Komissio varmistaa, että EU:n talousarvio palvelee kansalaisia. Käytössä olevien vahvojen välineiden ja EU:n talousarvion ennakoivan hallinnoinnin ansiosta komissio on kyennyt saavuttamaan poliittiset tavoitteensa ja vastaamaan kriisiin. Komissio on antanut tuensaajilleen, toteutuskumppaneilleen ja jäsenvaltioille riittävästi joustovaraa varmistaen samalla moitteettoman varainhoidon ja säilyttäen riittävän varmuuden EU:n talousarvion hallinnoinnista.

Komissio suorittaa ensimmäiset maksut elpymis- ja palautumistukivälineestä vuonna 2021. Komissio toteutti vuonna 2020 ennennäkemättömiä toimenpiteitä perustaakseen välineen ennätysajassa. Tätä varten komission oli otettava käyttöön erityinen hallintorakenne siihen liittyvine sisäisine prosesseineen ja valvontastrategioineen. Ne on räätälöity sen mukaan, että jäsenvaltioille suoritettavat maksut perustuvat ennalta määriteltyjen välitavoitteiden ja tavoitteiden toteutumiseen. Maksuja ei näin ollen valvota jäsenvaltiolle tosiasiallisesti aiheutuneiden kustannusten osalta. Toisin kuin yhteistyössä toteutettavassa hallinnoinnissa, jäsenvaltiot ovat EU:n rahastojen edunsaajia. Kun maksut on suoritettu, määristä tulee kansallisissa talousarvioissa korvattavia. Jäsenvaltiot vastaavat sen varmistamisesta, että väline pannaan täytäntöön EU:n ja kansallisten sääntöjen sekä moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti.

Komissio on edelleen sitoutunut hallinto- ja valvontajärjestelmiensä kehittämiseen. Komissio jatkaa vuonna 2021 toimiaan niiden puutteiden korjaamiseksi, jotka johtavat varaumien esittämiseen ja suurempaan riskiin, erityisesti koheesiorahastojen ja kauden 2014–2020 tutkimusohjelman osalta. Koska pandemia jatkuu edelleen, siihen liittyviä riskejä ja lieventäviä toimenpiteitä seurataan jatkuvasti, mitä jatketaan niin kauan kuin kriisi on käynnissä.

Erityisesti seuraaviin menoihin liittyy suuri riski: jotkin koheesiopolitiikan rahastojen toimenpideohjelmat, joissa on vakavia puutteita ja/tai joiden virhetaso on yli 2,5 prosenttia; Horisontti 2020 -puiteohjelman alaiset avustukset; maatalouteen liittyvien suorien tukien, markkinatoimenpiteiden ja maaseudun kehittämisen maksajavirastot, joiden virhetaso on yli 2,5 prosenttia; muut monimutkaiset avustukset (15F). Jos riskitaso on pysyy suurena, asia todetaan avoimesti esittämällä varaumia (16F). Vuonna 2020 esitettiin 19 varaumaa, joiden taloudellinen kokonaisvaikutus oli 1 219 miljoonaa euroa eli alle 1 prosentti kokonaismenoista. Ne vastaavat menoja, joiden osalta riski maksamishetkellä on todettu suureksi.

Komissio tunnistaa riskialttiit ohjelmat ja voi siten keskittää toimensa sinne, missä niillä on eniten merkitystä. Perusteellisen empiirisen lähestymistapansa ansiosta komissiolla on vankka näyttö siitä, että tilanne on eriytynyt hallinnoitavan rahaston mukaan. Maksamishetken riskin perusteella komissio voi jakaa vuotuiset menot tarkemmin niihin, joiden riski maksamishetkellä on vähäinen (riski on alle 1,9 prosenttia), kohtuullinen (1,9–2,5 prosenttia) tai suuri (yli 2,5 prosenttia) (ks. liitteen 2 kohta 2.2.3.). Luonnonvarojen ja koheesion osalta analyysi tehdään myös yksittäisten maksajavirastojen ja jäsenvaltioiden toimenpideohjelmien tasolla. Näin komissio voi keskittää toimensa asianmukaisesti, antaa tukea tehokkaasti ja puuttua erityisiin heikkouksiin myös sellaisten politiikkojen osalta, joihin liittyvä riski on kaiken kaikkiaan vähäinen, mistä on esimerkkinä yhteinen maatalouspolitiikka.

Maksamishetken riskitaso jää kaiken kaikkiaan 2 prosentin olennaisuusrajan alle. Komissio arvioi, että sen ennaltaehkäisevien tarkastusten jälkeen jäljellä oleva virhetaso – eli riski maksuhetkellä – on 1,9 prosenttia, mikä merkitsee vähennystä vuoteen 2019 verrattuna. Koska rahoitusohjelmat ovat luonteeltaan monivuotisia, komissio tekee paljon työtä, jotta se voi tehdä tarkastuksia maksujen suorittamisen jälkeen ja jatkaa oikaisujen tekemistä ohjelmien päättämiseen saakka. Nämä pyrkimykset heijastuvat arvioituun riskiin ohjelmien päättämishetkellä. Tämä vastaa maksamishetken riskitasoa, josta on vähennetty komission ennakoimat tulevat oikaisut, joiden arvioidaan olevan 1 prosentti vuonna 2020 (ks. liitteen 2 kohta 2.2.2.).

Komission valvontakehys läpäisi testin. Virheiden ja puutteiden ehkäisemisessä, havaitsemisessa ja korjaamisessa komissio tukeutuu monivuotisiin valvontastrategioihinsa. Valvontastrategiat ovat myös riskien mukaan eriytettyjä, eli ne on mukautettu eri hallinnointitapojen, asianomaisten toimijoiden, politiikan alojen ja/tai rahoitusjärjestelyjen ja niihin liittyvien riskien mukaan. Tällainen valvontastrategioiden eriyttäminen on tarpeen sen varmistamiseksi, että tarkastukset pysyvät kustannustehokkaina, eli että niissä löydetään oikea tasapaino alhaisen virhetason (vaikuttavuus), nopeiden maksujen (tehokkuus) ja kohtuullisten kustannusten (taloudellisuus) välillä.

Komissio pitää erittäin tärkeänä EU:n veronmaksajien rahojen moitteetonta varainhoitoa. Se on täysin sitoutunut varmistamaan, että hallinnointi on mahdollisimman korkeatasoista.

Komissio on tietoinen lisämäärärahojen mukanaan tuomasta vastuusta. Monivuotisella rahoituskehyksellä on ratkaiseva merkitys talouden elpymisen ja muutoksen tukemisessa. Komissio odottaa ja on tyytyväinen siihen, että sidosryhmät valvovat entistä tarkemmin EU:n varainkäytön vaikuttavuutta. Tämä tehokkuus on keskeinen osa komission jo tekemää työtä vakaan tuloskehyksen luomiseksi EU:n talousarviolle. Tällainen kehys on avainasemassa, jotta voidaan seurata talousarvion toteuttamista, ohjata talousarviota sen tavoitteisiin, reagoida nopeasti ja tehokkaasti odottamattomiin tapahtumiin ja tuottaa dataa ja tietoa siitä, miten EU:n talousarvio tarjoaa konkreettista lisäarvoa EU:n kansalaisille.

EU on sitoutunut YK:n kestävän kehityksen tavoitteisiin. Ne on jo integroitu laajasti ja perusteellisesti EU:n talousarvioon. Vuonna 2020 yhteensä 46:lla EU:n meno-ohjelmalla, mikä on 75 prosenttia kokonaismäärästä, edistettiin vähintään yhtä kestävän kehityksen 17 tavoitteesta. Näiden 46 ohjelman osuus EU:n koko talousarviosta oli 96 prosenttia.

Tutkimuksen ja innovoinnin huippuosaaminen edistää ihmisten hyväksi toimivaa taloutta. Horisontti 2020 on osa tätä EU:n menestystarinaa. Vuoden 2020 kemian Nobel-palkinto myönnettiin Horisontti 2020 -ohjelman alumnatohtori Emmanuelle Charpentierille yhdessä Jennifer A. Doudnan kanssa genomin muokkausmenetelmän kehittämisestä. Tohtori Charpentier on kymmenes Horisontti 2020 -puiteohjelmasta rahoitettu tutkija, jolle on tähän mennessä myönnetty Nobel-palkinto.

Tulevaisuuteen investoiminen edellyttää paitsi vihreää myös digitaalista siirtymää. Covid-19-kriisi on kiihdyttänyt digitalisaatiokehitystä entisestään. EU:n talousarviosta on sulkutoimien aikana enemmän kuin koskaan tuettu investointeja nopeisiin internetyhteyksiin esimerkiksi koheesiorahastosta ja Euroopan strategisten investointien rahastosta. Näiden kahden ohjelman avulla lähes 25 miljoonaa kotitaloutta on liitetty internetiin. Digitalisaatio on myös keskeinen innovointia edistävä tekijä. EU:n teollisen perustan vahvistamiseksi sen talousarviosta rahoitetaan keskeisiä hankkeita, kuten satelliittipohjaisia palveluja (esim.Galileon avaruuteen perustuva paikannuspalvelu tai Copernicus-ohjelman tarjoama innovatiivinen ilmastonmuutospalvelu) tai tekoälyä (rahoitetaan Horisontti 2020 -puiteohjelmasta).

·EU:n talousarviosta on tuettu suuria investointeja energian tuotantoon ja käyttöön – molemmat ovat keskeisiä tekijöitä siirryttäessä kestävämpään talouteen. Se on erityisesti rahoittanut koheesiorahastojen kautta yli 2 000 megawattia uutta uusiutuvan energian laitosta sekä energiatehokkuustoimenpiteitä, joilla saadaan aikaan 1 200 gigawattitunnin energiansäästö vuodessa. EU:n talousarviosta rahoitetaan myös ITER-koefuusiohanketta, joka voisi tarjota käyttöön mahdollisesti rajattoman, puhtaan energialähteen.

EU:n talousarvio on paljon enemmän kuin osiensa summa. Jokaisen meno-ohjelman tarkoituksena on vastata tiettyihin haasteisiin. EU:n talousarvio on kuitenkin tehokkaimmillaan, kun ohjelmissa tehdään yhteistyötä synergioiden hyödyntämiseksi, yksityisen ja julkisen rahoituksen vauhdittamiseksi ja johdonmukaisesti sellaisten yleisten poliittisten painopisteiden edistämiseksi, jotka ovat keskeisiä Ursula von der Leyenin komission keskeisten tavoitteiden kannalta (10F).

Komissio varmistaa, että kaikki ohjelmat tuottavat tuloksia niiden päättämiseen saakka. Tärkeimmät ohjelmat, kuten Euroopan rakenne- ja investointirahastot ja Verkkojen Eurooppa -väline, toimivat rahoituslähteenä vielä usean vuoden ajan. Näiden ohjelmien osuus talousarviosta on yhteensä noin 50 prosenttia. Vaikka vuoden 2020 talousarvio käytettiin kokonaisuudessaan, lähes 28 prosenttia monivuotiseen rahoituskehykseen 2014–2020 kuuluvista maksuista on yhä suorittamatta. Näin ollen nämä ohjelmat tuottavat tulosta myös seuraavina vuosina. Komissio tekee yhteistyötä kaikkien talousarvion toteuttamiseen osallistuvien kanssa varmistaakseen, että näillä ohjelmilla edistetään edelleen voimakkaasti EU:n painopisteitä (lisätietoja liitteessä 2). Kauden 2014–2020 ohjelmia voidaan arvioida kattavasti vasta tämän kauden jälkeen loppuarviointien perusteella.

EU:n kriisitoiminta muuttaa haasteen mahdollisuudeksi. EU käytti vuonna 2020 vuotuisen talousarvionsa tehokkaasti ja hyväksyi uuden pitkän aikavälin talousarvionsa vuosiksi 2021–2027. Sen määrä oli 1 074 miljardia euroa vuoden 2018 hintoina, ja sitä vahvistettiin väliaikaisella NextGenerationEU -elpymisvälineellä, jonka arvo on 750 miljardia euroa vuoden 2018 hintoina. Suurin EU:n talousarviosta koskaan rahoitettu1,8 biljoonan euron elvytyspaketti on riittävän laaja ja kunnianhimoinen, jotta sen avulla voidaan korjata covid-19-pandemian aiheuttamia taloudellisia ja sosiaalisia vahinkoja ja luoda perusta vihreämmälle, digitaalisemmalle ja selviytymiskykyisemmälle EU:lle.

·SURE-tukivälineellä annettiin jäsenvaltioille edullista rahoitusta talouteen kohdistuvien paineiden lievittämiseksi ja työllisyyden tukemiseksi. Enimmäisbudjetti on 100 miljardia euroa, ja vuoden 2020 loppuun mennessä jäsenvaltioille oli haettu ja myönnetty lainatukea yli 90 miljardia euroa. Tukea on jo maksettu 40 miljardia euroa, ja sillä on pääasiassa tuettu lyhytaikaisia työllistämisohjelmia tuensaajajäsenvaltioissa. Vuoden 2021 alussa SURE-tukivälineellä oli tuettu 25–30 miljoonaa työntekijää, mikä on merkittävä osa tukea saavien jäsenvaltioiden työmarkkinoista. Näin säästettiin arviolta 5,8 miljardia euroa korkomaksuina.

·Otettiin käyttöön uusi rahoitustukiväline – hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäinen tukiväline (SURE), jonka talousarvio on enintään 100 miljardia euroa.

Horisontti 2020 -puiteohjelmaan kuuluvassa ”Tiede yhteiskunnassa ja yhteiskuntaa varten” -työohjelmassa on osoitettu yli 83 miljoonaa euroa yli 40 yhteistyöhankkeelle ja muulle sukupuolten tasa-arvoa tutkimuksen ja innovoinnin alalla koskevalle toimelle, joista on hyötyä noin 300 organisaatiolle.

Italian Lombardian alueella toteutettavaa Nidi Gratis -aloitetta (maksuton lasten päivähoito), jonka kokonaisbudjetti on noin 70 miljoonaa euroa, tuettiin Euroopan sosiaalirahastosta sukupuolten välisten työllisyyserojen kaventamiseksi. Tähän mennessä 30 000:n pienituloisen perheen 0–3-vuotiaille lapsille on tarjottu päivähoitoa ilmaiseksi.

Galileon etsintä- ja pelastuspalvelun ansiosta hätälähettimien havaitsemiseen tarvittava aika voi lyhentyä 10 minuuttiin. Vuodesta 2020 alkaen hätälähettimeen lähetetään alle 15 minuutissa vastaus, jossa kuitataan pyyntö vastaanotetuksi ja ilmoitetaan, että apu on matkalla. Kyseessä on yksinomaan Galileon ainutlaatuinen ominaisuus.

Erasmus Mundus -maisteriohjelma nais- ja tasa-arvo-opinnoissa rahoitettiin vuonna 2019, ja sen kokonaisbudjetti seuraaviksi viideksi vuodeksi on 4,5 miljoonaa euroa. Sen tehtävänä on kouluttaa tasa-arvoasiantuntijoita, jotka voivat osaltaan edistää miesten ja naisten välistä tasa-arvoa. Yhteenliittymä koostuu kuudesta yliopistosta neljässä jäsenvaltiossa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

Belgiassa Technocité-osaamiskeskus on Euroopan sosiaalirahaston noin 3,6 miljoonan euron tuen ansiosta vuodesta 2015 lähtien tarjonnut pätevöitymistä ja jatkokoulutusta 20 kurssilla, joilla yli 9 000 ihmistä on jo hankkinut uusia taitoja tieto- ja viestintätekniikan alalla. Hanke jatkuu vuoden 2021 loppuun.

Life-ohjelmasta on myönnetty 10 miljoonaa euroa vuonna 2013 käynnistettyyn Puolan integroituun Małopolska-hankkeeseen, jonka tavoitteena on vähentää pienhiukkassaastetta ().

Koska nämä tavoitteet liittyvät toisiinsa, useimmat EU:n talousarvioon sisältyvät ohjelmat on suunniteltu siten, että niillä pyritään saavuttamaan useita kestävän kehityksen tavoitteita. Tällä hetkellä lähes 75 prosenttia EU:n talousarvioon sisältyvistä ohjelmista (46 ohjelmaa 61:sta) edistää näiden tavoitteiden saavuttamista. Näiden 46 ohjelman osuus EU:n koko talousarviosta oli 96 prosenttia. Oheisessa infografiikassa havainnollistetaan esimerkkejä siitä, miten EU:n ohjelmat edistävät kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista. Esitys ei ole tyhjentävä. EU:n johdonmukaisella lähestymistavalla tuetaan monenlaisia aloitteita monilla eri politiikanaloilla EU:ssa ja eri puolilla maailmaa. Niiden tavoitteena on edistää kestävää kehitystä kaikkien kannalta.

EU on aloittanut siirtymisen kohti vähähiilistä, ilmastoneutraalia ja resurssitehokasta kiertotaloutta, joka kulkee käsi kädessä turvallisuuden, vaurauden, tasa-arvon ja osallisuuden lisäämisen kanssa. Näin ollen EU:n meno-ohjelmien suunnittelulla ja täytäntöönpanolla pyritään saavuttamaan kunkin politiikanalan tavoitteet siten, että samalla edistetään kestävää kehitystä kyseisten ohjelmien toimien ja toimenpiteiden avulla. EU on myös mukauttanut kansainvälistä yhteistyötä ja kehityspolitiikkaa koskevan lähestymistapansa Agenda 2030 -toimintaohjelmaan kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen avulla ja asettanut kestävän kehityksen tavoitteet ja Pariisin sopimuksen ulkoisen toimintansa keskiöön.

EU on yhdessä jäsenvaltioidensa kanssa täysin sitoutunut toimimaan edelläkävijänä kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman täytäntöönpanossa ja saavuttamaan vuoteen 2030 mennessä muutoksen, jossa ketään ei jätetä jälkeen. Vuoteen 2030 ulottuva toimintaohjelma on Yhdistyneiden kansakuntien johdolla hyväksytty yhteinen etenemissuunnitelma rauhanomaisen ja vauraan maailman luomiseksi. Ohjelma on erittäin tärkeä EU:n arvojen ja Euroopan tulevaisuuden kannalta. EU on sitoutunut toteuttamaan kestävän kehityksen tavoitteita () sekä sisä- että ulkopolitiikassaan. Sen jälkeen kun toimintaohjelma hyväksyttiin vuonna 2015, EU on edistynyt merkittävästi kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa ja jatkaa toimiensa tehostamista. Covid-19-pandemia on osoittanut, että Agenda 2030 -toimintaohjelman täysimääräinen täytäntöönpano on ratkaisevan tärkeää, jotta kriisistä voidaan elpyä paremmin. Kestävän kehityksen tavoitteet muodostavat yleismaailmallisen suunnitelman kestävälle elpymiselle.

EU osoitti kaudella 2014–2020 luonnon monimuotoisuuden vähenemisen torjuntaan 85 miljardia euroa eli kumulatiivisesti keskimäärin 8 prosenttia monivuotisesta rahoituskehyksestä. Liitteessä 4 on useita esimerkkejä EU:n talousarviosta rahoitetuista konkreettisista saavutuksista, joilla on edistetty luonnon monimuotoisuuden suojelua.

EU on vuosien 2021–2027 pitkän aikavälin talousarviossaan kiristänyt entisestään ilmastonmuutoksen torjuntaa koskevia tavoitteitaan. Talousarviosta osoitetaan vähintään 30 prosenttia monivuotisen rahoituskehyksen ja NextGenerationEU -välineen varoista EU:n ilmastotavoitteiden edistämiseen. Sen varmistamiseksi, että EU:n talousarviolla päästään tähän tavoitteeseen, sovitulla paketin ja poliittisten neuvottelujen aikana on tehty useita parannuksia:

Siirtyminen vuosien 2021–2027 pitkän aikavälin talousarvioon on myös merkittävä edistysaskel EU:n talousarvion tuloskehyksessä. Komissio on suhtautunut erittäin vakavasti kaudelta 2014–2020 saatuihin kokemuksiin sekä parlamentin, neuvoston ja tilintarkastustuomioistuimen suosituksiin.

Suurin osa NextGenerationEU -välineen varoista (enimmäismäärä 672,5 miljardia euroa) investoidaan elpymis- ja palautumistukivälineen kautta. Tästä välineestä myönnetään laajamittaista taloudellista tukea julkisiin investointeihin ja uudistuksiin keskeisillä aloilla, kuten vihreän ja digitaalisen siirtymän aloilla. Saadakseen tukea elpymis- ja palautumistukivälineestä EU:n jäsenvaltiot toimittavat komissiolle elpymis- ja palautumissuunnitelmansa, joissa ne esittävät, miten varat käytetään elpymisen tukemiseen ja selviytymiskyvyn kehittämiseen. Näissä suunnitelmissa on otettava huomioon eurooppalaisessa ohjausjaksossa yksilöidyt haasteet sekä vihreään ja digitaaliseen siirtymään liittyvät haasteet. Komissio arvioi nämä suunnitelmat, minkä jälkeen neuvosto hyväksyy komission tekemän arvioinnin. Rahoitus maksetaan useissa erissä, sitä mukaa kun välitavoitteet ja tavoitteet, joihin jäsenvaltiot ovat sitoutuneet, on saavutettu.

Kyseessä on kaikkien aikojen suurin EU:n talousarviosta rahoitettu elvytyspaketti. Covid-19-pandemian jälkeisen Euroopan jälleenrakentamiseen on tarkoitus käyttää yhteensä 1,8 biljoonaa euroa. Nämä ennennäkemättömät toimet auttavat korjaamaan covid-19-pandemian aiheuttamia taloudellisia ja sosiaalisia vahinkoja ja luovat perustan nykyaikaiselle ja kestävämmälle tulevaisuudelle vihreämmälle, digitaalisemmalle ja selviytymiskykyisemmälle Euroopalle.

Covid-19-pandemia on ollut vakava isku taloudelle EU:ssa ja muualla maailmassa, ja sen sosioekonomiset seuraukset ovat erittäin vakavia. Pandemia aiheutti EU:n bruttokansantuotteessa 7,4 prosenttiyksikön laskun, minkä jälkeen sen odotetaan kasvavan 4,1 prosenttiyksikköä vuonna 2021 (). Myös koheesiopolitiikan ohjelmia mukautettiin ja hyödynnettiin kriisitoimien tukena koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevien investointialoitteiden ( ) kautta. Komissio keskittyi lisäämään näiden välineiden joustavuutta mahdollisimman paljon, jotta kaikki pyynnöt voitaisiin käsitellä nopeasti kevyemmissä ja nopeammissa menettelyissä. Tässä yhteydessä yhteisrahoituksen enimmäismäärä nostettiin 100 prosenttiin, helpotettiin rahastojen ja alueiden välisiä siirtoja ja lisättiin rahoitusmäärärahoja rahoitusvälineiden avulla. Tämän jouston ansiosta aloitteessa on tähän mennessä saatu käyttöön 23,3 miljardia euroa () Euroopan rakenne- ja investointirahastoista. Nämä aloitteet auttoivat täyttämään kiireellisimmät lääkintätarvikkeiden ja -laitteiden tarpeet ja auttoivat lieventämään talouskriisin vaikutuksia lyhyen aikavälin työjärjestelyillä, joilla pyritään pitämään ihmiset työelämässä pandemian aikana, tukemalla pieniä ja keskisuuria yrityksiä taloudellisesti ja lisäämällä välittömästi likviditeettiä.

COVID-19 Vaccines Global Access (COVAX) johtaa toimia, joilla varmistetaan covid-19-rokotteiden oikeudenmukainen ja tasapuolinen saatavuus matalan ja keskitulotason maissa. Team Europe on yksi COVAX-hankkeen merkittävimmistä rahoittajista yli 2,2 miljardin euron panoksellaan. Komissio osallistuu COVAX-hankkeeseen, jonka tavoitteena on kohtuuhintaisten covid-19-rokotteiden tasapuolinen saatavuus. EU:n rahoitusosuus on yhteensä miljardi euroa avustuksina ja takuina.

Komissio käyttää myös pitkän aikavälin talousarvion ulkopuolisia EU:n varoja esimerkiksi Euroopan investointipankin ja muiden välineiden varoista. Euroopan unionin hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäinen tukiväline (SURE) perustettiin auttamaan jäsenvaltioita, jotta ne voivat suojata työpaikkoja ja työntekijöiden tuloja covid-19-pandemian yhteydessä. Välineellä annetaan taloudellista tukea EU:n lainoina, joilla tuetaan lyhytaikaisia työjärjestelyjä ja vastaavia toimenpiteitä ja autetaan jäsenvaltioita suojaamaan työntekijöitä ja itsenäisiä ammatinharjoittajia työttömyyden ja tulonmenetysten riskiltä. Ohjelma on vahva solidaarisuuden ilmentymä. Sosiaalisten vaikutusten huomioon ottamiseksi rahoitus lasketaan liikkeeseen sosiaalivaikutteisina joukkovelkakirjalainoina. Enimmäismäärärahat ovat 100 miljardia euroa, ja vuoden 2020 loppuun mennessä jäsenvaltioille oli myönnetty tukea jo yli 40 miljardia euroa ().

Nämä säästöt on tehty aikana, jona komissioon kohdistuu yhä kasvavia odotuksia saavuttaa tuloksia monilla eri aloilla. Tällaisia ovat esimerkiksi vihreämpään ja digitaalisempaan Eurooppaan siirtyminen, teollisuuspolitiikka, taloudellinen ja sosiaalinen elpyminen, muuttoliike, oikeusvaltio ja puolustusyhteistyö. Näitä paineita on lisännyt työtaakka, joka liittyy kattavien EU:n torjuntatoimien kehittämiseen ja käyttöönottoon covid-19-pandemiaan ja sen jälkivaikutuksiin reagoimiseksi. Tästä huolimatta komissio on siirtänyt huomattavan määrän henkilöstöä tukemaan lippulaivahankkeidensa toteuttamista ja nopeaa reagointia pandemiaan. Uuden rahoituskehyksen mukaiset budjettirajoitteet edellyttävät vieläkin vahvempaa priorisointia ja tehostamista, jotta varmistetaan, että EU pystyy jatkossakin saavuttamaan ensisijaiset tavoitteensa.

Otsakkeeseen 5 sisältyvät hallintomäärärahat, joilla tuetaan sekä talousarviohallintoa että unionin toimielinten kaikkea toimintaa, muodostavat pienen osan vuoden 2020 talousarvion kokonaismäärästä. Komissio on muiden toimielinten tapaan pyrkinyt tehostamaan kaikkea toimintaansa ja saanut aikaan merkittäviä säästöjä vuosien 2014–2020 rahoituskehyksessä muun muassa vähentämällä henkilöstöä 5 prosenttia vuosina 2013–2017 (). Euroopan tilintarkastustuomioistuin on vahvistanut nämä säästöt mutta todennut samalla, että niillä on ollut kielteisiä vaikutuksia henkilöstöön ().

Koska EU:n ohjelmat ovat luonteeltaan monivuotisia, alalla saavutettuja tuloksia voidaan arvioida vain monivuotisessa yhteydessä. Tämä kertomus perustuu uusimpiin tiedossa oleviin tuloksiin. Vuoden 2020 lopussa saatavilla olleet raportointitiedot esitetään liitteessä 3 olevassa ohjelmien tuloksellisuutta koskevassa katsauksessa. Ne osoittavat, että useimmissa ohjelmissa on edetty hyvin kohti ohjelmakauden alussa asetettuja tavoitteita. Esimerkiksi koheesiopolitiikan ohjelmassa edistytään nopeasti ohjelmakaudella aiemmin esiintyneistä viivästyksistä huolimatta. Jos tiettyjen ohjelmien täytäntöönpanoon on liittynyt erityisiä ongelmia, ohjelmien tuloksellisuutta koskevassa katsauksessa selitetään tarkemmin, miten tämä on vaikuttanut tuloksellisuuteen ja mitä lieventäviä toimenpiteitä on toteutettu.

Marraskuussa 2020 Euroopan tilintarkastustuomioistuin julkaisi uuden kertomuksen EU:n talousarvion tuloksellisuudesta. Tilintarkastustuomioistuin tarkasteli yksityiskohtaisesti komission korkean tason tuloksellisuuskertomuksia ja yhdeksää meno-ohjelmaa koko talousarviossa. Kertomuksessa todettiin, että komissiolla on käytössä vankat menettelyt tuloksellisuuskertomusten laatimiseksi, ja todettiin, että on tehty monia parannuksia, sekä yksilöitiin kohdennettuja aloja, joilla tarvitaan lisäparannuksia.

Viime vuoden tapaan komissio on liittänyt vuotuiseen hallinto- ja tuloksellisuuskertomukseen ohjelmien tuloksellisuutta koskevan katsauksen korostaakseen tätä painopistettä. Se on tehostanut ohjelmien tuloksellisuuden järjestelmällistä arviointia talousarvioesitykseen liitetyissä ohjelmaselvityksissä ja ohjelmien tuloksellisuutta koskevassa katsauksessa.

2.4. Further developments: outlook for 2021 and beyond84

2.1. Strong tools to manage the EU budget in a complex environment52

Annex 2 – Internal control and financial management 51

1.7. Neighbourhood and the world44

2.4. Further developments: outlook for 2021 and beyond85

2.1. Strong tools to manage the EU budget in a complex environment53

Annex 2 – Internal control and financial management 51

1.7. Neighbourhood and the world44

EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 8.6.2021 COM(2021) 301 final LIITE

asiakirjaan KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMELLE















































EU:n talousarviota koskeva vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus



- varainhoitovuosi 2020



1.2. Sisämarkkinat, innovointi ja digitaalitalous EU:n talousarviosta ohjataan tutkimukseen ja innovointiin investointeja, joiden tarkoituksena on paitsi säilyttää EU:n kilpailuetu nykyisillä maailmanmarkkinoilla myös vahvistaa EU:n johtoasemaa tulevaisuudessa. Talousarviosta myönnetään tutkimus- ja innovointirahoitusta, myös kohdennettua tukea pienille ja keskisuurille yrityksille, joiden osuus EU:n yrityksistä on 99 prosenttia. Näillä ohjelmilla ja aloitteilla edistetään myös kaikkia von der Leyenin komission poliittisia painopisteitä painottaen Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa, Euroopan digitaalista valmiutta ja ihmisten hyväksi toimivaa taloutta. Vuosien 2021–2027 pitkän aikavälin talousarviossa tämän alan aloitteet on koottu yhteen otsakkeeseen ”Sisämarkkinat, innovointi ja digitaalitalous”. 1.2.1. Tutkimus- ja infrastruktuuri-investoinneilla tuetaan Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa EU:n talousarvio vauhdittaa enemmän kuin koskaan Euroopan muuttamista ilmastoneutraaliksi maanosaksi vuoteen 2050 mennessä. Sen toteutuminen edellyttää, että investoinnit keskitetään rinnakkaiseen vihreään ja digitaaliseen siirtymään talouskasvun ylläpitämiseksi. Siksi on tärkeää ohjata tutkimukseen ja innovointiin investointeja ohjelmilla, kuten Horisontti 2020. Ohjelmalla edistetään vihreää siirtymää ja ilmastotoimia tukemalla tutkimushankkeita ja auttamalla energiaintensiivisiä teollisuudenaloja pienentämään hiilijalanjälkeään. Nämä toimet ovat avainasemassa, jotta voidaan sopeutua kiertotalouteen () ja etsiä uusia kestävän kulutuksen muotoja kertakäyttömuoveja vähentämällä (). Horisontti 2020 -puiteohjelmassa toteutettava S2S4E-hanke toimii aktiivisesti kaikkialla EU:ssa () ja edistää puhtaan ja häiriönsietokykyisen energiajärjestelmän kehittämistä. Hankkeessa on kehitetty päätöksenteon tueksi väline, joka yhdistää ilmastoennusteet ja keskeiset energiaindikaattorit. Tavoitteena on parantaa ilmaston vaihtelun ja ilmastonmuutoksen sietokykyä energia-alalla. Väline auttaa energia-alan toimijoita optimoimaan uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian tuotantoa ja suosimaan uusiutuvan energian laajempaa liittämistä verkkoon, ja sillä edistetään myös energiajärjestelmän irtautumista hiilestä. Vihreä siirtymä on matka, joka kattaa useita eri aloja liikenneinfrastruktuurin parantamisesta uusien energiamuotojen löytämiseen. Viimeksi mainitun edistämisessä avainasemassa on EU:n osallistuminen ITER-hankkeeseen, jonka keskeisenä tavoitteena on osoittaa fuusioenergian toteutettavuus kestävänä energianlähteenä. Tärkeimpien komponenttien valmistus on alkanut ja etenee hyvää vauhtia, tärkeimpien rakennusten rakentaminen on saatu päätökseen ja kokeellisen voimalan kokoaminen on aloitettu. ITER-organisaatio käynnisti heinäkuussa 2020 virallisesti voimalan reaktorin kokoonpanovaiheen, jonka suojelijana on Ranskan presidentti Emmanuel Macron. (Kuva © ITER-organisaatio, http://www.iter.org/ ) Verkkojen Eurooppa -välineestä on rahoitettu turvallisempaa, älykkäämpää ja ympäristöystävällisempää liikenneinfrastruktuuria koskevia hankkeita, kuten parempia rajatylittäviä rautatieyhteyksiä, sisävesiliikenteen infrastruktuuria, parempaa kaupunki-infrastruktuuria ja multimodaalisia logistiikkakeskuksia. Osarahoitusta on myönnetty yhteensä yli 2 miljardia euroa, ja yhteensä on saatu aikaan yli 4,5 miljardin euron kokonaisinvestoinnit. Energiansaannin kestävyyden ja varmuuden parantamiseen tehtyihin investointeihin sisältyi 800 miljoonaa euroa ensisijaiseen infrastruktuuriin, 750 miljoonaa euroa hankkeisiin, joista saadaan rajat ylittäviä hyötyjä ja 215 miljoonaa euroa Itämeren kaasuinfrastruktuuriin, joka yhdistää Tanskan ja Puolan Norjan kanssa. Lisäksi Euroopan unionin Copernicus-ohjelman Sentinel-6-maanhavainnointisatelliitti () laukaistiin 21. marraskuuta 2020. Satelliitissa hyödynnetään uusinta tutkatekniikkaa, jotta saadaan kerättyä dataa valtamerten pinnan topografiasta ja muun muassa keskeisiä mittaustietoja merenpinnan noususta. Nämä tiedot ovat olennaisen tärkeitä ilmastotieteen ja -politiikan kannalta ja niiden miljoonien ihmisen suojelemiseksi, joita merenpinnan nousu uhkaa. Tällä hetkellä kiertoradalla kahdeksan Copernicus-ohjelman satelliittia, jotka tuottavat ja välittävät päivittäin laadukasta, maksutonta ja avointa havainnointidataa, jota seuraa eurooppalaisissa tietokeskuksissa yli 400 000 rekisteröitynyttä käyttäjää. Copernicuksen ilmastonmuutospalvelu toimii yhteistyössä eri puolilla maailmaa toimivien yritysten kanssa, jotta käsittelemättömästä ilmastodatasta saadaan alakohtaista tietoa alan käyttäjille, kuten yrityksille, tutkijoille ja poliittisille päättäjille. Yksi näistä hankkeista on maailmanlaajuinen biodiversiteettipalvelu, jonka tavoitteena on tukea toimijoita, jotka työskentelevät lajien säilyttämiseksi, ilmastoherkimpien alueiden suojelemiseksi, ekosysteemien kestokyvyn parantamiseksi ja luonnon monimuotoisuuden häviämisen hillitsemiseksi kaikkialla maailmassa. Se tarjoaa toimijoille tietoja, joita tarvitaan suunnitelmien laatimiseen ekosysteemien ylläpitämiseksi nykyisissä ja tulevissa ilmasto-oloissa.(Kuva © ESA/ATG medialab) 1.2.2. EU:n talousarviolla investoidaan Euroopan digitaaliseen tulevaisuuteen Von der Leyenin komissio esitteli 19. helmikuuta 2020 antamassaan digitaalipaketissa () kunnianhimoisen strategian. Verkkojen Eurooppa -välineellä otettiin käyttöön digitaalisia palveluinfrastruktuureja, joilla varmistetaan verkkopalvelujen rajatylittävä yhteentoimivuus EU:n kansalaisille, yrityksille ja julkishallinnoille. Esimerkiksi tiettyjen digitaalisten palvelujen, kuten sähköisten terveyspalvelujen, julkisen avoimen datan, sähköisen tunnistamisen ja kyberturvallisuuden, EU:n laajuiseen yhteentoimivuuteen on investoitu lähes 630 miljoonaa euroa. Lisäksi tärkeä osatekijä EU:n riippumattoman digitaalisen tulevaisuuden kannalta on kyky käsitellä valtavia tietomääriä monenlaisia tarkoituksia ja sovelluksia varten. Vuonna 2020 tehdyt investoinnit suurtehotietokoneiden hankkimiseksi (yhteensä 158 miljoonaa euroa) Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen kautta luo perustan tämän tavoitteen saavuttamiselle lähitulevaisuudessa. Horisontti 2020 -puiteohjelmasta rahoitettaviin aloitteisiin kuului hankkeita, joilla rakennetaan uusia valmiuksia tekoälyn ja robotiikan, kehittyneen tietotekniikan, mikroelektroniikan, fotoniikan, tulevaisuuden internetin, sisältöteknologian ja kyberturvallisuuden aloilla. On olennaisen tärkeää ottaa huomioon kuluttajien suojelu myös rakentaessamme digitaalista tulevaisuuttamme. Komissio tuki perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelman puitteissa asiantuntijaryhmää, joka auttoi komissiota analysoimaan tekoälyn, esineiden internetin, robotiikan ja muiden kehitteillä olevien digitaaliteknologioiden vaikutuksista turvallisuuteen ja vastuuvelvollisuuteen. Horisontti 2020 -hankkeessa kehitettiin kustannustehokas neuroverkkoteknologia tulvariskin vähentämiseen kaupunkialueilla (), joka on uusi lähestymistapa viemäriverkkojen reaaliaikaiseen valvontaan, jotta voidaan vähentää paikallisia tulvariskejä kaupunkialueilla. Näillä hankkeilla tuetaan digitaalista siirtymää ratkaisevana tekijänä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman kestävyystavoitteiden saavuttamiseksi. Hankkeilla edistetään EU:n ilmasto- ja nollapäästötavoitteita sekä kannustetaan teollisuutta puhtaaseen kiertotalouteen. Avaruusteknologiat, -data ja -palvelut voivat vahvistaa EU:n teollista perustaa tukemalla innovatiivisten tuotteiden ja palvelujen ja huipputason innovatiivisten teknologioiden kehittämistä. Yhtenä esimerkkinä voidaan mainita EU:n avaruusohjelman satelliittinavigointia koskeva osa Galileo, joka vahvisti markkina-asemaansa vuonna 2020, kun Galileo-järjestelmää käyttävien älypuhelinten määrä kasvoi yli 2 miljardiin. Galileon ansiosta mobiililaitteiden paikannustiedot ovat tarkempia ja luotettavampia erityisesti kaupunkialueilla. Komissio käynnisti 5. kesäkuuta maan havainnointiin perustuvan nopean toiminnan välineen koronaviruksen seurantaan (RACE) yhteistyössä Euroopan avaruusjärjestön kanssa. Se käyttää satelliittitietoja sulkutoimien vaikutusten mittaamiseen ja sulkutoimien jälkeisen elpymisen seurantaan 185 talousindikaattoria kattavan tulostaulun avulla. 1.2.3. EU:n talousarviosta tuetaan ja edistetään pienyritysten ja yrittäjien toimintaa ihmisten hyväksi toimivan talouden rakentamiseksi Pienyritykset ja yrittäjät ovat EU:n talouden vahvimpia muutosvoimia. Jo ennen pandemiaa EU oli kehittänyt joukon investointivälineitä pitkän aikavälin kasvun ylläpitämiseksi teknologian muutoksessa ja maailmanlaajuisessa kilpailussa. Muiden tavoitteiden ohella tarkoituksena on vastata yhteiskunnallisiin haasteisiin, parantaa innovointia, kehittää osaamista ja parantaa infrastruktuuria. Näistä välineistä Euroopan strategisten investointien rahasto oli mobilisoinut joulukuusta 2020 alkaen 547 miljardia euroa EU:n talouden edistämiseen kestävällä tavalla. Sen avulla on myös merkittävästi edistetty työpaikkojen luontia ja kasvua, yli 1,1 miljoonan työpaikan luontia infrastruktuuri- ja innovointi-ikkunassa ja yli 9 miljoonan työpaikan säilyttämistä. Lisäksi taloudelliset arviot viittaavat siihen, että Euroopan strategisten investointien rahastosta tehtävät investoinnit kasvattavat bruttokansantuotetta 1,9 prosenttia ja luovat 1,8 miljoonaa työpaikkaa vuoteen 2022 mennessä. Komissio perusti kesäkuussa 2020 Euroopan innovaationeuvoston Horisontti 2020 -puiteohjelmaan kuuluvana pilottialoitteena. Sen tavoitteena on tehdä suoria pääomasijoituksia ja oman pääoman luonteisia sijoituksia (0,5–15 miljoonaa euroa) startup-yritysten ja pienten ja keskisuurten yritysten pääomaan. Pilottivaiheessa 36 tällaista yritystä on jo saanut Horisontti 2020 -puiteohjelman rahoitusta Euroopan innovaationeuvoston kautta (lähes 166 miljoonaa euroa). Toukokuuhun 2020 mennessä Euroopan innovaationeuvoston Accelerator-salkkuun kuuluvat yritykset olivat saaneet yksityistä rahoitusta yli 5,3 miljardia euroa. Lisäksi 66 prosentissa tukea saaneista yrityksistä henkilöstömäärä kasvoi 108 prosenttia kahden vuoden aikana. EU:n yrityksistä 99 prosenttia on pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Vuonna 2020 covid-19-pandemia pysäytti äkillisesti niiden menneen vuosikymmenen aikana saavuttaman edistyksen tai jopa käänsi tilanteen hetkessä täysin päinvastaiseksi. Vaadituista mukautuksista huolimatta joissakin erityishankkeissa oli havaittavissa kasvusuuntausta. Tämän mahdollistivat yritysten kilpailukykyä ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan ohjelman rahoitusvälineet. Lainatakausjärjestelyn ansiosta yli 600 000 pientä ja keskisuurta yritystä oli vuoteen 2020 mennessä saanut yhteensä yli 35 miljardia euroa rahoitustukea (). Työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskeva ohjelma tarjosi mikrorahoitusta heikossa asemassa oleville ryhmille ja mikroyrityksille ja tuki sosiaalista yrittäjyyttä. Vuosina 2014–2020 käytettiin 223 miljoonaa euroa takauksiin lainoille, joilla tuetaan 97 271:tä mikroyritystä, ja mobilisoitiin yli 1,2 miljardia euroa lainoina. Kaiken kaikkiaan välineen odotetaan vapauttavan yli 4 miljardia euroa mikroyritysten ja yhteiskunnallisten yritysten rahoitukseen lainakauden loppuun mennessä ohjelman mikrorahoitusta ja sosiaalista yrittäjyyttä koskevaan lohkoon kuuluvien 141 sopimuksen ansiosta.

Lisäksi pandemian vuoksi Euroopan strategisten investointien rahastosta ohjattiin 714 miljoonaa euroa lainatakausvälineeseen, mikä antoi Euroopan investointirahastolle mahdollisuuden kannustaa pankkeja tarjoamaan likviditeettiä covid-19-kriisin koettelemille pienille ja keskisuurille yrityksille. Tutkimuksen tukeminen on yksi Horisontti 2020 -puiteohjelman keskeisistä piirteistä. Se on Marie Skłodowska-Curie -toimien avulla edistänyt huippututkimusta ja lisännyt työllisyyttä, kasvua ja investointeja tarjoamalla tutkijoille tarvittavat tiedot, taidot sekä kansainvälistä ja alojen välistä näkyvyyttä, jotta he voivat täyttää tulevaisuuden huipputason tehtävät ja siten ratkaista nykyiset ja tulevat yhteiskunnalliset haasteet. Vuonna 2020 puiteohjelmasta rahoitettiin 600:aa ilmastonmuutokseen liittyvää tutkimushanketta. Vuodesta 2014 lähtien ohjelmasta on tuettu yli 11 780:tä hanketta, joiden budjetti on noin 6,2 miljardia euroa. EU lupasi Horisontti 2020 -puiteohjelmasta yli miljardi euroa pandemian torjuntaan, josta 781 miljoonaa euroa on jo otettu käyttöön, mistä vähintään 350 miljoonalla eurolla tuetaan covid-19-rokotteiden kehittämistä. Terveydenhoitoalan edistämiseksi Horisontti 2020 -puiteohjelman innovatiivisia lääkkeitä koskevan aloitteen puitteissa on valittu kahdeksan laajamittaista hoito- ja diagnostiikkahanketta sekä käynnistetty kumppanuus lääketeollisuuden kanssa (117 miljoonaa euroa). 1.3. Koheesio, selviytymiskyky ja arvot Yksi EU:n talousarvion tärkeimmistä tavoitteista on edistää yhteisiin arvoihin perustuvan yhtenäisen ja selviytymiskykyisen Euroopan unionin luomista. Tämä koskee käytännöllisesti katsoen kaikkia politiikan aloja ympäristöstä ja vihreästä siirtymästä digitalisaatioon ja innovointiin tai sosioekonomiseen yhteenkuuluvuuteen. Kaikilla tämän otsakkeen ohjelmilla tuetaan EU:n jäsenvaltioiden ja alueiden jatkuvaa lähentymistä fyysisen infrastruktuurin ja sosioekonomisten toimenpiteiden avulla sekä vahvistamalla EU:n kykyä selviytyä häiriöistä. Nämä ohjelmat toimivat yhdessä turvallisen, vauraan ja verkottuneen EU:n saavuttamiseksi. Talousarviosta tuettiin aluekehitystä ja koheesiota Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta myönnetyllä rahoituksella. Molemmilla pyritään vahvistamaan taloudellista, sosiaalista, digitaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta EU:ssa, sillä ne ovat kaikki tärkeitä ja näkyviä solidaarisuuden ilmentymiä kaikissa jäsenvaltioissa. EU:n keskeisten arvojen pohjalta talousarviosta investoidaan ihmisiin, jotta voidaan luoda ja vahvistaa EU:n taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta (), esimerkiksi Euroopan sosiaalirahaston, Erasmus+-ohjelman ja vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahaston avulla. Niillä pyritään parantamaan EU:n kansalaisten elämää tarjoamalla koulutus- ja työllistymismahdollisuuksia, investoimalla EU:n nuoriin ja vähentämällä eriarvoisuutta. EU:n talousarvio suojaa ja parantaa selviytymiskykyä. Useilla ohjelmilla puututaan katastrofi- ja hätätilanteisiin, kuten covid-19-terveys- ja talouskriisiin. RescEU pyrkii ehkäisemään luonnononnettomuuksia ja ihmisen aiheuttamia katastrofeja ja reagoimaan niihin, kun taas Euroopan solidaarisuusjoukkojen välityksellä nuoret eurooppalaiset auttavat niitä, jotka tarvitsevat apua eniten. EU on reagoi ennennäkemättömällä tavalla lieventääkseen covid-19-kriisin vaikutuksia monenlaisin toimin. Vuosien 2021–2027 pitkän aikavälin talousarviossa tämän alan aloitteet on koottu yhteen otsakkeeseen ”Koheesio, palautumiskyky ja arvot”. Suurin osa aloitteista toteutetaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Tuloskehys perustuu useisiin tulosindikaattoreihin, joista on sovittu jäsenvaltioiden kanssa ja jotka konsolidoitiin heinäkuussa kuluneen vuoden osalta. Näin ollen vuoden 2020 tiedot eivät olleet vielä saatavilla tämän kertomuksen hyväksymisajankohtana. Koheesiopolitiikan avoimen datan alusta () tarjoaa ajantasaista tietoa Euroopan rakenne- ja investointirahastojen puitteissa tehtävien investointien rahoituksesta ja saavutuksista. Euroopan aluekehitysrahaston, koheesiorahaston ja Euroopan sosiaalirahaston rahoituksella on ollut keskeinen rooli covid-19-kriisin vaikutusten lieventämisessä. Koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevien investointialoitteiden avulla tarjottiin poikkeuksellista joustovaraa, jonka ansiosta tähän mennessä on voitu ottaa käyttöön 23,3 miljardia euroa. 1.3.1. EU:n talousarvion avulla rakennetaan verkottuneempi ja innovatiivisempi Eurooppa Koheesiopolitiikalla lisätään liikkuvuutta sekä innovatiivista ja älykästä taloudellista ja digitaalista muutosta ja siten edistetään EU:n keskeisten painopisteiden toteuttamista ja tuetaan älykkäämpää ja verkottuneempaa Eurooppaa. Fyysisiä tai digitaalisia yhteyksiä ei voida tältä osin tarkastella erikseen, sillä ne molemmat tuovat yhteen EU:n kansalaisia, tavaroita, palveluja ja yrityksiä. Yhtenäisempi Eurooppa toimii myös ponnahduslautana huippututkimukselle, sillä innovointi kumpuaa yhteistyöstä. Innovointi on ratkaisevan tärkeä tekijä EU:n digitaalisen ja vihreän siirtymän edistämisessä. EU:n varainkäyttö yhdistää Euroopan unionin fyysisesti ja digitaalisesti Jäsenvaltioiden liittäminen toisiinsa rautatie-, maantie- ja vesiväylien avulla on olennaisen tärkeää yhdentyneelle EU:lle, jossa tuettujen alueiden jatkokehitys on mahdollista, kun ne ovat tiiviimmin mukana sisämarkkinoilla. Samaan aikaan koheesiopolitiikka on EU:n merkittävin eurooppalaisen verkkoinfrastruktuurin nykyaikaistamisen rahoittaja, ja vuosien 2014–2020 ohjelmista on myönnetty yli 67 miljardia euroa. Euroopan aluekehitysrahasto on myös tärkein investointiväline teollisuuden ja pk-yritysten sekä julkisen sektorin digitalisoinnissa ja laajakaistan käyttöönotossa. Lisäksi koheesiopolitiikalla edistetään tieto- ja viestintätekniikan saatavuutta, käyttöä ja laatua. Ohjelmakaudella 2014–2020 digitaalitalouteen tehtävien investointien odotetaan nousevan yli 16 miljardiin euroon vuoteen 2023 mennessä (). Komissio julkaisi vuonna 2020 omien arviointitoimiensa puitteissa kaksi komission yksiköiden valmisteluasiakirjaa (), joissa esitetään Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta vuosina 2000–2013 tuettujen merkittävien hankkeiden jälkiarviointi. Ensimmäisessä keskitytään liikenteeseen ja toisessa ympäristöinfrastruktuurihankkeisiin. Arvioinneissa vahvistettiin, että EU:n tuki näille hankkeille on tärkeää EU:n tavoitteiden saavuttamisen kannalta. Aluerahastojen tuella (): ·1 200 kilometriä rautateitä rakennettiin tai kunnostettiin

·4,6 miljoonaa kotitaloutta sai laajakaistayhteyden, jonka nopeus oli vähintään 30 megabittiä sekunnissa. Digitaalinen siirtymä vahvistaa yritysten mahdollisuuksia ja voi edistää innovointia. Työvoiman osalta tämä on mahdollista vain, jos kansalaisilla on kattava osaaminen, jota tarvitaan menestymiseen teknologian kehittymisen muokkaamassa kilpailuympäristössä. Euroopan sosiaalirahaston investoinneilla autetaan varmistamaan osallistava, tasapuolinen ja laadukas koulutus ja edistämään elinikäisen oppimisen mahdollisuuksia kaikille, myös digitaalialan osaamisen kehittämiseksi. Lisäksi rahaston varoilla tuetaan julkishallinnon digitalisointia, jotta voidaan parantaa institutionaalisia valmiuksia auttaa kansalaisia nopeasti ja tehokkaasti ( ). Tutkimuksen tukeminen ja taloudellinen muutos luovat innovatiivisen EU:n Tutkimuksen saatavuuden parantaminen, innovatiivisten pienten ja keskisuurten yritysten perustaminen ja tuottavan työympäristön luominen tutkijoille ovat keskeisessä asemassa, jotta EU voi säilyttää asemansa johtavana tutkimus- ja innovointikeskuksena. Koheesiopolitiikalla tuetaan tätä kehitystä, ja Euroopan aluekehitysrahasto onkin Horisontti 2020 -puiteohjelman ohella tärkeimpiä välineitä, joiden avulla EU:n talousarviosta tuetaan tutkimusta. Koheesio-ohjelmien avulla on osoitettu tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja innovoinnin vahvistamiseen 62 miljardia euroa investoitavaksi vuoteen 2023 mennessä. ·Euroopan aluekehitysrahastosta tuetuissa yhteisöissä työskenteli 8 200 tutkijaa. ·Alueellisen rahoituksen ansiosta yli 34 000 yritystä pystyi tekemään yhteistyötä tutkimuslaitosten kanssa. ·Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta tuetut yritykset toivat markkinoille noin 17 500 uutta tuotetta. 1.3.2. Koheesiomenot ovat avainasemassa vihreän siirtymän toteuttamisessa Siirtyminen kohti kestävää tulevaisuutta on yksi EU:n keskeisistä painopistealueista. Kestävämpi tulevaisuus käsittää ilmastonmuutoksen torjumisen sekä ilmastonmuutoksen hillitsemistoimilla (hankkeet, joilla puututaan ilmastonmuutoksen perimmäisiin syihin sen hidastamiseksi tai pysäyttämiseksi) että ilmastonmuutokseen sopeutumiseen tähtäävillä toimilla (hankkeet, jotka tekevät EU:n taloudesta ja infrastruktuurista selviytymiskykyisiä odotettavissa olevia tai todellisia ilmastovaikutuksia vastaan ja parantavat valmiutta). Se sisältää myös investoinnit luonnon monimuotoisuuteen, veteen, jätteisiin ja muihin ympäristöä koskeviin painopistealueisiin. Siirryttäessä vähähiiliseen talouteen kaikilla aloilla on varmistettava, että siirtymä on sosiaalisesti oikeudenmukainen eikä ketään jätetä jälkeen. Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto ovat tärkeitä välineitä ympäristöön liittyvissä investoinneissa. Kauden alusta kertyneet viivästykset yhdessä vuoden 2020 vaikean tilanteen kanssa johtivat viivästyksiin myös tulosten saavuttamisessa. Viimeaikaiset suuntaukset kentällä ovat kuitenkin saaneet komission suhtautumaan luottavaisesti siihen, että ohjelmat antavat merkittävän panoksen komission ympäristötavoitteiden edistämiseen. Euroopan sosiaalirahaston puitteissa toteutetuilla uudelleenkoulutustoimilla tuettiin kaivosalueiden kansalaisia edistämällä heidän osaamisensa monipuolistamista ja siten soveltuvuutta työelämän muille aloille kaivannaisteollisuuteen. Samaan aikaan yhä useampia yrityksiä houkuteltiin rakenteellisesti hiilisiirtymäalueille monipuolistamaan paikallisväestön mahdollisuuksia. EU:n varoilla tuetaan vuoden 2050 ilmastoneutraaliustavoitetta ja oikeudenmukaista siirtymää Koheesiorahastot ovat tärkein investointituki EU:n kunnianhimoisille ilmasto- ja energiapolitiikoille, jotka sisältyvät Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan. Rahastoista tuetaan alueita ja kuntia niiden edetessä kohti ilmastoneutraaliuden ja kiertotalouden tavoitteiden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä ja edistetään oikeudenmukaista siirtymää EU:n elpymissuunnitelman tavoitteiden mukaisesti. Ilmastotoimiin tehtävien investointien määräksi arvioitiin 51 miljardia euroa () kaudelle 2014–2020 myönnetystä rahoituksesta. Rakennusten perusparantamisen tukeminen on edelleen keskeinen painopiste erityisesti rakennusten perusparantamiseen kannustavasta aloitteesta annetun komission tiedonannon puitteissa (). Koheesiopolitiikalla on erityinen rooli ilmastoneutraaliuteen siirtymisen hallinnassa. Vaikka ilmastonmuutoksen torjunta on yhteinen haaste, kaikkien alueiden ja jäsenvaltioiden lähtökohdat eivät ole samanlaiset. Koheesiopolitiikassa tunnustetaan täysin, että talouskehityksen ja talouden ilmastokestävyyden haasteiden välillä on usein käänteinen yhteys. Koheesiorahastosta ja Euroopan aluekehitysrahastosta pyritään tukemaan ilmasto- ja ympäristötavoitteita taloudellisesti heikommin kehittyneissä jäsenvaltioissa. Euroopan sosiaalirahasto+ täydentää toimia tukemalla uudelleenkoulutusta oikeudenmukaisen siirtymän mahdollistamiseksi ilmastoneutraaliuteen. Ilmastonmuutokseen sopeutumiseen tähtäävät toimenpiteet () ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan parantaa valmiutta ja selviytymiskykyä ja suojella EU:n kansalaisia ilmastoon liittyvien äärimmäisten sääilmiöiden aiheuttamilta haitallisilta vaikutuksilta, jotka todennäköisesti lisääntyvät, vaikka ilmaston lämpeneminen pysyisi 1,5 celsiusasteen tavoitteessa. ·Euroopan aluekehitysrahaston ja koheesiorahaston investointien ansiosta julkisten rakennusten vuotuisessa primäärienergian kulutuksessa säästettiin 2,8 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia ja 1 200 gigawattituntia. ·Alueellisen rahoituksen avulla uusiutuvan energian tuotantokapasiteettia lisättiin yli 2 000 megawattitunnilla. ·Lähes 7,5 miljoonaa ihmistä hyötyy tulvien torjuntatoimista ja lähes 15,3 miljoonaa ihmistä metsäpalojen torjuntatoimista, joita toteutetaan alueellisen rahoituksen avulla. ·Euroopan sosiaalirahastosta tuettiin kaivosalueiden asukkaiden uudelleenkoulutusta. Samaan aikaan yhä useampia yrityksiä houkuteltiin rakenteellisesti hiilisiirtymäalueille monipuolistamaan paikallisväestön mahdollisuuksia. Tämä oli mahdollista esimerkiksi Kooperative Ausbildung an Kohlestandorten -ohjelman ansiosta. Kyseessä on Nordrhein-Westfalenin osavaltion ohjelma, jota yhteisrahoitettiin Euroopan sosiaalirahastosta 7,7 miljoonalla eurolla ja jolla tuettiin 1 300 osallistujaa vuosina 2014–2020. EU edistää vihreää ja kestävää ympäristöä ja suojelee luonnon monimuotoisuutta

Ilmastotoimien lisäksi Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta tehtävillä koheesiopoliittisilla investoinneilla tuetaan EU:n luontoa ja luonnon monimuotoisuutta koskevia politiikkoja esimerkiksi vahvistamalla suojelualueiden Natura 2000 -verkostoa ja ennallistamalla luonnon ekosysteemejä. Tällaisilla investoinneilla edistetään myös veden laatua, ilmanlaatua ja ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevia EU:n tavoitteita, jotka puolestaan ovat tärkeitä aluekehityksen kannalta. Lisäksi koheesiopolitiikalla varmistetaan, että EU:n kansalaisilla on käytettävissään puhdasta vettä ja mahdollisuus jätteiden kierrätykseen sekä terveellinen elinympäristö kaikissa EU:n jäsenvaltioissa. Vuosina 2014–2020 Euroopan aluekehitysrahaston ja koheesiorahastosta myönnetyllä tuella on ·lisätty jätteiden kierrätyskapasiteettia 1,2 miljoonaa tonnia vuodessa ·parannettu lähes 2,5 miljoonan ihmisen vesihuoltoa ·kunnostettu yli 1 700 hehtaaria maata ja parannettu elinympäristöjen suojelun tasoa lähes 6 miljoonan hehtaarin kokoisella alueella. 1.3.3. Ihmisten hyväksi toimivan talouden rakentaminen Infrastruktuurin lisäksi ihmiset tekevät EU:sta yhtenäisen taloudellisesti sekä yhteisten kokemusten ja arvojen avulla. Sekä sosiaalinen että taloudellinen vaihto kohtasivat erityisen vaikeita haasteita covid-19-kriisin ja EU:n laajuisten sulkutoimien aikana, kun kansalaiset eivät voineet ylittää rajoja eivätkä yritykset tavoittaneet asiakkaita. Siksi on entistä tärkeämpää tukea pieniä ja keskisuuria yrityksiä, jotta lievennetään taloudellisia vaikutuksia, ylläpidetään kilpailukykyä ja löydetään uusia tapoja tarjota koulutus-, verkostoitumis- ja yhteydepitomahdollisuuksia EU:n kansalaisille. Pienille ja keskisuurille yrityksille tarkoitettu tuki on keskeisessä asemassa Euroopan aluekehitysrahastosta on tuettu investointeja yli 613 000 pieneen ja keskisuureen yritykseen, mikä on auttanut luomaan 185 000 uutta työpaikkaa ja edistänyt merkittävästi talouskasvua. Työpaikkojen määrän ennustettiin lisääntyvän vuoden 2019 loppuun mennessä, eli ennen covid-19-pandemian puhkeamista, rahoitettaviksi valittujen hankkeiden perusteella 94 prosenttia vuoden 2023 lopun kokonaistavoitteesta. Tämä osoittaa, että EU:n talousarviosta pystyttiin antamaan vahvaa tukea myös kriisiaikoina. Toistaiseksi on kuitenkin epäselvää, miten pandemian aiheuttama isku vaikuttaa työpaikkojen luomista koskevien kokonaistavoitteiden saavuttamiseen. Vuosien 2014–2020 ohjelmista investoidaan yli 57 miljardia euroa liiketoimintaympäristön ja yrittäjyyden parantamiseen. ·muuta kuin rahoitustukea yli 310 000 pienelle ja keskisuurelle yritykselle ·tukea noin 88 000 uudelle pienelle ja keskisuurelle yritykselle ·alueellisen rahoituksen vipuvaikutuksella lähes 11,5 miljardin euron yksityiset investoinnit avustuksina ja 2,6 miljardin euron investoinnit muina kuin avustuksina. EU investoi ihmisiin EU:n talousarviosta investoidaan myös suoraan ihmisiin ja instituutioihin. EU tukee eurooppalaisen työvoiman jatkuvaa ammatillista kehittymistä ja säilyttää sen kilpailukyvyn koulutuksen avulla. Se auttaa myös varmistamaan, että työpaikkoja syntyy monilla aloilla ja että EU:n kansalaisilla on mahdollisuus ansaita riittävä toimeentulo. Koska nuoret edustavat Euroopan unionin tulevaisuutta, EU:n on äärimmäisen tärkeää varmistaa, että nuorille on tarjolla mahdollisuuksia, sekä luoda työpaikkoja ja edistää EU:n arvoja. Erityisesti Euroopan sosiaalirahastosta rahoitetuilla hankkeilla on vuosina 2014–2019 tuettu 36,4 miljoonaa ihmistä. Heistä 4,5 miljoonaa oli löytänyt työpaikan ja 5,5 miljoonaa hankkinut pätevyyden ESR:n toimien ansiosta. Näihin kuului 2,5 miljoonaa vammaista, 5,6 miljoonaa maahanmuuttajaa ja ulkomaalaistaustaista osallistujaa ja 6,5 miljoonaa muita heikommassa asemassa olevaa henkilöä. Erityisellä nuorisotyöllisyysaloitteella tuetaan erityisen korkean nuorisotyöttömyyden alueilla asuvia nuoria. Vuoden 2019 loppuun mennessä jäsenvaltioille oli maksettu lähes 6 miljardia euroa ja tuen ansiosta 3 miljoonaa nuorta oli koulutuksen piirissä. Vuonna 2020 vahvistettu nuorisotakuu muodostaa EU:n poliittisen kehyksen nuorisotyöttömyyden torjunnassa. Sen avulla on vuodesta 2014 lähtien varmistettu, että yli 31 miljoonaa nuorta () on ottanut vastaan työ-, koulutus- tai oppisopimuspaikan. Euroopan sosiaalirahastosta ja nuorisotyöllisyysaloitteesta vuonna 2020 tehdyssä komission arvioinnissa () todettiin, että EU:n tuki on tuottanut selkeitä hyötyjä, sillä se on lisännyt tukea saavien nuorten määrää ja kirjoa ja nostanut nuorisotyöllisyyttä koskevat kysymykset esiin kaikkialla EU:ssa. Ne ovat merkittävimmät rahoituskanavat, joilla tuetaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa (). Erityisesti Euroopan sosiaalirahastosta rahoitetuilla hankkeilla on vuoden 2019 loppuun mennessä saanut tukea 36,4 miljoonaa ihmistä. Heistä 4,5 miljoonaa oli löytänyt työpaikan ja 5,5 miljoonaa hankkinut pätevyyden ESR:n toimien ansiosta. Nuorisotyöllisyysaloitteesta on maksettu jäsenvaltioille lähes 6 miljardia euroa erityisen korkean nuorisotyöttömyyden alueilla asuvien nuorten tukemiseen. Vuoden 2019 loppuun mennessä 3 miljoonaa () nuorta ja 1,8 miljoonaa muuta ihmistä oli koulutuksen piirissä sekä Euroopan sosiaalirahastosta että nuorisotyöllisyysaloitteesta saadun tuen ansiosta ( ). Ne ovat merkittävimmät rahoituskanavat, joilla tuetaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa (), ja ne tavoittavat laajan joukon osallistujia kohdentamalla tuen kaikkiin apua tarvitseviin ihmisiin. Tässä yhteydessä on syytä huomata, että vuoden 2019 loppuun mennessä tukea oli saanut 2,5 miljoonaa vammaista, 5,6 miljoonaa maahanmuuttajaa ja ulkomaalaistaustaista osallistujaa ja 6,5 miljoonaa muita heikommassa asemassa olevaa henkilöä.

Euroopan sosiaalirahastosta ja nuorisotyöllisyysaloitteesta vuonna 2020 tehdyssä komission arvioinnissa () todettiin, että EU:n tuki on tuottanut selkeitä hyötyjä, sillä se on lisännyt tukea saavien nuorten määrää ja kirjoa ja nostanut nuorisotyöllisyyttä koskevat kysymykset esiin kaikkialla EU:ssa. Erasmus+ tarjoaa kaikenikäisille oppijoille ja koulutusalan henkilöstölle mahdollisuuksia opiskella, osallistua harjoitteluun tai tehdä vapaaehtoistyötä Euroopassa ja sen ulkopuolella. Vuonna 2020 EU:n talousarviosta käytettiin lähes 3 miljardia euroa koulutukseen tämän ohjelman avulla (+4 prosenttia vuodesta 2019). Covid-19-kriisin vuoksi Erasmus+ -ohjelman puitteissa oli haastavaa lähteä ulkomaille. Vaikka tämä johti siihen, että ulkomaille lähtijöiden määrä väheni lähes 30 prosenttia, Erasmus+ -ohjelma tarjosi vuonna 2020 edelleen lähes 700 000 ihmiselle mahdollisuuden kokea erilaista elämää korkea-asteen koulutuksessa, ammatillisessa koulutuksessa ja erilaisten muiden vaihtomahdollisuuksien kautta. Näillä kokemuksilla on toisinaan osallistujille käänteentekevä merkitys, ja ne parantavat merkittävästi heidän työllistymisnäkymiään () ja lisäävät tunnetta yhteisestä eurooppalaisesta identiteetistä. Yli 30-vuotisen olemassaolonsa aikana Erasmus+-ohjelman toiminta-ala on laajentunut. Ohjelmaan on osallistunut yhä useampia kansalaisia, ja liikkuvuusjaksoja on ollut yhteensä jo yli 10 miljoonaa vuodesta 1987 lähtien. Jotta voitiin vastata covid-19-pandemian puhkeamiseen, Erasmus+-ohjelmaa varten otettiin käyttöön sovellettavan oikeudellisen kehyksen puitteissa mahdollisimman suuri joustavuus ja tukitoimenpiteet, jotta osallistujat ja edunsaajaorganisaatiot voisivat mukautua poikkeuksellisiin olosuhteisiin. Ohjelma osoitti sietokykynsä ja pystyi sopeutumaan ainutlaatuiseen ja ennennäkemättömään tilanteeseen. Esitettyjen hankkeiden määrä väheni vain hyvin vähän. Erasmus nuorille yrittäjille -ohjelman tuki ja yhteisrahoitus antoivat 1 300 uudelle yrittäjälle ja yrittäjyydestä kiinnostuneelle mahdollisuuden harjoitella kokeneemman yrittäjän kanssa, jolla on pieni tai keskisuuri yritys toisessa maassa. Euroopan solidaarisuusjoukot loivat mahdollisuuksia vapaaehtoistyöhön tai työntekoon useissa eri hankkeissa kotimaassa ja ulkomailla 170 miljoonan euron rahoituksen turvin (+16 prosenttia vuoteen 2019 verrattuna). Hankkeet kattavat monia eri aloja, kuten yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen, kansalaisuuden ja demokraattisen osallistumisen, ympäristön ja luonnonsuojelun, muuttoliikkeen ja kulttuurin. Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahastosta toimitetaan elintarvikkeita ja perushyödykkeitä yhteiskuntamme heikoimmassa asemassa oleville. Apu tavoittaa vuosittain keskimäärin 12,5 miljoonaa ihmistä. Elintarvikkeita ja perushyödykkeitä koskevaa tukea täydennetään liitännäistoimenpiteillä, joilla tarjotaan ohjausta ja neuvontaa vähävaraisimpien sosiaalisen osallisuuden edistämiseksi. Vuonna 2019 arviolta 12,2 miljoonaa ihmistä sai elintarvikeapua (345 000 tonnia jaettua ruokaa), yli 800 000 ihmistä sai perushyödykkeitä ja 30 000 sosiaalisen osallisuuden edistämistukea. Kulttuuriala ja luovat toimialat kärsivät eniten covid-19-pandemiasta vuonna 2020. Ulkoapäin aiheutuneen häiriön vuoksi mukautukset olivat olennaiset tärkeitä ja otettiin käyttöön joustavia toimenpiteitä, kuten siirretiin henkilökohtaisesti toteutettavat toimet verkkoon. Median alaohjelmasta annettiin myös lisätukea elokuvateattereiden sulkemisesta kärsiville Europa Cinemas -jäsenille (yhteensä 16 miljoonaa euroa). Covid-19-pandemiaan liittyvät rajoitukset tarkoittivat kuitenkin sitä, että alaohjelma alisuoriutui joidenkin indikaattorien osalta, erityisesti tapahtumien yleisömäärän suhteen. 1.3.4. EU:n talousarviolla suojataan EU:n kansalaisten toimeentuloa EU lähentyy yhteisten arvojensa pohjalta, ja tähän kuuluu myös kansalaisten parempi suojaaminen. EU osoittaa edelleen solidaarisuutta rajojensa sisällä koordinoimalla ja rahoittamalla katastrofiaputoimia. Katastrofit ovat viime vuosina vaikuttaneet kaikkiin EU:n alueisiin. Niillä on ollut satoja kuolonuhreja, ja ne ovat aiheuttaneet miljardien eurojen vahingot. Epidemiat, äkkitulvat, myrskyt, metsäpalot, maanjäristykset ja ihmisen aiheuttamat katastrofit aiheuttavat jatkuvasti paineita jäsenvaltioiden avustusvalmiuksille. Lisäksi turvallisuus herättää aiempaa enemmän huolta, ja ilmastonmuutoksen odotetaan pahentavan katastrofien vaikutuksia tulevaisuudessa. EU:n pelastuspalvelumekanismin puitteissa Euroopan komissio perusti lisäturvaksi rescEU:n strategisen lääkinnällisen reservin ja jakelumekanismin. Reservi mahdollistaa lääkinnällisten laitteiden, kuten hengityskoneiden ja henkilönsuojainten, nopean toimittamisen. Varasto antaa EU:lle mahdollisuuden reagoida nopeammin terveyskriiseihin. Varastoa ylläpitää tällä hetkellä yhdeksän EU:n jäsenvaltiota (Belgia, Tanska, Saksa, Kreikka, Unkari, Alankomaat, Romania, Slovenia ja Ruotsi). Yli 3 miljoonaa henkilönsuojainta jaettiin maihin, jotka tarvitsivat niitä eniten. RescEU-reserviä täydennetään jatkuvasti hankkimalla lisää lääkinnällisiä laitteita ja henkilönsuojaimia. RescEU:n puitteissa toteutettiin seuraavat toimet: ·Terveydenhuoltoon toimitettiin yhteensä 3,8 miljardia henkilönsuojainta (esim. 2 miljoonaa hengityssuojainta ja 1,4 miljoonaa paria suojakäsineitä). ·Slovakian pyysi lääkintähenkilöstöä auttamaan covid-19-potilaiden hoidossa. Tanska vastasi pyyntöön ja tarjoutui lähettämään kolme lääkäriä ja viisi sairaanhoitajaa EU:n pelastuspalvelumekanismin kautta. Belgia tarjoutui lähettämään Slovakiaan lääkärin, kaksi sairaanhoitajaa ja ryhmänjohtajan. Vuonna 2020 pelastuspalvelumekanismi aktivoitiin 45 kertaa EU:n sisällä. Avunpyynnöistä on täytetty 100 prosenttia. ·Vuoden 2020 metsäpalokaudella Euroopan komissio yhteisrahoitti rescEU:n palontorjuntakaluston valmiustilaa, jotta voidaan paikata mahdollisia puutteita jäsenvaltioiden toimissa metsäpalojen torjumiseksi. Vuoden 2020 kalusto koostui yhteensä 17 ilma-aluksesta (kahdeksan Canadair-alusta, yksi De Havilland Canada DHC-8 -alusta, kaksi Air Tractor-alusta ja kuusi helikopteria). Disinformaation torjunta verkossa on olennaisen tärkeää demokratioidemme ja yhteiskuntiemme suojelemiseksi. Tästä syystä komissio myönsi viime vuonna käynnistämiensä poliittisten aloitteiden lisäksi rahoitusta (2,5 miljoonaa euroa) Euroopan digitaalisen median seurantafoorumin perustamiseen. Sen tarkoituksena on tukea faktantarkistajista, akateemisista tutkijoista ja medialukutaidon ammattilaisista koostuvien monialaisten yhteisöjen työtä. EU suojelee myös köyhyyden pahimmilta muodoilta. Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahastosta toimitetaan tehokkaasti elintarvikkeita ja perushyödykkeitä niitä kipeästi tarvitseville, vuosittain yhteensä keskimäärin 12,5 miljoonalle ihmiselle. Elintarvikkeita ja perushyödykkeitä täydennetään antamalla opastusta ja neuvontaa, joilla pyritään varmistamaan vähävaraisimpien sosiaalinen osallisuus. 1.4. Luonnonvarat ja ympäristö EU:n talousarvion tavoitteena on suojella luonnonvaroja ja ympäristöä ja torjua ilmastonmuutosta. Se on ratkaisevan tärkeä tekijä vihreän siirtymän toteuttamisessa, elintarvikkeiden turvallisuuden ja laadun parantamisessa, työpaikkojen tukemisessa ja maaseudun haasteisiin vastaamisessa, myös covid-19-kriisin yhteydessä. Käytännön toteutus tapahtuu rahastojen avulla, joita ovat muun muassa Euroopan maatalouden tukirahasto, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto, Euroopan meri- ja kalatalousrahasto ja kalastussopimukset sekä Life-ohjelma. Tämän alan ohjelmiin osoitetut määrärahat olivat lähes 60 miljardia euroa vuonna 2020, mikä on 35 prosenttia vuotuisen talousarvion kokonaismenoista. Vuosien 2021–2027 pitkän aikavälin talousarviossa tämän alan aloitteet on koottu yhteen otsakkeeseen ”Luonnonvarat ja ympäristö”. 1.4.1. EU:n talousarviosta tuetaan kestävää maataloutta ja kalastusta, suojellaan luonnonvaroja, torjutaan ilmastonmuutosta ja suojellaan luonnon monimuotoisuutta

Maatalousalan viherryttämisen yhteydessä on otettava huomioon useita näkökohtia, kuten kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen, siirtyminen kestävään maatalouteen ja luonnon monimuotoisuuden säilyttäminen. EU:n talousarviosta tuetaan ja edistetään näitä muutoksia pääasiassa Euroopan maatalouden tukirahaston ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston mutta myös Life-ohjelman avulla. Euroopan maatalouden tukirahastosta tuetaan maataloustuloja suorilla tuilla, joista 30 prosenttia liittyy viljelijöiden kolmeen ympäristöä hyödyttävään maatalouskäytäntöön, joita ovat viljelyn monipuolistaminen, pysyvien nurmien säilyttäminen ja ekologisen alan pitäminen. Ympäristöystävällisten maatalouskäytäntöjen piiriin kuuluvan EU:n maatalousmaan kokonaisosuus kasvoi 79 prosenttiin vuonna 2019, kun se oli 75 prosenttia vuonna 2015, ja luonnonmukaisesti viljellyn alan osuus kasvoi 8,5 prosenttiin vuonna 2019, kun se oli 8,0 prosenttia vuonna 2018. Useilla viljelyalueiden luonnon monimuotoisuuteen liittyvillä toimenpiteillä ei kuitenkaan saatu aikaan toivottua vaikutusta. Asian totesi myös Euroopan tilintarkastustuomioistuin(), joka lisäksi ilmaisi huolensa luonnonvaraisten pölyttäjien suojelusta (). Lisäksi EU:n maataloudesta, aiheutuvien kasvihuonekaasupäästöjen väheneminen – olivat ne sitten peräisin karjankasvatuksesta tai maaperän hoidosta – on pysähtynyt viime vuosina, ja joissakin jäsenvaltioissa kehitys on jopa kääntynyt kasvusuuntaan. Vuonna 2020 hyväksytyillä Pellolta pöytään- ja biodiversiteettistrategioilla pyritään varmistamaan siirtyminen kestävään maatalouteen muun muassa asettamalla useita vuoteen 2030 tähtääviä tavoitteita ja vahvistamaan yhteisen maatalouspolitiikan roolia ilmastokriisin ratkaisemisessa, ympäristönsuojelussa ja luonnon monimuotoisuuden säilyttämisessä. Tulevissa kansallisissa strategiasuunnitelmissa tämä tavoite olisi muunnettava konkreettisiksi toimiksi joulukuussa 2020 annettujen suositusten mukaisesti. Ratkaistavana on edelleen merkittäviä haasteita, jotka liittyvät erityisesti yhteisen maatalouspolitiikan ympäristövaikutuksiin, ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen sekä vuoden 2030 tavoitteiden saavuttamiseen. Maaliskuussa 2020 julkaistiin kaksi arvioinnin tueksi teetettyä ulkopuolista tutkimusta, joissa tarkasteltiin yhteisen maatalouspolitiikan vaikutuksia luontotyyppeihin, maisemaan ja luonnon monimuotoisuuteen sekä veteen. Luonnon monimuotoisuutta koskevassa tutkimuksessa todettiin, että yhteisen maatalouspolitiikan olemassaolo on saanut jäsenvaltiot toimimaan määrätietoisemmin luonnon monimuotoisuutta koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi sekä rahoituksen tason suhteen. Politiikan panos ja hyödyt riippuvat kuitenkin suuresti jäsenvaltioiden täytäntöönpanovalinnoista ja täytäntöönpanon painopisteistä. Vesitutkimuksessa todettiin, että yhteinen maatalouspolitiikan kehys on toimiva veden laadun kannalta suotuisien vähimmäiskäytäntöjen ylläpitämisessä. Myös tässä jäsenvaltioiden tekemät täytäntöönpanovalinnat ovat ratkaisevassa asemassa, sillä vain muutama toimenpide kohdistuu suoraan veden laatuun ja määrään liittyviin ongelmiin. Soveltuvien seurantatietojen puuttumista pidettiin rajoitteena molemmissa tutkimuksissa. Nämä kaksi tutkimusta sekä kolmas arvioinnin tueksi teetetty tutkimus, joka koski maaperää (julkaistu helmikuussa 2021), muodostavat perustan komission yksiköiden valmisteluasiakirjalle, joka on määrä julkaista vuoden 2021 jälkipuoliskolla. Maaseudun kehittämisen alalla Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta tuetaan siirtymistä vihreään ja kestävään tuotantoon. Vuoden 2019 lopussa rahasto oli jo saavuttanut vuodelle 2023 asetetut maa- ja metsätalouteen liittyvien ekosysteemien ennallistamista, säilyttämistä ja parantamista koskevat tavoitteensa, erityisesti tukemalla luonnon monimuotoisuuden, veden ja maaperän kannalta suotuisia maankäyttökäytäntöjä. Rahastosta kohdistetaan varoja myös suoraan ilmastotoimiin, vaikkakin vähemmän, erityisesti investoimalla uusiutuvaan energiaan tai aloille, joilla on tehty hoitosopimuksia kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi. Ympäristön ja ilmaston kannalta suotuisien käytäntöjen täytäntöönpanosta aiheutuneita kustannuksia tai tulonmenetyksiä korvattiin vuonna 2020, minkä ansiosta viljelijöiden oli mahdollista jatkaa toimintaansa markkinoilla julkishyödykkeiden tuottajana. Life-ohjelma edistää vihreää siirtymää kohdennetuilla toimilla, jotka liittyvät luonnonsuojeluun ja luonnon monimuotoisuuden suojeluun, ilmastotoimiin, tietoisuuden lisäämiseen sekä ympäristö- ja ilmastolainsäädännön ja -politiikkojen toteuttamisen ja täytäntöönpanon valvonnan tukemiseen. Tähän sisältyvät toimet, joilla edistetään siirtymistä kestäviin elintarvikejärjestelmiin koko elintarvikkeiden arvoketjussa, pyritään suojelemaan, vähentämään kielteisiä vaikutuksia veden, ilman ja maaperän laatuun sekä säilyttämään ja parantamaan niiden laatua, edistetään luonnon monimuotoisuuden suojelua, kannustetaan ympäristöystävällisiin maatalouskäytäntöihin uhanalaisten lajien, maan, metsien ja veden suojelemiseksi ja edistetään kestävää ravinnehuoltoa maataloudessa. Life-ohjelmalla pyritään myös parantamaan resurssitehokkuutta ja tuetaan ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista koskevia toimia. Life-ohjelman avulla on esimerkiksi parannettu vähintään 650 000 ihmisen kykyä selviytyä ilmastokriisistä ottamalla käyttöön uusia prosesseja ja teknologioita, joita on kehitetty äärimmäisten sääilmiöiden torjumiseksi. Yhteisessä kalastuspolitiikassa painotetaan myös voimakkaasti kalastuskäytäntöjen viherryttämistä. Esimerkiksi vuonna 2020 edistyttiin edelleen kohti kestävämpää kalastusta: Koillis-Atlantilla kalastus pysyi yleisesti ottaen terveellä pohjalla, vaikka joitakin haasteita on edelleen; Välimerellä ja Mustallamerellä jotkin kalakannat elpyivät hieman, mutta useita liikakalastetaan edelleen, minkä vuoksi painotettiin toimia tilanteen korjaamiseksi. EU:ssa 20 prosenttia pyydyksistä katoaa merellä ja muodostaa kolmanneksen Euroopan merien roskista. Tilanteen korjaamiseksi standardointiviranomaisten on vastattava pyyntöihin, jotka koskevat kierrätettäviä pyydyksiä. Ympäristön ja sen suojelun hyvän tilan saavuttamisen suurimmat haasteet liittyvät täytäntöönpanon puutteisiin sekä kunnianhimon ja resurssien puutteeseen (). ·Vuonna 2019 yhteensä 79 prosenttia EU:n maatalousmaasta on ollut vähintään yhden yhteisen maatalouspolitiikan mukaisen viherryttämisvelvoitteen alaista. ·Euroopan meri- ja kalatalousrahaston varoilla oli vuoden 2019 loppuun mennessä tuettu 5 000:ta Natura 2000 -verkoston ja muiden suojeltujen merialueiden parempaan hallinnointiin liittyvää toimea sekä 8 445:tä ympäristöä ja resurssitehokkuutta koskevaa hanketta. ·Life-ohjelmassa vuosiksi 2014–2020 parannetaan tai ylläpidetään 1,7 miljoonaa hehtaaria elinympäristöjä, jotka ovat luonnontilaisia tai puolittain luonnontilaisia. Lisäksi käynnissä on toimia 247 luonnonvaraisen kasvilajin tilan parantamiseksi. ·Life Diademe -hankkeessa kehitettiin uusi, mukautuva katuvalojärjestelmä, johon on yhdistetty melun, liikenteen ja ilmanlaadun ilmaisimia. (). Hanke vähensi kaupunkien kasvihuonekaasupäästöjä ja energiankulutusta ja tuotti merkittäviä taloudellisia säästöjä. Järjestelmää käytetään nyt Roomassa, Piacenzassa ja Riminissa, ja se on valmis kaupallistettavaksi markkinoille. 1.4.2. EU:n toimilla parannetaan elintarvikkeiden turvallisuutta ja laatua kaikkien EU:n kansalaisten hyväksi Huolehtimalla maatalouden kestävyydestä saadaan myönteisiä vaikutuksia EU:n kansalaisille: sekä Euroopan maatalouden tukirahasto että Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ovat avainasemassa elinkelpoisen elintarviketuotannon, elintarviketurvallisuuden ja elintarviketurvallisuuden varmistamisessa. EU:n koulujen hedelmä-, vihannes- ja maitojärjestelmä tavoitti lukuvuonna 2018–2019 yli 19 miljoonaa lasta, ja rahoitusta myönnettiin useisiin koulutustoimenpiteisiin, kuten maistelukursseihin ja maatilavierailuihin. Elintarvikkeiden kestävyyttä, turvallisuutta ja laatua edistetään myös kalastusalalla, erityisesti tukemalla vesiviljelyä. Vesiviljelyalalle vuodelle 2020 asetettu tuotantotavoite ylitettiin jo vuonna 2016. Se on EU:ssa vahva ja kasvava ala, jolla on jatkossakin keskeinen rooli turvallisten, ravitsevien ja korkealaatuisten kestävien elintarvikkeiden tarjoamisessa. Käytännössä lähes puolet Euroopan meri- ja kalatalousrahaston talousarviosta osoitettiin vesiviljelyyn liittyvään innovointiin, millä tuettiin siirtymistä tehokkaampiin järjestelmiin, joiden ympäristövaikutukset ovat pienemmät ja joiden tuotanto on laadukkaampaa. Euroopan meri- ja kalatalousrahaston suoran hallinnoinnin osa-aluetta koskeva väliarviointi julkaistiin lokakuussa 2020. Arvioinnissa todettiin, että kyseinen osa-alue on merkityksellinen EU:n meri- ja kalastuspolitiikan tavoitteiden saavuttamisen kannalta. Se on vaikuttava ja tehokas, koska tuloksia ei olisi voitu saavuttaa pienemmin kustannuksin eikä ilman EU:n taloudellista tukea. Toimeksisaajat ja tuensaajat kuitenkin ilmoittivat, että jotkin menettelyistä olivat hallinnollisesti raskaita. Tarvitaan myös keskeisiä tulosindikaattoreita, joiden avulla tulokset ja vaikutukset kyetään osoittamaan jäsennellysti. Lisäksi kansainvälisessä valtamerten hallinnointia koskevassa ohjelmassa edistyttiin edelleen vuonna 2020. EU:n kansainvälisen valtamerten hallinnoinnin sidosryhmien foorumissa käsiteltiin haasteita ja ratkaisuja, jotka liittyvät valtamerten parempaan hallinnointiin. Vuonna 2020 hyväksytty neuvotteluvaltuutus antoi lähtökohdat EU:n pyrkimyksille päästä sopimukseen, jolla ehkäistäisiin sääntelemätöntä aavan meren kalastusta Pohjoisen jäämeren keskiosassa. Alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen välityksellä EU edisti edelleen kalakantojen kestävää hoitoa ja hyödynsi tässä työssä tieteellisiä lausuntoja, sääntöjen noudattamista koskevia toimia ja laittoman kalastuksen torjuntatoimia. 1.4.3. EU tukee merkittävällä tavalla viljelijöitä ja rannikkoyhteisöjä ja auttaa vastaamaan maaseutualueiden haasteisiin EU:n talousarviosta annetaan miljoonille maatalousalan tuensaajille arvokasta tukea, joka on ratkaisevan tärkeää EU:n maaseutualueiden kehittämisen kannalta (). Käytössä on järjestelmä ja toimia, joilla houkutellaan nuoria maatalousalalle ja helpotetaan yritystoiminnan kehittämistä maaseutualueilla esimerkiksi kehittämällä paikallisia jalostusvalmiuksia. Niiden maatilojen osuus, jotka saavat tukea yritystoiminnan kehittämiseen tai investointeihin nuorille viljelijöille, on kasvanut merkittävästi viime vuosina. Vaikka sukupolvenvaihdoksia koskevilla yhteisen maatalouspolitiikan toimenpiteillä on ollut myönteinen vaikutus nuorten houkuttelemiseen maaseutualueille ja työllisyyden parantamiseen, yksittäisten toimenpiteiden vaikutuksia on edelleen vaikea erottaa toisistaan. Tätä hankaloittavat tilanteeseen voimakkaasti vaikuttavat ulkoiset tekijät, kuten maan ja pääoman saantivaikeudet, jotka riippuvat pääasiassa kansallisesta oikeus-, sosiaali- ja veropolitiikasta.

Maatalousalan lisäksi Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto luo hankkeidensa avulla kymmeniä tuhansia työpaikkoja tavoitteenaan edistää sosiaalista osallisuutta ja köyhyyden vähentämistä. Tämä on osa rahaston tavoitetta, joka koskee maaseutualueiden laajempien haasteiden tukemista. Vuosien 2014–2020 maaseudun kehittämisohjelmista koottujen tavoitteiden mukaisesti yhteinen maatalouspolitiikka auttoi tällä kaudella eri aloitteillaan 17 miljoonaa maaseutualueilla asuvaa ihmistä, jotta nämä voisivat hyödyntää tieto- ja viestintätekniikkapalvelujen ja infrastruktuurin parempaa saatavuutta. Parhaillaan valmistellaan maaseutualueita koskevaa pitkän aikavälin visiota, jolla vastataan niiden kohtaamiin moninaisiin haasteisiin (väestönmuutos, yhteydet, köyhyysriski ja palvelujen rajallinen saatavuus) Useita eri tahoja on jo kuultu laajasti, jotta voi voitu kiinnittää erityistä huomiota maaseudulla asuviin ihmisiin sekä paikallis- ja alueviranomaisiin. Lisäksi tullaan toteuttamaan arviointi yhteisen maatalouspolitiikan vaikutuksista aluekehitykseen sekä ennakoiva katsaus. Vision tavoitteena on vastata haasteisiin ja huolenaiheisiin hyödyntämällä EU:n vihreän siirtymän ja digitaalisen siirtymän avaamia uusia mahdollisuuksia ja määrittämällä keinoja, joilla parannetaan maaseudun elämänlaatua ja varmistetaan maaseutualueita ja maaseutuyhteisöjä hyödyttävien politiikkojen yhtenäisyys, johdonmukaisuus ja täydentävyys. Vision avulla voidaan myös ottaa maatalousjärjestelmässä huomioon tulevaisuuden vaatimukset ja parantaa osaltaan sen sietokykyä tarkastelemalla alan valmiuksia ja hyödyntämällä tehokkaasti kaikki mahdollisuudet. Monet rannikkoyhteisöt saivat tukea Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta. Vuoden 2019 lopussa rahastosta sai tukea lähes 15 prosenttia aktiivisesta kalastuslaivastosta ja yli 4 000 pienimuotoista rannikkokalastusta harjoittavaa alusta. Rahastolla vastataan myös syrjäisimpien alueiden kohtaamiin haasteisiin ja pyritään siten erityisesti varmistamaan, että näillä alueilla tuotetuilla kalastus- ja vesiviljelytuotteilla on tasapuoliset toimintaedellytykset. ·Varainhoitovuonna 2020 yhteensä 6,2 miljoonaa viljelijää sai suoria tukia ja 500 000 viljelijää sai tukea nuorten viljelijöiden järjestelmästä. ·Vuoden 2019 loppuun mennessä 1,5 miljoonaa tuensaajaa oli saanut Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston tukea maatalousalan ammatilliseen koulutukseen. Tavoitteena on, että tuensaajia on vuoteen 2023 mennessä 3,6 miljoonaa. 1.4.4. EU:n toimilla autettiin viljelijöitä ja rannikkoyhteisöjä lieventämään covid-19-pandemian aiheuttamia haasteita Vuonna 2020 sekä maatalous- että kalatalousrahastot osoittivat joustokykynsä, kun oli puututtava covid-19-kriisin aiheuttamiin ongelmiin. Maatalousalalla toteutettiin useita yksinkertaistamis- ja joustotoimenpiteitä, joilla pyrittiin ehkäisemään kielteisiä seurauksia. Esimerkkejä vuonna 2020 toteutetuista konkreettisista toimenpiteistä, joilla tuettiin yhteistä maatalouspolitiikkaa covid-19-kriisin ratkaisemisessa. Covid-19-pandemian johdosta markkinatoimenpiteillä annettiin tarvittavaa tukea riittävien maataloustulojen varmistamiseksi elintarviketurvallisuuden parantamiseksi. EU:n talousarviosta annettiin maito- ja lihatuotteiden yksityisen varastoinnin tukea markkinoiden vakauttamiseksi vähentämällä tilapäisesti saatavilla olevaa tarjontaa. Kilpailusääntöjen tilapäinen lieventäminen covid-19-pandemiaan liittyvän valtiontukikehyksen avulla korjasi osaltaan markkinoiden vakavaa epätasapainoa ja auttoi siten maataloustuottajia ja niiden yhteenliittymiä vaikeuksissa olevilla aloilla (esim. maito, perunat, kukat ja viini). Poikkeukselliset markkinatoimenpiteet mahdollistivat markkinatukiohjelmien suuremman joustovaran (esim. hedelmät, vihannekset, oliivit ja oliiviöljy, mehiläishoito ja viini). Jousto otettiin käyttöön myös EU:n kouluhedelmä-, -vihannes- ja -maitojärjestelmässä koulujen sulkemisten vuoksi sekä kaupan ohjauksessa. Maaseudun kehittämisohjelmien joustavuutta lisättiin, ja sääntöjä yksinkertaistettiin poikkeuksellisen tilapäisen tuen myöntämiseksi Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta. Kalastus ja vesiviljely kuuluivat myös aloihin, joihin covid-19-epidemian aiheuttamat häiriöt vaikuttivat välittömimmin. Ensimmäinen tukitoimenpidepaketti hyväksyttiin maaliskuussa 2020 koronavirusinvestointialoitteen yhteydessä, ja kilpailusääntöjen tilapäinen lieventäminen covid-19-pandemiaan liittyvän valtiontukikehyksen avulla auttoi varmistamaan, että markkinoilla on edelleen riittävästi likviditeettiä. Italian LIFE Prepair -hankkeelle myönnettiin erikoispalkinto covid-19-pandemiaan sopeutumisen johdosta ja covid-19-kriisin aikana tehdystä työstä. Hankkeessa puututaan liikenteen, kotitalouksien lämmityksen, teollisuuden ja energiantuotannon aiheuttamaan ilman saastumiseen. 1.5. Muuttoliike ja rajaturvallisuus Vuonna 2020 muuttoliikkeen hallintaan ja rajaturvallisuuteen osoitettiin yli 1,7 miljardia euroa () turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastosta, sisäisen turvallisuuden rahastosta ja neljästä muuttoliike- ja sisäasioiden alalla toimivasta virastosta, jotka ovat Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto, Euroopan raja- ja merivartiovirasto, Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirasto ja vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava Euroopan unionin virasto. Vuosien 2021–2027 pitkän aikavälin talousarviossa tämän alan aloitteet on koottu yhteen otsakkeeseen ”Muuttoliike ja rajaturvallisuus”. 1.5.1. EU:n talousarviosta tuetaan jäsenvaltioiden välistä solidaarisuutta muuttoliikkeeseen liittyviin haasteisiin vastaamisessa ja avun tarpeessa olevien ihmisten suojelussa Jäsenvaltioiden välisen solidaarisuuden tukeminen ·Yhteensä 32 256 turvapaikanhakijaa ja edunsaajaa siirrettiin jäsenvaltiosta toiseen turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston tuella kaudella 2014–2020. Vaikka varoja ovat suhteellisen vähän merkittäviin haasteisiin nähden, EU:n tason toimien suurimmat hyödyt saadaan taakanjaon myötä. Jäsenvaltiot, joihin kohdistui suurempia muuttoliikepaineita, saivat tukea turvapaikkajärjestelmiensä ja vastaanottovalmiuksiensa parantamiseksi, ja niille annettiin kiireellistä ja strategista operatiivista tukea, jolla varmistettiin oikeudenmukainen vastuunjako. Vuodesta 2014 myönnetyn hätäavun kokonaismäärä oli vuoden 2021 tammikuun loppuun mennessä yli 2,4 miljardia euroa (). Sen ansiosta useat jäsenvaltiot, kuten Kreikka, Espanja ja Italia, voivat pelastaa ihmishenkiä merellä, parantaa saapuvien muuttajien vastaanottotiloja, tarjota perusterveydenhuoltoa ja suojella haavoittuvassa asemassa olevia ryhmiä. Vuosia 2021–2027 koskevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä hätäapuväline on edelleen ratkaisevan tärkeässä asemassa epävakaiseen muuttoliiketilanteeseen liittyvien ennakoimattomien tapahtumien ratkaisemisessa. Koska saapuva muuttovirta jatkuu koko Välimeren alueella, osoittamalla lyhyen aikavälin yhteisvastuuta siirtämällä turvapaikanhakijoita ja tuensaajia jäsenvaltiosta toiseen voidaan osaltaan lisätä jäsenvaltioiden välistä luottamusta. Komissio on vuodesta 2019 koordinoinut keskisellä Välimerellä toteutettujen pelastusoperaatioiden jälkeen Italiaan ja Maltaan maihin tulleiden turvapaikanhakijoiden vapaaehtoista siirtämistä muihin yhteisvastuuta osoittaviin jäsenvaltioihin. Maaliskuussa 2020 aloitettiin myös vapaaehtoinen siirto Kreikassa, josta on jo siirretty 2 213 kaikkein heikoimmassa asemassa olevaa hakijaa. Yhteisen turvapaikkajärjestelmän vahvistaminen ja avun antaminen sen tarpeessa oleville ihmisille

·Vuosina 2014–2020 annettiin avustusta 2 442 140 turvapaikanhakijalle turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston tuella. ·6 924 718 EU:n ulkopuolisen maan kansalaista sai apua kotoutumiseen vuosina 2014–2020. Apuun sisältyi kielenopetusta ja kansalaisvalmennusta työmarkkinoille pääsyä helpottavaa valmistavaa toimintaa ja valmiuksien kehittämistä. Vuonna 2020 moni joutui edelleen pakenemaan vainoa kotimaassaan paremman elämän toivossa. EU:n talousarvion tuella jäsenvaltiot avustivat yli kahta miljoonaa turvapaikanhakijaa vuosina 2014–2020. Erityistä huomiota kiinnitettiin heikoimmassa asemassa oleviin, erityisesti ilman huoltajaa oleviin alaikäisiin. Lesboksen Moriassa sijaitsevan vastaanotto- ja henkilöllisyyden todentamiskeskuksen tuhouduttua tulipalossa vuonna 2020 komissio rahoitti 406 ilman huoltajaa olevan alaikäisen siirtämisen Moriasta mantereelle ja siirsi myös muilla saarilla ilman huoltajaa olevia lapsia turvaan. Komissio teki 121 miljoonan euron arvosta hätäapusopimuksia kolmen uuden keskuksen rakentamiseksi Samoksen, Kosin ja Lerosin saarille. Lisäksi komissio perusti täysin yhteisymmärryksessä Kreikan viranomaisten kanssa työryhmän, jonka tehtävänä on tukea muuttoliikkeen hallintaa Kreikassa kestävällä tavalla ja toteuttaa Lesboksen uutta vastaanottokeskusta koskeva yhteinen pilottihanke. Uusi maahanmuutto- ja turvapaikkasopimus, jossa esitetään oikeudenmukaisempi ja eurooppalaisempi lähestymistapa maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden hallintaan Vastatakseen EU:n muuttoliikepolitiikan rakenneuudistuksen tarpeeseen ja hyödyntääkseen tällä alalla vuodesta 2016 lähtien saavutettua edistystä komissio esitti uuden muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksen ja useita lainsäädäntöehdotuksia, jotka se hyväksyi syyskuussa 2020. Aloite kattaa kaikki osatekijät, joita tarvitaan EU:n kokonaisvaltaisessa lähestymistavassa muuttoliikkeen hallintaan solidaarisuuden ja oikeudenmukaisen vastuunjaon pohjalta. 1.5.2. EU:n talousarvion tuella vahvistetaan ulkorajoja Komissio pyrki vuonna 2020 varmistamaan unionin vahvat ulkorajat ja yhteisen viisumipolitiikan yhdenmukaisen täytäntöönpanon, mikä mahdollistaa täysin toimivan Schengen-alueen, joka on aivan keskeinen tekijä vaurautemme, turvallisuutemme ja vapautemme kannalta. Rajaturvallisuuden parantaminen ·Vuoden 2020 loppuun mennessä oli kehitetty tai parannettu 33 516 rajavalvontainfrastruktuuriin ja tarkastus- ja valvontavälineisiin liittyvää kohdetta rajavalvonnan sisäisen turvallisuuden rahaston rajavalvontaan osoitetun tuen avulla. ·Schengenin tietojärjestelmät tuottivat 209 178 osumaa vuonna 2020. Euroopan unioni on tehnyt huomattavia panostuksia ulkorajojen tehokkaaseen valvontaan. EU:n tasoisten tietojärjestelmien () ja niiden yhteentoimivuuden ansiosta raja- ja poliisiviranomaiset saavat ajantasaista tietoa. Sisäisen turvallisuuden rahasto on myös osaltaan vahvistanut eurooppalaisen raja- ja merivartioston kansallisina osina toimivien jäsenvaltioiden viranomaisten rajavalvontavalmiuksia pääasiassa rahoittamalla niiden teknisiä valmiuksia ja infrastruktuuria. Vuonna 2020 valmisteltiin myös eurooppalaisen raja- ja merivartioston pysyvien joukkojen ensimmäisten ryhmien käyttöönottoa vuonna 2021. Lisäksi komissio laati tarvittavan johdetun oikeuden, jotta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava Euroopan unionin virasto voisi alkaa suunnitella ja kehittää uusia tietojärjestelmiä ja niiden yhteentoimivuutta. Toimielinten väliset neuvottelut viisumitietojärjestelmän uudistamisesta saatiin onnistuneesti päätökseen komission tuella. Uudistettu viisumitietojärjestelmä yhdessä rajanylitystietojärjestelmän ja eurooppalaisen matkustustieto- ja -lupajärjestelmän kanssa vahvistaa rajaturvallisuutta ja Schengen-alueen turvallisuutta. Laittoman maahantulon kannustimien vähentäminen ja laillisten maahantuloväylien tarjoaminen Komission toimien ja EU:n rahoituksen tuella, myös covid-19-kriisin yhteydessä, havaittujen laittomien rajanylitysten kokonaismäärä väheni edelleen 125 000:een vuonna 2020, kun se vuonna 2019 oli 142 000. Muuttoliikkeen perimmäiset syyt, mukaan lukien covid-19-kriisin ja ilmastonmuutoksen myötä pahentuneet paikalliset konfliktit, köyhyys ja eriarvoisuus (), ovat yhä olemassa. Komissio tekee tiivistä yhteistyötä EU:n ulkopuolisten maiden kanssa torjuakseen laitonta muuttoliikettä. EU:n Afrikka-hätärahaston tarkoituksena on tukea vakautta ja puuttua sääntöjenvastaisen muuttoliikkeen ja pakkomuuton perimmäisiin syihin. Siitä annettiin Marokolle rahoitustukea, jolla autettiin vähentämään sääntöjenvastaisesti alueelle tulleiden henkilöiden määrää läntisen Välimeren reitillä. Lisäksi tuettiin EU:n ulkopuolisissa maissa järjestettyjä tiedotuskampanjoita, joiden tarkoituksena oli antaa tietoa sääntöjenvastaiseen muuttoliikkeeseen ja muuttajien salakuljetukseen liittyvistä riskeistä. ·Vuosina 2014–2020 uudelleensijoitettiin 77 463 henkilöä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston tuella, mukaan lukien 14 812 henkilöä vuonna 2020 covid-19-pandemian aiheuttamista häiriöistä huolimatta. Koordinoidut uudelleensijoittamistoimet, joiden avulla kansainvälistä suojelua tarvitsevat henkilöt voivat turvallisesti ja laillisesti saapua EU:hun, ovat lisääntyneet jatkuvasti vuodesta 2015. Uudessa 23. syyskuuta 2020 julkaistussa maahanmuutto- ja turvapaikkasopimuksessa vahvistettiin, että on tärkeää tarjota turvallisia ja laillisia väyliä. Viime vuosina on keskitytty yhä enemmän eri kohderyhmien lailliseen muuttoliikkeeseen ja kotouttamiseen sekä laillisten väylien luomiseen EU:n tasolla, mikä täydentää ja kehittää jäsenvaltioiden toimia. Ohjelmakaudella 2014–2020 uudelleensijoittamiseen osoitettiin lähes miljardi euroa. Komissio otti vuosiksi 2020–2021 käyttöön uuden tilapäisen uudelleensijoitusjärjestelmän, jonka tavoitteena on 20 000 henkilöä. Jäsenvaltiot lupasivat siihen yhteensä lähes 30 000 uudelleensijoituspaikkaa. Näin jäsenvaltiot vahvistavat sitoutumisensa uudelleensijoittamiseen ja päättäväisyytensä lisätä turvallisia ja laillisia väyliä suojelun saamiseksi EU:ssa. EU:n jäsenvaltioiden vuodeksi 2020 antamat sitoumukset ovat yhteensä lähes 50 prosenttia maailmanlaajuisesti annetuista sitoumuksista. Paluumuuttajat, joilla ei ole oleskeluoikeutta

·Vuosina 2014–2020 palautettiin turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston tuella 316 463 henkilöä, joilla ei ollut oleskeluoikeutta. Jotta EU:n turvapaikkajärjestelmä olisi uskottava, muuttajat, joilla ei ole oleskeluoikeutta, on palautettava lähtömaihinsa. Komissio jatkoi vuonna 2020 toimia palauttamisasteen nostamiseksi. Se muun muassa paransi edelleen yhteistyötä keskeisten alkuperämaiden kanssa ja vaati uudelleenlaaditun palauttamisdirektiivin hyväksymistä. EU:n talousarviosta tuetaan turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston ja Euroopan raja- ja merivartioviraston avulla jäsenvaltioita sellaisten palauttamispäätösten täytäntöönpanossa, joita ne tekevät muuttajille, joilla ei ole oleskeluoikeutta. Palauttamisaste on kuitenkaan edelleenkään ole tyydyttävällä tasolla. Parannusmahdollisuudet riippuvat sekä EU:n ulkopuolisten maiden paremmasta yhteistyöstä että siitä, miten tehokkaasti jäsenvaltiot panevat palauttamiset täytäntöön. Schengen-arvioinnit, joita rahoitetaan turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston palauttamisen osa-alueella, auttavat osaltaan ohjaamaan jäsenvaltioita erityistoimiin, jotka on asetettava etusijalle tavoitteiden saavuttamiseksi. Toimia toteutetaan myös Euroopan raja- ja merivartioviraston roolin vahvistamiseksi: vuonna 2020 viraston koordinoimilla lennoilla palautettiin 12 072 EU:n ulkopuolisen maan kansalaista covid-19-pandemian aiheuttamista vakavista rajoituksista huolimatta. Uudessa muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksessa julkistettiin uusi strategia, jolla vahvistetaan vapaaehtoista paluuta ja uudelleenkotouttamista. Strategiassa myös määrätään palauttamisasioiden koordinaattorin nimittämisestä, jota tukee uusi korkean tason palauttamisverkosto. Näin voidaan osaltaan varmistaa, että palauttaminen on yhteisellä vastuulla ja sitä hallinnoidaan johdonmukaisesti. 1.6. Turvallisuus ja puolustus Viime vuosina turvallisuuteen liittyvät haasteet ovat lisääntyneet. EU on joutunut yhä useammin tilanteisiin, jotka ovat saaneet sen vahvistamaan turvallisuusvalmiuksiaan. Seuraavat aloitteet ovat tällä saralla erityisen tärkeitä: Euroopan puolustusteollisen kehittämisohjelma, puolustusalan tutkimusta koskevaan unionin valmistelutoimi ja sisäisen turvallisuuden rahaston poliisiyhteistyötä koskeva osio. Vuosien 2021–2027 pitkän aikavälin talousarviossa tämän alan aloitteet on koottu yhteen otsakkeeseen ”Turvallisuus ja puolustus”. 1.6.1. EU:n talousarviosta vahvistetaan Euroopan unionin turvallisuus- ja puolustusvalmiuksia Vahva puolustusteollisuus on EU:n itsenäisemmän turvallisuuspolitiikan ytimessä. Turvallisuutta koskevan tutkimuksen ja innovoinnin edistäminen tukevat EU:n koordinoitua vastausta monimutkaisiin haasteisiin ja mahdollistavat konkreettiset toimet riskien lieventämiseksi. Turvallisuusunioni oli yksi Horisontti 2020 -puiteohjelman vuosien 2018–2020 työohjelman neljästä painopistealasta, ja sen osuus EU:n turvallisuutta koskevan tutkimuksen julkisesta kokonaisrahoituksesta oli 50 prosenttia. EU:n puolustusteollisuuden hajanaisuuden korjaamiseksi ja kriittisten puolustusvoimavarojen seuraavan sukupolven rakentamiseksi hyväksyttiin heinäkuussa 2018 Euroopan puolustusteollisen kehittämisohjelma, joka kestää kaksi vuotta, 31.12.2020 saakka ja jonka määrärahat ovat 500 miljoonaa euroa. Sillä parannettiin EU:n puolustusteollisuuden kilpailukykyä ja innovointikapasiteettia sekä jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä puolustustuotteiden ja -teknologioiden kehittämisvaiheessa ja siten helpotettiin mittakaavaetujen hyödyntämistä. Kehittämisvaihetta tukemalla ohjelma edistää puolustusalan tutkimustulosten parempaa hyödyntämistä ja auttaa kaventamaan tutkimuksen ja tuotannon välistä kuilua. Koska ohjelmalla pyritään erityisesti lisäämään yritysyhteistyötä eri jäsenvaltioiden välillä, toimeen olisi voitava myöntää rahoitusta ohjelmasta ainoastaan silloin, kun ohjelman toteuttaa vähintään kolmen sellaisen yrityksen yhteenliittymä, jotka ovat sijoittautuneet vähintään kolmeen eri jäsenvaltioon. Ohjelmalla edistetään jäsenvaltioiden puolustusteollisuuden toimijoiden välistä yhteistyötä siten, että EU:n rahoitusosuudella voidaan käynnistää puolustusalan kehityshankkeita, joita ei muuten olisi aloitettu niiden rahoitustarpeiden tai niihin liittyvien teknisten riskien vuoksi. Euroopan puolustusteollisen kehittämisohjelman vuoden 2019 ehdotuspyyntöjen perusteella rahoitusta saavista tuensaajista lähes 40 prosenttia on pieniä ja keskisuuria yrityksiä, jotka ovat keskeisessä asemassa Euroopan puolustusteollisuuden alalla. Toinen pilottiohjelma on puolustusalan tutkimusta koskeva unionin valmistelutoimi. Vuonna 2020 ohjelmasta myönnettiin yhteensä 23 miljoonan euron rahoitus kymmeneen puolustusalan tutkimushankkeeseen. Ohjelmilla valmistellaan täysimittaista Euroopan puolustusrahastoa, jonka avulla vuodesta 2021 alkaen saadaan aikaan yhdennetty puolustusteollinen perusta kaikkialle EU:hun. Puolustusteollisuuden tukemiseksi covid-19-kriisin aikana sekä puolustusalan tutkimusta koskeva valmistelutoimi että Euroopan puolustusteollisen kehittämisohjelma pantiin kokonaisuudessaan täytäntöön allekirjoittamalla avustussopimukset ja maksamalla ennakkomaksut kaikille rahoitettaviksi valituille hankkeille. Jotta kriisin vaikutukset voitaisiin ottaa huomioon menettelyissä ja työjärjestelyissä, vuoden 2020 ehdotuspyynnön jättämisen määräaikaa päätettiin kuitenkin jatkaa joulukuuhun 2020 saakka, eikä sillä ole vaikutusta ohjelman rahoituksen toteutumiseen vuonna 2020. 1.6.2. EU:n talousarviolla helpotetaan rajat ylittävää yhteistyötä turvallisuuden alalla EU:n toimielimet pyrkivät vahvistamaan turvallisuutta Euroopan unionissa helpottamalla rajat ylittävää yhteistyötä ja tietojenvaihtoa jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välillä ja mahdollistamalla EU:n asiaankuuluvien turvallisuustietojärjestelmien yhteentoimivuuden. Tämä toteutetaan sisäisen turvallisuuden rahaston avulla, joka tukee myös yhteisiä operaatioita ja mahdollistaa turvallisuuden kannalta merkityksellisten rakenteiden parantamisen edistäen sisäisen turvallisuuden strategian täytäntöönpanoa ja lainvalvontayhteistyötä. Sisäisen turvallisuuden rahaston poliisiyhteistyötä koskevasta osiosta () tuetaan rikollisuuden, terrorismin ja turvallisuusuhkien torjuntaa. Kansallisten viranomaisten keskinäisen luottamuksen ja tietojenvaihdon lujittamiseksi on perustettu yhteensä 21 EU-verkostoa, joista rahoitetaan kansallisten matkustajarekisterijärjestelmien perustamista, jotta kansalliset lainvalvontaviranomaiset voivat vaihtaa tietoja epäilyttävistä lentomatkustajista. Lisäksi EU pyrkii suojelemaan uskonnonvapautta. Näin ollen jäsenvaltioille ja uskonnollisille yhteisöille osoitettiin vuonna 2020 yhteensä 23 miljoonaa euroa uskonnonharjoituspaikkojen ja julkisten tilojen suojelemiseen. Uudessa terrorisminvastaisessa ohjelmassa () esitetään, miten EU:n tason toimilla voidaan paremmin ennakoida ja ennaltaehkäistä terroriuhkia sekä suojautua niiltä ja reagoida niihin. Alalla vuosien mittaan toteutetuilla toimilla on saatu aikaan konkreettisia tuloksia. Euroopan unionin lainvalvontayhteistyöviraston vuoden 2020 terrorismitilannetta ja -suuntauksia koskevan kertomuksen (European Union Terrorism Situation and Trend Report 2020) mukaan terrori-iskujen määrä laski 119 tapaukseen vuonna 2019, kun vuonna 2018 niitä oli 129. Koska jäsenvaltiot eivät voi puuttua terrorismiin yksin, EU:n talousarviosta tuetaan jäsenvaltioiden välisen yhteistyön tehostamista tällä alalla sekä koulutusta ja valmiuksien kehittämistä. ·Sisäisen turvallisuuden rahastosta tuettiin 287:ää yhteistä tutkintaryhmää ja Euroopan monialaisen rikosuhkien torjuntafoorumin operatiivista hanketta vuosina 2014–2020. ·Jäsenvaltioissa on otettu käyttöön tai parannettu 406 työkalua, joilla helpotetaan elintärkeiden infrastruktuurien suojaamista kaikilla talouden aloilla. 1.7. Naapurialueet ja muu maailma

Kun haasteet muuttuvat yhä globaalimmiksi, EU:lla on otettava entistä aktiivisempi rooli ja käytettävä ääntään kuuluvammin maailmassa. Se edellyttää, että EU:n vahvistaa asemaansa demokratian puolustajana ja edistää avointa ja oikeudenmukaista kauppaa, kumppanuutta, monenvälisyyttä ja sääntöihin perustuvaa maailmanjärjestystä. Tavoitteena on vahvistaa suhteita kumppanimaihin, edistää kestävää kehitystä ja kehittää EU:n kriisinhallintavalmiuksia. EU edistää ulkoisen toiminnan ohjelmiensa avulla perusarvojaan kaikkialla maailmassa rahoittamalla toimia, joilla edistetään demokratiaa, rauhaa, solidaarisuutta, vakautta, köyhyyden poistamista, vaurautta ja luonnonvarojen säilyttämistä EU:n naapurustossa ja muualla maailmassa. Lisäksi EU on sitoutunut toimiviin verkkoyhteyksiin osana sen kansainvälistä vihreän ja digitaalisen siirtymän edistämistä. EU:n talousarviolla edistetään kestävää taloutta, sosiaalista ja digitaalista kehitystä sekä ihmisoikeuksien suojelua, hyvää hallintotapaa ja oikeusvaltioperiaatetta. EU:n yhteyksien strateginen tarkoitus ja käytännön toteutus ovat edelleen EU:n geopoliittisen ohjelman ytimessä. Vuosien 2021–2027 pitkän aikavälin talousarviossa tämän alan aloitteet on koottu yhteen otsakkeeseen ”Naapurialueet ja muu maailma”. COVAX johtaa toimia, joilla varmistetaan covid-19-rokotteiden oikeudenmukainen ja tasapuolinen saatavuus matalan ja keskitulotason maissa. Team Europe on yksi COVAX-hankkeen merkittävimmistä rahoittajista lähes 2,5 miljardin euron panoksellaan. Komissio osallistuu COVAX-hankkeeseen, jonka tavoitteena on kohtuuhintaisten covid-19-rokotteiden tasapuolinen saatavuus. Tammikuuhun 2021 mennessä se oli myöntänyt hankkeelle 1 miljardin euron suuruiset takaukset. COVAX-hankkeen tavoitteena on hankkia vähintään 2 miljardia covid-19-rokoteannosta, millä vähintään 20 prosenttia väestöstä voidaan rokottaa kaikissa maissa. 1.7.1. EU:n tavoitteena on edistää vapautta ja vaurautta naapurimaissa Euroopan naapuruuspolitiikalla EU pyrkii luomaan erityiset suhteet 16 naapurimaahansa eteläisen Välimeren alueella ja itäisissä kumppanuusmaissa, ja siinä keskitytään neljään painopistealaan (hyvä hallintotapa, demokratia, oikeusvaltio ja ihmisoikeudet, taloudellinen kehitys; turvallisuus sekä muuttoliike ja liikkuvuus). Tavoitteena on parantaa valtioiden ja yhteiskuntien selviytymiskykyä EU:n naapurialueilla. Laajentumispolitiikka ohjaa, tukee ja seuraa uudistuksia maissa, jotka haluavat liittyä EU:hun, EU:n arvojen, lakien ja normien mukaisesti. Se edistää rauhaa ja vakautta ja auttaa parantamaan ihmisten elämänlaatua. EU auttaa naapurimaita ja ehdokasmaita tarjoamalla institutionaalisen tuen lisäksi myös taloudellista tukea ja tukea infrastruktuurin kehittämiseen, jotka ovat keskeisiä osatekijöitä vakauden, vaurauden ja kestävyyden varmistamisessa. Tärkeimmät budjettivälineet naapuruuspolitiikan ja laajentumisprosessissa mukana olevien maiden tukemiseksi vuonna 2020 olivat Euroopan naapuruusväline ja liittymistä valmisteleva tukiväline II. EU:n naapurimaihin ja Afrikkaan on tarkoitus synnyttää yli 50 miljardin euron investoinnit 5,1 miljardin euron suuruisella Euroopan ulkoisella investointiohjelmalla. Se hyödyttää jo nyt yksityishenkilöitä, yhteisöjä ja pienyrityksiä. Vuonna 2020 suunnitelmaa kohdennettiin uudelleen covid-19-pandemian torjumiseksi, muun muassa myöntämällä 400 miljoonan euron rahoitus COVAX-hankkeelle. Liittymistä valmistelevalla tukivälineellä EU tukee laajentumisprosessissa mukana olevien maiden uudistuksia taloudellisella ja teknisellä avulla. Sen varoilla parannetaan maiden valmiuksia liittymisprosessin eri vaiheissa, mikä johtaa asteittain etenevään myönteiseen kehitykseen alueella. Kaudella 2014–2020 saavutettiin merkittäviä virstanpylväitä. Komissio antoi toukokuussa 2019 Bosnia ja Hertsegovinan hakemusta koskevan lausuntonsa, jossa se yksilöi 14 keskeistä painopistettä, jotka maan on täytettävä EU-jäsenyysneuvottelujen aloittamiseksi. Heinäkuussa 2018 komissio vahvisti, että Kosovo () oli täyttänyt kaikki jäljellä olevat viisumivapautta koskevat edellytykset. Eurooppa-neuvosto hyväksyi maaliskuussa 2020 päätöksen liittymisneuvottelujen aloittamisesta Pohjois-Makedonian kanssa. Serbian kanssa käytävissä neuvotteluissa on tammikuun 2014 jälkeen avattu 18 neuvottelulukua ja kaksi on suljettu toistaiseksi. Montenegron kanssa käytävissä neuvotteluissa on vuodesta 2020 alkaen ollut avoinna 33 neuvottelulukua. Tukeakseen edelleen Länsi-Balkanin pitkän aikavälin elpymistä ja nopeuttaakseen sen lähentymistä EU:n kanssa komissio esitti lokakuussa 2020 alueen talous- ja investointisuunnitelman, jolla saadaan käyttöön jopa 9 miljardia euroa avustuksina samalla kun uudella Länsi-Balkanin takausjärjestelyllä saadaan aikaan jopa 20 miljardin euron investoinnit. Suunnitelmalla edistetään myös vahvaa alueellista yhdentymistä yhteisillä alueellisilla markkinoilla, joiden perustamisen Länsi-Balkanin johtajat hyväksyivät marraskuussa 2020 (). Komissio jatkoi vuonna 2020 alueen sosiaalisten ja taloudellisten uudistusten tukemista talouden uudistusohjelmien avulla sekä 1) kannustamalla soveltamaan kyseisissä maissa Euroo