana työmarkkinoista olevien saamiseksi nuorisotakuun tarjoamalle polulle.

Prosessin tukemiseen on osoitettu merkittävä määrä EU:n rahoitusta. Euroopan sosiaalirahasto investoi vuosina 2014–2020 suoraan vähintään 6,3 miljardia euroa – nuorisotyöllisyysaloitteen lisäksi – tukeakseen nuorten integroitumista työmarkkinoille. Molemmat investoinnit kuuluvat samaan investointiprioriteettiin.

Nuorisotyöllisyysaloite on alun perin 6,4 miljardin euron suuruinen rahoituslähde, josta on ensimmäistä kertaa annettu suoraa kohdennettua tukea työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleville nuorille, jotka elävät alueilla, joilla nuorisotyöttömyysaste on yli 25 prosenttia. Komissio päätti vuonna 2015 nopeuttaa nuorisotyöllisyysaloitteen täytäntöönpanoa kasvattamalla jäsenvaltioille annettavaa esirahoitusta lähes 1 miljardilla eurolla. Komissio on alustavien tulosten ja vuoteen 2020 ulottuvien tarpeiden analysoinnin perusteella ehdottanut juuri nuorisotyöllisyysaloitteen rahoituksen jatkamista siten, että siihen osoitetaan 1 miljardi euroa EU:n talousarviosta, ja Euroopan sosiaalirahaston määrärahoista osoitetaan samansuuruinen määrä tukikelpoisille jäsenvaltioille.