KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Euroopan yritys- ja kauppatilastojen uudenaikaistamisohjelmasta (MEETS) 16 päivänä joulukuuta 2008 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1297/2008/EY täytäntöönpanosta /* COM/2014/0444 final */





1. Johdanto Tämä on neljäs ja viimeinen Euroopan yritys- ja kauppatilastojen uudenaikaistamisohjelman (MEETS) täytäntöönpanoa koskeva kertomus. Päätöksessä[1], joka tehtiin joulukuussa 2008 tämän ohjelman käynnistämisestä, todettiin että ”komissio antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2010 ja sen jälkeen vuosittain vuoden 2013 loppuun saakka Euroopan parlamentille ja neuvostolle MEETS-ohjelman toteuttamista koskevan kertomuksen”. Siinä todettiin myös, että ”komissio antaa viimeistään 31 päivänä heinäkuuta 2014 Euroopan parlamentille ja neuvostolle MEETS-ohjelman toteuttamista koskevan loppukertomuksen. Kertomuksessa arvioidaan yhteisölle aiheutuneiden kustannusten perusteella edut, jotka yhteisö, jäsenvaltiot sekä tilastotiedon toimittajat ja käyttäjät ovat saaneet toimista, jotta voidaan kartoittaa mahdolliset tehostamista edellyttävät alueet”. Kolme kertomusta on julkaistu, ja ne kattavat vuosien 2009 ja 2010, 2011 sekä 2012 vuosittaiset työohjelmat. Nyt käsillä olevassa kertomuksessa annetaan MEETS-ohjelman täytäntöönpanoa koskeva loppuarviointi. Yksityiskohtaisempia tietoja MEETS-ohjelman kaikista tuloksista on saatavilla ohjelman omalla verkkosivulla, joka on Eurostatin www-sivustolla[2] otsikon Statistics Explained alla. Kaikessa MEETS-ohjelman toiminnassa on noudatettu strategiaa, joka on esitetty Euroopan parlamentille ja neuvostolle 10. elokuuta 2009 annetussa komission tiedonannossa[3] ”EU:n tilastojen uusi tuotantotapa – visio tulevalle vuosikymmenelle”. MEETS-ohjelma rakentui neljän keskeisen tavoitteen ympärille, joista kuhunkin sisältyi useita hankkeita. 1) Tarkastellaan uudelleen painopistealueita ja laaditaan tavoiteindikaattoreita uusia alueita varten – tunnistetaan ja valitaan uusia aloja, jotka kuvataan, ja tarkistetaan vanhoja vaatimuksia. 2) Yhdenmukaistetaan yritystoimintatilastojen puitteet – yhdennetään yritystilastojen eri aloja, mukaan luettuna säädösten koordinointi, menetelmien yhdenmukaistaminen, tilastoluokitusten ja yritysrekisterien linkittäminen ja yhdenmukaistaminen niihin liittyviin lähteisiin sekä monikansallisten ryhmien ja niiden tietojen keruun ottaminen mukaan. 3) Tuetaan entistä tehokkaamman yritys- ja kauppatilastojen tuottamisjärjestelmän käyttöönottoa – käytetään nykyisiä tietoja entistä tehokkaammin liittämällä kerätyt tiedot yhteen järjestelmään tai linkittämällä mikrodataa, lisätään hallinnollisen tiedon käyttöä ja hyödynnetään yhdenmukaistettuja tilinpäätösstandardeja. 4) Uudenaikaistetaan Intrastat-järjestelmää – parannetaan yksinkertaistettua Intrastat-järjestelmää tekemällä yhdenmukaistamismenetelmiä koskevaa työtä, tehostamalla hallinnollisen tiedon käyttöä ja kehittämällä tieto- ja viestintätekniikkaa.[4] 2. Tavoitteiden täytäntöönpano ja toimet vuosina 2009–2013 2.1 Osallistumistaso ja rahoitus Vuoden 2013 loppuun mennessä useimmat hankkeet oli saatettu päätökseen ja useimmat suoritteet oli toimitettu. Vuosina 2009–2013 MEETS-ohjelmasta annettiin 42,5 miljoonaa euroa rahoitusta, jolla tuettiin kehitystä useilla yritystoimintaan ja kauppaan liittyvillä tilastoaloilla. Kyseisen jakson aikana MEETS-ohjelman toimintamäärärahojen toteutumisaste oli 87 prosenttia.[5] Euroopan tilastojärjestelmän (ESS) yhteistyöverkostot eli ESSnet-verkostot olivat tärkein keino, jolla MEETS-ohjelman tavoitteita pantiin täytäntöön. ESSnet-verkostojen avulla voidaan kehittää uusia hankkeita, joissa muutamat tietystä alasta kiinnostuneet ESS-jäsenet tekevät aktiivisesti yhteistyötä yhteisten tehtävien parissa ja levittävät sitten yhteistyönsä tulokset muille jäsenille. Tällä työskentelytavalla on etuja, kun pyritään hyödyntämään synergioita, säästämään kustannuksia ja jakamaan parhaita käytänteitä ja samalla voidaan kehittää toimia, jotka hyödyttävät koko Euroopan tilastojärjestelmää. Kaikkiaan 23 ESS:n 32:sta jäsenestä osallistui vähintään yhteen MEETS-ohjelmasta rahoitettuun ESSnet-verkostoon ohjelman viiden toimintavuoden aikana. Rahoitusta on myönnetty myös kansallisten tilastolaitosten kanssa tehtyihin erillisiin avustussopimuksiin ja joihinkin ulkoisten toimeksisaajien toteuttamiin ulkoisiin tutkimuksiin. Eurostat ja kansalliset tilastolaitokset ovat valmistelleet muita hankkeita, joihin ei kuulu erityisrahoitusta. Ohjelman täytäntöönpanon avustamista varten on käytetty jonkin verran rahoitusta tekniseen ja hallinnolliseen tukeen, kuten työpajojen ja työryhmien järjestämiseen kansallisten asiantuntijoiden kanssa. Yhteensä rahoitettiin 93:a vuotuista toimea. Avustukset olivat yleisin väline, jolla toimintaa rahoitettiin, ja niitä myönnettiin joko ESSnet-verkostojen kautta tai erillisinä avustuksina (noin 90 prosenttia toimintamäärärahoista). Vuoden 2013 loppuun mennessä 28 ESS:n 32 jäsenestä oli osallistunut vähintään yhteen MEETS-ohjelman erillisistä avustuksista. 2.2. Tavoite 1: Tarkastellaan uudelleen painopistealueita ja laaditaan tavoiteindikaattoreita uusia alueita varten Kartoitetaan merkitykseltään vähäisemmät alueet Vuonna 2009 tilattiin ulkoinen tutkimus, jossa arvioitiin niitä tilastoalan säädöksiä, joiden oli katsottu kaipaavan tarkistusta. Tutkimuksessa ilmeni, että käsitteet ja määritelmät olivat toisiinsa läheisesti liittyvillä aloilla merkittävässä määrin johdonmukaisia, mutta tutkimuksessa havaittiin myös joitakin mahdollisesti erillään olevia hankkeita sekä useita epäjohdonmukaisuuksia. Nämä tulokset olivat pohjana työlle, jota tehtiin yritys- ja kauppatilastojen käsitteiden ja menetelmien johdonmukaisuutta käsittelevässä ESSnet-verkostossa (tavoite 2). Vuonna 2010 ESS-komitea omaksui uuden strategialähtöisen toimintatavan. Eurostatin vuosittaisessa painopisteiden strategisessa arvioinnissa nimettiin vähemmän tärkeitä yritys- ja kauppatilastoaloja. Tämän vuoksi toimi ”Kartoitetaan merkitykseltään vähäisemmät alueet” poistettiin MEETS-ohjelman piiristä. Osana laajempaa keskustelua ESS-järjestelmän niin sanotuista negatiivisista painopisteistä MEETS-ohjelmaa virtaviivaistettiin ja useita toimia yhdistettiin vuoden 2010 arvioinnin tuloksena. Kehitetään uusia alueita (konsernit, globalisaatio, yrittäjyys) Joistakin MEETS-ohjelman alussa käynnistetyistä tutkimuksista saatiin suosituksia siitä, miten tiedonkeruu voitaisiin parhaiten toteuttaa konserneja ja talouden globalisaatiota kuvaavien tilastojen alalla. Kun MEETS-ohjelmaa oli virtaviivaistettu, ”suurten ja monitahoisten monikansallisten yritysryhmien profilointia käsittelevä ESSnet-verkosto” ja ”globaalien arvoketjujen mittaamista käsittelevä ESSnet-verkosto” ottivat käsiteltäväkseen menetelmätyön jatkamisen ja tiedonkeruun pilottihankkeen järjestämisen. Yhteistyössä OECD:n kanssa laadittiin yhteinen yrittäjyysindikaattoriohjelma (EIP), jolla tuetaan yrittäjyyspolitiikan toimintalinjoja tarjoamalla indikaattoreita, jotka kuvaavat käsitteitä ’rahoituksen saanti’, ’T&K’, ’innovaatio ja teknologia’, ’osaaminen/taidot’ ja ’yrittäjyyskulttuuri’. Parhaillaan suunnitellaan innovatiivisten kasvuyritysten pakollisten indikaattoreiden sisällyttämistä työnantajien yritysdemografian oikeusperustaan. 2.3. Tavoite 2: Yhdenmukaistetaan yritystoimintatilastojen puitteet Sisällytetään käsitteet ja menetelmät oikeudelliseen kehykseen Yritystilastot kootaan unionin lainsäädännön mukaisesti, joka puolestaan on kehittynyt vuosien mittaan eikä ole välttämättä yhdenmukainen käsitteiden, soveltamisalan, määritelmien, menetelmien jne. osalta. Johdonmukaisuutta käsittelevä ESSnet-verkosto onkin analysoinut yritys- ja kauppatilastojen käsitteiden ja menetelmien mahdollisesti puutteellista johdonmukaisuutta. Tämä ESSnet-verkosto ehdotti tarkistettuja määritelmäluonnoksia tilastoyksiköille ’yritys’, ’konserni’, ’toimiala’ ja ’paikallinen toimialayksikkö’ sekä toimintasääntöjä ja tietomallia, jotta varmistetaan yhtenäinen täytäntöönpano. Näitä ehdotuksia hiotaan parhaillaan Eurostatin vuonna 2013 käynnistämässä tilastoyksikköjä käsittelevässä työryhmässä. Lisäksi Eurostat ja jäsenvaltiot alkoivat selvittää, mitä vaikutuksia yrityksiä koskevien tarkistettujen määritelmien soveltamisella on yritystilastoissa. Tarkistettujen määritelmien ja menetelmien vaikutuksen testaamista jatketaan vuonna 2014 ja sitä seuraavina vuosina, jotta ne voidaan panna täytäntöön, jos testaus osoittautuu onnistuneeksi. Muihin tämän ESSnet-verkoston tuloksiin kuuluvat suositukset, jotka koskevat menetelmää sovellettujen tilastoyksiköiden luokittelemiseksi vertailukelpoisella tavalla kaikilla tilastoaloilla sekä vertailukelpoisia jaotteluita ja menetelmiä yritystilastojen kehikkoperusjoukoille. Lisäksi ESSnet-verkosto tuotti suosituksia, jotka koskevat terminologialtaan johdonmukaista ja standardoitua muuttujajärjestelmää sekä yhteisiä monialaisia määritelmiä, selittävät huomautukset mukaan luettuina. Nämä tulokset antavat panoksen puiteasetukseen, jolla yritystilastot kootaan yhteen ja jolla yksinkertaistetaan ja yhdenmukaistetaan nykyistä lainsäädäntöä. Kehitetään konserneja koskevia tilastoja EuroGroups Register -rekisteri (EGR)[6] oli tarkoitettu tarjoamaan johdonmukaiset ja yhtenäiset kyselypuitteet globalisaatioon liittyvien laadukkaiden tilastojen laatimista varten, pääasiassa ulkomaisia osakkuus- ja tytäryhtiöitä koskevia tilastoja (FATS) ja suoria ulkomaisia investointeja koskevia tilastoja (FDI) varten. Vuonna 2009 EGR-menetelmää käsittelevä ESSnet-verkosto laati EGR:n version 1.0 ja perusti myös organisaatioverkoston Eurostatin ja ESS:n jäsenten välistä tiedonvaihtoa varten. Vuotuista EGR-rekisterin tuottamaa kehikkoperusjoukkoa laajennettiin siten, että vuosien 2009 ja 2010 5 000 monikansallisesta konsernista, joilla on etuja EU:ssa, tultiin 10 000 monikansalliseen konserniin vuonna 2011. Vuonna 2012 EGR 1.0 ‑järjestelmä päivitettiin osittain versioon 2.0, mikä paransi tuotoksen tehokkuutta, ajantasaisuutta ja johdonmukaisuutta. Kansalliset keskuspankit liitettiin mukaan vuonna 2012. EGR 2.0 edellyttää käyttäjiltä ja tuottajilta etäyhteyttä ESS-järjestelmään, joten sen on toimittava turvallisessa ympäristössä. Koska luottamuksellisten tietojen saannin turvallista infrastruktuuria käsittelevä hanke ”Secured Infrastructure for Confidential Data Access (SICON)” on myöhästynyt, EGR 2.0 ei ollut täysin toiminnassa vuonna 2013, vaikka menetelmäkehitystyö oli saatu päätökseen. Kansallisella tasolla EGR:n täytäntöönpano sai yhteisrahoitusta erillisillä avustussopimuksilla. Suurten ja monitahoisten monikansallisten yritysryhmien profilointia käsittelevä ESSnet-verkosto kehitti menetelmiä ja ohjeistusta. Tämä ESSnet-verkosto toi mukaan myös sellaisia ESS:n jäseniä, jotka eivät osallistuneet profilointimallia koskevien toimintamenetelmien testausta käsittelevään ESS-verkostoon, ja tarjosi tätä varten koulutusta ja tukea. Eurostat on kehittämässä interaktiivista profilointityökalua, jolla helpotetaan tiedonvaihtoa ESS:n jäsenten välillä ja samalla noudatetaan luottamuksellisuutta koskevia sääntöjä. Tämä ESSnet-verkosto teki tiivistä yhteistyötä yritys- ja kauppatilastojen käsitteiden ja menetelmien johdonmukaisuutta käsittelevän ESSnet-verkoston kanssa, kun tarkistettiin yrityksen ja toimintasääntöjen määritelmiä. Toteutetaan EU-tutkimuksia yrityksille aiheutuvan taakan pienentämiseksi EU:n otantaohjelmilla pyritään tuottamaan luotettavia EU-aggregaatteja joihinkin jäsenvaltioihin kohdistuvan otannan pohjalta niistä tilastotiedoista, joissa EU-aggregaatti täyttää käyttäjien tarpeet. Joitakin menetelmiä EU-otantaohjelmiin kehitettiin valittuja yritystilastoaloja varten, kuten avaruuteen liittyvät toiminnat, avaruusliikenne mukaan lukien, 250–499 työntekijän yritysten rakennetilastot, ulkomailla sijaitsevien osakkuus- ja tytäryhtiöiden tilastot, tieto- ja viestintätekniikan investoinnit ja kustannukset sekä kulttuuritilastot. Tietojenkeruun pilotti avaruuteen liittyviä toimintoja ja 250–499 työntekijän yritysten rakenteellisia yritystilastoja varten, jolla oli tarkoitus testata ja arvioida menetelmiä, oli peruttava ehdotuspyyntöön saadun heikon vastauksen vuoksi. 2.4 Tavoite 3: Tuetaan entistä tehokkaamman yritys- ja kauppatilastojen tuottamisjärjestelmän käyttöönottoa Hyödynnetään entistä paremmin tietoja, joita on jo saatavilla tilastojärjestelmässä, ottaen huomioon myös estimointimahdollisuus Tiedon varastointiin ja linkitykseen yritystilastojen tuotannossa liittyvästä työstä huolehti vuonna 2010 perustettu ESSnet-verkosto. Tämä ESSnet-verkosto laati ensin yleiskatsauksen uusimmasta tekniikasta ja tulevista tarpeista ESS:n jäsenten integroiduissa yritystietojärjestelmissä. Sen työohjelmassa keskityttiin laatimaan ohjeita, malleja ja suosituksia tilastollisen tietovaraston rakentamiseksi. Tuloksia ovat geneerinen arkkitehtuuri, jonka prosessit ja metatiedot on esitetty yksityiskohtaisesti, sekä joitakin näkemyksiä menetelmäkysymyksistä. Laaja suoritekokonaisuus esiteltiin käsikirjassa, joka tarjoaa opastusta käyttäjille koko tilastollisen tietovaraston perustamisprosessin ajaksi. Koska integroitujen järjestelmien kehittäminen vaatii paljon aikaa ja koska ESS:n jäsenten olisi voitava hyötyä toistensa kokemuksista myös MEETS-ohjelman päätyttyä, Eurostat ja ESSnet-verkosto ovat perustaneet tietovarastoinnin osaamiskeskuksen. Kauppa- ja yritystilastojen linkittämistä koskevassa hankkeessa käytettiin vuonna 2009 ulkoista tutkimusta, kun kehitettiin menetelmäkehyksiä tilastoindikaattoreiden tuottamiseksi ulkomaankaupasta yrityksen piirteiden mukaan. Myös tiedonkeruun pilotin toteutettavuutta testattiin. Vuonna 2013 ESS:n jäsenet kehittivät ja kokosivat kauppaa ja yrityksiä koskevien mikrotietojen pohjalta laajennetun indikaattoreiden joukon. Uudet indikaattorit on tarkoitus sisällyttää yrityksen piirteiden mukaan jaoteltavaan kauppaa koskevaan tietokantaan. Tiedonkerääjän opas kauppa- ja yritysrekisteritietojen linkittämiseen perustuvaa yrityksen piirteiden mukaisten ulkoisen kaupan tilastojen tuottamista varten on tarjottu saataville. Lisäksi laadittiin alustava kaupan indikaattoreiden kokonaisuus yrityksen piirteiden mukaisesti palveluita varten. Vuosina 2009 ja 2010 kehitettiin toimintatapa, jolla yhdistetään kansainvälistä alihankintaa koskevia mikrotietoja yritystilastotietoihin, jotta voidaan tehdä alustava analyysi kansainvälisen alihankinnan talousvaikutuksesta. Näistä toimista saatujen tulosten pohjalta perustettiin globaalien arvoketjujen mittaamista käsittelevä ESSnet-verkosto vuonna 2011. Tässä ESSnet-verkostossa kehitettiin edelleen kansainvälistä alihankintaa koskevaa uudelleen suunniteltua kyselytutkimusta ja pantiin se täytäntöön, minkä jälkeen nykyiset tilastotiedot (yritysten rakennetilastot, ulkoinen kauppa, ulkomailla sijaitsevien osakkuus- ja tytäryhtiöiden tilastot) linkitettiin mikrotietoihin. ESSnet-verkosto myös tarjosi linkitettyjä mikrotason tietokokonaisuuksia varten menetelmän, jota voitaisiin käyttää analysoitaessa yrityksiin kohdistuvia kansainvälisesti pirstoutuneiden tuotantoketjujen vaikutuksia esimerkiksi taloudellisen suorituskyvyn, työllisyyden ja kansainvälisen tavarakaupan mallien osalta. ESSnet-verkosto laati myös talouden globalisaation indikaattorikokonaisuuden. Kun ne on pantu täytäntöön, ne auttavat politiikan tekijöitä tekemään päätöksiä paremman näytön pohjalta ja seuraamaan talouden globalisaatiota tai kansainvälistymistä. Tuloksiin sisältyy myös julkaisu, jossa käsitellään talouden globalisaatiota koskevien mittauspuitteiden kehittämistä.[7] Tieto- ja viestintäteknologian käyttöä ja innovointia koskevien tietojen, yritysten rakennetilastojen ja yritysrekistereiden linkittämistä käsittelevä hanke toteutettiin vuosina 2011–2013. Sen tärkeimmät saavutukset ovat: · infrastruktuurin perustaminen hajautettua mikrotietojen analyysia varten, · metatiedon tuottaminen tietovarastoja varten, · linkitettyjen mikrotietojen tuottaminen kansallisella tasolla, · aiheanalyysi Euroopan digitaalistrategian seitsemällä painopistealueella, · tiedon tuottaminen alakohtaisella tasolla useiden maiden ja ajanjaksojen osalta, · kyselytutkimuksen menetelmiä koskeva tutkimus linkitettyjen tietokokonaisuuksien laadun parantamiseksi ja · osittain luottamuksellisten tietojen saantia koskeva protokolla. Uusi lähestymistapa mahdollistaa maittain vertailtavien ja lähdetietoihin selkeästi tarkistettavissa olevien indikaattoreiden tuottamisen mutta lisäksi myös tiedon generoinnin. Näitä tietoja voidaan käyttää analysoitaessa tieto- ja viestintätekniikan käytössä olevia suorituskykyä koskevia eroja maiden ja toimialojen välillä. Mikroaggregoidut tietokokonaisuudet, jotka ovat tulosta tietojen linkitysprosessista ja linkitettyjen tietokokonaisuuksien analyysista, tarjotaan saataville tutkimustarkoituksiin Eurostatin turvakeskusjärjestelyjen kautta. Tutkimusstrategioita koskevaa työtä käytettiin panoksena yritystilastojen koordinoinnissa ja yhdenmukaistamisessa yritystilastot yhteen kokoavan puiteasetuksen yhteydessä. ESSnet-verkosto, jonka aiheena on nykyaikaisten yritystilastojen menetelmät (optimaalinen otanta, mallipohjainen estimointi, tietojen integrointi), perustettiin vuonna 2010. Se tarjosi menetelmäohjeita Euroopan tilastojärjestelmän yritystilastojen uudenaikaistamisen ja integroinnin tukemiseksi. Tiettyjä tuotannon vaiheita (suunnittelu, tiedonkeruu ja estimointi) koskevien menetelmien kehittämisen lisäksi hankkeessa esitettiin sähköisessä käsikirjassa tiivistelmä yritystilastojen keskeisistä menetelmistä. Käsikirja tarjoaa sekä viiteaineiston että koulutuksen perustan. On mahdollista, että jokin osaamiskeskus ottaa hoitaakseen tätä koskevan seurantatyön. Asiaa pohditaan parhaillaan. Hyödynnetään entistä paremmin tietoja, joita on jo saatavilla taloussektorilla Hallinnollisten tietojen ja kirjanpitotietojen käyttöä käsittelevä ESSnet-verkosto perustettiin vuonna 2009, ja se tutki niitä käytännön näkökohtia, jotka liittyvät näiden tietojen käyttöön yritystilastoissa. Sen tärkeimpiin saavutettuihin tuloksiin kuuluvat: · yleiskatsaus hallinnollisten tietojen käyttöä koskevista kansallisista käytännöistä, · kuvaus epätäydellisten tietokokonaisuuksien estimointiin käytettävistä menetelmistä käytettäessä hallinnollista tietoa lyhyen aikavälin tilastoihin ja · luettelo indikaattoreista, joilla arvioidaan hallinnollisiin tietoihin perustuvien yritystilastojen laatua. ESSnet-verkosto tarjosi myös tietoa kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IAS) / (IFRS) ja EU:n tilinpäätösdirektiivien välisistä yhteyksistä. Tieto- ja viestintätekniikka ja internet synnyttävät valtavia tietomääriä, joita voitaisiin käyttää tilastotietoihin. Eurostat käynnisti vuonna 2013 hankkeen, jossa arvioidaan nykyaikaisten menetelmien ja indikaattoreiden käyttömahdollisuuksia kerättäessä korkealuokkaisia tilastoja muista kuin perinteisistä lähteistä, kuten internetistä tai muista suurista tietolähteistä. Tuloksista annettiin tiivistelmä alustavassa käsikirjassa, jota kansalliset tilastolaitokset voivat soveltaa. Lisäksi tunnistettiin suuria tietovarastoja ja analysoitiin niiden potentiaalia virallisten tilastojen kannalta. Tähän sisältyi neuvotteluja suurten tiedonomistajien kanssa ehdoista, joilla kansalliset tilastolaitokset voivat käyttää tietoja, ja kriteerien suunnittelua edellytetyn laadun arvioimiseksi. Hankkeen tulokset antavat panoksen laajempaan aloitteeseen, joka on lähtöisin suuria tietomääriä ja virallisia tilastoja käsittelevästä ESS:stä.[8] Kehitetään tietojen poimintaa, siirtämistä ja käsittelyä tehostavia välineitä Jotkin kansalliset tilastolaitokset saivat rahoitustukea online-tiedonkeruujärjestelmien ja sähköisten kyselylomakkeiden sekä GAAP:n (hyvän kirjanpitotavan periaatteet) ja tilastollisten tunnuslukujen sekä XBRL:n (Extensible Business Reporting Language) välisten muunnostaulukoiden toteuttamiseen. Hankkeella ”tullitietojen käytön parantaminen ulkoisen kaupan tilastoissa (Extrastat)” autettiin ESS:n jäseniä sopeuttamaan tiedonkeruujärjestelmänsä tullilainsäädännön mukaisiin uusiin tullijärjestelmiin. 2.5 Tavoite 4: Uudenaikaistetaan Intrastat-järjestelmää Yhdenmukaistetaan laadunparantamiseen tähtääviä menetelmiä yksinkertaistetussa Intrastat-järjestelmässä Hanke ”EU:n sisäisen kaupan tilastojen laadun parantamiseen tähtäävien menetelmien yhdenmukaistaminen” oli tulosta virtaviivaistamistoimista, joissa yhdistettiin kaksi hanketta ”tietojen laadun parantaminen yksinkertaistetussa Intrastat-järjestelmässä” ja ”Intrastatin epäsymmetrisyyksien vähentäminen”. Intrastat- ja Extrastat-lainsäädännön täytäntöönpanoa koskevat ohjeet laadittiin vuosina 2009–2013 yhdenmukaistettujen ja sopivien toimintatapojen tueksi. Jotkin jäsenvaltiot saivat avustuksia näiden menetelmien ja toimintatapojen täytäntöönpanoa varten, jotta EU:n sisäisen kaupan tilastojen laatua voitaisiin parantaa. Työtä epäsymmetrisyyksien oikaisemiseksi yksityiskohtaisella ja aggregoidulla tasolla jatkettiin järjestämällä vuosina 2009–2012 EU:n laajuiset täsmäyttämiskierrokset. Vuonna 2013 arvioitiin tuloksia ennen lisätoimien toteuttamista. Jotkin jäsenvaltiot saivat avustuksia kahdenvälisten tai monenkeskisten täsmäyttämistutkimusten toteuttamista varten. Hallinnollisten tietojen tehokkaampi käyttö Vuosina 2009–2013 rahoitustukea annettiin myös, jotta voitaisiin tehostaa hallinnollisten tietojen käyttöä jäsenvaltioissa EU:n sisäisen kaupan tilastojen laadintaan. Tavoitteena oli vähentää vastaustaakkaa ja parantaa EU:n sisäisen kaupan tilastojen laatua. Työssä keskityttiin hallinnollisten tietojen — alv (arvonlisävero ) ja alv-tietojen vaihtojärjestelmä (VIES) — parempaan käyttöön useissa Intrastat-tietojen keruun ja kokoamisen vaiheissa. Mahdollisuutta käyttää muita nykyisiä hallinnollisia tietoja tarkasteltiin erityisten liiketoimien osalta, kuten laiva- ja lentokonekauppojen tai kaasu- ja sähkökaupan osalta. Kymmenen jäsenvaltiota sai yhteisrahoitusta avustussopimuksilla ja toteutti työkaluja ja menetelmiä, joilla parannetaan hallinnollisten tietojen käyttöä. Näin ne pystyivät pienentämään tilastotiedon toimittajiin kohdistuvaa hallinnollista rasitetta ja parantamaan tietojen laatua. Parannetaan ja helpotetaan tiedonvaihtoa Intrastat-järjestelmässä Vuosina 2009–2012 rahoitettiin avustuksilla ja sopimuksilla hankkeita, joissa kehitettiin työkaluja ja menetelmiä Intrastat-järjestelmän sisäiseen tiedonsiirtoon ESS:n jäseniä varten. Tämän seurauksena sähköisen teknologian käyttö primaaritietojen vaihtoon, validointiin ja keruuseen lisääntyi kansallisella ja EU:n tasolla käytettävien turvallisten automatisoitujen prosessien ansiosta. Kansallisia tiedonkeruuseen ja -tuotantoon käytettäviä järjestelmiä parannettiin ja optimoitiin. 3. Päätelmät MEETS-päätöksessä kuvattiin MEETS-ohjelmasta viiden vuoden aikana rahoitettavia toimia. Melko suuri määrä aloitteita olisi voitu toteuttaa ohjelman kahden ensimmäisen vuoden aikana. Kansallisissa tilastolaitoksissa tehtiin kuitenkin budjettileikkauksia ja henkilöresursseista oli pulaa. Ohjelmaa oli siis virtaviivaistettava yhdistämällä joitakin aloitteita ja kohdistamalla niitä ESSnet-verkostojen kautta kuudelle tärkeimmälle alalle, jotka ovat käsitteiden ja menetelmien johdonmukaisuus, EGR-rekisteri, suurten ja monitahoisten monikansallisten yritysryhmien profilointi, mikrotietojen linkitys ja tietojen varastointi tilastotuotannossa, yritystilastojen menetelmät sekä hallinnollisten tietojen ja kirjanpitotietojen käyttö. Vuoden 2013 loppuun mennessä näissä ESSnet-verkostoissa oli tehty vaikuttava määrä työtä EGR-menetelmien, profiloinnin, hallinnollisen tiedon käytön, säädösten johdonmukaisuuden, tietovarastojen ja tietojen linkitysaloitteiden kaltaisilla aloilla. Tärkeimmät tuotokset ovat menetelmäsuosituksia laajalti yritys- ja kauppatilastoihin liittyville aloille. Suosituksilla pyritään helpottamaan tietokokonaisuuksien yhdentämistä ja toteutuessaan ne voisivat vähentää yrityksille tilastoista koituvaa rasitetta. Tämän rinnalla käytettiin merkittävää määrä erillisiä avustuksia, joilla tuettiin ESS:n jäsenten työtä EGR-rekisterin, mikrotietojen linkittämisen, hallinnollisen tiedon käyttämisen, yrityksistä kansallisille tilastolaitoksille suuntautuvan tiedonsiirron helpottamisen ja hallinnollisten tietojen paremman käytön sekä Intrastat-järjestelmän sisäisesti käytettävien työkalujen ja menetelmien kehittämisen kaltaisilla aloilla. Joitakin sopimuksia myönnettiin, jotta voitiin hankkia palveluja esimerkiksi seuraavilla aloilla: Intrastat-järjestelmän tiedonvaihtojärjestelmien parantaminen, profiloinnin toteuttaminen ja testaaminen sekä EU:n otantamenetelmien kehittäminen EU-aggeregaattien tuottamiseksi. Sekä avustuksilla että sopimuksilla tuettiin ESSnet-verkostojen tuotoksia, pääosin valmistelemalla menetelmiä tai testaamalla toteutettavuutta. Lisäksi ne ovat johtaneet parannuksiin edellä mainituilla aloilla kansallisella tasolla. MEETS-ohjelman edut unionille, jäsenvaltioille ja sen alaan liittyvien tilastojen tuottajille ja käyttäjille ovat vaikeasti mitattavissa, sillä investoinneista saadaan hyötyä vasta ajan myötä. Useimmissa toimissa keskityttiin suoraan tai epäsuorasti yritystilastojen tuotannon tehokkuuden parantamiseen esimerkiksi tukemalla yhdentymistä, uudistamalla keskeisiä tuotantoprosesseja ja siirtämällä tietämystä läpi ESS:n. Tehokkuuden parantaminen pienentää yritysten hallinnollista rasitetta. Tämä olisi toteutettava niiden komission jatkuvien pyrkimysten suuntaisesti, joilla parannetaan unionin lainsäädäntöä, jotta EU:n talouden kasvua voitaisiin piristää.[9] MEETS-ohjelma oli osa tilastotoimen panosta tähän työhön. Ilman MEETS-ohjelmaa jotkin jäsenvaltiot olisivat panostaneet yritys- ja kauppatilastoiden nykyaikaistamiseen koordinoimattomalla tavalla. Seurauksena olisi saatu tuloksia, jotka eivät olisi vertailukelpoisia EU:n muiden jäsenvaltioiden kanssa, mikä vaikeuttaisi eurooppalaisten aggregaattien kokoamista. Jotkin jäsenvaltiot eivät olisi ryhtyneet tarvittaviin toimiin; ne olisivat jääneet jälkeen muutoksista esimerkiksi globalisaation alalla eivätkä olisi mukana Eurooppaa koskevissa tiedoissa. Jotkin jäsenvaltiot olisivat toteuttaneet päällekkäisiä toimia ja samanlaisia ohjelmia ja toistaneet muiden virheitä. Kun pannaan täytäntöön toimintatapoja, joilla onnistuneesti nykyaikaistetaan joidenkin jäsenvaltioiden yritys- ja kauppatilastojärjestelmiä, marginaalikustannukset ovat huomattavasti alhaisemmat kuin kustannukset, joita täysin uusien järjestelmien kehittämisestä voisi koitua. Koordinoimattomat toimet johtaisivat tilanteeseen, jossa säästöt eivät olisi olleet mahdollisia. MEETS-ohjelman tavoitteena oli pienentää vastaustaakkaa mutta lisäksi myös tutkia mahdollisuutta luoda uusia tilastotietojen tuotantoprosesseja ja uutta tilastotietoa, jotta ne olisivat käyttäjien tarpeiden mukaisia. Uudet tietovaatimukset voisivat myös kasvattaa eri alojen vastaustaakkaa. Tilastotoimintojen ja -prosessien uudelleen suunnittelu edellyttää myös lisätyötä ja -investointeja. Jotta voitiin täysimittaisesti hyödyntää mahdollisuudet tarjota EU:lle entistä parempia ja merkityksellisempiä yritys- ja kauppatilastoja ja samalla keventää tällaisten tilastojen synnyttämää yrityksiin kohdistuvaa taakkaa, oli tarpeen tehdä investointeja, joiden ansiosta uudistettu järjestelmä saatiin toimintaan. Joitakin uusia, entistä kustannustehokkaampia tiedonkeruujärjestelmiä (joissa yhdistyvät nykyiset tiedot ja perinteisiin kyselytutkimuksiin nähden vaihtoehtoiset tiedonkeruujärjestelmät) testattiin useissa jäsenvaltioissa, jotta voitaisiin luoda kaikille soveltuvia malleja. Kokemusten ja hyvien toimintatapojen vaihto (ESSnet-verkostot) olivatkin tämän ohjelman ydinaluetta. Eurostat on käynnistänyt MEETS-ohjelman välittömänä seuraajana yrityksiin liittyvien tilastojen perinpohjaisen tarkistuksen ja yhdentämisen. Se toteutetaan yhteisissä oikeudellisissa puitteissa yrityssektorin taloudelliseen toimeliaisuuteen liittyvien tilastojen keruuta, kokoamista, toimittamista ja levittämistä varten (FRIBS). Tällä hetkellä Intrastatia pidetään eniten aikaa vievänä alana. Sen osuus yritysten koko tilastorasituksesta onkin yli 50 %.[10] Osana FRIBS-puitteita Eurostatin tavoitteena on uudistaa Intrastat-järjestelmää[11] ns. kansainvälisen kaupan paketin tai Simstat-hankkeen (Single Market Statistics) avulla. Erityistä huomiota kiinnitetään EU:n pienempiin jäsenvaltioihin. Näin vastataan Intrastat-järjestelmän yksinkertaistamista ja siihen liittyvien tilastotietojen laatua koskeviin tarpeisiin. [1] Euroopan yritys- ja kauppatilastojen uudenaikaistamisohjelmasta (MEETS) 16. joulukuuta 2008 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1297/2008/EY 6 artiklan mukaisesti. [2] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explained/index.php/MEETS_programme. [3] KOM(2009) 404. [4] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explained/index.php/MEETS_programme. [5] Sisäiset siirrot mukaan luettuina. Eurostat ilmoitti vuoden 2010 vuotuisessa toimintakertomuksessa vuoden 2010 talousarvioon sisältyvien MEETS-määrärahojen käyttöä koskevasta poikkeuksesta. Poikkeus otettiin huomioon laskettaessa MEETS-ohjelman toimintamäärärahojen toteutumisastetta kahtena ensimmäisenä vuonna. [6] Oikeusperusta luotiin tilastointiin tarkoitettujen yritysrekisterien laatimista koskevan yhteisen kehyksen vahvistamisesta ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2186/93 kumoamisesta 20. helmikuuta 2008 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 177/2008 (EUVL L 61, 5.3.2008, s. 6). [7] Eurostat, Sturgeon, Timothy J.: Global Value Chains and Economic Globalisation — Towards a new measurement framework. Luxemburg 2013. [8] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/pgp_ess/about_ess/statistical_committees/dgins. [9] http://ec.europa.eu/smart-regulation/index_en.htm [10] http://ec.europa.eu/smart-regulation/refit/admin_burden/docs/enterprise/files/abst09_statistics_en.pdf. [11] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 638/2004, annettu 31. maaliskuuta 2004, jäsenvaltioiden välistä tavarakauppaa koskevista yhteisön tilastoista ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3330/91 kumoamisesta (EUVL L 102, 7.4.2004, s. 1).