Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - EU:n infrastruktuurit ja vuoteen 2000 liittyvä tietokoneongelma - Komission raportti - Q2 1999 - 30. elokuuta 1999 /* KOM/99/0639 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE EU:n infrastruktuurit ja vuoteen 2000 liittyvä tietokoneongelma - Komission raportti Q2 1999 30. elokuuta 1999 Sisällysluettelo 1 TIIVISTELMÄ 2 JOHDANTO 3 ENERGIA 3.1 Kansainvälinen toiminta energia-alalla 3.2 Komission toiminta energia-alalla 3.3 Sähkö 3.4 Öljyn ja kaasun tuotanto ja toimitus 4 YDINTURVALLISUUS 4.1 Yleiskatsaus 4.2 Kansainvälinen toiminta ydinturvallisuuden alalla 4.3 Ydinturvallisuus EU:ssa 4.4 Ydinturvallisuus Keski- ja Itä-Euroopan maissa (KIE-maissa) ja uusissa itsenäisissä valtioissa 5 LIIKENNE 5.1 Lentoliikenne 5.1.1 Kansainvälinen toiminta lentoliikennealalla 5.1.2 Lentoliikenne EU:ssa 5.2 Meriliikenne 5.3 Rautatieliikenne 5.4 Maantieliikenne 6 TELEVIESTINTÄ 7 RAHOITUSALA 7.1 Yleiskatsaus 7.2 Kansainvälinen toiminta rahoitusalalla 7.3 Rahoituspalvelut EU:ssa 7.3.1 Pankkitoiminta: euron käyttöönotosta saadut opetukset 7.3.2 Maksujärjestelmät: tavalliseen tapaan vuosituhannen vaihteessa 7.3.3 Tukkumaksujärjestelmät ja infrastruktuurin tarjoajat 7.3.4 Arvopaperiala: joustava lähestymistapa tietojenvaihtoon 7.3.5 Vakuutusala: laajempi vuosi 2000 -riskien arviointi 7.4 Komission toiminta rahoituspalveluiden alalla 8 VESI 9 KOMISSION TOIMINTA 9.1 Sisäinen tilanne 9.2 Ulkoinen toiminta 10 PÄÄTELMÄT 11 LIITE 1 TIIVISTELMÄ Komissio jatkaa neljännesvuosittaista raportointiaan vuoteen 2000 liittyvästä tietokoneongelmasta päivittämällä vuoden puolivälissä EU:n tärkeimpien infrastruktuurialojen valmiustiedot. Aiempien raporttien tavoin myös tähän raporttiin sisältyvät tiedot ovat peräisin kansallisilta ja sääntelyviranomaisilta sekä eurooppalaisilta ja kansainvälisiltä järjestöiltä. Kuten näin nopeasti muuttuvalla alalla voidaan odottaakin, tilanteessa on tapahtunut nopeaa kehitystä vuonna 1999. · Useat suuret yritykset ilmoittavat nyt saaneensa päätökseen vuosi 2000 -valmistelunsa, ja valtaosa arvelee saavansa ne päätökseen syys- tai lokakuussa ja osa vieläkin myöhemmin. · Yksityiskohtaisia varasuunnitelmia on laajalti saatavilla, ja varasuunnitelmien laatimista on koordinoitu kansainvälisellä tasolla kaikkein näkyvimmin sähkö-, lentoliikenne- ja rahoitusalalla. · Jotkin yritykset raportoivat viivästymisistä, joiden syynä on niiden riippuvuus ulkoisista toimittajista ja näiden toimittamista ohjelmisto- tai laitteistopäivityksistä, ja on myös raportoitu, että toimittajien väitteet eivät ole testattaessa pitäneet paikkaansa. · Pk-yritysten hitaus huolestuttaa yhä enemmän, ja kaikki maat raportoivat, että pk-yritykset ovat edelleen muista jäljessä valmisteluissaan. On kuitenkin varottava tekemästä yleistyksiä vuosi 2000 -valmiudesta alakohtaisella ja eurooppalaisella tasolla, sillä kunkin maan yritykset, tekninen tilanne ja kulttuuri ovat erilaisia. Varasuunnitelmien laatimista on täsmennetty paljon: · Parhaillaan laaditaan erityisiä suunnitelmia itse vuosituhannen vaihdetta varten, ja monet organisaatiot arvelevat, että suurin paine kohdistuu vuoden 2000 ensimmäiseen työpäivään eikä tammikuun 1. päivään vuonna 2000. · Ennakkovaroitusjärjestelmiä ollaan luomassa alakohtaisesti, kansallisesti ja hallitusten välillä. · Organisaatiot perustavat "komentokeskuksia" tai "kriisiryhmiä" varmistaakseen, että ne kykenevät reagoimaan nopeasti odottamattomiin ongelmiin. Organisaatioiden valmiuden ja varasuunnitelmien laatimisen ohella loppuvuoden keskeisenä kysymyksenä on epäilemättä viestintä. Vaikka tiedottaminen on joillakin aloilla erityinen huolenaihe, kansalaisten tiedottamista pitäisi parantaa kaikilla aloilla. On välttämätöntä säilyttää kansalaisten luottamus. Vaikka ongelman ratkaisemisessa onkin edistytty, niin elleivät asianomaiset yritykset ja organisaatiot tiedota asiakkailleen valmiudestaan ja suunnitelmistaan riittävän hyvin syksyn aikana, voidaan hyvinkin olettaa, että tilanne on kielteinen. Tällä oletuksella saattaisi mahdollisesti olla vakava vaikutus yksittäisiin yrityksiin, ja se saattaisi vaarantaa koko sektorin uskottavuuden. 2 JOHDANTO Vuoden 1999 puolivälissä päivitetyt tiedot EU:n vuosi 2000 -valmisteluista. Euroopan komissio edistää tässä raportissa edelleen vuoteen 2000 liittyvää tietokoneongelmaa koskevaa tietojenvaihtoa EU:ssa päivittämällä vuoden 1999 puolivälissä valmiustilannetta koskevat tiedot. Aiempien raporttien tavoin myös tähän raporttiin sisältyvät tiedot ovat peräisin jäsenvaltioiden hallinto-, sääntely- ja valvontaviranomaisilta sekä eurooppalaisilta ja kansainvälisiltä järjestöiltä. Tämän raportin laatimiseen osallistuivat Alankomaat, Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Ruotsi, Saksa, Suomi, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta. Useimmat EU:n jäsenvaltiot laativat liikennealaa koskevia yksityiskohtaisia raportteja 17. kesäkuuta pidettyä liikenneneuvoston kokousta varten, ja tuloksista on tehty myös tiivistelmä. Raportoinnin aikaraja oli toukokuun puolivälistä heinäkuun puoliväliin 1999. Raportoinnin piiriin kuuluvat alat valittiin sen perusteella, miten merkittäviä ne ovat kansainvälisesti. Kuten äskettäisessä Kölnin Eurooppa-neuvostossa todettiin, komissio painottaa erityisesti ylikansallisia ja useita sektoreita koskettavia kysymyksiä sekä varasuunnitelmien koordinointia maiden välillä. Komissio ei pysty riippumattomasti vahvistamaan tässä raportissa esitettyjä tietoja. EU:n tilanteesta laaditaan lopullinen raportti syksyllä. 3 ENERGIA 3.1 Kansainvälinen toiminta energia-alalla Euroopan sähkönjakeluala, jota edustaa Unipede/Eurelectric, järjestää neljännesvuosittain kokouksia, joissa asiantuntijat keskustelevat edistymisestä ja koordinoivat varasuunnitelmia. He keskustelevat myös mahdollisen jäsenten välisen ennakkovaroitusjärjestelmän käyttöönotosta seuraavassa vuosi 2000 -kokouksessa syyskuussa. Useat järjestöt ja organisaatiot jakavat tietoa vuosi 2000 -ongelmasta energia-alalla Myös OECD-maiden ydinenergiajärjestö NEA on kehittämässä ennakkovaroitusjärjestelmää, jossa käytetään Internetiä, erityisesti ydinvoimaloiden tilanteen raportointiin vuosituhannen vaihteessa. Kansainvälinen atomienergiajärjestö IAEA järjestää sähköverkkoja ja ydinvoimaloita käsittelevän tapahtuman 13.-15. syyskuuta Sofiassa, Bulgariassa. Myös Kansainvälinen energiajärjestö IEA toimii aktiivisesti vuosi 2000 -ongelman parissa ja järjestää eri puolilla maailmaa useita seminaareja lisätäkseen tietoisuutta ongelmasta erityisesti öljyalalla, kuten Moskovassa äskettäin pidetyn foorumin alan venäläisten toimijoiden kanssa. 3.2 Komission toiminta energia-alalla Euroopan sähköverkkopalveluiden tarjoajat tapasivat heinäkuussa Euroopan pääasiallisten sähköverkkojen edustajat, mukaan luettuina Keski- ja Itä-Euroopan maat sekä uudet itsenäiset valtiot, ja alan kansainvälisten järjestöjen edustajat tapasivat komission aloitteesta 22. heinäkuuta Brysselissä keskustellakseen vuosi 2000 -ongelmasta sähköverkkojen kannalta. Tapahtuma mahdollisti laajan ja hyödyllisen näkemysten ja kokemusten vaihdon, ja tärkeimmät tulokset on tiivistetty seuraavassa. Komissio ilmoitti olevansa pyydettäessä valmis auttamaan asianmukaisissa seurantatoimissa. Komissio työskentelee edelleen yhdessä jäsenvaltioiden kanssa yhteisön tasolla asiaan liittyvien kysymysten parissa, esimerkiksi koordinoimalla Euroopan tasolla varasuunnitelmien laatimista ja ennakkovaroitusjärjestelmiä. 3.3 Sähkö Sähköala tiedostaa hyvin merkityksensä. Sähköverkkojen toiminnan jatkuminen on tärkeää, koska ne ovat sähkönjakelun kannalta välttämättömiä ja ensi vuosituhannelle siirrytään keskellä talvea. Sähkönjakeluyhtiöt kaikkialla Euroopassa tiedostavat tämän täysin, ja ne ovat tehneet erittäin paljon työtä valmistautuessaan vuosi 2000 -ongelman haasteeseen. Sähköverkoissa ja niiden toiminnassa ilmeneviä odottamattomia ja mahdollisesti ulkoisia häiriöitä ei kuitenkaan voida sulkea pois laskuista. Tällaisia ovat merkittävien asiakkaiden kuormitusputoamat tai muissa palveluissa, kuten televiestinnässä tai oheisjärjestelmissä, ilmenevät viat. Koska verkon häiriöt voivat mahdollisesti aiheuttaa ketjureaktion, työtä on jatkettava erityisesti varatoimenpiteiden ja -suunnitelmien osalta. Sähkönjakelu-järjestelmät eivät yleensä ole päivämääräsidonnaisia. Sähkönjakelujärjestelmät sähkön tuotannosta ja siirrosta aina jakeluun asti sisältävät yleensä sähkömekaanisia laitteita, jotka eivät itsessään ole päivämääräsidonnaisia. Sen sijaan valvonta-, ohjaus- ja muut oheisjärjestelmät voivat olla päivämääräsidonnaisia, ja nämä järjestelmät on pyritty huolellisesti yksilöimään ja tarpeen mukaan oikaisemaan. On syytä todeta, etteivät nämä järjestelmät yleensä ole kriittisiä ja että sähkönjakelulaitteita voidaan käyttää manuaalisesti. Televiestintäyhteydet tärkeimpien laitosten välillä ovat välttämättömiä, ja valtaosa sähköyhtiöistä pyrkii varmistamaan, että nämä yhteydet ovat luotettavia, ja luomaan varmuusjärjestelmiä, kuten radio- tai satelliittiyhteyksiä. Useita varatoimenpiteitä suunnitellaan& Koska 1. tammikuuta 2000 on lauantai ja osuu lomakaudelle, sähkön kysynnän odotetaan olevan tuntuvasti alle sydäntalven huippukulutuksen, vaikka sääolot luonnollisesti vaikuttavatkin kysyntään. Tämä tarkoittaa, että varakapasiteetin ennustetaan olevan huomattava, ja monet sähköyhtiöt raportoivat varaavansa sen lisätäkseen tuntuvasti varastojaan vuosituhannen vaihteessa, välittömät varastot mukaan lukien. Myös sähköntuotannon jakelu- ja polttoainekanavat suunnitellaan joustaviksi ja hajautetaan maantieteellisesti osittain verkon ylikuormittumisen välttämiseksi. Suunniteltuja huoltokeskeytyksiä vältetään, mutta huoltoa tehostetaan ennen vuosituhannen vaihdetta. Tärkeimpien laitosten henkilöstön ja siirrettävien ryhmien määrää lisätään vuosituhannen vaihteessa. Erityistä huomiota kiinnitetään myös sähkön kysynnän kiihtymiseen ensi vuosituhannen ensimmäisellä viikolla, minkä johdosta otetaan käyttöön uusia laitteita, sekä muihin tärkeisiin päivämääriin, kuten helmikuun 29. päivään 2000 [1], vaikka näiden ei katsotakaan olevan yhtä merkittäviä. [1] Jotkin ohjelmistot eivät kykene tunnistamaan vuotta 2000 karkausvuodeksi, jolloin helmikuun 29. päivää 2000 ei yksinkertaisesti olisi olemassa. Tämän vuoksi helmikuun 28. päivän 2000 jälkeisiä päivämääriä sisältävät laskelmat olisivat virheellisiä. &ja toimijat arvelevat selviytyvänsä ennustetusta kuormituksesta. Hankaluuksia saattaa aiheutua merkittävistä kuormitusputoamista, jotka voivat mahdollisesti heikentää verkon vakautta, varsinkin jos verkon virrat ovat suhteellisen alhaisia. Sähkönjakelualan edustajat ovat kuitenkin todenneet, että merkittäväkin kuluttaja on yleensä suhteellisen pieni jakeluverkkoon verrattuna ja että sähköntuotantoa voidaan joka tapauksessa supistaa nopeasti tasapainon palauttamiseksi. Lisäksi sähkönjakeluyhtiöt käyvät keskustelua suurimpien asiakkaidensa kanssa, jotka pyrkivät itsekin välttämään vuosi 2000 -ongelman aiheuttamat häiriöt, ennakoidakseen paremmin kysyntää kriittisenä aikana. Joissakin tapauksissa suurkuluttajia varoitetaan siirtymästä varageneraattoreihin juuri vuosituhannen vaihteessa, sillä sekin voi heikentää vakautta. Kansalaisille suunnattu tiedottamistoiminta on yleensäkin tärkeää, sillä luottamuksen puute voi, kuten muillakin aloilla, pahentaa ongelmia. Varasuunnitelmia laaditaan yhteistyössä EU:ssa. Tärkeimpiin verkkojärjestelmiin kuuluvien maiden ja sähkönjakeluyhtiöiden välillä tehdään yhteistyötä, ja yhteisymmärryksen ja yhteisten suuntaviivojen tarvetta korostetaan. UCTE [2]- ja Nordel [3]-verkot ovat päättäneet pitää näihin verkkojärjestelmiin kuuluvien maiden välisten yhteyksien kautta kulkevan virran minimitasolla vuosituhannen vaihteessa, mutta yhteydet pidetään kytkettyinä, joten sähkön jakelu on tarvittaessa mahdollista. Lyhyen aikavälin sähkön siirto taloudelliseen optimointiin liittyvistä syistä tullaan yleisemmällä tasolla keskeyttämään tilapäisesti. [2] UCTE: sähkönsiirron koordinoimiseksi toimiva liitto (Union for the Coordination of Transmission of Electricity), johon kuuluvat Alankomaat (NL), Belgia (BE), Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (MK), Espanja (ES), Italia (IT), Itävalta (AT), Jugoslavian liittotasavalta (YU), Kreikka (GR), Kroatia (HR), Luxemburg (LU), Portugali (PT), Ranska (FR), Saksa (DE), Slovenia (SI) ja Sveitsi (CH). [3] NORDEL: Islannin (IC), Norjan (NO), Ruotsin (SE), Suomen (FI) ja Tanskan (DK) muodostama pohjoismainen sähköyhteistyöjärjestö. Verkkojen luotettavuus on keskeinen kysymys ydinvoimaloiden toiminnan kannalta. Verkkojen toiminnan jatkuvuuden merkitystä ydinvoimaloiden kannalta on pidetty keskeisenä kysymyksenä. Ellei verkko toimi, voimala yleensä suljetaan, vaikka reaktorin jäähdytykseen tarvitaankin vielä sähköä. Tähän yleisesti tunnustettuun riskiin varaudutaan käyttämällä varageneraattoreita ja -akkuja. Käyttövalmiit varageneraattorit ja -akut ovat yksi monista keinoista varmistaa ydinvoimaloiden turvallinen toiminta. 3.4 Öljyn ja kaasun tuotanto ja toimitus Suuret toimijat ovat hyvin valmistautuneita& Öljy- ja kaasualalla on yleensä suuria toimijoita, joilla on perusteellisia ja täsmällisiä vuosi 2000 -hankkeita ja joista moni on jo ilmoittanut saaneensa päätökseen sisäiset valmistelunsa. Ketjun alkupään yritykset ovat yksilöineet kaikki tavalliset ulkoiset riippuvuudet, kuten riippuvuudet ulkoisista energian, veden ja televiestinnän toimittajista. Avomerellä sijaitsevilla toimijoilla on lisäksi joitakin erityisiä riippuvuuksia, esimerkiksi riippuvuudet helikoptereista, lennonjohdosta, rannikkovartiostosta ja tukialuksista. &alalla, jolla on paljon kokemusta varasuunnitelmien laatimisesta. Kuten muillakin energia-aloilla, tällä alalla on pitkä ja monipuolinen kokemus varasuunnitelmien laatimisesta. Näin ollen alalla tunnustetaan, että vaikka tarkastus olisikin toteutettu erittäin perusteellisesti, on järkevää olettaa, että jotakin on voinut jäädä huomaamatta, ja varautua siihen. Yhdistyneen kuningaskunnan öljyalan toimijoiden yhdistys (UK Oil Operators Association) järjesti alan suuren seminaarin, jossa perustettiin etuyhteisöjä, niin että edunhaltijoiden erityisedellytyksiä tai -resursseja yhdistämällä voitaisiin kehittää yhteensopivia varasuunnitelmia ja yksilöidä avunantomahdollisuuksia. Käytännön toimia suunnitellaan riskin pienentämiseksi. Useat toimijat ovat edenneet hyvin vuosituhannen vaihteen suunnitelmien kehittämisessä, ja monia yhteisiä teemoja on nousemassa esille. Tavoitteena on minimoida ilmenevien häiriöiden muodostama riski ja niiden vaikutus, joten huoltoa ja muita ei-aikakriittisiä toimintoja, kuten lastausta ja lastin purkua, sekä alusten siirtämistä satamiin tai satamista vähennetään tilapäisesti. Tilanne on samantapainen ketjun loppupäässä. Ei-kriittisiä toimintoja vältetään, putkien ja ajoneuvojen käyttöä vähennetään, ja yhtiöt kasvattavat jakeluketjujensa varastoja varautuakseen mahdollisiin muutoksiin asiakkaiden ostokäyttäytymisessä. Joissakin tapauksissa työ on vielä kesken. Esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa jotkin toimijat aikovat minimoida asiakkaille aiheutuvat häiriöt ja niistä aiheutuvan myynnin laskun asentamalla uusia testattuja tai varmennettuja vuosi 2000 -yhteensopivia tietotekniikkalaitteita samalla, kun ne muuntavat neljän tähden lyijypitoisen bensiinin annostelulaitteet tai vaihtavat ne lyijytöntä bensiiniä käyttäviin laitteisiin. Ajankohdan sanelee suurelta osin lokakuun lopussa voimaan tuleva verotuksen muutos. Idässä sijaitsevat tytäryhtiöt voivat antaa hyödyllistä tietoa. Hallintoviranomaiset voivat myös hyödyntää alan kansainvälisyyttä ja käyttää apunaan useista Kaukoidässä sijaitsevista tytäryhtiöistä saatavia tuloksia ja muodostaa näin ennakkokäsityksen mahdollisista ongelmista. 4 YDINTURVALLISUUS 4.1 Yleiskatsaus Vuosi 2000 -ongelma voi vaikuttaa ydinturvallisuuteen. Ydinvoimaloissa on joitakin mahdollisia turvallisuusongelmia, jotka liittyvät vuosi 2000 -ongelmaan. Näistä ensimmäisiä ovat välittömät turvallisuuskysymykset, jotka liittyvät ohjelmistoihin, laitteistoihin ja turvajärjestelmissä käytettyihin sulautettuihin ohjelmistoihin. Myös voimaloiden ja sähköverkon tai muiden sähköntuotantolaitosten välinen suhde voi aiheuttaa ongelmia. Mikäli verkossa ilmenee ongelmia, on tärkeää, että varamekanismit, kuten akut ja dieselgeneraattorit, turvaavat jäähdytysjärjestelmien sähkönsaannin. On myös otettava huomioon, että useat samanaikaiset häiriöt, jotka eivät sinänsä ole vaarallisia, voivat tarpeettomasti ylikuormittaa ydinvoimaloiden operaattoreita. 4.2 Kansainvälinen toiminta ydinturvallisuuden alalla WANO, maailman ydinvoimaloiden operaattorien liitto, on vuodesta 1998 alkaen tehnyt aloitteita lisätäkseen tietoisuutta ja vaihtaakseen tietoja jäsentensä välillä. Kansainvälinen atomienergiajärjestö IAEA on käynnistänyt erityishankkeen, jolla pyritään varautumaan vuosi 2000 -ongelmaan ydinvoimaloissa (etenkin KIE-maissa, uusissa itsenäisissä valtioissa ja Kiinassa). Se on tehnyt tutustumiskäyntejä joihinkin ydinvoimaloihin. Tuolloin on tullut ilmi joitakin vuosi 2000 -kysymyksiä, jotka eivät kuitenkaan yleensä liity turvallisuuden kannalta kriittisiin järjestelmiin. Ne saattavat silti vaarantaa toiminnan jatkuvuuden ja aiheuttaa myös operaattorin ylikuormittumisen. IAEA aikoo jatkaa tutustumiskäyntejä, mutta länsimaisten asiantuntijoiden vähyys vaikeuttaa sen työtä. Sen oli määrä järjestää heinäkuussa asiantuntijakokous, keskustellakseen tähänastisista tuloksista ja analysoidakseen niitä. 4.3 Ydinturvallisuus EU:ssa Kaikkialla EU:ssa on meneillään perusteellisia ohjelmia, joita sääntelyelimet seuraavat läheltä. Kaikilla jäsenvaltioilla, joissa on toimivia ydinvoimaloita, on vuosi 2000 -ohjelma. Vaikka ohjelmien yksityiskohdat ovatkin erilaisia, kussakin ohjelmassa luvan haltija velvoitetaan yksilöimään riskialttiit järjestelmät, asettamaan ne ydinturvallisuuden kannalta tärkeysjärjestykseen, testaamaan ne ja muuttamaan niitä tai uusimaan ne, jos ne eivät täytä vaatimuksia. Sääntelyviranomaiset tutkivat ohjelmien sisältöä ja seuraavat niiden toteutusta. Joidenkin jäsenvaltioiden reaktorien käyttäjät ilmoittivat saavuttavansa vuosi 2000 -valmiuden vuoden 1999 kesäkuun loppuun mennessä. Osa aikoo tehdä mukautuksia ja testejä kesän seisokkiaikoina ja saattaa työt päätökseen syyskuun tai yhdessä tapauksessa lokakuun loppuun mennessä. Kaikkien jäsenvaltioiden reaktorien käyttäjät laativat nyt riskin pienentämistä koskevia suunnitelmia ja varasuunnitelmia. Jotkin tutkimusreaktorit suljetaan kriittisiksi päiviksi. Useat sääntelyviranomaiset aikovat tehdä syksyn aikana tarkastuksia, joihin kuuluu myös varasuunnitelmien tarkistaminen. Komissio pitää säännöllisesti yhteyttä alan toimialajärjestöihin (FORATOM, WANO, EURELECTRIC, UNIPEDE) saadakseen tietoa niiden toiminnasta. Komissio on ottanut esille vuosi 2000 -kysymyksen jäsenvaltioiden sääntelyelinten kanssa asiaan liittyvissä työryhmissä ja edistänyt parhaiden sääntelykäytäntöjen levittämistä. Komission toimia ei ole tarpeen lisätä jäsenvaltioiden ydinvoimaloiden vuosi 2000 -yhteensopivuuden osalta, sillä ne ilmoittavat jo puuttuneensa kysymykseen riittävässä määrin. 4.4 Ydinturvallisuus Keski- ja Itä-Euroopan maissa (KIE-maissa) ja uusissa itsenäisissä valtioissa Mahdollisia huolenaiheita KIE-maissa ja uusissa itsenäisissä valtioissa. Keski- ja Itä-Euroopan maat (KIE-maat) ja uudet itsenäiset valtiot ovat ilmoittaneet ryhtyneensä toimenpiteisiin, mutta näyttää siltä, että tietoisuuden ja toimenpiteiden taso ei ole kaikkialla yhtenevä. Koska on syytä epäillä, että sähköalan tekemät valmistelut eivät näissä maissa ole yhtä pitkällä kuin EU:ssa, verkko-ongelmien todennäköisyys saattaa olla suurempi, mikä lisää myös reaktorin riittävän seisokin (jäähdytysvaiheen) varmistamiseen liittyvien ongelmien tai operaattorien ylikuormittumisen mahdollisuutta. Komission heinäkuussa järjestämässä verkkokonferenssissa keskusteltiin (ks. sähköä koskeva kohta 3.3.) vuosi 2000 -ongelman vaikutuksesta EU:n, KIE-maiden ja uusien itsenäisten valtioiden verkkoihin sekä kansainvälisistä yhteistyömahdollisuuksista. On joitakin ohjelmia ydinvoimaloiden tukemiseksi. Koska aikataulu on tiukka eikä Euroopan unionilla ole valtuuksia tehdä aloitteita, komissio keskittyy tukemaan IAEA:n [4], WANO:n [5] ja ISTC:n [6] työtä. [4] IAEA: Kansainvälinen atomienergiajärjestö. [5] WANO: Maailman ydinvoimaloiden operaattorien liitto. [6] ISTC: Kansainvälinen tiede- ja teknologiakeskus, Moskova, Venäjä. Kysymystä käsiteltiin komission pyynnöstä paikan päällä annettavaa apua ("on-site assistance") koskevaan Tacis-ohjelmaan liittyvissä kokouksissa, jotka WANO järjesti marraskuussa 1998 ja toukokuussa 1999. Joulukuussa 1998 komissio kehotti Tacis-ohjelman piiriin kuuluvia urakoitsijoita varmistamaan EU:n ohjelmissa toimitettujen laitteiden vuosi 2000 -yhteensopivuuden. Komissio aloitti vuoden 1999 alussa uuden tutkimuksen kaikkien "on-site" apua koskevassa ohjelmassa mukana olevien EU:n laitosten kanssa tietoisuuden lisäämiseksi. Uusimpiin "on-site" apua koskeviin sopimuksiin sisältyy vuosi 2000 -kysymyksen käsittely kyseisissä kohteissa. Eräs urakoitsija Leningradin ydinvoimalassa on jo ottanut tämän kysymyksen esille "on-site" apua koskevassa EU:n Tacis-ohjelmassa. Tiiviiden neuvotteluiden jälkeen komissio, IAEA ja WANO ovat sopineet raportointikaudella ohjeista erityistä Tacis-tukihanketta varten. Komissio on sillä välin allekirjoittanut asiaa koskevan sopimuksen WANO:n kanssa. Hankkeen tavoitteena on toteuttaa riippumaton tarkastus tiettyjen Venäjällä ja Ukrainassa sijaitsevien ydinvoimaloiden vuosi 2000 -tilanteesta. Tätä koordinoidaan yhdessä IAEA:n kanssa. ISTC on perustamassa erityistä rahastoa (koossa toistaiseksi 1,35 miljoonaa dollaria) auttamaan Venäjän ja uusien itsenäisten valtioiden elimiä ratkaisemaan vuosi 2000 -kysymyksiä entisissä asetutkimuslaitoksissa työskennelleiden henkilöiden ja ryhmien avulla. ISTC:n varoilla tuetaan asianmukaisen metodologian määrittelyn koordinointia, avustetaan Minatomia ja muita laitoksia vuosi 2000 -ratkaisujen käytännön toteutukseen tähtäävissä hankkeissa sekä autetaan kansainvälisen asiantuntija-avun saamisessa. Äskettäin on hyväksytty joitakin hanke-ehdotuksia. Komissio edistää myös tietojen vaihtoa ydinenergia-alan sääntelyelinten välillä... Komission CONCERT-ryhmä (joka koostuu 25:n EU-maan, KIE-maan ja uuden itsenäisen valtion ydinvoimaloiden ylimmistä sääntelyviranomaisista) on keskustellut asiasta kolmesti vuoden 1998 kesäkuun jälkeen lisätäkseen tietoisuutta. Kaikilla KIE-maiden ja uusien itsenäisten valtioiden ydinenergia-alan sääntelyviranomaisilla on toimintasuunnitelmat, joista moni kehitettiin ensimmäisen tapaamisen jälkeen. Näiden suunnitelmien sisällössä ja niiden edistymisessä on eroja. Jotkin maat ovat ilmoittaneet olevansa yhtä hyvin valmistautuneita kuin EU-maat, kun taas toiset ovat edistyneet selvästi vähemmän. ...ja antaa niille välitöntä apua. Komissio on saanut erityistä apua koskevia pyyntöjä ja tukee nyt Bulgarian ja Slovakian ydinenergia-alan sääntelyviranomaisia. Venäjän viranomaisilta tullutta pyyntöä käsitellään parhaillaan. G24-maiden ydinturvallisuuteen annettavan tuen koordinointiyksikön (NUSAC) sihteeristö otti komission johdolla esille vuosi 2000 -ongelman maaliskuussa 1999 pitämässään kokouksessa. Kokouksessa olivat mukana KIE-maat ja uudet itsenäiset valtiot sekä ydinturvallisuuteen annettavan tuen rahoittajat. Kokouksessa käsiteltiin rahoittajamaiden roolia näiden toimittamien laitteiden vuosi 2000 -yhteensopivuuden arvioinnissa. EU-maat toimivat myös kahdenvälisesti. Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja teollisuusministeriö rahoitti tutkimuksen [7], jonka tulokset levitettiin paikan päällä annettavaa "on-site" apua koskevaan Tacis-ohjelmaan osallistuville laitoksille. Suomi on antanut apua Pietarin lähellä sijaitsevalle Leningradin ydinvoimalalle ja Kuolan niemimaalla sijaitsevalle ydinvoimalalle. Venäjän ydinvoimaloiden edustajat ovat tarkkailleet vuosi 2000 -valmisteluita Suomessa Loviisan ydinvoimalassa, jossa on venäläisvalmisteisia reaktoreita. Saksa antaa tukea Ukrainan sääntelyelimelle ja ydinvoimaloille. Jäsenvaltioilta on pyydetty lisätietoja kahdenvälisistä toimista. [7] The Millennium Problem. Raising the awareness of nuclear power station operators and regulatory authorities in Central and Eastern Europe, syyskuu 1998 Kaikkien komission rahoittamien "on-site" toimenpiteiden valmistumisen määräaika on lokakuussa 1999, sillä viime hetken muutokset ydinvoimaloissa tai menettelyissä voivat aiheuttaa enemmän ongelmia kuin ne ratkaisevat. 5 LIIKENNE 5.1 Lentoliikenne 5.1.1 Kansainvälinen toiminta lentoliikennealalla Lentoliikennealan kansainväliset järjestöt ovat hyvin aktiivisia& Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö ICAO on kehittänyt vuosi 2000 -ongelmaa koskevia arviointikriteereitä, jotka kattavat kolme aluetta: lentoliikennepalvelut, lentoasemat ja lentokoneoperaattorit. Sen jäsenvaltioita kehotettiin laatimaan näiden kriteerien perusteella kriittinen vuosi 2000 -yhteensopivuuden arviointi lentopalveluista, lennonvarmistuspalveluista ja tiettyjen kansainvälisten ja varalentoasemien palveluista sekä antamaan asianmukaisia tietoja näiden vuosi 2000 -yhteensopivuudesta heinäkuun 1. päivään 1999 mennessä. Ensimmäinen tähän kyselyyn perustuva valmiutta koskeva yleisarviointiraportti on valmisteilla ja lienee saatavilla syyskuun puoliväliin mennessä. Jotta strategiset lentoliikennereitit pysyisivät auki, varasuunnitelmissa keskitytään varaenergia- ja televiestintäpalveluihin sekä perustetaan kahdeksan alueellista varasuunnitelmien koordinointikeskusta, jotka keräävät tietoa ja levittävät sitä piiriinsä kuuluville maille. Myös kokonaiskoordinointikeskus perustetaan. IATA on luonut tietokannan, jossa on tietoja sen jäsenten vuosi 2000 -valmiudesta. Euroopan siviili-ilmailukonferenssissa ECAC:ssa tarkasteltiin mahdollisten vuosi 2000 -valmiutta koskevien menettelytapojen oikeudellisia näkökohtia sekä toiminnan rajoittamista, mikäli vuosi 2000 -yhteensopivuudesta ei ole saatu tietoja ja/tai mikäli yhteensopivuutta on syytä epäillä. Tarkoituksena on valmistella toimintaehdotuksia siviili-ilmailualan pääjohtajia varten. Pääjohtajien on määrä kokoontua 18. lokakuuta 1999. Komissio on tiedottanut liikennettä käsittelevälle neuvostolle säännöllisesti asiassa tapahtuneesta kehityksestä ja osallistunut ECAC:n työhön. Se harkitsee asianmukaisten toimien tarvetta kansainvälisten järjestöjen tekemien tilannearviointien perusteella. 5.1.2 Lentoliikenne EU:ssa &ja myös EU:n lentoliikennealan järjestöt toimivat vastuullisesti. Kaikkialla EU:ssa yksittäiset lentoasemat, lentoyhtiöt ja lennonjohtojärjestelmät valmistautuvat ensi vuosituhanteen hankkein, jotka saataneen päätökseen vuoden 1999 toisella ja kolmannella neljänneksellä. Hankkeet käsittävät yleensä kriittiset yhteydet lentoasemien viestintäjärjestelmiin ja peruspalveluiden (energian, televiestinnän) toimittajiin. Monet lennonjohtoalan toimijat testaavat yhteentoimivuutta sekä sisäisesti että ulkoisten kumppanien, kuten lentoasemien ja Eurocontrolin, kanssa. Joiltakin tavarantoimittajilta on vaikea saada tietoja. Sektori raportoi vaikeuksista saada tyydyttäviä takuita joiltakin tavarantoimittajilta. Joissakin tapauksissa toimitusketju on osoittautunut ennakoitua monimutkaisemmaksi ja pitemmäksi. Sektori on myös hyvin riippuvainen tärkeistä kansallisista infrastruktuureista (energiasta, televiestinnästä ja vedestä). Se pyrkii varmistamaan, että saatavilla on vaihtoehtoisia tai varaenergianlähteitä, mutta mahdolliset televiestintäverkkojen häiriöt aiheuttavat edelleen huolta. Lentoliikennepalveluita testataan kansainvälisesti. Naapurimaat on otettava huomioon laadittaessa varasuunnitelmia kansainvälisellä tasolla, sillä lennonjohtopalvelut ovat hyvin riippuvaisia muista tahoista. Siviililentoasemaviranomaiset laativat varasuunnitelmia tärkeitä lentoasemajärjestelmiä varten. Useat maat ovat ilmoittaneet testanneensa yhteyksiään naapurimaiden lentoliikennepalveluiden tarjoajiin. Yhdistyneen kuningaskunnan ministerit ovat ilmoittaneet, että hallitus antaa julkilausuman kansainvälisistä turvallisuusnäkökohdista (ulkomaisten toimijoiden, lentoasemien ja lennonjohtojärjestelmien vuosi 2000 -valmiudesta) lokakuun 1. päivään mennessä. 5.2 Meriliikenne Alusten sulautetut ohjelmistot aiheuttavat ongelmia. Varsinkin uusissa aluksissa saatetaan käyttää useita elektronisia laitteita ja järjestelmiä. Niissä on paljon sulautettuja järjestelmiä, joista voi olla hyvin vaikeaa saada tietoja toimittajilta. Kukin alus on yleensä myös ainutlaatuinen, joten jopa saman telakan samaan tuotantoerään kuuluvat alukset täytyy tarkistaa yksitellen ja niissä toimituksen jälkeen tehdyt korjaukset ja päivitykset täytyy ottaa huomioon. Navigointijärjestelmien pääongelmat on helppo ratkaista. Pääasiallinen aluksiin kohdistuva riski liittyy siihen, pystyvätkö ne navigoimaan turvallisesti. Meriliikenteen alalla on yleisellä tasolla arvioitu vuosi 2000 -yhteensopivuutta ja kehitetty jälleenhankinta- ja varaohjelma havaittujen mahdollisten ongelmien selvittämiseksi. Kaikissa aluksissa on kuitenkin sisäänrakennettu varokeino elektronisten navigointilaitteiden häiriöitä varten: käsiohjauksen käyttöönotto. Monissa EU-satamissa aluksilta vaaditaan yhdenmukaisuus-sertifikaatti. Kaikille alankomaalaisille aluksille myönnetään luvat vakuutusyhtiöiden ja alan järjestöjen yhteisessä järjestelmässä. Alankomaiden satamiin saapuville ulkomaisille aluksille ehdotetaan vastaavanlaista järjestelmää. Myös Kreikassa kiinnitetään paljon huomiota meriliikennealaan. Kreikan satamiin saapuvilta aluksilta vaaditaan todisteita siitä, että ongelmaa yritetään ratkaista. Niitä vaaditaan myös esittämään kirjalliset vuosi 2000 -varasuunnitelmat. Satamien toimintaan liittyviä riskejä yritetään ratkaista. Satamat ovat kaupankäynnin keskuksia, ja tämä näkyy niiden toiminnassa ja pääriippuvuussuhteissa, jotka ulottuvat sähkön saannista aina tulli- ja passintarkastus- sekä hinauspalveluihin. Pääasiallisia satamien toimintaan liittyviä riskejä ovat sähkökatkot, yhteyskatkokset, sellaisiin aluksiin liittyvät vaarat, jotka eivät ole vuosi 2000 -yhteensopivia, sekä häiriöt kansallisessa liikenneinfrastruktuurissa. Kaikilla satamien toiminnan eri osa-alueilla laaditaan ja toteutetaan jo varasuunnitelmia. Satamat yksilöivät mahdollisia vuosi 2000 -ongelmia ja pyrkivät minimoimaan tai poistamaan satamien toimintaan liittyvän riskin. Jotkin satamat saatetaan sulkea joksikin aikaa kriittisenä aikana tai ne voivat soveltaa lisäturvatoimia saapuviin aluksiin. Merenkulkijoille tiedotetaan näistä rajoituksista tavalliseen tapaan. Yhdistyneessä kuningaskunnassa tehdään riippumattomia arviointeja satamien valmiudesta. Yhdistyneessä kuningaskunnassa 50:ttä suurinta satamaa on pyydetty antamaan tietoja valmiudestaan yksityiskohtaisessa kyselylomakkeessa. Kyselyssä oli kaksi osaa: satamien yleisen vuosi 2000 -ohjelman arviointi sekä satamien toiminnan eri osa-alueisiin liittyvän riskin arviointi. Tehtävään nimitetyt konsultit tekevät riippumattoman validoinnin arvioinneista, joita ovat laatineet noin puolet Yhdistyneen kuningaskunnan 50:stä suurimmasta satamasta, mukaan lukien 10 rahtimääriltään suurinta satamaa, ja tulokset on määrä julkistaa heinäkuussa. Saksassa testataan huolellisesti navigointijärjestelmiä& Saksan sisävesiliikenteen osalta kansallisia liikenteen hallinta- ja valvontajärjestelmiä tutkitaan Koblenzin navigointitestauslaitoksessa, joka vastaa meriliikenteen valvontajärjestelmien keskushallinnosta. Näissä vuonna 1997 aloitetuissa kokeissa testataan tutka-, navigointi- ja suuntimistietokonejärjestelmät, paikalliset kytkentä-, kauko-ohjaus-, tiedotus- ja tallennusjärjestelmät, satelliittinavigointilaitteet sekä sisävesiliikenteen raportointi- ja tiedotusjärjestelmä. &ja kansalliset viranomaiset tarkastavat satamien varasuunnitelmat. Saksan merenkulkuun ja merisatamiin liittyvistä vuosi 2000 -ongelmista keskusteltiin myös satamakapteenien kokouksessa, johon BMVBW, maan pohjois- ja luoteisosien vesi- ja laivausviranomaiset ja BSH osallistuivat tammikuussa 1999 Bremenissä. Saksan merenkulun ja merisatamien osalta niiden toimivaltaan kuuluvat vesiväylät, laivaustoimistot ja satamat laativat vuoden puoliväliin mennessä varasuunnitelmia, joista keskustellaan kaikkien satamaviranomaisten ja kansallisten viranomaisten yhteisessä kokouksessa. Suunnitelmat kattavat kaikki asianomaiset virastot, kuten jokipoliisin, palolaitoksen, luotsit, hinaajien omistajat, merenkulkijat, Saksan pelastusveneyhdistyksen ja muita vapaaehtoisjärjestöjä. Alankomaissa on sertifiointijärjestelmä aluksia varten. Alankomaissa satamaviranomaisten ja yksittäisten laivayhtiöiden katsotaan edistyvän hyvin, vaikka tämä koskee enemmän suuria kuin pieniä yrityksiä. Aluksille on kehitetty sertifiointijärjestelmä ja sitä ollaan panemassa täytäntöön; tällöin alukset tarvitsevat sertifikaatin päästäkseen tärkeimpiin satamiin. Monet hallintoviranomaiset mainitsivat, että he haluaisivat lisää tietoja sektorin edistyksestä ja että koordinointia täytyisi lisätä kansainvälisellä tasolla. 5.3 Rautatieliikenne Rautatieliikenteen vuosi 2000 -hankkeissa päähuomio kohdistuu keskitettyihin ja etäyritys- ja teknisiin järjestelmiin, sulautettuihin järjestelmiin sekä tavarantoimittaja- ja asiakassuhteisiin. Rautatieliikenteen toimijoiden mukaan toimittajien väitteet eivät aina pidä paikkaansa. Monet rautatieliikenteen toimijat ovat riippuvaisia ulkoisista toimittajista. Esimerkiksi Saksassa vuonna 1997 tehdyssä tavarantoimittajien kyselyssä ei tullut ilmi erityisiä ongelmia, jotka liittyvät Deutsche Bahn AG -verkon käyttämiin prosessitietokoneisiin. Kuitenkin DB:n tekemien testien perusteella joidenkin tavarantoimittajien väitteitä on syytä epäillä. 5.4 Maantieliikenne Maantieliikenteen järjestelmiä tarkastetaan. Useimmissa tapauksissa maantiejärjestelmät ovat paikallisten viranomaisten vastuulla, joten harvat EU-maat toimivat tällä sektorilla kansallisella tasolla. Maat raportoivat, että paikalliset viranomaiset tarkistavat ohjauslaitteita sekä tietokoneohjelmien valvomia liikenne- ja sähkölaitteita. Näihin kuuluvat liikennevalojärjestelmät (joita valvovissa ohjelmissa käytetään kalenteria), tiedonkeruuyksiköt, kuten pysyvät laskentapisteet ja mittaussilmukat, joissa on aika ajoin pysähdyksiä, moottori- ja valtateiden liikennemääriin vaikuttavat laitteet, liikenteen tietokonekeskukset sekä muut ohjauslaitteet, kuten tunnelijärjestelmät, viestintälaitteet ja valaistusjärjestelmät. Saksan liittovaltioiden tienrakennusviranomaiset laativat nyt varasuunnitelmia, ja niiden poliisipalvelut koordinoivat vuodenvaihteen toimintasuunnitelmiaan maantieliikenteestä vastaavien elinten kanssa. Yksityisellä sektorilla huomio keskittyy liikenteen logistiikkaketjuihin niiden kaupallisen ja taloudellisen merkityksen takia. Maantiesektoria pidetään vähäriskisenä, sillä havaitut ongelmat vaikuttavat lähinnä vähemmän kriittisiin järjestelmiin. 6 TELEVIESTINTÄ EU:n televiestintäalalla edistytään hyvin& Televiestintä on yksi keskeisistä infrastruktuurialoista, joista kaikki muut sektorit ovat riippuvaisia, ja se varautuu huolellisesti vuosituhannen vaihteeseen. Useat EU-maat raportoivat, että niiden pääoperaattorien tarjoamat yleiset puhelinverkkopalvelut ovat jo vaatimusten mukaisia, ja useimmat arvelevat olevansa valmiita syyskuuhun 1999 mennessä. Välittömien kiinteiden ja matkaviestinverkkopalveluiden tarjoajille aiheutuvaa riskiä pidetään yleisesti ottaen alhaisena. &eikä kansainvälisten ongelmien odoteta aiheuttavan häiriöitä. Vaikka jotkut maat ovat paremmin valmistautuneita kuin toiset, kansainvälisissä puheluissa joihinkin kehitysmaihin saattaa ilmetä häiriöitä, sillä näiden maiden verkot eivät ehkä ole asianmukaisesti valmistautuneita. Kansainvälisten televiestintähäiriöiden ei odoteta vaikuttavan kotimaan palveluihin. EU:n operaattorit pyrkivät omalta osaltaan takaamaan kansainvälisten yhteyksiensä vuosi 2000 -yhteensopivuuden. Varasuunnitelmissa käytetään entisiä poikkeusjärjestelyjä. Alan varasuunnitelmissa keskitytään toiminnan jatkuvuuteen. Joissakin maissa verkko-operaattorien varajärjestelyiltä vaaditaan riippumaton varmennus. Kaikki maat raportoivat, että niiden tärkeimmät operaattorit ovat arvioineet riskit ja niiden vaikutukset toimintaan. Alan operaattoreilla on entisiä poikkeussuunnitelmia, joihin kuuluvat liikkuvien keskusten käyttö, varageneraattorit, matkaviestinnän satelliittijärjestelmien aktivointi, käsiohjaus sekä lisähenkilöresurssien mobilisointi. Yritys- ja yksityisasiakkaille suunnataan tiedotuskampanjoita. Yritysten ja yksityishenkilöiden käyttämiin laitteisiin liittyy ongelmia, vaikka niistä ei aiheudukaan haittaa useimmille asiakkaille. Operaattorien ja hallintoviranomaisten kampanjoissa pyritään lisäämään asiakkaiden tietoisuutta vuosi 2000 -ongelman mahdollisista vaikutuksista laitteisiin. Kotikäyttäjille ja myös yrityksille laaditaan tiedotuslehtisiä, joissa yksilöidään kaikki ne kodin laitteet, myös puhelinlaitteet, joihin vuosi 2000 -ongelma saattaa vaikuttaa. Joillakin teleoperaattoreilla on laitteistaan tietopaketteja sekä yritys- että yksityisasiakkaita varten. Suuret operaattorit perustavat varta vasten vuosi 2000 -neuvontalinjoja, ja pienet operaattorit tarjoavat tietoja ja neuvoja tavallisten asiakaspalvelulinjojensa kautta. Näin tekevät myös tietyt sääntelyviranomaiset, kuten OFTEL Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Useimmat kulutustavarat, kuten puhelimet ja faksilaitteet, toimivat edelleen normaalisti. Henkilöillä, jotka käyttävät verkkoja sellaisten mikrotietokoneiden välityksellä, jotka eivät ole vaatimusten mukaisia, saattaa olla ongelmia, kuten myös pienyrityksillä, joiden vaihteissa on päivämääristä riippuvia toimintoja. Operaattoreilla on sovittuja menettelyjä hätäsoittojen priorisoimiseksi. Suurilla kansallisilla operaattoreilla on sisäisiä menettelyjä puhelinsoittojen priorisoimiseksi hätätilanteissa ja hätäsuunnitelmista vastaava osaava henkilöstö. Hätäpuhelinnumeropalveluita varten kehitetään yksityiskohtaisia suunnitelmia, jotta hätäsoittojen määrän ennustettuun kasvuun voidaan varautua. Esimerkiksi BT Yhdistyneessä kuningaskunnassa varautuu käsittelemään jopa viisi kertaa normaalia enemmän lauantaiyön 999-puheluita - selvästi enemmän kuin viime uudenvuodenaattona. Alankomaissa hallintoviranomaisten käytössä on kansallisella tasolla hätäteleviestintäpalvelu, jota testataan huolellisesti. Tilapäisen hätämatkapuhelinpalvelun käyttöönottoa harkitaan hätäpalveluiden nykykapasiteetin täydennykseksi. Joissakin maissa on tunnustettu televiestintäasiakkaiden "käyttäytymisen hallinnan" tarve, jotta voidaan vähentää mahdollista normaaleista loppuvuoden toiminnoista aiheutuvaa puheluruuhkaa. Niinpä Alankomaissa peruutettiin alun perin uudenvuodenaatoksi aiottu televisio-ohjelma, jonne katsojat voivat soittaa. 7 RAHOITUSALA 7.1 Yleiskatsaus Rahoitusalan katsotaan olevan kaikkein pisimmällä. Rahoitusala vaikuttaa olevan kaikkein pisimmällä valmisteluissaan, vaikka onkin selvää, että rahoituspalvelut ovat muiden alojen tavoin riippuvaisia muista infrastruktuureista, kuten sähköstä ja televiestinnästä. 7.2 Kansainvälinen toiminta rahoitusalalla Kansainvälistä koordinointia. Kansainvälisellä tasolla kaksi järjestöä, Global 2000 -ryhmä ja valvontaviranomaisten Joint Year 2000 Council, ovat toteuttaneet erityisiä vuosi 2000 -toimia sekä kehittäneet mekanismin maailmanlaajuista tietojenvaihtoa varten loppuvuoden 1999 ja vuodenvaihteen viikonlopun aikana. Global 2000, rahoituspalvelualan (pankkitoiminta, vakuutustoiminta, sijoitusyhtiöt ja maksujärjestelmien toimijat) perustama kansainvälinen järjestö, päivittää maailmanlaajuista maakohtaista valmiustaulukkoa kolmen viikon välein. Taulukossa esitetään arviot maiden valmiudesta useilla kriittisillä aloilla: rahoituksen, televiestinnän, liikenteen, energian, veden ja hallintoviranomaisten aloilla. Global 2000 aikoo lopettaa arvioinnit syyskuussa ja keskittyä loppuvuonna tapahtumien hallintaan ja riskin pienentämiseen. Joint Y2K Council on laatinut välineitä helpottamaan valvontaelinten ja keskuspankkien välistä tietojenvaihtoa vuosituhannen vaihteessa: · tilanneraporttikaavio, jonka kukin laitos täyttää ja lähettää valvontaelimelle ja jolla informoidaan muita asianosaisia; · maaraporttikaavio, jolla kukin kansallinen valvontaviranomainen informoi muita kansallisia valvontaelimiä maan valmiudesta; · puhelinneuvottelut kansallisten valvontaelinten ja eräiden muiden osapuolten välillä, jotta viestintää voidaan järkeistää vuosituhannen vaihteessa. Maaraporteissa ja puhelinneuvotteluissa välitetään hyvin yleisluonteista tietoa. Luottamuksellisten ja arkaluontoisten tietojen vaihto jää valvontaelinten perinteisen kahdenvälisen yhteydenpidon varaan. EU:n tärkeimmät rahoituslaitokset ja kansalliset valvontaelimet osallistuvat Joint Year 2000 Council'in työhön vuosituhannen vaihteessa, ja mahdollisesti myös Euroopan komissio ja Euroopan keskuspankki ovat siinä mukana. 7.3 Rahoituspalvelut EU:ssa Rahoituspalvelualalla EU:ssa, kuten muissakin maissa, etusijalle on asetettu varasuunnitelmien laatiminen ja riskien pienentäminen. Maailmanlaajuinen maksujärjestelmien testi onnistui. Suurin osa järjestelmien sisäisestä mukautustyöstä on nyt saatettu päätökseen, ja testauksessa on edistytty pitkälle. Kansainvälinen maksujärjestelmien testi toteutettiin onnistuneesti viikonloppuna 12.-13. kesäkuuta. Testiin osallistuneet (19 maata, joista 5 EU-maata - Belgia, Ranska, Saksa, Italia ja Yhdistynyt kuningaskunta - sekä EBA, TARGET ja SWIFT) loivat 34 järjestelmän ympäristön testatakseen tapahtumavirtoja "päästä päähän". Testissä oli mukana "vuosi 2000 -valmiita" järjestelmiä ja siinä käytettiin suojattuja tapahtumasarjoja asiakkaiden ja kirjeenvaihtajien kanssa, tutkinta-, korjaus-, kassanhallinta- sekä luotto- ja riskijärjestelmiä. Muilla rahoitusalan osa-alueilla on tehty monenvälisesti sekä pakollisia että vapaaehtoisia testejä. Testausvaihe saataneen päätökseen valtaosassa yrityksiä syyskuun loppuun mennessä. Varasuunnitelmia laaditaan kumppanien välisten teknisten ja kaupallisten yhteyksien mukaan joko yksityisesti tai yhteisesti. Joka tapauksessa kun järjestelmiä testataan, niihin tehdään jatkuvasti uusia muutoksia, joten työtä tehdään samanaikaisesti varasuunnitelmien parissa. Rahoituspalvelualan toimijat arvioivat huolellisesti ulkoisia uhkia. Monet alan toimijat EU:ssa arvioivat kilpailijoidensa ja asiakkaidensa vuosi 2000 -valmiutta. Näin ne pystyvät ennaltaehkäisevästi rajaamaan heikommin valmistautuneiden toimijoiden vaikutusta toimintaansa ja painostamaan kumppaneita ja asiakkaita ratkaisemaan ongelman. Valtaosa alan yrityksistä EU:ssa antaa säännöllisesti omasta vuosi 2000 -valmiudestaan yleisiä ja teknisiä tietoja. EU:n ammattijärjestöt kertovat alan valmiudesta maakohtaisesti. Rahoituspalvelualan riskianalyyseissä on yleensä keskitytty vuosituhannen vaihteeseen. Alan toimijat ovat tietoisia vuosi 2000 -ongelman mahdollisista makrotaloudellisista riskeistä, mutta EU:ssa on edelleenkin taipumus aliarvioida liikkeenjohdon ja liiketoiminnan riskejä, jotka eivät suoranaisesti liity tietojärjestelmien häiriöihin (yritysten väliset riskit, koko järjestelmää koskevat häiriöt, asiakkaiden vuosi 2000 -riskien korvaaminen ja kanteet). 7.3.1 Pankkitoiminta: euron käyttöönotosta saadut opetukset Euron käyttöönotosta on yleensä ollut hyötyä rahoitusalalle. Pankkien päähuomio vuonna 1998 oli eurossa, ja ne ovat pystyneet hyötymään euron käyttöönotosta saaduista kokemuksista ja asiantuntemuksesta ja soveltamaan niitä vuosi 2000 -ongelmaan. Vaikka euron käyttöönottoa ei voidakaan täysin verrata vuosituhannen vaihteeseen, niissä on silti joitakin teknisiä ja projektinhallintaan liittyviä yhtäläisyyksiä. EU:n pankkiala ja Global 2000 -ryhmä ovatkin käyttäneet euron käyttöönottoa, erityisesti tammikuun 1. päivän 1999 viikonloppua (sekä viittä tammikuun 1. päivän jälkeistä päivää), mallina vuosituhannen vaihdetta varten. Global 2000 on antanut useita pankkialalle tarkoitettuja suosituksia [8]. [8] Lessons Learned from the Euro, Global 2000 Co-ordinating Group, 4.2.1999 Maksukyvyn ja luoton tarjoajien täytyy kompensoida maksujen ja rahoituksen siirtyminen& Global 2000:n asiakirjan mukaan "&yritysten ja keskuspankkien piti varhaisessa vaiheessa tehdä rahoitus- ja luottopäätöksiä puutteellisten tietojen pohjalta", ja siinä suositellaan, että vastaisuudessa näistä asioista huolehtisi jokin vastuullinen elin. Keskuspankkien ja yritysten maksukyvyn hallintaan liittyvässä työssä on noussut esille useita kysymyksiä: yritykset haluavat varmistaa, että liiketoiminta jatkuu tavalliseen tapaan, mutta luottolaitoksilla on houkutus (tai niiden on pakko) supistaa luotonantokapasiteettiaan. Myös vakuudet voivat aiheuttaa ongelman, jos kukin rahoituslaitos vaatii kaikkien tapahtumien ja positioiden takaamista. Global 2000 toteaa, että yksityisen sektorin toiminnalla on rajansa, ja se on pyytänyt myös viranomaisia valvomaan vuosi 2000 -ongelman vaikutuksia rahoitusmarkkinoihin. Ongelman ytimenä on se paikka, jossa vakuus hyväksytään. Euroopassa ongelma johtuu siitä, että vakuustoimintaa säätelevissä kansallisissa laeissa on huomattavia eroja. EU:n maksujärjestelmät perustuvat kuitenkin useisiin infrastruktuureihin (Euro 1, EBA, Target), mikä vähentää koko järjestelmää koskevien ongelmien riskiä maksujärjestelmissä. &ja yhteistä tietojenvaihto-järjestelmää täytyy parantaa. Global 2000:n asiakirjassa "&yritysten ja alan järjestelmien välistä tiedonpuutetta pidettiin merkittävänä ongelmana etenkin rajatylittävissä kysymyksissä ensimmäisellä euron käyttöönoton jälkeisellä viikolla". Sen mukaan "&etukäteen perustettuja virallisia tietojenvaihtoverkkoja ei käytetty odotetulla tavalla, koska yritykset eivät yleensä olleet halukkaita paljastamaan tai vaihtamaan huonoja uutisia ennen viime hetkeä". Ilmeisesti "&tietoja vaihdettiin ja ongelmia ratkaistiin tehokkaimmin puhelimitse kahdenvälisesti". Etusijalla ovat tapahtumien hallinta, riskien pienentäminen ja varasuunnitelmien laatiminen. Euron käyttöönotosta on ollut muutakin hyötyä, sillä monet vuosi 2000 -ongelmaa koskevat varasuunnitelmat perustuvat niihin varotoimenpiteisiin, joihin ryhdyttiin euron käyttöönoton takia. EU:n pankkialalla keskitytään nyt vuosituhannen vaihteen hallintaan ja osallistutaan näkyvästi kansalliseen ja kansainväliseen työhön, jolla pyritään turvaamaan rahoitusalan vakaus vuosituhannen vaihteen viikonloppuna. Kansallisella tasolla EU:n pankit ovat jatkuvasti yhteydessä valvontaelimiin ja kansalliseen keskuspankkiin. Kansainvälisellä tasolla Global 2000:n valvoma mekanismi varmistaa johdonmukaiset maakohtaiset tiedot ja turvaa tiedonjakelukanavat (luotettavat televiestintäpalveluiden tarjoajat yhteisiä teleneuvotteluita varten, SWIFT, Reuters ja Internet). Global 2000 luo protokollia löytääkseen kunkin laitoksen kahden- tai monenväliseen viestintään soveltuvat yhteyspisteet. Nämä yritysten väliset rajatylittävät viestintäkanavat ovat alalla aivan uusia ja ainutlaatuisia. Lisätestejä voidaan tehdä vuosituhannen vaihteessa. Pankkialalla tunnustetaan, että jotkin vuoteen 2000 liittyvän tietokoneongelman aiheuttamat häiriöt ovat väistämättömiä, erityisesti sellaiset ongelmat, joita ei ole ehkä havaittu testeissä, vaikka ne olisivatkin olleet perusteellisia. Monet pankit harkitsevatkin mahdollisuutta järjestää "oikeita testejä" tammikuun ensimmäisenä viikonloppuna (maksujärjestelmäalalla ei ole tätä vaihtoehtoa). Ylimääräisiä vapaapäiviä. Euroopan keskuspankkijärjestelmä on päättänyt, että 31. joulukuuta 1999 julistetaan vapaapäiväksi, jotta keskus- ja liikepankeilla olisi kolme kokonaista päivää toteuttaa viimeiset vuosi 2000 -valmistelunsa. EKP on myös päättänyt sulkea TARGET-järjestelmän tuona päivänä. 7.3.2 Maksujärjestelmät: tavalliseen tapaan vuosituhannen vaihteessa Maksujärjestelmien täytyy olla valmiina ajoissa& Toisin kuin muiden rahoituspalveluiden, maksujärjestelmien täytyy olla käytössä heti ensi vuosituhannen alusta alkaen. Maksujärjestelmillä ei ole samaa "armonaikaa" kuin muilla aloilla, joten ne eivät voi sulkea tai vähentää toimintojaan eivätkä testata järjestelmiään ensi vuosituhannen ympäristössä kolmena vapaapäivänä 31.12.1999, 1.1.2000 ja 2.1.2000. Maksujärjestelmien osalta onkin tehty arviointeja, testejä ja varasuunnitelmia jo jonkin aikaa. Toukokuussa 1999 tehty VISA-tutkimus osoitti, että yli 90 % dollareilla tapahtuvasta VISA-maksuliikenteestä jää vuosituhannen vaihteen vaikutusten ulkopuolelle. Vain 10 % jäsenlaitoksista sijaitsee maissa, joiden katsotaan olevan heikommin valmistautuneita. &vaikka monimutkainen riippuvuusketju vaikuttaakin yleiseen valmiuteen. Maksujärjestelmien yleinen vuosi 2000 -valmius ei silti ole riippuvainen vain alan toimijoiden valmiudesta (niiden sisäiset järjestelmät ovat yleensä vuosi 2000 -yhteensopivia). Se on riippuvainen myös rahoitusinfrastruktuurin (vuosi 2000 -yhteensopiva), pankkien (pankkijärjestelmien toimijoiden välittömät asiakkaat) ja kauppiaiden valmiudesta (ja maksupäätteiden toimittajista, sillä kauppiaat ovat pankkien vähittäismaksujärjestelmien asiakkaita) sekä televiestinnän ja sähkön toimittajista. Maksujärjestelmien toimijoiden, kuten VISA:n ja Europay:n, täytyy näin ollen arvioida jäsenensä sekä henkilökohtaisen valmiuden että maan yleisen valmiuden perusteella. Luottokorttialan tärkeimmät toimijat ovat lisäksi tehneet sopimuksia tarkkailijaverkon luomisesta tietojen vaihtoa ja seurantaa varten (30 henkeä kautta Euroopan). Useimmiten EU:n korttioperaattorien varasuunnitelmien perustana on mahdollinen 5 päivää kestävä sähkö- ja televiestintäkatko, joka vaikuttaisi 5-10 %:iin Euroopan rahoitustapahtumista (1 %:iin Yhdysvalloissa), vaikka tilanne saattaakin vaihdella huomattavasti eri maissa. Korttioperaattorit arvioivat jäsentensä valmiutta. Korttioperaattorit saavat vuosi 2000 -tietoja useista lähteistä ja myös jäsenille lähetetyistä arviointikyselyistä. Valtaosa arvelee saavansa valmiusarviointinsa päätökseen syyskuuhun mennessä, jolloin varotoimenpiteisiin, kuten sakkoihin tai lupien epäämiseen, voitaisiin ryhtyä syksyllä. Operaattorit ovat viimeistelleet omat järjestelmänsä ja varasuunnitelmansa. Ne keskittyvät nyt "tapahtumien hallintaan" tai "vuosituhannen vaihteeseen" - 5 päivän hallintaan joulukuun 31. päivän 1999 jälkeen. 7.3.3 Tukkumaksujärjestelmät ja infrastruktuurin tarjoajat Valtaosa SWIFTin käyttäjistä on tehnyt testejä. SWIFT-asiakkaiden pääperiaatteena ovat pakolliset testit. Pakolliset testit eivät ole aivan kattavia: 5 100 asiakasta on liittänyt järjestelmänsä pakollisiin testeihin, mikä on vain 70 % koko asiakaskunnasta mutta noin 94 % SWIFT-maksuliikenteestä. Muiden rahoituslaitosten ei ole pakko osallistua tukkumaksujärjestelmien testaukseen. SWIFT on kuitenkin varta vasten luonut infrastruktuurin auttamaan niitä, jotka haluavat tehdä vapaaehtoisia testejä. Vapaaehtoisissa testeissä on ollut huomattava määrä osallistujia, vaikkakin vähemmän kuin pakollisissa testeissä, joten niiltä, jotka eivät ole vielä osallistuneet kahden- ja monenvälisiin testeihin, odotetaan toimia. Testit pitäisi saada päätökseen syyskuuhun mennessä. 7.3.4 Arvopaperiala: joustava lähestymistapa tietojenvaihtoon Arvopaperiyhtiöt toteuttavat käytännön toimia riskien vähentämiseksi. Arvopaperikaupan käytäntöjen osalta Global 2000 odottaa toimijoiden muuttavan tiettyjä kaupassa käytettäviä vakioasiakirjoja. Se esittää, että alan toiminta rajoitettaisiin vuosituhannen vaihteen viikonloppuna välttämättömiin käsittely- ja selvitystoimintoihin siltä osin kuin se on mahdollista ja käytännöllistä, niin ettei toiminnan vähentäminen haittaa tavallisia markkinatoimintoja tai vaikuta markkinoiden maksukykyyn. 7.3.5 Vakuutusala: laajempi vuosi 2000 -riskien arviointi Vakuutusalalla tarkastellaan vuosi 2000 -ongelman mahdollista vaikutusta& Vakuutusalalla on analysoitu erittäin tarkasti vuosituhannen vaihteen vaikutus asiakkaisiin, erityisesti yrityksiin, ja korvausvaatimusten määrän lisääntymisestä aiheutuvat lisäkustannukset. Vuosituhannen vaihteella odotetaan olevan makrotaloudellisia seurauksia, jotka johtuvat liiketoiminnan häiriöistä tai siitä, että häiriöt aiheuttavat rahallisia tappioita, joita yritykset yrittävät saada takaisin nostamalla kanteita kumppaneitaan ja palveluiden tarjoajia vastaan. Vaikutus on todennäköisesti kolmivaiheinen, ja ensimmäinen vaihe on vuonna 2000. Aluksi yritykset turvautuvat vahinkovakuutussopimuksiin ja toissijaisesti vahingonkorvauskanteisiin. Omaisuusvahingot johtavat korvausvaatimusten määrän lisääntymiseen, kun niiden uhrit haluavat vakuutusyhtiöiden korvaavan vahingot tavallisten vahinkovakuutussopimustensa puitteissa. &ja varaudutaan korvausvaatimusten määrän tuntuvaan kasvuun. Pelkästään Ranskan vakuutusyhtiöt odottavat korvausvaatimusten määrän lisääntyvän jopa 70 000:lla. Ne ovat tehneet asiakkailleen selväksi, että näiden täytyy todistaa ryhtyneensä kaikkiin tarvittaviin toimiin suojautuakseen vuosi 2000 -riskeiltä (niin sanottu "due diligence" -periaate). Ranskan vakuutusyhtiöt ovat perustaneet yhteisen teknisen foorumin, jossa vahinkovakuutusyhtiöille annetaan tarvittavat tiedot tiettyjen vuosi 2000 -ongelmaan liittyvien korvausvaatimusten yksilöimiseksi ja tekninen selitys siihen, miksi vuosi 2000 -ongelma oli täysin tai osittain syynä johonkin vahinkoon, sekä tiedot vakuutetun yhtiön vuosi 2000 -hankkeen laadun analysoimiseksi. Lisäksi vahingonkorvauskanteiden ensimmäinen vaihe alkaa vuoden 2000 kuluessa. Vuosi 2000 -ongelmaan liittyvien oikeusseuraamusten toinen ja kolmas vaihe on vuosina 2001 ja 2002, jolloin kanteet johtavat valituksiin ja vastavalituksiin. Sarjakorvausvaatimukset johtavat todennäköisesti myös erityisiin oikeudenkäynteihin vuosina 2001 ja 2002. EU:ssa ei ole yhdenmukaista lähestymistapaa: Yhdistyneen kuningaskunnan vakuutusalalla pelätään niin ikään korvausvaatimuksia vuosi 2000 -ongelman aiheuttamien häiriöiden takia, vaikka se onkin tiedottanut asiakkailleen, ettei se korvaa näin ennustettavissa olevan ongelman aiheuttamia vahinkoja. Yhdistyneen kuningaskunnan vakuutusala teetti alan järjestössä ABI:ssä raportin, jonka tuloksena syntyi joukko sopimuksiin sisällytettäviä mallivaraumia, joiden avulla vakuutusyhtiöt voivat selventää suhtautumistaan ongelmaan. Joka tapauksessa korvausvaatimusten ratkaisu saattaa lopulta olla erilainen kuin mitä yhtiöt nykyisin neuvovat asiakkailleen. &jotkin maat korvaavat vuosi 2000 -ongelman aiheuttamat vahingot, toiset eivät. Alankomaissa vuosituhannen vaihteen riskit rajataan pois useimmista uudistussopimuksista. Erityisiä riskejä varten on perustettu 500 miljoonan euron hätärahasto niitä vakuutuksenottajia varten, jotka voivat todistaa noudattaneensa "due diligence" -periaatetta ongelman ratkaisemisessa. Myös italialaiset vakuutusyhtiöt ottavat käyttöön uusia sopimuksia, joissa on erityisiä varaumia vuosi 2000 -riskien rajaamiseksi pois erityisesti yleisen siviilioikeudellisen korvausvastuun (ammatinharjoitus ja tuotepolitiikka), muiden tavaravahinkojen, liikenteen ja tulipalon osalta. Oikeustapausten määrän lisääntyminen vuosi 2000 -ongelman takia on vakava huolenaihe EU:ssa. Oikeudelliseen ympäristöön EU:ssa ja muualla liittyy jonkin verran epävarmuutta, eikä vuosi 2000 -ongelman mahdollista vaikutusta voida tarkasti arvioida. Oikeustapausten määrän lisääntyminen EU:ssa vuosituhannen vaihteen takia on näin ollen vakava huolenaihe monelle vakuutusyhtiölle. Häiriöistä johtuvia korvausvaatimuksia jätetään todennäköisesti sekä tavallisten vakuutussopimusten puitteissa että niiden ulkopuolella. Kun yritykset pystyvät tietyissä tapauksissa osoittamaan, että ne ovat kaikin mahdollisin tavoin pyrkineet suojautumaan sisäisesti vuosi 2000 -ongelman aiheuttamilta häiriöiltä tai virhetoiminnoilta, vakuutusyhtiö korvaa häiriöistä ja virhetoiminnoista aiheutuvat vakavat vahingot. Joka tapauksessa paremmin valmistautuneet yritykset ja niiden vakuutusyhtiöt pyrkivät hakemaan korvauksia ulkopuolisilta tahoilta. Tämän vastuuketjun kustannukset on arvioitu maailmanlaajuisesti sadoiksi miljardeiksi dollareiksi. Mikäli rajallinen määrä toimijoita (erityisesti sirujen, ohjelmistojen ja laitteistojen toimittajia) todetaan vastuuketjun alkupääksi, se voi johtaa tilanteeseen, jossa tämä vähäinen määrä yrityksiä joutuu kattamaan kokonaistappiot ja niiden vakuutussopimukset kattavat vain osan niiden korvausvastuusta. Tällaista tilannetta ei selvästikään voida hyväksyä, ja se saattaisi tilapäisesti heikentää talouksia. 7.4 Komission toiminta rahoituspalveluiden alalla EU:n valvontaelimet tapaavat säännöllisesti Euroopan komission järjestämissä komiteoissa keskustellakseen vuosi 2000 -kysymyksistä. Pankkialan neuvoa-antavan komitean valvontaelimet valvovat edelleen EU:n valmisteluita& Pankkitoiminnan osalta alan neuvoa-antava komitea kokoontui useita kertoja vuonna 1999 ja kokoontuu jälleen syyskuussa. Vaikka pankkialan neuvoa-antava komitea totesi maaliskuussa 1998, että vuosi 2000 -kysymys kuuluu pääasiassa kansallisten valvontaviranomaisten toimivaltaan, se päätti edistää tietoisuuden lisäämistä asiasta ja helpottaa kansallisten valvontaelinten välistä yhteistyötä. EU:n valvontaelimet tarkastelevat pankkialan neuvoa-antavan komitean kokouksissa sen vuosi 2000 -valmiutta. "Groupe de Contact" on asiaa käsittelevä valvontaelinten elin. Pankkialan neuvoa-antava komitea saa siltä tietoja asiasta säännöllisesti. Esimerkiksi maaliskuussa pankkialan neuvoa-antava komitea keskusteli tilanneraportista, jossa käsiteltiin vuosituhannen vaihteeseen liittyviä käytännön toimia ja kysymyksiä valvontaelimissä. "Groupe de Contact": in tehtävänä on myös laatia vuosi 2000 -asiantuntijoiden yhteystietoluettelo valvontaelinten auttamiseksi ja niiden yhteistyön lujittamiseksi hätätilanteissa. EU:n valvontaelimet ovat yleisesti ottaen tyytyväisiä pankkien valmiustasoon. Niiden päähuolenaiheina ovat kollegoiden, kuten julkisen sektorin ja laitosten, valmius ja varasuunnitelmat. EU:n toimivaltaisten viranomaisten välisen koordinoinnin tasoa pidetään tyydyttävänä. Myös vakuutusalalla on pidetty komiteakokouksia, ja seuraava kokous on syyskuussa. Huhtikuussa vakuutuskomitean keskusteluissa korostettiin maiden erilaisia lähestymistapoja. &ja vakuutusalan valvontaelimet ovat tietoisia jäsenvaltioiden erilaisista lähestymistavoista. Ranskassa vahinkovakuutusyhtiöt ovat perustaneet järjestön nimeltä "Coordination An 2000". Vakuutusyhtiöt jakavat yritysasiakkailleen yleisluonteista tietoa kiinnittääkseen näiden huomion riskeihin, jotka liittyvät sekä sisäisiin järjestelmiin että oikeudenkäyntikustannusten mahdolliseen lisääntymiseen. Viimeaikaiset tapaukset Ranskassa ovat viitanneet siihen, että oikeuskäytäntö suosii nyt enemmän kuluttajia kuin vakuutusyhtiöitä. Ranskan hallitus antoi asetuksen, joka velvoittaa rahoituspalveluiden tarjoajat tiedottamaan johtokunnalle pitkin vuotta 1999 vuosi 2000 -valmiudestaan. Samalla budjettilaki on suosinut Ranskan vakuutusyhtiöitä sallimalla näiden varautua korvausvaatimusten mahdolliseen lisääntymiseen tulevaisuudessa. Kaikki Saksan vakuutusalan yritykset ovat vastanneet vuonna 1998 tehtyyn kyselyyn. Kysely on innostanut vakuutusyhtiöitä varautumaan yhä paremmin vuosi 2000 -ongelmaan liittyviin riskeihin. Saksan vakuutusyhtiöt eivät ole sisällyttäneet sopimuksiinsa varaumia vuosi 2000 -ongelman varalta. Ruotsin vakuutusalan valvontaviranomainen antaa hallitukselle puolivuosittain yksityiskohtaisen raportin alan vuosi 2000 -valmiudesta. Valvontaviranomaiset ovat myös vastuussa tutustumiskäynneistä ja ovat tutustuneet lähes puoleen Ruotsin vakuutusyhtiöistä. Itävallan kansalliset viranomaiset ovat huolissaan etenkin korvausvastuusta vuosi 2000 -ongelmaan liittyvissä sairaalaonnettomuuksissa. Italiassa vakuutusala on etusijalla kansallisessa vuosi 2000 -komiteassa, jossa tilapäinen alakomitea kokoontuu kuukausittain analysoidakseen alan kehitystä. 8 VESI Myös vesialalla kehitetään varasuunnitelmia& Veden tuotanto ja jakelu voidaan yleensä hoitaa manuaalisesti ilman tietotekniikkapohjaisia ohjausjärjestelmiä. Vesialalla laaditaan varasuunnitelmia samoin kuin muilla infrastruktuurialoilla. Varastot ovat täysiä. Henkilöstöä lisätään ja sille annetaan lisäkoulutusta manuaalisten toimintojen varalta. Varavoimaa käytetään, mikäli energian saannissa ilmenee häiriöitä. Kreikassa suunnitellaan, että henkilöstön käyttöön annettaisiin erilaisia televiestintälaitteita, jotka ovat vesihuoltoverkon kriittisissä solmukohdissa ja joiden avulla voidaan toimia nopeasti ja tehokkaasti. &mutta tietoja on edelleenkin vaikea saada. Useat maat raportoivat, että vesihuolto ja jäteveden käsittely olivat yksi niistä aloista, joista oli kaikkein vaikeinta saada tietoja, vaikka niiden mukaan tähän alaan liittyikin joitakin riskejä. Tietoja on vaikea saada lähinnä siksi, että näitä palveluita tarjoaa suuri määrä pieniä paikallisia yrityksiä: yleensä tuhansia maata kohti. 9 KOMISSION TOIMINTA 9.1 Sisäinen tilanne Komission aloitteet jatkuvat,... Komissio toteuttaa edelleenkin aktiivisesti tiedonannossaan KOM(98)102 ilmoittamiaan aloitteita. ...etusijalla ovat sisäiset järjestelmät... Tärkeysjärjestyksessä etusijalla on sen omien järjestelmien ja tuotteiden saattaminen vuosi 2000 -yhteensopiviksi. Edistystä tässä työssä seurataan säännöllisesti järjestettävissä kokouksissa, joissa on mukana pääsihteeri ja pääjohtajia. Seurannasta vastaa organisointi- ja johtotehtävien koordinointiryhmä. ...ja työssä on edistytty hyvin. Kaikkia komission pääosastoja on vuodesta 1996 lähtien pyydetty sisällyttämään vuotuiseen tietopalvelusuunnitelmaansa erityinen suunnitelma tietojärjestelmien saattamiseksi vuoden 2000 tasalle, ja nämä suunnitelmat on budjettivaroja jaettaessa asetettu etusijalle. Noin 67 % komission strategisesti tärkeistä tietojärjestelmistä on jo vuosi 2000 -yhteensopivia tai niitä korvataan yhteensopivilla järjestelmillä, 32 % on paraikaa muutostöiden kohteena ja loppujen 1 %:n osalta asiaa selvitetään. Päästä-päähän-testit on toteutettu... Erityisen tärkeänä pidetään, että meneillään oleva työ sellaisten toiminnan kannalta ratkaisevien järjestelmien mukauttamiseksi, jotka eivät vielä ole vuosi 2000 -yhteensopivia, saadaan päätökseen ajoissa. Järjestelmien perustana olevan infrastruktuurin (laitteistojen, käyttöjärjestelmäohjelmistojen, ulkopuolisten ohjelmistojen) tarkistamisessa on edetty pitkälle, ja se saadaan ajoissa yhteensopivaksi. Pääosastoilla on toteutettu useita yksittäisiä testejä sekä komission laajuinen koko järjestelmän kattava testi. Koko järjestelmän testauksessa on varmennettu, että hallintoon, rahoitukseen, tilastoihin, asiakirjoihin ja toimistoihin liittyvä tietovirta on vaatimusten mukaista. Testissä ei tullut ilmi merkittäviä, vielä ratkaisematta olevia ongelmia. Lisätestejä suunnitellaan kansallisten hallintoviranomaisten välisille tulli- ja maatalousalan tietojärjestelmille. ...ja muita kuin tietotekniikkaan liittyviä asioita tarkastellaan. Komissiossa meneillään olevia vuosi 2000 -toimia valvoo komission yksiköiden välinen ryhmä, jota johtaa pääsihteeri ja jossa on edustajia kaikista pääosastoista. Sen tehtäviin kuuluvat lähinnä muut kuin tietotekniikkaan liittyvät asiat, kuten varasuunnitelmien koordinointi keskeisten palveluiden jatkuvuuden turvaamiseksi, tuotteiden, sopimusten ja velvoitteiden oikeudellinen tarkastus, yleiset infrastruktuuriasiat (kuten rakennukset, turvajärjestelmät, hissit ja kaikki näihin liittyvät laitteet) ja komission henkilöstölle ja yleisölle suunnatut tiedotuskampanjat. Muiden EU:n toimielinten osalta voidaan mainita, että toimielinten välinen tietotekniikkakomitea (CII) koordinoi vuosi 2000 -ongelmaan liittyviä toimia varmistaakseen, että lähestymistapa on yhtenäinen. Lisäksi EU:n tietojärjestelmien saattamisesta vuosi 2000 -yhteensopiviksi on keskusteltu komission järjestämässä jäsenvaltioiden symposiumissa sekä komission ja Portugalin hallituksen yhteisessä konferenssissa. Vastaavanlaisia toimia on suunnitteilla muiden jäsenvaltioiden kanssa sekä pk-yrityksiä silmällä pitäen. 9.2 Ulkoinen toiminta Rajatylittäviä ja monialaisia kysymyksiä käsiteltiin EU:n tärkeillä infrastruktuurialoilla. Komissio järjesti 19.-20. huhtikuuta Brysselissä EU:n tärkeiden infrastruktuurialojen kokouksen, jossa painotettiin monikansallisia ja -alaisia vuosi 2000 -kysymyksiä. Kokoukseen osallistuneet yli 150 kansallista vuosi 2000 -koordinointielintä, sääntelyelintä ja sekä kansainvälisten järjestöjen että alan edustajaa vaihtoi tietoja edistymisestään ja lentoliikenne-, meriliikenne-, sähkö-, kaasu-, televiestintä- ja ydinvoima-alaan liittyvistä huolenaiheista. Kaikki osallistujat osoittivat halunsa varmistaa liiketoiminnan jatkumisen tavalliseen tapaan vuosituhannen vaihteessa. Toimialajärjestöt: · antavat jäsenilleen suuntaviivoja ja yhteisiä tietokantoja, · tarjoavat foorumeita jäsenten väliselle tietojenvaihdolle, · kehittävät strategioita alakohtaisia varasuunnitelmia varten ja toteuttavat niitä. Tarvetta edistää parempaa yhteydenpitoa eri infrastruktuurialojen välillä paikallisella, kansallisella ja kansainvälisellä tasolla pidettiin keskeisenä asiana. Sektorien välisessä koordinoinnissa täytyy ottaa huomioon mm. seuraavat seikat: · asiakkaiden käyttäytymisen ja alakohtaisen kysynnän ennustaminen, · edistymistä ja suunnitelmia koskevien kokonaistietojen antaminen yleisön käyttöön, · painopistealueista ja varatoimenpiteistä sopiminen tärkeimmissä palveluissa ilmenevien odottamattomien häiriöiden varalta. On olemassa tarve lisätä viestintää ja tietojenvaihtoa. Sääntelyviranomaisten ja muiden järjestöjen täytyy pian tehdä erittäin vaikeita päätöksiä yksittäisten yritysten toiminnan jatkumisen sallimisesta. On siis olemassa myös tarve lisätä yhteistyötä, toimia yhteisten strategioiden ja kriteerien pohjalta sekä jakaa tietoja, joiden perusteella tällaisia päätöksiä voidaan tehdä. Useat sektorit ovat riippuvaisia unionin ulkopuolisten maiden palveluiden tai toimitusten jatkuvuudesta. Ydinturvallisuuskokouksessa keskityttiin mahdollisiin turvallisuusongelmiin Keski- ja Itä-Euroopan maissa sekä uusissa itsenäisissä valtioissa. Yhteyksien tiivistämiseen ja, mikäli mahdollista, avunantoon on kiinnitettävä entistä enemmän huomiota. Seurantakokousta suunnitellaan syksyksi. Syyskuussa pidetään seurantakokous, jossa tarkastellaan edellä käsiteltyjen EU:n tärkeimpien infrastruktuurialojen vuosi 2000 -valmisteluiden edistymistä. Siellä tutkitaan myös lähemmin muita tärkeitä aloja: rautatieliikennettä, rahoitusalaa ja jakeluketjuja (erityisesti elintarvikkeita ja lääkkeitä, rahtausta ja myös tullikysymyksiä). Lopuksi siellä analysoidaan kahta kysymystä, jotka vaativat lisähuomiota vuodenvaihteen lähestyessä: yleisön tiedottamista ja varasuunnitelmien laatimista. Kuten aiemmin, keskusteluissa keskitytään rajatylittäviin kysymyksiin, joihin kuuluvat EU:n ulkopuoliset naapurimaat, sekä eri aloille ulottuviin riippuvuuksiin. Työryhmä pohtii, miten voidaan parhaiten koordinoida toimintaa näillä alueilla, tehdä tehokasta yhteistyötä riskien pienentämiseksi ja parantaa yhteydenpitoa kansainvälisesti ja alojen välillä vuosituhannen vaihteessa. Myös jäsenvaltioiden väestönsuojelu-viranomaiset vaihtavat suunnitelmia. Kesäkuun alussa pidettiin vuosi 2000 -työryhmän kokous, jossa olivat mukana jäsenvaltioiden väestönsuojeluviranomaiset. Vuosituhannen vaihdetta vietetään vuoden 1999 lopussa oletettavasti runsaslukuisammin ja laajemmin kuin yleensä, joten palo- ja pelastusviranomaisten ja hätäpalveluiden odotetaan olevan paljon työllistetympiä, jopa ylikuormitettuja. Tämä onkin otettava huomioon valmisteluissa. Esimerkiksi joissakin kaupungeissa palokunnat aikovat varautua tulipalojen määrän tuntuvaan kasvuun, mahdollisesti kaksinkertaiseen määrään normaaliin vuodenvaihteeseen verrattuna. Kaikki viranomaistahot kunnista keskushallintoon asti pyrkivät varmistamaan talouden jatkuvan ja luotettavan toiminnan. Järjestelmä perustuu useisiin jo olemassa oleviin varasuunnitelmiin, jotka on kehitetty eri vaaratilanteisiin, ja näitä suunnitelmia tarkistetaan vuosi 2000 -ongelman aiheuttamien mahdollisten lisähankaluuksien varalta. Mahdollisia ongelma-alueita on yksilöity. Keskeisenä huolenaiheena on saapuvia ja lähteviä hälytyksiä käsittelevien tietotekniikkajärjestelmien vuosi 2000 -yhteensopivuus. Useimpien teknisten järjestelmien arvellaan joka tapauksessa toimivan, mutta joissakin järjestelmien välisissä yhteyksissä voi olla häiriöitä. Lisäksi monien rajapintojen toiminta on epävarmaa, eikä sitä voida testata. Mahdollinen lämmitysjärjestelmien häiriö voisi vaikuttaa eniten väestöön ja pelastushenkilöstön saatavuuteen. Televiestintä on toinen ongelma-alue, ja parhaillaan luodaankin rinnakkaisverkkoja, tehdään lisätestejä ja hankitaan lisähenkilöstöä. Lisäksi mainittiin kemiantehtaiden ja ydinvoimaloiden mahdolliset ongelmat sekä väärät hälytykset. Kriisiskenaarioihin ei uskota, mutta vuosi 2000 -ongelma voi vaikeuttaa normaaleja lomapäivien hätätilanteita. Varasuunnitelmien laatijoita varoitetaan yleensä uskomasta "tuomiopäivän skenaarioon", mutta suunnitelmia täytyy testata, mukauttaa ja viimeistellä odottamattomien häiriöiden varalta, sillä ne voivat aiheuttaa ketjureaktion. Alankomaissa on hallintoviranomaisten tasolla perustettu erityinen toimikunta koordinoimaan hätäpalveluiden työtä paikallisella ja kansallisella tasolla. Jotta eri viranomaisten suunnitelmat olisivat yhdenmukaisempia, hätäpalveluita ja paikallisviranomaisia varten on julkistettu viiteskenaario. Sen perustana on pahin mahdollinen tilanne, jossa sähkönsaanti keskeytyy enintään 8 tunniksi uudenvuodenaattona keskiyöstä alkaen. Ensin aktivoidaan paikalliset varasuunnitelmat, ja toiminta laajenee asteittain. Tältä osin yhtenä vaikeutena on varmistaa se, että eri ministeriöiden välinen viestintä on tehokasta. Kansalaisia pyritään informoimaan kaikilla tasoilla. Tiedotusvälineitä käytetään apuna hätätilanteessa. EU:ssa perustetaan vuosi 2000 -kysymyksiä käsittelevä korkean tason työryhmä. Kesäkuussa Kölnissä pidetyssä Eurooppa-neuvostossa komissiota pyydettiin "&kutsumaan koolle korkean tason työryhmä, joka voi tehdä ehdotuksia Euroopan unionissa mahdollisesti tarvittaviksi strategisiksi päätöksiksi, joilla varmistetaan keskeisten infrastruktuurialojen kitkaton toiminta vuosituhannen vaihtumisen yhteydessä syntyvistä mahdollisista tietotekniikkaongelmista huolimatta". EU:n vuosi 2000 -kysymyksiä käsittelevän korkean tason työryhmän ensimmäinen kokous pidettiin heinäkuussa. Työryhmä koostuu lähinnä EU:n kansallisista vuosi 2000 -koordinointielimistä, ja se seuraa tilannetta tiiviisti kokoontumalla ainakin kerran kuukaudessa loppuvuonna 1999. 10 PÄÄTELMÄT Vuoden 1999 edetessä vuosi 2000 -ongelmaa koskevassa tilanteessa ja siihen liittyvissä näkökohdissa tapahtuu edelleen nopeaa kehitystä. Jotkin toimijat ovat valmiita, ja yksityiskohtaisia suunnitelmia on nyt saatavilla. Jotkin organisaatiot ovat nyt raportoineet saaneensa päätökseen vuosi 2000 -valmistelunsa, vaikka kyseessä ovatkin yleensä suuret yritykset. Joka tapauksessa valtaosa yrityksistä arvelee saavansa valmistelunsa päätökseen vasta syys- tai lokakuussa ja osa vieläkin myöhemmin. Varasuunnitelmien yksityiskohdat on nyt lyöty lukkoon, ja niiden koordinointi on tehostunut kaikkialla EU:ssa kaikkein kriittisimmillä aloilla. Edelleenkin on tuotu esille riippuvuus siitä, että ulkoiset toimittajat toimittavat ohjelmisto- tai laitteistopäivityksiä ajoissa. Monet yritykset raportoivat, että niiden oletus vuosi 2000 -valmiudesta perustuu yksinomaan toimittajien antamiin takuisiin, vaikka useiden maiden raporteissa on nimenomaan mainittu, että toimittajien väitteet eivät ole testattaessa pitäneet paikkaansa etenkään liikennealalla. Pk-yrityksillä on enää vain vähän aikaa toimia. Pk-yritysten tilanne huolestuttaa yhä enemmän, ja kaikki maat raportoivat, että pk-yrityksillä on taipumus olla jäljessä, mikä kertoo huolestuttavasta "katsotaan nyt" -asenteesta. Joissakin tapauksissa pk-yritykset saattavat tarjota infrastruktuuripalveluita, vaikkakin yleensä hyvin rajallisesti ja paikallisesti. On kuitenkin tärkeää välttää yleistyksiä sekä alakohtaisella että eurooppalaisella tasolla. Eräässä italialaisessa tutkimuksessa havaittiin äskettäin, että matkailualan yrityksistä 90 % oli tietoisia ongelmasta ja matkanjärjestäjistä 100 % yrityksen koosta riippumatta, minkä katsottiin johtuvan alan kansainvälisyydestä. Italiassa vain 30 %:ssa pk-yrityksistä on tietokoneita, kun taas Suomessa vain 10 %:ssa pk-yrityksistä ei käytetä tietokoneita. Huomio kiinnittyy vuosituhannen vaihteen suunnitelmiin. Vuoden 1999 ensimmäisellä neljänneksellä huomio kiinnittyi yleensä varasuunnitelmien laatimiseen, mutta nyt laaditaan erityisiä suunnitelmia itse vuosituhannen vaihdetta varten, johon kuuluvat paitsi 1. tammikuuta myös uuden vuoden ensimmäiset työpäivät. Itse asiassa monet organisaatiot arvelevat, että suurin paine kohdistuu vuoden 2000 ensimmäiseen työpäivään. Ennakkovaroitus-järjestelmiä koordinoidaan. Monia ennakkovaroitusjärjestelmiä ollaan luomassa alakohtaisesti, kansallisesti ja hallitusten välillä. Koska rahoitusalalla on kokemusta euron käyttöönotosta, jolloin virallisia tietojenvaihtoverkkoja ei käytetty niin kuin oli odotettu, on tärkeää tehdä testausajoja etukäteen. Tällaisista järjestelmistä on selviä etuja, mutta ne täytyy suunnitella huolellisesti, jotta oikeat tiedot saavuttavat oikeat henkilöt ajoissa. Monet organisaatiot perustavat "komentokeskuksia" tai "kriisiryhmiä". Lisähenkilöstöä mobilisoidaan, ja näyttäisi siltä, että harvat tietotekniikka-alan työntekijät voivat viettää vuodenvaihdetta kotonaan. Kun organisaatiot ja sektorit viimeistelevät nyt omia valmisteluitaan, saatavilla on yhä enemmän asiantuntemusta niitä varten, jotka ovat jääneet jälkeen. Tiedottaminen on todennäköisesti loppuvuoden päähuolenaiheena. Tiedottamisen kannalta heikoimmat sektorit ovat edelleen vesi- ja meriliikenne. Tähän voi olla syynä se, että näillä aloilla on suuri määrä pieniä toimijoita, monella sääntelyelimellä on toimivaltaa alan eri osa-alueilla eikä ylikansallisilla elimillä ole vuosi 2000 -ongelmaan liittyvää voimakasta koordinointitehtävää. Kansalaisten tiedottamista pitäisi joka tapauksessa parantaa kaikilla aloilla. Monet yritykset aliarvioivat edelleenkin paitsi tiedonpuutteen vaikutuksen yleisöön myös sen kokonaisvaikutuksen talouksiin niillä aloilla, joilla kansalaisten luottamus on erittäin tärkeää. Ellei viestintään kiinnitetä huomiota, se voi vaarantaa yritysten ja alojen aseman huolimatta siitä, että ongelman ratkaisemisessa on edistytty. Tiedottaminen tulee olemaan yhä tärkeämpää syksyllä. Ellei tietoja saada, tietotyhjiö täytetään harhaanjohtavilla, virheellisillä huhuilla ja oletuksilla, mistä on haittaa kaikille. 11 LIITE Seuraavassa on luettelo Internet-sivuista, jotka tarjoavat lisätietoja. Nämä Internet-sivut eivät kuulu Euroopan komission yksiköiden hallintaan, eikä komissio ole vastuussa niiden sisältämästä aineistosta. Valtioiden ja hallitusten tiedot: Alankomaat http://www.mp2000.nl/ (kansallinen sivu) http://www.pmo.nl/pmo/home.nsf (sisäministeriö: pk-yritysten sivu) Belgia http://y2000.fgov.be/ (kansallinen sivu) Espanja http://www.map.es/csi/2000.htm Irlanti http://www.irlgov.ie/ (hallitus) http://www.irlgov.ie/finance/y2k2.htm (rahoitusala) http://www.2000aware.ie/ (teollisuus) Islanti http://2000.stjr.is/ensk/index.html (kansallinen sivu) Italia http://www.comitatoanno2000.it/ (puheenjohtaja) Itävalta http://www.wifi.at/tub/2000/ (WIFI / Beratungsdienste) Kreikka http://www.year2000.gr Luxemburg http://www.crpht.lu/an2000 Norja http://www.aksjon2000.org/ (kansallinen sivu) http://odin.dep.no/aad/publ/aar2000/index.html (Arbeids -og administrasjons-departemented - AAD) Portugali http://www.missao-si.mct.pt/P2000/index1.html (kansallinen sivu) http://www.iapmei.pt/idex/informacao/ano2000.html (pk-yritykset) http://www.inst-informatica.pt/ANO2MIL/2mil001.htm http://www.min-plan.pt/menu/tforce/index.html http://www.2000-delegationen.gov.se/arbete/direktiv.htm Ranska http://www.premier.ministre.gouv.fr (pääministeri) http://www.an2000.gouv.fr (hallitus) http://www.industrie.gouv.fr/site/industrie/home/navi/page/industrie (teollisuus) http://www.justice.gouv.fr/publicat/an2000.htm (oikeuslaitos) http://www.defense.gouv.fr/sdsic/a2000/index.html (puolustus) http://www.equipement.gouv.fr/an2000/1000.htm (liikenne/logistiikka) http://www.education.gouv.fr/actu/an2000/plan.htm (koulutus) http://www.diplomatie.fr/actual/dossier/an2000.html (ulkoasiat) http://www.interieur.gouv.fr/an2000 (sisäasiat) http://www.agriculture.gouv.fr/index.html (maatalous) http://www.jeunesse-sports.gouv.fr/francais/misan2000/index.htm (nuoriso/urheilu) http://www.santé.gouv.fr/htm/pointsur/an2000/index.htm (terveys) http://www.2000-delegationen.gov.se/aktuellt/index_1.html (kansallinen sivu) Saksa http://www.iid.de/jahr2000/ http://www.kbst.bund.de/j2k/ (Koordinierungs- und Beratungsstelle der Bundesregierung für Informationstechnik in der Bundesverwaltung - KBSt) http://bmwi.gmd.de/y2k/ (vuosi 2000 -ongelma tietotekniikassa - liittohallituksen tilanneraportti) Suomi: http://www.vn.fi/vm/kehittaminen/tietohallinto/hko33.htm (rahoitusala) Sveitsi http://www.millennium.ch (kansallinen sivu) http://www.efd.admin.ch/aktuell/2000/index.htm (julkishallinto) Tanska http://www.fsk.dk/fsk/div/aar-2000/year2000.html (tutkimus ja tietotekniikka) Yhdistynyt kuningaskunta http://www.open.gov.uk/year2000 (suunnitelmat/valmius) http://www.bug2000.co.uk (infrastruktuurit - kaikkien arviointien tulokset löytyvät näiltä Internet-sivuilta) http://www.citu.gov.uk/y2000.htm (Year 2000 Team & Year 2000 Media Co-ordination unit) Energia-ala: Alankomaat http://www.energie2000.nl http://www.repsol.es/webrepsol/esp/inversor/efecto2000.htm http://www.miner.es Italia http://www.enel.it Luxemburg http://www.cegedel.lu http://www.statnett.no/y2k/index.html http://www.npd.no/y2k/ Ranska http://www.edf.fr (sähkö) http://www.gdf.fr (kaasu) http://www.stem.se/om_myndigheten/y2k.html http://www.fingrid.com http://www.neste.fi/konserni/2000/index.html http://www.gasum.fi/frindex_eng.htm http://www.erdgas.ch (kaasu) Lentoliikenne: Kansainvälinen http://www.icao.int/y2k/ (Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö ICAO) Belgia http://www.sabena.com/public/about/y2k.asp Kreikka http://www.olympic-airways.gr Ruotsi http://www.lfv.se/sakerhet/y2k/y2krs03.pdf Suomi http://www.ilmailulaitos.com/english/ Sveitsi http://www.atraxis.com Meriliikenne: Kansainvälinen http://www.ship2000.com (International Chamber of Shippingin (ICS), United Kingdom P&I Clubin ja Lloyd's Registerin yhteinen Internet-sivu) Kreikka http://www.yen.gr Norja http://www.rederi.no/no/bibliotek/y2k/ Ruotsi http://www.sjofartsverket.se/frameset.htm Rautatieliikenne: Kreikka http://www.ose.gr Ranska http:// www.sncf.fr http://www.ratp.fr Ruotsi http://www.banverket.se/framtiden/ar2000.htm Suomi http://www.rhk.fi/defeng.htm (Ratahallintokeskus) http://www.vr.fi (Valtionrautatiet) Sveitsi http://www.sbb.ch Maantieliikenne: Kreikka http://www.oasa.gr (Ateenan joukkoliikenneyhdistys) Ranska http://www.equipement.gouv.fr/an2000/1000.htm Televiestintäala: Kansainvälinen http://www.itu/y2k (yhteenvedot yksittäisten yritysten vastauksista kyselyihin löytyvät näiltä ITU:n Internet-sivuilta) Belgia http://www.belgacom.be/uk/about/operations/y2k/default.htm (teleoperaattori) http://www.mobistar.be/fr/new/Y2K.html (matkapuhelinoperaattori) Espanja http://www.sgc.mfom.es/efecto/efecto.htm Kreikka http://www.ote.gr (Kreikan televiestintäjärjestö) http://www.cosmote.gr/e_mainpage1.htm http://www.panafon.gr/en Luxemburg http://www.y2k.lu Norja http://www.telenor.no/bedrift/ar2000 Ranska http://www.france.telecom.fr Ruotsi http://www.pts.se/aktuellt/2000-rap.pdf Suomi http://www.sonera.fi/sijoittajatieto/year2000.html (Sonera Oyj) http://www.hpy.fi/yritys/vuosi2000 (Finnet Group) Sveitsi http://www.swisscom.com/2000ok Yhdistynyt kuningaskunta http://www.oftel.gov.uk/bug2000.htm Ydinenergia-ala: Kansainvälinen http://www.iaea.org/worldatom/program/y2k/ (Kansainvälinen atomienergiajärjestö) Ranska http://www.edf.fr/html/fr/an_2000/index.html Ruotsi http://www.ski.se/ Suomi http://www.stuk.fi Sveitsi http:// www.hsk.psi.ch/aktuel.html Yhdistynyt kuningaskunta http://www.snl.co.uk/be98/frame.pl5-loc=media/mn_factfiles_millenium.html (British Energy) Rahoitusala: Kansainvälinen http://www.bis.org/ongoing/index.htm (Kansainvälinen järjestelypankki) http://www.worldbank.org/y2k/ Alankomaat http://www.dnb.nl Belgia http://www.nbb.be/sg/e/geninfo/p25e.htm (kansallinen pankki) http://www.gbank.com/y2k.htm http://www.kbc.be/kbc2000/en/index_en.html Espanja http://www.cnmv.es/A2000/efecto2000.htm http://www.ipyme.org/inipyme/prog4.htm Italia http://www.bancaditalia.it http://www.cipa.it Kreikka http://www.hba.gr Norja http://www.finans.dep.no Portugali http://interbolsa.pt/index.htm Ranska http://www.afb.fr/pascfonb.htm http://www.paribas.com Ruotsi http://www.fi.se/fffs/1998/fs9818.htm Saksa http://www.bakred.de (Bundesaufsichtsamt für das Kreditwesen) http://www.bundesbank.de (Deutsche Bundesbank) http://www.bav-bund.de (Bundesaufsichtsamt für das Versicherungswesen) http://www.bawe.de (Bundesaufsichtsamt für den Wertpapierhandel) Suomi http://www.bof.fi (Suomen Pankki) http://www.rata.bof.fi/suomi/Faq/Faq.html (Rahoitustarkastus) http://www.hex.fi/y2k/index.html (Helsingin pörssi) Sveitsi http://www.swissbanking.org/e/Pages/swissbanking.htm Yhdistynyt kuningaskunta http://www.bba.org.uk (BBA:n tiedot Yhdistyneen kuningaskunnan rahoitusalan valmisteluista) http://www.bankofengland.co.uk (sisältää Bank of Englandin "Blue Bookin") Vesiala: Espanja http://www.mma.es/2000.htm Norja http://www.norvar.no Ranska http://www.generale-des-eaux.com http://www.suez-lyonnaise-eaux.fr http:// www.bouygues.fr Ruotsi http://www.slv.se/vatten/index.htm Suomi http://www.vvy.fi Tanska http://www.dkvand.dk/index1.htm http://www.kl.dk/siab.asp-o_id=1869 ________________________