Suositus

NEUVOSTON SUOSITUS

Unkarin vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Unkarin vuosien 2012–2016 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[1] ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011[2] ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen[3],

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat[4],

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.

(2) Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista[5]. Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

(3) Valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 ‑strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.

(4) Neuvosto antoi 6 päivänä heinäkuuta 2012 suosituksen Unkarin vuoden 2012 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Unkarin vuosien 2011–2015 tarkistetusta lähentymisohjelmasta.

(5) Komissio hyväksyi 28 päivänä marraskuuta 2012 vuotuisen kasvuselvityksen[6]. Tästä alkoi vuoden 2013 talouspolitiikan EU-ohjausjakso. Komissio hyväksyi niin ikään 28 päivänä marraskuuta 2012 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen[7], jossa se katsoi, että Unkari kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

(6) Eurooppa-neuvosto hyväksyi 14 päivänä maaliskuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

(7) Komissio julkaisi 10 päivänä huhtikuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Unkaria koskevan perusteellisen tarkastelun[8] tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Unkarin makrotaloudessa on epätasapainotiloja, jotka edellyttävät seurantaa ja määrätietoisia politiikkatoimia. Erityisesti käynnissä olevaan erittäin negatiivisen ulkomaisen nettovarallisuusaseman sopeutukseen, joka perustuu pitkälti yksityisen sektorin velkavivun purkamiseen tilanteessa, jossa julkinen velka on mittava ja liiketoimintaympäristö heikko, on edelleen syytä kiinnittää tiiviisti huomiota, jotta voidaan vähentää huomattavaa talouden toimintaan kohdistuvien kielteisten vaikutusten riskiä.

(8) Unkari toimitti vuosia 2012–2016 koskevan vuoden 2013 lähentymisohjelmansa 24 päivänä huhtikuuta 2013 ja vuoden 2013 kansallisen uudistusohjelmansa 22 päivänä huhtikuuta 2013. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

(9) Neuvosto on neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vuoden 2013 lähentymisohjelman arvioinnin perusteella sitä mieltä, että julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on jossain määrin optimistinen. Unkarin viranomaisten vuoden 2013 kasvuennuste on 0,7 prosenttia ja vuoden 2014 kasvuennuste 1,9 prosenttia. Luvut ovat noin puoli prosenttiyksikköä suuremmat kuin komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteessa. Ohjelmassa esitetyllä julkisen talouden strategialla pyritään varmistamaan, että liiallinen alijäämä saadaan korjattua kestävällä tavalla viimeistään vuonna 2012 ja että julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta noudatetaan jatkossakin. Unkari toteutti vuonna 2012 huomattavia julkisen talouden toimia, ja maan julkisen talouden alijäämä oli 1,9 prosenttia suhteessa BKT:hen eli alitti huomattavasti neuvoston suosituksessa alijäämätavoitteeksi asetetun 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Hyvä tulos johtui osittain kertaluonteisista lisätuloista, joiden suuruus oli 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen ja joilla täydennettiin jo neuvoston suosituksen antamishetkellä tiedossa olleita tuloja. Vuotta 2012 ja sen jälkeistä aikaa koskevat korjaavat toimenpiteet ja erityisesti syksyllä 2012 julkistetut toimenpiteet koskivat kuitenkin etupäässä tulopuolta ja tiettyjä sektoreita. Tämä herätti epäilyjä julkisen talouden vakauttamistoimien kestävyydestä. Komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan vuosina 2013 ja 2014 tarvitaan lisätoimia liiallisen alijäämän korjaamiseksi kestävällä tavalla. Kevään talousennusteen julkaisemisen jälkeen hallitus hyväksyi uuden korjaavien toimenpiteiden paketin. Komission päivitetyn arvion mukaan alijäämän ennustetaan jäävän alle raja-arvoksi asetetun 3 prosentin suhteessa BKT:hen, kun otetaan huomioon vuosina 2013 ja 2014 toteutettavat uudet toimenpiteet. Ohjelman mukainen rakenteellista julkisen talouden rahoitusasemaa koskeva keskipitkän aikavälin tavoite oli aiemmin 1,5 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen, mutta nyt tavoitteeksi on asetettu 1,7 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen. Uusi keskipitkän aikavälin tavoite vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Unkarin rakenteellinen rahoitusasema vuonna 2012 oli 0,7 prosenttia alijäämäinen suhteessa BKT:hen eli selvästi tarkistettua keskipitkän aikavälin tavoitetta parempi. Komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman ennakoidaan noudattelevan keskipitkän aikavälin tavoitetta ennustejaksolla ja olevan –1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013 ja –1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014. Komission kevään 2013 talousennusteen jälkeen toteutettujen toimenpiteiden pohjalta rakenteellinen rahoitusasema voi ylittää keskipitkän aikavälin tavoitteen myös vuonna 2014. Julkisten menojen kasvuvauhti (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä) vastaa vuosina 2013 ja 2014 yleisesti ottaen BKT:n keskipitkän aikavälin potentiaalisen kasvun viitearvoa, mutta todennäköisesti ylittää sen huomattavasti vuosina 2015 ja 2016. Unkari ei siis noudata kyseisinä vuosina menojen kasvulle asetettua vertailuarvoa. Hallituksen suunnitelmien mukaisesti velkasuhde laskee koko ohjelmakauden ajan: julkinen velka on 79,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012, 77,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 73,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016. Velka ylittää siis edelleen viitearvoksi asetetun 60 prosenttia suhteessa BKT:hen. Sen sijaan komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteessa arvioitiin julkisen velan supistuvan ainoastaan hieman eli 78,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014, kun otetaan huomioon vakauttamissuunnitelmiin sisältyvät riskit. Uusien korjaavien toimenpiteiden ansiosta julkisen velan ennustetaan supistuvan vielä noin 0,5 prosenttiyksikköä. Unkari on velkakriteerin noudattamisen osalta vuodesta 2013 lähtien siirtymäkaudella, ja komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan se etenee riittävää vauhtia kohti velkakriteerin noudattamista vuosina 2013 ja 2014.

(10) Julkisen talouden keskipitkän aikavälin kehys on edelleen vasta viitteellinen, joten julkisen talouden suunnittelussa keskitytään vain kuluvaan varainhoitovuoteen. Lisäksi eräistä viimeaikaisista parannuksista huolimatta finanssipoliittisen neuvoston pakolliset tehtävät ja analyyttiset resurssit eivät edelleenkään vastaa sen edistyksellistä veto-oikeutta tai tarvetta arvioida jälkikäteen järjestelmällisesti numeeristen finanssipoliittisten sääntöjen noudattamista. Vahvistamalla julkisen talouden keskipitkän aikavälin kehystä ja laajentamalla finanssipoliittisen neuvoston toimeksiantoa voitaisiin osaltaan parantaa hiljattain uudistetun julkisen talouden ohjauskehyksen vakautta ja uskottavuutta.

(11) Unkarin finanssisektorilla puretaan velkavipua hyvin ripeässä tahdissa osittain sen vuoksi, että eräillä poliittisilla toimilla on ollut voimakas kielteinen vaikutus pankkien kannattavuuteen ja toimet ovat osaltaan edesauttaneet tiukkoja luottoehtoja. Finanssialan suurimpia haasteita ovat heikkenevä salkun laatu sekä yhä suurempi järjestämättömien lainojen määrä. Hallitus on viime vuosina hyväksynyt useita toimenpiteitä, joilla pyritään auttamaan valuuttalainoja ottaneita. Useissa tapauksissa hallitus ei ole kuullut asiassa pankkisektorin sidosryhmiä. Nämä toimenpiteet eivät kuitenkaan ole aina kohdistuneet vaikeuksissa oleviin lainanottajiin. Useat lyhyellä ajanjaksolla hyväksytyt toimenpiteet saattavat lisätä moraalikatoa lainanottajien keskuudessa, jos valtion odotetaan tulevan jatkossakin apuun. Maailmanlaajuinen finanssikriisi osoitti sen, missä määrin nykyinen pankkijärjestelmä voi velvoittaa kansalliset viranomaiset toimimaan rahoitusvakauden turvaamiseksi. Unkarin ensimmäisessä rahoitusapuohjelmassa kannatettiin tehokasta valvontaa, rahoitusalan valvontaviranomaiselle poikkeustilanteissa myönnettäviä tehokkaita lisävaltuuksia sekä kriisinratkaisumekanismin käyttöönottoa. Vaikka Unkarin rahoitusalan valvontaviranomaisen valtuuksia on merkittävästi lisätty kolmen viime vuoden aikana, lainsäätäjä ei ole antanut sille riittäviä seurantavaltuuksia.

(12) Unkari ei ole noudattanut vuonna 2012 annettua suositusta luoda yhtiöverotukselle vakaat puitteet, jotka eivät vääristä kilpailua, vaan se on päinvastoin lisännyt eräiden yrityssektoreiden verorasitusta ottamalla käyttöön uusia pysyviä alakohtaisia lisäveroja. Vaikka uuden pienyrityksiä koskevan veron käyttöönotto osana työpaikkojen suojelemisesta annettua lakia on suunniteltu asianmukaisesti, useiden eri verokantojen soveltaminen yrityssektorilla heikentää resurssien tehokasta kohdentamista ja vaikuttaa investointeihin ja luotonantoon. Työpaikkojen suojelemisesta annetun lain nojalla alennetut sosiaaliturvamaksut ovat oikeansuuntainen toimenpide, jolla pienennetään verokiilaa. Pienipalkkaisten työntekijöiden verokiila on kuitenkin edelleen suuri, ja järjestelmää olisi hyvä mukauttaa vastaamaan paremmin tämän ryhmän tarpeita. Unkari aikoo lisäksi toteuttaa useita toimenpiteitä parantaakseen verosääntöjen noudattamista; se esimerkiksi velvoittaa liittämään kaikki kassakoneet veroviranomaisten järjestelmään. Energiaverotuksen osalta toteutetut toimenpiteet eivät tarjoa kannustimia vähentää energiankulutusta, vaan niillä on vääristäviä vaikutuksia.

(13) Alhainen työllisyysaste liittyy erittäin pieneen työvoimaosuuteen. Nuorisotyöttömyys on kasvanut 11 prosentista (2001) 28,1 prosenttiin (2012). Julkinen työllistämisohjelma nielaisee suurimman osan budjettiresursseista, joiden avulla pitkäaikaistyöttömille tarjotaan sosiaalietuuksien sijaan palkkatuloa. Toistaiseksi ei kuitenkaan ole voitu osoittaa, että ohjelma parantaisi työllistettävyyttä pitkällä aikavälillä. Unkari on tehostanut aktiivista työmarkkinapolitiikkaa, mutta eräiden muita heikommassa asemassa olevien ihmisryhmien pääsyä tämän politiikan piiriin olisi edelleen parannettava. Elinikäiseen oppimiseen osallistuvien aikuisten osuus on edelleen EU:n pienimpiä. Naisten työllisyysaste on pysynyt suunnilleen yhtä alhaisena viiden viime vuoden aikana. Kannustaakseen naisia osallistumaan työmarkkinoille hallitus on lisännyt päivähoitopalvelujen tarjontaa ja tukenut joustavia työjärjestelyjä. Sosiaalinen tilanne heikkenee edelleen: 31 prosenttia unkarilaisista elää köyhyys‑ tai syrjäytymisvaarassa, ja suuri osa väestöstä kärsii vakavaa aineellista puutetta. Köyhyys vaikuttaa edelleen suhteettomassa määrin muita heikommassa asemassa oleviin alueisiin ja yhteisöihin, erityisesti romaneihin.

(14) Liiketoimintaympäristö on jatkuvasti heikentynyt Unkarissa kolmen viime vuoden aikana erityisesti palvelusektorilla useiden sellaisten toimenpiteiden takia, joilla on muun muassa asetettu rajoituksia sijoittajille, sekä sääntelykehyksen epävakauden takia. Hiljattain käyttöön otetut rajoitukset, jotka vaikuttavat suhteettomassa määrin ulkomaisiin sijoittajiin, koskevat pääasiassa palvelusektoria, myös vähittäispalveluja. Yritysten hallinnollista taakkaa vähentävän ohjelman 114 toimenpiteellä on tarkoitus saada aikaan noin 500 miljardin Unkarin forintin säästöt, mutta ohjelman täytäntöönpano on viivästynyt jonkin verran. Kilpailu julkisten hankintojen alalla on edelleen vähäistä, vaikka asiasta on annettu uusi laki, joka tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2012. Korruption torjunta on keskeinen osa julkishallinnon kehittämistä koskevaa Magyary-ohjelmaa. Ohjelma ei kuitenkaan puutu riittämättömään lainvalvontaan tällä alalla eikä toiseen keskeiseen huolenaiheeseen eli tarpeeseen tiukentaa puoluerahoituksen valvontaa. Lisäksi useimpia ilmoitetuista toimenpiteistä ei ole vielä toteutettu. Jo toteutettujen toimenpiteiden valvonta on edelleen puutteellista. Vuosien 2012 ja 2013 tapahtumat Unkarissa ovat lisänneet huolta oikeuslaitoksen riippumattomuudesta. Innovaatiounionin tulostaulun mukaan Unkarin innovaatiotoiminta on kohtuullista. Yrityssektorilla T&K-investointeja tekevät etupäässä ulkomaisessa omistuksessa olevat yritykset.

(15) Unkari on onnistunut vähentämään koulunsa keskeyttäneiden nuorten määrää. Koska alueelliset erot ovat edelleen suuret, keskitetyn julkisen koulutusjärjestelmän uudistuksilla saattaa olla kielteinen vaikutus, jos niitä ei toteuteta harkiten, ja uudistukset saattavat myös lisätä yhteiskunnallista eriarvoisuutta ja eriytymistä. Vaikka korkeakoulutuksen aloittavien opiskelijoiden määrä on kasvanut huomattavasti viime vuosina, Unkarin on edelleen ponnisteltava saavuttaakseen EU:n keskiarvon sekä Eurooppa 2020 ‑strategiassa asetetun kansallisen tavoitteen. On kyseenalaista, voidaanko käynnissä olevalla korkeakoulutuksen uudistuksella parantaa muita heikommassa asemassa olevien nuorten opiskelemaan pääsyä.

(16) Szell Kalman ‑suunnitelmalla pyritään parantamaan julkisen liikenteen kustannustehokkuutta ja suorituskykyä. Ohjelmaan sisältyvien toimenpiteiden täytäntöönpano kuitenkin viivästynee huomattavasti, ja kattavan liikennestrategian puute on esteenä liikennejärjestelmän taloudelliselle kestävyydelle. Unkari on lisännyt sähköverkkojen välisiä liitäntöjä naapurimaidensa kanssa riittävässä määrin vuonna 2012 annetun suosituksen mukaisesti, mutta ongelmana on edelleen, että energia-alan sääntelyviranomainen ei voi määrittää itsenäisesti energiatariffeja ja lisäksi säänneltyjen energiahintojen osuus on suuri.

(17) Komissio on EU-ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Unkarin talouspolitiikkaa. Se on arvioinut lähentymisohjelman ja kansallisen uudistusohjelman ja esittänyt perusteellisen tarkastelun. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Unkarin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. EU-ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–7.

(18) Neuvosto on tutkinut Unkarin lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto[9] ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

(19) Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1, 2, 3, 4, 5 ja 7,

SUOSITTAA, ETTÄ Unkari toteuttaisi vuosina 2013 ja 2014 toimia, joilla se

1. toteuttaa uskottavaa ja kasvua edistävää julkisen talouden strategiaa määrittämällä tarpeelliset, ensisijaisesti menopuolen säästöjä koskevat toimet sekä säilyttää julkisen talouden rahoitusaseman vakauden noudattaen keskipitkän aikavälin tavoitetta ohjelmakauden aikana; edellä esitettyjen toimenpiteiden pohjalta varmistaa julkisen velkasuhteen alenemisen myös kertyneen makrotalouden epätasapainon lieventämiseksi; parantaa keskipitkän aikavälin julkisen talouden kehystä tekemällä siitä sitovamman ja soveltamalla sen yhteydessä entistä tehokkaammin numeerisia sääntöjä; laajentaa finanssipoliittisen neuvoston toimeksiantoa muun muassa valvomalla jälkikäteen järjestelmällisesti numeeristen finanssipoliittisten sääntöjen noudattamista sekä laatimalla säännöllisesti makrotaloudellisia ja finanssipoliittisia ennusteita sekä arvioita vaikutuksista, joita tärkeimmillä poliittisilla ehdotuksilla on julkiseen talouteen;

2. auttaa palauttamaan normaalit luotonannon edellytykset ensisijaisesti parantamalla finanssisektorin mahdollisuuksia kartuttaa pääomaa muun muassa vähentämällä sektoriin tällä hetkellä kohdistuvaa ylimääräistä rasitusta; parantaa salkun laatua poistamalla arvoltaan alentuneet omaisuuserät pankkien taseista, kuulee sidosryhmiä uusista poliittista aloitteista ja varmistaa, että uudet politiikkatoimet eivät lisää moraalikatoa lainanottajien keskuudessa; tehostaa finanssialan sääntelyä ja valvontaa erityisesti antamalla Unkarin rahoitusalan valvontaviranomaiselle poikkeuksellisissa tilanteissa tehokkaampia lisävaltuuksia ja ottamalla käyttöön pankkialan kriisinratkaisujärjestelyn;

3. luo vakaan, entistä tasapainoisemman ja ennakoitavissa olevan yhtiöverojärjestelmän; tehostaa yhtiöverotusta ja vähentää alakohtaisista veroista aiheutuvaa resurssien vääristynyttä kohdentamista kasvun ja työllisyyden tukemiseksi; jatkaa työn verotuksen muuttamista paremmin työllisyyttä tukevaksi keventämällä pienipalkkaisten työntekijöiden verorasitusta muun muassa uudistamalla työpaikkojen suojelemisesta annettua lakia koskevia kelpoisuusperusteita sekä siirtämällä verotuksen painopistettä ympäristöveroihin; panee tehokkaasti ja nopeasti täytäntöön kaikki jo ilmoitetut toimenpiteet, joilla pyritään parantamaan verosäännösten noudattamista ja vähentämään säännöksistä aiheutuvia kustannuksia;

4. pyrkii vähentämään nuorisotyöttömyyttä esimerkiksi ottamalla käyttöön nuorisotakuun; vahvistaa aktiivisia työmarkkinapoliittisia toimenpiteitä ja parantaa julkisten työvoimapalvelujen järjestelmää asiakkaiden profiloimiseksi; vähentää julkisten töiden suurta osuutta työllistämistoimenpiteistä ja lisää julkisen työllistämisohjelman aktivointiosuutta; lujittaa koulutusohjelmia lisätäkseen osallistumista elinikäiseen oppimiseen; jatkaa päivähoitopalvelujen laajentamista kasvattaakseen naisten työvoimaosuutta; varmistaa, että kansallisen sosiaalisen osallisuuden strategian tavoite otetaan huomioon kaikilla politiikanaloilla erityisesti lasten ja romanien köyhyyden vähentämiseksi;

5. luo yrityksiä ja erityisesti ulkomaisia suoria sijoittajia tukevan liiketoimintaympäristön vakiinnuttamalla sääntelykehystä ja edistämällä kilpailua markkinoilla; huolehtii hallinnollisen rasituksen vähentämiseen tähtäävien toimenpiteiden ripeästä täytäntöönpanosta, lisää kilpailua julkisten hankintojen alalla ja toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet korruption torjumiseksi; ratkaisee oikeuslaitoksen riippumattomuuteen liittyvät kysymykset; poistaa palvelusektorilla ja myös vähittäispalvelujen alalla hiljattain käyttöön otetut esteet; tarjoaa kohdennettuja kannustimia innovatiivisten yritysten tukemiseksi;

6. toteuttaa kansallisen strategian koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseksi ja varmistaa, että koulutusjärjestelmä tarjoaa kaikille nuorille työmarkkinoilla tarvittavat taidot, valmiudet ja pätevyydet; parantaa erityisesti romanien pääsyä osallistuvaan koulutukseen; tukee siirtymistä koulutusvaiheesta toiseen sekä koulutuksesta työmarkkinoille; toteuttaa korkeakoulutuksen uudistuksen, jonka avulla voidaan lisätä erityisesti epäedullisessa asemassa olevien nuorten osallistumista korkea-asteen koulutukseen;

7. luopuu asteittain säännellyistä energiahinnoista ja varmistaa samalla taloudellisesti heikossa asemassa olevien kuluttajien tuloksellisen suojelun; toteuttaa uusia toimenpiteitä varmistaakseen kansallisen sääntelyviranomaisen riippumattomuuden; varmistaa liikennesektorilla toimivien valtionyhtiöiden talouden kestävyyden vähentämällä toimintakustannuksia ja lisäämällä tuloja.

Tehty Brysselissä

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

[1] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

[2] EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

[3] COM(2013) 367 final.

[4] P7_TA(2013)0052 ja P7_TA(2013)0053.

[5] Neuvoston päätös 2013/208/EU, annettu 22 päivänä huhtikuuta 2013.

[6] COM(2012) 750 final.

[7] COM(2012) 751 final.

[8] SWD(2013) 119 final.

[9] Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.