Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 94 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun yhtenäisen asiakirjan sekä tuote-eritelmän julkaisutietojen julkaiseminen erään viinialan nimityksen osalta.

(2022/C 293/09)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) 98 artiklassa tarkoitetulla tavalla kahden kuukauden kuluessa julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”Corrèze”

PDO-FR-02407

Hakemuksen jättämispäivä: 20.12.2017

1. Rekisteröitävä nimi / rekisteröitävät nimet

Corrèze

2. Jäsenvaltio

Ranska

3. Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

4. Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

15. Kuivuneista rypäleistä valmistettu viini

5. Viinin/viinien kuvaus

1. Hiilihapottomat punaviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Punaviineissä on yleensä rubiininpunaisesta granaatinpunaiseen vaihteleva väri, jossa on violetteja vivahteita. Tuoksulle on luonteenomaista erittäin ilmeikäs aromikkuus, jota hallitsevat punaisten hedelmien vivahteet ja niihin yhdistyvät mausteiset sävyt. Viinit ovat maultaan raikkaita ja sopusointuisen tasapainoisia. Silloin kun viiniä on vanhennettu puutynnyrissä, siihen kehittyy silkkisiä tanniineja ja monivivahteisia aromeja, jotka vaihtelevat vanhoissa vuosikerroissa esiintyvistä tryffelimäisistä tuoksuvivahteista nuorempien viinien paahteisiin ja vaniljaisiin sävyihin. Nämä viinit ovat kaunis ilmentymä Cabernet franc N -lajikkeesta, johon toisinaan yhdistetään toissijaisia lajikkeita, kuten Cabernet-Sauvignon N ja Merlot N, jotka tuovat viiniin aromaattista ilmeikkyyttä ja vahvuutta. Viinit voidaan nauttia myös nuorina, mutta on parempi jättää ne kypsymään viideksi vuodeksi ennen maistamista.

Viinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 11 tilavuusprosenttia.

Käymiskykyisten sokereiden (glukoosi + fruktoosi) pitoisuus on enintään 4 grammaa litrassa.

Viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 12,5 tilavuusprosenttia.

Malolaktinen käyminen on pakollista. Viinien omenahappopitoisuus on enintään 0,4 grammaa litrassa.

Muut analyyttiset ominaisuudet vahvistetaan yhteisön lainsäädännössä.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus milliekvivalentteina litrassa Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia litrassa) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa litrassa)

2. Kuivat hiilihapottomat valkoviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Kuivat valkoviinit valmistetaan yksinomaan Chenin B -lajikkeesta, ja niissä on yleensä vaaleankeltainen väri, jossa on kullanvärisiä vivahteita. Kuivat valkoviinit ovat erittäin aromaattisia viinejä, joissa on kukkien ja valkoisten hedelmien sävyjä ja toisinaan hunajan aromeja. Näiden eloisien ja voimakkaiden viinien suutuntuma on raikas ja hedelmäinen. Jälkimaku on pitkä, ja siinä on kukkaisia ja mineraalisia vivahteita.

Viinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10 tilavuusprosenttia.

Käymiskykyisten sokereiden (glukoosi + fruktoosi) pitoisuus on enintään 4 grammaa litrassa. Pitoisuus voidaan nostaa 9 grammaan litrassa, kun kokonaishappopitoisuus grammoina viinihappoa litraa kohden ei alita jäännössokeripitoisuutta yli 2 grammalla litraa kohden.

Viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 12,5 tilavuusprosenttia.

Muut analyyttiset ominaisuudet vahvistetaan yhteisön lainsäädännössä.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus milliekvivalentteina litrassa Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia litrassa) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa litrassa)

3. Perinteisellä merkinnällä ”vin de paille” varustetut viinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Vin de paille -viinit on valmistettu lajikkeiden Cabernet franc N, Cabernet-Sauvignon N, Chardonnay B, Merlot N ja Sauvignon B rypäleistä, jotka on kuivatettu köynnöksestä irrallaan. Tällä menetelmällä saadaan viinejä, joiden luonnollinen jäännössokeripitoisuus on korkea. Viinien väri vaihtelee vanhasta kullasta kullanruskeaan. Viinien tuoksussa on niille luonteenomaisia ylikypsien hedelmien vivahteita ja kuivattujen tai kandeerattujen hedelmien voimakkaita aromeja sekä joissain tapauksissa rancio-viinin piirteitä. Suutuntuma on pehmeä ja eloisa, ja jälkimaku on pitkä. Puristamisvaiheessa viinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 18 tilavuusprosenttia ja sokeripitoisuus vähintään 320 grammaa litrassa. Viinien todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 12,5 tilavuusprosenttia ja käymiskykyisten sokereiden (glukoosi + fruktoosi) pitoisuus on vähintään 68 grammaa litrassa. Kaikenlaisten väkevöinti- tai tiivistämismenetelmien, kuten jäädytysväkevöinnin tai kuivatusuunien tai -kammioiden, käyttö on kielletty. Viinejä kypsytetään vähintään sadonkorjuun jälkeisen kolmannen vuoden 15. lokakuuta asti. Tästä ajasta vähintään 18 kuukauden ajan kypsytys tapahtuu puutynnyreissä.

Tuote kuuluu asetuksella (EU) N:o 1308/2013 vahvistettuun viiniluokkaan 15 – Kuivuneista rypäleistä valmistettu viini.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus milliekvivalentteina litrassa Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia litrassa) 30 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa litrassa) 300

6. Viininvalmistusmenetelmät

a. Olennaiset viininvalmistusmenetelmät

Viljelykäytäntö

Viiniköynnösten istutustiheys lohkolla on vähintään 4 000 köynnöstä hehtaaria kohden.

Kullakin köynnöksellä on enintään 2,50 neliömetriä maa-alaa. Enimmäispinta-ala saadaan kertomalla rivien välinen etäisyys köynnösten välisellä etäisyydellä.

Köynnösrivien välinen etäisyys voi olla enintään 2,50 metriä, ja samassa rivissä olevien köynnösten välisen etäisyyden on oltava vähintään 0,85 metriä.

Nämä määräykset eivät koske penkereille istutettuja viiniköynnöksiä. Penkereille perustetulla viljelylohkolla tarkoitetaan lohkoa, jossa olemassa olevaan rinnepengermään on tehty tiettyjä muutoksia ennen viiniköynnösten istutusta. Näiden muutosten vuoksi tavanomainen istutusväli ei toteudu säännönmukaisesti eikä koneistamista käytetä kahden peräkkäisen pengertason välillä. Penkereille perustetuille lohkoille istutetuilla viiniköynnöksillä samalla rivillä olevien köynnösten välinen etäisyys on 0,80–1,0 metriä.

Leikkaus suoritetaan viimeistään ennen fenologista vaihetta E eli silloin, kun kahdesta ensimmäisestä silmusta on avautunut kolme lehteä.

Viiniköynnökset leikataan yksinkertaisella tai kaksinkertaisella Guyot-leikkauksella tai yksinkertaisella tai kaksinkertaisella Royat-leikkauksella.

Leikatussa köynnöksessä silmujen lukumäärä saa olla enintään 16 silmua köynnöstä kohti.

Hedelmöittymisvaiheessa (vaihe 27 Lorenzin asteikolla) hedelmiä tuottavien oksien määrän on oltava enintään 12 oksaa köynnöstä kohti.

1. Sadonkorjuuta koskevat erityismääräykset

Viljelykäytäntö

Perinteisellä merkinnällä ”vin de paille” varustetut viinit valmistetaan käsin korjatuista rypäleistä.

2. Perinteisellä merkinnällä ”vin de paille” varustettuja viinejä koskevat erityissäännökset

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Vin de paille -viinien valmistukseen tarkoitetut rypäleet kuivataan säleikköjen tai olkien päällä vähintään kuuden viikon ajan tiloissa, joissa on luonnollinen tai koneellinen ilmanvaihto. Jälkimmäisessä tapauksessa tuuletusilman lämpötilan on vastattava ulkoilman lämpötilaa. Tuuletusilma voidaan kuivattaa kylmän ja kuivan ilman avulla.

Viinejä kypsytetään vähintään sadonkorjuun jälkeisen kolmannen vuoden 15. lokakuuta asti. Tästä ajasta vähintään 18 kuukauden ajan kypsytys tapahtuu puutynnyreissä.

b. Enimmäistuotokset

1. Hiilihapottomat punaviinit

60 hehtolitraa hehtaaria kohden

2. Kuivat hiilihapottomat valkoviinit

65 hehtolitraa hehtaaria kohden

3. Perinteisellä merkinnällä ”vin de paille” varustetut viinit

24 hehtolitraa hehtaaria kohden

7. Rajattu maantieteellinen alue

Rypäleet on korjattava ja viiniytettävä ja viini on valmistettava seuraavissa Corrèzen departementissa sijaitsevissa kunnissa:

Allassac, Beaulieu-sur-Dordogne, Bilhac, Branceilles, Brivezac, La Chapelle-aux-Saints, Chauffour-sur-Vell, Collonges-la-Rouge, Curemonte, Donzenac, Ligneyrac, Marcillac-la-Croze, Meyssac, Noailhac, Nonards, Puy-d’Arnac, Queyssac-les-Vignes, Saillac, Saint-Bazile-de-Meyssac, Saint-Julien-Maumont, Sioniac, Turenne, Végennes ja Voutezac.

Perinteisellä merkinnällä ”vin de paille” varustettujen viinien osalta rypäleet on korjattava, kuivattava ja viiniytettävä ja viini on valmistettava ja kypsytettävä seuraavissa Corrèzen departementissa sijaitsevissa kunnissa:

Beaulieu-sur-Dordogne, Bilhac, Branceilles, Brivezac, La Chapelle-aux-Saints, Chauffour-sur-Vell, Collonges-la-Rouge, Curemonte, Ligneyrac, Marcillac-la-Croze, Meyssac, Noailhac, Nonards, Puy-d’Arnac, Queyssac-les-Vignes, Saillac, Saint-Bazile-de-Meyssac, Saint-Julien-Maumont, Sioniac, Turenne ja Végennes.

8. Pääasialliset rypälelajikkeet

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Chardonnay B

Chenin B

Merlot N

Sauvignon B – Sauvignon blanc

9. Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Suojatun alkuperänimityksen ”Corrèze” maantieteellinen alue sijaitsee Corrèzen departementin lounaispuolella, Briven ja Meyssacin altaiden alueella, vuoriston juurella. Se rajautuu idässä Ranskan keskusylängön esivuoristoon, lännessä Périgordin kukkuloihin ja Martelin kalkkikivitasankoon ja etelässä Dordognejokeen.

Corrèzen departementin geomorfologian ja ilmaston vuoksi viinitarhojen sijaintimahdollisuudet ovat rajalliset. Ainoastaan Briven ja Meyssacin altaiden alueella auringonvalon määrä, pinnanmuodot ja korkeus ovat suotuisia viiniköynnösten viljelyyn. Ilmaston osalta tällä alhaisessa korkeudessa ja suojaisalla paikalla sijaitsevalla alueella vallitsee lauhkea ja leuto ilmasto, joka poikkeaa Limousinin ylätasangolla vallitsevasta mannerilmastosta. Kesät ovat lämpimiä ja talvet kohtalaisen kylmiä. Sateita saadaan tasaisesti vuoden ympäri, keskimäärin 800–900 mm. Laatuviinien tuotannon mahdollistaa alueella vallitseva valtameri-ilmasto, johon kuuluu joinain vuosina syksyisiä vähäsateisia matalapainekausia, jotka tulevat alueelle Akvitaniasta, ja toisinaan taas myöhäissyksyyn saakka jatkuvia kuumia ja aurinkoisia kausia. Vastaavasti maaperän osalta viininviljelylle ovat suotuisia ainoastaan Meyssacin altaan eteläpuolella olevat kalkkipitoiselle merkelille muodostuneet rusko- tai hiekkakivimaat sekä Briven altaan pohjoispuolella olevat pystysuuntaisille liuskekiville muodostuneet maat. Viinitarhat sijaitsevat yleensä 150–300 metrin korkeudessa. Viiniä ei enää tuoteta yli 320 metrin korkeudessa, Meyssacin, Donzenacin ja Juillacin siirtymien pohjoispuolella olevalla kiteisellä peruskalliolla.

Viiniköynnökset sijaitsevat parhailla viininviljelyalueilla, ja niiden kasvatuksessa noudatetaan tiheyttä, kokoa, tukilankoja, lehvistön korkeutta ja tuotosta koskevia tiukkoja sääntöjä, jotka riippuvat tuotetun viinin tyypistä ja joiden avulla erityyppisiin viineihin saadaan halutut pitoisuudet ja aromaattiset ominaisuudet.

Suojatulla alkuperänimityksellä ”Corrèze” varustettuja punaviinejä valmistetaan pääasiassa Cabernet franc N -lajikkeesta, josta savi- ja kalkki-, liuskekivi- tai sedimenttimaassa voidaan tuottaa viinejä, joissa on violettiin taittuva rubiininpunaisesta granaatinpunaiseen vaihteleva väri ja voimakkaita punaisten hedelmien aromeja, joihin yhdistyy mausteisia vivahteita. Täydentävät sekoitelajikkeet Merlot N ja Cabernet-Sauvignon N voivat tuoda viiniin lisää rakennetta ja aromaattista monivivahteisuutta.

Täydentävän maantieteellisen nimityksen ”Coteaux de la Vézère” saaneet viinit ovat peräisin Briven pohjoispuolella sijaitsevien Vézèren kukkuloiden liuskekivimailta, jotka tuovat Cabernet franc N -lajikkeesta valmistettuihin punaviineihin erityisiä ominaisuuksia, kuten rubiininpunaisen värin sekä punaisten ja mustien hedelmien monivivahteisia aromeja. Tämä on myös ainoa alue, jolla tuotetaan kuivia valkoviinejä yksinomaan Chenin B -lajikkeesta. Lajikkeesta saadaan tällä alueella kukkaisia viinejä, joissa on valkoisten hedelmien vivahteita.

Meyssacin altaan alueen savi- ja kalkkikivimaalla tuotetut rypäleet kuivataan edelleen perinteisellä ”vin de paille” -viinin tuotantomenetelmällä. Erityisesti syksyisin alueen ilmasto-olosuhteet ovat suotuisat tämän menetelmän harjoittamiseen. Alueen pinnanmuodot ja niiden ansiosta muodostuva mikroilmasto ovat keskeisiä tekijöitä vin de paille -viinin tuotannossa. Niihin kuuluvat kiteisten vuorten juurella olevat sedimenttimaat, suoraan etelään avautuvat rinteet ja valtameren hillitty vaikutus. Tuotantoalue vastaa omaperäistä, paikallisesti ”Limousinen Rivierana” tunnettua aluetta. Tällä alueella pystytään tuottamaan pehmeitä vin de paille -viinejä, joissa on vanhasta kullasta kellanruskeaan taittuva väri ja kuivattujen tai kandeerattujen hedelmien aromeja. Kalkkivuoren juurella sijaitsevien ja etelässä Dordognea hallitsevien kukkuloiden amfiteatterimaisen sijainnin ansiosta ilma vaihtuu alueella luonnollisella tavalla ja syksyisin on lämmintä. Nämä olosuhteet puolestaan edistävät hedelmien luonnollista kuivumista. Hedelmien ja kasvien kuivaaminen kuuluu Limousinin eteläpuolella harjoitettuihin perinteisiin. Saksanpähkinöiden tuotanto on vahvasti läsnä Meyssacin altaan alueella, joka on suojatun alkuperänimityksen ”Noix du Périgord” tuotantoaluetta. Alueella on myös tuotettu merkittäviä määriä tupakkaa, jonka valmistukseen viime vuosisadalla on kuulunut tupakan kuivaaminen. François Planchard de la Greze kuvasi vin de paille -viinin valmistusta vuonna 1821. Hän kuvaa, kuinka kasteen jälkeen korjatut rypäleet levitellään oljille tai puhtaalle lautalattialle. Joulukuun puolivälissä rypäleistä poistetaan kannat ja ne puristetaan. Tällä sukupolvelta toiselle siirtyneellä perinteisellä menetelmällä tuotetaan erittäin tyypillisiä makeita viinejä. Menetelmä on yhä käytössä huolimatta viinitilojen vähenemisestä viime vuosisadan aikana.

Vaikka viinikirvakriisi keskeytti viininviljelyn lähes kokonaan sadaksi vuodeksi, on hyvin merkityksellistä, että molemmilla Corrèzen viininviljelysaarekkeilla asialleen omistautuneiden miesten ryhmä pystyi laittamaan alulle yhteisen projektin, jotta menestyksekkäät perinteet saataisiin elvytettyä. Viinien laatu ja viinitarhojen toiminnan jatkuminen on heidän taitotietonsa ja sitoutumisensa ansiota. Mukauttamalla rypälelajikkeet ja käytännöt alueen vaatimuksiin viininviljelijät ovat kehittäneet korkealaatuisia täydentäviä tuotteita, jotka kertovat alueen vanhasta maineesta.

10. Olennaiset lisäedellytykset

Perinteinen merkintä ”vin de paille”

Oikeudellinen kehys:

EU:n lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Nimitystä voidaan täydentää perinteisellä merkinnällä ”vin de paille” viineissä, jotka täyttävät tälle viinityypille asetetut tuotantoedellytykset.

Täydentävät maantieteelliset nimitykset

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Nimitystä voidaan täydentää maantieteellisellä nimityksellä ”Coteaux de la Vézère” viineissä, jotka täyttävät tälle täydentävälle maantieteelliselle nimitykselle asetetut tuotantoedellytykset.

Täydentävällä maantieteellisellä nimityksellä ”Coteaux de la Vézère” varustettujen viinien osalta rypäleet on korjattava ja viiniytettävä ja viini on valmistettava seuraavissa Corrèzen departementissa sijaitsevissa kunnissa: Allassac, Donzenac ja Voutezac.

Tuote-eritelmän julkaisutiedot

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-ffb5421f-1d52-4f8c-b484-b5a93270c83d

(1) EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.