EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 14.12.2020 COM(2020) 807 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE IFRS-säätiön, EFRAGin ja PIOBin toiminnasta vuonna 2019













1.Kertomuksen tarkoitus ja laajuus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 258/2014 , sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) 2017/827 , mukaisesti Euroopan unioni yhteisrahoittaa seuraavaa kolmea tilinpäätösraportoinnin ja tilintarkastuksen alalla toimivaa organisaatiota: kansainvälisten tilinpäätösstandardien säätiö (IFRS-säätiö), Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antava ryhmä (EFRAG) ja julkisen edun valvontalautakunta (PIOB). Yhteisrahoitusohjelma toteutetaan toiminta-avustuksina. Tämän, asetuksen 9 artiklan 3 kohdassa edellytetyn, kertomuksen tarkoituksena on raportoida näiden kolmen elimen toiminnan kehityksestä vuonna 2019. Tiettyjä vuonna 2020 sattuneita tapahtumia käsitellään kuitenkin myös aina, kun sitä pidetään hyödyllisenä tämän kertomuksen kannalta (esim. uudet haasteet, jotka ovat nousseet esiin osana kestävän kasvun rahoitusta koskevaa eurooppalaista toimintasuunnitelmaa (2018) tai covid-19-pandemian yhteydessä). Stolojanin mietinnön jatkotoimenpiteenä ja kuten asetuksen (EU) N:o 258/2014 johdanto-osan 9 kappaleessa edellytetään, kertomus sisältää myös komission arvion näiden kolmen elimen hallinnosta erityisesti eturistiriitojen välttämisen, avoimuuden, asiantuntijoiden monipuolisuuden, rahoituksen monipuolisuuden, julkisen vastuuvelvollisuuden ja asiakirjojen julkisen saatavuuden osalta. 1.1.Kertomuksen rakenne Kertomuksen rakenne on seuraava: ·Osa 2: Kansainvälisten tilinpäätösstandardien säätiö (IFRS-säätiö) ‑osassa on yleiskatsaus IFRS-säätiön toimintaan ja sen hallintoon vuonna 2019 ·Osa 3: Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antava ryhmä (EFRAG) ‑osassa on yleiskatsaus EFRAGin toimintaan ja sen hallintoon vuonna 2019 ·Osa 4: Julkisen edun valvontalautakunta (PIOB) ‑osassa on yleiskatsaus PIOBin toimintaan ja sen hallintoon vuonna 2019 ·Osa 5: Päätelmät-osassa käsitellään rahoitusohjelman merkitystä. 2.Kansainvälisten tilinpäätösstandardien säätiö (IFRS-säätiö) 2.1.Yleiskatsaus IFRS-säätiön toimintaan 2.1.1.Standardien laadinta Kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja antava elin International Accounting Standards Board (IASB) saattoi syyskuussa 2019 päätökseen pankkien välisen koron (IBOR) uudistusta ja sen vaikutuksia tilinpäätösraportointiin koskevan hankkeen vaiheen 1 julkaisemalla muutoksia kansainväliseen tilinpäätösstandardiin IFRS 9 Rahoitusinstrumentit ja sen edeltäjään standardiin IAS 39 Rahoitusinstrumentit: kirjaaminen ja arvostaminen. Päätavoitteena oli käsitellä olemassa olevien suojaussuhteiden kirjanpitokäsittelyyn kohdistuvia seurauksia ennen viitekorkojen korvaamista. IASB julkaisi hankkeen vaiheen 2 elokuussa 2020. Vaiheen 2 tavoitteena on estää se, että IFRS-standardit aiheuttaisivat tarpeettomia kirjanpidollisia seurauksia erityisesti suojauslaskennalle viitekorkojen korvaamisen jälkeen. IASB valmisteli vuonna 2019 standardiin IFRS 17 Vakuutussopimukset muutoksia, jotka hyväksyttiin kesäkuussa 2020. Näiden muutosten tarkoituksena on vähentää täytäntöönpanokustannuksia ja auttaa yrityksiä raportoimaan sijoittajille ja muille tahoille IFRS 17:n soveltamisen tuloksista. Tässä yhteydessä IASB päätti siirtää IFRS 17:n soveltamispäivämäärää tammikuun 1. päivästä 2021 tammikuun 1. päivään 2023 ja pidentää vakuutusalalle myönnettyä standardin IFRS 9 Rahoitusinstrumentit mahdollista lykkäystä. Maaliskuussa 2020 alkanut covid-19-pandemia on johtanut kansanterveydelliseen hätätilaan ja talouden lukkiutumiseen monissa osissa maailmaa. Tämän seurauksena IASB ja sen henkilöstö alkoivat tukea sidosryhmiä vastaamalla covid-19:ään liittyviin kysymyksiin IFRS-standardien soveltamisesta, myöntämällä erityisiä kirjanpidollisia helpotuksia ja mukauttamalla IASB:n työsuunnitelmaa muun muassa lykkäämällä vähemmän kriittisiä kuulemisia. Yksi esimerkki näistä toimista on standardin IFRS 16 Vuokrasopimukset muuttaminen siten, että yhteisöjen on helpompi käsitellä covid-19:ään liittyviä vuokrahelpotuksia, kuten vuokrien lykkäyksiä ja tilapäisiä vuokrien alennuksia. Tämän kertomuksen liitteessä 1 on esitetty kattava kuvaus IASB:n standardisointitoiminnasta, mukaan lukien kansainvälisen tilinpäätöskysymysten tulkintakomitean (IFRIC) työ, sekä käynnissä olevista hyväksymismenettelyistä. Lisäksi IFRS-säätiö toteutti IFRS-taksonomian päivityksen, jossa otetaan huomioon uusien standardien ja muutosten vaikutukset. 2.1.2.Tutkimushankkeet

Vuosiksi 2017–2021 laaditun IASB:n työsuunnitelman tavoitteena on parantaa ja tukea olemassa olevia standardeja, edistää viestintää ja tukea täytäntöönpanoa. Vuonna 2019 IASB saattoi päätökseen parempaa viestintää koskevan hankkeensa yhteydessä käydyt tekniset keskustelut ja julkaisi joulukuussa tilinpäätöksen yleistä esittämistapaa ja esitettäviä tietoja koskevan standardiluonnoksen (General Presentation and Disclosures), jossa ehdotetaan parannuksia päälaskelmien rakenteeseen ja sisältöön, erityisesti tuloslaskelmaan. IASB jatkoi myös kaivannaistoimintaa koskevaa tutkimushanketta, jonka tarkoituksena on pohtia standardin IFRS 6 Mineraalivarantojen etsintä ja arviointi korvaamista. Liiketoimintojen yhdistämistä koskevan IFRS 3 ‑standardin täytäntöönpanon jälkeiseen tarkastukseen liittyvän seurannan osana IASB tutki myös mahdollisuuksia yksinkertaistaa liikearvon kirjanpitokäsittelyä ja parantaa kohdennetusti arvonalentumistestausta. Aihetta käsittelevä tausta-asiakirja julkaistiin vuoden 2020 ensimmäisellä neljänneksellä. Vuonna 2019 IASB aloitti täytäntöönpanon jälkeisen tarkastelun standardeista IFRS 10 Konsernitilinpäätös, IFRS 11 Yhteisjärjestelyt ja IFRS 12 Tilinpäätöksessä esitettävät tiedot osuuksista muissa yhteisöissä. 2.1.3.Pk-yritysten IFRS-standardin kattava tarkastelu IASB aloitti vuonna 2019 pk-yrityksiä koskevan IFRS-standardin (IFRS for SMEs) toisen kattavan tarkastelun, jonka tarkoituksena oli yhdenmukaistaa pk-IFRS-standardi täydellisten IFRS-standardien kanssa aiheuttamatta pk-yrityksille kohtuuttomia kustannuksia ja rasitteita. IASB julkaisi tammikuussa 2020 tähän liittyvän tietopyynnön. 2.2.Yleiset periaatteet, joiden mukaan uusia standardeja on kehitetty 2.2.1.Yleiset periaatteet IASB:n ja IFRICin standardien laatimista koskevat periaatteet esitetään menettelyiden asianmukaisuutta käsittelevässä käsikirjassa (Due Process Handbook). Sen soveltamista valvoo erityinen menettelyiden asianmukaisuutta valvova komitea (Due Process Oversight Committee, jäljempänä ’DPOC’). DPOC jatkoi vuonna 2019 menettelyiden asianmukaisuutta käsittelevän käsikirjan tarkistamista tavoitteenaan lisätä standardien tehokkuutta. Tarkistettu käsikirja julkaistiin elokuussa 2020. Yksi uusi periaate on, että IASB:llä tulisi jatkossa olla mahdollisuus julkaista selittävää aineistoa, jotta annetun standardin täytäntöönpanoa koskevia kysymyksiä voitaisiin käsitellä ennen soveltamisen alkamista. Tarkistetussa käsikirjassa todetaan kuitenkin, että IASB:n vaikutusanalyyseissa tulisi keskittyä tilinpäätösraportointia koskeviin parannuksiin ottaen huomioon täytäntöönpanokustannukset ja myös avoimuuden lisääntymisen vaikutukset rahoitusvakauteen. Siinä myös otetaan vaikutusanalyysit kauttaaltaan osaksi standardien laatimismenettelyä. Muutoksissa korostetaan tilinpäätösraportointia koskevien uusien vaatimusten laajempien taloudellisten vaikutusten osalta, että IASB voi tarvittaessa arvioida tiettyjä taloudellisia vaikutuksia, vaikka määrälliset arvioinnit eivät yleisesti ottaen ole käyttökelpoisia. Tarkistettu versio ei kaikilta osin vastaa odotuksia, jotka Euroopan komissio esitti valvontaelimen jäsenenä, sillä luonnos ei välttämättä kuro riittävästi umpeen kuilua IASB:n vaikutustenarvioinnin rajoitetun kohteen ja IAS-asetuksessa säädetyn Euroopan yleistä etua koskevan hyväksymiskriteerin välillä. 2.3.Hallinto, luotettavuus ja vastuuvelvollisuus 2.3.1.Yleiskatsaus IFRS-säätiö on Delawaren osavaltion (Yhdysvallat) yleisen yhtiölain mukainen voittoa tavoittelematon yhteisö ja toimii Yhdistyneessä kuningaskunnassa ulkomaisena yrityksenä. IFRS-säätiön hallinto muodostuu 22-jäsenisestä johtokunnasta, joka on yhteisesti vastuussa IASB:n toiminnan yleisestä valvonnasta ja nimityksistä. Johtokunta kokoontui vuonna 2019 kolme kertaa. Johtokunnan jäsenet nimitetään maantieteelliseen tasapuolisuuteen perustuen, ja valvontaelimen tulee hyväksyä nimitykset etukäteen. Järjestelyn tarkoituksena on tarjota yhteys julkisiin viranomaisiin. Euroopan komissio on valvontaelimen jäsen. Valvontaelin kokoontui kaksi kertaa vuonna 2019. IASB:ssä on 14 johtokunnan jäsenten nimittämää jäsentä, joihin myös sovelletaan maantieteellisen tasapuolisuuden vaatimuksia. IASB:n jäsenet nimitetään viiden vuoden toimikaudeksi, joka voidaan uusia kerran. IASB on vastuussa standardien laatimisesta. Vuonna 2019 se kokoontui 13 kertaa. Johtokunnan jäsenet nimittävät myös 14 jäsentä IFRICiin, joka tulkitsee IFRS-standardien soveltamista ja tarjoaa neuvontaa tilinpäätösraportointia koskevissa ongelmissa. Lisäksi IFRS:n neuvoa-antava neuvosto tarjoaa osallistumismahdollisuuden järjestöille ja yksityishenkilöille. Johtokunta nimittää myös neuvoston jäsenet ja ottaa sen näkemykset huomioon merkittäviä hankkeita koskevissa päätöksissä. 2.3.2.Avoimuutta koskevat säännöt Lähtökohtaisesti kaikki IASB:n ja IFRICin kokoukset ovat yleisölle avoimia. Kokousten asialistat julkaistaan etukäteen, ja kokouksia voi seurata verkkolähetyksenä. Avoimuusrekisterien osalta IFRS-säätiö otti elokuussa 2019 käyttöön rekisterin yhteyksistä sidosryhmiin IASB:n johtokunnan jäseniä varten. Rekisteri julkaistaan neljännesvuosittain IFRS-säätiön verkkosivustolla, ja siinä luetellaan tapaamiset sidosryhmien kanssa. Rekisteri julkaistiin ensimmäisen kerran joulukuussa 2019. 2.3.3.Sidosryhmien edustus Johtokunnan vuonna 2015 suorittaman, säätiön rakennetta ja tehokkuutta koskevan arvioinnin mukaan johtokunnan tulisi edustaa maailman pääomamarkkinoita ja maantieteellisen edustuksen tulisi olla tasapuolista, jotta Amerikan, Aasian ja Oseanian ja Euroopan edustus säilyy tasapainossa. IFRS-säätiön säännöissä edellytetään, että kuusi johtokunnan jäsentä nimitetään kultakin kolmelta alueelta, yksi jäsen Afrikasta ja kolme jäsentä miltä tahansa alueelta siten, että maantieteellinen edustus säilyy tasapainossa. Vastaavasti IASB:n johtokunnan jäsenten nimittämiskriteereissä edellytetään, että mainituilta kolmelta alueelta nimitetään neljä jäsentä kultakin, yksi jäsen Afrikasta ja yksi jäsen miltä tahansa alueelta.

IFRS-säätiön johtokuntaan nimettiin kolme uutta jäsentä 1. tammikuuta 2019 (Sarah J. Al Suhaimi [muut alueet], Suresh Kana [Afrikka] ja Kazyyuki Masu [Aasia-Oseania]), ja yksi jäsen nimitettiin uudelle toimikaudelle (Guillermo Babatz [Pohjois- ja Etelä-Amerikka]). IFRS:n neuvoa-antava neuvosto on joulukuun 31. päivästä 2019 alkaen muodostunut 51 järjestöstä ja 50 yksittäisestä jäsenestä. Euroopan komissio osallistuu tarkkailijana. Lisäksi Euroopan keskuspankki (EKP) ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (ESMA) ovat IFRS:n neuvoa-antavan neuvoston jäseniä. 2.3.4.Vastuuvelvollisuus Euroopan parlamenttia kohtaan Asetuksessa (EU) 2017/827 kehotetaan antamaan IFRS-standardien kehityksestä täysi selonteko Euroopan parlamentille. Vuotuinen Euroopan parlamentin talous- ja raha-asioiden valiokunnan, IASB:n puheenjohtaja Hoogervorstin sekä IFRS-säätiön johtokunnan puheenjohtaja Liikasen välinen näkemystenvaihto järjestettiin 26. helmikuuta 2019 ja 18. helmikuuta 2020. 2.3.5.Eturistiriitojen estäminen IFRS-säätiön johtokunnan jäsenet nimitetään kolmivuotiskaudeksi, joka voidaan uusia kerran, ja jäsenten täytyy sitoutua toimimaan yleisen edun mukaisesti. Tarkistettu eturistiriitojen estämistä koskeva käytäntö hyväksyttiin vuonna 2018 valvontaelimen pyynnöstä. Siinä otetaan käyttöön periaate, jonka mukaan johtokunnan ja valvontaelimen jäsenet eivät voi olla saman organisaation työntekijöitä. Siinä kuitenkin valtuutetaan johtokunnan puheenjohtaja poikkeamaan tästä periaatteesta poikkeuksellisissa olosuhteissa. Vain yksi IASB:n jäsen on osa-aikainen. Kokoaikaisten jäsenten tulee IFRS-säätiön perussäännön mukaisesti katkaista kaikki työsuhteensa ja kytköksensä, jotka voisivat vaikuttaa heidän riippumattomuuteensa. Tilapäiset siirrot muihin tehtäviin sekä oikeus palata entisen työnantajan palvelukseen ovat kiellettyjä. 2.3.6.Rahoituksen rakenne Vuonna 2019 IFRS-säätiö sai Euroopan unionin rahoitusta 4,7 miljoonaa euroa, joka muodostaa 20,7 prosenttia saadusta kokonaisrahoituksesta. IFRS-säätiön erittelyn mukaan EU oli suurin rahoittaja (19,8 prosenttia vuonna 2019) ennen kansainvälisiä tilintarkastusyrityksiä. Viime vuosien IFRS-säätiön rahoitusosuuksien laskusuuntaus jatkui myös vuonna 2019. Vuonna 2019 ilmoitettujen rahoitusosuuksien määrä laski 10,8 prosentilla (10,6 prosentilla, kun valuuttakurssivaihtelujen vaikutus otetaan huomioon). Osuudet pienentyivät eniten Etelä-Afrikassa (-95 prosenttia), Espanjassa (-71 prosenttia), Hongkongissa (-67 prosenttia), Brasiliassa (-48 prosenttia), Yhdysvalloissa (-34 prosenttia), kansainvälisissä tilintarkastusketjuissa (-30 prosenttia), Sveitsissä (-19 prosenttia) ja Saksassa (-9 prosenttia). Rahoituksen rakenne keskeisten maantieteellisten alueiden mukaan jaoteltuna esitetään liitteessä 2. Siitä on selvästi nähtävissä, että huolimatta EU:n ja Yhdysvaltojen yhtä suuresta edustuksesta johtokunnassa (kuusi jäsentä kummallakin) ja IASB:ssä (neljä jäsentä kummallakin) Pohjois- ja Etelä-Amerikan osuus säätiön rahoituksesta oli 5,1 prosenttia, kun taas EU:n osuus oli 38,5 prosenttia ja Aasian ja Oseanian osuus 33,5 prosenttia yhteenlasketuista osuuksista. EU:n budjetin ja jäsenvaltioiden suhteellinen osuus kasvoi vuoteen 2018 verrattuna (35,8 prosentista 38,5 prosenttiin). Kansainvälisten tilintarkastusketjujen ilmoitettujen osuuksien laskua kompensoitiin osittain kaupallisella järjestelyllä, jonka ansiosta lisenssitulot kasvoivat. IFRS-säätiö ilmoitti nettoylijäämäkseen 3,8 miljoonaa Englannin puntaa. Jakamattoman ylijäämän kokonaismäärä 31. joulukuuta 2019 oli 38,1 miljoonaa Englannin puntaa. 3.Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antava ryhmä (EFRAG) 3.1.Yleiskatsaus EFRAGin toimintaan EFRAGin toiminta voidaan jakaa kolmeen pääryhmään: -EFRAGin ensisijaisena tehtävänä on edelleen antaa Euroopan komissiolle lausuntoja siitä, vastaavatko uudet tai tarkistetut IFRS-standardit IAS-asetuksessa kansainvälisten tilinpäätösstandardien soveltamiselle asetettuja hyväksymiskriteerejä. Näissä kriteereissä edellytetään myös oikeaa ja riittävää kuvaa sekä eurooppalaista yleistä etua koskevien vaatimusten täyttämistä. Kenttäkokeet, tutkimukset, vaikutustenarvioinnit ja tiedotustoimet muodostavat merkittävän osan EFRAGin hyväksymistyöstä. -EFRAGin toinen tärkeä tehtävä on IFRS-standardeihin liittyvä työ, joka koostuu tutkimustyöstä ja toimista, joilla edistetään IASB:n standardointityötä sen varmistamiseksi, että eurooppalaiset näkemykset tilinpäätösraportoinnin kehittämisestä tulevat selkeästi ilmaistuiksi IASB:n standardointiprosessissa. -EFRAGin toiminta-alaa laajennettiin vuonna 2019 osana kestävän kasvun rahoitusta koskevaa komission toimintasuunnitelmaa (2018) perustamalla eurooppalainen yritysraportointiosasto (European Corporate Reporting Lab, jäljempänä ’European Lab’), joka aloitti toimintansa helmikuussa 2019, kun Europan Lab ‑hanketyöryhmä aloitti työnsä ilmastoraportoinnin alalla. 3.1.1.Hyväksymistoimet

Vuonna 2019 EFRAGin työohjelmaa ohjasi suurelta osin IASB:n päätös muuttaa standardia IFRS 17 Vakuutussopimukset. EFRAG kommentoi IFRS 17:ään ehdotettuja muutoksia syyskuussa 2019. IASB julkaisi IFRS 17:ää koskevat tarkistetut muutokset kesäkuussa 2020. Voidakseen julkaista hyväksymislausuntoa koskevan luonnoksen pian muutetun standardin julkaisemisen jälkeen EFRAG on jatkanut lausuntoluonnoksen käsittelyä. Vuoden 2019 jälkipuoliskolla EFRAGin hyväksymislausuntoa koskevaa valmistelutyötä edistettiin jatkuvalla vuoropuhelulla ja tiedostustoimilla EFRAGin vakuutusalan kirjanpitoa käsittelevässä työryhmässä (EFRAG IAWG) edustettuina olevien sidosryhmien eurooppalaisten vakuutusasiantuntijoiden kanssa. Valikoituja aiheita on myös käsitelty laajemmille ryhmille kohdennetuissa erityiskyselyissä. EFRAGin teknisten asiantuntijoiden ryhmä (EFRAG TEG) ja EFRAGin johtokunta ovat osallistuneet jokaiseen vaiheeseen. EFRAG on myös antanut ulkopuoliselle taholle tehtäväksi päivityksen vuonna 2018 toteutettuun taloudelliseen tutkimukseen, jossa selvitettiin muun muassa toimialan vallitsevia suuntauksia, mahdollisia vaikutuksia kilpailuun pääomista ja asiakkaista sekä mahdollisia vaikutuksia vakuutuksenantajien tuote- ja palvelutarjontaan. EFRAG edisti osaltaan IBOR-uudistuksen vaiheen 1 nopeutettua hyväksymisprosessia sen varmistamiseksi, että rahoitusinstrumentteja koskevat muutokset standardeihin IAS 39 ja IFRS 9 on tehty ajoissa yritysten vuoden 2019 tilinpäätöksiä varten, jotta vältettäisiin IBOR-uudistuksesta mahdollisesti aiheutuvat kirjanpidolliset häiriöt. EFRAGin sihteeristö toteutti vuonna 2018 kokeiluna alkuvaiheen analyysin IASB:n tausta-asiakirjasta Financial Instruments with Characteristics of Equity (rahoitusinstrumentit, joilla on oman pääoman ominaisuuksia, FICE) seuraten EFRAGin kehotusta siitä, että vaikutustenarviointeja olisi tehtävä läpi standardin laatimisprosessin eikä pelkästään sen päätteeksi. EFRAGin sihteeristö julkisti alkuvaiheen analyysiin perustuvan työasiakirjan helmikuun 2019 lopussa. EFRAG toteutti alkuvaiheen analyysin myös valmistellessaan huomautusluonnosta joulukuussa 2019 julkaistusta IASB:n tilinpäätöksen yleistä esittämistapaa ja esitettäviä tietoja koskevasta standardiluonnoksesta (General Presentation and Disclosures, jota edelsi Primary Financial Statements ‑hanke). Alkuvaiheen analyysin tulokset antoivat tietoa siitä, miten eurooppalaiset sidosryhmät katsoivat IASB:n uusien ehdotusten vaikuttavan käytännössä niiden tilinpäätösraportointiin. Vuoden 2019 aikana EFRAG osallistui IASB:n kuulemismenettelyyn ja antoi kaikkia IASB:n ehdotuksia (standardiluonnoksia ja tausta-asiakirjoja) koskevia huomautuksia julkisen kuulemisen jälkeen. Muihin keskeisiin alueisiin kuuluivat IASB:n hankkeet, jotka koskivat korkosäänneltyjä toimia, päälaskelmia, johdon selvityksiä, saman määräysvallan alaisia yhteisöjä tai liiketoimintoja koskevaa liiketoimintojen yhdistämistä (BCUCC) sekä liikearvoa ja arvonalentumista. 3.1.2.Tutkimustoiminta EFRAGin tutkimustyö oli vuonna 2019 edelleen keskeinen osa sen toimia, joilla vaikutettiin IASB:hen ja edistettiin kansainvälistä keskustelua tukemalla Euroopalle tärkeitä kysymyksiä. Vuonna 2018 eurooppalaisille toimijoille tärkeistä kysymyksistä järjestetyn julkisen kuulemisen perusteella EFRAG toteutti vuonna 2019 tutkimuksia, jotka liittyivät aineettomia hyödykkeitä koskevaan parempaan tietoon, krypto-omaisuuteen sekä muuttuviin ja ehdollisiin suorituksiin. EFRAG julkaisi tammikuussa 2020 akateemisen kirjallisuuskatsauksen aineettomista hyödykkeistä. Lisäksi EFRAG on julkaissut pääoman tuotosta riippuvien eläkejärjestelmien kirjanpitokäsittelyä koskevan tausta-asiakirjan. Akateemisen paneelinsa ja akateemisen verkostonsa avulla EFRAG paransi yhteistyötään akateemisten tahojen kanssa. Vastauksena komission toiseen pyyntöön tutkia mahdollisia vaihtoehtoja oman pääoman ehtoisten instrumenttien pitkäaikaisten sijoitussalkkujen käypään arvoon perustuvalle kirjanpitokäsittelylle EFRAG käynnisti kesän 2019 aikana julkisen kuulemisen kerätäkseen alan toimijoiden näkemyksiä. EFRAG julkaisi tammikuussa 2020 teknisiä neuvoja vaihtoehtoisista kirjanpitokäsittelyistä, jotka koskevat oman pääoman ehtoisten ja oman pääoman kaltaisten instrumenttien pitkäaikaisten sijoitussalkkujen kirjaamista käypään arvoon tulosvaikutteisesti, sekä EFRAGin julkista kuulemista käsittelevän palautelausunnon. 3.1.3.European Lab ja muiden kuin taloudellisten tietojen raportoinnin ala European Labin tarkoituksena on edistää yritysraportointiin liittyvää innovointia jakamalla hyviä käytäntöjä, mikä myös täydentää ja edistää EFRAGin tilinpäätösraportointia koskevaa työtä. European Lab koostuu European Labin ohjausryhmästä, jonka puheenjohtajana toimii EFRAGin johtokunnan puheenjohtaja ja varapuheenjohtajana komission raportointi-, tarkastus- ja luottoluokituslaitosyksikön päällikkö, sekä hanketyöryhmistä. European Labin ohjausryhmä on suoraan vastuussa EFRAGin yleiskokoukselle. Ohjausryhmä vastaa European Labin asialistasta, hanketyöryhmien jäsenten nimittämisestä, hankkeiden täytäntöönpanon seurannasta, European Labin edistämisestä ja verkostojen aktivoimisesta. Joulukuussa 2018 käynnistetyn julkisen hakumenettelyn jälkeen perustettiin ensimmäinen, ilmastokysymysten raportointiin keskittyvä hanketyöryhmä, ja European Lab aloitti täysimittaisen toimintansa helmikuussa 2019. Lähes 50 osallistujaa houkutelleen sidosryhmätapahtuman jälkeen ilmastoraportoinnin hanketyöryhmä julkaisi helmikuun 2020 alussa interaktiivisen, käytännönläheisen ja toimintapainotteisen kertomuksen. Kertomuksessa tuodaan esiin hyviä raportointikäytäntöjä, ja kertomuksen kahdessa liitteessä kuvataan mahdollisia tapoja parantaa nykyisiä raportointikäytäntöjä yleisten ilmastotietojen ja skenaarioiden analysointia koskevan raportoinnin alalla. Kertomus julkaistiin hyvissä ajoin, jotta yritykset ja rahoituslaitokset voisivat käyttää sitä vuoden 2019 yritysraportoinnissaan. European Labin ohjausryhmä toteutti vuoden 2019 kolmannella neljänneksellä julkisen kuulemisen European Labin tulevasta ohjelmasta. Tulosten perusteella ohjausryhmä päätti European Labin toisesta hankkeesta, jossa käsiteltäisiin muiden kuin taloudellisten riskien ja mahdollisuuksien raportointia sekä niiden yhteyksiä liiketoimintamalliin. Hanke käynnistyi vuoden 2020 toisella neljänneksellä. Euroopan komissio tukee tätä uutta hanketta ja esitti kesäkuussa 2020 teknistä neuvontaa koskevan pyynnön , jossa EFRAG valtuutettiin aloittamaan mahdollisten muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskevien eurooppalaisten standardien valmistelu. Tämä valmistelutyö muodostaisi perustan muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskevien eurooppalaisten standardien kehittämiselle, jos lainsäätäjät päättävät, että tällaisia standardeja tarvitaan muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamista koskevan direktiivin uudelleentarkastelun tuloksena. Hankkeen toteuttaa hanketyöryhmä, jonka European Lab muodosti hakumenettelyn jälkeen syyskuussa 2020. European Labin ohjausryhmä on nimittänyt Ranskan kansallisen tilinpäätösraportoinnin standardointilaitoksen nykyisen johtajan Patrick de Cambourgin hanketyöryhmän puheenjohtajaksi. 3.2.Hallinto, avoimuus ja julkinen vastuuvelvollisuus 3.2.1.EFRAGin hallinto Maystadtin raportin suosituksen jälkeen Lokakuun 31. päivänä 2014 toteutettu EFRAGin hallintouudistus lisäsi organisaation legitiimiyttä ja edustavuutta ja loi yhtenäisemmän menettelyn EU:n osallistumiselle IASB:n standardisointiprosessiin. Hallintouudistus saatiin päätökseen heinäkuussa 2016, kun EFRAGin yleiskokous nimitti entisen Euroopan parlamentin jäsenen Jean-Paul Gauzèsin virallisesti EFRAGin johtokunnan puheenjohtajaksi komission ehdotuksen ja Euroopan parlamentin ja neuvoston hyväksymisen jälkeen. Hänen toimikautensa uusittiin uudelle kolmivuotiskaudelle, joka päättyy 30. kesäkuuta 2022.

Johtokunnan täysjäsenyyden sijasta Euroopan valvontaviranomaiset ja Euroopan keskuspankki ovat valinneet roolikseen virallisen tarkkailijan, jolla on oikeus käyttää puheenvuoroja EFRAGin johtokunnassa. Ne ovat vaikuttaneet merkittävällä tavalla EFRAGin vaikutusanalyyseihin erityisesti rahoitusvakauden alalla. Kaikki EFRAGin johtokunnan päätelmät vuonna 2019 annettiin yksimielisesti, eikä äänestystä tarvittu. Vuonna 2017 Maystadtin raportin hengen mukaisesti yksityisiä sijoittajia (”loppukäyttäjiä”) edustavia eurooppalaisia organisaatioita varten muodostettiin tarkkailijan paikka. EFRAGin johtokunta arvioi omien jäsentensä suoriutumista ja tehokkuutta EFRAGin yleiskokouksen valvonnassa vuosittain. Niin strategisiin, hallinnollisiin kuin operatiivisiin kysymyksiin kohdistunut vuoden 2019 tarkastelu osoitti, että kokonaisuutena uusi hallintorakenne toimi hyvin, mikä puolestaan paransi organisaation uskottavuutta. EFRAG hyväksyi useita suosituksia, joilla pyritään jatkossa parantamaan sen toiminnan tehokkuutta. EFRAGin viestintästrategian täytäntöönpano sekä EFRAGin johtokunnan puheenjohtajan alaisuudessa toimiva viestintätiimi ovat edistäneet EFRAGin näkyvyyttä ja luotettavuutta entisestään. Mahdollisia eturistiriitoja ei ole havaittu. EFRAGin sisäisissä säännöissä määritellään eturistiriitoja koskevat vaatimukset, ja EFRAGin johtokunnalla on jäsenten eturistiriitoja koskevat käytännöt , jotka on julkaistu EFRAGin verkkosivustolla. Käytäntöjen tavoitteena on varmistaa EFRAGin organisaation luotettavuus sen työskennellessä eurooppalaisen yleisen edun hyväksi. Käytäntöjen avulla pyritään välttämään tilanteet, joissa voi syntyä eturistiriita tai vaikutelma eturistiriidasta ja jotka rajoittavat vapaata keskustelua, johtavat Euroopan yleisen edun tai EFRAGin edun vastaisiin päätöksiin tai toimiin tai antavat vaikutelman, että EFRAG on toiminut epäasianmukaisesti. EFRAGin johtokunnan jäsenet ja EFRAGin henkilöstö vahvistavat vuosittain riippumattomuutensa allekirjoittamalla sitä koskevan vakuutuksen. 3.2.2.Avoimuutta koskevat säännöt Vuonna 2019 kerätyt todisteet osoittavat, että EFRAGin vakiomenettely vastaa edelleen suurelta osin sidosryhmien tarpeisiin. Sille on ominaista avoin tiedonkulku kaikkien osapuolten välillä. EFRAG on edelleen sitoutunut yhteydenpitoon komission kanssa ja pyrkii parantamaan tällä tavoin avoimuutta vielä entisestään aiempaan käytäntöön verrattuna. Tämä on tärkeää, jotta voidaan varmistaa, että uudet IFRS-standardit vastaavat Euroopan tarpeita. Tällä läpinäkyvällä julkisella vakiomenettelyllä, jota EFRAG on kehittänyt ajan mittaan, annetaan kaikille eurooppalaisille tahoille tilaisuus esittää näkemyksiään EFRAGille ja varmistetaan, että tilinpäätösmallien ja taloudellisten mallien sekä niitä koskevien näkemysten moninaisuus otetaan huomioon määriteltäessä EFRAGin kantoja. Osana vakiomenettelyään EFRAG myös julkaisee alustavia kantoja julkista kuulemista varten, tekee kenttäkokeita ja muunlaisia vaikutusanalyyseja, järjestää tiedotustapahtumia (joista osa on suunnattu erityisesti käyttäjille), toteuttaa erityisiä kyselytutkimuksia, julkaisee tutkimusten tulokset palautelausunnoissa sekä julkaisee lopulliset kantansa. EFRAG myötävaikuttaa osaltaan näyttöön perustuvaan standardisointiin suorittamalla määrällisiä tutkimuksia, joista saadaan tietoa EFRAGin esittämien huomautusten ja hyväksymislausuntojen harkinnan tueksi ja joista on asteittain tulossa yhä tärkeämpi osa EFRAGin tutkimustoimintaa. EFRAGin johtokunnan, EFRAG TEGin ja EFRAGin standardien laatijoiden neuvoa-antavan foorumin (EFRAG CFSS) kokoukset ovat julkisia, ja kokousten asialistat ja yhteenvedot julkaistaan EFRAGin verkkosivustolla. Lisäksi asialistan aiheita koskevat tukiasiakirjat EFRAGin johtokunnan kokouksia varten sekä EFRAG TEGin ja EFRAG CFSS:n kokouksia varten ovat julkisesti saatavilla. Maaliskuusta 2018 alkaen näitä julkisia kokouksia on ollut mahdollista seurata verkkolähetyksinä, jotta sidosryhmät voivat paitsi seurata keskustelun etenemistä reaaliajassa myös katsoa tallenteita kokousten jälkeen. EFRAG TEGin keskusteluiden tukena ovat EFRAG CFSS:ltä, erikoistuneilta EFRAG-työryhmiltä ja neuvoa-antavilta paneeleilta saadut lausunnot. EFRAGin käyttäjäpaneelilta saadut tiedot ovat keskeisessä asemassa EFRAGin työn kannalta. Näiden ryhmien, EFRAGin johtokunnan ja EFRAG TEGin monimuotoinen kokoonpano sekä maantieteellisen että ammatillisen taustan osalta varmistaa läpinäkyvän julkisen vakiomenettelyn ohella, että EFRAG ottaa asianmukaisesti huomioon eri näkökulmat. EFRAGin johtokunnalle toimitetaan säännölliset raportit kaikista EFRAGin henkilöstön ja muiden osapuolten välisistä tapaamisista (muista kuin rutiiniluonteisista hallinnollisista kokouksista). Nämä raportit sisällytetään kootussa muodossa tukia koskeviin loppuraportteihin, jotka EFRAG toimittaa komissiolle. EFRAG julkaisee vuosittain avoimen katsauksen hallinnostaan ja rahoitusrakenteestaan sekä kyseisen vuoden tärkeimmistä toimista. Vuoden 2019 katsaus julkaistiin 19. toukokuuta 2020. EFRAGin johtokunta hyväksyi 9. heinäkuuta 2019 julkisen avoimuusrekisterin, joka sisältää tiedot kaikista johtokunnan puheenjohtajan, TEGin puheenjohtajan ja EFRAGin pääjohtajan tapaamisista ja konferensseista. 3.2.3.EFRAGin hallintorakenteen laaja edustus ja julkinen vastuuvelvollisuus Vuonna 2019 EFRAGin jäsenorganisaatioiden palaute EFRAGin pyrkimyksestä intressien laajaa edustusta ja julkista vastuuvelvollisuutta tukevaan hallintorakenteeseen oli yleisesti ottaen myönteistä. EFRAG pyrkii edelleen tarkasti takaamaan päätöksenteon puolueettomuuden ja objektiivisuuden. EFRAG pyrkii asianmukaisen maantieteellisen, ammatillisen taustan ja sukupuolten välisen tasapainon toteuttamiseen johtokunnassaan, EFRAG TEGissä sekä työryhmissään, neuvoa-antavissa paneeleissaan, European Labin ohjausryhmässä ja hanketyöryhmissään. EFRAGin sisäisiin sääntöihin sisältyy vaatimuksia samaa kansallisuutta edustavien jäsenten enimmäismäärästä EFRAGin johtokunnassa ja EFRAG TEGissä. Näitä vaatimuksia on sovellettu myös European Labin ohjausryhmään. Lisäksi sovelletaan vaatimuksia ammatillista taustaa ja sukupuolten edustusta koskevasta asianmukaisesta tasapainosta. EFRAGin jäsenjärjestöt nimittävät EFRAGin johtokunnan jäsenet Maystadtin suositusten pohjalta määritellyn menettelyn mukaisesti. EFRAG TEGiä ja sen työryhmiä ja neuvoa-antavia paneeleita sekä European Labin ohjausryhmää ja sen hanketyöryhmiä varten järjestetään julkinen hakumenettely. Hakemusten määrä vaihtelee suuresti. Erityisesti naisten sekä Keski- ja Itä-Euroopasta tulevien henkilöiden edustus hakijoiden joukossa on ollut vähäistä, mutta tilanne on paranemassa. Viimeksi mainitun ryhmän osalta EFRAG on nimittänyt Tšekistä peräisin olevan henkilön EFRAG TEGin jäseneksi vuoden 2020 nimitysprosessissa, joka käynnistyi 1. huhtikuuta 2020. Johtoryhmä koostuu yksinomaan naispuolisista ammattilaisista. EFRAG on myös pystynyt houkuttelemaan European Labin ohjausryhmään ja sen hanketyöryhmiin aiempaa suuremman määrän naispuolisia hakijoita sekä Keski- ja Itä-Euroopasta tulevia hakijoita (ks. liitteessä 4 esitetyt tarkemmat tiedot tilanteesta 31. joulukuuta 2019). Vaikka näiden toimien kokonaistulokset olivat myönteisiä, muutamat aiempina vuosina havaitut ongelmat, kuten käyttäjien, laatijoiden ja sijoittajien aliedustus, ovat edelleen huolestuttavia ja kaipaavat ratkaisua. EFRAGin tulisi jatkossakin ennakoivasti pyytää palautetta sidosryhmiltä, jotka eivät ole kovin tiiviisti mukana EFRAGin työssä, sekä suojautua kaikenlaiselta toimialan ja muiden toimijoiden intresseihin liittyvältä puolueellisuudelta. 3.2.4.Euroopan parlamentin ja neuvoston varhainen osallistuminen

EFRAG on riittävän tunnettu sellaisten sidosryhmien keskuudessa, joiden toimintaan IFRS-standardeilla on välitön vaikutus. EFRAGin näkyvyys vaikuttaa kuitenkin vähentyneen vuonna 2019 Euroopan parlamentin kaltaisten poliittisten päättäjien keskuudessa. EFRAG toivoo, että Euroopan parlamenttiin perustettaisiin uudelleen pysyvä ECON-IFRS-ryhmä, jonka tehtävänä olisi vaihtaa näkemyksiä ja varoittaa merkittävistä ongelmista. Toisin kuin edellisenä vuonna, vuonna 2019 ei käyty julkista keskustelua ECON-valiokunnan kanssa. EFRAG otti huomioon Euroopan parlamentin 3. lokakuuta 2018 antaman päätöslauselman standardista IFRS 17 laatiessaan IFRS 17:ää koskevaa hyväksymislausuntoa. EFRAG osallistuu yleensä tilinpäätöskysymysten sääntelykomitean (ARC) kokouksiin ja esittelee niissä komission pyynnöstä meneillään olevaa työtä ja tiettyjä aiheita. Tämän ansiosta ARC pystyy vaihtamaan näkemyksiä EFRAGin kanssa ja vaikuttamaan varhaisessa vaiheessa. ARC keskustelee hyväksymislausuntoja koskevista pyynnöistä ennen niiden toimittamista EFRAGille, jotta varmistetaan kaikkien oleellisten seikkojen huomioon ottaminen. Parlamentin ja ARCin varhainen osallistuminen antaa EFRAGille mahdollisuuden käsitellä kysymyksiä huomautus- tai hyväksymislausuntoluonnoksia koskevissa julkisissa kuulemisissa. 3.3.EFRAGin rahoitusrakenteen monipuolistaminen ja tasapaino EFRAG on julkisesti ja yksityisesti rahoitettu organisaatio, joka työskentelee eurooppalaisen yleisen edun hyväksi. EFRAGin oikeudellinen muoto on AISBL (belgialainen kansainvälinen voittoa tavoittelematon organisaatio). Vuonna 2019 EFRAG sai rahoitusta kahdeksalta eurooppalaiselta sidosryhmäorganisaatiolta ja yhdeksältä kansalliselta organisaatiolta sekä Euroopan komissiolta. Jäsenorganisaatioiden käteismaksuosuudet on eritelty liitteessä 3. Käteisrahoituksen lisäksi EFRAG saa maksuosuuksia luontoismuotoisena EFRAG TEGin, EFRAGin johtokunnan, työryhmien ja neuvoa-antavien paneelien jäseniltä sekä ilmaisten EFRAGin sihteeristöä koskevien siirtokomennusten muodossa. EFRAGin rahoitusrakenne ei herättänyt erityistä huolta vuonna 2019. Kokonaismenot ja henkilöresurssit jäivät talousarviossa ennakoitua alhaisemmiksi, ja henkilöstömäärä pysyi vakaana. Olisi kuitenkin tärkeää, että EFRAG varmistaisi pidemmän aikavälin rahoitusrakenteensa ja etsisi lisärahoituslähteitä. Tämä ei johdu pelkästään siitä, että tilintarkastusalan rahoitusosuus pieneni vuonna 2020, tai brexitin taloudellisista vaikutuksista vaan myös siitä, että otetaan huomioon koronaviruspandemian mahdolliset kielteiset vaikutukset joidenkin organisaatioiden rahoitusosuuksiin. Tietoisena tästä ongelmasta EFRAG on jo aloittanut työn pyrkiäkseen laajentamaan jäsenpohjaansa. Lisäksi EFRAGin johtokunnan puheenjohtaja Jean-Paul Gauzès perusti vuonna 2019 työryhmän pohtimaan EFRAGin pitkän aikavälin rahoitusrakennetta. EFRAGin jäsenpohjan olisi mieluiten katettava kaikki EU:n jäsenvaltiot. Kaikki EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden toimet, joilla kannustetaan maiden kansallisia organisaatioita liittymään mukaan, tukisivat merkittävästi tätä työtä. 1.Julkisen edun valvontalautakunta (PIOB) 4.1.Toiminnan yleiskatsaus Tilintarkastuksen, varmennuksen, etiikan ja koulutuksen alan standardien laadinnan maailmanlaajuisen järjestelmän rakenne on kolmiportainen, ja se muodostuu standardisointielimistä (SSB), joita kansainvälinen tilintarkastajaliitto (IFAC) tukee, riippumattomasta valvonnasta (PIOB) ja vastuuvelvollisuudesta julkisten viranomaisten muodostamalle valvontaelimelle ( valvontaryhmä ). PIOB on riippumaton ulkopuolinen elin, jossa on puheenjohtaja mukaan luettuna kymmenen jäsentä (näistä kymmenestä jäsenestä komission nimittämiä EU:n jäseniä on kaksi) ja joka valvoo tilintarkastusta, toiminnan eettisyyttä sekä tilintarkastajien ja kirjanpitäjien koulutusta koskevien standardien laadintaa. Merkityksellisiä standardeja ovat kansainvälinen tilintarkastusstandardi (ISA), kirjanpitäjien eettiset standardit ja kansainväliset koulutusstandardit (IES). Standardien laadinnan rakenne perustuu vuonna 2003 toteutettuun IFACin uudistukseen, joka toteutettiin vastauksena merkittävien yritysten konkursseihin sekä tilinpäätösraportoinnin ja tilintarkastuksen puutteisiin useissa maissa. Keskeinen uudistus oli PIOBin perustaminen, jolla pyrittiin sijoittajien ja muiden osapuolten luottamuksen lisäämiseen valvomalla, että standardisointielinten toiminta tilintarkastuksen alalla vastaa asianmukaisella tavalla yleistä etua. PIOBin yleisenä tehtävänä on varmistaa, että asianmukaisen menettelyn, valvonnan ja avoimuuden periaatteita kunnioitetaan ja että julkinen etu turvataan menettelyn kaikissa vaiheissa eli kattaen tilintarkastusstandardeja koskevat ehdotukset sekä niiden kehittämisen ja hyväksymisen. PIOB myös hyväksyy standardisointivaliokuntien jäsenten nimitykset ja niiden strategiat ja työsuunnitelmat, valvoo standardien kehittämistä sekä varmistaa, että kaikki julkisessa kuulemisessa mainitut osatekijät otetaan huomioon asianmukaisesti. Tarvittaessa PIOB suosittelee toimia, jotta voidaan varmistaa, että standardit ovat yleisen edun mukaisia. Kuten toukokuussa 2020 julkaistussa PIOBin 15. julkisessa kertomuksessa todetaan, vuonna 2019 PIOB on pitänyt säännöllisesti yhteyttä valvonnassaan oleviin standardisointivaliokuntiin (kansainvälinen tilintarkastus- ja varmennusstandardilautakunta (IAASB), kansainvälinen tilintarkastusalan koulutusstandardilautakunta (IAESB) ja eettisiä tilintarkastusstandardeja käsittelevä kansainvälinen lautakunta (IESBA)), niiden kolmeen neuvoa-antavaan ryhmään, säännösten noudattamista käsittelevään neuvoa-antavaan paneeliin, nimityskomiteaan ja kansainvälisen tilintarkastajaliiton johtoon. PIOBin neuvojen mukaisesti IAASB sisällytti seuraavaan nelivuotisstrategiaansa tiedonkeruutoimia, jotka koskevat sekä toiminnan jatkuvuutta että tilintarkastajan roolia petosten havaitsemisessa. IAASB on hyväksynyt uudistetun kansainvälisen tilintarkastusstandardin ISA 315. Standardissa vahvistettiin tiukemmat vaatimukset ja yksityiskohtaiset ohjeet riskien tunnistamisesta ja arvioinnista sekä ammatillisen skeptisyyden ja data-analyysin korostamisesta. PIOB piti näitä keskeisinä yleiseen etuun liittyvinä kysymyksinä. PIOB myös esitti huomautuksia IAASB:n kehitteillä olevista uusista laadunhallintastandardeista, joiden tarkoituksena on varmistaa tarkastusten korkeampi laatu ja vahvistaa ammatillisen skeptisyyden merkitystä. IESBAn julkaisemat tilintarkastajien kansainväliset eettiset säännöt ovat olennainen väline, jossa yhdistyvät perusperiaatteet ja ‑säännöt, jotka ohjaavat tilintarkastajia ja heidän yrityksiään sellaiseen liiketoimintamalliin, jossa tunnistetaan ja vältetään mahdolliset eettiset konfliktit ja riippumattomuuteen kohdistuvat uhat. Nykyisestä käytännöstä, jossa toimijat voivat tarjota tilintarkastus- ja konsultointipalveluita samanaikaisesti, keskustellaan laajasti. PIOB on näin ollen kannustanut IESBAa laajentamaan hankkeen soveltamisalaa sallittuihin ja kiellettyihin palveluihin muiden kuin varmennuspalveluiden osalta. IESBA järjesti vuonna 2019 julkisen kuulemisen ajantasaistetusta standardista, jolla rajoitettaisiin tiukemmin muiden kuin varmennuspalveluiden tarjoamista tarkastettaville yrityksille, sekä toisen hankkeen uudesta standardista, jossa tilintarkastajia vaadittaisiin puuttumaan tilintarkastajien riippumattomuuteen kohdistuviin uhkiin, jotka johtuvat palkkioihin liittyvistä seikoista.

PIOB on myös osallistunut aktiivisesti keskusteluun valvontaryhmän kanssa kansainvälisten tilintarkastusstandardien nykyisen hallinto- ja valvontamallin uudistamisesta sekä kehittänyt osaltaan julkisen edun kehystä, jonka avulla pyritään luomaan parempi mekanismi sen arvioimiseksi, miten julkinen etu otetaan huomioon standardisointiprosessin kaikissa vaiheissa. Valvontaryhmä julkaisi 14. heinäkuuta 2020 suosituksensa kansainvälisen tarkastus- ja eettisen standardointijärjestelmän vahvistamisesta. 4.2.Hallinto ja vastuuvelvollisuus PIOBin jäsenet nimittää valvontaryhmä, joka on viime kädessä vastuussa tilintarkastusta, varmistusta, etiikkaa ja koulutusta koskevien kansainvälisten standardien alan hallinnon kokonaisjärjestelyistä. Valvontaryhmä, jonka jäsen komissio on, valvoo, kuinka PIOB toimii roolissaan yleisen edun hyväksi keskittyen erityisesti PIOBin valvontatehtävään standardisointiprosessissa. Mahdollisten eturistiriitatilanteiden välttämiseksi PIOBin jäsenten ja työntekijöiden on noudatettava PIOBin käytännesääntöjä. PIOBin käytännesääntöjen ensimmäisessä periaatteessa todetaan, että johtokunnan jäsenet ja työntekijät eivät saa osallistua minkään sellaisen asian käsittelyyn, jossa eturistiriita voi vaikuttaa heidän arvioonsa asiasta. Johtokunnan jäsenet allekirjoittavat joka vuosi ilmoituksen, jossa vahvistetaan, ettei eturistiriitoja ole. PIOBin johtokunnan jäsenet ovat ilmoittaneet, ettei vuonna 2019 ollut eturistiriitoja. 4.3.Rahoituksen monipuolistaminen vuonna 2019 PIOBin rahoitus on suunniteltu siten, että PIOB säilyy riippumattomana ja myös antaa vaikutelman riippumattomuudesta. Yleisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi vakaiden rahoituslähteiden asianmukaisella monipuolistamisella edistettäisiin sekä PIOBin jatkuvuutta että taattaisiin sen riippumattomuus. Rahoituksen monipuolistamisen merkitys tunnustettiin jo IFACin (kansainvälinen tilintarkastajaliitto) uudistamisen yhteydessä vuonna 2003. Kyseinen uudistaminen oli nykyisen kansainvälisen standardointijärjestelmän, myös PIOBin, lähtökohta. PIOBin rahoituksesta vastasi yksinomaan IFAC sen perustamisesta vuonna 2005 alkaen aina vuoteen 2010, jolloin päätöksellä 716/2009/EY perustettu yhteisön rahoitusohjelma otettiin käyttöön. IFACin rahoituksen lisäksi PIOB sai ainoastaan joitakin luontoissuorituksia Espanjalta (esimerkiksi Madridin toimiston vuokra). IFACin kunakin vuonna käyttöön asettamat varat muodostavat IFACin takaaman enimmäisrahoitusosuuden. Muilta rahoittajilta kuin IFACilta saadut rahoitusosuudet korvaavat osan IFACin rahoituksesta ja siten pienentävät sitä kyseisenä vuonna. Ihannetapauksessa IFACin rahoitusosuus olisi alle puolet PIOBin vuotuisista kokonaismenoista, mutta muiden julkisten rahoittajien löytäminen on osoittautunut erittäin haastavaksi. EU on jo vuosien ajan ollut PIOBin toiseksi suurin rahoittaja. Vuonna 2019 PIOBin tulot (rahamääräiset suoritukset ja luontoissuoritukset) olivat määrältään 1 858 346 euroa, ja EU:n osuus oli 338 000 euroa eli 18,18 prosenttia. IFACin osuus oli 1 201 028 euroa eli 64,62 prosenttia. Asetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädetään, että jos IFACin rahoituksen osuus on tiettynä vuonna yli kaksi kolmasosaa PIOBin vuotuisesta kokonaisrahoituksesta, komission on ehdotettava vuosittaisen rahoitusosuutensa rajoittamista kyseisenä vuonna enintään 300 000 euroon. Tähän mennessä näin ei ole tapahtunut. Koska asetuksessa IFACin rahoitukselle säädetty kriittinen kynnysarvo (66,66 prosenttia) ei ole ylittynyt, komission ei ole tarpeen tarkistaa PIOBille antamaansa vuoden 2019 rahoitusosuutta. 5.Päätelmät ja kysymyksiä pohdittaviksi tulevaisuudessa Euroopan komission vuonna 2019 toteuttama rahoitusohjelman arviointi vahvistaa EU:n rahoitusohjelman merkitystä ja lisäarvoa. Arvioinnissa vahvistetaan myös, että rahoitusohjelma auttaa kolmea tuensaajaa (IFRS-säätiö, EFRAG ja PIOB) palvelemaan Euroopan yleistä etua, kehittämään ja edistämään eurooppalaisia näkemyksiä tilinpäätösraportoinnin ja tilintarkastuksen alalla sekä varmistamaan, että nämä näkemykset otetaan asianmukaisesti huomioon IASB:n ja IFACin standardointiprosesseissa. IFRS-säätiön osalta IASB toteutti toimenpiteitä, joilla se pyrki ratkaisemaan standardin IFRS 17 täytäntöönpanoa edeltävän vaiheen aikana ilmenneet ongelmat. IASB lykkäsi standardin voimaantulopäivää kahdella vuodella 1. päivään tammikuuta 2023 ja teki kohdennettuja muutoksia IFRS 17:ään. Sitä, missä määrin kaikki eurooppalaiset huolenaiheet on otettu huomioon, voidaan kuitenkin arvioida vasta sen jälkeen, kun EFRAG on antanut Euroopan komissiolle lausuntonsa IFRS 17:ää koskevien muutosten hyväksynnästä. Lisäksi IFRS-säätiön rahoituksen jakautuminen vuonna 2019 osoittaa, että kuilu maksettujen rahoitusosuuksien ja lainkäyttöalueiden edustuksen välillä IFRS:n johtokunnassa ja IASB:n johtokunnassa on entisestään suurentunut verrattuna alun perinkin epätasapainoiseen tilanteeseen. Pohjois- ja Etelä-Amerikan osuus kokonaisrahoituksesta on erityisen pieni (5 prosenttia), mutta niillä on silti sama määrä edustajia kuin EU:lla, jonka osuus (komissio ja jäsenvaltiot) kokonaisrahoituksesta on 38 prosenttia, ja enemmän edustajia kuin Aasian ja Oseanian alueella, jonka osuus kokonaisrahoituksesta on 33 prosenttia. EFRAGin osalta komissio on erityisesti arvostanut EFRAGin käynnistämää kattavaa vaikutusanalyysia, jolla tuetaan sen tulevaa lausuntoa standardin IFRS 17 Vakuutussopimukset hyväksynnästä, sekä sen keskeistä roolia komissiolle annettavassa teknisessä neuvonannossa, joka liittyy pitkän aikavälin oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin sovellettaviin vaihtoehtoisiin kirjanpitokäsittelyihin. EFRAG on suosittanut, että komissio pyytäisi IASB:tä tarkastelemaan pikaisesti uudelleen oman pääoman ehtoisten instrumenttien kierrättämättä jättämistä IFRS 9:ssä. PIOBin riippumattoman valvontatoiminnon tarkoituksena on vakuuttaa sijoittajat ja muut osapuolet siitä, että tilintarkastukseen liittyvässä standardien laadinnassa on noudatettu yleisen edun mukaisia vaatimuksia. Valvontaryhmän käynnistämällä uudistuksella pyritään vahvistamaan PIOBin valvontatehtävää ja laajentamaan sen rahoituspohjaa.