[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 1.12.2005 KOM(2005) 629 lopullinen VALKOINEN KIRJA Rahoituspalvelupolitiikka 2005–2010 {SEC(2005) 1574} SISÄLLYSLUETTELO TIIVISTELMÄ: JOHDANTO/TAVOITTEET/JOHTOAJATUS …....….………………………………………….………..3 1. RAHOITUSPALVELUJEN DYNAAMINEN KONSOLIDOINTI 5 2. SÄÄNTELYN PARANTAMINEN 5 2.1. Avoimet ja läpinäkyvät kuulemismenettelyt 5 2.2. Vaikutusten arviointi 6 2.3. Lainsäädännön täytäntöönpano ja soveltaminen 6 2.4. Jälkiarviointi 7 2.5. Yksinkertaistaminen, kodifiointi ja selkeyttäminen 7 2.6. Rahoituspalvelujen käyttäjät: panokset, kuluttajien ja muiden tahojen valistaminen sekä muutoksenhakukeinot 8 2.7. Vuorovaikutuksen tehostaminen muiden alojen kanssa 9 3. EU:N SÄÄNTELY- JA VALVONTAJÄRJESTELMIEN ASIANMUKAISUUDEN VARMISTAMINEN 9 3.1. Lamfalussyn prosessin toimivuus 9 3.2. Valvonnan haasteet 10 3.2.1 Selkeämmät roolit ja vastuualueet kotijäsenvaltion ja vastaanottavan jäsenvaltion valvontaviranomaisille 11 3.2.2 Tutkitaan tehtävien ja vastuiden delegointia valvontaviranomaisten välillä 11 3.2.3 Valvonnan tehokkuuden lisääminen käytännön toimilla 11 3.2.4 EU:n laajuisen valvontamallin kehittäminen 12 4. KÄYNNISSÄ OLEVAT JA TULEVAT SÄÄNTELYTOIMET (2005–2010) 12 4.1. Käynnissä olevat hankkeet 12 4.1.1. Vähittäispankkitoiminta 12 4.1.2. Solvenssi II 12 4.1.3. Määräosuuksien tarkastelu 13 4.1.4. Selvitys- ja toimitusjärjestelmät 13 4.2. Harkinnassa olevat asiat 13 4.2.1. Rajatylittävän konsolidoinnin tarpeettomien esteiden poistaminen 13 4.2.2. Sähköisestä rahasta annettu direktiivi 13 4.2.3. Vakuutusalan takuurahastot 14 4.2.4. Arvopapereita koskeva Haagin yleissopimus 14 4.2.5. Vaihtoehtoiset välineet 14 4.3. Alat, joilla ei suunnitella uutta lainsäädäntöä 14 4.4. Tulevat aloitteet 14 4.4.1. Sijoitusrahastot 14 4.4.2. Vähittäisrahoituspalvelut: pankkitilit ja luotonvälittäjät 15 5. ULKOINEN ULOTTUVUUS 15 6. SEURANTAPROSESSI 16 Tiivistelmä Tässä asiakirjassa esitellään rahoituspalveluja koskevat Euroopan komission (jäljempänä 'komissio') toiminnan painopistealueet vuoteen 2010 saakka. Liitteessä I on yleiskuvaus yksittäisistä toimista ja tehtävistä. Vihreästä kirjasta[1] järjestetty kuulemiskierros osoitti, että näillä poliittisilla prioriteeteilla on laaja tuki. Tässä valkoisessa kirjassa otetaan huomioon myös tulokset, joita saatiin 18. heinäkuuta 2005 järjestetystä ”näkemysten vaihdosta”[2] sekä rinnakkaisaloitteista, kuten rahoituspalvelukomitean raportti rahoitusalan yhdentymisestä,[3] lokakuun 11. päivänä 2005 kokoontuneen Ecofin-neuvoston päätelmät ja Euroopan parlamentin talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietintö rahoitusmarkkinoiden yhdentymisen nykytilasta Euroopan unionissa.[4] Tätä valkoista kirjaa täydentää asianmukainen vaikutusten arviointi (ks. liite II). Rahoituspalveluja koskevalla komission politiikalla on seuraavat yleiset tavoitteet tulevien viiden vuoden aikana: lujitetaan dynaamisesti yhdentyneitä, avoimia, osallisuutta edistäviä, kilpailua suosivia ja taloudellisesti tehokkaita EU:n rahoitusmarkkinoita; poistetaan jäljellä olevat taloudellisesti merkittävät esteet, jotta rahoituspalvelujen tarjonnalle on hyvät edellytykset ja pääomat voivat liikkua vapaasti ja mahdollisimman vähin kustannuksin koko EU:n alueella – riittävällä toiminnan vakauden ja liiketoiminnan sääntelyllä voidaan taata rahoitusalan vakaus, kuluttajille koituvat edut ja korkeatasoinen kuluttajansuoja; pannaan voimassaoleva lainsäädäntö täytäntöön, sovelletaan sitä asianmukaisesti ja arvioidaan jatkuvasti lainsäädännön tarkoituksenmukaisuutta sekä sovelletaan paremman sääntelyn suunnitelmaa tinkimättömästi tuleviin aloitteisiin; tehostetaan valvontakäytänteisiin liittyvää yhteistyötä ja niiden lähentymistä EU:ssa, tiivistetään yhteistyötä muiden globaalien rahoitusmarkkinoiden kanssa ja vahvistetaan eurooppalaista vaikutusta maailmanlaajuisesti. | - Dynaaminen konsolidointi on komission lähestymistavan johtoajatus – lähestymistapa on käytännöllinen, kunnianhimoinen ja siinä otetaan huomioon eri sidosryhmien näkemykset. VALKOINEN KIRJA RAHOITUSPALVELUISTA 2005–2010 1. RAHOITUSPALVELUJEN DYNAAMINEN KONSOLIDOINTI Rahoitusmarkkinoilla on keskeinen merkitys nykyaikaisten kansantalouksien toiminnassa. Rahoitusmarkkinoiden voimakkaampi yhdentyminen tehostaa taloudellisten resurssien jakautumista ja talouden suorituskykyä pitkällä aikavälillä. Rahoituspalvelujen yhtenäismarkkinoiden toteuttamisella on keskeinen osa Lissabonin strategian mukaisessa talouden uudistusprosessissa.[5] Se on olennaista myös EU:n globaalin kilpailukyvyn kannalta. EU:n rahoitusmarkkinoiden yhdentymistä toteutettiin vuosina 1999–2005 rahoituspalvelujen toimintasuunnitelmalla (Financial Services Action Plan, FSAP). Suunnitelmalla on saavutettu halutut tulokset: rahoitusalan suorituskyky on parantunut, markkinoiden likvidiys ja kilpailu ovat lisääntyneet, yritysten kannattavuus on hyvällä tasolla ja rahoitusalan toiminta on aiempaa vakaammalla pohjalla lukuisista ulkoisista häiriötekijöistä huolimatta. Etuja saadaan vielä enemmän, kun suunnitelma pannaan progressiivisesti täytäntöön tulevina vuosina. Lisätoimia kuitenkin tarvitaan. EU:n rahoituspalvelualalla on paljon käyttämätöntä potentiaalia, jolla voitaisiin edistää talouden ja työllisyyden kasvua. Pitkäaikaissäästämisen yleiseurooppalaisten markkinoiden toimintaa on tehostettava pikaisesti. Eläkevarojen vajaus on EU:n suurin rakenteellinen haaste, jonka rahoitus on järjestettävä. Vähittäiskaupan sisämarkkinoiden toteuttamisessa on vielä paljon tehtävää. Tarvitaan paremmin toimivat riskipääomamarkkinat, joilla kannustetaan uusia innovatiivisia yrityksiä ja kiihdytetään talouskasvua.[6] Komissio keskittyy seuraavien viiden vuoden aikana seuraaviin osa-alueisiin: konsolidoinnin edistyminen, keskeneräisten hankkeiden loppuunsaattaminen, valvontaan liittyvän yhteistyön ja lähentymisen tehostaminen sekä jäljellä olevien taloudellisesti merkittävien esteiden poistaminen. 2. SÄÄNTELYN PARANTAMINEN Komissio noudattaa mahdollisimman avointa, läpinäkyvää ja tosiseikkoihin perustuvaa politiikkaa sekä sitoutuu avoimiin kuulemismenettelyihin ja vaikutusten arviointiin. Näin varmistetaan tulevien säännösten perusteellinen valmistelu ja asianmukaisuus, jotka tuottavat arvonlisää EU:n rahoituspalvelualalle ja kuluttajille. 2.1. Avoimet ja läpinäkyvät kuulemismenettelyt Sidosryhmien ja muiden tahojen kanssa toteutettavilla avoimilla kuulemismenettelyillä on jatkossakin keskeinen asema, ja niitä toteutetaan ennen kuin lainsäädäntöä aletaan valmistella. Komissio julkistaa tulevaisuudessakin kuulemismenettelyissä saamiaan kommentteja, käytännön ohjeita ja palautelausuntoja. 2.2. Vaikutusten arviointi Komission kaikkiin uusiin ehdotuksiin liitetään vaikutusten arviointi. Arvioinnissa tarkastellaan jokaista asiakohtaa ja määritetään asianmukaisin vaihtoehto. Vaikutusten arvioinnissa keskitytään kattavasti taloudellisiin, sosiaalisiin ja ympäristökustannuksiin ja hyötyihin ja tarvittaessa rahoitusalan vakauteen, markkinoiden asianmukaiseen toimintaan ja kuluttajansuojaan. Vaikutusten arvioinnissa käytettävistä menetelmistä annetaan mahdollisuuksien mukaan tietoja sidosryhmille ennen niiden virallista julkistamista. Komissio arvioi myös tapauskohtaisesti, edellyttävätkö tason 2 tekniset täytäntöönpanotoimet vaikutusten arviointia. Komissio olettaa, että myös Euroopan parlamentti ja neuvosto noudattavat sitoumustaan parantaa yhteisön lainsäädännön laatua arvioimalla komission ehdotuksiin tekemiensä huomattavien muutosten vaikutuksia.[7] Tämä ei ole toistaiseksi toteutunut käytännössä, mikä haittaa sääntelyn kehittämistä.[8] 2.3. Lainsäädännön täytäntöönpano ja soveltaminen Jäsenvaltiot ovat valitettavasti noudattaneet huonosti määräaikoja, jotka on asetettu yhteisön lainsäädännön siirtämiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä.[9] Jäsenvaltioiden on sitouduttava tiukasti lainsäädännön asianmukaiseen ja ripeään täytäntöönpanoon. Soveltamisen valvonnassa käytettäviä menettelyjä on tehostettava ja yhdistettävä jäsenvaltioiden välillä. Yhteinen vastuu sääntelyn onnistumisesta on suuri haaste 25 jäsenvaltion EU:lle, johon on vielä tulossa lisää jäsenvaltioita. Komissio toimii tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja seuraa sääntelyn edistymistä, jotta varmistetaan täsmällinen täytäntöönpano ja vältetään tarpeettomien säännösten lisääminen säädöksiin (”goldplating”). Komissio päivittää säännöllisesti online-palveluna toteutettavaa rahoituspalvelujen toimintasuunnitelman täytäntöönpanomatriisia ja liittää hyperlinkkejä jäsenvaltioiden omiin täytäntöönpanoasiakirjoihin. Yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanon kokonaistilannetta käsitellään myös vuosittain julkistettavassa kertomuksessa rahoituspalvelujen edistymisestä.[10] Tulevaisuudessa jatketaan lainsäädännön täytäntöönpanoon liittyvää workshop-muotoista yhteistyötä jäsenvaltioiden ja EU:n sääntelyviranomaisten kanssa. Näin voidaan saavuttaa yhteisymmärrys EU:n lainsäädännön yksittäisten säännösten täytäntöönpanosta ja ratkaista ongelmia etukäteen. Komissio julkistaa tarvittaessa kyseiseen yhteistyöhön liittyviä tiivistelmäasiakirjoja ja muita tulkintoja. Tämäntyyppiset käytännönläheiset prosessit helpottavat valvontaa. Mikäli säädösten täytäntöönpanossa havaitaan puutteita, komissio käynnistää nopeasti rikkomisesta johtuvan menettelyn. Eri sidosryhmät korostavat, että lainsäädännön täytäntöönpanoon tarvitaan riittävästi aikaa. Komissio on samaa mieltä. Täytäntöönpanotoimien pitäisi kuitenkin edetä mahdollisimman samanaikaisesti sekä lainsäädännöllisellä (taso 1) että teknisellä (taso 2) tasolla, kun tason 2 toimet kehittyvät. 2.4. Jälkiarviointi Säännösten tärkein tehtävä on asetettujen tavoitteiden saavuttaminen. Komissio seuraa rahoitusalan yhdentymistä vuosittain laadittavassa kertomuksessa (Financial Integration Monitor).[11] Toimielinten välinen seurantaryhmä[12] avustaa komissiota arvioimalla Lamfalussyn prosessin edistymistä kaikilla rahoituspalvelualoilla.[13] FSAP:n ja kaikkien uusien sääntelytoimien jälkiarviointi kuuluu komission prioriteetteihin seuraavien viiden vuoden aikana. Komissio pyrkii laatimaan vuoteen 2009 mennessä kattavan taloudellisen ja oikeudellisen arvion kaikista rahoituspalvelujen toimintasuunnitelmaan liittyvistä toimista.[14] Tutkimus käynnistetään vuoden 2007–2008 aikana.[15] Keskeiset toimenpiteet arvioidaan noin neljä vuotta niiden täytäntöönpanon määräajan päättymisen jälkeen. Jos huolellinen arviointi ja analyysit osoittavat ajan mittaan yksittäisten säädösten olevan epäonnistuneita, niitä muutetaan tai ne kumotaan lainsäädäntömenettelyjen mukaisesti.[16] 2.5. Yksinkertaistaminen, kodifiointi ja selkeyttäminen Rahoituspalveluja koskevien yhteisön ja kansallisten täytäntöönpanosäännösten on muodostettava johdonmukainen lainsäädännöllinen kokonaisuus. Kehittämisvaraa on, vaikka komissio on yrittänyt pitää rahoituspalvelujen toimintasuunnitelmaan liittyvän lainsäädännön mahdollisen yksinkertaisena ja johdonmukaisena. Tämän vuoksi komissio toteuttaa alakohtaisia ja alojen välisiä johdonmukaisuuden tarkastuksia käymällä läpi lainsäädäntöä tavoitteena varmistaa terminologian ja vaikutusten johdonmukaisuus. Oikeudellista johdonmukaisuutta tutkittaessa on myös arvioitava jäsenvaltioiden toimintatapoja, jotta voidaan ymmärtää paremmin, kuinka yhteisön lainsäädäntöä sovelletaan käytännössä ja varmistaa, että markkinoiden moitteettoman toiminnan edellyttämä lainsäädännön johdonmukaisuus on saavutettu. Tarkastelujen luonnollinen lähtökohta on yhteisön lainsäädäntö, mutta lisäksi on paneuduttava sen täytäntöönpanoon ja soveltamiseen kansallisella tasolla. Tämä edellyttää komission monivuotista hanketta, joka aloitetaan seuraavilla käytännön toimilla: - Yhteisön lainsäädännön helppo saatavuus toteutetaan kokoamalla Internet-sivustoon[17] rahoituspalveluja koskevat yhteisön säädökset sellaisessa muodossa, että alan asiantuntijat ja suuri yleisö voivat helposti tutkia niitä. - Ensimmäinen alakohtainen johdonmukaisuuden tarkistus toteutetaan arvopaperialalla . Alan edustajista ja markkina-asiantuntijoista perustetaan ryhmä, joka avustaa komissiota analysoitaessa keskeisiä ongelmia. Komission oikeusvarmuustyöryhmä, joka tutkii arvopapereihin liittyviä rajatylittäviä oikeuksia ja siirtoja, tekee jo asiaan liittyvää työtä. - Nykyisin käytettävissä olevat tiedot ja niiden määrä voivat aiheuttaa hämmennystä sekä käyttäjien että palveluntarjoajien keskuudessa. Vuonna 2008 toteutetaan laaja tutkimus, jossa tarkastellaan EY:n voimassa oleviin säädöksiin mahdollisesti sisältyviä epäjohdonmukaisuuksia ja tietovaatimusten asianmukaisuutta . - Epävarmuutta esiintyy etenkin yhteissijoitusten alalla. Niihin sovelletaan sekä alakohtaisia että useamman alan kattavia sääntöjä, joiden lisäksi on myös joitakin paikallisia mainostamissääntöjä. Alan edustajilta saadun palautteen mukaan nykytilanne estää sijoitusrahastojen tehokkaan rajatylittävän markkinoinnin. Epävarmaa on myös se, onko rahaston perustaja tai jakelija vastuussa sijoittajille markkinoitavista tai tarjottavista palveluista. Komissio antaa vuoden 2006 aikana tiedonannon tai suosituksen, jossa selvennetään joitakin tähän liittyviä asioita. Tämä voi olla lähtökohta vastaavalle työlle muilla aloilla. - Vakuutusalaa koskevan Solvenssi II -hankkeen yhteydessä toteutetaan mittava säädösten kodifikaatio . Voimassa olevaa yhteisön säännöstöä ei muuteta, mutta 16 vakuutusdirektiiviä yhdistetään yhdeksi EY:n vakuutusdirektiiviksi. Tämä voi toimia esimerkkinä vastaaville kodifikaatiohankkeille muilla rahoituspalvelualoilla. - Mikäli yhteisön lainsäädäntöä on pantu väärin täytäntöön, komissio ryhtyy tarvittaviin toimiin (mukaan lukien rikkomisesta johtuvat menettelyt ) varmistaakseen, että koko EU:n alueella on johdonmukainen ja tehokas sääntelyjärjestelmä. 2.6. Rahoituspalvelujen käyttäjät: panokset, kuluttajien ja muiden tahojen valistaminen sekä muutoksenhakukeinot Rahoituspalvelujen käyttäjien FIN–USE -foorumilla on keskeinen asema, kun välitetään tietoja EU:n toimiin liittyvistä käyttäjien näkemyksistä.[18] Lisäksi komissio pitää huolta siitä, että rahoituspalvelujen käyttäjillä on tulevaisuudessa suhteellinen edustus kaikissa neuvoa-antavissa ryhmissä. Koska yhteiskunta lopettaa asteittain joidenkin sosiaalisten järjestelmien rahoittamisen, kansalaisten on oltava paremmin tietoisia rahoitusalan toiminnasta ja osallistuttava siihen suoraan. Läpinäkyvyyttä ja vertailtavuutta on lisättävä, ja kuluttajia on autettava ymmärtämään rahoituspalvelujen sisältöä, jotta voidaan vahvistaa kysyntäpuolta ja edistää hyviä sijoitusvalintoja esimerkiksi eläkejärjestelmissä. Vaikka jäsenvaltiot ovat päävastuussa kuluttajien valistamisesta, komissio voi edistää rahoitusalan koulutusta, kuluttajien tietämystä ja parhaita käytänteitä koskevaa yleiseurooppalaista näkemysten vaihtoa sekä tukea yhteishankkeita. Komissio aikoo järjestää asiaan liittyvän konferenssin vuoden 2007 alussa. Komissio aikoo lisäksi julkaista säännöllisesti tiedotteita, jossa kerrotaan käynnissä olevien hankkeiden tärkeimmistä rahoituspalvelujen käyttäjiä ja kuluttajia koskettavista asioista. Näin kuluttajien tietoisuus rahoituspalvelujen kehityksestä kasvaa. Suunnitteilla on myös eurooppalaisia kuluttajia edustavan pysyvän ryhmän perustaminen. Ryhmässä on tarkoitus käsitellä erityisesti kuluttajia koskevia rahoituspalveluihin liittyviä kysymyksiä. Myös rahoituspalvelualan työntekijöiden työntekijöitä edustavaan ammattiliittojen yhteistyöjärjestöön (UNI-EUROPA) ollaan säännöllisesti yhteydessä. FIN-NET -järjestelmällä[19] on tärkeä tehtävä, koska se helpottaa rahoituspalvelujen käyttäjien ja kuluttajien pääsyä menettelyihin, joissa valituksia ratkaistaan tuomioistuinten ulkopuolella rajatylittävissä asioissa.[20] Komissio on käynnistänyt tutkimuksen, jolla selvitetään FIN-NET -järjestelmän käyttöä ja pyritään maksimoimaan sen tehokkuus. Komissio aikoo myös tutkia rahoituspalvelualan kansalliset muutoksenhakujärjestelmät ja selvittää niihin mahdollisesti liittyvät puutteet. 2.7. Vuorovaikutuksen tehostaminen muiden alojen kanssa Rahoituspalvelujen ja muiden alojen synergian maksimointi on keskeisessä asemassa. Seuraavien viiden vuoden ajan tehostetaan edelleen yhteistyötä muilla aloilla, erityisesti kilpailuasioissa (alakohtaiset tutkimukset[21]), kuluttajapolitiikassa (kuluttajansuoja, sopimusoikeus[22]) ja verotuksessa. Komission vastikään valmistuneessa tutkimuksessa, jossa käsitellään rajatylittävän konsolidoinnin esteitä Euroopassa,[23] havaittiin syrjinnän ja verosäännöksiin liittyvän epävarmuuden haittaavan eniten rahoituspalvelujen yhdentymistä. Ongelmia tuottavat erityisesti rakenneuudistuksiin liittyvä arvonlisäveron perintä.[24] Komissio aikoo järjestää kaikkia sidosryhmiä koskevan laajan kuulemiskierroksen ja antaa säädösehdotuksen, jossa rahoituspalvelualan alv-säännökset mukautetaan rahoitusalan yhtenäismarkkinoiden kehitykseen.[25] Komission kertomuksessa korostetaan toimia, jotka komissio haluaa toteuttaa muilla aloilla.[26] 3. EU:N SÄÄNTELY- JA VALVONTAJÄRJESTELMIEN ASIANMUKAISUUDEN VARMISTAMINEN 3.1. Lamfalussyn prosessin toimivuus EU:n rahoitusmarkkinoiden yhdentymisvauhti kiihtyy. Osa vähittäispalveluista pysyy paikallistasolla, mutta yritykset etsivät yhä enemmän yleiseurooppalaisia mittakaavaetuja, vaikka ne säilyttävät usein paikalliset fyysiset toimipisteensä: etuja haetaan riskinhallinnan ja back-office -toimintojen keskittämisestä, rajatylittävistä sulautumista ja Internetin käytöstä. Tämän vuoksi EU:n sääntely- ja valvontajärjestelmien on mukauduttava, ja sääntelyn aiheuttamat kustannukset on pyrittävä minimoimaan. Rahoituspalveluissa EU:n sääntely- ja valvontaprosessin ytimen muodostaa nelitasoinen Lamfalussyn prosessi.[27] Prosessi on saanut laajan tuen ja sitä pidetään menestyksekkäänä. Päätöksenteko- ja valvontamenettelyt ovat tulleet selvästi tehokkaammiksi ja joustavammiksi. Komission tärkein tavoite on soveltaa Lamfalussyn prosessia ja hyödyntää sen koko potentiaali seuraavien viiden vuoden aikana. Sääntelyn kannalta tärkeimmät seikat: 1. Komitologiamenettelyn uudistamisesta käytävät keskustelut ovat erityisen tärkeitä. 2. Prosessin vastuujakoa ja läpinäkyvyyttä on parannettava kokonaisuutena ja suhteessa Euroopan parlamenttiin ja neuvostoon. Huomioon on otettava toimielimille määritellyt tehtävät ja vastuujaot sekä se tosiseikka, että kansallisten valvontaviranomaisten komiteat ovat komission neuvoa-antavia elimiä. 3. Eri alojen välistä sääntely-yhteistyötä on kehitettävä aiempaa useammissa monialaisissa rahoitussektorin kysymyksissä. 4. On varmistettava se, että kaikki Lamfalussyn prosessin neljä tasoa noudattavat paremman sääntelyn suunnitelmaa ja varmistavat hyvätasoisen sääntöjen laatimisen, täytäntöönpanon ja soveltamisen. Tason 3 komiteat ovat tehneet hyvää työtä ja komissio on tietoinen resurssien rajallisuudesta. Komissio kuitenkin katsoo, että ne komiteoiden neuvot, jotka saattavat lisätä huomattavasti sääntelyn kustannuksia, voisi olla syytä antaa talousasiantuntijoiden arvioitavaksi vaikutusten ja oikeasuhteisuuden selvittämiseksi. 5. Tärkeimpien yhteistyökumppanien kanssa on pyrittävä standardien globaaliin lähentymiseen siltä osin kuin voidaan saada käytännön hyötyjä. 3.2. Valvonnan haasteet Valvontaviranomaisten on tehostettava yhteistyötä ja tietojenvaihtoa. Yhteistyön sujuminen kriisitilanteissa on varmistettava. Seuraavien viiden vuoden aikana on kohdattava ainakin seuraavat haasteet: Kotijäsenvaltion ja vastaanottavan jäsenvaltion vastuunjakoa on selkeytettävä ja optimoitava yhdentymisen nopeutuessa, ja heijastusvaikutukset on otettava huomioon (3.2.1 kohta). Tehtävien ja vastuiden delegointimahdollisuuksia on tutkittava. Samalla on varmistettava, että valvontaviranomaisilla on tarvittavat tiedot ja luottamus toisten viranomaisten toimintaan (3.2.2 kohta). Valvonnan tehokkuutta on lisättävä välttämällä ylimääräisiä raportointi- ja tiedottamisvaatimuksia (3.2.3 kohta). Yhteistyöstä on saatava johdonmukaisempaa ja oikea-aikaisempaa. Lisäksi on luotava EU:n laajuinen valvontamalli (3.2.4 kohta). | 6. 3.2.1 Selkeämmät roolit ja vastuualueet kotijäsenvaltion ja vastaanottavan jäsenvaltion valvontaviranomaisille EU:n valvontajärjestelmän ytimen muodostavat kotijäsenvaltion ja vastaanottavan jäsenvaltion yhteistyön periaate, jota vahvistaa vastavuoroinen tunnustaminen, sekä konsolidoitu valvonta. Mahdollisiin heijastusvaikutuksiin on puututtava tehokkaasti. Tällaisia voivat olla esimerkiksi Euroopan laajuisesti toimivan yhtymän konkurssi tai järjestelmän kannalta tärkeä laitos, joka toimii jäsenvaltiossa, mutta vastuu yhtymän valvonnasta on toiseen jäsenvaltioon sijoittautuneella taholla.[28] EU:ssa sovellettavien toiminnan vakauden valvonnan järjestelmien poikkeaminen nykyisistä järjestelyistä vaikeuttaa poliittisen ja taloudellisen vastuun kohdentamista erityisesti silloin, kun tarvitaan julkisista varoista myönnettävää tukea. Komissio kannattaa asteittaista lähestymistapaa, jolla ratkaistaan havaitut ongelmat, pyritään saavuttamaan tasapaino tehostettujen ja konsolidoitujen valvontajärjestelmien välillä sekä varmistetaan rahoitusjärjestelmän vakaus koko EU:ssa. Myös talletusvakuusjärjestelmät ovat tärkeitä, kun suojataan kuluttajien etuja. Tarvitaan lisätoimia sen varmistamiseksi, että voimassa olevat järjestelyt toimivat tehokkaasti rajatylittävissä tapauksissa ja ovat yhteensopivia muiden järjestelyjen kanssa (esim. hätärahoitusta (lender of last resort) koskevat säännökset ja vastuu rahoituskriisien rahoituksesta). Komissio tutkii tärkeimpiä asiaan liittyviä kysymyksiä ja antaa asiasta tiedonannon vuonna 2006. 3.2.2 Tutkitaan tehtävien ja vastuiden delegointia valvontaviranomaisten välillä Pankkialan lainsäädännössä valvontaviranomaisille annetaan mahdollisuus siirtää tytäryhtiön valvonnan kokonaisvastuu emoyhtiön valvontaviranomaiselle. Tätä mahdollisuutta ei kuitenkaan vielä ole sovellettu käytännössä. Myös arvopaperilainsäädännössä (esim. markkinoiden väärinkäyttö ja esitteet) sallitaan tiettyjen toimintojen siirtäminen sääntelyviranomaisten välillä. Valvontaviranomaiset voisivat kuitenkin tehostaa tietojenvaihtoa ja muiden tehtäviensä suorittamista.[29] Sovittelumenettelyjä voitaisiin käyttää nopeina ja tehokkaina ratkaisukeinoina, kun valvontaviranomaiset selvittelevät tavanomaisia rajatylittäviä asioita koskevia kiistoja. Tämä edistäisi valvontakäytänteiden lähentymistä.[30] 3.2.3 Valvonnan tehokkuuden lisääminen käytännön toimilla Moninkertaiset raportointivaatimukset aiheuttavat rajatylittäville ryhmittymille tarpeettomia kustannuksia. Ne on korvattava rationaalisella yhteisellä raportointikäytännöllä, johon ei ole yhdistetty kansallisia lisävaatimuksia. Kansainväliset tilinpäätösstandardit (IFRS), rahoitusvälineiden markkinoita koskeva direktiivi sekä pankki- ja vakuutusalan toiminnan vakauden valvontaa koskevat uudet säännökset tarjoavat ainutlaatuisen mahdollisuuden järkeistää raportointikäytänteitä. Komission mielestä nyt on luotava aidosti yhteiset tieto- ja raportointivaatimukset ja tarvittaessa rakennettava yhteiset valvontatietokannat. Tason 3 komiteoiden olisi työskenneltävä tiiviisti ja laadittava malli yksinkertaistetusta yhteisestä tieto- ja raportointijärjestelmästä, jota tuetaan kansallisten valvontaviranomaisten välisellä todellisella tietojenvaihdolla. Komissio toivoo, että merkittäviä tehokkuushyötyjä saadaan vuoteen 2008 mennessä. Kaikkien EU:ssa toimivien pankkien, vakuutusyhtiöiden ja suurimpien sijoitusyhtiöiden pitäisi vuoteen 2009 mennessä pystyä täyttämään raportointivaatimuksensa lähettämällä yhdet täydelliset tiedot toimivaltaiselle viranomaiselle. 3.2.4 EU:n laajuisen valvontamallin kehittäminen Seuraavien viiden vuoden ajan olisi tiiviisti kehitettävä yhteisiä tarkastuksia, vertaisarviointeja[31] ja käytännön toimenpiteitä kuten henkilöstövaihtoa, valvontaviranomaisten yhteiskoulutusta sekä tietojen ja asiantuntemuksen vaihtoa, jotta voidaan luoda yhteiset päätöksenteko- ja soveltamiskäytänteet erityisesti useissa maissa toimiville monialaisille ryhmittymille. 4. KÄYNNISSÄ OLEVAT JA TULEVAT SÄÄNTELYTOIMET (2005–2010) 4.1. Käynnissä olevat hankkeet 4.1.1. Vähittäispankkitoiminta Vähittäispankkitoiminnassa on jo käynnissä kolme keskeistä hanketta: - Asuntoluotoista julkistetaan vuonna 2006 valkoinen kirja, jossa määritetään EU:n asuntoluottomarkkinoiden yhdentymisen edellyttämät aloitteet, jotka ovat taloudellisesta näkökulmasta perusteltuja. - Kulutusluottojen alalla annettiin 10. lokakuuta 2005 muutettu ehdotus direktiiviksi, jolla pyritään luomaan kulutusluottojen todelliset sisämarkkinat ja parantamaan kuluttajansuojaa.[32] - Maksupalveluja koskevalla direktiiviehdotuksella pyritään lisäämään kilpailua ja selkeyttämään palvelujen käyttäjien ja tarjoajien oikeuksia ja velvollisuuksia. Tämä aloite edistää ja tukee alan pyrkimyksiä luoda yhtenäinen eurooppalainen maksualue vuoteen 2010 mennessä. Komissio määrittää vuoteen 2007 mennessä lisätoimet, joita yhtenäisen maksualueen toteuttaminen edellyttää. 4.1.2. Solvenssi II Solvenssi II -hankkeella pyritään uudistamaan sääntely ja valvonta perinpohjaisesti vakuutusalalla EU:ssa. Vakuutusyrityksiin aletaan soveltaa vakavaraisuusvaatimuksia, joiden pohjana ovat riskiperusteiset laskelmat. Vakuutusvastuiden (vakuutustekniset vastuuvelat) laskemista yhdenmukaistetaan ja samalla edistetään valvontakäytänteiden lähentymistä. Tämä hanke on saanut laajan tuen ja se liittyy läheisesti laskentatoimen, valvonnan ja vakuutustieteen alojen kansainväliseen kehitykseen. Hankkeen yhteydessä hyödynnetään myös Basel II -vakavaraisuusuudistuksessa pankkialalla saavutettu merkittävä edistyminen. Komissio aikoo antaa ehdotuksensa yhtenä asiakirjana vuoden 2007 puolivälissä. Ehdotuksen rakenne täydennetään komitologiamenettelyssä hyväksytyillä tason 2 toimilla. 4.1.3. Määräosuuksien tarkastelu Eri rahoitusalojen valvontaviranomaiset voivat estää suunnitellut sijoitukset, sulautumat ja yritysostot. Määräosuuksien tarkasteluun liittyvien valvontatehtävien selkeyttä ja läpinäkyvyyttä on lisättävä ja niistä on julkistettava enemmän tietoja. Komissio ja valvontakomiteat (CEBS ja CEIOPS) ovat jo aloittaneet pankkidirektiivin 16 artiklan ja vakuutusdirektiivin 15 artiklan tarkistamisen ja toiminnan vakautta koskevien yhteisten kriteerien määrittämisen. Pankkialan säädösehdotus on tarkoitus antaa vuoden 2006 puolivälissä. Vakuutussäännösten tarkastelu aiotaan yhdistää Solvenssi II –hankkeeseen. 4.1.4. Selvitys- ja toimitusjärjestelmät Rajatylittävät selvitys- ja toimitusjärjestelmät ovat kotimaisia järjestelmiä selvästi kalliimpia, ja niiden turvallisuus ja tehokkuus ovat heikommalla tasolla. Rajatylittävien transaktioiden kalleus johtuu teknisistä, oikeudellisista ja verotuksellisista esteistä.[33] EU-tason sääntelykehystä ei ole. Komissio ehdotti vuonna 2004 antamassaan tiedonannossa, että tehokas, turvallinen ja edullinen rajatylittävä selvitys- ja toimitusjärjestelmä voitaisiin luoda puitedirektiivillä. Komissio on käynnistänyt perusteellisen kuulemiskierroksen ja vaikutusten arvioinnin asian selvittämiseksi. Kun kyseinen prosessi on saatu päätökseen ja markkinoiden viimeaikainen kehitys otettu huomioon, komissio pohtii vuoden 2006 aikana jatkotoimia ja säädösehdotuksen tarpeellisuutta. 4.2. Harkinnassa olevat asiat 4.2.1. Rajatylittävän konsolidoinnin tarpeettomien esteiden poistaminen Komissio on määrittänyt ja tutkinut rajatylittävien sijoitusten potentiaalisia esteitä ja talouden rationalisointia Euroopassa.[34] Lisäksi komissio on tutkinut perustamissopimuksen mukaisten oikeuksien noudattamista pääomien vapaan liikkuvuuden osalta.[35] Perusteettomien esteiden poistaminen tai ainakin niiden vähentäminen lisää kilpailua rahoitusalalla ja yleisesti koko taloudessa sekä vaikuttaa suotuisasti kasvuun ja työpaikkojen luomiseen. Seurantatoimet on tarkoitus aloittaa vuonna 2006 (ks. myös 4.1.3). 4.2.2. Sähköisestä rahasta annettu direktiivi Sähköisestä rahasta annetun direktiivin arviointi on käynnissä. Direktiivillä ei alustavien tietojen mukaan ole pystytty luomaan riittävää oikeusvarmuutta, ja se on saattanut haitata markkinakehitystä. Keväällä 2006 julkistetaan asiaa koskeva kertomus, jossa annetaan tarvittavat suositukset. 4.2.3. Vakuutusalan takuurahastot Komissio päättää vuoden 2006 aikana, tarvitaanko tällä alalla säädösehdotuksia. 4.2.4. Arvopapereita koskeva Haagin yleissopimus Neuvosto on pyytänyt oikeudellista arviota joistakin Haagin arvopaperiyleissopimuksen[36] näkökohdista, mikä auttaa neuvostoa päättämään, voidaanko komission viimeisin ehdotus allekirjoittaa. 4.2.5. Vaihtoehtoiset välineet Kuulemiskierroksen aikana on esitetty paljon epäilyjä vaihtoehtoisten välineiden (26. järjestelmät) käyttökelpoisuudesta rahoituspalvelujen alalla. Vaihtoehtoisten välineiden suosittelijoiden on annettava yksityiskohtaisemmat tiedot ajatuksistaan sekä kyseisten välineiden oikeudellisista ominaisuuksista, käyttökelpoisuudesta ja eduista. Komissio ottaa vastaan ehdotuksia,[37] mutta ei ole vakuuttunut siitä, että vaihtoehtoiset välineet tuottaisivat etuja markkinatoimijoille. 4.3. Alat, joilla ei suunnitella uutta lainsäädäntöä Seuraaville aloille ei ole tulossa uutta lainsäädäntöä: luokituslaitokset; rahoitusanalyytikot; tason 2 toimenpiteet, jotka koskevat julkisia ostotarjouksia koskevaan direktiiviin sisältyviä tarjousasiakirjaan liittyviä vaatimuksia; ja säänneltyjen markkinoiden pääomavaatimukset . Komissio katsoo, että voimassa olevat säännökset (sekä jo käynnissä olevat toimet (esim. MiFID taso 2)) riittävät tässä vaiheessa. Markkinakehitykseen voidaan parhaiten reagoida jäsenvaltioiden lisätoimilla ja markkinatoimijoiden itsesääntelyllä. 4.4. Tulevat aloitteet Komissio on havainnut kaksi alaa, joihin huolellisesti kohdennetut, tosiseikkoihin perustuvat aloitteet voisivat hyödyttää EU:n taloutta: sijoitusrahastot ja vähittäisrahoituspalvelut. Näillä aloilla olisi edettävä alhaalta ylöspäin, toteutettava laajoja kuulemiskierroksia, toimittava markkinoiden tarpeita vastaavasti ja otettava huomioon voimassa olevan lainsäädännön ja uusien aloitteiden vuorovaikutus. 4.4.1. Sijoitusrahastot EU:n sääntelyjärjestelmän olisi mahdollistettava se, että sijoitusrahastoala, jonka hoidossa on nykyään 5 000 miljardin euron varat, voi kehittää rakenteeltaan vakaata ja hyvin hallinnoitua yhteistä sijoitustoimintaa. Pyrkimyksenä on tarjota kunkin sijoittajan taloudellisen kapasiteetin ja riskinottokyvyn perusteella paras mahdollinen tuotto ja antaa sijoittajille samalla kaikki tarvittavat tiedot riskien ja kulujen arvioimiseksi. Yhteissijoitusyrityksiä koskevan lainsäädännön johdonmukaisen täytäntöönpanon varmistaminen on hyvässä vauhdissa. Toimet liittyvät muun muassa paremmin toimivaan UCITS-toimilupaan, selkeämpään käsitykseen sijoitusrajoista ja voimassa olevan yhteissijoitusyrityksiin sovellettavan lainsäädännön johdonmukaisempaan siirtämiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä. Sijoitusrahastolainsäädännön kehittämisestä heinäkuussa 2005 annetussa komission vihreässä kirjassa arvioidaan yhteissijoitusyrityksiin[38] sovellettavia voimassa olevia säännöksiä rahastomarkkinoiden viimeaikaisen kehityksen valossa. Vihreästä kirjasta[39] saadun palautteen ja käynnissä olevan työn perusteella komissio voi muodostaa perustellun näkemyksen tulevien toimien sisällöstä ja muodosta. Komissio hahmottelee kantansa valkoisessa kirjassa, joka julkistetaan vuoden 2006 jälkipuoliskolla. 4.4.2. Vähittäisrahoituspalvelut: pankkitilit ja luotonvälittäjät Tarvitaan lisätoimia, joilla ratkaistaan vähittäisrahoituspalvelumarkkinoiden hajanaisuuteen liittyvät ongelmat. Komissio soveltaa kohdennettua, neuvottelevaa lähestymistapaa ja kuulee kaikkien markkinatoimijoiden näkemyksiä prosessin kaikissa vaiheissa. Komissio on päättänyt, että seuraaviin vähittäispalveluihin on kiinnitettävä huomiota: Pankkitili on useimmille kuluttajille ensimmäinen kosketus rahoituspalveluihin ja -markkinoihin, ja sillä on yhä suurempi merkitys välineenä, jolla osallistutaan markkinoiden ja yhteiskunnan toimintaan. Sen merkitys kasvaa entisestään, kun suoritetaan sähköisiä maksuja yhtenäisellä maksualueella. Pankkitilien (käyttö-, säästö- ja arvopaperitilit) käyttöön liittyvät tarpeettomat esteet on poistettava,[40] kuluttajien valinnanvaraa lisättävä ja palveluntarjoajien välistä kilpailua tehostettava. Komissio perustaa asiantuntijaryhmän, jonka jäseniä ovat rahoituspalvelualan ja palvelujen käyttäjien edustajat. Ryhmän tehtävä on määrittää käyttäjien toiminnan liikkuvuuteen (esim. tavallisten ja online-pankkitilien avaaminen), pankkitilien lopettamisesta perittäviin palkkioihin ja eri pankkien välisiin tilisiirtoihin liittyvät ongelmat sekä harkita vaihtoehtoisen vakiomuotoisen pankkitilin käyttökelpoisuutta. Asiantuntijaryhmän työn tulosten pitäisi olla käytettävissä vuoden 2007 alussa. Komissio tutkii aloitteiden tarpeellisuutta ja perustaa työnsä kilpailupolitiikassa parhaillaan tehtävään alakohtaiseen kyselyyn.[41] Luotonvälittäjien osalta tarvitaan lisätutkimuksia riippumatta siitä, mikä on lopputulos kulutusluottodirektiivin sääntelyprosessissa. Komissio käynnistää vuonna 2008 valmistuvan tutkimuksen, jossa kerätään tiedot voimassa olevista kansallisista säännöksistä ja määritetään toisistaan poikkeavista tai päällekkäisistä säännöksistä aiheutuvat ongelmat. Tutkimukseen sisällytetään myös kokemukset vakuutusalan ja arvopaperivälityksen voimassa olevasta lainsäädännöstä. 5. ULKOINEN ULOTTUVUUS Muun muassa laskentatoimea, tilintarkastusta ja pankkien pääomavaatimuksia koskevat standardit ja parhaat käytänteet määritellään yhä useammin globaalisti. EU:lla on oltava johtava asema globaalissa standardien määrittelyssä, koska se on suuri markkina-alue ja Euroopassa on kokemusta yhdistettäessä yhdenmukaisia sääntöjä koskevia oikeutettuja vaatimuksia sekä markkinoiden, toimintakulttuurien ja toimijoiden erilaisia tarpeita. EU:ssa on maailman avoimimmat rahoitusmarkkinat, mistä on tulevaisuudessa hyötyä. Euron käyttöönotto, jota tuetaan pääomien vapaalla liikkuvuudella, on maailmanlaajuinen esimerkki avoimuuden ja läpinäkyvyyden toteuttamisesta käytännössä. Muiden valtioiden pitäisi pyrkiä samaan. EU on täysin sitoutunut globaalien rahoituspalvelumarkkinoiden kunnianhimoiseen avautumissuunnitelmaan. Tätä sitoumusta noudatetaan, kun käydään neuvotteluja, jotka liittyvät palvelukaupan yleissopimukseen (GATS), WTO:n Doha-kierrokseen ja muihin maailmankaupan näkökohtiin. Komission soveltama lähestymistapa sääntelyyn liittyvässä kanssakäymisessä on saanut paljon tukea, koska se perustuu tietojenvaihtoon, potentiaalisten sääntelyongelmien havaitsemiseen valmisteluvaiheessa ja yleisesti hyväksyttävien ratkaisujen etsimiseen. Komissio aikoo tämän vuoksi syventää EU:n ja Yhdysvaltojen välillä onnistuneesti käytyä vuoropuhelua, jolla pyritään ratkaisemaan rahoitusmarkkinoiden ongelmia. Jäsenvaltioille, Euroopan parlamentille, yksityissektorille ja muille sidosryhmille annetaan yksityiskohtaiset tiedot neuvottelujen tuloksista. Komissio aikoo tämän lisäksi lisätä rahoitusalan kysymyksiin liittyvää vuoropuhelua ja yhteistyötä esimerkiksi Japanin, Kiinan, Venäjän ja Intian kanssa sekä ottaa mahdollisuuksien mukaan huomioon alan edustajien prioriteetit. EU:lla on oltava vahva edustus kansainvälisissä elimissä, joissa sen on määrätietoisesti torjuttava yrityksissä ja kaupan alalla tapahtuvia petollista toimintaa, rahanpesua, terrorismin rahoittamista, veronkiertoa, korruptiota ja muita väärinkäytöksiä. Yhteistyön ja tietojenvaihdon on oltava tehokasta myös silloin, kun ollaan tekemisissä ns. veroparatiisien kanssa. Koordinaatiota on tehostettava kansainvälisillä foorumeilla (esim. Baselin komitea, IAIS, IOSCO, UNIDROIT) ennen kokouksia, jotta Eurooppaa edustavien tahojen neuvotteluasema on tarkasti selvillä. Komissiolle on myös annettava mahdollisuus osallistua FSF:n (Financial Stability Forumin) toimintaan, jonka ulkopuolelle se on toistaiseksi perusteettomasti jätetty. 6. SEURANTAPROSESSI Komissio julkistaa vuosittain yksityiskohtaisen kertomuksen tässä valkoisessa kirjassa käsiteltyjen alojen kehityksestä ja toimien edistymisestä. -o- Annex I: Concrete tasks or activities contained in White Paper Financial Services | What | Who | When | BETTER REGULATION – CONSULTATION AND IMPACT ASSESSMENTS (2.1 / 2.2) | Transparent consultation procedures | European Commission | ongoing | Ex ante evaluations (impact assessments) in preparation of all new proposals | European Commission | ongoing | Ex ante evaluations (impact assessments) in preparation of significant level-2 measures | European Commission | ongoing | Ex ante evaluations (impact assessments) in preparation of substantive amendments to European Commission proposals | European Parliament and Council | ongoing | IMPLEMENTATION AND ENFORCEMENT (2.3) | Improve timely and accurate transposition and enforcement of EC Directives | Member States | ongoing | Update transposition matrix of FSAP measures (web-site) | European Commission | ongoing | Complete transposition matrix with hyper-links to national transposing legislation | European Commission | 10/2005 until 02/2006 | Convene and run transposition workshops | European Commission | ongoing | Publication summary notes of transposition workshops and interpretative guidance for transposition | European Commission | ongoing | Launch infringement procedures in case of faulty transposition and incorrect enforcement | European Commission | ongoing | Set adequate (aligned) transposition time for level-1 and level-2 measures | European Commission, European Parliament and Council | ongoing | EX-POST EVALUATION (2.4) | Publication of Financial Integration Monitor Report | European Commission | annually | Assistance to the Inter-Institutional Monitoring Group | European Commission | 2005-2007 | External study on impact of FSAP (measuring empirical and economic effects) | European Commission | 2007-2008 | Workshop with economic experts (as input for full evaluation of FSAP measures) | European Commission | autumn 2006 | Ex-post evaluations of all new legislative measures | European Commission | 4 years after transposition | SIMPLIFICATION, CODIFICATION AND CLARIFICATION (2.5) | Setting up and running an Advisory Committee to assist the European Commission in the Economic and legal evaluation of securities legislation | European Commission | 2005 and beyond | Running of Legal Certainty Group in the area of Clearing and Settlement, consisting of practitioners and market experts: support work of the network and ensure secretariat | European Commission | 2005 and beyond | Consistency check on information requirements and marketing and distribution requirements in financial services legislation: launch of external study | European Commission | 2008 | Communication/Recommendation on marketing of investment funds | European Commission | 2006 | Solvency II – codification of Insurance Directives + technical work on modernising solvency requirements | European Commission | ongoing; proposal 2007 | USERS OF FINANCIAL SERVICES: INPUT, EDUCATIONS AND REDRESS (2.6) | FIN-USE: support work of the group and ensure secretariat | European Commission | Ongoing 6/7 meetings per year | Conference to discuss financial education and consumer literacy | European Commission | Early 2007 | Periodic newsletter pointing to ongoing work/initiatives of relevance for consumers/users/SME’s | European Commission | 2006 and beyond; twice a year | Establishment and running of Financial Services Consumer Group (representatives from all MS) | European Commission | 2006; 2/3 meetings per year | Continuation of regular contacts with UNI-EUROPA (Trade Unions – financial services employees) | European Commission | Ongoing; twice a year | FIN-NET: support work of the network and ensure secretariat | European Commission | Ongoing; 2 meetings per year | FIN-NET: Task Force with a view to maximise FIN-NET’s efficiency | European Commission | Ongoing; 2-3 meetings | Dolceta project: web-based tool for educational institutions, governments to use for financial training | European Commission | Ongoing | Investigation of redress systems in the area of financial service in place in Member States | European Commission | 2006 | FURTHER REINFORCING THE INTERACTION WITH OTHER POLICY AREAS (2.7) | Reinforcing interaction with other policy areas, e.g. competition, consumer policy and taxation. | European Commission | ongoing | Fiscal Compliance Experts’ group in area of Clearing and Settlement: support work of the group and ensure secretariat | European Commission | ongoing | ENSURING THE RIGHT EC REGULATORY AND SUPERVISORY STRUCTURES – MAKING THE LAMFALUSSY PROCESS WORK (3.1) | Aim at permanent inter-institutional stability to maintain the Lamfalussy arrangements | Council, European Parliament and European Commission | Ongoing | Improve the accountability and transparency applied in the Lamfalussy process | Supervisory Committees: CEBS, CEIOPS, CESR, while informing the European Commission | Ongoing | Develop cross-sectoral regulatory cooperation | Regulatory Committees: EBC, EIOPS, ESC | Ongoing | Consultation + ex ante evaluations (impact assessments) in preparation of draft advice to the European Commission | Supervisory Committees: CEBS, CEIOPS, CESR | 2006 and beyond | SUPERVISORY CHALLENGES (3.2) | Assessment of roles and responsibilities of home/host supervisors | European Commission in co-op with respective Supervisory Committees: CEBS, CEIOPS, CESR | Ongoing | Study on liquidity management in banks and Member States’ prudential requirements | European Commission | 2006 | Communication on Deposit Guarantee Schemes (including impact assessment) | European Commission | mid-2006 | Explore delegation of tasks and responsibilities between supervisors | Supervisory Committees: CEBS, CEIOPS, CESR | Ongoing | Conference on Supervisory Convergence in the banking sector | European Commission in co-op with CEBS and banking industry | 2007 | Mediation mechanisms at supervisory level | Supervisory Committees: CEBS, CEIOPS, CESR; in co-op with the European Commission | Ongoing | Improving efficiency of supervision by common data and reporting templates | Supervisory Committees: CEBS, CEIOPS, CESR | By 2008 | Deliver common decision-making and enforcement practices (joint inspections, peer reviews, staff exchanges, joint training, exchange of information/expertise) | Supervisory Committees: CEBS, CEIOPS, CESR | By 2010 | FUTURE INITIATIVES – ONGOING PROJECTS (4.1) | White Paper on mortgage credit | European Commission | End 2006 | Concrete actions in mortgage credit (follow-up White Paper) | European Commission | 2007and beyond | Modified proposal for a Consumer Credit Directive | European Commission | 2005 | Proposal for a Payments Directive | European Commission | End 2005 | Examination if further measures are necessary to ensure a Single European Payments Area | European Commission | By 2007 | Proposal for a Solvency II Directive | European Commission | Mid-2007 | Revision of Art. 16 Banking Directive | European Commission | proposal by mid-2006 | Revision of Art. 15 Insurance Directive | European Commission | In parallel to revision Art. 16 BD; in context of Solvency II work | (possible) initiatives on Clearing and Settlement | European Commission | 2006 | REFLECTIONS UNDERWAY (4.2) | (possible) follow up actions after ECOFIN discussions on x-border consolidation | European Commission | 2006 and beyond | Report on the functioning of the E-money Directive | European Commission | spring 2006 | (possibly) Insurance Guarantee schemes | European Commission | A decision will be taken 1st half 2006 | Legal assessment on the Hague Securities Convention | European Commission | Ongoing | Optional instruments ("26th regime"): ongoing work on CFR and impact assessment on optional instruments | European Commission | 2005 and beyond | Optional instruments ("26th regime"): possible forum group, once more groundwork has been done, based on a specific product | European Commission | Possibly in 2006 | FUTURE INITIATIVES (4.4) | White Paper on investment funds | European Commission | autumn 2006 | Regulation to clarify the definitions of eligible assets for UCITS | European Commission | 2006and beyond | Communication on marketing of UCITS | European Commission | 2006 and beyond | Other concrete actions in investment funds (follow-up White Paper) | European Commission | 2007 and beyond | Expert group on Bank Accounts | European Commission | early 2007 | External study, assessing whether EU-level action on bank accounts is advisable | European Commission | end 2007 | Studying access to banking services throughout the EU | European Commission | 2006 and beyond | Work on Credit Intermediaries, building on evaluations of insurance and securities intermediation: study | European Commission | 2008 | THE EXTERNAL DIMENSION (V) | Strive for an ambitious opening of global financial services markets in the WTO | European Commission | ongoing | Further deepening the Financial Markets Regulatory Dialogue with the US | European Commission | ongoing | Widen dialogues and cooperation with other countries, including Japan, China, Russia and India | European Commission | ongoing | Improve representation and manage co-ordination of EU-positions in international bodies | European Commission | ongoing | MONITORING PROGRESS (VI) | Publication of annual Progress Report to monitor progress and main developments in financial services | European Commission | December 2005 + every year | -o- [1] Vihreä kirja rahoituspalvelupolitiikasta (2005-2010) julkistettiin 3. toukokuuta 2005. Se on asianmukainen perusta toimintalinjojen valinnalle. Ks. http://europa.eu.int/comm/internal_market/finances/docs/actionplan/index/green_en.pdf. Julkisen kuulemiskierroksen aikana saatiin elokuun 1. päivään 2005 mennessä yli 150 kannanottoa. Palauteasiakirja julkistetaan yhtä aikaa tämän valkoisen kirjan kanssa. [2] Ks. http://europa.eu.int/comm/internal_market/finances/docs/actionplan/infosession/results_en.pdf [3] EU:n valtiovarainministereille 2. kesäkuuta 2004 toimitettu raportti, rajoitettu jakelu. [4] Ks. http://www.europarl.eu.int/meetdocs/2004_2009/documents/PR/553/553131/55311en.pdf [5] ”Yhteiset toimet kasvun ja työllisyyden hyväksi: yhteisön Lissabon-ohjelma, KOM(2005) 330 lopullinen, 20.7.2005. Ks. http://europa.eu.int/growthandjobs/pdf/COM2005_330_en.pdf ja "Kasvua ja työtä Euroopan hyväksi: Tarkistetun Lissabonin strategian seuraavat täytäntöönpanovaiheet - SEC (2005) 622. http://europa.eu.int/growthandjobs/pdf/SEC2005_622_en.pdf. [6] Vaikka pääomasijoittaminen (venture capital) ei kuulu tämän asiakirjan soveltamisalaan, tämän alan aloitteiden pohjana olevat prioriteetit ovat erittäin tärkeitä ja ne saavat paljon painoarvoa komission toiminnassa seuraavien viiden vuoden aikana. [7] Ks. lainsäädännön parantamista koskeva toimielintenvälinen sopimus (EUVL C 321, 31.12.2003, s.1) ja parempaa sääntelyä koskevat kilpailukykyneuvoston päätelmät (9501/05). [8] Komissio on toistaiseksi laatinut lähes 80 vaikutusten arviointia, mutta parlamentti ja neuvosto ainoastaan yhden. Oikeus- ja sisäasioiden alalla tehdyistä jäsenvaltioiden omista lainsäädäntöaloitteista ei ole laadittu yhtään vaikutusten arviointia. [9] Ks. http://europa.eu.int/comm/internal_market/en/finances/actionplan. [10] Seuraava kertomus on tarkoitus julkistaa tammikuussa 2006. [11] Ks. http://europa.eu.int/comm/internal_market/finances/cross-sector/index_en.htm#monitor [12] Ks. http://europa.eu.int/comm/internal_market/finances/cross-sector/index_en.htm#interinstitutional [13] Lamfalussyn prosessia sovelletaan seuraavilla aloilla: pankki- ja vakuutustoiminta, työeläkkeet, arvopaperiala ja yhteissijoitusyritykset; horisontaaliset asiat kuten omistajaohjaus ja -valvonta (corporate governance), tilintarkastus ja laskentatoimi eivät periaatteessa kuulu Lamfalussyn prosessiin, paitsi jos näitä aloja koskevat aloitteet liittyvät suoraan rahoituspalveluihin. [14] Pois luettuina ne toimet, joiden täytäntöönpanon määräaika on vuoden 2005 jälkeen. [15] Komissio aikoo järjestää syksyllä 2006 talousasiantuntijoiden kanssa työpajan, jossa tutkimusta valmistellaan. [16] Vihreästä kirjasta järjestetyn kuulemiskierroksen aikana ei tullut ilmi säädöksiä, jotka olisi kumottava välittömästi. [17] Hyperlinkit kansalliseen täytäntöönpanolainsäädäntöön. Ks. 2.3 jakso. [18] Ks. http://europa.eu.int/comm/internal_market/finservices-retail/finuse_en.htm. [19] Ks. http://europa.eu.int/comm/internal_market/finservices-retail/finnet/index_en.htm [20] Käsiteltäviä asioita on tullut koko ajan lisää (vuonna 2001: 335, vuonna 2002: 601 ja vuonna 2003: 796). [21] Komissio päätti 13. heinäkuuta 2005 aloittaa vähittäispankkitoimintaa ja yritysvakuutuksia koskevan tutkimuksen. Tutkimuksen kohteena on erityisesti rajatylittävän kilpailun tehokkuus näillä aloilla. [22] Komissio valmistelee yhteistä viitekehystä, jolla voidaan lisätä eurooppalaisen sopimusoikeuden johdonmukaisuutta. [23] Ks. http://europa.eu.int/comm/internal_market/finances/docs/cross-sector/mergers/survey-results_en.pdf; ks. B.1.2 kohta, Tax Barriers. [24] Ks. http://europa.eu.int/comm/internal_market/finances/docs/cross-sector/mergers/cross-border-consolidation_en.pdf. [25] Tiedonanto ”Vero- ja tullipolitiikan merkitys Lissabonin strategian toteuttamisessa”. [26] Sijoitusrahastojen alalla rahastojen sulautumia pidetään ”verollisena tapahtumana”. Tämä haittaa eniten EU:n rahastomarkkinoiden rationalisointia ja ylimääräisten rahastojen poistumista markkinoilta. [27] Ks. http://europa.eu.int/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/02/195&format=HTML&aged=1&language=EN&guiLanguage=en [28] Komissio käynnistää tutkimuksen pankkien maksuvalmiuden hallinnasta ja toiminnan vakauden valvonnassa jäsenvaltioissa sovellettavista vaatimuksista. [29] Vuonna 2007 järjestetään konferenssi, jossa käsitellään valvonnan lähentymistä pankkialalla. [30] Tämän toiminnan on oltava vapaaehtoista ja perustuttava yhteiseen sitoumukseen tehdä yhteistyötä. Salassapitovelvoitteita ja eurooppalaisten toimielinten toimintapuitteiden vastuujakoa on noudatettava. [31] Tulokset voitaisiin julkistaa. [32] Ks. http://europa.eu.int/comm/consumers/cons_int/fina_serv/cons_directive/2ndproposal_en.pdf. [33] Ns. Giovanninin esteet. Komissio pyrkii jatkossakin yhteistyössä eri ryhmien (CESAME, FISCO) kanssa poistamaan rajatylittävää selvitystä ja toimitusta haittaavat esteet. [34] Ks. http://europa.eu.int/comm/internal_market/finances/cross-sector/index_en.htm#obstacles; ks. 2.7 kohta. [35] Ks. http://europa.eu.int/comm/internal_market/capital/docs/communication_en.pdf. [36] Monenvälinen sopimus välittäjien hallussa olevia arvopapereita koskevista lainvalintakysymyksistä. [37] Komissio antoi lokakuussa 2004 tiedonannon ”Euroopan sopimusoikeus ja yhteisön säännöstön tarkistaminen”, jossa se ilmoittaa tekevänsä vaikutusten arvioinnin vaihtoehtoisista välineistä. [38] Ks. http://europa.eu.int/comm/internal_market/securities/ucits/index_en.htm [39] Palautteet julkistetaan syksyllä 2006. [40] Muut kuin maksuja koskevaan aloitteeseen sisältyvät toimet. [41] Katso 2.7 kohta.