KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Vuosikertomus Euroopan unionin toiminnasta tutkimuksen ja teknologian kehittämisen alalla 2011 /* COM/2012/0279 final */





KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Vuosikertomus Euroopan unionin toiminnasta tutkimuksen ja teknologian kehittämisen alalla 2011 1. Taustaa TTK-toimia koskevalle vuosikertomukselle Euroopan unionin tutkimus- ja kehittämistoimintaa koskeva vuosikertomus laaditaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 190 artiklan nojalla. Vuosikertomus sisältää tietoa myös Euratomin perustamissopimuksen nojalla toteutetuista tutkimustoimista, vaikka ne eivät virallisesti kuulu sen alaan. 2. Laajempi poliittinen asiayhteys vuonna 2011 Valtion- ja hallitusten päämiehet osoittivat Eurooppa-neuvoston kokouksessa 4. helmikuuta halunsa sijoittaa tutkimus ja innovointi kasvu- ja työllisyysstrategian poliittisen asialistan kärkeen. Taloudellisesti vaikeina aikoina tutkimuksen ja innovoinnin tukeminen on ratkaisevan tärkeää, koska se lisää työpaikkoja luovia investointeja. EU:n johtajat tekivät yhteisen päätöksen ylläpitää tai lisätä investointeja tutkimukseen ja innovaatiotoimintaan sekä kansallisella että EU:n tasolla. Eurooppa-neuvosto painotti myös tarvetta puuttua nopeasti jäljellä oleviin esteisiin, jotta voidaan varmistaa edellytykset yhtenäiselle eurooppalaiselle tutkimusalueelle, joka kykenee vetämään puoleensa lahjakkuuksia ja investointeja. Eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttaminen vuoteen 2014 mennessä merkitsisi todellisten yhteismarkkinoiden luomista osaamiselle, tutkimukselle ja innovoinnille. Lisäksi valtioiden ja hallitusten päämiehet tukivat yhteistä strategiakehystä EU:n tutkimus- ja innovointirahoitukselle sen varmistamiseksi, että kaikki tutkimuksen ja innovoinnin rahoitusvälineet toimivat yhdessä ja lisäävät tutkimuksen ja innovoinnin rahoituksen tehokkuutta EU:ssa[1]. Komissio esitti 29. kesäkuuta 2011 tiedonannossaan Eurooppa 2020 strategiaa tukeva talousarvio[2] ehdotuksensa seuraavaksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi kaudelle 2014–2020. Ehdotukseen sisältyvät ohjelmat ja välineet on suunniteltu siten, että niiden tuotoksilla ja vaikutuksilla tuetaan EU:n keskeisten poliittisten tavoitteiden saavuttamista. Tutkimusta ja innovointia varten komissio ehdotti yhteistä strategiakehystä, joka kattaa nykyisen seitsemännen puiteohjelman (PO7) sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman ja Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) innovointiin liittyvät toimet. Tällä tavoin on tarkoitus puuttua innovaatiokuilun ongelmaan EU:ssa ja edistää Eurooppa 2020 ‑strategian tavoitetta nostaa tutkimus- ja kehittämismenojen osuus 3 prosenttiin BKT:stä vuoteen 2020 mennessä. Yhteiselle strategiakehykselle on antanut tukensa myös Euroopan parlamentti päätöslauselmassaan 27. syyskuuta 2011[3]. 3. Horisontti 2020 – tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma Komissio hyväksyi 30. marraskuuta 2011 Horisontti 2020 -paketin[4] ja sille 80 miljardin euron budjetin[5] investointeina tutkimukseen ja innovointiin kasvun ja työllisyyden edistämiseksi Euroopassa. Monivuotista rahoituskehystä koskevan ehdotuksen mukaisesti laadittu Horisontti 2020 ‑ohjelma tukee täysimääräisesti Eurooppa 2020 -strategiaa, jossa tutkimus ja innovointi yksilöidään keskeisiksi vauhdittaviksi tekijöiksi älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevien tavoitteiden saavuttamisessa. Horisontti 2020 ‑ohjelma toteutetaan vuosina 2014–2020. Horisontti 2020, jossa ensimmäistä kertaa kootaan kaikki EU:n tutkimus- ja innovointirahoitus yhden ohjelman puitteisiin, keskittyy kolmeen päätavoitteeseen. Sen avulla on määrä: · Lujittaa EU:n asemaa tieteen maailmanjohtajana vahvistamalla huippututkimusta Euroopassa. Muun muassa Euroopan tutkimusneuvoston (ERC) rahoitusta lisätään merkittävästi. · Vahvistaa teollisuuden johtoasemaa innovaatiotoiminnassa. Tähän sisältyvät mittavat investoinnit avainteknologioihin, pääoman saatavuuden lisääminen ja pk-yritysten tukeminen. · Auttaa ratkaisemaan kaikille eurooppalaisille yhteisiä merkittäviä ongelmia kuudella keskeisellä aihealueella: terveys, väestönmuutos ja hyvinvointi; elintarviketurva, kestävä maatalous, merien ja merenkulun tutkimus ja biotalous; turvallinen, puhdas ja tehokas energia; älykäs, ympäristöystävällinen ja yhdentynyt liikenne; ilmastotoimet, resurssitehokkuus ja raaka-aineet; sekä osallisuutta edistävät, innovatiiviset ja turvalliset yhteiskunnat. Tukiessaan kattavasti ja yhdennetysti koko tutkimus- ja innovaatioketjua Horisontti 2020 ‑ohjelma on keskeinen väline toteutettaessa Eurooppa 2020 -strategian Innovaatiounioni-lippulaivahanketta, jonka tavoitteena on turvata Euroopan maailmanlaajuinen kilpailukyky. Horisontti 2020 -ohjelmassa tuetaan kaikkia innovaatioketjun vaiheita, etenkin lähempänä ketjun markkinapäätä olevia toimia, kuten innovatiivisia rahoitusvälineitä, sekä ei-teknologista ja sosiaalista innovointia. Lisäksi sen avulla pyritään varmistamaan tuetuilla toimilla tuotetun tietämyksen laajin mahdollinen käyttö ja levittäminen aina sen kaupalliseen hyödyntämiseen asti. Horisontti 2020 -ohjelma sisältää myös konkreettisia toimia, joilla kannustetaan pk-yrityksiä osallistumaan laajasti Horisontti 2020 ‑ohjelmaan. Näistä mainittakoon uusi pk-yrityksille kohdennettu väline, joka pienyritysten innovaatiotutkimusohjelman (Small Business Innovation Research) malliin perustuen antaa pk-yrityksille mahdollisuuden esittää innovatiivisimpia ideoita ja helpottaa pk-yritysten osallistumista. Horisontti 2020 -ohjelmassa edistetään myös kansainvälistä yhteistyötä, ja ohjelmaa täydennetään lisätoimenpiteillä eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamiseksi vuoteen 2014 mennessä. Merkittävä yksinkertaistaminen on yksi tärkeä osatekijä. Aiempaan verrattuna Horisontti 2020 -rahoitusta on helpompi hakea, koska ohjelman rakenne on yksinkertainen, osallistumissäännöt ovat kaikille samat ja turhaa byrokratiaa on karsittu. Käytännössä yksinkertaistamistoimenpiteet on suunniteltu vähentämään osallistujille aiheutuvia hallinnollisia kuluja, nopeuttamaan kaikkia ehdotuksen tekemiseen ja avustuksen hallinnointiin liittyviä menettelyjä ja vähentämään virheriskiä. Yksinkertaisilla rahoitussäännöillä ja tarkistetulla valvontastrategialla saavutetaan uusi tasapaino luottamuksen ja valvonnan välillä siten kuin kaikki sidosryhmät, Euroopan parlamentti ja Eurooppa-neuvosto ovat peräänkuuluttaneet. Horisontti 2020 ‑ohjelman tavoitteena on saavuttaa unionin rahoituksella suurin mahdollinen vaikutus. Tätä varten siinä kehitetään vahvempia synergioita muiden unionin ohjelmien (mm. koheesiopolitiikan rahastojen), kansallisten ja alueellisten tutkimus- ja innovaatio-ohjelmien sekä yksityisen sektorin kanssa keskeisillä aloilla koko Euroopan hyödyksi. 3.1. Horisontti 2020 -paketin valmistelu Horisontti 2020 ‑pakettia valmisteltaessa otettiin täysimittaisesti huomioon vastaukset, joita oli saatu vihreään kirjaan Haasteista mahdollisuuksiin: yhteinen strategiakehys EU:n tutkimus- ja innovointirahoitukselle[6] perustuvassa laajassa julkisessa kuulemisessa. Kevään 2011 kuluessa näkemyksensä esittivät jäsenvaltiot ja laaja joukko elinkeinoelämän, korkeakoulujen ja kansalaisyhteiskunnan sidosryhmiä. Paketin ehdotukset nojautuivat myös perusteellisiin vaikutusarviointeihin, jotka osoittivat, että Horisontti 2020 ‑ohjelman toimintamalli selkeyttäisi toiminnan kohdentamista ja sen avulla voitaisiin parhaiten saavuttaa tarvittava kriittinen massa. Lisäksi se edistäisi parhaiten poliittisten tavoitteiden saavuttamista ja siitä koituisi eniten taloudellisia, sosiaalisia ja kilpailukykyyn liittyviä hyötyjä. Sen avulla pystyttäisiin myös yksinkertaistamaan toimintaa. 4. Innovaatiounioni ja ERA-politiikan saavutukset Komission lokakuussa 2010 käynnistämän Innovaatiounionin tavoitteena on parantaa tutkimus- ja innovointiedellytyksiä ja mahdollisuuksia saada rahoitusta tutkimukseen ja innovointiin Euroopassa, jotta voidaan varmistaa, että innovatiiviset ideat voidaan muuttaa tuotteiksi ja palveluiksi, jotka synnyttävät kasvua ja työllisyyttä. 4.1. Edistymisen seuranta innovoinnin alalla Innovaatiounionin ensimmäisen toteutusvuoden aikana talous- ja finanssikriisi eteni uuteen vaiheeseen, jossa elpyminen oli yhä uhattuna ja yleinen luottamus heikentyi. Paineet vähentää tuleviin talouskasvun lähteisiin tehtäviä investointeja kasvoivat. Samalla taloudellisen vallan siirtyminen lännestä itään on kiihtymässä. Sekä Innovaatiounionin tulostaulun että Innovaatiounionin kilpailukykyraportin antama viesti on selkeä. Euroopan tutkimuksen ja innovoinnin suorituskyky on heikentynyt viime vuosina, mikä on entisestään leventänyt EU:n innovaatiokuilua Yhdysvaltoihin ja Japaniin. Samaan aikaan Kiina, Intia ja Brasilia ovat nopeasti kuromassa kiinni eroa EU:hun. Innovoinnin kahtiajako EU:ssa on myös kasvussa. Tätä taustaa vasten Innovaatiounionin tavoitteiden saavuttaminen on käynyt entistäkin tärkeämmäksi ja kiireellisemmäksi. Vuonna 2011 edistyttiin hyvin: Innovaatiounionin yhteensä 34 sitoumuksesta saatettiin toteutteille kolmekymmentä. Kattava tilannekatsaus esitetään komission joulukuussa 2011 julkaisemassa raportissa[7]. 4.2. Toimintaedellytyksien parantaminen On myös ryhdytty tärkeisiin toimiin edellytysten luomiseksi sille, että ideat voidaan saada nopeammin markkinoille ja edistää yksityisiä investointeja tutkimukseen ja innovointiin: – Huhtikuussa 2011 komissio esitti lainsäädäntöehdotuksia yhtenäisestä patenttisuojasta, joka vähentää käännöskuluja ja patentointikustannuksia Euroopassa jopa 80 prosenttia. – Kesäkuussa 2011 komissio esitti standardointialan paketin, jolla on tarkoitus nykyaikaistaa eurooppalainen standardointi nykyisiä ja tulevia haasteita ajatellen. Tavoitteena on nopeuttaa standardointiprosesseja 50 prosenttia vuoteen 2020 mennessä. – Joulukuussa 2011 komissio ehdotti uutta järjestelmää pääomasijoitusrahastoille niin, että pääomaa voidaan koota helpommin eri puolilla Eurooppaa. Lisäksi on ehdotettu uusia konkreettisia toimenpiteitä, joilla helpotetaan innovointia julkisia hankintoja koskevan EU-lainsäädännön tarkistamisen yhteydessä. Tällaisia ovat muun muassa uusi menettely, jolla helpotetaan innovatiivisten tuotteiden ja palvelujen hankkimista ja yhteishankintojen tekemistä rajojen yli. – Tulevaisuutta ajatellen komissio on tutkinut vaihtoehtoja, joilla voidaan edistää teollis- ja tekijänoikeuksien hyödyntämistä, ja komissio keskustelee vuonna 2012 jatkotoimenpiteistä. 4.3. Rahoituksen saannin parantaminen Komissio ja Euroopan investointipankki (EIP) vastasivat joulukuussa 2011 Eurooppa- neuvoston ja Euroopan parlamentin pyyntöihin riskinjakorahoitusvälineen (RSFF) kehittämisestä ja parantamisesta. RSFF-sopimusta muutettiin, jotta voitaisiin tarjota lainoja julkisen ja yksityisen sektorin hankkeiden toteuttajille koosta ja omistuksesta riippumatta. Näin rahoitusvälineellä voidaan ottaa suurempi riski ja saada aikaan suuremmat kerrannaisvaikutukset. Käyttöön otettiin myös pk-yrityksille kohdennettu riskienjakorahoitusväline uudeksi takausjärjestelyksi, joka auttaa pk-yrityksiä saamaan rahoitusta pankeilta. Tämän uuden välineen budjetti on 120 miljoonaa euroa, ja sen tavoitteena on myöntää lainoja enimmillään 500 lainansaajalle vähintään 1 miljardin euron edestä. Innovatiivisia rahoitusvälineitä kehitetään edelleen Horisontti 2020 ‑ohjelmassa, jotta voidaan parantaa riskirahoituksen saantia tutkimukseen ja innovointiin, erityisesti innovatiivisille pk-yrityksille. Niihin kuuluvat muun muassa pääomarahoitusväline ja lainarahoitusväline, jotka perustetaan yhdessä yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskevan ohjelman (COSME) kanssa. Ne rakentuvat nykyisten saavutusten ja etenkin riskinjakorahoitusvälineen menestyksen perustalle. 4.4. Yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaaminen: Eurooppalaiset innovaatiokumppanuudet Komissio on pilotoinut ensimmäisen Euroopan innovaatiokumppanuuden (EIP) aktiivisen ja terveen ikääntymisen alalla. Sen tavoitteena on lisätä vuoteen 2020 mennessä kaksi tervettä elinvuotta keskivertoeurooppalaisen elämään. Pilottikumppanuuden strateginen täytäntöönpanosuunnitelma esiteltiin marraskuussa 2011. Eurooppalainen innovaatiokumppanuus on uusi innovaatioiden kehittämistä nopeuttava toimintamuoto, jossa keskitytään tarkoin määriteltyyn tavoitteeseen jossain erityisessä yhteiskunnallisessa haasteessa. Se tarjoaa foorumin ja mobilisoi sidosryhmiä politiikanalojen, sektorien ja maiden rajojen yli osallistumaan tarjonta- ja kysyntäpuolen toimenpiteisiin koko tutkimus- ja innovaatioketjun laajuudelta. Tästä ensimmäisestä pilottikumppanuudesta saatavat kokemukset luovat tietä seuraaville. 4.5. Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) edistäminen Marraskuussa 2011 komissio hyväksyi ehdotuksen EIT:n strategiseksi innovaatio-ohjelmaksi, jossa luodaan puitteet EIT:n toiminnalle lähivuosiksi. Siinä on tarkoitus vakiinnuttaa nykyiset kolme osaamis- ja innovointiyhteisöä (KIC) ja perustaa vaiheittain uusia. Päämääränä on vastata merkittäviin yhteiskunnallisiin haasteisiin Horisontti 2020 -tavoitteiden mukaisesti. 4.6. Muita aloitteita Tärkeitä virstanpylväitä on saavutettu useissa muissakin Innovaatiounionin sitoumuksissa vuoden 2011 aikana. Maaliskuussa käynnistettiin sosiaalisen innovoinnin eurooppalainen aloite (Social Innovation Europe) ja kesäkuussa älykkään erikoistumisen foorumi (Smart Specialisation Platform). Lisäksi on perustettu eurooppalaisen muotoilujohtamisen komitea sekä yritysten ja tiedelaitosten välisten osaamisyhteenliittymien pilottihanke. Komissio on myös ottanut pilottihankkeena käyttöön EU:n tason tuen, jota myönnetään julkisille hankkijoille yhteistyöhankkeisiin innovatiivisten tuotteiden ja palvelujen hankkimiseksi. Vuonna 2011 järjestettiin myös merkittävä innovointiin liittyvä tapahtuma Euroopassa, ensimmäinen innovaatiokonventti 5. ja 6. joulukuuta Brysselissä. Konventissa jaettiin EU:n ensimmäiset innovatiivisille naisille myönnettävät palkinnot, joiden tavoitteena on lisätä yleistä tietoisuutta tarpeesta lisätä innovointia ja naisten osallistumista innovointiin. 4.7. Eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttaminen Tutkimustoimia ja -politiikkoja vaivaavat Euroopassa edelleen hajanaisuus, liian vähäinen keskinäinen johdonmukaisuus ja koordinointi sekä osaamisen vapaata liikkuvuutta haittaavat esteet. Euroopan tutkimusalueen (ERA) toteuttamisella pyritään korjaamaan nämä puutteet. Innovaatiounioniin yhtenä toimena kuuluva ERA-tiedonannon yksityiskohtainen valmistelu oli yksi vuoden 2011 keskeisistä tehtävistä. 4.7.1. Tutkijat Henkilöresursseja ja liikkuvuutta käsittelevä ohjausryhmä jatkoi EPR:n (eurooppalainen kumppanuus tutkijoita varten) toteuttamista ja valmisteli osaltaan aineistoa ERA-tiedonantoa varten tutkijoiden urien, koulutuksen ja liikkuvuuden aloilla. Toukokuussa 2011 se hyväksyi tutkimusuran eurooppalaisen kehyksen vapaaehtoisena avoimuutta lisäävänä välineenä, joka helpottaa liikkuvuutta ja parantaa tutkijoiden urakehityksen vertailukelpoisuutta. Muina keskeisinä toimina perustettiin tutkijanammatin asiantuntijaryhmä tarkastelemaan avoimia työhönottoon liittyviä kysymyksiä ja käynnistettiin toteutettavuustutkimus tulevasta Euroopan tutkijoiden informaatio- ja datainfrastruktuurista. 4.7.2. Yhteinen ohjelmasuunnittelu Tiedonannossaan vuodelta 2011 Kumppanuus tutkimus- ja innovaatiotoiminnassa[8] komissio esitteli julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksista[9] ja julkisen sektorin sisäisistä kumppanuuksista[10] saadut kokemukset ja määritteli, miten näitä kumppanuuksia voidaan kehittää eteenpäin. Päätelmissä todettiin, että kumppanuustoimet ovat osoittaneet mahdollisuutensa edistää Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita, minkä vuoksi ne ovat jatkossakin tärkeä osa tulevaa eurooppalaista tutkimus- ja innovaatiopolitiikkaa. Samaan aikaan on tarve lisätä pitkän aikavälin sitoutumista kumppanuuteen kaikissa sidosryhmissä (mm. jäsenvaltiot ja teollisuus) ja yksinkertaistaa kumppanuusvälineiden maisemaa. Vuonna 2011 hyväksyttiin komission suositukset ja niihin liittyvät neuvoston päätelmät kuuden uuden yhteisen ohjelma-aloitteen käynnistämisestä. Yhteisiä ohjelma-aloitteita on tällä hetkellä käynnissä kaikkiaan kymmenen. 4.7.3. Tutkimusinfrastruktuurit Euroopan tutkimusinfrastruktuurien strategiafoorumi (ESFRI) julkaisi toukokuussa 2011 strategiaraporttinsa ja etenemissuunnitelman tarkistuksen. Etenemissuunnitelma sisältää kuusi uutta infrastruktuurihanketta eri aloilla (mm. energiahuolto, terveys, ilmastonmuutos ja elintarvikehuolto). ESFRI aikoo käynnistää kunnianhimoisen ohjelman ja pyrkiä toteuttamaan mahdollisimman monet etenemissuunnitelman sisältämistä tutkimusinfrastruktuureista. Tätä tarkoitusta varten ESFRI perusti kesäkuussa 2011 toteutusta käsittelevän työryhmän, jolla on olennainen rooli toteutuksen helpottamisessa. Asetus, jolla luotiin eurooppalaisen tutkimusinfrastruktuurikonsortion (ERIC) oikeudellinen kehys, suunniteltiin helpottamaan useiden Euroopan maiden käytössä olevien suurten tutkimusinfrastruktuurien perustamista ja toimintaa. Vaikka asetuksen yhtenäinen ja oikea-aikainen täytäntöönpano asettaa edelleen haasteita eri jäsenvaltioissa, maaliskuussa 2011 perustettiin ensimmäinen ERIC – terveyttä, ikääntymistä ja eläkkeelle jäämistä Euroopassa tarkasteleva SHARE-ERIC. Tämän jälkeen myös CLARIN, ECRIN ja EURO-ARGO ovat pyytäneet tulla perustetuiksi ERICeinä. 4.7.4. ERAn ulkoinen ulottuvuus Kansainvälisen tiede- ja teknologiayhteistyön eurooppalaisen kumppanuuden tavoitteena on kehittää johdonmukaisuutta EU:n ja jäsenvaltioiden toimien välillä. Kansainvälisen tiede- ja teknologiayhteistyön strateginen foorumi (SFIC) varmisti kumppanuuden edistymisen seuraavilla aloilla: – Intian kanssa toteutettavassa pilottihankkeessa edettiin merkittävästi kehittämällä strateginen EU:n ja jäsenvaltioiden tutkimus- ja innovaatiolinjaus, jossa yksilöidään yhteiset haasteet, yhteiset tavoitteet, painopistealueet ja välineet Euroopan ja Intian välistä yhteistyötä varten tuleviksi vuosiksi. Viisi strategista alaa on valittu: vesi, biologiset resurssit, energia, terveys sekä tieto- ja viestintätekniikka. – Kiinan kanssa toteutettavaa pilottihanketta kehitettiin niin ikään muun muassa järjestämällä kaksi seminaaria. – Yhdysvaltojen kanssa toteutettavassa pilottihankkeessa valmisteltiin vuonna 2011 kaksi tiedotus- ja suhdetoimintatapahtumaa. 4.7.5. Tietämyksen siirto Eurooppalaisen tutkimusalueen komitean tietämyksensiirtoa käsittelevä työryhmä laati vuonna 2011 sidosryhmille tarkoitetun oppaan henkisen omaisuuden ja tietämyksen siirron hallinnoinnista kolmansien maiden kanssa harjoitettavaa yhteistyötä varten. Se antoi myös opastusta ja palautetta parhaillaan tehtävään selvitykseen siitä, miten vuonna 2008 annetun henkistä omaisuutta koskevan komission suosituksen täytäntöönpanossa on edistytty. Selvitystä jatkettiin vuonna 2011, ja sen mukaan täytäntöönpanossa on edistytty hyvin. Lisäksi kansainvälisestä tietämyksen siirrosta julkaistiin asiantuntijaraportti, jossa luodaan yleiskatsaus eurooppalaisiin käytäntöihin. 4.7.6. Korkeakoulut: uudistusohjelma Vuonna 2011 käynnistettiin toteutettavuustutkimus eurooppalaisesta akkreditoinnista, joka myönnettäisiin hyvästä henkilöresurssien hallinnoinnista korkeakouluissa ja julkisissa tutkimuslaitoksissa, jotka pohjaavat käytäntönsä Euroopan tutkijoiden peruskirjan ja tutkijoiden työhönottoa koskevan säännöstön periaatteisiin. Toinen toteutettavuustutkimus tehtiin innovatiivisista tohtorikouluista, jotta eurooppalaisella tutkimusalueella voitaisiin edetä kohti yhteisiä periaatteita ja kannustaa instituutioita noudattamaan näitä periaatteita muun muassa seuraavissa asioissa: tutkimuksen laadukkuus, tieteidenvälinen tutkimus, avoimuus teollisuuteen päin, hyvät työskentelyolosuhteet ja urakehitys, mukaan lukien sukupuolten tasa-arvoa koskevat kysymykset. 5. Seitsemäs puiteohjelma 5.1. Vuoden 2011 työohjelmien täytäntöönpano Vuonna 2011 saatettiin päätökseen 46 ehdotuspyyntöä yhteensä 4,4 miljardin euron ohjeellisella budjetilla. Ehdotuspyyntöihin saatiin yhteensä 14 567 hakuperusteet täyttänyttä ehdotusta, joista 2 813 valittiin rahoitettavaksi.[11] Rahoitettavaksi valittiin siis 19,3 prosenttia kaikista ehdotuksista. Hakuperusteet täyttäviin ehdotuksiin osallistui kaikkiaan 59 955 hakijaa. Hankkeiden kustannukset olivat yhteensä 23,1 miljardia euroa ja haettu EU-rahoitus 17,9 miljardia euroa. Valittuihin ehdotuksiin osallistui 12 932 hakijaa. Hankkeiden kustannukset olivat yhteensä 4,9 miljardia euroa ja haettu EU-rahoitus 3,7 miljardia euroa. Hakijamäärinä mitaten rahoitusta sai 21,6 prosenttia hakijoista. 5.2. Vuoden 2012 työohjelmat Heinäkuussa 2011 hyväksytyt vuoden 2012 ehdotuspyynnöt, joiden määrärahat ovat lähes 7 miljardia euroa, ovat komission tähän mennessä suurin tukipaketti tutkimuksen ja innovoinnin edistämiseen. Ehdotuspyynnöt oli ensimmäistä kertaa kaikilta osin räätälöity Innovaatiounioni-hankkeen uuteen poliittiseen kehykseen. Työohjelmiin sisältyy muun muassa seuraavanlaisia tekijöitä: – 220 miljoonaa euroa terveystutkimukseen käytettävissä olevista 656 miljoonasta eurosta ja 192 miljoonaa euroa TVT:hen osoitetusta 1,1 miljardin rahoituksesta kohdennetaan työhön, jolla pyritään vastaamaan väestön ikääntymisen asettamaan haasteeseen ja tuetaan siten aktiiviseen ja terveeseen ikääntymiseen liittyvää eurooppalaista innovaatiokumppanuutta. – ERC myöntää lähes 1,6 miljardia euroa parhaille Euroopassa työskenteleville kokeneille ja nuorille tutkijoille. Jotta helpotettaisiin tieteen eturintamassa olevasta tutkimuksesta saatujen tulosten siirtämistä kaupallisiin sovelluksiin, on otettu käyttöön pienimuotoinen ”Proof of Concept” -aloite tutkimustulosten käyttökelpoisuuden osoittamiseksi. – Tutkijoiden liikkuvuutta ja urakehitystä tuetaan noin 900 miljoonalla eurolla Marie Curie -avustuksina, joita myönnetään noin 10 000 ansioituneelle tutkijalle. Tähän sisältyy pilottihanke eurooppalaisten teollisuuden tohtoriohjelmien rahoittamiseksi, yrittäjyyden edistämiseksi sekä tiedelaitosten ja elinkeinoelämän välisen yhteistyön lisäämiseksi. – Uusien yksinkertaisempien sääntöjen lisäksi pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille) suunnattu lähes 1 miljardin euron investointipaketti tarjoaa niille erityisiä kannustimia osallistua. – Vastauksena turvallisempien ja terveellisempien elintarvikkeiden ja kestävien biologisten resurssien kasvavaan kysyntään investoidaan 307 miljoonaa euroa sellaisen vahvan biotalouden rakentamiseen, joka auttaa parantamaan tuotantomenetelmiä sekä luomaan uusia yrityksiä ja työpaikkoja. – 365 miljoonaa euroa on varattu kolmeen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen, joilla vastataan erityisiin haasteisiin: EGCI (European Green Cars Initiative), Tulevaisuuden tehtaat ja Energiatehokkaat rakennukset. – 40 miljoonaa euroa käytetään älykkäitä kaupunkeja koskevaan aloitteeseen, joka auttaa etsimään tehokkaampia tapoja käyttää energiaa ja huolehtia kaupunkiliikenteestä. 5.3. Muita aloitteita Lokakuussa 2011 Euroopan viisi yhteistä teknologia-aloitetta – ARTEMIS (sulautetut tietotekniikkajärjestelmät), Clean Sky (ilmailu ja lentoliikenne), ENIAC-yhteisyritys (nanoelektroniikka) FCH-yhteisyritys (polttokenno- ja vetyteknologia-ala) ja IMI (innovatiiviset lääkkeet) – esittivät yhdessä 10 miljardin euron tutkimus- ja innovaatio-ohjelmiensa ensimmäiset saavutukset Euroopan parlamentille. Koko talousarviosta noin kolmannes tulee unionin tukena näille julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksille, joissa pyritään yhdistämään julkisen ja yksityisen sektorin taitoja ja investointeja. Toinen tärkeä saavutus oli Euratomin ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman (2012–2013) hyväksyminen neuvostossa 19. joulukuuta 2011. Puiteohjelma sisältää 1,3 miljardin euron lisärahoituksen ITERiä varten. Komissio ehdotti ITERin rahoittamista seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen (2014–2020) ulkopuolella lisätutkimusohjelmasta. PO7:n suorista toimista vuodelta 2011 annetaan tiedot komission Yhteisen tutkimuskeskuksen vuosikertomuksessa[12]. 5.4. Merkkipaaluja 5.4.1. Innovointi Vuoden 2012 työohjelmissa lujitetaan monia innovointiin liittyviä näkökohtia, erityisesti innovaatioiden saattamista markkinoille, sekä edistetään kitkatonta siirtymistä kohti Horisontti 2020 ‑ohjelmaa. Useilla ”Yhteistyö”-erityisohjelman aihealueilla painotetaan yhä enemmän prototypointia, testausta ja demonstrointia. Useilla aihealueilla korostetaan sovelluslähtöisyyttä, skaalaamista ja pilotteja paitsi ensisijaisten aiheiden valinnassa myös budjettien korvamerkinnöillä. Joillain aihealueilla kiinnitetään erityistä huomiota rahoitettujen hankkeiden tulosten muuttamiseen innovatiivisiksi sovelluksiksi, ja jotkin sisältävät tukitoimia, joilla edistetään teknologian siirtoa ja immateriaalioikeuksien hallinnointia. Tukea lisätään myös kysyntävetoisiin toimenpiteisiin, joilla edesautetaan innovaatioiden tuloa yksityisille ja julkisille markkinoille. Kyse on erityisesti standardoinnista ja esikaupallisten hankintojen laajemmasta tukemisesta. Innovaatioiden edistämiseksi ja vauhdittamiseksi otetaan käyttöön uusia lähestymistapoja. ”Terveys”-aihealueella otetaan käyttöön kannustuspalkinto, jolla rohkaistaan kehittämään uudenlainen vaihtoehto kylmäketjutekniikoille rokotteiden valmistamista, säilyttämistä ja kuljettamista varten. Yleisesti ottaen vuoden 2012 työohjelmissa omaksutaan laajempi lähestymistapa innovointiin. Tutkimus-, teknologia- ja tuoteinnovoinnin lisäksi tuetaan palveluinnovointia, kuten prosesseihin ja organisointiin liittyvää innovaatiotoimintaa. Myös muunlaisia innovaation muotoja tuetaan, kuten sosiaalista innovointia, uusien liiketoimintamallien tarkastelua sekä suunnittelun innovointia tuomalla käyttäjät tiiviimmin mukaan suunnitteluun. Useilla ”Yhteistyö”-erityisohjelman aihealueilla kannustetaan teollisuuden ja erityisesti pk-yritysten osallistumista. Joillain aihealueilla tämä toteutetaan korvamerkitsemällä budjetteja, joillain taas arviointiperusteissa. Eräillä aihealueilla sovelletaan alhaalta ylöspäin etenevää lähestymistapaa laajentamalla pk-yritysten mahdollisuuksia ehdottaa omavalintaisia ratkaisuja. ”Terveys”-aihealueella tuetaan erityisesti pk-yrityksille suunnattua järjestelmää, jossa keskitytään pieniin, markkinoita lähellä oleviin teknologian kehittämishankkeisiin, jotka toteutetaan pk-yritysten johdolla. 5.4.2. Tulosten levittäminen EU:n rahoittaman tutkimuksen tulosten levittäminen on keskeisessä asemassa eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamisen, avoimuuden edistämisen ja Euroopan luovuuspotentiaalin hyödyntämisen kannalta. Komissio tukee tutkimustulosten levittämistä osoittamalla hankkeissa rahoitusta tulosten aktiiviseen levittämiseen. Komissio pyrkii myös aktiivisesti lisäämään yleistä tietoisuutta rahoitetun tutkimuksen tuloksista ja antaa tulokset käyttöön verkossa CORDISin[13], komission t&k-tiedotuspalvelun ja Yhteisen tutkimuskeskuksen julkaisutietokannan[14] kautta. Elokuussa 2008 komissio käynnisti PO7:ssa tutkimustulosten avointa saatavuutta koskevan pilottihankkeen (Open Access Pilot). Se kattaa seitsemän tutkimusaluetta, joiden osuus on lähes 20 prosenttia PO7:n koko talousarviosta. Tarkoituksena on lisätä tutkimustulosten levittämistä tarjoamalla ne käyttöön maksutta. Pilottihankkeessa vuonna 2011 tehdyssä kyselyssä suurin osa vastaajista katsoi voivansa helposti noudattaa tulosten avoimen saatavuuden vaatimusta ja kolme neljäsosaa vastaajista hyväksyisi tutkimustiedon avoimen saatavuuden omalla tutkimusalueellaan. Komissio tutkii mahdollisuuksia mennä nykyisiä toimia pidemmälle ja parantaa edelleen EU-rahoitteisen tutkimuksen tulosten levittämistä, viestimistä ja hyödyntämistä. 5.4.3. Yksinkertaistaminen Vuoden 2011 toimet pohjautuivat huhtikuussa 2010 julkaistun yksinkertaistamista koskevan tiedonannon[15] ja siitä käydyn keskustelun tarjoamille aineksille. Käytännön toteutukseen valittiin joukko toimenpiteitä, jotka saivat yleistä tukea. Näistä kolmen toimenpiteen kokonaisuus hyväksyttiin komission 24. tammikuuta tekemällä päätöksellä[16]. Toimenpiteet ovat seuraavat: – Tuensaajilla on mahdollisuus käyttää keskimääräisiä henkilöstökustannuksia ilman ennakkoon annettavaa tilintarkastuslausuntoa, jos kyseessä on osallistujien tavanomainen kirjanpitokäytäntö. – Pk-yritysten omistajajohtajilla ja luonnollisilla henkilöillä, jotka eivät maksa itselleen palkkaa, on mahdollisuus kirjata henkilöstökustannukset PO7:n hankkeiden kuluiksi yksikkökustannustaulukon perusteella. – PO7:n avustuksia hallinnoivien komission pääosastojen välille perustetaan selvityskomitea PO7:n sääntöjen tulkinnan ja soveltamisen yhdenmukaistamiseksi. Tutkimuksen ja innovoinnin osallistujien portaalin kehittämistä jatkettiin ottamalla käyttöön uusia palveluja osallistujille ja parantamalla edelleen järjestelmän käyttäjäystävällisyyttä. Yksinkertaistamisesta käyty keskustelu on antanut aineksia myös varainhoitoasetuksen tarkistamisesta käytäviin keskusteluihin. EU:n avustuksiin sovellettavia rahoitussäännöksiä selvennetään ja yksinkertaistetaan parhaillaan. Kun lainsäätäjä hyväksyy uuden asetuksen, säännökset sallivat avustuksensaajien tavanomaisten kirjanpitokäytänteiden laajan hyväksynnän tiettyjä vähimmäisehtoja noudattaen. Tähän sisältyisivät muun muassa: – Tarkistetut säännöt alv:n tukikelpoisuudesta. Tämä yksinkertaistaisi tutkimus- ja innovaatioalan avustusten varainhoitoa esimerkiksi korkeakouluissa ja muissa julkisissa tutkimuslaitoksissa. – Luopuminen velvoitteesta avata korollinen pankkitili ja ilmoittaa koroista. Tästä velvoitteesta on koitunut huomattavasti hallinnollista työtä ja kustannuksia, kun joudutaan avaamaan ja hoitamaan erillisiä tilejä ja pitämään yllä rekisteriä sellaisille organisaatioille myönnetyistä poikkeuksista, jotka kansallisen lainsäädäntönsä vuoksi eivät voi avata korollisia tilejä. 6. Näkymät vuodelle 2012 Komissio on hyväksynyt ja esitellyt Horisontti 2020 -paketin, joka käsitellään neuvostossa ja Euroopan parlamentissa vuoden 2012 aikana ja siitä eteenpäin ja on määrä hyväksyä vuoden 2013 loppuun mennessä. Neuvottelut käydään EU:n historian vaikeimpiin kuuluvina vuosina. Samaan aikaan kun talouden taantumasta ollaan hiljalleen toipumassa, Eurooppa on jälleen kasvokkain julkisen talouden kriisin ja uuden laman pelon kanssa. Euroopan johtajien ja viranomaisten on ryhdyttävä päättäväisiin toimiin kestävän kasvun ja uusien työpaikkojen varmistamiseksi. Tähän Horisontti 2020 -ohjelma tähtää. Samaan aikaan neuvotellaan EU:n yleistä talousarviota koskevasta ehdotuksesta, myös tutkimukseen ja innovointiin osoitettavasta kokonaismäärästä. Komissio tukee neuvotteluja ja työskentelee samalla tarmokkaasti luodakseen kaikki tarvittavat järjestelyt Horisontti 2020 ‑ohjelman sujuvaa käynnistämistä ja täytäntöönpanoa varten. Komissio vie vuonna 2012 eteenpäin Innovaatiounionin toimia ja esittelee jäljellä olevista aloitteista kaksi. Ne ovat ERA-tiedonanto, jota keväällä 2012 kokoontunut Eurooppa-neuvosto peräänkuulutti laadittavaksi vuoden 2014 loppuun mennessä, sekä uusi innovoinnin pääindikaattori. Komissio vie myös eteenpäin muihin yhteiskunnallisiin haasteisiin liittyvää innovointia esittämällä ehdotukset eurooppalaisista innovaatiokumppanuuksista ”Maatalouden tuottavuus ja kestävyys”, ”Raaka-aineet” ”Vesi” ja mahdollisesti ”Älykkäät kaupungit”. Tulevien vuoden 2013 työohjelmien myötä saavutetaan PO7:n täytäntöönpanon viimeiset vuodet. Nämä työohjelmat tukevat Eurooppa 2020 ‑kasvu- ja työllisyysstrategiaa ja muodostavat komission kaikkien aikojen suurimman rahoituspaketin tutkimuksen ja innovoinnin edistämiseksi. Samaan aikaan niillä huolehditaan sujuvasta siirtymisestä kohti Horisontti 2020 ‑ohjelmaa. 7. Lisätiedon lähteitä Lisäksi lisätietoja on seuraavissa julkisissa lähteissä: · Puiteohjelman ja sen erityisohjelmien vuotuiset seurantaraportit[17]; · Säännöllisesti julkaistavat Science, Technology and Competitiveness Key Figures ‑raportit[18]; · Tiedettä ja teknologiaa koskevat Euroopan tilastot[19]; · Euroopan unionin tutkimustoimien ja -politiikkojen yhteydessä julkaistut selvitykset ja analyysit[20]; · Tutkimuksen pääosaston vuotuiset toimintakertomukset[21]; · Innovaatiounionin tila[22]; · Innovaatiounionin kilpailukykyraportti[23]: · Innovaatiounionin tulostaulu[24]; · Komission kertomus saavutettuihin tuloksiin perustuvasta unionin varoja koskevasta arvioinnista[25]. Suurin osa näistä asiakirjoista on saatavissa tai tilattavissa seuraavilta internet-sivuilta: · Komission Tutkimus-verkkosivusto: http://ec.europa.eu/research; · ERA-verkkosivusto: http://ec.europa.eu/research/era; · Investing in European research -verkkosivusto: http://ec.europa.eu/invest-in-research; · ERAWATCH-verkkosivusto: http://erawatch.jrc.ec.europa.eu/ [1] EUCO 2/1/11. [2] KOM(2011) 500. [3] P7 TA(2011)0401 [4] http://ec.europa.eu/research/horizon2020/index_en.cfm?pg=home [5] Vuoden 2011 hintoina. [6] KOM(2011) 48. [7] KOM (2011) 849 – kaikkien 34 sitoumuksen toteutuksesta saa ajantasaiset tiedot Innovaatiounionin tieto- ja tiedonhankintajärjestelmästä: http://i3s.ec.europa.eu/home.html. [8] KOM(2011) 572. [9] ERA-NET-hankkeet, 185 artiklan mukaiset aloitteet, yhteinen ohjelmasuunnittelu jne. [10] Yhteiset teknologia-aloitteet, elvytyssuunnitelman kumppanuudet jne. [11] Ehdotukset, jotka läpäisivät kaikki arviointikynnykset ja jotka hyväksyttiin pääluetteloon valintamenettelyssä. [12] http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm?id=2530 [13] http://cordis.europa.eu/ [14] http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/ [15] KOM(2010) 187. [16] KOM(2011) 174. [17] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring [18] http://ec.europa.eu/research/era/facts/figures/key_figures_en.htm [19] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/science_technology_innovation/introduction [20] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm [21] http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm [22] http://ec.europa.eu/research/innovation-union/pdf/state-of-the-union/2011/state_of_the_innovation_union_2011_en.pdf [23] http://ec.europa.eu/research/innovation-union/index_en.cfm?section=competitiveness-report&year=2011 [24] http://ec.europa.eu/enterprise/policies/innovation/files/ius-2011_en.pdf [25] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2012:0040:FIN:EN:PDF