EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 15.3.2019 COM(2019) 136 final KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPPA-NEUVOSTOLLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN KESKUSPANKILLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Pääomamarkkinaunioni: edistyminen pääoman sisämarkkinoiden luomisessa talous- ja rahaliiton vahvistamiseksi {SWD(2019) 99 final}



1.Johdanto Pääomamarkkinaunionin luominen on ollut yksi Junckerin komission ensisijaisista tavoitteista. Lähes viisi vuotta myöhemmin kukaan ei kiistä yhdentyneempien ja syvempien pääomamarkkinoiden tarvetta. EU:n johtajat kehottivat joulukuussa 2018 edistämään kunnianhimoisesti pääomamarkkinaunionin toteuttamista kevääseen 2019 mennessä, kuten euroryhmän selvityksessä EU-johtajille esitettiin. Myös Euroopan keskuspankki on toistuvasti korostanut tarvetta edistyä pääomamarkkinaunionin toteuttamisessa. EU:n johtajat keskustelevat kevään Eurooppa-neuvostossa 21. ja 22. maaliskuuta sisämarkkinoiden ja pääomamarkkinaunionin jatkokehityksestä, teollisuuspolitiikasta ja eurooppalaisesta digitaalipolitiikasta. Keskusteluilla valmistellaan seuraavaa strategista ohjelmaa, jossa määritellään EU:n toiminnan pidemmän aikavälin prioriteetit ja painopisteet. Pääomamarkkinaunioni on välttämätön pankkiunionin täydentämiseksi ja talous- ja rahaliiton ja euron kansainvälisen aseman vahvistamiseksi . Pääomamarkkinoiden syvempi yhdentyminen ja entistä yhdentyneemmät pankkijärjestelmät voivat auttaa ylläpitämään rajatylittäviä pääomavirtoja ja sijoituksia jäsenvaltioissa, jotka kärsivät laajoista epäsymmetrisistä makrotalouden häiriöistä. Näillä yksityisillä riskinjakomekanismeilla on erityisen suuri merkitys pyrittäessä lieventämään maakohtaisia häiriöitä talous- ja rahaliitossa, ja ne vähentävät osaltaan rahoitusalan riskejä. Uusilla säännöillä parannetaan esimerkiksi EU:n sijoituspalveluyritysten kykyä auttaa yrityksiä hankkimaan rahoitusta pääomamarkkinoilta, hoitaa varoja ja tarjota markkinalikviditeettiä, mikä helpottaa riskien jakamista ja investointeja koko EU:ssa. Pääomamarkkinaunioni on myös tärkeä sisämarkkinahanke. Se parantaa yritysten ja kansalaisten pääsyä pääomamarkkinoille – erityisesti pienemmissä maissa – luomalla yhteyksiä paikallisten pääomamarkkinoiden ekosysteemien ja eri puolilla EU:ta sijaitsevien syvempien pääomapoolien välille. Koska pääomamarkkinaunionilla monipuolistetaan EU:n yritysten rahoituslähteitä, sen avulla voidaan tukea investointeja innovointiin ja teknologian kehittämiseen ja siten edistää EU:n maailmanlaajuista kilpailukykyä. Esimerkiksi esitteitä ja pk-yritysten kasvumarkkinoita koskevien uusien sääntöjen ansiosta yritykset voivat etsiä lisää rahoitusta eri puolilta EU:ta muun muassa listautumalla pörssiin toisessa jäsenvaltiossa. Uusi lähestymistapa ennaltaehkäiseviin uudelleenjärjestelyihin auttaa elinkelpoisia yrityksiä toteuttamaan uudelleenjärjestelyjä jo varhaisessa vaiheessa ja välttämään maksukyvyttömyyden. Se antaa rehellisille yrittäjille mahdollisuuden uuden yrityksen perustamiseen sen sijaan, että heitä rangaistaisiin epäonnistumisesta ensimmäisessä liiketoimintayrityksessään. Kansalaisille uusi yleiseurooppalainen yksilöllinen eläketuote ja toimenpiteet EU:n sijoitusrahastomarkkinoiden parantamiseksi tarjoavat uusia säästö- ja sijoitusmahdollisuuksia. Paikallisten markkinoiden osalta uudet katettuja joukkolainoja koskevat säännöt antavat pankeille vakaan ja kustannustehokkaan rahoituslähteen. Hyvin kehittynyt pääomamarkkinaunioni EU:ssa on tärkeä myös maailmanlaajuisten pääomamarkkinoiden kannalta ja lisää EU:n houkuttelevuutta ulkomaisten sijoitusten kohteena. Tämä täydentää EU:n vapaata ja oikeudenmukaista kauppaa koskevaa toimintasuunnitelmaa. EU:n vastaavuusjärjestelmä tarjoaa kolmansien maiden toimijoille pääsyn EU:n markkinoille tietyillä aloilla, kunhan kyseisessä kolmannessa maassa sovelletaan vastaavia sääntely- ja valvontastandardeja. Yhdistyneen kuningaskunnan EU:sta eroamisen jälkeen pääomamarkkinaunionin on kehitettävä edelleen kriittisiä toimintojaan pääomamarkkinapalvelujen tarjoamiseksi ja valvomiseksi siten, että ylläpidetään likviditeettiä ja vältetään alueellista pirstoutumista. Esimerkiksi keskusvastapuolia koskevilla uusilla säännöillä varmistetaan keskusvastapuolten johdonmukaisempi ja tiukempi valvonta EU:ssa ja kolmansissa maissa. Eurooppalaiset kuluttajat, sijoittajat ja yritykset hyötyvät myös vahvemmista ja yhdentyneemmistä rahoitusmarkkinoista EU:n valvontajärjestelmän uudistuksen ansiosta. Korkeatasoinen rahanpesun torjuntakehys takaa EU:n rahoitusmarkkinoiden eheyden. Jatkossa on toteutettava lisätoimia sen varmistamiseksi, että markkinainfrastruktuuri pysyy liiketoimien volyymin kasvun tahdissa ja että tiedot ovat saatavilla ja vertailukelpoisia. Lisäksi on varmistettava sijoittajien oikeuksien suojelu ja niiden riittävä yhdenmukaistaminen ja se, ettei suotuisimman sääntelyn hyväksikäyttöä ja kilpailua alhaisimmista valvontastandardeista esiinny. Pääomamarkkinoiden on muututtava, jotta varmistetaan hallittu siirtyminen YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteiden mukaisesti. Eurooppa on eturintamassa toteuttamassa kansainvälisiä toimia näiden sitoumusten täyttämiseksi. EU:ssa siirrytään nopeasti vähähiiliseen talouteen, jotta voidaan saavuttaa ilmastoneutraalius vuonna 2050 . Lisäksi on yhä kiireellisemmin vahvistettava ilmastoon liittyvien entistä vakavampien ilmiöiden sietokykyä . Kestävää rahoitusta koskevassa toimintasuunnitelmassa esitetyt toimenpiteet auttavat ohjaamaan yksityisiä ja julkisia pääomavirtoja kohti kestävämpiä sijoituksia. Uusilla säännöillä voidaan muun muassa auttaa sijoittajia tekemään tietoon perustuvia päätöksiä sijoitustensa kestävyydestä. Komissio raportoi toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta vuonna 2019. Nykypäivän digitaalisessa maailmassa talouksiemme valmisteleminen tulevaisuuteen edellyttää sitä, että hyödynnämme rahoitusteknologian tarjoamat edut ja turvaamme samalla kuluttajansuojan FinTech-toimintasuunnitelman mukaisesti. Rahoitusala on jo muuttumassa uusien teknologioiden kuten tekoälyn, massadatan tai lohkoketjuverkostojen vuoksi. Rahoitusteknologia voi luoda yhteyksiä yleiseurooppalaisten markkinoiden ja paikallisten ekosysteemien välille tehokkaammin ja kustannuksia säästäen. Se voi myös edistää innovointia EU:ssa ja parantaa EU:n pääomamarkkinoiden kansainvälistä kilpailukykyä. Kaiken kaikkiaan Euroopan pääomamarkkinoiden kehitys on jatkunut viiden viime vuoden aikana. Pörssiyhtiöiden kokonaispörssiarvo EU:ssa on nyt suurempi kuin ennen kriisiä, ja EU:n listautumisantien osuus maailmanmarkkinoilla on edelleen noin 30 prosenttia. Rahoitusalan ulkopuolisten yritysten noteeraamien osakkeiden osuus suhteessa EU:n bruttokansantuotteeseen oli vuonna 2014 noin 36 prosenttia ja se nousi 41 prosenttiin vuonna 2018. Velkapapereiden osuus kasvoi 8 prosentista 10 prosenttiin. EU:n sijoitusrahastojen rajatylittävä markkinointi on myös lisääntynyt tasaisesti. Nämä suuntaukset ovat myönteisiä merkkejä Euroopan pääomamarkkinoiden jatkokehityksen kannalta. Lähde: Euroopan pääomamarkkinainstituutti, Euroopan keskuspankki, Yhdysvaltojen keskuspankki (Federal Reserve) ja komission omat laskelmat. Huom. Vaikka EU:n ja Yhdysvaltojen markkinat eivät ole täysin vertailukelpoisia, luvut osoittavat, että 28 jäsenvaltion EU:n pääomamarkkinoiden koko ilmaistuna prosentteina suhteessa unionin BKT:hen on noin 160 prosenttia, kun taas Yhdysvalloissa vastaava luku on 300 prosenttia. Luvut kattavat osakemarkkinoiden arvon ja rahoitusalan yritysten ja rahoitusalan ulkopuolisten yritysten liikkeeseen laskemat joukkovelkakirjat. EU:n viiden parhaan markkinan keskiarvo saatiin Alankomaiden, Ruotsin, Irlannin, Tanskan ja Luxemburgin lukujen BKT-painotettuna keskiarvona. Maiden painoarvot olivat seuraavat: Alankomaat 41 %, Ruotsi 25 %, Irlanti 17 %, Tanska 15 % ja Luxemburg 2 %. Komissio on nyt täyttänyt sitoumuksensa. Se on ehdottanut pääomamarkkinaunionin perusrakenteita, jotka muodostuvat kolmesta toisiaan vahvistavasta ulottuvuudesta: EU:n sisämarkkinat, selkeät ja oikeasuhteiset säännöt sekä tehokas valvonta. Jäsenvaltioiden ja kansallisten ja EU:n tason sidosryhmien aktiivinen osallistuminen on kuitenkin edelleen ratkaisevan tärkeää pääomamarkkinaunionin hyvän toiminnan kannalta. Kansalliset uudistukset ja toimenpiteet ovat välttämättömiä pääomamarkkinoiden ja yritysten vahvistamiseksi, ja rahoitusmarkkinoiden toimijoiden ja sijoittajien olisi hyödynnettävä näitä uusia mahdollisuuksia täysimääräisesti. Esimerkiksi kansallisilla verojärjestelmillä ja maksukyvyttömyysmenettelyjen tehokkuudella ja kestolla on selkeä vaikutus rajatylittäviin sijoituksiin ja pääomavirtoihin. Talouspolitiikan EU-ohjausjaksossa tällaisia kysymyksiä tarkastellaan maaraporteissa, ja useat jäsenvaltiot ovat saaneet neuvostolta neuvoja tai muodollisia maakohtaisia suosituksia, jotka koskevat muun muassa velkarahoituksen edullista verokohtelua ja maksukyvyttömyysmenettelyjä. 2.Toimikauden aikana saavutettu edistys Komissio on esittänyt kaikki pääomamarkkinaunionia koskevassa toimintasuunnitelmassa ja väliarvioinnissa esitetyt säädösehdotukset, joilla luodaan pääomamarkkinaunionin keskeiset rakenneosat . Jäljempänä esiteltyjen ehdotusten lisäksi komissio on hyväksynyt muita pääomamarkkinaunionia koskevia täydentäviä ehdotuksia. Niihin kuuluvat ehdotukset yhteisestä yhteisöveropohjasta (CCTB) ja yhteisestä yhdistetystä yhteisöveropohjasta (CCCTB), jotka pannaan täytäntöön kaksivaiheisella menettelyllä, ja ehdotus keskusvastapuolten elvytys- ja kriisinratkaisukehyksestä. Lisäksi lainsäädäntövallan käyttäjät sopivat helmikuussa 2019 Euroopan markkinarakenneasetuksen (EMIR) kohdennetusta uudistuksesta, jolla pyritään saamaan OTC-johdannaisiin sovellettavat säännöt yksinkertaisemmiksi ja oikeasuhteisemmiksi. Komissio kehotti marraskuussa 2018 lainsäätäjiä saattamaan päätökseen pääomamarkkinaunionin keskeiset rakenneosat ennen Euroopan parlamentin vaaleja toukokuussa 2019. Komissio panee tyytyväisenä merkille Euroopan parlamentin ja neuvoston poliittisen sitoutumisen, joka on johtanut poliittiseen yhteisymmärrykseen 10 ehdotuksesta.

Sääntelyuudistus on kuitenkin vain osa tarvittavasta muutoksesta. Tämän vuoksi pääomamarkkinaunionia koskevassa toimintasuunnitelmassa ja väliarvioinnissa esitettiin lainsäädäntöohjelman lisäksi useita muita kuin lainsäädännöllisiä toimenpiteitä, jotka komissio on toteuttanut . Nämä toimenpiteet ovat tärkeitä sijoittajien luottamuksen lisäämiseksi, keskeisen markkinainfrastruktuurin vahvistamiseksi ja uusien rahoituskanavien avaamiseksi. On ollut aina selvää, että täysimittainen pääomamarkkinaunioni ei synny yhdessä yössä. Vaikka tähän mennessä toteutetuilla toimenpiteillä on alkanut olla vaikutusta, vie aikansa ennen kuin komission esittämien lainsäädäntöehdotusten kaikki hyödyt toteutuvat täysimääräisesti ja niiden vaikutukset tuntuvat markkinoilla. Kansallisten viranomaisten ja markkinatoimijoiden on nyt tartuttava pääomamarkkinaunionin uudistusten tarjoamiin mahdollisuuksiin, jolloin niistä on hyötyä talous- ja rahaliitolle ja koko EU:n taloudelle. 3.Sisämarkkinoista paras mahdollinen hyöty uusilla eurooppalaisilla tuotteilla, merkinnöillä ja passeilla Komissio on ehdottanut kuutta lainsäädäntötoimenpidettä, joilla otetaan käyttöön uusia EU:n laajuisia sääntöjä tuotteille, merkinnöille ja passeille. Niistä viiden osalta Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat hyväksyneet ehdotuksen tai päässeet poliittiseen yhteisymmärrykseen. Jäljellä olevan yhden ehdotuksen osalta on edistyttävä pikaisesti. ·Eurooppalaisia riskipääomarahastoja ja yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneita rahastoja koskevilla asetuksilla, jotka lainsäädäntövallan käyttäjät hyväksyivät lokakuussa 2017, pyritään lisäämään sijoituksia riskipääomahankkeisiin ja yhteiskunnallisiin hankkeisiin. Näiden asetusten ansiosta sijoittajien on helpompi sijoittaa innovatiivisiin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, koska niillä avataan kyseisten rahastojen markkinat kaikenkokoisille rahastonhoitajille ja laajennetaan niiden yritysten valikoimaa, joihin rahastot voivat sijoittaa. ·Joulukuussa 2017 hyväksytty, yksinkertaisesta, läpinäkyvästä ja standardoidusta arvopaperistamisesta (YLS-arvopaperistamisesta) annettu asetus, jolla yhdenmukaistetaan arvopaperistamisen säädöskehystä, auttaa lisäämään luottamusta arvopaperistamismarkkinoihin, estää aikaisempien virheiden uusimisen ja lisää liikkumavaraa pankkien taseissa. Parhaillaan ollaan laatimassa teknisiä sääntely- ja täytäntöönpanostandardeja, joissa täsmennetään uudistetun arvopaperistamiskehyksen yksityiskohtia. Tavoitteena on varmistaa sen selkeys ja johdonmukainen soveltaminen, jotta voidaan saavuttaa toimintapoliittiset tavoitteet. Arvopaperistamisasetuksen lisäksi pankkien ja vakuutusyritysten vakavaraisuuskehystä on muutettu, jotta voidaan luoda läheisempi yhteys arvopaperistamisposition riskialttiuden ja vaadittavan lakisääteisen pääoman välille. ·Yleiseurooppalaista yksilöllistä eläketuotetta koskevassa asetuksessa, josta päästiin poliittiseen yhteisymmärrykseen joulukuussa 2018, otetaan käyttöön EU:n laajuinen vapaaehtoinen eläketuote, jonka avulla kansalaiset voisivat halutessaan täydentää lakisääteisiä ja ammatillisia lisäeläkkeitään. Se lisää kansalaisten valinnanmahdollisuuksia eläkesäästämisessä ja auttaa ratkaisemaan väestön ikääntymisen aiheuttamia väestörakenteellisia haasteita täydentämällä valtion eläkkeitä ja työeläkkeitä. ·Lainsäädäntövallan käyttäjät pääsivät helmikuussa 2019 poliittiseen yhteisymmärrykseen katettuja joukkolainoja koskevista yhteisistä säännöistä. Yhdenmukaistetut säännöt, jotka perustuvat kansallisiin tiukkoihin vaatimuksiin ja parhaisiin käytäntöihin, auttavat kehittämään katettuja joukkolainoja vakaana ja kustannustehokkaana rahoituslähteenä EU:n pankeille. Näin ne parantavat pankkien valmiuksia tarjota rahoitusta reaalitaloudelle. Sijoittajille ne tarjoavat laajemman valikoiman turvallisempia sijoitusmahdollisuuksia. ·Lainsäädäntövallan käyttäjät sopivat helmikuussa 2019 paketista, jolla helpotetaan kollektiivisten sijoitusrahastojen rajatylittävää markkinointia. Uusilla säännöillä tehdään rahastojen rajatylittävästä markkinoinnista nykyistä yksinkertaisempaa, nopeampaa ja edullisempaa. Se onnistuu lisäämällä kansallisten vaatimusten avoimuutta, vähentämällä byrokratiaa ja yhdenmukaistamalla toisistaan poikkeavia kansallisia sääntöjä. Tämä tarjoaa sijoittajille enemmän valinnanvaraa ja vähentää niiden kustannuksia samalla kun turvataan sijoittajansuoja. ·Joukkorahoituksen sääntelyä koskevat ehdotukset, joista lainsäätäjät vielä neuvottelevat, antaisivat alustoille mahdollisuuden hakea EU:n toimilupaa yksien sääntöjen perusteella, jolloin joukkorahoitusalustat voisivat tarjota palvelujaan kaikkialla EU:ssa. Kehyksellä parannettaisiin rahoitusta tarvitsevien yritysten ja etenkin aloittelevien yritysten mahdollisuuksia käyttää tätä innovatiivista rahoitusmuotoa. Samalla varmistettaisiin, että sijoittajille tarjotaan tehokkaisiin suojatoimiin perustuva vahva sijoittajansuoja. Jotta yrityksille voitaisiin luoda uusia rahoituskanavia, komissio on myös arvioinut mahdollisuutta kehittää eurooppalaisia vakuudellisia velkasitoumuksia pk-yritysten lainoja ja infrastruktuurilainoja varten. Eurooppalaiset vakuudelliset velkasitoumukset edistävät pk-yritysten lainojen ja infrastruktuurilainojen käyttöä vakuutena, ja ne menevät siten pidemmälle kuin katetuissa joukkolainoissa käytetyt perinteiset vakuusmuodot. Eurooppalaiset vakuudelliset velkasitoumukset voisivat näin ollen mahdollisesti parantaa pankkien kykyä antaa lainoja erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille ja siten edistää yritysten kasvua ja työpaikkojen luomista. Komissio aikoo Euroopan pankkiviranomaisen neuvojen, yksityisten sidosryhmien kuulemisen ja toteutettavuustutkimuksen perusteella jatkaa sen arvioimista, tarvitaanko EU:n tasolla lisätoimia. Komissio on arvioinut sijoitustuotteiden jakelua lisätäkseen vähittäissijoittajien luottamusta. Tässä arvioinnissa on yksilöity useita haasteita, joita kuluttajat kohtaavat harkitessaan sijoittamista. Joihinkin näistä haasteista on jo puututtu EU:n lainsäädäntöön äskettäin tehdyillä muutoksilla, joilla parannetaan avoimuutta ja vahvistetaan vähittäissijoittajien suojaa. Komissio seuraa ja arvioi jatkossakin vähittäissijoittajia koskevan sääntelykehyksen tehokkuutta ja asianmukaisuutta, myös tarkistaessaan rahoitusmarkkinadirektiiviä ja vähittäismarkkinoille tarkoitettuja paketoituja ja vakuutusmuotoisia sijoitustuotteita koskevaa asetusta. Komissio on myös arvioinut useita välineitä, jotka voisivat auttaa vähittäissijoittajia osallistumaan pääomamarkkinoille. Työntekijöiden osakkuusjärjestelmät antavat vähittäissijoittajille jonkin verran kokemusta osakesijoittamisesta. Sijoitussäästötilit voivat auttaa yleisemmin vähentämään hallinnollista taakkaa ja tarjota sijoittajille kannustimia osallistua pääomamarkkinoille. Läpinäkyvät ehdot edesauttavat tätä. Komissio jatkaa yhteistyötä yksityisten sidosryhmien kanssa näiden välineiden kehittämiseksi. Myös vähittäissijoitusten alalla komissio tarkastelee nykyisiä teknologiaperusteisia digitaalisia rajapintoja, jotka voisivat auttaa yksityishenkilöitä löytämään sopivia ja kustannustehokkaita vähittäissijoitustuotteita luotettavalla ja avoimella tavalla. Myöhemmin tänä vuonna valmistuvassa tutkimuksessa arvioidaan mahdollisia skenaarioita sellaisen digitaalisen verkkovälineen kehittämiselle, joka voi tukea vähittäissijoittajia heidän sijoituspäätöksissään. Komissio on myös tehnyt tutkimuksen mahdollisista rajatylittävän sijoittamisen verotuksellisista esteistä, joita eläkerahastoihin ja henkivakuutusyhtiöihin kohdistuu. Komissio aikoo keskustella tutkimuksen tuloksista jäsenvaltioiden kanssa, jotta mahdollisesti havaitut esteet voitaisiin poistaa vapaaehtoisesti ennen mahdollista oikeustoimiin ryhtymistä. 4.Selkeämmät ja yksinkertaisemmat säännöt yritysten ja sijoittajien tueksi Komissio on ehdottanut viittä lainsäädäntötoimenpidettä, joilla yrittäjille, yrityksille ja rahoituslaitoksille luodaan yksinkertaisemmat, selkeämmät ja oikeasuhteisemmat säännöt. Niistä neljän osalta Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat hyväksyneet ehdotuksen tai päässeet poliittiseen yhteisymmärrykseen. Jäljellä olevan yhden ehdotuksen osalta tarvitaan lisäedistystä. ·Lainsäädäntövallan käyttäjien kesäkuussa 2017 hyväksymä esiteasetus vähentää uusia rahoitusmahdollisuuksia etsivien yritysten kohtamaa byrokratiaa, sillä sen säännöksillä yksinkertaistetaan esitteiden laatimista ja tehdään esitteistä sijoittajien näkökulmasta selkeämpiä ja helpommin ymmärrettäviä. ·Lainsäädäntövallan käyttäjät sopivat helmikuussa 2019 oikeasuhteisemmista ja riskiherkemmistä säännöistä sijoituspalveluyrityksiä varten. Uusilla säännöillä varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset suurille ja järjestelmän kannalta merkittäville rahoituslaitoksille, joihin sovelletaan samoja sääntöjä ja valvontaa kuin pankkeihin. Samalla otetaan käyttöön yksinkertaisemmat ja vähemmän kuormittavat vakavaraisuussäännöt sellaisia sijoituspalveluyrityksiä varten, jotka eivät ole järjestelmän kannalta merkittäviä. Tämä tasapainoinen lähestymistapa edistää kilpailua ja lisää sijoituksia samalla kun se turvaa rahoitusvakauden. ·Joulukuussa 2018 päästiin poliittiseen yhteisymmärrykseen direktiivistä, joka koskee ennaltaehkäisevien uudelleenjärjestelyjen puitteita, uutta mahdollisuutta ja toimenpiteitä uudelleenjärjestelyä, maksukyvyttömyyttä ja veloista vapauttamista koskevien menettelyjen tehostamiseksi. Sen avulla voidaan helpottaa tehokkaita uudelleenjärjestelyjä taloudellisissa vaikeuksissa olevissa elinkelpoisissa yrityksissä, ja se antaa rehellisille yrittäjille uuden mahdollisuuden konkurssin jälkeen. Tämä on ratkaisevan tärkeää sellaisen dynaamisen liiketoimintaympäristön varmistamiseksi, jolla edistetään myös innovointia, vältetään tarpeettomia likvidaatioita sekä taitotiedon ja työpaikkojen menetystä ja estetään järjestämättömien lainojen kasautuminen.

·Lainsäädäntövallan käyttäjät sopivat maaliskuussa 2019 uusista säännöistä, jotka helpottavat pienten yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta pääomamarkkinoilta. Ehdotetuilla säännöillä otetaan käyttöön oikeasuhteisempi lähestymistapa, jolla tuetaan pk-yritysten listautumista. Näin niillä vähennetään byrokratiaa, jota pienet ja keskisuuret yritykset kohtaavat pyrkiessään pk-yritysten kasvumarkkinoille. Nämä markkinat ovat pienille liikkeeseenlaskijoille tarkoitettuja uudentyyppisiä kauppapaikkoja. Ehdotuksella pyritään myös turvaamaan sijoittajansuoja ja markkinoiden eheys. ·Yhteisymmärrykseen pääseminen ehdotetusta asetuksesta, joka koskee saatavien siirrosta kolmansille osapuolille aiheutuviin vaikutuksiin sovellettavaa lakia, vaatii lisätyötä. Asetuksella parannetaan merkittävästi oikeusvarmuutta ja siten edistetään rajatylittäviä sijoituksia, sillä siinä määritetään, mitä kansallista lainsäädäntöä sovelletaan kolmansiin osapuoliin kohdistuviin vaikutuksiin silloin, kun vaade on siirretty toiseen jäsenvaltioon. Vakuutuksenantajilla on pitkäaikaisina pääomasijoittajina merkittävä rooli reaalitalouden rahoittajana. Komissio on hyväksynyt sen vuoksi muutoksen Solvenssi II -kehykseen pääomasijoitusten ja suljetulle sijoittajajoukolle suunnattujen velkainstrumenttien vakavaraisuuskohtelun osalta. Lisäksi komissio on hyväksynyt räätälöidymmän vakavaraisuuskohtelun, joka koskee vakuutusyhtiöiden pitkäaikaisia pääomasijoituksia. Lainsäädäntövallan käyttäjät tarkastelevat parhaillaan muutoksia. Näiden muutosten ansiosta vakuutuksenantajien vaatimukset täyttäviin pääomasijoituksiin sovelletaan nyt alhaisempaa pääomavaatimusta erityisesti silloin, kun tällaiset sijoitukset katsotaan pitkäaikaiseksi oman pääoman ehtoiseksi rahoitukseksi. Lisäksi komissio sallii uusissa säännöissä suljetulle sijoittajajoukolle suunnattujen velkainstrumenttien tapauksessa vaihtoehtoja ulkoisten luokitusten käytölle pääomavaatimusten laskennassa. Tämä poistaa suljetulle sijoittajajoukolle suunnattujen velkainstrumenttien nykyisen epäedullisen aseman investointiluokan yrityslainoihin nähden. Komissio on tarkastellut uudelleen yrityslainamarkkinoiden toimintaa EU:ssa. Yrityslainat ovat suuremmille yrityksille tärkeä väline hankkia velkarahoitusta laajemmassa mittakaavassa. Vaikka rahoitusalan ulkopuolisten yritysten liikkeeseen laskemien yrityslainojen määrä on lisääntynyt EU:ssa viime vuosikymmenen aikana, tällä välineellä on edelleen hyödyntämätöntä potentiaalia yritysten rahoitusvälineenä. Komissio on perustanut asiantuntijaryhmän arvioimaan EU:n yritysmarkkinoita. Sen tehtävänä oli laatia ristiinanalyysi yrityslainamarkkinoista ja antaa suosituksia siitä, miten niiden toimintaa voitaisiin parantaa. Komissio on jo toteuttanut toimia asiantuntijaryhmän suositusten perusteella. Se on muun muassa hyväksynyt pk-yritysten listautumista koskevan säädösehdotuksen, jonka tavoitteena on vähentää yrityslainojen liikkeeseenlaskijoiden hallinnollista rasitetta. Yrityslainamarkkinoiden arvioinnin tulokset otetaan tarvittaessa huomioon myös EU:n lainsäädännön tulevissa uudelleentarkasteluissa. Komissio on myös sitoutunut yksilöimään ja edistämään parhaita käytäntöjä suunnattuja anteja varten. Velkainstrumenttien suunnattujen antien markkinat voivat lisätä listaamattomien keskikokoisten yritysten saatavilla olevaa rahoitusta. Eräässä tutkimuksessa osoitettiin, että suljetulle yhteisösijoittajien joukolle suunnatuilla velkainstrumenteilla voisi olla suurempi rooli keskisuurten yritysten rahoituksessa tulevaisuudessa. Lisäksi siinä ilmeni, että suunnatuissa anneissa on huomattavasti kasvupotentiaalia EU:ssa uusien kotimaanmarkkinoiden ja rajatylittävän toiminnan kasvun vuoksi. Tutkimuksen tulosten perusteella komissio kannustaa jäsenvaltioita tukemaan suunnattujen antien kehittämistä vaihtoehtoisena rahoituslähteenä. Komission jo toteuttamien toimien lisäksi käynnissä on useita toimia, joiden kautta saadaan tietoja komission tulevaa työtä varten. Näihin kuuluvat muun muassa tutkimus toimitusketjurahoituksesta ja tutkimus, jossa arvioidaan pk-yrityksiin liittyvän tutkimuksen kattavuutta ja uuden rahoitusmarkkinadirektiivin säännösten vaikutusta tutkimusmaksujen eriyttämiseen. Innovointipotentiaalin hyödyntämiseksi komissio on myös pyytänyt asiantuntijaryhmää arvioimaan innovatiivisia liiketoimintamalleja ja teknologioita koskevia sääntöjä. Tutkimusten ja analyysien tuloksia on vielä tarkasteltava, ja mahdollisista jatkotoimista päättäminen jää seuraavan komission tehtäväksi. Euroopan innovaationeuvosto, joka on nyt viimeisessä pilottivaiheessaan, kokoaa EU:n järjestelmät yhteen keskitettyyn asiointipisteeseen innovoijille, joilla on runsaasti potentiaalia, ja huomioi läpimurtoinnovaatioiden ja mullistavien innovaatioiden tarpeet. Euroopan innovaationeuvoston on määrä tulla täysin toimintakykyiseksi EU:n seuraavan tutkimus- ja innovointiohjelman, Horisontti Eurooppa -puiteohjelman, aikana. Se tarjoaa avustuksia ja sekarahoitusta (avustus- ja pääomarahoituksen yhdistelmä), jotta voidaan korjata markkinoiden toimintapuutteet suuririskisten innovaatioiden rahoituksen osalta ja houkutella yksityisiä sijoituksia. Vakaa sijoitusympäristö on ratkaisevan tärkeää sijoitusten lisäämiseksi EU:ssa. Komissio antoi 19. heinäkuuta 2018 tiedonannon, jossa selvennetään, miten EU:n lainsäädännöllä suojataan sijoituksia ja miten sijoittajat voivat panna EU-lainsäädännön mukaiset oikeutensa täytäntöön kansallisessa hallinnossa ja tuomioistuimissa . Sijoitusten suojaamisesta on tullut entistäkin tärkeämpää 6. maaliskuuta 2018 asiassa Achmea annetun tuomion vuoksi. Siinä vahvistettiin komission näkemys, jonka mukaan EU:n sijoittajat eivät voi tukeutua EU:n sisäisiin kahdenvälisiin investointisopimuksiin, ja erityisesti se, että sijoittajan ja valtion välinen välimiesmenettely näissä sopimuksissa on ristiriidassa EU:n lainsäädännön kanssa. Komission ja jäsenvaltioiden välisen vuoropuhelun jälkeen kaikki jäsenvaltiot sitoutuivat tammikuussa 2019 lakkauttamaan EU:n sisäiset kahdenväliset investointisopimukset, ja suurin osa jäsenvaltioista sitoutui toteuttamaan toimia sen varmistamiseksi, että energiaperuskirjasta tehtyä sopimusta ei voida käyttää sijoittajien ja EU:n jäsenvaltioiden välisen välimiesmenettelyn perustana. 5.EU:n pääomamarkkinoiden tehokkaampi valvonta Komissio on ehdottanut kahta lainsäädäntötoimenpidettä, joilla varmistetaan pääomamarkkinoiden entistä yhdennetympi ja tehokkaampi valvonta. Tällainen valvonta on keskeinen osa pääomamarkkinaunionia ja välttämätöntä rahoitusmarkkinoiden yhdentymisen ja yksityisen riskinjaon lisäämiseksi. Yhdestä ehdotuksesta on päästy poliittiseen yhteisymmärrykseen. Jäljellä olevan ehdotuksen osalta on edistyttävä pikaisesti: ·Keskusvastapuolten valvonnan vahvistamista koskevista muutetuista säännöistä päästiin yhteisymmärrykseen maaliskuussa 2019. Niiden tarkoituksena on vahvistaa EU:n rahoitusvakautta. Tällä uudistuksella varmistetaan, että EU:n valvontakehys on riittävän vankka, jotta voidaan ennakoida ja lieventää riskejä, joita aiheutuu EU:n keskusvastapuolista ja EU:n ulkopuolisista järjestelmän kannalta merkittävistä keskusvastapuolista, jotka tarjoavat palveluja EU:n asiakkaille. ·Hyvää edistystä on saavutettu neuvotteluissa, jotka koskevat Euroopan valvontaviranomaisten uudistamista Euroopan finanssivalvonnan vahvistamiseksi ja yhtenäistämiseksi, sekä rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevan valvontakehyksen vahvistamisesta annettua ehdotusta, jolla muutettiin alkuperäistä ehdotusta syyskuussa 2018. Komissio kehottaa Euroopan parlamenttia ja jäsenvaltioita pääsemään kiireellisesti poliittiseen yhteisymmärrykseen ja on valmis antamaan jatkossakin täyden tukensa tätä varten. Tehokas valvonta on tärkeää, jotta voidaan edistää vähittäissijoittamista, sillä säästäjien on voitava luottaa siihen, että potentiaalinen sijoitus tuottaa riittävän tuoton riskitason mukaan. Komission pyynnöstä Euroopan kolme valvontaviranomaista julkaisivat tammikuussa 2019 tulokset ensimmäisestä kattavasta analyysistaan, joka koskee säästäjille tarkoitettujen sijoitustuotteiden pääluokkien (esim. keskinäiset rahastot, vakuutus-, eläke- ja strukturoidut tuotteet) kustannuksia ja suoritustasoa. Ensimmäiset tulokset muodostavat lähtökohdan tuleville arvioinneille ja raportointivaatimusten jatkokehittämiselle, mukaan lukien tarvittaessa soveltamisalan mahdollinen laajentaminen ja menetelmien parantaminen. 6.Kestävä rahoitus Komissio on hyväksynyt kolme lainsäädäntöehdotusta, joiden tarkoituksena on mahdollistaa se, että EU:n rahoitusala näyttää tietä kohti ilmastoneutraalia ja entistä resurssitehokkaampaa ja kestävämpää kiertotaloutta. Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat päässeet poliittiseen yhteisymmärrykseen kahdesta ehdotuksesta. Yhden ehdotuksen käsittelyssä on vielä edistyttävä: ·Lainsäädäntövallan käyttäjät neuvottelevat yhä yhtenäisestä EU:n luokitusjärjestelmästä, jonka avulla määritetään, mitkä taloudelliset toiminnot ovat ympäristön kannalta kestäviä. Näin sijoittajat ja muut talouden toimijat saavat selkeyttä siitä, mitä toimintoja voidaan pitää ”vihreinä”. Se toimii myös perustana kestäviä rahoitustuotteita koskeville standardeille ja merkinnöille. Komissio ehdotti, että se arvioisi vuoden 2021 loppuun mennessä, onko luokitusjärjestelmää tarpeen laajentaa muihin kestävyystavoitteisiin, erityisesti sosiaalisiin tavoitteisiin. ·Maaliskuussa 2019 päästiin poliittiseen yhteisymmärrykseen asetuksesta, joka koskee kestäviin sijoituksiin ja kestävyysriskeihin liittyvien tietojen antamista. Uusilla säännöillä lisätään johdonmukaisuutta ja selkeyttä sen osalta, miten yhteisösijoittajien olisi sisällytettävä ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvät tekijät (ESG-kriteerit) sijoituspäätösten tekoprosessiin. Ne lisäävät myös avoimuutta ESG-kriteerien mukaisista sijoitusstrategioista lopullisia sijoittajia kohtaan. ·Lisäksi helmikuussa 2019 lainsäädäntövallan käyttäjät pääsivät poliittiseen yhteisymmärrykseen asetuksesta, joka koskee ilmastosiirtymää koskevia EU:n vertailuarvoja ja Pariisin sopimukseen mukautettuja vertailuarvoja. Nämä uudet markkinastandardit heijastavat yritysten hiilijalanjälkeä ja antavat sijoittajille selkeämpiä tietoja siitä, miten niiden sijoituksilla edistetään ilmastonmuutoksen torjumista.