(5)Yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso EU:ssa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

(4)Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kohdistuvat kaikkiin tai merkittävään osaan vuosien 2019 ja 2020 ohjausjaksoilla annetuista maakohtaisista suosituksista. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu muokatun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

(3)Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt esimerkiksi energian ja elintarvikkeiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu, joka alkoi jo vuonna 2021, vaikuttaa erityisesti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen. EU:hun on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Tilapäistä suojelua koskeva direktiivi otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön. Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti EU:ssa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita. Puolalle myönnetään poikkeuksellista tukea Ukrainasta pakenevien vastaanotto- ja kotouttamistarpeisiin Euroopan pakolaisten auttamiseksi perustetun koheesiopoliittisen tukitoimen (CARE) puitteissa sekä koheesiota ja Euroopan alueita tukevan elpymisavun (REACT-EU) ennakkorahoitusta lisäämällä.

(6)Vuoden 2021 lähentymisohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston lausunnon mukaisesti finanssipolitiikan viritystä mitataan tällä hetkellä parhaiten muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä), joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla EU:n varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun. Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen.

(7)Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023 ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti, ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa, jonka se esittää toukokuun 2022 lopussa.

(8)Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan 2 päivänä maaliskuuta 2022 hyväksytyn finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hinnan nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, ja sitä on eriytettävä maittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

(9)Puola toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2022 ja vuoden 2022 lähentymisohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Puolan puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa.

(10)Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Puolaa koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Puolan edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa. Maaraportissa arvioitiin myös Puolan edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien EU:n yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä YK:n kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä.

(11)Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsitellään Puolan julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2022 julkisen talouden alijäämän ennakoidaan ylittävän perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu. Maaliskuun 2 päivänä 2022 annetun tiedonannon mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022, ja se arvioi syksyllä 2022 uudelleen, onko aiheellista ehdottaa liiallista alijäämää koskevien menettelyjen aloittamista.

(12)Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020, että Puola toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Puola harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Puolan julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 6,9 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2020 1,9 prosenttiin vuonna 2021. Puolan finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 4,5 prosentista 2,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Puolan vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet ovat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet olivat väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoitiin tasapainottavilla toimenpiteillä. Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan julkinen velka oli 53,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021.

(13)Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on realistinen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 3,8 prosenttia vuonna 2022 ja 3,2 prosenttia vuonna 2023. Sen sijaan komission kevään 2022 talousennusteen mukaan reaalisen BKT:n kasvu on heikompaa eli 3,7 prosenttia vuonna 2022 ja 3,0 prosenttia vuonna 2023, mikä johtuu pääasiassa siitä, että komission ennusteessa inflaatio arvioidaan korkeammaksi, minkä odotetaan vaikuttavan yksityiseen kulutukseen ja investointeihin, kun taas nettoviennin vaikutus arvioidaan pienemmäksi. Hallitus ennakoi vuoden 2022 lähentymisohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän kasvavan 4,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja supistuvan 3,7 prosenttiin vuonna 2023. Alijäämän kasvu vuonna 2022 johtuu pääasiassa Ukrainasta pakenevien auttamiseen liittyvistä suurista kustannuksista, korkeisiin energian hintoihin liittyvistä toimenpiteistä ja merkittävästä verouudistuksesta (Polski Ład/Polish Deal). Julkisen talouden velan odotetaan ohjelman mukaan supistuvan 52,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 51,5 prosenttiin vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella 4,0 prosenttia vuonna 2022 ja 4,4 prosenttia vuonna 2023. Komission mukaan alijäämä on vuonna 2022 pienempi kuin vuoden 2022 lähentymisohjelmassa ennakoidaan, mikä johtuu pääasiassa siitä, että nimellinen BKT on ennustettu suuremmaksi. Vuoden 2023 alijäämää koskeva komission arvio on suurempi kuin lähentymisohjelmassa, mikä johtuu pääasiassa pienemmistä tuloista ja Ukrainasta pakenevien auttamiseen liittyvien kustannusten oletetusta kasvusta. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on pienempi, 50,8 prosenttia vuonna 2022 ja 49,8 prosenttia vuonna 2023. Ero johtuu siitä, että inflaatio arvioidaan korkeammaksi, ja erilaisista virta-varanto-korjauserää koskevista oletuksista vuonna 2023.

Komission kevään 2022 talousennusteen perusteella keskipitkän aikavälin potentiaalisen tuotannon kasvun (10 vuoden keskiarvon) arvioidaan olevan 3,4 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Puolan talouden potentiaalista kasvua.

(14)Hallitus on vuonna 2022 luopunut covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätilanteeseen liittyvien tukitoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 2,7 prosenttia. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja niistä on tarkoitus luopua asteittain vuonna 2023. Nämä toimenpiteet koostuvat pääasiassa energiankulutuksesta kannettavien välillisten verojen kevennyksistä ja sosiaalisista tulonsiirroista köyhemmille kotitalouksille. Toimenpiteet on ilmoitettu väliaikaisiksi. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Osaa näistä toimenpiteistä, kuten kautta linjan tehtäviä arvonlisäveron/valmisteverojen kevennyksiä, ei ole kohdennettu. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat suhteessa BKT:hen 0,6 prosenttia vuonna 2022 ja 0,8 prosenttia vuonna 2023.

(15)Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021, että Puola varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja. Se suositti myös, että Puola harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisäisi investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi.

(16)Komission kevään 2022 talousennusteen ja Puolan vuoden 2022 lähentymisohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan olevan vuonna 2022 elvyttävä eli –3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen neuvoston suosituksen mukaisesti. Puola aikoo tukea elpymistä hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,3 prosenttiyksikköä vuonna 2022. Sen vuoksi Puola suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan olevan vuonna 2022 finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 2,7 prosenttiyksikköä. Tähän merkittävään elvyttävään vaikutukseen sisältyy nykyisten toimenpiteiden lisäksi niiden toimenpiteiden lisävaikutus, joilla puututaan energian hintojen nousun taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin (1,0 % suhteessa BKT:hen), ja se sisältää myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,6 % suhteessa BKT:hen). Uuden lastenhoitoavustuksen (ns. perheenhoitopääoma) odotetaan niin ikään lisäävän nettomääräisten juoksevien menojen kasvua (0,1 % suhteessa BKT:hen). Tulopuolella Puolan verouudistukseen liittyvän henkilökohtaisten tuloverojen keventämisen (0,7 % suhteessa BKT:hen) ja yhteisöveroasteen alentamisen (0,1 % suhteessa BKT:hen) ennustetaan myös vaikuttavan elvyttävästi finanssipolitiikan viritykseen. BKT-deflaattoriin verrattuna voimakkaamman kuluttajahintojen nousun ennustetaan vaikuttavan siihen elvyttävään vaikutukseen, joka kansallisesti rahoitetuilla juoksevilla perusmenoilla on vuonna 2022, lisäämällä menoja, jotka liittyvät tavaroiden ja palvelujen julkiseen kulutukseen.

(17)Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Puolan ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,1 prosenttiyksikköä vuodesta 2022. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen kiristävä vaikutus, joka on 0,3 prosenttiyksikköä vuonna 2023. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen vuonna 2023 kiristävä vaikutus, joka on 1,4 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun vuoksi toteutettujen toimenpiteiden asteittaisen päättymisen vaikutus (0,9 % suhteessa BKT:hen) sekä lisäkustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,2 % suhteessa BKT:hen).

(18)Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 3,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 2,5 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten supistuvan alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2025 mennessä. Suunnitelluista vakauttamistoimenpiteistä ei kuitenkaan ole toimitettu mitään tietoja. Ohjelman mukaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen odotetaan vuoteen 2025 mennessä supistuvan, nimittäin 51,0 prosenttiin vuonna 2024 ja edelleen 49,7 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä keskisuurilta.

(19)Kun meneillään oleva talousarviojärjestelmän uudistus on saatu päätökseen, sen odotetaan parantavan varainkäytön tehokkuutta, kun talousarviomenettelyn pitkäaikaiset heikkoudet on korjattu. Ongelmana ovat olleet muun muassa monimutkaiset ja vanhentuneet talousarvioluokitukset, puutteet tietojen kirjaamisessa, kunnollisen keskipitkän aikavälin suunnittelun puute ja se, että menojen uudelleenarvioinneilla ei ole suoraa vipuvaikutusta talousarviomenettelyyn. Puolan julkiseen talouteen odotetaan kohdistuvan paineita lisätä menoja pitkällä aikavälillä, etenkin väestön ikääntymisen vuoksi. Nämä tekijät lisäävät tarvetta ottaa käyttöön uusia välineitä menojen hallinnoinnin vahvistamiseksi, kuten vaikuttavuuden ja tehokkuuden säännöllinen arviointi. Pandemian aikana suurin osa covid-19-toimenpiteisiin liittyvistä menoista kanavoitiin kuitenkin kehityspankin hallinnoiman erillisen rahaston ja talousarvion ulkopuolisen rahoitusvälineen kautta. Vaikka tämä antoi viranomaisille enemmän joustovaraa kriisiin liittyvien menojen hallinnoinnissa ja mahdollisti sen, ettei perustuslaissa määrättyä valtionvelkatasoa rikottu, se myös rajoitti menojen parlamentaarista valvontaa ja kansalaisten mahdollisuutta saada oikea-aikaista tietoa julkisista menoista.

(20)Puola on yksi EU:n nopeimmin ikääntyvistä maista, ja pitkällä aikavälillä väestökehitys vaikuttaa eläkejärjestelmään. Nykyinen maksuperusteinen eläkejärjestelmä on taloudellisesti tasapainoinen, mutta siinä ei oteta huomioon tulevien etuuksien riittävyyttä. Alhaisen todellisen eläkkeellesiirtymisiän, elinajanodotteen nousun ja järjestelmän eräiden muiden ominaisuuksien vuoksi tulevien eläke-etuuksien odotetaan kuitenkin pienenevän voimakkaasti suhteessa loppupalkkaan. Tämä tarkoittaisi sitä, että suuri osa eläkeläisistä olisi köyhyysvaarassa. Komission analyysin mukaan jo etuuksien säilyttäminen nykyisellä tasolla edellyttää, että Puolan olisi osoitettava eläkejärjestelmään lisävaroja 6,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2070 mennessä. Puolan eläkejärjestelmän suurimmat haasteet liittyvät alhaiseen todelliseen eläkkeellesiirtymisikään ja eräiden erityisryhmien eläkejärjestelyihin (mm. viljelijät, virkapukuinen henkilöstö), jotka ovat kalliita ja suosivat niiden jäseniä yleiseen järjestelmään verrattuna.

(21)Puola toimitti 15 päivänä joulukuuta 2021 koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjat. Puolan on otettava vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen 24 päivänä kesäkuuta 2021 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri. Samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja johdonmukaisuutta näiden rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä.

(22)Puolan työttömyysaste on saavuttamassa kaikkien aikojen alhaisimman tason, mutta joidenkin ryhmien osallistuminen työmarkkinoille on edelleen vähäistä. Alle kolmivuotiaiden lasten osallistuminen varhaiskasvatukseen on edelleen EU-maiden alhaisimpia, ja lastenhoitopalvelujen rajallinen saatavuus estää naisia pääsemästä työmarkkinoille. Lisäksi pitkäaikaishoidon tuen puute ja alhaisempi eläkeikä johtavat työvoiman siirtymiseen pois työmarkkinoilta. Työmarkkinaerot vaikuttavat myös vammaisiin, ikääntyneisiin ja matalan osaamistason työntekijöihin, joiden työllisyysaste on EU:n keskiarvon alapuolella. Vaikka epätyypillisten työsopimusten määrä on viime vuosina jatkuvasti vähentynyt, määräaikaiset työsopimukset ja itsenäinen ammatinharjoittaminen, johon liittyvät sosiaaliturvamaksut ovat alhaiset, vaikuttavat edelleen nuoriin ja matalan osaamistason työntekijöihin, mikä lisää heidän tulevien eläkkeidensä riittämättömyyden riskiä.

(23)Puolan koulutusjärjestelmällä on edelleen laatuun ja inklusiivisuuteen liittyviä haasteita. Pandemia on pahentanut näitä haasteita, kun etäopiskelujaksot ovat pitkittyneet. Digitaalisissa taidoissa on puutteita niin opettajilla ja oppilailla kuin koko väestölläkin. Lisäksi kouluilla ja lapsiperheillä ei myöskään ole riittävästi tieto- ja viestintätekniikan laitteita ja yhteyksiä. Opettajien saaman peruskoulutuksen laatu on riittämätön. Myös opettajien palkat ovat OECD:n mittapuulla suhteellisen alhaiset. Tämä heikentää opettajan ammatin taloudellista houkuttelevuutta ja yhdessä puutteellisten urakehitysmahdollisuuksien kanssa pahentaa merkittävää henkilöstöpulaa. Ukrainasta pakenevien ihmisten suuri määrä edellyttää huomattavaa panostusta asianmukaisten toimien toteuttamiseen koulutuksen alalla. Osaamisen ja työmarkkinoiden tarpeiden huomattava epäsuhta johtaa työvoimapulaan, kuten työnantajien vaikeudet avoimien työpaikkojen täyttämisessä osoittavat.

(24)Terveydenhuollon kokonaismenot ovat alhaiset, vain 6,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun EU:n keskiarvo vuonna 2019 oli 9,9 prosenttia. Puolan terveydenhuoltojärjestelmä on liian riippuvainen sairaaloista, jotka kärsivät heikkenevästä taloudellisesta tilanteesta, laadunarvioinnin puutteesta ja hallintoon liittyvistä heikkouksista. Perusterveydenhuoltoa ja avohoitoa ei käytetä riittävästi. Terveydenhuoltoalan ammattien vähäinen houkuttelevuus pahentaa henkilöstöpulaa. Lääkäreiden ja sairaanhoitajien määrä on EU:n jäsenvaltioiden alhaisimpia (edellisiä 2,4 ja jälkimmäisiä 5,1 tuhatta asukasta kohti). Perusterveydenhuoltojärjestelmässä on liian vähän henkilöstöä ja sen palvelut ovat ylikuormitettuja. Sen potentiaalia ei hyödynnetä, mikä johtaa ylikuormitukseen erikoissairaanhoidossa. Sähköiset terveydenhuoltopalvelut auttavat vastaamaan joihinkin terveydenhuoltojärjestelmän haasteisiin, mutta niiden kehitys on toistaiseksi ollut rajallista.