Alkuperänimityksen ja maantieteellisten merkintöjen suojasta annetun asetuksen (ETY) N:o 2081/92 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen



Virallinen lehti nro C 098 , 23/04/2004 s. 0024 - 0028



Alkuperänimityksen ja maantieteellisten merkintöjen suojasta annetun asetuksen (ETY) N:o 2081/92 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen (2004/C 98/08) Tämä julkaiseminen sisältää oikeuden vastustaa rekisteröintiä mainitun asetuksen 7 ja 12 d artiklassa tarkoitetulla tavalla. Väitteet hakemusta vastaan on tehtävä jäsenvaltion, WTO:n jäsenvaltion tai 12 artiklan 3 kohdan mukaista menettelyä noudattaen hyväksytyn kolmannen maan toimivaltaisen viranomaisen välityksellä kuuden kuukauden kuluessa julkaisemisesta. Julkaiseminen perustellaan seuraavilla tekijöillä ja erityisesti 4 kohdan 6 alakohdalla, joiden mukaan hakemus katsotaan perustelluksi asetuksessa (ETY) N:o 2081/92 tarkoitetulla tavalla. NEUVOSTON ASETUS (ETY) N:o 2081/92 REKISTERÖINTIHAKEMUS: 5 ARTIKLA SAN ( ) SMM (x) Asiakirjan kansallinen numero: 114 1. Jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen Nimi: Subdirección General de Sistemas de Calidad Diferenciada - Dirección General de Alimentación - Secretaría General de Agricultura y Alimentación - Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación de España Osoite: Paseo Infanta Isabel, 1, E-28071 Madrid Puh. (34) 913 47 53 94 Telekopio: (34) 913 47 54 10 2. Hakijaryhmittymä 2.1 Nimi: Asoc. Promotora Pro-Denominación Específica "Mantecadas de Astorga" 2.2 Osoite: C/ Mesón, 18, E-24700 Astorga (León) Puh. (34) 987 60 24 23 2.3 Kokoonpano: Tuottaja/jalostaja (x) muu ( ) 3. Tuotelaji: Luokka 2.4 (Leipomotuotteet) 4. Tavaraerittely (tiivistelmä 4 artiklan 2 kohdan edellytyksistä) 4.1 Nimi: "Mantecadas de Astorga" 4.2 Kuvaus: Astorgan leivos on leipomotuote, joka valmistetaan taikinasta, johon on käytetty hienoja vehnäjauhoja, kananmunia, lehmänmaidosta valmistettua voita, sianihraa ja sokeria. Leivoksen erityisominaisuudet ovat seuraavat: Morfologiset piirteet: Leivos valmistetaan pienessä voimapaperista tehdyssä avoimessa ja neliönmuotoisessa rasiassa, jonka sivut ovat noin 5,5 cm pitkät ja joka on noin 2 cm korkea. Rasian reunat on taitettu yhdensuuntaisesti ja kulmat, joissa taitokset limittyvät, on väännetty. Taikina levitetään noin 1,5 cm paksuiseksi tasaiseksi pyöreäksi kerrokseksi rasian pohjalle. Taikinan tulee kohota reunojen yli jopa rasian ulkopuolelle muodostaen leivokseen ns. kyyneleen, joka voi olla sävyltään paahtunut muttei palanut. Rasian pohjan tulee paahtua kevyesti muttei palaa. Leivos painaa rasian kanssa 25-30 grammaa. Aistinvaraisesti havaittavat ominaisuudet: Leivoksen kuori on kiinteä, kullanruskea ja pyöreä, ja sen keskellä on sokerirakeita. Leivoksen on irrottava helposti rasiasta. Rasiaan voi jäädä paahtuneita muruja, mutta rasian paperi ei saa imeä rasvaa. Leivoksen sisus on pehmeä ja kuohkea ja siinä on runsaasti pieniä onteloita, jotka jakautuvat tasaisesti koko alueelle. Leivoksen sisus on keltainen. Väri johtuu voista ja munista, joita käytetään taikinan valmistuksessa. Leivos on hyvin makea. Maussa erottuvat voin ja munien aromit. Pureskeltaessa pinnan sokerin täytyy olla havaittavissa. Leivoksen sisältämä rasva tuo suuhun tietynlaisen kosteuden tunteen, joka korostaa tuotteen kuohkeutta. Leivoksen sisus on pehmeä, ja se liukuu pehmeästi kitalaessa. Fysikaalis-kemialliset ominaisuudet: - Kosteusarvo: vähintään 15 prosenttia ja korkeintaan 19 prosenttia - Proteiinia: vähintään 6 prosenttia - Rasvaa: vähintään 20 prosenttia ja korkeintaan 27 prosenttia - Hiilihydraatteja (glukoosia): vähintään 45 prosenttia - Tuhkaa: korkeintaan 1,7 prosenttia - Veden aktiivisuus (aw): vähintään 0,8 ja korkeintaan 0,9 - Rakenne (Texture Expert Programin mukaan): vähintään 1000 g ja korkeintaan 1600 g Säilyvyys: 1. lokakuuta ja 31. maaliskuuta välisenä aikana valmistetut leivokset säilyvät 60 päivää, kun taas 1. huhtikuuta ja 30. syyskuuta välisenä aikana valmistetut leivokset säilyvät 45 päivää. 4.3 Maantieteellinen alue: Suojatun maantieteellisen merkinnän "Mantecadas de Astorga" saaneiden leivosten valmistus- ja pakkausalueeseen kuuluvat seuraavat Leónin maakunnan kunnat: Astorga, Brazuelo, San Justo de la Vega ja Valderrey. 4.4 Alkuperätodisteet: Leivosten alkuperä todistetaan valvonta- ja todistusmenettelyllä. Jotta voidaan varmistaa, että Astorgan leivosten valmistus ja laatu vastaavat tavaraerittelyn vaatimuksia, tarkastuksista ja valvonnasta huolehtii standardin UNE-EN 45011 vaatimukset täyttävän sääntelyneuvoston sertifiointikomitea. Sitä avustaa kokeita tekevä komitea (Comité de Cata), joka analysoi leivosten aistinvaraisen laadun. Vain rekisteröidyt toimijat saavat valmistaa ja pakata leivoksia. Toimijoiden on läpäistävä rekisteröintiä edeltävä alkuarviointi sekä kausittaiset arvioinnit, jotta ne saavat säilyttää paikkansa sääntelykomitean rekisterissä. Leivokset on valmistettava kohdassa 4.5 kuvatun menetelmän mukaisesti. Ainoastaan sellaiset leivokset, jotka läpäisevät kaikki tarkastukset, saatetaan markkinoille sääntelyneuvoston vaatimustenmukaisuusmerkkinä annetulla alkuperätakuulla varustettuna. Se, kuinka paljon etikettejä tai vastaetikettejä sääntelyneuvosto myöntää rekisteröidyille toimijoille, riippuu tavaraerittelyn mukaisesti valmistettujen leivosten määristä. Sääntelyneuvosto toteuttaa valvontaa, joka koskee valmistusmenetelmää, käytettyjä raaka-aineita, asiakirjojen tarkistuksia, varastoja, näytteidenottoa ja tuotetta koskevia kokeita. Mikäli sääntelyneuvosto havaitsee rikkomuksia, se voi tarvittaessa soveltaa työjärjestyksensä mukaista rangaistusjärjestelmää. 4.5 Viljelymenetelmä/Valmistusmenetelmä: Leivosten valmistuksessa käytetään vain hienoja vehnäjauhoja, kananmunia, lehmänmaidosta valmistettua voita, sianihraa ja sokeria. Taikinassa käytettyjen raaka-aineiden suhteet ja ominaisuudet: - Hienot vehnäjauhot: 28-31 prosenttia taikinasta. Vehnäjauho saadaan Triticum aestivum -vehnästä, jonka alveografiset ominaisuudet Chopin-vilja-analyysilaitteella mitattuina ovat seuraavat: Voima (W) on 100-140 ergiä, ja P/L-suhde (lujuus/venyvyys) on 0,28-0,40. - Rasva: 21-25 prosenttia taikinasta. Taikinan valmistuksessa saa käyttää ainoastaan lehmänmaidosta valmistettua voita ja sianihraa. Sianihran määrä ei saa ylittää 20:tä prosenttia rasvan kokonaismäärästä. - Kananmunat: 21-25 prosenttia taikinasta. Taikinassa käytetään kananmunia, joko kokonaisia kuorellisia munia tai pastöroitua kananmunavalmistetta. - Sokeri: 17-23 prosenttia taikinasta. Sokeri on sakkaroosia, valkoista hienoasokeria. Sallitut lisäaineet: - Makeutusaineet: Leivoksiin saa lisätä makeutusaineita, jotka ovat polyalkoholeja tai monosakkarideja. Niiden määrän on oltava alle 3 prosenttia sokerin kokonaismäärästä. - Leivinjauhe: 0,5-1,2 prosenttia taikinasta. Sallittuja leivinjauheita ovat kaasuja muodostavat sekoitukset (natrium- tai kalsiumkarbonaatit tai -bikarbonaatit) sekä happoa tuottavat aineet, jotka edistävät kaasun muodostumista. - Emulgointiaine: 0,7-1,2 prosenttia taikinasta. Sallittuja emulgointiaineita ovat mono- ja diglyseridi, propyleeniglykoli tai propyleeniglykolin esterit. Väriaineita sisältävät emulgointiaineet eivät ole sallittuja. - Säilöntäaine: Leivoksiin saa lisätä kaliumsorbaattia korkeintaan 0,5 g/kg. Leivosten valmistus (menetelmät ja järjestys): - Rasvan vaahdottaminen: Rasvaa sekoitetaan niin kauan, että siitä muodostuu kermainen vaahto. Rasvaa ei tarvitse jäähdyttää. Jos tämä vaihe vie paljon aikaa, leivostaikinassa voi käyttää myös edellisenä päivänä vaahdotettua rasvaa. Silloin rasvaa on vatkattava kevyesti ennen käyttöä. - Munien ja sokerin vatkaaminen: Munia ja sokeria tai makeutusainetta vatkataan mahdollisimman nopeasti viidestä kymmeneen minuuttia, kunnes seoksen tilavuus on kasvanut noin kolminkertaiseksi. Jotta seoksesta tulee ilmava ja kuohkea, on käytettävä tehosekoittimen vatkaimia. - Taikinan sekoittaminen: Siivilöidyt jauhot lisätään hitaasti munasokerivaahtoon. Seosta sekoitetaan lastalla tai kauhalla hitaasti tai melko hitaasti. - Rasvan lisääminen: Viimeisessä sekoitusvaiheessa aikaisemmin valmistettu rasva lisätään seokseen, jota sekoitetaan hitaasti puolestatoista neljään minuuttia. - Annostelu astioihin: Kun taikina on sekoitettu, se kaadetaan annostelijaan, joka säädetään siten, että kuhunkin rasiaan annostellaan 29-37 grammaa taikinaa. Taikina annostellaan tarjottimella oleviin rasioihin, joita pieni ristikko tai muunlaiset neliönmuotoiset pidikkeet estävät liikkumasta. Leivosrasiat on valmistettu jo aikaisemmin neliönmuotoisista paperinpaloista, joiden sivu on pituudeltaan 8,5-10,5 cm. - Raesokerin lisääminen: Kun taikina on annosteltu, leivosten päälle ripotellaan hieman raesokeria, siten että sokeri leviää tasaisesti leivoksen keskiosaan. - Paistaminen: Leivokset paistetaan 190-280 °C:n lämpötilassa. Paistaminen kestää kammiouunilla 14-15 minuuttia ja kiertoilmauunilla 17-20 minuuttia. Paistamisen aikana uuniluukku pidetään kiinni ainakin kaksi kolmasosaa paistoajasta sekä auki tai osittain auki viimeisessä vaiheessa, jotta leivokset saavat sopivan värin. Kun leivokset otetaan uunista, niiden annetaan jäähtyä ainakin tunti. - Pakkaaminen: Leivokset pakataan rekisteröidyssä leipomossa puu- tai paperirasioihin, joihin on etukäteen laitettu muovipussi. Rasian voi sulkea eri tavoilla, joista tavallisin on rasian työntäminen sitä ympäröivän kannen sisälle. Tämän jälkeen rasioihin kiinnitetään etiketti voimassa olevien sääntöjen mukaisesti. 4.6 Yhteys maantieteelliseen alkuperään Historiallinen yhteys: Leivosten reseptin on mahdollisesti keksinyt Juan de la Mata, joka oli "hovin sokerileipuri ja kotoisin vuorilta Matalavillan kylästä, Sil de Arriban kunnasta, joka kuuluu Leónin kuningaskuntaan ja Oviedon hiippakuntaan", kuten ilmenee hänen teoksestaan "Sokerileivonnan taito" (Arte de Repostería), jonka Antonio Martín on kustantanut Madridissa vuonna 1747. Viimeisen painoksen vuodelta 1992 on kustantanut Burgosin kaupungissa toimiva La Olmeda -kustantamo. Vuodelta 1805 peräisin olevissa saduissa, jotka on löydetty Astorgan hiippakunnan arkistosta, mainitaan kondiittori Máximo Matheon ja Francisco Calbon valmistamat Astorgan leivokset joululeivonnaisina. Useiden lähteiden mukaan leivokset ovat peräisin Astorgan Sancti Spiritus -luostarista. Erään nunnan kerrotaan jättäneen luostariyhteisön ja tehneen leivoksista tunnettuja. Muutamien lähteiden mukaan kyseinen nunna saattoi olla María Josefa Gonzáles Prieto, joka avioitui Tomás Rubion kanssa 9. marraskuuta 1851. Balbino Cortés y Moralesin teos "Diccionario Doméstico. Tesoro de las familias o Repertorio Universal de Conocimientos útiles" vuodelta 1876 sisältää Astorgan leivosten reseptin. Teoksessa leivosten kerrotaan olevan tunnettu herkku. Vuodelta 1891 peräisin olevan vuosikirjan Anuario Bailly-Bailliere sivulla 1495 mainitaan, että Astorgan kaupungissa on 12 leipomoa, jotka valmistavat Astorgan leivoksia. Vuodelta 1901 peräisin olevan vuosikirjan Anuario Riera sivulla 1167 mainitaan, että Astorgan kaupungissa on 11 leipomoa, jotka valmistavat näitä leivoksia. Vuoden 1916 Anuario Bailly-Bailliere -vuosikirjan sivulla 3179 mainitaan yhdeksän astorgalaisen leipurin nimet, ja lisäksi teoksessa on kahden leipurin mainos. Teoksessa sanotaan kirjaimellisesti, että Astorga on "kuuluisa suklaasta ja leivoksistaan". Kaupungin kauppakamarin tietojen mukaan Astorgasta kuljetettiin vuonna 1930 rautateitse (pohjoiseen ja länteen) 188710 kilogrammaa leivoksia. Ihmiseen liittyvät tekijät: Astorgan leivokset ovat tyypillisiä Astorgassa valmistettuja ja pakattuja leivonnaisia. Siksi maantieteellinen nimi toistuu tuotteen nimessä. Suuri osa leivoksista myydään Astorgassa tyypillisenä tuotteena kaupungin kautta kulkeville matkailijoille. Perinteinen resepti on säilytetty meidän päiviimme saakka, ja tuote myydään tyypillisissä käsintehdyissä rasioissa. Rasioiden valmistajista syntyi oma ammattikuntansa, jonka edustajia kutsuttiin nimellä "cajilleras". He olivat kaupungissa asuvia naisia, joiden tehtävänä oli taitella rasiat niille luonteenomaisella tavalla. Valmistustapa: Tärkein seikka leivosten valmistuksessa ja koostumuksessa on se, että niissä käytetään lehmänmaidosta tehtyä voita. Juuri voin käyttö erottaa ne bollo-, bizcocho- ja magdalena-leivonnaisista. Myös valmistusaineiden laadullinen koostumus on tärkeä tekijä, sillä se vaikuttaa taikinan koostumukseen, jossa pitää olla paljon munaa ja voita. Tärkeä seikka on myös valmistajan "tunnus", joka näkyy leivoksen koostumuksessa ja leipurin omassa valmistustavassa, joka on periytynyt sukupolvelta toiselle meidän päiviimme saakka. Tyypillistä leivoksille on myös tapa, jolla taikina annostellaan erityisiin, käsin valmistettuihin astioihin, joita kutsutaan nimellä "cajillas". Leivokset paistetaan kohtuullisessa lämpötilassa huolehtien siitä, että leivokseen syntyy ns. kyynel. 4.7 Valvontaelin Nimi: Consejo Regulador de la I.G.P. "Mantecadas de Astorga" (Suojatun maantieteellisen merkinnän "Astorgan leivokset" sääntelykomitea) Osoite: C/ Padres Redentoristas 26 E-24700 Astorga (León) Puh. (34) 987 61 82 62 Suojatun maantieteellisen merkinnän "Astorgan leivokset" sääntelyneuvosto täyttää vaatimukset, jotka asetetaan standardissa UNE-EN 45011 ("Sertifiointielimet. Tuotesertifioinnin yleiset vaatimukset", vuoden 1998 versio). 4.8 Merkintä: Pakkauksissa, jotka sisältävät suojatun maantieteellisen merkinnän saaneita leivoksia, on luettava selvästi "Indicación Geográfica Protegida Mantecadas de Astorga", ja niissä pitää olla sääntelykomitean tunnus. Vastaetiketit, jotka ovat suojatun maantieteellisen merkinnän vaatimuksenmukaisuustodistuksia, ovat väärinkäytöksiltä suojattuja tarroja, ja niissä on sääntelykomitean tunnus. Ne kiinnitetään siten, etteivät ne peitä yleisten sääntöjen mukaisia ja laatukäsikirjassa vaadittuja merkintöjä. Vastaetiketit voidaan tunnistaa aakkosnumeerisen tunnuksen avulla, ja sääntelyneuvosto myöntää ne. Sääntelyneuvosto voi painaa etikettejä tai pakkauksia, joissa on tunnuksen ja suojatun maantieteellisen merkinnän numeroinnin lisäksi rekisteröidyn yrityksen etiketti. Ainoastaan suojattujen leivosten myyntiluvan rekisteröidyt haltijat saavat käyttää suojatun maantieteellisen merkinnän vaatimuksenmukaisuustodistusta. 4.9 Kansalliset vaatimukset - joulukuun 2. päivänä 1970 annettu laki N:o 25/1970: Estatuto de la viña, del vino y de los alcoholes (laki viiniköynnöksistä, viinistä ja alkoholista) - maaliskuun 23. päivänä 1972 annettu asetus N:o 835/1972 lain N:o 25/1970 soveltamisesta - tammikuun 25. päivänä 1994 annettu määräys Espanjan lainsäädännön yhteensovittamisesta maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden alkuperänimityksistä ja maantieteellisistä merkinnöistä annetun asetuksen (ETY) N:o 2081/92 kanssa - lokakuun 22. päivänä 1999 annettu kuninkaallinen asetus N:o 1643/1999, jossa säädetään yhteisön suojattujen alkuperänimitysten ja maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjaamista koskevien hakemusten jättämismenettelystä. EY N:o ES/00311/20.8.2003. Täydellisen asiakirjan vastaanottopäivä: 8. lokakuuta 2003.