Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS eurometallirahojen kaltaisista mitaleista ja rahakkeista

(komission esittämä)

PERUSTELUT

1. Taustaa

Ehdotetuilla asetuksilla on tarkoitus säännellä ilmaisujen "euro" ja "eurosentti" ja eurotunnuksen (EUR) käyttöä metalliesineissä (mitalit ja rahakkeet), jotka muistuttavat metallirahoja ja/tai joilla on niiden tekniset ominaisuudet, sekä määritellä, minkä asteinen samankaltaisuus suhteessa eurometallirahoihin olisi kiellettävä mitaleissa ja rahakkeissa. Tavoitteena on suojella kansalaisia eurometallirahoihin liittyviltä petoksilta ja sekaannuksilta ja luoda tasavertaiset toimintaedellytykset tällaisten mitalien ja rahakkeiden valmistamiselle.

Kansalaiset kohtaavat tältä osin kahdenlaisia riskejä. He voivat ensinnäkin luulla, että metalliesineillä (mitaleilla ja rahakkeilla) on laillisen maksuvälineen asema, jos niissä on eurometallirahoissa esiintyvä teksti tai eurotunnus. Toiseksi mitaleja ja rahakkeita voitaisiin käyttää petostarkoituksessa kolikkoautomaateissa, jos niiden koko ja niissä käytettyjen metallien ominaisuudet ovat lähellä eurometallirahojen kokoa ja ominaisuuksia.

Koska eurometallirahat ovat liikkeessä hyvin monessa jäsenvaltiossa, on tarpeen laatia säännöt, joita kaikkien osapuolten on noudatettava. Yhteisössä on jo toteutettu tiettyjä toimenpiteitä, jotka eivät ole olleet riittäviä torjumaan tehokkaasti eurometallirahoja muistuttavien esineiden liikkeeseen laskemista.

Ennen eurometallirahojen käyttöönottoa yhteisö luovutti jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille sillä olleet oikeudet, jotka oikeuttivat sen vetoamaan eurometallirahojen yhteisen sivun ulkoasun mallioikeuteen [1]. Tämän tuloksena mallioikeuden suojaan sovelletaan kansallista lainsäädäntöä yhteisten sääntöjen perusteella. Nämä säännöt ovat sitovia, ja niillä muun muassa kielletään eurometallirahojen ulkoasun jäljentäminen metallista tehtyihin mitaleihin ja rahakkeisiin. Koska sääntöjä sovelletaan ainoastaan itse ulkoasuun, jäsenvaltiot eivät ole niiden avulla voineet kieltää mitaleja ja rahakkeita, joiden ulkoasu muistuttaa eurometallirahojen ulkoasua.

[1] Komission tiedonanto eurometallirahojen yhteisen sivun mallioikeuden suojasta. EYVL C 318, 13.11.2001, s. 3 (KOM(2001) 600 lopullinen).

Eurometallirahojen kaltaisista mitaleista ja rahakkeista 19 päivänä elokuuta 2002 annetun komission suosituksen [2] tavoitteena on suojata ilmaisut "euro" ja "eurosentti" sekä eurotunnus, jottei niitä käytettäisi mitaleissa ja rahakkeissa [3]. Kyseinen suositus koski ainoastaan ulkoasua, eikä sitä yleensä saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä, sillä jäsenvaltiot pitivät yhteisön sitovaa lainsäädäntöä parempana. Vaikka suosituksessa annetaankin hyödyllisiä ohjeita, se ei ole osoittautunut kovinkaan tehokkaaksi. Kaiken kaikkiaan mitaleja ja rahakkeita koskevat kansalliset säännöt ovat harvinaisia ja yleensä yleisluontoisia. Eurometallirahojen käytöstä saadut kokemukset ovat osoittaneet, että ulkoasun lisäksi on tarpeen antaa teknisiä ominaisuuksia koskevia sitovia sääntöjä tässä säädösehdotuksessa esitetyllä tavalla.

[2] EYVL L 225, 22.8.2002, s. 34.

[3] Suosituksella uudistettiin metallirahojen, mitaleiden ja rahakkeiden keräilykappaleista 13 päivänä tammikuuta 1999 annettu vastaava komission suositus (EYVL L 20, 27.1.1999, s. 61).

Useat tapaukset, joissa on ollut kyse eurometallirahoja hyvin paljon muistuttavista mitaleista, ovat osoittaneet, että on tarvetta ottaa käyttöön tiukemmat ja sitovammat keinot. Näin luodaan tasavertaiset toimintaedellytykset mitalien ja rahakkeiden suhteen kaikkialla yhteisössä. Esiin tulleet tapaukset ovat koskeneet muun muassa eurometallirahoja muistuttavia mitaleja, joista yksi laskettiin liikkeeseen eurometallirahan sijaan. Eurometallirahoja muistuttavia esineitä on myös käytetty petostarkoituksessa kolikkoautomaateissa.

Talous- ja rahoituskomitean eurometallirahoja käsittelevä alakomitea ja EU:n rahapajojen johtajat ovat tarkastelleet kyseisiä tapauksia ja todenneet, että niitä varten tarvitaan mitaleja ja rahakkeita koskeva sitova säädös. Tässä ehdotuksessa otetaan huomioon keskustelujen aikana esitetyt huomiot.

Asiasta on lisäksi keskusteltu laajalti kolikkoautomaattialan edustajien kanssa kokouksissa, joita talous- ja rahoituskomitea pitää säännöllisesti komission ja EU:n rahapajojen johtajien kanssa. Kolikkoautomaattiala kannattaa selkeästi tämän ehdotuksen kaltaista lainsäädäntökehystä, sillä tämä vähentäisi myyntiautomaattien epärehellisestä käytöstä aiheutuvia kustannuksia. Myös rahakkeiden valmistajien huomiot on otettu asetusehdotuksessa huomioon.

2. Ehdotus neuvoston asetukseksi

Asetuksen 1 artiklassa esitetään yhteisön lainsäädäntöön pohjautuvat määritelmät, jos nämä määritelmät ovat käytettävissä. Mitalit ja rahakkeet määritellään 19 päivänä elokuuta 2002 annetun komission suosituksen mukaisesti. Koska Euroopan unionissa ei ole arvometallipitoisuuksia ja leimaamista koskevaa lainsäädäntöä, yksinomaan tätä asetusta varten esitetyt kullasta, hopeasta ja platinasta valmistettujen mitalien ja rahakkeiden pitoisuudet perustuvat jäsenvaltioiden vahvistamiin vähimmäisnormeihin. Euroopan teknis-tieteellisen keskuksen (ETTK) organisaatiorakenne, joka on jo toiminnassa, vahvistetaan neuvoston päätöksellä, josta komissio on tehnyt ehdotuksen (KOM (2003) 426, 17.7.2003). Nimetyt kansalliset viranomaiset ovat samoja viranomaisia, jotka vastaavat metallirahojen liikkeelseenlaskusta jäsenvaltioissa (liite II). Koska jotkut eurometallirahoja muistuttavia mitaleita koskevat pyynnöt tulevat EU:n ulkopuolisista maista, ehdotetaan, että näissä tapauksessa komissio olisi nimetty viranomainen. Mitalien ja rahakkeiden koon viitealue on ensiarvoisen tärkeässä asemassa tässä asetusehdotuksessa. Koon viitealue on halkaisija-arvojen ja reunan korkeusarvojen yhdistetty joukko, jonka sisällä mitalin tai rahakkeen voidaan katsoa olevan kooltaan samankaltainen kuin eurometalliraha.

Asetuksen 2 artiklassa vahvistetaan mitaleja ja rahakkeita koskevat rajoitukset. Erityisesti 1 kohdan a alakohdassa kielletään ilmaisujen "euro" tai "eurosentti" sekä eurotunnuksen käyttö (määritelty liitteessä I) mitaleissa ja rahakkeissa, koska tämä saattaisi antaa väärän kuvan siitä, että niillä olisi laillisen maksuvälineen asema [4]. Artiklan 1 kohdan b alakohdassa kielletään mitalit ja rahakkeet, joiden koko muistuttaa eurometallirahojen kokoa eli on viitealueen sisällä. Kielto koskee "samankaltaista" ulkoasua, koska itse ulkoasua suojaavat kansalliset säännökset. Lopuksi 1 kohdan c alakohdassa suojataan 2 euron kolikon reunan ulkoasu. Eurometallirahojen yhteisen ja kansallisen puolen ulkoasu sekä kolikoiden reunojen ulkoasu esitellään komission julkaisussa joulukuulta 2001 [5].

[4] Vastaava säännös on 19 päivänä elokuuta 2002 annetussa komission suosituksessa.

[5] EYVL C 373, 28.12.2001.

Asetuksen 3 artiklassa vahvistetaan poikkeukset, joita sääntöihin voidaan tehdä. Erityisesti 1 kohdassa hyväksytään ilmaisujen "euro" ja "eurosentti" tai eurotunnuksen käyttö ilman nimellisarvoa mitaleissa ja rahakkeissa, jotka eroavat kooltaan selvästi eurometallirahoista (eli ovat viitealueen ulkopuolella). Asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa säädetään (2 artiklan b alakohdan mukaisesta) kokorajoituksesta poikkeamisesta, jos mitalien ja rahakkeiden keskellä on suuri reikä ja metallien ominaisuudet ovat erilaiset taikka mitalit ja rahakkeet on tehty kullasta, hopeasta tai platinasta.

Asetuksen 4 artiklan 1 kohdassa säädetään nimettyjen viranomaisten mahdollisuudesta sallia ulkoasun osalta (2 artiklan a alakohta) erityisiä poikkeuksia erityisedellytysten täyttyessä. Tällä viitataan pääasiassa tapauksiin, joissa on käytännöllistä käyttää ilmaisuja "euro" ja "eurosentti" tai eurotunnusta. Esimerkkinä voidaan mainita kasinot, joissa euronimellisarvoisia rahakkeita myydään vastaavaan nimellisarvoon. Joskus tällaisia rahakkeita on kätevä käyttää kyseisten yritysten toiminnassa. Mahdollisten väärinkäytösten välttämiseksi mitalin tai rahakkeen alkuperän on oltava selkeästi nähtävissä. Mitaliin tai rahakkeeseen on myös leimattava merkintä "ei laillinen maksuväline".

Asetuksen 4 artiklan 2 kohdassa säädetään mahdollisuudesta poiketa kokorajoituksista (2 artiklan b alakohta), jos molemmat seuraavat edellytykset täyttyvät: i) mitalit ja rahakkeet eivät saa olla kooltaan hyvin lähellä eurometallirahoja, vaikka ne olisivatkin viitealueen sisällä ja ii) metallien ominaisuuksien on poikettava riittävästi eurometallirahoissa käytettyjen metallien ominaisuuksista. Näiden poikkeusten mukaisia mitaleja ja rahakkeita ei pitäisi näin ollen pystyä käyttämään kolikkoautomaateissa. Tärkeä osa 4 artiklan 2 kohtaa on se, että siinä säädetään joustosta kansallisten sääntöjen ja käytäntöjen soveltamisessa, kunhan ehdottomia vähimmäisehtoja noudatetaan. Erityisesti maat, jotka eivät ole perinteisesti antaneet lupaa mitaleille ja rahakkeille, jotka ovat kooltaan viitealueen sisällä, voivat jatkaa käytännön noudattamista. Joitain rajat ylittäviä vaikutuksia tällä saattaa kuitenkin olla. Toiset voivat jatkaa luvan antamista seuraavassa esitetyin ehdoin.

Asetuksen 4 artiklan 3 kohdassa säädetään nimettyjen viranomaisten toimivallasta päättää, onko 2 artiklan c alakohdassa tarkoitettu samankaltaisuus hyväksyttävä.

Teknisten ominaisuuksien visualisoimiseksi liitteeseen III sisältyy graafinen esitys viitealueesta ja asiaan liittyvistä määritelmistä.

Jotta jäsenvaltiot tulkitsisivat asetusta yhdenmukaisella tavalla poikkeuksia myöntäessään, 5 artiklan 1 kohdassa säädetään mekanismista, jolla varmistetaan, että kaikista poikkeuksista ilmoitetaan ETTK:lle. Se laatii jäsenvaltioiden käyttöön annettavan rekisterin ja laatii tarvittaessa asiaa koskevia raportteja. Lisäksi on katsottu tarpeelliseksi välttää vaikeuttamasta rahakkeita käyttävien yritysten toimintaa (esimerkiksi kasinot). Tämän vuoksi 5 artiklan 2 kohdassa säädetään, että säännösten vastaiset mitalit ja rahakkeet, jotka ovat kuitenkin käytössä tämän asetuksen tullessa voimaan, olisi korvattava vasta niiden käyttöiän päätyttyä ja viimeistään vuoden 2012 loppuun mennessä. Nämä rahakkeet olisi kuitenkin merkittävä rekisteriin sovellettavien kansallisten menettelyjen mukaan, ja niistä olisi ilmoitettava ETTK:lle. Joissain tapauksissa rekisteröinti ei ole kuitenkaan tarpeen, koska eurometallirahoja muistuttavia mitaleita ja rahakkeita ei ole käytössä kansallisten lainsäädännön tai käytäntöjen vuoksi.

Asetuksen 6 artiklassa edellytetään, että jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen asetuksen asianmukainen täytäntöönpano säätämällä tarkoituksenmukaisista seuraamuksista. Seuraamukset tulee vahvistaa vuoden 2005 tammikuuhun mennessä, ja niistä on ilmoitettava komissiolle.

Asetuksen 7 artiklassa rajataan asetuksen soveltaminen euroalueeseen osallistuviin jäsenvaltioihin, mikä heijastaa käytettyä oikeusperustaa eli perustamissopimuksen 123 artiklan 4 kohtaa. Kuten tehtiin myös esimerkiksi asetuksen (EY) N:o 1338/2001 osalta, tämän asetuksen vaikutukset olisi kuitenkin laajennettava koskemaan euroalueen ulkopuolisia jäsenvaltioita toisella, perustamissopimuksen 308 artiklaan perustuvalla asetuksella.

2004/0010 (CNS)

Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS eurometallirahojen kaltaisista mitaleista ja rahakkeista

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 123 artiklan 4 kohdan kolmannen virkkeen,

ottaa huomioon komission ehdotuksen [6],

[6] EUVL C [...], [...], s. [...].

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [7],

[7] EUVL C [...], [...], s. [...].

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon [8],

[8] EUVL C [...], [...], s. [...].

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Eurosta tuli 1 päivänä tammikuuta 1999 euron käyttöönotosta 3 päivänä toukokuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 974/1998 [9] vaatimusten mukaisesti virallinen valuutta osallistuvissa jäsenvaltioissa ja niissä kolmansissa maissa, jotka ovat tehneet Euroopan yhteisön kanssa sopimuksen euron käyttöönotosta, eli Monacossa, San Marinossa ja Vatikaanivaltiossa.

[9] EYVL L 139, 11.5.1998, s. 1.

(2) Liikkeeseen tarkoitettujen eurometallirahojen yksikköarvoista ja teknisistä eritelmistä 3 päivänä toukokuuta 1998 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 975/1998 [10] määritellään eurometallirahojen perusominaisuudet. Vuoden 2002 tammikuussa käyttöönotetut eurometallirahat ovat liikkeessä koko euroalueella yksinomaisena laillisena maksuvälineenä käytettävänä metallirahana.

[10] EYVL L 139, 11.5.1998, s. 6. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 423/1999 (EYVL L 52, 27.2.1999, s. 2).

(3) Eurometallirahojen kaltaisista mitaleista ja rahakkeista 19 päivänä elokuuta 2002 annetussa komission suosituksessa 2002/664/EY [11] esitetään suosituksia siitä, millaisia ulkonäköseikkoja olisi vältettävä, kun kooltaan lähellä eurometallirahoja olevia mitaleja ja rahakkeita myydään, valmistetaan, varastoidaan, maahantuodaan tai jaellaan myyntiin tai muihin kaupallisiin tarkoituksiin.

[11] EYVL L 225, 22.8.2002, s. 34

(4) Euron tunnuksen käytöstä 23 päivänä heinäkuuta 1997 annetussa komission tiedonannossa [12] kuvataan eurotunnus (EUR) ja kehotetaan kaikkia valuutan käyttäjäryhmiä käyttämään tunnusta euromääräisten rahamäärien esittämiseksi.

[12] KOM(97) 418, 23.7.1997

(5) Eurometallirahojen yhteisen sivun mallioikeuden suojasta 13 päivänä marraskuuta 2001 annetussa komission tiedonannossa [13] määritellään eurometallirahojen yhteisen sivun mallisuojaan sovellettava jäljennyskäytäntö.

[13] EYVL C 318, 13.11.2001, s. 3 (KOM(2001) 600 lopullinen).

(6) Komissio esitteli eurometallirahojen ulkoasun 28 päivänä joulukuuta 2001 [14].

[14] EYVL C 373, 28.12.2001.

(7) Kansalaisille saatetaan uskotella, että mitaleilla ja rahakkeilla, joissa on ilmaisu "euro" tai "eurosentti" tai eurotunnus taikka ulkoasu, joka muistuttaa eurometallirahojen yhteisen tai kansallisen puolen ulkoasua, on laillisen maksuvälineen asema jossakin euron käyttöön ottaneessa jäsenvaltiossa tai rahaliittoon osallistuvassa kolmannessa maassa.

(8) Jos mitalien ja rahakkeiden koko tai niissä käytettyjen metallien ominaisuudet muistuttavat eurometallirahojen kokoa ja ominaisuuksia, on olemassa suuri vaara, että kyseisiä mitaleja ja rahakkeita käytetään lainvastaisesti eurometallirahojen sijasta.

(9) Tämän vuoksi on aiheellista säätää, ettei mitaleja ja rahakkeita, joiden ulkonäkö, koko tai niissä käytettyjen metallien ominaisuudet muistuttavat eurometallirahoja, saa myydä, valmistaa, maahantuoda tai jaella myyntiin tai kaupallisiin tarkoituksiin.

(10) Jotta nimettyjen kansallisten viranomaisten päätöksiä olisi helpompi yhdenmukaistaa, Euroopan teknis-tieteellisen keskuksen olisi laadittava jäsenvaltioiden antamien tietojen perusteella rekisteri eurometallirahoja muistuttavista mitaleista ja rahakkeista ja laatia tähän liittyviä raportteja,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

(a) 'euro' on virallinen valuutta asetuksen (EY) N:o 974/98 1 artiklassa määritellyissä osallistuvissa jäsenvaltioissa ja niissä osallistuvissa yhteisön ulkopuolisissa maissa, jotka ovat tehneet Euroopan yhteisön kanssa sopimuksen euron käyttöönotosta, jäljempänä 'rahaliittoon osallistuvat kolmannet maat';

(b) 'eurotunnus' on euroa esittävä tunnus (EUR) sellaisena kuin se on esitettynä ja kuvattuna liitteessä I;

(c) 'mitalit ja rahakkeet' ovat metalliesineitä, ei kuitenkaan rahanlyönnissä käytettyjä aihioita, jotka näyttävät metallirahoilta ja/tai joilla on niiden tekniset ominaisuudet; niistä ei ole kuitenkaan laskettu liikkeeseen kansallisen, osallistuvan kolmannen maan säädöksen tai muun ulkomaisen säädöksen nojalla, ja ne eivät näin ollen ole laillisia maksuvälineitä;

(d) 'kulta', 'hopea' ja 'platina' ovat metalliseoksia, jotka sisältävät pitoisuudeltaan vähintään 375 tuhannesosaista kultaa, vähintään 500 tuhannesosaista hopeaa ja 850 tuhannesosaista platinaa; tämä määritelmä ei koske jäsenvaltioissa sovellettavia leimaamiskäytäntöjä;

(e) 'Euroopan teknis-tieteellinen keskus' (jäljempänä 'ETTK') on komission päätöksellä perustettu yksikkö;

(f) 'nimetyt viranomaiset' ovat liitteessä II lueteltuja viranomaisia, jotka vastaavat kansallisella tasolla mitaleista ja rahakkeista; Euroopan unionin ulkopuolisia maita koskevissa tapauksissa nimetty viranomainen on komissio;

(g) mitalien ja rahakkeiden koon 'viitealue' on määritelty liitteessä III olevassa 1 kohdassa.

2 artikla

Suojasäännökset

Jollei 3 ja 4 artiklasta muuta johdu, mitalien ja rahakkeiden valmistus ja myynti, maahantuonti ja jakelu myyntiin tai muihin kaupallisiin tarkoituksiin kielletään seuraavissa tapauksissa:

(a) niiden pinnalla on ilmaisu "euro" tai "eurosentti" tai eurotunnus tai

(b) ne ovat kooltaan viitealueen sisällä tai

(c) mitalin tai rahakkeen pinnan ulkoasu muistuttaa jotakin eurometallirahojen kansallisista kuvapuolista tai niiden yhteistä kääntöpuolta tai on samanlainen tai samankaltainen kuin 2 euron kolikon reunan ulkoasu.

3 artikla

Poikkeukset

1. Mitaleja tai rahakkeita, joissa on ilmaisu "euro" tai "eurosentti" tai eurotunnus ilman nimellisarvoa, ei kielletä, jos ne ovat kooltaan viitealueen ulkopuolella.

2. Mitaleja ja rahakkeita, jotka ovat kooltaan viitealueen sisällä, ei kielletä, jos:

(a) niiden keskellä on yli 6 millimetrin reikä tai ne ovat muodoltaan enintään kuusisivuisia monikulmioita edellyttäen, että 4 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädetty edellytys täyttyy tai

(b) ne on tehty kullasta, hopeasta tai platinasta.

4 artikla

Viranomaisten myöntämät poikkeukset

1. Nimetty viranomainen jäsenvaltiossa, jossa mitali tai rahake valmistetaan tai johon se ensin maahantuodaan, tai kolmannen maan pyynnön kyseessä ollessa komissio voi myöntää erityisluvan käyttää ilmaisua "euro" tai "eurosentti" valvotuissa olosuhteissa, jos sekaannuksen vaaraa ei ole. Tällöin jäsenvaltiossa toimivan asianomaisen taloudellisen toimijan nimi on merkittävä selkeästi mitalin tai rahakkeen pinnalle. Mitalin tai rahakkeen kuva- tai kääntöpuolelle on myös leimattava merkintä "ei laillinen maksuväline".

2. Nimetty viranomainen jäsenvaltiossa, jossa mitali tai rahake valmistetaan tai johon se ensin maahantuodaan, tai kolmannen maan pyynnön kyseessä ollessa komissio voi myöntää erityislupia mitaleille ja rahakkeille, jotka ovat kooltaan viitealueen sisällä, edellyttäen, ettei ole olemassa sekaannuksen vaaraa ja että seuraavat edellytykset täyttyvät:

(a) mitalin tai rahakkeen halkaisijan ja reunan korkeuden on molempien oltava johdonmukaisesti liitteessä III olevan 2 kohdan kussakin taulukkokohdassa määriteltyjen vaihteluvälien ulkopuolella ja

(b) mitalin tai rahakkeen halkaisijan ja metallien ominaisuuksien on molempien oltava johdonmukaisesti liitteessä III olevan 3 kohdan kussakin taulukkokohdassa määriteltyjen vaihteluvälien ulkopuolella.

3. Nimetty viranomainen jäsenvaltiossa, jossa mitali tai rahake valmistetaan tai johon se ensin maahantuodaan, tai kolmannen maan pyynnön kyseessä ollessa komissio on toimivaltainen päättämään, onko ulkoasu 2 artiklan c alakohdan mukaisesti "samankaltainen".

5 artikla

Tiedonannot ja rekisteri

1. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava kustakin 4 artiklan mukaisesta luvasta ETTK:lle, joka kirjaa luvat mitalien ja rahakkeiden rekisteriin. Rekisterin on oltava jäsenvaltioiden nimettyjen viranomaisten käytettävissä.

2. Mitaleja ja rahakkeita, jotka on laskettu liikkeeseen ennen tämän asetuksen voimaantuloa ja jotka eivät täytä 2, 3 ja 4 artiklassa säädettyjä edellytyksiä, voidaan käyttää enintään vuoden 2012 loppuun. Nämä mitalit ja rahakkeet on kuitenkin merkittävä tarvittaessa rekisteriin jäsenvaltioiden soveltamien menettelyjen mukaan, ja niistä on ilmoitettava ETTK:lle.

6 artikla

Seuraamukset

1. Jäsenvaltioiden on vahvistettava säännöt seuraamuksista, joita sovelletaan tämän asetuksen säännösten rikkomiseen, ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että ne pannaan täytäntöön. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia

2. Jäsenvaltioiden on annettava tämän artiklan soveltamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset 1 päivään tammikuuta 2005 mennessä. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.

7 artikla

Soveltamisala

Asetusta sovelletaan osallistuvissa jäsenvaltioissa, jotka on määritelty asetuksessa (EY) N:o 974/98.

8 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti.

Tehty Brysselissä [...]

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

LIITE I asetuksen 1 artiklassa tarkoitettu eurotunnus

>VIITTAUS KAAVIOON>

LIITE II Luettelo 1 artiklassa mainituista nimetyistä viranomaisista

BELGIA: Ministère des Finances - Administration de la Trésorerie (valtiovarainministeriö 2 valtionkassanhallinto)

TANSKA: Danmarks Nationalbank (Tanskan kansallispankki)

SAKSA: Bundesministerium der Finanzen (liittovaltion valtiovarainministeriö)

KREIKKA: Õðïõñãåßï ÅèíéêÞò Ïéêïíïìßáò êáé Ïéêïíïìéêþí - Ãåíéêü ËïãéóôÞñéï ôïõ ÊñÜôïõò (valtiovarainministerio 2 valtionkassanhallinto)

ESPANJA: Dirección General del Tesoro y Política Financiera (valtionkassan ja finanssipolitiikan pääosasto)

RANSKA: Direction des Monnaies et médailles - Ministère de l'Economie, des Finances et de l'Industrie de la République Française (metalliraha- ja mitalihallitus 2 talous-, valtiovarain- ja elinkeinoministeriö)

IRLANTI: Central Bank and Financial Services Authority of Ireland (Irlannin keskuspankki ja rahoituspalvelutarkastus)

ITALIA: Ministero dell'Economia e delle Finanze (talous- ja valtiovarainministeriö)

LUXEMBURG: Ministère des Finances - Service de la Trésorerie (valtiovarainministeriö - valtionkassa)

ALANKOMAAT: Ministerie van Financiën - Direktie Binnenlands Geldwezen (valtiovarainministeriö - kotimaan rahaliikenteen osasto)

ITÄVALTA: Münze Österreich AG (Itävallan rahapaja)

PORTUGALI: Imprensa Nacional - Casa da Moeda (kansallinen setelipaino - rahapaja)

SUOMI: Valtiovarainministeriö

RUOTSI: Sveriges Riksbank - Avdelningen för Marknadsoperationer (MOP) (Ruotsin valtionpankki - markkinatoimista vastaava osasto)

YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA: HM Treasury (valtiovarainministeriö)

LIITE III

1. Asetuksen 1 artiklassa tarkoitetun viitealueen määritelmä

a) Mitalien ja rahakkeiden koon viitealue on halkaisijan vaihteluvälille ja reunan korkeuden vaihteluvälille sijoittuvien halkaisija-arvojen ja reunan korkeusarvojen yhdistetty joukko.

b) Halkaisijan vaihteluväli on 19,00-28,00 millimetriä.

c) Reunan korkeuden vaihteluväli on 7,00-12,00 % kustakin halkaisijan vaihteluvälin arvosta.

2. Asetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetut vaihteluvälit

>TAULUKON PAIKKA>

3. Asetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut vaihteluvälit

>TAULUKON PAIKKA>

4. Graafinen esitys

Seuraavassa kaaviossa esitetään ohjeellisesti tämän liitteen määritelmät:

>VIITTAUS KAAVIOON>

RAHOITUSVAIKUTUKSET

Asetuksella ei ole rahoitusvaikutuksia yhteisön talousarvioon.