[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 11.10.2007

KOM(2007) 600 lopullinen

Ehdotus:

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta

(komission esittämä)

PERUSTELUT

Euroopan globalisaatiorahaston (EGR) varat voidaan 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen[1] mukaisesti ottaa käyttöön joustovälineen avulla, kunhan rahoituskehyksen asianomaisten otsakkeiden määrät eivät ylity vuosittain yli 500 miljoonalla eurolla. EGR:n tukikelpoisuuden edellytyksistä säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1927/2006[2].

Komission yksiköt ovat tutkineet Suomen ja Saksan esittämät hakemukset perusteellisesti varmistaakseen, että ne ovat asetuksen (EY) N:o 1927/2006 ja erityisesti sen 2–6 artiklan mukaisia.

Arvioinnin tärkeimmät näkökohdat ovat seuraavat:

Asia EGF/2007/03/DE/BENQ

1. Saksan viranomaiset esittivät komissiolle hakemuksen 27. kesäkuuta 2007. Se perustuu asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklan a alakohdassa esitettyihin toimintakriteereihin, ja se toimitettiin kyseisen asetuksen 5 artiklassa säädetyssä kymmenen viikon määräajassa.

2. Hakemus koskee irtisanomisia kahdessa BenQ:n saksalaisessa tytäryrityksessä eli BenQ Mobile GmbH&Co OHG:ssa, joka valmistaa matkapuhelimia, ja Inservio GmbH:ssa, joka tarjoaa Siemensin ja BenQ:n matkapuhelinten korjauspalveluja. Irtisanomisia oli neljän kuukauden jakson aikana (22. joulukuuta 2006 – 21. huhtikuuta 2007) yhteensä 3 303, joista 2 828 BenQ Mobile GmbH&Co OHG:ssa ja 475 Inservio GmbH:ssa. Irtisanomiset johtuivat siitä, että BenQ veti pois kaiken taloudellisen tuen kahdelta saksalaiselta tytäryritykseltään ja aiheutti näin maksukyvyttömyyden.

3. Irtisanomisten ja maailmankaupassa tapahtuneiden huomattavien rakenteellisten muutosten välistä yhteyttä selvittävä analyysi perustuu seuraavassa esitettäviin tietoihin. Matkapuhelinvalmistajien keskuudessa yleisenä suuntauksena vaikuttaa olevan tuotannon siirtäminen Aasiaan, pääosin Kiinaan. Tärkein syy siirtoon on tuotantokustannusten vähentäminen, mutta vaikuttavia tekijöitä ovat myös teknisen alan kumppaneiden maantieteellinen läheisyys ja paikallisen kysynnän voimakas lisääntyminen. Hakemuksen mukaan matkapuhelimen kokoonpanokustannukset ovat korkean palkkauksen maissa, esimerkiksi Saksassa, noin 8–10 euroa puhelimelta, kun Kiinassa vastaavat kustannukset ovat noin 1,50 euroa. Matkapuhelinten kysynnän arvioidaan lisääntyvän vuosina 2005–2008 maailmanlaajuisesti yhdeksän prosenttia, Euroopassa noin viisi prosenttia ja Kiinassa noin 13 prosenttia.

4. Matkapuhelinten tuotanto maailmassa lisääntyi vuosina 2001–2006 400 miljoonasta 991 miljoonaan yksikköön. Vuonna 2001 Kiinassa tuotettiin 80 miljoonaa puhelinta eli 20 prosenttia koko maailman tuotannosta. Vuonna 2006 siellä tuotettiin 450 miljoonaa puhelinta eli 45 prosenttia maailman tuotannosta. Vuonna 2002 Kiinan matkapuhelintuotannosta 46 prosenttia meni vientiin, ja vuonna 2006 viennin osuus kasvoi 75 prosenttiin eli 340 miljoonaan yhteensä 450 miljoonasta tuotetusta puhelimesta.

5. Ennen Saksassa sijaitsevien tuotantolaitosten sulkemista BenQ:n tuotantokapasiteetti jakautui seuraavasti (matkapuhelimina): Kiina 30 miljoonaa, Taiwan 5 miljoonaa, Brasilia 15 miljoonaa ja Saksa 15 miljoonaa. Tuotantokapasiteetin käyttöaste oli Kiinassa 75 prosenttia, Taiwanissa 40 prosenttia, Brasiliassa 45 prosenttia ja Saksassa 60 prosenttia. BenQ on ilmoittanut päättäneensä siirtää tuotantoa Saksasta Kiinassa, Taiwanissa ja Brasiliassa sijaitseviin tuotantolaitoksiin. BenQ Corporationin[3] toimittamien tietojen mukaan tuotannon siirtäminen näkyy myös työvoimassa: vuonna 2003 työntekijöistä 31 prosenttia oli Euroopassa (EU:n 27 jäsenvaltiossa ja entisen Neuvostoliiton alueella) ja 15 prosenttia Kiinassa, mutta vuonna 2006 Euroopan osuus oli pudonnut 24 prosenttiin ja Kiinan noussut 18 prosenttiin.

6. Saksa toimitti seuraavat tiedot asetuksen (EY) N:o1927/2006 6 artiklassa esitettyjen perusteiden täyttymisestä: Saksa on vahvistanut, ettei EGR:stä saatavalla rahoitustuella korvata toimenpiteitä, jotka kuuluvat yritysten vastuualaan kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla. Saksassa yrityksillä on oltava sosiaalipoliittinen ohjelma, jonka avulla lievennetään toiminnallisista muutoksista johtuvia mahdollisia kielteisiä taloudellisia vaikutuksia. Tätä velvoitetta ei kuitenkaan sovelleta uusiin yrityksiin ensimmäisten neljän vuoden aikana niiden perustamisesta. Tämä on BenQ:n saksalaisten tytäryritysten tilanne. Saksan työlainsäädännön mukaan rakenneuudistusten yhteydessä on käytettävä siirtojärjestelyjä, esimerkiksi erillistä yhtiötä, irtisanottujen työntekijöiden tukemiseksi järjestelmän puitteissa näiden hakiessa uutta työtä. Tällaista yhtiötä ei kuitenkaan ole lain mukaan pakko perustaa. Sen osoittamiseksi, että kansallisella ja paikallisella tasolla toteutetut toimenpiteet täydentävät toisiaan, hakemuksessa erotetaan toisistaan täydentävä EGR-paketti ja pääosin kansallisten viranomaisten ja Siemens AG:n rahoittama alkuperäinen aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden kokonaisuus. Keskeisin osatekijä alkuperäisessä paketissa on väliaikainen yritys, joka toimii vuoden ajan 1. tammikuuta – 31. joulukuuta 2007. Saksa on vahvistanut myös, etteivät EGR:stä tuettavat toimet saa rahoitusta yhteisön muista rahoitusvälineistä.

Edellä esitetyistä syistä ehdotetaan hyväksyttäväksi Saksan esittämä hakemus EGF/2007/03/DE/BENQ, joka koskee BenQ:n tytäryrityksen irtisanomisia. Perusteluna on se, että kyseisten irtisanomisten on voitu osoittaa olevan seurausta maailmankaupan rakenteessa tapahtuneista huomattavista rakenteellisista muutoksista, jotka ovat johtaneet talouden vakavaan häiriötilaan, millä on vaikutusta paikalliseen elinkeinoelämään. Yksilöllisistä tukikelpoisista palveluista on ehdotettu koottavaksi koordinoitu 25 532 300 euron paketti, josta EGR:n osuus olisi 12 766 150 euroa.

Asia EGF/2007/04/FI/PERLOS

1. Suomen viranomaiset esittivät komissiolle hakemuksen 18. heinäkuuta 2007. Se perustuu asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklan c alakohdassa esitettyihin pieniä työmarkkinoita koskeviin toimintakriteereihin, ja se toimitettiin kyseisen asetuksen 5 artiklassa säädetyssä kymmenen viikon määräajassa.

2. Hakemuksen mukaan Perlos irtisanoi viitejakson (7. maaliskuuta 2007 – 6. heinäkuuta 2007) aikana 899 henkilöä. Lisäksi alihankkijat ja tuotantoketjun loppupään toimijat irtisanoivat 9 henkilöä, joten Perloksen tehtaiden sulkeminen aiheutti 908 irtisanomista. Lisäksi Perlos irtisanoi 10.–31. heinäkuuta 7 henkilöä, jotka myös kuuluvat tukitoimenpiteiden piiriin. Irtisanomiset johtuivat Perloksen päätöksestä lopettaa tuotanto Suomessa ja sulkea Pohjois-Karjalassa Joensuussa ja Kontiolahdella sijaitsevat tehtaat syyskuuhun 2007 mennessä.

3. Irtisanomisten ja maailmankaupassa tapahtuneiden huomattavien rakenteellisten muutosten välistä yhteyttä selvittävä analyysi perustuu seuraavassa esitettäviin tietoihin. Matkapuhelinvalmistajien keskuudessa yleisenä suuntauksena vaikuttaa olevan tuotannon siirtäminen Aasiaan, pääosin Kiinaan. Tärkein syy siirtoon on tuotantokustannusten vähentäminen, mutta vaikuttavia tekijöitä ovat myös teknisen alan kumppaneiden maantieteellinen läheisyys ja paikallisen kysynnän voimakas lisääntyminen. Pääsyynä tuotannon siirtämiseen on tuotantosyklin nopeus. Matkapuhelinteollisuuden toimittajien odotetaan nykyään reagoivan tilauksiin kahdessa tunnissa ( Just In Time ) varastointikulujen säästämiseksi ja markkinoiden vaatimuksiin vastaamiseksi välittömästi. Tämä edellyttää tuotantopaikkojen siirtämistä suurten valmistajien välittömään läheisyyteen. Näin myös vähennetään kuljetuskustannuksia, mikä on erityisen tärkeää uuden sukupolven edullisten matkapuhelinten kannalta. Matkapuhelinten kysynnän arvioidaan lisääntyvän vuosina 2005–2008 maailmanlaajuisesti yhdeksän prosenttia, Euroopassa noin viisi prosenttia ja Kiinassa noin13 prosenttia.

4. Matkapuhelinten tuotanto maailmassa lisääntyi vuosina 2001–2006 400 miljoonasta 991 miljoonaan yksikköön. Vuonna 2001 Kiinassa tuotettiin 80 miljoonaa puhelinta eli 20 prosenttia koko maailman tuotannosta. Vuonna 2006 siellä tuotettiin 450 miljoonaa puhelinta eli 45 prosenttia maailman tuotannosta. Vuonna 2002 Kiinan matkapuhelintuotannosta 46 prosenttia meni vientiin, ja vuonna 2006 viennin osuus kasvoi 75 prosenttiin eli 340 miljoonaan yhteensä 450 miljoonasta tuotetusta puhelimesta.

5. Ennen Suomen tehtaiden sulkemista Perloksen henkilöstö jakautui seuraavasti (määräaikaiset työntekijät mukaan luettuina): EU 4 207 (Suomi, Ruotsi ja Unkari, mukana 1 105 määräaikaista työntekijää), Aasia 7 612 (pääosin Kiina ja Intia, mukana 4 605 määräaikaista työntekijää), Pohjois- ja Etelä-Amerikka 1 125 (pääosin Brasilia ja Meksiko, mukana 5 määräaikaista työntekijää). Perloksella oli vuoden 2006 lopussa Suomessa 1 600 työntekijää (luvussa ei ole yhtään määräaikaista työntekijää).

Vuoden 2007 ensimmäisen neljänneksen aikana Perloksen tehdastiloista (neliömetreinä mitattuina) 26 prosenttia sijaitsi Suomessa ja 41 prosenttia Kiinassa. Intiassa tehdastilaa ei ollut lainkaan. Tilanne muuttui ratkaisevasti vuoden 2007 toisella neljänneksellä, jolloin tiloja ei ollut Suomessa enää lainkaan, Kiinassa niiden osuus nousi 58 prosenttiin ja Intia sai ensimmäistä kertaa tehdastilaa (12 prosenttia).

6. Suomi toimitti seuraavat tiedot asetuksen (EY) N:o1927/2006 6 artiklassa esitettyjen perusteiden täyttymisestä: Suomi vahvisti muun muassa, ettei EGR:stä saatavalla rahoitustuella korvata toimenpiteitä, jotka kuuluvat yritysten vastuualaan kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla. Nämä koskevat erityisesti muutosturvaa varten kehitetyn toimintamallin mukaisia työnantajien, työntekijöiden ja työvoimatoimiston velvoitteita. Suomen viranomaiset toimittivat todisteet siitä, että suunnitelluilla toimilla tuetaan yksittäisiä työntekijöitä eikä niitä käytetä yritysten tai alojen rakenneuudistukseen. Lisäksi Suomi vahvisti, että tiedonannon SEC(2007) 1228 15–17 kohdassa tarkoitettuihin tukikelpoisiin toimiin ei anneta tukea mistään muusta Euroopan yhteisön rahoitusvälineestä. Suomi mainitsi alueellisen, Euroopan sosiaalirahastosta rahoitusta saavan hankkeen ”Silta työelämän vaiheiden välillä”, joka on eri hanke kuin ehdotettu EGR-tuki, mutta täydentää sitä. Hanketta on toteutettu Pohjois-Karjalassa 1. lokakuuta 2006 alkaen. Sen tavoitteena on luoda toimintamalli irtisanomisten aiheuttamia haasteita varten, laatia opas, johon kootaan irtisanomistilanteeseen liittyvää tietoa, ja etsiä muutosturvaa täydentäviä tukitoimia.

Edellä esitetyistä syistä ehdotetaan, että Suomen esittämä hakemus EGF/2007/04/FI/PERLOS hyväksytään. Hakemus koskee 915 irtisanomista, jotka johtuvat Perloksen tehtaiden ja alihankkijoiden sulkemisesta Pohjois-Karjalassa. Perusteena on, että kyseisten irtisanomisten on voitu osoittaa olevan seurausta maailmankaupan rakenteessa tapahtuneista huomattavista rakenteellisista muutoksista, jotka ovat johtaneet talouden vakavaan häiriötilaan, millä on vaikutusta paikalliseen elinkeinoelämään. Yksilöllisistä tukikelpoisista palveluista on ehdotettu koottavaksi koordinoitu 4 057 075 euron paketti, josta EGR:n osuus olisi 2 028 538 euroa.

Rahoitus

EGR:n vuosibudjetti on 500 miljoonaa euroa. Vuoden 2007 määrärahoista on jo varattu 3 816 280 euroa kahta aiempaa hakemusta varten, joten käytettävissä on 496 183 720 euroa.

Komission ehdotus tuen myöntämiseksi EGR:stä perustuu hakijan toimittamiin tietoihin.

Saksa ja Suomi ovat esittäneet tukihakemukset, jotka liittyvät BenQ:n ja Perloksen irtisanomisten vaikutuksiin matkapuhelinalalla. Niiden perusteella arviot yksilöllisten palveluiden koordinoiduista kokonaisuuksista ovat yhteensä seuraavat:

Rahoitettavat yksilölliset palvelut (euroa) |

Saksa: BENQ 03/2007 | 12 766 150 |

Suomi: PERLOS 04/2007 | 2 028 538 |

Yhteensä | 14 794 688 |

Tutkittuaan hakemukset[4] ja otettuaan huomioon sen, minkä verran tukea rahastosta voidaan enintään myöntää, sekä mahdollisuudet määrärahojen uudelleen kohdentamiseen komissio esittää, että EU:n globalisaatiorahaston varoja otetaan käyttöön yhteensä 14 794 688 euroa , jotka kohdennetaan rahoituskehyksen alaotsakkeeseen 1 a.

Tuen määrä on sellainen, että yli 25 prosenttia EGR:lle varatusta vuosittaisesta enimmäismäärästä jää käytettäväksi vuoden viimeisten 4 kuukauden aikana, kuten asetuksen (EY) N:o 1927/2006 12 artiklan 6 kohdassa edellytetään.

Komissio aikoo esittää siirtopyynnön asiaa koskevien maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen kirjaamiseksi vuoden 2007 talousarvioon 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti.

Ehdotus:

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[5] ja erityisesti sen 28 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006[6] ja erityisesti sen 12 artiklan 3 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen[7],

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’rahasto’, on perustettu lisätuen tarjoamiseksi työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupassa tapahtuneiden huomattavien rakenteellisten muutosten seurauksista, ja auttaa heitä työmarkkinoille uudelleen integroitumisessa.

(2) Toukokuun 17 päivänä 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen mukaisesti rahaston varoja voidaan ottaa käyttöön vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa.

(3) Saksa ja Suomi ovat toimittaneet hakemukset rahaston varojen käyttöön ottamiseksi matkapuhelinalan irtisanomisia koskevien tapausten, erityisesti BenQ:n ja Perloksen irtisanomien työntekijöiden, osalta. Hakemukset ovat asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklassa säädettyjen rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukaiset.

(4) Näin ollen rahastoa olisi käytettävä rahoitustuen antamiseksi hakemusten mukaisesti,

OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:

1 artikla

Euroopan globalisaatiorahastosta otetaan käyttöön 14 794 688 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2007 koskevaa Euroopan unionin yleisestä talousarviota.

2 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä .

Tehty Brysselissä […] päivänä […] kuuta […]

Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta

Puhemies Puheenjohtaja

[1] EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

[2] EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1.

[3] Tietoja BenQ:sta: http://benqu.com/page/?pageld=5.

[4] Ilmoitus komissiolle Saksan tekemästä hakemuksesta, joka koskee Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönottoa asiassa BENQ (SEC(2007) 1142), ja ilmoitus komissiolle Suomen tekemästä hakemuksesta, joka koskee Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönottoa asiassa Perlos (SEC(2007) 1228), komission hakemuksista tekemät analyysit mukaan luettuina.

[5] EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

[6] EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1.

[7] EUVL C […], […], s. […].