Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Internetin käyttöturvallisuuden parantamista maailmanlaajuisten verkkojen laitonta ja haitallista sisältöä torjumalla koskevan yhteisön monivuotisen toimintasuunnitelman hyväksymisestä tehdyn päätöksen N:o 276/1999/EY muuttamisesta"

(KOM(2002) 152 lopullinen - 2002/0071 COD)

(2003/C 61/06)

Neuvosto päätti 12. huhtikuuta 2002 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 153 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta.

Asian valmistelusta vastannut "liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta" -jaosto antoi lausuntonsa 2. syyskuuta 2002. Esittelijä oli Ann Davison.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 18. ja 19. syyskuuta 2002 pitämässään 393. täysistunnossa (syyskuun 18. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 132 ääntä puolesta 4:n pidättyessä äänestämästä.

1. Johdanto

1.1. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on kiinnittänyt erityistä huomiota nuorisopolitiikkaan(1), kuten EU:ssa pitäisi komitean mielestä yleisemminkin tapahtua. Euroopassa on ehdottomasti alettava harjoittaa yleistä ja johdonmukaista politiikkaa lapsia koskevissa kysymyksissä.

1.2. ETSK on antanut useita lausuntoja, joissa käsitellään tarvetta suojella lapsia erityisesti Internetissä. Ne ovat osaltaan edistäneet Internet-toimintasuunnitelman (Internet Action Plan, IAP) valmistelua, jonka yhteydessä on otettu huomioon useita ETSK:n tekemiä ehdotuksia. Ensimmäinen kyseisistä lausunnoista annettiin vuonna 1997. Lausunnon esittelijä oli Jocelyn Barrow(2). Viimeisin lausunnoista, joka valmistui marraskuussa 2001(3), on yksi eniten julkisuutta saanut ETSK:n lausunto: noin 20 miljoonaa kuluttajaa kuuli siitä valtakunnallisten ja alueellisten tiedotusvälineiden välityksellä. Tämä osoittaa, että suuri yleisö on komitean kanssa vahvasti samaa mieltä siitä, että lasten asianmukainen suojelu Internetissä on kyettävä turvaamaan.

1.3. Kyseisessä lausunnossa komitea ehdotti Internet-toimintasuunnitelman vahvistamista. Komissio on huomioinut tietyt komitean tekemät ehdotukset, jotka koskevat muun muassa Internetin käyttöturvallisuutta käsittelevän EU:n foorumin perustamista sekä vihaan ja rasismiin yllyttävien sisältöjen torjuntaa. Komitea suositti myös tässä yhteydessä, samoin kuin se teki kuluttajansuojaa koskevasta vihreästä kirjasta antamassaan lausunnossa, oikeudellisen taustan luomista Internet-toimintasuunnitelmalle sen varmistamiseksi, että kaikki toimijat noudattavat parhaita mahdollisia menettelysääntöjä ja muita toimintasuunnitelman puitteissa kehitettyjä menettelyjä. Tällä hetkellä toiminnan sääntely perustuu täysin vapaaehtoisuuteen, ja joissakin tapauksissa siltä puuttuu kriittisen massan tuki.

2. Haasteen ulottuvuudet

2.1. Noin 38 prosentilla EU:n kotitalouksista oli vuoden 2001 lopussa käytettävissään Internet-liittymä, ja koulut kaikkialla EU:ssa ovat liittymässä vaiheittain täydellisesti verkkoon. Lapset oppivat tietotekniikkaa kouluissa ja omaksuvat uuden välineen nopeasti, usein ennen vanhempiaan. Kun lapset käyttävät Internetiä kotoaan, heitä ei tavallisesti valvota. Pedofiilit ovat valitettavasti oivaltaneet, että verkon mahdollistama anonymiteetti tarjoaa heille tilaisuuden lähestyä lapsia, ja toisinaan tällainen toiminta johtaa raiskauksiin. Vanhemmat ymmärtävät Internetiin liittyvistä asioista usein lapsiaan vähemmän. Kreikassa äskettäin tehdyssä tutkimuksessa puolet Internetiä käyttävistä lapsista kertoi, etteivät heidän vanhempansa käytä koskaan Internetiä. Suunnilleen sama määrä lapsista sanoi, etteivät he tiedä, kuinka suojautua verkossa(4).

2.2. Äskettäin Yhdysvalloissa tehty partiotyttöjä koskeva selvitys(5) osoitti, että 30:a prosenttia heistä on ahdisteltu keskusteluryhmissä. Kuitenkin vain 7 prosenttia ahdistelluista kertoi tapahtuneesta vanhemmilleen, koska he pelkäsivät, että heidän pääsynsä verkkoon estettäisiin tämän jälkeen. Madridin kokouksessa esitettiin samansuuntaisia tuloksia, joiden mukaan 30 prosenttia tutkituista oli joutunut epämiellyttävien lähestymisyritysten kohteeksi(6). Joka viides 10-14-vuotiaista irlantilaisista lapsista kertoo, että heiltä on pyydetty puhelinnumeron kaltaisia henkilökohtaisia tietoja verkossa. Teini-ikäisten tyttöjen kohdalla luku on korkeampi(7). Kolmannen sukupolven matkapuhelimet tarjoavat lapsille entistäkin helpomman pääsyn verkkoon.

2.3. Internet on myös mahdollistanut lapsipornografian vaihdon verkossa. Verkossa arvioidaan olevan miljoona lapsia esittävää pornografista kuvaa(8), ja poliisi on kertonut tuhansista lapsista, joita on käytetty hyväksi tuotettaessa verkossa esitettäviä valokuvia ja videofilmejä. Lisäksi haitallista sisältöä on helppo löytää verkosta. Arviolta 30 prosenttia Internetin käytöstä kohdistuu pornografisille sivuille. Useimmat partiotytöt kertoivat pyrkivänsä välttämään pornografisia sivuja, mutta saavansa usein pornografista roskapostia tai joutuvansa vahingossa pornografisille verkkosivuille. Irlannissa tehdyssä tutkimuksessa kahdeksan kymmenestä vanhemmasta oli täysin tai jossakin määrin samaa mieltä seuraavan väitteen kanssa: "Olen huolissani siitä, että lapseni löytää verkosta haitallista materiaalia, kuten seksuaalisesti paljastavaa tai väkivaltaista sisältöä".

2.4. Myös rasistiset sivustot lisääntyvät nopeasti. Saksassa, jossa toimii sisäistä turvallisuutta valvova elin ja jossa on maailman tiukimpiin kuuluva rasisminvastainen lainsäädäntö, äärioikeiston kotisivujen lukumäärä on kaikesta huolimatta vuonna 2000 kasvanut 330:een, mikä on valvontaelimen mukaan noin kymmenen kertaa enemmän kuin neljä vuotta aikaisemmin. Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskus jäljitti vuonna 1995 yhden rasistisen verkkosivuston, 600 vuonna 1997, vuoden 1999 tammikuussa 1430 ja saman vuoden heinäkuuhun mennessä 2100. Tällaisilla sivuilla saattaa käydä 20000-30000 vierailijaa päivässä(9). On todisteita siitä, että rasististen sivustojen lukumäärä on kasvanut syyskuun 11. päivän tapahtumien jälkeen. Itsemurhapommittajien tekoja tukevien sivustojen määrä on noussut noin sataan(10).

2.5. Uhkapelejä tarjoavien sivustojen ja niiden käytön ilmoitetaan lisääntyneen suurimmassa osassa Eurooppaa(11). Uhkapeliä verkossa harjoittavat ihmiset ovat usein naimattomia nuoria, ja heidän tulo- ja koulutustasonsa ovat alhaiset. Muihin uhkapelureihin verrattuna huomattavasti suuremmalla osalla (74 %) uhkapeliä verkossa harjoittavista ihmisistä katsotaan olevan pakonomainen suhtautuminen pelaamiseen tai muita ongelmia(12).

2.6. Yhdysvaltojen kilpailuviranomainen (Federal Trade Commission) on todennut, että useilla lapsille suunnatuilla pelisivustoilla mainostetaan alaikäisiltä kiellettyjä uhkapelisivustoja. Komissio on myös vieraillut yli 100 suositulla uhkapelisivustolla ja todennut, että lasten pääsy kyseisille sivustoille on erittäin helppoa, sillä pääsyn estäviä tehokkaita järjestelmiä on vain vähän käytössä. Selvityksestä kävi myös ilmi, että useissa tapauksissa varoitukset, joissa kerrotaan uhkapelin olevan alaikäisiltä kiellettyä, olivat puutteellisia tai niitä oli vaikea löytää. 20 prosentilta sivustoja ei löytynyt minkäänlaista varoitusta.

2.7. Lasten on helppo löytää verkosta väkivaltaisia tietokonepelejä ja videofilmejä sekä vihaan ja rasismiin yllyttäviä sivustoja. Äskettäin tehdyn tutkimuksen mukaan lähes kaksi viidesosaa Yhdistyneen kuningaskunnan ja Itävallan 11-14-vuotiaista lapsista kertoi löytäneensä verkosta "törkeitä" sivustoja ja lisäksi kaksi viidesosaa brittiläisistä ja lähes kolmasosa itävaltalaisista lapsista sanoi löytäneensä väkivaltaisia sivustoja(13). Yhdysvalloissa tehty perusteellinen tutkimus asiasta osoittaa, että joukkotiedotusvälineissä esiintyvä väkivalta tekee lapsista pelokkaampia, aggressiivisempia ja tunteettomampia.

2.8. Haitallisen materiaalin esiintyminen jarruttaa perheiden siirtymistä käyttämään verkkoa. Hieman yli viidesosa tutkimukseen osallistuneista irlantilaisista vanhemmista ilmoitti kyseisen asian olevan tärkein syy, joka estää heitä hankkimatta kotiinsa Internet-yhteyden, joten ihmisarvon suojelun tehostamisesta voi olla myös taloudellista hyötyä. Internetin käyttöturvallisuuden parantamista koskeva EU:n toimintasuunnitelma on vastaus näihin haasteisiin, kuten myös Euroopan neuvoston yleissopimus tietokonerikollisuudesta(14).

3. Tiivistelmä komission ehdotuksesta

3.1. Nykyisen toimintasuunnitelman voimassaolo päättyy 31. joulukuuta 2002. Toimintasuunnitelma koostuu neljästä toimintalinjasta:·

Turvallisemman käyttöympäristön luominen

- Perustetaan eurooppalainen vihjelinjaverkosto, jonka kautta kuluttajat voivat ilmoittaa lapsipornografiaepäilyistään(15).

- Tuetaan itsesääntelyä ja käytännesääntöjen luomista.·

Suodatin- ja luokitusjärjestelmien kehittäminen

- Esitellään vapaaehtoisen suodatuksen ja luokituksen tarjoamia mahdollisuuksia, joita mm. ICRA edistää(16).

- Edistetään luokitusjärjestelmiä koskevan kansainvälisen sopimuksen syntymistä.·

Tiedotustoimien edistäminen

- Valmistellaan tiedotustoimia.

- Tuetaan kattavia valistustoimia.·

Tukitoimet

- Arvioidaan oikeudellisia vaikutuksia.

- Pyritään koordinointiin vastaavien kansainvälisten aloitteiden kanssa.

- Arvioidaan yhteisön toimenpiteiden vaikutusta.

3.2. Komissio suunnittelee pidentävänsä toimintasuunnitelman voimassaoloa vielä kahdella vuodella ja tiivistävänsä eri toimintalinjojen puitteissa toteutettavien toimien välisiä yhteyksiä. Internetin käyttöturvallisuus ulotetaan kattamaan uudet verkon käyttöön liittyvät tekniikat, joihin kuuluvat langattomissa ja laajakaistaverkoissa tarjottava sisältö, online-pelit, käyttäjätietokoneiden välinen suora tiedostojen siirto ja tosiaikainen viestintä, kuten keskusteluryhmät ja pikaviestipalvelut. Laiton ja haitallinen sisältö, myös rasismi ja väkivalta, tulee katettua entistä laajemmin. Lisäksi edistetään tietämystä asiaan liittyvistä kysymyksistä kuluttajansuojan, tietosuojan ja yksityisyyden suojan sekä verkko- ja tietoturvan aloilla. Keskustelut jäsenehdokasvaltioiden kanssa on aloitettu niiden lähestyvän unioniin liittymisen vuoksi.

3.3. Tavoitteena on ottaa ko. ala ja hallitukset nykyistä tiiviimmin mukaan uuteen toimintasuunnitelmaan ja siirtyä kohti euroopanlaajuisia integroituja verkkoja. Kyseiset verkot ovat yhteydessä käyttöturvallisuutta käsittelevään foorumiin (Safer Internet Forum), johon puolestaan liittyy kansainvälinen pyöreän pöydän keskusteluryhmä. Keskeisenä tavoitteena on tunnettavuuden lisääminen. Tarkoituksena on perustaa Internet-portaali sekä jatkaa sosiologista tutkimusta siitä, miten lapsia voidaan suojella haitalliselta sisällöltä.

3.4. Itsesääntelymallin kehittämistä jatketaan ja sitä tutkitaan. Lisäksi luodaan seurantajärjestelmä, jonka avulla seurataan lainsäädännön sekä teknologian ja markkinoiden kehitystä Luokitusta koskevissa toimissa otetaan huomioon erilaisten tekniikoiden lähentyminen. Lisäksi tehdään suodatinjärjestelmiä koskeva vertaileva arviointi ja hyödynnetään yhteisön tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelmaa.

4. Yleistä

4.1. Komitea yhtyy itse toimintaohjelmasta annettuun myönteiseen kokonaisarvioon. Hallitusten ja elinkeinoelämän tulisi tukea ohjelmaa nykyistä enemmän.

4.2. Lisäksi komitea on tyytyväinen siihen, että komissio mainitsee tiedonannossaan tarpeen tuottaa myös lapsille tarkoitettuja myönteisiä sivustoja. Entistä jännittävämmän ja myönteisen sisällön olemassaolo voi vähitellen muuttaa mediaympäristöä. Lapsille voi olla paljon hyötyä verkossa tarjolla olevasta tiedosta, viihteestä, koulutuksesta ja yhteydenpitomahdollisuuksista. IAP on esimerkiksi juuri julkaissut Ranskassa ja Saksassa suosituslistan 20 parhaasta lapsille tarkoitetusta sivustosta(17). ETSK kannattaa komission pyrkimystä tukea lapsia varten suunniteltua sisällöntuotantoa ja parhaita käytäntöjä, joita elinkeinoelämä soveltaa merkitessään erityisesti lapsille tarkoitettuja alueita Internetissä. Julkisen yleisradiotoiminnan parhaat perinteet tulee siirtää myös uuden tiedotusvälineen käyttöön. Lapsia varten voitaisiin ehkä perustaa laaja,.kids.eu-verkkotunnusta käyttävä "aidattu puutarha", kuten Yhdysvalloissa on suunniteltu. Tällaista aluetta täytyisi kuitenkin suojella pedofiilien toiminnalta, ja muualla Internetissä käytettäviä suodatinjärjestelmiä sekä "ilmoitus- ja poistomenettelyjä" tulisi edelleen kehittää, sillä ei voida olettaa, että lapset tyytyisivät selaamaan vain kyseisiä rajattuja sivustoja (lapset haluavat vierailla ainakin esim. museoiden kotisivuilla). Lisäksi myös aikuisten käsityksiin hyvästä mausta ja soveliaisuudesta on syytä reagoida.

4.3. Vihjelinjat

4.3.1. On toivottavaa, että vihjelinjoja perustetaan niihinkin maihin, joissa sellaisia ei vielä ole. EU tukee toimia, joiden tavoitteena on jäljittää ja auttaa Internetin välityksellä tapahtuvan hyväksikäytön uhreiksi joutuneita lapsia. Toimet tulee kuitenkin moninkertaistaa erityisesti niissä ehdokasvaltioissa, joissa lastensuojelu on edelleen vähäistä. EU:n tulee määrittää suuntaviivat lasten parissa toimivien kansalaisjärjestöjen ja rajanylittävää toimintaa harjoittavien adoptiotoimistojen työlle, jotta lastensuojelua voidaan tehostaa.

4.4. Itsesääntely

4.4.1. Komitea suhtautuu epäillen itsesääntelyn riittävyyteen. Itsesääntelyn avulla ei ole onnistuttu suojelemaan lapsia riittävästi erityisesti siksi, ettei luokitusjärjestelmillä ole ollut takanaan kriittisen massan tukea, vaikka Microsoft ja AOL ovat äskettäin ryhtyneet noudattamaan ETSK:n neuvoa ja painostavat sisällöntuottajia luokittelemaan tuottamansa materiaalin.

4.4.2. Komitea katsoo, että käyttäjien suojelu Internetissä on kuluttajansuoja-asia (Internet on palvelu), ja uskoo, että luokittelu sellaiseksi parantaisi suojelun tasoa. Kuluttajansuojaa käsittelevä komission vihreä kirja tarjoaa tähän mahdollisuuden. Vihreä kirja mahdollistaa oikeudellisen kehyksen määrittämisen, jonka avulla voidaan tehostaa Internetin vapaaehtoisia luokitus- ja suodatusjärjestelmiä sekä "ilmoitus- ja poistomenettelyjä" ja suojella siten lapsia haitalliselta sisällöltä. Tällaista sisältöä on lasten saatavilla runsaasti, kuten komitea on osoittanut(18). Palveluntarjoajille määrätty yleinen, lakisääteinen velvollisuus suojella lapsia verkossa sisältäisi myös turvaviestejä ja -järjestelmiä koskevia määräyksiä, joilla pyritään vähentämään pedofiilien lähestymisyrityksiä ja lapsipornografian tarjontaa Internetissä.

Kaiken kaikkiaan komitea suosittaa suojelua tukevia sääntöjä sisältävän lainsäädäntötaustan luomista eli yhteissääntelyn käyttöä itsesääntelyn sijaan.

4.4.3. Myös Internetissä esiintyvään rasismiin on puututtava paljon nykyistä päättäväisemmin, kuten tietokonerikollisuutta käsittelevässä ETSK:n lausunnossa edellytetään(19). 90 prosenttia rasistista materiaalia sisältävistä sivustoista toimii Yhdysvaltoihin sijoittautuneiden palveluntarjoajien suojissa, koska tiedetään, ettei EU:n viranomaisilla ole mahdollisuutta pakottaa amerikkalaisia palveluntarjoajia paljastamaan verkkosivuja ylläpitävien tahojen identiteettiä(20).

4.4.4. Sähköistä kaupankäyntiä koskevassa direktiivissä 2000/31/EY edellytetään, että palveluntarjoajat estävät pääsyn laitonta materiaalia sisältäville sivuille tai poistavat ne, jos palveluntarjoajat saavat tiedon tällaisten sivujen olemassaolosta. Tämä tarkoittaa sitä, ettei palveluntarjoaja, jonka palvelimella verkkosivut sijaitsevat, ole vastuussa laittoman materiaalin jakelusta, ellei se ole tietoinen kyseisen materiaalin olemassaolosta. Mutta jos palveluntarjoaja tai mikä tahansa taho, jonka palvelimella verkkosivut sijaitsevat, saa tiedon, että sen palvelimella on laitonta materiaalia sisältäviä sivustoja, sen on poistettava kyseiset sivustot välittömästi tai estettävä pääsy niille. Sähköistä kaupankäyntiä koskevan EU:n direktiivin täytäntöönpanon olisi pitänyt tapahtua 17. tammikuuta 2002 mennessä(21), mutta vasta viisi jäsenvaltiota on pannut sen toistaiseksi täytäntöön.

4.4.4.1. Komitea on erittäin huolestunut siitä, että Yhdysvaltain oikeusistuimet saattavat vesittää kyseisen direktiivin. Ranskassa otettiin käsiteltäviksi kaksi tapausta Ranskan rikoslain kohdan R 645-1 perusteella, jossa kielletään rasistisen propagandan esillä pitäminen ja rasististen esineiden myynti. Tuomioistuin vaati palveluntarjoajaa sulkemaan rasistiset sivut. San Josessa Yhdysvalloissa toimiva tuomioistuin päätti kuitenkin 7. marraskuuta 2001, ettei kyseisen palveluntarjoajan tarvitse noudattaa ranskalaisen tuomioistuimen tekemää päätöstä. Tarvitaan pikaisesti kansainvälistä sopimusta siitä, että näissä kysymyksissä sovelletaan aina käyttäjän lainsäädäntöä.

4.4.5. Sisällön tarjoajien tulisi aina rekisteröidä katuosoitteensa, jotta poliisiviranomaisten mahdollisuudet päästä käsiksi epäilyttävään Internet-sisältöön helpottuisivat. Vaikka sananvapautta tuleekin kunnioittaa, se ei saa toimia rikollisen toiminnan mahdollistavana tekosyynä.

4.5. Suodatin- ja luokitusjärjestelmät

4.5.1. Mikään suodatinjärjestelmä ei voi korvata vanhempien velvollisuutta valvoa sitä, mitä heidän lapsensa katselevat verkossa. Nykyään on vaikeaa suojautua erityisesti väkivaltaa sisältäviä verkkosivuja vastaan. Test Achats' n äskettäin tekemä testi, jonka rahoittamiseen myös EU osallistui Internet-toimintasuunnitelmansa kautta, osoitti kuitenkin, että tehokkaat suodattimet ovat paras tapa estää pääsy ainakin useimmille "aikuisten" sivuille. Komitea pitääkin suodattimien edelleen kehittämistä tärkeänä painopistealueena(22).

4.5.2. Suodatinjärjestelmät toimivat useilla eri tavoilla

4.5.2.1. "Ei"-listat: Laaditaan listat sivustoista, joita halutaan välttää (jotka sisältävät esimerkiksi karkeaa, väkivaltaista tai rasistista materiaalia). Jos lapsi yrittää päästä tällaiselle sivulle, hänen pääsynsä estetään. Joidenkin ohjelmien toiminta perustuu myös kiellettyjen sanojen listoihin. Jos jokin listalla olevista sanoista esiintyy osoitteessa tai itse verkkosivulla, pääsy kyseiselle sivulle estetään. "Ei"-listojen ongelmana on, että niitä täytyy päivittää erittäin usein.

4.5.2.2. Tosiaikainen suodatus: Suodatinohjelma valvoo haettavia sanoja ja kuvia ja pysäyttää sivun latautumisen, jos sillä esiintyy sanoja tai kuvia, joita halutaan välttää. Ongelmana on, että sivu on osittain nähtävissä ennen kuin suodatinohjelma löytää kielletyn sanan tai kuvan. Lisäksi järjestelmä voi hidastaa pääsyä verkkosivuille.

4.5.2.3. Verkkosivujen luokitus: Verkkosivujen ylläpitäjät luokittelevat sivustonsa vapaaehtoisesti sen mukaan, millaista materiaalia sivut sisältävät (esim. väkivaltaa, alastomuutta, uhkapelejä tai aikuisviihdettä). Kyseinen luokitusjärjestelmä on ICRA:n (Internet Content Rating Association) luoma. Suodatinohjelma lukee sivujen sisältämät luokitusmerkinnät ja päättää, sallitaanko sivuille pääsy, sen mukaan, millaisilla sivuilla vanhemmat ovat päättäneet antaa lapsilleen luvan vierailla. Tämän järjestelmän ongelmana on, että sen toiminta riippuu verkkosivujen ylläpitäjien halusta luokitella sivunsa vapaaehtoisesti, joten toistaiseksi vain harvat sivustot on luokiteltu.

4.5.2.4. "Aidatut puutarhat": Laaditaan listoja pikkulapsille sopivista verkkosivuista ja sallitaan pääsy vain listalla oleville sivustoille. Tämä on paras tapa suojella pikkulapsia.

4.5.3. Useat suodatinjärjestelmistä ovat amerikkalaisia. Tämän takia amerikkalaiset arvot voivat vaikuttaa suuresti suodattamisen yhteydessä käytettävien kriteerien määrittelyyn. Esimerkiksi alastomuuteen voidaan suhtautua hyvin tiukasti toisin kuin aseisiin ja väkivaltaan. Useat suodatinjärjestelmistä toimivat pääasiassa englanniksi. Eri suodatinohjelmien hinnat voivat vaihdella huomattavasti, eivätkä kalliimmat ohjelmat ole välttämättä sen parempia kuin halvemmat.

4.5.4. Kuluttajajärjestöt Belgiassa, Espanjassa, Italiassa ja Portugalissa testasivat äskettäin 18 tällä hetkellä markkinoilla olevaa suodatinohjelmistoa. Parhaaksi näistä osoittautui ilmaiseksi ladattavissa oleva ohjelma. Pornografiset sivustot onnistuttiin yleensä suodattamaan melko hyvin. Ohjelmat eivät yleensä suodattaneet samalla harmittomia sivuja, kuten sellaisia, joiden nimi saattaa aiheuttaa sekaannuksen. Toisaalta aseisiin, väkivaltaan, vihaan, rasismiin, huumeisiin tai uskonlahkoihin liittyvää materiaalia sisältävät sivut läpäisivät suodattimet melko helposti. Ongelmana oli myös se, että tietokoneista hyvin perillä olevat lapset onnistuivat yleensä helposti kytkemään suodatinohjelmat pois käytöstä. Lisäksi useat ohjelmat eivät olleet kovin käyttäjäystävällisiä.

4.5.5. Toimintasuunnitelman tulisi siksi keskittyä tiedottamaan kuluttajille, minkälaisia tuotteita on saatavilla (esimerkiksi suodatusta koskevia perusohjeita tulisi olla saatavilla tietokoneiden myyntipisteissä) sekä muuttamaan järjestelmät helpompikäyttöisiksi (nykyistä useammilla kielillä) ja tehokkaammiksi väkivaltaisen sisällön torjunnassa. Lisäksi komitea kehottaa jälleen kaikkia sisällöntuottajia merkitsemään sivustonsa esim. ICRA:n luoman järjestelmän mukaisesti. Kuten komitea on todennut tietokonerikollisuutta käsittelevässä lausunnossaan, komitean mielestä laittoman sisällön määritelmään tulisi sisällyttää myös vihaan ja rasismiin yllyttävä materiaali sekä pomminteko- ja itsemurhaohjeiden kaltaista materiaalia sisältävät vaaralliset sivustot.

4.5.6. Komitea katsoo, että ICRA-järjestelmä, joka perustuu verkkosivujen ylläpitäjien vapaaehtoiseen haluun luokitella sivustonsa, voi saada taakseen kriittisen massan tarvittavan tuen vain, jos hallitukset ja elinkeinoelämä alkavat tukea järjestelmää nykyistä voimakkaammin. On elintärkeää, että näin tapahtuu.

4.6. Tiedon lisääminen

4.6.1. Komitea on tukenut aktiivisesti EU:n Internet-toimintasuunnitelman yhteydessä asiassa tehtyä työtä. Se on antanut mm. lausunnon aiheesta "Ohjelma lasten suojelemiseksi Internetissä" ja kuullut samassa yhteydessä alan edustajia ja muita asianomaisia tahoja. Komitea tarjoutuu toimimaan Internetin käyttöturvallisuutta käsittelevän uuden foorumin yhden istunnon isäntänä. Lisäksi komitea aikoo hyödyntää useiden jäsenehdokasvaltioiden kanssa perustamiaan neuvoa-antavia sekakomiteoita tiedottaakseen kyseisille maille asiasta. Internetin käyttöön liittyviin haasteisiin ei voida vastata pelkällä valvonnalla.

4.6.2. Komitea on usein todennut, etteivät vertailukelpoiset euroopanlaajuiset tilastot kykene tarjoamaan toimintasuunnitelmien ja lainsäädännön tueksi tarvittavia tietoja. Tämä koskee myös käsiteltävänä olevaa alaa. Uusia tiedotushankkeita tulisi myös hyödyntää siihen, että luodaan tilastoja, jotka koskevat lasten altistumista riskeille verkossa. EU:ssa tulee olla helposti saatavilla esimerkiksi lapsiin kohdistuneiden, Internetin välityksellä tehtyjen rikosten lukumäärää koskevia vertailutietoja. Vihjejärjestelmä kertoo vain niiden ilmoitusten lukumäärän, jotka koskevat lapsipornografian tarjontaa Internetissä.

4.6.3. Elinkeinoelämän tulisi olla aktiivinen ja esimerkiksi lähettää turvaviestejä keskusteluryhmiin siirtyville käyttäjille, tiedottaa tehokkaista suodatinjärjestelmistä ja tarjota niitä ladattaviksi.(23), edistää verkkosivujen luokitusta sekä luoda "ilmoitus- ja poistomenettelyjä" myös lapsia varten. Tulisi ottaa mallia Irlannissa sovellettavissa käytännesäännöistä, joissa määrätään, etteivät "palveluntarjoajien asiakkaat saa käyttää tarjolla olevia palveluita laittoman, solvaavan, herjaavan, loukkaavan, karkean tai epäsiveellisen materiaalin luomiseen, ylläpitoon tai siirtämiseen(24)".

4.6.4. Komissio voi maksimoida tiedotustoimien vaikutukset sisällyttämällä toimet E-Europen and E-learningin kaltaisiin nykyisiin ohjelmiin ja keskittämällä toimintaa. Vanhemmille ja lapsille suunnatun tietotekniikan koulutuksen tulisi sisältää myös turvallisuuskoulutusta. Koulut ovat keskeisessä roolissa on tässä asiassa.

4.7. Kansainvälinen yhteistyö

4.7.1. Komitea kannattaa ehdotettua kansainvälistä yhteistyöohjelmaa. Komitea on pannut kuitenkin merkille, että Yhdysvallat katsoo perustuslakinsa ensimmäisen, ilmaisunvapautta koskevan lisäyksen sitovan itseään jossakin määrin, kun taas EU pyrkii tasapainottamaan asian turvallisuuteen ja ihmisarvon suojeluun liittyvien näkökohtien kanssa. Loppujen lopuksi EU on riittävän suuri markkina-alue toimiakseen yksin. Kyseessä on tärkeä esimerkkitapaus, jossa EU:n kansalaiset odottavat unionin suojelevan itseään.

Bryssel, 18. syyskuuta 2002.

Talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Göke Frerichs

(1) Ks. esim. talous- ja sosiaalikomitean lausunnot aiheista "Lasten hyväksikäyttö ja seksimatkailu", EYVL C 284, 14.9.1998 ja "Eurooppalainen lastenkulttuuripolitiikka", CES 250/1996.

(2) Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Vihreä kirja alaikäisten ja ihmisarvon suojelusta audiovisuaalisissa ja tietopalveluissa", EYVL C 287, 22.9.1997.

(3) Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ohjelma lasten suojelemiseksi Internetissä", EYVL C 48, 21.2.2002.

(4) EKATO, Kreikan kuluttajajärjestö, kevät 2002.

(5) http://www.girlscouts.org/news/ presrel/NetEffect_021302.pdf

(6) Euroopan kuluttajapäivä - Madrid 13.-15. maaliskuuta 2002. http://www.Delitosinformaticos.com

(7) Amarach Consultingin irlantilaiselle Irish Internet Advisory Boardille elokuussa 2001 tekemä Internetin huonoja puolia koskeva tutkimus.

(8) Wellard (2001).

(9) Simon Wiesenthal Centre. Ks. http://www.wiesenthal.com

(10) Simon Wiesenthal Centre. Ks. http://www.wiesenthal.com

(11) http://www.netvalue.com

(12) http://www.nua.com/surveys

(13) www.net-consumers.org/erica/policy/survey.htm Ks. myös neuvoston päätöslauselma, annettu 25 päivänä maaliskuuta 2002, eEurope 2002 -toimintasuunnitelmasta: Julkisten verkkosivujen saavutettavuus ja niiden sisältö. EYVL C 86, 10.4.2002.

(14) http://conventions.coe.int/Treaty/ en/Treaties/Word/185.doc

(15) Ilmoituksen voi tehdä mihin tahansa seuraavista sähköpostiosoitteista: melding@stopline.at (Itävalta), http://www.childfocus-net-alert.be (Belgia), redbarnet@redbarnet.dk (Tanska), contact@pointdecontact.net (Ranska), hotline@jugendschutz.net tai hotline@fsm.de (Saksa), report@hotline.ie (Irlanti), crimino@unige.it (Italia), meldpunt@meldpunt.org (Hollanti), a. acpi@terra.net (Espanja), rb-hotline@telia.com tai minor@press.rb.se (Ruotsi) ja report@iwf.org.uk (Yhdistynyt kuningaskunta). Portugalissa ovat käytössä verkkosivut, joiden osoite on www.pgr.pt

(16) Internet Content Rating Association eli ICRA (Internetin sisällönluokitusyhdistys).

(17) Ks. European Research into Consumer Affairsin kotisivut osoitteessa http://www.net-consumers.org/erica/ policy/topsites.htm

(18) Ks. TSK:n lausunto aiheesta "Ohjelma lasten suojelemiseksi Internetissä", CES 1473/2001 liite II s. 15. EKATO, Kreikan kuluttajajärjestö, on paljastanut huolestuttavia tapauksia, joissa lapset ovat harrastaneet uhkapeliä verkossa. 36 prosenttia kyseisistä lapsista kertoi huijanneensa vanhempiaan käyttääkseen näiden luottokortteja verkossa.

(19) TSK:n lausunto aiheesta "Tietoyhteiskunta / tietokonerikollisuus", EYVL C 311, 7.11.2001, s. 12.

(20) Simon Wiesenthal Centre. Ks. http://www.wiesenthal.com

(21) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/31/EY, annettu 8. kesäkuuta 2000, tietoyhteiskunnan palveluja, erityisesti sähköistä kaupankäyntiä, sisämarkkinoilla koskevista tietyistä oikeudellisista näkökohdista ("Direktiivi sähköisestä kaupankäynnistä"). EYVL L 178, 17.7.2000, s. 178.

(22) Tulokset löytyvät osoitteesta www.net-consumers.org/erica/policy/tafilter.htm

(23) Esimerkkejä turvaohjeista, jotka voi tulostaa ja kiinnittää tietokoneeseen:

"On todella huono ajatus tavata ketään Internetissä kohtaamaasi henkilöä - elleivät vanhempasi lähde mukaan ja ellei tapaamista järjestetä julkisella paikalla."

"Muista, että ihmiset voivat teeskennellä verkossa, sillä kukaan ei voi nähdä heitä."

"Älä siis anna heille henkilökohtaisia tietojasi kuten osoitettasi, koulusi nimeä, valokuvaasi tai salasanaasi. Kyseessä saattaa olla häirikkö!"

"Jos kohtaat verkossa jotakin todella karkeaa tai joku häiritsee sinua, se ei ole sinun syytäsi. Kerro asiasta vanhemmillesi."

Lähde: www.net-consumers.org

(24) Irlannissa toimivien Internetin palveluntarjoajien käytännesäännöt ja eettiset säännöt, 5.1.1 kohta, s. 11. Internet: www.iab.ie/Publications/Reports/d33.PDF