Ehdotus: neuvoston asetus lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitososien tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen /* KOM/2008/0546 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 12.9.2008 KOM(2008) 546 lopullinen Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitososien tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (komission esittämä) PERUSTELUT Ehdotuksen tausta | Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Tämä ehdotus koskee polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22. joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 2117/2005, jäljempänä ’perusasetus’, soveltamista menettelyssä, joka koskee Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä (ei kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä) valmistettujen putkien liitososien (muut kuin valetut osat, laipat ja kierteitetyt osat), joiden suurin ulkoläpimitta on enintään 609,6 mm ja jollaisia käytetään tyssähitsauksessa tai muihin tarkoituksiin, tuontia. | Yleinen tausta Tämä ehdotus tehdään perusasetuksen täytäntöönpanon yhteydessä, ja se perustuu tutkimukseen, joka tehtiin perusasetuksessa säädettyjen sisältöä ja menettelyä koskevien vaatimusten mukaisesti. | Voimassa olevat aiemmat säännökset Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1514/2002 käyttöön lopullisen polkumyyntitullin tiettyjen Tšekin tasavallasta, Malesiasta, Venäjältä, Korean tasavallasta ja Slovakiasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitososien tuonnissa. | Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Ei sovelleta. | Kuulemiset ja vaikutusten arviointi | Intressitahojen kuuleminen | Menettelyn osapuolilla on perusasetuksen säännösten mukaisesti ollut tilaisuus puolustaa etujaan tämän tutkimuksen yhteydessä. | Asiantuntijatiedon käyttö | Ulkopuolista asiantuntemusta ei tarvittu. | Vaikutusten arviointi Ehdotus perustuu perusasetuksen täytäntöönpanoon. Perusasetuksessa ei säädetä yleisestä vaikutusten arvioinnista, mutta siinä on tyhjentävä luettelo arvioitavista olosuhteista. | Ehdotukseen liittyvät oikeudelliset näkökohdat | Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Nykyinen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu aloitettiin 18. elokuuta 2007 sen jälkeen, kun tyssähitsauksessa käytettävien teräksestä valmistettujen putkien liitososien valmistajien etuja valvova järjestö Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union oli esittänyt asiaa koskevan pyynnön. Lopulliset toimenpiteet otettiin alun perin käyttöön elokuussa 2002. Malesian osalta voimassa olevat polkumyynnin vastaiset tullit ovat 59,2 prosenttia yritykselle Anggerik Laksana Sdn Bhd ja 75 prosenttia kaikille muille yrityksille. Korean tasavallan osalta tulli on 44 prosenttia kaikille yrityksille. Edellä mainitut toimenpiteet säilyttävä, liitteenä oleva ehdotus neuvoston asetukseksi perustuu polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskeviin lopullisiin päätelmiin. Tämän vuoksi ehdotetaan, että neuvosto hyväksyy liitteenä olevan ehdotuksen asetukseksi, joka olisi julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä mahdollisimman pian. | Oikeusperusta Polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22. joulukuuta 1995 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 384/96, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 21. joulukuuta 2005 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2117/2005. | Toissijaisuusperiaate Ehdotus kuuluu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Toissijaisuusperiaatetta ei siksi sovelleta. | Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavilla perusteilla: | Toimintatapa on kuvattu edellä mainitussa perusasetuksessa, eikä mahdollisuutta kansallisiin päätöksiin anneta. | Vaatimusta, jonka mukaan yhteisölle, kansallisille hallituksille, alue- ja paikallisviranomaisille, taloudellisille toimijoille ja kansalaisille aiheutuvan taloudellisen tai hallinnollisen rasituksen olisi pysyttävä mahdollisimman pienenä, ja sen olisi oltava suhteessa tavoitteeseen, ei sovelleta. | Sääntelytavan valinta | Ehdotettu sääntelytapa: asetus. | Muut säädöslajit eivät soveltuisi seuraavasta syystä: Edellä mainitussa perusasetuksessa ei säädetä muista vaihtoehdoista. | Talousarviovaikutukset | Ehdotuksella ei ole vaikutuksia yhteisön talousarvioon. | Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitososien tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96[1], jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan ja 11 artiklan 2 kohdan, on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa sekä katsoo seuraavaa: A. MENETTELY 1. Voimassa olevat toimenpiteet 2. Muun muassa Korean kansantasavallasta ja Malesiasta, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevien putkien tiettyjen liitos- ja muiden osien, jäljempänä ’putkien liitososat’ tai ’tarkasteltavana oleva tuote’, tuonnissa otettiin elokuussa 2002 käyttöön lopulliset polkumyyntitoimenpiteet neuvoston asetuksella (EY) N:o 1514/2002[2], jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’. Malesian osalta voimassa olevat polkumyynnin vastaiset tullit ovat 59,2 prosenttia yritykselle Anggerik Laksana Sdn Bhd ja 75 prosenttia kaikille muille yrityksille; Korean tasavallan osalta tulli on 44 prosenttia kaikille yrityksille. 3. Neuvoston asetuksella (EY) N:o 964/2003[3] käyttöön otetut polkumyyntitoimenpiteet koskevat tällä hetkellä tuontia Kiinan kansantasavallasta (58,6 %) ja Thaimaasta (58,9 %), kahta thaimaalaista yritystä lukuun ottamatta, sekä Taiwanista lähetetyn saman tuotteen tuontia riippumatta siitä, onko alkuperämaaksi ilmoitettu Taiwan. Kiinasta peräisin olevaa tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevat toimenpiteet laajennettiin koskemaan Indonesiasta neuvoston asetuksella (EY) N:o 2052/2004[4], Sri Lankalta neuvoston asetuksella (EY) N:o 2053/2004[5] ja Filippiineiltä neuvoston asetuksella (EY) N:o 655/2006[6] lähetetyn saman tuotteen tuontia riippumatta siitä, onko alkuperämaaksi ilmoitettu Indonesia, Sri Lanka tai Filippiinit. 4. Tarkastelupyyntö 5. Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevien putkien liitososien tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen[7] julkaisemisen jälkeen komissio vastaanotti perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen pyynnön tarkastella näitä toimenpiteitä. 6. Pyynnön esitti 23 päivänä toukokuuta 2007 teräksisten tyssähitsauksessa käytettävien liitososien valmistajien etuja valvova järjestö Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union , jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, edustaen tuottajia, joiden tuotanto muodostaa pääosan eli tässä tapauksessa yli 50 prosenttia putkien tiettyjen liitososien kokonaistuotannosta yhteisössä. 7. Pyyntöä perusteltiin sillä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. 8. Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että oli olemassa riittävä näyttö tarkastelun vireille panemiseksi, mistä syystä se pani vireille tutkimuksen[8] perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla. 9. Tutkimus 10. Komissio ilmoitti tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäneille yhteisön tuottajille, muille yhteisön tuottajille, asianomaisten maiden vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille/kauppiaille, käyttäjille ja niitä edustaville järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä kummankin viejämaan hallituksen edustajille. 11. Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille edellä mainituille osapuolille ja tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa ilmoittautuneille osapuolille. 12. Komissio myös antoi intressitahoille mahdollisuuden esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. 13. Koska Korean tasavallassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia, tarkasteltavana olevan tuotteen tuojia/kauppiaita ja yhteisön tuottajia on ilmeisen runsaasti, menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttämistä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Selvittääkseen, olisiko otantamenetelmää käytettävä ja jos olisi, miten otos valittaisiin, komissio lähetti otantaan liittyvät kyselylomakkeet, joissa pyydettiin erityisesti tietoja yhteisön tuottajien, vientiä harjoittavien tuottajien ja tuojien, joita asia koski, keskimääräisistä myyntimääristä ja -hinnoista. Yksikään korealainen vientiä harjoittava tuottaja ei vastannut kyselyyn, ja tuojilta saatiin 11 vastausta. Ainoastaan neljä yhteisön tuottajaa vastasi otantaan liittyvään kyselylomakkeeseen. Näin ollen päätettiin, ettei otantamenetelmää tarvinnut käyttää. 14. Neljä yhteisön tuottajaa vastasi kyselylomakkeeseen, mutta yksi niistä toimitti epätäydellisen vastauksen eikä vastannut puutteita koskevaan kirjeeseen. Malesiasta saatiin kaksi vastausta kyselylomakkeeseen, yksi uudelta yritykseltä ja toinen yritykseltä, joka myöhemmin kielsi tarkastuskäynnin. Yksikään vientiä harjoittavista korealaisista tuottajista ei vastannut kyselyyn. Yksi tuoja toimitti vastauksen kyselylomakkeeseen. 15. Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin ja vahingon todennäköisen jatkumisen tai toistumisen sekä yhteisön edun määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Seuraavien yritysten toimitiloihin tehtiin tarkastuskäyntejä: a) Pyynnön esittäneet yhteisön tuottajat - Erne Fittings GmbH, Schlins, Itävalta - Interfit S.A., Maubeuge, Ranska - Virgilio Cena & Figli S.p.A, Brescia, Italia b) Uusi malesialainen tuottaja Pantech Steel Industries SDN. BHD., Selangor, Malesia 16. Tutkimusajanjakso 17. Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän kesäkuuta 2006 ja 30 päivän heinäkuuta 2007 välisen ajanjakson, jäljempänä "tutkimusajanjakso". Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2002 ja tutkimusajanjakson lopun välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE 18. Tarkasteltavana oleva tuote 19. Tarkastelun kohteena ovat Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevat raudasta tai teräksestä (ei kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä) valmistetut putkien liitos- ja muut osat (muut kuin valetut osat, laipat ja kierteitetyt osat), joiden suurin ulkoläpimitta on enintään 609,6 mm, jollaisia käytetään tyssähitsauksessa tai muihin tarkoituksiin ja jotka luokitellaan yleensä CN-koodeihin ex 7307 93 11, ex 7307 93 19, ex 7307 99 30 ja ex 7307 99 90, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. 20. Putkien liitososia valmistetaan pääasiassa putkia leikkaamalla ja muotoilemalla. Putkien liitososia käytetään putkien yhteenliittämiseen ja niitä on eri muotoisia: kulmaliittimiä, supistusliittimiä, T-liittimiä ja kärkikappaleita; niitä on myös eri kokoisia ja eri materiaaleista valmistettuja. Niitä käytetään pääasiallisesti petrokemian teollisuudessa, rakennusteollisuudessa, energiantuotannossa, laivanrakennuksessa ja teollisuuslaitoksissa. Putkien liitososia petrokemian teollisuudelle myytäessä käytetään ANSI-standardia. Muilta osin yhteisössä yleisimmin käytetty standardi on DIN-standardi. 21. Samankaltainen tuote 22. Alkuperäisen menettelyn tavoin tutkimuksessa kävi ilmi, että asianomaisissa maissa tuotetuilla, kotimarkkinoilla myydyillä ja/tai yhteisöön viedyillä putkien liitososilla on samanlaiset fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet ja loppukäyttötarkoitukset kuin pyynnön esittäneiden yhteisön tuottajien yhteisössä myymillä tuotteilla, minkä vuoksi niitä pidetään samankaltaisina tuotteina perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan tarkoittamassa merkityksessä. C. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS 23. Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen. 24. Alustavat huomautukset 25. Kuten edellä todetaan, koska yksikään Korean ja Malesian vientiä harjoittavista tuottajista, yhtä uutta yritystä lukuun ottamatta, ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä, asiaa oli tutkittava komission yksiköiden muista lähteistä saamia tietoja käyttäen. Tämän vuoksi ja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti tuontimäärien ja -hintojen vahvistamiseksi käytettiin Eurostatin tietoja, joissa käytetään kahdeksannumeroisia CN-koodeja, ja nämä tiedot tarkistettiin muista lähteistä. Polkumyyntimarginaalin laskemisessa käytettiin saatavissa olevia tietoja eli tässä tapauksessa pyyntöön ja Yhdysvaltojen tilastoihin sisältyviä tietoja. 26. Koska putkien liitososien tuonti Koreasta ja Malesiasta on nykyään määrältään pientä, komission oli käytettävä jonkin toisen maan tietoja. Yhdysvallat katsottiin soveltuvaksi, koska sen markkinat ovat samankokoiset, kotimaisia tuottajia on paljon ja tuonnin osuus suuri, mistä syystä kyseiset markkinat ovat erittäin kilpaillut. Lisäksi Yhdysvallat on Korean ja Malesian tärkein vientikohde. 27. Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tutkimusajanjakson aikana a) Normaaliarvo 28. Perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti ja koska Korean ja Malesian vientiä harjoittavat tuottajat eivät tehneet yhteistyötä yhtä uutta yritystä lukuun ottamatta, normaaliarvo perustui pyynnössä annettuihin tietoihin eli arvioituihin valmistuskustannuksiin, joihin lisättiin 12,3 prosenttia myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia ja 5,6 prosenttia voittoa Korean osalta ja 15,1 prosenttia myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia ja 6 prosenttia voittoa Malesian osalta ilmaistuina prosentteina liikevaihdosta. Katsottiin, että edellä mainitut prosenttiosuudet ovat melko maltilliset. b) Vientihinta 29. Perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti ja koska Korean ja Malesian vientiä harjoittavat tuottajat eivät tehneet yhteistyötä yhtä uutta yritystä lukuun ottamatta, vientihinta laskettiin käyttämällä Korean ja Malesian tarkasteltavana olevan tuotteen Yhdysvaltoihin suuntautuvan viennin hintoja, jotka saatiin Yhdysvaltojen tuontitilastoista. Nämä luvut oikaistiin tuotetyypeittäin suhteessa kunkin tuotetyypin tonnimäärään pyynnössä annettujen tietojen perusteella. c) Vertailu 30. Painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti putkien liitososien vientihinnan painotettuun keskiarvoon noudettuna lähettäjältä -tasolla. 31. Normaaliarvon ja vientihinnan välisen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin huomioon eroavuudet hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavissa tekijöissä perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tämän vuoksi tehtiin oikaisuja sisämaa- ja merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten huomioon ottamiseksi. d) Polkumyyntimarginaali 32. Normaaliarvon ja laskennallisen vientihinnan välinen vertailu osoitti, että polkumyyntiä esiintyi kummassakin maassa, ja polkumyyntimarginaali oli määrä, jolla vahvistettu normaaliarvo ylitti vientihinnan. Prosenttiosuutena CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla ilmaistun polkumyyntimarginaalin todettiin olevan 15,1 prosenttia Korean ja 61,3 prosenttia Malesian osalta. 33. Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan a) Alustavat huomautukset 34. Tutkimusajanjaksolla tapahtuneen polkumyynnin lisäksi tarkasteltiin myös polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä. Koska Korean ja Malesian vientiä harjoittavat tuottajat eivät tehneet yhteistyötä, yhtä uutta yritystä lukuun ottamatta, ja koska putkien liitososia valmistavasta teollisuudesta on vain vähän julkista tietoa, seuraavat päätelmät perustuvat perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti lähinnä käytettävissä oleviin tietoihin, joita ovat Eurostatin tiedot, tarkastelupyyntö ja Yhdysvaltojen tilastot. b) Korean ja Malesian tuotantokapasiteetti 35. Sekä Korean että Malesian käytettävissä olevan kapasiteetin arvioidaan olevan 35 300 tonnia ja niiden vientikapasiteetin 20 000 tonnia. Se on yli neljännes yhteisön kulutuksesta. c) Korean ja Malesian vientihinnat yhteisöön 36. Kuten alustavissa huomautuksissa todetaan, tarkasteltavana olevan tuotteen vienti kahdesta asianomaisesta maasta yhteisöön on lähes olematonta. Muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin osalta pyynnössä väitetään, että tarkasteltavana olevaa tuotetta viedään Yhdysvaltoihin polkumyyntihintaan. d) Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät 37. Kaikkien edellä esitettyjen seikkojen eli korkean polkumyyntimarginaalin ja kyseisissä maissa käytettävissä olevan valtavan käyttämättömän kapasiteetin perusteella voidaan päätellä, että polkumyynnillä kyseisistä kahdesta maasta tapahtuva tuonti Euroopan unioniin jatkuisi, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Lisäksi yksikään Malesian vientiä harjoittavista tuottajista ei pyytänyt välivaiheen tarkastelua huolimatta vientiinsä, joka lähes lakkasi, sovellettavien polkumyyntitullien suuruudesta. Korean viejäyritykset eivät myöskään koskaan tehneet yhteistyötä alkuperäisessä tutkimuksessa. Kieltäytyminen yhteistyöstä tässä tutkimuksessa myös osoittaa, että kyseiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät olleet halukkaita tai kykeneviä osoittamaan, ettei polkumyyntiä tapahtuisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. D. YHTEISÖN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ 38. Kolme yritystä toimi täysimääräisesti yhteistyössä tutkimuksessa. Ne sijaitsevat Ranskassa (Interfit), Itävallassa (Erne Fittings) ja Italiassa (Virgilio Cena). Itävaltalaisella yritysryhmällä on myös siihen etuyhteydessä oleva yritys Saksassa (Siekmann Fittings). Tutkimuksessa kävi ilmi, että kolme pyynnön esittänyttä ja täysimääräisesti yhteistyössä toiminutta yhteisön tuottajaa edusti yli 50:tä prosenttia putkien liitososien yhteisön tuotannosta, joten ne muodostavat yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti. E. TILANNE YHTEISÖN MARKKINOILLA 39. Kulutus yhteisön markkinoilla 40. Yhteisön kulutus määritettiin laskemalla yhteen pyyntöön perustuva pyynnön esittäneiden yhteisön tuottajien ja muiden yhteisön tuottajien yhteenlaskettu myyntimäärä sekä Eurostatin tietoihin perustuva tuonti asianomaisista maista ja muista kolmansista maista. 41. Tämän perusteella yhteisön kulutus kasvoi tarkastelujakson aikana 26 prosenttia – vuonna 2002 se oli 58 561 tonnia ja tutkimusajanjakson aikana 73 519 tonnia. Putkien liitososia käytetään pääasiallisesti petrokemian teollisuudessa, rakennusteollisuudessa, energiantuotannossa, laivanrakennuksessa ja teollisuuslaitoksissa, mikä yhdessä terästeollisuuden elpymisen kanssa saattaa selittää kulutuksen kasvun. 42. TAULUKKO 1 – Yhteisön kulutus Yhteisön kulutus | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso | Tonnia | 58 561 | 62 122 | 64 480 | 56 255 | 65 667 | 73 519 | Indeksi | 100 | 106 | 110 | 96 | 112 | 126 | Vuosimuutos | 100 | 6 | 4 | -14 | 16 | 13 | Lähde: EUROSTAT, pyyntö, yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset 43. Tuonti asianomaisista maista a) Määrä ja markkinaosuus 44. Tuonti Malesiasta ja Koreasta romahti 404 tonnista 11 tonniin. Tämä johtunee helmikuusta 2002 voimassa olleista polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä. Näiden maiden markkinaosuus on vähämerkityksinen. 45. TAULUKKO 2 – Tuonti asianomaisista maista Tuonti asianomaisista maista | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso | Tonnia | 404 | 22 | 54 | 94 | 17 | 11 | Indeksi | 100 | 5 | 13 | 23 | 4 | 3 | Vuosimuutos | 100 | -95 | 8 | 10 | -19 | -1 | Markkinaosuus prosentteina yhteisön kulutuksesta | 1 % | 0,04 % | 0,08 % | 0,17 % | 0,03 % | 0,01 % | Lähde: EUROSTAT b) Tuontihintojen kehitys ja hinnan alittavuus 46. Koska tuonti asianomaisista maista on hyvin pientä ja erilaisia tuotetyyppejä on paljon, Eurostatin tietojen mukaisia hintoja ei voida pitää luotettavana lähteenä yksityiskohtaista analyysia varten. 47. Koska asianomaiset maat eivät tehneet yhteistyötä, hinnan alittavuuden marginaalit laskettiin käyttämällä samaa menetelmää kuin pyynnössä eli vertaamalla asianomaisten maiden Yhdysvaltoihin suuntautuvan viennin hintoja ja pyynnön esittäjien yhteisön markkinoilla veloittamia hintoja. Korean hintojen alittavuuden marginaali on 25,2 prosenttia ja Malesian 53,3 prosenttia. 48. Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne a) Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste 49. Yhteisön tuotannonalan tuotanto kasvoi tarkastelujaksolla 5 prosenttia ja yhteisön kulutus 26 prosenttia. 50. TAULUKKO 3 – Tuotantomäärä Tuotantomäärä | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso | Tonnia | 46 454 | 43 504 | 47 155 | 40 881 | 49 300 | 48 922 | Indeksi | 100 | 94 | 102 | 88 | 106 | 105 | Vuosimuutos | 100 | -6 | 8 | -14 | 18 | -1 | Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset 51. Tarkastelujakson aikana yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti kasvoi 6 prosenttia huolimatta hienoisesta laskusta vuonna 2003. 52. TAULUKKO 4 – Tuotantokapasiteetti Tuotantokapasiteetti | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | | Tutkimusajanjakso | Tonnia | 89 400 | 87 800 | 89 700 | 90 300 | 94 800 | 95 000 | Indeksi | 100 | 98 | 100 | 101 | 106 | 106 | Vuosimuutos | 100 | -2 | 2 | 1 | 5 | 0 | Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset 53. Kapasiteetin käyttöaste laski tarkastelujaksolla 1 prosentin. 54. TAULUKKO 5 – Kapasiteetin käyttöaste Kapasiteetin käyttöaste | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso | % | 52 % | 50 % | 53 % | 45 % | 52 % | 51 % | Indeksi | 100 | 95 | 101 | 87 | 100 | 99 | Vuosimuutos | 100 | -5 | 6 | -14 | 13 | -1 | Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset b) Myynnin määrä ja myyntihinnat 55. Yhteisön tuotannonalan myynti etuyhteydettömille asiakkaille yhteisön markkinoilla kasvoi 11 prosenttia vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. 56. TAULUKKO 6 – Yhteisön tuotannonalan myynti etuyhteydettömille asiakkaille Yhteisön tuotannonalan myynti etuyhteydettömille asiakkaille | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso | Tonnia | 34 968 | 34 893 | 38 401 | 32 841 | 36 908 | 38 750 | Indeksi | 100 | 100 | 110 | 94 | 106 | 111 | Vuosimuutos | 100 | -0,2 | 10 | -16 | 12 | 5 | Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset 57. Tarkastelujakson aikana yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla veloittamat keskimääräiset myyntihinnat kasvoivat asteittain. Kokonaiskasvu oli 63 prosenttia vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kasvu selittyy osittain tärkeimmän raaka-aineen, teräsputkien, hinnan nousulla ja osittain sillä, että kaksi yhteisön tuottajaa siirtyi tuottamaan kalliimpia erikoistyyppejä. 58. TAULUKKO 7 – Yhteisön tuotannonalan myyntihinnat Yhteisön tuotannonalan myyntihinnat | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso | Euroa/tonni | 1 553 | 1 652 | 1 783 | 2 133 | 2 217 | 2 528 | Indeksi | 100 | 106 | 115 | 137 | 143 | 163 | Vuosimuutos | 100 | 6 | 8 | 23 | 5 | 20 | Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset c) Markkinaosuus 59. Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus kutistui 7 prosenttiyksikköä vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. 60. TAULUKKO 8 – Yhteisön tuotannonalan myynnin markkinaosuus Yhteisön tuotannonalan myynnin markkinaosuus | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso | Prosenttiosuus markkinoista | 60 % | 56 % | 60 % | 58 % | 56 % | 53 % | Lähde: EUROSTAT ja yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset d) Kasvu 61. Vaikka yhteisön kulutus kasvoi 26 prosenttia tarkastelujakson aikana, yhteisön tuotannonalan myynti markkinoilla kasvoi ainoastaan 11 prosenttia ja yhteisön tuotannonalan markkinaosuus vapailla markkinoilla pieneni 7 prosenttiyksikköä. Yhteisön tuotannonalan myynti ei siis kasvanut yhteisön kulutuksen kasvusuuntausta vastaavasti. e) Kannattavuus ja sijoitetun pääoman tuotto 62. Tarkastelujakson aikana kannattavuus prosentteina nettomyyntiarvosta etuyhteydettömille yrityksille kehittyi seuraavasti: 63. TAULUKKO 9 – Kannattavuus Kannattavuus | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso | Prosentteina nettomyyntiarvosta | 2 % | 1 % | 4 % | 1 % | 6 % | 10 % | Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset 64. Yhteisön tuotannonalan kannattavuus kehittyi suotuisasti yhteisön tuotannonalan kasvavien myyntihintojen myötä. Huolimatta merkittävästi notkahduksesta vuosina 2003 ja 2005 yleinen tuottavuus oli 10 prosenttia. Tämä johtui pääasiassa siitä, että tuotannossa siirryttiin korkeamman lisäarvon tuotteisiin tarkastelujaksolla, jona yhteisön tuotannonalan keskimääräinen tuotto oli 4 prosenttia. 65. Sijoitetun pääoman tuoton (voittoina/tappioina suhteessa investointien nettokirjanpitoarvoon) kehitys noudatti kannattavuuden kehityssuuntausta. 66. TAULUKKO 10 – Sijoitetun pääoman tuotto Sijoitetun pääoman tuotto | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso | % | 6 % | 2 % | 11 % | 4 % | 18 % | 37 % | Indeksi | 100 | 37 | 184 | 62 | 310 | 618 | Vuosimuutos | 100 | -63 | 147 | -122 | 248 | 309 | Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset f) Kassavirta 67. Kassavirta vaihteli merkittävästi vuosina 2002–2005 ja kasvoi huomattavasti vuonna 2006 ja tutkimusajanjakson aikana. Kasvu tarkoittaa, että tuotannonala oli toipumassa. Kassavirran avulla yritykset alkoivat taas investoida putkien liitosten tuotantoon hiljaisen kauden jälkeen. 68. TAULUKKO 11 – Kassavirta Kassavirta | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso | EUR | 1 310 693 | 3 826 570 | 2 378 520 | 1 233 797 | 7 559 501 | 10040180 | Indeksi | 100 | 292 | 181 | 94 | 577 | 766 | Vuosimuutos | 100 | 192 | -110 | -87 | 483 | 189 | Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset g) Investoinnit ja pääoman saanti 69. Yhteisön tuotannonala kasvatti investointeja 65 prosenttia tarkastelujakson aikana. Suurin osa kohdistui koneisiin tuottavuuden parantamiseksi. Yksikään yrityksistä ei maininnut vaikeuksista saada pääomaa. 70. TAULUKKO 12 – Investoinnit Investoinnit | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso | EUR | 5 839 416 | 5 824 908 | 3 438 352 | 7 422 926 | 9 986 636 | 9 643 822 | Indeksi | 100 | 100 | 59 | 127 | 171 | 165 | Vuosimuutos | 100 | -0,2 | -41 | 68 | 44 | -6 | Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset h)Varastot 71. Jäljempänä olevasta taulukosta käy ilmi, että loppuvarastot pysyivät vakaina, mutta tarkastelujaksolla ne supistuivat hieman, noin prosentilla. 72. TAULUKKO 13 – Varastot Loppuvaraston määrä | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso | Tonnia | 7 233 | 7 115 | 7 449 | 7 206 | 7 580 | 7 190 | Indeksi | 100 | 98 | 103 | 100 | 105 | 99 | Vuosimuutos | 100 | -2 | 5 | -3 | 5 | -5 | Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset i) Työllisyys, tuottavuus ja työvoimakustannukset 73. Vuonna 2003 työntekijöiden määrä laski 5 prosenttia ja koko tarkastelujaksolla 2 prosenttia. 74. TAULUKKO 14 – Työllisyys Työllisyys | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso | Työntekijöiden lukumäärä | 760 | 725 | 719 | 692 | 729 | 741 | Indeksi | 100 | 95 | 95 | 91 | 96 | 98 | Vuosimuutos | 100 | -5 | -0,8 | -3 | 5 | 2 | Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset 75. Tuotannon kasvaessa ja työvoiman vähentyessä tuottavuus kasvoi 8 prosenttia tarkastelujakson aikana. 76. TAULUKKO 15 – Tuottavuus Tuottavuus | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso | Tonnia/työntekijä | 61 | 60 | 66 | 59 | 68 | 66 | Indeksi | 100 | 98 | 107 | 97 | 111 | 108 | Vuosimuutos | 100 | -2 | 9 | -11 | 14 | -3 | Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset 77. Yhteisön tuotannonalan työvoimakustannukset kasvoivat asteittain tarkastelujakson aikana. Työvoimakustannusten kokonaiskasvu tarkastelujaksolla oli 22 prosenttia. Työvoimakustannukset kasvoivat eniten yrityksessä, joka vaihtoi tuotevalikoimansa perushyödykkeistä erikoistuotteisiin, jotka edellyttävät enemmän ammattitaitoa. 78. TAULUKKO 16 – Työvoimakustannukset Työvoimakustannukset/ Palkat | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso | EUR | 28 941 652 | 28 436 139 | 29 607 915 | 29 754 664 | 33 069 402 | 35 312 821 | Indeksi | 100 | 98 | 102 | 103 | 114 | 122 | Vuosimuutos | 100 | -2 | 4 | 1 | 11 | 8 | Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset 79. Muiden tekijöiden vaikutus a)Yhteisön tuotannonalan vientitoiminta 80. Yhteisön tuotannonalan putkien liitososien vienti ei ollut tarkastelujaksolla kovin vakaata, vaan vaihteli huomattavasti. Vienti kolmansiin maihin väheni kokonaisuudessaan 15 prosentilla, mikä johtui lähinnä epäsuotuisasta EUR/USD-vaihtokurssista. 81. TAULUKKO 17 – Yhteisön tuotannonalan vienti Yhteisön tuotannonalan vienti | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso | Tonnia | 10 893 | 8 003 | 9 358 | 8 410 | 11 890 | 9 278 | Indeksi | 100 | 73 | 86 | 77 | 109 | 85 | Vuosimuutos | 100 | -27 | 12 | -9 | 32 | -24 | Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset b) Kolmansista maista tulevan tuonnin määrät ja hinnat 82. Neuvoston asetuksella (EY) N:o 964/2003 otettiin käyttöön polkumyyntitoimenpiteet, jotka koskevat putkien liitososien tuontia Kiinan kansantasavallasta (58,6 %) ja Thaimaasta (58,9 %). Toimenpiteitä sovelletaan tarkasteltavana olevaan tuotteeseen, joka on peräisin Kiinasta ja lähetetään jostakin seuraavista maista: Filippiinit, Indonesia, Sri Lanka ja Taiwan. Kiinan tuontia koskevista toimenpiteistä huolimatta sen vienti Euroopan unioniin kasvaa jatkuvasti. 83. Putkien liitososien tuonnin kokonaismäärä muista kolmansista maista kuin asianomaisista maista yli kaksinkertaistui tarkastelujakson aikana; vuonna 2002 se oli 9 654 tonnia ja tutkimusajanjakson lopussa 24 105 tonnia. 84. Putkien liitososien tuonti yhteisöön muista maista kuin Koreasta ja Malesiasta kehittyi seuraavasti: 85. TAULUKKO 18 – Tuonti muista kolmansista maista Tuonti muista kolmansista maista | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso | Tonnia | 9 654 | 12 453 | 11 488 | 13 344 | 19 020 | 24 105 | Indeksi | 100 | 129 | 119 | 138 | 197 | 250 | Vuosimuutos | 100 | 29 | -10 | 19 | 59 | 53 | Lähde: EUROSTAT 86. Muista kolmansista maista kuin asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus oli 33 prosenttia EU:n kulutuksesta. Tämä merkitsee 99 prosentin kasvua tarkastelujaksolla, 16 prosentista 33 prosenttiin. 87. TAULUKKO 19 – Muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus Muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso | Prosenttiosuus markkinoista | 16 % | 20 % | 18 % | 24 % | 29 % | 33 % | Indeksi | 100 | 122 | 108 | 144 | 176 | 199 | Vuosimuutos | 100 | 22 | -14 | 36 | 32 | 23 | Lähde: EUROSTAT ja pyynnön esittäneiden hakijoiden toimittamat markkinoita koskevat tiedot 88. TAULUKKO 20 – Tärkeimmistä muista kolmansista maista tuleva tuonti Euroopan unioniin Tuonti muista kolmansista maista (tonnia) | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso | Kiina | 859 | 1428 | 1772 | 2236 | 5846 | 8339 | Taiwan | 1101 | 2372 | 1894 | 2540 | 4774 | 5854 | Vietnam | 1835 | 1214 | 767 | 694 | 1224 | 1475 | Intia | 1522 | 1569 | 1537 | 1763 | 1552 | 2096 | Thaimaa | 676 | 1508 | 778 | 558 | 1622 | 2334 | c) Polkumyynnin vaikutuksista toipuminen 89. Kuten useimpien edellä lueteltujen indikaattoreiden myönteinen kehitys osoittaa, yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne oli vuodesta 2002 vuoden 2007 puoleen väliin mennessä osittain elpynyt kahdesta asianomaisesta maasta peräisin olevan polkumyynnin vahingollisista vaikutuksista. 90. Yhteisön tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät 91. Voimassa olevat toimenpiteet ovat johtaneet yhteisön tuotannonalan osittaiseen elpymiseen vuoden 2002 jälkeen. Yhteisön tuotannonala onnistui lisäämään myyntimääriään ja nostamaan hintojaan. Vahinkoindikaattorit kuten tuotanto, tuotantokapasiteetti, kannattavuus, sijoitetun pääoman tuotto ja tuottavuus ovat myös kehittyneet myönteisesti. Tämä osoittaa, että yhteisön tuotannonala on ponnistelut parantaakseen kilpailukykyään. Yhteisön tuotannonalan myynti yhteisössä onkin ollut kannattavaa vuodesta 2002. 92. Yhteisön tuotannonala ei kuitenkaan kyennyt hyödyntämään yhteisön kulutuksen huomattavaa kasvua, ja lisäksi osa myönteisistä tekijöistä on seurausta siitä, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijainnut yhteisön suuri tuottaja poistui markkinoilta ja kaksi pyyntöä tukenutta yritystä otti haltuunsa sen toiminnot. 93. Voidaan kuitenkin päätellä, että Korean ja Malesian vastaisten toimenpiteiden käyttöönotolla oli myönteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen 94. Koska yhteisön tuotannonala alkoi alustavasti toipua, polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttaman vahingon jatkumista ei voitu osoittaa. Tästä syystä tutkittiin, toistuisiko vahinko, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. F. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS 95. Kuten edellä todetaan, Korean ja Malesian tuottajat voivat ohjata suuria vientimääriä yhteisön markkinoille, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Pyynnössä todetaan, että kyseiset maat ovat erittäin riippuvaisia vientimarkkinoista, Korea 75 prosenttia ja Malesia 84 prosenttia. Lisäksi näyttää siltä, että koska muille vientimarkkinoille, kuten Yhdysvaltoihin ja Japaniin, suuntautuvat vientimäärät ovat jo huomattavat, ne eivät pystyisi ottamaan vastaan käyttämätöntä kapasiteettia, joka näin ollen ohjattaisiin yhteisön markkinoille. Aasian markkinoilla on myös yleisesti liikakapasiteettia. 96. Hintojen osalta Yhdysvaltojen tilastoista kävi ilmi, että Malesian ja Korean vientihinnat Yhdysvaltoihin olivat yhteisön tuotannonalan vientihintoja alhaisemmat. Vaikka yksityiskohtaista analyysia ei voitu monien eri tuotetyyppien takia suorittaa, on todennäköistä, että saadakseen takaisin menetetyn markkinaosuutensa kyseiset viejät mukauttavat hintansa muiden Aasian maiden erittäin mataliin hintoihin. Tällainen hinnoittelu, mitä tukee kieltäytyminen yhteistyöstä, yhdessä sen seikan kanssa, että kyseisillä mailla on kapasiteettia toimittaa merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisön markkinoille, vaikuttaisi todennäköisesti kielteisesti yhteisön tuotannonalaan. 97. Lisäksi on muistettava, että saavuttaakseen suurtuotannon edut yhteisön tuotannonalan on pysyttävä kilpailukykyisenä tuottaakseen tietyn määrän perustuotteita, jotka siis kilpailevat suoraan Korean ja Malesian tuonnin kanssa 98. Edellä esitetyn perusteella päätellään, että toimenpiteiden raukeaminen johtaisi mitä todennäköisimmin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin yhteisön tuotannonalalle aiheuttaman vahingon toistumiseen. G. YHTEISÖN ETU 99. Johdanto 100. Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tarkasteltiin, olisiko nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon jatkaminen kokonaisuudessaan yhteisön tuotannonalan edun vastaista. Yhteisön edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisön tuotannonalasta, tuojista/kauppiaista ja käyttäjistä tehtyyn arviointiin. Käyttäjiltä ei saatu yhtään kannanottoa. 101. Arvioidakseen toimenpiteiden voimassaolon jatkamisen tai jatkamatta jättämisen todennäköisiä vaikutuksia komissio pyysi tietoja kaikilta edeltä mainituilta intressitahoilta. Komissio lähetti otantaan liittyvät kyselylomakkeet 64:lle tarkasteltavana olevan tuotteen tuojalle ja sai 11 vastausta. Komissio lähetti kyselylomakkeen näille 11 yritykselle, mutta sai ainoastaan kaksi osittaista vastausta, joissa ei esitetty mitään näyttöä siitä, että voimassa olevat toimenpiteet olivat vaikuttaneet yrityksiin merkittävässä määrin. On selvää, että tuojat ovat löytäneet muita hankintalähteitä, kuten muiden kolmansien maiden huomattava markkinaosuus (33 prosenttia) osoittaa; kilpailuedellytykset yhteisön markkinoilla ovat siis taatut. 102. Koska tämä tutkimus on tarkastelu, jossa siis analysoidaan tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat jo olleet voimassa, voidaan arvioida, onko nykyisillä toimenpiteillä mahdollisesti kohtuuttoman kielteinen vaikutus asianomaisiin osapuoliin. 103. Tällä perusteella tutkittiin, oliko polkumyynnin jatkumista ja vahingon todennäköistä toistumista koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, ettet toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen ei ole tässä erityistapauksessa yhteisön edun mukaista. 104. Yhteisön tuotannonalan etu 105. Yhteisön tuotannonala on osoittautunut rakenteellisesti elinkelpoiseksi. Tämän vahvisti tuotannonalan taloudellisen tilanteen myönteinen kehitys, kun tosiasiallinen kilpailu oli palautettu nykyisin voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Yhteisön tuotannonalan ponnistelut tuotannon rationalisoimiseksi ja kilpailukyvyn parantamiseksi ovat johtaneet kohtuulliseen voittoon tarkastelujakson kahtena viimeisenä vuonna. 106. Edellä esitetyn perusteella näyttää tarpeelliselta pitää nykyiset toimenpiteet voimassa, jotta voidaan välttää polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kielteiset vaikutukset, jotka vaarantaisivat yhteisön tuotannonalan toipumisen ja lopulta koko sen olemassaolon. Lisäksi on muistettava, että yhteisön tuotannonalan katoaminen vaikuttaisi kielteisesti myös korkeamman jalostusasteen tuotannonaloihin, koska niiden valinnanvara tavarantoimittajien suhteen supistuisi merkittävästi. 107. Tuojien/kauppiaiden etu 108. Kuten edellä todetaan, ainoastaan kaksi 64 etuyhteydettömästä tuojasta vastasi komission kyselyyn. Ne eivät kuitenkaan ilmaisseet kielteisiä mielipiteitä toimenpiteiden mahdollisesta jatkumisesta. Kieltäytyminen yhteistyöstä osoittaa jo sinänsä, että toimenpiteet eivät vaikuttaneet kovin kielteisesti kyseisen alan taloudelliseen tilanteeseen. Tätä päätelmää tukee se seikka, että tuojat kävivät edelleen huomattavaa kauppaa tarkasteltavana olevalla tuotteella ja jopa lisäsivät tuonnin määrää tarkastelujakson aikana. 109. Tämän vuoksi katsotaan, että tällä hetkellä voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto ei vaikuttanut kielteisesti tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien taloudelliseen tilanteeseen. Samasta syystä on myös epätodennäköistä, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen johtaisi tuojien taloudellisen tilanteen heikentymiseen tulevaisuudessa. 110. Käyttäjien edut 111. Yhtään käyttäjää ei ilmoittautunut tässä tutkimuksessa. Tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjät ovat pääasiassa petrokemian teollisuus ja rakennusteollisuus. Yhteistyöstä kieltäytyminen tuntuu vahvistavan sen, että putkien liitososat muodostavat vain erittäin pienen osan kyseisten yritysten tuotantokustannuksista ja että voimassa olevat toimenpiteet eivät ole vaikuttaneet kielteisesti niiden kilpailukykyyn. 112. Näin ollen päätellään, että jos toimenpiteet säilytetään samalla tasolla, käyttäjien tilanne ei heikkene. 113. Yhteisön etua koskevat päätelmät 114. Tutkimus on osoittanut, että voimassa olevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat jossain määrin edistäneet yhteisön tuotannonalan toipumista. Jos toimenpiteiden voimassaolon annetaan päättyä, toipuminen vaarantuu ja yhteisön tuotannonala saattaa kadota. Näin ollen toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen on yhteisön tuotannonalan edun mukaista. 115. Lisäksi voimassa olevat toimenpiteet eivät tunnu aiemmin vaikuttaneen kovin kielteisesti käyttäjien ja tuojien taloudelliseen tilanteeseen. Tämän vuoksi päätellään, ettei ole pakottavia syitä olla jatkamatta voimassa olevia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä. H. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET 116. Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiotaan suositella. Samalla asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolet voivat esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Korealta ei saatu yhtään vastausta. malesialaiselta yritykseltä saatiin yksi huomautus, joka ei kuitenkaan muuttanut edellä olevia päätelmiä. 117. Edellä todetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevien putkien liitososien tuonnissa asetuksella (EY) N:o 1514/2002 käyttöön otettujen polkumyyntitoimenpiteiden soveltamista olisi jatkettava, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 118. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta ja Thaimaasta peräisin olevien, raudasta tai teräksestä (ei kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä) valmistettujen putkien liitos- ja muiden osien (muut kuin valetut osat, laipat ja kierteytetyt osat), joiden suurin ulkoläpimitta on enintään 609,6 millimetriä, ja joita käytetään tyssähitsauksessa tai muihin tarkoituksiin ja jotka kuuluvat CN-koodeihin ex 7307 93 11, ex 7307 93 19, ex 7307 99 30 ja ex 7307 99 90 (TARIC-koodit 7307 93 11 91, 7307 93 11 93, 7307 93 11 94, 7307 93 11 95, 7307 93 11 99, 7307 93 19 91, 7307 93 19 93, 7307 93 19 94, 7307 9319 95, 7307 93 19 99, 7307 99 30 92, 7307 99 30 93, 7307 99 30 94, 7307 99 30 95, 7307 99 30 98, 7307 99 90 92, 7307 99 90 93, 7307 99 90 94, 7307 99 90 95, 7307 99 90 98). 119. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten tuottamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden osalta seuraava: Maa | Yritys | Tulli (%) | Taric-lisäkoodi | Malesia | Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan | 59,2 | A324 | Kaikki muut yritykset | 75 | A999 | Korean tasavalta | Kaikki yritykset | 44 | - | 120. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä […]. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja [1] EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 2117/2005 (EUVL L 340, 23.12.2005, s. 17). [2] EYVL L 228, 24.8.2002, s. 1. [3] EUVL L 139, 6.6.2003, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 1496/2004, (EUVL L 275, 25.8.2004, s. 1). [4] EUVL L 355, 1.12.2004, s. 4. [5] EUVL L 355, 1.12.2004, s. 9. [6] EUVL L 116, 29.4.2006, s. 1. [7] EUVL C 286, 23.11.2006, s. 8. [8] EUVL C 192, 18.8.2007, s. 15.