Tiivistelmä Liettuan oikeuslaitoksen tehokkuuteen liittyvät tulokset ovat edelleen hyviä, ja parhaillaan toteutetaan lisätoimenpiteitä sen parantamiseksi. Digitaalisia välineitä käytetään oikeuslaitoksessa laajalti, mikä on auttanut varmistamaan tuomioistuinten toiminnan jatkumisen covid-19-pandemian aikana. Nimitykset korkeisiin oikeuslaitoksen virkoihin viivästyvät edelleen. Perustuslakituomioistuimen nimitykset on aloitettu uudelleen, mutta korkeimman oikeuden presidenttinä toimii edelleen syyskuussa 2019 nimitetty väliaikainen presidentti. Oikeushallinto ja tuomioistuinneuvosto kehittävät parhaillaan aloitteita oikeuslaitoksen korruption vastaisen kulttuurin vahvistamiseksi. Oikeusapujärjestelmään tehtävistä muutoksista keskustellaan parhaillaan. Asianajajat ovat jo pitkään tuoneet julki huolestuneisuuttaan järjestelmän puutteiden johdosta. Uusi vuosien 2020–2022 korruptionvastainen toimintasuunnitelma hyväksyttiin 4. marraskuuta 2020, ja sen tavoitteena on parantaa kansallisen korruptiontorjuntaohjelman täytäntöönpanoa. Varallisuudesta ilmoittamista säännellään nyt tehokkaammin ja tuloksellisemmin, ja lobbaustoimintaa koskevat päivitetyt säännöt, joilla pyritään lisäämään vaaleilla valittujen luottamushenkilöiden ja lobbaajien välisten tapaamisten läpinäkyvyyttä ja julkisuutta, ovat olleet voimassa tammikuusta 2021 lähtien. Pyöröovi-ilmiötä ja karenssiaikoja koskevan tarkistetun oikeudellisen kehyksen täytäntöönpano on aloitettu sen jälkeen, kun se hyväksyttiin heinäkuussa 2020. Väärinkäytösten paljastajien suojelua koskevia säännöksiä on annettu, ja syyttäjälaitos pyrkii kannustamaan ilmoituskanavien käyttöä lisäämällä tiedotusta. Useita korkean tason korruptiotapauksia on tutkittu tai viety oikeuteen. Julkisia hankintoja koskevaa oikeudellista kehystä on parannettu covid-19-pandemiaan liittyvien petosten ja korruptioriskien ehkäisemiseksi. Lisäksi erikoistutkimusyksikkö on antanut suosituksia ja ohjeita läpinäkyvyyden lisäämiseksi ja korruptioriskien vähentämiseksi covid-19-pandemian talouden tukisuunnitelman täytäntöönpanossa. Tiedotusvälineiden moniarvoisuutta koskevalla oikeudellisella kehyksellä taataan Liettuassa sananvapaus ja oikeus saada tietoja. Vaikka media-alan sääntelyviranomaisia pidetään edelleen riippumattomina ja tehokkaina, tiedotusvälineiden itsesääntelyelinten tehokkuudesta ja puolueettomuudesta on käyty keskustelua. Kulttuuriministeriö ottaa tiedotusvälineiden omistuksen läpinäkyvyyden lisäämiseksi käyttöön julkisesti saatavilla olevan julkisen tiedon tuottajien ja levittäjien tietojärjestelmän. Toimittajien ammatillinen työympäristö Liettuassa on vähitellen parantumassa erityisesti tärkeimmissä julkisissa rekistereissä olevien tietojen saatavuuden osalta. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että viranomaiset vetoavat toisinaan perusteettomasti tietosuojaan rajoittaakseen tiedonsaantia. Liettuan viranomaiset ovat toteuttaneet useita toimenpiteitä lieventääkseen covid-19-pandemian vaikutuksia tiedotusvälineisiin. Parhaillaan valmistellaan lainsäädännön laadun parantamiseen tähtäävää hanketta, johon sisältyy voimassa olevan lainsäädännön tarkistamista vanhentuneen tai kohtuuttoman sääntelyn poistamiseksi. Liettua on hyväksynyt covid-19-pandemiaan liittyviä hätätoimenpiteitä, jotka ovat edelleen voimassa. Covid-19-pandemiaan liittyvät rajoitukset ovat vaikuttaneet Liettuan kansalaisjärjestöjen toimintaan, mutta viranomaiset ovat antaneet kansalaisjärjestöille erityistä rahoitustukea. Kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuudet ovat edelleen avoimet, ja on perustettu uusi kansalaisjärjestösäätiö, joka tarjoaa kansalaisjärjestöille kestävää institutionaalista tukea. Liettuan viranomaiset kehittävät aloitteita, joilla parannetaan oikeusalan koulutusta, ja suunnitteilla on oikeusalan koulutuksen ja korruption torjuntaa koskevan koulutuksen sisällyttäminen yleissivistäviin koulutusohjelmiin.



I.Oikeuslaitos

Oikeuslaitos koostuu yleisesti toimivaltaisista tuomioistuimista (korkein oikeus, muutoksenhakutuomioistuin, alueelliset tuomioistuimet ja alioikeudet) ja erityistuomioistuimista (korkein hallinto-oikeus ja kaksi alueellista hallintotuomioistuinta). Tasavallan presidentti nimittää alueellisten tuomioistuinten tuomarit valintakomitean lausunnon perusteella, kun taas parlamentti (Seimas) nimittää korkeimman oikeuden tuomarit tasavallan presidentin ehdotuksesta tuomioistuinneuvoston lausunnon perusteella. Tuomioistuinneuvosto koostuu kokonaisuudessaan toisten tuomarien nimittämistä tuomareista, ja se on tuomioistuinten ja tuomarien riippumattomuuden varmistava oikeuslaitoksen itsenäinen täytäntöönpanoelin. Toimeenpanovallasta riippumaton kansallinen tuomioistuinhallinto on toimivaltainen antamaan aineellista ja teknistä tukea tuomioistuimille, varmistamaan tuomioistuinjärjestelmän tehokkaan toiminnan ja kouluttamaan tuomareita. Perustuslakituomioistuin ratkaisee lainsäädännön sekä presidentin ja hallituksen antamien säädösten perustuslaillisuuden. Syyttäjät ovat riippumattomia, ja tasavallan presidentti nimittää ja erottaa valtakunnansyyttäjän parlamentin suostumuksella. Valtakunnansyyttäjä nimittää alemman tason syyttäjät valintakomitean suosituksesta. Liettua osallistuu Euroopan syyttäjänviraston toimintaan. Asianajajaliitto on itsenäinen osa oikeusjärjestelmää, ja sen toiminta rahoitetaan asianajajien maksamista maksuista ja muista lähteistä.

Riippumattomuus

Oikeuslaitoksen riippumattomuuden tasoa pidetään edelleen keskinkertaisena tai hyvänä sekä yritysten että kansalaisten keskuudessa. Vuonna 2021 kansalaisten käsitys oikeuslaitoksen riippumattomuudesta on parantunut entisestään kolmantena vuonna peräkkäin. Se on edelleen keskinkertainen (55 prosenttia arvioi riippumattomuuden ”melko hyväksi” tai ”erittäin hyväksi”, mikä merkitsee kolmen prosenttiyksikön lisäystä vuoteen 2020 verrattuna). Yritysten mielestä oikeuslaitoksen riippumattomuus on edelleen yleisesti ottaen korkealla tasolla, vaikka vuonna 2021 se laski, mikä on vastoin aiempina vuosina tapahtunutta tasaista nousua (60 prosenttia pitää riippumattomuutta ”melko hyvänä” tai ”erittäin hyvänä”, mikä on kuusi prosenttiyksikköä vähemmän kuin vuonna 2020).

Tuomioistuinneuvoston toimivaltuuksia on vahvistettu ja sen kokoonpanoa on muutettu. Marraskuusta 2020 lähtien tuomioistuinneuvostoon on kuulunut 17 jäsentä (aiemmin 23 jäsentä). Tuomioistuinten toimintaa koskevaan lakiin tehdyissä muutoksissa on myös säädetty, että tuomarit voidaan valita tuomioistuinneuvostoon enintään kahdeksi peräkkäiseksi toimikaudeksi. Tuomioistuinneuvosto koostuu edelleen kokonaisuudessaan muiden tuomarien nimittämistä tuomareista, mikä on Euroopan neuvoston suositusten mukaista. Niiden tuomareiden, jotka eivät enää tule olemaan jäseniä, toimikaudet eivät ole päättyneet ennenaikaisesti, sillä uudet säännöt tulivat voimaan heidän tavanomaisen toimikautensa päätyttyä. Kuten vuoden 2020 oikeusvaltiota koskevassa vuosikertomuksessa todetaan, tuomioistuinneuvostolla on nyt toimivalta valita tuomarijäsenet tuomariehdokkaiden valintakomiteaan. Tämä toimivalta kuului vuoteen 2020 asti yksinomaan presidentille. Tuomioistuinneuvosto nimitti ensimmäistä kertaa komitean jäseniksi kolme tuomaria. Tuomioistuinneuvostosta on myös tullut osa valtion riippumatonta strategista hallintojärjestelmää, joka perustettiin Liettuan tasavallan 1. tammikuuta 2021 voimaan tulleella strategista hallintoa koskevalla lailla. Tässä yhteydessä tuomioistuinneuvosto osallistuu aktiivisesti vuosien 2021–2030 kansallisen edistysohjelman valmisteluun.

Välikauden jälkeen perustuslakituomioistuimeen on nimitetty kolme uutta tuomaria. Kun kolmen perustuslakituomioistuimen tuomarin, mukaan lukien sen presidentin, toimikausi päättyi maaliskuussa 2020, parlamentti hylkäsi kolme avoinna oleviin paikkoihin ehdotettua ehdokasta. Tämän seurauksena nämä kolme tuomaria pysyivät väliaikaisesti virassa huomattavan pitkän ajanjakson. Kun poliittiset puolueet esittivät epäilyjä näiden tuomarien virkojen jatkamisen laillisuudesta, perustuslakituomioistuin selvensi, että ratkaisu oli perustuslakituomioistuintakoskevan lain säännösten mukainen, ja korosti, että perustuslakituomioistuimen on toimittava keskeytyksettä. Laissa säädetään, että jos uutta tuomaria ei nimitetä, tuomari, jonka toimikausi on päättynyt, toimii virassa, kunnes uusi tuomari on nimitetty. Tämä oikeudellinen ratkaisu vaikuttaa olevan Venetsian komission suositusten mukainen. Parlamentti jatkoi perustuslakituomioistuimen uudistamista koskevaa menettelyä tammikuussa 2021. Tämä mahdollisti kolmen tuomarin nimittämisen. Parlamentti nimitti perustuslakituomioistuimen uuden presidentin 17. kesäkuuta 2021.

Korkeimman oikeuden presidentti toimii edelleen virassaan väliaikaisesti. Korkeimman oikeuden uuden presidentin nimittäminen on ollut vireillä syyskuusta 2019 alkaen. Sen jälkeen kun perustuslakituomioistuin oli antanut päätöksen, jonka mukaan korkeimman oikeuden siviiliasioita käsittelevän jaoston puheenjohtajan irtisanominen oli perustuslain vastainen, kyseinen tuomari otettiin takaisin korkeimman oikeuden tuomarin tehtäviin, joihin sisältyvät siviiliasioita käsittelevän jaoston puheenjohtajan ja tuomioistuimen virkaatekevän presidentin tehtävät. Vaikka tällä varmistettiin korkeimman oikeuden toiminta, on tärkeää jatkaa nimitysmenettelyä. Lisäviivästyksiä on kuitenkin odotettavissa, sillä tuomioistuinten toimintaa koskevan lain mukaisesti korkeimman oikeuden presidentin nimittämismenettely voidaan aloittaa vasta sitten, kun korkeimman oikeuden kokoonpano on varmistettu kokonaisuudessaan. Yksi korkeimman oikeuden tuomarin virka on edelleen täyttämättä valintamenettelyn viivästymisen vuoksi.

Kansallinen tuomioistuinhallinto ja tuomioistuinneuvosto kehittävät parhaillaan aloitteita korruption vastaisen ympäristön vahvistamiseksi oikeuslaitoksessa. Oikeuslaitoksen korruption vastaisen kulttuurin vahvistaminen on yksi viidestä prioriteetista, jotka sisältyvät kansallisen tuomioistuinhallinnon vuosien 2020–2022 ohjelmaan. Tässä yhteydessä kansallinen tuomioistuinhallinto järjestää yhteistyössä tuomioistuinneuvoston kanssa ammattietiikkaa käsitteleviä seminaareja ja kehittää toimenpiteitä yksityisiä sidonnaisuuksia koskevien ilmoitusten valvonnan tehostamiseksi. Tuomioistuinneuvosto on myös perustanut instituutioiden välisen työryhmän, johon kuuluu erikoistutkimusyksikön edustaja ja jonka tehtävänä on vahvistaa korruption vastaista ympäristöä oikeuslaitoksessa. Näillä toimilla puututaan huolenaiheisiin, jotka liittyvät oikeuslaitoksen julkisuuskuvaan kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia. Tämän taustalla on se, että oikeuslaitoksen jäseniä on epäiltyinä korruptiotapauksissa, jotka ovat olleet vireillä vuodesta 2019 lähtien. Nämä epäilyt ovat jo johtaneet viiden tuomarin erottamiseen ja kolmen tuomarin määräaikaiseen erottamiseen.

Asianajajaliitto on ilmaissut huolensa salassapitovelvollisuuden noudattamisesta. Lainvalvontaviranomaiset voivat rikostiedustelua koskevan lain säännösten nojalla suorittaa salaisia tietojenkeruutoimia, jotka voivat asianajajaliiton mukaan johtaa asianajajien ja heidän asiakkaidensa välisen viestinnän valvontaan, vaikka rikossyytteitä ei olisikaan nostettu. Asianajajaliitto pyysi valtion viranomaisilta tietoja asianajajayhteisön jäseniin kohdistuvista rikostutkinnan ulkopuolisista rikostiedustelutoimista, mutta tietojen antamisesta kieltäydyttiin. Kieltäytyminen riitautettiin kansallisissa tuomioistuimissa. Asianajajaliiton valitus hylättiin lainvoimaisella päätöksellä. Asianajajaliitto on nostanut kanteen Euroopan ihmisoikeustuomioistuimessa. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin ilmoitti Liettuan hallitukselle 9. joulukuuta 2020, että asia voidaan ottaa käsiteltäväksi. Lisäksi asianajajaliitto riitautti rikostutkintatoimintaa koskevan oikeudellisen sääntelyn Vilnan alueellisessa hallintotuomioistuimessa. Asianajajaliitto valitti sen päätöksestä Liettuan korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Oikeudenkäyntimenettely on vireillä Liettuan korkeimmassa hallinto-oikeudessa.

Laatu

Oikeuslaitoksen valintamenettelyt on aloitettu uudelleen covid-19-pandemian aiheuttamien lievien viivästysten jälkeen. Covid-19-pandemian ja karanteenijärjestelmän käyttöönotosta aiheutuneiden rajoitusten vuoksi oikeuslaitoksessa oli vähemmän valintamenettelyjä kuin vuonna 2019. Valintalautakunnan kokoukset ovat palautuneet normaaliin aikatauluun sen jälkeen, kun työjärjestystä mukautettiin niin, että videoneuvottelulaitteiden käyttö sallittiin. Kansallisen tuomioistuinhallinnon mukaan vuonna 2021 on tarkoitus lisätä valintamenettelyjen määrää, jotta niissä vuonna 2020 tapahtunut vähentyminen voidaan kompensoida ja varmistaa, että avoimet virat täytetään.

Tuomioistuinneuvosto on aloittanut keskustelut oikeuslaitoksen rahoitusmallista. Valtion talousarvion muodostamista koskevien neuvottelujen yhteydessä tuomioistuinneuvosto on ilmaissut huolensa oikeuslaitokselle myönnettävistä varoista ja niiden myöntämisperusteista. Tuomioistuinneuvosto on käynnistänyt kansallisia ja kansainvälisiä käytäntöjä koskevan tutkimuksen tasapuolisten ja läpinäkyvien perusteiden laatimiseksi varojen jakamista varten.

Oikeusapujärjestelmän muutoksista keskustellaan parhaillaan. Liettuan tasavallan 18. hallituksen ohjelmaan sisältyy hanke, jonka tavoitteena on vähentää oikeusapua tarjoavien asianajajien työtaakkaa ja puuttua oikeusapupalveluista maksettavien riittämättömien korvausten ongelmaan. Tältä osin pyrkimyksenä on, että korvaus määräytyisi suhteessa tarjottujen oikeusapupalvelujen monimutkaisuuteen ja että maksumenettely olisi läpinäkyvä. Näillä muutoksilla vastattaisiin asianajajaliiton esittämiin pitkäaikaisiin huolenaiheisiin ja noudatettaisiin Euroopan asianajajaliittojen neuvoston suosituksia ja Euroopan neuvoston suuntaviivoja. Hanke, joka on tarkoitus toteuttaa nykyisellä vaalikaudella 2020–2024, on kuitenkin vasta alkuvaiheessa, ja ennen sen toteuttamista tehdään toteutettavuustutkimus.