LIITE ehdotukseen neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden ja Sveitsin valaliiton välisen eurooppalaisia satelliittinavigointiohjelmia koskevan yhteistyösopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta sekä sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta /* COM/2012/0469 final 2012/0230 (NLE)*/





PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA 1.1. Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Sveitsillä on merkittävä teknologinen, maantieteellinen ja taloudellinen rooli eurooppalaisissa GNSS-järjestelmään (maailmanlaajuiset satelliittinavigointijärjestelmät) liittyvissä ohjelmissa. Sveitsi toimittaa keskeistä teknologiaa Galileo-ohjelmaan. Tämän sopimuksen tarkoituksena on vahvistaa yhteistyön yleiset periaatteet ja Sveitsin oikeudet ja velvoitteet sellaisilla aloilla kuin turvallisuusjärjestelyt ja vientivalvonta. Sopimuksesta neuvoteltaessa on noudatettu neuvoston 29. kesäkuuta 2010 hyväksymiä neuvotteluohjeita. Eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien (EGNOS ja Galileo) toteuttamisesta 9. heinäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 683/2008 4 artiklan 5 kohta ja 6 artiklan 4 kohta antavat kolmansille maille mahdollisuuden myöntää eurooppalaisille GNSS-ohjelmille lisärahoitusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan nojalla tehtävissä sopimuksissa sovittavin ehdoin. Sopimus käsittää vain ne aihealueet, joista sopiminen on tarpeen Sveitsin kanssa tehtävän tiiviin yhteistyön mahdollistamiseksi. Galileo ja EGNOS ovat EU:n laajuisia ohjelmia, joiden rakentaminen ja hallinnointi edellyttää yhteisiä lähestymis- ja työskentelytapoja kaikkien EU:n jäsenvaltioiden ja eräiden EU:n ulkopuolisten maiden, kuten Norjan ja Sveitsin, kesken. Näitä aiheita koskevat säännöt on vahvistettava hallitustenvälisesti ja pantava täytäntöön yhtenäisesti koko Euroopassa. Komission on järjestelmän omistajaa eli unionia edustavana ohjelman hallinnoijana pyrittävä kaikin kohtuullisin keinoin varmistamaan tämä yhtenäisyys. Ellei siitä huolehdita, turvallisuusriskit kasvavat. 1.2. Yleinen tausta Sveitsi on ollut yksi EU:n läheisimmistä EU:n ulkopuolista yhteistyökumppaneista Galileo-ohjelmassa sen perustamisesta alkaen. Sveitsi on tuonut kaikkiin Galileon vaiheisiin poliittisen, teknisen ja taloudellisen panoksensa Euroopan avaruusjärjestön ESA:n jäsenenä ja osallistumalla epävirallisesti EU:n sisäisiin Galileon hallintorakenteisiin vuosien ajan. Tämä sopimus virallistaa Sveitsin aseman eurooppalaisissa GNSS-ohjelmissa ja syventää yhteistyötä entisestään. Ilman tätä sopimusta yhteistyön luonne jäisi epäselväksi sellaisilla aloilla kuin turvallisuus, vientivalvonta, standardointi, sertifiointi ja radiotaajuudet. Sopimuksen myötä EU voi lisäksi asettaa yleiset periaatteet, kuten turva- ja varmuusjärjestelyissä ja vientivalvonnassa sovellettavat suojatoimenpiteet. 1.3. Voimassa olevat aiemmat säännökset Galileo-ohjelmassa tehtävä yhteistyö Sveitsin kanssa vahvistetaan oheisena olevassa sopimuksessa, jolla vahvistetaan yhteistyön yleiset säännöt eli muun muassa tulevan yhteistyön periaatteet ja turvallisuus-, standardointi- ja sertifiointialan yhteistyöhön sovellettavat lisäehdot. 1.4. Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Ehdotus vastaa politiikkaa, jonka mukaan eurooppalaisiin GNSS-ohjelmiin integroidaan tietyt EU:n ulkopuoliset maat, jotka ovat ESA:n jäseniä ja siksi osallistuneet Galileo- ja EGNOS-ohjelmiin alusta lähtien. Lisäksi se edistää komission tavoitteita vahvistamalla asesulkuun liittyvillä politiikanaloilla tehtävän yhteistyön unioniulottuvuutta. 2. KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET 2.1. Intressitahojen kuuleminen Kuulemismenettely, tärkeimmät kohderyhmät ja yleiskuvaus vastaajista Neuvoston erityiskomiteaa, jäsenvaltioiden viranomaisia ja Sveitsiä on kuultu kahdenvälisissä tapaamisissa sekä neuvotteluohjeita laadittaessa että neuvottelujen aikana. Näkemyksiään ovat esittäneet EU:n jäsenvaltioiden, Sveitsin viranomaisten, ulkoasiain-, puolustus- ja sisäasiainministeriöiden, ESA:n ja kansallisten avaruusjärjestöjen tekniset asiantuntijat sekä turvallisuus- ja liikenneasiantuntijat. Tiivistelmä vastauksista ja siitä, miten ne on otettu huomioon Mainitut sidosryhmät kannattivat Sveitsin tiivistä osallistumista eurooppalaisiin GNSS-ohjelmiin liittyvään yhteistyöhön ja korostivat, että sopimukseen on tärkeää sisällyttää turvallisuuden ja vientivalvonnan kaltaiset aiheet. 2.2. Asiantuntijatiedon käyttö Lähteenä olleet tieteenalat ja asiantuntemuksen alat Avaruusteknologia / maa-asemat, turva- ja varmuusjärjestelyt / teollisuuden ja valtion turvallisuus, tietoturva sekä kansainvälinen oikeus / erioikeudet ja -vapaudet. Käytetty menettely Kokoukset ja tiedonvaihto Tärkeimmät organisaatiot ja asiantuntijat, joita on kuultu EU:n jäsenvaltioiden ministeriöt ja avaruusjärjestöt, ESA, avaruusteollisuus Tiivistelmä saaduista ja huomioon otetuista asiantuntijalausunnoista Esiin ei ole tuotu sellaisia mahdollisesti vakavia riskejä, jotka voisivat johtaa peruuttamattomiin seurauksiin. Sopimukseen sisältyvät yhteistyöperiaatteet sekä tavoite ottaa Sveitsi asiaankuuluvine oikeuksineen ja velvollisuuksineen tiiviisti mukaan ohjelmaan saivat laajaa kannatusta. Asiantuntijalausuntojen julkistaminen Asiantuntijoiden päätelmiä ei ole julkistettu. 2.3. Vaikutusten arviointi Tavoitteena on varmistaa Sveitsin tiivis osallistuminen Galileo- ja EGNOS-ohjelmien rakennus- ja käyttövaiheisiin. Molempiin hankkeisiin sisältyy merkittäviä teollisia, taloudellisia ja strategisia osatekijöitä. Eurooppalaisten GNSS-ohjelmien hallintoa on uudistettu asetuksella (EY) N:o 683/2008, jolla painopiste siirrettiin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudesta unionin hallinnoimiin ohjelmiin ja unionin omistamiin järjestelmiin. Tämän kehityksen ja turvallisuusnäkökohtia sisältävän yhteistyön sisällön vuoksi tarvitaan muodollisia sääntelytoimenpiteitä. Tähän tavoitteeseen pääsemiseksi tarkasteltiin kolmea eri vaihtoehtoa. Ensimmäinen oli Sveitsin assosioiminen ohjelmaan erityisen kansainvälisen yhteistyöelimen (kansainvälinen Galileo-komitea) kautta. Komiteaan kuuluvat kaikki Galileosta kiinnostuneet kolmannet maat. Vaihtoehdosta luovuttiin Sveitsin ja muiden kolmansien maiden, kuten Norjan, kanssa käytyjen pitkien keskustelujen jälkeen. Sveitsin mielestä oli epäoikeudenmukaista, että sitä kohdeltaisiin samoin kuin ei-eurooppalaisia kolmansia maita, jotka eivät osallistuneet ohjelmaan läheskään yhtä aktiivisesti eivätkä rahoittaneet sitä. Toinen vaihtoehto oli liitteenä olevan sopimuksen tekeminen. Käytännössä tämä mahdollisti turvallisuuteen ja vientivalvontaan liittyvien vaatimusten täydentämisen ja sellaisten periaatteiden ja linjojen asettamisen, jotka valmistavat tietä molempia osapuolia hyödyttävälle pitkäaikaiselle yhteistyösuhteelle, sekä lisärahoituksen hankkimisen. Kolmas vaihtoehto olisi ollut jättää tilanne ennalleen. Se olisi johtanut GNSS:n osalta epävarmoihin suhteisiin Sveitsin kanssa. 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ 3.1. Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Komissio ehdottaa, että neuvosto antaa valtuudet EU:n ja sen jäsenvaltioiden ja Sveitsin välisen eurooppalaisia satelliittinavigointiohjelmia koskevan yhteistyösopimuksen allekirjoittamiseen ja väliaikaiseen soveltamiseen. EU:n toimivaltaan liittyvien sopimuksen osatekijöiden väliaikainen soveltaminen on tarpeen, jotta voidaan nopeuttaa sopimuksen soveltamista ja saada Sveitsiltä rahoitusta ohjelmiin. 3.2. Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 172 artikla yhdessä sen 218 artiklan 5 kohdan sekä 218 artiklan 8 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa. 3.3. Toissijaisuusperiaate Toissijaisuusperiaatetta noudatetaan siltä osin kuin ehdotus ei kuulu unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Ehdotuksen tavoitteita ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin seuraavista syistä: Galileo-ohjelma, jonka kustannusten arvioidaan olevan useita miljardeja euroa, on eurooppalainen aloite, jota yksikään valtio ei ole valmis rahoittamaan yksinään. Ehdotetun sopimuksen sisältöä ei voida rajata mihinkään yksittäiseen jäsenvaltioon tai jäsenvaltioryhmään, vaan se koskee koko unionia ja tietyiltä osin jopa koko maailmaa. Avaruusalan teollinen ja tekninen osaaminen jakaantuu useisiin Euroopan maihin, joista yksi on Sveitsi, eikä mikään valtio pysty itse hallitsemaan koko alaa. Ellei toimintaa koordinoida ja tietoja jaeta, vaarana on, että Sveitsin kanssa sovittavat ratkaisut ovat puutteellisia. Virheet turvallisuuden alalla saattaisivat vaarantaa eurooppalaisiin GNSS-ohjelmiin tarvittavien vientivalvonnan alaisten osien toimitusvarmuuden. Tämä kasvattaisi ohjelmien kustannuksia. Eurooppalaisten GNSS-ohjelmien suuren koon ja monimutkaisuuden vuoksi tarvitaan keskitetyt ja yksinkertaiset hallintorakenteet ja selkeät yhteydet unionin ja kolmansien maiden välille. Jos Sveitsin kanssa ylläpidettäisiin moninaisten kahdenvälisten suhteiden verkostoa, tehottomuuden, viivästysten ja ristiriitojen vaara olisi suuri. Teollisessa hankkeessa tämä kasvattaisi nopeasti unionin talousarviosta maksettavia kustannuksia. Yksinään toimivilla jäsenvaltioilla olisi myös huonommat mahdollisuudet asettaa Sveitsille periaatteita ja ehtoja, jotka nyt saavutetaan yhteistyön kautta. Sopimuksessa käsitellään vain yhteisiä periaatteita ja yhteistyösitoumuksia sekä unionin omistamiin eurooppalaisiin GNSS-ohjelmiin liittyviä erityisiä kysymyksiä. Useimpien sopimuksen määräysten täytäntöönpanossa turvaudutaan valtaosin jäsenvaltioilla jo olevaan kapasiteettiin (esim. vientivalvonta, arkaluontoisten tietojen vaihto). Ehdotus on näin ollen toissijaisuusperiaatteen mukainen. 3.4. Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: Sopimus on perinteinen ja kansainvälisissä suhteissa tavallinen väline, joka on laadittu yhteistyössä olemassa olevien asiantuntijaryhmien kanssa ja jolle tarvitaan päätöksentekorakenteiden hyväksyntä. Sillä ei perusteta uusia hallinnollisia rakenteita. 3.5. Sääntelytavan valinta Kansainvälinen sopimus on ainoa väline, jolla voidaan varmistaa Sveitsin kanssa satelliittinavigoinnin alalla ylläpidettävien suhteiden johdonmukaisuus unionin laajuisesti. Soveltamisen yhdenmukaisuus on erityisen tärkeää turvallisuusasioissa, jotka ovat sopimuksessa tärkeällä sijalla. Samaan aikaan sopimus tarjoaa joustavat täytäntöönpanokeinot erityisesti standardointi- ja sertifiointikysymyksissä, joissa jäsenvaltiot ovat keskeisiä toimijoita kansainvälisissä organisaatioissa. Perussopimuksiin ei sisälly muita toteuttamiskelpoisia vaihtoehtoja kolmannen maan kanssa ylläpidettävien suhteiden sääntelemiseen. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Ehdotuksella on pelkästään myönteisiä vaikutuksia unionin talousarvioon. Sveitsi osallistuu eurooppalaisten GNSS-ohjelmien rahoitukseen samalla tavalla kuin se osallistuu EU:n seitsemänteen tutkimuksen ja teknologian puiteohjelmaan. Sveitsin rahoitusosuuden määräävä suhdeluku saadaan määrittämällä Sveitsin markkinahintaisen bruttokansantuotteen ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden yhteenlaskettujen markkinahintaisten bruttokansantuotteiden välinen suhde. 5. LISÄTIETOJA Ehdotus sisältää uudelleentarkastelulausekkeen. 2012/0230 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden ja Sveitsin valaliiton välisen eurooppalaisia satelliittinavigointiohjelmia koskevan yhteistyösopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta sekä sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 172 artiklan yhdessä 218 artiklan 5 kohdan kanssa, ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa: (1) Neuvosto valtuutti 29 päivänä kesäkuuta 2010 tekemällään päätöksellä komission aloittamaan neuvottelut Sveitsin kanssa satelliittinavigointia koskevan yhteistyösopimuksen tekemiseksi. (2) Tämä yhteistyösopimus mahdollistaa Sveitsin osallistumisen eurooppalaisiin satelliittinavigointiohjelmiin. Vastineeksi Sveitsi osallistuu ohjelmien rahoitukseen. (3) Neuvottelut saatiin menestyksekkäästi päätökseen, kun sopimus parafoitiin [xx 2012]. (4) Sopimus olisi sen vuoksi allekirjoitettava Euroopan unionin puolesta sillä varauksella, että sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen myöhemmin. (5) Jotta varmistetaan välitön täytäntöönpano ja Sveitsin asianmukainen osallistuminen ohjelmiin, Euroopan unionin toimivaltaan kuuluvia osia olisi sovellettava väliaikaisesti sopimuksen 27 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Annetaan valtuutus allekirjoittaa satelliittinavigointia koskevaa Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden ja Sveitsin välinen yhteistyösopimus unionin puolesta sillä varauksella, että sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen. Sopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen. 2 artikla Neuvoston pääsihteeristö laatii valtakirjan, jossa sopimuksen neuvottelijan nimeämä/nimeämät henkilö/henkilöt valtuutetaan allekirjoittamaan sopimus sillä varauksella, että sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen. 3 artikla Sopimusta sovelletaan väliaikaisesti sopimuksen 27 artiklan 2 kohdan mukaisesti, kunnes sen tekemistä varten tarvittavat menettelyt on saatettu päätökseen. Komissio julkaisee Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen, jossa annetaan tiedoksi tämän sopimuksen väliaikaisen soveltamisen aloittamispäivä. 4 artikla Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja YKSINOMAAN TALOUSARVION TULOPUOLEEN VAIKUTTAVAAN SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. EHDOTUKSEN NIMI: EUROOPAN UNIONIN JA SEN JÄSENVALTIOIDEN JA SVEITSIN VALALIITON VÄLINEN YHTEISTYÖSOPIMUS EUROOPPALAISISTA SATELLIITTINAVIGOINTIOHJELMISTA 2. BUDJETTIKOHDAT: Luku 66 Momentti 660 Alamomentti 6600 Kyseiseksi vuodeksi budjetoitu määrä: p.m. 3. RAHOITUSVAIKUTUKSET Ehdotuksella ei ole taloudellisia vaikutuksia menoihin, mutta sillä on seuraavia taloudellisia vaikutuksia tuloihin: (euroa) || || Budjetti­kohta || Tulot || 12 kuukauden jakso, joka alkaa || 2012 Momentti 660, alamomentti 6600 || Muut maksut ja palautukset – Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot || 1.1.2012 || 20 000 000 Toteutuksen jälkeen || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || … Momentti 660, alamomentti 6600 || 40 000 000 || 20 050 870 || Lasketaan myöhemmin || Lasketaan myöhemmin || Lasketaan myöhemmin 4. PETOSTENTORJUNTA 5. MUUT HUOMAUTUKSET (a) Tämä EU:n ja Sveitsin GNNS-yhteistyösopimus on voimassa rajoittamattoman ajan. Sveitsin rahoitusosuus eurooppalaisiin satelliittinavigointiohjelmiin on 60 000 000 euroa vuosina 2008–2013 ja 20 050 870 euroa vuonna 2014. (b) Sveitsin rahoitusosuus lasketaan sopimuksen 18 artiklassa määritellyn suhdeluvun perusteella. Vuosien 2008–2013 osalta suhdelukua sovelletaan 3 005 miljoonan euron määrään. Vuodesta 2014 lähtien samaa suhdelukua sovelletaan eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien vuotuisiin talousarviomäärärahoihin. Euroopan komission LAUSUMA Komissio palauttaa mieliin yleisen poliittisen tavoitteensa neuvotella pelkästään unionia koskevia sopimuksia silloin, kun se on aiheellista. ____________________ EUROOPAN UNIONIN JA SEN JÄSENVALTIOIDEN JA SVEITSIN VALALIITON VÄLINEN EUROOPPALAISIA SATELLIITTINAVIGOINTIOHJELMIA KOSKEVA YHTEISTYÖSOPIMUS EUROOPAN UNIONI sekä BELGIAN KUNINGASKUNTA, BULGARIAN TASAVALTA, TŠEKIN TASAVALTA, TANSKAN KUNINGASKUNTA, SAKSAN LIITTOTASAVALTA, VIRON TASAVALTA, HELLEENIEN TASAVALTA, ESPANJAN KUNINGASKUNTA, RANSKAN TASAVALTA, IRLANTI, ITALIAN TASAVALTA, KYPROKSEN TASAVALTA, LATVIAN TASAVALTA, LIETTUAN TASAVALTA, LUXEMBURGIN SUURHERTTUAKUNTA, UNKARI, MALTAN TASAVALTA, ALANKOMAIDEN KUNINGASKUNTA, ITÄVALLAN TASAVALTA, PUOLAN TASAVALTA, PORTUGALIN TASAVALTA, ROMANIA, SLOVENIAN TASAVALTA, SLOVAKIAN TASAVALTA, SUOMEN TASAVALTA, RUOTSIN KUNINGASKUNTA, ISON-BRITANNIAN JA POHJOIS-IRLANNIN YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA, jotka ovat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen osapuolia, jäljempänä ’jäsenvaltiot’, sekä SVEITSIN VALALIITTO, jäljempänä ’Sveitsi’, jäljempänä ’sopimuspuolet’, jotka OTTAVAT HUOMIOON yhteiset edut erityisesti siviilitarkoituksiin suunnitellun maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (jäljempänä ’GNSS’) kehittämisessä, PANEVAT MERKILLE eurooppalaisten GNSS-ohjelmien merkityksen Euroopan ja Sveitsin navigointi- ja tietoinfrastruktuurille, OTTAVAT HUOMIOON GNSS-sovellusten lisääntyvän kehittämisen Euroopan unionissa, Sveitsissä ja maailman muissa osissa, OTTAVAT HUOMIOON Euroopan unionin, sen jäsenvaltioiden ja Sveitsin yhteisen edun tehdä pitkäaikaista yhteistyötä satelliittinavigoinnin alalla, TUNNUSTAVAT Sveitsin tiiviin osallistumisen Galileo- ja EGNOS-ohjelmiin aina ohjelmien määrittelyvaiheista lähtien, OTTAVAT HUOMIOON avaruusneuvoston päätöslauselmat, erityisesti Euroopan avaruuspolitiikasta 22 päivänä toukokuuta 2007 annetun päätöslauselman ja Euroopan avaruuspolitiikan edistämisestä 29 päivänä syyskuuta 2008 annetun päätöslauselman, joissa todetaan, että Euroopan unioni, Euroopan avaruusjärjestö, jäljempänä ’ESA’, ja näiden järjestöjen jäsenvaltiot ovat Euroopan avaruuspolitiikan kolme keskeistä toimijaa, samoin kuin aiheesta Maailmanlaajuiset haasteet: eurooppalaisten avaruusjärjestelmien täysimääräinen hyödyntäminen 25 päivänä marraskuuta 2010 annetun päätöslauselman, jossa pyydetään Euroopan unionia ja ESA:a helpottamaan niiden jäsenvaltioiden, jotka eivät ole sekä EU:n että ESA:n jäseniä, osallistumista kaikkiin yhteistyöohjelmien vaiheisiin, OTTAVAT HUOMIOON komission 4 päivänä huhtikuuta 2011 antaman tiedonannon Kohti kansalaisia hyödyttävää Euroopan unionin avaruusstrategiaa, HALUAVAT virallistaa tiiviin yhteistyösuhteen kaikissa eurooppalaisiin GNSS-ohjelmiin liittyvissä asioissa, OTTAVAT HUOMIOON Sveitsin kiinnostuksen kaikkiin GNSS-palveluihin, joita EGNOS- ja Galileo-ohjelmissa tarjotaan, myös julkisesti säänneltyyn palveluun, OTTAVAT HUOMIOON 25 päivänä kesäkuuta 2007 tehdyn Euroopan yhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Sveitsin valaliiton välisen tieteellistä ja teknistä yhteistyötä koskevan sopimuksen, OTTAVAT HUOMIOON 28 päivänä huhtikuuta 2008 tehdyn Sveitsin valaliiton ja Euroopan unionin välisen sopimuksen turvaluokiteltujen tietojen vaihtoon sovellettavista turvallisuusmenettelyistä, jäljempänä ’turvallisuussopimus’, OTTAVAT HUOMIOON edut, jotka saadaan eurooppalaisten GNSS-järjestelmien ja niiden palvelujen samantasoisesta suojaamisesta sopimuspuolten alueella, TUNNUSTAVAT sopimuspuolille kansainvälisen oikeuden nojalla kuuluvat velvoitteet, etenkin ne, jotka kuuluvat Sveitsille, joka on pysyvästi puolueeton valtio, TOTEAVAT, että asetuksen (EY) N:o 683/2008 mukaan Euroopan yhteisön on oltava kaiken eurooppalaisissa GNSS-ohjelmissa luodun tai kehitetyn aineellisen ja aineettoman omaisuuden omistaja siten kuin määritellään Eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien (EGNOS ja Galileo) toteuttamisesta 9 päivänä heinäkuuta 2008 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 683/2008, OTTAVAT HUOMIOON Euroopan GNSS-viraston perustamisesta 22 päivänä syyskuuta 2010 annetun asetuksen (EU) N:o 912/2010, OTTAVAT HUOMIOON julkisesti säännellyn palvelun käyttöehdoista 25 päivänä lokakuuta 2011 tehdyn päätöksen N:o 1104/2011/EU, OVAT SOPINEET SEURAAVAA: I YLEISET MÄÄRÄYKSET 1 artikla Tarkoitus 1. Sopimuksen tarkoituksena on edistää, helpottaa ja vahvistaa sopimuspuolten pitkäkestoista yhteistyötä siviilihallinnon alaisen satelliittinavigoinnin alalla erityisesti Sveitsin osallistumisella eurooppalaisiin GNSS-ohjelmiin. 2. Tässä sopimuksessa määritellään muoto ja ehdot Sveitsin osallistumiselle ohjelmiin. 2 artikla Määritelmät Tässä sopimuksessa tarkoitetaan 1. ’eurooppalaisilla maailmanlaajuisilla satelliittinavigointijärjestelmillä’ (eurooppalainen GNSS) Galileo-ohjelmassa perustettua järjestelmää ja Euroopan geostationaarista navigointilisäjärjestelmää (European Geostationary Navigation Overlay Service, EGNOS) 2. ’tukijärjestelmillä’ alueellisia tai paikallisia mekanismeja, kuten EGNOS, joiden avulla maailmanlaajuisen GNSS-järjestelmän käyttäjille voidaan tarjota parempaa suorituskykyä, kuten parempaa tarkkuutta, saatavuutta, toimintavarmuutta ja luotettavuutta 3. ’Galileolla’ Euroopan unionin, ESA:n ja niiden jäsenvaltioiden suunnittelemaa ja kehittämää itsenäistä eurooppalaista siviilihallinnon alaista GNSS-palveluja tarjoavaa satelliittinavigointi- ja ajanmääritysjärjestelmää. Galileon ylläpito voidaan siirtää yksityiselle osapuolelle. Galileolla on tarkoitus luoda avoimia ja kaupallisia palveluja, ihmishenkien turvaamiseen tarkoitettuja ja etsintä- ja pelastuspalveluja sekä suojattuja julkisesti säänneltyjä palveluja, joihin pääsy on rajoitettu valtuutetuille käyttäjille julkisella sektorilla 4. ’Galileon paikallisosilla’ paikallisia järjestelmiä, jotka tarjoavat Galileon satelliittivälitteisten navigointi- ja ajanmäärityssignaalien käyttäjille tietoja käytössä olevan pääjärjestelmän välittämien tietojen täydennykseksi. Paikallisosia voidaan käyttää tarkkuuden parantamiseen lentoasemien ja satamien ympäristössä sekä kaupunkiympäristössä ja muissa maantieteellisesti haasteellisissa ympäristöissä. Galileo tarjoaa yleismalleja paikallisosille 5. ’maailmanlaajuisen navigoinnin, paikannuksen ja ajanmäärityksen laitteella’ mitä tahansa siviilikäyttöön tarkoitettua loppukäyttäjän laitetta, joka on suunniteltu lähettämään, vastaanottamaan tai käsittelemään satelliittivälitteisiä navigointi- tai -ajanmäärityssignaaleja palvelun tarjoamiseksi taikka toimimaan alueellisen tukijärjestelmän kanssa 6. ’julkisesti säännellyllä palvelulla’ Galileo-ohjelmalla perustetun järjestelmän tarjoamaa palvelua, varattu yksinomaan julkishallinnon valtuuttamille käyttäjille sellaisia arkaluonteisia sovelluksia varten, jotka edellyttävät tehokasta pääsynvalvontaa ja korkeatasoista palvelun jatkuvuutta 7. ’sääntelytoimenpiteellä’ mitä tahansa sopimuspuolen lakia, asetusta, sääntöä, menettelyä, päätöstä tai vastaavaa hallinnollista toimea 8. ’yhteentoimivuudella’ mahdollisuutta käyttää maailmanlaajuisia ja alueellisia satelliittinavigointijärjestelmiä ja tukijärjestelmiä ja niiden tarjoamia palveluja yhdessä siten, että tarjotaan käyttäjätasolla parempia toimintoja kuin käyttämällä yksinomaan yhden järjestelmän avointa palvelua 9. ’teollis- ja tekijänoikeuksilla’ Tukholmassa 14 päivänä heinäkuuta 1967 Maailman henkisen omaisuuden järjestön perustamisesta allekirjoitetun yleissopimuksen 2 artiklan viii alakohdan mukaisesti määriteltyä henkistä omaisuutta 10. ’turvaluokitellulla tiedolla’ missä tahansa muodossa olevaa tietoa, jota on suojattava luvattomalta paljastamiselta ja joka voisi jollakin tavalla vahingoittaa sopimuspuolten tai yksittäisten jäsenvaltioiden keskeisiä etuja, kansallinen turvallisuus mukaan lukien. Tällainen tieto merkitään turvaluokitelluksi. Sopimuspuolet turvaluokittelevat nämä tiedot sovellettavien lakien ja säännösten mukaisesti, ja näiden tietojen luottamuksellisuutta, koskemattomuutta ja saatavuutta on varjeltava. 3 artikla Yhteistyötä koskevat periaatteet Sopimuspuolet sopivat noudattavansa seuraavia periaatteita tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvissa yhteistyötoimissa: 1. oikeuksien ja velvollisuuksien yleiseen tasapainoon perustuva molemminpuolinen hyöty mukaan luettuina rahoitusosuudet ja kaikkien palvelujen saatavuus 15 artiklan mukaisesti 2. vastavuoroiset mahdollisuudet osallistua yhteistyötoimiin Euroopan unionin ja Sveitsin GNSS-hankkeissa 3. yhteistoimintaan mahdollisesti vaikuttavien tietojen varhainen vaihto 4. asianmukainen teollis- ja tekijänoikeuksien suoja tämän sopimuksen 9 artiklan mukaisesti 5. vapaus tarjota satelliittinavigointipalveluja sopimuspuolten alueella 6. eurooppalaiseen GNSS-järjestelmään liittyvien tuotteiden rajoittamaton kauppa sopimuspuolten alueella. II YHTEISTYÖTÄ KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET 4 artikla Yhteistyötoimet 1. Satelliittinavigoinnin ja -ajanmäärityksen yhteistyöaloja ovat radiotaajuuskysymykset, tieteellinen tutkimus ja koulutus, hankinnat, teollisuusyhteistyö, teollis- ja tekijänoikeudet, vientivalvonta, kaupan ja markkinoiden kehittäminen, standardit, sertifiointi ja sääntelytoimenpiteet, turvallisuus, turvaluokiteltujen tietojen vaihto, henkilöstövaihdot ja palvelujen saatavuus. Sopimuspuolet voivat muuttaa tätä yhteistyöalojen luetteloa tämän sopimuksen 25 artiklan mukaisesti. 2. Tämä sopimus ei vaikuta Euroopan unionin hallinnolliseen itsenäisyyteen säännellä eurooppalaisia GNSS-ohjelmia eikä Euroopan unionin eurooppalaisten GNSS-ohjelmien toimintaa varten perustamaan rakenteeseen. Tämä sopimus ei vaikuta myöskään sovellettaviin sääntelytoimenpiteisiin, joilla pannaan täytäntöön asesulkuvelvoitteet, vientivalvonta ja teknologian aineettoman viennin valvonta, eikä kansallista turvallisuutta koskeviin toimenpiteisiin. 3. Sopimuspuolten on sovellettavien sääntelytoimenpiteidensä mukaisesti käytännön mahdollisuuksien mukaan edistettävä tähän sopimukseen perustuvia yhteistyötoimia tarjotakseen tasavertaiset mahdollisuudet osallistua toistensa toimiin 1 kohdassa mainituilla aloilla. 5 artikla Radiotaajuudet 1. Sopimuspuolet sopivat jatkavansa yhteistyötä ja tukevansa toisiaan radiotaajuuskysymyksissä Kansainvälisessä televiestintäliitossa (ITU) ottaen huomioon 5 päivänä marraskuuta 2004 allekirjoitetun yhteisymmärryspöytäkirjan ”Yhteisymmärryspöytäkirja Galileo-radiosatelliittinavigointijärjestelmää koskevien ITU:n tallentamien tietojen hallinnoinnista”. 2. Tässä yhteydessä sopimuspuolet vaihtavat tietoja taajuuksia koskevista hakemuksista ja suojaavat riittävien taajuuksien osoittamista Galileolle, jotta voidaan varmistaa Galileo-palvelujen saatavuus käyttäjien hyödyksi maailmanlaajuisesti ja etenkin Sveitsissä ja Euroopan unionissa. 3. Lisäksi sopimuspuolet pitävät tärkeänä suojata radionavigointitaajuudet katkoksilta ja häiriöiltä. Tätä varten ne yksilöivät häiriöiden lähteitä ja etsivät molemminpuolisesti hyväksyttäviä ratkaisuja häiriöiden torjumiseksi. 4. Tällä sopimuksella ei millään tavoin poiketa voimassa olevista ITU:n säännöistä, kuten ITU:n radio-ohjesäännöstä. 6 artikla Tieteellinen tutkimus ja koulutus 1. Sopimuspuolet edistävät yhteisiä tutkimus- ja koulutustoimia eurooppalaisen GNSS:n alalla Euroopan unionin ja Sveitsin tutkimusohjelmissa ja muissa sopimuspuolten asiaan liittyvissä ohjelmissa. Yhteisten tutkimustoimien on edistettävä eurooppalaisen GNSS:n jatkokehityksen suunnittelua. 2. Sopimuspuolet sopivat määrittelevänsä asianmukaiset mekanismit toimivien yhteyksien ja tutkimusohjelmiin osallistumisen varmistamiseksi. 7 artikla Hankinnat 1. Sopimuspuolet soveltavat eurooppalaisiin GNSS-ohjelmiin liittyvissä hankinnoissa sitoumuksiaan, jotka perustuvat Maailman kauppajärjestön WTO:n sopimukseen julkisista hankinnoista (GPA-sopimus) sekä 21 päivänä kesäkuuta 1999 tehtyyn Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton sopimukseen tietyistä julkisiin hankintoihin liittyvistä näkökohdista. 2. Sveitsin toimijoilla on oikeus osallistua hankintoihin, jotka koskevat eurooppalaisiin GNSS-ohjelmiin liittyvien palvelujen tarjoamista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta GPA-sopimuksen XXIII artiklan (tarkistetun GPA-sopimuksen III artiklan) soveltamista. 8 artikla Yhteistyö teollisuuden alalla Sopimuspuolet edistävät ja tukevat toistensa yritysten välistä yhteistyötä muun muassa yhteisyrityksissä sekä edistämällä sveitsiläisten yritysten osallistumista asianmukaisiin eurooppalaisiin toimialajärjestöihin ja Euroopan unionin yritysten osallistumista asianmukaisiin sveitsiläisiin toimialajärjestöihin, missä tavoitteena on eurooppalaisten satelliittinavigointijärjestelmien hyvä toimivuus sekä Galileo-sovellusten ja -palvelujen käytön ja kehittämisen edistäminen. 9 artikla Teollis- ja tekijänoikeudet Teollisen yhteistyön helpottamiseksi sopimuspuolet myöntävät ja turvaavat teollis- ja tekijänoikeuksien riittävän ja tosiasiallisen suojan eurooppalaisen GNSS:n kehittämisen ja toiminnan kannalta merkityksellisillä aloilla WTO:n teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehdyssä sopimuksessa (TRIPS) vahvistettujen tiukimpien kansainvälisten normien mukaisesti; tähän luetaan kuuluvaksi myös tällaisten normien noudattamisen tehokas valvonta. 10 artikla Vientivalvonta 1. Jotta sopimuspuolet harjoittaisivat yhdenmukaista vientivalvonta- ja asesulkupolitiikkaa eurooppalaisten GNSS-ohjelmien yhteydessä, Sveitsi hyväksyy ja panee täytäntöön lainkäyttöalueellaan ja kansallisten lakiensa ja menettelyjensä mukaisesti pikaisesti sellaiset säännökset, joilla varmistetaan eurooppalaisia GNSS-ohjelmia varten nimenomaisesti suunniteltujen tai muunnettujen teknologioiden, tietojen ja osien viennin valvonta ja leviämisen estäminen. Säännöksillä on varmistettava vastaavantasoinen vientivalvonta ja leviämisen estäminen kuin on voimassa Euroopan unionissa. 2. Jos tällaista vastaavantasoista viennin valvontaa ja leviämisen estämistä ei voida saavuttaa, sovelletaan 22 artiklassa määrättyä menettelyä. 11 artikla Kaupan ja markkinoiden kehittäminen 1. Sopimuspuolet edistävät Euroopan unionin ja Sveitsin satelliittinavigoinnin infrastruktuuriin ja laitteisiin, myös eurooppalaisten GNSS-ohjelmien kannalta merkityksellisiin paikallisosiin ja sovelluksiin, kohdistuvaa kauppaa ja investointeja. 2. Tätä varten sopimuspuolet lisäävät yleisön tietoisuutta Galileo-satelliittinavigointitoiminnasta, yksilöivät GNSS-sovellusten kasvua mahdollisesti haittaavia esteitä ja edistävät tätä kasvua asianmukaisin toimenpitein. 3. Määritelläkseen käyttäjätarpeet ja vastatakseen niihin sopimuspuolet voivat käyttää tulevaa GNSS-käyttäjäfoorumia. 4. Tämä sopimus ei vaikuta WTO:n perustamissopimuksen mukaisiin sopimuspuolten oikeuksiin eikä velvoitteisiin. 12 artikla Standardit, sertifiointi ja sääntelytoimenpiteet 1. Sopimuspuolet katsovat, että kantojen koordinointi maailmanlaajuisia satelliittinavigointipalveluja koskevassa kansainvälisessä standardoinnissa ja sertifioinnissa on tärkeää, ja näin ollen tukevat yhdessä Galileo- ja EGNOS-standardien kehittämistä ja edistävät niiden soveltamista maailmanlaajuisesti painottaen yhteentoimivuutta muiden GNSS-järjestelmien kanssa. Koordinoinnin yhtenä tavoitteena on edistää Galileo-palvelujen laajaa ja innovatiivista käyttöä avoimiin ja kaupallisiin tarkoituksiin ja ihmishengen turvaamistarkoituksiin maailmanlaajuisena navigointi- ja ajanmääritysstandardina. Sopimuspuolet sopivat luovansa suotuisat olosuhteet Galileo-sovellusten kehittämiselle. 2. Näin ollen sopimuspuolet pyrkivät edistämään ja toteuttamaan tämän sopimuksen tavoitteita tekemällä tilanteen mukaan yhteistyötä kaikissa GNSS-järjestelmiin liittyvissä asioissa ja varsinkin niissä, joita käsitellään Kansainvälisessä siviili-ilmailujärjestössä, Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä ja ITU:ssa. 3. Sopimuspuolet varmistavat, että eurooppalaisen GNSS:n teknisiin standardeihin, sertifiointiin ja lupavaatimuksiin ja ‑menettelyihin liittyvät toimenpiteet eivät muodosta tarpeettomia kaupan esteitä. Kansallisten vaatimusten on perustuttava puolueettomiin, syrjimättömiin ja avoimiin ennalta vahvistettuihin perusteisiin. 4. Sopimuspuolet ryhtyvät tarvittaviin sääntelytoimenpiteisiin, jotta Galileo-vastaanotinten sekä maanpäällisten ja avaruuteen sijoitettavien osien täysimittainen käyttö on mahdollista niiden lainkäyttövaltaan kuuluvilla alueilla. Tältä osin Sveitsi myöntää Galileolle vähintään yhtä suotuisan kohtelun kuin muille vastaaville satelliittinavigointipalvelujärjestelmille. 13 artikla Turvallisuus 1. Suojatakseen eurooppalaisia GNSS-ohjelmia väärinkäytön, häiriöiden, katkosten ja ilkivallan kaltaisilta uhilta sopimuspuolten on toteutettava kaikki kohtuudella toteutettavissa olevat toimenpiteet varmistaakseen satelliittinavigointipalvelujen ja niihin liittyvän alueillaan sijaitsevan infrastruktuurin ja kriittisen omaisuuden keskeytymättömän toiminnan, käyttöturvallisuuden ja turvatoimet, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 4 artiklan 2 kohdan soveltamista. 2. Tätä varten Sveitsi hyväksyy ja saattaa lainkäyttöalueellaan voimaan ja kansallisten lakiensa ja menettelyjensä mukaisesti pikaisesti säännökset, jotka tarjoavat vastaavantasoisen turvallisuuden ja suojan kuin Euroopan unionissa sovellettavat säännökset, jotta eurooppalaisten GNSS-ohjelmien arkaluontoista omaisuutta, tietoa ja teknologiaa voidaan suojata tällaisilta uhilta ja ei-toivotulta levittämiseltä sekä valvoa ja hallinnoida. 3. Jos tällaista vastaavantasoista turvallisuutta ja suojaa ei voida saavuttaa, sovelletaan 22 artiklassa määrättyä menettelyä. 14 artikla Turvaluokiteltujen tietojen vaihto 1. Euroopan unionin turvaluokiteltujen tietojen vaihdossa ja suojauksessa on noudatettava turvallisuussopimusta ja turvallisuussopimuksen soveltamissäännöksiä. 2. Sveitsi voi vaihtaa turvaluokiteltuja eurooppalaisiin GNSS-ohjelmiin liittyviä tietoja, joissa on kansallinen turvaluokitusmerkintä, niiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden kanssa, joiden kanssa se on tehnyt asiasta kahdenvälisen sopimuksen. 3. Sopimuspuolten on pyrittävä luomaan kattava ja johdonmukainen oikeudellinen kehys Galileo-ohjelmaa koskevien turvaluokiteltujen tietojen vaihdolle kaikkien tämän sopimuksen sopimuspuolten kesken. 15 artikla Palvelujen saatavuus Sveitsillä on pääsy kaikkiin tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluviin eurooppalaisiin GNSS-palveluihin ja erillisen julkisesti säännellystä palvelusta tehdyn sopimuksen soveltamisalaan kuuluvaan julkisesti säänneltyyn palveluun. Sveitsi on ilmaissut kiinnostuksensa julkisesti säänneltyyn palveluun ja pitää sitä tärkeänä osatekijänä osallistumisessaan eurooppalaisiin GNSS-ohjelmiin. Sopimuspuolet pyrkivät tekemään julkisesti säänneltyä palvelua koskevan sopimuksen, jolla varmistetaan Sveitsin osallistuminen julkisesti säänneltyyn palveluun, heti kun Sveitsi on toimittanut asiaa koskevan pyynnön ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklassa määrätty menettely on saatettu päätökseen. 16 artikla Osallistuminen Euroopan GNSS-viraston toimintaan Sveitsillä on oikeus osallistua Euroopan GNSS-viraston toimintaan Euroopan unionin ja Sveitsin välillä tehtävässä sopimuksessa määrätyin ehdoin. Asiaa koskevat neuvottelut aloitetaan heti, kun Sveitsi on toimittanut sitä koskevan pyynnön ja Euroopan unioni on saattanut tarvittavat menettelynsä päätökseen. 17 artikla Osallistuminen komiteoiden työhön Sveitsin edustajat kutsutaan osallistumaan tarkkailijoina niiden komiteoiden työhön, jotka on perustettu eurooppalaisten GNSS-ohjelmien toimien hallintoa, kehittämistä ja toteuttamista varten, asiaa koskevien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti ja ilman äänioikeutta. Tämä koskee erityisesti osallistumista GNSS-ohjelmakomitean ja GNSS-turvallisuuskomitean sekä niiden työryhmien ja erityistyöryhmien työhön. III RAHOITUSSÄÄNNÖKSET 18 artikla Rahoitus Sveitsi osallistuu eurooppalaisten GNSS-ohjelmien rahoitukseen. Sveitsin rahoitusosuus lasketaan käyttäen suhdelukua, joka saadaan määrittämällä Sveitsin markkinahintaisen bruttokansantuotteen ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden yhteenlaskettujen markkinahintaisten bruttokansantuotteiden välinen suhde. Sveitsin rahoitusosuus eurooppalaisiin GNSS-ohjelmiin vuosina 2008–2013 on 80 050 870 euroa. Määrä maksetaan seuraavasti: 2012: 20 000 000 euroa 2013: 40 000 000 euroa 2014: 20 050 870 euroa Vuonna 2014 ja sitä seuraavina vuosina Sveitsin rahoitusosuus maksetaan vuosittain. IV LOPPUSÄÄNNÖKSET 19 artikla Korvausvastuu Koska Sveitsi ei ole eurooppalaisen GNSS:n omistaja, sille ei koidu omistajuudesta johtuvia korvausvastuita. 20 artikla Sekakomitea 1. Perustetaan Euroopan unionin ja Sveitsin GNSS-komitea ‑niminen sekakomitea, joka koostuu sopimuspuolten edustajista ja vastaa tämän sopimuksen hallinnoinnista ja moitteettomasta soveltamisesta. Sitä varten se laatii suosituksia. Se tekee päätöksiä sopimuksessa määrätyissä tapauksissa. Päätökset pannaan täytäntöön sopimuspuolten omien sääntöjen mukaisesti. Sekakomitea tekee ratkaisunsa yhteisellä sopimuksella. 2. Sekakomitea vahvistaa työjärjestyksensä, jossa annetaan muun muassa yksityiskohtaiset säännöt kokousten koollekutsumisesta, sekakomitean puheenjohtajan nimittämisestä ja puheenjohtajan toimikauden määrittelemisestä. 3. Sekakomitea kokoontuu tarpeen mukaan. Euroopan unioni tai Sveitsi voi pyytää kokouksen kutsumista koolle. Sekakomitea kokoontuu 15 päivän kuluessa 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun pyynnön esittämisestä. 4. Sekakomitea voi päättää perustaa työ- tai asiantuntijaryhmiä avustamaan itseään tehtäviensä suorittamisessa. 5. Sekakomitea voi päättää muuttaa liitettä. 21 artikla Neuvottelut 1. Sopimuksen moitteettoman noudattamisen varmistamiseksi sopimuspuolet vaihtavat säännöllisesti tietoja ja neuvottelevat sekakomiteassa minkä tahansa osapuolen pyynnöstä. 2. Sopimuspuolet neuvottelevat viipymättä minkä tahansa sopimuspuolen pyynnöstä kysymyksistä, jotka koskevat tämän sopimuksen tulkintaa tai soveltamista. 22 artikla Suojatoimenpiteet 1. Kukin sopimuspuoli voi sekakomiteassa käytyjen neuvottelujen jälkeen toteuttaa asianmukaisia suojatoimenpiteitä, kuten yhden tai useamman yhteistyötoimen keskeyttäminen, jos se havaitsee, ettei osapuolten välillä enää ole varmistettu vastaavantasoista vientivalvontaa tai turvallisuutta. Jos viivästykset voisivat vaarantaa GNSS:n asianmukaisen toiminnan, väliaikaisia suojatoimenpiteitä voidaan toteuttaa ilman edeltävää kuulemista, edellyttäen että kuuleminen järjestetään välittömästi mainittujen toimenpiteiden toteuttamisen jälkeen. 2. Edellä mainitut toimenpiteet voivat olla voimassa ainoastaan niin kauan ja olla laajuudeltaan sellaisia kuin on tarpeen tilanteen korjaamiseksi ja sopivan tasapainon varmistamiseksi tästä sopimuksesta johtuvien oikeuksien ja velvollisuuksien välillä. Toinen sopimuspuoli voi pyytää sekakomiteaa neuvottelemaan näiden toimenpiteiden oikeasuhteisuudesta. Jos riitaa ei onnistuta ratkaisemaan 6 kuukauden kuluessa, kumpi tahansa sopimuspuoli voi viedä riidan käsiteltäväksi sitovassa välimiesmenettelyssä liitteessä vahvistetun menettelyn mukaisesti. Tässä yhteydessä ei voida ratkaista sellaisten tämän sopimuksen määräysten tulkintaan liittyviä kysymyksiä, jotka ovat samanlaiset kuin vastaavat Euroopan unionin oikeuden säännökset ja määräykset. 23 artikla Riitojen ratkaiseminen Tämän sopimuksen tulkintaa tai soveltamista koskevat mahdolliset erimielisyydet ratkaistaan sekakomiteassa käytävillä neuvotteluilla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 22 artiklan soveltamista. 24 artikla Liitteet Tämän sopimuksen liitteet ovat erottamaton osa tätä sopimusta. 25 artikla Tarkistaminen Tätä sopimusta voidaan muuttaa ja kehittää milloin tahansa sopimuspuolten välisellä yhteisellä sopimuksella. 26 artikla Irtisanominen 1. Euroopan unioni tai Sveitsi voi irtisanoa tämän sopimuksen ilmoittamalla siitä toiselle sopimuspuolelle. Sopimuksen voimassaolo päättyy kuuden kuukauden kuluttua tällaisesta ilmoituksesta. 2. Tämän sopimuksen irtisanominen ei vaikuta sen perusteella toteutettujen järjestelyjen eikä teollis- ja tekijänoikeuksien alalla syntyneiden erityisten oikeuksien ja velvoitteiden voimassaoloon tai kestoon. 3. Jos tämä sopimus irtisanotaan, sekakomitea tekee ehdotuksen, jotta sopimuspuolet voivat ratkaista mahdolliset avoimet kysymykset, myös taloudelliset seuraukset, ottaen huomioon pro rata temporis ‑periaatteen. 27 artikla Voimaantulo 1. Osapuolet hyväksyvät tämän sopimuksen omien sisäisten menettelyjensä mukaisesti. Tämä sopimus tulee voimaan viimeisen hyväksymistä koskevan ilmoituksen antamispäivää seuraavan toisen kuukauden ensimmäisenä päivänä. 2. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään, Sveitsi sekä Euroopan unioni sen toimivaltaan kuuluvissa asioissa sopivat soveltavansa sopimusta väliaikaisesti sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisestä päivästä, jona jälkimmäinen ilmoitus tätä varten tarvittavien menettelyjen saattamisesta päätökseen on annettu. 3. Tämä sopimus tehdään määräämättömäksi ajaksi. 4. Tämä sopimus on laadittu kahtena kappaleena bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä, ja sen jokainen teksti on todistusvoimainen. -------------------------------- LIITE I VÄLIMIESMENETTELY (1) Jos riita saatetaan välimiesmenettelyyn, nimitetään kolme välimiestä, jolleivät sopimuspuolet toisin päätä. (2) Kukin sopimuspuoli nimittää yhden välimiehen 30 päivän kuluessa. (3) Nimitetyt välimiehet nimeävät yksimielisesti puheenjohtajan, joka ei ole kummankaan sopimuspuolen kansalainen. Jos välimiehet eivät pääse yksimielisyyteen kahden kuukauden kuluessa nimittämisestään, ne valitsevat puheenjohtajan sekakomitean laatimasta seitsemän nimeä sisältävästä luettelosta. Sekakomitea laatii luettelon ja pitää sen ajan tasalla sisäisten sääntöjensä mukaisesti. (4) Jolleivät sopimuspuolet toisin päätä, välimiesoikeus vahvistaa itse työjärjestyksensä. Se tekee päätöksensä määräenemmistöllä. LIITE II Sveitsin eurooppalaisiin GNSS-ohjelmiin myöntämä rahoitusosuus 1. Sveitsin Euroopan unionin talousarvioon eurooppalaisiin GNSS-ohjelmiin osallistumista varten osoittama rahoitusosuus on vuosina 2008–2013 seuraava (euroa): 2012 || 2013 || 2014 20 000 000 || 40 000 000 || 20 050 870 Vuonna 2014 ja sitä seuraavina vuosina Sveitsin rahoitusosuus maksetaan vuosittain. 2. Sveitsin rahoitusosuuteen ja erityisesti sen hallinnointiin sovelletaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavaa varainhoitoasetusta[1] ja sen täytäntöönpanosääntöjä.[2] 3. Komissio korvaa Sveitsin edustajien ja asiantuntijoiden matka- ja oleskelukulut, jotka liittyvät heidän osallistumiseensa ohjelman täytäntöönpanoon liittyviin komission järjestämiin kokouksiin, samoin perustein ja samoja voimassa olevia menettelyjä noudattaen kuin unionin jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kustannukset. 4. Tämän sopimuksen väliaikaisen soveltamisen jälkeen ja kunkin sen jälkeisen vuoden alussa komissio pyytää Sveitsiä maksamaan sen rahoitusosuutta ohjelman talousarviossa vastaavat varat tämän sopimuksen mukaisesti. Rahoitusosuus ilmoitetaan euroina, ja se maksetaan komission euromääräiselle pankkitilille. 5. Sveitsi maksaa rahoitusosuutensa 1 päivään huhtikuuta mennessä, jos komissio lähettää maksupyynnön ennen 1 päivää maaliskuuta, tai viimeistään 30 päivän kuluttua maksupyynnöstä, jos komissio lähettää sen myöhemmin. Jos rahoitusosuuden maksu viivästyy, Sveitsi maksaa korkoa maksamattomasta määrästä eräpäivästä alkaen. Viivästyskorkona käytetään eräpäivänä voimassa olevaa Euroopan keskuspankin euromääräisiin toimiinsa soveltamaa korkoa korotettuna 3,5 prosenttiyksiköllä. YHTEINEN JULISTUS Sveitsin osallistumisesta komiteoiden työhön Sopimuspuolet ilmoittavat, että Sveitsin osallistumista EU:ssa eurooppalaisten GNSS-ohjelmien toimien hallintoa, kehittämistä ja toteuttamista varten perustettujen komiteoiden työhön 17 artiklan nojalla ei tule pitää ennakkotapauksena muille EU:n ja Sveitsin välisille sopimuksille. [1] Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta (EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 1525/2007, annettu 17 päivänä joulukuuta 2007 (EUVL L 343, 27.12.2007, s. 9). [2] Komission asetus (EY, Euratom) N:o 2342/2002, annettu 23 päivänä joulukuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä (EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY, Euratom) N:o 478/2007, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2007 (EUVL L 111, 28.4.2007, s. 13).