Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian välisen assosiaatiosopimuksen tekemisestä /* COM/2014/0149 final - 2014/0086 (NLE) */





PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA Oheinen ehdotus koskee säädöstä, jossa annetaan valtuutus Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Georgian välisen assosiaatiosopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, tekemiseen. Komission päätös assosiaatiosopimuksen tekemisestä Euroopan atomienergiayhteisön puolesta tehdään erikseen. Euroopan unionin, jäljempänä ’EU’, ja Georgian keskinäiset suhteet perustuvat tällä hetkellä kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen, joka tuli voimaan heinäkuussa 1999. Neuvosto valtuutti 10. toukokuuta 2010 komission aloittamaan neuvottelut uudesta kattavasta ja kunnianhimoisesta sopimuksesta, johon sisältyy pitkälle menevää ja laaja-alaista vapaakauppa-aluetta koskeva osa. Neuvottelut tämän kattavan ja kunnianhimoisen sopimuksen tekemiseksi EU:n ja Georgian välillä alkoivat heinäkuussa 2010. Pitkälle menevää ja laaja-alaista vapaakauppa-aluetta koskevasta sopimuksen osasta aloitettiin neuvottelut helmikuussa 2012. Euroopan unionin ja Georgian pääneuvottelijat parafoivat sopimuksen tekstin 29. marraskuuta 2013. Assosiaatiosopimuksen tarkoituksena on nopeuttaa poliittisten ja taloussuhteiden syventämistä Georgian ja EU:n välillä ja edistää Georgian talouden asteittaista yhdentymistä EU:n sisämarkkinoihin valikoiduilla aloilla muun muassa perustamalla pitkälle menevä ja laaja-alainen vapaakauppa-alue. Assosiaatiosopimuksen 429 artiklan mukaisesti on tarkoitus, että osaa tästä sopimuksesta sovelletaan väliaikaisesti. Väliaikaisen soveltamisen tarkoituksena on pitää keskinäiset taloudelliset edut ja yhteiset arvot tasapainossa. EU ja Georgia haluavat yhdessä aloittaa sopimuksen soveltamiskelpoisten osien täytäntöönpanon ja soveltamisen, jotta uudistusten vaikutusta eräisiin alakohtaisiin kysymyksiin voitaisiin edistää jo ennen kuin sopimus lopullisesti tehdään. 2. NEUVOTTELUJEN TULOKSET Neuvostolle on tiedotettu neuvottelujen etenemisestä säännöllisesti, ja sitä on kuultu kaikissa vaiheissa asianomaisissa neuvoston työryhmissä, joita ovat erityisesti Itä-Euroopan ja Keski-Aasian työryhmä (COEST) ja kauppapoliittinen komitea (TPC). Komissio katsoo, että neuvoston laatimissa neuvotteluohjeissa asetetut tavoitteet on saavutettu ja että unioni voi hyväksyä assosiaatiosopimuksen luonnoksen. Assosiaatiosopimuksen lopullinen sisältö voidaan tiivistää seuraavasti: Sopimuksella luodaan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian välinen assosiaatio. Tämä on niiden sopimussuhteiden kehityksessä uusi vaihe, jonka tavoitteena on edistää poliittista assosiaatiota ja taloudellista yhdentymistä sekä pitää avoinna mahdollisuuksia uudelle kehitykselle. Assosiaation yleisenä tavoitteena on edistää osapuolten asteittaista lähentymistä yhteisten arvojen pohjalta, lujittaa tehostetun poliittisen vuoropuhelun puitteita, edistää, säilyttää ja lujittaa rauhaa ja vakautta sekä alueellisella että kansainvälisellä tasolla, edistää yhteistyötä konfliktien rauhanomaisessa ratkaisemisessa, luoda edellytykset tiiviimmille taloudellisille ja kauppasuhteille, jotka johtavat Georgian talouden asteittaiseen yhdentymiseen EU:n sisämarkkinoihin valikoiduilla aloilla, tehostaa yhteistyötä oikeuden, vapauden ja turvallisuuden alalla niin, että voidaan lujittaa oikeusvaltioperiaatetta ja ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamista, sekä luoda edellytykset yhä läheisemmälle yhteistyölle myös muilla molempien osapuolten edun mukaisilla aloilla. Assosiaatiosopimuksessa määrätään myös laajasta alakohtaisesta yhteistyöstä, jossa keskitytään tukemaan keskeisiä uudistuksia, talouden elpymistä ja kasvua, hyvää hallintoa ja alakohtaista yhteistyötä 28 alalla, joita ovat esimerkiksi energia, liikenne, ympäristönsuojelu ja sen edistäminen, teollisuuden sekä pienten ja keskisuurten yritysten yhteistyö, maatalous ja maaseudun kehittäminen, sosiaalipolitiikat, oikeusasiat, yhteistyö kansalaisyhteiskunnan alalla, kuluttajapolitiikka, julkishallinnon uudistaminen, yleissivistävä ja ammatillinen koulutus ja nuoriso sekä kulttuuriyhteistyö. Kaikilla näillä aloilla yhteistyön tiivistäminen aloitetaan nykyisten kahden- ja monenvälisten kehysten pohjalta, ja tavoitteena on järjestelmällisempi vuoropuhelu sekä tietojen ja hyvien käytänteiden vaihto. Alakohtaista yhteistyötä koskevia lukuja täydentävät olennaisella tavalla sopimuksen liitteissä esitetyt kattavat luettelot lainsäädännön asteittaisesta lähentämisestä EU:n säännöstöön. Jo vireillä olevaa yhteistyötä voidaan keskittää käyttäen apuna yksityiskohtaisia aikatauluja siitä, milloin Georgian on määrä lähentää lainsäädäntöään valikoituihin EU:n säännöstön osiin ja panna ne täytäntöön. Näihin aikatauluihin on kirjattu Georgian sisäisten uudistusten ja nykyaikaistamistavoitteiden keskeinen sisältö. Sopimuksessa määritellään ajantasaistettu institutionaalinen kehys, joka kattaa yhteistyön ja vuoropuhelun. Sopimuksessa määrätään erityisistä päätöksentekotehtävistä, joita hoitavat assosiaationeuvosto ja toimivallan siirron perusteella assosiaatiokomitea, joka voi kokoontua erityiskokoonpanossa käsittelemään kauppaan liittyviä kysymyksiä. Lisäksi määrätään kansalaisyhteiskunnan ja parlamentaarisen yhteistyön foorumeista. Sopimuksessa on myös määräyksiä, jotka koskevat seurantaa, velvoitteiden täyttämistä ja riidanratkaisua (kauppaan liittyvien kysymysten osalta näistä määrätään erikseen). Pitkälle menevää ja laaja-alaista vapaakauppa-aluetta koskeviin määräyksiin perustuva lähempi taloudellinen yhdentyminen EU:hun voi edistää maan talouskasvua voimakkaasti. Tämä toteutetaan lähentämällä Georgiaa EU:n lainsäädäntöön, normeihin ja vaatimuksiin. Koska vapaakauppa-aluetta koskevat määräykset ovat keskeinen osa assosiaatiosopimusta, ne luovat liiketoimintamahdollisuuksia sekä EU:ssa että Georgiassa ja edistävät reaalitalouden nykyaikaistamista ja asteittaista yhdentymistä EU:n kanssa. Tämän seurauksena kansalaisten pitäisi saada käyttöönsä laadukkaampia tuotteita ja palveluja, ja ennen muuta Georgian pitäisi kyetä kilpailemaan tehokkaasti kansainvälisillä markkinoilla. 3. EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT Unionin kannalta oikeusperusta tämän sopimuksen tekemiselle on SEUT-sopimuksen 217 artikla yhdessä 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan sekä 218 artiklan 8 kohdan toisen alakohdan kanssa sekä 218 artiklan 7 kohta. Oheinen ehdotus on säädös assosiaatiosopimuksen tekemisestä unionin puolesta. Euroopan atomienergiayhteisöön sovelletaan erillistä säädöstä. Edellä mainitut neuvottelutulokset huomioon ottaen Euroopan komissio ehdottaa, että neuvosto tekee sopimuksen Euroopan unionin puolesta saatuaan Euroopan parlamentin hyväksynnän. Euroopan komissio esittää ehdotuksensa unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian välisen assosiaatiosopimuksen muodossa siksi, että sopimus sai alkunsa ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa sovellettujen perussopimuksen määräysten mukaisesti. 2014/0086 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian välisen assosiaatiosopimuksen tekemisestä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 217 artiklan yhdessä 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan ja 218 artiklan 8 kohdan toisen alakohdan kanssa sekä 218 artiklan 7 kohdan, ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen[1], ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän[2], sekä katsoo seuraavaa: (1) Neuvosto valtuutti 10 päivänä toukokuuta 2010 komission aloittamaan Georgian kanssa neuvottelut kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen[3] korvaavan uuden sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin ja Georgian välillä. (2) Neuvottelut saatiin menestyksekkäästi päätökseen, ja assosiaatiosopimus Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian välillä, jäljempänä ’sopimus’, parafoitiin 29 päivänä marraskuuta 2013. (3) Sopimus allekirjoitettiin [...] päivänä [...]kuuta [...] annetun neuvoston päätöksen [päätöksen numero][4] mukaisesti [paikka] [...] päivänä [...]kuuta [...] sillä varauksella, että se tehdään lopullisesti myöhemmin. (4) Neuvosto voi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 7 kohdan nojalla antaa komissiolle valtuudet hyväksyä muutoksia, joita maantieteellisten merkintöjen alakomitea ehdottaa sopimuksen 179 artiklan nojalla. (5) On aiheellista säätää asiaankuuluvista menettelyistä, joilla suojataan sopimuksen mukaisesti suojattavat maantieteelliset merkinnät. (6) Tätä sopimusta ei saa tulkita siten, että sillä myönnettäisiin oikeuksia tai asetettaisiin velvoitteita, joihin voidaan suoraan vedota unionin tai jäsenvaltioiden tuomioistuimissa. Sopimus olisi hyväksyttävä unionin puolesta, ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Hyväksytään Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian välinen assosiaatiosopimus sekä siihen liitetyt liitteet ja pöytäkirjat, jäljempänä ’sopimus’, unionin puolesta.[5] 2 artikla Neuvoston puheenjohtaja antaa unionin puolesta sopimuksen 429 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen osoitukseksi siitä, että unioni antaa suostumuksensa tulla sopimuksen sitomaksi.[6] 3 artikla Sopimuksen 179 artiklan soveltamiseksi komissio hyväksyy Euroopan unionin puolesta sopimuksen muutokset, jotka johtuvat maantieteellisten merkintöjen alakomitean päätöksistä. Jos asianomaiset osapuolet eivät maantieteellistä merkintää koskevien vastaväitteiden esittämisen jälkeen pääse keskenään sopimukseen, komissio vahvistaa asiaa koskevan kannan maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012[7] 57 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti. 4 artikla 1. Nimeä, joka on suojattu sopimuksen IV osaston 9 luvun 3 alajakson ”Maantieteelliset merkinnät” mukaisesti, saavat käyttää kaikki sitä vastaavan eritelmän mukaisia maataloustuotteita, elintarvikkeita, viinejä, maustettuja viinejä tai väkeviä alkoholijuomia kaupan pitävät toimijat. 2. Jäsenvaltiot ja Euroopan unionin toimielimet toteuttavat sopimuksen 175 artiklan mukaisesti sopimuksen 170–174 artiklassa määrätyn suojan, myös asianomaisen osapuolen pyynnöstä. 5 artikla Tätä sopimusta ei saa tulkita siten, että sillä myönnettäisiin oikeuksia tai asetettaisiin velvoitteita, joihin voidaan suoraan vedota unionin tai jäsenvaltioiden tuomioistuimissa. 6 artikla Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se hyväksytään. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja [1] EUVL L ..., ..., s. ... [2] EUVL L ..., ..., s. ... [3] EYVL L 205, 4.8.1999, s. 1. [4] EUVL L ..., ..., s. ... [5] Sopimuksen teksti on liitetty neuvoston päätökseen Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian välisen assosiaatiosopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta sekä sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta (EUVL L ..., ..., s. ...). [6] Neuvoston pääsihteeristö julkaisee sopimuksen voimaantulopäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä. [7] EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1. ASSOSIAATIOSOPIMUS EUROOPAN UNIONIN, EUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISÖN JA NIIDEN JÄSENVALTIOIDEN SEKÄ GEORGIAN VÄLILLÄ JOHDANTO-OSA BELGIAN KUNINGASKUNTA, BULGARIAN TASAVALTA, TŠEKIN TASAVALTA, TANSKAN KUNINGASKUNTA, SAKSAN LIITTOTASAVALTA, VIRON TASAVALTA, IRLANTI, HELLEENIEN TASAVALTA, ESPANJAN KUNINGASKUNTA, RANSKAN TASAVALTA, KROATIAN TASAVALTA, ITALIAN TASAVALTA, KYPROKSEN TASAVALTA, LATVIAN TASAVALTA, LIETTUAN TASAVALTA, LUXEMBURGIN SUURHERTTUAKUNTA, UNKARI, MALTAN TASAVALTA, ALANKOMAIDEN KUNINGASKUNTA, ITÄVALLAN TASAVALTA, PUOLAN TASAVALTA, PORTUGALIN TASAVALTA, ROMANIA, SLOVENIAN TASAVALTA, SLOVAKIAN TASAVALTA, SUOMEN TASAVALTA, RUOTSIN KUNINGASKUNTA, ISON-BRITANNIAN JA POHJOIS-IRLANNIN YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen sopimuspuolet; jäljempänä ’jäsenvaltiot’, EUROOPAN UNIONI, jäljempänä ’unioni’ tai ’EU’, ja EUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISÖ, jäljempänä ’Euratom’, sekä GEORGIA, jäljempänä yhdessä ’osapuolet’, jotka OTTAVAT HUOMIOON osapuolten vahvat siteet ja yhteiset arvot, jotka ovat aiemmin perustuneet Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen ja joita kehitetään Euroopan naapuruuspolitiikan erityisen ulottuvuuden muodostavan itäisen kumppanuuden puitteissa, sekä tunnustavat osapuolten yhteisen halun kehittää, lujittaa ja laajentaa suhteitaan edelleen kunnianhimoisesti ja innovatiivisesti; TUNNUSTAVAT Georgian Eurooppaan suuntautuvat pyrkimykset ja Eurooppa-myönteiset valinnat; TUNNUSTAVAT, että EU:n perustana olevat yhteiset arvot – eli demokratia, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen sekä oikeusvaltioperiaate – ovat keskeisiä myös tähän sopimukseen perustuvassa poliittisessa assosiaatiossa ja taloudellisessa yhdentymisessä; TUNNUSTAVAT, että Georgia on itäeurooppalaisena valtiona sitoutunut noudattamaan ja edistämään näitä arvoja; TUNNUSTAVAT Georgian historialliset yhteydet ja yhteiset arvot jäsenvaltioiden kanssa; OTTAVAT HUOMIOON, että tämä sopimus ei vaikuta EU:n ja Georgian suhteiden tulevaan, vähitellen tapahtuvaan kehitykseen, vaan jättää sen avoimeksi; OVAT SITOUTUNEET lujittamaan entisestään perusvapauksien, ihmisoikeuksien, mukaan lukien vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeudet, demokratian, oikeusvaltion ja hyvän hallintotavan periaatteiden kunnioitusta osapuolten yhteisten arvojen pohjalta; YMMÄRTÄVÄT, että sisäiset uudistukset demokratian ja markkinatalouden lujittamiseksi helpottavat Georgian osallistumista EU:n politiikkoihin ja ohjelmiin sekä EU:n erillisvirastojen toimintaan. Tämä prosessi ja konfliktien ratkaiseminen kestävällä tavalla tukevat toisiaan ja edistävät konfliktin jakamien yhteisöjen keskinäisen luottamuksen rakentamista; HALUAVAT edistää Georgian poliittista, sosioekonomista ja institutionaalista kehitystä laajalla yhteistyöllä monilla yhteisen edun mukaisilla aloilla, joita ovat esimerkiksi kansalaisyhteiskunnan kehittäminen, hyvä hallintotapa (myös verotuksen alalla), kaupan yhdentäminen ja taloudellisen yhteistyön lujittaminen, instituutioiden kehittäminen, julkishallinto ja sen uudistaminen sekä korruption torjuminen, köyhyyden vähentäminen ja tämän sopimuksen täytäntöönpanemiseksi välttämätön yhteistyö vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla, ja panevat merkille EU:n valmiuden tukea näihin liittyviä uudistuksia Georgiassa; OVAT SITOUTUNEET kaikkiin Yhdistyneiden kansakuntien (YK) peruskirjan, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (ETYJ) ja erityisesti vuonna 1975 pidetyn Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökokouksen Helsingin päätösasiakirjan, Madridissa, Istanbulissa ja Wienissä vuosina 1991 ja 1992 pidettyjen kokousten päätösasiakirjojen, uutta Eurooppaa koskevan vuoden 1990 Pariisin peruskirjan, Yhdistyneiden kansakuntien vuonna 1948 antaman ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi vuonna 1950 tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen periaatteisiin ja määräyksiin; PALAUTTAVAT MIELIIN halunsa edistää kansainvälistä rauhaa ja turvallisuutta sekä sitoutuvat tehokkaaseen monenvälisyyteen ja riitojen rauhanomaiseen ratkaisemiseen, erityisesti tekemällä tämän päämäärän saavuttamiseksi yhteistyötä YK:ssa ja ETYJ:ssä; OVAT SITOUTUNEET kansainvälisiin velvoitteisiin, jotka koskevat joukkotuhoaseiden ja niiden kantolaitteiden leviämisen torjumista ja yhteistyötä aseidenriisunnan alalla; TUNNUSTAVAT lisäarvon, jota osapuolten aktiivinen osallistuminen erilaisiin alueellisen yhteistyön muotoihin tuottaa; HALUAVAT edelleen kehittää säännöllistä poliittista vuoropuhelua molempia osapuolia kiinnostavista kahdenvälisistä ja kansainvälisistä asioista, mukaan lukien alueelliset näkökohdat, ottaen huomioon Euroopan unionin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP), mukaan lukien yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka (YTPP); KUNNIOITTAVAT TÄYSIN itsenäisyyden, täysivaltaisuuden, alueellisen koskemattomuuden ja kansainvälisesti tunnustettujen rajojen loukkaamattomuuden periaatteita, Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjaa, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökokouksen Helsingin päätösasiakirjaa ja asiaa koskevia YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmia; TUNNUSTAVAT merkityksen, joka on Georgian sitoutumisella sovintoon, ja sen pyrkimykset palauttaa alueellinen koskemattomuutensa ja saada kokonaan ja tosiasiallisesti hallintaansa Georgiaan kuuluvat alueet Abhasia sekä Tshinvalin alue / Etelä-Ossetia tavoitteena rauhanomainen ja kestävä ratkaisu konfliktiin kansainvälisen oikeuden periaatteiden pohjalta, sekä merkityksen, joka on EU:n sitoutumisella konfliktin rauhanomaisen ja kestävän ratkaisun tukemiseen; TUNNUSTAVAT tässä yhteydessä, että on tärkeää jatkaa 12 päivänä elokuuta 2008 tehdyn kuusikohtaisen sopimuksen ja sen jatkotoimenpiteiden täytäntöönpanoa, ja että tärkeitä ovat myös tarkoituksenmukainen kansainvälinen läsnäolo rauhan ja turvallisuuden ylläpitämiseksi paikalla, toisiaan tukevien tunnustamattomuus- ja lähentymispolitiikkojen jatkaminen, Geneven kansainvälisten neuvottelujen tukeminen sekä kaikkien kotimaansa sisällä siirtymään joutuneiden henkilöiden ja pakolaisten turvallinen ja ihmisarvoinen paluu kansainvälisen oikeuden periaatteiden mukaisesti; OVAT SITOUTUNEET tarjoamaan Georgian läheisemmästä poliittisesta assosiaatiosta ja taloudellisesta yhdentymisestä EU:n kanssa koituvia etuja kaikille Georgian kansalaisille, mukaan lukien konfliktin jakamat yhteisöt; OVAT SITOUTUNEET torjumaan järjestäytynyttä rikollisuutta ja laitonta kauppaa sekä lujittamaan entisestään yhteistyötä terrorismin torjumiseksi; OVAT SITOUTUNEET syventämään liikkuvuutta, muuttoliikettä, turvapaikka-asioita ja rajavalvontaa koskevaa vuoropuheluaan ja yhteistyötään ottaen myös huomioon EU:n ja Georgian liikkuvuuskumppanuuden ja noudattaen kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon laillinen maahanmuutto, mukaan lukien kiertomuutto, sekä yhteistyöhön laittoman maahanmuuton ja ihmiskaupan torjumiseksi sekä takaisinottosopimuksen panemiseksi täytäntöön tehokkaasti; TUNNUSTAVAT viisumivapaan matkustusjärjestelmän käyttöönoton merkityksen Georgian kansalaisille aikanaan edellyttäen, että hallitun ja turvallisen liikkuvuuden ehdot täyttyvät, mukaan lukien viisumien myöntämisen helpottamista ja takaisinottoa koskevien sopimusten tosiasiallinen täytäntöönpano; OVAT SITOUTUNEET vapaan markkinatalouden periaatteisiin ja EU:n valmiuteen tukea Georgian talousuudistuksia, myös Euroopan naapuruuspolitiikan ja itäisen kumppanuuden puitteissa; OVAT SITOUTUNEET toteuttamaan taloudellisen yhdentymisen etenkin pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppa-alueen avulla erottamattomana osana tätä sopimusta, mukaan lukien sääntelyn lähentäminen, ja noudattaen osapuolille Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsenyydestä johtuvia oikeuksia ja velvollisuuksia; USKOVAT, että tämä sopimus luo uudenlaisen ilmapiirin keskinäisille taloussuhteille ja ennen kaikkea kaupan ja investointien kehitykselle ja edistää kilpailua, jotka kaikki ovat olennaisen tärkeitä tekijöitä talouden rakenneuudistuksen ja nykyaikaistamisen kannalta; OVAT SITOUTUNEET kunnioittamaan kestävän kehityksen periaatteita, suojelemaan ympäristöä ja hillitsemään ilmastonmuutosta, kehittämään jatkuvasti ympäristöhallintaa ja täyttämään ympäristöön liittyvät tarpeet, mukaan lukien rajat ylittävä yhteistyö ja monenvälisten kansainvälisten sopimusten täytäntöönpano; OVAT SITOUTUNEET parantamaan energian toimitusvarmuutta, mukaan lukien eteläisen käytävän kehittäminen, muun muassa edistämällä asiaan liittyvien hankkeiden kehittämistä Georgiassa, helpottamalla asiaan liittyvän infrastruktuurin kehittämistä (myös kauttakuljetukseen Georgian kautta), lisäämällä markkinoiden yhdentymistä ja lainsäädännön asteittaista lähentämistä EU:n säännöstön keskeisiin elementteihin ja edistämällä energiatehokkuutta ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä; TUNNUSTAVAT tarpeen tehostaa yhteistyötä energia-alalla sekä osapuolten sitoutumisen energiaperuskirjan täytäntöönpanoon; HALUAVAT parantaa kansanterveyden ja ihmisten terveyden suojelun tasoa olennaisena osana kestävää kehitystä ja talouskasvua; OVAT SITOUTUNEET tukemaan ihmisten välisiä yhteyksiä muun muassa tieteen ja tekniikan, liike-elämän, nuorisotyön, koulutuksen ja kulttuurin alojen yhteistyöllä ja vaihtotoiminnalla; OVAT SITOUTUNEET edistämään rajat ylittävää ja alueiden välistä yhteistyötä molemmin puolin ja hyvien naapurisuhteiden hengessä; TUNNUSTAVAT Georgian sitoutumisen lainsäädäntönsä asteittaiseen lähentämiseen asiaankuuluvilla aloilla EU:n lainsäädännön kanssa tämän sopimuksen mukaisesti ja lainsäädännön tehokkaaseen täytäntöönpanoon; TUNNUSTAVAT Georgian sitoutumisen kehittämään hallintoaan ja institutionaalisia rakenteitaan tämän sopimuksen täytäntöönpanon edellyttämässä laajuudessa; OTTAVAT HUOMIOON, että EU haluaa tukea uudistusten toteuttamista ja hyödyntää tätä varten kaikkia käytettävissä olevia yhteistyön sekä teknisen, rahoituksellisen ja taloudellisen avun välineitä; VAHVISTAVAT, että tämän sopimuksen määräykset, jotka kuuluvat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannen osan V osaston soveltamisalaan, sitovat Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Irlantia erillisinä osapuolina eivätkä osana unionia, ellei unioni yhdessä Yhdistyneen kuningaskunnan ja/tai Irlannin kanssa ole ilmoittanut Georgialle, että määräykset sitovat Yhdistynyttä kuningaskuntaa tai Irlantia osana unionia Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyn pöytäkirjan N:o 21 mukaisesti. Jos määräykset eivät enää sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja/tai Irlantia osana unionia pöytäkirjassa olevan 4 a artiklan mukaisesti, unionin on yhdessä Yhdistyneen kuningaskunnan ja/tai Irlannin kanssa välittömästi ilmoitettava Georgialle niiden asemaa koskevasta muutoksesta, jonka jälkeen tämän sopimuksen määräykset sitovat niitä erillisinä osapuolina. Sama koskee myös Tanskaa mainittuihin sopimuksiin liitetyn, Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan N:o 22 mukaisesti, OVAT SOPINEET SEURAAVAA: 1 ARTIKLA Tavoitteet 1. Perustetaan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Georgian välinen assosiaatio. 2. Tämän assosiaation tavoitteena on: a) edistää yhteisiin arvoihin ja läheisiin yhteyksiin perustuvia poliittista assosiaatiota ja taloudellista yhdentymistä osapuolten välillä muun muassa lisäämällä Georgian osallistumista EU:n politiikkoihin ja ohjelmiin sekä sen erillisvirastojen toimintaan; b) luoda vahvemmat puitteet poliittisen vuoropuhelun tehostamiselle kaikilla molempia osapuolia kiinnostavilla aloilla, mikä mahdollistaa läheisten poliittisten suhteiden kehittämisen osapuolten välillä; c) edistää demokratian lujittamista ja poliittista, taloudellista ja institutionaalista vakautta Georgiassa; d) edistää, säilyttää ja lujittaa rauhaa ja vakautta alueellisella ja kansainvälisellä tasolla Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan ja vuonna 1975 pidetyn Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökokouksen Helsingin päätösasiakirjan periaatteiden mukaisesti muun muassa pyrkimällä yhdessä poistamaan jännitteiden aiheita, tehostamaan rajaturvallisuutta ja edistämään rajat ylittävää yhteistyötä ja hyviä naapurisuhteita; e) edistää yhteistyötä, jolla pyritään konfliktien rauhanomaiseen ratkaisemiseen; f) tehostaa yhteistyötä oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden alalla tavoitteena vahvistaa oikeusvaltioperiaatetta ja ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamista; g) tukea Georgian pyrkimyksiä kehittää taloudellisia mahdollisuuksiaan kansainvälisellä yhteistyöllä muun muassa siten, että se lähentää lainsäädäntöään EU:n säännöstöön, h) yhdentää Georgian talous asteittain EU:n sisämarkkinoihin tässä sopimuksessa määrätyllä tavalla etenkin perustamalla pitkälle menevä ja laaja-alainen vapaakauppa-alue, joka tarjoaa laajamittaisen pääsyn markkinoille lainsäädäntöjen pitkäjänteisen ja laaja-alaisen lähentämisen perusteella ja noudattaen Georgian WTO-jäsenyydestä johtuvia oikeuksia ja velvollisuuksia; i) luoda edellytykset yhä tiiviimmälle yhteistyölle muilla molempia osapuolia kiinnostavilla aloilla. I OSASTO YLEISET PERIAATTEET 2 ARTIKLA Yleiset periaatteet 1. Osapuolten sisä- ja ulkopolitiikan perustan ja olennaisen osan tätä sopimusta muodostavat vuonna 1948 annetussa ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa Yhdistyneiden kansakuntien julistuksessa ilmaistujen ja ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi vuonna 1950 tehdyssä yleissopimuksessa, vuonna 1975 pidetyn Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökokouksen Helsingin päätösasiakirjassa sekä uutta Eurooppaa koskevassa vuoden 1990 Pariisin peruskirjassa määriteltyjen demokratian periaatteiden, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioitus. Myös joukkotuhoaseiden, niihin liittyvien materiaalien ja niiden kantolaitteiden leviämisen estäminen ovat tämän sopimuksen olennaisia osia. 2. Osapuolet toistavat sitoutumisensa vapaan markkinatalouden, kestävän kehityksen ja tehokkaan monenvälisyyden periaatteisiin. 3. Osapuolet vahvistavat kunnioittavansa oikeusvaltion ja hyvän hallintotavan periaatteita sekä kansainvälisiä velvollisuuksiaan, erityisesti velvollisuuksiaan YK:n, Euroopan neuvoston ja ETYJ:n jäseninä. Ne sopivat erityisesti edistävänsä täysivaltaisuuden ja alueellisen koskemattomuuden, rajojen loukkaamattomuuden ja itsenäisyyden periaatteita. 4. Osapuolet sitoutuvat oikeusvaltioperiaatteeseen, hyvään hallintotapaan, korruption torjuntaan, rajatylittävän järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin eri muotojen torjuntaan, kestävän kehityksen edistämiseen, tehokkaaseen monenvälisyyteen sekä joukkotuhoaseiden ja niiden kantolaitteiden leviämisen torjumiseen. Tämä sitoumus on keskeinen tekijä osapuolten suhteiden ja yhteistyön kehittämisen kannalta ja lisää siten alueellista rauhaa ja vakautta. II OSASTO POLIITTINEN VUOROPUHELU JA POLIITTISET UUDISTUKSET, YHTEISTYÖ ULKO- JA TURVALLISUUSPOLITIIKAN ALALLA 3 ARTIKLA Poliittisen vuoropuhelun tavoitteet 1. Poliittista vuoropuhelua molempia osapuolia kiinnostavista aloista, mukaan lukien ulko- ja turvallisuusasiat sekä kansalliset uudistukset, kehitetään edelleen ja tehostetaan osapuolten välillä. Tämä lisää poliittisen yhteistyön tehokkuutta ja edistää lähentymistä ulko- ja turvallisuusasioissa, mikä lujittaa suhteita kunnianhimoisella ja innovatiivisella tavalla. 2. Poliittisen vuoropuhelun tavoitteena on: a) syventää poliittista assosiaatiota ja lisätä poliittista ja turvallisuuspoliittista lähentymistä ja tehokkuutta; b) edistää alueellisen koskemattomuuden, kansainvälisesti tunnustettujen rajojen loukkaamattomuuden, täysivaltaisuuden ja itsenäisyyden periaatteita, sellaisina kuin ne määritellään Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjassa ja vuonna 1975 pidetyn Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökokouksen Helsingin päätösasiakirjassa; c) edistää konfliktien rauhanomaista ratkaisemista; d) edistää kansainvälistä vakautta ja turvallisuutta tehokkaan monenvälisyyden pohjalta; e) lujittaa osapuolten välistä yhteistyötä ja vuoropuhelua kansainvälisestä turvallisuudesta ja kriisinhallinnasta, etenkin jotta voidaan käsitellä maailmanlaajuisia ja alueellisia haasteita ja keskeisiä uhkia; f) lujittaa yhteistyötä joukkotuhoaseiden ja niiden kantolaitteiden leviämisen torjumiseksi mukaan lukien joukkotuhoaseohjelmissa aiemmin työskennelleiden tiedemiesten uudelleenkouluttaminen muihin työtehtäviin; g) edistää tulossuuntautunutta käytännön yhteistyötä osapuolten välillä rauhan, turvallisuuden ja vakauden saavuttamiseksi Euroopan mantereella; h) lujittaa demokratian periaatteiden, oikeusvaltioperiaatteen ja hyvän hallinnon, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamista, mukaan lukien lehdistönvapaus ja kansallisiin vähemmistöihin kuuluvien oikeudet, sekä edistää kansallisten poliittisten uudistusten lujittamista; i) kehittää vuoropuhelua ja syventää osapuolten yhteistyötä turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alalla; j) toimia alueellisen yhteistyön eri muotojen edistämiseksi nykyisestään; k) tarjota kaikille Georgian kansalaisille sen kansainvälisesti tunnustettujen rajojen sisällä kaikki EU:n ja Georgian läheisemmän poliittisen assosiaation edut, mukaan lukien turvallisuuspoliittisen lähentymisen lisääminen. 4 ARTIKLA Kansalliset uudistukset Osapuolet tekevät yhteistyötä demokraattisten instituutioiden ja oikeusvaltion vakauden ja tehokkuuden kehittämiseksi, lujittamiseksi ja lisäämiseksi; ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioituksen varmistamiseksi; oikeuslaitos- ja lainsäädäntöuudistuksen jatkamiseksi, jotta oikeuslaitoksen riippumattomuus voidaan taata lujittamalla sen hallinnollisia valmiuksia ja takaamalla lainvalvontaelinten puolueettomuus ja tehokkuus; julkishallinnon uudistuksen jatkamiseksi ja vastuuvelvollisen, tehokkaan, toimivan, avoimen ja ammattitaitoisen virkamieskunnan kehittämiseksi; sekä korruption tehokkaan torjunnan jatkamiseksi etenkin korruption torjuntaa koskevan kansainvälisen yhteistyön tehostamiseksi ja asiaa koskevien kansainvälisten oikeudellisten asiakirjojen, kuten vuonna 2003 tehty korruption vastainen Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimus, panemiseksi tosiasiallisesti täytäntöön. 5 ARTIKLA Ulko- ja turvallisuuspolitiikka 1. Osapuolet tehostavat vuoropuheluaan ja yhteistyötään ja edistävät asteittaista lähentymistä ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla, yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka mukaan lukien, ja käsittelevät erityisesti konfliktien estämiseen ja rauhanomaiseen ratkaisemiseen sekä kriisinhallintaan, alueelliseen vakauteen, aseidenriisuntaan, asesulkuun, asevalvontaan ja aseviennin valvontaan liittyviä kysymyksiä. Yhteistyö perustuu yhteisiin arvoihin ja yhteisiin etuihin, ja sen tarkoituksena on lisätä politiikkojen lähentämistä ja tehokkuutta hyödyntäen kahdenvälisiä, kansainvälisiä ja alueellisia foorumeja. 2. Osapuolet vahvistavat sitoumuksensa noudattaa alueellisen koskemattomuuden, kansainvälisesti tunnustettujen rajojen loukkaamattomuuden, täysivaltaisuuden ja itsenäisyyden periaatteita, sellaisina kuin ne määritellään Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjassa ja vuonna 1975 pidetyn Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökokouksen Helsingin päätösasiakirjassa, ja edistää näitä periaatteita kahdenvälisissä ja monenvälisissä suhteissa. Osapuolet korostavat myös tukevansa täysin periaatetta, jonka mukaan ulkomaisten asevoimien sijoittaminen alueelle edellyttää isäntämaan suostumusta. Ne ovat yksimielisiä siitä, että ulkomaisten asevoimien sijoittamisen niiden alueelle on tapahduttava isäntävaltion nimenomaisella suostumuksella kansainvälisen oikeuden mukaisesti. 6 ARTIKLA Vakavat kansainvälistä yhteisöä koskettavat rikokset 1. Osapuolet vahvistavat, että vakavimmat kansainvälistä yhteisöä koskettavat rikokset eivät saa jäädä rankaisematta ja jotta ne eivät jäisi rankaisematta, on toteutettava toimenpiteitä kansallisella ja kansainvälisellä tasolla, myös Kansainvälisessä rikostuomioistuimessa. 2. Osapuolet katsovat, että Kansainvälisen rikostuomioistuimen perustaminen ja tehokas toiminta edistävät merkittävällä tavalla kansainvälistä rauhaa ja oikeutta. Osapuolet vahvistavat sitoumuksensa jatkaa yhteistyötä Kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa panemalla täytäntöön Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön ja siihen liittyvät välineet huolehtien asianmukaisesti sen riippumattomuudesta. 7 ARTIKLA Konfliktien estäminen ja kriisinhallinta Osapuolet tehostavat käytännön yhteistyötä konfliktien estämisen ja kriisinhallinnan alalla, erityisesti tarjotakseen Georgialle mahdollisuuden osallistua EU:n johdolla toteutettaviin siviili- ja sotilaskriisinhallintaoperaatioihin sekä tähän liittyviin harjoituksiin ja koulutukseen tapauskohtaisesti ja EU:n mahdollisesta kutsusta. 8 ARTIKLA Alueellinen vakaus 1. Osapuolet tehostavat yhteisiä pyrkimyksiään edistää alueen vakautta, turvallisuutta ja demokratiakehitystä sekä toimia alueellisen yhteistyön eri muotojen edistämiseksi entisestään, ja ne toimivat erityisesti alueen ratkaisemattomien konfliktien ratkaisemiseksi rauhanomaisella tavalla. 2. Näissä toimissa noudatetaan kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden ylläpitämiseen tähtääviä yhteisiä periaatteita, sellaisina kuin ne on vahvistettu Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjassa, vuonna 1975 pidetyn Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökokouksen Helsingin päätösasiakirjassa ja muissa asiaa koskevissa monenvälisissä asiakirjoissa. Osapuolet hyödyntävät myös täysimääräisesti itäisen kumppanuuden monenvälistä kehystä, joka tarjoaa mahdollisuuden yhteistyöhön ja avoimeen ja vapaaseen vuoropuheluun lujittaen kumppanimaiden keskinäisiä yhteyksiä. 9 ARTIKLA Konfliktien ratkaiseminen rauhanomaisesti 1. Osapuolet vahvistavat sitoumuksensa konfliktien ratkaisemiseen rauhanomaisesti kunnioittaen täysin Georgian täysivaltaisuutta ja alueellista koskemattomuutta sen kansainvälisesti tunnustettujen rajojen sisällä sekä konfliktin jälkeisten jälleenrakennus- ja sovittelutoimien helpottamiseen yhdessä. Siihen saakka, kunnes konfliktiin löydetään kestävä ratkaisu, ja rajoittamatta konfliktiin liittyvien asioiden käsittelyyn käytettävissä olevia toimintamalleja, konfliktin rauhanomainen ratkaiseminen on yksi keskeisistä aiheista osapuolten välisessä poliittisessa vuoropuhelussa sekä vuoropuhelussa muiden asiaan liittyvien kansainvälisten toimijoiden kanssa. 2. Osapuolet tunnustavat, että Georgian sitoutuminen sovintoon ja sen pyrkimykset alueellisen koskemattomuutensa palauttamiseen pyrkien rauhanomaiseen ja kestävään konfliktin ratkaisuun, 12 päivänä elokuuta 2008 tehdyn kuusikohtaisen sopimuksen ja sen jatkotoimenpiteiden täysimääräisen täytäntöönpanon jatkaminen, toisiaan tukevien tunnustamattomuus- ja lähentymispolitiikkojen jatkaminen, Geneven kansainvälisten neuvottelujen sekä kaikkien kotimaansa sisällä siirtymään joutuneiden henkilöiden ja pakolaisten turvallisen ja ihmisarvoisen tavanomaisiin kotipaikkoihinsa paluun tukeminen kansainvälisen oikeuden periaatteiden mukaisesti sekä tarkoituksenmukainen kansainvälinen, tarpeen mukaan myös EU:n, läsnäolo ovat tärkeitä. 3. Osapuolet koordinoivat, myös muiden asiaan liittyvien kansainvälisten organisaatioiden kanssa, toimiaan, joilla edistetään konfliktin, mukaan lukien humanitaaristen kysymysten, rauhanomaista ratkaisemista Georgiassa. 4. Kaikissa näissä toimissa noudatetaan kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden ylläpitämiseen tähtääviä yhteisiä periaatteita, sellaisina kuin ne on vahvistettu Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjassa, vuonna 1975 pidetyn Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökokouksen Helsingin päätösasiakirjassa ja muissa asiaa koskevissa monenvälisissä asiakirjoissa. 10 ARTIKLA Joukkotuhoaseet 1. Osapuolet katsovat, että joukkotuhoaseiden ja niiden kantolaitteiden leviäminen niin valtiollisille kuin valtioista riippumattomille toimijoille on yksi vakavimmista kansainvälisen vakauden ja turvallisuuden uhkatekijöistä. Tästä syystä osapuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä ja osallistuvansa joukkotuhoaseiden ja niiden kantolaitteiden leviämisen estämiseen panemalla kansallisella tasolla täytäntöön kansainvälisistä aseidenriisunta- ja asesulkusopimuksista johtuvat velvoitteensa ja noudattamalla niitä sekä muita asiaa koskevia kansainvälisiä velvoitteita täysimääräisesti. Osapuolet ovat yhtä mieltä siitä, että tämä määräys on olennainen osa sopimusta. 2. Lisäksi osapuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä ja osallistuvansa joukkotuhoaseiden ja niiden kantolaitteiden leviämisen estämiseen: a) toteuttamalla toimia kaikkien muiden asiaan liittyvien kansainvälisten sopimusten allekirjoittamiseksi, ratifioimiseksi tai niihin liittymiseksi tapauksesta riippuen ja niiden panemiseksi kaikilta osin täytäntöön; sekä b) luomalla tehokkaan kansallisen vientivalvontajärjestelmän, jolla valvotaan joukkotuhoaseisiin liittyvien tavaroiden vientiä ja kauttakulkua, mukaan luettuna kaksikäyttöteknologian loppukäytön valvonta, ja johon sisältyy tehokkaat seuraamukset vientivalvonnan laiminlyömisestä. 3. Osapuolet sopivat käsittelevänsä näitä asioita poliittisessa vuoropuhelussaan. 11 ARTIKLA Pienaseet ja kevyet aseet sekä tavanomaisten aseiden vientivalvonta 1. Osapuolet tunnustavat, että pienaseiden ja kevyiden aseiden ja niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laiton tuotanto, siirto ja liikkuminen sekä niiden liiallinen keskittyminen, huono hallinnointi, riittämättömästi turvatut varastot ja valvomaton leviäminen ovat edelleenkin vakava uhka rauhalle ja kansainväliselle turvallisuudelle. 2. Osapuolet sopivat noudattavansa kansainvälisistä sopimuksista ja YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmista johtuvia velvoitteitaan pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittoman kaupan torjumiseksi sekä muiden alan kansainvälisiin välineisiin, kuten pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman kaupan kaikkien osa-alueiden ehkäisemistä, torjumista ja poistamista koskevaan Yhdistyneiden kansakuntien toimintaohjelmaan perustuvia sitoumuksiaan ja panevansa ne täysimääräisesti täytäntöön. 3. Osapuolet sitoutuvat tekemään yhteistyötä ja huolehtimaan toimiensa koordinoinnista, täydentävyydestä ja yhteisvaikutuksesta pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittoman kaupan torjumiseksi sekä liiallisten varastojen hävittämiseksi maailmanlaajuisella, alueellisella ja osa-alueellisella sekä kansallisella tasolla. 4. Lisäksi osapuolet sopivat jatkavansa yhteistyötä tavanomaisten aseiden vientivalvonnan alalla sotilasteknologian ja puolustustarvikkeiden viennin valvontaa koskevien yhteisten sääntöjen määrittämisestä 8 päivänä joulukuuta 2008 vahvistetun neuvoston yhteisen kannan 2008/944/YUTP hengessä. 5. Osapuolet sopivat käsittelevänsä näitä asioita poliittisessa vuoropuhelussaan. 12 ARTIKLA Terrorismin torjunta 1. Osapuolet vahvistavat terrorismin torjumisen ja ehkäisemisen tärkeyden ja sopivat tekevänsä yhteistyötä kahdenvälisellä, alueellisella ja kansainvälisellä tasolla ehkäistäkseen ja torjuakseen kaikenlaista terrorismia kaikissa sen ilmenemismuodoissa. 2. Osapuolet ovat yhtä mieltä siitä, että terrorismin torjunnassa on kunnioitettava täysimääräisesti oikeusvaltioperiaatetta ja noudatettava täysimääräisesti kansainvälistä oikeutta, mukaan lukien kansainvälistä ihmisoikeuslainsäädäntöä, kansainvälistä pakolaislainsäädäntöä ja kansainvälistä humanitaarista lainsäädäntöä, Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan periaatteita ja kaikkia asianmukaisia terrorismin torjuntaan liittyviä kansainvälisiä asiakirjoja. 3. Osapuolet korostavat kaikkien terrorismin torjuntaan liittyvien YK:n yleissopimusten ja pöytäkirjojen yleismaailmallisen ratifioinnin ja täysimääräisen täytäntöönpanon merkitystä. Osapuolet sopivat jatkavansa kansainvälistä terrorismia koskevan kattavan yleissopimuksen laatimista koskevan vuoropuhelun edistämistä sekä yhteistyötä Yhdistyneiden kansakuntien maailmanlaajuisen terrorisminvastaisen strategian sekä YK:n turvallisuusneuvoston asiaa koskevien päätöslauselmien ja Euroopan neuvoston yleissopimusten täytäntöönpanemiseksi. Osapuolet sopivat myös tekevänsä yhteistyötä edistääkseen kansainvälistä yhteisymmärrystä terrorismin ehkäisemisestä ja torjumisesta. III OSASTO VAPAUS, TURVALLISUUS JA OIKEUS 13 ARTIKLA Oikeusvaltioperiaate ja ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen 1. Yhteistyössään oikeuden, vapauden ja turvallisuuden alalla osapuolet pyrkivät erityisesti edistämään oikeusvaltioperiaatetta, johon kuuluvat oikeuslaitoksen riippumattomuus, oikeussuojan toteutuminen ja oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin. 2. Osapuolet tekevät täysimääräistä yhteistyötä, jotta lainvalvonnan ja oikeudenkäytön alan instituutiot toimisivat tehokkaasti. 3. Kaiken oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden alalla tehtävän yhteistyön lähtökohtana on ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen. 14ARTIKLA Henkilötietojen suoja Osapuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä varmistaakseen henkilötietojen korkeatasoisen suojan tämän sopimuksen liitteessä I mainittujen EU:n, Euroopan neuvoston ja kansainvälisten oikeudellisten välineiden ja normien mukaisesti. 15 ARTIKLA Yhteistyö maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden ja rajaturvallisuuden alalla 1. Osapuolet vahvistavat, että ne pitävät alueidensa välisten muuttovirtojen yhteistä hallintaa tärkeänä, ja käyvät kattavaa vuoropuhelua kaikista muuttoliikettä koskevista kysymyksistä, joihin kuuluvat muun muassa laillinen maahanmuutto, kansainvälinen suojelu sekä laittoman maahanmuuton, ihmisten salakuljetuksen ja ihmiskaupan torjunta. 2. Yhteistyö perustuu osapuolten keskinäisin neuvotteluin tehtävään tarvearviointiin, ja sitä tehdään asiaan liittyvän, voimassa olevan osapuolten lainsäädännön mukaisesti. Keskeisiä yhteistyöaloja ovat erityisesti a) muuttoliikkeen taustalla olevat syyt ja sen seuraukset; b) kansainvälistä suojelua koskevien kansallisten lainsäädäntöjen ja käytäntöjen kehittäminen ja täytäntöönpano pakolaisten oikeusasemasta vuonna 1951 tehdyn Geneven yleissopimuksen ja vuonna 1967 tehdyn pakolaisten oikeusasemaa koskevan pöytäkirjan sekä muiden asiaan liittyvien kansainvälisten asiakirjojen, kuten vuonna 1950 tehty yleissopimus ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi, määräysten noudattamiseksi ja palauttamiskieltoa koskevan periaatteen noudattamisen varmistamiseksi; c) maahanpääsyä koskevat säännöt ja maahantuloluvan saaneiden henkilöiden oikeudet ja asema, maassa laillisesti asuvien ulkomaalaisten oikeudenmukainen kohtelu ja heidän kotouttamisensa, yleissivistävä ja ammatillinen koulutus sekä rasismin ja muukalaisvihan vastaiset toimenpiteet; d) tuloksellisen ja ennaltaehkäisevän toimintapolitiikan lujittaminen laitonta maahanmuuttoa, maahanmuuttajien salakuljetusta ja ihmiskauppaa vastaan kiinnittäen huomiota myös siihen, millä tavoin salakuljettajien ja ihmiskauppaa harjoittavien verkostoja voidaan torjua ja ihmiskaupan uhreja suojella; e) 4 päivänä joulukuuta 2008 allekirjoitetun Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston (Frontex) ja Georgian sisäasianministeriön välistä operatiivista yhteistyötä koskevan työjärjestelyn täytäntöönpano; f) asiakirjojen turvallisuuden ja rajaturvallisuuden aloilla organisointi, koulutus, parhaat käytännöt ja muut operatiiviset toimenpiteet. 3. Yhteistyöllä voidaan myös helpottaa kehitystä hyödyttävää kiertomuuttoa. 16 ARTIKLA Henkilöiden liikkuvuus ja takaisinotto 1. Osapuolet varmistavat, että seuraavat sopimukset pannaan täysimääräisesti täytäntöön: a) Euroopan unionin ja Georgian välinen sopimus luvattomasti maassa oleskelevien henkilöiden takaisinottamisesta, joka tuli voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2011; ja b) Euroopan unionin ja Georgian välinen sopimus viisumien myöntämisen helpottamisesta, joka tuli voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2011. 2. Osapuolet jatkavat pyrkimyksiä kansalaisten liikkuvuuden tukemiseksi ja toteuttavat asteittain toimenpiteitä edetäkseen kohti yhteistä tavoitetta, joka on viisumivapauden saavuttaminen sopivassa vaiheessa, kun viisumipakon poistamista koskevassa kaksivaiheisessa toimintasuunnitelmassa määritellyt edellytykset hallitulle ja turvalliselle liikkuvuudelle täyttyvät. 17 ARTIKLA Järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjunta 1. Osapuolet tekevät yhteistyötä seuraavien, etenkin kansainvälisten, rikollisten ja laittomien toimien torjumiseksi ja estämiseksi, riippumatta siitä, liittyvätkö ne järjestäytyneeseen rikollisuuteen: a) ihmisten ja laittomien huumausaineiden salakuljetus ja kauppa sekä pienaseiden salakuljetus ja laiton kauppa; b) tavaroiden salakuljetus ja laiton kauppa; c) laiton toiminta talous- ja rahoitusalalla, kuten väärentäminen, veropetokset ja julkisiin hankintoihin liittyvät petokset; d) kavallukset kansainvälisten avunantajien rahoittamissa hankkeissa; e) yksityisen että julkisen sektorin aktiivinen ja passiivinen korruptio; f) asiakirjojen väärentäminen, väärien lausuntojen antaminen; ja g) tietoverkkorikollisuus. 2. Osapuolet tehostavat lainvalvontaelinten kahdenvälistä, alueellista ja kansainvälistä yhteistyötä, myös kehittämällä yhteistyötä Europolin ja Georgian asianomaisten viranomaisten välillä. Osapuolet ovat sitoutuneet panemaan tehokkaasti täytäntöön kansainväliset normit ja etenkin vuonna 2000 tehtyyn kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaiseen Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimukseen ja sen kolmeen pöytäkirjaan sekä vuonna 2003 tehtyyn korruption vastaiseen Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimukseen kirjatut normit. 18 ARTIKLA Laittomat huumausaineet 1. Osapuolet tekevät toimivaltansa rajoissa yhteistyötä varmistaakseen, että niiden huumausaineita koskeva lähestymistapa on tasapainoinen ja kokonaisvaltainen. Huumepolitiikkojen ja toimien tavoitteena on lujittaa laittomien huumausaineiden ehkäisemisen ja torjunnan rakenteita, vähentää laittomien huumausaineiden tarjontaa, kauppaa ja kysyntää, puuttua huumausaineiden väärinkäytöstä aiheutuviin terveydellisiin ja sosiaalisiin seurauksiin vahinkojen vähentämiseksi sekä estää tehokkaammin huumausaineiden lähtöaineiden kulkeutumista huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden laittomaan valmistukseen. 2. Osapuolet sopivat näiden tavoitteiden toteuttamiseksi tarvittavista yhteistyömenetelmistä. Toimien perustana ovat yhteisesti sovitut, alan kansainvälisten yleissopimusten, EU:n huumausainestrategian (2013–2020) ja Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen huumeita käsittelevän 20. erityisistunnon kesäkuussa 1998 antaman, huumausaineiden kysynnän vähentämisen suuntaa-antavia periaatteita koskevan poliittisen julistuksen mukaiset periaatteet. 19 ARTIKLA Rahanpesu ja terrorismin rahoitus 1. Osapuolet tekevät yhteistyötä estääkseen rahoitusjärjestelmiensä ja muiden asiaan liittyvien järjestelmiensä käytön ylipäätään rikollisen toiminnan ja erityisesti huumausainerikosten tuottaman hyödyn rahanpesuun sekä terrorismin rahoittamiseen. Yhteistyö kattaa myös rikosten tuottoon perustuvan omaisuuden tai varojen takaisin saamisen. 2. Tämän alan yhteistyöllä mahdollistetaan asiaan liittyvien tietojen vaihto osapuolten lainsäädännön mukaisesti sekä alan kansainvälisten elinten, kuten rahanpesunvastaisen toimintaryhmän (FATF), hyväksymiä vaatimuksia vastaavien asianmukaisten rahanpesun ja terrorismin rahoituksen ehkäisyä ja torjuntaa koskevien vaatimusten käyttöönotto. 20 ARTIKLA Yhteistyö terrorismin torjumiseksi 1. Täysin tämän sopimuksen 12 artiklassa määriteltyjen terrorismin torjuntaa koskevien periaatteiden mukaisesti osapuolet vahvistavat lainvalvontaan ja oikeuslaitokseen liittyvän lähestymistavan merkityksen terrorismin torjunnassa ja sopivat tekevänsä yhteistyötä terrorismin ehkäisemiseksi ja tukahduttamiseksi erityisesti a) huolehtimalla siitä, että terrorismin torjumisesta tehdyn puitepäätöksen 2002/475/YOS muuttamisesta 28 päivänä marraskuuta 2008 tehdyssä neuvoston puitepäätöksessä 2008/919/YOS määritellyn kaltaiset terrorismirikokset on kriminalisoitu; b) vaihtamalla tietoa terroristiryhmistä ja terroristeista sekä tukiverkostoista (etenkin tietosuojaa ja yksityisyyden suojelua koskevan) kansainvälisen oikeuden ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti; c) vaihtamalla kokemuksia terrorismin ehkäisemisestä ja tukahduttamisesta, keinoista ja menetelmistä ja niihin liittyvistä teknisistä näkökohdista sekä koulutuksesta sovellettavan lainsäädännön mukaisesti; d) jakamalla tietoja parhaista käytännöistä, joilla on puututtu radikalisoitumiseen ja värväystoimintaan ja torjuttu niitä, sekä yhteiskuntaan sopeuttamisen edistämisestä; e) vaihtamalla näkemyksiä ja kokemuksia terrorismista epäiltyjen henkilöiden rajat ylittävästä liikkumisesta ja matkustamisesta sekä terroriuhista; f) jakamalla ihmisoikeuksien suojelua terrorismin torjunnassa koskevia parhaita käytäntöjä etenkin rikosoikeudellisten menettelyjen osalta; g) toteuttamalla toimenpiteitä kemiallisen, biologisen, säteily- ja ydinterrorismin uhkaa vastaan ja toteuttamalla tarvittavat toimenpiteet, joilla estetään kemiallisten, biologisten, radiologisten ja ydinaineiden hankinta, siirto ja käyttö terroritarkoituksiin sekä suuren riskin kemiallisten, biologisten, radiologisten ja ydinlaitosten vastaiset laittomat teot. 2. Yhteistyö perustuu käytettävissä oleviin asiaa koskeviin arviointeihin, joita tekevät muun muassa YK:n ja Euroopan neuvoston asiaa käsittelevät elimet ja joita osapuolet tekevät toisiaan kuullen. 21 ARTIKLA Oikeudellinen yhteistyö 1. Osapuolet sopivat kehittävänsä siviili- ja kauppaoikeuden alan yhteistyötä siviilioikeudellista yhteistyötä koskevien monenvälisten yleissopimusten neuvottelemisessa, ratifioinnissa ja täytäntöönpanossa, mukaan lukien etenkin kansainvälistä yksityisoikeutta käsittelevän Haagin konferenssin yleissopimukset kansainvälisen oikeudellisen yhteistyön ja kansainvälisten oikeudenkäyntien alalla sekä lastensuojelun alalla. 2. Rikosasioita koskevassa oikeudellisessa yhteistyössä osapuolet pyrkivät tehostamaan keskinäiseen oikeusapuun liittyvää yhteistyötä asiaa koskevien monenvälisten sopimusten mukaisesti. Tähän kuuluu tarpeen mukaan liittyminen YK:n ja Euroopan neuvoston asiaa koskeviin kansainvälisiin välineisiin ja niiden täytäntöönpano sekä läheisempi yhteistyö Eurojustin kanssa. IV OSASTO KAUPPA JA KAUPAN LIITÄNNÄISTOIMENPITEET 1 LUKU TAVAROIDEN KANSALLINEN KOHTELU JA MARKKINOILLEPÄÄSY 1 JAKSO YHTEISET MÄÄRÄYKSET 22 ARTIKLA Tavoite Osapuolet perustavat tämän sopimuksen sekä tullitariffeja ja kauppaa koskevan vuoden 1994 yleissopimuksen, jäljempänä ’GATT 1994 -sopimus’, XXIV artiklan määräysten mukaisesti vapaakauppa-alueen tämän sopimuksen voimaantulopäivästä. 23 ARTIKLA Soveltamisala 1. Tämän luvun määräyksiä sovelletaan osapuolten väliseen tavarakauppaan[1]. 2. Tätä lukua sovellettaessa ’peräisin olevalla’ tarkoitetaan sellaista, joka täyttää tämän sopimuksen pöytäkirjassa I olevat alkuperäsäännöt. 2 JAKSO TULLIEN, PALKKIOIDEN JA MUIDEN MAKSUJEN POISTAMINEN 24 ARTIKLA Tullien määritelmä Tässä luvussa ’tullilla’ tarkoitetaan kaikkia tulleja ja muita maksuja, joita sovelletaan tavaran tuonnissa, viennissä tai niiden yhteydessä ja myös kaikkia tuontiin tai vientiin sovellettavia tai niiden yhteydessä kannettavia lisäveroja tai -maksuja. ’Tulliin’ eivät sisälly seuraavat: a) tämän sopimuksen 31 artiklan mukaista sisäistä veroa vastaava maksu; b) tämän sopimuksen IV osaston (Kauppa ja kaupan liitännäistoimenpiteet) 2 luvun (Kaupan suojakeinot) mukaisesti määrätty tulli; c) tämän sopimuksen 30 artiklan mukaisesti määrätty palkkio tai muu maksu. 25 ARTIKLA Tavaroiden luokittelu Tavaroiden luokittelussa osapuolten välisessä kaupassa käytetään kummankin osapuolen tariffinimikkeistöä, joka perustuu vuoden 1983 harmonoitua tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmää koskevan kansainvälisen yleissopimuksen mukaiseen vuoden 2012 harmonoituun järjestelmään, jäljempänä ’HS-järjestelmä’, ja sen myöhempiin muutoksiin. 26 ARTIKLA Tuontitullien poistaminen 1. Osapuolet poistavat kaikki toisen osapuolen alueelta peräisin olevien tavaroiden tullit tämän sopimuksen voimaantulopäivästä lukuun ottamatta sitä, mitä määrätään tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa, ja sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 4 kohdan soveltamista. 2. Tämän sopimuksen liitteessä II-A lueteltujen tuotteiden tuonti unioniin on tullitonta kyseisessä liitteessä vahvistettujen tariffikiintiöiden rajoissa. Tariffikiintiön rajan ylittävään tuontiin sovelletaan suosituimmuustullia. 3. Tämän sopimuksen liitteessä II-B lueteltuihin tuotteisiin sovelletaan unioniin tuotaessa tuontitullia ilman sen arvotulliosuutta. 4. Tämän sopimuksen liitteessä II-C lueteltuihin Georgiasta peräisin oleviin tuotteisiin sovelletaan tämän sopimuksen 27 artiklassa vahvistettua toimenpiteiden kiertämisen ehkäisemismekanismia. 5. Viiden vuoden kuluttua tämän sopimuksen voimaantulosta osapuolet neuvottelevat kumman tahansa osapuolen pyynnöstä mahdollisuudesta laajentaa tullien poistamista niiden välisessä kaupassa. Tämän kohdan mukaisen päätöksen tekee tämän sopimuksen 408 artiklan 4 kohdan mukaisessa kauppakomitean kokoonpanossa oleva assosiaatiokomitea. 27 ARTIKLA Maataloustuotteita ja jalostettuja maataloustuotteita koskeva toimenpiteiden kiertämisen ehkäisemismekanismi 1. Tämän sopimuksen liitteessä II-C lueteltuihin tuotteisiin sovelletaan tässä artiklassa vahvistettua toimenpiteiden kiertämisen ehkäisemismekanismia. Tämän sopimuksen liitteessä II-C esitetään kyseisten tuotteiden jokaisen tuoteluokan Georgiasta unioniin tapahtuvan tuonnin keskimääräiset vuotuiset määrät. 2. Kun yhden tai useamman 1 kohdassa tarkoitetun tuoteluokan tuonnin määrä saavuttaa 70 prosenttia liitteessä II-C mainitusta määrästä minkä tahansa 1 päivästä tammikuuta alkaneeksi laskettavan vuoden osalta, unioni ilmoittaa Georgialle kyseisen tuotteen (kyseisten tuotteiden) tuonnin määrän. Tämän ilmoituksen jälkeen ja 14 kalenteripäivän kuluessa päivästä, jona yhden tai useamman 1 kohdassa tarkoitetun tuoteluokan tuonnin määrä saavuttaa 80 prosenttia liitteessä II-C mainitusta määrästä, Georgian on annettava unionille vakuuttavat perustelut sille, että Georgialla on kapasiteettia tuottaa kyseisiä tuotteita unioniin vietäväksi enemmän kuin liitteessä II-C esitetty määrä. Jos kyseisen tuonnin määrä saavuttaa 100 prosenttia liitteessä II-C mainitusta määrästä eikä Georgia ole esittänyt vakuuttavia perusteluja, unioni voi tilapäisesti keskeyttää kyseisten tuotteiden etuuskohtelun. Keskeytystä sovelletaan kuuden kuukauden ajan, ja se tulee voimaan päivänä, jona etuuskohtelun keskeyttämistä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. 3. Unioni ilmoittaa kaikista 2 kohdan mukaisista tilapäisistä keskeytyksistä Georgialle ilman aiheetonta viivytystä. 4. Unioni lopettaa tilapäisen keskeytyksen soveltamisen ennen sen voimaantuloa seuraavan kuuden kuukauden jakson päättymistä, jos Georgia esittää tämän sopimuksen 408 artiklan 4 kohdan mukaisessa kauppakomitean kokoonpanossa olevassa assosiaatiokomiteassa vakuuttavan ja tyydyttävän näytön siitä, että tämän sopimuksen liitteessä II-C mainitun määrän ylittävä tuonti kyseessä olevassa tuoteluokassa johtuu siitä, että kyseisen tuotteen (kyseisten tuotteiden) tuotanto- ja vientikapasiteetti Georgiassa on muuttunut. 5. Unioni ja Georgia voivat yhteisestä sopimuksesta muuttaa tämän sopimuksen liitettä II-C ja siinä mainittuja määriä kauppakomitean kokoonpanossa olevassa assosiaatiokomiteassa Georgian pyynnöstä sen mukaan, miten kyseisen tuotteen (kyseisten tuotteiden) tuotanto- ja vientikapasiteetti ovat muuttuneet Georgiassa. 28 ARTIKLA Vallitsevan tilanteen säilyttäminen Kumpikaan osapuoli ei saa ottaa käyttöön uusia tulleja toisen osapuolen alueelta peräisin olevien tavaroiden tuonnissa tai korottaa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä sovellettavia tulleja. Tämä ei estä kumpaakaan osapuolta säilyttämästä tai korottamasta WTO:n riitojenratkaisuelimen hyväksymää tullia. 29 ARTIKLA Vientitullit Osapuolet eivät saa ottaa käyttöön tai pitää voimassa mitään muita tulleja tai veroja kuin 30 artiklan mukaisesti sovellettuja sisäisiä maksuja toisen osapuolen alueelle suuntautuvassa tavaroiden viennissä tai sen yhteydessä. 30 ARTIKLA Palkkiot ja muut maksut Kumpikin osapuoli varmistaa GATT 1994 -sopimuksen VIII artiklan ja sen tulkintaan liittyvien huomautusten mukaisesti, että kaikenlaiset tavaroiden viennissä tai tuonnissa tai niiden yhteydessä perittävät palkkiot ja maksut, lukuun ottamatta tulleja ja muita tämän sopimuksen 26 artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä, on määrältään rajattu suoritettujen palvelujen likimääräisiin kustannuksiin ja etteivät ne ole kotimarkkinatuotteiden välillistä suojelua tai tuonnin tai viennin verotusta. 3 JAKSO MUUT KUIN TARIFFITOIMENPITEET 31 ARTIKLA Kansallinen kohtelu Kumpikin osapuoli myöntää kansallisen kohtelun toisen osapuolen tavaroille GATT 1994 ‑sopimuksen III artiklan ja sen tulkintaan liittyvien huomautusten mukaisesti. Tätä varten GATT 1994 -sopimuksen III artikla ja sen tulkintaan liittyvät huomautukset liitetään tähän sopimukseen ja otetaan osaksi sitä. 32 ARTIKLA Tuonti- ja vientirajoitukset Ellei tässä sopimuksessa tai GATT 1994 -sopimuksen XI artiklassa ja sen tulkintaan liittyvissä huomautuksissa toisin määrätä, kumpikaan osapuoli ei saa ottaa käyttöön tai pitää voimassa toisen osapuolen tavaroiden tuontiin tai niiden toisen osapuolen alueelle tarkoitettuun vientiin tai vientiä varten tapahtuvaan myyntiin sovellettavia kieltoja tai rajoituksia. Tätä varten GATT 1994 ‑sopimuksen XI artikla ja sen tulkintaan liittyvät huomautukset liitetään tähän sopimukseen ja otetaan osaksi sitä. 4 JAKSO TAVAROIHIN LIITTYVÄT ERITYISMÄÄRÄYKSET 33 ARTIKLA Yleiset poikkeukset Tämän luvun määräysten ei voida tulkita estävän osapuolta ottamasta käyttöön tai soveltamasta toimenpiteitä, jotka ovat GATT 1994 -sopimuksen XX ja XXI artiklan ja niiden tulkintaan liittyvien huomautusten mukaisia; GATT 1994 -sopimuksen XX ja XXI artikla ja niiden tulkintaan liittyvät huomautukset liitetään täten tähän sopimukseen ja otetaan osaksi sitä. 5 JAKSO HALLINNOLLINEN YHTEISTYÖ JA KOORDINOINTI MUIDEN MAIDEN KANSSA 34 ARTIKLA Etuuksien väliaikainen peruuttaminen 1. Osapuolet ovat yhtä mieltä siitä, että hallinnollinen yhteistyö ja apu ovat välttämättömiä tämän luvun nojalla myönnetyn tullietuuskohtelun täytäntöönpanemiseksi ja valvomiseksi, ja korostavat sitoumustaan sääntöjenvastaisuuksien ja petosten torjuntaan tullialalla ja siihen liittyvissä asioissa. 2. Jos osapuoli puolueettomien tietojen perusteella toteaa, että toinen osapuoli on laiminlyönyt tämän luvun mukaisen hallinnollisen yhteistyön tai avun, ja/tai havaitsee sääntöjenvastaisuuksia tai petoksia, asianomainen osapuoli voi väliaikaisesti keskeyttää etuuskohtelun kyseiseltä yhdeltä tai useammalta tuotteelta tämän artiklan mukaisesti. 3. Tässä artiklassa tarkoitetaan hallinnollisen yhteistyön tai avun laiminlyönnillä muun muassa: a) toistuvaa velvoitteiden noudattamatta jättämistä tavaran (tavaroiden) alkuperäaseman tarkastamiseksi; b) toistuvaa kieltäytymistä tai aiheetonta viivyttelyä alkuperäselvityksen jälkitarkastusta suoritettaessa ja/tai ilmoitettaessa kyseisen tarkastuksen tuloksista; c) toistuvaa kieltäytymistä tai aiheetonta viivyttelyä luvan saamisessa selvityskäyntien tekemiseen asiakirjojen aitouden tai kyseessä olevan etuuskohtelun myöntämisen kannalta merkityksellisten tietojen oikeellisuuden määrittämiseksi. 4. Tässä artiklassa tarkoitettu sääntöjenvastaisuus tai petos voidaan todeta muun muassa silloin, kun osapuolen tavanomaisen tuotantotason ja vientikapasiteetin ylittävä tavaroiden tuontimäärän nopea kasvu ilman riittävää perustetta voidaan yhdistää sääntöjenvastaisuutta tai petosta koskevaan puolueettomaan tietoon. 5. Etuuskohtelun väliaikaisen keskeyttämisen edellytykset ovat seuraavat: a) osapuolen, joka on puolueettomien tietojen perusteella havainnut toisen osapuolen laiminlyöneen hallinnollisen yhteistyön tai avun ja/tai havainnut sääntöjenvastaisuuden tai petoksen, on ilman aiheetonta viivytystä ilmoitettava tämän sopimuksen 408 artiklan 4 kohdan mukaisessa kauppakomitean kokoonpanossa olevalle assosiaatiokomitealle havainnostaan ja sitä koskevista puolueettomista tiedoistaan ja aloitettava kyseisessä komiteassa kaikkiin asiaa koskeviin tietoihin ja puolueettomiin tuloksiin perustuvat neuvottelut, jotta löydettäisiin kummankin osapuolen kannalta hyväksyttävissä oleva ratkaisu; b) kun osapuolet ovat aloittaneet edellä mainitut neuvottelut kauppakomitean kokoonpanossa olevassa assosiaatiokomiteassa eivätkä ole löytäneet hyväksyttävissä olevaa ratkaisua kolmen kuukauden kuluessa ilmoituksesta, asianomainen osapuoli voi keskeyttää väliaikaisesti kyseisen tavaran (kyseisten tavaroiden) etuuskohtelun. Väliaikaisesta keskeyttämisestä on ilmoitettava viipymättä kauppakomitean kokoonpanossa olevalle assosiaatiokomitealle; c) tässä artiklassa tarkoitettu väliaikainen keskeytys ei saa kestää pidempään kuin asianomaisen osapuolen taloudellisten etujen suojaamiseksi on tarpeen. Se ei saa kestää kuutta kuukautta pidempään, mutta keskeytys voidaan uusia, jos voimassaolon päättymispäivään mennessä mikään ei ole muuttunut olosuhteissa, jotka alun perin antoivat aihetta keskeyttämiseen. Keskeytyksestä neuvotellaan kauppakomitean kokoonpanossa olevassa assosiaatiokomiteassa säännöllisin väliajoin, ja pyrkimyksenä on erityisesti lopettaa keskeyttäminen heti, kun sen soveltamisen edellytykset eivät enää täyty. 6. Kumpikin osapuoli ilmoittaa sisäisten menettelyjensä mukaisesti tuojille kaikista 5 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista ilmoituksista, 5 kohdan b alakohdassa tarkoitetuista päätöksistä ja 5 kohdan c alakohdassa tarkoitetuista uusimisista tai lopettamisista. 35 ARTIKLA Hallinnollisten virheiden käsittely Jos toimivaltainen viranomainen tekee virheen vientiin liittyvää etuuskohtelujärjestelmää hallinnoidessaan, etenkin soveltaessaan tähän sopimukseen liitetyn, alkuperätuotteiden määrittelyä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmiä koskevan pöytäkirjan I määräyksiä, ja jos virhe vaikuttaa tuontitulleihin, osapuoli, johon kyseiset vaikutukset kohdistuvat, voi pyytää tämän sopimuksen 408 artiklan 4 kohdan mukaisessa kauppakomitean kokoonpanossa olevaa assosiaatiokomiteaa selvittämään mahdollisuudet toteuttaa tilanteen korjaamiseksi tarvittavat toimenpiteet. 36 ARTIKLA Sopimukset muiden maiden kanssa 1. Tämä sopimus ei ole este tulliliittojen, vapaakauppa-alueiden tai rajaliikennejärjestelyjen ylläpitämiselle tai perustamiselle, sikäli kuin ne eivät ole ristiriidassa tässä sopimuksessa määrättyjen kauppajärjestelyjen kanssa. 2. Osapuolet keskustelevat kumman tahansa osapuolen pyynnöstä tämän sopimuksen 408 artiklan 4 kohdan mukaisessa kauppakomitean kokoonpanossa olevassa assosiaatiokomiteassa sopimuksista, joilla perustetaan tulliliittoja, vapaakauppa-alueita tai rajaliikennejärjestelyjä tai jotka koskevat muita keskeisiä asioita niiden kauppapolitiikassa kolmansia maita kohtaan. Erityisesti tapauksissa, joissa jokin kolmas maa liittyy unioniin, näitä neuvotteluja järjestetään sen varmistamiseksi, että tässä sopimuksessa ilmaistut unionin ja Georgian yhteiset edut otetaan huomioon. 2 LUKU KAUPAN SUOJAKEINOT 1 JAKSO YLEISET SUOJATOIMENPITEET 37 ARTIKLA Yleiset määräykset 1. Osapuolet vahvistavat oikeutensa ja velvollisuutensa, jotka johtuvat GATT 1994 -sopimuksen XIX artiklasta, WTO-sopimuksen liitteeseen 1A sisältyvästä suojalausekesopimuksesta, jäljempänä ’suojalausekesopimus’, sekä WTO-sopimuksen liitteeseen 1A sisältyvän maataloutta koskevan sopimuksen, jäljempänä ’maataloussopimus’, 5 artiklasta. 2. Tähän jaksoon ei sovelleta tämän sopimuksen IV osaston (Kauppa ja kaupan liitännäistoimenpiteet) 1 luvun (Tavaroiden kansallinen kohtelu ja markkinoillepääsy) mukaisesti vahvistettuja etuuskohtelualkuperäsääntöjä. 3. Tämän jakson määräyksiin ei sovelleta tämän sopimuksen IV osaston (Kauppa ja kaupan liitännäistoimenpiteet) 14 lukua (Riitojen ratkaiseminen). 38 ARTIKLA Avoimuus 1. Osapuolen, joka panee vireille tutkimuksen suojatoimenpiteiden käyttöönottoa varten, on ilmoitettava tutkimuksen vireillepanosta toiselle osapuolelle, jos asiaan liittyy jälkimmäisen osapuolen huomattava taloudellinen etu. 2. Sen estämättä, mitä tämän sopimuksen 37 artiklassa määrätään, osapuolen, joka aloittaa suojatoimenpidetutkimuksen ja aikoo toteuttaa suojatoimenpiteitä, on toisen osapuolen pyynnöstä toimitettava tälle välittömästi kirjallisesti kaikki ne olennaiset tiedot, joiden perusteella suojatoimenpidetutkimus pannaan vireille ja suojatoimenpiteet otetaan käyttöön, sekä tarvittaessa myös tiedot suojatoimenpidetutkimuksen aloittamisesta sekä tutkimuksen alustavista ja lopullisista päätelmistä, ja tarjottava toiselle osapuolelle lisäksi mahdollisuus neuvotteluihin. 3. Tätä artiklaa sovellettaessa katsotaan, että asiaan liittyy osapuolen huomattava taloudellinen etu, jos se on ollut viimeksi kuluneen kolmen vuoden aikana yksi tuodun tuotteen viidestä tärkeimmästä toimittajasta, joko tuotteen absoluuttisena määränä tai sen arvona mitattuna. 39 ARTIKLA Toimenpiteiden soveltaminen 1. Osapuolet pyrkivät suojatoimenpiteitä käyttöön ottaessaan huolehtimaan siitä, että ne otetaan käyttöön tavalla, joka vaikuttaa mahdollisimman vähän niiden kahdenväliseen kauppaan. 2. Sovellettaessa tämän artiklan 1 kohtaa osapuolen, joka katsoo, että lopullisten suojatoimenpiteiden käyttöönoton oikeudelliset edellytykset täyttyvät, ja joka aikoo soveltaa tällaisia toimenpiteitä, on ilmoitettava asiasta toiselle osapuolelle ja tarjottava tälle mahdollisuus kahdenvälisiin neuvotteluihin. Jos tyydyttävään ratkaisuun ei ole päästy 30 päivän kuluessa siitä, kun asiasta ilmoitettiin, tuojaosapuoli voi toteuttaa tarvittavat toimenpiteet ongelman korjaamiseksi. 2 JAKSO POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET JA TASOITUSTOIMENPITEET 40 ARTIKLA Yleiset määräykset 1. Osapuolet vahvistavat oikeutensa ja velvollisuutensa, jotka johtuvat GATT 1994 -sopimuksen VI artiklasta, WTO-sopimuksen liitteessä 1A olevasta GATT 1994 -sopimuksen VI artiklan soveltamisesta tehdystä sopimuksesta, jäljempänä ’polkumyyntisopimus’, ja WTO-sopimuksen liitteessä 1A olevasta tukia ja tasoitustulleja koskevasta sopimuksesta, jäljempänä ’tukisopimus’. 2. Tähän jaksoon ei sovelleta tämän sopimuksen IV osaston (Kauppa ja kaupan liitännäistoimenpiteet) 1 luvun (Tavaroiden kansallinen kohtelu ja markkinoillepääsy) mukaisesti vahvistettuja etuuskohtelualkuperäsääntöjä. 3. Tämän jakson määräyksiin ei sovelleta tämän sopimuksen IV osaston (Kauppa ja kaupan liitännäistoimenpiteet) 14 lukua (Riitojen ratkaiseminen). 41 ARTIKLA Avoimuus 1. Osapuolet sopivat, että polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ja tasoitustoimenpiteitä olisi käytettävä täysin polkumyyntisopimuksen ja tukisopimuksen vaatimuksia noudattaen ja että niiden olisi perustuttava oikeudenmukaiseen ja avoimeen järjestelmään. 2. Osapuolten on varmistettava, että kaikki ne olennaiset tosiseikat ja näkökannat, joihin niiden päätös toimenpiteiden soveltamisesta pohjautuu, ilmoitetaan kokonaisuudessaan ja tarkoituksenmukaisella tavalla välittömästi väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ja ennen lopullisten päätelmien tekemistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta polkumyyntisopimuksen 6 artiklan 5 kohdan ja tukisopimuksen 12 artiklan 4 kohdan soveltamista. Ilmoitus on tehtävä kirjallisesti, ja asianomaisille osapuolille on annettava riittävästi aikaa näkemystensä esittämiseen. 3. Sillä edellytyksellä, että tutkimuksen toteuttaminen ei tarpeettomasti lykkäänny, kummallekin asianomaiselle osapuolelle on tarjottava mahdollisuus tulla kuulluksi, jotta se voi esittää näkemyksiään polkumyyntiä ja tukia koskevien tutkimusten aikana. 42 ARTIKLA Yleisen edun huomioon ottaminen Osapuoli ei saa ottaa käyttöön polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä tai tasoitustoimenpiteitä, jos tutkimuksen aikana käytettävissä olevien tietojen perusteella voidaan selvästi päätellä, että toimenpiteiden käyttöönotto olisi yleisen edun vastaista. Yleistä etua määritettäessä on kaikkia etuja arvioitava kokonaisuutena, mukaan lukien kotimaisen tuotannonalan sekä käyttäjien, kuluttajien ja tuojien edut sikäli kuin ne ovat toimittaneet asiaan liittyviä tietoja tutkintaviranomaisille. 43 ARTIKLA Alhaisemman tullin sääntö Jos osapuoli päättää ottaa käyttöön väliaikaisen tai lopullisen polkumyynti- tai tasoitustullin, tällaisen tullin määrä ei saa ylittää polkumyyntimarginaalia tai tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen koko määrää, vaan sen olisi oltava polkumyyntimarginaalia tai tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen koko määrää pienempi, jos tällainen alhaisempi tulli on riittävä kotimaiselle tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi. 3 LUKU KAUPAN TEKNISET ESTEET, STANDARDOINTI, METROLOGIA, AKKREDITOINTI JA VAATIMUSTENMUKAISUUDEN ARVIOINTI 44 ARTIKLA Soveltamisala ja määritelmät 1. Tätä lukua sovelletaan WTO-sopimuksen liitteessä 1A olevassa kaupan teknisistä esteistä tehdyssä sopimuksessa, jäljempänä ’kaupan teknisiä esteitä koskeva sopimus’, määriteltyjen standardien, teknisten määräysten ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyiden valmisteluun, käyttöönottoon ja soveltamiseen, kun ne voivat vaikuttaa osapuolten väliseen tavarakauppaan. 2. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään, tätä lukua ei sovelleta terveys- ja kasvinsuojelutoimiin, sellaisina kuin ne on määritelty WTO-sopimuksen liitteessä IA olevan terveys- ja kasvinsuojelutoimia koskevan sopimuksen, jäljempänä ’terveys- ja kasvinsuojelusopimus’, liitteessä A, eikä julkisten viranomaisten omia tuotanto- tai kulutusvaatimuksiaan varten laatimiin hankintaeritelmiin. 3. Tähän lukuun sovelletaan kaupan teknisiä esteitä koskevan sopimuksen liitteen 1 määritelmiä. 45 ARTIKLA Kaupan teknisiä esteitä koskevan sopimuksen vahvistaminen Osapuolet vahvistavat voimassa olevat kaupan teknisiä esteitä koskevan sopimuksen mukaiset oikeutensa ja velvollisuutensa toisiaan kohtaan ja sopivat, että mainittu sopimus liitetään tähän sopimukseen ja otetaan osaksi sitä. 46 ARTIKLA Tekninen yhteistyö 1. Osapuolet tehostavat yhteistyötään standardien, teknisten määräysten, metrologian, markkinavalvonnan, akkreditoinnin ja vaatimustenmukaisuuden arviointijärjestelmien alalla, jotta ne voisivat lisätä vastavuoroisesti toistensa järjestelmien tuntemusta ja helpottaa pääsyä toistensa markkinoille. Tätä varten osapuolet voivat käynnistää sääntelyä koskevia vuoropuheluja sekä laaja-alaisesti että alakohtaisesti. 2. Osapuolet pyrkivät yhteistyönsä puitteissa määrittelemään, kehittämään ja edistämään erilaisia kauppaa helpottavia toimia, joihin voi kuulua muun muassa seuraavia: a) tehostetaan sääntelyalan yhteistyötä vaihtamalla tietoja ja kokemuksia sekä tekemällä tieteellistä ja teknistä yhteistyötä osapuolten teknisten määräysten, standardien, markkinavalvonnan, vaatimustenmukaisuuden arvioinnin ja akkreditoinnin laadun parantamiseksi ja sääntelykeinojen saamiseksi tehokkaaseen käyttöön; b) edistetään ja tuetaan yhteistyötä metrologian, standardoinnin, markkinavalvonnan, vaatimustenmukaisuuden arvioinnin ja akkreditoinnin aloilla toimivien, osapuolten julkisten tai yksityisten organisaatioiden välillä; c) edistetään standardointiin, metrologiaan, akkreditointiin, vaatimustenmukaisuuden arviointiin ja markkinavalvontaan liittyvän laatuinfrastruktuurin kehittämistä Georgiassa; d) edistetään Georgian osallistumista alan eurooppalaisten järjestöjen toimintaan; e) pyritään löytämään ratkaisuja mahdollisesti ilmeneviin kaupan teknisiin esteisiin; ja f) pyritään tarvittaessa koordinoimaan osapuolten kantoja molempia osapuolia kiinnostaviin asioihin kansainvälisissä kauppa- ja sääntelyjärjestöissä, kuten WTO:ssa ja Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomissiossa, jäljempänä ’UNECE’. 47 ARTIKLA Teknisten määräysten, standardien ja vaatimustenmukaisuuden arvioinnin lähentäminen 1. Ottaen huomioon eri alojen lähentämisen tärkeysjärjestyksensä Georgia toteuttaa tarvittavat toimenpiteet lähentyäkseen asteittain unionin teknisiin määräyksiin, standardeihin, metrologiaan, akkreditointiin ja vaatimustenmukaisuuden arviointiin ja sen vastaaviin järjestelmiin sekä markkinavalvonnan järjestelmään ja sitoutuu noudattamaan asiaa koskevassa unionin säännöstössä (alustava luettelo tämän sopimuksen liitteessä III-B) vahvistettuja periaatteita ja käytäntöjä. Tämän sopimuksen liitteessä III-A on luettelo lähestymistoimenpiteistä; luetteloa voidaan muuttaa tämän sopimuksen 408 artiklan 4 kohdan mukaisessa kauppakomitean kokoonpanossa olevan assosiaatiokomitean päätöksellä. 2. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi Georgia a) lähentää lainsäädäntöään asteittain, tärkeysjärjestyksensä huomioon ottaen, unionin asiaa koskevaan säännöstöön; ja b) saavuttaa sellaisen hallinnollisen ja institutionaalisen toiminnan tehokkuuden tason, joka on välttämätön tämän luvun täytäntöönpanon edellyttämän tehokkaan ja avoimen järjestelmän aikaansaamiseksi, ja ylläpitää sitä. 3. Georgia pidättäytyy muuttamasta lähentämisen ensisijaisilla aloilla antamaansa horisontaalista ja alakohtaista lainsäädäntöään muuten kuin lähentääkseen sitä asteittain unionin vastaavaan säännöstöön ja pitääkseen sen sitä lähellä; se ilmoittaa unionille kaikista tällaisista kansallisen lainsäädäntönsä muutoksista. 4. Georgia varmistaa, että sen kansalliset kyseisten alojen elimet osallistuvat standardoinnin, lakisääteisen metrologian ja perusmetrologian sekä vaatimustenmukaisuuden arvioinnin, mukaan lukien akkreditointi, alalla toimivien eurooppalaisten ja kansainvälisten järjestöjen toimintaan kunkin järjestön toimialan ja tarjolla olevan jäsenyysaseman mukaisesti, ja helpottaa tätä osallistumista. 5. Standardointijärjestelmänsä yhdentämiseksi Georgia pyrkii parhaansa mukaan varmistamaan, että sen standardointielin a) saattaa asteittain voimaan eurooppalaiset standardit (EN) kansallisina standardeina, mukaan lukien yhdenmukaistetut eurooppalaiset standardit, joiden vapaaehtoisen käytön perusteella oletetaan, että Georgian lainsäädäntö on unionin lainsäädännön mukaista; b) samaan aikaan näiden standardien voimaansaattamisen kanssa poistaa niiden kanssa ristiriidassa olevat kansalliset standardit; c) täyttää asteittain muut edellytykset täysjäsenyydelle eurooppalaisessa standardointiorganisaatiossa. 48 ARTIKLA Teollisuustuotteiden vaatimustenmukaisuuden arviointia ja hyväksymistä koskeva sopimus Osapuolet voivat sopia liittävänsä tähän sopimukseen pöytäkirjana teollisuustuotteiden vaatimustenmukaisuuden arviointia ja hyväksymistä koskevan sopimuksen yhdellä tai useammalla alalla, joista sovitaan sen jälkeen kun unioni on tarkastanut, että Georgian asianomainen horisontaalinen ja alakohtainen lainsäädäntö sekä alan toimielimet ja standardit on kaikilta osin yhdenmukaistettu EU:n vastaavien kanssa. Teollisuustuotteiden vaatimustenmukaisuuden arviointia ja hyväksymistä koskevassa sopimuksessa määrätään, että osapuolten välistä tuotteiden kauppaa sopimuksen kattamilla aloilla koskevat samat edellytykset kuin vastaavien tuotteiden kauppaa jäsenvaltioiden välillä. 49 ARTIKLA Merkinnät 1 Osapuolet vahvistavat merkintöihin liittyviä vaatimuksia koskevien teknisten määräysten osalta kaupan teknisiä esteitä koskevan sopimuksen 2 artiklan 2 kohtaan sisältyvät periaatteet, joiden mukaan tällaisia vaatimuksia ei pitäisi laatia, hyväksyä tai soveltaa siten, että niiden avulla tai vaikutuksesta luodaan tarpeettomia esteitä kansainväliselle kaupalle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän sopimuksen 47 ja 48 artiklan määräysten soveltamista. Tämän vuoksi tällaiset merkintöihin liittyvät vaatimukset eivät saa rajoittaa kauppaa enemmän kuin on tarpeen oikeutettujen tarkoitusten täyttämiseksi, ottaen huomioon riskit, jotka niiden täyttämättä jättäminen aiheuttaisi. 2. Etenkin pakollisten merkintöjen osalta osapuolet sopivat seuraavaa: a) ne pyrkivät minimoimaan merkintöjä koskevat tarpeensa lukuun ottamatta tapauksia, joissa ne ovat tarpeen alaa koskevan unionin säännöstön hyväksymiseksi sekä terveyden, turvallisuuden tai ympäristön suojelemiseksi taikka muiden kohtuullisten yleisten etujen vuoksi; b) osapuoli voi määrätä merkintöjen muodon, mutta se ei saa edellyttää merkintöjen hyväksyntää, rekisteröintiä tai varmentamista; ja c) osapuolilla on edelleen oikeus edellyttää, että merkintöjen tiedot annetaan tietyllä kielellä. 4 LUKU TERVEYS- JA KASVINSUOJELUTOIMET 50 ARTIKLA Tavoite 1. Tämän luvun tavoitteena on helpottaa terveys- ja kasvinsuojelutoimien, mukaan lukien kaikki tämän sopimuksen liitteessä IV luetellut toimet, soveltamisalaan kuuluvien perushyödykkeiden kauppaa osapuolten välillä ja samalla suojella ihmisten, eläinten ja kasvien elämää tai terveyttä: a) varmistamalla kauppaan sovellettavien, tämän sopimuksen liitteessä IV lueteltujen toimien täysi avoimuus; b) lähentämällä Georgian sääntelyjärjestelmää EU:n sääntelyjärjestelmään; c) tunnustamalla osapuolten eläinten ja kasvien terveystilanne ja soveltamalla alueellistamisen periaatetta; d) ottamalla käyttöön osapuolten soveltamien, tämän sopimuksen liitteessä IV lueteltujen toimien vastaavuuden tunnustamista koskeva järjestelmä; e) jatkamalla terveys- ja kasvinsuojelusopimuksen soveltamista; f) ottamalla käyttöön mekanismeja ja menetelmiä kaupankäynnin helpottamiseksi; ja g) parantamalla osapuolten välistä tiedonkulkua ja yhteistyötä tämän sopimuksen liitteessä IV luetelluissa toimissa. 2. Lisäksi tämän luvun määräyksillä pyritään siihen, että osapuolet pääsevät yhteisymmärrykseen eläinten hyvinvointia koskevista normeista. 51 ARTIKLA Monenväliset velvoitteet Osapuolet vahvistavat WTO-sopimusten ja erityisesti terveys- ja kasvinsuojelusopimuksen mukaiset oikeutensa ja velvollisuutensa. 52 ARTIKLA Soveltamisala Tätä lukua sovelletaan kaikkiin osapuolen terveys- ja kasvinsuojelutoimiin, jotka voivat suoraan tai epäsuorasti vaikuttaa osapuolten väliseen kauppaan, mukaan lukien kaikki tämän sopimuksen liitteessä IV luetellut toimet. Tämä soveltamisala ei vaikuta tämän sopimuksen 55 artiklassa tarkoitetun lähentämisen soveltamisalaan. 53 ARTIKLA Määritelmät Tässä luvussa tarkoitetaan 1. ’terveys- ja kasvinsuojelutoimilla’ terveys- ja kasvinsuojelusopimuksen liitteessä A olevassa 1 kohdassa määriteltyjä toimenpiteitä; 2. ’eläimillä’ Maailman eläintautijärjestön, jäljempänä ’OIE’, maaeläinten terveyttä koskevassa säännöstössä ja vesieläinten terveyttä koskevassa säännöstössä määriteltyjä maa- ja vesieläimiä; 3. ’eläintuotteilla’ eläinperäisiä tuotteita, mukaan lukien OIE:n vesieläinten terveyttä koskevassa säännöstössä määritellyt vesieläimistä saadut tuotteet; 4. ’muilla kuin ihmisravinnoksi tarkoitetuilla eläimistä saatavilla sivutuotteilla’ tämän sopimuksen liitteessä IV-A olevan 2 osan II kohdassa lueteltuja kuolleiden eläinten kokonaisia ruhoja tai ruhonosia taikka muita eläinperäisiä tuotteita, joita ei ole tarkoitettu ihmisravinnoksi; 5. ’kasveilla’ eläviä kasveja ja tiettyjä eläviä kasvinosia, myös siemenet ja ituplasma: a) hedelmät, kasvitieteellisessä merkityksessä, muut kuin pakastetut, b) kasvikset, muut kuin pakastetut, c) mukulat, sipulit, juurakot, d) leikkokukat, e) oksat lehtineen, f) puut, jotka on katkaistu lehtineen, g) kasvisolukkoviljelmät, h) lehdet, lehvistö, i) elävä siitepöly; ja j) silmulliset oksat (bud-wood), pistokkaat, varttamisoksat; 6. ’kasvituotteilla’ kasviperäisiä jalostamattomia tai yksinkertaisesti valmistettuja tuotteita, sikäli kuin ne eivät ole tämän sopimuksen liitteessä IV-A olevassa 3 osassa määriteltyjä kasveja; 7. ’siemenillä’ kylvämiseen tarkoitettuja siemeniä termin kasvitieteellisessä merkityksessä; 8. ’kasvintuhoojilla’ (haitallisilla organismeilla) kasveille tai kasvituotteille haitallisia kasvien, eläinten tai taudinaiheuttajien lajeja, kantoja tai biotyyppejä; 9. ’suojelluilla alueilla’ kasveille ja kasvituotteille haitallisten organismien yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä 8 päivänä toukokuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/29/EY 2 artiklan 1 kohdan h alakohdassa tai mahdollisessa sen korvaavassa säännöksessä tarkoitettuja alueita; 10. ’eläintaudilla’ jonkin infektion kliinistä tai patologista esiintymistä eläimissä; 11. ’vesieläinten taudilla’ OIE:n vesieläinten terveyttä koskevassa säännöstössä tarkoitettujen tautien yhden tai useamman etiologisen tekijän aiheuttamaa kliinistä tai ei-kliinistä infektiota; 12. ’eläinten infektiolla’ tilannetta, jossa eläimet toimivat tartunnanaiheuttajien kantajina ja jolloin infektio eläimissä saattaa ilmetä tai olla ilmenemättä kliinisesti tai patologisesti; 13. ’eläinten hyvinvointia koskevilla normeilla’ osapuolten laatimia ja soveltamia normeja eläinten suojelemiseksi, soveltuvin osin OIE:n normien mukaisesti; 14. ’terveys- ja kasvinsuojelun asianmukaisella suojatasolla’ terveys- ja kasvinsuojelusopimuksen liitteessä A olevassa 5 kohdassa määriteltyä terveys- ja kasvinsuojelun asianmukaista tasoa; 15. ’alueella’ vyöhykettä tai aluetta, sellaisina kuin ne on eläinten terveyden osalta määritelty OIE:n maaeläinten terveyttä koskevassa säännöstössä ja vesieläinten osalta vesieläinten terveyttä koskevassa kansainvälisessä säännöstössä. Unionin osalta ’alueella’ tai ’maalla’ tarkoitetaan unionin aluetta; 16. ’kasvintuhoojista vapaalla alueella’ aluetta, jolla määrättyä kasvintuhoojaa ei esitetyn tieteellisen näytön perusteella esiinny ja jolla tämän tilanteen säilyttämiseksi on tarvittaessa ryhdytty virallisiin toimiin; 17. ’alueellistamisella’ alueellisen sopeuttamisen käsitettä sellaisena kuin se on kuvattu terveys- ja kasvinsuojelusopimuksen 6 artiklassa; 18. ’eläin- tai eläintuotelähetyksellä’ tiettyä määrää sellaisia samaa lajia olevia eläimiä tai eläintuotteita, joita koskee sama todistus tai asiakirja, jotka kuljetetaan samalla kuljetusvälineellä, jotka lähettää yksi ainoa lähettäjä ja jotka ovat peräisin samasta viejäosapuolesta tai samalta (samoilta) viejäosapuolen alueelta (alueilta). Eläinlähetys voi koostua yhdestä tai useammasta hyödykkeestä tai erästä; 19. ’kasvien tai kasvituotteiden lähetyksellä’ tiettyä määrää sellaisia osapuolesta toiseen kuljetettavia kasveja, kasvituotteita ja/tai muita tavaroita, joita koskee, silloin kun sitä vaaditaan, yksi ainoa kasvien terveystodistus. Lähetys voi koostua yhdestä tai useammasta hyödykkeestä tai erästä; 20. ’erällä’ lähetykseen kuuluvaa yhden hyödykkeen tiettyä yksikkömäärää, joka on yksilöitävissä koostumuksensa homogeenisuuden ja alkuperänsä perusteella; 21. ’toimenpiteiden vastaavuudella kaupankäynnin tarkoituksiin’ tai ’vastaavuudella’ tilannetta, jossa viejänä toimivan osapuolen soveltamat, liitteessä IV luetellut toimet, jotka voivat olla samoja tai erilaisia kuin tuojana toimivan osapuolen soveltamat, liitteessä IV luetellut toimet, puolueettomasti saavuttavat tuojana toimivan osapuolen asianmukaisen suojatason tai hyväksyttävän riskitason; 22. ’alalla’ jonkin tuotteen tai tuoteluokan tuotannon ja kaupan rakennetta osapuolen alueella; 23. ’osa-alueella’ tarkoin määriteltyä ja valvottua alan osaa; 24. ’hyödykkeellä’ 2–7 luetelmakohdassa tarkoitettuja tuotteita tai tavaroita; 25. ’erityisellä tuontiluvalla’ virallista tuojaosapuolen toimivaltaisten viranomaisten yksittäiselle tuojalle antamaa ennakkolupaa, joka on edellytys jonkin tämän luvun soveltamisalaan kuuluvan hyödykkeen yhden tai useamman lähetyksen tuonnille viejäosapuolen alueelta; 26. ’työpäivillä’ muita päiviä kuin sunnuntaita, lauantaita ja osapuolen yleisiä vapaapäiviä; 27. ’tarkastuksella’ rehua, elintarvikkeita, eläinten terveyttä tai eläinten hyvinvointia koskevan minkä tahansa näkökohdan tutkimista sen toteamiseksi, onko kyseinen näkökohta (tai ovatko kyseiset näkökohdat) rehuja ja elintarvikkeita koskevassa lainsäädännössä sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevissa säännöissä esitettyjen oikeudellisten vaatimusten mukainen (mukaisia); 28. ’kasvien terveystarkastuksella’ kasvien, kasvituotteiden tai muiden säänneltyjen tuotteiden virallista, silmämääräistä tutkintaa sen määrittämiseksi, onko niissä kasvintuhoojia ja/tai onko kasvinsuojelua koskevia määräyksiä noudatettu; 29. ’vaatimustenmukaisuuden tarkastuksella’ sitä, että tarkastetaan, onko esitetyt vaatimukset täytetty, tutkimalla ja tarkastelemalla objektiivista todistusaineistoa. 54 ARTIKLA Toimivaltaiset viranomaiset Osapuolet ilmoittavat toisilleen toimivaltaisten viranomaistensa rakenteen, organisaation ja toimivallan jaon tämän sopimuksen 65 artiklassa tarkoitetun terveys- ja kasvinsuojeluasioiden alakomitean, jäljempänä ’terveys- ja kasvinsuojeluasioiden alakomitea’, ensimmäisessä kokouksessa. Osapuolet ilmoittavat toisilleen näiden toimivaltaisten viranomaisten rakenteen, organisaation ja toimivallan jaon, mukaan lukien yhteyspisteet, muutoksista. 55 ARTIKLA Asteittainen lähentäminen 1. Georgia jatkaa tämän sopimuksen liitteessä IV tarkoitetun terveys- ja kasvinsuojelutoimia ja eläinten hyvinvointia sekä muita toimenpiteitä koskevan lainsäädäntönsä asteittaista lähentämistä vastaavaan unionin säännöstöön tämän sopimuksen liitteessä XI vahvistettujen periaatteiden ja menettelyjen mukaisesti. 2. Osapuolet tekevät yhteistyötä asteittaisessa lähentämisessä ja valmiuksien kehittämisessä. 3. Terveys- ja kasvinsuojeluasioiden alakomitea seuraa säännöllisesti tämän sopimuksen liitteessä XI tarkoitetun lähentämisprosessin toteutusta, jotta se voi tarvittaessa antaa lähentämistä koskevia suosituksia. 4. Georgia toimittaa kuuden kuukauden kuluessa tämän sopimuksen voimaantulosta luettelon tämän sopimuksen liitteessä IV tarkoitetusta terveys- ja kasvinsuojelutoimia ja eläinten hyvinvointia sekä muita toimenpiteitä koskevasta EU:n lainsäädännöstä, johon Georgia aikoo lähentyä. Luettelo jaotellaan ensisijaisiin aloihin, joilla tietyn hyödykkeen tai hyödykeryhmän kauppaa helpotetaan lähentämisellä. Lähentämistä koskeva luettelo toimii viiteasiakirjana tämän luvun täytäntöönpanossa. 56 ARTIKLA Eläinten terveystilanteen, kasvintuhoojatilanteen ja alueellisten olosuhteiden tunnustaminen kauppaa varten Eläintautien, eläinten infektioiden tai kasvintuhoojien tilanteen tunnustaminen 1. Eläintautien ja eläinten infektioiden (zoonoosit mukaan luettuina) osalta sovelletaan seuraavaa: a) tuojaosapuoli tunnustaa kauppaa varten viejäosapuolen tai sen alueiden eläinten terveystilanteen tämän sopimuksen liitteessä VI-A yksilöityjen eläintautien osalta tämän sopimuksen liitteessä VI esitetyn menettelyn mukaisesti; b) jos osapuoli katsoo, että sen koko alueella tai jossakin osassa vallitsee erityinen tilanne jonkin tietyn, tämän sopimuksen liitteeseen VI-A sisältymättömän eläintaudin osalta, se voi pyytää tämän tilanteen tunnustamista tämän sopimuksen liitteessä VI olevassa C osassa vahvistetun menettelyn mukaisesti. Tässä yhteydessä tuojaosapuoli voi pyytää elävien eläinten ja eläintuotteiden tuonnissa takeita, joihin on liitetty selittävä huomautus ja jotka ovat osapuolten tunnustetun terveystilanteen mukaisia; c) osapuolet tunnustavat keskinäisen kauppansa perustaksi muiden kuin tämän sopimuksen liitteessä V-A lueteltujen eläintautien tai eläinten infektioiden yleisyyttä tai esiintyvyyttä ja/tai tapauksen mukaan siihen liittyvää riskiä koskevan osapuolten alueiden tai osien tai alojen tai osa-alueiden tilanteen, sellaisena kuin OIE on sen määritellyt. Tässä yhteydessä tuojaosapuoli voi pyytää elävien eläinten ja eläintuotteiden tuonnissa takeita, jotka ovat määritellyn terveystilanteen mukaisia OIE:n suositusten mukaisesti; ja d) jollei tuojaosapuoli nimenomaisesti vastusta ja vaadi tausta- tai lisätietoja taikka neuvotteluja ja/tai vaatimustenmukaisuuden tarkastusta, kumpikin osapuoli toteuttaa ilman aiheetonta viivytystä tarvittavat lainsäädännölliset ja hallinnolliset toimenpiteet kaupankäynnin mahdollistamiseksi tämän kohdan a, b ja c alakohdan määräysten mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän sopimuksen 58, 60 ja 64 artiklan soveltamista. 2. Kasvintuhoojien osalta sovelletaan seuraavaa: a) Osapuolet tunnustavat kauppaa varten kasvintuhoojatilanteensa liitteen VI-B mukaisesti tämän sopimuksen liitteessä V-B yksilöityjen kasvintuhoojien osalta; ja b) jollei tuojaosapuoli nimenomaisesti vastusta ja vaadi tausta- tai lisätietoja taikka neuvotteluja ja/tai vaatimustenmukaisuuden tarkastusta, kumpikin osapuoli toteuttaa ilman aiheetonta viivytystä tarvittavat lainsäädännölliset ja hallinnolliset toimenpiteet kaupankäynnin mahdollistamiseksi tämän kohdan a alakohdan määräyksen mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän sopimuksen 58, 60 ja 64 artiklan soveltamista. Alue- ja vyöhykejaon, kasvintuhoojista vapaiden alueiden ja suojeltujen alueiden tunnustaminen 3. Osapuolet tunnustavat vuoden 1997 kansainvälisessä kasvinsuojeluyleissopimuksessa, jäljempänä ’kasvinsuojeluyleissopimus’, ja elintarvike- ja maatalousjärjestö FAO:n kansainvälisissä kasvinsuojelutoimenpidestandardeissa, jäljempänä ’ISPM-standardit’, määritellyt alueellistamisen ja kasvintuhoojista vapaiden alueiden käsitteet ja direktiivin 2000/29/EY mukaisen suojeltujen alueiden käsitteen ja sopivat, että niitä sovelletaan niiden väliseen kauppaan. 4. Osapuolet sopivat, että tämän sopimuksen liitteessä V-A lueteltuihin eläin- ja kalatauteihin sekä liitteessä V-B lueteltuihin kasvintuhoojiin liittyvät alueellistamista koskevat päätökset tehdään tämän sopimuksen liitteessä VI olevien A ja B osan määräysten mukaisesti. 5. Eläintautien osalta tämän sopimuksen 58 artiklan määräysten mukaisesti viejäosapuolen, joka pyytää tuojaosapuolen tunnustusta alueellistamista koskevalle päätökselleen, on ilmoitettava toimenpiteistään ja annettava täydellinen selvitys sekä päätöstensä ja ratkaisujensa tukena käytetyt tiedot. Jollei tuojaosapuoli nimenomaisesti vastusta ja vaadi lisätietoja tai neuvotteluja ja/tai vaatimustenmukaisuuden tarkastusta 15 työpäivän kuluessa ilmoituksen vastaanottamisesta, ilmoitettu alueellistamista koskeva päätös katsotaan hyväksytyn, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän sopimuksen 59 artiklan soveltamista. Tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut neuvottelut käydään tämän sopimuksen 59 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Tuojaosapuolen on arvioitava lisätiedot 15 työpäivän kuluessa niiden vastaanottamisesta. Tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu vaatimustenmukaisuuden tarkastus toteutetaan tämän sopimuksen 62 artiklan mukaisesti 25 työpäivän kuluessa tarkastuspyynnön vastaanottamisesta. 6. Kasvintuhoojien osalta kumpikin osapuoli varmistaa, että kasveilla, kasvituotteilla ja muilla tavaroilla käytävässä kaupassa otetaan tapauksen mukaan huomioon toisen osapuolen suojelluksi alueeksi tai kasvintuhoojista vapaaksi alueeksi tunnustaman alueen kasvintuhoojatilanne. Osapuolen, joka pyytää toisen osapuolen tunnustusta kasvintuhoojista vapaalle alueelleen, on ilmoitettava toimenpiteistään ja annettava pyydettäessä täydellinen selvitys ja kyseisen alueen perustamista ja ylläpitoa tukevat tiedot FAO:n tai IPPC:n asianmukaisten standardien mukaisesti, mukaan lukien ISPM-standardit. Jollei toinen osapuoli nimenomaisesti vastusta ja vaadi lisätietoja tai neuvotteluja ja/tai vaatimustenmukaisuuden tarkastusta kolmen kuukauden kuluessa ilmoituksen vastaanottamisesta, ilmoitettu kasvintuhoojista vapaata aluetta koskeva alueellistamispäätös katsotaan hyväksytyn, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän sopimuksen 64 artiklan soveltamista. and Tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut neuvottelut käydään tämän sopimuksen 59 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Tuojaosapuolen on arvioitava lisätiedot kolmen kuukauden kuluessa niiden vastaanottamisesta. Tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu vaatimustenmukaisuuden tarkastus toteutetaan tämän sopimuksen 62 artiklan mukaisesti 12 kuukauden kuluessa tarkastuspyynnön vastaanottamisesta, ottaen huomioon kyseisen kasvintuhoojan ja viljelykasvin biologiset ominaisuudet. 7. Kun 4–6 kohdassa kuvatut menettelyt on saatettu päätökseen, kumpikin osapuoli toteuttaa ilman aiheetonta viivytystä tarvittavat lainsäädännölliset ja hallinnolliset toimenpiteet kaupan mahdollistamiseksi tämän mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän sopimuksen 64 artiklan soveltamista. Osastoiminen 8. Osapuolet voivat jatkaa neuvotteluja osastoimisesta. 57 ARTIKLA Vastaavuuden tunnustaminen 1. Vastaavuus voidaan tunnustaa suhteessa a) yksittäiseen toimenpiteeseen; b) toimenpideryhmään; tai c) järjestelmään, jota sovelletaan tietyllä alalla tai osa-alueella tai tiettyihin hyödykkeisiin tai hyödykkeiden ryhmään. 2. Vastaavuutta tunnustaessaan osapuolet noudattavat tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä. Menettelyssä viejäosapuolen on puolueettomasti osoitettava vastaavuus ja tuojaosapuolen on arvioitava pyyntöä puolueettomasti. Tämä arviointi voi sisältää tarkastuksia. 3. Vastaavuuden tunnustamista tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti koskevasta viejäosapuolen pyynnöstä osapuolet aloittavat viipymättä ja viimeistään kolmen kuukauden kuluttua siitä, kun tuojaosapuoli on vastaanottanut pyynnön, neuvottelumenettelyn, johon sisältyvät tämän sopimuksen liitteessä VIII vahvistetut vaiheet. Jos viejäosapuoli on esittänyt useita pyyntöjä, osapuolet sopivat tuojaosapuolen pyynnöstä tämän sopimuksen 65 artiklassa tarkoitetussa terveys- ja kasvinsuojeluasioiden alakomiteassa aikataulusta, jonka mukaisesti ne aloittavat ja toteuttavat tässä kohdassa tarkoitetun menettelyn. 4. Georgia ilmoittaa unionille heti kun se on lähentänyt jonkin toimenpiteen, toimenpideryhmän tai järjestelmän tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti tämän sopimuksen 55 artiklan 3 kohdan mukaisen seurannan tuloksena. Tätä seikkaa pidetään perustana Georgian pyynnölle aloittaa tämän artiklan 3 kohdan mukainen kyseisten toimenpiteiden vastaavuuden tunnustamista koskeva menettely. 5. Jollei toisin sovita, tuojaosapuoli saattaa tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitetun vastaavuuden tunnustamista koskevan menettelyn päätökseen 360 päivän kuluessa siitä, kun se on saanut viejäosapuolen pyynnön vastaavuuden osoittavat asiakirjat mukaan luettuna. Tätä määräaikaa voidaan pidentää kausittaisten viljelykasvien osalta, jos arviointia on perusteltua lykätä, jotta tarkastus voidaan suorittaa viljelykasvin sopivana kasvukautena. 6. Tuojaosapuoli määrittää vastaavuuden kasvien, kasvituotteiden ja muiden tavaroiden osalta asianmukaisten ISPM-standardien mukaisesti. 7. Tuojaosapuoli voi kumota vastaavuuden tunnustamisen tai keskeyttää sen voimassaolon, jos jompikumpi osapuoli muuttaa vastaavuuteen vaikuttavia toimenpiteitä, mikäli noudatetaan seuraavaa menettelyä: a) Tämän sopimuksen 58 artiklan 2 kohdan määräysten mukaisesti viejäosapuoli ilmoittaa tuojaosapuolelle kaikista sen sellaisten toimenpiteiden muutosehdotuksista, joiden vastaavuus on tunnustettu, ja ehdotettujen toimenpiteiden todennäköisestä vaikutuksesta tunnustettuun vastaavuuteen. Tuojaosapuoli ilmoittaa viejäosapuolelle 30 työpäivän kuluessa näiden tietojen vastaanottamisesta, pysyykö vastaavuus tunnustettuna ehdotettujen toimenpiteiden perusteella. b) Tämän sopimuksen 58 artiklan 2 kohdan määräysten mukaisesti tuojaosapuoli ilmoittaa viipymättä viejäosapuolelle kaikista sen sellaisten toimenpiteiden muutosehdotuksista, joihin vastaavuuden tunnustaminen on perustunut, ja ehdotettujen toimenpiteiden todennäköisestä vaikutuksesta tunnustettuun vastaavuuteen. Jos tuojaosapuoli ei enää tunnusta vastaavuutta, osapuolet voivat sopia ehdoista tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn aloittamiselle uudelleen ehdotettujen toimenpiteiden perusteella. 8. Vastaavuuden tunnustaminen, sen voimassaolon keskeyttäminen tai sen kumoaminen riippuu kokonaan tuojaosapuolesta, joka toimii omien hallinnollisten ja lainsäädännöllisten puitteidensa mukaisesti. Kyseisen osapuolen on toimitettava viejänä toimivalle osapuolelle täydellinen selitys ja tämän artiklan kattamien ratkaisujen ja päätösten tukena käytetyt tiedot. Jos vastaavuutta ei tunnusteta, sen voimassaolo keskeytetään tai se kumotaan, tuojaosapuoli ilmoittaa viejäosapuolelle tarvittavat edellytykset, joiden perusteella 3 kohdassa tarkoitettu menettely voidaan aloittaa uudestaan. 9. Tuojaosapuoli ei voi kumota vastaavuuden tunnustamista tai keskeyttää sen voimassaoloa ennen kuin jommankumman osapuolen ehdottamat uudet toimenpiteet tulevat voimaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän sopimuksen 64 artiklan soveltamista. 10. Jos tuojaosapuoli tunnustaa vastaavuuden virallisesti tämän sopimuksen liitteessä VIII vahvistetun neuvottelumenettelyn perusteella, terveys- ja kasvinsuojeluasioiden alakomitea vahvistaa tämän sopimuksen 65 artiklan 5 kohdassa määrätyn menettelyn mukaisesti, että vastaavuus on tunnustettu osapuolten välisessä kaupassa. Päätöksessä voidaan määrätä tapauksen mukaan myös fyysisten rajatarkastusten vähentämisestä, yksinkertaistetuista todistuksista ja laitosten ennakkoluetteloinnin menetelmistä. Vastaavuuden tunnustamista koskeva tilanne esitetään tämän sopimuksen liitteessä XII. 58 ARTIKLA Avoimuus ja tietojen vaihto 1. Osapuolet tekevät yhteistyötä parantaakseen tämän sopimuksen liitteessä IV lueteltujen toimien soveltamisesta vastaavien toisen osapuolen virallisten valvontarakenteiden ja -järjestelmien ja niiden toiminnan tuntemusta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän sopimuksen 59 artiklan soveltamista. Tämä voidaan saavuttaa muun muassa kansainvälisiä tarkastuksia koskevien kertomusten avulla, silloin kun ne julkistetaan, ja osapuolet voivat vaihtaa näiden tarkastusten tuloksia koskevia tai muita tietoja asianmukaiseksi katsomallaan tavalla. 2. Osapuolet ilmoittavat toisilleen asianomaisten alojen lainsäädäntöä tai menettelyjä koskevista muutoksista tämän sopimuksen 55 artiklassa tarkoitetun lainsäädännön lähentämisen ja 57 artiklassa tarkoitetun vastaavuuden tunnustamisen yhteydessä. 3. Tässä yhteydessä unioni ilmoittaa Georgialle hyvissä ajoin etukäteen unionin lainsäädäntöön tehtävistä muutoksista, jotta Georgia voisi harkita oman lainsäädäntönsä muuttamista vastaavasti. Jotta lainsäädäntöasiakirjojen siirto jommankumman osapuolen pyynnöstä olisi helpompaa, olisi saavutettava riittävä yhteistyön taso. Tätä varten osapuolet ilmoittavat toisilleen yhteyspisteistään. Osapuolet ilmoittavat toisilleen myös kaikista yhteyspisteitään koskevista muutoksista. 59 ARTIKLA Ilmoitukset, neuvottelut ja viestinnän helpottaminen 1. Kumpikin osapuoli ilmoittaa toiselle osapuolelle kirjallisesti kahden työpäivän kuluessa kaikista vakavista tai merkittävistä riskeistä ihmisten, eläinten tai kasvien terveydelle, mukaan lukien elintarvikevalvonnan hätätilanteet tai tilanteet, joissa on selvästi havaittu riski eläin- tai kasvituotteiden käyttämiseen liittyvistä vaarallisista vaikutuksista terveydelle, sekä erityisesti seuraavista: a) toimenpiteet, jotka vaikuttavat tämän sopimuksen 56 artiklassa tarkoitettuihin alueellistamista koskeviin päätöksiin; b) minkä tahansa tämän sopimuksen liitteessä V-A luetellun eläintaudin tai liitteessä V-B luetellun säännellyn kasvintuhoojan esiintyvyys tai kehitys; c) epidemiologisesti tärkeät havainnot tai merkittävät niihin liittyvät riskit, jotka koskevat tämän sopimuksen liitteeseen V-A sisältymättömiä eläintauteja ja liitteeseen V-B sisältymättömiä kasvintuhoojia tai uusia eläintauteja tai kasvintuhoojia; ja d) eläintautien tai kasvintuhoojien torjumiseksi tai hävittämiseksi taikka kansanterveyden tai kasvien terveyden suojelemiseksi toteutettujen toimenpiteiden lisäksi toteutettavat, perusvaatimuksia laajemmat toimenpiteet ja kaikki ennaltaehkäisevään politiikkaan, rokotuspolitiikka mukaan luettuna, liittyvät muutokset. 2. Ilmoitukset tehdään kirjallisesti tämän sopimuksen 58 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuille yhteyspisteille. Kirjallisella ilmoituksella tarkoitetaan ilmoitusta postitse, faksilla tai sähköpostilla. 3. Jos jompikumpi osapuoli on vakavasti huolissaan ihmisten, eläinten tai kasvien terveyteen liittyvistä vaaroista, tilannetta koskeva neuvottelu järjestetään kyseisen osapuolen pyynnöstä mahdollisimman pian ja joka tapauksessa 15 työpäivän kuluessa pyynnöstä. Tällaisissa tilanteissa kumpikin osapuoli pyrkii toimittamaan kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen, jotta voitaisiin välttää kaupan häiriöt ja saavuttaa molempien osapuolten kannalta hyväksyttävät ihmisten, eläinten tai kasvien terveyden suojelun mukaiset ratkaisut. 4. Kumman tahansa osapuolen pyynnöstä käydään eläinten hyvinvointia koskevia neuvotteluja mahdollisimman pian ja viimeistään 20 työpäivän kuluessa ilmoituksen tekemisestä. Kumpikin osapuoli pyrkii näissä tilanteissa toimittamaan kaikki pyydetyt tiedot. 5. Tämän artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitetut neuvottelut voidaan osapuolen pyynnöstä pitää video- tai audiokokouksena. Pyynnön esittänyt osapuoli varmistaa, että neuvotteluista laaditaan pöytäkirja, jonka osapuolet virallisesti hyväksyvät. Tähän hyväksyntään sovelletaan tämän sopimuksen 58 artiklan 3 kohdan määräyksiä. 6. Yhteinen nopea hälytysjärjestelmä ja ennakkovaroitusjärjestelmä eläinlääkintä- ja kasvinsuojelualan hätätapauksia varten käynnistetään myöhemmässä