FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 2.4.2009 
SEC(2009) 424 
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
Oheisasiakirja   
 
KOMISSION EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN 
TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE SEKÄ ALUEIDEN KOMITEALLE 
ANTAMAAN TIEDONANTOON: 
 
Uusi kumppanuus korkeakoulujen nykyaikais tamiseksi: korkeakoul ujen ja yritysten 
välisen vuoropuhelun EU-foorumi 
 
Tiivistelmä vaikutusten arvioinnista  
  
 
{COM(2009) 158 final 
SEC(2009) 423 
SEC(2009) 425} 
FI 2   FI KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA: ”UUSI KUMPPANUUS 
KORKEAKOULUJEN NYKYAIKAISTAM ISEKSI: KORKEAKOULUJEN JA 
YRITYSTEN VÄLISEN VUOROPUHELUN EU-FOORUMI” 
Tämä vaikutustenarviointi liitetään komission tiedonantoon ”Uusi kumppanuus 
korkeakoulujen nykyaikaistamiseksi: korkeakou lujen ja yritysten välisen vuoropuhelun EU-
foorumi”. Koulutusneuvosto pyytää kertomuksess aan yliopistojen nykyaikaistamisesta 
Euroopan kilpailukyvyn edistämiseksi globaali ssa osaamistaloudessa komissiota tukemaan 
jäsenvaltioita nykyaikaistamiss uunnitelman toteuttamisessa, muun muassa kannustamalla 
korkeakoulujen ja elinkeinoelämän tai yks ityisen sektorin välisiin kumppanuuksiin. 
Koulutus on nähty alusta lä htien ratkaisevana tekijänä Lissabonin strategian 
kokonaistavoitteiden saavuttamisessa. Erityisen  tärkeä tässä yhteydessä on osaamiskolmio 
keskeisenä tekijänä kestävän kehityksen aikaansaamisessa osaamistaloudessa. Euroopan 
täytyy tehostaa pyrkimyksi ään osaamiskolmion saamiseksi täysin toimivaksi1. Korkeakoulut 
ovat tässä avainasemassa, ja korkeakoulujen, tutkimuslaitosten ja yritysmaailman välille 
täytyy kehittää ja toteuttaa uusia yhteist yön muotoja koulutuksen, tutkimuksen ja 
innovaatiotoiminnan nivomiseksi yhteen. 
Komission tiedonannossa ”Tuloksia korkeakoulujen  nykyaikaistamisesta: koulutus, tutkimus 
ja innovaatiot”2 korostetaan korkeakoulujen keskeistä asemaa Euroopan tulevaisuuden ja 
osaamispohjaiseen talouteen ja yh teiskuntaan siirtymisen kannalta . Siinä korostetaan 
alan perinpohjaisen rakennemuutoksen ja uudi stuksen tarvetta, jos Eurooppa aikoo pysyä 
mukana maailmanlaajuisen kilpailun vauhdissa koulutuksen, tutkimuksen ja innovaatioiden 
alalla. Tiedonannossa esitetää n, että elinkeinoelämän tulis i antaa panoksensa kolmella 
alueella: 
– Hallinto: yritysten hallintomalleja voitaisiin tuoda yliopistomaailmaan 
– Rahoitus: yrityksillä voi olla keskeinen as ema korkeakoulujen toim innan rahoituksessa 
niin koulutuksessa kuin tutkimuksessakin sekä 
– Opinto-ohjelmat: opiskelijoiden täytyy saada sellaista koulutusta, joka valmistaa heitä 
tulevaisuuden työmaailmaan. Yrity kset voivat sekä auttaa koul utuksen määrittelemisessä 
että tarjota harjoittel upaikkoja, jotka auttavat opiskelijo ita siirtymään opintojen jälkeen 
työelämään. Yrityksiä täytyy kannustaa myös  työntekijöidensä täydennyskoulutukseen ja 
taitojen päivitykseen koko työuran ajan. 
Uudistettu Lissabonin strate gia korostaa yhteistyökumppanuude n tärkeyttä: Kaikkien 
kansallisten, alueellisten ja paikallisten sidosryhmie n tulee sitoutua Lissabonin 
toimintasuunnitelmaan. Niid en kaikkien täytyy osallis tua Euroopan tulevaisuuden 
rakentamiseen. Kumppanuus perustuu akti voinnille ja yhteisille ponnisteluille. 
                                                 
1 Ajantasaiset strategiset puitteet eurooppalaiselle koulutusyhteistyölle, KOM(2008) 865 lopullinen. 
2 Tuloksia korkeakoulujen nykyaikaistamisesta: koulutus, tutkimus ja innovaatiot, KOM(2006) 208 
lopullinen. 
FI 3   FI Korkeakoulut, tutkimuslaitokset ja yritykset ovat kesk eisiä toimijoita 
kumppanuuksissa.  
Komissio järjesti korkeakoulujen ja yritysten  foorumin ensimmäisen kokouksen helmikuussa 
2008 sekä myöhemmin samana vu onna kolme aihekohtaista seminaaria. Tämä osoitti, että 
sidosryhmät arvostavat vuoropuhelua. Keskusteluissa  ei pohdittu, pitäisikö yhteistyötä tehdä, 
vaan sitä, kuinka  sitä pitäisi tehdä, jotta se hyödyttäis i kaikkia osapuolia. Osanottajat niin 
yrityksistä kuin koulutuspuoleltakin olivat tyytyväisiä mahdollisuuteen käydä vuoropuhelua 
näistä asioista ja rakentaa toimintaansa ai emmille kokemuksille. Kork eakoulujen ja yritysten 
foorumin toimiminen perustana vuoropuhelulle, kumppanuuksien aktivoinnill e ja yritysten ja 
korkeakoulujen molempia osapuolia hyödyttävän yhteistyön hyvien käytäntöjen keräämiselle, 
jakamiselle, vaihtamiselle ja levittämiselle sa i voimakasta kannatusta. Tässä tiedonannossa 
ehdotetaan korkeakoulujen ja yritysten foorumin sekä se n seuraavien vuosien rakenteen 
virallistamista; tiedonannossa hahmotellaan toimintalinjoja tähänastisen vuoropuhelun 
perusteella ja kartoittaa näkökohtia, joita on käsiteltävä työn seuraavassa vaiheessa. 
Korkeakoulujen ja yritysten foorumin tulee kä sitellä monenlaisia asio ita, joita yksilöitiin 
vuoden 2006 tiedonannossa. Näitä ovat seuraavat: 
– opinto-ohjelmien kehittely korkeakouluista valmistuneiden työllisyyden parantamiseksi 
– niiden taitojen tunnistaminen, joita vastav almistuneilta odotetaan heidän siirtyessään 
työelämään 
– korkeakouluista valmistuneiden, opettajien ja tutkijoiden yrittäjähe nkisyyden lisääminen 
– soveltuvien hallintorakenteide n kehittäminen korkeakouluissa 
– elinikäisen oppimisen kehittäminen korkeakoul uissa, tarkemmin sanottuna korkeakoulujen 
ja yritysten välinen yhteistyö koulutus- ja uudelleenkoulutusohjelmi en yksilöinnissä ja 
tarjoamisessa 
– tieteidenvälisyys ja poikkitieteisyys  tutkimus- ja koulutusohjelmissa 
– osaamisen ja tiedon vaihto, jakaminen ja luom inen korkeakoulujen, tutkimuslaitosten ja 
elinkeinoelämän välisen lisääntyneen liikkuvuuden kautta (opiskelijat, tutkijat, opettajat, 
korkeakoulujen muu henkilökunta,  yritysten työntekijät). 
Tässä vaikutustenarvioinnissa tarkastellaan kahteen päätavoitteeseen liittyviä mahdollisia 
vaikutuksia: ensinnäkin sitä, että  liian monilla korkeakouluista va lmistuneilla ei ole työelämän 
kannalta oikeaa tiedon, taitojen ja osaamisen yhdis telmää, ja toiseksi Euroopan riittämätöntä 
innovointikykyä.  
EU-tason toiminnalle on neljä päävaihtoehtoa: Ei lisätoimenpiteitä (perusskenaario); 
erityistoimenpiteitä olemassa olevia välineitä  käyttäen; kohdennettuja toimia EU:n tasolla, 
mukaan lukien toimintapolitiikkaa koskevan EU-a siakirjan julkaiseminen sekä eurooppalaisen 
foorumin perustaminen sidosryhmien väliselle  jäsennellylle vuoropuhelu lle; jäsenvaltioille 
suunnattuja kohdennettuja poliittisia toimia. 
Millään vaihtoehdolla ei arvioida olevan ympäristövaikutuksia. Er i vaihtoehdoilla ei 
myöskään ole vaikutusta budjettiin. Kaikki e hdotetut toimet voidaan toteuttaa olemassa 
olevilla taloudellisilla resursseilla. 
FI 4   FI Korkeakoulujen ja yritysten välisellä yhteistyöllä on havaittu olevan positiivisia taloudellisia 
ja sosiaalisia vaikutuksia. On kuitenkin vaikea arvioida, missä määrin toimilla olisi suoria taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia jäsenval tioissa. EU:n tasolla ei ole mahdollista määrätä 
mitä toimia jäsenvaltioiden tulisi toteutt aa. EU voi tarjota jäse nvaltioille ainoastaan 
tukitoimenpiteitä. EU voi osoittaa toim innan kiireellisyyden, tiedottaa tärkeimmistä 
ongelmista ja mahdollisista ratkaisuista, tarjota foorumin sidosryhmien väliselle keskustelulle ja vaihdolle sekä monista läht eistä kerättyjä esimer kkejä hyvistä käytännöistä. EU:n tasolla 
voidaan parantaa olemassa olevien aloi tteiden ja ohjelmien  yhteisvaikutusta. 
Kolmatta vaihtoehtoa, eli kohde nnettuja poliittisia  toimia EU:n tasolla, mukaan lukien 
toimintapolitiikkaa koskevan EU-asiakirjan julkaiseminen sekä eurooppalaisen foorumin perustaminen sidosryhmien väliselle jäsenn ellylle vuoropuhelulle, pidetään kaikkein 
hyödyllisimpänä. 
Seuranta ja arviointi voidaan toteuttaa eurooppalaisen koulutus yhteistyön ajanmukaistettujen 
strategisten puitteiden mukaises ti. Lisäksi voidaan toteuttaa erityiskatsauksia edistyksen 
arvioimiseksi.