Muutettu ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus jalkaväkimiinojen vastaisesta toiminnasta kehitysmaissa (komission EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan nojalla esittämä) /* KOM/2000/0880 lopull. - COD 2000/0062/A */



Virallinen lehti nro 120 E , 24/04/2001 s. 0168 - 0172



Muutettu ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS JALKAVÄKIMIINOJEN VASTAISESTA TOIMINNASTA KEHITYSMAISSA (komission EY:n perustamissopimuksen 250 (2) artiklan nojalla esittämä) PERUSTELUT A. Johdanto Vuosina 1992-98 Euroopan unioni on käyttänyt yli 180 miljoonaa euroa miinojen vastaiseen toimintaan maailmanlaajuisesti tukeakseen miinanraivausohjelmia, miinojen uhreille tarkoitettuja avustustoimia sekä tutkimusta ja teknologista kehittämistä. Komissio antoi 14. maaliskuuta 2000 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi jalkaväkimiinojen vastaisesta toiminnasta, KOM (2000) 111. Tämä oli selkeä ilmaus komission päättäväisyydestä jatkaa johdonmukaista, kattavaa ja keskitettyä toimintalinjaa maamiinojen aiheuttaman ongelman ratkaisemiseksi yhteisön vastuulla. Tällä ehdotuksella pyritään vahvistamaan miinojen vastaista yhteisön toimintaa nykyisten eri yhteisön välineiden täydentävyyden ja johdonmukaisuuden lisäämiseksi, jotta parannettaisiin miinojen vastaisen toiminnan kokonaistehokkuutta ja näin ollen voitaisiin poistaa maamiinojen aiheuttama vitsaus viimeistään seuraavien 10-15 vuoden aikana. Asetuksen erityiset tekniset tavoitteet ovat seuraavat: * Luoda tähän asti puuttunut oikeusperusta budjettikohdalle B7-661, jonka Euroopan parlamentti loi vuonna 1996. * Yksinkertaistaa lukuisten hajanaisten, miinojen vastaisen toiminnan tukemiseen nykyisin käytettävien rahoitusvälineiden aiheuttamaa tilannetta, joka on tehnyt vaikeaksi talousarviomäärärahojen (budjettikohta B7-661) asianmukaisen käytön ja on toiminut esteenä yhteisön johdonmukaisen ja tuloksiin suuntautuneen kokonaisstrategian määrittelemiselle, toimintalinjan muotoilulle ja toiminnan vastuullisuudelle. Erityiset poliittiset tavoitteet ovat seuraavat: * Ottawan sopimukseen perustuvat velvoitteet (sopimus tuli voimaan 1. maaliskuuta 1999), jotka edellyttävät lisäponnistuksia koordinoinnin, johdonmukaisuuden, tehokkuuden ja rahoituksen osalta. * EY:n sisäinen vaatimus jalkaväkimiinojen muodostamaan ongelmaan puuttumisesta ulkosuhteiden yhteydessä toteutettavalla kattavalla miinojen vastaisella EY:n toiminnalla, jossa on määritelty ensisijaiset tavoitteet ja monivuotinen työohjelma. Annettuaan ja esitettyään Euroopan parlamentille (EP) ja neuvostolle perustamissopimuksen 179 artiklaan perustuvan asetusluonnoksen komissio suostui siihen, että alkuperäisessä ehdotuksessa kaavailtuja toimia on suotavaa toteuttaa kahden oikeusperustaltaan maantieteellisen soveltamisalueen mukaan eriytetyn asetuksen avulla, kuten sovittiin Coreper-tasolla ja vahvistettiin kehitysyhteistyöneuvostossa 10. marraskuuta. Näin ollen komissio ehdottaa kahta identtistä asetusta, jotka on jaettu niiden maantieteellisen soveltamisalueen mukaan niin, että kehitysmaita koskeva asetus perustuu perustamissopimuksen 179 artiklaan ja muita kolmansia maita koskeva asetus perustamissopimuksen 308 artiklaan. Jako edellyttää vain vähäisiä muutoksia säädösosaan, tarkemmin sanottuna johdanto-osan alkuun, johdanto-osan viimeiseen kappaleeseen ja 1 artiklaan. Muuten säädösosa ei muutu, vaan molemmat asetukset ovat todellakin identtiset. Euroopan parlamentti hyväksyi ensimmäisessä käsittelyssään 25. lokakuuta 2000 joukon tarkistuksia komission alkuperäiseen ehdotukseen. Komission muutettujen ehdotusten tarkoituksena on sisällyttää molempiin ehdotuksiin ne Euroopan parlamentin tarkistukset, jotka komissio voi hyväksyä. Tarkistetut ehdotukset sisältävät seuraavat muutokset: 1. ne Euroopan parlamentin tekemät tarkistukset Euroopan komission ensimmäiseen ehdotukseen, jotka komissio on hyväksynyt; 2. muutokset, jotka johtuvat oikeusperustan eriyttämisestä maantieteellisen soveltamisalueen mukaan; 3. tarkoituksenmukaisiksi ja tekstin selkeyttä parantaviksi katsotut muutokset. B Muutokset Komissio on hyväksynyt suurimman osan EP:n tekemistä tarkistuksista, koska ne ovat luonnoksen hengen mukaisia. Näitä ovat tarkistukset 1, 2, 4, 5, 6, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 20, 24, 26, 27, 28, 29 ja 30. 1. EP:n tarkistus 1, johdanto-osaa edeltävä rivi. Euroopan parlamentin mainitseminen hyväksytään itsestäänselvyytenä 179 artiklaan perustuvassa asetuksessa mutta se jätetään mainitsematta 308 artiklaan perustuvassa asetuksessa. 2. Johdanto-osa mukautetaan asianomaista oikeusperustaa vastaavaksi. 3. Johdanto-osan 2 kappale mukautetaan asianomaista oikeusperustaa vastaavaksi. 4. Tarkistus 2 (EP). Uuden johdanto-osan 4 a kappaleen lisääminen korostaa tietoisuutta tämän asetuksen tarpeellisuudesta. Ehdotettua sanamuotoa on hiukan parannettu. 5. Tarkistus 3 (EP). Ehdotettua tarkistusta johdanto-osan 9 kappaleeseen ei voida hyväksyä, koska nykyisistä maantieteellisiä alueita koskevista budjettikohdista pitäisi edelleen voida rahoittaa miinanraivausta yhdistettyjen maaohjelmien puitteissa. Horisontaalisella budjettikohdalla varmistetaan eri alojen välinen koordinointi, johdonmukaisuus ja toiminnan parempi tehokkuus ja lisätään yhteisön tämän alan menojen avoimuutta, mikä on yksi keskeisistä tavoitteista. 6 . Tarkistukset 4 ja 5 (EP). Uusissa johdanto-osan 9 a ja 9 b kappaleissa korostetaan, että on tärkeää jatkaa miinavarastojen tuhoamista osana kattavaa strategiaa, johon täytyy sisältyä edullisempi ja tehokkaampi ennaltaehkäisy sekä jo olemassa olevan ongelman ratkaiseminen. Näissä tarkistuksissa korostetaan myös, ettei miinavarastojen tuhoaminen saa rajoittaa nykyisiä suunnitelmia jo asetettujen maamiinojen täydelliseksi poistamiseksi. Tässä hengessä komissio hyväksyy myös 2 artiklan 2 kohdan e alakohtaan tehdyn tarkistuksen 14, jolla nimenomaisesti lisätään tämä tavoite. 7. Tarkistukset 6 ja 7 (EP). Komissio hyväksyy uudet johdanto-osan 9 c ja 9 d kappaleet, koska ne molemmat vahvistavat asetuksen henkeä korostaessaan tieteellisten, teknisten ja teollisten toimien tehostamista ja keskittämistä. 8. Johdanto-osan 10 kappale mukautetaan asianomaista oikeusperustaa vastaavaksi. 9. Komissio ei voi hyväksyä neljää seuraavaa tarkistusta, joita on tarkasteltava yhdessä, koska ne liittyvät samaan asiaan: johdanto-osan 12 kappaleeseen tehty tarkistus 8, 6 artiklan 1 kohtaan tehty tarkistus 22, 6 artiklan 2 ja 3 kohtaan tehty tarkistus 23 sekä 8 artiklan 2, 3 ja 4 kohtaan tehty tarkistus 25. Komissio ei halua luoda uutta komitologiakomiteaa, olkoon se sitten hallintokomitea tai neuvoa-antava komitea. Komiteoita on jo nykyisin liikaa. Yhteisön ulkomaanavun uudistamista koskevilla komission ehdotuksilla pyritään siirtymään pois yksittäisten hankkeiden yksityiskohtaisesta tarkastelusta ja keskittymään sen sijaan jäsenvaltioiden kanssa käytäviin keskusteluihin kokonaisstrategiasta ja toiminnan suunnittelusta. Tämä tapahtuu nykyisissä eri maantieteellisiä alueita käsittelevissä komiteoissa. Uuden komitean sijasta komissio ehdottaa asiantuntijaryhmän perustamista. Näin saataisiin aikaan hallitusten asiantuntijoita laaja-alaisempi keskustelufoorumi, jossa voidaan määritellä laaja-alaisesti sovellettava miinojen vastainen strategia ja tarkistaa sitä vuosittain. Komissio suosittaa kuitenkin, että tarkistuksen 22 loppuosan määräys "kunkin jäsenvaltion yhdestä edustajasta" olisi syytä sisällyttää asianomaisten komiteoiden työjärjestyksiin. 10. Tarkistus 9. Komissio hyväksyy johdanto-osan 14 kappaleen poistamisen ja uutta johdanto-osan 14 a kappaletta koskevan tarkistuksen 10, joka vastaa komission kantaa miinanraivausta varten tarkoitettuihin budjettikohtiin ja kohdan B7-661 määrärahojen asteittaiseen lisäämiseen. 11. Johdanto-osan 17 kappale on lisätty 308 artiklaan perustuvan neuvoston asetuksen oikeusperustan erityisvaatimuksen vuoksi, mutta se on jätetty pois 179 artiklaan perustuvasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksesta. 12. Asetuksen 1 artiklan 1 kohta on muutettu asianomaisen oikeusperustan vaatimuksia vastaavaksi. Lisäksi sana 'edistää' on korvattu sanalla 'varmistaa'. 13. Asetuksen 1 artiklan 2 kohta on muutettu asianomaisen oikeusperustan vaatimuksia vastaavaksi. Sanamuodon kielellistä tarkkuutta on myös lisätty. 14. EP:n ehdottamalla tarkistuksella 11 asetuksen 2 artiklan 1 kohdan d alakohtaan tehdään selväksi, miten asetuksella pyritään auttamaan maita, jotka eivät ole liittyneet Ottawan sopimukseen. Tekstiä voidaan tehostaa edelleen toteamalla, että "poikkeukselliset tapaukset" liittyvät "humanitaarisiin tarpeisiin". 15. Tarkistus 12. Uuden e a alakohdan lisääminen 2 artiklan 1 kohtaan on asetusehdotuksen hengen mukaista ja tarpeen. On selvää, että ilman erityistä koordinointimekanismia olisi vaikeaa, myös teknologian osalta, järjestää parhaiden menettelytapojen ja lukuisilta eri aloilta saatujen kokemusten siirtämistä laboratorioihin ja päinvastoin. 16. Tarkistus 13. Uusi e b alakohta 2 artiklan 1 kohtaan on hyvin tervetullut, varsinkin kun miinanraivauksen ympäristövaikutuksia usein aliarvioidaan. 17. Uusi f alakohta lisätään 2 artiklan 1 kohtaan aiheellisena täsmennyksenä, joka korostaa tarvetta tukea koordinointia kaikkien tämän alan kansainvälisten toimijoiden kesken merkittävänä keinona lisätä, järkiperäistää ja tehostaa ponnistuksia. 18. Tarkistus 15. Asetuksen 2 artiklan 2 kohdan f alakohdan sanamuotoa täsmennetään. 19. Asetuksen 2 artiklan 2 kohtaan lisätään h alakohta. 20. Asetuksen 2 artiklan 4 kohtaan ehdotetun tarkistuksen 16 ja 2 artiklan 4 kohdan uudeksi a alakohdaksi ehdotetun tarkistuksen 21 - nämä tarkistukset liittyvät johdanto-osan 9 kappaleeseen ehdotettuun tarkistukseen 3 - osalta komissio jatkaa toimintalinjansa vahvistamista parantamalla joustavuuden ja maakohtaisten toimien täydentävyyttä, vaikka se ymmärtääkin niiden ehdotusten perustelut, joilla pyritään keskittämään kaikki miinojen vastaiseen toimintaan osoitetut varat horisontaaliseen budjettikohtaan lukuun ottamatta ECHO:lle ja tutkimukseen tarkoitettuja budjettikohtia. Molemmat osatekijät ovat tarpeen Euroopan yhteisön toiminnan tehokkuuden maksimoimiseksi. Horisontaalinen budjettikohta saattaa aikaa myöten saada enemmän huomiota ja painoarvoa, mutta komission mielestä on myös säilytettävä yhteys laajempiin maa- tai alueohjelmiin maantieteellisiä alueita koskevien horisontaalisten budjettikohtien ja asetusten avulla. Johdonmukaisuuden vuoksi, ja vaikkei EP:n rahoituskaudeksi 2000-2006 ehdottama 200 miljoonan euron määrä olisikaan liiallinen yhteisön kokonaisavustukseksi, komissio ei voi hyväksyä kyseisen määrän keskittämistä horisontaaliseen budjettikohtaan. Näistä syistä komissio ei ole vakuuttunut siitä, että nämä tarkistukset lisäisivät mekanismin kokonaistehokkuutta. 21. Edellä 20 kohdassa selostettu johdonmukaisuus komission toimintalinjan kanssa estää hyväksymästä uutta 2 artiklan 4 kohdan a alakohtaa (tarkistus 17), koska eri välineiden täydentävyys merkitsee myös toiminnan täydentävyyttä. Komissio luottaa siihen, että asetusluonnoksessa miinojen vastaisen toiminnan keskusyksikölle pyydetyt henkilöstö- ja hallintoresurssit riittävät takaamaan asetuksen moitteettoman täytäntöönpanon. 22. Lisäys, jota EP ehdottaa tarkistuksella 18 asetuksen 3 artiklaan, heikentäisi sitä viestiä, joka sisältyy EP:n tarkistuksella muutettuun 2 artiklan 1 kohdan d alakohtaan. On parempi pysyttäytyä tämän artiklan alkuperäisessä sanamuodossa, joka vastaa täysin 2 artiklan 1 kohtaa. Tämän artiklan sanamuotoa on kuitenkin hiukan parannettu. 23. Tarkistus 19. EP:n ehdottamaa 4 artiklan 2 kohdan poistamista ei hyväksytä, sillä se estäisi yhteisöä saamasta käyttöönsä maailman parasta asiantuntemusta, joka saattaa poikkeustapauksissa olla peräisin EU:n ulkopuolelta. On EU:n toimijoiden etujen mukaista voida työskennellä parhaiden mahdollisten käytäntöjen mukaisesti. 24. Tarkistus 20. Uusi 4 artiklan 2 kohdan a alakohta on tervetullut lisäys, joka vahvistaa parhaisiin toimintatapoihin perustuvaa ajatusta myös toimijoiden turvallisuuden osalta. 25. Tarkistus 24. Asetuksen 7 artiklan 3 kohtaa täydennetään lisäämällä siihen EP:n esityksen mukaisesti "sekä valtiosta riippumattomien järjestöjen kanssa" ja vielä lisätäsmennys "kuten GICHD". 26. Asetuksen 9 artiklan 1 ja 3 kohtaa muutetaan EP:n ehdottamalla tavalla (tarkistus 26). Tämä vastaa ulkomaanavun uudistusta, jonka jälkeen komiteat eivät enää tarkastele hankkeita yksityiskohtaisesti vaan keskittyvät laajoihin toimintalinjoihin ja strategioihin. Tällöin ylärajan asettaminen yksittäisille hankkeille käy tarpeettomaksi. Saman logiikan mukaisesti korvataan 12 artiklassa sana 'keskustelua' sanalla 'taustatietoja' (tarkistus 29). 27. Asetuksen 10 artiklan 1 kohdassa otetaan huomioon sekä EP:n tarkistus 27, jolla korvataan sana 'merkityksen' sanoilla 'myönteisten vaikutusten', että jäsenvaltioiden ehdottama tarkistus, jolla korvataan sana 'tarvittaessa' sanoilla 'mahdollisuuksien mukaan'. 28. Asetuksen 10 artiklan 2 kohtaan ehdotetussa tarkistuksessa 28 viitataan "paikallisiin yhteisöihin ja valtiosta riippumattomiin järjestöihin", mikä vastaa täysin paikallisten valmiuksien kehittämistä koskevaa tavoitetta. 29. Tarkistus 30. Asetuksen tuoma lisäarvo liittyy synergian ja täydentävyyden tavoitteluun sekä keskitettyjen ja tehokkaampien valmiuksien laaja-alaiseen kehittämiseen. Ei ole mitään syytä olla hyväksymättä sitä, että yhteisön toimien kehittämisessä tapahtuva yksityiskohtainen edistys voitaisiin julkistaa, kuten EP ehdottaa tarkistuksessaan 13 artiklan 2 kohtaan, ja että siitä voitaisiin keskustella laajemmin kansalaisyhteiskunnan kanssa. 30. Rahoitusselvityksen 3 kohdassa on nyt maininta kahden maantieteelliseltä soveltamisalueeltaan erilaisen asetuksen eri oikeusperustasta. Näin tehdään selväksi, että samasta budjettikohdasta rahoitetaan kahteen eri asetukseen perustuvia toimia, joiden välillä ei voi olla päällekkäisyyttä, ei myöskään rahoituksen osalta. 31. Rahoitusselvityksen 4.2 kohdassa mainitun soveltamisjakson päättymisvuosi on muutettu vastaamaan rahoitusselvityksen 7 kohtaa. 32. Rahoitusselvityksen 7 kohtaan on lisätty virke sen selventämiseksi, että molempien asetusten rahoitusselvitykset liittyvät samaan budjettikohtaan ja samaan talousarviota koskevaan yhteiseen säännökseen. 2000/0062/A (COD) Muutettu ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS JALKAVÄKIMIINOJEN VASTAISESTA TOIMINNASTA KEHITYSMAISSA EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 179 artiklan 1 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen [1], [1] EYVL L noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä, sekä katsovat seuraavaa: (1) Euroopan yhteisö on huolestunut sellaisilla alueilla sijaitsevista jalkaväkimiinoista ja muista räjähtämättömistä taisteluvälineistä, joiden siviiliväestö yrittää toipua siellä käydyistä aseellisista selkkauksista. (2) Jalkaväkimiinat synnyttävät kärsimystä ja uhreja erityisesti maailman köyhimmissä osissa. Ne haittaavat merkittävästi talouden kehittymistä ja ovat este pakolaisten ja asuinsijoiltaan siirtymään joutuneiden henkilöiden paluulle sekä humanitaariselle avustustoiminnalle, jälleenrakennukselle, kunnostukselle ja normaalien yhteiskuntaolojen palautumiselle. (3) Euroopan yhteisö on sitoutunut tavoitteeseen hävittää jalkaväkimiinat täysin koko maailmasta tulevina vuosina. (4) Euroopan yhteisö ja sen jäsenvaltiot osallistuvat kaikkein eniten kansainvälisiin pyrkimyksiin jalkaväkimiinojen aiheuttamien kärsimysten voittamiseksi. (4 a) Toiminta jalkaväkimiinojen täydelliseksi poistamiseksi on vielä varhaisessa vaiheessa, minkä vuoksi yhteisön on säilytettävä päättäväinen johtajuutensa, kunnes tavoite on täysin saavutettu. (5) Tämä asetus on välitön vastaus jalkaväkimiinojen käytön, varastoinnin, tuotannon ja siirtojen kiellosta ja niiden tuhoamisesta tehtyyn sopimukseen (Ottawan sopimus). (6) Näin ollen rahoitusapua olisi annettava ensisijaisesti niille kehitysmaille, jotka ovat sitoutuneet jalkaväkimiinojen vastaiseen toimintaan ja ovat Ottawan sopimuksen sopimuspuolia. (7) Tällainen lähestymistapa ei saa olla esteenä yhteisön toimille missä tahansa syntyvissä humanitaarisissa hätätilanteissa. (8) Yhteisön miinojen vastainen toiminta on usein erottamaton osa humanitaarisen avun hankkeita taikka kunnostamis-, jälleenrakennus- tai kehittämishankkeita, mutta se on samalla erillistä ja erikoistunutta toimintaa, jolla on omat ensisijaiset tavoitteensa, toimintavaatimukset ja poliittiset periaatteet. (9) Tällaisten hankkeiden osana, samoin kuin miinanraivausteknologian tutkimuksen ja kehittämisen puiteohjelmissa, uusia ja käynnissä olevia toimia rahoitetaan jatkossakin erityisistä budjettikohdista, ja niitä tuetaan, täydennetään ja koordinoidaan tarpeen mukaan tämän asetuksen nojalla. (9 a) Jotta yhteisö voisi myötävaikuttaa tehokkaasti miinojen vastaisiin ennaltaehkäiseviin toimiin, myös varastojen tuhoaminen on turvattava. Tämä uusi tehtävä edellyttää huomattavaa lisäystä yhteisön rahoitusosuuteen miinojen vastaisessa toiminnassa eikä se saisi heikentää muita miinojen raivaamiseen tarkoitettuja toimia. (9 b) Monilla valtioilla edelleen olevien varastojen tuhoaminen olisi taloudellisesti hyvin hyödyllistä ja vähentäisi sitä vaaraa, että kyseisiä miinoja myytäisiin laittomilla markkinoilla. (9 c) Tieteellistä tutkimusta olisi tehostettava sellaisen teknologian kehittämiseksi, joka helpottaa miinojen havaitsemista ja miinoitettujen alueiden tarkempaa tunnistamista. (9 d) Yhteisön on voitava varmistaa, että sen rahoittamat miinanraivaustoimet ovat tuloksellisia. Tätä varten sen on käytettävä tarkoituksenmukaisia teknisiä keinoja, tarvittaessa myös sotilasteknologiaa. (10) Tämän asetuksen tarkoituksena on vahvistaa perusta yhtenäiselle ja tehokkaalle lähestymistavalle yhteisön miinojen vastaisessa toiminnassa kehitysmaissa ehdottamalla integroivaa strategiaa, jota koordinoitaisiin tiiviisti komission, jäsenvaltioiden ja kansainvälisen yhteisön kesken kaikissa miinojen vastaisen toiminnan vaiheissa. (11) On tarpeen varmistaa näiden toimien yhtenäisyys Euroopan unionin ulkopolitiikan, myös yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan kanssa. (12) Koska tämän asetuksen täytäntöönpanon edellyttämät toimenpiteet ovat menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [2] 2 artiklassa tarkoitettuja hallintotoimenpiteitä, ne olisi hyväksyttävä kyseisen päätöksen 4 artiklassa säädetyn hallintomenettelyn mukaisesti. [2] EYVL L 194, 17.7.1999, s. 23. (13) Koska jalkaväkimiinat ovat hengenvaarallisia ja ongelma maailmanlaajuinen, sen ratkaisu edellyttää tehokkaita, joustavia ja tarvittaessa nopeita päätöksentekomenettelyjä yhteisön toimen rahoittamiseksi. (14) Komissio tarkistaa rahoitusselvitystä ja erityisesti siinä esitettyä arviota vuotuisten määrärahatarpeiden aikataulusta varainhoitoasetuksen 3 artiklan mukaisesti sen perusteella, miten tämän asetuksen täytäntöönpanossa edistytään. (15) Yhteisön olisi varmistettava mahdollisimman suuri avoimuus rahoitusavun täytäntöönpanossa ja tiukka valvonta määrärahojen käytössä. (16) Yhteisön taloudellisten etujen suojelu sekä petosten ja väärinkäytösten torjunta ovat erottamaton osa tätä asetusta, OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Tämän asetuksen tarkoituksena on vahvistaa menettelyt yhteisön toimien täytäntöönpanemiseksi kehitysmaissa sekä varmistaa johdonmukaista ja yhtenäistä, humanitaarista miinanraivausta koskeva strategia yhteisössä ja kansainvälisellä tasolla vastauksena jalkaväkimiinojen käytön, varastoinnin, tuotannon ja siirtojen kiellosta ja niiden tuhoamisesta tehtyyn sopimukseen, jäljempänä 'Ottawan sopimus'. 2. Tässä asetuksessa tarkoitettuja toimia toteutetaan kehitysmaissa, tai ne liittyvät suoraan kehitysmaissa, erityisesti niistä kaikkein haavoittuvimmissa maissa ja konflikteista toipuvissa maissa syntyviin tilanteisiin. Miinojen vastainen toiminta olisi liitettävä kaikkiin kehitysyhteistyöstrategioihin niissä kehitysmaissa, jotka kärsivät jalkaväkimiinojen seurauksista. 2 artikla 1. Yhteisön miinojen vastaisen toiminnan päätavoitteena on: (a) tukea humanitaarista miinanraivausta koskevan strategian laatimista, seurantaa ja täytäntöönpanoa, (b) tukea miinoista kärsiviä maita Ottawan sopimuksesta niille johtuvien velvoitteiden täytäntöönpanossa, (c) luoda ja pitää yllä kansallisia rakenteita ja paikallisia toimintaedellytyksiä miinoista kärsivissä maissa miinojen vastaisen toiminnan toteuttamiseksi mahdollisimman tehokkaasti, (d) vastata humanitaarisiin hätätilanteisiin, estää onnettomuuksien syntyminen ja tukea miinojen uhrien kuntoutusta, poikkeuksellisissa humanitaarista apua edellyttävissä tapauksissa myös valtioissa, jotka eivät ole liittyneet Ottawan sopimukseen, (e) tukea miinojen vastaiseen toimintaan soveltuvien laitteiden ja tekniikoiden kokeilua ja käyttöönottoa asianomaisissa maissa, (e a) edistää miinanraivausvälineiden loppukäyttäjien kanssa tarvittavaa koordinointia tutkimuksen alkuvaiheissa ja tukea näiden tekniikoiden käyttöä köyhimmissä miinoista kärsivissä maissa (e b) rohkaista miinanraivaustoimiin, jotka ovat sopusoinnussa paikallisen ympäristön kanssa ja johdonmukaisia kyseisen alueen kestävän kehityksen kanssa, (f) tukea koordinointia miinojen vastaiseen toimintaan osallistuvien kansainvälisten toimijoiden kesken. 2. Tämän asetuksen nojalla voidaan rahoittaa mitä tahansa miinojen vastaista toimintaa, muun muassa (a) miinoista tiedottamista, (b) asiantuntijoiden koulutusta, (c) epäilyksenalaisten alueiden kartoittamista ja merkitsemistä, (d) maamiinojen paikantamista ja tunnistamista, (e) (humanitaaristen standardien mukaista) miinanraivausta sekä maamiinojen ja miinavarastojen tuhoamista, (f) miinojen uhrien tukemista hoidon saamisessa ja kuntoutuksessa sekä yhteiskunnallisessa ja taloudellisessa integroitumisessa (g) tiedonhallintaa (myös maantieteellisiä tietojärjestelmiä), (h) tekniikan ja turvallisuusnormien tehokkuuden parantamista, ja (i) muita toimia, jotka osaltaan vähentävät jalkaväkimiinojen ja muiden vaarallisten sodankäyntijätteiden ihmisiin, talouteen ja ympäristöön kohdistuvia vaikutuksia. 3. Edellä 2 kohdassa tarkoitetussa toiminnassa etusijalla ovat toimet, joilla vastataan välittömiin ja ennalta arvaamattomiin olosuhteisiin, joita syntyy taistelujen puhjetessa, suurten ihmisryhmien siirtyessä miinoitetuille alueille sekä muissa vastaavissa tilanteissa, kuten rauhansopimusten täytäntöönpanemiseksi annettavan hätäavun yhteydessä. Etusijalle asetetaan myös toimet miinoista eniten kärsivissä maissa, joissa jalkaväkimiinat ja muut räjähtämättömät taisteluvälineet aiheuttavat monia siviiliuhreja tai joissa näiden välineiden esiintyminen tai epäily siitä haittaa merkittävällä tavalla taloudellisen ja yhteiskunnallisen toiminnan elpymistä tai muuta kehitystä. Tällaiset toimet edellyttävät erityistä pitkän aikavälin sitoutumista, jollaista ei sisälly humanitaariseen hätäapuun tai jälleenrakennusapuun. 4. Yhtenäisyyden, täydentävyyden ja synergian varmistamiseksi alueellisissa yhteistyöohjelmissa, humanitaarisen avun hankkeissa sekä kunnostus-, jälleenrakennus- ja kehittämishankkeissa sellaisia miinojen vastaisia toimia, joita voidaan rahoittaa osana kyseisiä ohjelmia tai hankkeita, rahoitetaan jatkossakin siitä budjettikohdasta, josta pääasiallista toimintaa rahoitetaan. Tarvittaessa toimintaa voidaan täydentää tai tukea tämän asetuksen nojalla rahoitettavilla miinojen vastaisilla toimilla. 3 artikla Tämän asetuksen nojalla rahoitettavia toimia toteutetaan periaatteessa niissä maissa, jotka ovat sitoutuneet maamiinojen vastaiseen toimintaan ja ovat Ottawan sopimuksen sopimuspuolia. Poikkeuksia voidaan tehdä humanitaaristen hätätilanteiden, miinojen uhreille annettavan tuen ja sellaisten toimien osalta, jotka suoraan tukevat haavoittuvia väestöryhmiä, kuten pakolaisia ja asuinsijoiltaan siirtymään joutuneita ihmisiä, tai tilanteessa, jossa kansallinen hallinto ei toimi kunnolla. 4 artikla 1. Tämän asetuksen mukaista rahoitustukea voivat saada alueelliset ja kansainväliset organisaatiot ja elimet, valtiosta riippumattomat järjestöt, kansalliset, alueelliset ja paikalliset hallintoelimet, laitokset sekä julkiset ja yksityiset toimijat, joilla on asianmukaista erikoisasiantuntemusta ja kokemusta. 2. Tarjouskilpailuihin ja hankintasopimuksiin voivat yhtäläisin ehdoin osallistua jäsenvaltioiden ja edunsaajamaan luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt. Asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa osallistumisoikeus voidaan laajentaa koskemaan kolmansia maita. 2. a Tarjouskilpailuihin osallistuvien yritysten ja muiden organisaatioiden on osoitettava, että niiden toimintaperiaatteena on olla vaarantamatta henkilökuntaansa tarpeettomasti ja että periaatteen tukena henkilöstöllä on riittävä tapaturma- ja vastuuvakuutus. 5 artikla 1. Tämän asetuksen nojalla annettavaa yhteisön apua voidaan käyttää teknisen avun, koulutuksen, henkilöstön tai muiden miinojen vastaiseen toimintaan liittyvien palvelujen rahoittamiseen, laitteiston ja tekniikan kokeiluun, logistiikkaan ja miinojen vastaisten toimien täytäntöönpanossa tarvittavien laitteiden, tarvikkeiden ja töiden hankintaan, toimitukseen ja varastointiin, tutkimuksiin, konferensseihin ja toimenpiteisiin miinojen vastaisen toiminnan kansainvälisen koordinoinnin lisäämiseksi, arviointi- ja seurantakäynteihin, yleisen tietoisuuden lisäämiseen sekä yhteisön avusta tiedottamiseen. 2. Tämän asetuksen mukaista yhteisön rahoitusta annetaan avustuksina. 3. Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvista toimista ei peritä veroja, tulleja eikä muita maksuja. 6 artikla 1. Komissiota avustaa asianomainen maantieteellinen komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana toimii komission edustaja. 2. Tähän kohtaan viitattaessa sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 artiklassa säädettyä hallintomenettelyä kyseisen päätöksen 7 artiklan 3 kohdan ja 8 artiklan mukaisesti. 3. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa säädetty määräaika on kolme kuukautta. 7 artikla 1. Komissio helpottaa vastavuoroisen ja säännöllisen, myös paikalla tapahtuvan tietojenvaihdon pohjalta yhteisön ja yksittäisten jäsenvaltioiden toteuttamien avunantotoimien tehokasta koordinointia ohjelmien yhtenäisyyden ja täydentävyyden parantamiseksi. 2. Komissio voi selvittää yhteisrahoitusmahdollisuuksia muiden rahoittajien, erityisesti jäsenvaltioiden kanssa. 3. Komissio edistää koordinointia ja yhteistyötä muiden kansainvälisten, erityisesti Yhdistyneiden Kansakuntien toimintaan osallistuvien rahoittajien ja toimijoiden kuten Geneven kansainvälisen humanitaarisen miinanraivauksen keskuksen (GICHD) ja valtiosta riippumattomien järjestöjen kanssa. 4. Yhteisön rahoitusosuuden tunnetuksi tekemiseksi toteutetaan tarvittavia toimenpiteitä. 8 artikla 1. Komissio huolehtii tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien toimien arvioinnista, niihin liittyvästä päätöksenteosta ja hallinnoinnista noudattaen talousarviota koskevia ja muita voimassa olevia, erityisesti Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 116 ja 118 artiklassa säädettyjä menettelyjä. 2. Yli kolmen miljoonan euron suuruiset rahoituspäätökset tehdään 6 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen lukuun ottamatta 9 artiklan mukaisia hätätoimia. 3. Komissio ilmoittaa 6 artiklassa tarkoitetulle komitealle lyhyesti kaikista alle kolmen miljoonan euron suuruisista rahoituspäätöksistä. Tiedot on toimitettava viimeistään kahden kuukauden kuluessa rahoituspäätöksen tekemisestä. 4. Komissio voi muuttaa 6 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti tehtyjä rahoituspäätöksiä edellyttäen, että päätös ei muutu merkittävästi ja että mahdollisesti myönnettävä lisärahoitus on enintään 20 prosenttia alkuperäisestä maksusitoumuksesta. 9 artikla 1. Komissio voi päättää tarpeellisina pitämistään hätätoimista. 2. Hätätoimiksi katsotaan toimet, joilla pyritään vastaamaan äkillisten luonnonkatastrofien tai ihmisen toiminnallaan aiheuttaman tuhon, kuten tulvien, nälänhädän ja suurten ihmisryhmien siirtymisen miinoitetuille alueille, äkillisten rauhansopimusten ja vastaavien tilanteiden synnyttämiin välittömiin ja ennalta arvaamattomiin vaateisiin, samoin kuin rauhansopimusten täytäntöönpanoon liittyvä hätäapu. 3. Tehtyään päätöksen 1 kohdan mukaisesti komissio ilmoittaa asiasta jäsenvaltioille kirjallisesti kahden työpäivän kuluessa ja esittää asianomaisen komitean seuraavassa kokouksessa perustelut päätökselle. 10 artikla 1. Hankkeet pannaan tärkeysjärjestykseen ja arvioidaan niiden myönteisten vaikutusten ja kustannusvaikuttavuuden perusteella sekä liitetään mahdollisuuksien mukaan osaksi kyseisen maan tai alueen laajempaa kehitys- tai jälleenrakennustyötä. 2. Hankkeet on mahdollisuuksien mukaan liitettävä selvästi osaksi kansallista jalkaväkimiinaohjelmaa, jota koordinoi edunsaajamaan hallitus tai paikallinen yhteisö yhteistyössä valtiosta riippumattomien järjestöjen kanssa tai siihen valtuutettu kansainvälinen elin. Tarkoituksena on, että ajan mittaan edunsaajamaan hallitus tai paikallinen yhteisö tai valtiosta riippumattomat järjestöt ottavat hankkeen omalle vastuulleen paikallisten toimintaedellytysten vahvistamiseksi ja hankkeen jatkuvuuden varmistamiseksi. 11 artikla Kaikissa tämän asetuksen nojalla tehdyissä rahoitussopimuksissa ja muissa sopimuksissa määrätään, että komissio ja tilintarkastustuomioistuin voivat suorittaa paikalla tarkastuksia komission voimassa olevien sääntöjen ja erityisesti Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen sääntöjen perusteella vahvistamien tavanomaisten menettelyjen mukaisesti. [3] [3] EYVL L 356, 31.12.1977, s. 1. Lisäksi komissio voi neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 [4] mukaisesti suorittaa paikalla tarkastuksia ja todentamisia. Komission toteuttamilla toimenpiteillä varmistetaan Euroopan yhteisön taloudellisten etujen riittävä suoja neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2988/95 [5] mukaisesti. [4] EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2. [5] EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1. 12 artikla Monivuotisen miinojen vastaisen toiminnan koordinoinnin ja suunnittelun helpottamiseksi asianomaisille komiteoille toimitetaan säännöllisesti taustatietoja varten jalkaväkimiinoja koskeva strategiaesitys, joka sisältää yhteisön miinojen vastaisen toiminnan laaja-alaiset suuntaviivat ja ensisijaiset tavoitteet sekä välitavoitteet näiden saavuttamiseksi. Siinä käsitellään muun muassa monivuotisia maa-ohjelmia sekä olemassa olevia miinojen vastaisia toimintaohjelmia maittain ja alueittain, muiden avunantajien, myös jäsenvaltioiden rahoitusosuuksia, sekä muista budjettikohdista rahoitettavaa yhteisön miinojen vastaista toimintaa. 13 artikla 1. Komissio arvioi säännöllisesti yhteisön rahoittamaa miinojen vastaista toimintaa sen määrittelemiseksi, onko toiminnan tavoitteet saavutettu, ja suuntaviivojen antamiseksi siitä, miten tulevaa toimintaa voidaan tehostaa. 2. Komissio tiedottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle säännöllisesti miinojen vastaisen toimintansa edistymisestä. Se toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle yksityiskohtaisen ja julkisen yhteenvetokertomuksen yhteisön edellisvuonna toteuttamasta miinojen vastaisesta toiminnasta kunkin vuoden 30 päivään huhtikuuta mennessä ja esittää arvion tämän asetuksen täytäntöönpanosta. Kertomuksessa yksilöidään toteutetut toimet ja ilmoitetaan eri budjettikohdista otetut vastaavat määrät. 14 artikla Komissio antaa kolmen vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta Euroopan parlamentille ja neuvostolle yleisarvion yhteisön tämän asetuksen nojalla rahoittamista toimista sekä asetuksen jatkoa ja tarvittaessa sen muuttamista koskevia ehdotuksia. 15 artikla Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja RAHOITUSSELVITYS 1. Toimenpiteen nimi Jalkaväkimiinat 2. Budjettikohta B7-661 3. Oikeusperusta Liitteenä oleva ehdotusluonnos budjettikohtaa B7-661 koskevaksi uudeksi Euroopan parlamentin ja neuvoston erityisasetukseksi, johon on koottu yhteen miinojen vastaista toimintaa koskevat yhteisön eri vaatimukset. Tämä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 179 artiklaan perustuva ehdotusluonnos kattaa ainoastaan kehitysmaiden hyväksi tarkoitetut toimet. Rinnakkain tämän ehdotusluonnoksen kanssa esitetään perustamissopimuksen 308 artiklaan perustuva ehdotusluonnos, joka kattaa muiden kolmansien maiden kuin kehitysmaiden hyväksi tarkoitetut toimet. Miinojen vastaisen toiminnan oikeusperustan muodostavat humanitaarisesta avusta 20 päivänä kesäkuuta 1996 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1257/96 (EYVL L 163, 2.7.1996), kehitysmaissa toteutettavista kunnostamis- ja jälleenrakennustoimista 22 päivänä marraskuuta 1996 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2258/96, Bosnialle ja Hertsegovinalle, Kroatialle, Jugoslavian liittotasavallalle ja entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle annettavasta avusta 25 päivänä heinäkuuta 1996 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1628/96, siirtymään joutuneiden väestöryhmien avustamista Aasian ja Latinalaisen Amerikan kehitysmaissa koskevista toimista 3 päivänä maaliskuuta 1997 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 443/97 ja 1 päivänä lokakuuta 1996 hyväksytty yhteinen toiminta jalkaväkimiinoista (EYVL L 260, 12.10.1996), joka koskee yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan mukaisille aseistariisuntatoimille varattuja varoja. 4. Toimenpiteen kuvaus 4.1 Toimenpiteen yleistavoite Jalkaväkimiinat aiheuttavat hirvittäviä tapaturmia monissa maailman köyhimmissä osissa ja vaikeuttavat useiden yhteisön ohjelmien täytäntöönpanoa. Siksi yhteisö osoitti vuosina 1992-1998 yli 180 miljoonaa euroa ympäri maailmaa toteutettavaan miinojen vastaiseen toimintaan, kuten miinanraivausohjelmiin, miinojen uhreille annettavaan tukeen sekä tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen. Tämä on muodostanut merkittävän osan kansainvälisen yhteisön maailmanlaajuisista ponnisteluista, mutta työsarkaa on vielä riittämiin. Nykyisenä tavoitteena on jatkaa ohjelmia maamiinaongelman ratkaisemiseksi tietyssä määräajassa eli seuraavien 10-15 vuoden kuluessa ja siten helpottaa monien muiden avustusohjelmien täytäntöönpanoa ja edistää tämän valtavan inhimillisen tragedian ratkaisua. Kaiken kaikkiaan yhteisön toimien rahoituksen pitäisi olla vähintään samaa tasoa kuin tähänkin asti. 4.2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevat järjestelyt - Toimi: Jalkaväkimiinat - Soveltamisjakso: 2000-2006 Asetuksen 12 artiklan mukaisesti komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään kesäkuussa 2007 yleisarvion yhteisön tämän asetuksen nojalla rahoittamista toimista ja arvioi muun muassa toimien merkitystä, kustannusvaikuttavuutta ja vaikutuksia. Tällä perusteella päätetään asetuksen soveltamisen jatkamisesta. 5. Menojen ja tulojen luokitus 5.1 Ei-pakolliset menot 5.2 Jaksotetut määrärahat 5.3 Ei tuloja 6. Meno-/tulolaji - tuen osuus 100 %, toiminnan yhteisrahoitus mahdollista - yhteisrahoitus julkisen ja/tai yksityisen sektorin muiden tulolähteiden kanssa - muu 7. Rahoitusvaikutukset Yhden ainoan monivuotisen budjettikohdan (B7-661) avulla ja sen määrärahojen lisäämisellä yhteisön miinojen vastainen toiminta voidaan kohdistaa entistä paremmin. On ehdotettu, että ajanjaksolla 2000-2006 yhteisön toiminnan rahoituksen olisi oltava vähintään samantasoista kuin tähänkin asti (180 miljoonaa euroa ajanjaksolla 1992-1998). Sellaisten miinojen vastaisten toimien painoarvoa on lisättävä, joilla vastataan Ottawan sopimuksen sitoumuksiin. Tämä voisi nostaa budjettikohdasta B7-661 myönnettävän rahoituksen määrää. Tällä budjettikohdalla on kaksi oikeusperustaa: perustamissopimuksen 179 artiklaan perustuva asetus ja perustamissopimuksen 308 artiklaan perustuva asetus. 7.1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa (yksittäisten ja yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde) Budjettivallan käyttäjä myöntää vuosittaiset määrärahat rahoitusnäkymien rajoissa. 7.2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken Maksusitoumusmäärärahat miljoonaa euroa (3 desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> 7.3 Yleisen talousarvion B osaan sisältyvät tutkimuksista, asiantuntijatapaamisista jne. aiheutuvat toimintamenot 7.4 Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu 8. Petostentorjuntatoimet Kaikissa rahoitussopimuksissa ja muissa sopimuksissa määrätään, että komissio ja tilintarkastustuomioistuin voivat suorittaa paikalla tarkastuksia komission voimassa olevia sääntöjä ja erityisesti Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen sääntöjä noudattaen vahvistamien tavanomaisten menettelyjen mukaisesti. Lisäksi komissio voi asetuksen N:o 2185/96 mukaisesti suorittaa paikalla tarkastuksia ja todentamisia. Komission 5 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti toteuttamilla toimenpiteillä varmistetaan Euroopan yhteisön taloudellisten etujen riittävä suoja asetuksen N:o 2988/95 mukaisesti. 9. Kustannusvaikuttavuusanalyysi 9.1 Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä Yhteisön miinojen vastaisen toiminnan päätavoitteena on: a. tukea yhtenäisen ja johdonmukaisen, humanitaarista miinanraivausta koskevan strategian laatimista, seurantaa ja käytännön täytäntöönpanoa niin komission, EU:n kuin kansainväliselläkin tasolla, b. tukea miinoista eniten kärsiviä valtioita jalkaväkimiinojen käytön, varastoinnin, tuotannon ja siirtojen kiellosta ja niiden tuhoamisesta tehdystä sopimuksesta niille johtuvien velvoitteiden täytäntöönpanossa, c. luoda ja pitää yllä kansallisia rakenteita ja paikallisia edellytyksiä miinoista kärsivissä maissa miinojen vastaisten toimien toteuttamiseksi mahdollisimman tehokkaasti, d. vastata välittömissä ja ennalta arvaamattomissa olosuhteissa humanitaarisiin hätätilanteisiin, estää onnettomuuksien syntyminen ja auttaa miinojen uhrien kuntoutuksessa, ja e. tukea miinojen vastaiseen toimintaan soveltuvien laitteiden ja tekniikoiden kokeilua ja käyttöönottoa asianomaisissa maissa. Näihin tavoitteisiin pyritään yleishyödyllisten hankkeiden avulla miinoista eniten kärsivissä maissa, jotka on ryhmitelty maantieteellisen sijaintinsa mukaan. Mahdollisia kohteita ovat: - yleishyödylliset hankkeet (esim. jalkaväkimiinoja koskevan strategiaesityksen laatiminen, tuki YK:lle, GICHD:lle, ICRC:lle ja miinojen vastaisen toiminnan keskusyksikölle, miinojen vastaiseen toimintaan tarkoitettujen laitteiden ja tekniikoiden kokeilu ja käyttöönotto asianomaisissa maissa sekä asiantuntija-apu), - Afrikka (esim. Angola, Mosambik, Somalia, Zimbabwe ja SADC), - Aasia (esim. Afganistan, Kambodza ja Laos), - uudet itsenäiset valtiot (esim. Tadzikistan), - Lähi-itä (esim. Irakin pohjoisosat), - Eurooppa (esim. Bosnia ja Hertsegovina, Kroatia ja Kosovo), ja - Latinalainen Amerikka (esim. Nicaragua ja El Salvador). 9.2 Toimenpiteen perustelut Tämän asetuksen nojalla voidaan rahoittaa mitä tahansa miinojen vastaista toimintaa, muun muassa miinoista tiedottamista, epäilyksenalaisten alueiden kartoittamista ja merkitsemistä, maamiinojen paikantamista ja tunnistamista, asiantuntijoiden koulutusta, (humanitaaristen standardien mukaista) miinanraivausta ja maamiinojen tuhoamista sekä uhrien auttamista ja kuntoutusta, tietopalveluja (myös maantieteellisiä tietojärjestelmiä) ja muita toimia, jotka osaltaan vähentävät jalkaväkimiinojen ja muiden vaarallisten sodankäyntijätteiden ihmisiin, talouteen ja ympäristöön kohdistuvia vaikutuksia. Hankkeiden on oltava monivuotisia. Hankkeiden kesto riippuu niiden luonteesta ja on yleensä enintään kolme vuotta. 9.3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi Komissio arvioi säännöllisesti yhteisön rahoittamaa miinojen vastaista toimintaa sen määrittelemiseksi, onko toiminnan tavoitteet saavutettu, ja suuntaviivojen antamiseksi siitä, miten tulevaa toimintaa voidaan tehostaa. Komissio tiedottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle miinojen vastaisen toimintansa edistymisestä. Se toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhteenvetokertomuksen yhteisön edellisvuonna toteuttamasta miinojen vastaisesta toiminnasta kunkin vuoden 30 päivään huhtikuuta mennessä. 10. Hallintomenot (yleisen talousarvion pääluokan iii osa A) Tarvittavat hallintomäärärahat saadaan varsinaisesti käyttöön vasta, kun komissio on tehnyt voimavarojen jakoa koskevan vuosittaisen päätöksensä, jossa otetaan huomioon budjettivallan käyttäjän vahvistamat lisämäärärahat ja lisähenkilöstön määrä. 10.1 Vaikutus toimien määrään >TAULUKON PAIKKA> Tämän asetuksen tarkoituksena on nykyisten toimien yhdistäminen yhtenäisen, miinojen vastaista toimintaa koskevan EU-politiikan luomiseksi. Lyhyellä aikavälillä tarvitsisi myöntää ainoastaan kolme virkaa (kaksi vakinaista virkaa ja yksi kansallinen asiantuntija). Vakinaiset virat voidaan täyttää uudelleenjärjestelyin. 10.2 Lisähenkilöstön käytön taloudellinen kokonaisvaikutus (euroa) >TAULUKON PAIKKA> Lisähenkilöstö ja tarvittavat hallintomäärärahat saadaan varsinaisesti käyttöön vasta, kun komissio on tehnyt voimavarojen jakoa koskevan vuosittaisen päätöksensä, jossa otetaan erityisesti huomioon henkilöstön sisäisen uudelleenjärjestelyn tarjoamat mahdollisuudet sekä budjettivallan käyttäjän vahvistamat lisävoimavarat. 10.3 Toiminnasta aiheutuvien hallintomenojen kasvu Seuraava taulukko on ohjeellinen, ja se perustuu vuoden 1998 tietoihin. (euroa) >TAULUKON PAIKKA> Yllä olevassa taulukossa budjettikohdan A-7 (virkamatkat) menot katetaan ulkosuhteiden pääosaston kokonaismäärärahoista.