Lisätalousarvioesitys nro 6 vuoden 2010 yleiseen talousarvioon - Tulo- ja menotaulukko pääluokittain - Pääluokka II – Eurooppa-neuvosto ja neuvosto Pääluokka III – komissio - Pääluokka X – Euroopan ulkosuhdehallinto /* KOM/2010/0315 lopull. */





[pic] | EUROOPAN KOMISSIO | Bryssel 17.6.2010 KOM(2010) 315 lopullinen LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 6 VUODEN 2010 YLEISEEN TALOUSARVIOON TULO- JA MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAIN Pääluokka II – Eurooppa-neuvosto ja neuvosto Pääluokka III – Komissio Pääluokka X – Euroopan ulkosuhdehallinto LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 6 VUODEN 2010 YLEISEEN TALOUSARVIOON TULO- JA MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAINPääluokka II – Eurooppa-neuvosto ja neuvostoPääluokka III – KomissioPääluokka X – Euroopan ulkosuhdehallinto Euroopan komissio ottaa huomioon - Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 27 artiklan, - Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 314 artiklan yhdessä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 a artiklan kanssa, - Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002[1] ja erityisesti sen 37 artiklan, - neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 muuttamisesta 24 päivänä maaliskuuta 2010 annetun Euroopan komission ehdotuksen[2], - 17 päivänä joulukuuta 2009 hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2010, - 19 päivänä toukokuuta 2010 hyväksytyn lisätalousarvion nro 1/2010, - lisätalousarvioesitykset nro 2/2010[3], 3/2010[4], 4/2010[5] ja 5/2010[6], ja esittää budjettivallan käyttäjälle lisätalousarvioesityksen nro 6 vuoden 2010 talousarvioon jäljempänä esitettyjen perustelujen mukaisesti. MUUTOKSET PÄÄLUOKITTAISEEN TULO- JA MENOTAULUKKOON Muutokset pääluokittaiseen tulo- ja menotaulukkoon ovat saatavilla Eur-Lexissä (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-fi.htm). Pääluokittaisen tulo- ja menotaulukon muutosten englanninkielinen toisinto esitetään tiedoksi tämän asiakirjan budjettiteknisenä liitteenä. 1. Puitteet 1.1. Ulkosuhdehallinto turvallisemman Euroopan edistämiseksi muuttuvassa maailmassa 1.1.1. Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa, jäljempänä ’SEU-sopimus’, määrätään, että unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja, joka toimii ulkoasiainneuvoston puheenjohtajana, osallistuu ehdotuksillaan yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) muotoiluun sekä huolehtii Eurooppa-neuvoston ja neuvoston tekemien päätösten täytäntöönpanosta. Korkea edustaja edustaa unionia yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan kuuluvissa asioissa. Hän käy unionin puolesta poliittista vuoropuhelua kolmansien osapuolten kanssa ja esittää unionin kannan kansainvälisissä järjestöissä ja kansainvälisissä konferensseissa. 1.1.2. Korkean edustajan hoitaessa tehtäviään häntä avustaa SEU-sopimuksen mukaisesti Euroopan ulkosuhdehallinto. 1.1.3. Tehokkaasti toimiva ulkosuhdehallinto on ratkaisevan tärkeä, jotta EU voi saavuttaa Lissabonin sopimuksessa asetetut strategiset tavoitteet, ja se lujittaa EU:n maailmanlaajuista roolia vahvistamalla sen profiilia sekä auttaa sitä tuomaan tehokkaammin esiin intressinsä ja edustamansa arvot. 1.1.4. Lisäarvo, jonka Euroopan ulkosuhdehallinto voi tuoda suhteessa EU:n kohtaamiin monimutkaisiin haasteisiin ja uhkiin, on sen kyky yhdistellä käytettävissä olevia välineitä. Ulkosuhdehallinto käyttää hyväkseen Euroopan komission yksiköiden ja neuvoston pääsihteeristön yksiköiden arvokasta asiantuntemusta sekä EU:n jäsenvaltioiden ulkoasiainhallintojen kokemusta. 1.1.5. Tätä taustaa vasten Euroopan komissio tekee tämän lisätalousarvioesityksen teknisenä ehdotuksena, jossa otetaan huomioon korkean edustajan esittämät pyynnöt ja neuvoston päätösluonnos, jonka mukaan EU:n jäsenvaltioiden diplomaatteja on tarkoitus rekrytoida Euroopan ulkosuhdehallintoon (väliaikaisiksi toimihenkilöiksi) EU:n talousarvion puitteissa vuoden 2010 viimeisellä neljänneksellä. 1.2. Tehokas organisaatiorakenne julkisen talouden vakauttamisen yhteydessä 1.2.1. Eurooppa-neuvoston 29. ja 30. lokakuuta 2009 vahvistamissa Euroopan ulkosuhdehallinnon perustamista koskevissa suuntaviivoissa todetaan seuraavaa (16 kohta): ”Euroopan ulkosuhdehallinnon … tulisi voida päättää itsenäisesti hallinnollisesta talousarviostaan ja henkilöstöhallinnostaan. Euroopan ulkosuhdehallintoon tulisi soveltaa varainhoitoasetuksen 1 artiklaa.” Euroopan komissio on sen vuoksi esittänyt molemmille lainsäädäntövallan käyttäjille ehdotuksen varainhoitoasetuksen tarkistamisesta (KOM(2010) 85) ja tehnyt 9. kesäkuuta 2010 ehdotuksen henkilöstösääntöjen muuttamisesta (KOM …). Tämä lisätalousarvioesitys on kolmas osatekijä muutoksissa, jotka ovat tarpeen Euroopan ulkosuhdehallinnon perustamista koskevan neuvoston päätöksen panemiseksi täytäntöön. 1.2.2. Korkea edustaja esitti 25. maaliskuuta 2010 ehdotuksen neuvoston päätökseksi Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatiosta ja toiminnasta. 1.2.3. Euroopan ulkosuhdehallinnon perustamisen ohjenuorana on oltava kustannustehokkuuden, budjettivaikutusten välttämisen sekä moitteettoman ja tehokkaan johtamisen periaatteet. Lisäksi sen perustamisen yhteydessä on otettava huomioon talouskriisin vaikutukset julkiseen talouteen sekä julkisen talouden vakauttamistoimien tarve, joka merkitsee itsehillitseviä toimenpiteitä henkilöstövoimavarojen kuten rekrytoinnin ja sopimusten osalta. 1.2.4. Euroopan ulkosuhdehallinnon perustamisen yhteydessä on käytettävä siirtymäjärjestelyjä, ja sen kapasiteettia on lisättävä vähitellen. Moitteettoman ja tehokkaan johtamisen periaatteen mukaisesti on vältettävä toimintojen, tehtävien ja voimavarojen tarpeetonta päällekkäisyyttä muiden rakenteiden kanssa ja käytettävä hyväksi kaikki järkeistämis- ja yksinkertaistamismahdollisuudet. 1.2.5. Sen vuoksi Euroopan ulkosuhdehallintoon siirretään neuvoston pääsihteeristön ja komission asian kannalta merkitykselliset yksiköt ja tehtävät. Ne on lueteltu neuvoston päätösehdotuksen liitteessä. Kukin virkamies määrätään palkkaluokkaansa vastaavaan toimeen kyseisen virkamiehen tehtäväryhmässä hänen siirtyessään ulkosuhdehallinnon palvelukseen. 1.2.6. Lisäksi Euroopan ulkosuhdehallinnon palvelukseen otetaan jäsenvaltioiden ulkoasiainhallinnon henkilöstön jäseniä (väliaikaisiksi toimihenkilöiksi). Ulkosuhdehallinnon on tarkoitus olla täysin toimintakykyinen vuonna 2013, jolloin jäsenvaltioiden henkilöstön tulisi muodostaa vähintään yksi kolmasosa AD-tason henkilöstöstä. 1.2.7. Euroopan ulkosuhdehallinto aloittaa sen vuoksi toimintansa vuonna 2010 rakenteella, jolla on mahdollista tukea korkeaa edustajaa hänen suorittaessaan tehtäviään, mutta jossa näkyvät samalla hallintomenojen (otsake 5) tämänhetkiset rajoitukset ja jonka yhteydessä otetaan huomioon julkisen talouden vakauttamisen tarve. 1.3. Henkilöstön välitön lisätarve vuodeksi 2010 1.3.1. Euroopan ulkosuhdehallinto olisi saatava toimintaan mahdollisimman pian. Ulkosuhdehallintoon siirrettävien, komission ja neuvoston pääsihteeristön yksiköiden yhdistämisen odotetaan luovan synergiaa ja tuovan tehokkuusetuja päätoimipaikassa. Näitä tehokkuusetuja käytetään myös kattamaan ainakin osittain Euroopan ulkosuhdehallinnon ensisijaisia tarpeita ja lisätehtäviä. 1.3.2. On kuitenkin otettava huomioon ulkoasiainneuvoston valmistelua hoitavien työryhmien ja komiteoiden puheenjohtajuudesta aiheutuvat lisätehtävät, joita sen paremmin neuvoston pääsihteeristö kuin komission yksikötkään eivät ole aikaisemmin hoitaneet, sekä tarve osoittaa Euroopan ulkosuhdehallinnolle toimia hallinto- ja politiikkayksiköitä varten. Sen vuoksi päätoimipaikkaan olisi lisättävä 20 uutta AD-tointa uusien johtotason toimien perustamista varten, pienen oikeudellisen ryhmän luomiseksi ja maantieteellisten ja temaattisten työryhmien puheenjohtajuuteen liittyvien lisätehtävien hoitamiseksi. Korkean edustajan ensisijaisena prioriteettina on varautua uuden rakenteen ylimpien johtajantoimien täyttämiseen varhaisessa vaiheessa. Lisäksi pyydetään määrärahoja 10:lle päätoimipaikassa tukitehtävissä toimivalle sopimussuhteiselle toimihenkilölle. 1.3.3. Unionin edustustot ovat Euroopan ulkosuhdehallinnon erottamaton osa. Vuoden 2010 alusta lähtien yli 60 EU:n edustustoa on ottanut hoitaakseen paikalliseen puheenjohtajuuteen liittyvät tehtävät, toisin sanoen edustus-, koordinointi- ja neuvottelutehtävät EU:n puolesta. Tällaisia edustustoja on vahvistettava, jotta ne voivat hoitaa uudet tehtävänsä täysimääräisesti. EU:n edustustojen kiireellisimmät lisätarpeet edellyttävät 80:tä uutta AD-tointa, joihin on tarkoitus rekrytoida henkilöstö asteittain vuoden 2010 viimeisellä neljänneksellä. Lisätarpeet jakautuvat seuraavasti: - ilman poliittista virkamiestä toimivien edustustojen vahvistaminen: noin 40 uutta AD-tointa - monenvälisten edustustojen vahvistaminen: noin 20 uutta AD-tointa - alueellistettujen edustustojen aseman muuttaminen ja edustuston apulaispäällikön tehtävien perustaminen: noin 20 uutta AD-tointa. - Tarvitaan myös lisämäärärahoja välttämättömissä tukitehtävissä toimivia 60:tä paikallista toimihenkilöä varten. 2. EUROOPAN ULKOSUHDEHALLINNON TALOUSARVION VAHVISTAMISMENETTELY 2.1. Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatiosta ja toiminnasta tehdyn neuvoston päätösehdotuksen 12 artiklan 5 kohdassa säädetään seuraavaa: ” Korkea edustaja toimittaa viimeistään kuukauden kuluttua tämän päätöksen voimaantulosta komissiolle lisätalousarvioesityksen antamista varten arvion ulkosuhdehallinnon tuloista ja menoista sekä henkilöstötaulukon .” 2.2. Tavanomaisissa olosuhteissa uuden yksikön perustamisesta annettava lisätalousarvio, jossa sitä varten muodostetaan erillinen pääluokka, sisältäisi seuraavat osat: - henkilöstötaulukko - siihen liittyvät määrärahat, jotka kattavat virkamiesten palkat, infrastruktuurin ja muut toimintamenot - määrärahat muuntyyppistä henkilöstöä varten (muun muassa palkat, infrastruktuuri ja muut toimintamenot) - muut hallintomenot (kuten tietotekniikka, turvallisuus, virkamatkat jne.). 2.3. Jotta Euroopan ulkosuhdehallinto voisi toimia itsenäisesti, on tärkeää, että sen talousarvio laaditaan mahdollisimman nopeasti. Tähän pyrittäessä on varmistettava samalla toiminnan sujuvuus ja jatkuvuus. 2.4. Suurin osa resursseista Euroopan ulkosuhdehallinnon tulevaa toimintaa varten tullaan siirtämään toimielimiltä (komissiolta ja neuvostolta), jotka ovat tähän asti vastanneet useimmista Euroopan ulkosuhdehallinnon jatkossa hoitoonsa ottamista tehtävistä. Tämä tarkoittaa sitä, että Euroopan ulkosuhdehallintoa koskevalla talousarvioesityksellä muutetaan myös näiden toimielinten talousarvioita. Koska Euroopan ulkosuhdehallinnon talousarvio ja hallinnollinen kapasiteetti eivät ole vielä täysin toimivia, tämä lisätalousarvioesitys on laadittu tiiviissä yhteistyössä kyseisten kahden resursseja luovuttavan toimielimen ja korkean edustajan kanssa. 2.5. Periaatteessa Euroopan ulkosuhdehallinnon talousarviossa olisi annettava käsitys sen toiminnan kokonaiskustannuksista. Eurooppa-neuvosto on kuitenkin tietoinen uuden toimielimen perustamiseen liittyvistä haasteista, ja sen lokakuussa 2009 antamien suuntaviivojen 27 artiklassa todettiin erityisesti, että ”tätä varten on käytettävä siirtymäjärjestelyjä ja kehitettävä valmiuksia vähitellen”. Euroopan ulkosuhdehallinnon talousarvion käynnistymisen yhteydessä vuonna 2010 suurimmiksi ongelmiksi on havaittu seuraavat näkökohdat: - Koska on tarpeen yhdistää nykyisen hallinnon yksittäisiä osia uuteen erilliseen hallintorakenteeseen, ulkosuhdehallinnolla ei ole heti alusta lähtien omaa kapasiteettia velvoitteidensa hoitamiseksi. - Euroopan ulkosuhdehallinnon perustamisen tämänhetkisessä vaiheessa ei ole muodostunut kattavaa yleisnäkemystä työmenetelmistä eikä lopullisesta organisaatiorakenteesta. - Sopimus- ja rahoitusvelvoitteiden purkaminen ja siirtäminen resursseja luovuttavilta toimielimiltä Euroopan ulkosuhdehallinnolle on hienovarainen prosessi, joka edellyttää huolellista valmistelua ja täytäntöönpanoa. - Siirrettävät määrärahat on laskettava tarkasti tietyn, lisätalousarvion ennakoidun hyväksymispäivän mukaisesti. Jos lisätalousarvio hyväksytäänkin eri päivänä, vaarana on, että määrärahat eivät ole käytettävissä niitä tarvitsevan, ”oikean” toimielimen talousarviossa. Tämä koskee erityisesti palkkoja ja erilaisia sopimusvelvoitteita. - Rahoitusvelvoitteiden ja -resurssien siirtäminen meneillään olevan varainhoitovuoden aikana sen alun sijaan on kirjanpitonäkökulmasta tarkasteltuna vaarallinen operaatio. Todettakoon lopuksi, että voi olla olemassa vakava ja todellinen vaara, että toiminnot (mukaan lukien palkkojen maksu ja muiden velvoitteiden suorittaminen) häiriytyvät merkittävästi päätoimipaikassa ja edustustoissa, mikä olisi haitallista vasta perustetun Euroopan ulkosuhdehallinnon maineen kannalta. 2.6. Vuotta 2010 varten ehdotettava ratkaisu koostuu käytännölliseen ja yksinkertaistettuun lähestymistapaan perustuvasta lisätalousarviosta, jota sovelletaan vuoden viimeisen neljänneksen kattavan siirtymävaiheen ajan, edellyttäen, että se hyväksytään 1. lokakuuta 2010 mennessä. Sen vuoksi ehdotettava lisätalousarvio sisältää seuraavaa: - Euroopan ulkosuhdehallintoa varten perustetaan erillinen pääluokka ja henkilöstötaulukko varainhoitoasetuksen muuttamisesta esitetyn Euroopan komission ehdotuksen mukaisesti. - Komissiosta ja neuvoston pääsihteeristöstä siirrettävät toimet pidetään näiden kahden resursseja luovuttavan toimielimen vastaavien pääluokkien henkilöstötaulukoissa, tosin esitettyinä erillisissä sarakkeissa, jotta varmistetaan hallinnollisten ja sopimusvelvoitteiden jatkuvuus vuoden loppuun saakka. Kyseiset ulkosuhdehallinnon toimet poistetaan komission ja neuvoston pääsihteeristön henkilöstötaulukoista vuoden 2011 talousarviossa (oikaisukirjelmä on tarkoitus esittää myöhemmin tänä vuonna). - Se kattaa välittömien lisätehtävien hoitamiseen tarvittavien uusien AD-toimien ensimmäisen erän. Tämä auttaa myös täyttämään vuonna 2013 sitoumuksen, jonka mukaan kolmanneksen AD-henkilöstöstä on tultava jäsenvaltioiden ulkoasiainhallinnoista. - Kaikki määrärahat, myös uusia Euroopan ulkosuhdehallinnon toimia varten pyydetyt lisämäärärahat, sisällytetään komission ja neuvoston pääsihteeristön vastaaviin budjettikohtiin, jolloin ne voivat hoitaa kaikki maksut (palkat, korvaukset, vuokrat jne.) ja palvelut (tietotekniikka, huolto, ruokalat jne.) tulevan Euroopan ulkosuhdehallinnon henkilöstölle vuoden loppuun saakka. Tällä tavoin saadaan taattua toiminnan jatkuvuus päätoimipaikassa ja edustustoissa siirtymäkauden ajan vuoden loppuun saakka. Korkea edustaja voi keskittyä hoitamaan ja valvomaan Euroopan ulkosuhdehallinnon sisäistä organisaatiota ja rekrytointimenettelyjä[7] sekä sen hallinto- ja varainhoitovalmiuksien saattamista täysimääräiseen toimintakuntoon niin, että Euroopan ulkosuhdehallinto voi ottaa täyden vastuun sekä siihen liittyvät hallinnolliset, rahoitukselliset ja sopimusvelvoitteet hoitaakseen 1. tammikuuta 2011 alkaen. 2.7. Varainhoitovuotta 2011 koskevana tavoitteena on, että Euroopan ulkosuhdehallinnolla olisi täysin oma talousarvio kyseiselle vuodelle, kaikki asianomaiset määrärahat mukaan lukien. Tämä edellyttää oikaisukirjelmää vuoden 2011 talousarvioesitykseen sellaisessa aikataulussa, että se voidaan sisällyttää vuotuiseen talousarviomenettelyyn. 3. Lisätalousarvio Euroopan ulkosuhdehallintoa varten varainhoitovuodeksi 2010 3.1. Talousarviorakenne - Euroopan unionin talousarvioon luodaan uusi pääluokka X ( Euroopan ulkosuhdehallinto ). - Määritellään Euroopan ulkosuhdehallinnon hallinnolliset menot kattava talousarviorakenne. Mallina tälle jaottelulle käytetään muiden toimielinten osalta käytettävää rakennetta (osasto 1: henkilöstö , osasto 2: toimintamenot , osasto 3: edustustot ). 3.2. Henkilöstötaulukko Molemmat resursseja luovuttavat toimielimet ovat eritelleet henkilöstötaulukkoon kuuluvat toimet, jotka liittyvät yksiköiden siirtoon neuvoston päätöksessä tarkoitetulla tavalla: Euroopan ulkosuhdehallintoon siirretään komission henkilöstötaulukosta 1 114 tointa ja neuvoston pääsihteeristön henkilöstötaulukosta 411 tointa (sisältäen 43 tointa tukitehtäviä varten). Lisäksi ulkosuhdehallinnolle pyydetään 100:aa uutta tointa (joista 20:tä päätoimipaikkaan ja 80:tä edustustoihin; jälkimmäiset täytettäviksi asteittain vuoden 2010 viimeisellä neljänneksellä, puolet lokakuussa ja puolet marraskuussa). Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään Euroopan ulkosuhdehallinnon toimet jaoteltuina sen mukaan, mistä toimielimestä ne siirretään ja osoitetaanko ne päätoimipaikkaan vai edustustoihin. Taulukon toimet sisältävät sekä henkilöstön mukana siirtyvät toimet että avoimet toimet. Taulukko 1: Resursseja luovuttavista toimielimistä siirretyt ja vuonna 2010 perustetut uudet henkilöstötaulukkoon kuuluvat toimet Komissio | Neuvosto | Uudet toimet | Yhteensä | Päätoimipaikka | 675 | 387 | 20 | 1 082 | Edustustot | 439 | 24 | 80 | 543 | Yhteensä | 1 114 | 411 | 100 | 1 625 | Tarkistetut henkilöstötaulukot ovat tämän asiakirjan budjettiteknisenä liitteenä. 3.3. Muut (henkilöstötaulukkoon kuulumattomat) henkilöstöresurssit Muihin henkilöstöresursseihin (palvelukseen määräaikaisesti siirretyt kansalliset asiantuntijat, sopimussuhteinen henkilöstö ja edustustoihin palkatut paikalliset toimihenkilöt) liittyvät määrärahat, jotka on tarkoitus siirtää, mutta joita henkilöstötaulukko ei kata, rahoitetaan vuonna 2010 edelleen resursseja luovuttavan toimielimen talousarviosta. Tässä lisätalousarviossa pyydetään Euroopan ulkosuhdehallinnolle lisämäärärahoja, jotka vastaavat 10:tä sopimussuhteista toimihenkilöä päätoimipaikassa ja 60:tä paikallista toimihenkilöä edustustoissa. Koska ulkosuhdehallinnon talousarvioon ei merkitä määrärahoja (ks. 2.6 kohta), vastaavat määrärahat otetaan talousarvioon komission pääluokkaan. 3.4. Muut hallintomenot Muita hallintomenoja (vuokrakulut, virkamatkakulut, tietotekniikkaan liittyvät kulut jne.) varten ei siirretä määrärahoja resursseja luovuttavilta toimielimiltä Euroopan ulkosuhdehallinnolle vuonna 2010. Ne sisältyvät komission ja neuvoston pääsihteeristön asianomaiseen osastoon. 4. Päätelmät Euroopan ulkosuhdehallinnon perustamiseksi tässä lisätalousarviossa ehdotetaan varainhoitoasetuksen muuttamista koskevan Euroopan komission ehdotuksen mukaisesti uuden pääluokan X (Euroopan ulkosuhdehallinto) luomista ja siihen liittyviä muutoksia talousarvion pääluokkaan II (Eurooppa-neuvosto ja neuvosto) ja pääluokkaan III (komissio) budjettiteknisessä liitteessä esitetyllä tavalla. Euroopan ulkosuhdehallintoa varten luodaan uusi henkilöstötaulukko pääluokkaan X. Siihen sisältyy ulkosuhdehallintoon pääluokasta II (Eurooppa-neuvosto ja neuvosto) siirretyt 411 tointa ja pääluokasta III (komissio) siirretyt 1 114 tointa. Lisäksi se sisältää ulkosuhdehallinnolle myönnettävät 100 uutta AD-tointa, joista 80 osoitetaan edustustoihin. Nämä lisämenot ovat tarpeen kattamaan korkean edustajan pyytämät 100 uutta tointa sekä lisämäärärahat edustustoissa toimivia 60:tä uutta paikallista toimihenkilöä ja päätoimipaikassa toimivia 10:tä sopimussuhteista toimihenkilöä varten perussopimuksessa määrättyjen lisätehtävien hoitamiseksi. Nämä lisätoimet auttavat osaltaan panemaan jo vuonna 2010 täytäntöön neuvoston päätöksiä, joiden mukaan vuonna 2013 Euroopan ulkosuhdehallinnon AD-henkilöstöstä kolmanneksen olisi tultava EU:n jäsenvaltioiden ulkoasiainhallinnoista. 5. Tiivistelmätaulukko rahoituskehyksen otsakkeittain Rahoituskehys Otsake/alaotsake | Vuoden 2010 rahoituskehys | Talousarvio 2010 (sis. LT:n nro 1 ja LTE:t nro 2–5) | LTE nro 6/2010 | Talousarvio 2010 (sis. LT:n nro 1 ja LTE:t nro 2–6) | |MSM |MM |MSM |MM |MSM |MM |MSM |MM | | 1. KESTÄVÄ KASVU | | | | | | | | | | 1a. Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky |14 167 000 000 | |14 861 853 253 |11 342 270 803 | | |14 861 853 253 |11 342 270 803 | |1b. Kasvua ja työllisyyttä edistävä koheesio |49 388 000 000 | |49 387 592 092 |36 384 885 000 | | |49 387 592 092 |36 384 885 000 | | Yhteensä | 63 555 000 000 | |64 249 445 345 |47 727 155 803 | | |64 249 445 345 |47 727 155 803 | | Liikkumavara[8] | | |– 194 445 345 | | | |– 194 445 345 | | | 2. LUONNONVAROJEN SUOJELU JA HALLINTA | | | | | | | | | | josta markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet |47 146 000 000 | |43 819 801 768 |43 701 207 586 | | |43 819 801 768 |43 701 207 586 | | Yhteensä | 59 955 000 000 | |59 498 833 302 |58 135 640 809 | | |59 498 833 302 |58 135 640 809 | | Liikkumavara | | |456 166 698 | | | |456 166 698 | | | 3. KANSALAISUUS, VAPAUS, TURVALLISUUS JA OIKEUS | | | | | | | | | | 3a. Vapaus, turvallisuus ja oikeus |1 025 000 000 | |1 006 487 370 |738 570 370 | | |1 006 487 370 |738 570 370 | |3b. Kansalaisuus |668 000 000 | |668 000 000 |659 387 500 | | |668 000 000 |659 387 500 | | Yhteensä | 1 693 000 000 | |1 674 487 370 |1 397 957 870 | | |1 674 487 370 |1 397 957 870 | | Liikkumavara[9] | | |18 512 630 | | | |18 512 630 | | | 4. EU MAAILMANLAAJUISENA TOIMIJANA[10] | 7 893 000 000 | | 8 160 182 000 |7 787 695 183 | | | 8 160 182 000 |7 787 695 183 | | Liikkumavara | | | – 18 300 000 | | | | – 18 300 000 | | | 5. HALLINTO[11] | 7 882 000 000 | |7 908 983 423 |7 908 478 423 |9 521 362 |9 521 362 |7 918 504 785 |7 917 999 785 | | Liikkumavara | | | 53 016 577 | | | | 43 495 215 | | | YHTEENSÄ | 140 978 000 000 |134 289 000 000 |141 491 931 440 |122 956 928 088 | | |141 501 452 802 |122 966 449 450 | | Liikkumavara | | |528 250 560 |11 660 953 912 | | |518 729 198 |11 651 432 550 | | [1] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. [2] KOM(2010) 85. [3] KOM(2010) 108. [4] KOM(2010) 149. [5] KOM(2010) 169. [6] KOM(2010) 320. [7] Kaikki 1. tammikuuta 2011 saakka tehtävät rekrytoinnit toteutetaan muodollisesti komission nimissä. Komissio antaa kuitenkin nimittävän viranomaisen ja/tai hankintaviranomaisen asianomaisen toimivallan komission varapuheenjohtajana toimivalle korkealle edustajalle tarkoituksena antaa hänelle yksinomainen valintaprosessia koskeva toimivalta. [8] Euroopan globalisaatiorahastoa ei oteta huomioon laskettaessa otsakkeen 1 a liikkumavaraa (500 miljoonaa euroa). Enimmäismäärän ylittävät 195 miljoonaa euroa rahoitetaan ottamalla käyttöön varoja joustovälineestä. [9] EU:n solidaarisuusrahastoa koskeva määrä otetaan talousarvioon ylittämällä rahoituskehyksen asianomaisten otsakkeiden määrät, kuten 17. toukokuuta 2006 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa määrätään (EUVL C 139, 14.6.2006). [10] Otsakkeen 4 vuoden 2010 liikkumavaraa laskettaessa ei ole otettu huomioon hätäapuvarauksen määrärahoja (248,9 miljoonaa euroa). [11] Otsakkeen 5 enimmäismäärään nähden jäävää liikkumavaraa laskettaessa on otettu huomioon vuosien 2007–2013 rahoituskehykseen sisältyvä alaviite 1, joka koskee henkilöstön eläkejärjestelmään suorittamia maksuja (80 miljoonaa euroa).