Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetus vaarallisten kemikaalien viennistä ja tuonnista" (KOM(2001) 803 lopullinen – 2001/0026 ACC)



Virallinen lehti nro C 241 , 07/10/2002 s. 0050 - 0056



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetus vaarallisten kemikaalien viennistä ja tuonnista" (KOM(2001) 803 lopullinen - 2001/0026 ACC) (2002/C 241/09) Neuvosto päätti 19. kesäkuuta 2002 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 175 artiklan 1 kohdan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut "maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö" -jaosto antoi lausuntonsa 20. kesäkuuta 2002. Esittelijä oli Georgios Sklavounos. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 17. ja 18. heinäkuuta 2002 pitämässään 392. täysistunnossa (heinäkuun 17. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 121 puolesta 4 pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Ehdotetulla neuvoston asetuksella vaarallisten kemikaalien viennistä ja tuonnista(1) on tarkoitus panna täytäntöön ilmoitettua ennakkosuostumusta (Prior Informed Consent, PIC) koskevan Rotterdamin yleissopimuksen vaatimukset, jotta Euroopan yhteisö (EY) voi ratifioida yleissopimuksen(2). 1.2. ETSK kannattaa kestävän kehityksen mukaisten strategioiden ja varovaisen lähestymistavan noudattamista kemikaalien hallinnassa terveys- ja ympäristöhaittojen ehkäisemiseksi. Ilmoitettua ennakkosuostumusta koskevan Rotterdamin yleissopimuksen tavoitteena on edistää tiedon saatavuutta ja kehitysmaiden päätöksentekoprosessia, ja sen avulla voitaisiin vähentää ihmisten ja ympäristön altistumista tietyille vaarallisille kemikaaleille.Komitea on tyytyväinen siihen, että Euroopan yhteisö edisti merkittävästi vahvan yleissopimuksen aikaansaamista ja vaati sinnikkäästi, että viejämaiden on tunnustettava vastuunsa kehitysmaita kohtaan, vaikka useat muut teollisuusmaat vastustivat kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi tehtyjä ehdotuksia. Yleissopimuksen täytäntöönpanoa koskeva asetus heijastaa jäsenvaltioiden näkemyksiä siitä, että on mentävä yleissopimuksen määräyksiä pitemmälle, jotta kehitysmaissa voitaisiin parantaa Euroopasta tuotavia vaarallisia kemikaaleja koskevan tiedon levitystä, lisätä päätöksentekoprosessin avoimuutta ja parantaa hallintotapaa. ETSK kannattaa kyseisiä toimia, joiden avulla voidaan edistää kestävää kehitystä ja vähentää vaaratilanteita maailmanlaajuisesti. Asetuksessa vahvistetaan, että Euroopan yhteisö aikoo tarjota kehitysmaille teknistä apua sääntelyvalmiuksien parantamiseksi. Komitea kannattaa kyseistä tavoitetta. 1.3. Jotta ilmoitettua ennakkosuostumusta koskeva yleissopimus (PIC-yleissopimus) olisi oikeudellisesti sitova, siihen tarvitaan 50 ratifiointia. Koska EY osallistuu yleissopimukseen "alueellisena taloudellisen yhdentymisen järjestönä", asetus on tärkeää hyväksyä hyvissä ajoin, jotta yhteisö voi ratifioida yleissopimuksen. Tähän mennessä Rotterdamin yleissopimuksen on allekirjoittanut 73 sopimuspuolta, joihin kuuluvat myös Euroopan yhteisö ja kaikki jäsenvaltiot Irlantia lukuun ottamatta. Yleissopimus ei ole kuitenkaan vielä tullut voimaan, sillä toistaiseksi sen on ratifioinut vasta 21 sopimuspuolta. ETSK kehottaa kiirehtimään ratifiointia maailmanlaajuisesti ja pahoittelee, ettei Euroopan komissio ole toiminut asiassa rivakammin. 1.4. Uusi asetus(3) korvaa nykyisen asetuksen N:o 2455/92 tiettyjen vaarallisten kemikaalien viennistä ja tuonnista(4). Se on nykyistä asetusta tiukempi ja sisältää elementtejä, joita yleissopimuksessa ei ole. Tavoitteena on auttaa kehitysmaita perustamaan sääntelyä koskevat päätökset tietoon. 2. Taustaa 2.1. Tässä yhteydessä on hyödyllistä tarkastella lyhyesti PIC-yleissopimuksen syntyhistoriaa. Ilmoitetun ennakkosuostumuksen menettely (PIC-menettely) sisällytettiin vuonna 1989 kemikaalien jakelua ja käyttöä koskeviin YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön FAO:n kansainvälisiin menettelysääntöihin ja kansainvälisen kaupan kohteina olevia kemikaaleja koskevien tietojen vaihtoa koskeviin YK:n ympäristöohjelman UNEP:n Lontoon suuntaviivoihin. Menettelyä on sovellettu vapaaehtoisesti vuodesta 1991. Lähtösysäyksenä oli huoli siitä, että teollisuusmaissa kiellettyjä tai käytöltään rajoitettuja kemikaaleja viedään kehitysmaihin siellä käytettäviksi. Eräät hallitukset ja yleishyödylliset järjestöt ovat ottaneet esille kysymyksen kiellettyjen kemikaalien viennin kieltämisestä. Seuraavista syistä päädyttiin kuitenkin kehittämään PIC-menettely: a) Monet kehitysmaat vastustivat sitä, että teollisuusmaat rajoittaisivat niiden mahdollisuuksia tuoda ja käyttää kemikaaleja. b) Jos kyseisillä kemikaaleilla olisi kysyntää tulevaisuudessakin, tuotanto siirtyisi muualle ja myynti kehitysmaihin jatkuisi. c) Toimi voitaisiin kohdistaa vain kiellettyihin tai käytöstä poistettuihin kemikaaleihin, muttei ankarasti säänneltyihin kemikaaleihin. d) Monet kehitysmaissa terveys- tai ympäristöongelmia aiheuttavat kemikaalit eivät ole kiellettyjä tai ankarasti säänneltyjä teollisuusmaissa. e) Kehitysmaiden korkeatasoisesta kemikaalien hallinnasta on hyötyä kuluttajille kyseisissä maissa ja maissa, joissa niiden tuottamia maataloustuotteita käytetään, Euroopan unioni mukaan luettuna, sillä torjunta-ainejäämät pienenevät. 2.2. Tiettyjä kemikaaleja voidaan kuitenkin asettaa vientikieltoon tietyin ehdoin, jos kehitysmaita voidaan auttaa löytämään vaihtoehtoja. Toisen kansainvälisen yleissopimuksen eli pysyviä orgaanisia yhdisteitä (POP-yhdisteitä) koskevan Tukholman yleissopimuksen tavoitteena on tiettyjen kemikaalien tuotannon ja käytön lopettaminen kokonaan. Alun perin kemikaaleja oli 12, joista yhdeksän torjunta-aineita(5). Tukholman ja Rotterdamin yleissopimusten avulla voidaan parantaa vaarallisten kemikaalien hallintaa ja turvallisuutta koko maailmassa. 2.3. PIC-menettelyn vahvin puoli on sen merkitys tietojen vaihdossa ja kemikaalien sääntelymahdollisuuksien edistämisessä kehitysmaissa. Se edistää merkittävästi kestävää kehitystä. Vuonna 1992 järjestetyssä maailman ympäristökonferenssissa hallitukset sopivat, että PIC-yleissopimuksesta on tehtävä oikeudellisesti sitova vuoteen 2000 mennessä. Jos jotkin kemikaalit osoittautuvat vaarallisiksi, teollisuusmaiden hallitukset voivat tunnistaa riskit ja kieltää kyseiset kemikaalit tai asettaa ne ankaraan sääntelyyn, jotta voidaan suojella ihmisten terveyttä tai ympäristöä tai molempia. Useimmilla kehitysmailla ei ole tarvittavaa lainsäädäntöä tai tieteellisiä ja teknisiä resursseja riskien arvioimiseksi. Lisäksi niiltä puuttuu laboratorioita analyysien tekemiseksi tai muita tärkeitä resursseja. PIC-yleissopimus tarjoaa kehitysmaille mahdollisuuden saada tärkeää tietoa vaarallisia kemikaaleja koskevista sääntelytoimista ja auttaa niitä estämään kyseisten kemikaalien epätoivottua tuontia. Yleissopimuksen allekirjoittaneet hallitukset sopivat, että ne noudattavat sopimusta vapaaehtoisesti allekirjoittamispäivämäärästä eli 11. päivästä syyskuuta 1998 lähtien. Yleissopimuksen mukaan sopimusvaltiot voivat toteuttaa sopimuksessa määrättyä voimakkaampia toimia, kunhan toimet ovat sopimuksen tavoitteiden mukaisia. 3. Rotterdamin yleissopimuksen keskeiset kohdat ja uuden asetuksen soveltamisalaan kuuluvat kemikaalit 3.1. Tarkasteltavana olevan asetuksen hyväksymisen jälkeen Euroopan unioni voi ratifioida Rotterdamin yleissopimuksen. Sopimus sisältää seuraavat keskeiset kohdat: - Hallitusten on nimettävä kansallinen viranomainen ("nimetty kansallinen viranomainen"), joka suorittaa yleissopimuksen edellyttämät hallintotoimet. - Hallitusten on ilmoitettava PIC-sihteeristölle(6) kemikaalin kieltämisestä tai ankarasta sääntelystä 90 päivän kuluessa suoraan sovellettavan lainsäädäntötoimen toteuttamisesta. - Hallitusten, jotka ovat kieltäneet jonkin kemikaalin tai asettaneet sen ankaraan sääntelyyn, on tehtävä kemikaalia tuoville maille vienti-ilmoitus ainakin siihen asti kun kemikaali on lisätty PIC-luetteloon ja tuovat maat ovat ilmoittaneet, sallivatko vai kieltävätkö ne tuonnin. - Kemikaalin PIC-luetteloon lisäämisen edellytyksenä on, että se on (yleissopimuksessa esitetyn määritelmän mukaisesti) kielletty tai ankarasti säännelty kahdessa maassa, jotka sijaitsevat eri osissa maapalloa. - Lisäksi kehitysmaat tai siirtymätalousmaat voivat ehdottaa yksilöityjen tapausten perusteella sellaisten erittäin vaarallisten torjunta-ainevalmisteiden lisäämistä PIC-luetteloon, joiden on todettu aiheuttavan akuutteja terveys- tai ympäristöongelmia kyseisissä maissa. Kyseiset maat voivat kieltää tällaiset torjunta-aineet tai asettaa ne ankaraan sääntelyyn, mikäli niillä on tähän tarvittava lainsäädäntö. Tämä ei kuitenkaan ole ennakkoehto. - Sopimuspuolten nimeämistä asiantuntijoista koostuva kemikaalien arviointikomitea tutkii sihteeristön kelpuuttamat valvontatoimet. Mikäli ne katsotaan yleissopimuksen mukaisiksi, kemikaalien arviointikomiteaa pyydetään laatimaan päätöksenteko-ohjeet. - Sopimuspuolten konferenssi päättää kemikaalien lisäämisestä PIC-luetteloon. Kun kemikaali on PIC-luettelossa, hallitukset saavat päätöksenteko-ohjeet, ja niiden on ilmoitettava, sallivatko vai kieltävätkö ne kyseisen kemikaalin tuonnin. - Sopimuspuolten on varmistettava, että niiden vientiyritykset noudattavat tuontipäätöksiä. 3.1.1. Uudella asetuksella luodaan infrastruktuuri, joka mahdollistaa osallistumisen yleissopimuksen toteuttamismekanismeihin, kansallisen viranomaisen nimeäminen mukaan luettuna, sopimuspuolten konferenssiin ja kemikaalien arviointikomiteaan, ja mekanismi, jonka avulla jäsenvaltiot voivat laatia teknisiä asiakirjoja. Asetuksessa tehdään selväksi, että Euroopan yhteisö aikoo tehdä päätöksiä kemikaalien tuojan ominaisuudessa ja hoitaa kemikaalien vientiin liittyvät velvollisuutensa. 3.2. Asetus koskee kemikaaleja, jotka on kielletty (käytöstä vedetyt kemikaalit mukaan luettuina) tai joiden käyttöä säännellään EU:ssa ankarasti terveys- tai ympäristösyistä. Torjunta-aineista asetuksen soveltamisalaan kuuluvat kemikaalit, jotka luokitellaan EU:ssa kasvinsuojeluaineiksi ja biosideiksi, ja teollisuuskemikaaleista ammattikäyttöön tarkoitetut ja yleiseen käyttöön tarkoitetut kemikaalit. Liitteessä 1 esitetään asetuksen soveltamisalaan kuuluvat kemikaalit seuraavasti: - 1 osa: yhteisössä kielletyt tai käytöltään ankarasti säännellyt kemikaalit, joihin sovelletaan kiellosta tai ankarasta sääntelystä johtuvaa vienti-ilmoitusmenettelyä (sisältää PIC-luetteloon jo lisättyjä kemikaaleja, joita koskeva vienti-ilmoitusvelvoite saattaa olla päättynyt). - 2 osa: kieltoa tai ankaraa sääntelyä koskevien valvontatoimien perusteella PIC-ilmoitusjärjestelmään kuuluvat kemikaalit (ei sisällä kemikaaleja, joihin jo sovelletaan PIC-menettelyä). - 3 osa: PIC-järjestelmään jo kuuluvat kemikaalit. 3.2.1. Asetuksen soveltamisala on yleissopimusta laajempi, sillä siinä edellytetään vienti-ilmoitusta tietyistä esineistä tai valmistuotteista, jotka sisältävät kiellettyä tai ankarasti säänneltyä kemikaalia reagoimattomassa muodossa (puhtaana). Tämän lisäksi säädetään, että asetukseen kuuluvassa liitteessä V mainittuja esineitä tai valmistuotteita, joiden käyttö on kielletty yhteisössä, ei saa viedä. 3.2.1.1. Liitteeseen 1 lisätään kemikaaleja, kun yhteisön lainsäädännössä toteutetaan asianmukaisia suoraan sovellettavia lainsäädäntötoimia tai kun yleissopimuksen soveltamisalaan lisätään kemikaaleja muiden sopimuspuolten ilmoituksen johdosta. 4. ETSK:n kanta ehdotetun asetuksen mukaisiin toimiin 4.1. PIC-yleissopimuksen täytäntöönpanoa koskeva asetusehdotus noudattelee tärkeinä pidettyjä periaatteita, ja siinä mm. kannustetaan "jakamaan vastuuta ja tekemään yhteistyötä vaarallisten kemikaalien kansainvälisessä kaupassa ihmisten terveyden ja ympäristön suojelemiseksi mahdollisilta vahingoilta". Ehdotuksessa esitetään useita tärkeitä toimia. ETSK korostaa seuraavassa esitettyjen asetuksen mukaisten toimien hyödyllisyyttä ja esittää toimia tavoitteiden edistämiseksi: Vienti-ilmoitukset 4.1.1. EU:ssa kielletyistä tai ankarasti säännellyistä kemikaaleista on tehtävä vienti-ilmoitus, kunnes kemikaali on lisätty PIC-luetteloon. Tällöinkin vienti-ilmoitusmenettelyä voidaan jatkaa, jos tuojamaat niin vaativat. Liitteessä 1 olevissa 2 ja 3 osassa lueteltuja kemikaaleja ei saa viedä ilman tuojamaan nimenomaista suostumusta. Yleissopimuksen tavoitteita tehostetaan muuttamalla sen sisältämä vaatimus vallitsevan tilanteen säilyttämisestä, jos sopimuspuoli ei anna nimenomaista tuontisuostumusta. ETSK pitää nykyistä vienti-ilmoitusmenettelyä tärkeänä ja kehottaa varmistamaan kaikin keinoin, että kehitysmaiden kaikki asianomaiset osapuolet, myös eturyhmät, saavat tietoa tuonnin jatkamisesta. Tuontia koskevan tiedon saatavuus 4.1.2. Asetuksen 9 artiklan avulla on tarkoitus lisätä tiedon saatavuutta siten, että viejä velvoitetaan ilmoittamaan sijaintijäsenvaltionsa nimetylle viranomaiselle EU:ssa kielletyn tai ankarasti säännellyn kemikaalin tai yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvan kemikaalin vientimäärästä. Tiivistelmä muista kuin luottamuksellisista tiedoista saatetaan julkisesti saataville. ETSK kannattaa Euroopan komission ja kemianteollisuuden aloitetta vapaaehtoisesta sopimuksesta, joka koskisi tietojen antamista vuosittain asetuksen N:o 2455/92 soveltamisalaan kuuluvien kemikaalien vientimääristä. Sopimusta olisi tarkoitus soveltaa ennen kuin yhteisö on ratifioinut Rotterdamin yleissopimuksen ja siitä on tehty oikeudellisesti sitova. Kemianteollisuuden halukkuudelle osallistua mainittuun aloitteeseen on annettava täysi tunnustus ja kiitos, sillä velvoite ei vielä koske muun maailman teollisuutta. Lisäksi komitea antaa arvoa Euroopan komission aloitteelle julkistaa vuosittain vientiä koskevia kokoumatietoja ja toteaa komission sitoutuneen varmistamaan, että tuojamaat saavat säännöllisesti käytettäviinsä kaikki komission kokoamat tiedot. Tästä huolimatta komitea - kehottaa Euroopan komissiota julkistamaan mainitut tiedot jäsenvaltioiden viennistä, kuitenkin niin ettei liikesalaisuutta vaaranneta - ehdottaa Euroopan komissiolle, että se kokoaisi ja julkistaisi tietoja asetuksen mukaisten tai muiden valkoisessa kirjassa "Tulevaa kemikaalipolitiikkaa koskeva strategiaa"(7) pohjustettujen toimien soveltamisalaan kuuluvien kemikaalien tuotantopaikoista ja vuosittaisista tuotantomääristä. 4.1.2.1. Euroopan komissio pitää yllä julkista tietokantaa, jossa on tietoja viennistä tuojamaittain. Kaikki vienti kirjataan kuitenkin yhteisön alueelta tulevana. Tiedolla alkuperäisestä viejäjäsenvaltiosta on yleistä merkitystä, ja ETSK:n mielestä sen pitäisi olla saatavilla rutiiniluonteisesti. Tiedon saatavuus ja tuojamaiden avustaminen 4.1.3. Euroopan komission ja jäsenvaltioiden on helpotettava kyseisen asetuksen soveltamisalaan kuuluvia kemikaaleja koskevien tieteellisten, teknisten, taloudellisten ja oikeudellisten tietojen toimittamista (ottaen huomioon tarpeen suojata liiketoimintaa koskevia luottamuksellisia tietoja), toksikologiaa, ekotoksikologiaa ja käyttöturvallisuutta koskevat tiedot mukaan luettuina. Koska kehitysmaille toimitettavan tiedon määrää on tarkoitus lisätä huomattavasti, komitean mielestä Euroopan yhteisön on varattava määrärahoja toimintaan, jonka avulla pyritään saavuttamaan seuraavat asetuksessa mainitut ensisijaiset tavoitteet: 4.1.3.1. Tuki valmiuksien parantamiseen tarkoitetulle tietoverkolle, jonka kemikaalien turvallisuutta käsittelevä hallitustenvälinen foorumi (IFCS) perustaa. 4.1.3.2. Tuojasopimuspuolen pyytämien lisätietojen toimittaminen tietystä kemikaalista tai sääntelytoimesta. 4.1.3.3. PIC-menettelyyn kuuluvien kemikaalien kauttakulkua koskevien tietojen ja tarvittavien yksityiskohtaisten tietojen toimittaminen asianomaisella kielellä maille, jotka sijaitsevat kyseisten kemikaalien kuljetusreitillä. Kemikaalien vientiä koskevat velvoittavat standardit 4.1.4. ETSK on tyytyväinen asetuksen sisältämään vaatimukseen siitä, että viennissä on noudatettava luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevia EU:n standardeja ja että turvallisuustiedot tulee antaa määrämaan kielellä tai kielillä tai pääkielellä. Kuljetuksen aikana saattaa kuitenkin ilmetä muita ongelmia, joista osa on viejän valvonnan ulottumattomissa: kiellettyjä ja ankarasti säänneltyjä kemikaaleja saatetaan kuljettaa useiden maiden kautta, ja niitä saattavat käsitellä henkilöt, jotka eivät ole tietoisia niiden vaarallisuudesta. Häikäilemättömät kuljetusyritykset saattavat salata kuljetettavan tavaran laadun. Komitean mielestä kyseisiin ongelmiin on tartuttava kiireesti; saattaa olla tarpeen mm. edellyttää, että vaarallisten kemikaalien lähetysasiakirjat laaditaan kaikkien niiden maiden kielillä, joiden kautta ne kuljetetaan määrämaahan(8). Yhteisön tulisi antaa teknistä apua tullivirkailijoiden kouluttamiseksi, sillä heillä on keskeinen rooli PIC-yleissopimuksen käytännön täytäntöönpanossa. 4.1.4.1. Vientikemikaaleille asetetaan laadun ja asianmukaisuuden varmistamiseksi vähimmäisvaatimukset, jotka koskevat puhtautta, käyttöikää ja varastojen vanhentumisen estämiseksi asianmukaisia pakkauskokoja. 4.1.5. ETSK kehottaa Euroopan komissiota varmistamaan, että kehitysmaat parantavat valmiuksiaan arvioida kemikaalien tuonnin asianmukaisuutta. Sen tulisi kohdistaa kehitysapu koulutukseen ja laboratorioiden perustamiseen. Komitea myöntää, että vanhentuneet torjunta-ainevarastot, joita on syntynyt liian suurten toimitusten, epäasianmukaisten torjunta-aineiden toimittamisen ja tuojamaiden huonojen varastointiolosuhteiden takia, ovat suuri ongelma. On tuettava toimia varastojen vanhentumisen estämiseksi tulevaisuudessa ja varattava määrärahoja nykyisten varastojen turvallista hävittämistä varten. Vientikielto 4.1.6. Tietyt liitteessä V mainitut kemikaalit ja esineet voidaan asettaa vientikieltoon, mikäli ministerineuvosto hyväksyy tämän. Vientikielto on merkittävä innovaatio, ja komitea vetoaakin Euroopan komissioon, jotta se varmistaisi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, että kielto ulotetaan koskemaan kaikkia esineitä, jotka sisältävät vaarallisia kemikaaleja sellaisessa muodossa, että ne vahingoittavat esineiden kanssa tekemisiin joutuvien henkilöiden terveyttä. ETSK toivoo, että tässä yhteydessä pohdittaisiin mahdollisuutta käyttää vientikieltoja mainittua laajemmin Maailman kauppajärjestön WTO:n määräysten yhteydessä. Tekninen apu 4.1.7. Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita kehotetaan tekemään yhteistyötä teknisen avun, muun muassa koulutuksen, tarjoamiseksi, jotta kehitysmaat saisivat infrastruktuurin, valmiudet ja asiantuntemuksen, joita tarvitaan kemikaalien asianmukaiseksi hallinnoimiseksi koko niiden elinkaaren ajan ja yleissopimuksen täytäntöönpanemiseksi. Komitean mielestä apua tulisi antaa työntekijäjärjestöille ja kansalaisjärjestöille, jotka edistävät kansanterveyttä, ympäristönsuojelua ja vaarallisista torjunta-aineista nykyistä vähemmän riippuvaista maataloustoimintaa. Kemikaalien lisääminen liitteessä 1 olevaan luetteloon 4.1.8. Jäsenvaltioissa kaupan olevia kasvinsuojeluaineita säännellään direktiivillä 91/414/ETY. Direktiiviä tarkistetaan parhaillaan, ja tarkoituksena on poistaa vuonna 2003 markkinoilta useita torjunta-aineita (kasvinsuojeluaineita), koska niitä koskevat tiedot ovat riittämättömiä käytön sallimiseksi tulevaisuudessakin tai koska markkinat ovat liian pienet, jotta valmistajien ja jälleenmyyjien kannattaisi investoida vaadittavien tietojen hankintaan. Toiset tuotteet poistetaan markkinoilta puhtaasti kaupallisista syistä ja toiset taas siksi, että kyseisillä kemikaaleilla pelätään olevan haitallisia terveys- tai ympäristövaikutuksia. Euroopan komission mielestä on tärkeää yksilöidä tuotteet, joita ei mainita direktiivissä 91/414/ETY olevan liitteen asianmukaisessa kohdassa niiden terveys- tai ympäristövaikutusten perusteella, ja tehdä niistä PIC-menettelyn mukainen ilmoitus. Aloite on tärkeä ja toteuttamiskelpoinen. ETSK kannattaa sitä, mutta kehottaa kiirehtimään uusien tieteellisten ja teknisten tietojen perusteella tehtävää tarkistusta. Teollisuuskemikaalien kieltäminen tai ankara sääntely terveys- tai ympäristösyistä kuuluu direktiivin 76/769/ETY soveltamisalaan. Komitea on tyytyväinen siihen, että tällaisistakin toimista tulee tehdä ilmoitus. 5. ETSK:n huomioita ja suosituksia seikoista, joita ehdotetussa asetuksessa ei mainita Komitea katsoo, että seuraaviin seikkoihin tulee kiinnittää huomiota: Työsuojelu 5.1. ETSK pitää työsuojelua erittäin tärkeänä. Ehdotetussa asetuksessa mainitaan, että teollisuuskemikaaleilla tarkoitetaan ammattikäyttöön tarkoitettuja ja yleiseen käyttöön tarkoitettuja kemikaaleja. Komitean mielestä tulee korostaa, että ammattikäytöllä viitataan kaikkiin sellaisiin henkilöihin, jotka käyttävät kemikaaleja työssään. Näin tehtäisiin selväksi, että asetus koskee kaikkia työpaikalla, kotona tai muussa ympäristössä altistuvia henkilöitä. Kiellot eri jäsenvaltioissa 5.2. Ehdotetun asetuksen 10 artiklan 7 kohdassa säädetään, että yksittäisten jäsenvaltioiden ei pidä lähettää sihteeristölle suoraan sovellettavia sääntelytoimia koskevia ilmoituksia. Tämän perusteella ilmoitus on tehtävä vain kemikaaleista, jotka on kielletty tai asetettu ankaraan sääntelyyn (direktiivien 91/414/ETY, 98/8/EY, 79/117/ETY, 76/769/ETY ja/tai muun asiaa koskevan yhteisön säädöksen mukaisesti) kaikissa jäsenvaltioissa. Komitean mielestä tuojamaiden on saatava tieto siitä, että kemikaali on kielletty tai ankarasti säännelty jossakin jäsenvaltiossa. Euroopan komission tulee ottaa käyttöön menettely valvontatoimea koskevan ilmoituksen tekemiseksi tai ainakin varmistaa, että maille ilmoitetaan toimista tietojen vaihdon avulla. Kemianteollisuuden innovaatioiden edistäminen 5.3. ETSK myöntää, että kemianteollisuuden innovatiivisuudella ja kilpailukyvyllä on suuri merkitys Euroopalle. Komitea katsoo, että kestävään kehitykseen tähtäävillä toimilla tulee antaa täysi tuki kemianteollisuuden toiminnalle. Komitea kehottaa sekä teollisuutta että Euroopan komissiota edistämään torjunta-aineiden tuotannolle ja käytölle vaihtoehtoisten menetelmien tutkimusta, biologinen torjunta ja muut tuholaistorjuntamenetelmät mukaan luettuina. Toimien tavoitteena tulisi olla kilpailukyvyn parantaminen kestävän kehityksen mukaisesti ja tuottavuuden lisääminen ympäristöä säästävästi sekä luomumaataloutta ja maaseudun kestävää kehitystä koskevan EU:n toimintastrategian käynnistäminen. ETSK kannustaa Euroopan komissiota tukemaan tutkimus- ja kehittämistoimintaa, koulutusta ja alan apurahamahdollisuuksia, jotta teollisuus voisi osaltaan edistää kestävän kehityksen mukaisia ja ympäristöä säästäviä innovaatioita. 5.3.1. ETSK:n mielestä Euroopan kemianteollisuuden vastuunotto kehitysmaiden ympäristöä ja työvoimaa koskevissa kysymyksissä on maailman huippua, ja komitea kannustaa sitä säilyttämään johtavan asemansa tulevaisuudessakin(9). 5.3.2. ETSK kannattaa FAO:n määräysten laatimista kansainvälisen kaupan kohteina olevista tuotteista. Direktiivi 98/8/EY 5.4. Komitea on korostanut aiemmin antamassaan lausunnossa biosidituotteiden markkinoille saattamisesta(10), että korkeatasoinen ihmisten ja eläinten terveyden sekä ympäristön suojelu tulee taata kansallisesti yhdenmukaisin kyseisiä vaarallisia aineita koskevin arvioin. Komitea pahoittelee, etteivät kaikki jäsenvaltiot ole vieläkään saattaneet direktiiviä osaksi kansallista lainsäädäntöään. 5.4.1. Euroopan komissio on vasta äskettäin käynnistänyt oikeustoimia Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa tiettyjä jäsenvaltioita (F, L, D, E, P ja IRL) vastaan sen johdosta, että ne eivät ole saattaneet direktiivin 98/8/EY säännöksiä osaksi kansallista lainsäädäntöään. Komitea toteaa jälleen, että asiaa tulee tutkia edelleen. Koulutus kehitysmaissa 5.5. Komitea esitti jo vuonna 1991 lausunnossaan tiettyjen vaarallisten kemikaalien viennistä ja tuonnista(11) (kohdat 2.7 ja 2.8), että "yhteisön ja kansainvälisten järjestöjen tulee auttaa heikommin kehittyneitä maita ottamaan käyttöön asianmukaiset välineet, jotta ne voivat reagoida ripeästi kaikkiin ilmoituksiin" ja että "komission tulisi laatia opas asiaa koskevista menettelyistä yhteisön alueella toimivien yritysten auttamiseksi perusasetuksen täytäntöönpanossa". Lisäksi komitea on esittänyt, että ympäristökysymyksiä koskevaa koulutusta on kehitettävä. Myös YK ja FAO ovat esittäneet samanlaisen suosituksen ja kannustaneet auttamaan kehitysmaita ja siirtymätalousmaita toteuttamaan erityishankkeita sellaisten erittäin vaarallisten torjunta-ainevalmisteiden yksilöimiseksi, joista aiheutuu ongelmia kyseisten maiden käyttöympäristöissä. Tätä tulisi pohtia vakavasti EU:n laajentumisen yhteydessä, ja Euroopan komission tulisi edistää hankkeita teknisen avun tiedonvaihtotoimistonsa (TAIEX) avulla. 5.6. Jäsenvaltioiden tulisi toteuttaa seuraavia toimia: täytäntöönpanon valvonta, koulutusohjelmat ja ohjelmat tiedon levittämiseksi kyseisissä valtioissa, valmiuksien parantaminen sekä siihen liittyvä riskien vähentäminen ja hallinta sekä hallinnollisten järjestelyjen ja ohjelmien, tietojärjestelmien, tietoverkkojen ja Internet-yhteyksien parantaminen. Maiden sisäisiä ministeriöiden välisiä koordinointimekanismeja tulee edistää ja vahvistaa. Kuulemismekanismi työntekijäjärjestöjä ja kansalaisjärjestöjä varten 5.7. Komitea esittää ympäristönsuojelun alalla toimivia kansalaisjärjestöjä koskevassa lausunnossaan(12) (kohta 4), että tarvitaan "sellaisten valtioista riippumattomien järjestöjen ympäristötoimien ja -sitoumusten tukemista ja rahoittamista, jotka edustavat Euroopan kansalaisia työntekijöinä, työnantajina, maanviljelijöinä tai kuluttajina ja joiden rooli ympäristöpoliittisten toimien täytäntöönpanossa on erittäin merkittävä". Eri eturyhmien tulee voida osallistua lainsäädäntökehyksen vahvistamista koskeviin toimiin. ETSK:n mielestä tarvitaan kuulemismekanismeja, joiden avulla eturyhmät voivat ilmaista näkemyksensä Euroopan komissiolle. Komitea pahoittelee, ettei siltä aiota pyytää lausuntoa uudessa asetuksessa olevien liitteiden muuttamisen yhteydessä. Se panee kuitenkin merkille, että Euroopan komissio aikoo kutsua eturyhmät tärkeisiin kokouksiin, joissa käsitellään asetukseen liittyviä asioita, ja kehottaa komissiota konsultoimaan mahdollisimman monia eturyhmiä, jotta voitaisiin varmistaa toiminnan avoimuus ja kaikkien näkökantojen saaminen kuuluviin. Tässä yhteydessä komitea huomauttaa, että sillä on valmiudet toimia keskeisessä roolissa eturyhmien näkemysten edistämisfoorumina. Torjunta-aineiden käytön vähentäminen 5.8. Välittömät kokemukset torjunta-aineiden käytöstä ja tarve kehittää maataloutta nykyistä kestävämpään suuntaan ovat kaksi tärkeintä tekijää, jotka ovat motivoineet toteuttamaan toimia torjunta-aineiden käyttöön liittyvien riskien vähentämiseksi. Tällaisia toimia ovat mm. tuotteiden rekisteröinti, vaarallisten torjunta-aineiden poistaminen markkinoilta, menettelysäännöt, toimet työntekijöihin kohdistuvien riskien vähentämiseksi (koulutus), maatalouden harjoittaminen kestävän kehityksen periaatteiden mukaisesti, raja-arvojen määrittely, vaihtoehtoisten tuholaistorjuntamenetelmien tutkimus, tuholaisia kestävien viljelylajikkeiden määrittäminen, integroitu torjunta ja ympäristömerkit. Kyseiset toimet ovat kemikaalien asiallisen hallinnan perusta, EU:n tutkimusrahoitusta tulisikin tarkistaa ja kohdentaa kyseisiin toimiin. Lisäksi kehitysapua tulisi punnita uudelleen sen varmistamiseksi, että se käytetään kestävän kehityksen periaatteiden mukaisen maatalouden ja sellaisten asianmukaisten tuholaistorjuntamenetelmien kehittämiseen, joilla edistetään integroitua torjuntaa, luomumaataloutta tai muita ympäristöä säästäviä toimintatapoja. Täytäntöönpanon valvonta 5.9. Lisäksi on kiinnitettävä huomiota riitojen ratkaisuun, tuotevastuuseen ja vaarallisten kemikaalien salakuljetukseen. Toimien tulee olla yhdenmukaisia ja muiden asiaa koskevien yleissopimusten mukaisia. 5.9.1. Kemikaalivalvonnassa tulee noudattaa tiiviisti Rion julkilausuman mukaista varovaisuusperiaatetta. Lisäksi tulee noudattaa periaatetta, jonka mukaan saastuttamista on ehkäistävä jo sen lähteellä. Euroopan komission tulisi korostaa lähestymistavassaan molempia periaatteita. 5.9.2. ETSK pahoittelee, ettei rangaistuksia koskevissa säännöksissä (17 ja 21 artikla) vieläkään myönnetä komissiolle oikeutta tai mahdollisuutta valvoa asiaa koskevien yhteisön sääntöjen täytäntöönpanoa. Koska kukin jäsenvaltio päättää yksin rangaistuksista, kaupankäynti saattaa vääristyä. Oikeusperusta 5.10. Ehdotettu asetus koskee ensisijaisesti ympäristönäkökohtia eikä niinkään kansainväliseen kauppaan liittyviä näkökohtia. ETSK suhtautuu epäilevästi siihen, että Euroopan komissio on valinnut asetuksen oikeusperustaksi 133 artiklan. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin toteaa biologista monimuotoisuutta koskevaa yleissopimusta ja Cartagenan pöytäkirjaa (vastaava komission ehdotus) koskevassa lausunnossaan 2/00, että kyseisissä asioissa asianmukainen oikeusperusta on 175 artiklan 1 kohta. Komitea kannattaa ministerineuvoston hiljattain (30. huhtikuuta 2002) tekemää päätöstä muuttaa oikeusperustaa kyseisten seikkojen huomioimiseksi. Bryssel, 17. heinäkuuta 2002. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Göke Frerichs (1) KOM(2001) 803 lopullinen. (2) Ks. KOM(2001) 802 lopullinen. (3) KOM(2001) 803 lopullinen. (4) EYVL L 251, 29.8.1992, s. 13. (5) Ks. talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös ympäristöä koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta (2001-2010)", EYVL C 221, 7.8.2001, s. 80-85. (6) Hallitukset muodostavat päätöksentekoelimen aluksi kansainvälisen neuvottelukomitean (International Negotiating Committee, INC) ja ratifioinnin jälkeen sopimuspuolten konferenssin (CoP) muodossa. Sihteeristö suorittaa yleissopimuksen mukaisia menettelyjä ja panee täytäntöön kansainvälisen neuvottelukomitean ja sopimuspuolten konferenssin päätökset. (7) KOM(2001) 88 lopullinen. (8) Nykyisin asiakirjat laaditaan kuudella kielellä asiaa koskevien YK:n menettelyjen mukaisesti. (9) Ks. myös talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Työntekijöiden oikeudet", EYVL C 260, 7.9.2001, s. 79-85 ja talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Vihreä kirja yritysten sosiaalisen vastuun eurooppalaisten puitteiden edistämisestä", CES 355/2002. Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Valkoinen kirja - Tulevaa kemikaalipolitiikkaa koskeva strategia", EYVL C 36, 8.2.2002, s. 99-104. (10) Lausunto aiheesta "Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi biosidituotteiden saattamisesta markkinoille", EYVL C 174, 17.6.1996, s. 32. (11) Lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (ETY) tiettyjen vaarallisten kemikaalien viennistä ja tuonnista", EYVL C 191, 22.7.1991, s. 17. (12) Lausunto aiheesta "Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yhteisön toimintaohjelmasta ensisijaisesti ympäristönsuojelun alalla toimivien valtioista riippumattomien järjestöjen tukemiseksi", EYVL C 36, 8.2.2001, s. 108.