FI Euroopan unionin virallinen lehti C 54/65

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Yhteinen yhdistetty yhtiöveropohja (CCCTB)”

2012/C 54/10

ALUEIDEN KOMITEA

— suhtautuu myönteisesti siihen, että yhtiöverotukseen on Euroopan unionin perustamisesta lähtien kiinnitetty erityistä huomiota, koska se on ollut tärkeä tekijä sisämarkkinoiden muodostamisessa.

— katsoo, että jos veropohjaa määriteltäessä voitaisiin olla tekemisissä vain yhden veroviranomaisen kanssa, ja vieläpä sellaisen, joka on toimivaltainen käsittelemään kaikkia tähän veropohjaan liittyviä kysymyksiä tai riitoja, tämä yksinkertaistaisi tilannetta ja säästäisi yritysten hallintokuluja, koska yrityksen tarvitsisi veropohjaa määritellessään olla yhteydessä vain yhteen tahoon 27:n sijasta.

— toivoo komission selvittävän, mitä seurauksia sillä on, että verotulojen menetykset voi siirtää eteenpäin määräämättömäksi ajaksi, sekä sen, millaisin toimin voidaan mahdollisesti ehkäistä väärinkäytöksiä.

— arvioi, että ehdotusta olisi punnittava uudelleen, vaikkei kyseenalaistakaan suoraan direktiivin periaatetta. Tässä tulisi ottaa huomioon, että tarvitaan a) asianmukaisia laatu- ja määräindikaattoreita, jotka mahdollistavat tämänkaltaisen rajanylittävän ehdotuksen subsidiariteettikysymysten täysimääräisen tarkastelu, b) lisätietoja CCCTB:n kaikista seurauksista ja c) analyysi ehdotuksen vaikutuksista paikallis- ja alueviranomaisiin.

Esittelijä Gusty GRAAS (LU, ALDE), Bettembourgin kunnanvaltuuston jäsen Viiteasiakirja Ehdotus neuvoston direktiiviksi yhteisestä yhdistetystä yhtiöveropohjasta (CCCTB) KOM(2011) 121 lopullinen

I JOHDANTO

ALUEIDEN KOMITEA

1. suhtautuu myönteisesti siihen, että yhtiöverotukseen on Euroopan unionin perustamisesta lähtien kiinnitetty erityistä huomiota, koska se on ollut tärkeä tekijä sisämarkkinoiden muodostamisessa.

2. arvioikin, että rajatylittävän taloudellisen toiminnan kukoistusta hankaloittavat usein monet erilaiset, erityisesti verotukseen liittyvät säännöt, mikä on varsinkin pk-yrityksille suuri rasitus ja estää myös sisämarkkinoiden kehittämistä.

3. viittaa komission vuonna 1990 antamaan yritysten verotusta koskevaan tiedonantoon (SEC(90) 601), johon perustui useita tärkeitä suoraa verotusta koskevia toimia, kuten yritysjärjestelydirektiivi 90/434/ETY, emo- ja tytäryhtiödirektiivi 90/435/ETY ja välitysmenettely-yleissopimus 90/436/ETY. Kymmenisen vuotta myöhemmin yhteisön verotoimien luetteloa täydennettiin vielä korko- ja rojaltimaksudirektiivillä 2003/49/EY.

4. toteaa tyytyväisenä, että komissio on 2000-luvulla palannut kunnianhimoisempaan veropolitiikkaan ja pyrkinyt kattamaan kaiken EU:n tasolla tapahtuvan yritystoiminnan yhdellä yhdistetyllä yhtiöveropohjalla. Tämä komission ”uusi” kunnianhimoinen pyrkimys on vahvistettu vuosina 2003 ja 2005 annetuilla tiedonannoilla (KOM(2003) 726 lopullinen ja KOM(2005) 702 lopullinen).

5. toteaa, että komission julistukset saivat konkreettisen muodon marraskuussa 2004, jolloin luotiin työryhmä (CCCTB-työryhmä) tarkastelemaan yhteisen yhdistetyn yhtiöveropohjan (Common Consolidated Corporate Tax Base, CCCTB) luomista.

6. on tutustunut työryhmän työskentelyyn ja erityisesti työasiakirjaan, jossa hahmotellaan CCCTB:n teknisiä puitteita (CCCTB/WP/57) ja asetetaan mittavassa määrin tekninen perusta tämän lausunnon kohteena olevalle 16. maaliskuuta 2011 annetulle ehdotukselle neuvoston direktiiviksi yhteisestä yhdistetystä yhtiöveropohjasta (CCCTB) (KOM(2011) 121 lopullinen).

II EHDOTUKSEN ARVIOINTI

7. katsoo, että jos veropohjaa määriteltäessä voitaisiin olla tekemisissä vain yhden veroviranomaisen kanssa, ja vieläpä sellaisen, joka on toimivaltainen käsittelemään kaikkia tähän veropohjaan liittyviä kysymyksiä tai riitoja, tämä yksinkertaistaisi tilannetta ja säästäisi yritysten hallintokuluja, koska yrityksen tarvitsisi veropohjaa määritellessään olla yhteydessä vain yhteen tahoon 27:n sijasta.

8. toteaa, ettei keskitetyn asiointipisteen malli (pääasiallinen veroviranomainen) saa johtaa siihen, että yritysryhmät voivat vapaasti valita verotuksellisen kotipaikkansa Euroopassa, kuten on asian laita ainakin niiden yritysryhmien osalta, joiden emoyritys sijaitsee unionin ulkopuolisessa maassa.

9. panee merkille, että verotettavien tulosten yhdistäminen tarjoaisi komission mukaan vastauksen siirtohinnoitteluun liittyviin ongelmiin ja säästäisi sekin huomattavasti yritysten hallintokuluja, koska ”yleiseurooppalaisista” liiketoimista ei enää tarvitsisi tehdä siirtohintoja koskevia raportteja. Yhdistäminen ratkaisisi myös ongelmat, jotka liittyvät tappioiden kompensointiin rajojen yli.

10. toteaa, että ehdotuksessa ilmaistaan lisäksi selvästi, että sillä ”ei pyritä vaikuttamaan verotuloihin, ja sen vaikutuksia jäsenvaltioiden väliseen veropohjien jakoon [on analysoitu]”. Yhtiöveroasteiden yhdenmukaistaminen olisi kuitenkin CCTB:n käyttöönoton luonnollinen ja looginen seuraus.

11. muistuttaa, että ehdotuksen tarkoituksena on luoda yhteiset säännöt niiden yritysten veropohjan määrittämiselle, jotka toimivat ehdotetun järjestelmän puitteissa. Mikäli yritykset kuuluvat konserniin, yhteinen veropohja määriteltäisiin lisäksi yhteisesti sovituin perustein.

12. korostaa, että nykyinen ehdotus ei kata verokantojen yhdenmukaistamista ja että jäsenvaltiot soveltavat omia verokantojaan osuuteensa veronmaksajien veropohjasta. Tulisi kuitenkin harkita sellaisen vähimmäisverokannan käyttöönottoa, joka olisi niin alhainen, että jäsenvaltioiden väliselle terveelle verokilpailulle jää riittävästi tilaa.

13. toteaa, että direktiiviä sovellettaisiin sellaisiin jonkin jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti perustettuihin yhtiöihin, i) joilla on jokin direktiivin liitteessä I luetelluista yhtiömuodoista ja ii) joihin sovelletaan jotakin direktiivin liitteessä II luetelluista yhtiöveroista tai myöhemmin käyttöön otettua samanlaista veroa (”tietyssä jäsenvaltiossa verotuksellista kotipaikkaansa pitävät yhtiöt”). Direktiiviä sovellettaisiin myös sellaisiin jonkin kolmannen maan lainsäädännön mukaisesti perustettuihin yhtiöihin, i) joiden yhtiömuoto on samanlainen kuin jokin liitteessä I (1) luetelluista yhtiömuodoista ja ii) joihin sovelletaan jotakin liitteessä II luetelluista yhtiöveroista (”unionin ulkopuolella verotuksellista kotipaikkaansa pitävät yhtiöt”).

14. pohtii, eikö CCCTB-järjestelmää tulisi soveltaa myös avoimiin yhtiöihin.

15. toteaa, että ehdotuksessa esitettyjä sääntöjä sovelletaan jossakin jäsenvaltiossa tai unionin ulkopuolella verotuksellista kotipaikkaansa pitäviin yhtiöihin vain siinä tapauksessa, että ne valitsevat niiden soveltamisen.

16. korostaa, että kun yhtiö toimii kyseisessä direktiivissä säädetyn järjestelmän puitteissa, siihen ei enää sovelleta kansallisia yhtiöverojärjestelyjä missään direktiivin soveltamisalaan kuuluvassa asiassa, jollei toisin määrätä.

17. toteaa tyytyväisenä, että vähennyskelpoisiin kuluihin lasketaan myös tutkimus- ja kehitysmenot sekä liiketoimintaa varten tapahtuvasta pääoman hankinnasta ja velanotosta syntyvät menot. Komitea vastustaa kuitenkin kestäviin tuotantohyödykkeisiin liittyvien kulujen välittömiä vähennyksiä.

18. ehdottaa, että myös ympäristönsuojeluun ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen liittyvät toistuvat menot katsottaisiin vähennyskelpoisiksi kuluiksi.

19. toivoo komission selvittävän, mitä seurauksia on sillä, että verotulojen menetykset voi siirtää eteenpäin määräämättömäksi ajaksi, sekä sen, millaisin toimin voidaan mahdollisesti ehkäistä väärinkäytöksiä.

20. painottaa, että CCCTB-järjestelmässä ei oteta käyttöön kirjanpitosääntöjä vaan ainoastaan yhtiöiden veropohjan laskentaa koskevia yksittäisiä sääntöjä. Ehdotus ei vaikuta jäsenvaltioiden kirjanpitosääntöihin.

21. arvioi, että yhteinen yhdistetty veropohja tulisi ottaa käyttöön samaan aikaan yhteisten kirjanpitosääntöjen kanssa, jotta hallinnollisen yksinkertaistamisen tavoite saavutettaisiin täysimääräisesti.

22. toteaa, että nykyinen jakokaava johtaisi vapaaehtoisen CCCTB-järjestelmän perusteella 11 jäsenvaltion verotulojen pienenemiseen. Vapaaehtoinen CCCTB-järjestelmä johtaisi lisäksi 21 jäsenvaltiossa bruttokansantuotteen pienenemiseen ja työllisyyden vähenemiseen.

III ERILAISET ASENTEET

23. muistuttaa, että suoraa verotusta koskeva lainsäädäntö kuuluu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 115 artiklan soveltamisalaan. Artiklan mukaan neuvosto antaa direktiivejä yksimielisesti erityisessä lainsäätämisjärjestyksessä sekä Euroopan parlamenttia ja talous- ja sosiaalikomiteaa kuultuaan.

24. toteaa, että muutama kansallinen kansanedustuslaitos on osoittanut Euroopan parlamentin puhemiehelle ja neuvoston ja komission puheenjohtajille perusteltuja lausuntoja, joissa ne ovat esittäneet huolensa toissijaisuusperiaatteen toteutumisesta.

IV VAIKUTUS PAIKALLIS- JA ALUEVIRANOMAISIIN

25. toteaa, että ehdotus ei koske paikallisia eikä alueellisia veroja, sillä se koskee vain ”liitteessä II lueteltuja yhtiöveroja”. Kyseisessä liitteessä käsitellään pääasiassa jäsenvaltioiden tärkeimpiä suoria veroja.

26. arvioi kuitenkin, että ehdotuksella on suuri merkitys paikallis- ja alueviranomaisille, joiden tuloista suuri osa muodostuu joko i) paikallisista tai alueellisista veroista, jotka kannetaan kansallisen veropohjan perusteella, tai vielä useammin ii) kansallisen yhtiöveron osuudesta. (2)

27. päättelee, että vaikka ehdotus ei koske suoranaisesti paikallisia ja alueellisia veroja, CCCTB-järjestelmän käyttöönotto vaikuttaa niihin suoraan useimmissa jäsenvaltioissa. Näyttää itse asiassa selvältä, että jäsenvaltiot, jotka tarjoavat veronmaksajilleen mahdollisuutta valita CCCTB-järjestelmän, käyttävät sitä myös määritellessään paikallisia ja alueellisia veroja, vaikka ehdotus ei tätä edellytäkään. Toisenlainen päätös johtaisi siihen, että paikallis- ja aluetason veropohjat määriteltäisiin edelleen vanhojen kansallisten sääntöjen mukaisesti, mikä vähentäisi tietenkin merkittävästi CCCTB-järjestelmän hyötyjä.

28. uskoo, että on syytä keskittyä erityisesti direktiiviehdotuksen tähän näkökohtaan, etenkin kun liitteitä II ja III on mahdollista tulkita eri tavoin. Liitteessä III luetellaan itse asiassa vähennyskelvottomia veroja, jotka ovat joissain tapauksissa puhtaasti paikallisia tai alueellisia veroja. Jos verotuksen perusteista päätetään kansallisesti, olisi järkevää sisällyttää paikalliset ja alueelliset verot direktiivin soveltamisalaan, jotta niiden veropohja olisi samanlainen kuin Euroopan unionissa päätetty, kansallisesti sovellettava veropohja. Toisaalta, jos yritys valitsee yhteisen veroilmoituksen unionin tasolla, jolloin verotulot jaetaan uudelleen, tulisi paikallis- ja alueviranomaisten saada osansa jaetuista verotuloista.

29. katsoo, että on siis syytä määritellä selkeästi, milloin CCCTB-järjestelmä vaikuttaa paikallis- ja alueviranomaisten harjoittamaan yhtiöverotukseen.

30. toteaa, että kaikki yhtiöveroon tehtävät muutokset saattavat vaikuttaa alue- ja paikallisyhteisöihin, ja pahoittelee siksi sitä, että direktiivin vaikutuksista niihin ei esitetä tarkkoja tietoja.

V PÄÄTELMÄT

31. pyrkii ajamaan paikallis- ja alueyhteisöjen etuja ja arvioi siksi, että ennen ehdotetun CCCBT-direktiivin täytäntöönpanoa on välttämätöntä laatia perusteellinen analyysi sen vaikutuksista kuntien ja alueiden talousarvioihin.

32. kehottaa näin ollen perustamaan AK:n ja komission jäsenten sekä paikallisten/alueellisten verohallintojen edustajien muodostaman väliaikaisen työryhmän laatimaan kyseisen analyysin.

33. arvioi, että kaikkien jäsenvaltioiden tulisi paneutua nykyistä enemmän ehdotetun direktiivin seurauksiin ja esittää mahdollisimman pian komissiolle huomionsa ja kommenttinsa sekä niitä tukevat ammattilaisvoimin laaditut riippumattomat selvitykset.

34. katsoo, että verotuksen entistä tiiviimmällä yhdenmukaistamisella on vaikutusta ainoastaan siinä tapauksessa, että CCCTB-järjestelmä tulee voimaan kaikissa jäsenvaltioissa.

35. pohtii, voiko direktiivissä asetettu valinnanmahdollisuus johtaa hallinnollisen työtaakan lisääntymiseen sekä yrityksissä että verohallinnossa, ja miettii näin ollen, olisiko valinnaisuus syytä mahdollistaa vain tietyn siirtymäkauden ajaksi. Lisäksi alueiden komitea pohtii, pitäisikö CCCTB-järjestelmästä tehdä tarkistuksen jälkeen pakollinen siirtymäkauden päätyttyä ainakin tietyn kokoisille yrityksille.

36. kehottaa ottamaan CCCTB-järjestelmän käyttöön kerralla, sillä vain näin voidaan saada täysimääräisesti aikaan yhdenmukaistamiseen liittyvät yksinkertaistamisvaikutukset.

37. kannattaa jakokaavan tarkistamista siten, että siinä otettaisiin paremmin huomioon jäsenvaltioiden erilaiset taloudelliset tilanteet.

38. pohtii, onko ajankohta otollinen näin merkittävälle askeleelle verotuksen yhdenmukaistamisen alalla, kun otetaan huomioon Eurooppaa nykyisin myllertävät talousongelmat sekä verotuloihin ja työllisyyteen kohdistuva kielteinen vaikutus, joka käy ilmi komission vaikutustenarvioinnista ja muista tutkimuksista.

39. arvioi, että ehdotetussa direktiivissä tulee korostaa entistä enemmän kansallisten tuomioistuinten sääntöjä oikeusmenettelyjen alalla.

40. kiinnittää huomiota eurooppalaisten yritysten halukkuuteen yksinkertaistaa veromenettelyjään, toteuttaa konsernin sisäisiä tappiosiirtoja ja poistaa kaksinkertainen verotus tai liikaverotus, jonka kohteeksi ne joutuvat nykyisessä järjestelmässä.

41. on sitä vastoin huolissaan siitä, että seuraukset vaihtelevat huomattavasti jäsenvaltioittain ja ovat pääosin negatiivisia sekä verotulojen että kasvun ja työllisyyden kannalta.

42. pohtii, yksinkertaistaako CCCTB-järjestelmä kokonaisuudessaan yritysten toimintaa vai aiheuttaako se päinvastoin lisää verosuunnittelua ja näin ollen ylimääräistä monimutkaisuutta. Järjestelmän valinnaisuuden vuoksi yritysten on pakko tarkastella yksityiskohtaisesti sekä kyseistä järjestelmää että nykyisiä 27 järjestelmää ja arvioida säännöllisesti ratkaisuaan valita järjestelmä tai jättäytyä sen ulkopuolelle. (3)

43. pohtii, eikö erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille olisi olemassa CCCTB-järjestelmän rinnalle yksinkertaisempia vaihtoehtoja tappioiden kuittaamiseen rajojen yli. Komitea viittaa tähän liittyen komission tiedonantoon KOM(2006) 824 lopullinen.

44. pohtii myös toimenpiteen suhteellisuutta, kun otetaan huomioon niiden eurooppalaisten konsernien määrä, jotka hyötyisivät siitä.

45. pitää joka tapauksessa direktiiviehdotusta epätäydellisenä siinä mielessä, että se ei kata paikallisia ja alueellisia veroja. Tämä uhkaa siirtää ongelmat valtiolliselta tasolta paikalliselle tai alueelliselle tasolle, sillä ehdotuksen nykyisen muodon mukaan järjestelmäerot säilyisivät paikallisten ja alueellisten verojen osalta, joten myös niiden veropohja olisi tarpeen määritellä erikseen. Näin ollen komitea kannattaa paikalliset ja alueelliset verot mahdollistavan poikkeuslausekkeen laatimista, jotta jäsenvaltiot voivat ryhtyä tarvittaviin toimiin.

46. arvioi, että ehdotusta olisi punnittava uudelleen, vaikkei kyseenalaistakaan suoraan direktiivin periaatetta. Tässä tulisi ottaa huomioon, että tarvitaan a) asianmukaisia laatu- ja määräindikaattoreita, jotka mahdollistavat tämänkaltaisen rajanylittävän ehdotuksen subsidiariteettikysymysten täysimääräisen tarkastelun, b) lisätietoja CCCTB:n kaikista seurauksista ja c) analyysi ehdotuksen vaikutuksista paikallis- ja alueviranomaisiin.

VI MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

KOM(2011) 121 lopullinen

12 artikla

Vähennyskelpoiset kulut

Lisätään tekstiä.

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Vähennyskelpoisiin kuluihin on kuuluttava kaikki tulojen hankkimisesta tai takaamisesta veronmaksajalle syntyvät myyntimenot ja -kulut vähennettyinä vähennyskelpoisilla arvonlisäveroilla, mukaan lukien tutkimus- ja kehitysmenot sekä liiketoimintaa varten tapahtuvasta pääoman hankinnasta ja velanotosta syntyvät menot. Vähennyskelpoisiin kuluihin on kuuluttava kaikki tulojen hankkimisesta tai takaamisesta veronmaksajalle syntyvät myyntimenot ja -kulut vähennettyinä vähennyskelpoisilla arvonlisäveroilla, mukaan lukien tutkimus- ja kehitysmenot sekä liiketoimintaa varten tapahtuvasta pääoman hankinnasta ja velanotosta syntyvät menot.

Perustelu

Jotta voitaisiin torjua tehokkaasti luonnonympäristön tuhoutumista ja ilmastonmuutosta, olisi suotavaa sisällyttää yritysten verotukseen tekijöitä, joilla veronmaksajia kannustetaan investoimaan aiempaa enemmän ympäristönsuojeluun.

Muutosehdotus 2

KOM(2011) 121 lopullinen

133 artikla

Uudelleentarkastelu

Lisätään tekstiä.

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Komissio tarkastelee viiden vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta sen soveltamista ja ilmoittaa neuvostolle tämän direktiivin toiminnasta. Raportissa on erityisesti oltava analyysi tämän direktiivin XVI luvulla perustetun mekanismin vaikutuksista veropohjien jakamiseen jäsenvaltioiden välillä. Komissio tarkastelee viiden vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta sen soveltamista ja ilmoittaa neuvostolle tämän direktiivin toiminnasta. Raportissa on erityisesti oltava analyysi tämän direktiivin XVI luvulla perustetun mekanismin vaikutuksista veropohjien jakamiseen jäsenvaltioiden välillä.

Perustelu

Koska direktiivillä saattaa olla huomattavia vaikutuksia alueisiin ja paikallisyhteisöihin, on välttämätöntä, että komissio arvioi viisi vuotta direktiivin voimaantulon jälkeen myös alue- ja paikallistason talousarvioihin kohdistuneita vaikutuksia.

Bryssel 14. joulukuuta 2011 Alueiden komitean puheenjohtaja Mercedes BRESSO

(1) Komissio hyväksyy vuosittain luettelon niistä kolmansien maiden yhtiömuodoista, joiden katsotaan olevan samanlaisia (ehdotuksen 3 artikla).

(2) Ks. Center for Strategy & Evaluation Services -keskuksen tutkimus ”Local and Regional Corporate Taxes across the EU”, Briefing Paper, heinäkuu 2011.

(3) Ks. Leon Bettendorf, Michael, P. Devereux, Simon Loretz ja Albert van der Horst, Corporate tax reform in the EU: Weighing the pros and cons, Vox, 20. maaliskuuta 2011.