4.Rahoitussopimuksen mukaisten erien saataville vapauttamisen ehtona on, että rahoitusta on käytettävissä ja että komissio on tehnyt asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan mukaisesti päätöksen siitä, että Suomi on tyydyttävästi saavuttanut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanoon liittyvät yksilöidyt asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Edellyttäen, että 1 kohdassa tarkoitetut oikeudelliset sitoumukset tulevat voimaan, tuen maksamisen edellytyksenä on, että Suomi saavuttaa välitavoitteet ja tavoitteet viimeistään 31 päivänä elokuuta 2026.

1.Unioni asettaa Suomen saataville 2 085 341 084 euron suuruisen rahoitusosuuden tukena, jota ei makseta takaisin. Tästä määrästä 1 660 743 618 euroa asetetaan saataville niin, että oikeudelliset sitoumukset voidaan tehdä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022. Jos asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdassa säädetyn päivityksen tuloksena Suomen päivitetty enimmäisrahoitusosuus on yhtä suuri tai suurempi kuin 2 085 341 084 euroa, sen saataville asetetaan vielä 424 597 466 euroa niin, että oikeudelliset sitoumukset voidaan tehdä 1 päivän tammikuuta 2023 ja 31 päivän joulukuuta 2023 välisenä aikana. Jos asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdassa säädetyn päivityksen tuloksena Suomen päivitetty enimmäisrahoitusosuus on pienempi kuin 2 085 341 084 euroa, päivitetyn enimmäisrahoitusosuuden ja 1 660 743 618 euron määrän välinen erotus asetetaan saataville niin, että oikeudelliset sitoumukset voidaan tehdä asetuksen (EU) 2021/241 20 artiklan 8 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti 1 päivän tammikuuta 2023 ja 31 päivän joulukuuta 2023 välisenä aikana.

(56)Suomi on pyytänyt ennakkomaksua, joka on 13 prosenttia rahoitusosuudesta. Kyseinen määrä olisi asetettava Suomen saataville asetuksen (EU) 2021/241 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun sopimuksen, jäljempänä ’rahoitussopimus’, mukaisesti sillä edellytyksellä, että kyseinen rahoitussopimus tulee voimaan.

(54)Laskelmaa Suomen enimmäisrahoitusosuudesta on määrä päivittää 30 päivään kesäkuuta 2022 mennessä asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Mainitun asetuksen 23 artiklan 1 kohdan mukaisesti Suomen saataville olisi asetettava nyt tietty määrä, joka ei ylitä mainitun asetuksen 11 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua enimmäisrahoitusosuutta, jotta oikeudellinen sitoumus voidaan tehdä 31 päivään joulukuuta 2022 mennessä. Enimmäisrahoitusosuuden päivittämisen jälkeen neuvoston olisi komission ehdotuksesta tarvittaessa muutettava tätä päätöstä ilman aiheetonta viivytystä niin, että se sisältää päivitetyn enimmäisrahoitusosuuden, joka on laskettu mainitun asetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

(42)Suunnitelmassa kuvataan asianmukaisella tavalla sen täytäntöönpanoa, valvontaa ja tarkastusta varten käyttöön otettu järjestelmä. Valvonta- ja tarkastusjärjestelmä perustuu luotettaviin prosesseihin ja rakenteisiin. Osa rakenteista on vasta perustettu. Valtiovarainministeriön on tarkoitus olla kokonaisvastuussa suunnitelman täytäntöönpanosta ja tukeutua muihin täytäntöönpaneviin ministeriöihin ja elimiin suunnitelman toiminnallisissa ja hallinnollisissa näkökohdissa. Teknisen sihteeristön, jonka tehtävänä on varmistaa suunnitelman täytäntöönpanon seuranta, on määrä tukea valtiovarainministeriötä. Valtiovarainministeriön ja muiden asianomaisten ministeriöiden välinen tehtäväjako on selkeä, ja niiden roolit ja vastuualueet on määritelty asianmukaisesti. Suomen suunnitelman täytäntöönpanon koordinointiin, seurantaan, valvontaan ja tarkastukseen osallistuvien elinten toimivaltuuksia koskevan kansallisen lainsäädännön voimaantulo olisi asetettava välitavoitteeksi. Tämä välitavoite olisi saavutettava ennen kuin ensimmäinen maksupyyntö toimitetaan komissiolle.

(40)Suomi on toimittanut suunnitelman kaikista komponenteista erilliset kustannusarviot. Ne perustuvat useisiin lähteisiin, joilla investointien ja uudistusten kustannuksia perustellaan. Tällaisia ovat muun muassa aiemmat hankehaut, joita on toteutettu samankaltaisilla aloilla tai jotka ovat ominaisuuksiltaan samankaltaisia, hankintasopimukset, joissa on kyse samankaltaisista palveluista, tai aiemmat samankaltaiset investoinnit, hallituksen tekemät vaikutustenarvioinnit, tieteelliset tutkimukset ja muut ulkopuoliset viiteasiakirjat, joita kansainväliset järjestöt ovat esittäneet, myös alakohtaisista investointitarpeista. Toimitettujen asiakirjojen perusteella useimpien suunnitelmaan sisältyvien toimenpiteiden kustannusten laskemiseen käytettyjä menetelmiä pidetään luotettavina, ja ne antavat riittävät perusteet myönteiselle arviolle niiden kohtuullisuudesta ja uskottavuudesta. Menetelmien tueksi toimitettu näyttö voisi kuitenkin joissakin tapauksissa olla yksityiskohtaisempaa ja tarjota kattavampia kustannustietoja erityisesti joistakin horisontaalisista investointiohjelmista. Suunnitelman arvioitujen kokonaiskustannusten määrä on kustannustehokkuusperiaatteen mukainen ja oikeassa suhteessa odotettuihin kansallisiin taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin.

(36)Suomen valtiovarainministeriö vastaa suunnitelman täytäntöönpanon ja seurannan koordinoinnista. Sille on annettu selkeästi määritellyt vastuualueet, ja sillä on asianmukainen rakenne suunnitelman täytäntöönpanoa, edistymisen seurantaa ja raportointia varten.

(34)Suunnitelmaan sisältyvän vihreää siirtymää koskevan vahvan investointituen avulla on tarkoitus edistää talouden uusia ja innovatiivisia vähähiilisiä ratkaisuja. Tämän on määrä nopeuttaa kehittyvien alojen kasvua ja luoda mahdollisuuksia talouskasvuun. Suunnitelmassa keskitytään digitalisaatioon tehtäviin investointeihin monilla aloilla, minkä odotetaan lisäävän tuottavuutta pitkällä aikavälillä. Suunnitelman pysyviä vaikutuksia voidaan lisätä myös suunnitelman ja muiden ohjelmien välisellä synergialla, koheesiopolitiikan varoin rahoitettavat ohjelmat mukaan lukien, erityisesti sitä kautta, että alueellisiin haasteisiin vastataan merkityksellisellä tavalla ja edistetään tasapainoista kehitystä.

(33)Suunnitelmaan sisältyvien toimenpiteiden toteuttamisen odotetaan johtavan julkishallinnossa rakenteellisiin muutoksiin, joiden on määrä parantaa hallinnon vaikuttavuutta ja tehokkuutta. Energiaverotuksen uudistuksen odotetaan edistävän Suomen veropolitiikan rakenteellista viherryttämistä. Pohjoismaisen työvoimapalvelumallin mukaisesti toteutettavilla aktiivisen työvoimapolitiikan uudistuksilla on tarkoitus edistää työvoiman tarjonnan lisäämistä ja työmarkkinoilla aliedustettujen ryhmien työllistettävyyden parantamista. Sosiaali- ja terveydenhuoltopalvelujen uudistuksen odotetaan lisäävän Suomen palautumiskykyä pitkällä aikavälillä.

(30)Suunnitelman toimenpiteillä autetaan ratkaisemaan digitaaliseen muutokseen liittyviä haasteita, joita Suomella on. Vaikka Suomen digitaaliset yhteydet ovat yleisesti ottaen hyvin kehittyneet, digitaalinen infrastruktuuri on maaseutualueilla puutteellista. Tukemalla nopeita laajakaistayhteyksiä on tarkoitus auttaa parantamaan nopeiden yhteyksien saatavuutta harvaan asutuilla alueilla, mikä lisää tuottavuutta ja ylläpitää taloudellista toimintaa näillä alueilla. Vaikka Suomen väestön digitaaliset taidot ovat yleisesti ottaen korkealla tasolla, tieto- ja viestintätekniikka-alalla vallitsee osaajapula. Jotta tähän voidaan puuttua, suunnitelma sisältää toimenpiteitä, joilla lisätään opiskelupaikkoja alan kannalta oleellisilla alueilla, uudistetaan jatkuvan oppimisen rakennetta sekä vahvistetaan digitaalisten taitojen edistämistä.

(26)Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan e alakohdan ja liitteessä V olevan kriteerin 2.5 mukaisesti toimenpiteitä, joilla suuressa määrin (luokitus A) edistetään vihreää siirtymää, luonnon monimuotoisuus mukaan luettuna, tai siitä johtuviin haasteisiin vastaamista. Ilmastotavoitteita tukevat toimenpiteet ovat määrältään 50,1 prosenttia elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista mainitun asetuksen liitteessä VI esitetyn menetelmän mukaisesti laskettuna. Kuten mainitun asetuksen 17 artiklassa edellytetään, suunnitelma on johdonmukainen niiden tietojen kanssa, jotka on sisällytetty kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan vuosiksi 2021–2030.

(25)Erityistä huomiota on kiinnitetty toimenpiteisiin, joiden vaikutuksia ympäristötavoitteisiin on syytä tarkastella huolellisesti. Suomen elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää useita laajoja investointiohjelmia, joiden ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen noudattamista ei voida todeta ennen niiden täytäntöönpanovaihetta. Tämä koskee erityisesti strategisia tukiohjelmia, jotka kattavat EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluvat laitokset, sekä muita laajoja tukiohjelmia, kuten investointeja energiainfrastruktuuriin, tukea vetytaloudelle ja hiilidioksidin talteenotolle ja hyödyntämiselle sekä tutkimus-, kehitys- ja innovointi-investointeja vihreän siirtymän tukemiseen. Tulevien hankehakujen tukikelpoisuuskriteereissä olisi suljettava pois haitalliset toiminnot ja edellytettävä, että ainoastaan EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön mukaiset toimet voidaan valita. Kunkin hankehaun käynnistämiseen liittyvän välitavoitteen avulla olisi varmistettava, että investoinnit eivät aiheuta merkittävää haittaa.

(24)Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa varmistetaan kunkin uudistuksen ja investoinnin osalta, ettei merkittävää haittaa aiheudu yhdellekään kuudesta asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa määritellystä ympäristötavoitteesta, jotka ovat ilmastonmuutoksen hillintä, ilmastonmuutokseen sopeutuminen, vesivarojen ja merten luonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu, kiertotalous, ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen sekä luonnon monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen. Suomi on toimittanut perustelut kaikkien suunnitelmaan sisältyvien toimenpiteiden osalta Euroopan komission ”ei merkittävää haittaa” ‑periaatteesta antamien teknisten ohjeiden (2021/C 58/01) mukaisesti. Suomi on tarvittaessa ehdottanut lieventäviä toimenpiteitä tai sisällyttänyt toimenpiteiden suunnitteluun erityisiä elementtejä merkittävän haitan välttämiseksi, mikä on tarkoitus varmistaa asiaankuuluvilla välitavoitteilla.

(20)Suunnitelmalla edistetään Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa, mukaan lukien sukupuolten tasa-arvoa, yhtäläisiä mahdollisuuksia, työllisyyden aktiivista tukemista ja vammaisten osallistamista koskevat periaatteet, opetusta, koulutusta ja elinikäistä oppimista koskevat periaatteet sekä muut EU:n aloitteet, kuten EU:n osaamisohjelma, uudelleen- ja täydennyskoulusta koskeva EU:n lippulaivahanke (”Reskill and upskill”), neuvoston suositus ammatillisesta koulutuksesta ja taitojen parantamisesta sekä tehokasta työllisyyden aktiivitukea koskeva suositus (EASE). Suunnitelma on nuorisotakuun mukainen. Erityisesti nuorille suunnattuja, integroituja työllisyys-, terveys-, sosiaali- ja koulutuspalveluja koskevan tuen odotetaan osaltaan ehkäisevän nuorten sosiaalista syrjäytymistä ja parantavan heidän työllistymismahdollisuuksiaan.

(18)On odotettavissa, että elpymis- ja palautumissuunnitelmalla on asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja liitteessä V olevan kriteerin 2.3 mukaisesti suuria vaikutuksia (luokitus A) Suomen kasvupotentiaalin, työpaikkojen syntymisen sekä taloudellisen, sosiaalisen ja institutionaalisen palautumiskyvyn lujittumiseen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoon muun muassa siten, että se edistää lapsia ja nuoria koskevia toimintapolitiikkoja sekä lieventää covid-19-kriisin taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia, jotta voidaan lisätä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja lähentymistä unionissa.

(17)Pandemian johdosta toteutettavia välittömiä finanssipoliittisia toimia koskevien suositusten voidaan katsoa jäävän Suomen elpymis- ja palautumissuunnitelman ulkopuolelle huolimatta siitä, että Suomi on yleisesti ottaen vastannut asianmukaisesti ja riittävästi välittömään tarpeeseen tukea taloutta finanssipoliittisin keinoin vuosina 2020 ja 2021 vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen mukaisesti. Suositus edistyä riittävästi julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisessa vuonna 2020 ei myöskään ole enää merkityksellinen, koska kyseinen budjettikausi on päättynyt ja vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke aktivoitiin maaliskuussa 2020 covid-19-kriisin yhteydessä.

(10)Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun edistämiseksi suunnitelmassa esitetään toimenpiteitä työllisyysasteen nostamiseksi, kansainvälisten osaajien houkuttelemiseksi ja tuottavuuden lisäämiseksi. Jotta voidaan lieventää häiriöitä ja reagoida paremmin kriiseihin, suunnitelmaan sisältyy toimia, joilla pureudutaan sosiaali- ja terveydenhuoltopalvelujen yhdenvertaiseen saatavuuteen ja järjestelmän kustannustehokkuuteen liittyviin pitkäaikaisiin ongelmiin. Suunnitelma kattaa laajasti digitaalista muutosta koskevan pilarin eri ulottuvuudet, ja siinä on useita komponentteja, jotka kohdistuvat suoraan tai välillisesti digitaaliseen muutokseen. Vaikka Suomi onkin digitalisaatiossa maailman kärkeä, suunnitelmalla on tarkoitus korjata digitaalisessa infrastruktuurissa jäljellä olevia puutteita parantamalla ja laajentamalla huippunopeita laajakaistaverkkoja. Lisäksi uudistusten ja investointien odotetaan tukevan digitalisaatiota yrityksissä ja julkisella sektorilla, sosiaali- ja terveydenhuolto mukaan lukien, parantavan digitaalista osaamista ja edistävän digitaaliteknologiaa koskevaa tutkimusta ja innovointia, tukevan kyber- ja tietoturvan kehittämistä ja investointeja rautatieliikenteen digitalisaatioon.

(2)Neuvosto antoi Suomelle 9 päivänä heinäkuuta 2019 ja 20 päivänä heinäkuuta 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä suosituksia. Neuvosto suositti erityisesti, että Suomi parantaa sosiaali- ja terveyspalvelujen kustannustehokkuutta ja yhdenvertaista saatavuutta, puuttuu terveydenhuollon henkilöstöpulaan, parantaa työnteon kannustimia, kehittää osaamista ja aktiivista osallisuutta, tukee työllisyyttä ja lujittaa aktiivista työvoimapolitiikkaa, keskittää investointeihin liittyvän politiikan tutkimukseen ja innovointiin, vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen, vahvistaa kotitalouksien velkaantuneisuuden seurantaa ja varmistaa rahanpesun torjuntasäännöstön tuloksellisen valvonnan ja noudattamisen. Arvioituaan edistymistä näiden maakohtaisten suositusten täytäntöönpanossa elpymis- ja palautumissuunnitelman, jäljempänä ’suunnitelma’, toimittamisajankohtana komissio katsoo, että suositukset, joiden mukaan Suomen olisi toteutettava vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi, on pantu kaikilta osin täytäntöön. Kun tarkastellaan suositusta, joka koskee toimenpiteiden toteuttamista reaalitalouden, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, likviditeetin lisäämiseksi, edistyminen on ollut huomattavaa.

EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 4.10.2021 COM(2021) 624 final LIITE

asiakirjaan Ehdotus neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi Suomen elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä {SWD(2021) 284 final}



LIITE OSIO 1: ELPYMIS- JA PALAUTUMISSUUNNITELMAN MUKAISET UUDISTUKSET JA INVESTOINNIT 1.Uudistusten ja investointien kuvaus PILARI 1: Vihreä siirtymä tukee talouden rakenneuudistusta ja hiilineutraalia hyvinvointiyhteiskuntaa A. KOMPONENTTI P1C1: ENERGIAJÄRJESTELMÄN MURROS Suomi on asettanut tavoitteeksi tulla maailman ensimmäiseksi fossiilisista polttoaineista vapaaksi hyvinvointiyhteiskunnaksi, joka saavuttaa hiilineutraaliuden vuoteen 2035 mennessä. Suomen elpymis- ja palautumissuunnitelman tämän komponentin yleisenä tavoitteena on edistää hiilineutraaliustavoitteen saavuttamista edistämällä puhtaan energian teknologioiden käyttöä. Suomen elpymis- ja palautumissuunnitelman tähän komponenttiin kuuluvat investoinnit, jotka kattavat uusiutuvan energian jakeluun tarvittavan infrastruktuurin sekä puhtaan energian tuotannon. Näihin investointeihin liittyy energia-alan uudistuksia, joissa keskitytään hiilen käytön asteittaiseen lopettamiseen energiantuotannossa, sekä energiaverotuksen uudistus puhtaan energian käytön edistämiseksi. Niihin kuuluu erillinen investointi uusiutuvan energian tukemiseksi Ahvenanmaan itsehallintoalueella. Komponentti auttaa vastaamaan maakohtaisiin suosituksiin, jotka koskevat investointien keskittämistä vihreään siirtymään ja erityisesti puhtaaseen ja tehokkaaseen energian tuotantoon ja käyttöön (maakohtainen suositus 3/2020) ja vähähiiliseen talouteen siirtymiseen ja energiakäänteeseen tähtäävien investointien edistämistä (maakohtainen suositus 3/2019). Minkään tämän komponentin toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitettua merkittävää haittaa ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen soveltamista koskevien teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukaiset elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitettyjen toimenpiteiden kuvaus ja lieventävät toimet. A.1. Kuvaus uudistuksista ja investoinneista, joita rahoitetaan rahoitustuella, jota ei makseta takaisin Uudistus 1 (P1C1R1): Kivihiilen energiakäytön merkittävä vähentäminen vuoteen 2026 mennessä Eduskunta hyväksyi vuonna 2019 lain hiilen energiakäytön kieltämisestä (406/2019). Tällä lailla kielletään kivihiilen energiakäyttö vuodesta 2029 alkaen. Suomi pyrkii edistämään hiilen energiakäytön lopettamista lyhyemmässä ajassa ja vähentämään hiilen käyttöä energiantuotannossa 40–80 prosentilla vuoteen 2026 mennessä vuoteen 2019 verrattuna. Toimiin, joita Suomi on toteuttanut tukeakseen hiilen energiakäytön asteittaista lopettamista, kuuluvat uusien sähkön- ja lämmöntuotantoratkaisujen sisällyttäminen energiajärjestelmään, energian siirto ja hiilen korvaavan teknologian saatavuus. Uudistuksen toteutus on määrä saattaa päätökseen 30. kesäkuuta 2026 mennessä. Uudistus 2 (P1C1R2): Energiaverotuksen uudistaminen teknologiakehitys huomioivaksi Uudistuksen tavoitteena on muuttaa eri energialähteiden nykyistä verotusta. Energiaverolainsäädännön (Laki sähköstä ja eräiden polttoaineiden valmisteverosta) muutoksella myötävaikutetaan asteittaiseen luopumiseen fossiilisista polttoaineista edistämällä teollisuuden sähköistämistä ja investointeja vähähiilisiin teknologioihin. Uudistuksella alennetaan myös teollisuuden, kaivosten, maatalouden ja yli 5 MW:n konesalien sähköveroa 0,69 sentistä kilowattitunnilta 0,05 senttiin kilowattitunnilta eli EU:n minimiin. Uudistuksella myös lakkautetaan asteittain energiaintensiivisen teollisuuden energiaveron palautus vuoteen 2025 mennessä ja nostetaan fossiilisten lämmityspolttoaineiden, turve mukaan luettuna, verotusta 1. tammikuuta 2021 alkaen 2,7 eurolla megawattitunnilta. Käynnissä on selvitys polttoon perustumattoman lämmöntuotannon energiaverotuksesta. Selvityksen odotetaan muodostavan perustan päätöksille energia-alan verotusta koskevista lisätoimenpiteistä. Suomen odotetaan esittävän lainsäädäntöönsä muutoksia sen varmistamiseksi, että muutokset tulevat voimaan 1. tammikuuta 2022. Uudistuksen toteutus oli määrä saattaa päätökseen 30. kesäkuuta 2021 mennessä.

Investointi 1 (P1C1I1): Energiainfrastruktuuri-investoinnit Investoinnin tavoitteena on parantaa edellytyksiä kannustaa puhtaaseen energiaan investoimiseen, ja siinä keskitytään energiajärjestelmän integrointiin, energian varastointiin ja liikenteeseen. Investoinnilla tuetaan energiainfrastruktuurin rakentamista edistäviä hankkeita, jotka painottuvat seuraavasti: I)sähköverkot ja sähkönsiirtokapasiteetti; II)investoinnit energiajärjestelmien integroimiseksi sekä ylijäämä- ja hukkalämmön tuottamiseksi, siirtämiseksi ja hyödyntämiseksi kaukolämpöverkoissa; III)vähähiilisten kaasujen, kuten vedyn, biokaasun ja biometaanin, siirto. Valinta tehdään erilaisten kriteerien perusteella, kuten niiden panos energia-alan hiilestä irtautumiseen ja niiden toteutettavuus asetetun aikataulun mukaisesti. Tuki myönnetään 31. joulukuuta 2021 mennessä hyväksyttävän uuden valtioneuvoston asetuksen nojalla. Se toteutetaan monivaiheisina tarjouspyyntöinä, joista vastaavat työ- ja elinkeinoministeriö ja Business Finland ja jotka järjestetään useassa vaiheessa, tarkoituksena toteuttaa suuret investoinnit etupainotteisesti. Sen varmistamiseksi, että toimenpide noudattaa ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta koskevaa teknistä ohjetta (2021/C58/01), tulevien hankepyyntöjen tehtävänmääritykseen sisältyviin tukikelpoisuusperusteisiin ei lueta seuraavia toimia: i) fossiilisiin polttoaineisiin liittyvät toiminnot, mukaan lukien tuotantoketjun loppupään käyttö ; ii) EU:n päästökauppajärjestelmän mukaiset toimet, joilla saavutetaan ennustetut kasvihuonekaasupäästöt, jotka eivät alita asiaankuuluvia vertailuarvoja ; iii) jätteiden kaatopaikkoja, polttolaitoksia ja mekaanisia biologisia käsittelylaitoksia koskevat toimet; ja iv) toiminnot, joissa jätteiden pitkän aikavälin loppukäsittely voi aiheuttaa haittaa ympäristölle. Tehtävänkuvauksessa edellytetään lisäksi, että voidaan valita ainoastaan unionin ja kansallisen ympäristölainsäädännön mukaisia toimia. Valintaperusteilla varmistetaan, että kaikilla hankkeilla edistetään ilmastonmuutostavoitteita, jotka liittyvät tukitoimialaan 033, jolla on 100 prosentin ilmastokerroin elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta 12 päivänä helmikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 liitteen VI mukaisesti. Investoinnin toteuttaminen on määrä saattaa päätökseen 30. kesäkuuta 2026 mennessä. Investointi 2 (P1C1I2): Investoinnit uuteen energiateknologiaan Investoinnin tavoitteena on edistää Suomen tavoitetta saavuttaa hiilineutraalius vuoteen 2035 mennessä myötävaikuttamalla uusien puhtaiden teknologioiden käyttöönottoon energian tuotannossa ja käytössä. Tuen yhteydessä asetetaan etusijalle alat, joilla päästövähennykset ovat vaikeita ja kalliita (”vaikeasti hiilestä irtautuvat alat”). Investoinnilla tuetaan demonstraatiovaiheessa olevien laajamittaisten hankkeiden toteuttamista painottaen teknistä toteutettavuutta ja keskittyen erityisesti seuraaviin: I)merituulivoiman tuotanto II)uusiutuvat polttoaineet liikenteessä (sähköpolttoaineet ja biopolttoaineet) III) polttoon perustumaton lämmön tuotanto, kuten geoenergia, jolla korvataan hiilen käyttö ja IV)muut uusiutuvan energian hankkeet, kuten suuret biokaasun liikennekäyttöhankkeet, joissa hyödynnetään vähän käytettyjä syötteitä, laajamittaiset aurinkoenergiahankkeet ja energian varastointia edistävät hankkeet. Valinta tehdään erilaisten perusteiden mukaisesti, mukaan lukien niiden panos uusiutuvan energian osuuden kasvattamiseen ja niiden mahdollinen panos asiaankuuluvien teknologioiden pitkän aikavälin kehittämiseen ja kaupallistamiseen. Tuki myönnetään 31. joulukuuta 2021 mennessä hyväksyttävän uuden valtioneuvoston asetuksen nojalla. Se toteutetaan monivaiheisina tarjouspyyntöinä, joista vastaavat työ- ja elinkeinoministeriö ja Business Finland ja jotka järjestetään useassa vaiheessa, tarkoituksena toteuttaa suuret investoinnit etupainotteisesti. Tämän toimenpiteen yhteydessä voidaan palkata väliaikaisia toimihenkilöitä ympäristölupien ja -menettelyjen nopeuttamiseksi 1.1.2021 ja 31.12.2023 väliseksi ajaksi. Sen varmistamiseksi, että toimenpide noudattaa ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta koskevaa teknistä ohjetta (2021/C58/01), tulevien hankepyyntöjen tehtävänmääritykseen sisältyviin tukikelpoisuusperusteisiin ei lueta seuraavia toimia: i) fossiilisiin polttoaineisiin liittyvät toiminnot, mukaan lukien tuotantoketjun loppupään käyttö ii) EU:n päästökauppajärjestelmän mukaiset toiminnot, joiden ennustetut kasvihuonekaasupäästöt eivät alita asiaa koskevia vertailuarvoja iii) jätteiden kaatopaikkoja, polttolaitoksia ja mekaanisia biologisia käsittelylaitoksia koskevat toiminnot ja iv) toiminnot, joissa jätteiden pitkän aikavälin loppukäsittely voi aiheuttaa haittaa ympäristölle. Tehtävänkuvauksessa edellytetään lisäksi, että voidaan valita ainoastaan toimintoja, jotka ovat asiaa koskevan EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön mukaisia. Valintaperusteilla varmistetaan, että kaikilla hankkeilla edistetään ilmastonmuutostavoitteita, jotka liittyvät tukitoimialoihin 032, 034 a 0, 028, 029 ja 030 a, joilla on 100 prosentin ilmastokerroin elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta 12 päivänä helmikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 liitteen VI mukaisesti. Tarjouskilpailut käynnistetään heti, kun tuen myöntämistä koskeva lainsäädäntökehys on saatu valmiiksi. Ensimmäinen hakumenettely on tarkoitus järjestää vuonna 2021.

Investoinnin toteuttaminen on saatettava päätökseen 30. kesäkuuta 2026 mennessä. Investointi 3 (P1C1I3): Ahvenanmaan investointi- ja uudistuskokonaisuus Investoinnin tavoitteena on edistää uusiutuvan energian tuotantoa Ahvenanmaan itsehallintoalueella. Investointi koostuu merituulivoimahankkeen valmisteluvaiheen ja aurinkoenergian tuotannon tukemisesta. Ahvenanmaan hallitus arvioi, että merituulivoimahankkeen loppuun saattaminen kestää 10–15 vuotta. Odotettavissa on, että tuotettu energia siirretään pääasiassa Manner-Suomeen ja/tai Ruotsiin ja siten kansallisiin jakeluverkkoihin. Investoinnilla tuetaan suunnittelu- ja valmisteluvaihetta, jonka odotetaan kestävän vuoteen 2024. Ahvenanmaa on asettanut energia- ja ilmastostrategiassaan tavoitteeksi aurinkoenergiakapasiteetin kasvattamisen 17 MW:hen vuoteen 2030 mennessä. Investoinnilla myönnetään tukea aurinkoenergian tuotantohankkeisiin, joita yritykset, kunnat tai yhteisöt edistävät. Hankkeet toteutetaan vuosina 2021–2025. Sen varmistamiseksi, että toimenpide noudattaa teknistä ohjetta ”ei merkittävää haittaa” (2021/C58/01), tulevien hankepyyntöjen tehtävänmääritykseen sisältyviin tukikelpoisuusperusteisiin ei lueta seuraavia toimintoja: i) fossiilisiin polttoaineisiin liittyvät toiminnot, mukaan lukien tuotantoketjun loppupään käyttö ; ii) EU:n päästökauppajärjestelmän mukaiset toiminnot, joilla saavutetaan ennakoidut kasvihuonekaasupäästöt, jotka eivät alita asiaankuuluvia vertailuarvoja iii) jätteiden kaatopaikkoja, polttolaitoksia ja mekaanisia biologisia käsittelylaitoksia koskevat toiminnot ja iv) toiminnot, joissa jätteiden pitkän aikavälin loppukäsittely voi aiheuttaa haittaa ympäristölle. Tehtävänkuvauksessa edellytetään lisäksi, että voidaan valita ainoastaan unionin ja kansallisen ympäristölainsäädännön mukaisia toimia. Valintaperusteilla varmistetaan, että kaikilla hankkeilla edistetään ilmastonmuutostavoitteita, jotka liittyvät tukitoimialoihin 028 ja 029, joilla on 100 prosentin ilmastokerroin elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta 12 päivänä helmikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 liitteen VI mukaisesti. Investoinnin toteuttaminen on saatettava päätökseen 30. kesäkuuta 2026 mennessä. A.2. Seurantaa ja täytäntöönpanoa koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu – rahoitustuki, jota ei makseta takaisin Numero Toimenpide Välitavoite/tavoite Nimi Laadulliset indikaattorit (välitavoitteiden osalta) Määrälliset indikaattorit (tavoitteiden osalta) Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Mittayksikkö Perustaso Päämäärä Vuosineljännes Vuosi 1 P1C1R1 – Energiajärjestelmän murros – Kivihiilen energiakäytön merkittävä vähentäminen vuoteen 2026 mennessä Tavoite Kivihiilen energiakäytön vähentäminen 40 prosentilla vuoteen 2026 mennessä vuoteen 2019 verrattuna Prosenttiosuus 0 40 Q2 2026 Kivihiilen energiakäyttö vuonna 2019 oli 60 petajoulea. Kulutus aiotaan supistaa enintään 36 petajouleen vuoteen 2026 mennessä. 2 P1C1R2 – Energiajärjestelmän murros – Energiaverotuksen uudistaminen teknologiakehitys huomioivaksi Välitavoite Sähkön ja eräiden polttoaineiden valmisteverosta annetun lain voimaantulo Lain voimaantuloa osoittava säännös Q2 2021 Sähkön ja eräiden polttoaineiden valmisteverosta annetun lain muutos: – teollisuuden sähköveroa alennetaan teollisuuden sähköistämisen ja lämmöntuotannon edistämiseksi, – kaivosten, maatalouden ja yli 5 megawatin konesalien sähköveroa alennetaan – energiaintensiivisten teollisuuspolttoaineiden energiaveron palautus poistetaan asteittain - fossiilisten lämmityspolttoaineiden veroa korotetaan 2,7 eurolla megawattitunnilta. 3 P1C1I1 – Energiajärjestelmän murros – Energiainfrastruktuuri-investoinnit Välitavoite Ensimmäisen energiainfrastruktuurihankkeita koskevan hakumenettelyn julkaiseminen Ensimmäinen hakumenettely julkaistaan työ- ja elinkeinoministeriön verkkosivuilla. Q4 2021 Rahoitussuuntaviivat (energiatukiasetus) tulevat voimaan, mikä mahdollistaa energiainfrastruktuuri-investointeja koskevan ensimmäisen kilpailuun perustuvan ehdotuspyynnön käynnistämisen. Tehtävänmääritys sisältää tukikelpoisuusperusteet, joilla varmistetaan poissulkemisluetteloa käyttämällä, että valitut hankkeet ovat ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta koskevan teknisen ohjeen (2021/C58/01) mukaisia ja vastaavat vaatimusta EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön noudattamisesta. 4 P1C1I1 – Energiajärjestelmän murros – Energiainfrastruktuuri-investoinnit Välitavoite Kaikkien energiainfrastruktuuri-investointeja koskevien avustusten myöntäminen Ilmoitus kaikkien infrastruktuuri-investointeja koskevien avustusten myöntämisestä Q4 2023 Kaikki energiainfrastruktuurihankkeet valitaan asianomaisten ehdotuspyyntöjen kriteerien mukaisesti. Kaikki ehdotuspyynnöt perustuvat välitavoitteessa 3 ilmoitettuihin tukikelpoisuus-/valintakriteereihin. Kaikki rahoituksen myöntämistä koskevat päätökset annetaan ehdotuspyyntöjen perusteella valituille hankkeen edunsaajille/hakijoille, mikä mahdollistaa valittujen hankkeiden toteuttamisen aloittamisen. 5 P1C1I1 – Energiajärjestelmän murros – Energiainfrastruktuuri-investoinnit Tavoite Tuettujen hankkeiden loppuun saattaminen Lukumäärä 0 4 Q2 2026 Vähintään neljä hanketta saatetaan päätökseen, mikä käy ilmi hankkeen edunsaajien toimittamista hankeraporteista. Ne vastaavat vähintään 139 500 000 euron talousarviositoumusta toimenpiteeseen osoitetusta 155 000 000 eurosta. 6 P1C1I2 – Energiajärjestelmän murros – Investoinnit uuteen energiateknologiaan Välitavoite Ensimmäisen uuteen energiateknologiaan tehtäviä investointeja koskevan hakumenettelyn julkaiseminen Ensimmäinen hakumenettely julkaistaan työ- ja elinkeinoministeriön verkkosivuilla. Q4 2021 Rahoitussuuntaviivat (energiatukiasetus) ovat tulleet voimaan, ja niiden perusteella voidaan julkaista ensimmäinen uuteen energiateknologiaan tehtäviä investointeja koskeva ehdotuspyyntö, jonka tehtävänmääritys sisältää tukikelpoisuusperusteet, joilla varmistetaan poissulkemisluetteloa käyttämällä, että valitut hankkeet ovat ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta koskevan teknisen ohjeen (2021/C58/01) mukaisia ja vastaavat vaatimusta EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön noudattamisesta. 7 P1C1I2 – Energiajärjestelmän murros – Investoinnit uuteen energiateknologiaan Välitavoite Kaikkien energiateknologiaan tehtäviä investointeja koskevien avustusten myöntäminen Ilmoitus kaikkien energiateknologiaan tehtäviä investointeja koskevien avustusten myöntämisestä Q4 2023 Kaikki uuteen energiateknologiaan liittyvät hankkeet valitaan asiaankuuluvissa ehdotuspyynnöissä vahvistettujen perusteiden mukaisesti. Kaikki ehdotuspyynnöt perustuvat välitavoitteessa 6 ilmoitettuihin tukikelpoisuus-/valintakriteereihin. Kaikki rahoituksen myöntämistä koskevat päätökset annetaan ehdotuspyyntöjen perusteella valituille hankkeen edunsaajille/hakijoille, mikä mahdollistaa valittujen hankkeiden toteuttamisen aloittamisen. 8 P1C1I2 – Energiajärjestelmän murros – Investoinnit uuteen energiateknologiaan Tavoite Tuettujen hankkeiden loppuun saattaminen Lukumäärä 0 4 Q2 2026 Vähintään neljä hanketta saatetaan päätökseen, mikä käy ilmi hankkeen edunsaajien toimittamista hankeraporteista. Ne vastaavat vähintään 144 900 000 euron talousarviositoumusta toimenpiteeseen osoitetusta 161 000 000 eurosta. 9 P1C1I3 – Energiajärjestelmän murros – Ahvenanmaan investointi- ja uudistuskokonaisuus Välitavoite Uusiutuvaan energiaan Ahvenanmaalla tehtäviä investointeja koskevan ensimmäisen hakumenettelyn julkaiseminen Ensimmäisen hakumenettelyn julkaiseminen Ahvenanmaan maakuntahallituksen verkkosivustolla Q2 2022 Uusiutuvaan energiaan Ahvenanmaalla tehtäviä investointeja koskeva ensimmäinen ehdotuspyyntö on julkaistu; sen tehtävänmääritys sisältää tukikelpoisuusperusteet, joilla varmistetaan poissulkemisluetteloa käyttämällä, että valitut hankkeet ovat ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta koskevan teknisen ohjeen (2021/C58/01) mukaisia ja vastaavat vaatimusta EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön noudattamisesta. 10 P1C1I3 – Energiajärjestelmän murros – Ahvenanmaan investointi- ja uudistuskokonaisuus Välitavoite Tuettujen hankkeiden loppuun saattaminen Loppuun saatettuja hankkeita koskevat raportit Q2 2026 Kaikki tuetut hankkeet saatetaan päätökseen välitavoitteessa 9 mainituissa ehdotuspyynnöissä vahvistettujen tukikelpoisuus-/valintaperusteiden mukaisesti, mikä käy ilmi hankkeen edunsaajien toimittamista hankeraporteista. Ne vastaavat vähintään 2 430 000 euron talousarviositoumusta toimenpiteeseen osoitetusta 2 700 000 eurosta. B. KOMPONENTTI P1C2: VIHREÄÄ JA DIGITAALISTA SIIRTYMÄÄ TUKEVAT TEOLLISUUDEN UUDISTUKSET JA INVESTOINNIT Suomi on asettanut tavoitteeksi tulla maailman ensimmäiseksi fossiilisista polttoaineista vapaaksi hyvinvointiyhteiskunnaksi, joka saavuttaa hiilineutraaliuden vuoteen 2035 mennessä. Suurimpia haasteita tämän tavoitteen saavuttamisessa ovat teollisuuden päästöjen vähentäminen ja kierrätysasteen nostaminen. Uusi vähäpäästöinen teknologia ei useinkaan ole vielä kilpailukykyistä, ja sen kehittämistä on nopeutettava. Suomen on edistettävä kiertotaloutta resurssien kestävän käytön lisäämiseksi ja saastumisen vähentämiseksi. Suomen elpymis- ja palautumissuunnitelman tämän komponentin yleisenä tavoitteena on edistää hiilineutraaliustavoitteen saavuttamista tukemalla investointeja teknologioihin, joilla vähennetään teollisuuden hiilidioksidipäästöjä, luodaan vihreitä työpaikkoja, investoidaan puhtaaseen teknologiaan ja edistetään kierrätystä ja uudelleenkäyttöä. Komponenttiin kuuluvat investoinnit, joissa keskitytään vähähiilisten teknologioiden edistämiseen, kuten vedyn tuotantoon, hiilidioksidin talteenottoon ja hyötykäyttöön, fossiilisten polttoaineiden korvaamiseen sähköllä teollisissa prosesseissa sekä keskeisten materiaalien ja teollisuuden sivutuotteiden uudelleenkäytön ja kierrätyksen edistämiseen. Näiden investointien lisäksi uudistetaan ilmasto- ja jätelainsäädäntöä, mukaan lukien tarvittavat muutokset ilmastolakiin ja jätelakiin, jotta voidaan muodostaa oikeusperusta vuoden 2035 hiilineutraaliustavoitteelle ja kierrätystavoitteille. Komponentti auttaa vastaamaan maakohtaisiin suosituksiin, jotka koskevat investointien keskittämistä vihreään siirtymään ja erityisesti puhtaaseen ja tehokkaaseen energian tuotantoon ja käyttöön (maakohtainen suositus 3/2020) ja vähähiiliseen talouteen siirtymiseen ja energiakäänteeseen tähtäävien investointien edistämistä (maakohtainen suositus 3/2019). Minkään tämän komponentin toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitettua merkittävää haittaa ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen soveltamista koskevien teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukaiset elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitettyjen toimenpiteiden kuvaus ja lieventävät toimet. B.1. Kuvaus uudistuksista ja investoinneista, joita rahoitetaan rahoitustuella, jota ei makseta takaisin Uudistus 1 (P1C2R1): Ilmastolain uudistus ja teollisuuden vähähiilistäminen Suomi on sitoutunut päivittämään ilmastolakia sen varmistamiseksi, että sen hiilineutraaliustavoite saavutetaan vuoteen 2035 mennessä. Uudistukseen sisällytetään vastaavat päästövähennystavoitteet vuosille 2030, 2040 ja 2050. Uudistetun ilmastolain on mahdollistettava ilmastosuunnitelmien käyttö laissa säädettyjen hillitsemis- ja sopeutumisvelvoitteiden täyttämiseksi. Suomen hallituksen on määrä toimittaa uudistettua ilmastolakia koskeva ehdotuksensa eduskunnalle viimeistään 31. tammikuuta 2022, ja eduskunnan on tarkoitus hyväksyä se viimeistään 30. kesäkuuta 2022. Suomi on hyväksynyt syksyllä 2020 kolmetoista toimialakohtaista vähähiilisyystiekarttaa. Tiekartoissa yksilöidään teollisten prosessien sähköistäminen, irrottautuminen fossiilisista polttoaineista ja vähäpäästöisiin ratkaisuihin perustuvat päästöjen vähentämistoimenpiteet. Suomen odotetaan jatkavan yhteistyötä teollisuuden kanssa sellaisten jäljellä olevien tiekarttojen päivittämiseksi, joissa määritetään toimialakohtaiset teollisuuden päästövähennysmahdollisuudet. Tämä koskee vähintään neljää keskeistä energiaintensiivistä toimialaa eli energia-, kemian-, metsä- ja teknologiateollisuutta.

Uudistuksen toteutus on määrä saattaa päätökseen 31. joulukuuta 2025 mennessä.



Uudistus 2 (P1C2R2): Kiertotalouden strateginen edistäminen ja jätelain uudistus Toimenpide koostuu kahdesta uudistusosasta. Suomi panee täytäntöön uudistetun jätelain (646/2011), joka on keskeisessä asemassa kiertotalousympäristön sääntelyssä ja kansallisessa jätesuunnitelmassa. Uudistukseen sisältyvät kotitalouksista ja yrityksistä peräisin olevien pakkausten ja biojätteen erilliskeräysvelvoitteet, pakkausten tuottajien vastuu pakkausjätehuollon kustannuksista, kertakäyttömuovidirektiivin täytäntöönpano ja velvollisuus kerätä tekstiilijäte erikseen alueellisissa vastaanottopisteissä. Yhdyskuntajätteen kierrätysastetta nostetaan nykyisestä 41 prosentista 55 prosenttiin vuonna 2025 ja 60 prosenttiin vuonna 2030. Muovipakkausten kierrätysastetta nostetaan 31 prosenttia. Toiseksi Suomi edistää kiertotaloutta vuoteen 2035 ulottuvalla strategisella ohjelmalla, jossa asetetaan konkreettisia tavoitteita uusiutumattomien luonnonvarojen kulutukselle, resurssien tuottavuudelle ja kiertomateriaalien käyttöasteelle. Tähän sisältyy kansallinen puiteohjelma, jota täydennetään edistämällä kuntien, yritysten ja muiden sidosryhmien välisiä vapaaehtoisia alakohtaisia sopimuksia. Tavoitteena on, että sopimukseen liittyy vähintään kaksi keskeistä toimialajärjestöä sekä vähintään 20 kuntaa ja kaupunkia, jotka sitoutuvat toteuttamaan toimenpiteitä, joilla edistetään strategisen kiertotalousohjelman tavoitteita: luonnonvarojen käytön vähentäminen, kierrätettyjen materiaalien käytön lisääminen ja vähähiilisen kiertotalousyhteiskunnan edistäminen. Siihen sisältyy myös ”tukiskenaarioiden” julkaiseminen, joka auttaa tunnistamaan tällaisten sopimusten nojalla toteutettavat tärkeimmät sidosryhmien toimenpiteet yhteistyössä asianomaisten tutkimuslaitosten kanssa. Uudistuksen toteutus on määrä saattaa päätökseen 31. joulukuuta 2024 mennessä. Investointi 1 (P1C2I1): Vähähiilinen vety sekä hiilidioksidin talteenotto ja hyödyntäminen Investoinnilla pyritään edistämään puhtaan vedyn tuotannon ja varastoinnin kehittämistä kaupallisessa laajuudessa. Investointi edistää Suomen tavoitetta saavuttaa hiilineutraalius vuoteen 2035 mennessä. Suomi on liittynyt mahdolliseen Euroopan yhteistä etua koskevaan tärkeään hankkeeseen (IPCEI) ”European Clean Hydrogen Alliance”, joka on parhaillaan kehitteillä ja jota ei ole vielä ilmoitettu komissiolle. Näin suomalaiset yritykset voivat hyötyä rajat ylittävästä taloudellisesta sekä tutkimus- ja teollisuusyhteistyöstä. Rahoitus kohdennetaan tukemaan investointeja vedyn arvoketjussa sekä hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin. Suomen odotetaan tuen välityksellä edistävän i) vähähiilisen ”vihreän” vedyn tuotantoa korvaamaan fossiilisten polttoaineiden käyttöä raskaassa teollisuudessa, ii) hiilidioksidin talteenottoa, varastointia ja hyödyntämistä ja iii) vetyyn liittyvää tutkimusta. Mahdollisen IPCEI:n lisäksi voidaan tukea eurooppalaisiin yhteistyöverkostoihin, kuten Eurekaan, liittyviä hankkeita. Rahoitusta ei myönnetä vedyn tuotantoon maakaasusta. Tämän toimenpiteen yhteydessä voidaan palkata väliaikaisia toimihenkilöitä ympäristölupien ja ‑menettelyjen nopeuttamiseksi 1.1.2021 ja 31.12.2023 väliseksi ajaksi. Lisäksi vuonna 2021 annettavan valtioneuvoston asetuksen (energiatukiasetus) nojalla tukea myönnetään tietyille kotimaisille vähähiilistä ”vihreää” vetyä koskeville investoinneille. Se toteutetaan tarjouspyyntöinä, joista vastaavat työ- ja elinkeinoministeriö ja Business Finland ja jotka järjestetään yhdessä tai useassa vaiheessa. Sen varmistamiseksi, että toimenpide noudattaa ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta koskevaa teknistä ohjetta (2021/C58/01), tulevien hankepyyntöjen tehtävänmääritykseen sisältyviin tukikelpoisuusperusteisiin ei lueta seuraavia toimia: i) fossiilisiin polttoaineisiin liittyvät toiminnot, mukaan lukien tuotantoketjun loppupään käyttö; ii) EU:n päästökauppajärjestelmän mukaiset toiminnot, joilla saavutetaan ennakoidut kasvihuonekaasupäästöt, jotka eivät alita asiaankuuluvia vertailuarvoja iii) jätteiden kaatopaikkoja, polttolaitoksia ja mekaanisia biologisia käsittelylaitoksia koskevat toiminnot ja iv) toiminnot, joissa jätteiden pitkän aikavälin loppukäsittely voi aiheuttaa haittaa ympäristölle. Tehtävänkuvauksessa edellytetään lisäksi, että voidaan valita ainoastaan toimintoja, jotka ovat asiaa koskevan EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön mukaisia. Valintaperusteilla varmistetaan, että kaikilla hankkeilla edistetään ilmastonmuutostavoitteita, jotka liittyvät tukitoimialaan 032, jolla on 100 prosentin ilmastokerroin elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta 12 päivänä helmikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 liitteen VI mukaisesti. Ensimmäinen ehdotuspyyntö on tarkoitus avata vuonna 2021 ja julkaistaan Business Finland -verkkosivustolla. Investoinnin toteuttaminen on tarkoitus saattaa päätökseen 30. kesäkuuta 2026 mennessä. Investointi 2 (P1C2I2): Teollisuuden prosessien suora sähköistäminen ja vähähiilistäminen Toimenpiteellä edistetään suoraa sähköistämistä ja vähähiilisiä teollisuusprosesseja hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi teollisuudessa. Toimenpiteen tavoitteena on: I)energiatehokkuuden parantaminen sähköistämällä lämmönkulutusta ja prosesseja; ja II)hybridiratkaisujen käyttöönotto ja lämpöpumpputeknologian ja ylijäämälämmön hyödyntäminen. Toimenpiteen tarkoituksena on tukea teollisuuden valmistautumista siihen, että kivihiilen energiankäytön on määrä loppua vuonna 2029 ja turpeen energiankäytön vähintään puolittua vuoteen 2030 mennessä; tämä on tarkoitus saavuttaa edistämällä fossiilisten polttoaineiden korvaamista sähköllä teollisuussovelluksissa. Tuki myönnetään 31. joulukuuta 2021 mennessä hyväksyttävän uuden valtioneuvoston asetuksen nojalla. Sen varmistamiseksi, että toimenpide noudattaa ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta koskevaa teknistä ohjetta (2021/C58/01), tulevien hankepyyntöjen tehtävänmääritykseen sisältyviin tukikelpoisuusperusteisiin ei lueta seuraavia toimia: i) fossiilisiin polttoaineisiin liittyvät toiminnot, mukaan lukien tuotantoketjun loppupään käyttö ii) EU:n päästökauppajärjestelmän mukaiset toimet, joilla saavutetaan ennustetut kasvihuonekaasupäästöt, jotka eivät alita asiaankuuluvia vertailuarvoja ; iii) jätteiden kaatopaikkoja, polttolaitoksia ja mekaanisia biologisia käsittelylaitoksia koskevat toimet; ja iv) toiminnot, joissa jätteiden pitkän aikavälin loppukäsittely voi aiheuttaa haittaa ympäristölle. Tehtävänkuvauksessa edellytetään lisäksi, että voidaan valita ainoastaan toimintoja, jotka ovat asiaa koskevan EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön mukaisia. Valintaperusteilla varmistetaan, että kaikki hankkeet edistävät tukitoimialaan 024 b liittyvien ilmastonmuutostavoitteiden saavuttamista; tukitoimialalla on 100 prosentin ilmastokerroin elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta 12 päivänä helmikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 liitteen VI mukaisesti. Valittujen hankkeiden on tätä varten määrä saavuttaa keskimäärin vähintään 30 prosentin vähennys suorissa ja epäsuorissa kasvihuonekaasupäästöissä verrattuna aikaisempiin päästöihin. Ensimmäinen hankepyyntö avataan heti, kun lainsäädäntö on annettu. Investoinnin toteuttaminen on määrä saattaa päätökseen 30. kesäkuuta 2026 mennessä.

Investointi 3 (P1C2I3): Keskeisten materiaalien ja teollisuuden sivuvirtojen uudelleenkäyttö ja kierrätys Toimenpiteellä pyritään edistämään kiertotaloutta, jossa käytetään uudelleen ja kierrätetään teollisuus- ja jätevirtoja ja muita keskeisiä materiaaleja, kuten akkumateriaaleja, muovia, tekstiilejä, pakkauksia, sähkö- ja elektroniikkalaitteita sekä rakennus- ja purkumateriaaleja. Tukea myönnetään I)ensimmäisiin kaupallisiin laitoksiin, pilotti- ja demonstraatiolaitoksiin II)uuden teknologian käyttöönottoon olemassa olevissa prosesseissa III)uudelleenkäyttöä ja kierrätystä edistäviin digitaalisiin alustoihin ja palveluinvestointeihin Määrärahoista vähintään 30 000 000 euroa suunnataan kiertotalouden edistämiseen ja vähintään 30 000 000 euroa kiertotalouden ratkaisujen edistämiseen akkuarvoketjussa. Business Finland järjestää kilpailuun perustuvat hakumenettelyt useissa vaiheissa vuonna 2021. Sen varmistamiseksi, että toimenpide noudattaa ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta koskevaa teknistä ohjetta (2021/C58/01), tulevien hankepyyntöjen tehtävänmääritykseen sisältyviin tukikelpoisuusperusteisiin ei lueta seuraavia toimia: i) fossiilisiin polttoaineisiin liittyvät toiminnot, mukaan lukien tuotantoketjun loppupään käyttö ; ii) EU:n päästökauppajärjestelmän mukaiset toimet, joilla saavutetaan ennustetut kasvihuonekaasupäästöt, jotka eivät alita asiaankuuluvia vertailuarvoja ; iii) jätteiden kaatopaikkoja, polttolaitoksia ja mekaanisia biologisia käsittelylaitoksia koskevat toimet; ja iv) toiminnot, joissa jätteiden pitkän aikavälin loppukäsittely voi aiheuttaa haittaa ympäristölle. Tehtävänkuvauksessa edellytetään lisäksi, että voidaan valita ainoastaan toimintoja, jotka ovat asiaa koskevan EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön mukaisia. Valintaperusteilla varmistetaan myös, että kaikki hankkeet edistävät ilmastonmuutosta koskevia tavoitteita, jotka liittyvät tukitoimialaan 045 a, jolla on 100 prosentin ilmastokerroin elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta 12 päivänä helmikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 liitteen VI mukaisesti. Valituilla hankkeilla on tämän vuoksi määrä mahdollistaa käsitellyn erikseen kerätyn vaarattoman jätteen hyödyntäminen vähintään 50-prosenttisesti uusioraaka-aineeksi painona mitattuna. Investoinnin toteuttaminen on määrä saattaa päätökseen 30. kesäkuuta 2026 mennessä. B.2. Seurantaa ja täytäntöönpanoa koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu – rahoitustuki, jota ei makseta takaisin Numero Toimenpide Välitavoite/tavoite Nimi Laadulliset indikaattorit (välitavoitteiden osalta) Määrälliset indikaattorit (tavoitteiden osalta) Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Mittayksikkö Perustaso Päämäärä Vuosineljännes Vuosi 11 P1C2R1 – Vihreää ja digitaalista siirtymää tukevat teollisuuden uudistukset ja investoinnit – ilmastolain uudistus ja teollisuuden vähähiilistäminen Välitavoite Uudistetun ilmastolain voimaantulo Lain voimaantuloa osoittava säännös Q2 2022 Ilmastolakiin on määrä tehdä seuraavat muutokset: - päästötavoitteet vuosille 2030 ja 2040 hiilineutraaliuden mukaisesti - päivitetyt vuoden 2050 tavoitteet - maankäyttöä ja hiilinielujen vahvistamista koskevat tavoitteet 12 P1C2R1 – Vihreää ja digitaalista siirtymää tukevat teollisuuden uudistukset ja investoinnit – ilmastolain uudistus ja teollisuuden vähähiilistäminen Välitavoite Päivitetyn ilmasto- ja energiastrategian, keskipitkän aikavälin ilmastosuunnitelman ja toimialakohtaisten vähähiilisyyden tiekarttojen voimaantulo Strategian, suunnitelman ja tiekarttojen julkaiseminen työ- ja elinkeinoministeriön ja ympäristöministeriön verkkosivuilla Q4 2025 Päivitetään ilmastostrategiat, suunnitelmat ja toimialakohtaiset vähähiilisyyden tiekartat, jotka ovat ilmastolain täytäntöönpanon kannalta kaikkein olennaisimpia (neljä energiaintensiivisen teollisuuden avainalaa ovat energia-, kemian-, metsä- ja teknologiateollisuus). Ilmasto- ja energiastrategiaan sisällytetään politiikkatoimia ja skenaarioita, joilla pyritään saavuttamaan EU:n vuodeksi 2030 asettamat ilmasto- ja energiatavoitteet ja hallitusohjelmassa asetettu hiilineutraaliustavoite vuoteen 2035 mennessä. 13 P1C2R2 – Vihreää ja digitaalista siirtymää tukevat teollisuuden uudistukset ja investoinnit – Kiertotalouden strateginen edistäminen ja jätelain uudistus Välitavoite Uudistetun jätelain tärkeimpien prosessien voimaantulo Uudistetun jätelain voimaantuloa osoittava lain säännös Q4 2024 Uudistettuun jätelakiin (714/2021) on tarkoitus sisällyttää 1) biojätteen valtakunnallinen erilliskeräys, joka on täysin toiminnassa vuonna 2022 2) tuottajan vastuu pakkausjätteistä ja pakkausjätteiden ja tekstiilien erilliskeräys, jotka ovat valtakunnallisesti täysin toiminnassa vuonna 2023 3) uusista kiinteistöistä peräisin olevan biojätteen valtakunnallinen erilliskeräys, joka on täysin toiminnassa vuonna 2024. Uudistetussa jätelaissa annetaan Suomen hallitukselle valtuudet antaa uusia asetuksia, joihin sisältyy muun muassa: i) yhdyskuntajätteen yleiset kierrätystavoitteet, joita nostetaan nykyisestä 41 prosentista 55 prosenttiin vuonna 2025 ja 60 prosenttiin vuonna 2030, ja ii) oikeudellisesti sitovat kierrätystavoitteet pakkausjätteen tuottajille, joiden on nostettava muovipakkausten kierrätysastetta 31 prosenttia. 14 P1C2R2 – Vihreää ja digitaalista siirtymää tukevat teollisuuden uudistukset ja investoinnit – Kiertotalouden strateginen edistäminen ja jätelain uudistus Välitavoite Valtioneuvoston periaatepäätöksen hyväksyminen kiertotaloutta koskevan strategisen ohjelman täytäntöönpanosta Valtioneuvoston periaatepäätöksen (YM/2021/17) julkaiseminen valtioneuvoston verkkosivustolla Q2 2021 Valtioneuvoston periaatepäätös kiertotalouden strategisen ohjelman toimeenpanosta hyväksytään, ja siihen sisältyy tavoite, jonka mukaan uusiutumattomien luonnonvarojen kulutusta on vähennettävä ja uusiutuvien luonnonvarojen kestävä käyttö voi lisääntyä niin, että kotimaisten primaariraaka-aineiden kokonaiskulutus ei ylitä vuoden 2015 tasoa vuoteen 2035 mennessä. 15 P1C2R2 – Vihreää ja digitaalista siirtymää tukevat teollisuuden uudistukset ja investoinnit – Kiertotalouden strateginen edistäminen ja jätelain uudistus Välitavoite Kansallisen sopimuksen tekeminen keskeisten toimijoiden kanssa vähähiilisestä kiertotaloudesta Vähähiilisen kiertotalouden sopimuskehyksen perustaminen ja tehty sopimus teollisuuden ja sidosryhmien keskeisten toimijoiden kanssa Q2 2023 Uusi vähähiilisen kiertotalouden kansallinen sopimuskehikko, jolla tuetaan kiertotalouden strategista ohjelmaa, saatetaan valmiiksi ja julkaistaan valtioneuvoston verkkosivustolla. Luonnonvarojen käyttöä tukevat skenaariot valmistellaan yhteistyössä asianomaisten tutkimuslaitosten kanssa. Tavoitteena on, että sopimukseen liittyy vähintään kaksi keskeistä toimialajärjestöä sekä vähintään 20 kuntaa ja kaupunkia, jotka sitoutuvat toteuttamaan toimenpiteitä, joilla edistetään strategisen kiertotalousohjelman tavoitteita: 16 P1C2I1 – Vihreää ja digitaalista siirtymää tukevat teollisuuden uudistukset ja investoinnit – Vähähiilinen vety sekä hiilidioksidin talteenotto ja hyödyntäminen Välitavoite Ensimmäisen vähäpäästöisen vedyn tuotantoa ja hyödyntämistä sekä hiilidioksidin talteenottoa ja hyödyntämistä koskevan kansallisen hakumenettelyn julkaiseminen Ensimmäisten hakuilmoitusten julkaiseminen Business Finlandin verkkosivustolla Q4 2021 Ensimmäisen vähäpäästöisen vedyn tuotantoa ja hyödyntämistä sekä hiilidioksidin talteenottoa ja hyödyntämistä koskevan kansallisen hakumenettelyn käynnistäminen Hakumenettelyn tehtävänmääritykseen sisältyy tukikelpoisuusperusteet, joilla varmistetaan poissulkemisluetteloa käyttämällä, että valitut hankkeet ovat ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta koskevan teknisen ohjeen (2021/C58/01) mukaisia ja vastaavat vaatimusta EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön noudattamisesta. 17 P1C2I1 – Vihreää ja digitaalista siirtymää tukevat teollisuuden uudistukset ja investoinnit – Vähähiilinen vety sekä hiilidioksidin talteenotto ja hyödyntäminen Välitavoite Kaikkien avustusten myöntäminen vähähiilistä vetyä ja hiilidioksidin talteenottoa ja hyödyntämistä koskeville hankkeille Ilmoitus kaikkien avustusten myöntämisestä Q4 2023 Kaikki vähähiilistä vetyä ja hiilidioksidin talteenottoa ja hyödyntämistä koskevat hankkeet valitaan asianomaisten ehdotuspyyntöjen kriteerien mukaisesti. Kaikki ehdotuspyynnöt perustuvat välitavoitteessa 16 ilmoitettuihin tukikelpoisuus-/valintakriteereihin. Kaikki rahoituksen myöntämistä koskevat päätökset annetaan ehdotuspyyntöjen perusteella valituille hankkeen edunsaajille/hakijoille, mikä mahdollistaa valittujen hankkeiden toteuttamisen aloittamisen. 18 P1C2I1 – Vihreää ja digitaalista siirtymää tukevat teollisuuden uudistukset ja investoinnit – Vähähiilinen vety sekä hiilidioksidin talteenotto ja hyödyntäminen Tavoite Tuettujen hankkeiden loppuun saattaminen Lukumäärä 0 5 Q2 2026 Vähintään viisi tuettua hanketta saatetaan päätökseen, mikä käy ilmi hankkeen edunsaajien toimittamista hankeraporteista. Ne vastaavat vähintään 140 400 000 euron talousarviositoumusta toimenpiteeseen osoitetusta 156 000 000 eurosta. 19 P1C2I2 – Vihreää ja digitaalista siirtymää tukevat teollisuuden uudistukset ja investoinnit – Teollisuuden prosessien suora sähköistäminen ja vähähiilistäminen Välitavoite Julkaistaan ensimmäinen ehdotuspyyntö teollisuuden prosessien suorasta sähköistämisestä ja vähähiilistämisestä teollisuuden hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi Ensimmäinen hakumenettely julkaistaan Business Finlandin verkkosivustolla. Q4 2021 Muutetut rahoitusohjeet (energiatukiasetus) ovat tulleet voimaan, minkä ansiosta voidaan käynnistää ensimmäinen kilpailuun perustuva ehdotuspyyntö, joka koskee teollisuuden hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen tähtäävien teollisuuden prosessien suoraa sähköistämistä ja vähähiilistämistä. Hakumenettelyn tehtävänmääritykseen sisältyy tukikelpoisuusperusteet, joilla varmistetaan poissulkemisluetteloa käyttämällä, että valitut hankkeet ovat ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta koskevan teknisen ohjeen (2021/C58/01) mukaisia ja vastaavat vaatimusta EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön noudattamisesta. 20 P1C2I2 – Vihreää ja digitaalista siirtymää tukevat teollisuuden uudistukset ja investoinnit – Teollisuuden prosessien suora sähköistäminen ja vähähiilistäminen Välitavoite Kaikkien teollisuuden prosessien suoran sähköistämisen ja vähähiilistämisen hankkeita koskevien avustusten myöntäminen Ilmoitus kaikkien avustusten myöntämisestä Q4 2023 Kaikki teollisuuden prosessien suoraa sähköistämistä ja vähähiilistämistä koskevat hankkeet valitaan asianomaisten ehdotuspyyntöjen kriteerien mukaisesti. Kaikki ehdotuspyynnöt perustuvat välitavoitteessa 19 ilmoitettuihin tukikelpoisuus-/valintakriteereihin. Kaikki rahoituksen myöntämistä koskevat päätökset annetaan ehdotuspyyntöjen perusteella valituille hankkeen edunsaajille/hakijoille, mikä mahdollistaa valittujen hankkeiden toteuttamisen aloittamisen. 21 P1C2I2 – Vihreää ja digitaalista siirtymää tukevat teollisuuden uudistukset ja investoinnit – Teollisuuden prosessien suora sähköistäminen ja vähähiilistäminen Tavoite Tuettujen hankkeiden loppuun saattaminen Lukumäärä 0 4 Q2 2026 Vähintään neljä tuettua hanketta saatetaan päätökseen, mikä käy ilmi hankkeen edunsaajien toimittamista hankeraporteista. Ne vastaavat vähintään 54 000 000 euron talousarviositoumusta toimenpiteeseen osoitetusta 60 000 000 eurosta. 22 P1C2I3 – Vihreää siirtymää ja digitaalista siirtymää tukevat teollisuuden uudistukset ja investoinnit – Keskeisten materiaalien ja teollisuuden sivuvirtojen uudelleenkäyttö ja kierrätys Välitavoite Julkaistaan ensimmäinen hakumenettely, joka koskee jätemateriaalien ja sivuvirtojen uudelleenkäyttöä edistäviä investointihankkeita Ensimmäisen hakumenettelyn julkaiseminen Business Finlandin verkkosivustolla Q4 2021 Valtioneuvoston asetus kiertotalouden ja kestävän vihreän kasvun edistämiseen myönnettävästä avustuksesta (1197/2020) on tullut voimaan, mikä mahdollistaa jätemateriaalien ja sivuvirtojen uudelleenkäyttöä edistäviä investointihankkeita koskevan ensimmäisen kilpailuun perustuvan ehdotuspyynnön käynnistämisen. Hakumenettelyn tehtävänmääritykseen sisältyy tukikelpoisuusperusteet, joilla varmistetaan poissulkemisluetteloa käyttämällä, että valitut hankkeet ovat ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta koskevan teknisen ohjeen (2021/C58/01) mukaisia ja vastaavat vaatimusta EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön noudattamisesta. 23 P1C2I3 – Vihreää siirtymää ja digitaalista siirtymää tukevat teollisuuden uudistukset ja investoinnit – Keskeisten materiaalien ja teollisuuden sivuvirtojen uudelleenkäyttö ja kierrätys Välitavoite Kaikkien avustusten myöntäminen uudelleenkäyttö- ja kierrätyshankkeisiin Ilmoitus kaikkien avustusten myöntämisestä Q4 2023 Keskeisten materiaalien ja teollisuuden sivuvirtojen kaikki uudelleenkäyttö- ja kierrätyshankkeet valitaan asianomaisten ehdotuspyyntöjen kriteerien mukaisesti. Kaikki ehdotuspyynnöt perustuvat välitavoitteessa 22 ilmoitettuihin tukikelpoisuus-/valintakriteereihin. Kaikki rahoituksen myöntämistä koskevat päätökset annetaan ehdotuspyyntöjen perusteella valituille hankkeen edunsaajille/hakijoille, mikä mahdollistaa valittujen hankkeiden toteuttamisen aloittamisen. 24 P1C2I3 – Vihreää siirtymää ja digitaalista siirtymää tukevat teollisuuden uudistukset ja investoinnit – Keskeisten materiaalien ja teollisuuden sivuvirtojen uudelleenkäyttö ja kierrätys Tavoite Tuettujen hankkeiden loppuun saattaminen Lukumäärä 0 10 Q2 2026 Vähintään kymmenen tuettua hanketta saatetaan päätökseen, mikä käy ilmi hankkeen edunsaajien toimittamista hankeraporteista. Ne vastaavat vähintään 99 000 000 euron talousarviositoumusta toimenpiteeseen osoitetusta 110 000 000 eurosta. C. KOMPONENTTI P1C3: RAKENNUSKANNAN ILMASTO- JA YMPÄRISTÖVAIKUTUSTEN PIENENTÄMINEN Suomi on asettanut tavoitteeksi tulla maailman ensimmäiseksi fossiilisista polttoaineista vapaaksi hyvinvointiyhteiskunnaksi, joka saavuttaa hiilineutraaliuden vuoteen 2035 mennessä. Suomen elpymis- ja palautumissuunnitelman tämän komponentin yleisenä tavoitteena on edistää hiilineutraaliustavoitteen saavuttamista vähentämällä rakennusten päästöjä niiden elinkaaren aikana kiinnittäen erityistä huomiota rakentamiseen ja lämmitykseen. Komponenttiin kuuluvat investoinnit, joilla edistetään yksityisten ja julkisten rakennusten öljypohjaisten lämmitysjärjestelmien korvaamista vähähiilisiin tai hiilettömiin teknologioihin perustuvilla lämmitysjärjestelmillä ja edistetään vähähiilisten menetelmien käyttöä rakennusalalla. Näitä investointeja täydennetään uudistuksilla, joilla pyritään vähentämään rakennusten rakentamisen päästöjä ja lakkauttamaan asteittain fossiilista öljyä käyttävät lämmitysjärjestelmät julkisissa rakennuksissa vuoteen 2024 mennessä ja kokonaan 2030-luvun alkuun mennessä. Komponentti auttaa vastaamaan maakohtaisiin suosituksiin, jotka koskevat investointien keskittämistä vihreään siirtymään ja erityisesti puhtaaseen ja tehokkaaseen energian tuotantoon ja käyttöön (maakohtainen suositus 3/2020) ja vähähiiliseen talouteen siirtymiseen ja energiakäänteeseen tähtäävien investointien edistämistä (maakohtainen suositus 3/2019). Minkään tämän komponentin toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitettua merkittävää haittaa ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen soveltamista koskevien teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukaiset elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitettyjen toimenpiteiden kuvaus ja lieventävät toimet. C.1. Kuvaus uudistuksista ja investoinneista, joita rahoitetaan rahoitustuella, jota ei makseta takaisin

Uudistus 1 (P1C3R1): Maankäyttö- ja rakennuslain uudistus Suomen on määrä antaa lainsäädäntöä voimassa olevan maankäyttö- ja rakennuslain (132/1999) uudistamiseksi. Yhtenä tavoitteena on vähentää päästöjä, joita syntyy rakennusten koko elinkaaren aikana, mukaan lukien rakentaminen, käyttö, korjaus ja purku. Uudistus koskee kiinteistöjen rakennuttajia, omistajia, suunnittelijoita, alihankkijoita, materiaaliteollisuutta ja viranomaisia. Uudistus toteutetaan asteittain vuodesta 2023 alkaen, ja viimeiset säädökset annetaan viimeistään 30. kesäkuuta 2026. Uudistuksen tultua voimaan uudisrakentamisen on oltava vähähiilistä ja peruskorjaukset on toteutettava vähähiilisillä ratkaisuilla. Uudistuksen toteutus on määrä saattaa päätökseen 30. kesäkuuta 2026 mennessä. Uudistus 2 (P1C3R2): Fossiilisesta öljylämmityksestä luopumisen toimenpideohjelma Suomi on asettanut tavoitteekseen fossiilisesta öljylämmityksestä luopumisen vaiheittain vuoteen 2030 mennessä. Tämän uudistustoimenpiteen avulla Suomi voi laatia yleiskatsauksen rakennuksista, joissa on fossiilinen öljylämmitys, sekä niiden omistajista, päästöistä ja energiankulutuksesta. Suomi laatii toimenpideohjelman, jonka myötä pyritään saavuttamaan tavoite öljynlämmityksen asteittaisesta lopettamisesta vuoteen 2030 mennessä. Toimenpideohjelmaan sisältyviä välineitä ovat muun muassa tuet ja avustukset, verot ja verotuet, informaatio-ohjaus, säädösohjaus, energiatehokkuussopimukset, julkiset hankinnat ja rahoitusinstrumentit. Päätökset uusien välineiden käytöstä tai nykyisten välineiden parantamisesta on tarkoitus tehdä erikseen. Uudistuksen toteutus on määrä saattaa päätökseen 31. joulukuuta 2025 mennessä. Investointi 1 (P1C3I1): Rakennusten lämmitysjärjestelmien vaihtaminen fossiilisesta öljystä vähähiilisiin lämmitysmuotoihin Toimenpiteellä pyritään tukemaan fossiilisesta öljyyn perustuvasta lämmityksestä luopumista Suomessa 2030-luvun alkuun mennessä. Näin se edistää merkittävästi EU:n vuoden 2030 ilmastotavoitteiden saavuttamista kansallisella tasolla. Tarkoitus on jatkaa kahta nykyistä ohjelmaa, jotka ovat olleet käytössä syksystä 2020 alkaen: ensinnäkin fossiilisen öljylämmityksen korvaamiseen pientaloissa myönnettävät avustukset, ja toiseksi avustukset fossiilisen öljylämmityksen korvaamiseen kuntien, seurakuntien ja yhdistysten omistamissa rakennuksissa. Tuki on tarkoitettu pientalojen omistajille, kunnille, seurakunnille ja yhdistyksille. Tukiohjelmassa, jonka tarkoituksena on korvata fossiilinen öljylämmitys pientaloissa, hankkeet rahoitetaan hakemusjärjestyksessä. Talojen on oltava vakituisesti asuinkäytössä. Tuen taso vaihtelee asennetun lämmitystyypin mukaan: tukiohjelmassa, jonka tarkoituksena on korvata fossiilinen öljylämmitys kuntien, seurakuntien ja yhdistysten omistamissa rakennuksissa, suunniteltu tuki on 20–25 prosenttia aiheutuneista investointikustannuksista. Tämän toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitettua merkittävää haittaa ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen soveltamista koskevien teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukainen elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetty toimenpiteen kuvaus. Öljykattilat korvaavissa lämmitysjärjestelmissä ei saa käyttää fossiilisia polttoaineita lämmönlähteenä vaan niiden on perustuttava esimerkiksi ilma-vesilämpöpumppujen, geotermisten lämpöpumppujen ja kaukolämmön kaltaisiin teknologioihin. Peruskorjausohjelman on johdettava keskimäärin 1) primäärienergian kysynnän vähenemiseen pientaloissa vähintään 30 prosentilla ja 2) vähintään 30 prosentin kasvihuonekaasupäästöjen supistumiseen kuntien, seurakuntien ja yhdistysten omistamissa rakennuksissa. Valintaperusteilla varmistetaan, että kaikilla hankkeilla edistetään ilmastotavoitteita, jotka liittyvät tukitoimialaan 1) 025 a ja 2) 024 b, joilla on 100 prosentin ilmastokerroin elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta 12 päivänä helmikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 liitteen VI mukaisesti. Investoinnin toteutus saatetaan päätökseen viimeistään 31. joulukuuta 2023. Investointi 2 (P1C3I2): Vähähiilisen rakennetun ympäristön ohjelma Toimenpide koostuu ensi sijassa tutkimus-, kehitys- ja innovointiohjelmasta, jonka tavoitteena on vauhdittaa vähähiilisten ratkaisujen (kuten toimintamallien, tuotteiden ja materiaalien) kehittämistä ja käyttöönottoa kiinteistö- ja rakennetussa ympäristössä. Toimenpiteellä edistetään ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja vähähiilistä kiertotaloutta keskittyen tutkimukseen ja innovointiin, teknologian siirtoon sekä tutkimuksen, yritysten ja paikallishallinnon väliseen yhteistyöhön. Sen yhteydessä tuetaan seuraavia toimia: I)tutkimus-, kehitys- ja innovointitukiohjelma investointien edistämiseksi (vähintään 32 miljoonaa euroa); II)sellaisten tietopohjan ja arviointivälineiden hankinta, joilla tuetaan ilmastoystävällisiä ja vähähiilisiä ratkaisuja rakennetussa ympäristössä, mukaan lukien mahdollisuus saada investointitukea ohjelmasta (vähintään 4 miljoonaa euroa); ja III) tuki sellaisten yritysten yhteishankkeiden kehittämiselle ja koordinoinnille, joiden tavoitteena on rakennetun ympäristön vähähiilisten ratkaisujen vienti (vähintään 2 miljoonaa euroa). Tukea myönnetään Business Finlandin tukiohjelmista (i ja iii edellä) (laki 1146/2017, asetukset 1147/2017 ja 1444/2014) sekä ympäristöministeriöstä annetun asetusten 1286/2015 ja valtionavustuslain 688/2001 mukaisesti (ii edellä). Business Finland järjestää kilpailuun perustuvat hakumenettelyt useissa vaiheissa vuodesta 2021 alkaen. Ohjelma perustuu pilottihankkeeseen (KIRA-digi -ohjelma, joka toteutettiin vuosina 2016–2019). Hakumenettelyt kohdistetaan ensisijaisesti pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, paikallisviranomaisiin ja tutkimuslaitoksiin. Sen varmistamiseksi, että toimenpide noudattaa ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta koskevaa teknistä ohjetta (2021/C58/01), tulevien hankepyyntöjen tehtävänmääritykseen sisältyviin tukikelpoisuusperusteisiin ei lueta seuraavia toimia: i) fossiilisiin polttoaineisiin liittyvät toiminnot, mukaan lukien tuotantoketjun loppupään käyttö ; ii) EU:n päästökauppajärjestelmän mukaiset toiminnot, joilla saavutetaan ennakoidut kasvihuonekaasupäästöt, jotka eivät alita asiaankuuluvia vertailuarvoja iii) jätteiden kaatopaikkoja, polttolaitoksia ja mekaanisia biologisia käsittelylaitoksia koskevat toiminnot ja iv) toiminnot, joissa jätteiden pitkän aikavälin loppukäsittely voi aiheuttaa haittaa ympäristölle. Tehtävänkuvauksessa edellytetään lisäksi, että voidaan valita ainoastaan toimintoja, jotka ovat asiaa koskevan EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön mukaisia.

Valintaperusteilla varmistetaan, että kaikilla hankkeilla edistetään ilmastonmuutostavoitteita, jotka liittyvät tukitoimialaan 022 tai 027, joilla on 100 prosentin ilmastokerroin elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta 12 päivänä helmikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 liitteen VI mukaisesti. Investoinnin toteuttaminen on määrä saattaa päätökseen 30. kesäkuuta 2026 mennessä. C.2. Seurantaa ja täytäntöönpanoa koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu – rahoitustuki, jota ei makseta takaisin Numero Toimenpide Välitavoite/tavoite Nimi Laadulliset indikaattorit (välitavoitteiden osalta) Määrälliset indikaattorit (tavoitteiden osalta) Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Mittayksikkö Perustaso Päämäärä Vuosineljännes Vuosi 25 P1C3R1 – Rakennuskannan ilmasto- ja ympäristövaikutusten pienentäminen – maankäyttö- ja rakennuslain uudistus Välitavoite Uudistetun maankäyttö- ja rakennuslain voimaantulo Lain säännös, josta käy ilmi maankäyttö- ja rakennuslain muutosten voimaantulo Q2 2026 Uudistettuun maankäyttö- ja rakennuslakiin perustuva lainsäädäntö sisältää rakennushankkeiden hiilidioksidipäästöjen rajoitukset rakennuksen elinkaaren aikana. Siinä säädetään myös laskentamenetelmien ja yhteentoimivien tietokantojen kehittämisestä vähähiilisen rakentamisen mahdollistamiseksi. 26 P1C3R2 – Rakennuskannan ilmasto- ja ympäristövaikutusten pienentäminen – Fossiilisesta öljylämmityksestä luopumisen toimenpideohjelma Välitavoite Fossiilisesta öljylämmityksestä luopumisen toimenpideohjelman julkaiseminen Toimenpideohjelman julkaiseminen valtioneuvoston verkkosivustolla Q2 2022 Toimenpideohjelmassa esitetään kaikki tarvittavat toimenpiteet, joilla tuetaan fossiilisesta öljylämmityksestä asteittain luopumista Suomessa kaikissa rakennuksissa 31. joulukuuta 2030 mennessä. 27 P1C3R2 – Rakennuskannan ilmasto- ja ympäristövaikutusten pienentäminen – Fossiilisesta öljylämmityksestä luopumisen toimenpideohjelma Tavoite Erillisöljylämmitystä käyttävien pientalojen määrän vähennys Lukumäärä 133 000 106 400 Q4 2025 Erillisöljylämmitystä käyttävien pientalojen määrän vähennys 133 000:sta (v. 2019) 106 400:aan vuonna 2025, mikä vastaa 20 prosentin vähennystä. 28 P1C3I1 – Rakennuskannan ilmasto- ja ympäristövaikutusten pienentäminen – Tuetaan rakennusten lämmitysjärjestelmien vaihtamista fossiilisesta öljystä vähähiilisiin energiatehokkaisiin lämmitysmuotoihin Välitavoite Voimaan tulee valtioneuvoston asetus, jossa määritellään pientaloja koskevan tukijärjestelmän yksityiskohdat Valtioneuvoston asetuksen säännös, josta käy ilmi sen voimaantulo Q4 2021 Voimaan tulee valtioneuvoston asetus, jossa säädetään pientaloja koskevan tukiohjelman (joka liittyy tukitoimialaan 025 a) yksityiskohdista, minkä ansiosta voidaan käynnistää ehdotuspyyntö, joka koskee fossiilisten öljylämmitysjärjestelmien korvaamista pientaloissa vähähiilisillä lämmitysmuodoilla. Asetuksessa säädetään teknisistä vaatimuksista, joilla varmistetaan, että primäärienergian kulutuksen 30 prosentin keskimääräisen vähennyksen tavoite toteutuu. Hakumenettelyn tehtävänmääritykseen sisältyy tukikelpoisuusperusteet, joilla varmistetaan poissulkemisluetteloa käyttämällä, että valitut hankkeet ovat ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta koskevan teknisen ohjeen (2021/C58/01) mukaisia ja vastaavat vaatimusta EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön noudattamisesta. 29 P1C3I1 – Rakennuskannan ilmasto- ja ympäristövaikutusten pienentäminen – Tuetaan rakennusten lämmitysjärjestelmien vaihtamista fossiilisesta öljystä vähähiilisiin energiatehokkaisiin lämmitysmuotoihin Välitavoite Voimaan tulee valtioneuvoston asetus tai valtion talousarviota koskeva päätös, jossa määritellään muita kuin pientaloja koskevan tukijärjestelmän yksityiskohdat Valtioneuvoston asetuksen säännös, josta käy ilmi sen voimaantulo Q2 2022 Voimaan tulee valtioneuvoston asetus tai valtion talousarviota koskeva päätös, jossa vahvistetaan kuntien, seurakuntien ja yhdistysten omistamia rakennuksia koskevan tukiohjelman (joka liittyy tukitoimialaan 024 b) yksityiskohdat, mikä mahdollistaa ehdotuspyyntömenettelyn käynnistämisen tukiohjelmasta, jolla tuetaan fossiilisten öljylämmitysjärjestelmien korvaamista vähähiilisillä lämmitysmuodoilla kuntien, seurakuntien ja yhdistysten omistamissa rakennuksissa. Asetuksessa ja talousarviosta tehdyssä päätöksessä säädetään teknisistä vaatimuksista, joilla varmistetaan, että kasvihuonekaasujen 30 prosentin keskimääräinen vähennyksen tavoite toteutuu. Hakumenettelyn tehtävänmääritykseen sisältyy tukikelpoisuusperusteet, joilla varmistetaan poissulkemisluetteloa käyttämällä, että valitut hankkeet ovat ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta koskevan teknisen ohjeen (2021/C58/01) mukaisia ja vastaavat vaatimusta EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön noudattamisesta. 30 P1C3I1 – Rakennuskannan ilmasto- ja ympäristövaikutusten pienentäminen – Tuetaan rakennusten lämmitysjärjestelmien vaihtamista fossiilisesta öljystä vähähiilisiin energiatehokkaisiin lämmitysmuotoihin Välitavoite Kaikkien avustusten myöntäminen hankkeille, joilla tuetaan rakennusten lämmitysjärjestelmien vaihtamista fossiilisesta öljystä vähähiilisiin lämmitysmuotoihin Ilmoitus kaikkien avustusten myöntämisestä Q4 2023 Ilmoitus kaikkien avustusten myöntämisestä hankkeille, joilla tuetaan lämmitysjärjestelmien vaihtamista vähintään 14 600 rakennuksessa fossiilisesta öljystä vähähiilisiin lämmitysmuotoihin 31 P1C3I2 – Rakennuskannan ilmasto- ja ympäristövaikutusten pienentäminen – Vähähiilisen rakennetun ympäristön ohjelma Välitavoite Vähähiilisen rakennetun ympäristön tukemista koskevan ensimmäisen hakumenettelyn julkaiseminen Hakumenettelyn julkaiseminen Q4 2021 Käynnistetään ensimmäinen kilpailuun perustuva hakumenettely vähähiilistä rakennettua ympäristöä koskevasta ohjelmasta, jonka kohteena on tutkimus ja innovointi, teknologian siirto sekä tutkimuksen, yritysten ja paikallishallinnon välinen yhteistyö. Tehtävänmääritykseen sisältyvät tukikelpoisuusperusteet, joilla varmistetaan poissulkemisluetteloa käyttämällä, että valitut hankkeet ovat ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta koskevan teknisen ohjeen (2021/C58/01) mukaisia ja vastaavat vaatimusta EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön noudattamisesta. 32 P1C3I2 – Rakennuskannan ilmasto- ja ympäristövaikutusten pienentäminen – Vähähiilisen rakennetun ympäristön ohjelma Välitavoite Kaikkien vähähiilistä rakennettua ympäristöä tukevien hankkeiden avustusten myöntäminen ja hankintasopimusten tekeminen Ilmoitus kaikkien avustusten myöntämisestä ja julkisten hankintasopimusten tekemisestä Q2 2024 Kaikki vähähiilistä rakennettua ympäristöä koskevat hankkeet valitaan asianomaisten ehdotuspyyntöjen kriteerien mukaisesti. Kaikki ehdotuspyynnöt perustuvat välitavoitteessa 31 ilmoitettuihin tukikelpoisuus-/valintakriteereihin. Kaikki rahoituksen myöntämistä koskevat päätökset annetaan ehdotuspyyntöjen perusteella valituille hankkeen edunsaajille/hakijoille, mikä mahdollistaa valittujen hankkeiden toteuttamisen aloittamisen. 33 P1C3I2 – Rakennuskannan ilmasto- ja ympäristövaikutusten pienentäminen – Vähähiilisen rakennetun ympäristön ohjelma Välitavoite Tuettujen hankkeiden loppuun saattaminen Päätökseen saatettuja hankkeita koskevan loppuraportin julkaiseminen Q2 2026 Kaikki tuetut hankkeet saatetaan päätökseen, mikä käy ilmi hankkeen edunsaajien toimittamista hankeraporteista. Ne vastaavat vähintään 36 000 000 euron talousarviositoumusta toimenpiteeseen osoitetusta 40 000 000 eurosta. Ohjelman raportissa esitetään keskeiset tiedot kaikista tuetuista hankkeista, muun muassa niille myönnetyistä avustuksista sekä hankintojen ja ohjelman täytäntöönpanon kustannuksista. Siihen sisältyy myös arviointi ohjelman vaikutuksista rakennus- ja kiinteistöalan hiilidioksidipäästöihin. D. KOMPONENTTI P1C4: YHDYSKUNTIEN JA LIIKENTEEN VÄHÄHIILISET RATKAISUT Suomi on asettanut tavoitteeksi tulla maailman ensimmäiseksi fossiilisista polttoaineista vapaaksi hyvinvointiyhteiskunnaksi, joka saavuttaa hiilineutraaliuden vuoteen 2035 mennessä. Osana siirtymistä hiilineutraaliuteen vuoteen 2035 mennessä Suomi on myös asettanut tavoitteeksi puolittaa liikenteen kasvihuonekaasupäästöt 50 prosentilla vuoteen 2030 mennessä verrattuna vuoteen 2005. Suomen elpymis- ja palautumissuunnitelman tämän komponentin yleisenä tavoitteena on edistää liikenteen päästötavoitteen saavuttamista vähentämällä liikenteen päästöjä ja edistämällä hiilettömien liikennemuotojen käyttöä. Tällä hetkellä vaihtoehtoisten moottoriajoneuvojen osuus henkilöautokannasta on vain 2,3 prosenttia, ja 48 prosenttia kaikista julkisista sähkönlataus- ja kaasuntankkausasemista sijaitsee suurkaupunkialueilla (Helsinki, Tampere, Turku). Komponentti sisältää investoinnit, joilla edistetään muun kuin fossiilisen yksityisen ja julkisen liikenteen käyttöä, mukaan luettuna investoinnit muita kuin fossiilisia polttoaineita käyttävien ajoneuvojen lataus- ja tankkausinfrastruktuuriin. Näihin investointeihin liitetään uudistuksia, joihin sisältyy fossiilittoman liikenteen tiekartta ja liikenneverotuksen uudistus. Komponentti auttaa vastaamaan maakohtaisiin suosituksiin, jotka koskevat investointien keskittämistä vihreään siirtymään ja erityisesti puhtaaseen ja tehokkaaseen energian tuotantoon ja käyttöön (maakohtainen suositus 3/2020) ja vähähiiliseen talouteen siirtymiseen ja energiakäänteeseen tähtäävien investointien edistämistä (maakohtainen suositus 3/2019). Minkään tämän komponentin toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitettua merkittävää haittaa ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen soveltamista koskevien teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukaiset elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitettyjen toimenpiteiden kuvaus ja lieventävät toimet. D.1. Kuvaus uudistuksista ja investoinneista, joita rahoitetaan rahoitustuella, jota ei makseta takaisin Uudistus 1 (P1C4R1): Fossiilittoman liikenteen tiekartta Suomi arvioi, että lisätoimet ovat tarpeen, jotta liikenteen hiilidioksidipäästöjä voidaan vähentää vielä 1,65 megatonnilla vuoteen 2030 mennessä. Suomen valtioneuvosto teki 6. toukokuuta 2021 periaatepäätöksen fossiilittoman liikenteen tiekartasta, jossa esitetään toimenpiteitä vuoden 2030 tavoitteen saavuttamiseksi ja päästöttömään liikenteeseen pääsemiseksi vuoteen 2045 mennessä. Ensimmäisessä vaiheessa päätetään tuista ja kannustimista, joilla edistetään päästötöntä liikennettä. Suunniteltuihin toimenpiteisiin kuuluvat muun muassa biokaasun ja sähköpolttoaineiden sisällyttäminen jakeluvelvoitteeseen, liikennesähkön ja kaasun julkisen jakeluinfrastruktuurin sekä taloyhtiöiden ja työpaikkojen yksityisen latausinfrastruktuurin tukeminen sekä useita hankintatukia (täysin sähkökäyttöiset autot, sähkö- ja kaasukäyttöiset pakettiautot ja kuorma-autot) sekä kestävien liikennemuotojen tukeminen (pyöräily, kävely, julkinen liikenne). Näiden toimenpiteiden ansiosta aiheutuvaksi päästövähennykseksi on laskettu vähintään 0,62 megatonnia (Mt). Tämän komponentin puitteissa toteutettavilla investoinneilla tuetaan tämän uudistuksen täytäntöönpanoa. Näiden toimenpiteiden rahoittamista koskevia päätöksiä käsitellään hallituksen talousarvioneuvotteluissa syksyllä 2021. Lisäksi mahdollisia lisätoimenpiteitä koskevat vaikutustenarvioinnit on määrä saattaa päätökseen 31. joulukuuta 2021 mennessä. Arvioitavat toimenpiteet ovat seuraavat: ·biokaasun ja biopolttoaineiden jakeluvelvoitteen nostaminen nykyisestä 30 prosentista ·etätyön lisäämisen edellytykset ·yhdistettyjen kuljetusten päästövähennyspotentiaali ·digitaaliset liikenneratkaisut ja liikkumispalvelujen edistäminen ·muut uskottavat ja todennettavissa olevat päästöjen vähentämistoimenpiteet.

Kun EU:n tason toimenpiteiden edistyminen ja vaikutustenarviointien tulokset ovat tiedossa, Suomi aikoo arvioida lisätoimenpiteiden mahdollista tarvetta ja päättää siitä sekä antaa vuoden 2021 loppuun mennessä toimintapoliittisia ehdotuksia jäljellä olevien päästövähennysten saavuttamiseksi (tiekartan kolmas vaihe). Tätä varten valmistellaan erilaisia vaihtoehtoisia toimenpiteitä, kuten fossiilisten polttoaineiden kansallinen päästökauppa. Kotimaan liikenteen päästöjä koskevaa perusskenaariota päivitetään syksyyn 2021 mennessä, jotta saadaan uusia arvioita päästövähennyksistä, joita tarvitaan vuoden 2030 tavoitteen saavuttamiseksi. Fossiilittoman liikenteen tiekartan täytäntöönpanon jälkeen Suomen on vähennettävä kotimaan liikenteen kasvihuonekaasupäästöjä vähintään 29 prosenttia vuoteen 2025 mennessä verrattuna vuoden 2005 tasoihin. Uudistuksen toteutus on määrä saattaa päätökseen 30. kesäkuuta 2026 mennessä. Uudistus 2 (P1C4R2): Kestävän liikenteen verouudistus Työsuhde-etuja koskevalla verouudistuksella edistetään sähköajoneuvojen, julkisen liikenteen ja polkupyörien käyttöä. Siihen sisällytetään sähköajoneuvojen alhaisemmat verokannat kaudella 2021–2025, työmatkalippujen verotusjärjestelmien yksinkertaistaminen ja työsuhdepolkupyörien verottomat edut. Suomi aikoo lisäksi valmistella työsuhdeautojen verotuksen uudistamista vähäpäästöisten ajoneuvojen suosimiseksi, muun muassa vähäpäästöisten työsuhdeautojen alhaisempia verokantoja. Lisäksi virkamiestyöryhmän oli tarkoitus hyväksyä toukokuussa 2021 raportti, jossa annetaan Suomen hallitukselle tietoja tarvittavista verotoimenpiteistä liikenteen päästöohjauksen tehostamiseksi ja pitkän aikavälin veropohjan turvaamiseksi. Uudistuksen toteutus on määrä saattaa päätökseen 30. kesäkuuta 2022 mennessä. Investointi 1 (P1C4I1): Julkinen liikennesähkön ja -kaasun lataus- ja tankkausinfrastruktuuri Tällä toimenpiteellä tuetaan laajalti saatavilla olevan julkisen infrastruktuuriverkon rakentamista sähköajoneuvojen lataamista (myös julkisen liikenteen osalta) ja kaasuajoneuvojen tankkausta varten, jotta voidaan vähentää päästöjä kannustamalla fossiilisia polttoaineita käyttävien ajoneuvojen korvaamiseen vaihtoehtoisilla polttoaineilla käytettävillä ajoneuvoilla. Tukea myönnetään seuraaviin tarkoituksiin: I)suurteholaturit; II)julkisen liikenteen latauspisteet linja-autoille; III)paineistetun biokaasun (CBG) asemat; ja IV)nesteytetyn biokaasun asemat. Jotta lataus- ja tankkauspisteet voisivat saada kohtaan i), iii) ja iv) liittyvää tukea, niiden on oltava julkisesti saatavilla. Kohdan ii) osalta tukikelpoisuuden edellytyksenä on, että tuettua infrastruktuuria käytetään julkiseen paikallisliikenteeseen. Tuki toteutetaan Energiaviraston vastuulla kilpailuun perustuvina ehdotuspyyntöinä täydentämällä voimassa olevaa tukiohjelmaa, joka perustuu tällä hetkellä valtioneuvoston asetukseen (498/2018) sähköisen liikenteen ja biokaasun liikennekäytön infrastruktuurituesta vuosina 2018–2021. Vuonna 2022 annetaan uusi valtioneuvoston asetus, joka kattaa vuodet 2022–2025. Hakumenettelyt ovat avoimia yksittäisille yrityksille ja kunnille. Investoinnit toteutetaan direktiivin (EU) 2018/2001 mukaisesti. Investoinnin toteutus saatetaan päätökseen viimeistään 30. kesäkuuta 2025. Investointi 2 (P1C4I2): Yksityinen latausinfrastruktuuri Toimenpiteellä edistetään yksityisen sähköautojen latausasemainfrastruktuurin rakentamista. Kotitalouksien latausinfrastruktuurin puute on todettu yhdeksi pullonkaulaksi, joka jarruttaa sähköajoneuvojen hankintaa.

Nykyisen ohjelman (avustus sähköautojen latausinfrastruktuurin rakentamiseen taloyhtiöissä) määrärahoja lisätään. Tuki myönnetään investointiavustuksena hankkeisiin, jotka täyttävät ympäristöministeriön vahvistamat kriteerit. Tuki on suunnattu asuinrakennuksen omistaville yhteisöille. Tuen soveltamisalaa laajennetaan työpaikkojen latausasemien tukemiseen. Tarkoitus on valmistella erillinen tukiohjelma, ja sen on määrä olla käytettävissä vuodesta 2022 alkaen. Tuki suunnataan yrityksille ja työnantajille. Investoinnin toteutus saatetaan päätökseen 30. kesäkuuta 2024 mennessä. D.2. Seurantaa ja täytäntöönpanoa koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu – rahoitustuki, jota ei makseta takaisin Numero Toimenpide Välitavoite/tavoite Nimi Laadulliset indikaattorit (välitavoitteiden osalta) Määrälliset indikaattorit (tavoitteiden osalta) Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Mittayksikkö Perustaso Päämäärä Vuosineljännes Vuosi 34 P1C4R1 – Yhdyskuntien ja liikenteen vähähiiliset ratkaisut – Fossiilittoman liikenteen tiekartta Välitavoite Valtioneuvoston periaatepäätöksen LVM/2021/62 hyväksyminen kotimaan liikenteen kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi Hallituksen periaatepäätöksen julkaiseminen Q2 2021 Fossiilittoman liikenteen tiekarttaan sisältyy ohjeistusta ja suuntaviivoja sellaisten toimenpiteiden valmistelemiseksi, joilla kotimaan liikenteen kasvihuonekaasupäästöjä vähennetään 50 prosentilla vuoteen 2030 mennessä vuoden 2005 tasoon verrattuna. Osa toimenpiteistä pannaan täytäntöön lainsäädännöllä ja toiset politiikkatoimien välityksellä. 35 P1C4R1 – Yhdyskuntien ja liikenteen vähähiiliset ratkaisut – Fossiilittoman liikenteen tiekartta Välitavoite Kotimaan liikenteen päästöjä vähentäviä kansallisia lisätoimenpiteitä koskevan hallituksen päätöksen julkaiseminen Hallituksen päätös julkaistu Q4 2021 Hyväksyttävät toimenpiteet perustuvat kattavaan vaikutustenarviointiin, ja niillä pyritään vähentämään liikenteen päästöjä 50 prosentilla vuoteen 2030 mennessä verrattuna vuoteen 2005. Arvioiden mukaan lisätoimenpiteillä olisi saatava aikaan 1,03 megatonnin vähennykset (kuten huhtikuun 2020 perusskenaariossa on arvioitu). Arviota päivitetään syksyllä 2021 esitettävän päivitetyn perusskenaarion perusteella. 36 P1C4R1 – Yhdyskuntien ja liikenteen vähähiiliset ratkaisut – Fossiilittoman liikenteen tiekartta Tavoite Kotimaan liikenteen päästöjen vähentäminen vähintään 29 prosentilla vuoteen 2025 mennessä verrattuna vuoteen 2005 Prosenttiosuus 0 29 Q2 2026 Fossiilittoman liikenteen tiekarttaan sisältyvien toimenpiteiden täytäntöönpanon jälkeen kotimaan liikenteen kasvihuonekaasupäästöt ovat vähentyneet vuoteen 2025 mennessä vähintään 29 prosenttia verrattuna vuoden 2005 tasoihin, minkä myötä Suomi on etenemässä kohti 50 prosentin päästövähennystavoitetta vuoteen 2030 mennessä. 37 P1C4R2 – Yhdyskuntien ja liikenteen vähähiiliset ratkaisut – Kestävän liikenteen verouudistus Välitavoite Tuloverolakiin tehtyjen liikenteen työsuhde-etuja koskevien muutosten (1205/2020) voimaantulo Lainmuutosten voimaantuloa osoittava säännös Q2 2021 Tuloverolain muutoksissa suositaan selvästi vähäpäästöisemmän auton valintaa sekä kevyen ja julkisen liikenteen ja liikkumispalvelujen tasapuolisempaa käyttöä. Siihen on sisällytettävä täyssähköautojen alhaisemmat verokannat kaudella 2021–2025, työmatkalippujen verotusjärjestelmien yksinkertaistaminen ja työsuhdepolkupyörien verottomat edut. 38 P1C4R2 – Yhdyskuntien ja liikenteen vähähiiliset ratkaisut – Kestävän liikenteen verouudistus Välitavoite Työsuhdeautojen verotusta koskevien tuloverolakiin tehtyjen muutosten (xx/2021) voimaantulo Lainmuutosten voimaantuloa osoittava säännös Q2 2022 Tuloverolakiin tehtävillä muutoksilla suositaan vähäpäästöisemmän auton valintaa. Siinä alennetaan vähäpäästöisten autojen verokantoja vuosiksi 2022–2025. 39 P1C4I1 – Yhdyskuntien ja liikenteen vähähiiliset ratkaisut – Julkiset liikennesähkön ja -kaasun jakelu- ja tankkausinfrastruktuurit Välitavoite Kaasu-, sähkö- ja vetyajoneuvojen jakeluinfrastruktuurin parantamista koskevan hakumenettelyn julkaiseminen Hakumenettelyn julkaiseminen Q2 2022 Käynnistetään kaasukäyttöisten sekä sähkö- ja vetykäyttöisten ajoneuvojen jakeluinfrastruktuuria koskeva ehdotuspyyntö, jonka tarjouseritelmässä on esitetty tukikelpoisuusperusteet, joilla varmistetaan poissulkemisluetteloa käyttämällä, että valitut hankkeet ovat ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta koskevan teknisen ohjeen (2021/C58/01) mukaisia ja vastaavat vaatimusta EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön noudattamisesta. 40 P1C4I1 – Yhdyskuntien ja liikenteen vähähiiliset ratkaisut – Julkiset liikennesähkön ja -kaasun jakelu- ja tankkausinfrastruktuurit Tavoite Vasta asennettujen, toiminnassa olevien suurjännitelatureiden lukumäärä Lukumäärä 0 376 Q2 2024 Vähintään 376 uutta suurjännitelaturia (>22 kW, ei sisällä suurteholatureita, ts. >= 150 kW) asennetaan ja otetaan käyttöön. 41 P1C4I1 – Yhdyskuntien ja liikenteen vähähiiliset ratkaisut – Julkiset liikennesähkön ja -kaasun jakelu- ja tankkausinfrastruktuurit Tavoite Vasta asennettujen, toiminnassa olevien julkisen liikenteen latauspisteiden lukumäärä (linja-autot) Lukumäärä 0 417 Q2 2024 Vähintään 417 uutta linja-autojen latauspistettä asennetaan ja otetaan käyttöön. 42 P1C4I1 – Yhdyskuntien ja liikenteen vähähiiliset ratkaisut – Julkiset liikennesähkön ja -kaasun jakelu- ja tankkausinfrastruktuurit Tavoite Vasta asennettujen, toiminnassa olevien CBG-asemien lukumäärä Lukumäärä 0 25 Q2 2025 Rakennetaan ja otetaan käyttöön vähintään 25 uutta paineistetun biokaasun (CBG) tankkausasemaa. 43 P1C4I1 – Yhdyskuntien ja liikenteen vähähiiliset ratkaisut – Julkiset liikennesähkön ja -kaasun jakelu- ja tankkausinfrastruktuurit Tavoite Vasta asennettujen, toiminnassa olevien LBG-asemien lukumäärä Lukumäärä 0 14 Q2 2025 Rakennetaan ja otetaan käyttöön vähintään 14 uutta nesteytetyn biokaasun (LBG) tankkausasemaa. 44 P1C4I2 – Yhdyskuntien ja liikenteen vähähiiliset ratkaisut – Yksityinen latausinfrastruktuuri Välitavoite Voimaan tulevat valtioneuvoston päätökset asuinrakennusten latausinfrastruktuurin tukemiseen tarkoitettujen määrärahojen lisäämisestä ja yksityisen latausinfrastruktuurin tuen soveltamisalan laajentamisesta työpaikkoihin. Eduskunta hyväksyy valtion vuoden 2022 talousarvion Q4 2021 Valtioneuvoston päätökset asuinrakennusten tuen määrärahojen lisäämisestä (momentti 35.20.52) ja tuen soveltamisalan laajentamisesta koskemaan yrityksiä ja työnantajia (momentti 35.20.53) tulevat voimaan, kun parlamentti hyväksyy valtion vuoden 2022 talousarvion. Tehtävänkuvaus, mukaan lukien tukikelpoisuusperusteet, joilla varmistetaan poissulkemisluetteloa käyttämällä, että valitut hankkeet ovat ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta koskevan teknisen ohjeen (2021/C58/01) mukaisia ja vastaavat vaatimusta EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön noudattamisesta. 45 P1C4I2 – Yhdyskuntien ja liikenteen vähähiiliset ratkaisut – Yksityinen latausinfrastruktuuri Välitavoite Kaikkien avustusten myöntäminen hankkeille, joilla parannetaan asuinrakennusten ja työpaikkojen latausinfrastruktuuria talousarvioasetukseen momentin 35.20.52 osalta tehtyjen muutosten perusteella. Ilmoitus myönnetyistä avustuksista Q4 2023 Avustukset myönnetään tukikelpoisille hankkeille de minimis -säännön mukaisten jatkuvien ehdotuspyyntöjen perusteella välitavoitteessa 44 mainituissa ehdotuspyynnöissä esitettyjen valinta-/tukikelpoisuusperusteiden mukaisesti. Myöntävä viranomainen (ARA) ilmoittaa avustuksista tukirekisteriin. 46 P1C4I2 – Yhdyskuntien ja liikenteen vähähiiliset ratkaisut – Yksityinen latausinfrastruktuuri Tavoite Uusien ja toiminnassa olevien yksityisten latauspisteiden lukumäärä Lukumäärä 0 28 000 Q2 2024 Kaikki tuetut hankkeet saatetaan päätökseen. Vähintään 28 000 uutta latauspistettä asennetaan ja otetaan käyttöön. E. KOMPONENTTI P1C5: YMPÄRISTÖKESTÄVYYS JA LUONTOPOHJAISET RATKAISUT Suomen hallitus on asettanut tavoitteeksi pysäyttää biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen vuoteen 2030 mennessä. Suomen elpymis- ja palautumissuunnitelman tämän komponentin yleisenä tavoitteena on osaltaan pysäyttää luonnonvarojen intensiivisestä hyödyntämisestä johtuva biologisen monimuotoisuuden väheneminen ja torjua Itämeren saastumista. Osa-alueeseen kuuluvat investoinnit, joilla pyritään edistämään innovatiivisia ratkaisuja saastumisen torjumiseksi, esimerkiksi käyttämällä kipsiä, teollisuuden sivutuotetta, jolla vähennetään fosforipitoisuutta Itämerellä, sekä kehittämään ilmaston kannalta kestävää metsänhoitoa. Näitä investointeja täydennetään luonnonsuojelulain uudistuksella. Tämä säädös muodostaa oikeusperustan biologista monimuotoisuutta koskevalle kansalliselle strategialle, ja sillä pyritään vahvistamaan biologista monimuotoisuutta. Komponentti auttaa vastaamaan maakohtaisiin suosituksiin, jotka koskevat investointien keskittämistä vihreään siirtymään (maakohtainen suositus 3/2020). Minkään tämän komponentin toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitettua merkittävää haittaa ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen soveltamista koskevien teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukaiset elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitettyjen toimenpiteiden kuvaus ja lieventävät toimet. E.1. Kuvaus uudistuksista ja investoinneista, joita rahoitetaan rahoitustuella, jota ei makseta takaisin Uudistus 1 (P1C5R1): Luonnonsuojelulainsäädännön uudistaminen Suomella ei ole tällä hetkellä oikeusperustaa kansalliselle biodiversiteettistrategialle eikä vapaaehtoisille luonnonsuojelutoimenpiteille, joihin sisältyy ennallistamisen ja aktiiviset luonnonhoidon toimia. Suomi aikoo saattaa luonnonsuojelulain (1096/1996) ajan tasalle, jotta se vastaisi paremmin nykyisiin tarpeisiin vahvistaa luonnon monimuotoisuutta. Lakimuutoksilla on määrä varmistaa, että päätöksenteossa otetaan paremmin huomioon luonnon monimuotoisuuden säilyttäminen luonnonsuojelualueiden ulkopuolella ja ekosysteemipalvelujen säilyttäminen. Lisäksi toteutetaan uusia toimenpiteitä luontotyyppien ja lajien suojelun tehostamiseksi. Hallituksen on tarkoitus esittää uusi luonnonsuojelulaki eduskunnalle viimeistään 31. tammikuuta 2022. Uusi laki tulee voimaan vuonna 2022. Lain täytäntöönpanosta vastaavat elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskukset, Metsähallitus ja ympäristöministeriö. Suomen odotetaan myös laativan sääntelyä ennallistamis- ja hoitotoimenpiteiden taloudellisesta tukijärjestelmästä, jolla tuetaan uhanalaisten elinympäristöjen, lajien ja maisema-arvojen kunnostamista ja hoitoa. Uudistuksen toteutus on määrä saattaa päätökseen 31. joulukuuta 2023 mennessä. Investointi 1 (P1C5I1): Peltojen kipsikäsittely ja ravinteiden kierrätys Tällä toimenpiteellä tuetaan ilmasto- ja ympäristötavoitteita suorittamalla pelloille kipsikäsittely. Ratkaisun tarkoituksena on vähentää maataloudesta johtuvaa Itämeren fosforikuormitusta. Toimenpiteellä pyritään myös vähentämään ravinteiden huuhtoutumista vesistöihin edistämällä kaupunkialueiden ravinnepitoisista jätevirroista peräisin olevien ravinteiden kierrätystä, jonka odotetaan osaltaan ehkäisevän rehevöitymistä ja ympäristön heikkenemistä. Investointi koostuu kahdesta osasta:

I)peltojen kipsikäsittely ja II)ravinteiden kierrätystä koskevat tutkimus- ja kehittämishankkeet Tuki peltojen kipsikäsittelylle myönnetään vesienhoidon ja merenhoidon järjestämisestä annetun lain (1299/2004) nojalla annetun valtioneuvoston asetuksen 510/2020 perusteella. Kipsin hankinta-, kuljetus- ja levityspalveluja koskevat tarjouskilpailut käynnistetään Varsinais-Suomen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen vastuulla vuonna 2021. Toimenpide on suunnattu tuottajille ja viljelijöille. Suomessa 540 000 hehtaaria peltoalaa on todettu soveltuvaksi kipsikäsittelyyn. Tämän toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta koskevien teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukainen elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetty toimenpiteen kuvaus ja lieventävät toimenpiteet. Asianomaisia viljelysmaita ja vesistöjä seurataan erityisesti sen varmistamiseksi, ettei maahan (tai maaperään) ja vesiekosysteemeihin taikka niiden hiilitaseeseen kohdistu haitallisia vaikutuksia. Jos havaitaan haitallisia vaikutuksia, toteutetaan asianmukaisia toimenpiteitä ekosysteemin ja/tai hiilitaseen elpymisen varmistamiseksi ja kipsin käyttö olisi estettävä kyseisellä alueella. Tähän investointiin osoitettavaa rahoitusta ei käytetä kipsikäsittelyn toteuttamiseen ravintokasveista tuotetun biopolttoaineen/bioenergiakasvien viljelyssä. Ravinteiden kierrätystä koskeville tutkimus- ja kehittämishankkeille myönnetään tukea ravinteiden kierrätyksen ja jätevesihuollon energiatehokkuuden hankkeisiin vuosina 2020–2026 myönnettävästä valtionavustuksesta annetun valtioneuvoston asetuksen (657/2020) nojalla. Avoimet menettelyt käynnistetään ympäristöministeriön alaisuudessa. Hankkeilla tuetaan ravinteiden kierrätyksen uusien tekniikoiden ja menetelmien käyttöönottoa, kilpailukykyisten korkean jalostusasteen lopputuotteiden tuottamista, TKI-investointeja ja alalla toimivien yritysten kilpailukykyä. Hankkeiden valinnassa huomioidaan vaikutukset etenkin ilmastonmuutokseen, rehevöitymiseen ja luonnon monimuotoisuuteen. Valintaperusteilla varmistetaan, että kaikilla hankkeilla edistetään ilmastonmuutostavoitteita, jotka liittyvät tukitoimialaan 045 a, jolla on 100 prosentin ilmastokerroin elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta 12 päivänä helmikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 liitteen VI mukaisesti. Valituissa kipsikäsittelyhankkeissa varmistetaan sen vuoksi, että vähintään 50 prosenttia (kuivapainosta mitattuna) käsitellystä erikseen kerätystä vaarattomasta kuivasta kipsijätteestä, jota kipsiä toimittavat valmistajat tuottavat, muunnetaan uusioraaka-aineiksi. Valituissa ravinteiden kierrätystä koskevissa hankkeissa varmistetaan, että vähintään 50 prosenttia jätevesissä olevista hyödynnettävissä olevista ravinteista tai biomassasta muunnetaan uusioraaka-aineiksi. Investoinnin toteutus saatetaan päätökseen viimeistään 31. joulukuuta 2025. Investointi 2 (P1C5I2): Maankäyttösektorin ilmastokestävät toimenpiteet maankäytön alalla Tässä toimenpiteessä keskitytään ilmaston kannalta kestävien maankäyttömenetelmien kehittämiseen. Suomen on määrä rahoittaa aloitteita, joiden avulla metsätalousala voi hyödyntää paremmin kohdennettuja ja monipuolisempia puunkorjuu- ja viljelymenetelmiä, joissa maaperä, luonnonarvot ja vesien suojelu otetaan nykyistä paremmin huomioon (”täsmämetsätalous”). Tämän toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta koskevien teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukainen elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetty toimenpiteen kuvaus ja lieventävät toimenpiteet. Toimenpiteeseen sisältyy lisämenetelmiä ja -tekniikoita ja tiedon tuottamista metsien kestävyyden edistämiseksi muun muassa suosimalla sekametsiä ja vahvistamalla metsäluonnon monimuotoisuutta muun muassa lisäämällä kuolleen puuaineksen määrää alueella. Kun metsissä sovelletaan jatkuvan kasvatuksen mukaisia metsänhoitomenetelmiä, niissä ei tehdä avohakkuita. Niissä ei myöskään suoriteta ojitusta eikä kunnostusojitusta. Uusien menetelmien kehittämisen odotetaan parantavan arvonmuodostusta ja tehostavan metsäteollisuuden toimintaketjuja. Samalla voidaan kehittää uusia innovaatioita, joita voidaan hyödyntää kansallisesti ja maailmanlaajuisesti. Tuki uusien maankäyttötoimenpiteiden kehittämiseen myönnetään vuosina 2020−2025 maankäyttösektorin ilmastotoimenpiteisiin myönnettävästä avustuksesta ja tähän tarkoitukseen osoitetusta määrärahasta annetun valtioneuvoston asetuksen 5/2021 perusteella. Maa- ja metsätalousministeriö julkaisee kehittämis- ja koulutushankkeiden hakumenettelyn. Rahoitusta myönnetään vähintään seitsemälle hankkeelle. Toimenpide on suunnattu metsäalan toimijoille (metsänomistajat, metsäsuunnittelu, teknologiayritykset, sopimuskumppanit ja muut alalla toimivat yritykset ja yhteisöt). Tukikelpoisuus-/valintaperusteilla varmistetaan, että kaikilla hankkeilla edistetään ilmastonmuutostavoitteita, jotka liittyvät tukitoimialaan 050, jolla on 40 prosentin ilmastokerroin elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta 12 päivänä helmikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 liitteen VI mukaisesti. Tämän toimenpiteen yhteydessä tukikelpoisia ovat ainoastaan hankkeet, joilla tuetaan ilmastonmuutokseen sopeutumista ja sen hillitsemistä ja joissa noudatetaan ”ei merkittävää haittaa” -periaatteesta annettuja teknisiä ohjeita. Investoinnin toteutus saatetaan päätökseen viimeistään 31. joulukuuta 2025. E.2. Seurantaa ja täytäntöönpanoa koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu – rahoitustuki, jota ei makseta takaisin Numero Toimenpide Välitavoite/tavoite Nimi Laadulliset indikaattorit (välitavoitteiden osalta) Määrälliset indikaattorit (tavoitteiden osalta) Aika Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Mittayksikkö Perus- taso Päämäärä Vuosineljännes Vuosi 47 P1C5R1 – Ympäristökestävyys ja luontopohjaiset ratkaisut – Luonnonsuojelulainsäädännön uudistaminen Välitavoite Muutetun luonnonsuojelulain voimaantulo Lain säännös, josta käy ilmi luonnonsuojelulain muutosten voimaantulo Q1 2023 Luonnonsuojelulain (1096/1996) uudistuksen on määrä sisältää: - biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen luonnonsuojelualueiden ulkopuolella - ekosysteemipalvelujen ylläpito - toimenpiteet luontotyyppien ja lajien suojelun tehokkuuden varmistamiseksi. 48 P1C5I1 – Ympäristökestävyys ja luontopohjaiset ratkaisut