Ehdotus neuvoston päätös yhteisön osuudesta Euroopan investointirahaston pääoman korottamisessa SEK(2006) 1347] /* KOM/2006/0621 lopull. - CNS 2006/0203 */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 24.10.2006 KOM(2006) 621 lopullinen 2006/0203 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS yhteisön osuudesta Euroopan investointirahaston pääoman korottamisessa (komission esittämä) SEK(2006) 1347] PERUSTELUT EHDOTUKSEN TAUSTA | Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Euroopan investointirahasto (jäljempänä ’rahasto’) perustettiin vuonna 1994. Sen perustajajäseniä ovat Euroopan yhteisö, jota edustaa Euroopan komissio, Euroopan investointipankki (EIP) sekä joukko rahoituslaitoksia. Yhteisön jäsenyys rahastossa määritellään neuvoston päätöksessä 1994/375/EY (EYVL L 173, 7.7.1994, s. 12). Rahasto kuluttaa omat varansa loppuun vuoden 2007 puoliväliin mennessä eikä sen jälkeen pysty jatkamaan omista varoistaan toteutettavia toimia. Tutkittuaan perusteellisesti tulevaisuudennäkymiä ja erilaisia vaihtoehtoisia ratkaisuja rahaston hallitus ehdottaa sen vuoksi, että merkittyä nimellispääomaa korotetaan 50 prosentilla. Neuvoston päätöksen 1994/375/EY 3 artiklassa säädetään, että neuvosto päättää yksimielisesti komission ehdotuksesta ja Euroopan parlamenttia kuultuaan yhteisön kannasta mahdolliseen rahaston pääoman lisäämiseen ja sen osuudesta pääoman lisäämisessä. Ehdotetun neuvoston päätöksen tarkoituksena on näin ollen hyväksyä rahaston nimellispääoman lisääminen 50 prosentilla ja yhteisön osuus siinä. Kun neuvosto on tehnyt ehdotetun päätöksen, rahaston yhtiökokouksen on määrä valtuuttaa rahasto sen perussäännön mukaisesti korottamaan nimellispääomaansa 50 prosentilla. Tässä uudessa neuvoston päätöksessä annetaan talous- ja raha-asioista vastaavalle komission jäsenelle mahdollisuus äänestää rahaston yhtiökokouksessa pääoman korottamisen puolesta. | Yleinen tausta Euroopan pääomamarkkinoiden on parannettava innovatiivisten pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) oman pääoman saantia siemen- ja käynnistysvaiheessa ja tehtävä myös jatkosijoituksia pidemmälle edenneisiin pk-yrityksiin. Näin ne auttavat yrityksiä hyödyntämään koko suorituskykyään, tuomaan tuotteitaan ja palvelujaan markkinoille työpaikkojen luomiseksi sekä jatkamaan niiden tutkimustoiminnan rahoittamista. Euroopan pankkialalla katsotaan arvopaperistaminen yleisesti yhdeksi mahdolliseksi ratkaisuksi ongelmiin, joita vuonna 2008 voimaan tulevassa toisessa Baselin sopimuksessa esitetyt omaan pääomaan liittyvät vaatimukset saattavat aiheuttaa pk-lainojen myöntämiselle. Rahastosta on sen perustamisen jälkeen tuettu noin 270 000 pk-yritystä pääomasijoitusten ja portfoliotakausten avulla Euroopan unionissa ja liittymisneuvotteluja käyvissä maissa. Noin 263 00 pk-yritystä on saanut rahaston hallinnoimaa tukea EIP:n riskipääomavaltuutuksen, Saksan talous- ja työministeriön vireille paneman EIR:n ja ERP:n[1] yhteisen valtuutuksen ja yhteisön valtuutusten (etenkin ETF-käynnistysjärjestelmän, pk-yritysten takausjärjestelmän sekä Kasvu ja ympäristö -järjestelmän) perusteella. Rahaston toimien kehittämistä on niiden merkittävän tehostusvaikutuksen vuoksi jatkettava, jotta voitaisiin ottaa huomioon erityyppisten pk-yritysten muuttuvat tarpeet ja vaihtelevat markkinaolosuhteet. Rahastolla on tärkeä rooli, sillä se pyrkii korjaamaan joustavasti itsepintaisia ja tarkoin määriteltyjä markkinapuutteita, jotka vaikeuttavat pk-yritysten rahoituksen saantia ja heikentävät siten niiden kasvumahdollisuuksia kaikissa vaiheissa eli perustamis-, laajentumis- ja kehittämisvaiheessa. Jos pääomaa ei korotettaisi, rahaston olisi vähitellen vähennettävä kaikkia sen omista varoista rahoitettavia uusia toimia. Koska rahastolla on tiettyihin valtuutuksiin perustuvia yhteisinvestointivelvoitteita, korotuksesta luopuminen vaikuttaisi myös valtuutuksiin perustuvaan toimintaan. | Rahaston pääoman korottaminen liittyy Lissabonin strategiaan, ja sen katsotaan täydentävän komission tiedonannossa ”Yhteisön Lissabon-ohjelman täytäntöönpano: Pk-yritysten kasvun rahoittaminen – Enemmän eurooppalaista lisäarvoa” (KOM(2006) 349) määriteltyjä toimenpiteitä, joilla pyritään lisäämään riskipääomasijoittamista ja innovaatioiden pankkirahoitusta sekä tekemään nykyisistä rahoitusjärjestelmistä suotuisampia pk-yrityksille. Voimassa olevat aiemmat säännökset EIP:n valtuusto valtuutetaan EIP:n perussääntöä koskevan pöytäkirjan muuttamisesta 25. maaliskuuta 1993 annetussa säädöksessä (EYVL L 173, 7.7.1994, s. 14) perustamaan rahasto. Muutossäädöksen 4 artiklassa säädetään, että Euroopan yhteisö ja rahoituslaitokset voivat tulla rahaston jäseniksi ja osallistua sen pääoman merkitsemiseen. Neuvoston päätöksessä 1994/375/EY säädetään yhteisön jäsenyydestä rahastossa. Maaliskuussa 2000 kokoontuneen Lissabonin Eurooppa-neuvoston päätelmissä kehotettiin lisäämään tukea pk-toimintaa edistäville riskipääoma-aloitteille. Rahaston osakkeenomistajat hyväksyivät päätelmien perusteella kesäkuussa 2000 rahaston uudistuksen, jonka tarkoituksena on tehdä rahastosta pk-yrityksille suunnatun yhteisön politiikan keskeinen väline. | Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Rahasto on viime vuosina edistänyt poliittisten tavoitteidensa saavuttamista siten, että se on etenkin pk-yritysten rahoituksen saantia parantamalla ja innovaatioita ja tutkimusta rahoittamalla tukenut voimakkaasti kasvua ja työllisyyttä koskevaa Lissabonin strategiaa. Rahaston toimilla täydennetään EIP:n riskipääomavaltuutusta ja yhteisön rahoitusohjelmia, esimerkiksi kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaa (CIP), JEREMIE-rahoitusjärjestelmää (Joint European Resources for Micro to Medium Enterprises) sekä seitsemättä tutkimuspuiteohjelmaa, johon sisältyy myös Yhteistyö-ohjelmaan ja Valmiudet-erityisohjelmaan perustuvia pk-yritysten tukitoimenpiteitä. Kussakin ohjelmassa toimitaan asianomaisen politiikan alan ja asianomaisten suuntaviivojen mukaisesti. Ohjelmien kohteena ovat yleensä tietynlaiset pk-edunsaajaryhmät tai pk-yritysten tietyt kehitysvaiheet, ja niiden riskiprofiilit ovat yleensä keskenään erilaiset. Näin vältetään samojen tukikelpoisten kustannusten päällekkäisrahoitus. Rahasto voi kuitenkin käyttää omaa pääomaansa yhteisinvestointeihin yhdessä erityisohjelmille myönnettävien yhteisön talousarviomäärärahojen kanssa. Lisäksi rahaston hallitus varmistaa, että rahaston varoilla myötävaikutetaan Euroopan yhteisön tavoitteiden saavuttamiseen. | KUULEMISET JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI | Intressitahojen kuuleminen | Kuulemismenettely, tärkeimmät kohderyhmät ja yleiskuvaus vastaajista Maaliskuun 14. päivänä 2006 kokoontunut Ecofin-neuvosto hyväksyi selvityksen EIP-ryhmän (EIP:n ja rahaston) tekemästä ehdotuksesta, joka koskee EIP-ryhmän osuuden vahvistamista kasvun ja työllisyyden edistämiseksi EU:ssa Lissabonin strategian mukaisesti. Selvitys laadittiin yhteistyössä komission kanssa, ja siihen sisältyy ehdotus rahaston nimellispääoman korottamisesta 50 prosentilla. Maaliskuun 23. ja 24. päivänä 2006 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pani tyytyväisenä merkille EIP-ryhmän selvityksen ja korosti, että täysin yhdentyneet rahoitusmarkkinat ja riittävä rahoitus ovat ratkaisevia pk-yritysten kasvulle. Pääoman korotuksen hyväksyi lopulta myös EIP:n valtuusto 7. kesäkuuta 2006. | Tiivistelmä vastauksista ja siitä, miten ne on otettu huomioon Rahaston hallituksen ja EIP:n näkökannat on otettu kokonaisuudessaan huomioon ehdotuksessa. Maaliskuun 2. ja 3. päivänä 2006 kokoontunut talous- ja rahoituskomitea kehotti komissiota esittämään säädösehdotuksen Ecofin-neuvoston tarkasteltavaksi. | Asiantuntijatiedon käyttö | Lähteenä olleet tieteenalat ja asiantuntemuksen alat Rahaston rahoitus- ja markkina-asiantuntemus. | Käytetty menettely Ei sovelleta. | Tärkeimmät organisaatiot ja asiantuntijat, joita on kuultu Rahasto, EIP ja rahaston hallitus | Tiivistelmä saaduista ja huomioon otetuista asiantuntijalausunnoista Tämä ehdotus ei vaikuta riskiin, joka liittyy yhteisön osuuteen EIR:stä. | Ehdotuksessa ja ennakkoarvioinnissa otetaan huomioon pääoman korotusta koskeva rahaston kanta sekä EIP:n ja hallituksen näkökannat. | Asiantuntijalausuntojen julkistaminen Ei sovelleta. | Vaikutusten arviointi Virallista vaikutusten arviointia ei ole suoritettu. Syksystä 2005 lähtien rahaston hallitus on kuitenkin arvioinut erilaisia ratkaisuja ja vaihtoehtoja rahaston omien varojen tilanteen parantamiseksi. Jos pääomaa ei korotettaisi, rahaston olisi lopetettava sen omista varoista rahoitettava toiminta. Omaisuuden myymistä, suojaustoimenpiteiden toteuttamista tai lainanottoa ei viime kädessä ole pidetty järkevinä vaihtoehtoina rahaston toiminnan riskiprofiilin, maksuvalmiutta koskevien vaatimusten ja pitkän aikavälin luonteen vuoksi. Pääomaa korotettaisiin nyt ensimmäistä kertaa sen jälkeen, kun rahaston toiminta käynnistettiin vuonna 1994. Korotus on välttämätön rahaston tavoitteiden saavuttamiseksi. Se tehostaisi lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä rahaston yhteistyötä komission, EIP:n ja osakkeenomistajien kanssa sekä sellaisten uusien tai nykyisten toimeksiantajien kanssa, jotka eivät ole osakkeenomistajia mutta hakevat rahaston yhteisinvestointeja. Pääoman korottamista ei ole määrä pyytää uudestaan seuraavan rahoituskehyksen aikana eli vuosina 2007–2013. Rahasto käyttää omia varojaan pääoma- ja takaustoimintaan, jolla pyritään parantamaan pk-yritysten rahoitusta ja lisäämään niiden kasvua vauhdittavia investointeja innovaatioihin sekä tutkimukseen ja kehitykseen. EIP:n ja komission tehtävänä taas on tarjota varoja, joita tarvitaan EU:n politiikkojen tavoitteiden täyttämiseen ja jotka liittyvät erityisesti Lissabonin strategian eri aloihin, kuten innovaatioihin, pk-yritysten kasvuun ja työpaikkojen luomiseen. Rahasto on edistänyt merkittävästi pk-yritysten velkarahoituksen saantia järjestämällä arvopaperistamistoimia ja osallistumalla niihin. Jos pääomaa ei korotettaisi, rahasto ei enää pystyisi osallistumaan arvopaperistamistoimiin. Koska talousarviovarat ovat rajalliset, kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (2007–2013) yhteydessä ehdotettu arvopaperistamisen osajärjestelmä voisi kattaa vain pienen osan rahaston nykyisestä takaustoiminnasta. Rahasto ei myöskään pystyisi ulottamaan toimintaansa, etenkään pääomatoimintaa, erityisesti uusien jäsenvaltioiden kehityskelpoisille markkinoille. Määrittäessään kesäkuussa 2005 EIP-ryhmän ensisijaiset tavoitteet uudelleen ja painottaessaan niiden innovatiivisten tuotteiden merkitystä, joissa hyödynnetään synergiaetuja ryhmän tasolla, EIP:n valtuusto pyysi rahastoa edistämään vahvemmin EU:n politiikkojen toteuttamista. Toiminnan tehostamista koskeva pyyntö saa painoarvoa myös rahaston ja komission välillä eräistä tärkeistä uusista aloitteista käytävissä keskusteluissa. | EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT | Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Rahaston omat varat kulutetaan loppuun vuoden 2007 puoliväliin mennessä. Rahaston hallitus on sen vuoksi ehdottanut, että rahaston nimellispääomaa korotettaisiin 50 prosentilla ja korotettavasta määrästä maksettaisiin 20 prosenttia. Liikkeeseen on määrä laskea 1 000 uutta osaketta, mikä tarkoittaisi nimellisosakepääoman korottamista 2 miljardista eurosta 3 miljardiin euroon ja maksetun pääoman korottamista 400 miljoonasta eurosta 600 miljoonaan euroon, kun maksetun pääoman osuus säilytetään nykyisessä 20 prosentissa. Rahaston pääoman korotus hyväksyttiin samassa yhteydessä kuin kasvu- ja työllisyysaloitetta koskeva EIP-ryhmän esitys, jonka 14. maaliskuuta 2006 kokoontunut Ecofin-neuvosto sekä 23. ja 24. maaliskuuta 2006 kokoontunut Eurooppa-neuvosto panivat tyytyväisinä merkille. Komission ehdotetaan merkitsevän yhteisön puolesta enintään 30 prosenttia uudesta nimellispääomasta. Rahoituskehyksen 2007–2013 nojalla tähän tarkoitukseen osoitetaan 100 miljoonaa euroa yleisestä talousarviosta. Rahastolle osakkeista maksettava kokonaishinta muodostuu kahdesta osasta, jotka ovat maksetun pääoman nimellisarvo ja emissiovoitto. Kun osinkoja maksetaan tasaisesti, osakkeiden hinta kuvastaa rahaston liiketoiminnallista tulosta eli mitä parempi rahaston tulos on, sitä korkeampi on sen osakkeiden hinta ja näin ollen myös emissiovoitto. Osakkeiden hintaan mahdollisesti liittyvien epävarmuustekijöiden vuoksi komissio ehdottaa, että osa pääoman korottamisen kustannuksista katettaisiin osingoilla, jotka rahasto maksaa yhteisölle neljän vuoden aikana. Vuosina 2007–2010 ansaitut osingot, joilla on määrä kattaa pääoman korottamisen kustannukset, katsotaan varainhoitoasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisiksi käyttötarkoitukseensa sidotuiksi tuloiksi. Näin tuettaisiin komission pyrkimyksiä säilyttää yhteisön osuus rahastosta noin 30 prosentissa, jotta rahasto keskittyisi EU:n politiikkojen tavoitteisiin. Yhteisön vastuuvelvollisuus rajoittuu joka tapauksessa 100 miljoonan euron talousarviomäärärahoihin sekä kyseisen jakson aikana saatuihin, arviolta 20 miljoonan euron osinkoihin. | Oikeusperusta Yhteisön jäsenyydestä Euroopan investointirahastossa 6. kesäkuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen 1994/375/EY 3 artikla. | Toissijaisuusperiaate Ehdotus kuuluu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Yhteisön jäsenyys rahastossa perustuu neuvoston päätökseen 1994/375/EY. EIP:n valtuusto on hyväksynyt rahaston perustamisen ja sen perussäännön. Tämän vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta. | Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: | Markkinoilla ilmenee edelleen samoja puutteita, jotka vaikeuttivat pk-yritysten rahoituksen saantia rahaston perustamisvuonna 1994, joten yhteisön tason toimet ovat edelleen tarpeellisia. Rahasto on osoittanut pystyvänsä tarjoamaan rahoitustuotteita, joilla tuetaan pk-yrityksiä varsin tehokkaasti kaikkialla EU:ssa, mikä olisi mahdoton tehtävä kansalliselle laitokselle. Rahasto jatkaa omista varoistaan rahoitettavan laajennetun toimintansa hallinnointia soveltamalla tavanomaisia sijoitus- ja luottopoliittisia kriteerejä ja menettelyjä. | Pääoman korotuksen yhteydessä otetaan lisäksi huomioon hyväksytyn rahoituskehyksen mukaiset talousarvioon liittyvät rajoitukset, ja rahaston tulevaa toimintaa koskevista tiedoista käy ilmi, että pääoman korotus 50 prosentilla riittää turvaamaan rahaston omiin varoihin perustuvan toiminnan jatkamisen vuoteen 2013 saakka. Rahaston uusilla omilla varoilla lisätään pk-yritysten rahoitusta. Rahasto valitsee erityisen huolellisesti asianmukaiset kumppanit eli pääomarahastot ja rahoituslaitokset, jotka puolestaan myöntävät pääoma- tai velkarahoitusta pk-yrityksille. Kaikki hanke-ehdotukset on hyväksytettävä rahaston hallituksella, johon komissio nimeää kaksi jäsentä. | Sääntelytavan valinta | Ehdotettu säädöslaji: muu. | Muut sääntelytavat eivät soveltuisi seuraavista syistä: Neuvoston päätöksen 1994/375/EY 3 artiklassa säädetään, että neuvosto päättää yksimielisesti komission ehdotuksesta ja Euroopan parlamenttia kuultuaan yhteisön kannasta mahdolliseen rahaston pääoman lisäämiseen ja sen osuudesta pääoman lisäämisessä. | TALOUSARVIOVAIKUTUKSET | Yhteisö merkitsee enintään 300 uutta EIR:n osaketta. Osakkeet maksetaan neljän vuoden aikana vuosina 2007–2010. Alustavat talousarviomäärärahat kyseiselle neljän vuoden jaksolle ovat noin 100 miljoonaa euroa eli 25 miljoonaa euroa vuodessa. Yhteisön osuus rahaston pääomasta on määrä säilyttää 30 prosentissa vuoteen 2010 saakka. Koska osakkeiden merkintähinta vaihtelee, komission on mahdotonta etukäteen määrittää tarkasti vuotuisia talousarviositoumuksia ja -maksuja sekä niiden yhteismäärää. Jotta yhteisön osuus voitaisiin säilyttää 30 prosentissa vuoteen 2010 saakka ja koska osakkeiden hintoja ei pystytä ennustamaan, komissio ehdottaa, että rahaston vuosina 2007–2010 maksamilla osingoilla katettaisiin vuosittain osa uusien osakkeiden kustannuksista. Yhteisön vastuuvelvollisuus rajoittuu joka tapauksessa 100 miljoonan euron talousarviomäärärahoihin sekä kyseisen jakson aikana saatuihin, arviolta 20 miljoonan euron osinkoihin. | LISÄTIEDOT | Uudelleentarkastelu-, tarkistus- tai raukeamislauseke | Ehdotus sisältää uudelleentarkastelulausekkeen. | Ehdotuksen yksityiskohtainen kuvaus Ehdotetun päätöksen 1 artiklassa säädetään, että yhteisö merkitsee 50 prosenttia rahaston nimellispääoman korotuksesta. Näin ollen yhteisön on määrä ostaa enintään 300 osaketta. Pääoman korotusta koskevat ehdot määritellään rahaston vuoden 2007 yhtiökokouksessa. Ehdotetun päätöksen 2 artiklassa käsitellään talousarvioon liittyviä näkökohtia. Komission on määrä ostaa enintään 300 uutta rahaston osaketta, jotta yhteisön osuus säilyisi 30 prosentissa. Rahoituskehyksen 2007–2013 mukaisesti talousarviossa osoitetaan enintään 100 miljoonaa euroa pääoman korottamiseen. Koska 30 prosentin osuuden säilyttäminen rahastosta vuoteen 2010 saakka tarkoitukseen varattujen talousarviomäärärahojen pohjalta on epävarmaa osakkeiden ostohinnan vaihtelun vuoksi, komissio ehdottaa, että rahaston kyseisenä ajanjaksona yhteisölle maksamilla osingoilla katettaisiin osa kustannuksista, jotka aiheutuvat yhteisön osallistumisesta pääoman korottamiseen. Yhteisön vastuuvelvollisuus rajoittuu näin ollen 100 miljoonan euron talousarviomäärärahoihin ja vuosina 2007–2010 vuosittain saataviin, arviolta 20 miljoonan euron osinkoihin. Ehdotetun päätöksen 3 artiklassa säädetään rahaston toiminnan arvioinnista, joka komission on määrä toteuttaa 31. päivään heinäkuuta 2012 mennessä. Neuvoston päätöksen 1994/375/EY johdanto-osan 10 kappaleen perusteella komissio on joka vuosi toimittanut rahaston vuosikertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Ehdotetun päätöksen 4 artiklassa ehdotetaan tämän käytännön muuttamista ja kehotetaan rahastoa lähettämään oma vuosikertomuksensa ja tilintarkastuslautakunnan vuosikertomus suoraan Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Komissio antaa myös vastedes neuvoston päätöksen 1994/375/EY 2 artiklan mukaisesti neuvostolle tiedon rahaston yleiskokouksessa käsiteltävistä kysymyksistä. | 1. 2006/0203 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS yhteisön osuudesta Euroopan investointirahaston pääoman korottamisessa EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon yhteisön jäsenyydestä Euroopan investointirahastossa 6 päivänä kesäkuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen 1994/375/EY[2] ja erityisesti sen 3 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen[3], ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[4], sekä katsoo seuraavaa: (1) Euroopan investointirahaston, jäljempänä ’rahasto’, osakepääomaksi määriteltiin rahaston perustamisvaiheessa 2 miljardia euroa, joka jaettiin 2 000 osakkeeksi kunkin osakkeen nimellisarvon ollessa 1 miljoona euroa. Euroopan investointirahaston perussäännön[5], jäljempänä ’perussääntö’, 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti osakepääomasta merkittyjen osakkeiden nimellisarvosta on maksettava 20 prosenttia. (2) Neuvoston päätöksen 1994/375/EY nojalla komission edustama Euroopan yhteisö on merkinnyt 600 rahaston osaketta, joiden nimellisarvo on 600 miljoonaa euroa, josta on maksettu 120 miljoonaa euroa. (3) Rahaston takaus- ja pääomatoiminta saa olla enintään perussäännön 26 artiklassa säädettyjen tai rahaston yhtiökokouksen määrittelemien enimmäismäärien mukaista. Enimmäismäärät määräytyvät rahaston pääoman ja omien varojen mukaan. Koska rahaston odotetaan kuluttavan omat varansa loppuun vuoden 2007 puoliväliin mennessä eikä sen näin ollen odoteta voivan jatkaa sen omista varoista rahoitettavia toimia, hallitus on ehdottanut rahaston nimellispääoman korottamista 50 prosentilla. (4) Maaliskuun 14 päivänä 2006 kokoontunut Ecofin-neuvosto hyväksyi selvityksen Euroopan investointipankki -ryhmän, jäljempänä ’EIP-ryhmä’, tekemistä ehdotuksista, jotka koskevat EIP-ryhmän osuuden vahvistamista kasvun ja työllisyyden edistämiseksi EU:ssa. Selvityksessä ehdotetaan rahaston pääoman korottamista. (5) Maaliskuun 23 ja 24 päivänä 2006 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pani tyytyväisenä merkille EIP-ryhmän esityksen ja kehotti keskeisiä toimijoita ryhtymään tarpeellisiin jatkotoimiin ottaen huomioon rahoituskehystä 2007–2013 koskevan lopullisen sopimuksen. (6) Uusia osakkeita merkitsemällä yhteisö edistäisi Lissabonin strategian toteuttamista sekä omien tavoitteidensa saavuttamista pienten ja keskisuurten yritysten, työpaikkojen luomisen, innovaatioiden, tutkimuksen ja kehityksen, koheesio- ja aluepolitiikan sekä laajentumisen alalla. (7) Rahaston pääoman korottamiseen varattavat 100 miljoonan euron kokonaismäärärahat ovat rahoituskehystä 2007–2013 koskevan lopullisen sopimuksen mukaiset. (8) Rahaston osakkeenomistajien olisi oman harkintansa mukaan merkittävä uusia osakkeita vuonna 2007 alkavana ja vuonna 2010 päättyvänä nelivuotiskautena ja samalla otettava huomioon rahoituslaitososakkaiden ja Euroopan investointipankin edut sekä yhteisön talousarvioon liittyvät rajoitukset. Uusien osakkeiden hinta olisi määritettävä joka vuosi erikseen rahaston osakkeenomistajien välillä sovitun nettoarvon laskemiseen käytettävän kaavan perusteella. (9) Yhteisön osakkuudesta rahastossa vuosina 1995–2006 saadut vuotuiset osingot on asianmukaisesti palautettu yhteisön talousarvioon. Vuosina 2007–2010 saatavia osinkoja olisi pidettävä käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina ja ne olisi käytettävä kattamaan osa pääoman korottamisen kustannuksista. Pääoman korottamiseen osoitettaisiin tällä tavoin lisää määrärahoja ja näin tuettaisiin tavoitetta säilyttää yhteisön osuus rahaston pääomasta 30 prosentissa. (10) Tähän mennessä komissio on toimittanut rahaston vuosikertomukset Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Kertomusten toimittamismenettelyn yksinkertaistamiseksi on säädettävä, että rahaston olisi lähetettävä oma vuosikertomuksensa ja tilintarkastuslautakunnan vuosikertomus suoraan Euroopan parlamentille ja neuvostolle. (11) On varmistettava rahaston ja Euroopan investointipankin, pienille ja keskisuurille yrityksille suunnattavien yhteisön rahoitusvälineiden sekä tarvittaessa muiden rahoituslaitosten toiminnan asianmukainen koordinointi, synergiaedut ja täydentävyys, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Yhteisö säilyttää nykyisen osuutensa Euroopan investointirahastosta, jäljempänä ’rahasto’, ja merkitsee lisäksi enintään 300 osaketta, joista kunkin nimellisarvo on 1 miljoona euroa. Osakkeiden merkitseminen ja vuotuiset maksut toteutetaan rahaston yhtiökokouksen hyväksymien ehtojen mukaisesti. 2 artikla Yhteisö ostaa uudet osakkeet neljän vuoden aikana vuodesta 2007 alkaen. Yhteisön osakkuudesta rahastossa saatavat osingot katsotaan vuosina 2007–2010 neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002[6] 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti käyttötarkoitukseensa sidotuiksi tuloiksi, joilla katetaan osa osakkeiden merkitsemisen kustannuksista. Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon varataan lisäksi koko jaksolle enintään 100 miljoonaa euroa jäljelle jäävien kustannusten kattamiseksi. Talousarviositoumus voidaan jakaa vuotuisiin eriin neljälle vuodelle neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 76 artiklan 3 kohdan mukaisesti. 3 artikla Komissio toimittaa 31 päivään heinäkuuta 2012 mennessä neuvostolle rahaston omista varoista toteutettavaa toimintaa koskevan arvioinnin. 4 artikla Rahasto toimittaa vuosikertomuksensa ja tilintarkastuslautakunnan vuosikertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Tehty Brysselissä […] päivänä […]kuuta […]. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. EHDOTUKSEN NIMI: Euroopan investointirahaston (EIR) pääoman korottaminen ja yhteisön osallistuminen pääoman korottamiseen. 2. LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA JOHTAMIS- JA BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄ Talous- ja rahoitusasiat 01.04 Rahoitustoiminnot ja -välineet 3. BUDJETTIKOHTA/-KOHDAT 3.1. Budjettikohdat ja budjettinimikkeet: Menot. 01.0409: Euroopan investointirahasto 01.040901: Euroopan investointirahasto — Merkitystä pääomasta maksettujen osien käyttöönasettaminen 01.040902: Euroopan investointirahasto — Merkitystä pääomasta vaadittaessa maksettavissa oleva osa Tulopuolen budjettikohta. 850: EIR:n maksamat osingot 3.2. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto: Rahoituskehyksen 2007–2013 mukaisesti alaotsakkeessa 1A osoitetut määrärahat ovat yhteensä 100 miljoonaa euroa eli 25 miljoonaa euroa vuodessa nelivuotisjaksolla 2007–2010. Komissio merkitsee uudet osakkeet sen päätöksen mukaisesti, jotka EIR:n yhtiökokous tekee pääomakorotuksen yksityiskohtaista säännöistä, ja maksaa osakkeet neljässä vuotuisessa erässä varainhoitoasetuksen 76 artiklan 3 kohdan mukaisesti Lopullinen vaikutus yhteisön talousarvioon riippuu pääasiassa hinnasta, joka maksetaan vuosittain EIR:n liikkeeseen laskemista uusista osakkeista. Jotta voitaisiin torjua osakkeiden hintojen vaihtelusta aiheutuvat haitat ja säilyttää yhteisön osuus EIR:stä 30 prosentissa, komissio ehdottaa, että osa pääoman korotuksen kustannuksista katettaisiin kyseisen jakson aikana EIR:ltä saatavilla osingoilla. Vuosina 2007–2010 ansaitut osingot katsotaan varainhoitoasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisiksi käyttötarkoitukseensa sidotuiksi tuloiksi. Yhteisön vastuuvelvollisuus rajoittuu joka tapauksessa 100 miljoonan euron talousarviomäärärahoihin sekä kyseisen jakson aikana saatuihin, arviolta 20 miljoonan euron osinkoihin. Yhteisön osakkuudesta aiheutuu maksusitoumuksia ja maksuja vasta, kun EIR:n yhtiökokous on hyväksynyt uusien osakkeiden liikkeeseen laskemisen, rahaston tuloksen käytön ja osinkojen jaon. 3.3. Budjettitiedot: Budjetti-kohta | Menolaji | Uusi | EFTA osallistuu | Ehdokasmaat osallistuvat | Rahoitus-kehyksen otsake | 01 04 09 | Ei-pakoll. | JM[7] | Kyllä | Ei | Ei | Nro 1A | 4. YHTEENVETO RESURSSEISTA 4.1. Taloudelliset resurssit 4.1.1. Yhteenveto alustavista maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja alustavista maksumäärärahoista (MM) Taulukossa on esitetty rahoituskehyksessä 2007–2013 osoitetut määrät, joilla katetaan maksusitoumusmäärärahat ja maksumäärärahat ottamatta huomioon EIR:n osinkoja (katso 4.1.3 kohta). milj. euroa Menolaji (alustavat määrät) | Kohdan nro | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 ja myöh. vuodet | Yht. | Toimintamenot[8] | Maksusitoumusmäärärahat (MSM) | 8.1. | a | 25,0 | 25,0 | 25,0 | 25,0 | - | - | 100,0 | Maksumäärärahat (MM) | b | 25,0 | 25,0 | 25,0 | 25,0 | - | - | 100,0 | Viitemäärään sisältyvät hallintomenot[9] | Tekninen ja hallinnollinen apu (EI-JM) | 8.2.4. | c | - | - | - | - | - | - | - | VIITEMÄÄRÄ YHTEENSÄ | Maksusitoumusmäärä-rahat | a+c | 25,0 | 25,0 | 25,0 | 25,0 | - | - | 100,0 | Maksumäärärahat | b+c | 25,0 | 25,0 | 25,0 | 25,0 | - | - | 100,0 | Hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään[10] | Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot (EI-JM) | 8.2.5. | d | - | - | - | - | - | - | - | Viitemäärään sisältymättömät hallintomenot lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EI-JM) | 8.2.6. | e | - | - | - | - | 0,1 | - | 0,1 | Toimenpiteen alustavat rahoituskustannukset yhteensä | MSM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | a+c+d+e | 25,0 | 25,0 | 25,0 | 25,0 | 0,1 | - | 100,1 | MM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | b+c+d+e | 25,0 | 25,0 | 25,0 | 25,0 | 0,1 | - | 100,1 | 4.1.2. Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman kanssa X Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen. ( Ehdotus edellyttää kyseeseen tulevan rahoituskehyksen otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. ( Ehdotus voi edellyttää toimielinten sopimuksen[11] määräysten soveltamista (ts. joustovälineen käyttöä tai rahoituskehyksen tarkistamista). 4.1.3. Vaikutukset tuloihin ( Ehdotuksella ei ole vaikutuksia tuloihin. X Ehdotuksella on seuraavat vaikutukset tuloihin: EIR:n vuosina 2007–2010 maksamat osingot katsotaan varainhoitoasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisiksi käyttötarkoitukseensa sidotuiksi tuloiksi, joilla katetaan osa kustannuksista, jotka aiheutuvat yhteisön osuudesta EIR:n pääoman korottamisessa. Ylimääräiset osinkomäärät, joita ei tarvita kattamaan pääoman korottamisen kustannuksia, palautetaan yhteisön talousarvioon. Liitteessä esitetään yksityiskohtaisesti tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskutapa ja esimerkkilaskelma. Jäljempänä esitetyt määrät ovat alustavia ja perustuvat 30. kesäkuuta 2006 päivättyyn EIR:n tuloslaskelmaan. milj. euroa Ennen tointa 2006 | Alustava määrä toimen jälkeen | Henkilöstön määrä yhteensä | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEET 5.1. Tarve, johon ehdotuksella vastataan EIR käyttää omia varojaan pääomana takaustoiminnassa ja pääomasijoituksissa. Vuosille 2006–2009 tehtyjen ennusteiden perusteella EIR:n omat varat loppuvat vuoden 2007 puoliväliin mennessä. Pääoman korottaminen on ehdottoman tärkeää, jotta voitaisiin saavuttaa EIR:n tavoitteet, joihin kuuluu pk-yritysten rahoituksen parantaminen EU:ssa, liittymisneuvotteluja käyvissä maissa, ehdokasmaissa ja tietyissä muissa kolmansissa maissa. Näin EIR pystyisi edelleen vahvistamaan asemaansa osaamisen, tietotaidon ja ammattitaidon keskuksena hoitamalla ydintoimintaansa pääoma- ja portfoliotakausten myöntäjänä sekä ottamalla uusia rahoitusjärjestelyjä käyttöön siellä, missä markkinoiden toiminta on selvästi puutteellista (muun muassa yritysten varhaisvaiheen aikana ja innovaatioiden tai teknologian siirron yhteydessä) ja missä EIR:n lisäarvo on osoitettavissa, etenkin uusissa jäsenvaltioissa ja liittymisneuvotteluja käyvissä maissa. Rahasto voisi laajentaa toimintaansa tarjoamalla entistä joustavampaa rahoitusta pk-yrityksille sekä uusia innovatiivisia rahoitusjärjestelyjä. 5.2. Yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo, ehdotuksen yhdenmukaisuus muiden rahoitusvälineiden kanssa sekä mahdolliset synergiaedut Pääoman korottaminen parantaisi EIR:n mahdollisuuksia yhteistyöhön sen osakkeenomistajien (komission, EIP:n ja rahoituslaitosten) sekä kolmansien osapuolten kanssa. Sen ansiosta EIR pystyisi laajentamaan maantieteellistä kattavuuttaan ja syventämään toimintaansa tutkimukseen ja kehitykseen ja/tai innovaatioihin sekä pk-yrityksiin ja uusiin jäsenvaltioihin liittyvillä aloilla. EIR:n omilla varoilla täydennetään yhteisön ja EIP:n valtuutuksia (eli kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (CIP) ja EIP:n riskipääomavaltuutuksen mukaisia rahoitusvälineitä) sekä edistetään Lissabonin tavoitteiden saavuttamista. EIR:n omilla varoilla lisätään yhteisön varojen vaikutusta eli tehdään yhteisön määrärahojen kanssa yhteisiä investointeja pääomarahastoihin ja mahdollisesti teknologiansiirtohankkeisiin sekä osallistutaan CIP:n takausjärjestelmän mukaiseen riskinjakoon. 5.3. Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä näihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissa Ennakkoarvioinnissa esitetään ehdotuksen poliittisia tavoitteita, odotettuja tuloksia sekä näihin liittyviä indikaattoreita koskevia yksityiskohtaisia tietoja. EIR:llä on erityistehtävä yhteisön ainoana elimenä, joka on erikoistunut pk-yritysten rahoitukseen ja joka pyrkii edistämään siihen liittyviä EU:n tavoitteita, etenkin innovaatioita, tutkimusta ja kehitystä, yrittäjyyttä sekä kasvua ja työpaikkojen luomista. Nämä tavoitteet on sisällytettävä myös EU:n menestyksekkään laajentumisen yleiseen tavoitteeseen. Ne ovat edelleen erittäin ajankohtaisia, ja niihin pyrkiminen pysyy yhtenä EU:n tärkeimmistä tavoitteista kevään 2005 ja 2006 neuvoston päätelmien mukaisesti. Pääoman korottamista koskevaa uutta pyyntöä ei ole määrä tehdä seuraavan rahoituskehyksen aikana eli vuosina 2007–2013. 5.4. Toteutustapa (alustava) X Keskitetty hallinnointi X komissio hallinnoi suoraan 6. SEURANTA JA ARVIOINTI 6.1. Seurantamenettely Ulkopuoliset tilintarkastajat tarkastavat EIR:n tilit vuosittain EIR:n tilintarkastuslautakunnan toimeksiannosta. Osakkeenomistajien on hyväksyttävä tilit varsinaisessa yhtiökokouksessa. EIP:lle ulkoistetussa sisäisessä tarkastuksessa arvioidaan sisäisten valvontajärjestelmien ja niissä käytettävien menettelyjen merkitystä ja tehokkuutta. Siinä otetaan käyttöön Kansainvälisen järjestelypankin ohjeisiin perustuvat sisäisen valvonnan menettelyt. Sisäisessä tarkastuksessa myös arvioidaan ja testataan tietotekniikan ja hallinnon aloilla toteutettavaa valvontaa. Hallitus arvioi EIR:n yksittäisiä toimia ja seuraa pääoma- ja takaussalkkuja. Hallitus myös varmistaa, että rahastoa hallinnoidaan rahaston perussäännön ja hallituksen hyväksymien erityisten suuntaviivojen mukaisesti. Komissio on nimennyt kaksi jäsentä ja kaksi varajäsentä rahaston hallitukseen. Hallituksen jäsenet ja varajäsenet ovat omissa tehtävissään vastuuvelvollisia yksinomaan EIR:n yhtiökokoukselle. Lisäksi heidän on oltava riippumattomia ja toimittava EIR:n etujen mukaisesti. Heidän on varmistettava, että heidän toimintansa pysyy perussäännössä tai perussäännön mukaisesti annettujen valtuuksien rajoissa ja on muilta osin EIR:n perussäännön ja työjärjestyksen mukaista. Eturistiriidoista ja tiedonantovelvoitteista säädetään kaikkien hallitusten jäsenten ja varajäsenten allekirjoittamissa menettelysäännöissä. EIR:n luottokelpoisuuden arvioinnista vastaa kolme keskeistä luokituslaitosta: Fitch, Moody's ja Standard & Poor. Seurantaa toteutetaan viime kädessä myös EIR:n, tilintarkastustuomioistuimen ja komission välisellä kolmenkeskisellä sopimuksella, jossa määrätään asiakirjojen ja yhteisön osuutta EIR:n pääomasta koskevien tietojen antamisesta tilintarkastustuomioistuimelle. 6.2. Arviointi 6.2.1. Ennakkoarviointi Komission yksiköt (talouden ja rahoituksen PO) laativat ennakkoarvioinnin maaliskuussa 2006. 6.2.2. Väli-/jälkiarviointien perusteella toteutetut toimenpiteet (aikaisemmat kokemukset vastaavasta toiminnasta) Jälkiarviointia ei ole tehty. Ennakkoarviointi sisältää muiden komission tekemien asiaan liittyvien arviontien päätelmiä. 6.2.3. Tulevaa arviointia koskevat määräykset ja arviointien suorittamisvälit Ehdotuksessa neuvoston uudeksi päätökseksi säädetään, että komissio tekee arvioinnin 31. päivään heinäkuuta 2012 mennessä. Kertomuksessa on määrä arvioida pk-yrityksiin liittyvää EIR:n toimintaa ja rahaston omien varojen tilannetta. 7. Petostentorjunta EIR:n petostentorjuntamenettelyt pantiin täytäntöön 22. tammikuuta 2002, jotta käytettävissä olisi asianmukaisia keinoja EIR:ssä mahdollisesti ilmenevien petosten tai petostoimien selvittämiseksi. Lisäksi EIR:n hallitus antoi kesäkuussa 2004 asiakirjan ” OLAF: Decision on measures to combat fraud ”, jossa määritellään ehdot petosten, lahjonnan ja muun yhteisön taloudellisia etuja vahingoittavan laittoman toiminnan torjumista koskeville tutkimuksille. 8. YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY TARVITTAVISTA RESURSSEISTA 8.1. Ehdotuksen tavoitteet ja niihin liittyvät rahoituskustannukset (alustavat määrät) Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt[12] (XX 01 01) | A*/AD | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 0,6 | B*, C*/AST | - | - | - | - | - | - | YHTEENSÄ | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 8.2.2. Toimintaan liittyvien tehtävien kuvaus Rahoitustoimiin liittyvän hallintotyön lisäksi pääoman korotuksesta ei aiheudu merkittäviä lisätehtäviä. Suhteista EIR:n kanssa vastaava virkamies on vastuussa kaikkien hallintomenettelyjen valmistelusta, eli hän valmistelee esimerkiksi komission suorittamaa kahden EIR:n hallituksen jäsenen nimeämistä koskevat komission päätökset, koordinoi yhteistyötä EIR:n kanssa ja seuraa neuvotteluja erilaisista hankkeista, kuten myyntioptioista, sekä koordinoi yhteistyötä tilintarkastustuomioistuimen kanssa kolmenkeskisen sopimuksen mukaisesti. Lisäksi kyseinen virkamies avustaa komission nimeämiä hallituksen jäseniä hallituksen kokousten valmistelussa. Tässä yhteydessä virkamies tutkii EIR:n ehdotusten vaikutukset yhteisön etuihin EIR:n politiikkojen puitteissa ja sovittamalla toimensa yhteen asiaan liittyvien komission yksikköjen kanssa. Tehtävän puitteissa arvioidaan myös EIR:n toimintaa, kuten EIR:n omien varojen investointeja tai yhteisinvestointeja. Virkamies avustaa myös komission jäsentä tai hänen edustajaansa EIR:n yhtiökokousten valmistelussa. Lisäksi virkamies varmistaa, että neuvostolle toimitetaan asianmukaisesti tietoa EIR:n toimista neuvoston päätöksen 1994/375/EY mukaisesti. 8.2.3. Henkilöresurssien lähteet (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö) Jos lähteitä on useita, ilmoitetaan kustakin lähteestä peräisin olevien virkojen ja/tai toimien määrä. X Tämänhetkiset virat ja/tai toimet 8.2.4. Muut viitemäärään sisältyvät hallintomenot (XX 01 04/05 – hallintomenot) Ei muita hallintomenoja. 8.2.5. Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot, jotka eivät sisälly viitemäärään milj. euroa Laji | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 ja myöh. vuodet | Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt (XX 01 01) | 0,065 | 0,065 | 0,065 | 0,065 | Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot yhteensä (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0,065 | 0,065 | 0,065 | 0,065 | Laskelma – virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt 108 000 euroa * 0,6 = 64 800 euroa. 8.2.6. Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään milj. euroa | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 ja myöh. vuodet | YH-TEEN-SÄ | XX 01 02 11 04 – Selvitykset ja kuulemiset | - | - | - | - | 0,1 | - | 0,1 | Muut hallintomenot yhteensä (XX 01 02 11) | - | - | - | - | 0,1 | - | 0,1 | Hallintomenot yhteensä lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EIVÄT sisälly viitemäärään) | - | - | - | - | 0,1 | - | 0,1 | Laskelma – Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään Alustava määrä on 100 000 euroa, ja se kattaa heinäkuuhun 2012 mennessä laadittavan ulkopuolisen arvioinnin kustannukset. Liite Pääoman korotus ja osakkeiden hinta EIR aikoo korottaa pääomaansa noin 330 miljoonalla eurolla, mikä tarkoittaa nimellispääomaan lisäämistä 50 prosentilla. Tähän tarkoitukseen EIR laskee liikkeeseen 1 000 uutta osaketta, jotka osakkeenomistajat merkitsevät. Yhteisö maksaa osakkeensa neljän vuoden kuluessa. Pääoman korotusta koskevassa EIR:n ehdotuksessa esitetään, että uusien osakkeiden hinnoittelussa käytettäisiin seuraavaa kaavaa ( Replacement Share Purchase Undertaking (RSPU) formula ), josta sovittiin kesäkuussa 2005 osakkeenomistajien välillä: Osakkeen hinta = (maksettu pääoma + ylikurssitili + varavaltuus + toteutumattomat pääomavoitot + edellisten tilikausien voitto + tilikauden voitto - tilikauden osingot) / osakkeiden lukumäärä. Tässä nettoarvon laskemiseen käytettävässä kaavassa osakkeiden vuotuinen merkintähinta määräytyy varojen vuotuisen nettoarvon mukaan, ja osakkeenomistajat maksavat kustakin osakkeesta maksetun pääoman nimellisarvoa korkeamman hinnan. Lisäarvo kohdennetaan EIR:n ylikurssitilille, jolloin EIR:n omien varojen määrä kasvaa. Neuvoston annettua valtuudet EIR:n pääoman korottamiseen 1 000 osakkeella EIR:n yhtiökokouksen on määrä tehdä päätös uusien osakkeiden liikkeeseen laskemisesta. EIR tarjoaa kaikille osakkeenomistajille samat ehdot eli mahdollisuuden ostaa uusia osakkeita nelivuotisjaksolla 2007–2010. Nykyään rahoituslaitokset omistavat noin 8 prosenttia EIR:n osakkeista, ja suurin osa niistä on ilmoittanut voivansa ostaa kaikki niille jaettavat osakkeet jo vuonna 2007. Jäljempänä esitetyt laskelmat perustavat oletukseen, että myös EIP ostaa oman osuutensa osakkeista vuonna 2007 halutessaan noudattaa rahoituslaitosten toivomusta, jonka mukaan EIP:n olisi osoitettava sitoutuvansa pääoman korotukseen. Vuonna 2007 liikkeeseen laskettavien osakkeiden määrä olisi siten suurempi kuin sitä seuraavina vuosina. Komissiolla on vuosittain käytettävissään 25 miljoonan määrärahat EIR:n osakkeiden ostamiseen. Jotta komissio voisi ostaa ilmoitetun määrän osakkeita, olisi vuosina 2007–2010 saatavia EIR:n osinkoja ehdotuksen mukaan käytettävä uusien osakkeiden ostamiseen varainhoitoasetuksen 184 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Yhteisön osakkuuden rakenne voisi siten pysyä suhteellisen vakaana vuoteen 2010 saakka. Komissio osoittaisi tällä tavoin pyrkivänsä ostamaan mahdollisimman paljon osakkeita heti alkuvaiheessa ja sitoutuvansa EIR:ään ja pääoman korotukseen. Vuosittain käytettävissä olevien määrärahojen niukkuuden vuoksi yhteisön osuus supistuisi vuosina 2007–2009 kuitenkin hieman alun perin 30 prosentista (jäljempänä esitettyjen alustavien laskelmien perusteella yhteisön osakkuus olisi vuonna 2007 noin 25, vuonna 2008 noin 27, vuonna 2009 noin 29 ja vuodesta 2010 noin 30 prosenttia). Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään EIR:n 30. kesäkuuta 2006 päivättyyn tuloslaskelmaan ja alustavaan osakehintaan perustuva esimerkki mahdollisten komission ostettavissa olevien osakkeiden lukumäärästä sekä määrärahojen tarpeesta: 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Yht. | Osakkeenomistajien merkittävissä olevien osakkeiden alustava lukumäärä | 790 | 90 | 89 | 26 | 1000 | Komission merkittävissä olevien osakkeiden alustava lukumäärä | 95 | 90 | 89 | 26 | 300 | Osakkeiden alustavat vuotuiset hinnat (euroina) | 326 526 | 338 912 | 351 406 | 364 376 | Alustava määrärahojen tarve (euroina) | 31 019 970 | 30 502 080 | 31 275 134 | 9 473 776 | 102 270 960 | Yhteisön tulot EIR:n perussäännön 24 artiklan mukaisesti EIR:n tavoitteena on tuottaa voittoa osakkeenomistajilleen. EIR:n yhtiökokouksen tekemän päätöksen mukaisesti EIR jakaa vuotuisesta nettovoitosta osinkoja osakkeenomistajilleen. Yhteisön osakkuuden osalta nämä osingot palautetaan yhteisön talousarvioon (kohta 850: EIR:n maksamat osingot). EIR saa nykyjään tuloja pääasiassa sijoitustoiminnasta (treasury-toiminta), hallinnointipalkkioista ja rahaston omiin varoihin perustuvasta takaustoiminnasta. Pääomatulojen osuus EIR:n kokonaistuloista saattaa kasvaa tulevaisuudessa, mutta niiden määrää on vaikea ennustaa. Mahdollisista uusista valtuuksista saadaan lisäksi uusia hallinnointipalkkioita, joiden ansiosta EIR:n kannattavuus paranee. Tulevia tuloja ja tulevaisuudessa saatavia osinkoja koskevia lopullisia lukuja on näin ollen vaikea arvioida. Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään selvennykseksi yksinkertaistettu esimerkki: Varainhoitovuosi *) | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Komission alkuvaiheessa merkitsemien osakkeiden lukumäärä | 600 | 600 | 600 | 600 | Niiden uusien osakkeiden alustava lukumäärä, jotka komission on määrä merkitä | 0 | 95 | 90 | 89 | Komission merkitsemien osakkeiden kumulatiivinen määrä | 600 | 695 | 785 | 874 | Arvioitu vuotuinen osinko yhtä osaketta kohti (euroina) | 10 299 | 8 014 | 8 197 | 8 8534 | Komission seuraavana vuonna saamien osinkojen arvioitu määrä (euroina) | 6 179 400 | 5 569 730 | 6 434 645 | 7 458 716 | *) Varainhoitovuotta n koskevat osingot maksetaan vuoden n+1 touko/kesäkuussa. Kokonaisvaikutus yhteisön talousarvioon Jotta yhteisön osuus EIR:stä säilyisi noin 30 prosentissa, komission on määrä ostaa enintään 300 uutta EIR:n osaketta. Osakkeet maksetaan vuotuisissa erissä vuosina 2007–2010 varainhoitoasetuksen 76 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Komissio ehdottaa sen vuoksi, että pääoman korottamisen kustannusten maksamiseen käytettäisiin vuotuisten 25 miljoonan euron talousarviomäärärahojen lisäksi vuosina 2007–2010 maksettavia osinkoja. Osinkojen maksaminen alkaa heti sen jälkeen, kun EIR:n yhtiökokous on hyväksynyt osinkojen jaon. Kun yhtiökokous on tehnyt päätöksen, osakkeenomistajia on määrä kehottaa merkitsemään uusia osakkeita ja EIR:n on samanaikaisesti määrä pyytää niitä maksamaan merkitsemistään uusista osakkeista. Komission on määrä kattaa ansaitsemillaan osingoilla osa pääoman korottamisen kustannuksista varainhoitoasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Vuosina 2007–2009 vuosittain ansaittavat mahdolliset ylimääräiset osingot, joita ei tarvita kattamaan osaa pääoman korottamisen kustannuksista, on määrä siirtää seuraavalle vuodelle. Jos ylimääräisiä osinkoja ei vuonna 2010 tarvita kattamaan pääoman korottamisen kustannuksia, ne on määrä palauttaa yhteisön talousarvioon. Talousarvioon vaikuttaa myös se, että sitoumusten ja maksujen määrät on määritelty etupainotteisesti eli vuonna 2010 maksusitoumuksiin ja maksuihin tarvittavat määrät olisivat todennäköisesti huomattavasti aiempaa pienemmät. [1] Euroopan talouden elvytysohjelma. [2] EYVL L 173, 7.7.1994, s. 12. [3] EUVL C , , s. . [4] EUVL C , , s. . [5] EYVL L 173, 7.7.1994, s. 1, perussääntö sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan investointirahaston yhtiökokouksen 19 päivänä kesäkuuta 2000 tekemällä päätöksellä (EYVL C 225, 10.8.2001, s. 2). [6] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. [7] Jaksotetut määrärahat. [8] Menot, jotka eivät kuulu kyseisen osaston xx lukuun xx 01. [9] Menot, jotka otetaan osaston xx momentille xx 01 04. [10] Menot, jotka otetaan lukuun xx 01 muille momenteille kuin xx 01 04 tai xx 01 05. [11] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta. [12] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään.