ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi EU aikoo Ølisätä rahoitusta, toimintaperiaatteellista vuoropuhelua ja teknistä apua kumppanimaiden toimien tukemiseksi kestävän kehityksen hyvää koulutusta koskevan tavoitteen 4 saavuttamiseksi. EU aikoo myös edelleen tukea koulutuksen muutosta Økäynnistämällä uuden Afrikassa toteutettavan alueellisen opettajankoulutusohjelman, jonka tavoitteena on houkutella nuoria opettajan ammattiin; Øtarjoamalla tukea Global Partnership for Education -aloitteelle ja Education Cannot Wait -aloitteelle, joilla voimaannutetaan tyttöjä, nuoria ja haavoittuvassa asemassa olevia ryhmiä koulutuksen avulla; Øinvestoimalla virallisiin ja epävirallisiin oppimismahdollisuuksiin humanitaarisissa hätätilanteissa EU:n ohjelmilla lievennetään koulutuksen keskeytymistä ja lasten psykososiaalisen kehityksen häiriöitä kriisialueilla esimerkiksi Sahelissa, Etiopiassa, Afganistanissa, Bangladeshissa, Syyriassa ja Jemenissä; Øtukemalla vahingoittuneiden koulujen kunnostamista Ukrainassa; Øhyödyntämällä pitkäaikaisia koulutuksen tukemiseen tähtääviä EU:n toimia konfliktiolosuhteissa ja ottamalla opiksi kokemuksista, joita on saatu hiljattain Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen yhteydessä toteutetuista tukitoimista, tekemällä yhteistyötä kumppanimaiden ja humanitaaristen järjestöjen kanssa, jotta voidaan helpottaa lasten ja nuorten pakolaisten mahdollisuuksia saada koulutusta ja osallistua asiaankuuluviin EU:n ohjelmiin vastaanottavassa maassa.
EUROOPAN KOMISSIO

Bryssel 26.10.2018

JOIN(2018) 22 final/2

2018/0300(NLE)

This document replaces JOIN(2018) 22 final of 25.7.2018.

Change of the sensitivity level, deletion of the marking "LIMITED".

Yhteinen ehdotus

NEUVOSTON ASETUS

Etelä-Sudanin tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EU) 2015/735 muuttamisesta
EUROOPAN KOMISSIO

Bryssel 1.7.2015

JOIN(2015) 27 final/2

2015/0143(NLE)

This document replaces JOIN(2015)27 final of 1.7.2015

Downgraded on 7.4.2022

Concerns all language versions



The text shall read as follows:

Yhteinen ehdotus

NEUVOSTON ASETUS

Libyan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 204/2011 muuttamisesta
KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

Rakenneuudistusten tukiohjelman toteuttamista vuonna 2019 koskeva seurantakertomus

JOHDANTO

Euroopan komissio on vuodesta 2017 lähtien hallinnoinut rakenneuudistusten tukiohjelmaa, jonka talousarvio on 222,8 miljoonaa euroa. Ohjelman tavoitteena on tukea jäsenvaltioita institutionaalisten, hallinnollisten ja kasvua edistävien uudistusten suunnittelussa ja täytäntöönpanossa.

Rakenneuudistukset ovat monimutkaisia prosesseja, ja niiden suunnittelu ja toteuttaminen edellyttävät pitkälle erikoistunutta asiantuntemusta ja osaamista kaikissa vaiheissa. Kaikilla jäsenvaltioilla ei ole valmiuksia vastata tällaisiin uudistuksiin liittyviin hallinnollisiin, taloudellisiin ja sosiaalisiin haasteisiin.

Rakenneuudistusten tukiohjelman tavoitteena on auttaa jäsenvaltioita vastaamaan näihin haasteisiin ja vahvistamaan niiden valmiuksia valmistella ja toteuttaa kasvua edistäviä uudistuksia. Näin voidaan vahvistaa julkisia laitoksia ja viranomaisia sekä parantaa hallintoprosesseja ja talouden ja yhteiskunnan suoritus- ja häiriönsietokykyä yleensä.

Tässä kertomuksessa esitetään yleiskatsaus rakenneuudistusten tukiohjelmasta vuonna 2019 tuettuihin toimiin. Siinä kuvataan hankkeiden valintaa ja toteutusta ja esitetään rakenneuudistusten tukiohjelman mukaisissa vuosien 2017, 2018 ja 2019 hankkeissa tähän mennessä saavutetut tulokset.

RAKENNEUUDISTUSTEN TUKIOHJELMAN TÄYTÄNTÖÖNPANO VUONNA 2019

Vuosi 2019 oli kolmas vuosi, jona rakenneuudistusten tukiohjelman puitteissa toteutettiin toimia. Kahden ensimmäisen vuoden tapaan kolmas vuosi osoitti, että ohjelmalle on paljon kysyntää: hakemuksia saatiin 27 jäsenvaltiosta yhteensä 580. Pyydetyn tuen määrä oli arviolta lähes kaksi ja puoli kertaa suurempi kuin rakenneuudistusten tukiohjelman vuonna 2019 käytettävissä oleva talousarvio.

Komissio arvioi jäsenvaltioiden hakemukset rakenneuudistusten tukiohjelmaa koskevassa asetuksessa vahvistettujen periaatteiden ja kriteerien perusteella ja valitsi 263 hanketta 26 jäsenvaltiosta.

Valitut hakemukset jakautuivat keskeisille toiminta-alueille seuraavasti:

·27 % – työmarkkinat, koulutus, terveys ja sosiaalipolitiikka

·23 % – kasvu ja liiketoimintaympäristö (ml. ilmasto ja ympäristö)

·18 % – hallinto ja julkishallinto

·17 % – rahoituspalvelut ja rahoituksen saanti

·15 % – tulojen hallinnointi ja julkinen varainhoito.

Suurimmassa osassa tukitoimenpiteitä tavoitteena on:

·julkishallinnon digitalisointi (12 %)

·koulutusjärjestelmien vahvistaminen (8 %)
Asetuksen (EU) 2019/125 mukaiset luvat Asetuksen (EU) 2019/125 11 artiklan 1 kohdassa edellytetään lupaa liitteessä III lueteltujen tavaroiden ja 16 artiklan 1 kohdassa liitteessä IV lueteltujen tavaroiden vientiin . Liitteessä III luetellaan tiettyjä tavaroita, joita voitaisiin käyttää kidutukseen ja muuhun julmaan, epäinhimilliseen tai halventavaan kohteluun tai rankaisemiseen. Liitteessä III luetellut tavarat jaotellaan seuraavasti: henkilöihin kohdistuvaan voimankäyttöön suunnitellut tavarat; mellakantorjuntaan tai itsesuojeluun suunnitellut aseet ja välineet; sekä mellakantorjuntaan tai itsesuojeluun tarkoitetut, lamaannuttavia tai ärsyttäviä kemiallisia aineita levittävät aseet ja välineet sekä tietyt niihin liittyvät aineet. Liitteessä IV luetellaan tietyt kemikaalit, joita voidaan käyttää henkilöiden teloittamiseen ruiskuttamalla tappava annos. Lupa on saatava asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisilta viranomaisilta, jotka luetellaan asetuksen liitteessä I, lukuun ottamatta tilanteita, joissa liitteen V mukaista unionin yleistä vientilupaa käytetään liitteessä IV lueteltujen tavaroiden vientiin. Vientiä unionin yleisessä vientiluvassa lueteltuihin määräpaikkoihin voidaan yleensä harjoittaa hankkimatta jäsenvaltion myöntämää yksittäistä tai koontilupaa. Tähän saakka on toimittu siten, että EU:n ulkopuolinen maa on sisällytetty liitteeseen V, jos se on ratifioinut asiaa koskevan kansainvälisen sopimuksen, jossa sitoudutaan poistamaan kuolemanrangaistus kaikkien rikosten osalta. Jos maa ei ole Euroopan neuvoston jäsen, kyseisen maan on täytynyt ratifioida kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen (KP-sopimus) toinen valinnainen pöytäkirja ilman varaumia. Jos on kuitenkin perusteltua syytä epäillä viejän kykyä noudattaa luvan ehtoja tai vientivalvontalainsäädäntöä, toimivaltainen viranomainen voi kieltää viejää käyttämästä unionin yleistä vientilupaa. Asetuksen (EU) 2019/125 20 artiklan 2 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä vientilupa voi olla yksittäinen lupa (lupa yhdelle EU:n ulkopuolisessa maassa olevalle loppukäyttäjälle tai vastaanottajalle suunnattua vientiä varten) tai koontilupa (lupa yhdelle tai useammalle määritetylle loppukäyttäjälle yhdessä tai useammassa määritetyssä EU:n ulkopuolisessa maassa suunnattua vientiä varten) . Asetuksen 3, 4 ja 5 artiklassa kielletään liitteessä II lueteltujen tavaroiden vienti, tuonti ja kauttakuljetus. Toimivaltaiset viranomaiset voivat myöntää poikkeuksen kieltoon ainoastaan, jos voidaan osoittaa, että näitä tavaroita käytetään yksinomaan niiden asettamiseen julkisesti esille museossa (joko EU:n ulkopuolisessa maassa tai, 4 artiklan mukaisesti, jäsenvaltiossa) niiden historiallisen merkityksen vuoksi.
EUROOPAN KOMISSIO

Bryssel 9.3.2020

COM(2020) 77 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2020) 77 final of 4.3.2020.

Concerns the Finnish language version.

A part of the title was left untranslated.

The text shall read as follows:



KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

komissiolle siirretyn säädösvallan käytöstä delegoitujen säädösten antamiseksi direktiivin 2014/45/EU 18 artiklan 2 kohdan, direktiivin 1999/37/EY 7 artiklan 2 kohdan ja direktiivin 2014/47/EU 22 artiklan 2 kohdan mukaisesti
UK

-Asetus (EY) N:o 1099/2009 -Vuoden 2006 eläinsuojelulaki (Animal Welfare Act 2006) -Eläinten hyvinvointia lopetuksen yhteydessä koskevat vuoden 2012 Skotlannin säännöt. (The Welfare of Animals at the Time of Killing (Scotland) Regulations 2012. Statutory Instrument 2012 No. 321) -Eläinten hyvinvointia kuljetuksen aikana koskeva vuoden 2006 Englannin määräys (The Welfare of Animals (Transport) (England) Order 2006) (ja vastaavat Skotlannin ja Walesin säädökset)
Alankomaiden sovelletun tieteellisen tutkimuksen järjestö TNO: ikääntymistä ja liikuntaa käsittelevän eurooppalaisen verkoston EUNAAPA:n (European network for action on ageing and physical activity) isännöintiin

Euroopan kansanterveysalan korkeakoulujen verkosto ASPHER (Association of Schools of Public Health in the European Region)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 05.05.1998 
KOM( 1998) 299 lopull. COD 385 
KOMISSION LAUSUNTO 
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 189 b artiklan (2) nojalla 
Euroopan parlamentin toisesta käsittelystä liittyen Euroopan unionin neuvoston vahvistamasta 
yhteisestä kannasta ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi maakaasun 
sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä 

PERUSTELUT 
Direktiiviehdotus perustuu EY:n perustamissopimuksen 57 artiklan 2 kohtaan, 
66 artiklaan ja 100 a artiklaan, joiden mukaan on noudatettava EY:n 
perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrättyä menettelyä. 
Komissio esittää lausuntonsa Euroopan parlamentin ehdottamista tarkistuksista. 
MENETTELYN VAIHEET 
Komissio antoi neuvostolle 21. helmikuuta 1992 ehdotuksen neuvoston 
direktiiviksi maakaasun sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä 
(KOM(91) 548 lopullinen - SYN 385). 
Talous-ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa 27. tammikuuta 1993. 
Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa ensimmäisessä käsittelyssä 
17. marraskuuta 1993 ja ehdotti useita tarkistuksia. 
Komissio antoi muutetun ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston 
direktiiviksi 7. joulukuuta 1993 (KOM(93) 643 lopullinen - COD 385). 
Euroopan unionin neuvosto vahvisti yhteisen kannan helmikuun 12. päivänä 1998. 
Komissio hyväksyi yhteisen kannan 12. Helmikuu 1998 (SEC(1998) 209 lopullinen 
COD 385) ja tiedotti mielipiteensä Euroopan parlamentille. 
Euroopan parlamentti äänesti toisessa käsittelyssään 30. Huhtikuu 1998 hyväksyen 
yhteisen kannan ilman tarkistuksia. 
-2-
II SOVELTAMISALA 
Direktiiviehdotus koskee maakaasun siirtoa, jakelua, toimitusta ja varastointia. Sen 
tavoitteena on varmistaa kilpailun aikaansaaminen maakaasumarkkinoilla, lisätä 
tehokkuutta ja avoimuutta, parantaa toimitusvarmuutta ja antaa kaikille 
vaatimukset täyttäville asiakkaille samat mahdollisuudet päästä alalle. Komission 
pyrkimyksenä on luoda maakaasun sisämarkkinat, ja komission ehdotus on osa 
tämän pyrkimyksen toista vaihetta. Näin ollen ehdotus on tärkeä askel kohti 
todellisia maakaasualan sisämarkkinoita. On mahdollista, että sen jälkeen 
toteutetaan jatkotoimia maakaasun sisämarkkinoiden parantamiseksi. 
III KOMISSION LAUSUNTO PARLAMENTIN TOISESTA KÄSITTELYSTÄ 
Komissio on tyytyvinen voidessaan todeta, että Euroopan parlamentti ei esittänyt 
tarkistuksia neuvoston yhteiseen kantaan toisessa kättelyssään 30. Huhtikuu 
1998. 
Komissio pyytää neuvostoa hyvksymään kyseisen asetuksen yhteisen kannan 
mukaisesti. 

ISSN 1024-4492 
KOM(98) 299 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 12 10 15 02 
Luettelonumero : CB-CO-98-299-FI-C 
ISBN 92-78-35937-8 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 07.01.1998 
KOM(97) 733 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE 
Euroopan ympäristön pilaantumisen yhtenäisen 
ehkäisemisen ja vähentämisen toimiston 
perustaminen YTK:n Teknologian tutkimuslaitoksen 
yhteyteen 
Euroopan ympäristön pilaantumisen yhtenäisen 
ehkäisemisen ja vähentämisen toimiston 
perustaminen YTK:n Teknologian tutkimuslaitoksen 
yhteyteen 
Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan 
parlamentille 
Euroopan komissio on perustanut neuvoston direktiiviin 96/61/EY liittyen Euroopan 
ympäristön pilaantumisen yhtenäisen ehkäisemisen ja vähentämisen toimiston (EIPPCB). 
Toimisto toimii Sevillassa yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) alaisen Teknologian 
tutkimuslaitoksen (IPTS) yhteydessä ja antaa direktiivin täytäntöön panemiseksi 
tarvittavaa tieteellistä ja teknistä tukea. Toimisto aloitti toimintansa 1. tammikuuta 1997. 
Neuvoston direktiivin tavoitteena on kyetä yhtenäisellä tavalla ehkäisemään ja 
vähentämään suurten teollisuuslaitosten aiheuttamaa ympäristön pilaantumista parhaiden 
käytettävissä olevien tekniikoiden avulla. Direktiivin 16 artiklassa edellytetään, että 
komissio organisoi jäsenvaltioiden ja asianomaisten teollisuudenalojen välillä parhaita 
käytettävissä olevia tekniikoita sekä niiden kehittämistä ja niihin liittyvää seurantaa 
koskevaa tiedonvaihtoa ja julkaisee tämän tiedonvaihdon tulokset kolmen vuoden välein. 
EIPPCB:n päätehtävänä on ympäristön pilaantumisen yhtenäistä ehkäisemistä ja 
vähentämistä koskevan Euroopan laajuisen tiedonvaihtojärjestelmän kehittäminen ja 
hallinnoiminen sekä teknisten asiakirjojen laatiminen parhaista käytettävissä olevista 
tekniikoista direktiivin liitteessä 1 mainittuja teollisuuden toiminta-aloja varten. 
Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset käyttävät näitä asiakirjoja perustana 
määritellessään teollisuuslaitoksille myönnettävissä toimintaluvissa asetettavia päästöjen 
raja-arvoja. 
EIPPCB on pääosaston XI (ympäristö, ydinturvallisuus ja pelastuspalvelu) ja yhteisen 
tutkimuskeskuksen yhteishanke. Sijoittamalla se IPTS:n yhteyteen, jossa toimii myös 
Euroopan tieteen ja teknologian seurantakeskus, haluttiin hyödyntää IPTS:n 
teknologianseurantatehtävästä koituvia synergiaetuja. 
J: 
ISSN 1024-4492 
KOM(97) 733 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 14 01 16 15 
Luettelonumero : CB-CO-97-753-FI-C 
ISBN 92-78-29926-X 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
à
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Tämä ehdotus koskee laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä, asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1936/2001 ja (EY) N:o 601/2004 muuttamisesta sekä asetusten (EY) N:o 1093/94 ja (EY) N:o 1447/1999 kumoamisesta 29 päivänä syyskuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008, jäljempänä ’LIS-asetus’, soveltamista.

Yleinen tausta

Tämä ehdotus perustuu LIS-asetuksen täytäntöönpanoon ja LIS-asetuksessa säädettyjen aineellisten ja menettelyllisten vaatimusten mukaisesti suoritettuihin tutkimus- ja vuoropuhelumenettelyihin. Näissä vaatimuksissa edellytetään muun muassa, että kaikkien maiden olisi suoritettava niille kansainvälisen oikeuden mukaan lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltioina kuuluvat velvollisuudet LIS-kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi.

Voimassa olevat aiemmat säännökset

Kamerunin tasavallalle annettavasta ilmoituksesta, jonka mukaan se mahdollisesti todetaan laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjuntaa koskevaan yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 mukaisesti, 17. helmikuuta 2021 annettu komission päätös (EUVL C 59, 19.2.2021, s. 1).

Kamerunin toteamisesta laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjuntaa koskevaan yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi 5 päivänä tammikuuta 2023 annettu komission täytäntöönpanopäätös.

Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin

Ei sovelleta.

2.SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

Sidosryhmien kuuleminen

Asianomaisilla osapuolilla oli LIS-asetuksen säännösten mukaisesti tilaisuus puolustaa etujaan tutkimus- ja vuoropuhelumenettelyjen aikana.

Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

Ulkopuolisten asiantuntijoiden käyttö ei ollut tarpeen.

Vaikutustenarviointi

Tämä ehdotus perustuu LIS-asetuksen täytäntöönpanoon.

LIS-asetuksessa ei säädetä yleisestä vaikutustenarvioinnista, mutta se sisältää tyhjentävän luettelon edellytyksistä, jotka on arvioitava.
ISLANTI

ja

NORJAN KUNINGASKUNTA, jäljempänä ’Norja’,

jotka

ottavat huomioon Kroatian tasavallan liittymisen Euroopan unioniin 1 päivänä heinäkuuta 2013,

OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

1 artikla

Amerikan yhdysvaltojen, Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden, Islannin sekä Norjan kuningaskunnan välillä 16 ja 21 päivänä kesäkuuta 2011 allekirjoitettua lentoliikennesopimusta, jäljempänä ’vuoden 2011 sopimus’, sovelletaan Kroatian tasavaltaan Euroopan unionin jäsenenä.

2 artikla

Kumotaan vuoden 2011 sopimuksen 2 artikla kokonaisuudessaan ja korvataan se seuraavasti:

”2 ARTIKLA

Lentoliikennesopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna pöytäkirjoilla ja tämän sopimuksen liitteellä,

soveltaminen

Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoitetun lentoliikennesopimuksen, jäljempänä ’lentoliikennesopimus’, sellaisena kuin se on muutettuna Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden 24 päivänä kesäkuuta 2010 allekirjoittamalla, Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoittaman lentoliikennesopimuksen muuttamista koskevalla pöytäkirjalla ja sellaisena kuin se on sittemmin muutettuna ______ 201923 allekirjoitetulla, Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoitetun lentoliikennesopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden 24 päivänä kesäkuuta 2010 allekirjoittamalla, Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoittaman lentoliikennesopimuksen muuttamista koskevalla pöytäkirjalla, muuttamista Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi koskevalla pöytäkirjalla, jäljempänä ’pöytäkirjat’, määräyksiä, jotka ovat osa tätä sopimusta, sovelletaan kaikkiin tämän sopimuksen osapuoliin, jollei tämän sopimuksen liitteestä muuta johdu. Lentoliikennesopimuksen määräyksiä, sellaisina kuin ne ovat muutettuina pöytäkirjoilla, sovelletaan Islantiin ja Norjaan siten kuin ne olisivat Euroopan unionin jäsenvaltioita, joten Islannilla ja Norjalla on samat oikeudet ja velvoitteet kuin jäsenvaltioilla kyseisen sopimuksen nojalla. Tämän sopimuksen liitteessä olevat määräykset ovat erottamaton osa tätä sopimusta.”

3 artikla

Korvataan vuoden 2011 sopimuksen liitteessä olevat viittaukset ”pöytäkirjaan” viittauksilla ”pöytäkirjoihin”.
4.Oikeusperusta

4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

4.1.1.Periaatteet

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.

4.1.2.Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

Tullikomitea on sopimuksella eli Euroopan unionin ja Singaporen tasavallan välisellä vapaakauppasopimuksella perustettu elin.

Säädös, joka tullikomitean on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla Euroopan unionin ja Singaporen tasavallan välisen vapaakauppasopimuksen pöytäkirjassa 1 olevan 34 artiklan mukaisesti.

Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

4.2.Aineellinen oikeusperusta

4.2.1.Periaatteet

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

4.2.2.Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät yhteisteen kauppapolitiikkaan.

Sen vuoksi päätösehdotuksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta.

4.3.Päätelmät

Ehdotetun päätöksen oikeusperustana olisi oltava SEUT-sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

5.Suunnitellun säädöksen julkaiseminen

Koska tullikomitean säädöksellä muutetaan Euroopan unionin ja Singaporen tasavallan välisen vapaakauppasopimuksen pöytäkirjaa 1 ja sen liitteitä, on aiheellista julkaista se Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen hyväksymisen jälkeen.
Lisäksi 40 000 euron raja-arvo on yhdenmukainen direktiivin (EU) 2020/285 kanssa, koska siinä annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus asettaa alv-vapautuksen edellyttämä vuosiliikevaihdon raja-arvo enintään 85 000 euron (tai kansallisena valuuttana ilmaistun vasta-arvon) tasolle.

Muille jäsenvaltioille on myönnetty alv-direktiivin 285 ja 287 artiklan nojalla vastaavia poikkeuksia, joilla on vapautettu arvonlisäverosta sellaisia verovelvollisia, joiden vuosiliikevaihto on alle tietyn raja-arvon. Alankomaille on myönnetty 25 000 euron raja-arvo, Italialle 30 000 euron raja-arvo, Belgialle 25 000 euron raja-arvo, Luxemburgille 35 000 euron raja-arvo, Latvialle ja Virolle 40 000 euron raja-arvo, Liettualle 55 000 euron raja-arvo, Kroatialle 45 000 euron raja-arvo, Maltalle 20 000 euron raja-arvo, Unkarille 48 000 euron raja-arvo, Slovenialle 50 000 euron raja-arvo ja Romanialle 88 500 euron raja-arvo.

Poikkeukset alv-direktiivistä olisi aina rajoitettava ajallisesti, jotta niiden vaikutuksia voidaan arvioida. Lisäksi Puolan pyytämä erityistoimenpiteen voimassaolo 31. joulukuuta 2024 asti vastaa pienten ja keskisuurten yritysten alv-sääntöjen yksinkertaistamista koskevan direktiivin (EU) 2020/285 vaatimuksia. Direktiivissä vahvistetaan 1. tammikuuta 2025 päiväksi, josta alkaen jäsenvaltioiden on sovellettava kansallisia säännöksiä, jotka niiden on annettava direktiivin noudattamiseksi.

Ehdotettu toimenpide on näin ollen yhdenmukainen alv-direktiivin säännösten kanssa.