EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 23.9.2019 COM(2019) 615 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE ISA²-ohjelman väliarvioinnin tulokset {SWD(2019) 1615 final}



Sisällysluettelo 1. Johdanto 2. Taustaa 3. Yhteinen käsitys yhteentoimivuudesta 4. Menetelmä 5. Arvioinnin kohteena olleet asiat ja kysymykset 6. Tulokset 6.1. Merkityksellisyys 6.2. Tuloksellisuus 6.3. Tehokkuus 6.4. Johdonmukaisuus 6.5. Eurooppalainen lisäarvo 6.6. Hyödyllisyys 6.7. Kestävyys 7. Suositukset 7.1. Tietoisuuden lisääminen kansallisten hallintojen ulkopuolella 7.2. Käyttäjäkeskeisistä käyttäjälähtöisiin ratkaisuihin 7.3. Mahdollistetaan kestävämpi toiminta

8. Seuraavat vaiheet

1.Johdanto Kuten ISA2-päätöksessä säädetään, eurooppalaisia julkishallintoja, yrityksiä ja kansalaisia palvelevia yhteentoimivuusratkaisuja sekä yhteisiä toteutuspuitteita koskeva viisivuotinen ohjelma (ISA2-ohjelma) käynnistettiin 1. tammikuuta 2016 ISA-ohjelman seuraajana. Tässä kertomuksessa esitellään ISA2-ohjelman väliarvioinnin tulokset ja suositukset. ISA2-päätöksen 13 artiklan 3 kohdan mukaan komissio on velvollinen tekemään tämän arvioinnin ja esittämään sen tulokset Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 30. syyskuuta 2019. Komissio teetti arvioinnin ryhmällä, joka koostui konsultointiyrityksen riippumattomista asiantuntijoista. Arviointia valvoi komission yksiköiden välinen ohjausryhmä. 2.Taustaa ISA2-ohjelman perimmäisenä tavoitteena on edistää tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvaa eurooppalaisen julkisen sektorin nykyaikaistamista ja vastata tehokkaammin yritysten ja kansalaisten tarpeisiin parantamalla eurooppalaisten julkishallintojen yhteentoimivuutta. Ohjelmalla pyritään erityisesti seuraaviin tavoitteisiin: –helpottamaan tehokasta ja toimivaa maiden tai sektorien rajat ylittävää sähköistä vuorovaikutusta eurooppalaisten julkishallintojen, yritysten ja kansalaisten välillä –edistämään toimivamman, yksinkertaisemman ja käyttäjäystävällisemmän sähköisen viranomaisasioinnin kehittämistä julkishallinnon kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla –edistämään yhteentoimivuutta koskevaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa yksilöimällä, luomalla ja käyttämällä yhteentoimivuusratkaisuja EU:ssa sekä kehittämällä ja helpottamalla niiden uudelleenkäyttöä Euroopan julkishallinnoissa. Tällä tuetaan EU:n eri politiikkojen ja toimien täytäntöönpanoa. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi ohjelma rakentuu edeltäjänsä ISA-ohjelman saavutuksille. Lisäksi ohjelmassa painotetaan sitä, miten se sopii laajempaan poliittiseen kehykseen EU:n julkishallintojen digitalisoinnin alalla. Tässä suhteessa ISA2-ohjelma on pääasiallinen väline, jolla tuetaan eurooppalaisten yhteentoimivuusperiaatteiden (EIF) täytäntöönpanoa. Periaatteet on päivitetty ja niitä on laajennettu digitaalisten sisämarkkinoiden strategiaa koskevassa tiedonannossa suunnitellun mukaisesti. Muita poliittisia aloitteita, joita ISA2-ohjelma edistää omalta osaltaan, ovat EU:n sähköisen hallinnon toimintaohjelma 2016–2020, Tallinnan julistus sähköisestä hallinnosta 2017 ja yhteistä digitaalista palveluväylää koskeva asetus. Käytännössä ISA2-ohjelma on käynnissä 1. tammikuuta 2016 ja 31. joulukuuta 2020 välisenä aikana, ja sen kokonaistalousarvio on 130,9 miljoonaa euroa. Ohjelmasta rahoitetaan toimia, jotka määritetään vuosittaisessa jatkuvassa työohjelmassa. Lisäksi ohjelman hallinto edistää synergioita muiden EU-ohjelmien, kuten verkkojen Eurooppa -välineen ja rakenneuudistusten tukiohjelman, kanssa. Ohjelman tärkeimpiä sidosryhmiä ovat Euroopan julkishallinnot kaikilla tasoilla: EU:n tasolla sekä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. Ohjelman vaikutukset ulottuvat kuitenkin paljon laajempaan joukkoon sidosryhmiä, muun muassa EU:n yrityksiin ja kansalaisiin. ISA2 on avoin EU:n jäsenvaltioille, muille Euroopan talousalueen maille ja EU:n jäsenehdokasvaltioille. EU:n 28 jäsenvaltion lisäksi ohjelmaan voivat osallistua kolme muuta valtiota: Islanti, Norja (vuodesta 2016) ja Montenegro (vuodesta 2018). Ohjelmalla edistetään yhteistyötä myös muiden EU:n ulkopuolisten maiden sekä kansainvälisten organisaatioiden ja elinten kanssa. 3.Yhteinen käsitys yhteentoimivuudesta ISA2-päätöksen 1 artiklan 2 kohdan mukaan ”ISA2-ohjelmalla varmistetaan yhteinen käsitys yhteentoimivuudesta, kun siinä vahvistetaan eurooppalaiset yhteentoimivuusperiaatteet sekä yhteentoimivuuden toteuttaminen jäsenvaltioiden hallinnoissa. Komissio seuraa eurooppalaisten yhteentoimivuusperiaatteiden täytäntöönpanoa ISA2-ohjelman kautta.” Tältä osin ISA2-ohjelmassa luodaan yhtenäinen kehys, jolla seurataan ja arvioidaan, miten jäsenvaltiot ja komissio ovat edistyneet eurooppalaisten yhteentoimivuusperiaatteiden täytäntöönpanossa, ja raportoidaan tästä. Seurantakehys suunnitellaan ja toteutetaan ISA2-ohjelmasta rahoitettavan Kansallisten yhteentoimivuusperiaatteiden seurantakeskuksen (National Interoperability Framework Observatory, NIFO) toiminnan puitteissa.

Eurooppalaisten yhteentoimivuusperiaatteiden täytäntöönpanon tulokset koko EU:ssa esitetään vuosittain verkossa olevassa tulostaulussa, jotta niitä voidaan hyödyntää poliittisessa päätöksenteossa ja jotta ne voidaan välittää suurelle yleisölle visuaalisemmalla ja intuitiivisemmalla tavalla. Käytännössä tulostaululla pyritään tehostamaan tiedotusta ja kehittämään valmiuksia, jotta jäsenvaltiot olisivat paremmin perillä siitä, miten ne ovat edistyneet yhteentoimivuusperiaatteiden täytäntöönpanossa, ja voisivat noudattaa paremmin periaatteiden suosituksia. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi jäsenvaltiot saavat käyttöönsä välineistön, jonka avulla ne saavat käytännön ohjeita yhteentoimivuusperiaatteiden täytäntöönpanoa varten hyvien toimintatapojen ja ratkaisujen muodossa. Eurooppalaisten yhteentoimivuusperiaatteiden täytäntöönpanon seurantakehyksen tarkoituksena on antaa näyttöä yhteentoimivuusperiaatteiden tulevaa arviointia varten, joka oli alun perin määrä toteuttaa vuoden 2019 loppuun mennessä. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että arviointia on syytä lykätä vuoteen 2021, jotta jäsenvaltiot saavat riittävästi aikaa mukauttaa sähköisiä viranomaispalveluja, digitaalisia palveluja ja yhteentoimivuutta koskevat kansalliset politiikkansa uusien eurooppalaisten yhteentoimivuusperiaatteiden mukaisiksi. Tässä otetaan huomioon, että uusien yhteentoimivuusperiaatteiden laajempi soveltamisala edellyttää tehostettua sisäistä ja ulkoista koordinointia, jotta yleisesti hyväksytty ja integroitu seurantakehys saadaan viimeisteltyä. Nämä tekijät aiheuttivat sen, että tiedonkeruu alkoi vasta vuoden 2019 alussa, minkä vuoksi saatavilla ei ole riittävästi tietoja, joiden perusteella voitaisiin arvioida yhteentoimivuusperiaatteiden täytäntöönpanoa kyseisenä vuonna. Lisäksi voidaan luoda useita synergioita suorittamalla yhteentoimivuusperiaatteiden arviointi välittömästi ISA2-ohjelman loppuarvioinnin jälkeen vuonna 2021, koska tämä ohjelma on tärkein yhteentoimivuusperiaatteiden täytäntöönpanoa tukeva väline. 4.Menetelmä ISA2-ohjelman väliarviointi perustui määrällisiin ja laadullisiin tietoihin, jotka oli kerätty eri menetelmillä, kuten aineistotutkimusten, julkisen kuulemisen, kohdennettujen verkkokyselyjen, syvähaastattelujen ja aloitustyöpajan avulla. Kuulemistoimilla voitiin konsultoida laaja-alaisesti ISA2-ohjelman eri sidosryhmiä, kuten jäsenvaltioiden ja komission yksiköiden edustajia, kansalaisia ja standardointiorganisaatioita. Jotta tiedonkeruu olisi voitu kohdentaa tarkemmin, keruuta varten valittiin 20 toimen otos 53:sta yhdeksään pakettiin ryhmitellystä toimesta, joita oli rahoitettu ISA2-ohjelmasta vuoteen 2018 saakka. Otannassa käytettiin neljää ennalta määritettyä kriteeriä sen varmistamiseksi, että valitut toimet edustivat yleisesti ohjelmaa. Koko tiedonkeruuta täydennettiin vielä ohjelman asiantuntija-arvioinnilla, jonka suoritti neljä teknistä yhteentoimivuuden asiantuntijaa. 5.Arvioinnin kohteena olleet asiat ja kysymykset Arvioinnissa keskityttiin seuraaviin seitsemään keskeiseen kriteeriin: –Merkityksellisyys — Missä määrin ISA2-ohjelman tavoitteet ovat yhä ajankohtaisia kansallisella tasolla ja EU:n tasolla muuttuviin tarpeisiin ja ongelmiin nähden? –Tuloksellisuus – Miten pitkälle ISA2-ohjelman tuloksilla on päästy ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa? Onko joillakin osa-alueilla edistytty muita osa-alueita tehokkaammin tai tehottomammin ja jos on, mitä siitä voidaan oppia? –Tehokkuus – Missä määrin ohjelma on ollut kustannustehokas? Miltä osin ohjelma on ollut tehokkain tai tehottomin etenkin käyttöön otettujen voimavarojen kannalta? Miten ohjelma on toiminut suunniteltuun toimintaan ja talousarvioon nähden? –Johdonmukaisuus – Missä määrin ISA²-toimet ovat osa kokonaisvaltaista lähestymistapaa ohjelman kehyksessä (sisäinen johdonmukaisuus)? Missä määrin ISA²-ohjelma on johdonmukainen muiden EU-toimien kanssa, joilla on samanlaiset tavoitteet, ja saman alan maailmanlaajuisten aloitteiden kanssa (ulkoinen johdonmukaisuus)? –Eurooppalainen lisäarvo – Mitä lisäarvoa ISA²-ohjelma tuottaa verrattuna siihen, mitä olisi ollut kohtuullista odottaa jäsenvaltioilta, jos ne olisivat toimineet kansallisella, alueellisella ja/tai paikallisella tasolla? –Hyödyllisyys – Millaisia ovat ISA²-ohjelman saavutetut ja odotetut toimet ja tulokset niihin tarpeisiin nähden, joihin niillä pyritään vastaamaan? –Kestävyys – Missä määrin pystytään varmistamaan sellaisten kehitettyjen ratkaisujen taloudellinen, tekninen ja toiminnallinen kestävyys, joita pidetään yllä ja käytetään ISA²-ohjelman puitteissa? 6.Tulokset Väliarviointi vahvistaa 129 kuullulta sidosryhmältä kerättyjen tietojen, laajan aineistotutkimuksen ja asiantuntija-arviointien perusteella, että ISA2 toimii hyvin kaikilla arviointikriteereillä. Arviointi rajoittuu kuitenkin toimiin, jotka saivat rahoitusta vuosina 2016–2018, joten jatkuvien toimien tuloksia ja ISA2-ohjelman pitkän aikavälin tuloksia voidaan tarkastella vasta ohjelman päätyttyä. 6.1.Merkityksellisyys ISA2-ohjelman tavoitteet ovat yhä ajankohtaisia digitaalisten palvelujen yhteentoimivuuden muuttuviin tarpeisiin ja ongelmiin nähden, mikä on osoitus ohjelman merkityksellisyydestä. Suurin osa kuulluista sidosryhmistä oli yhtä mieltä siitä, että hallinnon sähköisistä esteistä johtuva ongelma ja siihen liittyvät tarpeet ovat yhä olemassa. Joillakin sidosryhmillä (46:lla kaikista 129:stä) on kuitenkin muita tarpeita (kuten ohjailevampi lähestymistapa yhteentoimivien julkisten palvelujen suunnitteluun) ja ongelmia (kuten rajalliset voimavarat), joihin ISA2 voi vastata vain osittain.

Yksi erityistä huomiota vaativa lisätarve on yhteistyön ja tiedonvaihdon lisääminen alue- ja paikallishallintojen kanssa, jotta voidaan lisätä tietoisuutta yhteentoimivuudesta ja ISA2-ratkaisujen käyttöönotosta alueellisella tasolla. Ensimmäinen kolmesta ISA-ohjelman loppuarvioinnissa annetusta suosituksesta oli lisätä julkishallintojen tietoisuutta yhteentoimivuudesta. ISA2-ohjelmassa vastattiin tähän tarpeeseen hyväksymällä vuonna 2017 viestintästrategia ja sitoutumista koskeva suunnitelma ja järjestämällä vuosina 2016–2018 kymmenen merkittävää tapahtumaa, joihin osallistui keskimäärin 211 osallistujaa tapahtumaa kohden. Lisäksi ISA2-edustajat olivat aktiivisia toimijoita 60 tapahtumassa, jotka järjestettiin saman ajanjakson kuluessa. Väliarviointi osoittaa, että tämä toiminta oli kannattavaa, sillä suurin osa kuulluista sidosryhmistä ilmoitti, että niillä on asiantuntemusta yhteentoimivuudesta (91 sidosryhmää 128:sta) ja ISA2:sta (81 sidosryhmää 128:sta). Yleisestä tietoisuudesta huolimatta edellä mainitut lisätarpeet kertovat siitä, että ohjelmassa olisi jatkettava tietoisuutta lisääviä toimia, jotka kohdennetaan paikallis- ja aluehallintoihin ja mahdollisesti myös epäsuoriin edunsaajiin, kuten kansalaisiin ja yrityksiin. 6.2.Tuloksellisuus ISA2-ohjelman tähänastiset tulokset ovat ohjelman tavoitteiden mukaisia. Ne eivät ole kuitenkaan täysin odotettujen tulosten mukaisia, koska suurin osa toimista on yhä käynnissä ja ratkaisuja kehitetään edelleen. Ratkaisujen käyttöönottoasteeseen vaikuttaa myös ohjelman kesto. Toimet, joita on jatkettu edellisistä ohjelmista nykyiseen, ovat tuottaneet ratkaisuja, joita käytetään nyt laajemmin kuin ISA2:n puitteissa kehitettyjä ratkaisuja. Arvioinnin mukaan tuloksellisuus on ollut heikompaa yhden ISA2-tavoitteen osalta, joka on toimivamman, yksinkertaisemman ja käyttäjäystävällisemmän sähköisen viranomaisasioinnin kehittäminen kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. Jäsenvaltiot voivat itse asiassa vaikuttaa suuresti tähän tavoitteeseen ja täydentää yhteentoimivuuteen ja digitalisaatioon liittyviä EU-tason aloitteita. Ulkoiset tekijät voivat parantaa tapaa, jolla ohjelmaa saavuttaa tavoitteensa ja tuottaa tuloksensa, mutta ne voivat myös vaarantaa sen. Julkishallintojen vaatimat yhteiset standardit ja puitteet ovat ulkoinen tekijä, joka vaikuttaa ohjelman tuloksellisuuteen. Institutionaalinen monimutkaisuus saattaa sen sijaan haitata yhteentoimivuuden saavuttamista maiden ja sektorien rajojen yli. Arvioinnissa todettiin lisäksi, että ISA2-toimet ovat pitkälti ISA2-päätöksen 4 artiklassa esitettyjen yleisten periaatteiden mukaisia jatkuvan työohjelman ansiosta, sillä sen avulla varmistetaan, että periaatteet otetaan järjestelmällisesti huomioon ohjelman valmistelussa. 6.3.Tehokkuus Ohjelman täytäntöönpano on edennyt suunnitelmien mukaisesti; kaikissa toimissa on joko edetty suunnitellusti tai ollaan lähellä tavoitetasoa. Tuloksellisuutta mittaavien indikaattorien monimuotoisuuden vuoksi on kuitenkin vaikeaa tehdä johtopäätöksiä koko ohjelman kustannustehokkuudesta. Niissä ISA2-paketeissa, joissa eri toimien tuloksellisuutta mittaavat indikaattorit voitiin yhdistää, käyttäjäkohtaiset kustannukset (esim. yritystä tai kansalaista kohden) on arvioitu erittäin alhaisiksi. ISA2-ohjelmasta rahoitettavien toimien valintamenettelyä pidetään suhteellisen tehokkaana. Ehdotuksen laatimiskustannukset ovat melko pienet ja vaihtelevat 0,07 prosentista 0,4 prosenttiin varoista, jotka voidaan osoittaa hyväksytylle ehdotukselle. Valintamenettelyä voidaan kuitenkin vielä parantaa yksinkertaistamalla jatkuvaa työohjelmaa (esim. tekemällä joustavampi mallipohja) ja käynnistämällä temaattisia ehdotuspyyntöjä, jolloin varmistetaan, että tavoitteet ohjaavat valintamenettelyä. 6.4.Johdonmukaisuus Kuultujen sidosryhmien mukaan ISA2-toimille on luonteenomaista merkittävät synergiat ja vähäiset päällekkäisyydet. Tällainen vahva sisäinen johdonmukaisuus vastaa ISAn loppuarvioinnin toista suositusta, jossa kehotettiin noudattamaan ISA2-ohjelmassa kokonaisvaltaista lähestymistapaa yhteentoimivuuteen. Ulkoisen johdonmukaisuuden osalta ISA2 oli ISAn loppuarvioinnissa esitetyn kolmannen (ja viimeisen) suosituksen mukainen eli edisti tiivistä yhteistyötä muiden EU:n politiikkojen ja aloitteiden kanssa. Se lisäsi synergioita Verkkojen Eurooppa ‑välineen, Horisontti 2020 ‑puiteohjelman ja rakenneuudistusten tukiohjelman kanssa. ISA2 on myös vuorovaikutuksessa muiden aloitteiden, kuten yhteisen digitaalisen palveluväylän, digitaalisten sisämarkkinoiden strategian, Euroopan sähköisen hallinnon toimintasuunnitelman, sähköistä hallintoa koskevan Tallinnan julistuksen sekä tieto- ja viestintätekniikan standardointisuunnitelman, kanssa. Joidenkin ISA2:n ja Verkkojen Eurooppa ‑välineen puitteissa kehitettyjen ratkaisujen välillä havaittiin kuitenkin jonkin verran päällekkäisyyttä, joka voitaisiin korjata rajaamalla tarkemmin kunkin ratkaisun soveltamisalaa. 6.5.Eurooppalainen lisäarvo ISA2:lla saavutettavan yhteistyön määrä vaikuttaa ratkaisevasti eurooppalaisten julkishallintojen yleisen yhteentoimivuuden parantamiseen. Lisäksi 91 kaikista 109 vastaajasta korosti, että ISA2-ohjelmassa tavoitteet voidaan saavuttaa pienemmillä kustannuksilla kuin vastaavilla kansallisilla tai alueellisilla aloitteilla. Tuloksista käy ilmi, että ISA2-ohjelma on omalta osaltaan parantanut rajat ylittävää yhteentoimivuutta EU:ssa, koska i) se lisää jäsenvaltioissa tietoisuutta yhteentoimivuudesta, ii) sen ansiosta asiaa aletaan käsitellä kansallisella tasolla ja iii) luo verkostoja ja helpottaa tiedonvaihtoa. ISA2 on myös edistänyt EU:n muita yhteisiä politiikkoja: sillä on keskeinen merkitys eurooppalaisten yhteentoimivuusperiaatteiden täytäntöönpanossa, ja se tukee digitaalisten sisämarkkinoiden perustamista. 6.6.Hyödyllisyys ISA2-ratkaisujen käyttäjätyytyväisyys on yleensä hyvä, sillä ainoastaan seitsemän sidosryhmää 110:stä ilmoitti olevansa vain vähän tyytyväisiä. Koska ohjelma on edelleen käynnissä, ISA2-ratkaisujen käyttöönoton odotetaan lisääntyvän, jolloin ratkaisut saadaan vastaamaan paremmin käyttäjien tarpeita ja yleinen käyttäjätyytyväisyys lisääntyy. 6.7.Kestävyys ISA2-ratkaisujen kestävyys sai kuulluilta sidosryhmiltä vaihtelevaa palautetta. Kaikista 84 vastaajasta 66 uskoo, että ohjelman tulokset olisivat kestäviä ilman tulevaa rahoitusta, kun taas 85 vastaajasta yli 55 katsoo, että toimenpiteiden tarve ja ylläpitokustannukset voisivat haitata ISA2-ratkaisujen kykyä tuottaa tulosta, jos ohjelma lakkautettaisiin.

Sidosryhmät ovat kuitenkin yhtä mieltä siitä, että ISA2-ohjelmalla on keskeinen rooli EU:n yhteentoimivuuspuitteiden parantamisessa ja että sen puuttuminen vaarantaisi eurooppalaisten julkishallintojen pyrkimykset parantaa yhteentoimivuutta ja edistää julkisen sektorin nykyaikaistamista Euroopassa tieto- ja viestintätekniikan avulla. 7.Suositukset Väliarviointi antaa myönteisen kuvan ISA2-ohjelman tähänastisista tuloksista. Toisaalta arvioinnissa yksilöitiin myös osa-alueita, joilla tarvitaan ehkä parannuksia. Jäljempänä olevat suositukset koskevat näitä ohjelman osa-alueita, ja niissä hahmotellaan sekä lyhyen että pitkän aikavälin toimenpiteitä. Lyhyen aikavälin toimenpiteet ovat sellaisia, joita voidaan toteuttaa ISA2:n viimeisessä työohjelmassa vuonna 2020 ja siirtymäkaudella ennen uuden monivuotisen rahoituskehyksen alkua. Pitkän aikavälin toimenpiteiden on oltava käynnissä useampia vuosia, jotta ne tuottaisivat tulosta. 7.1.Tietoisuuden lisääminen kansallisten hallintojen ulkopuolella Komissio jatkaa ISA2-ohjelmalla pyrkimyksiään lisätä Euroopan julkisen sektorin tietoisuutta yhteentoimivuudesta, sillä yhteentoimivuus on digitalisaation keskeinen mahdollistaja, koska sillä voidaan erityisesti tehostaa yhteistyötä alue- ja paikallishallintojen kanssa. Aluksi olisi suunniteltava kohdennettuja tiedotustoimia, joilla tuodaan esiin ISA2-yhteentoimivuusratkaisujen (uudelleen)käytön etuja. Jotta viesti tehostuisi, vuonna 2020 voitaisiin toteuttaa tutkimuksia, joissa määritettäisiin joidenkin ISA2-ratkaisut vaikutuksia julkishallintojen tehokkuuteen ja tuottavuuteen. ISA2-ohjelman viimeisessä vaiheessa olisi panostettava vielä enemmän sen varmistamiseen, että julkishallinnot, tiedeyhteisö ja asianomaiset ammattihenkilöt jakavat toisilleen hyviä toimintatapoja. Ohjelmassa hiljattain käynnistetyssä yhteentoimivuusakatemiaa koskevassa toimessa olisi myös laadittava sopivaa koulutusaineistoa. Edellä ehdotettujen toimenpiteiden vaikutusten vahvistamiseksi ISA2-toimista vastaavien olisi hyödynnettävä mahdollisia vaikuttajia (kuten tutkijoita ja sitoutuneita virkamiehiä) ja perustettava yhteentoimivuuden lähettiläiden yhteisö. Pitkällä aikavälillä olisi järjestettävä yhteentoimivuuteen keskittyviä neuvontapalveluja. Ne auttaisivat asianomaisia sidosryhmiä löytämään omia tarpeitaan vastaavia yhteentoimivuusratkaisuja ja tarjoaisivat samalla tukipalveluja ja teknistä tukea, jotta ratkaisuja voitaisiin hyödyntää tehokkaasti. 7.2.Käyttäjäkeskeisistä käyttäjälähtöisiin ratkaisuihin Jotta ISA2-ohjelmasta olisi enemmän hyötyä, ohjelmassa voitaisiin parantaa sen nykyisten ratkaisujen laatua ottamalla paremmin huomioon käyttäjien tarpeet. Tätä lähestymistapaa voitaisiin noudattaa ISA2:n viimeisen työohjelman toteutuksessa, jolloin voitaisiin edistää eurooppalaisiin yhteentoimivuusperiaatteisiin sisältyvää käyttäjäkeskeisyyden periaatetta sekä komissiossa että jäsenvaltioissa. Tulevina vuosina on kuitenkin suotavaa siirtyä käyttäjäkeskeisestä käyttäjälähtöiseen lähestymistapaan, jossa käyttäjä osallistuu yhteentoimivuusratkaisun suunnitteluvaiheeseen. Yhteentoimivuushautomo voisi edistää tällaista yhteiskehittämisprosessia, jossa voitaisiin kokeilla uusia, käyttäjille suunnattuja ratkaisuja turvallisessa testiympäristössä ja luoda niille prototyyppejä. Hautomo edistäisi uusien teknologioiden käyttöönottoa ja innovatiivisten toimintatapojen vaihtoa edelläkävijöinä toimivien viranomaisten välillä. Tämän kertomuksen kahden ensimmäisen suosituksen osalta komission digitaalistrategia osoittaa komission lunastavan lupauksensa: yhteentoimivuus ja käyttäjäkeskeisyys ovat molemmat strategian keskeisiä periaatteita, ja eurooppalaiset yhteentoimivuusperiaatteet kuuluvat sen viitekehykseen. Lisäksi ISA2-ohjelmalla on neuvoa-antava asema strategian meneillään olevassa täytäntöönpanossa. Se auttaa komissiota useilla politiikanaloilla nykyisten IT-järjestelmien nykyaikaistamisessa ja uusien digitaalisten ratkaisujen kehittämisessä siten, että yhteentoimivuus otetaan niissä huomioon. 7.3.Mahdollistetaan kestävämpi toiminta Kun väliarvioinnissa tarkasteltiin ISA2-ohjelman eurooppalaista lisäarvoa ja kestävyyttä, ohjelman todettiin olevan keskeisessä asemassa, kun Euroopan julkisella sektorilla muodostetaan yhtenäisiä yhteentoimivuuspuitteita. Lisäksi ISA2 auttaa kehittämään ja ottamaan käyttöön maiden ja sektorien rajat ylittäviä digitaalisia ratkaisuja jäsenvaltioiden hallinnoissa. ISA2 edistää myös yhteisiä politiikkoja, jotka ovat pitkälti riippuvaisia yhteenliitetyistä ja yhteentoimivista verkoista ja järjestelmistä. ISA2-ohjelman päätyttyä on ratkaisevan tärkeää ylläpitää ja vahvistaa eurooppalaisten julkishallintojen kykyä tehdä yhteistyötä, jotta voidaan saavuttaa yhteistä etua palvelevia tavoitteita jakamalla tietoa ja osaamista, sillä tämä on keskeisenä tekijänä yhteentoimivuudessa. Tähän tarvitaan vahvaa poliittista sitoutumista ja vankkaa rahoitusta. Poliittisen sitoutumisen osalta ministerit, jotka vastaavat sähköisistä viranomaispalveluista eri puolilla Eurooppaa, vahvistivat sähköistä hallintoa koskevassa Tallinnan julistuksessa sitoutuvansa rakentamaan kansalaiskeskeisiä julkisia palveluja, jotka ovat oletusarvoisesti digitaalisia ja joilla saavutetaan eurooppalaisissa yhteentoimivuusperiaatteissa vahvistettu visio. Yhteentoimivuuden tulevaa rahoittamista suunnitellaan Digitaalinen Eurooppa ‑ohjelmassa, joka on yksi alakohtaisista ehdotuksista, jotka komissio on laatinut uuden monivuotista rahoituskehystä 2021–2027 koskevan lainsäädäntöpaketin puitteissa. Komission olisi hyödynnettävä ISA2:n ja muiden EU-ohjelmien välisiä synergioita edistääkseen eurooppalaisia yhteentoimivuusperiaatteita ja yleisesti yhteentoimivuutta sekä helpottaakseen ISA2-ratkaisujen laajaa uudelleenkäyttöä. Tällä lähestymistavalla voitaisiin myös tehostaa ja sujuvoittaa ohjelman hallintoa, jolla tuetaan Digitaalinen Eurooppa ‑ohjelmaa koskevan ehdotuksen tulevaa täytäntöönpanoa. Samalla kun valmistellaan uuteen monivuotiseen rahoituskehykseen kuuluvia ohjelmia, on suositeltavaa selvittää, voidaanko nykyisten ISA2-ratkaisujen tuottamien tulosten kestävyyttä parantaa. Eri kestävyystoimenpiteiden toteutettavuutta ja kustannuksia olisi syytä arvioida, ja komission olisi panostettava niihin. Sen olisi esimerkiksi harkittava, olisiko jotkin ISA2-ratkaisut syytä siirtää avoimen lähdekoodin yhteisöön tai olisiko yrityksiä kannustettava rakentamaan ratkaisuja Euroopan unionin yleisen lisenssin (European Union public licence) puitteissa ilmaisten ISA2-ratkaisujen ympärille. Komission voi olla hyödyllistä arvioida syvällisemmin mahdollisen sitovan yhteentoimivuusvälineen perusteluja ja vaikutuksia. Tällaisen arvioinnin olisi perustuttava ISA2-ohjelman loppuarvioinnin tuloksiin ja vuonna 2021 eurooppalaisten yhteentoimivuusperiaatteiden täytäntöönpanoa koskevan arvioinnin yhteydessä kerättävään näyttöön. 8.Seuraavat vaiheet