FI    FI FI 
 
FI 1   FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 16.7.2009 
SEK(2009) 972 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
Oheisasiakirja 
 
ehdotukseen neuvoston asetukseksi Eur oopan yhteisön energiainfrastruktuuriin 
liittyvien investointihankkeiden ilmoittamisesta  komissiolle ja neuvoston asetuksen (EY) 
N:o 736/96 kumoamisesta 
  
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
 
{KOM(2009) 361} 
{SEK(2009) 971}  
 
FI 2   FI 1. ONGELMAN MÄÄRITTELY  
1.1. Ongelma 
Ongelmana on investointihankkeita (niiden eri vaiheissa) koskevien 
yhdenmukaisten ti etojen puuttuminen  ja tähän liittyvät puutteet . Tiedot, oli 
niiden lähde mikä hyvänsä, eivät aina ole täydellisiä, luotettavi a tai vaadittavaan 
analyysiin soveltuvia: esimerkiksi Eurost atin tiedot koskev at jo tapahtunutta 
kehitystä, kun taas invest ointihankkeista tarvitaan ennakoivaa tietoa. Neuvoston 
asetuksen (EY) N:o 736/96 pitä isi periaatteessa mahdollistaa 
investointihankkeiden seuranta EU:n taso lla. Komissiolle on ilmoitettava kerran 
vuodessa öljy- maakaasu- ja sä hkösektoreiden merkittävistä 
investointihankkeista tai tällaisiin hankkeisiin vaikuttavista merkittävistä 
päätöksistä. Asetusta ei kuitenkaan en ää sovelleta johdonmukaisesti, eikä se 
enää sovellu tämän päivän energiahaaste isiin. EU:n tasolla ei ole olemassa 
muuta horisontaalista välinettä. 
Ilman asianmukaisia tietoja komissio ei voi: 
– analysoida EU:n energiainfrastruktuur in todennäköistä kehitystä, havaita 
mahdollisia puutteita ja ennakoida tulevaa energiantarjontaa;  
– arvioida EU:n energiapolitiikkaa ja tukea politiikan muot oilua virallisten 
tietojen avulla; 
– edistää EU:n energiajärjestelmän todennäköisen kehitykseen liittyvää 
avoimuutta. 
Investointihankkeita ja EU:n  energiajärjestelmän keh itystä koskevien tietojen 
ilmoittamista ja seurantaa (analysointia ) pidetään nykyisin erityisen tärkeänä. 
EU:n energiainfrastruktuuriin on tehtäv ä merkittäviä investointeja, mutta 
investointihankkeiden toteuttamiseen liit tyy suuria epävarmuustekijöitä, joita 
nykyinen luottolama ja talouskriisi ova t entisestään kasvattaneet. Kuten 
komission vuonna 2008 antamassa toisessa strategisessa energiakatsauksessa todetaan, nämä investoinnit ovat välttämättömiä, jotta tuleva energiankysyntä 
voidaan tyydyttää ja edis tää siirtymistä tulevaisuude n vähähiiliseen energiaan 
sekä varmistaa parempi energiavarmuus  kriisitilanteissa ja sisämarkkinoiden 
tehokas toiminta. 
1.2. Keneen toimenpide vaikuttaa ja miksi julkisen val lan toimet ovat 
tarpeen? 
EU:n toimielimillä ei ole riittävän merkityksellisiä tai yhdenmukaisia tietoja 
EU:n energiainfrastruktuurin kehityksestä, jotta ne voisivat arvi oida tarjonnan ja 
kysynnän strategista tasapainoa. EU:n  energiajärjestelmän kehitykseen 
liittyvällä puutteellisella avoimuudella voi  olla vaikutuksia alan teollisuuteen. 
 
FI 3   FI 2. TOISSIJAISUUSKYSYMYSTEN ANALYYSI  
EU:n toimielimet ovat päättäneet uude sta toimintapolitiik asta ja luoneet 
sääntelykehyksen, jonka puitteissa talouden toimijoiden on tehtävä investointipäätöksensä. Inve stointihankkeiden edistymistä koskevien tietojen 
ilmoittaminen ja seuranta (analysointi) on välttämätöntä. Koska EU:n laajuinen tai alueellinen ulottuvuus  ja EU:n politiikat käyvä t koko ajan tärkeämmiksi ja 
koska energiasektorit ovat nivoutuneet toisiinsa entistä tiiviimmin, kansalliset tai alakohtaiset tiedot eivät enää riitä. 
3. EU:
N ALOITTEEN TAVOITTEET  
Neuvoston asetuksen (EY) N:o 736/96 tark istamisen yleisenä tavoitteena on 
luoda tehokas ja toimiva raportointi- ja seurantaväline eli kerätä asianmukaisia 
tietoja EU:n energiainfrastruktuuriin tehtävistä investoinneista ja perustaa mekanismi näihin tietoihin perustuvi en analyysien tulosten jakamiseksi 
jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa.  
4. T
OIMINTAVAIHTOEHDOT  
Tarkastelussa oli mukana neljä vaihtoehtoa: 
– Vaihtoehto 0 – Tilanne säilyy nykyisellään – Energiainfrastruktuurin 
kehitystä seurataan nykyisten ra portointivaatimusten pohjalta:  
Vaihtoehdossa 0 EU:n energiai nfrastruktuuriin liittyvistä 
investointihankkeista annettais iin tietoja joko EU:n nykyisten 
raportointimekanismien kautta ja /tai komissio ostaisi tiedot. 
– Vaihtoehto 1 – Kumotaan neuvoston asetus (EY) N:o 736/96:  
Nykytilanteen säilyttämiseen verrattuna tässä vaihtoehdossa kumottaisiin 
neuvoston asetus (EY) N: o 736/96, koska se on pa ntu heikosti täytäntöön 
eikä enää vastaa EU:n uutta energiajärjestelmää.  Jos oletetaan, että 
pidemmällä aikavälillä markkinat tasapainottavat tarjonnan ja kysynnän, 
säännöllinen seuranta voitaisiin korva ta selvityksillä, joita tehtäisiin 
tapauskohtaisesti, jos tietyt poliittise t päätökset edellyttäisivät energiaan 
liittyvien investointihan kkeiden analysointia.   
– Vaihtoehto 2 – Energiainfrastruktuurin kehityksen seuranta ja 
täydentävä raportointi:  Tässä vaihtoehdossa laadittaisiin parannettu ja ajan 
tasalle saatettu raportointiväline siten, että tietovaatimukset  vastaavat EU:n 
energiajärjestelmän kehitystä ja ti etojen laatua koskevia vaatimuksia 
tiukennetaan. Raportointivelvollisuudet saatettaisiin linjaan äskettäisen lainsäädännöllisen kehityksen kanssa (eli raportointi joka toinen vuosi, seuranta kolmannen sisämarkkinapaketin mukaisesti) ja niitä yksinkertaistettaisiin: jäsenvaltiot voitaisiin vapauttaa tämän asetuksen 
mukaisesta raportoinnista, jos vastaavat tiedot annetaan muilla keinoin (esim. 
voimassa olevan alakohtaisen lains äädännön nojalla), ja myös yritykset 
voitaisiin vapauttaa tietojen ilmoittamisesta, jos jäsenvaltiot niin päättävät ja 
 
FI 4   FI antavat vaaditut tiedot muilla keinoin. Raportoinnin lisäksi säädettäisiin myös 
komission tekemästä tietojen analysoinnista ja kerättyjen tietojen avoimuudesta, kaupallisesti arkaluonteisia tietoja lukuun ottamatta. 
– Vaihtoehto 3 – Energiainfrastruktuurin kehityksen seuranta ja uudet ja 
täysimittaiset raportointivaatimukset:  Tämä poikkeaa vaihtoehdosta 2 
siinä, että vaihtoehdossa 3 luotaisiin täysimittainen integroitu raportointi- ja seurantajärjestelmä. Jäsenvaltioiden olisi validoitava ja ilmoitettava komissiolle kaikki pyydetyt tiedot  muista olemassa olevista 
ilmoitusmekanismeista tai EU:n tasolla kehitetyistä seurantamekanismeista riippumatta. 
5. V
AIKUTUSTEN ARVIOINTI  
Parannettu ja lujitettu raportointijärjestelmä  lisää komissiolle ilmoitettujen tietojen 
saatavuutta ja laatua lyhyellä aikavälillä . Tämä mahdollistaa til anteen säännöllisen 
analysoinnin ja avoimuuden lisäämisen. Keskipit källä ja pitkällä ai kavälillä investoijat 
pitävät yleisesti arvokkaana sitä, että määr itellään yhdenmukainen EU:n lähestymistapa 
ja laaditaan yleiskatsaus EU:n energiaj ärjestelmän todennäköisestä kehityksestä 
tarkkojen ja asianmukaisten tietojen  pohjalta, etenkin jos se paljastaa 
investointihankkeiden tiellä olevia esteitä kuten tarpee ttomia lupamenettelyjä tai 
vaikeuksia lainojen saannissa . Parempien tietojen pohjalta komissio voi edistää parhaita 
toimintatapoja. 
Toimintavaihtoehtoja 2 ja 3 pidetään sopivimpina. Tulevia suuntauksia ja 
investointihankkeita ja niissä havaittuja esteitä koskevan an alyysin kautta ne tarjoavat 
hyödyllisen kehyksen viranomaisten ja sidosryhmien väliselle keskustelulle. 
Tarkistetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 736/ 96 mukaisesta kattav asta raportoinnista 
arvioidaan aiheutuvan enintään puolen miljoona n euron hallintokustannukset (yrityksille, 
27 jäsenvaltiolle ja komissiolle). Nämä en immäiskustannukset eivät kuitenkaan toteudu, 
koska jäsenvaltioiden on joka tapauksessa ke rättävä tietyt tiedot muiden lakisääteisten 
velvollisuuksien noudattamiseksi. 
6. VAIHTOEHTOJEN VERTAILU  
Tehokkuuteen, toimivuuteen ja johdonmukaisuut een liittyvien kriteerien pohjalta 
vaihtoehto 2 tarjoaa tarkastelluista vaihtoehdoista suotuisimman tuloksen, ja sen avulla voidaan parhaiten saavuttaa neuvoston aset uksen (EY) N:o 736/96  tarkistamiselle 
asetetut tavoitteet. Se tarj oaa yhdennetyn ja ajan tasa lle saatetun kehyksen, jossa 
yhdistetään raportointi ja seuranta EU:n ta solla. Se mahdollistaa validoitujen tietojen 
käytön, mikä parantaa tietojen hyväksyttävyy ttä ja mahdollistaa ve rtailun. Koska tässä 
vaihtoehdossa otetaan huomioon jo tapahtuva raporto inti, jolla voi olla  merkitystä asian 
kannalta, siinä vältetään päällekkäistä työtä ja  minimoidaan toimialalle ja jäsenvaltioille 
aiheutuva hallinnollinen taakka. Tämä va ihtoehto on oikeassa suhteessa haluttuun 
tavoitteeseen. 
 
FI 5   FI 7. SEURANTA JA RAPORTOINTI  
Uuden raportointi- ja seurantamekanismin vaikutuksia arvioidaan sillä perusteella, 
kuinka monet jäsenvaltiot noudattavat raportoin tivelvollisuutta, ja mikä on kerättyjen 
tietojen laatu, kattavuus ja merkitsevyys . Lisäksi seurataan sidosryhmien ja 
intressitahojen osallistumista seurantameka nismiin (analyyttisiä selvityksiä kohtaan 
osoitettu mielenkiinto, osallistuminen kokouks iin jne.) ja sen tulo sten käyttöä EU:n 
toimielimissä ja muiden intressitahojen piirissä.