Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi moottoriajoneuvojen turvavöitä ja turvajärjestelmiä koskevan jäsenvaltioioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 77/541/ETY muuttamisesta /* KOM/2003/0363 lopull. - COD 2004/0130 */





Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI moottoriajoneuvojen turvavöitä ja turvajärjestelmiä koskevan jäsenvaltioioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 77/541/ETY muuttamisesta (komission esittämä) PERUSTELUT 1. Ehdotuksen tavoite Komissio ehdottaa kolmen direktiivin muuttamista siten, että niissä säädetään turvavöiden asentamisesta kaikkiin muihin moottoriajoneuvoihin kuin henkilöautoihin [1]. [1] Asia koskee: pienoislinja-autoja (M2-luokka), linja-autoja (M3-luokka), kevyitä hyötyajoneuvoja (N1-luokka), keskiraskaita ja raskaita hyötyajoneuvoja (N2- ja N3-luokka). Tällä hetkellä voimassa olevien yhteisön säännösten mukaan turvavöiden asentamispakko koskee ainoastaan henkilöautoja [2]. [2] M1-luokka. Turvavöiden asentamisesta ajoneuvoihin on annettu seuraavat direktiivit: - Neuvoston direktiivi 77/541/ETY, annettu 28 päivänä kesäkuuta 1977, moottoriajoneuvojen turvavöitä ja turvajärjestelmiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä [3], sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2000/3/EY [4] [3] EYVL L 220, 29.8.1977, s. 95. [4] EYVL L 53, 25.2.2000, s. 1. - Neuvoston direktiivi 76/115/ETY, annettu 18 päivänä joulukuuta 1975, moottoriajoneuvojen turvavöiden kiinnityspisteitä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä [5], sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 96/38/EY [6] [5] EYVL L 24, 30.1.1976, s. 6. [6] EYVL L 187, 26.7.1996, s. 95. - Neuvoston direktiivi 74/408/ETY, annettu 22 päivänä heinäkuuta, moottoriajoneuvojen sisustusta (istuimien ja niiden kiinnityspisteiden lujuutta) koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä [7], sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 96/37/EY [8]. [7] EYVL L 221, 12.8.1974, s. 1. [8] EYVL L 186, 25.7.1996, s. 28. Nämä direktiivit sisältävät jo nyt kaikki tarvittavat tekniset määräykset, joiden perusteella valmistajat voivat noudattaa asennusta koskevia säännöksiä. Tähän asti näiden direktiivien noudattaminen on ollut muiden kuin henkilöautojen osalta vapaaehtoista ja jäsenvaltiot ovat voineet vapaasti päättää, miten saattavat ne osaksi kansallista lainsäädäntöä. Turvavöiden asentamispakon ulottamiseksi kaikkiin ajoneuvoihin komissio ehdottaa, että edellä luetellut kolme direktiiviä muutetaan samanaikaisesti. Koska ehdotetun toimen perimmäisenä tavoitteena on parantaa tieliikenneturvallisuutta, näiden kolmen direktiivin välille on luotava kiinteä yhteys. Ne olisi sen vuoksi annettava ja pantava täytäntöön samanaikaisesti. 2. Oikeudellinen perusta Muutettujen direktiiviehdotusten oikeudellisena perustana on Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 95 artikla. Ne perustuvat täysimittaisen yhdenmukaistamisen periaatteeseen, jonka tarkoituksena on korvata tavaroiden vapaan liikkuvuuden esteenä mahdollisesti olevat kansalliset säännökset ja menettelyt yhdellä velvoittavalla yhteisön säännöstöpaketilla ja yhdellä hyväksymismenettelyllä. Tässä nimenomaisessa tapauksessa turvavöiden asentaminen muihin kuin henkilöautoihin edellyttää valmistajilta sellaisen tekniikan kehittämistä, jolla matkustajat turvataan mahdollisimman hyvin. Yhteisön lainsäädäntö sisältää jo nyt säännöksiä tätä tarkoitusta varten. Sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan takaamiseksi direktiivit on saatettava pakollisiksi ja pantava täytäntöön samanaikaisesti koko yhteisössä. Vain tällainen koordinoiva toiminta takaa sisämarkkinoiden toimivuuden. 3. Taustaa Tieliikenneturvallisuuden parantaminen on tärkeä asia ja koskee Euroopan unionin jokaista kansalaista. Euroopan parlamentti toteaa 9 päivänä joulukuuta 2002 antamassaan mietinnössä, että Euroopan tieliikenneturvallisuuden olisi oltava ensisijainen asia ja että olisi yksilöitävä toimenpiteet, joilla EU aikoo vähentää tieliikenteen kuolemia ja vakavia loukkaantumisia. Komissio muistuttaakin valkoisessa kirjassaan "Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika" [9], että: [9] Lopullinen mietintö A5-0444/2002, 9.12.2002, s. 14. "Eurooppalaisten liikkuvuudesta maksama hinta on ollut ja on edelleen liian korkea. Vuodesta 1970 lähtien yli 1,64 miljoonaa kansalaista on kuollut tieliikenteessä [...]. Vuonna 2000 tieliikenneonnettomuuksissa kuoli yli 40 000 ja loukkaantui yli 1,7 miljoonaa ihmistä Euroopan unionissa [...] Joka kolmas henkilö loukkaantuu elämänsä aikana onnettomuudessa". [10] [10] Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika, KOM(2001)370, s. 65 - Komission suunnittelemiin toimiin kuuluu turvavöiden käytön lisääminen silloin, kun ne on asennettu ajoneuvoon. Tähän mennessä turvajärjestelmien käyttöpakko koskee neuvoston direktiivin 91/671/ETY [11] mukaisesti ainoastaan kevyitä ajoneuvoja silloin, kun turvavyöt on asennettu ajoneuvoon. Tämä tarkoittaa M1-luokan ajoneuvojen etu- ja takapenkkejä, N1-luokan ajoneuvojen etupenkkejä ja tiettyjä M2-luokan ajoneuvoja, mutta ei raskaita ajoneuvoja. [11] EYVL L 376, 31.12.1991, s. 26. Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat parhaillaan tekemässä direktiiviin 91/671/ETY muutosta, jonka mukaan turvavyön käyttöpakko ulotetaan koskemaan kaikkia ajoneuvoja, joihin ne asennettu. Jotta näillä toimenpiteillä pystyttäisiin vaikuttamaan tehokkaammin matkustajien turvallisuuteen, tarvitaan toimia, joilla valmistajat velvoitetaan asentamaan turvavyöt kaikkien moottoriajoneuvojen, erityisesti linja-autojen, istuimiin. Vuosittain noin 150 linja-auton tai pienoislinja-auton matkustajaa kuolee ja yli 30 000 henkilöä loukkaantuu [12] tieliikenneonnettomuuksissa Euroopan unionissa. Suurin osa kuolemantapauksista johtuu matkustajien iskeytymisestä voimakkaasti ajoneuvon sisäosiin tai sinkoutumisesta ajoneuvon ikkunoista ulos. Lisäksi suurin osa linja-autoista kierähtää onnettomuustapauksissa kyljelleen. [12] ECBOS, Enhanced Coach and Bus Occupant Safety - http ://www.dsd.at/data/home.htm Useiden pidemmän ajanjakson kuluessa tehtyjen tutkimusten mukaan turvavyön käyttö voi vähentää merkittävästi kuolonuhrien määrää. Esimerkiksi Ruotsissa, jossa 95 prosenttia matkustajista käyttää turvavyötä, liikenneonnettomuuksissa kuolleista puolella oli onnettomuushetkellä turvavyö kiinnittämättä. [13]. Linja-auto-onnettomuuksien kuolonuhreista moni olisi selvinnyt turvavyön ansiosta hengissä, jos se olisi ollut tarjolla ja kiinnitettynä. [13] Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika - KOM(2001)370, s. 69. Henkilöautojen turvallisuudessa viime aikoina tapahtunut kehitys on tuonut esiin muiden ajoneuvoluokkien heikomman turvallisuustason. Erityisesti pienoislinja-autoissa ja linja-autoissa ei joko ole lainkaan turvajärjestelmiä tai niissä on ainoastaan osittain suojaavat yksinkertaiset lantiovyöt. Vakavien onnettomuuksien vuoksi matkustajien turvallisuuden parantamista on alettu yhä enemmän vaatia maailmanlaajuisesti. Matkustajien turvallisuuden parantamisesta linja-autoissa ja pienoislinja-autoissa on tehty useita tutkimuksia, joissa turvavyön käytöstä saatuja etuja on tuotu esiin. Kaupallisista ajoneuvoista vastaavia tutkimuksia on hyvin vähän saatavana. Näissä ajoneuvoissa on yleensä vain kuljettaja, kun linja-autossa voi olla 60 matkustajaa. On perusteltua olettaa, että turvavyön asentamispakko auttaisi onnettomuustilanteessa myös näiden ajoneuvojen kuljettajia. Direktiivin 70/156/ETY noudattaminen on ollut pakollista kaikkien uusien henkilöautojen osalta vuodesta 1998. Jotta niille voidaan myöntää EY-tyyppihyväksyntä, niiden on sen vuoksi täytettävä tietyt pakolliset vaatimukset, joihin kuuluu muun muassa turvavöiden ja/tai turvajärjestelmien asentaminen Vaikka komissio on jo nyt ryhtynyt tarvittaviin toimiin ulottaakseen ajoneuvojen EY-tyyppihyväksynnän muihin ajoneuvoluokkiin kuin M1, toimien täytäntöönpanoa ei voida saattaa kaupallisten ajoneuvojen, linja-autot mukaan luettuina, osalta pakolliseksi ennen vuotta 2007. Turvavöiden ja/tai turvajärjestelmien asentaminen voidaan sen vuoksi säätää aikaisemmaksi ainoastaan aihetta koskevien erillis- direktiivien pakollisella voimaansaattamisella. 4. tekniset näkökohdat Uusien henkilöautojen on oltava neuvoston direktiivien 77/541/ETY, 76/115/ETY ja 74/408/ETY mukaisia, jotka sisältyvät direktiivin 70/156/ETY liitteessä IV lueteltuihin 56 erillisdirektiiviin. Tilanne muiden ajoneuvojen kuin henkilöautojen osalta on hyvin erilainen. Niin kauan kuin koko ajoneuvoa koskevaa yhteisön tyyppihyväksyntämenettelyä ei ole vielä näiden ajoneuvojen osalta otettu käyttöön, jäsenvaltiot saavat itse päättää, soveltavatko ne direktiivejä 77/541/ETY, 76/115/ETY ja 74/408/ETY kansallisella tasolla. Kuten edellä todetaan, turvavöiden pakollista asentamista näihin ajoneuvoihin voidaan vaatia ainoastaan muuttamalla edellä lueteltuja kolmea direktiiviä. Raskaisiin ajoneuvoihin, linja-autot mukaan luettuina, tarkoitettuja turvavöiden kiinnityspisteitä ei voi teknisistä syistä asentaa ajoneuvon korirakenteeseen, kuten yleensä henkilöautoissa, vaan ne kiinnitetään istuimiin. Sen vuoksi kaikkia edellä tarkoitettuja kolmea direktiiviä on noudatettava, koska turvavyöt ja/tai turvajärjestelmät on kiinnitettävä varmalla tavalla vahvistettuihin ja standardoituihin kiinnityspisteisiin, jotka on asennettu ajoneuvoon siten, että turvavöiden käyttö oikealla tavalla onnistuu. Lisäksi turvavyöhön ihmiskehosta iskeytyvä törmäysvoima siirtyy istuimen kiinnityspisteisiin, minkä vuoksi niiden lujuus olisi tarkistettava yhdistetyllä kuormalla. Tältä osin turvavöiden asentaminen linja-autoihin ja pienoislinja-autoihin on jo suurimmassa osassajäsenvaltioita saatettu voimaan [14], kuten liitteenä olevasta taulukosta käy ilmi. [14] Luokat M2 ja M3. Direktiivin 77/541/ETY vaatimusten täyttämiseksi yli 5 tonnia painavien linja-autojen kaikkiin istuimiin olisi asennettava vähintään kaksipistevyöt ja energiaa absorboivat istuimet, enintään 3,5 tonnia painavien pienoislinja-autojen kaikkiin istuimiin olisi asennettava kolmipistevyöt ja 3,5-5 tonnia painavien linja-autojen kaikkiin istuimiin olisi asennettava joko kolmipistevyöt tai kaksipistevyöt ja energiaa absorboivat istuimet. Lisäksi sellaisissa istumapaikoissa, joissa matkustajalla katsotaan olevan suurempi loukkaantumisvaara (esimerkiksi istuin, jonka edessä on kiinteä pöytä), kolmipistevyöt ovat pakolliset. Enintään 3,5 tonnia painavat kevyet hyötyajoneuvot ovat tässä suhteessa hyvin samankaltaisia kuin henkilöautot. Sen vuoksi niiden ensimmäiselle istuinriville on asennettava kolmipistevyöt kelauslaittein, keskimmäistä istuinpaikkaa lukuun ottamatta. Keskimmäiseen istuinpaikkoihin voidaan asentaa lantiovyöt siinä tapauksessa, että keskimmäisen matkustajan pää ei ole vaarassa iskeytyä tuulilasiin. Muihin istuinpaikkoihin voidaan asentaa kaksipistevyöt. Keskiraskaisiin ja raskaisiin hyötyajoneuvoihin voidaan asentaa kaksi- tai kolmepistevyöt. Pitkän matkan linja-autojen ja kaupunkiliikenteen linja-autojen (joihin paikkakuntien välillä liikennöivät linja-autot, joissa usein on sama istuinkonfiguraatio kuin kaupunkiliikenteen linja-autoissa, sisältyvät) välillä on tehtävä ero. Nykyaikaiset kaupunkiliikenteen linja-autot, ns. matalalattiabussit, on yleensä suunniteltu seisovia matkustajia varten ja istuinpaikkoja on vain vähän ja nekin ovat joko kokoontaitettavia kääntöistuimia, joihin turvavyötä ei vaadita, tai selkä menosuuntaan olevia tai jopa sivuttaissuuntaisia istumia. Näiden ajoneuvojen osalta on järkevää olla vaatimatta turvavöiden asentamista, vaan antaa jäsenvaltioiden päättää omasta politiikastaan edellyttäen, että turvavyöt vastaavat yhteisön lainsäädännön teknisiä vaatimuksia, jos ne asennetaan. Tähän mennessä turvavöitä ei ole edellytetty sivuttaissuuntaisissa istuimissa. Komissio tutkii tässä yhteydessä mahdollisuutta säätää turvavöiden asentaminen pakolliseksi myös sivuttaisuuntaisiin istuimiin. Direktiivin 2001/85/EY [15] valmistelun yhteydessä käytiin useita keskusteluja linja-autojen turvallisuudesta ja komissio käynnisti tutkimuksen selvittääkseen minkätyyppisillä turvavöillä linja-automatkustajia voitaisiin suojata parhaiten. Konsultilta valmistuneiden tutkimustulosten perusteella on päädytty siihen, että olisi suotavaa kieltää sivuttaissuuntaiset istuimet linja-autoissa, kaupunkiliikenteen linja-autoja lukuun ottamatta [16]. [15] Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/85/EY, annettu 20. marraskuuta 2001 (EYVL L 42, 13.2.2002, s. 1). [16] Safety Consideration of Longitudinal Seating Arrangements in Buses and Coaches - Results of an investigation research conducted by Cranfield Impact Centre (Heinäkuu 2001) (linja-autojen pitkittäissuuntaisten istuinjärjestelyjen turvallisuusnäkökohtia koskevan tutkimuksen tulokset, Cranfield Impact Centre (heinäkuu 2001)), http://europa.eu.int/comm/entreprise/ automotive/index.htm Direktiivissä 2001/85/EY on vastikään annettu säännökset, joille helpotetaan liikuntaesteisten pääsyä linja-autoihin. Joitain erityislaitteita, jotka eivät täytä direktiivin 77/541/ETY nykyisiä säännöksiä, on tarpeen asentaa linja-autoihin näiden henkilöiden turvallisuuden parantamiseksi. Sen vuoksi on tarpeen, että jäsenvaltiot saavat edelleen sallia kyseiset laitteet entiseen tapaan kansallisella tasolla. 5. Toissijaisuusperiaate Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 5 artiklassa säädetty toissijaisuusperiaate ja suhteellisuusperiaate on otettu huomioon. Tämän direktiivin tavoitetta eli tieliikenneturvallisuuden parantamista ja kaupan esteiden välttämistä yhteisössä ei voida toimen laajuuden ja vaikutusten vuoksi asianmukaisesti saavuttaa jäsenvaltioiden tasolla, vaan tavoitteisiin päästään parhaiten yhteisön toimin. Tällä direktiivillä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. 6. sidosryhmien osallistuminen 6.1. Jäsenvaltioiden kanta Näiden ehdotusten sisältö on annettu jäsenvaltioille tiedoksi komission neuvoa-antavassa moottoriajoneuvoja käsittelevässä työryhmässä MVWG:ssä (Motor Vehicle Working Group), johon kuuluu jäsenvaltioiden, teollisuuden ja valtiosta riippumattomien järjestöjen edustajia. Suurin osa jäsenvaltioista tukee ehdotuksia. Komissio on ehdotuksen valmistelun yhteydessä ottanut huomioon asiantuntijanaan käyttämänsä konsultin tekemän linja-autojen pitkittäissuuntaisia istuinjärjestelyjä koskevan tutkimuksen, jonka mukaan pitkittäissuuntaisia istuinjärjestelyjä ei tulisi sallia niissä ajoneuvoluokissa, joissa seisovia matkustajia ei sallita, mutta ne olisi sallittava niissä ajoneuvoluokissa, joissa seisovat matkustajat sallitaan, sen rajoittamatta tiettyjä ajoneuvon suunnitteluun liittyviä yksityiskohtia ja toiminnan luonnetta, kuten sitä onko kyse paikallisliikenteen palvelusta, kaupunkiliikenteen linja-autosta jne. [17] [17] Safety Consideration of Longitudinal Seating Arrangements in Buses and Coaches, Executive Summary (linja-autojen pitkittäissuuntaisten istuinjärjestelyjen turvallisuusnäkökohtia, tiivistelmä), s. 4. Jäsenvaltiot eivät kiistäneet näitä päätelmiä. 6.2. Valtiosta riippumattomien järjestöjen kanta Valtiosta riippumattomien järjestöjen edustajat eivät ole ilmaisseet kielteistä kantaa. Kansainvälinen maantiekuljetusliitto (International Road Transport Union (IRU)) pahoittelee kuitenkin sivuttain olevien istuinten kieltoa linja-autoissa, mikä saattaa johtaa luksusbussien "mukavuusnurkkausten" poistamiseen. 6.3. Teollisuuden kanta Sikäli kuin turvavöiden asennusta kaikkiin ajoneuvoluokkiin koskevat tekniset säännökset sisältyvät direktiiveihin 77/541/ETY, 76/115/ETY ja 74/408/ETY, ne on jo saatettu osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä 1 päivästä tammikuuta 1997 alkaen. Kaikki valmistajat ovat sen vuoksi kehittäneet sopivat tekniset ratkaisut näiden direktiivien noudattamista varten. Euroopan autonvalmistajien liitto ei ole vielä esittänyt vastustavansa komission ehdotuksia. Se pyytää kuitenkin kohtuullista aikaa teknisten muutosten ottamiseksi huomioon asianmukaisen validoinnin jälkeen ja niiden sisällyttämiseksi tuotantoaikatauluihin. Lisäksi se pyytää mahdollisuutta poiketa joistakin näiden direktiivien säännöksistä pienten tuotantosarjojen osalta. 7. ehdotuksen sisältö Ehdotus sisältää kaksi pääartiklaa 7.1. 1 artikla : Muutos direktiiviin 77/541/ETY Direktiivin 1 artiklassa pyritään määrittelemään M2- ja M3-luokan ajoneuvot linja-autoista annettu direktiivi 2001/85/EY huomioon ottaen. Tämä tarjoaa sopivat keinot tehdä ero kaupunkiliikenteen linja-autojen, kaukoliikenteen linja-autojen ja matkailulinja-autojen välillä. Direktiiviin 77/541/ETY lisätään uusi artikla, jonka perusteella jäsenvaltiot saavat tyyppihyväksyä ne turvavyöt ja turvajärjestelmät, jotka eivät erityisluonteensa vuoksi voi täyttää direktiivin 77/541/ETY vaatimuksia. Esimerkiksi vammaisille tarkoitettu "erityisturvalaite" on tällainen järjestelmä. 7.2. 2 artikla : Täytäntöönpano Ehdotettuja toimenpiteitä sovelletaan markkinoille saatettuihin uusiin ajoneuvoihin. Ehdotuksen mukaan niitä sovellettaisiin ensin uusiin ajoneuvotyyppeihin ja sen jälkeen nykyisiin tyyppeihin hyväksytyn tyyppihyväksyntämenettelyn mukaisesti seuraavasti: - 1 päivä heinäkuuta 2004: päivä, josta alkaen kyseisiin luokkiin kuuluvien uusien ajoneuvotyyppien on täytettävä kolmen edellä tarkoitetun direktiivin vaatimukset. - 1 päivä tammikuuta 2006: päivä, josta alkaen kaikkien nykyisiin ajoneuvotyyppeihin kuuluvien uusien ajoneuvojen on oltava kolmen edellä tarkoitetun direktiivin mukaisia. 8. Taloudelliset näkökohdat: kustannus-hyötyanalyysi 8.1. Yleistä Direktiivien 77/541/ETY, 76/115/ETY ja 74/408/ETY muutosehdotusten sisältämien toimenpiteiden ajoneuvojen valmistukselle aiheuttamia kustannuksia on vaikea arvioida tarkasti. Kustannuksiin vaikuttavat useat eri tekijät, joiden analysointi on hankalaa. On korostettava, että vuoden 1999 jälkeen useisiin ajoneuvoihin, muihin kuin henkilöautoihin, on asennettu vapaaehtoisesti turvavyöt, mikä vähentää teollisuudelle tulevaa työmäärää. Tämän arvioinnin yhteydessä on otettu huomioon, että kuorma-autoihin ja puoliperävaunujen vetoautoihin on asennettu turvavyöt, mutta linja-autoihin ainoastaan siinä tapauksessa, että kansallinen lainsäädäntö edellyttää sitä. Suunniteltujen toimenpiteiden vaikutus on siten suurin linja-autoissa, joissa voi olla jopa 60 istumapaikkaa ajoneuvon koosta riippuen. [18] [18] 50 matkustajasta (12 m pituiset linja-autot) 70 matkustajaan (13,60 m pituiset linja-autot). Onnettomuuksien tutkinnasta saatavilla olevien tietojen mukaan linja-auto-onnettomuuksien kuolonuhrien määrä on muita suurempi seuraavissa onnettomuustyypeissä: - ajoneuvon etutörmäyksessä - ajoneuvon kierähtäessä kyljelleen sen menetettyä ohjattavuutensa. On tärkeää taata matkustajien turvallisuus molemmissa tapauksissa. Turvavöiden asentamisessa edellytetään sen vuoksi, että sekä istuimet ja istuinten kiinnityspisteet että koko ajoneuvon suprarakenne on asianmukaisesti vahvistettu, jotta ne kestäisivät turvavöissä olevista matkustajista törmäystilanteessa lähtevät suuret kineettiset energiavoimat. Kineettinen energia kasvaa tällaisessa tapauksessa lähes 50 prosenttia. Useissa tapauksissa koko ajoneuvon suprarakenne on tarpeen suunnitella uudelleen, jotta energia jakautuisi paremmin suprarakenteessa ja jotta matkustajille jäisi riittävästi selviytymistilaa ajoneuvon rutistumisesta huolimatta. Toimenpiteiden hyödyllisyyttä voidaan onnettomuuksien tutkinnasta saatujen tietojen perusteella arvioida tarkastelemalla niiden vaikutusta autosta putoamisen aiheuttamien kuolemantapausten määrään. Sitä, lievenevätkö ne vammat merkittävästi, joita turvavyötä käyttävät matkustajat saavat iskeytyessään ajoneuvon sisärakenteisiin, on kuitenkin vaikea arvioida. Lisäksi on muistettava, että turvavöiden pakollinen asentaminen ajoneuvoihin ei takaa sitä, että kaikki matkustajat käyttäisivät niitä säännöllisesti. Näiden olettamusten perusteella kustannus-hyötyanalyysiä voidaan pitää ainoastaan suuntaa-antavana arviona. 8.2. Kaupallisten ajoneuvojen rekisteröintiä koskeva tilanne Euroopan unionissa vuonna 2000 [19] [19] Viitevuodeksi on valittu vuosi 2000, koska siltä ovat viimeisimmät asiaan sopivat tilastotiedot Eurooppalainen teollisuus on tärkeä kaupallisten ajoneuvojen tuottaja. Kaupallisten ajoneuvojen kysyntä on EU:ssa jatkuvasti vallitsevan myönteisen taloudellisen tilanteen ansiosta suuri, eikä merkkejä kysynnän hidastumisesta ole. Suurin osa rekisteröidyistä ajoneuvoista tuotetaan EU:ssa. Kaupallisten ajoneuvojen kysyntää mitataan asianmukaisesti jäsenvaltioissa rekisteröityjen ajoneuvojen määrän perusteella. Vuonna 2000 rekisteröitiin 2 515 003 uutta kaupallista moottoriajoneuvoa [20] seuraavasti: [20] Lähde: New commercial vehicles registrations - Press Release issued by ACEA on 27th February 2002 (uudet rekisteröidyt kaupalliset ajoneuvot, ACEA:n 27. helmikuuta 2002 julkaisema lehdistötiedote). - 263 151 uutta yli 16 tonnia painavaa kaupallista raskasta moottoriajoneuvoa - 391 756 uutta kaupallista keskiraskasta moottoriajoneuvoa (3,5 tonnista 16 tonniin) - 1 860 096 uutta kaupallista kevyttä moottoriajoneuvoa (enintään 3,5 tonnia). Linja-autoja tuotettiin ja rekisteröitiin yhteensä seuraavasti: - 36 593 uutta tuotettua ajoneuvoa - 28 407 uutta rekisteröityä ajoneuvoa. Kun otetaan huomioon ne maat, joissa turvavöiden asentaminen ei kansallisen lainsäädännön mukaan ole pakollista ja kun oletetaan, että edellä tarkoitettujen ajoneuvojen kysyntä pysyy vuonna 2004 vuoden 2000 tasolla, voidaan arvioida, että turvavyöt olisi asennettava lähes 3 500 uuteen linja-autoon. Saksan autokantatilanteeseen vuosina 1989 - 2001 verrattaessa voidaan karkeasti arvioida noin 15 000 uuden linja-auton korvaavan käytöstä poistettavat linja-autot, jotka on rekisteröity ennen turvavöiden asentamispakkoa [21]. [21] Luku koskee niitä jäsenvaltioita, joissa kansallinen lainsäädäntö edellyttää turvavöiden asentamista. 8.3. Turvavöiden asentamiskustannukset linja-autoihin Kuten johdanto-osassa todetaan, turvavöiden asentaminen nykyaikaisiin 60- paikkaisiin "kaksikerrosbusseihin" edellyttäisi sekä vahvistettua lattiaa että vahvistettua suprarakennetta. Vahvistukset ovat välttämättömiä sen takaamiseksi, että istuinten kiinnityspisteet kestäisivät törmäystilanteessa niihin kohdistuvat voimat. Jos ajoneuvon rakennetta on muutettava, kustannukset nousevat merkittävästi, arviolta noin 35 000 euroa ajoneuvoa kohta [22]. Jos rakenteelliset muutokset eivät ole tarpeen, kustannusten nousun arvioidaan olevan 1 800 euroa ajoneuvoa kohti. [23] [22] Lukujen lähde: Belgian Ministry of Communications and Infrastructure. [23] Lukujen lähde: Irisbus, Italy. Jos oletetaan, että turvavyöt olisi asennettava 3 500 uuteen ajoneuvoon, joiden taloudellinen käyttöikä olisi 10 vuotta, kokonaiskustannusten on arvioitu olevan noin 3,6 miljoonaa euroa vuodessa. Tätä on verrattava 15,4 miljoonan euron kustannuksiin vuodessa, jotka liittyvät 15 000 käytöstä poistettavan linja-auton, joita koskee turvavöiden asentamisvaatimus voimassa olevien kansallisten säännösten mukaisesti, korvaamiseen uusilla. 8.4. Turvavöiden asentamiskustannukset muihin ajoneuvoluokkiin Muiden ajoneuvoluokkien osalta tarvitaan keskimäärin kolme turvavyötä ajoneuvoa kohti. Kolmipistevyö ja kelauslaite maksaa noin 70 euroa ja kaksipistevyö ilman kelauslaitetta 45 euroa. Tämä merkitsee jopa 185 euron lisäkustannusta ajoneuvoa kohti. 8.5. Hyödyt Jos oletetaan, että 80 prosenttia linja-automatkustajista todella käyttää turvavyötä, voidaan otaksua 120 matkustajan hengen säästyvän tieliikenneonnettomuuksissa. Jos otetaan huomioon, että yhden ihmishengen säästymisestä aiheutuva taloudellinen hyöty on arviolta 1 miljoonaa euroa [24], mahdollinen yhteiskunnallinen hyöty olisi 120 miljoonaa euroa vuodessa, jos turvavyöt asennettaisiin kaikkiin linja-autoihin. [24] Lähde: Energian ja liikenteen pääosasto: EU:n liikenneturvallisuuden painopisteet, seurantakertomus ja toimenpiteiden asettaminen tärkeysjärjestykseen, KOM(2000) 125 lopullinen On vielä tutkimatta kuinka monelta vakavalta loukkaantumiselta olisi voitu säästyä, jos loukkaantunut olisi käyttänyt turvavöitä. Tähän mennessä realistisia tutkimuksia aiheesta ei ole ollut saatavilla. On kuitenkin perusteltua ajatella, että suunnitelluilla toimilla voidaan vähentää huomattavasti matkustajien loukkaantumisten määrää ja vakavuutta ja sen myötä yhteiskunnallista kärsimystä. 9. Päätelmä Matkustajien pysyminen ympärikierähtäneessä linja-autossa saattaa lisätä olennaisesti heidän mahdollisuuksiaan säilyä hengissä. Yleensä suurin osa matkustamosta pudonneista matkustajista kuolee vammoihinsa. Ajoneuvossa sen pysähtymiseen saakka pysyneet matkustajat taas yleensä säilyvät hengissä. Tieliikenneonnettomuuksissa on myös yhä useammin mukana raskaita tai kevyitä hyötyajoneuvoja, joissa ei ole turvajärjestelmiä ja joissa mukana olevat saavat sen vuoksi turvavyön käyttämättömyyden takia surmansa. Vaikka toimenpiteistä yhteiskunnalle aiheutuva hinta saattaa näyttää korkealta, sitä olisi tarkasteltava kuolemantapausten ja loukkaantumisten määrän vähenemisestä saatavaan hyötyyn nähden. Lisäys Turvavöiden asentaminen linja-autoihin - Tämänhetkinen tilanne Euroopan unionissa [25] [25] Jäsenvaltioiden toimittamat tiedot. >TAULUKON PAIKKA> 2003/0130 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI moottoriajoneuvojen turvavöitä ja turvajärjestelmiä koskevan jäsenvaltioioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 77/541/ETY muuttamisesta (ETAn kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ja erityisesti sen 95 artiklan [26], [26] EYVL C [......],[......], s..[......]. ottavat huomioon komission ehdotuksen [27], [27] EYVL C [......],[......], s..[......]. ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [28], [28] EYVL C [......],[......], s..[......]. ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon [29], [29] EYVL toimivat yhdessä perustamissopimuksen 251 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti , sekä katsovat seuraavaa: (1) Tutkimusten mukaan turvavöiden ja turvajärjestelmien käyttö voi vähentää huomattavasti kuolemantapausten ja loukkaantumisten määrää tieliikenneonnettomuuksissa, jopa auton kierähtäessä ympäri. Turvavöiden ja turvajärjestelmien asentaminen kaikkiin ajoneuvoluokkiin edistää sen vuoksi tieliikenneturvallisuutta ja säästää ihmishenkiä. (2) Turvavöiden asentaminen kaikkiin ajoneuvoihin tuo yhteiskunnalle huomattavaa hyötyä. (3) Euroopan parlamentti painotti yhteisistä toimista tieliikenneonnettomuuden vähentämiseksi 18 päivänä helmikuuta 1986 antamassaan päätöslauselmassa, joka on osa yhteisön tieturvallisuusohjelmaa [30], tarvetta säätää turvavyön käyttöpakko kaikkia matkustajia, lapset mukaan luettuina, koskevaksi, lukuun ottamatta julkisia liikennevälineitä. Sen vuoksi turvavöiden ja/tai turvajärjestelmien pakollisessa asentamisessa on tehtävä ero julkisen liikenteen linja-autojen ja muiden ajoneuvojen välillä. [30] EYVL C 68, 24.3.1986, s.35. (4) Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetun neuvoston direktiivin 70/156/ETY [31], sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2001/116/EY [32], mukaisesti yhteisön tyyppihyväksyntäjärjestelmää on sovellettu ainoastaan kaikkiin M1-luokan uusiin ajoneuvoihin 1 päivästä tammikuuta 1998 alkaen. Sen mukaan ainoastaan edellä tarkoitetut ajoneuvot on varustettava sellaisin turvavöin ja/tai turvajärjestelmin, jotka ovat moottoriajoneuvojen turvavöitä ja turvajärjestelmiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 28 päivänä kesäkuuta 1977 annetun direktiivin 77/541/ETY [33], sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2000/3/EC [34], säännösten mukaisia. [31] EYVL L 42, 23.2.1970, s.1 [32] EYVL L 18, 21.1.2002, s.1 [33] EYVL L 220, 29.8.1977, s. 95. [34] EYVL L 53, 25.02.2000, s. 1. (5) Muihin kuin M1-luokkaan kuuluviin ajoneuvoihin olisi tieturvallisuuden vuoksi asennettava turvavyöt ja/tai turvajärjestelmät siihen asti, kunnes yhteisön tyyppihyväksyntäjärjestelmä ulotetaan koskemaan kaikkia ajoneuvoluokkia. (6) Direktiivi 77/541/ETY sisältää jo kaikki tekniset ja hallinnolliset säännökset, joiden perusteella muihin kuin M1-luokkaan kuuluvat ajoneuvot voidaan tyyppihyväksyä. Jäsenvaltioiden ei sen vuoksi tarvitse antaa muita säännöksiä. (7) Useat jäsenvaltiot ovat jo moottoriajoneuvojen turvavöitä ja turvajärjestelmiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 77/541/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen 17 päivänä kesäkuuta 1996 annetun komission direktiivin 96/36/EY [35] voimaantulon jälkeen saattaneet sen säännökset pakollisiksi tiettyjen muiden ajoneuvoluokkien kuin M1-luokan osalta. Valmistajat ja heidän alihankkijansa ovat näin ollen jo kehittäneet tarvittavan tekniikan. [35] EYVL L 178, 17.7.1996, s. 95. (8) Matkustajien kuljetuksessa käytettäviä, kuljettajan istuimen lisäksi enemmän kuin kahdeksan istuinta käsittäviä ajoneuvoja koskevista erityissäännöksistä sekä direktiivien 70/156/ETY ja 97/27/EY muuttamisesta 20 päivänä marraskuuta 2001 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2001/85/EY [36] säädetään vammaisten tai liikuntaesteisten pääsyn helpottamisesta matkustajien kuljettamiseen käytettäviin yli kahdeksan istuinta käsittäviin ajoneuvoihin. On tarpeen antaa jäsenvaltioiden sallia sellaisten turvavöiden ja/tai turvajärjestelmien asentaminen, jotka eivät täytä direktiivin 77/541/ETY teknisiä vaatimuksia, mutta jotka on suunniteltu nimenomaisesti edellä tarkoitettujen henkilöiden turvallisuuden takaamiseksi kyseisissä ajoneuvoissa. [36] EYVL L 42, 13.2.2002, s. 1. (9) Direktiiviä 77/541/ETY olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti. (10) Koska ehdotetun toimen tavoitteita eli tieliikenneturvallisuuden parantamista saattamalla turvavöiden asentaminen tietyissä ajoneuvoluokissa pakolliseksi ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden tasolla, vaan tavoitteeseen päästään toimen laajuuden vuoksi paremmin yhteisön tasolla, yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen nojalla. Mainitussa artiklassa määrätyn suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tällä direktiivillä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN : 1 artikla Muutos direktiiviin 77/541/ETY Muutetaan direktiivi 77/541/ETY seuraavasti: 1. Lisätään 2 a artikla seuraavasti: "2 a artikla 1. Jäsenvaltiot voivat kansallisen lainsäädännön mukaisesti sallia muiden kuin tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien turvavöiden ja/tai turvalaitteiden asentamisen, jos ne on tarkoitettu vammaisten käyttöön. 2. Jäsenvaltiot voivat lisäksi jättää direktiivin 2001/85/EY liitteen VII mukaisiksi suunnitellut turvajärjestelmät tämän direktiivin säännösten ulkopuolelle. 3. Edellä 1 ja 2 kohdan soveltamisalaan kuuluvat turvavyöt ja turvajärjestelmät on suunniteltava ja valmistettava siten, että niiden turvallisuus on vähintään sama kuin tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien turvavöiden ja/tai turvajärjestelmien." 2. Lisätään 9 artiklaan kappale seuraavasti: "M2- ja M3-luokan ajoneuvot jaetaan alaluokkiin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/85/EY liitteen I 2 jakson määritelmien mukaisesti. * ______________________________ * EYVL L 42, 13.2.2002, s. 1" 3. Muutetaan 1 artiklaa seuraavasti: a) Poistetaan 3.1 kohtaan liittyvä alaviite b) Korvataan 3.1.1 kohta seuraavasti: "3.1.1. Lukuun ottamatta direktiivin 76/115/ETY liitteen I 1.9 kohdassa tarkoitettuja kokoontaitettavia istuimia, jotka on tarkoitettu käytettäväksi vain ajoneuvon ollessa pysäköitynä, luokkaan III tai B tai N kuuluvien M1-, M2 - ja a M3 -luokan ajoneuvojen istuimiin on asennettava tämän direktiivin vaatimusten mukaiset turvavyöt ja/tai turvajärjestelmät. // Luokkaan I, II tai A kuuluviin M2- tai M3-luokan ajoneuvoihin saa asentaa turvavyöt ja/tai turvajärjestelmät, jos ne ovat tämän direktiivin vaatimusten mukaiset." 2 artikla Täytäntöönpano 1. Jos ajonneuvon turvavyöt ja/tai turvajärjestelmät on asennettu direktiivin 77/541/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna tällä direktiivillä, vaatimusten mukaisesti, jäsenvaltiot eivät saa niiden perusteella [1 päivästä tammikuuta 2004] alkaen a) evätä ajoneuvotyypiltä EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää b) kieltää uusien ajoneuvojen rekisteröintiä, myyntiä tai käyttöönottoa. 2. Jos ajoneuvon turvavöitä ja/tai turvajärjestelmiä ei ole asennettu direktiivin 77/541/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna tällä direktiivillä, vaatimusten mukaisesti, jäsenvaltioiden on [1 päivästä heinäkuuta 2004] alkaen a) evättävä uudelta ajoneuvotyypiltä EY-tyyppihyväksyntä b) evättävä kansallinen tyyppihyväksyntä. 3. Jos ajoneuvon turvavöitä ja/tai turvajärjestelmiä ei ole asennettu direktiivin 77/541/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna tällä direktiivillä, vaatimusten mukaisesti, jäsenvaltioiden on [1 päivästä tammikuuta 2006] alkaen a) katsottava, että uusien ajoneuvojen vaatimustenmukaisuustodistukset eivät enää ole direktiivin 70/156/ETY 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä voimassa b) kieltäydyttävä rekisteröimästä, myymästä tai ottamasta käyttöön uusia ajoneuvoja, lukuun ottamatta direktiivin 70/156/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tapauksia. 3 artikla Saattaminen kansalliseksi lainsäädännöksi 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään [kuuden kuukauden kuluttua direktiivien antamisesta...]. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. 2. Jäsenvaltioiden on sovellettava näitä säännöksiä [......kuuden kuukauden kuluttua direktiivien antamisesta]. 3. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 4. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle. 4 artikla Voimaantulo Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. 5 artikla Osoitus Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä [...] päivänä [...] kuuta [...]. Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puheenjohtaja Puheenjohtaja