Virallinen lehti nro C 115 , 14/04/1997 s. 0159



A4-0027/97 Päätöslauselma neuvoston puheenjohtajavaltion ja komission yhteisestä kertomuksesta Välimeren politiikka: Barcelonan konferenssin seuranta (7987/96 - C4-0414/96) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon 6. kesäkuuta 1996 päivätyn neuvoston puheenjohtajavaltion ja komission yhteisen kertomuksen (7987/96 - C4-0414/96), - ottaa huomioon 17. toukokuuta 1991 Euroopan roolista Välimeren turvallisuuden osalta ((EYVL C 158, 17.6.1991, s. 292)), 12. heinäkuuta 1991 uudistetusta Välimeren-politiikasta ((EYVL C 240, 16.9.1991, s. 250)) ja 29. syyskuuta 1994 Euroopan unionin Välimeren-politiikasta ((EYVL C 305, 31.10.1994, s. 82)) antamansa päätöslauselmat, - ottaa huomioon 11. lokakuuta 1995 ((EYVL C 287, 30.10.1995, s. 121)) antamansa päätöslauselman Euroopan unionin Välimeren politiikasta ja Barcelonan konferenssista, - ottaa huomioon 14. joulukuuta 1995 ((EYVL C 17, 22.1.1996, s. 178)) antamansa päätöslauselman Euro-Välimeri- konferenssista Barcelonassa, - ottaa huomioon Lissabonissa, Korfussa, Essenissä, Cannesissa, Madridissa ja Firenzessä kokoontuneiden Eurooppa-neuvostojen päätelmät, - ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille otsikolla «Euroopan unionin Välimeren-politiikan vahvistaminen: Ehdotukset Euroopan unionin ja Välimeren maiden yhteistyökumppanuuden täytäntöönpanemiseksi» (KOM(94)0427 - C4-0213/94 ja KOM(95)0072 - C4-0119/95), - ottaa huomioon parlamenttien välisen liiton Vallettassa 1. - 4. marraskuuta 1995 järjestämän toisen Välimeren turvallisuutta ja yhteistyötä käsitelleen parlamenttien välisen konferenssin loppuasiakirjan, - ottaa huomioon Barcelonan julistuksen ja konferenssissa 28. marraskuuta 1995 hyväksytyn työohjelman, - ottaa huomioon ulko- ja turvallisuusasiain sekä puolustuspolitiikan valiokunnan mietinnön sekä taloudellisten ulkosuhteiden valiokunnan lausunnon (A4-0027/97), A. tunnustaa neuvoston ja komission tuloksekkaat pyrkimykset sekä puheenjohtajavaltio Espanjan erinomaisen valmistelun, jotka ovat luoneet edellytykset sille, että konferenssi kehitti oman vuoropuhelun ja yhteisymmärryksen dynamiikkansa, joka puolestaan on vankka perusta tulevalle Euro-Välimeri-kumppanuudelle, ja tunnustaa puheenjohtajavaltioiden Italian puheenjohtajakaudesta lähtien toteuttaman johdonmukaisen seurannan, B. panee tyytyväisenä merkille, että edellä mainitussa 11. lokakuuta 1995 antamassaan päätöslauselmassa esitetyt vaatimukset on otettu erittäin laajalti huomioon Barcelonan julistuksessa ja siihen kuuluvassa työohjelmassa, C. ottaa huomioon, että uusilla kumppanuussuhteilla, joita ei ole syntynyt pelkästään Välimeren alueen kolmansien maiden ja Euroopan unionin välillä vaan myös kolmansien maiden keskuudessa, on saavutettu se, että Euro-Välimeri- kumppanuuden elimet ovat voineet jatkaa yhteistyötään kaikkien kumppanien osallistuessa silloinkin, kun joillakin näistä valtioista on ollut vaikeita konflikteja, joita on ratkaistu sotilasvoimin, D. ottaa huomioon tulokset, joihin on päästy ministerikokouksissa, samoin kuin muissa kokouksissa, konferensseissa, työryhmissä ja vastaavissa asiantuntijoiden, korkean tason diplomaattien ja virkamiesten, ammattiliittojen ja kansalaisjärjestöjen kokoontumisissa, joita on toteutettu Euro-Välimeri-kumppanuuden puitteissa, E. arvostaa erityisesti kaikkien kumppaneiden valmiutta pitää mm. ihmisoikeuksien yleismaailmallista julistusta, oikeusvaltion ja kansanvallan kehittämistä poliittisissa järjestelmissään, monimuotoisuuden ja moniarvoisuuden kunnioitusta sekä kumppaneiden valtiollisen suvereniteetin samanarvoisuutta yhteisinä päämäärinä sisäisen ja ulkoisen vakauden saavuttamiseksi ja halua tavoitella näitä päämääriä yhdessä, F. huomauttaa kuitenkin, että Barcelonan julistuksen allekirjoittamisesta lähtien useissa alueen valtioissa ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden kunnioittaminen ei edellä mainituista näkökohdista huolimatta ole parantunut mainittavasti ja että joissakin maissa tilanne on jopa huonontunut, G. on vakuuttunut siitä, että Barcelonan julistukseen kirjattu periaate, jonka mukaan vältetään sekaantumasta suoraan tai epäsuorasti toisen kumppanin sisäisiin asioihin, sekä siihen sisällytetty velvoite pyrkiä ratkaisemaan kumppaneiden väliset ristiriidat pelkästään rauhanomaisin keinoin ja käyttämättä uhkauksia tai toisen konferenssiin osallistuvan valtion alueelliseen koskemattomuuteen kohdistuvaa väkivaltaa muodostavat merkittävän askelen kohti Välimeren alueen rauhan vakauttamista, jota kuitenkin on täydennettävä sitovilla kumppaneiden välisten konfliktien esto- ja ratkaisumekanismeja koskevilla sopimuksilla, H. tunnustaa kumppaneiden periaatteellisen valmiuden sitoutua ydinaseiden, kemiallisten ja biologisten aseiden levittämisen kieltoon ja tämän lisäksi toteuttaa toimenpiteitä asevarustelun rajoittamiseksi ja myös aseriisunnan edistämiseksi, I. ottaa huomioon Välimeren alueen yhteistyön yleisen päämäärän, joka on hyvinvointialueen muodostaminen, johon kaikkien kumppaneiden on tarkoitus osallistua ja jonka osatavoitteita ovat kestävän sosiaalis-taloudellisen kehityksen nopeuttaminen, kansalaisten elinolojen parantaminen, elintarviketurvallisuuden vahvistaminen, ympäristön pilaantumisen korjaaminen, työllisyystason nostaminen ja kehityksessään jälkeen jääneiden alueiden määrän vähentäminen ja lopuksi alueellisen integraation ja yhteistyön edistäminen, J. katsoo, että on kiireellisesti yhdistettävä keskeisten yhteistyövälineiden, kuten MEDA-ohjelman, täytäntöönpanon myönteiset yhteisvaikutukset, koska koko yhteistyön uskottavuus perustuu ohjelman tehokkaaseen täytäntöönpanoon, millä tarkoitetaan taloudellisten ja sosiaalisten rakenteiden uudistamista, K. on täysin selvillä siitä, että tämän kunnianhimoisen hankkeen toteuttamiseksi kaikilta osapuolilta edellytetään suunnattomia sopeutumispyrkimyksiä ja että Euroopan unioni voi oikeutetusti odottaa, että sen kumppanit kehittävät maidensa markkinataloutta ja saavat liikkeelle ja vahvistavat yksityistä sektoria, mutta että myös EU:n itse on tuotava kumppanuuteen oman panoksensa, kuten maatalousmarkkinoiden vapauttamisen ja kumppanivaltioiden kansalaisten vapaan liikkuvuuden, L. katsoo, että EU:n olisi myötävaikutettava kumppanuuteen eri aloilla toteutettavilla myönteisillä lisätoimilla, M. odottaa, että komissio esittää pian mallin monenvälisestä sopimuksesta keskustelun pohjaksi, N. on vakuuttunut, että Euro-Välimeri-kumppanuuden on rakennuttava sekä vuoropuhelulle että eri kulttuurien ja eri uskontojen väliselle kunnioitukselle ja että tätä varten molemmin puolin on herätettävä uusi ymmärrys asianmukaisten koulutukseen ja kulttuuriin liittyvien toimien kautta, O. katsoo, että tämä vuoropuhelu voidaan toteuttaa konkreettisilla toimilla, kuten yhteisillä kulttuuritilaisuuksilla ja lisäämällä eri kansalaisyhteiskuntien välistä vaihtoa, P. on tietoinen maahanmuuton aikaisemmasta erityisasemasta molemminpuolisen ymmärryksen lisääjänä ja katsoo, että maahanmuutto korostuu myös tulevaisuudessa Euroopan unionin ja Välimeren maiden välisissä suhteissa, Q. ottaa huomioon selkeät kantansa rasismin ja muukalaisvihan osalta ja on vakuuttunut, että sen tässä saavuttama uskottavuus tulee olemaan erittäin merkittävää yhteistyökumppanuudelle, R. on vakuuttunut siitä, että kansalaisyhteiskunta pystyy antamaan merkittävän panoksen alkaneeseen Euro-Välimeri-kumppanuusprosessiin ja siksi on taattava sen täysipainoinen, tasa-arvoinen ja institutionalisoitu osallistuminen, S. on vakuuttunut kaupunkien ja paikallishallintojen vaikutuksesta alueen demokratiakehitykseen ja osallistumiseen, taloudellisen kehityksen sijaintiin, elämäntyyleihin, tuotantoon, kulutukseen, voimavarojen käyttöön ja tilankäytön kestävyyteen tähtääviin malleihin, T. on vakuuttunut, että Välimeren alueen kolmansien maiden parlamentit voivat ja niiden tulee olla ratkaisevassa asemassa Barcelonassa alkaneen prosessin edistämisessä, U. pitää siksi sitäkin valitettavampana, että Euroopan parlamentti ei viime vuonna kyennyt pitäytymään omiin päätöslauselmiinsa perustamalla parlamentaarisen Välimeri-foorumin eikä lisäksi seurannut muita ministeritason konferensseja, V. toivoo, että järjestetään kaikkien Välimeren alueen kolmansien maiden parlamenttien ja Euroopan parlamentin välisiä säännöllisiä tapaamisia, jotta syvennettäisiin osapuolten välistä vuoropuhelua ja keskinäistä ymmärtämystä, jo 15.-16. huhtikuuta 1997 järjestettävään Barcelonan seurantakonferenssiin mennessä, W. pahoittelee, että kaikki Välimeren alueen kolmannet maat eivät voineet osallistua Barcelonan konferenssiin ja on vakuuttunut siitä, että kaikki syrjinnän muodot on poistettava, koska tämä vuoropuhelu on ainut keino poliittisten Euro-Välimeri-erimielisyyksien ratkaisemiseksi; katsoo, että rauhan ja vakauden saavuttaminen alueella ei ole mahdollista ilman, että kaikki alueen maat osallistuvat täysimääräisesti Euro-Välimeri-kumppanuuteen; 1. Onnittelee komissiota ja neuvostoa Barcelonan konferenssin onnistuneesta kulusta ja kehottaa molempia toimielimiä pyrkimään kaikin voimin saattamaan onnistuneeseen päätökseen Barcelonan julistuksen ja työohjelman sisältämät periaatteet ja hankkeet; Poliittinen ja turvallisuusyhteistyö 2. Vahvistaa ihmisoikeuksien kaikinpuolisen noudattamisen merkityksen Välimeren alueella ja arvioi, että läheisempää ja institutionalista yhteistyötä kaikkien kumppanien välillä Etyjin esimerkin mukaan on pidettävä ensisijaisena välineenä tällä alalla; kehottaa komissiota ja neuvostoa antamaan ehdotuksia tästä aiheesta; 3. Kehottaa komissiota julkaisemaan joka vuosi erityiskertomuksen ihmisoikeustilanteesta niissä kahdessatoista kolmannessa maassa, jotka ovat allekirjoittaneet Barcelonan julistuksen, ja tekemään ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevien lausekkeiden mukaiset johtopäätökset; 4. Uskoo, että Euro-Välimeri-kumppaneiden on sitouduttava kaikkien kumppanivaltioiden alueellisen koskemattomuuden tunnustamiseen ja kunnioittamiseen sopimuksella, jota täydennetään Euroopan unionin ja Välimeren maiden välisellä vakaussopimuksella vähemmistöjen oikeuksien suojaamiseksi, ja odottaa, että neuvosto panee alulle tällaisia aloitteita; 5. Katsoo, että aikaisemmat myönteiset luottamustoimenpiteitä koskeneet myönteiset neuvottelut toimivat turvallisuuden perusedellytyksenä Välimeren alueella kokonaisuudessaan ja kehottaa EU:n edustajia Barcelonan komiteassa pyrkimään varmistamaan, että Barcelonan seurantakonferenssissa julkaistaan yhteinen julistus; 6. Kehottaa neuvostoa laatimaan jo ehdotettujen luottamustoimenpiteiden lisäksi myös sopimuksia yhteisistä konfliktien ennaltaehkäisypolitiikoista, konfliktien sovittelumekanismeista ja -elimistä ja esittämään ne kumppaneille; 7. Pyytää neuvostoa harkitsemaan tässä yhteydessä mahdollisuutta perustaa alueelle Euroopan siviilirauhanturvajoukot, jotta vahvistettaisiin humanitaarista toimintaa, saataisiin aikaan rauhanomainen ratkaisu konflikteihin, estettäisiin uusien konfliktien puhkeaminen ja tarjottaisiin edellytykset luottamustoimille; pyytää neuvostoa tutkimaan mahdollisuutta perustaa rauhanturvajoukot, jotka koostuisivat kaikkien halukkaiden osapuolten lähettämistä joukoista, ja joka asetettaisiin YK:n valtuuttamana ratkaisemaan alueellisia konflikteja ilman ulkopuolista apua; 8. Kehottaa neuvostoa ja Välimeren kolmansien maiden viranomaisia tiivistämään yhteistyötä rauhan ja vakauden edistämiseksi vakiinnuttamalla tiettyjä keskustelumuotoja ja poliittisen toiminnan muotoja alueen tämänhetkisissä kriiseissä; 9. Katsoo, samoin kuin päätösasiakirja, joka annettiin parlamenttien välisen liiton Vallettassa 1. - 4. marraskuuta 1995 järjestämässä toisessa parlamenttien välisessä konferenssissa Välimeren alueen turvallisuudesta ja yhteistyöstä, että taisteluun itsenäisyydestä ja kansalliseen vapauteen ulkomaisen miehityksen alaisuudesta on laillinen oikeutus, mutta että se ei kuitenkaan oikeuta mielivaltaisia hyökkäyksiä, ja pyytää näin ollen neuvostoa aloittamaan viipymättä neuvottelut kumppanivaltioiden kanssa kaikkia osapuolia sitovan määritelmän aikaansaamiseksi oikeutetulle voimankäytölle poliittisissa kiistoissa ja sen erottamiselle terrorismista sekä yhteisestä toiminnasta terrorismin torjumiseksi; 10. Pyytää neuvostoa keskustelemaan Barcelonan seurantakonferenssissa Välimeren alueen asevarustelun rajoittamisesta ja aseriisunnasta sekä ydinaseettoman vyöhykkeen luomista Välimeren alueelle, ja kehottamaan Euro-Välimeri- tutkimusinstituutteja (EuroMesco) laatimaan konkreettisia ehdotuksia; 11. On vakuuttunut, että velvoite noudattaa poliittisen ja turvallisuuskumppanuuden periaatteita edellyttää vuoropuhelurakenteen parantamista osana poliittisista ja turvallisuuskysymyksistä vastaavan korkean tason virkamiesten ryhmän tai Barcelonan komitean toimintaa, ja odottaa neuvoston tekevän ehdotuksia, jotka koskevat tämän vuoropuhelun institutionalistamista asianmukaisen oikeudellisen perustan myötä monenvälisten ETYJ-sopimusten tavoin sekä yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan sisällyttämistä osaksi tätä kehystä; 12. On vakuuttunut, että 6, 7, 8, 9 ja 10 kohdassa esitetyt toimenpiteet vaikuttavat unionin turvallisuuteen kokonaisuudessaan ja pyytää näin ollen neuvostoa toteuttamaan asianmukaisia aloitteita yhteisenä toimintana Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J.3 artiklan mukaisesti; Talous- ja rahoitusyhteistyö 13. Katsoo, että Välimeren kummankin rannan ongelmat sekä taloudelliset ja sosiaaliset edut on otettava asianmukaisesti huomioon laadittaessa strategisia vaihtoehtoja sekä yhteisiä ohjelmia ja hankkeita tuleville vuosille; tämä koskee erityisesti ympäristöä, yhteistyötä energian ja teollisuuden alalla, teknologian siirtoa ja vesihuoltoa; 14. Pyytää komissiota kiinnittämään aikaisempaa suurempaa huomiota Välimeren alueen kolmansille maille annettavaan satamatoimintaan liittyvään koulutukseen ja tekniseen avustukseen MEDA-ohjelmaa täytäntöönpantaessa; 15. Pitää Välimeren kumppanivaltioiden suurta velkaantumisastetta merkittävänä esteenä sosiaalis-taloudellisen kehityksen toteuttamiselle ja odottaa, että komissio tekee ehdotuksia tämän ongelman ratkaisemiseksi osana toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen toimintaa pyrkimyksenä sopia velkojen uudelleenjärjestelyistä, jotka vasta mahdollistavat myönteisen taloudellisen kehityksen; 16. Pyytää tässä yhteydessä neuvostoa ja komissiota laatimaan velkojen uudelleenjärjestelyjä, velkojen uudelleenneuvottelua ja mahdollista velan peruuttamista koskevan ehdotuksen liittämällä sen selvästi yhteen Barcelonan julistuksen sisältämien periaatteiden noudattamisen kanssa; 17. Pyytää neuvostoa yhteensovittamaan jäsenvaltioiden kantoja asiasta vastaavissa kansainvälisissä järjestöissä ja tarkastelemaan innovatiivisia malleja, joilla pyritään muuntamaan leikatut velat henkilöstövoimavarojen koulutukseen, teollisuusvyöhykkeiden uudistamiseen ja ympäristöön käytettäviksi menoiksi; 18. Katsoo, että Välimeren maiden rahoitusjärjestelmän uudenaikaistaminen ja kehittäminen on ehdottoman välttämätöntä uuden kumppanuuden menestyksen varmistamiseksi; katsoo tässä yhteydessä, että seuraavat toimenpiteet ovat korvaamattomia: arvopaperimarkkinoiden, kollektiivisten rahoitusvälineiden, liikepankkien, rahamarkkinapankkien ja Euroopan unionin alueella asuvien Välimeren alueen kolmansien maiden kansalaisten etelään suuntautuvien pääoman siirtojen kehittäminen; uskoo kuitenkin, että edellä tarkoitettuja toimenpiteitä suunniteltaessa on pidettävä mielessä alueen eri maiden kulttuuriperinne; 19. Korostaa, että asianmukaisen liikenne- ja televiestintäinfrastruktuurin puute on yksi huomattavimmista ulkomaankaupan ja alueen sisäisen kaupan sekä alueen maiden alueellisen yhteistyön kehittymisen esteistä; pyytää näin ollen EIB:ia nopeuttamaan toimiaan, jotka koskevat sellaisten esimerkillisten rajat ylittävien hankkeiden rahoittamista, jotka toisaalta rohkaisevat unionin jäsenvaltioiden ja Välimeren altaan maiden välistä yhteistyötä ja toisaalta nk. etelä-etelä-hankkeiden kehitystä; 20. Kehottaa kaikkia kumppaneita liittymään sopimukseen Euroopan energia-alan peruskirjasta ja odottaa, että kaikkien osapuolten esittämät lukuisat aloitteet johtavat energia-alalla uusia ja uudistuvia energialähteitä ja energiansäästöä koskeviin suunnitelmiin; 21. Katsoo, että riittävien puiteolosuhteiden luomista energia-alan toiminnalle ja investoinneille olisi pidettävä ensisijaisena ja pitää yhteistyötä, jonka avulla energia-alan yritykset voivat laajentaa verkostojaan ja edistää yhteenliitettävyyttä, erittäin merkityksellisenä; pyytää näin ollen komissiota nopeuttamaan tutkimustaan, joka koskee mahdollisia investointien edistämismekanismeja, mukaan lukien takuujärjestelmän luominen tarvittaessa; 22. Katsoo, että ottaen huomioon huomattavan riippuvuuden elintarvikkeiden tuonnista, mikä vaikuttaa vakavasti useimpien Välimeren alueen kolmansien maiden maksutaseeseen, Euroopan unionin toteuttaman teknologiansiirron ja sen myöntämän taloudellisen tuen olisi koiduttava lähinnä maatalous- ja maatalouselintarvikealan pienten ja keskisuurten yritysten eduksi, jotta kyseiset maat voisivat saavuttaa riittävän omavaraisuusasteen elintarvikkeiden osalta; 23. Pitää välttämättömänä Välimeren alueelle, että se kykenee valtaamaan kilpailuaseman uudessa maailmanlaajuisessa talousjärjestyksessä; tähän päästäkseen näiden maiden on kyettävä esittämään yhtä houkutteleva «profiili» kuin muillakin alueilla (Aasia, KIE-maat ja Latinalainen Amerikka) on, jotta se kykenee houkuttelemaan suoria ulkomaisia investointeja; 24. Toivoo, että Välimeren alue voisi yhdentyä täysivaltaisesti kansainväliseen talouteen ilman, että siitä aiheutuisi yhteiskunnallisen tasapainon järkkymistä maissa, jotka ovat osa tätä aluetta; 25. Korostaa tätä silmällä pitäen, että on keskeisen tärkeää luoda kattavat ja johdonmukaiset oikeudelliset kehykset, vahvistaa keskitason johdolle ja yrittäjille tarkoitettuja koulutusohjelmia sekä rohkaista Välimeren alueen investointimahdollisuuksia koskevaa tiedonvaihtoa Euro-Välimeri-kumppanuuden sekä tiedotus- ja viestintäverkkojen avulla; 26. Pitää vesihuollon takaamista ja oikeudenmukaista vesivarojen jakoa välttämättömänä tekijänä kehitykselle ja myös turvallisuudelle ja vaatii siksi perustamaan Euroopan unionin ja Välimeren maiden välisen vesiviraston, jolle annetaan tehtäväksi asiaan liittyvät kysymykset; panee näin ollen tyytyväisenä merkille 26. marraskuuta 1996 yksimielisesti hyväksytyn «Marseilles'n julistuksen»vesihuollosta; 27. Pitää keskeisen tärkeänä Euro-Välimeri -kumppanuushankkeen onnistumisen kannalta sitä, että kaupan vapauttamistoimenpiteille asetettua aikataulua kunnioitetaan ja että jatkossakin annetaan huomattavaa taloudellista tukea, joka olisi keskitettävä lähinnä lyhyelle ja keskipitkälle aikavälille; huomauttaa, että Välimeren kahden rannan väliset taloudelliset ja sosiaaliset erot ovat niin huomattavia, että aikaa ei tule hukata; 28. Kehottaa komisisota hyödyntämään verotuksellista ja teknistä yhteistyötä Välimeren maissa käynnissä olevan taloudellisten uudistusten prosessin väestöön kohdistuvien kielteisten sosiaalisten vaikutusten rajoittamiseksi; 29. Korostaa kuitenkin, että vapaan kaupan vähittäinen toteuttaminen sisältää huomattavia taloudellisia ja sosiaalisia järjestelyjä Välimeren alueen kumppaneiden eduksi ja kehottaa vastaavasti, että kiinnitetään huomiota riittävän avun varmistamiseen, jotta lievennetään mahdollisia kielteisiä sosiaalisia seurauksia, joita talouskehitys saattaa synnyttää; 30. Katsoo, että pk-yritykset ovat keskeisiä tekijöitä yksityisen sektorin kehityksen ja talouden uudenaikaistamisprosessin kannalta ja katsoo, että olisi harkittava tuen myöntämistä MEDA-ohjelman välityksellä liike-elämän toimijoiden, kuten kauppakamarien ja teollisuuden, pankkien ja vienninedistämiskeskusten, Euro-Välimeri-verkkojen luomiselle; 31. Katsoo, että matkailu on ala, joka voi edesauttaa taloudellisen ja rahoituksellisen yhteistyön tehostamista Välimeren alueen kanssa ja katsoo, että Euro-Välimeri-matkailun kehittämistä yhdessä olisi rohkaistava; 32. Pyytää komissiota tekemään kiireellisesti luonnoksen monenväliseksi sopimukseksi sekä luonnoksen Euro-Välimeri-kumppanuuden asianmukaisesta institutionaalisesta rakenteesta, joilla täydennetään nykyisiä kahdenvälisiä sopimuksia; pyytää tässä yhteydessä EU:n jäsenvaltioiden parlamentteja ratifioimaan nopeasti kumppanuussopimukset, joihin se on jo antanut hyväksyntänsä; 33. Pyytää komissiota antamaan Euroopan parlamentille vuosikertomuksen, jossa esitetään Euro-Välimeri-kumppanuuden yhteydessä toteutetut toimet ja hankkeiden edistyminen; Yhteistyö sosiaali- ja kulttuurialalla ja inhimillisessä toiminnassa 34. Toistaa ja korostaa vastustavansa vakaumuksellisesti rasismia ja muukalaisvihaa ja olevansa sitoutunut sen torjumiseen kaikin käytettävissä olevin keinoin; katsoo näin ollen, että kaikki maahanmuutto-ongelmat kattavien yhteisön sääntöjen laatiminen on tarpeen ja välttämätöntä, jotta tukahdutetaan kaikki syrjintäyritykset heti alkuunsa; 35. Kehottaa siksi komissiota ja neuvostoa esittämään luonnoksen sopimuspuitteiksi molempia osapuolia tyydyttävälle maahanmuutolle, joka sisältäisi myös maahanmuuttajien oikeuksien peruskirjan; 36. Pyytää neuvostoa ja komissiota esittämään toimintaohjelman Välimeren sosiaalisesta alueesta Cataniassa 24. - 25. toukokuuta 1996 järjestetyn kolmen osapuolen välisen Euro-Välimeri-konferenssin tulosten perusteella; 37. Toistaa suosituksensa neuvostolle, jonka mukaan sen olisi varmistettava kaikkien kansalaisjärjestöjen kattava ja edustava läsnäolo Euro-Välimeri- kumppanuuden moninaisessa toiminnassa ja osallistuminen siihen myös tulevaisuudessa; 38. Kehottaa komissiota lisäämään yhteisiä kulttuuritilaisuuksia, tukemaan teknisesti ja taloudellisesti Välimeren kansalaisfoorumia ja rahoittamaan erityisen Euro-Välimeri-kanavan luomista; 39. Kehottaa komissiota edistämään uutta ohjelmaa, joka on tarkoitettu Euroopan ja Välimeren taiteellisen perinnön suojelemiseen sekä Välimeren kolmansien maiden arkeologisen ja historiallisen omaisuuden restauroitiin, ylläpitoon ja edistämiseen; Barcelonan prosessin jatkotoimet 40. Odottaa, että Barcelonan seurantakonferenssi järjestetään sellaisessa Välimeren valtiossa, joka ei ole Barcelonan konferenssin jälkeisenä aikana rikkonut Barcelonassa sovittuja periaatteita; 41. Kehottaa Euro-Välimeri-kumppaneita tarkastamaan osallistujaluetteloaan sitä silmällä pitäen, voitaisiinko muut Välimeren alueen valtiot, joita ei ollut kutsuttu Barcelonaan, ottaa tulevaisuudessa mukaan; 42. Toistaa sitoumuksensa edistää parlamentaarista yhteistyötä Välimeren alueella ja palauttaa siksi mieliin 12. joulukuuta 1996 tekemänsä päätöksen yhteisparlamentaaristen valtuuskuntien ja parlamentaaristen sekavaliokuntien valtuuskuntien lukumäärästä ja niiden jäsenten lukumäärästä ((Kyseisen istunnon pöytäkirja, osa II, kohta 1)) 3 kohdan, jossa todetaan, että «suhteista Välimeren maihin vastaavat valtuuskunnat ja parlamentaariset sekavaliokunnat kokoontuvat yhdessä Eurooppa-Välimeri- foorumina»; 43. Kehottaa komissiota ja neuvostoa toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta Euroopan parlamentti voisi osallistua asianmukaisesti Maltan konferenssiin; 44. Odottaa, että samaan aikaan Maltan Euro-Välimeri-konferenssin kanssa järjestetään samalla tavoin kuin Barcelonan konferenssissa kaikille kiinnostuneille kansalaisjärjestöille avoin kansalaisfoorumi, jota tuetaan taloudellisesti ja jossa Välimeren alueen kansalaisyhteiskunnat voivat ilmaista tarpeitaan ja vaatimuksiaan foorumiin osallistuville hallitusten edustajille ja että foorumin edustajia kuullaan myös virallisessa konferenssissa; 45. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä Barcelonan konferenssiin osallistuneiden kahdentoista kolmannen maan hallituksille.