PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Euroopan turvallisuusympäristö on muutostilassa turvallisuusuhkien muuttuessa ja tullessa entistä monimutkaisemmiksi. Rikolliset hyödyntävät digitalisaation, uusien teknologioiden, globalisaation ja liikkuvuuden tuomia etuja, kuten yhteenliitettävyyttä ja fyysisen ja digitaalisen maailman rajojen hämärtymistä. Viimeaikaiset tapahtumat ovat jälleen osoittaneet, että terrorismi on edelleen merkittävä uhka Euroopan unionin ja sen kansalaisten vapaudelle ja elämäntavalle. Myös covid-19-kriisi on vaikuttanut siten, että rikolliset ovat nopeasti tarttuneet tilaisuuksiin hyödyntää kriisiä mukauttamalla toimintatapojaan tai kehittämällä uutta rikollista toimintaa. Vaikka covid-19-kriisin täysi vaikutus turvallisuuteen ei vielä ole ilmeinen, sen odotetaan muokkaavan vakavaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta EU:ssa keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.

Nämä muuttuvat turvallisuusuhat edellyttävät tehokasta EU:n tason tukea kansallisten lainvalvontaviranomaisten työlle. Nämä uhat leviävät rajojen yli ja tuovat mukanaan monenlaisia rikoksia, mistä ovat osoituksena monialaiset järjestäytyneet rikollisryhmät, jotka harjoittavat monenlaista rikollista toimintaa. Koska näitä kansainvälisiä turvallisuushaasteita ei voida ratkoa pelkästään kansallisen tason toimilla, jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaiset ovat enenevässä määrin hyödyntäneet tukea ja asiantuntemusta, jota Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirasto Europol tarjoaa vakavan rikollisuuden ja terrorismin torjuntaan. Europol on keskeinen osa jäsenvaltioille annettavaa EU:n tason tukea vakavan rikollisuuden ja terrorismin torjunnassa. Virasto tarjoaa kansallisille lainvalvontaviranomaisille tukea ja asiantuntemusta, jolla ehkäistään ja torjutaan kahta tai useampaa jäsenvaltiota koskevaa vakavaa rikollisuutta, terrorismia ja johonkin unionin politiikkaan kuuluvaa yhteistä etua vahingoittavia rikollisuuden muotoja. Europol-asetuksen voimaantulon jälkeen vuonna 2016 viraston tehtävien operatiivinen merkitys on muuttunut huomattavasti. Esimerkiksi Europolin alaisuudessa toimivan Euroopan terrorismintorjuntakeskuksen antama operatiivinen tuki on viisinkertaistunut viime vuosina (127 tuettua tapausta vuonna 2016, 632 tapausta vuonna 2019). Keskus on nyt mukana lähes kaikissa merkittävissä terrorismintorjuntatutkimuksissa EU:ssa.

Terrorismin uhka on Euroopassa edelleen suuri. Viimeaikaisista terrori-iskuista Euroopassa 13. marraskuuta 2020 annetussa EU:n sisäministerien yhteisessä lausumassa ministerit pyytävät komissiota ”esittämään Europolin toimeksiannon tarkistamista koskevan ehdotuksen, joka sisältää vahvan oikeusperustan laajojen tietoaineistojen käsittelylle. Europol ja erityisesti sen Euroopan terrorismintorjuntakeskus (ECTC) ovat erittäin tärkeitä, jotta jäsenvaltioita voidaan tukea tehokkaasti terrorismirikosten ehkäisemisessä ja syytteeseenpanossa, joten on niitä vahvistettava.”

Uhkaympäristö muuttaa myös sitä, minkälaista tukea jäsenvaltiot tarvitsevat ja odottavat Europolilta pitääkseen kansalaiset turvassa. Tämä ei ollut ennakoitavissa silloin, kun lainsäädäntövallan käyttäjät neuvottelivat Europolin nykyisistä toimivaltuuksista. Joulukuussa 2019 annetuissa päätelmissä neuvosto on tietoinen ”Europolin kiireellisestä operatiivisesta tarpeesta pyytää ja vastaanottaa tietoja suoraan yksityisiltä osapuolilta”, ja kehottaa komissiota harkitsemaan Europol-asetuksen uudelleentarkastelua koskevan aikataulun mukauttamista ”sen vuoksi, että eurooppalaisessa lainvalvonnassa on otettava huomioon meneillään oleva teknologinen kehitys”. On olemassa kiireellinen sosiaalinen tarve torjua vakavia rikoksia, erityisesti kyberrikoksia, joita on valmisteltu tai tehty käyttämällä yksityisten osapuolten tarjoamia rajat ylittäviä palveluja. Tähän haasteeseen vastataan osittain sähköistä todistusaineistoa koskevalla säädöspaketilla, mutta on olemassa tilanteita, joissa Europolin tuki on tarpeen kyberrikollisuuden ja kyberympäristöä hyväksi käyttäen tehtävien rikosten aiheuttamien uhkien torjumiseksi tehokkaasti, erityisesti silloin, kun yksityiset osapuolet haluavat ilmoittaa kyseisistä rikoksista.

Myös heinäkuussa 2020 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa kehotetaan vahvistamaan Europolia ja todetaan, että ”olisi ensisijaisesti lujitettava Europolin valmiuksia pyytää aloittamaan rajatylittävä tutkinta, erityisesti tapauksissa, joissa on hyökätty vakavasti väärinkäytösten paljastajia ja tutkivia journalisteja vastaan, joilla on olennainen tehtävä korruption, petosten, huonon hallinnon ja muiden väärinkäytösten paljastamisessa julkisella ja yksityisellä sektorilla.”

Turvallisuusympäristön muuttuessa Europolilla on oltava valmiudet ja välineet tukea jäsenvaltioita tehokkaasti vakavan rikollisuuden ja terrorismin torjunnassa. Vastauksena kiireellisiin operatiivisiin tarpeisiin ja lainsäädäntövallan käyttäjien kehotuksiin saada vahvempaa tukea Europolilta komission vuoden 2020 työohjelmassa ilmoitettiin lainsäädäntöaloitteesta, jolla ”vahvistetaan Europolin toimeksiantoa ja tehostetaan näin poliisiyhteistyötä”. Tämä on keskeinen toimi myös heinäkuussa 2020 hyväksytyssä EU:n turvallisuusunionistrategiassa. Kuten poliittisissa suuntaviivoissa kehotetaan, ”meidän on tehtävä kaikki voitavamme unionin kansalaisten suojelemiseksi”. Tämän mukaisesti lainsäädäntöaloitteessa käsitellään aloja, joilla sidosryhmät pyytävät Europolilta vahvempaa tukea jäsenvaltioiden auttamiseksi pitämään kansalaiset turvassa.

Tällä ehdotuksella pyritään sen vuoksi vahvistamaan Europolin toimivaltuuksia perussopimuksessa määrättyjen viraston toimenkuvan ja tehtävien puitteissa erityisesti

·antamalla Europolille mahdollisuus tehdä tehokasta yhteistyötä yksityisten osapuolten kanssa ja puuttumalla yksityisten osapuolten ja lainvalvontaviranomaisten välisen tehokkaan yhteistyön puutteeseen, jotta voidaan torjua rikollisten mahdollisuus käyttää rajat ylittäviä palveluja, kuten viestintä-, pankki- tai liikennepalveluja;

·antamalla Europolille mahdollisuus tukea tehokkaasti jäsenvaltioita ja niiden tutkimuksia analysoimalla laajoja ja monimutkaisia tietoaineistoja ja vastaamalla lainvalvontaviranomaisille massadatasta aiheutuvaan haasteeseen;

·vahvistamalla Europolin roolia tutkimuksessa ja innovoinnissa ja korjaamalla lainvalvonnan kannalta merkitykselliset puutteet;

·vahvistamalla Europolin yhteistyötä kolmansien maiden kanssa yksittäisissä tilanteissa ja tapauskohtaisesti Europolin tavoitteiden puitteisiin kuuluvien rikosten ehkäisemiseksi ja torjumiseksi;

·selventämällä, että Europol voi jossakin yksittäisessä tapauksessa, jossa se katsoo, että olisi aloitettava rikostutkinta, pyytää jäsenvaltion toimivaltaisia viranomaisia aloittamaan, toteuttamaan tai koordinoimaan tutkinnan rikoksesta, joka vaikuttaa johonkin unionin politiikkaan kuuluvaan yhteiseen etuun ilman, että rikoksella olisi rajat ylittävää ulottuvuutta;

·vahvistamalla Europolin yhteistyötä Euroopan syyttäjänviraston, jäljempänä ’EPPO’, kanssa;

·vahvistamalla edelleen Europoliin sovellettavaa tietosuojakehystä;

·vahvistamalla edelleen Europolin parlamentaarista valvontaa ja vastuuvelvollisuutta.

Tämä lainsäädäntöaloite liittyy säädösehdotukseen Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä poliisiyhteistyössä ja rikosasioissa tehtävässä oikeudellisessa yhteistyössä annetun asetuksen (EU) 2018/1862 muuttamisesta, jotta Europolin on mahdollista tallentaa tietoja SIS-järjestelmään. Europol voisi tallentaa jäsenvaltioita kuultuaan SIS-järjestelmään tietoja kolmannen maan kansalaisen epäillystä osallisuudesta Europolin toimivaltaan kuuluvaan rikokseen.