Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Kaakkois-Euroopan kansalaisyhteiskuntaa edustavien organisaatioiden kannustaminen toimintaan - Tähänastisia kokemuksia ja tulevia haasteita"

(2003/C 208/20)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 10. joulukuuta 2002 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla antaa lisälausunnon aiheesta "Kaakkois-Euroopan kansalaisyhteiskuntaa edustavien organisaatioiden kannustaminen toimintaan - Tähänastisia kokemuksia ja tulevia haasteita".

Asian valmistelusta vastannut "ulkosuhteet"-erityisjaosto antoi lausuntonsa 30. huhtikuuta 2003. Esittelijä oli Clive Wilkinson.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 14. ja 15. toukokuuta 2003 pitämässään 399. täysistunnossa (toukokuun 15. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 77 ääntä puolesta ja 1 vastaan 10:n pidättyessä äänestämästä.

1. Johdanto

1.1. Lausunnossa keskitytään alueeseen, josta aikaisemmin muodostuivat Jugoslavia (mukaan ei lueta Sloveniaa) ja Albania (Länsi-Balkan)(1). Bulgaria ja Romaniakin kuuluvat Kaakkois-Euroopan alueeseen, mutta EU:n ehdokasvaltioina ETSK:ssa niitä tarkastellaan tässä ominaisuudessa ja osana neuvoa-antavien sekakomiteoiden säännöllistä työskentelyä. Niissä samoin kuin Sloveniassa (EU:hun liittymään valmistautuva valtio), osallistuva demokratia on tässä puheena olevia valtioita kehittyneempää, ja toiset Kaakkois-Euroopan valtiot voivat hyödyntää kyseisten kolmen maan tarjoamia esimerkkejä.

1.2. Tähän mennessä ETSK:n merkittävimmät panokset Kaakkois-Euroopan osalta ovat olleet tiedonannon ja oma-aloitteisen lausunnon(2) laatiminen sekä osallistuminen toimintasuunnitelmaan "Kulttuurin ja sosiaalidialogin sekä kansalaisyhteiskunnan ja sen verkostojen osallistumisen edistäminen Kaakkois-Euroopan alueella"(3).

1.3. Toimintasuunnitelma sai alkunsa Thessalonikissa tammikuussa 2000 järjestetyssä mittavassa konferenssissa. Konferenssin keskeinen tehtävä oli laatia vertaileva selonteko Kaakkois-Euroopan maiden sosiaalidialogista(4). ETSK antoi toimintasuunnitelman johtoryhmän käyttöön puheenjohtajan ja kaksi jäsentä. Johtoryhmää hallinnoi Euroopan koulutussäätiö ja sen toimintaan osallistui myös Kansainvälinen työjärjestö (ILO).

1.4. Thessalonikissa 2.-3. syyskuuta 2002 pidetyssä konferenssissa käytiin läpi toimintasuunnitelman tulokset ja saavutettu edistys ja todettiin yhteistuumin, että kestävän hyödyn saamiseksi tehdyn työn tuloksista on tarkasteltava nykytilannetta ja annettava suosituksia tilanteen kehittämiseksi. Tavoitteena olisi varmistaa sosiaalidialogin vahvistaminen alueella ja nykyistä laajemman kansalaiskeskustelun kehittäminen, sillä ne ovat välttämättömiä osallistuvan demokratian kannalta. Useimmissa alueen valtioissa sitä ei vielä juurikaan tavata.

1.5. ETSK:n oma-aloitteinen lausunto on osa toimintaa, jota rakennetaan aikaisemmalle, mm. komission ohjelman ja vakautus- ja assosiaatioprosessin puitteissa tehdylle työlle. Oma-aloitteinen lausunto luovutetaan EU:n puheenjohtajamaana toimivalle Kreikalle Thessalonikissa 21. kesäkuuta 2003 pidettäväksi sovitussa kokouksessa (Zagreb II -kokous). Kokoukseen osallistuu niiden Kaakkois-Euroopan maiden edustajat, joita tarkastelu koskee.

1.6. Kaakkois-Euroopan valtioiden tilanteet, vahvuudet ja ongelmat poikkeavat toisistaan(5). Komitea on eroista tietoinen, muttei yritä kuvata niitä lausunnossaan, vaikka ymmärtääkin tarpeen kartoittaa ja käsitellä näitä maakohtaisia ongelmia alueellisesti. Kaikissa alueen valtioissa vallitsee nykyisin demokratia, mutta niiden nykytilannetta on tuettava hyvin paljon aktiivisemmalla "osallistuvalla demokratialla", jossa myös viestinten on oltava mukana. Tämä on pitkä prosessi ja edellyttää kaikilta asianosaisilta pitkäjänteistä sitoutumista.

1.7. Kaikkien tässä tarkasteltavien valtioiden tavoitteena on liittyä aikanaan Euroopan unioniin, joka ottaa ne vastaan kunhan maat täyttävät EU:n jäsenyysvaatimukset(6). Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistuminen kansalaisvuoropuheluun, sen tarve ja sen tuomat edut on osoitettu moneen kertaan(7) Se on olennaista jäsenyyteen valmistauduttaessa ja sen on toimittava jäsenyyden alkaessa(8).

1.8. Tässä kohden riittää kun todetaan, että mahdollisimman monen jäsenistöään aidosti edustavan kansalaisyhteiskunnan organisaation mahdollisuus osallistua tosiasiallisesti julkishallinnon päätöksentekoon tuottaa huomattavia etuja sekä kansalaisille että viranomaisille. Eduista merkittävin on mahdollisuus taata, että molemmat osapuolet ymmärtävät tehdyt päätökset, ja tästä muodostuva avoimuus auttaa suuresti niin vahvistamaan edustuksellista ja osallistuvaa demokratiaa kuin torjumaan korruptiota. Tehokkaasti toimivat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ovat tärkeitä, mikäli kansalaismielipiteelle halutaan antaa merkitys. On ensiarvoista, että päätöksenteossa noudatetaan "alhaalta ylöspäin" suuntautuvaa toimintamallia aina sen ollessa mahdollista.

1.9. Aivan pian toteutuvan laajentumisen myötä kuilu EU-maiden ja jäsenyyttä haluavien maiden välillä kasvanee. Komitea katsoo, että nyt on oikea aika ryhtyä lisäämään jäsenyyttä haluavien valtioiden tukemista, jotta ne täyttäisivät jäsenyysvaatimukset. Tämän jälkeen avustusta on jatkettava, jotta saavutettu edistyminen ei valu hukkaan.

1.10. Nyt käsillä olevan lausunnon tarkoituksena on tarkastella Kaakkois-Euroopan kansalaisvuoropuhelun ja sosiaalidialogin nykytilaa(9) ja antaa suosituksia tarvittavien parannusten toteuttamiseksi. Tässä työssä hyödynnetään ETSK:n hankkimaa alan kokemusta ja sen asiantuntemusta järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajana.

2. Tähän mennessä saatu kokemus

2.1. Euroopan koulutussäätiön hankkeen(10) erinomaisen toteutuksen ansiosta on muodostettu selkeä käsitys vallitsevasta tilanteesta ja kehitetty aikaisempaa huomattavasti paremmat yhteistyövalmiudet Kaakkois-Euroopassa valtakunnallisella ja alueellisella tasolla sosiaalidialogia käyvien organisaatioiden kanssa. Komitea onnittelee menestyksekkään työn tekijöitä.

2.2. Hankkeen ja muun toiminnan tulokset voidaan tiivistää seuraavasti:

- Työmarkkinaosapuolet: Työnantajilla ja ammattijärjestöillä on jo edustusjärjestönsä. Vaikka tilanteet vaihtelevat tarkastelun kohteena olevissa maissa varsin paljon, pääosin organisaatiot ovat riittävän edustuksellisia, joskin ne kaipaavat nykyistä enemmän tukea ja tarvitsevat lisää voimavaroja, jotta ne voisivat ottaa johtoaseman sosiaalidialogissa, kansalaiskeskustelussa ja osallistuvassa demokratiassa yleisesti. Nykyisellään eräät organisaatiot ovat täysin kykenemättömiä saamaan aikaan varsinaista sosiaalidialogia. Joissain tapauksissa on tarpeen vahvistaa myös niiden toiminnan oikeudellista pohjaa(11). Organisaatiot ovat alkaneet verkottua ja toimia alueellisesti yhteistyössä Kaakkois-Euroopan työnantajien foorumissa (SEEEF) sekä Euroopan ammattiliittojen keskusjärjestön Balkanin-foorumissa (ETUC BF). Vaikka tehty työ onkin ollut suureksi avuksi, silti vielä tarvitaan sekä lisäkoulutusta että -kokemusta. Eräissä tapauksissa todellinen riippumattomuus viranomaisista on vielä saavuttamatta.

- Muut kansalaisyhteiskunnan organisaatiot: Tarkoituksena oli sisällyttää kaikenlaisia kansalaisyhteiskunnan organisaatioita Euroopan koulutussäätiön hankkeeseen, mutta osoittautui mahdottomaksi löytää riittävästi muita kuin työmarkkinakysymyksiin keskittyviä kansalaisyhteiskunnan organisaatioita, joiden toimintavalmiudet olisivat riittäneet tutkimukseen sisällyttämiseen(12). Tämä puute on korjattava.

- Valtiovallan ja muiden viranomaisten asenne: Tätä pidettiin merkittävimpänä kansalaisvuoropuhelua haittaavana puutteena. Löytyi vain harvoja viranomaisia, jotka olivat valmiita ottamaan kansalaisyhteiskunnan organisaatiot mukaan kuulemismenettelyyn tai jotka totesivat tarpeen tehdä niin. Tietyissä tapauksissa on välttämättä luotava selkeämpi oikeudellinen perusta kansalaisyhteiskunnan organisaatioille.

2.3. Koulutussäätiön projektikonferenssiin Thessalonikissa 2.-3. syyskuuta 2002 osallistuneet työmarkkinajärjestöjen edustajat päättivät seuraavista lyhyen aikavälin tavoitteista.

- On vahvistettava kansalaisyhteiskunnan organisaatioita ja tuettava niiden valtakunnallista roolia. Tähän kuuluu pohdinta rakenteellisesta uudistuksesta voimavarojen käyttämiseksi tehokkaammin.

- On kehitettävä kansallisten organisaatioiden valmiuksia ja asiantuntemusta, jotta ne voivat toimia aktiivisesti sosiaalidialogiprosessissa.

- Organisaatioiden verkottaminen aluetasolla vahvistamalla yhteiskunnallis-ammatillisten järjestöjen verkkoja ja luomalla verkko talous- ja sosiaalineuvostoille ja vastaaville organisaatioille on perusteltua.

2.4. Työmarkkinaosapuolten sopimat päätelmät ja suositukset hyväksyttiin hankkeen päätteeksi Zagrebissa 3. ja 5. maaliskuuta 2003 järjestetyssä kokouksessa. Komitea kannattaa asiakirjan sisältöä ja korostaa tarvetta saada asiaankuuluvilta valtiollisilta viranomaisilta tukea pyrittäessä asetettuihin tavoitteisiin.

3. Tulevat haasteet

3.1. On tietenkin luonnollista, että jännitteet ja epäluulot ovat alueella vielä olemassa monien sotavuosien jälkeen. Tämä saattaa joissain tapauksissa vaikuttaa yhteistyöhaluun. Esimerkiksi on todennäköisesti vaikea saavuttaa sopimusta yhteisten palveluiden tarjoamisesta (esim. talous- ja sosiaalineuvostojen pysyvä foorumi) ja niiden sijainnista sekä vastuualueista. Perusrakenteiden palauttaminen ennalleen on myös vielä pahasti kesken, ja ne ovat avainasemassa kun pyritään hankkimaan ulkomaisia suoria sijoituksia.

3.2. ETSK on aikaisemmin todennut, että alueellinen toimintamalli lienee kaikkein tehokkain tapa voittaa Kaakkois-Euroopassa kohdatut haasteet. Komissio yhtyy kyseiseen kantaan (vakautus- ja assosiaatioprosessi). Alueen eri osissa vallitsevista olosuhteista huolimatta komitea pyrkii tässä asiakirjassa analysoimaan, mitä tulisi tehdä alueellisesta lähtökohdasta. Useimmissa tapauksissa samat vaatimukset pätevät myös valtiokohtaisesti.

3.3. Pitkäkestoisen vakauden ja hyvinvoinnin kannalta on ensisijaisen tärkeää, että kansalaisyhteiskunnan organisaatiot vahvistuvat ja että osallistuvasta demokratiasta tulee osa kulttuuria. Ensivaiheessa sosiaalidialogi säilyy keskeisenä tavoitteena. Paljon on kuitenkin vielä tehtävä tämän vahvistamiseksi.

3.4. Nykyistä laajapohjaisemman kansalaisvuoropuhelun kehittäminen on myös erityisen merkityksellistä. On ensiarvoisen tärkeää lisätä kansalaisten tietoisuutta ympäristönsuojelusta ja kuluttajille kuuluvasta oikeudenmukaisesta kohtelusta, mutta se vie pitkän aikaa, koska keskustelu lähtee hyvin alhaiselta tietämyksen tasolta ja koska resurssit ovat erittäin niukat.

3.5. Kaakkois-Euroopan toimivan kansalaisvuoropuhelun tavoitteita ovat mm. seuraavat:

- Kaikilta valtiollisilta, alueellisilta ja paikallisilta viranomaisilta saatava vakuutus siitä, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on keskeinen rooli demokratiassa ja sellaisen kulttuurin kehittämisessä, joka on avoin kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden panokselle.

- Sen toteaminen, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumisen lisääntymisestä seuraava kasvava avoimuus ja vastuunkanto ovat vahvoja aseita korruptiota vastaan.

- On ensisijaisen tärkeää, että kansalaisyhteiskunnan organisaatiot tekevät kaiken voitavansa kehittääkseen potentiaaliaan ja suorituskykyään, johon kuuluu edustuksellisuus ja kyky tuottaa lisäarvoa paitsi kansalaisvuoropuheluun ja sosiaalidialogiin niin myös jäsenilleen. Tarvitaan tehokkaampaa organisointia ja johtamista.

- Tarvitaan asiaankuuluvat resurssit (rahoitukselliset, henkilöstö- ja tutkimusresurssit, materiaaliset toimintamahdollisuudet jne.) sekä koulutusta, jotta työmarkkinajärjestöt saavuttavat tarvittavat taidot, osaamisen ja asiantuntemuksen.

- Autetaan muita kansalaisyhteiskunnan organisaatioita kehittämään reaalisen potentiaalin osallistua laajaan kansalaisvuoropuheluun. Ensivaiheessa on määritettävä muut kyseeseen tulevat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja tarkistettava niiden edustuksellisuuden taso sekä tarpeet. Tämän kaikki vie pitkän aikaa.

- Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tunnustamiselle tarvitaan oikeudellinen perusta, jota noudatetaan käytännössä.

- Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tulee saada riippumattomuus viranomaisista.

- Yhteistyö ja parhaiden käytänteiden vaihto on toteutettava valtiollisesti, alueellisesti sekä kolmansien osapuolten kanssa (esim. EU:n jäsenvaltioiden organisaatiot ja kansainväliset organisaatiot).

3.6. Kaikessa tässä rahoitusmahdollisuudet ja muu tarjottava apu ovat keskeisiä tekijöitä. Rahallinen tuki jäänee vähäiseksi ensisijaisesti siitä syystä, että moni muu taho kaipaa EU:lta rahoitusta sen laajentumisen jälkeen. Kaakkois-Euroopan valtioiden varsinainen tarve on päästä taloudellisesti itsenäiseen asemaan, vaikka sen saavuttaminen vieneekin vuosikausia. Tätä pohditaan jäljempänä, mutta on selvää, että sosiaalidialogi on aivan olennainen tekijä taloustilanteen korjaamiseksi. Nykyistä laajempi kansalaisvuoropuhelu on myös erittäin tärkeää. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden on osallistuttava myönnettyjen määrärahojen käytöstä päättämiseen.

4. Edellytykset nykytilanteen kohentamiseksi

4.1. Poliittiset näkökohdat

4.1.1. Tosiasiallinen muutos parempaan on lähtökohdiltaan poliittinen. Tähän kuuluu EU:n selkeä ja vahva poliittinen tahto auttaa Kaakkois-Euroopan valtioita ja hyväksyä ne jäsenvaltioiksi kaikkien jäsenyysehtojen täytyttyä sekä Kaakkois-Euroopan asianomaisten maiden riittävä poliittinen tahto esittää ja toteuttaa tarvittavat muutokset, jotta kaikki ehdot täytetään.

4.1.2. Kaikki konkreettiset merkit viittaavat siihen, että Kaakkois-Euroopan maat eivät vielä tue kansalaisvuoropuhelua, eivätkä ainakaan siihen rohkaise. Ne eivät myöskään ole valmiita sallimaan sosiaalidialogia ilman omaa aktiivista osallistumistaan. Tämä koskee niin valtakunnallista, alueellista kuin paikallista tasoa. ETSK on kuitenkin tyytyväinen Kroatian viranomaisten nyt käsillä olevan lausunnon laatimisen yhteydessä esittämään selkeään kantaan, jonka mukaan kansalaisyhteiskunnan kehitys on hallituksen avainprioriteetteja. Harva ymmärtää kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden riippumattomuuden merkityksen osallistuvan demokratian kannalta. Kunnes nämä asenteet muuttuvat ja heijastuvat demokratian toiminnassa, on hyvin epätodennäköistä, että EU:n jäsenyysehtoja saavutetaan. Asennemuutos on yhtä tärkeää alueellisella ja paikallisella kuin valtakunnallisella tasolla, koska ensin mainitut tasot ovat keskeisiä talouskasvun kannalta.

4.1.3. Ensin tarvitaan oikeusperusta kansalaisyhteiskunnan organisaatioille ja niiden toiminnalle. Tällöin konsultaatio-kulttuuri voi kehittyä aikaa myöten.

4.1.4. Tehokkain tapa saada ihmiset vakuuttumaan kansalaisvuoropuhelun tarpeellisuudesta on taata, että kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ovat riittävän vahvoja ja asiantuntevia kyetäkseen osoittamaan maansa taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen kehitykseen tuomansa panoksen arvon. Tämän lisäksi tarvitaan aktiivinen, voimakas ja riippumaton tiedotusvälineistö.

4.2. Talouteen liittyvät näkökohdat

4.2.1. Kaikkien Kaakkois-Euroopan maiden suurimpia tehtäviä on rakentaa taloudellista vahvuuttaan ja sen myötä lisätyöllisyyttä, lisävakautta ja todellista sosiaalista kehitystä. Talous- ja rahoitustoimiston pääjohtajan tuorein selonteko(13) alueen taloudesta antaa aihetta tiettyyn optimismiin. Selonteon johtopäätöksissä todetaan, että makrotalouden kannalta katsottuna inflaatio heikkenee tasaista tahtia, vaihtotaseen vajeen kasvu on ollut suhteellisen vähäistä ja vakautuksen sekä uudistuskehityksen jatkuminen on edesauttanut taloudellisen ilmapiirin kohentumista. Siinä kuitenkin muistutetaan myös tulevista haasteista, ja ennen kaikkea korruption ja rikollisuuden torjunnasta, yksityistämisprosessin loppuunsaattamisesta sekä julkisella sektorilla tarvittavista uudistuksista. Nämä haasteet vaikeuttavat yhä ulkomaisten suorien investointien hankkimiseksi tehtyjä ponnisteluja. Kyseisen kaltaisten investointien osuus on edelleen hyvin alhainen, noin 5 prosenttia BKT:stä.

4.2.2. Selonteossa myös osoitetaan selvästi Kaakkois-Euroopan maiden ja EU:n nykyisten jäsenvaltioiden välillä vallitseva kuilu. Koko alueen (25 miljoonaa asukasta, joka on n. 6,5 prosenttia EU:n nykyisestä asukasmäärästä) BKT vastaa noin 0,6 prosenttia EU:n BKT:stä tai noin 40 prosenttia Portugalin BKT:stä (maassa on n. 11 miljoonaa asukasta).

4.2.3. Ulkomaisten suorien lisäinvestointien saaminen on ilmeisen tärkeää. Tässä auttavat alueen vakauden lisääntyminen, tarvittavat uudistukset ja talouden rakennemuutokset sekä kaupan vapauttaminen. Jonkin verran kehitystä on tapahtunut pk-yrityssektorilla (pienet ja keskisuuret yritykset), mutta vielä on paljon tehtävää tällä kasvun kannalta keskeisellä sektorilla.

4.2.4. Suorien ulkomaisten investointien määrään vaikuttavien vaikeuksien ratkominen on tarpeen, ja tällöin tulee perustaa terve, tehokas ja yritysystävällinen toimintaympäristö, jossa kunnioitetaan oikeusvaltion periaatteita sekä säädöskehyksen asianmukaisuutta ja avoimuutta. Työturvallisuus on myös yksi tärkeistä kysymyksistä. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla ja viestimillä on avainasema korruption torjunnassa, mikä myös on aivan olennaista. Työmarkkinaosapuolet voivat osallistuessaan tarjota käytännön kokemusta ja asiantuntemusta, jota tässä kehityksessä tarvitaan. Myös muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistuminen olisi hyvin tärkeää.

4.3. Voimavarat

4.3.1. Edellä mainittujen poliittisten tekijöiden lisäksi kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden roolia rajoittavat voimavarojen, kokemuksen ja koulutuksen puutteellisuus. Nämä liittyvät kaikki toisiinsa, ja voimavarat ovat ydinasia.

4.3.2. Jotta kansalaisyhteiskunnan organisaatiot olisivat tehokkaita, niillä on oltava käytössään riittävä - ideaalitilanteessa viranomaisista riippumaton - rahoitus, niiden työntekijöiden on oltava tehtäviensä tasalla ja heille on turvattava asianmukainen tuki, koulutus ja ammattitaito. Aikanaan organisaatioiden on itsensä tuotettava varoja keräämällä jäsenmaksuja ja tuloja muista lähteistä (julkaisumyynti, tutkimustoiminta, konferenssien järjestäminen jne.). Lyhyellä aikavälillä kansalaisyhteiskunnan organisaatiot tarvitsevat ainakin jonkin verran rahallista tai materiaalista tukea.

4.3.3. Useimmissa tapauksissa kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden varainkeruu on osoittautuva vaikeaksi. Ne joutuvat todennäköisesti turvaamaan suuressa määrin muualla (ensisijaisesti EU:n jäsenvaltioissa) toimivien vastaavien järjestöjen tukeen ja asiantuntemukseen, mutta niiden on samanaikaisesti pyrittävä tarjoamaan lisäetuja jäsenilleen ja omia palveluitaan muille korvausta vastaan. Tämä auttaa järjestöjä säilyttämään riippumattomuutensa ja itsenäisyyteensä.

4.4. Tiedotus ja viestintä

4.4.1. Riippumattomat, vapaat ja vahvat joukkoviestimet ovat terveen ja tasapainoisen demokratian tärkeimpiä edellytyksiä yhdessä sellaisten kansalaisten kanssa, jotka tietävät riittävästi osallistuakseen aktiivisesti ja asianmukaisesti maansa hallintoon.

4.4.2. Viestimet jakavat tietoa kansalaisille, mutta sen lisäksi ne tarjoavat kansalaisyhteiskunnan organisaatioille kanavan tehdä ajatuksiaan tunnetuksi laajalti joko kansallisesti tai tarpeen tullen jopa kansainvälisesti. Viestimiä tulisi kannustaa kiinnostumaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden työstä. Julkista mielipidettä ei oikeastaan voi olla olemassa ilman näitä järjestöjä.

5. Suositukset

5.1. Suosituksensa antaessaan komitea välttää tietoisesti esittämästä sellaisia rahoitussitoumuksia, jotka eivät olisi realistisia. Tästä ja EU:n talousarvioon kohdistuvista paineista huolimatta se kehottaa EU:ta kasvattamaan nykyistä, hyvin niukkaa tukea, jota osoitetaan Kaakkois-Euroopan maiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja osallistuvan demokratian kehittämiseen. Rahoituspanoksen antama tuotto on todennäköisesti hyvin merkittävä. Suurimmat tulokset saavutetaan kohentamalla talousedellytyksiä, minkä toteutuminen voi parantaa kansalaisten elämisen tasoa tuntuvasti. Ilman tukea kehitys on parhaimmillaankin hyvin hidasta.

5.2. Komitean ehdotukset

5.2.1. EU:lle ja Kaakkois-Euroopan ao. valtioiden viranomaisille komitea ehdottaa seuraavaa:

- Jatketaan Kaakkois-Eurooppaa koskevan vakaussopimuksen edistämistä, kehittämistä ja vahvistamista(14).

- EU jatkaa valtioiden kannustamista EU:n jäsenyysvaatimusten täyttämiseksi ja keskittyy tässä käytännön työhön.

- EU:n tulee jatkaa tähän tähtäävän kehityksen rahoittamista, jotta jatkuvuus taataan.

- ETSK kehottaa kaikkia ao. viranomaisia ponnistelemaan Kaakkois-Euroopan työmarkkinaosapuolten maaliskuussa 2003 Zagrebissa antamien suositusten täyttämiseksi.

- ETSK on valmis tarjoamaan mahdollisuuksiensa mukaan kaikenkaltaista apua, jota viranomaiset katsovat tarvitsevansa kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja sosiaalidialogin kehittämisessä.

- Koska yritystoiminnan kasvu on elintärkeää taloudelle ja työllisyydelle, ETSK:n tulisi harkita sellaisen tilaisuuden (tai tilaisuuksien) järjestämistä, jossa Kaakkois-Euroopan viranomaiset (erikseen tai alueellisesti) ja työmarkkinajärjestöt voivat käsitellä kohtaamiaan ongelmia ja erityisesti pk-yritysten ongelmia sekä pk-yritysten menestyksen edellyttämiä olosuhteita.

- ETSK aikoo ehdottaa alueiden komitealle, että alue- ja paikallisviranomaiset tulisi pyrkiä saamaan mukaan sosiaalidialogin kohentamiseen puheena olevalla alueella.

5.2.2. Kaakkois-Euroopan työmarkkinaosapuolille (työnantaja- ja työntekijäjärjestöille) komitea esittää seuraavaa:

- Asianomaisten elinten tulisi hyödyntää tähän mennessä tehdyn ensiluokkaisen työn tuloksia ja rakentaa keskinäistä luottamusta sekä opastaa Kaakkois-Euroopan työmarkkinajärjestöjä sosiaalidialogiin tarjoamalla lisää tämän alan koulutusta sekä yleisemmin johtamistaidon koulutusta. Tässä yhteydessä voitaisiin hyödyntää komission ja ILO:n yhteistyötä.

- Työmarkkinaosapuolet tarvitsevat koulutusta johtamistaidossa ja organisoinnissa, kehittämisstrategioissa, rahoituksessa sekä projektihallinnassa (mukaan lukien EU:n rahoitusohjelmat).

- ETSK on valmis etsimään ratkaisuja helpottaakseen "ystävyystahojärjestelyjä" jäsenvaltioissa toimivien vastaavien organisaatioiden kanssa sekä pyytämään sopivia Euroopan unionin alueella toimivia eurooppalaisia järjestöjä antamaan kyseisille organisaatioille tietoja, toimimaan yhdessä niiden kanssa sekä auttamaan niitä mahdollisuuksien mukaan.

- ETSK suosittaa, että sen tulisi voida osallistua näihin tavoitteisiin pääsemiseksi laadittavan kolmevuotisen ohjelman kehittämiseen(15).

- Ulkomaisessa omistuksessa olevia yrityksiä tulisi kannustaa toimimaan aktiivisesti kyseisessä maassa toimivissa alan organisaatioissa.

5.2.3. Muille kansalaisyhteiskunnan organisaatioille komitea toteaa seuraavaa:

On aivan selvää, että merkitykselliseen sosiaalidialogiin tarvitaan ehdottomasti sekä työmarkkinaosapuolten että muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumista ja että näiden kohentaminen ansaitsee erityistä huomiota.

- Lukuisia yhteyksiään hyödyntäen ja tiiviissä yhteistyössä asiaan liittyvien yhteisön tason organisaatioiden kanssa ETSK on valmis selvittämään edelleen, miltä osin organisaatiot kykenevät täyttämään EU:n asettamat kansalaisyhteiskunnan organisaatioita koskevat normit. Komitea on valmis myös tukemaan niitä puutteiden korjaamisessa.

- ETSK on valmis jatkamaan tätä tarjoamalla samoja järjestelyjä kuin työmarkkinaosapuolille (ks. edellä) ja tukemalla muita asiaankuuluvia organisaatioita kehittämään valmiuksiaan ja asiantuntemustaan.

- Kaikkien toimintaan osallistuvien tulisi tukea järjestöverkkojen perustamista kyseiselle alueelle edellyttäen, että järjestöjen toiminta-ajatus on kannatettava. Erityisesti nuorisoasian parissa toimivat järjestöt kuuluvat tähän ryhmään.

5.2.4. Tiedotuksen ja viestinnän alalta komitea huomauttaa seuraavaa:

- EU:n tulisi harkita rahoituksen myöntämistä tapahtumalle, jossa kyseisen alueen kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voisivat tavata valtiollisia viranomaisia ja senhetkisen puheenjohtajavaltion opastuksella tiedottaa edistymisestään ja keskustella kansalaisvuoropuhelun kehittämisestä. Viestimiä kannustettaisiin osallistumaan tilaisuuteen, ja siitä raportoidessaan ne kohottaisivat Kaakkois-Euroopan maiden kansalaisvuoropuhelun profiilia. Jos EU (tai muu taho) huolehtii rahoituksesta, ETSK on valmis avustamaan tapahtuman järjestelyissä.

- EU:n tulisi ottaa esille tiedotustoiminnassaan kansalaisvuoropuhelun tarve ja sen arvo yleensä sekä erityisesti Kaakkois-Euroopassa.

- EU:n tulisi jatkaa toimintaansa riippumattoman tiedotusvälineistön tukemiseksi Kaakkois-Euroopassa.

5.2.5. Muut ehdotukset

- Myös Maailmanpankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston tulisi osallistua työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden vahvistamiseen yhteistyössä ETSK:n ja unionin muiden toimielinten sekä ILO:n kanssa.

- Kaakkois-Euroopan talous- ja sosiaalineuvostojen (ja vastaavien elinten) tulisi ryhtyä yhteistyöhön tietoteknologiasovelluksille rakentuvan verkon luomiseksi ajatusten ja kokemusten vaihtamista varten, jotta pystytään kartoittamaan parhaat käytänteet ja tiedottamaan niistä.

- Kaakkois-Euroopan talous- ja sosiaalineuvostojen kehittyessä niitä tulisi kannustaa yhteistyöhön EU:n jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostojen kanssa.

- ETSK on valmis auttamaan pyydettäessä kaikessa edellä mainitussa.

- ETSK:n on myös syytä pohtia sopivassa yhteydessä sellaisen elimen perustamista, johon osallistuisivat Kaakkois-Euroopan kansalaisyhteiskunnan organisaatiot sekä ETSK. Elimen tehtävänä olisi keskustella yhteisesti askarruttavista kysymyksistä, ylläpitää säännöllistä kanssakäymistä ja toimia Kaakkois-Euroopan ja EU:n jäsenvaltioiden kansalaisyhteiskuntien organisaatioiden kohtaamispaikkana.

Bryssel 15. toukokuuta 2003.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger Briesch

(1) Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Serbia ja Montenegro, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Albania ja Kosovo. Kosovolla on YK:n erityishallintoalueen status, mutta tässä asiakirjassa sitä käsitellään erillisenä alueenaan.

(2) Tiedonanto aiheesta: "Euroopan unionin ja eräiden Kaakkois-Euroopan valtioiden väliset suhteet" (syyskuu 1998) sekä oma-aloitteinen lausunto aiheesta: "Inhimillisten voimavarojen kehittyminen Länsi-Balkanilla" (huhtikuu 2001).

(3) Tämä toiminto kuuluu Kaakkois-Eurooppaa koskevaan vakaussopimukseen.

(4) Tutkimus "Social Dialogue in SEE countries - Possibilities, limitations, perspectives - a comparative study", jonka tekijä on Darko Marinkovic, on saatavissa Euroopan koulutussäätiöstä.

(5) Kunkin maan työmarkkinaosapuolten tilanteen osalta ks. tutkimus "Social Dialogue in SEE countries - Possibilities, limitations, perspectives - a comparative study", jonka tekijä on Darko Marinkovic, on saatavissa Euroopan koulutussäätiöstä.

(6) ETSK on tyytyväinen neuvoston puheenjohtajan päätelmiin, jotka julkaistiin 20. ja 21. maaliskuuta 2003 pidetyn huippukokouksen jälkeen (kohdat 80-84). Kohdissa todetaan, että Kaakkois-Euroopan maiden odotetaan ajan tullen liittyvän EU:n jäseniksi.

(7) Esimerkiksi "Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden rooli ja panos Euroopan rakentamisessa" (EYVL C 329, 11.11.1999) ja "Talous- ja sosiaalikomitean panos valkoisen kirjan valmisteluun" (EYVL C 193, 10.7.2001) kattavat tämän kysymyksen, ja näissä asiakirjoissa on ohjeita siitä, millä edellytyksillä kansalaisyhteiskunnan järjestöistä saadaan edustuksellisia.

(8) Tuorein komission tiedonanto, jossa korostetaan tarvetta vahvistaa ja sosiaalidialogin kulttuuria, on julkaistu 11. joulukuuta 2002 (KOM(2002) 704 lopullinen).

(9) Asiakirjassa KOM(2003) 139 lopullinen "Komission kertomus - Kaakkois-Euroopan vakautus- ja assosiaatioprosessi - Toinen vuosikertomus" todetaan, että "Länsi-Balkanin alueelle on hitaasti mutta varmasti muodostumassa aktiivinen kansalaisyhteiskunta, vaikka kehityksen taso vaihteleekin huomattavasti eri maiden välillä - -. [Ne] ovat kuitenkin edelleen heikkoja [mm.] toimiala- ja ammattijärjestöjen alalla. [Suurinta osaa] - - on vahvistettava, jotta ne voisivat vaikuttaa tehokkaasti - -" (s. 9-10).

(10) Kansainvälisen työjärjestön Keski- ja Itä-Euroopan yksikkö ja Kansainvälinen työnantajajärjestö (The International Organisation of Employers) ovat osallistuneet tähän työhön.

(11) Oikeudellisen pohjan tulee kaikissa suhteissa vastata kansainvälisiä yhdistymisvapausnormeja.

(12) Alueella toimii kuitenkin hyvin aktiivisesti monia kansalaisjärjestöjä, joilla on sekä riittävä kokemus että rahoitus. Monia sosiaalikysymysten parissa toimivia naisjärjestöjäkin on, ja niillä on verkostonsa.

(13) European Economy Occasional Paper No 1 "The Western Balkans in transition" tammikuu 2003.

(14) ETSK on tyytyväinen todetessaan, että vakaussopimukseen kuuluvan sosiaalisen yhteenkuuluvuuden aloitteessa vuoden 2003 toimintasuunnitelman tärkein painopistealue on "vahvistaa työmarkkinaosapuolia sekä työ- ja sosiaaliministeriöitä". Esite: "Improving Social Policy in South Eastern Europe", Stability Pact for South Eastern Europe, joulukuu 2002.

(15) ETSK tiedostaa, että kuvattu työ edellyttää rahoitusta.