Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan keskuspankille - Kuudes kertomus euroalueen tulevan laajentumisen käytännön valmisteluista {SEK(2007) 1574} /* KOM/2007/0756 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 27.11.2007 KOM(2007) 756 lopullinen KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE, ALUEIDEN KOMITEALLE JA EUROOPAN KESKUSPANKILLE Kuudes kertomus euroalueen tulevan laajentumisen käytännön valmisteluista {SEK(2007) 1574} 1. JOHDANTO Neuvosto teki 10. heinäkuuta 2007 kaksi päätöstä[1], joiden mukaan Kypros ja Malta täyttävät edellytykset euron käyttöön ottamiseksi 1. tammikuuta 2008. Käytännön valmistelut euron käyttöön ottamiseksi ovat nyt Kyproksessa ja Maltassa viimeistelyvaiheessa. Tässä kertomuksessa käsitellään näitä viimeisiä valmisteluita, erityisesti eurokäteisen liikkeeseenlaskua, yksityisen sektorin valmistelujen tilaa sekä Kyproksen ja Maltan yleistä mielipidettä eurosta. Oheen liitetystä komission valmisteluasiakirjasta saa yksityiskohtaisia lisätietoja valmistelujen tilasta näissä maissa ja muissa jäsenvaltioissa, joita asia koskee. Tämä kertomus on jatkoa viidelle aiemmalle euroalueen tulevan laajentumisen käytännön valmisteluita koskevalle kertomukselle, jotka annettiin marraskuun 2004 ja heinäkuun 2007[2] välillä. 2. VALMISTELUJEN TILA 2.1. Kypros 2.1.1. Miten eurokäteinen lasketaan liikkeeseen Kyproksessa ja miten Kyproksen punta poistetaan kierrosta? Euron käyttöönotto Kyproksessa tarkoittaa, että noin 775 000 kyproslaista osallistuu Kyproksen punnasta euroon siirtymiseen joko yksityishenkilönä tai yrityksen taikka julkisen laitoksen työntekijänä. Euron liikkeeseenlaskusta ja Kyproksen punnan kierrosta poistamisesta vastaa Kyproksen keskuspankki. Tarvittava euroseteli- ja -kolikkomäärä Kyproksen keskuspankin arvion mukaan tarvitaan 60,7 miljoonaa kappaletta euroseteleitä (1 190 miljoonan euron arvosta) ja 395 miljoonaa kappaletta eurokolikoita (100,26 miljoonan euron arvosta), jotta kierrossa olevat Kyproksen punnat voidaan korvata eurokäteisellä. Kyproksen keskuspankki vastaanotti Kreikan keskuspankilta euroseteleitä viime lokakuussa. Tämä toimenpide on linjassa Euroopan keskuspankin päätöksen kanssa, jonka mukaan euroalueen uudet jäsenet voivat lainata tarvitsemansa määrän euroseteleitä eurojärjestelmästä ja maksaa ne euroon siirtymisen jälkeen takaisin omasta toimitusjärjestelmästään peräisin olevilla euroseteleillä. Julkisen tarjouskilpailun perusteella Kyproksen eurokolikoiden valmistajaksi valittiin Suomen Rahapaja Oy. Massatuotanto aloitettiin sen jälkeen, kun neuvosto oli tehnyt 10. heinäkuuta 2007 päätöksen, jonka mukaan Kypros voi ottaa euron käyttöön 1. tammikuuta 2008 alkaen. Noin 60 prosenttia kolikoista saapui Kyprokseen konttilähetyksinä lokakuun puoliväliin mennessä, ja loput noin 40 prosenttia toimitetaan perille arvioiden mukaan marraskuun loppuun mennessä. Ennakko- ja edelleenjakelu Eurokäteiseen siirtymisen sujuvoittamiseksi Kyproksen keskuspankki toimittaa liikepankeille ennakkojakelutoimena euroseteleitä ja -kolikoita ennen €-päivää[3]. Eurokolikoiden ennakkojakelu alkoi 22. lokakuuta ja euroseteleiden 19. marraskuuta. Kyproksen keskuspankki arvioi, että pankkialalle toimitetaan ennen €-päivää noin 80 prosenttia kaikkien Kyproksessa liikkeeseen laskettavien euroseteleiden arvosta (eli 48,4 miljoonaa kappaletta seteleitä noin 950 miljoonan euron arvosta) ja noin 64 prosenttia eurokolikoiden arvosta (eli 251,2 miljoonaa kappaletta kolikoita noin 64 miljoonan euron arvosta). Ennakkojakelu kattaa kaikki Kyproksen noin 900 pankkitoimipistettä (joista kukin palvelee noin 860:tä asukasta). Ennakkojakelun jälkeen liikepankkien on varmistettava, että yrityksille, joilla on käteistapahtumia, ja erityisesti vähittäiskaupoille, toimitetaan eurokäteistä ennen €-päivää (edelleenjakelu), ja että ne voivat antaa vaihtorahan euroina heti siirtymispäivästä alkaen. Näin voidaan lyhentää minimiin se aika, jolloin eurokäteinen ja kansallinen valuutta ovat rinnakkaiskäytössä. Edelleenjakelun yksityiskohdista on sovittu pankkien ja niiden asiakkaiden välisissä sopimuksissa, joissa määritellään toimitusaikataulu, veloitusajankohta, tarvittava vakuutussuoja ja vakuusvaatimukset. Vaikka Kyproksen keskuspankki ja liikepankit ovat aktiivisesti korostaneet edelleenjakelun merkitystä kaikille sellaisille yrityksille, joissa on käteistapahtumia, ensimmäiset eurokäteistilaukset jäivät paljon odotettua pienemmiksi. Yritysten kannustamiseksi toteutetaankin parhaillaan lisätoimia, jotka ovat jo tuottaneet myönteisiä tuloksia. Pankit aikovat edelleenjakaa pk-yrityksille pieniä summia eurokäteistä myös 31. joulukuuta, jolloin pankit ovat poikkeuksellisesti kiinni. Olisi jatkettava toimia asianmukaisen edelleenjakelun varmistamiseksi. Edelleenjakelun yhteydessä yrityksille tarjotaan 3. joulukuuta 2007 alkaen ostettavaksi 40 000 valmiiksi pakattua eurokolikkopakettia (aloituspakettia, joista kukin on arvoltaan 172 euroa) ja suurelle yleisölle 250 000 minipakettia (joista kukin on arvoltaan 17,09 euroa). Pakettien yksinkertaisella ulkoasulla pyritään varmistamaan, etteivät kolikot päädy keräilykohteeksi vaan käytetään maksuvälineinä. Lisäksi muutamat pankit ovat 1. marraskuuta lähtien vaihtaneet asiakkailleen Kyproksen puntia euroseteleihin muuntokurssiin veloituksetta, jotta he voivat käyttää euroja maksuvälineenä heti €-päivästä alkaen. Käteisrahan liikkeeseenlasku 1. tammikuuta 2008 alkaen Suurin osa euroseteleistä lasketaan liikkeeseen pankkiautomaattien kautta. Kyproksen luottolaitoksilla on noin 550 pankkiautomaattia, joista lähes kaikki sijaitsevat pankkien tiloissa, mikä mahdollistaa automaattien välittömän uudelleentäyttämisen. Muutamat suuret pankit ovat ilmoittaneet ottavansa euron käyttöön pankkiautomaateissaan illalla 31. joulukuuta. Vähintään 70 prosentista pankkiautomaateista voi nostaa yksinomaan euroseteleitä viimeistään klo 01.00 ja lopuista 30 prosentista puoleenpäivään mennessä €-päivänä. Pankkiautomaateista tehdään tavallisesti joka viikko noin 170 000 nostoa noin 22 miljoonan euron arvosta (tiedot vuodelta 2006). Ensimmäisinä €-päivän jälkeisinä viikkoina pankkiautomaateista voi nostaa ainoastaan 10 ja 20 euron seteleitä, jotta vähittäiskauppojen vaihtorahan tarve olisi käteistapahtumissa mahdollisimman pieni[4]. Samasta syystä pankit ovat sitoutuneet jakamaan toimipisteissään €-päivän jälkeen aluksi yksinomaan pieniä seteleitä (pääosin 5, 10 ja 20 euron seteleitä, korkeintaan kuitenkin 50 euron seteleitä). Eurokolikot lasketaan liikkeeseen Kyproksessa pääosin vähittäiskauppojen kautta, koska pankeista ei yleensä nosteta eurokolikoita. Kansallisen valuutan uudelleenkäytön välttämiseksi vähittäiskauppojen odotetaan antavan vaihtoraha yksinomaan euroina heti €-päivästä alkaen. Kansallisen valuutan palauttaminen Kyproksen keskuspankki tehosti kansallisen valuutan palautuskampanjaansa, jolla kansalaisia kannustetaan käyttämään hallussaan olevat Kyproksen punnat tai tallettamaan ne pankkeihin lokakuussa 2007. Kyproksen keskuspankki arvioi, että tämän vuoden lopulla Kyproksen puntia on kierrossa vielä 80,9 miljoonaa kappaletta seteleitä ja 472,7 miljoonaa kappaletta kolikoita. Suurin osa näistä seteleistä ja noin puolet kolikoista palautettaneen jossain vaiheessa Kyproksen keskuspankkiin. Tammikuun 1. päivänä 2008 kussakin Kyproksen hallintopiirissä on poikkeuksellisesti auki joitakin keskeisellä paikalla sijaitsevia pankkitoimipisteitä, jotta Kyproksen puntien vaihtaminen euroiksi sujuisi helpommin. Pankit vaihtavat puntaseteleitä ja -kolikoita euroiksi veloituksetta 30. kesäkuuta 2008 saakka seuraavasti: enintään 1 000 Kyproksen punnan arvosta asiakasta ja liiketapahtumaa kohden, kun kyseessä ovat setelit, ja enintään 50 Kyproksen punnan arvosta, kun kyseessä ovat kolikot. Kyproksen keskuspankki vaihtaa kansallisia seteleitä euroiksi veloituksetta kymmenen vuoden ja kolikoita kahden vuoden ajan €-päivän jälkeen. Sekit ja maksupäätteet Kyproksessa käytetään vuosittain noin 25 miljoonaa sekkiä. Koska sekkejä ei voi enää 31. joulukuuta 2007 jälkeen asettaa Kyproksen puntina, pankit ovat alkaneet toimittaa asiakkailleen euromääräisiä sekkivihkoja, jotka ovat jo käytössä. Kyproksen noin 19 000 maksupäätettä mukautetaan euroon 1. tammikuuta 2008. Maksupäätteet, joita käytetään esimerkiksi ravintoloissa ja hotelleissa ja joiden olisi hyväksyttävä korttimaksuja läpi uudenvuodenaaton, mukautetaan euroon välittömästi €-päivänä klo 00.01. Euron suojeleminen väärentämiseltä Tarvittava kehys euron suojelemiseksi väärentämiseltä on jo luotu[5]. Kyproslaiset asiantuntijat ovat lisäksi osallistuneet asiaa koskeviin komission, Euroopan keskuspankin ja Europolin koulutustoimiin ja työryhmiin. 2.1.2. Miten hyvin yritykset ovat valmistautuneet euroon siirtymiseen? Syyskuussa 2007 Kyproksessa tehtiin Euroopan komission puolesta yhteistyössä Kyproksen viranomaisten kanssa Eurobarometri-tutkimus yrityksistä, joka oli jatkoa tammikuussa 2007 tehdylle samankaltaiselle tutkimukselle[6]. Tutkimuksen tulokset osoittavat, että kyproslaiset yritykset ovat pitkälle valmistautuneita euroon siirtymiseen ja että niillä ei ole ollut suuria ongelmia valmistautumisessa. Syyskuun 2007 puoliväliin mennessä lähes kaikki yritykset (97 prosenttia) olivat aloittaneet valmistelut euroon siirtymiseen, ja useimmat niistä (88 prosenttia) olivat aloittaneet ne jo huhtikuussa 2007. Yli 88 prosenttia kaikista yrityksistä, joilla on käteistapahtumia asiakkaidensa kanssa, ilmoitti odottavansa pankkien toimittavan niille euroseteleitä ennen €-päivää. Neljä yritystä viidestä (80 prosenttia) odottaa IT-järjestelmänsä (eli kirjanpito-, laskutus- ja palkanmaksujärjestelmänsä) olevan valmis euroon siirtymiseen heti 1. tammikuuta 2008. Yli yhdeksän yritystä kymmenestä tietää, että hinnat on pitänyt kaksoismerkitä sekä euroina että Kyproksen puntina syyskuusta 2007 lähtien. Suurella enemmistöllä yrityksistä ei ole ollut erityisiä ongelmia täyttää tämä velvollisuus. Syyskuun tutkimuksen tulokset osoittavat myönteistä kehitystä yritysten hintapolitiikassa. Kun tarkastellaan hintojen mukauttamista euroon, muun muassa ”psykologisia hintoja” (jollainen on esimerkiksi 5,99 Kyproksen puntaa), joista muuntamissääntöjen myötä tulisi pyöristämättömiä euromääräisiä summia, 17 prosenttia yrityksistä ilmoitti aikovansa mukauttaa hintojaan pääosin alaspäin (tammikuussa vastaava osuus oli 3 prosenttia), kun taas ainoastaan 3 prosenttia yrityksistä aikoo mukauttaa hintojaan pääosin ylöspäin (tammikuussa vastaava osuus oli 16 prosenttia). Lisäksi niiden yritysten osuus, jotka aikovat soveltaa muuntamissääntöjä tarkasti ilman mukautuksia, nousi 28 prosentista (tammikuu) 51 prosenttiin (syyskuu). 2.1.3. Mitä toimia toteutetaan sen yleisen käsityksen muuttamiseksi, että hinnat nousevat euroon siirryttäessä? Uusin Eurobarometri-tutkimus yleisestä mielipiteestä eurosta osoittaa, että edelleenkin 74 prosenttia vastaajista pelkää, että hinnat nousevat Kyproksessa euroon siirryttäessä[7]. Tilanne on muuttunut vain hieman huhtikuusta 2007, jolloin 78 prosenttia vastaajista ajatteli näin[8]. Viime kuukausina Kyproksen viranomaiset ovat tehostaneet toimiaan edistääkseen hintavakautta ja lisätäkseen kuluttajien luottamusta euroon siirtymiseen. Hintojen kaksoismerkintä sekä Kyproksen puntina että euroina tuli pakolliseksi yrityksille 1. syyskuuta 2007. Kaksoismerkinnän toteutumista valvoo tarkasti viisi eri puolilla Kyprosta sijaitsevaa euroseurantakeskusta, joiden yli 100 tarkastajaa tekevät säännöllisin väliajoin tarkastuskäyntejä kaikkiin vähittäiskauppoihin. Kukin euroseurantakeskus koostuu kymmenestä jäsenestä, joihin kuuluvat aluekomissaari sekä valtion, kuluttajajärjestöjen, ammattiyhdistysten ja yritysmaailman edustajia. Noin 80 prosenttia kaikista vähittäiskaupoista käytti kaksoismerkintää heti sen käyttöönotosta lähtien Kyproksen lainsäädännössä säädettyjen vaatimusten mukaisesti. Muita yrityksiä avustettiin kaksoismerkinnän asianmukaisessa käytössä. Pakollisesta kaksoismerkinnästä on saatu yleisesti ottaen myönteistä palautetta. Kaksoismerkinnän myös katsotaan lisäävän hintojen avoimuutta, koska sen myötä hintojen ilmoittamisesta tulee yleinen tapa. Noin 7 130 yritystä, joiden joukossa on erityisesti suurempia vähittäiskauppoja ja pankkeja, on sitoutunut noudattamaan reilua hinnoittelua koskevia käytännesääntöjä, jotka Kyproksen hallitus otti käyttöön heinäkuussa 2007. Yritykset, jotka käytännesääntöjen myötä ovat sitoutuneet siirtymään euroon vilpittömällä tavalla pyrkimättä hyötymään siirtymisestä, saavat laittaa käytännesääntöjen logon liiketiloihinsa esille. Kyproksen valtiovarainministeri julkaisee luettelon käytännesääntöjä noudattavista yrityksistä Kyproksen euroa käsittelevällä verkkosivustolla ja virallisessa lehdessä. Käytännesäännöt ovat voimassa 10. heinäkuuta 2008 saakka. Kyproksen valtiovarainministeriö sekä kauppa- ja teollisuusministeriö ovat syyskuusta 2007 lähtien yhteistyössä Kyproksen tilastokeskuksen ja yleiskyproslaisen kuluttajajärjestön kanssa seuranneet hintakehitystä järjestelmällisesti. Tilastokeskus seuraa erityisesti sellaisten tuotteiden hintakehitystä, jotka muista maista saatujen kokemusten perusteella saattavat kallistua perusteettomasti. Jotta kuluttajat saisivat asianmukaista tietoa, kerran kuukaudessa julkaistaan luettelo niistä vähittäiskaupoista, joiden tuotteet ovat kaikkein edullisimmat. Lisäksi Kyproksen kuluttajajärjestö tekee ja julkaisee markkinatutkimuksia, joissa analysoidaan noin 80 000 hyödykkeen hintakehitystä 11 000 vähittäiskaupassa. Alustavat tulokset heinä-syyskuulta 2007 osoittavat, että hinnat pysyivät vakaina tai laskivat noin 80 prosentissa hyödykkeistä ja että erisuuruista hinnannousua havaittiin 20 prosentissa hyödykkeistä. Kuluttajajärjestö aikoo tuoda tiedotusvälineisiin ne tapaukset, joissa hinnannousu on ollut huomattavaa, yhdessä asianomaisten vähittäiskauppojen antamien hinnannousuperusteluiden kanssa. 2.1.4. Miten hyvin kansalaiset ovat valmistautuneet euroon siirtymiseen? Kypros on viime kuukausina tehostanut huomattavasti euroa koskevaa tiedotustaan. Valtiovarainministeriö ja Kyproksen keskuspankki koordinoivat toimiaan tiiviissä yhteistyössä elinkeino- ja kuluttajajärjestöjen kanssa sekä Euroopan komission ja Euroopan keskuspankin kanssa. Kansalaisiin on kohdistettu joukkotiedotuskampanjoita, joissa Euroopan komissio on toiminut osarahoittajana. Tärkeimmät tiedotusaiheet ovat muuntokurssin kiinnittäminen, reilua hinnoittelua koskevat käytännesäännöt, hintojen kaksoismerkintä, kansallisen valuutan kierrosta poistaminen ja kuluttajien tietoisuuden lisääminen. Kampanjat näkyivät kaikissa tiedotusvälineissä, erityisesti televisiossa (noin 2 500 tietoiskua), radiossa (noin 6 500 tietoiskua) ja painetuissa tiedotusvälineissä (noin 200 tietoiskua). Reilua hinnoittelua koskevista käytännesäännöistä ja hintojen kaksoismerkinnästä jaettiin mainosmateriaalia (julisteita, esitteitä jne.) kaikille yrityksille, niistä järjestettiin tiedotustilaisuuksia kouluissa ja sosiaalityöntekijöille ja niitä koskeva koululaiskilpailu käynnistettiin. Viranomaiset päivittävät euroa käsittelevää verkkosivustoa säännöllisesti ja antavat lehdistölle jatkuvasti ajantasaista tietoa. Erityiset kohderyhmät (pk-yritykset, muita heikommassa asemassa olevat, naiset ja nuoret) pyritään saavuttamaan julistein ja esittein ja näkövammaisia varten on luotu ”puhuva kortti”. Lisäksi tietoa jakavat euroseurantakeskukset ja neljä Kyprosta kiertävää ”eurobussia”. Asiaa koskevaan maksuttomaan puhelimeen tulee noin 500 puhelua viikoittain. Elokuussa Kyproksen viranomaiset muuttivat viestintästrategiaansa ja pyysivät viestintävirastoa räätälöimään joukkotiedotuskampanjat niille kohderyhmille, jotka suhtautuvat euroon epäillen. Uusin Eurobarometri-tutkimus vahvistaa, että euron kannatus Kyproksessa on nousussa, vaikkakin lähtötaso oli alhainen: noin 44 prosenttia tutkimukseen vastanneista ilmoitti olevansa erittäin tai melko tyytyväinen siihen, että euro korvaa kansallisen valuutan (vastaava osuus oli 40 prosenttia huhtikuussa 2007 ja 32 prosenttia syyskuussa 2006). Voitaneen olettaa, että Kyproksessa käynnissä oleva tiedotuskampanja pystyy lisäämään euron kannatusta. Tätä oletusta voidaan perustella sillä, että 67 prosenttia tutkimukseen vastanneista katsoi saaneensa melko tai erittäin paljon tietoa, mikä on suuri edistysaskel aiempaan tilanteeseen verrattuna (vastaava osuus oli 47 prosenttia huhtikuussa 2007 ja 39 prosenttia syyskuussa 2006). Myös tietämys joistakin euron ja Euroopan rahaliiton tärkeimmistä piirteistä on lisääntynyt. 2.1.5. Päätelmä Kypros on viime kuukausina edistynyt huomattavasti euroon siirtymisen käytännön valmisteluissa ja vaikuttaa yleisesti olevan hyvin valmistautunut euron käyttöönottoon. Jotta yritykset, erityisesti vähittäiskaupat, voisivat antaa vaihtorahan yksinomaan euroina heti €-päivästä lähtien, Kyproksen keskuspankin ja liikepankkien olisi jatkettava ponnisteluitaan saadakseen yritykset vakuuttuneiksi edelleenjakelun tarpeesta. Eurotiedotusta olisi tehostettava, jotta euron kannatus lisääntyisi. 2.2. Malta 2.2.1. Miten eurokäteinen lasketaan liikkeeseen Maltassa ja miten Maltan liira poistetaan kierrosta? Maltassa noin 400 000 maltalaista siirtyy Maltan liirasta euroon. Maltan keskuspankki arvioi, että kierrossa olevan Maltan liiran korvaamiseksi eurolla tarvitaan 41,51 miljoonaa kappaletta euroseteleitä (799 miljoonan euron arvosta) ja 140 miljoonaa kappaletta eurokolikoita (39,29 miljoonan euron arvosta). Maltan keskuspankki lainasi tarvitsemansa eurosetelimäärän Italian keskuspankilta. Maltan eurokolikot valmisti Ranskan valtion rahapaja (Monnaie de Paris), ja ne tuotiin Maltaan syyskuun 2007 puolivälin ja lokakuun 2007 lopun välillä. Eurokäteisen ennakkojakelu liikepankeille aloitettiin 15. syyskuuta. Kaiken kaikkiaan noin 92,5 prosenttia Maltassa liikkeeseen laskettavista seteleistä (38,43 miljoonaa kappaletta seteleitä 749 miljoonan euron arvosta) ja noin 71 prosenttia eurokolikoista (99,12 miljoonaa kappaletta kolikoita 27,81 miljoonan euron arvosta) toimitetaan 107 pankkitoimipisteeseen kaikkialle Maltaan ennen €-päivää. Maltan keskuspankki arvioi, että pankit toimittavat yrityksille edelleenjakelusopimusten nojalla 1. joulukuuta 2007 alkaen ja ennen €-päivää 4,5 prosenttia liikkeeseen laskettavista seteleistä ja 19,5 prosenttia kolikoista. Tämä arvio kattaa 33 000 yritysten aloituspakettia (joista kukin on arvoltaan 131 euroa) ja 330 000 kansalaisten minipakettia (joista kukin on arvoltaan 11,65 euroa). Yritysten aloituspaketit ovat saatavilla pankeissa 1. joulukuuta 2007 alkaen ja kansalaisten minipaketit 10. joulukuuta 2007 alkaen. Noin 60 prosentista kaikista pankkiautomaateista (kaikkiaan 154 pankkiautomaattia) voi nostaa pieniä euroseteleitä (pääosin 10 ja 20 euron seteleitä) 1. tammikuuta 2008 klo 00.00 alkaen. Euroseteleitä voi nostaa 85–90 prosentista pankkiautomaateista saman päivän puoleenpäivään mennessä ja muista pankkiautomaateista klo 16.00 mennessä. Pankkiautomaateista tehdään joka viikkoa keskimäärin 306 000 nostoa keskimäärin 26,55 miljoonan euron arvosta. Koska Maltassa on erityisen paljon käteisrahaa kierrossa, Maltan keskuspankki käynnisti syyskuussa 2007 televisiossa ja lehdistössä mainoskampanjan, joka kannustaa maltalaisia tallettamaan suuret käteissummat pankkeihin, jotta kansallista valuuttaa vaihdettaisiin mahdollisimman vähän €-päivän jälkeen. Kansallista valuuttaa, joka on tarkoitus palauttaa Maltan keskuspankille 1. tammikuuta 2008 alkaen, on kierrossa arviolta 37 miljoonaa kappaletta seteleitä ja 128 miljoonaa kappaletta kolikoita. Pankkien on 1. joulukuuta alkaen vaihdettava liirasetelit ja -kolikot euroiksi muuntokurssiin veloituksetta, edellyttäen että euroseteleitä on tarpeeksi saatavilla. Tavoitteena on pääasiassa se, että pienille yrityksille toimitetaan euroseteleitä jo ennen euroon siirtymistä. Suurta yleisöä kuitenkin muistutetaan siitä, että eurosta tulee laillinen maksuväline vasta 1. tammikuuta 2008. Kyseisestä päivästä 31. maaliskuuhun 2008 liikepankit vaihtavat asiakkailleen kansallista valuuttaa euroiksi muuntokurssiin veloituksetta ja muille 250 Maltan liiraan saakka (582,34 euroa). Maltan keskuspankki vaihtaa euroiksi Maltan liirakolikoita 1. helmikuuhun 2010 ja liiraseteleitä 1. helmikuuhun 2018 saakka. Pankit ovat avoinna 31. joulukuuta ja kiinni 1. tammikuuta tavalliseen tapaan. Tammikuun 2. ja 3. päivänä pankit kuitenkin hoitavat ainoastaan OTC-liiketoimia: käteistalletuksia, ulkomaanvaluutan vaihtoa ja valuutan vaihtoa euroon. Tammikuun 4. ja 5. päivänä pankit ovat avoinna tavallista pidempään klo 16.00 saakka. Pidennettynä aukioloaikana pankit hoitavat ainoastaan käteistalletuksia, ulkomaanvaluutan vaihtoa ja valuutan vaihtoa euroon. Maltassa käytetään vuosittain noin 12 miljoonaa sekkiä. Ennen 1. tammikuuta 2008 asetetut liiramääräiset sekit hyväksytään maksuvälineeksi tavalliseen tapaan kuuden kuukauden ajan niiden asettamispäivästä, jollei lyhempää aikaa ole ilmoitettu. Liiramääräisiltä tileiltä euromääräisinä ennen 1. tammikuuta 2008 asetettuja sekkejä liikepankit lunastavat vielä tämän ajan jälkeenkin. Tarvittava kehys euron suojelemiseksi väärentämiseltä on jo luotu[9]. Maltalaiset asiantuntijat ovat lisäksi osallistuneet asiaa koskeviin komission, Euroopan keskuspankin ja Europolin koulutustoimiin ja työryhmiin. 2.2.2. Miten hyvin yritykset ovat valmistautuneet euroon siirtymiseen? Elokuun loppupuoliskon ja syyskuun alun välillä Maltan euroon siirtymistä käsittelevä komitea teki yhteistyössä Maltan tilastokeskuksen kanssa tutkimuksen euroon siirtymisen valmisteluista Maltan elinkeinoelämässä[10]. Tutkimukseen osallistuneista 908 yrityksestä lähes kaikki (98 prosenttia ja 16 500 henkilöä) tietävät, että euro otetaan käyttöön 1. tammikuuta 2008, ja enemmistö niistä (56 prosenttia) tietää myös, että rinnakkaiskiertoaika, jona voidaan edelleen hyväksyä liiramääräisiä maksuja, on yksi kuukausi. Yhdeksän yritystä kymmenestä tietää, että vaihtoraha olisi annettava yksinomaan euroina €-päivästä alkaen. Yrityksistä suurin osa (55 prosenttia) odottaa, että pankit toimittavat niille eurokäteistä ennen 1. tammikuuta 2008. Niistä 33 prosentista, jotka eivät aio osallistua edelleenjakeluun, yli kolmanneksella (37 prosenttia) joko jo on eurokäteistä tai on tarkoitus nostaa sitä pankkiautomaateista tai pankeista tammikuussa. Yrityksistä neljänneksellä (26 prosenttia) ei ole käteistapahtumia. Yritykset mainitsivat, että niiden on euroon siirtymisen vuoksi muutettava erityisesti IT-järjestelmiensä logistisia toimintoja mutta myös myynti- ja markkinointisovelluksia sekä kirjanpito- ja henkilöstöhallintajärjestelmiä. Yrityksistä noin kolmannes (31 prosenttia) oli jo mukauttanut kirjanpitojärjestelmänsä euroon. Tämä osuus vaikuttaa suhteellisen pieneltä, mutta on otettava huomioon, että huomattava osa Maltan yrityksistä on pieniä yrityksiä (72 prosenttia kaikista yrityksistä on itsenäisiä ammatinharjoittajia, joilla ei ole palveluksessa ketään ja jotka eivät yleensä käytä IT-järjestelmiä). Maltan euroon siirtymistä käsittelevä komitea käynnisti yrityksille tarkoitetun kattavan euroon siirtymistä koskevan koulutusohjelman, jonka aikana 70 ”euroassistenttia” tarjoaa koulutusta kaikille pk-yrityksille ja suuryritysten koulutusvastaaville, jotka välittävät tiedon eteenpäin suuryrityksissä. 2.2.3. Mitä toimia toteutetaan sen yleisen käsityksen muuttamiseksi, että hinnat nousevat euroon siirryttäessä? Maltalaisista edelleen noin kaksi kolmasosaa (65 prosenttia) pelkää hintojen nousevan euroon siirryttäessä, ja jopa 76 prosenttia heistä uskoo, että hintakeinottelua tulee esiintymään. Näiden pelkojen poistamiseksi Maltan euroon siirtymistä käsittelevä komitea jatkaa kattavan toimenpidepaketin[11] täytäntöönpanoa. Hintojen kaksoismerkintä Maltan liiroina ja euroina tuli pakolliseksi 11. heinäkuuta 2007 ja on voimassa 30. kesäkuuta 2008 saakka. FAIR-aloitteen myötä yli 6 500 yritystä (noin 80 prosenttia kaikista vähittäiskaupoista) on sitoutunut olemaan nostamatta tavaroiden ja palvelujen hintoja uuteen valuuttaan siirtymisen vuoksi. Kyseistä aloitetta täydennettiin hintavakaussopimuksilla, jotka Maltan euroon siirtymistä käsittelevä komitea teki useiden tuojien, jakelijoiden ja valmistajien kanssa elo–syyskuussa 2007. Näiden sopimusten mukaisesti yritykset lupaavat pitää useiden tuotteiden ja palvelujen hinnat vakaina tietyn ajan verran ennen euroon siirtymistä ja sen jälkeen. Maltan viranomaisten toteuttama hintaseuranta on edelleenkin ratkaisevan tärkeä hintakehityksen arvioinnin ja kuluttajille tiedottamisen kannalta, ja sitä olisi jatkettava koko vuoden 2008 ajan, jolloin FAIR-aloite ja hintojen kaksoismerkintävelvollisuus päättyvät. 2.2.4. Miten hyvin kansalaiset ovat valmistautuneet euroon siirtymiseen? Maltan euroon siirtymistä käsittelevä komitea, joka vastaa euroon siirtymistä koskevan viestintästrategian toteuttamisesta Maltalla, käynnisti elokuussa 2007 pitämänsä lyhyen tauon jälkeen intensiivisen ja kattavan viime hetken kampanjan välittömästi käyttöönotettavasta eurosta (muun muassa Maltan liiran tallettamisajankohdasta ja eurolaskimen käytöstä). Osa tästä kampanjasta on Euroopan komission rahoittama. Sanomalehdissä, aikakauslehdissä, radiossa, televisiossa, bussipysäkeillä ja mainostauluilla esillä olevaa joukkoviestinkampanjaa tuetaan valikoituihin kohderyhmiin kohdistetuilla erityistoimilla: kuntiin on perustettu ”eurokeskuksia” vastaamaan asukkaiden kysymyksiin, muita heikommassa asemassa olevien ryhmien vetäjille ja pk-yrityksille on suunniteltu erityinen aloituspakkaus ja ylemmän perusasteen kouluissa on käynnistetty euroaiheinen koululaiskilpailu. Lisäksi Maltassa on sijoitettu näkyville paikoille kolme suurta ”eurolähtölaskentakelloa”, ja Maltan johtavien televisioyhtiöiden päivittäisissä iltauutisissa esitetään 1,5 minuutin pituinen tietoisku eurosta. Lokakuussa Malta järjesti yhteistyössä Euroopan komission ja Euroopan keskuspankin kanssa konferenssin Euroopan rahaliitosta ja eurosta. Uusimman Maltassa tehdyn Eurobarometri-tutkimuksen (syyskuu 2007) tulokset ovat hyvin myönteiset ja vahvistavat, että Maltan viranomaisten intensiivinen ja kattava tiedotuskampanja on menestyksekäs. Suuntaus on siis myönteinen ja euro on saanut taakseen hyvän kannatuksen: tutkimukseen osallistuneista 56 prosenttia (54 prosenttia huhtikuussa 2007 ja 48 prosenttia syyskuussa 2006) ilmoitti olevansa erittäin tai melko tyytyväinen siihen, että euro korvaa kansallisen valuutan. Tämä on toiseksi korkein tulos niistä maista, joita asia koskee. Euron kannatus on kuitenkin huomattavasti pienempi kuin mitä se oli Sloveniassa samassa tilanteessa. Maltassa meneillään olevan tiedotuskampanjan vaikutukset näkyvät myös muilla aloilla. Tutkimukseen vastanneiden arvio heidän oman eurotietämyksensä tasosta parantui hieman tämän vuoden huhtikuusta (jolloin taso oli jo hyvä): 74 prosenttia vastaajista katsoi saaneensa erittäin tai melko paljon tietoa (71 prosenttia huhtikuussa). Vastaajista 99 prosenttia tietää, että euro otetaan käyttöön vuonna 2008. Tietämys joistakin euron ja Euroopan rahaliiton tärkeimmistä piirteistä on hieman lisääntynyt. 2.2.5. Päätelmä Malta on viime kuukausina viimeistellyt euroon siirtymisen käytännön valmisteluita ja saattanut ne päätökseen. Malta vaikuttaa olevan hyvin valmistautunut euron käyttöönottoon. Jotta yritykset voisivat antaa vaihtorahan yksinomaan euroina heti €-päivänä, erityistä huomiota olisi kiinnitettävä asianomaisen edelleenjakelutason varmistamiseen. Eurotiedotusta olisi jatkettava, jotta euron kannatus lisääntyisi. 2.3. Muut jäsenvaltiot Tähän tiedonantoon liitetty komission valmisteluasiakirja sisältää katsauksen käytännön valmistelujen tilaan niissä muissa jäsenvaltioissa, jotka aikovat ottaa euron käyttöön. [1] Neuvoston päätös, tehty 10 päivänä heinäkuuta 2007, perustamissopimuksen 122 artiklan 2 kohdan mukaisesti yhtenäisvaluutan käyttöönottamisesta Kyproksessa 1 päivänä tammikuuta 2008 (EUVL L 186, 18.7.2007, s. 29), ja neuvoston päätös, tehty 10 päivänä heinäkuuta 2007, perustamissopimuksen 122 artiklan 2 kohdan mukaisesti yhtenäisvaluutan käyttöönottamisesta Maltassa 1 päivänä tammikuuta 2008 (EUVL L 186, 18.7.2007, s. 32). [2] KOM(2004) 748, annettu 10.11.2004, KOM(2005) 545, annettu 4.11.2005, KOM(2006) 322, annettu 22.6.2006, KOM(2006) 671, annettu 10.11.2006, ja KOM(2007) 434, annettu 16.7.2007. [3] ¬ -päivällä tarkoitetaan päivää, jona eurosetelit ja -kolikot lasketaan liikkeeseen €-päivällä tarkoitetaan päivää, jona eurosetelit ja -kolikot lasketaan liikkeeseen (1. tammikuuta 2008 Kyproksessa ja Maltassa). [4] Vähittäiskauppojen käteistarve nousee ensimmäisinä euroon siirtymisen jälkeisinä päivinä ja viikkoina huomattavasti tavanomaisista suuremmaksi, koska asiakkailta saatua kansallista valuuttaa ei enää voi käyttää vaihtorahana ja koska asiakkaat haluavat maksaa kansallisella valuutalla päästäkseen siitä eroon, jottei heidän tarvitse vaihtaa sitä pankeissa. Jos asiakkaat maksavat pienillä euroseteleillä tai tarkan euromääräisen summan, vähittäiskauppojen euromääräisen vaihtorahan tarve on pienempi. [5] Ks. neljäs kertomus, sivu 8 (http://ec.europa.eu/economy_finance/euro/transition/transition_main_en.htm). [6] Ks. Flash Eurobarometrit 200 ja 218. Kaikki Eurobarometri-tutkimukset ovat saatavilla Internet-osoitteessa http://ec.europa.eu/public_opinion/euro_en.htm [7] Flash Eurobarometri 214, syyskuu 2007. [8] Flash Eurobarometri 207. [9] Ks. neljäs kertomus, sivu 11. [10] Ks. http://www.euro.gov.mt/page.aspx?ID=590 [11] Ks. viides kertomus, sivu 7 (http://ec.europa.eu/economy_finance/euro/transition/transition_main_en.htm).