Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: - komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhteisön monivuotisesta ohjelmasta Euroopan multimedia-alan tiedontuottajayritysten kehityksen tukemiseksi ja multimediatiedon edistämiseksi syntymässä olevassa tietoyhteiskunnassa (INFO 2000), ja - ehdotus neuvoston päätökseksi yhteisön monivuotisen ohjelman hyväksymisestä Euroopan multimedia-alan tiedontuottajayritysten kehityksen tukemiseksi ja multimediatiedon käytön edistämiseksi syntymässä olevassa tietoyhteiskunnassa (INFO 2000)



Virallinen lehti nro C 082 , 19/03/1996 s. 0036



Lausunto aiheesta: komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhteisön monivuotisesta ohjelmasta Euroopan multimedia-alan tiedontuottajayritysten kehityksen tukemiseksi ja multimediatiedon edistämiseksi syntymässä olevassa tietoyhteiskunnassa (INFO 2000), ja ehdotus neuvoston päätökseksi yhteisön monivuotisen ohjelman hyväksymisestä Euroopan multimedia-alan tiedontuottajayritysten kehityksen tukemiseksi ja multimediatiedon käytön edistämiseksi syntymässä olevassa tietoyhteiskunnassa (INFO 2000) () (96/C 82/09) Neuvosto päätti 14. syyskuuta 1995 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitealta lausunnon edellä mainituista tiedonannosta ja ehdotuksesta. Teollisuus-, kauppa-, käsiteollisuus- ja palvelujaoston tehtäväksi annettiin valmistella asiaa. Jaosto antoi esittelijä Giampaolo Pellarinin johdantoraportin perusteella tehdyn lausunnon 29. marraskuuta 1995. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 331. täysistunnossaan 21. joulukuuta 1995 yksimielisesti seuraavan lausunnon. 1. Johdanto 1.1. Tämän Impact-ohjelmaa jatkavan ohjelman tarkoituksena on uusien tuotteiden ja multimediapalveluiden (Multimedia tekstin, grafiikan, kuvien, äänen ja muiden "medioiden" yhdistelmä digitaalisessa muodossa) kehittämisen edistäminen sekä näiden kysynnän kasvattaminen: INFO 2000 kattaa jakson, joka alkaa 1. tammikuuta 1996 ja loppuu 31. joulukuuta 1999 ja sen rahoitusosuus on 100 miljoonaa ecua. 1.2. Tietosisältöteollisuuteen kuuluu julkaisuteollisuus (lehdet, kirjat, julkaisut yleensä jne.), elektroniset julkaisut (tietokannat, videotex- ja audiotex-palvelut, CD, videopelit jne.) sekä audiovisuaalinen teollisuus (televisio, radio, elokuva). 1.3. Tämän alan liikevaihto oli EU:ssa vuonna 1994 noin 150 miljardia ecua ja ala työllisti noin 2 miljoonaa ihmistä. 1.4. Ohjelmassa määritellään kolme toimintalinjaa: kysynnän edistäminen ja tietoisuuden lisääminen; Euroopan julkisen alan tiedon hyödyntäminen; Euroopan multimediatiedon mahdollisuuksien toteuttaminen. 2. Yleistä 2.1. Nykyään tunnustetaan yleisesti, että tiedon kokonaisvaltaisen perusrakenteen (global information infrastructure, GII) vaikutus kansalliseen talouteen, markkinoihin sekä kansalaisten elämänlaatuun on verrattavissa vaikutukseen, joka oli teollisella vallankumouksella 1700-luvun maatalousvaltaiseen yhteiskuntaan. 2.1.1. Meidän onkin mietittävä, onko nyky-yhteiskuntamme valmis tämän kehityssuunnan seurauksiin, jos se luottaa yksinomaan spontaaneihin markkinoiden reaktioihin vai ohjaileeko ja valvooko se mieluummin prosessia. 2.1.2. Tämä vaihtoehto on mahdollinen, koska meillä on nykyään teoriassa sellaista tietoa, ennakointimahdollisuuksia ja kehittyneitä teknologisia keinoja, joiden avulla voidaan tehdä hahmotelmia ja ennakoida mahdollisimman lähellä tulevaa todellisuutta olevia yleisiä malleja ja joita voidaan jatkuvasti päivittää siten, että pystymme paremmin ymmärtämään esille tulevia ongelmia. 2.2. Lisäksi sekä tärkeiden yhteiskuntaelämän osapuolten (esim. ammattiliittojen, kuluttajajärjestöjen ja yrittäjäjärjestöjen) että sellaisten edelläkävijävaltioiden kuten USA ja Japani taholta on ollut luettavissa merkkejä syvällisemmästä pohdinnasta. 2.2.1. Kaikki pohtivat erityisesti mahdollisuuksia uusien työpaikkojen luomiseksi eli alan työllistämismahdollisuuksia. Erilaisten mielenkiinnon kohteiden ja suuntausten mukaan painopiste on kuitenkin samaan aikaan sellaisissa aiheissa kuin julkisten palveluiden asema kulttuuriperinnön suojelemisessa ja todellisten yleispalveluiden takaaminen, tietojen saatavuus, yksityisyyden suoja, käyttäjähintojen rajoittaminen, standardoinnin vakaat säännöt, lupajärjestelyt, tasapuoliset kilpailun ehdot sekä henkistä omaisuutta koskevat oikeudet. 2.2.2. Suuren innostuksen jälkeen, jonka aikana tehtiin monia aloitteita, Yhdysvalloissa eletään nyt varovaisempaa vaihetta, koska amerikkalaiset yritykset ovat edelleen epävarmoja sääntöjen suhteen. 2.2.2.1. Tästä todisteena on se, että tietoteollisuusyritysten välisiä kautta aikojen suurimpia fuusioita ei ole saatu päätökseen ja toisaalta se, että televiestinnän alan lainsäädäntöuudistushankkeet ovat viivästyneet. 2.2.3. NTT:n ja KDD:n valvonnan monopoliasema Japanin markkinoilla ei ole vähentänyt kuluja yleisellä tasolla. Samalla uusien palveluiden leviäminen on hidastunut. 2.2.3.1. Japanin hallitus onkin vastikään perustanut tietopolitiikkatyöryhmän, joka suosii suhteiden luomista erityisesti EU:n kanssa. 2.3. EU on asettanut tavoitteekseen kaikkien televiestinnän perusrakenteiden ja siihen liittyvien palveluiden vapauttamisen 1. tammikuuta 1998 mennessä. 2.3.1. Samanaikaisesti EU:ssa sitouduttiin hyväksymään normatiiviset puitteet, jotka määrittelevät sellaisia yleisperiaatteita kuin yleispalvelut, luvanmyöntömenettely, tasapuolisen kilpailun ehdot, standardointi, henkisen omaisuuden suojelu, yksityisyydensuoja jne. 2.3.2. Jos vapauttamista pidetään välttämättömänä tietoyhteiskunnan toteuttamiseksi, EU:n täytyy todistaa tekojensa kautta, että sillä on poliittista tahtoa ohjailla tätä prosessia panemalla ensinnä pikaisesti alulle säännöspuitteet, jotka vastaavat uutta teknologista ja kaupallista todellisuutta. Samanaikaisesti yhteisön tulisi aloittaa monivuotisia ohjelmia, jotka edistävät asianomaisten alojen kehitystä. 2.4. Komissio perusti 13. heinäkuuta 1995 eurooppalaisten alan asiantuntijoiden foorumin, jonka tehtäväksi on annettu tutkia kriittisesti tietoyhteiskuntaa koskevia eri aihealueita. 2.4.1. Nämä aihealueet käsittelevät pääasiallisesti työjärjestelyjä, demokratian turvaamista, julkisten palvelujen laatua ja avoimuutta, tekijänoikeuksia ja yksityisyyden suojaa, tiedon saatavuutta, kulttuuriulottuvuutta jne. 2.4.2. Käytännössä tämän foorumin vaikeana ja kunnianhimoisena tehtävänä on hahmotella mahdollisimman tarkasti tietoyhteiskunnan tulevaisuudennäkymiä ja samalla eritellä siihen sisältyvät mahdollisuudet, riskit sekä strategiset tavoitteet ja siten helpottaa komission työtä. 2.4.3. Foorumissa käsiteltävät aiheet ovat poliittisesti tärkeitä säännöspuitteiden määrittelyn kannalta. Samalla nämä aiheet liittyvät INFO 2000 -ohjelmassa asetettuihin tavoitteisiin. 3. Huomioita INFO 2000 -ohjelmasta 3.1. On selvää, että yhteisön tieto- ja televiestintäteknologiaohjelmia on tuettava erityisillä tietosisältöteollisuudelle suunnatuilla toimilla varsinkin, kun otetaan huomioon Euroopan kulttuurillisten arvojen ja historiallisen perinteen tarjoamat mahdollisuudet. Näiden arvojen ja perinteiden ansioista Eurooppa tarjoaa vielä 2000-luvun kynnykselläkin kulttuurisen, taloudellisen ja yhteiskunnallisen mallin. 3.1.1. Nämä erityispiirteet ovat kuitenkin myös kehityksen ja uusien digitaalitekniikan tehokkaampaan käyttöön perustuvien kulttuurimallien levittämisen esteenä, koska myös yhtenäismarkkinoilla Euroopan kansalaiset elävät monikielisessä, lainsäädännöltään kirjavassa ympäristössä, jossa eri palveluiden kustannukset ja hinnoittelu vaihtelevat suuresti. 3.1.2. Tässä yhteydessä multimediatietoteollisuuden edistäminen on tarpeellinen toimenpide sekä yrityksille että julkishallinnolle, koulutusalalle, tutkimukselle ja yksittäisille kansalaisille. 3.2. Yhteisön INFO 2000 -ohjelman tavoitteena on toimia yhdessä muiden yhteisön neljänteen puiteohjelmaan kuuluvien ohjelmien kanssa Euroopan tiedontuotantoteollisuuden vahvuuksien voimistamiseksi ja heikkouksien poistamiseksi. 3.2.1. Pitkän tähtäimen strategisten tavoitteiden ja toimintalinjojen asettamisessa vahvistetaan ohjelman johdanto: tavoitteiden tulee olla kohdennettu paremminkin eurooppalaisen tiedontuotantoteollisuuden kehittämiseen kuin tietopalvelualalle, joka (vaikka onkin yksi tärkeimmistä) ei ole ainoa ala. 3.3. Kun otetaan huomioon edellä mainitut seikat, komission tiedonanto ohjelmasta ei vaikuta tyydyttävältä neljästä syystä. 3.3.1. Komissio määrittelee tiedontuotannon yhdeksi tietoyhteiskunnan avaintekijäksi kuvailtuaan sen tuotannollista ja työllisyyteen liittyvää rakennetta sekä sen merkitystä yhteiskunnan tulevaisuuden kehityksessä. Komissio ei kuitenkaan tarkastele siihen liittyviä mahdollisia taloudellisia ja yhteiskunnallisia seurauksia, jotka johtuvat esimerkiksi suurten kustannusyhtiöiden vaikutuksesta, joukkotiedotusvälineiden mahdollisesta keskittymisestä tai epävarmuudesta tiedon todellisen moniarvoisuuden suojelun mahdollisuuksista. 3.3.2. Tekstissä käytetään useasti sellaisia termejä kuin vapauttaminen, säännöstelystä luopuminen, kilpailukyky ja vapaa kilpailu. Tarvittavat säännöt mainitaan sen sijaan vain sivumennen ja niistä ei puhuta lainkaan jo aikoja sitten luvattujen sääntöpuitteiden yhteydessä. Näin luodaan käsitys, että säännöt toteutuvat aikanaan itsestään. 3.3.2.1. Tämä asenne antaa ristiriitaisen vaikutelman, koska iso osa ohjelman hankkeista on suunnattu lakien ja säännösten tutkimiseen (esim. tekijänoikeudet tai henkinen omaisuus). 3.3.3. Jos rahoituksen kokonaismäärä jaetaan oletettujen hankkeiden lukumäärällä, tulokseksi saadaan keskimäärin 250 000 ecua hanketta kohden. Ei liene tarpeen korostaa saadun summan riittämättömyyttä, vaikka se voikin vaihdella hankekohtaisesti. Tämä tuo kuitenkin ikävästi mieleen mahdollisuuden, että yhteisön apu kohdistetaan hajanaisesti. 3.4. Lopuksi voidaan todeta, että neuvoston päätösehdotuksen tekstin suppeuden ja monien liitteiden välinen epätasapaino on hämmentävää. Tulisikin miettiä hallintokoneiston kankeutta sekä mielivaltaisuutta yksittäisten hankkeiden valinnassa. 4. Huomioita ohjelman toimintalinjoista 4.1. Mainitun kokonaisrahoituksen riittämättömyyden lisäksi eri toimintalinjojen välinen prosentuaalinen jakauma vaikuttaa epätasapainoiselta. Kolmas toimintalinja (Euroopan multimediateollisuuden mahdollisuudet) olisi asetettava etusijalle ja siirtää mahdollisuuksien mukaan varoja ensimmäisestä toimintalinjasta (kysynnän edistäminen ja tietoisuuden lisääminen), joka on lyhytaikaisempaa ja jonka kustannukset ovat kohtuulliset. 4.1.1. Tätä arviointia voidaan tukea, kun otetaan huomioon esimerkiksi Internetin vaikutus tiedonvälittäjänä. 4.2. Koska tiedontuotantoteollisuuteen erityisesti vaikuttavia toimia ei ole suunniteltu erotettavan markkinamekanismeja ja markkinoiden sääntöjä koskevista toimista, erityisen heikkouksia vähentävän toimintalinjan luominen tällä alalla Euroopassa voisi vahvistaa ohjelmaa. 4.2.1. Erityisesti tiedon saatavuutta koskevan politiikan (2.1), henkisen omaisuuden oikeuksien kaupan (3.2) ja multimedian tietosisältöstandardien käytön levittämisen (4.2) kehittäminen ovat sellaisia tekijöitä, jotka vähentävät teknisesti ja normatiivisesti Euroopan rakenteellisia heikkouksia, jotka johtuvat poliittisesta, taloudellisesta ja kielellisestä hajanaisuudesta. Nämä tekijät voitaisiin koota yhteen ja samaan toimintalinjaan. 4.3. Toimintalinja 1 Kysynnän edistäminen ja tietoisuuden lisääminen 4.3.1. Tiedonannossa "Kohti tietoyhteiskuntaa" (KOM(95) 224 lopull.) komissio korostaa yleiseen käyttöön tarkoitettuja palveluita ja toteaa, että etusija on niillä palveluilla, joita käyttäjät vaativat. Lisäksi komissio tarkentaa, että aloitteiden tulisi vastata ilmaistuihin tai mahdollisiin tarpeisiin. 4.3.2. Komission olisi siis kiireesti ryhdyttävä tutkimaan näitä tarpeita, sillä INFO 2000 -ohjelma ei voi rajoittua vain uusien tuotteiden kysynnän kasvattamiseen ja niistä tiedottamiseen. 4.3.3. Toisaalta näinkin laajat markkinatutkimukset, joita vain jotkin suuret yritykset muuten voisivat tehdä, ovat tarpeen myös siksi, että niiden avulla pk-yritykset pääsevät markkinoille ja voivat toimia niillä jossain määrin kilpailukykyisesti. 4.3.4. Onkin otettava huomioon, että jos komissio haluaa ensisijaisesti edistää pk-yritysten toimintaa, mikä on tavallista monille EU:n toimille, sen on hankittava näille yrityksille niiden tarvitsemaa tietoa. Pk-yrityksillä ei ole varoja tällaiseen tutkimukseen eivätkä ne voi ryhtyä paljon varoja nieleviin toimiin tietämättä menestyvätkö ne markkinoilla. 4.3.5. Tavoitteena tulisi myös pitää kulujen ja maksujen rajoittamista sekä avoimuutta käyttäjien suuntaan myös silloin, kun kyseessä on palveluiden ja tarvikkeiden lisäkulut. Tuotteen menestymiseen markkinoilla vaikuttaa huomattavasti enemmän sen alhainen "lanseeraushinta" kuin suuri tiedotuskampanja. 4.3.6. Koska näillä toimilla valmistellaan tulevia toimia, aikataulun ja toiminnan rahoittamisen tulisi keskittyä ensimmäiseen kaksivuotiskauteen, jotta voidaan valmistella maaperää kolmannesta vuodesta eteenpäin odotettavissa olevalle tuotannolle. 4.3.7. Onkin mahdollista liittää jo suunnitellut toimet sellaisiin toimiin, joilla pyritään multimediatuotteiden ja -palveluiden (koulutus- ja neuvontapalvelut mukaanlukien) hankkimisen ja käyttämisen edistämiseen ja helpottamiseen suuntaamalla ne pk-markkinoiden lisäksi myös kuluttajamarkkinoille, jotka monien tutkimusten mukaan tarjoavat parhaimmat tilaisuudet multimedia-alalle. 4.3.8. Tässä yhteydessä voitaisiin vahvistaa koulu-, ammatti- ja korkeakouluopetuksen asemaa. 4.4. Toimintalinja 2 Julkisen alan tiedon hyödyntäminen 4.4.1. Tähän toimintalinjaan kuuluu laaja valikoima erilaisia hankkeita. Kuitenkin jos julkisen alan asemaa yhteiskunnallisten etujen alalla halutaan tehostaa, tulisi ensisijaisesti kehitellä hankkeiden tukitoimia seuraaville aloilla: Kansalaisten käyttöön tarkoitetut multimediapalvelut, joita monissa Euroopan kaupungeissa ollaan otettu käyttöön tai ollaan suunnittelemassa. Näillä palveluilla pyritään parantamaan elämänlaatua erityisesti suurkaupungeissa sekä vähentämään aikaa ja varoja, joita kansalaisten on uhrattava asioidessaan viranomaisten kanssa. Terveydenhoitoalan interaktiiviset ohjelmat, jotka tarjoavat tietoja ja neuvoja sekä lääkäreille että potilaille. Jatkuvan koulutuksen tukiohjelmat. Yrityksille suunnatut tiedotusohjelmat alueellisesta tuesta. 4.4.2. Vastaavanlaiset hankkeet voivat tarjota kehitysmahdollisuuksia tiedontuotantoteollisuudelle. Lisäksi ne mahdollistavat multimediakulttuurin laajemman levityksen sellaisten ratkaisujen avulla, jotka ovat käyttökelpoisia jokapäiväisessä elämässä. 4.4.3. Näin voitaisiin vahvistaa joitain neljänteen puiteohjelmaan kuuluvia ohjelmia, jotka ovat käsitelleet tämän alan erityistoimia (esim. Telematics-ohjelma ja siihen liittyvä TURA-ohjelma), vaikkakin kysynnän kannalta riittämättömin varoin ja mittasuhtein. 4.5. Toimintalinja 3 Euroopan multimediatiedon mahdollisuuksien toteuttaminen 4.5.1. Tämän toimintalinjan vaikutuksia voitaisiin vahvistaa ohjelmassa käytössä olevia varoja kasvattamalla erityisesti 3.1 kohdan osalta (laadukkaan eurooppalaisen multimediatiedon edistäminen). Tämän vuoksi olisikin tarpeen tarkistaa eri toimille varattujen summien jakautuminen, kuten kohdassa 4.1 mainittiin, jotta Euroopan multimediateollisuuden mahdollisuuksien hyödyntämiseen osoitettujen varojen osuutta voitaisiin kasvattaa. 4.6. Tukitoimet 4.6.1. Tukitoimien osalta suunniteltuihin toimiin voitaisiin lisätä tiede- ja teknologiapuistojen sekä eurooppalaisten yritysten kehityskeskusten (BIC Business Innovation Center) verkosto, jolla on asiantuntemusta ja kykyä, koska verkoston jäsenillä on kokemusta tietojen ja uudistusten siirtämisestä teollisuusjärjestelmään. Tässä yhteydessä voitaisiin suunnitella tukitoimia sellaisille puistohankkeille, joiden tavoitteena on multimediasisällön ja -palveluiden kehittäminen. 4.7. Koulutus 4.7.1. TSK haluaa tuoda esille, että ohjelmassa ei kiinnitetä tarpeeksi huomiota koulutukseen. Tätä perustellaan sillä, että aihetta käsitellään muissa yhteisön ohjelmissa. 4.7.2. Multimediatiedon tuottajilla, tekijöillä ja luojilla on kuitenkin ongelmia. Nämä ongelmat eivät koske niinkään nuoria, joilla on paremmat käyttövalmiudet, vaan vanhempia henkilöitä, jotka tarvitsevat uudelleenkoulutusta erityisesti uuden teknologian ja tuotantometodien käytössä, jotta he voivat hyödyntää hankkimaansa kokemusta. 4.7.3. Tämän vuoksi TSK:n mielestä olisi suunniteltava erityinen koulutusohjelma. Komitea pyytää, että komissio osoittaa Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (CEDEFOP) tehtäväksi tutkia alan koulutuksen eri näkökulmia. 5. Päätelmät 5.1. Yleisesti ottaen komitea pelkää, että komissio aliarvioi joukkoviestimien liiallisesta keskittymisestä tai kyvyttömyydestä taata tietolähteiden monipuolisuus mahdollisesti johtuvat yhteiskunnallis-taloudelliset seuraukset. 5.2. Jos komissio toisaalta aktiivisesti tukee vapauttamisen, säätelynpurkamisen, kilpailukyvyn jne. periaatteita, on toisaalta erittäin huolestuttavaa, ettei oikeuspuitteita ole vielä määritelty. 5.3. TSK kannattaa täysin INFO 2000 -ohjelman tavoitteita ja hyväksyy sen sisällön päälinjat. Ottaen huomioon asiasta käytävän keskustelun komitea näkee ohjelmaluonnoksessa joitain heikkouksia: sen perusluonne samoin kuin sovellusalue on paikka paikoin epätarkka. 5.4. Vaikka TSK on tietoinen tiedontuotantoteollisuuden käsittelyn vaikeuksista ja ongelmien yksinkertaistamisesta johtuvasta vaarasta, se arvioi, että tässä tapauksessa avoimuuden ja ehdotettujen toimien tehokkuuden sääntöjä ei ole täysin sovellettu. 5.5. Koska yhteisön tiedontuotantoteollisuutta koskeva aloite on tärkeä ja perusteltu, TSK pyytää edellä esitettyjen huomioiden pohjalta komissiota harkitsemaan mahdollisuutta määritellä ohjelmassa selkeästi seuraavat kohdat. 5.5.1. Koska yhteisöllä on monia vastaavanlaisia ohjelmia tietojenkäsittelyn alalla, TSK:n mielestä INFO 2000 -ohjelmaa tulisi käsitellä välineenä parempaan kokonaiskoordinointiin pääsemiseksi. 5.5.2. Koska kokonaisrahoitus on niukka, olisi ainakin ensimmäisen nelivuotiskauden ajaksi rahoituksen prosentuaalisia osuuksia eri toimintalinjojen välillä muutettava, jotta Euroopan mahdollisuuksista saataisiin mahdollisimman suuri hyöty (ks. kohdat 4.1, 4.2, 4.3.6 ja 4.5). 5.5.3. Jotta rajoitettuja varoja ei hajautettaisi ja jotta toimet olisivat mahdollisimman tehokkaita, hankkeiden lukumäärää pitäisi rajoittaa niiden toimivuuden ja yhteiskunnallisen ensisijaisuuden perusteella (ks. kohdat 3.3.3, 4.3.2 ja 4.4.1). Bryssel, 21. joulukuuta 1995. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Carlos FERRER () EYVL N:o C 250, 26. 9. 1995, s. 4.