Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle Euroopan unionin viestintä- ja tiedotusstrategia" (KOM(2002) 350 lopullinen)



Virallinen lehti nro C 085 , 08/04/2003 s. 0129 - 0132



Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle 'Euroopan unionin viestintä- ja tiedotusstrategia'" (KOM(2002) 350 lopullinen) (2003/C 85/27) Komissio päätti 2. heinäkuuta 2002 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta tiedonannosta. Komitea nimitti Ernst Ehnmarkin lausunnon valmistelusta vastaavaksi yleisesittelijäksi. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 396. täysistunnossaan 22. ja 23. tammikuuta 2003 (tammikuun 23. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 32 puolesta, yhden äänestäessä vastaan ja yhden pidättyessä äänestämästä. 1. Lausunnon tiivistelmä 1.1. Euroopan unionissa alkaa ratkaiseva muutoskausi. Kansalaiset eivät koe saavansa riittävästi tietoa EU:n toiminnasta ja menossa olevista tai suunnitelluista muutoksista. Tilanteen korjaamiseksi Euroopan komissio on esittänyt ehdotuksen uudeksi ja dynaamiseksi tiedotus- ja viestintäohjelmaksi, jossa on neljä ensisijaista tiedotusaluetta. Strategian tarkoitus on parantaa EU:n ja jäsenvaltioiden yhteistä tiedotustoiminnan koordinointia. 1.2. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea kannattaa ehdotusta. Se on hyvä lähtökohta tiedotus- ja viestintätoiminnan kehittämiselle. On tärkeää, että tiedotus kattaa EU:n koko toiminnan sekä unionin kehittämisen taustalla olevat arvot ja visiot. ETSK:lla on kuitenkin huomauttamista kolmesta pääasiallisesta kohdasta. - Strategiassa ei kiinnitetä huomiota rooliin, joka työmarkkinaosapuolilla ja järjestäytyneellä kansalaisyhteiskunnalla voi olla EU:n toiminnan viestintäkentässä ja kokonaistiedotuksessa. - Ehdotetut neljä pääkohtaa on valittu taiten, mutta luettelosta puuttuvat ympäristö ja kestävä kehitys, vaikka EU:n kansalaiset selvästi pitävät ympäristökysymyksiä alana, jolla EU:lla tulisi olla erityinen vastuu. - Strategia tulisi suunnata myös nykyistä selkeämmin koulutussektorille ja nuorisojärjestöille. 1.3. ETSK korostaa, että myös jokapäiväisille kysymyksille on löydettävä sija strategiassa, koska ne konkretisoivat EU:n toimintaa yksilötasolla. ETSK kehittää itsekin tiedotus- ja viestintätoimintaansa. 2. Tietämättömyyden voittaminen 2.1. Euroopan unionin tulevaisuuden kannalta on ehdottoman välttämätöntä, että kansalaiset tuntevat ja ymmärtävät unionin kehitystä muokanneet visiot sekä EU:n toimielinten tavoitteet ja tehtävät. Erityisesti näin laajentumisen edellä ja keskusteltaessa unionin tulevaisuudesta on tärkeää poistaa laajojen kansanosien tietämättömyydestä johtuvat esteet. Ainoastaan asioista hyvin perillä olevien kansalaisten turvin unioni pystyy saavuttamaan edessä olevat tavoitteensa. 2.2. Kyselytutkimukset ovat toistuvasti osoittaneet, että tietämättömyyden aiheuttamat esteet ovat edelleen huomattavia. Yksi esimerkki: Eurobarometrin mukaan 83 prosenttia Euroopan unionin kansalaisista tunsi saaneensa laajentumisesta tietoa vähän tai ei lainkaan niinkin myöhään kuin keväällä 2002. Muista tutkimuksista on saatu samansuuntaisia tuloksia. Vaikka jäsenvaltioiden väliset erot ovat merkittäviä, syntyy yleinen vaikutelma, että unioni siirtyy erittäin tärkeään vaiheeseen, vaikka sen kansalaisilla on vain puutteelliset tiedot. 2.3. Unioni-tietämyksen lisääminen on pitkäjänteistä työtä. Tietämyksen muuttaminen ymmärrykseksi on sitä ehkä vielä enemmän. Unionin ja sen taustalla olevien visioiden juurtuminen mieliin vie aikaa. 2.4. Euroopan komissio on esitellyt kunnianhimoisen viestintä- ja tiedotusstrategian, jota toteutetaan askel askeleelta vuonna 2003. Pohjimmiltaan kyse on laajenevasta vaikutuksesta, jolla nostetaan yleisön tietämyksen tasoa ja ymmärrystä unionin ja sen toimielimien toiminnasta. 2.5. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea kannattaa ehdotusta. Se on tärkeä askel kansalaisille suunnatussa tiedotustoiminnassa EU:n toiminnasta. Ehdotuksen tärkeimmät kohdat ovat unionissa käytävä keskustelu ja kehitys, ja tarkoituksena on saavuttaa suurimmat yhteiskuntaryhmät. 2.6. ETSK korostaa, että kansalaisille jaetun tiedon EU:sta ja sen toiminnasta tulisi olla objektiivista ja selvästi tiettyyn tilanteeseen ja tietylle yleisölle suunnattua. Strategiaehdotuksessa ei kuitenkaan oteta huomioon mahdollisia eroja EU:n yleisestä toiminnasta kertovan tiedotuksen, EU:n tasolla tehtyjen ja jäsenvaltioiden tasolla toimeenpantujen lainsäädäntöpäätösten tai EU:n lainsäädäntötyön valmisteluvaiheessa aloitettujen keskustelujen ja vuoropuhelun aiheista annetun tiedon välillä. Tiedotus kansalaisten oikeuksista ja velvollisuuksista poikkeaa toimintaa koskevasta yleisluontoisemmasta tiedotuksesta. Tiedotustoiminnan on oltava joustavaa ja liityttävä tiettyihin konkreettisiin tilanteisiin. Strategian myöhemmissä kehittelyvaiheissa nämä seikat on otettava selkeämmin huomioon. 2.7. Hiljattain tehty sopimus kansalaisten osallistumisesta EU:n tulevaan työskentelyyn ympäristökysymyksissä on hyvä esimerkki siitä, miten kuuleminen ja vuoropuhelu voidaan sisällyttää EU:n toimielinten työskentelyyn. Tätä keinoa on syytä kehittää edelleen yhtenä esimerkkinä siitä, miten julkinen osallistuminen voi lisätä tietämystä, ymmärrystä ja tukea. 2.8. Tietämättömyyden aiheuttamien esteiden ylittäminen on pitkälti kiinni osallistumis- ja vuoropuhelukanavien avaamisesta. Kansalaisten kytkeminen mukaan keskusteluihin ja heidän kuulemisensa ovat tehokkaita keinoja valmistaa maaperää tiedon vastaanottamiselle ja herättää mielenkiintoa. Äskettäin käydyissä keskusteluissa hallintomalleista korostettiin entistä suuremman avoimuuden ja osallistumisen tarvetta. Keskeinen työkalu tähän pyrittäessä on aktiivinen tiedotus- ja viestintästrategia. 3. Perusta jatkuvalle kehitykselle 3.1. ETSK yhtyy tiedotus- ja viestintästrategian yleislinjaan. On tärkeää, että strategiassa korostetaan tiedon tarvetta arvoista ja unionin kehittämisen taustalla olevista visioista. On keskeistä, että tiedotus- ja viestintätoimintaa tarkastellaan laajemmasta näkökulmasta pirstaleisuuden välttämiseksi. Viestinnästä on opittu monissa yhteyksissä, että on tiedotettava rakenteista ja jäsenneltävä tietoa. 3.2. Strategia perustuu EU:n ja jäsenvaltioiden tiiviiseen yhteistyöhön. Strategiaan sisältyy jonkin verran EU:n ja jäsenvaltioiden yhteistä tiedottamisen suunnittelua. 3.3. Tiedotus- ja viestintästrategian onnistuminen edellyttää monitahoista lähestymistapaa. On elintärkeää, että saavutamme muiden kansalaiset tavoittavien toimielinten ja organisaatioiden tuen. Toimijoiden lukuisuus ja kaksi- tai kolmevaiheisten strategioiden soveltaminen lisäävät viestien läpimenon mahdollisuuksia. 3.4. Strategiassa keskitytään varsinaisesti EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden yhteistyöhön, mutta siinä mainitaan ohimennen tarve tehdä yhteistyötä myös muiden tahojen kuin jäsenvaltioiden keskushallinnon kanssa. ETSK:sta olisi arvokasta, että tämä näkökulma saisi enemmän huomiota ehdotetussa strategiassa. Koska tavoitteena on lisätä kansalaisten (eikä ainoastaan päätöksentekijöiden) yleisen tietämyksen ja ymmärryksen tasoa, on erittäin tärkeää hyödyntää monia eri toimijoita viestinviejinä (organisaatioita, verkkoja, instituutioita sekä alue- ja paikallistasolla että valtakunnallisesti). Itse asiassa kokonaisviestinnän onnistuminen riippuu pitkälti alueellisen ja valtakunnallisen tason toimijoiden sitoutumisesta. 3.5. Erityisesti ETSK olisi toivonut analyysia, miten työmarkkinaosapuolet ja järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta voivat toimia aktiivisesti tietämyksen ja ymmärryksen lisäämiseksi EU:n toiminnasta. Mielipidevaikuttajilla on sellainen mahdollisuus keskustella ruohonjuuritason kanssa, jota harvalla muulla toimijalla on. Viestintä- ja tiedotusstrategian täytäntöönpanossa järjestäytyneelle kansalaisyhteiskunnalle tulisi tarjota aktiivinen osallistumismahdollisuus. 3.6. ETSK on tyytyväinen jäsenvaltioiden kansanedustuslaitosten kanssa yhteistyössä toimivan Euroopan parlamentin merkityksen vahvaan korostamiseen. 3.7. Tiedotusstrategian lähivuosien avainaiheista on asetettu muita tärkeämmäksi laajentuminen. On kuitenkin aiheellista huomata, että tiedotus- ja viestintästrategiassa ei mainita erityisten ja kohdennettujen ponnistusten tarvetta uusissa jäsenvaltioissa eikä kolmessa ehdokasvaltiossa. 3.8. Tarvitaan järjestelmällistä arviointia ja seurantaa. Olisi erityisesti pyrittävä saamaan yliopistojen laitokset ja tutkijat mukaan arviointiin. 4. Tiedotuksen ensisijaiset teemat 4.1. Tärkeimmät komission ehdottamat kehitettävät tiedotuspolitiikan teemat keskittyvät Euroopan unionin politiikan painopisteisiin tulevina vuosina. Kaiken kaikkiaan komissio ehdottaa neljää ensisijaista tiedotusteemaa: - laajentuminen - Euroopan unionin tulevaisuus - vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue - Euroopan rooli maailmassa. 4.2. ETSK antaa vahvan tukensa neljän ensisijaisen tiedotusteeman valinnalle. Kaikki neljä ovat jäsenvaltioissa käytävän EU-keskustelun keskipisteessä ja tiiviisti toisiinsa kytkeytyneitä. Ne myös muistuttavat kokemuksesta, jonka mukaan aiheiden liian suuri määrä lisää pikemminkin epäselvyyttä kuin selvyyttä. Viimeisessä kohdassa tulisi ottaa huomioon muiden seikkojen ohessa Euroopan unionin uudistumisen, painopistealueiden ja toiminnan kokonaisvaikutukset. Kestävä kehitys voidaan mainita yhtenä esimerkkinä. 4.3. Siitä huolimatta ETSK on jossain määrin hämmästynyt, ettei ympäristökysymyksiä ole otettu selkeästi prioriteettiluetteloon. Monet mielipidemittaukset ovat osoittaneet, että EU:n kansalaisten mielestä ympäristökysymykset ovat juuri niitä, joista EU:n tulisi kantaa vastuuta. Ruohonjuuritason tuki on voimakas peruste sen puolesta, että ympäristökysymykset lisättäisiin prioriteettiluetteloon. 4.4. Ympäristökysymykset ovat myös osa laajempaa kestävän kehityksen politiikkaa. Monissa Eurooppa-neuvoston huippukokouksissa on korostettu kestävän kehityksen politiikan muotoilun ja julkisen kannatuksen merkitystä. ETSK pitäisikin loogisena, että kestävän kehityksen alaan kuuluvat kysymykset liitettäisiin strategian toimeenpanoon. Ensisijaisten tiedotus- ja viestintäteemojen jatkuvan kehittämisen näkökulmasta katsottuna kestävää kehitystä tulisi pitää yhtenä tärkeimmistä painopistealueista vuodesta 2004 eteenpäin. 4.5. Ympäristö ja kestävä kehitys liittyvät läheisesti EU:n kansalaisten jokapäiväiseen elämään. Elintarvikkeiden turvallisuus, kuluttajansuoja ja kansalaisoikeudet ovat muita arkipäivään kuuluvia aiheita. Vaikka näitä aiheita käsitellään komission monien pääosastojen tai EU:n muiden toimielinten tiedotuksessa, ne pitäisi liittää myös osaksi kokonaisviestintää ja -tiedotusta. Jokapäiväiset aiheet konkretisoivat yksilötasolla EU:n toimintaa. Niiden arvoa ei pidä aliarvioida. 5. Tiedotuksen kohdistaminen 5.1. Strategiassa ehdotetaan aivan oikein, että tiedotus pitää suunnata tietylle kohdeyleisölle ja kytkeä se yksittäiseen tilanteeseen. ETSK tietenkin yhtyy tähän. Se, missä määrin tiedotusta on mahdollista kohdentaa, riippuu kuitenkin sekä resursseista että organisoinnista. 5.2. Tärkeä näkökulma on, että viesti on profiloitava paitsi yleisön myös yksittäisen jäsenvaltion yleisön mukaan. Yhtenä esimerkkinä voidaan pitää selkeitä jäsenvaltioiden välisiä eroja tavoissa keskustella työmarkkinaosapuolten kanssa. Viitekehykset vaihtelevat, ilmaisutavat vaihtelevat, kanavat ja viestijät poikkeavat toisistaan. Näin ollen viestiä on mukautettava kussakin jäsenvaltiossa olevan yleisön mukaan. 5.3. Nykyistä tarkemmin kohdennetun viestinnän tarpeen ratkaisemiseksi voidaan ehdottaa EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden valtakunnallisten instituutioiden ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan - mukaan lukien työmarkkinaosapuolet - välistä yhteistyötä. Järjestäytyneellä kansalaisyhteiskunnalla on paitsi kyky tavoittaa yleisönsä myös taito tunnistaa yleisölleen sopivat lähestymistavat. Järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta voi rakenteidensa ansiosta tavoittaa sekä mielipiteenmuokkaajat että suuren yleisön. 5.4. Strategiassa todetaan, että viesti tulisi suunnata nykyistä selkeämmin myös nuorisojärjestöille ja koulutussektorille. ETSK yhtyy tähän. Olisi kuitenkin ollut arvokasta, jos näitä aiheita olisi syvennetty nykyisestä. ESTK ehdottaa, että erityinen osa viestintä- ja tiedotusstrategiasta muokataan antamaan kouluille asiallista ja innostavaa tietoa Euroopan unionin toiminnasta. Koulusektoria kokonaisuudessaan on selkeästi pidettävä yhtenä strategian ydinkohteista. Jos tämä osa strategiaa epäonnistuu, odotettavissa on vakavia ongelmia. (Ks. ESTK:n lausunto aiheesta "Koulutuksen eurooppalainen ulottuvuus"(1)). 5.5. ETSK haluaisi myös saada tarkasteltavakseen nykyistä kehittyneemmän suunnitelman jäsenvaltioiden nuorisojärjestöjen kanssa tehtävästä yhteistyöstä. Tämä tarjoaisi joukkoviestimiä tai muita perinteisiä tiedotustoimia paremman mahdollisuuden tavoittaa laajempia nuorisoryhmiä. 5.6. On toinenkin suuri yleisöryhmä, joka ansaitsee erityistä huomiota: eläkeläiset, joista monet toimivat aktiivisesti eri järjestöissä. Eläkeläisillä on hallussaan arvokasta tieto- ja viestintäpotentiaalia. Luennoitsijoina ja kirjoittajina he kokemuksensa ansiosta voivat lisätä tiedotustoimintaan pitkän aikaperspektiivin. 6. Organisaationäkökohdat 6.1. ETSK kannattaa EU:n toimielinten välisen koordinointifoorumin perustamista viestintä- ja tiedotusstrategiaa toteuttamaan. Tämä on keskeistä pyrittäessä saavuttamaan kerrannaisvaikutuksia ja hyödyntämään älykkäästi käytettävissä olevia voimavaroja. 6.2. Kukin EU:n toimielin kehittää oman viestintä- ja tiedotusstrategiansa niissä yleisissä puitteissa, jotka komission strategia ja foorumi asettavat. Uudet pyrkimykset yhdistää EU:n toimielinten suunnittelua eivät luonnollisestikaan estä kutakin toimielintä jatkamasta oman suunnittelunsa kehittämistä. 6.3. Ehdotettu strategia tarjoaa useita mahdollisuuksia koordinoida EU:n ja jäsenvaltion (lähinnä keskushallinnon) tason toimintaa. Komitea harkitsee mahdollisuutta laatia yhteisymmärryspöytäkirja (memorandum of understanding) jokaisen jäsenvaltion kanssa. Tällaisen muistion tarkoituksena olisi "sinetöidä poliittisella tasolla Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden välinen keskinäinen yhteistyösopimus EU-asioita koskevan tiedotuksen parantamiseksi". 6.4. On mahdollista, että myöhemmin on tarpeen vakiinnuttaa yhteistyömuotoja, joita käytetään EU:n toiminnasta jaettavaan yleiseen tiedotukseen. ETSK odottaisi kuitenkin, että osallistuvat toimielimet näkevät vapaamuotoisen yhteistyön tuomat edut. Virallistamista voidaan itsessään pitää liian pitkälle vietynä viestinnän ja tiedotuksen koordinointina. 6.5. ETSK korostaa, kuinka tärkeitä ovat EU:n toimielinten tiedotus- ja viestintätehtäviä hoitavien henkilöiden ja jäsenvaltioiden asianomaisten instituutioiden henkilöstön tiiviit yhteistyöverkot. On aiheellista huomata, että jotkin jäsenvaltiot jo tarkistavat parhaillaan omia ratkaisujaan, joita ne ovat tehneet EU:n toiminnasta tiedottamisen organisoimiseksi valtakunnallisesti. Yleisen viestintä- ja tiedotusstrategian jatkokehityksessä tulisi ottaa huomioon jäsenvaltioiden lähestymistavat ja niiden tekemät ratkaisut. 7. ETSK:n rooli 7.1. Jäsentensä ja jäsenten edustamien järjestöjen välityksellä ETSK:lla on ainutlaatuinen yhteiskunnan kaikkiin osiin ulottuva kontaktiverkko. Vuosien aikana ETSK on kehittänyt kykyään toimia EU:n toimielimet ja jäsenvaltioiden asukkaat yhdistävänä siltana. ETSK on erityisesti pyrkinyt kehittymään laaja-alaisten foorumeiden ja erityiskysymyksiä pohtivien kuulemistilaisuuksien järjestäjänä ja johtajana. 7.2. ETSK on järjestänyt viime aikoina suuria tilaisuuksia. Niitä ovat olleet kuulemis- ja keskustelutilaisuudet esim. työntekijöiden oikeuksista, EU:n kestävän kehityksen strategioista sekä EU:n maatalouspolitiikasta. 7.3. ETSK on kehittänyt oman viestintä- ja tiedotusstrategiansa muutamia vuosia sitten perustetun viestintäryhmän suunnitelman mukaan. 7.4. ETSK:lla on tarkkailija-asema toimielinten välisessä tiedotus- ja viestintäryhmässä. ETSK:sta on luonnollista, että se liitetään ryhmän työskentelyyn täysivaltaisena jäsenenä. 7.5. ETSK:n on tarkoitus kehittää valmiuksiaan toimia aktiivisena sillanrakentajana ja tiedonvälittäjänä EU:n työskentelyn kaikkien niiden alueiden osalta, jotka koskevat komiteaa itseään. Panokset ovat korkeat. EU:n kansalaisilla on oikeus saada tietoa ja tulla kuulluiksi tulevaisuuden kannalta tärkeissä kysymyksissä. Bryssel, 23. tammikuuta 2003. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Roger Briesch (1) EYVL C 139, 11.5.2001, s. 85.