Alustava esitys - Euroopan yhteisöjen yleiseksi talousarvioski varainhoitovuodelle 2002 - Johdanto - Poliittinen katsaus /* SEK/2001/0949 lopull. Nide I */





ALUSTAVA ESITYS - Euroopan yhteisöjen yleiseksi talousarvioski varainhoitovuodelle 2002 - JOHDANTO - Poliittinen katsaus (komission esittämä) SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto 1.1. Vuosistrategia laadinta (APS-kierros) 1.2. Toimintoperusteinen budjetointi 1.3. Yleistä 1.4. Alustavaan talousarvioesitykseen sisältyvien asiakirjojen rakenne 2. Taloudelliset puitteet 2.1. Vuoden 2002 talousarvion rahoitusnäkymät 2.2. Maksumäärärahat ja maksattamatta olevat sitoumukset (RAL) 2.3. Teknistä ja hallinnollista apua koskevat BA-budjettikohdat 2.4. Toimielinten välinen sopimus talousarvion toteuttamisesta ja oikeusperusteista TOIMINTALOHKOT JA PAINOPISTEALUEET RAHOITUSNÄKYMIEN OTSAKKEIDEN MUKAAN 3. Maatalousmenot: Otsake 1 3.1. Yhteenvetotaulukko 3.2. Otsakkeen 1 pääkohdat 3.3. Otsakkeen 1 yleisesittely 4. Rakennerahastot: Otsake 2 4.1. Yhteenvetotaulukko 4.2. Otsakkeen 2 pääkohdat 4.3. Otsakkeen 2 yleisesittely 5. Sisäiset politiikat: Otsake 3 5.1 Yhteenvetotaulukko 5.2 Otsakkeen 3 pääkohdat 5.3 Otsakkeen 3 yleisesittely 6. Ulkoiset toimet: Otsake 4 6.1 Yhteenvetotaulukko 6.2 Otsakkeen 4 pääkohdat 6.3 Otsakkeen 4 yleisesittely 7. Liittymistä valmistelevat rahoitusvälineet: Otsake 7 7.1 Yhteenvetotaulukko 7.2 SAPARD, maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma 7.3 ISPA, liittymistä valmisteleva rakennepolitiikan väline 7.4 PHARE, liittymistä valmisteleva rahoitusväline 8. Hallintomenot: Otsake 5 8.1 Yhteenvetotaulukko 8.2 Otsakkeen 5 pääkohdat 8.3 Otsakkeen 5 yleisesittely ASIAKIRJA I - POLIITTINEN KATSAUS 1. Johdanto 1.1. Vuosistrategia laadinta (APS-kierros) Vuoden 2002 budjettimenettelyn voidaan katsoa alkaneen joulukuussa 2000 käydyllä poliittisella suuntaa-antavalla keskustelulla. Vuosistrategiaa koskeva päätös tehtiin helmikuussa 2001 [1]. Hallinnonuudistusta koskeva valkoinen kirja ja sen perusteella tehdyt päätökset ovat johtaneet strategisen suunnittelun ja ohjelmoinnin kierroksen käyttöönottoon; se muuttaa komission talousarvioesityksen laadintaprosessin. Suunnittelu- ja ohjelmointikierroksen yhtenä tarkoituksena on auttaa komissiota määrittelemään toimintansa vuosittaiset painopisteet. Kierros alkaa vuosistrategiaa koskevalla päätöksellä ja kattaa koko vuoden 2002. Painopisteet ja niiden edellyttämät toimenpiteet ja resurssit vahvistetaan vuosittain strategiapäätöksellä, jonka komissio tekee seuraavaa vuotta varten. Päätöstä käytetään ohjeena talousarvion laadintaprosessissa ja komission työn suunnittelussa. [1] 21.2.2001, SEC (2001) 268. Suuntaa-antava poliittinen keskustelu käytiin komissiossa 6. joulukuuta 2000. Sen perusteella voitiin määritellä kuusi painopistettä vuodeksi 2002: euro, kestävä kehitys, kehitysyhteistyö, Välimeri-yhteistyö, laajentuminen ja uusi eurooppalainen hallintotapa. Tämän jälkeen komission sisällä alettiin tutkia, mitä vaikutuksia vuoden 2002 painopisteillä on eri yksiköiden resursseihin ja annettiin suuntaviivat vuoden talousarviolle sekä varmistettiin, että keskeisiin toimenpiteisiin on riittävästi resursseja. Varojen kohdentamisessa noudatettiin tiukasti rahoitusnäkymiä. Komission mielestä on tärkeää, että ensin osoitetaan henkilöresurssit keskeisiin toimenpiteisiin ja jo tehtyihin sitoumuksiin ja vasta sitten tehdään uusia sitoumuksia. Komissio perustikin vuonna 2000 komissaarien erityisryhmän arvioimaan komission käytettävissä olevia henkilöresursseja ja tehtäviä. Henkilöresurssit on vuoden 2002 strategiapäätöksessä kohdennettu tiukasti vuotta 2002 koskevien erityisryhmän päätelmien mukaisesti. Keskeiset toimenpiteet voidaan kuitenkin toteuttaa myös ilman uusia voimavaroja, joten niiden määrittely ei ole suorassa yhteydessä resursseihin. APS-päätöksessä kaikille 29:lle komission toimintalohkolle asetetaan määrälliset suuntaviivat. APS-kierroksella budjetoinnissa korostuu suuntaus ylhäältä alaspäin, ja komission APS-keskusteluista onkin tullut budjettipolitiikan tärkein määrittelyfoorumi. Määrällisten ohjeiden antaminen näin aikaisessa vaiheessa talousarviomenettelyä on uutta, ja sen ansiosta eri yksiköillä on ollut tarkat kiinnekohdat alustavan talousarvioesityksen (ATE) valmistelussa. ATE:n laatimiseksi käytävät budjettineuvottelut ovatkin muuttuneet selvärajaisemmiksi, kun niitä ohjaavat etukäteen vahvistetut painopisteet. APS-neuvottelujen päätelmiä ei ole asetettu kyseenalaiseksi, vaikka niihin on jouduttu tekemään uusien näkökohtien vuoksi erinäisiä muutoksia. 1.2. Toimintoperusteinen budjetointi Vuoden 2002 alustavassa talousarvioesityksessä (ATE) on lisätty viime vuonna käyttöön otettua toimintoperusteista budjetointia. Vaikka uusi budjetointitapa tuottaa parhaita tuloksia vasta kun toimintojohtaminen on laajemmassa käytössä, sitä on kuitenkin kehitetty ja parannettu: budjettiin on otettu uusi nimikkeistö, joka helpottaa sen lukua muassa niin, että kaikille toimintolohkoille yhteiset horisontaaliset toiminnot on koottu yhteen lukuun. Niin kauan kuin uusittua varainhoitoasetusta ei ole hyväksytty ATE esitetään virallisesti budjettivallan käyttäjälle perinteisessä muodossaan, jota käytetään myös päätöksenteon pohjana. ATE:n liiteasiakirjoissa on kuitenkin osia kokonaistavoitteista, ja asiat on niissä esitetty toimintoperusteisen budjetoinnin mukaisella tavalla. Perinteisen talousarvion esitystapaa on myös parannettu huolehtimalla erityisesti siitä, että jokaisessa budjettikohdassa on lyhyt kuvaus sen kattamista toimista. Toimintoperusteisen budjetoinnin mukaisesti vuoden 2002 ATE:een johtavassa resurssien kohdentamisprosessissa on pyritty korostamaan toimintojen asemaa. Tavoitteena on siirtyä yksittäisen momentin tai budjettikohdan tasolta laajemmalle toimintojen tasolle. Tämä edellyttää, että kustakin toiminnosta esitetään kuvaus, perustelut ja yleiset tavoitteet sekä mahdollisuuksien mukaan sen tuottamat tulokset. Samalla saadaan parannettua budjettivallan käyttäjälle toimitettavien valmisteluasiakirjojen esitystapaa. 1.3. Yleistä Rahoitusnäkymien ylärajat ja eri marginaalit ovat edelleen viitekehyksenä APS-keskustelulle ja asettavat rajoituksia talousarviolle niin sitoumusten kuin maksujenkin osalta. Vuoden 2002 ATE:n laadinnassa noudatetaan vuosien 2000-2006 rahoitusnäkymiä, joilla määritellään menojen suurin sallittu kasvu kussakin laajassa menoluokassa. Rahoitusnäkymien mukaiset luvut esitetään jäljempänä. Henkilöresursseja koskevassa rahoitusnäkymien otsakkeessa on vuonna 2002 erityisen tiukka tilanne neuvoston perustaessa uusia virkoja heti vuoden alussa sekä komission hallinnonuudistustoimien ja laajentumisvalmisteluiden vuoksi. Viime vuonna komissio asetti komissaarien erityisryhmän, joka päätyi siihen, että komission resurssit on keskitettävä ydintoimintoihin ja resursseja on lisättävä. Komissio tekikin viime syksynä vuoden 2001 talousarvioon oikaisukirjelmän, jossa se pyysi aluksi 400 uuden viran perustamista. Esitys seuraavasta 317 uudesta virasta sisällytetään vuoden 2002 ATE:en, mikä onkin jo todettu useaan otteeseen. Lisävirat ovat tarpeen, jotta komissio voisi hoitaa asianmukaisesti tehtävänsä ja jotta uudistusprosessille voitaisiin antaa riittävää tukea. Alustavassa talousarvioesityksessä on myös otettu huomioon parlamentin ja neuvoston esiintuomat painopisteet, 29. maaliskuuta pidetty ensimmäinen kolmikantakokous ja erityisesti toimet, joilla pyritään palauttamaan kuluttajien luottamus eurooppalaisten elintarvikkeiden turvallisuuteen, sekä jatkuvat panostukset eLearning-hankkeeseen ja maahanmuutto- ja turvapaikka-asioihin. Vuoden 2002 alustavassa talousarvioesityksessä on maksusitoumusmäärärahoja yhteensä 100 328 279 000 euroa eli 3,5 prosenttia enemmän kuin vuoden 2001 talousarviossa. Maksusitoumusmäärärahoista pakolliset menot ovat lisääntyneet 4,6 prosenttia (josta maatalousmenojen osuus on 5,0 %) ja ei-pakolliset menot vain 2,6 prosenttia. Maksumäärärahat ovat lisääntyneet edellisvuodesta 4,8 prosenttia, ja lisäys jakaantuu tasaisemmin pakollisten (+4,6 %) ja ei-pakollisten (+4,9 %) menojen kesken (vuoden 2001 lukuihin sisältyy myös lisätalousarvio 1/2001). Maksumäärärahojen lisäys on huhtikuun 2001 talousennusteiden mukaan suurempi kuin jäsenvaltioiden yhteenlaskettujen julkisten menojen lisäys, joka on kaikkien jäsenvaltioiden osalta keskimäärin 3,8 prosenttia. Ei-pakollisiin menoihin käytettävien maksumäärärahojen lisäys johtuu lähinnä tarpeesta rahoittaa maksattamatta olevia sitoumuksia (RAL), ja maksumäärärahojen kokonaistarve on tänä vuonna laskettu erityisen tarkkaan. Maksumäärärahaesitys jää kuitenkin selvästi alle rahoitusnäkymien ylärajan ja sen osuus EU:n bruttokansantulosta (BKTL) on 1,06 prosenttia. 1.4. Alustavaan talousarvioesitykseen sisältyvien asiakirjojen rakenne Tämän asiakirjan I osan poliittisessa esittelyssä otetaan huomioon sekä rahoitusnäkymät että poliittiset painopisteet. Asiakirjan II osa on edellisen vuoden tapaan jaoteltu toimintalohkoittain ja toiminnoittain. 2. Taloudelliset puitteet 2.1. Vuoden 2002 talousarvion rahoitusnäkymät 2.1.1. Rahoitusnäkymien mukainen menokehys Vuoden 2001 talousarvion kehitys, rahoitusnäkymät ja vuoden 2002 ATE (euroa) >TAULUKON PAIKKA> * Otsakkeen 5 ylärajaan sisältyy 167 miljoonaa euroa henkilöstön eläkemaksuja. ** Vuoden 2001 talousarvioon on varattu tälle otsakkeelle enemmän varoja kuin rahoitusnäkymissä, koska toimielinten sopimuksen mukaisesta joustovälineestä otetaan käyttöön 200 miljoonaa euroa Serbiaa varten. Taulukko rahoitusnäkymistä vuosiksi 2000-2006 on erottamaton osa talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehtyä toimielinten sopimusta. Rahoitusnäkymiin on tehty vuosimukautus toimielinten sopimuksen 15 kohdan mukaisesti käyttämällä seuraavia deflaattoreita: otsakkeeseen 1 (maatalous) sekä otsakkeen 2 sisällä rakennerahastoihin sovelletaan 2 prosentin deflaattoria vuodessa, joka on kumulatiivisesti 6,12 prosenttia vuosina 1999-2002. Muut otsakkeet on mukautettu helmikuussa 2001 tuoreimpien taloustietojen ja -ennusteiden perusteella (komission talousennusteet syksyltä 2000). EU:n BKTL:n euromääräinen deflaattori on 2,7 prosenttia vuonna 2000, 1,8 prosenttia vuonna 2001 ja 2,0 prosenttia vuonna 2002 eli kumulatiivisesti 6,64 prosenttia vuosina 1999-2002. Mukautuksia on näin ollen tarkistettu aiempiin talousennusteisiin nähden huomattavasti ylöspäin. Maksumäärärahojen osalta mukauttaminen perustuu arvioihin maksumääräyksiin käytettävistä määrärahoista (vuoden 1999 hinnoin) kunkin otsakkeen rahoitusnäkymien laadintahetkellä. Samalla otetaan huomioon deflaattorin vaikutus sitoumusten ylärajoihin. ATE:n laadinnassa käytetyn rahoitusnäkymien vuoden 2002 ylärajan puitteissa maatalousmenot lisääntyvät huomattavasti (5,8 %). Maatalouden menolinjaus on laskettu talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta annetun neuvoston uuden asetuksen mukaisesti. Se asettaa rajan otsakkeeseen 1 sisältyvien menojen, liittymistä valmistelevan maataloustuen (SAPARD) ja liittymiseen käytettävien maatalousvarojen (otsake 8, ei näy taulukossa) enimmäismäärälle. Vuonna 2000 toteuttamatta jääneet rakennetoimet ovat johtaneet siihen, että 6 153 miljoonaa euroa sitomatta jääneitä määrärahoja on budjetoitu uudelleen vuosille 2002-2006. Budjettivallan käyttäjä on mukauttanut rahoitusnäkymiä toukokuun alussa tekemällään päätöksellä, jonka nojalla vuoden 2002 ylärajaa korotetaan 870 miljoonaa euroa. Hallintomenojen (otsake 5) yläraja vuonna 2000 on 5,6 prosenttia korkeampi kuin vuonna 2001. Koska kaikki muut toimielimet eivät ole vielä toimittaneet vuoden 2002 alustavia lukujaan, komissio on arvioinut menojen lisääntyvän 4,3 prosenttia vuodesta 2001, joten kaikkien muiden toimielinten menojen yhteismääräksi saadaan 1 760 miljoonaa euroa. Talousarvion A osan menot lisääntyvät komission osalta noin 3,9 prosenttia (eläkkeet pois lukien), kun otetaan huomioon seuraava erä komissaarien erityisryhmän tärkeinä pitämistä komission lisäviroista, tarve rahoittaa vuodelle 2001 myönnetyt 400 uutta virkaa sekä tavanomaiset palkankorotukset (2,7 %). Rahoitusnäkymien taulukon alaviitteessä mainitaan, että otsakkeen 5 ylärajaan sisältyvistä eläkemenoista on vähennetty henkilöstön suorittamat eläkemaksut, enintään 1,1 miljardia euroa vuoden 1999 hintoina. Tämä tarkoittaa käypiin hintoihin 167 miljoonan euron vähennystä otsakkeeseen 5 sisältyvistä menoista. Otsake 8 (liittymiseen käytettävät varat) esitetään Agenda 2000:n rahoitusnäkymätaulukossa ensimmäistä kertaa vuonna 2002. Koska EU ei saa uusia jäsenvaltioita vuonna 2002, otsakkeella ei ole myöskään budjettivaikutuksia vaan se vaikuttaa ainoastaan maksumäärärahojen ylärajan (1,27 % BKTL:sta) puitteissa käytettävissä olevaan marginaaliin. Omien varojen ylärajan laskutapaa on myös muutettu. Uutta kansantalouden tilinpitojärjestelmää EKT95:tä käytetään budjettitarkoituksiin sen jälkeen kun uusi omia varoja koskeva päätös tulee voimaan vuonna 2002. Omien varojen yläraja on tällä hetkellä 1,27 prosenttia EU:n bruttokansantulosta. Yläraja lasketaan uudelleen joulukuussa 2001, jolloin otetaan huomioon kansantalouden uuden tilinpitojärjestelmän aiheuttama keskimääräinen muutos BKTL:oon vuosina 1998-2000. Tuolloin uusi prosenttiosuus otetaan käyttöön vuotta 2002 ja sitä seuraavia vuosia koskevassa rahoitusnäkymätaulukossa. Muutos ei vaikuta omien varojen ylärajaan sisältyvän marginaalin absoluuttiseen määrään. 2.1.2. Sitoumusten kokonaiskasvu ja käytettävissä oleva marginaali Taulukossa 2 esitetään vuoden 2002 alustava talousarvioesitys (maksusitoumusmäärärahat rahoitusnäkymien otsakkeittain) verrattuna vuoden 2002 rahoitusnäkymiin ja viime joulukuussa vahvistettuun vuoden 2001 talousarvioon ja lisätalousarvioon 1/2001. Maksusitoumusmäärärahoja on yhteensä 100,328 miljardia euroa eli 3,5 prosenttia enemmän kuin vuoden 2001 talousarviossa. Pakolliset menot lisääntyvät 4,6 prosenttia ja ei-pakolliset menot 2,6 prosenttia. Eniten lisääntyvät maatalousmenot (+5,0 % vuoden 2001 talousarvioon verrattuna) ja erityisesti markkinoihin liittyvät menot (otsake 1a, +5,3 %) huolimatta siitä, että vuoden 2001 talousarviota korotettiin huomattavasti lisätalousarviolla 1/2001 BSE-taudin aiheuttamien kustannusten kattamiseksi. Koska tällä hetkellä ei vielä tarkasti tiedetä, kuinka suuret kustannukset suu- ja sorkkataudin hävittäminen aiheuttaa ja koska myös naudanlihamarkkinat ovat epävakaat, komissio esittää, että talousarvioon otetaan varauksena miljardi euroa, ja osoitetaan se suu- ja sorkkataudin sekä naudanliha-alan kriisin vuoksi eläinlääkintä- ja markkinatoimien alalla mahdollisesti tarvittaviin lisämenoihin. . Marginaaliksi saadaan 365 miljoonaa euroa. Maaseudun kehittämiseen (otsake 1b) ehdotetaan käytettävän vuoden 2001 tavoin koko vuosikohtainen enimmäismäärä (4,595 mrd. euroa), joten lisäystä edellisvuoteen nähden on 2,2 prosenttia. Maatalousmenoihin on siis vuonna 2002 käytettävissä 2,2 miljoonaa euroa enemmän kuin vuonna 2001. Rakennetoimien menot (otsake 2) näyttävät lisääntyneen vain 0,1 prosenttia, sillä tuen taso on vakiintunut ja tuen piiristä on poistettu alueita asteittain rahoitusnäkymien mukaisesti. Toukokuun alussa tehtiin päätös vuonna 2000 käyttämättä jääneiden varojen uudelleenbudjetoinnista, mikä korottaa ylärajaa 870 miljoonalla eurolla vuonna 2002. Tämän vuoksi muutos vuoteen 2001 verrattuna nousee 2,8 prosenttiin. Toimielinten sopimuksen mukaisesti ylärajaan ei jätetä lainkaan marginaalia. Sisäisten politiikkojen (otsake 3) menot lisääntyvät enemmän (+4,1 %) kuin koko talousarvion keskimääräiset menot. Marginaaliksi esitetään 67,967 miljoonaa euroa, mikä on huomattavasti vähemmän kuin viime vuoden ATE:ssä (136 milj. euroa). Marginaalin avulla voidaan kuitenkin rahoittaa pilottihankkeita ja valmistelutoimia. Ulkoisten toimien (otsake 4) maksusitoumusmäärärahoja leikataan 2,1 prosenttia. Tämä johtuu siitä, että niiden määrää oli korotettu rahoitusnäkymien ylärajan yläpuolelle vuoden 2001 talousarviossa, kun joustovälineestä irrotettiin 200 miljoonaa euroa Länsi-Balkania varten. Marginaaliksi esitetään 47,219 miljoonaa euroa. Koska Länsi-Balkanin rahoitusta saatiin lisättyä vuosina 2000 ja 2001 joustovälineen ja määrärahojen uudelleenjärjestelyn ansiosta, komissio pystyy täyttämään nykyiset määrärahatarpeensa ilman että tämän otsakkeen ylärajaa tarvitsee tarkistaa. Kaikkien toimielinten hallintomenot otsakkeessa 5 lisääntyvät 5 prosenttia. Niihin sisältyvät eläkemenot (A-19) kasvavat kokonaista 11,3 prosenttia, mikä johtuu muiden toimielinten menojen lisääntymisestä komission menojen ohella ja otsakkeen 5 ylärajan puitteissa. Marginaali on noin 30,335 miljoonaa euroa. Tätä otsaketta on seurattava lähitulevaisuudessa erityisen tarkkaan, sillä komission hallinnonuudistuksen arvellaan tuovan komission talousarvioon ja uuden Euroopan aluekehityssuunnitelman (ESDP) neuvoston talousarvioon uusia rahoitustarpeita. Myös laajentumisvalmistelut luovat uusia rahoitustarpeita koko EU:n talousarvioon. Varauksia koskevan otsakkeen 6 kolmen välineen määrärahaesitykset ovat yhteensä saman verran kuin otsakkeen yläraja. Menojen väheneminen johtuu maatalouden valuuttavarauksen puolittamisesta Berliinin päätösten mukaisesti. Liittymistä valmistelevan tuen (otsake 7) SAPARD-, ISPA- ja Phare-ohjelmissa menot noudattavat ohjelmakohtaisia ylärajoja. 2.2. Maksumäärärahat ja maksattamatta olevat sitoumukset (RAL) Vuoden 2002 ATE:ssä on maksumäärärahoja 97,771 miljardia euroa, mikä on 5,6 prosenttia enemmän kuin vuoden 2001 vahvistetussa talousarviossa ja 4,8 prosenttia enemmän, kun otetaan huomioon vielä lisätalousarvio 1/2001. Budjettivallan käyttäjälle esitettävässä lisätalousarviossa 4/2001 tämänvuotisia määrärahoja lisätään vielä noin 350 miljoonaa euroa (edellisen vuoden ylijäämä). Jos lisätalousarvio 4/2001 hyväksytään sellaisenaan, maksumäärärahat lisääntyvät edellisvuoteen verrattuna vain 4,4 prosenttia. Maksumäärärahaesitykseen on päästy seuraamalla tarkasti kahta asiaa: vuoden 2002 maksusitoumusmäärärahoja, jotka maksatetaan vuoden 2002 aikana, ja maksattamatta olevia aikaisempia sitoumuksia (RAL), jotka maksatetaan tämän saman vuoden aikana. Vuoden 2002 ATE:n maksumäärärahat ovat 1,06 prosenttia yhteisön markkinahintaisesta bruttokansantulosta, mikä on hieman vähemmän kuin vuoden 2001 talousarviossa lisätalousarvio 1/2001 mukaan luettuna (1,07 %). Maksumäärärahojen kokonaismäärä kasvaa 4,8 prosenttia ja alempi osuus yhteisön bruttokansantulosta selittyy nimellisen BKTL:n hieman suuremmalla kasvulla [2]. [2] Ks. asiakirja KOM 2001 (97) vuoden 2002 rahoitusnäkymien teknisestä mukauttamisesta BKTL:n ja hintojen muutosten mukaisesti, kun BKTL:n kasvu on 3,06 % ja deflaattori 2,01 %. Luvut ja ennusteet perustuvat EKT79:ään kunnes uusi omia varoja koskeva päätös tulee voimaan. Maksumäärärahoihin on kiinnitetty erityistä huomiota vuonna 2002, sillä budjettivallan käyttäjä pitää asiaa tärkeänä. Neuvosto pyrkii rajoittamaan maksumäärärahojen määrää ja lisäämistä. Ecofin-neuvoston 12. maaliskuuta antamissa talousarvion suuntaviivoissa "neuvosto korostaa jälleen olevan tärkeää huolehtia maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen hallitusta kehityksestä vuonna 2002. Maksumäärärahat on otettava talousarvioon riittävän suuruisina ja on otettava huomioon aikaisempi toteutus sekä määrärahojen toteuttamista koskevat todelliset mahdollisuudet tavoitteena säilyttää kiinteä yhteys maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen ja maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen välillä. Vielä maksamatta olevat sitoumukset eivät saisi ylittää tavanomaista tasoa, mikä tarkoittaa että niiden on oltava talousarvion suunnitellun toteutuksen mukaisia. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä niiden vielä maksamatta olevien sitoumusten maksattamiseen, joita ei voi perustella talousarvion toteutuksen tavanomaisena prosessina." Euroopan parlamentti puolestaan totesi vuoden 2002 talousarvion suuntaviivoja koskevassa päätöslauselmassaan, että se "odottaa, että talousarvion 2002 vaatimukset otetaan asiaankuuluvalla tavalla huomioon etenkin otsakkeiden 1b, 2 ja 7 maksumäärärahoissa, jotta saataisiin aikaan asianmukainen kehitys maksusitoumus- ja maksumäärärahojen välisessä suhteessa" ja muistutti mieliin "vuoden 2001 talousarviomenettelyn yhteydessä tehdyn sopimuksen suoritusten parantamisesta ja maksamatta olevien sitoumusten (RAL) suman pienentämisestä [3]". Näitä kannanottoja on tarkasteltava vuoden 2000 ohjelmien alhaisen toteuttamisasteen valossa, sillä vuoden lopulla jäi käyttämättä yhteensä noin 10 miljardia euroa lähinnä rakennerahastojen maksumäärärahoja. [3] Ks. 14. joulukuuta 2000 vahvistetun vuoden 2001 talousarvion liitteenä oleva yhteinen julkilausuma seurantakertomuksesta, jonka komissio toimittaa 30. kesäkuuta 2001. Komissio totesikin 15. marraskuuta 2000 laatimassaan maksattamatta olevien sitoumusten selvittämisstrategiaa koskevassa kertomuksessaan, että tällaisten sitoumusten lisääntyminen viime vuosina on useimmissa tapauksissa ollut aivan luonnollista. Ongelmia aiheuttavat ainoastaan erittäin vanhat (ns. lepäävät) sitoumukset tai sitoumukset, joiden perusteella ei ole suoritettu maksuja pitkään aikaan. Tällaisia sitoumuksia oli viime vuoden lopulla yhteensä lähes 5 miljardia euroa. Se on vielä kuitenkin vähemmän kuin maksattamatta olevien sitoumusten kokonaismäärä, joka on lähes 59 miljardia euroa. Maksattamatta olevat sitoumukset jakautuvat lisäksi epätasaisesti rahoitusnäkymien eri otsakkeiden kesken: kolme neljäsosaa kaikista maksattamatta olevista sitoumuksista kuuluu rakennetoimien piiriin, mutta ongelmallisimpia sitoumuksia on suhteellisesti enemmän ulkoisissa toimissa. Valmistellessaan vuoden 2002 alustavaa talousarvioesitystä komission yksiköt ovat tarkasti seuranneet maksattamatta oleviin sitoumuksiin tarvittavien maksumäärärahojen määrää ja ottaneet huomioon eri ohjelmatyypit ja maksujen aiemmat aikataulut sekä eräiden ohjelmien toteuttamisessa perinteisesti ilmenevät ongelmat. Ne ovatkin esittäneet merkittävää lisäystä varsinkin ulkoisten toimien otsakkeeseen 4 (+9,6 %) ja liittymistä valmistelevan tuen otsakkeeseen 7 (+39 %). Otsakkeeseen 1 tarvittavat maksumäärärahat eivät lisäänny tänä vuonna niin paljon kuin vuonna 2001, jolloin niiden lisäys oli suurin. Kuten yhteisessä julkilausumassa todettiin, komission yksiköt laativat toisen kertomuksen arvioidakseen vuoden 2001 kesäkuun loppuun mennessä saavutettua edistymistä maksatusten hoitamisessa, jotta maksatussuma saataisiin normaalille tasolle joulukuuhun 2003 mennessä. Budjettivallan käyttäjän on otettava huomioon tämä tarkastelu ja myönnettävä ATE:ssä esitetty määrä maksumäärärahoja, jotta maksattamattomat sitoumukset voidaan hoitaa asianmukaisesti. Vuosi 2002 on tässä mielessä erityisen tärkeä, sillä maksattamatta olevien sitoumusten vähentäminen edellyttää sitoumusten purkamisen lisäksi maksatusten lisäämistä erityisin hallinnollisin toimenpitein. 2.3. Teknistä ja hallinnollista apua koskevat BA-budjettikohdat Monilla talousarvion B osaan kuuluvilla toimintaohjelmilla on BA-budjettikohtia. Niistä rahoitetaan ohjelman hallinnointi- ja hoitokustannuksia sekä komission että edunsaajan eduksi. Oikaisukirjelmästä 1/2000 alkaen niistä on myös rahoitettu väliaikaisesti teknisen avun toimistojen lakkauttamisen aiheuttamia kustannuksia. Vuoden 2001 ATE:n kokonaispyrkimyksenä on pitää nämä menot vuoden 2002 tasalla. BA-kohtien määrärahat saattavat kuitenkin joissakin ulkosuhteiden ohjelmissa lisääntyä merkittävästi muun muassa siksi, että ohjelmien hallinnointia on hajautettu EU:n lähetystöihin. 2.4. Toimielinten välinen sopimus talousarvion toteuttamisesta ja oikeusperusteista Toukokuun 6. päivänä 1999 tehty toimielinten sopimus sisältää olennaisilta osiltaan talousarvion toteuttamisesta ja oikeusperusteista aiemmin tehdyn toimielinten välisen sopimuksen. Siinä määrätään, että "perustamissopimuksen järjestelmän mukaan talousarvioon otettujen, yhteisön toimintaan osoitettujen määrärahojen käytön edellytyksenä on, että sitä ennen on annettu perussäädös." Perussäädös on toimielinten sopimuksen mukaan "johdettuun oikeuteen kuuluva säädös, joka muodostaa yhteisön toiminnan ja sitä vastaavan, talousarvioon otetun menon käytön oikeusperustan. Tällaisen säädöksen on oltava muodoltaan asetus, direktiivi tai päätös. Suositukset ja lausunnot sekä päätöslauselmat ja julistukset eivät ole perussäädöksiä." Toimielinten sopimuksessa esitetään tähän kolme poikkeusta: pilottihankkeet (enintään 32 milj. euroa), valmistelutoimet (enintään 75 milj. euroa) sekä toimet, jotka johtuvat komission institutionaalisista oikeuksista ja suoraan perustamissopimuksen nojalla sille kuuluvasta erityisestä toimivallasta tai jotka toteutetaan toimielimen hallinnollisen itsenäisyyden mukaisesti. Pilottihankkeiden ja valmistelutoimien osalta komissio voi oman aloiteoikeutensa mukaisesti ehdottaa uusia budjettikohtia tai toimintoja. Toimielinten sopimuksen mukaisesti komissio esittää alustavan talousarvioesityksen yhteydessä pilottihankkeista ja valmistelutoimista kertomuksen, jossa esitetään toimien tavoitteet, arvioidaan niiden tulokset ja esitetään suunnitellut jatkotoimet. Budjettivallan käyttäjälle annetaan ATE:en liitetyllä valmisteluasiakirjalla tarkkaa tietoa sopimuksen täytäntöönpanosta tältä osin. Toimielinten välisessä sopimuksessa määrätään myös, että alustavaa talousarvioesitystä laatiessaan komissio ottaa huomioon tämäntyyppisten uusien toimintojen tarjoamat mahdollisuudet (jättämällä niille riittävästi marginaalia) ja mahdollisuudet jatkaa päättyviä monivuotisia toimia, sen jälkeen kun on arvioitu, ovatko edellytykset perussäädökselle olemassa (toimielinten sopimuksen 28 kohta). Pilottihankkeita ja valmistelutoimia koskevat ATE:n määrärahaesitykset laaditaan toimielinten välisen sopimuksen määräysten ja ylärajojen mukaisesti. TOIMINTALOHKOT JA PAINOPISTEALUEET RAHOITUSNÄKYMIEN OTSAKKEIDEN MUKAAN Vuoden 2002 ATE on laadittu toimintoperusteisen budjetoinnin periaatteiden mukaisesti, mutta perinteistä budjettinimikkeistöä noudattaen. Uuden lähestymistavan tulos esitetään tämän asiakirjan toisessa osassa, jossa kaikki budjettivarat analysoidaan toimintalohkoittain. Asiakirjassa käsitellään kunkin toimintalohkon osalta yksityiskohtaisesti rahoitustukiin tarkoitetut varat, hallinto- ja tukitoimintoihin tarkoitetut varat (BA-budjettikohdat mukaan luettuina) sekä henkilöresurssit. Koska talousarviomenettely kuitenkin perustuu varsinkin rahoitusnäkymien enimmäismäärien osalta perinteiseen budjettinimikkeistöön, toimintalohkokohtaisessa tarkastelussa on noudatettu rahoitusnäkymien otsakkeita. Eri toimintalohkot käsitellään kaikkien seitsemän otsakkeen osalta seuraavan jaottelun mukaisesti: yhteenvetotaulukko, pääkohdat ja yleisesittely. 3. Maatalousmenot: Otsake 1 3.1. Yhteenvetotaulukko (milj. euroa) >TAULUKON PAIKKA> 3.2. Otsakkeen 1 pääkohdat * Maatalouden ja maaseudun kehittämisen talousarvioon vuodelle 2002 kohdistuu paineita kahtaalta: rahoitusnäkymien asettamissa rajoissa on toteutettava ensinnäkin Berliinin Eurooppa-neuvostossa sovittu yhteisen maatalouspolitiikan uudistus, minkä lisäksi eläintuotteiden alalla on aiheutunut huomattavia rasitteita BSE-taudista ja suu- ja sorkkataudista. * Agenda 2000:n uudistusten osalta vuoden 2002 talousarvio on toinen perättäinen budjetti, josta on katettava ne vähitellen lisääntyvät määrärahatarpeet, jotka johtuvat lähinnä hintatukien korvaamisesta tulotukijärjestelmällä. Tarvittavat määrärahat ovat käytettävissä, sillä rahoitusnäkymien otsakkeen 1a enimmäismäärää on vuonna 2002 korotettu lähes 1,95 miljardilla eurolla vuoteen 2001 verrattuna. Enimmäismäärää on tarkoitus korottaa vuonna 2003 vielä noin 700 miljoonalla eurolla. Siitä eteenpäin uudistusten ei pitäisi enää aiheuttaa lisämenoja. * Naudanliha-alalla on ollut erittäin suuria vaikeuksia ensin syksyllä 2000 alkaneen BSE-kriisin vuoksi ja sittemmin suu- ja sorkkatautiepidemian puhjettua ensin Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja myöhemmin myös eräissä muissa jäsenvaltioissa. Vuoden 2001 naudanlihamarkkinoiden kehitysennusteen perusteella KTT:ssa nro 1/2001 on varauduttu 971 miljoonan euron lisämenoihin, ja vuoden 2002 ATE kattaa komission helmikuussa 2001 esittämän seitsemänkohtaisen suunnitelman ehdotukset (1 145 milj. euroa). On kuitenkin vaikea arvioida tulevaa markkinakehitystä ja siitä EU:n talousarviolle aiheutuvia kustannuksia. * Suu- ja sorkkataudin hävittämiseen liittyvät eläinlääkintäkustannukset vaihtelevat tässä vaiheessa päivittäin. Lopulliset kustannukset voitaisiin jakaa (ainakin) vuosille 2001 ja 2002. Osa kustannuksista voidaan kohdentaa vuoden 2001 talousarvioon ja syksyllä 2001 käytettävissä olevaan marginaaliin. Toistaiseksi eläinlääkintää koskevaan budjettikohtaan B1-33 on otettu 420 miljoonaa euroa (250 milj. euroa suu- ja sorkkataudin aiheuttamiin menoihin). * Nyt kun suu- ja sorkkatautia on tavattu mantereella vain muutamassa paikassa, näyttäisi markkinaennusteiden ja nykytilanteen perusteella siltä, että voimassa olevaan lainsäädäntöön ja säädösehdotuksiin perustuvat maatalousmenot voitaisiin rahoittaa, BSE- ja suu- ja sorkkatautiin liittyvät menot mukaan luettuina, vuosien 2001 ja 2002 rahoitusnäkymien enimmäismäärien rajoissa. Tilanne on kuitenkin kireä ja erittäin riskialtis. Tämän vuoksi ehdotetaan perustettavaksi 1 000 miljoonan euron budjettivaraus, joka osoitettaisiin suu- ja sorkkataudin sekä naudanliha-alan kriisin vuoksi eläinlääkintä- ja markkinatoimien alalla mahdollisesti tarvittaviin lisämenoihin. Sen jälkeen kun kaikki tarpeet (myös varaus) on budjetoitu, otsakkeen 1a enimmäismäärään nähden käytettävissä oleva marginaali on 365 miljoonaa euroa. * Komissio katsoo, että ATE:n marginaali ja varaus riittävät kattamaan maatalousalan mahdolliset riskit. Tilanne on kuitenkin sekä suu- ja sorkkataudin että BSE-taudin osalta edelleen epäselvä. Komissio aikoo käyttää hyväkseen toimielinten sopimuksen tarjoamaa mahdollisuutta arvioida tarpeita uudelleen ja tarkistaa tilannetta oikaisukirjelmän yhteydessä lokakuussa 2001. Jos vuoden 2002 talousarvioon näyttää siinä vaiheessa kohdistuvan liikaa riskejä, komissio tekee tarvittavat muutosehdotukset. 3.3. Otsakkeen 1 yleisesittely Maatalous - Markkinajärjestelyt ja eläinlääkintämenot (Alaotsake 1a) Komissio esittää, että Agenda 2000 -uudistukseen sekä BSE- ja suu- ja sorkkatautiin liittyvien menojen kattamiseksi talousarvioon otetaan 41 626,8 miljoonaa euroa. Rahoitusnäkymien enimmäismäärään nähden jäisi tällöin 365 miljoonan euron marginaali. Tämä on 5,3 prosenttia enemmän kuin vuoden 2001 talousarvioon otetut määrärahat. Tästä määrästä 1 000 miljoonaa euroa otettaisiin varaukseen naudanliha-alan ja suu- ja sorkkataudin aiheuttamiin menoihin. Agenda 2000 -hankkeen mukaiset eräiden tärkeiden yhteisten markkinajärjestelyjen uudistukset tulevat voimaan markkinointivuoden 2000/01 alussa ja paisuttavat huomattavasti maatalousbudjettia vuosina 2001 ja 2002. Peltokasvien (vilja-, öljy- ja valkuaiskasvit) sekä naudanlihan yhteiseen markkinajärjestelyyn tehdyt muutokset lisäävät suoria tukimaksuja, kun taas tukihintoja vastaavasti leikataan. Suoriin tukimaksuihin liittyvät lisämenot voidaan kattaa vain osaksi markkinatukien leikkauksista kertyvillä säästöillä. ATE:ssa on otettu huomioon myös puuvilla-alan uudistus, josta neuvosto päätti huhtikuussa 2001. Aiempien vuosien tavoin alustavassa talousarvioesityksessä otetaan huomioon komission lainsäädäntöehdotusten (uudistusten ja muiden toimenpiteiden) taloudelliset vaikutukset. Merkittävimmät aloitteet liittyvät komission helmikuussa 2001 esittämään seitsemänkohtaiseen suunnitelmaan BSE-kriisin ratkaisemiseksi. Muut uudistusehdotukset koskevat riisiä (-60 milj. euroa) ja sokeria (-360 milj. euroa). Lisäksi komissio esittää piakkoin lampaanliha-alaa koskevan uudistusehdotuksen, jonka avulla pitäisi kertyä kertaluontoisesti 560 miljoonan euron säästöt vuonna 2002, kun ensimmäiset maksut suoritetaan 15. lokakuuta 2002 jälkeen, ja ne kirjautuvat vuoden 2003 talousarvioon. Vaikka kokonaismäärärahat kasvavat, tiettyjen alojen määrärahatarpeen odotetaan vähenevän vuoteen 2001 verrattuna. Tämä koskee sokeria ja kuitukasveja (ks. edellä), oliiviöljyä (vakauttajamekanismin ansiosta), lampaan- ja sianlihaa (naudanlihan kulutuksen vähenemisen vuoksi) sekä maatalouden valuuttatukea. Arvio määrärahatarpeesta perustuu talousennusteeseen, jota komissio käytti helmikuussa 2001 esittämässään seitsemänkohtaisessa ns. II-paketissa BSE-kriisin ratkaisemiseksi. Ennusteessa arvioidaan naudanlihan kulutuksen vähenevän 10 prosenttia vuonna 2001 ja 7 prosenttia vuonna 2002. Jos kulutus vähenee vielä enemmän, saattaa olla tarpeen ottaa käyttöön tätä varten perustettava varaus. Lukuun B1-21 (Naudanliha) otetaan määrärahoja 8 371 miljoonaa euroa. Alustava talousarvioesitys vuodelle 2002 perustuu vuoden 2001 kolmen ensimmäisen kuukauden aikana mitattuun Yhdysvaltain dollarin ja euron väliseen keskimääräiseen kurssiin EUR 1 = $ 0,99. Koska Agenda 2000 -uudistusten enimmäismäärää määritettäessä käytettiin kurssia EUR 1=$ 1,15, vuonna 2002 kertyy huomattavia säästöjä, mikä helpottaa odottamattomista kriiseistä selviytymistä. Eläinlääkintätoimiin osoitetaan edellisvuosia selvästi enemmän määrärahoja. Jotta elintarvikkeiden turvallisuus voitaisiin taata mahdollisimman pitkälle, EU:n talousarviosta rahoitetaan osa BSE-testien kustannuksista. Testit ovat pakollisia kaikille yli 30 kuukauden ikäisinä teurastettaville nautaeläimille. Tässä vaiheessa yhteisrahoitusta on tarkoitus myöntää 15 euroa testipakkausta kohti. Komissio tarkistaa määräyksiä lokakuussa annettavan oikaisukirjelmän yhteydessä niiden raporttien perusteella, jotka jäsenvaltioiden on laadittava komission päätöksen 2000/773/EY mukaisesti, jotta yhteisön rahoitusosuutta voidaan mukauttaa kustannusten vähenemiseen. Suu- ja sorkkataudin hävittämistä varten otetaan 250 miljoonaa euroa lukuun B1-33 (Eläinlääkintä- ja kasvinsuojelutoimenpiteet). Tarvittaessa rahoitusta voidaan lisätä vuonna 2001 tai vuonna 2002 ottamalla käyttöön varaus. Määrärahaehdotukset ovat väliaikaisia, ja ne on päivitettävä oikaisukirjelmän yhteydessä. Maaseudun kehittäminen - Alaotsake 1b Uusi maaseudun kehittämispolitiikka, yhteisen maatalouspolitiikan "toinen pilari", on eurooppalaisen maatalousmallin keskeinen osa. Sen tarkoituksena on tarjota johdonmukainen ja kestävä kehys maaseutualueiden tulevaisuuden takaamiseksi ja työllisyyden säilyttämiseksi ja uusien työpaikkojen luomiseksi. Markkinatoimenpiteiden ja kilpailukykyisen eurooppalaisen maatalouden edellytysten lisäksi siinä otetaan huomioon nykyaikaisen yhteiskunnan odotukset ja ympäristövaatimukset. Maaseudun kehittämiseen tarkoitetut määrärahat ovat tarkalleen samalla tasolla kuin rahoitusnäkymien alaotsakkeen 1b enimmäismäärä (4 595 milj. euroa). Komissio on jo hyväksynyt miltei kaikki ohjelmat, ja niiden täytäntöönpano jäsenvaltioissa on alkanut. Jäsenvaltioiden arviot määrärahatarpeesta olivat jo vuonna 2001 enimmäismäärän tasolla. Koska vuoden 2002 talousarviosta katetaan uuden ohjelmakauden kolmannen vuoden menot, oletetaan, että täytäntöönpano etenee normaalivauhtia ja että jäsenvaltiot käyttävät otsakkeen 1b määrärahat kokonaan. On huomattava, että määrärahojen jakautuminen maaseudun kehittämisen eri aloille perustuu jäsenvaltioiden esittämiin ja komission vahvistamiin suunnitelmiin ja on vain suuntaa-antava. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltiot voivat siirtää määrärahoja alalta toiselle tietyissä rajoissa. Eri alat ja niitä vastaavat toimet ovat seuraavat: * maatilainvestoinnit (227 milj. euroa) * nuorten viljelijöiden aloitustuki (161 milj. euroa) * koulutus (33 milj. euroa) * varhaiseläke (192 milj. euroa) * epäsuotuisat alueet ja ympäristörajoitteiset alueet (835 milj. euroa) * maatalousympäristö (2 115 milj. euroa) * maataloustuotteiden jalostuksen ja kaupan pitämisen parantaminen (191 milj. euroa) * metsätalous (288 milj. euroa) * sekä erilaiset toimet maaseutualueiden sopeuttamiseksi ja kehittämiseksi (500 milj. euroa). Lisäksi on varaus sekalaisiin menoihin (53 milj. euroa). Toimenpiteisiin kuuluu maaseudun kehittämistä koskevan uuden asetuksen perusteella aloitettujen toimien lisäksi myös edellisen ohjelmakauden aikana käynnistettyihin liitännäistoimiin liittyviä menoja. Viimeksi mainittujen kokonaisrahoitustarpeeksi vuonna 2002 arvioidaan 489 miljoonaa euroa. Seuraavassa taulukossa esitetään määrärahatarpeen ja talousarvion enimmäismäärien kehitys otsakkeen 1 eri luvuissa. milj. euroa >TAULUKON PAIKKA> 4. Rakennerahastot: Otsake 2 4.1. Yhteenvetotaulukko >TAULUKON PAIKKA> 4.2. Otsakkeen 2 pääkohdat * Ehdotus rakenteellisiin tukitoimiin osoitettaviksi maksusitoumusmäärärahoiksi on Berliinin Eurooppa-neuvoston päätelmien ja toimielinten sopimukseen liitettyjen rahoitusnäkymien mukainen: otsakkeen 2 enimmäismäärään nähden ei jää lainkaan marginaalia. Ohjelmakauden 2000-2006 kokonaismäärärahoiksi vahvistettiin rakennerahastojen osalta 195 010 miljoonaa euroa ja koheesiorahaston osalta 18 000 miljoonaa euroa (kumpikin määrä vuoden 1999 hintoina). Rakennerahastoasetuksen mukaisesti rakennerahaston vuotuisiin määrärahoihin lisätään vuosittain 2 prosentin indeksikorotus. Koheesiorahaston määrärahoihin tehdään indeksikorotus vuosittain rahoitusnäkymien tekniseen mukauttamiseen sovellettavan kertoimen mukaan. Kokonaismäärärahojen laskeminen on näin ollen helppoa. * Vuoden 2002 maksusitoumusmäärärahat ovat yhteensä 33 638 miljoonaa euroa (nykyisinä hintoina) eli 2,8 prosenttia enemmän kuin vuonna 2001. Toimielinten sopimuksen 17 kohdan mukaan määrärahat, joita ei ole käytetty vuonna 2000 ja joita ei ole siirretty vuodelle 2001, on budjetoitava uudelleen myöhempien vuosien talousarvioon rahoitusnäkymiä mukauttamalla. Vuoden 2002 ATE:en ehdotetut rakennerahastomäärärahat sisältävät jo 870 miljoonaa euroa tällaisia uudelleenbudjetoituja määrärahoja budjettivallan käyttäjien tekemän päätöksen mukaisesti. * Otsakkeen 2 maksumäärärahat ovat yhteensä 32 450 miljoonaa euroa eli 2,8 prosenttia enemmän kuin vuonna 2001. Rakennerahastojen maksumäärärahat ovat 29 850 miljoonaa euroa eli 4 prosenttia enemmän kuin vuonna 2001. Koska kaikki ennakkomaksut on maksettu vuonna 2001 (ja 2000), vuodelle 2002 otettu määrä kattaa vain kaksi tekijää: pääosa määrärahoista on tarkoitettu uusiin ohjelmiin (22 528 milj. euroa), koska uuden ohjelmakauden kolmannesta vuodesta lähtien on odotettavissa korvausten tasainen lisääntyminen. Edelliseltä ohjelmakaudelta periytyvien maksattamattomien määrien (RAL) maksattamiseen tarvitaan kuitenkin vielä vuonna 2002 huomattava määrä (7 322 milj. euroa), sillä jäljellä olevat maksupyynnöt on uuden rakennerahastoasetuksen mukaan toimitettava komissiolle viimeistään maaliskuussa 2003. Arvioidaan, että noin puolet vuoden 2001 lopulta periytyvistä maksattamattomista määristä saadaan nyt maksatettua. Koheesiorahastoon esitetään määrärahoja vähemmän kuin vuoden 2001 talousarviossa, mutta enemmän kuin vuoden 2001 ATE:ssa. * Koska Marokon kanssa ei saatu tehtyä kansainvälistä kalastussopimusta, komissio ehdottaa, että varat ohjataan kalastusalusten rakennesopeutusohjelmaan Nizzan Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti. Tarvittavat varat ehdotetaan otettavaksi otsakkeen 2 joustovälineestä, koska otsakkeen 2 enimmäismäärää ei Nizzan päätelmien mukaan voida tarkistaa. 4.3. Otsakkeen 2 yleisesittely Rahoitusnäkymien otsake 2 käsittää rakennerahastot eli Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR), Euroopan sosiaalirahaston (ESR), Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR), kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen (KOR) sekä koheesiorahaston. Otsake kattaa seuraavat toimintoperusteisen budjetoinnin toimintalohkot: - Aluepolitiikka: EAKR ja koheesiorahasto - Työllisyys ja sosiaaliasiat: ESR - Maatalous ja maaseudun kehittäminen: EMOTR:n ohjausosasto - Kalatalous: KOR. 4.3.1. Rakennerahastot Kaudella 2000-2006 noin 94 prosenttia rakennerahastojen määrärahoista käytetään tärkeimpiin ohjelmiin (yhtenäiset ohjelma-asiakirjat tai toimenpideohjelmat) ja 5,35 prosenttia kokonaismäärärahoista varataan yhteisöaloitteisiin. Jäljelle jäävät määrärahat, enintään 0,65 prosenttia, käytetään innovatiivisiin toimiin (enintään 0,4 %) ja tekniseen apuun (enintään 0,25 %). Vuoden 2002 maksusitoumusmäärärahat ovat 30 849 miljoonaa euroa, sisältää toteutettavana olevien vuoden 2000 määrärahojen uudelleenbudjetoinnin: 28 874,3 miljoonaa euroa päätavoitteisiin, 1 830,3 miljoonaa euroa yhteisöaloitteisiin ja 144,4 miljoonaa euroa innovatiivisiin toimiin ja tekniseen apuun. Vuonna 2000 käyttämättä jääneiden määrärahojen uudelleenbudjetointi vuodelle 2002 koskee tavoitteita 1 ja 2, KOR:ia tavoitteeseen 1 kuuluvien alueiden ulkopuolella sekä yhteisöaloitteita EQUAL, INTERREG ja URBAN. 4.3.1.1. Pääohjelmat (luvut B2-10-B2-13) Rakennerahastojen päätavoitteet ovat: - tavoite 1: vähemmän kehittyneiden alueiden kehityksen ja rakennesopeutuksen edistäminen - tavoite 2: taloudellisten ja sosiaalisten uudistusten edistäminen rakenteellisista ongelmista kärsivillä alueilla - tavoite 3: koulutukseen ja työllisyyteen liittyvien politiikkojen ja järjestelmien mukauttamisen ja nykyaikaistamisen tukeminen ja - kalataloussektorin rakenteelliset toimenpiteet tavoitteeseen 1 kuuluvien alueiden ulkopuolella. Berliinin Eurooppa-neuvosto on päättänyt määrärahojen jakautumisesta päätavoitteiden kesken seuraavasti (vuoden 1999 hintoina): - tavoite 1 (siirtymävaiheen tuki mukaan luettuna), kaikista neljästä rahastosta: 135 900 miljoonaa euroa - tavoite 2 (siirtymävaiheen tuki mukaan luettuna), rahoittajina EAKR ja ESR: 22 500 miljoonaa euroa - tavoite 3, rahoittajana ESR: 24 000 miljoonaa euroa - KOR (tavoitteen 1 ulkopuolella): 1 100 miljoonaa euroa Tavoitteesta 1 tuetaan myös Pohjois-Irlannin rauhanaloitetta (PEACE) sekä eräille Ruotsin alueille tarkoitettua erityistä lisäohjelmaa. Alueille, joille voitiin myöntää tavoitteen 1 mukaista tukea edellisen ohjelmakauden aikana (1994-1999) mutta jotka eivät enää kaudella 2000-2006 täytä tuen myöntämisperusteita, myönnetään siirtymävaiheen tukea tavoitteen 1 perusteella kaikista rakennerahastoista ainakin vuoteen 2005. Samoin alueille, joille voitiin myöntää tavoitteiden 2 tai 5b mukaista tukea vuonna 1999 mutta jotka eivät enää täytä uuden tavoitteen 2 mukaisia tuen myöntämisperusteita, myönnetään siirtymävaiheen tukea tavoitteen 2 perusteella EAKR:sta vuoteen 2005. Rahastojen määrärahojen jakaminen tavoitteiden 1 ja 2 kesken riippuu ohjelmista, joita laaditaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Koska ohjelmasuunnittelu on vielä kesken, määrärahajakoa ei voida vielä määritellä lopullisesti. Tavoitteen 1 määrärahoihin näyttäisi tässä vaiheessa tulevan vain pieniä muutoksia. Tavoitteen 2 osalta määrärahojen jakautumista EAKR:n ja ESR:n kesken arvioidaan tähän mennessä hyväksyttyjen ohjelmien perusteella. Määrärahoja tarkistetaan ohjelmasuunnitelman valmistuttua. Maksusitoumusmäärärahat vuonna 2002 (vuoden 2000 määrärahojen uudelleenkäyttö mukaan luettuna) (milj. euroa) >TAULUKON PAIKKA> (*) PEACE-ohjelma mukaan luettuna Kussakin luvussa on erityinen budjettikohta, joka kattaa edellisten ohjelmien loppuunsaattamisen. Maksusitoumusmäärärahojen osalta näissä budjettikohdissa on merkintä p.m. Näissä budjettikohdissa käsitellään vain maksumäärärahoja, mutta ne ovat sitäkin tärkeämpiä. Entiset tavoitteet 1&6 sisältyvät lukuihin B2-10, entiset tavoitteet 2 ja 5b lukuun B2-11 ja entiset tavoitteet 3 ja 4 lukuun B2-12. Luku "Muut rakennetoimet (tavoitteen 1 ulkopuolella)" sisältää kaksi budjettikohtaa maksuille, jotka liittyvät KOR:n (5a kalatalous) ja EMOTR:n (entinen 5a maatalous) vuotta 2000 edeltäviin maksusitoumuksiin. 4.3.1.2. Yhteisöaloitteet (luku B2-14) Yhteisöaloitteita on neljä ja kutakin rahoitetaan ainoastaan yhdestä rahastosta: (1) INTERREG-aloitteen tavoitteena on edistää rajatylittävää, kansainvälistä ja alueiden välistä yhteistyötä, ja sitä rahoitetaan EAKR:sta, (2) LEADER-aloitteen tavoitteena on maaseudun kehittäminen, ja sitä rahoitetaan EMOTR:n ohjausosastosta, (3) EQUAL-aloitteen tavoitteena on kehittää henkilöresursseja yhtäläisten mahdollisuuksien hengessä, ja sitä rahoitetaan ESR:sta, ja (4) URBAN-aloitteen tavoitteena on kriisissä olevien kaupunkien ja lähiöiden taloudellinen ja sosiaalinen elvyttäminen, ja sitä rahoitetaan EAKR:sta. Neljän yhteisöaloitteen määrärahat ovat yhteensä 1 830 miljoonaa euroa nykyhintoina; tähän sisältyy toteutettavana olevien vuoden 2000 määrärahojen uudelleenbudjetointi. Rakennerahastoasetuksen ja kutakin yhteisöaloitetta koskevien komission suuntaviivojen mukaisesti vuoden 2002 määrärahat jaetaan seuraavasti: - INTERREG 880,2 miljoonaa euroa - LEADER 311,6 miljoonaa euroa - EQUAL 512,2 miljoonaa euroa - URBAN 126,3 miljoonaa euroa Luvussa on myös erityinen budjettikohta, josta katetaan kaikkiin aiempiin yhteisöaloitteisiin kuuluvat edellisten ohjelmakausien maksut. 4.3.1.3. Innovatiiviset toimet ja tekninen apu (luku B2-16) Tämän luvun määrärahat ovat 144,4 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoina. Niillä on tarkoitus rahoittaa yhteisön laajuisia innovatiivisia toimia, kuten tutkimuksia, pilottihankkeita ja kokemusten vaihtoa sekä teknistä avustustoimintaa, kuten valmistelu-, seuranta-, arviointi- ja valvontatoimenpiteitä. Tekninen apu kattaa myös rakennerahastojen minibudjetit, jotka määritellään talousarvion selvitysosassa. Luvussa on myös erityinen budjettikohta, josta katetaan edellisten ohjelmakausien maksut. 4.3.1.4. Maksumäärärahat On olemassa kolmenlaisia maksuja: ennakkomaksut, uuden ohjelmakauden maksusitoumuksiin perustuvat maksut (uusien ohjelmien korvaukset) ja edellisten ohjelmakausien maksusitoumuksiin perustuvat maksut (RAL). Uusien ohjelmien osalta oletetaan, että kaikki ennakkomaksut saadaan maksettua vuonna 2001 ja että vuonna 2002 maksetaan ainoastaan korvauksia. Uusien ohjelmien kolmantena toteuttamisvuonna on odotettavissa korvausten voimakas lisääntyminen. Maksumäärärahojen tarvetta arvioitaessa on kuitenkin otettava huomioon uusia ohjelmia hyväksyttäessä aiheutunut viivästyminen. Tämän vuoksi määrärahapyyntö on pienempi kuin rahoitusnäkymiä laadittaessa käytetty oletus, vaikka korvausten määrää onkin huomattavan vaikea arvioida, sillä kyseessä on rakennerahastojen osalta kokonaan uusi järjestely. Tässä yhteydessä olisi otettava huomioon myös yleinen määrärahojen niukkuus. Keskimääräisen arvion mukaan vuonna 2002 maksetaan kustakin vuosierästä noin 75 prosenttia kuitenkin siten, että tavoitteen 3 ja KOR:in (tavoitteen 1 ulkopuolella) korvausaste on hieman korkeampi (noin 80-85 %), koska kaikki niihin liittyvät ohjelmat hyväksyttiin jo vuonna 2000. Aiempien ohjelmien osalta arvioidaan, että vuodelta 2001 periytyvistä maksattamatta olevista sitoumuksista (RAL) noin puolet maksetaan vuonna 2002. Tällainen tahti vastaa rahoitusnäkymiä laadittaessa käytettyä oletusta. Tämä tarkoittaisi, että vuoden 1999 lopussa kirjatuista maksattamattomista määristä saataisiin maksettua noin 15 prosenttia vuonna 2002, kun noin 70 prosenttia oletetaan jo maksetun vuonna 2000 ja 2001. Tätä oletusta käytetään kaikissa asianomaisissa talousarvion luvuissa, mutta joustavuutta rahastojen välillä on sovellettava määrärahatarpeen niin vaatiessa, etenkin jos niitä rahoitetaan samasta budjettikohdasta. 4.3.2. Koheesiorahasto Maksusitoumusmäärärahat ovat 2 789 miljoonaa euroa rahoitusnäkymien mukaisesti. Maksumäärärahoja on 2 600 miljoonaa euroa eli 9,1 prosenttia vähemmän kuin vuoden 2001 talousarviossa, mutta 4 prosenttia enemmän kuin vuoden 2001 ATE:ssa. 5. Sisäiset politiikat: Otsake 3 5.1 Yhteenvetotaulukko >TAULUKON PAIKKA> 5.2 Otsakkeen 3 pääkohdat * Varainhoitovuodelle 2002 esitetään sisäisiin politiikkoihin (rahoitusnäkymien otsake 3) yhteensä 6 490 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoina ja 6 057 miljoonaa euroa maksumäärärahoina; edellisessä on lisäystä 4,1 prosenttia ja jälkimmäisessä 3,5 prosenttia vuoden 2001 talousarvioon verrattuna. * Rahoitusnäkymissä sovittu otsakkeen enimmäismäärän lisäys (286 milj. euroa) käytetään lähinnä jo tutkimuksen viidennen puiteohjelman yhteydessä suunniteltuihin lisäyksiin (135 milj. euroa) sekä ympäristöalan määrärahojen lisäämiseen (84 milj. euroa). Runsaat 80 prosenttia sisäisten politiikkojen määrärahoista osoitetaan kohteisiin, joista on tehty jo ennalta yhteispäätös monivuotisten ohjelmien yhteydessä. Niiden lisäksi on joitakin laajoja ohjelmia, joilla on alustavat viitemäärät. * Otsakkeen 3 talousarvioesitys kattaa paitsi kaudelle 2000-2005 laaditut laajat keskipitkän aikavälin strategiset tavoitteet (uusi talous- ja sosiaalipoliittinen ohjelma, kansalaisten elinolojen parantaminen) myös vuodelle 2002 määritetyistä kuudesta poliittisesta painopistealueesta erityisesti seuraavat kaksi: - Euron käyttöönotto, jonka tukitoimia on jatkettava, jotta voidaan varmistaa yhteisen rahan sujuva käyttöönotto. Toimet käsittävät tiedotuskampanjoita sekä euroalueen päätöksenteossa tarvittavien tilastojen, ennusteiden ja ohjausvälineiden laatimista. - Kestävä kehitys, joka käsittää ympäristönäkökohtien ohella taloudelliset ja sosiaaliset tekijät. Ympäristönsuojelun, kansanterveyden ja elintarviketurvallisuuden alalla (uusi elintarvikevirasto) sekä sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisemiseksi toteutettavien toimien vahvistamisen lisäksi on tarkoitus tarkastella uudelleen mm. liikenne- ja energiapolitiikkaa. Tämä painopistealue on erityisen lähellä elin- ja työolojen parantamista koskevaa strategista tavoitetta, jonka avulla on tarkoitus kohentaa unionin kansalaisten jokapäiväistä elämää. Niiden toimien lisäksi, joita jo toteutetaan liikenteen (mm. liikenneturvallisuuden), koulutuksen, kulttuurin ja ympäristön alalla, uusia painopistealueita ovat kuluttajansuoja, elintarvikkeiden turvallisuus, kansanterveys ja oikeusasiat. Näiden toimien tukeminen on olennaista kestävän kehityksen eri ulottuvuuksien kannalta, minkä vuoksi ne on otettava huomioon tutkimuksen sekä yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alalla. - ATE:ssa näkyy myös kaudelle 2000-2005 vahvistettu strateginen tavoite, 'uusi talous- ja sosiaalipoliittinen ohjelma', joka perustuu osaamistalouteen, innovaatioon sekä kilpailukykyiseen ja kestävään talouden kehitysstrategiaan, joka edistää kasvua, täystyöllisyyttä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Tutkimus ja teknologinen kehittäminen sekä tietoyhteiskunnan edistäminen sekä yrityksille suunnattavat toimet, joilla edistetään innovaatiota, yrittäjyyttä ja tietopääomaan panostamista sekä eurooppalaisen strategian kehittämistä sosiaalialalla (työllisyys, työ, sosiaalinen hyvinvointi, ympäristö jne.), ovat perusteena monille vuosien 2001 ja 2002 talousarvioiden painopistealueille. 5.3 Otsakkeen 3 yleisesittely - Tutkimus ja teknologinen kehittäminen (TTK): TTK on edelleen otsakkeen suurin yksittäinen menoerä (lähes 2/3 otsakkeen 3 määrärahoista, 4 055 milj. euroa). Sen määrärahoja lisätään 135 miljoonaa euroa vuoteen 2001 verrattuna (+3,4 % viidennen puiteohjelman määrärahoista). Määrään sisältyy 45 miljoonaa euroa, joka on viimeinen erä niistä TTK:lle palautettavista määrärahoista, jotka vuonna 1999 siirrettiin siltä Kosovon kiireisiä jälleenrakennustarpeita varten. Vuosi 2002 on paitsi viidennen puiteohjelman viimeinen ohjelmavuosi myös uuden, kuudennen puiteohjelman ensimmäinen ohjelmavuosi. Komissio esitti hiljattain tämän ohjelman toteuttamiseen 17 500 miljoonaa euroa. Ohjelman tavoite, yhtenäisen eurooppalaisen tutkimusalueen luominen, on vahvistettu Lissabonin, Feiran ja Nizzan Eurooppa-neuvostoissa. Uusi puiteohjelma on keskeisessä asemassa, kun unionissa kehitetään osaamistaloutta ja -yhteiskuntaa, jotka ovat avaintekijöitä innovaation, kilpailukyvyn ja työllisyyden, kestävän talouskasvun ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä. - Euroopan laajuiset verkot: Euroopan laajuisia liikenneohjelmia (585 milj. euroa eli +1,7 %), tietoliikenneohjelmia (37 milj. euroa eli +5,7 %) ja energiaohjelmia (21 milj. euroa eli saman verran kuin vuonna 2001) toteutetaan vuonna 2002 kolmatta vuotta. Ehdotetut määrät ovat vahvistetun rahoitussuunnitelman mukaisia. Hallintoviranomaisten välisiä telemaattisia verkkoja koskevan IDA II -hankkeen määrärahat (24 milj. euroa) ovat edellisvuosien tasolla. - Koulutus ja nuoriso: Sokrates-ohjelmaa (250 milj. euroa, lisäystä +1,7 %) ja Nuoriso-ohjelmaa (72 milj. euroa, +2,9 %) toteutetaan vuonna 2002 niin ikään kolmatta vuotta. Leonardo-ohjelmaa (2002-2006) ei viety yhteispäätösmenettelyyn, mutta vuoden 2002 alustavassa talousarvioesityksessä osoitettu määräraha (157 milj. euroa, +6,8 %) on ohjelman rahoitussuunnitelman mukainen. eLearning-hanketta ehdotetaan jatkettavaksi vielä toinen vuosi. - Euroopan tason poliittisten puolueiden rahoitusta varten esitetään nyt ensimmäisen kerran perustettavaksi oma budjettikohta (B3-500), johon osoitetaan 7 miljoonaa euroa. - Kulttuuri ja audiovisuaaliala: kulttuurin puiteohjelmaa (32,5 milj. euroa, -1,5 %) toteutetaan vuonna 2002 kolmatta vuotta, ja Media Plus- ja Media Training-ohjelmia (yhteensä 78 milj. euroa, -2,5 %) toista vuotta. Ehdotetaan perustettavaksi uusi budjettikohta, B3-2018, audiovisuaalialan EIP-pilottihankkeiden rahoittamista varten. - Tiedotus ja viestintä: tälle alalle ehdotetaan yhteensä 112,1 miljoonaa euroa (+8,8 % vuoteen 2001 verrattuna), sisältää mm. kampanjat, jotka liittyvät euroon, vuoden 2004 hallitustenväliseen konferenssiin ja laajentumiseen. - Sisämarkkinat, kansanterveys ja kuluttajansuoja: (14,2 milj. euroa ja 76,5 milj. euroa otsakkeeseen 3) tärkeimmät ohjelmat ovat Tulli 2002 (24,1 milj. euroa, sama kuin vuonna 2001), Fiscalis (8,4 milj. euroa, +10 %), tilastotietoja koskeva puiteohjelma (34 milj. euroa, +4,3 %) sekä kuluttajansuojan puiteohjelma (22,5 milj. euroa eli saman verran kuin edellisvuonna). Fiscalis-ohjelman määrärahoista on päätetty yhteismenettelyn mukaisesti, kyseessä on ohjelman viimeinen toteuttamisvuosi. Vuosi 2002 on kansanterveyttä koskevan ohjelman toinen toteuttamisvuosi (46,5 milj. euroa), ja 7,5 miljoonaa euroa osoitetaan Euroopan elintarvikeviraston perustamiseen, mikä on Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteinen poliittinen painopistealue. Jos määrä osoittautuu riittämättömäksi, sitä voidaan lisätä määrärahasiirrolla, joka käsitellään ensisijaisena vuoden 2002 kuluessa. Lääkearviointivirastolle myönnetään perusavustuksena 14 miljoonaa euroa ja sen lisäksi 3,3 miljoonaan euroon korotettu avustus harvinaislääkkeitä koskevien maksuvapautusten vuoksi menetettyjen tulojen korvaamiseen. - Ympäristö: Life III -ohjelman yhteisön alueella toteutettavaan osaan esitetään 140,6 miljoonaa euroa (+84,2 miljoonaa euroa vuoteen 2001 verrattuna uuden ohjelmasuunnitelman mukaisesti). Määrärahojen voimakas lisäys selittyy sillä, että vuonna 2001 ohjelmaan osoitettiin selvästi vähemmän varoja kuin varainhoitovuonna 2000. Tämä taas johtuu siitä, että Life III -ohjelman uusi asetus kaudelle 2000-2004 hyväksyttiin myöhään, ja osaksi myös siitä, että suuri osa Life III -sopimuksista edellyttää tiivistä seurantaa, jotta henkilöstöpulasta johtuvat viivästykset saadaan kurottua kiinni. Kaudella 2000-2004 päätettiin julkaista viiden sijasta vain neljä ehdotuspyyntöä. Tämän vuoksi kokonaisbudjetti, 613 miljoonaa euroa, jaettiin neljään osaan, joista ensimmäinen kattaa vuodet 2000-2001 (113 ja 56,4 milj. euroa), sen sijaan että määrärahat olisi jaettu neljään yhtä suureen osaa, jotka olisivat olleet noin 120 miljoonaa euroa. Vuoden 2002 ATE:en esitetään näin ollen 140,6 miljoonan euron määrärahoja, kun vuoden 2001 talousarviossa määrä oli 56,4 miljoonaa euroa. - Energia: sekä Altener- (18,2 milj. euroa, +4 %) että Save- (10 milj. euroa, -9,1 %) ohjelmia toteutetaan viimeistä vuotta. - Oikeus- ja sisäasiat: vuodelle 2002 ehdotetaan noin 80,6 miljoonaa euroa, minkä avulla toimintaa voidaan jatkaa samalla tasolla kuin vuonna 2001, jolloin alan määrärahoja lisättiin tuntuvasti. Daphne-ohjelmaa (5 milj. euroa) toteutetaan vuonna 2002 kolmatta vuotta. Euroopan pakolaisrahaston varat pysyvät ennallaan (45 milj. euroa) ja syrjinnän vastaista kampanjaa jatketaan (16,2 milj. euroa, +31,7 %). Oikeus- ja sisäasiat kuuluvat vuonna 2002 parlamentin painopistealueisiin otsikolla vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue, minkä lisäksi ne liittyvät Tampereella vuonna 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien täytäntöönpanoon ja johdonmukaisen turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikan luomiseen. - Yritystoiminta: Yrityksiä ja yrittäjyyttä koskeviin uusiin monivuotisiin ohjelmiin sekä pk-yritysten taloudellisen toimintaympäristön kehittämiseen tarkoitetut määrärahat ovat budjettivallan käyttäjän edellisvuoden talousarviomenettelyssä hyväksymän rahoitussuunnitelman mukaiset (27,6 ja 71 miljoonaa euroa). Laajentumisen vaikutuksia koskevan pilottihankkeen (B5-3003) rahoitusta tulisi jatkaa. - Työllisyys ja sosiaaliasiat: määrärahat säilyvät yleensä samalla tasolla kuin vuonna 2001, lukuun ottamatta sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa ja työmarkkinatoimia koskevien ohjelmien määrärahoja, joita supistetaan edellisvuoteen verrattuna. Vuoden 2002 ATE:en otetaan 4 miljoonaa euroa Euroopan vammaisten teemavuoden 2003 valmisteluja varten. Vuodelle 2002 otetaan 133,1 miljoonaa euroa (-10 prosenttia vuoteen 2001 verrattuna). Tämä johtuu lähinnä paikallisia työllisyysaloitteita koskevan pilottitoimen päättymisestä (sen määrärahat ovat 12 milj. euroa vuonna 2001). Pilottitoimen tulokset on otettu huomioon sosiaalirahaston rahoittamissa ohjelmissa. 6. Ulkoiset toimet: Otsake 4 6.1 Yhteenvetotaulukko >TAULUKON PAIKKA> 6.2 Otsakkeen 4 pääkohdat * Otsakkeen 4 maksusitoumusmäärärahat ovat vuotta 2002 koskevassa alustavassa talousarvioesityksessä yhteensä 4 826 miljoonaa euroa, mikä on noin 103 miljoonaa euroa vähemmän kuin vuonna 2001 (-2,1 %). Väheneminen johtuu siitä, että vuonna 2001 otettiin joustovälineestä käyttöön 200 miljoonaa euroa. Otsakkeen 4 enimmäismäärä on 4 873 miljoonaa euroa, mihin jää marginaalia 47,22 miljoonaa euroa. Vaikea rahoitustilanne on pakottanut tekemään vaikeita valintoja. * Maksumäärärahojen kokonaismääräksi ehdotetaan 4 296 miljoonaa euroa, missä on kasvua 9,2 prosenttia vuoteen 2001 verrattuna. Kasvu näyttää suurelta, mutta on muistettava, että vuoden 2001 talousarviomäärärahat eivät ole riittäneet kattamaan kaikkia EU:n sopimussitoumuksia. Tämä pitää paikkansa erityisesti Balkania koskevassa luvussa, missä maksumäärärahoja joudutaan lisäämään KTT:lla nro 4/2001, joka on tarkoitus esittää budjettivallan käyttäjälle vuoden 2002 ATE:n vahvistamisen jälkeen ja saada hyväksytyksi ennen kesätaukoa. Ehdotus maksumäärärahojen lisäämisestä vuonna 2002 kertoo siitä, että tavoitteena on vähentää maksattamatta olevia sitoumuksia (RAL) erityisesti kahdella jäljempänä mainitulla painopistealueella. * Komissio määritteli vuoden 2000 lopussa vuodelle 2002 kuusi painopistealuetta, jotka vahvistettiin helmikuussa 2001 tehdyssä APS-päätöksessä. Painopistealueista kolme koskee suoraan ulkosuhteisiin liittyviä politiikkoja, ja näistä kaksi, Kehitysyhteistyö ja Yhteistyö Välimeren maiden kanssa, rahoitetaan otsakkeesta 4, kun taas kolmas, Laajentuminen, kuuluu otsakkeeseen 7 (Liittymisen valmistelu). - Kehitysyhteistyö on keskeinen osa unionin toimintaa, koska EU on merkittävimpiä rahoitustuen antajia maailmassa. Keskeistä on köyhyyspainotteisuus eli strategiat köyhyyden torjumiseksi, mikä on yleensäkin kehitysavun tärkein tavoite: tässä yhteydessä komissio korostaa erityisesti koulutusta ja terveydenhuoltoa ja pyrkii koordinoimaan toimia tehokkaasti yhdessä jäsenvaltioiden ja kehitysavun parissa työskentelevien kansainvälisten järjestöjen kanssa. Tätä varten komission on suunnattava politiikkojensa toteuttamisvälineitä uudelleen; tämä koskee myös EKR:oa. Vuonna 2002 EKR:n maksumäärärahoja on tarkoitus lisätä tuntuvasti vuoteen 2001 verrattuna. - Välimeren aluetta koskevan painopistealueen osalta Barcelonassa määritellyt periaatteet, tavoitteet ja välineet ovat edelleen voimassa, sillä unionin on tiivistettävä suhteitaan lähimpiin naapureihinsa ja varmistettava, että ne saavat välttämättä tarvitsemansa avun voidakseen edistää vakautta, demokratiaa ja vaurautta alueellaan. EU:n toimet on tarkoitus keskittää kolmelle alueelle: liittymissopimuksia koskevien neuvottelujen nopeuttaminen, yhteistyön ja etelä-etelä-kauppavaihdon kehittäminen ja Euro-Välimeri-alueen sisämarkkinoiden asteittainen luominen. Tulevana vuonna talousarvion painopisteenä ovat maksumäärärahat, joita lisätään tuntuvasti, kun taas maksusitoumusmäärärahat painottuvat jakson loppupuolelle. * Ohjelmien hallinnointi ja hajauttaminen. Ulkomaanavun ohjelmien hallinnointia järkeistetään parhaillaan perusteellisesti. Vuonna 2001 on tarkoitus myöntää lisää määrärahoja 21:lle komission lähetystölle, jotta ulkoisen avun hallinnointia voidaan parantaa ja tiivistää suhteita edunsaajamaihin. Vuonna 2002 vastaavia toimia toteutetaan 30 muussa lähetystössä. Samalla teknisen avun toimistot lakkautetaan. Jotta kumpikin tavoite voidaan toteuttaa, komission on osoitettava riittävästi määrärahoja BA-budjettikohtiin (teknisen avun budjettikohtiin). Määrärahojen lisäystä BA-budjettikohdissa tasapainotetaan kuitenkin supistamalla toimintamenoja samalla määrällä vastaavan maantieteellisen alueen kokonaismäärärahoista. * Koska kalastussopimuksen tekeminen Marokon kanssa epäonnistui, tähän tarkoitukseen osoitettu 125 miljoonaa euroa pidetään toistaiseksi varauksissa. Otsakkeeseen 2 liittyvää rakennesopeutusohjelmaa vastaavat määrärahat ehdotetaan otettavaksi erilleen otsakkeessa 4, kun taas eräitä muita kansainvälisiin kalastussopimuksiin liittyviä määrärahoja voidaan lisätä. Tilanne tarkistetaan perinteiseen tapaan syksyllä annettava oikaisukirjelmän yhteydessä. 6.3 Otsakkeen 4 yleisesittely Rahoitusnäkymien otsake 4 kattaa unionin ulkoiset toimet, lukuun ottamatta laajentumista ja Euroopan kehitysrahastoa (EKR). Otsakkeen toimintalohkot ovat: ulkosuhteet, kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-maihin, kauppasuhteet, humanitaarinen apu ja osa kalastuspolitiikasta (kansainväliset kalastussopimukset). Myös Välimeren alueen ehdokasmaille eli Kyprokselle, Maltalle ja Turkille annettava rahoitustuki kuuluu toistaiseksi tähän otsakkeeseen. Painopisteenä ovat maksumäärärahat tämän vuoden ehdotuksessa kahdesta syystä: ensinnäkin on varmistettava, että maksumäärärahat riittävät kattamaan tehdyt sitoumukset, ja toiseksi on jatkettava vuonna 2000 aloitettua tehtävää vähentää aiemmilta vuosilta periytyviä maksattamatta olevia sitoumuksia. Komissiohan on jo tehnyt perusteellisen selvityksen kaikista ns. lepäävistä sitoumuksista, joista osa on saanut alkunsa jo ennen vuotta 1996: selvitys on jo tuottanut hyviä tuloksia, sillä komissio on vapauttanut sen perusteella huomattavan määrän varoja, ja tämä työ jatkuu. Jotta molemmat edellä mainitut vaatimukset voidaan täyttää, on aloitettu perusteellinen selvitys siitä, paljonko maksumäärärahoja todella tarvitaan: tarkoituksena on myös vähentää mahdollisimman pitkälle myöhemmin vuoden aikana tehtäviä muutoksia (määrärahasiirtoja, lisätalousarvioita). Kuten edellä todettiin, maksumäärärahojen prosenttimääräinen kasvu (+9,6%) johtuu osaksi siitä, että Balkanille vuodeksi 2001 osoitetut maksumäärärahat ovat osoittautuneet riittämättömiksi. Määrärahojen lähempi tarkastelu luvuittain vahvistaa, että otsakkeessa 4 on lisätty suhteellisesti eniten juuri Balkania koskevan luvun maksumäärärahoja. Tärkeimmät maantieteelliset ja aiheenmukaiset toimenpidekokonaisuudet ovat seuraavat: Länsi-Balkan (-1,3%, 828 milj. euroa) Länsi-Balkanin maksusitoumusmäärärahoja on vähennetty hieman vuodesta 2001. Määrässä on otettu huomioon se, että ohjelmakauden alussa, vuosina 2000 ja 2001, rahoitusta saatiin enemmän määrärahojen uudelleenjärjestelyn ja joustovälineen ansiosta. Määrä vastaa myös neuvoston alustavaa CARDS-viitemäärää (yhteisön jälleenrakennus-, kehitys- ja vakautusapu), jonka mukaan alueelle myönnetään vuosina 2000-2006 yhteensä 4 650 miljoonaa euroa. Rahoitus on tarpeen säilyttää tällä tasolla myös vuonna 2002, jotta Serbian demokratisoitumiskehityksen ja komission laajan jälleenrakennusohjelman luomia suotuisia olosuhteita voidaan hyödyntää tehokkaasti. Tästä luvusta annettavaa makrotaloudellista apua on lisätty 25 prosentilla vuoteen 2001 verrattuna. Maksumäärärahoja lisätään vuoden 2001 talousarvioon verrattuna, jotta sitoumukset voidaan panna täytäntöön nopeasti. Itä-Eurooppa, Kaukasia ja Keski-Aasian tasavallat (Tacis) (0,1%, 470 milj. euroa) Maksusitoumusmäärärahat säilyvät samalla tasolla kuin vuonna 2001, mikä vastaa oikeusperustan mukaista viitemäärää, jonka mukaan alueelle on tarkoitus myöntää vuosina 2000-2006 yhteensä 3 138 miljoonaa euroa. Rahoituksen säilyminen samalla tasolla samalla kun kokonaismääriä muissa luvuissa supistetaan kertoo siitä, että alueen merkitys EU:n kannalta kasvaa erityisesti tulevan laajentumisen vuoksi. Aasia (-2,2 %; 436 milj. euroa). EU pyrkii toiminnallaan lieventämään köyhyyttä Aasiassa keskittymällä peruskoulutukseen ja -terveydenhuoltoon. EU:n rahoitusapu ohjataan pääasiallisesti köyhimmille maille, kun taas taloudellista yhteistyötä kehitetään molempia osapuolia hyödyntävillä aloilla (tiede, teknologia, kulttuuri, ympäristö sekä talous- ja oikeusasiat). Vastaavaa lähestymistapaa noudatetaan suurelta osin myös muilla alueilla. Komissio nopeuttaa hallinnon hajauttamista alueilla toimiviin EU:n lähetystöihin, koska näin voidaan tiivistää EU:n ja rahoitustuen lopullisen saajan yhteistyösuhteita. Latinalainen Amerikka (-6,3%; 315 milj. euroa). Samoin kuin Aasiassa komissio korostaa myös Latinalaisessa Amerikassa erityisesti terveydenhuoltoa ja koulutusta. EU:n teknisen ja rahoitusyhteistyön avulla pyritään edistämään kestävää kehitystä alueella, kun taas taloudellisen yhteistyön avulla tuetaan talouskasvua. Keskeisellä sijalla on Rion kokouksen seuranta, jonka kolme päälinjaa ovat tehostettu poliittinen vuoropuhelu, suhteet rahoituksen ja talouden alalla sekä yhteistyö avainaloilla. Latinalaisen Amerikan kokonaismäärärahoja ehdotetaan vähennettäväksi, mikä johtuu sekä resurssien niukkuudesta ja edellisen vuoden riittämättömästä täytäntöönpanoasteesta että maksattamatta olevien sitoumusten suuruudesta. Vuodelle 2002 ehdotettujen määrärahojen turvin pitäisi kuitenkin olla mahdollista jatkaa EU:n toimintaa kipeimmin apua tarvitsevissa maissa (mm. hirmumyrsky Mitchin aiheuttamien tuhojen korjaaminen, Venezuela). Hallinnollista ja teknistä tukea (BA-budjettikohdat) lisätään, jotta voidaan kattaa hallinnon hajauttamisesta aiheutuvat lisäkustannukset sekä ohjelmien määrärahatarpeet lähetystöissä, joissa teknisen tuen toimistot lakkautetaan. Välimeren maat (-3,7%; 863 milj. euroa). Alueen tärkein rahoitusväline on MEDA-ohjelma, joka uusittiin vuonna 2000 ja jonka alustavaksi rahoitukseksi kaudelle 2000-2006 on kaavailtu 5,35 miljardia euroa. Välimeren alue on myös yksi niistä kuudesta painopistealueesta, joista komissio päätti vuoden 2000 lopulla ja jotka vahvistettiin helmikuussa 2001 tehdyssä APS-päätöksessä. Välimeren alueen rahoitusvälineisiin kuuluvat siis MEDA-ohjelma, jonka täytäntöönpanoa on selvästikin parannettava sekä menettelyjen että tehokkuuden osalta, sekä Välimeren maiden kanssa tehdyt rahoituspöytäkirjat, tuki Välimeren alueen ehdokasmaille, rahoitustuki palestiinalaishallinnolle ja yhteistyö Persianlahden maiden kanssa (Persianlahden yhteistyöneuvosto, Jemen, Iran). Välimeren alueelle ehdotetaan vuodeksi 2002 edellisvuotta vähemmän määrärahoja, mutta maksumäärärahoja lisätään 19 prosenttia, jotta aiempina vuosina kertynyt huomattavan suuri maksattamatta olevien sitoumusten suma saataisiin puretuksi. Kyprokselle ja Maltalle myönnettävä rahoitustuki on seurattavuuden vuoksi erotettu omaksi luvukseen, ja sitä ehdotetaan lisättävän yli 10 prosenttia maksusitoumusmäärärahoina ja yli 55 prosenttia maksumäärärahoina. Turkin määrärahat pidetään talousarviossa samoissa kohdissa kuin vuonna 2001, kunnes liittymisen valmistelua koskeva oikeusperusta hyväksytään. Sen jälkeen ne voitaisiin siirtää erilliseen lukuun Maltan ja Kyproksen määrärahojen tapaan. Etelä-Afrikka (+2,5 %, 125 milj. euroa). Etelä-Afrikan määrärahojen hienoinen kasvu johtuu siitä, että kesäkuussa 2000 hyväksyttiin oikeusperusta, jonka mukaan alustava vuotuinen viitemäärä on 125 miljoonaa euroa. Etelä-Afrikka on jo tarkastanut kaikki hallintomenettelyt (hajauttaminen), jotta ohjelmien täytäntöönpanoa voidaan tehostaa. Ihmisoikeudet ja demokratia (-7,8 %; 95 milj. euroa) Tähän toimintaan osoitetut kokonaismäärärahat ovat 95 miljoonaa euroa (103 milj. euroa vuonna 2001). Luvun rakennetta on järkeistetty korvaamalla nykyiset välineet yhdellä budjettikohdalla, koska näin toimintaa voidaan hallinnoida joustavammin ja johdonmukaisemmin. Budjettikohtaan on yhdistetty myös seksimatkailun torjunta. Muut yhteistyötoimet (-0,7 %; 457,3 milj. euroa). Komissio pyrkii edelleen lisäämään talousarvion seurattavuutta ja täsmällisyyttä muuttamalla vuoden 2002 talousarvion nimikkeistöä johdonmukaisemmaksi mm. osastossa B7-6 (esim. trooppiset metsät, lapset, valtiosta riippumattomat järjestöt, terveydenhuolto). Kukin näistä toimista on nyt erotettu omaksi luvukseen. Muita tähän otsikkoon kuuluvia toimia ovat nopean toiminnan väline (jonka määrärahoja lisätään 25 miljoonaan euroon eli +25 %), yhteisön rahoitusosuus Korean niemimaan energia-alan kehitysjärjestölle (KEDO), arviointi ja jalkaväkimiinat. Tähän toimintalohkoon kuuluvat myös talousarvion otsikkoon B7-8 kuuluvat toimet, kuten yhteistyö koulutuksen alalla sekä ympäristö- ja kauppapolitiikan ulkoiset osat: kauppapolitiikan alalla komissio ehdottaa määrärahoja lisättäväksi vuoden 2001 talousarvioon verrattuna, jotta voidaan hoitaa WTO:n/GATSin puitteissa palveluista lähiaikoina käytävän uuden monenvälisen neuvottelukierroksen kustannukset ja lisätä kapasiteettia antaa vähiten kehittyneille maille teknistä apua. Vuoden 2002 ATE:ssa ehdotetaan myös otsakkeesta 4 maksettavaksi rahoitusosuus (2,55 miljoonaa euroa budjettikohtaan B7-823) kansainväliselle dopingvalvontavirastolle (World Anti-Doping Agency, WADA). Kalatalous (+0 %; 273 milj. euroa). Ehdotuksen mukaan määrärahat pysyvät toistaiseksi vuoden 2001 talousarvion tasolla, joka on 273,4 miljoonaa euroa. Marokon kanssa käytyjen neuvottelun päätyttyä 125 miljoonaa euroa on otettu varaukseen, minkä ansiosta vuosina 2001-2002 uudelleen neuvoteltavien sopimusten määrärahoja voidaan mahdollisesti lisätä. Humanitaarinen apu (+0%; 473 milj. euroa). Yhteisön humanitaarinen apu on puolueetonta apua, jolla on tarkoitus auttaa ja suojella ensisijaisesti kolmansien maiden kansalaisia luonnonmullistusten, sotien ja aseellisten selkkausten seurauksilta. Ehdotuksen mukaan määrärahat pysyvät vuoden 2001 talousarvion tasolla, joka oli 473 miljoonaa euroa (talousarvion luku B7-21). Lisäksi otetaan "Varaukseen hätäapua varten" 213 miljoonaa euroa (edellisvuonna 208 milj. euroa). Varausta voidaan käyttää vain ennalta arvaamattomiin tarpeisiin. Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (-2,8 %; 35 milj. euroa). Yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan määrärahat säilyvät lähes ennallaan (ne vähenevät 36 milj. eurosta 35 milj. euroon). Tosin erityisedustajien hallinnolliset kustannukset siirrettiin vuonna 2001 neuvoston talousarvioon. Lisäksi ehdotetaan, että budjettinimikkeistöä muutetaan ottamalla mukaan sekä uusia että jo toteutettavana olevia toimia. Elintarvikeapu (-4,6 %; 434 milj. euroa). Elintarvikeapua ja tukitoimenpiteitä koskevia määrärahoja esitetään vähennettävän (434 milj. euroon) vuoden 2001 talousarvioon nähden (455 milj. euroa). Tämä johtuu painopistealueiden muuttumisesta otsakkeen 4 rajallisten mahdollisuuksien puitteissa. 7. Liittymistä valmistelevat rahoitusvälineet: Otsake 7 7.1 Yhteenvetotaulukko >TAULUKON PAIKKA> Näillä välineillä rahoitetaan laajentumista koskevan toimintalohkon toimia, ja niiden määrärahat noudattavat tiukasti rahoitusnäkymien enimmäismääriä. ATE:ssa ehdotetaan maksumäärärahojen huomattavaa lisäystä. SAPARD ja ISPA ovat käynnistyneet vuonna 2000, mutta ensimmäisenä ohjelmavuonna ei vielä voitu suorittaa lainkaan maksuja. Vuonna 2002 täytäntöönpano päässee täyteen vauhtiin, jolloin on alettava maksaa huomattavia korvauksia. Pharen osalta voidaan todeta samaa kuin otsakkeessa 4: maksattamatta olevia sitoumuksia on saatava vähennettyä. Komissio esitti vuoden 2000 lopussa vuodelle 2002 kuusi painopistealuetta, jotka vahvistettiin helmikuussa 2001 tehdyn APS-päätöksen yhteydessä. Näistä laajentumiseen liittyvä painopistealue kuuluu otsakkeeseen 7 (Liittymisen valmistelu), joskin se kattaa tietysti myös useita sellaisia toimintoja, joiden toteutuksesta vastaavat yksiköt eivät aiheuta suoraan vaikutuksia yhteisön talousarvioon. Keskeistä tällä alalla on yhteisön säännöstön täytäntöönpanon valvonta, jotta liittymisneuvottelut kriteerit täyttävien maiden kanssa saataisiin päätökseen. Tästä aiheutuu taloudellisia vaikutuksia lähinnä otsakkeeseen 5 (Hallintomenot). 7.2 SAPARD, maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma Berliinin Eurooppa-neuvoston päätelmien perusteella maatalouden alalla myönnetään liittymistä valmistelevaa tukea kymmenelle jäsenyyttä hakeneelle KIE-maalle. Vuosien 2000-2006 rahoitusnäkymissä vahvistettu vuosittainen rahoitus on 520 miljoonaa euroa (vuoden 1999 hintoina), mikä on maatalouden menolinjauksen mukaista. Vuodelle 2002 osoitetut määrärahat perustuvat Berliinissä sovittuun indeksikorotettuun määrään. Ne ovat 555 miljoonaa euroa. Maksumäärärahojen määrä on 470 miljoonaa euroa. Liittymistä valmistelevien tukien tarkoituksena on erityisesti tehostaa maatilojen tuotantotoimintaa, maataloustuotteiden jalostusta ja jakelua, eläinlääkintä- ja kasvinsuojelutarkastuksia sekä parantaa maataloustuotteiden laatua. Lisäksi tuetaan luonnonvarojen hoitoa, ammatillista koulutusta, maaseudun taloudellisen toiminnan monipuolistamista, maatalouteen liittyviä ympäristönsuojelu- ja metsätaloustoimia ja kehitetään maaseudun ja kylien perusrakenteita. 7.3 ISPA, liittymistä valmisteleva rakennepolitiikan väline ISPA liittyy aluepolitiikan toimintalohkoon, mutta se on suunnattu rakennesopeutuksen toteuttamiseen nimenomaan ehdokasmaissa. Maksusitoumusmäärärahoiksi ehdotetaan 1 109 miljoonaa euroa, mikä on rahoitusnäkymien enimmäismäärä tälle alaotsakkeelle. Maksumäärärahat ovat 900 miljoonaa euroa, mikä on selvästi enemmän kuin vuoden 2001 talousarvioon otettu 350 miljoonaa euroa. Tämä johtuu siitä, että kolmantena ohjelmavuonna maksujen pitäisi vähitellen yltää tehtyjen sitoumusten tasalle. 7.4 PHARE, liittymistä valmisteleva rahoitusväline Rahoitusnäkymissä määrätään vuoden 2002 enimmäismääräksi 1 664 miljoonaa euroa, mikä on 2,7 prosenttia enemmän kuin vuoden 2001 talousarvioon otettu 1 620 miljoonaa euroa. Samalla maksumäärärahat kasvavat 9,2 prosenttia vuoteen 2001 verrattuna, eli niitä on 1 550 miljoonaa euroa. Kuten edellä jo todettiin, Kyproksen, Maltan ja Turkin liittymisen valmistelu rahoitetaan otsakkeesta 4, kunnes otsakkeen 7 enimmäismäärää tarkistetaan. Tarkoituksena on muuttaa otsakkeen 7 enimmäismäärää siten, että näille kolmelle ehdokasmaalle myönnettävä tuki voidaan rahoittaa tästä otsakkeesta. 8. Hallintomenot: Otsake 5 8.1 Yhteenvetotaulukko (milj. euroa) >TAULUKON PAIKKA> 8.2 Otsakkeen 5 pääkohdat Vuonna 2002 komission talousarvion A osaan vaikuttavat kolme keskeistä tekijää: (1) Hallinnonuudistukseen liittyvät toimet Vuonna 2002 hallinnonuudistuksen yhteydessä toteutettavat toimet ovat jatkoa oikaisukirjelmässä 1/2001 aloitetuille toimille, joiden tarkoituksena on saattaa komission henkilöstöresurssit vastaamaan paremmin sille uskottuja tehtäviä, nopeuttaa ulkoisen avun hallinnoinnin hajauttamista lähetystöihin ja korostaa voimakkaasti koulutusta. * Saattaakseen voimavaransa vastaamaan sille uskottuja tehtäviä komissio analysoi vuonna 2001 perusteellisesti kaikki toimintonsa selvittääkseen, mitä niistä voitaisiin vähentää, keskeyttää tai vähitellen lakkauttaa tai toisaalta mitä ydintoimintoja olisi vahvistettava. Tämän arvioinnin perusteella komissiolle myönnettiin vuonna 2001 ensin 400 uutta virkaa, minkä lisäksi jo palveluksessa olevan henkilöstön keskuudessa suoritettiin huomattavia uudelleenjärjestelyjä. Vuonna 2002 toteutettavien uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadaan käyttöön 234 virkaa, jotka ovat peräisin tuottavuuden lisääntymisestä kertaluonteisesti 1 prosentilla (168 virkaa) yli normaalin tuottavuuden lisäyksen kasvavan työtaakan selvittämiseksi sekä tiettyjen toimintojen asteittaisesta lakkauttamisesta (66 virkaa). Lisäksi komissio pyytää ATE:ssa 2002 yhteensä 317 uutta virkaa kattaakseen nk. komissaarien erityisryhmän selvityksen perusteella edelleen jäljellä olevan resurssivajeen. Pyydetyt toimet on osoitettu eri toimintalohkoille. Ne täydentävät oikaisukirjelmässä 1/2001 aloitettuja toimia. Jos kaikki 317 uutta virkaa sijoitetaan päätoimipaikkaan, kustannukset ovat vuonna 2002 arviolta 12,95 miljardia euroa. * Komissio tehostaa merkittävästi hallinnon hajauttamista lähetystöihin osana ulkoisen avun ohjelmien hallinnonuudistusta. Päätoimipaikasta siirretään lähetystöihin 114 virkaa hallinnon hajauttamisen edistämistä varten. Näiden 114 viran lisäksi vuonna 2002 hajautetaan 4 virkaa varainhoidon valvonnan alalla (ja 8 käännösten valvontaan ehdokasmaissa). Lisäkustannuksiksi arvioidaan 8,66 miljoonaa euroa, koska lähetystöön sijoitetut virat ovat varsinkin ensimmäisenä vuonna kalliimpia kuin vastaava virka päätoimipaikassa. * Koulutusbudjetti (A-706) kasvaa 1,5 miljoonaa euroa. Lisäksi vuonna 2002 tehdään jonkin verran investointeja sosiaalikuluihin. (2) Laajentumisen hallinnollinen valmistelu Laajentuminen on yksi APS-päätöksessä hyväksytyistä kuudesta painopistealueesta, ja vuonna 2002 tehdään huomattavia lisäinvestointeja erityisesti sen hallinnolliseen valmisteluun. Tätä varten on jo vuonna 2002 tarpeen: - ulottaa talousselvitykset koskemaan myös ehdokasmaita (+0,3 milj. euroa vuonna 2001 tehdyn 0,85 milj. euron lisäinvestoinnin lisäksi), - vahvistaa tulkkauskapasiteettia ja kääntämisen valmistelua (+1,07 milj. euroa), - varmistaa, että ehdokasmaissa tehdyt käännökset voidaan tarkastaa (+0,93 milj. euroa A osaan), - aloittaa palvelukseenottomenettelyt uusista jäsenvaltioista tulevien virkamiesten rekrytointia varten, - ja valmistautua yhteisön säännöstön julkaisemiseen uusien jäsenvaltioiden virallisilla kielillä liittymisen yhteydessä (+2,5 milj. euroa). Talousarvion A osaan tarvitaan näin ollen vuonna 2002 laajentumista varten lisämäärärahoja noin 8,5 miljoonaa euroa. (3) Yhteisön lainsäädännön kodifiointia tehostetaan Lainsäädännön kodifiointia nopeutetaan, jotta yhteisön oikeudesta voidaan tehdä ymmärrettävämpää ja jotta voidaan vähentää julkaisutarpeita uusien ehdokasmaiden kielille. Tämä edellyttää tukea Euroopan yhteisöjen julkaisutoimistossa tehtävälle koonnelmien laatimiselle (+5 milj. euroa) ja Bruggen College of Europen toiminnalle oikeudellisen yksikön avustamiseksi (+5 milj. euroa) sekä ulkopuolisen henkilöstön palkkaamista tilapäisesti oikeudellisen yksikön avuksi (1,22 milj. euroa). Tämän lisäksi käännöspalvelu luovuttaa osan nykyisistä LA-viroista oikeudelliseen yksikköön kodifiointityön loppuunsaattamista varten. Myös seuraavat tekijät vaikuttavat otsakkeen 5 kokonaismäärärahojen kehitykseen: * Budjettivallan käyttäjän komissiolle vuonna 2001 myöntämät 400 uutta virkaa on rahoitettava vuonna 2002 koko vuoden ajan. Lisämäärärahoja tarvitaan vuonna 2002 noin 15 miljoonaa euroa. * Kaikkien toimielinten eläkemenot kasvavat 11,3 prosenttia (69,8 milj. euroa), eli selvästi enemmän kuin otsakkeen 5 määrärahat keskimäärin. * Koska kaikki toimielimet eivät ole toimittaneet menoarviotaan ajoissa, marginaalin määrittäminen perustuu osittain rahoitussuunnitelmiin, jotka on saatu muilta toimielimiltä jo syksyllä 1999, minkä lisäksi kaikkien muiden toimielinten menoihin sovelletaan 4,3 prosentin lisäystä kuten vuonna 2001. Tämä lisäys on hieman suurempi kuin komission hallintobudjetin kasvu, koska näin halutaan ottaa huomioon mm. neuvoston KTT nro 2/2001 koko vuoden ajalta. Näiden tietojen perusteella * ehdotus komission hallintobudjetiksi vuodelle 2002 (osa A, kaikkien toimielimien eläkemenot mukaan luettuina) on 3 388,665 miljoonaa euroa, mikä on 5,3 prosenttia enemmän kuin vuonna 2001 (3 217,2 milj. euroa). Hallintomenot ilman eläkemenoja kasvavat 3,9 prosenttia (2 700 milj. euroa). Lisäys on samaa luokkaa kuin muiden toimielimien arvioitu kehitys (3,7 %, kun otetaan huomioon KTT nro 2/2001, eli 4,3 % enemmän kuin joulukuussa 2000 hyväksytty vuoden 2001 talousarvio) sellaisena kuin se on otettu huomioon otsakkeen 5 marginaalin määrittämistä varten. * Kun otetaan huomioon komission hallintomenoihin vaikuttavat tekijät, marginaali on 30,335 miljoonaa euroa, hallinnonuudistuksesta ja laajentumisesta muille toimielimille aiheutuvat lisäkustannukset pois luettuina. 8.3 Otsakkeen 5 yleisesittely 8.3.1 Henkilöstö Hallinnonuudistusta koskevassa valkoisessa kirjassa [4] esittämiensä sitoumusten mukaisesti komissio päätti helmikuussa 2000 suorittaa toimintojaan ja henkilöresurssejaan koskevan yksityiskohtaisen arvioinnin. Se aloitti tarkastelemalla epäolennaisina pidettyjä toimintoja, joita voitaisiin vähentää tai jotka voitaisiin keskeyttää tai vähitellen lakkauttaa, ja arvioimalla mahdollisuuksia suorittaa henkilöstön uudelleenjärjestelyjä pääosastojen sisällä ja niiden kesken. Lisäksi arvioitiin, missä määrin pääosastot joutuivat suorittamaan ydintoimintoja tai toteuttamaan painopistealueita liian vähäisin henkilöresurssein. [4] KOM(2000) 200 lopullinen ja /2, 1. maaliskuuta 2000. Tämän kurinalaisen tarkastelun avulla saatiin selvitettyä todellinen lisähenkilöstön tarve, joka on noin 1 254 virkaa [5], tutkimusalaa lukuun ottamatta. Komissio otti tavoitteeksi tyydyttää osa henkilöstöresurssien tarpeesta sisäisten toimien avulla ja pyysi lisäksi budjettivallan käyttäjältä lisää virkoja henkilöstötaulukkoon. [5] Toimielimen tehtävien ja henkilöresurssien vastaavuus: Keinot tavoitteiden saavuttamiseksi, SEC(2000) 2000/3. Komission sisäiset toimet käsittävät lähinnä tiettyjen toimintojen keskeyttämisen tai supistamisen, joiden avulla saadaan 222 virkaa vuosina 2001-2002 toteutettaviin uudelleenjärjestelyihin, minkä lisäksi voidaan samalla kaudella säästää 315 virkaa tuottavuutta poikkeuksellisesti lisäämällä. Tämän perusteella henkilöstövajeeksi jää 717 virkaa. Vuoden 2001 ATE:n oikaisukirjelmässä nro 1 [6] komissio pyysi ja sai ensimmäisenä eränä 400 uutta virkaa, ja ilmoitti pyytävänsä loput 317 virkaa vuoden 2002 ATE:n yhteydessä. [6] SEC(2000)1363 lopullinen. Tässä alustavassa talousarvioesityksessä pyydetään vuodelle 2002 jäljellä olevat 317 uutta virkaa. Ne kuuluvat talousarvion A osan henkilöstötaulukkoon. Uusien virkojen lisäksi komission sisällä suoritetaan edelleen uudelleenjärjestelyjä kertaluonteisen 1 prosentin tuottavuuden lisäyksen perusteella (168 virkaa) ja lakkauttamalla vähitellen joitakin toimintoja (66 virkaa). Näin voitaisiin kaikkiaan 551 virkaa osoittaa ensisijaisiksi katsotuilla toimintalohkoilla tai ensisijaisissa toiminnoissa todetun henkilöstötarpeen täyttämiseen. Näiden virkojen alustava jaottelu noudattaa vuoden 2001 ATE:n oikaisukirjelmässä nro 1 esitettyä strategiaa. Toimintalohkot, joilla resursseja lisätään eniten, ovat ulkosuhteet ja kehitysyhteistyö (laajentuminen sekä yhteisön tuen hallinnoinnin hajauttaminen lähetystöihin mukaan luettuina), kilpailu, aluepolitiikka, terveys- ja kuluttaja-asiat, hallinnon koordinointi sekä oikeus- ja sisäasiat, maatalous ja ympäristö. Resursseja vähennetään eniten hallinnon ja talousarvion toimintalohkoilla. Lisäksi komissio on esittänyt palvelussuhteiden päättämistä koskevan ehdotuksen, jonka mukaan 600 virkamiestä voisi lähteä sen palveluksesta ennen normaalia eläkeikää. Koska järjestely on suunniteltu siten, ettei siitä aiheudu vaikutuksia talousarvioon, sen ainoaksi tulokseksi jää 342 virkan poistuminen henkilöstötaulukosta. Jos budjettivallan käyttäjä hyväksyy järjestelyn, komission henkilöstötaulukko kasvaa lopulta 375 viralla, mikä vastaa noin kolmasosaa alun perin määritetystä henkilöstötarpeesta, joka oli 1 254 virkaa. Vuoden 2001 ATE:n oikaisukirjelmässä nro 1 todettiin, että suoran ja epäsuoran tutkimustoiminnan henkilöstötaulukkoja käsiteltäisiin erikseen. Komission selvitysten perusteella epäsuoran tutkimustoiminnan henkilöstövaje on 27 virkaa, ja näitä toimia on pyydetty budjettivallan käyttäjältä KTT:ssa nro 3/2001. Suoran tutkimustoiminnan alalla voidaan komission selvityksen mukaan vähentää arviolta 175 virkaa. Tämä alustava talousarvioesitys sisältää 175 viran vähentäminen suorasta tutkimustoiminnasta. Ehdotus suoran tutkimustoiminnan supistamiseksi ei estä sitä, että lisäarvoa tuottaviin ydintoimintoihin panostetaan edelleen voimakkaasti. 8.3.2 Palkat ja eläkkeet Palkkamenot (osasto A-1, lukuun ottamatta lukua A-19) kasvavat 5,4 prosenttia. Kasvu johtuu seuraavista neljästä tekijästä: - Kuten muillakin toimielimillä, odotettavissa oleva palkkojen mukautus on +2,7 prosenttia sekä joulukuussa 2001 että joulukuussa 2002. Huomioon on otettu myös 0,2 prosentin korjaus joulukuun 2000 mukautukseen. - Vuoden 2001 talousarviossa komissiolle on myönnetty 400 uutta tointa. Vuoden 2001 talousarvioon otettiin kuitenkin näiden toimien palkkakustannukset vain viiden kuukauden ajalta. Vuonna 2002 talousarvioon on otettava näiden toimien palkkakustannukset koko vuoden ajalta. Lisäys osastossa A-1 on 11,4 miljoonaa euroa, eli 0,8 prosenttia vuoden 2002 palkkamenoista. - Määrärahat 317 uutta virkaa varten kattavat kuuden kuukauden palkan. Lisäys osastossa A-1 on noin 10 miljoonaa euroa, eli 0,7 prosenttia vuoden 2002 palkkamenoista. - Määrärahojen muuntaminen toimiksi vuonna 2001 siirtää määrärahoja osastosta A-7 osastoon A-1. Vaikutus on 8,5 miljoonaa euroa, eli 0,6 prosenttia vuoden 2002 palkkamenoista. Osaston A-1 menoissa näkyy myös ulkopuolisten tulkkien käyttö yhteisessä tulkkaus- ja konferenssipalvelussa, minkä vuoksi 2,4 miljoonaa euroa siirretään osastosta A-1 osastoon A-4 ja vähennetään vastaavasti 25 LA-virkaa henkilöstötaulukosta. Eläkemenot (luku A-19) lisääntyvät 11,3 prosenttia. Lisäys johtuu lähinnä siitä, että yhä useammat virkamiehet tulevat eläkeikään. Osittain lisäys johtuu myös siitä, että eläkkeelle jää yhä useampia korkeapalkkaisia virkamiehiä. Tämä suuntaus on havaittu jo edellisenä vuonna. Eläkemenoihin on varattava 688 miljoonaa euroa eli 13,3 prosenttia otsakkeen 5 enimmäismäärästä. Koska otsakkeen 5 kokonaismäärä kasvaa vuonna 2002 vain 4,9 prosenttia, muut kuin eläkemenot voivat lisääntyä enintään 3,9 prosenttia, jotta marginaali säilyy 30 335 miljoonassa eurossa. 8.3.3 Kiinteistöt ja muut juoksevat hallintomenot (osasto A-2) Kiinteistöihin liittyvien menojen oletetaan lisääntyvän 4,35 prosenttia, eli lukuun A-20 otetaan 272,93 miljoonaa euroa. Lisäys johtuu lähinnä inflaatiosta ja siitä, että uusia virkoja varten tarvitaan lisää toimitiloja. Berlaymont-rakennusta ei enää oleteta saatavan käyttöön vuonna 2002. Muut osaston A-2 menot (toimistojen irtaimisto ja käyttöhyödykkeet, tietotekniikka- ja viestintälaitteet yms.) ovat 130,3 miljoonaa euroa, mikä on 4,7 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2001 lähinnä televiestintä- ja toimistolaitteiden kustannusten supistumisen vuoksi. 8.3.4 Yhteisön tukitoimet; Eurooppa-koulut, Julkaisutoimisto ja toimielinten välisestä yhteistyöstä aiheutuvat menot (osastot A-3 ja A-4) Osaston A-3 menot ovat 57,1 miljoonaa euroa (+18,7 %), lukuun ottamatta yhteisön tukitoimia (A-30 & A-321), Eurooppa-kouluja (A-327), julkaisutoimistoa (A-342) ja OLAFia (A-360). Tämäntyyppiset menot vähenevät kaiken kaikkiaan 2 prosenttia, mutta toisaalta on otettava huomioon ehdotukset koonnelmien laatimiseen ja kodifiointiin käytettävien varojen lisäyksestä (2 x +5 milj. euroa). Julkaisumenot ovat vähentyneet 4,5 prosenttia lähinnä julkaisukustannusten alenemisen vuoksi. Yhteisön tukitoimia, luku A-30, vähennetään 2,3 miljoonaa euroa 30,9 miljoonaan euroon leikkaamalla 10 prosenttia kaikista tukitoimista lukuun ottamatta budjettikohtia A-300, A-301 ja A-3020 (Euratomin hankintakeskus, yhteisön edun mukaiset instituutit, Notre Europe -säätiö), jotta edellä mainittu marginaali voidaan säilyttää. Ystävyyskaupunkitoiminnan määrärahat säilyvät vuoden 2001 ATE:n tasolla. Eurooppa-koulujen määrärahoja (A-327) lisätään 10,4 prosenttia, 108 miljoonaan euroon. Tämä oli ennakoitavissa, sillä nyt saatetaan päätökseen vuosien 2000 ja 2001 erityistoimet, jotka johtuvat siitä, että opettajat lähtevät koulusta 9 vuoden työsuhteen päättyessä. Julkaisutoimiston talousarvion (A-342) odotetaan kasvavan 2,46 prosenttia 59,23 miljoonaan euroon ilman laajentumisen valmistelua. Kun laajentumisen valmisteluun liittyvät kustannukset otetaan huomioon, talousarvio on 61,7 miljoonaa euroa (+6,8 %), mikä johtuu siitä, että palvelukseen otetaan tilapäisiä toimihenkilöitä valmistelemaan yhteisön säännöstön julkaisemista nykyisten ehdokasmaiden kielillä. OLAFin talousarvio (A-36) on 39,7 miljoonaa euroa, missä on lisäystä 15,2 prosenttia. Kasvu johtuu suoraan vuonna 2000 ja 2001 saaduista uusista viroista, joiden palkat on maksettava nyt koko vuodelta. Lisäksi avoimien virkojen määrä vähenee selvästi vuonna 2002. Osaston A-4 (toimielinten välinen yhteistyö) määrärahat lisääntyvät 7,3 prosenttia 81,4 miljoonaan euroon. Kääntämisen ja tulkkauksen menot kasvavat 10,35 prosenttia. Laajentumisen valmistelun määrärahatarpeet katetaan vuonna 2002 lähinnä sisäisin uudelleenjärjestelyin, joskin ehdokasmaiden tulkkien palkkaamiseen osoitetaan jonkin verran lisämäärärahoja. Eniten lisämenoja kuitenkin aiheutuu siitä, että yhteisen tulkkaus- ja konferenssipalvelun ulkoistamisastetta on lisättävä. YTKP käyttää entistä enemmän budjettikohdasta A-4000 palkattavia free lance -tulkkeja. Vastapainoksi vakinaista henkilöstöä koskevasta henkilöstötaulukosta vähennetään virkoja (-25 LA-virkaa). Tämän seurauksena 2,4 miljoonaa euroa siirretään osastosta A-1 osastoon A-4. Osaston A-4 määrärahojen lisääntyminen johtuu myös palvelukseenottobudjetin lisäyksestä (+17,9 %) laajentumisen valmistelua varten. Osasto A-5 on poistettu, jotta tietotekniikan hallinnointi voidaan järjestää paremmin samaan tapaan kuin muissa toimielimissä. Laitteet ja ohjelmistot sekä yleinen käyttäjätuki on siirretty osastoon A-2 ja tieto- ja hallintajärjestelmien kehittäminen osastoon A-7. 8.3.5 Hallinnon hajauttaminen ja laajentumiseen liittyvät käännöspalvelut Lähetystöjen menot, osasto A-6, ovat arviolta 273,3 miljoonaa euroa, missä on kasvua 10 prosenttia vuoteen 2001 verrattuna. Lisäys johtuu hallinnon hajauttamisesta, jota toteutetaan vuoden 2002 loppuun mennessä 54 lähetystössä. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi vuonna 2001 siirretään päätoimipaikasta lähetystöihin vielä 40 virkaa (ja saman verran paikallisia toimihenkilöitä). Vuonna 2002 toteutetaan vastaava lisäys, joka koskee A osastosta rahoitettavia virkoja (114 + 4 varainhoidon valvontaan). Osa rahoituksesta (enintään 48 virkaa) saadaan sisäisellä siirrolla osastosta A-6. Tätä varten komissio ehdottaa, että niiden paikallisten toimihenkilöiden palkat (6 milj. euroa), jotka osallistuvat lähetystöissä ohjelmien täytäntöönpanoon, siirretään osastosta A asianomaisiin toimintoihin liittyviin BA-budjettikohtiin. Vuonna 2002 on varauduttava maksamaan vuonna 2001 siirrettävistä viroista koko vuoden palkka ja asettautumiskorvaukset sekä vuonna 2002 siirrettävistä viroista kuuden kuukauden palkka. Tietotekniikka- ja televiestintäjärjestelmien kehittämistä lähetystöissä jatketaan, jotta hajauttamisen edellyttämät yhteydet saataisiin täysin toimiviksi; tätä varten perustetaan erityinen budjettikohta (A-6019). Lisäksi panostetaan erityisesti tietotekniikan ja televiestinnän turvallisuuteen Euroopan aluekehityssuunnitelman ja yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan valmistelua varten. Ehdokasmaiden on käännettävä sekundaarilainsäädäntö virallisille kielilleen. Komission on tarkastettava käännökset ja täydennettävä niitä tarvittaessa. Tätä varten on tarkoitus lähettää käännöspalvelusta kokeneita kääntäjiä valvomaan myöhemmin perustettavaa täydentävää Phare-ohjelmaa, jonka yhteydessä tarkastetaan tähän mennessä valmistuneiden käännösten laatu. 8.3.6 Hajautetusta hallinnosta aiheutuvat menot Hajautetusta hallinnosta (A-7) aiheutuvat menot ovat 227 miljoonaa euroa, mikä on 1 prosentti edellisvuotta vähemmän. Verrattaessa lukuja vuoteen 2001 on kuitenkin otettava huomioon määrärahojen muuntaminen toimiksi, minkä vuoksi 8 miljoonaa euroa siirretään osastoon A-1. Osaston A-7 määrärahojen kehitys johtuu normaalista palkkojen noususta ja koulutusmenojen lisäämisestä 1,5 miljoonalla eurolla hallinnonuudistuksen yhteydessä. Tilapäisen henkilöstön palkkaamiseen tarkoitettuihin määrärahoihin sisältyy erityispanostus, jonka tarkoituksena on nopeuttaa koonnelmien laatimista ja laajentumisen hallinnollista valmistelua. ATE:ssa ehdotetaan koulutukseen 10,5 miljoonaa euroa, koska kyseessä on hallinnonuudistuksen keskeinen osa-alue. Määrä voitaisiin korottaa 13 miljoonaan euroon, kuten komission tiedonannon rahoitusselvityksessä esitettiin, tekemällä vuoden 2002 kuluessa sisäinen määrärahasiirto, jos tarvittavat varat ovat käytettävissä ja niiden lisääminen on perusteltua toteutumisasteen kannalta. Muilta osin (kokoukset, virkamatkat, konferenssit, selvitykset, tietotekniikkajärjestelmät) määrärahat pysyvät jokseenkin edellisvuoden tasolla, vaikka eri momenttien välillä onkin tehty vähäisiä mukautuksia. Vuonna 2002 komissio pyytää määrärahojen muuntamista 25 viraksi. Toimenpiteestä ei aiheudu vaikutuksia talousarvioon, ja se toteutetaan tavanomaiseen tapaan siirtämällä asianomainen määrä osastosta A-7 osastoon A-1. Varaukset: Otsake 6 >TAULUKON PAIKKA> Otsakkeeseen 6 kuuluu kolme varausta, joiden varat otetaan käyttöön vain, jos siihen ilmenee tarvetta vuoden aikana. Varauksiin kuuluvat: - EMOTR:n tukiosaston menoja koskeva valuuttavaraus oli vuoteen 2001 asti 500 miljoonaa euroa, mutta toimielinten välisen sopimuksen mukaan se lopetetaan: vuonna 2002 määrästä maksetaan vain puolet ja vuonna 2003 varaus lopetetaan kokonaan. Valuuttavaraus kuuluu maatalouden ja maaseudun kehittämisen toimintalohkoon. - Hätäapuvaraukseen otetaan 213 miljoonaa euroa: varaus kuuluu humanitaarisen avun toimintalohkoon. - Takuuvaraukseen osoitetaan niin ikään 213 miljoonaa euroa vuonna 2002.