FI    FI  
 EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 16.7.2012  
SWD(2012) 193 final 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
Oheisasiakirja 
NEUVOSTON PÄÄTÖKSEEN 
merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan unioniin 
{COM(2012) 362 final} 
{SWD(2012) 194 final}  
 
FI 2   FI KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
Oheisasiakirja 
NEUVOSTON PÄÄTÖKSEEN 
merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan unioniin 
1. O NGELMAN MÄÄRITTELY  
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen  (SEUT) neljännellä osalla merentakaiset 
maat ja alueet (MMA) assosi oidaan Euroopan unioniin (EU) . SEUT-sopimuksen 198 artiklan 
mukaan EU–MMA-assosiaation tavo itteena on edistää MMA:iden taloudellista ja sosiaalista 
kehitystä ja vahvistaa läheiset taloudelliset  suhteet niiden ja koko EU:n välille. Lisäksi 
korostetaan sitä, että assosiaation tarkoituks ena on ensisijaisesti edistää MMA:iden väestön 
etuja ja vaurautta, jotta ne voivat saavuttaa sen taloudellisen, sosiaalis en ja kulttuurisen 
kehityksen, johon ne pyrkivät.  
EU:n neuvosto on vuodesta 1958 vahvistanut tätä  assosiaatiota koskevat yksityiskohtaiset 
säännöt ja menettelyt toisiaan seuranneilla pä ätöksillä merentakaisten maiden ja alueiden 
assosiaatiosta, jäljempänä ’MMA-assosiaa tiopäätös’. Nykyisen MMA-assosiaatiopäätöksen1 
voimassaolo päättyy 31. joulukuuta 2013. Sen SEUT-sopimuksen asettamissa rajoissa 
tapahtuva tarkistus on aloi tettu, ja sen pitäisi jo htaa ehdotukseen uudeksi MMA-
assosiaatiopäätökseksi, jonka on määrä tu lla voimaan 1. tammikuuta 2014. Kyseinen 
lainsäädäntöehdotus perustuu tämän vaik utusten arvioinnin puitteissa tehtävään 
kokonaisvaltaiseen arvioon, ja sen laatimiseen  ovat osallistuneet Euroopan komissio, MMA:t, 
ne jäsenvaltiot, joihin MMA:t ovat sidoksi ssa, ja muut sidosryhmät. EU:n suhteista 
MMA:ihin 22. joulukuuta 2009 annettujen ne uvoston päätelmien 17801/2009 mukaisesti 
lainsäädäntöehdotuksen tavoitteen a pitäisi olla assosiaation uudistaminen ja sen puitteissa 
tehtävän yhteistyön keskittäminen painopistei siin, jotka kaikkien osapuolten mielestä 
edustavat yhteistä etua.  
SEUT-sopimuksen 203 artiklan mukaan lainsäädän töehdotuksessa säädetään  EU:n ja kaikkien 
MMA:iden assosiaatiota koskeva t yksityiskohtaiset säännöt ja  menettelyt yksittäisten 
MMA:iden vauraustasoon tai muihin ominaispii rteisiin katsomatta . Siinä vahvistetaan 
oikeudellinen kehys ja määritellään ylei nen kehys EU–MMA-assosiaatiolle, EU:n ja 
MMA:iden mahdolliset yhteistyöalat, kauppajärjeste lmä, jota sovelletaan MMA:iden ja EU:n 
väliseen kauppaan ja kaupan alan yhteistyöhön, sekä eri rahoitusvälin eet, joista MMA:ille 
voidaan myöntää rahoitusta (11. Euroopan kehitysr ahasto (EKR) ja horisontaaliset ohjelmat). 
Tätä yhtenäistä kehystä tarkennetaan EU:n rahoitusavun osalta ohjelmointivaiheessa kunkin 
edunsaaja-MMA:n kanssa, jotta voi daan nimetä ne yhteistyöala t, joilla EU :n apu olisi 
                                                 
1 Neuvoston päätös 2001/822/EY, tehty 27 päivänä marraskuuta 2001, merentakaisten maiden ja alueiden 
assosiaatiosta Euroopan yhteisöön (EYVL L 314, 30.11.2001, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna 
päätöksellä 2007/249/EY (EUVL L 109, 26.4.2007, s. 33). 
 
FI 3   FI assosiaation tavoitteiden kannalta kaikkein tulo ksellisinta. Siinä yhteydessä otetaan huomioon 
asianomaisen MMA:n taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät real iteetit ja tarpeet.  
Ehdotus neuvoston päätökseksi on osa Euroopan komission vuoden 2012 työohjelmaa. 
MMA:iden alueelliset ja kansainvä liset toimintaympäristöt ovat muuttuneet huomattavasti sen 
jälkeen, kun nyt voimassa oleva MMA-assosi aatiopäätös tehtiin vuonna 2001. Euroopan 
tasolla ja kansainvälisesti on ilmaantunut uusia poliittisia painopisteitä  (esim. ympäristö, 
ilmastonmuutos ja luonnonvarojen kestävä ho ito), ja maailmankaupassa on tapahtunut 
muutoksia. Euroopan komissio on ehdottanut kolmeen painopisteeseen keskittyvää 
strategiaa2: älykäs kasvu, kestävä kas vu ja osallistava kasvu vastauksena talous- ja 
finanssikriisiin. 
MMA:illa on edelleen ta loudellisia ja sosiaa lisia ongelmia ja/tai va ikeuksia talouksiensa 
saamisessa kestävälle pohjalle. Niillä on myös ongelmia, jotk a liittyvät niiden  ympäristöjen 
haavoittuvuuteen sekä tarpeeseen turvata ke stävän kehityksen ympäristöulottuvuus.  
Joistakin yleisluonteisista kysymyksistä on julkisten kuul emisten kautta päästy 
yhteisymmärrykseen. Yksi tällainen on painopi steen siirtäminen köyhyyden vähentämisestä 
osana kehitysyhteistyötä suhteiden kehittämis een vastavuoroisemmiksi. Tämän muutoksen 
johdosta assosiaatiolla voidaan paremmin reagoida real iteetteihin ja ottaa huomioon 
MMA:iden erityispiirteet, moni naisuus ja haavoittuvuus sa moin kuin niiden merkitys 
biologisen monimuotoisuuden kann alta. Muutos heijastaa myös sitä tosiasiaa, että köyhyys 
sinänsä ei ole MMA:iden suurin ongelma. 
Keskeisin haaste on MMA:iden talouksien ja yhteiskuntien kehittäminen kestävällä tavalla 
lisäämällä niiden kilpailukykyä, vähentämällä niiden haavoittuvuutta, tekemällä yhteistyötä 
alueen naapureiden kanssa ja yhdentymällä alueellisiin talouksiin ja/tai maailmantalouteen. 
Edellä mainittujen ongelmien taustate kijät voidaan tiiv istää seuraavasti: 
1) MMA:illa on vaikeuksia selviytyä niiden  fyysisistä ominaispiirteistä johtuvista 
heikkouksista (ne ovat saaria, pieniä ja syrjäisiä ja niiden talousvyöhykkeen koko 
vaihtelee). 
2) MMA:t eivät onnistu vähentämään niiden  maantieteellisistä ominaisuuksista 
johtuvaa suurta haavoittuvuutta (sija inti syklonien ja maanjäristysten 
esiintymisalueella, alttius ilmastonmuutoksen  vaikutuksille, kuten koralliriuttojen 
haalistumiselle tai merenpinnan nousulle, suuri riippuvuus fossii listen polttoaineiden 
tuonnista korkeilla ku ljetuskustannuksilla). 
3) MMA:illa on niiden pienestä koosta joht uen heikot hallinnolliset valmiudet, mikä 
vaikeuttaa politiikan välineid en suunnittelua ja  täytäntöönpanoa ja  infrastruktuurin 
kehittämistä. 
4) MMA:t eivät onnistu kehittämään mikr otalouksiaan, joille on ominaista 
rakenteelliset heikkoudet, tuotannon pi enuus ja yksipuolis uus sekä viennin 
keskittyminen muutamille aloille.3 
                                                 
2 Tiedonanto Eurooppa 2020 – Älykkään , kestävän ja osallista van kasvun strategia , KOM(2010) 2020 
lopullinen, 3.3.2010. 
3 Yksityiskohtaisempi analyysi MMA:iden talouksien profiilista esitetään liitteessä 12. 
 
FI 4   FI 5) MMA:t joutuvat selviytymään tullietuuksie n heikkenemisestä suhteissaan EU:hun ja 
lisääntyneestä kilpailusta kolmansien maiden markkinoille suuntautuvassa 
viennissään. Tämä johtuu siitä, että niiden suurimmat kauppakumppanit (EU, 
Yhdysvallat ja Kanada), jotka ovat eräide n MMA:iden tärkeitä vientimarkkinoita, 
tekevät jatkuvasti uusia vapaakauppasopimuksia. 
6) MMA:ita ei aina voida sisällyttää EU:n ja/tai niiden jäsenvaltioiden kolmansien 
osapuolten kanssa tekemiin aloitteisiin /sopimuksiin, joilla pyritään ajamaan 
Euroopassa ja kansainvälisesti kymmen en viime vuoden aikana ilmaantuneita 
poliittisia painopistei tä, esimerkiksi ilmastonmuutoksen  vaikutuksia. Tämä heikentää 
MMA:iden valmiuksia liittyä maailman laajuisiin torjuntamekanismeihin. 
2. T OISSIJAISUUSKYSYMYSTEN ANALYYSI  
EU:n oikeus toimia sen ja MMA:iden suhteisiin  liittyvissä asioissa perustuu ensisijaisesti 
SEUT-sopimuksen neljänteen osaan. EU:n ja  MMA:iden assosiaation tavoitteita eli 
MMA:iden sosiaalista ja ta loudellista kehitystä sekä  läheisiä taloudellisia  suhteita niiden ja 
koko EU:n välillä ei voida saavu ttaa toteuttamalla toim ia jäsenvaltioiden tasolla. MMA:ihin 
sovellettavan kauppajärjestelmän osalta jäsenvaltioiden  toimet ovat sitä paitsi poissuljettuja, 
koska yhteinen kauppapolitiikka kuuluu EU:n yksinomaiseen toimivaltaan (SEUT-
sopimuksen viidennen osan II osasto). SEUT-sopimuksen 206 artiklan mukaan EU:n 
kauppapolitiikan pitäisi edistää maailmankaupa n sopusointuista kehitystä, kansainvälistä 
kauppaa ja ulkomaisia sijoituksia koskevien rajoitu sten asteittaista poistamista sekä tulli- ja 
muiden esteiden purkamista. Etuuskohteluun perustuviin EU:n ja MMA:iden kauppasuhteisiin sovelletaan SEUT-sopimuksen viidennen osan II osastossa vahvistettuja 
EU:n kauppapolitiikan periaatteita. 
Kuten SEUT-sopimuksen 203 artiklassa määrät ään, EU:n neuvosto antaa säännökset MMA–
EU-assosiaatiota koskevista yksityis kohtaisista säännöistä, järjeste lyistä ja menettelyistä. Ne 
kattavat kaupan ja siihen liittyvät kysymykset, tullijärjestelyt, kans anterveyden, yleisen 
turvallisuuden ja järjestyksen sekä työnt ekijöiden vapaan lii kkuvuuden MMA:issa ja 
jäsenvaltioissa, ja niiden odotetaan noudattavan SE UT-sopimuksessa vahvistettuja periaatteita 
muun muassa ympäristöä ja sukupuolten tasa-ar voa koskevien EU:n po litiikkojen ja toimien 
määrittelystä ja täytäntöönpanosta (S EUT-sopimuksen ensimmäinen osa). 
Haasteiden muuttuessa entistä monimutkaisemmik si yhtäkään EU:n sisäisistä päätavoitteista – 
turvallisuus, älykäs, osallistava ja kestävä kasvu ja työpaikkojen luominen, ilmastonmuutos, energiansaanti, luonnonvarojen käytön teho kkuus (ml. biologise n monimuotoisuuden 
suojelu), turvallinen vesi- tai jätehuolto, terv eys ja pandemiat, koulutus – ei ole mahdollista 
saavuttaa muusta maailmasta erillään. 
EU:lla on tarvittava kriittinen massa vastata maailmanlaajuisiin haasteisiin, kuten 
ilmastonmuutokseen, sen 27 jäsenvaltion noudattae ssa yhteisiä politiikkoja ja strategioita. 
Yksittäisten jäsenvaltioiden toiminta voi olla rajoittunutta ja hajanaista. Kriittinen massa suo 
EU:lle myös paremmat mahdollisuudet käydä po liittista vuoropuhelua MMA:iden hallitusten 
kanssa. 
EU on ulkoisen toimintansa kautta sitout unut edistämään normejaan ja jakamaan 
asiantuntemustaan. MMA:ista voi hyvinkin tull a eri puolilla maailmaa sijaitsevia EU:n 
 
FI 5   FI strategisia etuvartioita. MMA:iden  lainsäädännön ja normien kehittäminen EU:n tasolle voisi 
lisätä sekä MMA:iden että EU:n vaikutusvaltaa omilla alueillaan.  
3. EU: N ALOITTEEN TAVOITTEET  
SEUT-sopimuksen 198 ja 199 artiklan mukaises ti assosiaation yleisenä tavoitteena on 
– edistää MMA:iden taloudellista ja sosiaalista kehitystä; 
– vahvistaa läheiset taloudelliset s uhteet MMA:iden ja koko EU:n välille; 
– edistää MMA:iden väestön etuja ja va urautta, jotta ne voivat saavuttaa sen 
taloudellisen, sosi aalisen ja kulttuur isen kehityksen, johon ne pyrkivät; 
– soveltaa MMA:ihin kaupankäynnissä sam aa kohtelua kuin minkä jäsenvaltiot 
myöntävät toisilleen;  
– edistää ympäristöpolitiikan määrittelyä  ja täytäntöönpanoa MMA:issa yhtenä 
kestävän kehityksen kolmesta pilarista (kak si muuta ovat taloudellinen ja sosiaalinen 
kehitys). 
Erityyppisissä kuulemisissa ja ul kopuolisissa selvityksissä on kä ynyt ilmi, että sidosryhmien, 
ulkopuolisten arvioijien ja poliit tisten toimijoiden kesken valli tsee selvä yksimielisyys siitä, 
että assosiaation tarko itus ja tavoitteet,  sellaisina kuin ne on kirja ttu SEUT-sopimuksen 198 ja 
199 artiklaan, olisi puettava ta voitteiksi, jotka komissio on määritellyt tämän kehyksen 
kannalta keskeisiksi ja jotk a neuvosto on vahvistanut4. Seuraavan assosiaatiokehyksen 
erityistavoitteena on näin ollen 
– edistää EU:n arvoja ja normeja maailmanlaajuisesti; 
– solmia entistä vastavuoroisempi, yhteis iin etuihin perustuva suhde EU:n ja 
MMA:iden välille; 
– parantaa MMA:iden kilpailukykyä; 
– kehittää MMA:iden selviytymiskykyä ja vä hentää niiden talout een ja ympäristöön 
liittyviä heikkouksia; 
– edistää MMA:iden yhteistyötä ko lmansien osapuolten kanssa; 
– omaksua EU:n poliittisen as ialistan uusimmat painopisteet; 
– ottaa huomioon maailmankaupan muutokset sekä EU:n kauppasopimukset 
kolmansien osapuolten kanssa. 
                                                 
4 KOM(2009) 623 ja neuvoston päätelmät 17801/09. 
 
FI 6   FI 4. T OIMINTAVAIHTOEHDOT  
4.1. Hylätyt vaihtoehdot 
4.1.1. Ei EU:n toimia 
Vaihtoehtoa ”Ei EU:n toimia” ei arvioida tä ssä vaikutustenarviointikertomuksessa, koska 
SEUT-sopimuksen neljäs osa muodostaa itsessään EU:lle velvoitteen toimia.  
4.1.2. Kaksi erillistä neuvoston päätöstä: yksi kauppajärjestelmästä ja yksi kestävän 
kehityksen yhteistyöstä  
Tämä vaihtoehto hylättiin, koska se heiken täisi mahdollisuuksia määritellä kaikkia MMA:ita 
koskeva kokonaisvaltainen kehys. Lisäksi se pikemminkin kasvattaisi EU:n toimielinten 
lainsäädännöllistä rasitusta ja heikentäisi EU–MMA-kumppanuuden näkyvyyttä.  
4.2. Toimintavaihtoehto 1: Nykytilanteen  säilyttäminen – Voimassa olevan MMA-
assosiaatiopäätöksen uusiminen sitä millään tavalla muuttamatta 
Toimintavaihtoehdossa 1 nyt voimassa olevan MMA-assosiaatiopäätöksen rakenne ja sisältö 
säilytettäisiin vuosien 2014–2020 ajan.  
4.3. Toimintavaihtoehto 2: MMA-assosiaat iopäätöksen nykyaikaistaminen ja 
mukauttaminen EU:n poliitti seen toimintakehykseen 
Vaihtoehto 2 nykyaikaistaisi MMA-assosiaatiopäät östä ja mukauttaisi sen EU:n poliittiseen 
toimintakehykseen. Päätöksen tavoitteita ja peri aatteita tarkistettaisiin  ottaen huomioon EU:n 
neuvoston poliittiset suuntaviiv at, MMA:iden ja n iiden jäsenvaltioiden , joihin MMA:t ovat 
sidoksissa, eri tilanteissa esittämät pyynnöt sekä ulkopuolisten selvitysten tulokset. 
Tässä vaihtoehdossa EU–MMA-yhteistyössä keskity ttäisiin yhteistä etua edustaviin aloihin, 
kuten sidosryhmät ovat kehottaneet ja ulkopuolis issa selvityksissä on suositeltu. Tällaisia 
aloja ovat esimerkiksi ilmastonmuutos, biolog isen monimuotoisuuden säilyttäminen, tutkimus 
ja innovointi. Vaihtoehdossa olisi mahdollista ottaa huomioon kansainvälisessä politiikassa kymmenen viime vuoden aikana esiin nousseet pa inopisteet, jotka ovat  linjassa Eurooppa 
2020 -strategian kanssa. Lisäksi tässä vaihtoehdo ssa EU–MMA-assosiaatio tukisi EU:n etujen 
ja arvojen edistämistä, koska siinä MMA:t ka tsotaan EU:n etuvartioiksi omilla alueillaan. 
Toimintavaihtoehdossa 2 MMA:iden tuotteilla olis i edelleen tulliton ja kiintiötön pääsy EU:n 
markkinoille. Lisäksi uusilla säännöksillä pa rannettaisiin etuuskohteluun oikeuttavia 
alkuperäsääntöjä tarkistamalla niitä edellyt yksiä, joiden mukaises ti MMA:t voisivat tuoda 
tuotteitaan EU:n markkinoille.
5 Toimintavaihtoehdossa 2 ehdotetaan myös palvelukauppaa ja 
sijoittautumista koskevien järjestelyjen tark istamista ja suosituimmuuskohtelun myöntämistä 
MMA:ille siinä, missä niihin to istaiseksi sovelletaan ainoastaan kolmansia maita koskevaa 
peruskohtelua (palvelukaupan yleiss opimuksen (GATS) mukaisesti).  
                                                 
5 (Esim. aluevesien ulkopuolella kalastavien alusten miehistön kansalaisuutta koskevan vaatimuksen 
poistaminen, kokonaan tuotettuja tavaroita ja vähäistä valmistusta koskevien uusien tai selkeämpien 
määritelmien sisällyttäminen, todistusta MMA:n tavaro iden suorasta kuljetukses ta sen alueen ja EU:n 
välillä koskevien hallinnollisten vaatimusten höllentäminen, uusien kumulaatiomahdollisuuksien 
luominen ja hallinnollisten menettelyjen joustavo ittaminen, kun alkuperäsääntöihin myönnetään 
poikkeuksia tapauskohtaisesti määritetyksi voimassaoloajaksi.) 
 
FI 7   FI Toimintavaihtoehdossa 2 ehdo tetaan lisäksi uusia  säännöksiä, joilla varmistettaisiin 
tullietuuksien asianmukainen ha llinnointi ja selvennettäisiin  MMA:iden, jäsenvaltioiden ja 
EU:n vastuut hallinnollisten vi rheiden ja petosten suhteen. 
4.4. Toimintavaihtoehto 3: useide n kumppanuussopimusten tekeminen 
Vaihtoehto 3 merkitsisi EU:n ja MMA:iden suhteiden monipuolistamista. Kaupalliseen ja 
taloudelliseen yhteistyöhön sovell ettaisiin kahta lähestymista paa. Jotkin MMA:t voitaisiin 
sisällyttää EU:n muihin kahdenvälisiin kauppa järjestelyihin, käytännössä talouskumppanuus- 
tai vapaakauppasopimuksiin, mikäli aiheellista ja mahdollista. Muihin MMA:ihin sovellettaisiin assosiaatioke hyksen mukaista MMA:iden kauppa järjestelmää, joka vastaa 
toimintavaihtoehtoja 1 tai 2. Vaikka vaihtoehto ei kattaisi kaupallista ja taloudellista yhteistyötä niiden MMA:iden kanssa, jotka ol isi sisällytetty muihin kauppasopimuksiin, se 
voisi kattaa kaikkien MMA:iden kanssa kaikilla muilla aloilla tehtävän yhteistyön. Vaihtoehtoisesti kaikki tal ouskumppanuus- tai vapaakauppas opimuksen soveltamisalaan 
kuuluva yhteistyö MMA:iden kanssa voitaisiin tote uttaa näiden sopimusten puitteissa. Tästä 
seuraisi, että myös rahoitusapua myönne ttäisiin assosiaatioke hyksen ulkopuolella. 
5. V
AIKUTUSTEN ARVIOINTI  
5.1. Toimintavaihtoehdon 1 arviointi 
5.1.1. Sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset 
MMA:iden pääsy EU:n markkinoille  heikentyisi. Mahdolliset kauppaan liittyvät vaikutukset 
johtuisivat kilpailun lisääntymisestä EU:n ma rkkinoilla MMA:iden joutuessa kilpailemaan 
kolmansien osapuolten kanssa, joid en tuotteilla ja palveluilla on parempi pääsy markkinoille 
(esim. vapaakauppasopimuksen tai monenv älisen sopimuksen nojalla). MMA:iden 
kilpailukyvyn heikkeneminen saattaisi heiken tää myös EU:n ja MMA :iden taloudellisia 
siteitä. Vaihtoehdossa 1 voisi käydä myös nii n, että kaupan alan säännöt eivät tarjoaisi 
riittävästi kannustimia, jotta ne MMA:t, joilla ei ole vahvoja taloussuhteita EU:n kanssa, 
aloittaisivat suhteiden vahvistamisen. Nä in ollen ei ole todennäköistä, että 
toimintavaihtoehdon 1 mukaiset kaupan alan säännöt edistäisivät  MMA:iden talouksien 
monipuolistumista. MMA:iden alueellinen yhdent yminen heikentyisi, koska alkuperäsäännöt 
eivät tarjoaisi MMA:ille lisämahdollisuuksia han kkia tuotantopanoksia n aapureiltaan ja näin 
ollen lisätä kaupankäyntiä niiden kanssa. 
5.1.2. Ympäristövaikutukset 
Nykytilanteen säilyttäminen ei kasvattaisi EU–MMA-assosiaation myönteistä vaikutusta 
MMA:iden ympäristöön. Edistyminen ympäristö-  ja ilmastonmuutoskysymyksissä vaikeutuu, 
jos niitä ei tunnusteta EU:n ja MMA:iden yhtei sen edun mukaisiksi aloiksi ja vain muutamat 
MMA:t päättävät tehdä alan yhteistyötä EU:n kanssa.  
Toimintavaihtoehdossa 1 EU ei voisi myösk ään edistää poliittista asialistaansa ja 
kansainvälisiä sitoumuksiaan biologisen monimuotoisuuden, vihreän energian, 
 
FI 8   FI ilmastonmuutoksen ja katastrofiriskin vähentämisen osalta6 eivätkä MMA:t auttaisi niitä 
koskevien EU:n arvojen ja normien levittämisessä alueensa ulkopuolella. 
5.1.3. Hallinnolliset vaikutukset 
Tämä vaihtoehto ei vaikuttaisi EU:n eikä MMA:iden hallinnolliseen rasitukseen. 
Ohjelmointijakso ja oikeudellinen kehys pysyisi vät samoina. Tässä vaihtoehdossa olisi vaikea 
vastata myönteisesti ulkopuolisten arvioijien esittämiin pyyntöihin/suosituksiin, jotka 
koskevat yhteistyön edistämistä MMA:iden ja niiden naapurimaiden välillä muun muassa 
koordinoimalla MMA:ille, Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) valtioille ja EU:n 
syrjäisimmille alueille tarjolla olevia ra hoitusvälineitä (Euroopan aluekehitysrahasto) 
paremmin. Vaihtoehto 1 ei myöskään mahdollistaisi EU:n rahoitusavun ohjelmointia koskevien sääntöjen ja me nettelyjen mukauttamista. 
5.2. Toimintavaihtoehdon 2 arviointi 
5.2.1. Sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset Toimintavaihtoehdon 2 sosiaaliset  ja taloudelliset vaikutukset  MMA:ihin ovat todennäköisesti 
myönteisiä, koska MMA:iden tavaroiden ma rkkinoillepääsy helpottuu, EU:n avoimuus 
MMA:iden palveluntarjoajia  ja sijoittajia kohtaan lisääntyy ja valmiuksien kehittämistoimia 
voidaan kohdentaa paremmin. Vaihtoehto 2 siis  mahdollistaa talouden monipuolistamisen ja 
työpaikkojen luomisen uusiutuvien energial ähteiden, ekosysteemien hoidon ja innovoinnin 
kaltaisilla aloilla. Al kuperäsääntöihin ehdotetut muutokset  johtavat todennäköisesti siihen, 
että MMA:t käyttävät niihin sovelle ttavan kauppajärjestelmän tarjoamia 
vientimahdollisuuksia nykyistä tehokkaammin.  
Ehtojen yksinkertaistaminen ja lieventämi nen, avoimuuden lisääminen ja johdonmukaisuuden 
parantaminen suhteessa muiden kauppakumpp aneiden alkuperäsääntöihin ovat omiaan 
parantamaan tehokkuutta, lisäämään sellaisille ta louden sektoreille teht ävien investointien 
houkuttelevuutta ja oikeusvarmuutta, jotka ov at riippuvaisia etuuskohteluun perustuvasta 
markkinoille pääsystä, sekä vähentämään MMA:iden  yritysten ja viranomaisten hallinnollista 
rasitusta. Kumulaatiomahdollisuuksia moni puolistamalla voitaisiin parantaa MMA:iden 
yritysten hankintamahdollisuuksia, mikä voisi va ikuttaa myönteisesti n iiden kilpailuasemaan 
ja edistää MMA:iden ja kolmansien maiden ke skinäisten taloussuhteiden kehittämistä.  
MMA:ita voitaisiin teknistä apua antamalla ja niiden valmiuksia kehittämällä auttaa teknisten 
määräysten sekä terveys- ja kasvinsuojel usääntöjen noudattamisessa. Niiden noudattamatta 
jättäminen on suurin este MMA:iden vientituotteiden pääsylle EU:n markkinoille. Palvelualalla MMA:ille tästä aiheut uvat hyödyt olisivat huomattavia.  
Aluksi EU:n markkinoiden avoimuutta suhteessa MMA:iden palveluntarjoajiin 
mukautettaisiin EU:n etuuskohtel uun, minkä jälkeen avoimuutta lisättäisiin automaattisesti 
joka kerta, kun EU myöntää edullisemman kohtelun jollekin kolmannelle osapuolelle.
7 
                                                 
6 Tiedonanto Eurooppa 2020 – Älykkään , kestävän ja osallista van kasvun strategia , KOM(2010) 2020 
lopullinen, 3.3.2010, ja tiedonanto Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio , KOM(2011) 500 
lopullinen, 29.6.2011. 
7 Siinä missä EU:n avoimuuden painotettu keskiarvo vastaa GATS-sopimuksessa tarjontatapojen 1, 2 ja 3 
osalta tekijää 34, Cariforumin kanssa tehdyn talouskumppanuussopimuksen kaltaisessa 
etuuskohtelusopimuksessa se vastaa tekijää 57 (sijoittautumisen osalta tekijää 74). Ks. kauppaa ja siihen 
liittyviä näkökohtia koskeva assosiaatiopäätöksen lisäys 2. 
 
FI 9   FI Rajoitusten poistamisesta enite n hyötyviä palvelualoja  olisivat rakennus-,  ympäristö- ja 
virkistyspalvelut, joilla kaikilla on merkity stä MMA:ille. Avaamalla pa lvelualojaan enemmän 
MMA:iden toimijoille EU edistäisi uusien tai olemassa olevien alojen kehittämistä tarjoamalla uusia vientimahdollisuuksia, joista yksi esimerkki on nykyaikaiseen 
viestintätekniikkaan perustuva rajat ylitt ävä kauppa. Lisäksi toimintavaihtoehto 2 
mahdollistaisi investoinnit (sijoittautumisen) mu ille kuin MMA:iden palvelualoille, mikä ei 
ole tällä hetkellä mahdollista . Se myös lisäisi MMA:iden  houkuttelevuutta ulkomaisten 
suorien sijoitusten kohteena. Siitä huoleh timinen, että MMA:t myöntävät EU:lle 
automaattisesti saman kohtelun kuin mitä ne soveltavat Kiinan ja Yhdysvaltojen kaltaisiin suuriin talouksiin, olisi EU:n ja MMA:iden er ityissuhteen hengen muka ista ja käytännön 
sovellus vastavuoroisuuden periaatteesta.  
EU voisi kahdenvälisen vuoropuhelun puitteissa  kannustaa MMA:ita edistämään yritysten 
yhteiskunnallisen vastuun periaatte ita niiden alueella investoi vien ja toimivien yritysten 
keskuudessa. Tämä edistäisi myös sosiaalisten ja  ympäristöä koskevien normien soveltamista 
MMA:issa. 
Jatkuva, kohdennettu ja koordinoitu tuki MM A:iden strategioille , valmiuksille sekä 
oikeudellisille ja institu tionaalisille kehyksille toimintavaih toehdossa 2 ehdotetulla tavalla on 
omiaan lisäämään EU:n roolia muun muassa MMA:iden politiikoissa ja sääntelymalleissa. 
Vaihtoehtoon 2 sisältyy uusia EU:n ja MMA:iden yhteistyötä kaupan alalla koskevia säännöksiä, jotka tarjoavat tähän tilaisuuden. 
EU:n tukea MMA:iden valmiuksien kehittämiseen  voitaisiin antaa myös sosiaalipolitiikkojen 
(esim. työttömyys tai ammatillinen koulutus) laatimiseen ja/tai toteuttamiseen MMA:iden 
talouskasvustrategioiden edistämiseksi. 
5.2.2. Ympäristövaikutukset 
Määrärahojen alueellisia/temaattisia jakoperust eita korostamalla voidaan paremmin vastata 
viime vuosikymmenen aikana es iin nousseisiin kysymyksiin, jotk a ovat yhteisiä kaikille 
MMA:ille ja EU:lle. Samalla voitaisiin varmist aa, että ympäristöön, ilmastonmuutokseen ja 
biologiseen monimuotoisuuteen liittyvät MMA :iden erityispiirteet huomioidaan paremmin. 
Erityismäärärahan osoittaminen ympäristö- ja  ilmastonmuutoskysymyksiin vastaisi EU:n 
poliittisen asialistan painopist eitä ja edistäisi EU :n arvoja. Investoinneilla luonnonympäristön 
ja ympäristön laadun parantamiseen olisi myös  huomattavia taloudellisia ja terveydellisiä 
vaikutuksia. 
5.2.3. Hallinnolliset vaikutukset 
Palveluja koskevan EU:n suosituimmuuskohtelun automaattisesta myöntämisestä seuraisi, 
että tämän toimintavaihtoehdon toteutus ei rasittaisi MMA:iden valmiiksi rajallisia 
hallinnollisia valmiuksia entisestään, koska täll öin vältyttäisiin pitkil tä ja monimutkaisilta 
neuvotteluilta. Teknisen avun määrittelyä koko ohj elmointijaksoksi koskevalla ehdotuksella 
voitaisiin varmistaa, että yhteistyökohteiksi valitut strategiat ja ohjelmat olisivat 
johdonmukaisempia ja niitä hallinnoitaisiin tehokkaammin. Näin voitaisiin varmistua 
johdonmukaisuudesta sekä asiantuntemuksen vaihdosta paikallisviranomaisten ja 
ulkopuolisten asiantuntijoiden kesken.  
 
FI 10   FI Viiveiden lyhentäminen EU:n rahoitusavun myöntämistä edeltäväss ä dokumentoinnissa ja 
avun täytäntöönpanon nopeuttaminen lisäisivät MMA :iden valmiuksia politiikan suunnittelun 
ja lainsäädännön aloilla. 
Vaihtoehdon 2 uskotaan parantavan myös ohjelmo innin ajoitusta siihen  sisältyvän ehdotuksen 
ansiosta. Ehdotuksen mukaan MMA:t ja ne jä senvaltiot, joihin MMA:t ovat sidoksissa, 
sopisivat kokonaisvaltais esta (alue)kehityssuunnitelmasta. Suunnitelmat otet taisiin huomioon 
MMA:iden ja EU:n välistä yhteist yöstrategiaa määriteltäessä. 
5.3. Toimintavaihtoehdon 3 arviointi 
5.3.1. Sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset Toimintavaihtoehdon 3 vaikutukset riippuvat MMA:iden, EU:n ja kolmansien osapuolten 
välisten neuvottelujen tuloksista. Ne siis vaihtelisivat sen mukaan, mistä neuvotteluista on kysymys. Yleisesti ottaen MMA:iden kauppavirrat  kolmansien osapuolten kanssa saattaisivat 
lisääntyä tässä vaihtoehdossa. Toisaalta niiden teollisuudenalat saattaisivat joutua kovempaan kilpailuun, kun MMA:iden kotimarkki noille ilmaantuisi halvempia tuontituotteita. Tällaisen 
skenaarion hyötyjiä olisivat kuluttajat. H yötyä koituisi myös jalostusteollisuudelle: 
käyttämällä halvempia tuotteita  tuotantopanoksina se pystyisi  laskemaan kustannuksiaan ja 
parantamaan kilpailukykyään. Arimmat tuotteet  voitaisiin jättää kaupan vapauttamistoimien 
ulkopuolelle. Tullitulot voi sivat vähentyä, jolloin MMA:iden o lisi kehitettävä vaihtoehtoisia 
tulonlähteitä, jotka ovat vähemmän riippuvaisia tavarakaupasta. Tällä va ihtoehdolla voisi näin 
ollen olla huomattava kielteinen va ikutus MMA:iden julkisiin menoihin. 
Tyynellämerellä sijaitsevien MMA:iden mahdollisesta sisällyttämisestä 
talouskumppanuussopimukseen aiheutuvat sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset saattaisivat 
edistää jalostusteollisuuden (esim. tonnikala) kehittämistä, mikä puolestaan saattaisi lisätä 
ulkomaisten sijoitusten määrää muiden kumppani en kustannuksella. Se voisi myös johtaa eri 
teollisuudenalojen vertikaaliseen in tegraatioon. EU:n asianomaiset  jalostusteollisuuden alat 
voisivat hyötyä tästä kehityksestä, jos se j ohtaisi kyseisten tuotteiden säännöllisiin 
toimituksiin EU:hun. EU:n teollisuuteen voisi kohdi stua myös kielteisiä vaikutuksia, koska se 
joutuisi kovempaan kilpailuun. Synkimmän skenaar ion mukaan tietyissä EU:n jäsenvaltioissa 
menetettäisiin työpaikkoja ja jouduttaisiin lopettamaan  tiettyjä toimintoja.  
Jos MMA:t avaisivat markkinansa naapureilleen palvelujen tarjoamista ja sijoittautumista 
varten, se saattaisi tuoda lisää ulkomaisia suoria sijoituksia tai väliaikaisia palveluntarjoajia sekä avata markkinoita MMA:iden palveluntarjoajille ja sijoittajille. Tämä riippuu kuitenkin 
kolmansien maiden kanssa käytävien neuvottelujen tuloksesta ja niistä aloista, jotka MMA:t 
haluaisivat vapauttaa. Koska MMA:iden halli nnolliset neuvotteluvalmiudet ovat rajalliset, 
neuvottelujen aikana tarvittaisiin tiivistä yhteis työtä ja tukea, jotta vältetään ennenaikainen 
vapauttaminen aloilla, joissa kotimaan sääntely ei ole ollut kuluttajans uojan kannalta riittävää. 
Jos kumppanimaiden kiinnos tus MMA:iden markkinoita koht aan ei ole kovin suuri, 
MMA:iden sisällyttäminen EU:n vapaakauppasopimuksiin (ja mahdolliset monenväliset neuvottelut palvelujen tarjoamisesta ja sijoittautumisesta) saattaa johtaa siihen, että vapaakauppasopimuskumppanit pyytävät EU:lta  korvaukseksi lisäsitoumuksia. Tämä voisi 
vinouttaa EU:n ja kumppanimaan/-maiden  saavuttamaa neuvottelutulosta.  
Talouskumppanuussopimuksiin mahdollisesti l iittyvät MMA:t voisivat saada nimellisesti 
enemmän kauppaan liittyvää rahoitusapua 11. EKR:stä,  mutta niillä ei olis i takeita siitä, että 
niiden tarpeisiin osoitetaan riittävästi ra hoitusta, koska suurem pien kumppaneiden ja 
 
FI 11   FI kehitysmaiden intressit saattavat nousta etusij alle. Tämä vaikutus voidaan torjua, jos MMA:t 
liittoutuvat oman alueensa AKT-valtioiden, esimerkiksi Antigua ja Barbudan, Fidžin, 
Guyanan ja Palaun kanssa, jotka ova t pieniä kehittyviä saarivaltioita8 ja joilla on 
samankaltaisia haasteita kuin MMA:illa. Samalla kun MMA:t pääsisivät osalliseksi näistä varoista, ne jäisivät ilman muita mahdollisia ra hoituslähteitä, joita niille on ollut tarjolla 
MMA-assosiaatiopäätöksen puitteissa, esimerkiksi sisäisistä  horisontaalisista ohjelmista ja 
EU:n talousarviosta. Tämä koskisi myös niitä MMA:ita, jotka sisällytettäisiin tai assosioitaisiin muihin vapaakauppasopimuksiin. Niiden tapauksessa menetystä ei kuitenkaan 
korvattaisi niiden alueen ka ttavista ulkoisista ohjelmista m yönnettävällä lisärahoituksella. 
5.3.2. Ympäristövaikutukset 
Koska MMA:t ovat kooltaan pieniä, ympäristöva ikutukset siitä, että osa MMA:ista 
sisällytettäisiin muihin kauppasopimuksiin, olisivat todennäköises ti vähäisiä eivätkä 
kasvattaisi kyseisten sopimu sten jo tunnustettuja ympäri stövaikutuksia . Markkinoiden 
avaamisesta naapurimaalle aiheutuvat ympäri stövaikutukset voisivat myös olla suuremmat 
kuin yksinomaan Euroopan unioniin avauduttaessa, koska liikenteeseen l iittyvien vaikutusten 
voidaan olettaa kasvavan siitäkin huolimatta, että yleensä naapurimaat  sijaitsevat lähempänä 
MMA:ita kuin EU. Nettovaikutus (verrattuna n ykytilanteen säilyttämiseen ja vaihtoehdon 2 
mukaisiin paranneltuihin järjestelyihin) vaihtelisi MMA:ittain sekä sen mukaan, mihin 
sopimukseen MMA lisättäisiin ja mikä sen tila nne on tietyillä aloilla ennen neuvotteluja. 
Niiden MMA:iden osalta, jotka pysyisi vät MMA-assosiaatiopäätöksen mukaisessa 
kauppajärjestelmässä, ympäristövaikutukset va staisivat toimintavaihtoehdoissa 1 ja 2 
esitettyjä vaikutuksia. Kielteisiä ympärist övaikutuksia voitaisiin mahdollisesti lieventää 
tekemällä ympäristökysymyksissä yhteistyötä EU:n kanssa. 
5.3.3. Hallinnolliset vaikutukset 
Toimintavaihtoehto 3 olisi sekä neuvotteluje n että täytäntöönpanon osalta raskas ja 
monimutkainen MMA:ille, niille  jäsenvaltioille, joihin MMA:t ovat sidoksissa, EU:n 
kauppakumppan(e)ille ja itse EU:lle. Prosessi olisi toistettava jokaisen sellaisen 
kauppasopimuksen osalta, jota ol isi muutettava tiettyjen MMA:iden  niihin sisällyttämiseksi. 
6. V
AIHTOEHTOJEN VERTAILU  
6.1. Toimintavaihtoehto 1 
Nykytilanteen säilyttämistä voitaisiin perust ellusti pitää hyvänä va ihtoehtona EU–MMA- 
assosiaatiolle tulevaisuudessa, koska nykyiset järjestelyt on todettu hyödyllisiksi MMA:iden 
sosiaalisen ja taloudellisen kehi tyksen kannalta muun muassa siks i, että ne tarjoavat vapaan 
pääsyn EU:n laajoille markki noille ja tukea näin tarjoutuvien vientimahdollisuuksien 
hyödyntämiseen. EU:n ja MMA:iden vuosin a 1999–2009 tekemä yhteistyö on todettu 
ulkopuolisissa selvityksissä johdonmukaiseksi se kä assosiaation tavoitteiden että MMA:iden 
poliittisten painopisteiden kanssa . Selvitysten mukaan EU:n ja  MMA:iden yhteistyön ja EU:n 
muiden politiikkojen välillä ei ole esiint ynyt merkittäviä ristiriitaisuuksia tai 
epäjohdonmukaisuuksia. Vaikka vaihtoehto 1 onkin johdonmukainen SEUT-sopimuksen 
neljännen osan ja sen johdanto-osan kans sa, sillä ei saavuteta MMA:iden, niiden 
jäsenvaltioiden, joihin  MMA:t ovat sidoksissa, ja Euroopa n komission yhteistä pyrkimystä 
                                                 
8 YK:n luettelo pienistä kehittyvistä saarivaltioista: http://www.un.org/special-rep/ohrlls/sid/list.htm . 
 
FI 12   FI muokata ja nykyaikaistaa EU:n ja MMA:iden suhteita vastav uoroisuuden pohjalta. Sen sijaan, 
että se auttaisi nykyaikaistamaan suhteita ja luomaan vastavuoroisemman kumppanuuden, 
jossa yhteiset edut voitaisiin ottaa paremm in huomioon, EU:n ja  MMA:iden suhteiden 
perustana perinteisesti ollut avunantaja/ -saaja-asetelma pysyisi muuttumattomana. 
MMA:iden tavaroiden ja palvelujen EU:n markkinoille pääsyyn sove llettaisiin edelleen 
olemassa olevia sääntöjä, ja tuloksena ol isi MMA:iden markkinoillepääsyn vaikeutuminen 
(etuuksien heikentymisen takia). Tämä vaiku ttaisi kielteisesti MMA :iden sosiaaliseen ja 
taloudelliseen tilanteeseen.  
6.2. Toimintavaihtoehto 2 
Toimintavaihtoehto 2 parantaisi EU:n ja MMA:iden yhteistyö tä, joka perustuu 
kuulemismenettelyssä esiin tulleisiin sidosryhm ien yhteisiin etuihin. Se myös auttaisi 
tehostamaan yhteistyötä kohdentamalla ja koordinoimalla EU:n, MMA:iden ja niiden 
jäsenvaltioiden, joihin  MMA:t ovat sidoksissa, toimia entises tään. MMA:iden ensisijaisiksi 
määrittelemät yhteistyöalat (esim. biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen 
säilyttäminen, tutkimus ja innovointi) saisivat lisätukea EU:lta. 
Toimintavaihtoehdossa 2 EU tukisi MMA:ita se llaisten kriittisten kysymysten käsittelyssä, 
jotka haittaavat niiden kestävää  kehitystä (esim. ilmastonmuutos) ja joista ne eivät selviä 
yksin. Saarialueet eivät voi yksinään kehittää tuloksellisia toimenpiteitä tällaisiin haasteisiin, 
vaan ne tarvitsevat kum ppaneita, ja ne on otettava mukaan  maailmanlaajuisiin ratkaisuihin. 
Toimintavaihtoehto 2 tarjoais i MMA:ille nykyaikaistetun kauppa järjestelmän EU:n kanssa. 
Järjestelmä 1) tarjoaisi paremmat alkuperäs äännöt ja 2) takais i palvelukaupan ja 
sijoittautumisen osalta kohtelun, joka ei olis i epäedullisempi kuin kohtel u, jonka EU myöntää 
kolmansille osapuolille. Nykyisessä järjestelmässä näin ei ole. 
Toimintavaihtoehto 2 olisi johdonmukainen SEUT-sopimuksen neljännen osan ja sen 
johdanto-osan kanssa. Se ol isi keino soveltaa käytännössä  EU:n neuvoston poliittisia 
suuntaviivoja kolmen tavoitteen eli kilpail ukyvyn, selviytymiskyvyn ja yhteistyön osalta. 
Toimintavaihtoehdon 2 mukaisesti assosiaatio kehyksessä otettaisiin  huomioon politiikan 
viimeaikainen kehitys ja keskus telut, joita on käyty viimei sen vuosikymmenen aikana. Tässä 
vaihtoehdossa politiikan johdonmuka isuus olisi turvattu ja s itä lisättäisiin. Sosiaaliset, 
taloudelliset ja ympäristöön liittyvät vaikutukset  olisivat myönteisempiä kuin vaihtoehdossa 
1. 
Toimintavaihtoehto 2 vastaisi nykyistä pare mmin yhteisen edun käsitettä. Se mahdollistaisi 
EU:n poliittisen asialistan painopisteiden huo mioimisen EU:n ja MMA :iden suhteissa ja 
kasvattaisi EU:n lisäarvoa kansainvälisenä toimijana uusissa maailmanlaajuisissa kysymyksissä. Näin toimimalla MMA:t voisivat paremmin edistää EU:n arvoja ja normeja muualla maailmassa. 
6.3. Toimintavaihtoehto 3 
Sisällyttämällä tai as sosioimalla MMA:t muihin kauppasopimuksiin voitaisiin saavuttaa osa 
EU–MMA-assosiaation tavoitteista. Se ei ku itenkaan olisi osa asso siaatiota. Lisäksi 
vaikuttaisi, ettei vaihtoehtoa 3 ole kaikilta osin mukautettu kaikkien tai edes useimpien 
MMA:iden tarpeisiin ja todellisuuteen. Myös EU:lle itselleen voi aiheutua kielteisiä 
vaikutuksia, jos siltä vaaditaan huomattavia kor vauksia MMA:iden sisällyttämisestä voimassa 
 
FI 13   FI oleviin sopimuksiin. Jos MMA:t sisällytetään mu ihin kauppasopimuksiin, ne assosioituneet 
maat ja alueet, joilla on perustuslailliset site et jäsenvaltioihin, lakkaisivat oikeudellisesti ja 
tosiasiallisesti olemasta MMA:ita. Koska toiminta vaihtoehdon 3 valinta saattaa johtaa siihen, 
että EU:n on solmittava erityyppiset suht eet kunkin MMA:n kanssa, sen edellyttämä 
oikeudellinen prosessi olisi hyvin monimutkai nen, ja se olisi käyt ävä läpi kunkin MMA:n 
kanssa erikseen Myös epäsel vyys MMA:iden ja niiden asukkaid en asemasta todennäköisesti 
lisääntyisi. Tiettyjä sääntöjä, jotka jo sisälty vät tai joiden sisällyttämistä harkitaan eri 
sopimuksiin, ei välttämättä sovellettaisi MMA:id en asukkaisiin sillä perusteella, että he ovat 
EU:n kansalaisia. 
6.4. Johdonmukaisuus 
Kaikki kolme toimintavaihto ehtoa ovat johdonmukaisia SEUT -sopimuksen neljännen osan 
kanssa.  
Toimintavaihtoehdot 2 ja 3 ovat johdonmukaisia  poliittisten asialisto jen ja kymmenen viime 
vuoden aikana esiin nousseiden poliittisten pain opisteiden kanssa. Toimintavaihtoehdossa 1 
sen sijaan assosiaatiota ei mukauteta viim eisimpään kehitykseen eikä siinä huomioida 
täysimääräisesti komission ehdottamia kol mea keskeistä tavoit etta (kilpailukyky, 
selviytymiskyky ja yhteistyö), jotka EU:n neuvosto on vahvistanut (ks. 1.3 kohta).  
6.5. Tuloksellisuus 
Toimintavaihtoehdossa 1 tavoitteita ei voida määritellä niiden poliittisten painopisteiden 
mukaisesti, jotka esitetään komission tiedonannossa EU:n ja merentakaisten maiden ja 
alueiden (MMA:iden) uuden kumppanuuden perustekijät9 ja jotka neuvosto on vahvistanut10. 
Toimintavaihtoehtoon 1 ei sisälly MMA-assosiaat iopäätöksen tarkistus, joka mahdollistaisi 
EU:n ja MMA:iden yhteisten uusien haasteiden sisällyttämisen päätökseen. Lisäksi se, ettei MMA-assosiaatiopäätöksessä voida ottaa huomi oon EU:n ja kolmansien osapuolten välisiin 
kauppasopimuksiin tehtyjä muutoksia, heikentäisi EU:n valmiuksia ajanmukaistaa EU–MMA-kehystä vaihtoehdon 1 puitteissa. 
Toimintavaihtoehdossa 2 sen sijaan ehdotetaan a ssosiaatiokehyksen tarkistamista ja näin ollen 
otetaan täysimääräisesti huomioon a ssosiaation tarkoitus ja tavoi tteet, sellaisina kuin ne on 
määritelty SEUT-sopimuksen neljännessä osassa, vuoden 2001 jälkeen esiin nousseet 
poliittiset painopisteet sekä kolme kesk eistä tavoitetta, jotk a ovat kilpailukyky, 
selviytymiskyky ja yhteistyö. Tämä mahdollistaisi yhteistyön tiivistämisen ympäristö- ja ilmastokysymyksissä, synergioiden luomisen  ja sitä kautta MMA:iden ympäristön 
selviytymiskyvyn parantamisen, mikä  edistäisi niiden sosiaalista  ja taloudellista kehitystä 
sekä kilpailukykyä. 
Toimintavaihtoehdossa 3 MMA:ille voitaisiin teoriassa laatia räätälöidyt ratkaisut kaupan 
alalla, mutta siitä puuttuu kattava kehys EU :n ja kaikkien MMA:id en kokonaisvaltaiselle 
kumppanuudelle. 
6.6. Tehokkuus 
Kuten edellä mainittiin, komissio on ilmo ittanut aikovansa ehdottaa EU–MMA-assosiaation 
nykyaikaistamista. Siihen nähden toimintavaihtoeh to 1 ei vaikuta tarkoituksenmukaisimmalta 
                                                
 
9 KOM(2009) 623 lopullinen, 6.11.2009. 
10 Neuvoston päätelmät 17801/09 EU:n suhteista merentakaisiin maihin ja alueisiin (MMA:t), 22.12.2009. 
 
FI 14   FI vaihtoehdolta. Itse asiassa vaihtoehto 1 ei  vastaa tehokkaalla tava lla MMA:iden ja EU:n 
välisen kumppanuuden uudistustarpeeseen, koska  siinä ei huomioida käynnissä olevaa 
kansainvälisen kaupan vapauttamista eikä MMA :iden kykyä edistää EU:n arvoja. Siinä ei 
myöskään tunnusteta valmiutta nimetä yhteistä etua edustavia aloja ta i huomioida ympäristön 
ja alueellisen yhdentymisen kalt aisia aloja erityisellä tavalla. 
Toimintavaihtoehto 2 on tarkoituksenmukaisin  keino vastata komissi on aikomukseen ehdottaa 
EU:n ja MMA:iden välisen assosiaatiokehykse n nykyaikaistamista. Lisäksi vaihtoehdossa 2 
kauppasuhteisiin liittyvistä hal linnollisista vaatimuksista ja menettelyistä tehtäisiin 
joustavampia ja kevyempiä. 
Vaihtoehdon 3 tehokkuutta vo isi heikentää kahden rinnakkaisen yhteistyökehyksen 
(talouskumppanuus- tai vapaakauppasopimukseen pe rustuvat kauppasuhteet ja muiden alojen 
osalta MMA-assosiaatiopäätös) olemassaolo, mikä lisäisi hallinnollista rasitusta. Sen toteuttaminen olisi raskasta ja monimutkaista MMA:ille, niille jäsenvaltioille, joihin MMA:t 
ovat sidoksissa, EU:n kauppakumppaneille ja itse  EU:lle. Näistä syistä myös hallintomenot 
todennäköisesti kasvaisivat se kä EU:ssa että MMA:issa. 
7. P
ARHAAKSI ARVIOITU VAIHTOEHTO  
Toimintavaihtoehtojen analyysin ja vertailun perusteella vaihtoehto 2 arvioidaan parhaaksi , 
koska se vastaa parhaiten 
a) Euroopan komission, MMA :iden, niiden jäsenvaltio iden, joihin  MMA:t ovat 
sidoksissa, ja EU:n yhteistä päämäärää tarkastella  uudelleen ja ta rkistaa EU:n ja 
MMA:iden assosiaatiota ja luoda vasta vuoroisempi kumppanuus, joka perustuu 
yhteisiin etuihin ja huomioi MMA:iden moninaiset haasteet; 
b) EU–MMA-assosiaation tarkoitusta ja yl eisiä tavoitteita sellaisina kuin ne on 
määritelty EU:n suhteita MMA:iden kanssa koskevassa SEUT-sopimuksen 
neljännessä osassa; 
c) edellä esitetyn, järjestyksessä seuraa van assosiaatiokehyksen erityistavoitteita. 
Vaihtoehdossa 2 MMA-assosiaatiopäätös siis nykya ikaistettaisiin ja sovitettaisiin EU:n 
nykyiseen poliittiseen toimintakehykseen. Myöhe mmässä vaiheessa vaihtoehto 2 mahdollistaa 
keskittymisen kestävän kehityksen kolmeen pilar iin (talous-, sosiaali- ja ympäristöasiat) sekä 
kymmenen viime vuoden aikana esiin nousseiden kansainvälisen politiikan painopisteiden 
(esim. ilmastonmuutos, ympäristö ja energia) korostamisen. 
Kaupan alan sääntöjen osalta vaihtoehto 2 mahdollistaisi sen, että  MMA:iden tavaroiden 
tullitonta ja kiintiötöntä pääsyä EU:n markkinoi lle voitaisiin jatkaa ja samanaikaisesti (toisin 
kuin vaihtoehdossa 1) voita isiin kohentaa MMA:iden markki noillepääsyn edellytyksiä. 
Lisäksi vaihtoehdossa 2 ehdotetaan  palvelukauppaa ja sijoittautum ista koskevien järjestelyjen 
tarkistamista ja suosituimmuuskohtelun myönt ämistä MMA:ille siin ä, missä niihin 
toistaiseksi sovelletaan ainoastaan kolma nsia maita koskevaa peruskohtelua (GATS-
sopimuksen mukaisesti). 
Rahoitusavun osalta vaihtoehdossa 2 ehdotetaa n, että alueellisten määrärahojen osuutta 
MMA:ille vuosiksi 2014–2020 osoitetuista kokonaismäärärahoi sta lisätään. Tämä antaisi 
mahdollisuuden tukea taloudellisesti MMA:iden toimia, joilla ne pyrkivät ratkaisemaan 
 
FI 15   FI viimeisen vuosikymmenen aikana esiin nousse ita, kaikkia MMA:ita ja EU:ta kiinnostavia 
kysymyksiä. Samanaikaisesti vaihtoehto 2 palvel isi tavoitteita tiivist ää MMA:iden ja niiden 
naapurimaiden välistä yhteistyötä, laajentaa EU :n vaikutusvaltaa MMA:iden välityksellä ja 
edistää EU:n poliittista asia listaa maailmanlaajuisesti. 
8. S EURANTA JA ARVIOINTI  
MMA-assosiaatiopäätös on säädös, jolla neuvosto vahvistaa MMA–EU-assosiaation 
oikeudellisen kehyksen. Luonteeltaan se on teksti , jossa määritellään EU :n ulkosuhteet näiden 
maiden ja alueiden kanssa. Näin olle n sen täytäntöönpanoa ei voida arvioida 
perusindikaattoreilla.  
Mitä tulee EU:n rahoittamaan  yhteistyöhön, assosiaation tu loksellisuutta seurataan 
tarkastuksin ja arvioinnein. Seurantaa koske vat yksityiskohtaiset säännökset vahvistetaan 
komission asetuksessa, jolla neuvoston p äätös pannaan täytäntöön. Panos- ja 
tuotosindikaattorit määritellään jokaisen EU :n rahoittamaan yhteistyöhön liittyvän ohjelman 
puitteissa, joista sovitaan komission ja kunkin MMA:n kesken. Nämä arvioinnit ovat linjassa 
11. EKR:n täytäntöönpanoa koskevien säännösten kanssa.