ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
FI Euroopan unionin virallinen lehti C 209/3

EUROOPAN KESKUSPANKIN LAUSUNTO,

annettu 1 päivänä kesäkuuta 2015,

ehdotuksesta komission asetukseksi yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta neuvoston asetuksen (EY) N:o 2494/95 täytäntöönpanemiseksi yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin yhteisen indeksin viitejakson osalta annetun asetuksen (EY) N:o 1708/2005 muuttamisesta

(CON/2015/18)

(2015/C 209/02)

Johdanto ja oikeusperusta

Euroopan keskuspankki (EKP) vastaanotti 28 päivänä huhtikuuta 2015 Euroopan komissiolta pyynnön antaa lausunto ehdotuksesta yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta neuvoston asetuksen (EY) N:o 2494/95 täytäntöönpanemiseksi yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin yhteisen indeksin viitejakson osalta ja asetuksen (EY) N:o 2214/96 (1) muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 1708/2005 muuttamisesta (jäljempänä ’ehdotettu asetus’).

EKP:n toimivalta antaa lausunto perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 127 artiklan 4 kohtaan ja 282 artiklan 5 kohtaan. Ehdotettu asetus kuuluu EKP:n toimivaltaan, sillä se koskee yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin (YKHI) viitejaksoa. Tämä indeksi on keskeinen indikaattori, jota EKP käyttää ensisijaisen tavoitteensa saavuttamiseksi eli hintavakauden ylläpitämiseksi euroalueella perussopimuksen 127 artiklan 1 kohdassa ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön 2 artiklan ensimmäisessä virkkeessä tarkoitetulla tavalla. Tämän lausunnon on antanut EKP:n neuvosto Euroopan keskuspankin työjärjestyksen 17.5 artiklan ensimmäisen virkkeen mukaisesti.

1. Yleiset huomautukset

1.1 EKP kannattaa ehdotetun asetuksen tavoitetta päivittää YKHI:n viitejaksoja sen varmistamiseksi, että saadaan vertailukelpoisia ja relevantteja indeksejä. YKHI-tilastot tarkoituksenmukaisesti määritellyillä viitejaksoilla ovat tärkeitä indikaattoreita rahapolitiikan kannalta. Moitteettomat rahapoliittiset päätökset edellyttävät luotettavia ja ajankohtaisia YKHI-tilastoja, jotka tukevat rahoitusmarkkinoiden vakautta koskevien eurojärjestelmän tehtävien hoitamista.

1.2 EKP huomauttaa, että velvollisuus kuulla EKP:tä ei perustu ainoastaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 2494/95 (2) 5 artiklan 3 kohtaan, vaan myös perussopimuksen edellä mainittuihin määräyksiin. EKP toistaa aikaisemman suosituksensa, jonka mukaan velvollisuus kuulla EKP:tä mistä tahansa YKHI-säädöksestä olisi mainittava yhdenmukaistetuista kuluttajahintaindekseistä ja asetuksen (EY) N:o 2494/95 (3) kumoamisesta ehdotetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (4) johdanto-osan 2 kappaleessa.

Tehty Frankfurt am Mainissa 1 päivänä kesäkuuta 2015. EKP:n puheenjohtaja Mario DRAGHI

(1) Ares(2015)1788320–28/04/2015.

(2) Neuvoston asetus (EY) N:o 2494/95, annettu 23 päivänä lokakuuta 1995, yhdenmukaistetuista kuluttajahintaindekseistä (EYVL L 257, 27.10.1995, s. 1).

(3) COM(2014) 0724 final – 2014/0346 (COD).

(4) Ks. lausunnon CON/2015/10 2.3 kohta.
3.

Euroopan tilastojen kehittäminen, tuottaminen ja jakaminen on SEUT-sopimuksessa uskottu sekä Euroopan keskuspankkijärjestelmälle (EKPJ) että Euroopan tilastojärjestelmälle, mutta koska niillä on erilaiset hallintorakenteet, kukin hoitaa näitä tehtäviä erillisten säädösten nojalla. Ehdotettu asetus vaikuttaa molempien järjestelmien tuottamiin tilastoihin. Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja 23 päivänä marraskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2533/98 (2) mukaisesti EKP:llä on oikeus kansallisten keskuspankkien avustuksella kerätä tilastotietoja tiedonantajien perusjoukosta siinä määrin kuin on välttämätöntä EKPJ:n tehtävien hoitamiseksi. Tiedonantajien perusjoukko muodostuu jäsenvaltiossa olevista sektoriin ”rahoituslaitokset”, siten kuin se on määritelty Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä yhteisössä 25 päivänä kesäkuuta 1996 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2223/96 (3), kuuluvista oikeushenkilöistä ja luonnollisista henkilöistä sekä jäsenvaltiossa olevista oikeushenkilöistä ja luonnollisista henkilöistä, siltä osin kuin niillä on ulkomaisia saatavia tai velkoja tai ne ovat suorittaneet ulkomaisia taloustoimia.
Perustelu On selvää, että kotijäsenvaltion ja kohdejäsenvaltion on oltava osallistuvia jäsenvaltioita, mutta on mahdollista, että arvokuljetusajoneuvon on kuljettava muun kuin osallistuvan jäsenvaltion alueen kautta päästäkseen perille kohdejäsenvaltioon. Komission tarkoituksena ei voi olla se, että muiden kuin osallistuvien jäsenvaltioiden ympäröimät osallistuvat jäsenvaltiot suljettaisiin pois asetusehdotuksen soveltamisalan piiristä. Kuten asetusehdotuksen 6 artiklan 1 kohdassa säädetään, on aina noudatettava sen jäsenvaltion lainsäädäntöä, jonka kautta kuljetus tapahtuu.
FI Euroopan unionin virallinen lehti C 160/1

EUROOPAN KESKUSPANKIN LAUSUNTO,

annettu 5 päivänä heinäkuuta 2007,

Euroopan unionin neuvoston pyynnöstä koskien ehdotusta neuvoston asetukseksi asetuksen (EY) N:o 974/98 muuttamisesta Kyproksen toteuttaman euron käyttöönoton vuoksi, ehdotusta neuvoston asetukseksi asetuksen (EY) N:o 974/98 muuttamisesta Maltan toteuttaman euron käyttöönoton vuoksi, ehdotusta neuvoston asetukseksi asetuksen (EY) N:o 2866/98 muuttamisesta Kyprosta koskevan euron muuntokurssin vuoksi ja ehdotusta neuvoston asetukseksi asetuksen (EY) N:o 2866/98 muuttamisesta Maltaa koskevan euron muuntokurssin vuoksi

(CON/2007/19)

(2007/C 160/01)

Johdanto ja oikeusperusta

Euroopan keskuspankki (EKP) vastaanotti 25 päivänä toukokuuta 2007 Euroopan unionin neuvostolta pyynnön antaa lausunto ehdotuksesta neuvoston asetukseksi asetuksen (EY) N:o 974/98 muuttamisesta Kyproksen toteuttaman euron käyttöönoton vuoksi (1) ja ehdotuksesta neuvoston asetukseksi asetuksen (EY) N:o 974/98 muuttamisesta Maltan toteuttaman euron käyttöönoton vuoksi. (2) EKP vastaanotti 4 päivänä heinäkuuta 2007 Euroopan unionin neuvostolta pyynnön antaa lausunto ehdotuksesta neuvoston asetukseksi asetuksen (EY) N:o 2866/98 muuttamisesta Kyprosta koskevan euron muuntokurssin vuoksi (3) ja ehdotuksesta neuvoston asetukseksi asetuksen (EY) N:o 2866/98 muuttamisesta Maltaa koskevan euron muuntokurssin vuoksi (4) (jäljempänä ’ehdotetut asetukset’).

EKP:n toimivalta antaa lausunto perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 123 artiklan 5 kohtaan. Tämän lausunnon on antanut EKP:n neuvosto Euroopan keskuspankin työjärjestyksen 17.5 artiklan ensimmäisen virkkeen mukaisesti.

1. Huomautukset

1.1 Ehdotetut asetukset mahdollistavat euron käyttöönoton Kyproksen ja Maltan rahayksikkönä Kyprosta ja Maltaa koskevien poikkeusten kumoamisen jälkeen perustamissopimuksen 122 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn mukaisesti.

1.2 EKP suhtautuu myönteisesti ehdotettuihin asetuksiin.

Annettu Frankfurt am Mainissa 5 päivänä heinäkuuta 2007. Jean-Claude TRICHET EKP:n puheenjohtaja

(1) KOM(2007) 257 lopull.

(2) KOM(2007) 260 lopull.

(3) SEK(2007) 836 lopull.

(4) SEK(2007) 837 lopull.
1.3

Koska täytäntöönpanotoimenpiteiden merkitys EU:n lainsäädännössä rahoituspalvelujen alalla on merkittävä, EKP haluaa tässä yhteydessä korostaa perustamissopimuksen 105 artiklan 4 kohdassa vahvistettujen neuvoa-antavien tehtäviensä merkitystä. Mainitun lainkohdan mukaan EKP:tä on kuultava ”ehdotuksista yhteisön säädöksiksi EKP:n toimivaltaan kuuluvilla aloilla”. Kuten EKP on äskettäin huomauttanut (4), ”EKP katsoo ehdotettujen tason 2 säädösten olevan perustamissopimuksen 105 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja 'ehdotuksia yhteisön säädöksiksi'.” (5) Näin ollen perustamissopimuksen määräykset, joiden mukaan EKP:tä on kuultava ehdotuksista yhteisön säädöksiksi EKP:n toimivaltaa kuuluvilla aloilla, koskee myös näitä täytäntöönpanosäädöksiä. (6)
3.

Terveellä finanssipolitiikalla on ensiarvoisen tärkeä merkitys talous- ja rahaliiton (EMU) onnistumiselle. Se on edellytyksenä vakaalle makrotaloudelle, kasvulle ja sisäiselle yhtenäisyydelle euroalueella. Perustamissopimukseen sekä vakaus- ja kasvusopimukseen kirjatulla finanssipoliittisella säännöstöllä luodaan perusta EMU:lle, minkä vuoksi se on avainasemassa julkisen talouden kurinalaisuutta koskevien odotusten vakiinnuttamisessa. Tämän sääntöihin perustuvan järjestelmän, jolla on tarkoitus varmistaa kestävä julkinen talous antamalla automaattisten vakauttajien osaltaan tasoittaa tuotannon vaihteluita, on pysyttävä selkeänä, yksinkertaisena ja täytäntöönpanokelpoisena. Samalla kun noudatetaan näitä periaatteita, helpotetaan myös avoimuuden ja yhdenvertaisen kohtelun toteutumista järjestelmää sovellettaessa.
V Tulojen alalla tilintarkastustuomioistuimen tarkastus, joka koskee arvonlisäveroon (alv) ja bruttokansantuloon (BKTL) perustuvia omia varoja, alkaa makroekonomisista aggregaateista, joiden perusteella näiden omien varojen määrä lasketaan. Tämän jälkeen tilintarkastustuomioistuin arvioi komission järjestelmät, joiden avulla makroekonomisia aggregaatteja käsitellään, kunnes jäsenvaltioiden maksuosuudet on saatu ja tiedot on sisällytetty konsolidoituun tilinpäätökseen. Perinteisten omien varojen osalta tilintarkastustuomioistuin tutkii tulliviranomaisten tilit ja analysoi tullivalvonnan alaisen maksuvirran siihen saakka, kunnes komissio on vastaanottanut asianomaiset määrät ja ne on kirjattu tileihin. VI Menojen alalla tilintarkastustuomioistuin tarkastaa maksutapahtumat, kun menot ovat aiheutuneet ja ne on kirjattu ja hyväksytty. Tarkastus kattaa ennakkomaksuja lukuun ottamatta kaikentyyppiset (myös omaisuuserien hankintaan liittyvät) maksut siinä vaiheessa, kun maksu on suoritettu. Ennakkomaksut tutkitaan, kun varojen saajaa vaaditaan näyttämään toteen tai tämä näyttää toteen varojen asianmukaisen käytön ja ennakkomaksun kirjanpidollinen selvitys suoritetaan tai maksu on perittävissä takaisin. VII Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että se on saanut tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä lausuntojensa perustaksi.
II

SEUT:n 310–325 artiklan ja varainhoitoasetuksen mukaisesti johdon vastuulla on laatia Euroopan unionin tilinpäätös ja varmistaa tilinpäätöstietojen riittävyys ja tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus: a) Euroopan unionin tilinpäätöksen osalta johdon vastuulla on sisäisen valvonnan suunnittelu, täytäntöönpano ja ylläpito. Kyseisen sisäisen valvonnan tarkoituksena on valvoa tilinpäätöksen laadintaa ja tilinpäätöstietojen riittävyyttä ja varmistaa, että tilinpäätöksessä ei esiinny petoksista tai virheistä johtuvia olennaisesti virheellisiä tietoja, sekä valita ja panna täytäntöön asianmukaiset tilinpäätösperiaatteet, jotka perustuvat komission tilinpitäjän (3) hyväksymiin kirjanpitosääntöihin, ja tehdä vallitsevassa tilanteessa asianmukaisia kirjanpidollisia arvioita. Varainhoitoasetuksen 129 artiklan mukaisesti komissio hyväksyy Euroopan unionin tilinpäätöksen sen jälkeen, kun komission tilinpitäjä on konsolidoinut sen muiden toimielinten ja elinten esittämien tietojen perusteella ja laatinut konsolidoituun tilinpäätökseen liitettävän ilmoituksen, jossa tilinpitäjä muun muassa ilmoittaa saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että tilinpäätös antaa olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan Euroopan unionin taloudellisesta asemasta. b) Tapa, jolla johto hoitaa tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvää vastuutaan, riippuu talousarvion toteuttamistavasta, josta on säädetty varainhoitoasetuksessa. Toteuttamistehtävissä on noudatettava moitteettoman varainhoidon periaatetta, mikä edellyttää vaikuttavan ja tehokkaan sisäisen valvonnan suunnittelua, täytäntöönpanoa ja ylläpitoa, riittävää valvontaa ja tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä, joiden avulla estetään sääntöjenvastaisuudet ja petokset, ja tarvittaessa oikeudellisia toimia, joiden avulla peritään takaisin aiheettomasti maksetut tai käytetyt varat. Sovelletusta toteuttamistavasta riippumatta komissio on viime kädessä vastuussa Euroopan unionin tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (SEUT:n 317 artikla).
II

Perustamissopimuksen 268–280 artiklan ja varainhoitoasetuksen mukaisesti johdon (4) vastuulla on laatia ”Euroopan yhteisöjen lopullinen tilinpäätös” ja varmistaa tilinpäätöstietojen riittävyys ja tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus: a) ”Euroopan yhteisöjen lopullisen tilinpäätöksen” osalta johdon vastuulla on sisäisen valvonnan suunnittelu, täytäntöönpano ja ylläpito. Tarkoituksena on valvoa tilinpäätöksen laadintaa ja tilinpäätöstietojen riittävyyttä ja varmistaa, että tilinpäätöksessä ei esiinny petoksista tai virheistä johtuvia olennaisesti virheellisiä tietoja. Lisäksi johdon tehtävänä on valita sovellettaviksi asianmukaiset tilinpäätösperiaatteet, jotka perustuvat komission tilinpitäjän (5) hyväksymiin kirjanpitosääntöihin, ja tehdä vallitsevassa tilanteessa asianmukaisia kirjanpidollisia arvioita. Varainhoitoasetuksen 129 artiklan mukaisesti komissio hyväksyy ”Euroopan yhteisöjen lopullisen tilinpäätöksen” sen jälkeen kun komission tilinpitäjä on konsolidoinut sen muiden toimielinten (6) ja elinten (7) esittämien tietojen perusteella ja laatinut lopulliseen konsolidoituun tilinpäätökseen liitettävän ilmoituksen, jossa tilinpitäjä muun muassa ilmoittaa saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan Euroopan yhteisöjen taloudellisesta asemasta. b) Tapa, jolla johto hoitaa tilien perustana olevien tapahtumien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvää vastuutaan, riippuu talousarvion toteuttamistavasta. Keskitetyn hallinnoinnin kohdalla toteuttamistehtävät suoritetaan suoraan komission yksiköissä. Jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä tapahtuvan hallinnoinnin kohdalla toteuttamistehtävät siirretään jäsenvaltioille, hajautetun hallinnoinnin kohdalla kolmansille maille ja välillisen keskitetyn hallinnoinnin kohdalla muille elimille. Yhteistyössä toteutetun hallinnoinnin tapauksessa toteuttamistehtävät on jaettu komission ja kansainvälisten järjestöjen kesken (varainhoitoasetuksen 53–57 artikla). Toteuttamistehtävien on oltava moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisia, mikä edellyttää vaikuttavan ja tehokkaan sisäisen valvonnan suunnittelua, täytäntöönpanoa ja ylläpitoa, riittävää valvontaa ja tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä, joiden avulla estetään sääntöjenvastaisuudet ja petokset, ja tarvittaessa oikeudellisia toimia, joiden avulla peritään takaisin aiheettomasti maksetut tai käytetyt varat. Sovelletusta toteuttamistavasta riippumatta komissio on viime kädessä vastuussa Euroopan yhteisöjen tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (perustamissopimuksen 274 artikla).
C 254/5

Erityiskertomus N:o 13/2021

EU:n toimet rahanpesun torjumiseksi pankkisektorilla ovat hajanaisia ja täytäntöönpano on riittämätöntä

(2021/C 254/05)

Euroopan tilintarkastustuomioistuin tiedottaa, että sen laatima erityiskertomus N:o 13/2021 ”EU:n toimet rahanpesun torjumiseksi pankkisektorilla ovat hajanaisia ja täytäntöönpano on riittämätöntä” on juuri julkaistu.

Kertomus on luettavissa ja ladattavissa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen internet-sivustolla (http://eca.europa.eu).
31.

Tiiminvetäjän projektinhallintataidot ovat olennaisia teknisen avun organisoimiseksi johdonmukaisella ja tehokkaalla tavalla sekä teknisen avun tuloksellisuuden asianmukaisen seurannan varmistamiseksi. Toimeksisaaja on aina selontekovelvollinen hankintaviranomaisille (jos sopimus on tehty tuensaajamaan keskushallinnon kanssa, toimeksisaaja on aina selontekovelvollinen kyseiselle paikalliselimelle; jos sopimus on tehty komission kanssa, toimeksisaaja on selontekovelvollinen komission lähetystölle). Vakiomuotoisissa sopimusehdoissa ei edellytetä, että asiantuntijat osallistuisivat projektinhallintaan ja varainhoidon valvontaan. Komissio myöntää, että teknisellä avulla on monia eri tehtäviä (myös hallintovelvoitteet). Se pohtii tätä kysymystä valmistellessaan uutta teknisen yhteistyön strategiaa, jolla pyritään teknisen avun selkeyttämiseen ja kumppanihallitusten selontekovelvollisuuden lisäämiseen.
118.

— Asetuksessa (ETY) N:o 2092/91 vastuu luonnonmukaisen maataloustuotannon tarkastusjärjestelmien hyväksymisestä ja valvonnasta annetaan selkeästi jäsenvaltioille. Luonnonmukaisen viljelyn viranomaisvalvontaa, johon kuuluvat myös kansalliset valvontajärjestelmät, arvioidaan kuitenkin uudelleen asetuksen (ETY) N:o 2092/91 uudelleentarkastelun yhteydessä. Tällöin lähtökohtana on luonnonmukaisia elintarvikkeita ja luonnonmukaista viljelyä koskeva eurooppalainen toimintasuunnitelma, ja huomioon otetaan myös asetuksen (EY) N:o 882/2004 voimaantulo. Erityistarkastusten tarvetta arvioitaessa on kuitenkin otettava huomioon kaikkiin asetuksiin ja direktiiveihin sisältyviin valvottaviin toimenpiteisiin liittyvät riskit ja etenkin elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvät riskit. — Maatalouden pääosaston tarkastusyksiköt selvittävät parhaillaan perusteellisesti maatalouden ympäristötoimenpiteiden valvontajärjestelmien toimintaa ja toteuttavat tarvittavat toimenpiteet, jos puutteita havaitaan. Tällaisiin toimenpiteisiin kuuluvat myös suositukset, joilla pyritään parantamaan valvontasäännöksiä seuraavaa ohjelmakautta varten. — Jäsenvaltioita muistutetaan säännöllisesti niille kuuluvista velvollisuuksista luonnonmukaista maataloutta käsittelevän pysyvän komitean kokouksissa, joita on viimeksi pidetty vuoden 2004 marraskuussa ja vuoden 2005 helmi- ja maaliskuussa. Komissio sai vuoden 2005 maaliskuuhun mennessä kaikki vuodelta 2003 laaditut valvontaraportit. Komissio ja jäsenvaltiot keskustelevat jo luonnonmukaista maataloutta käsittelevässä pysyvässä komiteassa siitä, miten valvontaraporttien laatua voitaisiin parantaa ja miten niistä saataisiin entistä tarkoituksenmukaisempia. Asetuksen (ETY) N:o 2092/91 uudelleentarkastelun ja asetuksen (EY) N:o 882/2004 soveltamisen yhteydessä otetaan huomioon raportointivaatimukset. — Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä asiasta ja on jo sisällyttänyt kyseiset vaatimukset komission asetukseen (EY) N:o 817/2004. — Komissio on samaa mieltä siitä, että maatalouden ympäristötoimenpiteiden valvonnan kustannukset ovat tavanomaista suuremmat, koska kyseiset toimenpiteet ovat luonteensa vuoksi monisäikeisiä ja niiden valvonta vaatii erityisasiantuntemusta. Monisäikeisyys on kuitenkin kyseisille toimenpiteille välttämätön ominaisuus, jotta niillä voitaisiin saavuttaa tavoitteena oleva ympäristönäkökohtien sisällyttäminen maatalouteen. Kustannukset ovat perusteltavissa tuloksilla, joita saavutetaan, kun ympäristönäkökohdat yhdennetään maatalouteen. — Kuten edellä on esitetty, ympäristönäkökohtien yhdentäminen maatalouteen on jo toiminnan luonteen vuoksi monitahoinen ja tekninen kysymys. Tämän vuoksi on luonnollista, että eräiden maatalouden ympäristötoimenpiteiden tarkastaminen edellyttää asianmukaista teknistä asiantuntemusta. Tämä ei kuitenkaan merkitse, ettei kyseisillä toimenpiteillä olisi merkitystä: asiantuntemuksen tarve on perusteltavissa tuloksilla, joita saavutetaan, kun ympäristönäkökohdat yhdennetään maatalouteen.
21.

On syytä panna merkille, että tämän ensimmäisen kriisinratkaisupäätöksen vuoksi on esitetty useita kanteita. Lisäksi päätöksen osalta on tehty lukuisia hallinnollisia valituksia. Tarkemmin sanoen kyse on a) 90 oikeustapauksesta, jotka on nostettu unionin yleisessä tuomioistuimessa kriisinratkaisuneuvostoa vastaan 12. lokakuuta 2017 mennessä b) 46 valituksesta, jotka toimitettiin kriisinratkaisuneuvoston valituslautakunnalle 26. lokakuuta 2017 mennessä (13).
3.

Päätöksen yhteisön asettamisesta kriisinratkaisuun tekevät keskuspankki (EKP), kriisinratkaisuneuvosto ja komissio sekä mahdollisesti neuvosto. Ratkaisumenettely ja sen eri vaiheiden aikataulu on kuvattu laatikossa 1. Laatikko 1 – Kriisinratkaisumenettely a) EKP ilmoittaa yhteiselle kriisinratkaisuneuvostolle, jos jokin pankki on kykenemätön tai todennäköisesti kykenemätön jatkamaan toimintaansa. Myös kriisinratkaisuneuvosto voi tehdä tällaisen arvion, mutta ainoastaan siinä tapauksessa, että se on ilmoittanut EKP:lle aikomuksistaan ja että EKP ei tee arviota kolmen kalenteripäivän kuluessa. b) Jos kriisinratkaisun edellytykset täyttyvät, kriisinratkaisuneuvosto hyväksyy kriisinratkaisumääräyksen. Määräyksessä määritetään kriisinratkaisuvälineet ja kriisinratkaisurahaston käyttö. Määräys tulee voimaan, jos neuvosto tai komissio ei vastusta sitä 24 tunnin kuluessa siitä, kun kriisinratkaisuneuvosto on toimittanut määräyksen niille. c) Komissio voi tänä aikana joko vahvistaa kriisienratkaisumääräyksen tai vastustaa määräyksen harkinnanvaraisia näkökohtia. Komissio voi ehdottaa 12 tunnin kuluessa siitä, kun kriisinratkaisuneuvosto on toimittanut määräyksen, että neuvosto päättää yksinkertaisella enemmistöllä vastustaa määräystä, jos yleistä etua koskeva peruste ei täyty, tai hyväksyä tai jättää hyväksymättä olennaisen muutoksen kriisinratkaisuneuvoston antaman määräyksen kattamaan kriisinratkaisurahaston määrään. d) Neuvoston on tehtävä komission ehdotusta koskeva päätös 24 tunnin kuluessa siitä, kun kriisinratkaisuneuvosto on toimittanut kriisinratkaisumääräyksen. Jos neuvosto vastustaa laitoksen asettamista kriisinratkaisuun sillä perusteella, että yleistä etua koskeva peruste ei täyty, laitos likvidoidaan sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti.
16.

F4E-yhteisyrityksen tapauksessa neuvosto määritti EU:n rahoitusosuuden ITERin rakennusvaiheelle 6,6 miljardiksi euroksi vuonna 2010 (11). On olemassa merkittävä riski, että kyseinen määrä kasvaa. Tämä johtuu lähinnä hankkeiden suoritteiden laajuudessa tapahtuneista muutoksista ja nykyisestä epärealistisena pidetystä aikataulusta. Viimeisin arvio on, että tarvitaan vielä 428 miljoonaa euroa, ennen kuin hankkeen rakennusvaihe on saatu loppuun. Yhteisyritys arvioi, että hankkeen rakennusvaiheen aikataulu oli tarkastuksen aikaan (maaliskuussa 2015) viivästynyt ainakin 43 kuukaudella. Yhteisyritys on kehittämässä näiden riskien osalta sopimustason järjestelmää, jolla se säännöllisesti seuraisi kulupoikkeamia. Se ei kuitenkaan ole vielä päivittänyt arviota, joka kuvaa yhteisyrityksen ITER-hankkeeseen osoitettua rahoitusosuuden määrää rakennusvaiheen päättymisen jälkeen. Yhteisyritys työskentelee kuitenkin tällä hetkellä pannakseen täytäntöön toimintasuunnitelman, jonka avulla puututaan hankkeen edistymistä tällä hetkellä haittaaviin pääasiallisiin rajoitteisiin.
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 347/2013, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2013, Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista ja päätöksen N:o 1364/2006/EY kumoamisesta sekä asetusten (EY) N:o 713/2009, (EY) N:o 714/2009 ja (EY) N:o 715/2009 muuttamisesta

(sellaisina kuin ne on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 713/2009, komission asetuksessa (EU) N:o 838/2010 sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1227/2011)

Tuotteet ja palvelut vuonna 2014
3.

Erillisvirastoilla on keskeinen asema EU:n toimintapolitiikkojen täytäntöönpanossa. Ne huolehtivat esimerkiksi teknisistä, tieteellisistä, operatiivisista ja/tai sääntelyyn liittyvistä tehtävistä. Erillisvirastojen tehtävänä on varmistaa, että komissio voi keskittyä toimintapolitiikkojen määrittelyyn. Virastojen tehtävänä on myös tehostaa EU:n ja kansallisten viranomaisten välistä yhteistyötä kokoamalla teknistä ja erityisalojen asiantuntemusta kummaltakin taholta. Erillisvirastoja on eri puolilla EU:ta. Toimeenpanovirastot avustavat komissiota unionin meno-ohjelmien täytäntöönpanossa. Toimeenpanovirastot on perustettu määräajaksi, ja ne sijaitsevat samassa paikassa kuin komissio.
—

Outputs linked to the implementation of the Council Decision on new psychoactive substances (2005/387/YOS) – 2 (2), englanninkielinen.