Huom. Tämän kertomuksen oheisasiakirjana on yksityiskohtainen komission yksiköiden valmisteluasiakirja. Täydellinen versio valmisteluasiakirjasta liitteineen on saatavilla englanninkielisenä maatalouden pääosaston Europa-sivustolla ( http://ec.europa.eu/agriculture/cap-funding/financial-reports/eagf/index_en.htm ).

(1) Vuoden 2018 talousarvioon otetut määrärahat, kun niistä on vähennetty ennakoidut vuonna 2018 kerättävät käyttötarkoitukseensa sidotut tulot sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 2018/1046 12 artiklan 3 kohdan mukaisesti vuodelta 2017 vuodelle 2018 siirretyt tulot.

Kuukausimaksut ovat korvaus nettomenoista (sen jälkeen kun tulot on vähennetty), jotka on jo maksettu ja jotka on asetettu käyttöön jäsenvaltioiden toimittamien kuukausi-ilmoitusten perusteella . Menojen ja tulojen kuukausittaiseen kirjanpitoon tehdään tarkastuksia ja oikaisuja näiden ilmoitusten perusteella. Lisäksi nämä maksut vahvistetaan lopullisesti tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevassa menettelyssä tehtävien komission tarkistusten perusteella.

1.1.1.3.Momentti 05 02 18: Koulujakelujärjestelmät

Koulujakelujärjestelmistä aiheutuneet menot olivat 155,8 miljoonaa euroa verrattuna talousarvioon sisältyneeseen ennakoituun 188,0 miljoonan euron tarpeeseen. Alhaisempi käyttöaste kuvastaa sitä, että lukuvuosi 2017–2018 oli ensimmäinen kouluvuosi, jolloin aiemmin erilliset hedelmä- ja maitojärjestelmät yhdistettiin yhdeksi koulujakelujärjestelmäksi, minkä seurauksena jäsenvaltiot ilmoittivat ennakoitua vähemmän menoja talousarviota laadittaessa.

3.2.2.Luku 05 03: Suorat tuet

Varainhoitovuosi 2018 oli kolmas vuosi, jolloin käytettiin vuonna 2013 uudistetussa yhteisessä maatalouspolitiikassa päätettyä uuttaa suorien tukien järjestelmää. Talousarvion tämän luvun kokonaismaksut olivat 41 496,5 miljoonaa euroa. Kyseinen määrä sisältää 441,7 miljoonaa euroa, joilla viljelijöille korvattiin suoria tukia rahoituskuriin liittyen. Se rahoitettiin

vuodelta 2017 siirretyillä 450,5 miljoonalla eurolla. Loput suoritetuista maksuista

eli 41 054,8 miljoonaa euroa rahoitettiin hyväksytyillä 40 668,7 miljoonan euron määrärahoilla ja 1 200,7 miljoonan euron käyttötarkoitukseensa sidotuilla tuloilla. Jälkimmäisen avulla katettiin osa perustukijärjestelmästä aiheutuneista menoista.

Määrärahoja jäi yhteensä käyttämättä 823,3 miljoonaa euroa, joista

814,4 miljoonaa euroa siirrettiin varainhoitovuodelle 2019. Lisäksi vuonna 2018 ehdotetusta rahoituskurista peräisin olevan kriisivarauksen käyttämättä jäänyt määrä (459,5 miljoonaa euroa) siirrettiin momenttiin

05 03 09. Näin ollen tosiasiallisesti sovelletusta rahoituskurista johtuva määrä (459,5 miljoonaa euroa) voitiin siirtää vuodelle 2019 jäsenvaltiolle tehtäviä takaisinmaksuja varten (katso kohta 3.2.2.5). Vuonna 2018 kerättyjen käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen käyttämättä jäänyt määrä (354,9 miljoonaa euroa) siirrettiin vuoden 2019 talousarvioon. Niiden alamomenttien, joissa tarpeet ylittivät talousarvion hyväksytyt määrärahat, lisämenot katettiin talousarvion muista alamomenteista tehdyillä hyväksyttyjen määrärahojen siirroilla tai käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen siirroilla. Vastaavasti niiden suorien tukien osalta, joissa talousarviomäärärahoja ei käytetty loppuun, käytettävissä olevat määrärahat siirrettiin maataloustukirahaston toisiin momentteihin lisämenojen kattamiseksi tarvittaessa.

3.2.2.1.Momentti 05 03 01: Tuotannosta irrotetut suorat tuet

Tästä momentista rahoitettiin pääasiassa yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmää, perustukijärjestelmää, ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisiin maatalouskäytäntöihin myönnettävää tukia, uudelleenjakotukea ja nuorten viljelijöiden tukea. Tämän momentin tukijärjestelmissä tuki ei ole tuotannosta riippuvaista vaan se riippuu tiettyjen vaatimusten, kuten täydentävien ehtojen, noudattamista. Vuoden 2018 talousarviotarpeet tuotannosta irrotettujen suorien tukien osalta olivat 35 960,3 miljoonaa euroa. Budjettivallan käyttäjä myönsi määrärahoja yhteensä 34 309,1 miljoonaa euroa, koska se otti huomioon arvioidut 1 651,2 miljoonan euron käyttötarkoitukseensa sidotut tulot. Jäsenvaltioille kaikista tämän momentin järjestelmistä aiheutuneet menot olivat 35 304,8 miljoonaa euroa, mikä on 98,2 prosenttia näille järjestelmille talousarviossa määritellyistä tarpeista.

3.2.2.2.Momentti 05 03 02: Muut suorat tuet

Tämän momentin määrärahoilla katettiin muiden suorien tukien menoja. Niihin kuuluvat järjestelmät, joissa voi edelleen olla yhteys tukien ja tuotannon välillä tarkasti määritellyissä olosuhteissa ja tarkkojen raja-arvojen puitteissa. Vuoden 2013 uudistuksessa tähän momenttiin lisättiin vapaaehtoinen tuotantosidonnainen tuki ja pieniviljelijäjärjestelmä, ja tietyistä alamomenteista rahoitettiin vain varsin vähäisiä jäljellä olevia määriä sellaisissa järjestelmissä, joiden voimassaolo oli päättynyt.

Komissio oli arvioinut, että vuonna 2018 tähän momenttiin tarvittaisiin määrärahoja 5 900,0 miljoonaa euroa. Jäsenvaltioille aiheutui menoja 5 750,0 miljoonaa euroa eli budjetoitua vähemmän.

3.2.2.3.Momentti 05 03 09: Rahoituskuriin liittyvä suorien tukien takaisinmaksu

Budjettivallan käyttäjä ei osoittanut määrärahoja tälle momentille. Momenttiin kerätään sitomatta olevia hyväksyttyjä määrärahoja, erityisesti käyttämättömän kriisivarauksen määrärahoja, jotka siirretään varainhoitovuodelle N+1 kalenterivuonna N suoriin tukiin sovellettuun rahoituskuriin liittyvien takaisinmaksujen rahoittamiseksi .

Komission täytäntöönpanoasetuksessa määritetään tarvittaessa vuosittain määrät, jotka kunkin jäsenvaltion on maksettava takaisin viljelijöille, ja asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 12 artiklan 2 kohdan johdantokappaleen mukaisesti säädetään, että tähän takaisinmaksuun liittyvät menot voivat saada unionin rahoitusta vain, jos ne on maksettu tuensaajille ennen 16 päivää lokakuuta sinä varainhoitovuonna, jolle määrärahat siirretään. Varainhoitovuonna 2017 sovellettua rahoituskuria vastaavista 450,5 miljoonasta eurosta, jotka siirrettiin takaisinmaksua varten vuoden 2018 talousarvioon, jäsenvaltiot käyttivät takaisinmaksuun 441,7 miljoonaa euroa. Erotus eli 8,8 miljoonaa euroa palautui vuoden 2018 talousarvioon, josta se palautetaan jäsenvaltioille seuraavan varainhoitovuoden lisätalousarvion kautta.

3.2.2.4.Momentti 05 03 10: Maatalousalan kriisivaraus

Tämän momentin määrärahojen tarkoituksena on kattaa menot, jotka aiheutuvat toimenpiteistä, joihin on ryhdyttävä maataloustuotannon tai sen jakelun merkittävistä kriiseistä selviytymistä varten. Kriisivaraus luodaan soveltamalla kunkin vuoden alussa suoria tukia koskevaa vähennystä rahoituskurimekanismin avulla asetuksen (EU)

N:o 1306/2013 25 ja 26 artiklan sekä asetuksen (EU) N:o 1307/2013 8 artiklan mukaisesti. Kriisivarauksen vuotuinen enimmäismäärä on 400 miljoonaa euroa (vuoden 2011 hintoina). Varainhoitovuonna 2018 kriisivarauksen arvoa vastaava summa oli nykyisinä hintoina

459,5 miljoonaa euroa. Kriisivarausta ei käytetty varainhoitovuonna 2018.

Hakuvuonna 2017 rahoituskuri laskettiin yksinomaan 459,5 miljoonan euron kriisivarauksen perustamiseksi. Varainhoitovuoden lopulla kyseisen varainhoitovuoden sitomatta olevat hyväksytyt määrärahat, jotka vastasivat hakuvuoteen 2017 tosiasiallisesti sovelletun rahoituskurin määrää (kriisivarauksen käyttämättömät määrät mukaan lukien), siirrettiin talousarviomomenttiin 05 03 09, jotta ne voitaisiin siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle ja näin rahoittaa viljelijöille kalenterivuonna 2018 määrättyyn rahoituskuriin liittyvät takaisinmaksut.

3.2.3.Luku 05 07: Maatalousmenojen tarkastaminen

3.2.3.1.Momentti 05 07 01: Maatalousmenojen valvonta

Tämä momentti sisältää toimenpiteitä, joilla pyritään lujittamaan paikalla tehtävien tarkastusten menetelmiä ja parantamaan varmennusjärjestelmiä tavoitteena vähentää unionin talousarvion kannalta vahingollisten väärinkäytösten ja sääntöjenvastaisuuksien riskiä. Momentista rahoitetaan myös mahdolliset jäsenvaltioiden hyväksi tehtävät oikaisut, jotka johtuvat tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä ja sääntöjenmukaisuuden tarkastamisesta.

Euroopan unioni rahoitti yhdennetyn hallinta- ja valvontajärjestelmän puitteissa käytettävien satelliittikuvien hankintaa suoraan 9,3 miljoonalla eurolla.