EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 6.09.1995 
KOM(95)392 lopull. 
KOMTSSTON KERTOMUS 
SUUREN KALUSTON KAYTON YHTEISTYÖ- JA YHTEENSOVITTAMISPROSESSI 
KALATALOUSALAN TUTKIMUKSESSA 

1. Johdanto 
Tutkimustyö kalatalousalalla edellyttää suuren tietomäärän keräämistä niin yhteisen 
kalastuspolitiikan toteuttamisen kuin tärkeämpien tieteellisten kysymysten ja erityisesti 
ekologisten näkökulmien osalta. Kaupallisesta kalastuksesta saadaan paljon tietoja, mutta 
niiden lisäksi on hankittava lisätietoja. Niihin sisältyvät kalastuksesta riippumattomat tiedot 
kalakantojen tilasta, kalastuksen vaikutuksista ympäristöön, pyydysten valikoivuudesta, 
hyödyntämättömistä lajeista sekä fysikaalisesta ja kemiallisesta ympäristöstä. 
Näiden tietojen saaminen edellyttää usein suurta kalustoa, esimerkiksi laboratoriolla 
varustettuja tutkimusaluksia. Tällaisia laitteita on kaikissa jäsenvaltioissa, mutta niiden koko, 
ikä, varustelu ja käyttöaste vaihtelevat. 
Tämän asiakirjan tavoitteena on esittää olemassa olevakalusto, erityisesti tutkimusalukset, ja 
selvittää suure kalustoa tarve yhteisen kalastuspolitiikan mukaisesti tehtävässä tutkimuksessa. 
Myös yhteistyön ja yhteensovittamisen tehostamistarve selvitetään. 
Tämän asiakirjan rajoissa ei voida laatia kaiken kattavaa selostusta jokaisen yhteisön alueen 
tiedon tarpeista eikä myöskään tutkia tarvittavia keinoja näiden tarpeiden täyttämiseen. 
Sellaista tutkimusta kuitenkin tarvitaan puutteiden kartoittamiseksi ja korjaamiseksi. 
Murta kalustoa, kuten virtan altaita ja niiden lisälaitteita tai isotooppianalyysilaitteita, on 
jäsenvaltioissa vähemmän ja niiden käyttöala on rajoitetumpi. Liitteessä I on esitys Euroopassa 
käytettävistä tärkeimmistä virtansaltaista sekä selvitys niiden käyttökelpoisuudesta. 
Isotooppitekniikan osalta tietoja ei ole tarpeeksi keskustelupohjan luomiseksi. 
2. Eurooppalaiset tutkimusalukset 
2.1. Tutkimusalusten tarve 
Kanta-arvio 
Vaikka suuri osa kalavarojen tutkimuksessa käytettävistä tiedoista saadaan kaupallisten 
saaliiden purkausten seurannasta ja näytteiden otosta, riippumattomista lähteistä tulevia tietoja 
tarvitaan aina. Kalavarojen tilan ja niiden hyödyntämisasteen arviointi edellyttää tarkkaa tietoa 
kaupallisista saaliista, erityisesti niiden ikä- ja kokojakaumasta, jotka ovat välttämättömiä 
tietoja populaatioanalyysin (VPA), tutkijoiden yleisimmin käyttämän arviointimenetelmän, 
soveltamiseksi. Kokemus on osoittanut, että käytettävissä on myös oltava suoria arvioita 
kantojen suuruudesta. Kalavarojen hallinto suurimpien sallittujen saaliiden (TAC) avulla 
edellyttää reaaliaikaisia arvioita kantojen koosta ja ennusteita kantojen kehityksestä 
saalisennusteiden muodossa. Näiden saalisennusteiden luotettavuus riippuu suoraan 
rekrytointivaiheeseen tulevan kalamäärän arvion laadusta. Kalakantojen arvioinnissa 
käytettävät riippumattomat arviot saadaan akustisista tutkimuksista, mäti- tai 
poikastutkimuksista, troolaustutkimuksista ja tutkimusalusten käytöstä (taulukko 1). 
Kalavarojen hallinto suurimman sallitun pyyntiponnistuksen avulla ei aseta samoja 
tietovaatimuksia, koska vuosittaiset kanta-arvioiden tarkistukset eivät ole välttämättömiä. Se 
edellyttää kuitenkin oikeaa arviota kalavarojen hyödyntämisasteesta ja hyödyntämisen 
kehityksestä, jotta pyyntiponnistusta voitaisiin tarvittaessa mukauttaa. 
Tutkimushanketta suunniteltaessa näiden riippumattomien arvioiden saamiseksi käytettävän 
aluksen tyyppi on yksi tärkeimmistä huomioon otettavista asioista. Joudutaan valitsemaan 
tutkimusaluksen ja kaupallista kalastusta harjoittavan aluksen välillä, joiden ominaisuudet 
vaikuttavat niiden käyttökelpoisuuteen tietynlaisessa tutkimuksessa (taulukko II). 
Tutkimusalusten käyttö helpottaa huomattavasti käytettyjen pyydysten ja menetelmien 
yhdenmukaistamista. Tämä on tärkeää, koska kantojen suuruutta kuvaavien vuodesta toiseen 
saatavien lukujen on oltava vertailukelpoisia. 
Toinen tärkeä tekijä on aluksen kustannukset. Tutkimuslaitokselle tutkimusaluksen 
käyttökustannukset ovat yleensä suuremmat kuin kaupallista kalastusta harjoittavan aluksen 
kustannukset, koska sen ei tarvitse käyttää alusta ympäri vuoden. 
Riittävän tarkkuuden saamiseksi on määriteltävä näytteidenoton vähimmäistaso 
troolauskertojen määränä ilmaistuna ja näytteidenottosuunnitelmassa on otettava huomioon 
kalavarojen paikallinen ja ajallinen levinneisyys. 
Poikkeamien ja vaihteluiden ratkaisuun pyrkivää klassista tutkimusta kaavamaisesti soveltaen 
tutkimusalusten yhdenmukaistamiskeinot tarjoavat paremman ratkaisun poikkeamaongelmiin, 
kun taas kaupallista kalastusta harjoittavien alusten pienemmät kustannukset voivat tehdä niistä 
kannattavampia vaihteluiden osalta. 
Muut asiat 
Kaupallisissa aluksissa on yleensä huono varustelu, minkä vuoksi näytteet on varastoitava ja 
tutkimusten jälkeen laboratoriotyön määrää kasvaa huomattavasti. Tällaisten alusten 
vuokraaminen sopii vähän laboratoriolaitteita vaativiin kokeisiin. Tämä koskee pyydyskokeita, 
kalojen merkintää ja kalastustuotteiden tuotekehittelyyn tarkoitettujen aluksella käytettävien 
laitteiden kokeita (pakastus, pakkaaminen, säilöminen ja niin edelleen). 
Kalavarojen selvittäminen pitkällä aikavälillä on erityisen vaikea tehtävä, joka edellyttää lajien 
välisen vuorovaikutuksen, ympäristötekijöiden vaikutuksen kalojen rekrytointiin ja 
eloonjäämiseen ja niin edelleen hyvää ymmärrystä. Siinä on kiinnitettävä erityistä huomiota 
ympäristötekijöiden vaikutukseen maantieteelliseen levinneisyyteen, kalan määrään ja 
vaeltamiseen sekä sellaisten parametrien kuin luonnollisen kuolevuuden, kasvun, 
sukukypsyyden ja hedelmällisyyden muutoksiin. Näiden suhteiden tutkimiseen tarvitaan 
ekologisia tutkimusohjelmia, joissa käytetään tutkimusaluksia. Kalavarojen tutkimus voi 
osaltaan parantaa meren ekosysteemien tuntemusta. Niiden perusteellinen tuntemus edellyttää 
sellaisten lajien tarkkailua, jotka eivät ole kaupallisesti merkittäviä, mutta jotka ovat kuitenkin 
meren ravintoketjujen ylimpiä petoja. Meren ekosysteemien tutkimus on vaikeampaa kuin 
maan ekosysteemien tutkimus erityisesti, koska meriympäristön luontee vuoksi on käytettävä 
suurta kralustoa. 
Kalastuksen ympäristövaikutuksiin kiinnitetään entistä enemmän huomiota tulevaisuudessa. 
Laitoksilla, jotka käyttävät tutkimusaluksia, on yleensä myös velvoitteita ympäristö- tai 
muiden alojen kuin kalastusalan tutkimusohjelmissa. Tämän asiakokonaisuuden käsittelemiseen 
tarvittavassa perustutkimuksessa selvästi tarvitaan paljon tutkimusalusten käyttöä. 
Toinen mainitsemisen arvoinen alusten käyttötarkoitus on pyydysten tutkiminen, esimerkiksi 
niiden silmäkoon tai muodon muutoksista niiden valikoivuuteen aiheutuvien vaikutusten 
arvioimiseksi. Tällä voi olla myös huomattavia vaikutuksia lajien säilyttämiseen, esimerkiksi 
pienentämällä pois heitettyjen kalojen osuutta. Tällä tutkimuksen alueella on usein kuitenkin 
kannattavampaa vuokrata kaupallista kalastusta harjoittava alus. 
2.2. Tutkimusalusten nykyinen saatavuus ja käyttö 
Suurimmalla osalla Euroopan unionin tutkimuslaitoksista on käytössään suuria tutkimusaluksia 
(noin 60 metriä pitkiä), mutta nämä alukset eivät sovi välttämättä kaikkiin tutkimustehtäviin 
(taulukko II). Suuria aluksia voidaan tarvita huonossa säässä, mutta ne voivat sopia huonosti 
rannikkoalueilla työskentelyyn. Alle 30-metristen alusten huonona puolena on se, että ne ovat 
liian meluisia ja että ne siten voivat vaikuttaa kalojen käyttäytymiseen. 
Kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICESin) alueilla on jo laajaa kansainvälistä 
yhteistyötä mittavien tutkimusten toteuttamiseen. Taulukossa III luetellaan ICESin vuoden 
S 
1975 jälkeen yhteensovittamat suuret yhteiset tutkimusohjelmat. Kansainväliset yhteensovitetut 
tutkimukset ovat saaneet huomattavaa tukea Euroopan ohjelmien FAR (kalastus- ja 
vesiviljely alan rakenteet), MAST (meren tutkimus ja meriteknologia) ja AIR (maatalous ja 
maatalouteen liittyvä teollisuus, mukaan lukien kalastus) myötä. 
Tutkimusalusten nykyisen saatavuuden tarkastelemiseksi on mielekästä erottaa kolme erillistä 
maantieteellistä aluetta (kuvio 1): 
a) Pohjanmeri, Skagerrak, Kattegat, Itämeri ja Englannin kanaalin itäosa, 
b) Englannin kanaalin länsiosa, Skotlannin länsiosa, Rockall, Irlanninmeri, Irlannin länsi-ja 
eteläosa, Biskajanlahti ja Iberian niemimaan Atlantin puoleinen rannikko, 
c) Välimeri. 
Näitä tarkastellaan nyt vuorollaan. Tutkimusalukset on jaettu alueille niiden kotisataman 
mukaan. On kuitenkin huomattava, että niiden toiminta ei rajoitu välttämättä yhdelle tietylle 
alueelle. 
Alue a: Pohjanmeri, Skagerrak, Kattegat, Itämeri, Englannin kanaalin itäosa 
Tältä alueelta saatujen saaliiden arvioidaan olevan 3,8 miljoonaa tonnia, eli noin 53 prosenttia 
yhteisön tuotannosta, ja niiden arvo on 2,5 miljardin ecun luokkaa. 
Vaikka tutkimusalukset tekevät suurimman osan tämän alueen tutkimuksista, niin kaupallista 
kalastusta harjoittavien alusten vuokraus on myös yleistä. Pohjanmerellä tehtyjä tutkimuksia 
sovitetaan kansainvälisesti yhteen usein ICESin piirissä. Kuitenkin tietojen keräämisen 
parantamiseksi tällä alueella järjestetty työryhmä (Ijmuiden, Alankomaat, lokakuu 1992) teki 
päätelmän, että olemassa olevien tutkimusalusten käytön optimointia koskevan 
yksityiskohtaisen tutkimuksen myötä voitaisiin saada aikaan säästöjä. ICESin 
toimielinjärjestelmän olemassaolosta ja Itämeren kalastuskomission mahdollisesta tuesta 
huolimatta Itämeren alueella on vielä suuria ponnistuksia edessä. Tutkimuksen 
yhteensovittamista eri maiden välillä on lujitettava menetelmien todellisen 
yhdenmukaistamisen ja paremman kausittaisen käsittelyn varmistamiseksi (syksyllä tehtävät 
tutkimukset). 
Tällä alueella harjoitettavaa kalastusta koskevien tietojen keräämisestä aiheutuvien 
kokonaiskustannusten arvioidaan olevan 12,4 miljoonaa ecua; tästä summasta noin 65 
prosenttia (8,1 miljoonaa ecua) käytetään tutkimusalusten tekemiin tutkimuksiin. 
Taulukossa IV esitetään tämän alueen toimielinten käyttämien tärkeimpien tutkimusalusten 
tekniset ominaisuudet. Suurimmalla osalla niistä on hyvä varustelutaso ja ne soveltuvat moniin 
tehtäviin, kuten troolaukseen, akustisiin tutkimuksiin tai valtamerten tutkimukseen. Ne ovat 
merellä keskimäärin 235 päivää vuodessa ja niiden matkan pisin kesto vaihtelee 10 ja 50 
päivän välillä. 
Vaikka Yhdistyneen kuningaskunnan alukset ovat hyvin varusteltuja, ne ovat melko vanhoja. 
Esimerkiksi Scotia, Cirolana ja Clupea ovat noin 25 vuotta vannoja. Scotia on korvattava 
toisella aluksella vuonna 1996 ja Clupeaan tehtiin huomattavia muutoksia vuonna 1988. 
Alue b: Englannin kanaalin länsiosa, Skotlannin länsiosa, Rockall, Irlanninmeri, Irlannin 
länsi- ja eteläosa, Biskajanlahti, Iberian niemimaan Atlantin puoleinen rannikko 
Yhteistyö tällä alueella on perinteisesti ollut vähäisempää kuin alueella a. Yhteisten 
tutkimushankkeiden määrä on kuitenkin lisääntynyt erityisesti yhteisön ohjelmien toteuttamisen 
seurauksena. Useimmissa tapauksissa tällainen yhteistyötoiminta rajoittui keskinäisen 
kiinnostuksen kohteena olevia kantoja koskeviin kahdenvälisiin (kahta jäsenvaltiota koskeviin) 
hankkeisiin. Niiden joukossa oli monta FAR-hanketta, joihin osallistuivat alueen tärkeimmät 
laitokset ja joista muutamissa pantiin täytäntöön kahdenväliset kalastussopimukset. AIR-
ohjelman piirissä on nyt kehittymässä korkeammalle tähtääviä yhteisiä hankkeita, joihin 
osallistuu useita jäsenvaltioita ja joissa yhteistyön aste on korkea. 
Taulukossa V esitetään alueiden a ja b piiriin kuuluvista tärkeimmistä kalakannoista tehtyjen 
arviointien (TAC) laatu. Kannat, joiden osalta analyyttista tai vastaavaa arviointia ei ole 
olemassa, ovat ainoastaan varo-TAC:n piirissä. Tästä taulukosta selviää, että arvioinnin laatu 
huononee pohjois-eteläsuunnassa, vaikka tilanne paraneekin ajan myötä. 
Alueella b saatujen saaliiden arvioidaan olevan 2 miljoonaa tonnia, eli 28 prosenttia yhteisön 
tuotannosta, ja sen arvo on 1,3 miljardia ecua. Suurin osa kannoista tällä alueella on varo-
TAC:n piirissä, koska tiedot eivät riitä luotettavan arvion laatimiseen niiden todellisesta 
hyödyntämisasteesta. Tällä alueella on asianmukaista panna täytäntöön hallintosuunnitelma, 
jossa yhdistyy sekä saaliiden että pyyntiponnistusten sääntely. 
Tutkimushankkeiden määrää olisi lisättävä analyyttisiin arvioihin perustuvan TAC:n ja 
suurimpien sallittujen pyyntiponnistusten vahvistamiseen tarvittavien tarkkojen tietokantojen 
laatimiseksi, vaikka näiden tutkimushankkeiden tarve ei ole niin ilmeinen rekrytointiarvioiden 
osalta, koska vaihtelut rekrytoinnissa voivat olla pienemmät kuin alueella a. Tutkimusalusten 
alueella b tekemien tutkimusten kokonaiskustannukset ovat 4,8 miljoonaa ecua. Tämä summa 
on 58 prosenttia kaikista tietojen keräämisestä aiheutuvista kokonaiskustannuksista. 
Taulukossa VI esitetään Irlannin, Ranskan, Portugalin ja Espanjan kalatalouden 
tutkimuslaitosten käyttämien tärkeimpien tutkimusalusten tekniset ominaisuudet. Yhdistyneen 
kuningaskunnan alukset ovat taulukossa IV. Alueella b toimivien alusten keski-ikä on 
suurempi kuin alueen a alusten. Viime aikoina portugalilaisella tutkimusaluksella 
Capricorniolla tehdyt uudistukset ovat hiukan parantaneet tilannetta. Huomattavaa on myös, 
että jotkut näistä aluksista toimivat sekä Atlantilla että Välimerellä ja lisäksi osallistuvat muilla 
alueilla tehtäviin yhteisiin tutkimushankkeisiin (esimerkiksi SEFOS-hankkeeseen, NAFO-
alueisiin ja niin edelleen). 
Alue c: Välimeri 
Välimereltä saadaan 10 prosenttia yhteisön kaikista saaliista, niiden kokonaisarvo on 470 
miljoonaa ecua. 
Vaikka Välimeren rannalla sijaitsevat jäsenvaltiot käyttävät 4 miljoonaa ecua 
(tutkimusaluksilla tehtyihin tutkimuksiin kuluu 40 prosenttia tästä summasta) vuodessa tietojen 
keräämiseen, näytteidenotosta tehdyt tilastot ovat epätäydellisiä ja ne eivät ole kovin 
luotettavia, osittain siksi, että hyvin hajanaisten kalastuslaivastojen valvonta on käytännössä 
vaikeaa. On siten ensiarvoisen tärkeää koota luotettavat arviot kalakantojen tilasta, jotta 
hallintosuunnitelmat voitaisiin laatia, vaikkei olemassa olekaan mitään välitöntä käytännön 
velvoitetta laatia vuosittaisia arvioita kalakantojen suuruudesta. 
Koska kaupallisten tietojen hankkiminen on vaikeaa, kalastuksesta riippumattomat tietolähteet 
ovat erittäin tärkeitä tällä alueella. Välimerellä tehdyt tutkimukset ovat perinteisesti olleet 
hajanaisia ja epäyhtenäisiä. Yhtenäisyyden puute voi selittyä sillä, että maat eivät jaa 
keskenään useimpia kannoista ja siten tieteellisten rakenteiden tarve kansainvälisten kantojen 
arvioimiseksi ei ole kovin ilmeinen. 
Välimeren maiden välisen yhteensovittamisen syventäminen on toivottavaa, mutta 
asianmukaisten pysyvien rakenteiden puuttuminen tältä alueelta on merkittävä haitta. Komissio 
tukee nykyisin laajaa ohjelmaa, jonka nimi on "An International Bottom Trawl Survey in the 
Mediterranian", joka aloitetaan vuoden 1994 aikana. Tämän pohjatrooleja koskevan 
kansainvälisen tutkimuksen toteuttamisen perusteena on se, että Välimeren pohjakalakantojen 
suurimman osan biologisesta tilasta ei ole tehty perusteellisia tutkimuksia. Sen päätavoitteena 
on laskea suhteelliset suuruusluvut ja koota tietoja eri lajien maantieteellisestä 
levinneisyydestä. Pyyntiponnistuksen rajoittamiseen perustuvan hallintojärjestelmän 
<T 
luomiseksi tarvitaan lähitulevaisuudessa hyvää tutkimusohjelmaa ja näiden tutkimusten 
yhteensovittamista. On myös välttämätöntä perustaa tarkoituksenmukaisia tietokantoja, joissa 
käytetään kaikkien pääsyn näihin kantoihin mahdollistavaa yhteistä lomakepohjaa. 
Taulukossa VII esitetään Välimeren alueella toimivien tutkimusalusten tekniset ominaisuudet. 
Jotkut Ranskan ja Espanjan aluksista toimivat myös alueella b. 
2.3. Tietojen tallennus ja hyväksikäyttö 
Saatavilla olevien tietojen laatu ja käyttöaste on otettava huomioon. Siten alueella a muuhun 
kuin ICESin eri työryhmien johtamaan perinteiseen kanta-arvioon tarkoitettuja tietoja ei 
käytetä täysin hyväksi sellaisista viime aikoina aloitetuista hankkeista huolimatta kuten 
erityisesti Pohjanmeren kalakartta, joka on vuosien 1985-87 pohjatroolaukseen liittyvästä 
tutkimuksesta saatuihin tietoihin perustuva ICESin yhteistyökertomus ja jossa on tärkeitä 
tietoja eri lajien maantieteellisestä levinneisyydestä. 
Vaikka alueella b kansalliset tietokannat kasvavat ja paranevat, ne ovat kuitenkin hajanaisia 
ja niistä puuttuu edelleen yhteinen lomakepohja, joka takaisi kaikkien kyseisten jäsenvaltioiden 
pääsyn niihin. Alueella c ei ole olemassa yhteisiä tietokantoja edes kaikissa jäsenvaltioissa. 
2.4. Yleiskatsaus 
Jäljempänä esitetyssä taulukossa on 2.2. osa 
kaikkien kolmen alueen suurimmat puutteet 
tehtävien muodossa. tiivistettynä siten, että siinä tuodaan esille 
niiden korjaamiseksi tarvittavien yhteisten 
ALA 
Hallintojärjestelmä 
Näytteenottosuunni 
telma 
Yhteensovittamisen 
suunnittelu 
Kalastus- ja 
y mpär istötietoj en 
väliset suhteet 
Yhteiset 
tietokannat ALUE A 
TAC: it, 
erityisesti 
analyyttiset 
parannettava 
parannettava 
riittämättömät 
riittämättömät ALUEB 
TAC: it, 
erityisesti varo-
varo TAC 
laajennettava 
parannettava 
riittämättömät 
rajoitetut ALUE C 
pyyntiponnistuksen 
valvontaa 
tarkasteltu 
lujitettava 
laadittava 
olemattomat 
olemattomat 
3. Taloudelliset näkökulmat 
3.1. Investoinnit 
Tutkimusaluksen rakennuskustannukset riippuvat monista tekijöistä (koosta, varustelusta, 
teknisistä varusteista, konetehosta ja niin edelleen), mutta ylittävät aina tutkimuslaitoksen 
tavallisen talousarvion mahdollisuudet. Esimerkiksi sellaisen keskikokoisen (±40 metriä) 
tutkimusaluksen, jonka toimintasäde on 30 päivää (= 6 000 meripeninkulmaa), jossa on 
kuivia ja märkiä laboratorioita ja johon voidaan majoittaa 26 henkilöä (miehistöjä tieteellinen 
henkilökunta), kustannukset ovat 3,5 miljoonan ecun luokkaa, mihin eivät sisälly tieteellisten 
ja elektronisten laitteiden kustannukset. Suuri tutkimusalus (±70 metriä) maksaa tietenkin 
6 
vielä enemmän. 
Tällaisen investoinnin tekee usein eri ministeriö kuin se, jonka alainen tutkimuslaitos on ja 
se tehdään muusta kuin tutkimuslaitoksen talousarviosta. Siksi tutkimuslaitoksen on yhtä 
vaikea rahoittaa tällaisia laitteita kuin kieltäytyä niistä. 
3.2. Käyttökustannukset 
Kun suuri kalusto on hankittu, ylläpito-ja käyttökustannukset vähennetään tutkimuslaitoksen 
talousarviosta ja joskus tutkimustoimintaa voidaan joutua rajoittamaan talousarviollisista 
syistä. 
Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään Euroopan tutkimuskeskuksien käyttämien joidenkin 
tutkimusalusten nykyiset kustannukset. 
Tutkimusalus Pituus (m) Käyttökustannukset (ecua/päivä) 
SOLEA (DE) 3^4 7.100 
BELGICA (BE) 51 6.250 
CORNIDE DE SAAVEDRA 66,7 9.000 
JES] 
LOUGH BELTRA (IR) 21 2.000 
1 CAPRICORNIO (PT) 46,55 4.000 
3.3. Yhteisön merkitys 
3.3.1. Investoinnit 
Olemassa ei ole mitään erityisiä talousarvion määrärahoja, joita voitaisiin käyttää kalavarojen 
tutkimukseen tarkoitettujen suuren kaluston ongelman ratkaisemiseen, koska olemassa olevat 
kalastus- ja vesiviljelyalan rakenteellista tukea koskevat säännökset eivät koske tällaisia 
investointeja. Kuitenkin rakennerahastojen nimeämät alueet voisivat hakea rahoitusta yhteisön 
tukikehyksen kautta. Tätä tarkoitusta varten jäsenvaltioiden olisi kirjattava tällainen määräraha 
erityistukialueeksi toimittaessaan alanmukaiset ohjelmansa komissiolle. Näin niillä olisi 
mahdollisuus saada taloudellista tukea Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) kautta. 
Yhteisö on jo rahoittanut osittain kahden tutkimusaluksen rakentamisen, toisen Välimerellä 
yhteisön tarjoamista puitteista Välimeren kalavarojen säilyttämiseen ja hallintoon liittyville 
tutkimuksille ja mallihankkeille annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3499/91 mukaisesti 
ja toisen Azoreilla. Molemmissa tapauksissa varat myönnettiin talousarvion erityisistä 
määrärahoista. 
3.3.2. Käyttökustannukset 
Komission käytettävissä ei ole keinoja puuttua suoraan tutkimusalusten käyttökustannuksiin. 
Se kuitenkin osallistuu nykyisin lukuisten tutkimusten ja tutkimushankkeiden rahoitukseen. 
Tämä on yksi osa asianmukaisten tietojen keräämisen varmistamiseksi nykyisin annetusta 
tuesta. 
Tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuuden edistämisohjelmaa (neljännen T&K-puiteohjelman 
rajoissa) koskevassa ehdotusluonnoksessa neuvoston päätökseksi määrätään sellaisen 
ulkopuolisen henkilökunnan, joka työskentelee suuren kaluston parissa, käytöstä aiheutuvien 
¥ 
lisäkustannusten korvaamisesta tietyissä tapauksissa näiden henkilöiden ammattitaidon, 
mahdollisten käyttäjien osoittaman kiinnostuksen ja yhteisön tuen kannattavuuden perusteella 
sekä unionin siitä vaikeassa asemassa olevien alueiden tieteellisen ja teknisen pääoman 
kasvamisen myötä saaman hyödyn perusteella. Tämä ehdotus, jota neuvosto ei vielä ole 
tutkinut, voisi hyväksytyksi tultuaan tarjota keinon yhdenmukaistaa olemassa olevan kaluston 
käyttöä paremmin. 
4. Päätelmät 
Yleistä 
* Tieteelliset tutkimukset ovat ensisijaisen tärkeitä. Niitä tarvitaan kalavarojen tutkimuksen 
monissa oleellisen tärkeissä näkökohdissa. 
* Tutkimusalusten kustannusten ja monien alusten useimpiin tutkimushankkeisiin 
osallistumisen vuoksi on tarpeen kehittää suunnittelua ja yhteensovittamista yhteisön tasolla. 
Niiden käyttöä ajallisesti ja paikallisesti Euroopan unionissa voidaan parantaa niin 
kannattavuuden kuin tietojen keräämisenkin osalta. Tätä tarkoitusta varten olisi käytettävissä 
olevat alukset jaettava paremmin maantieteellisesti ja ajanjaksottain. 
* Tietojen alikäyttöä on vältettävä. Tätä tarkoitusta varten tiedot olisi tallennettava yhteisiin 
tietokantoihin, jolloin kaikki kyseiset jäsenvaltiot voivat käyttää niitä. 
Lyhyen aikavälin toiminta 
Alueen a kalakantoja on tutkittu enemmän ja ne tunnetaan paremmin kuin alueiden b ja c 
kannat. Olisi annettava yhteensovittamissuunnitelma, jossa otettaisiin huomioon ICESin ja 
Pohjanmeren tutkimuskeskusten aiemmin yhteensovittamat kokeilut olemassa olevien 
rakenteiden lujittamiseksi, vähemmän tutkittujen alueiden tilanteen korjaamiseksi ja olemassa 
olevien tietojen yhteisen käytön edistämiseksi jäsenvaltioiden kesken. 
Keskipitkän aikavälin suunnitelma 
On välttämätöntä luoda asianmukaiset tietokannat, joihin kootaan kaupallisista lähteistä ja 
tutkimuksista saadut tiedot, mukaan lukien ekologiset ja tekniset näkökulmat. Koska kyseessä 
ovat jäsenvaltioiden yhteisen kiinnostuksen kohteena olevat kalavarat, olisi 
tarkoituksenmukaista, että jäsenvaltiot osallistuvat näiden tietokantojen hallintoon, joiden 
perustamista ja ylläpitoa voidaan yhteensovittaa jäsenvaltioiden kesken. 
On tarpeen edistää sellaisten työryhmien toimintaa, joiden tehtävänä on tietojen 
keräämistarpeen selvittäminen ja soveltuvimpien näytteenottosuunnitelmien määritteleminen. 
Tällaisten suunnitelmien myötä olisi mahdollista määritellä näytteenottotiheyden ja 
arviointitarkkuuden välinen suhde sekä täsmentää kannattavuussuhteet sen varmistamiseksi, 
että kerättyjen tietojen hyödyllisyys on toteutettujen investointien mukainen. 
Edellä mainittujen tehtävien täyttämisen lisäksi on tärkeää muuntaa tiedon tarpeet kaluston 
tarpeiksi. Tämä voisi toimia komission ja jäsenvaltioiden välisen keskustelun pohjana suuren 
kaluston, erityisesti alusten, todennäköisen kehityksen määrittelemiseksi kymmenen vuoden 
ajanjaksoksi. Lisäksi voitaisiin ryhtyä määrittelemään tukijärjestelyjä, joilla pyritään nykyisen 
tilanteen parantamiseen. 
€ 
LIITE I 
VIRTAUSALTAAT EUROOPASSA 
o 
Virtausakkas on tuulitunnelin merellinen vastine, jossa yhtenäinen vesivirta kulkee 
toimenpideosan läpi. Sen avulla voidaan tutkia tarkasti pyydyksen muodon muuttamisesta, 
veden virtausnopeuden vaihtelusta tai troolioven suunnitteluun tehdyistä muutoksista 
aiheutuvia vaikutuksia. Kokeita voidaan seurata altaan yläpuolelle kiinnitetyltä lavalta (kuvio 
2), ja pyydysten parametrit, esimerkiksi paino, verkkojen pystysuuntaiset ulottuvuudet, 
siivekkeen perän leveys, trooliovien leveys ja niin edelleen, voidaan mitata tarkasti pitkälle 
kehitettyjen mittalaitteiden ja videokuvaustekniikan avulla. 
Virtausaltaiden tarve 
Kokeilla, joita virtausaltaissa voidaan toteuttaa, voidaan parantaa pyydysten suunnittelua, 
esimerkiksi tehokkuutta tai valikoivuutta lisäämällä. Suurin osa EU:n kalakannoista on 
kuitenkin nykyisin sellaisessa tilassa, että pyydysten tehokkuuden tutkimus ei ole perusteltua, 
vaan pääasiassa pyydysten valikoivuutta olisi tutkittava. Pyydysten suunnittelun parantaminen 
voi myös osaltaan vaikuttaa myönteisesti kantojen säilyttämiseen, esimerkiksi alentamalla 
sivusaaliiden osuutta tai järkeistämällä saalislajien koosta musta. Tämä on tärkeää kun otetaan 
huomioon, että pois heitettyjen kalojen osuus on suuri ja että nuoret kalat muodostavat 
saaliista huomattavan osan tietynlaisessa kalastuksessa. 
Virtausaltaan hyödyllisyydellä on rajansa kiistattomasta didaktisesta merkityksestä huolimatta. 
Kalastustoimissä voidaan erottaa kaksi osaa: ensiksikin fysikaalinen osa, jota voidaan jäljitellä 
tarkasti virtaavassa koealtaassa. Toinen on biologinen osa, joka näistä kokeista puuttuu, 
esimerkiksi kalojen käyttäytymisen tarkkailua ei oteta huomioon, sillä virtausaltaasaer ei voida 
präästää kaloja. 
Pyydyksen suunnittelu on viimeisteltävä kaupallista kalastusta muistuttavissa olosuhteissa 
merellä tehtyjen kokeiden perusteella, mutta suunnittelun ensimmäiset vaiheet voivat olla 
tehokkaampia, jos tutkijoiden käytettävissä on virtausallas. Nykyisin on edistytty pyydyksen 
käyttäytymisestä tehdyssä tietokonesimulaatiossa, jossa esitetään pyydyksen käyttäytyminen 
erilaisissa hydrodynaamisissa olosuhteissa. Tämä voi tulevaisuudessa rajoittaa virtausaltaiden 
tarvetta. 
Virtausaltaiden nykyinen saatavuus ja käyttö 
Nykyisin on toiminnassa ainoastaan neljä virtausallasta Pohjanmeren rannikolla: Hirtshalsissa 
Tanskassa, Hullissa Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Boulogne sur Merissä ja Lorientissa 
Ranskassa. Näiden altaiden tekniset ominaisuudet esitetään taulukossa VIII. 
Virtausaltaiden huoltokustannukset ovat erittäin suuret ja niitä on käytettävä jatkuvasti, jotta 
ne olisivat kannattavia. Kaksi näistä neljästä altaasta kuuluu toimielimille (DIFTA ja SFIA), 
jotka osallistuvat useisiin FAR ja AIR-hankkeisiin. Lorientin virtausallasta hallinnoi 
alueellinen kauppakamari IFREMERin tieteellisellä ja teknisellä avustuksella. Useat 
kansalliset, alueelliset ja paikalliset toimielimet antavat myös hiukan tukea. Altaiden 
käyttöaste on melko alhainen (noin 200 tuntia vuodessa Hirtshalsissa ja 310 tuntia vuodessa 
Hullissa). 
Aluehallitus rakennutti hiljattain Vigoon (Espanjaan) virtausaltaan, jota, luultavasti surta 
käyttökustannustensa ja Espanjan tekemän pyydysteknologiaan kohdistuvan tutkimuksen 
g 
kehityksen vähäisyyden vuoksi, ei koskaan ole otettu käyttöön ja jota siten ei mainita 
taulukossa VII. 
Virtausaltaiden käyttö Euroopassa: näkymiä 
Virtausaltaiden saatavuuden maantieteellisestä epätasapainosta huolimatta niiden 
lisärakentaminen Eurooppaan ei vaikuta perustellulta ottaen huomioon, että nämä neljä 
nykyisin käytössä olevaa allasta vaikuttavat olevan vähäisessä käytössä. Olisi järkevämpää 
kannustaa kaikkia jäsenvaltioita käyttämään nykyisiä altaita ja asettaa Espanjan allas Etelä-
Euroopan tutkimuslaitosten käyttöön pyydysteknologiaa tutkivien pysyvien tutkijaryhmien 
muodostamiseksi. 
Lisäksi tietokonesimulaatio-ohjelmilla on saavutettu huomattavaa edistystä. Virtausaltaiden 
merkitys voidaan tulevaisuudessa asettaa kyseenalaiseksi, jos näiden ohjelmien tarkkuus riittää 
pyydyksen hydrodynaamisissa muutoksissa odotetun käyttäytymisen ennustamiseen. 
Ao 
Kuvio 1. - Kolme tutkimusaluetta 

à TUTKIMUS 
Rekrytointivaihee 
seen tulossa olevat 
kannat 
Kanta-arvio 
Hydroakustiikka 
Kalaplankton KOHTEENA OLEVAT 
KANNAT TAI NIIDEN 
OSAT 
Nuoret kalat/pohjakalat 
Täysikasvuiset 
kalat/pohjakalat 
Pienet ja keskikokoiset 
Pelagiset kannat 
Kutupopulaation Biomassa MERELLÄ TEHTÄVÄT TYÖT 
Järjestelmällinen troolaus 
Näytteidenotto (pituus/paino) 
Biologinen näytteidenotto 
Järjestelmällinen troolaus 
Näytteidenotto (pituus/paino) 
Biologinen näytteidenotto 
Akustinen tutkimus 
Pelaginen troolaus 
Näytteenotto saaliista 
Kaikujen mittaus ja tunnistus 
Näytteidenotto kutualueelta 
Ympäristöparametrit LABORATORIOSSA 
TEHTÄVÄT TYÖT 
Tutkimus ja historiallisten 
tietojen jäsentäminen 
Biologiset parametrit (ikä) 
Tutkimus ja historiallisten 
tietojen jäsentäminen 
Biologiset parametrit 
(kuolevuus, kasvu, 
lisääntyminen ...) 
Mäti-ja poikastiedot 
Näytteidenotto markkinoilta 
Kaupallisesta kalastuksesta 
saatujen tietojen jäsentäminen 
(pyynti/pyytiponnistus) 
Tutkimus ja historiallisten 
tietojen jäsentäminen 
Biologiset parametrit 
(kuolevuus, kasvu, 
lisääntyminen ...) 
Mäti-ja poikastiedot 
Näytteidenotto markkinoilta 
Kaupallisesta kalastuksesta 
saatujen tietojen jäsentäminen 
(pyynti/pyytiponnistus) 
Näytteenottotietojen 
jäsentäminen 
Ympäristötietojen jäsentäminen 
Ravintoaineet 
Täysikasvuisten kalojen 
hedelmällisyyttä koskevat tiedot 
Kudosopilliset tutkimukset 
Rekrytointivaiheeseen tulevia 
kalakantoja koskevat tiedot 
(aikasarja) TYLOKSET JA NIIDEN 
SOVELLETTAVUUS 
Arviot 
rekrytointivaiheeseen 
tulevista 
kalakannoista analyyttisiä 
menetelmiä ja 
ennusteita varten 
Saaliiden ikä/pituus 
Arviot kantojen suuruudesta 
Analyyttiset menetelmät 
Kartoittaminen 
Ennusteet ja suositukset 
hallintoa varten 
Saaliiden ikä/pituus 
Arviot kantojen suuruudesta 
Analyyttiset menetelmät 
Kartoittaminen 
Ennusteet ja suositukset 
hallintoa varten 
Kutualueet/-ajat 
Kutevan kannan biomassa 
Rekrytoinnin ja ympäristön 
välinen suhde 
Kannan ja rekrytoinnin 
välinen suhde 
Ekologia 
Tuotekehittely 
Kalastusteknologia Ekosysteemit 
Juödynnetyt ja/tai nyödymetyt 
voimavarat 
Hyödynnetyt ja 
hyödyntätmättömät osat Vesiolosuhteita ja ympäristöä 
koskevat tiedot 
Mahanäytteet 
Merkintä 
Laitteiden kokeilut 
Jäädyttäminen, jalostus, 
varastointi, kuljetus 
Pyydysten valikoivuuskokeet 
Pyydysten käyttäytyminen 
Eloonjääminen pyydyksestä 
pääsyn jälkeen 
Nätteidenotto pois heitetyistä 
kaloista Näy tteenottotietoj en 
jäsentäminen 
Ympäristötietojen jäsentäminen 
Ravintoaineet 
Muiden tutkimuksessa saatujen 
tietojen jäsentäminen 
Laitteiden tekniset parannukset 
Turvallisuus, laatu, 
mikrobiologia .... 
Kalojen käyttäytyminen 
(pyydyksessä) 
Virtausaltaissa tehdyt 
tutkimukset 
Tietokonesimulaatio 
Pyydysten suunnittelu 
Valikoi vuustietoj en 
jäsentäminen Luonnollinen kuolevuus 
Kantojen 
levinneisyyden/kantojen 
suuruuden ja ympäristön 
välinen suhde 
Trofia-tasojen väliset 
suhteet 
Saastuminen 
Vaeltaminen ... 
Voimavarojen tehokkaampi 
hyväksikäyttö 
Tuotannon 
monipuolistaminen 
Laadun ja turvallisuuden 
paraneminen, jne. 
Kalastuskuolevuus/pyydys 
Arviot pois heitetyistä 
kaloista kanta-arviota varten 
Paremmat 
hyväksikäyttösuunnitelmat 
Suositukset teknisiksi 
toimenpiteiksi 
Taulukko 1. -Tavallisimmat tutkimustyypit kalastuksen tutkimuksessa : tavoitteet, merellä tehtävien töiden luonne, laboratoriossa tehtävät työt ja odotetut tulokset 
ALUSTEN 
SOVELTUVUUS 
TUTKIMUSVAATIMUSKET 
HYÖDYNNETTÄ 
-VÄT LAJIT 
YMPÄRISTÖ 
HYÖDYNTÄMÄ 
TTOMAT LAJIT 
MUUT KOKEET 
MERELLÄ Tutkimusalus 
YHTENÄISTETYT KANTOJEN 
KOKOA ILMAISEVAT LUVUT 
TIEDOT 
REKRYTOINTIVAIHEESEEN 
TULEVISTA KANNOISTA 
MAHANÄYTTEIDEN OTTO 
POIS HEITETYT KALAT 
SUORAT 
MENETELMÄT 
KANTOJEN 
ARVIOINTIIN HYDROAKUS 
TUKKA 
-MÄTI / 
POIKASET 
VESIOLOSUHTEITA JA 
YMPÖRISTÖÄ KOSKEVAT 
(suolaisuus, lämpötila, tiheys,...) 
TIEDOT 
- KANTOJEN SUURUUS 
-LEVINNEISYYS 
-PYYDYSTEKNOLOGIA 
-MERKINTÄ 
-TUOTEKEHITTELY +•+ + 
+ + + 
+ + + 
+ 
+ + + 
+ + + 
+ + + 
+ + + 
+ + + 
+ + 
+ +(*) 
+ +(*) Kaupallista 
kalastusta 
harjoittava alus, 
jolla on tarkkailija 
. + + 
-f+ + 
+ + 
+ 
+ 
+ + 
+ + 
+ + Kaupallista 
kalastusta 
harjoittava alus 
+ 
+ 
+ 
+ 
+ 
+ 
Taulukko IL = Niiden erilaisten alustyyppien soveltuvuus joita voidaan käyttää tutkimuksissa 
tutkimustyypin mukaisesti. {(+) huono; (++) keskinkertinen; (+ + +) hyvä, (*) riipuu erityisistä 
tekijöistä.} 
AK 
TAULUKKO III. - ICESIN YHTEENSOVITTAMAT KANSAINVÄLISET TUTKIMUSYHTEISTYÖOHJELMAT VUODEN 1975 JÄLKEEN 
OHEJELMA 
Vuoden 1991 mahanäytteidenottohanke 
Eteläisten vesien kummeliturskan rekrytointiluvut 
ICES-suuralueilla VIII ja IX tehdyt akustiset tutkimukset 
Pohjanmeren ja Englannin kanaalin itäosan kielikampelan 
mätitutkimukset 
Mustakitaturskan akustiset tutkimukset 
Itämeren hydroakustiset tutkimukset 
Vuoden 1981 mahanäytteidenottohanke 
ICES-suuralueen IV ja -alueen III a akustiset tutkimukset 
Itämeren nuorten kalojen tutkimus 
Itämeren turskan mahanäytteistä saadut tiedot 
Makrillin ja piikkimakrillin mätituotantotukimukset 
Pohjanmeren ja Englannin kanaalin puomitroolitutkimukset 
Kansainvälinen pohjatroolitutkimus (*) ALUE 
Pohjanmeri 
ICES-suuralueet VIII ja IX 
ICES VII + IX 
Pohjanmeri/ Englannin kanaali 
Pohjanmeri 
Itämeri 
Pohjanmeri 
ICES-suuralue IV ja -alue Ula 
Itämeri 
Itämeri 
Pohjanmeri ja Brittein saarten 
länsiosa 
Pohjanmeri/ Englannin kanaali 
Pohjanmeri AJANJAKSO 
1991 
1989-90 
Vuodesta 1986 alkaen 
1984-85 
Vuodesta 1983 alkaen 
Vuodesta 1982 alkaen 
1981 
Vuodesta 1979 alkaen 
Vuodesta 1978 alkaen 
Vuodesta 1977 alkaen 
Vuodesta 1977 alkaen 
Vuodesta 1976 alkaen 
Vuodesta 1975 alkaen OSALLISTUVAT 
JÄSENVALTIOT 
BE,DK,NL,UK 
SP,PT 
SP,PT 
BE,GE,NL,UK 
DK,GE(ex-DDR),UK 
DK,GE 
DK,FR,NL,UK 
DK,UK 
DK,GE 
DK,GE (ex-DDR) 
GE,FR,IR,NL,SP,UK 
BE,GE,FR,NL,UK 
(*) Vuoden 1991 kansainväliseen nuorten kalojen tutkimukseen asti 
TAULUKKO IV - ALUEELLA A TOIMIVIEN TÄRKEIMPIEN TUTKIMSALLSTEN TEKNISET OMINAISUUDET 
NIMI 
KOTISATAMA 
JÄRJESTÖ NL 
TRIDENS 
HAAG/UMUIDEN 
MINISTERIÖ ISIS 
HAAG IJ MUIDEN 
MINISTERIÖ DK | GE 
DANA 
HIRTSHALS 
D1FMAR WALTER HERW1G UI 
BREMERHAVEN 
BFAFI SOLEA 
BÛSUM 
BFAFI 
ALUSLUOKKA 
PITUUS 
KESKISYVÄYS 
KONETEHO 
VETOISUUS (bn'netto) 
LEVEYS 
RAKENNUSVUOSI 
TUTKIJAT TEKNINEN 
HENKILÖSTÖ 
MIEHISTÖ AVOMERI 
73.54 
4.6 
1600/3200 k» 
2200 m3 660 tonnia 
13.86 
1990 
12 
20 28 
2.4 
540 kw 
250 M3 
7.6 
1983 
3 
6 AVOMERIKALASTUS 
78.43 
5.93 
2X2320 hp 
2483 
14.7 
1980 
16-25 
12-21 KALAVAROJENTLTKIMUSALUS 
64.5/54.5 
5.9 m 
2900 kw 
2485 
15.2 
1993 
12 
21 KALAVAROJENTUTKLMUSKUT 
TERI 
35.4 M 
3.6 m 
640 kw 
337.4 
9 
1974 
5 
12 
TOIMINTA-ALUE 
MATKAN KESTO 
PÄIVIÄ MERELLÄ/ VUOSI 
VOIDAAN KAYTTAA 24 h/vrk 
VOIDAAN KAYTTAA YOLLA POHJANMERI/IRLANTI 
VIIKKOJA 
200 
EI 
KYLLÄ POHJANMERI 
ALLE 10 PAIVAA 
200 
El 
KYLLÄ YMPÄRI MAAILMAN 
50 PAIVAA 
200 
KYLLÄ 
KYLLÄ YMPÄRI MAAILMAN 
304 
El 
KYLLÄ POHJANMERI/ITÄMERI 
16 PÄIVÄÄ 
272 
EI 
KYLLÄ 
VALTAMEREN TLTKIMUS 
YMPÄRISTÖ 
POIUAKALOJEN TUTKIMUS 
PELAGISTEN LAJIEN TUTKIMUS 
MÄTI-JA POIKAS- JA 
TOUKKATUTKIMUS 
HYDROAKUSTIIKKA 
PYYDYKSET 
MUUT KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
PUOMITROOLI'OVri'ROOLI 
VEDENALAINEN KAMERA EI 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
El 
PUOMITROOLrOVITROOLI KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
GRANTON/STAR KALIT LADEN SCOTISH 
GOLF/BONGO/BIONESS... KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
POHJATROOLL PELAGINEN TROOLI KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
PUOMITROOLl 
HARA 
KUIVA LABORATORIO 
MÄRKÄ LABORATORIO 
TIETOKONELAITTEET 
MU LT KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ El 
KYLLÄ KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
14C/SI»EKTKOFOTOMITRI'AITOANALYSER KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KALAVAROJENTUTKIMUS* 
KEMIALLIANEN TUTKIMUS KYLLÄ 
EI 
KÄYTTÖKUSTANNUKSET/PÄIVÄ 
VUOKRAUSKUSTANNUKSET/PÄI 
VÄ 4000/6500 ECUA PÄIVÄSSÄ 25200 ECUA PÄIVÄSSÄ 7100 ECUA PÄIVÄSSÄ 
TAULUKKO IV. (j- i loimeclla a toimivien làrkcimpie itkimusaiusten tebù^ct • 
NIMI 
KOTISATAMA 
JÄRJESTÖ ROYAUME-UNI 
SCOTIA 
ABERDEEN 
SOAFD MARINE CLUPEA 
FRASERBURGH 
SOAFD MARINE ROYAUME-UNI (ANGLETERRE) 
CIROLANA 
MAFF-DEFT. FISHERIES CORYSTES 
MAFF-DEPTKALAVAROJ BELGICA 
ZEEBRUGGE 
MINISTERIÖ 
ALUSLUOKKA 
PITUUS 
KESKISYVAYS 
KONETEHO 
VETOISUUS Oin/netto) 
LEVEYS 
RAKENNUSVUOSI 
TUTKITAT/TEKNINEN HENKILÖSTÖ 
MIEHISTÖ LIIKENNEOSASTO 
VII 
68.25 m/60.96 m 
4.6 m 
2250 
1521/376 
13.41 m 
1971 
12 
20 LIIKENNEOSASTO 
VII 
31.1 m/27.43 m 
3.5 m 
492 
176/85 
7.93 m 
1968 (suuria 
muutoksia vuonna 
1988) 
6 
12 KALASTUS, DTp X 
72.5 m 
2500 
2400/1759 
1970 
10/16 
20 KALASTUS, DTp X 
52.5 m 
2000 
1550/1280 
1988 
6/8 
19 BATEAU DE 
RECHERCHE 
50.90/44.95 m 
4/4.35' 
1154 
1192/765 
10 
1984 
f 
"___ 
TOIMINTA-ALUE 
MATKAN KESTO 
PAIVA MERELLA/VUOSI 
VOIDAAN KAYTTAA 24 H/VRK 
VOIDAAN KAYTTAA YOLLA POHJOIS-
ATLANTTI/POHJAN 
-MERI 
22 PAIVA 
255 PAIVA 
KYLLÄ 
KYLLÄ POHJANMERI/LAN 
SI-SKOTLANTI 
10 PAIVA 
230 PAIVA 
KYLLÄ 
KYLLÄ POHJOIS-
ATLANTTI/POHJANMERI 
42 PAIVA 
KYLLÄ 
KYLLÄ POHJOIS-
ATLANTT I/POHJANMERI 
42 PAIVA 
KYLLÄ 
KYLLÄ POHJANMERI/IRLAN 
NINMERI/ENGLANNIN 
KANAALI 
21 PAIVA 
215 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
VALTAMEREN TUTKIMUS 
YMPÄRISTÖ 
POHJAKALOJEN TUTKIMUS 
PELAGISTEN LAJIEN TUTKIMUS 
MATI-JA POLKAS- JA TOUKKATUKIMUS 
H YDRO AKUSTIIKKA 
PYYDYKSET 
MUUT KYLLÄ 
KYLLAI 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
CHALUTS 
HYDRAULINEN KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
CHALUTS 
HYDRAULINEN KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
EI 
KYLLÄ 
EI 
PUOMITROOLI' 
OVITROOLI 
i 
KUIVA LABORATORIO 
MARKA LABORATORIO 
TIETOKONELAITTEET 
MUUT KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KALAVAROJEN 
TUTKIMUS/KEMIALLIS 
EN TUTKIMUS j 
KÄYTTÖKUSTANNUKSET/PÄIVÄ I 
VUOKRAUSKUSTANNUKSET/PAIVA j 6250 i 
6250 j 
LAJIT KANTA ARVIO 
Silli/silakka HIa,Ilämeri,22-24 1 
Silli/silakka Ha, IV 1 
Silli/silakka Via, pohjoinen 1 
Silli/silakka Via I 
Silli/silakka VIa,etelä,VIIb et e 2 
Silli/silakka Vila (Irlanninmeri) I 
Silli/silakka Kelttienmeri, VIIj 2 
Kilohaili Ula 2 
Kilohaili Itämeri 22-23 2 
Kilohaili lia,IV 2 
Kilohaili VUii et e 3 
Sardelli VUI 2 
Sardelli IX 3 
Lohi Itämeri 24-31 2 
Villakuore I, lib 1 
Turska I, Hb 1 
Turska Ula. Skagerrak 1 
Turska Ula Kattegat 1 
Turska Itämeri 22-24 1 
Turska Ha,IV I 
Turska Vh,VI 1 
Turska Vila 1 
Turska VII ei kuitenkaan VUa 3/2 
Kolja Ula 3 
Kolja lia, IV 1 
Kolja Vb.VI I 
Kolja VII,VIII 3 
Seiti Ha,III,IV I 
Seiti Vb,VI 1 
Seiti VU,VIII 3 
Lyyraturska Vb,Vl 3 
Lyyraturska VII 3 
Lyyraturska Villa et b 3 
Harmaaturska Ha, Illa.IV 2 
Mustakitaturska Ua, Illa.IV,Vb.VI,VII 1 
Mustakitaturska VlII.LXa 2 
Valkoturska Ula 3 
Valkoturska Ha,IV 1 
Valkoturska Vb,V] I 
Talukko V. - Atlantin Euroopan puoleisilla vesialueilla TAC:n piiriin kuuluvien tärkeimpien kantojen arvioiilen 
laatu. (Yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevasta komission kertomuksesta vuodelta 1991) 
1. Hyvä analyyttinen arvio 
2. Laadultaan keskinkertaiset tiedot 
3. Vähän tai ei mitään tietoja 
M 
Valkoturska ^Jf \ r__ 
Valkoturska VII ei kuitenkaan Vila 3/2 
Valkoturska VIII 3 
Valkoturska IX 3 
Kummeliturska IIa,IIIa,IV,Vb,VII,VlUab 2 
Kummeliturska VIIIc, LXa 2 
Piikkimakrilli Ila.IIIA.rV.Vb.VI.VILVIIIab 1/2 
Piikkimakrilli VIIIc,LXa 2 
Makrilli IlaJIIa.IV.Vb.VII.VIIIab I 
Makrilli VIlIc.LXa 3 
Punakampela Ula Skagerrak 2 
Punakampela Ula Kattegat 1 
Punakampela lia,IV 1 
Punakampela Vb.VI 3 
Punakampela Vila 1 
Punakampela Vlld.e 1/2 
Punakampela Vllf.g I 
Punakampela VUh ,j ,k 3 
Kielikampela lila 2 
Kielikampela Ha, IV 1 
Kielikampela Vila 1 
Kielikampela VHd 1 
. Kielikampela VHe 1 
Kielikampela Vllf.g 1 
Kielikampela VUh, j,k 3 
Kielikampela Villa,b 2 
Kielikampela VIIIc, LXa 3 
Lasikampela Vb, VI 2 
Lasikampela VH, Villa, b 2 
Usikampela VIIIc, l.Xa 2 
Merikrotti Vb, VI 2 
Merikrotti VII, Villa, b 2 
Merikrotti VIIIc, LXa 2 
Pandalus Ula, Skagerrak 1 
Keisarihummeri VB, VI 2 
Keisarihummeri VII 2 
Keisarihummeri Villa, b 2 
Keisarihummeri LXa 2 
Taulukko v (jatkuu) - Allaniin Euroopan puoleisilla vesialueilla TAC:n piiriin kuuluvien tärkeimpien kamojen arvioiden laatu. (Yhteisiä 
kalastuspolitiikkaa koskevan komission kertomukseta vuodelta 1991) 
1. Hyvä analyyttinen arvio 
2. Laadultaan keskinkertaiset tiedot 
3. Vähän tai ei mitään tietoja 
&D 
TAULUKKO VI. - Alueella b toimivien tärkeimpien tutkinnibalusten ljkni>el ominaisuudet 
NIMI 
KOTISATAMA 
JÄRJESTÖ ESPAGNE 
COKNIDE DE SAAVEDRA 
VIGO 
SECRET ARIA DE PESCA FCO PAULA NAVARRO 
LA CORUNA 
LEO IRLANDE 
LOUGH BELTRA 
HOWTH 
FISHERIES RESEARCH CENTRE PORTUGAL 
CAPRICORN 10 
LISBON 
IPIMAR NORUEGA 
LISBON 
IPIMAR 
ALUSLUOKKA 
PITUUS 
KESK1SYVÄYS 
KONETEHO 
VETOISUUS (brt/nclto) 
LEVEYS 
RAKEN N US VUOS 
TUTKUATTEKNINEN HENKILÖSTÖ 
MIEHISTÖ TUTKIMUSALUS 
66.7 m 
4.3 m 
1125 
1542 
11.25 
1970 
1516 
2? TUTKIMUSALUS 
30.46 m 
4.36 m 
562.5 
178 
7.4 
1983 
8 
10 TUTKIMUSALUS 
21.1 m 
3.3 m 
317.05 
115 
6.1 
1972 
7 
5 AVOMERKALASTUSALUS 
46.55 m 
4.40 m 
2x 600 hp 
467 122 t 
9.30 m 
1969 (uusittu 1993) 
20 
18 AVOMERIKALASTUS ALUSB 
47.5 m 
5.18 m 
1500 hp 
495 t 
10.3 m 
1978 
18 
'4 
TOIMINTA-ALUE 
MATKAN KESTO 
PÄIVIÄ MERELLÄ/VUOSI ; 
VOIDAAN KÄYTTÄÄ 24 H VRK 
VOIDAAN KÄYTTÄÄ "YÖLLÄ ATLANTTI VÄLIMERI 
60 PÄIVÄÄ 
212 PÄIVÄÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ ATLANTTI VÄLIMERI 
6 PÄIVÄÄ 
180 PÄIVÄÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ IRLANNIN RANNIKKOVEDET 
7 PÄIVÄÄ 
200-240 PÄIVÄÄ 
EI 
KYLLÄ PORTUGALIN YKSINOMAINEN' 
TALOUSALUE 
30 PÄIVÄÄ 
300 PÄIVÄÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ PORTUGALIN YKSINOMALN'EN 
TALOUSALUE 
35 PÄIVÄÄ 
300 PÄIVÄÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
VALTAMEREN TITKIMUS 
YMPÄRISTÖ 
POHJAKALOJEN TUTKIMUS 
PELAGISTEN LAJIEN TUTKIMUS 
MÄTI-JA POIKASTUTtlKlMUS 
I1YDROAKUSTI1KKA 
PYYDYKSET . 
M UIT KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
POHJATROOLI JA 
PELG1NEN TROOLI KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
El 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
POHJATROOLI KYLLÄ 
KYLLÄ 
EI 
EI 
KYLLÄ 
KYLLÄ KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
SIIMAT, VERKOT, 
SL LKL PYYDYKSET KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
SIIMAT, VERKOT, 
SULKUPYYDYKSET 
KUIVA LABORATORIO 
MÄRKÄ LABORATORIO 
TIETOKONELAITTEET 
M UIT KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KÄYTTÖKliSTANNliKSET PÄIVÄ 
VUOKRAUSKUSTANNUKSET PÄIVÄ 9000 ECUA-PÄIVÄ 
iso.o ECUVPÄIVÄ 1300 ECUA/PÄIVÄ 
2600 ECUVPÄIVÄ 2000 ECUA PÄIVÄ 
1500-2500 ECUA PÄIVÄ 4000 ECUA'PAIVA 
4000 ECUA pÄrvÄ 4000 ECUA PAIVA 
4000 ECUA PÄIVÄ 
I'ALLUKKO Vi. (JATKUU): - ALUEELLA B TOIMIVIEN TÄRKEIMPIEN TUTKIMUSALUSTEN TEKNISET OMINAISUUDET 
NIMI 
KOTISATAMA 
JÄRJESTÖ THALASSA 
BREST 
GENAVIR GWEN DREZ 
BREST 
GENAVIR THAUA 
BREST 
GENAVIR NOUVELLE THALASSA' 
BREST 
GENAVIK 
ALUSLUOKKA 
prruus 
KESKJSYVÄYS 
KONETEHO 
VETOISUUS (bn/ncitol 
LEVEYS 
RAKENNUSVUOSI 
TUJXUAT-TEKNINEN HENKILÖSTÖ 
""MIEHISTÖ BUREAU VERITAS 
66.7 m 
4.65 m 
1384 
1192/302 
10.4 
I9«) 
18 
32 "BUREAU VERITAS 
25.5 m 
3.5 m 
441 
106.31/32 
7.4 
1976 
5 
7 BUREAU VERITAS 
24.5 m 
3.5 m 
2 x 265 
135.4/33.84 
7.4 
1978 
4 
6 
6 BUREAU VERITAS 
74.M) m 
5.1 m 
2200 
14.9 
vuixicn 1995 UjpiLSSii (oletus) 
25 
25 
TOIMINTA-ALUE 
MATKAN KESTO 
PÄIVIÄ MERELLÄ/VUOSI 
VOIDAAN KÄYTTÄÄ 24 H/VRK 
VOIDAAN KÄYTTÄÄ YÖLLÄ ATLANTTI/VÄLIMERI 
30 piivää 
152 piivài 
El 
KYLLÄ 5 pilviä 
189 piivii 
El 
KYLLÄ BISKAJ AN LAKI l/KANAALI 
5 päivää 
250 päivää 
EI 
KYLLÄ ATLANTTI/VÄLIMERI 
45 päivää 
250/300 päivää 
El 
KYLLÄ 
VALTAMEREN TUTKIMUS 
YMPÄRISTÖ 
POIUAKALOJEN TUTKIMUS 
PELAGISTEN LAJIEN TUTKIMUS 
MUNA-JA TOUKKATUKIMUS 
HYDROAKUSTIKKA EI 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLIÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ EI 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
El 
KYLLÄ 
KYLLÄ KYLLÄ 
K VU.A 
K Y!.LA 
KYLLÄ 
KYI.LA 
KYLLA 
PYYDYKSEr 
MUUT POHJATROOLI JA 
PELAC1NEN TROOLI POHJATROOLI JA PELAGINEN 
TROOLI POHJATROOLI JA PELAGINEN 
TROOLI POHJATROOLI JA PELAGINEN 
TROOLI 
KUIVA LABORATORIO 
MÄKKÄ LABORATORIO 
TIETOKONELAITTEET 
MUIT KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ K YLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ El 
KYI.I Ä 
KYLLÄ KYLLA 
KYLLÄ 
KYLLA 
VERKKO 
KÄVIT ÖKUSTANNUKSE17PÄIVÄ 
VUOKRAUSKUSTANNUKSLT/PÄlVÄ 11247 ECUA/PÄIVÄ 2584 ECUA/PÄIVÄ 2280 ECUA/PÄIVÄ 
tt 
TAULUKKO VII. - Alueella c toimivien tärkeimpien tutkimusalusten tekniset ominaisuudet 
GR 
KOTISATAMA 
JÄRJESTÖ PIREE 
N.C.M.R HERAKL10N 
I.MB.C. ES 
PALMA DE MALLORCA 
I.E.O. FR- rr 
SETE 
GENAVIR NAPOLI 
SO. PRO.MAR ANCONA 
C.N.R. ANCONA 
CNR. 
A LUS LUOKKA 
PITUUS 
KESKISYVÄYS 
KONETEHO 
VETOISUUS (brt/nctto) 
LEVEYS 
RAKENNUSVUOSI 
TtTKUATTEKNTNEN HENKILÖSTÖ 
MIEHISTÖ + HIOO AI 
51.11 m/45.55 m 
3.22 m 
2 x 700 
597/179 
9.6 m 
1985 
16 
22 + HI00AI 
26.2 m 
2.6 m 
330 
200/140 
7.15 
1986 
8 
7 TUTKIMUSALUS 
24 m 
2.7 m 
378.7 
64 
6m 
J973 
8 
8 BUREAU VERITAS 
29.6 m/24.3 m 
3.45 m 
2x 346 
259.69/55.82 
10.6 m 
1993 
8 
8 TUTKIMUSALUS 
31.56 m 
3.65 m 
1000 
199 
7 m 
1986 
10 
7 + H100 AI 
30.7/25 m 
im 
660 hp 
129.84 
6.9 m 
1967 
8 
6 + H100 AI 
16.25 m/13.50 m 
0.80 m 
2x 170 
24.5 
4.7 m 
1989 
6 
2 
TOIMINTA.ALUE 
MATKAN KESTO 
PÄIVIÄ MERELLÄ' VUOSI 
VOIDAAN KÄYTTÄÄ 24 h/vrk 
VOIDAAN KÄYTTÄÄ YÖLLÄ VÄLIMERI 
15 PÄIVÄÄ 
180 PÄIVÄÄ A1GE1ANMERI/JOON1ANMERI 
220 PÄIVÄÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ VÄLIMERI 
4 PÄIVÄÄ 
180 PÄIVÄÄ 
EI 
KYLLÄ VÄLIMERI 
7 PÄIVÄÄ 
200-300 PÄrvÄÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ VÄLIMERI 
10 PÄIVÄÄ 
200 PÄIVÄÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ VÄLLMERI 
10 PÄIVÄÄ 
200 PÄIVÄÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ VÄLIMERI 
2 PÄIVÄÄ 
180 PÄIVÄÄ 
KYLLÄ 
VALTAMEREN TUTKIMUS 
YMPÄRISTÖ 
POIUAKALOJEN TUTKIMUS 
PELAG1STEN LAJIEN TITK1MUS 
MÄTI-JA POIKASTITKIMUS 
HYDRO AKUSTIIKKA 
PYYT)Y"KSET 
MUT KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
POHJATROOLI JA PELAGINEN 
TROOLI KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
POHJATROOLI JA PELAGINEN 
TROOLI KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
POHJATROOLI JA 
PELAGINEN TROOLI KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
POHJATROOLI JA 
PELAGINEN TROOLI KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
POHJATROOLI JA 
PELAGINEN TROOLI KYLLÄ 
KYLLÄ 
EI 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
El 
LIIKKUMATON 
TAULUKKO VII. - Alueella c toimivien tärkeimpien tutkimusalusten tekniset ominaisuudet 
Kl'IVA LAHOkATORIO 
MARKA LABOKATORIO 
TIEl'OKONELAnTEET 
MULT 
VIKJKRAUSKUSTANNUKSET/PAIVA KYLLA 
K VU.À 
KYLLÄ KYLI.A 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
2700 ECUA/PÄIVÄ KYLI.A 
KYLLÄ 
KYLLÄ 
2000 ECUA/PÄIVÄ KYLLA 
KYLLA 
KYLLA 
3496 ECUA pArvX KYLLA 
KYLLA 
KYLLA 
2SO0-3O00 ECUA/PAIVAA KYLLA 
KYLLA 
KYLLA E! 
KYLLA 
KYLLA 
30U ECUA/PAIVAA 
TAULUKKO VIII. - Jäsenvaltioissa toimivien virtausaltaiden tekniset ominaisuudet 
MITAT 
KOKON Ais.virr AT 
(P x K x L) 
MITTAUSOSA 
VEDEN MÄÄRÄ 
IKKUNAT DIFTA (DK) 
30 X 6 X 8 M 
21.3 , 2.7 A ND 8 M 
1200 M3 
20 M X 3M SEAFISH (UK) 
31 X 5 X 5 M 
11 X 2.5 X 5 M 
TUO M3 
II X 1.5 M IFREMER LOR1ENT 
24.5 X 3.3 X 7.5 M 
12 X 1.5 X 2.6 M 
150 M3 
4.5 X 1.2 M 1FREMEK BOULOGNE 
34 X 5 X 9 M 
18 X 2 X 4 M 
700 M 3 
9X2 M 
NOPEUS VEDEN NOPEUS ENINTÄÄN 
SIMULOITU IIINAUSNOPEUS ENINTÄÄN 
(ASTEIKKO 1:5) 
SIMULOITU IIINAUSNOPEUS ENINTÄÄN 
(ASTEIKKO 1:201 1 MS 
4.3 SOLMUA 
S.6 SOLMUA 1.2 M'S 
5.2 SOLMUA 
10.4 SOLMUA 1.10 M/S 
4.8 SOLMUA 
9.6 SOLMUA 2 M S 
8.7 SOLMLA 
17 4 SOLMLA 
LAITTELI' MITTAUS 
VALOT 
VIDEO 
MUUT KOHTEEN MITTAUS 'RASITUS 
JA vETORAsrn s 
IS - 400 VV 
HORISONTAALISESTI JA 
VERTIKAALISESTI KUVAAVAT 
LIIKUTELTAVAT KAMERAT 
METALLIPAJA LABORATORIO 
MATERIAALIEN TESTAUSTA 
VARTEVTIETOKONEKESKt S HINAUSLASTrr/VEDEN 
NOPEUS-KOORDINAATIT 
VAAKATASOSSA 
12 KIINTEÄÄ 
KlPUSTLTTU'A/4 
LIIKITELTAVAA 
RIPUSTETTUA 
3 X CCD, 2 X SIIRRETTÄVÄT 
KAMERAT, VHS, S-VHS JA 
U-MAT1C - FORMAATIT 
TARKKAII.U1.AVA KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ I.ASERTOMOGRAFIA 
: x :-OJO w 
VHs. Hl s 
TARKKAlLL LAVA 
TOIMINNA'1 PYYDYS IES TESTAUS 
KOULITU.S IA KURSSIT 
TUTKIMUSHANKKEET KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ KYLLÄ 
KYLLÄ 
KYLLÄ KYLLÄ 
KYLLA 
KYLLÄ 
| YUOKRAUSKUSTANNUKSET ECUA'PÄIVÄ 3600 1600 750 2UM 

ISSN 1024-4492 
KOM(95) 392 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 03 15 
Luettelonumero : CB-CO-95-416-FI-C 
ISBN 92-77-92387-3 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg