FI Euroopan unionin virallinen lehti C 198/39

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kulttuurialalta ja luovilta toimialoilta kasvua ja työpaikkoja EU:lle”

COM(2012) 537 final

2013/C 198/06

Esittelijä: Antonello PEZZINI

Toinen esittelijä: Nicola KONSTANTINOU

Euroopan komissio päätti 19. joulukuuta 2012 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kulttuurialalta ja luovilta toimialoilta kasvua ja työpaikkoja EU:lle

COM(2012) 537 final.

Asian valmistelusta vastannut neuvoa-antava valiokunta "teollisuuden muutokset" (CCMI) antoi lausuntonsa 12. maaliskuuta 2013.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 17.–18. huhtikuuta 2013 pitämässään 489. täysistunnossa (huhtikuun 17. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 175 ääntä puolesta ja 2 vastaan 3:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Komitea on vakuuttunut siitä, että kulttuuriala ja luovat toimialat ovat Euroopalle — EU:n identiteetin perusarvojen ja unionin sosiaalisen markkinatalousmallin kulmakivi — laadukasta taloudellista, sosiaalista ja tuotannollista kehitystä edistävä yhdistelmä paikallis-, alue-, valtio- ja EU-tasolla — eurooppalaisen lisäarvon tuoman vertailuedun olennaisia osatekijöitä aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden suunnittelussa, kehittelyssä, tuotannossa ja kulutuksessa — keskeinen kilpailukykyä luova tekijä kaikilla talouden ja yhteiskunnan sektoreilla — mahdollisesti merkittävä uusien ja parempien työpaikkojen lähde — kansainvälinen osoitus EU:n arvovallasta ja ainutlaatuisuudesta maailmassa.

1.2 ETSK katsoo, että kun otetaan huomioon kulttuurialan ja luovien toimialojen kasvava rooli Euroopan talouskehityksessä ja kansainvälisessä toiminnassa, tarvitaan keskipitkän aikavälin strategia, jonka avulla varmistetaan — kulttuurialan ja luovien toimialojen vahva ja johdonmukainen sosiaalinen ulottuvuus, jotta pystytään tarkistamaan ja määrittelemään uudelleen nykyiset ammattipätevyysvaatimukset, turvaamaan tasa-arvoiset työolot ja edistämään piilevien mahdollisuuksien hyödyntämistä, jotta voidaan — hyödyntää kulttuurialan ja luovien toimialojen kaikki mahdollisuudet luoda uusia työpaikkoja ja tarjota laadukasta työtä kehyksessä, jossa perusoikeudet on suojattu — tarkistaa ja määritellä uudelleen nykyiset ammattipätevyysvaatimukset — vähentää pk-yrityksille, mikroyrityksille ja itsenäisille ammatinharjoittajille aiheutuvia hallinnollisia ja byrokraattisia kustannuksia — tukea uudelleenorganisointi- ja rakenneuudistusprosessia uudelleenkoulutustoimin avoimissa puitteissa, joissa huolehditaan työntekijöille suunnatusta tiedotuksesta ja työntekijöiden konsultoinnista, kunnioittaen täysin perusoikeuksia ja ihmisarvoa — edistää järjestelmällistä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua kaikkialla kulttuurialalla ja luovilla toimialoilla niin EU:n ja kansallisella tasolla kuin yritystenkin tasolla — asettaa tarkoituksenmukainen eurooppalainen sääntelykehys, jonka avulla turvataan kulttuurinen monimuotoisuus ja valinnanvara, vähennetään hallinnollisia kustannuksia ja helpotetaan liikkuvuutta EU:n sisällä ja kansainvälisesti. — teknologinen ulottuvuus ja luovan toiminnan lisäarvo siten, että suojellaan teollis- ja tekijänoikeuksia sisämarkkinoilla mutta myös ja ennen kaikkea kansainvälisellä tasolla, edistetään uutta teknologiaa ja innovatiivisia tuote- ja prosessisovelluksia käsittelevää tutkimusta, tuetaan voimakkaasti uusia digitaalisia prosesseja ja mahdollisuuksia luomalla eurooppalainen laatutunnus ja huolehditaan arvoketjujen kehittämisestä verkostojen ja yhteisten jakelujärjestelmien kautta. — kansalaisyhteiskunnan kanssa käytävän alueellisen vuoropuhelun ulottuvuus, jonka mukaisesti kulttuurialalla ja luovilla toimialoilla käytetään jäsentyneen vuoropuhelun järjestelmiä EU-, valtio- ja aluetasolla ja edistetään kulttuurialan ja luovien toimialojen kehitystä, sillä ne ovat välttämättömiä alueiden sekä luovien lahjakkuuksien, henkisten ammattien ja työllisyyden elvyttämiseksi ja arvon nostamiseksi. — luovan ja kulttuuri-Euroopan kansainvälinen ulottuvuus, joka perustuu kulttuurien monimuotoisuutta koskevan Unescon yleissopimuksen yhteydessä tehtyihin kansainvälisiin sitoumuksiin ja jossa nostetaan arvoon uusia liiketoimintamalleja, joissa muotoilu on otettu osaksi arvoketjua ja kaikki toimijat korottavat osaltaan eurooppalaista huippuosaamista maailmanmarkkinoilla edustavien tuotteiden ja prosessien lisäarvoa, ja jolla suojataan teoksia piratismilta ja väärennöksiltä joustavien, helposti saatavilla olevien ja tehokkaiden välineiden avulla. — taloudellinen ja lainansaantiin liittyvä ulottuvuus, jonka mukaisesti pystytään tukemaan alan hankkeita sisämarkkinoilla ja kansainvälisesti – muun muassa verohelpotuksin, verolykkäyksin ja poistamalla kaksinkertainen verotus – ja tarjoamaan alan erityispiirteet huomioon ottavia lainansaantivälineitä, erityisesti mikroyrityksille ja luonteeltaan aineettomille hankkeille soveltuvia takausjärjestelmiä.

1.3 ETSK pyytää komissiota valvomaan tarkasti unionin säännöstön ja ennen kaikkea kilpailupolitiikkaan, teollis- ja tekijänoikeuksiin ja työoikeuteen liittyvien sääntöjen soveltamista sekä EU:n ja kolmansien maiden tekemien kansainvälisten sopimusten mukaisen suojan noudattamista kulttuurialalla ja luovilla toimialoilla.

1.4 Komitea ehdottaa, että komissio tutkii mahdollisuutta ja tapaa järjestää laajennettu kulttuurialan ja luovien toimialojen sidosryhmien foorumi, jotta voidaan yksilöidä paremmin – myös osallistavien ennakoivien analyysien avulla – kaikki alan toimijat ja määrittää kasvun elvyttämiseen ja laadukkaiden työpaikkojen luomiseen tähtäävän keskipitkän aikavälin strategisen toimintasuunnitelman pääkohdat. Toimintasuunnitelman tulee perustua monialaiseen paikallis-, alue- ja EU-tason strategiaan, johon osallistuvat aktiivisesti jäsenvaltiot, alue- ja paikallisviranomaiset, työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunta.

1.5 Komitea kehottaa käynnistämään viipymättä kohdennettuja aloitteita kulttuurialan ja luovien toimialojen epävarmojen työsuhteiden torjumiseksi ja tasa-arvoisten työolojen varmistamiseksi kaikille alan työntekijöille, erityisesti niille, jotka harjoittavat itsenäistä tai epätavallista työtä, alihankintana järjestettyä työtä ja etenkin kausiluonteista työtä, sekä varmistamaan, että kaikilla on mahdollisuus käyttää digitaalisia verkkoja turvallisesti ja tasa-arvoisesti.

1.6 ETSK pyytää komissiota kiinnittämään huomiota tarpeeseen mukauttaa sääntelykehys sellaiseksi, että siinä otetaan huomioon kulttuurialan ja luovien toimialojen erityispiirteet, etenkin teollis- ja tekijänoikeuksien, hallinnollisen ja rahoituksellisen yksinkertaistamisen ja painetun ja digitaalisen viestinnän yhdenvertaisen alv-kohtelun alalla erityisesti alan pienissä yrityksissä.

1.7 ETSK:n mielestä olisi pohdittava mahdollisuutta luoda kansalaisyhteiskunnan kanssa käytävälle vuoropuhelulle kehys, jossa keskitytään kansalaisiin, ja hyödyntää näin Euroopan kansalaisten teemavuotta.

2. Kulttuuriala ja luovat toimialat Euroopassa

2.1 Kulttuuriala ja luovat alat ovat Euroopalle välttämätön strateginen voimavara. Euroopan huippuosaaminen ja kilpailukyky kulttuurialalla ja luovilla toimialoilla ovat tulosta taiteilijoiden, kirjailijoiden, suunnittelijoiden, ammattilaisten ja yrittäjien työstä, jossa he ovat käyttäneet perinteisiä ja innovatiivisia taitojaan sekä muodollista ja epämuodollista osaamistaan, jota olisi vaalittava, tuettava ja kehitettävä.

2.2 Komitea on jo aiemmin korostanut seuraavaa: "Kuten EU2020-strategiassa todetaan, Euroopan kulttuuriteollisuudella ja luovilla toimialoilla on keskeinen merkitys kasvun, kilpailukyvyn sekä Euroopan unionin ja sen kansalaisten tulevaisuuden kannalta. […] Ne tarjoavat lisäksi vertailuedun, jota ei voida tuottaa muualla, ja ajavat paikallista kehitystä ja teollisuuden muutosta." (1)

2.3 Vuonna 2010 annetun vihreän kirjan (2) määritelmien mukaan ‧kulttuuriteollisuudella‧ tarkoitetaan "tuotannonaloja, jotka tuottavat ja levittävät sellaisia hyödykkeitä ja palveluja, joiden katsotaan kehittämishetkellään erityisen laatunsa, käyttönsä tai tarkoituksensa kannalta ilmentävän tai välittävän kulttuuri-ilmaisuja niiden mahdollisesta kaupallisesta arvosta riippumatta", kuten Unescon vuoden 2005 yleissopimuksessa (3) on määritelty. ‧Luovalla teollisuudella‧ tarkoitetaan puolestaan "tuotannonaloja, jotka käyttävät kulttuuria tuotantopanoksena ja joilla on kulttuurinen ulottuvuus, vaikka niiden tuotos on pääasiassa toiminnallinen" ja joihin kuuluu muun muassa "arkkitehtuuri ja muotoilu, joissa luovia elementtejä nivelletään laajempiin prosesseihin, sekä tietyt eri alojen osa-alat, kuten graafinen suunnittelu, muotisuunnittelu ja mainonta".

2.4 Kulttuurialaan ja/tai luoviin toimialoihin luettavia aloja ei kuitenkaan ole vieläkään rajattu tarkasti (4), ja tästä syystä on vaikea määrittää, mikä on niiden todellinen vaikutus bruttokansantuotteen ja työllisyyden kehitykseen.

2.5 Luova Eurooppa -ohjelmaa koskevassa ehdotuksessa (5), josta komitea on antanut lausuntonsa (6), kulttuurialan ja luovien toimialojen katsotaan tarkoittavan "kaikkia aloja, joiden toiminta perustuu kulttuuriarvoihin ja/tai taiteelliseen ja luovaan ilmaisuun riippumatta siitä, onko toiminta markkinasuuntautunutta vai ei tai mikä on toimijan järjestäytymismuoto" (2 artikla). Niihin tulisi erikseen sisällyttää kustannusala, graafinen ala sekä painotekninen ja digitaalinen julkaisuala.

2.6 Näiden alojen osuus koko Euroopan bruttokansantuotteesta oli 4,5 prosenttia vuonna 2008 ja osuus työvoimasta noin 3,8 prosenttia, eli aloilla työskenteli yli 8,5 miljoonaa ihmistä (7).

2.7 Euroopan parlamentti kannattaa edellä esitettyä määritelmää ja on pyytänyt lisäämään siihen erikseen museot ja muodin.

2.8 Vaikka kulttuurialan ja luovien toimialojen painoarvo Euroopan taloudellisessa tuotannossa on hyvin merkittävä ja kasvussa ja niiden työllisyysvaikutus huomattava (8), käytettyjen määritelmien moninaisuuden vuoksi – muun muassa WIPOn, OECD:n, UNCTAD:n, Unescon ja Euroopan neuvoston määritelmät – tilannetta ei voida tarkastella varmuudella ja kansainvälisesti vertailukelpoisten tilastojen pohjalta. EU:ssa näiden alojen painoarvo vaihtelee bruttokansantuotteen prosenttiosuutena ilmaistuna 2,6 prosentista (vihreä kirja) 3,3 prosentin (Luova Eurooppa -ohjelma) ja 4,5 prosentin (9) kautta 6,5 prosenttiin (Euroopan neuvosto) ja työntekijöiden määränä ilmaistuna yli 5 miljoonasta 8,5 miljoonan (10) kautta lähes 18 miljoonaan (11).

2.9 Kulttuurialan ja luovien toimialojen moninaisuus heijastuu alan rakenteellisiin erityispiirteisiin: alalla on paljon pieniä, keskisuuria ja mikroyrityksiä, joiden osuus koko tuotannonalasta on noin 80 prosenttia. Suuryrityksiä on vain alle 1 prosentti, mutta ne tarjoavat yli 40 prosenttia työpaikoista (12).

2.10 Tällainen kulttuurialan ja luovien toimialojen rakenne Euroopassa aiheuttaa ongelmia moneltakin näkökannalta: taitojen kehittämisestä rahoituksen saatavuuteen, uusien liiketoimintamallien edistämisestä teollis- ja tekijänoikeuksien suojeluun, vaikeudesta päästä kansainvälisille markkinoille yhteyksien parantamiseen muiden alojen kanssa, puhumattakaan pätevyyksien (muodollinen ja epämuodollinen jne.) vastavuoroisen tunnustamisen hankaluudesta (13).

2.11 Euroopassa niillä keskeisillä aloilla, jotka eivät edusta teollisuustoimintaa, eli kuva- ja esittävillä taiteilla sekä kulttuuriperinnöllä, on usein edelleen suuri strateginen arvo, kun taas Yhdysvalloissa strateginen arvo on keskittynyt ensisijaisesti teollisuusaloille, jotka ovat voimakkaasti markkinasuuntautuneita.

2.12 Amerikkalaista mallia pidetään luonnollisena vertailukohtana maille, joiden keskeisenä tavoitteena on rakentaa kulttuurituotannon järjestelmä, joka tarvitsee vain vähän julkista rahoitusta ja joka on suuntautunut voimakkaasti voitontavoitteluun.

2.13 Japani on esimerkillinen maa – eikä ainoastaan aasialaisessa yhteydessä – sikäli, että se on kehittänyt ajan kuluessa ikiaikaisia, erittäin pitkälle erikoistuneita tuotantomalleja, joihin liittyy uusia ja omaperäisiä kulttuuriteollisuuden muotoja, jotka on suunnattu suurelle yleisölle ja markkinoille.

2.14 Kiinassa panostetaan mittaviin infrastruktuuri-investointeihin kulttuurialalla: Kiina on tehnyt strategisen päätöksen rajoittaa amerikkalaisen kulttuurisisällön levitystä ja on kiinnostunut selkeästi eurooppalaisista organisointimalleista ja julkisen toiminnan roolista paikallisten kulttuurijärjestelmien toteuttamisessa ja tukemisessa.

2.15 Intiassa nopeimmin kehittynyt kulttuuriteollisuuden ala on elokuva: alan liikevaihto on kasvanut huimasti, vaikka tuotanto on vahvasti juurtunut perinteiseen intialaiseen kulttuuriin eikä siksi juuri kiinnosta yleisöä, joka ei tunne tätä kulttuuria.

2.16 Latinalaisessa Amerikassa on käynnissä mittava oman kulttuuriteollisuuden kasvuprosessi, joka on osaltaan Yhdysvaltain espanjankielisen kulttuurin vaikutuksen sekä Meksikon nopean talous- ja väestönkasvun ansiota. Brasiliassa kulttuuri kukoistaa parhaillaan myös muilla aloilla kuin musiikissa. Afrikassa puolestaan on kehittymässä vireä, omaperäinen kulttuuri, joka juontaa osaltaan juurensa moninaisista yhteyksistä yleiseurooppalaiseen kulttuuriin: maanosien välinen vuorovaikutus ja taidekasvatus voivat kertoa paljon tietyn alueen arkielämästä ja yleisestä kulttuurista sekä kaataa yhteistyön esteitä.

2.17 ETSK on aina korostanut, että olisi tärkeää panna alulle kokonaisstrategia, joka vapauttaa EU:n kulttuurialan ja luovien ammattien koko potentiaalin, jotta voitaisiin piristää työllisyyttä ja kasvua: Euroopan kulttuurialan ja luovien alojen ongelmia tuotiin esiin jo vuonna 2004 komission jäsenen Viviane Redingin pyynnöstä laaditussa lausunnossa (14). Näkemykset on toistettu ja niitä on täsmennetty monissa myöhemmissä lausunnoissa (15).

2.18 Eurooppa on luovien alojen tuotteiden viennin ylivoimainen maailmanjohtaja. Tämän aseman säilyttämiseksi on investoitava kyseisten alojen kapasiteettiin toimia yli kansallisten rajojen. Neuvosto esitti tämänsuuntaisen kannan 12. toukokuuta 2009 ja parlamentti päätöslauselmassaan 12. toukokuuta 2011.

3. Yleistä

3.1 Komitea on tietoinen siitä, että Euroopan huippuosaaminen ja kilpailukyky kulttuurialalla ja luovilla toimialoilla ovat tulosta taiteilijoiden, suunnittelijoiden, kirjailijoiden, ammattilaisten ja yrittäjien työstä, jossa he ovat käyttäneet perinteisiä ja innovatiivisia taitojaan sekä muodollista ja epämuodollista osaamistaan, jota olisi vaalittava, tuettava ja kehitettävä.

3.2 ETSK on vakuuttunut siitä, että kulttuuri ja luovuus kaikessa moninaisuudessaan ovat ratkaiseva osa unionin identiteettiä ja oikeutusta: EU on yhtenäinen luovien ja kulttuuri-ilmaisujen moninaisuudessa, ja tästä lähtökohdasta tulisi rakentaa osaamispohjaisen eurooppalaisen talouden kehitystä.

3.3 Euroopan kulttuuri-identiteetin kunnioittamiseksi ja edistämiseksi sekä kulttuurialan ja luovien toimialojen pohjan kestävyyden varmistamiseksi unionin tukitoimenpiteet on toteutettava kunnioittaen eurooppalaista sosiaalista mallia, demokraattisia periaatteita ja ympäristönsuojeluvaatimuksia.

3.4 Useiden Euroopan ja kansallisen tason analyysien perusteella vaikuttaa selkeästi siltä, että kulttuuriala ja luovat toimialat joutuvat vastaamaan yhteisiin haasteisiin, joita ovat — erittäin pilkkoutunut Euroopan markkinatilanne — yritysrakenne, jossa 80 prosenttia yrityksistä on pk- ja mikroyrityksiä — digitalisoitumisen ja uuden teknologian yleistymisen kasvava vaikutus tuotanto- ja jakeluprosesseihin — yhä nopeampi globalisaatioprosessi ja siihen liittyvät uudet toimijat ja uudet kilpailijat — osaamisen nopea vanheneminen ja uusien tarpeiden alituinen ilmaantuminen — teollis- ja tekijänoikeuksien suojelun rajat erityisesti kansainvälisellä tasolla — vaikeus saada rahoitusta ja investoida teknologisiin innovaatioihin — tiedonkeruun puutteet — asianomaisten alojen yksiselitteisen ja kansainvälisesti hyväksytyn määritelmän sekä osa-alojen erityispiirteiden määrittelyn puuttuminen — kulttuurialan ja luovien toimialojen sekä teknologisten innovaatioiden välisen suuremman synergian tarve — tarve kehittää kumppanuuksia koulutusalan, yritysmaailman sekä kulttuurialan ja luovien alojen välille — työuran laadun ja uranäkymien parantaminen sekä "luovan arvon" tunnustaminen arvoketjussa — sosiaalisen polkumyynnin torjunta kulttuurialalla ja luovilla toimialoilla.

3.5 ETSK:n mukaan kulttuurialan ja luovien toimialojen tärkeys ja monitahoisuus edellyttävät unionilta johdonmukaista strategista suunnitelmaa, jota toteutetaan pidemmällä aikavälillä ja johon liittyy yksityiskohtaisia kansallisia ja alueellisia toimintaohjelmia sekä määrällisiä tavoitteita, joiden toteutumista voidaan arvioida komission ja parlamentin seuraaman etenemissuunnitelman avulla. Suunnitelmassa vahvistetaan eri toimintatasojen (paikallis-, alue-, valtio- ja EU-taso) tehtävät ja vastuut.

3.6 Komitea pyytääkin komissiota laatimaan uuden, koordinoidun, keskipitkän aikavälin strategian, joka perustuu vuoteen 2020 ulottuvaan, osallistavaan, yhteiseen näkemykseen ja jossa otetaan täysin huomioon kulttuurialan ja luovien toimialojen erityispiirteet ja luodaan varma kehys, joka on välttämätön kyseisten alojen innovaatioinvestoinneille sekä pätevien henkilöresurssien kehittämiselle.

3.7 Lisäksi strategiassa on ehdottomasti otettava huomioon, että kulttuurialalle ja luoville toimialoille on ominaista epätyypillisten työsuhteiden, erityisesti kausiluonteisen työn, varsin suuri prosenttiosuus: aloilla on runsaasti väliaikaisia freelance-työsuhteita, itsenäisiä ammatinharjoittajia ja mikroyrityksiä, joissa työskentelee usein vain yksi ihminen, sekä huomattava määrä pk-yrityksiä, joissa on alle 10 työntekijää (16). Alan työntekijöiden palkkaus on siten usein epäsäännöllistä ja toisinaan lähellä köyhyysrajaa tai sen alapuolella.

3.8 Monet työntekijät joutuvat työskentelemään vaikeissa oloissa ja ilman oikeutta perussosiaaliturvaan. Erityisesti naispuoliset työntekijät, jotka muodostavat suuren prosenttiosuuden alan työvoimasta, kärsivät syrjinnästä etenkin työehtojen ja työolojen osalta, sillä palkka ja tulot jakautuvat hyvin epätasaisesti.

3.9 Alalla on suhteellisen paljon itsenäisiä ammatinharjoittajia. Tämä ryhmä on usein jakautunut kahteen äärilaitaan: toisessa päässä ovat korkeasti koulutetut ja kokeneet ammattilaiset, joilla on vahva markkina-asema, ja toisessa päässä itsenäiset ammatinharjoittajat, joiden aseman ainoana tarkoituksena on pitää työn kulut alhaisina eli vähentää asiakkaalle aiheutuvaa hallinnollista ja taloudellista rasitetta. ILO on jo kauan sitten varoittanut mahdollisista väärinkäytöksistä tällä alalla (17).

3.9.1 On myös totta, että talouskriisi koettelee koko kulttuuri- ja luovan toiminnan alaa, sillä ennennäkemättömät säästötoimenpiteet ja leikkaukset ovat kohdistuneet kulttuurin julkiseen tukeen kaikkialla Euroopassa.

3.10 Rakenneuudistusprosessien ennakoinnista annetuissa ETSK:n lausunnoissa (18) ehdotettuja toimenpiteitä tulisi komitean mielestä soveltaa myös kulttuurialaan ja luoviin toimialoihin. Kulttuurialan ja luovien toimialojen käyttämät teknologiat ja liiketoimintamallit muuttuvat nopeasti, ja monet suuret yritykset tekevät parhaillaan tuotanto-organisaatiouudistuksia painetun viestinnän digitalisoitumisen, julkisten tukien vähennysten, yrityssulautumien ja fuusioiden seurauksena.

3.11 Nämä muutokset ovat vaikuttaneet suoraan kulttuurialan ja luovien toimialojen työntekijöihin, sillä ne ovat usein konkretisoituneet irtisanomisina, palkanalennuspaineina, varhaiseläkesuunnitelmina, väliaikaisen työvoiman käytön lisääntymisenä, työolojen heikentymisenä ja stressin lisääntymisenä, työsopimusten keston lyhentymisenä ja työntekijöille tiedottamisessa ja heidän konsultoinnissaan ilmenevinä puutteina.

3.12 Unionin kulttuurisen monimuotoisuuden ja rikkauden turvaamiseksi komitea katsoo tarpeelliseksi välttää liiallista keskittymistä niin tuotannossa kuin jakelussakin. ETSK ehdottaa, että suositaan sellaisia digitaaliverkkoja ja meta-alueita, jotka pystyvät keräämään investointien edellyttämän kriittisen massan, lisäämään tutkimusta ja edistämään kansainvälistä levitystä sekä turvaamaan näin työpaikat.

3.13 Vastaavasti ETSK:n mukaan tarvitaan sekä EU:n tasolla että kansallisesti yhteisiä ponnisteluja, joilla tuetaan uusia, ajan tasalla olevia ammattiprofiileja koskevia koulutus- ja pätevöitymisohjelmia elinikäisen oppimisen kautta, jotta voidaan ottaa huomioon alalla tapahtuvat muutokset ja kehittää ammattitaitoa ja asiantuntemusta siten, että se vastaa kulloisiinkin tarpeisiin. Taiteilijoiden, suunnittelijoiden ja kulttuurialan ja luovien toimialojen työntekijöiden koulutusjärjestelmien uudenaikaistamiseen suunnattuja investointeja on vauhditettava, jotta pystytään säilyttämään EU:n nykyinen johtoasema ja saavuttamaan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet.

3.13.1 Tällaiset toimet ovat sitäkin kiireellisempiä maailmanmarkkinoiden kilpailutilanteen kehityksestä seuraavien perinpohjaisten muutosten vuoksi. Ne näkyvät myös henkisen työn ammateissa, joissa on jouduttu luomaan jatkuvasti eurooppalaisen tieto-osuuskunnan kaltaisia uusia käsitteitä ja tapoja hoitaa korkeaa osaamista edellyttäviä työtehtäviä.

3.14 Kuten komissio itsekin toteaa, "rahoituslaitosten olisi hankittava paremmat tiedot näiden alojen taloudellisesta potentiaalista ja kehitettävä valmiuksiaan arvioida yrityksiä, jotka nojaavat aineettoman omaisuuden varaan". Tämän tulisi näkyä ensisijaisesti unionin vuosien 2014–2020 rahoituskehyksessä: olisi päästävä eroon tämänhetkisestä epävarmuudesta – muun muassa Erasmus-ohjelman yhteydessä – ja muokattava uudelleen unionin ohjelmat ja tukivälineet (rakennerahastot, EIP, EIR jne.) siten, että niihin sisällytetään ja niissä suositaan muita kuin teknologisia innovaatioita sekä kulttuurialan ja luovien toimialojen kilpailukykyistä kansainvälistä toimintaa.

3.15 Tulevan, vuodesta 2014 alkavan koheesiopolitiikan valmistelussa olisi otettava opiksi hankkeista ja tutkimuksista, joiden aiheena on luovien toimialojen koko potentiaalin vapauttamiseen tarkoitettujen välineiden käyttö. ETSK:n mielestä kulttuuriala ja luovat toimialat on sisällytettävä yhdennettyihin alue- tai paikalliskehitysstrategioihin, joita toteutetaan yhteistyössä viranomaisten ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa.

3.16 On laadittava taiteilijoiden ja suunnittelijoiden, heidän teostensa, palvelujen ja jakelujärjestelmien liikkuvuutta helpottava unionin kehys, johon kuuluu pätevyyksien vastavuoroinen tunnustaminen sekä edistykselliset koulutusvälineet Euroopan kulttuurin ja luovan toiminnan alueen sisä- ja ulkopuolella. Näin toteutetaan käytännössä taiteilijoiden liikkuvuutta käsittelevän komission asiantuntijaryhmän asiasta antamat suositukset (19).

3.17 ETSK korostaa, että kulttuuriala ja luovat toimialat edistävät osaltaan paikallistalouden uudelleensuuntausta, jossa suositaan uusien taloudellisten toimintojen syntymistä, luodaan uusia ja pysyviä työpaikkoja (20) ja parannetaan Euroopan alueiden ja kaupunkien vetovoimaa, kuten tutkimuksessa The rise of the creative class (21) on kuvattu.

3.18 Kulttuurialaa ja luovia toimialoja koskevan todellisen uuden strategian keskeisenä tekijänä on ETSK:n näkemyksen mukaan oltava unionin toimintasuunnitelma "Maailmalle avoin luova Eurooppa" (Creative Europe Open to the World, CEOW), jolla varmistetaan taiteilijoiden ja kulttuuri- ja luovan alan yritysten, erityisesti pk-yritysten, mukanaolo keskeisillä kansainvälisillä markkinoilla. Sitä varten olisi otettava käyttöön erityisjärjestelyjä ja helpotettava vaihtoa kolmansien maiden kanssa ja sovittava unionin kahden- ja monenvälisiin sopimuksiin sisällytettävistä täsmällisistä, sitovista lausekkeista.

4. Erityistä

4.1 Tarkoituksenmukaisen sääntely-ympäristön edistäminen

4.1.1 Jäsenvaltioiden ja komission tulisi hyväksyä – siten, että työmarkkinaosapuolet tuovat oman panoksensa ja osallistuvat aktiivisesti – erityisiä sääntelytoimenpiteitä, joissa otetaan huomioon kulttuurialan ja luovien toimialojen erityispiirteet ja joihin sisältyy tarkoituksenmukaisia kilpailusääntöjä, jotta vältetään markkinoiden liiallinen keskittyminen ja vaalitaan kulttuurista monimuotoisuutta, kuluttajien valinnanvapautta ja erilaisia yrittäjyyden muotoja.

4.1.2 Jäsenvaltioiden tulisi vähentää hallinnollista ja byrokraattista taakkaa, joka rasittaa erityisesti kulttuurialan ja luovien toimialojen pk-yrityksiä ja itsenäisiä ammatinharjoittajia, yksinkertaistamalla palveluntarjontamenettelyjä ja helpottamalla palvelujen, taiteilijoiden ja kulttuurialan toimijoiden liikkuvuutta.

4.2 Rahoituksen saanti, EU:n taloudellinen tuki ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus

4.2.1 Silloinkin kun kulttuuriala ja luovat toimialat ovat pääasiassa markkinasuuntautuneita, ne ovat aina tulosta yksittäisten suunnittelijoiden, kirjailijoiden, taiteilijoiden, näyttelijöiden ja esiintyjien työstä, jonka suorittamiseksi tarvitaan yksinkertaisia keinoja saada rahoitusta ja lainaa. Kulttuurialan ja luovien toimialojen rahoitustuki olisikin tärkeää kytkeä kunnollisten työolojen luomiseen ja ylläpitämiseen kaikissa työntekijäryhmissä, myös taloudellisesta näkökulmasta.

4.2.2 Onkin tärkeää, että luodaan pk-yritysten ja itsenäisten ammatinharjoittajien kehitystä tukeva verotusympäristö, jossa estetään kaksinkertainen verotus rajat ylittävän ja valtioiden välisen liikkuvuuden yhteydessä, sekä tarkoituksenmukaiset sosiaaliturvajärjestelmät.

4.2.3 EU:n ja jäsenvaltioiden tulee kannustaa julkisen ja yksityisen sektorin väliseen yhteistyöhön, jotta voidaan varmistaa kulttuurialan ja luovien toimialojen pohjan kestävyys ja edistää tuotteiden ja palvelujen kulttuurista monimuotoisuutta.

4.2.4 EU:n ja jäsenvaltioiden tulee tukea vertailukehittämismekanismeja, jotka koskevat takuu- ja lainajärjestelyjä, investointeja ja vientikannustimia, jotta kulttuuri- ja luovan alan hankkeet voisivat nykyistä helpommin hyötyä yksityisistä rahoitusmekanismeista ja jotta edistettäisiin usein julkista tukea saavien ei-kaupallisten alojen ja markkinasuuntautuneempien alojen, kuten muotoilun, muodin ja mainosalan, välisiä kytköksiä.

4.2.4.1 ETSK kehottaa laatimaan — selvityksen tärkeimmistä eurooppalaisista kulttuurialan ja luovien toimialojen tukitoimenpiteistä kuluneiden kolmen vuoden aikana — yhteenvedon kulttuurialalle ja luoville toimialoille suunnatusta rahoituksesta viimeisten kolmen vuoden aikana — yhteenvedon kulttuurialaan ja luoviin toimialoihin sovelletun avoimen koordinointimenetelmän tuloksista.

4.3 Kulttuurialan ja luovien toimialojen yrittäjyys ja liiketoimintamallit

4.3.1 Uusien liiketoimintamallien kehittäminen edellyttää uusien digitalisointi-, uudelleenmiksaus-, mashing- ja näytteytystapojen omaksumista eli kykyä käyttää olemassa olevista lähteistä peräisin olevista teksti-, grafiikka-, ääni-, video- ja animaatio-osioista tai -kokonaisuudesta muodostuvaa digitaalista multimediatiedostoa ja luoda siitä uudenlainen johdettu teos tai otos.

4.3.2 Mallissa, jossa pyritään luovuuteen sosiaalisen laadun hyväksi (creativity for social quality), viitataan käytännössä nk. luoviin alueisiin eli kulttuuriin, alueulottuvuuteen ja yhteiskuntaan, ja siinä yhdistyvät toimenpiteet, joilla levitetään osaamista ja hyödynnetään suunnittelijaa kehityksen, teknologian ja tuotannon välisen rajapinnan välikätenä.

4.3.3 ETSK:n mielestä on välttämätöntä nostaa arvoon uusia liiketoimintamalleja, joissa design on osa arvoketjua ja joissa kaikki toimijat korottavat osaltaan eurooppalaista huippuosaamista maailmanmarkkinoilla edustavien tuotteiden ja prosessien lisäarvoa.

4.3.4 ETSK:n mielestä on lisäksi tärkeää tukea rajat ylittävää ja valtioiden välistä liikkuvuutta sekä kykyä houkutella ammattilaisia ja lahjakkuuksia. Lisäksi olisi edistettävä osaamisen siirtoa, kokemusten ja yrittäjyystaitojen vaihtoa ja EU:n eri toimijoiden ja talouden alojen välisten verkkojen ja klustereiden muodostamista EU:n alueella.

Bryssel 17. huhtikuuta 2013 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Henri MALOSSE

(1) EUVL C 051, 17.2.2011 s. 43–49.

(2) COM(2010) 183 final.

(3) Ks. http://portal.unesco.org/culture/en/ev.php-URL_ID=33232&URL_DO=DO_TOPIC&URL_SECTION=201.html

(4) European Statistical System Network on Culture ESSnet-Culture – Final Report 10/2012.

(5) COM(2011) 785 final.

(6) EUVL C 181, 21.6.2012, s. 35–39.

(7) Ks. myös TERA Consultants 2010 -raportti ja vuoden 2010 kertomus EU:n kilpailukyvystä, COM(2010) 614 final.

(8) Eurostatin mukaan kulttuurialan ja luovien toimialojen työllisyys osoittautui vuosina 2008–2011 vakaammaksi kuin EU:n koko taloudessa.

(9) TERA Consultants, 2010.

(10) TERA Consultants, 2010.

(11) Ks. vuoden 2006 raportti The Cultural Economy of Europe (CEOE).

(12) Ks. The study on the entrepreneurial dimension of cultural and creative industries.

(13) EUVL C 175, 28.7.2009 s. 63–72.

(14) EUVL C 108, 30.4.2004, s. 68–77.

(15) Lausunnot EUVL C 181, 21.6.2012, s. 35–39; EUVL 228, 22.9.2009, s. 52–55; EUVL 132, 3.5.2011, s. 39–46; EUVL C 68, 6.3.2012, s. 28–34; EUVL C 48, 15.2.2011, s. 45–50; EUVL C 27, 3.2.2009, s. 119–122; EUVL C 51, 17.2.2011, s. 43–49; EUVL C 112, 30.4.2004, s. 57–59; EUVL C 110, 9.5.2006, s. 34–38; EUVL C 248, 25.8.2011, s. 144–148; EUVL C 229, 31.7.2012, s. 1–6; EUVL C 255, 14.10.2005, s. 39–43; EUVL C 117, 30.4.2004, s. 49–51; EUVL C 228, 22.9.2009, s. 100–102; EUVL C 77, 31.3.2009, s. 63–68.

(16) EU-27:ssä kulttuurialojen työntekijöistä 25 prosentilla on väliaikainen työ, kun osuus koko työvoimassa on 19 prosenttia, ja kotoa käsin työskentelevien osuus on kaksinkertainen (26 %) kaikkiin työntekijöihin verrattuna. Myös niiden henkilöiden osuus, joilla on useampi kuin yksi työ, on kulttuurialalla suurempi (6 %) kuin koko työvoimassa (4 %). Ks. Cultural Statistics, Eurostat pocketbooks, vuoden 2011 painos.

(17) Ks. lausunto CESE "Itsenäisen ammatinharjoittajan aseman väärinkäyttö", EUVL C 161, 6.6.2013.

(18) EUVL C 299, 4.10.2012, s. 54–59.

(19) Ks. http://ec.europa.eu/culture/documents/moc_final_report_en.pdf.

(20) Ks. nuoria koskeva työllisyysaloite, 8.2.2013 pidetty EU-huippukokous.

(21) Amerikkalainen kaupunkikehitysasiantuntija Richard Florida.