Tältä osin Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa on kyse uusien ja entistä tehokkaampien oikeuksien antamisesta kansalaisille. Pilariin kirjatut 20 periaatetta ja oikeutta rakentuvat kolmen osa-alueen ympärille: yhtäläiset mahdollisuudet ja pääsy työmarkkinoille, oikeudenmukaiset työolot sekä sosiaalinen suojelu ja sosiaalinen osallisuus. Keskipisteessä on se, miten voidaan lunastaa perussopimuksissa annettu lupaus erittäin kilpailukykyisestä sosiaalisesta markkinataloudesta, joka tähtää täystyöllisyyteen ja sosiaaliseen edistykseen. Periaatteet ja oikeudet ovat yhteiset, mutta niiden toteuttamiseen ei ole yleispätevää ratkaisua: pilarissa tunnustetaan, että tilanteet ja yhteisten tavoitteiden toteuttamiseen tarjolla olevat keinot ovat erilaisia.

Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin taustalla ovat tämän päivän ja tulevaisuuden realiteetit.Vaikka taloudelliset ja sosiaaliset olot ovatkin viime aikoina parantuneet eri puolilla Eurooppaa, viime vuosikymmenen kriisin vaikutukset ulottuvat edelleen pitkälle, mistä kertovat pitkäaikais- ja nuorisotyöttömyys ja köyhyysriski monissa Euroopan osissa. Samaan aikaan jokainen jäsenvaltio joutuu vastaamaan niihin nopeisiin muutoksiin, joita yhteiskunnassa ja työelämässä tapahtuu.Kuten Euroopan sosiaalista ulottuvuutta käsittelevässä pohdinta-asiakirjassa muistutetaan, haasteita on yhtä monta kuin mahdollisuuksiakin. EU:ssa on maailman edistyneimmät hyvinvointijärjestelmät ja runsaasti parhaita toimintamalleja ja sosiaalisia innovaatioita, mutta sillä on edessään ennennäkemättömiä yhteiskunnallisia haasteita, joihin sen on mukauduttava.

Keskustelu EU:n sosiaalisesta ulottuvuudesta on osa käynnistettyä laajempaa keskustelua 27 jäsenvaltion EU:n tulevaisuudesta. Komission valkoisella kirjalla Euroopan tulevaisuudesta on aloitettu laaja keskustelu siitä, millaisen tulevaisuuden eurooppalaiset haluavat itselleen, lapsilleen ja Euroopalle. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan paketin ohessa julkaistavassa pohdinta-asiakirjassa EU:n sosiaalisesta ulottuvuudesta keskitytään niihin perustavanlaatuisiin muutoksiin, jotka eurooppalaiset yhteiskunnat ja työelämä ovat tulevana vuosikymmenenä käymässä läpi. Siinä esitetään myös erinäisiä vaihtoehtoja, joilla niihin voidaan yhdessä vastata rakentamalla Eurooppa, joka antaa suojaa, turvaa, vaikutusmahdollisuudet ja puolustaa oikeuksia. EU:n johtajat korostivat 25. maaliskuuta 2017 antamassaan Rooman julistuksessa sosiaalisen Euroopan merkitystä. Näitä ajatuksia voidaan viedä jälleen eteenpäin 17. marraskuuta 2017 Göteborgissa järjestettävässä sosiaalialan huippukokouksessa, jossa käsitellään oikeudenmukaisia työpaikkoja ja kasvua.

Näiden periaatteiden ja oikeuksien toteuttaminen on yhteinen tehtävä. Suurin osa pilarin toteuttamiseen tarvittavista välineistä on paikallis-, alue- ja keskusviranomaisten sekä työmarkkinaosapuolten ja yleensä kansalaisyhteiskunnan käsissä. Euroopan unioni – ja etenkin Euroopan komissio – voi auttaa prosessissa asettamalla sille puitteet, antamalla sille suunnan ja luomalla tasapuoliset toimintaedellytykset ottaen täysin huomioon eri maiden kansalliset olosuhteet ja institutionaaliset rakenteet. Niin olennaista kuin tämä onkin, EU:n tason toimet tarvitsevat tukea ja jatkotoimia kaikilla vastuunjaon tasoilla.

Nyt komissio esittelee julkisen kuulemisen tulokset ja lopullisen ehdotuksensa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariksi. Pilarissa esitetään keskeisiä periaatteita ja oikeuksia, joilla tuetaan oikeudenmukaisia ja moitteettomasti toimivia työmarkkinoita ja hyvinvointijärjestelmiä. Kuten viiden puheenjohtajan kertomuksessa Euroopan talous- ja rahaliiton viimeistelystä korostettiin, tämä on olennaista myös kestävämpien talouden rakenteiden luomiseksi. Niinpä pilari onkin suunniteltu niin, että se antaa suuntaa uudelle lähentymisprosessille, joka parantaa työ- ja elinoloja prosessiin osallistuvissa jäsenvaltioissa. Se on kehitetty lähinnä euroalueen maita silmällä pitäen, mutta siihen voivat osallistua EU:n kaikki jäsenvaltiot.

Osallistavamman ja oikeudenmukaisemman unionin kehittäminen on nykyisen Euroopan komission keskeinen tavoite. Sen jälkeen kun puheenjohtaja Juncker ilmoitti Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin perustamisesta, komissio on pitänyt aktiivisesti yhteyttä asiaan liittyvien sidosryhmien kanssa kaikilla tasoilla. Maaliskuussa 2016 komissio esitti alustavan hahmotelmansa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariksi ja käynnisti laajan julkisen kuulemisen saadakseen siitä palautetta. Tammikuussa 2017 järjestettiin kuulemisen päätteeksi korkean tason konferenssi, jonka pohjana olivat sidosryhmätapaamiset ja eri puolilta Eurooppaa saadut kommentit.

”Meidän on tehostettava työtä oikeudenmukaisten ja todella yleiseurooppalaisten työmarkkinoiden aikaansaamiseksi. Tähän liittyen haluan kehittää EU:n sosiaalisten oikeuksien pilarin, jossa otetaan huomioon eurooppalaisten yhteiskuntien ja työelämän muuttuvat realiteetit ja joka antaa suuntaa euroalueen uudelle lähentymiselle. Tällä EU:n sosiaalisten oikeuksien pilarilla täydennettäisiin sitä, mitä olemme jo yhdessä saavuttaneet työntekijöiden suojelun suhteen. Uskon, että tämä aloite on hyvä käynnistää euroalueella ja antaa muiden EU:n jäsenvaltioiden tulla mukaan, jos ne niin haluavat.”

Kuulemisessa tuli esiin neljä laajaa suuntausta, joita pilarissa olisi käsiteltävä: i) kriisin sosiaaliset seuraukset, kuten köyhyyden ja syrjäytymisen lisääntyminen, eriarvoisuus ja työttömyys, heikko kasvu ja kilpailukyky, ii) työn tulevaisuus ja kehittymässä olevat digitaaliset työmarkkinat, iii) väestönkehitys, etenkin Euroopan väestön ikääntyminen, ja iv) taloudelliset erot jäsenvaltioiden välillä. Nämä huolenaiheet ovat ohjanneet nyt esitettävän Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin muotoilua. Yleisesti ottaen kuulemisessa tuettiin Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria keinona tehdä Euroopasta entistä sosiaalisempi. Siinä myös vahvistui, että Euroopan taloudelliset ja sosiaaliset haasteet ovat kytköksissä toisiinsa ja edellyttävät johdonmukaista toimintaa kaikilla tasoilla. Monet vastaajat huomauttivat erityisesti, että pilarilla ei pidä tavoitella sosiaalipolitiikan yhdenmukaistamista koko EU:ssa. Kuulemisesta esitetään seikkaperäisempi tiivistelmä tämän tiedonannon ohessa julkaistavassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa.



Näillä haasteilla on erityinen merkitys Euroopan talous- ja rahaliiton viimeistelyssä, kuten viiden puheenjohtajan kertomuksessa kesäkuulta 2015 korostettiin. Kyse ei ole vain sosiaalisesta tarpeesta vaan myös taloudellisesta välttämättömyydestä. Työllisyys ja sosiaaliset olosuhteet vaihtelevat euroalueella suuresti. Tämä johtuu osittain kriisistä mutta myös kriisiä edeltäneinä vuosina syntyneestä epätasapainosta. Kuten kertomuksessa todetaan, talous- ja rahaliiton sujuva toiminta edellyttää tehokkaita ja häiriöitä sietäviä työmarkkinoita, jotka edistävät korkeaa työllisyysastetta ja pystyvät selviytymään šokeista aiheuttamatta työttömyyttä. Ajan myötä ne lähentävät jäsenvaltioiden tulostasoja ja edistävät yhteiskunnan osallistavuutta. Työmarkkinavaikutusten lisäksi on tärkeää varmistaa, että jokaisella kansalaisella on mahdollisuus saada asianmukaista koulutusta ja että käytössä on toimiva sosiaalisen suojelun järjestelmä, johon kuuluu myös kaikkein heikoimmassa asemassa olevia suojaava sosiaalinen perusturva. Kertomuksessa tähdennetään vielä, että toimissa on edettävä vieläkin pitemmälle ja pyrittävä yhdentämään eri maiden työmarkkinat lähemmin toisiinsa helpottamalla maantieteellistä ja ammatillista liikkuvuutta. Sitä varten tarvitaan viranomaisille, työntekijöille ja yrityksille tasapuoliset toimintaedellytykset, joiden toteutumista voidaan valvoa.

Tästä syystä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari on kehitetty lähinnä euroalueen jäsenvaltioita silmällä pitäen, mutta kaikki muutkin jäsenvaltiot voivat halutessaan soveltaa sitä.





3. Pilari poliittisesta ja oikeudellisesta näkökulmasta

Pilari pohjautuu suoraan Euroopan eri puolilla käytössä oleviin moninaisiin hyviin käytäntöihin sekä vankkaan EU:ssa ja kansainvälisesti sovellettavaan säännöstöön. Monet pilarin arvoista kirjattiin jo Rooman sopimuksiin vuonna 1957, ja ne ovat saaneet laajempaa maailmanlaajuista tunnustusta sellaisten kansainvälisten järjestöjen kuin Yhdistyneiden kansakuntien, Kansainvälisen työjärjestön ja Euroopan neuvoston tekemän työn ansiosta. Pilarissa on käytetty perustana erityisesti Torinossa 18. lokakuuta 1961 allekirjoitettua Euroopan sosiaalista peruskirjaa ja vuoden 1989 työntekijöiden sosiaalisia perusoikeuksia koskevaa yhteisön peruskirjaa, joissa vahvistettiin olennaisia sosiaalisia oikeuksia. Myös EU:n sosiaalialan säännöstöä on kehitetty 30 viime vuoden aikana perussopimusten uusilla määräyksillä, Euroopan unionin perusoikeuskirjan hyväksymisellä, uudella lainsäädännöllä ja Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöllä. Tuoreempana kehityksenä voidaan mainita YK:n kestävän kehityksen tavoitteet vuodeksi 2030. Tällä uudella ohjelmalla hävitetään köyhyyttä ja edistetään kestävään kehitykseen liittyviä taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristönäkökohtia tasapainoisesti ja yhdennetysti.

Lopullisessa tekstissä otetaan lisäksi täysimääräisesti huomioon laajemmat poliittiset näkökulmat ja oikeudelliset rajoitteet. Jäsenvaltioilla ja monien osa-alueiden tapauksessa työmarkkinaosapuolilla on ensisijainen tai jopa yksinomainen toimivalta esimerkiksi työlainsäädäntöön, vähimmäispalkkaan, koulutukseen, terveydenhuoltoon ja sosiaalisen suojelun järjestelmien organisoimiseen liittyvillä aloilla. Niiden vastuulla on lisäksi suurin osa rahoituksesta Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin piiriin kuuluvilla aloilla. Pilarissa vahvistetut periaatteet ja oikeudet on pantava täytäntöön unionissa ja jäsenvaltioissa niiden toimivallan mukaisesti. Tämä on myös toissijaisuus - ja suhteellisuusperiaatteen mukaista. Näiden periaatteiden mukaan EU toteuttaa toimia vain silloin, kun toimien tavoitteet voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla, eikä toimissa ylitetä sitä, mikä on tarpeen perussopimusten tavoitteiden saavuttamiseksi. Näillä periaatteilla varmistetaan, että päätökset tehdään mahdollisimman lähellä unionin kansalaisia ja että EU:n tasolla ehdotetaan vain toimia, jotka perustuvat selkeään lisäarvoon. Tällöin toiminta on kansalaisten odotusten mukaista, tehokkainta ja vaikuttavinta.

Pilarissa vahvistetaan EU:ssa ja kansainvälisessä oikeudessa jo tunnustetut oikeudet ja täydennetään niitä uusien realiteettien ottamiseksi huomioon. Näin ollen pilari ei vaikuta sellaisiin periaatteisiin ja oikeuksiin, jotka jo kuuluvat unionin lainsäädännön sitoviin säännöksiin. Siihen kootaan oikeuksia ja periaatteita, jotka on vahvistettu eri aikoina, eri tavoin ja eri muodoissa, ja pyritään tekemään niistä näkyvämpiä, helppotajuisempia ja yksiselitteisempiä kansalaisille ja kaikkien tasojen toimijoille.

Tällä tavoin pilarilla luodaan puitteet, jotka ohjaavat osallistuvien jäsenvaltioiden tulevaa toimintaa. Siksi pilarin esittämismuoto on komission suositus, ja samalla ehdotetaan siitä annettavaa toimielintenvälistä julistusta. Komissio antaa suosituksen tänään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 292 artiklan mukaisesti. Kuten tehtiin perusoikeuskirjankin tapauksessa, toimielintenvälistä julistusta koskevasta ehdotuksesta keskustellaan Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa.

Pilarin täytäntöönpano tapahtuu vaihtelevissa tilanteissa ja muuttuvassa sosioekonomisessa ympäristössä. Pilari muodostaa toimille viitekehyksen, mutta se on tarkoitettu myös dynaamiseksi välineeksi, joka antaa toimijoille kaikilla tasoilla liikkumavaraa toimia valmiuksiensa mukaan ja päivittää työkalujaan tilanteen mukaan. Olisi etenkin kannustettava käyttämään uusiin haasteisiin vastaamiseksi toimintapoliittisia kokeiluja ja sosiaalisia innovaatioita, joista voisi olla hyötyä kaikille. Kuten jäljempänä esitetään, EU:n tasolla käynnistetään ja vahvistetaan toimia edistymisen jatkoksi.

Pilariin kirjatuilla periaatteilla ja oikeuksilla on merkitystä kansalaisille, viranomaisille ja työmarkkinaosapuolille kaikilla tasoilla. Kun otetaan huomioon pilarin oikeudellinen luonne, näitä periaatteita ja oikeuksia ei voida panna täytäntöön sellaisenaan, vaan niiden pohjalta on kehitettävä erityisiä toimia tai erillisiä säädöksiä aina asianmukaisella tasolla. Tätä selostetaan tarkemmin pilariin liittyvässä valmisteluasiakirjassa.

Keskeinen kysymys ei monessakaan tapauksessa ole niinkään oikeuksien tunnustaminen vaan niiden todellinen käyttäminen. Kansalaiset eivät aina pysty käyttämään oikeuksiaan täysimääräisesti, jos jo voimassa olevaa lainsäädäntöä ei tunneta hyvin tai sen täytäntöönpano tai täytäntöönpanon valvonta on puutteellista. Seurantastrategiassa annetaankin sen vuoksi suuri paino sille, että olemassa olevien oikeuksien noudattamisen valvontaa vahvistetaan. Esimerkki tällaisesta toiminnasta on vastikään tehty työterveys- ja työturvallisuussääntöihin liittyvä arviointi. Sen yhteydessä järjestettiin laaja kuuleminen, jonka avulla arvioitiin voimassa olevien säädösten vaikuttavuutta, tehokkuutta, merkityksellisyyttä ja johdonmukaisuutta ja pyrittiin laatimaan strategia, jolla tehostetaan työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojaamista ja jossa otetaan huomioon hallinnollinen rasitus ja pk-yritysten erityistarpeet.