Komissio ja jäsenvaltiot tapaavat säännöllisesti sähköisen tullialan koordinointiryhmän puitteissa määrittääkseen ja hyväksyäkseen kutakin Euroopan laajuista järjestelmää koskevat hankeasiakirjat. Lisäksi komissio kuulee järjestelmällisesti kauppayhteisöä kaupan alan yhteydenpitoryhmän kautta. Suurena haasteena on varmistaa, että nykyiset järjestelmät toimivat moitteettomasti, kun uusia järjestelmiä kehitetään. Kun järjestelmät ovat valmiita, on erittäin tärkeää varmistaa sujuva siirtyminen nykyisistä järjestelmistä päivitettyihin järjestelmiin. Tämä on välttämätöntä sen varmistamiseksi, että siirtymä ei vaikuta kauppa- ja tullitoimiin.

UTK:n hankkeiden viimeaikaisessa kehityksessä hankemenetelmiä on optimoitu. Toimintaprosessien mallintamista, tietojen mallintamista ja teknisiä eritelmiä on kehitetty rinnakkain ja tekemällä alusta alkaen tiivistä yhteistyötä komission ja kansallisten hallintojen oikeus-, yritys- ja tietotekniikka-alan asiantuntijoiden kanssa sekä kaupan alan edustajia kuullen. Komissio on ottamassa käyttöön entistä joustavampia prosesseja UTK:n sähköisten järjestelmien kehittämistä varten. Näin järjestelmien käytettävyyttä lisätään nopeampien ja helpommin hallittavien ohjelmistoversioiden avulla.

UTK tuli voimaan 1. toukokuuta 2016, ja siihen vuonna 2019 tehtyjen muutosten jälkeen siinä vahvistettiin vuosien 2020, 2022 ja 2025 määräajat, joihin mennessä tietotekniikkaa koskevan siirtymävaiheen ja täytäntöönpanotyön hankkeet on saatava asteittain päätökseen. UTK:n 278 artiklassa säädetään, että olemassa olevia sähköisiä ja paperiasiakirjoihin perustuvia järjestelmiä voidaan edelleen käyttää tullimuodollisuuksien suorittamiseen (niin sanotut siirtymätoimenpiteet), kunnes UTK:n mukaiset asiaankuuluvat uudet tai päivitetyt sähköiset järjestelmät on otettu käyttöön. Siirtymätoimenpiteistä on luovuttava, kun asiaankuuluvat sähköiset järjestelmät on otettu käyttöön.

II)kolme Euroopan laajuista hajautettua järjestelmää, jotka komission on kehitettävä tai päivitettävä mutta joissa on merkittävä kansallinen osa, joka jäsenvaltioiden on pantava täytäntöön; ja

Näillä Euroopan laajuisilla hankkeilla on erityinen rakenne, ja joissakin tapauksissa ne edellyttävät sekä keskitettyjä että kansallisia osia ja sisältävät useamman kuin yhden vaiheen. Ne on määrä toteuttaa UTK:n 278 artiklan 3 kohdan mukaisesti 31. joulukuuta 2025 mennessä. Kyseiset hankkeet ovat seuraavat:

Edistyminen: CCI:n ensimmäisen vaiheen osalta on hyväksytty toimintamalli, visioasiakirja, tason 4 toimintaprosessimallit, toiminnalliset eritelmät ja tekniset eritelmät, ja ne ovat MASP-C 2019 ‑suunnitelman ja UTK:n työohjelman mukaisia. Päivitetty teknisten asiakirjojen paketti hyväksyttiin vuonna 2021 muutoksenhallintamenettelyn mukaisesti. Järjestelmän kehittäminen on alkanut, ja käyttöönotto on tarkoitus aloittaa ensimmäisissä jäsenvaltioissa vuonna 2022. Kahdeksan jäsenvaltiota on ilmoittanut saaneensa valmiiksi ensimmäisen vaiheen tekniset eritelmät, ja 11 muulla jäsenvaltiolla niiden laadinta on kesken.

Julkaisuun 1 perustuvan julkaisun 2 kehittäminen on alkanut. Jäsenvaltiot valmistelevat parhaillaan kansallisia toiminnallisia ja teknisiä eritelmiä, jotka perustuvat komission antamiin EU:n yhteisiin eritelmiin. Komissio on käynnistänyt koordinointikokouksia varmistaakseen julkaisun 2 sujuvan kehittämisen ja pyytänyt kansallisia tullihallintoja toimittamaan kansalliset hankesuunnitelmat, jotka sisältävät tiedot sekä kansallisista saapumistietojärjestelmistä että asianomaisten talouden toimijoiden järjestelmistä.

Ensimmäinen julkaisu on suurin liiketoiminta- ja tietotekniikkahanke, jonka verotuksen ja tulliliiton pääosasto on koskaan toteuttanut. Tarkoitus on varmistaa, että järjestelmä on talouden toimijoiden ja jäsenvaltioiden käytettävissä ympärivuorokautisesti seitsemänä päivänä viikossa. Järjestelmässä käsitellään suuri määrä liiketoimintaa koskevia viestejä vain muutaman sekunnin vasteajalla. Lisäksi tämä on ensimmäinen kerta, kun verotuksen ja tulliliiton pääosasto käyttää sähköisiä varmenteita järjestelmien välisessä viestinnässä. ICS2-järjestelmän julkaisussa 1 myös annetaan pitkälle kehitettyjä seuranta- ja liiketoimintatietojen tilastoja jäsenvaltioille.

6)UTK – Automaattinen vientijärjestelmä – AES (sekä nykyisen Euroopan laajuisen järjestelmän [hankkeen ensimmäinen osa] että nykyisten kansallisten vientijärjestelmien [hankkeen toinen osa] päivittäminen): tavoitteena on panna täytäntöön tavaroiden vientiä ja poistumista koskevat UTK:n vaatimukset. Euroopan laajuiseen AES-järjestelmään liittyvässä hankkeessa pannaan täytäntöön UTK:ssa säädetyt kaupan alaa koskevat yksinkertaistukset (kuten viennin keskitetty tulliselvitys), joilla helpotetaan eurooppalaisten yritysten tavaroiden vientiä. Täytäntöön pannaan myös UTK:ssa säädetyt velvoitteet, joiden mukaisesti EU:n tullialueelta poistuvia tavaroita on valvottava aiempaa paremmin petosten torjumiseksi. Vientitoimintojen jatkuvuus on ratkaisevan tärkeää taata AES-järjestelmän päivityksen aikana.

Neljätoista jäsenvaltiota on ilmoittanut saaneensa valmiiksi NCTS-järjestelmän viidennen vaiheen tekniset eritelmät, ja kahdeksalla muulla jäsenvaltiolla niiden laadinta on kesken.

5)UTK – Uusi tietokoneavusteinen passitusjärjestelmä – NCTS (päivitys): tarkoituksena on saattaa nykyinen unionin passitusjärjestelmä ja yleinen passitusjärjestelmä vastaamaan UTK:n uusia säännöksiä, mukaan luettuina tietojenvaihdon yhdenmukaistaminen UTK:n tietovaatimusten kanssa sekä muiden järjestelmien kanssa yhteisten rajapintojen päivittäminen ja kehittäminen. NCTS-järjestelmän toiminnan jatkuvuus järjestelmän päivityksen aikana on ratkaisevan tärkeää taata.

Yhteenvetona voidaan todeta, että kuudessa jäljellä olevassa Euroopan laajuisessa hankkeessa komissio on saavuttamassa UTK:ssa ja UTK:n työohjelmassa sovitut lakisääteiset määräajat ja vuoden 2019 tullialan monivuotisessa strategisessa suunnitelmassa (MASP-C) vahvistetut hankkeen välitavoitteet. Jäsenvaltiot ovat myös enimmäkseen aikataulussa, mutta viisi jäsenvaltiota on ilmoittanut viivästyksestä joidenkin järjestelmien käyttöönotossa. Viivästysten kesto vaihtelee yhdestä kuukaudesta yli kahteen vuoteen yhdessä tapauksessa. Kaksi jäsenvaltiota on ilmoittanut, että ne antavat elinkeinonharjoittajilleen käyttöönoton jälkeen lainsäädännössä määritettyä pidemmän siirtymäajan järjestelmään liittymistä varten: toisessa jäsenvaltiossa siirtymäaika on kuukauden ja toisessa vuoden pidempi. Koska kyseiset järjestelmät on suunniteltu otettavaksi käyttöön vuosina 2023, 2024 ja 2025, vielä on aikaa toteuttaa lieventäviä toimia, joilla voidaan puuttua tällä hetkellä kaavailtuihin viivästyksiin. Komissio tekee tätä varten läheistä yhteistyötä kyseisten jäsenvaltioiden kanssa.

Lopuksi on tärkeää korostaa, että UTK:n työohjelman täytäntöönpanon osalta komissio on suorittanut noin 84 prosenttia toimistaan joulukuuhun 2021 mennessä. Määrä on kasvanut, sillä viime vuonna komissio raportoi suorittaneensa 79 prosenttia kaikesta kehitystyöstään, joka on saatava valmiiksi vuoteen 2025 mennessä. Tämä prosenttiosuus perustuu keskeisiin tulosindikaattoreihin, jotka koskevat ainoastaan komissiolle osoitettuja toimia, eikä se sisällä jäsenvaltioiden toimia. Alla olevassa verotuksen ja tulliliiton pääosaston laatimassa katsauksessa esitetään edistymistä ja aikataulua koskevat näkymät.

4.2.2Kansalliset hankkeet

Jäsenvaltioiden on määrä saattaa kolmen kansallisen järjestelmänsä päivitys päätökseen vuoteen 2022 mennessä. Tämä ei kuitenkaan koske kansallisten erityismenettelyjen järjestelmän vientiosaa, jonka toiminta ja aikataulu liittyvät automaattiseen vientijärjestelmään (AES), eikä GUM-järjestelmään kuuluvaa kansallisia vakuuksia koskevaa osaa.

Kolme jäsenvaltioiden järjestelmää, jotka on määrä saada valmiiksi 31. joulukuuta 2022 mennessä UTK:n 278 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ovat seuraavat:

1)UTK – Saapumistiedonanto, esittämistiedonanto ja väliaikainen varastointi (NA, PN ja TS) – (päivitys): määritetään UTK:ssa kuvattujen kuljetusvälineen saapumistiedonantoja, tavaroiden esittämistä ja väliaikaisen varastoinnin ilmoituksia koskevien prosessien automatisointi kansallisella tasolla. Tällä hankkeella tuetaan yhdenmukaistamista kaikissa jäsenvaltioissa kaupan alan toimijoiden ja tullin välisen tietojenvaihdon osalta.

Edistyminen: Belgia on käynnistänyt yhteistyöaloitteen 12 muun asiasta kiinnostuneen jäsenvaltion kanssa eritelmien laatimiseksi. Tulliohjelmasta rahoitettu asiantuntijaryhmä jatkaa yhteistyötä asianmukaisten toiminnallisten ja teknisten asiakirjojen ja testikokonaisuuksien toimittamiseksi. Saapumistiedonanto on saatu päätökseen yhdessä jäsenvaltiossa, esittämistiedonanto kuudessa jäsenvaltiossa ja väliaikainen varastointi neljässä jäsenvaltiossa. Kehityksen luonteen vuoksi jotkin jäsenvaltiot ovat päättäneet käyttää ICS2-järjestelmän julkaisua 2 saapumisilmoitusta koskevien vaatimusten täytäntöönpanoon. Tämän vuoksi osa suunnitelluista päivämääristä on vasta UTK:n työohjelman mukaisen määräajan jälkeen.

2)UTK – Kansalliset tuontijärjestelmät – NIS (päivitys): tavoitteena on panna täytäntöön kaikki UTK:sta johtuvat tuontiin liittyvät prosessi- ja tietovaatimukset. Jäsenvaltioiden on laadittava tekniset eritelmät omalla tasollaan järjestelmien valmiiksi saattamisen ensimmäisenä vaiheena.

Edistyminen: 15 jäsenvaltiota on saanut tekniset eritelmänsä valmiiksi. Kaksi jäsenvaltiota ei ole vielä aloittanut niiden laadintaa, ja yksi jäsenvaltio ei toimittanut tietoja. Kaikki jäsenvaltiot kahta lukuun ottamatta ovat aikataulussa, jotta ne voivat saavuttaa käyttöönottoa koskevan vuoden 2022 välitavoitteen.

3)UTK – Erityismenettelyt – SP (päivitys): tavoitteena on yhdenmukaistaa ja helpottaa erityismenettelyjä (tullivarastointi, tietty käyttötarkoitus, väliaikainen maahantuonti sekä sisäinen ja ulkoinen jalostus). Jäsenvaltioiden on toteutettava kansallisissa järjestelmissään kaikki näihin erityismenettelyihin liittyvät UTK:n muutokset. Erityismenettelyjen ensimmäinen (vienti)osa toteutetaan UTK:n automaattisen vientijärjestelmän (AES) kansallisen hankkeen mukaisesti ja osana sitä (käyttöönoton määräaika on vuonna 2025), kun taas toinen (tuonti)osa sisältyy UTK:n kansallisten tuontijärjestelmien hankkeen päivitykseen (käyttöönoton määräaika on vuonna 2022).

Edistyminen: Yhdeksän jäsenvaltiota on saanut valmiiksi erityismenettelyjen ensimmäistä osaa koskevat tekniset eritelmänsä, ja 14 jäsenvaltiota on saanut valmiiksi toisen osan tekniset eritelmät. AES:n ja kansallisten tuontijärjestelmien päivityksen välillä on keskinäisiä riippuvuuksia. Jäsenvaltiot eivät ole toistaiseksi ilmoittaneet viivästyksistä, kaikki jäsenvaltiot ovat aikataulussa, ja ensimmäinen määräaika on vuonna 2022.

Lyhyesti: jäsenvaltiot pyrkivät voimakkaasti, ja joskus tiiviin yhteistyön avulla, edesauttamaan saapumistiedonannon, esittämistiedonannon ja väliaikaisen varastoinnin vaatimuksien täytäntöönpanoa, kansallisten tuontijärjestelmien mukauttamista ja niihin liittyviä erityismenettelyjä kansallisissa järjestelmissään. Koska käyttöönoton määräaika lähestyy (31. joulukuuta 2022 kaikkien kolmen osalta), jäsenvaltioiden olisi kiinnitettävä erityistä huomiota tähän asiaan, erityisesti niiden, jotka eivät pystyneet vahvistamaan oikea-aikaista käyttöönottoa (kuusi jäsenvaltiota saapumistiedonannon osalta, neljä jäsenvaltiota esittämistiedonannon osalta, kolme jäsenvaltiota väliaikaisen varastoinnin osalta ja kaksi jäsenvaltiota kansallisten tuontijärjestelmien osalta; ks. tämän kertomuksen liitteenä olevan komission yksiköiden valmisteluasiakirjan taulukot 14, 15, 16 ja 18).

4.3Viivästymisriskit

Komissio edistyy hyvin vastuullaan olevassa kehityksessä, eikä lakisääteisiä määräaikoja ylittäviä viivästyksiä ole havaittu tai niitä ei ole tapahtunut. Lisäksi ei ole ilmoitettu sellaisista merkittävistä riskeistä, jotka johtaisivat käyttöönoton viivästymiseen.

Myös jäsenvaltiot edistyvät merkittävästi vastuullaan olevissa kehitystoimissa. Kuten 4.2.2 kohdassa todetaan, jotkin jäsenvaltiot ovat kuitenkin ilmoittaneet, että lakisääteiset määräajat ylittyvät jonkin verran. Kunkin seuraavassa luetellun hankkeen osalta on mainittu liitteenä olevan komission yksiköiden valmisteluasiakirjan taulukot, joissa esitetään jäsenvaltioiden raportoimat viivästykset.

·Seuraavilla jäsenvaltioilla on saapumistiedonannon täytäntöönpanoa varten suunniteltu käyttöönottopäivä, joka on myöhäisempi kuin UTK:n työohjelmassa asetettu määräaika: Belgia, Bulgaria, Viro, Espanja, Alankomaat ja Ruotsi (taulukko 14). Kolme näistä jäsenvaltioista (Belgia, Viro ja Espanja) on ilmoittanut käyttävänsä ICS2:n julkaisuun 2 sisällytettyä saapumistiedonantoa (suunniteltu käyttöönottopäivä 1. maaliskuuta 2023). Belgiassa ja Alankomaissa viivästys on korkeintaan kaksi kuukautta. Saksa ja Irlanti jättivät merkinnän ”ei sovelleta”, ja Tanska, Malta ja Slovakia eivät ilmoittaneet suunniteltua käyttöönottopäivää.

·Seuraavat jäsenvaltiot ilmoittivat esittämistiedonannon täytäntöönpanoa varten suunnitellun käyttöönottopäivän, joka on myöhäisempi kuin UTK:n työohjelmassa asetettu määräaika: Belgia, Viro, Alankomaat ja Ruotsi (taulukko 15). Belgiassa ja Alankomaissa arvioitu viivästys on korkeintaan kaksi kuukautta. Viro ja Ruotsi suunnittelevat ottavansa kansallisen järjestelmänsä käyttöön oikea-aikaisesti, mutta kaikkien talouden toimijoiden siirtyminen järjestelmään tapahtuu asteittain ja päättyy määräajan eli 31. joulukuuta 2022 jälkeen. Puola, Romania ja Slovakia eivät ilmoittaneet suunniteltua päivämäärää.