Alueiden komitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Tietojen ja taitojen Eurooppaan"

(98/C 180/09)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle aiheesta "Tietojen ja taitojen Eurooppaan" (),

ottaa huomioon Euroopan komission 13. tammikuuta 1998 perustamissopimuksen 198 c artiklan ensimmäisen kohdan mukaisesti tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon 15. tammikuuta 1998 tekemänsä päätöksen antaa lausunnon valmistelu valiokunta 6:n "Koulutus" tehtäväksi,

ottaa huomioon valiokunta 6:n "Koulutus" 16. tammikuuta 1998 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 432/97 rev, jonka esittelijä oli Kenneth Bodfish,

sekä

toteaa, että Amsterdamin sopimus sisältää yhteisön jäsenmaiden sitoumuksen "edistää kansojensa mahdollisimman korkeaa tiedontasoa luomalla laajat mahdollisuudet koulutuksen saantiin sekä jatkuvan koulutuksen avulla",

katsoo, että aiheesta "Valkoinen kirja koulutuksesta kohti kognitiivista yhteiskuntaa" antamansa lausunnon () mukaisesti, että elinikäiselle oppimiselle on yhä enemmän kysyntää ja että mahdollisuus tähän on tuotava kaikkien kansalaisten ulottuville ja että sijoittaminen tietoihin ja taitoihin on erittäin tärkeää työttömyyden hillitsemiseksi, kilpailukyvyn parantamiseksi ja sosiaalisen eristäytymisen ehkäisemiseksi,

katsoo, että lausunnossaan aiheesta "Ehdotus parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön Sokrates-toimintaohjelmasta tehdyn päätöksen 819/95/EY muuttamisesta" (), komitea totesi, että koulutusohjelmiin panostaminen ei pelkästään edistä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta yhteisössä, vaan myös auttaa todellisen "kansalaisten Euroopan" muodostumista vahvistamalla kulttuurisen monimuotoisuuden ymmärrystä ja solidaarisuutta EU:ssa,

hyväksyi 12. 13. maaliskuuta 1998 pitämässään 22. täysistunnossa (maaliskuun 13. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1. Johdanto

1.1. "Tietojen ja taitojen Eurooppaan" -tiedonannossa hahmotellaan koulutuksen ja nuoria koskevien yhteisötoimien suuntaviivoja vuosiksi 2000 2006. Tällä hetkellä käynnissä olevat Sokrates-, Leonardo- ja Youth-ohjelmat päättyvät vuonna 1999, ja uusista koulutusta ja nuoria koskevista yhteisöohjelmista tehdään päätökset siten, että uudet säännökset voivat tulla voimaan 1. tammikuuta 2000.

1.2. Komissio toteaa haasteiden laajuuteen viitaten, että koulutusta ja nuoria koskevat toimet on integroitava paremmin toisiinsa. Tiedonannossa korostetaan myös sitä, että kerrallaan on mahdollista keskittyä vain rajoitettuun määrään tavoitteita, joita ovat mm.: eurooppalaisten koulutusmahdollisuuksien täysimittainen avaaminen kaikille Euroopan kansalaisille, uusien resurssien kehittäminen ja hyvien käytäntöjen levittäminen koulutuksen alalla.

2. Yleistä

2.1. AK suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on sitoutunut "tietoyhteiskuntaan" ja siihen liittyviin tavoitteisiin, joiden mukaan tietoyhteiskunnan ei pidä toimia uutena yhteiskunnallisen syrjäytymisen syynä. AK tukee pyrkimystä taata paras mahdollinen tietotaso eurooppalaisille riippumatta heidän iästään ja yhteiskunnallisesta asemastaan. AK viittaa tietotason ja taloudellisen kilpailukyvyn väliseen elimelliseen yhteyteen ja antaa tukensa Amsterdamin sopimuksessa esitetylle tavoitteiden tärkeysjärjestykselle ja yhteisöaloitteille, joilla pyritään alentamaan pitkäaikais- ja erityisesti nuorisotyöttömyyttä. Samalla AK painottaa näkemystä, että kaikilla Euroopan kansalaisilla on oikeus koulutukseen ja että tällä on merkitystä paljon laajemmalti kuin vain ammatillisessa ja taloudellisessa mielessä.

2.2. AK kehottaa komissiota jatkamaan vuonna 1996 Euroopassa järjestetyn elinikäisen oppimisen teemavuoden periaatteiden ja strategioiden kehittelyä ja konkreettisesti hyödyntämään teemavuonna saavutettuja tuloksia. Tältä pohjalta AK haluaisi pitää "elinikäisen oppimisen" käsitettä esillä keskusteltaessa tulevasta koulutuspolitiikasta.

2.3. AK katsoo, että käsitteen "elinikäinen opiskelu" lisääntyvä käyttö merkitsee "kognitiivisen yhteiskunnan" kehittymistä, jossa oppiminen on jatkuvasti läsnä ihmisen elämän eri vaiheissa kattaen opiskelun oppilaitoksissa ja muutoin tapahtuvan epävirallisen opiskelun. Kyse on käsitteestä, joka on aidosti kokonaisvaltainen ja jonka avulla pyritään oppimisprosessiin osallistuvien määrän lisäämiseen siten, että jokainen ikään, syntyperään, sukupuoleen tai taloudelliseen asemaan katsomatta voisi hyödyntää kykynsä maksimaalisesti nopeasti muuttuvan maailman haasteita kohdattaessa. Yhteisötoimin pitäisi panostaa siihen, että mahdollisuus tiedon hankkimiseen on kaikkien ulottuvilla. Euroopassa on paljon ihmisiä, jotka eivät ole vuosikausiin olleet koulutuksessa. Yhteisötoimin pitäisi luoda strategioita, joilla kannustetaan näiden ihmisten paluuta koulutuksen piiriin. Kyse on siitä, miten oppimisen yhteiskuntaan osallistumisen mahdollisuuksia laajennetaan niihin ryhmiin, jotka tällä haavaa ovat aliedustettuina koulutustilaisuuksien hyödyntäjinä. Kyse on myös sellaisen strategian luomisesta, jolla synnytetään koulutuskysyntää ja halua kouluttautua.

2.4. AK suhtautuu myönteisesti tiedonannon sisältämiin arvolausumiin, jotka koskevat syrjäytymisen ehkäisyä, aktiivista kansalaisuutta ja yhtäläisiä mahdollisuuksia. Oppimisen yhteiskunnan tulee nojautua tasa-arvon ja yhtäläisten koulutuksen hyödyntämismahdollisuuksien periaatteille, jotta enemmistö Euroopan kansalaisista voisi osallistua siihen koko elämänsä ajan. Vaikka yleisesti ollaankin sitä mieltä, että koulutettu väestö on resurssi kilpailun yhä voimakkaammin sävyttämässä maailmantaloudessa, AK haluaa korostaa näkökulmaa, että osallistuminen kognitiiviseen yhteiskuntaan on tärkeää kaikille Euroopan kansalaisille, olipa kyse sitten taloudellisista, yhteiskunnallisista tai henkilökohtaisista vaikuttimista. Lisäksi Euroopan väestön ikääntyessä yhteisön on otettava huomioon aikuisväestön ja tulevaisuudessa suhteelliselta osuudeltaan kasvavien ikääntyvien väestönosien tarpeet.

2.5. AK suhtautuu myönteisesti avoimeen ja dynaamiseen koulutukseen ja nuoriin keskittyvän eurooppalaisen koulutusalueen luomiseen. AK katsoo, että tiivis yhteistyö näillä tehtäväalueilla on tärkeää, jotta voitaisiin hyödyntää kokonaisvaltaista lähestymistapaa ja saada kaikki hyöty irti yhteisötason aloitteista.

2.6. AK suhtautuu hyvin myönteisesti komission pyrkimykseen lisätä jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja sen näiden maiden yhteistoimintaan kohdistamaan tukeen. Alue- ja paikallisviranomaiset haluavat antaa aktiivista tukeaan tämäntyyppisille ponnistuksille.

2.7. Alue- ja paikallisviranomaisten rooli on kaikkialla yhteisössä perinteisesti ollut kaikilla opetuksen aloilla vakaa ja niillä on edelleenkin vankka asema koulutuspalvelujen aloitteentekijöinä, uranuurtajina, tarjoajina ja kouluttautumismahdollisuuksien ylläpitäjinä. Kaikissa jäsenvaltioissa alue- ja paikallisviranomaisilla on tällä alalla perinteisesti johtava asema, sillä ne ovat lähinnä kansaa oleva hallinnollinen elin. Uudet olosuhteet ja uusi näkökulma paikallis- ja valtionhallintoon tarkoittavat sitä, että kyseisten hallinnollisten elinten tehtävien muuttuessa ei enää välttämättä noudateta vanhoja toimintatapoja. Tästä huolimatta alue- ja paikallisviranomaiset ovat avainasemassa ja uskovat mahdollisuuksiinsa kehittää koulutusta yhdessä muiden yhteiskunnallisten ja talouden toimijoiden sekä opetusasioiden parissa työskentelevien muiden tahojen kanssa.

3. Erityistä

3.1. OSA I: Tietojen ja taitojen Euroopan rakentaminen

3.1.1. AK on sitoutunut pitkäjänteiseen työhön perustuvaan avoimen ja dynaamisen eurooppalaisen koulutusalueen rakentamiseen, jossa elinikäisen oppimisen käsitteellä on pääosa. AK yhtyy komission näkemykseen, että tietojen omaksuminen on dynaaminen prosessi, jonka edellytyksenä on, että oppimismahdollisuudet ovat ihmisen ulottuvilla koko elinajan.

3.1.2. AK kannattaa laaja-alaisen kansalaisuuden käsitteen edistämistä ja katsoo, että aktiivinen yhteisvastuu on tehokas tapa torjua sosiaalista syrjäytymistä. Tulee suosia aloitteita, jotka kannustavat osallistumaan yhteisöjen toimintaan, kulttuurielämään ja poliittisiin prosesseihin.

3.1.3. Kansalaisvastuun edistäminen on hyvin tärkeää ja paikallisiin ja alueellisiin yhteisöihin nojautuvat paikallis- ja alueviranomaiset haluavat vaalia sellaisen yhteisötunteen kehittymistä, joka kiinnittää ihmiset yhteiseksi miellettyyn sosiaaliseen ja kulttuuriseen alueeseen. Tämän taustalla vaikuttaa kuitenkin vakaa käsitys, että Euroopan vahvuus olennaisilta osin perustuu kulttuurisen ja kielellisen moninaisuuden hyväksymiseen, mikä ilmenee Euroopan kulttuuriperinnön rikkautena.

3.1.4. Kulttuurienväliseen koulutukseen ja fyysiseen/virtuaaliseen liikkuvuuteen keskittyminen on hyvin tärkeää pyrittäessä luomaan yhteisiä arvoja eri jäsenvaltioiden välillä. Näin voidaan voimistaa Euroopan kansalaisten keskinäistä solidaarisuuden tunnetta ja kohentaa eurooppalaista tietoisuutta. Tällainen toimisi myös myönteisenä pidäkkeenä rasismille, muukalaisvihalle ja suvaitsemattomuudelle ja keinona lisätä sosiaalista yhteenkuuluvuutta ympäri Eurooppaa. Aiheita on hahmoteltu erityisesti AK:n kulttuurienvälisestä koulutuksesta antamassa lausunnossa ().

3.1.5. Globaalistuva talous, työssä tapahtuvat muutokset ja työn organisointitavat sekä teknologinen vallankumous pakottavat kehittämään Euroopan kansalaisten työllistettävyyttä. Tämän pitäisi olla "Tietojen ja taitojen Euroopan" peruskivi, mutta pakostakin käsite työllistettävyys on aikasidonnainen ja liittyy tiettyihin taloudellisiin päämääriin. AK katsookin, että elinikäisen oppimisen pedagogisen perustan tulisi rakentua laaja-alaisen pätevyyden periaatteelle, joka tukee työllistettävyyttä ja kansalaisuutta.

3.1.6. Kiinnittämällä huomiota työllistettävyyteen ilmaistaan samalla EU:ssa vallitsevan työttömyyden vastaisen taistelun, erityisesti nuorisotyöttömyyden torjumisen, olevan yksi tärkeimmistä poliittisista tehtävistä. Avainalojen asiantuntemuksen kehittäminen, ryhmätyö, ongelmanratkaisu, johtamis- ja työnvalvontataidot ovat välttämättömiä työllistettävyyden kehittämiseksi ja ylläpitämiseksi. On kannustettava vankkaa peruskoulutusta täydennettynä kielitaidolla, yrittäjyydellä ja erilaisten kulttuurien ymmärtämyksellä. AK painottaa, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat sellaisessa asemassa, jossa ne voivat hyvin tukea tällä saralla toteutettavia aloitteita. Ne ovat usein paikkakunnan suurimpia työnantajia, ja ne kykenevät laatimaan malleja työntekijöiden kehittämisohjelmaksi, jolla voidaan tuntuvasti edistää elinikäistä oppimista. Alue- ja paikallisviranomaisilla on myös mahdollisuus hyödyntää kaikkien osapuolten voimavaroja laajoja nuorisotyöttömyyden taltuttamiseen tähtääviä integroituja ohjelmia toteutettaessa. Nuorisoon kohdistettavien työllisyyspolitiikkojen pitäisi keskittyä alueille, missä työttömyys on korkea, ja niiden pitäisi sisältää ammatillista ohjausta ja työharjoittelua ja niissä pitäisi keskittyä keskeisten tietojen ja taitojen hankkimisen tukemiseen.

3.1.7. AK suhtautuu myönteisesti fyysisen liikkuvuuden ja tietotekniikan mahdollistaman virtuaaliliikkuvuuden tarjoamiin mahdollisuuksiin lisätä ihmisten mahdollisuuksia käyttää taitojaan laajemmin Euroopan markkinoilla. Näin edistettäisiin myös sosiaalista yhteenkuuluvuutta EU:ssa.

3.1.8. Koulutuksen ja nuorisopolitiikan tehokkaampi yhteensovittaminen on erittäin tärkeää. Kokonaisvaltaisella lähestymistavalla päästään aiempaa parempiin tuloksiin torjuttaessa sosiaalista ja taloudellista syrjäytymistä.

3.2. Rajoitettu määrä tavoitteita

3.2.1. AK pitää hyvänä sitä, että komissio keskittyy rajoitettuun määrään tavoitteita. Tämä mahdollistaa toimintamallien tavoitteiden paremman kohdentamisen ja resurssien tehokkaamman käytön.

3.2.2. AK pitää ehdottoman tärkeänä, että Euroopan kansalaisten osallistumismahdollisuuksia parannetaan ja katsoo, ettei yksilön taloudellinen tilanne, sukupuoli, syntyperä, ikä tai kulttuurinen tausta saa estää tätä pyrkimästä henkilökohtaisiin ja yhteiskunnallisiin tavoitteisiin, jotka kuuluvat oleellisena osana elinikäiseen oppimiseen. Epäedullisessa asemassa olevien ihmisten osallistumista vaikeuttavien esteiden tunnistamisen ja raivaamisen pitäisi olla keskeistä kaikissa ohjelmissa, jotta etuoikeutetussa asemassa olevat instituutiot, yksittäiset ihmiset tai paikkakunnat eivät ottaisi leijonanosaa.

3.2.3. Kysymys siitä, miten lisätä ihmisten mahdollisuuksia hyödyntää ohjelmia, on keskeinen pohdittaessa yleisiä osallistumiseen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen liittyviä näkökohtia. AK pelkää, että mikäli nykyinen koulutuksen tarjonnassa ja siihen osallistumisessa ilmenevä epätasa-arvoisuus monennetaan koskemaan myös yhteisön resurssien jakoa, tilannetta vain pahennetaan uudella syrjäytymistä aiheuttavalla rakenteella. Huolestuneisuutta on esitetty myös siitä, kuinka hyvin tietotekniikka ja sen kautta tarjottavat palvelut ovat ihmisten ulottuvilla. Yhtäläisten mahdollisuuksien periaatteen edistäminen etenkin eri ikäluokkien välillä on hyvin tärkeää, kun vielä otetaan huomioon nopea teknologinen kehitys.

3.2.4. Huomiota on myös kiinnitetty siihen, ettei ilmeisesti ole olemassa periaatelinjauksia siitä, miten komission päätavoitteisiin pyritään. On perusteltua väittää, että yleisesti tarpeelliseksi tunnustettujen "aloitteiden" takana pitäisi olla johdonmukainen ja ohjaava politiikkakehys. On tärkeää, että kaikki osapuolet hahmottavat oman roolinsa kehyksen muotoilussa ja "Tietojen ja taitojen Euroopan" kehityksessä. Tarvitaan strategista näkemystä, jotta pystytään yhdistämään tavoitteenmäärittely, toimien kohdentaminen ja osapuolet, joita niiden toteuttamiseksi tarvitaan. On myönnettävä, että EU:n toiminnan laajuuden kasvaessa prosessin hallinta on vaikeaa. Olisi kuitenkin rohkaisevaa, mikäli komissio pystyisi vahvistamaan, että ollaan luomassa strategiaa, joka toimii keskitetymmän päätöksenteon kehyksenä. Tarkastusmenettelyn avulla voitaisiin kartoittaa nykytilannetta, tunnistaa toteuttamiskelpoisia aloitteita ja hankkia komissiolle tietoa siitä, millaisen tärkeysjärjestyksen pohjalta alueellisia toimia tulee ohjata. Uuden teknologian rohkea käyttö voisi tukea ja kannustaa tämän suuntaista toimintaa. Koulutuksen arviointi ja analysointi toimisivat uusien aloitteiden moottorina. Yhtenäisyys, johdonmukaisuus ja laajaan yksimielisyyteen perustuva strategia ovat keskeisessä asemassa kehitettäessä "Tietojen ja taitojen Eurooppaa".

3.3. Keskitetyt toimet

AK tukee komission ehdottamaa kuutta erilaista toimintakenttää.

3.3.1. Fyysinen liikkuvuus

3.3.1.1. Tällaiset aloitteet ovat aiemmin saaneet hyvän vastaanoton, ja ne ovat olleet erittäin suosittuja. Kaikki osapuolet ovat pitäneet arvokkaana sitä, että toimet perustuvat aiemmin todettuihin hyviin käytäntöihin. Mielenkiinto ohjelmiin näyttää olevan kasvussa sitä mukaa kun tieto niiden tuottamasta hyödystä leviää. AK painottaa, että on edelleen välttämätöntä varmistaa, että ohjelmat ovat tasapuolisesti kaikkien ulottuvilla.

3.3.1.2. AK palauttaa mieliin, että se kannatti ehdotusta Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelman käynnistämiseksi. Ohjelman oli nimenomaisesti määrä tarjota koulutusmahdollisuuksia nuorille, joiden on kulttuurisista, taloudellisista tai maantieteellisistä syistä vaikea osallistua nykyisiin ohjelmiin, kuten komitea totesi Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -toimintaohjelmaa koskevassa lausunnossaan ().

3.3.1.3. AK tukee toimenpiteitä, joilla pyritään edistämään vastavuoroista tunnustamista ja poistamaan nykyisiä liikkuvuutta haittaavia esteitä, kuten on todettu AK:n lausunnossa Euroopan komission vihreästä kirjasta "Koulutus ammattikoulutus tutkimus: kansainvälisen liikkuvuuden esteet" (). Nämä toimet ovat avoimen ja dynaamisen eurooppalaisen koulutusalueen kulmakiviä.

3.3.2. Virtuaalinen liikkuvuus

3.3.2.1. "Oppiminen tietoyhteiskunnassa koulutusta koskevan eurooppalaisen aloitteen toimintasuunnitelma (1996 1998)" antoi osviittaa siitä, kuinka tärkeänä on ohjelman tätä näkökulmaa pidettävä. Tämä kävi ilmi myös AK:n tästä aiheesta antamassa lausunnossa (). AK suhtautuu myönteisesti komission tavoitteeseen tuoda uudet opetusvälineet kaikkien ulottuville. Komitea puolustaa näkemystä, että resurssit on saatava kaikkia ikäryhmiä ja kaikkia sosioekonomisia ryhmiä edustavien eurooppalaisten käyttöön, mikäli pyrimme aitoon kognitiiviseen yhteiskuntaan.

3.3.2.2. Komitea suhtautuu myönteisesti eurooppalaiseen multimedia- ja audiovisuaaliseen tuotantoon ja sen levitykseen. Tämäntyyppinen tuotanto tarjoaa mahdollisuuksia kansainvälisten verkkojen perustamiseen, kielten opettamisen ja oppimisen tukemiseen ja kulttuurisen tietoisuuden kohentamiseen kaikilla tasoilla.

3.3.2.3. Tällainen kehitys antaa opetusalalle mahdollisuuden rakentaa toimintansa syntymässä olevalle infrastruktuurille ja tekniikan "täsmähyödyntämiseen". AK on kuitenkin edelleen epäileväinen sen suhteen, miten uusi teknologia soveltuu muiden ikäryhmien ja yhteisöjen käyttöön. Nämä ovat kysymyksiä, joita on pohdittava vakavasti yhteiskunnassa, jossa elinikäisen oppimisen kulttuuria kehitetään. On kehitettävä luovempia menetelmiä, joilla kannustaa yhä useampia tietotekniikan opiskeluun. On ryhdyttävä toimenpiteisiin ohjelmien kehittämiseksi sellaisia ihmisiä varten, jotka eivät ole säännöllisessä koulutuksessa tai joilla ei ole työhön liittyen mahdollisuutta harjaantua tietotekniikkaan. On todennäköisesti valtava määrä eurooppalaisia, joiden ulottuvilla tietotekniikka ei vielä ole. Heitä varten on kehitettävä tuoreita lähestymistapoja tietotekniikan omaksumiseksi, jotta vältyttäisiin vaaralta, että kehittyy atk-lukutaidottomien sukupolvi.

3.3.3. Yhteistyöverkostot

3.3.3.1. AK suhtautuu erittäin myönteisesti eurooppalaisten kumppanuusverkostojen perustamiseen. Näiden avulla voidaan kehittää yhtenäistä toimintamallia, joka sopisi hyvin yhteen komission strategian ja sen asettamien tavoitteiden kanssa. Niiden avulla voidaan myös ryhtyä yleiseurooppalaisten projektien kehittämiseen, jotka voivat tuottaa mielenkiintoista vertailuaineistoa. Verkostojen avulla on mahdollista seuloa esiin eurooppalaista huippuosaamista ja edistyä kohti todellisen eurooppalaisen asiantuntemuksen kehittymistä. Mahdollisuudet tähän kehitykseen eri jäsenmaissa ovat kiintoisat ja ne tuottavat komission toimille merkittävää arvonlisää.

3.3.3.2. AK korostaa myös paikallisten ja alueellisten strategisten verkkojen kehittämisen merkitystä. Nämä olisivat eräs toimintatapa, jolla komissio voisi toteuttaa näkemystään strategista kehystä soveltaen. Tällä tasolla toteutettavat ja tätä päämäärää edistävät toimet voisivat olla mm.:

toiminnan kartoitus;

suunnittelu ja tavoiteasettelu komission strategisen kehyksen mukaisesti;

toteutuksessa ilmenevien puutteiden havainnointi;

yhteisaloitteet, jotka ylittävät institutionaaliset rajat;

tulosten seuranta ja arviointi suhteessa asetettuun tavoitteiden tärkeysjärjestykseen;

hyvien käytäntöjen levittäminen;

palaute Euroopan laajuisia verkkoja varten.

3.3.3.3. Lausunnossaan alue- ja paikallisviranomaisten tehtävästä oppilaitosten ja yritysten lähentämisessä () AK korostaa, että alue- ja paikallistasolla harjoitettava kumppanuusyhteistyö tietyillä aloilla monesti erottuu edukseen juuri koordinoidun ja yhtenäisen lähestymistapansa ansiosta. Tämä on näkökohta, jota AK edelleen korostaa.

3.3.3.4. AK katsoo, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat avainasemassa näiden verkostojen toimintaa järjestettäessä, koska nämä viranomaiset pystyvät laajoissa ohjelmakysymyksissä määräämään painopistealueista siellä missä aloitteet tällä hetkellä ovat hajanaisia. On yleisesti tunnettua, että eri instituutiot tai tahot usein joko aktiivisesti osallistuvat erityisryhmien tarpeista huolehtimiseen tai keskittyvät pelkästään tiettyihin erillishankkeisiin. Monia yhteisön aikaisempia ohjelmia on toteutettu tällä tavoin paikallisesti, kun seudulla on samaan aikaan ollut muista rahoituslähteistä saatujen varojen turvin käynnissä vastaavanlaisia hankkeita. Paikallis- ja alueviranomaisten on asemansa puolesta mahdollista lisätä järjestelmän johdonmukaisuutta ja yrittää yhdistää nämä tavoitteet komission asettamaan tärkeysjärjestykseen.

3.3.3.5. Alue- ja paikallisviranomaiset voivat näyttää mallia yhteistyöverkkojen muodostamisessa, millä tuetaan komission päämääriä. On huomattava, että laajat yhteistyöverkot (johon osallistuvat koulut, työantajat, yritykset, yliopistot, opistot, ammatinvalinnanohjaus ja paikallisviranomaiset) monasti ovat jo valmiiksi olemassa tai niitä on syntymässä siellä, missä on oivallettu, että paikallinen yhteistyö voi synnyttää todellista synergiaa.

3.3.4. Kielitaito ja kulttuurinen tietoisuus

3.3.4.1. AK kannattaa lämpimästi tällaisten ohjelmien jatkamista ja suhtautuu myönteisesti näiden rooliin muiden ohjelmien tukemisessa. On myös selvää, että nämä ovat kysymyksiä, joiden avulla voidaan edistää työvoiman liikkuvuutta.

3.3.5. Innovaatioiden lisääminen

3.3.5.1. Rajat ylittävien pilottihankkeiden hyödyntämiseen suhtaudutaan myönteisesti, vaikka onkin muistettava, että monia ohjelmia saattaa jo olla olemassa tai monet ohjelmat ovat jo päättyneet. AK toistaa kantansa, että tähän mennessä saatuja kokemuksia on käytettävä hyväksi, arvioitava niitä ja niiden pohjalta on hyvä jatkaa systemaattisella ja strategisesti järkevällä tavalla välttäen resurssien tuhlausta.

3.3.6. Yhteisön soveltamat arviointiperusteet

3.3.6.1. Tarve jatkuvasti kehittää koulutuksen ja nuorisopolitiikan arviointiperusteita tunnustetaan. Valitut toimintalinjat, käytettävissä olevat tietokannat ja tiedot sekä muu kvalitatiivinen tietoaines toimivat analyyttisen työn välttämättömänä raaka-aineena. Nämä lähteet palvelevat kansainvälisen vertailevan tutkimuksen arvokkaina välineinä ja niiden pohjalta tavoiteasetannassa voidaan ehkä myös alkaa käyttää benchmarking-vertailuanalyysiä. Tietolähteiden käytön tekee vielä houkuttelevammaksi se, että tarvittavat resurssit ovat jo olemassa eikä tietojen hyödyntäminen aiheuta lisäkuluja.

3.3.6.2. AK korostaa tarvetta ottaa täysi hyöty irti CEDEFOP:iin tällä aihealueella tuottamasta tiedosta, erityisesti pätevyyksien tunnustamisen osalta.

3.4. Toimijat

3.4.1. AK kannattaa keskeistä ajatusta, että luodaan kehys, jossa vastuu jaetaan jäsenvaltioiden ja EU:n välillä. Ei voida kuitenkaan kylliksi korostaa vastuun kiinteätä yhteyttä sellaiseen strategiseen kehykseen, joka käsittää komission määrittelemät päätavoitteet.

3.4.2. AK panee hyväksyen merkille alue- ja paikallistason merkityksen kasvun tulevaisuudessa, mutta on kuitenkin pettynyt siihen, että tässä yhteydessä ei selväsanaisesti viitata paikallis- ja alueviranomaisiin.

3.4.3. AK haluaa kiinnittää huomiota alue- ja paikallisviranomaisten tärkeään rooliin koulutus- ja sosiaalipolitiikan alalla ja niiden omaksumaan rooliin valtakunnallisen politiikan tulkitsijana alueellisesti ja paikallisesti. Monissa jäsenmaissa näillä viranomaisilla on laajat toimivaltuudet koulutuksen ja nuorisopolitiikan alalla. On merkille pantavaa, että EU on korostanut tämän kysymyksen tärkeyttä Amsterdamin sopimuksessa, joka sisältää määräykset siitä, että nykyisten koulutukseen ja nuorisoasioihin liittyvien kysymysten ohella koulutus laajemminkin kuuluu aiheisiin, joista alueiden komiteaa on kuultava.

3.4.4. Alue- ja paikallisviranomaisilla on tärkeä rooli myös koulutuspalvelujen toimittajina. Tähän perustuu esikoulun, koulun, nuorten ja aikuiskoulutuksen ja kunnallisten koulutuspalvelujen kautta myös elinikäisen oppimisen järjestäminen. On myös huomattava, että alue- ja paikallisviranomaiset pystyvät kehittämään elinikäisen oppimisen mallia kaikissa palvelutehtävissä, kuten asuntotoimessa, sosiaalipalveluissa, taide-, virkistys- ja vapaa-ajan palveluissa. Viranomaisten asema on erityisen otollinen eri osa-alueita yhdistävien projektien johtamisessa. Viranomaiset ovat myös erittäin lähellä niitä nuorille tarkoitettuja toimia, jotka liittyvät Youth for Europe -ohjelman puitteissa tuettuihin projekteihin. Lisäksi AK korostaa, että tarjoamiensa yhteiskunnallisten toimintojen ja kulttuurikasvatuksen kautta alue- ja paikallisviranomaisilla on tärkeä asema itsensä kehittämisen ja kansalaisyhteiskuntaan osallistumisen edistäjinä.

3.4.5. Voidaan myös todeta, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat yhtä mieltä komission ajamista arvoista ja periaatteista, ja tästä syystä on olemassa yhteinen intressi alue- ja paikallistason kehittämiseksi, kasvun, kilpailukyvyn ja aktiivisen kansalaisuuden tukemiseksi, sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi. On korostettava, että alue- ja paikallisviranomaiset edustavat demokraattisesti valittuja elimiä, jotka työskentelevät tiiviisti paikallisten asukkaiden parissa.

3.4.6. Alue- ja paikallisviranomaisilla on toinen merkittävä rooli: toimiminen usein alueensa suurimpana työnantajana. Siten niillä on oivallinen tilaisuus toimia aloitteiden kehittäjänä, hyvien käytäntöjen alueellisena levittäjänä ja esimerkin antajana yrityssektorille. Niillä on ainutlaatuinen asema koulutuksen, nuorisopolitiikan ja työllisyyden alalla, minkä vuoksi niillä voi olla ratkaiseva rooli kehitettäessä "Tietojen ja taitojen Eurooppaan" liittyviä ohjelmia. Avaintoimijoina ne voivat välittäjän ominaisuudessa ohjata erillään toimivia organisaatioita uudenlaisiin koulutusratkaisuihin perustuviin kumppanuusohjelmiin, käynnistää uuden tekniikan saatavuutta edistävää toimintaa ja luoda myönteiset lähtökohdat alueensa talouskasvulle.

3.5. Kohdennettu kansainvälinen yhteistyö

3.5.1. Kuten komitean aiemmista lausunnoista on käynyt ilmi [erityisesti lausunto Tempus II -ohjelmasta ()], AK suhtautuu myönteisesti siihen, että yhteisön koulutus- ja nuoriso-ohjelmat avautuvat vähitellen myös yhteisön jäsenyyttä hakeneille maille osana liittymistä edeltävän strategian toteutusta, ja se hyväksyy Tempus-ohjelman välineenä, jolla valmistellaan näitä maita osallistumaan ohjelmiin. AK toistaa, että entistä aktiivisempi osallistuminen näihin hankkeisiin voi tuottaa arvokkaita tuloksia etenkin alueellisella ja paikallisella tasolla, koska näin vahvistetaan näissä maissa käynnissä olevaa talouden ja yhteiskunnan sekä demokratian uudistusprosessia.

OSA II: Yhtenäinen kehys

3.6. Säädökset

3.6.1. Komission ehdotukset määrämuotoisen oikeuskehyksen ja yhteisten toimintasäännösten määrittelemiseksi koulutuksen ja nuorisopolitiikan alalla ovat tervetulleita. Ne lisäävät johdonmukaisuutta pyrittäessä komission asettamiin päätavoitteisiin.

3.7. Budjettivarat

3.7.1. AK suhtautuu myönteisesti Euroopan parlamentin kantaan, jonka mukaan budjettivarat tulee suhteuttaa oikealle tasolle asetettuihin tavoitteisiin nähden. "Tietojen ja taitojen Eurooppa" tarkoittaa mahdollisuuksien tavoitelistan laatimista, millä voi olla kauaskantoiset vaikutukset Euroopan kansalaisille Euroopan ja koko maailman kehityksen kannalta ratkaisevalla hetkellä. Monet listalla olevat kysymykset koskettavat ongelmia, jotka näihin asti ovat olleet mahdottomia ratkaista. Nyt tunnustetaan, että koulutus on avainasemassa ratkottaessa eräitä näistä ongelmista ja vastattaessa 21. vuosisadan haasteisiin. Ilman, että yhteisöohjelmiin osoitetaan riittävästi budjettivaroja, ei saada aikaan sellaista toimintaa, joilla päästäisiin asetettuihin ensisijaistavoitteisiin. Ne ovat äärimmäisen kunnianhimoisia ja niiden saavuttamiseksi tarvitaan riittävästi resursseja.

3.7.2. Kuten AK:n aiemmissa lausunnoissa todetaan, AK katsoo, että on välttämätöntä osoittaa lisää varoja siihen, että yhteisöön assosioituneet KIE-maat ja Kypros voivat osallistua koulutus- ja nuoriso-ohjelmiin.

3.7.3. AK suhtautuu myönteisesti siihen, että vältetään hankkeiden päällekkäisrahoitusta. On olemassa esimerkkejä heikosti koordinoiduista, osin päällekkäisistä ohjelmista, joissa varoja on käytetty tuhlailevasti. Kaikkia pyrkimyksiä tämäntyyppisten ilmiöiden ehkäisemiseksi pidetään arvossa.

3.7.4. AK haluaa kuitenkin olla rakentamassa siltoja muihin yhteisön rahoituslähteisiin aina kun hankkeet täydentävät jollain tavalla toisiaan. Näin niukat resurssit saadaan käyttöön mahdollisimman tehokkaasti.

3.7.5. AK kehottaa myös kiinnittämään huomiota epäsuhtaan, joka vallitsee kokonaisrahoituksen kohdentamisessa eri instituutioille. Suurilla, asemansa vakiinnuttaneilla laitoksilla ei aina ole parhaat edellytykset sellaisten uudentyyppisten, uraauurtavien ratkaisujen rakentamiseen, joita tarvitaan osallistumisen laajentamiseksi ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi. AK suhtautuu myönteisesti kaikkiin sellaisiin rahoitusmekanismeihin, joiden avulla rahoitus saadaan jaettua oikeudenmukaisemmin, varainkäytön tehokkuuden mukaan. Erityisesti pitää tukea uusiin sovelluksiin tähtääviä pilottiprojekteja.

3.8. Yksinkertaistettu täytäntöönpano

Tehokkaampi ja yksinkertaistettu toimintatapa

3.8.1. On tuettava pyrkimyksiä toimintatapojen yksinkertaistamiseen. On yleisesti tiedossa, että monet pienet organisaatiot eivät osallistu aktiivisesti toimintaan, koska määrältään suhteellisen vähäisestä rahoituksesta ei voi päästä osalliseksi ilman mittavaa hallintotyötä ja seikkaperäisiä asiakirjaselvityksiä. Ironista kyllä usein juuri nämä pienimmät organisaatiot ovat lähimpänä ihmisiä, ja juuri niillä olisi parhaat mahdollisuudet toteuttaa ihmisten toiveiden mukaisia, uudenlaisia projekteja. Yksinkertaistettu ja käyttäjäystävällisempi yhteisörahoituksen hakumenettely ja viranomaisten tarjoama tehostettu hakuneuvonta olisivat paikallaan. Päätöksenteon hajauttaminen lähemmäs paikallista tasoa tukee sellaista toimintatapaa, joka on nykyistä johdonmukaisempi ja kokonaisvaltaisempi ja jossa otetaan paikalliset olosuhteet paremmin huomioon.

3.8.2. Myös joustavuuden lisääminen merkitsisi myönteistä muutosta. Rahoituksen monivuotisuus ja vaihekohtainen projektirahoitus tarjoaisivat hyvän perustan palvelujen jatkuvuudelle ja antaisivat riittävästi aikaa uusien aloitteiden käynnistämiseen.

3.9. Kumppanuudet

3.9.1. AK kannattaa siirtymistä kohti neuvottelu- ja yhteistyöjohtoisempaa toimintatapaa. Kolmen aiemmin mainitun tason keskinäisten suhteiden toimivuus (viranomaiset, opetustoimen, sosiaaliasiain ja taloudellisten kysymysten kanssa tekemisissä olevat, vapaaehtoisorganisaatiot sekä käytännön toteutuksesta vastaavat) on ratkaisevan tärkeää, jotta komission määrittelemiin tavoitteisiin päästään.

3.9.2. Jäsenmaiden poliittisten päätöksentekijöiden rooli niin kansallisella, alueellisella kuin paikallisellakin tasolla on erityisen tärkeä kestävien aloitteiden kehittämiseksi. Aiemmin kannettiin huolta siitä, että yhteisön osoittaman tuen loputtua ohjelmat usein kuivuivat kokoon, koska ne eivät olleet valtakunnallisten toimenpideohjelmien painopistealueiden mukaisia. Yhteisön ja jäsenvaltioiden ohjelmien painopisteiden määrittelyyn on saatava tiettyä yhdenmukaisuutta, mikäli ohjelmista halutaan kestäviä ja niiden halutaan vakiinnuttavan asemansa.

3.9.3. Pitäisi myös tukea erilaisin keinoin kolmannen tason vahvistamista, sillä monet ovat sitä mieltä, että "ruohonjuuritason" kehitys on uhrattu yhteistyöosapuolten koko- ja painoarvoerojen takia.

3.9.4. AK korostaa, että kolmen tason välisellä strategisella suhteella on perustavaa laatua oleva merkitys. Se, miten komissio pystyy suhdetta hyödyntämään ja hoitamaan, on erittäin tärkeää sen kannalta, miten komissio onnistuu toteuttamaan näkemystään Euroopasta.

4. Seuranta ja arviointi

4.1. Vaikka AK voikin antaa tukensa uusille ohjelmien toimivuuden seuraamismenetelmille, on lisäksi tarkasteltava kysymystä, joka liittyy ehdotukseen, että komissio laatii yhteisötoimia varten strategisen kehyksen. AK soisi, että luotaisiin sellaisia järjestelyjä, joiden avulla komissio voi määräajoin verrata omia suoritteitaan niihin strategisiin tavoitteisiin, joita se on asettanut vuosille 2000 2006. Tällä tavoin seurattaisiin jatkuvasti komission toimenpiteiden tehokkuutta suhteessa strategian toteutukseen.

5. Päätelmät

5.1. AK pitää tiedonantoa "Tietojen ja taitojen Eurooppaan" onnistuneena ja suhtautuu erittäin myönteisesti avoimeen ja elävään eurooppalaiseen koulutusalueeseen. AK haluaa osallistua kansalaisten elämän tason kohottamiseen 21. vuosisadalla Euroopan huomattavien resurssien turvin. Yhtenäisempi lähestymistapa, johon kuuluu koulutuksen ja nuorisopolitiikan kytkeminen toisiinsa, on yksi keino puuttua ratkaistavina oleviin laajoihin kysymyksiin. AK haluaisi kuitenkin nähdä näitä politiikkoja kehitettävän elinikäisen oppimisen periaatteelle perustuvassa kehyksessä ja siten, että ne muodostaisivat kattavan kaikki Euroopan kansalaiset kaikissa elämänvaiheissaan käsittävän koulutuskulttuurin. Huomattavat taloudelliset, yhteiskunnalliset, tieteelliset ja teknologiset muutokset, jotka vaikuttavat ihmisten elämään ja työhön, edellyttävät, että oppiminen kaikissa muodoissaan on yhä useamman ulottuvilla.

5.2. AK haluaisi myös, että kehitetään strategiset tavoitteet paremmin kattava kehys, jossa otettaisiin huomioon asetetut tavoitteet, toimintojen painopisteet ja toteuttamisessa mukana olevat osapuolet. Ehdotus, jonka mukaan EU:n painopistealojen mukaisten ohjelmien tulee käsittää rajoitettu määrä tavoitteita, on omiaan lisäämään soveltamisen yhdenmukaisuutta ja tehokkuutta. Myös tehostettu hallinto ja yksinkertaistetut menettelytavat merkitsevät myönteistä kehitystä.

5.3. AK katsoo lisäksi, että yhteistyöjärjestelyille perustuvat kumppanuushankkeet ovat kannatettavia. On huomattava, että useimmat ehdotuksista koskettavat alue- ja paikallisviranomaisia ja että on suosittava niiden täysipainoista osallistumista ehdotusten toteuttamiseen. Alue- ja paikallisviranomaiset ovat avainasemassa elinikäisen oppimisen edistämisessä ja ne kannattavat lämpimästi "Tietojen ja taitojen Eurooppaa".

5.4. Lopuksi on todettava, että komission tavoitteiden mukaan mitoitetuilla, riittävillä budjettivaroilla strategiaa voidaan tukea ja toteuttaa sitä käytännössä. Tehdyt ehdotukset tarjoavat haastavan ja kiintoisan työsaran kehittää kauaskantoisia strategioita, joilla Eurooppa ohjataan 21. vuosisadalle. Tämä on tiedostettava myös rahoitusresursseja mitoitettaessa, jotta asetettuihin tavoitteisiin voidaan päästä.

Bryssel, 13. maaliskuuta 1998.

Alueiden komitean puheenjohtaja

Manfred DAMMEYER

() KOM(97) 563 lopull.

() EYVL C 182, 24.6.1996, s. 15.

() EYVL C 379, 15.12.1997, s. 17.

() EYVL C 215, 16.7.1997, s. 21.

() EYVL C 244, 11.8.1997, s. 47.

() EYVL C 215, 16.7.1997, s. 1.

() EYVL C 116, 14.4.1997, s. 89.

() EYVL C 116, 14.4.1997, s. 98.

() EYVL C 34, 3.2.1997, s. 49.