Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille – Tavoitteena oikeudellisesti sitova Yhdistyneiden Kansakuntien asiakirja vammaisten oikeuksien ja ihmisarvon edistämiseksi ja suojelemiseksié" (KOM(2003) 16 lopullinen)



Virallinen lehti nro C 133 , 06/06/2003 s. 0050 - 0052



Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille - Tavoitteena oikeudellisesti sitova Yhdistyneiden Kansakuntien asiakirja vammaisten oikeuksien ja ihmisarvon edistämiseksi ja suojelemiseksié" (KOM(2003) 16 lopullinen) (2003/C 133/11) Komissio päätti 24. tammikuuta 2003 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut "työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus" -erityisjaosto antoi lausuntonsa 4. maaliskuuta 2003. Esittelijä oli Miguel Ángel Cabra de Luna. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 26. ja 27. maaliskuuta 2003 pitämässään 398. täysistunnossa (maaliskuun 26. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 98 ääntä puolesta, ei yhtään vastaan, ja 2 pidättyi äänestämästä. 1. Yleistä 1.1. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea ilmaisee tyytyväisyytensä Euroopan komission tiedonantoon aiheesta "Tavoitteena oikeudellisesti sitova Yhdistyneiden Kansakuntien asiakirja vammaisten oikeuksien ja ihmisarvon edistämiseksi ja suojelemiseksi" ja korostaa asettuvansa täysin tiettyjen tiedonannossa esitettyjen keskeisten ajatusten taakse. 1.2. Oikeudellisesti sitovan YK:n asiakirjan tarjoama lisäarvo perustuu sen seikan tunnustamiseen ja tiedostamiseen, että vammaisilla on oikeus nauttia täysipainoisesti kansainvälisesti taatuista oikeuksista ja vapauksista ilman vammaisuuteen perustuvaa syrjintää. 1.3. Aihekohtaiset yleissopimukset, kuten yleissopimus lapsen oikeuksista (CRC), kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskeva yleissopimus (CEDAW) ja kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskeva kansainvälinen yleissopimus (CERD), ovat osoittaneet tuovansa lisäarvoa nykyisiin ihmisoikeussopimuksiin, erityisesti kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaan sekä taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevaan kansainväliseen yleissopimukseen, ja täydentävän niitä. 1.4. Uudella oikeudellisesti sitovalla YK:n sopimuksella ei niinkään luotaisi uusia oikeuksia, vaan sen avulla taattaisiin ihmisoikeuksien soveltaminen vammaisiin. Se olisi hyödyllinen apu pyrittäessä siihen, että vammaiset nähdään yhdenvertaisina kansalaisina, joilla on samat oikeudet kuin muillakin. 1.5. YK:n oikeudellisesti sitovassa sopimuksessa asetettaisiin konkreettiset normit, joiden mukaan valtiot takaavat vammaisille tasavertaiset mahdollisuudet nauttia ihmisoikeuksista. Siinä selvitettäisiin yleisten ihmisoikeusnormien merkitys vammaisten kannalta ja normien soveltaminen heihin. 1.6. Syrjimättömyysperiaatteen on oltava tulevan oikeudellisesti sitovan välineen keskeinen periaate. Yhtäläiset ihmisoikeudet voidaan taata varmistamalla, että vammaisia ei syrjitä vamman perusteella. Oikeudellisesti sitovalla sopimuksella tulisi suojella vammaisia syrjinnältä, joka estää heitä käyttämästä ihmisoikeuksiaan. Suojelun tulisi koskea sekä välitöntä että välillistä syrjintää. Etenkin suojelu välilliseltä syrjinnältä on äärettömän tärkeää, jotta voidaan taata vammaisten todella tasa-arvoinen kohtelu. 1.7. Vammaisten etuja ajavien kansalaisjärjestöjen osallistuminen koko valmisteluprosessiin on myönteinen päätös, jonka myös tilapäiskomitea on hyväksynyt. 1.8. ETSK on myös sitä mieltä, että oikeuksien vahvistaminen voi olla riittämätöntä, jollei kaikkien käytettävissä olevien kanavien kautta luoda asianmukaisia olosuhteita, joilla taataan kunnollinen mahdollisuus hyödyntää kyseisiä oikeuksia. On yleisesti tunnettua, että monissa tapauksissa vammaisten oikeus integroitua yhteiskuntaan toteutetaan erityistoimien tai -organisaatioiden avulla. Esimerkiksi oikeus työhön toteutetaan erityisten perehdytysrakenteiden avulla, oikeus koulutukseen erityisten tukitoimien avulla ja oikeus itsenäiseen asumiseen vammaisen ja hänen perheensä asunnossa tehtävien asianmukaisten, myös teknisesti edistyneiden mukautusten avulla. 2. Erityistä 2.1. ETSK pitää nykyisten kansainvälisten ihmisoikeussäädösten vammaisille tarjoamaa suojelua riittämättömänä. Komitea kannattaa siirtymistä entisestä lääketieteellisestä toimintamallista sosiaalisempaan, ihmisoikeuslähtöiseen toimintamalliin, jossa painotetaan entistä voimakkaammin tarvetta tunnistaa ja poistaa vammaisten yhtäläisten mahdollisuuksien sekä täysipainoisen elämän ja osallistumisen tiellä olevat esteet. 2.2. ETSK kannattaa puheenjohtajamaana toimineen Tanskan kannanottoa, jonka tämä esitti Euroopan unionin nimissä YK:n yleiskokouksen 57. istunnossa kolmannen komitean kokouksessa ja jossa tunnustettiin oikeudellisesti sitovan kansainvälisen asiakirjan hyödyllisyys vammaisten oikeuksien edistämiseksi ja turvaamiseksi(1). 2.3. ETSK:n mielestä kaksitahoista lähestymistapaa tulee jatkaa. Se myös kannattaa täysin EU:n kannanottoon sisältynyttä toteamusta, jonka mukaan "EU uskoo vakaasti, että vammaisuuden ja siihen liittyvien ihmisoikeuskysymysten entistä tehokkaampi huomioon ottaminen YK:n ihmisoikeussäädösten toimeenpanossa ja niiden seurantajärjestelmissä on äärimmäisen tärkeää"(2) Uuden yleissopimuksen laatimista ei tulisi pitää kyseisen hankkeen vaihtoehtona vaan sen välttämättömänä lisänä. Kuten Quinn ja Degener(3) toteavat, "erityisesti vammaisuutta koskeva yleissopimus voi osoittautua parhaaksi mahdolliseksi liikkeelle panevaksi voimaksi, jotta vammaisuus otetaan huomioon nykyisten sopimusten seurantavälineissä". He toteavat edelleen, että "yleissopimus on tarpeellinen, sillä se tukisi - ei heikentäisi - nykyisiä vammaisuutta koskevia välineitä". 2.4. ETSK:n mielestä oikeudellisesti sitova väline tulisi laatia yleissopimuksen muotoon. Muut vaihtoehdot, kuten YK:n nykyisiin sopimuksiin liitettävä valinnainen pöytäkirja, tarjoavat paljon suppeamman suojelun ja viestittävät yhteiskunnalle, että vammaisille riittää alhaisempi ihmisoikeuksien suojelutaso kuin yhteiskunnan muille ryhmille. 2.5. ETSK kehottaa sisällyttämään yleissopimukseen erityisen määräyksen, jossa todetaan, että ihmisoikeudet ovat yleismaailmalliset ja koskevat siten kaikkia ihmisiä, myös vammaisia ja kroonisesti sairaita. 2.6. ETSK korostaa vammaisten henkilöiden mahdollisuuksien yhdenvertaistamista koskevien YK:n yleisohjeiden (Standard Rules on the Equalisation of Opportunities of People with Disabilities) merkitystä. Vaikka ne eivät ole oikeudellisesti sitovat, kyseisellä välineellä, jota tullaan täydentämään vuonna 2004 eräillä lisäyksillä, on asetettu normit, joita on tuettava ja vahvistettava YK:n yleissopimuksella. Yleissopimukseen on sisällytettävä viittaus yleisohjeisiin todeten, että kaikenlainen yleisohjeiden vastainen toiminta tai rikkomukset katsotaan ihmisoikeusloukkauksiksi. 2.7. ETSK katsoo, että yleissopimuksen tulee perustua vammaisten henkilöiden mahdollisuuksien yhdenvertaistamista koskevissa yleisohjeissa(4) ja vammaisia koskevassa yleismaailmallisessa toimintaohjelmassa(5) asetettuihin periaatteisiin ja ajatuksiin. Siinä tulisi niin ikään ottaa huomioon vammaisasialiikkeen perusperiaatteet, jotka tulisi yleissopimuksen avulla muuttaa toimivaksi, tehokkaaksi ja edistykselliseksi välineeksi vammaisten ihmisoikeuksien edistämiseksi ja suojelemiseksi. 2.8. ETSK katsoo, että tasa-arvon, ihmisarvon, vapauden ja yhteisvastuun kaltaisiin yleisperiaatteisiin perustuvan yleissopimuksen olisi katettava ja siinä olisi yksilöitävä ihmisoikeudet kokonaisuudessaan, myös poliittiset sekä kansalais- ja perusoikeudet sekä taloudelliset, sosiaaliset ja kulttuuriset oikeudet. Sopimuksessa olisi tähdennettävä, että valtioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, joilla varmistetaan vammaisten mahdollisuus käyttää oikeuksiaan. Komitea korostaa eri alojen yhteensovittamisen merkitystä. Liikenneala on hyvä esimerkki. Mikäli vammaisten halutaan voivan käyttää täysipainoisesti oikeuttaan koulutukseen ja työhön, tarvitaan asianmukaiset kuljetusjärjestelmät. 2.9. ETSK katsoo, että yleissopimuksen tulisi olla kattava ja sen tulisi suojella asianmukaisesti kaikkia vammaisia, joten siinä tulee ottaa huomioon vammaisuuden eri muodot. 2.10. ETSK pitää tehokasta seurantajärjestelmää ja täsmällisiä täytäntöönpanosäännöksiä ratkaisevina tekijöinä onnistumisen kannalta. Niissä tulisi ottaa mallia lapsen oikeuksista annettuun yleissopimukseen, kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevaan yleissopimukseen ja kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevaan yleissopimukseen sisältyvistä seurantajärjestelmistä ja täytäntöönpanosäännöksistä. 2.11. ETSK pitää erityisen tärkeänä, että EU ottaa tilapäiskomitean seuraavassa kokouksessa itselleen johtavan roolin. Komitea ehdottaa EU:n puheenjohtajavaltiolle, että se pyrkii määrittämään EU:n kaikkien jäsenvaltioiden ja jäseniksi liittyvien valtioiden yhteisen kannan ja esittelemään sen EU:n virallisena panoksena tilapäiskomitean toimintaan. 2.12. Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajana ETSK edellyttää, että se kutsutaan osallistumaan aktiivisesti aihetta koskevaan EU:n toimintaan. 2.13. Komitea katsoo niin ikään, että Euroopan unionin tulisi toimia johtavana esimerkkinä ja kutsua vammaisia edustavat järjestöt mukaan kehitysprosessiin. Eri valtioiden ja Euroopan laajuisten vammaisorganisaatioiden edustajien tulisi osallistua tilapäiskomitean seuraavaan kokoukseen kansallisissa ja Euroopan unionin valtuuskunnissa. 2.14. ETSK kehottaa Euroopan komissiota ottamaan aktiivisen roolin YK:n yleissopimusneuvotteluissa, jotta voidaan taata riittävä johdonmukaisuus uuden yleissopimuksen ja EU:n vammaisstrategian ja erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjan 13, 21 ja 26 artiklan välillä. Näin voitaneen myös varmistaa yhteisön sisäisten toimien ja EU:n kansainvälisen toiminnan yhdenmukaisuus. 2.15. ETSK pitää hyvin tärkeänä noudattaa tilapäiskomitean ensimmäisessä kokouksessa annettua suositusta, jonka mukaan Euroopassa olisi järjestettävä alueseminaari ennen tilapäiskomitean seuraavaa kokousta. 2.16. ETSK palauttaa niin ikään mieliin aiemmassa lausunnossaan(6) antamansa suosituksen, jonka mukaan on syytä antaa EU:n perustamissopimuksen 13 artiklaan perustuva, vammaisuutta koskeva direktiivi, jonka avulla torjutaan syrjintää kaikilla yhteisön toimivaltaan kuuluvilla aloilla. 2.17. ETSK katsoo, että ihmisoikeuksia ja kehitysyhteistyötä koskevassa EU:n toiminnassa tulisi ottaa huomioon YK:n yleissopimukseen liittyvä toiminta. Vammaisten ihmisoikeuksiin tulisi sen vuoksi kiinnittää entistä enemmän huomiota, ja niillä tulisi olla entistä merkittävämpi asema neuvoston antamissa EU:n vuosittaisissa ihmisoikeusraporteissa. Myös EU:n kehitysyhteistyötä tulee tarkastella uudestaan vammaisten ihmisoikeuksien näkökulmasta. Bryssel 26. maaliskuuta 2003. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Roger Briesch (1) Tanskan EU-puheenjohtajuus - YK:n yleiskokouksen 57. istunnossa esitetty EU:n kannanotto sosiaaliasioista. (2) Tanskan EU-puheenjohtajuus - YK:n yleiskokouksen 57. istunnossa esitetty EU:n kannanotto sosiaaliasioista. (3) Gerard Quinn ja Theresa Degener, "Human Rights and Disability - the current use and future potential of United Nations human rights instruments in the context of disability", helmikuu 2002, YK:n ihmisoikeustoimikunta, http://www.unhchr.ch/html/menu6/2/disability.doc (4) Vammaisten henkilöiden mahdollisuuksien yhdenvertaistamista koskevat yleisohjeet, hyväksytty 20. joulukuuta 1993 YK:n yleiskokouksen 48. istunnossa, päätöslauselman 48/96 liite. (5) Ihmisoikeuksien maailmankonferenssi, Wien, 14.-25. kesäkuuta 1993 - Wienin julistus ja toimintaohjelma (The Vienna Declaration and Programme of Action). (6) "Vammaisten integroituminen yhteiskuntaan", EYVL C 241, 7.10.2002, s. 89-97.