Ehdotus neuvoston päätös Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen tekemisestä /* KOM/2004/0625 lopull. - CNS 2004/0021 */





Bryssel 04.10.2004 KOM(2004)625 lopullinen 2004/0216(CNS) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen tekemisestä (komission esittämä) PERUSTELUT Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan, jäljempänä ’Brasilia’, välisessä yhteistyötä koskevassa puitesopimuksessa, joka tuli voimaan 1. marraskuuta 1995, määritellään tiede- ja teknologiayhteistyö erityisen kiinnostavaksi alaksi, joka tarjoaa runsaasti mahdollisuuksia. Komissio suositteli 19. heinäkuuta 1996 antamassaan tiedonannossa TTK-yhteistyön edistäminen kehittyvien talouksien kanssa (KOM(1996)344 lopullinen) muun muassa, että Euroopan unioni tekisi joidenkin voimakkaasti kasvavien kansantalouksien kanssa tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevia sopimuksia. Tiedonannon mukaan tämä olisi "selvä osoitus poliittisesta tahdosta lisätä yhteistyötä tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen (TTK) alalla. Se myös antaa sopimuspuolille mahdollisuuden luoda maakohtaisia TTK-yhteistyöjärjestelmiä ja ohjata tiedeyhteisöt valikoitujen TTK-aihepiirien sekä yleisesti kiinnostavien teknisten haasteiden pariin.” Euroopan parlamentti pyysi 14. maaliskuuta 1997 komission tiedonannosta TTK-yhteistyön edistäminen kehittyvien talouksien kanssa antamassaan päätöslauselmassa komissiota ”suunnittelemaan järjestelyitä yhteistyön tekemiseksi niillä aloilla, joilla tapahtuu erityisesti kehittyvän talouden maille tyypillisiä tieteellisiä ja teknisiä läpimurtoja, siten, että samalla säilytetään kehitysmaille tarkoitetulle avulle ominaiset järjestelyt” ja ”neuvottelemaan kussakin maassa vallitsevien olosuhteiden mukaisesti kahdenväliset sopimukset, (...) joissa vahvistetaan oikeudelliset kehykset (...) yhteistyön ja TTK:n edistämiselle (...)”. Tätä kantaa korostetaan edelleen komission tiedonannossa neuvostolle ja Euroopan parlamentille Eurooppalaisen tutkimusalueen kansainvälinen ulottuvuus (KOM(2001)346 lopullinen). EY ja Brasilia allekirjoittivat 19. marraskuuta 2002 Brysselissä Euroopan yhteisön ja Brasilian välistä yhteistyötä koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan, jossa esitetään EY:n ja Brasilian kahdenvälisen yhteistyön painopistealueet vuoden 2006 loppuun. Yhteisymmärryspöytäkirjassa keskitytään elokuussa 2002 annetussa komission maakohtaisessa strategia-asiakirjassa esitetyn linjauksen mukaisesti viiteen painopistealueeseen, jotka ovat julkishallinto, talousyhteistyö, yhteiskunnallinen kehitys, tutkimus ja teknologia sekä ympäristö. Neuvosto valtuutti 14. helmikuuta 2000 komission neuvottelemaan Euroopan yhteisön ja Brasilian tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevasta sopimuksesta. Neuvottelujen tuloksena laadittiin liitteenä oleva sopimus, joka parafoitiin Brysselissä 3. joulukuuta 2002. Sopimus neuvoteltiin Brasilian ja Euroopan unionin välisen uudistetun ja entistä tiiviimmän yhteistyön pohjalta. Tässä yhteydessä otettiin huomioon tieteen ja teknologian merkitys taloudelliselle ja yhteiskunnalliselle kehitykselle sekä yhteinen toive yhteistoiminnan laajentamisesta ja lujittamisesta molemmille sopimuspuolille tärkeillä aloilla, jotka ovat seuraavat: bioteknologia, tieto- ja viestintäteknologia, bioinformatiikka, avaruustutkimus, mikro- ja nanoteknologia, materiaalitutkimus, puhtaat teknologiat, luonnonvarojen hoito ja kestävä käyttö, bioturvallisuus, terveys ja lääketiede, ilmailu, metrologia, standardointi ja vaatimustenmukaisuuden arviointi, sekä ihmistieteet. Komissio antoi 27. kesäkuuta 2003 neuvostolle ehdotuksen neuvoston päätökseksi, joka koski valtuuttamista edellä mainitun sopimuksen allekirjoittamiseen. Neuvosto teki kyseisen päätöksen 22. syyskuuta 2003, ja liitteenä oleva sopimus ja sen liitteet allekirjoitettiin Brasiliassa 19. tammikuuta 2004. Sopimuksessa noudatettuja periaatteita ovat molemminpuolinen hyöty, vastavuoroiset mahdollisuudet osallistua toisen sopimuspuolen ohjelmiin ja toimiin, jotka ovat sopimuksen tarkoituksen kannalta olennaisia, syrjimättömyys sekä henkisen omaisuuden tehokas suojaaminen ja teollis- ja tekijänoikeuksien oikeudenmukainen jakaminen. Sopimus tehdään aluksi viideksi vuodeksi, ja se voidaan uudistaa viideksi vuodeksi kerrallaan sopimuspuolten yhteisellä kirjallisella sopimuksella. Sopimuksessa on määräykset seuraavista asioista: Brasilian TTK-yksiköiden osallistuminen puiteohjelman TTK-hankkeisiin ja yhteisöön sijoittautuneiden TTK-yksiköiden vastavuoroinen osallistuminen Brasilian hankkeisiin vastaavilla TTK-aloilla; osallistumisen yhteydessä noudatetaan kunkin sopimuspuolen omia sääntöjä ja menettelyjä; yhteiset TTK-hankkeet; tutkijoiden ja teknisten asiantuntijoiden vierailut ja vaihdot; tieteellisten seminaarien, konferenssien, symposiumien ja työryhmätapaamisten järjestäminen yhdessä sekä asiantuntijoiden osallistuminen näihin tapahtumiin; koordinoiva toiminta, kuten esimerkiksi jo käynnissä olevien TTK-hankkeiden yhdistäminen niiden menettelyjen mukaisesti, joita sovelletaan sopimuspuolten TTK-ohjelmiin, ja tutkimusalan verkostot; laitteiden ja aineistojen vaihto ja yhteiskäyttö; tämän sopimuksen mukaisen yhteistyön kannalta olennaisia toimintatapoja, lakeja, asetuksia ja ohjelmia koskevan tiedon vaihto, myös tiede- ja teknologiapolitiikkaa koskeva tiedonvaihto; muut mahdolliset järjestelyt, joita VI artiklan nojalla perustettava ohjauskomitea suosittelee ja joiden katsotaan olevan kummankin sopimuspuolen soveltamien toimintaperiaatteiden ja menettelyjen mukaisia; varoja ei periaatteessa siirretä sopimuspuolelta toiselle. Tämän sopimuksen perusteella tehdystä yhteisestä tutkimuksesta tuloksena saadun tiedon levitykseen ja käyttöön sekä teollis- ja tekijänoikeuksien hallintaan, jakamiseen ja käyttöön sovelletaan tämän sopimuksen erottamattoman osan muodostavan liitteen ”Henkinen omaisuus” määräyksiä. Sopimuksen III artiklaan sisältyvän syrjimättömyyden periaatteen on määrä suojata yhteisön osanottajia syrjivältä kohtelulta Brasilian ohjelmissa ja toiminnoissa myös tulosten levityksen ja käytön osalta, teollis- ja tekijänoikeudet mukaan luettuina. Ohjauskomitean tehtävänä on arvioida muun muassa sopimuksen tehokkuutta ja toimivuutta, joihin sisältyy myös osanottajien syrjimätön kohtelu. Tiede- ja teknologiayhteistyön tehostaminen Brasilian kanssa lujittaa myös välittömästi sopimuspuolten välisiä suhteita, minkä lisäksi se hyödyttää merkittävästi eurooppalaisia toimijoita ja parantaa yhteisön asemaa Brasiliassa ja sitä kautta koko Mercosurin alueella, jota koskevasta assosiaatiosopimuksesta EY neuvottelee parhaillaan. Tiede- ja teknologiayhteistyötä koskeva sopimus on sopiva väline, jolla voidaan huomattavasti laajentaa ja täydentää nykyistä yhteistyötä kuudennen puiteohjelman kansainvälistä yhteistyötä tukevien erityistoimenpiteiden kehitysmaita koskevan osa-alueen yhteydessä. Komissio ehdottaa edellä esitetyn perusteella, että neuvosto hyväksyy Euroopan parlamenttia kuultuaan Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan oheisen sopimuksen, ilmoittaa Brasilian viranomaisille, että Euroopan yhteisö on saattanut päätökseen sopimuksen voimaantulon edellyttämät menettelyt. 2004/0216(CNS) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen tekemisestä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 170 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen ja 300 artiklan 3 kohdan kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen [1], ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [2], sekä katsoo seuraavaa: Komissio on neuvotellut yhteisön puolesta tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen Brasilian liittotasavallan kanssa. Sopimus, joka parafoitiin 3 päivänä joulukuuta 2002, allekirjoitettiin 19 päivänä tammikuuta 2004 sillä varauksella, että sopimus tehdään lopullisesti myöhemmin. Kyseinen sopimus olisi hyväksyttävä, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Hyväksytään Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tieteellistä ja teknistä yhteistyötä koskeva sopimus Euroopan yhteisön puolesta.Sopimusteksti on tämän päätöksen liitteenä. 2 artikla Neuvoston puheenjohtaja antaa yhteisön puolesta sopimuksen XII artiklassa tarkoitetun ilmoituksen. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja SOPIMUS BRASILIAN LIITTOTASAVALLAN JA EUROOPAN YHTEISÖN TIEDE- JA TEKNOLOGIAYHTEISTYÖSTÄ Brasilian liittotasavallan hallitus, jäljempänä ’Brasilia’, ja Euroopan yhteisö, jäljempänä ’yhteisö’, jäljempänä ’sopimuspuolet’, jotka ottavat huomioon Brasilian ja yhteisön välillä 29 päivänä kesäkuuta 1992 tehdyn yhteistyötä koskevan puitesopimuksen, joka tuli voimaan 1 päivänä marraskuuta 1995, ottavat huomioon tieteen ja teknologian merkityksen Brasilian ja yhteisön taloudelliselle ja yhteiskunnalliselle kehitykselle, ottavat huomioon yhteisön ja Brasilian välisen nykyisen tiede- ja teknologiayhteistyön, ottavat huomioon, että Brasilia ja yhteisö toteuttavat ja tukevat jo nyt tutkimustoimintaa, mukaan luettuina tämän sopimuksen II artiklan d kohdassa määritellyt demonstrointihankkeet, useilla molemmille sopimuspuolille tärkeillä aloilla ja että kumpikin sopimuspuoli voi hyötyä vastavuoroisesta osallistumisesta tutkimus- ja kehittämistoimintaan, haluavat luoda tieteellistä ja teknologista tutkimusta koskevalle yhteistoiminnalle virallisen pohjan, jonka avulla laajennetaan ja lujitetaan yhteistoimintaa molemmille sopimuspuolille tärkeillä aloilla ja edistetään tämän yhteistoiminnan tulosten soveltamista molempien sopimuspuolten taloudelliseksi ja yhteiskunnalliseksi hyödyksi, katsovat, että tämä Brasilian ja yhteisön tiede- ja teknologiayhteistyötä koskeva sopimus on osa Brasilian ja yhteisön välistä yleistä yhteistyötä, ovat sopineet seuraavaa: I ARTIKLA - Tarkoitus Sopimuspuolet edistävät, kehittävät ja helpottavat yhteistoimintaa molemmille sopimuspuolille tärkeillä aloilla toteuttamalla ja tukemalla tieteellisiä ja teknologisia tutkimus- ja kehittämistoimia. II ARTIKLA - Määritelmät Tässä sopimuksessa tarkoitetaan a) ’yhteistoiminnalla’ kaikkea toimintaa, johon sopimuspuolet ryhtyvät tai jota ne tukevat tämän sopimuksen mukaisesti, mukaan luettuna yhteinen tutkimus; b) ’tiedolla’ yhteisestä tutkimuksesta saatavaa tieteellistä tai teknistä tietoa, tutkimuksen ja kehittämisen tuloksia tai menetelmiä sekä mitä tahansa tietoa, jota yhteistoiminnan osanottajat, tarvittaessa sopimuspuolet mukaan luettuina, pitävät itse tarpeellisena; c) ’henkisellä omaisuudella’ Tukholmassa 14 päivänä heinäkuuta 1967 tehdyn Maailman henkisen omaisuuden järjestön perustavan yleissopimuksen 2 artiklassa määriteltyä henkistä omaisuutta; d) ’yhteisellä tutkimuksella’ tutkimusta, teknologista kehittämistä tai demonstraatiota koskevaa hanketta, joka toteutetaan yhden tai molempien sopimuspuolten taloudellisella tuella tai ilman sitä ja jossa sekä yhteisön että Brasilian osanottajat tekevät yhteistyötä. ’Demonstrointihankkeet’ ovat hankkeita, joilla on tarkoitus osoittaa sellaisen uuden teknologian elinkelpoisuus, joka tarjoaa mahdollisuuden taloudellisiin hyötyihin, mutta jota ei suoraan voida kaupallistaa. Sopimuspuolet tiedottavat toisilleen säännöllisesti yhteiseksi tutkimukseksi katsotuista toimista, jotka kuuluvat VI artiklan (Yhteistoiminnan koordinointi ja toteuttaminen) soveltamisalaan; e) ’osanottajalla’ tai ’tutkimusyksiköllä’ yhteisöön tai Brasiliaan sijoittautunutta henkilöä tai henkilöryhmää, tutkimuslaitosta tai muuta yhteistoimintaan osallistuvaa oikeussubjektia tai yritystä, sopimuspuolet mukaan luettuina. III ARTIKLA - Periaattee t Yhteisiä toimia toteutetaan seuraavien periaatteiden pohjalta: a) hyötyjen kokonaistasapainoon perustuva molemminpuolinen etu; b) vastavuoroinen mahdollisuus osallistua kummankin sopimuspuolen toteuttamiin tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen liittyviin toimiin; c) yhteistoimintaan mahdollisesti vaikuttavien tietojen oikea-aikainen vaihto; d) teollis- ja tekijänoikeuksien asianmukainen suojaaminen. IV ARTIKLA - Yhteistoiminnan alat Tämän sopimuksen mukainen yhteistyö voi käsittää kaikki molemmille sopimuspuolille tärkeät alat, joilla molemmat sopimuspuolet toteuttavat tai tukevat tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen, jäljempänä ’TTK’, liittyvää toimintaa tämän sopimuksen VI artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti. Tällaisen toiminnan tavoitteena on oltava tieteen, teollisuuden kilpailukyvyn ja taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen edistäminen erityisesti seuraavilla aloilla: - bioteknologia, - tieto- ja viestintäteknologia, - bioinformatiikka, - avaruustutkimus, - mikro- ja nanoteknologia, - materiaalitutkimus, - puhtaat teknologiat, - luonnonvarojen hoito ja kestävä käyttö, - bioturvallisuus, - terveys ja lääketiede, - ilmailu, - metrologia, standardointi ja vaatimustenmukaisuuden arviointi, sekä - ihmistieteet. V ARTIKLA - Yhteistyöjärjestelyt ja yhteistoiminta 1. Sopimuspuolet edistävät a) tutkimusyksikköjen osallistumista tämän sopimuksen mukaiseen yhteistoimintaan omien sisäisten toimintaperiaatteittensa ja määräystensä mukaisesti, jotta voidaan tarjota tasavertaiset osallistumismahdollisuudet niiden tieteellisen tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen toimiin ja jotta voidaan käyttää mahdollisimman tehokkaasti hyväksi siitä saatava hyöty; b) vastavuoroisia mahdollisuuksia osallistua toimintaan, jota kumpikin osapuoli edistää voimassa olevien kansallisten ohjelmiensa tai politiikkojensa mukaisesti. 2. Yhteistoimintaa voidaan toteuttaa seuraavissa muodoissa: a) yhteiset TTK-hankkeet; b) tutkijoiden ja teknisten asiantuntijoiden vierailut ja vaihdot; c) tieteellisten seminaarien, konferenssien, symposiumien ja työryhmätapaamisten järjestäminen yhdessä sekä asiantuntijoiden osallistuminen näihin tapahtumiin; d) koordinoiva toiminta, kuten esimerkiksi jo käynnissä olevien TTK-hankkeiden yhdistäminen niiden menettelyjen mukaisesti, joita sovelletaan sopimuspuolten TTK-ohjelmiin, ja tutkimusalan verkostot; e) laitteiden ja aineistojen vaihto ja yhteiskäyttö; f) tämän sopimuksen mukaisen yhteistyön kannalta olennaisia toimintatapoja, lakeja, asetuksia ja ohjelmia koskevan tiedon vaihto, myös tiede- ja teknologiapolitiikkaa koskeva tiedonvaihto; g) muut mahdolliset järjestelyt, joita VI artiklan nojalla perustettava ohjauskomitea suosittelee ja joiden katsotaan olevan kummankin sopimuspuolen soveltamien toimintaperiaatteiden ja menettelyjen mukaisia. 3. Yhteiset TTK-hankkeet toteutetaan vasta, kun osanottajat ovat laatineet teknologian hallintasuunnitelman siten kuin tämän sopimuksen liitteessä määrätään. VI ARTIKLA - Yhteistoiminnan koordinointi ja toteuttamine n 1. Tämän sopimuksen mukaisen yhteistoiminnan koordinoinnin ja toteuttamisen suorittavat Brasilian puolesta ulkoministeriö ja yhteisön puolesta Euroopan komission yksiköt, jotka toimivat toimeenpanevina eliminä. 2. Toimeenpanevat elimet perustavat tämän sopimuksen hallinnoimiseksi tiede- ja teknologiayhteistyön ohjauskomitean. Komiteaan kuuluu kummankin sopimuspuolen virallisia edustajia, ja se vahvistaa oman työjärjestyksensä. 3. Ohjauskomitean tehtäviin kuuluu: a) ehdottaa ja tukea tämän sopimuksen V artiklan mukaista yhteistoimintaa; b) ilmoittaa seuraavan vuoden osalta V artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti mahdollisten TTK-yhteistyöalojen joukosta ne molemminpuolista etua edustavat ensisijaiset alat tai osa-alueet, joilla yhteistyötä pyritään toteuttamaan; c) ehdottaa sellaisten hankkeiden yhdistämistä, joista on molemminpuolista etua kummankin sopimuspuolen tutkijoille tai jotka täydentävät toisiaan; d) antaa V artiklan 2 kohdan g alakohdan mukaisia suosituksia; e) antaa sopimuspuolille neuvoja siitä, miten tämän sopimuksen periaatteiden mukaista yhteistyötä voidaan tehostaa ja parantaa; f) tarkastella tämän sopimuksen täytäntöönpanoa ja toimivuutta; g) antaa sopimuspuolille vuosittainen kertomus tämän sopimuksen perusteella tehdyn yhteistyön tilanteesta, saavutetusta tasosta ja tehokkuudesta. Kertomus toimitetaan sekakomitealle, joka on perustettu Brasilian ja Euroopan yhteisön välillä 29 päivänä kesäkuuta 1992 tehdyn yhteistyötä koskevan puitesopimuksen mukaisesti. 4. Sekakomitealle raportoiva ohjauskomitea kokoontuu pääsääntöisesti kerran vuodessa yhteisesti sovitun aikataulun mukaisesti mieluiten ennen sekakomitean kokousta. Kokoukset järjestetään vuorotellen yhteisön alueella ja Brasiliassa. Ylimääräisiä kokouksia voidaan järjestää jommankumman sopimuspuolen pyynnöstä. 5. Ohjauskomitean kokouksiin osallistumisesta edustajille aiheutuneista kustannuksista vastaa se sopimuspuoli, jota edustaja edustaa. VII ARTIKLA - Rahoitus Yhteistoiminnan edellytyksenä on riittävän rahoituksen saaminen, ja yhteistoimintaa säätelevät sopimuspuolien alueella sovellettavat lait ja asetukset sekä toimintaperiaatteet ja ohjelmat. Yhteistoiminnan osanottajien aiheuttamia kustannuksia ei pääsääntöisesti kateta varansiirroin sopimuspuolelta toiselle. VIII ARTIKLA - Henkilöstön ja välineiden maahanpääsy 1. Sopimuspuolet toteuttavat kaikki aiheelliset toimet ja tekevät parhaansa sopimuspuolten alueilla sovellettavien lakien ja asetusten asettamissa rajoissa helpottaakseen sopimuspuolten tämän sopimuksen määräysten mukaisesti kehittämään yhteistoimintaan osallistuvien henkilöiden tai siinä käytettävien aineistojen, tietojen ja välineiden pääsyä alueelleen, siellä oleskelua ja sieltä poistumista; mainituille henkilöille, aineistoille, tiedoille ja välineille myönnetään vapautus veroista ja tulleista kummankin sopimuspuolen alueella sovellettavien lakien ja asetusten mukaisesti. 2. Jos yhden sopimuspuolen erityiset yhteistyöjärjestelyt mahdollistavat rahoitustuen myöntämisen toisen sopimuspuolen osanottajille, ensiksi mainitun sopimuspuolen toisen sopimuspuolen osanottajille mainitun toiminnan tukemiseksi myöntämille avustuksille, rahoitusosuuksille ja vastaaville tuille myönnetään vapautus veroista ja tulleista sopimuspuolten alueilla sovellettavien lakien ja asetusten mukaisesti. IX ARTIKLA - Henkinen omaisuus Tämän sopimuksen mukaisesti syntyneeseen henkiseen omaisuuteen liittyvät asiat ratkaistaan tämän sopimuksen liitteen mukaisesti, joka on erottamaton osa tätä sopimusta. X ARTIKLA - Yhteisön toimet kehitysmaiden hyväksi Tämä sopimus ei vaikuta Brasilian osallistumiseen kehitysmaana yhteisön toimiin kehitystä edistävän tutkimuksen alalla. XI ARTIKLA - Alueellinen soveltamisala Tätä sopimusta sovelletaan alueilla, joilla sovelletaan Euroopan yhteisön perustamissopimusta, mainitussa perustamissopimuksessa määrätyin edellytyksin, sekä Brasilian liittotasavallan alueella. XII ARTIKLA - Voimaantulo, irtisanominen ja riitojen ratkaiseminen 1. Tämä sopimus tulee voimaan päivänä, jona molemmat sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen kirjallisesti siitä, että sopimuksen voimaantulon edellyttämät sisäiset menettelyt on saatettu päätökseen. 2. Sopimus tehdään aluksi viideksi vuodeksi, ja sitä voidaan jatkaa sopimuspuolten molemminpuolisella suostumuksella kunkin sopimuskauden viimeistä edellisen vuoden aikana suoritetun arvioinnin jälkeen. 3. Tätä sopimusta voidaan muuttaa sopimuspuolten sopimuksella. Muutokset tulevat voimaan 1 kohdassa määrätyin ehdoin. 4. Kumpikin sopimuspuoli voi milloin tahansa irtisanoa tämän sopimuksen ilmoittamalla asiasta kirjallisesti toiselle sopimuspuolelle diplomaattiteitse kuuden kuukauden irtisanomisajalla. Tämän sopimuksen voimassaolon päättyminen tai sen irtisanominen ei vaikuta sen perusteella käynnistettyjen yhteisten tutkimushankkeiden voimassaoloon tai kestoon eikä tämän sopimuksen liitteen mukaisesti syntyneisiin oikeuksiin tai velvoitteisiin. 5. Kaikki tämän sopimuksen tulkintaa tai täytäntöönpanoa koskevat kysymykset tai riidat ratkaistaan sopimuspuolten yhteisellä päätöksellä. Tehty.............. .....päivänä ......kuuta 2002 kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, portugalin, ranskan, ruotsin, saksan, suomen ja tanskan kielellä siten, että jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen. Jos mainittujen kielien välillä esiintyy tulkintaeroja, sovelletaan englanninkielistä tekstiä. LIITE Henkinen omaisuus Sopimuksen IX artiklan nojalla:Sopimuspuolten on varmistettava, että tämän sopimuksen mukaisesti tuotettu henkinen omaisuus suojataan asianmukaisesti ja tehokkaasti.Sopimuspuolet sitoutuvat ilmoittamaan toisilleen hyvissä ajoin kaikista tämän sopimuksen mukaisesti tuotetuista keksinnöistä tai teoksista, jotka saattavat luoda teollis- ja tekijänoikeuksia. I SOVELTAMISALA A. Tässä sopimuksessa tarkoitetaan ’henkisellä omaisuudella’ maailman henkisen omaisuuden järjestön (World Intellectual Property Organisation, WIPO) perustamisesta Tukholmassa 14 päivänä heinäkuuta 1967 tehdyn yleissopimuksen 2 artiklassa määriteltyä henkistä omaisuutta. B. Tämä liite ei muulla tavoin muuta tai rajoita sitä, miten oikeudet, osuudet ja henkinen omaisuus jaetaan sopimuspuolen ja sen kansalaisten tai osanottajien kesken, vaan tämä määritellään kunkin sopimuspuolen lakien ja käytäntöjen mukaisesti. C. Henkistä omaisuutta koskevat erimielisyydet ratkaistaan asianomaisten osallistuvien laitosten välisissä neuvotteluissa tai tarvittaessa niiden ratkaisemisesta vastaavat sopimuspuolet tai niiden valtuuttamat edustajat. Sopimuspuolten yhteisellä päätöksellä erimielisyydet voidaan antaa välimiesoikeuden ratkaistaviksi kussakin tapauksessa sovellettavan kansainvälisen oikeuden säännösten mukaisesti. Mikäli sopimuspuolet tai niiden valtuuttamat edustajat eivät toisin päätä ja sovi kirjallisesti, sovelletaan Yhdistyneiden Kansakuntien kansainvälisen kauppaoikeuden toimikunnan (UNCITRAL) välimiesmenettelynormeja. D. Mikäli jompikumpi sopimuspuoli katsoo, että jokin tämän sopimuksen perusteella toteutettu yhteinen tutkimushanke on johtanut tai johtaa sellaisen henkisen omaisuuden luomiseen tai hankkimiseen, jota ei ole suojattu toisen sopimuspuolen alueella sovellettavalla lainsäädännöllä, sopimuspuolten on välittömästi käytävä neuvotteluja molemminpuolisesti hyväksyttävän ratkaisun löytämiseksi sovellettavan lainsäädännön mukaisesti. II OIKEUKSIEN JAKAMINEN A. Kummallakin sopimuspuolella voi oman kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti olla ei-yksinomainen, peruuttamaton ja tekijänpalkkioista vapautettu lupa kääntää, jäljentää, mukauttaa, lähettää sekä levittää julkisesti artikkeleita, raportteja ja teknisiä ja tieteellisiä kirjallisia teoksia, jotka ovat syntyneet tähän sopimukseen perustuvan yhteisen tutkimuksen välittömänä tuloksena, mikäli noudatetaan teoksen luomiseen liittyvien tekijänoikeuksien omistusta ja siirtämistä koskevia oikeudellisia säännöksiä. Kaikissa sellaisten tekijänoikeuksien kohteena olevien teoksien kappaleissa, jotka on tuotettu mainittujen säännösten mukaisesti ja joita levitetään julkisesti, on mainittava teoksen tekijöiden nimet, elleivät tekijät ole nimenomaisesti luopuneet tästä oikeudesta. B. Kaikkien niiden henkisen omaisuuden muotojen, joita ei mainita tässä liitteessä olevan II osan A kohdassa, oikeudet jaetaan seuraavalla tavalla: 1. Vierailevat tutkijat, esimerkiksi ensisijaisesti koulutuksensa täydentämiseksi toimintaan osallistuvat tutkijat, saavat teollis- ja tekijänoikeudet isäntälaitostensa kanssa tekemiensä järjestelyjen perusteella asiassa sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Lisäksi jokaisella keksijäksi nimetyllä vierailevalla tutkijalla on samanlainen oikeus kuin isäntälaitoksen tutkijoilla suhteelliseen osuuteen tekijänpalkkioista, jotka isäntälaitos saa henkisen omaisuuden käyttöä koskevan luvan nojalla. 2. Sellaisen henkisen omaisuuden osalta, joka on luotu tai jota voidaan luoda yhteisen tutkimuksen yhteydessä, sopimuspuolet laativat yhdessä teknologian hallintasuunnitelman; se neuvotellaan kirjallisena sopimuksena yhteisten tutkimushankkeiden osanottajien välillä, ja siinä vahvistetaan etukäteen oikeudenmukainen ja tasapainoinen yhteistyöstä syntyvien tulosten ja muiden hyötyjen jakaminen niin, että otetaan huomioon sopimuspuolten tai niiden osanottajien suhteellinen panos ja noudatetaan tiukasti kunkin sopimuspuolen alueella voimassa olevaa, henkistä omaisuutta koskevaa lainsäädäntöä ja henkistä omaisuutta koskevia kansainvälisiä sopimuksia, joiden allekirjoittajia sopimuspuolet ovat. a) Mikäli sopimuspuolet tai niiden osanottajat eivät ole laatineet yhteistä teknologian hallintasuunnitelmaa yhteistyön alkuvaiheessa eivätkä pääse sopimukseen kohtuullisen ajan kuluessa, joka ei ylitä kuutta kuukautta alkaen siitä hetkestä, kun sopimuspuoli tulee tietoiseksi kysymyksessä olevan yhteisen tutkimuksen tuloksena luodusta tai todennäköisesti luotavasta henkisestä omaisuudesta, sopimuspuolten on välittömästi käytävä neuvotteluja molemminpuolisesti hyväksyttävän ratkaisun löytämiseksi. Sopimuspuolet tai niiden osanottajat omistavat tällaisen henkisen omaisuuden yhdessä siihen saakka, kunnes asiassa päästään ratkaisuun, elleivät ne keskenään sovi toisin. b) Jos tämän sopimuksen mukaisesti toteutettu yhteinen tutkimushanke synnyttää teoksen, jota todennäköisesti suojelevat sellaiset teollis- ja tekijänoikeudet, jotka eivät kuulu toisen sopimuspuolen voimassa olevan lainsäädännön soveltamisalaan, sopimuspuolten on välittömästi käytävä neuvotteluja molemminpuolisesti hyväksyttävän ratkaisun löytämiseksi sovellettavan lainsäädännön mukaisesti. III LUOTTAMUKSELLISET TIEDOT A. Kummankin sopimuspuolen ja sen osanottajien on suojeltava kaikkia luottamuksellisiksi määriteltyjä liike- ja/tai teollisia salaisuuksia, jotka syntyvät tai jotka luovutetaan tämän sopimuksen mukaisesti sovellettavia lakeja, asetuksia ja käytänteitä noudattaen siten kuin sopimuspuolet tästä sopivat. B. Sopimuspuolet tai osanottajat eivät saa paljastaa ilman ennakolta saatua lupaa luottamuksellisiksi luokiteltuja tietoja, paitsi työntekijöille, jotka ovat virkamiehiä, toimeksisaajia tai alihankkijoita. Tietojen antamista on rajoitettava tarkasti siten, että tietoja saa antaa ainoastaan sellaisille osapuolille, jotka osallistuvat osanottajien keskenään sopimiin yhteisiin tutkimushankkeisiin, ja/tai joko hankkeeseen tai tähän sopimukseen liittyvälle hallintoelinten valtuutetulle henkilöstölle. C. Tietoja saa antaa ainoastaan osapuolten antamalla kirjallisella suostumuksella, eikä niitä pidä missään tapauksessa antaa laajemmalle kohderyhmälle kuin mikä on ehdottoman välttämätöntä annettuja tietoja koskevien töiden ja tehtävien suorittamiseksi tai tietoihin liittyvien sopimusten panemiseksi täytäntöön. D. Luottamuksellisen tiedon vastaanottajien on sitouduttava kirjallisesti pitämään saamansa tiedot luottamuksellisina, ja sopimuspuolten on varmistettava, että tämä velvoite täytetään. E. Sopimuspuolen on välittömästi ilmoitettava toiselle sopimuspuolelle, jos se ei pysty tai ei todennäköisesti pysty takaamaan sitä, ettei luottamuksellisia tietoja paljasteta. Sopimuspuolet neuvottelevat keskenään, mitkä ovat asianmukaiset toimenpiteet tällaisessa tapauksessa. [1] EUVL C , , s. . [2] EUVL C , , s. .