C 80/148 FI 30.3.2004 Euroopan unionin virallinen lehti
Euroopan talous- ja sosiaalikomitea lausunto aiheesta ”Laajempi Eurooppa ja naapuruus: uusi
kehys suhteille EU:n itäisiin ja eteläisiin naapureihin”
(KOM(2003) 104 lopullinen)
(2004/C 80/34)
Komissio päätti 3. huhtikuuta 2003 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan mukaisesti
pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle jaEuroopan parlamentille – Laajempi Eurooppa ja naapuruus: uusi kehys suhteille EU:n itäisiin ja eteläisiin
naapureihin”.
Asian valmistelusta vastannut ”ulkosuhteet”-erityisjaosto antoi lausuntonsa 21. marraskuuta 2003.
Esittelijä oli Karin Alleweldt.
Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 10. ja 11. joulukuuta 2003 pitämässään 404. täysistunnossa
(joulukuun 11. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.
1. Johdanto
1.1. ETSK on jo hyvissä ajoin alkanut omasta aloitteestaan
käsitellä kysymystä suhteiden kehittämisestä maihin, jotkaunionin tulevan laajentumisen jälkeen ovat EU:n välittömiänaapureita. Toukokuussa 2004 Euroopan poliittinen kartta
muuttuu, minkä vuoksi myös ETSK:n on aiheellista aloittaa
ulkosuhteidensa uudelleensuuntaus. Jo nyt on huolehdittavasiitä, ettei Eurooppaan synny uusia jakolinjoja vaan että
luodaan yhteinen alue taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen
edistämiseksi.
1.2. ETSK näkee tehtävänsä tässä prosessissa myös aktiivise-
na kumppanina, joka tuo mukanaan ehdokasvaltioiden kanssa
tehdystä yhteistyöstä karttuneen asiantuntemuksensa ja kon-
taktinsa kumppaniorganisaatioihin monissa Keski-, Etelä- jaItä-Euroopan valtioissa.
2. Lausunnon painopisteiden asettaminen
2.1. Eurooppa-neuvoston kokouksessa Kööpenhaminassa
joulukuussa 2002 ei päätetty ainoastaan kymmenen uudenjäsenvaltion liittymisestä unioniin vaan myös laajentuneen
EU:n naapurisuhteiden vahvistamisesta idässä ja etelässä. Alku-
peräisistä suunnitelmista keskittyä itäisiin naapurivaltioihin jaVenäjään luovuttiin kaikki tulevat naapurivaltiot (
1) kattavan
strategian hyväksi.
2.2. Euroopan komissio on 11. maaliskuuta 2003 antamas-
saan tiedonannossa käsitellyt asiaa ja määritellyt erilaisiavaltioryhmiä sekä asettanut omia painopisteitään. Tiedonan-
nossa keskitytään itäisiin naapurivaltioihin ja eteläisen Välime-
ren alueeseen. Sen ulkopuolelle on jätetty Länsi-Balkaninvaltiot sekä Romania, Bulgaria ja Turkki.
(1) Käsite kattaa eteläisen Välimeren alueen valtiot, läntiset uudet
itsenäiset valtiot sekä Venäjän.2.3. Suhteet Kaakkois-Euroopan viiteen naapuriin (2) määri-
teltiin Zagrebin (24.11.2000) ja Thessalonikin (21.6.2003)
huippukokouksissa sekä vakaussopimuksessa ja sovitussa asso-siaatiostrategiassa. Nyt ETSK valmistelee puheenjohtajamaaItalian pyynnöstä vielä omaa lausuntoaan (
3).
2.4. ETSK ottaa huomioon komission laajemman lähesty-
mistavan ja keskittyy alkuperäisen ehdotuksen mukaisesti
kolmeen ”itäiseen naapurivaltioon”: Ukrainaan, Valko-Venä-
jään ja Moldovan tasavaltaan. Toisin kuin muut naapurivaltiotne eivät tähän mennessä ole juurikaan olleet mukana rajat
ylittävissä yhteistyö- tai strategiasuunnitelmissa. Myöskään
ETSK ei ole määritellyt tarkasti asemaansa ja mahdollisuuksi-aan suhteessa kyseisiin maihin (
4).
2.5. Eteläisen Välimeren rannikkovaltioihin on Barcelonan
prosessissa kiinnitetty poliittista huomiota jo vuosia ja niitä
varten on perustettu oma MEDA-ohjelma. ETSK osallistuu
säännöllisesti yhteistyöhön: Euroopan ja Välimeren alueenministeritason konferenssissa Barcelonassa (1995) sille annet-tiin valtuudet edistää talous- ja sosiaalineuvostojen (tai vastaa-
vien elinten) yhteistoimintaa. ETSK on täyttänyt tehtävän ja
jatkaa sen täyttämistä järjestämällä joka vuosi Eurooppa-Välimeri-konferenssin ja valmistelemalla kannanottoja ja kehit-
tämällä kahdenkeskisiä suhteita alueen yhteiskunnallis-amma-
tillisten organisaatioiden kanssa. ETSK on myös tukenut komis-sion rinnalla MEDA-ohjelmaan liittyviä hankkeita. Tässä lau-
sunnossa ei siis käsitellä yksityiskohtaisesti Eurooppa-Välimeri-
strategiaa, jota käsitellään erityisissä asiakirjoissa ja toimissa.
(2) Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Serbia ja Montenegro, Makedonia
(FYROM), Albania.
(3) REX/153 – Valmisteluryhmä ”kansalaisyhteiskunnan rooli unio-
nin uudessa Länsi-Balkanin strategiassa”.
(4) Kyseisiä aiheita on kuitenkin käsitelty myös muissa lausunnoissa,
jotka koskevat esimerkiksi suhteita Venäjään, pohjoiseen ulottu-vuuteen liittyviä kysymyksiä ja yleiseurooppalaisten liikennekäytä-vien pohjalta tehtävää yhteistyötä; viimeksi mainittu aihe on ollut
esillä jo 90-luvun alusta alkaen.
30.3.2004 FI C 80/149 Euroopan unionin virallinen lehti
2.6. Komission tiedonannossa kiinnitetään vain vähän huo-
miota suhteisiin Venäjän federaatioon. Kolmesta Etelä-Kauka-
suksen valtiosta (Georgiasta, Armeniasta ja Azerbaidz ˇanista)
tulee vuonna 2007 laajentuneen EU:n naapureita Mustanme-ren itärannikolla, ja niitä käsitellään neuvoston kesäkuussa2003 esittämän pyynnön johdosta seuraavassa vaiheessa.
3. Komission naapuruuspolitiikkaa koskevan strategian
laajat suuntaviivat
3.1. EU:n naapuruuspolitiikan päätavoite on ”luoda yhteis-
ten arvojen alue (rauha, vapaus, vauraus)” ja antaa tilaisuusEuroopan taloudellisten, yhteiskunnallisten ja poliittisten mah-
dollisuuksien parantamiseen. Poliittisten ja taloudellisten uu-
distusten vastikkeeksi kyseisille valtioille luvataan paremmatmahdollisuudet osallistua sisämarkkinoihin (
1) Euroopan ta-
lousalueen mallin pohjalta. Uutta itäisille naapurivaltioille
olisivat vapaakauppa- ja yhteistyösopimukset, joita on josolmittu eräiden Välimeren rannikkovaltioiden kanssa.
3.2. EU:n selvä tavoite on ulkorajojen turvaaminen. Niinpä
uusien naapurien on sitouduttava osallistumaan laittomanmaahanmuuton vastaisiin toimiin ja suostuttava palautussopi-
musten tekoon. Yhteistyötä sisä- ja oikeusasioissa sekä järjes-
täytyneen rikollisuuden ja korruption torjunnassa on vahvistet-tava. Sen vastatoimena on rajaliikennettä parannettava jahelpotettava paikallisilla viisumisäännöksillä.
3.3. Tarkoituksena ei ole laajentaa vaan ennemminkin
hyödyntää entistä tarkemmin kumppanuus- ja yhteistyösopi-musten tarjoamaa sopimuspohjaa. Siihen tukeutuen jokaiselle
naapurivaltiolle tai yksittäiselle alueelle on tarkoitus laatia
toimintasuunnitelma, jonka puitteissa voidaan toteuttaa uudis-tuksia käytännössä ja edistää samanaikaisesti EU:n sisämarkki-
noille pääsyä. Kysymys liittymismahdollisuudesta jätetään tar-
koituksella huomiotta, eli siitä ei tehdä myönteistä eikäkielteistä päätöstä. Tässä yhteydessä on otettava huomioon
EY:n perustamissopimuksen 49 artikla (ehdotuksessa sopi-
mukseksi Euroopan perustuslaista 1 artiklan 2 kohta), jonkamukaan unioniin voivat liittyä kaikki Euroopan valtiot, ” –
jotka kunnioittavat sen arvoja ja sitoutuvat edistämään niitä
yhdessä”.
4. Moldovan tasavaltaan, Ukrainaan ja Valko-Venäjälle
tehdyn tutustumismatkan tulokset
4.1. Kyseisistä EU:n naapuruuspolitiikkaa koskevista suun-
nitelmista on keskusteltu Moldovan tasavallan, Ukrainan ja
Valko-Venäjän kansalaisjärjestöjen edustajien ja poliitikkojen
(1) Se tarkoittaa osallistumista niin sanottuihin neljään vapauteen
(tavaroiden, pääoman, henkilöiden ja palveluiden vapaa liikku-
vuus).kanssa. EU-suhteisiin kohdistetut odotukset, uusia rajasuhteita
koskevat huolet ja kunkin valtion erityispiirteet on mainittava
ETSK:n arvioinnissa (2).
4.2. Valtioiden lyhyt luonnehdinta
4.2.1. Valko-Venäjä, joka oli keskiajalla osa Puola-Liettuan
suurvaltaa, sen jälkeen osa tsaarin valtakuntaa ja sosialistinen
neuvostotasavalta, julistautui 26.8.1991 itsenäiseksi tasaval-laksi mutta säilytti tiiviit suhteet Venäjään, jonka kanssa se on
viime aikoina neuvotellut valtioliitosta. Valko-Venäjä kuuluu
Etyjiin. Se on pidetty Euroopan neuvoston ulkopuolella sääntö-rikkomusten takia vuodesta 1997. Sen jälkeen EU sekä useat
jäsenvaltiot ovat rajoittaneet huomattavasti diplomaattisia suh-
teitaan tai jäädyttäneet ne kokonaan.
4.2.2. Myös Ukraina kuului osittain Puola-Liettuan suurval-
taan, ja osasta 1900-luvun alun Ukrainan tasavaltaa tuli
Neuvostoliiton perustajajäsen. Vuoden 1945 jälkeen siihen
liitettiin alueita Galitsiasta, osia Itä-Slovakiasta, Pohjois-Buko-vina sekä Krim vuonna 1954. Ukraina julistautui itsenäiseksi
24.8.1991. Se kuuluu YK:hon ja osallistuu Itsenäisten valtioi-
den yhteisön (IVY:n) toimintaan. Vuodesta 1995 se on ollutEuroopan neuvoston jäsen. WTO:n jäsen se ei vielä ole.
4.2.3. Moldovan ruhtinaskunta liitettiin vuonna 1812 ”Bes-
sarabiana” tsaarin Venäjään. Moldovan tasavalta on ollut
itsenäinen tasavalta 27.8.1991 alkaen, vuonna 1994 kansanenemmistö äänesti Romaniaan liittymistä vastaan. Itäinen
Ukrainan vastainen raja-alue, Transdnestria, on vaatinut vuo-
desta 1991 autonomiaa entisen neuvostokenraalin Smirnovinjohdolla, mikä on tosiasiassa jakanut maan. Moldovan tasavalta
on WTO:n jäsen ja osallistuu Kaakkois-Euroopan vakaussopi-
mukseen.
4.3. EU:n naapuruuspolitiikan periaatteellinen arviointi
4.3.1. Suurinta arvostelua komission lähestymistapaa koh-
taan ovat esittäneet ukrainalaiset. Suuntautuminen kohti EU:ta
on siellä toiminut uudistusten alkusysäyksenä, joka yhdistää
yhteiskunnan kaikki kerrokset, vaikkei sillä aina ymmärretäsamaa asiaa. Useimmat ukrainalaiset keskustelukumppanit
vaativat maalleen enemmän tunnustusta eurooppalaisena val-
tiona ja laajentuneen EU:n tärkeänä strategisena kumppanina.He ovat pettyneitä tarjottuihin näkymiin, jotka ovat selkiinty-
mättömät, sillä niissä vältetään viittaamasta mahdolliseen EU-
jäsenyyteen. Suhtautuminen EU-aloitteeseen muuttui kuiten-kin varsin nopeasti myönteiseksi, ja nyt tarjoutuvia mahdolli-suuksia tutkitaan intensiivisesti.
(2) Keskustelut käytiin valmisteluryhmää edustaneen pienen valtuus-
kunnan kanssa, joka vieraili 5.–12. heinäkuuta 2003 Chis ¸ina˘ussa
(Moldova), Kiovassa (Ukraina) ja Minskissä (Valko-Venäjä).
C 80/150 FI 30.3.2004 Euroopan unionin virallinen lehti
4.3.2. Moldovan tasavallalle lähentyminen EU:hun on myös
selviytymisstrategia, jota toivottavasti toteutetaan osallistumal-
la Kaakkois-Eurooppaa koskevaan assosiaatioprosessiin. Mol-
dovan tasavallassa tunnustetaan itsekriittisesti, että kumppa-nuus- ja yhteistyösopimusta ei ole vielä hyödynnetty täysin.Moldovan tasavalta toivoo saavansa aidon valinnan mahdolli-
suuden tai pääsevänsä parempaan tasapainoon riippuvuudes-
saan voimakkaisiin naapurivaltioihin.
4.3.3. Valko-Venäjällä ei ole vielä päätetty, suuntaudutaan-
ko EU:n vai Venäjän suuntaan. Presidentti käyttää näkymiävaltioliitosta Venäjän kanssa populistisesti, millä on vaikutuk-
sia moniin arkipäivän aloihin. EU on etäisyyttä ottavalla
politiikallaan joutunut umpikujaan, eikä ihmisiä ole voitututustuttaa EU:n demokraattisiin aatteisiin ja arvoihin. Olisi
erehdys samastaa Valko-Venäjä presidentti Lukashenkoon,
kuului erään asiantuntijan mielipide. Nyttemmin myös suh-teessa Venäjään on ilmennyt yhä enemmän ristiriitoja.
4.4. Taloudellisia vaikutuksia koskevat odotukset
4.4.1. Ukrainan talous kasvaa nopeasti (9,1 % vuonna
2001), ja inflaatio on pudonnut tuntuvasti (28,2 prosentista1,2 prosenttiin vuosina 2000/2001). Maalla on myös paljon
voimavaroja: sekä raaka-ainevaroja ja hedelmällistä maaperää
että hyvin koulutettuja ihmisiä. Monet ukrainalaiset keskustelu-kumppanit pelkäävät nyt, että tuleva EU:n itälaajentuminentuo heidän maalleen enemmänhaittoja kuin hyötyjä. Kauppa-
suhteet nykyisten ehdokasvaltioiden kanssa häiriintyvät aina-
kin joksikin aikaa. Uudet maksuihin liittyvät ja muut esteetsekä Schengenin sopimus tarkkoine rajatarkastuksineen ja
viisumimääräyksineen ovat rajoittaneet tähän saakka pitkälti
vapaata henkilö- ja tavaraliikennettä Ukrainan ja sen rajanaa-pureiden välillä huomattavasti.
4.4.2. Moldovan tasavalta on valtiollisen itsenäisyyden saa-
vutettuaankin taloudellisesti riippuvainen Venäjästä: 98 %
kulutetusta maakaasusta tuodaan sieltä, ja toimitukset makse-taan rahan puutteen takia myymällä osuuksia (valtion) yrityk-
sistä. Sen lisäksi Moldovassa ei ole tällä hetkellä juurikaan
ulkomaalaisia sijoittajia. Moldovasta on tullut niukan kasvunja korkean inflaatioasteen vuoksi Euroopan vaivaistalo: yli
puolet väestöstä elää köyhyysrajan alapuolella eli alle kahdella
Yhdysvaltain dollarilla päivässä. Arviolta 70 % taloudellisestalisäarvosta tuotetaan harmaassa taloudessa. Useimmat moldo-valaiset keskustelukumppanit pelkäävät EU:n laajentumisen ja
erityisesti Romanian jäsenyyden vaikeuttavan maiden välisiä
tärkeitä taloussuhteita ja haittaavan maan taloutta entisestään.
4.4.3. Valko-Venäjän taloudellinen tilanne heikkenee hälyt-
tävästi. Vuoteen 1991 asti maa oli ”Neuvostoliiton konepaja”,erityisesti asetuotannossa ja hienomekaniikassa, ja sillä oli
verrattain korkea elintaso. Nykyisen hallinnon kaikki ”läntiset
uudistukset” torjuva talouspolitiikka on johtanut vakavaan
investointipulaan. 80 % teollisuuslaitoksista on faktisesti mene-tetty, toteaa eräs asiantuntija Minskissä. Näin ollen olemassaolevia mahdollisuuksia ja edullista geostrategista sijaintia (Ve-
näjän energian länsiviennin ja itään suuntautuvan tavaravien-
nin kauttakulkumaa) ei voida hyödyntää. Kauppa- ja taloussuh-teet EU:n jäsenvaltioihin ovat niin alhaisella tasolla, että EU:n
ulkorajan siirtyminen vaikuttaa taloudellisesti ennen kaikkea
raja-alueisiin mutta ei juuri muuta kokonaistilannetta.
4.5. Rajojen turvaaminen ja laiton maahanmuutto
4.5.1. ”Mitä etua meille on EU:n ulkorajojen turvaamisesta?”
Lause symboloi asennetta siihen, mitä EU pitää yhtenä politiik-kansa painopisteistä. Rajoihin liittyviä ongelmia on käsiteltävä
järkevämmin ja suuntaamalla katse kauemmas tulevaisuuteen.
4.5.2. Keskeinen ongelma on nopeasti kasvava maasta-
muutto, joka koskee yleensä nuorehkoja, koulutettuja ihmisiä.Yhtäpitävien arvioiden mukaan tällä hetkellä yksistään viisi
miljoonaa ukrainalaista elää ja työskentelee ”laittomasti, usein
toistuvasti maahan palaavina turisteina esiintyen” ulkomailla,erityisesti Venäjän federaatiossa ja EU:ssa. Erityisen paljon
heitä on Italiassa ja Portugalissa. ”Ulkoukrainalaiset” lähettävät
vuosittain yli miljardi euroa perheilleen kotimaahan. Samapätee Valko-Venäjään ja Moldovaan. Laittomien siirtolaistenasema ja tulevaisuus on selvitettävä kiireesti ja se on tehtävä
yhteisvoimin. Ongelmat eivät ratkea palautussopimuksilla.
4.5.3. Rajat ylittävä ihmiskauppa ja pakkoprostituutio, mu-
kaan luettuna lasten hyväksikäyttö, on kasvanut sietämättö-män suureksi. Rajat ylittävien tutkimusten ja uhrien suojelun
on kuuluttava EU:n tärkeimpiin tavoitteisiin.
4.5.4. Schengen-sopimuksen mukaisten rajatarkastusten
tulee haitata pientä rajaliikennettä, taloussuhteita sekä vapaataliikkuvuutta mahdollisimman vähän. Valtiot tuntevat olevansayksin myös huolehtiessaan kolmansista valtioista tulevista
rajalla käännytetyistä siirtolaisista, jotka pysäytetään uudella
EU:n rajalla tiukentuneiden tarkastusten takia ja joiden suojeluaiheuttaa humanitaarisen ongelman.
30.3.2004 FI C 80/151 Euroopan unionin virallinen lehti
4.6. Kansalaisjärjestöjen (1)toiminta ja niiden EU-suhteita koske-
vat odotukset
4.6.1. Kaikissa kolmessa valtiossa on laaja verkko kansalais-
järjestöjä. Eniten niitä on Ukrainassa, missä eri alojen järjestöjä
arvioidaan paikallis-, alue- ja kansallisella tasolla olevan20 000. Valko-Venäjälläkin niitä on arviolta 3 000, joista2 000 on virallisesti rekisteröitynyt. Pelkkä lukumäärä ei kerro
paljoakaan järjestöjen merkityksestä ja riippumattomuudesta
tai oikeuksista. Vain harvat niistä voivat rahoittaa itsensäjäsentuloilla. Joka maassa on kuitenkin joukko vakavasti
otettavia toimijoita (
2).
4.6.2. Työmarkkinajärjestöjen ominaispiirteet ovat saman-
kaltaiset kuin nykyisissä ehdokasvaltioissakin. Tosin Valko-Venäjällä suuri osa uudistetuista entisistä valtion ammattijärjes-
töistä on siirtynyt presidentin hallinnon alaisuuteen eivätkä ne
ole enää riippumattomia. Yksityisyrittäjien liitot ovat vielämelko pieniä eikä niillä yleensä ole alakohtaisia rakenteita.
Teollisuus- ja kauppakamarit ovat erittäin aktiivisia ja joskus
aivan välttämättömiä ulkomaankauppasuhteiden välineenä.Järjestöjen yhteistyö toimii kohtalaisen hyvin.
4.6.3. Kaikkien keskustelukumppanien mielestä oli itses-
tään selvää ja erittäin tärkeää vaihtaa käytännön kokemuksia
EU:n kansalaisjärjestöjen ja elinten kanssa. Tiedon tarve on
suurta ja koskee muun muassa järjestörakenteita, yrityssuhtei-ta, yritysten taustatietoja, keskustelu- ja neuvottelurakenteita,
nuoriso- ja kuluttajapolitiikkaa sekä sähköistä oppimista.
4.6.4. ETSK:ta ei juurikaan tunnettu, ja sen tehtävä ja
mahdollisuus ottaa siihen yhteyttä herättivät suurta mielenkiin-toa. Säännöllisten suhteiden solmiminen ETSK:hon sai selvästi
myönteisen vastaanoton, ennen kaikkea koska institutionaali-
nen kehys ja kaikkien kansalaisyhteiskunnan toimijoiden yh-teistyö Euroopan tasolla yhdessä elimessä mahdollistaa helponyhteydenpidon.
4.7. EU:n tukipolitiikka
4.7.1. EU:n tukipolitiikasta, ennen kaikkea Tacis -ohjelmas-
ta saatuja kokemuksia koskevat arviot vaihtelivat. Ne olivat
osittain erittäin kriittisiä, erityisesti hanketta edeltävän byrokra-tian osalta. Toivottiin mm. lisää tukea infrastruktuurin rakenta-
(1) Kansalaisjärjestöjen yksityiskohtainen esittely tulisi antaa laaditta-
vaksi osana seminaarin (6.2.4) valmisteluja.
(2) Tutustumismatkan aikaan Valko-Venäjän kansalaisjärjestöjen kes-
kusjärjestöön, joka toimii resurssikeskuksena muille, maaseudulla
vaikuttaville järjestöille, kohdistettiin selviä sortotoimenpiteitä.miseen ja itse järjestöjen vahvistamiseen ( institution building ),
ei vain niiden ja valtion välisten suhteiden vahvistamiseen.
Haluttiin myös lisätä rajat ylittävää yhteistyötä ennen kaikkea
alueellisten ja paikallisten laitosten kanssa. Arvostelun kohteitaolivat ”puutteellinen kestävyys” myös tuen lyhyen keston takiatai – erityisesti Ukrainassa – yksilöllisemmän, Phare-ohjelman
kaltaisen tuen puute.
4.7.2. Sen lisäksi kansalaisyhteiskunnan edustajat ovat erit-
täin kiinnostuneita uusien kontaktien solmimisesta (jota esim.
Teknisen avun tiedonvaihtotoimisto Taiex on edistänyt ehdo-
kasvaltioissa), säännöllisestä kokemusten vaihdosta (kumppa-nuustoiminnan avulla) ja ”liittymisestä eurooppalaisiin keskus-telurakenteisiin”, jota käsitellään tarkemmin kohdassa ”suosi-
tukset”.
5. ETSK:n erityishuomioita
5.1. Sisämarkkinoille pääsy ja uudistukset
Entistä tiiviimpää talousyhteistyötä koskeva komission tarjous
sekä pyrkimys laatia yhteinen perusta kaikille naapurivaltioilleon myönteistä, kuten myös strategia saavuttaa vuosittaisissa
toimintasuunnitelmissa pian konkreettisia tuloksia. Se ei kui-
tenkaan juuri liity eurooppalaisten arvojen välittämiseen taiaitoon lähentymiseen EU:n yhteiskuntamalliin. Käynnissä ole-
vista liittymisneuvotteluista olisi pikemminkin pitänyt päätellä,
että sosiaalinen ja demokraattinen ulottuvuus kuuluu integraa-tiopolitiikkaan. Paljon puhuu sen puolesta, että on noudatetta-va kaukonäköisesti ehdollisuusperiaatetta. Toisaalta markki-
noillepääsynäkymillä on rajallinen vaikutus sisäisiin uudistuk-
siin, toisaalta ehtojen jäädessä täyttymättä voi olla aivanmielekästä olla lopettamatta toimia kokonaan ja tukea uudis-
tusvoimia.
5.2. Euroopan talousalueen vaihtoehto
5.2.1. Tiedonannossa mainittu vaihtoehto Euroopan ta-
lousalue, samanlainen kuin nykyinen ETA, ei ole sopiva
malli EU:n naapuruuspolitiikalle. ETA:n erityispiirteitä ovatsisämarkkinasääntöjen täydellinen omaksuminen ja valmius
myös valvoa niitä ilman merkittävää vaikutusvaltaa EU:n
poliittisiin päätöksiin. ETA:n nykyisillä jäsenvaltioilla on kilpai-lukykyiset talousjärjestelmät ja vakaat poliittiset ja sosiaaliset
järjestelmät, ja ne ovat vapaasta tahdostaan jättäytyneet EU:n
ulkopuolelle. Itäisille naapurimaille ETA-vaihtoehto on toi-veunta: Jos ne täyttäisivät edellytykset, niistä voisi yhtä hyvintulla jäsenvaltioita. Jos ne eivät täytä edellytyksiä, niin pääsy
sisämarkkinoille on yksipuolista tai niiden taloudelle tulenar-
kaa, ja sosiaalisen polkumyynnin ja kilpailun vääristymisenvaara on suuri.
C 80/152 FI 30.3.2004 Euroopan unionin virallinen lehti
5.2.2. Missään näistä kolmesta valtiosta tuotantorakenne
ja kaupan edellytykset eivät tällä hetkellä salli yksipuolista
suuntautumista EU-markkinoille. Eräiden tuotteiden, esimer-
kiksi maataloustuotteiden tai energian osalta, Venäjä on välttä-mätön kauppakumppani. Niiden on siis objektiivisesti pakkotoimia kahteen suuntaan ja etsiä oma tasapainonsa kauppa-
kumppanien välillä. Tällä hetkellä on epäselvää, kuinka paljon
19.9.2003 Jaltassa tehdyllä sopimuksella luotava Venäjänfederaation, Ukrainan, Valko-Venäjän ja Kazakstanin yhteinen
talousalue on periaatteessa ristiriidassa EU:hun lähentymisen
kanssa.
5.3. Jäsenyys: kyllä tai ei
On osoittautunut virhepäätelmäksi, että kysymyksen EU-
jäsenyydestä voisi välttää. Kaikki yritykset löytää ”naapuruus”-
määritelmä, jossa jäsenyyttä ei mainita, ovat pikemminkinprovosoineet kuin selvittäneet asiaa. Kysymyksen avoin käsitte-
ly olisi parempaa. Vaikka EU:n on ensin hoidettava nykyinen
laajentuminen, se voidaan kuitenkin yhdistää velvollisuuteenpitää ovi periaatteessa auki (katso 3.3). Siten kyseisille valtioille
annetaan vahvempi rooli Euroopan integraatiossa, mikä on
tärkeä sysäys uudistuksille. Kehitys seuraavina vuosina onratkaisevaa tämän periaatekysymyksen kannalta.
5.4. Itäinen ulottuvuus
EU:n naapuruuspolitiikasta käytävän keskustelun aikana Puola
on saavuttanut mainetta uudella lähestymistavalla EU:n ulko-politiikkaan. Puolan luonnos ”itäiseksi ulottuvuudeksi” koskee
Valko-Venäjää, Ukrainaa ja Venäjän federaatiota, ja siinä
vaaditaan periaatteessa intensiivisempää otetta uusien rajasuh-teiden aiheuttamiin ongelmiin sekä vahvempaa yhteyttä ja
lähentymistä kyseisiin valtioihin. Tässä mielessä ”itäinen ulot-
tuvuus” kuvaa EU:n ulkopolitiikkaan kohdistuvaa vaatimustaasettaa tulevaisuudessa painopiste tähän ilmansuuntaan. Sa-
mankaltaisista lähtökohdista huolimatta paljon puhuu sen
puolesta, että suhteet kyseisiin maihin muodostetaan maakoh-taisesti.
6. Maakohtaiset suositukset
6.1. Ukrainaa koskevat erityissuositukset
6.1.1. Ukrainaa EU:n itälaajentuminen koskettaa ehkä kaik-
kein eniten, ja se onkin EU:n itäeurooppalaisista naapureistakaikkein kehittynein. Roolinsa itäisen naapurialueen moottori-
na se voi täyttää, jos se edistyy itsenäisen oikeuslaitoksen ja
parlamentaarisen demokratian aloilla. Perusteelliset talousuu-distukset ja lähentyminen EU:n standardeihin ja normeihinovat tässä prosessissa ratkaisevia. Jäljelle jäävät – komission
mukaan lähinnä tekniset – ongelmat, jotka estävät Ukrainan
markkinatalouden tunnustamisen ja maan hyväksymisenWTO:hon, on ratkaistava niin pian kuin mahdollista.6.1.2. ETSK pitää myönteisinä sekä Ukrainan että EU:n
suunnitelmia laatia nopeasti toimintaohjelma vuodeksi 2004
ja kannattaa avoimuutta ja Ukrainan kansalaisjärjestöjen kuule-
mista. ETSK noudattaa Euroopan parlamentin suosituksianostaa Ukrainan suhteiden asemaa. Siihen tulisi kuulua myösvalmistautuminen tiiviimpiin kauppasuhteisiin sekä viisumiva-
paan rajaliikenteen mahdollisuuden tutkiminen laajentuneen
EU:n ja Ukrainan välillä.
6.1.3. EU:n tulisi ottaa vastuulleen Ukrainaan siirrettävissä
olevat Phare-ohjelman osat vauhdittaakseen siten muutospro-
sessia.
Erityishuomiota tulisi kiinnittää myös ”Karpaattien Euregioon”
(Länsi-Ukrainassa) ja alueidenvälisen Interreg-yhteisöaloitteen
mahdollisuuksia koskevan rajaseutuyhteistyön entistä tehok-kaampaan edistämiseen.
6.2. Moldovan tasavaltaa koskevat erityissuositukset
6.2.1. Transdnestrian konflikti on tosiasiassa tarkoittanut
maan jakautumista, ja sen ratkaiseminen on edellytys monille
uusille poliittisille ja taloudellisille kehityshankkeille. EU:nolisi ponnisteltava entistä painokkaammin konfliktin pikaisen
ratkaisun ja valtion yhdentymisen hyväksi.
6.2.2. Periaatteessa Moldovassa tarvitaan välittömästi sa-
manlaisia poliittisia ja taloudellisia uudistuksia kuin Ukrai-
nassa. Moldovassa korruptio tukahduttaa köyhyyden takiausein kaikki yksityistalouden aloitteet. Vaikka tuen määrä
asukasta kohti on korkea, rakenteissa ja poliittisissa toimintae-
dellytyksissä tapahtuu ilmeisesti liian vähän muutoksia.
6.2.3. Enemmän huomiota pitäisi kiinnittää kansalaisjärjes-
töjen tukemiseen. Ne voivat antaa merkittävän panoksenedellisessä kohdassa mainittujen ongelmien ratkaisemiseen –
erityisesti korruption torjuntaan.
6.3. Valko-Venäjän tasavaltaa koskevat erityissuositukset
6.3.1. Euroopan komission tulevassa Valko-Venäjää koske-
van naapuruuspolitiikan toimintasuunnitelmassa on painotet-
tava selvästi kaiken tiedon vapaata saatavuutta ja riippumatto-
mien tiedotusvälineiden tukemista.
6.3.2. Euroopan komission on pikimmiten muutettava
Minskissä oleva Kiovan ”lähetystön toimipiste”, joka tekeevallitsevissa oloissa erinomaista työtä ”teknisen avun toimisto-
na”, itsenäiseksi lähetystöksi. Tiedotus- ja julkisuustoiminnan
lisääminen on tärkeää etenkin tulevien parlamentti- ja presi-dentinvaalien alla.
30.3.2004 FI C 80/153 Euroopan unionin virallinen lehti
6.3.3. Demokraattisten rakenteiden ja kansalaisjärjestöjen
tukeminen vaatii asiantuntemusta ja kontakteja maahan. Var-
sinkaan Valko-Venäjällä Tacis-ohjelmaan liittyviä toimia ei
voida aloittaa tällaisin tavoittein ilman ennakkotapaamisiaasianomaisten tahojen kanssa. EU:n rajoitetut suhteet Valko-Venäjään ovat saaneet aikaan suuria puutteita viestintäraken-
teissa sekä vastavuoroisessa ymmärryksessä.
6.3.4. ETSK kannattaa Valko-Venäjän ihmisoikeusrikko-
muksia vastaan kohdistuvien toimien koventamista, toisaalta
EU:n yleisten tullietuuksien puitteissa, toisaalta ILO:n käynnis-
tämällä menettelyllä ( mission of inquiry ).
7. Kaikkia valtioita koskevat suositukset
7.1. Suositukset Euroopan komissiolle, neuvostolle ja Euroopan
parlamentille
7.1.1. ETSK pitää myönteisenä Euroopan komission heinä-
kuussa 2003 vahvistamaa tavoitetta ”vahvistaa laajentuneenEU:n poliittisia ja taloudellisia suhteita itäisiin ja eteläisiin
naapureihin” ja lujittaa yhteistyötä, ei vain talouden vaan myös
sisäasioiden ja lainsäädännön yhdenmukaistamisen alalla.ETSK suosittelee sisämarkkinoille pääsyn helpottamiseksi aloit-
teellista strategiaa, jota tuetaan mukauttamisella teknisiin stan-
dardeihin, liikenne-, energia- ja televiestintäverkkojen yhtenäis-tämisellä sekä kyseisten valtioiden mukauttamisella yritystoi-
minnan oikeudellis-hallinnollisiin edellytyksiin, kuten teollis-
ja tekijänoikeuksiin ja alkuperäsääntöihin tai kehittämälläjulkishallinnon valmiuksia.
7.1.2. Ehdotukset kyseisten tavoitteiden toteuttamiseksi ko-
mission sisäisessä organisaatiossa eivät ole kovinkaan vakuut-tavia. Pääosastojen välinen yhteistyö on kyllä järkevää, mutta
vain jos poliittinen vastuu ja toimintakyky ovat tarpeeksi
vahvoja ja selkeästi määriteltyjä. Otsikon ” Wider Europe ”,
Laaja Eurooppa, alle sijoitetaan afrikkalaisia ja eurooppalaisia
valtioita. ETSK suosittelee erottamaan toisistaan ”itäiset naapu-
rivaltiot” ja ”eteläisen Välimeren alueen”, jotta maiden erityis-piirteet – ja erityisesti jo asetetut Euroopan-Välimeren-strate-
gian tavoitteet – otetaan paremmin huomioon.
7.1.3. Ensisijaisina tehtävinä ETSK suosittelee konkreettisia
hankkeita seuraavilla aloilla:
– tuen painottaminen riippumattomien kansalaisjärjestöjen
ja kansalaisvuoropuhelun kehittämiseen; työmarkkina-
osapuolten ja sosiaalisen vuoropuhelun vahvistaminen,varsinkin yritystasolla– toimet, joilla tuetaan vakaiden olojen kehittämistä yrityk-
sille ja markkinatalouden uudistuksille sekä etuuskohte-
luun perustuvat kauppasuhteet ja välineet investointien
edistämiseksi ja suojelemiseksi
– inhimilliset säännökset vapaan henkilöliikenteen helpot-
tamiseksi EU:n uusilla ulkorajoilla, jotta suhteet ”uusien
naapurien” ja uusien jäsenvaltioiden välillä vaikeutuvatmahdollisimman vähän; on ehdottomasti estettävä uusienmuurien syntyminen (
1)
– vahvistettu rajat ylittävä yhteistyö ihmiskaupan ja kan-
sainvälisen rikollisuuden torjumiseksi
– myös ulkomaisten suorien investointien esteenä olevan
korruption torjunta; riippumattomien kansalaisjärjestö-
jen tuki on tässä välttämätön
– siirtymäratkaisut kyseisistä valtioista tuleville laittomille
siirtolaisille, jotka oleskelevat EU:ssa (2)
– yhteiset strategiat infektiotautien torjumiseksi (HIV, tu-
berkuloosi)
– ympäristöpoliittiset yhteistyöhankkeet– kulttuuri-, tiede- ja koulutuspoliittista vaihtoa edistävät
hankkeet sekä yksittäisten EU:n toimistojen avaaminenkiinnostuneita naapurimaita (
3) varten
– EU:n tiedotuspolitiikan parantaminen avaamalla euroneu-
vontakeskuksia ja vapaiden tiedotusvälineiden toiminnantukeminen, mahdollisesti toimittajien vaihto-ohjelmilla
– lisäksi kyseisiä valtioita koskevaa raportointia tulisi tehos-
taa EU:ssa
– rajatylittävien yhteistyöohjelmien käyttöönottaminen uu-
sien jäsenvaltioiden ja ”uusien naapurivaltioiden” välillä,
erityisesti yleissivistävän ja ammattikoulutuksen alalla
sekä taloudellisessa ja kansalaisyhteiskuntaa koskevassayhteistyössä.
(1) Esimerkiksi pitkäaikaisella viisumilla tai nimellisellä maksulla;
Suomen ja Venäjän rajalta saadut kokemukset osoittavat, että se
voidaan toteuttaa Schengen-rajalla. Puolan ja Ukrainan, Unkarin jaUkrainan sekä Kaliningradin välisessä rajaliikenteessä on äskettäinsovittu lyhytaikaisesta maksuttomasta viisumista. Tällä välin ko-missio on tehnyt myös ”pientä rajaliikennettä” koskevan ehdotuk-sen, joka viittaa oikeaan suuntaan.
(
2) Ukrainan ja Portugalin välillä allekirjoitettiin äskettäin sopimus
ukrainalaisten työntekijöiden määräaikaisesta oleskelusta. Portu-gali ja Kreikka ovat tällä välin tehneet kahdenvälisen sopimuksenUkrainan kanssa maahanmuuttokiintiöistä.
(
3) Kyseiset kolme maata ovat olleet mukana Torinossa sijaitsevan
Euroopan koulutussäätiön toiminnassa sen perustamisesta 90-
luvun puolivälissä alkaen.
C 80/154 FI 30.3.2004 Euroopan unionin virallinen lehti
7.1.4. Euroopan komissio lupaa uuden rahoitusvälineen
naapuruuspolitiikalle vuodesta 2007. Tacis-ohjelman nykyisiä
käytäntöjä, jotka ovat liian byrokraattisia ja liian kaukana
yhteiskunnan ja kyseisten valtioiden todellisista tarpeista, onsiinä yhteydessä parannettava. ETSK ehdottaa, että toisaaltaedistetään tiettyjä ohjelmia (infrastruktuuri, ympäristö, koulu-
tus) ja toisaalta vahvistetaan riippumattomien kansalaisjärjes-
töjen rakentamista ja niiden yhteistyön vahvistamista EU:ssaolevien kumppaneiden kanssa. Yhteistyöhankkeissa tulisi kes-
kittyä sellaisiin aiheisiin kuin yrittäjyyden ja innovaation
kehittäminen, talouselämän avoimuus ja korruption torjumi-nen, sosiaalisen vuoropuhelun edistäminen, kaikkien syrjinnän
muotojen torjuminen, miesten ja naisten välinen tasa-arvo,
paikallisten päätöksentekijöiden aseman vahvistaminen, ympä-ristönsuojelu sekä kulttuuriperinnön ja kulttuurien monimuo-
toisuuden arvostaminen.
7.1.5. ETSK suosittelee kytkemään kansalliset toiminta-
suunnitelmat ja naapuruuspolitiikan hankkeet toisiinsa jaesittämään ne toimintasuunnitelmien vuosittaisen tarkistuksenyhteydessä. Taloudellinen tuki voitaisiin sitten sitoa ”keskipit-
kän aikavälin uudistusohjelmaan”. Vuotuiset kertomukset edis-
tymisestä varmistaisivat lisääntyvän avoimuuden ja menestyk-sen seurannan. Niistä tulisi järjestää konsultaatioita kyseisissä
maissa, ei ainoastaan vastaavissa elimissä ja EU:n kanssa
yhteisissä komiteoissa. Tällainen lähestymistapa edellyttää, ettärakennetaan luottamussuhde ja että EU ei sanele yksipuolisesti
naapuruussuhteiden tavoitteita.
7.2. Suositukset ETSK:n jatkotoimiksi
7.2.1. ETSK:n vuosia harjoittamalla ”järjestelmällisellä vuo-
ropuhelulla” liittyvissä valtioissa toimivien kumppanijärjestö-
jen, yksittäisten alueiden (AKT, Mercosur) tai kahdenvälisissäyhteyksissä valtioiden (Kiina, Intia) kanssa näyttää olevan
myönteisiä vaikutuksia. Tätä välinettä olisi käytettävä myös
kolmen itäisen naapurimaan kohdalla yhteyskomiteoidenmuodossa. Siten voitaisiin toimia välittömästi ja valmistella
pitempään neuvoa-antavien sekakomiteoiden perustamista;
nämä voidaan periaatteessa toteuttaa nykyisten kumppanuus-ja yhteistyösopimusten puitteissa.
7.2.2. Ilmeisen tiedonpuutteen lievittämiseksi olisi erityi-
sesti tälle käyttäjäryhmälle neuvottava, kuinka Internetin kauttavoidaan tutustua ETSK:n asiakirjoihin ja julkaisuihin. Erityis-huomiota kaipaavat ympäristö- ja kuluttajansuojajärjestöt,
joilla tähän saakka on ollut niukasti mahdollisuuksia toimia
vapaasti.
7.2.3. ETSK:n tulisi käsitellä vahvempien järjestöjen sekä
tehokkaan sosiaalisen ja kansalaisvuoropuhelun kehittämisen
ohella laittomien siirtolaisten kysymystä, johon liittyen ETSKon jo kesäkuussa 2001 esittänyt tärkeitä ehdotuksia (
1).
(1) EYVL C 260, 17.9.2001, s. 104.7.2.4. ETSK:n ja itäisten naapurivaltioiden kansalaisjärjestö-jen välisten tiiviiden suhteiden rakentaminen on pitkäaikainen
hanke, ja uudet jäsenvaltiot rikastuttavat sitä huomattavasti
tietoineen ja kontakteineen, jotka ne tuovat mukanaan kokoEU:n strategiaan. Aluksi on suositeltavaa järjestää ETSK:ssaseminaari ehdokasmaiden kanssa pidetyn konferenssin esiku-
van mukaan, niin että myös Venäjän federaation edustajia
otetaan mukaan uusien virikkeiden saamiseksi tulevien EU-suhteiden kehittämiselle. Seminaari tulisi järjestää Brysselissä
mahdollisesti syksyllä 2004.
7.2.5. ETSK:n ja Euroopan parlamentin tulisi toimia aina
kun se on mahdollista tiiviimmässä yhteistyössä ja hoitaakokemustenvaihto kulloisenkin yhteyskomitean kanssa.
7.2.6. Komission ja neuvoston seuraavat toimet koskevat
ennen kaikkea konkreettisia toimintaohjelmia. ETSK voi tässä
antaa tärkeän panoksen ja sen tulisi vastaavasti osallistua
niihin.
7.2.7. ETSK:n tulisi EU:n järjestäytyneen kansalaisyhteis-
kunnan edustajana saada jäsenvaltioiden kansalliset järjestötluomaan ja ylläpitämään suhteita kyseisten valtioiden kansa-
laisyhteiskuntaan sekä tukemaan niiden demokraattista ja
sosiaalista kehitystä.
7.3. Muita ehdotuksia
7.3.1. Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö (Etyj), Eu-
roopan neuvosto sekä Yhdistyneet kansakunnat tekevät tärkeäätyötä kyseisissä maissa. EU:n tulisi järjestää toimensa sen
mukaisesti.
7.3.2. Laajentuneen EU:n naapurimaat lähentyvät EU:n
keskiarvoa sitä nopeammin, mitä enemmän ne hyötyvät
suorista yksityisistä investoinneista ja pitkäaikaislainoista. Siksi
Euroopan investointipankin (EIP) rahastojen tulisi olla maidenkäytettävissä, ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin(EBRD) mahdollisuuksia tulisi vahvistaa.
7.3.3. EU:n tulisi muodostaa vahvempi vastapaino Kansain-
välisen valuuttarahaston (IMF) ja maailmanpankin politiikalle
osoittamalla keinoja sosiaalisesti tasapainoisiin uudistuksiin,
erityisesti sosiaaliturvajärjestelmien uudistusten tukemisessa.Maailmanpankin ja IMF:n tulisi puolestaan yhtä lailla sitoutuatyömarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen
vahvistamiseen. Sen tulisi tapahtua tiiviissä yhteistyössä
ETSK:n, muiden EU:n toimielinten sekä Kansainvälisen työjär-jestön (ILO) kanssa.
30.3.2004 FI C 80/155 Euroopan unionin virallinen lehti
8. Venäjän federaatio rooli
8.1. Valko-Venäjän, Ukrainan ja Moldovan tasavallan tule-
vaisuuden kannalta ratkaisevaa on niiden suhde Venäjän
federaatioon. Siitä syystä – mutta myös Venäjän federaationmerkitykseen liittyvistä periaatesyistä – EU:n tulisi kiinnostua
tiiviimmästä yhteistyöstä Venäjän kanssa ja kehittää suhteita
edelleen. ETSK:n tulisi ottaa tämä myös toimissaan huomioonja vahvistaa suhteitaan venäläisiin järjestöihin.
Bryssel 11. joulukuuta 2003.
Euroopan talous- ja sosiaalikomitean
puheenjohtaja
Roger BRIESCH8.2. ETSK:n tulisi täsmentää näkemyksensä tarkistetun
kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen sekä EU:n ja sen jäsen-
valtioiden Venäjää koskevan ”yhteisen strategian” perusteella
erillisessä lausunnossa. Sen ohella, että edistetään yhteistyötä
kansalaisyhteiskunnan tasolla ja luodaan syvempi keskinäinen
ymmärrys, tulisi tukea myös Venäjän federaatiossa esimerkiksiWTO:hon liittymisen yhteydessä toteutettavia uudistusproses-
seja. Kohdassa 7.2.4 ehdotettu syksyllä 2004 järjestettävä
seminaari käsittää itsestään selvästi myös Venäjän edustajien
osallistumisen ja voisi toimia alkuna. Pyöreän pöydän keskuste-
lu, esimerkiksi sellainen jota on harjoitettu Intian kanssa, olisimahdollinen työskentelymuoto jatkotoimille ja vakiinnuttaisi
EU:n ja Venäjän federaation välisiä suhteita.