Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus tiettyjen siirtymäsäännösten vahvistamisesta Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) ja Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahasto) tukea varten vuonna 2021 sekä asetusten (EU) N:o 228/2013, (EU) N:o 229/2013 ja (EU) N:o 1308/2013 muuttamisesta vuoden 2021 varojen ja niiden jaon osalta sekä asetusten (EU) N:o 1305/2013, (EU) N:o 1306/2013 ja (EU) N:o 1307/2013 muuttamisesta vuoden 2021 varojen ja asetusten soveltamisen osalta”

[COM(2019) 581–2019/0254 (COD)]

(2020/C 232/04)

Ainoa esittelijä: Arnold PUECH D’ALISSAC

Lausuntopyyntö Neuvosto, 22.11.2019 Euroopan parlamentti, 25.11.2019 Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta ja 304 artikla Vastaava jaosto ”Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” Hyväksyminen jaostossa 6.3.2020 Hyväksyminen täysistunnossa 7.5.2020 Täysistunto 551 — etätäysistunto Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 254/0/7

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen, jonka mukaan vuosi 2021 on YMP:n (ensimmäisen ja toisen pilarin) siirtymävuosi. Vuosi ilman ensimmäisen pilarin suoria tukia olisi aiheuttanut alijäämiä kaikille viljelijöille, ja vuosi ilman toisen pilarin tukia olisi katkaissut sitoumukset, joihin liittyy korkeatasoisia ympäristö- tai ilmastotavoitteita, ja olisi lykännyt uudenaikaistamiseen suunnattavia investointeja.

1.2 Komission ehdotuksen mukaan 1. tammikuuta 2021 alkavan siirtymäkauden olisi tarkoitus kestää vuoden. ETSK suosittaa painokkaasti, että otetaan käyttöön joustava mekanismi siirtymäkauden pidentämiseksi automaattisesti vuodella, ellei EU:n tulevasta pitkän aikavälin talousarviosta (monivuotinen rahoituskehys) ja yhteisestä maatalouspolitiikasta (YMP) ole päästy sopimukseen ja ellei niitä ole saatu hyväksyttyä 30. lokakuuta 2020 mennessä.

1.3 ETSK on tyytyväinen siihen, että tuen saannin edellytykset on pidetty samoina vuosina 2020 ja 2021, sillä EU:n viljelijät tuntevat jo nämä ehdot ja viherryttämisen.

1.4 ETSK suhtautuu varauksella muutoksista ilmoittamiselle asetettuun määräaikaan 1. elokuuta 2020. Jos monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027 sopiminen viivästyy, aikaa ei välttämättä jää tarvittavien päätösten tekemiseen kansallisella tasolla.

1.5 Komissio osoittaa selvänäköisyyttä saattamalla perustukioikeuksien lukumäärät ja arvot sääntöjenmukaisiksi.

1.6 Perustukioikeuksien yhdenmukaistaminen jää jäsenvaltioiden harkintaan, mikä on toissijaisuusperiaatteen mukaista.

1.7 Mahdollisuuteen pidentää maaseudun kehittämisohjelmia vuodella on liitettävä mahdollisuus käyttää kaikki vuosina 2014–2020 käyttämättä jäänet toisen pilarin varat vuoden 2020 jälkeen.

1.7.1 Komitea korostaa erityisesti, että toisen pilarin varojen nopea käyttöönotto on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan varmistaa toiminnan elpyminen covid-19-pandemian aiheuttaman kriisin jälkeen. Erityisesti olisi tuettava nuorten viljelijöiden toiminnan aloittamista, kriisin aikana suuresti arvostettuja lyhyitä toimitusketjuja, yhteisiä tuotanto- ja markkinointitoimia sekä maatilamatkailua. Tässä yhteydessä on kiinnitettävä erityistä huomiota syrjäisimpiin alueisiin sekä saari-, vuoristo- ja eristyneisiin alueisiin, jotka ovat erittäin riippuvaisia matkailusta.

1.8 ETSK kannattaa toisen pilarin monivuotisten toimenpiteiden (luonnonmukaisen maatalouden tukitoimenpiteet, maatalouden ympäristö- ja ilmastotoimenpiteet) jatkamista vuodella, mutta pyytää, että sitoumusten kestoksi asetetaan viisi vuotta niin kuin jaksolla 2014–2020. Ehdotus rajata kesto kolmeen vuoteen aiheuttaa hallinnollista vaivaa ja heikentää tuloksia ympäristön kannalta.

2. Tausta

2.1 Nykyisen YMP:n talousarvion suunnittelujakso päättyy 31. joulukuuta 2020. Vaikka nykyisen YMP:n asetuksilla ei muodollisesti ole aikarajaa, määrärahojen puuttuminen tekee niiden soveltamisen mahdottomaksi. Lisäksi neuvottelut lainsäädäntöehdotuksista, jotka määrittävät YMP:tä seuraavalla ohjelmakaudella (2021–2027), ovat edelleen kesken, eikä ehdotuksia todennäköisesti ehditä hyväksyä ajoissa niin, että uutta YMP:tä voitaisiin alkaa soveltaa 1. tammikuuta 2021. Jäsenvaltioissa parhaillaan laadittavien YMP:n strategiasuunnitelmien täytäntöönpano alkaakin aikaisintaan 1. tammikuuta 2022. Tässä tilanteessa tarvitaan siis siirtymäasetus vuodeksi 2021.

2.2 Komission ehdotuksen mukaan 1. tammikuuta 2021 alkavan siirtymäkauden olisi tarkoitus kestää vuoden. ETSK suosittaa painokkaasti, että otetaan käyttöön joustava mekanismi siirtymäkauden pidentämiseksi automaattisesti vuodella, ellei EU:n tulevasta pitkän aikavälin talousarviosta (monivuotinen rahoituskehys) ja yhteisestä maatalouspolitiikasta (YMP) ole päästy sopimukseen ja ellei niitä ole saatu hyväksyttyä 30. lokakuuta 2020 mennessä.

2.3 Euroopan komissio laatii parhaillaan tällaista tekstiä, jonka ulkopuolelle jäävät seuraavat kaksi seikkaa: — perustukioikeuksien yhdenmukaistamisesta vuoden 2020 osalta tehty päätös, jonka voimaantulopäiväksi on vahvistettu 1. tammikuuta 2020 — syrjäisestä sijainnista ja saaristoasemasta johtuvia erityisiä valinnaisia toimenpiteitä koskevaan ohjelmaan (POSEI) tehtävät muutokset, jotka tulevat voimaan 1. tammikuuta 2021.

2.4 Asetuksella pidennetään ja muutetaan osittain voimassa olevia asetuksia muun muassa varaamalla määrärahat näin jatkettaviin toimenpiteisiin. Sillä muutetaan seuraavia asetuksia: — (EU) N:o 1303/2013 (1): EU-rahastoihin sovellettavat yhteiset säännökset (1, 2 ja 3 artikla) — (EU) N:o 1305/2013 (2): maaseudun kehittämisen tuki (maaseuturahasto) (6 ja 8 artikla) — (EU) N:o 1306/2013 (3): yhteisen maatalouspolitiikan rahoitus, hallinnointi ja seuranta (6, 7 ja 9 artikla) — (EU) N:o 1307/2013 (4): suoria tukia koskevat säännöt (Euroopan maatalouden tukirahasto) (10 artikla) — (EU) N:o 1308/2013 (5): yhteinen markkinajärjestely (6, 7 ja 11 artikla) — (EU) N:o 228/2013 (6) (ja (EU) N:o 229/2013 (7)): syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavat erityistoimenpiteet (POSEI) (ja Egeanmeren pienten saarten hyväksi toteutettavat erityistoimenpiteet) (12 ja 13 artikla).

2.5 Vuodeksi 2021 varattu talousarvio on siten johdonmukainen sen kanssa, mitä on vahvistettu ehdotuksessa monivuotiseksi rahoituskehykseksi 2021–2027. Tästä ei ole vielä päästy yhteisymmärrykseen neuvostossa, eikä Euroopan parlamentti siis ole äänestänyt siitä (tarkistuksia siihen ei voida tehdä). Komission ehdotukset ovat seuraavat: — vuoden 2021 määrärahat Euroopan maatalouden tukirahastolle (39,884 miljardia euroa) ja maaseuturahastolle (12,258 miljardia euroa) johdonmukaisesti sen kanssa, mitä on esitetty asetuksissa tulevasta YMP:stä ja monivuotisesta rahoituskehyksestä — vuonna 2021 voimassa olevat säännöt ja vaatimukset: tukea myönnetään viljelijöille ylimääräisen vuoden ajan kaudella 2014–2020 sovellettujen ehtojen ja vaatimusten mukaisesti — varojen siirto: jäsenvaltiot voivat edelleen siirtää varoja maatalouden tukirahaston ja maaseuturahaston välillä vuoden 2020 jälkeen siten, että yleinen enimmäismäärä on 15 % — perustukioikeuksien jakaminen ja arvo: mahdollisuus korjata jäsenvaltioiden tukioikeuksien jakamisessa tekemät virheet niin lukumäärän kuin arvon osalta — perustukioikeuksien arvon yhdenmukaistaminen: jäsenvaltioiden mahdollisuus jatkaa tukioikeuksien yhdenmukaistamisprosessia vuoden 2019 jälkeen eli vuonna 2020 ja/tai vuonna 2021 — kriisivaraus: säilytetään siirtymäkauden aikana sama vuotuinen summa kuin ohjelmakaudella 2014–2020 eli 400 miljoonaa euroa (vuoden 2011 hintoina) — maaseuturahaston täytäntöönpano: mahdollisuus pidentää maaseudun kehittämissuunnitelmia poikkeuksellisesti yhdellä vuodella — toisen pilarin monivuotiset toimenpiteet (luonnonmukaisen maatalouden toimenpiteet, maatalouden ympäristö- ja ilmastotoimenpiteet): mahdollisuus pidentää ohjelmakauden 2014–2020 monivuotisia toimenpiteitä yhdellä vuodella; jäsenvaltioiden tulee ehdottaa uusille sitoumuksille lyhempää kestoa (enintään kolme vuotta) — yhteinen markkinajärjestely ja POSEI: tarvittavat mukautukset määrärahoihin maatalouden tukirahaston kokonaismäärän noudattamiseksi sellaisena kuin sitä esitetään tulevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä.

3. Toimitettavat ilmoitukset

3.1 Viimeistään 10 päivän kuluttua siirtymäasetuksen voimaantulosta: — haetaanko vai ei maaseudun kehittämisohjelmien pidentämistä 31. päivään joulukuuta 2021 — pidennettävien alueellisten ohjelmien luettelo — niitä vastaavat budjettimäärärahat vuoden 2021 vuosijakaumassa (ja siten se osa vuoden 2021 talousarviosta, jota ei siirretä kaudelle 2022–2027) — osoitus siitä, että varat ovat vaarassa loppua eikä uusia oikeudellisia sitoumuksia pystytä tekemään maaseuturahaston täytäntöönpanosta kaudella 2014–2020 annetun asetuksen mukaisesti.

3.2 Viimeistään kuukauden kuluttua siirtymäasetuksen voimaantulosta: — jatketaanko vai ei vuonna 2020 menettelyä, jonka mukaisesti perustukioikeuksien arvoa yhdenmukaistetaan sisäisesti kohti keskiarvoa.

3.3 Viimeistään 1. elokuuta 2020: — sovelletaanko vai ei yli 150 000 euron vuotuisten suorien tukien alentamista kalenterivuonna 2021 sekä mikä on alentamisesta seuraava arvioitu tulo vuonna 2021 — toteutetaanko vai ei varainsiirto, ja jos toteutetaan, mikä prosenttiosuus (enintään 15 %) siirretään vuoden 2021 maatalouden tukirahastosta maaseuturahaston lisärahoitukseksi vuonna 2022 — toteutetaanko varainsiirto vai ei, ja jos toteutetaan, mikä prosenttiosuus (enintään 15 %) siirretään vuoden 2022 maaseuturahastosta maatalouden tukirahaston lisärahoitukseksi vuonna 2021 — myönnetäänkö vai ei uudelleenjakotukea vuoden 2021 osalta — vuoden 2021 maatalouden tukirahaston enimmäismäärä prosenttiosuutena seuraavien tukien osalta vuonna 2021: — uudelleenjakotuki — tuki nuorille viljelijöille (muistutus: sääntömääräinen enimmäismäärä: 2 %) — vapaaehtoinen tuotantosidonnainen tuki (muistutus: sääntömääräinen enimmäismäärä 15 %) — tuki alueille, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita, ensimmäisen pilarin puitteissa — huomautus: perustukijärjestelmän enimmäismäärä lasketaan vähentämällä maatalouden tukirahaston vuotuisesta enimmäismäärästä muille tuille vahvistetut enimmäismäärät (kuten kaudella 2015–2020) — sovelletaanko vai ei perustukijärjestelmää aluetasolla vuonna 2021 (alueet määritellään objektiivisin ja syrjimättömin perustein, jollaisia ovat esimerkiksi niiden agronomiset ja sosiaalis-taloudelliset ominaisuudet, alueellinen maatalouden potentiaali sekä toimielin- tai hallintorakenne) — jatketaanko vai ei vuonna 2021 menettelyä, jonka mukaisesti perustukioikeuksien arvoa yhdenmukaistetaan sisäisesti kohti keskiarvoa.

3.4 Viimeistään 31. joulukuuta 2020: — oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alan tukiohjelmien muutokset.

3.5 Maatalouden tukirahaston enimmäismäärän jakaminen ensimmäisen pilarin tukiin:

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava vuoden 2021 osalta määrärahojen jakaminen kuhunkin ensimmäisen pilarin tukeen lukuun ottamatta viherryttämistä, jonka osuus on edelleen 30 % ensimmäisestä pilarista. Jäsenvaltioilla on ennen kaikkea mahdollisuus tarkistaa joka vuosi sitä maatalouden tukirahaston osuutta, joka käytetään uudelleenjakotukeen ja vapaaehtoisiin tuotantosidonnaisiin tukiin.

3.6 Suorien tukien alentaminen: — Tausta: Nykyisen asetuksen (EU) N:o 1307/2013 11 artiklan mukaan jäsenvaltioilla on ainoastaan velvollisuus ilmoittaa vuosien 2015–2020 osalta päätöksistään alentaa viljelijälle kalenterivuoden aikana myönnettäviä yli 150 000 euron suoria tukia. — Siirtymäasetukseen sisältyvä ehdotus: Sen varmistamiseksi, että nykyisen järjestelmän soveltamista jatketaan, jäsenvaltioiden on ilmoitettava myös kalenterivuoden 2021 osalta päätöksestään alentaa yli 150 000 euron suoria tukia sekä alentamisesta johtuva arvioitu tulo. Asetus tarjoaa jäsenvaltioille enemmän joustavuutta sallimalla niiden mukauttaa perustukioikeuksien tai varannon arvoa, mahdollisesti erisuuruisina mukautusasteina. Jos tällöin jäsenvaltioiden ilmoitukset ensimmäisen pilarin tukiin osoitettavista maatalouden tukirahaston enimmäismääristä vaikuttavat perustukijärjestelmään sovellettavaan enimmäismäärään, jäsenvaltioiden on perustukijärjestelmän enimmäismäärän muutoksesta riippuen — alennettava tai korotettava lineaarisesti kaikkien perustukioikeuksien arvoa ja/tai — alennettava tai korotettava kansallista tai alueellista varantoa.

3.7 Perustukioikeuksien lukumäärä ja arvo: — Tausta: On mahdollista, että eräät jäsenvaltiot ovat saattaneet tehdä virheitä perustukioikeuksien lukumäärän tai arvon vahvistamisessa, kun niitä on jaettu vuonna 2015. Useat näistä virheistä, vaikka ne koskisivat vain yhtä ainoaa viljelijää, vaikuttavat tukioikeuksien arvoon kaikkien viljelijöiden ja kaikkien vuosien osalta. Osa jäsenvaltioista on tehnyt virheitä myös vuoden 2015 jälkeen jakaessaan tukioikeuksia varannosta (esimerkiksi keskiarvon laskennassa). Tällaisiin sääntöjenvastaisuuksiin sovelletaan tavanomaisesti rahoitusoikaisua, kunnes asianomainen jäsenvaltio toteuttaa korjaavat toimenpiteet. — Siirtymäasetukseen sisältyvä ehdotus: Kun otetaan huomioon ensimmäisestä tukioikeuksien jakokerrasta vuonna 2015 kulunut aika sekä jäsenvaltioiden pyrkimykset vahvistaa tarvittaessa paikkansapitävät tukioikeudet, tukioikeuksien lukumäärää ja arvoa olisi pidettävä, myös oikeusvarmuuden vuoksi, laillisina ja sääntöjenmukaisina 1. päivästä tammikuuta 2021 alkaen. Sääntöä ei sovelleta perustukioikeuksiin, jotka on myönnetty viljelijöille sellaisten hakemusten perusteella, joiden tosiseikat eivät ole paikkansapitäviä, ellei virhe ole sellainen, ettei viljelijä olisi voinut kohtuudella sitä huomata.

3.8 Perustukioikeuksien yhdenmukaistaminen:

Jotta voitaisiin jatkaa yhdenmukaistamisprosessia nk. tunnelimallin mukaan suorien tukien jakamiseksi yhä oikeudenmukaisemmin, jäsenvaltiot voivat jatkaa perustukioikeuksien arvojen yhdenmukaistamista kohti kansallista tai alueellista keskiarvoa vuoden 2019 jälkeen sen sijaan, että ne ottaisivat käyttöön yhtenäisen kiinteän prosenttiosuuden tai säilyttäisivät tukioikeuksien arvon vuoden 2019 tasolla. Siirtymäasetuksen mukaan jäsenvaltiot ovat velvollisia ilmoittamaan joka vuosi seuraavaa vuotta koskevasta yhdenmukaistamispäätöksestään. Näin toimitaan vuosien 2020 ja 2021 osalta. Jos sisäistä yhdenmukaistamista jatketaan vuonna 2020, viljelijöiden 31. joulukuuta 2019 saamien perustukioikeuksien, joiden arvo on kansallisen tai alueellisen keskiarvon alapuolella, arvoa korotetaan vuodeksi 2020. Korotuksen rahoittamiseksi alennetaan viljelijöiden 31. joulukuuta 2019 saamia sellaisia perustukioikeuksia, joiden arvo on kansallisen tai alueellisen keskiarvon yläpuolella. Vastaavaa mekanismia voidaan soveltaa myös vuonna 2021.

3.9 Yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmä: — Tausta: Osa jäsenvaltioista panee perustulotuen täytäntöön yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän kautta jakamatta perustukioikeuksia eli ottamatta huomioon aiempia viitemääriä. Tämä järjestelmä oli mahdollinen vain 31. päivään joulukuuta 2020 asti. Tulevaa YMP:tä koskevassa asetuksessa sallitaan kuitenkin jäsenvaltioiden panna täytäntöön perustulotukia pinta-alan eikä aiempien viitemäärien perusteella. — Siirtymäasetukseen sisältyvä ehdotus: Asetuksessa sallitaan yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän jatkaminen joulukuun 31. päivän 2020 jälkeen nykyisin edellytyksin.

3.10 Kumppanuussopimus: Jäsenvaltioiden kumppanuussopimusta, jossa määritetään yhteinen perusta neljän EU-rahaston, maaseuturahasto mukaan luettuna, käytölle ja joka on tehty 1. tammikuuta 2014 ja 31. joulukuuta 2020 väliseksi ajaksi, käytetään edelleen strategisena puiteasiakirjana vuonna 2021.

3.11 Alueellisten maaseudun kehittämisohjelmien 2014–2020 jatkaminen vuonna 2021: — Jäsenvaltiot voivat päättää yhden tai useamman alueellisen maaseudun kehittämisohjelman jatkamisesta ja ilmoittaa kymmenen päivän kuluessa siirtymäasetuksen voimaantulosta Euroopan komissiolle tästä päätöksestä sekä vastaavista määrärahoista vuoden 2021 vuosijakauman puitteissa. — Ilmoitus on erillinen maaseudun kehittämisohjelmien meneillään olevasta tarkistusmenettelystä. — Ilmoituksessa on osoitettava, että varat ovat vaarassa loppua eikä uusia oikeudellisia sitoumuksia pystytä tekemään maaseuturahaston täytäntöönpanosta kaudella 2014–2020 annetun asetuksen mukaisesti. — Pidennys rahoitetaan vuodeksi 2021 vahvistetusta maaseuturahaston budjetista. — Pidennetyillä ohjelmilla on säilytettävä ympäristöön ja ilmastoon liittyvä tavoitetaso vähintään aiemman tasoisena. — Jäsenvaltiot voivat myös päättää olla pidentämättä alueellisia maaseudun kehittämisohjelmiaan, jos aiemmilta vuosilta on vielä jäljellä varoja. Tällöin ne voivat siirtää maaseuturahaston vuoden 2021 varat vuosiksi 2022–2025 varattuihin määrärahoihin.

3.12 Maaseudun kehittämisohjelmien pidentämisen seuraukset: Pidentämisen seurauksena kaikki määräajat lykkääntyvät (vuotuinen täytäntöönpanokertomus ja vuotuinen arviointikokous vuoteen 2024, jälkiarviointikertomuksen valmistuminen viimeistään 31. joulukuuta 2025) ja menojen tukikelpoisuuskausi pitenee (sitoumukset ja maksut viimeistään 31. joulukuuta 2024).

3.13 Monivuotisten sitoumusten pidentämisen ja niitä koskevien sopimusten ehdot: — Tapaus 1: ympäristö- ja ilmastotoimenpiteet, luonnonmukainen maatalous – siihen siirtyminen ja sen ylläpitäminen, eläinten hyvinvointi: Jäsenvaltioiden tulee määrittää, että maaseudun kehittämisohjelmissa vuodesta 2021 alkaen tehtävät uudet sitoumukset voivat olla kestoltaan yhdestä kolmeen vuoteen. — Tapaus 2: ympäristö- ja ilmastotoimenpiteet, luonnonmukaisen maatalouden ylläpitäminen: Jos jäsenvaltio aikoo pidentää sitoumuksia vuosittain alkuperäisen keston jälkeen, pidennyksen kesto ei voi olla enempää kuin yhden vuoden vuodesta 2021 alkaen (huom. kun on kyse luonnonmukaisen maatalouden tuesta, tämä pidennysmahdollisuus koskee vain sen ylläpitämistä, ei siihen siirtymistä). — Tapaus 3: ympäristö- ja ilmastotoimenpiteet, luonnonmukaisen maatalouden ylläpitäminen ja eläinten hyvinvointi: Uudet sitoumukset, joilla jatketaan suoraan alkuperäisen kauden aikana tehtyä, vuonna 2021 päättyvää sitoumusta, voivat olla kestoltaan vain yhden vuoden mittaisia.

3.14 Kansalliseen strategiasuunnitelmaan sisältyvien menojen tukikelpoisuus ja siirto ohjelmien välillä: Jotta varojen siirto aiempien ja tulevien ohjelmien välillä helpottuisi, seuraavien menojen on oltava maaseuturahaston tukeen oikeutettuja kaudella 2022–2027 ja sisällyttävä kansalliseen strategiasuunnitelmaan (summa ja maaseuturahaston tukiosuus): — edellisillä ohjelmakausilla (neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 (8) tai asetuksen (EU) N:o 1305/2013 nojalla) tehtyihin sitoumuksiin liittyvät menot, jotka ulottuvat yli 1. päivän tammikuuta 2024 tai 1. päivän tammikuuta 2025 (tilanne, jossa viisivuotisia sitoumuksia on tehty vuosina 2019 tai 2020).

3.15 Hedelmä- ja vihannesalan tukiohjelmat: Tuottajaorganisaatiot, joilla on toimintaohjelma, jonka on määrä olla voimassa 31. päivän joulukuuta 2021 jälkeen, on viimeistään 15. syyskuuta 2021 esitettävä jäsenvaltiolleen pyyntö, että toimintaohjelma muutetaan vastaamaan tulevan strategiasuunnitelma-asetuksen vaatimuksia tai korvataan uudella toimintaohjelmalla, joka on hyväksytty kyseisen asetuksen mukaisesti. Jos tuottajaorganisaatio ei esitä pyyntöä toimintaohjelman muuttamiseksi tai korvaamiseksi, sen voimassaolo päättyy 31. joulukuuta 2021. Toimintaohjelmia, jotka on laadittu 1. huhtikuuta 2018 ja 31. maaliskuuta 2021 väliseksi ajaksi, on jatkettava 31. päivään joulukuuta 2021. Tuottajaorganisaatioiden, tuottajaorganisaatioiden liittojen ja toimialakohtaisten organisaatioiden on muutettava toimintaohjelmiaan tämän mukaisesti ja ilmoitettava niistä komissiolle viimeistään 31. joulukuuta 2020.

3.16 Oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alan tukiohjelmat: Toimintaohjelmia, jotka on laadittu 1. huhtikuuta 2018 ja 31. maaliskuuta 2021 väliseksi ajaksi, on jatkettava 31. päivään joulukuuta 2021. Tuottajaorganisaatioiden, tuottajaorganisaatioiden liittojen ja toimialakohtaisten organisaatioiden on muutettava toimintaohjelmiaan tämän mukaisesti ja ilmoitettava niistä komissiolle viimeistään 31. joulukuuta 2020.

3.17 Mehiläishoitoalan tukiohjelmat: Kansallisten ohjelmien voimassaolo päättyy 31. heinäkuuta 2022. Mehiläishoitoalan ohjelmiin sovellettavia asetuksen (EU) N:o 1308/2013 artikloja sovelletaan 31. päivän joulukuuta 2021 jälkeen sellaisiin menoihin ja maksuihin, jotka liittyvät ennen 1. elokuuta 2022 toteutettuihin toimiin.

3.18 Viinialan tukiohjelmat: — Tausta: Unionin varoja myönnetään jäsenvaltioille viisivuotisten kansallisten tukiohjelmien kautta viinialan erityisten tukitoimenpiteiden rahoittamiseksi. — Siirtymäasetukseen sisältyvä ehdotus: Kansalliset tukiohjelmat päättyvät 15. lokakuuta 2023. Kansallisen tukiohjelman tukitoimenpiteisiin sovellettavia asetuksen (EU) N:o 1308/2013 artikloja sovelletaan 31. päivän joulukuuta 2021 jälkeen sellaisiin menoihin ja maksuihin, jotka liittyvät ennen 16. lokakuuta 2023 toteutettuihin toimiin.

Bryssel 7. toukokuuta 2020. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Luca JAHIER

(1) EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320.

(2) EUVL L 347, 20.12.2013, s. 487.

(3) EUVL L 347, 20.12.2013, s. 549.

(4) EUVL L 347, 20.12.2013, s. 608.

(5) EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

(6) EUVL L 78, 20.3.2013, s. 23.

(7) EUVL L 78, 20.3.2013, s. 41.

(8) Neuvoston asetus (EY) N:o 1698/2005, annettu 20 päivänä syyskuuta 2005, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen (EUVL L 277, 21.10.2005, s. 1).