Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus avusta lisääntymis- ja seksuaaliterveyteen ja lisääntymistä ja seksuaalisuutta koskeviin oikeuksiin liittyville politiikoille ja toimille kehitysmaissa /* KOM/2002/0120 lopull. - COD 2002/0052 */



Virallinen lehti nro 151 E , 25/06/2002 s. 0260 - 0263



Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS avusta lisääntymis- ja seksuaaliterveyteen ja lisääntymistä ja seksuaalisuutta koskeviin oikeuksiin liittyville politiikoille ja toimille kehitysmaissa (komission esittämä) PERUSTELUT Euroopan yhteisön perustamissopimuksen kehitysyhteistyöpolitiikkaa koskevassa 179 artiklassa korostetaan sitä, että neuvoston olisi 251 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen toteutettava tarvittavat toimenpiteet perustamissopimuksen 177 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden toteuttamiseksi. Yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikalla edistetään kehitysmaiden kestävää kehitystä ja taloudellista kehitystä, kehitysmaiden yhdentymistä maailmantalouteen sekä köyhyyden torjuntaa. Kehitysmaiden väestön terveyden ja hyvinvoinnin pysyvä koheneminen on tärkeä kehityksen tulos. Vuonna 1994 pidetyn kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin jälkeen kehitysmaiden naisten, miesten ja nuorten lisääntymis- ja seksuaaliterveyden ja lisääntymistä ja seksuaalisuutta koskevien oikeuksien turvaamisessa on tapahtunut maailmanlaajuista edistystä. Paljon on kuitenkin vielä tekemättä erityisesti niiden hyväksi, jotka asuvat maailman köyhimmillä alueilla. Neuvosto antoi vuonna 1997 kehitysmaiden väestöpolitiikoille ja -ohjelmille annettavaa apua koskevan asetuksen (EY) N:o 1484/97, jonka voimassaolo päättyy 31. joulukuuta 2002. Asetuksen tarkoitus oli panna täytäntöön kansainvälisessä väestö- ja kehityskonferenssissa hyväksytyn Kairon toimintaohjelman pääkohdat, jotka ovat edelleen ajankohtaisia mutta joita varten tarvitaan enemmän ja voimakkaampia toimia, jotta saavutettaisiin äitien terveyden ja lapsikuolleisuuden osalta Yhdistyneiden Kansakuntien vuosituhannen julistuksessa asetetut kehitystavoitteet. Tämä asetus korvaa tämän vuoksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 1484/97. Sillä on tarkoitus vahvistaa Kairon toimintaohjelmaa perusoikeuksien ja mahdollisuuksien antamiseksi kaikille pariskunnille ja yksilöille suojella lisääntymis- ja seksuaaliterveyttään erityisesti vaarallisilta raskaudenkeskeytyksiltä ja muilta haitallisilta menettelyiltä. Tavoitteena on, että hoito, palvelut ja tuotteet olisivat tasapuolisesti kaikkien saatavilla. Toisena tavoitteena on vähentää äitien kuolleisuutta ja sairastuvuutta, jotka ovat suhteettoman yleisiä kehitysmaissa erityisesti köyhimpien tyttöjen ja naisten keskuudessa. Kolmantena tavoitteena on antaa ihmisille oikeus päättää vapaasti ja vastuuntuntoisesti lastensa määrästä ja synnytysten tiheydestä sekä saada tätä varten tietoa, koulutusta ja keinoja. Kyseinen budjettikohta osoittaa, miten tärkeänä yhteisö pitää köyhien ihmisten lisääntymisterveyden parantamista. Se osoittaa, miten sitoutunut yhteisö on edistämään vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamista lisääntymisterveyden alalla vuoteen 2015 mennessä, ja se kuvastaa yhteisön hiljattain omaksumaa politiikkaa yhteistyön lujittamiseksi yhteisön sekä muiden avunantajien ja kansainvälisten instituutioiden kuten Yhdistyneiden Kansakuntien ja Maailmanpankin välillä. Tarkoitus on hyödyntää mahdollisuudet solmia uusia innovatiivisia kumppanuuksia eri toimijoiden kanssa sekä osallistua soveltuvissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa alueellisiin tai maailmanlaajuisiin aloitteisiin, jotta kehitysmaiden lisääntymisterveyteen tarvittavia resursseja saadaan lisättyä. Samasta syystä tämän asetuksen täytäntöönpanoon on varattu edelliseen asetukseen verrattuna huomattavasti enemmän varoja. Lopullisesta määrästä päätetään vuoden 2003 vuosistrategian perusteella, jonka on tarkoitus valmistua helmikuun 2002 loppuun mennessä. Tämän asetuksen nojalla toteutettavat toimet ovat osa terveyttä ja köyhyyttä koskevaa yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikkaa. Tässä yhteydessä koordinointi, johdonmukaisuus ja täydentävyys muiden apuvälineiden samoin kuin kansallisten, alueellisten ja kansainvälisten politiikkojen kanssa on edelleen erittäin tärkeää. Tarkistettu säädös, jonka nojalla näitä toimia voidaan jatkaa 31. joulukuuta 2002 jälkeen, on selvästi tarpeen. Tästä syystä komissio ehdottaa, että neuvosto ja Euroopan parlamentti antavat tämän asetuksen. 2002/0052 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS avusta lisääntymis- ja seksuaaliterveyteen ja lisääntymistä ja seksuaalisuutta koskeviin oikeuksiin liittyville politiikoille ja toimille kehitysmaissa EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 179 artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen [1], [1] EYVL C [...], [...], s. [...]. noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä, sekä katsovat seuraavaa: (1) Euroopan yhteisö on syvästi huolestunut kehitysmaiden 15-49-vuotiaiden naisten ja miesten lisääntymis- ja seksuaaliterveysolosuhteista. Äitien suuri kuolleisuus ja sairastuvuus sekä turvallisten ja luotettavien lisääntymis- ja seksuaaliterveydenhuollon palveluiden puute haittaa kaikkia pyrkimyksiä vauhdittaa taloudellista kehitystä, laajentaa mahdollisuuksia ja turvata toimeentuloa kehitysmaissa. (2) Naisten, miesten ja nuorten yksilöllinen valinnanvapaus ja sen edellytys, tiedon ja palvelujen riittävä saanti heidän lisääntymis- ja seksuaaliterveyteensä sekä lisääntymistä ja seksuaalisuutta koskeviin oikeuksiinsa liittyvissä asioissa, on merkittävä tekijä kehityksen kannalta. (3) Ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 25 artiklassa tunnustetaan oikeus hyvään terveyteen perusluonteiseksi ihmisoikeudeksi. Yli viidesosa maailman väestöstä on vailla tätä oikeutta. (4) Euroopan unionin perusoikeuskirjan 35 artiklan mukaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu varmistetaan kaikkien unionin politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa. (5) Yhteisö antaa määrätietoisesti täyden tukensa Yhdistyneiden Kansakuntien vuosituhannen julistuksessa asetettujen kehitystavoitteiden saavuttamiselle, joita ovat äitiyskuolleisuuden vähentäminen neljännekseen ja lisääntymisterveyspalveluiden saatavuus kaikkialla maailmassa. (6) Yhteisö ja sen jäsenvaltiot ovat vaikuttaneet suuresti laajempiin pyrkimyksiin tukea lisääntymis- ja seksuaaliterveyteen ja lisääntymistä ja seksuaalisuutta koskeviin oikeuksiin liittyviä politiikkoja ja ohjelmia kehitysmaissa, ja niillä olisi jatkossakin oltava johtava asema tällä alalla. (7) Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat vaatineet yhteisöltä suurempia ponnisteluja kehitysmaiden lisääntymis- ja seksuaaliterveyden ja lisääntymistä ja seksuaalisuutta koskevien oikeuksien alalla. (8) Vuonna 1994 Kairossa pidetyssä kansainvälisessä väestö- ja kehityskonferenssissa, jota seurasi viisivuotisseurantakonferenssi vuonna 1999, laadittiin kauaskantoinen suunnitelma väestö- sekä lisääntymis- ja seksuaaliterveysasioiden sekä lisääntymistä ja seksuaalisuutta koskeviin oikeuksiin liittyvien asioiden kohentamiseksi. (9) Konferenssin jälkeen on tapahtunut edistystä, mutta paljon on vielä tehtävä sen varmistamiseksi, että jokaisella naisella on mahdollisuus raskauteen ja synnytykseen turvallisissa oloissa, että nuorten tarpeisiin vastataan ja että naisten kärsimä väkivalta ja huono kohtelu saadaan lopetettua. (10) Yhteisö tukee yksilöiden oikeutta päättää vapaasti lastensa lukumäärästä ja synnytysten tiheydestä ja tuomitsee kaikki väestönkasvun hillitsemiseksi tehtävinä pakkoabortteina, pakkosterilointeina, lastenmurhina tai ei-toivottujen lasten hylkäämisinä, heitteillejättöinä tai huonona kohteluna tapahtuvat ihmisoikeuksien loukkaukset. (11) Tämän asetuksen nojalla ei anneta tukea aloitteille, joilla kannustetaan sterilointiin tai raskauden keskeytykseen perhesuunnittelukeinona, eikä ehkäisymenetelmien epäasianmukaiselle testaamiselle kehitysmaissa. (12) Tämä asetus korvaa kehitysmaiden väestöpolitiikoille ja -ohjelmille annettavasta avusta 22 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1484/97 [2], joka on voimassa 31 päivään joulukuuta 2002, ja se olisi tästä syystä kumottava. [2] EYVL L 202, 30.7.1997. (13) Tässä asetuksessa vahvistetaan siinä perustetun ohjelman koko voimassaolon ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen [3] 33 kohdan mukaisesti. [3] EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1. (14) Koska tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet ovat menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [4] 2 artiklassa tarkoitettuja hallintotoimenpiteitä, niistä olisi päätettävä kyseisen päätöksen 4 artiklassa säädettyä hallintomenettelyä noudattaen. [4] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. (15) Koska suunnitellun toiminnan tavoitetta, joka on seksuaali- ja lisääntymisterveyden parantaminen ja seksuaalisuutta ja lisääntymistä koskevien oikeuksien kunnioittamisen varmistaminen erityisesti kehitysmaissa, ei voida saavuttaa jäsenvaltioiden yksin toteuttamin toimin, vaan se voidaan suunnitellun toiminnan vaikutukset ja laajuus huomioon ottaen saavuttaa ainoastaan yhteisön tasolla, yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistettujen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti. Tässä asetuksessa rajoitutaan ainoastaan kyseisten tavoitteiden saavuttamisen vähimmäisedellytyksiin ja siihen, mikä sen kannalta on välttämätöntä, OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN: I luku Tarkoitus ja soveltamisala 1 artikla (1) Yhteisö tukee toimia lisääntymis- ja seksuaaliterveyden parantamiseksi kehitysmaissa sekä lisääntymistä ja seksuaalisuutta koskevien oikeuksien kunnioittamisen varmistamiseksi. (2) Yhteisö antaa taloudellista apua ja soveltuvaa asiantuntija-apua lisääntymistä ja seksuaalisuutta koskevien oikeuksien tunnustamisen, riskittömän äitiyden sekä kattavien, turvallisten ja luotettavien lisääntymis- ja seksuaaliterveydenhuollon palveluiden yleisen saatavuuden edistämiseksi. (3) Tällaisen rahoituksen ja asiantuntija-avun antamisessa etusijalla ovat (a) köyhimmät ja vähiten kehittyneet maat sekä kehitysmaiden kaikkein heikoimmassa asemassa olevat väestönosat; (b) toimet, joilla täydennetään ja lujitetaan kehitysmaiden politiikkoja ja valmiuksia sekä muista kehitysyhteistyövälineistä annettavaa apua. 2 artikla Tämän asetuksen nojalla toteutettavien toimien tarkoituksena on (a) turvata naisten, miesten ja nuorten oikeus hyvään lisääntymis- ja seksuaaliterveyteen; (b) saattaa kattavat, turvalliset ja luotettavat lisääntymis- ja seksuaaliterveydenhuollon palvelut ja tuotteet naisten, miesten ja nuorten ulottuville; (c) vähentää äitiyskuolleisuutta erityisesti sellaisissa maissa ja niissä väestöryhmissä, joissa se on yleisintä. 3 artikla (1) Yhteisön rahoitustukea annetaan toimiin, jotka on suunniteltu edistämään 2 artiklan 1 kohdassa kuvattuja tavoitteita, ja erityisesti sellaisiin toimiin, joiden tavoitteena on (a) tukea ja edistää politiikkaa, toimintapuitteita ja toimintaa, joilla pyritään tarkkoihin tavoitteisiin, jotta oikeus asianmukaisiin perusterveydenhuoltopalveluihin ja valvottuihin palvelujen toimittajiin toteutuisi asteittain; (b) varmistaa köyhille helpompi pääsy laadukkaaseen lisääntymis- ja seksuaaliterveydenhuoltoon tarjoten heille erityisesti ehkäisyvaihtoehtoja sekä sukupuoliteitse tarttuvien infektioiden ehkäisyä ja diagnosointia; (c) antaa nuorille tarvittavia tietoja, palveluita ja taitoja lisääntymis- ja seksuaaliterveyden suojaamiseksi sekä ei-toivottujen raskauksien välttämiseksi; (d) torjua haitallisia käytäntöjä kuten tyttöjen ja naisten sukupuolielinten silpomista; (e) varmistaa tehokkaampien, edullisempien ja hyväksyttävien raskauden ehkäisyn ja sukupuoliteitse tarttuvilta infektioilta suojaavien menetelmien saatavuus; (f) edistää kattavia äitiyteen liittyviä terveysohjelmia, joihin kuuluu raskauden aikainen seuranta, sekä ammattitaitoisen synnytyshenkilökunnan saatavuutta; (g) järjestää synnytyslääkärin hoito hätätilanteissa ja synnytyksen jälkeinen hoito, joissa kiinnitetään erityistä huomiota verenvuodon, korkean verenpaineen ja tulehdusten ehkäisyyn ja hoitoon. (2) Näiden toimien toteuttamisessa kiinnitetään erityistä huomiota tarpeeseen parantaa kehitysmaiden terveydenhuoltojärjestelmiä. Lisäksi sen varmistamiseksi, että terveyden ja hyvinvoinnin parannukset ovat pysyviä, kaikki toimenpiteet on toteutettava samanaikaisesti kun panostetaan laajemmin sosiaalialaan niin että mukaan tulevat koulutus, yhteisötoiminta, tasa-arvo- ja sukupuolinäkökohdat, ympäristön parantaminen, taloudellinen hyvinvointi, elintarviketurva ja ravitsemus. 4 artikla (1) Edellä 3 artiklassa tarkoitettuihin toimiin annettava yhteisön tuki voi olla a) rahoitusta tutkimukselle ja toimintaohjelmille (joita toteuttavat mahdollisuuksien mukaan kumppanimaiden asiantuntijat ja laitokset tai joita toteutetaan niiden kanssa yhteistyössä); b) teknistä apua, koulutusta tai muita palveluja, c) tarvikkeita, kuten sairaan- ja terveydenhoidon tarvikkeita ja muita hyödykkeitä, ja työsuorituksia, d) tarkastuksia sekä arviointia ja seurantaa. Etusijalle asetetaan kansallisten valmiuksien vahvistaminen elinkelpoisuuden varmistamiseksi pitkällä aikavälillä. (2) Yhteisön rahoituksella voidaan kattaa sekä investointimenot kiinteän omaisuuden hankintoja lukuun ottamatta että poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa myös toistuvat menot (mukaan luettuina hallintomenot, ylläpitokustannukset ja juoksevat menot) silloin, kun niistä selviytyminen muodostaa asianomaiselle kumppanille tilapäisen rasitteen, ja niin, että 1 kohdassa tarkoitettua tukea hyödynnetään maksimaalisesti ottaen huomioon sen, että toimenpiteen tavoitteena on mahdollisuuksien mukaan oltava keskipitkän aikavälin elinkelpoisuus. II luku Avun täytäntöönpano 5 artikla (1) Tämän asetuksen mukainen yhteisön rahoitus annetaan avustuksina. (2) Jokaiselle yhteistyötoimelle pyritään saamaan rahoitusta 6 artiklassa määritellyiltä kumppaneilta. Pyydetyn rahoituksen määrää vahvistettaessa otetaan huomioon asiaomaisten kumppaneiden maksukyky sekä kulloinkin kyseessä olevan toimen luonne. Tiettyjen olosuhteiden vallitessa osuus voi olla luontoissuoritus, jos kumppani on joko valtiosta riippumaton tai yhteisöllinen järjestö. (3) Tämän asetuksen mukaiseen taloudelliseen apuun saattaa kuulua yhteisrahoitus muiden avunantajien, erityisesti jäsenvaltioiden, Yhdistyneiden Kansakuntien sekä kansainvälisten tai alueellisten kehityspankkien tai rahoituslaitosten kanssa. 6 artikla (1) Tämän asetuksen mukaista taloudellista apua voivat saada seuraavat tahot: (a) hallintoviranomaiset ja -elimet keskus-, alue- ja paikallishallinnon tasolla, (b) paikallisviranomaiset ja muut hajautetut elimet, (c) paikallisyhteisöt, valtiosta riippumattomat ja yhteisölliset järjestöt sekä muut voittoa tavoittelemattomat yksityissektorilla vaikuttavat luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt, (d) alueelliset järjestöt, (e) kansainväliset järjestöt, kuten Yhdistyneet Kansakunnat ja sen alajärjestöt, sekä kehityspankit, rahoituslaitokset, maailmanlaajuiset aloitteet ja kansainväliset julkisen/yksityisen sektorin kumppanuudet, ja (f) tutkimuslaitokset ja korkeakoulut. (2) Yhteisön taloudellista apua voidaan myöntää kumppaneille, joiden päätoimipaikka sijaitsee jossakin jäsenvaltiossa tai sellaisessa yhteisön ulkopuolisessa maassa, joka tämän asetuksen nojalla saa tai voi saada yhteisön apua, edellyttäen, että toimintaa tosiasiallisesti johdetaan kyseisestä toimipaikasta käsin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdan e alakohdan soveltamista. Vain poikkeustapauksessa päätoimipaikka voi sijaita jossain muussa yhteisön ulkopuolisessa maassa. 7 artikla (1) Silloin kun tämän asetuksen nojalla rahoitettavista toimista on tehtävä rahoitussopimus yhteisön ja edunsaajamaiden kesken, kyseisistä sopimuksista on käytävä ilmi, että yhteisö ei rahoita veroja, tulleja eikä muita maksuja. (2) Kaikista tämän asetuksen nojalla tehdyistä rahoitussopimuksista on käytävä ilmi, että ne ovat komission yleisen ja varainhoitoon liittyvän valvonnan alaisia ja että komissio voi tehdä pistokokeita ja tarkastuksia; edelleen sopimukset ovat tilintarkastustuomioistuimen tilintarkastusten alaisia komission voimassa olevia määräyksiä, erityisesti Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen säännöksiä noudattaen vahvistamien tavanomaisten järjestelyjen mukaisesti. (3) Toteutetaan tarvittavat toimenpiteet sen esille tuomiseksi, että tämän asetuksen nojalla annettava apu on yhteisön apua. 8 artikla (1) Osallistuminen hankintasopimuksista järjestettäviin tarjouskilpailuihin on avoin tasapuolisin edellytyksin kaikille jäsenvaltioiden ja kehitysmaiden luonnollisille henkilöille ja oikeushenkilöille. Osallistumismahdollisuus voidaan poikkeustapauksissa laajentaa koskemaan muita yhteisön ulkopuolisia maita. (2) Hankintojen on oltava peräisin edunsaajamaasta, muista kehitysmaista tai jäsenvaltioista. Poikkeustapauksissa hankinnat voivat olla peräisin muista yhteisön ulkopuolisista maista. 9 artikla (1) Perustamissopimuksessa mainitun johdonmukaisuuden ja täydentävyyden tavoitteiden saavuttamiseksi sekä toimien mahdollisimman suuren tehokkuuden varmistamiseksi komissio voi toteuttaa tarvittavat koordinointitoimet mukaan luettuina (a) järjestelmän luominen tietojen järjestelmälliseksi vaihtamiseksi ja analysoimiseksi toimista, joita yhteisö ja jäsenvaltiot rahoittavat tai aikovat rahoittaa, ja (b) toimien toteuttamispaikalla tapahtuva koordinointi järjestämällä säännöllisiä kokouksia ja tiedonvaihtoa komission ja jäsenvaltioiden edustajien kesken edunsaajamaassa. (2) Komissio voi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tehdä tarvittavia aloitteita sen varmistamiseksi, että koordinointi muiden, erityisesti Yhdistyneiden Kansakuntien järjestelmään kuuluvien avunantajien kanssa toimii moitteettomasti. III luku Päätöksentekomenettelyt 10 artikla (1) Rahoituspuitteiksi tämän asetuksen panemiseksi täytäntöön ajanjaksolla 2003-2006 vahvistetaan .... miljoonaa euroa [päätetään vuosistrategian 2003 yhteydessä]. (2) Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat rahoitusnäkymien rajoissa. 11 artikla (1) Komissio vastaa ohjelmasuunnittelun strategisten suuntaviivojen laatimisesta ja määrittelee yhteisön yhteistyön asettamalla mitattavissa olevat tavoitteet, painopisteet, määrättyjen toiminta-alojen määräajat, oletukset ja toivotut tulokset. Ohjelmasuunnittelu on vuosittaista ja ohjeellista. (2) Komission edustaja esittelee toteuttavia toimia koskevan ohjelmasuunnittelun strategiset suuntaviivat 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa komiteassa, minkä perusteella jäsenvaltioiden kanssa vaihdetaan vuosittain näkemyksiä. 12 artikla (1) Komission tehtävänä on tässä asetuksessa tarkoitettujen toimien ennakkoarviointi, niistä päättäminen ja niiden hallinnointi voimassa olevia budjettimenettelyjä ja muita, erityisesti Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavassa varainhoitoasetuksessa säädettyjä menettelyjä noudattaen. (2) Yli viiden miljoonan euron suuruiset päätökset tämän asetuksen nojalla rahoitettavista toimista sekä kaikki tällaisia toimia koskevat muutokset, joissa asianomaiselle toimelle alunperin vahvistetut määrärahat ylittyvät yli 20 prosentilla, hyväksytään 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. (3) Komissio ilmoittaa jäsenvaltioille niistä toimia koskevista päätöksistä ja muutoksista, joiden määrä on 5 miljoonaa euroa tai vähemmän. 13 artikla (1) Komissiota avustaa maantieteellinen komitea, joka on toimivaltainen kehitysyhteistyöasioissa. (2) Tähän kohtaan viitattaessa sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 artiklassa säädettyä hallintomenettelyä kyseisen päätöksen 7 ja 8 artiklan mukaisesti. (3) Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuksi määräajaksi vahvistetaan 45 päivää. IV luku Raportointia ja varainhoitoa koskevat säännökset 14 artikla (1) Kunkin varainhoitovuoden jälkeen komissio toimittaa yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikkaa koskevassa vuosikertomuksessaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle tiedot kyseisen vuoden aikana rahoitetuista toimista sekä komission päätelmät tämän asetuksen täytäntöönpanosta päättyneenä varainhoitovuotena. Vuosikertomuksen tiivistelmässä on erityisesti kerrottava toimien vahvuuksista ja heikkouksista, tahoista, joiden kanssa on tehty sopimukset, sekä yksittäisistä toimista mahdollisesti tehtyjen riippumattomien arviointien tulokset. (2) Vuosi ennen tämän asetuksen voimassaolon päättymistä komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle riippumaton arvioinnin tämän asetuksen täytäntöönpanosta sen arvioimiseksi, onko asetuksen tavoitteet saavutettu, sekä tulevien toimien tehostamista koskevien suuntaviivojen antamiseksi. Arviointikertomuksen perusteella komissio voi tehdä ehdotuksia, jotka koskevat tämän asetuksen jatkoa ja tarvittaessa sen muuttamista. 15 artikla Kumotaan asetus (EY) N:o 1484/97. Niiden toimien täytäntöönpanoa, joista on päätetty asetuksen (EY) N:o 1484/97 nojalla, jatketaan kyseisen asetuksen mukaisesti. 16 artikla (1) Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. (2) Sitä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2006. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä [...] Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS Politiikan ala(t): Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-maiden kanssa Toiminta-ala(t): Kehitysyhteistyöpolitiikat ja alakohtaiset strategiat Toimenpiteen nimi: lisääntymis- ja seksuaaliterveys ja lisääntymistä ja seksuaalisuutta koskevat oikeudet 1. Budjettikohta - B7-6312 - joka koskee mm. apua lisääntymis- ja seksuaaliterveyteen ja lisääntymistä ja seksuaalisuutta koskeviin oikeuksiin liittyville politiikoille ja toimille kehitysmaissa 2. Numerotiedot 2.1. Toimenpiteen kokonaismääräraha (B osa): päätetään vuosistrategian 2003 yhteydessä tehtävän päätöksen perusteella 2.2. Toimenpiteen soveltamisaika: 1.1.2003-31.1.2006 2.3. Monivuotinen kokonaismenoarvio* a) Maksusitoumusmäärärahojen (MSM) /maksumäärärahojen (MM) aikataulu (rahoitustuki) tuhatta euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) // 2002 MSM // 8 079,900 MM // 9 141,900 b) Tekninen ja hallinnollinen apu ja tukimenot tuhatta euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) MSM // 514,100 MM // 514,100 tuhatta euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) a+b yhteensä // MSM // 8 594,000 MM // 9 656,000 c) Henkilöstö- ja muiden hallintomenojen kokonaisvaikutus rahoitukseen tuhatta euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) MSM/MM // 272,000 a+b+c YHTEENSÄ // MSM // 8 866,000 MM // 9 928,000 * päätetään myöhemmin, lisätietoja vuoden 2002 talousarviosta 2.4. Yhteensopivuus ohjelmasuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa ( Ehdotus on tehdyn ohjelmasuunnitelman mukainen. X Ehdotus edellyttää rahoitusnäkymien kyseisen otsakkeen ohjelmasuunnitelman muuttamista, ( ja tämä voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten soveltamista. 2.5. Vaikutukset tuloihin X Ei vaikuta tuloihin (kyseessä ovat toimenpiteen toteuttamiseen liittyvät tekniset näkökohdat). 3. BUDJETTITIEDOT >TAULUKON PAIKKA> 4. OIKEUSPERUSTA Mukana komission ehdotuksessa. 5. KUVAUS JA PERUSTELUT 5.1. Yhteisön toiminnan tarve 5.1.1. Toiminnan tavoitteet Tämän asetuksen mukaisesti toteutettavien toimien tavoitteena on: (a) turvata naisten, miesten ja nuorten oikeus hyvään lisääntymis- ja seksuaaliterveyteen; (b) saattaa kattavat, turvalliset ja luotettavat lisääntymis- ja seksuaaliterveydenhuollon palvelut ja tuotteet naisten, miesten ja nuorten ulottuville; (c) vähentää äitiyskuolleisuutta erityisesti sellaisissa maissa ja niissä väestöryhmissä, joissa se on yleisintä. 5.1.2. Ennakkoarviointiin liittyvät toimenpiteet Komissio on aktiivisesti tukenut kehitysmaiden terveydenhuoltoa erityisesti lisääntymisterveyteen liittyvissä kysymyksissä vuodesta 1990. Tätä nimenomaista budjettikohtaa ja toisaalta terveydenhuollon ja väestön hyväksi sekä aidsin torjumiseksi annettua tukea koskevien sisäisten arviointien ja tarkastusten perusteella annetut suositukset sekä muiden avunantajien ja kansainvälisten järjestöjen kokemukset ovat osoittaneet, että tarvitaan johdonmukaista ja kokonaisvaltaista lähestymistapaa, joka perustuu uusiin työskentelytapoihin kumppanimaiden ja lopullisten avunsaajien kanssa ja niiden keskuudessa sekä avunantajien, yksityissektorin, poliitikkojen ja muiden asianomaisten kesken. Marraskuussa 2000 laadittu turvallisempaa äitiyttä koskeva yhteisön strategia-asiakirja on perusta rahalliselle avulle. Strategian laadintaa edelsivät laajat keskustelut kehitys- ja teollisuusmaiden, jäsenvaltioiden ja kansainvälisten järjestöjen asiantuntijoiden kanssa. Ennen kuin tähän budjettikohtaan liittyen tehdään mitään ohjelmasuunnittelua, hankemäärittelyä tai sitoumuksia, komissio laatii yhtenäisen puitekehyksen toivotuista tuloksista ja niiden mittaamiseen tarkoitetuista indikaattoreista, oletuksista ja riskeistä sekä määrärahojen määrästä. Erityistavoitteet ja -indikaattorit perustuvat vuosituhannen julistuksessa asetettuihin äitien terveyttä koskeville tavoitteille. Ehdotettuja indikaattoreita ovat äitiyskuolleisuus ja ammattitaitoisen henkilöstön valvomien synnytysten osuus. Muita indikaattoreita, joilla voitaisiin mitata muun muassa laatua ja tasapuolisuutta, työstetään vielä kaikkien asianomaisten osapuolten kanssa. 5.1.3. Jälkiarvioinnin perusteella toteutettavat toimenpiteet Kyseisestä budjettikohdasta rahoitettavien toimien hallinnointia valvotaan jatkuvasti valvontajärjestelmän avulla, joka koskee kyseisiä kumppaneita ja toimijoita ja joka perustuu selvästi ilmaistuihin edistystä ja tuloksia koskeviin indikaattoreihin (5.1.2. kohdassa esitetyn mukaisesti). Kaikista kyseisestä budjettikohdasta rahoitetuista ohjelmista ja toimista tehdään jälkiarviointi niihin myönnetyn henkilöstön ja rahoituksen käytön sekä saavutettujen tulosten osalta sen varmentamiseksi, että niissä on pyritty asetettuihin tavoitteisiin. Tätä varten laaditaan aikataulu, jotta arvioinnin tulokset voidaan ottaa huomioon tehtäessä mahdollisia päätöksiä ohjelman tai toimen jatkamisesta, muuttamisesta tai keskeyttämisestä. 5.2. Suunnitellut toimet ja yhteisön rahoitustukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt Rahoitusta myönnetään edellä kuvatuille tavoitteille perustuville toimille, joilla pyritään erityisesti (a) tukemaan ja edistämään politiikkaa, toimintapuitteita ja toimintaa, joilla pyritään tarkkoihin tavoitteisiin, jotta oikeus asianmukaisiin perusterveydenhuoltopalveluihin ja valvottuihin palvelujen toimittajiin toteutuisi asteittain; (b) varmistamaan köyhille helpompi pääsy laadukkaaseen lisääntymis- ja seksuaaliterveydenhuoltoon tarjoten heille erityisesti ehkäisyvaihtoehtoja sekä sukupuoliteitse tarttuvien infektioiden ehkäisyä ja diagnosointia; (c) antamaan nuorille tarvittavia tietoja, palveluita ja taitoja lisääntymis- ja seksuaaliterveyden suojaamiseksi sekä ei-toivottujen raskauksien välttämiseksi; (d) torjumaan haitallisia käytäntöjä kuten tyttöjen ja naisten sukupuolielinten silpomista; (e) varmistamaan tehokkaampien, edullisempien ja hyväksyttävien raskauden ehkäisyn ja sukupuoliteitse tarttuvilta infektioilta suojaavien menetelmien saatavuus; (f) edistämään kattavia äitiyteen liittyviä terveysohjelmia, joihin kuuluu raskaudenaikainen seuranta, sekä ammattitaitoisen synnytyshenkilökunnan saatavuutta; (g) järjestämään synnytyslääkärin hoito hätätilanteissa ja synnytyksen jälkeinen hoito, joissa kiinnitetään erityistä huomiota verenvuodon, korkean verenpaineen ja tulehdusten ehkäisyyn ja hoitoon. 5.3. Toteutusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt Edellä tarkoitettuihin toimiin annettava yhteisön tuki voi olla a) rahoitusta tutkimukselle ja toimintaohjelmille (joita toteuttavat mahdollisuuksien mukaan kumppanimaiden asiantuntijat ja laitokset tai joita toteutetaan niiden kanssa yhteistyössä), b) teknistä apua, koulutusta tai muita palveluja, c) tarvikkeita, kuten sairaan- ja terveydenhoidon tarvikkeita ja muita hyödykkeitä, ja työsuorituksia, tai d) tarkastuksia sekä arviointia ja seurantaa. Etusijalle asetetaan kansallisten valmiuksien vahvistaminen elinkelpoisuuden varmistamiseksi pitkällä aikavälillä. Yhteisön rahoituksella voidaan kattaa sekä investointimenot kiinteän omaisuuden hankintoja lukuun ottamatta että poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa myös toistuvat menot (mukaan luettuina hallintomenot, ylläpitokustannukset ja juoksevat menot) silloin, kun niistä selviytyminen muodostaa asianomaiselle kumppanille tilapäisen rasitteen, ja niin, että 1 kohdassa tarkoitettua tukea hyödynnetään maksimaalisesti ottaen huomioon sen, että toimenpiteen tavoitteena on mahdollisuuksien mukaan oltava keskipitkän aikavälin elinkelpoisuus. Lisääntymisterveyttä koskevien kansallisten strategioiden tukemiseksi tarkoitettujen ohjelmien tehokkuus riippuu osittain avun koordinoinnin parantamisesta sekä Euroopan tasolla että kansainvälisesti, mukaan luettuina kumppanuudet yksityissektorin kanssa, sekä kyseisten toimien ja kumppanuuksien erityisluonteeseen sovitettujen menettelyjen käytöstä. 6. RAHOITUSVAIKUTUKSET 6.1. Kokonaisrahoitusvaikutus, B osa - riippuu vuosistrategiasta 2003 6.2. Toimenpidekohtainen kustannuslaskelma, B osa (koko ohjelmointikaudeksi) - riippuu vuosistrategiasta 2003 7. VAIKUTUKSET HENKILÖSTÖÖN JA HALLINTOMENOIHIN 7.1. Vaikutus henkilöstöön >TAULUKON PAIKKA> 7.2. Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus >TAULUKON PAIKKA> Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja. Henkilöstö- ja hallintoresurssien tarve katetaan hallinnoivalle pääosastolle vuotuisessa määrärahajaottelussa myönnetystä osuudesta. 7.3. Muut toimesta johtuvat hallintomenot >TAULUKON PAIKKA> Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja. (¹) Mainittava komitean laji sekä ryhmä, johon se kuuluu. I Yhteensä vuodessa (7.2 + 7.3) II Toimen kesto III Toimen kokonaiskustannukset (I x II) // EUR 272 000 1 vuosi EUR 272 000 8. SEURANTA JA ARVIOINTI 8.1. Seurantajärjestelmä Kunkin varainhoitovuoden jälkeen komissio toimittaa yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikkaa koskevassa vuosikertomuksessaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle tiedot kyseisen vuoden aikana rahoitetuista toimista sekä komission päätelmät tämän asetuksen täytäntöönpanosta päättyneenä varainhoitovuotena. Vuosikertomuksen tiivistelmässä on erityisesti kerrottava toimien vahvuuksista ja heikkouksista, tahoista, joiden kanssa on tehty sopimukset, sekä yksittäisistä toimista mahdollisesti tehtyjen riippumattomien arviointien tulokset. 8.2. Arvioinnin yksityiskohtaiset säännöt ja arviointijaksot Komission edustaja esittelee tulevina vuosina toteutettavia toimia koskevat monivuotiset strategiset suuntaviivat toimivaltaisessa maantieteellisessä komiteassa, minkä perusteella järjestetään välivaiheen näkemystenvaihto. Suuntaviivoihin sisällytetään mahdollisuuksien mukaan mitattavissa olevat tavoitteet ja määräajat määrättyjen toimien osalta. Vuosi ennen tämän asetuksen voimassaolon päättymistä komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle riippumaton arvioinnin tämän asetuksen täytäntöönpanosta sen arvioimiseksi, onko asetuksen tavoitteet saavutettu, sekä tulevien toimien tehostamista koskevien suuntaviivojen antamiseksi. Arvioinnissa tarkastellaan tuloksia koskevien tarkastusten ja riippumattomien arviointien johdosta toteutettujen toimien tehokkuutta. 9. PETOSTEN TORJUNTATOIMET Avunantajayhteisön ja kumppanimaiden kanssa sovitut yhteiset arvioinnit ja tarkistukset tehdään yhteisön sääntöjä ja standardeja noudattaen.