Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista: "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan audiovisuaalialan ohjelmateollisuuden ammattilaisten koulutusohjelmien täytäntöönpanosta (Media-Koulutus) (2001-2005)", ja "Ehdotus neuvoston päätökseksi eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämisen, levityksen ja edistämisen tukemista koskevan ohjelman täytäntöönpanosta (Media Plus-Kehittäminen, levitys ja edistäminen) (2001-2005)"



Virallinen lehti nro C 168 , 16/06/2000 s. 0008 - 0012



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista: - "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan audiovisuaalialan ohjelmateollisuuden ammattilaisten koulutusohjelmien täytäntöönpanosta (Media-Koulutus) (2001-2005)", ja - "Ehdotus neuvoston päätökseksi eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämisen, levityksen ja edistämisen tukemista koskevan ohjelman täytäntöönpanosta (Media Plus-Kehittäminen, levitys ja edistäminen) (2001-2005)" (2000/C 168/03) Neuvosto päätti 6. maaliskuuta 2000 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainituista ehdotuksista. Asian valmistelusta vastannut "liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta" -jaosto antoi lausuntonsa 6. huhtikuuta 2000. Esittelijä oli Bernardo Hernández Bataller. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 27. huhtikuuta 2000 pitämässään 372. täysistunnossa seuraavan lausunnon äänin 111 puolesta yhden pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Tietoyhteiskuntaan liittyvä teollisuus, ja aivan erityisesti audiovisuaalialan teollisuus on yksi Euroopan unionin potentiaalisesti parhaiten kehittyvistä toimialoista. Tutkimukset ennustavat kyseisten markkinoiden tuottamien tulojen kasvavan 70 % vuoteen 2005 mennessä, ja kasvun ansiosta pelkästään kyseisenä ajanjaksona pystyttäisiin luomaan yli 300000 erittäin pätevää ammattitaitoa vaativaa työpaikkaa.(1) 1.2. Digitalisointi, interaktiivisuus ja tekninen lähentyminen muuttavat sangen perusteellisesti audiovisuaalialaa siitä, millaiseksi se on perinteisesti mielletty, koska alalle ilmestyy uusia luomis-, tuottamis- ja levitysmuotoja, sille tulee uusia toimijoita, syntyy uutta sisältöä ja palveluita ja uusia teosten välittömiä ja välillisiä hyödyntämismuotoja. 1.2.1. Kyseiset muutokset ovat lisäksi täydentäviä eivätkä korvaavia: samaan aikaan kun digitaalitelevisio ja sellaiset uudet sovellukset kuin on line -palvelut, interaktiivinen televisio, tilausvideot (VOD) tai sähköinen levitys elokuvateattereissa yleistyvät, perinteisemmät tarjontamuodot, kuten videoiden myynti ja elokuvien tuotanto ja esittäminen näyttävät lisääntyvän. 1.2.2. Tässä kokonaisuudessa audiovisuaalisesta sisältötuotannosta on kehittymässä 2000-luvulla merkittävä lisäarvoa tuottava toimiala, jolla on potentiaalia kehittää kilpailukykyistä eurooppalaista teollisuutta ja edistää täten Euroopan unionin talouskasvua. 1.3. Jotta audiovisuaalinen sisältöteollisuus voisi todella toimia talous- ja elinkeinoelämän liikkeellepanevana voimana, on kuitenkin ratkaistava tyydyttävästi eräitä perusluonteisia ja rakenteellisia haasteita. Joissakin tapauksissa nämä haasteet vaikuttavat kyseiseen toimialaan kokonaisvaltaisesti, kuten kustakin levityskerrasta saatavien tulojen väheneminen (mikä johtuu yleisön hajonnan kasvusta) tai hyödyntämismuotojen kansainvälistyminen. Toisinaan taas haasteet ovat Euroopan tilanteelle luonteenomaisia heikkoja kohtia, kuten - valtakunnallisten tai alueellisten markkinoiden pirstoutuminen, joka vaikeuttaa ohjelmien levitystä maasta toiseen Euroopan alueella - audiovisuaalisten hankkeiden suunnitteluun ja toteutukseen tehdyt vähäiset investoinnit, mikä puolestaan laskee teosten kannattavuutta ja supistaa tulevaa investointikapasiteettia - yritysten pääoman riittämättömyys, joka heikentää niiden teollista kehitysstrategiaa kansainvälisessä mittakaavassa. 1.4. Euroopan audiovisuaalialan sisältöteollisuus on siis heiveröistä. Se ei pysty vielä täysin vastaamaan kasvavaan maailmanlaajuiseen kilpailuun, minkä vuoksi on pohdittava sellaisia rahoitusstrategioita, joilla tuetaan ensisijaisesti alan kykyä kehittyä, integroitua, levittää tuotteitaan ja edistää niiden myyntiä kansainvälisesti. On erittäin tärkeää, että hallitukset tukevat kyseisten aloitteiden rahoitusta täydentävillä erityistoimenpiteillä, joiden avulla pyritään moninkertaistamaan tuottajien lukumäärä etenkin kaikkein innovatiivisimmilla markkinalohkoilla. Eurooppalaisen tuotannon laatu, johon päästään tehostamalla ammattikoulutuksen välineitä, sekä kyky vakiinnuttaa paikkansa maailmanmarkkinoilla ja kasvattaa siten markkinaosuuttaan pystyvät parhaiten takaamaan sisältöteollisuuden markkina-aseman ja osuuden eurooppalaisten tuottajien tuloista. 1.5. Komissio on vuodesta 1997 lähtien tutkinut perinpohjaisesti audiovisuaalialan politiikkaansa, jotta se voisi ottaa huomioon digitaaliajan nykyiset ja tulevat vaikutukset. Toiminnasta mainittakoon Media II -ohjelma(2), audiovisuaalialan politiikkaa tutkineen korkean tason pohdintaryhmän selonteon herättämät mietteet ja asiakirjasta saatu palaute(3), komission alan ammattilaisille järjestämät kuulemistilaisuudet Birminghamissa (huhtikuussa 1998) ja Helsingissä (syyskuussa 1999) sekä Vihreä kirja televiestinnän, tiedotusvälineiden ja tietotekniikan lähentymisestä.(4) 2. Komission ehdotus 2.1. Komission ehdottaman Media Plus -ohjelman avulla on tarkoitus luoda mahdollisimman suotuisat edellytykset, joiden lähtökohtana on johdonmukainen strategia selkeine tavoitteineen, ja auttaa Euroopan audiovisuaaliteollisuutta selviytymään havaituista vaikeuksista sekä antaa toimijoille tilaisuus hankkiutua uusilla markkinoilla mahdollisimman hyvään asemaan. 2.1.1. Eurooppalaisten toimijoiden tueksi suunniteltavien järjestelmien on oltava käytännönläheisiä ja pystyttävä sopeutumaan audiovisuaalialan markkinoiden tarpeisiin. Niin ikään on kiinnitettävä huomiota erityisesti rakenteellisiin toimenpiteisiin ja edistettävä sekä yhteiseen eurooppalaiseen ulottuvuuteen että jäsenvaltioiden kulttuuriseen ja kansalliseen monimuotoisuuteen liittyviä lisäarvoja. 2.1.2. Edellä esitetyn pohjalta on välttämätöntä - luoda tieto- ja seurantajärjestelmä audiovisuaalialan markkinoiden uusia tarpeita ja kehitystä varten ja vaihtaa kokemuksia jäsenvaltioiden kesken yhteisvaikutuksen tehostamiseksi - antaa etusija eurooppalaisille audiovisuaalisille teoksille levitettäessä ohjelmia maasta toiseen Euroopan unionissa ja sen ulkopuolella - suunnitella toimet täydentämään johdonmukaisesti yhteiseen strategiaan sisältyviä muita yhteisön toimia (perus- ja ammattikoulutusohjelmat, pk-yritysten ja tietoyhteiskunnan tekniikkaan liittyvät tukiohjelmat, eEurope -aloite(5), "Tietoyhteiskunta kaikille" -ohjelma, tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viides puiteohjelma(6), Info 2000 ja Simi, muut ammatilliset koulutusohjelmat kuten Sokrates ja Leonardo, yhteistyö sellaisten instituutioiden kuin Heurekan(7) kanssa jne.) - pyrkiä siihen, että jäsenvaltio- ja aluetasolla toteutettavat politiikat täydentävät toisiaan ja niissä otetaan nykyistä paremmin huomioon sellaisten maiden teollisuuden erityistarpeet, joiden audiovisuaalialan tuotantokapasiteetti on vähäinen tai tuotanto on suunnattu suppealle maantieteelliselle ja kielialueelle - tukea sellaisia audiovisuaalisen ketjun vaiheita, joissa jäsenvaltioiden tuki voisi tuottaa lisäarvoa (ennen kaikkea tuotantoprosessin alku- ja loppuvaiheessa) - arvioida tukia asianmukaisesti ja järjestelmällisesti ja ryhtyä tarpeellisiin mukauttamistoimenpiteisiin sekä lisätä markkinoilla menestymiseen perustuvien automaattisten tukijärjestelmien käyttöä - toteuttaa sellaisia kokeiluhankkeita, joiden avulla ohjelman tärkeimmät tukijärjestelmät voidaan mukauttaa tarpeisiin välittömästi sen jälkeen, kun niistä on saatu vakuuttavia tuloksia(8) - jatkaa yhteistyötä sellaisten unioniin kuulumattomien maiden kanssa, joilla on audiovisuaalisen sisällön toimintaperiaatteissaan samat tavoitteet kuin Euroopan unionilla. 2.2. Media II:n tavoin Media Plus -ohjelman puitteissa toteutettavissa toimissa keskitytään tukemaan kahta eri toimintalohkoa: peruskoulutusta ja ammatillista koulutusta (perustamissopimuksen 150 artikla) sekä teollisuutta (perustamissopimuksen 157 artikla)(9), johon sisältyy hankkeiden kehittely, tuotanto, levitys, kaupan pitäminen ja myynninedistäminen. 2.2.1. Tässä tarkoituksessa on tehty kaksi ehdotusta neuvoston päätökseksi. Kummankin ehdotuksen tavoitteena on toteuttaa politiikkaa, joka on sovitettu markkinoiden erityispiirteisiin ja suunnattu päättäväisesti optimoimaan hyöty, jonka eurooppalainen audiovisuaalialan sisältöteollisuus voi saada tekniikan kehittymisestä. 2.2.2. Taloudellisen tuen muotoja arvioidaan ja mukautetaan ajoittain. Komissio voi tarvittaessa esittää arvioiden pohjalta kumpaakin välinettä täydentäviä toimia. 2.3. Ehdotettujen koulutustoimien (Media - Koulutus) perustavoitteena on - uuden tekniikan hyödyntäminen taiteellisesti korkeatasoisten ja kaupallisesti lupaavien ohjelmien tuotannossa ja levityksessä - Euroopan markkinoiden ja kansainvälisten markkinoiden kehitysmahdollisuuksien huomioon ottaminen - Euroopan tason ja kansainvälinen taloushallinto, lainsäädännölliset näkökohdat, tuotannon rahoitus, kaupan pitäminen ja levitys mukaan luettuina - toimitustekniikat, erityisesti interaktiivisissa ohjelmissa, joita on tarkoitus hyödyntää uusissa sähköisissä levitysvälineissä. 2.4. Korkealaatuisten audiovisuaalisten ohjelmien tuotanto, josta saadaan huomattavia tuloja yhä useamman levityksessä käytettävän apuvälineen kautta, vaatii huomattavia investointeja. Media Plus -ohjelman tuki on käynnistettävä jo hankkeiden valmisteluvaiheessa tarkoituksenmukaisella kehittämistyöllä, jossa määritellään hankkeen toteuttamiskelpoisuus ja teoksen odotettu kannattavuus suhteessa tuotantokustannuksiin ja kaupallisiin odotuksiin. Tällainen menettely, joka on yleinen muilla teollisuudenaloilla, on hyvin yksipuolinen, kun on kyse audiovisuaalisista teoksista. Menettelyn vuoksi tuotetaan usein heikosti kannattavia hankkeita. 2.5. Levityksen ja kaupan pitämisen tukeminen on ehdotetun Media Plus -ohjelman tärkein toimintalohko, koska se vaikuttaa suoraan investointien takaisinmaksuun ja kannattavuuteen ja on välttämätöntä eurooppalaisten audiovisuaalisten sisältöjen vahvan markkina-aseman varmistamiseksi. Tämän vuoksi on laadittava ja hyödynnettävä erityisesti sellaisia teoksia sisältäviä ohjelmaluetteloita, joita käytetään toistuvasti lukuisissa eri muodoissa ja levityskanavissa, kuten elokuvat, fiktiot, dokumentit ja animaatiot. 2.6. Edistämistukien erityistavoitteet ovat yleisesti ottaen samantapaiset kuin levitystukien. Levitystukia täydentävillä järjestelmillä pyritään kuitenkin helpottamaan eurooppalaisten teosten ja ohjelmien pääsyä Euroopan markkinoille ja kansainvälisille markkinoille. 2.7. Kehittämistä, levittämistä ja edistämistä koskevissa toimissa on noudatettava kilpailua koskevia perustamissopimuksen määräyksiä erityisesti valtion tukien osalta. 3. Yleistä 3.1. Komitea kannattaa komission ehdotusta siltä osin kuin se koskee täydentäviä toimenpiteitä, joilla edistetään yhteisen kulttuuriperinnön tunnetuksi tekemistä. Komitea huomauttaa kuitenkin seuraavaa: - Media Plus -ohjelmaan on osoitettu niukasti määrärahoja, eikä niiden turvin saavuteta sille asetettuja kunnianhimoisia tavoitteita. Tämän vuoksi komitea kehottaa lisäämään kyseisen budjettikohdan määrärahoja. Alan markkinamekanismit ovat tietyillä osa-alueilla riittämättömiä eikä Euroopan rahoitussektori yleensä osallistu audiovisuaalialan investointeihin, koska se ei halua ottaa riskejä kyseisillä sektoreilla. - Koska kyseessä on kulttuuri-identiteettimme tunnetuksi tekeminen, tätä seikkaa olisi korostettava ehdotuksessa. - Toimialalle olisi hyötyä siitä, että edellisten ohjelmien arvioinnista annettaisiin enemmän tietoja, sillä nykyisellään niitä ei ole riittävästi saatavilla. - On annettava etusija erityisesti teknologiselle kehittämiselle ja innovaatiolle sekä määrärahojen jaon tehostamiselle. - Komission tulee perustaa Euroopan tietoyhteiskuntavirasto koordinoimaan multimediatuotannon eri lähentämishankkeita. 3.2. On siis olemassa todellinen tarve hyväksyä nyt tehty ehdotus varsinkin siksi, että se tuo alalle lisäarvoa ja edistää audiovisuaalisten teosten vapaata liikkumista valtiosta toiseen. Samalla se vahvistaa ja parantaa yhtäältä audiovisuaalialan eurooppalaisen tuotantoteollisuuden kilpailukykyä ja toisaalta eurooppalaisen kulttuuri-identiteetin tuntemusta. Kaiken tämän vuoksi alalla on perusteltua ryhtyä yhteisön toimiin. 3.3. Komitea pahoittelee kuitenkin sitä, ettei ehdotuksessa ole otettu huomioon eurooppalaisen audiovisuaaliteollisuuden tärkeyttä sekä yrityksille että myös siksi, että ala tekee kulttuuriamme ja demokraattisia arvojamme tunnetuksi. 3.3.1. Audiovisuaalialan teollisuudella myönnetään olevan kulttuuriulottuvuus ja sen tuote on erityisluonteisuutensa ansiosta ainutlaatuinen, minkä vuoksi Euroopassa on perinteisesti audiovisuaalisten välineiden osalta pyritty tasapainottamaan seuraavat seikat: - yhtäältä demokraattiselle yhteiskunnalle ominainen sanan- ja tiedottamisen vapaus ja - toisaalta yhteinen etu, joka oikeuttaa muun muassa suojelemaan alaikäisiä, torjumaan rasismia ja muukalaisvihaa, säilyttämään yksityisyyden suojan, kehittämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta tai takaamaan moniarvoisuuden. 3.4. Ehdotuksessa tulisi arvioida sen täytäntöönpanon työllisyysvaikutuksia. Audiovisuaalialalla on tässä suhteessa voimakasta kasvupotentiaalia, ja komission olisi yhteisön toimintaperiaatteita ja toimenpiteitä suunnitellessaan ja toteuttaessaan otettava aina huomioon tavoitteena oleva korkea työllisyysaste. 3.5. Koulutustuen avulla tulee parantaa sovellettua koulutusta antavien ammattioppilaitosten ja ammatillista peruskoulutusta antavien korkeakoulujen välistä koordinointia ja välttää niin ikään tukien liiallista pirstomista. TSK esittää toivomuksen, että asetettaisiin toimintakriteereitä, joiden avulla ohjelmia ja niiden rahoitusta hyödynnetään mahdollisimman hyvin ja nuorille korostetaan entisestään pedagogisia näkökohtia. 3.5.1. Joka tapauksessa katsotaan olevan tärkeää varmistaa ammattioppilaitosten ja asianomaisten yritysten välinen tehokas ja kestävä yhteys. Näin tasapainotetaan peruskoulutus ja erityiskoulutus, jolla taataan audiovisuaalialan ammattilaisten elinikäisen koulutuksen kehittäminen. Toiminnassa on hyödynnettävä - etäopetusta käyttämällä uutta tekniikkaa ja sen sovelluksia audiovisuaalisten teosten tuotantoon - uuden tekniikan ja erityisesti digitaalitekniikan tarjoamaa pedagogista innovaatiota. 3.5.2. Ammatilliseen koulutukseen suunnatuilla asianmukaisilla toimenpiteillä on mahdollista parantaa ammattilaisten kykyä sijoittua työmarkkinoille ja sopeutua työelämään, edistää yrittäjähenkisyyttä erityisesti sellaisten toimien avulla, jotka vauhdittavat pk-yrityksiä hyödyttävää teknologista innovaatiota, ja kehittää muiden toimijoiden tasavertaisia mahdollisuuksia. Tällaisten täydentävien toimenpiteiden toteuttaminen tuottaa lisäarvoa myös Euroopan kulttuuriselle ja kielelliselle monimuotoisuudelle. Joka tapauksessa on pyrittävä varmistamaan, että koulutus vastaa todellisuutta, ja lisättävä nuorille suunnatun pedagogiikan tukea. 3.5.3. TSK kannustaa komissiota sisällyttämään ohjelmaan toimenpiteitä, joilla edistetään aktiivisesti naisten osallistumista kyseisen koulutusohjelman täytäntöönpanoon ja taataan alalle vastaisuudessa nykyistä enemmän naisia, koska naisten mukaantulo kehittää alaa myönteiseen suuntaan. 3.6. Audiovisuaalisten teosten kehittämistä, levitystä ja edistämistä koskevien toimenpiteiden osalta komitea katsoo olevan välttämätöntä edistää audiovisuaalialan eurooppalaista teollisuutta tukemalla itsenäisten eurooppalaisten yritysten pääsyä markkinoille sekä audiovisuaalialan eurooppalaisten teosten ja yritysten tunnetuksi tekemistä, ja aivan erityisesti itsenäisten yritysten pääsyä markkinoille. Komitea katsoo niin ikään, että kaikki sellaiset toimenpiteet ovat välttämättömiä, jotka parantavat eurooppalaisen audiovisuaalisen perinnön tarjontaa yleisölle digitalisoimalla ja yhdistämällä pääomaa Euroopan tasolla, ennen kaikkea yleissivistävän koulutuksen tarpeiden sekä pedagogiikan kannalta. TSK katsoo periaatteessa, että olisi annettava etusija audiovisuaalisten teosten kehittämiseen liittyville näkökohdille pikemminkin kuin levitykselle ja myynnin edistämiselle. 3.6.1. Olisi paneuduttava audiovisuaalisen lähetystoiminnan harjoittajien väliseen yhteistyöhön, erityisesti siten että toimet toteutetaan erityisorganisaatioiden, kuten audiovisuaalisen Heurekan kanssa, ja ryhdytään ohjelman edistämistavoitteita vastaaviin yhteistoimiin. 3.6.2. eEurope-aloitteen puitteissa on kehitettävä kokeiluhankkeita, joiden avulla yhdenmukaistetaan ja sovitetaan yhteen kaikki audiovisuaalialan investointeihin myönnettävät tukitoimenpiteet, ja hyödynnettävä eri tukijärjestelmien välistä yhteisvaikutusta. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä, että on välttämätöntä arvioida riittävästi tähän mennessä käytetyistä audiovisuaaliteollisuuden eri tukivälineistä saatuja tuloksia ja antaa yhteisön muille toimielimille ja elimille tilaisuus tarkastella niitä. 3.6.3. Komitea ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että tarkoituksena on taata tehokas yhteistyö uuteen tekniikkaan liittyvien toimien, erityisesti viidennen puiteohjelman mukaisten toimien kanssa, sillä yhteisön tuotteen on oltava korkealaatuista, jotta tutkimus luottaa jälleen kyseisen puiteohjelman edistämismekanismeihin. 3.6.4. On käynnistettävä tehokkaat tukijärjestelmät hankeryhmiä esittäville yrityksille, annettava etusija automaattisille tukijärjestelmille ja taattava, että toimet ovat mahdollisimman avoimia. 3.6.5. TSK katsoo, että etusija on annettava hankkeille, joita voidaan hyödyntää kaupallisesti eri markkinoilla mahdollisimman pitkään. Ohjelmien levittämisessä komitea kannattaa tekstityksen tukemista siten, että pyritään löytämään tasapaino teoksen kokonaisuuden kunnioittamisen ja kulttuurisen monimuotoisuuden välillä, optimoimaan kustannukset, kansalaisten kysyntä ja täydentämään tekstitystä jälkiäänityksellä, jotta päästään tekniikan ansiosta yhä helpommin toteutettavissa olevaan tasapainoon. 4. Lopuksi komitea pahoittelee sitä, ettei komissio ole asettanut ohjelman rahoitukselle eikä sen tuomalle lisäarvolle nykyistä kunnianhimoisempia tavoitteita. Komitea esittää konkreettisesti seuraavaa: - Komitea korostaa, että kulttuuritoimien konkretisoimiseksi ja eurooppalaisen kulttuuri-identiteetin edistämiseksi ja sen poliittisen ulottuvuuden luomiseksi käyttäjille on annettava kulttuurivalistusta ja -tiedotusta sekä palveltava samanaikaisesti teollisuutta ja jäsenvaltioita. Sillä komission tulee laatia itselleen eurooppalainen tietoyhteiskuntaohjelma, jonka avulla koordinoidaan multimedian lähentymisaloitteita. - Kyseinen väline, jota TSK ehdotti jo Oulun julistuksen yhteydessä, saattaisi olla todellisuudessa eri alojen epämuodollinen korvaus-, yhteistyö- ja koordinointitaho tuotettaessa ja levitettäessä tuotteita yhden eurooppalaisen tuotemerkin turvin, ja siihen voitaisiin yhdistää rahoitus ja suunnitteilla olevat rahoitustukijärjestelmät. - Audiovisuaalialalle olisi syytä luoda muita edistämisvälineitä, kuten takuurahasto, jollaista komissio aikoinaan ehdotti, mutta jonka perustamiseksi ei toistaiseksi ole ryhdytty toimiin. Bryssel 27. huhtikuuta 2000. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice Rangoni Machiavelli (1) Komission Norcontel Ltd:llä teettämän tutkimuksen Economic Implications of New Communications Technologies on the Audiovisual Markets(Uusien viestintätekniikoiden taloudelliset vaikutukset audiovisuaalialan markkinoihin) loppuraportti, 15. huhtikuuta 1997. (2) TSK:n lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan audiovisuaalisten ohjelmien teollisuuden ammattilaisten koulutusohjelmasta (Media II)", EYVL C 256, 2.10.1995. (3) "Digitaaliaika ja Euroopan audiovisuaalialan politiikka", audiovisuaalialan politiikkaa tutkineen korkean tason pohdintaryhmän selonteko, Luxemburg 1998. (4) KOM(1997) 623 lopull. ja KOM(1999) 108 lopull. TSK:n lausunto EYVL C 214, 10.7.1998. Birminghamissa ja Helsingissä järjestettyjen konferenssien päätelmät ovat luettavissa Internet-sivuilta seuraavista osoitteista: http://europa.eu.int/eac ja http://presidency.finland.fi. (5) eEurope - Tietoyhteiskunta kaikille, KOM(1999) 687 lopullinen. (6) TSK:n lausunto aiheesta "Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viides puiteohjelma (1998-2002)", EYVL C 407, 28.12.1998. (7) Audiovisuaalialan Heureka on vuonna 1989 perustettu yleiseurooppalainen hallitustenvälinen organisaatio, jonka tavoitteena on edistää audiovisuaalialan eurooppalaista teollisuutta. Siinä on 35 jäsentä (jäsenvaltiot sekä Euroopan komissio ja Euroopan neuvosto, joka on Heurekan liitännäisjäsen). (8) EYVL C 343, 11.11.1998, s. 10-16. (9) Media II -ohjelma pohjautui niin ikään kahteen ammatillista koulutusta koskevaan neuvoston päätökseen (perustamissopimuksen 127 artikla). Ohjelma pantiin täytäntöön 22. joulukuuta 1995 annetulla neuvoston päätöksellä N:o 95/564/EY, EYVL L 321, 30.12.1995, s. 33. Kehittämisen ja levityksen osalta (perustamissopimuksen 130 artikla) ohjelma pantiin täytäntöön 10. heinäkuuta 1995 annetulla neuvoston päätöksellä N:o 95/563/EY, EYVL L 321, 30.12.1995, s. 25.