Toimintasuunnitelma - Komission toimintasuunnitelma: vastaus varainhoitovuotta 2001 koskevassa tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa esitettyihin suosituksiin /* SEK/2002/1378 lopull. */





TOIMINTASUUNNITELMA - Komission toimintasuunnitelma: vastaus varainhoitovuotta 2001 koskevassa tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa esitettyihin suosituksiin JOHDANTO Komission hallinnonuudistusta käsittelevässä valkoisessa kirjassa [1] tuotiin esiin tarve lisätä raportointivelvollisuuksia ja taloushenkilöstön vastuuta komission toimintojen tehostamiseksi. Neuvosto pyysikin varainhoitovuoden 2000 vastuuvapauden osalta antamassaan suosituksessa komissiota laatimaan jo seuraavan vastuuvapausmenettelyn yhteydessä toimintasuunnitelman [2], jossa komissio sitoutuu parantamaan hallintoaan. [1] KOM(2000) 200 lopullinen, 1.3.2000. [2] "Neuvosto toteaa kuitenkin, että tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessa ei ole riittävästi tietoa ainakaan kyseisillä aloilla havaittujen virheiden esiintymiskehityksestä. Näin ollen neuvosto voi vain toistaa pyyntönsä, että tilintarkastustuomioistuin toimittaisi ainakin tiedot, jotka mahdollistavat toteutuneen edistymisen objektiivisen vertailun asetettuihin tavoitteisiin nähden ja sellaisen menetelmän käytön, jolla voidaan vertailla tuloksia eri vuosien välillä. Neuvosto pyytää uudelleen, että komissio asettaa tarvittavat tavoitteet toimintasuunnitelmaa kehittäessään." Komissio on ilmoittanut laativansa kyseisen toimintasuunnitelman vuotta 2001 koskevan vastuuvapausmenettelyn yhteydessä. Toimintasuunnitelmassa esitetään, mihin korjaaviin toimiin komissio aikoo ryhtyä tilintarkastustuomioistuimen suositusten perusteella ja mitä tuloksia tällaisilta toimenpiteiltä odotetaan. Suunnitelma perustuu vastauksiin, joita komissio on antanut tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukseen varainhoitovuodelta 2001. Siinä tarkastellaan toimenpiteitä, joita eri toiminta-aloilla on toteutettava komission taloushallinnon parantamiseksi ja myönteisen tarkastuslausuman saamiseksi tilintarkastustuomioistuimelta. Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus on ensimmäinen vaihe vastuuvapausmenettelyssä, joten komission vastaukset siinä esitettyihin huomautuksiin ovat erittäin tärkeä osa menettelyä. Komission on otettava huomautukset huomioon ja esitettävä sen jälkeen pääpiirteet toimista, joihin se aikoo ryhtyä ongelmien korjaamiseksi. Tässä toimintasuunnitelmassa esitetäänkin menoluokittain ryhmiteltyinä toimet, joita komissio on sitoutunut toteuttamaan taloudenhoitonsa parantamiseksi. Omien varojen osalta komissio huolehtii jatkossakin siitä, että perinteisiin omiin varoihin liittyvät menettelyt ovat jäsenvaltioissa yhteisön säännösten mukaisia. Se sitoutuu puuttumaan kaikkiin tilintarkastustuomioistuimen havaitsemiin sääntöjenvastaisuuksiin ja ryhtyy tarvittaessa toimiin saamistensa perimiseksi. Komissio antoi heinäkuussa 2002 yhteisen maatalouspolitiikan välitarkastelun yhteydessä neuvostolle ja parlamentille suosituksensa yhteisen maatalouspolitiikan uudistamisesta. Komissio ehdottaa, että durumvehnän osalta ryhdytään tilintarkastustuomioistuimen analyysin perusteella asianmukaisiin toimiin, sillä analyysin tulokset on vahvistettu ulkopuolisessa arvioinnissa ja sisäisin analyysein. Maitokiintiöjärjestelmän riittämättömän täytäntöönpanon vuoksi joitakin jäsenvaltioita vastaan on jouduttu aloittamaan rikkomisesta johtuvia menettelyjä. Rankaisutoimenpiteitä on tehostettu ja yhdenmukaistettu tilintarkastustuomioistuimen suosituksen mukaisesti. Lisäksi komissio laatii naudanliha-alan yhteistä markkinajärjestelyä koskevan arvioinnin vuosina 2004-2005 ja analysoi tämän alan eri tukivälineiden vaikutusta ja erityisesti Agenda 2000:ssa käyttöön otetun uuden laajaperäistämispalkkiojärjestelmän vaikutuksia. Tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen liittyvän kirjausketjujärjestelmän (CATS) sekä yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän (IACS) osalta komissio on jo ryhtynyt toimiin parantaakseen järjestelmiä tilintarkastustuomioistuimen suosituksen mukaisesti. Rakennetoimien osalta komissio selvittää perusteellisesti syyt siihen, miksi toteutumat eroavat ennusteista. Ohjelmatyön menettelyjen yksinkertaistamista tulevaisuudessa pohditaan myös parhaillaan komission aloitteesta. Jotta toimenpiteet voitaisiin toteuttaa tehokkaasti, on jäsenvaltioiden oltava niissä tiiviisti mukana. Uusia EU:n jäseniksi liittyviä maita valmistellaan ohjelmamenettelyä sekä rakennerahastojen ja koheesiorahaston tukitoimien hallinnointia varten liittymistä edeltävien tukivälineiden avulla. Komissio jatkaa myös maksu- ja valvontamenettelyjen parantamishankkeitaan jäsenvaltioissa. Komissio on hyväksynyt osapuilleen kaikki sisäisiin politiikkoihin liittyvät suositukset, joita tilintarkastustuomioistuin on antanut tutkimustoiminnasta vuotta 2001 koskevassa kertomuksessaan. Useimmissa tapauksissa toimiin on jo ryhdytty ennen vuosikertomuksen julkaisemista, ja niitä jatketaan ja tehostetaan entisestään. Ulkoisten toimien alueella laaditaan vuoden 2002 loppuun mennessä EU:n ulkopuolelle annettavan avun integroitu tarkastusohjelma. Komissio on jo toteuttanut joitakin elintarvikeapua koskevia toimenpiteitä tarkastaakseen, että menettelyjä käytetään oikein, ja lisäksi järjestetään säännöllisin väliajoin väli- ja lopputarkastuksia sekä tilintarkastuksia. EU:n laajentumisen osalta komissio on esittänyt vaihtoehdot, joita kukin ehdokasmaa voi harkita integraation syventämiseksi, ja antaa tältä osin niille niiden tarvitsemaa välttämätöntä tukea. Hallintomenojen osalta yhdenmukaistetaan erillisvirastojen tilinpäätöksissä esitettäviä tietoja, ja komission tilinpitäjä vahvistaa kirjanpitosäännöt ja -menetelmät, joita erillisvirastojen on noudatettava. Eurooppa-koulut jatkavat pyrkimyksiään tilinpäätöksissään esitettävien tietojen yhdenmukaistamiseksi. Komissio on vakaasti päättänyt uudenaikaistaa kirjanpitosääntönsä ja -järjestelmänsä lisätäkseen tilinpäätöstietojen luotettavuutta ja viedäkseen eteenpäin omaa hallinnonuudistustaan. Uusi kirjanpitosäännöstö on tarpeen, jotta komissio voi täyttää uuden varainhoitoasetuksen vaatimukset (siirtyminen integroituun kirjanpitojärjestelmään ja yleisesti hyväksyttyjen kirjanpitoperiaatteiden tiukempi noudattaminen). Vuoden 2002 loppuun mennessä komissio esittää yksityiskohtaisen tiedonannon siitä, miten kirjanpidon uudistushanke toteutetaan. Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus osoittaa, että tilanne EU:n talousarviosta rahoitettavilla eri toimintalohkoilla vaihtelee huomattavasti. Tässä toimintasuunnitelmassa esitetään tärkeimmät strategiat, joita eri toimintalohkoilla noudatetaan tilintarkastustuomioistuimen huomautusten johdosta. Vuosi 2001 on ensimmäinen vuosi, jonka osalta kaikki pääosastojen pääjohtajat ja toimialajohtajat ovat laatineet täydelliset vuotuiset toimintakertomuksensa. Kertomukset toimitettiin 1. toukokuuta 2002 mennessä, ja hanke on alulle pannun hallinnonuudistusprosessin myönteinen seuraus. Vuotta 2002 koskevien toimintakertomusten laadinnassa komissiossa aiotaan kiinnittää erityistä huomiota siihen, että tilintarkastustuomioistuimen suositukset johtavat asianmukaisiin jatkotoimiin. Toimintasuunnitelma toimitetaan neuvostolle samaan aikaan kuin neuvoston suositusten perusteella laadittu vuoden 2000 seurantakertomus. Toimintasuunnitelma on oiva osoitus siitä, että komissio pyrkii omalta osaltaan täyttämään avoimuuteen ja raportointiin liittyvät velvollisuutensa. SISÄLLYSLUETTELO I - HYVÄKSYTYT SUOSITUKSET OMAT VARAT YHTEINEN MAATALOUSPOLITIIKKA RAKENNETOIMET SISÄISET POLITIIKAT ULKOISET TOIMET LAAJENTUMINEN HALLINTOMENOT RAHOITUSVÄLINEET VUODEN 2001 TARKASTUSLAUSUMAAN PERUSTUVAT TOIMET EUROOPAN KEHITYSRAHASTO (EKR) EUROOPAN HIILI- JA TERÄSYHTEISÖ (EHTY) II - HYLÄTYT SUOSITUKSET OMAT VARAT YHTEINEN MAATALOUSPOLITIIKKA RAKENNETOIMET SISÄISET POLITIIKAT ULKOISET TOIMET LAAJENTUMINEN HALLINTOMENOT RAHOITUSVÄLINEET VUODEN 2001 TARKASTUSLAUSUMAAN PERUSTUVAT TOIMET EUROOPAN KEHITYSRAHASTO (EKR) EUROOPAN HIILI- JA TERÄSYHTEISÖ (EHTY) I - HYVÄKSYTYT SUOSITUKSET OMAT VARAT Euroopan tilintarkastustuomioistuimen suositukset // Komission toimet Yhteenveto Komissio huolehtii jatkossakin siitä, että perinteisiin omiin varoihin liittyvät menettelyt ovat jäsenvaltioissa yhteisön säännösten mukaisia. Se sitoutuu puuttumaan kaikkiin tilintarkastustuomioistuimen havaitsemiin sääntöjenvastaisuuksiin ja ryhtyy tarvittaessa toimiin saamistensa perimiseksi. Suositus nro 1 Tulojen esittäminen tulostilissä // Toimi nro 1 Tulojen esittäminen tulostilissä Tilinpäätöksen (nide II, osa 1 ja nide IV) johdanto-osiin sisältyy erittäin tärkeä taulukko "talousarvion toteutuma". Taulukossa jätetään mainitsematta useita mielenkiintoisia tietoja, kun taas jotkin muut tiedot, kuten varainhoitovuoden saldo, esitetään turhaan useaan otteeseen. Tilintarkastustuomioistuin katsoo myös, että tilinpäätöksen (talousarvion toteuttaminen, nide II, osa 1) tuloja koskevaa osaa olisi myös selvennettävä erityisesti sen rakenteen ja sisällön osalta. Erityisesti olisi noudatettava yksityiskohtaisia budjettikohtia, varustettava nimikkeet koodilla, käytettävä säännöstekstien terminologiaa, esitettävä yhdessä arvioidut ja toteutuneet tulot sekä yleisemmin yhdenmukaistettava tulostilin eri osat keskenään ja yleisen talousarvion kanssa (kohdat1.17/1.18). // Vuoden 2001 tulostilin niteessä IV komissio on parantanut huomattavasti tulojen ja menojen toteutumistietojen esitystapaa sekä esittänyt selkeämmin niiden yhteyden tulostaulukkoon. Komission tarkoituksena on esittää tulotaulukko yksityiskohtaisemmin lisäämällä siihen tiedot edellisen vuoden tulojen toteutumisesta sekä tiedot siitä, mikä on toteutuneiden tulojen osuus arvioiduista tuloista. Komissio pyrkii edelleen selkeyttämään tietojen esitystapaa tilintarkastustuomioistuimen toiveiden mukaisesti. Talousarvion toteutuminen esitetään tilinpäätöksen niteen II osan I A-osassa budjettituloja koskevassa osuudessa. Komissio huolehtii kuitenkin siitä, että talousarvion ja tulostilin välinen yhteys tuodaan paremmin esiin (kohta 1.18). Suositus nro 2 Alv- ja BKTL-varojen ja Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän korjauksen esittäminen // Toimi nro 2 Alv- ja BKTL-varojen ja Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän korjauksen esittäminen Tilintarkastustuomioistuimen mielestä alv:n määräytymisperusteita ja BKTL:a koskevat todelliset tiedot, joiden perusteella on laskettu saldot ja saldonmukautukset, on kirjattava tulostiliin ja alv:n määräytymisperusteita ja BKTL:a koskevat arviot on kirjattu yleiseen talousarvioon. Tulostilissä olisi myös esitettävä laskutoimenpiteet, joilla on määritelty jäsenvaltioiden varainhoitovuoden saldojen mukaisesti maksamat määrät. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävästä korjauksesta (luvut 15 ja 35) olisi laadittava oma taulukkonsa, jossa esitetään ne keskeiset perustiedot ja laskutoimenpiteet, joihin korjauksen lopullinen määrä ja sen rahoittaminen perustuvat (kohdat 1.19/1.20). // Komissio aikoo esittää saldojen jäsenvaltioille aiheuttamia kuluja koskevat laskelmat seuraavan tilinpäätöksen yhteydessä. Komissio tutkii, voidaanko tulostiliin sisällyttää taulukoita, joissa esitetään perustiedot Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän korjauksen laskemisesta ja korjauksen rahoitus (kohdat 1.19/1.20). Suositus nro 3 Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän korjauksen laskeminen // Toimi nro 3 Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän korjauksen laskeminen Komissio laatii vuosittain valmisteluasiakirjan, jossa selitetään yksityiskohtaisesti lopullisen korjauksen laskentamenetelmä ja rahoittaminen varainhoitovuonna n-4 [3]. Tämä selittävä asiakirja ei ole osa Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän korjauksen ja sen rahoittamisen vahvistamista koskevaa talousarviomenettelyä, vaan se toimitetaan neuvostolle tiedoksi sen jälkeen, kun täydentävä ja korjaava talousarvio on vahvistettu. Vuonna 2001 asiakirja esitettiin neuvostolle 5. syyskuuta täydentävän ja korjaavan talousarvion nro 3/2001 vahvistamisen jälkeen. Kun otetaan huomioon edellä mainitun asiakirjan tärkeys, tilintarkastustuomioistuimen mielestä se olisi suotavaa toimittaa ajoissa molemmille budjettivallan käyttäjille. [3] Neuvoston budjettikomitealle esitetty Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 1997 budjettiepätasapainon korjaamista ja korjauksen rahoittamista koskeva lopullinen laskelma 5. syyskuuta 2001. Kun otetaan huomioon tarkastuksen sisällön rajoitukset, tilintarkastustuomioistuin sai kohtuullisen varmuuden siitä, että alv- ja BKTL-varat oli moitteettomasti määritetty ja kerätty. Komission olisi kuitenkin tehtävä ehdotuksia Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän korjauksen rahoittamista koskevien lopullisten laskelmien yksinkertaistamiseksi (kohdat 1.38/1.39/1.40). // Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän korjauksen lopullista laskelmaa ja sen rahoittamista koskevan asiakirjan tärkeimpänä tarkoituksena on selvittää, miten korjaus on laskettu tuoreimpien käytettävissä olevien lukujen perusteella. Asiakirjaa ei aina voida toimittaa ennen asianomaisen korjaavan ja täydentävän talousarvion hyväksymistä, vaikka näin tehtiinkin vuonna 2002. Lopullinen laskelma esitetään kuitenkin aina korjaavan ja täydentävän talousarvion perusteluissa. Komissio aikoo selvittää, voidaanko lopullinen korjauslaskelma esittää yksityiskohtaisemmin asianomaisessa korjaavassa ja täydentävässä talousarviossa. Omia varoja koskeva uusi päätös ja siihen liittyvä valmisteluasiakirja Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän korjauksen laskennasta ("Laskentamenetelmä") tarjoavat tilaisuuden yksinkertaistaa lopullisen korjauksen budjetointia. Samalla voidaan yksinkertaistaa korjauksen rahoittamista koskevaa lopullista laskelmaa. Komissio aikoo hyödyntää tätä tilaisuutta vuotta 2001 koskevassa korjauslaskelmassa, joka budjetoidaan vuonna 2005. (kohdat 1.39/1.40). Suositus nro 4 Tuloja koskevan uuden budjettinimikkeistön käyttäminen // Toimi nro 4 Tuloja koskevan uuden budjettinimikkeistön käyttäminen Varainhoitoasetuksessa [4] säädetään, että budjettinimikkeistö vahvistetaan talousarviomenettelyn yhteydessä osastoihin, lukuihin ja momentteihin. Käytössä oleva luokittelu, jossa on otettava huomioon hyvin erityyppisten tulojen erilainen luonne, on epätasapainossa ja joskus epäjohdonmukainen. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että olisi vältettävä perinteisten omien varojen, alv- ja BKTL-varojen sekä Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän korjauksen keskittyminen liiaksi osastoon 1 (98,3 % vuonna 2001) erottamalla perinteiset omat varat omaksi osastokseen. Edellisen varainhoitovuoden käytettävissä oleva ylijäämä (luku 30) olisi erotettava omaksi osastokseen, sillä se ei liity millään tavalla samassa osastossa mainittuja alv- ja BKTL-varoja sekä Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävää korjausta koskeviin saldoihin, korjauksiin ja palautuksiin (luvut 31, 32, 33 ja 35) (kohta 1.21). // Komissio katsoo, että budjettinimikkeistön rakenne ei voi määräytyä yksinomaan määrällisten periaatteiden mukaisesti. Se selvittää, voidaanko tulopuolen budjettinimikkeistöä tarvittaessa muuttaa (kohta 1.21). [4] Asetuksen 9 artiklan 3 kohta. Suositus nro 5 Valvontajärjestelmiä koskevat kansalliset ohjeet // Toimi nro 5 Valvontajärjestelmiä koskevat kansalliset ohjeet Useiden tarkastuksen kohteena olleiden varastojen tapauksessa fyysisiä tarkastuksia ei ollut tehty niin usein kuin kansallisissa ohjeissa vaadittiin. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että jäsenvaltioiden olisi parannettava kansallisia ohjeitaan tullivarastoinnin valvontajärjestelmän osalta niin, että niissä täsmennettäisiin valvonnan tyyppi, sisältö ja määrä. Ohjeissa olisi määriteltävä myös se, millä tullihallinnon tasolla yksityiskohtaisia valvontasääntöjä koskevat päätökset olisi tehtävä. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että tarkastuksia toteutetaan säännöllisin väliajoin (kohdat 1.32/1.36). // Tulli 2002 -ohjelman osana laaditaan parhaillaan luetteloa tullivalvonnan kattamista alueista. Asiakirja tarjoaa tulliviranomaisille täydellisen luettelon tullivalvonnan eri alueista ja osa-alueista ja siinä esitetään yhteiset määritelmät valvontamenetelmistä. Komissio pyrkii jatkossakin varmistamaan, että jäsenvaltiot noudattavat perinteisten omien varojen perintämenettelyissään EY:n säännöksiä. Se on myös ottanut asiakseen varmistaa, että tilintarkastustuomioistuimen kertomuksissa esiin tuodut tapaukset, joissa EY:n säädöksiä ei ole noudatettu, johtavat jatkotoimiin ja tarvittaessa omien varojen tai korkojen perintään. Komissio myöntää, että valvonnasta on vaikea saada yhtenäistä kuvaa. Tullivalvonnan asiantuntijoista ja komission edustajista koostuva projektiryhmä kehittää parhaillaan Tulli 2002 -ohjelman osana yhteistä riskinhallintamallia sekä vakiokäytäntöä valvontatietojen vaihtamiseen ja riskiluokan valintaan (kohdat 1.30/1.31/1.35/1.36). Suositus nro 6 Erillinen kirjanpito // Toimi nro 6 Erillinen kirjanpito Useiden jäsenvaltioiden B-kirjanpidossa havaittiin vuonna 2001 ongelmia edellisvuosien tavoin. Saksassa ei voida tällä hetkellä vahvistaa B-kirjanpidon saldoa, sillä tietokannassa ei voida tarkastella yksittäisiä kirjauksia. Italiassa B-kirjanpito ei vielä ole yhdenmukaista ja laskuvirheitä voi tapahtua paikallis- ja aluetasolla ilman, että niitä havaitaan tarkastuksissa. B-kirjanpitoon viedyissä kirjauksissa havaittiin virheitä myös Belgiassa ja Ranskassa, ja komission tarkastuskertomuksissa viitattiin B-kirjanpidon virheisiin Irlannissa, Ruotsissa ja Suomessa. Vaikka kyseiset virheet ovat rahamääräisesti pieniä, ne ovat osoituksena omien varojen tilittämisen heikkouksista yhteisön passitusjärjestelmässä (kohta 1.27). // Vuotta 2000 koskevaan vuosikertomukseen laatimassaan vastauksessa komissio oli sitä mieltä, että nykyinen erillisen kirjanpidon järjestelmä saattaa johtaa sekä järjestelmällisiin että yksittäisiin virheisiin. Komissio onkin nähnyt vaivaa parantaakseen järjestelmän rakennetta, ja kiinnittää asiaan erityistä huomiota jäsenvaltioihin suuntautuvien tarkastuskäyntiensä yhteydessä. Lisäksi komissiossa on jo ryhdytty selvittämään, mitä taloudellisia seurauksia tilintarkastustuomioistuimen Ranskassa ja Italiassa havaitsemista tapauksista saattaa aiheutua. Tilintarkastustuomioistuimen esittämien muiden huomautusten perusteella ryhdytään asianmukaisiin toimiin heti kun jäsenvaltioilta on saatu kaikki asiaan liittyvät tiedot (kohta 1.27). Suositus nro 7 Alv-tulojen suojaamiseen liittyvä hallinnollinen yhteistyö // Toimi nro 7 Alv-tulojen suojaamiseen liittyvä hallinnollinen yhteistyö Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että seuraavat toimet olisi toteutettava jäsenvaltioiden ja komission välisen hallinnollisen yhteistyön tehostamiseksi: // a) SCAC:ssa ja SCAF:ssa voitaisiin komission ohjauksessa kehittää petostentorjuntastrategian parhaita käytäntöjä; // a) Komissio on samaa mieltä siitä, että SCAC:ssä olisi mietittävä petostentorjuntastrategian parhaita kehittämistapoja. SCAC:hen on perustettu tilapäinen työryhmä, jonka tarkoituksena on koota parhaita toimintatapoja karusellikaupan ennaltaehkäisyssä ja torjunnassa; b) jäsenvaltioiden välistä tietojenvaihtoa voitaisiin helpottaa kehittämällä edelleen VIES-järjestelmän käyttöä petosten torjunnassa, laatimalla kahden- tai monenvälisiä sopimuksia ja toteuttamalla korjaavia toimia silloin, kun jäsenvaltiot eivät toimita ajantasaisia tietoja; // b) Näitä ongelmia käsitellään hallinnollista yhteistyötä koskevassa komission ehdotuksessa, vaikka komissio onkin sitä mieltä, että petostentorjuntaa koskevia tietoja olisi vaihdettava VIES-järjestelmän ulkopuolella; c) voitaisiin perustaa tiettyjen alv-petostapausten selvittämisestä vastaavia erityisiä tarkastusyksiköitä, jotta jäsenvaltiot pystyisivät paremmin torjumaan petoksia, edellyttäen, että yksiköt perustetaan keskustoimistojen yhteyteen tai että ne työskentelevät tiiviissä yhteistyössä keskustoimistojen kanssa OLAFin avustuksella // c) Komissio hyväksyy suosituksen. Alv-petoksia käsittelevien erityisten tarkastusyksiköiden tarvetta on korostettu useissa komission valmisteluasiakirjoissa ja kertomuksissa; d) neuvoston asetuksen (ETY) N:o 218/92 11 ja 12 artiklassa tarkoitetun tietojenvaihdon laajuutta olisi selkeytettävä ja täsmennettävä, ja jäsenvaltioiden välistä tietojenvaihtoa voitaisiin tehostaa yhdenmukaistamalla jäsenvaltioiden keskustoimistoiden toimivaltuudet ja toimintamahdollisuudet (kohta 1.54). // d) Komissio hyväksyy suosituksen ja huomauttaa, että neuvostossa neuvotellaan parhaillaan hallinnollista yhteistyötä koskevaan komission ehdotukseen perustuvasta uudesta luonnoksesta neuvoston asetuksen 218/92/ETY 11 ja 12 artiklaksi. Keskustoimistojen toimintaan liittyviä puutteita on käsitelty useissa komission kertomuksissa, mutta kuten jo todettiin, puutteiden korjaaminen vaatii lähinnä kansallisia toimenpiteitä (kohta 1.54). // Mitä tulee OLAFin operatiiviseen toimivaltaan arvonlisäverotuksen alalla, komissio on ottanut taloudellisten etujen suojaamista ja petostentorjuntaa koskevassa toimintasuunnitelmassaan 2001-2003 [5] ja vuoden 2001 työohjelmassaan [6] tavoitteekseen laatia ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi, jonka tarkoituksena on perustaa jäsenvaltioiden viranomaisten ja komission välille yhteistyöjärjestelmä Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamiseksi laittomalta toiminnalta. Laittomaan toimintaan luetaan tällöin mukaan myös arvonlisäveroon ja rahanpesuun liittyvät asiat. [5] KOM(2001) 254 lopullinen, 15.5.2001. [6] lomake 2001/098. Komission yksiköissä valmistellaan EY:n perustamissopimuksen 280 artiklaan perustuvaa ehdotusta, jossa komissiolle annetaan hallinnollisen yhteistyön koordinointitehtävä erityissäännöksin (kohta 1.53). Lisäksi yksin jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluvien suositusten osalta komissio on järjestänyt suositusten seurannan ja arvioinnin. Komissio esittää päätelmänsä kertomuksessa, jonka se laatii neuvostolle ja Euroopan parlamentille asetuksen (ETY) 218/92 14 artiklan mukaisesti (kohta 1.54). Suositus nro 8 Budjettihallinnon analyysi Todelliset tulot // Toimi nro 8 Budjettihallinnon analyysi Todelliset tulot Ranskan kuukausittain tilittämät maatalousmaksut olivat keskimäärin 4,7 miljoonaa euroa tammikuun ja huhtikuun 2001 väliseltä ajalta, mutta ne kasvoivat nopeasti 10,3 miljoonaan euroon toukokuussa 2001, jonka jälkeen ne pysyivät tällä tasolla. Koko vuotta 2001 tarkasteltaessa määrät kasvoivat 74 prosenttia vuoteen 2000 verrattuna, mikä poikkeaa tuontitulleissa havaitusta yleisestä suuntauksesta (kohta 1.7). // Komissio ottaa yhteyttä Ranskan viranomaisiin selvittääkseen syyn muutokseen ja ryhtyäkseen toimiin, joita tarvitaan EY:n taloudellisten etujen suojaamiseksi (kohta 1.7). Suositus nro 9 Tilastotietojen hyödyntäminen alv-petosten torjunnassa // Toimi nro 9 Tilastotietojen hyödyntäminen alv-petosten torjunnassa Osana varainhoitovuotta 1999 koskevaa vuosikertomusta [7] tilintarkastustuomioistuin suositteli, että vero- ja tilastolähteistä saatujen tietojen keskinäistä vertailumenetelmää, jota on testattu Ranskassa ja Italiassa, sovellettaisiin myös muissa jäsenvaltioissa ja käytettäisiin mahdollisena petostentorjuntakeinona. Komissio sitoutui vastauksessaan keskustelemaan tästä menetelmästä jäsenvaltioiden kanssa. [7] Kohdat 1.63-1.70. Suosituksessaan vastuuvapauden myöntämisestä komissiolle Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuodelta 1999 [8] neuvosto suhtautuu myönteisesti tilintarkastustuomioistuimen suositukseen ja ehdottaa, että omia varoja käsittelevä neuvoa-antava komitea tutkisi asiaa. Vaikka komissio on toteuttanut asianmukaiset toimet sitoumuksensa johdosta, jäsenvaltiot eivät ole päässeet asiasta sopimukseen. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa jälleen, että komissio jatkaisi toimiaan tässä erityisen tärkeässä asiassa (kohdat 1.42/1.43/1.44). // Asiasta keskusteltiin molemmissa omia varoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksissa vuonna 2001. Italian ja Ranskan lopullinen kanta oli, että teoreettisia alv-tuloja koskevien tilastotietojen kerääminen vaatii valitettavasti niin paljon tietojen pirstomista, ettei siitä ole hyötyä verotarkastusten valinnalle. Niiden mielestä on muitakin riski-indikaattoreita, jotka ovat helpommin saatavilla, luotettavampia ja helppokäyttöisempiä. Jäsenvaltiot tulivat lisäksi siihen tulokseen, että omia varoja käsittelevä neuvoa-antava komitea ei ole paras mahdollinen foorumi asian viemiseksi eteenpäin. Komitean työn tulokset ovat kuitenkin käytettävissä, jos jäsenvaltiot katsovat, että niistä on hyötyä niiden omille riskianalyysijärjestelmille. Komissio ottaa lisäksi asian esille alv-perusteisia omia varoja koskevilla tarkastuskäynneillään varmistaakseen, että kansalliset viranomaiset suhtautuvat vakavasti teoreettisen ja todellisen alv:n välisten erojen aiheuttamiin seurauksiin (kohdat 1.43/1.44). [8] Asiakirja SN 2088/01 - DGF II. YHTEINEN MAATALOUSPOLITIIKKA Euroopan tilintarkastustuomioistuimen suositukset // Komission toimet Yhteenveto Komissio toimitti neuvostolle ja parlamentille välitarkastelun yhteydessä vuoden 2002 heinäkuussa uutta yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevat suositukset. Komissio ehdottaa, että durumvehnän osalta ryhdytään tilintarkastustuomioistuimen analyysin perusteella asianmukaisiin toimiin, sillä analyysin tulokset on vahvistettu ulkopuolisessa arvioinnissa ja sisäisin analyysein. Maitokiintiöjärjestelmän riittämättömän täytäntöönpanon vuoksi joitakin jäsenvaltioita vastaan on jouduttu aloittamaan rikkomisesta johtuvia menettelyjä. Rankaisutoimenpiteitä on tehostettu ja yhdenmukaistettu tilintarkastustuomioistuimen suosituksen mukaisesti. Lisäksi komissio laatii naudanliha-alan yhteistä markkinajärjestelyä koskevan arvioinnin vuosina 2004-2005 ja analysoi tämän alan eri tukivälineiden vaikutusta ja erityisesti Agenda 2000:ssa käyttöön otetun uuden laajaperäistämispalkkiojärjestelmän vaikutuksia. Tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen liittyvän kirjausketjujärjestelmän (CATS) sekä yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän (IACS) osalta komissio on jo ryhtynyt toimiin parantaakseen järjestelmiä tilintarkastustuomioistuimen suosituksen mukaisesti. Suositus nro 1 IACS-järjestelmän tarkastustulosten raportointi // Toimi nro 1 IACS-järjestelmän tarkastustulosten raportointi Tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta koskevan arvioinnin yhteydessä tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut 156 tapahtuman otoksen. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tarkastusten tulosten raportointia olisi parannettava ja kyettävä erityisesti erottamaan riskiin perustuvien tarkastusten ja satunnaisotannalla tehtyjen tarkastusten tulokset toisistaan (kohta 2.44). // Jäsenvaltioiden on lähetettävä peltokasvien viljelyä koskevista tuista selvitys, jossa ilmoitetaan muun muassa tarkastusten tulokset. Tätä varten komissio on velvoittanut jäsenvaltiot ilmoittamaan peltokasvien osalta erikseen riskianalyysin ja satunnaisotannan perusteella valittujen tapausten tulokset. Velvoitus on tullut voimaan vuonna 2000 ja ilmoitus tehdään komission yksiköissä laaditulla lomakkeella. Vaikka jäsenvaltioiden ei edellytetäkään kotieläinpalkkioiden osalta raportoivan tarkastustuloksistaan tilintarkastustuomioistuimen esittämällä tavalla, satunnaisotantaan ja riskiin perustuvien tarkastusten jakaumaa on tarkasteltu säännöllisesti siltä osin kuin se on ollut tarpeen komission yksiköiden suorittamien maatalousmenojen tarkastusten yhteydessä. Tavoitteena on ollut varmistaa, että paikalla tehtäviin tarkastuksiin valitaan edustava joukko maatalousyrittäjiä siten kuin asetuksessa (ETY) N:o 3887/92 säädetään. IACS-järjestelmää koskevaa lainsäädäntöä on tältä osin lisäksi tiukennettu 1. tammikuuta 2002 voimaantulleen asetuksen (EY) 2419/2001 19 artiklan 1 kohdan perusteella, jossa säädetään, että jäsenvaltioiden "on valittava satunnaisesti 20-25 prosenttia niiden viljelijöiden vähimmäislukumäärästä, joille on tehtävä tarkastus paikalla". Tämä säännönmukainen vaatimus varmistaa riittävästi, että tilintarkastustuomioistuimen huomautuksessa mainitut tarkastusten tulokset on perusteltu asianmukaisesti (kohta 2.44). Suositus nro 2 CATS-tietokanta // Toimi nro 2 CATS-tietokanta Komissiolla on CATS-tietokanta (Clearance audit trail system), joka sisältää EMOTR:n tukiosastosta kaikissa 15 jäsenvaltiossa edellisen varainhoitovuoden aikana suoritettuja maksuja koskevat tiedot. Tilintarkastustuomioistuin on todennut, että useimmissa tiedoissa on paljon puutteita. Komission olisi toteutettava tarvittavat toimet CATS-tietokannan saamiseksi luotettavammaksi ja käyttökelpoisemmaksi (kohta 2.47). // CATS-tietojen laatua koskevia tarkastuksia tullaan tulevaisuudessa parantamaan käyttämällä tarkastusten sarjaa, joka vastaa tilintarkastustuomioistuimen toteuttamia tarkastuksia. Lisäksi ohjelmaan, jota jäsenvaltiot käyttävät atk-tietojen lähettämiseksi komissiolle, lisätään tehokkaampia laaduntarkastusmenetelmiä (esim. koodiluetteloiden käyttäminen) varainhoitovuodesta 2002 alkaen (kohta 2.47). Suositus nro 3 Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen // Toimi nro 3 Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen Todistuksen myöntävät elimet: eräät näistä elimistä nimettiin myöhään. Eräät maksajavirastoista eivät täytä hyväksymisperusteita. Komission olisi ryhdyttävä toimiin tilanteen korjaamiseksi (kohdat 2.53.-2.55). // Komissio huolehtii siitä, että todistusta myöntävät elimet nimetään aikaisemmassa vaiheessa vuotta ja että näin toimitaan vuonna 2002. Se seuraa myös tiiviisti uusien maksajavirastojen hyväksymismenettelyä (kohdat 2.53-2.55). Suositus nro 4 Maitoalan maksut // Toimi nro 4 Maitoalan maksut Tilintarkastustuomioistuin muistuttaa jälleen, että komission olisi toteutettava toimenpiteitä varmistaakseen, että korjauksia sovelletaan järjestelmän puutteisiin, jotka aiheuttavat taloudellisen riskin EMOTR:n talousarviolle (kohta 2.71). // Lisämaksuun aiemmin tehdyt rahoituskorjaukset koskivat kahta asiaa: perimättä olevien maksujen määrää ja maksun viivästymisestä kertyneitä korkoja. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen viimeaikaisissa tuomioissa on kuitenkin todettu, ettei jäsenvaltioita voida vaatia maksamaan maksuja, joita ne eivät ole vielä perineet (varsinkin silloin kun maksut on riitautettu kansallisissa tuomioistuimissa). Tuomioiden mukaan se, että joitakin maksettavaksi kuuluvia summia ei ole maksettu tai että ne on maksettu myöhässä, ei sinänsä ole vastoin jäsenvaltioille asetettuja velvollisuuksia. Komissio korostaa, että maksuja on jäänyt suuri määrä perimättä lähinnä siksi, että tuottajat ovat kieltäytyneet maksujen maksamisesta ja vieneet asian käsittelyn kansallisiin tuomioistuimiin. On myös muistettava, että komissio on antanut uuden asetuksen kiintiöjärjestelmän täytäntöönpanosta (asetus 1392/2001), jolla tiukennetaan merkittävästi sääntöjenvastaisuus- tai petostapauksiin sovellettavia seuraamuksia, joten tilintarkastustuomioistuimen suositusta on noudatettu. Suositus nro 5 Durumvehnän yhteinen markkinajärjestely // Toimi nro 5 Durumvehnän yhteinen markkinajärjestely Tilintarkastustuomioistuin toteaa vuoden 1997 kertomuksessa esitettyjen huomautusten seurantaraportissaan, että durumvehnän tuki ylittää selvästi tuottajien tulotason säilyttämiseen tarvittavan määrän. Yhteisen markkinajärjestelyn uudistuksella olisi saatu aikaan merkittäviä säästöjä. Tilintarkastustuomioistuin katsookin, että sen aiemmat suositukset ovat vieläkin ajankohtaisia (kohdat 2.87-2.89). // Komissio ehdottaa tilintarkastustuomioistuimen kyseistä alaa koskevan analyysin ja riippumattomien asiantuntijoiden arvion perusteella, että erityinen lisätuki alennetaan 250 euroon hehtaarilta perinteisillä alueilla ja että tukijärjestelmä poistetaan kokonaan muilla kuin perinteisillä alueilla. Korkealaatuisen durumvehnän tuotannon parantamiseksi ehdotetaan, että otetaan käyttöön 15 euroa tonnilta oleva erityistuki durumvehnälle, joka myydään teollisuuden käyttöön tietyt laatuominaisuudet takaavin sopimuksin (kohdat 2.87-2.89). Suositukset nro 6 ja 7 Banaanialaa koskeva erityiskertomus: // Suositukset nro 6 ja 7 Banaanialaa koskeva erityiskertomus: Yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteiden saavuttamiseksi toteutetuissa toimenpiteissä on puutteita, ja lisäksi eräillä niistä on ollut ei-toivottuja seurauksia. Tilintarkastustuomioistuin esittää erityiskertomuksessaan useita suosituksia etenkin yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteiden paremmasta määrittelystä ja tarkastusten tehostamisesta. Koska komissio on sitoutunut tekemään ensimmäisen mittavan arvioinnin noin vuonna 2004, on syytä huolehtia, että aikataulua noudatetaan ja että arviointi kattaa etenkin banaanialan eri tukimuotojen välisen synergian (kohdat 2.115-2.117). // Banaanialan tavoitteet on määritelty ja määrät ilmaistu yhtä yksityiskohtaisesti kuin muissa yhteisissä markkinajärjestelyissä, ja niitä tarkastellaan perusteellisesti vuodeksi 2004 suunnitellun yhteisten markkinajärjestelyjen arvioinnin yhteydessä (asetuksen N:o 404/93 32 artikla). Lisäksi yksinomaan tariffeihin perustuva järjestelmä otetaan käyttöön viimeistään 1. tammikuuta 2006 (asetuksen [ETY] N:o 404/93, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella [EY] N:o 216/01, 16 artiklan 1 kohta). Erikseen on mainittava, että tuontitullimenettelyjä on yhä parannettava jäsenvaltioissa, ja komissio muistuttaa jatkossakin jäsenvaltioita asian tärkeydestä, jotta ongelma saataisiin lopullisesti ratkaistua (kohdat 2.115-2.117). Suositus nro 8 Öljysiementen tukijärjestelmää koskeva erityiskertomus // Toimi nro 8 Öljysiementen tukijärjestelmää koskeva erityiskertomus Tilintarkastustuomioistuin katsoo myös, että komission olisi tarkasteltava uudelleen tukea kasveille, joita voidaan viljellä öljysiementen asemesta (kohta 2.123). // Tukea viljakasveille, joita voidaan viljellä öljykasvien asemesta, tarkistetaan Agenda 2000:n välitarkistuksen yhteydessä. Viljakasvien interventiohintojen alentaminen ei kuitenkaan vaikuta öljykasveihin. Toisaalta öljykasvit hyötyvät viljakasvien yleiseen tukijärjestelmään kuuluvien suorien tukimaksujen korottamisesta; maksuja korotetaan 63 eurosta tonnilta 66 euroon tonnilta (kohta 2.123). Suositus nro 9 Erityiskertomus naudanliha-alan laajaperäistämispalkkiojärjestelmästä // Toimi nro 9 Erityiskertomus naudanliha-alan laajaperäistämispalkkiojärjestelmästä Tilintarkastustuomioistuin on havainnut joitakin puutteita palkkiojärjestelmän täytäntöönpanossa ja on varsinkin yrittänyt mitata palkkioiden todellisen kannustinvaikutuksen karjankasvatukseen. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että vaikutus on vähäinen. Näin ollen tilintarkastustuomioistuin suosittaa laajaperäistämispalkkiojärjestelmän vaikuttavuuden arviointia (kohta 2.127). // Komissio on suunnitellut ja se toteuttaa naudanliha-alan yhteistä markkinajärjestelyä koskevan tarkastelun vuosina 2004-2005 ja analysoi tämän alan eri välineiden vaikutusta ja erityisesti Agenda 2000:ssa käyttöön otetun uuden laajaperäistämispalkkiojärjestelmän vaikutuksia (kohta 2.127). Suositus nro 10 Valvontajärjestelmät // Toimi nro 10 Valvontajärjestelmät Komission olisi vuosittain toimitettava uudelleen ja varmennettava edustava otos yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tarkastuksista (kohta 2.44). // Komissio katsoo, että yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä mahdollistaa suurelta osin virheiden määrän rajoittamisen. Lisäksi komissio parantaa valvontajärjestelmän toimintaa jatkuvasti muuttamalla asianomaisia asetuksia sekä kannustamalla niiden täysimittaiseen täytäntöönpanoon ja kehittämiseen jäsenvaltioissa. Tämä koskee esimerkiksi nautaeläinten tunnistamisjärjestelmän täytäntöönpanoa ja viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän käyttöönottamista viimeistään 1. tammikuuta 2005 (kohta 2.44). Tarkastusten uudelleensuorittaminen on ollut yksi osa lähes kaikkia IACS-järjestelmään liittyviä tarkastuskäyntejä jo useiden vuosien ajan ja on jatkossakin keskeinen osa tarkastuksia, joita komission yksiköt toimittavat paikalla. Tämä käy selvästi ilmi myös komission tarkastuskertomuksista. RAKENNETOIMET Euroopan tilintarkastustuomioistuimen suositukset // Komission toimet Yhteenveto Komissio selvittää perusteellisesti syyt siihen, miksi toteutumat eroavat ennusteista. Jotta toimenpiteet voitaisiin toteuttaa tehokkaasti, on jäsenvaltioiden oltava niissä tiiviisti mukana. Ohjelmatyön menettelyjen yksinkertaistamista tulevaisuudessa pohditaan myös parhaillaan komission aloitteesta. Uusia EU:n jäseniksi liittyviä maita valmistellaan ohjelmamenettelyä sekä rakennerahastojen ja koheesiorahaston tukitoimien hallinnointia varten liittymistä edeltävien tukivälineiden avulla. Komissio jatkaa myös maksu- ja valvontamenettelyjen parantamishankkeitaan jäsenvaltioissa. Suositus nro 1 Budjettihallinto: maksuennusteet // Toimi nro 1 Budjettihallinto: maksuennusteet Jäsenvaltioiden kanssa yhdessä käyttöönotetusta maksupyyntöjen ennakointijärjestelmästä [9] huolimatta tarvittavien maksumäärärahojen arviointi on edelleen epäluotettavaa. Komissio ei saata edellisen varainhoitovuoden alussa tehtyjä määräraha-arvioita ajan tasalle [10] eikä sillä ole maksupyyntöjen rekisteröintijärjestelmiä, joiden avulla voitaisiin seurata, kuinka paljon kaikkien rahastojen osalta on vielä maksuja maksamatta. Näin ollen maksumäärärahoja koskevat budjettiennusteet tehdään maksusitoumusmäärärahojen tavoin edelleen ilman tietoja tukitoimien hyväksymisprosessin etenemisestä ja tukitoimien edistymisestä (kohta 3.14). // Maksumäärärahojen toteutumista ei ole helppoa ennustaa. [9] Varainhoitovuotta 1999 koskeva vuosikertomus, komission vastaus kohtaan 3.13. [10] Komission talousarvioesitysten yhteydessä laatimissa valmisteluasiakirjoissa ei anneta mitään tietoja siitä, miten arviot on laadittu. Komissio selvittää perusteellisesti syyt siihen, miksi toteutumat eroavat ennusteista. Ennusteiden laadun parantamiseksi komissio on pyytänyt jäsenvaltioita laatimaan ohjelmakohtaiset ennusteet ja toimittamaan ne sähköisessä muodossa (kohta 3.15). Kauden 2000-2006 tukitoimiin liittyvien maksujen heikko toteutuminen vuosina 2000 ja 2001 johtui lähinnä tukitoimien myöhäisestä käynnistämisestä. Niiden ohjelmien maksujen toteutumisesta, joita koskevat maksusitoumukset tehtiin vuonna 2000, komissio saa tarkat tiedot vuoden 2003 alussa, kun määrärahojen automaattista vapautumista vuonna n + 2 koskevaa sääntöä sovelletaan ensimmäisen kerran (kohta 42). Komission tiedonannossa Euroopan parlamentille ja neuvostolle "Rakennerahastojen talousarvion toteutuminen ja erityisesti maksamatta olevat määrät" (KOM(2002)528 lopullinen, 20.9.2002) komissio on jo tarkastellut lähemmin jäsenvaltioiden ennusteiden ja toteutuneen rahoituksen välillä esiintyvää ongelmaa. Samassa tiedonannossa komissio esittää maksunäkymät vuoden 2010 loppuun saakka. Suositus nro 2 Budjettihallinto: tulostili // Toimi nro 2 Budjettihallinto: tulostili Toisin kuin edellisenä varainhoitovuonna komission selvitykseen [tulostiliin] ei tällä kertaa sisälly kohtia, joissa analysoidaan saatuja kokemuksia. Viime varainhoitovuosina havaitut puutteet, jotka ovat laadultaan rakenteellisia, olisivat kuitenkin vaatineet paljon perusteellisempaa analyysiä, jonka perusteella olisi voitu ehdottaa tulevaisuutta varten ajoissa parannuksia varainhoitoon ja talousarvioon liittyviin menettelyihin (rahoitusnäkymät, määrärahaennusteiden laatimismenettelyt) sekä rakennetoimien ohjelmatyötä ja hallinnointia koskeviin säännöksiin. Komission olisi myös pitänyt miettiä, mikä osuus sillä itsellään oli siihen, että ohjelmatyö viivästyi, määrärahaennusteissa ilmeni puutteita ja toimet keskittyivät varainhoitovuoden loppuun. (Kohdat 3.18/3.19). // Komissio aikoo esittää seuraavassa tulostilissä yksityiskohtaisemmat tiedot määrärahaennusteista ja maksutapahtumien keskittymisestä varainhoitovuoden loppuun. Saatujen kokemusten analysointia koskevien kohtien poistamisesta ei ole haittaa, koska analyysien yksityiskohtaiset tiedot esitetään tulostilillä. (Kohdat 3.18/3.19). Suositus nro 3 Ohjelmatyön yksinkertaistaminen // Toimi nro 3 Ohjelmatyön yksinkertaistaminen Yksi uuden säännösperustan [11] tärkeimmistä tavoitteista oli ohjelmatyömenettelyjen nopeuttaminen ja yksinkertaistaminen komission ja jäsenvaltioiden vastuualueita selkeyttämällä. Ohjelmatyö etenee kuitenkin useina peräkkäisinä vaiheina [12] ja sen hallinnointi on osoittautunut erityisen raskaaksi. Komission ja jäsenvaltioiden keskinäisiä vastuualueita ei ole jaettu selvästi eikä ohjelmatyötä varten ole laadittu ennalta tarkkoja puitteita. Jäsenvaltioiden ja komission välillä on pitänyt käydä pitkiä neuvotteluja [13] eikä tukitoimien toiminnallisia puitteita ole sittenkään pystytty määrittelemään täydellisesti. Tähän on useimmiten syynä se, että komission ja jäsenvaltioiden vastuualueet ovat jatkuvasti epäselvät ja että ohjelmatyötä sekä menojen hallinnointia ja kirjanpitoon viemistä koskevat säännökset ovat edelleen monimutkaiset. Ohjelmatyövaiheen aloittamiseen liittyvistä ongelmista käy esimerkkinä tavoitteeseen 2 kuuluvien tukitoimien tukikelpoisten alueiden määrittely. Tilintarkastustuomioistuin suosittelee, että toteutettaisiin tarvittavat toimenpiteet, joilla varmistetaan ajoissa asianmukaiset puitteet tulevaisuudessa - ja etenkin seuraavan laajentumisen yhteydessä - tehtävää ohjelmatyötä varten. (Kohdat 3.20, 3.33 ja 3.41). // Ohjelmatyön menettelyjen yksinkertaistamista tulevaisuudessa pohditaan myös parhaillaan komission aloitteesta. Komissio toivoo, että Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät säännökset sellaisessa aikataulussa, että ohjelmista voidaan neuvotella ennen niille suunnitellun täytäntöönpanokauden alkamista. Jäseniksi liittyviä maita valmistellaan ohjelmamenettelyä sekä rakennerahastojen ja koheesiorahaston tukitoimien hallinnointia varten liittymistä edeltävien tukivälineiden avulla. Komissio pani merkille tavoitteen 2 aluemenettelyn hajanaisuuden jo toisessa kertomuksessa taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta ja muistutti kertomuksessa myös mahdollisuudesta siirtää tavoitteen 2 aluemenettelyä tulevaisuudessa enemmän jäsenvaltioiden vastuulle (kohdat 3.33 ja 3.41). [11] Neuvoston asetus (EY) N:o 1260/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä (EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1). Uudessa kautta 2000-2006 koskevassa säännöstössä annetaan seuraavat säännökset kunkin tukitoimen osalta: [12] Suunnitelmat, yhteisön tukikehys, yhtenäinen ohjelma-asiakirja, toimenpideohjelmat, ohjelma-asiakirjan täydennykset. [13] Tilintarkastustuomioistuimen lausunto 10/98 tietyistä Agenda 2000:n yhteydessä annetuista asetusehdotuksista, rakennerahastoihin liittyviä asetusehdotuksia koskeva osa, kohdat 4.1-4.7. "Ohjelmatyömenettelyn" yhteydessä herää kysymys siitä, ovatko ohjelmatyön eri vaiheet tosiaankin tarpeellisia, kun ainoastaan koko prosessin viimeinen asiakirja eli ohjelma-asiakirjan täydennys käsittää tukitoimien strategian ja toimintalinjat sekä toimenpidetason yksityiskohtaiset tiedot. Nykyisellä ohjelmakaudella tehtävän ohjelmatyön yksinkertaistamisesta neuvotellaan jäsenvaltioiden kanssa aluekehityksen ja alueellisen uudelleenjärjestelyn (CDRR) komitean, STAR-komitean, ESR-komitean ja KOR-komitean yhteisessä kokouksessa 19.-21. marraskuuta 2002 (7. lokakuuta 2002 pidetyn ministerikokouksen seuranta). Komissio vahvistaa vuoden 2002 loppuun mennessä myös yksinkertaistamista koskevan toimenpidepaketin, johon sisältyy joitakin muutoksia asetuksiin 1685/1999 (menojen tukikelpoisuus) ja 438/2001 (hallinto- ja valvontajärjestelmät). Vuoden 2006 jälkeistä kautta varten on suunniteltu seuraavia toimenpiteitä: - toinen väliraportti laaditaan 29. tammikuuta 2003 mennessä - 3. ja 4. maaliskuuta järjestetään seminaari, jossa käsitellään tulevan koheesiopolitiikan toteuttamistapoja (tästä keskustellaan maanantaina johtajien kokouksessa) - joulukuussa 2003 julkistetaan kolmas kertomus taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta: kertomuksessa esitetään tulevien vuosien koheesiopolitiikan suuntaviivat. Suositus nro 4 Ohjelmatyö: eri menolajien tukikelpoisuus // Toimi nro 4 Ohjelmatyö: eri menolajien tukikelpoisuus Ohjelmamenettelyyn liittyvien ongelmien lisäksi myös menoja koskevat säännökset ovat monimutkaisia ja joidenkin perusasioiden kuten tiettyjen menojen tukikelpoisuuden, tuloja tuottavien investointien tukiosuuden tai lopullisen tuensaajan määritelmän tulkinta aiheuttaa jatkuvasti hankaluuksia. // Asetuksiin 1685/2000 ja 438/2001 tehtävät muutokset (ks. toimi nro 3) tuovat valaistusta ongelmaan, joka koskee ennakoiden käsittelemistä tukikelpoisina menoina ja tositteiden säilyttämisvelvollisuuksia. Siltä osin kuin on kyse tuloja tuottavien investointihankkeiden rahoittamisesta, aluepolitiikan pääosasto antoi asiasta heinäkuussa 2002 toimintaohjeet, joista neuvoteltiin aluekehityksen ja alueellisen uudelleenjärjestelyn komiteassa. Toimintaohjeiden lopullinen versio valmistuu lähiaikoina ja toimitetaan jäsenvaltioille (kohta 3.32). Suositus nro 5 Ohjelmatyö: yhteinen rahoitustietokanta SFC // Toimi nro 5 Ohjelmatyö: yhteinen rahoitustietokanta SFC Rakennetoimien hallinnoinnin pilkkominen komission eri yksiköille vaikeutti edelleen kokonaistilanteen hahmottamista. Lisäksi kaikkia rakennerahastoja koskeva yhteinen tietokanta, joka mahdollistaisi sähköisen tietojenvaihdon, ei ollut toimintavalmis silloin kun ohjelmista neuvoteltiin. Vuoden 2001 lopussa puuttui edelleen joitakin, erityisesti KOR:ia koskevia tietoja (kohta 37). // Vuoden 2001 lopulta rakennerahastoista vastaavien neljän pääosaston käytössä on ollut yhteinen tietokanta, SFC (Structural Funds Common system). Tietokanta sisältää rakennerahastoja koskevan käsikirjan taulukot, joissa varat on jaoteltu tavoitteen, rahaston, jäsenvaltion ja yhteisön tukikehyksen mukaisesti. Kalatalouden rahoituksen ohjausvälinettä koskevia tietoja on täydennetty vuonna 2002. Suositus nro 6 Tarkastuslausumaan liittyvä arviointi: vuotta 2000 edeltävien tukitoimien loppuun saattaminen // Toimi nro 6 Tarkastuslausumaan liittyvä arviointi: vuotta 2000 edeltävien tukitoimien loppuun saattaminen Tarkastuksilla, joita jäsenvaltioilla on velvollisuus toimittaa ennen kunkin kauden 1994-1999 tukimuodon päättymistä, on olennainen merkitys jäsenvaltioiden järjestelmien luotettavuuden ja maksupyyntöjen asianmukaisuuden varmistamisessa. Huolimatta tietyistä parannuksista, joiden tavoitteena on säännösten yhdenmukainen soveltaminen, valvontajärjestelmät eivät vielä takaa, että lopullisten menoilmoitusten osalta toimitetaan riittävän tarkkoja ja luotettavia tarkastuksia. Komissio päätti vuonna 2001 yhteensä 53 tavoitteeseen 2 kuuluvaa tukitoimea, jotka oli toteutettu vuosina 1994-1996 (16 EAKR:n tukitoimea ja 37 ESR:n tukitoimea). Vuoden 2001 lopussa oli jäljellä vielä 53 päättämätöntä tukitoimea, joiden yhteyteen kuuluivat yhteensä 575 miljoonan euron maksattamattomat maksusitoumukset (44 EAKR:n tukitoimea, joiden kyseiset maksusitoumukset olivat 540 miljoonaa euroa, ja yhdeksän ESR:n tukitoimea, joiden maksattamattomat maksusitoumukset olivat 35 miljoonaa euroa). Tavoitteen 2 vuosina 1994-1996 toteutettuihin tukitoimiin ja koheesiorahaston hankkeisiin sovelletut päättämismenettelyt ovat olennaisesti samanlaiset kuin edellisellä kaudella. Kun otetaan huomioon vuodesta 2002 alkaen odotettavissa olevat tukitoimien päättämismenettelyt, komission on tehostettava aloitteitaan. Sen on muun muassa parannettava eri rakennetoimista vastaavien komission yksikköjen toiminnan koordinointia (ks. kohdat 3.62 ja 3.81). // Komission tarkastusohjelma oli erittäin laaja vuonna 2001, jotta varmistettaisiin asetuksen 2064/97 täytäntöönpano jäsenvaltioissa. Asianomaisille elimille annettujen yksityiskohtaisten suositusten ansiosta jäsenvaltiot ovat merkittävästi pyrkineet toteuttamaan asetuksen edellyttämän riittävän valvonnan ennen ohjelman lopettamista. Komissio on ottanut käyttöön menettelyt, joiden tarkoituksena on antaa kohtuullinen varmuus siitä, että yhteisrahoitusta ei myönnetä menoihin, jotka eivät ole tukikelpoisia. Komissio varmistaa, että kaikki merkittävät puutteet korjataan ennen ohjelman loppuun saattamista. Se myös koordinoi tehokkaasti rakennerahastojen yksiköiden välistä toimintaa ohjelmien lopettamisen valmisteluissa ja kehittää koordinointia edelleen. Lisäksi tehdään eräiden ohjelmien lopputarkastus, jolloin tutkitaan jäsenvaltion ohjelmaa lopettaessaan antamien tietojen luotettavuus ja yksilöidään ja poistetaan kaikki sääntöjenvastaiset menot. Tarkastusohjelman alussa tarkastettiin joitakin tavoitteeseen 2 kuuluvia ohjelmia, joita oli toteutettu vuosina 1994-1996 ja joista useimmat ovat jo päättyneet. (Kohta 3.81). Suositus nro 7 Tarkastuslausumaan liittyvä arviointi: omien tarkastusten seuranta ohjelmien päättymisvaiheessa // Toimi nro 7 Tarkastuslausumaan liittyvä arviointi: omien tarkastusten seuranta ohjelmien päättymisvaiheessa Loppumaksua koskevien pyyntöjen tarkastelu tapahtui aina yksiköiden keskinäisten konsultointien muodossa eikä eri osapuolten vastuualueita ollut selkeytetty. Loppumaksua koskevia pyyntöjä tarkasteltaessa pyritään ennen kaikkea toteamaan, onko mahdollisten paikalla aiemmin toimitettujen tarkastusten seurauksena havaitut tietyt poikkeamat korjattu. Tarkastushavaintojen seuranta perustui edelleen eri tietokantoihin, jotka oli otettu käyttöön ilman koordinointia. Lisäksi ainoa yhtenäinen tietokanta, josta komissio on ilmoittanut, on toimintavalmis vasta vuonna 2002 [14] (kohta 3.48). // Vuonna 2003 otetaan käyttöön uusi sovellus (SYSAUDIT), joka on tarkoitettu rakennerahastoja koskevien komission tarkastusten suunnitteluun ja seurantaan. [14] Ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2000, komission vastaus kohtaan 3.70. Suositus nro 8 Tarkastuslausumaan liittyvä arviointi: jäsenvaltioissa vuosina 2000-2006 käyttöön otetut hallinto- ja valvontajärjestelmät // Toimi nro 8 Tarkastuslausumaan liittyvä arviointi: jäsenvaltioissa vuosina 2000-2006 käyttöön otetut hallinto- ja valvontajärjestelmät Hallintoa ja valvontaa koskevaa säännöstöä on vahvistettu kautta 2000-2006 varten. Säännöstön täytäntöönpano on kuitenkin huomattavasti viivästynyt, kaikki rakenteet eivät ole vielä toimintakelpoisia ja toimien riippumaton valvonta ei ole vielä alkanut. Tilintarkastustuomioistuin on havainnut välimaksuissa samantyyppisiä tukeen oikeuttamattomia menoja kuin aikaisemmilla ohjelmatyökausilla, mikä viittaa siihen, että kaikki osapuolet eivät tunne riittävän hyvin asiaa koskevia sääntöjä. Komission on tarkastettava säännöllisesti hallinto- ja valvontajärjestelmien toiminta varmistaakseen, että järjestelmät vastaavat säännösten mukaisia normeja. Tämä edellyttää paikan päällä toimitettuja tarkastuksia. Vuonna 2001 aluepolitiikan ja kalastuksen pääosastot tekivät kuitenkin vain hyvin vähän tarkastuskäyntejä, eivätkä työllisyyden ja maatalouden pääosasto tehneet niitä lainkaan. Komissio ei ole tämän vuoksi saanut riittävää varmuutta kyseisten järjestelmien luotettavuudesta. Joissakin jäsenvaltioissa [15] menojen todenmukaisuuden ja tukikelpoisuuden valvontajärjestelmissä on puutteita, ja esimerkiksi maksettuja laskuja tai vastaavia asiakirjoja ei tarkasteta. Tämän seurauksena menoilmoitus laaditaan varmistamatta, että menot ovat todellisuudessa toteutuneet. Komission olisi siksi pyrittävä saamaan mahdollisimman nopeasti tarkastuksensa päätökseen jäsenvaltioissa ja varmistettava, että tarkastusnormit, tukikelpoisuutta koskevat säännöt sekä tiedot säännösten noudattamatta jättämisen seuraamuksista toimitetaan kaikille tasoille ja että ne tulevat myös ymmärretyksi (ks. kohdat 3.66, 3.67 ja 3.82). // Tiukemmat standardit täyttävien järjestelmien perustamisen viivästymisestä huolimatta jäsenvaltiot ovat nähneet merkittävästi vaivaa tarvittavien rakenteiden kehittämiseksi. Ne ovat paremmin selvillä vaatimuksista ja pystyvät täyttämään ne paremmin kuin aikaisemmin. Rakennerahastoista vastaavat pääosastot ovat toimittaneet kyseisten järjestelmien tarkastuksia sekä tarkastuskäynnein että tarkastamalla asetuksen 438/2001 5 artiklan perusteella toimitettuja järjestelmäkuvauksia. Järjestelmien tarkastuksissa komissio keskittyy tarkastuksiin, joilla varmistetaan, että menot ovat paikkansapitävät, sääntöjenmukaiset ja tukikelpoiset perustasolta lähtien. Se jatkaa näiden järjestelmien tarkastamista tulevaisuudessa ja katsoo ensisijaisiksi vielä tarkastamattomat ohjelmat sekä koheesiorahaston, jonka osalta on nyt säädetty samantapaisista vaatimuksista 29. heinäkuuta 2002 annetussa asetuksessa (EY) N:o 1386/2002. Se ryhtyy aiheellisiin toimenpiteisiin havaitessaan puutteita. (Kohdat 3.68 ja 3.82). [15] Espanja KOR, Portugali ESR, Saksa EAKR ja ESR, Suomi EAKR. Vuoden 2003 alussa komissio esittää Euroopan parlamentille lyhyen selvityksen jäsenvaltioissa käytössä olevien uusien järjestelmien tarkastamisesta. Suositus nro 9 Paikallisten työllisyystoimien budjettituen järkeistäminen ja rahoituksen hallinnointimenettelyiden parantaminen // Toimi nro 9 Paikallisten työllisyystoimien budjettituen järkeistäminen ja rahoituksen hallinnointimenettelyiden parantaminen Tarkastettaessa komission suoraan rahoittamista innovatiivisista ja valmistelevista paikallisista työllisyystoimista koostuvaa otosta ilmeni, että komission varainhoitomenettelyt eivät olleet kaikissa tapauksissa riittävän tiukkoja. Lisäksi tällaisten hankkeiden kannattavuudesta ei voitu olla varmoja, sillä innovatiiviset toimet olivat osittain päällekkäisiä ja osa hankkeista rahoitettiin taannehtivasti (kohta 3.118). // Komissio yhtyy tilintarkastustuomioistuimen yleiseen suositukseen paikallisten työllisyystoimien budjettituen järkeistämisestä ja rahoituksen hallinnointimenettelyiden parantamisesta innovatiivisten ja valmistelutoimenpiteiden yhteydessä. Se pyrkii toteuttamaan kyseiset budjettikohdat parhaalla mahdollisella tavalla käytettävissä olevien henkilöstöresurssien mukaisesti. (Kohta 3.118). SISÄISET POLITIIKAT Euroopan tilintarkastustuomioistuimen suositukset // Komission toimet Yhteenveto Komissio on hyväksynyt osapuilleen kaikki suositukset, joita tilintarkastustuomioistuin on antanut tutkimustoiminnasta vuotta 2001 koskevassa kertomuksessaan. Useimmissa tapauksissa toimiin on jo ryhdytty ennen vuosikertomuksen julkaisemista, ja niitä jatketaan ja tehostetaan entisestään. Vaikka komissio onkin laatinut vastausehdotuksia tilintarkastustuomioistuimen suosituksiin, jotka koskevat hintajärjestelmää ja tutkimuksen kuudennen puiteohjelman hankkeisiin sovellettavaa toiminnan arvon käsitettä, ehdotuksia on vielä tarkistettava, jotta ne saavat hyväksynnän neuvostolta ja Euroopan parlamentilta (tutkimuksen pääosasto). Komissio sitoutui parantamaan koulutusta ja nuorisoa koskevien ohjelmien hallintoa uusien Sokrates II- ja Nuoriso-ohjelmien tullessa voimaan vuoden 2000 alussa. Parannustoimien yhteydessä tehostetaan muun muassa hajautettujen toimien hallintojärjestelyjä, joihin osallistuu jäsenvaltioihin perustettuja kansallisia toimistoja; lisäksi komissio on ilmoittanut aikovansa käyttää hallinnoinnissa tulevaisuudessa teknisen avun toimiston sijaan toimeenpanovirastoa (koulutuksen ja kulttuurin pääosasto). Suositus nro 1 Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevan ohjelman arviointi // Toimi nro 1 Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevan ohjelman arviointi Euroopan laajuiset liikenneverkot -ohjelman osalta komission olisi lujitettava lainsäädäntö- ja valvontakehystä (esimerkiksi edellyttämällä tarjouskirjeiden käyttöä jäsenvaltioiden ja lopullisten edunsaajien kesken ja kehittämällä selvemmät säännöt kustannusten tukikelpoisuudesta sekä toteuttamalla niitä). Ehdotusten arviointia olisi parannettava käyttämällä useammin ulkopuolisia tarkastajia ja arviointi olisi dokumentoitava asianmukaisesti. Hallinnollisia menettelyitä ja atk-järjestelmiä olisi muutettava ottamalla huomioon Euroopan laajuiset liikenneverkot -ohjelman erityisvaatimukset. Päätökseen saatuja Euroopan laajuiset liikenneverkot -toimia olisi tarkastettava säännöllisesti. (Kohta 4.74) // Joillakin osa-alueilla komissio on jo kehittänyt toimintaansa pitkälle tilintarkastustuomioistuimen toivomaan suuntaan. Nykyistä tilannetta on tarkoitus parantaa uudistamalla komission päätösten vakiotekstiä ja lisäämällä niihin liitteitä, jotka sisältävät tarkemmat erittelyt, määritelmät ja vaatimukset. Tilintarkastustuomioistuimen antamat ehdotusten arviointia, hallinnollisia menettelyjä ja atk-järjestelmiä koskevat suositukset otetaan huomioon. TEN-T -toimien jälkitarkastukset sisällytetään vuosien 2002-2003 tarkastusohjelmiin. (Kohta 4.74) Suositus nro 2 Seuraamukset // Toimi nro 2 Seuraamukset Komissiota kehotetaan suojelemaan yhteisön taloudellisia etuja asettamalla neuvoston asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2988/95 [16] säädettyjä seuraamuksia. Perusteettomasti saatujen etujen takaisinperimisen lisäksi seuraamusten tulisi olla näkyviä ja niihin tulisi sisältyä asteittaisia hallinnollisia toimenpiteitä ja rangaistuksia, jotta ne olisivat sekä tehokkaita että varoittavia. Seuraamukset olisi määriteltävä mallisopimuksissa tai otettava käyttöön erityisillä alakohtaisilla säännöillä. (Kohta 4.51) // Viittaus asetukseen N:o 2988/95 on sisällytetty myös kuudennen puiteohjelman osallistumissääntöihin sekä kuudennen puiteohjelman mallisopimuksiin. Mallisopimuksissa määrätään tarvittaessa tilintarkastustuomioistuimen tarkoittamista seuraamuksista. Tämä toiminta noudattaa myös komission hallinnonuudistusta käsittelevässä valkoisessa kirjassa esitettyjä toimia 73 ja 94, jotka koskevat mallisopimusten laadintaa ja petoksiin varautumista lainsäädännössä ja sopimushallinnossa. Petostentorjuntaa koskevassa komission toimintasuunnitelmassa vuosiksi 2001-2003 (KOM(2001) 254 lopullinen) kaavaillaan välittömiin menoihin liittyvien hallinnollisten toimenpiteiden ja seuraamusten käyttöönottoa koskevan aloitteen laatimista. [16] Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 2988/95 (EYVL L 312, 18.12.1995). Suositus nro 3 Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevien toimien seuranta // Toimi nro 3 Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevien toimien seuranta Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevien toimien seurannasta vastaavat komission virkamiehet toimittavat jo säännöllisesti paikalla tehtäviä tarkastuksia. Näiden täydentämiseksi olisi suotavaa toimittaa jälkikäteen rahoitusta ja teknisiä seikkoja koskevia tarkastuksia. (Kohta 4.33) // Tilintarkastustuomioistuimen suositusten mukaisesti tilintarkastuksista keskitetysti vastaava energian ja liikenteen pääosaston yksikkö sisällyttää joitakin TEN-T-toimia vuosien 2002-2003 tarkastusohjelmaansa (kohta 4.33). Suositus nro 4 Epäsuoria TTK-toimia koskevat mallisopimukset // Toimi nro 4 Epäsuoria TTK-toimia koskevat mallisopimukset Epäsuoria TTK-toimia koskevissa mallisopimuksissa olisi määrättävä osallistujien rajoittamattomasta yhteisestä vastuusta yhteisön rahoitusosuuden käytössä (lukuun ottamatta julkisten yliopistojen kaltaisia osallistujia). (Kohta 4.50) // Osallistujien rajoittamattoman yhteisvastuun periaate mainittiin selkeästi komission muutetussa ehdotuksessa, joka koskee organisaatioiden osallistumista kuudenteen puiteohjelmaan. Rajoittamattomuuden vaatimus poistettiin neuvoston ja Euroopan parlamentin vaatimuksesta. Yhteisvastuun periaate on kuitenkin sisällytetty hyväksyttyyn säädöstekstiin (kohta 4.50). Suositus nro 5 Perintä // Toimi nro 5 Perintä Olisi lisättävä pyrkimyksiä periä takaisin liian suurina maksetut yhteisön varat edunsaajilta. Tämä koskee erityisesti tutkimuksen, tietoyhteiskunnan sekä energian ja liikenteen pääosastoja. (Kohta 4.76) // Tarkastusten lisääminen on jo johtanut siihen, että enemmän varoja on saatu perityksi takaisin. Komissio on myös yksinkertaistanut perintämenettelyjään erityisesti viidennen puiteohjelman osalta. Komissio pyrkii jatkossakin tehostamaan takaisinperintää. Suositus nro 6 Erityiskertomus nro 2/2002 (Sokrates ja Nuorten Eurooppa) // Toimi nro 6 Erityiskertomus nro 2/2002 (Sokrates ja Nuorten Eurooppa) Tilintarkastustuomioistuin antoi erityiskertomuksessaan nro 2/2002 (Sokrates- ja Nuorten Eurooppa -toimintaohjelmat) joitakin suosituksia näiden ohjelmien kehittämiseksi, jotka olisi otettava huomioon. Suosituksiin sisältyvät teknisen avun toimiston korvaaminen yhteisön omalla toimistolla, minkä yhteydessä on määriteltävä selkeästi komission ja kansallisten viranomaisten sopimussuhteet, sekä valvonnan ja seurannan tehostaminen kaikilla tasoilla ja tehokkaiden ja oikea-aikaisten arviointien toimittaminen (kohta 4.77). // Useat tilintarkastustuomioistuimen suosituksista koskevat parannuksia, joista on jo päätetty tai jotka on jo tehty Sokrates II- ja Nuoriso-ohjelmien voimaantulon yhteydessä; kyseiset ohjelmat ovat vuodesta 2000 alkaen olleet jatkoa Sokrates I- ja Nuorten Eurooppa-ohjelmille, joita tilintarkastustuomioistuin on myös tarkastellut. Komissio on jo ilmoittanut, että se aikoo käyttää toimeenpanovirastoa tulevien ohjelmien hallinnointiin koulutus- ja nuorisopolitiikan alalla. Komissio on tuntuvasti lisännyt kansallisten toimistojen muodostaman verkoston hyödyntämistä. Se on lisäksi alkanut tehostaa ohjelmien tarkastusta ja seurantaa muun muassa lisäämällä tarkastuskäyntejä. Uusille ohjelmille on jo määritelty arviointikehys, johon on sisällytetty indikaattorit ja suunnitelmat ohjelmien tehokkaan arvioinnin varmistamiseksi. Suositus nro 7 Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevan ohjelman oikeudellinen kehys // Toimi nro 7 Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevan ohjelman oikeudellinen kehys Komission olisi pyrittävä Euroopan laajuiset liikenneverkot -ohjelman yhdenmukaiseen täytäntöönpanoon soveltamalla samoja säännöksiä kaikkiin edunsaajiin kaikissa jäsenvaltioissa. Ohjelman lainsäädäntökehystä olisi lujitettava yhteisön taloudellisten etujen suojaamisen parantamiseksi. Jos lopullisten edunsaajien kanssa ei ole tehty sopimuksia, jäsenvaltioiden olisi käytettävä tarjouskirjeitä komission antamien ohjeiden mukaisesti. Tarjouskirjeissä, jotka edunsaajan on hyväksyttävä kirjallisesti, olisi määriteltävä avustusten säännöt ja edellytykset. Tämä velvoittaisi edunsaajat noudattamaan tiettyjä vaatimuksia toimien toteuttamisessa. (Kohta 4.31) // Komission oikeudellinen yksikkö on antanut lausunnon, jonka mukaan komission päätösten lisäksi ei tarvita erillistä sopimusta. Komission päätökset annetaan tiedoksi suoraan sekä jäsenvaltiolle että lopullisille edunsaajille asetuksen (EY) N:o 2236/95 10 artiklan mukaisesti. Komissio kuitenkin myöntää, että vuoden 2001 loppuun asti päätökset annettiin tiedoksi ainoastaan jäsenvaltiolle, joka puolestaan ilmoitti niistä edunsaajalle (kohta 4.31). Suositus nro 8 Ehdotusten kelpoisuusperusteet // Toimi nro 8 Ehdotusten kelpoisuusperusteet Energian ja liikenteen pääosaston olisi noudatettava tarkasti ehdotuksia koskevia kelpoisuusedellytyksiä (varsinkin saapumispäivien osalta), lujitettava arviointimenettelyä lisäämällä ulkopuolisten asiantuntijoiden käyttöä ja dokumentoitava huolellisesti toimitetut tarkastukset. (Kohta 4.35) // Ehdotuksia otettiin vastaan myöhäisessä vaiheessa, koska määräaikoja oli pidennetty. Ulkopuolisten arvioitsijoiden käytön lisääminen on hankala asia: toisaalta komissio on itse vastuussa yhteisön politiikan noudattamisesta ja toisaalta asian arkaluonteisuuden takia, sillä jäsenvaltiot ovat hanke-esitysten tekijöitä ja vastaavat suurimmasta osasta rahoituksesta. Yksityisten hanke-esitysten tekijöiden tapauksessa myös luottamuksellisuussyyt saattavat hankaloittaa tilannetta. Valvonnan asianmukaista dokumentointia koskevat vaatimukset selkeytyvät, kun TEN-T-menettelyt sisällytetään viralliseen käsikirjaan (kohta 4.35). Suositus nro 9 Siirtyminen nykyisistä tietokannoista energian ja liikenteen pääosaston keskitettyyn atk-järjestelmään // Toimi nro 9 Siirtyminen nykyisistä tietokannoista energian ja liikenteen pääosaston keskitettyyn atk-järjestelmään Siirtymisen nykyisistä tietokannoista energian ja liikenteen pääosaston atk-järjestelmään olisi tapahduttava mahdollisimman pian Euroopan laajuiset liikenneverkot -ohjelman erityisvaatimukset huomioon ottaen. Olisi pyrittävä ratkaisemaan nykyisestä atk-järjestelmästä puuttuvien tai puutteellisten keskeisten sopimusten ja/tai hankkeiden hallinnointiin liittyvien toimintojen ongelma. (Kohta 4.36) // TEN-T -tietokantojen integrointi energian ja liikenteen pääosaston keskitettyyn tietokonepohjaiseen projektinhallintajärjestelmään on parhaillaan käynnissä (kohta 4.36). Suositus nro 10 // Toimi nro 10 Komission sisäisen valvonnan standardien mukaisesti energian ja liikenteen pääosastoa kehotetaan myös soveltamaan sen pääjohtajan hyväksymiä menettelyitä, joita muutetaan tarvittaessa Euroopan laajuiset liikenneverkot -ohjelman hallinnoimiseksi sovellettavien nykyisten menettelyiden mukaisiksi. Tällöin olisi vastaavasti päivitettävä toiminnallisia menettelyitä. (Kohta 4.34) // Käsikirjaa uudistetaan parhaillaan ja uuteen laitokseen sisällytetään menettelyt, joita voidaan soveltaa TEN-T-ohjelmaan (kohta 4.34). ULKOISET TOIMET Euroopan tilintarkastustuomioistuimen suositukset // Komission toimet Yhteenveto Vuoden 2002 loppuun mennessä laaditaan EU:n ulkopuolelle annettavan avun integroitu tarkastusohjelma. Komissio on jo toteuttanut joitakin elintarvikeapua koskevia toimenpiteitä tarkastaakseen, että menettelyjä käytetään oikein, ja lisäksi järjestetään säännöllisin väliajoin väli- ja lopputarkastuksia sekä tilintarkastuksia. Menoja hallinnoivat yksiköt ovat vuodesta 2000 pyrkineet aktiivisesti ja järjestelmällisesti tutkimaan ja sulkemaan vanhat ja lepäävät ulkomaanavun budjettisitoumukset aina kun tämä on ollut mahdollista. Suositus nro 1 Maksattamatta olevien sitoumusten määrässä (RAL) tapahtuneet muutokset // Toimi nro 1 Maksattamatta olevien sitoumusten määrässä (RAL) tapahtuneet muutokset Viisi vuotta ja sitä vanhempien maksattamatta olevien sitoumusten yhteenlaskettu arvo on noussut vuoden 1998 lopun 933,9 miljoonasta eurosta 1589,6 miljoonaan euroon vuoden 2001 lopussa. Tällainen kehityssuunta osoittaa, että maksattamatta olevien maksusitoumusten määrää on jatkuvasti seurattava sitoumusten määrän hillitsemiseksi. On tärkeää, että komissio ottaa käyttöön keinot, joiden avulla se saa luotettavat ja kattavat tiedot kirjanpidosta ja hallinnoinnista, sillä tämä helpottaa rahoitettujen toimien hallinnointia. Tietojen avulla olisi voitava perusteellisesti analysoida maksattamatta olevien maksusitoumusten kehittymistä ja suoritettujen maksujen luonnetta (ennakko vai muu maksu), jotta tukien maksuvauhtia on mahdollista verrata asianomaisten toimien edistymiseen kentällä (kohta 5.10). // Komissio on tietoinen siitä, että sen on seurattava jo pitkään maksattamatta olleiden sitoumusten osuutta ulkomaanavun hallinnoinnin kokonaismäärästä, ja se hyväksyy tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen, jonka mukaan sen on jatkuvasti seurattava maksattamatta olevia sitoumuksia niiden hallitsemiseksi. Menoja hallinnoivat yksiköt ovat vuodesta 2000 pyrkineet aktiivisesti ja järjestelmällisesti tutkimaan ja sulkemaan vanhat ja lepäävät ulkomaanavun budjettisitoumukset aina kun tämä on ollut mahdollista. Kun tarkastellaan niitä tilinpitoa ja hallinnointia koskevia tietoja, joita tarvitaan maksattamatta olevia sitoumuksia koskevan tarkemman analyysin tekemiseksi, Cris-järjestelmän ja erityyppisiä maksuja koskeviin uuden varainhoitoasetuksen vaatimuksiin mukautetun tilinpitojärjestelmän pitäisi mahdollistaa tämä analyysi vuodesta 2003 alkaen (kohta 5.10). Suositus nro 2 Järjestelmälliset tarkastusohjelmat // Toimi nro 2 Järjestelmälliset tarkastusohjelmat Komission olisi käsiteltävä asiaa pian, jotta voidaan taata järjestelmällisten tarkastusohjelmien määrittäminen. Komissiossa olisi myös määriteltävä selkeästi tarkoituksenmukaiset sisäiset vastuualueet, niin että tarkastuskertomusten päätelmien perusteella ryhdyttäisiin toimiin (kohta 5.21). // Suunnitteilla on ottaa vuoden 2002 loppuun mennessä käyttöön yhtenäinen ulkomaanavun tarkastusohjelma, joka kattaa kaikki lähetystöjen ja päätoimipaikan yksikköjen ulkoiset tarkastustoimet (kohta 5.21). Suositus nro 3 Humanitaarinen apu // Toimi nro 3 Humanitaarinen apu Tilintarkastustuomioistuin suosittelee seuraavaa: * Komission olisi toteutettava lisää toimia varmistaakseen, että EU:n varojen käsittelystä vastaavat organisaatiot tehostavat sisäisen valvonnan järjestelmiään erityisesti asiakirja-aineiston ja tarjouskilpailumenettelyjen asianmukaisuuden takaamiseksi. Komission olisi määritettävä vähimmäisvaatimukset nykyistä tarkemmin. * Komission olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että se tekee tai teettää asianmukaiset tarkastukset, niin että se voi arvioida, ovatko täytäntöönpanosta vastaavien kumppaneiden soveltamat sisäisen valvonnan menettelyt riittävät; tarvittaessa komission on huolehdittava korjaavista toimista (kohta 5.50). // Komissio katsoo humanitaarisen avun osalta, että valvonta ja ohjeistus, viestintä ja vuoropuhelu sekä arviointi, seuranta ja tarkastus on ECHO:n yhteiskumppaneiden tapauksessa laaja-alaista ja melko kattavaa. Vähimmäisvaatimukset, jotka koskevat erityisesti liiteasiakirjoja ja tarjouskilpailumenettelyä, määritellään kumppanuutta koskevassa puitesopimuksessa. Uudistuksen sekä varainhoitoa koskevien uusien säännösten ja niiden täytäntöönpanosääntöjen yhteydessä on käynnissä myös uuden kumppanuutta koskevan puitesopimuksen laatiminen. ECHO:ssa suoritetaan merkittävä määrä tarkistuksia ja tarkastuksia sekä silloin kun tekniset avustajat laativat hankkeesta ennakkoarvioinnin että silloin kun hanke arvioidaan operatiivisessa yksikössä ja kun siihen liittyviä maksuja maksatetaan talousyksikössä. ECHO:n virkamiehet ovat toimittaneet huomattavan määrän tarkastuksia viime vuosina. Kesäkuussa 2002 ECHO teki ulkopuolisen tilintarkastustoimiston kanssa sopimuksen tarkastusten toimittamisesta; tämä tuo merkittävän lisän jo toteutettuun tarkastustoimintaan. Näin ollen kaikki yhteistyökumppanit tarkastetaan joka toinen vuosi. Lisäksi tarkastushenkilöstön määrä on kolminkertaistunut. Suositus nro 4 Seurantajärjestelmä // Toimi nro 4 Seurantajärjestelmä Seurantajärjestelmän avulla voidaan nyt yksilöidä hankkeiden puutteet, mutta lisätoimia on toteutettava puutteiden taustalla olevien syiden analysoimiseksi. Lisäksi komission tulisi säännöllisesti arvioida seurantajärjestelmän laatu, suorituskyky ja sen yhteydessä sovelletut menetelmät (kohta 5.77). // Komissio aikoo myös jatkossa parantaa ja kehittää menetelmiä. Se aikoo lisäksi arvioida seurantaraporttien tarkoituksenmukaisuutta ja niiden hyödyntämistä käytännössä sen jälkeen, kun järjestelmä on ollut käytössä kahdesta kolmeen vuotta (kohta 5.77). Suositus nro 5 Makrotaloudellisen rahoitusavun hallinnointi // Toimi nro 5 Makrotaloudellisen rahoitusavun hallinnointi Tilintarkastustuomioistuin suositteli seuraavaa: // * Arvonlisä, joka aiheutuu Euroopan unionin toimista suhteessa Maailmanpankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston toimiin, olisi määritettävä selkeämmin. // * Toimissa pyritään järjestelmällisesti varmistamaan riittävä täydentävyys IMF:n ja Maailmanpankin ohjelmien kanssa. * Makrotaloudellisen rahoitusapuun ja rakennesopeutustukiin liittyviä menettelyitä olisi pyrittävä yhdenmukaistamaan siten, että keskenään samankaltaisessa tilanteessa olevia maita kohdellaan yhdenmukaisesti. // * Komissio on yhtä mieltä siitä, että makrotaloudelliseen rahoitusapuun ja rakennesopeutustukeen liittyviä menettelyitä on yhdenmukaistettava sikäli kuin se on eri rahoitusvälineiden ja eri oikeusperustojen erityispiirteiden kannalta mahdollista. Komissiossa laaditaan parhaillaan käsikirjaa menettelyohjeista, joissa määritellään yhdenmukaisesti kolmansille maille myönnettävän budjettituen johtavat periaatteet. * Komission olisi lisättävä päätöksenteon avoimuutta makrotaloudellisen tuen hallinnoinnin eri vaiheissa sekä erityisesti dokumentoitava perustelunsa ehdoista myönnettäville poikkeuksille. // * Komissio varmistaa aina, että poikkeusten myöntämisperusteet dokumentoidaan riittävän hyvin. * Komission edunsaajamaissa suorittamaa varainhoidon laadun seurantaa olisi parannettava huomattavasti, ja kaikkien toimiin osallistuvien pääosastojen tulisi osallistua seurantaan. // * Komissio vahvistaa parhaillaan lähetystöjen valmiuksia edunsaajamaiden poliittisen ja taloudellisen tilanteen seuraamiseen. * Arviointien toimittamista olisi painotettava aiempaa enemmän (kohta 5.85). // * Arvioinnin merkitystä korostetaan jo osana yleisuudistusta. Suunnitteilla on tiettyjen MFA-ohjelmien arviointi vuodesta 2003 lähtien, ja kaikkiin vuodesta 2000 alkaen tehtyihin SAF-päätöksiin sisältyy rahoitusvaraus ohjelmien riippumattoman loppuarvioinnin teettämiseen (kohta 5.85). Suositus nro 6 Valtiosta riippumattomien järjestöjen tekemät hanke-esitykset // Toimi nro 6 Valtiosta riippumattomien järjestöjen tekemät hanke-esitykset Lähetystöille olisi annettava riittävästi aikaa arvioida valtioista riippumattomien järjestöjen hanke-esitykset. Komission olisi myös tutkittava vaihtoehtoisia menettelytapoja, jotta sopimukset voitaisiin tehdä nopeammin sen jälkeen, kun valtioista riippumattomaton järjestö on tehnyt esityksensä (kohta 5.78). // Komissio pitää myönteisinä huomautuksia, joita tilintarkastustuomioistuin on esittänyt toteutetuista toimista. Kuulemismenettelyyn osallistuu lähetystöjä, joille varataan riittävästi aikaa huomautusten esittämiseen (kohta 5.78). Suositus nro 7 Arviointityö // Toimi nro 7 Arviointityö Komission olisi harkittava, voidaanko entistä suurempi osa arviointityöstä antaa lähetystöjen tehtäväksi keskusyksiköiden ohjeiden ja neuvojen mukaan ja niiden valvonnassa (kohta 5.75). // Nykyisissä menettelyissä lähetystöt osallistuvat ehdotusten arviointiin aktiivisesti, ja komissio varmistaa, että ehdotukset saadaan ajoissa arviointia varten (kohta 5.75). Suositus nro 8 Tieto- ja hallintojärjestelmä // Toimi nro 8 Tieto- ja hallintojärjestelmä Olisi kehitettävä tieto- ja hallintojärjestelmä, jossa on tiedot asiantuntijoista ja sopimuspuolista (kohta 5.67). // Tietoja ei tällä hetkellä tallenneta tietokantaan, mutta tämä on jatkossa tarkoituksena. Sopimuksia koskevaa komission yhteistä tietokantaa luodaan parhaillaan (kohta 5.67). LAAJENTUMINEN Euroopan tilintarkastustuomioistuimen suositukset // Komission toimet Yhteenveto Komissio on esittänyt vaihtoehdot, joita kukin ehdokasmaa voi harkita integraation syventämiseksi, ja antaa tältä osin niille niiden tarvitsemaa välttämätöntä tukea. Suositus nro 1 Puutteet Sapard-ohjelman hallinnoinnin hajauttamista koskevissa komission hyväksymismenettelyissä // Toimi nro 1 Puutteet Sapard-ohjelman hallinnoinnin hajauttamista koskevissa komission hyväksymismenettelyissä Komission olisi hajautetun hallinnoinnin ehtojen noudattamista valvoessaan varmistettava, että tilintarkastustuomioistuimen havaitsemat puutteet otetaan riittävän perusteellisesti huomioon. Komission olisi myös tarkistettava, että sen omissa tarkastuskertomuksissa mainitut seikat korjataan (kohta 6.31). // Komissio katsoo, että merkittävät puutteet koskevat henkilöstön kokemuksesta kerättyjen todisteiden arkistointia. Tähän asiaan aiotaan puuttua (kohta 6.31). HALLINTOMENOT Euroopan tilintarkastustuomioistuimen suositukset // Komission toimet Yhteenveto Erillisvirastojen tilinpäätöksissä esitettäviä tietoja yhdenmukaistetaan, ja komission tilinpitäjä vahvistaa kirjanpitosäännöt ja -menetelmät, joita erillisvirastojen on noudatettava. Eurooppa-koulut jatkavat pyrkimyksiään tilinpäätöksissään esitettävien tietojen yhdenmukaistamiseksi. Suositus nro 1 Hajautettujen erillisvirastojen tilinpäätöksissä esitettävät tiedot // Toimi nro 1 Hajautettujen erillisvirastojen tilinpäätöksissä esitettävät tiedot Hajautettujen erillisvirastojen tilinpäätösten esittämistä olisi yhdenmukaistettava. Tilinpäätöksen esittämistavassa olisi lisäksi otettava huomioon hajautettujen erillisvirastojen erityisluonne siten, että niiden taloudellinen tulos tulisi esiin entistä paremmin (kohta 7.26). // Uudessa varainhoitoasetuksessa konsolidointi laajennetaan koskemaan myös hajautettuja erillisvirastoja. Siinä säädetään lisäksi, että näiden virastojen on noudatettava samoja tilinpitosääntöjä kuin toimielinten, jotta niiden tilit voitaisiin konsolidoida komission tilien kanssa viimeistään varainhoitovuoden 2005 osalta. Jotta näin voitaisiin tehdä, komission tilinpitäjä hyväksyy tilinpitosäännöt ja -menetelmät sekä yhdenmukaistetun tililuettelon, joita kaikkien toimielinten, virastojen ja erillisvirastojen on noudatettava. Näin voidaan yhdenmukaistaa tilinpäätösten esittämistapaa (kohta 7.26). Suositus nro 2 Eurooppa-koulujen tarkastus // Toimi nro 2 Eurooppa-koulujen tarkastus Koulujen tilinpäätösten esittämisen harmonisointiin liittyvää työtä olisi jatkettava, jotta tilien konsolidointi helpottuisi. Koulujen tilikartassa ei ole käyttöomaisuustilejä, eikä yleiseen kirjanpitoon ole kirjattu omaisuusluetteloon kuuluvia tavaroita; käyttöomaisuus ei siten ole mukana yksittäisten koulujen tai johtokunnan edustajan toimiston taseissa. Varainhoitovuotta 2000 koskevassa vuosikertomuksessaan tilintarkastustuomioistuin toi esiin omaisuusluettelon pidossa havaittuja puutteita (kohta 7.34). // Eurooppa-koulut jatkavat pyrkimyksiään tilinpäätöstietojensa esittämistapojen yhdenmukaistamiseksi. Johtokunta on antanut kouluille ohjeet tilinpäätöstietojen yhdenmukaistamiseksi. Koulut toteuttavat tällä hetkellä toimenpiteitä, joita tarvitaan inventaarien mahdollisimman pikaiseksi valmistumiseksi. Johtokunnan edustajan toimisto ja koulut keskustelevat parhaillaan käyttöomaisuuden sisällyttämisestä liikekirjanpitoon (kohta 7.34). RAHOITUSVÄLINEET Euroopan tilintarkastustuomioistuimen suositukset // Komission toimet Yhteenveto 1. On erityisen tärkeää, että rahoitusmekanismin täytäntöönpanosta on luotettavia raportteja. EIR tarkastaa sitoumuksia, tehtyjä sopimuksia, nostoja ja takaisinmaksuja koskevat luvut komission seurannassa. Varojen hoito- ja hallinnointisopimuksen voimaantuloon asti EIR toimitti sitoumuksia ja nostoja koskevat tiedot kahdesti vuodessa. Uuden puitesopimuksen mukaisesti tiedot toimitetaan neljästi vuodessa. 2. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi puutteita järjestelmien toteuttamisen aikatauluissa ja maantieteellisessä ulottuvuudessa. Se suositteleekin, että komissio ja EIR selvittäisivät, miten nämä puutteet voitaisiin korjata. Komissio havaitsi jo varhaisessa vaiheessa, että järjestelmien käynnistämisessä oli eroavuuksia, ja tämä otettiin suurelta osin huomioon määritettäessä yritystoimintaa ja yrittäjyyttä tukevan monivuotisen MAP-ohjelman täytäntöönpanokehystä. Uudessa yritystoimintaa ja yrittäjyyttä tukevassa monivuotisessa MAP-ohjelmassa ehdotetaan ETF-käynnistysjärjestelmän ja pk-yritysten takausjärjestelmän muuttamista ja laajentamista sekä esitellään uusi toimenpide, siemenpääomatoimi. EIR hallinnoi kaikkia kolmea toimea, joiden tavoitteena on korjata markkinoilla havaittuja puutteita pk-yritysten rahoituksensaannin parantamiseksi. Suositus nro 1 ETF-käynnistysjärjestelmän raportointiin liittyvät ongelmat // Toimi nro 1 ETF-käynnistysjärjestelmän raportointiin liittyvät ongelmat Koska tavoitteita ei ole määritelty tarkasti, on erityisen tärkeää, että järjestelmän täytäntöönpanoa koskevat kertomukset ovat luotettavia, keskeiset luvut tarkkoja ja järjestelmä täydentää muita EIR:n hallinnoimia rinnakkaisia toimenpiteitä. Tiedot sitoumuksista ja EIR:n riskipääomarahastoihin sijoittamista varten suorittamista nostoista saadaan koko vuodelta "n" seuraavan vuoden "n+1" ensimmäisen vuosineljänneksen aikana. Toisaalta pk-yritysten tiedot vuodelta "n" toimitetaan komissiolle riskipääomarahastojen ja EIR:n kautta kolmannella vuosineljänneksellä. Komissio pitää tarkoituksenmukaisena nykyisten määräaikojen noudattamista vastakin sen sijaan, että pk-yritykset joutuisivat joko muuttamaan taloudellisen raportointinsa aikataulua tai lähettämään kertomuksensa kahdessa osassa. Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että tietoja järjestelmän tilanteen kehittymisestä ei toimiteta budjettivallan käyttäjälle ennen talousarviota koskevien päätösten tekemistä vuonna "n+1" (kohdat 8.14/8.15). // Tilintarkastustuomioistuimen tavoin komissio ja EIR pitävät hyvin tärkeinä järjestelmän täytäntöönpanoa koskevien lukujen luotettavuutta. EIR tarkastaa sitoumuksia, tehtyjä sopimuksia, nostoja ja takaisinmaksuja koskevat luvut komission seurannassa. Komissio on sitä mieltä, että työllisyyttä koskevien ja muiden tilastotietojen kerääminen ja analysointi tapahtuu parhaiten arvioinnin yhteydessä. Jälkiarviointi tehtiin hiljattain neuvoston päätöksen mukaisesti. Varojen hoito- ja hallinnointisopimuksen voimaantuloon asti EIR toimitti sitoumuksia ja nostoja koskevat tiedot kahdesti vuodessa. Uuden puitesopimuksen mukaisesti tiedot toimitetaan neljästi vuodessa. (kohdat 8.14/8.15). Suositus nro 2 Ongelmia ohjelmien tasapuolisessa jakautumisessa EU:n eri alueille // Toimi nro 2 Ongelmia ohjelmien tasapuolisessa jakautumisessa EU:n eri alueille Tilintarkastustuomioistuin on tietoinen vaikeuksista, joita tarkastettujen järjestelmien toteuttamiseen liittyy niiden luonteen vuoksi. On löydettävä oikeanlainen tasapaino varojen potentiaalisesti tuottavan käytön ja niiden luonteesta johtuvien vaatimusten välillä - kyse on yleisen edun mukaisiin tavoitteisiin tarkoitetuista julkisista varoista. Tilintarkastustuomioistuin kuitenkin muistuttaa, että ETF-käynnistysjärjestelmän, ja vähemmässä määrin pk-yritysten takausjärjestelmän, ulottamiseen kaikkialle yhteisöön liittyviä ongelmia ei vielä ole ratkaistu. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi puutteita järjestelmien toteuttamisen aikatauluissa ja maantieteellisessä ulottuvuudessa. Edellä esittämiensä huomautusten perusteella tilintarkastustuomioistuin suosittelee, että komissio ja EIR selvittäisivät, miten nämä puutteet voitaisiin korjata (kohdat 8.31/8.32). // Pk-yritysten takausjärjestelmä on vakiinnuttanut asemansa tehokkaana välineenä, jota merkittävä joukko eri aloilla toimivia pk-yrityksiä voi hyödyntää. Komissio havaitsi jo varhaisessa vaiheessa, että järjestelmien käynnistämisessä oli eroavuuksia, ja tämä otettiin suurelta osin huomioon määritettäessä yritystoimintaa ja yrittäjyyttä tukevan monivuotisen MAP-ohjelman täytäntöönpanokehystä. Uudessa MAP-ohjelmassa ehdotetaan ETF-käynnistysjärjestelmän ja pk-yritysten takausjärjestelmän muuttamista ja laajentamista sekä esitellään uusi toimenpide, siemenpääomatoimi. EIR hallinnoi kaikkia kolmea toimea, joiden tavoitteena on korjata markkinoilla havaittuja puutteita pk-yritysten rahoituksensaannin parantamiseksi (kohdat 8.30/8.31). VUODEN 2001 TARKASTUSLAUSUMAAN PERUSTUVAT TOIMET Euroopan tilintarkastustuomioistuimen suositukset // Komission toimet Yhteenveto Komissio on vakaasti päättänyt uudistaa kirjanpitosääntönsä ja -järjestelmänsä lisätäkseen tilinpäätöstietojen luotettavuutta ja viedäkseen eteenpäin omaa hallinnonuudistustaan. Uusi kirjanpitosäännöstö on tarpeen, jotta komissio voi täyttää uuden varainhoitoasetuksen vaatimukset (siirtyminen integroituun kirjanpitojärjestelmään ja yleisesti hyväksyttyjen kirjanpitoperiaatteiden tarkempi noudattaminen). Vuoden 2002 loppuun mennessä komissio esittää yksityiskohtaisen tiedonannon siitä, miten kirjanpidon uudistushanke toteutetaan. Komissio ryhtyy kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin, joilla varmistetaan uuden, tammikuun 1. päivästä 2003 lähtien sovellettavan varainhoitoasetuksen moitteeton noudattaminen. Tarkasteltaessa suoraan hallinnoiduilla aloilla perusteettomasti maksettujen varojen takaisinperinnän tehostamista on todettava, että komissio on joulukuussa 2000 julkaistussa tiedonannossaan määritellyt uudestaan eri toimijoiden tehtävät ja tarkentanut automaattisen tietojenkäsittelyn ja menettelytapojen tasolla tehtäviä parannuksia. Komissio hyväksyi 3. joulukuuta 2002 tiedonannon suoraan ja epäsuoraan hallinnoitujen yhteisön menojen osalta syntyneiden saatavien takaisinperinnän tehostamisesta. Suositus nro 1 Kirjanpidon periaatteet ja käytännöt // Toimi nro 1 Kirjanpidon periaatteet ja käytännöt Komissio on jo useiden vuosien ajan kehittänyt uutta kirjanpidon perusjärjestelmää, joka noudattaa suoriteperusteisen kirjanpidon periaatteita. Uudessa varainhoitoasetuksessa [17] korostetaan kuitenkin, että uudistettu kirjanpitojärjestelmä otetaan käyttöön asteittain ja että se on kaikilta osin toiminnassa vasta varainhoitovuonna 2005. Toimintasuunnitelmaa koskeva ehdotus jätettiin kesäkuussa 2001 [18]. Toimintasuunnitelma on toistaiseksi ehdotuksen asteella eikä sen toteuttamista ollut aloitettu toukokuun 2002 loppuun mennessä. Uuden varainhoitoasetuksen hyväksyminen vie aikaa, millä ei kuitenkaan voida perustella toteuttamisen viivästymistä. Pelkästään varainhoitoasetuksen säännöksillä ei myöskään voida korjata nykyisen kirjanpitojärjestelmän puutteita, vaan lisäksi tarvitaan useita käytännön toimenpiteitä (kohta 9.8). [17] Ks. neuvoston asetus (EY, Euratom), annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta (EYVL L 248, 16.9.2002). [18] Ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2000, kohta 9.32. // Komissio on sitoutunut voimakkaasti kirjanpitojärjestelmän nykyaikaistamiseen. Se tekee eri kehittämisvaihtoehtoja, toteuttamisaikataulua, kustannuksia ja varojen myöntämistä koskevat päätökset vuoden 2002 loppuun mennessä. Koska suoriteperusteinen kirjanpito on uuden varainhoitoasetuksen mukaan otettava käyttöön vuoteen 2005 mennessä, tarvitaan kiireellisiä ja perusteellisia toimia. Uusi kirjanpidon perusjärjestelmä on välttämätön, jotta komissio voi täyttää uudessa varainhoitoasetuksessa asetetut edellytykset: siirtyminen integroituun kirjanpitoon ja yleisesti hyväksyttyjen kirjanpitoperiaatteiden soveltaminen. Uusi kirjanpidon perusjärjestelmä noudattaa yleisesti hyväksyttyjä suoriteperusteisen kirjanpidon periaatteita. Tavoitteena on myös tilinpäätösten parantaminen siten, että ne antavat luotettavan kuvan vastaavista ja vastattavista, taloudellisesta tilanteesta, talousarvion täytäntöönpanosta, yksiköiden tuloksista ja kassavirrasta kyseisenä varainhoitovuotena. Kirjanpidon uudistaminen on laaja hanke. Suoriteperusteisen kirjanpidon periaatteiden täytäntöönpanoon kiinnitetään erityistä huomiota, jotta kunkin yksikön tai toimen kullekin tapahtumalle voidaan määrittää asianmukainen kirjanpidon laadintatapa. Siirryttäessä suoriteperusteiseen kirjanpitoon kehitetään samanaikaisesti tietokoneavusteista kirjanpitojärjestelmää. Komissio ilmoittaa hankkeen edistymisestä säännöllisesti vastuuvapauden myöntäjälle ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle (kohdat 9.6/9.8). Suositus nro 2 Ulkoiset toimet // Toimi nro 2 Ulkoiset toimet Taseen sekalaisiin saamisiin kirjattu rahoituksenvälittäjien hallussa 31. joulukuuta 2001 ollut määrä (980 miljoonaa euroa, joista 73 miljoonaa korkoja) on saatu kirjanpidon ulkopuolisesta selvityksestä. Sovellettu menettelytapa ei anna komissiolle mahdollisuutta osoittaa, että tileihin kirjatut määrät ovat perusteltuja. Myös laajentumisasioiden pääosaston ja yhteistyötoimisto EuropeAidin pääjohtajien lausumiin sisältyy kyseisiä toimialoja koskevien arvioiden (685 miljoonaa euroa) luotettavuuteen liittyviä varauksia (kohta 9.25). // Kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa, kirjanpidon ulkopuoliset selvitykset ovat olennainen osa komission nykyistä kirjanpitojärjestelmää ja ne ovat tällä hetkellä välttämättömiä tilinpäätöstä laadittaessa. Komissio haluaa korostaa, että pääosastot ovat nähneet hyvin paljon vaivaa laatiessaan rahoituksenvälittäjiä koskevan luettelon. Tästä on hyötyä siirryttäessä integroituun kirjanpitojärjestelmään, koska kaikki tarvittavat tiedot on jo kerätty. Kirjanpidon ulkopuolisten selvitysten käyttö on tämän jälkeen hyvin vähäistä, koska uusi varainhoitoasetus edellyttää ennakkomaksujen yksilöintiä (kohta 9.25). Suositus nro 3 Pankkitilit // Toimi nro 3 Pankkitilit Konsolidoituun taseeseen (31. joulukuuta 2001) kirjattiin 564 miljoonan euron riski- ja kuluvaraus yhteisen tutkimuskeskuksen jo lakkautettujen (374 miljoonaa euroa) tai edelleen toiminnassa olevien (190 miljoonaa euroa) laitosten purkamisesta aiheutuvia kuluja varten. Yhteisen tutkimuskeskuksen oman henkilöstön työpanosta (arviolta 75-100 miljoonaa euroa) ei ole otettu huomioon varausta tehtäessä, ja varauksen määrä perustuu yhteisen tutkimuskeskuksen sisäiseen arvioon. Kyseinen tekninen arvio on tutkittava puolueettomasti ennen kuin sitä voidaan pitää luotettavana (kohta 9.31). // Komissio ryhtyi asiassa toimiin vuonna 2001, jolloin se kirjasi vuoden 2001 taseeseen riski- ja kuluvarauksen kaikkien lakkautettavien tutkimuskeskusten purkamisesta aiheutuvia kuluja varten oman selvityksensä perusteella. Sopimuksen arviointi annetaan ulkopuolisen arvioitsijan tehtäväksi. Ensimmäinen arviointikertomus annettaneen tammikuun 2003 loppuun mennessä (kohta 9.31). Suositus nro 4 Taseen ulkopuoliset sitoumukset // Toimi nro 4 Taseen ulkopuoliset sitoumukset Jaksotettuihin määrärahoihin liittyi maksattamattomia sitoumuksia 86,76 miljardin euron arvosta 31. joulukuuta 2001. Tästä määrästä oli ollut yli kahden vuoden ajan maksattamatta 28,84 miljardia euroa, joista 9,79 miljardin euron osalta ei ollut suoritettu lainkaan maksuja kahden viime vuoden aikana. Viimeksi mainitusta summasta 1 318,2 miljoonaan euroon (13 prosenttiin) ei tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan enää liity minkäänlaista maksuvelvollisuutta (kohta 9.32). // Tilintarkastustuomioistuimen mainitseman ajanjakson aikana komissio suoritti kyseisiin maksattamattomiin sitoumuksiin liittyviä maksuja noin 147 miljoonaa euroa; lisäksi tarkasteltiin noin 745 miljoonan euron sitoumuksia, mutta komissio totesi, että ne olisi jätettävä avoimiksi eri syistä (sopimus on voimassa, loppuraporttia odotetaan, sitoumukseen kohdistuu oikeustoimia jne.). Komissio oli huhtikuun 2002 loppuun mennessä käynyt läpi neljäsosan kaikista tarkastelua vaativista sitoumuksista. Kertomuksesta ilmenee niin ikään, että toimintaa pyritään nopeuttamaan vuoden 2002 loppuun mennessä. Toimintasuunnitelman tavoitteena on tutkia kaikki mahdollisesti poikkeavat maksattamatta olevat sitoumukset vuoden 2003 loppuun mennessä (kohta 9.3). Suositus nro 5 Konsolidoidun taseen eriin liittyvät huomautukset - Eläkeoikeudet // Toimi nro 5 Konsolidoidun taseen eriin liittyvät huomautukset - Eläkeoikeudet Varainhoitovuoden 2001 konsolidoidun taseen kokonaissumma on 76 prosenttia suurempi kuin edellisenä varainhoitovuonna. Kasvu johtuu pääasiassa komission eläkkeiden osalta noudattaman kirjanpitomenetelmän muutoksesta. Menetelmän muutos on vastaus tilintarkastustuomioistuimen esittämään huomautukseen [19], joka koski varainhoitovuoden mittaan kertyneistä eläkeoikeuksista aiheutuvien vuotuisten kustannusten vähentämistä taloudellisesta tuloksesta. Komissio ei kuitenkaan ottanut kyseistä määrää huomioon menona, vaan vei eläkkeistä aiheutuvat potentiaaliset velat kokonaisuudessaan yhden varainhoitovuoden tilinpäätökseen ja kirjasi tuloihin vastapainoksi samansuuruisen määrän, niin että menoerän vaikutus ei näy taloudellisessa tuloksessa. Muutos ei siis ole tilintarkastustuomioistuimen pyynnön mukainen. Lisäksi komissio katsoi vuonna 2000, että asia edellyttää perusteellista tarkastelua [20]. Niin ollen tilintarkastustuomioistuin katsoo, että komission olisi hyödyllistä jatkaa analyysiään eläkejärjestelmän käsittelystä kirjanpidossa yhteisön kaltaisessa toimintaympäristössä (kohta 9.17). [19] Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2000, kohta 7.6. [20] Ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2000, komission vastaus kohtaan 7.6. // Komissio on useiden vuosien ajan antanut eläkeoikeuksia koskevia yksityiskohtaisia tietoja tilinpäätösten liitteessä (taseen ulkopuolisissa sitoumuksissa). Merkittävää edistystä saavutettiin vuoden 2001 tilinpäätöksessä, jossa eläkkeet kirjattiin ensimmäistä kertaa varauksena taseen vastattavaa-puolelle, vaikka IPSAS-standardeja [21] ei olekaan vielä otettu käyttöön. [21] IPSAS: International Public Sector Accounting Standards. Komission käsitys on, että käytetty menetelmä on oikea, mutta se on valmis keskustelemaan tilintarkastus-tuomioistuimen kanssa siitä, mikä olisi paras tapa ottaa eläkeoikeudet huomioon tilinpäätöksessä. Komissio on tehnyt uudistuksen yhteydessä useita ehdotuksia eläkejärjestelmän kehittämiseksi. Se on ehdottanut muun muassa eläkerahaston perustamista koskevan toteutettavuustutkimuksen suorittamista. Kyseisessä tutkimuksessa, joka on parhaillaan käynnissä, arvioidaan muun muassa tällaisesta muutoksesta aiheutuvia taloudellisia vaikutuksia, ja sen perusteella voidaan arvioida mahdollisia vaikutuksia eri toimielinten kirjanpitoon. Suositus nro 6 Konsolidoidun taseen eriin liittyvät huomautukset - Kolmansille osapuolille suoritetuista etu- ja ennakkomaksuista saatava tuotto // Toimi nro 6 Konsolidoidun taseen eriin liittyvät huomautukset - Kolmansille osapuolille suoritetuista etu- ja ennakkomaksuista saatava tuotto Rahoituksenvälittäjät eivät aina ilmoita komissiolle etu- ja ennakkomaksuihin liittyviä korkotuloja. Ilmoitettuja korkoja ei myöskään aina kirjata talousarviotuloiksi. Rahoituksenvälittäjien hallussa olevista varoista oli keskusyksiköiden tietojen mukaan (ks. kohta 9.25) 31. joulukuuta 2001 mennessä kertynyt korkoja 73 miljoonaa euroa, josta määrästä ainoastaan 28 miljoonaa kirjattiin talousarviotuloiksi. Kun tällä tavoin saatuja määriä kohdennetaan toimiin tai ohjelmiin, niitä ei kirjata järjestelmällisesti talousarviomenoiksi. Tästä syytä tilit eivät kuvasta yhteisön rahoitusosuutta täysimääräisenä (kohta 9.27). // Komissio varmistaa, että mainitut korot merkitään kirjanpitoon automaattisesti ja oikaisee tilanteen aikaisemman ajanjakson osalta. Uuden varainhoitoasetuksen mukaisesti ennakkomaksuja suoritettaessa on laadittava saamisennusteet, ja yhteisöille kertyvät korkotuotot kolmansille osapuolille osoitetuista varoista, jotka ovat edelleen yhteisön omaisuutta, otetaan talousarvioon sekalaisina tuloina. Tämän uuden säännöksen avulla varmistetaan, että yhteisön varoista saatavien korkotulojen kirjanpitoa tarkennetaan 1.1.2003 lähtien. Lisäksi komissio selventää uuden varainhoitoasetuksen soveltamissäännöissä, joita aletaan soveltaa 1. päivästä tammikuuta 2003, että liittymistä valmisteleviin välineisiin kuuluvista ennakkomaksuista saatavan korkotulon ei katsota olevan komission omaisuutta (kohta 9.27). Suositus nro 7 Lausumien ja kertomusten toimittamisen määräajat // Toimi nro 7 Lausumien ja kertomusten toimittamisen määräajat Pääjohtajien lausumat sekä komission yhteenvetokertomus ovat spontaaneja kannanottoja [22], joita ulkoinen tarkastaja (tilintarkastustuomioistuin) ei voi jättää huomiotta antaessaan tarkastuslausumaansa. Määräajat, jotka komissio on asettanut lausumien toimittamiselle, eivät kuitenkaan sovi yhteen varainhoitoasetuksessa vahvistetun vuosikertomuksen aikataulun kanssa. Komissio toimittaa heinäkuun lopussa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle yhteenvetokertomuksen, joka perustuu pääjohtajien kertomuksiin (ks. kohdat 9.94 - 9.100), ja lisäksi varainhoitoasetuksen 88 artiklan 1 kohdan mukaan tilintarkastustuomioistuimen on ilmoitettava komissiolle viimeistään heinäkuun 15. päivänä huomautukset, jotka se todennäköisesti esittää vuosikertomuksessaan [23] (kohta 9.54). [22] Vrt. johdon tarkastajille osoittamat kirjeet. [23] Varainhoitoasetuksen 88 ja 88 a artiklassa säädetään, että tilintarkastustuomioistuin toimittaa lausumansa Euroopan parlamentille ja neuvostolle samaan aikaan kuin vuosikertomuksen (viimeistään marraskuun 30. päivänä). Käytännön syistä tarkastuslausuma on vuodesta 1994 lähtien sisällytetty vuosikertomukseen. Asetettu aikataulu ei siis anna tilintarkastustuomioistuimelle mahdollisuutta perehtyä tulojen ja menojen hyväksyjien sekä komission toimittamiin lausumiin ja kertomuksiin asianmukaisissa olosuhteissa. Valtuutettuja tulojen ja menojen hyväksyjiä koskevissa toimintaohjeissa vuosittaisten kertomusten toimittamiselle asetettu määräaika (15. maaliskuuta) olisi huomattavasti tarkoituksenmukaisempi. Uudessa varainhoitoasetuksessa aiotaan muuttaa tiettyjä aikatauluja, minkä vuoksi on vieläkin tärkeämpää, että komissio tarkistaa pääosastojensa lausumien ja vuosittaisten kertomusten toimittamisen määräaikaa (kohta 9.55). // Komissio myöntää, että vuosikertomusten ja lausumien ensimmäisenä vuonna ei ole voitu noudattaa niitä määräaikoja, jotka alunperin asetettiin valtuutettuja tulojen ja menojen hyväksyjiä koskevissa toimintaohjeissa (tiedonanto, 27.6.2001). Komissio on lisäksi varautunut yhteenvetokertomuksensa toimen nro 10 [24] yhteydessä tarkastelemaan seuraavan varainhoitovuoden menetelmiä ja suuntaviivoja ja samalla ottamaan ensimmäisen askelen aikataulujen laatimiseksi (kohdat 9.53/9.54). [24] Toimi nro 10: Pääsihteeristö tarkistaa ja tehostaa ennen vuoden 2002 loppua menettelytapoja ja ohjausta yhteistyössä budjettipääosaston, henkilöstön ja hallinnon pääosaston sekä sisäisen tarkastuksen kanssa vuoden 2002 vuosikertomusten laatimista varten. Se kiinnittää erityishuomiota kysymykseen olennaisuudesta, vuosikertomusten liitteenä oleviin lausumiin sisältyvien mahdollisten varaumien laajuuden määrittelyyn ja ristikkäisen valtuutuksen kysymyksen hoitamiseen. Suositus nro 8 Uudistuksen edistyminen Takaisinperintä // Toimi nro 8 Uudistuksen edistyminen Takaisinperintä Valkoisen kirjan toimelle nro 96, joka koskee perusteettomasti maksettujen varojen takaisinperinnän tehostamista (ks. kohta 9.26), asetettu määräaika oli heinäkuussa 2000. Joulukuussa 2000 komissio hyväksyi tiedonannon [25], jossa vahvistettiin komission menettelyjen uudistamiseen liittyvät periaatteet ja asiaa käsittelevä toimintasuunnitelma, johon kuuluu toimintojen hajauttaminen ja komission oikeudelliselle yksikölle annettavan tuen lisääminen. Hallinnollisten vaikeuksien vuoksi määräaika siirrettiin 30. päivään kesäkuuta 2002 (kohta 9.67). // Tarkasteltaessa suoraan hallinnoiduilla aloilla perusteettomasti maksettujen varojen takaisinperinnän tehostamista on todettava, että komissio on joulukuussa 2000 julkaistussa tiedonannossaan määritellyt uudestaan eri toimijoiden tehtävät ja tarkentanut automaattisen tietojenkäsittelyn ja menettelytapojen tasolla tehtäviä parannuksia. [25] SEC(2000) 2204/3, 12.12.2000. Velkomiskirjeeseen liittyvää vastuuta aletaan siirtää tulojen ja menojen hyväksymisestä vastaaviin yksiköihin 1. tammikuuta 2003 lähtien, jolloin uusi varainhoitoasetus, sen soveltamissäännöt sekä perimismenettelyä koskevat sisäiset määräykset tulevat voimaan. Vuonna 2002 on jo tehty muitakin parannuksia. Niitä ovat mm. seuraavat: - automaattisen tietojenkäsittelyn tasolla on toteutettu seurannan parantamisen ensimmäinen vaihe; - takaisinperintään osoitettua henkilöstöä on lisätty ja pakkoperintätapausten koordinointi on keskitetty; - OLAF on perustanut uuden yksikön, jonka vastuulla on seurata sellaisten väärinkäytösten hallinnollisia ja taloudellisia näkökohtia, jotka on havaittu välittömiä menoja tutkittaessa. Komissio hyväksyi 3. joulukuuta 2002 uuden tiedonannon suoraan ja epäsuoraan hallinnoitujen yhteisön menojen osalta syntyneiden saatavien takaisinperinnän tehostamisesta (kohta 9.67). Suositus nro 9 Konsolidoidun taseen eriin liittyvät huomautukset - Talousarviomäärärahoin hankitut osuudet ja myönnetyt osakaslainat // Toimi nro 9 Konsolidoidun taseen eriin liittyvät huomautukset - Talousarviomäärärahoin hankitut osuudet ja myönnetyt osakaslainat EC Investment Partners -rahoitusväline (European Community Investment Partners, ECIP) perustettiin 1980-luvulla tukemaan yhteisössä ja kehitysmaissa (AKT-maat [26] sekä Latinalaisen Amerikan ja Aasian maat) toimivien yritysten välisiä yhteisyrityksiä. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että rahoitusvälineen tilanteesta ei anneta komission tileissä oikeaa kuvaa (kohta 9.20). // Komissio on edistynyt kirjanpidon ja raportoinnin aloilla, joskin tiettyjä puutteita on edelleen korjattava. [26] Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtiot. On korostettava, että EC Investment Partners -rahoitus-välineen toimet joko lopetetaan, peritään takaisin tai muutetaan lopul