Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedontanto Keskipitkän ajan sosiaalinen toimintaohjelma (1995 1997) (96/C 100/19)

Alueiden komitea päätti 19. huhtikuuta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 c artiklan mukaisesti laatia lausunnon edellä mainitusta tiedonannosta.

Asia annettiin alueiden komitean valiokunta 8:n "Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus, sosiaalipolitiikka ja kansanterveys" tehtäväksi. Esittelijäksi nimitettiin Søren Andersen.

Alueiden komitean hyväksyi 20.-21. syyskuuta 1995 pidetyssä yhdeksännessä täysistunnossaan (syyskuun 20. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

Johdanto

Keskipitkän aikavälin toimintaohjelmallaan komissio jatkaa vuonna 1989 sosiaalialan peruskirjan parissa aloittamaansa työtä, joka jatkui tulevaa eurooppalaista sosiaalipolitiikkaa käsittelevässä vihreässä kirjassa. Komissio laati myöhemmin valkoisen kirjan eurooppalaisesta sosiaali- ja työmarkkinapolitiikasta. Siksi komission toimintasuunnitelmaa arvioitaessa on välttämätöntä tarkastella laajemmin sitä yhteyttä, johon se sijoittuu. Tämä lausuntoluonnos sosiaalisesta toimintaohjelmasta on luonnollinen jatko alueiden komitean 16. marraskuuta 1994 viidennessä täysistunnossaan komission eurooppalaista sosiaali- ja työmarkkinapolitiikkaa käsittelevästä valkoisesta kirjasta antamalle lausunnolle.

Alueellisten ja paikallisten viranomaisten merkitys sosiaali- ja työmarkkinapolitiikassa

1. Alueiden komitea on pettynyt siihen, ettei yhteisön toimielimillä ole perustamissopimuksiin kirjattua velvoitetta kuulla alueiden komiteaa erityisesti paikallisia ja alueellisia viranomaisia koskevissa sosiaalissa ja työmarkkinapoliittisissa kysymyksissä. Tämän vuoksi alueiden komitea on tyytyväinen, että komissio on oma-aloitteisesti ilman sopimuksen velvoitetta halunnut ja pitänyt tarkoituksenmukaisena kuulla alueiden komitean mielipidettä keskipitkän aikavälin sosiaalisesta toimintaohjelmasta.

2. Alueiden komitea

toteaa, että useissa jäsenvaltioissa työmarkkinapolitiikkaa on viime vuosina hajautettu. Esim. paikalliset ja alueelliset viranomaiset osallistuvat aktiivisesti niin työllistämiskeinojen kehittämiseen kuin työllistämispolitiikan päämäärienkin asettamiseen. Hajauttamisen taustalla on huomio siitä, että paikalliset erot leimaavat työttömyyttä ja siksi työmarkkinapolitiikkaa toteutettaessa on tarpeen ottaa huomioon paikalliset rajoitukset ja mahdollisuudet.

toteaa, että Euroopan alueellisilla ja paikallisilla viranomaisilla on keskeinen rooli julkisen alan työnantajina sekä kysymyksissä, jotka liittyvät työehtoihin, työympäristöön, tasa-arvoon, koulutukseen ja työsuojeluun.

toteaa, että Euroopan alueelliset ja paikalliset viranomaiset hoitavat tärkeitä terveys- ja sosiaalialan tehtäviä ja että nämä tehtävät tulee hoitaa mahdollisimman lähellä yksittäistä kansalaista läheisessä yhteistyössä paikallisyhteisöjen kanssa ottaen huomioon niiden toiveet, tarpeet ja ensisijaiset tavoitteet.

on sitä mieltä, että paikallisten ja alueellisten viranomaisten roolin vahvistaminen on erittäin tärkeää sosiaalisen toimintaohjelman tavoitteiden toteuttamisen kannalta ja että nämä viranomaiset tulisi ottaa mukaan yhteisön sosiaali- ja työmarkkinapolitiikan laatimiseen.

on sitä mieltä, että rakennerahastojen hallinnon osittaisesta hajauttamisesta saatujen myönteisten kokemusten perusteella hajauttamisen tulisi koskea koko rakennerahastojen toimintakenttää ja yhteisön aloitteita.

I TYÖMARKKINAPOLITIIKAN UUDET PÄÄMÄÄRÄT

3. Alueiden komitea yhtyy täysin komission ja Eurooppa-neuvoston ajatukseen siitä, että työttömyyden vastainen taistelu on Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden tärkein päämäärä. Alueiden komitea yhtyy myös Eurooppa-neuvoston joulukuussa 1994 Essenissä pidetyssä kokouksessa tehtyihin päätelmiin, joihin komission valkoinen kirja kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä perustuu.

4. Alueiden komitean mielestä on oikein, että EU:n toimielinten mahdollisuuksia tarkkailla Essenissä tehtyjen päätösten toteuttamista jäsenvaltioissa parannetaan. Komitean mielestä on tärkeää, että niin komissio ja neuvosto kuin alueiden komitea ja muutkin unionin toimielimet saavat oikeaa ja ajankohtaista tietoa työmarkkinoiden todellisesta kehityksestä unionin eri osissa.

5. Komitea haluaa huomauttaa, että eurooppalaisella, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla tulee pyrkiä toteuttamaan työllisyyttä parantavia, toisiaan täydentäviä toimia, joita arvioidaan ja tarpeellisessa määrin koordinoidaan Euroopan unionin sisällä läheisyysperiaatteen mukaisesti. Samojen tiukkojen työmarkkina- ja työllisyyspoliittisten päämäärien asettaminen kaikille jäsenvaltioille tekee joustavan ja nopean reagoinnin työmarkkinoiden alueellisiin muutoksiin mahdottomaksi. Nämä muutokset johtuvat eri alueiden erilaisista olosuhteista ja ovat siksi usein erityyppisiä. Alueiden komitea on kuitenkin tietoinen, ettei työllisyys- ja työmarkkinapolitiikan joustavuuden tule estää pyrkimystä työvoiman "olemassaolon ehtojen" säilyttämiseen ja parantamiseen.

6. Alueiden komitea on tyytyväinen siihen, että komissio viittaa erityisesti siihen työmarkkinaosapuolten väliseen, keskitettyihin sopimuksiin liittyvään vuoropuheluun, joka on osa työllistämistä. Komitean mielestä se on myös tärkeä tekijä jatkuvissa ponnisteluissa, joilla pyritään ratkaisemaan Euroopan unionin työttömyysongelmaa.

7. Alueiden komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että pysyvän työllisyyskomitean roolia tulisi korostaa ja laajentaa. Työllisyyskomitea on keskeinen jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten välinen foorumi, jolla voidaan keskustella työllisyyttä parantavista aloitteista.

8. Alueiden komitea

toteaa, ettei työllisyystilanteeseen saada todellista parannusta niin kauan kuin julkinen panos rajoittuu passiivisiin tukitoimiin. Lyhytaikaisesti työllisyys voi parantua Euroopassa sekä julkisella että yksityisellä sektorilla, mutta pitkällä aikavälillä suurimman osan uusista työpaikoista tulee syntyä pääasiassa yksityissektorille. Alueilla, joilla yksityisen sektorin vaikutus talouteen on rajallinen, esim. unionin reuna-alueiden syrjäseuduilla, tulee julkisen sektorin vaikutusta työllisyyteen aktiivisesti vahvistaa. Yhteisön tulisi tavoitella täystyöllisyyttä lainsäädäntönsä avulla.

on sitä mieltä, että pienten ja keskisuurten yksityisten yritysten kasvu- ja kilpailukyvyn takaaminen on työllisyyden jatkuvan kasvun varmistamiseksi ratkaisevan tärkeää. Tästä syystä alueiden komitea on tyytyväinen siihen, että komissio kiinnittää huomiota pienten ja keskisuurten yritysten toimintaedellytyksiin. Sosiaalisen toimintaohjelman tulisi kuitenkin korostaa enemmän pk-yritysten merkitystä työllisyydelle.

kehottaa komissiota vahvistamaan yhteisön panostusta starttiohjelmien, yhteisön kehitysohjelmien ja pk-yritysten verkostoitumisen edistämiseen. Alueiden komitean mielestä tähän toimintaan tulisi panostaa taloudellisesti enemmän ja yksittäisten toimien koordinointia tulisi lisätä.

toteaa, että yksittäisissä jäsenvaltioissa julkisen sektorin säätely rajoittaa yleensä enemmän pieniä yrityksiä kuin suuria.

toteaa, että osassa jäsenvaltioita on pantu alulle ohjelmia työmarkkinoiden "pullonkaula"-tilanteiden, eli tilanteiden, jolloin ammattitaitoisesta työvoimasta on pulaa, valvomiseksi ja torjumiseksi. Tämänkaltaiset aloitteet vaativat panosta, jossa alueellinen työmarkkinapolitiikka kulkee käsi kädessä sekä koulutus- että elinkeinopolitiikan kanssa ja jossa liikkuvuus sekä kansallisilla että Euroopan työmarkkinoilla paranee. Alueiden komitea kehottaa komissiota selvittämään ja arvioimaan em. kaltaisten ohjelmien vaikutusta työllisyystilanteeseen yksittäisissä jäsenvaltioissa ja välittämään saadut tulokset edelleen niistä kiinnostuneille.

toteaa, että sosiaalirahaston uusi 4. tavoite tukee hankkeita, jotka myös pyrkivät estämään "pullonkaula"-tilanteita. Hankkeiden tarkoituksenmukainen järjestelmällisyys taataan koordinoimalla alueellisesti työmarkkina-, koulutus- ja elinkeinopolitiikkaa. Tämän vuoksi alueiden komitea suosittaa, että sosiaalirahaston 4. tavoitteen alueellinen hallinnointi järjestetään jäsenvaltioittain.

kehottaa jäsenvaltioita ja EU:ta koordinoimaan rakennerahastoille asetettuja eri päämääriä siten, että rahastojen järjestelmällinen ja tasapuolinen toiminta taataan ja tavoitteet 1 5b saadaan täydentämään toisiaan.

II OPETUS JA KOULUTUS YHTEISÖN SOSIAALISEN VAKAUDEN AVAINTEKIJÄT

9. Alueiden komitea yhtyy siihen komission painotukseen, että unionin keskipitkän aikavälin kasvustrategian kannalta on keskeistä investoida lisää inhimillisten voimavarojen kehittämiseen. Koulutus ja kasvatus ovat tie uuteen kasvuun, solidaarisuuden edistämiseen, työpaikkojen luomiseen ja parempaan kilpailukykyyn. Komitea korostaa kuitenkin, että koulutusjärjestelmien sisältö, muoto ja rahoitus ovat jäsenvaltioiden asioita. Yhteisön tukitoimet tulisi toteuttaa pääasiassa vasta äskettäin hyväksyttyjen Leonardo- ja Socrates-ohjelmien kautta, jotka kattavat yleisen ja ammatillisen koulutuksen laatua parantavien yhteisön toimien laajan alueen.

10. Alueiden komitea on samalla kuitenkin yllättynyt siitä, ettei paikallisten ja alueellisten viranomaisten roolia mainittu tässä yhteydessä. Lienee selvää, että juuri alueellisilla ja paikallisilla viranomaisilla on erityiset, vaikkakin vaihtelevat, edellytykset luoda välttämättömät yhteydet elinkeinoelämän, työmarkkinoiden ja kouluviranomaisten edustajiin. Alueelliset ja paikalliset viranomaiset voivat varmistaa, että koulutusta sekä laadullisesti että määrällisesti sopeutetaan jatkuvasti yritysten, työmarkkinoiden ja kansalaisten tarpeisiin.

11. Alueiden komitea pitää yhteisön elinikäistä oppimista koskevaa erityisaloitetta tervetulleena. Komitean mielestä elinikäisen kouluttautumisen periaatetta tulisi edelleen korostaa. Tässä paikallisilla ja alueellisilla viranomaisilla voisi olla merkittävä rooli, koska niillä on edellytykset tehdä läheistä yhteistyötä yritysten, työmarkkinoiden ja kansalaisten kanssa. Paikalliset ja alueelliset viranomaiset voivat myös vastata pk-yritysten koulutustarpeisiin. Monissa jäsenvaltioissa niillä on vankka kokemus koulutusta tarjoavien yksityisten yritysten kanssa käydystä yhteistyöstä.

12. Alueiden komitea on huomannut, että sosiaalisen toimintaohjelman mukaan perus- ja jatkokoulutuksen tulisi vastata paremmin työelämän ammatillisia tarpeita. On kuitenkin huomautettava, että myös työprosessiin liittymätöntä ja yleissivistävää koulutusta tarvitaan, koska tulevaisuudessa vaadittavien ammatillisten taitojen tarkka ennustaminen on erittäin vaikeaa. Vahva yleistietopohja yhdistettynä erityistietoihin ja -taitoihin, kuten unionin virallisten kielten osaamiseen, kuuluu kaikkialla koulutukselle asetettaviin perusedellytyksiin. Monien jäsenvaltioiden paikallisilla ja alueellisilla viranomaisilla on hyvin tärkeä osa näiden perusvalmiuksien määrittelemisessä ja luomisessa, koska ne toimivat lähellä kansalaisia. Alueiden komitea korostaa mielellään tätä näkökulmaa.

13. Alueiden komitea

toteaa, että ehdotuksissa, joiden tarkoituksena on saada nuoret tehokkaammin työmarkkinoille, tulee ottaa huomioon ne kolmansista maista tulevat nuoret, joiden on erityisen vaikea päästä mukaan koulujärjestelmään. Paikallisilla ja alueellisilla viranomaisilla on erityiset edellytykset sopeuttaa nuorten erityisryhmiä.

on erittäin kiinnostunut edellä mainitun vuoteen 2000 tähtäävän valkoisen kirjan laatimisesta, jota tulee edistää niin voimakkaasti kuin mahdollista. Kokonaiskuva monista koulutusaloitteista tulee olemaan erityisen hyödyllinen. Valkoisen kirjan tulee myös sisältää selvitys paikallisten ja alueellisten viranomaisten erityisedellytyksistä vaikuttaa koulutuksen sitoutumiseen paikallisesti ja alueellisesti.

alueiden komitea odottaa komission esitystä ehdotukseksi tutkintotodistusten yleisen tunnustamisen laajentamisesta. Alueiden komitean mielestä voimassa olevien oppisopimuskoulutusta koskevien sääntöjen kattavuutta voitaisiin laajentaa parhaiten koulutusjärjestelmien tunnustamisella. Liian jäykkien ja joustamattomien yhteiseurooppalaisten sääntöjen luominen on ristiriidassa sekä alueellisen ja paikallisen sopeutumisen että monille jäsenvaltioille tyypillisen ammatillisen itsehallintoperinteen kanssa.

III EUROOPAN TYÖMARKKINOIDEN RAKENTAMINEN

14. Alueiden komitea toteaa, että vapaa liikkuvuus on Euroopan työmarkkinoiden perustamisen kannalta perusperiaate, josta ei voida tinkiä.

15. Komitea on tietoinen komission huolesta, että juuri eläkeoikeuksien siirtämisen vaikeus voi estää vapaan liikkumisen takaavan perusoikeuden hyväksikäyttämistä. Alueiden komitea kehottaa komissiota välttämään sellaisen ehdotuksen laatimista, joiden säännöt voivat aiheuttaa vaikeuksia paikallisille ja alueellisille viranomaisille työnantajina. Useissa jäsenvaltioissa työmarkkinaosapuolten yhteiset sopimukset sisältävät säädöksiä mm. eri eläkejärjestelmiin liityttäessä noudatettavista karenssiehdoista. Alueiden komitea pelkää, että EU:n tätä asiaa koskeva lakialoite voisi poistaa työmarkkinaosapuolten vapaan neuvotteluoikeuden.

16. Siirtotyöläisten sosiaaliturvaan liittyen alueiden komitea toteaa, että on laadittu vain harvoja siirtotyöläisten lasten sosiaaliturvaa koskevia säädöksiä. Siksi alueiden komitea kehottaakin komissiota tekemään aloitteen, jotta siirtotyöläisten lasten sosiaaliturva voidaan varmistaa.

IV KORKEIDEN TYÖVOIMASTANDARDIEN EDISTÄMINEN OSANA KILPAILUKYKYISTÄ EUROOPPAA

17. Alueiden komitea toteaa, että paikalliset ja alueelliset viranomaiset ovat Euroopan unionissa tärkeitä työnantajia. Niiden kannalta on erittäin tärkeää, että työmarkkinoita säätelevissä yhteisesti neuvotelluissa sopimuksissa ovat mukana henkilökuntaa koskevat asianmukaiset työehdot, ja että sopimukset neuvotellaan siten, että niissä otetaan huomioon myös työllisyyden edistäminen.

18. Alueiden komitea toteaa, että monissa jäsenvaltioissa paikallisilla ja alueellisilla viranomaisilla on kansallisella tasolla työmarkkinaosapuolena oma, hyvin selkeä roolinsa. Komitea on tyytyväisenä pannut merkille, että komissio on toimintaohjelmassaan korostanut työmarkkinaosapuolten sitä roolia, joka niillä on tulevaisuuden työmarkkinapolitiikan luomisessa. Verrattuna moniin aloitteisiin toimintaohjelma viittaa työmarkkinaosapuolten väliseen sosiaaliseen vuoropuheluun ja neuvotteluun keinoina, joiden avulla Euroopan työmarkkinat voivat asteittain, mutta tasaisesti yhdentyä.

19. Alueiden komitea toteaa, että paikalliset ja alueelliset viranomaiset ovat mukana eurooppalaisessa sosiaalisessa keskustelussa CEEP:n ja CERM-työnantajaforumin kautta. Alueiden komitea on tyytyväinen tähän kehitykseen. Komitea tukee tässä yhteydessä sitä toimintaohjelman heijastelemaa selkeää kehitystä, jonka tavoitteena on saada aikaan sosiaalista vuoropuhelua. Alueiden komitean mielestä myös tiedonannot, jotka käsittelevät sitä, missä määrin työmarkkinaosapuolet haluavat olla mukana, ovat tervetulleita. Komitean mielestä tämä lisää voimakkaasti perustamissopimuksessa säädetyn läheisyysperiaatteen soveltamisen uskottavuutta ja korostaa sitä.

20. Alueiden komitea on aikaisemmassa lausunnossaan komission eurooppalaista sosiaali- ja työmarkkinapolitiikkaa käsittelevästä valkoisesta kirjasta esittänyt kantanaan, että vähimmäisnormien säätämisessä tulee ottaa huomioon politiikan lähentymisen rajat ja kunnioittaa kansallisia sopimuksia ja yhteisneuvottelumenettelyä.

21. Alueiden komitea

vahvistaa myönteisen suhtautumisensa työturvallisuuden ja työterveyden tulevaa kehitystä ohjaavien puitteiden määrittelemiseen. Komitea painottaa, että tuleva turvallisuutta ja terveyttä koskevien säädösten laatiminen avaa esim. perussäädöksien avulla, tarpeellisen mahdollisuuden kansalliselle kolmenkeskiselle yhteistyölle, jolla tässä tarkoitetaan kansallisten viranomaisten, työnantajien ja työntekijöiden välistä yhteistyötä.

on saanut tiedoksi perustetun työympäristötoimiston hallinnon nyt päätetyn kokoonpanon ja erityisesti sen, että ko. toimisto on ottanut kolmenkeskisen, kansallisten viranomaisten, työnantajien ja työntekijöiden välisen yhteistyön lähtökohdakseen.

vastustaa aikeita ryhtyä säätelemään paikallista palkanmuodostusta. Komitea on tyytyväinen siihen, että käsitellessään oikeutta palkalliseen vapaaseen virallisina vapaapäivinä ja sairauden aikana komissio kunnioitti sopimukseen kirjattua periaatetta siitä, että työntekijöiden palkkasuhteet Euroopan unionin alueella eivät kuulu perustamissopimuksessa määriteltyyn yhteisön toimivaltaan ja tavoitteisiin.

on tyytyväinen komission aloitteeseen, joka koskee työmarkkinaosapuolten kanssa käytäviä neuvotteluja osa- ja määräaikaisesta työstä. Komitea on tietoinen komission tiedonannossa mainituista aikeista vetää takaisin laaditut direktiiviehdotukset. Alueiden komitea hyväksyy sen, että työmarkkinaosapuolet ovat eurooppalaisella tasolla halunneet päästä tässä kysymyksessä neuvotteluratkaisuun.

on kiinnostuneena huomannut komission toivomuksen aloittaa työmarkkinaosapuolten kanssa eri irtisanomismenettelyjä käsittelevät neuvottelut, mutta epäilee tarvetta säätää näitä koskevista toimiehdoista laeilla unionin tasolla.

22. Alueiden komitea tukee jo tehtyjä ja loppuunkäsiteltyjä, oikeuden päätöksen soveltamiseen tähtääviä aloitteita. Komitea on tyytyväinen tässä yhteydessä myös siihen, että on hyväksytty periaate, jonka mukaan toimeenpano tapahtuu kansallisella tasolla solmittavin yhteistyösopimuksin. On tärkeää pitää kiinni siitä, että työmarkkinaosapuolet osallistuvat aktiivisesti kansallisen suunnitelman toteuttamiseen.

23. Alueiden komitea toteaa, että työmarkkinaosapuolet ovat valmiita arvioimaan tarvetta muuttaa työaikoja koskevaa direktiiviä siten, että se koskisi myös lääkäriksi opiskelevia. Komissio on asettanut nuorista eurooppalaisista lääkäreistä koostuvan työryhmän pohtimaan asiaa. Alueiden komitean mielestä komission tulisi käyttää myös työmarkkinaosapuolia neuvonantajina samoin kuin kansallisia viranomaisia.

V NAISTEN JA MIESTEN TASAVERTAISET MAHDOLLISUUDET

24. Alueiden komitea on tietoinen siitä, että tasa-arvo on mainittu jo Rooman sopimuksessa. Myös alueiden komitea tunnustaa sen huomattavan merkityksen, mikä eurooppalaisella yhteistyöllä on ollut tasa-arvon edistämisessä jäsenvaltioissa.

25. Paikallisten ja alueellisten viranomaisten työllistämästä huomattavasta työvoimasta suurin osa on naisia. Tämän vuoksi nämä viranomaiset voivat pitkällä aikavälillä myös paikallisin voimin toteutettavin hankkein ja aloittein vaikuttaa eurooppalaiseen, naisten ja miesten välistä tasa-arvoa paikallistasolla edistävään kehitykseen.

26. Alueiden komitea on samoin tietoinen, että Euroopan tuomioistuimen tehtäviin on jo vuosia kuulunut voimassa olevien tasa-arvodirektiivien sisällön ja soveltamisalan tulkinta ja selventäminen. Tasa-arvoasian tulevan kehityksen suhteen alueiden komitea on huolissaan erityisesti siitä, että tuomioistuimen ratkaistavaksi tuotavien tapausten määrä on tasaisesti kasvanut. Tämä on merkki siitä, että nykyiset säädökset eivät ole riittävästi juurtuneet unionin jäsenvaltioihin tai kaikkiin työmarkkinoiden osa-alueisiin.

27. Naisten mukanaolo työmarkkinoilla on yhä yleisempää monissa jäsenvaltioissa. Alueelliset ja paikalliset viranomaiset pitävät naisten työssäkäyntiä Euroopan unionin tulevan kehityksen tärkeänä mittarina. Siksi alueiden komitean mielestä yhteisön tulisi tukea aloitteita, jotka tähtäävät päivähoidon edistämiseen. Näin vanhemmat voivat säilyttää yhteytensä työelämään.

28. Tästä syystä alueiden komitea tukee komission aloitetta, jossa otetaan huomioon työmarkkinaosapuolten kuuleminen pohdittaessa kysymystä työn ja perheen yhteensovittamisesta. Alueiden komitea on vakuuttunut, että tähän asiaan sitoutuneet ja siitä kiinnostuneet työmarkkinaosapuolet pystyvät löytämään ongelmaan ratkaisun Maastrichtin sopimuksen sosiaalipöytäkirjan työmarkkinaosapuolille antamien oikeuksien mukaisesti kansallisista yhteissopimusneuvotteluista saamiensa kokemusten perusteella.

29. Alueiden komitea seuraa kiinnostuneena komission ja työmarkkinaosapuolten neuvotteluja todistustaakasta. Alueiden komitea on sitä mieltä, että työmarkkinaosapuolten kanssa solmittavia työmarkkinapolitiikkaa sääteleviä sopimuksia tulisi edistää. Näiden neuvottelujen tulee olla etusijalla suhteessa tuleviin direktiiveihin, eli suoraan lainsäädäntöön nähden.

30. Alueiden komitea on tyytyväinen, että komissio naisten ja miesten välistä tasa-arvoa käsittelevässä 4. toimintaohjelmassaan on noudattanut komitean aiempaa vaatimusta ja mainitsee paikalliset ja alueelliset viranomaiset tärkeinä toimijoina.

VI SOSIAALIPOLITIIKKA JA SOSIAALINEN SUOJELU AKTIIVINEN YHTEISKUNTA KAIKILLE

31. Alueiden komitea painottaa komission valkoisesta kirjasta antamassaan lausunnossa mainitsemaansa näkemystä eurooppalaisesta sosiaalipolitiikasta, jonka mukaan eurooppalaisen sosiaali- ja työmarkkinapolitiikan tulee kattaa laajasti muutakin kuin työllisyyskysymykset ja pyrkiä kaikkien kansalaisten sosiaaliseen ja taloudelliseen integroimiseen.

32. Alueiden komitean mielestä talous- ja rahaliittoon tähtääviä toimia tulisi arvioida ja tarkastella säännöllisesti niiden sosiaalisten seurausten kannalta. Komitea kannattaa jäsenmaita lähentävää yhteistyötä. Sen mielestä yhteistyön tulee perustua riittävän suureen yhteiseen nimittäjään. Yhteisön tulisi välttää liian yksityiskohtaista puuttumista kansalaisten sosiaalisiin oikeuksiin, jotta ne voidaan sopeuttaa Euroopan erilaisiin kulttuureihin sekä erilaisiin taloudellisiin ja hallinnollisiin oloihin. Lisäksi alueiden komitea suosittaa, että olemassa olevia direktiiviehdotuksia vahvistetaan/toteutetaan ennen uusien direktiiviehdotusten laatimista ja esittelyä.

33. Alueiden komitea toteaa, että yhteisö on tänään yhä suurempien vaatimusten edessä eurooppalaisten työmarkkinoiden perustamisen mukanaan tuomien sosiaalisten vaikutusten vuoksi. Komitean mielestä on olemassa todellinen vaara, että yhteiskunta jakautuu työssä käyvään eliittiin ja syrjäytyneisiin työttömiin.

Ottaen huomioon yhteiskunnan yhä jyrkemmän kahtiajakautumisen varsinkin työnsaantimahdollisuuksien suhteen alueiden komitea kehottaa neuvostoa ja komissiota kirjaamaan hallitustenvälisessä konferenssissa 1996 perustamissopimukseen jokaisen unionin kansalaisen oikeuden työhön.

34. Alueiden komitean mielestä on olemassa vaara, että tietoyhteiskunta voi vahvistaa yhteiskuntaa jakavaa suuntausta. Komitea toteaa, että komissio aikoo laatia vihreän kirjan tietoyhteiskunnan sosiaalisista ja yhteiskunnallisista seurauksista. Komitea kehottaa komissiota tämän vuoksi ottamaan erityisesti huomioon yhteiskunnan jakautumisen vaaran, kun se pohtii vihreän kirjan sisältöä. Alueiden komitea on samoin huolestunut haja-asutusalueiden asuntopulasta ja siitä seuraavasta kaupunkialueille kohdistuvasta muuttoliikkeestä, joka aiheuttaa niitä ympäröivän haja-asutusalueen taantumista. Tämä kehitys edellyttää poliittisia toimia, joilla tämä laaja ongelma saadaan unionissa ratkaistua.

35. Alueiden komitea hyväksyy komission lupauksen, jonka mukaan se haluaa edistää yhteistyötä asuntopoliittisissa ja kodittomia koskevissa asioissa, mukaan lukien turvallisuus. Komitea on erityisen huolissaan yhteisön kodittomien määrän kasvusta ja asuntopulasta. Komitea on kuitenkin hämmästynyt, ettei asuntopolitiikka ole laajemmin mukana sosiaalisessa toimintaohjelmassa ja kehottaa komissiota korostamaan tätä aluetta ohjelmassaan. Komitean mielestä on tarpeen, että yhteisö asettaa asuntopulan ja EU:n taajamien kurjistumisen ratkaisemiseen tähtäävät toimet uuteen tärkeysjärjestykseen. Komitea viittaa tässä yhteydessä oma-aloitteiseen lausuntoonsa taajama-alueiden kehityksestä ja Euroopan unionista.

Alueiden komitea huomauttaa, että asuntopolitiikka kuuluu paikallisten, alueellisten ja kansallisten viranomaisten vastuualueeseen ja että yhteisön panoksen tässä asiassa tulee muodostua nykyisten tuki- ja tutkimusohjelmien laajentamisesta.

36. Alueiden komitea tukee sosiaalipoliittisen toimintaohjelman kappaleessa 6 mainittuja sosiaalipoliittisia aloitteita. Se viittaa tukemiensa aloitteiden syventämisen suhteen komission eurooppalaista sosiaali- ja talouspolitiikkaa käsittelevästä valkoisesta kirjasta antamaansa lausuntoon.

37. Alueiden komitean mielestä on tärkeää ja olennaista, että yhteisö kiinnittää erityistä huomiota yhteiskunnan erityisryhmiin: vammaisiin, lapsiin, vanhuksiin ja syrjäytyneisiin. Erityisesti taloudellisen nousukauden aikana on olemassa todellinen vaara, että näitä ryhmiä laiminlyödään, kun edellytetään tehokkuutta ja joustavuutta. Tarve ryhtyä erityistoimiin tämän kaltaisten ryhmien suhteen riippuu työmarkkinatilanteen tavoin paikallisista ja alueellisista olosuhteista. Euroopan unionin tuella sosiaalisen syrjäytymisen vastaisessa taistelussa on vahvistettava paikallisten ja alueellisten viranomaisten paikallisia strategioita, jotka perustuvat yhteistyöhön kaikkien toimijoiden kanssa ja kaikkien asianosaisten osallistumiseen.

VII KANSANTERVEYS

38. Alueiden komitean mielestä keskustelu hoidon tarpeessa olevien henkilöiden huolenpidosta on käytävä avoimesti ja siihen on otettava mukaan paikallisia, alueellisia ja kansallisia ratkaisumalleja. Tässä mielessä asiantuntijoiden selvitys vuonna 1995 on erittäin myönteinen asia. Komissiota pyydetään ilmaisemaan keskustelun laajuus sillä, että käytetään sanaa "hoidon turvaaminen" sanan "hoitovakuutus" sijasta.

39. Alueiden komitea toteaa, että EU:ssa paikalliset ja alueelliset viranomaiset hoitavat kansanterveyteen ja sairaanhoitoon liittyvät tärkeimmät ja olennaisimmat kysymykset. Kansanterveystyössä yhteisön panostuksen lähtökohdaksi tulee ottaa se, että kansanterveydelliset kysymykset eri jäsenvaltioissa, alueilla ja paikallisella tasolla ovat erilaiset, ja että kansanterveyden edistämiselle asetetaan yhteisön eri osissa erilaiset tavoitteet. Alueiden komitean mielestä kansanterveystyön järjestämisessä ja työnjaossa tulee olla sijaa erilaisille ratkaisuille yhteisön eri osissa.

40. Alueiden komitea on yhtä mieltä siitä, että yhteisön tulee tukea jäsenvaltioiden panostusta kansanterveystyöhön ja että yhteisöllä voi olla tärkeä rooli kokemusten välittäjänä ja yhteisten hankkeiden koordinoijana. Yhteistyötä tarvitaan erityisesti maantieteelliset rajat ylittävien tarttuvien ja saastumisesta aiheutuvien sairauksien kohdalla. Tukea tarvitaan myös harvinaisten tautien tutkimukselle ja torjumiselle, koska yksittäisen valtion kokemus asiasta voi olla vähäinen ja koska voimavarojen yhdistäminen ja tutkimuspanoksen koordinointi on järkevää.

41. Mitä tulee saastumisesta aiheutuvien sairauksien torjumiseen, tarvitaan alueiden komitean mielestä yhteisön tasolla erityistä panostusta allergiaoireiden ja elintarvikkeiden myrkky- ja lääkejäämien toteamiseen. Alueiden komitea kehottaakin komissiota laatimaan ohjelman näiden kansanterveydellisten ongelmien valvomiseksi ja niitä koskevien tietojen keräämiseksi.

42. Alueiden komitea toteaa, että yksittäisistä jäsenvaltioista tarvitaan kansanterveydellinen yleiskuva. Komitea on tämän vuoksi tyytyväinen, että komissio haluaa ehdottaa kansanterveydellisen tiedon yhteisön laajuista keräämistä, jotta kansanterveyteen suunnattavat panostukset voitaisiin kohdentaa maittain. Tällaista yleiskuvaa tarvitaan, koska juuri kansanterveyden alalla tilanne on eri jäsenvaltioissa erilainen. Alueiden komitea kehottaa komissiota myös tekemään yksittäisten jäsenvaltioiden kansanterveystyötä koskevia arvioita ja suosituksia yleiskuvan tueksi.

43. Alueiden komitea on tyytyväinen komission ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi syövän torjuntaa, kansanterveyttä, huumeiden vastaista toimintaa, AIDSia ja muita tarttuvia tauteja käsittelevän toimintaohjelman laatimisesta ja odottaa, että nämä aiheet otetaan mukaan toimintaohjelmaan vuonna 1995.

44. Alueiden komitea kehottaa komissiota harkitsemaan muita mahdollisia toimia paikallisten ja alueellisten kansanterveyttä edistävien erityisohjelmien perusedellytysten tukemiseksi ja toteuttamiseksi.

VIII KANSAINVÄLISEN ULOTTUVUUDEN KEHITTÄMINEN

45. Alueiden komitea muistuttaa maaliskuussa 1995 Kööpenhaminassa pidetyn sosiaalialan huippukokouksen johtopäätöksistä ja on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että sosiaali- ja työmarkkinapolitiikalla on yhä tärkeämpi osa Euroopan unionin ja kolmansien maiden välisissä suhteissa.

46. Alueiden komitean mielestä on välttämätöntä korostaa sosiaalisessa toimintaohjelmassa sitä, että unioni pyrkii yhteyksissään kolmansiin maihin edistämään erityisesti unionin perusperiaatteita, kuten kestävää kehitystä ja demokraattista hallintoa, joihin lukeutuvat myös demokraattinen paikallishallinto ja kestävän kehityksen paikallinen suunnittelu. Lisäksi toimintaohjelmassa tulee viitata toimivan hallinnon ratkaisevaan merkitykseen kestäviä yhteiskuntamalleja kehitettäessä.

47. Alueiden komitea toistaa vaatimuksensa siitä, että EU:n tulisi ponnistella voimakkaammin, jotta kansainvälisiin kauppasopimuksiin sisällytettäisiin vähimmäisnormit, joiden perusteella sosiaalisesti tuomittavalla tavalla esim. lapsityövoimalla valmistettuja tuotteita voitaisiin boikotoida. Nämä normit on valmisteltava ja toteutettava yhteistyössä kansainvälisen työjärjestön kanssa, eikä jättää tätä tehtävää kokonaan uudelle maailmanlaajuiselle vapaakauppajärjestölle.

IX KOHTI AKTIIVISEMPAA YHTEISKUNTAA

48. Alueiden komitea on samaa mieltä siitä, että kehitys suuntautuu kohti laajoja ja nopeita rakenteellisia muutoksia, jotka vaikuttavat Euroopan unionin kaikilla yhteiskunnan tasoilla ja muuttavat niitä.

49. Alueiden komitea on tietoinen komission lausunnosta, jonka mukaan lainsäädännön ja yhteisten neuvottelujen välillä on löydettävä uusi tasapaino. Komitea on tyytyväinen tähän näkemykseen ja korostaa samalla sitä, että työmarkkinaosapuolten tulee osallistua tiiviimmin ja laajemmin eurooppalaisen sosiaali- ja työmarkkinapolitiikan muotoiluun.

50. Alueiden komitea haluaa tästä syystä korostaa tukeaan yhteiskunnallista vuoropuhelua vahvistaville toimille, siten kuin asia on määritelty toimintaohjelmassa.

51. Alueiden komitea on tyytyväinen Euroopan työsuhdeasiain koulutuskeskuksen perustamiseen ja odottaa kiinnostuneena tämän laitoksen työn tuloksia.

X SOSIAALIPOLITIIKAN ANALYYSI JA TUTKIMUS KESKIPITKÄLLÄ AIKAVÄLILLÄ

52. Alueiden komitea tukee komission näkemystä siitä, että sosiaali- ja työmarkkina-alalta tarvitaan jatkuvasti analyysi- ja tutkimustietoa.

53. Alueiden komitean mielestä analyysin ja tutkimuksen avulla voidaan kuvata uusia kehityssuuntia, tarpeita ja mahdollisuuksia. Analyysi- ja tutkimustyö on hyödyllinen väline, kun halutaan saada yleiskuva tulevaisuuden ongelmista. Se on myös osa Euroopan unionin sisäisten taloudellisten ongelmien torjumiseen tähtäävän päätöksenteon perustaa.

54. Alueiden komitea lähtee siitä, että jäsenvaltioiden analyysi- ja tutkimustulokset ovat osa yhteisön yhteistä ja avointa tietokantaa.

XI KOHTI TEHOKKAAMPAA EUROOPAN LAKIEN SOVELTAMISTA

55. Alueiden komitea huomauttaa, että jäsenvaltiot säätelevät lainsäädännöllä ja yhteisillä sopimuksilla työehtoja unionissa. Alueiden komitean mielestä on erityisen tärkeää, että siinä määrin kun EU-lainsäädäntöä on jo säädetty, sitä myös toteutetaan ja sovelletaan kaikkialla unionissa.

56. Alueiden komitea luottaa täysin siihen, että yksittäisten jäsenvaltioiden työmarkkinaosapuolet haluavat osallistua EU-lainsäädännön toimeenpanoon kansallisella tasolla ja että ne tällä alueella ottavat vastuuta työmarkkina- ja sosiaalipolitiikan jatkuvasta kehittämisestä. Komitea on tietoinen neuvoston aikaisemmista lainsäädännön soveltamista koskevista tiedonannoista ja niistä aloitteista, jotka komissio haluaa tässä yhteydessä toteuttaa.

Bryssel, 20. syyskuuta 1995.

Alueiden komitean puheenjohtaja

Jacques BLANC