Komission yksiköiden valmisteluasiakirja - Liiteasiakirja ehdotukseen: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi peilien jälkiasentamisesta yhteisössä rekisteröityihin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin Tiivistelmä vaikutusten arvioinnista {KOM(2006)570} /* SEK/2006/1239 */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 5.10.2006 SEK(2006) 1239 KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA Liiteasiakirja ehdotukseen: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI peilien jälkiasentamisesta yhteisössä rekisteröityihin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin Tiivistelmä vaikutusten arvioinnista {KOM(2006)570} 1. ONGELMAN MÄÄRITTELY JA TAVOITE Monien onnettomuuksien syynä on se, että suurten ajoneuvojen kuljettajat eivät huomaa muita tienkäyttäjiä, jotka ovat hyvin lähellä heidän ajoneuvoaan tai sen vieressä. Tällaiset onnettomuudet liittyvät usein suunnan vaihdoksiin risteyksissä, liittymissä tai liikenneympyröissä, joissa kuljettajat eivät huomaa muita tienkäyttäjiä oman ajoneuvonsa välittömässä läheisyydessä olevista niin sanotuista kuolleista kulmista. Arvioiden mukaan tämäntyyppisissä onnettomuuksissa kuolee Euroopan unionissa yli 400 henkilöä joka vuosi. Useimmat tällaisten onnettomuuksien uhrit ovat jalankulkijoita, polkupyöräilijöitä tai moottoripyöräilijöitä, eli kuuluvat erityisesti onnettomuuksille alttiisiin tienkäyttäjäryhmiin. Yhteisön lainsäätäjä on kiinnittänyt huomiota tähän ongelmaan. Euroopan parlamentti ja neuvosto antoivat vuonna 2003 direktiivin 2003/97/EY epäsuoran näkemän tarjoavista laitteista[1]. Direktiivin mukaan jäsenvaltioiden viranomaiset voivat vuodesta 2006 alkaen hyväksyä uudet ajoneuvotyypit ja vuodesta 2007 alkaen uudet ajoneuvot ainoastaan sillä edellytyksellä, että ne on varustettu peileillä tai muilla epäsuoran näkemän tarjoavilla laitteilla, jotka täyttävät tietyt kuolleiden kulmien vähentämiseen liittyvät vaatimukset. Direktiiviä 2003/97/EY on hiljattain muutettu siten, että siinä vaaditaan nyt laajakulmapeilien ja lähietäisyyspeilien asentamista ajoneuvoihin, joiden massa on yli 3,5 tonnia, kun vaatimus koski alun perin vain ajoneuvoja, joiden massa on yli 7,5 tonnia[2]. Kun otetaan huomioon raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen käyttöikä, uuden lainsäädännön vaikutus pysyy pitkään varsin rajallisena. 25 jäsenvaltion EU:ssa on lähes viisi miljoonaa raskasta tavarankuljetusajoneuvoa (> 3,5 tonnia). EU:ssa rekisteröidään vuosittain hieman yli 300 000 uutta raskasta tavarankuljetusajoneuvoa. Tämä merkitsee sitä, että kyseinen ajoneuvokanta on korvattu kokonaisuudessaan noin 16 vuotta vuoden 2007 jälkeen eli vuonna 2023. Tämän direktiivin tavoitteena on parantaa nykyisten raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen epäsuoraa näkökenttää ja siten säästää ihmishenkiä Euroopan teillä. Koska nykyisten raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen epäsuoran näkökentän parantaminen edellyttää teknisiä muutoksia jo hyväksyttyyn ja lailla vahvistettuun järjestelmään, erityistä huomiota kiinnitetään jälkiasennuksen tekniseen toteutettavuuteen ja kustannustehokkuuteen. 2. TOIMINTAVAIHTOEHTOJEN KUSTANNUKSET JA HYÖDYT Komission yksiköt teettivät vuonna 2004 kustannus-hyötyanalyysin[3] epäsuoraa näkökenttää parantavien peilien tai kameroiden jälkiasentamisesta raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin (HGV), kevyisiin hyötyajoneuvoihin (LGV) ja linja-autoihin/busseihin. Skenaario: EU-25 ajanjaksolla 2006–2020/kustannus-hyötysuhde | Näkökenttä sivulle | Näkökenttä eteen | Kamerat peilien sijaan | 0,6 | 0,1 | 0,1 | Peilien korkeammat kustannukset + (50%) | 2,7 | 0,2 | 0,3 | Muuttumattomat kuolleisuuslukemat | 5,5 | 0,5 | 0,6 | 10 % kasvu säästetyissä ihmishengissä (aliarvioitu) | 5,3 | 0,4 | 0,6 | Vain kaupunkialueet | 2,3 | 0,2 | 0,3 | Edellä olevassa taulukossa annetut arvot ovat kunkin tapauksen kustannus-hyötysuhteita, jotka perustuvat seuraaviin tilastotietoihin, arvioihin ja oletuksiin: EU-25:n ajoneuvokanta vuonna 2003 | HGV | LGV | Bussi | Ajoneuvojen lukumäärä (milj.) | 4,7 | 22,5 | 0,7 | Sivupeilien ja etupeilien jälkiasennuskustannuksiksi arvioidaan 150 euroa kappaleelta. Kamerajärjestelmän kustannuksiksi arvioidaan 1 000 euroa kappaleelta. Arvio vuosina 2006–2020 onnettomuuksissa säästettävistä ihmishengistä ajoneuvoluokittain ja suunnittain (sivulle tai eteen) | HGV | LGV | Bussi | Näkökenttä sivulle | 1 313 | 626 | 27 | Näkökenttä eteen | 200 | 137 | 14 | Jos peilejä tai kameroita jälkiasennettaisiin kevyisiin hyötyajoneuvoihin tai busseihin, kustannus-hyötysuhde olisi kaikissa tarkastelluissa tapauksissa selvästi alle yhden, eli hyödyt olisivat kustannuksia pienemmät. Raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen osalta kustannus-hyötysuhde on suurempi kuin yksi ainoastaan sivuttaissuuntaisen epäsuoran näkökentän tapauksessa. Sivupeilien jälkiasentamisella ainoastaan raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin on huomattavasti suurempi onnettomuuksia vähentävä vaikutus (1 313 onnettomuutta vähemmän) kuin kaikkien muiden skenaarioiden vaikutus yhteensä (1 003 onnettomuutta vähemmän). Ensimmäisessä skenaariossa peilit olisi jälkiasennettava noin 4 miljoonaan ajoneuvoon, kun taas jälkimmäinen koskisi yli 25 miljoonaa ajoneuvoa. Tästä syystä toimintavaihtoehtoja harkittaessa huomioon otetaan ainoastaan skenaario, joka koskee raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen sivulla olevaa näkökenttää. Vaihtoehto 1: Tilanne säilyy ennallaan – ei uusia toimia Jos mitään ei tehdä, menetetään tilaisuus säästää ihmishenkiä yksinkertaisella ja melko edullisella toimenpiteellä. Jälkiasennushanke on järkevä ainoastaan, jos se saatetaan loppuun ennen kuin koko kyseessä oleva ajoneuvokanta korvataan uusilla ajoneuvoilla, joiden taustapeilit ovat direktiivin 2003/97/EY vaatimusten mukaiset. Arvioiden mukaan tämä tapahtuu vuoden 2020 jälkeen. Jälkiasennusdirektiivin vaikutus on ajallisesti rajattu ja vähenee vuosi vuodelta. Vaihtoehto 2: Kaikkia direktiivissä 2003/97/EY säädettyjä sivuttaissuuntaista näkökenttää koskevia vaatimuksia sovelletaan kaikkiin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin (> 3,5 tonnia) Kaikkien direktiivissä 2003/97/EY säädettyjen sivuttaissuuntaista näkökenttää koskevien vaatimusten soveltaminen kaikkiin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin (> 3,5 tonnia) on kustannustehokasta. Kustannus-hyötysuhde on erinomainen eli 4,1 tai hieman alhaisempi, jos voimaantuloajankohta on 2008. Eräät jäsenvaltiot suunnittelevat peilien jälkiasentamisen tekemistä pakolliseksi kansallisella tasolla. Yksittäiset ratkaisut voisivat kuitenkin olla ristiriidassa ajoneuvojen tyyppihyväksyntäjärjestelmän kanssa ja siten luoda esteitä yhteismarkkinoille. Tästä syystä jälkiasennusvelvoitteesta voidaan sopia ainoastaan yhteisön tasolla. Vapaaehtoiset sopimukset eivät vaikuta realistisilta. Vapaaehtoista sopimusta ei käytetty yhdessäkään niistä jäsenvaltioista, joissa jälkiasennus on jo toteutettu (NL, BE ja DK). Vaihtoehto 3: Kaikkien raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen (> 3,5 tonnia) sivuttaissuuntaiseen näkökenttään sovelletaan eriytettyjä vaatimuksia direktiivin 2003/97/EY pohjalta Yli 50 prosentissa Euroopan teillä liikkuvista raskaista tavarankuljetusajoneuvoista vanhat peilit voidaan korvata uusilla direktiivin 2003/97/EY mukaisilla peileillä ja täyttää näin epäsuoraa näkemää koskevat vaatimukset. Toiset 25 prosenttia voidaan varustaa uusilla peileillä, jos jälkiasennukseen liittyviä näkökenttävaatimuksia lievennetään hiukan (> 99 %). Tällaisissa tapauksissa jälkiasennuksen kustannukset ovat yleensä alle 150 euroa. Jäljelle jäävästä 20–25 prosentista suurimpaan osaan voidaan jälkiasentaa uudet peilit korkeammin mutta silti kohtuullisin kustannuksin. Joissain tapauksissa (< 10 %) sallitaan lisälaitteiden asentaminen, jotta voidaan kattaa vähintään direktiivissä 2003/97/EY vaadittu näkökenttä. Näin on erityisesti silloin, kun taustapeilien vaihtaminen vaatisi merkittäviä muutoksia ohjaamon rakenteeseen tai kun saatavilla ei ole peilejä, joilla vaatimukset voitaisiin täyttää. Katsastusviranomaisten on hyväksyttävä tällaiset järjestelmät. 3. VAIKUTUSTEN ARVIOINTI 3.1. Yhteiskunnalliset vaikutukset Ehdotuksen arvioidaan säästävän 1 200 kuolonuhria tieliikenteessä, mikä merkitsee 2,4 miljardin euron säästöä yhteiskunnalle aiheutuvissa kustannuksissa. Hyödyt kohdistuvat pääasiassa onnettomuuksille alttiisiin tienkäyttäjäryhmiin eli jalankulkijoihin, polkupyöräilijöihin ja moottoripyöräilijöihin. Myös kuljettajat suhtautuvat yleisesti ottaen myönteisesti epäsuoran näkökentän laajentamiseen. Kuljettajat ovat hyvin tietoisia nykyisen näkökentän rajallisuudesta, ja he tuntisivat olonsa turvallisemmaksi, jos näkökenttä olisi parempi. Rekankuljettajat tuntevat ajoneuvojensa kuolleiden kulmien aiheuttamat vaarat, ja paremmat välineet näiden vaarojen vähentämiseksi parantavat heidän työolojaan. Sama pätee myös rekkojen omistajiin. Useimmat heistä hyväksyisivät peilien jälkiasennuksen kohtuullisin kustannuksin. Kuolleiden kulmien parempi peittäminen on myös työterveys- ja työturvallisuuskysymys. Onnettomuuksien lukumäärän pieneneminen tietyssä ajoneuvokannassa vähentää seisonta-ajoista ja vakuutusmaksuista aiheutuvia toimintakustannuksia. Eniten omistajia epäilyttävä näkökohta jälkiasennuksessa on huoli siitä, että peilien jälkiasennukseen liittyvät tekniset ongelmat voivat aiheuttaa merkittäviä lisäkustannuksia. 3.2. Taloudelliset vaikutukset Direktiivillä on selviä taloudellisia vaikutuksia kuljetusyrityksille. Rekkojen omistajien on maksettava toimenpiteestä, joka hyödyttää pääasiassa muita tienkäyttäjiä. Kun otetaan huomioon myös kuljetusyrityksille aiheutuvat hyödyt, voidaan olettaa, että useimmat kuljetusyritykset ovat valmiita maksamaan tästä parannuksesta jonkin verran, kunhan kustannukset ovat oikeassa suhteessa saatavaan hyötyyn eivätkä aiheuta markkinoiden vääristymistä. Uusia peilejä koskevien vaatimusten joustamaton soveltaminen voisi yksittäistapauksissa aiheuttaa merkittäviä kustannuksia. Vaikka suurin osa rekoista voidaan varustaa markkinoilla jo olevilla järjestelmillä alle 150 eurolla, joissakin tapauksissa kustannukset ovat suuremmat. Eräissä harvoissa tapauksissa uusi isompi peilivarustus voi vaatia jopa muutoksia ohjaamoon rakenteeseen, koska uusien peilien tuulikuorma on suurempi. Erityisesti tällaisissa yksittäistapauksissa katsastusviranomaisten on oltava joustavia ja hyväksyttävä kohtuullisen hintaisia poikkeusratkaisuja. Tämä yksittäistapauksissa sovellettava joustava lähestymistapa on välttämätön myös markkinavääristymien estämiseksi. Yksi Euroopan maantiekuljetusalan tärkeimmistä ominaispiirteistä on se, että suurin osa alan yrityksistä on pieniä. Jos esimerkiksi yrityksen, jolla on kolme samantyyppistä rekkaa, joiden ohjaamon rakennetta on muutettava peilien jälkiasennuksen vuoksi, joutuisi maksamaan 1 500 euroa kunkin rekan muutostöistä, se olisi aivan eri asemassa kuin kilpailijansa, joiden ajoneuvokohtaiset kustannukset ovat 150 euron luokkaa. 3.3. Muut vaikutukset – hallintokustannukset Yksi jälkiasennusvelvoitteeseen liittyvä keskeinen ongelma on sen tarkastaminen, että kaikki velvoitteen alaan kuuluvat rekat on varustettu tarvittavilla peileillä. 1. Ajoneuvot on voitu tyyppihyväksyä direktiivin 71/127/ETY ja sen myöhempien muutosten mukaisesti. Useimmissa tapauksissa tässä direktiiviehdotuksessa vaadittu laajempi näkökenttä edellyttää nykyistä kaarevampien peilien asentamista. Tällaiset peilit hyväksytään direktiivissä 2003/97/EY, mutta ei vanhemmissa direktiiveissä. Joissain jäsenvaltioissa uusilla peileillä varustettu rekka ei olisi enää alkuperäisen tyyppihyväksyntänsä mukainen, ellei uusia peilejä tyyppihyväksyttäisi. Saksan hallitus on löytänyt ratkaisun tähän ongelmaan sallimalla peilien korvaamisen sillä edellytyksellä, että uudet peilit ovat direktiivin 2003/97/EY vaatimusten mukaiset. Eräät jäsenvaltiot voivat joutua ratkaisemaan tämän ongelman, kun ne saattavat direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöään. 2. Peilit tyyppihyväksytään nykyisin kokoonpanona, ja hyväksymismerkki kiinnitetään peilin runkoon eikä sen lasiin. Korvaavissa laseissa ei tarvitse olla hyväksymismerkkiä eikä niiltä vaadita hyväksyntää. Jos siis koko kokoonpanoa ei vaihdeta, rungossa oleva hyväksymismerkki viittaa edelleen vanhaan direktiiviin, kun taas lasissa ei ole mitään merkintää, joka osoittaisi sen olevan uusien vaatimusten mukainen. Jäsenvaltioiden onkin säädettävä menettelystä, jonka avulla katsastusviranomaiset voivat tarkastaa, onko peili jälkiasennusvaatimusten mukainen. Tavallisesti riittänee, että vaatimustenmukaisuus osoitetaan lasien valmistajan antamalla todistuksella. 3. Se, ovatko peilit tämän direktiivin vaatimusten mukaisia, voidaan suurimmassa osassa ajoneuvoja tarkastaa ilman suuria kustannuksia. Ajoneuvot, joihin ei voida jälkiasentaa uusia peilien laseja tai uusia peilejä kohtuullisin kustannuksin, on kuitenkin varustettava vaihtoehtoisilla laitteilla. Katsastusviranomaisten on hyväksyttävä nämä ajoneuvot ajoneuvokohtaisesti. Katsastusviranomaiset keräävät kokemuksia eri ajoneuvotyypeille soveltuvista järjestelmistä, ja niiden tulisi vaihtaa tietoja mahdollisista teknisistä ratkaisuista, jotka on hyväksytty. Tällaisia luetteloja on jo olemassa Alankomaissa. Ne voivat helpottaa ajoneuvokohtaista hyväksymistä ja siten alentaa merkittävästi tällaisen hyväksynnän kustannuksia. 4. SEURANTA JA ARVIOINTI Komissio seuraa tämän direktiivin täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa. Kustannus-hyötyanalyysissä käytetyn metodin, jota kuvataan edellä luvussa 4, avulla voidaan myös seurata direktiivin vaikutusta: jos jälkiasennusvaatimus on onnistunut, sellaisissa onnettomuuksissa, joissa on osallisena oikealle (Iso-Britanniassa ja Irlannissa vasemmalle) kääntyvä raskas tavarankuljetusajoneuvo, kuolleiden jalankulkijoiden ja polkupyöräilijöiden lukumäärän tulisi laskea huomattavasti. Nämä tiedot ovat saatavilla komission CARE-onnettomuustietokannasta. [1] EUVL L 25, 29.1.2004, s. 1. [2] Komission direktiivi 2005/27/EY, annettu 29 päivänä maaliskuuta 2005, epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden sekä tällaisilla laitteilla varustettujen ajoneuvojen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/97/EY muuttamisesta sen mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen (EUVL L 75, 22.3.2005, s. 33). [3] Jacobs 2004.