FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 23.4.2004 
KOM(2004) 57 lopullinen 
2004/0026 (CNS)   
Ehdotus 
NEUVOSTON ASETUS 
Euroopan elin- ja työolojen kehittämi ssäätiön luomisesta annetun asetuksen 
(ETY) N:o 1365/75 muuttamisesta 
(komission esittämä) 
 
FI 2   FI PERUSTELUT  
1. JOHDANTO  
Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö, jäljempänä ’säätiö’, joka perustettiin vuonna 
1975 neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1365/751, kuuluu Euroopan unionin ensimmäisen 
sukupolven erillisvirastoihin. Se si jaitsee Dublini ssa Irlannissa. 
Säätiön tehtävinä on käytännön kokemusten pe rusteella kehittää ja syventää pohdintaa 
elinympäristön ja työolojen keskipitkän ja pitk än aikavälin parantamisesta sekä tunnistaa 
muutokseen johtavat te kijät. Säätiöllä on kol mikantainen hallintoneuvosto, joka koostuu 
hallitusten, työnantajajärjestöjen  ja työntekijäjärjestöjen kans allisista edustajista. Myös 
komissiolla on edustajansa hal lintoneuvostossa. Euroopan tasolla toimivilla työnantaja- ja 
työntekijäjärjestöillä on kullaki n tarkkailijansa hall intoneuvostossa. Euroopan työterveys- ja 
työturvallisuusvirasto (EU-OS HA) ja Efta-maiden edustaja osallistuvat hallintoneuvoston 
kokouksiin tarkkailijoina.  
Säätiön hallintoneuvoston kansallinen ja  kolmikantainen kokoonpano on samanlainen kuin 
kahdella muulla hajautetulla  erillisvirastolla: Euroopan  ammatillisen koulutuksen 
kehittämiskeskuksella (Cedefop) Thessaloniki ssa Kreikassa ja Euroopan työterveys- ja 
työturvallisuusvirastolla (EU-OSHA) Bilbao ssa Espanjassa. Hallin toneuvostojen kokoonpano 
esitetään selkeästi virastoja koskevissa perusa setuksissa. Säätiön hallintoneuvosto luotiin 
vaiheessa, jolloin yhteisöön kuului yhdeksän jäsenvaltiota, ja se n jälkeen kukin uusi 
jäsenvaltio on tuonut hallintoneuvostoon kolme uu tta jäsentä. Nykyisellään siihen kuuluu 48 
jäsentä ja yhtä monta varajäsentä. Kun yht eisöön liittyy ensi vuonna kymmenen uutta 
jäsenvaltiota, hallintoneuvoston jäsenmäärä nousee 78:aan.  
Kansallisten työmarkkinaosapuolte n ja hallitusten edus tajien osallistuminen hallintoneuvoston 
työhön on olennaisen tärkeää säätiön toiminnalle,  koska sosiaalialan kysymykset vaihtelevat 
suuresti Euroopan unionissa. Toisaalta kun otetaan huomioon unionin laajentuminen, on 
tärkeää varmistaa, että hallintoneuvosto pystyy vaikuttamaan merkittävästi toimintaan. 
Hallintoneuvosto kokoontuu tavallisesti kahdesti vuodessa tekemään säätiön 
toimintasuunnitelmaa ja talousarviota koskevat päätökset. Lisäksi työjärjestyksessä on perustettu puheenjohtajisto, jonka tarkoituksena on huolehti a kiireellisistä asioista 
hallintoneuvoston kokousten välillä. Hallintoneuvosto vastaa kuitenkin edelleen monista hankalista ja aikaa vievistä hal lintotehtävistä, joiden ohella ei jää tarpeeksi aikaa tärkeämpien, 
säätiön toimintaan ja asemaan liittyvien strategisten kysymysten tarkasteluun.  
Tämän lainsäädäntöehdotuksen tavoitteena on vahvistaa hallin toneuvoston strategista asemaa 
ja antaa samalla enemmän hallinnol lisia tehtäviä jo olemassa ol evalle puheenjoht ajistolle sekä 
tunnustaa virallisesti puheenjohtaj iston asema perusasetuksessa.  
Lisäksi tavoitteena on luoda nykyaikaisempi ja joustavampi kehys, jonka puitteissa 
riippumattomat asiantuntijat osal listuvat säätiön toimintaan.  
                                                
 
1 EYVL L 139, 30.5.1975, s. 1. 
 
FI 3   FI Tiettyjä säännöksiä on myös lisätty s äätiön henkilöstön saat tamiseksi yhteisön 
henkilöstösääntöjen piiriin. Säätiö on ai noa yhteisön erillisvirasto, jolla on omat 
henkilöstösääntönsä. Euroopan yhteisöjen henk ilöstösääntöjen uudistamisen yhteydessä on 
aiheellista sisällyttää säätiö yhteisön sääntöih in tämän asetuksen voimaantulosta alkaen.  
2. TAUSTAA 
2.1. Ulkoinen arviointi 
Vuonna 2001 suoritettiin säätiön ulkoinen arvioin ti, jossa tunnustetaan säätiön tärkeä osuus 
Euroopan unionin elin- ja työoloja koskevan tie don hankinnassa sekä osoitetaan joitain 
parannettavia osa-aloja. Vaikka useimmat näistä kysymyksistä sisältyvät säätiön 
toimintasuunnitelmaan, jonka sä ätiön hallintoneuvosto hyväksyi ulkoisen arvioinnin jälkeen 
ja joka kattaa todettujen puutteiden korjaamiseksi tarkoitetut strategiset ja operatiiviset näkökohdat, kaksi arvioijien osoi ttamista seikoista olisi tote utettava lainsäädäntökehystä 
mukauttamalla: hallintoneuvost on asema ja tehtävät sekä säätiön asiantuntijakomitean 
toiminta.  
2.1.1.  Hallintoneuvosto 
Arvioijat totesivat, että hallintoneuvoston hal linnolliset tehtävät estävät sitä perehtymästä 
riittävästi strategisiin  pohdintoihin. Tämä he ikentää hallintoneuvoston 
päätöksentekokapasiteettia. Lisä ksi hallintoneuvoston kolmika ntarakenteen tuoma lisäarvo 
menetetään osittain. 
Puheenjohtajistolla, josta on määrätty työj ärjestyksessä, voisi olla tärkeämpi asema 
hallintoneuvoston tiettyjen ha llinnollisten tehtävien suorittajana. Lisäksi sen asema olisi 
vahvistettava virallisesti asetuksessa, ja hall intoneuvoston ja puheenjohtajiston välinen suhde 
olisi määriteltävä selkeästi.  
2.1.2.  Asiantuntijakomitea 
Asiantuntijakomitea on perust ettu säätiön perusasetuksen  10 ja 11 artiklalla. Sen 
tarkoituksena on antaa parasta mahdollista te knistä ja tieteellistä neuvontaa säätiön 
tärkeimmillä tutkimusaloilla eli elin- ja t yöoloihin liittyvissä kysymyksissä. Siihen kuuluu 
yksi jäsen kustakin jäsenvaltiosta. Komit ea antaa lausunnon johtajan valmistelemasta 
ehdotuksesta säätiön toimintasuunn itelmaksi ja voi lisäksi antaa lausuntoja kaikista säätiön 
toimialaan kuuluvista kysymyksistä joko j ohtajan pyynnöstä tai omasta aloitteestaan.  
Asiantuntijakomitean asema säätiön rakenteessa  onkin ollut melko heikko, eikä sillä ei ole 
ollut merkittävää vaikutusta sä ätiön toimintaan. On osoittautunut  vaikeaksi varmistaa, että 
komitean jäsenten asiantuntemus on relevanttia ja toisiaan täydentävää ja että jäsenet ovat vakaasti sitoutuneet komitean työhön. Komit ean tehtävät huomioon ottaen kansallinen 
edustus ei näytä olevan asianmukainen valintaperuste. Toisaalta jotkut asiantuntijakomitean jäsenet ovat erinomaisesti edistäneet säätiö n työtä omalla erikoisalallaan. Näin ollen 
katsotaan, että asetuksessa on tä rkeää säilyttää mahdolli suus käyttää ulkopuo lisia erityisalojen 
asiantuntijoita heidän alojensa ja säätiön tarpei den mukaan. Asiantuntijoita ei siis pitäisi valita 
kansallisuuden perusteella, vaan pikemminkin sen mukaan, miten he voivat edistää säätiön 
työtä. Näistä syistä ehdotetaan, että virallis ta asiantuntijakomiteaa ei säilytettäisi nykyisessä 
muodossaan, vaan annettaisiin sään nöksiä, joiden avulla säätiö voi varmistaa, että se saa 
 
FI 4   FI toiminnalleen riippumattomien asiantuntijoiden oikein kohdennetun ja oikea-aikaisen tuen. 
Hallintoneuvosto päättää yksityiskohtaisista järjestelyistä säätiön johtajan tekemän 
ehdotuksen perusteella.  
2.2. Säätiön, Cedefopin ja EU-OSHA:n2 kolmikantaisten hallintoneuvostojen 
yhteinen lausunto 
Nämä kolme yhteisön erillisvirastoa (s äätiö, Cedefop ja EU-OSHA), joiden 
hallintoneuvostoilla on kolm ikantainen kokoonpano, toimivat hyvin samankaltaisella tavalla. 
Kolmikantainen kokoonpano on kyseisille  virastoille olennaisen tärkeä,  ja se olisi säilytettävä. 
Kuten näiden kolmen viraston ul koisista arvioinneista käy ilmi, virastojen hallintoneuvostojen 
toiminnassa on kuitenkin tiettyjä puutteita.  Arvioinneissa ehdotetaan ratkaisuksi 
hallintoneuvostojen strategise n roolin ja puheenjohtajistojen toimeenpanevan roolin 
vahvistamista, kun taas johtajan edellytetään  olevan selonteko- ja vastuuvelvollinen 
jokapäiväisestä johtamisesta. 
Tammikuussa 2003 virastot toimittivat komissiolle hallintoneuvostojensa yhteisen lausunnon 
omien hallintorakenteiden toiminnasta ja hal lintotavasta, ja laus unto oli yhdenmukainen 
ulkoisten arviointien tulosten kanssa. Tässä lausunnossa hallintoneuvostot korostivat, että 
niiden tulevien hallintosääntöjen olisi perustutta va seuraaviin periaatteisiin: lähtökohtana on 
kolmikantainen hallintotapa; näiden elinten to imintaan osallistuvien työmarkkinaosapuolten 
(työntekijöiden ja työnantajien) asema, joka ed ellyttää niiden toimivan yhteisten sääntöjen 
mukaisesti ja eri tavoin kuin muut  yhteisön virastot; ja lisäksi se , että kunkin maan kansallisen 
kolmikantaedustuksen säilyttäminen on välttä mätöntä kaikkien toimijoiden mukaan 
saamiseksi ja ottaen huomioon sosiaalisille kysymyksille ominaisen etujen ja toimintamallien moninaisuuden. 
Näiden periaatteiden noudattamiseksi yhteisessä lausunnossa  ehdotetaan, että 
hallintoneuvostojen olisi vastedeskin toimittava päätöksentekoeliminä ja vastattava viraston 
keskeisistä toimintalinjoista (strategia, talousar vio, työohjelma). Lisäksi siinä ehdote taan, että 
puheenjohtajistoista tehtäisiin täytäntöönpanoelim iä, joilla olisi selkeästi määritellyt tehtävät. 
Niiden koon olisi vastedeskin oltava raja ttu toiminnan tehokkuuden varmistamiseksi mutta 
riittävän suuri kolmikantaisuuteen perustuvie n hallintoneuvostojen si säisten näkemyserojen 
esille tuomiseksi. 
Hallintoneuvostot katsovat myös, että kunkin ryhm än (hallitukset, työntekijät, työnantajat) 
koordinointi on osoittautunut tehokkuutta merkittäväs ti parantavaksi tekijäksi. Näin ollen ne 
ehdottavat, että jo olemassa olevien koordina attorien toiminta vahvistetaan virallisesti.  
2.3. Euroopan parlamentin lausunto 
Komissio toteaa, että myöntäessään äskettäin va stuuvapauden sekä säätiö lle että Cedefopille 
Euroopan parlamentti korosti virastojen hallinto neuvostojen järkeistämisen  tarvetta ja kehotti 
komissiota antamaan tätä koskevia ehdotuksia.
3 Komissio on tarkastellut huolellisesti 
Euroopan parlamentin kehotusta järkei stää kyseisten elinten toimintaa.  
                                                 
2 Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö, Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus ja 
Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto. 
3 A5-0079/2003, 28 kohta [Euroopan  parlamentti] ”pitää te hokkuus- ja kustannu ssyistä mahdottomana 
kasvattaa entisestään erillisvirastojen hallintoneuvostojen kokoa Euroopan unionin tulevan 
laajentumisen aikana; katsoo laajentumisen tarjoavan hyvän tilaisuuden harkita perusteellisesti 
 
FI 5   FI Koska kaikkien jäsenvaltioiden täysimittainen edustus ja työmarkkinaosapuolten 
osallistuminen on olennaisen tärkeää yhteisön sosiaalipolitiikan kehittämiselle, komissio 
katsoo, että hallintoneuvostojen jäsenmäärän vähentäminen heikentä isi jäsenvaltioiden 
kolmikantaedustusta eikä siten o lisi suositeltavaa. Toisaalta virastolle annettujen tehtävien 
erilainen luonne muihin yhteisön erillisvirastoi hin verrattuna estää ko missiota hyväksymästä 
Euroopan parlamentin ehdotusta samankaltaisi a tehtäviä hoitavien elinten yhteisestä 
hallintoneuvostosta. Vaikka komissio siis haluaa säilyttää hallintoneuvostojen kansallisen ja kolmikantaisen luonteen, joka on erillisvira stojen tärkein ominaisuus, se ehdottaa 
hallintoneuvostojen työmenetelmien järkeistämis tä niin, että vahvistetaan niiden strategista 
asemaa ja vähennetään kokousten määrää yhteen  vuodessa. Tämän pitäisi taata se, että 
laajentumisella ei ole kielteisiä taloudellisia vaikutuksia. 
3. K
OMISSION EHDOTUSTEN PERUSTELUT  
Ulkoisten arvioijien havaintojen, viime vuosie n menettelytapojen ja edellä mainitun kolmen 
hallintoneuvoston yhteisen laus unnon perusteella komissio ehdo ttaa säätiön perusasetukseen 
muutoksia, joiden tarkoit uksena on parantaa vaikuttavuu tta ja kustannustehokkuutta. 
Samanlaisia muutoksia ehdotetaan Ce defopin ja EU-OSHA:n osalta.  
Ehdotetut muutokset koskevat pääasiassa hall intoneuvoston hallintotapaa ja toimintaa. 
Hallintoneuvoston kansallinen kolmikantaedustus tunnustetaan onnistumisen kannalta keskeiseksi osatekijäksi ja se säilytetään. Nykyiset kolme ryhmää, nimittäin hallitusten, 
työnantajien ja työntekijöiden edustajat, tunnus tetaan virallisesti samo in kuin koordinaattorin 
nimeäminen kussakin ryhmässä. 
Komissio ehdottaa, että hallin toneuvosto kokoontuisi periaatte essa kerran vuodessa ja tekisi 
kaikki vuosittaista toimintasuunnitelmaa ja talous arviota koskevat strategiset päätökset. Tämä 
muutos hallinnollisista strategi siin tehtäviin näkyy myös hallintoneuvoston nimessä, joka 
muuttuu johtokunnaksi.  
Lisäksi komission ehdotuksessa tunnustetaan virall isesti nykyinen puheen johtajisto sekä 
vahvistetaan puheenjohtajiston ja hallintoneuvo ston välinen työnjako. Puheenjohtajistossa 
olisi kahdeksan jäsentä eli hallintoneuvoston puheenjohtaja ja kolme varapuheenjohtajaa, 
kolme koordinaattoria sekä yksi komission edusta ja. Puheenjohtajisto saa hallintoneuvostolta 
valtuudet suorittaa tie ttyjä toimia hallintoneuvoston puoles ta. Puheenjohtajiston ehdotetun 
koon ja kokoonpanon avulla varmistetaan tehokkuus , ja samalla niissä otetaan huomioon 
puheenjohtajistossa edustettujen ryhmien etunäkökohda t. Puheenjohtajisto ei äänestäisi, vaan 
sillä olisi yksimielisyyteen peru stuva päätöksentekojärjestelmä.  
Asiantuntijakomitean osalta  ehdotetuilla säännöksillä varmistettaisiin ulkoisten 
riippumattomien asiantuntijoiden jäsennelty ja kohdistettu osallistumine n säätiön toimintaan 
eri tutkimusalojen tarpeiden mukaan.  
                                                                                                                                                        
 
uudelleen jo nyt yleensä hyvin kankeasti toimivien hallintoneuvostojen kokoonpanoa ja työtapoja; 
kehottaa komissiota antamaan viimeistään 31. heinäkuuta 2003 asianmukaisia ehdotuksia 
erillisvirastojen perustamisasetusten muuttamiseksi.” 
 
FI 6   FI Henkilöstöä koskevien säännösehdotusten a vulla on tarkoitus ryhtyä soveltamaan 
henkilöstösääntöjä tai muuhun henkilöstöön sovellettavia palvelussuhteen ehtoja4 tämän 
asetuksen voimaantulon jälkeen pa lkattavaan sää tiön henkilöstöön. 
4. TOISSIJAISUUS JA OIKEASUHTEISUUS  
Säätiön tehtävinä on käytännön kokemusten pe rusteella kehittää ja syventää pohdintaa 
elinympäristön ja työolojen keskipitkän ja pitk än aikavälin parantamisesta sekä tunnistaa 
muutokseen johtavat tekijät. S äätiö tarjoaa tietoa ja  analyyseja tukemaan  elin- ja työoloja 
koskevan EU:n politiikan kehittämistä. Tässä  mielessä virasto on toissijaisuus- ja 
suhteellisuusperiaatteiden mukainen. 
5. OIKEUSPERUSTA  
Perusasetuksen oikeusperusta on Euroopan yht eisön perustamissopimuksen 235 artikla (nyk. 
308 artikla), ja näin ollen ko missio katsoo, että 308 artikla on tähän asetukseen ehdotettujen 
muutosten oikeusperusta. 
6. EHDOTETTUJEN MUUTOSTEN PERUSTELUT  
Asetusehdotuksen 1 artikla: 
3 artiklan 2 kohta:  
Artiklaan on lisätty erityinen viittaus tarpee seen tehdä asianmukaista yhteistyötä EU-OSHA:n 
kanssa. Tämä noudattaa nykyistä kä ytäntöä ja on EU-OSHA:sta annetun asetuks en vastaavan 
säännöksen mukainen. Kumpikin elin toimii so siaalipolitiikan alalla, mutta kummallakin on 
omat tehtävänsä. 
Näiden kahden elimen välillä jo tehtävää yhtei styötä ollaan lujittamassa . Nämä kaksi virastoa 
allekirjoittivat vuonna 2001 yhteisymmärryspöyt äkirjan, jossa määritellään ulkoisessa 
arvioinnissa annettujen suositusten mukais et yhteistyön tehostamisen suuntaviivat. 
Kesäkuussa 2003 virastot allekirjo ittivat yhteistyösopimuksen, j oka sisältää käytännön toimia. 
Komissio ottaa huomioon asiaa koskevat Eur oopan parlamentin ja Euroopan talous- ja 
sosiaalikomitean huomautukset ja katsoo, että  asetuksessa on tärkeää viitata selkeästi 
tällaiseen yhteistyöhön, sekä ehdottaa sama nlaisen viittauksen lisäämistä EU-OSHA:a 
koskevan asetuksen muutosehdotukseen.  
5 artikla:  
Puheenjohtajiston asema tunnustetaan vira llisesti. Lisäksi poistetaan viittaus 
asiantuntijakomiteaan, koska kyseinen kom itea lakkautetaan nykyisessä muodossaan.  
                                                 
4 Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavat henkilöstösäännöt ja yhteisöjen muuta henkilöstöä 
koskevat palvelussuhteen ehdot, jotka tulivat voimaan 5. maaliskuuta 1968 ja joista on säädetty 29. helmikuuta 1968 annetun neuvoston asetuksen (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 2 ja 3 artiklassa 
(EYVL L 56, 4.3.1968) sekä myöhemmin annetuissa, kyseisen asetuksen muuttamisesta annetuissa 
asetuksissa. 
 
FI 7   FI 6 artiklan 1 kohta:  
Tämän artiklan muutokset, jotka koskevat ha llintoneuvoston kokoonpanoa ja toimintaa, ovat 
samansuuntaisia ulkoisen arvioinnin tulosten sekä komissiolle toimite tun Euroopan elin- ja 
työolojen kehittämissäätiön, Euroopan työter veys- ja työturvallis uusviraston ja Euroopan 
ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuks en hallintoneuvostojen yhteisen lausunnon 
kanssa.  
Ehdotettu muutos ei vaikuta hallintone uvoston kansalliseen ja  kolmikantaiseen 
kokoonpanoon, mutta sanamuodon avulla voidaan säilyt tää kunkin jäsenvalti on kansallista ja 
kolmikantaista edustusta koskeva periaate ta rvitsematta muuttaa artiklaa jäsenvaltioiden 
määrän muuttuessa.  
6 artiklan 2 kohta:  
Hallintoneuvoston kokoonpanoon liittyvä tasa-arvonäkökohta on lisätty 
perustamissopimuksen 3 artiklaan perustuvalla säännöksellä, joka koskee miesten ja naisten 
tasapuolista edustusta säätiön hallintoneuvostossa. Kohtaan on lis ätty myös alakohta, joka 
koskee tarvetta julkai sta tiedoksi hallintoneuvoston jä senten luettelo Euroopan unionin 
virallisessa lehdessä. Viimeksi  mainittu säännös kuvastaa säätiön nykyistä käytäntöä ja on 
avoimuutta ja tietojen saat avuutta koskevan Euroopan uni onin politiikan mukainen.  
6 artiklan 4 kohta:  
Tässä on selkeästi ilmaistu, että puheenjohtaja ja varapuheenjohtajat edustavat kutakin 
hallintoneuvoston ryhmää sekä komissiota. Näin  tehdään selväksi, että yksi puheenjohtajista 
edustaa komissiota, kuten säätiön työjärje styksessä määrätään. Li säksi puheenjohtajien 
toimikaudeksi esitetään yhtä vuotta, ja toim ikausi voidaan uusia. Tämä on jatkuvuuden 
kannalta perusteltua, koska hallinto neuvosto kokoontuu vain kerran vuodessa.  
6 artiklan 5 kohta:  
Kokousten määrä on vähennetty kahdesta kerrasta  yhteen vuodessa. Tämä on perusteltavissa 
hallintoneuvoston uuden, entistä merkittävämmä n aseman ja sen suuren jäsenmäärän vuoksi. 
Lisäkokouksia voidaan tarvittae ssa kutsua kokoon hallintoneuvos ton jäsenten pyynnöstä, kun 
vähintään kolmasosa jäsenistä katsoo lisäkokouksen tarpeelliseksi. 
6 artiklan 7–10 kohta:  
Euroopan tasolla toimivien työmarkkinaosapuolten jä rjestöjen ryhmät ja k oordinaattorit, joilla 
on nykyisinkin tärkeä osuus päätösten valmiste lussa, tunnustetaan vi rallisesti 7 kohdassa. 
Tavoitteena on vahvistaa virallisesti hallintoneuv ostossa edustettuina olevat kolme ryhmää ja 
niiden toimintatapa. Käytännössä on olemassa kol me erillistä ryhmää: kansallisten hallitusten, 
työnantajajärjestöjen ja työnt ekijäjärjestöjen edustajat. En nen hallintoneuvoston kokouksia 
nämä kolme ryhmää käyvät toisistaan erillään sisä isiä keskusteluja, joiden tulokset esitetään 
hallintoneuvoston kokouksessa, sanotun kuitenk aan rajoittamatta kunkin hallintoneuvoston 
jäsenen henkilökohtaista oike utta käyttää puheenvuoro.  
Tässä yhteydessä on syytä t odeta, että yhteisön tasolla toimivien työmarkkinaosapuolten 
järjestöjen edustajat, jotka osallistuvat myös  hallintoneuvoston kokouksiin ilman äänioikeutta, 
osallistuvat aktiivisesti hallintoneuvoston toim intaan erityisesti sovittamalla yhteen ryhmissä 
 
FI 8   FI vallitsevia näkemyksiä. Yhteisön kolmen erillisviraston yhteisen, hallintoneuvostojen tulevaa 
hallintotapaa koskevan lausunnon mukaisesti ehdotetaan, että myös hallitusten ryhmä nimeäisi koordinaattorin, koska se parantaisi  ryhmien välistä tasapainoa ja tehostaisi 
hallintoneuvoston toimintaa.  
Koska tämä organisaatiorakenne on osoittautu nut hyödylliseksi ja sidosryhmät tukevat sitä, 
komission mielestä se on aiheellista vahvistaa vi rallisesti periaatteellise lla tasolla ja jättää 
toimintaa koskevien yksityiskohtien määritte ly uuden työjärjestyksen laatijoille. 
Hallintoneuvoston velvollisuudet, kokoonpano ja toimintasäännöt vahvistetaan 
työjärjestyksessä ilman että niihin viitat aan asetuksessa. Artiklan 8 kohdassa ehdotetaan 
puheenjohtajiston roolin virallistamista, koska hallintoneuvosto siirtää sille lisää 
velvollisuuksia. Sanamuoto kuvastaa säät iön nykyistä käytäntöä. Jäsenten määrä 
(hallintoneuvoston puheenjohtaja ja kol me varapuheenjohtajaa, ryhmien kolme 
koordinaattoria ja yksi komission edustaja) on riittävä sen varmistamiseksi, että 
hallintoneuvoston eri mielipiteet otetaan huomioon kasvattamatta silti jäsenmäärää niin 
suureksi, että se heikentä isi menettelyjen tehokkuutta.  
Artiklan 9 kohdassa täsmennetään, että hallinto neuvosto päättää puheenj ohtajiston vuotuisesta 
kokousaikataulusta, mutta lisäkokouksia voidaan kutsua koolle puheenjohtajiston jäsenten 
pyynnöstä.  
Artiklan 10 kohdassa todetaan, että  puheenjohtajisto s uorittaa hallintoneuvos ton sille siirtämät 
toimenpiteet ja että se tekee päätökset yksimielisesti. Jos yksimielisyyteen ei päästä, 
puheenjohtajisto voi antaa asian hallintoneuvost on päätettäväksi. Tämän avulla varmistetaan 
hallintoneuvoston ja puheenjohtajiston väl illä tarvittava avoimuus sekä se, että 
puheenjohtajiston menettelyt ovat hallintoneuvost on strategisten suuntaviivojen mukaisia.  
7 artiklan 1 kohta:
 
Viittaus asiantuntijakomitean kuulemiseen s äätiön toimintasuunnitelmaa valmisteltaessa 
poistetaan, koska kyseinen komitea korvataan mallilla, jossa ulkopuoliset asiantuntijat 
osallistuvat tapauskohtaisesti toimintasuunnite lmaan liittyvien kysym ysten tarkasteluun.  
7 artiklan 4 kohta:  
Uusi kohta lisätään puheenjohtajiston valtuuksi en määrittelemiseksi: va ltuudet eivät saa olla 
päällekkäisiä johtajan toimivallan eivätkä hallintoneuvoston yksinomaisen, säätiön toimintasuunnitelmaan ja talousar vioon liittyvän toimivallan kanssa.  
9 artikla:
 
Lisättyjen muutosten tarkoituks ena on varmistaa, että hallintoneuvostoa koskeviin johtajan 
tehtäviin sisältyy tarvittaessa  myös puheenjohtajisto.  
10 artikla:  
Artiklaa muutetaan, jotta se vastaa ulkopuoliste n asiantuntijoiden uutta asemaa ja tehtäviä. 
Hallintoneuvosto voi toteuttaa tarvittavat, johtajan esittämät toimenpiteet sen varmistamiseksi, että riippumattomat asiantuntijat voivat osallistua työhön.  
 
FI 9   FI 11 artikla:  
Koska asiantuntijakomitea korvataan joustava mmalla asiantuntijajärjestelmällä, kyseisen 
komitean asemaa ja toimintaa koskeva 11 artikla olisi poistettava.  
12 artiklan 1 kohta:  
Viittaus asiantuntijakomitean osuuteen sää tiön toimintasuunnitelman valmistelussa on 
tarpeeton, koska kyseinen komitea la kkautetaan nykyisessä muodossaan.  
17 artikla:  
Nykyiset säätiötä koskevat er ityissäännökset on korvattu erit yisvirastojen henkilöstöä 
koskevin vakiosäännöksin, jotka ovat Euroopa n yhteisöjen virkamiehiin ja muihin 
toimihenkilöihin sovellettavien henkilöstösääntöjen mukaisia. Yhteisön sääntöjä sovelletaan säätiön henkilökuntaan, joka palkataan tä män asetuksen voimantulon jälkeen. Kuten 
2 artiklassa (ks. jäljempänä) vahvistetaan, nykyi siä sääntöjä sovelletaan  edelleen kyseisten 
sääntöjen mukaisesti pa lkattuun henkilöstöön.  
Lisäksi ehdotetaan, että kaikki tämän asetuks en viittaukset ’hallin toneuvostoon’ muutetaan 
muotoon ’johtokunta’, joka kuvaa paremm in sen strategista tehtävää.  
Asetusehdotuksen 2 artikla: 
Tässä artiklassa säädetään, että nykyisiä, ne uvoston asetuksen (EHTY, ETY; Euratom) 
N:o 1860/76 mukaisia henkilöstösäännöksiä s ovelletaan edelleen kyseisen asetuksen 
mukaisesti palkattuun henkilöstöön.  
7. T
ALOUSARVIOTA KOSKEVAT TIEDOT : 
Ehdotetut muutokset eivät vaik uta säätiön kokonaistalousarvioon, koska uusia toimintoja ei 
aloiteta. Tästä syystä ehdotus a nnetaan ilman rahoitusselvitystä.  
 
FI 10   FI 2004/0026 (CNS) 
Ehdotus 
NEUVOSTON ASETUS 
Euroopan elin- ja työolojen kehittämi ssäätiön luomisesta annetun asetuksen 
(ETY) N:o 1365/75 muuttamisesta 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamiss opimuksen ja erityisesti sen 308 artiklan, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen5, 
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon6, 
ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon7, 
ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon8, 
sekä katsoo seuraavaa: (1) Euroopan elin- ja työolojen kehittämiss äätiön luomisesta annettuun neuvoston 
asetukseen (ETY) N:o 1365/75
9 sisältyy säätiön ja erityi sesti sen hallintoneuvoston 
organisaatiota koskevia säännöksiä. Kyseisiä  säännöksiä on muutettu useaan kertaan, 
kun uusia jäsenvaltioita on liittynyt Euroopan unioniin ja hallintoneuvostoon on ollut 
lisättävä uusia jäseniä.  
(2) Vuonna 2001 suoritetussa Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön, jäljempänä 
’säätiö’, ulkoisessa arvioinnissa korostetaan  tarvetta mukauttaa asetuksen (ETY) N:o 
1365/75 säännöksiä säätiön ja sen hallinnollisten rakenteiden tehokkuuden ja vaikuttavuuden säilyttämiseksi, asiant untijakomiteaa koskevien säännösten 
uudistaminen mukaan luettuna. 
(3) Euroopan parlamentti on kehottanut ko missiota tarkastelemaan uudelleen 
erillisvirastojen hallinto neuvostojen kokoonpanoa ja työtapoja ja antamaan asiaa 
koskevia ehdotuksia.
10 
                                                 
5 EUVL C […], […], s. […]. 
6 EUVL C […], […], s. […]. 
7 EUVL C […], […], s. […]. 
8 EUVL C […], […], s. […]. 
9 EYVL L 139. 30.5.1975, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella 
(EY) N:o 1649/2003 (EUVL L 245, 29.9.2003, s. 25). 
10 A5-0079/2003, 28 kohta. 
 
FI 11   FI (4) Säätiön, Euroopan työterveys- ja työtur vallisuusviraston ja Euroopan ammatillisen 
koulutuksen kehittämiskeskuksen hallintone uvostot ovat toimittaneet komissiolle 
yhteisen lausunnon hallintoneuvostojen tuleva sta hallintotavasta ja toiminnasta. 
(5) Säätiön, Euroopan työterveys- ja työtur vallisuusviraston ja Euroopan ammatillisen 
koulutuksen kehittämiskeskuksen kolmikantai suuteen perustuva hallintotapa, jossa 
kansalliset hallitukset, työnantaj ajärjestöt ja työntekijäjärje stöt ovat edus tettuina, on 
kyseisten elinten toiminnan onnistumis en kannalta olennaisen tärkeää.  
(6) Työmarkkinaosapuolten osallistuminen näiden  kolmen yhteisön elimen hallintotapaan 
on erityiskäytäntö, joka edellyttää niiden to imivan yhteisten sääntöjen mukaisesti.  
(7) Hallitusten, työnantajien ja työntekijöiden  muodostaman kolmen ryhmän esiintyminen 
hallintoneuvostossa sekä koordinaattorin nimeäminen sekä työnantajien että 
työntekijöiden ryhmälle on osoittautunut olennaisen tärkeäksi. Kyseinen järjestelmä olisi siksi vahvistettava virallisesti sekä laajennettava koskemaan hallitusten ryhmää. 
(8) Kunkin jäsenvaltion kansallisen kolmikantae dustuksen säilyttämisellä varmistetaan 
kaikkien tärkeimpien sidosryhmien osallis tuminen sekä se, että sosiaalialan 
kysymyksille ominainen etunäkökohtien ja toimintamallien moninaisuus otetaan huomioon. 
(9) On tarpeen ennakoida unionin tulevan laaj entumisen käytännön vaikutuksia säätiöön. 
Hallintoneuvoston kokoonpanoa ja toimintaa ol isi mukautettava uusien jäsenvaltioiden 
liittymisen huomioon ottamiseksi. 
(10) Puheenjohtajistoa, josta määrätään hallin toneuvoston työjärje styksessä, on tarpeen 
lujittaa säätiön toiminnan ja tkuvuuden ja päätöksenteon tehokkuuden varmistamiseksi, 
ja puheenjohtajiston kokoonpanon olisi ede lleen vastattava hallintoneuvoston 
kolmikantarakennetta. 
(11) Komission tavoitteena on perustamissopimuksen  3 artiklan mukaisesti poistaa epätasa-
arvo ja edistää naisten ja miesten tasa-ar voa kaikissa toimissa . Siksi on aiheellista 
antaa säännökset, joilla edistetään mies ten ja naisten tasapuolista edustusta 
hallintoneuvoston kokoonpanossa. 
(12) Hallintoneuvoston olisi voitava varmistaa riippumattomien asiantuntijoiden virallinen 
osallistuminen sen työskentelyyn tietyn aj an toimintasuunnitelm an täytäntöönpanoon 
liittyvien erityistarpeiden edellyttämällä tavalla. 
(13) Säätiö on ainoa yhteisön erillisvirasto, jo lla on omat henkilöstösääntönsä. Vuonna 
2004 toteutettava Euroopan yhteisöjen henki löstösääntöjen uudistus  huomioon ottaen 
on aiheellista korjata tällai nen epäjohdonmukaisuus ja m ukauttaa säätiön henkilöstöä 
koskevia säännöksiä. Euroopan elin- ja t yöolojen kehittämissäätiön henkilöstöä 
koskevista palvelussuhteen ehdoista anne ttua neuvoston asetus ta (EHTY, ETY, 
Euratom) N:o 1860/76
11 olisi edelleen sovellettava  kyseisen asetuksen säännösten 
mukaan palkattuun säätiön henkilöstöön. 
(14) Asetus (ETY) N:o 1365/75 olisi näin ollen muutettava vastaavasti.  
                                                 
11 EYVL L 214, 6.8.1976, s. 24. 
 
FI 12   FI (15) EY:n perustamissopimuksessa ei ole muut a tämän asetuksen antamiseen valtuuttavaa 
määräystä kuin 308 artikla, 
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 
1 artikla 
Muutetaan asetus (ETY ) N:o 1365/75 seuraavasti: 
1) Korvataan 3 artiklan 2 kohta seuraavasti: ”2. Säätiö toimii mahdollisimman tiiviissä yhteis työssä jäsenvaltioissa tai kansainvälisellä 
tasolla toimivien erikoislaitosten, -säätiöiden ja -toimielinten kanssa. Säätiö varmistaa, että se 
tekee asianmukaista yhteistyötä erityisesti Eu roopan työterveys- ja työturvallisuusviraston 
kanssa, sanotun kuitenkaan rajoit tamatta sen omia tavoitteita.” 
2) Korvataan 5 artikla seuraavasti: 
 ”5 artikla  
Säätiössä on: 
a) johtokunta; b) puheenjohtajisto; c) johtaja ja apulaisjohtaja.” 
3) Korvataan 6 artikla seuraavasti: 
”6 artikla 
1. Johtokuntaan kuuluu: 
a) yksi kunkin jäsenvaltion ha llitusta edustava jäsen; 
b) yksi kunkin jäsenvaltion työnant ajajärjestöjä edustava jäsen; 
c) yksi kunkin jäsenvaltion työntek ijäjärjestöjä edustava jäsen; 
d) kolme komissiota edustavaa jäsentä. 2. Neuvosto nimittää 1 kohdan a, b ja c ala kohdassa tarkoitetut jäsenet siten, että 
jokaisessa edellä mainitussa ryhmässä on yksi jäsen kustakin jäse nvaltiosta. Samalla 
ja samoin ehdoin kuin varsinaisen jäse nen neuvosto nimittää varajäsenen, joka 
osallistuu johtokunnan kokouksiin ainoastaan va rsinaisen jäsenen poissa ollessa.  
Komissio nimittää sitä edustavat varsinaiset jäsenet ja varajäsenet itse. 
 
FI 13   FI Kun jäsenvaltiot, työnantaja järjestöt ja työn tekijäjärjestöt l aativat neuvostolle 
ehdokasluettelonsa, niiden on pyrittävä varmis tamaan miesten ja naisten tasapuolinen 
edustus johtokunnassa.  
Neuvosto julkaisee tiedoksi j ohtokunnan jäsenten luettelon Euroopan unionin 
virallisessa lehdessä . 
3. Johtokunnan jäsenten toimikausi on kolme vuotta. Sama jäsen voidaan nimittää 
uudeksi toimikaudeksi.  
Jos jäsenen toimikausi päättyy tai jäsen er oaa tai erotetaan, hän jatkaa tehtävässään, 
kunnes hänet on nimitetty uudeksi toimikaudeks i tai hänen tilalleen on nimitetty uusi 
jäsen. 
4. Johtokunta valitsee 7 kohda ssa tarkoitetun kolmen ryhmän sekä komission 
edustajien keskuudesta yhdeksi vuode ksi puheenjohtajansa ja kolme 
varapuheenjohtajaa, jotka voidaan nimittää uudeksi toimikaudeksi. 
5. Puheenjohtaja kutsuu johtokunnan koolle kerran vuodessa. Puheenjohtaja kutsuu 
koolle lisäkokouksia, kun vähintään kolmaso sa johtokunnan jäsenistä sitä pyytää. 
6. Johtokunta tekee päätöksensä jäsentensä  äänten ehdottomalla enemmistöllä. 
7. Hallitusten, työntekijäjär jestöjen ja työnantajajär jestöjen edustajien on kunkin 
muodostettava johtokunnan sisällä toimiv a ryhmä. Kunkin ryhmän on nimettävä 
koordinaattori. Työntekijä- ja työnantajaryhmien koordi naattorit edustavat kukin 
järjestöään Euroopan tasolla ja os allistuvat johtokunnan kokouksiin ilman 
äänioikeutta. 
8. Johtokunta asettaa puheenjohtajiston. Puheenjohtajisto muodostuu johtokunnan 
puheenjohtajasta ja kolmesta varapuh eenjohtajasta sekä kunkin 7 kohdassa 
tarkoitetun ryhmän koordinaattorist a ja yhdestä komission edustajasta. 
9. Johtokunta päättää puheenjohtajisto n vuotuisesta kokousaikataulusta. 
Puheenjohtaja kutsuu koolle puheenjohtaj iston lisäkokouksia sen jäsenten pyynnöstä. 
10. Puheenjohtajiston päätökset tehdään yksimielisesti. Jos yksimielisyyteen ei 
päästä, puheenjohtajisto antaa asian johtokunnan päätettäväksi.” 
4) Muutetaan 7 artikla seuraavasti: 
a) Korvataan 1 kohta seuraavasti: ”1. Johtokunta johtaa säätiötä, jonka s uuntaviivat se määrää. Johtokunta hyväksyy 
johtajan tekemän ehdotuksen perusteella toimintasuunnitelman yhteisymmärryksessä 
komission kanssa.” 
b) lisätään seuraava 4 kohta:  ”4. Puheenjohtajisto toteuttaa johtokunna n antamin valtuuksin kaikki säätiön 
johtamisen edellyttämät toimenpiteet johtokunnan kokousten välillä lukuun ottamatta 
 
FI 14   FI 12 ja 15 artiklassa tarkoitettuja tehtäviä ja sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 ja 9 
artiklassa vahvistettuja johtajan velvollisuuksia.”  
5) Korvataan 9 ja 10 artikla seuraavasti: 
”9 artikla 1. Johtaja vastaa säätiön hallinnosta  ja panee täytäntöön johtokunnan ja 
puheenjohtajiston päätökset. Hän ed ustaa säätiötä oikeudellisesti. 
2. Johtaja käyttää 17 artiklan 1 kohdassa ta rkoitettuja valtuuksia, sanotun kuitenkaan 
rajoittamatta 8 artiklan 1 kohdan soveltamista. 
3. Johtaja valmistelee johtokunnan ja puheenjo htajiston käsiteltävä ksi tulevat asiat. 
Johtaja tai apulaisjoht aja tai kummatkin osal listuvat johtokunnan ja 
puheenjohtajiston kokouksiin. 
4. Johtaja antaa tehtävänsä suorit tamisesta johtokunnalle selvityksen. 
10 artikla 
Johtokunta voi johtajan esityksestä pyytää riippumattomilta asiantuntijoilta 
lausunnon tietyistä vuosittaiseen toiminta suunnitelmaan liittyvistä kysymyksistä.” 
6) Poistetaan 11 artikla.  7) Korvataan 12 artiklan 1 kohda n toinen alakohta seuraavasti: 
”Johtaja ottaa edellä mainittua suunni telmaa laatiessaan huomioon yhteisön 
toimielinten sekä Euroopan talous - ja sosiaalikomitean lausunnot.” 
8) Korvataan 17 artikla seuraavasti: 
”17 artikla 1. Säätiön henkilöstöön, joka on palkattu [ tämän asetuksen voimaantulopäivä ] 
jälkeen, sovelletaan tapauksen mukaan joko Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä tai Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön 
sovellettavia palvelussuhteen ehtoja. Sää tiö käyttää henkilöstöns ä suhteen tapauksen 
mukaan joko nimittävälle viranomaiselle tai hankintaviranomaiselle annettuja 
valtuuksia. 
2. Johtokunta antaa yhteisymmärryksessä  komission kanssa asianmukaiset 
täytäntöönpanosäännöt.” 
9) Korvataan artikloissa esiintyvä termi ’hallintoneuvosto’ termillä ’johtokunta’. 
2 artikla 
Neuvoston asetuksen (EHTY, ETY, Euratom)  N:o 1860/76 soveltamista jatketaan kyseisen 
asetuksen sääntöjen mukaisesti palkattuun Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön 
henkilöstöön. 
 
FI 15   FI 3 artikla 
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymme nentenä päivänä sen jälkeen, kun se on 
julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . 
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa 
jäsenvaltioissa. 
Tehty Brysselissä […] 
 Neuvoston puolesta 
 Puheenjohtaja