EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 10.7.2015 COM(2015) 327 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE EUROOPAN UNIONIN LAINANANTO- JA LAINANOTTOTOIMINTA VUONNA 2014



Sisällysluettelo 1.Johdanto 2.Euroopan unionin lainanantotoiminta 2.1.Maksutasejärjestely 2.2.ERVM 2.3.Makrotaloudellista rahoitusapua koskeva järjestely 2.4.Euratom-järjestely 3.Euroopan unionin lainanottotoiminta 3.1.Maksutasejärjestely 3.2.ERVM 3.3.Makrotaloudellinen rahoitusapu 3.4.Euratom 4.Euroopan investointipankki 4.1.EIP:n lainanantotoiminta 4.2.EIP:n lainanottotoiminta 5.Euroalueen rahoitusvakauden varmistaminen 5.1.Kreikan lainajärjestely 5.2.ERVV 5.3.EVM

1.Johdanto Komission on tiedotettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain Euroopan unionin lainanantovälineiden käytöstä. Tässä kertomuksessa käsitellään lainanantotoimia välineittäin sekä vastaavia lainanottotoimia. Taulukko 1: Euroopan unionin kokonaislainananto – lainapääomakanta (miljoonaa euroa) Selvitystilassa oleva EHTY(1) (2) Euratom (1) Maksutasejärjestely Makrotaloudellinen rahoitusapu ERVM Yhteensä 2010 219 466 12 050 500 13 235 2011 2012 2013 2014 225 183 179 192 447 423 386 348 11 400 11 400 11 400 8 400 590 545 565 1 829 28 000 43 800 43 800 46 800 40 662 56 351 56 330 57 569 (1) Muuntokursseina käytetään kunkin vuoden joulukuun 31. päivän kursseja. (2) Euroopan hiili- ja teräsyhteisö (EHTY) on ollut selvitystilassa vuodesta 2002 alkaen. Viimeinen EHTY:n liikkeeseen laskema joukkovelkakirjalaina erääntyy vuonna 2019. 2.Euroopan unionin lainanantotoiminta Komissio antaa kolmansille maille ja jäsenvaltioille rahoitustukea kahdenvälisinä lainoina, joita varten tarvittava rahoitus hankitaan pääomamarkkinoilta ja joille myönnetään takuu EU:n talousarviosta. Tukea annetaan tavoitteista riippuen joko neuvoston tai neuvoston ja Euroopan parlamentin säädösten nojalla. Komissio ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja varmistavat Euroopan ulkosuhdehallinnon avustuksella, että kolmansille maille myönnettävä rahoitustuki ei ole ristiriidassa EU:n ulkosuhteiden yleisten tavoitteiden kanssa. 2.1.Maksutasejärjestely Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 143 artiklan ja järjestelystä keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseille 18 päivänä helmikuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 332/2002 mukaista maksutasetukea annetaan unionin keskipitkinä lainoina. Sitä myönnetään yleensä Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) ja muiden monenvälisten lainoittajien, kuten Euroopan investointipankin (EIP), Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) tai Maailmanpankin, rahoituksen yhteydessä. Neuvosto päättää maksutasetuen myöntämisestä tapauskohtaisesti määräenemmistöllä. Potentiaalisia tuensaajia ovat euroalueen ulkopuoliset jäsenvaltiot, joilla on vakavia maksutasevaikeuksia. Järjestelyn tarkoituksena on lievittää jäsenvaltioiden ulkoisen rahoituksen hankintavaikeuksia ja palauttaa niiden maksutasetilanne kestävälle pohjalle. Tuki asetetaan käyttöön niiden talouspoliittisten edellytysten täyttyessä, jotka neuvosto on asettanut (kuultuaan talous- ja rahoituskomiteaa sopeutusohjelmaluonnoksesta) ja joiden yksityiskohdista komissio ja tuensaajajäsenvaltio ovat sopineet yhteisymmärryspöytäkirjassa ennen lainasopimuksen tekemistä. Sopeutusohjelmaan sisältyvien toimenpiteiden jatkuva noudattaminen on edellytyksenä myöhempien lainaerien maksamiselle, ja sitä arvioidaan säännöllisesti. Komissio hankkii tarvittavan rahoituksen Euroopan unionin puolesta pääomamarkkinoilta. Komissio raportoi säännöllisesti talous- ja rahoituskomitealle sekä neuvostolle maksutasetuesta annetun asetuksen täytäntöönpanosta. Maksutasejärjestely otettiin uudelleen käyttöön vuonna 2008 kansainvälisen talous- ja finanssikriisin seurauksena. Sen enimmäismäärää kasvatettiin 12 miljardista eurosta niin, että toukokuussa 2009 se oli lopulta 50 miljardia euroa. Tarkoituksena oli EU voisi reagoida nopeasti mahdollisiin uusiin maksutasetukipyyntöihin. Tästä enimmäismäärästä oli 31. joulukuuta 2014 mennessä myönnetty 16,6 miljardia euroa Unkarille, Latvialle ja Romanialle. Määrästä maksettiin 13,4 miljardia euroa. Neuvosto hyväksyi vuonna 2013 Romanian toisen ennalta varautuvaa rahoitustukea koskevan ohjelman, jonka määrä on enintään 2 miljardia euroa. Tukierien maksamista voidaan pyytää 30. syyskuuta 2015 asti. Vuonna 2014 ei maksettu maksutasetukieriä. Maksutasejärjestelyn puitteissa myönnetyn, vielä takaisin maksamatta olevan rahoituksen kokonaismäärä oli vuoden 2014 lopussa 8,4 miljardia euroa.



Taulukko 2: Maksutasetuki 31.12.2014 (miljardia euroa) Maa Myönnetty määrä Maksettu määrä Takaisin maksettu määrä Takaisin maksamatta oleva määrä Keskimääräinen laina-aika (vuotta) Unkari 6,5 5,5 4,0 1,5 5,0 Latvia 3,1 2,9 1,0 1,9 6,6 Romania 5,0 5,0 0 5,0 7,0 Romania (ennalta varautuva tuki) 2,0 0 0 0,0 0 Yhteensä 16,6 13,4 5,0 8,4

Toimet 31. joulukuuta 2014 lähtien Latvia maksoi tammikuussa 2015 takaisin 1 200 miljoonaa euroa ja Romania 1 500 miljoonaa euroa, minkä jälkeen takaisin maksamatta oleva kokonaismäärä supistui 5 700 miljoonaan euroon. Tarkempia tietoja maksutasejärjestelyistä on osoitteessa http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/balance_of_payments/index_en.htm. 2.2.ERVM Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM) perustettiin 11. toukokuuta 2010 annetulla neuvoston asetuksella (EU) N:o 407/2010 SEUT-sopimuksen 122 artiklan 2 kohdan nojalla. Mekanismille on myönnetty täysi takaus EU:n talousarviosta, ja se voi myöntää lainoja enintään 60 miljardia euroa. Potentiaalisia ERVM:n tuen saajia ovat jäsenvaltiot, jotka kärsivät kansainvälisen talous- ja rahoitustilanteen vakavan heikkenemisen aiheuttamista vaikeuksista. ERVM:n käytön edellytyksenä on komission ja tuensaajajäsenvaltion välisessä yhteisymmärryspöytäkirjassa sovittuun talous- ja rahoitussopeutusohjelmaan liittyvien talouspoliittisten ehtojen noudattaminen. ERVM:n tuen myöntämisestä päätetään samaan tapaan kuin maksutasetuen myöntämisestä. Komissio arvioi rahoitustarpeita ja valvoo sopeutusohjelman täytäntöönpanoa säännöllisesti yhteistyössä Euroopan keskuspankin (EKP) kanssa. Ohjelman yleisten talouspoliittisten ehtojen täyttymistä arvioidaan vähintään puolivuosittain ja tuen myöntämisen edellytyksenä olevien talouspoliittisten ehtojen täyttymistä vähintään joka kolmas kuukausi. Kaikista sopeutusohjelmaan mahdollisesti tarvittavista muutoksista keskustellaan tukea saavan jäsenvaltion kanssa. Neuvosto tekee päätöksen alun perin asetettujen yleisten talouspoliittisten ehtojen muuttamisesta määräenemmistöllä komission ehdotuksesta, ja se hyväksyy tukea saavan jäsenvaltion laatiman tarkistetun sopeutusohjelman. Mekanismi aktivoitiin vuonna 2011 Irlannin ja Portugalin avustamiseksi. Irlannille sitouduttiin myöntämään 22,5 miljardin euron ja Portugalille 26 miljardin euron laina. Irlantia varten tehtiin yhteensä 85 miljardin euron ja Portugalia varten 78 miljardin euron edestä maksusitoumuksia. Näihin sisältyvät myös Euroopan rahoitusvakausvälineen (ERVV), IMF:n sekä muiden jäsenvaltioiden sitoumukset. Taulukko 3: Maksusitoumusten jakautuminen (miljardia euroa) Maa ERVM ERVV IMF Muut Yhteensä Irlanti 22,5 17,7 22,5 22,3* 85,0 Portugali 26,0 26,0 26,0 78,0 Yhteensä 48,5 43,7 48,5 22,3 163,0 * Muiden jäsenvaltioiden (Yhdistynyt kuningaskunta, Ruotsi, Tanska) sitoumukset 4,8 miljardia euroa ja Irlannin valtion (valtionkassa ja kansallinen eläkerahasto, NPRF) sitoumukset 17,5 miljardia euroa. ERVM:n täytäntöönpanon jälkeen on päätetty pienentää korkomarginaalia ja pidentää laina-aikoja kaikkien lainojen osalta. Maaliskuussa 2014 Portugalille maksettiin 1 800 miljoonaa euroa ja Irlannille 800 miljoonaa euroa (viimeinen erä). Marraskuussa 2014 Portugalille maksettiin 400 miljoonaa euroa (viimeinen erä). Vuoden 2014 lopussa ERVM:sta myönnetyn rahoituksen jäljellä oleva kokonaismäärä oli 46 800 miljoonaa euroa (Irlanti: 22 500 miljoonaa euroa, Portugali: 24 300 miljoonaa euroa). Irlantia koskeva EU:n/IMF:n rahoitustukiohjelma päättyi helmikuussa 2014 ja Portugalin ohjelma kesäkuussa 2014. Tarkempia tietoja maksutasejärjestelyistä on osoitteessa http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/efsm/index_en.htm. 2.3.Makrotaloudellista rahoitusapua koskeva järjestely Makrotaloudellisen rahoitusavun tavoitteena on auttaa ehdokasmaita, mahdollisia ehdokasmaita ja naapuruusmaita selviytymään lyhyen aikavälin maksutasevaikeuksista, vakauttamaan julkista taloutta ja edistämään rakenneuudistusten toteuttamista. Makrotaloudellinen rahoitusapu on poikkeuksellista ja väliaikaista ja perustuu tiukkoihin talouspoliittisiin ehtoihin. Makrotaloudelliset rahoitusaputoimet yleensä täydentävät IMF:n sopeutusohjelmia. Makrotaloudellista rahoitusapua voidaan myöntää lainoina ja/tai sellaisina avustuksina, joita ei tarvitse maksaa takaisin. Tuensaajavaltion laiminlyödessä lainan takaisinmaksun komissio voi aktivoida ulkosuhteisiin liittyville hankkeille perustetun takuurahaston varmistaakseen kyseisen lainan rahoittamiseksi ottamansa lainan takaisinmaksun.

Vuonna 2010 hyväksyttyä Ukrainan makrotaloudellista rahoitusapua koskeva yhteisymmärryspöytäkirja allekirjoitettiin Ukrainan ja EU:n välisen huippukokouksen yhteydessä helmikuussa 2013. Rahoitusavun suuruus yhdessä vuonna 2002 hyväksytystä edellisestä avusta käytettävissä olevien varojen kanssa on 610 miljoonaa euroa lainoina (MFA I). Ensimmäinen, 100 miljoonan euron erä maksettiin toukokuussa 2014, ja toinen erä, joka oli 260 miljoonaa euroa, marraskuussa 2014. Neuvosto päätti 14. huhtikuuta 2014 myöntää Ukrainalle makrotaloudellista rahoitusapua enintään 1 miljardi euroa lainoina, joiden enimmäislaina-aika on 15 vuotta (MFA II). Rahoitusavulla katetaan Ukrainan kiireelliset maksutasetarpeet, jotka ilmenevät IMF:n tukemasta Ukrainan hallituksen talousohjelmasta. Ensimmäinen, 500 miljoonan euron erä maksettiin kesäkuussa 2014, ja toinen erä, joka myös oli 500 miljoonaa euroa, joulukuussa 2014. Euroopan parlamentti ja neuvosto päättivät 15. toukokuuta 2014 myöntää Tunisialle makrotaloudellista rahoitusapua enintään 300 miljoonaa euroa lainoina. Laina-aika on enintään 15 vuotta. Vuonna 2014 ei suoritettu maksuja niiden päätösten nojalla, jotka Euroopan parlamentti ja neuvosto tekivät vuonna 2013 makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Georgialle (46 miljoonaa euroa, josta lainoja 23 miljoonaa euroa), Kirgisian tasavallalle (30 miljoonaa euroa, josta lainoja 15 miljoonaa euroa) ja Jordanialle (180 miljoonaa euroa lainoina).



Toimet 31. joulukuuta 2014 lähtien Ensimmäinen, 100 miljoonan euron erä maksettiin Jordanialle 10. helmikuuta 2015. Euroopan parlamentti ja neuvosto päättivät 15. huhtikuuta 2015 myöntää Ukrainalle makrotaloudellista rahoitusapua kolmannen lainan muodossa (MFA III), jonka enimmäismäärä on 1 800 miljoonaa euroa. Kolmas, 250 miljoonan euron erä (MFA I) maksettiin Ukrainalle 21. huhtikuuta 2015. Ensimmäinen, 10 miljoonan euron erä maksettiin Georgialle 21. huhtikuuta 2015. Ensimmäinen, 100 miljoonan euron erä maksettiin Tunisialle 7. toukokuuta 2015. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle joka vuosi kolmansille maille myönnetyn makrotaloudellisen rahoitusavun toteutusta koskevan kertomuksen, joka sisältää yksityiskohtaista tietoa makrotaloudellisesta rahoitusavusta. Lisätietoja myös osoitteessa http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/macro-financial_assistance/index_en.htm. 2.4.Euratom-järjestely Euratomin lainajärjestelyä voidaan käyttää hankkeiden rahoittamiseen jäsenvaltioissa (neuvoston päätös 77/270/Euratom) tai tietyissä kolmansissa maissa (Ukraina, Venäjä tai Armenia) (neuvoston päätös 94/179/Euratom). Neuvosto määritti vuonna 1990 lainanoton enimmäismääräksi 4 miljardia euroa. Lainanottopäätöksiä on tehty noin 3,7 miljardin euron edestä, ja 3,4 miljardia euroa on jo maksettu. Lainanannon enimmäismäärää koskevan neuvoston päätöksen (77/271/Euratom, sellaisena kuin se on muutettuna) mukaisesti komission on ilmoitettava neuvostolle, jos allekirjoitettu määrä saavuttaa 3,8 miljardin euron rajan, ja tarvittaessa ehdotettava uutta lainanannon enimmäismäärää. Komissio hyväksyi vuonna 2013 päätöksen C(2013) 3496 enintään 300 miljoonan euron suuruisen Euratom-lainan myöntämisestä Ukrainalle ydinvoimalaitosten turvallisuuden parantamiseen tähtäävän ohjelman tukemiseen. Laina tulee voimaan kunhan kaikki sen voimaantulon edellytykset on täytetty tyydyttävästi. 3.Euroopan unionin lainanottotoiminta Komissio on valtuutettu hankkimaan rahoitusta pääomamarkkinoilta sekä EU:n että Euratomin puolesta rahoittaakseen neuvoston hyväksymät lainanantotoimet. Lainanotto- ja lainanantotoimet toteutetaan back-to-back-järjestelyillä, joilla voidaan varmistaa, ettei EU:n talousarvioon kohdistu korko- eikä valuuttakurssiriskiä. Otto- ja antolainauskannat vastaavat toisiaan. 3.1.Maksutasejärjestely Vuonna 2014 markkinoilta ei hankittu lainarahoitusta osana maksutasejärjestelyä. Vuoden 2014 lopussa maksutasejärjestelyn puitteissa hankitun rahoituksen kokonaismäärä oli 8,4 miljardia euroa.

3.2.ERVM Vuonna 2014 ERVM:n puitteissa kerättiin yhteensä 3 miljardia euroa kahdessa liikkeeseenlaskussa. Maaliskuussa 2014 laskettiin liikkeeseen 2,6 miljardin euron viitelaina (eräpäivä 4. huhtikuuta 2024 ja korko 1,875 %) Irlannin ja Portugalin tukemiseksi. Tämä oli osa ERVM:n puitteissa toteutettavia kyseisten maiden rahoitustukipaketteja. Marraskuussa 2014 laskettiin liikkeeseen 660 miljoonan euron joukkolaina (eräpäivä 4. lokakuuta 2029 ja korko 1,375 %). Tästä määrästä 400 miljoonaa euroa käytettiin viimeiseen Portugalille ERVM:n puitteissa maksettuun tukierään. EU:n joukkovelkakirjoilla oli markkinoilla suuri kysyntä, ja emissio ylimerkittiin selvästi. Joukkovelkakirjoja ostivat kaikki merkittävät sijoittajaryhmät, etenkin pitkäaikaiset sijoittajat (sijoitusrahastot, omaisuudenhoitajat ja vakuutus- ja eläkerahastot) sekä julkiset laitokset. Jälkimarkkinoilla saavutetut tulokset olivat erittäin tyydyttäviä ja vahvistivat unionin vankan aseman ensiluokkaisten viitelainojen liikkeeseenlaskijana. Komission laskelmien ja 22 pankilta saatujen tietojen perusteella EU:n viitelainojen jälkimarkkinoilla käytiin kauppaa 26,3 miljardin euron edestä vuonna 2014 (31 miljardin euron edestä vuonna 2013). Vuoden 2014 lopussa ERVM:n puitteissa hankitun rahoituksen kokonaismäärä oli 46,8 miljardia euroa. Taulukko 4: EU:n ERVM:n puitteissa toteuttamat lainanottotoimet vuonna 2014 (miljoonaa euroa) Maa Liikkeeseenlaskupäivä Eräpäivä Määrä Irlanti (800), Portugali (1 800) 25.3.2014 4.4.2024 2 600 Portugali (400) 12.11.2014 4.10.2029 400 Yhteensä 3 000 3.3.Makrotaloudellinen rahoitusapu Vuonna 2014 toteutettiin onnistuneesti neljä makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvää lainanotto-operaatiota Ukrainan hyväksi: 100 miljoonaa euroa 20. toukokuuta, 500 miljoonaa euroa 17. kesäkuuta, 260 miljoonaa euroa 12. marraskuuta ja 500 miljoonaa euroa 3. joulukuuta. MFA I -operaation ensimmäinen, 100 miljoonan euron suuruinen erä maksettiin toukokuussa 2014. Rahoitus järjestettiin laskemalla EU:n maaliskuussa liikkeeseen laskemaan 10 vuoden joukkolainaan (ks. edellä 3.2 kohta) uusi erä, jolla joukkolainan alkuperäistä 2,6 miljardin euron määrää kasvatettiin 2,7 miljardiin euroon. MFA II -operaation ensimmäinen, 500 miljoonan euron suuruinen erä maksettiin kesäkuussa 2014. Rahoitus järjestettiin laskemalla liikkeeseen toinen erä EU:n 10-vuotiseen, 2,6 miljardin euron suuruiseen joukkolainaan, jota oli toukokuussa korotettu 100 miljoonaa euroa. Näin joukkolainan likviditeettiä kasvatettiin yhteensä 3,2 miljardiin euroon. MFA I -operaation toinen, 260 miljoonan euron suuruinen erä maksettiin marraskuussa 2014. Määrä sisältyi marraskuussa 2014 liikkeeseen laskettuun 660 miljoonan euron joukkolainaan (ks. edellä 3.2 kohta). Tähän joukkolainaan liittyvä uusi erä laskettiin liikkeeseen joulukuussa MFA II -operaation toisen, 500 miljoonan euron maksuerän rahoittamiseksi. Näin joukkolainankokonaismäärä kasvoi 1,16 miljardiin euroon. Uuden erän tuottotaso laski kaikki EU:n liikkeeseenlaskut huomioon ottaen historiallisen alhaiselle tasolle eli 1,363 prosenttiin. Makrotaloudellisen rahoitusavun kokonaismäärä vuoden 2014 lopussa oli 1 828,6 miljoonaa euroa. Taulukko 5: EU:n makrotaloudellisen rahoitusavun puitteissa toteuttamat lainanottotoimet vuonna 2014 (miljoonaa euroa) Maa Kuvaus Liikkeeseenlaskupäivä Eräpäivä Määrä Ukraina Ukraina (MFA I) 1. erä 20.5.2014 4.4.2024 100 Ukraina Ukraina (MFA II) 1. erä 17.6.2014 4.4.2024 500 Ukraina Ukraina (MFA I) 2. erä 12.11.2014 4.10.2029 260 Ukraina Ukraina (MFA II) 2. erä 3.12.2014 4.10.2029 500 Yhteensä 1 360 3.4.Euratom Vuonna 2014 ei toteutettu yhtään Euratomiin liittyvää lainanottotoimea.

4.Euroopan investointipankki 4.1.EIP:n lainanantotoiminta Euroopan investointipankin (EIP) myöntämillä lainoilla rahoitetaan joko suoraan yksittäisiä investointihankkeita tai rahoituksenvälittäjien kautta pienempiä hankkeita, joita pk-yritykset tai paikallisviranomaiset ja kunnat toteuttavat. Lisäksi EIP tarjoaa lainatakauksia, teknistä apua ja riskipääomaa. Vuonna 2014 EIP myönsi rahoitusta kaikkiaan 77 miljardia euroa (71,7 miljardia euroa vuonna 2013). EIP:n rahoitusoperaatiot vaikuttavat EU:n talousarvioon, kun niihin liittyy EU:n takauksia tai muita EU:n talousarviovaroja. Tämä koskee seuraavia toimia: -EIP:n ulkoisilla lainanantovaltuuksilla toteutetut rahoitustoimet (lainat liittymistä valmisteleville maille, naapuruus- ja kumppanuusmaille, Aasian ja Latinalaisen Amerikan maille ja Etelä-Afrikalle). Tällä rahoituksella on poliittiset ja muut valtioon liittyvät riskit kattava EU:n talousarviotakuu. Komissio antaa vuoden 2015 toisella vuosipuoliskolla erillisen kertomuksen EIP:n ulkoisesta lainanannosta vuonna 2014. -Riskinjakojärjestelyt, joiden yhteydessä EU:n talousarviota käytetään EU:n politiikan tukemiseen (esim. tutkimus- ja kehittämishankkeiden riskinjakorahoitusväline ja hankejoukkolainoja koskeva aloite). Vuonna 2014 EIP osoitti EU:n jäsenvaltioiden kanssa sovittuihin hankkeisiin 69 miljardia euroa eli 90 prosenttia yhteenlasketusta lainanannostaan. Vuonna 2014 EU:n ulkopuolisiin hankkeisiin myönnettiin 7,8 miljardia euroa, ja tästä määrästä 4,1 miljardia euroa kuuluu EU:n takuun piiriin. Takuu on myönnetty Euroopan investointipankille unionin ulkopuolella toteutettavia investointihankkeita tukevista rahoitustoimista mahdollisesti aiheutuvien tappioiden varalta. Päätöksellä 1080/2011/EU myönnettyä EU:n takuuta, jonka voimassaolo päättyy 31. joulukuuta 2013, jatkettiin automaattisesti kuudella kuukaudella, sillä uutta päätöstä EU:n takuun myöntämisestä EIP:n rahoitukselle EU:n ulkopuolisiin hankkeisiin ei ollut vielä annettu. Euroopan parlamentti ja neuvosto antoivat 16. huhtikuuta 2014 uuden päätöksen EU:n takuun myöntämisestä EIP:n rahoitukselle EU:n ulkopuolisiin hankkeisiin. Kokonaisvaltuuksien määrä on 27 miljardia euroa (lisättynä valinnaisella 3 miljardin euron määrällä). Valinnaisen määrän käyttöönotosta joko kokonaan tai osittain päättävät väliarvioinnin tulosten pohjalta Euroopan parlamentti ja neuvosto tavanomaista lainsäätämisjärjestystä noudattaen. 4.2.EIP:n lainanottotoiminta Epävakaassa markkinatilanteessa toteutusriski pysyi koko vuoden ajan suurena erityisesti suurissa viitelainaemissioissa. EIP:n joukkovelkakirjojen vankka kysyntä edisti aluksi etenkin euromääräisten lyhyempien lainojen riskilisien pienenemistä. Luokituslaitokset säilyttivät EIP:n AAA-luokituksen. Luottoluokituksen säilymistä tuki vuonna 2012 toteutettu pankin pääoman korottaminen. Vuonna 2014 EIP hankki lainarahoitusta yhteensä 61,6 miljardia euroa, ja keskimääräinen laina-aika oli 7,2 vuotta. 5.Euroalueen rahoitusvakauden varmistaminen Maailmanlaajuisen talous- ja finanssikriisin seurauksena euroalueeseen kuuluvat jäsenvaltiot päättivät seuraavista toimenpiteistä, joilla pyritään säilyttämään euroalueen ja koko Euroopan rahoitusvakaus. Niille ei ole myönnetty takuuta EU:n talousarviosta. Lisätietoja kolmesta käytössä olevasta järjestelystä on osoitteessa http://ec.europa.eu/economy_finance/assistance_eu_ms/index_en.htm. 5.1.Kreikan lainajärjestely Euroalueen valtiovarainministerien päätettyä 2. toukokuuta 2010 yksimielisesti tukea Kreikkaa käynnistettiin yhdessä IMF:n kanssa kolmivuotinen ohjelma, johon sisältyy enintään 110 miljardin euron rahoituspaketti Kreikan avustamiseksi. Ohjelmaan sovelletaan tiukkoja talouspoliittisia ehtoja, jotka komissio ja IMF ovat yhteistoiminnassa EKP:n kanssa neuvotelleet Kreikan viranomaisten kanssa. Euroalueen jäsenvaltiot ovat tässä ensimmäisessä avustusohjelmassa maksaneet lainoja yhteensä 52,9 miljardin euron arvosta ja IMF 20,1 miljardin euron arvosta. Järjestelyn rahoitusehtoja tarkistettiin joulukuussa 2012 (lopullisen takaisinmaksuajan pidentäminen ja marginaalin pienentäminen). Euroalueen valtiovarainministerit ja IMF hyväksyivät 14. maaliskuuta 2012 järjestyksessä toisen talouden sopeutusohjelman, jossa ensimmäisen ohjelman vielä maksamatta olevaan tukimäärään lisättiin 130 miljardia euroa. Toisessa ohjelmassa rahoitustuen kokonaismäärä on siis 164,5 miljardia euroa ja IMF:n osuus siitä 19,8 miljardia euroa. Toisin kuin lainanantajien välisellä sopimuksella perustetussa ensimmäisessä ohjelmassa, jossa komissio koordinoi ja hallinnoi keskitetysti tukea antavien euroalueen jäsenvaltioiden myöntämiä kahdenvälisiä lainoja, toisessa ohjelmassa rahoitus järjestetään Euroopan rahoitusvakausvälineen kautta. 5.2.ERVV Euroalueen jäsenvaltiot perustivat Euroopan rahoitusvakausvälineen (ERVV) Luxemburgiin rekisteröidyksi yhtiöksi, jonka omistajia ne ovat. ERVV suunniteltiin tilapäiseksi pelastusmekanismiksi, jossa euroalueen jäsenvaltioiden takaamilla joukkolainaemissioilla hankittuja varoja lainataan edelleen vaikeuksissa oleville euroalueen jäsenvaltioille. Lokakuussa 2010 päätettiin luoda pysyvä pelastusjärjestely, Euroopan vakausmekanismi (EVM), ja se tuli voimaan 27. syyskuuta 2012. ERVV ei kuitenkaan 1. heinäkuuta 2013 lukien enää osallistu uusien rahoitusohjelmien rahoitukseen eikä tee uusia sopimuksia lainajärjestelyistä. ERVV osallistuu kuitenkin edelleen Kreikassa, Portugalissa ja Irlannissa toteutettaviin ohjelmiin, joissa se on lainanantaja (yhdessä IMF:n ja eräiden jäsenvaltioiden kanssa).