[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 26.1.2009

KOM(2009) 13 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO

EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille Eurodacin keskusyksikön toiminnasta vuonna 2007

KOMISSION TIEDONANTO

EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLEKertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentilleEurodacin keskusyksikön toiminnasta vuonna 2007

1. JOHDANTO

1.1. Soveltamisala

Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten Dublinin yleissopimuksen tehokkaaksi soveltamiseksi 11. joulukuuta 2000 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2725/2000[1], jäljempänä ’Eurodac-asetus’, säädetään, että komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosikertomuksen keskusyksikön toiminnasta[2]. Tässä viidennessä vuosikertomuksessa kerrotaan järjestelmän hallinnoinnista ja suoriutumisesta vuonna 2007 ja arvioidaan Eurodacin tuotosta ja kustannustehokkuutta sekä keskusyksikön palvelun laatua.

1.2. Lainsäädännön ja politiikan kehittyminen

Komissio julkaisi kesäkuussa 2007 aikaisempiin vuosikertomuksiin[3] ja jäsenvaltioiden kuulemiseen perustuvan kertomuksensa Dublinin yleissopimukseen perustuvan järjestelmän arvioinnista[4], jäljempänä ’arviointikertomus’. Arviointikertomus kattaa Eurodacin ensimmäiset kolme toimintavuotta (2003–2005). Siinä tuotiin esiin joitakin nykyisten säännösten tehokkuuteen liittyviä seikkoja ja määritettiin toimenpiteitä, jotka on toteutettava, jotta Eurodac voisi paremmin tukea Dublin-asetuksen soveltamista.

Näiden ongelmien ratkaisemiseksi komissio teki 3. joulukuuta 2008 ehdotuksen Eurodac-asetuksen muuttamisesta[5].

Vuonna 2007 Eurodac-asetuksen maantieteellinen soveltamisala muuttui merkittävästi, kun Bulgaria ja Romania liittyivät Euroopan unioniin ja (ilmoitettuaan Eurodac-asetuksen 27 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti komissiolle olevansa valmiit osallistumaan järjestelmään) Eurodac-järjestelmään 1. tammikuuta 2007[6].

2. EURODACIN KESKUSYKSIKKÖ[7]

2.1. Järjestelmän hallinta

Hallittavan tietomäärä kasvun (joitakin tietoja on säilytettävä 10 vuotta), teknisen alustan luonnollisen vanhentumisen (toimitettu vuonna 2001) ja uusien jäsenvaltioiden liittymisestä[8] seuranneen Eurodac-tapahtumien määrän ennakoimattoman kehityksen vuoksi Eurodac-järjestelmän laitteisto on päivitettävä. Suunnitelmien mukaan päivitys saadaan päätökseen vuoden 2009 toisella vuosipuoliskolla. Oleelliset päivitykset on kuitenkin jo toteutettu. Muun muassa Eurodacin toiminnan jatkuvuuden varajärjestelmä on päivitetty, jotta jäsenvaltioita voidaan palvella täysimääräisesti, jos keskusyksikkö on pitkään poissa käytöstä. Komissio allekirjoitti vuonna 2006 sopimuksen suojatuista Euroopan-laajuisista julkishallinnon telematiikkapalveluista (s-TESTA-verkko). Vuonna 2007 18 jäsenvaltiota aloitti siirtymisen aiemmin käytetystä TESTA II -verkosta uuteen s-TESTA-verkkoon, joka on turvallisempi ja luotettavampi.

2.2. Palvelun laatu ja kustannustehokkuus

Komissio on tehnyt parhaansa tarjotakseen Eurodacin keskusyksikön palvelujen loppukäyttäjille eli jäsenvaltioille korkealaatuista palvelua[9]. Vuonna 2007 ei ollut suunnittelemattomia järjestelmän toiminnan keskeytyksiä, mutta huhtikuun lopulla järjestelmä oli 50 tuntia eristettynä TESTA II -verkon käyttökeskeytyksen vuoksi. Uuden s-TESTA-verkon (joka korvaa TESTA II-verkon) turvallisuus ja käytettävyys on parempi. Vuonna 2007 Eurodacin keskusyksikkö oli käytettävissä 99,43 prosenttia ajasta.

Ns. vääriä osumia eli sormenjälkien automaattisen tunnistusjärjestelmän (AFIS) tekemiä virheellisiä tunnistuksia raportoitiin vuonna 2007 yksi. Se oli ensimmäinen Eurodacin sormenjälkihaulla saatu väärä osuma järjestelmän toiminnan aikana. Vaikka jäsenvaltioiden on tarkistettava osumat välittömästi, kuten Eurodac-asetuksen (EY) N:o 2725/2000 4 artiklan 6 kohdassa säädetään, niiden ei tällä hetkellä tarvitse ilmoittaa komissiolle vääristä osumista[10]. Järjestelmään on tehty yli 1,1 miljoonaa hakua, joilla on saatu yli 200 000 osumaa. Vääriä osumia on ollut yksi, joten järjestelmää voidaan edelleen pitää erittäin tarkkana.

Viiden toimintavuoden aikana Eurodaciin liittyvistä ulkoistetuista toimista johtuvat yhteisön menot ovat olleet yhteensä 8,1 miljoonaa euroa. Vuonna 2007 keskusyksikön ylläpito- ja käyttömenot olivat 820 791,05 euroa. Nämä menot ovat lisääntyneet aikaisemmista vuosista lähinnä siksi, että järjestelmän ylläpitokustannukset ovat nousseet ja Eurodacin toiminnan jatkuvuuden varajärjestelmän kapasiteettia on merkittävästi lisätty.

Eurodacin menoissa on voitu säästää käyttämällä olemassa olevia komission hallinnoimia resursseja ja infrastruktuureja, kuten TESTA-verkkoa.

Yhteisö huolehti myös (hallintojen välisen telemaattisen tietojenvaihto-ohjelman avulla) keskusyksikön ja kansallisten yksikköjen väliseen tietojen vaihtoon liittyvistä viestintä- ja tietoturvapalveluista. Näistä kustannuksista, joista asetuksen 21 artiklan 2 ja 3 kohdan nojalla kunkin jäsenvaltion oli alun perin tarkoitus vastata, vastasi lopulta yhteisö, joka hyödynsi käytettävissä olevaa yhteistä infrastruktuuria ja sai aikaan säästöjä kansallisissa budjettimäärärahoissa.

2.3. Tietosuoja ja tietoturva

Vaikka tilastojen mukaan tapaukset, joissa jäsenvaltiot ovat tehneet ns. erityishakuja, ovat selvästi vähentyneet, komissio on edelleen huolestunut tämän hakutoiminnon käytöstä ja pitää tällaisten hakujen määrää yhä liian suurena (195 vuonna 2007, 0–88 jäsenvaltiota kohti). Kuten aiemmissa vuosikertomuksissa sekä arviointikertomuksessa on todettu, tästä tapahtumaluokasta säädetään Eurodac-asetuksen 18 artiklan 2 kohdassa. Kyseinen säännös vastaa tietosuojasääntöjä, joilla turvataan rekisteröidyn oikeudet saada tutustua itseään koskeviin tietoihin, ja sen mukaan tällaisia erityishakuja on mahdollista tehdä sellaisen henkilön pyynnöstä, jota koskevia tietoja on tallennettu keskustietokantaan. Jotta tätä ilmiötä voitaisiin paremmin seurata, komissio on sisällyttänyt ehdotukseensa Eurodac-asetuksen muuttamisesta vaatimuksen, että jäsenvaltiot lähettävät toimivaltaiselle kansalliselle valvontaviranomaiselle jäljennöksen rekisteröidyn tiedonsaantipyynnöstä.

Komissio on valmis Euroopan tietosuojavaltuutettua kuullen toteuttamaan toimia niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka edelleen käyttävät väärin tätä tärkeää tietosuojaan liittyvää säännöstä.

Euroopan tietosuojavaltuutettu teki marraskuussa 2007 asetuksen 20 artiklan 2 kohdan nojalla Eurodacin keskusyksikön perusteellisen tietoturvatarkastuksen[11]. Turvallisuuskäytäntöjä ja turvallisuusnäkemystä muokataan tässä tarkastuksessa esitettyjen suositusten ja siinä käytettyjen metodien mukaisesti.

3. LUVUT JA HAVAINNOT

Tämän vuosikertomuksen liitteenä on taulukkoja, joissa on esitetty keskusyksikön 1.1.2007–31.12.2007 tuottamat tiedot. Eurodac-tilastot perustuvat sellaisten vähintään 14-vuotiaiden henkilöiden sormenjälkitallenteisiin, jotka ovat hakeneet turvapaikkaa jäsenvaltioista, jotka on pidätetty jäsenvaltion ulkorajan luvattoman ylittämisen yhteydessä tai joiden on todettu oleskelevan laittomasti jäsenvaltion alueella (jos toimivaltaiset viranomaiset katsovat tarpeelliseksi tarkistaa, onko henkilö tehnyt aiemmin turvapaikkahakemuksen).

Huomattakoon, että turvapaikkahakemuksia koskevat Eurodac-tiedot eivät ole vertailukelpoisia Eurostatin tuottamien tietojen kanssa, sillä viimeksi mainitut perustuvat oikeus- ja sisäministeriöiden toimittamiin kuukausittaisiin tilastotietoihin. Poikkeamiin on monia metodologisia syitä. Eurostatin määritelmä sisältää kaikki turvapaikanhakijat (iästä riippumatta), ja sen tilastoissa erotetaan toisistaan ensimmäistä kertaa tehdyt ja myöhemmät hakemukset. Käytännössä jäsenvaltiot toimivat eri tavoin sen suhteen, sisällyttävätkö ne turvapaikanhakijoiden huollettavat turvapaikkatietoihin. Myös siinä on eroja, miten uudelleen tehdyt hakemukset otetaan tilastoissa huomioon.

3.1. Onnistuneet tapahtumat

Onnistunut tapahtuma on sellainen, jonka keskusyksikkö käsittelee asianmukaisesti hylkäämättä sitä tietojen validointiongelman, sormenjälkivirheiden tai riittämättömän laadun vuoksi[12].

Vuonna 2007 keskusyksikkö vastaanotti yhtensä 300 018 onnistunutta tapahtumaa, mikä merkitsee, että niitä oli enemmän kuin vuonna 2006 (270 611). Eurodac-tilastot vuodelta 2007 osoittavat turvapaikanhakijoiden ( ryhmä 1 [13]) tietoja koskevien tapahtumien lisääntyneen 19 prosenttia (197 284, kun niitä vuonna 2006 oli 165 958), kun niiden määrä oli pienentynyt vuodesta 2005 vuoteen 2006. Lisäys vastaa turvapaikkahakemusten yleistä lisääntymistä EU:ssa vuonna 2007.

Myös ulkorajan luvattoman ylityksen yhteydessä pidätettyjen henkilöiden ( ryhmä 2 [14]) määrän kehityssuuntaus muuttui vuonna 2007. Määrä lisääntyi vuonna 2004 (16 183), vuonna 2005 (25 162) ja vuonna 2006 (41 312), mutta väheni 8 prosenttia vuonna 2007 (38 173). Valtaosan ryhmän 2 sormenjäljistä syöttävät Italia (15 053), Kreikka (11 376) ja Espanja (9 044). Niitä seuraavat Unkari (894), Yhdistynyt kuningaskunta (480) ja Malta (384). Arviointikertomuksessa esiin tuotu ongelma, että jäsenvaltiot ovat haluttomia lähettämään järjestelmällisesti ryhmän 2 tietoja, on kuitenkin edelleen olemassa. Eurodac-asetuksen 8 artiklan 1 kohdassa säädetystä velvollisuudesta poiketen kahdeksan jäsenvaltiota (Islanti, Kypros, Latvia, Luxemburg, Portugali, Tanska, Tšekki ja Viro) ei lähettänyt ryhmän 2 tapahtumia ollenkaan vuonna 2007.

Vuonna 2007 ei havaittu suurempia muutoksia ryhmän 3 [15] tapahtumien (tiedot henkilöistä, jotka on pidätetty, kun he oleskelevat laittomasti jäsenvaltion alueella) lähettämisessä[16]. Kasvua on ollut vain 2 prosenttia: määrä oli 64 561, kun se vuonna 2006 oli 63 341. Irlanti ja Malta eivät lähettäneet ryhmän 3 tapahtumia ollenkaan.

3.2. Osumat

3.2.1. Ryhmän 1 tiedoilla osuma ryhmän 1 tietoihin

Liitteen taulukossa 3 esitetään kunkin jäsenvaltion osalta niiden turvapaikkahakemusten määrä, jotka vastasivat aikaisemmin toisessa jäsenvaltiossa (ulkomaan osuma) tai samassa jäsenvaltiossa (kotimaan osuma[17]) rekisteröityä turvapaikkahakemusta. Se antaa myös viitteitä turvapaikanhakijoiden myöhemmästä liikkumisesta EU:ssa. Naapurivaltioiden välisten loogisten reittien lisäksi voidaan todeta, että suuri määrä (1 116[18]) Ranskasta turvapaikkaa hakeneista on tehnyt aiemmin hakemuksen Puolassa ja että valtaosa ulkomaisista osumista Kreikassa (177) ja Italiassa (287) kohdistui Yhdistyneessä kuningaskunnassa tallennettuihin turvapaikanhakijoiden tietoihin. Jälkimmäisessä tapauksessa siirtyminen on symmetristä ja useimmat Yhdistyneen kuningaskunnan osumat ryhmän 1 tapahtumiin kohdistuvat Italian syöttämiin tietoihin (370). Huomiota herättää, että 44,37 prosenttia toistamiseen tehdyistä hakemuksista jätettiin samassa jäsenvaltiossa kuin edellinen hakemus. Kyproksessa (87 prosenttia), Puolassa (82 prosenttia), Unkarissa (75 prosenttia) ja Tšekissä (61 prosenttia) reilusti yli puolet myöhemmistä hakemuksista tehtiin samassa jäsenvaltiossa.

3.2.2. Useiden turvapaikkahakemusten jättäminen

Eurodaciin vuonna 2007 tallennetuista yhteensä 197 284 turvapaikkahakemuksesta 31 910 hakemusta oli tehty toistamiseen. Tämä tarkoittaa, että 31 910 tapauksessa saman henkilön sormenjäljet oli jo tallennettu ryhmän 1 tapahtumana (samassa tai jossakin toisessa jäsenvaltiossa). Ensi lukemalta järjestelmää koskevat tilastot näyttäisivät siis siltä, että vuonna 2007 turvapaikkahakemuksista 16 prosenttia oli tehty toistamiseen (eli jo ainakin kerran aikaisemmin). Tämä olisi 1 prosentin vähemmän kuin edellisenä vuotena. Ryhmän 1 tapahtuman lähettäminen ei kuitenkaan aina ja kaikissa tapauksissa tarkoita, että kyseinen henkilö olisi tehnyt uuden turvapaikkahakemuksen. Itse asiassa joidenkin jäsenvaltioiden käytäntönä on ottaa sormenjäljet Dublin-asetuksen mukaisen palauttamisen yhteydessä. Tämän vuoksi useampaan kertaan tehtyjä hakemuksia koskevat tilastot vääristyvät: kun Dublin-asetuksen nojalla siirretyltä hakijalta otetaan hänen saapuessaan sormenjäljet ja lähetetään ne Eurodac-järjestelmään, järjestelmä tulkitsee virheellisesti, että hakija on hakenut uudelleen turvapaikkaa. Komissio aikoo ratkaista tämän ongelman, ja se on sisällyttänyt Eurodac-asetuksen muuttamista koskevaan ehdotukseen vaatimuksen, että siirtoja ei kirjata uusiksi turvapaikkahakemuksiksi.

3.2.3. Ryhmän 1 tiedoilla osuma ryhmän 2 tietoihin

Tällaiset osumat kertovat reiteistä, joita luvattomasti Euroopan unionin alueelle saapuneet henkilöt ovat käyttäneet ennen turvapaikan hakemista. Kuten aiempina vuosina, useimmat osumista kohdistuvat Kreikan ja Italian sekä, vähemmässä määrin, Espanjan ja Slovakian lähettämiin tietoihin. Useimmat osumista ovat ”kotimaisia” (eli luvattomasti maahan tulleet henkilöt hakevat turvapaikkaa samasta maasta[19]). Kun kaikki jäsenvaltiot otetaan huomioon, yli puolet (63,2 prosenttia) luvattoman rajanylityksen yhteydessä pidätetyistä henkilöistä, jotka päättävät tehdä turvapaikkahakemuksen, tekevät sen siinä jäsenvaltiossa, johon he ovat tulleet luvattomasti.

Suurin osa niistä, jotka ovat tulleet EU:hun laittomasti Kreikan kautta ja jatkavat matkaansa, pyrkii lähinnä Italiaan, Ruotsiin ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. Italian kautta tulleet jatkavat lähinnä Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Ruotsiin, ja Espanjan kautta tulleet lähtevät useimmiten Italiaan ja Itävaltaan. Slovakian kautta tulleet matkustavat lähinnä Itävaltaan ja Ranskaan.

3.2.4. Ryhmän 3 tiedoilla osuma ryhmän 1 tietoihin

Tällaiset osumat kertovat, mistä laittomat muuttajat ovat hakeneet turvapaikkaa ennen toiseen jäsenvaltioon matkustamista. On kuitenkin pidettävä mielessä, että ryhmän 3 tapahtumien lähettäminen Eurodac-järjestelmään ei ole pakollista ja että kaikki jäsenvaltiot eivät käytä tätä tarkastusmahdollisuutta järjestelmällisesti. Käytettävissä olevien tietojen perusteella voidaan kuitenkin todeta esimerkiksi, että henkilöt, jotka on pidätetty, kun he oleskelevat laittomasti Saksassa, ovat usein hakeneet aiemmin turvapaikkaa Itävallasta tai Ruotsista ja että henkilöt, jotka on pidätetty, kun he oleskelevat laittomasti Ranskassa, ovat usein hakeneet aiemmin turvapaikkaa Yhdistyneestä kuningaskunnasta tai Italiasta. On syytä huomata, että keskimäärin noin 18 prosenttia EU:n alueelta laittomasti tavatuista on aiemmin hakenut turvapaikkaa jossakin jäsenvaltiossa.

3.3. Lähetysviiveet

Eurodac-asetuksessa sormenjälkien siirtämiselle keskusyksikköön säädetty määräaika on ilmaistu hyvin epämääräisesti, mikä voi käytännössä aiheuttaa huomattavaa viivästymistä. Asialla on huomattava merkitys, sillä viivästyminen voi johtaa hakutuloksiin, jotka eivät ole Dublin-asetuksessa säädettyjen vastuuperiaatteiden mukaisia. Kohtuuttoman pitkän ajan kuluminen sormenjälkien ottamisesta niiden lähettämiseen Eurodacin keskusyksikköön on otettu esiin aiemmissa vuosikertomuksissa, ja sitä pidettiin arviointikertomuksessa täytäntöönpano-ongelmana.

Vaikka ilmiö ei olekaan enää yleinen, joidenkin jäsenvaltioiden kohdalla (Espanja, Bulgaria, Kreikka ja Tanska) viiveet ovat huomattavia ja sormenjäljet lähetetään jopa lähes 12 päivää[20] sen jälkeen, kun ne on otettu. Komission yksiköt joutuvat toistamaan, että viivästynyt tietojen lähettäminen voi johtaa jäsenvaltion väärään määrittämiseen. Tämän voi aiheuttaa vuoden 2006 vuosikertomuksessa esitetyt kaksi eri tapausta: väärät osumat[21] ja ohilaukaukset[22].

Vuonna 2007 keskusyksikkö havaitsi 60 ohilaukausta, joista 57 yhden ja saman jäsenvaltion ”hyödyksi”, ja 233 väärää osumaa, joista 183 johtui yhden ja saman jäsenvaltion viivyttelystä. Aikaisempaan vuoteen verrattuna ohilaukausten määrä lisääntyi 28 prosenttia ja väärien osumien määrä kolminkertaistui. Siksi komission yksiköt kehottavat jälleen jäsenvaltioita tekemään kaiken tarpeellisen lähettääkseen tiedot Eurodac-asetuksen 4 ja 8 artiklan mukaisesti.

Ehdotuksessaan Eurodac-asetuksen muuttamisesta komissio on ehdottanut 48 tunnin määräaikaa tietojen lähettämiselle Eurodacin keskusyksikköön.

3.4. Tapahtumien laatu

Vuonna 2007 tapahtumien hylkäämisaste oli kaikkien jäsenvaltioiden osalta keskimäärin 6,13 prosenttia eli lähes sama kuin vuonna 2006 (6,03 prosenttia). Joidenkin jäsenvaltioiden hylkäämisaste oli paljon suurempi (Suomi 18 prosenttia) kuin joidenkin toisten (Norja 3,59 prosenttia). Neljäntoista jäsenvaltion hylkäämisaste oli keskimääräistä korkeampi, ja kolmen jäsenvaltion luvut olivat yli kaksi kertaa keskiarvoa suuremmat (Suomi, Latvia ja Alankomaat). Korostettakoon, että hylkäämisaste ei riipu teknologiasta tai järjestelmän heikkouksista. Syinä korkeaan hylkäämisasteeseen ovat lähinnä jäsenvaltioiden toimittamien sormenjälkikuvien heikko laatu, inhimillinen virhe tai lähettävän jäsenvaltion laitteiston väärä konfiguraatio. Toisaalta on huomattava, että joissakin tapauksissa luvut sisältävät useita yrityksiä lähettää samat sormenjäljet järjestelmän hylättyä ne laatusyistä. Komission yksiköt kuitenkin toistavat, että jo aiemmissa vuosikertomuksissa esiin tuodut yleisesti korkeat hylkäämisasteet ovat ongelma, ja kehottavat kyseisiä jäsenvaltioita järjestämään kansallisille Eurodac-käyttäjille koulutusta ja konfiguroimaan laitteistonsa hylkäämisasteen pienentämiseksi.

4. PÄÄTELMÄT

Vuonna 2007 Eurodacin keskusyksikön tulokset nopeuden, tuotoksen, turvallisuuden ja kustannustehokkuuden suhteen olivat edelleen hyvin tyydyttävät.

Koska turvapaikkahakemukset lisääntyivät EU:ssa vuonna 2007 (kun suuntaus oli viiden vuoden ajan ollut vähenevä), on loogista, että Eurodaciin syötettyjen ryhmän 1 tapahtumien määrä on myös lisääntynyt. Toisaalta ryhmän 2 tapahtumien määrä väheni hieman, mutta ryhmän 3 tapahtumissa ei havaittu merkittävää muutosta. On myös syytä todeta, että uudelleen tehtyjen hakemusten määrä väheni edellisvuodesta 1 prosentin.

Kohtuuttomat viiveet tietojen lähettämisessä Eurodacin keskusyksikköön, tietojen heikko laatu ja erityishakujen suuri määrä joissakin jäsenvaltioissa ovat edelleen huolenaiheita.

Liite: Tilastot

Taulukko 1: Eurodacin keskusyksikkö, tietokannan sisältö 31.12.2007

[pic]

Taulukko 2: Eurodacin keskusyksikköön lähetetyt onnistuneet tapahtumat, vuosi 2007[23]

category 1 | category 2 | category 3 | TOTAL |

AT | 8.467 | 143 | 1.938 | 10.548 |

BE | 10.243 | 8 | 686 | 10.937 |

BG | 847 | 343 | 426 | 1.616 |

CY | 4.090 | 0 | 151 | 4.241 |

CZ | 1.807 | 0 | 2.466 | 4.273 |

DE | 19.130 | 17 | 15.948 | 35.095 |

DK | 1.449 | 0 | 532 | 1,981 |

EE | 13 | 0 | 10 | 23 |

ES | 4.622 | 9.044 | 2.418 | 16.084 |

FI | 1.127 | 1 | 194 | 1.322 |

FR | 24.100 | 9 | 9.067 | 33.176 |

GR | 23.343 | 11.376 | 16 | 34.735 |

HU | 3.087 | 894 | 60 | 4.041 |

IC | 36 | 0 | 1 | 37 |

IE | 3.284 | 1 | 0 | 3.285 |

IT | 15.003 | 15.053 | 1.088 | 31.144 |

LT | 67 | 7 | 49 | 123 |

LU | 331 | 0 | 313 | 644 |

LV | 33 | 0 | 13 | 46 |

MT | 904 | 384 | 0 | 1.288 |

NL | 7.159 | 4 | 12.156 | 19.319 |

NO | 5.218 | 1 | 6.066 | 11.285 |

PL | 5.608 | 8 | 320 | 5.936 |

PT | 184 | 0 | 36 | 220 |

RO | 588 | 207 | 328 | 1.123 |

SE | 29.636 | 2 | 239 | 29.877 |

SI | 347 | 6 | 622 | 975 |

SK | 2.311 | 185 | 1.186 | 3682 |

UK | 24.250 | 480 | 8.232 | 32.962 |

TOTAL | 197.284[24] | 38.173[25] | 64.561[26] | 300.018[27] |

Taulukko 3: Osumien jakautuminen – Ryhmän 1 tietojen vertailu ryhmän 1 tietoihin, vuosi 2007

[pic]

Taulukko 4: Osumien jakautuminen – Ryhmän 1 tietojen vertailu ryhmän 2 tietoihin, vuosi 2007

[pic]

Taulukko 5: Osumien jakautuminen – Ryhmän 3 tietojen vertailu ryhmän 1 tietoihin, vuosi 2007

[pic]

Taulukko 6: Hylätyt tapahtumat, prosenttiosuus vuonna 2007

[pic]

Taulukko 7: Aika, joka keskimäärin kuluu sormenjälkien ottamisesta siihen, kun ne lähetetään Eurodacin keskusyksikköön, vuosi 2007

[pic]

Taulukko 8: Väärät osumat vertailtaessa ryhmän 1 tietoja ryhmän 1 tietoihin, vuosi 2007

[pic]

Taulukko 9: Ryhmien 1 ja 2 ohilaukaukset, jotka johtuvat ryhmän 2 tietojen lähetysviiveestä, vuosi 2007

[pic]

Taulukko 10: Suojattuihin tietoihin (asetuksen (EY) N:o 2725/2000 12 artikla) kohdistuneiden osumien jakautuminen, vuosi 2007

[pic]

Taulukko 11: Ryhmän 9[28] haut jäsenvaltioittain, vuosi 2007

[pic]

[1] EYVL L 316, 15.12.2000, s.1.

[2] Eurodac-asetuksen 24 artiklan 1 kohta.

[3] Aikaisemmat vuosikertomukset on julkaistu komission valmisteluasiakirjoina, joiden viitenumerot ovat SEC(2004) 557, SEC(2005) 839, SEC(2006) 1170 ja SEC(2007) 1184.

[4] Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle Dublinin yleissopimukseen perustuvan järjestelmän arvioinnista, KOM (2007) 299 lopullinen {SEC(2007) 742}.

[5] Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten Dublin-asetuksen tehokkaaksi soveltamiseksi, KOM(2008) XXX.

[6] Komission yksiköt auttoivat niitä luomaan yhteydet Eurodac-järjestelmään ja suorittamaan operatiivisen ennakkotestauksen, johon kuului 69 testiä.

[7] Eurodacin keskusyksikön yleiskuvaus ja keskusyksikön käsittelemien erityyppisten tapahtumien ja niistä saatavien osumien määritelmät ovat ensimmäisessä vuosikertomuksessa Eurodacin keskusyksikön toiminnasta. Ks. komission yksiköiden valmisteluasiakirja – First annual report to the council and the European Parliament on the activities of the EURODAC Central Unit, SEC(2004) 557, s. 6.

[8] Kaikki EU:n jäsenvaltiot sekä Norja ja Islanti soveltavat Dublin- ja Eurodac-asetuksia. Siksi termi ’jäsenvaltiot’ kattaa tässä tiedonannossa kaikki 29 Eurodac-järjestelmää käyttävää valtiota.

[9] Palveluihin kuuluu keskusyksikön suoraan tarjoamien palvelujen (esim. vertailukapasiteetti, tietojen säilytys jne.) lisäksi myös viestintä- ja turvallisuuspalveluja, kun tietoa siirretään keskusyksikön ja kansallisten yhteyspisteiden välillä.

[10] Komissio on ehdottanut Eurodac-asetuksen tarkistamisen yhteydessä, että jäsenvaltiot olisi velvoitettava ilmoittamaan vääristä osumista.

[11] ”Report on the EURODAC audit”. Asiakirjan jakelu on rajoitettu, mutta osoitteessa http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Supervision/Eurodac/07-11-09_Eurodac_audit_summary_EN.pdf on siitä lyhyt yhteenveto.

[12] Liitteen taulukossa 2 esitetään onnistuneet tapahtumat jäsenvaltioittain ja ryhmittäin 1. tammikuuta 2007 ja 31. joulukuuta 2007 välillä.

[13] Turvapaikkahakemusten tiedot. Turvapaikanhakijoiden sormenjäljet (kaikki kymmenen sormenjälkeä), jotka on lähetetty vertailtavaksi muiden, aikaisemmin toisessa jäsenvaltiossa hakemuksen tehneiden turvapaikanhakijoiden sormenjälkiin. Tietoja verrataan myös ryhmän 2 tietoihin (ks. jäljempänä). Tietoja säilytetään kymmenen vuotta lukuun ottamatta joitakin asetuksessa säädettyjä erityistapauksia (esim. kun henkilö saa jonkin jäsenvaltion kansalaisuuden), joissa kyseisen henkilön tiedot poistetaan.

[14] Tiedot ulkorajan luvattoman ylityksen yhteydessä pidätetyistä ulkomaalaisista, joita ei ole käännytetty takaisin . Nämä tiedot (sormenjälkikuvat kaikista kymmenestä sormesta) lähetetään ainoastaan tallennettavaksi, jotta niitä voidaan verrata keskusyksikköön myöhemmin lähetettäviin turvapaikanhakijoiden tietoihin. Näitä tietoja säilytetään kaksi vuotta lukuun ottamatta tapauksia, joissa tiedot poistetaan viipymättä, kun henkilö saa oleskeluluvan, lähtee jäsenvaltion alueelta tai saa jonkin jäsenvaltion kansalaisuuden.

[15] Tiedot ulkomaalaisista, jotka on tavattu oleskelemasta laittomasti jäsenvaltiossa . Näitä tietoja ei säilytetä, vaan niillä tehdään haku keskustietokannassa oleviin turvapaikanhakijoiden tietoihin. Tämän ryhmän tietojen lähettäminen on jäsenvaltioille vapaaehtoista.

[16] Tietoja pidätetyistä kolmansien maiden kansalaisista, joiden on todettu oleskelevan alueella laittomasti, verrataan aikaisemmin tallennettuihin turvapaikanhakijoiden sormenjälkiin.

[17] Taulukoissa esitetyt kotimaisia osumia koskevat tilastot eivät välttämättä vastaa keskusyksikön välittämiä ja jäsenvaltioiden kirjaamia osumavastauksia. Tämä johtuu siitä, että jäsenvaltiot eivät aina käytä 4 artiklan 4 kohdassa säädettyä mahdollisuutta pyytää keskusyksikköä kohdistamaan haku niiden omiin keskustietokantaan aiemmin tallennettuihin tietoihin. Vaikka jäsenvaltiot eivät hyödynnä tätä mahdollisuutta, keskusyksikön on kuitenkin teknisistä syistä aina verrattava tietoja kaikkiin keskusyksikköön tallennettuihin tietoihin (kotimaisiin ja ulkomaisiin). Jos jäsenvaltio ei ole pyytänyt vertailua sen omiin tietoihin, keskusyksikkö vastaa yksinkertaisesti ”ei osumaa”, vaikka kansallisista tiedoista löytyisikin osuma.

[18] Tämä merkitsee 230 prosentin kasvua vuodesta 2006 (486). Puolasta turvapaikkaa hakeneet näyttävät siirtyvän laajamittaisesti myös Belgiaan.

[19] Turvapaikkahakemus ohittaa luvattoman maahantulon, ja siksi ryhmän 2 tapahtumaa ei tarvitse lähettää, jos rajalla pidätetty henkilö hakee samaan aikaan myös turvapaikkaa.

[20] Huonoimmin suoriutuneen jäsenvaltion vuosikeskiarvo yhden ryhmän tietojen lähetysajan osalta.

[21] Ns. väärän osuman tapauksessa kolmannen maan kansalainen tekee turvapaikkahakemuksen jäsenvaltiossa A, jonka viranomaiset ottavat häneltä sormenjäljet. Kun nämä sormenjäljet odottavat lähettämistä keskusyksikköön (ryhmän 1 tapahtuma), sama henkilö voi ilmestyä jäsenvaltioon B ja hakea uudestaan turvapaikkaa . Jos jäsenvaltio B lähettää sormenjäljet ensin, jäsenvaltion A lähettämät sormenjäljet tallennettaisiin keskustietokantaan jäsenvaltion B lähettämiä sormenjälkiä myöhemmin. Tällöin jäsenvaltion A lähettämillä tiedoilla saataisiin osuma jäsenvaltion B lähettämiin tietoihin. Näin ollen jäsenvaltion B määritettäisiin olevan vastuussa hakemuksen käsittelystä eikä jäsenvaltio A:n, jossa turvapaikkahakemus tehtiin ensin.

[22] Kyseessä on ns. ohilaukaus , kun kolmannen maan kansalainen pidätetään luvattoman rajanylityksen yhteydessä ja viranomaiset ottavat häneltä sormenjäljet siinä jäsenvaltiossa A, johon hän on tullut. Kun nämä sormenjäljet odottavat lähettämistä keskusyksikköön (ryhmän 2 tapahtuma), sama henkilö voi ilmestyä jäsenvaltioon B ja hakea turvapaikkaa . Tässä yhteydessä jäsenvaltion B viranomaiset ottavat häneltä sormenjäljet. Jos jäsenvaltio B lähettää sormenjäljet (ryhmän 1 tapahtuma) ensin, keskusyksikkö tallentaa ryhmän 1 tapahtuman ensin ja jäsenvaltio B joutuu käsittelemän hakemuksen jäsenvaltion A sijaan. Kun ryhmän 2 tapahtuma saapuu myöhemmin, laukaus menee ohi, koska ryhmän 2 tietoihin ei voi tehdä hakuja.

[23] Onnistunut tapahtuma on sellainen, jonka keskusyksikkö käsittelee asianmukaisesti hylkäämättä sitä tietojen validointiongelman, sormenjälkivirheiden tai riittämättömän laadun vuoksi.

[24] 165 958 vuonna 2006.

[25] 41 312 vuonna 2006.

[26] 63 341 vuonna 2006.

[27] 270 611 vuonna 2006.

[28] Ryhmä 9 tarkoittaa neuvoston asetuksen (EY) N:o 2725/2000 18 artiklan mukaisia erityishakuja.