FI    FI FI 
 
FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 16.7.2008 
SEK(2008) 2288 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
Oheisasiakirja 
 
Ehdotus  
 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI 
 
tekijänoikeuden ja tiettyjen lähioikeuksien  suojan voimassaoloajasta annetun Euroopan 
parlamentin ja neuvoston direkt iivin 2006/116/EY muuttamisesta 
  
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA VAIKUTUSTEN 
ARVIOINTI ESITTÄJIEN JA ÄÄNI TETUOTTAJIEN OIKEUDELLISESTA 
JA TALOUDELLISESTA TILANT EESTA EUROOPAN UNIONISSA  
{KOM(2008) 464 lopullinen} 
{SEK(2008) 2287} 
 
FI 2   FI TIIVISTELMÄ  
Vaikutusten arvioinnissa analysoidaan esittäjie n ja äänitetuottajien  taloudellista ja 
sosiaalista tilannetta Euroopan unionissa.  
Vaikutusten arviointi osoittaa, että monet eurooppalaise t esiintyvät taiteilija t, niin muusikot 
kuin laulajat, aloittavat uransa parikymppisinä. Tämä tarkoittaa, että nykyisen 50 vuoden 
suojan päätyttyä he ovat seitsemänkymppisiä ja todennäköisesti el ävät vielä tätäkin 
vanhemmiksi (keskimääräinen elinajanodote EU: ssa on miehillä 75 vuotta ja naisilla 
81 vuotta). Esittäjiä uhkaa heidän myöhempinä elinvuosinaan tulonmenetys, sillä he eivät enää saa levy-yhtiöiltä rojaltim aksuja eivätkä äänitallenteidensa yleisradioimisesta tai 
julkisesta esittämisestä maksettavia korvauksia. Mainitut korvaukset maksetaan esittäjille suoraan heidän yhteisvalvontajärjestöjensä kautt a, eivätkä esittäjien ja levy-yhtiöiden väliset 
sopimusjärjestelyt vaikuta niihin.  
Taustamuusikoille ja vähemmän t unnetuille esittäjille tämä tarkoittaa, että  yleisradioimisesta 
tai julkisesta esittämisestä s aatavat tulot laskevat juuri siinä vaiheessa elämää, jossa ne 
olisivat erityisen tarpeen, eli eläkeiän kynn yksellä. Kun tekijänoike uden suoja lakkaa, he 
menettävät myös ne tulot, jotka he voisiv at saada varhaisten es itystensä myynnistä 
internetissä.  
Lisäksi esittäjien oikeuksien lakkaamiseen liittyy riski siitä, että esittä jien esityksiä käytetään 
ei-toivotulla tavalla. Tällainen käyttö vahi ngoittaisi heidän nimeään tai mainettaan. Esittäjät 
ovat myös huonommassa asemassa kuin tekijät,  joiden työn suoja päättyy vasta 70 vuoden 
kuluttua heidän kuolemastaan. Tila nnetta voidaan pitää epäoike udenmukaisena, sillä esittäjät 
ovat nykyään ensinnäkin yhtä tärkeitä kuin t ekijät ja toisekseen tekijöitäkin enemmän 
identifioitavissa äänitallenteen  kaupalliseen menestykseen.  
Vaikutusten arviointi osoittaa, e ttä äänitetuottajien suurin haa ste on vertaisverkkopiratismi ja 
että niiden olisi mukautettava  liiketoimintaansa aineettoman jakelun asettamiin haasteisiin 
vastaamiseksi. Niiden olisi näissä olosuhteissa pystyttävä säilyttämään vakaa tulovirta, jotta 
uusiin kykyihin voidaan investoida. Levy-yhtiöt  ilmoittavat investoivansa noin 17 prosenttia 
tuloistaan uusien kykyjen kehit tämiseen eli sopimusten te kemiseen uusien kykyjen kanssa, 
heidän esitystensä myynninedistäm iseen ja innovatiivisten tallen teiden tuottamiseen. Pidempi 
suoja-aika tuottaisi lisätuloja, joilla voitaisii n osaltaan rahoittaa uusia kykyjä, ja sallisi levy-
yhtiöiden hajauttaa uusien kykyjen kehittämiseen liittyvän riskin paremmin. Epävarmojen tuottojen (vain joka kahdeksas äänitallenne menestyy) ja niin sanotun tiedon asymmetrian 
vuoksi tällaiset tulot eivät yleens ä ole saatavilla pääomamarkkinoilla.  
Kuuden vaihtoehdon taloudelliset, so siaaliset ja kulttuuriset vaikutukset 
Vaikutusten arvioinnissa esit etään yhteensä seits emän vaihtoehtoa, joista yksi kuitenkin 
hylättiin jo ennen varsinaista analysointi a. Perusvaihtoehdon (säily tetään nykytilanne ja 
annetaan musiikkimarkkinoiden kehittyä) lisäksi vaikutusten arvioinni ssa analysoidaan kahta 
vaihtoehtoa, jotka koskevat ään itallenteiden suoja-ai kaa, ja kolmea vaihtoehtoa, jotka eivät 
vaatisi äänitallenteisiin nykyisin sovellettavien ehtojen muuttamista.  
Vaikutusten arvioinnissa tarkastellaan mahdollisuutta pidentää esittäjien suoja-aika 
”elinikäiseksi tai 50 vuodeksi”  riippuen siitä, kumpi aika on pidempi. Tämä vaihtoehto 
parantaisi esittäjien asemaa ja tunnustaisi hei dän esitystensä yksilöll isen ja taiteellisen 
luonteen, koska suoja olisi kytköksissä heidän elinaikaansa. Vaihtoehto koskisi esittäjien 
yksinoikeuksien lisäksi erilaisia yleisradioimista ja julkista esittämistä koskevia oikeuksia, 
joita ei siirretä levy-yhtiöille.  
 
FI 3   FI Toinen suoja-aikaa koskeva vaihtoehto olisi pi dentää esittäjien ja levy-yhtiöiden oikeuksien 
nykyinen 50 vuoden suoja-aika 95 vuoteen. Tä llä vaihtoehdolla varmistettaisiin täysi 
yhdenmukaisuus maailman pisimmän suoja-ajan k anssa. Sen varmistamiseks i, että suoja-ajan 
pidentämisen hyödyt koituvat esittä jille ja erityisesti taustamuusik oille, jotka ovat siirtäneet 
lähioikeutensa äänitetuottajalle  kertakorvausta vastaan, suoj a-ajan pidentämiseen olisi 
liitettävä äänitetuottajien velvoite maksaa tie tty prosenttiosuus levy-yhtiöiden tuloista 
rahastoon, jonka tarkoituksena on parant aa taustamuusikoiden tilannetta. Kuten 
vaihtoehdossa, jossa suoja-aika on elinikäinen tai 50 vuotta, esittäjällä olisi tässäkin vaihtoehdossa oikeus saada korvausta myös ylei sradioimisesta ja julk isesta esittämisestä 
95 vuoden ajan.  
Eräissä muissa vaihtoehdoissa  tarkastellaan keinoja pois taa edellä mainitut ongelmat 
muuttamatta suoja-aikaa. Ne kattavat erilaisia mahdollisuuksia parantaa esittäjien taloudellista tilannetta ja moraalisia oike uksia. Tällaisia toimenpiteitä voitaisiin 
luonnollisesti käyttää joko vaihtoehtoina s uoja-ajan pidentämisel le tai suoja-ajan 
pidentämistä täydentävinä toimina. Monet näistä toimenpiteistä edellyttäisivät yhteisön lainsäädännön antamista.  
Vaikutusten arvioinnissa kuvat aan sitä, miten esittäjä t siirtävät l evy-yhtiöille sopimuksella 
yksinoikeutensa (muun muassa oikeutensa te oskappaleiden valmistamiseen, levitykseen, 
vuokraamiseen ja yleisön saataviin saat tamiseen) mutteivät kuitenkaan oikeuksiaan 
yleisradioimisesta ja julkisesta  esittämisestä saatavaan korvauks een. Jotta voitaisiin rajoittaa 
niitä vaikutuksia, joita aiheutuu siitä, että esittäjät siirtävät yksinoikeutensa järjestelmällisesti levy-yhtiöille, vaikutusten arvioinnissa tutk itaan mahdollisuutta ottaa käyttöön luovuttamaton 
oikeus korvaukseen, joka säilyisi esittäjillä, va ikka he olisivat siirtäneet äänitetuottajalle 
oikeutensa yleisön saataviin sa attamiseen. Sellaisen oikeude n luominen, joka oikeuttaisi 
kohtuulliseen korvaukseen verkkomyynnistä tai m uunlaisesta esitysten s aataviin saattamisesta 
verkossa, on kiinnostava vaihtoehto, joka tulevaisuudessa saattaa toteutuakin. Tässä vaiheessa ei kuitenkaan ole selvää, mikä t aho maksaisi tällaisen kohtuullisen korvauksen, 
joten tämän vaihtoehdon todennäköisiä vaik utuksia on vaikea ar vioida riittävällä 
varmuudella. Ei myöskään ole selvää, miten oikeutta kohtuulliseen korvaukseen hallinnoitaisiin käytännössä, joten tätä vaihtoehtoa pitää vielä tutkia lähemmin. Tulevaisuudessa tämä vaihtoehto voitaisiin hyvi nkin ottaa käyttöön, jotta  esittäjät saisivat 
suuremman osan verkkomyynnistä saatavista tuloista, mutta tässä vaiheessa tästä kysymyksestä on liian aikaista keskustella. Tästä syystä tämä vaihtoehto hylättiin jo ennen 
varsinaista vaikutusten analysointia.  
Vaikutusten arvioinnissa analys oitiin myös vaihto ehtoa, jolla lu jitettaisiin esittäjien 
moraalisia oikeuksia. Esittäjien moraalisten oikeuksien soveltamisalaa voitaisiin yhdenmukaistaa niin, että esittä jillä olisi oikeus rajoittaa es itystensä ei-toivottua käyttöä.  
Lisäksi arvioitiin vaihto ehtoa, jolla varmistettais iin, että esittäjien ja  levy-yhtiöid en välisiin 
sopimuksiin sisällytetään käytä ta i menetä -lauseke. Tämä tarkoitt aa, että jos levy-yhtiö ei ole 
pidennettynä suoja-aikana halukas julkaisemaan esitystä uudellee n, esittäjä voi vaihtaa levy-
yhtiötä tai hyödyntää tallennetta itse.  
Eri vaihtoehtojen vaikutukset 
Vaihtoehtoja arvioidaan seuraavien kuuden toiminnallisen tavoitteen perusteella: 
1) yhdenmukaistetaan asteittain tekijöiden ja esittäjien suoja, 2) nostetaan vähitellen 
esittäjien korvauksia, 3) pienennetään EU:ssa ja Yhdysvalloissa käytössä olevan suojan 
eroja, 4) lisätään vähitellen A&R-resursseja eli uusien kykyjen kehittämistä, 5) taataan 
musiikkiteosten saatavuus kohtuuhintaan ja 6) vauhditetaan vanhojen  äänitallenteiden 
digitalisointia.  
 
FI 4   FI Vaikutusten arvioinnissa t odetaan, ettei nykytilanteen sä ilyttäminen ole suositeltava 
vaihtoehto. Jos nykytilanne säilytetään, tuhannet eu rooppalaiset esittäjät, joiden esitykset 
äänitettiin 1950-luvun lopulla ja 1960-luvulla, mene ttävät tulevien kymmenen vuoden aikana 
kaikki soittoajasta saatavat ro jaltitulot. Tällä olisi huomattavi a sosiaalisia ja kulttuurisia 
vaikutuksia. Vastaavasti Euroopan äänitalle nneteollisuus joutuisi vähentämään uusien 
äänitallenteiden tuottamista.  
Vaikutusten arvioinnissa tarkastellaan niiden vaihtoehtojen vaikutuksia, jotka eivät koske 
esittäjien ja äänitetuottajien oikeuksien  suoja-aikaa (vaihtoehdot 3 a, b, c ja d). 
Vaihtoehto 3 a (luovuttamaton oikeus kohtuul liseen korvaukseen verkkomyynnistä) vaikuttaa 
ennenaikaiselta, koska ei ole selvää, mikä taho maksaisi tällaisen korvauksen, ja lisäksi on 
vaikea arvioida, mitä taloudellista hyötyä siitä olisi. Vaihtoehdolla 3 b (moraalisten 
oikeuksien lujittaminen) ei olis i taloudellisia vaikutuksia esit täjille ja äänitetuottajille. 
Vaihtoehto 3 c (käytä tai menetä -lauseke) hyödyttä isi esittäjiä, sillä se ta kaisi, että esittäjien 
esitykset ovat saatavilla markkinoilla. Lisäksi se hyödyttäisi kulttuuris ta monimuotoisuutta. 
Vaihtoehto 3 d (äänitetuottajien perust ama rahasto) olisi erityisen hyödyllinen 
taustamuusikkona toimiville esii ntyjille. Äänitetuottajien olis i kuitenkin tällöin maksettava 
rahastoon vähintään 20 prosent tia suoja-ajan pidennyksen tuottamista lisätuloista. 
Vaikutusten arvioinnissa todetaan kuitenki n, että tästä 20 prosentin maksuosuudesta 
huolimatta äänitallenteiden markkinoin ti säilyisi levy-yh tiöille kannattavana.  
Vaihtoehdot, jotka koskevat suoja-ajan pidentämis tä (2 a, jossa suoja-aika olisi elinikäinen 
tai 50 vuotta, ja 2 b, jossa esi ttäjien ja äänitetuottajien oikeuksie n suoja-aika olisi 95 vuotta), 
näyttävät soveltuvan edellä mainittuja vaihtoehtoja paremmin kuuden toiminnallisen tavoitteen saavuttamiseen. Niin vaihtoehto 2 a kuin 2 b:kin hyödyttäisi esittäjiä taloudellisesti, 
ja näin useammalle esittäjälle jäisi enemmän aikaa taiteen tekemiseen.  
Vaihtoehto 2 a, jossa suoja-aika  olisi elinikäinen, auttaisi yhdenmukaist amaan esittäjien ja 
tekijöiden oikeussuojaa. Se ilmentäisi esittäjie n taiteellisen työpanoksen persoonallisuutta ja 
tunnustaisi sen, että esittäjät ov at yhtä tärkeitä kuin tekijä t musiikkiteosten saattamisessa 
yleisön saataviin. Lisäksi se antaisi esittäjil le mahdollisuuden estää töidensä ei-toivotun 
käytön koko heidän elinikänsä ajan.  
Vaihtoehto 2 b puolestaan lis äisi äänitetuottajien käytettävissä olevia A& R-resursseja ja voisi 
siten vaikuttaa myönteisesti kulttuuriseen monimuotoisuuteen. Vaikutusten arviointi osoittaa myös, etteivät suoja-ajan pide ntämisen edut välttämättä aina kasautuisi pelkästään 
kuuluisille, nimeltä mainituille pääesiinty jille. Pääesiintyjät ansaitsevat luonnollisesti 
suurimman osan levy-yhtiöiden kanssa neuvotellu ista tekijänoikeusrojalteista, mutta kaikilla 
esittäjillä, niin pääesiintyjillä ku in taustamuusikoilla, on oikeus niin sanottuihin toissijaisiin 
tulonlähteisiin, kuten kohtuulliseen ker takorvaukseen sellaisen äänitallenteen 
yleisradioimisesta tai julkisesta esittämisestä, jolla he esiintyvät. Pi dentämällä suoja-aikaa 
varmistettaisiin, että nämä tulonlähteet eivä t ehdy esittäjän elinaikana. Pienikin tulojennousu 
merkitsee esittäjille sitä, että he voivat käyttää enemmän aikaa taiteelliseen uraansa ja tehdä vähemmän muita osa-aikatöitä. Sitä paitsi mainittu kohtuullinen kertakorvaus on tuhansille sellaisille taustamuusik oille, joiden uran huippu sijoittui 1950-luvun lopulle ja 1960-luvulle, 
ainoa heidän taiteellisesta uras taan jäljellä ol eva tulonlähde.  
Vaihtoehdon 2 b etuna on A&R-resurssien suur emman saatavuuden varmistamisen lisäksi se, 
että se on helpompi toteuttaa kuin vaihtoeh to 2 a, koska suoja-aikaa ei kytketä siinä 
yksittäisten esittäjien elinikään. Kuten yhteises ti kirjoitettujen teosten esimerkki osoittaa, 
suoja-ajan liittämisestä elinik ään aiheutuisi ongelmia siinä tilanteessa, jossa äänitallenne on 
usean esittäjän yhteisen työpanoksen tulos. Tämä lisäisi jäsenvaltioiden sääntelyllistä ja hallinnollista taakkaa sekä aiheuttaisi huomattavaa oikeudellista epävarmuutta, koska suoja-
 
FI 5   FI aika ei enää liittyis i tiettyyn yhdenmukaiseen ajankohtaan eli sen äänitteen 
julkaisuajankohtaan, johon esitys sisältyy, vaan elinaikaan, joka yhteisesittäjien tapauksessa voi olla hyvinkin eripituinen.  
Millä ehdotuksen säännöksillä pyritään varm istamaan, että suoja-ajan pidentäminen 
hyödyttää esiintyviä taiteilijoita?  
Vaikutusten arvioinnissa todet aan, että sen varmistamiseksi, että suoja-ajan pidentämisen 
hyödyt koituvat esiintyville taiteil ijoille ja erityisesti taustam uusikoille, levy-yhtiöiden olisi 
maksettava osuus taustamuusikoille tark oitettuun rahastoon (vaihtoehto 3 d).  Vaikutusten 
arvioinnissa esitetään, että  levy-yhtiöiden olisi vara ttava vähintään 20 prosenttia 
pidennettynä suoja-aikana saamis taan tuloista tausta muusikoita varten, jotta käytettävissä 
olisi riittävästi taloudellisia resursseja tosiasia llisten etujen tuottami seksi taustamuusikoille. 
Rahastolla olisi taustamuusikoille myönteisi ä vaikutuksia, sillä esittäjän keskimääräiset 
vuosittaiset lisätulot lähes kolminkertaistuis ivat 45 vuoden pituisena pidennettynä suoja-
aikana.  
Vaikutusten arvioinnissa esitetään myös, että suoj a-aikaan olisi liitettävä käytä tai menetä 
-lauseke (vaihtoehto 3 c). Tämä tarkoittaa, että  jos levy-yhtiö ei ole halukas julkaisemaan 
esitystä pidennettynä suoja-ai kana uudelleen, esittäjä voi va ihtaa levy-yhtiötä tai saattaa 
tallenteen yleisön saataviin itse.  
Empiiristen tutkimusten mukaan suoja-ajan pi dentämisellä ei olisi haittavaikutuksia 
kuluttajille.  
Empiiriset tutkimukset osoitta vat, ettei tekijänoikeussuojat tujen äänitallenteiden hinta ole 
muiden äänitallenteiden hintaa korkeampi. Tämä pätee lakisääteisiin korvauksiin ja CD-
levyjen myyntiin.  
Kohtuullinen kertakorvaus yleisradioimisesta ja musiikin julkisesta esittämisestä säilyisi 
samana, sillä se lasketaan prosenttiosuuten a lähetystoiminnan harj oittajan tai muun 
toiminnanharjoittajan tuloista. Vain muutamissa tutkimuksissa analysoidaan 
tekijänoikeussuojattujen ja muiden äänitalle nteiden hintaeroja CD -levyjen myynnissä. 
PricewaterhouseCoopersin tekemässä  tutkimuksessa todettiin, et tei tekijänoikeussuojattujen 
ja muiden äänitteiden hintojen välillä ollut järjestelmällistä  eroa. Kyseinen tutkimus on 
kaikkein perusteellisin tästä asiasta tehty tutkimus, ja se käsi ttää 129 vuosina 1950–1958 
äänitettyä musiikkialbumia. Tutkimuksen mukaan ei  ole selkeää näyttöä siitä, että äänitteet, 
joiden lähioikeudet ovat lak anneet, myytäisiin järjestelmäl lisesti alhaisempaan hintaan kuin 
äänitteet, jotka ovat ed elleen suojattuja.  
Tekijänoikeuden ja lähioikeuksien hintavaiku tusten analysoinnissa on otettu huomioon myös 
eräitä muita tutkimuksia, joista useimmat kos kevat kirjoja. Myöskään näistä tutkimuksista ei 
ilmene, että tekijänoikeussuoj attujen ja muiden teosten vä lillä olisi kokonaishintaeroa. 
Toisaalta tekijänoikeuksien hintavaikutukset riippuvat ratkaisevasti tutkimuksessa käytetystä mallista, joten saatuja arvioita ei voida pitää kovin luotettavina. Kun otetaan huomioon 
yleisesti hyväksyttyjen mallien puute ja ajanjak son pituus, on aiheellista korostaa, ettei ole 
selkeää näyttöä siitä, että suoja-aj an pidentäminen nostaisi hintoja.  
Lisäksi suoja-ajan pidentämisellä odotetaan ylei sesti ottaen olevan myönteisiä vaikutuksia 
kuluttajien valinnanvaraan ja kulttuuriseen monimuotoisuuteen. Suoja-ajan pidentäminen 
hyödyttää pitkällä aikavälillä ku lttuurista monimuotoisuutta, ko ska se takaa, että saatavilla 
on resursseja rahoittaa ja kehittää uusia kykyjä. Ly hyellä ja keskipitkällä aikavälillä suoja-
ajan pidentäminen antaa levy-yhtiöille kannus timen digitalisoida ja  markkinoida vanhoja 
äänitallenteita. Jo nyt on ilmeistä, että ver kkojakelu tarjoaa ainutlaatuisen mahdollisuuden 
markkinoida äänitallenteita ennennäkemättömiä määriä.  
 
FI 6   FI Kansainvälinen ulottuvuus 
Vaikutusten arvioinnissa ta rkastellaan myös pidemmän suoja-ajan vaikutuksia kauppaan ja 
todetaan tässä vaiheessa, että suurin osa pidenne ttynä suoja-aikana saaduis ta tuloista säilyisi 
Euroopassa ja hyödyttäisi eurooppalaisia esittäji ä. Tämä on eduksi euro oppalaisten esittäjien 
esitysten myynninedistäm iselle ja Euroopan äänitalle nteiden kulttuuriselle 
elinvoimaisuudelle.