I. JOHDANTO

Tämä on kahdeskymmenes raportti edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia. Siinä käsitellään seuraavien kahden pääpilarin alalla tapahtunutta kehitystä: terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden ja niiden tukimekanismien torjunta sekä puolustusvalmiuden ja selviytymiskyvyn parantaminen kyseisten uhkien varalta.

Turvallisuus on ollut Junckerin komission asialistan kärjessä alusta alkaen. Huhtikuussa 2015 hyväksyttiin Euroopan turvallisuusagenda ja huhtikuussa 2016 annettiin tiedonanto toimivan ja todellisen turvallisuusunionin perustamisen valmistelusta. Niiden pohjalta EU reagoi koordinoidusti terrori-iskuihin ja muihin kasvaviin turvallisuushaasteisiin, mikä on edistänyt merkittävästi EU:n kollektiivista turvallisuutta. On yhä ilmeisempää, että nykyiset turvallisuushaasteet – olipa kyse sitten terrorismista, järjestäytyneestä rikollisuudesta, kyberhyökkäyksistä, disinformaatiosta tai muista kehittyvistä kyberuhkista – ovat yhteisiä uhkia. Sellainen kollektiivisen turvallisuuden taso, jota EU:n kansalaiset perustellusti edellyttävät ja odottavat, voidaan saavuttaa ainoastaan yhteistyöllä. Yhteisymmärrys tästä asiasta on ollut perustana edistymiselle kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia. Kansalaisten suojelemisen parissa työskentelevien kansallisten viranomaisten tarpeiden perusteella on EU:n tasolla annettavassa tuessa keskitytty lainsäädännöllisiin ja operatiivisiin toimenpiteisiin, joiden yhteydessä yhteisellä toiminnalla voi olla vaikutusta jäsenvaltioiden turvallisuuteen. Tätä työtä on tehty tiiviissä yhteistyössä Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa, ja siitä on kerrottu täysin avoimesti suurelle yleisölle. Sen yhteydessä on myös noudatettu kaikilta osin perusoikeuksia, sillä unionin turvallisuus voidaan varmistaa ainoastaan silloin, kun kansalaiset voivat luottaa perusoikeuksien kunnioittamiseen.

EU on torjunut terrorismia kaventamalla terroristien tilaa toimia. Uudet säännöt vaikeuttavat terroristien mahdollisuuksia hankkia räjähteitä, ampuma-aseita ja rahoitusta ja rajoittavat heidän liikkumistaan. EU on tehostanut tiedonvaihtoa, jotta etulinjassa työskentelevillä, poliiseilla ja rajavartijoilla, olisi tehokas pääsy tarkkoihin ja kattaviin tietoihin. Samalla on hyödynnetty parhaalla tavalla olemassa olevia tietoja, korjattu puutteita ja poistettu katvealueita. Jotta vapaan liikkuvuuden alue ilman sisärajatarkastuksia on turvallinen, edellytyksenä on ulkorajojen vahva suojaaminen. Euroopan parlamentti ja neuvosto pääsivät maaliskuussa 2019 yhteisymmärrykseen entisestään vahvistetusta ja täysin varustellusta eurooppalaisesta raja- ja merivartiostosta. Uuden asetuksen on määrä tulla voimaan joulukuun alussa 2019. EU on tarjonnut paikallisten yhteisöjen toimijoille foorumin ja rahoitusta radikalisoitumisen torjumista ja väkivaltaisen ääriajattelun ehkäisemistä koskevien parhaiden käytäntöjen vaihtamista varten ja ehdottanut uusia sääntöjä, joilla terroristinen verkkosisältö poistetaan tehokkaasti. EU:n tuki on auttanut parantamaan kaupunkien kykyä selvitä hyökkäyksistä. Toimintasuunnitelmat tukevat julkisten tilojen suojelemista ja parantavat toimintavalmiutta kemiallisia, biologisia sekä säteily- ja ydinturvallisuuteen liittyviä riskejä vastaan. EU on torjunut kyberturvallisuuteen liittyviä ja kyberympäristön hyväksikäyttöön perustuvia uhkia. Se on hyväksynyt uuden EU:n kyberturvallisuusstrategian ja asiaan liittyvää lainsäädäntöä ja torjunut disinformaatiota, jotta vaalejamme voidaan suojella paremmin. Kriittisen digitaalisen infrastruktuurimme turvallisuuden parantamista jatketaan. Tähän kuuluu yhteistyön tehostaminen 5G-verkkojen kyberturvallisuuden osalta koko Euroopassa.

Tekemistä on silti vielä paljon. Suorana verkkolähetyksenä esitetty hyökkäys synagogaan ja kahden kansalaisen surma Hallessa, Saksassa, 9. lokakuuta 2019 oli järkyttävä muistutus väkivaltaisen äärioikeistolaisuuden ja juutalaisvihan uhkasta. Se nosti myös jälleen kerran esille sen, kuinka internetiä käytetään väärin terroristisen propagandan levittämisessä, ja siten tarpeen laatia EU:n laajuiset säännöt terroristisen verkkosisällön poistamisesta. Oikeus- ja sisäasioiden neuvosto keskusteli 7.–8. lokakuuta 2019 väkivaltaisesta äärioikeistolaisuudesta ja terrorismista. Se korosti tarvetta lisätä toimia, joihin kuuluu muun muassa laittoman äärioikeistolaisen sisällön leviämisen torjuminen verkossa ja verkon ulkopuolella. Samoihin aikoihin tapahtunut kolmen poliisin ja yhden muun työntekijän murha Pariisin pääpoliisiasemalla 3. lokakuuta 2019 osoittaa, että jihad-terrorismin uhka on yhä todellinen ja että käynnissä olevia toimia jäsenvaltioiden tukemiseksi tämän uhkan torjumisessa on jatkettava. Isisin/Da’eshin vangittujen jäsenten pakenemisella Pohjois-Syyrian viimeaikaisten tapahtumien yhteydessä voi olla vakavia vaikutuksia turvallisuuteen Euroopassa. On tärkeää, että jäsenvaltiot hyödyntävät olemassa olevia tietojärjestelmiä kokonaisvaltaisesti, jotta ne voivat havaita ja tunnistaa terrorismiin syyllistyvät vierastaistelijat, kun nämä ylittävät ulkorajoja. Myös taistelukenttätietoja käytetään, kun terrorismiin syyllistyviä vierastaistelijoita asetetaan syytteeseen.

Tässä raportissa kerrotaan viimeaikaisesta edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia ja nostetaan esiin toiminta-alueita, joilla tarvitaan lisätoimia. Raportissa esitetään tilannekatsaus 5G-verkkojen kyberturvallisuuden osalta sovittujen toimenpiteiden täytäntöönpanosta ja erityisesti 9. lokakuuta 2019 julkaistusta EU:n riskinarviointiraportista ja disinformaation torjunnasta.

Raportissa keskitytään erityisesti turvallisuusunionissa tehtävän yhteistyön ulkoiseen ulottuvuuteen, jonka osalta EU on allekirjoittanut kahdenväliset terrorismin vastaiset järjestelyt Albanian ja Pohjois-Makedonian tasavallan kanssa. Siinä käsitellään myös edistymistä kolmansien kumppanimaiden kanssa matkustajarekisteritietojen vaihtamisessa tehtävässä yhteistyössä. Lisäksi komissio esitti yhdessä tämän raportin hyväksymisen kanssa pyynnön saada käynnistää neuvottelut EU:n ja Uuden-Seelannin välisestä sopimuksesta henkilötietojen vaihdosta vakavan rikollisuuden ja terrorismin torjumiseksi.

II. LAINSÄÄDÄNTÖPRIORITEETTIEN TOTEUTTAMINEN

1.Radikalisoitumisen ehkäiseminen verkossa ja yhteisöissä

Radikalisoitumisen ehkäiseminen on terrorismin aiheuttamien uhkien torjumiseksi toteutettavien EU:n toimien kulmakivi. Tältä osin terroristien toiminnan merkittävin taistelukenttä 2000-luvulla on ollut internet. Tiloissa, joissa radikalisoituneet yksilöt voivat olla yhteydessä toisiinsa ja jakaa sisältöä, voivat kehittyä sekä jihad-ääriliikkeiden että äärioikeistolaisten maailmanlaajuiset ja laajenevat verkostot. Siksi komissio jatkaa kaksitahoista lähestymistapaansa verkossa tapahtuvaa radikalisoitumista vastaan. Sen yhteydessä laittoman terroristisen verkkosisällön poistamista varten ehdotettujen sääntöjen on määrä vahvistaa vapaaehtoista kumppanuutta verkkoalustojen kanssa.

Tämän kannalta tärkeässä osassa on verkossa tapahtuvan terroristisen sisällön levittämisen estämisestä annettu lainsäädäntöehdotus. Se sisältää selvät säännöt ja suojatoimet, joiden mukaan verkkoalustojen on poistettava terroristinen sisältö tunnin kuluessa toimivaltaisten viranomaisten lähettämän perustellun pyynnön vastaanottamisesta ja toteutettava ennakoivia toimenpiteitä, jotka ovat oikeassa suhteessa terroristiselle sisällölle altistumisen tasoon. Toimielinten väliset neuvottelut Euroopan parlamentin ja neuvoston välillä ovat käynnissä, ja ensimmäinen kolmikantakokous järjestettiin 17. lokakuuta 2019. Kun otetaan huomioon terroristisen verkkosisällön aiheuttama uhka, komissio kehottaa lainsäätäjiä pääsemään yhteisymmärrykseen lainsäädäntöehdotuksesta vuoden 2019 loppuun mennessä.

Lainsäädäntöehdotus täydentää EU:n internetfoorumin välityksellä tapahtuvaa vapaaehtoista kumppanuutta internetpalveluntarjoajien ja muiden sidosryhmien kanssa. Tämä vuonna 2015 perustettu foorumi on kannustanut internetpalveluntarjoajia toimimaan ennakoivasti, jotta ne voisivat tunnistaa ja poistaa terroristisen verkkosisällön. Foorumi on myös viitoittanut tietä toimialajohtoiselle aloitteelle ”yhteisestä avainsanatietokannasta” ja maailmanlaajuisen terrorisminvastaisen internetfoorumin perustamiselle. EU:n lainvalvontaviraston Europolin osana toimivalla internetsisältöä koskevia ilmoituksia tekevällä EU:n yksiköllä on ollut keskeinen merkitys internetpalveluntarjoajien kanssa tehtävän yhteistyön vahvistamisessa ja EU:n internetfoorumin yleisten tavoitteiden edistämisessä. EU:n jäsenvaltiot ja internetpalveluntarjoajien johtavat edustajat sitoutuivat 7. lokakuuta 2019 järjestetyssä EU:n internetfoorumin viimeisimmässä ministerikokouksessa tekemään yhteistyötä niin kutsutun EU:n kriisisäännöstön puitteissa. EU:n kriisisäännöstössä on määritetty kynnysarvot tehostettua yhteistyötä varten ja luotu uusia tapoja tehostaa kriiseihin reagoimista. Tämä työ on osa kansainvälisen tason ponnisteluja, joilla Christchurchin toimintakehotus pannaan täytäntöön. Sen avulla pyritään varmistamaan koordinoitu ja nopea reagointi, jotta voidaan torjua terroristisen tai äärioikeistolaisen viraali- ja verkkosisällön leviämistä.

Näiden verkossa tapahtuvan radikalisoitumisen estämistä koskevien toimenpiteiden lisäksi komissio tukee jatkossakin kansallisen ja paikallisen tason ponnisteluja, joilla estetään ja torjutaan radikalisoitumista kentällä. EU antaa radikalisoitumisen torjunnan EU-verkostossa saadun laaja-alaisen kokemuksen ja asiantuntemuksen pohjalta kohdennettua tukea paikallisille toimijoille, kuten kaupungeille, ja tarjoaa mahdollisuuksia toimijoiden, tutkijoiden ja päätöksentekijöiden väliselle vaihdolle. Verkosto on antanut esimerkiksi ohjeita ja järjestänyt työpajoja toimivaltaisten viranomaisten tukemiseksi konfliktialueilta peräisin olevien lasten käsittelyssä. Radikalisoitumisen torjunnan EU-verkostossa toteutettujen toimien jatkuvuuden varmistamiseksi komissio on käynnistänyt uutta puitesopimusta koskevan menettelyn Sopimuksen arvoksi arvioidaan 61 miljoonaa euroa neljän vuoden ajalla ja sen on määrä tulla voimaan vuonna 2020.

Jotta terroristisen verkkosisällön aiheuttamaa uhkaa voidaan torjua, komissio kehottaa Euroopan parlamenttia ja neuvostoa

·saattamaan päätökseen neuvottelut lainsäädäntöehdotuksesta terroristisen verkkosisällön leviämisen torjumisesta vuoden loppuun mennessä.

2. Vahvemmat ja älykkäämmät tietojärjestelmät sisäisen turvallisuuden, rajaturvallisuuden ja muuttoliikkeen hallinnan tueksi

EU on tehostanut tiedonvaihtoa, mikä on helpottanut henkilöllisyyspetosten torjuntaa, tehostanut rajatarkastuksia, nykyaikaistanut Euroopan laajuisia lainvalvontatietokantoja, poistanut tietoaukkoja ja vahvistanut EU:n lainvalvontavirastoa Europolia. Tässä yhteydessä keskeistä on EU:n tietojärjestelmien yhteentoimivuus, joka tarkoittaa olemassa olevien tietojen hyödyntämistä parhaalla mahdollisella tavalla ja katvealueiden poistamista. Kun etulinjassa työskentelevien tarpeisiin vastataan, yhteentoimivuuden myötä tiedot ovat nopeammin ja järjestelmällisemmin lainvalvojien, rajavartijoiden ja maahanmuuttoviranomaisten saatavilla, mikä auttaa parantamaan sisäistä turvallisuutta ja rajaturvallisuutta.

Yhteentoimivuus ja kaikki siihen liittyvä innovointi hyödyttävät kuitenkin sisäisen turvallisuuden, rajaturvallisuuden ja muuttoliikkeen hallintaa kentällä vain siinä tapauksessa, että kukin jäsenvaltio panee tähän liittyvän lainsäädännön täytäntöön kaikilta osin. Siksi yhteentoimivuuden täytäntöönpano on ensisijaista turvallisuusunionissa sekä poliittisella että teknisellä tasolla. Komissio ja vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava Euroopan unionin virasto (eu-LISA) tukevat jäsenvaltioita tarjoamalla asiantuntemusta ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa. Ne käyttävät tässä yhteydessä kansallisten koordinaattorien verkostoa ja laativat tulostaulun, joka tuo käyttöön tehokkaat valvonta- ja koordinointijärjestelyt. EU:n virastojen, kaikkien jäsenvaltioiden ja Schengenin säännöstöön osallistuvien maiden välinen tiivis yhteistyö on ensisijaisen tärkeää, jotta sisäiseen turvallisuuteen, rajaturvallisuuteen ja muuttoliikkeen hallintaan liittyvien EU:n tietojärjestelmien täyttä yhteentoimivuutta koskeva kunnianhimoinen tavoite saavutetaan viimeistään vuonna 2020.