EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
VOLUME I Bryssel, 10.02.1997 
KOM(97) 19 lopuil. 
KOMISSION KERTOMUS 
NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, 
TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE 
JA ALUEIDEN KOMITEALLE 
VUODEN 1995 EUROOPPALAISEN VIIKON SYOPAA 
VASTAAN ARVIOINNISTA 

SISÄLLYSLUETTELO 
0. TIIVISTELMÄ 3 
1. VUODEN 1995 EUROOPPALAISEN VIIKON SYÖPÄÄ VASTAAN 
ESITTELY 4 
1.1. Oikeudellinen perusta 
1.2. Aikaisemmat aiheet 4 
1.3. Tiedotuskampanjojen merkitys 5 
1.4. Eurooppalaiset säännöt syövän torjumiseksi 5 
1.5. Organisoinnin yleiset periaatteet 6 
1.5.1. Kumppanuustoiminta kansalaisjärjestöjen (NGO) kanssa . . 6 
1.5.2. Eurooppalainen luonne, lisäarvo yhteisölle ja 
toissijaisuus 7 
1.5.3. Ammattimaisuus 8 
1.6. Vuoden 1995 viikon erityisominaisuudet 8 
1.6.1. Kampanjan tavoitteet 8 
1.6.2. Kampanjan sävy 9 
1.6.3. Kohderyhmät 9 
1.6.4. Kampanja-aineisto 10 
1.6.5. Toiminnan tasot 11 
II. KVANTITATIIVINEN ANALYYSI 12 
II. 1. Suurelle yleisölle suunnattu kampanja 12 
II. 1.1. Julisteiden ja esitteiden jakelu 12 
II. 1.2. Suhteet tiedotusvälineisiin 12 
II. 1.3. Mainostila 13 
II. 1.4. Loppupäätelmät 14 
H.2. Yleislääkäreille suunnattu kampanja 14 
11.2.1. Esitteen suunnittelu, laatiminen ja jakelu 14 
11.2.2. Mainostila 15 
III. KVALITATIIVINEN ANALYYSI 16 
III. 1. Suurelle yleisölle suunnattu kampanja 16 
III. 1.1. Arviointimenetelmä 16 
III. 1.2. Tulokset Euroopan tasolla 17 
III. 1.3. Maakohtaiset tulokset 19 
III. 1.4. Päätelmät 19 
III.2. Yleislääkäreille suunnattu kampanja 20 
111.2.1. Arviointimenetelmä 20 
111.2.2. Esitteen vastaanotto ja arviointi 20 
111.2.3. Sääntöjen tunnettuus ja arviointi 21 
111.2.4. Muun kampanjassa käytetyn aineiston vastaanotto 
ja arviointi 21 
111.2.5. Päätelmät 22 
IV. SEURANTATOIMET 23 
V. TALOUSARVIO 24 
0. TIIVISTELMÄ 
Eurooppa syöpää vastaan -ohjelma, joka toteutetaan kiinteässä yhteistyössä 
syöväntorjuntayhdistysten ja -järjestöjen kanssa kaikissa jäsenvaltiossa, järjestää 
joka vuosi lokakuun toisella viikolla eurooppalaisen viikon syöpää vastaan. 
Vuonna 1995 tämä tiedotuskampanja kohdistui eurooppalaisten sääntöjen syövän 
torjumiseksi uudistetun version edistämiseen. Nämä säännöt koostuvat 
kymmenestä yksikertaisesta suosituksesta, joilla tuodaan esiin syöväntorjuntaan 
liittyvät keskeisimmät asiat. 
Euroopan tasolla toteutetun kampanjan tarkoituksena on tiedottaa ihmisille 
mahdollisuudesta vähentää yksilöllistä riskiä saada syöpä, rohkaista heitä 
omaksumaan tasapainoisemmat elintavat ja antaa tietoa sairauden varhaisen 
havaitsemisen eduista. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi suureen yleisöön on 
oltu kosketuksissa suoraan ja välillisesti osoittamalla yleislääkäreiden merkittävä 
asema välittäjänä. 
Yhdistykset ovat painaneet viikkoa varten 6,7 miljoonaa kappaletta komission 
osastoilta saatua yhteiseurooppalaista tukiaineistoa (julisteet ja esitteet). Ohjelman 
yhteydessä on koordinoitu suhteet tiedotusvälineisiin, ja tätä kautta on tavoitettu 
172 miljoonaa Euroopan kansalaista (112 miljoonaa lehdistössä olleiden 
artikkeleiden ja vähintään 60 miljoonaa televisio- ja radiolähetysten kautta). 
Tämän lisäksi saavutettiin vielä lähes 172 miljoonaa ihmistä käyttäen mainostilaa, 
jonka Euroopan lehdistö (37 miljoonaa tavoitettua ihmistä) ja televisioasemat (135 
miljoonaa tavoitettua ihmistä) antoivat ilmaiseksi ohjelman käyttöön. 
Näin luodulla mediapeitolla, johon liittyi lukuisia yhdistysten järjestämiä 
tapahtumia viikon aikana, oli merkittävä vaikutus Euroopan unionin kansalaisten 
tietoihin syöväntorjunnasta. Kampanjan lopulla niiden eurooppalaisten määrä, jotka 
uskoivat syöväntorjunnan mahdollisuuteen, lisääntyi yli 20 miljoonalla. Lisäksi eri 
riskitekijät (ruokavalio, jossa ei ole riittävästi hedelmiä, vihanneksia ja 
viljatuotteita, liian rasvainen ravinto, alkoholin liikakäyttö, kuntoilun puute, 
tupakointi) tunnistettiin paremmin kampanjan jälkeen. 
Vuoden 1995 eurooppalainen viikko syöpää vastaan vaikutti myös 
kansanterveysalaa koskevien yhteisön toimien näkyvyyden tehostamiseen, sillä 24 
% eurooppalaisista ilmoitti kuulleensa puhuttavan eurooppalaisesta viikosta 
syöpää vastaan ja 12 % (aktiivinen tieto) ja 24 % (passiivinen tieto) ilmoitti 
tuntevansa eurooppalaiset säännöt syövän torjumiseksi. 
Viikon aikana lähes kaikki yleislääkärit unionissa (321 000) saivat ohjelman 
laatiman eurooppalaisia syöpäsääntöjä koskevan esitteen. Yleislääkäreiden 
keskuudessa tehty puhelinkysely osoitti, että julkaisu otettiin vastaan erittäin 
myönteisesti (87,6 % lääkäreistä, jotka muistavat saaneensa esitteen, piti sitä hyvin 
laadittuna ja 77,5 % piti sitä erittäin hyödyllisenä tai kohtuullisen hyödyllisenä). 
Näin ollen voidaan olettaa, että yleislääkärit sisällyttävät syöväntorjuntaa koskevat 
suositukset laajemmin jokapäiväiseen työhönsä. 
I. VUODEN 1995 EUROOPPALAISEN VIIKON SYÖPÄÄ VASTAAN 
ESITTELY 
1. Tämän kertomuksen tarkoituksena on antaa tietoa eurooppalaisen ulottuvuuden 
kvantitatiivisistaja kvalitatiivisista arviointitekijöistä vuoden 1995 eurooppalaisella 
viikolla syöpää vastaan ja samalla vastata avoimuusvaatimukseen, joka kuuluu 
komissiolle sen harjoittaessa täytäntöönpanovaltaansa. 
1.1. Oikeudellinen perusta 
2. Samoin kuin suurin osa Eurooppa syöpää vastaan -ohjelman yhteydessä 
toteutetuista toimista julkisen tiedotuksen ja terveysvalistuksen alueella, myös 
eurooppalaisen viikon syöpää vastaan organisointi on osa toimintaohjelman 
hyväksymisestä vuosiksi 1990-1994 tehdyn neuvoston päätöksen1 (toinen 
toimintaohjelma) sekä syöväntorjunnan toimintaohjelman hyväksymisestä 
kansanterveyden alalla vuosiksi 1996-2000 (kolmas toimintaohjelma) tehdyn 
Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen2 liitteessä esitettyjä toimia. 
3. Kolmannen toimintaohjelman hyväksymistä koskeva Euroopan parlamentin ja 
neuvoston päätös tehtiin vasta 29 päivänä maaliskuuta 1996 
hyväksymismenettelyssä tapahtuneiden huomattavien viivästymien vuoksi, ja 
ohjelmalta puuttui toimintaohjelma vuonna 1995. Oikeudellinen perusta 
eurooppalaisen viikon syöpää vastaan järjestämiseksi (sekä muiden ohjelmassa 
vuonna 1995 toteutettujen toimien osalta) oli budjettikohdan B3-43043 selvitysosa, 
jossa täsmennetään muun muassa, että ohjelmaa varten tarkoitetuilla määrärahoilla 
katetaan yleisön tiedotus- ja valistustoiminnan menot. Tässä yhteydessä on 
huomattava, että eurooppalaisten viikkojen syöpää vastaan järjestäminen ei ole 
koskaan ollut kiistan aiheena kolmannen toimintaohjelman 
hyväksy mi sm enettely ssä. 
1.2. Aikaisemmat aiheet 
4. Eurooppalainen viikko syöpää vastaan on toteutettu joka vuosi lokakuun toisella 
viikolla. Toisen toimintaohjelman voimaantulosta lähtien viikot ovat käsitelleet 
seuraavia aiheita: 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 Tupakka ja alkoholi 
Sairauden varhainen havaitseminen ja järjestelmällinen seulonta 
Syöväntorjunta työpaikoilla 
Passiivinen tupakointi 
Tuoreiden hedelmien ja vihannesten hyödylliset vaikutukset 
Lisätietoja näistä kampanjoista saa komission kertomuksesta, jossa arvioidaan 
ohjelman yhteydessä vuosien 1987 ja 1992 välisenä aikana toteutettuja toimia4, 
Toimintasuunnitelman hyväksymisestä Eurooppa syöpää vastaan -ohjelman yhteydessä vuosiksi 
1990-1994 17 päivänä toukokuuta 1990 tehty neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden 
jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätös (EYVL N:o L 137, 30.5.1990, S.31). 
Syöväntorjunnan toimintaohjelman hyväksymisestä kansanterveyden alalla vuosiksi 1996-2000 29 
päivänä maaliskuuta 1996 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 646/96/EY (EYVL 
N:o L 95, 16.4.1996, s. 9). 
Euroopan unionin yleinen talousarvio, EYVL N:o L 369, 31.12.1994. 
Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous-ja sosiaalikomitealle Eurooppa 
komission kertomuksesta ohjelman täytäntöönpanosta vuonna 19935 sekä 
komission kertomuksesta toisen toimintaohjelman täytäntöönpanosta6. 
1.3. Tiedotuskampanjojen merkitys 
5. Yleisesti tunnustetaan, että noin 70 % syöpään liittyvistä kuolemista johtuu 
yksilöllisistä elintapoja ja -ympäristöä koskevista valinnoista. Tämän vuoksi 
lääketieteen edistymisestä huolimatta syöpätapauksia ja niihin liittyvää 
kuolleisuutta pystytään vähentämään merkittävästi vain, jos ihmiset saadaan 
muuttamaan tiettyjä tapoja ja asenteita. On siis jaettava tietoa, jonka avulla on 
mahdollista valita sellainen elämäntapa, jolla voi mahdollisimman hyvin suojautua 
tiettyjen syöpien riskiä vastaan, vaikka tätä riskiä ei koskaan kokonaan voidakaan 
poistaa. 
6. Tämän vuoksi tiedotukselle ja valistukselle on annettu suuri osuus Eurooppa 
syöpää vastaan -ohjelman niin toisessa kuin kolmannessakin toimintaohjelmassa. 
Vuosittaisen eurooppalaisen viikon syöpää vastaan järjestämisen lisäksi 
kolmannessa toimintaohjelmassa määrätään erityisesti: 
syöväntorjuntaa koskevan tiedotuksen levittämisen ja tehokkuuden 
parantamisesta 
syöväntorjuntaa koskevan tiedon- ja kokemustenvaihtoverkoston 
ylläpidosta 
erityisille kohderyhmille suunnattujen tiedotus- ja valistuskampanjojen 
edistämisestä 
syöväntorjuntaan ja erityisesti tupakointiin liittyvien eurooppalaista 
ulottuvuutta koskevien hankkeiden kannustamisesta. 
7. Keväällä 1995 viidessätoista jäsenvaltiossa toteutetussa Eurobarometrikyselyssä -
joka esitellään tarkemmin tämän kertomuksen osassa III. 1. - korostetaan tarvetta 
toteuttaa syöväntorjuntaa koskevia tiedotuskampanjoita. Tämän kyselyn mukaan 
33 % eurooppalaisista - joissakin maissa tämän luku on yli 50 % - uskoo, että 
syöpää ei ole mahdollista ehkäistä. Tietoisuus mahdollisuudesta oman syöpäriskin 
vähentämiseen on siis riittämätöntä Euroopan tasolla, ja eurooppalaiset viikot 
syöpää vastaan pyrkivät täyttämään tämän tietovajeen. 
1.4. Eurooppalaiset säännöt syövän torjumiseksi 
8. Eurooppalainen viikko syöpää vastaan keskittyy kunakin vuonna yhteen 
syöväntorjuntaan liittyvään erityisaiheeseen. Vuonna 1995 viikon aiheena oli 
Eurooppalaisten sääntöjen syövän torjumiseksi uudistetun version edistäminen. 
Ensimmäisen version näistä säännöistä laati vuonna 1987 korkean tason 
syöpääsi antuntij öiden komitea7, jonka komissio nimitti tammikuussa 1986 ja josta 
syöpää vastaan -ohjelman yhteydessä vuosina 1987-1992 toteutettujen toimien tehokkuuden 
arvioinnista, KOM(93) 93 lopullinen, 15.3.1993. 
Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous-ja sosiaalikomitealle ja alueiden 
komitealle Eurooppa syöpää vastaan -ohjelman täytäntöönpanosta vuonna 1993, KOM(94) 550 
lopullinen, 5.12.1994. 
Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous-ja sosiaalikomitealle ja alueiden 
komitealle toisen toimintaohjelman täytäntöönpanosta (1990-1994), KOM(95) 356 lopullinen, 
18.7.1995. 
Syöpätautien asiantuntijakomitean kokoonpano vuonna 1995: 
sen jälkeen on tullut ohjelman pääasiallinen tieteellinen neuvoa-antava elin. Näistä 
säännöistä - kymmenestä yksinkertaisesta suosituksesta, jotka välittävät olennaiset 
tiedot syövän torjunnasta - on tullut ohjelman kaiken tiedotustoiminnan perusta. 
Sääntöjen julkaisemisesta vuonna 1987 lähtien syöväntorjuntaan aktiivisesti 
osallistuvat kansalaisjärjestöt ovat levittäneet niitä laajalti jäsenvaltioissa. 
Tieteessä tapahtuneen kehityksen huomioon ottamiseksi komission osastot antoivat 
tekstin muokkaamisen ja kuhunkin kymmeneen suositukseen liittyviä tieteellisiä 
perusteita koskevan liitteen laatimisen Euroopan syöpäinstituutille (Milano). 
Instituutti antoi tieteellisen toimitustyön eurooppalaisten asiantuntijoiden ryhmälle, 
joka teki uuden version säännöistä. Korkean tason syöpäasiantuntijoiden komitea 
vahvisti tämän uuden version joulukuussa 1994 (liite IV.4). Näiden kymmenen 
syöväntorjuntaa koskevan perussäännön levittäminen oli vuoden 1995 viikon 
tavoitteena (katso 1.6.1). 
1.5. Organisoinnin yleiset periaatteet 
1.5.1. Kumppanuustoiminta kansalaisjärjestöjen (NGO) kanssa 
9. Yleisöntiedotuskampanjoidentäytäntöönpanossasyöväntorjuntayhdistykset 
ja -järjestöt ovat ohjelman ensisijaisia yhteistyökumppaneita. Näillä 
järjestöillä, joiden asema on tunnustettu myös niin toisessa kuin 
kolmannessakin toimintaohjelmassa, on käytössä kansallisella, alueellisella 
ja paikallisella tasolla eurooppalaisen kampanjan käymisen mahdollistavien 
huomattavien voimavarojen lisäksi myös laajaa kokemusta ennaltaehkäisyä 
koskevien tietojen levittämisestä yleisölle. Vuoden 1995 viikon 
pääasialliset kumppanuusjärjestot on lueteltu liitteessä VI.5. 
10. Komission osastot toimivat läheisessä yhteistyössä yhdistysten ja 
järjestöjen kanssa viikon suunnitteluvaiheesta lähtien. Näiden järjestöjen 
eurooppalaisten edustajien ryhmästä, joka vuonna 1995 kokoontui kolme 
kertaa ohjelman yhteydessä viikon arvioinnin valmistelua varten, 
muodostettiin työryhmä. Komission ohjelmasta vastaavat osastot ottivat 
ryhmän tiiviisti mukaan kaikkiin päätöksiin, jotka koskivat kampanjan 
yleisen strategian ja kohdeyleisön määrittelyä sekä kampanjan tukena 
käytettäviä tekstejä, iskulauseita ja kuvia. Lisäksi työryhmää, joka tiedotti 
muulle ryhmälle valmistelevan vaiheen edistymisestä, kuultiin ohjelman 
prof. Veronesi 
prof. Bleehen 
prof. Boon 
prof. Van Der Schueren 
prof. Diehl 
prof. Overgaard 
prof. Estape 
tri Gonzalez Enriquez 
prof. Kleihues 
prof. Pujol 
prof. Garas 
tri Buttimer 
prof. Dicato 
prof. Kroes 
prof. Conde 
prof. Einhorn 
prof. Holm 
yhteydessä valittaessa sopimuspuolta, jolle annettaisiin tehtäväksi 
kampanjan suunnittelu ja koordinointi (katso 1.5.3.). Tämä yhdistysten 
mukaan ottaminen viikon alkuvaiheessa varmisti sen, että ne välittivät 
eurooppalaisia ohjeita ja ottivat käyttöön voimavaransa tätä varten viikon 
aikana. 
11. Yleislääkäreille vuonna 1995 suunnatun kampanjan osalta (katso II.2.) 
ohjelmassa toimittiin yhteistyössä myös yleislääkäreiden kansallisten 
järjestöjen edustajien muodostaman eurooppalaisen ryhmän kanssa. 
1.5.2. Eurooppalainen luonne, lisäarvo yhteisölle ja toissijaisuus 
12. Suunnitteluvaiheesta lähtien komission osastot sekä syöpäyhdistykset ja 
-järjestöt korostivat tarvetta käydä eurooppalaista kampanjaa, joka rakentuu 
yhteisille käsitteille ja yhteiseen aineistoon, jonka yhteisöllinen alkuperä 
on selkeästi tunnistettavissa. Ohjelmassa se tarkoittaa sitä, että Euroopan 
kansalaisille osoitetaan yhteisön aktiivinen toiminta kansanterveyden alalla 
ja erityisesti syöväntorjunnassa, mihin kuuluu etenkin synergian luominen 
niiden monien toimien kesken, joita kansalliset tai paikalliset järjestöt ovat 
panneet täytäntöön. Yhdistysten ja järjestöjen osalta kyseessä on Euroopan 
tasolla toteutetun suunnittelutyön hyödyntäminen ja sen osoittaminen, että 
ne ovat aktiivisia ja tunnustettuja kumppaneita ei vain kansallisella vaan 
myös eurooppalaisella tasolla koko yhteisöä koskevan merkittävän asian 
eli tässä tapauksessa syöväntorjunnan edistämisessä. 
13. Eurooppalaisen syöpäviikonyhteydessäjärjestettävien tiedotuskampanjojen 
suunnittelussa ja toteutuksessa käytetään työryhmän välityksellä kaikkea 
eurooppalaisten syöväntorjuntayhdistysten ja -järjestöjen asiantuntemusta 
syöväntorjuntaa koskevassa tiedotuksessa. Tämä pyrkimysten yhdistäminen 
mahdollistaa huomattavat säästöt, sekä tarvittavien taloudellisten että 
henkilöstövoimavarojen kannalta, verrattuna kansallisten kampanjoiden 
järjestämiseen rinnakkain. Esimerkiksi julisteiden ja esitteiden osalta 
ainoastaan teksti vaihtelee maittain - kuvat ovat samoja, joten niitä ei 
tarvitse suunnitella ja painaa kuin kerran. 
14. Taloudellisten ja henkilöstövoimavarojen säästöjen lisäksi kampanjan 
j ärj estämi nen Euroopan tasol 1 a m ahdol 1 i staa myös ehkäi sy kampanj an tehon 
lisäämisen. Osoittautui, että tietyt tapahtumat saivat enemmän huomiota 
niin tiedotusvälineissä kuin yleisön keskuudessakin, jos ne voitiin esitellä 
kansainvälisinä tapahtumina. Päivä ilman tupakkaa ja YK:n naistenpäivä 
saisivat taatusti vähemmän julkisuutta, jos ne olisivat vain kansallisia 
tapahtumia, ja tämä koskee myös eurooppalaista viikkoa syöpää vastaan. 
Ajatus siitä, että päivän tai viikon ajan useiden maiden kansalaiset 
yhdistävät voimansa edistääkseen merkittävää yhteiskunnallista asiaa 
tuntuu miellyttävän sekä yleisöä että tiedotusvälineitä. 
15. Vaikka eurooppalaiset viikot esittäytyvät sekä visuaalisesti että sisällöltään 
samanlaisina kaikissa maissa, niissä on kuitenkin mahdollisuus joihinkin 
kansallisiin mukautuksiin terveyspolitiikan alalla olevien eroavaisuuksien 
huomioon ottamiseksi. Vuonna 1995 järjestetyn viikon yhteydessä 
esimerkiksi eurooppalaisten syöpäsääntöjen kohtaan 108 lisättiin tietyissä 
maissa ohje ottaa huomioon kansallinen politiikka rintasyöpäseulonnoissa. 
16. Työnjako viikon 1995 järjestämisessä organisoitiin komission osastojen ja 
syöpäjärjestöjen välillä seuraavasti: Ohjelma antoi yhteistyökumppaneiden 
käyttöön filmit, joiden avulla voitiin painaa julisteet ja esitteet. Näiden 
painatus ja jakelu oli järjestöjen tehtävänä, mutta ohjelma osallistui tähän 
taloudellisesti (katso V). Komission osastot huolehtivat myös 
sopimuspuolen kautta suureksi osaksi suhteista tiedotusvälineisiin ennen 
viikkoa ja sen aikana (katso II. 1.2.) ja pyrkivät saamaan ilmaista 
mainostilaa (katso II. 1.3. ja H.2.2.). Syöpäjärjestöt puolestaan käyttivät 
yhteistä aineistoa ja järjestivät suuren joukon tapahtumia viikon aikana 
(symposiumeja, näyttelyitä, tapahtumia kouluissa, esityksiä jne.). 
1.5.3. Ammattimaisuus 
17. Kampanjan näkyvyyden takaamiseksi Euroopan tasolla ohjelmaan 
päätettiin liittää mukaan ammattimaisen viestintätoimiston palvelut. 
Markkinoiden kartoittamiseksi julkaistiin yleinen tarjouspyyntö kesäkuussa 
19959, ja 21 :n tarjouksentekijän joukosta yhdistysten ja järjestöjen 
työryhmän suostumuksella hyväksyttiin EURO-RSCG-yhtiö tarjouksen 
laadun ja hinnan ja myös sen vuoksi, että tällä yhtiöllä on vahva asema 
lähes kaikissa jäsenvaltioissa. Tällainen asema on tarpeellinen suhteiden 
hoitamiseksi tiedotusvälineisiin kussakin maassa. 
18. On huomattava, että EURO-RSCG:n kanssa tehty sopimus koskee 
eurooppalaisen syöpäviikon suunnittelun ja koordinoinnin lisäksi myös 
ohjelman edistämistä yleensä. Vuonna 1995 yhtiön palvelut koskivat lähes 
yksinomaan viikkoa. Sopimus tehtiin vuodeksi, ja sitä voidaan uudistaa 
neljä kertaa lisävuodeksi. Vuoden 1995 kampanjan aikana suoritettujen 
palveluiden sekä yhdistysten ja järjestöjen ryhmän suosituksen perusteella 
sopimus uusittiin vuodeksi 1996. 
1.6. Vuoden 1995 viikon erityisominaisuudet 
1.6.1. Kampanjan tavoitteet 
Kampanjan päätavoite oli eurooppalaisten sääntöjen syövän torjumiseksi 
edistäminen (katso I.4.). Kymmenen syöväntorjuntaa koskevan suosituksen 
perusteella: 19. 
Euroopan kansalaisille olisi tiedotettava, että kaikilla on 
mahdollisuus pienentää omaa riskiään sairastua syöpään 
Euroopan kansalaisia olisi rohkaistava omaksumaan 
tasapainoisemmat elintavat, johon suositukset sisältyvät 
"Tarkista rintasi säännöllisesti. Osallistu rintasyövän mammografiaseulontoihin, jos olet yli 50-
vuotias." - Katso myös 1.4. 
EYVL N:o C 134, 1.6.1995. 
8 
Euroopan kansalaiset olisi saatava tietoisiksi syövän varhaisen 
havaitsemisen eduista. 
Tähän tavoitteeseen pyrittiin kääntymällä suuren yleisön puoleen: 
suoraan Euroopan tasoisella tiedotuskampanjalla 
välillisesti tuomalla esiin yleislääkäreiden merkittävä asema 
välittäjinä (katso myös 1.6.3.). 
20. Kampanjan välittömänä tavoitteena oli saada Euroopan unionin kansalaiset 
tietoisiksi siitä, että yhteisö toteuttaa toimia kansanterveyden alalla (viikon 
yhteisöllinen luonne). 
1.6.2. Kampanjan sävy 
21. Kaikki syöväntorjunnassa mukana olevat toimijat korostivat tarvetta 
omaksua myönteinen, rohkaiseva ja motivoiva sävy kaikissa 
tiedotuskampanjoissa, joissa pyritään muuttamaan kansalaisten sellaista 
käyttäytymistä, jolla voi olla haitallisia vaikutuksia heidän terveydelleen; 
kaikkea syyllistämistä on vältettävä. Näitä yleisiä ohjeita noudattaen 
ohjelman sopimuspuoli laati kampanjan, jossa korostettiin jokaisen 
mahdollisuutta valita terve elämäntapa, ottaa yhteyttä lääkäriinsä tiettyjen 
jatkuvien oireiden tai vaivojen esiintyessä ja - naisille - osallistua tiettyihin 
seulontatutkimuksiin syöpäriskin pienentämiseksi. Tämä kunkin tekemän 
yksilöllisen valinnan mahdollisuus näkyy kampanjan tunnuslauseessa 
"Syövänehkäisy on minunkin asiani". 
22. Sama ajatus myönteiseen sävyyn perustuvasta viestinnästä on nähtävissä 
kampanjassa käytetystä visuaalisesta aineistosta, jossa esiintyy kymmenet 
hymyilevät ja rauhoittavat kasvot (kymmenen henkilöä kymmenestä eri 
maasta, yhdet kasvot kutakin sääntöjen kymmentä kohtaa kohti). Nämä 
henkilöt ovat osa niitä valintoja, joita he ovat tehneet pienentääkseen 
syöpäriski ään, ja he rohkaisevat seuraamaan esimerkkiään (katso myös liite 
3). 
23. Kampanja-aineiston tekstit on laadittu erittäin yksikertaisella kielellä, koska 
useissa Eurobarometrikyselyissä on käynyt ilmi, että eniten puutteita 
syöväntorjuntaa koskevissa tiedoissa on pelkästään peruskoulutuksen 
saaneilla henkilöillä. Yksinkertaistamisesta huolimatta kiinnitettiin 
kuitenkin paljon huomiota esitteiden tieteelliseen sisältöön, joka perustuu 
eurooppalaisten syöpäsääntöjen tieteelliseen liitteeseen. Milanossa 
sijaitsevan Euroopan syöpäinstituutin asiantuntija, jonka tehtävänä oli 
sääntöjen tarkistustöiden koordinointi, valvoi tuotettujen tekstien tieteellistä 
oikeellisuutta ja yhtenäisyyttä. 
1.6.3. Kohderyhmät 
24. Vuoden 1995 viikon pääasiallinen kohderyhmä oli suuri yleisö, koska 
sääntöjen kymmenen suositusta on suunnattu kaikille Euroopan 
kansalaisille. 
25. Kampanjan toinen kohderyhmä olivat yleislääkärit, joihin ohjelma vetosi, 
että he välittäisivät sääntöjen syöväntorjuntaohjeet potilailleen. 
Yleislääkäreiden merkittävä asema potilaidensa tiedottajina on selvä, koska 
ensisijassa he tarjoavat terveydenhoitoa koko väestölle. 
1.6.4. Kampanja-aineisto 
26. Syöpäsääntöjen kymmenessä suosituksessa esiintyneiden henkilöiden 
kasvoja käytettiin neljänlaiseen suurelle yleisölle tarkoitettuun aineistoon: 
ll:n julisteen sarjaan, ll:n esitteen sarjaan, tietoiskuun ja 
1 ehdi stöti edotteeseen. 
27. A2-kokoinen ll:n julisteen sarja, joka tehtiin ll:llä eri kielellä, sisältää 
yhden yleisjulisteen, jossa esitetään syöpäsäännöt kokonaisuudessaan sekä 
yhden julisteen sääntöjen kustakin kymmenestä kohdasta. 
28. Vastaavalla tavalla A4-kokoinen 11 :n taitellun esitteen sarja sisältää yhden 
yleisesitteen ja kymmenen lehtistä sääntöjen yksittäisistä kohdista. 
Esitteiden sivut on laadittu seuraavasti: 
sivu 1: kymmenet kasvot (yleisesite) 
tiettyä sääntöjen kohtaa "edustavan" henkilön kasvot 
(muut esitteet) 
sivut 2-4: syöväntorjuntaa koskevat ohjeet 
sivu 5: eurooppalaisten sääntöjen syövän torjumiseksi 10 
kohdan esittely 
sivu 6: itsearviointitesti, jolla on mahdollisuus määrittää 
omien tietojen taso syöväntorjunnan 
mahdollisuuksista. 
29. Videotietoisku, jossa esitetään syöväntorjuntasääntöjen 10 suositusta, 
toteutettiin ll:llä kielellä. Tässä tietoiskussa julisteisiin ja esitteisiin 
käytetyt kymmenen näyttelijää esittivät kukin omalla äidinkielellään 
syöväntorjuntasääntöjen 10 suositusta. Tietoiskun kesto oli 30 sekuntia ja 
se tekstitettiin 11 kielelle. Monikielinen ääninauha oli kaikissa sama 
(johdantoa ja loppupäätelmiä lukuun ottamatta), mikä vahvisti tavoiteltua 
monikulttuurisuuden leimaa. Tämä 35 mm:n mustavalkoiselle filmille 
kuvattu tietoisku annettiin kaikkien tärkeimpien eurooppalaisten 
televisioyhtiöiden käyttöön videokasettina (katso II. 1.3.). 
30. Yleisesitteen kantta (10 kasvot) käytettiin myös lehdistölle suunnattuna 
ilmoituksena (katso II. 1.3.). 
31. Seuraavaa aineistoa valmistettiin tiedotusvälineitä varten: 
lehdistön päätietopaketti (Euroopan tasolla) 
kansalliset lehdistön tietopaketit 
kampanjaan liittyvä videotietoiskun julkistaminen; nämä 20 
minuutin mittaiset videotietoiskut lähettiin tärkeimmille 
eurooppalaisille televisioasemille. 
32. Yleislääkäreille suunnatun kampanjan aineisto on esitetty kohdassa II.2. 
10 
1.6.5. Toiminnan tasot 
33. Vuoden 1995 eurooppalaisen viikon syöpää vastaan yhteydessä on 
erotettava kahdentasoisia toimia: 
34. Eurooppa syöpää vastaan -ohjelma on laatinut ja toteuttanut sopimuspuolen 
avulla ja syöväntorjuntayhdistysten ja -järjestöjen ryhmän neuvoihin 
tukeutuen eurooppalaisen kampanjan, jonka yhteiseen lähestymistapaan 
perustuvien yhteisen aineiston ja mediasuhteiden ympärille keskittyneitä 
osia on käytetty kaikissa Euroopan unionin 15:ssä jäsenvaltiossa. Juuri 
tämä kampanja on tämän kertomuksen samoin kuin luvuissa II ja III 
esitettävien kvantitatiivisten ja kvalitatiivisten analyysien kohteena. 
35. Kampanjaa täydensivät syöväntorjuntayhdistysten ja -järjestöjen 
kansallisen, alueellisen tai paikallisen tason toimet. Eurooppalaisen viikon 
aikana nämä järjestöt järjestivät myös useimmissa maissa suuren joukon 
erilaisia tapahtumia (tieteellisiä symposiumeja, terveysfoorumeita, 
näyttelyitä, opetuksellisia esityksiä, konsertteja, tilaisuuksia kouluissa, 
katuteatteri esityksiä, "infoautojen" käyttöä jne.). Vaikka ohjelma ei tukenut 
suoraan näitä tapahtumia, ne olivat osoitus kampanjan eurooppalaisesta 
luonteesta ja osa sitä. Koska nämä toimet olivat täysin 
syöväntorjuntayhdistysten ja -järjestöjen vastuulla, niitä ei oteta huomioon 
tässä arviointikertomuksessa. Niiden vaikutusta eurooppalaiseen 
kampanjaan on vaikea esittää täsmällisesti, mutta se oli kuitenkin 
merkittävä. 
11 
H. KVANTITATIIVINEN ANALYYSI 
36. Tähän lukuun sisältyvät pääasialliset analysointitiedot Euroopan tasolla. 
Maakohtaiset kvalitatiiviset ja kvantitatiiviset tiedot muodostavat tämän 
kertomuksen liitteen 2. 
II. 1. Suurelle yleisölle suunnattu kampanja 
H. 1.1. Julisteiden ja esitteiden jakelu 
37. Kunkin maan syöväntorjuntajärj estot painattivat taloudellisten 
mahdollisuuksiensa ja tiedotuspolitiikkansa mukaisesti ohjelman niiden 
käyttöön antamien filmien pohjalta yhteisen eurooppalaisen aineiston. 
Yhteensä 6 700 000 julistetta ja esitettä painettiin Euroopan unionin 
jäsenvaltioissa. Näistä oli 
5 436 000 yleisiä esitteitä (sääntöjen kaikista 10:stä kohdasta) 
964 000 erityisiä esitteitä (sääntöjen tietystä kohdasta) 
124 500 yleisiä julisteita 
170 200 erityisiä julisteita. 
38. Painettu aineisto jaeltiin syöväntorjuntajärj estojen verkostojen kautta 
kussakin jäsenvaltiossa. Aineiston jakelua koskevia yksityiskohtaisia lukuja 
ei ole saatavilla kaikista jäsenvaltioista, mutta muiden maiden toimittamien 
tietojen perusteella voidaan arvioida, että keskimäärin 80 % 
syöväntorjuntajärj estojen painamasta aineistosta jaettiin eurooppalaisen 
viikon yhteydessä. 
H. 1.2. Suhteet tiedotusvälineisiin 
39. Komission sopimuspuolen tehtävänä oli toteuttaa ja koordinoida 
yhteistyössä syöväntorjuntajärj estojen kanssa kaikki suhteet 
tiedotusvälineisiin 15 jäsenvaltiossa eurooppalaisen viikon syöpää vastaan 
yhteydessä. 
40. Viikon alkajaisiksi järjestettiin eurooppalainen lehdistötilaisuus, jossa oli 
läsnä komission jäsen Pâdraig Flynn, ja 14 lehdistötilaisuutta 
jäsenvaltioissa10. Näihin 15:een lehdistötilaisuuteen osallistui yhteensä yli 
200 toimittajaa. 
41. Lehdistötilaisuuksien ja yleensä lehdistöön hoidettujen suhteiden ansiosta 
eurooppalaista viikkoa ja erityisesti syöväntorjuntasääntöjä käsiteltiin lähes 
700:ssa artikkelissa eri jäsenvaltioissa. Useimmissa maissa aihetta 
käsiteltiin sekä valtakunnallisessa että alueellisessa lehdistössä. Euroopan 
komission ja erityisesti Eurooppa syöpää vastaan -ohjelman tunnistaminen 
kampanjan alkuunpanijaksi vaihteli maittain; keskimäärin 50 %:ssa 
artikkeleita mainittiin Euroopan komissio kampanjan aloittajaksi. 
10 Saksassa syöväntorjuntajärjestöt valitsivat toisenlaisen lähestymistavan suhteessa lehdistöön. 
12 
Kirjallisten viestimien välityksellä tavoitetun yleisön määrä on lähes 112 
miljoonaa11. 
42. Eurooppalaisella viikolla kampanjaa käsiteltiin Euroopan unionin 
jäsenvaltioiden televisiossa ja radiossa noin 170 lähetyksessä, 
uutiskatsauksessa tai muussa yhteydessä. Aihetta käsiteltiin sekä 
valtakunnallisilla yksityisillä ja julkisilla asemilla että alueellisilla asemilla. 
Niissä 10:ssä maassa, josta yleisömääriä koskevat luvut ovat saatavilla12, 
asian käsittelyllä televisiossa ja radiossa tavoitettiin noin 60 miljoonaa 
henkilöä; tiedotusvälineillä tavoitetun koko yleisön määrä on siis vähintään 
172 miljoonaa. 
n. 1.3. Mainostila 
43. Ottaen huomioon, että talousarvio oli suhteellisen vaatimaton 
tiedotuskampanjan käymiseksi 15:ssä valtiossa, mainostilan ostamisesta 
päätettiin pidättäytyä. Komission sopimuspuolen tehtävänä oli sen sijaan 
saada ilmaista mainostilaa televisiossa (videotietoiskun esittäminen) ja 
lehdistössä (lehdistöilmoituksen julkaiseminen päivälehdissä ja 
aikakauslehdissä). Tämän saavuttamiseen asetettujen aikarajojen vuoksi 
sopimuspuoli päätti keskittää pyrkimykset televisioajan hankkimiseen. 
Tässä yhteydessä on huomautettava, että tietyissä maissa toteutetut 
oikeudelliset toimenpiteet (erityisesti Espanjassa, Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa, Suomessa ja marraskuusta 1995 lähtien Kreikassa) 
rajoittavat ilmaisen mainosajan antamista, kun taas toisissa maissa ilmaisen 
ajan saaminen edellyttää myös mainosajan ostamista. 
44. Seuraavissa kappaleissa esitetyt luvut koskevat ainoastaan kampanjan 
aikana saatua mainosaikaa. Joissakin tapauksissa ilmaista mainosaikaa 
annettiin jatkossakin, ja lisättiin näin viikon vaikutusta. 
45. Edellä esitetyistä vaikeuksista huolimatta komission osastot onnistuivat 
sopimuspuolensa kautta saamaan merkittävästi ilmaista televisioaikaa: 
seitsemässä maassa (Saksassa, Tanskassa, Ranskassa, Kreikassa, Italiassa, 
Alankomaissa, Portugalissa) sekä Eurosport-kanavalla tietoiskua esitettiin 
yli 300 kertaa. Tätä kautta tavoitetun yleisön määrä on noin 135 miljoonaa 
OTS:ää13. On huomattava, että televisiosta ilmaiseksi saadun ajan arvo on 
noin 800 000 ecua. 
46. Televisiosta saadun ilmaisen ajan lisäksi eurooppalaisia syöpäsääntöjä 
koskeva lehdistöilmoitus julkaistiin ilmaiseksi 42 kertaa lehdistössä 
viidessä maassa. Tällä ilmoituksella tavoitettiin noin 37 miljoonaa 
henkilöä14, joka vastaa rahallisesti yli 200 000:aa ecua. 
12 Tavanomaisen käytännön mukaan tämä luku on laskettu kertomalla päivälehtien ja aikakauslehtien 
jakelu 2,5:llä todellisuudessa tavoitetun yleisön (=levikki) laskemiseksi. Kyseisen lehdistölle 
tarkoitetun aineiston jakelu on siis noin 45 miljoonaa 15 :ssä jäsenvaltiossa. 
Lukuja ei ole ilmoitettu 61 lähetyksen / asian käsittelyn osalta Espanjasta (38), Luxemburgista (3), 
Italiasta (4), Portugalista (10) ja Alankomaista (6). 
OTS = Occasion To See cli henkilöiden määrä, jotka ovat voineet nähdä tietoiskun. 
Tavanomaisen käytännön mukaan tämä luku on laskettu kertomalla päivälehtienja aikakauslehtien 
jakelu 2,5:llä todellisuudessa tavoitetun yleisön (=levikki) laskemiseksi. Kyseisen lehdistölle 
13 
II. 1.4. Loppupäätelmät 
47. Loppupäätelminä kvantitatiivisen analyysin osalta voidaan todeta, että 
suurelle yleisölle suunnatulla eurooppalaisten sääntöjen syövän 
torjumiseksi edistämiskampanjalla tavoitettiin vähintään 344 miljoonaa 
henkilöä (katso liite 1, kuva 1), joista 172 miljoonaa mediasuhteiden kautta 
(112 miljoonaa lehdistön ja vähintään 60 miljoonaa television ja radion 
kautta) sekä 172 miljoonaa ilmaiseksi saadun ajan ja tilan kautta (135 
miljoonaa television ja 37 miljoonaa lehdistön kautta). Tähän lukuun on 
vielä lisättävä 6,7 miljoonan julisteen ja esitteen jakelun kautta tavoitettu 
yleisö, joka on vaikeasti laskettavissa. 
II.2. Yleislääkäreille suunnattu kampanja 
n.2.1. Esitteen suunnittelu, laatiminen ja jakelu 
48. Koska yleislääkärit määriteltiin kampanjan toiseksi kohderyhmäksi (katso 
1.6.2.), Eurooppa syöpää vastaan -ohjelma neuvotteli yleislääkäreiden 
järjestön edustajien eurooppalaisen ryhmän kanssa - johon se pitää 
säännöllisesti yhteyttä - määritelläkseen parhaan lähestymistavan tämän 
ryhmän tavoittamiseksi ja saattamiseksi heidän tietoonsa eurooppalaisiin 
sääntöihin syövän torjumiseksi sisältyvät suositukset. Jokaiselle Euroopan 
unionin yleislääkärille päätettiin lähettää henkilökohtaisesti esite, jossa oli 
kolme pääasiallista osaa: 
a - eurooppalaisten sääntöjen syövän torjumiseksi kymmenen kohtaa 
b - kaikille maille yhteinen osa, jossa esitetään kunkin tieteelliseen 
liitteeseen perustuvan suosituksen tieteellinen perusta 
c - osa, jonka tarkoituksena on kannustaa eurooppalaisten 
syöpäsääntöjen suositusten sisällyttämistä yleislääkäreiden 
jokapäiväiseen työhön. 
49. Esitteen yhteisen osan on laatinut viiden maan (Saksa, Ranska, Irlanti, 
Italia ja Yhdistynyt kuningaskunta) yleislääkäreiden järjestöjen edustajien 
eurooppalainen ryhmä. Viimeinen osa (suositusten sisällyttäminen 
jokapäiväiseen työhön) on erilainen kunkin maan osalta, koska kansalliset 
olosuhteet vaihtelevat huomattavasti sosiaaliturvajärjestelmien ja 
terveyspolitiikan eroavaisuuksien, mutta myös erilaisten kulttuurien ja 
tottumusten vuoksi. Näiden kansallisten osien laatijat ovat myös 
yleislääkäreiden järjestöjen edustajia. 
50. Jotta voitiin taata eurooppalaisten syöpäsääntöjen liitteen ja esitteen 
yhteisen osan välinen tieteellinen yhtenäisyys, Milanossa sijaitsevan 
Euroopan syöpäinstituutin tehtävänä oli tieteellisen sisällön koordinointi. 
51. Eurooppa syöpää vastaan -ohjelma osallistui tämän esitteen laatimiseen 
seuraavasti. Se: 
otti yhteyttä mahdollisiin kirjoittajiin 
tarkoitetun aineiston jakelu on siis noin 15 miljoonaa 5:ssä jäsenvaltiossa. 
14 
järjesti työkokouksia 
huolehti kirjoittajien palkkioista ja matkakustannuksista sekä 
sihteeri kuluista 
koordinoi yhdessä Euroopan komission käännöspalvelun kanssa 
yhteisen osan kääntämisen kaikille yhteisön kielille 
huolehti yhdessä Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen 
toimiston (Opoce) kanssa esitteen muotoilusta, oikoluvusta ja 
painamisesta 
teki luettelon (sähköisessä muodossa) kaikista Euroopan unionin 
yleislääkäreiden osoitteista15 
huolehti yhdessä Opocen kanssa osoitteiden merkinnästä ja 
esitteiden postituksesta. 
On huomattava, että yleislääkäreiden osoitteiden käsittelyssä noudatettiin 
kaikkia tietosuojaan kuuluvia varotoimia. 
52. Esitteen 16 versiota16, joissa oli komission jäsenen Pâdraig Flynnin 
alkusanat, jaettiin yleislääkäreille eurooppalaisen syöväntorjuntaviikon 
alussa. Jaettujen esitteiden kokonaismäärä on noin 321 000, joka kattaa 
lähes kaikki Euroopan unionin yleislääkärit. Postin palauttamien esitteiden 
määrä oli keskimäärin alle 1 %, mikä osoittaa käytettyjen osoitetietojen 
luotettavuuden. 
53. Edellä 48 ja 49 kappaleessa kuvattua esitteen yleisrakennetta ei noudatettu 
Tanskaan ja Alankomaihin tarkoitetussa versiossa. Tanskan lääkärijärjestöt 
valitsivat esitteen, johon tuli eurooppalaisten sääntöjen liite yhteisen osan 
tilalle eikä lainkaan kansallista osuutta. Alankomaissa yleislääkäreiden 
järjestöt eivät halunneet laatia kansallista osaa, joten yleislääkäreille 
jaetussa esitteessä oli vain sääntöjen kymmenen kohtaa ja yhteinen osa. 
Kvalitatiivisesta analyysistä näkyy, että tällä erilaisella lähestymistavalla 
oli vaikutusta siihen, miten lääkärit ottivat esitteen vastaan näissä kahdessa 
maassa (katso III.2.). 
II.2.2. Mainostila 
54. Komission sopimuspuolen tehtävänä oli saada 15:ssä maassa ilmaista tilaa 
terveysalan ammattilehdissä yleislääkäreille suunnatun ilmoituksen 
julkaisemiseksi. Ilmoituksessa tiedotettiin lääkäreille siitä, että Eurooppa 
syöpää vastaan -ohjelma aikoo osoittaa heille julkaisun. Neuvottelut olivat 
vaikeita lyhyen määräajan ja suurelle yleisölle suunnatun sovitun 
ensisijaisen tv-tiedotuksen vuoksi. Tästä huolimatta saatiin 11 ilmaista tilaa 
8 lääketieteellisestä julkaisusta 4 maassa. Tämän mainostilan kaupallinen 
arvo vastaa 100 000:aa ecua, ja sillä saavutettiin yli 800 000 OTS.ää 
lääketieteellisissä ammateissa. 
15 Useimmissa maissa nämä osoitteet saatiin yleislääkäreiden virallisilta järjestöiltä; niiden maiden 
osalta, joista tietoja ei saatu - pääasiassa tietosuojaan liittyvistä syistä - osoitteet saatiin "välittäjän" 
kautta. 
1 ' Kaksi versiota Belgiaa varten. 
15 
DX KVALITATIIVINEN ANALYYSI 
55. Vuoden 1995 eurooppalaisen viikon syöpää vastaan kvalitatiivinen analyysi 
perustui kahteen pääasialliseen välineeseen: Eurobarometri-kyselyihin suurelle 
yleisölle suunnatun kampanjan osaltaja puhelinkyselyyn yleislääkäreille suunnatun 
kampanjan osalta. 
56. Tässä kappaleessa annetaan tietoja kvalitatiivisen analyysin päätekijöistä. 
Yksittäiset taulukot, joista näkyvät kvalitatiiviset ja kvantitatiiviset tiedot maittain 
(suurelle yleisölle ja yleislääkäreille suunnattu kampanja), muodostavat tämän 
kertomuksen liitteen 2. 
in.l. Suurelle yleisölle suunnattu kampanja 
III. 1.1. A rviointimenetelmä 
57. Vuoden 1995 eurooppalaisen viikon syöpää vastaan vaikutusta suureen 
yleisöön koskeva arviointi perustuu Eurobarometri 43.0 (maalis-huhtikuu 
1995) ja 44.0 (loka-marraskuu 1995) -kyselyihin. Näissä kahdessa 
kyselyssä, jotka tehtiin noin 16 000:n eurooppalaisen edustavalle 
otokselle17 ja jotka toteutti INRA (EUROPE), markkinointi- ja 
mielipidetutkimuksiin erikoistuneiden yritysten eurooppalainen verkosto, 
esitettiin sarja samanlaisia kysymyksiä ennen eurooppalaista viikkoa ja sen 
jälkeen. Näistä kahdesta kyselystä saatuja tuloksia vertaamalla oli 
mahdollista tehdä päätelmiä kampanjan vaikutuksesta Euroopan unionin 
kansalaisiin. Eurooppa syöpää vastaan -ohjelmasta vastuussa olevien 
komission osastojen tietojen mukaan näiden kahden kyselyn välillä ei 
toteutettu mitään muuta "kilpailevaa" suurta kampanjaa, jossa olisi annettu 
tietoa syöväntorjunnan mahdollisuuksista. 
58. Kampanjan päätavoitteena oli edistää eurooppalaisia 
syöväntorjuntasääntöjä. Näihin sääntöihin sisältyy suosituksia, joiden 
avulla jokaisella on mahdollisuus vähentää omaa riski ään sairastua 
syöpään. Suurin osa kysymyksistä käsitteli syöväntorjunnan 
mahdollisuuksia ja syöpäriskiä lisääviä tekijöitä. Muut kysymykset 
käsittelivät syöpäviikon ja -sääntöjen tunnettuutta. 
59. Yksityiskohtaisemman maakohtaisen analyysin saamiseksi Eurobarometri-
kyselyn tuloksia käytettiin kahden seuraavan tehokkuusindeksin 
laskemiseen: 
eurooppalaisten asenteiden muutosta koskeva tehokkuusindeksi, joka 
laskettiin vertaamalla tietyssä maassa syöväntorjunnan 
mahdollisuuteen uskovan väestön prosenttiosuuden muutosta 
Euroopassa keskimäärin syöväntorjunnan mahdollisuuteen uskovien 
osuuden muutokseen18. 
17 2 000 Saksasta, 1 100 Yhdistyneestä kuningaskunnasta, 300 Pohjois-Irlannista, 500 Luxemburgista 
ja 1 000 muista maista. 
Tämä indeksi i, laskettiin seuraavasti: 
i, = 100 x nt' - nt x B 
16 
eurooppalaisten sääntöjen syövän torjumiseksi tunnettuutta koskeva 
tehokkuusindeksi, joka laskettiin vertaamalla tietyssä maassa 
syöpäsäännöt tuntevan väestön prosenttiosuuden muutosta 
keskimääräiseen muutokseen Euroopassa19. 
Lisäksi kullekin maalle vahvistettiin mediapeitto, joka laskettiin jakamalla 
kampanjalla tavoitetun yleisön kokonaismäärä (mainokset + suhteet 
tiedotusvälineisiin) maan väestön kokonaismäärällä. Molemmat 
tehokkuusindeksit sekä mediapeitto on esitetty maakohtaisissa 
kvantitatiivista ja kvalitatiivista analyysia koskevissa taulukoissa liitteessä 
2. 
III. 1.2. Tulokset Euroopan tasolla 
60. Ennen kampanjaa (kysely maalis-huhtikuussa 1995) 33,3 % unionin 
kansalaisista20 ei uskonut syöväntorjunnan mahdollisuuteen. Kampanjan 
jälkeen (kysely loka-marraskuussa 1995) tämä luku pieneni 7,2 
prosenttiyksikköä ja oli enää 26,1 % (katso liitteen 1 kuva 2). Kun tätä 
vähennystä sovelletaan Euroopan unionin kaikkiin yli 15-vuoti ai si in 
kansalaisiin (286,6 miljoonaa) -jolle ikävälille kyselyn otos sijoittuu - se 
merkitsee, että kampanjan jälkeen yli 20 miljoonaa eurooppalaista 
enemmän uskoo syöväntorjunnan mahdollisuuteen. Näin saavutettiin siis 
yksi kampanjan päätavoitteista eli Euroopan kansalaisten saattaminen 
tietoisiksi siitä, että syöväntorjunta edellyttää myös parempaa 
huolehtimista omasta terveydestä. 
61. Tämä sama suuntaus syöväntorjuntaa koskevassa paremmassa 
tiedostamisessa on havaittavissa myös, kun verrataan asennetta tiettyihin 
henkilökohtaisiin riskitekijöihin - jotka ovat osa syöpäsäännöissä 
tunnistetuista riskitekijöistä - ennen kampanjaa ja sen jälkeen (katso 
liitteen 1 kuva 3). Niiden eurooppalaisten osuus, jotka arvioivat, että 
ylipaino voi olla syöpäriskiä lisäävä tekijä, oli ennen kampanjaa 40 % ja 
kampanjan jälkeen 48 %, alkoholin liikakäytön osalta nämä luvut olivat 
60 % ja 67 %, liian rasvaisen ravinnon osalta 56 % ja 60 %, liikunnan 
puutteen osalta 36 % ja 41 %, liian vähän hedelmiä ja vihanneksia 
Et' - Et nt 
jossa: E = Eurooppa 
n= kyseinen maa 
t = arvo keväällä 95 
t' = arvo syksyllä 95 
19 
Tämä indeksi i2 laskettiin seuraavasti: 
i2 = 100 x nt' - nt x E£ 
Et' - Et nt' 
jossa: E = Eurooppa 
n = kyseinen maa 
t = arvo keväällä 95 
t' - arvo syksyllä 95 
20 painotettu eurooppalainen keskiarvo 
17 
sisältävän ruokavalion osalta 50 % ja 53 % sekä liian vähän viljatuotteita 
sisältävän ruokavalion osalta 45 % ja 48 %. Myös tupakoinnin vaarojen 
tiedostaminen - joka oli jo erittäin korkealla ennen kampanjaakin (94 % 
eurooppalaisista arvioi, että tupakointi lisää syöpäriskiä) - kasvoi vielä 
ennestäänkin, koska kampanjan jälkeen tämä luku oli 96 %. 
62. Näissä kahdessa kyselyssä oli kaksi kysymystä, jotka käsittelivät 
rintasyöpäseulontaa ja liittyivät näin suoraan syöpäsääntöjen kohtaan 10 
("Tarkista rintasi säännöllisesti. Osallistu rintasyövän 
mammografiaseulontoihin, jos olet yli 50-vuotias."). Ensimmäinen näistä 
kysymyksistä koski rintasyövän kansallisten seulontaohjelmien 
tunnettuutta. Niiden eurooppalaisten naisten määrä, jotka tunsivat nämä 
ohjelmat kohosi kampanjaa edeltävästä 77 %:sta kampanjan jälkeiseen 81 
%:iin. Toinen kysymys koski vastanneiden naisten aikomusta osallistua 
tällaiseen rintasyövän seulontatutkimukseen. Aktiivisesti tällaiseen 
tutkimuksen osallistuvien naisten määrä kohosi kyselyä edeltävästä 65 
%:sta kampanjan jälkeiseen 66 %:iin, niiden määrä, jotka osallistuivat 
ainoastaan saatuaan kirjallisen kutsun tai lääkärin kehotettua, pysyi 27 
%:ssa, kun taas niiden naisten määrä, jotka eivät vastauksensa mukaan 
osallistu seulontatutkimuksiin muuttui kampanjaa edeltävästä 7 %:sta 
kampanjan jälkeiseen 6 %:iin. Vuoden 1997 eurooppalaisen viikon syöpää 
vastaan aihetta (naisten syöpien torjunta) koskevassa kampanjassa 
keskitytään tähän aiheeseen tarkemmin ja pyritään saamaan enemmän 
naisia tietoisiksi tästä olennaisen tärkeästä alueesta syöväntorjunnassa. 
63. Näissä kahdessa kyselyssä esitettiin kaksi samanlaista kysymystä, joiden 
tarkoituksena oli mitata eurooppalaisten syöpäsääntöjen tunnettuutta. 
Nämä säännöt ovat olleet olemassa vuodesta 1987 lähtien, ja niiden 
uudistettu versio oli kampanjan kohteena. Ensimmäisellä kysymyksellä 
mitattiin sääntöjen aktiivista tunnettuutta ja toisella "avustettiin" vastaajien 
muistia näyttämällä esimerkki säännöistä, eli sillä mitattiin passiivista 
tunnettuutta. Tämän tunnettuuden kehitys, joka oli enimmillään 8 
prosenttiyksikköä, esitetään kaikkien maiden osalta Ruotsia lukuun 
ottamatta (katso III. 1.3.). Aktiivinen tunnettuus oli ennen kampanjaa 
keskimäärin 9 % ja kampanjan jälkeen 12 %. Passiivinen tunnettuus oli 
suunnilleen kaksi kertaa niin suuri kuin aktiivinen; se oli ennen kampanjaa 
keskimäärin 21 % ja kampanjan jälkeen 24 %. 
64. Kaksi kysymystä esitettiin ainoastaan syksyn kyselyssä eurooppalaisen 
viikon syöpää vastaan tunnettuuden arvioimiseksi ja niiden lähteiden 
määrittämiseksi, joista ihmiset olivat tietonsa saaneet. Kävi ilmi, että noin 
neljännes eurooppalaisista (24 %) oli kuullut puhuttavan eurooppalaisesta 
viikosta syöpää vastaan (aktiivinen tunnettuus), mikä on erittäin 
huomattava tulos ja korostaa sitä, että kampanjan eurooppalainen alkuperä 
tunnistettiin suhteellisen hyvin. Toisesta kysymyksestä saadut vastaukset 
osoittivat, että televisio, joko uutisten tai reportaasien (44 %) taikka 
mainosten välityksellä (41 %), oli ehdottomasti ensisijainen väline, jonka 
kautta eurooppalaiset saivat tietoa syöpäviikosta. Päivä-ja aikakauslehdet 
tulivat kaukana jäljessä. 
18 
m. 1.3. Maakohtaiset tulokset 
65. Eurobarometrikyselyn tulosten perusteella muodostettujen 
tehokkuusindeksien analysoinnin jälkeen (katso III. 1.1.) voitiin erottaa 
neljä maaryhmää kampanjan kokonaisvaikutuksen perusteella: 
maat, joissa kampanja onnistui hyvin 
maat, joissa kampanja onnistui 
maat, jotka olivat alle Euroopan keskiarvon 
maat, jotka oli mahdoton luokitella. 
66. Maat, joissa kampanja onnistui hyvin sekä syöväntorjunnan että 
kampanjan eurooppalaisen alkuperän tunnettuuden kannalta, olivat Saksa, 
Itävalta, Espanja, Kreikka ja Irlanti. Näissä maissa kampanjan kaksi 
tehokkuusindeksiä osoittivat selvästi paremmat tulokset kuin Euroopassa 
keskimäärin. Kampanjalla saavutettiin erittäin hyvin sen kaksi tavoitetta: 
syövän torjunnasta tiedottaminen Euroopan kansalaisille ja eurooppalaisten 
ohjeiden levittäminen sekä yhteisön toimia koskevan tietoisuuden 
lisääminen. Lisäksi näissä maissa käyty kampanja oli yleensä voimakasta 
ja näkyvää (korkea suhteellinen peitto). 
67. Maat, joissa kampanja onnistui, olivat Belgia, Tanska, Suomi, Italia ja 
Yhdistynyt kuningaskunta. Näissä maissa toinen tehokkuusindekseistä oli 
selvästi korkeampi kuin Euroopassa keskimäärin, kun taas toinen sijoittui 
hyväksyttävälle tasolle. Suurimmassa osassa näitä maita voitiin myös 
todeta, että suhteellinen peitto oli korkeammalla tasolla kuin Euroopassa 
keskimäärin, mistä näkyy tämän peiton ja kampanjan tehokkuuden välinen 
yhteys. 
68. Maat, joissa kampanjan vaikutusta voidaan pitää heikompana kuin 
Euroopassa keskimäärin, ovat Ranska, Luxemburg ja Alankomaat. Näissä 
maissa kaksi tehokkuusindeksiä saavuttivat kokonaisuudessaan tyydyttävän 
tason, joskin keskiarvoa alhaisemman. Suhteellinen peitto näissä maissa 
jäi heikommalle tasolle, erityisesti ottaen huomioon vaikeudet ilmaisen 
tilan saamisessa. 
69. Käytetyllä arviointijärjestelmällä oli vaikea luokitella kahta maata: 
Portugalia ja Ruotsia. Portugalissa erittäin voimakkaasta suhteellisesta 
peitosta ja erittäin korkeasta painetun ja jaellun aineiston määrästä 
huolimatta kampanjan tehokkuusindeksit ovat negatiiviset. Tässä kohden 
on muistettava, että kampanjaa edeltävä Eurobarometritulos Portugalin 
osalta oli erityisen myönteinen. Ruotsin osalta tulokset voidaan ymmärtää 
tuloksena kampanjasta, jossa mitään aineistoa ei painettu eikä jaeltu ja 
jonka aikana suhteellinen peitto oli erittäin heikko. 
III. 1.4. Päätelmät 
70. Vuoden 1995 eurooppalaisen viikon syövän torjumiseksi aikana käydyllä 
kampanjalla oli selvä vaikutus Euroopan unionin kansalaisten tietoihin 
syövän torjuntaa koskevista aiheista: viikon jälkeen yli 20 miljoonaa 
eurooppalaista uskoi, että heillä on mahdollisuus vähentää omaa riskiään 
sairastua syöpään. Kampanjan ensimmäinen tavoite (katso 1.6.1.) 
saavutettiin siis erittäin hyvin, vaikkakin saavutettu vaikutus vaihtelee 
19 
suuresti 15:ssä maassa ja vaikka tämän tiedon lisääntymisen vaikutusta 
ihmisten käytökseen riskitekijöiden osalta ei vielä tiedetäkään. 
71. Kampanjalla onnistuttiin myös lisäämään yhteisön toimien näkyvyyttä 
kansanterveysalalla ja erityisesti taistelussa syöpää vastaan. Viikon jälkeen 
24 % eurooppalaisista tunsi eurooppalaiset säännöt syövät torjumiseksi 
(katso kuva 4) ja samoin 24 % ilmoitti kuulleensa puhuttavan 
eurooppalaisesta viikosta syövän torjumiseksi. 
III.2. Yleislääkäreille suunnattu kampanja 
72. Yleislääkäreille suunnatun kampanjan tavoitteina oli saada tämä kohderyhmä 
tietoisiksi syöpäsääntöihin sisältyvistä syöväntorjuntaohjeista ja näiden 
syöväntorjuntaa koskevien ohjeiden jokapäiväiseen työhön sisällyttämisen 
merkityksestä. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi valitun lähestymistavan 
mukaisesti laadittiin juuri tämän ammattikunnan tiedon tarpeeseen mukautettu 
esite, joka lähetettiin kaikille Euroopan unionin yleislääkäreille eurooppalaisella 
viikolla syöpää vastaan (katso myös II.2.1.). 
ITL 2.1. Arviointimenetelmä 
73. Yleislääkäreille suunnattu kampanja arvioitiin 15 :ssä unionin jäsenvaltiossa 
tehdyn puhelinkyselyn perusteella. Tähän kyselyyn osallistui 2 050 
yleislääkäriä21, mikä on edustava otos ja edustaa 0,7 %:a unionin 
yleislääkäreistä. Kyselystä vastuussa oleva yritys valitsi kyselyyn 
osallistuneet lääkärit luetteloista, jotka eivät vastanneet esitteiden 
lähettämiseen käytettyjä osoi tel uettel oi ta (komissiolle luovutettujen tietojen 
suojaaminen). Puhelinkyselyt toteutettiin marraskuussa 1995 käyttäen 18 
kysymystä sisältävää kyselylomaketta. Kysymykset eivät käsitelleet 
ainoastaan esitettä ja eurooppalaisten syöpäsääntöjen kymmentä suositusta, 
vaan muitakin eurooppalaisia ohjeita, joita yleislääkärit saivat koko 
viestintäkampanjan aikana (lehdistöilmoitukset ammattilehdistössä, 
syöpäyhdistysten ja -järjestöjen jakamat esitteet ja julisteet, 
joukkoviestimien välittämät ohjeet suurelle yleisölle). 
in.2.2. Esitteen vastaanotto ja arviointi 
74. Yleislääkärit saavat päivittäin paljon mainosaineistoa postitse. Oli siis 
olemassa suhteellisen suuri vaara, että eurooppalaisten syöpäsääntöjen 
esite hukkuisi tämän postin joukkoon. Tämän huomioon ottaen 
yleislääkärit tunnistivat esitteen kuitenkin tyydyttävästi aktiivisesti 
(Euroopan keskiarvo22 15,3 %) ja erittäin hyvin passiivisesti (39,4 % -
katso liitteen 1 kuva 5). On kuitenkin huomattava, että erot maiden välillä 
ovat erittäin huomattavat: aktiivisen tunnistamisen osalta alin 2,9 % 
(Ruotsi) ja ylin 40 % (Luxemburg) sekä passiivisen tunnistamisen osalta 
alin 22,1 % (Kreikka) ja ylin 86 % (Luxemburg). 
21 200 Saksasta, Belgiasta, Espanjasta, Ranskasta, Italiasta ja Yhdistyneestä kuningaskunnasta, 100 
Itävallasta, Tanskasta, Suomesta, Kreikasta, Irlannista, Portugalista, Ruotsista ja Alankomaista sekä 
50 Luxemburgista. 
painotetut eurooppalaiset keskiarvot 
20 
75. Niistä yleislääkäreistä, jotka muistivat saaneensa esitteen, 87,6 % piti sitä 
hyvin laadittuna ja 77,5 % piti sitä erittäin hyödyllisenä tai kohtuullisen 
hyödyllisenä (erittäin hyödyllisenä: 31,5 %; kohtuullisen hyödyllisenä: 
46 % - katso liitteen 1 kuva 6). On huomattava, että näiden kahden 
kysymyksen osalta heikoimmat tulokset saatiin Tanskasta (46,4 % kahden 
kysymyksen osalta), jossa yleislääkäreiden järjestöt eivät olleet seuranneet 
Eurooppa syöpää vastaan -ohjelman suosittelemaa mallia (katso myös 
II.2.1). Toinen maa, jossa sovellettiin erilaista lähestymistapaa -
Alankomaat - sai myös näistä kahdesta kysymyksestä merkittävästi 
keskiarvoa alhaisemmat tulokset (60,4 % esitteen muistaminen ja 57,1 % 
esitteen hyödyllisyys). 
76. Niistä yleislääkäreistä, jotka muistivat saaneensa esitteen, 20 % ilmoitti 
oppineensa jotakin esitteestä (alin 3,8 % Italiassa ja ylin 38,3 % 
Espanjassa) ja 10,5 % totesi, että esitteeseen sisältyvät suositukset olivat 
todella muuttaneet tiettyjä puolia käytännön työssä (alin 0 % Irlannissa ja 
Ruotsissa ja ylin 18 % Espanjassa). 
77. On myös huomautettava, että 68,2 % niistä lääkäreistä, jotka muistivat 
saaneensa esitteen, piti hyödyllisenä samanlaisten toimien toistamista 
tulevaisuudessa. 
m.2.3. Sääntöjen tunnettuus ja arviointi 
78. Yleislääkäreille osoitetun esitteen tunnettuutta ja arviointia koskevaa 
kyselyä käytettiin myös sen määrittämiseen, miten tunnettuja 
eurooppalaiset säännöt syövän torjumiseksi ovat yleislääkäreiden 
keskuudessa ja miten hyödyllisinä lääkärit niitä pitävät suurelle yleisölle. 
Kaikista kyselyyn osallistuneista lääkäreistä (riippumatta siitä muistivatko 
he saaneensa esitteen vai eivät) 37 % tunnisti eurooppalaiset säännöt 
syöpää vastaan (katso liitteen 1 kuva 7) ja 82,7 % arvioi säännöt erittäin 
hyödyllisiksi tai hyödyllisiksi tiedottamista varten (katso liitteen 1 kuva 8). 
Näiden vastausten perusteella Eurooppa syöpää vastaan -ohjelmassa 
syöpäsäännöille annettu keskeinen asema tiedotuskampanjassa on 
oikeutettu. 
III.2.4. Muun kampanjassa käytetyn aineiston vastaanottoja arviointi 
79. Samaa kyselyä käyttämällä tutkittiin, missä määrin yleislääkärit olivat 
saaneet odotushuoneisiinsa esitteitä ja julisteita, joita syöpäyhdistykset ja -
järjestöt olivat painaneet Eurooppa syöpää vastaan -ohjelman niiden 
käyttöön antamista filmeistä. On huomautettava, että odotushuoneet eivät 
olleet tämän aineiston ainut levityspaikka, vaan esitteitä ja julisteita jaettiin 
ihmisille apteekeissa, suoramainonnan kauttaj a viikon ai kana järjestetyissä 
eri tapahtumissa. 
80. Kaikista kyselyyn osallistuneista yleislääkäreistä 15,9 % ilmoitti saaneensa 
syöpäsääntöjä koskeva esitteen potilaitaan varten; julisteiden osalta tämä 
luku oli 14 %. Aineiston saaneista lääkäreistä erittäin suuri osa piti sitä 
kiinnostavana tai kohtuullisen kiinnostavana (81,8 % esitteiden osalta ja 
71,3 % julisteiden osalta). 
21 
m.2.5. Päätelmät 
81. Yleislääkärit olivat erottaneet heille suunnatun esitteen hyvin kaiken 
mainospostin joukosta. Ne lääkärit, jotka muistivat saaneensa esitteen, 
arvioivat sen erittäin myönteisesti ja pitivät samoin eurooppalaisia sääntöjä 
syövän torjumiseksi erittäin hyödyllisenä välineenä tiedon antamista 
varten. 
82. Tätä puhelinkyselystä tulokseksi saatua myönteistä arviota vahvistaa vielä 
se suuri esitteen lisätilausten määrä, jonka yksittäiset lääkärit (yleislääkärit 
tai muut), lääkärijärjestöt, lääketieteelliset tiedekunnat ja muut 
lääketieteellisen alan koulutustahot sekä kansanterveys- ja 
terveysvalistusalan laitokset tekivät Eurooppa syöpää vastaan -ohjelmalle. 
Näihin lisätilauksiin vastaamiseksi vuonna 1996 painetaan lisää yli 21 000 
esitettä. 
83. Lukuisat yksittäisten lääkäreiden toteamukset ja yleislääkäreiden 
järjestöjen viralliset lausunnot todistavat, että Euroopan komission päätös 
lähestyä lääkäreitä suoraan otettiin erittäin myönteisesti vastaan. 
Puhelinkyselyssä tämä tuli ilmi siinä, että suuri osuus lääkäreistä toivoi 
samanlaisen toimen toteuttamista uudelleen. 
22 
IV. SEURANTATOIMET 
84. Komission osastot esittivät alustavan analyysin vuoden 1995 eurooppalaisen viikon 
vaikutuksesta toista toimintaohjelmaa varten perustetulle neuvoa-antavalle 
komitealle sen kokouksessa 13. joulukuuta 1995. Komitean jäsenet antoivat 
myönteistä palautetta viikon järjestämisestä. 
85. Komission osastot antoivat tietoja vuoden 1995 eurooppalaisen viikon syöpää 
vastaan tuloksista syöväntorjuntayhdistysten ja -järjestöjen eurooppalaiselle 
ryhmälle (14.11.1995), syöpälääkäreiden asiantuntijakomitealle (23.11.1995) ja 
yleislääkäreiden järjestöjen edustajien eurooppalaiselle ryhmälle (23.4.1996). Myös 
nämä kolme ryhmää totesivat, että vuoden 1995 viikolla saatiin aikaan merkittäviä 
tuloksia. Lisäksi syöväntorjuntayhdistysten ja -järjestöjen eurooppalainen ryhmä -
joka oli pääasiallinen yhteistyökumppani viikon järjestämisessä - suositteli 
komission osastoille viikon suunnittelusta ja koordinoinnista vastanneen EURO-
RSCG-yrityksen kanssa vuodeksi 1996 tehdyn sopimuksen pidentämistä. 
86. Vuoden 1995 syöpäviikon järjestämisestä tehtiin tiettyjä päätelmiä vuoden 1996 
viikon valmistelua ja toteuttamista varten. Jotta taattaisiin suurempi synergia 
kaikkien kampanjaan jäsenvaltioiden tasolla osallistuvien toimijoiden toiminnassa 
(syöväntorjuntajärjestot, terveysministeriö, muut yhteisöt, komission edustus, 
viestintätoimiston paikallinen toimisto), useimmissa maissa on järjestetty 
valmistelukokouksia, joihin kokoontuvat nämä toimijat, Eurooppa syöpää vastaan 
-ohjelman edustajat ja viestintätoimiston keskustason edustajat. 
87. Aineiston käännösten tason parantamiseksi ja niiden mukauttamiseksi kunkin maan 
omiin olosuhteisiin käännättäminen päätettiin hajauttaa tulevissa kampanjoissa. 
Vastedes eri kieliversiot toteutetaan tietyn maan järjestön/järjestöjen nimeämän 
yhteyshenkilön ja kyseisessä maassa toimivan viestintätoimiston välisenä 
yhteistyönä. 
88. Järjestöjen välisen tiedonkulun kehittämiseksi ja tiedonkulun parantamiseksi 
erityisesti niihin järjestöihin, jotka eivät ole edustettuina työryhmässä, jota 
Eurooppa syöpää vastaan -ohjelma kuulee viikkoa täytäntöön pantaessa, 
työryhmän pöytäkirja jaetaan kaikille järjestöjen eurooppalaisen ryhmän jäsenille. 
Lisäksi kunkin työryhmän jäsenen vastuulla on sellaisen maan järjestöille 
suunnattu tiedotus, jotka eivät ole edustettuina ryhmässä. 
89. Komission osastojen järjestämä toisen toimintasuunnitelman (1990-1994) 
riippumaton arviointi kohdistuu myös vuoteen 1995, joka ei sisältynyt 
toimintaohjelmaan (katso myös LL), ja näin ollen siihen sisältyy myös arviointi 
vuoden 1995 eurooppalaisesta viikosta. Tämä arviointi tuo oman lisänsä komission 
osastojen laatimaan arvioon, joka perustuu Eurobarometrikyselyyn ja 
yleislääkäreille tehtyyn puhelinkyselyyn, jotka ovat tämän kertomuksen 
kvalitatiivisen analyysin perusteena. 
23 
V. TALOUSARVIO 
90. Vuoden 1995 eurooppalaisen viikon syöpää vastaan toteuttamiseksi varattu 
talousarvio on seuraavanlainen: 
23 24 sopimus EURO-RSCG-viestintätoimiston kanssa 
tuki syöväntorjuntayhdistyksille ja -järjestöille 
aineiston painatusta ja levitystä varten : 
14 x 10 000 ecua 
palkkiot yleislääkäreille tarkoitetun esitteen 
kansallisen osan kirjoittajille: 8x5 000 ecua 
hankkeen 95/C/45309 kustannukset (yleislääkäreille 
tarkoitetun esitteen yhteisen osan laatiminen) 
yleislääkäreille tarkoitetun esitteen painaminen 
(322 000 kappaletta, 16 versiota) 
yleislääkäreiden osoitteiden ostaminen (5 maata) 
YHTEENSÄ 1 170 000 ecua 
140 000 ecua 
40 000 ecua 
66 341 ecua 
154 762 ecua 
10 000 ecua 
1 581 103 ECUA 
24 Kokonaisarvoltaan 1,3 miljoonan ecun arvoinen sopimus kohdistuu myös Eurooppa syöpää vastaan 
-ohjelman yleiseen edistämiseen; vuonna 1995 kuitenkin yritykselle suoritetut maksut koskivat 
lähes yksinomaan (-90 %) syöpäviikkoa. 
Tähän sopimukseen ei sisälly mainostilan ostaminen. Sen sijaan toimiston ansiosta on saatu 
ilmaista mainostilaa yli miljoonan ecun arvosta (ks. myös kohdat II. 1.3 ja II.2.2). 
24 
LIITE 
Vrt. osa 2 
£S 

ISSN 1024-4492 
KOM(97) 19 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 04 05 16 
Luettelonumero : CB-CO-97-015-FI-C 
ISBN 92-78-15107-6 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
l G