Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2022/C 157/10)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

ILMOITUS VAKIOMUUTOKSESTA YHTENÄISEEN ASIAKIRJAAN

”Mór / Móri”

PDO-HU-A1333-AM04

Tiedonannon päivämäärä: 11.1.2022

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1. Móri Prémium -viinin (SAN) aistinvaraisten ominaisuuksien selkeyttäminen

a) Tuote-eritelmän kohdat, joita muutos koskee:

— II. Viinien kuvaus

b) Yhtenäisen asiakirjan muutettavat kohdat

— 4 luku ”Viinin kuvaus”, 4 kohta ”Viini – Premium”

c) Perustelut:

Koska tähän tuoteluokkaan on sisällytetty uusi rypälelajike sekä ottaen huomioon tähänastiset kokemukset, on selvennettävä aistinvaraisia ominaisuuksia.

2. Generosa-lajikkeen sisällyttäminen viiniluokkaan ”Móri Prémium” (SAN)

a) Tuote-eritelmän kohdat, joita muutos koskee:

— VI. Sallitut rypälelajikkeet

b) Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

c) Perustelut:

Mórin viinialueella on pitkään ollut perinteenä tuottaa täyteläisiä, harteikkaita ja kypsiä valkoviinejä. Muutoksen tarkoituksena on sallia tämäntyyppisten viinien valmistaminen myös Generosa-lajikkeesta. Lajikkeen alkuperä, kotimaisuus, sukulaisuus Ezerjó- ja Tramini-lajikkeiden kanssa sekä monien vuosien viljely- ja viininvalmistuskokemus tekevät perustelluksi lajikkeen sisällyttämiseen ylempään luokkaan. Viime vuosina Generosa-lajikkeen sokeripitoisuus on tyypillisesti noussut 20 MM°:n (rypäleen puristemehua koskeva unkarilainen luokitus) tasolle, vaikka tuotantoa ei ole rajoitettu, ja myöhemmällä sadonkorjuupäivällä ja tuotannon rajoituksilla se on jopa 23–24 MM° ja samalla hapot säilyvät hyvin. Kaikkien näiden analyyttisten parametrien lisäksi lajikkeen tuoksu- ja makumaailmassa säilyvät hyvin kypsille luumarjoille ominaiset maut, hunajaisuus ja mausteisuus myös sadonkorjuun alkaessa myöhemmin, joten lajike on erinomainen raaka-aine Móri Prémium (SAN) -luokalle.

3. Móri Prémium -viinin korjuumenetelmän muutos

a) Tuote-eritelmän kohdat, joita muutos koskee:

— III. Erityiset viininvalmistusmenetelmät

b) Yhtenäisen asiakirjan muutettavat kohdat

— 5 luku ”Viininvalmistusmenetelmät”, 3 kohta ”Rypäleiden tuotantosäännöt”, 4 alakohta ”Sadonkorjuumenetelmä”

c) Perustelut:

Koska viinialan työvoimapula on kasvanut viime vuosina ja sadonkorjuun koneistuksessa on tapahtunut merkittävää teknistä kehitystä, on perusteltua, että Móri prémium -viinien raaka-aine korjataan myös mekaanisesti edellä mainituin poikkeuksin. Móri Prémium (SAN) -luokan perustana ovat kuivat, runsaat ja kypsytetyt viinit, jotka on valmistettu hyvin kypsistä rypäleistä. Rypäleiden tuotantomääriä on rajoitettu. Tarvittava raaka-aine voidaan siirtää nopeasti jalostuslaitokseen nykyaikaisilla mekaanisilla korjuutekniikoilla, jolloin vältetään haitat ja ei-toivotut hapettumisprosessit. Monissa tapauksissa jalostuslaitokselle tuleva mäski, jonka tekemiseen käytetään perkaus- ja lajittelulaitteita, on vieläkin laadukkaampaa kuin käsivoimin tehty mäski. Yhteenvetona voidaan todeta, että nykyisin käytettävissä oleva teknologia täyttää Móri Prémium (SAN) -luokan laatuvaatimukset kuvattuja poikkeuksia lukuun ottamatta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Nimi/nimet

Mór

Móri

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi:

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3. Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

4. Viini(e)n kuvaus

1. Viini – Valkoviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Valkoviinit ovat väriltään vihertävän valkoisia – oljenkeltaisia – kullankeltaisia, ja niissä on haaleita tai kirkkaita sävyjä. Viineissä on raikasta, eloisaa hapokkuutta, kukkaisuutta tai hedelmäisyyttä sekä keveyttä ja raikkautta. Niissä ei yleensä ole tynnyrikypsytyksen vivahteita. Keskitäyteläiset viinit ovat yleensä aromaattisia ja persoonallisia. Jos lajike on mainittu, se on tavallisesti helposti tunnistettavissa.

* Kokonaisalkoholipitoisuuden ja kokonaisrikkidioksidipitoisuuden enimmäismäärään sovelletaan Euroopan unionin lainsäädännössä vahvistettuja rajoja.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) 9 Vähimmäishappopitoisuus 4,6 g/litra viinihappona ilmaistuna Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) 18 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

2. Viini – Roseeviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Roseeviinit ovat väriltään vaaleanpunaisia – violetteja – lohenpunaisia (sipulinkuoren värisiä) – hennon punaisia. Ne ovat kevyitä ja hedelmäisiä, ja ne on tarkoitettu juotaviksi yhden vuoden kuluessa.

* Kokonaisalkoholipitoisuuden ja kokonaisrikkidioksidipitoisuuden enimmäismäärään sovelletaan Euroopan unionin lainsäädännössä vahvistettuja rajoja.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) 9 Vähimmäishappopitoisuus 4,6 g/litra viinihappona ilmaistuna Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) 18 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

3. Punaviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Punaviinejä valmistetaan primööri-viininä, jonka maseroitumisprosessi on lyhyt (5–7 päivää). Viinit on tarkoitettu juotaviksi yhden vuoden kuluessa. Ne ovat kevyitä ja mutkattomia, ja niiden tuoksussa ja maussa on punaisia marjoja. Väriltään ne ovat haalean rubiininpunaisia.

* Kokonaisalkoholipitoisuuden ja kokonaisrikkidioksidipitoisuuden enimmäismäärään sovelletaan Euroopan unionin lainsäädännössä vahvistettuja rajoja.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) 9 Vähimmäishappopitoisuus 4,6 g/litra viinihappona ilmaistuna Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) 20 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

4. Viini – Premium

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Väri voi vaihdella oljenkeltaisesta kullankeltaiseen ja vanhennettuun kultaan. Luonteenomaisen voimakas happamuus ja korkea alkoholipitoisuus mahdollistavat pidemmän kypsytyksen. Pidemmän kypsytyksen ansiosta kypsytyksen toissijaisista aromeista tulee hallitsevia, ja joskus viineissä on mineraalisuutta.

* Kokonaisalkoholipitoisuuden ja kokonaisrikkidioksidipitoisuuden enimmäismäärään sovelletaan Euroopan unionin lainsäädännössä vahvistettuja rajoja.

* Kun kyseessä ovat myöhäisen sadonkorjuun viinit, valikoidun sadon viinit ja kuivuneista viinirypäleistä valmistetut Premium-viinit, kokonaisalkoholipitoisuus on vähintään 12,83 % ja haihtuvien happojen pitoisuus enintään 2 g/l.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) 9 Vähimmäishappopitoisuus 4,6 g/litra viinihappona ilmaistuna Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) 18 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

5. Viininvalmistusmenetelmät

5.1. Erityiset viininvalmistusmenetelmät

1. Viini – Viininvalmistusmenetelmät

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Katkonainen puristus

2. Kielletyt viininvalmistusmenetelmät

Asianomainen viininvalmistusmenetelmien rajoitus

Premium-viinejä ei saa makeuttaa eikä väkevöittää.

3. Rypäleiden tuotantosäännöt

Viljelykäytäntö

1. Viiniköynnöksen viljelysäännöt: a. Ennen 1. elokuuta 2010 istutettujen viinitarhojen osalta suojatulla alkuperänimityksellä varustettuja viinialan tuotteita voidaan tuottaa rypäleistä, jotka on tuotettu millä tahansa aiemmin hyväksytyllä viljelymenetelmällä, kunnes viinitarha on raivattu. b. Elokuun 1. päivän 2010 jälkeen istutetut viinitarhat: i. Korkea Goblet -leikkaus ii. Goblet-leikkaus iii. Sateenvarjo-leikkaus iv. Matala cordon-leikkaus v. Keskikorkea cordon-leikkaus vi. Korkea cordon-leikkaus

2. Viiniköynnösten istutustiheyttä koskevat säännöt: a. Ennen 1. elokuuta 2010 istutettujen viinitarhojen osalta suojatulla alkuperänimityksellä varustettuja viinialan tuotteita voidaan tuottaa rypäleistä, jotka on tuotettu millä tahansa aiemmin hyväksytyllä istutustiheydellä, kunnes viinitarha on raivattu. b. Elokuun 1. päivän 2010 jälkeen istutetut viinitarhat: vähintään 3 300 viiniköynnöstä hehtaaria kohti c. Elokuun 1. päivän 2016 jälkeen istutetut viinitarhat: vähintään 3 500 viiniköynnöstä hehtaaria kohti

3. Rypäleiden määrää viinitarhoissa koskevat säännöt: Mórin viiniä saa valmistaa ainoastaan köynnöksistä, joissa on enintään 10 elävää silmua neliömetriä kohti.

4. Sadonkorjuumenetelmä: Sadonkorjuu sallitaan käsin ja koneellisesti kaikille SAN-viineille. Móri Prémium (SAN) -viineissä käytettävien rypäleiden mekaanisesti korjaaminen on sallittua, lukuun ottamatta valikoitujen satojen viinejä, myöhään korjattujen satojen viinejä, kuivuneista rypäleistä valmistettuja viinejä, főbor-viiniä ja jääviiniä, joiden osalta sallitaan ainoastaan käsin tapahtuva sadonkorjuu.

4. Rypäleiden luonnollinen vähimmäissokeripitoisuus ja potentiaalinen vähimmäisalkoholipitoisuus

Asianomainen viininvalmistusmenetelmien rajoitus

Valko-, rosee- ja punaviinit: 9,0 til-% – 14,9 Unkarin rypälemehuasteikolla (MM)

Kun kyseessä ovat myöhäisen sadonkorjuun ja valikoidun sadon valkoviinit, kuivuneista rypäleistä valmistetut valkoviinit sekä Premium-viinit, rypäleiden luonnollinen sokeripitoisuus on vähintään 216 g/l ja potentiaalinen alkoholipitoisuus 12,83 % ja Unkarin rypälemehuasteikolla (MM) 20.

5. Sadonkorjuupäivää ja lajikkeiden merkitsemistä koskevat säännöt

Viljelykäytäntö

Sadonkorjuupäivän vahvistaminen:

Viiniyhteisön johtokunta vahvistaa sadonkorjuun alkamispäivän vuosittain viimeistään 20. elokuuta. Jos viinialan tuotteet on tehty rypäleistä, jotka on korjattu ennen viiniyhteisön vahvistamaa sadonkorjuun alkamispäivää, niille ei voida myöntää SAN-nimityksen ”Mór” alkuperätodistusta, eikä niitä saa saattaa markkinoille SAN-nimityksellä ”Mór”. Viiniyhteisöt julkaisevat ilmoituksen sadonkorjuun alkamispäivästä. Poikkeuksellisissa olosuhteissa (esimerkiksi sää tai saastunta) voidaan sallia poikkeaminen edellä mainitusta.

Lajikkeiden merkitsemistä koskevat säännöt:

Nimityksen ”Mór” viinituotteissa sallitaan lajikkeen ja sen synonyymien merkitseminen viiniyttämiseen soveltuvien viiniköynnöslajikkeiden luokittelua koskevassa kansallisessa lainsäädännössä määritellyllä tavalla kaikissa tuoteluokissa seuraavin rajoituksin ja lisäyksin:

a. Jos ilmoitetaan vain yksi lajike, tuote on valmistettava 85-prosenttisesti kyseisestä lajikkeesta.

b. Jos ilmoitetaan useampi lajike, tuote on valmistettava 100-prosenttisesti kyseisistä lajikkeista.

c. Lajiketta ei saa ilmoittaa, jos Mór-nimityksen viinissä on rajoitetusti käytettävä ilmaisu ”Muskotály”.

5.2. Enimmäistuotokset

1. Viini – valko-, rosee- ja punaviini 100 hl/ha

2. Viini – valko-, rosee- ja punaviini 13 600 kg rypäleitä/ha

3. Viini – Premium 60 hl/ha

4. Viini – Premium 8 500 kg rypäleitä/ha

5. Viini – Premium-viini – Myöhäisen sadonkorjuun viini, valikoidun sadon viini 45 hl/ha

6. Viini – Premium-viini – Myöhäisen sadonkorjuun viini, valikoidun sadon viini 8 000 kg rypäleitä/ha

7. Viini – Premium-viini – Kuivuneista rypäleistä valmistettu viini, jääviini 20 hl/ha

8. Viini – Premium-viini – Kuivuneista rypäleistä valmistettu viini, jääviini 5 000 kg rypäleitä/ha

6. Rajattu maantieteellinen alue

Viinialan tuotteita, joilla on suojattu alkuperänimitys ”Mór”, voidaan valmistaa Fejérin läänin Csákberényn, Csókakőn, Mórin, Pusztavámin, Sörédin ja Zámolyn kuntien viinitilarekisterissä luokkiin I ja II luokiteltujen alueiden (Mórin viininviljelyalue) viinitarhoilta peräisin olevista rypäleistä.

7. Päärypälelajike (-lajikkeet)

cabernet franc – cabernet

cabernet franc – carbonet

cabernet franc – carmenet

cabernet franc – gros cabernet

cabernet franc – gros vidur

cabernet franc – kaberne fran

cabernet sauvignon

chardonnay – chardonnay blanc

chardonnay – kereklevelű

chardonnay – morillon blanc

chardonnay – ronci bilé

cserszegi fűszeres

ezerjó – kolmreifler

ezerjó – korponai

ezerjó – szadocsina

ezerjó – tausendachtgute

ezerjó – tausendgute

ezerjó – trummertraube

generosa

irsai olivér – irsai

irsai olivér – muskat olivér

irsai olivér – zolotis

irsai olivér – zolotisztüj rannüj

királyleányka – dánosi leányka

királyleányka – erdei sárga

királyleányka – feteasca regale

királyleányka – galbena de ardeal

királyleányka – königliche mädchentraube

királyleányka – königstochter

királyleányka – little princess

kékfrankos – blauer lemberger

kékfrankos – blauer limberger

kékfrankos – blaufränkisch

kékfrankos – limberger

kékfrankos – moravka

leányka – dievcenske hrozno

leányka – feteasca alba

leányka – leányszőlő

leányka – mädchentraube

merlot

olasz rizling – grasevina

olasz rizling – nemes rizling

olasz rizling – olaszrizling

olasz rizling – riesling italien

olasz rizling – risling vlassky

olasz rizling – taljanska grasevina

olasz rizling – welschrieslig

ottonel muskotály – miszket otonel

ottonel muskotály – muscat ottonel

ottonel muskotály – muskat ottonel

pinot blanc – fehér burgundi

pinot blanc – pinot beluj

pinot blanc – pinot bianco

pinot blanc – weissburgunder

pinot noir – blauer burgunder

pinot noir – kisburgundi kék

pinot noir – kék burgundi

pinot noir – kék rulandi

pinot noir – pignula

pinot noir – pino csernüj

pinot noir – pinot cernii

pinot noir – pinot nero

pinot noir – pinot tinto

pinot noir – rulandski modre

pinot noir – savagnin noir

pinot noir – spätburgunder

rajnai rizling – johannisberger

rajnai rizling – rheinriesling

rajnai rizling – rhine riesling

rajnai rizling – riesling

rajnai rizling – riesling blanc

rajnai rizling – weisser riesling

rizlingszilváni – müller thurgau

rizlingszilváni – müller thurgau bijeli

rizlingszilváni – müller thurgau blanc

rizlingszilváni – rivaner

rizlingszilváni – rizvanac

sauvignon – sauvignon bianco

sauvignon – sauvignon bijeli

sauvignon – sauvignon blanc

sauvignon – sovinjon

syrah – blauer syrah

syrah – marsanne noir

syrah – serine noir

syrah – shiraz

syrah – sirac

szürkebarát – auvergans gris

szürkebarát – grauburgunder

szürkebarát – graumönch

szürkebarát – pinot grigio

szürkebarát – pinot gris

szürkebarát – ruländer

sárga muskotály – moscato bianco

sárga muskotály – muscat blanc

sárga muskotály – muscat bélüj

sárga muskotály – muscat de frontignan

sárga muskotály – muscat de lunel

sárga muskotály – muscat lunel

sárga muskotály – muscat sylvaner

sárga muskotály – muscat zlty

sárga muskotály – muskat weisser

sárga muskotály – weiler

sárga muskotály – weisser

tramini – gewürtztraminer

tramini – roter traminer

tramini – savagnin rose

tramini – tramin cervené

tramini – traminer

tramini – traminer rosso

zenit

zöld veltelíni – grüner muskateller

zöld veltelíni – grüner veltliner

zöld veltelíni – veltlinské zelené

zöld veltelíni – zöldveltelíni

8. Yhteyden/yhteyksien kuvaus

8.1. Viini (1)

Rajatun alueen kuvaus

a) Luonnolliset ja kulttuuriset tekijät

Mórin viininviljelyalue on yksi Unkarin pienimmistä perinteisistä viininviljelyalueista. Se sijaitsee Fejérin läänissä Vértesin ja Bakonyn kukkuloiden välisessä Mórin laaksossa Vértesin puolella.

Mórin laakso vaikuttaa viininviljelyalueen mikroilmastoon ja vallitsevaan tuulen suuntaan. Laakso on Bakonyn ja Vértesin kukkuloiden välillä oleva tektoninen repeämä. Nykyiset morfologiset ominaisuudet määräytyivät pintakerrostumien muodostuessa myöhäisen plioseenin ja kvartäärikauden aikana, jolloin muodostui sorapeitteisiä pöytävuoria, pitkiä ja leveitä harjanteita sekä epätasaisia, loivia rinteitä. Vértes on karstinen keskikorkea vuorijono, jossa on horsteja ja hautavajoamia.

Huuhtoutuneen ruskomaan ja ruskomaan alla on enimmäkseen lössiä, johon voi olla sekoittuneena kalkkikiveä, sekä oligoseenihiekkaa. Dolomiitin ja kalkkikiven päällä on paikka paikoin rendzinaa.

Alueen ilmasto on viinirypäleiden viljelyn kannalta suotuisa, vaikka se on keskimääräistä viileämpi. Talvet ovat leutoja, ja ilmavirtauksia on paljon läpi vuoden. Suurin osa rypäleistä saa auringonvaloa joka päivä kesällä. Vuotuinen keskilämpötila on 10 °C. Valoisuus on keskitasoa, ja sademäärä on 600–650 mm. Suurin osa sateista saadaan kesällä, vähiten helmi- ja maaliskuussa. Vallitseva tuulen suunta on luoteinen. Yleensä on kohtalaisen viileää ja suhteellisen sateista.

b) Inhimilliset tekijät

Viininviljelyä on todennäköisesti harjoitettu jo Rooman valtakunnan aikaan. Unkarin valtion perustamisen jälkeiset 1000-luvulta peräisin olevat lahjoituskirjat ovat jo selvä osoitus paikallisesta viininviljelystä. Ensimmäinen kirjallinen maininta on keskiajalta, unkarilaisten nykyisen Unkarin alueelle saapumisen (”honfoglalás”) jälkeen. Valtaherra Miklós Csákin testamentissa vuodelta 1231 mainitaan ensimmäisen kerran Vajalin (Mórin) viinitarhat.

Turkin valtakausi merkitsi tuhoisaa aikaa alueen viininviljelylle, sillä turkkilaisten joukkojen vetäytyessä Csókakőn linnasta kyliä poltettiin ja myös viinitarhoja tuhoutui.

Alueen elpymisessä olivat ratkaisevassa asemassa Hochburgien ja myöhemmin Lambergien kutsusta alueelle asettuneet kapusiini-veljeskunnan jäsenet ja saksalaiset uudisasukkaat, sillä he toivat mukanaan uudenaikaisempaa laitteistoa sekä kehittyneempiä viininviljely- ja viininvalmistusmenetelmiä. Mórin kapusiini-luostari perustettiin vuosina 1694–1696. Munkit pitivät tiivistä yhteyttä Tokajin veljeskuntaan, joka perimätiedon mukaan toimitti heille Ezerjó-lajikkeen versoja viinitarhojen uudelleenistutukseen.

Ezerjó-lajiketta pidetään nykyisin erityisen arvostettuna unkarilaisena tuotteena (hungaricum). Lajikkeesta tuli viininviljelyalueen tärkein rypälelajike, kun 1800-luvulla viinikirvaepidemian jälkeen ryhdyttiin uudelleenistutuksiin. Viininviljelyn ja -valmistuksen elpyminen oli suuressa roolissa, kun Mór sai vuonna 1758 kaupankäynnin oikeudet.

Historialliset tiedot osoittavat, että jalohomeisia rypäleitä korjattiin ensimmäistä kertaa tällä viininviljelyalueella vuonna 1834. Alueen viinejä ryhdyttiin myymään Itävallan markkinoille 1800-luvulla yhä enemmän, sillä ne kestivät hyvin kuljetusta.

Vaikkakin alueen ensimmäinen viiniyhteisö perustettiin Csákberényyn vuonna 1882, itsenäisen Mórin viininviljelyalueen perustamisesta tehtiin hakemus vuonna 1901, ja Mórin viininviljelyalue rekisteröitiin vuonna 1928 annetulla asetuksella.

Toisen maailmansodan päättymisestä aina 1980-luvun loppuun asti Mórin valtiontila tarjosi teknisen taustan viininviljelyyn ja -valmistukseen, tarvittavan varastointikapasiteetin ja suurimman osan viininviljelyalueen kaupan pitämisen mahdollisuuksista. Viininviljelyalue oli 1980-luvun puoliväliin mennessä taas yhtä suuri kuin suurimmillaan edellisten vuosisatojen aikana. Kotimaan markkinoiden lisäksi viiniä myytiin lähinnä Neuvostoliiton markkinoille.

Vuonna 1990 tapahtuneen järjestelmävaihdoksen jälkeen valtiontila lakkautettiin ja sen viininviljelykapasiteetti purettiin. Yksityistäminen palautti viininviljelyalueen kohtalon paikallisten päättäjien, yksittäisten viljelijöiden ja viininvalmistamojen käsiin. Tämä puolestaan muutti merkittävästi viininviljelyn rakennetta. Viininvalmistuksesta on tullut usean perheen ammatti, ja Mórissa ja sen lähiseuduilla toimii monia viininvalmistamoja. Viinialueen viininviljelyala on pienentynyt 685 hehtaariin.

Näiden perheyrityksenä toimivien viininvalmistamojen kehittymisen, vuosisatoja pitkän kokemuksen ja asiantuntemuksen ansiosta nimityksen ”Mór” viinit ovat yhä suositumpia kuluttajien keskuudessa. Tästä ovat osoituksena lukuisat kultamitalit, joita on saatu kansallisissa ja kansainvälisissä viinikilpailuissa, sekä ulkomaan markkinoilla avautuneet myyntimahdollisuudet.

8.2. Viini (2)

Viinien kuvaus

Nimityksen ”Mór” viineissä on rikas makujen ja aromeiden kirjo. Viinien alkoholi- ja happopitoisuus on suhteellisen korkea. Viinit ovat miellyttäviä, ja ne ovat yleensä kuivia. Niiden tulisuus, täyteläisyys ja happojen sopusointuisuus takaavat hyvin miellyttävän makunautinnon. Hyvinä satovuosina saadaan erityisesti harmonisia viinejä, joissa on selkeää hapokkuutta ja sopivaa täyteläisyyttä. Oikealla viininvalmistustekniikalla ja kypsytyksellä saadaankin tuotettua erittäin korkealaatuisia viinejä.

Nimityksen ”Mór” viinejä kuvaillaan ammattikirjallisuudessa useimmiten kiinteiksi, voimakkaiksi ja maskuliinisiksi. Alueen viinejä määrittää laatuviineille luonteenomainen tiiviys, täyteläisyys sekä sokeri- ja happopitoisuus. Maaperän korkeasta kalkkipitoisuudesta johtuva hapokkuus tuo viineihin poikkeuksellista maittavuutta. Samaisen hapokkuuden ansiosta Premium-viinit säilyvät hyvin. Ne kehittyvät ja paranevat vuosien ajan, kun ne tuotetaan valikoiduista lajikkeista.

Koska ilmavirtaukset Mórin laaksossa ovat runsaita, rypäleille haitallisia sienitauteja on vähän. Viininvalmistuksessa käytettävät rypäleet ovat sen vuoksi terveitä useimpina satovuosina. Terveistä rypäleistä valmistetut valkoviinit soveltuvat myös hyvin pidempään kypsytykseen ja historiallisten viinien (”muzeális borok”) valmistukseen.

Suotuisissa sääoloissa Ezerjó-lajikkeen rypäletertut kypsyvät kullankeltaisiksi ja maultaan hienostuneiksi. Joinain satovuosina jalohomeisia rypäleitä voidaan käyttää erityislaatuisen prime-viinin (”főbor”) valmistukseen.

Tuotantoalueen, inhimillisten tekijöiden ja tuotteen välinen yhteys

Maantieteellisen ympäristön luonnollisten ja inhimillisten tekijöiden ansiosta Mórin viinialueella on tuotettu vuosisatojen ajan viiniä, joka on saanut mainetta koko Unkarissa.

Paikalliset viljelyolosuhteet ovat hyvät, sillä vuorien ja kukkuloiden lounais- ja eteläpuoleisilla rinteillä vallitsee suotuisa meso- ja mikroilmasto.

Laakson tuulisuus on suuri etu viinirypäleille haitallisten sienitautien torjunnassa. Myös hallanriski pienenee tai jopa katoaa tai hallan esiintymistiheys muuttuu. Suotuisaa on myös sijainti jyrkillä lounaisrinteillä, joilla auringonvaloa saadaan paljon. Nimityksen ”Mór” viinin erityinen luonne johtuu myös maaperän suhteellisen korkeasta kalkkipitoisuudesta.

Alueen viininviljely- ja viininvalmistusperinteet ovat moninaisia, ja niiden vaikutukset ovat edelleen nähtävissä. Viininviljely- ja viininvalmistusmenetelmät eroavat huomattavasti muiden viininviljelyalueiden menetelmistä. Tämä selittyy ensinnäkin sillä, että alueelle asettuneet saksankieliset uudisasukkaat toivat mukanaan omien kotiseutujensa viljelykäytäntöjä, toiseksi sillä, että kapusiini-munkit ottivat käyttöön uusia viininviljely- ja viininvalmistusmenetelmiä, ja kolmanneksi sillä, että nämä ominaispiirteet kehittyivät pitkälti paikallisesti, koska alue oli tuohon aikaan muista alueista eristyksissä.

Perinteisissä viinitarhoissa käytetään edelleen viininviljelyalueelle luonteenomaista tukikepein tuettua Goblet-leikkausta, jossa kaikki versot leikataan kokonaan pois ja jonka tarkoituksena on tuoda rypäletertut lähemmäs auringon lämmittämää maanpintaa, mikä takaa hyvän kypsymisen ja paremman laadun. Mórin viininviljelijät käyttävät edelleen tätä viljelytapaa: kaikki viininviljelyalueen viljelijät suosivat edelleen matalia leikkuutapoja.

Lisäksi silmujen huolellinen poisto auttaa viljelemään ilmavasti ehjiä ja terveitä rypäleitä, jotka muodostavat hedelmäisten Mórin viinien tuotannon selkärangan.

Tällä tavoin tuotettu raaka-aine soveltuu erittäin hyvin pidempään kypsytykseen, esimerkiksi Premium-viineihin, joita viininviljelyalueella valmistetaan perinteisesti isoissa tynnyreissä. Tämä johtuu siitä, että pienemmän pinta-alan ansiosta kypsytys puutynnyreissä voi jatkua pidempään.

Ezerjó oli vallitseva lajike ja viininviljelyalueen tavaramerkki aina 1950-luvulle asti, jonka jälkeen se on saanut rinnalleen useita lähinnä valkoisia rypälelajikkeita. Näitä ovat muun muassa Zöld veltelíni, Rizlingszilváni, Rajnai rizling, Chardonnay, Leányka, Királyleányka, Sauvignon, Szürkebarát ja Tramini. Lisäksi viljellään joitakin tummia rypälelajikkeita pienimuotoisemmin. Viininviljelyalueen tärkein lajike on edelleen Ezerjó, jota viljellään lähes kolmanneksella pinta-alasta.

Näin ollen Mórin viiniksi mielletään edelleen laajalti ”Móri Ezerjó”. Tässä viinissä kohtaavat hyvä tuotantopaikka ja erinomainen lajike. Kyseistä lajiketta viljellään monin paikoin Unkarissa, mutta sen todellinen koti löytyy Vértesin rinteiltä.

9. Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Merkintöjä koskevat säännöt (1)

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

a) Ilmaisua ”oltalom alatt álló eredetmegjelölés” (suojattu alkuperänimitys) ja sen unkarinkielisten adjektiivijohdannaisten eri muotoja voidaan käyttää etiketissä, samoin kuin kaikkia kyseisen ilmaisun muotoiluja millä tahansa Euroopan unionin virallisella kielellä.

b) Suojatulla alkuperänimityksellä ”Mór” varustetun viinin etiketissä ilmaisu ”oltalom alatt álló eredetmegjelölés” (suojattu alkuperänimitys) voidaan korvata ilmaisulla ”védett eredetű bor” (viini, jolla on suojattu alkuperä).

c) Suojattu alkuperänimitys ”Mór” voidaan korvata ilmaisulla ”Móri” tai ”Móri borvidék” (Mórin viininviljelyalue). Kohdassa VIII/1.1.2. mainittujen kuntien nimistä voidaan käyttää muotoa, jossa on loppuliite ”-i”.

d) Satovuoden ilmoittaminen on pakollista kaikille primööri-viineille tai uusille viineille.

e) Jos satovuosi ilmoitetaan, viinistä 85 % on oltava kyseisen satovuoden viiniä. Poikkeuksena ovat primööri-viinit ja uudet viinit sekä uuden istutuksen ensimmäiset viinit (”virgin vintage”) ja ensimmäisen sadon viinit (”első szüret”), joista 100 % on oltava kyseisen satovuoden viiniä.

f) Kaikissa Mórin viineissä voi olla maininta ”termelői palackozás” (pullotettu tuotantopaikalla) ja ”pinceszövetkezetben palackozva” (pullotettu osuustoiminnallisessa viininvalmistamossa).

g) Ilmaisu ”rosé” voidaan korvata ilmaisulla ”rosé” ja ilmaisu ”küvé” voidaan korvata ilmaisulla ”cuvée”.

Merkintöjä koskevat säännöt (2)

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

a) Küvé- tai cuvée-viini voi tarkoittaa viiniä, joka on valmistettu useiden rypälelajikkeiden sekoituksesta. Cuvéessä käytettyjen rypälelajikkeiden nimet voidaan ilmoittaa etiketissä niiden osuuden mukaan alenevassa järjestyksessä. Jos lajikkeiden nimet ilmoitetaan, on ilmoitettava kaikki cuvéessä käytettyjen lajikkeiden nimet.

b) Ilmaisua ”öreg tőkék bora” (vanhoista köynnöksistä saatu viini) voidaan käyttää, jos vähintään 85 % tietystä viinistä on peräisin yli 40-vuotiailta viinitarhoilta.

c) Ilmaisua ”birtokbor” (tilan oma viini) voidaan käyttää Mórin viinissä, jos 100 % viinin raaka-aineena käytetyistä rypäleistä on peräisin asianomaisen viininvalmistamon viljelyalalta. Perheyrityksissä ilmaisua ”birtokbor” voidaan käyttää myös viinistä, joka on peräisin suoraan sukulaisten viljelemiltä viininviljelyaloilta.

d) Ilmaisuja ”késői szüretelésű bor” (myöhäisen sadonkorjuun viini), ”válogatott szüretelésű bor” (valikoidun sadon viini), ”főbor” (prime-viini), ”jégbor” (jääviini) ja ”töppedt szőlőből készült bor” (kuivuneista rypäleistä valmistettu viini) voidaan käyttää vain Premium-viineistä.

Muut ilmaisut, joiden käyttöä on rajoitettu:

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

— ”Muzeális bor” (historiallinen viini): valkoviini, Premium

— ”Birtokbor” (tilan oma viini): kaikki viinit

— ”Öreg tőkék bora” (vanhoista köynnöksistä saatu viini): kaikki viinit

— ”Virgin vintage” (uuden istutuksen ensimmäinen viini) tai ”első szüret” (ensimmäinen sato): kaikki viinit

— Muskotály (muskat): valkoinen

— ”Cuvée” tai ”küvé”: kaikki viinit

— ”Szűretlen” (suodattamaton): punaviini

— ”Primőr” (primööri-viini) tai ”újbor” (uusi viini): valko-, rosee- ja punaviini

— ”Barrique”: valko- ja punaviini, Premium

Pienemmät maantieteelliset yksiköt, jota voidaan mainita suojatun alkuperänimityksen ”Mór” lisäksi

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Kunnat

— Fejérin lääni: Csákberény, Csókakő, Pusztavám, Söréd ja Zámoly.

Jos nimityksen ”Mór” viineissä mainitaan kunnan nimi, rypäleistä vähintään 85 % on oltava peräisin viinitilarekisterissä luokkiin I ja II luokitelluilta kyseisessä kunnassa olevilta viinitarhoilta ja enintään 15 % valmistuksessa käytetyistä rypäleistä saa olla peräisin muilta rajatun tuotantoalueen ”Mór” alueilta.

Tarjontamuotoa koskevat säännöt

Oikeudellinen kehys:

SAN-/SMM-nimitystä hallinnoivan järjestön toimesta, jos tästä säädetään jäsenvaltioissa

Lisäedellytyksen tyyppi:

Pakkaaminen rajatulla maantieteellisellä alueella

Edellytyksen kuvaus:

Premium-viiniä saa pitää kaupan ainoastaan lasipulloissa.

Tätä sääntöä ei sovelleta tuottajan tuotantoalueen sisällä omalla kellarillaan itse tuottamiin viineihin, jotka on tarkoitettu paikalla nautittaviksi.

Premium-viiniä saa pitää kaupan vasta satovuotta seuraavasta viinivuodesta alkaen.

Tuotanto rajatun tuotantoalueen ulkopuolella (1)

Oikeudellinen kehys:

SAN-/SMM-nimitystä hallinnoivan järjestön toimesta, jos tästä säädetään jäsenvaltioissa

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Suojatun alkuperänimityksen ”Mór” viiniä voidaan historiallisista syistä tuottaa IV luvussa lueteltujen kuntien lisäksi seuraavissa lääneissä ja kaupungeissa:

— Fejérin lääni:

Seuraavat kunnat: Aba, Alcsútdoboz, Bicske, Csabdi, Etyek, Felcsút, Gárdony, Gyúró, Igar, Kajászó, Kápolnásnyék, Lajoskomárom, Martonvásár, Mezőkomárom, Nadap, Pákozd, Pázmánd, Seregélyes, Sukoró, Szabadhídvég, Székesfehérvár, Tordas, Vál ja Velence.

— Bács-Kiskunin lääni:

Seuraavat kunnat: Ágasegyháza, Akasztó, Apostag, Bácsalmás, Bácsszőlős, Ballószög, Balotaszállás, Bátmonostor, Bócsa, Borota, Bugac, Császártöltés, Csengőd, Csátalja, Csávoly, Csikéria, Csólyospálos, Dunapataj, Dunavecse, Dusnok, Érsekcsanád, Érsekhalma, Felsőlajos, Fülöpháza, Fülöpjakab, Hajós, Harkakötöny, Harta, Helvécia, Imrehegy, Izsák, Jakabszállás, Jánoshalma, Jászszentlászló, Kaskantyú,, Kecel, Kecskemét, Kelebia, Kéleshalom, Kerekegyháza, Kiskőrös, Kiskunfélegyháza, Kiskunmajsa, Kisszállás, Kunbaja, Kunbaracs, Kunfehértó, Kunszállás, Kunszentmiklós, Ladánybene, Lajosmizse, Lakitelek, Pirtó, Páhi, Rém, Solt, Soltszentimre, Soltvadkert, Sükösd, Szabadszállás, Szank, Szentkirály, Tabdi, Tázlár, Tiszaalpár, Tiszakécske, Tiszaug, Tompa, Vaskút ja Zsana.

Tuotanto rajatun tuotantoalueen ulkopuolella (2)

Oikeudellinen kehys:

SAN-/SMM-nimitystä hallinnoivan järjestön toimesta, jos tästä säädetään jäsenvaltioissa

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

— Komárom-Esztergomin lääni:

Seuraavat kunnat: Ászár, Baj, Bajót, Bársonyos, Császár, Csép, Dunaalmás, Dunaszentmiklós, Esztergom, Ete, Kerékteleki, Kesztölc, Kisbér, Kocs, Lábatlan, Mocsa, Mogyorósbánya, Nagyigmánd, Neszmély, Nyergesújfalu, Süttő, Szomód, Tát, Tata, Tokod, Vérteskethely ja Vértesszőlős.

— Pestin lääni:

Seuraavat kunnat: Abony, Albertirsa, Bénye, Budajenő, Budakeszi, Cegléd, Ceglédbercel, Csemő, Dány, Dömsöd, Gomba, Hernád, Inárcs, Kakucs, Kerepes, Kisnémedi, Kocsér, Kóka, Mogyoród, Monor, Monorierdő, Nagykőrös, Ócsa, Őrbottyán, Örkény, Páty, Pilis, Pilisborosjenő, Ráckeve, Szada, Szigetcsép, Szigetszentmárton, Szigetújfalu, Tápiószele, Tápiószentmárton, Telki, Tóalmás, Tököl, Újlengyel, Üröm, Vác, Vácegres ja Veresegyház.

— Somogyn lääni:

Seuraavat kunnat: Andocs, Balatonberény, Balatonboglár, Balatonendréd, Balatonkeresztúr, Balatonlelle, Balatonőszöd, Balatonszabadi, Balatonszemes, Böhönye, Csoma, Csurgó, Gyugy, Kaposhomok, Kaposkeresztúr, Karád, Kercseliget, Kéthely, Kötcse, Kőröshegy, Látrány, Lengyeltóti, Marcali, Mosdós ja Ordacsehi.

Tuotanto rajatun tuotantoalueen ulkopuolella (3)

Oikeudellinen kehys:

SAN-/SMM-nimitystä hallinnoivan järjestön toimesta, jos tästä säädetään jäsenvaltioissa

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

— Tolnan lääni:

Seuraavat kunnat: Alsónána, Alsónyék, Aparhant, Báta, Bátaapáti, Bátaszék, Bikács, Bölcske, Bonyhád, Bonyhádvarasd, Decs, Dunaföldvár, Dunaszentgyörgy, Dúzs, Fácánkert, Felsőnyék, Grábóc, Gyönk, Györe, Györköny, Harc, Hőgyész, Iregszemcse, Izmény, Kakasd, Kéty, Kisdorog, Kismányok, Kisszékely, Kisvejke, Kölesd, Lengyel, Madocsa, Magyarkeszi, Medina, Mőcsény, Mórágy, Mucsfa, Mucsi, Nagydorog, Nagymányok, Nagyszékely, Nagyszokoly, Ozora, Őcsény, Paks, Pincehely, Regöly, Sárszentlőrinc, Simontornya, Sióagárd, Szálka, Szekszárd, Tamási, Tengelic, Tevel, Tolna, Tolnanémedi, Váralja, Várdomb, Závod ja Zomba.

— Veszprémin lääni:

Seuraavat kunnat: Ábrahámhegy, Alsóörs, Aszófő, Badacsonytomaj, Badacsonytördemic, Balatonakali, Balatonalmádi, Balatoncsicsó, Balatonederics, Balatonfüred, Balatonfőkajár, Balatonhenye, Balatonkenese, Balatonrendes, Balatonszepezd, Balatonszőlős, Balatonudvari, Balatonvilágos, Csopak, Csabrendek, Dörgicse, Felsőörs, Gyulakeszi, Hegyesd, Hegymagas, Káptalantóti, Kisapáti, Kővágóörs, Köveskál, Lesencefalu, Lesenceistvánd, Lesencetomaj, Lovas, Mencshely, Mindszentkálla, Monostorapáti, Monoszló, Nemesgulács, Nemesvita, Óbudavár, Örvényes, Paloznak, Pécsely, Raposka, Révfülöp, Salföld, Sáska, Sümeg, Sümegprága, Szentantalfa, Szentbékkálla, Szentjakabfa, Szigliget, Tagyon, Tapolca, Tihany, Uzsa, Vászoly, Zalahaláp ja Zánka.

Premium-viinit ovat poikkeus edellä mainitusta säännöstä, ja niitä voidaan valmistaa ainoastaan IV luvussa luetelluissa kunnissa.

Linkki eritelmään

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/6/5f/d2000/Mor%20OEM_vv3_standard_korr_nelkul.pdf

(1) EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.