Johdanto

Pääomamarkkinaunioni on osa Euroopan investointiohjelman kolmatta pilaria ja olennainen keino edistää Junckerin komission ensisijaisten tavoitteiden saavuttamista. Näitä tavoitteita ovat parempi työllisyys – myös nuorten – ja talouskasvu. Pääomamarkkinaunionissa pyritään yhdistämään säästöt ja sijoitukset nykyistä paremmin toisiinsa ja vahvistamaan Euroopan rahoitusjärjestelmää parantamalla yksityistä riskinjakoa, tarjoamalla vaihtoehtoisia rahoituslähteitä ja lisäämällä yksityis- ja yhteisösijoittajien saatavilla olevia vaihtoehtoja. Pääoman vapaan, rajat ylittävän liikkumisen tiellä olevia esteitä poistamalla vahvistetaan talous- ja rahaunionia: tuetaan talouden lähentymistä ja autetaan vaimentamaan talouden toimintahäiriöitä euroalueella ja sen ulkopuolella, mikä lujittaa Euroopan talouden häiriönsietokykyä. Tämä on entistäkin tärkeämpää nykyisessä talousympäristössä.

Syyskuussa 2015 laaditussa pääomamarkkinaunionia koskevassa toimintasuunnitelmassa esitetään kattava ohjelma, johon sisältyvillä toimilla rakennetaan pääomamarkkinaunioni vuoteen 2019 mennessä. Toimintasuunnitelma sai Euroopan parlamentin, neuvoston ja sidosryhmien vahvan tuen. Sisämarkkinastrategian ja digitaalisten sisämarkkinoiden strategian ohella pääomamarkkinaunionia koskeva toimintasuunnitelma on keskeinen osa syvempiin ja oikeudenmukaisempiin sisämarkkinoihin tähtäävää eurooppalaista uudistusohjelmaa. EU:n pääomamarkkinoiden vahvistaminen on nykyisessä poliittisessa ja taloudellisessa kontekstissa yhä tärkeämpää.

Näin ollen on tärkeää parantaa täytäntöönpanoa ja nopeuttaa uudistuksia. Eurooppa-neuvosto korosti 28. kesäkuuta 2016 pitämässään kokouksessa, että on tärkeää ”varmistaa yrityksille helpompi rahoituksen saanti ja tukea investointeja reaalitalouteen edistämällä pääomamarkkinaunionin tavoitteita”. Pääomamarkkinaunionia koskevan toimintasuunnitelman hyväksymisestä on kulunut vuosi, ja nyt on saatettava nopeasti päätökseen pääomamarkkinaunionia koskevat ensimmäiset aloitteet, jotta niiden vaikutukset alkavat tuntua mahdollisimman pian. Myös tulevien lainsäädäntöehdotusten hyväksymisessä on tärkeää edetä nopeasti. Lisäksi talouden ja teknologian kehitys, kuten rahoitusteknologian nopea kasvu ja tarve parantaa finanssipolitiikan kestävyyttä, voi muuttaa EU:n pääomamarkkinoita. Komissio esittää toimintapoliittisen ympäristön muutokset huomioon ottaen uusia ensisijaisia aloja, jotka ovat tarpeen pääomamarkkinaunionin toteuttamiseksi valmiiksi asti, ja se aikoo suorittaa väliarvioinnin vuonna 2017.

1) Ensimmäisten pääomamarkkinaunionin toteuttamistoimien viimeistely

Ensimmäiset pääomamarkkinaunionin toteuttamistoimet on olennaista saattaa päätökseen, jotta niiden konkreettiset vaikutukset alkaisivat tuntua. Eurooppa-neuvosto esitti 28. kesäkuuta 2016 pitämässään kokouksessa, että vuoden 2016 loppuun mennessä olisi päästävä sopimukseen yksinkertaista, standardoitua ja läpinäkyvää arvopaperistamista (”YLS-arvopaperistaminen”) koskevasta ehdotuksesta, jolla pyritään vapauttamaan kapasiteettia pankkien taseista ja tarjoamaan pitkän aikavälin sijoittajille sijoitusmahdollisuuksia, sekä esitteitä koskevien vaatimusten yksinkertaistamista koskevasta ehdotuksesta, jolla tehdään yrityksille helpommaksi hakea sijoituksia pääomamarkkinoilta.

Arvopaperistamispaketin nopealla täytäntöönpanolla voidaan nopeasti luoda lisärahoitusta reaalitalouteen. YLS-arvopaperistamisten pääomavaatimusten riskiherkkyyden lisääminen auttaa osaltaan vahvistamaan luottamusta markkinoilla ja vapauttamaan pankkien taseista varoja rahoitustarjonnan lisäämiseen. Jos EU:n arvopaperistamiset voitaisiin – turvallisesti – elvyttää takaisin finanssikriisiä edeltäneelle tasolle, talouteen olisi mahdollista vapauttaa lisärahoitusta jopa yli 100 miljardia euroa ja samalla vakauttaa taloutta. Neuvosto on jo hyväksynyt asiasta yleisnäkemyksen, ja nyt käsittelyn olisi edettävä kiireesti Euroopan parlamentissa.

Esitettä koskevien sääntöjen nykyaikaistaminen helpottaa pääomamarkkinoille pääsyä erityisesti pienempien yritysten osalta. Esite on portti EU:n pääomamarkkinoille. Sen on oltava laatijalle yksinkertainen ja sijoittajille selkeä, ja uudet säännöt on hyväksyttävä nopeasti. Uusilla esitesäännöillä on määrä auttaa lisäämään yritysten rahoitusmahdollisuuksia ja alentamaan niiden rahoituskustannuksia. Säännöt on pantava täytäntöön niin nopeasti kuin mahdollista. Komissio tekee kaikkensa auttaakseen lainsäätäjiä pääsemään sopimukseen ennen vuoden loppua.

Riskipääomamarkkinoiden vahvistamiseen tähtäävien toimien myötä keskisuurten innovaatioyritysten on helpompi löytää rahoittajia. Komissio teki osana Euroopan investointiohjelman kolmatta pilaria ehdotukset eurooppalaisista riskipääomarahastoista annetun asetuksen ja eurooppalaisista yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneista rahastoista annetun asetuksen tarkistamisesta. Ehdotuksilla pyritään vauhdittamaan sijoituksia riskipääomaan ja yhteiskunnallisiin hankkeisiin ja tekemään sijoittajille helpommaksi sijoittaa pieniin ja keskisuuriin yrityksiin tuomalla asetus kaikenkokoisten rahastojen hoitajien ulottuville ja laajentamalla niiden sijoituskelpoisten yritysten valikoimaa. Jotta rahastojen markkinointi yli rajojen olisi halvempaa ja helpompaa, jäsenvaltioita nimenomaisesti kielletään perimästä maksuja. Jatkaakseen luottamuksen rakentamista EU:n riskipääomamarkkinoilla komissio pyytää Euroopan parlamenttia ja neuvostoa saattamaan ehdotuksen käsittelyn päätökseen vuoden 2016 loppuun mennessä. Komissio aikoo lisäksi edistää yhden tai useamman riskipääomarahastojen rahaston perustamista, jotta tuettaisiin innovatiivisia investointeja Euroopassa, ja jatkaa riskipääoman tukemiseksi myös muiden toimenpiteiden valmistelua.

Pääomamarkkinaunionin on kaikkien jäsenvaltioiden hanke. Pääomamarkkinat ovat eri jäsenvaltioissa eri kehitysvaiheessa, ja pienten yritysten on saatava rahoitusta tehokkaiden ja saavutettavissa olevien paikallisten kanavien kautta. Tukeakseen kansallisten ja alueellisten riskipääomamarkkinoiden kehitystä komissio on luonut valmiudet antaa pyynnöstä jäsenvaltioille teknistä apua. Jotta ensimmäisiä hankkeita voitaisiin käynnistää jo vuoden 2017 alussa, lainsäätäjien olisi nopeasti saatettava päätökseen neuvottelut rakenneuudistusten tukiohjelmaa vuosille 2017–2020 koskevasta komission ehdotuksesta.

2) Pääomamarkkinaunionitoimien seuraavan vaiheen vauhdittaminen

Kansallisten maksukyvyttömyysjärjestelyjen tehottomuus ja järjestelyjen väliset erot luovat oikeudellista epävarmuutta sekä esteitä luotonantajien saatavien perinnälle ja elinkelpoisten yritysten tehokkaalle uudelleenjärjestelylle EU:ssa, myös rajojen yli toimivien konsernien osalta. Komissio aikoo pian tehdä ehdotuksen liiketoimien uudelleenjärjestelystä ja uuden mahdollisuuden antamisesta, jotka ovat tarkoituksenmukaisen maksukyvyttömyyskehyksen keskeisiä osatekijöitä. Uuden mahdollisuuden antaminen rehelliselle yrittäjälle konkurssista selviämisen jälkeen on ratkaiseva seikka varmistettaessa dynaamista liiketoimintaympäristöä ja edistettäessä innovointia. Komissio suorittaa myös lainaehtojen noudattamisen valvontajärjestelyjä (myös maksukyvyttömyyteen liittyviä) koskevan vertailevan tarkastelun voidakseen muodostaa yksityiskohtaisen ja luotettavan kuvan siitä, millaisia seurauksia pankeille koituu lainoihin liittyvien maksulaiminlyöntien vuoksi (viivästykset, kustannukset ja arvon takaisinsaanti). Tarkastelusta on hyötyä jäsenvaltioille, jotka pyrkivät parantamaan järjestelyjensä tehokkuutta ja avoimuutta.

Verotusjärjestelmät voivat luoda esteitä rajat ylittäville pääomamarkkinoille. Komissio ryhtyy toimiin kannustaakseen jäsenvaltioita ratkaisemaan lähdeveron palautusjärjestelyjä koskevat seikat. Se kannustaa myös noudattamaan parhaita verotuskäytäntöjä start up -yrityksiin ja innovaatioyrityksiin tehtävien riskipääoma- ja bisnesenkelisijoitusten edistämiseksi. Euroopassa suhteellisen vähän kehittynyt oman pääoman ehtoinen rahoitus edellyttää muutoksia verotuskehyksiin. Velkarahoitusta oman pääoman ehtoiseen rahoitukseen verrattuna suosivan verokohtelun lopettaminen lisäisi pääomasijoituksia ja vahvistaisi yritysten pääomapohjaa. Se hyödyttäisi myös rahoitusjärjestelmän vakautta, kun yritykset, joilla on vahvempi pääomapohja, olisivat vähemmän alttiita markkinahäiriöille. Komissio aikoo tehdä yhteistä yhtiöveropohjaa koskevan ehdotuksen yhteydessä marraskuussa velkarahoituksen edullista verokohtelua verrattuna oman pääoman ehtoiseen rahoitukseen koskevan ehdotuksen, ja komissio pyytää neuvostoa hyväksymään kyseisen toimenpiteen niin nopeasti kuin mahdollista.

ESIR-rahaston toista vaihetta (EFSI 2.0) koskevalla ehdotuksella pyritään merkittävästi vahvistamaan Euroopan investointiohjelmaa. Eurooppa tarvitsee suuria, kestäviä pitkän aikavälin lisäinvestointeja, joilla tuetaan työllisyyttä, kasvua, kilpailukykyä ja vähähiilistä taloutta. Euroopan vahvistetun investointiohjelman kautta ohjattava julkinen tuki ja sen kohdentaminen markkinahäiriöihin ja epätyydyttäviin investointitilanteisiin on tässä avuksi, mutta lisätoimenpiteet ovat tarpeen yksityisten investointien vapauttamiseksi pitkällä aikavälillä. Helpottaakseen edelleen yhteisösijoittajien sijoituksia infrastruktuuriomaisuuteen komissio muuttaa Solvenssi II -direktiivin mukaista delegoitua säädöstä siten, että kevennetään infrastruktuuriyrityksiin sijoituksia tekeville vakuutusyrityksille asetettuja pääomavaatimuksia. Komissio aikoo pääomavaatimusasetuksen ja -direktiivin uudelleentarkastelun yhteydessä ennen tämän vuoden loppua ehdottaa, että laajennetaan pk-yritysten lainojen suotuisaa pääomakohtelua ja kevennetään infrastruktuuriin tehtäviin sijoituksiin liittyviä pääomavaatimuksia.

3) Jatkotoimet: uudet prioriteetit

Komissio harkitsee tekevänsä yksinkertaista, tehokasta ja kilpailukykyistä yksilöllistä EU:n eläketuotetta koskevia ehdotuksia. Yksilöllisillä eläkkeillä on merkittävä rooli pitkäaikaissäästäjien yhdistämisessä pitkän aikavälin sijoitusmahdollisuuksiin. Yksilöllisillä eläkkeillä voidaan vastata väestön ikääntymisestä aiheutuviin demografisiin haasteisiin, käsitellä työvoiman muuttuvia työjärjestelyjä ja auttaa turvaamaan tulevaisuudessa riittävät korvausasteet valtion tarjoamien tai ammatillisten lisäeläkkeiden täydentämiseksi. Koska yli rajojen tapahtuvan eläkepalvelujen tarjoamisen tiellä olisi vähemmän esteitä, EU:n yksilöllinen eläketuote lisäisi eläkkeiden tarjoajien välistä kilpailua, mahdollistaisi palvelujen myynnin suuremmilla markkinoilla ja loisi säästäjiä hyödyttäviä mittakaavaetuja. Päättäessään parhaasta tavasta tukea näitä markkinoita komissio perustaa lähestymistapansa käynnissä olevan kuulemisen tuloksiin. Tarkastelussa on myös se vaihtoehto, että tehdään lainsäädäntöehdotus vuonna 2017.

Pääomamarkkinaunionilla pyritään saamaan eurooppalaiset talletukset parempaan käyttöön, tehostamaan tallettajien ja lainanottajien yhteen saattamista sekä lisäämään EU:n talouden suorituskykyä. Vähittäissijoittajien saaminen mukaan on ratkaiseva haaste EU:n pääomamarkkinoiden vahvistamiselle. Tämä edellyttää luottamuksen lisäämistä vähittäissijoittajien keskuudessa sekä avoimuutta, jonka avulla sijoittajien on mahdollista tehdä oikeita sijoituspäätöksiä. Komissio aikoo esittää vähittäisrahoituspalveluja koskevan toimintasuunnitelman, jolla lujitetaan vähittäissijoittajien osallistumista pääomamarkkinoilla ja avataan Euroopan markkinat vähittäisrahoituspalveluille, jotta tulokset olisivat parempia sekä kuluttajien että yritysten kannalta.

On tarpeen uudistaa rahoitusalaa kestävästi siten, että tuetaan puhtaisiin teknologioihin ja niiden käyttöönottoon tehtäviä investointeja, varmistetaan rahoitusjärjestelmän valmiudet rahoittaa kestävää kasvua pitkällä aikavälillä ja edistetään osaltaan siirtymistä vähähiiliseen ja ilmastonmuutosta kestävään talouteen. Tällaiset uudistukset ovat olennaisia, jotta voidaan saavuttaa EU:n ilmasto- ja ympäristötavoitteet ja noudattaa kansainvälisiä sitoumuksia. Tällaisia ovat muun muassa ilmastonmuutosta koskevan Pariisin sopimuksen mukaiset EU:n sitoumukset ja vuoden 2015 kiertotalouspaketissa asetetut tavoitteet. Komissio tekee yhteistyötä G20:n puitteissa näiden tavoitteiden edistämiseksi. Komissio tukee yksityisten investointien sovittamista ilmasto- ja resurssitehokkuustavoittaisiin ja muihin ympäristötavoitteisiin niin politiikkatoimien kuin julkisten investointien kautta. Tältä osin pyritään parhaillaan lisäämään ns. vihreiden rahastojen saatavuutta Euroopan strategisten investointien rahaston kautta osoittamalla ainakin 20 prosenttia EU:n vuosien 2014–2020 talousarviosta ilmastotoimiin ja perustamalla alusta kiertotalouden rahoitusta varten. Pääomamarkkinaunionia koskevassa toimintaohjelmassa korostettiin tarvetta tukea vihreitä joukkovelkakirjoja koskevia EU:n standardeja. Komissio aikoo tulevina kuukausina perustaa asiantuntijaryhmän laatimaan vihreää rahoitusta koskevan kattavan EU:n strategian. Yleisemmin ympäristöön, yhteiskuntaan ja hallintotapaan liittyvien seikkojen osalta EU:ssa on asetettu tietojen ilmoittamista koskevia pakollisia vaatimuksia tietyille suurille yrityksille ja aiotaan antaa myös ohjeellisia suuntaviivoja tällaisten tietojen toimittamisesta sijoittajille ja kuluttajille. EU myös parhaillaan arvioi pitkäaikaisia ja kestäviä investointeja koskevan hiljattain toteutetun kuulemisen jatkotoimia. Kuulemisessa painotettiin ympäristö-, yhteiskunta- ja hallintotapakysymysten tärkeyttä yritysten ja sijoittajien pitemmän aikavälin toiminnassa.

Teknologia vetää rahoitusalaa nopeaan muutokseen. Sillä on myös mahdollisuus kasvattaa pääomamarkkinoiden asemaa sekä tuoda pääomamarkkinoita lähemmäs yrityksiä ja sijoittajia. Teknologia hyödyttää myös kuluttajia tarjoamalla entistä laajemman valikoiman palveluja, joiden käyttömukavuus tai saatavuus on entistä parempi. Tämä innovaatiopotentiaali olisi hyödynnettävä. Rahoitusteknologia-alan yritykset menestyvät tarjoamalla uusia palveluja, jotka vastaavat kuluttajien tarpeisiin paremmin monilla rahoitukseen liittyvillä aloilla, esimerkiksi maksuissa ja luotoissa. Teknologia on kilpailun ajuri, ja se monipuolistaa osaltaan taloudellista toimintaympäristöä. Samanaikaisesti rahoitusteknologian nopea kehitys asettaa uusia haasteita riskienhallintaan ja kuluttajien saatavilla olevan riittävän tiedon ja suojan varmistamiseen. Sääntelyviranomaiset kehittävät useissa jäsenvaltioissa parhaillaan uusia lähestymistapoja, joilla tuetaan rahoitusteknologiayritysten kehittämistä. Tällaista tukea ovat esimerkiksi sääntelyyn liittyvää ohjausta antavat keskukset ja rahoitusteknologian toimintapoliittisiin vaikutuksiin keskittyvät ryhmät. Komissio aikoo edelleen edistää rahoitusteknologian kehitystä ja pyrkii varmistamaan, että sääntely-ympäristöllä luodaan sellainen tarkoituksenmukainen tasapaino, jossa yritysten ja sijoittajien luottamus lisääntyy, kuluttajia suojellaan ja rahoitusteknologia-alalla on tilaa kehittyä. Komissio työskentelee yhdessä Euroopan valvontaviranomaisten, Euroopan keskuspankin, muiden standardointielinten ja jäsenvaltioiden kanssa luodakseen yhteensovitetun lähestymistavan, joka tukee rahoitusteknologian kehitystä asianmukaisessa sääntely-ympäristössä.