EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 19.1.2018 COM(2018) 36 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Kertomus yleisestä tullietuusjärjestelmästä vuosina 2016-2017 {SWD(2018) 23 final}

{SWD(2018) 24 final}

{SWD(2018) 25 final}

{SWD(2018) 26 final}

{SWD(2018) 27 final}

{SWD(2018) 28 final}

{SWD(2018) 29 final}

{SWD(2018) 30 final}

{SWD(2018) 31 final}

{SWD(2018) 32 final}



1.Johdanto Tässä kertomuksessa ja siihen liittyvässä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa arvioidaan yleisen tullietuusjärjestelmän (’GSP-järjestelmän’) vaikutuksia vuosina 2016–2017 keskittyen GSP+-edunsaajien suorituskykyyn. GSP-asetuksen mukaisesti tämä kertomus toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle joka toinen vuosi. GSP-järjestelmällään EU on eturintamassa auttamassa kehitysmaita saavuttamaan kestävän kehityksen tavoitteet hyödyntäen kauppaa talouskasvun veturina. Kauppaetuuksilla voidaan edistää yleismaailmallisia arvoja, kuten ihmisoikeuksia, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja ympäristönsuojelua, ja ne ovat olennainen osa komission Kaikkien kauppa ‑strategiaa. Etuuskohteluun perustuva pääsy EU:n markkinoille auttaa GSP-edunsaajia hankkimaan lisätuloja kansainvälisestä kaupasta ja tukee niiden köyhyyden vähentämiseen sekä kestävän kehityksen, ihmisoikeuksien ja hyvän hallinnon edistämiseen liittyviä toimia. 1.1.GSP-järjestelmän kolme menettelyä GSP-järjestelmässä on kolme erilaista etuusmenettelyä, jotka määritellään vuoden 2016 GSP-kertomuksessa ja jotka esitellään tässä lyhyesti: −Yleinen menettely (nk. yleinen GSP-menettely), jossa vähennetään tulleja noin 66 prosentissa kaikista EU:n tullinimikkeistä niiden matalan tulotason tai alemman keskitulotason maiden osalta, jotka eivät ole edunsaajina muissa etuuskohteluun perustuvissa EU:n markkinoille pääsyä koskevissa järjestelyissä. Raportointikaudella 2016–2017 yleisen GSP-menettelyn edunsaajia oli 23 (ks. Taulukko 1 ). −Kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa edistävässä erityisessä kannustusmenettelyssä (nk. GSP+) tullit suspendoidaan kokonaan pääosin samoissa 66 prosentissa tullinimikkeistä kuin yleisessä GSP-menettelyssä niiden maiden osalta, jotka ovat muita heikommassa asemassa talouksiensa monipuolistamisen ja vientimäärien suhteen. Vastineeksi edunsaajamaiden on ratifioitava ja pantava tosiasiallisesti täytäntöön GSP-asetuksessa luetellut 27 keskeistä kansainvälistä yleissopimusta, jotka koskevat ihmisoikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia, ympäristönsuojelua ja hyvää hallintoa. Raportointikaudella 2016–2017 GSP+-menettelyn edunsaajia oli 10 (ks. Taulukko 2). −Erityisessä Kaikki paitsi aseet ‑menettelyssä (Everything But Arms, nk. EBA) myönnetään täysin tulliton ja kiintiötön markkinoillepääsy kaikille tuotteille aseita ja ammuksia lukuun ottamatta niiden maiden osalta, jotka YK on luokitellut vähiten kehittyneiksi maiksi. Toisin kuin yleisessä GSP-menettelyssä ja GSP+-menettelyssä maat eivät menetä EBA-asemaansa, kun ne tekevät EU:n kanssa vapaakauppasopimuksen. Raportointikaudella 2016–2017 EBA-menettelyn edunsaajia oli 49 (ks. Taulukko 3 ). Vuonna 2016 GSP-etuuskohtelusta hyötyneen EU:hun suuntautuneen tuonnin arvo oli 62,6 miljardia euroa seuraavasti: 31,6 miljardia euroa yleisen GSP-menettelyn piiriin kuuluvista maista, noin 7,5 miljardia euroa GSP+-edunsaajamaista ja 23,5 miljardia euroa EBA-menettelyn edunsaajamaista (yksityiskohtaiset tiedot esitetään taulukoissa 4–7). Jäljempänä olevissa kaavioissa 1 ja 2 esitetään yleiskatsaus tuonnista kyseisten kolmen GSP-järjestelmään kuuluvan etuusmenettelyn puitteissa. Kuten kaaviosta 3 näkyy, kaksi maata, jotka toivat EU:hun eniten tuotteita GSP-menettelyn edunsaajista (mukaan luettuna muu kuin GSP-tuonti), ovat Intia ja Vietnam, jotka kumpikin ovat yleisen GSP-menettelyn edunsaajia. Kolmanneksi suurin, Bangladesh, on EBA-menettelyn edunsaaja. Kaavio 4 osoittaa, että Intia, Bangladesh ja Vietnam ovat kolme suurinta edunsaajamaata myös pelkän GSP-menettelyn mukaisen etuuskohtelun saaneen tuonnin perusteella.





2.Yleinen GSP-menettely Intia Vuodesta 2014 alkaen useita tuotejaksoja, myös tekstiilit, siirrettiin pois GSP-järjestelmästä, koska niihin ei voitu enää soveltaa GSP-kauppaetuuksia. Siirrosta huolimatta Intia säilyi GSP-järjestelmän suurimpana EU:hun viejänä. Vuonna 2016 Intia vei EU:hun tekstiilejä ja vaatteita 7,6 miljardin euron arvosta, josta 5,7 miljardia yleisen GSP-menettelyn mukaisesti. Yleisestä GSP-menettelystä hyötyi 23 maata raportointikaudella 2016–2017 (taulukko 1). Kauden aikana viisi maata jätti yleisen GSP-menettelyn, mikä johtui muutoksista niiden pääsyssä EU:n markkinoille (vapaakauppasopimuksen kattama) tai niiden taloudellisessa asemassa (Maailmanpankin luokitus vähintään ylemmän keskitulotason maaksi kolmena peräkkäisenä vuonna). Kaaviossa 5 esitetään yleisen GSP-menettelyn piiriin kuuluvan EU:hun suuntautuvan etuuskohtelun saaneen tuonnin jakautuminen vuonna 2016. Vietnam Vietnamin osuus kaikkien yleisen GSP-menettelyn edunsaajien kokonaistuonnista oli 23 prosenttia vuonna 2016. Kun tarkastellaan pelkästään GSP-tuontia Vietnamista, jalkineiden osuus oli lähes 40 prosenttia. Yleisen GSP-menettelyn edunsaajamaista tulevien tuotejaksojen luetteloa tarkistetaan kolmen vuoden välein. Edellinen tarkistus tehtiin vuonna 2016, ja sen tuloksena saatiin tarkistettu tuotejaksojen luettelo, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 2017. Tuoteluettelosta poistettiin tuotteet, jotka eivät enää tarvinneet GSP-menettelyn etuuksien tukea. 3.EBA-menettely EBA-menettely on kaupan alalla EU:n lippulaivaväline, jolla pyritään auttamaan maailman köyhimpiä ja heikoimpia maita (vähiten kehittyneitä maita) hyödyntämään kaupankäynnin mahdollisuuksia. Raportointikaudella 2016–2017 EBA-menettelyn edunsaajia oli 49 (ks. Taulukko 3). 3.1.Tehostettu toiminta tiettyjen EBA-menettelyn edunsaajamaiden kanssa Myanmar Myanmar palautettiin EBA-menettelyn edunsaajamaaksi vuonna 2013 tunnustuksena siitä, että se oli käynnistänyt kunnianhimoisia poliittisia, sosiaalisia ja työelämää koskevia uudistuksia. Humanitaarinen ja ihmisoikeuksia koskeva tilanne Rakhinen osavaltiossa on ollut viime aikoina erittäin vakava. EU on kehottanut Myanmarin hallitusta päästämään humanitaarisen avun esteettä perille ja kaikki pakolaiset palaamaan takaisin turvallisesti, vapaaehtoisesti ja ihmisarvoisesti. EU on kehottanut Myanmaria etsimään pitkän aikavälin ratkaisua Rakhinen osavaltion rakenteellisiin ongelmiin maan kansainvälisten sitoumusten ja EBA-menettelyn vaatimusten mukaisesti. Kuten komission ”Kaikkien kauppa” ‑strategiassa todetaan, EU voi peruuttaa väliaikaisesti yleisen GSP-menettelyn tai EBA-menettelyn etuudet poikkeusolosuhteissa, erityisesti jos GSP-asetuksessa lueteltujen ihmisoikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia koskevien yleissopimusten periaatteita rikotaan vakavasti ja järjestelmällisesti. EU tehosti vuoropuhelua joidenkin EBA-maiden kanssa, jotta nämä toteuttaisivat konkreettisia toimia ja etsisivät kestäviä ratkaisuja vakaviin puutteisiin perustavanlaatuisten ihmisoikeuksien ja työntekijöiden oikeuksien kunnioittamisessa. Jos vuoropuhelu ei tuota tuloksia, EU voi viimeisenä keinona käynnistää GSP-etuuskohtelun peruuttamismenettelyn ottaen asianmukaisesti huomioon peruuttamisen taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset.

Bangladesh EBA on edistänyt maan sosiaalis-taloudellista kehitystä luomalla miljoonia työllistymismahdollisuuksia valmisvaateteollisuudessa, missä suurin osa työntekijöistä on naisia. Kehityksen on kuitenkin edettävä rinnan perustavanlaatuisten ihmisoikeuksien ja työntekijöiden oikeuksien sekä erityisesti yhdistymisvapauden kunnioittamisen kanssa hyvinvoinnin ja ihmisarvoisen työn edistämiseksi. EU:n on nähtävä todellisia ja kestäviä parannuksia, jotta uusilta toimilta vältytään. EU osallistuu Myanmarissa yhdessä Yhdysvaltojen, Japanin, Tanskan ja ILO:n kanssa työelämän oikeuksien ja käytäntöjen parantamista koskevaan aloitteeseen, jolla edistetään ILO:n kansainvälisten työelämän normien ja vastuullisten liiketoimintakäytäntöjen noudattamista. Tämä kansainvälinen sidosryhmäfoorumi edistää Myanmarissa työlainsäädännön uudistamista ja työmarkkinaosapuolten suhteita. Ihmisoikeuksien ja työntekijöiden oikeuksien tilanteen heikentyessä Bangladeshissa ja Kambodžassa komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto ovat toimineet entistä aktiivisemmin näiden kahden maan kanssa ja pitäneet yhteyttä asiaankuuluviin sidosryhmiin, mukaan luettuina kansalaisjärjestöt, kansainväliset järjestöt, työmarkkinaosapuolet ja yritykset. Kambodža EU käsittelee yhdessä Kambodžan kanssa ihmisoikeuskysymyksiä, jotka liittyvät sokeriruokoviljelmien maakäyttökiistoihin, ja työntekijöiden oikeuksia, erityisesti yhdistymisvapautta. EU:n on nähtävä todellisia ja kestäviä parannuksia, jotta uusilta toimilta vältytään. Bangladeshissa komissio on kiinnittänyt huomiota työntekijöiden oikeuksia, erityisesti yhdistymisvapautta, koskeviin ongelmiin ja yhteiseen aloitteeseen, joka koskee työolojen ja tehtaiden turvallisuuden parantamista Bangladeshin valmisvaatealalla. EU on korostanut erityisesti Bangladeshin työlain ja vientiteollisuuden vapaa-aluetta koskevan lain yhdenmukaistamista työntekijöiden oikeuksia koskevien ILO:n yleissopimusten kanssa. EU on kehottanut Kambodžan hallitusta perustamaan riippumattoman ja avoimen mekanismin, jossa käsitellään sokeriruokoviljelmille myönnettyihin maankäyttöoikeuksiin liittyviä korvausvaatimuksia. Tehostettu toiminta perustuu pääasiassa saatavilla oleviin suosituksiin ja päätelmiin, joita ILO ja muut ihmisoikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia koskevia yleissopimuksia valvovat YK:n elimet ovat antaneet. Näiden suositusten ja päätelmien avulla kansainvälisten sitoumusten täytäntöönpanoa voidaan arvioida objektiivisesti ja avoimesti. Prosessi on auttanut painostamaan hallituksia käsittelemään ongelmia, ja myönteistä kehitystä on tapahtunut. Tämän ohella kysymyksiä on käsitelty johdonmukaisesti ja koordinoidusti kaikilla asiaankuuluvilla kanavilla (esimerkiksi kauppakomiteoissa sekä poliittisissa ja ihmisoikeusvuoropuheluissa). Edistys on rohkaisevaa. EU on kuitenkin valmis käynnistämään viimeisenä keinona GSP-etuuskohtelun peruuttamismenettelyn, jos rakentavat toimet vuoropuheluissa eivät tuota tyydyttäviä tuloksia. Tällaisessa päätöksessä otetaan asianmukaisesti huomioon kielteiset taloudelliset, sosiaaliset ja inhimilliset seuraukset, joita GSP-etuuskohtelun peruuttamiseen voi liittyä. 4.GSP+-menettely GSP+ on yksi EU:n tärkeimmistä välineistä, joilla edistetään kestävää kehitystä heikossa asemassa olevissa kehitysmaissa. GSP+-maat hyötyvät helpotetusta kaupasta EU:n kanssa sillä ehdolla, että ne panevat tosiasiallisesti täytäntöön ihmisoikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia, ympäristönsuojelua ja hyvää hallintoa koskevat 27 keskeistä kansainvälistä yleissopimusta. 4.1.GSP+-edunsaajat Georgia ei ole enää 1. tammikuuta 2017 alkaen GSP+-edunsaajamaa, koska se sai etuuskohteluun perustuvan pääsyn EU:n markkinoille pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppasopimuksen mukaisesti. Kirgisiasta tuli GSP+-edunsaajamaa pian raportointikauden alun jälkeen (tammikuussa 2016). Sri Lankasta tuli uudelleen GSP+-edunsaajamaa toukokuussa 2017, sen poistuttua järjestelmästä vuonna 2010. Koska Maailmanpankki on luokitellut Paraguayn ylemmän keskitulotason maaksi kolmena vuonna peräkkäin, se jättää GSP+-järjestelmän 1. tammikuuta 2019. Kaaviossa 7 esitetään GSP+-edunsaajamaista tulevan etuuskohtelun saaneen tuonninarvo vuonna 2016. Suurin osa tuonnista tulee Pakistanista, jonka osuus oli 74 prosenttia kaikesta GSP+-tuonnista.



4.2.GSP+-järjestelmän valvonta Bolivia Bolivia edistyi edelleen huomattavasti ihmisoikeussitoumusten tosiasiallisessa täytäntöönpanossa vuosina 2016–2017 yleisestä sosiaalis-taloudellisesta tilanteesta huolimatta. Bolivian toteuttamat toimet liittyvät erityisesti köyhyyden poistamiseen, koulutuksen, terveydenhuollon, elintarvikkeiden ja asuntojen saatavuuden parantamiseen ja lisääntymisterveyteen liittyvien kysymysten ratkaisemiseen. Työhön pääsemiseksi vaadittava vähimmäisikä on edelleen merkittävä huolenaihe, sillä se ei ole ILO:n yleissopimuksen nro 138 mukainen.

GSP+ perustuu kestävän kehityksen käsitteeseen. Kun maat liittyvät GSP+-järjestelmään, ne sitoutuvat panemaan tosiasiallisesti täytäntöön 27 keskeistä kansainvälistä yleissopimusta saadakseen paremman pääsyn EU:n markkinoille. GSP+-edunsaajien odotetaan osoittavan vastuullisuutta ja poliittista sitoutumista ja – mikä tärkeintä – noudattavan sääntöjä ajan mittaan yhä tarkemmin havaituista puutteista huolimatta. Pakistan Myönteistä kehitystä on tapahtunut ihmisoikeuskehyksen vahvistamisessa ja lainsäädäntötoimissa, jotka koskevat naisten, lasten, vähemmistöjen ja työntekijöiden oikeuksia, kun valmisteilla on esimerkiksi kidutusta, nuoriso-oikeutta ja transihmisten oikeuksia koskevaa lainsäädäntöä. Näihin kysymyksiin samoin kuin kidutuksen ja kuolemanrangaistuksen käyttöön, lapsityövoiman laajamittaiseen käyttöön ja sananvapauteen liittyy kuitenkin vakavia ongelmia. Yleinen ihmisoikeustilanne on siksi sekava, ja Pakistanin on tehostettava toimiaan, joilla varmistetaan lainsäädännön täytäntöönpano ja noudattaminen. GSP+-menettelyn seurannassa EU toimii yhdessä edunsaajamaiden kanssa kaikilla aloilla, joilla täytäntöönpano ei ole tyydyttävää. 4.2.1.Yhteistyö sidosryhmien kanssa Sri Lanka Sri Lanka on toteuttanut tärkeitä toimia hallinnon ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen parantamiseksi. Sri Lanka toimii hyvässä yhteistyössä YK:n järjestelmän kanssa. Hallitus ei kuitenkaan ole vielä toteuttanut useita tärkeitä uudistuksia, jotka vaikuttavat suoraan GSP+-menettelyyn liittyvien ihmisoikeussopimusten täytäntöönpanoon. Uudistukset koskevat erityisesti terrorismin ennaltaehkäisyä koskevan lain kumoamista, keskeisten oikeudellisten takeiden varmistamista ja kidutuksen käytön lopettamista. Todistustaakka GSP+-menettelyn sitoumusten noudattamisesta on edunsaajamailla. Edunsaajamaiden on esitettävä kaikki tarvittavat tiedot, joiden perusteella EU voi arvioida noudattavatko ne GSP+-menettelyä. EU:n arviointi perustuu pääasiassa kansainvälisten valvontaelinten, kuten ILO:n ja YK:n, viimeisimpiin raportteihin ja suosituksiin. EU tekee aktiivisesti yhteistyötä näiden kansainvälisten järjestöjen kanssa, varsinkin koska YK:n kertomukset laaditaan 4–5 vuoden välein eli niiden raportointikausi on pidempi kuin GSP+-järjestelmän kaksivuotinen raportointikausi. Kokoukset YK:n ja ILO:n valvontaelinten ja niiden paikallisten edustajien kanssa pidetään ennen EU:n GSP+-valvontamatkoja ja niiden aikana. EU hyödyntää myös monia muita tietoja ja tapaa kansalaisjärjestöjä, myös ammattiliittoja, ihmisoikeuksien puolustajia, yrityksiä ja työnantajia, ennen valvontamatkoja ja niiden aikana EU:ssa ja edunsaajamaissa. Kesäkuussa 2017 järjestettiin kansalaisyhteiskunnan vuoropuhelu, jossa kuultiin kansalaisjärjestöjä ja koottiin niiden näkemyksiä. Euroopan parlamentti ja neuvosto osallistuvat aktiivisesti GSP+-järjestelmän täytäntöönpanoon ja seuraavat, miten edunsaajamaat noudattavat sitoumuksiaan. Säännöllisiä kokouksia jäsenvaltioiden kanssa järjestetään GSP-asiantuntijaryhmän ja neuvoston GSP-työryhmän puitteissa. Jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa on keskusteltu muun muassa GSP+-edunsaajilta saaduista tulostauluja koskevista vastauksista ja GSP+-valvontamatkojen jälkiarvioinneista. Mongolia GSP+-vuoropuhelu ja EU:n rahoittaman ILO:n hankkeen kautta annettu tuki kannustivat Mongoliaa tarkistamaan työlainsäädäntöään. Mongolia hyväksyi sukupuolten tasa-arvoa koskevan kansallisen ohjelman, jonka avulla valmistellaan sukupuolinäkökulman huomioon ottavaa politiikkaa vuoteen 2021 saakka. Äskettäin annetussa rikoslaissa oleva ”kidutuksen” määritelmä on kidutuksen vastaisen yleissopimuksen mukainen. Kuolemanrangaistuksen mahdollinen palauttaminen ja maassa esiintyvä korruptio, joka vaikuttaa voimakkaasti ihmisoikeustilanteeseen, ovat vakavia ongelmia. Euroopan parlamentin kansainvälisen kaupan valiokunta (INTA) järjesti vuosina 2016–2017 useita tilaisuuksia vaihtaa näkemyksiä GSP-järjestelmästä, muun muassa GSP+-edunsaajien edistymisestä, valvontakäynneistä ja kansalaisjärjestöjen roolista GSP+-menettelyn soveltamisessa. Komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto hyötyivät myös Euroopan parlamentin valtuuskuntien matkoista tiettyihin GSP+-edunsaajamaihin. 4.2.2.GSP+-järjestelmän valvontamatkat Filippiinit Edistystä on havaittu mm. seuraavilla aloilla: sukupuolten tasa-arvo, ihmiskauppa, työntekijöiden oikeudet, terveydenhuolto, koulutus, sosiaalis-taloudelliset oikeudet, korruption torjunta ja ympäristönsuojelu. Presidentti Duterte allekirjoitti EU:n ja Filippiinien kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen, joka on nyt senaatin hyväksyttävänä. Laittomat teloitukset, erityisesti huumeiden vastaisessa taistelussa, ja niihin liittyvä rankaisemattomuus ovat edelleen vakava ongelma, samoin kuin kuolemanrangaistuksen mahdollinen palauttaminen ja rikosoikeudellisen vastuun ikärajan alentaminen. GSP+-järjestelmän valvonnassa käytetään kahta toisiinsa liittyvää välinettä. Niistä ensimmäinen on ”tulostaulu”, joka on luettelo kansainvälisten valvontaelinten (tai muiden täsmällisten ja luotettavien lähteiden) havaitsemista merkittävimmistä puutteista kunkin yleissopimuksen osalta. Kaikki GSP+-edunsaajat saavat vuosittain tällaisen tulostaulun, ja niitä pyydetään korjaamaan luetellut puutteet. Toinen väline on GSP+-vuoropuhelu, mukaan luettuina GSP+-valvontamatkat, jonka puitteissa EU käy viranomaisten kanssa suoraa ja avointa keskustelua havaituista puutteista ja korjaavista toimenpiteistä. Raportointikaudella 2016–2017 komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto tekivät valvontamatkoja Armeniaan, Boliviaan, Kap Verdeen, Kirgisiaan, Mongoliaan, Pakistaniin, Paraguayhin, Filippiineille ja Sri Lankaan. GSP+-valvontamatkat tarjosivat mahdollisuuden suoriin ja korkeatasoisiin yhteyksiin hallitusten, ministeriöiden ja virastojen sekä yritysten ja paikallisten kansalaisjärjestöjen kanssa. Koordinointikokouksia järjestettiin maissa läsnä olevien kansainvälisten YK:n ja ILO:n järjestöjen kanssa, mukaan luettuina YK:n ihmisoikeusvaltuutettu, Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelma (UNDP) ja YK:n huumeiden ja rikollisuuden torjunnasta vastaava järjestö (UNODC). Tämä on auttanut sidosryhmiä ymmärtämään GSP+-järjestelmää ja kunkin GSP+-edunsaajan erityisiä sitoumuksia, mikä on helpottanut myös tietojen keräämistä keskeisiltä sidosryhmiltä itse paikalla. Paikallisilla sidosryhmillä on tärkeä tehtävä siinä, että ne painostavat alue- ja keskusviranomaisia täyttämään GSP+-sitoumuksensa. Erityisesti yritysten, jotka ovat tullietuuksien suoria edunsaajia, odotetaan tukevan viranomaisia keskeisten 27 yleissopimuksen täytäntöönpanossa.

GSP+-valvontamatka Kirgisiaan (kesäkuu 2016) Koska Kirgisia liittyi GSP+-järjestelmään vasta tammikuussa 2016, matkalla oli tarkoitus esitellä GSP+-järjestelmää ja käynnistellä valvontaa. Ihmisoikeusvuoropuhelun yhteydessä pidetyt GSP+-valvontakokoukset osoittautuivat erittäin tehokkaiksi, koska ensin mainitussa käsiteltiin myös GSP+-järjestelmään liittyviä kysymyksiä, kuten kidutuksen ja väkivallan estämistä säilöönottolaitoksissa, etnisten ryhmien suhteiden parantamista, syrjinnän torjumista, morsiamenryöstöjen vähentämistä ja lasten oikeuksien parantamista. Yritykset olivat innokkaita kuulemaan GSP+-järjestelmän taloudellisista eduista. GSP+-valvontamatka Boliviaan (kesäkuu 2016)

Lapsityövoimasta keskusteltiin ensisijaisena kysymyksenä, jossa keskityttiin lasten työiän alentamiseen. Koska alkuperäisväestön osuus on Boliviassa Etelä-Amerikan suurin (66 prosenttia koko väestöstä), keskusteluissa korostettiin myös alkuperäiskansojen oikeutta tulla etukäteen kuulluksi ja antaa tietoon perustuva suostumus maa-alueelle pääsystä. GSP+-valvontamatka Kap Verdeen (heinäkuu 2017) Kap Verden yleinen ihmisoikeustilanne on edelleen myönteinen. Jatkuvia ongelmia ovat sukupuoleen perustuva väkivalta, lapsen oikeudet ja raportoinnin viivästykset. Kap Verde ponnistelee voimakkaasti viimeksi mainitun ongelman korjaamiseksi tiiviissä yhteistyössä ILO:n kanssa EU:n rahoittamassa valmiuksien kehittämistä koskevassa hankkeessa. GSP+-valvontamatka Paraguayhin (kesäkuu 2016) Yksi myönteinen ihmisoikeuksiin liittyvä aloite on ihmisoikeuksia koskevien kansainvälisten suositusten valvontajärjestelmän (SIMORE) perustaminen YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston tuella. Lapsityövoiman käytöstä, erityisesti kotitaloustyössä (”criadazgo”), keskusteltiin matkan aikana yhtenä keskeisenä huolenaiheena. GSP+-valvontamatka Pakistaniin (marraskuu 2016) Toisella GSP+-valvontamatkalla havaittiin myönteistä institutionaalista (esimerkiksi kansallisen ihmisoikeustoimikunnan perustaminen ja kansallisen ihmisoikeuksia koskevan toimintasuunnitelman laatiminen) ja lainsäädännöllistä (raiskausten ja kunniamurhien vastaisten lakien antaminen) kehitystä. Jäljellä on kuitenkin vakavia haasteita, jotka liittyvät muun muassa naisten, lasten ja vähemmistöjen oikeuksiin, sananvapauteen, kuolemanrangaistuksen käyttöön, kidutukseen sekä lainsäädännön täytäntöönpano- ja valvontavalmiuksiin. GSP+-valvontamatka Filippiineille (tammi–helmikuu 2017) Myönteistä kehitystä havaittiin mm. seuraavilla aloilla: sukupuolten tasa-arvo, ihmiskauppa, työntekijöiden oikeudet, lisääntymisterveys ja ympäristönsuojelu. Edistyminen keskeisissä kysymyksissä riippuu lainsäädännöstä, joka on edelleen parlamentin käsiteltävänä. Jäljellä on vakavia ongelmia, jotka liittyvät huumeiden vastaisen kampanjan toteuttamistapaan erityisesti siltä osin kuin on kyse oikeudesta elämään, oikeudellisista takeista ja tehokkaasta tutkinnasta ja syytteeseenpanosta, yhteistyöstä YK:n mekanismien kanssa ja mahdollisesta kuolemanrangaistuksen palauttamisesta ja mahdollisesta rikosoikeudellisen vastuun ikärajan alentamisesta. GSP+-valvontamatka Mongoliaan (maaliskuu 2017) Ensimmäisellä GSP+-valvontamatkalla havaittiin myönteistä lainsäädännöllistä kehitystä, kun voimaan olivat tulleet uusi rikoslaki, tarkistettu perheväkivaltaa koskeva laki sekä lastensuojelulaki ja lapsen oikeuksia koskeva laki. Mongolia oli edistynyt hyvin ILO:lle raportoinnissa EU:n rahoittaman hankkeen avulla. Mongolia pyrkii myös kehittämään valmiuksiaan hyödyntää GSP+-järjestelmän kaikkia kauppaetuja. GSP+-valvontamatka Armeniaan (kesäkuu 2017) GSP+-valvontamatka Sri Lankaan (syyskuu 2017) Ensimmäisellä Sri Lankaan suuntautuneella valvontamatkalla, joka sisälsi myös käynnin Jaffnassa, sen jälkeen kun maa oli liittynyt GSP+-järjestelmään toukokuussa 2017, todettiin, että se oli edistynyt 27 yleissopimuksen täytäntöönpanossa. Sri Lankalta vaaditaan kuitenkin edelleen toimia, jotka liittyvät terrorismin ennaltaehkäisyä koskevan lain kumoamiseen, yleisen kidutuksen käytön lopettamiseen, tahdonvastaisiin katoamisiin, maan palauttamiseen entisillä konfliktialueilla sekä ammattiliittojen syrjinnän ja epäoikeudenmukaisten työelämän käytäntöjen torjuntaan. 4.3.Teknistä apua ja kehitystä koskevat hankkeet Komissio ja ILO toteuttivat raportointikaudella erityisiä GSP+-hankkeita, joilla tuettiin ILO:n raportointi- ja täytäntöönpanovaatimusten noudattamista seuraavissa GSP+-edunsaajamaissa: Armenia, Filippiinit, Kap Verde, Mongolia, Pakistan ja Paraguay. Näitä hankkeita jatketaan seuraavan kahden vuoden ajan. Armeniassa, Paraguayssa ja Filippiineillä keskityttiin julkishallinnon valmiuksien vahvistamiseen ILO:n keskeisten yleissopimusten täytäntöön panemiseksi. Kap Verdessä ILO tuki paikallishallintoa, jotta se toimittaisi myöhässä olevat ILO:n raportit. Pakistanissa tärkeimpänä tavoitteena oli tukea lainsäädännön laatimista ja sen täytäntöönpanoon liittyviä aloitteita lapsi- ja pakkotyövoiman käytön lopettamiseksi. Mongoliassa ILO auttoi kehittämään oikea-aikaiseen raportointiin liittyviä valmiuksia ja tuki lainsäädännön mukauttamista ILO:n yleissopimukseen, joka koskee järjestäytymisoikeuden ja kollektiivisen neuvotteluoikeuden soveltamista. Esimerkkejä EU:n ja ILO:n hankkeista GSP+-maissa Kap Verde

Kap Verdessä EU:n GSP+-toimilla on lisätty kolmikantakeskustelujen osapuolten (hallituksen, työnantajien ja työntekijöiden) tietoja ILO:n keskeisistä yleissopimuksista. Niillä on myös edistetty lainsäädäntöä koskevia kolmikantakeskusteluja ILO:n valvontaelinten tekemien huomautusten pohjalta. Kap Verden raportit ovat nyt ajan tasalla yhdistymisvapautta ja järjestäytymisoikeuden ja kollektiivisen neuvotteluoikeuden soveltamista koskevien yleissopimusten 87 ja 98 mukaisesti. Työmarkkinaosapuolet tuntevat tehtävänsä entistä paremmin, ja niillä on paremmat valmiudet käsitellä ILO:n valvontaelinten tekemiä huomautuksia. Mongolia EU:n ja ILO:n hankkeessa Mongoliaa autettiin noudattamaan kansainvälisiä työelämän normeja ja kehittämään raportointia. Hankkeessa tarkasteltiin ILO:n keskeisten yleissopimusten mongolinkielisiä käännöksiä ja autettiin Mongoliaa ymmärtämään sitoumuksensa entistä paremmin. Hanke johti myös kolmikantaneuvotteluihin, joissa tarkistettiin työlakia, joka vastaa nyt entistä paremmin työelämän perusperiaatteita ja ‑oikeuksia. Kansainvälisiä työelämän normeja ja kauppaa koskeva asiakirja englanniksi ja mongoliksi sekä korkean tason vuoropuhelut ja seminaarit auttoivat hallitusta sekä työntekijä- ja työnantajajärjestöjä ymmärtämään työelämän perusperiaatteet ja ‑oikeudet entistä paremmin. Teknisen avun ansiosta Mongolian kansainvälisiä työelämän normeja koskevat raportit ovat nyt ajan tasalla. Pakistan EU:n rahoittama valmiuksien kehittämistä koskeva aloite on auttanut liittovaltion ja provinssien työministeriöitä kehittämään ratifioituja ILO:n yleissopimuksia koskevaa raportointiaan. Tammi-, helmi- ja huhtikuussa 2017 pidetyillä ILO:n seminaareilla vahvistettiin työmarkkinavuoropuhelua liittovaltion ja provinssien neuvoa-antavissa kolmikantakomiteoissa. Seminaareissa työministeriöt tapasivat työantaja- ja työntekijäjärjestöjä, jotta keskeiset työelämän normit tunnettaisiin entistä paremmin. Osana EU:n GSP+-toimia ja vastauksena äskettäin delegoituihin lainsäädäntötehtäviin ILO tarjosi Balochistanin hallitukselle myös erityistä teknistä tukea tarkistetun työlainsäädännön laatimisessa. Työmarkkinaosapuolia kuultiin sen varmistamiseksi, että lait ovat ILO:n periaatteiden mukaisia. Filippiinit EU:n GSP+-toimissa Filippiineillä keskityttiin luomaan ympäristö, joka edistää yhdistymisvapautta ja työehtosopimusneuvotteluja, ILO:n suorien yhteyksien valtuuskunnan helmikuussa 2017 antamien suositusten mukaisesti. EU:n GSP+-toimien avulla pystyttiin järjestämään työministeriön ja työmarkkinaosapuolten väliset keskustelut, jotka johtivat kolmikantajulistukseen, jossa sitoudutaan panemaan tosiasiallisesti täytäntöön yhdistymisvapautta ja työehtosopimusneuvotteluja koskevat periaatteet ja laatimaan tätä koskeva kansallinen toimintasuunnitelma. Vuonna 2017 kaikissa GSP+-maissa käynnistettiin hankkeita, joilla pyritään tukemaan paikallisten kansalaisjärjestöjen ja työmarkkinaosapuolten osallistumista GSP+-järjestelmään. Vuoden 2017 aikana hankeryhmät tekivät tiedonhankintamatkoja määritelläkseen keskeiset kysymykset hankkeissaan, jotka toteutetaan yhdessä paikallisten kansalaisjärjestöjen kanssa. Komissio aikoo seuraavan raportointikauden aikana tarkastella sitä, miten edunsaajia voitaisiin tukea asiantuntemuksen, teknisen avun ja valmiuksien kehittämistä koskevien erityishankkeiden avulla. 4.4.Tämän kertomuksen liitteenä: GSP+-järjestelmää koskeva valmisteluasiakirja Kuten vuoden 2016 GSP-järjestelmää koskevassa kertomuksessa, myös tämän toisen kaksivuotiskertomuksen liitteenä on komission yksiköiden valmisteluasiakirja GSP+-järjestelmästä. Valmisteluasiakirjassa arvioidaan perusteellisesti, miten yksittäiset GSP+-edunsaajat noudattavat GSP+-velvoitteitaan aiheryhmittäin: ihmisoikeudet, työntekijöiden oikeudet, ympäristö ja hyvä hallinto. Siinä arvioidaan edistymistä, puutteita, tulevia toimia ja painopisteitä, kun edunsaajat pyrkivät panemaan tosiasiallisesti täytäntöön 27 keskeistä yleissopimusta. 4.5.Väliarviointikertomus GSP-asetuksen mukaisesti komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle GSP-asetuksen soveltamista koskevan väliarviointikertomuksen viisi vuotta GSP-asetuksen voimaantulon jälkeen. Väliarviointikertomuksessa arvioidaan, onko GSP-asetuksella saavutettu sille asetetut tavoitteet. Päätelmät otetaan huomioon seuraavan GSP-järjestelmän suunnittelussa. Kertomus hyväksyttäneen vuoden 2018 ensimmäisellä puoliskolla. 5.Päätelmät GSP-järjestelmää koskevassa kaksivuotiskertomuksessa seurataan nykyisen GSP-järjestelmän täytäntöönpanoa, koska sen tullietuuksia alettiin soveltaa tammikuussa 2014. Liitteenä olevassa valmisteluasiakirjassa käsitellään ihmisoikeuksia sekä yhteiskunnan ja ympäristön tilannetta GSP+-edunsaajamaissa ja tarjotaan foorumi kansalaisjärjestöjen ja edunsaajamaiden hallitusten väliselle yhteistyölle. Tämän valvontakauden aikana GSP+-edunsaajia kehotettiin ottamaan vastuu 27 yleissopimuksen täytäntöönpanosta ja käsittelemään ennakoivasti ongelmia, jotka on lueteltu tulostauluissa ja otettu esiin GSP+-valvontamatkoilla. Kirgisia, joka liittyi GSP+-järjestelmään tammikuussa 2016, on ensimmäistä kertaa mukana tässä kertomuksessa. Sri Lanka palasi GSP+-järjestelmään toukokuussa 2017, ja siksi valvontakausi kattaa alle kuusi kuukautta. Armeniassa valvontamatka osoittautui tehokkaaksi keinoksi saada paikallinen kansalaisyhteiskunta mukaan toimintaan. Koska Kap Verde ei ollut toimittanut viimeisimpiä raporttejaan YK:lle ja ILO:lle, sinne suuntautunut valvontamatka oli ratkaisevan tärkeä EU:n arvioinnissa tarvittavien tietojen keräämiseksi. Filippiineille tehty valvontamatka tarjosi EU:lle tilaisuuden esittää huolensa viimeaikaisesta ihmisoikeustilanteesta, samalla kun se tunnusti työntekijöiden oikeuksien ja sosiaali- ja talouspolitiikan alalla saavutetun edistyksen. Paraguayssa ja Boliviassa lapsityövoimasta keskusteltiin avoimesti kaikkien keskeisten sidosryhmien, myös ILO:n ja Unicefin, kanssa. Georgia on mukana viimeistä kertaa, koska se on asteittain luopunut GSP+-järjestelmästä EU:n kanssa tekemänsä pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppasopimuksen takia. Kaiken kaikkiaan GSP+-järjestelmän valvonta tarjosi jäsennellyn lähestymistavan ja vakaan perustan kunkin GSP+-edunsaajan arvioimiseksi YK:n ja ILO:n valvontaelinten havaintojen ja kolmansien osapuolten, myös kansalaisyhteiskunnan, työmarkkinaosapuolten, Euroopan parlamentin ja neuvoston, toimittamien tietojen perusteella. GSP+-järjestelmän valvonta on yhdistetty täysin EU:n kahdenväliseen kehykseen ja vuoropuheluun, ihmisoikeusvuoropuhelu mukaan luettuna. GSP+-järjestelmällä on tuettu erityisesti Pakistanin, Sri Lankan, Mongolian ja Bolivian kaltaisia maita tehostamaan osallistumistaan EU:n ihmisoikeusvuoropuheluun. Samalla ihmisoikeusvuoropuhelu on tarjonnut foorumin, jossa keskustellaan GSP+-järjestelmään liittyvistä ihmisoikeuskysymyksistä. GSP+-järjestelmällä on lisätty synergiaa, ja se on johtanut kahden välineen toisiaan vahvistavaan vipuvaikutukseen.

Vaikka GSP onkin tärkeä väline, jolla voidaan käsitellä ihmisoikeuksiin ja työntekijöihin liittyviä kysymyksiä edunsaajamaissa, EU on sitoutunut käyttämään kaikkia asiaankuuluvia politiikkoja ja välineitä, joilla maita autetaan saavuttamaan kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa koskevat tavoitteensa. Ottaen huomioon näiden kysymysten luonne ja tarve löytää rakenteellisia ja kestäviä ratkaisuja, GSP-järjestelmään osallistuminen edellyttää EU:lta ja edunsaajamailta vakaata pitkän aikavälin sitoutumista. Seuraava raportointikausi, joka kattaa vuodet 2018–2019, käynnistetään tulostaulujen uudella kaksivuotiskaudella ja valvontamatkoilla vuoden 2018 ensimmäisellä puoliskolla. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kolmannen kaksivuotiskertomuksensa GSP-järjestelmästä vuoden 2019 loppuun mennessä ja keskittyy siinä erityisesti arvioimaan kehityssuuntia kaikissa GSP+-edunsaajamaissa. 6.Yleisen GSP-järjestelmän ja EBA-menettelyn edunsaajat Yleisen GSP-järjestelmän edunsaajat raportointikaudella 2016–2017 Muutokset edunsaajien asemassa kaudella 2016–2017 1. Kamerun Poistui järjestelmästä 1. tammikuuta 2017. 2. Cookinsaaret 3. Norsunluurannikko 4. Fidži Poistui järjestelmästä 1. tammikuuta 2017. 5. Ghana 6. Intia 7. Indonesia 8. Irak Poistui järjestelmästä 1. tammikuuta 2017. 9. Kenia 10. Marshallinsaaret Poistui järjestelmästä 1. tammikuuta 2017. 11. Mikronesian liittovaltio 12. Nauru 13. Nigeria 14. Niue 15. Kongon tasavalta 16. Sri Lanka Poistui järjestelmästä 18. toukokuuta 2017 saatuaan GSP+-etuuskohtelumaan aseman. 17. Swazimaa 18. Syyria 19. Tadžikistan 20. Tonga 21. Ukraina Poistuu järjestelmästä 1. tammikuuta 2018. 22. Uzbekistan 23. Vietnam

GSP+-järjestelmän edunsaajat raportointikaudella 2016–2017 Muutokset GSP+-edunsaajien asemassa kaudella 2016–2017 1. Armenia 2. Bolivia 3. Kap Verde 4. Georgia Poistui järjestelmästä 1. tammikuuta 2017. 5. Kirgisia Liittyi järjestelmään 27. tammikuuta 2016. 6. Mongolia 7. Pakistan 8. Paraguay 9. Filippiinit 10. Sri Lanka Liittyi järjestelmään 18. toukokuuta 2017. EBA-menettelyn edunsaajat raportointikaudella 2016–2017 1. Afganistan 27. Mauritania 2. Angola 28. Malawi 3. Bangladesh 29. Myanmar 4. Bhutan 30. Mosambik 5. Burkina Faso 31. Nepal 6. Burundi 32. Niger 7. Benin 33. Ruanda 8. Kambodža 34. Samoa 9. Tšad 35. Sierra Leone 10. Kongon demokraattinen tasavalta 36. Senegal 11. Keski-Afrikan tasavalta 37. Salomonsaaret 12. Komorit 38. Somalia 13. Djibouti 39. Etelä-Sudan 14. Eritrea 40. Sudan 15. Etiopia 41. São Tomé ja Príncipe 16. Gambia 42. Tansania 17. Guinea 43. Itä-Timor 18. Päiväntasaajan Guinea 44. Togo 19. Guinea-Bissau 45. Tuvalu 20. Haiti 46. Uganda 21. Kiribati 47. Vanuatu 22. Laos 48. Jemen 23. Liberia 49. Sambia 24. Lesotho 25. Madagaskar 26. Mali 7.GSP-järjestelmästä 1. joulukuuta 2016 hyötyviä edunsaajamaita koskevat tilastotietoja sisältävät taulukot Taulukko 4 – Etuuskohtelun saaneen tuonnin arvo kaikkien GSP-maiden osalta (tuhatta euroa)