FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 13.10.2005 
KOM(2005) 486 lopullinen 
  
KOMISSION TIEDONANTO 
EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOST OLLE, EUROOPAN TALOUS- JA 
SOSIAALIKOMITEALLE SEKÄ ALUEIDEN KOMITEALLE 
Euroopan vammaisten teemavuoden 2003 
täytäntöönpanosta, tuloksista ja yleisestä arvioinnista 
(Euroopan komission toimittama neuvos ton päätöksen 2001/903/EY 13 artiklan 
mukaisesti) 
     
{SEK(2005) 1252} 
 
FI 2   FI SISÄLLYSLUETTELO 
Täytäntöönpano ja keskeiset toimet EU:n tasolla ...................................................................... 3 
Täytäntöönpano ja keskeiset toim et kansallisella tasolla........................................................... 7 
Teemavuoden kampanjan keskeiset tulokset ............................................................................. 9 Liite 1: Backgournd............................................................................................................ ...... 11 
Liite 2: Financial issues...................................................................................................... ...... 13 
Liite 3: Detailed breakdown of expenditure commitments in 2002 and 2003 (Budget Line 04 
04 05 ex B5 806) ............................................................................................................... ....... 14 
Liite 4: Overall assessment and long-term policy outlook....................................................... 15 Liite 5: External evaluation of the EYPD Campaign............................................................... 16 
 
FI 3   FI  
Täytäntöönpano ja keskei set toimet EU:n tasolla 
Euroopan vammaisten teemavuoden kampanjan pa inopisteiden määrittely ja kampanjan 
täytäntöönpano EU:n tasolla oli prosessi, jossa oli paljon osanot tajia. EU:n ja kansallisella 
tasolla toteutetut toimet vaativ at laajaa koordinointia, ja toimint aan oli saatava mukaan useita 
keskeisiä yhteistyökumppaneita ja erityisesti Euroopan vammaisfoorumi, joka on vammaisia 
Euroopan tasolla edustava hallituksista rii ppumaton kattojärjestö. Teemavuotta koskevan 
komission toimintamallin olennainen piirre ja vammaisalan toiminnan perusperiaate oli se, 
että vammaiset ja heidän edustajansa oli sa atava mukaan kaikkiin teemavuoden kampanjan 
suunnittelun ja täytäntöönpa non keskeisiin vaiheisiin.  
Tärkein sysäys Euroopan vammaisten teemavuode n toteuttamiselle tuli vammaisilta itseltään. 
Euroopan vammaisfoorumin lobattua asian puolesta komissio vahvisti suhteitaan 
vammaisfoorumiin vuonna 2002 ja kuuli sitä ja muita tahoja laaja-alaisesti teemavuoden 
valmistelujen yhteydessä ja koko vuoden 2003 ajan. Näin varmistettiin, että vammaisten omat 
näkemykset otettiin huomioon ja että heidän  edustajansa pystyivät laatimaan tärkeimmät 
teemavuoden aikana välitettävät viestit. Komissio halusi lisäksi käyttää teemavuoden 
kampanjaa oman vammaisuutta koskevan toimintamallinsa edistämiseen ja tuoda esiin EU:n tasolla tarkastelemansa politiikkaan liittyvät näkökohdat. Koska teemavuotta varten omaksuttu toimintamalli oli joustava ja koska hajautetulla toimintatavalla varmistettiin eri 
osapuolten tuntevan kampanjan omakseen, kamp anjassa voitiin antaa mahdollisuus kaikille 
eri järjestöille esittää omia näkemyksiään, va ikka nämä eivät välttä mättä aina olleetkaan 
yhteneväisiä. 
Komissio käynnisti teemavuoden toteuttamista ja kehittämistä va rten yhteistyössä 
kumppaneidensa (erityisesti Euroopan vammai sfoorumin) kanssa erityisen tiedotus- ja 
edistämiskampanjan. Kampanjan päätavoitteena oli antaa teemavuodelle selkeä identiteetti 
niin visuaalisesti kuin sellaisen  sanoman avulla, joka vahvista isi aloitteen EU-luonnetta mutta 
samalla myös jäsenvaltio-, alue- ja paikallista solla toteutettuja toimia. Kampanjaa johti PR-
konsulttiyritys Ogilvy. 
Kampanjan ydinajatuksena oli to teuttaa vuoden kestävä vammaist en marssi kautta Euroopan. 
Koska vammaisten oikeudet ovat ihmisoikeuskys ymys, tällä toiminnalla haluttiin laittaa 
vammaiset muutokseen tähtäävän kampanjan etu linjaan. Komissio halusi välttää perinteisen 
ulkopuolisin voimin toteutetun edistämiskam panjan ja saada vammaiset ottamaan 
teemavuoden käsitteen omakseen varmistamalla, että he olivat suoraan mukana kampanjan 
edistämisessä, ja rohkaisemalla heidän panos taan ja osallistumistaan. Iskulause ”Hyppää 
kyytiin!” kehitettiin kampanjaa varten kor ostamaan teemavuoden osallistuvaa luonnetta. 
Kampanjan tukena kiersi bussi maasta to iseen vuoden 2003 aikana. Bussilla korostettiin 
kampanjan Euroopan laajuista luonnetta kokoamalla  yhteen kaikki kansalliset kampanjat ja 
sanomat ja korostamalla sitä, että vammaisasia  koskettaa koko EU:ta huolimatta osallistuvien 
maiden luontaisista eroista. Kampanjabussi  osallistui vuoden 2003 aikana 211 tapahtumaan 
181 kaupungissa 16 maassa ja ajoi 45 000 kilometrin mittaisen matkan. 
Kampanjaan valittu logo oli selvästi erottuva ja  helposti tunnistettavissa . Logo löytyi helposti 
useilta Internet-sivuilta yhteisö n nykyisillä 20 kielellä  sekä bulgarian, romanian ja turkin 
 
FI 4   FI kielillä. Kampanjan sääntöjen mukaisesti kaikki a järjestöjä ja yksityishenkilöitä, jotka 
halusivat osallistua teemavuoden kampan jaan, kannustettiin käyttämään logoa. 
Koko teemavuosikampanjan tukemiseksi ja a puvälineen tarjoamiseksi järjestöille ja 
yksityishenkilöille, jotka halusi vat osallistua teemavuoteen, pe rustettiin EU:n laajuinen www-
sivusto. Tämä www-sivusto ( www.eypd2003.org ) oli täysin interaktiivinen ja 
helppokäyttöinen1, ja kaikki keskeiset osa-alueet ja to iminnot olivat käyt ettävissä kaikilla 
yhteisön kielillä. Toisin kuin aiemmissa EU:n teemavuosikam panjoissa kolmannet osapuolet 
saattoivat luoda www-sivuston kautta sivuja  mainostaakseen toimiaan tai tapahtumia, 
ladatakseen asiakirjoja ja luoda kseen yhteyksiä. Tämän ansiosta ne, joilla ei ta vallisesti olisi 
ollut tarvittavia valmiuksia, saattoivat ol la esillä Internetissä koko teemavuoden ajan. 
Teemavuotta koskevien perustietojen lisäksi sivu sto sisälsi lisäksi linkit osallistuvien maiden 
virallisille teemavuoden si vustoille sekä tapahtumakalenterin ja valokuvia, ja sivusto saatettiin 
päivittäin ajan tasalle teemavuoden marssia ja bussia koskevilla uutisilla. 
Lisäksi komissio käynnisti kaks i ehdotuspyyntöä EU:n tasolla . Ensimmäinen liittyi EU:n 
tasolla toteutettaviin tiedotuskampanjoihin, jo illa tuettiin teemavuoden pääkampanjaa ja jotka 
oli suunnattu kampanjan yleisen kohderyhmän si sällä tietyille väestöryhmille. Yksi esimerkki 
tästä oli Kuurojen Euroopan unionin2 laatima innovatiivinen kampanja. Sillä luotiin 
teemavuotta varten erityinen www- sivusto, jolla tiedot olivat saat avilla osallistuvien maiden 
tärkeimmillä viittomakielillä. Toinen ehdotus pyyntö liittyi valtioiden rajat ylittäviin 
hankkeisiin. Komissio antoi taloudellista tukea m uutamille suurille hankkeille, minkä ansiosta 
tuensaajat muutamista jäsenva ltioista saattoivat  yhdessä järjestää hankkeen teemavuoden 
tavoitteiden ja päämäärien tukemiseksi. 
Toinen komission EU:n tasolla teemavuoden tueksi toteuttama keskeinen toimi oli yritysten 
osallistumista edistävä ohjelma. PR-yritys Ogilvyn tuella ohjelmalla pyrittiin saamaan suuria yrityksiä mukaan teemavuoden kampanjaan antamalla niille tilaisuus osallistua 
ainutlaatuiseen hankkeeseen ja kannustamalla niitä tekemään teemavuotta tunnetuksi ja 
tukemaan sitä ja toteuttamaan erityistoimia. Näitä toimia edistettiin tavoitteena vahvistaa jo olemassa olevia myönteisiä toimintamalleja vammaisuuden osalta ja omaksua sosiaalisesti 
vastuullinen toimintamalli vammaisiin nähden edistämällä työllistymis- ja kouluttautumismahdollisuuksia, kehittämällä kai kkien tarpeet huomioivia (design-for-all) 
tuotteita ja palveluita, edistämällä esteettömyyttä jne. 
Vaikka vastuu teemavuoden kampanjan ja EU:n  tasolla tote utettujen toimien valvonnasta 
kuului komission työllisyys- ja sosiaaliasioiden pääosastolle, toimintaan oli mahdollista saada mukaan kaikki yksiköt, joiden työ liittyi jote nkin vammaiskysymyksiin, ja varmistaa, että 
teemavuosi oli erityisten toim innan painopisteiden joukossa vuonna 2003. Tämä oli seurausta 
erityisesti siitä, että lukuisat komissaarit ja pääosastot sitout uivat teemavuoden tavoitteisiin, ja 
yleisemmin halusta saada vammaisnäkökohdat osaksi kaikkea politiikkaa. Esimerkkeinä 
voidaan mainita seuraavat: koulutus-, nuoriso-  ja kulttuurialoilla toteutettavien eri 
toimintaohjelmien puitteissa tapahtuville er ityisille hankkeille myönnettävän rahoituksen 
lisääminen, komission hyväksymät vammai sten työhönottoon lii ttyvät tarkistetut 
toimintaohjeet (K(2003)4362), silloisiin ehdokasmaihin liittyvien suhteiden alalla toteutettavat toimet vammaiskysymyksissä sekä  lukuisat toimet tiet oyhteiskuntapolitiikan 
                                                
 
1 WAI-AA-standardi – käytettävissä olevien resurssien ja sivuston interaktiivisen luonteen vuoksi sivusto 
ei voinut saada AAA-luokitusta. 
2 http://www.eudeaf2003.org/  
 
FI 5   FI alalla, kuten tietoyhteisk unnan palvelujen saatavuutta käsittelevä konferenssi3. EY:n yhteinen 
tutkimuskeskus käsitteli jälkimmäistä aihetta myös teknisen tutkimuksen kannalta. Vammaiskysymystä käsittelevä yksikköjen välinen ryhmä koordinoi menestyksekkäästi 
suurta osaa tästä työstä ja varmisti, että yht eisön politiikan eri alat  täydensivät toisiaan 
mahdollisimman hyvin. 
Keskeisen sanoman vahvistamiseksi ja EU:n  sitoumuksen osoittamiseksi teemavuoden 
kampanja otettiin useissa tärkeissä eurooppalais issa tapahtumissa ja konferensseissa niiden 
keskeiseksi osatekijäksi joko keskitty mällä yksinomaan vammaiskysymykseen tai 
sisällyttämällä tiettyjä vammaisuuteen liittyviä näkökohtia osaksi laajempaa ohjelmaa. Yksi 
esimerkki tästä oli euroo ppalainen liikkuvuuden viikko
4 vuonna 2003 vammaisten esteetöntä 
liikkumista koskevien näkökohtien tuomiseksi esille.  Myös EU:n erillisv irastot osallistuivat 
teemavuoteen ja toteuttivat erityistoi mia teemavuoden tavoitteiden tukemiseksi.5 Useat EU:n 
toimielimistä antoivat myös oman panoksensa teemavuoteen toimillaan (kuten uudistamalla 
pääsyä www-sivuilleen tai tarkastelemalla rakennustensa esteettömyyttä) tai erityistapahtumilla. Näistä mainittakoon Euroopan parlamentin
6 isännöimä ja Euroopan 
vammaisfoorumin ja komission tuella järj estetty Euroopan vammaisten parlamentti 
-tapahtuma, alueiden komitean7 järjestämä konferenssi vammaispolitiikan alueellisesta 
ulottuvuudesta sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitean8 järjestämä tilaisuus vammaisten 
integroimisesta yhteiskuntaan ja työelämään  Euroopassa. Muutkin eurooppalaiset järjestöt 
antoivat oman panoksensa teemavuoteen erityistoimilla ja -tapahtumilla. Euroopan erityisopetuksen kehittämiskeskus (EADSNE) järjesti koulutuksen ja kulttuurin pääosaston tuella Euroopan parlamentissa tilaisuuden, jossa  kuultiin erityisopetusta tarvitsevia nuoria. 
Nuorilla, jotka olivat peräisin 22:sta eri maasta, oli tilaisuus esittää tuntemuksiaan, ajatuksiaan 
ja toiveitaan koulutuksensa ja  tulevaisuutensa osalta. Kuul emisen yhteydessä pidettiin 
näyttely, jossa oli esillä aine istoa ja tietoa Leonardo-, Nu oriso-, Minerva- ja Grundtvig-
ohjelmia edustavilta näyttelyyn erikseen kutsu tuilta EY:n hankkeilta sekä EASDNElta ja 
UNESCOlta. ”Europe 21” järjesti tilaisuuden yritysten sosiaalisesta vastuusta ja vammaiskysymyksistä,
9 ja Euroopan standardointijärjestöt jä rjestivät konferenssin siitä, miten 
niiden työ voisi auttaa esteettömyyde n toteutumista kaikkien kannalta.101112 Tässä oli vain 
muutama esimerkki niistä sadoista erityistoimis ta ja -tapahtumista, joita EU:n tasolla 
toteutettiin. 
Näiden eri toimien koordinoimiseksi ja erityi sesti EU:n tasolla toteutettavien toimien 
koordinoimiseksi kansallisella taso lla toteutettavien erityisten t eemavuoteen liittyvien toimien 
ja kampanjoiden kanssa komissio perusti jo tammikuussa 2002 neuvoa-antavan komitean. 
                                                 
3 http://europa.eu.int/rapid/pressRel easesAction.do?reference=IP/03/1375  
http://europa.eu.int/rapid/pressReleas esAction.do?reference=IP/03/1183  
http://voice.jrc.it/events/ev2003/ eaccessibility/_eaccessibility_en.htm http://europa.eu.int/rapid/pre
ssReleasesAction.do?reference=IP/03/ 1183&format=HTML&aged=0&language=EN
&guiLanguage=en  
4 http://europa.eu.int/rapid/pressReleas esAction.do?reference=IP/03/1240  
5 http://europe.osha.eu.int/good_practice/person/disability/  
6 http://www.europarl.eu.int/comparl/emp l/conferences/20031110/default_en.htm  
7 http://www.cor.eu.int/document/en/rioja_16_17_dec.pdf  
8 http://www.esc.eu.int/pages/en/acs/events/28 _11_03_disabilities/final_programme_en.pdf  
9 http://europa.eu.int/rapid/pressReleas esAction.do?reference=SPEECH/02/623  
10 http://www.cenelec.org/NR/exeres/09E 16A1B-E757-4F85-B542-872A21C7C15F.htm  
11 http://www.cenorm.be/cenorm/ne ws/pressreleases/guidelines.asp  
12 http://europa.eu.int/rapid/pressReleas esAction.do?reference=SPEECH/03/161  
 
FI 6   FI Komitea jatkoi toimintaansa vuoden 2004 loppuun saakka. Sen tehtävänä oli koordinoida 
teemavuotta koskevien toimenpite iden ja sille myönnettävän tal oudellisen tuen valmistelua, 
valvoa teemavuoden tiedotus- ja edistämi skampanjaa ja kehitellä vammaiskysymyksiin 
liittyviä keskeisiä sanomia. Komiteassa oli muka na osallistuvien maiden edustajia, silloisten 
ehdokasmaiden tarkkailijoita, Euroopan vammaisfoorumin13 edustajia ja muita asiaan liittyviä 
tahoja, kuten European Associ ation of Service Providers for People with Disabilities14. 
Työmarkkinaosapuolia pyydettiin mukaan komit eaan, mutta ne eivät vastanneet kutsuun. 
Komitea teki tärkeitä päätöksiä kokonaistu en myöntämisestä osallistuville maille 
teemavuoteen liittyvien hankkeiden ja toimien yhteisrahoituksen tukemiseksi. Lisäksi se 
hyväksyi kampanjaan kuuluvia ke skeisiä elementtejä, kuten l ogon valinnan (joka ensimmäistä 
kertaa EU:n kampanjoiden historiassa valittii n Internetissä järjestetyllä äänestyksellä) ja 
toiminnan edistämiseen liittyvi ä tuotteita. Se myös hyväksyi  joukon yhteisiä kriteereitä 
yhteisrahoitettavien hankkeiden valintaa vart en, jotta varmistettaisiin, että neuvoston 
päätöksessä asetetut teemavuoden keskei set tavoitteet otetta isiin huomioon. Tällä 
toimintamallilla haluttiin lisäksi varmistaa, että  kaikkia eri osallistujamaissa yhteisrahoitusta 
hakevia kohdeltaisiin tasapuolises ti. Komitean jäsenet pyrkivät lisäksi toimimaan välittäjinä 
EU:n ja kansallisen tason täytäntöönpanossa  erityisesti koordinoimalla toimintaansa 
kansallisten koordinointielinten työn kanssa. Ko mitea työskenteli lisäksi tiiviisti yhdessä 
EU:n kahden puheenjohtajavaltion (Italian ja Kreikan) kanssa  vuonna 2003 ja varmisti näin, 
että teemavuoden kampanjalla oli selkeä poliittinen prof iili puheenjohtajavaltioiden 
toiminnassa. 
Komitealla oli keskeinen roo li varmistettaessa teemavuoden onni stuminen. Kaikista tärkeistä 
päätöksistä sovittiin pääsääntö isesti yksimielisesti, ja komit ea saattoi hyötyä kaikkien sen 
työskentelyyn osallistuvien kokemuksesta ja sito utumisesta. Tämä edellytti kaikkien komitean 
jäsenten laaja-alaista panosta ja omistautuneis uutta teemavuoden valmistelun, toteuttamisen ja 
seurannan aikana. 
                                                 
13 http://www.edf-feph.org/  
14 http://www.easpd.org/  
 
FI 7   FI Täytäntöönpano ja keskeiset toimet kansallisella tasolla 
Osallistuvien maiden oli kansallisella taso lla perustettava kansallinen koordinointielin. 
Teemavuodesta tehdyn neuvoston päätöksen mukais esti tämän elimen vast uulla oli kehittää 
teemavuoden kansalliset strategiat tai pai nopisteet, valvoa kokonaistuen täytäntöönpanoa, 
varmistaa vammaisten osallistuminen päät öksentekoprosessiin sekä hallinnoida 
ehdotuspyyntöä, jonka myötä taloudellista tukea myönnettiin erityisille teemavuotta tukeville 
toimille. Vuoden 2002 aikana kansallisilla koordinointielimillä oli merkittävä rooli 
valmistelutoimien toteuttamisessa, teemavuoden tavoitteista tiedottamise ssa sekä useimmissa 
tapauksissa vuoden 2003 teemavuoden kansallise lla tasolla käynnistävän tapahtuman 
järjestämisessä. Koordinointielin liittyi us eimmissa osallistuvissa maissa johonkin 
kansalliseen ministeriöön tai oli osa sellaista.  Vammaisten edustajat osallistuivat kaikissa 
maissa näiden elinten toimintaan, kut en neuvoston päätökse ssä edellytettiin. 
Näiden kansallisten elinten työllä oli suur i merkitys teemavuoden onnistumisessa. Lisäksi ne 
auttoivat laajentamaan teemavuode n toimintakenttää eri maiden tilanteeseen ja vammaisten 
erityistilanteeseen sopivaksi. Kansallisten koor dinointielinten rakenne vaihteli huomattavasti 
maasta toiseen. Joissakin maissa luotiin varsin  iso koordinointielin, jossa oli edustajia useista 
eri eturyhmistä. Toisissa maissa pääpai no oli muutamien sellais ten avainhenkilöiden 
työpanoksessa, joilla oli erityiskokemusta vammai skysymyksistä. Kansalli sten elinten tukena 
toimi usein alueellisia tai paik allisia ryhmiä, jotka oli peru stettu nimenomaan teemavuoden 
kampanjaan osallistumista varten, tekemään teemavuotta mahdollisimma n laajalti tunnetuksi 
paikallistasolla sekä saamaan erityisesti vamm aisjärjestöt aktiivisesti mukaan teemavuoden 
toimintaan. 
Teemavuoden ulkopuolinen arviointi vahvistaa kansallisissa koordinointielimissä mukana 
olleiden valtavan sitoutumisen toimintaan. Useat  heistä työskentelivät korvauksetta. Heidän 
panoksellaan oli olennainen osuus teemavuode n tavoitteiden saavuttamisessa kansalaisia 
lähimpänä olevalla tasolla. Useat joutuivat toim imaan vähäisillä resursseilla ja käsittelemään 
lukuisia kampanjaan osallistumista koskevia ha kemuksia. Muutamat osallistuvista maista 
perustivat erityisiä paikallisia komiteoita tuke maan järjestelyjä ja toimia vuoden aikana ja 
varmistamaan keskeisten vammaisjärjestöjen osallistumisen. Useimmat niistä koordinointielimissä mukana olleista, joita kuu ltiin asiasta, katsoivat, että vammaisten 
mukaan saaminen tällä tavalla tasoittaisi tietä vammaisjärjestöjen ja viranomaisten 
suuremmalle yhteistyölle. Lisäksi useat m aat päätyivät hankkimaan koordinointielimiin 
mukaan paikallisviranomaisten organisaatioita  ja kansallisen tas on työmarkkinaosapuolten 
edustajia. EU:n tason tilannetta  heijastellen yritysten osallis tumista rohkaistiin joissakin 
maissa kansallisella tasolla. Toisissa taas mukaan  saatiin taidejärjestöjen ja vapaaehtoiselinten 
edustajia. Joissakin maissa kansal lisissa koordinointielimissä oli mukana poliittisia puolueita. 
Kaikissa osallistuvissa maissa käynnist ettiin ehdotuspyyntöjä hankkeiden vetäjien 
kannustamiseksi hakemaan yhteisrahoitusta erityistoimien ja -toimenpiteiden tukemiseksi teemavuoden eri tavoitteiden mukaisesti. Toim intamalli vaihteli jälleen maasta toiseen. 
Toisissa maissa annettiin etusija  isoille, usein kansallisen ta i alueellisen tason, hankkeille 
tietyn vaikutuksen aikaan saamiseksi. Toisissa maissa keskityttiin pienempiin paikallisiin hankkeisiin, jolloin teemavuoteen sa attoivat osallistua useammat jä rjestöt. Useimmissa maissa 
saatiin hakemuksia tuhansilta hankkeilta, ja lähes 800:aa hanketta tuettiin teemavuodelle 
myönnetyillä EU-varoilla. Useissa  maissa päädyttiin kuitenki n antamaan lisärahoitusta 
muidenkin hankkeiden tukemiseen, ja ulkopuolisesta arvioinnista käy ilmi, että useissa maissa 
 
FI 8   FI hankkeet, joille ei voitu myönt ää EU:n ja kansallisen tas on rahoitusta, onnistuivat 
hankkimaan rahoitusta muista lähteistä. Lisäks i muista EU:n toimista ja ohjelmista saatu 
hankerahoitus lisäsi käytettävissä olevaa taloude llista tukea. Hajautet ulla toimintamallilla 
onnistuttiin näin järjestämään valtava tuki  teemavuodelle ja lisäämään osallistujien 
sitoutumista kampanjaan. Komissiolle tämä toimintamalli aiheutti erityisiä koordinointivaikeuksia, koska sen oli mukaudutta va kunkin osallistuva n maan omaksumaan 
toimintamalliin. Hajautettu toimintamalli vaik eutti lisäksi valtioiden rajat ylittävien 
hankkeiden toteuttamista, koska oli otettava huomioon kunki n maan erilaiset 
rahoitusjärjestelyt ja painopist eet. Koordinointielinten edusta jat olivat kuite nkin erittäin 
tyytyväisiä teemavuoden toteut ustapaan ja hajautettuun ra kenteeseen sekä komission 
koordinointitoimintaan. 
Useimpien kansallisten koordinointielinten keskeisiin tehtäviin  kuului myös auttaa 
järjestämään teemavuoden bussin reittiä sen ajaessa kunkin osallistuvan maan halki. Useat 
koordinointielimet pitivät huolen siitä, että bussi osallistui teemavuotta varten järjestettyihin 
tapahtumiin tai ajoittivat tapahtumat bussi n aikatauluun. Näillä tapahtumilla tavoitettiin 
tuhansia katsojia ja osallistujia, ja lisäksi bus si herätti tiedotusvälinei den kiinnostuksen. Siitä 
kirjoitettiin tuhansia artikkele ita ja sitä käsite ltiin televisio-ohjelmissa. Komissio hankki 
lisäksi kussakin maassa avukseen erityisiä ka mpanjan tukihenkilöitä, joilla oli yleisvastuu 
bussista ja sen reitistä maansa alueella. Usei mmat näistä kampanjan tukihenkilöistä nimitti 
Euroopan vammaisfoorumi. Komission sopimus puolena oleva PR-yritys järjesti heille 
erityiskoulutusta, jotta he voisivat hyötyä  bussista mahdollisimman paljon. Useimmat 
osallistuvat maat perustivat kampanjan edistä misen tueksi erityisiä kansallisia www-sivustoja, 
joilta oli linkki teemavuoden pääsivustolle ja joilla annettiin kun kin maan ihmisille 
suunnattua tietoa. Lisäksi komissio perusti as iantuntijaryhmän kan ssa jäsenvaltioihin 
tiedotusvälineiden verkoston, joka tuki kans allisen koordinointielimen tiedotusvälineisiin 
kohdistuvaa toimintaa ja mainosti teemavuoden kampanjaa. 
Teemavuoden ulkopuolisesta arvioinnista käy se lvästi ilmi, että hajautetun toimintamallin 
käyttö tehosti kampanjaa ja lisäsi sen tuotos ta sekä vahvisti teema vuoden yleisvaikutusta 
kansallisella tasolla. Teemavuoden yleinen EU -ulottuvuus säilytettiin hankkeiden valinnassa 
käytetyillä yhteisillä kriteereillä, teemavuoden kampanjan logolla ja iskulauseella sekä 
teemavuoden bussilla. Kuten jäljempänä käy ilmi,  kampanjan suurelta osin kansallinen 
painotus auttoi maksimoimaan teemavuoden tal oudellisen vaikutuksen: toimintaan saattoi 
osallistua tuhansia järjestöjä, jotka an toivat oman erityispanoksensa teemavuoden 
tavoitteisiin. 
 
FI 9   FI   
Teemavuoden kampanjan keskeiset tulokset 
Teemavuoden kampanjan keskeisiin haasteis iin kuului edistää vammaisuuteen liittyvien 
tärkeimpien näkökohtien laajempaa ymmärry stä ja hyväksyntää. Komission puolesta 
järjestettiin syyskuussa 2003 teemavuotta koskeva mielipidemittaus15, jossa EU:n 
kansalaisilta kyseltiin heidän näkemyks iään vammaisuudesta teemavuoden yhteydessä. 
Kyselystä paljastui, että kolmasosa EU:n vä estöstä oli tietoinen teemavuodesta ja sen 
tavoitteesta. Kun otetaan huomioon kampanja n luonne, kansalaisten huomion vuonna 2003 
saavuttaneiden kansainvälisten tapahtumien määrä sekä käytettävissä olleet resurssit 
kampanjan toteuttamiseksi EU:n ja kansallise lla tasolla, tätä voidaan pitää erittäin 
myönteisenä tuloksena. 
EU:n halki matkanneella kampanjabussilla oli olennainen vaikutus siihen, että teemavuoden 
kampanjan eurooppalainen luonne onnistuttiin t uomaan esiin. Se antoi vammaisille ja heidän 
järjestöilleen arvokkaan välineen heidän toimiensa tekemiseksi tunnetuksi ja auttoi tuomaan 
heidät esiin tiedotusvälineissä. Tämä näkyi esim erkiksi niistä lukuisista lehtiartikkeleista, 
joissa kerrottiin kampanjabussist a. Bussi oli tehokas väline myös siinä mielessä, että sillä 
onnistuttiin tavoittamaan osalli stuvissa maissa monta pienem pää kaupunkia ja saamaan viesti 
perille sellaisille ihmisille, jo tka eivät usein ole suoraan mukana tämänkaltaisissa Euroopan 
laajuisissa kampanjoissa. 
Komission puolesta tehdyssä analyysissa, jossa  tarkasteltiin erityisesti painettuja 
tiedotusvälineitä ja Internetiä, todettiin vammaisasioita koskevan uutisoinnin lisääntyneen EU:n laajuisesti vuonna 2003 suuresti – arviot  vaihtelivat kolminke rtaisesta aina yli 
kymmenkertaiseen. Keskimäärin uut isointi lisääntyi jäsenvaltioissa vähän yli 600 prosentilla, 
ja teemavuoden kampanja mainittiin nime nomaisesti yli puolessa näistä uutisista. 
Teemavuoden www-sivusto vaikutti lisäksi onnistun een ja olleen tärkeä tekijä kampanjassa. 
Lähes 40 prosentissa teemavuotta käsitelleistä uutisista käytettiin sivustolta peräisin olevaa materiaalia, logoja tai kuvia, ja yli puolessa nä istä uutisartikkeleista tai -ohjelmista mainittiin 
sivusto tai annettiin sen osoite. Tämä tilanne toistui myös kansallisella tasolla, jolloin viitattiin erityisesti kansallisiin teemavuoden www- sivuihin. Muutkin viralliseen teemavuoden 
sivustoon liittyvät tiedot vahvi stavat sen olleen menestys: si vuilla oli keskimäärin yli 2 000 
yksittäistä kävijää päivässä ja  yli puoli miljoonaa yksittäis tä kävijää vuoden 2003 aikana. 
Yritysten osallistumista edistävää ohjelmaa voidaan myös pitää teemavuoden synnyttämänä 
myönteisenä tuloksena. Ohjelma sai usea t osallistuvista yrity ksistä sitoutumaan 
vammaiskysymyksiin tai vahvisti niiden jo pitk äaikaista sitoutumista asiaan. Muutamat 
ohjelmaan osallistuneet yritykset päättivät tältä osin jatkaa yhte istyötään tällä alalla Euroopan 
tason verkoston puitteissa. 
Sitoutumista hajautettuun toimintamalliin voidaan kansallisella tasolla pitää keskeisenä 
tuloksena ja yhtenä tärkeimmistä syistä ka mpanjan onnistumiseen. Toimintamallin ansiosta 
voitiin vahvistaa kansalliset teemavuotta koskevat painopistee t ja varmistaa vammaisten 
osallistuminen koko kampanjakauden aja n. Suuri osa näistä yhteistyö- ja 
konsultaatiojärjestelyistä tulee jatkumaan, sillä  monet jo aiemmin toim innassa olleista tai 
                                                
 
15 http://www.europa.eu.int/comm/employment_social/index/eurobar_highlights_en.pdf  
 
FI 10   FI vuoden 2003 aikana perustetuista elimistä päät tivät jatkaa työtään vuoden 2003 jälkeenkin. 
Osallistuvien maiden toimittamat tiedot teemavuode n aikana EU:n rahoituksella, kansallisella 
rahoituksella, näiden yhdistelmällä tai muista lähteistä saadulla ra hoituksella tuetuista 
hankkeista ovat antaneet  erityisen myönteisiä tuloksia. Joissakin ma issa jotkin näistä 
hankkeista saavat rahoitust a vielä vuoden 2003 jälkeenki n. Komission yhteistyössä 
osallistuvien maiden kanssa valitsemalla hajautetulla rahoitusmallilla on selvästi ollut erityisen suuri tukivaikutus kampanjaan. 
Koska teemavuosi toteutettiin hajautetusti ja koska kansallisella, alueellisella ja 
paikallistasolla oli suuri vastuu toimista ja toimenpiteistä, kampanjan konkreettisia tuloksia on 
mahdotonta luetella tai kuvata. Täll aisia tuloksia löytyy tuhansittai n niin osallistuvista maista 
kuin niiden ulkopuoleltakin. Tulokset voivat ilmetä useassa eri muodossa: 
• uudet yhteistyökumppanuussuhteet julkisten, yksityisten ja ha llituksista riippumattomien 
järjestöjen välillä 
• valtavirtaistamisen parissa toimivien elinten ja järjestöjen sitoutuminen edistämään 
vammaisten oikeuksia, osallistumis ta ja integroitumista useilla eri aloilla (työllistyminen, 
koulutus, kulttuuri, urheilu, politiikka jne.) 
• toimet, joilla edistetään vammaisasioiden tiedostamista ja ymmärtämistä 
• toimenpiteet, joilla helpotetaan fyys istä pääsyä rakennettuun ympäristöön, 
liikennejärjestelmät mukaan luettuina 
• toimenpiteet, joilla parannetaan pääsyä osal liseksi tietoyhteiskuntaan ja torjutaan siitä 
syrjäytymistä sekä edistetään tiet oyhteiskunnan palvelujen saatavuutta 
• uusi kansallinen lainsäädäntö vammai sten oikeuksien suojelemiseksi ja 
syrjimättömyysperiaatteen edistämiseksi 
• säännöllinen raportointi vamma iskysymyksistä eri tasoilla 
• toimenpiteiden kehittäminen vammaisten perheille annettavan tuen parantamiseksi. 
Vammaisten teemavuosi pääsi tässä suhteessa tavoitteisiinsa, joihin  kuuluivat tietoisuuden 
lisääminen, hyvien toimintatapojen vaihtaminen ja levittäminen sekä yhteistyön vahvistaminen eri sidosryhmien kesken. 
 
FI 11   FI  Annex 1: Background 
2003 was designated the European Year of People with Disabilities (E YPD) by the European 
Union16, with the aim of raising awareness about th e rights of the EU’s disabled citizens to 
participate fully and equally within society. The EYPD was also about laying the foundation 
for action over the longer term and providing a new political impetus across Europe to achieve equality of rights fo r people with disabilities. 
All of the then 15 EU Member States formally participated in the EYPD, together with 
Norway, Iceland and, latterly, Liech tenstein (hereinafter “the pa rticipating countries”), and its 
overall implementation in the EU Member States and the EEA countries was the 
responsibility of the European Commission. Although no formal  requests to participate were 
received from the then candidate countries  for EU accession, many of these countries and 
other states beyond, such as Switzerland, Turkey, Romania and Bulgaria, developed 
campaigns and undertook a wide range of activ ities and actions in support of the EYPD. 
In contrast to previous European Years,  the Commission proposed that much of the 
responsibility for the implementation of the EYPD  should be decentralised to the level of the 
participating countries. To this end, each count ry was required to appo int and set up a national 
coordinating body, composed of a representative  range of organisations representing people 
with disabilities and other rele vant stakeholders. Much of th e EU funding made available to 
support the actions and activities undertaken in the EYPD was awarded directly to national 
authorities to be spent in cooperation with the national coordinating body. 
Although the main target audience of the EYPD campaign was the public at large, from the 
outset the Commission was committed to ensuring that 2003 should be a year of and not for 
people with disabilities. In a ll the key decisions and actions carried out during the EYPD, the 
involvement of people with disa bilities themselves, at  all levels, was of crucial importance. 
The Commission therefore ensured that representa tives of people with di sabilities at European 
level were involved in the development of priori ties for the EYPD, the actions to be supported 
and the main messages for the campaign. At nationa l level, the participa ting countries had to 
ensure that representatives of people with disabilities were pa rt of the national coordinating 
body, and in particular that pref erence was given to organisati ons representing or defending 
the rights of people with disabi lities when awarding co-funding. On e of the aims of the EYPD 
campaign was to ensure that people with disabi lities realised that 2003  was their year, during 
which they could become involved so as to guaran tee that the issues of most interest to them 
were high on the political agenda. 
The EYPD budget at EU level was initially agreed at €12 million. However, following a 
budgetary amendment adopted by the European Parliament in  December 2002, a further €780 
000 was added to the EU budget allo cated for this action. Together  with the contribution from 
the EEA countries, the final budget fo r the EYPD was almost €12.977 million. 
At EU level, the Commission established an advisory committee (the “Disability Advisory 
Committee”), composed of official represen tatives of the participating countries, 
representatives of European disability organi sations and other organisations concerned. The 
social partners at EU level were also invite d to sit on this committee. At EU level, the 
                                                
 
16 Council Decision of 3 December 2001 (2001/903/EC)  
 
FI 12   FI Commission also contracted and managed an  EU-wide promotional campaign, which sought 
to create an overall identity fo r the Year, to mobilise all key stakeholders and to support the 
campaigns developed at national level. 
At national level, in line with the specific pr iorities they adopted, the national coordinating 
bodies had responsibility for using EU co-funding to promote the aims of the EYPD and to 
support projects at local, regional, national and transnational leve l. Additionally, the 
Commission awarded funding to par ticipating countries to  organise launch events at the start 
of 2003, and additionally to the two countries holding the EU Presidency in 2003 (Greece and 
Italy) for the EYPD opening and closing events  and a conference on the media and disability. 
Overall, it can be considered that the EY PD was successful. The campaign was able to 
mobilise large numbers of organi sations and individuals across Eu rope in support of the aims 
of the EYPD and it acted as a catalyst for, or in support of, a number of major actions and 
policy measures. These served to create a vast  amount of general awareness about the rights 
of the EU’s disabled citizens and increase the visibi lity of issues related to disability. This was 
reflected especially in the media coverage of  disability issues in general and the EYPD 
campaign in particular, through the written pres s and through televisi on and radio coverage. 
Moreover, the global grants awarded to each pa rticipating country to support projects had a 
particularly important leverage  effect, generating huge intere st in undertaking actions during 
2003 and creating a ‘snowball’ effect as envi saged in the original Commission proposal. 
 
FI 13   FI Annex 2: Financial issues 
As stated above, an amount of almost € 13 million was made available from the Community 
budget to support actions and activities for the EY PD. Almost two thirds of this amount was 
passed directly to the participa ting countries in the form of th e global grants awarded to each 
country to co-finance projects and actions at nati onal, regional and local level, or to support 
the national launch events, opening and closing events (organised by the EU Presidency 
countries) and one thematic conference. In accordance with the Council Decision, this 
funding was awarded to the designated authority in each participating country – a public-law 
body nominated by the state to ta ke responsibility for managing the funds awarded. In most 
countries, the designated authority was th e ministry with the main policymaking 
responsibility for disability issues.  
In accordance with the Council Decision, all Comm unity funds awarded as global grants and 
for national launch events could be used to fina nce up to 50 percent of the eligible costs of 
actions. Community funds awarded for the opening and closing events and thematic conference did not represent more than 80 percen t of the total eligible  costs. In order to 
manage the Community funds awarded as gl obal grants, a funding agreement was signed 
between the Commission and each designated au thority, setting out the measures to be 
implemented, the criteria for choosing beneficiar ies, the conditions and rates of assistance, 
and the arrangements for monitori ng, evaluating and cont rolling the use of the global grant.  
Generally, Community co-funding fo r projects in the participati ng countries was significantly 
less than 50 percent. In fact, the average across the 17 participating countries was around 20 
percent. The other main sources of funding at national level were the national, regional and 
local authorities. In some of the participating countries, th e designated authority required 
project beneficiaries to supply the additional fund ing either from their own resources or from 
other sources, such as sponsoring.  
From figures supplied to th e external EYPD evaluators
17 it appears that for every 1 euro from 
the Community budget 4.5 euros were invested at national level in specific EYPD projects. 
Given the very large number of projects submitted in many of the participat ing countries, it is 
clear that limiting the EU financing rate to  a maximum of 50 percent was a positive and 
effective approach in this particular instance.  
At EU level, the Commission took responsibility for managing all the calls for tenders and 
calls for proposals for actions at EU level (w ith the exception of the Presidency and Media 
conferences). The overall commitment rate ac hieved for all actions supported from the 
Community budget was 98 percent (see annex 1).  
                                                 
17 Rambøll management – see annex 2 
 
FI 14   FI Annex 3: Detailed breakdown of expenditure commitments in 
2002 and 2003 
(Budget Line 04 04 05 ex B5 806) 
 Description Amount
(in €1000)
Total EU contribution to co-finan ced projects and actions in the 
participating countries  8,299
 Global grants  6,686
 National Launch events  685
 Opening ceremony  300
 Media and Disability Conference 228
 Closing ceremony  400
Total EU contributions to co-f inanced projects at EU level  1,144
 NGO information campaigns 337
 Transnational Projects 582
 Parliament of Disabled Persons 225
Total EU  contributions to pr omotional activities  2,403
 EU Information and Promotional 
Campaign 2,400
 EDDP Postcards 3
Total EU spend on evaluation and study activities 809
 Evaluation of the European Year 194
 Eurobarometer survey 165
 Study on situation of disabled people in 
institutions 450
GRAND TOTAL 12,655
 
 
 
FI 15   FI Annex 4: Overall assessment and  
long-term policy outlook 
Through the EYPD campaign, the Commission wanted  not just to draw attention to  all the 
barriers that persons with disa bilities face, but also to id entify new ways of overcoming 
barriers, as well as new methods and approaches  to do so. As part of its follow-up to the 
EYPD and in order to ensure the produc tion of sustainable results beyond 2003, the 
Commission adopted the Comm unication on the policy follow-up to the EYPD – ‘Equal 
opportunities for people with disabilities: A European Action Plan’18. In particular, the 
Communication puts forward an Action Plan fo r the Commission with a time horizon of 
2010.  
The objective of the Action Plan is to pr ovide a reference point and a framework for 
mainstreaming of disability rights and issu es into relevant Community policies and for 
developing practical measures in  crucial areas to enhance th e integration of  people with 
disabilities. In this respect, the Commission has made a specific commitment to ensuring that 
the impetus created by the EYPD will continue well beyond 2003, and has delivered its own considerable contribution to ensuring the longer-term policy effects of many of the key 
objectives of the EYPD. Building on the cont ributions of a large number of Commission 
departments during 2003, supporte d by the Commission’s Disability Inter-service Group, the 
work to integrate a mainstreamed approach on disability issues across Community action and 
to enable people with disabilities to part icipate equally in Community programmes and 
initiatives will continue. Moreover, the momentum created since 2003 has certainly 
contributed to raise awareness on disability issues in the scientific community and is 
triggering high quality research proposals. 
The EYPD campaign has also succeeded in underscoring the European dimension of 
disability issues (through the very strong EU  identity of the campaign, the march and bus 
route through all the participa ting countries). Across the whole EU, disabled people have used 
the EYPD campaign to put the issues of most c oncern high up the politic al agenda and in the 
forefront of the public mind. In many of the pa rticipating countries, particularly through the 
considerable media coverage of disabil ity in 2003 and the strong and positive images 
portrayed, disability and the situ ation of people with disabilities has been, for the first time, a 
major subject of attention and a high level of public awareness has been achieved. This has 
reinforced the messages at all levels that disa bility does not mean inability, nor does it equate 
to lack of ability.  
As indicated in the Commissi on’s Communication on the follow-up to the EYPD, all of the 
then Member States adopted new legislation or developed the new policy measures which 
were implemented or announced in 2003. Thes e concern not only the updating of existing 
laws and the passing of new ones, but also the promotion of new approaches, innovative 
methods and positive measures. It is clear that the EYPD has provided the impetus in Member 
States for new policy developments towards achieving equal opportunities for people with 
disabilities, triggering a definitive shift toward s more pro-active measures in favour of people 
with disabilities, while laying the foundations on which future long-term action can be built.  
                                                
 
18 http://europa.eu.int/comm/employment_social/news/2003/oct/com650_final_en.html   
 
FI 16   FI Annex 5: External evaluati on of the EYPD Campaign 
The Commission engaged an external contractor to evaluate the EYPD campaign. In view of 
the decentralised approach to the EYPD, this wa s a particularly difficult task. The very nature 
of a transfer of respons ibility to the national level, and th e efforts made by those involved at 
all levels to encourage owners hip of the EYPD and mobilise the largest possible number of 
organisations and individuals in  the campaign, meant that it wa s not possible to monitor the 
implementation or impact of these actions directly and individu ally. Therefore, the 
methodology adopted for the external evalua tion required by the Council Decision was to 
analyse all the key products of the EYPD campai gn and interview many of the key players at 
EU and national levels. The evaluator also und ertook a number of case studies, looking at the 
approach to the EYPD in some of the participating countries or  specific actions  at European 
level, and circulated a questionn aire to all of the projects which received EU co-funding. The 
summary of the evaluation report is  attached in Annex 2 below. 
The overall conclusion of the evaluation was that the approach  taken with respect to the 
establishment of an overall EU campaign with de centralisation of some of the implementation 
of the EYPD to national level was the correct one. This, in particular, allowed the EU to address and focus on many of the challenges wh ich people with disabilities still face on a 
daily basis in all participating countries. At th e same time, the approach helped to create a 
campaign that was very relevant and appropriate  within its broad overall objectives, while 
addressing national priorities a nd the evolving needs within th e participating countries. The 
evaluation concludes that the approach also  allowed maximum invol vement by people with 
disabilities in the EYPD and s upported the prioritisa tion of resources in line with the key 
issues identified at national level. However, it is clear that overall resources to support the 
EYPD campaign were often limited and the back ing of a number of key EU and national 
organisations and individuals was vita l to the success of the campaign.  
The evaluation report also f ound that the EYPD campaign acted  as an important lever for 
disability issues at different levels, as it wa s able to influence and define actions, prompt 
various decision-makers to focus upon disabi lity issues and put disability higher up the 
political agendas. However, the evaluators cons ider that attention should have been focused 
more on highlighting good practice and innovati on, and on identifying ways in which actions 
could be replicated and transferred to other c ontexts. The report also established that all key 
players in the implementation of the EYPD (the Commission, disability organisations, 
national coordinating bodies, gove rnment authorities etc) impl emented it in line with the 
Council Decision establishing the EYPD and, give n the limited human and financial resources 
available at different levels, managed to achie ve the participation of a wide variety of 
stakeholders including national, regional and lo cal authorities, social  partners, and most 
importantly disability organisa tions and other NGOs. The report notes a similar involvement, 
especially of disability organi sations, in the projects co-fin anced from the Community budget. 
Finally, the report concludes that the decentralis ed approach and delivery mechanism adopted 
by the Commission was a strong vehicle and a signi ficant factor in the success of the EYPD 
campaign.