[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 27.9.2005

KOM(2005) 451 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO

Yhteisen ilmailualueen kehittäminen Ukrainan kanssa

1. JOHDANTO

Tiedonannossaan Yhteisön ulkoisen ilmailupolitiikan kehittämisestä (KOM (2005) 79 lopullinen) komissio korostaa yhteisen ilmailualueen luomisen tärkeyttä yhteisön itäisten ja eteläisten naapurivaltioiden kanssa. Lopullisena tavoitteena tulisi olla tilanne, jossa EY:llä ja sen eteläisillä ja itäisillä rajanaapureilla olisi käytössä samat markkinoiden toimintasäännöt. Euroopan unionin neuvosto tuki tätä tavoitetta yhteisön ulkoisen ilmailupolitiikan kehittämisestä 27. kesäkuuta 2005 antamissaan päätelmissä, joissa se panee tyytyväisenä merkille rohkaisevan edistymisen EU:n naapurimaat käsittävän laajemman Euroopan yhteisen ilmailualueen kehittämisessä vuoteen 2010 mennessä.

Tiedonannossaan Yhteisön naapureihinsa soveltama ilmailupolitiikka (KOM (2004) 74 lopullinen) komissio ilmoitti, että se aikoo seurata tarkoin Ukrainan oikeudellista ja taloudellista kehitystä tehdäkseen sopivana ajankohtana konkreettisia ehdotuksia ilmailusuhteiden lähentämiseksi.

Ukraina on Venäjän federaation jälkeen laajentuneen Euroopan unionin suurin naapurivaltio. EU on Ukrainan tärkein kauppakumppani. Vuonna 2003, 34 prosenttia Ukrainan viennistä suuntautui EU:n 25 jäsenvaltioon ja 33,4 prosenttia tuonnista oli peräisin EU:sta. Samana vuonna Ukrainan bkt kasvoi 8,5 prosenttia ja liikenneala jopa 9 prosenttia. EU:n ja Ukrainan välisiä suhteita sääntelee kumppanuus- ja yhteistyösopimus. Sopimuksessa korostetaan tavoitetta vahvistaa liikennealan yhteistyötä (64 artikla) ja määrätään mahdollisuudesta neuvotella erityisiä liikennesopimuksia sopimuspuolten kesken (40 artikla). Ukrainaa pidetään varsinkin sen poliittisten muutosten jälkeen ensisijaisena valtiona Euroopan naapuruuspolitiikassa. Molemmat osapuolet hyväksyivät helmikuussa 2005 EU:n ja Ukrainan yhteisen toimintasuunnitelman, jolla tuetaan Ukrainan tavoitetta integroitua tiiviimmin Euroopan poliittisiin ja taloudellisiin rakenteisiin. Yksi toimintasuunnitelmassa hahmotelluista konkreettisista tavoitteista on yhteistyön lisääminen siviili-ilmailun alalla, mukaan luettuina turvallisuus ja turvatoimet.

Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 5. marraskuuta 2002 antamien ns. open skies -tuomioiden seurauksena Ukrainan ja 25 jäsenvaltion välisiä kahdenvälisiä sopimuksia on täytynyt muuttaa, koska eräät niiden määräykset eivät ole yhteisön oikeuden mukaisia. Tämä koskee erityisesti määräyksiä, joiden mukaan eurooppalaiset lentoliikenteen harjoittajat saavat lentää Ukrainaan ainoastaan kotimaastaan käsin. Komissiolle on annettu ”horisontaaliset” valtuudet neuvotella kolmansien maiden kanssa tarvittavista korjauksista kahdenvälisiin sopimuksiin. Komissio on käyttänyt vuonna 2005 tehokkaasti näitä horisontaalisia valtuuksiaan ja saattanut merkittävän määrän kahdenvälisiä sopimuksia yhteisön oikeuden mukaisiksi. Euroopan komissio parafoi kesäkuussa 2005 horisontaalisten valtuuksiensa nojalla lentoliikennesopimuksen Ukrainan kanssa ja ratkaisi siten Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen open skies -tapauksissa esiin nostamat oikeudelliset kysymykset ja loi pohjan EU:n ja Ukrainan ilmailusuhteiden tulevalle kehitykselle.

EU:n ja sen naapurimaiden välisten ilmailusuhteiden parantaminen siten, että lopullisena tavoitteena on yhteisen ilmailualueen luominen, on tärkeä tavoite Euroopan ilmailuteollisuuden taloudellisen kehityksen kannalta. Naapurimaihin suuntautuva lentoliikenne muodostaa 19 prosenttia EU:n ulkopuolelle suuntautuvasta kansainvälisestä liikenteestä, mikä on hieman vähemmän kuin liikenne Pohjois-Amerikan markkinoille. EU on jo yhdentänyt ilmailumarkkinansa Sveitsin ja Norjan kanssa läheisin sopimuksin. Komissio aloitti maaliskuussa 2005 Länsi-Balkanin valtioiden kanssa neuvottelut Euroopan yhteistä ilmailualuetta (ECAA) koskevasta sopimuksesta. Se käy neuvotteluja neuvoston joulukuussa 2004 antamien neuvotteluohjeiden pohjalta. Komissio sai samaan aikaan neuvotteluohjeet kattavan lentoliikennesopimuksen neuvottelemiseksi Marokon kanssa. Näiden neuvottelujen tavoitteena on yhdentää Marokon lentoliikennesektori Euroopan ilmailualueeseen niin pitkälti kuin mahdollista.

Ukraina pyrkii integroitumaan eurooppalaisiin rakenteisiin, ja se on osoittanut olevansa kiinnostunut tiivistämään huomattavasti lentoliikenneyhteistyötään EU:n kanssa ja aloittamaan neuvottelut kattavasta lentoliikennesopimuksesta. Ukraina on osoittanut haluavansa uudistaa kansainvälisen lentoliikenteen puitteita yhdessä Euroopan yhteisön kanssa. Ukraina on toteuttanut vuoden 2005 alkupuolelta alkaen aiempaa markkinasuuntautuneempaa talous- ja liikennepolitiikkaa ja avannut markkinoitaan EU:n jäsenvaltioille. Komissio suositteleekin tässä tiedonannossa, että neuvosto valtuuttaisi sen neuvottelemaan kattavan sopimuksen yhteisestä ilmailualueesta Ukrainan kanssa. Sopimuksessa markkinoiden vapauttamiseen tulisi liittää rinnakkainen sääntely-yhteistyö ja/tai sääntelyn lähentäminen etenkin eräillä ensisijaisilla aloilla, joita ovat muun muassa lentoturvallisuus, turvatoimet, ympäristönsuojelu ja kilpailusääntöjen soveltaminen. Näin voitaisiin taata tasapuoliset toimintaedellytykset ja yhtäläiset ja yhdenvertaiset kilpailuolosuhteet.

2. NYKYISET PUITTEET

EU:n laajennuttua toukokuussa 2004 EU:sta tuli Ukrainan suurin kauppakumppani noin 35 prosentin osuudella Ukrainan koko ulkomaankaupasta. Vuonna 2003 Ukrainan vientikaupan arvo EU:n 25 jäsenvaltioon oli 5,7 miljardia euroa ja tuontikaupan arvo oli 8,8 miljardia euroa. Ukrainan kanssa käytävä kauppa perustuu kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen mukaiseen suosituimmuuskohteluun, joka sallii määrällisesti rajoittamattoman tavarakaupan lukuun ottamatta terässektoria, jolle on laadittu erityisjärjestelyt. Vuonna 2004 tehty uusi kahdenvälinen terässopimus tuli voimaan 28. joulukuuta 2004. EY ja Ukraina allekirjoittivat tekstiilikauppaa koskevan kahdenvälisen sopimuksen 9. maaliskuuta 2005. Sopimuksella poistetaan viimeiset tekstiili- ja vaatetustuotteiden kauppaa koskevat rajoitukset, ja molemmat osapuolet sopivat soveltavana yhtä alhaisia tulleja. Ukraina pyrkii WTO:n jäseneksi, ja maaliskuussa 2003 se allekirjoitti markkinoille pääsyä koskevan kahdenvälisen pöytäkirjan EY:n kanssa. Ukraina pyrkii parhaillaan täyttämään kaikki WTO:n monenväliset säännöt, ja EU tukee sitä tässä prosessissa. Ukrainan viimeaikaisen poliittisen kehityksen valossa EU on luvannut maksimoida tukensa Ukrainan talouden uudistamiselle ja nykyaikaistamiselle.

Ukraina ja EU ovat laajentaneet kahdenvälistä yhteistyötään tekemällä tieteen ja tutkimuksen alaa koskevan sopimuksen ja hiljattain parafoimalla sopimuksen Ukrainan osallistumisesta Euroopan satelliittinavigointiohjelmaan Galileoon. Tämä osoittaa selkeästi Ukrainan haluavan osallistua tiiviimmin EU:n ohjelmiin ja toimintaan.

Ukrainalla on 68 kahdenvälistä lentoliikennesopimusta kolmansien maiden kanssa ja se on Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) pitkäaikainen jäsen. Ukrainan lentoliikennemarkkinat ovat Venäjän federaation jälkeen Itä-Euroopan ja entisen Itsenäisten valtioiden yhteisön tärkeimmät ja niillä on suuret kasvumahdollisuudet. Alustavien lukujen mukaan Ukrainan kansainvälinen matkustajaliikenne kasvoi vuoden 2005 ensimmäisten kuukausien aikana 30 prosenttia.

EU:n ja Ukrainan lentoliikennemarkkinat ovat läheisesti sidoksissa toisiinsa. Ukraina on yksi harvoista maailman valtioista, joilla on kahdenvälinen lentoliikennesopimus EU:n kaikkien 25 jäsenvaltion kanssa. Tämä osoittaa ilmailusuhteiden tärkeyden tämän EU:n keskeisen naapurivaltion kanssa. EU:n ja Ukrainan välillä kulki 1,2 miljoonaa lentoliikennematkustajaa vuonna 2003. Alustavien tietojen mukaan määrä kasvoi 1,4 miljoonaan matkustajaan vuonna 2004. Suurin osuus EU:n ja Ukrainan välisestä liikenteestä on Saksasta (260 000 matkustajaa vuonna 2004), Itävallasta (215 000), Alankomaista (168 000) sekä Puolasta (110 000) ja Unkarista (128 000). EY:n lentoliikenteen harjoittajat kuljettivat näistä matkustajista puolet. Lentoliikenne on kasvanut viime vuosina nopeasti huolimatta siitä, että Ukrainan viranomaiset suhtautuivat markkinoiden avaamiseen verrattain rajoittavasti vuoteen 2004 saakka. Ukrainasta lähtevää matkailua kasvattaa talouden ja käytettävissä olevien tulojen kasvu, joka johtaa elintason nousuun ja lisää puolestaan kiinnostusta ulkomaanmatkailuun.

Ukraina on myös nopeasti kasvava matkailukohde Keski- ja Länsi-Euroopan matkailijoille. Vuonna 2002 Ukrainassa vieraili yli kuusi miljoonaa ulkomaista matkailijaa (+ 9 %)[1], mikä vastaa Venäjän federaation ja Kroatian lukuja.

Ukraina on ollut Euroopan siviili-ilmailukonferenssin (ECAC) täysjäsen vuodesta 1999 ja Eurocontrolin jäsen vuodesta 2004. Ukrainan ilmailupolitiikan eurooppalainen suuntaus on vahvistunut vuoden 2005 alkupuolella tapahtuneen vallanvaihdon jälkeen, mikä vahvistettiin parafoimalla 3. kesäkuuta 2005 Euroopan yhteisön ja Ukrainan välinen horisontaalinen sopimus, jossa Ukraina hyväksyi yhteisön lentoliikenteen harjoittajien nimeämistä koskevan periaatteen.

Ukrainan on vielä saavutettava täysjäsenyys Euroopan ilmailuviranomaisten yhteistyöelimessä (JAA), jossa se on toistaiseksi ehdokasjäsen. JAA:ssa on 39 jäsenvaltiota ja se on kehittänyt koko Euroopassa voimassa olevia merkittäviä turvallisuusstandardeja. Sen toiminnot tullaan siirtämään Euroopan lentoturvallisuusvirastolle (EASA). Ukrainan ja Euroopan unionin suhteiden lähentäminen turvallisuuden alalla ja Ukrainan avustaminen EU:n turvallisuusstandardien omaksumisessa on sekä Ukrainan että EU:n etujen mukaista. EU on jo käynnistänyt tukitoimia tällä alalla osana Tacis-ohjelmaa.

Ukrainan ilmailuala

Ukrainan siviili-ilmailuviranomaiset ovat rekisteröineet Ukrainassa noin 80 lentoyhtiötä. Kaksi tärkeintä kansainvälistä lentoyhtiötä ovat Aerosvit ja Ukraine International Airlines, joista molemmat harjoittavat sekä kotimaan- että ulkomaanliikennettä. Vuonna 2004 Aerosvitin osuus Ukrainan markkinoista oli 33 prosenttia ja sen kuljettamien matkustajien määrä kasvoi lähes 50 prosenttia miljoonaan matkustajaan. Yhtiöllä on käytössään yhdeksän Boeing 737 ja 767 -konetta Kaakkois-Eurooppaan, Yhdysvaltoihin ja Kaukoitään suuntautuvilla lennoilla. Sen suurin omistaja on ukrainalainen matkatoimisto ja vähemmistöosakkaina ovat Ukrainan valtio ja alankomaalainen sijoitusyhtiö. Ukraine International Airlines lentää 20 kansainväliseen kohteeseen lähinnä Länsi-Euroopassa. Sen suurin omistaja on Ukrainan valtionomaisuusrahasto (State Property Fund of Ukraine ), ja Austrian Airlinesilla on 22 prosentin vähemmistöosuus.

Ukrainan lentoliikennemarkkinoiden nykyaikaistamisen haasteet ovat

- infrastruktuurin pullonkaulojen poistaminen

- ilmailuteollisuuden nykyaikaistaminen läntisten standardien mukaiseksi

- eurooppalaisten turvallisuusvalvontavaatimusten täytäntöönpano kokonaisuudessaan

- lentoliikenteen hallintamenettelyjen ja navigointijärjestelmien nykyaikaistaminen

- ukrainalaisten ilma-alusten saattaminen tiukempien turvallisuus- ja ympäristövaatimusten mukaisiksi; vuonna 2003 vain viisi prosenttia rekisteröidyistä ilma-aluksista oli täysin EU:n ympäristövaatimusten mukaisia. Kansainväliset ja EU:n vaatimukset täyttävien nykyaikaisten ilma-alusten tarve luo mahdollisuuksia sekä Euroopan että Ukrainan teollisuudelle.

Teollisuusyhteistyö

Ukraina peri Neuvostoliitolta merkittävän lentokoneenvalmistusteollisuuden, jonka tärkeimpinä osina ovat Antonov-suunnittelutoimisto ja siihen liittyvät tehtaat. Lentokoneteollisuutta pidetään korkean teknologian ytimenä Ukrainan teollisuuden kehittämisessä. Ilmailualan taantuminen Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen on johtanut lentokonetuotannon jyrkkään laskuun viimeisen vuosikymmenen aikana. Antonovilla keskitytäänkin tällä hetkellä alueelliseen lentoliikenteeseen tarkoitetun lentokoneen (An-140) tuotantoon ja jatketaan muiden lentokoneiden kehittämistä, mukaan luettuna sotilaskuljetuskone An-70. Yhteistyön lisääminen on Ukrainan ja EU:n teollisuuden etujen mukaista. Suunnitellulla sopimuksella voitaisiin luoda EU:n ja Ukrainan välisille ilmailuteollisuusalan suhteille uudet puitteet, joilla voitaisiin tukea Ukrainan ilmailuteollisuuden rakenneuudistusta ja nykyaikaistamista. Tällaisessa yhteistyössä olisi keskityttävä yhteisiin tutkimushankkeisiin (myös EU:n Galileo-yhteistyösopimuksen puitteissa), Ukrainan normien lähentämiseen EU:n turvallisuus-, turvatoimi- ja ympäristövaatimuksiin, koulutusohjelmiin sekä Ukrainan lentoasemainfrastruktuurin ja lentoliikenteen hallintajärjestelmän nykyaikaistamisen tukemiseen navigointijärjestelmien yhdenmukaistamiseksi. Kattavaan sopimukseen perustuva lisääntynyt yhteistyö paitsi parantaisi ilmailualan turvallisuuden ja turvatoimien tasoa EU:n tärkeässä naapurivaltiossa myös avaisi mahdollisuuksia ilmailuteollisuudelle luomalla yhteisiä standardeja ja sertifiointimenettelyjä. Se valmistelisi myös Ukrainan osallistumista tärkeisiin EU:n hankkeisiin ja järjestelyihin kuten Sesameen[2] ja Euroopan lentoturvallisuusvirastoon (EASA).

3. SUHTEIDEN LÄHENTÄMINEN TÄRKEÄÄN NAAPURIVALTIOON

Yhteisön ja Ukrainan parafoitua horisontaalisen sopimuksen kesäkuussa 2005 Ukraina on pyytänyt ilmailusuhteiden laajentamista edelleen Euroopan unionin kanssa. Ukrainan viranomaiset ovat vahvistaneet, että ne ovat valmiita aloittamaan mahdollisimman pian Ukrainan ilmailulainsäädännön lähentämisen yhteisön lainsäädäntöön ja siirtymään uudelle tasolle ilmailusuhteissa EU:n kanssa. Ukrainan hallitus on myös halukas tiivistämään suhteita lentoturvallisuuden alalla, mukaan luettuna yhteistyö Euroopan lentoturvallisuusviraston kanssa, ja se haluaisi EU:n tukea Ukrainan lentoasemien ja lentosuunnistusjärjestelmien nykyaikaistamiseen.

Ukraina on vuoden 2005 alkupuolelta lähtien omaksunut liberaalimman lähestymistavan kansainvälisiin toimiin useiden EU:n jäsenvaltioiden kanssa ja vapauttanut pääsyä markkinoilleen. Useissa kahdenvälisissä neuvotteluissa Ukraina ja EU:n jäsenvaltiot ovat voineet merkittävästi lisätä viikoittaista vuorotiheyttä vastavuoroisuuden pohjalta.

4. YHTEISÖN LÄHESTYMISTAVAN HYÖDYT JA LISÄARVO

Siviili-ilmailuala (mukaan luettuina infrastruktuuri, operaattorit ja muut teolliset toimijat) on merkittävä osa Euroopan taloutta. Lentoyhtiöiden osuus Euroopan bkt:stä on noin 1,5 prosenttia ja ne työllistävät 350 000 ihmistä, kun koko ala työllistää noin kolme miljoonaa ihmistä koko EU:ssa. Ilmailun sisämarkkinoiden luominen 1990-luvun alkupuolelta alkaen on merkittävästi parantanut alan dynaamisuutta ja tehokkuutta ja luonut laajoja taloudellisia ja sosiaalisia hyötyjä. Vuosina 1992–2003 yhteisön sisäisten reittien määrä kasvoi yli 40 prosenttia. Yhteisön suurimpien lentoliikenteen harjoittajien tuottavuus kasvoi 87 prosenttia vuosina 1990–2002[3]. Sisämarkkinoiden kaikkia mahdollisuuksia ei kuitenkaan todennäköisesti voida hyödyntää ennen kuin yhteisö toimii yhtenäisenä kokonaisuutena ilmailusuhteissaan kolmansiin maihin silloin, kun tällainen koordinoitu toiminta voi tuottaa lisäarvoa Euroopan ilmailuteollisuudelle ja käyttäjille. Lisäksi kolmannet maat pitävät EU:n tällä alalla keräämiä kokemuksia erittäin arvokkaina. Tämä pätee erityisen hyvin Ukrainaan, jonka kanssa EU haluaisi luoda erityissuhteen.

EU:n jäsenvaltiot ja Ukraina ovat neuvotelleet erilaisia kahdenvälisiä lentoliikennesopimuksia, joissa markkinoiden avaamisen taso ja liikenteenharjoittajille asetetut ehdot vaihtelevat. Eräät jäsenvaltiot ovat tehneet Ukrainan kanssa suhteellisen avoimia sopimuksia, toiset taas eivät vielä. Useissa sopimuksissa sallitaan useiden lentoliikenteen harjoittajien nimeäminen, kun taas joidenkin jäsenvaltioiden kanssa tehdyissä sopimuksissa nimeäminen on rajoitettu yhteen lentoliikenteen harjoittajaan. Nykyinen EU:n jäsenvaltioiden ja Ukrainan kahdenvälisten lentoliikennesopimusten järjestelmä vääristää siis liikenteen rakennetta ja saattaa asettaa useat EY:n lentoliikenteen harjoittajat ja kuluttajat epäsuotuisaan asemaan joissakin EU:n jäsenvaltioissa. EU:n sopimus loisi – korkeimmalla mahdollisella tasolla – tasapuoliset toimintaedellytykset kaikille EY:n lentoliikenteen harjoittajille ja mahdollistaisi sen, että matkustajat kaikissa jäsenvaltioissa voisivat hyötyä samanlaisista ehdoista ja lisääntyneestä liikenteestä EU:n ja Ukrainan välillä.

EU:n ja Ukrainan välisestä yhteisestä ilmailualueesta koituisi merkittäviä taloudellisia hyötyjä. Ukrainan markkinoiden avaaminen ja lähentyminen EU:n sääntöihin hyödyttäisi erityisesti Keski-Euroopan markkinoita niiden maantieteellisen sijainnin vuoksi ja koska niillä on perinteisesti läheiset talous- ja kauppayhteydet Ukrainan kanssa.

Markkinoiden avaamisen seurauksena EU:n ja Ukrainan matkustajien matkustusmahdollisuudet parantuisivat merkittävästi. Suorien lentoyhteyksien määrän EU:n ja Ukrainan välillä sekä lentojen kokonaismäärän odotetaan edistävän merkittävästi EU:n ja Ukrainan välistä kauppaa ja matkailua. Euroopan lentoliikennealan ja Euroopan talouden yleensä odotetaan saavan huomattavan osan taloudellisista hyödyistä. Se loisi merkittäviä uusia markkinamahdollisuuksia sellaisille EU:n lentoliikenteen harjoittajille, joilla ei tällä hetkellä ole liikenneoikeuksia mutta jotka haluaisivat aloittaa liikennöinnin Ukrainaan. Se voisi myös helpottaa ukrainalaisten lentoyhtiöiden liittymistä EU:n lentoyhtiöiden nykyisiin liittoutumiin, mikä helpottaisi niiden nykyaikaistamista ja edistäisi tiukempien turvallisuus-, turvatoimi- ja ympäristövaatimusten noudattamista.

On erittäin tärkeää varmistaa, että markkinoiden avaaminen ja yhdentäminen toteutetaan tasapainoisella tavalla, jossa otetaan huomioon muut tärkeät poliittiset tavoitteet ja lievennetään mahdollisia haittavaikutuksia. On varmistettava, että markkinoiden avaamisen ohella tehdään samanaikaisesti sääntely-yhteistyötä ja/tai lähennetään sääntelyä turvallisuuden, turvatoimien sekä ympäristö- ja kilpailulainsäädännön osalta, jotta varmistetaan tasavertaiset toimintaedellytykset ja tasapuolisiin mahdollisuuksiin perustuva terve kilpailu. Vapaat markkinat tarvitsevat puitteet, jotka takaavat tasavertaiset kilpailuedellytykset ja turvallisuuden ja turvatoimien korkean tason. Ympäristönäkökohtien osalta sopimuksen on vastattava EU:n sitoutumista kestävään kehitykseen. On tärkeää, ettei sopimuksella rajoiteta EU:n mahdollisuuksia soveltaa sääntely- tai taloudellisia välineitä lentoliikenteen kasvun kielteisten sivuvaikutusten lieventämiseksi. Nämä vaikutukset liittyvät erityisesti ilmanlaatuun ja meluun lentoasemien ympäristössä. Lisäksi lentoliikenne vaikuttaa osaltaan maailmanlaajuisen ilmastonmuutokseen.

On EU:n poliittisten ja taloudellisten etujen mukaista varmistaa eurooppalaisten vaatimusten noudattaminen sen itäisillä rajoilla. Tämä voidaan saavuttaa vain yhteisön tasolla neuvotellun kattavan sopimuksen avulla. Sopimuksen lopullisena tavoitteena on Ukrainan ilmailualan yhdentäminen yhteiseen ilmailualueeseen Euroopan unionin kanssa ja sen lainsäädännön täydellinen yhdenmukaistaminen EU:n ilmailulainsäädännön kanssa tärkeimmillä aloilla.

Kattavien valtuuksien ehdottaminen Ukrainan kanssa käytäviä neuvotteluja varten osoittaisi, että EU on sitoutunut markkinoiden avaamiseen, turvallisuutta ja turvatoimia koskevien vaatimustensa laajentamiseen ja kestävän kehityksen edistämiseen naapurimaidensa kanssa. EU:n ja Ukrainan välisellä lentoliikennesopimuksella voisi olla myös laajempia taloudellisia vaikutuksia EU:n ja sen muiden itäisten rajanaapurien väliselle lentoliikenteelle ja se voisi lisätä alueellista yhteistyötä.

Kuten tässä tiedonannossa osoitetaan, Ukraina on ilmoittanut olevansa valmis aloittamaan yhdentymisen yhteiseen ilmailualueeseen EU:n kanssa siten kuin Euroopan komissio on ehdottanut maaliskuussa 2005 antamassaan tiedonannossa. Tämä tarkoittaa, että Ukraina on valmis nykyaikaistamaan siviili-ilmailualansa.

5. PÄÄTELMÄT

Komission mielestä on tärkeää tarjota Ukrainalle kattavaa yhteistyötä siviili-ilmailun alalla. Ukrainan kanssa tehtävällä sopimuksella tulisi vahvistaa kunnianhimoiset puitteet, joissa voidaan käsitellä laajempia ilmailukysymyksiä, kuten lentoturvallisuutta, turvatoimia, lentoliikenteen hallintaa, teknologiaa ja tutkimusta koskevaa sääntely-yhteistyötä sekä liiketoimintakysymyksiä ja teollista yhteistyötä.

Siviili-ilmailuala tarjoaa merkittäviä uusia mahdollisuuksia liikenneyhteistyön kehittämiselle ja molemminpuolisia hyötyjä Ukrainalle ja EU:lle. Nyt olisikin pyrittävä siihen, että lentoliikenteestä tulee yksi EU:n ja Ukrainan välisen tiiviimmän yhteistyön keskeisistä aloista. Siten voitaisiin antaa Ukrainalle konkreettinen esimerkki yhdentymisestä eurooppalaisiin rakenteisiin ja EY:n markkinoihin. Sopimus on merkittävä askel kohti Euroopan unionin ja sen naapurimaiden välisen yhteisen ilmailualueen toteuttamista. Ilmailualueen perustaminen on yksi EU:n ulkoisen ilmailupolitiikan päätavoitteista ja tärkeä osa EU:n ulkopolitiikkaa.

Vain EU:n laajuisella sopimuksella voidaan täyttää Ukrainan toiveet tiiviimmästä integroitumisesta Euroopan ilmailurakenteisiin ja yhdistää markkinoiden avaamisen hyödyt yhteistyöhön sääntelyn, teknologian ja teollisuuden aloilla. Näin voidaan saavuttaa tasavertaiset toimintaedellytykset kaikille liikenteenharjoittajille ja hyötyjä kuluttajille.

Ukrainan kanssa tehtävän lentoliikennesopimuksen poliittinen ja taloudellinen lisäarvo voisi pitkällä aikavälillä toimia mallina muille alueen valtioille ja auttaa lisäämään alueellista yhteistyötä Itä-Euroopassa.

Edellä esitetyn perusteella komissio ehdottaa kattavan avoimen ilmailusopimuksen neuvottelemista ja tekemistä Ukrainan kanssa ja pyytää neuvostoa valtuuttamaan komission aloittamaan tällaista sopimusta koskevat neuvottelut.

Komissio tekee läheistä yhteistyötä jäsenvaltioiden ja kaikkien niiden sidosryhmien kanssa, joita asia koskee, ehdotetussa neuvoston päätöksessä määriteltyjen tavoitteiden syventämiseksi ja saavuttamiseksi.

[1] Maailman matkailujärjestö, Facts & Figures, International Tourist Arrivals, Europe (http://www.world-tourism.org/facts/tmt.html).

[2] Euroopan komission käynnistämässä yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan teknisessä täytäntöönpanossa (Sesame) pyritään valmistelemaan lentoliikenteen hallintajärjestelmien uutta sukupolvea, joka selviytyisi kasvavasta liikennemäärästä.

[3] Komission tiedonannon Yhteisön ulkoisen ilmailupolitiikan kehittämisestä liite(KOM (2005) 79 lopullinen).