FI Euroopan unionin virallinen lehti C 129/3

STRATEGIA TEOLLIS- JA TEKIJÄNOIKEUKSIEN TÄYTÄNTÖÖN PANEMISEKSI YHTEISÖN ULKOPUOLISISSA MAISSA

(2005/C 129/03)

JOHDANTO

Teollis- ja tekijänoikeuksien loukkaukset ovat jatkuvasti kasvava ongelma, joka on viime vuosina saavuttanut teolliset mittasuhteet. Tätä tapahtuu siitäkin huolimatta, että useimmat WTO:n jäsenet ovat tähän mennessä antaneet lainsäädännön teollis- ja tekijänoikeuksien vähimmäissuojan täytäntöönpanosta. Tästä syystä on olennaista, että Euroopan unioni keskittyy entistä enemmän täytäntöönpanolainsäädännön tehokkaaseen ja tosiasialliseen soveltamiseen.

Tällä strategialla pyritään parantamaan tilannetta yhteisön ulkopuolisissa maissa. Se on loogista jatkoa viimeaikaisille aloitteille, kuten täytäntöönpanodirektiiville (1), jolla yhdenmukaistetaan täytäntöönpanolainsäädäntöä Euroopan unionissa, sekä väärennettyjen tai laittomasti valmistettujen tavaroiden torjunnasta yhteisön rajalla annetun säädöksen (2) tarkistukselle tullialalla.

Strategian tarkoituksena on:

— tarjota komissiolle pitkän aikavälin toimintalinja tavoitteena teollis- ja tekijänoikeuksien loukkausten huomattava vähentäminen yhteisön ulkopuolisissa maissa;

— täsmentää, priorisoida ja yhteensovittaa komission yksiköiden tavoitteidensa saavuttamiseen käytössä olevat mekanismit (3);

— tiedottaa oikeudenhaltijoille ja muille asianomaisille yksiköille jo käytettävissä olevista sekä myöhemmin sovellettavista keinoista ja toimista, sekä saada ne ymmärtämään oman osallistumisensa tärkeys;

— lisätä oikeudenhaltijoiden ja muiden asianomaisten yksityisten tahojen kanssa tehtävää yhteistyötä pyytämällä niitä osallistumaan ensisijaisten tavoitteiden määrittelyyn sekä luomalla julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia muun muassa teknisen avun sekä suurelle yleisölle suunnatun tiedotuksen aloilla.

Strategialla ei pyritä:

— ajamaan yksipuolisia ratkaisuja ongelmaan; on selvää, että ehdotetut ratkaisut tehoavat lopultakin vain, jos vastaanottajamaa itse asettaa ne etusijalle ja pitää niitä tärkeinä. Komissio on valmis tukemaan tällaisten olosuhteiden luomista;

— ehdottamaan yhtä yleispätevää ratkaisumallia edistää teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanoa. Sen sijaan tarvitaan joustava lähestymistapa, jossa on otettu huomioon tarpeiden eroavuudet, kehitystaso, Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsenyys tai ulkopuolisuus sekä suurimmat ongelmat teollis- ja tekijänoikeuksien suhteen (onko maa laittomien tavaroiden tuottaja-, kauttakulku- tai kulutusmaa);

— jäljittelemään toisenlaisia teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanon malleja tai liittoutumaan tiettyjä maita vastaan. Komissio on valmis ja halukas kehittämään yhteistyötä ja luomaan yhteisvaikutusta niiden maiden kanssa, joilla on samanlaisia huolenaiheita ja ongelmia. On kuitenkin tärkeätä, että tässä strategiassa keskitytään pääasiassa myönteisiin ja rakentaviin toimiin.

ONGELMAN RATKAISEMISEKSI EHDOTETUT TOIMET

1) Ensisijaisten maiden yksilöinti

On tärkeätä yksilöidä ne maat, joihin komission toimet tämän strategian puitteissa olisi keskitettävä (ks. liite I, 4. luku). Koska teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanoon kohdennettavat henkilö- ja rahoitusvarat ovat rajalliset (4), on epärealistista kuvitella, että toiminta ulottuisi tasapuolisesti kaikkiin tai edes useimpiin maihin, joissa laitonta valmistusta ja väärentämistä esiintyy. Sen vuoksi strategian onnistuneessa soveltamisessa on keskeisenä työkaluna mekanismi sen arvioimiseen, mitkä maat ja/tai alueet ovat ongelmallisimpia tai missä yhteisön toimia kaikkein kiireisimmin tarvitaan.

Komissio toteutti vuoden 2002 lopussa selvityksen arvioidakseen teollis- ja tekijänoikeuksien tilaa (loukkaukset ja täytäntöönpano) yhteisön ulkopuolisissa maissa (5). Yksilöidessään ongelmat tarkemmin selvitys toimi tilanneanalyysinä, jonka pohjalta komission oli mahdollista laatia nyt käsillä oleva strategia. Samalla siitä saatiin tärkeää tietoa, joka auttoi niiden maiden yksilöinnissä, joihin olisi pääasiassa keskityttävä ja joihin pääosa rajallisista voimavaroista olisi kohdennettava.

Erityistoimet:

— Otetaan käyttöön mekanismi, jolla suoritetaan säännöllisin väliajoin samanlainen selvitys kuin ”Survey on Enforcement of Intellectual Property Rights in Third Countries” käyttäen pohjana kyselylomaketta, joka jaetaan esimerkiksi komission lähetystöihin, jäsenvaltioiden suurlähetystöihin, oikeudenhaltijoille ja näiden järjestöille, kauppakamareille jne. Nämä tulokset yhdessä komission käytettävissä olevien muiden luotettavien tietolähteiden (6) kanssa muodostaisivat perustan uusittaessa ensisijaisten maiden luetteloa seuraavaa ajanjaksoa varten.

2) Monenväliset ja kahdenväliset sopimukset

Sopimuksessa teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista (TRIPS) (7) on yksityiskohtainen luku, jossa käsitellään vähimmäisvaatimusten asettamista teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanolle ja tekniselle yhteistyölle. Sopimuksessa määrätään myös rakenteesta, joka vastaa sopimuksen määräysten täytäntöönpanon valvonnasta sekä jäsenten välisestä kuulemisesta, eli TRIPS-neuvostosta. Lisäksi sillä otettiin käyttöön riitojen ehkäisemisen ja ratkaisemisen mekanismi. Näistä syistä TRIPS-sopimus on yksi soveltuvimmista ja tehokkaimmista välineistä teollis- ja tekijänoikeuksien loukkauksiin liittyvissä ongelmissa.

Euroopan yhteisön tekemiin lukuisiin kahdenvälisiin sopimuksiin sisältyy teollis- ja tekijänoikeuksia käsittelevä luku. Tässä luvussa vaaditaan yleensä korkeatasoista suojaa teollis- ja tekijänoikeuksille (täytäntöönpano mukaan luettuna). Useimpiin sopimuksiin sisältyy myös lauseke alan teknisestä yhteistyöstä. Näitä lausekkeita on seurattava huolellisesti ja ne on pantava tosiasiallisesti täytäntöön kiinnittäen erityistä huomiota nk. ongelmallisimpiin maihin.

Mainittujen monenvälisten ja kahdenvälisten sopimusten institutionaalisia rakenteita (TRIPS-neuvosto, assosiaationeuvostot, Maailman henkisen omaisuuden järjestö WIPO jne.) voidaan käyttää lainsäädäntö- ja täytäntöönpano-ongelmien valvomiseen ja käsittelemiseen jo hyvin varhaisessa vaiheessa. Niiden avulla on mahdollista käydä jäsenneltyä poliittista vuoropuhelua ja ne voivat tarjota foorumeja uusien aloitteiden esittämiselle, tai niissä voidaan ennakoida mahdollisia tulevia ongelmia, ennen kuin tarvitaan tiukempia toimenpiteitä.

Lisäksi täytäntöönpanoa koskevista lausekkeista aiotaan tehdä tulevissa kahdenvälisissä tai kahden alueen välisissä sopimuksissa toimivampia sekä määritellä selkeästi, mitä EU pitää korkeimpina tämän alan kansainvälisinä normeina ja minkälaisia toimia se odottaa kauppakumppaneiltaan.

Erityistoimet:

— EU kuulee muita kauppakumppaneita mahdollisuudesta käynnistää TRIPS-neuvostossa aloite sen epäkohdan esiin tuomiseksi, että TRIPS-vaatimusten täytäntöönpano kansallisessa lainsäädännössä on osoittautunut riittämättömäksi keinoksi torjua tavaroiden laitonta valmistusta ja väärentämistä ja että itse TRIPS-sopimuksessa on useita puutteita.

— TRIPS-neuvosto voisi esimerkiksi harkita tulevaisuudessa eräitä toimia tilanteen korjaamiseksi, kuten laajentaa tullitoimenpiteiden soveltamista koskevan velvoitteen koskemaan myös kauttakuljetustavaroita ja vientitavaroita (8).

— Varmistetaan lainsäädännön ja TRIPS-sopimuksen yhteensopivuuden jatkuva valvonta etenkin nk. ensisijaisissa maissa.

— Tarkistetaan lähestymistapaa kahdenvälisten sopimusten teollis- ja tekijänoikeuksia käsittelevään lukuun, täytäntöönpanoa koskevien lausekkeiden selkiyttäminen ja vahvistaminen mukaan luettuina. Vaikka yhteisön kumppanien tilanne ja valmiudet onkin syytä ottaa huomioon laadittaessa sääntöjä kulloinkin käytäviä neuvotteluja varten, hyvinä malleina ja mittapuina voidaan pitää esimerkiksi EU:n uutta direktiiviä teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanon yhdenmukaistamisesta yhteisössä sekä uutta väärennettyjä ja laittomasti valmistettuja tavaroita koskevaa tullisäädöstä.

— Otetaan täytäntöönpanoa koskevat huolenaiheet järjestelmällisemmin esiin huippukokouksissa sekä näiden kahdenvälisten sopimusten puitteissa perustetuissa neuvostoissa ja komiteoissa. Voidakseen saada kumppaneiltaan tosiasiallista vastakaikua, on olennaista, että komissio saa oikeudenhaltijoilta luotettavaa ja yksityiskohtaista tietoa joko suoraan tai asianomaisissa maissa toimivan komission lähetystön taikka jäsenvaltioiden lähetystöjen kautta.

3) Poliittinen vuoropuhelu

Komission on ilmoitettava selvästi kauppakumppaneilleen, että teollis- ja tekijänoikeuksien tosiasiallisen suojan on oltava vähintään TRIPS-sopimuksessa määrätyn tasoinen ja että laittoman valmistuksen ja väärentämisen torjunnan lähtökohtana on tekijänoikeuksien asianmukainen täytäntöönpano alkulähteellä eli asianomaisten tuotteiden tuotanto- ja vientimaissa. Komissio korostaa myös sitä, että oikeuksien tosiasiallisella täytäntöönpanolla on useimmissa tapauksissa kaikkien edun mukaisia vaikutuksia esimerkiksi terveyteen, kuluttajansuojaan tai yleisemmin ottaen näiden maiden kykyyn houkutella ulkomaisia investointeja. Eri tasoisissa yhteyksissä asianomaisten maiden viranomaisiin komission on tuotava voimakkaasti esiin olevansa halukas auttamaan näitä täytäntöönpanon kehittämisessä, mutta yhtälailla se, että se ei jätä käyttämättä keinojaan puuttua tilanteisiin, joissa puutteellisesta täytäntöönpanosta aiheutuu haittaa yhteisön oikeudenhaltijoille.

Lisäksi komissio aikoo lisätä yhteistyötään niiden maiden kanssa, joihin tämän kaltaiset käytännöt vaikuttavat suuresti ja jotka ovat komission tavoin huolissaan niistä. Yhteistyön avulla on mahdollista lisätä tietojenvaihtoa ja myös osallistua yhteisiin aloitteisiin yhteisön ulkopuolisissa maissa. Lisäksi tällaisten yhteishankkeiden puitteissa voitaisiin päästä tehokkaampaan voimavarojen käyttöön sellaisen maiden kesken, joilla on samoja huolenaiheita ja samansuuntaisia tavoitteita ja pyrkimyksiä.

Myös ongelmallisissa maissa toimivilla komission lähetystöillä saattaa olla merkittävä rooli luotaessa läheisiä yhteyksiä paikallisiin täytäntöönpanosta vastaaviin viranomaisiin, yhteisön oikeudenhaltijoihin, jotka toimivat asianomaisessa maassa, sekä EU:n jäsenvaltioiden ja muiden asianomaisten maiden lähetystöihin.

Erityistoimet:

— Viestiä ”edistäkää teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanoa” olisi tuotava esiin mahdollisimman usein ja mahdollisimman korkealla tasolla komission yhteyksissä asianomaisten maiden viranomaisiin sekä kaikilla tarkoitukseen sopivilla foorumeilla, kuten WTO:ssa ja Maailman henkisen omaisuuden järjestössä (WIPO). Asia on miellettävä ensisijaiseksi tavoitteeksi.

— Pyrkimys saattaa teollis- ja tekijänoikeudet osaksi poliittista vuoropuhelua käy ilmi seuraavista aloitteista:

— EU:n ja Japanin välisessä huippukokouksessa vuonna 2003 komissio ja Japani sopivat vuoropuhelun lisäämisestä eräillä alueilla teollis- ja tekijänoikeudet mukaan luettuina. Huippukokouksessa perustettiin EU:n ja Japanin yhteinen aloite teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöön panemiseksi Aasiassa, jossa keskitytään erityisesti i) seuraamaan tiiviisti Aasian maiden edistymistä tällä alalla, ii) koordinoimaan teknisen avun ohjelmia ja vastuualueita, iii) edistämään EU:n ja Japanin yhteistoimintaa laittoman valmistuksen ja väärentämisen torjuntaa koskevan tiedon lisäämiseksi sekä teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanon vahvistamiseksi, ja iv) selvittämään yhteistyömahdollisuuksia muilla teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvillä aloilla. Aloite pannaan täytäntöön vuosittaisella työsuunnitelmalla, joka sisältää erityistoimia.

— Komissio ja Kiina sopivat EU:n ja Kiinan vuonna 2003 pidetyn huippukokouksen yhteydessä teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan vuoropuhelun käymisestä vähintään kerran vuodessa. Keskusteluissa olisi käsiteltävä muun muassa laittoman valmistuksen ja väärentämisen torjuntaa, toimielinten uudistamista, täytäntöönpanoon liittyviä kysymyksiä kuten täytäntöönpanoa tullin ja poliisin keskustasolla ja sitä alemmilla tasoilla sekä julkishallinnon laitoksissa ja tuomioistuinlaitoksessa. Ensimmäinen kokous pidettiin lokakuussa 2004.

— Ensisijaisten maiden lähetystöjen virkamiehille järjestetään koulutusta, jotta ne pystyvät jakamaan perustietoutta yksiköille, joilla on täytäntöönpanoon liittyviä ongelmia. Perimmäisenä tarkoituksena on luoda komission lähetystöjen virkamiesten välisiä verkostoja ja pyrkiä läheisempään yhteistyöhön lähetystöjen ja päätoimipaikan välillä. Yhteistyöllä helpotetaan tiedonhankintaa sekä eri maiden keskitettyjen toimien ja/tai alueellisen lähestymistavan mukaisten toimien suunnittelua.

4) Aloitteet/tekninen yhteistyö

Useimmat maat, joissa täytäntöönpano on riittämätöntä, valittavat vähäisiä voimavaroja ja sitä, että niillä on muita, kiireellisempiä tavoitteita kuin teollis- ja tekijänoikeuksien suojaaminen. Teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpano on monimutkaista ja monialaista toimintaa. Siihen kuuluvat lainsäädännön laadinta, tuomarien, poliisivoimien, tulliviranomaisten sekä muiden asiantuntijoiden koulutus, virastojen tai työryhmien perustaminen, asian saattaminen yleiseen tietoisuuteen jne. Komissio voi osallistua ja on jossain määrin jo osallistunutkin moniin näistä tehtävistä teknisen yhteistyön ohjelmien puitteissa; asiaan on kuitenkin tärkeätä panostaa vielä enemmän ja tehokkaammin.

Tekninen apu on keino, jolla EU pyrkii tukemaan köyhyyden vähentämistä ja kehitystä. Tästä syystä on tärkeätä osoittaa, että asianmukaisella teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanolla edistetään myös tätä tavoitetta, koska sillä on yhteyksiä investointimahdollisuuksien kehittämiseen, teknologian ja taitotiedon siirtoon, perinteisen tietämyksen suojaan, terveys- ja turvallisuusnormien parantamiseen jne.

On välttämätöntä omaksua joustava lähestymistapa, jossa otetaan huomioon vastaanottajamaiden tarpeiden eroavuudet, kehitystaso, Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsenyys tai ulkopuolisuus sekä suurimmat ongelmat teollis- ja tekijänoikeuksien suhteen (onko maa väärennettyjen tavaroiden tuottaja-, kauttakulku- tai kulutusmaa). Yhteistyöohjelmat tehoavat lopultakin vain jos vastaanottajamaa itse asettaa ne etusijalle ja pitää niitä yhtä tärkeinä.

On myös tärkeää, että tietojen vaihto ja tietyntasoinen yhteisvaikutus toimivat tärkeimpien teknisen avun antajien kuten WIPO:n, Maailman tullijärjestön (WCO), jäsenvaltioiden ja yhteisön ulkopuolisten maiden kuten Japanin, Yhdysvaltojen ja muiden valtioiden välillä.

Myös seuraavia ongelmia on syytä korostaa:

a) Tekninen yhteistyö on useimmiten kysyntälähtöistä eli sen edellytyksenä on edunsaajan esittämä pyyntö. Yhteistyö olisi muutettava vuoropuhelulähtöiseksi keskustelemalla sen tärkeydestä ja hyödystä edunsaajalle.

b) Se on keskipitkän tai pitkän aikavälin ratkaisu, jolla ei saavuteta tuloksia välittömästi. Nyt käsillä oleva strategia on kuitenkin pitkän aikavälin ratkaisu, ja asianmukainen täytäntöönpano on tavoite, jonka saavuttamiseen yksinomaan välittömät toimet eivät riitä; tämä pätee erityisesti vähiten kehittyneisiin maihin, joita TRIPS-vaatimukset eivät toistaiseksi sido.

c) Ohjelmien täytäntöönpano on monimutkainen hallinnollinen prosessi. Sen vuoksi sen keskeisenä osatekijänä on vahvistaa edelleen koordinaatiota teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanon eri näkökohdista vastaavien komission yksiköiden välillä ja toisaalta komission ja kolmansien osapuolten välillä.

Erityistoimet:

— Varmistetaan, että ainakin ensisijaiset maat voisivat sisällyttää teollis- ja tekijänoikeudet kaupan alan teknisen avun ohjelmiin tai että niihin voitaisiin kohdistaa erityisesti teollis- ja tekijänoikeuksien alan ohjelmia.

— Komissio haluaisi laajentaa teknistä apua etenkin Latinalaiseen Amerikkaan, koska tällä alueella täytäntöönpanoa voidaan varmasti parantaa eikä sitä varten ole olemassa ohjelmia.

— Teollis- ja tekijänoikeudet sisältyvät useisiin ohjelmiin. Jotkut niistä, kuten Kaakkois-Aasian maita koskevat ECAP (9) I ja II, on suunnattu erityisesti teollis- ja tekijänoikeuksien tukemiseen. Muut kattavat yleisemmin kauppaan liittyviä kysymyksiä, mutta niiden tavoitteisiin saattaa kuulua myös teollis- ja tekijänoikeudet. Näin on esimerkiksi Kiinaa koskevien WTO II (10)- ja pienhankeohjelman (11), AKT-maiden eli Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioita koskevaan Cotonoun sopimukseen kuuluvien teknisen yhteistyön ohjelmien ja Balkanin maita koskevan yhteisön jälleenrakennus-, kehitys- ja vakautusavun (CARDS) (12) kohdalla. Komissio varmistaa, että teollis- ja tekijänoikeudet on riittävällä tavalla huomioitu näissä ohjelmissa.

— Tuottajamaiden osalta yhteistyöohjelmissa tulisi keskittyä lainlaadinnan tukemisen sijaan täytäntöönpanokeskeiseen strategiaan, johon kuluu muun muassa tuomarien, poliisin ja tullin koulutus.

— Huomautettakoon, että tätä käytäntöä sovelletaan jo onnistuneesti tullin alalla (PO TAXUD). Monet tulliyhteistyösopimukset sisältävät määräyksiä muun muassa väärennettyjen tavaroiden tullivalvonnasta, mikä on tärkeä väline teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanossa. Esimerkiksi Intian ja Kiinan kanssa tehtävillä sopimuksilla (uusi sopimus tehdään lähiaikoina) on myönteisiä vaikutuksia koulutukseen sekä EY:n kokemusten ja menetelmien siirtoon asianomaisiin maihin. Lisäksi ne ovat esimerkkejä siitä, että ehdotukset voivat perustua nykyisiin TRIPS-vaatimuksiin (vrt. valvonnan laajentaminen tuonnista myös vientiin ja kuljetettavina oleviin tavaroihin). Vastaavaan sopimukseen päästään todennäköisesti myös Japanin kanssa vuonna 2004.

— On vaihdettava ajatuksia ja tietoja muiden keskeisimpien teknisen avun antajien kuten WIPO:n, Yhdysvaltojen, Japanin ja tiettyjen EU:n jäsenvaltioiden kanssa tavoitteena välttää toimien päällekkäisyys ja vaihtaa tietoa parhaista käytännöistä.

— Vuoropuhelumekanismeja on parannettava i) WCO:n kanssa (pääosasto TAXUDin koordinoimana), jotta voitaisiin arvioida sen antaman teknisen avun yhteensopivuutta yhteisön kantojen kanssa ja täydentävyyttä yhteisön ohjelmiin nähden sekä ii) WIPO:n ja muiden avunantajien kuten Euroopan patenttiviraston ja sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston (tavaramerkit ja mallit) kanssa tarkoituksena tietojen vaihto ja strategioiden parempi koordinointi.

— Tekninen yhteistyö on myös tärkeä osa TRIPS-sopimusta (67 artikla) ja se on yhdensuuntainen Dohan kehitysohjelman tavoitteiden kanssa. Tältä osin voidaan katsoa, että yhteistyö on täytäntöönpanokeskeistä.

5) Riitojenratkaisu/pakotteet

Sääntö ei voi koskaan toimia tehokkaasti, ellei siihen liity pakotteen uhkaa. Yhtenä mahdollisuutena voisi olla julkistaa niiden maiden nimet, joissa teollis- ja tekijänoikeuksien loukkaaminen on systemaattista ja joissa maan viranomaiset eivät pyri aktiivisesti puuttumaan ongelmaan. Viimeisenä keinona harkittaisiin monen- ja kahdenvälisissä sopimuksissa määrättyjen riitojenratkaisumenettelyjen aloittamista.

Lähtökohdaksi voitaisiin ottaa mekanismi, josta säädetään kaupan esteistä annetussa asetuksessa (TBR-asetus) (13). Kaupan esteistä annettu asetus on säädös, jonka nojalla yhteisön yritykset ja teollisuudenalat voivat esittää valituksen, joka velvoittaa komissiota tutkimaan ja arvioimaan sitä, onko olemassa näyttöä kansainvälisen kaupan sääntöjen rikkomisesta siinä määrin, että siitä aiheutuu kielteisiä kaupallisia vaikutuksia. Tutkinta päättyy joko yhdessä sovittuun ratkaisuun tai riitojenratkaisumenettelyn aloittamiseen.

TBR-asetuksen soveltamisala on laaja käsittäen tavaroiden lisäksi joiltakin osin myös teollis- ja tekijänoikeudet ja palvelut, jos näitä oikeuksia koskevien sääntöjen loukkaukset vaikuttavat yhteisön ja sen ulkopuolisten maiden kauppaan.

Myös muiden kauppaan liittyvien mekanismien käyttöä voitaisiin harkita. EU esimerkiksi sisällyttää yhä useampiin kahdenvälisiin sopimuksiin vastaavankaltaisia välineitä, joita käytetään, jos teollis- ja tekijänoikeuksien suojaa koskevia (mahdollisimman) korkeatasoisia vaatimuksia ei noudateta.

Yhä useammin puutteellinen täytäntöönpano johtuu siitä, että toimivaltaiset viranomaiset ovat laiminlyöneet sääntöjen tosiasiallisen soveltamisen eikä niinkään lainsäädännön puuttumisesta tai TRIPS-vaatimuksia koskevan lainsäädännön suoranaisesta rikkomisesta. Muuttuessaan systemaattisiksi tällaiset puutteet voivat kuitenkin olla perusteena asian viemiselle riitojenratkaisumenettelyyn.

Erityistoimet:

— Oikeudenhaltijoita on muistutettava mahdollisuudesta käyttää TBR-mekanismia tapauksissa, joissa on olemassa näyttöä siitä, että TRIPS-vaatimuksia tai yhteisön ja sen ulkopuolisten maiden välisissä kahdenvälisissä sopimuksissa sovittuja (mahdollisimman) korkeita vaatimuksia on rikottu. Mekanismi käynnistetään tekemällä valitus.

— Jos tapaus on selvästi perusteltu, komissio on valmis aloittamaan omasta aloitteestaan WTO:n riitojenratkaisumenettelyn ja käyttämään vastaavia kahdenvälisiin sopimuksiin sisältyviä riitojenratkaisuvälineitä, mikäli yhteisesti sovittuja teollis- ja tekijänoikeuksia koskevia vaatimuksia ei noudateta.

— Harkitaan muita mekanismeja, joiden avulla voitaisiin vähentää teollis- ja tekijänoikeuksien loukkauksia kolmansissa maissa.

6) Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet

Monet yritykset ja järjestöt ovat jo vuosia osallistuneet aktiivisesti laittoman valmistuksen ja väärentämisen torjuntaan. Ne ovat tärkeä tietolähde mutta myös keskeinen kumppani tiedotuskampanjoissa. Osa näistä yksiköistä toimii jo nyt näkyvästi kaikkein ongelmallisimmissa maissa.

Nyt ehdotettujen erityistoimien lisäksi komissiolla on myös muita esimerkkejä aloitteista, joilla voidaan luoda teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanoon suoraan tai välillisesti liittyviä kumppanuuksia julkisen ja yksityisen sektorin välillä.

Eräässä näistä hankkeista perustettiin innovaatiokeskuksia tukemaan yrityksiä teknologian siirrossa (14). Hankkeeseen osallistuu henkilöitä, joilla on laaja kokemus teollis- ja tekijänoikeuksien alalla (käyttöluvat, teollis- ja tekijänoikeuksien siirto jne.) ja tätä voitaisiin hyödyntää koottaessa tietoja täytäntöönpanoon liittyvistä ongelmista kolmansissa maissa. Verkosto kattaa toistaiseksi ainoastaan EU-maat, mutta sen laajentamista yhteisön ulkopuolisiin maihin olisi harkittava. Käynnissä on kokeiluhanke, jonka toimipaikka on Chilessä.

Teollis- ja tekijänoikeuksia koskeva tukipalvelu (IPR Help-Desk) (15), joka on komission sponsoroima luovuus- ja innovaatiohanke, on jo aloittanut toimintansa. Tukipalvelun tarkoituksena ei ole käsitellä valituksia vaan tuottaa tietoa EU:n teollisuuden käyttöön. Se voi siten antaa neuvontaa yrityksille, joiden oikeuksia loukataan yhteisön ulkopuolisissa maissa.

Komissiolla on pitkä kokemus yksityisten toimijoiden ottamisesta mukaan seminaareihin ja koulutusohjelmiin, joissa on käsitelty erityisesti teollis- ja tekijänoikeuksien rajoilla tapahtuvaa täytäntöönpanoa.

Erityistoimet:

— Tuetaan teollisuus- ja tekijänoikeuksia käsitteleviä paikallisverkostoja, joihin osallistuu yrityksiä, järjestöjä ja kauppakamareita. Tämä käytäntö on jo otettu käyttöön eräissä keskeisissä maissa ja sen aktiivisena tukijana on kauppapolitiikan pääosasto TRADE.

— Parannetaan yhteistyötä sellaisten yritysten ja järjestöjen kanssa, jotka toimivat aktiivisesti laittoman valmistuksen ja väärentämisen torjunnassa muun muassa vaihtamalla tietoja tulevista aloitteista sekä varmistamalla, että komission ja yksityisten tahojen asiantuntijat osallistuvat toistensa järjestämiin tilaisuuksiin.

7) Tietoisuuden lisääminen/yhteisön kokemusten hyödyntäminen

Eräs olennainen osa tätä strategiaa on suurelle yleisölle suunnatun tiedotuksen kehittäminen. Se voidaan jakaa seuraaviin osa-alueisiin:

a) Käyttäjien/kuluttajien tietoisuuden lisääminen yhteisön ulkopuolisissa maissa. Tiedotuksessa on tuotava esiin kaksi näkökulmaa: a) kerrotaan, mitä hyötyä teollis- ja tekijänoikeuksista on luovuuden, investointien, teknologian siirron, perinteen ja laadun säilyttämisen kannalta; b) tiedotetaan teollis- ja tekijänoikeuksien loukkauksien vaikutuksista kansanterveyteen, kuluttajansuojaan, yleiseen turvallisuuteen jne.

b) Oikeudenhaltijoiden tietoisuuden lisääminen. Myös tässä on kaksi näkökulmaa: a) riskit, jotka liittyvät kaupankäyntiin tiettyjen sellaisten maiden kanssa, joissa teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpano on tehotonta, sekä välttämättömät vähimmäistoimet, kuten omien teollisoikeuksien rekisteröinti asianomaisissa maissa (pk-yritykset jättävät usein hakematta teollis- ja tekijänoikeuksien suojaa yhteisön ulkopuolisissa maissa, joissa ne tuotavat tai myyvät tavaroitaan); b) keinot, joita yrityksillä on käytössään oikeuksiensa täytäntöön panemiseksi näissä yhteisön ulkopuolisissa maissa. WTO:n jäsenmailla (vähiten kehittyneitä maita lukuun ottamatta) on ollut velvollisuus ottaa käyttöön teollis- ja tekijänoikeuksien suojan vähimmäisnormit ja panna ne täytäntöön vuodesta 2000 alkaen. On selvää, että teollis- ja tekijänoikeuksien suojan ja täytäntöönpanon on lähdettävä liikkeelle oikeudenhaltijoista itsestään ja että niiden on hyödynnettävä käytettävissä olevat mekanismit mahdollisimman tehokkaasti ennen kuin niillä on oikeutus valittaa tällaisen suojan tehokkuudesta ja sen täytäntöönpanosta.

Erityistoimet:

— Komissiolla ei ole voimavaroja toteuttaa yksin laajoja tiedotuskampanjoita yhteisön ulkopuolisissa maissa. Tiedottamista voitaisiin kuitenkin harjoittaa joillakin edellä mainituista keinoista, kuten esimerkiksi sisällyttämällä tiedotus olemassa oleviin teknisen yhteistyön ohjelmiin tai toteuttamalla sitä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksina.

— Komission yksiköt ovat tukeneet taloudellisesti teollisuus- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanoa koskevan oppaan (Guidebook on Enforcement of Intellectual Property Rights) laadintaa. Oppaan päätarkoituksena on tukea kehitysmaiden ja vähiten kehittyneiden maiden viranomaisten pyrkimyksiä kehittää järjestelmiä ja menetelmiä panna teollis- ja tekijänoikeudet täytäntöön tehokkaasti. Oppaassa käsitellään erityisesti tavallisimpia vaikeuksia, joita asianomaiset maat kohtaavat teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanossa ja annetaan ohjeita siitä, miten nämä oikeudet voidaan suojata tehokkaasti ja pitkällä aikavälillä. Oppaassa on mainittu myös keinoja, joista saattaa olla hyötyä viranomaisille sekä oikeudenhaltijoille ongelmatilanteissa.

— Opas on yleisön saatavilla komission verkkosivustolla.

8) Toimielinten yhteistoiminta

Teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanon eri näkökohdista vastaavien komission yksiköiden on lisättävä keskinäistä koordinaatiota ja yhteistyötä vahvistaakseen komission asemaa. Erityisesti olisi, kuitenkaan luomatta uutta hallinnon tasoa:

a) parannettava edelleen teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanon eri näkökohdista vastaavien komission yksiköiden välistä tiedonvaihtoa ja koordinaatiota;

b) yksinkertaistettava ulkopuolisten yksiköiden (oikeudenhaltijoiden, yhteisön ulkopuolisten maiden viranomaisten jne.) mahdollisuutta saada tietää, mitkä yksiköt käsittelevät niitä koskevia erityiskysymyksiä, sekä niiden mahdollisuutta olla yhteydessä näihin yksiköihin.

Erityistoimet:

— Olisi järjestettävä säännöllisesti yksiköiden välisiä kokouksia, joissa voidaan seurata tämän strategian puitteissa käyttöön otettuja aloitteita, keskustella saavutetuista tuloksista sekä uusien aloitteiden sisällyttämisestä siihen. Lisäksi on lisättävä teknisen avun kysymyksiä käsittelevien yksiköiden välistä yhteistyötä, jotta voitaisiin edistää teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanoon liittyvää tukea asianomaisille yhteisön ulkopuolisille maille.

— Jotta kolmannet osapuolet olisivat tietoisia komission eri yksiköiden välisestä työnjaosta:

— Komission olisi perustettava uusi verkkosivu, jossa on nähtävillä: i) teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanoa koskeva voimassa oleva lainsäädäntö, ii) täytäntöönpanon käsikirja (vademecum), joka sisältää tiedot yhteystahoista, jotka vastaavat komissiossa teollis- ja tekijänoikeuksiin kuuluvista eri oikeuksista sekä niiden täytäntöönpanoon liittyvistä asioista, sekä linkit näiden yksiköiden omille verkkosivuille.

— Ristiinkytkentä luotaisiin kaikkien sellaisten yksiköiden nykyisille verkkosivuille, jotka käsittelevät teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyviä asioita tai aloja.

— On varmistettava koordinaatio teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvien komission muiden aloitteiden kuten innovaatiokeskusten sekä teollis- ja tekijänoikeuksien tukipalvelun kanssa. On myös varmistettava, että nämä aloitteet edistävät tehokkaasti nyt käsillä olevan strategian tavoitteita kokoamalla ja jakamalla yksityissektoria koskevaa tietoa.

(1) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/48/EY, 29.4.2004, on saatavilla osoitteessa:

http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2004/l_195/l_19520040602en00160025.pdf

(2) Neuvoston asetus (EY) N:o 1383/2003, 22.7.2003, on saatavilla osoitteessa:

http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/customs/counterfeit_piracy/files/counterfeit_en.pdf

(3) Tällä strategialla ei ole välittömiä ylimääräisiä rahoitusvaikutuksia Euroopan komission talousarvioon.

(4) Teollis- ja tekijänoikeuksista puhutaan tässä asiakirjassa niiden laajassa merkityksessä, jolloin niihin lasketaan tekijänoikeuden ja sen lähioikeuksien lisäksi muun muassa tavaramerkit, patentit, mallit, maantieteelliset merkinnät, julkistamaton tieto jne.

(5) Selvityksen ”Survey on Enforcement of Intellectual Property Rights in Third Countries” tulokset, mukaan luettuina tarkat maakohtaiset raportit kaikista maista, joista saatiin riittävästi tietoa, ovat nähtävissä seuraavassa Internet-osoitteessa:

http://europa.eu.int/comm/trade/issues/sectoral/intell_property/survey_en.htm

(6) Arvokas tietolähde yhteisön markkinoille tarkoitettujen tai yhteisön kautta kulkevien väärennettyjen tai laittomasti valmistettujen tavaroiden alkuperästä, reitistä ja luonteesta on vuositilastot tullin yhteisön rajalla takavarikoimista yhteisön ulkopuolisista maista peräisin olevista tavaroista. Raporttia julkaisee verotuksen ja tulliliiton pääosasto TAXUD. Vuotta 2003 koskevat luvut löytyvät seuraavasta Internet-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/customs/counterfeit_piracy/index_en.htm

(7) Teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehty sopimus, Maailman kauppajärjestön perustamissopimuksen liite 1C (TRIPS-sopimus, Marrakesh 1994).

(8) TRIPS-sopimuksen 51 artiklan mukaan jäsenet ovat velvollisia soveltamaan tullitoimenpiteitä vain tuontitavaroihin.

(9) EY:n ja ASEANin teollis- ja tekijänoikeuksia koskevassa ohjelmassa (ECAP) on sekä alueellinen että kansallinen osa, ja se kattaa kaikki teollis- ja tekijänoikeuksien alat. Ohjelman varat ovat 5 miljoonaa euroa. Varoihin on suunniteltu 2 miljoonan euron lisäystä Laosin, Kambodžan ja Vietnamin liittymisen vuoksi. Hanke käynnistyi vuonna 2000 ja se kestää viisi vuotta.

(10) WTO II on suurin WTO:n alainen tukiohjelma Kiinassa; sen arvo on 15 miljoonaa euroa viiden vuoden aikana; Kiina on ilmaissut haluavansa myöntää varoihin 30 prosentin korotuksen. Ohjelmaan ehdotetaan teollis- ja tekijänoikeuksia käsittelevää lukua. Ohjelma on tarkoitus käynnistää vuoden 2004 loppuun mennessä.

(11) Hanke on suunniteltu pienhankkeiden tukemiseen Kiinassa. Hankkeen kokonaisarvo on 9,6 miljoonaa euroa ja se kestää 5 vuotta. Aloitteet ovat kysyntälähtöisiä, mutta teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvien hankkeiden sisällyttämistä edistetään aktiivisesti.

(12) Yhteisön Länsi-Balkanin jälleenrakennus-, kehitys- ja vakautusavun (CARDS) puitteissa käynnistettiin teollis- ja tekijänoikeuksia koskeva hanke kesäkuussa 2003. Hanke kestää 36 kuukautta ja sen arvo on 2,25 miljoonaa euroa.

(13) Neuvoston asetus (EY) N:o 3286/94, annettu 22 päivänä joulukuuta 1994, yhteisön menettelyistä yhteisessä kauppapolitiikassa kansainvälisen kaupan säännöissä yhteisölle annettujen, erityisesti Maailman kauppajärjestössä (WTO) käyttöön otettujen oikeuksien käyttämisen varmistamiseksi.

http://europa.eu.int/comm/trade/issues/respectrules/tbr/legis/adgreg06a.htm

(14) Hanketta hallinnoi yritystoiminnan pääosasto ENTR. Lisätietoja osoitteessa:

http://europa.eu.int/comm/enterprise/innovation/networks.htm#irc

(15) http://www.ipr-helpdesk.org