[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 7.8.2006

KOM(2006) 444 lopullinen

KOMISSION KERTOMUS

Euroopan unionin solidaarisuusrahaston vuosikertomus 2005

KOMISSION KERTOMUS

Euroopan unionin solidaarisuusrahaston vuosikertomus 2005

SISÄLLYSLUETTELO

1. Johdanto 3

2. Vuonna 2005 saadut uudet hakemukset 3

3. Rahoitus 5

4. Seuranta 6

5. Päätökseen saatetut tukitoimenpiteet 6

6. Uuden solidaarisuusrahastoasetuksen valmistelu 7

7. Päätelmät 7

Annex 1 European Union Solidarity Fund applications in 2005 9

Annex 2 Criteria to mobilise the EU Solidarity Fund 10

Annex 3 Determination of the amount of aid 11

Annex 4 Thresholds for major disasters applicable in 2005 12

Annex 5 Proposal for a new Solidarity Fund Regulation 13

1. JOHDANTO

Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisasetus[1] tuli voimaan 15. marraskuuta 2002. Asetuksen 12 artiklassa säädetään, että Euroopan parlamentille ja neuvostolle on esitettävä kertomus rahaston toiminnasta kuluneelta vuodelta. Tässä järjestyksessä kolmannessa kertomuksessa tarkastellaan rahaston toimia vuonna 2005 kolmella alalla, jotka ovat vuoden 2005 aikana saatujen uusien hakemusten käsittely, tuen täytäntöönpanon seuranta sekä täytäntöönpanoraporttien arviointi tukien päättämistä silmällä pitäen.

Lisäksi kertomuksessa esitellään uutta solidaarisuusrahastoasetusehdotusta, jonka komissio esitti 6. huhtikuuta 2005 ja jota sovellettaisiin sen jälkeen, kun nykyisten rahoitusnäkymien voimassaolo vuonna 2006 päättyy.

2. VUONNA 2005 SAADUT UUDET HAKEMUKSET

Vuoden 2005 aikana komissiolle toimitettiin 12 uutta hakemusta tuen saamiseksi solidaarisuusrahastosta. Ne käydään yksityiskohtaisesti läpi liitteessä 1.

Italia haki 14. helmikuuta 2005 tukea Sardiniaa joulukuussa 2004 koetelleiden tulvien johdosta. Tulvien aiheuttamiksi vahingoiksi ilmoitettiin 223 miljoonaa euroa, mikä on alle 7 prosenttia siitä tavanomaisesta suurkatastrofikynnysarvosta, jonka ylityttyä rahastosta voidaan myöntää tukea. Italian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella komissio katsoi, etteivät tulvat täyttäneet asetuksessa säädettyjä poikkeuksellisten alueellisten katastrofien tapauksessa noudatettavia ehtoja (katastrofilla on vakavia ja pitkäaikaisia vaikutuksia huomattavan väestönosan elinoloille ja talouden vakaudelle alueella). Sen vuoksi komissio päätti 10. kesäkuuta 2005 hylätä Italian hakemuksen ja ilmoitti päätöksestä Italian viranomaisille kirjeitse 27. kesäkuuta 2005.

Kreikan viranomaiset toimittivat 22. huhtikuuta 2005 hakemuksen, joka liittyi tulviin Evros-joen alueella Kreikan itärajalla helmikuussa 2005. Kreikka toimitti lisätietoja elo- ja joulukuussa 2005. Koska katastrofin välittömät vahingot olivat yhteensä 135 miljoonaa euroa eli vähemmän kuin 15 prosenttia Kreikkaan sovellettavasta 918 miljoonan euron suurkatastrofikynnysarvosta (0,6 % BKTL:stä), hakemuksen perustana oli poikkeuksellinen alueellinen katastrofi. Tarkasteltuaan hakemusta perusteellisesti komissio päätyi katsomaan, että vaikka tulva olikin aiheuttanut merkittäviä vahinkoja paikallisesti, vahinkoja kärsinyt alue ei ollut valtakunnallisesti katsoen merkittävä eivätkä asetuksessa vahvistetut vakavia ja pitkäaikaisia vaikutuksia elinoloihin ja talouden vakauteen koskevat perusteet täyttyneet. Sen vuoksi komissio päätti 23. joulukuuta 2005 olla ottamatta varoja käyttöön rahastosta. Se ilmoitti päätöksestään Kreikan viranomaisille kirjeitse 13. tammikuuta 2006.

Seuraavissa viidessä tapauksessa komissio päätti ehdottaa budjettivallan käyttäjälle rahaston varojen käyttöönottoa:

Slovakia toimitti 24. tammikuuta 2005 hakemuksen, jonka aiheena oli maata marraskuussa 2004 koetellut myrsky. Slovakian viranomaiset toimittivat täydentäviä tietoja asiasta 1. maaliskuuta 2005. Hakemuksessaan Slovakia arvioi myrskyn välittömien vahinkojen olevan noin 225 miljoonaa euroa. Komissio tarkasteli välittömien vahinkojen määrittämistä käyttäen perustana yhteisen tutkimuskeskuksen tekemiä satelliitti- ja ilmakuvauksia ja tuli siihen tulokseen, että metsävahinkojen arvon laskemista olisi muokattava hieman. Muokkaukset liittyivät fyysisten vahinkojen laajuuteen sekä ennakoituihin istutus- ja kunnossapitokustannuksiin. Välittömiä vahinkoja voitiin ottaa huomioon enintään 195 miljoonaa euroa. Koska määrä ylittää Slovakiaan sovellettavan suurkatastrofikynnysarvon 0,6 % BKTL:stä (172,3 miljoonaa euroa), katastrofia voitiin pitää ”suurena luonnonkatastrofina”, minkä perusteella komissio päätti 6. kesäkuuta 2005 ottaa käyttöön varoja rahastosta. Budjettivallan käyttäjän hyväksyttyä lisätalousarvion allekirjoitettiin 17. lokakuuta 2005 sopimus tuen panemiseksi täytäntöön. Komissio maksoi solidaarisuusrahastosta 5,67 miljoonan euron tuen 7. marraskuuta 2005.

Voimakas myrsky iski 8. tammikuuta 2005 osaan Pohjois-Eurooppaa ja aiheutti vakavaa vahinkoa useammassa maassa. Ruotsi ja Latvia (molemmat 10. maaliskuuta 2005), Viro (14. maaliskuuta 2005) ja Liettua (16. maaliskuuta 2005) toimittivat komissiolle hakemuksen tuen saamiseksi solidaarisuusrahastosta. Myrsky aiheutti näissä neljässä maassa vakavia vahinkoja maa- ja metsätaloudelle, sähkö- ja muille infrastruktuuriverkoille, liikenteelle ja viestinnälle. Vahinkojen kokonaismääräksi arvioitiin 192 miljoonaa euroa Latviassa, 48 miljoonaa euroa Virossa ja 15 miljoonaa euroa Liettuassa. Ruotsissa vahingot olivat erityisen suuret: arviolta lähes 2,3 miljardia euroa.

Koska vahingot ylittivät Ruotsissa, Latviassa ja Virossa maihin sovellettavan kynnysarvon 0,6 prosenttia BKTL:stä (Ruotsi 1,603 mrd. euroa, Latvia 59,092 milj. euroa ja Viro 45,209 milj. euroa), katastrofeja voitiin näissä maissa pitää ”suurina luonnonkatastrofeina”. Liettuassa vahingot jäivät suurkatastrofikynnysarvon (94,264 milj. euroa) alle. Koska Liettuaa kuitenkin koetteli sama myrsky, joka aiheutti suurkatastrofin Latviassa, katsottiin, että tilanteessa täyttyi peruste, jonka perusteella rahastosta voidaan poikkeuksellisesti myöntää tukea myös saman katastrofin koettelemalle naapurimaalle. Niinpä komissio ehdotti 22. elokuuta 2005, että kyseisille neljälle maalle myönnetään tukea yhteensä 92,88 miljoonaa euroa, joista 81,73 miljoonaa Ruotsille, 9,49 miljoonaa Latvialle, 1,29 miljoonaa Virolle ja 0,38 miljoonaa Liettualle. Solidaarisuusrahastotuet maksettiin vuoden 2006 alkupuoliskolla sen jälkeen, kun talousarviomenettely oli saatu päätökseen ja täytäntöönpanosopimukset oli allekirjoitettu.

Voimakkaat tulvat koettelivat huhti–elokuussa 2005 laajoja alueita Keski- ja Itä-Euroopassa ja aiheuttivat vakavia vahinkoja useassa maassa. Bulgaria, Romania ja Itävalta hakivat tukea solidaarisuusrahastosta.

Bulgaria toimitti ensimmäisen, toukokuisiin tulviin liittyvän hakemuksensa 29. heinäkuuta 2005 ja täydentäviä tietoja 29. syyskuuta 2005. Välittömien vahinkojen laajuudeksi arvioitiin yhteensä 222,28 miljoonaa euroa. Bulgarian viranomaiset toimittivat toisen hakemuksen 24. elokuuta 2005 ja siihen liittyviä täydentäviä tietoja 6. lokakuuta 2005. Aiheena olivat elokuun alussa alkaneet tulvat. Jälkimmäisen katastrofin välittömien vahinkojen laajuudeksi arvioitiin yhteensä 237,47 miljoonaa euroa. Koska vahingot ylittivät kummassakin tapauksessa Bulgariaan sovellettavan kynnysarvon 0,6 prosenttia BKTL:stä (103,27 miljoonaa euroa), katastrofeja voitiin pitää ”suurina luonnonkatastrofeina”.

Romania toimitti ensimmäisen, huhtikuisiin tulviin liittyvän hakemuksensa 22. kesäkuuta 2005 ja täydentäviä tietoja 5. elokuuta ja 29. joulukuuta 2005. Välittömien vahinkojen laajuudeksi arvioitiin yhteensä 489,53 miljoonaa euroa. Romanian viranomaiset toimittivat toisen hakemuksen 9. syyskuuta 2005 ja siihen liittyviä täydentäviä tietoja 29. joulukuuta 2005. Aiheena olivat heinäkuussa alkaneet tulvat. Jälkimmäisten tulvien välittömien vahinkojen laajuudeksi arvioitiin yhteensä 1,05 miljardia euroa. Koska vahingot ylittivät kummassakin tapauksessa Romaniaan sovellettavan kynnysarvon 0,6 prosenttia BKTL:stä (302,11 miljoonaa euroa), katastrofeja voitiin pitää ”suurina luonnonkatastrofeina”.

Itävalta toimitti 19. lokakuuta 2005 tukihakemuksen, joka liittyi osissa Vorarlbergin ja Tirolin osavaltioita elokuussa 2005 sattuneisiin tulviin. Itävallan viranomaiset toimittivat lisää tietoja asiasta 12. tammikuuta 2006. Välittömien vahinkojen laajuudeksi arvioitiin yhteensä 591,94 miljoonaa euroa. Koska vahingot jäivät alle Itävaltaan sovellettavan suurkatastrofikynnysarvon 1 336,348 miljoonaa euroa (0,6 % BKTL:stä), hakemuksen perustana oli poikkeuksellinen alueellinen katastrofi. Tämän vuosikertomuksen kattaman jakson päättyessä hakemuksen käsittely oli vielä kesken.

Joulukuun 23. päivänä 2005 komissio päätti ehdottaa varojen ottamista käyttöön rahastosta kahden Bulgarian toimittaman hakemuksen perusteella. Kolmen muun hakemuksen (kaksi katastrofia Romaniassa ja tulva Itävallassa) osalta rahaston käyttöönottopäätökset tehtiin maaliskuussa 2006.

3. RAHOITUS

Slovakiaa ja Pohjois-Eurooppaa koetelleisiin myrskyihin liittyviä tapauksia käsiteltiin kahdessa erillisessä lisätalousarviossa. Budjettivallan käyttäjä hyväksyi Slovakiaan liittyvän alustavan lisätalousarvioesityksen 5/2005[2] 7. syyskuuta 2005. Maksu suoritettiin, kun asiasta oli tehty tukipäätös ja täytäntöönpanosopimus oli allekirjoitettu 17. lokakuuta 2005. Pohjois-Euroopan myrskyyn liittyvät toimet käsittävä alustava lisätalousarvioesitys 6/2005[3] hyväksyttiin vasta vuoden 2005 loppupuolella (17. marraskuuta), joten suurin osa tarvittavista lisätoimista (tukipäätös ja täytäntöönpanosopimus) ja sen vuoksi myös maksut voitiin suorittaa vasta vuoden 2006 puolella. Maksumäärärahat Slovakialle myönnettävään tukeen osoitettiin koheesiorahaston budjettikohdasta. Koska neljään Pohjois-Euroopan myrskyihin liittyvään tapaukseen tarvittiin huomattavan paljon resursseja ja koska budjettimenettelyn silloisessa vaiheessa ei ollut vapaana vastaavia maksumäärärahoja, niitä jouduttiin pyytämään lisää alustavassa lisätalousarvioesityksessä 6/2005. Bulgarian, Romanian ja Itävallan tulvien osalta komissio teki lisätalousarvioesityksen vuoden 2006 talousarvioon. Sitä käsitellään seuraavan vuoden kertomuksessa.

Tukimäärät määritettiin kussakin tapauksessa komission jo aikaisemmin kehittämällä vakiomenettelyllä, jota kuvataan tarkemmin vuosikertomuksessa 2002–2003 (ks. myös tämän kertomuksen liite 3). Vuonna 2005 tukea maksettiin seuraavasti:

Tuensaaja | Katastrofi | Luokka | Tuki (milj. euroa) |

Slovakia | Myrsky | suurkatastrofi | 5,668 |

Ruotsi | Myrsky | suurkatastrofi | 81,725 |

Viro | Myrsky | suurkatastrofi | 1,290 |

Latvia | Myrsky | suurkatastrofi | 9,487 |

Liettua | Myrsky | naapurimaa | 0,379 |

Yhteensä | 98,548 |

4. SEURANTA

Komissio teki vuonna 2005 kaksi seurantakäyntiä, jotka molemmat liittyivät solidaarisuusrahastosta tulvien johdosta myönnettyjen tukien täytäntöönpanoon. Ranskaan helmikuussa tehdyn käynnin aiheena oli heinäkuussa 2004 ja Maltaan tehdyn käynnin aiheena marraskuussa 2004 maksettu solidaarisuusrahastotuki. Asianomaiset viranomaiset suhtautuivat suopeasti kumpaankin seurantakäyntiin, joiden yhteydessä voitiin käsitellä teknisiä kysymyksiä, kuten menojen tukikelpoisuutta ja valvontaa. Samalla komissio sai käsityksen solidaarisuusrahaston aikaansaamasta lisäarvosta ja pystyi keräämään tietoja täytäntöönpanojärjestelmistä. Molemmissa tapauksissa todettiin, että tuen täytäntöönpanoa varten oli luotu tarkoituksenmukainen, tehokas ja avoin järjestelmä, että täytäntöönpano edistyi erittäin tyydyttävään tahtiin ja että seuranta- ja valvontavelvollisuuksien toteuttamiseksi oli ryhdytty asianmukaisiin toimiin.

5. PÄÄTÖKSEEN SAATETUT TUKITOIMENPITEET

Asetuksen (EY) N:o 2012/2002 8 artiklan 2 kohdassa säädetään, että edunsaajavaltion on toimitettava viimeistään kuuden kuukauden kuluttua tuen maksamista seuraavan yhden vuoden määräajan päättymisestä kertomus tuen käyttämisestä siihen liittyvine selvityksineen tuen käyttöön liittyvistä menoista (jäljempänä ”tarkastuslausuma”). Tämän menettelyn jälkeen komissio päättää rahaston tukitoimenpiteen.

Vuonna 2004 toimitettujen täytäntöönpanoraporttien aiheina olevista tapauksista komissio päätti Ranskalle myönnetyn tukitoimenpiteen 22. helmikuuta 2005. Elokuussa 2005 komissio sai lisäselvityksiä Saksalle myönnettyyn tukeen (vuoden 2002 tulvat) liittyvään osalausumaan, jonka osalta oli vielä tehtävä menojen tarkistus. Sen jälkeen komissio päätti tukitoimenpiteen 3. marraskuuta 2005. Komissio päätti Tšekille myönnetyn tukitoimen (vuoden 2002 tulvat) saatuaan lisätietoja touko-, elo- ja syyskuussa. Selvitysten aiheena oli erityisesti tukikelpoisella kaudella käyttämättä jääneen tuen määrä. Tšekin viranomaiset täsmensivät 18. tammikuuta 2006, että loppusaldo osoitti käyttämättömän tuen määräksi 390 524,32 euroa. Komissio käynnisti menettelyt varojen perimiseksi takaisin ja lähetti Tšekin viranomaiselle veloitusilmoituksen 16. helmikuuta 2006.

Vuonna 2005 komissio sai lopulliset täytäntöönpanokertomukset tuista, jotka oli myönnetty vuonna 2003 Espanjalle (Prestige-tankkerin öljyvuoto), Italialle (Molisen maanjäristys ja Etna-tulivuoren purkautuminen) ja Portugalille (metsäpalot). Tämän vuosikertomuksen kattaman jakson päättyessä näiden täytäntöönpanokertomusten käsittely oli vielä kesken.

6. UUDEN SOLIDAARISUUSRAHASTOASETUKSEN VALMISTELU

Vuoden 2005 alkukuukausina komissio viimeisteli ehdotuksensa uudeksi solidaarisuusrahastoasetukseksi,[4] joka sitten hyväksyttiin 6. huhtikuuta 2005 osana vuosien 2007–2013 rahoituskehykseen liittyvää säädöspakettia. Alkuperäinen ajatus yhdistää Euroopan tasolla olemassa olevat ja suunnitellut kriisimekanismit yhteen ”yhteisvastuun ja nopean toiminnan välineeseen”, kuten rahoitusnäkymistä 14. heinäkuuta 2004 annetussa komission tiedonannossa[5] kaavailtiin, oli hylättävä, koska tarvittavat oikeusperustat eivät sopineet yhteen toistensa kanssa.

Niinpä komissio tarkisti lähestymistapaansa ja päätti tarkastella pelastuspalveluja ja solidaarisuutta erikseen. Uusi solidaarisuusrahastoehdotus, joka sisältää erinäisiä innovatiivisia tekijöitä sekä vaikutustenarvioinnin, toimitettiin Euroopan parlamentille ja neuvostolle 8. huhtikuuta 2005.

Ehdotuksen olennaiset uudet tekijät ovat seuraavat: luonnonkatastrofien lisäksi rahaston alaan on otettu teolliset ja teknologiset katastrofit, kansanterveydelliset hätätilanteet ja terroriteot; rahastotuen käyttökynnystä on alennettu 1 miljardiin euroon tai 0,5 prosenttiin BKTL:stä; mahdollisuus ottaa rahaston varoja käyttöön poikkeuksellisesti myös silloin kun vahingot jäävät kynnysarvon alle (nk. alueellisten katastrofien perusteet) on poistettu; rahastosta voidaan suorittaa ennakkomaksuja. Nykyistä ja ehdotettua asetusta vertaillaan liitteessä 5.

Lainsäädäntömenettelyssä edistyttiin vuonna 2005 vain hieman. Euroopan parlamentissa ensimmäinen näkemystenvaihto asetusehdotuksesta käytiin aluekehitysvaliokunnassa. Neuvostossa puolestaan finanssineuvosten työryhmä keskusteli ehdotuksesta ensin lokakuussa ja sitten marraskuussa päätelmiä kuitenkaan tekemättä. Ehdotus esitettiin myös pelastuspalvelutyöryhmälle. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea suhtautui ehdotukseen esittelijän ja erityisen työryhmän kanssa järjestettyjen tapaamisten jälkeen yleisesti ottaen myönteisesti lausunnossaan 27. lokakuuta 2005 (CESE 1256/2005).

7. PÄÄTELMÄT

Vuonna 2005 saatiin kaikkiaan 12 uutta hakemusta tuen saamiseksi solidaarisuusrahastosta. Kaikissa yhdeksässä suureen luonnonkatastrofiin liittyvässä tapauksessa komissio pystyi toimitettuja tietoja huolellisesti tarkasteltuaan ehdottamaan varojen ottamista käyttöön rahastosta. Neuvosto, Euroopan parlamentti ja budjettivallan käyttäjä tukivat ehdotuksia. Vuonna 2005 komissio ehdotti kaikkiaan 205 miljoonan euron ottamista käyttöön (728 milj. euroa vuonna 2002, 107,1 milj. euroa vuonna 2003 ja 19,6 milj. euroa vuonna 2004).

Kahden vuonna 2005 alueelliseen katastrofiin liittyvän poikkeuksellisen perusteen nojalla lähetetyn hakemuksen kohdalla päätettiin, ettei rahaston varojen käyttöönottoa ehdoteta. Kyseisissä tapauksissa vahvistuivat ne aiemmat kokemukset, joiden mukaan tämä poikkeuksellinen peruste – joka komission on asetuksen mukaan tutkittava ”erittäin tarkkaan” – on suhteellisen vaikea täyttää. Jäsenvaltiot ja komissio käyttivät runsaasti aikaa ja vaivaa valmistellakseen ja arvioidakseen hakemuksia, jotka liittyivät pienehköihin alueellisiin katastrofeihin ja tulivat säännönmukaisesti hylätyiksi.

Yksi keskeisistä muutoksista ehdotetussa uudessa solidaarisuusrahastoasetuksessa onkin siksi se, että rahaston varojen käyttöönoton perusteena käytetään pelkästään vahinkojen määrään liittyviä kynnysarvoja. Nykyisten poikkeuksellisten alueelliseen katastrofiin liittyvien (ei-määrällisten) perusteiden poistamista kompensoidaan laskemalla määrällisten kynnysarvojen tasoa. Yhdessä nämä kaksi toimenpidettä parantaisivat solidaarisuusrahaston toiminnan avoimuutta. Näin vältettäisiin se valtava turhautuminen, joka syntyy, kun jäsenvaltioiden viranomaisten vaivalla valmistelemat hakemukset tulevat hylätyiksi, koska poikkeukselliset perusteet on erittäin vaikea täyttää. Uusi solidaarisuusrahastoasetus antaisi jäsenvaltioiden viranomaisille selkeämmän kuvan siitä, milloin rahastosta voisi saada tukea katastrofista toipumiseen. Komission yksiköt ovat suhtautuneet myönteisesti jäsenvaltioiden viranomaisten pyyntöihin saada solidaarisuusrahastoasetukseen ja hakemusten valmisteluun liittyviä teknisiä tietoja.

Komission jäsenten 6. huhtikuuta 2005 hyväksymä asetusehdotus on parhaillaan Euroopan parlamentin ja neuvoston käsiteltävänä. Ehdotus ja etenkin sen tukikelpoisuussäännökset saivat Euroopan parlamentin eri valiokuntien käsittelyssä runsaasti kannatusta. Vaikka ehdotuksen eteneminen neuvostossa jäi vuonna 2005 sangen vähäiseksi, komissio pyrkii tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa saamaan ehdotuksesta sopimuksen neuvoston kanssa vuonna 2006, jolloin tähän merkittävään unionin toimintavälineeseen ehdotetut parannukset voisivat tulla voimaan 1. tammikuuta 2007.

Annex 1 European Union Solidarity Fund applications in 2005

Country | GNI 2003 | 0.6% of GNI | Major disaster threshold 2005 |

AT | ÖSTERREICH | 222 725 | 1 336.348 | 1 336.348 |

BE | BELGIQUE-BELGIË | 274 660 | 1 647.960 | 1 647.960 |

BG | BALGARIJA | 17 212 | 103.274 | 103.274 |

CY | KYPROS | 11 530 | 69.178 | 69.178 |

CZ | ČESKA REPUBLIKA | 76 416 | 458.495 | 458.495 |

DE | DEUTSCHLAND | 2 114 180 | 12 685.080 | 3 118.381* |

DK | DANMARK | 186 548 | 1 119.289 | 1 119.289 |

EE | EESTI | 7 535 | 45.209 | 45.209 |

EL | ELLADA | 153 007 | 918.043 | 918.043 |

ES | ESPAÑA | 734 748 | 4 408.488 | 3 118.381* |

FI | SUOMI/FINLAND | 141 973 | 851.838 | 851.838 |

FR | FRANCE | 1 560 079 | 9 360.474 | 3 118.381* |

HR | HRVATSKA | 25 526** | 153.158 | 153.158 |

HU | MAGYARORSZÁG | 69 479 | 416.876 | 416.876 |

IE | IRELAND | 112 943 | 677.659 | 677.659 |

IT | ITALIA | 1 286 896 | 7 721.373 | 3 118.381* |

LT | LIETUVA | 15 710 | 94.261 | 94.261 |

LU | LUXEMBOURG (G-D) | 21 206 | 127.235 | 127.235 |

LV | LATVIJA | 9 849 | 59.092 | 59.092 |

MT | MALTA | 4 324 | 25.943 | 25.943 |

NL | NEDERLAND | 447 701 | 2 686.206 | 2 686.206 |

PL | POLSKA | 182 019 | 1 092.112 | 1 092.112 |

PT | PORTUGAL | 128 143 | 768.860 | 768.860 |

RO | ROMÂNIA | 50 352** | 302.114 | 302.114 |

SE | SVERIGE | 267 209 | 1 603.252 | 1 603.252 |

SI | SLOVENIJA | 24 400 | 146.402 | 146.402 |

SK | SLOVENSKÁ REPUBLIKA | 28 716 | 172.297 | 172.297 |

TR | TÜRKIYE*** | 210 450 | 1 262.698 | 1 262.698 |

UK | UNITED KINGDOM | 1 622 278 | 9 733.667 | 3 118.381* |

* ~ EUR 3 billion in 2002 prices

** GDP (GNI not available)

*** eligible for aid only after formal opening of accession negotiations

Annex 5 Proposal for a new Solidarity Fund Regulation - Synopsis of main features

Current Solidarity Fund Regulation | Proposed new Regulation |

Entry into force | November 2002 | January 2007 |

Geographical scope | Member States and candidate countries after formal opening of accession negotiations | no change |

Application deadline | 10 weeks after first damage | no change |

Applicant | national government only | no change |

Thematic scope | “mainly” major natural disasters (health treats and terrorism excluded) | major disasters resulting from - natural disasters - industrial and technological disasters - public health emergencies - acts of terrorism |

Eligibility criteria | total direct damage above threshold neighbouring country exceptional mobilisation for extraordinary regional disasters | total direct damage above threshold neighbouring country political criterion abolition of exceptional regional disaster criteria |

Threshold (to be met per applicant state) | In relation to above: total direct damage above EUR 3 bn or 0.6% of GNI, whichever is the lower no threshold if major disaster in neighbouring country recognised major part of population affected, lasting repercussions on living conditions and economic stability of affected region | In relation to above: total direct damage above EUR 1 bn or 0.5% of GNI, whichever is the lower no threshold if major disaster in eligible neighbouring country recognised political decision of the Commission: limited to cases where damage is inappropriate criterion (health threats, terrorism) |

Eligible operations | Emergency operations - to restore to working order basic infrastructures - to secure protective infrastructure - pay for emergency services and provisional housing, - for protection of cultural heritage - cleaning up No compensation of private damage | As now, plus - medical, psychological and social assistance to the direct victims of acts of terrorism and their families - protection of the population against imminent health threats, including the replacement of vaccine, drugs, medical products and medical equipment used up during an emergency |

Implementation period | 1 year following payment of grant | 18 months from first damage |

Budgetary procedure | Full budgetary procedure involving EP and Council following a Commission proposal for an amending budget in each case | no change |

Advance payments | not possible | upon request of applicant state: 5% of the estimated cost of eligible operations, maximum EUR 3 million to be made available rapidly through internal budget transfer |

Payment of grant | 100% up front upon conclusion of the implementation agreement with beneficiary state, no co-financing obligation | no change |

Implementation | Under full responsibility of beneficiary state Minimum requirements on monitoring and reporting Final report 6 months after end of grant | no change |

Technical assistance | not available | up to EUR 2 million/year for external expertise |

[1] Neuvoston asetus (EY) N:o 2012/2002 (jäljempänä ”asetus”), annettu 11. marraskuuta 2002, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta (EYVL L 311/3, 14.11.2002).

[2] SEK(2005) 758, 6.6.2005.

[3] SEK(2005) 1083, 8.9.2005.

[4] Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta (KOM(2005) 108 lopullinen, 6.4.2005).

[5] KOM(2004) 101.