EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 04.03.1998 
KOM(1998) 122 lopull. 
Komission seurantaraportti, joka koskee 
tiedonantoa: 
"Naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien 
sisällyttäminen yhteisön politiikkaan ja toimintaan kaikilla 
aloilla" 
(komission esittämä) 

SISÄLLYSLUETTELO 
YHTEENVETO 3 
Johdanto 5 
Osa 1. METODOLOGINEN LÄHESTYMISTAPA 6 
1.1 Valtavirtaistamisen strategian soveltaminen 6 
1.2 Edistyminen tiettyjen arviointiperusteiden osalta 7 
1.2.1 Korkean tason sitoumus 8 
1.2.2 Tietoisuuden lisääminen 8 
1.2.3 Kaksiosainen strategia 9 
1.2.4 Yhteistyön rakenteet 9 
1.2.5 Vastuunjako 10 
1.2.6 Tasa-arvo-asioiden asiantuntemus 10 
1.2.7 Seuranta ja arviointi 11 
1.3. Edistymisen esteet 11 
1.3.1 Tietoisuuden lisääminen pääosastojen hierarkiassa t 12 
1.4 Seuraavat vaiheet menetelmien kannalta 12 
1.4.1 Toimintalinjojen sukupuolivaikutusten arvioinnin esittely 12 
1.4.2 Tasa-arvonäkökohtien arvioinnin 
käynnistäminen 13 
1.4.3 Pääosastojen sisäisen tasa-arvoa koskevan 
asiantuntemuksen kehittäminen 13 
OSA 2. TOIMINTALINJOJEN 
SAAVUTUKSET JA HAASTEET 14 
2.1 Toimintalinjojen saavutukset 14 
2.1.1. "Työllisyys: Yhteistoiminta" 14 
2.1.2 "Euro: Suoraan kotiin " 16 
2.1.3 "Agenda 2000: Uudistuksen toteuttaminen " 16 
2.1.4 ' 'Euroopan unioni maailmassa: 
Aseman ja tehtävän vahvistaminen " 19 
2.2 Politiikan haasteet 20 
Työllisyys ja työmarkkinapolitiikka 20 
Koheesio ja aluepolitiikka 20 
EMU, EURO ja yhtenäismarkkinat 21 
Tukimuspolitiikka, uusi teknologia ja tietoyhteiskunta 21 
Laajentumiskehitys 21 
Kansalaisten Eurooppa 22 
Komission hallinnon uudenaikaistaminen 22 
YHTEENVETO 
Amsterdamin sopimus, joka on vielä ratifioitava, vahvistaa merkittävästi naisten ja miesten 
välisen tasa-arvon hyväksi toteutetun yhteisön toiminnan oikeusperustaa. Uuden 
perustamissopimuksen 2 ja 3 artiklassa esitetään virallisesti yhteisön sitoumus sukupuolten 
tasa-arvon valtavirtaistamiseen. Siinä otetaan miesten ja naisten välisen tasa-arvon 
toteuttaminen erityiseksi tehtäväksi ja kattavaksi tavoitteeksi kaikissa yhteisön toimissa. 
Perustamissopimus on tästä syystä tärkeä oikeusperusta ja kannustin kehittää tasa-arvon 
valtavirtaistamispolitiikkaa tässä kertomuksessa esitettyjen suuntausten mukaisesti. 
Sen jälkeen kun komission tiedonanto "Naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien 
sisällyttäminen yhteisön politiikkaan ja toimintaan kaikilla aloilla"1 hyväksyttiin kaksi vuotta 
sitten, tasa-arvoasioista vastaavan komissaarien ryhmän johdolla on kehitetty uusi rakenne, 
jonka avulla tasa-arvoulottuvuus pyritään sisällyttämään komission kaikissa toimintalinjoissa 
ja toimissa. Kukin pääosasto on vastuussa yhtäläisten mahdollisuuksien valtavirtaistamisosta 
toiminta-alueellaan, ja menettelyä tukee avainvirkamiesten muodostama yksiköiden välinen 
rakenne. 
Tiedonanto on ensimmäinen edistymistä koskeva kertomus. Se perustuu niihin tietoihin, joita 
18 pääosastoa ja pääosastojen väliset yksiköt ovat antaneet yhtäläisiä mahdollisuuksia 
koskevista toimistaan ja osittaa jäljellä olevia esteitä ja puutteita. Toiminta-alueilla on 
saavutettu selvimmät tulokset ulkosuhteissa mukaan lukien naisten ihmisoikeudet sekä 
työllisyyspolitiikassa, rakennerahastoissa, koulutus- ja nuorisopolitiikan alalla sekä komission 
henkilöstön ja tiedotuspolitiikan osalta. Tämä ei ole yllättävää ottaen huomioon, että näillä 
aloilla on perinteisesti otettu huomioitu naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet muita 
aloja paremmin huomioon. Näiden politiikkojen ja alojen osalta on ollut havaittavissa 
siirtyminen yksittäisistä naisten hyväksi toteutetuista toimenpiteistä yhdennettyyn 
lähestymistapaan, mitä osoittavat naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeva 
toimintaohjelma Euroopan komissiossa (1996 - 2000), naisten ja miesten yhtäläisiä 
mahdollisuuksia koskeva yhteisön keskipitkän aikavälin toimintaohjelma (1996 - 2000) ja 
neuvoston yhtäläisten mahdollisuuksien valtavirtaistamisesta ESR:n osalta ja 
sukupuolinäkökohtien sisällyttämisestä kehitysyhteistyöhön antamien päätöslauselmien 
hyväksyminen ja soveltaminen. Erityisesti on mainittava myös yksiköiden välinen yhteistyö ja 
laajan yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan ulottuvuuden valtavirtaistaminen Euroopan 
rakennerahastoja koskevan yleisasetuksen meneillään olevaan tarkistukseen. 
Vaikka onkin edistytty huomattavasti, esteet ja puutteet ovat edelleen selvästi havaittavissa. 
Vaikka monia toimenpiteitä toteutetaan miesten ja naisten tasa-arvon edistämiseksi, useimmat 
niistä ovat yksittäisiä hajatoimenpiteitä, jotka vaikuttavat vain vähän sukupuolten tasa-arvon 
kokonaistilanteeseen. Kyseiset toimenpiteet eivät myöskään vaikuta selkeästi yhteisön 
tavanomaisiin toimintalinjoihin. Myönteiset erityistoimenpiteet ovat ratkaisevan tärkeitä 
lähitulevaisuudessakin, mutta valtavirtaistaminen edellyttää kokonaisuudessaan nykyistä 
kattavampaa lähestymistapaa. 
Edistymisen tiellä ovat ennen kaikkea seuraavat tekijät: 
KOM (96) 67 lopullinen, 21.2. 1996. 
• tasa-arvoasioiden huono tuntemus päätöksenteossa 
• näihin tehtäviin osoitettujen henkilöstön ja varojen niukkuus 
• tasa-arvoa koskevan asiantuntemuksen puute, 
Esteiden voittaminen ja tasa-arvon valtavirtaistamisen organisaation ja menetelmien 
kehitys olisi varmistettava seuraavilla toimenpiteillä: 
• erityisesti ylemmän ja keskijohdon tietoisuuden parantaminen 
• laaja-alainen koulutus tarvittavan tasa-arvokysymysten asiantuntemuksen kehittämiseksi 
• toimintalinjojen sukupuolivaikutusten säännöllinen arviointi 
• tasa-arvonäkökohtien arviointi, jolla varmistetaan lainsäädäntöehdotusten ja muiden 
toimintalinjoja koskevien asiakirjojen sekä yhteisön toiminnan laatu yhtäläisiä 
mahdollisuuksia koskevan tavoitteen kannalta2 
Tarkasteltaessa komission työohjelmassa määritellyn 19983 toiminnan tärkeysjärjestyksen 
vaikutuksia toimintalinjoihin eräitä toimintalinjoja otetaan erityisesti tutkittaviksi: 
• työllisyyspolitiikan saavutuksia seurataan tiiviisti, jotta varmistetaan, että työllisyyden 
suuntaviivojen yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeva pilari pannaan täytäntöön 
kokonaisuudessaan ja että yhtäläisten mahdollisuuksien ulottuvuus sisällytetään kolmen 
muun ensisijaisen tavoitteen täytäntöönpanoon ja seurantaan, 
• varmistetaan, että Euroopan rakennerahastojen meneillään olevassa uudistuksessa 
yhtäläiset mahdollisuudet otetaan täysin huomioon täytäntöönpanossa, seurannassa ja 
arvioinnissa 
• varmistetaan, että opetuksen, koulutuksen ja nuorisopolitiikan alan saavutuksia kehitetään 
edelleen ja laajennetaan valmisteilla olevassa yhteisön ohjelmien uudessa sukupolvessa 
• työhön ja perhe-elämään liittyvän vastuun tasa-arvoista jakamista naisten ja miesten välillä 
on kannustettava osa-aikatyötä, joustavuutta ja työn uusia muotoja edistävissä 
suunnitelmissa 
• yhtenäistetään työmarkkinat yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhtenäismarkkinoiden hyvän 
toiminnan edistämiseksi vähentämällä jäykkyyttä, joka johtuu sukupuolten vertikaalisesta 
ja horisontaalisesta eriytymisestä 
• varmistetaan, että naiset ja miehet hyötyvät yhtä paljon EMU:sta ja EURO:sta 
• varmistetaan, että naiset pääsevät osallisiksi uuden teknologian ja tietoyhteiskunnan 
tarjoamista mahdollisuuksista ja hyötyvät niistä yhtä paljon kuin miehet 
• arvioidaan laajentumisprosessin vaatimukset ja vaikutukset naisten ja miesten välisen tasa-
arvon kannalta 
• naisten ja miesten välinen tasa-arvo on kokonaisuudessaan otettava huomioon komission 
aloittamassa sisäisen uudistuksen ohjelmassa. 
• jatkuva tasa-arvon valtavirtaistamisen seuranta ja säännöllinen raportointi edistymisestä 
2 Amsterdamin sopimuksen 3 artiklan mukaisesti. 
•' KOM (97) 517 lopullinen, 15.10.1997. 
JOHDANTO 
Euroopan komissio antoi 21. helmikuuta 1996 tiedonannon "Naisten ja miesten yhtäläisten 
mahdollisuuksien sisällyttäminen kaikkiin yhteisön politiikkoihin ja toimiin"4, jossa 
määritettiin valtavirtaistamispolitiikka (mainstreaming), joka ei rajoitu pyrkimyksiin edistää 
tasa-arvoa erityisillä toimenpiteillä naisten auttamiseksi, vaan tarkoittaa kaikkien politiikan 
alojen ja toimien osallistumista erityisesti tasa-arvon tavoitteen saavuttamiseksi.5 
Järjestelmälliset pyrkimykset valtavirtaistamisen edistämiseksi komission yksiköissä alkoivat 
jo vuoden 1997 alussa, kun yksiköiden välinen yhtäläisiä mahdollisuuksia käsittelevä ryhmä 
laati toimintasuunnitelman, jossa esitettiin pääpiirteet valtavirtaistamista koskevan komission 
tiedonannon seurannan käytännön vaiheista6. Sen jälkeen kun komission pääsihteeristö oli 
muodollisesti pyytänyt pääosastojen johtajilta toimintasuunnitelman7 täytäntöönpanoa, 29 
yksikköä8 nimesi virkamiehet, joiden nimenomainen tehtävä on edistää tasa-arvon 
valtavirtaistamista omissa pääosastoissaan. Näistä virkamiehistä muodostettiin työryhmä, joka 
vastaa toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta ja auttaa pääosastoja 
valtavirtaistamismenettelyssä. Tasa-arvon valtavirtaistamisesta vastaavien virkamiesten 
ryhmän ensimmäisiä tehtäviä oli valmistella välineitä, joilla edistetään toimintalinjojen 
sukupuolivaikutusten arviointia. Sukupuolivaikutusten arviointiopas^ on saatavissa kolmella 
kielellä. 
Valtavirtaistamista koskeva toimintasuunnitelma voi onnistua vain, jos yhtäläisiä 
mahdollisuuksia koskevia toimia ja tasa-arvoulottuvuuden sisällyttämiseen liittyviä 
toimenpiteitä seurataan säännöllisesti. Toimintasuunnitelmassa10 edellytettiin että kaikista 
komission yksiköistä laaditaan edistymistä koskevat kertomukset. Käsillä oleva asiakirja on 
ensimmäinen edistymistä koskeva kertomus komission helmikuussa 1996 antaman 
tiedonannon KOM(96) 67 tulosten seurannasta. 
Kertomus on kaksiosainen. Ensimmäisessä osassa käsitellään valtavirtaistamisen toimintaa ja 
käytettyjä menetelmiä. Aineisto on saatu komission yksiköiden kolmelta toiminta-alueelta, 
joilla on edistytty merkittävästi. 
Toisessa osassa käsitellään valtavirtaistamisen vaikutusta toimintalinjoihin. Tutkimuksen 
lähtökohta on komission vuoden 1998 työohjelma ja siinä tarkastellaan toiminta-alueita, joissa 
sukupuoliulottuvuus on jo otettu huomioon taijoissa niin olisi tehtävä. 
Lopuksi on mainittava, että tässä asiakirjassa ei katsota voivan tarkastella pääosastojen 
yksinomaan sisäisiä toimia kolmannen naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan 
4 KOM( 96) 67, 21.2.1996. 
5 ibid s.2. 
" KOM(96)67 lopullinen, 21.2. 1996. 
7 Asiak. SEC (97) 692. 
8 Pääsihteeristö, ennusteita laativa yksikkö, oikeudellinen yksikkö, tiedotusosasto, yhteinen tulkkaus- ja 
kongressipalvelu, käännöspalvelu, yhteinen tutkimusyksikkö, PO I, PO IB, PO III, PO IV, PO V, PO VI, PO 
VII, PO VIII, PO IX, PO X, PO XI, PO XII, PO XIII, PO XIV, PO XV, PO XVI, PO XX, PO XXI, PO XXII, 
PO XXIII, Euroopan yhteisön humanitaarinen toimisto, Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimistoja 
tilastotoimisto. 
" Saatavissa yksiköstä PO V/D/5 
10 Yksikköjen välisen tasa-arvokysymyksiä käsittelevän työryhmän helmikussa 1997 hyväksymä 
valtavirtaistamista koskeva toimintasuunnitelma asiakirjan KOM (96) 97 lopull. seurannaksi. 
toimintaohjelman täytäntöönpanemiseksi Euroopan komissiossa. Naisten ja miesten yhtäläiset 
mahdollisuudet komission henkilöstössä päätöksenteossa ovat merkittävä osoitin naisten ja 
miesten tasa-arvon edistymisvaiheesta. Edistymistä tällä alueella tarkastellaan erillisessä 
kertomuksessa. 
Osa 1. METODOLOGINEN LÄHESTYMISTAPA 
1.1 Valtavirtaistamisen strategian soveltaminen 
Yksiköiden saavuttamat tulokset osoittavat, että valtavirtaistamispolitiikan soveltamisessa on 
edistytty. Toimenpiteet ovat kohdistuneet sekä organisaatioon että toimintalinjoihin. 
Valtavirtaistamismenettelyn vastuun jakaminen yksiköiden erityisesti siitä vastaaville 
virkamiehille on merkittävä edistysaskel, kuten myös näiden virkamiesten jatkuva 
osallistuminen yksiköiden väliseen tätä koskevaan yhteistyöhön. Lisäksi joissakin yksiköissä 
tai tietyissä toimintalinjoissa henkilöstövoimavaroja on suunnattu uudelleen, jotta parannetaan 
yksiköiden välistä yhteistyötä sekä sukupuoliulottuvuutta ohjelmissa ja toimissa. Erityisesti 
on mainittava kolme hyvää esimerkkiä valtavirtaistamisen toimintatavasta: PO IB/VIII, 
kehitysyhteistyö, PO V, työllisyys, työmarkkinasuhteet ja sosiaaliasiat sekä PO XXII, opetus, 
koulutus ja nuorisopolitiikka. 
Kehitysyhteistyö 
Vuonna 1995 laaditun komission tiedonannon "Tasa-arvon sisällyttäminen 
kehitysyhteistyöhön" (KOM (95) 423) ja neuvoston 20.12.1995 annetun päätöslauselman 
jälkeen tasa-arvoasiat on sisällytetty tähän alueeseen paljon tehokkaammin. Toimenpiteitä 
ovat esimerkiksi sellaisten pilottivaltioiden valitseminen, joissa tasa-arvon sisällyttämistä 
seurataan erityisen tarkasti, sukupuolivaikutusten arvioinnin nykyisten menettelyjen 
kehittäminen edelleen, asiantuntevan henkilöstön etsiminen tasa-arvon sisällyttämiseksi 
alueellisella ja kansallisella tasolla, sisäisen koulutuksen ja tasa-arvoseikkoja koskevaa 
tietoisuutta edistävät ohjelmat. Tarkoitus on hankkia koulutettuja neuvojia sinne, missä tasa-
arvon valtavirtaistaminen on tarpeen. Erityistä huomiota kiinnitetään sellaisten virkamiesten 
tietoisuuden lisäämiseen, jotka käsittelevät esimerkiksi sukupuolen merkitystä 
rakennemuutoksessa sekä alakohtaisia ja makrotaloudellisia toimintalinjoja. Tietoisuutta 
lisäämällä pyritään osittamaan tasa-arvon valtavirtaistamisen ja kehitysavun tehokkuuden 
välinen myönteinen suhde. PO VIII ja PO IB tarkastavat uudet rahoitusehdotukset ja 
meneillään olevat hankkeet edistääkseen tasa-arvon huomioon ottamista. 
Jos ehdotus neuvoston asetukseksi tasa-arvokysymysten sisällyttämisestä 
kehitysyhteistyöhön" hyväksytään, tasa-arvon valtavirtaistamista voidaan soveltaa 
säännönmukaisemmin koko kehitysyhteistyöpolitiikassa. 
T) vllisy) '5, t) 'ömarkkinasuh teet ja sosiaaliasiat 
PO V on käynnistänyt tasa-arvon valtavirtaistamista koskevan sisäisen pilottihankkeen 
työllisyyden ja sosiaaliasioiden alalla. Heinäkuussa järjestettiin hallinnon ylemmälle ja 
keskitason johdolle tietoisuuden lisäämistä koskeva seminaari, jossa PO V oli 
puheenjohtajana. Osallistujia oli runsaasti. Pääosastojen johtajille on annettu erityinen vastuu 
tasa-arvoulottuvuuden sisällyttämisestä oman pääosastonsa toimintalinjaan. Kaikkien 
KOM (97) 265 lopullinen. 
pääosastojen työohjelmia tarkastellaan tavoitteena määrittää tasa-arvonäkökohtien 
merkityksen määrittämiseksi ja tiettyihin toimintalinjoihin kiinnitetään erityistä huomiota. 
Yksi tavoite on asiakirjojen tasa-arvonäkökohtien arviointi (niiden sisällön tarkastelu 
sukupuolinäkökohtien ja tasa-arvoulottuvuuden osalta). Amsterdamin sopimuksen jälkeen 
yhtäläisiä mahdollisuuksia pyritään järjestelmällisesti sisällyttämään erityisesti 
työllisyyspolitiikkaan. Neuvosto hyväksyi komission ehdotuksesta jäsenvaltioiden 
työllisyyspolitiikkaa koskevat suuntaviivat 15. joulukuuta 1997, kun niitä oli käsitelty 
neuvoston ylimääräisessä kokouksessa Luxemburgissa 21. -21. marraskuuta 1997. 
Jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkaa koskevissa suuntaviivoissa yhtäläiset mahdollisuudet 
ovat yksi neljästä toimintapilarista, mikä on merkittävä saavutus toteutettaessa 
valtavirtaistamista työllisyyspolitiikassa. 
Opetus, koulutus ja nuorisopolitiikka 
PO XXII on pyrkinyt osoittamaan tasa-arvon kannalta keskeiset kohdat organisaationsa 
jokaisessa yksikössä ja ottamaan mukaan johdon ja toteuttamisesta vastaavan henkilöstön. 
Tasa-arvoulottuvuus pyritään ottamaan osaksi strategisen toimintalinjan suunnittelua ja sitä 
koskevaa yhteistyötä pääosaston tasolla sekä edistää sen soveltamista toteutettaessa 
toimenpiteitä. Jokaisessa yksikössä on nimetty tasa-arvon valtavirtaistamisesta vastaava 
virkamies. Tasa-arvon kannalta keskeisten kohtien verkosto vahvistaa organisaation 
rakennetta. Yhtäläiset mahdollisuudet on otettu hyvin huomioon koulutuksen alan ja 
nuorisopolitiikan (SOKRATES ja LEONARDO DA VINCI, NUORTEN EUROOPPA ja 
EUROOPPALAINEN VAPAAEHTOISPALVELU ). Tasa-arvoulottuvuus on sisällytetty 
tarjouspyyntöihin, suuntaviivoihin ja hakemuslomakkeeseen sekä valintaperusteisiin. 
Erityisesti on mainittava LEONARDO DA VINCI -ohjelma, jossa tasa-arvoulottuvuus on 
selkeästi sisällytetty ohjelman jokaisen tason tavoitteisiin, jotka on määritelty neuvoston 
päätöksessä12, laaja-alaisissa asetuksissa ja ohjelman erityisissä (vertikaalisissa) tavoitteissa. 
1.2 Edistyminen tiettyjen arviointiperusteiden osalta 
Valtavirtaistamisessa käytetään monipuolista lähestymistapaa, jotta saavutetaan naisten ja 
miesten välisen tasa-arvon edistämistä koskeva tavoite ja varmistetaan, että yhteisön 
toimintalinjoissa ja toimenpiteissä pyritään poistamaan eriarvoisuus kaikissa yhteisön 
tehtävissä ja edistämään naisten ja miesten välistä tasa-arvoa. 
On tärkeää muistaa, että tietyt tekijät ovat välttämättömiä ja että menestymiseen tarvitaan 
tiettyjä edellytyksiä: 
• korkean tason sitoumus 
• tietoisuuden lisääminen 
• kaksiosainen strategia: ohjelmien, edistävien toimenpiteiden ja budjettikohtien tai 
budjettimäärärahojen, jotka on varattu yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseen, tulisi 
täydentää valtavirtaistamista 
• yhteistyön rakenteet 
12 Neuvoston päätös, tehty 6 päivänä joulukuuta 1994, toimintasuunnitelmasta Euroopan yhteisön ammatillista 
koulutusta koskevan politiikan täytäntöönpanemiseksi. 
• vastuun selkeä jakaminen 
• asiantuntemus tasa-arvon alalla (sukupuolivaikutusten ja tasa-arvonäkökohtien arviointi) 
• seuranta ja arviointi. 
1.2.1 Korkean tason sitoumus 
Valtavirtaistamista koskeva yhteisön lähestymistapa on kattava ja järjestelmällinen ja koskee 
periaatteessa kaikkia yksiköitä ja kaikkia yhteisön toimintalinjoja ja toimenpiteitä. Tämä ei 
olisi ollut mahdollista ilman EU:n toimielimien ja jäsenvaltioiden voimakasta sitoutumista. 
Jäsenvaltioiden ja Euroopan yhteisö osallistuivat aktiivisesti Pekingissä vuonna 1995 
pidettyyn neljänteen naisten maailmankonferenssiin, jossa ne menestyksellisesti puolustivat 
naisten ja miesten välisen tasa-arvon osalta valtavirtaistamisen lähestymistapaa. Tämä selittää 
huomattavasti yhteisön myöhempää sitoutumista asiaan. 
Euroopan parlamentin vaikutus on ollut huomattava, koska se on tähdentänyt tasa-
arvokysymysten järjestelmällisempää sisällyttämistä kaikkiin yhteisön toimintalinjoihin. 
Päätöslauselmassaan13 komission valtavirtaistamista koskevasta tiedonannosta Euroopan 
parlamentin ja komission näkemykset ovat paljolti samat tasa-arvon valtavirtaistamisesta sekä 
toimielimiä koskevien toimenpiteiden että toimintalinjojen ensisijaisten alueiden valinnasta 
Päätöslauselmassa (7 ja 39 kohdat) suositellaan asianmukaisten yhteistyörakenteiden 
perustamista valtavirtaistamismenettelyn jatkamiseksi komission yksiköissä. Päätöslauselman 
14, 43 ja 45 kohdissa tuodaan esiin tarve laatia suuntaviivat sukupuolivaikutusten arvioinnille 
ja varmistaa, että kaikissa lainsäädäntöehdotuksissa otetaan sukupuoliulottuvuus huomioon 
(tasa-arvonäkökohtien arviointi). Päätöslauselmassa korostetaan kaksiosaisen strategian 
tarvetta (kohta 11). Siinä myös osoitetaan tiettyjä erityisiä toimintalinjojen alueita, joilla tasa-
arvon valtavirtaistamista on vahvistettava, kuten laajentumisprosessi (kohta 46), 
sisämarkkinat ja EMU (kohta 31) sekä parempien sukupuolen mukaan eriytettyjen tietojen ja 
tilastojen tarve (kohta 38). 
Komission on kollegion tasolla selkeästi sitoutunut tavoitteeseen, mitä osoittaa myös valppaus 
yhtäläisiä mahdollisuuksia käsittelevässä komission jäsenten ryhmässä, jonka komissio 
perusti ja jota johtaa komission puheenjohtaja. Valtavirtaistamista koskeva komission 
tiedonanto14 helmikuussa 1996 toi esiin Euroopan komission aikomuksen ja halun edistää 
naisten ja miesten tasa-arvoa yksittäisten toimenpiteiden lisäksi kohdistamalla kaikki yleiset 
toimintalinjat tähän tavoitteeseen. Komission yksiköiden tasolla lisäosoitus tästä lujasta 
sitoutumisesta oli komission pääsihteeristön kaikille pääjohtajille antama kehotus nimetä 
korkean tason virkamies kantamaan, joka pääasiassa vastaisi tasa-arvon valtavirtaistamisen 
kehittämisestä jokaisessa pääosastossa15. 
1.2.2 Tietoisuuden lisääminen 
Tietoisuuden lisääminen on ratkaisevaa sitoumusten täyttämiseksi. Huhtikuussa 1997 
järjestettiin komission käsittävä seminaari16, johon osallistui ulkopuolisia muiden 
I-1 Huroopan parlamentin päätöslauselma A4-025I/97, annettu 16 päivänä syyskuuta 1997 komission tiedonannosta KOM 
(%) 67: "Naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien sisällyttämisestä kaikkiin yhteisön politiikkoihin ja toimiin". 
14 KOM (96) 67 lopullinen, s. 2. 
l5Asiak. SEC (97) 692. 
16 Luonnos kertomukseksi seminaarista on laadittuja se on saatavilla V/D/5:sta. 
kansainvälisten järjestöjen ja jäsenvaltioiden tason asiantuntijoita. Kuten 1.1. kohdassa 
mainittiin, PO V on toiminut tietoisuuden parantamiseksi pääosastoissa. 
Kansainvälistä naisten päivää käytetään komission henkilöstön tasa-arvoa koskevan 
tietoisuuden lisäämiseen. Toimet koskevat sekä komission henkilöstön yhtäläisiä 
mahdollisuuksia että laajempia kysymyksiä, kuten kansainvälistä solidaarisuutta. 
Pääosasto X:n naistiedotuksen julkaisut, Euroopan naisten kirje ja Naisten julkaisu, 
saavuttavat laajan yleisön Euroopassa ja koko maailmassa. 
Tasa-arvon valtavirtaistamisesta vastaavien virkamiesten on otettava ensisijaisiksi 
tavoitteikseen sisäisen tietoisuuden lisääminen ja koulutus, koska heidän roolinsa on erittäin 
tärkeä parannettaessa tietoisuutta tasa-arvosta heidän omassa pääosastossaan. 
1.2.3 Kaksiosainen strategia 
Valtavirtaistamista on väitetty käytetyn perusteena tiettyjen budjettikohtien tai sellaisten 
henkilöresurssien poistamiseen, joilla erityisesti pyritään edistämään naisten asiaa. 
Korkeakoulutuksen osalta sitoutuminen tasa-arvon valtavirtaistamista on sovellettu 
SOKRATES -ohjelmassa17 ja se on sisältynyt kohdistettuna määrärahana erityiseen 
budjettikohtaan."* ja perustuu neuvoston päätökseen ohjelman perustamisesta. Vuoteen 1996 
asti budjettikohta antoi mahdollisuuden erityisiin tasa-arvoa koskeviin hankkeisiin, kuten 
tietoisuuden lisääminen opetusalalla sukupuolta koskevissa kysymyksissä, opetusmateriaalin 
sukupuolistereotypiat sekä tyttöjen, poikien, naisten ja miesten kannustaminen valitsemaan 
tavanomaisesta poikkeavaa koulutusta. Valtavirtaistamisen seurauksena budjettikohdan 
yhtäläisien mahdollisuuksien edistämistä koskeva määräraha poistettiin. 
Hakuoppaaseen lisättiin vuonna 1998 erityinen maininta velvoitteesta noudattaa naisten ja 
miesten yhtäläisten mahdollisuuksien periaatetta. Sellaiset erityiset määräykset näyttävät 
kuitenkin puuttuvan, joilla varmistettaisiin, että muutokset kokonaisuudessaan edistävät 
yhtäläisiä mahdollisuuksia. Kehityksen vaikutusta on arvioitava huolellisesti, jotta muutoksia 
voidaan tehdä tarvittaessa. 
On tärkeää muistaa, että valtavirtaistamisen tulisi tarkoittaa pyrkimysten lujittamista ja 
yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan politiikan ulottuvuuden ja vaikutusten lisäämistä. 
Erityiset toimenpiteet ja budjettikohdat saattavat olla tarpeen. Tämä saattaa edellyttää 
käytettävissä olevan rahoituksen jakautumisen muuttamista. 
1.2.4 Yhteistyön rakenteet 
Yksiköiden välinen ryhmä perustettiin vuonna 1995 tukemaan yhtäläisistä mahdollisuuksista 
vastaavan komission jäsenten ryhmää valmistelevana elimenä ja tasa-arvon 
valtavirtaistamisen välineenä komission yksiköissä. Tämä ryhmä on lisännyt huomattavasti 
yksiköiden tietoisuutta yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevasta yhteisön politiikasta ja 
helpottanut valtavirtaistamista koskevan komission tiedonannon19 seurannasta sopimista. 
17 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 819/95/EY, tehty 14 päivänä maaliskuuta 1995, yhteisön 
SOKRATES-ohjelmasta. EYVL L 87/10, 20.4.1995. 
Ix B3 1000 B3 1000 Yleiset toimenpiteet koulutusalan yhteistyön hyväksi. 
'" KOM(96)67 lopullinen. 
Ryhmässä vaihdetaan tietoja ja parhaita käytäntöjä alalla sekä keskustellaan tasa-arvon 
kannalta tärkeistä yhteisön toimintalinjoista. 
Yksiköiden välistä yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevaa yhteistyötä vahvistettiin vuonna 1997 
perustamalla tasa-arvon valtavirtaistamisesta vastaavien virkamiesten työryhmä, joka vastaa 
toiminnastaan yksiköiden väliselle yhtäläisiä mahdollisuuksia käsittelevälle ryhmälle ja jonka 
erityistehtävänä on kehittää ja toteuttaa valtavirtaistamispolitiikkaa. 
Ylimääräisiä ryhmiä, kuten Euroopan yhteisön rakennerahastojen yhtäläisten 
mahdollisuuksien työryhmä, voidaan perustaa tarvittaessa osana yksiköiden välistä yhtäläisiä 
mahdollisuuksia koskevaa yhteistyötä. Toinen esimerkki on yhteisön tilapäinen valmisteleva 
työryhmä ennen jokaista vuosittaista naisten asemaa tutkivan YK:n komission (CSW) 
kokousta. Tällaiset pienet erityistyöryhmät ovat erittäin käytännöllisiä sellaisten käytännön 
tavoitteiden tai tehtävien toteuttamisessa. 
Tasa-arvon valtavirtaistaminen edellyttää yhtenäistä lähestymistapaa toimintalinjoissa ja 
yksiköiden välistä yhteistyötä. Pääosastojen sisäinen tasa-arvon valtavirtaistaminen edistyy, 
jos naisten ja miesten välinen tasa-arvo esiintyy säännöllisesti pääosaston hallintoryhmän 
suunnitelmassa toimintalinjoiksi. Tarvitaan myös enemmän tai vähemmän virallisia 
verkostoja tai yhteistyörakenteita. Niiden tehtävä on tukea, käynnistää ja perustella tasa-
arvokysymysten painopisteitä, jotka ovat yhä useammin tasa-arvon valtavirtaistamisen 
edelläkävijöitä pääosastoissa ja yksiköissä. Pääosasto XXII tarjoaa tästä hyvän esimerkin 
(katso s. 3). Samanlaisia tasa-arvon painopistealueita koskevat verkostot ovat käytössä 
kehitysyhteistyössä ja henkilöstöpolitiikassa (PO IB, PO VIII ja PO IX). 
1.2.5 Vastuunjako 
Valtavirtaistamismenettelystä vastaavia pääosastojen ja yksiköiden välisiä virkamiehiä on 
nimetty 29. Suuri osa näistä virkamiehistä on riittävän korkeassa asemassa voidakseen 
vaikuttaa päätöksentekomenettelyyn omassa pääosastossaan. Seuraava vaihe on vastuun 
hajauttaminen pääosastojen sisällä osoittamalla vastuu tasa-arvon keskeisten toimien osalta 
kaikissa pääosastoissa ja yksiköissä ja määrittämällä keskitason ja korkean tason hallinnon 
vastuu. Esimerkkejä hyvistä käytännöistä on saatu pääosastoista XXII, V, IB ja VIII). 
Niitä harvoja yksiköitä, jotka eivät vielä osallistu yksiköiden väliseen yhtäläisiä 
mahdollisuuksia koskevaan yhteistyöhön, kannustetaan nimeämään pääosastonsa edustaja. 
1.2.6 Tasa-arvo-asioiden asiantuntemus 
Valtavirtaistamisessa jokainen yksikkö vastaa naisiin ja miehiin kohdistuvien vaikutusten 
analysoinnista (sukupuolivaikutusten arviointi) kaikkien toimintalinjojensa ja toimiensa osalta 
sekä toimintalinjojensa muuttamisesta tarvittaessa. Toimintalinjoja koskevat ehdotukset on 
tarkistettava päätöksenteon eri tasoilla, jotta varmistetaan, että sukupuoliulottuvuus on otettu 
asianmukaisesti huomioon (tasa-arvonäkökohtien arviointi). Tasa-arvon valtavirtaistamisesta 
vastaavat virkamiehet ovat avainasemassa, kun yksiköiden yhdessä hyväksymiä hyväksyttyjä 
toimenpiteitä sovelletaan jokaisen pääosaston ja toimintalinjan alueen edellytysten ja 
tarpeiden mukaan. Edellä on jo mainittu, että he tarvitsevat tehtävässään johdon tukea, kuten 
tarvittavan ajan, henkilöstön ja taloudellisten resurssien myöntämistä. He tarvitsevat myös 
10 
koulutusta asianmukaisten välineiden, kuten sukupuolivaikutusten ja tasa-arvonäkökohtien 
arviointimenettelyjen käytössä. 
Pääosastot IB ja VIII ovat jo kouluttaneet asianomaista henkilöstöä tasa-arviokysymysten 
arvioinnissa kehitysyhteistyöpolitiikan aloilla. 
Ulkopuolisiin asiantuntijoihin voidaan turvautua sen tutkimiseksi, mitä merkitystä 
sukupuolella on toimintalinjojen alueilla, joissa sitä ei vielä tunneta kunnolla, tai sellaisten 
toimintalinjojen osalta, joilla vaikutusten arvioidaan olevan erityisen monitahoisia tai 
merkittäviä. Pääosasto V julkaisi vuonna 1997 kiinnostuksenilmaisupyynnön 
asiantuntemuksen ja neuvonnan tarjoamisesta sen toiminta-aloilla, joissa sukupuolen merkitys 
olisi selvitettävä. 
1.2.7 Seuranta ja arviointi 
Säännöllinen seuranta on välttämätöntä edistymisen varmistamiseksi, tulosten arvioimiseksi ja 
toimintasuunnitelman mukauttamiseksi tarvittaessa. Helmikuussa 1997 annetussa 
toimintasuunnitelmaa koskevassa asiakirjassa määrättiin kaikkia yksiköitä esittämään 
säännöllinen selvitys. Tämä kertomus liite on ensimmäinen sen mukainen selonteko 
toimintalinjoista. 
Toimintalinjojen arviointi ja seuranta on käynnissä. Yhtäläisten mahdollisuuksien 
sisällyttämisestä kehitysyhteistyöhön annetun neuvoston päätöslauselman20 yhteydessä 
pääosastot IB ja VIII ovat laatineet ensimmäisen kertomuksen edistymisestä, jossa esitetään 
selkeästi yhteisön tasolla toteutetut toimenpiteet sekä tasa-arvon kenttätyössä saavutetut 
yhdennettyjen hankkeiden tulokset. 
ESPRIT-ohjelmaa arvioidaan parhaillaan (pääosasto III) naisten ja miesten osallistumisen 
nykyisen laajuuden arvioimiseksi. Naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien 
vaikutusten arviointi on myös ensisijainen tavoite arvioitaessa rakennerahastojen maaseudun 
kehittämisohjelmia keskipitkällä aikavälillä. 
Pääosasto XII rahoittaa osana kohdistettua yhteiskunnallis-taloudellista tutkimusohjelmaa 
hanketta "Toimintalinjojen vaikutusten ennustaminen: tasa-arvovaikutusten tarkastus keinona 
arvioida toimintalinjojen mahdolliset vaikutukset naisiin". Joulukuussa 1997 aloitetussa 
kaksivuotisessa tutkimushankkeessa on tarkoitus on kehittää tasa-arvovaikutusten 
tarkastusmenetelmä. 
1.3 Edistymisen esteet 
Kertomuksen laatijoista monet mainitsevat, että korkean tason tuen puute haittaa 
valtavirtaistamisen edistymistä huomattavasti. Huomattavasti parempi tietoisuuden 
lisääminen on ratkaisevan tärkeää tasa-arvon valtavirtaistamisen toimintasuunnitelman 
onnistumiselle, kuten pääosasto VIII korosti osuudessaan. Se katsoi myös että seuraavat 
rajoitukset haittaavat toimintaa: 
• sisäinen asiantuntemus tasa-arvon alalla on niukka voimavara 
:" Neuvoston 20 joulukuuta 1995 annettu päätöslauselma tasa-arvokysymysten sisällyttämisestä 
kehitysyhteistyöhön. 
11 
• ulkopuolisten asiantuntijoiden palkkaamiseen on vain vähän varoja 
• toimintalinjoista päätetään tuntematta tasa-arvonäkökohtia. 
Pääosastojen ylijohtajien, johtajien ja yksiköiden päälliköiden tehtävä on ratkaiseva, sillä 
heillä on valtuudet ja valta varmistaa, että tasa-arvonäkökohdat sisällytetään toimintalinjoista 
päättämiseen alusta alkaen ja että siihen osoitetaan tarvittavat varat. Toimenpiteitä tarvitaan 
johtotason aktiivisen ja täydellisen tuen takaamiseksi. 
1.3.1 Tietoisuuden lisääminen pääosastojen hierarkiassa 
Tasa-arvon valtavirtaistamisesta vastaavat virkamiehet nimettiin komission pääsihteeristön 
pyydettyä sitä virallisesti kaikilta pääosastojen johtajilta. Pääosastojen johtajia on pyydetty 
takaamaan se, että jokaisessa pääosastossa osoitetaan riittävästi aikaa sekä henkilö- ja 
taloudellisia voimavaroja tasa-arvon valtavirtaistamiseen. Heidän omistautumisensa on taattu 
vain, jos he ovat vakuuttuneita tasa-arvon valtavirtaistamisen mahdollisuuksista 
toimintalinjojen laadun ja tehokkuuden parantamisessa. Heidän sitoutumistaan ja tukeaan 
tasa- voidaan kehittää edelleen tietoisuutta lisäämällä, joiden tulisi perustua parhaisiin 
mahdollisiin alan käytäntöihin. 
On lisättävä tiedottamista sukupuolten välisistä valtasuhteista ja niistä yhteisön 
toimintainjoista, joilla pyritään "poistamaan eriarvoisuus ja lisäämään naisten ja miesten 
välistä tasa-arvoa."21 On korostettava sellaisten toimintalinjojen oikeudenmukaisuutta ja 
laatua, joissa sukupuolinäkökohdat otetaan huomioon. Pääosastojen johtoryhmien voidaan 
odottaa ohjaavan keskitason ja alemman tason hallintoa sen jälkeen, kun ne on saatu 
vakuuttumaan velvoitteistaan sekä tasa-arvon valtavirtaistamisen mahdollisuuksista parantaa 
toimintalinjojen laatua ja tehokkuutta. Pääosasto V:n aloite tasa-arvon valtavirtaistamisen 
sisällyttämisestä johtajien (vapaaehtoiseen) työsopimukseen on esimerkki hyvästä 
käytännöstä. 
1.4 Seuraavat vaiheet menetelmien kannalta 
Edellä esitetystä käy ilmi, että tasa-arvon valtavirtaistamissuunnitelman täytäntöönpano on 
käynnissä. Sitä on kuitenkin lujitettava ja kehitettävä edelleen ja laajennettava koskemaan 
yksiköitä ja toimintalinjojen alueita, joille se ei vielä ulotu. On myös huomattava, että 
edistyminen on ollut paikoittaista. Useita toimia on toteutettu, mutta hajatoimet ovat edelleen 
tavallisimpia. Tarvitaan järjestelmällisempää lähestymistapaa, johon kuuluu politiikan 
sukupuolivaikutusten ja tasa-arvonäkökohtien arviointi laaja-alaisia koulutusohjelmia 
asiantuntemuksen kehittämiseksi tasa-arvon alalla. Kaksiosaisesta lähestymistavasta ei pidä 
luopua. Erityiset myönteiset toimet ovat edelleen tärkeitä edistettäessä naisten ja miesten tasa-
arvoa. 
Seuraavassa esitellään joitakin ensisijaisia toimenpiteitä22: 
1.4.1 Toimintalinjojen sukupuolivaikutusten arvioinnin esittely 
Sukupuolivaikutusten arvioinnissa selvitetään, onko vaikuttaako toimintalinjaa koskeva 
ehdotus todennäköisesti haitallisesti miehiin tai naisiin ja kuinka tietyn politiikan avulla 
Amsterdamin sopimus, 3 artikla. 
12 
toisaalta voidaan esimerkiksi edistää naisten ja miesten tasa-arvoa. Arvioinnista voi ilmetä, 
että erityisiä toimenpiteitä tarvitaan eriarvoisuuksien poistamiseksi tai että ehdotettua 
toimintalinjaa on muutettava tasa-arvoulottuvuuden ottamiseksi huomioon. Parlamentti on 
suositellut23 kaikkien lainsäädäntöehdotusten sukupuolivaikutusten arviointia samalla tavoin 
kuin arvioidaan vaikutuksia pk-yrityksiin tai ympäristöön. 
Asianmukaiset vertailevien sukupuolen mukaan eriytetyt tilastot ja sukupuolia koskevat tiedot 
ovat välttämättömiä sukupuolivaikutusten arvioimiseksi. Tilastotoimistolla on ratkaiseva 
asema sellaisten tilastojen toimittamisessa kaikilta olennaisilta aloilta. Tarvittaviin toimiin 
ryhdyttäneen, jotta tiedot kerätään ja analysoidaan yhteisön tasolla. 
Tasa-arvon valtavirtaistamisesta vastaavien virkamiesten ryhmä laati vuonna 1997 
sukupuolivaikutusten arviointioppaan. Opasta voidaan kehittää edelleen lisäämällä siihen 
käytännön esimerkkejä sukupuolen merkityksen tunnistamiseksi toimintalinjojen niillä 
alueilla joiden on perinteisesti katsottu olevan sukupuolineutraaleja. Oppaasta voi olla hyötyä 
kaikille toimintalinjojen suunnitteluun ja toteuttamiseen osallistuville komission 
virkamiehille. Tasa-arvon asiantuntemuksen kehittäminen yksiköissä helpottaisi sen 
soveltamista. Ulkopuolinen asiantuntemus voi joskus olla tarpeen. Jokainen pääosasto voisi 
laatia tietokannan tai luettelon tasa-arvokysymysten asiantuntijoista. 
1.4.2 Tasa-arvonäkökohtien arvioinnin käynnistäminen 
Tasa-arvonäkökohtien arvioinnilla varmistetaan, että ennen päätöksentekoa 
sukupuolivaikutusteon arvioitu. Tarkoituksena on varmistaa, ettei ehdoteta sellaista 
toimintalinjaa, joka voisi ehkäistä sukupuolten välisen tasa-arvon toteutumista. Pitkän 
aikavälin tavoite on, että kaikki lainsäädäntöehdotukset ja komission toimintalinjoja koskevat 
asiakirjat arvioitu etukäteen. Jokaisen pääosaston on huolehdittava tästä. Jos tasa-
arvonäkökohtien arvioinnista ilmenee kielteisiä vaikutuksia (esimerkiksi sukupuolen 
merkitystä ei ole tarkasteltu tai otettu huomioon asianmukaisesti), ehdotus on palautettava 
siitä vastaavaan yksikköön tarkastettaviksi, ja tarvittaessa pyydetään neuvoja ulkopuoliselta 
tasa-arvoasiantuntij alta. Tasa-arvonäkökohtien arvioinnista vastaavat tarvitsevat koulutusta 
tämän tehtävän hoitamiseen. 
1.4.3 Pääosastojen sisäisen tasa-arvoa koskevan asiantuntemuksen kehittäminen 
Pääosasto IX järjestää vuonna 1998 koulutusta sukupuolinäkökohtien analysoinnista ja 
sukupuolivaikutusten arvioinnista asiasta vastaavalle henkilöstölle, kuten tasa-arvon 
valtavirtaistamisesta vastaaville virkamiehille tai heidän avustajilleen. Tarkoituksena auttaa 
tunnistamaan sukupuolen merkitys, parantaa tietoisuutta sukupuolten välisistä valtasuhteista 
ja yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevasta politiikasta sekä siitä, kuinka yleinen toimintalinja 
vaikuttaa sukupuolten välisiin valtasuhteisiin ja naisten ja miesten tasa-arvoon. Pääosastoissa 
voidaan tarvita useampaa kuin yhtä tasa-arvon asiantuntijaa. Tällaiselta koulutukselta 
toivotaan kerrannaisvaikutuksia. Pitkän aikavälin tavoite on kouluttaa niitä virkamiehiä, jotka 
työskentelevät toimintalinjojen valmistelun ja täytäntöönpanon/arvioinnin parissa, arvioimaan 
sukupuolen merkitystä kannalta ja osallistumaan yhteisön toimintalinjojen muokkaamiseen 
sellaisiksi, että niissä otetaan sukupuoli huomioon. 
:' Euroopan parlamentin päätöslauselma A4 0251/97 (kappaleet 43 ja 45) komission tiedonannosta - Naisten ja 
miesten yhtäläisten mahdollisuuksien sisällyttäminen kaikkiin yhteisön politiikkaan ja toimintaan kaikilla 
aloilla- "mainstreaming" (KOM(96) 67). 
13 
OSA 2. TOIMINTALINJOJEN SAAVUTUKSET JA HAASTEET 
Seuraavassa tarkastellaan, miltä osin tasa-arvonäkökohdat voidaan katsoa sisällytetyiksi 
komission vuoden 1998 työohjelman24 toimintalinjojen painopistealueisiin. Ensin esitellään 
saavutukset ja sitten luettelo aloista ja poliittisista painopistealueista, joissa tasa-
arvonäkökohtiin olisi mahdollisesti kiinnitettävä huomiota. 
2.1 Toimintalinjojen saavutukset 
2.1.1. " Työllisyys: Yhteistoiminta '' " 
• Jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkaa koskevissa suuntaviivoissa, jotka neuvosto antoi 
joulukuussa 1997, naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet esitetään yhtenä neljästä 
pääasiallisesta pilarista. Yhtäläisten mahdollisuuksien ulottuvuus on myös kiinteä osa 
kolmen muun pilarin täytäntöönpanoa ja tulosten arviointia. Komissio ja neuvosto 
tarkastavat vuosittain työllisyyden suuntaviivojen täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa. 
Jäsenvaltioiden nykyisten monivuotisten työllisyysohjelmien yksityiskohtaisesta 
analyysistä ilmeni, että yhtäläisiä mahdollisuuksia on korostettava tulevaisuudessa paljon 
enemmän. Tästä on seurauksena yhtäläisten mahdollisuuksien parempi näkyvyys uusissa 
työllisyyden suuntaviivoissa. 
Euroopan rakennerahastot ovat edistäneet naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia 
vuodesta 1993. Erityisesti on korostettu aloja, joilla naiset ovat aliedustettuina, ilman 
ammatillista pätevyyttä olevien naisten asemaa sekä työmarkkinoille palaavien naisten 
asemaa. Naisille kohdistettuja erityisiä toimenpiteitä ovat erilaiset koulutukset, harjoittelu, 
työllistämistuki ja töihinottopalkkiot, naisyrittäjien tukeminen, jatkuva oppiminen PK-
yrityksissä, opastus, neuvonta ja työnvälityspalvelut, sekä joissakin maissa lastenhoito ja 
muut toimenpiteet työ- ja perhe-elämän vastuunjaon helpottamiseksi. Jäsenvaltioissa on 
joko valittu valtavirtaistamisen lähestymistapa tai toteutettu erityisiä yhtäläisiin 
mahdollisuuksiin liittyviä toimenpiteitä.. 
Euroopan sosiaalirahaston tehtävä uudistetuissa rakennerahastoissa perustuu Amsterdamin 
sopimuksen työllisyyttä koskevaan lukuun ja jäsenvaltioille annettuihin työllisyyttä 
koskeviin suuntaviivoihin. Uusien lainsäädäntöehdotusten myötä ESR:n toiminnan 
suunnitellaan vuodesta 2000 alkaen keskittyvän viidelle toimintalinjan alueelle26, joihin 
kuuluu myös naisten osallistumisen lisääminen työmarkkinoilla, urakehitys, uudet 
työmahdollisuudet, yrittäjyys ja työmarkkinoiden (vertikaalinen ja horisontaalinen) 
eriytyminen. Lisäksi valtavirtaistamisen lähestymistapaa sovelletaan kaikilla 
toimintalinjojen alueilla. Komission yksiköt valmistelevat asianmukaisia välineitä ja 
koulutusta tämän kaksiosaisen lähestymistavan täytäntöönpanon helpottamiseksi. 
Komission ehdotuksessa uudeksi asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastosta (IiAKR) 
suunnitellaan naisten ja miesten välisen tasa-arvon edistämistä ja siinä katsotaan yritysten 
perustaminen ja työ-ja perhe-elämän yhteensovittaminen ensisijaisiksi tavoitteiksi. 
24 Komission työohjelma 1998. Poliittiset painopistealueet (KOM(97)517 lopullinen), 15.10.1997. 
25 Kaikki 2 osan kursiivilla merkitys otsikot on lainattu komission vuoden 1998 työohjelmasta. 
Zb Aktiivinen työmarkkinapolitiikka, sosiaalisen osallistumisen edistäminen, elinikäinen oppiminen, taloudellisen 
ja sosiaalisen muutoksen ja ennakoiminen ja helpottaminen, naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet. 
14 
• Vuoden 1997 Euroopan työllisyysraportissa käsiteltiin naisten ja miesten yhtäläisten 
mahdollisuuksien edistämistä ja naiseen työttömyyden vähentämistä sekä muiden Essenissä 
kokoontuneen Eurooppa-neuvoston suositusten seurantaa. Yhtäläisiä mahdollisuuksia 
käsitellään myös vuosittaisessa "Tableaux de Bord" -asiakirjassa, joka laaditaan yhdessä 
Euroopan työllisyyden seurantakeskuksen kanssa ja jossa tarkastellaan kaikkia kansallisia 
työmarkkinapolitiikkoja ja toimenpiteitä. 
Vihreässä kirjassa "Yhteistyössä työn uudelleenorganisointiin""7 tarkastellaan yhtäläisten 
mahdollisuuksien näkökohtien sisällyttämisestä politiikkaan, siitä kuinka sosiaalista 
infrastruktuuria olisi mukautettava, jotta edistetään mies- ja naistyöntekijöiden työ- ja 
perhe-elämän yhteensovittamista. Komissio ja puheenjohtajana toimiva Luxemburg 
järjestivät yhdessä lokakuussa 1997 konferenssin yhtäläisten mahdollisuuksien 
sisällyttämisestä työn organisoinnissa. Näitä asioita kehitellään edelleen tulevana vuonna. 
Sosiaalisen vuoropuhelun yhteydessä tärkeimmät viimeaikaiset saavutukset ovat 
puitesopimukset, jotka johtivat direktiiveihin vanhempainlomasta28 ja osa-aikatyöstä29. 
Osa-aikatyöstä annetun direktiivin tavoitteena on estää kaikki osa-aikatyötä tekevien 
syrjinnän muodot, parantaa osa-aikatyön laatua sekä helpottaa vapaaehtoisuuteen 
perustuvan osa-aikatyön kehittymistä ja näin auttaa työajan joustavaa järjestämistä. Tämän 
osalta on tärkeää kannustaa osa-aikatyön tasapuolisempaa jakautumista naisten ja miesten 
välillä, jotta vältettäisiin naisten ja miesten välisen taloudellisen eriarvoisuuden 
vakiintuminen. 
Sosiaalinen vuoropuhelu on valittu yhdeksi pääosasto V:n erityisen huomion kohteena 
olevaksi toimintalinjaksi pääosaston tasa-arvon valtavirtaistamista koskevan 
kokeiluhankkeen yhteydessä. Komissio tukee tasa-arvoa edistävää työmarkkinaosapuolten 
vuoropuhelua myös alakohtaisesti tutkimuksin ja konferenssein. Naisten ja miesten 
yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan yhteisön keskipitkän aikavälin toimintaohjelman 
yhteydessä kannustetaan työmarkkinaosapuolten osallistumista. Brysselissä järjestettiin 5. 
helmikuuta 1998 tiedotuskokous yhdessä UNICE:n, EAL:in ja CEEP:in, unionin tason 
työnantaja-ja työntekijäjärjestöjen kanssa. Tarkoituksena oli kannustaa yhteisiä ehdotuksia 
yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevista toimista työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun 
yhteydessä. Naisten työoloja eri aloilla Euroopan taloudessa käsittelevä tutkimus 30, joka 
keskittyy työ- ja perhe-elämän yhteensovittamiseen tilattiin tarkoituksena herättää 
keskustelua alakohtaisen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun yhteydessä. 
Väestöraportissa 199731 esitettiin laaja-alainen analyysi työikäisen väestön uusiutumisesta. 
Demografiset vaikutukset ja erot taloudellisessa toiminnassa sukupuolten välillä ovat 
selkeitä. On aloitettu Euroopan tulevaa työvoiman tarjontaa koskeva tutkimus, jossa 
keskitytään mahdollisuuteen lisätä naisten osallistumisen astetta32. 
27 "Yhteistyössä työn uudelleenorganisointiin" (KOM(97)128 lopullinen). 
2X Neuvoston direktiivi 96/34/HY, annettu 3 päivänä kesäkuuta 1996, vanhempainlomaa koskevasta 
puitesopimuksesta UNlCE:n, CEEP:n ja EAL:n välillä. 
2'' Neuvoston direktiivi 97/81 /EY, annettu 15 päivänä joulukuuta 1997, osa-aikatyötä koskevasta 
puitesopimuksesta UNICE:n, CEEP:n ja EAL:n välillä. 
,0 Tietojen keräystutkimus, Ecotec Research and Consulting Ltd. 
•" Väestöraportti 1997, KOM(97) 361 lopullinen, 9.7.1997. 
,2 "Euroopan työvoimatarjonnan tulevaisuus", Jill Rubery ja Mark Smith, European Work and Employment 
Centre, Manchester School of Management, UMIST November 1997. 
15 
• Komission vuonna 1997 laatimassa tiedonannossa "Sosiaalisen suojelun 
nykyaikaistaminen ja kohentaminen Euroopan unionissa" korostetaan tarvetta muuttaa 
sosiaalista suojelua suotuisammaksi työllisyydelle ja mukauttaa sitä työelämän uuteen 
sukupuolten väliseen tasapainoon ja muutoksiin perheen rakenteessa.33 
• Komissio on laatinut kertomuksen34 naisten terveydentilasta Euroopan yhteisössä. Siinä 
naisten terveys yhdistetään muun muassa erityisesti naisiin vaikuttaviin taloudellis-
sosiaalisiin tekijöihin. Direktiivin 92/85/ETY mukaisesti suuntaviivoja valmistellaan 
kemiallisten, fysikaalisten ja biologisten tekijöiden sekä raskaana olevien ja äskettäin 
synnyttäneiden tai imettävien työntekijöiden terveydelle haitallisten teollisten prosessien 
arvioimiselle. Komission kertomus raskaana olevia työntekijöitä koskevan direktiivin 
soveltamisesta (92/85) julkaistaan vuonna 1998. 
2.1.2 "Euro: Suoraan kotiin " 
• Komissio on vuodesta 1996 järjestänyt euroa koskevaa tiedotusohjelmaa osana PRINCE-
ohjelmaa ja ensisijaisia tiedotustoimia. Toiminta on suunnattu kaikille yhteiskunnan osille, 
esimerkiksi kuluttajille, joten naiset hyötyvät siitä ainakin yhtä paljon kuin miehet. Useita 
toimenpiteitä on toteutettu, jotta varmistetaan kitkaton siirtyminen euroon. Komissio antaa 
esimerkiksi suosituksia pankkien palvelumaksuista ja hintojen kaksoismerkinnästä uuteen 
tilanteeseen tottumisen helpottamiseksi. Italiassa ja Ranskassa järjestettiin hiljattain kaksi 
konferenssia nimeltään L 'Euro et les Femmes (Euro ja naiset) ja Femmes - Europe -
Information (Naiset - Eurooppa - Tiedotus). Suomen EU-edustuksen kanssa rahoitettiin 
yhdessä julkaisu nimeltä Women and the EMU: Information, experience and perspectives 
(Naiset ja EMU: tietoa, kokemuksia ja näkökulmia). 
2.1.3 "Agenda 2000: uudistuksen toteuttaminen " 
"Yhtenäismarkkinoiden sujuvampi toiminta " 
Yhtenäismarkkinoiden vaikutuksista naisten työllisyyteen toteutettiin tutkimus35. 
Tutkimuksen päätelmien mukaan tarvitaan aktiivista politiikkaa työ- ja perhe-elämän 
vastuiden tasapuoliseksi jakamiseksi naisten ja miesten välillä, jotta vältettäisiin se, että 
jäsenvaltioiden lähentymispolitiikan aiheuttamat leikkaukset julkisissa menoissa, lisääntyvä 
kilpailu, lisääntyvä palkkaan ja sosiaalisiin normeihin kohdistuva paine ja työllisyyden 
sääntelyn purkaminen eivät aiheuta naisille suurempia ongelmia kuin miehille. 
Komissio antoi tiedonannon "Työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskeva 
toimintasuunnitelma"36, joka koskee sukupuolten tasapainoa työmarkkinoilla ja jossa esitetään 
arvio vapaan liikkuvuuden vaikutuksista perheisiin ja lapsiin. 
"Kasvunperustana kilpailukykyinen talous" 
•" KOM (97) 102 lopullinen. 
M Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous-ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle 
naisten terveyden tilasta Euroopan yhteisössä, 22.5.1997 (KOM (97) 224 lopullinen). 
,5V/1734/96. 
'" KOM (97) 586, lopullinen. 
16 
Naisyrittäjyyden kannustaminen sisältyy tavoitteena kolmanteen monivuotiseen pienten ja 
keskisuurten yritysten ohjelmaan37 (PK-yritykset) Euroopan unionissa (1997-2000). 
Käsiteltyjen aiheiden joukossa ovat naisyrittäjien saama rahoitus ja koulutus. Euroopan pk-
yritysten seurantakeskuksen vuoden 1996 kertomuksessa esitetään joitakin päätelmiä siitä, 
kuinka naisyrittäjien ja itsenäisten ammatinharjoittajien avustavien puolisoiden edustusta ja 
tilannetta voidaan parantaa. Kertomuksessa korostetaan tarvetta kehittää sekä naisyrittäjiä ja 
avustavia puolisoita koskevia tilastoja, jotta komissio voisi perustaa naisten ja miesten välistä 
tasa-arvoa koskevan politiikan asianmukaiseen tilastolliseen arvioon tilanteesta. Avustavien 
puolisoiden osalta korostetaan asianmukaisten sosiaaliturvamääräysten ja asiaa koskevan 
lainsäädännön uudistamisen tarvetta. 
"Lupaavat tulevaisuuden alat " 
Yhteisön opetusta, koulutusta ja nuorisoa koskevissa ohjelmissa on perinteisesti edistetty 
naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia ja tätä suuntausta on viime vuosina vahvistettu, 
kuten edellä kertomuksen 1.1. kohdassa on esitetty. Nuoret naiset ovat yhä useammin ylitä 
hyvin tai jopa paremmin koulutettuja kuin nuoret miehet, ja heidän kykyjään tulisi hyödyntää 
täysin. On kuitenkin tarpeen pyrkiä parantamaan naisten mahdollisuutta hyödyntää niitä 
mahdollisuuksia ja etuja, joihin uusi teknologia ja informaatioyhteiskunta tarjoavat. 
Komission tiedonannon "Tietoyhteiskunnan sosiaalisista ja työmarkkinanäkökohdista: 
Ihmisläheisyys etusijalle - seuraavat vaiheet"38 yksi tavoite on lisätä tietoisuutta 
sukupuoliulottuvuudesta. Uuden teknologian käyttö on yleensä erittäin sukupuolieriytynyttä ja 
naiset ovat enemmistönä kotityötä tai etätyötä tekevien joukossa, joiden työ on 
rutiininomaista ja huonosti palkattua39. Yhteinen tutkimuskeskus (JRC) tekee parhaillaan 
lisätutkimuksia tällä ja muilla läheisillä aloilla. Komissio käynnistää neuvottelut 
työmarkkinaosapuolten kanssa mahdollisesta yhteisön toimien tarpeesta etätyöntekijöiden 
suojelemiseksi, joista enemmistö on naisia. Myös etätyöntekijöiden työoloja tutkitaan lisää. 
Lukuisia toimia naisten tietoisuuden lisäämiseksi tietoyhteiskunnan tarjoamista 
mahdollisuuksista on järjestetty. Pääosastojen III/XIII yhteinen tietoyhteiskuntahankevirasto 
(Information Society Project Office, ISPO) rahoitti vuonna 1997 lukuisia hankkeita, jotka 
koskevat erityisiä naisille läheisiä tietoyhteiskunnan ja työelämän aiheita. Euroopan 
parlamentti ilmaisi huolensa40 siitä, että tasa-arvoa koskevien tutkimusten tavoitteita ei 
mainittu ensisijaisina tavoitteina tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevan 
viidennen Euroopan yhteisön puitesopimusehdotuksen (1998-2002) ensisijaisten tavoitteiden 
joukossa. Komission 14.1.1998 hyväksymä esitys (KOM (98) 5 lopull.) käsittelee tätä seikkaa 
ja sen johdantokappaleessa mainitaan, että yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeva yhteisön 
toimintalinja on otettava huomioon viidennen puiteohjelman toteuttamisessa. 
Naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi tutkimuksessa komissio ja 
Euroopan parlamentti järjestävät konferenssin "Naiset ja tiede" Brysselissä 28-29.4.1998. Sen 
lisäksi, että pyritään edistämään naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia tutkimustyössä, jossa he 
ovat perinteisesti aliedustettuina, naisten edustusta halutaan lisätä eurooppalaisessa 
tutkimuksessa kahdesta erityisestä syystä: 
n Neuvoston päätös, tehty 9 päivänä joulukuuta 1996. 
,K KOM(97)390. 
'" V/641/96 "Etätyö ja sukupuoli". 
411 Euroopan parlamentin lausunto, annettu 24. syyskuuta 1997, naisten oikeuksien valiokunnalta tutkimusta, 
teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevälle valiokunnalle. 
17 
• edut, jotka saavutetaan kun puolen väestöstä kyvyt otetaan tutkimuksen ja korkeatasoisen 
tieteen käyttöön 
• naisten rooli voi olla ratkaiseva, koska Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden 
tutkimuspolitiikka keskittyy yhä enemmän taloudellisten ja sosiaalisten tarpeiden 
tyydyttämiseen. 
"Mukautuminen edistyksen vuoksi" 
Naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet on jo jossakin määrin sisällytetty yhteisön 
taloudelliseen ja sosiaaliseen koheesioon, koska se on ollut Euroopan rakennerahastojen 
selvästi ilmaistu tavoite jo vuodesta 1993 lähtien. Naisten ja miesten yhtäläiset 
mahdollisuudet sisällytettiin vuonna 1996 komission antamiin rakennerahastojen ohjelmien 
mukauttamista koskeviin suuntaviivoihin (vuoden 1999 loppuun) tavoitteen 2 toisen vaiheen 
ohjelmaan, ja sen jälkeen ne on sisällytetty myös tavoitteiden 1, 5 b ja 6 ohjelmiin. Yksi 
tavoitteista on tuki naisten pk-yritysten ja osuustoimintayritysten perustamiselle ja 
kehittämiselle. Keskeisiä aiheita ovat naisten voimavarakeskukset, naisten osallistuminen 
aluekehitykseen ja naisyrittäjät. Rakennerahastojen tuen arviointiperusteita tarkistetaan ja 
uutta seurantamekanismia yhtäläisten mahdollisuuksien valtavirtaistamiseksi kehitellään 
tarkoituksena on laatia kehys seurantakertomukselle, joka sisältää tärkeimmät saavutusten 
osoittimet. Yhteisön rakennerahastojen ohjelmajohtajia varten valmistellaan sisäistä 
arviointiopasta ennen vuoden 1998 kesää. 
Komissio ja Portugalin viranomaiset järjestävät yhdessä syyskuussa 1998 pidettävää yhteisön 
tason konferenssia "Rakennerahastot ja yhtäläiset mahdollisuudet". Konferenssin keskeisiä 
aiheita ovat: 
- rakennerahastojen täytäntöönpanon tilanne, 
- suoritettu arviointi (tutkimukset ja arviointi yhteisön tasolla ja kansallisella tasolla), 
- rakennepolitiikan meneillään oleva uudistus. 
Madridin Eurooppa-neuvoston yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevien sitoumusten seuranta, 
uusi Amsterdamin sopimus ja neuvoston 2. joulukuuta 1996 antama päätöslauselma41 
edellyttävät komissiolta ja jäsenvaltioilta jatkuvaa, syvällistä ja määrätietoista pyrkimystä 
naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien periaatteen valtavirtaistamiseksi 
rakennerahastojen tukemassa toiminnassa. Valmisteltaessa ehdotusta uudeksi yleiseksi 
asetukseksi yksi tavoite on eriarvoisuuksien poistaminen ja naisten ja miesten tasa-arvon 
edistäminen taloudellisessa ja sosiaalisessa toiminnassa valtavirtaistamisen avulla. 
Valtavirtaistamisen toimintasuunnitelmaa suunnitellaan sellaiseksi, että se kattaa koko 
täytäntöönpanomenettelyn suunnitteluvaiheesta aina laadittavaan selontekoon asti. 
Ylimääräisiä erityisiä toimia naisten ja miesten hyväksi voidaan silti tarvita erityisten 
eroavuuksien korjaamiseksi. 
Menettelyn kaikilla tasoilla ja kaikissa vaiheissa, arvioinnissa ja tasa-arvon tavoitteiden 
saavuttamisesta laadittavassa selonteossa, edellytetään sukupuolen mukaan eroteltujen 
asianmukaisten tietojen ja yleisesti hyväksyttyjen osoittimien keräämisiä ja käyttöä. Kaikissa 
päätöksenteon vaiheissa tavoitteena on naisten ja miesten tasapainoinen osallistuminen sekä 
toimivaltaisten viranomaisten ja tahojen sitoutumisen takaaminen naisten ja miesten välisen 
tasa-arvon edistämisessä. 
41 Neuvoston päätöslauselma naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien valtavirtaistamisesta Euroopan 
rakennerahastoihin (96/C 386/1). 
Maataloudessa naisten asemaa maanviljelijöinä tai avustavina puolisoina on analysoitu ja 
alalla työskentelevien naisten palkkausta koskeva tutkimus on käynnistetty. Lukuisiin 
tiedotus- ja tietoisuudenlisäämistapahtumiin kuului myös Brysselissä syyskuussa vuonna 
1996 järjestetty Euroopan naismaanviljelijöiden konferenssi, johon liittyi poliittisia työryhmiä 
ja näyttelyitä. Komission jäsen Fischler ja maatalousministerien neuvosto osallistuivat 
konferenssiin. Maaseudun kehittämisohjelmien yhteydessä on järjestetty naisten koulutusta 
uuden teknologian innovaatioiden ja suhdetoiminnan alalla. LEADER-aloitteen yhteydessä on 
käynnistetty useita naisten hankkeita matkailun, PK-yritysten, käsitöiden ja alueellisten 
tuotteiden alalla. Maaseudun kehittämistä koskevien eri ohjelmien yhteydessä tähän mennessä 
saatu kokemus osoittaa, että naisten osallistuminen on ratkaisevan tärkeää yhteisön 
maaseudun kehittämispolitiikan menestyksen kannalta. Naisten aseman tukemiseen ja 
kehittämiseen maaseutualueilla keskittyvien kokeilu- ja esittelyhankkeiden osalta esitetty 20 
miljoonan ecun tarjouspyyntö korostaa komission jatkuvaa pyrkimystä varmistaa naisten 
nykyistä laajempi osallistuminen. 
Yhtäläisten mahdollisuuksien merkitystä korostettiin, rakennerahastojen maaseudun 
kehittämisohjelmien välivaiheen arvioinnissa. Kalastuksen alalla käynnistettiin vuonna 1997 
kokeiluohjelma pienimuotoisen rannikkokalastuksen tukemiseksi. Arviolta puolet hanke-
ehdotuksista ja valituista hankkeista koskee kalastajien vaimoja. Kohteita ovat yritysten 
perustaminen, sosiaalitalous (osuuskunnat, yhdistykset), koulutustoiminta ja parhaiden 
käytäntöjen vaihto. 
2.1.4 "Euroopan unioni maailmassa: Aseman ja tehtävän vahvistaminen " 
Naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen ja turvaaminen on osa 
yhtenäistä ulkosuhteiden lähestymistapaa, johon kuuluu ihmisoikeuksien ulottuvuus ja 
kehitysyhteistyö Euroopan yhteisö on pitkään ollut sitoutunut edistämään ihmisoikeuksia ja 
perusvapauksia ja on tukenut monissa kansainvälisissä yhteyksissä syrjimättömyyden 
periaatetta ja kaikkien ihmisten tasa-arvoisuutta. Tämä on Yhdistyneiden kansakuntien 
perustamisasiakirjan, yleisen ihmisoikeuksien julistuksen ja muiden kansainvälisten ja 
alueellisten ihmisoikeuksia edistävien välineiden mukaista. Lisäksi seurataan vuonna 1993 
järjestetyn Wienin ihmisoikeuksia koskeneen maailmankonferenssin vahvistusta, jonka 
mukaan naisten ja tyttöjen perusoikeudet ovat peruuttamaton, kiinteä ja erottamaton osa 
yleisiä ihmisoikeuksia. Tämä periaate antoi suunnan Euroopan unionin Beijingin neljännessä 
naisten maailmankonferenssissa 1995 edustamalle näkemykselle. Komission marraskuussa 
1995 annettu tiedonanto Euroopan unionista ja ihmisoikeuksien ulkoisesta ulottuvuudesta42.oli 
merkittävä saavutus ja muodostaa perustan komission työlle naisten ja tyttöjen 
ihmisoikeuksien hyväksi. Tiedonannossa mainitaan erityisesti naiset yhtenä haavoittuvana 
ryhmänä, joka tarvitsee erityistä suojelua, mutta jossa myös korostetaan naisten dynaamisia 
mahdollisuuksia välttämättöminä toimijoina todellisen demokratian edistämisessä. Naisten ja 
miesten yhtäläiset mahdollisuudet, jotka keskittyvät erityisesti naisten edustuksen lisäämiseen 
päätöksentekoasemissa, kuuluvat suurimpaan osaan EU:n aloittamista kahden- ja 
monenvälisistä vuoropuheluista ja sopimuksista. Naisten edistyminen ja valtuuttaminen ovat 
avainkäsitteitä yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikassa ja niitä noudatetaan sekä 
valtavirtaistamiscn lähestymistavassa että erityisesti kohdistetuissa toimissa. 
4: Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille Euroopan unionista ja ihmisoikeuspolitiikan 
ulkoisesta ulottuvuudesta (KOM (95) 567, lopullinen. 
19 
Osana EU:n pyrkimyksiä rauhan, vakauden ja vaurauden palauttamiseksi Euroopan 
mantereelle ja koko maailmaan tuetaan naisten rauhanprosessiin osallistumisen lisäämiseen 
tähtääviä suunnitelmia Balkanin alueella. Sotaakäyvien maiden naisajattelijöiden tapaamisia 
eurooppalaisten poliitikkojen ja kansainvälisten järjestöjen jäsenten kanssa, verkostojen 
perustamista ja selkkausten ratkaisemista väkivallattomilla keinoilla koskevia keskusteluja 
tuetaan. Myös naisten tarpeita sotien ja aseellisten selkkausten uhreina käsitellään. 
Sukupuolen huomioon ottaminen on saavuttamassa keskeisen aseman Euroopan yhteisön 
humanitaarisen toimiston (ECHO) toiminnassa. 
Yhteisön toimia sukupuoleen perustuvan väkivallan ja järjestäytyneen rikollisuuden, kuten 
ihmiskaupan torjumiseksi, jossa pääasiassa naisia ja lapsia kaupataan seksuaalista 
hyväksikäyttöä varten, tarkastellaan yhteisön valmistautuessa YK:n naisten aseman komission 
42:een kokoukseen sekä YK:n Pekingissä vuonna 1995 pidetyn neljännen naisten 
maailmankonferenssin yleisen toimintasuunnitelman täytäntöönpanon seurantaan. 
Oikeus- ja sisäasioiden erityisryhmän täytäntöönpanemat yhteinen STOP- ohjelma ja 
DAPHNE- aloite ansaitsevat erityisen maininnan. Monivuotisen STOP- ohjelman (6,5 
miljoonaa ecua viideksi vuodeksi 1996-2000) tavoite on kannustaa jäsenvaltioiden 
viranomaisia käytännön yhteistyöhön ihmiskaupan ja lasten seksuaalisen hyväksikäytön 
torjumiseksi. Ohjelman nojalla rahoitetaan tuomareita, poliisilaitoksia, 
maahanmuuttovirkamiehiä, virkamiehiä ja muita asianosaisia julkisia palveluja. DAPHNE-
aloite (3 miljoonaa ecua 1997 ja 1998) on suunnattu pikemminkin kansallisille 
julkisorganisaatioille kuin jäsenvaltioiden viranomaisille. Aloitteessa korostetaan väkivallan 
ehkäisemistä, väkivallalta suojelua ja uhrien kuntoutusta, mukaan lukien ihmiskaupan uhrit. 
2.2 Politiikan haasteet 
Tästä lyhyestä katsauksesta, joka perustuu komission vuoden 1998 työohjelmaan, ilmenee, 
että sukupuolinäkökohdat on jo tietyssä määrin sisällytetty useisiin yhteisön toiminnan 
ensisijaisiin tavoitteisiin vuonna 1998. Tasa-arvon näkyvyyttä, joka selkeimmin ilmenee 
työllisyys- ja rakennepolitiikoissa, ulkopolitiikan aloilla ja komission sisäisen 
hallinnonuudistuksen ohjelmassa, on pidettävä yllä ja kehitettävä sekä laajennettava. 
Katsauksesta ilmenee myös, että merkittäviä puutteita, merkittävää politiikkaa ja aloja, joilla 
tasa-arvon valtavirtaistamisen politiikkaa ei ole sovellettu, on edelleen olemassa. Näihin 
puutteisiin on kiinnitettävä erityistä huomiota tulevana vuonna.. Useat toimintalinjat 
ansaitsevat erityistä huomiota yhtäläisten mahdollisuuksien kannalta: 
Työllisyys- ja työmarkkinapolitiikka 
• Saavutukset työllisyyspolitiikan alalla edellyttävät seurantaa; on taattava, että työllisyyden 
suuntaviivojen yhtäläisten mahdollisuuksien pilari pannaan täytäntöön ja että yhtäläisten 
mahdollisuuksien ulottuvuus sisällytetään kolmen muun ensisijaisen tavoitteen 
toteuttamiseen ja seurantaan. 
• Työ- ja perhe-elämän vastuiden tasapuolista jakamista naisten ja miesten kesken on 
tuettava osana uusia osa-aikatyön, joustavuuden ja uusien työn organisoimismuotojen 
edistämistä koskevia suunnitelmia. 
Koheesio- ja aluepolitiikka 
20 
Valppautta tarvitaan sen takaamiseksi, että yhtäläisten mahdollisuuksien hyvä näkyvyys 
Euroopan rakennerahastojen meneillään olevassa uudistuksessa vakiintuu ja toteutuu 
täytäntöönpano-, seuranta-ja arviointimenettelyssä. 
EMU, EURO ja yhtenäismarkkinat 
Euroopan parlamentin komission valtavirtaistamista koskevasta tiedonannosta antaman 
päätöslauselman43 mukaan naisten asema ja tilanne yhteiskunnassa tulisi ottaa paremmin 
huomioon toimintalinjoissa, joilla tuetaan sisämarkkinoita ja erityisesti EMU:a. Tulisi ryhtyä 
kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin, joilla varmistetaan EMU:n ja julkisen talouden 
vakauttamisen myönteiset vaikutukset naisten ja miesten tasa-arvoon. 
On pyrittävä takaamaan se, että "kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä edistävien" 
yhteismarkkinoiden perustamista eivät haittaa työmarkkinoiden eriytymisen aiheuttama 
joustamattomuus. Erityisiä toimenpiteitä on käynnistettävä jotta eriytymistä vähennetään 
nykyistä nopeammin erityisesti edistämällä moninaisuutta ja naisten kykyjen ja 
mahdollisuuksien täyttä hyödyntämistä hallintotehtävissä ja julkisen ja yksityisen sektorin 
päätöksenteossa44. 
Koska Euroopan väestön vanheneminen aiheuttaa muutoksia väestön rakenteessa, työvoiman 
saatavuus on yhä tärkeämpi kysymys tulevaisuudessa45. Komission vuoden 1998 
työohjelmassa huomautetaan, että nykyiset verotusjärj estely vaikuttavat kielteisesti 
työllisyyteen ja että komissio aikoo tehdä ehdotuksia epäkohtien korjaamiseksi. Saattaisi olla 
asianmukaista ajatella verotuksen yksilöllistämistä työllisyyden edistäjänä. Naiset ovat yhä 
useammin yhtä hyvin tai paremmin koulutettuja kuin miehet, mikä saattaa lisätä koulutetun 
työvoiman tarjontaa ja edistää yhtenäismarkkinoiden hyvää toimintaa. 
Tutkimuspolitiikka, uudet teknologiat ja tietoyhteiskunta 
On erittäin tärkeää, etteivät naiset jää jälkeen tietoja ja taitoja kehitettäessä. Naisten täydellistä 
osallistumista tarvitaan tietoyhteiskunnan muokkaamisessa sellaiseksi, että se ottaa 
sukupuolen huomioon ja hyödyttää tasapuolisesti miehiä ja naisia. Lukuisia jokseenkin 
erillisiä yhteisön tukemia toimia toteutetaan. Alalla on kuitenkin vielä määräävänä miesten 
näkökulma. Naiset ovat edelleen aliedustettuina korkeimpiin tutkintoihin johtavassa 
koulutuksessa, tutkimuksessa ja innovaatioiden luomisessa. Euroopan yhteisön tutkimusta, 
teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevan viidennen puiteohjelman (1998-2002) ja 
muiden yhteisön tämän alan toimien osalta tarvitaan lähestymistapaa, jossa tasa-arvo otetaan 
johdonmukaisesti huomioon. Naisten ja miesten kykyjen ottaminen täysin käyttöön 
tutkimuksessa ja tieteellisessä työssä tuottaa huomattavaa hyötyä, kun tavoitteena on naisten 
ja miesten tieteellisen tutkimuksen ja uuden teknologian kehittämisen ja käytön näkökulmien 
rikastaminen ja synergia. Koska EU:n ja jäsenvaltioiden tutkimuspolitiikka kohdistuu yhä 
enemmän taloudellisiin ja sosiaalisiin tarpeisiin vastaamiseen, naisten panos voi olla 
ratkaiseva. 
Laajentiuniskehitys 
4"' Euroopan parlamentin komission tiedonnannosta KOM (96) 67: "Naisten ja miesten yhtäläisien 
mahdollisuuksien sisällyttäminen kaikkiin yhteisön politiikkoihin ja toimiin"(mainstreaming) 16 syyskuuta 1997 
annetun päätöslauselman A4-0251 31 artikla. 
44 Neuvoston suositus naisten ja miesten tasapainoisesta osallistumisesta päätöksentekoprosessiin (96/694/EY) 
4- Väestöraportti 1997 (KOM (97) 361 lopull. 9.7.1997. Katso myös Jill Rubery and Mark Smith: "The Future of 
European Labour Supply", European Work and Employment Research Centre, Manchester School of 
Management, UMIST, November 1997. 
21 
Laajentumiskehityksen edellytyksiä ja vaikutuksia on tarkasteltava järjestelmällisemmin 
naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien osalta. Yhteisön naisten ja miesten yhtäläisiä 
mahdollisuuksia koskevan säännöstön täydellinen sisällyttäminen laajenemista edeltävään 
toimintasuunnitelmaan on tärkeää. Naisten ja miesten välisen tasa-arvon on oltava selkeästi 
esillä seuraavasti: 
• sukupuolinäkökulman sisällyttäminen tarvittaessa valtavirtaistamisohjelmiin, yhtäläisten 
mahdollisuuksien tavoitteelle osoitettujen varojen lisäksi 
• jäsenyyttä hakeneiden maiden osallistumisen rohkaiseminen yhteisön naisten ja miesten 
yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeviin ohjelmiin, mukaan lukien naisten ja miesten 
yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevaan yhteisön keskipitkän aikavälin toimintaohjelmaan 
(1996-2000). 
Kansalaisten Eurooppa 
Eurobarometrin tutkimuksesta ilmenee, että miehet ja naiset käsittävät Euroopan 
yhdentymiseen liittyvät asiat eri tavoin. Naiset ovat tavallisesti miehiä epäilevämmällä 
kannalla. Sukupuolten eroavaisuuksien vaikutuksia46 on analysoitava tavoitteena tarpeen 
mukaan mukauttaa yhteisön politiikkaa. Euroopan yhdentymisen menestyksen mittarina olisi 
käytettävä sitä, kuinka tasapuolisesti naisia ja miehiä tuetaan. 
Komission hallinnon uudenaikaistaminen 
Yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen on merkittävä tekijä komission meneillään 
olevassa hallinnon ja päätöksentekokoneiston uudenaikaistamisohjelmassa (MAP 2000). 
Työn tehokkuutta ja järjestämistä tutkitaan keinona sovittaa yhteen työ- ja perhe-elämän 
tarpeet. Naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia Euroopan komissiossa koskeva kolmas 
toimintaohjelma (1997-2000) on hyväksytty. Ohjelman tavoitteena on kehittää työkulttuuri, 
jossa otetaan huomioon sukupuoli eli naisten ja miesten arvot sekä erot asenteissa, 
ensisijaisissa tavoitteissa, työskentelytavoissa sekä sukupuolen erityisissä tarpeissa. Vuotuiset 
tavoitteet naisten rekrytoimiseksi ja nimittämiseksi virkoihin, naisten edustuksen seuranta 
kaikilla komission tasoilla ovat osa suunnitelmaa. Naisten ja miesten välinen tasa-arvo tulisi 
ottaa jatkuvasti ja kokonaisuudessaan huomioon komission sisäisessä uudistusohjelmassa. 
4" Eurobarometri 44.3 .12.1996. 
22 
ISSN 1024-4492 
KOM(98) 122 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 05 04 06 16 
Luettelonumero : CB-CO-98-142-F1-C 
ISBN 92-78-31869-8 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
tö