FI Euroopan unionin virallinen lehti C 318/86

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille Kaupunkiympäristöä koskeva teemakohtainen strategia

KOM(2005) 718 lopullinen — SEC(2006) 16

(2006/C 318/15)

Komissio päätti 11. tammikuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 11. heinäkuuta 2006. Esittelijä oli Antonello Pezzini.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 13.–14. syyskuuta 2006 pitämässään 429. täysistunnossa (syyskuun 13. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 194 ääntä puolesta ja 2 vastaan 6:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 ETSK on tietoinen siitä, että kestävän kasvun varmistamiseksi sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin elvyttämiseksi on pyrittävä ratkaisemaan kaupunkeja nykyisin vaivaavat monisyiset ongelmat, joita ovat ympäristön tilan heikkeneminen, liikenneruuhkat, asumiseen liittyvät ongelmat, turvattomuus ja rikollisuus, työttömyys ja tuotantorakenteen muutokset, väestörakenteen muutokset, etenkin nuorten ja vanhusten ongelmana oleva syrjäytyminen sekä maantieteellinen ja etninen eriytyminen.

1.2 Kaupunkien ilmansaasteet ovat olleet jo pitkään kansanterveysuhka, joka on aiheuttanut mittavia sosiaali- ja terveydenhuoltokustannuksia. Maailman terveysjärjestön mukaan kaupunkien huono ilmanlaatu on suurin syy monien kroonisten sairauksien lisääntymiseen. Niistä aiheutuu hoitojen ja sairaalakäyntien takia suuret kustannukset terveydenhuoltojärjestelmille, ja lisäksi talouden suorituskyky kärsii menetettyjen työpäivien johdosta.

1.3 Saastumista on ehkäistävä sekä yksilötasolla rajoittamalla yksityisautoilua että kollektiivisesti liikkuvuutta koskevien uusien toimien avulla.

1.4 ETSK katsoo, että jäsenvaltioiden viranomaisten on nyt aika lopettaa pohtiminen ja laatia konkreettisia ja välittömästi toteutettavia toimintasuunnitelmia, mitä myös komissio on moneen otteeseen suosittanut. Lähestymistavan tulee olla integroitu ja perustua osallistumiseen ja vastuullisuuteen, ja tavoitteena tulee olla merkittävä, jatkuva ja todennettavissa oleva elämänlaadun ja ympäristön parantuminen.

1.5 Komitea on niin ikään vakuuttunut siitä, että komission valitsema etenemistapa eli kaupunkiympäristön yhdennetyn, toissijaisuus- ja läheisyysperiaatteisiin vahvasti ankkuroituvan kehittämisstrategian laatiminen on hyvä ratkaisu, etenkin jos se perustuu osallistumista korostaviin ja siihen kannustaviin menetelmiin Lissabonin ja Göteborgin tarkistettujen toimintasuunnitelmien mukaisesti.

1.5.1 Komitea katsoo, että Euroopan unionin tulee ottaa käyttöön mekanismeja sellaisten parhaiden käytänteiden palkitsemiseksi, joita keskus-, alue- ja paikallishallintoviranomaiset soveltavat toteuttaessaan strategiaa käytännössä kulloistenkin olosuhteiden mukaisesti.

1.5.2 Komitea korostaa, että ollakseen kilpailukykyisiä kaupunkien tulee luoda moderneja, tehokkaita ja verkossa saatavilla olevia palveluja etenkin terveydenhuollon, sosiaalipalvelujen ja julkishallinnon aloilla. Näin voimistetaan sosiaalista yhteenkuuluvuutta, parannetaan nuorten ja vanhusten osallistumismahdollisuuksia ja elvytetään historiallisten keskustojen ja esikaupunkien, rikkaiden ja köyhien kaupunginosien sekä kaupunkien ja niitä ympäröivän maaseudun suhteita.

1.6 ETSK:n mielestä etenkin kaupunkiympäristössä tavoitteena tulee olla nk. sosiaalisesti vastuullisen alueen malli, millä tarkoitetaan sitä, että alue suuntaa oman kehityksensä kestävyyden periaatteiden mukaisesti ja ottaa toimissaan huomioon taloudellisen, sosiaalisen ja ympäristöulottuvuuden sekä väestön ikääntymisen sosioekonomiset seuraukset.

1.7 Alue voidaan määritellä sosiaalisesti vastuulliseksi, kun se pystyy sovittamaan yhteen hyvinvoinnin riittävän tason ja sosiaaliseen vastuuseen sisältyvät velvollisuudet.

1.7.1 Sen oppiminen, että oikeuksien lisäksi on myös velvollisuuksia, perustuu tietoon pohjautuvaan asian oivaltamiseen perheessä ja vahvistuu oppimisprosessien yhteydessä koulutien alusta alkaen.

1.8 Meneillään olevan (kuudennen) tutkimuksen ja kehittämisen puiteohjelman yhteydessä voidaan ennakointitoimien avulla edistää kansalaisyhteiskunnan toimijoiden mahdollisuuksia osallistua tiedon levittämiseen parhaista toimintalinjoista, jotka soveltuvat valintoja ohjaaviksi periaatteiksi. Lähtökohtana tulee olla, että alueen sosiaalinen vastuu tiedostetaan tulevaisuudessa nykyistä paremmin.

1.8.1 Ennakointitoimien lisäksi seitsemättä tutkimuksen ja kehittämisen puiteohjelmaa koskeviin ehdotuksiin sisältyy aihealueen ”Terveys” (1) yhteydessä erityinen toimi, joka koskee ihmisen kehitystä ja ikääntymistä sekä vuorovaikutusta sellaisten tekijöiden välillä kuin ympäristö, yksilöllinen käyttäytyminen ja sukupuoli.

1.8.2 Komitea korostaa, että kouluilla, muilla oppilaitoksilla ja korkeakouluilla on perustavan tärkeä tehtävä nuorten ja muiden kansalaisten ohjaamisessa kohti kestävää kehitystä.

1.8.3 Yritysten yhteiskuntavastuun keskeisiä periaatteita ja perusarvoja on yritetty määrittää lukuisten kansainvälisten aloitteiden avulla. Niistä merkittävimpiä ovat — Euroopan unionin perusoikeuskirja, jonka 37 artikla (2) koskee ympäristönsuojelua — globaalia yritysvastuuta koskeva Yhdistyneiden Kansakuntien Global Compact -aloite (3) — OECD:n laatimat suuntaviivat (4) — yritysten eettinen peruskirja (Istituto europeo per il bilancio sociale, IEBS) (5).

1.9 Komitea tähdentää, että kyseisten periaatteiden ja perusarvojen konkreettista noudattamista edistäviä toimia tulee pitää kannattavina investointeina, sillä niiden avulla korostetaan kaupunkirakenteeseen liittyviä taloudellisia, sosiaalisia ja työllisyysnäkökohtia, vetovoimaa ja ilmaisumahdollisuuksia.

1.10 Komitea kannattaa ponnekkaasti sitä, että paikallisyhteisöjä ja niiden rakenteeseen kuuluvia julkisia ja yksityisiä toimijoita kannustetaan ponnistelemaan ja toimimaan parhaalla mahdollisella tavalla ja että kannustimeksi luodaan eurooppalaiselle ”vihreälle kaupungille” jaettava palkinto.

1.10.1 ETSK:n itsensä on tärkeää näyttää mallia yhteisymmärryksessä alueiden komitean kanssa ja tutkia mahdollisuutta alkaa jakaa vuosittain kansalaisyhteiskunnan Eurogreen City -palkinto. Lisäksi tulee harkita mahdollisuutta seurata kestävän kaupunkikehityksen parhaita käytänteitä yhtenäismarkkinoiden seurantaryhmän avulla.

2. Perustelut

2.1 Huomattava osa eurooppalaisista asuu taajamissa (6). Niissä elämänlaatuun vaikuttaa usein liikennejärjestelmien sekä ympäristön, sosiaalisten olosuhteiden ja peruspalvelujen saatavuuden voimakas heikkeneminen. Kolmen viimeksi mainitun seikan parantamiseksi tarvitaan laajoja innovatiivisia toimia ja resurssien käytön järkeistämistä, ja lisäksi sekä yksittäisten ihmisten että yhteisöjen tulee ottaa toimissaan ympäristönäkökohdat entistä paremmin huomioon.

2.1.1 ETSK on käsitellyt kyseistä ongelmaa jo useaan otteeseen ja korostanut erityisesti seuraavaa: ”Kaupunkeihin on kasaantunut ympäristöongelmia monista eri syistä —. Kansalaiset tiedostavat selkeästi nämä ongelmat. Erityisen tietoisia he ovat ilman laadun huononemisesta, melusaasteesta ja — varsinkin unionin eteläisissä maissa — vesivarojen vähyydestä.”

2.1.2 Ympäristönäkökohtien ja kaupunkien kehittämisprosessin yhteensovittamisongelmat ovat yksi Euroopan unionin kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman (2002–2012) painopisteistä, joiden tavoitteena on kestävä kehitys monilla ensisijaisilla aloilla. Komitea on jo antanut lausunnon kyseisestä asiakirjasta.

2.1.3 Ohjelmassa asetettiin tavoitteeksi seuraavia seitsemää aihetta koskevien teemakohtaisten strategioiden laatiminen ja hyväksyminen (7): — * ilman saastuminen — * meriympäristö — * luonnonvarojen kestävä käyttö — * jätteiden syntymisen ehkäiseminen ja kierrätys — maaperän suojelu — torjunta-aineiden käyttö — * kaupunkiympäristö.

2.1.4 Komissio on vahvistanut viisi kyseisistä seitsemästä teemakohtaisesta strategiasta seuraavilla asiakirjoilla: komission 21. syyskuuta 2005 hyväksymä ehdotus ilman pilaantumista koskevaksi teemakohtaiseksi strategiaksi (8), 24. lokakuuta 2005 hyväksytty ehdotus meristrategiadirektiiviksi (9), 21. joulukuuta 2005 hyväksytty ehdotus jätedirektiiviksi (uusi jätteiden syntymisen ehkäisemistä ja kierrätystä koskeva teemakohtainen strategia) (10), 21. joulukuuta 2005 tehty ehdotus luonnonvarojen kestävää käyttöä koskevaksi teemakohtaiseksi strategiaksi (11) sekä tämän lausunnon aiheena oleva kaupunkiympäristöä koskeva ehdotus, joka tehtiin 11. tammikuuta 2006.

2.1.5 Aiemmin esitettyjen teemakohtaisten strategioiden ja käsillä olevan lausunnon aiheena olevan strategian sisältämät ehdotukset ovat selvästi yhteydessä toisiinsa. Kaupunkiympäristössä seuraavat tekijät yhdistyvät ja ovat tiiviissä vuorovaikutuksessa toistensa kanssa: — toimenpiteet ilman saastumisen torjumiseksi — toimenpiteet jätteiden syntymisen ehkäisemiseksi ja jätteiden kierrättämiseksi — aloitteet, joiden avulla pyritään rajoittamaan kaupunkiliikenteessä sekä lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmissä käytettävistä fossiilisista polttoaineista aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä — pohjavesien sekä kaupunkipuistojen luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelu — meriympäristön suojelu (satamat ja rannikkokaupungit).

2.1.6 Kaupunkiympäristöä koskevan teemakohtaisen strategian kannalta huomionarvoisia ovat lisäksi meluntorjuntatoimet, joiden yhteydessä hyväksyttiin jo vuonna 2002 (12) suurtaajamia koskeva toimintasuunnitelma, sekä hiljattain julkaistu direktiiviehdotus saastuttamattomien maantieajoneuvojen edistämisestä (ja erityisesti julkisia hankintoja koskevat ehdotukset) (13).

2.1.6.1 Käsillä olevaan strategiaehdotukseen liittyvät tiiviisti myös — Life+-ohjelman mukaiset yhteisön ympäristöpoliittiset toimet, jotka koskevat kaupunkiasiain hoitoa — yhteisön alue- ja koheesiopoliittiset toimet sekä ESR:n, EAKR:n ja koheesiorahaston että Urban II-, Equal- ja Interreg-aloitteiden yhteydessä — Älykäs energiahuolto -ohjelmaan sekä tulevaan kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan (CIP) liittyvät yhteisön toimet järkevän energiankäytön, energiansäästön ja energiatehokkuuden edistämiseksi — yhteisön tutkimus- ja kehittämistoimet, jotka sisältyvät yhteisön monivuotisen TTK-puiteohjelman erityisohjelmiin ja joiden aiheina ovat erityisesti ympäristö ja kansanterveys, liikenne ja energia, tietoyhteiskunnan osuus elämänlaadun parantamisessa, tieteen kehitys ja kulttuurin kehittyminen yhteiskunnassa, uudet materiaalit ja nanoteknologia sekä satelliittinavigointi ja alan kehittäminen Galileo-, GEO- ja GMES (14)-hankkeiden avulla — kaupunkien rakennusperinnön, monumenttien ja kulttuuriperinnön säilyttämiseen tähtäävät toimet mm. seuraavien yhteisön ohjelmien yhteydessä: Minerva, Life-ohjelmaan liittyvä Ricama-hanke, Kulttuuri 2000, Media Plus ja Contentplus — Välimeren alueen ja Balkanin maille (Meda-ohjelma) ja uusien itsenäisten valtioiden (NIS) yhteisöön kuuluville maille (Tacis-ohjelma) suunnatut yhteisön toimet; kyseisille maille perustetaan tulevaisuudessa uusi naapuruuspolitiikan väline — yhteisön kehitysyhteistyöpoliittiset toimet, jotka suuntautuvat AKT-maihin, Latinalaiseen Amerikkaan (Mercocidades) ja Aasiaan, sekä EU:n kauppapoliittiset toimet (EU Trade Sustanability Impact Assessment, SIA).

2.1.7 Kaupunkiympäristöä koskevan teemakohtaisen strategian määrittelemistä ovat edistäneet merkittävällä tavalla komission vuonna 2004 antamaan väliraporttiin (15) liittyneen kuulemisen tulokset, alan mahdollisten strategioiden alustava analysointi, Agenda 21:een liittyvät vapaaehtoiset aloitteet, Ålborgin peruskirja (16), neuvoston 14. lokakuuta 2004 pitämän kokouksen päätelmät, joiden mukaan aihealue on merkittävä ja toimia tarvitaan kaikilla tasoilla, sekä Yhdistyneen kuningaskunnan puheenjohtajuuskaudella pidetyn Bristolin kokouksen päätelmät (17).

2.1.8 Lisäksi komissio on laatinut työasiakirjan, joka liittyy käsillä olevan lausunnon aiheena olevaan tiedonantoon. Siinä esitetään strategian erilaisia toteuttamismahdollisuuksia koskeva vaikutus- ja kustannusarvio.

2.1.9 Euroopan parlamentti toteaa vuonna 2005 antamassaan mietinnössä (18), joka käsittelee kaupunkiulottuvuutta laajentumisen yhteydessä, että 78 prosenttia EU:n väestöstä asuu kaupungeissa, taajamissa ja kaupunkialueilla ja että kaupunkeihin ovat keskittyneet kaikkein vaikeimmat ja tavallisimmat ongelmat. Parlamentin mukaan kaupungeissa kuitenkin myös rakennetaan tulevaisuutta sekä syvennetään ja vahvistetaan osaamisen eri muotoja. Kaupungeilla tulee siis olla ”— keskeinen rooli tarkistettujen Lissabonin ja Göteborgin tavoitteiden toteuttamisessa”. Parlamentti pyytää komissiota ”— kehittämään ja ehdottamaan kaikkien kaupunkien, taajamien ja kaupunkialueiden käyttöön tarkoitettuja kaupunkien kestävän kehityksen malleja ja välineitä”.

2.1.10 ETSK:n mielestä poliittisten päättäjien tulee yhteisymmärryksessä työmarkkinaosapuolten ja yleensä koko kansalaisyhteiskunnan kanssa asettaa tavoitteeksi kaupunkiympäristö, jossa saavutetaan korkea yhteiskunnallisen tuottavuuden taso koulutukseen suuntautuvan politiikan avulla.

2.2 Komission ehdotus

2.2.1 Komission ehdotuksessa todetaan, että ”[h]istoriallisten, maantieteellisten, ilmastollisten, hallinnollisten ja lainsäädännöllisten tekijöiden vuoksi kaupunkiympäristöä on kehitettävä alueellisesti laadittujen tilannekohtaisien ratkaisujen avulla” ja että ”[t]oissijaisuusperiaatteen soveltaminen, eli toimien toteuttaminen tasolla, jolla se on tehokkainta, edellyttää sekin toimia paikallistasolla”. Kun otetaan huomioon kaupunkialueiden ja kansallisten, alueellisten ja paikallisten velvoitteiden eroavuudet sekä yhteisten standardien vahvistamiseen liittyvät vaikeudet, ”[p]äätökseksi kuitenkin tuli, että lainsäädäntö ei ole paras mahdollinen tapa saavuttaa tämän strategian tavoitteet”. Tämän on vahvistanut myös suurin osa jäsenvaltioista ja paikallisviranomaisista.

2.2.2 Ehdotetun teemakohtaisen strategian keskeisiä tekijöitä ovat — yhdennetyn ympäristöasiain hoidon suuntaviivat — suuntaviivat paikallisviranomaisten voimin laadittaville kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmille, joiden tueksi komissio julkaisee vuonna 2006 liikennesuunnitelmien pääkohtia koskevat tekniset suuntaviivat parhaita käytänteitä koskevine esimerkkeineen — yhteisön tukitoimet EU:n laajuiselle parhaiden käytänteiden vaihdolle — paikallisviranomaisille tarkoitettu komission Internet-portaali, jonka avulla kaikki paikallisviranomaisille tarkoitettujen sivustojen asiakirjat olisivat helposti saatavilla Eurooppa-asioista tiedottamisen tehostamista koskevan toimintasuunnitelman mukaisesti — koulutus, joka mahdollistaa yhdennetyn asiainhoidon edellyttämien erityistaitojen hankkimisen mm. paikallistason virkamiesten vaihto-ohjelmien sekä alue- ja paikallistason julkishallinnon tehokkuutta edistävien ESR-aloitteiden avulla (19) — yhteisön muiden tukiohjelmien hyödyntäminen: koheesiopolitiikka (20) ja tutkimuspolitiikka (21).

2.2.3 Komission ehdotus on luonteeltaan laaja-alainen, ja sitä tulee tulkita yhdessä muiden ehdotettujen teemakohtaisten strategioiden kanssa. Erityisesti mainittakoon ilman saastumista, kiinteää yhdyskuntajätettä, rannikkokaupunkien suojaamista meren pilaantumiselta ja maaperän suojelua koskevat strategiat.

2.2.4 Komission olisi mitä aiheellisinta konsolidoida kaupunkien ja kaupunkitaajamien kestävään kehitykseen liittyvät säännökset, kaupunkiympäristön edistämiseksi käytettävissä olevat eri yhteisön ohjelmat sekä kaupunkien kehitykseen eri tavoin kohdistuvat strategiset suuntaviivat.

2.3 Komitean huomiot

2.3.1 Komitea suhtautuu komission tiedonantoon myönteisesti, sillä siinä käsitellään ongelmakenttää, jolla on erittäin suuri merkitys unionin kansalaisille, kaupungeissa ja taajamissa asuvien elämänlaadulle ja kaupunkialueiden perustavan tärkeälle roolille vaurauden sekä taloudellisen, sosiaalisen ja kulttuurisen kehityksen lähteinä.

2.3.2 Tässä yhteydessä tulee keskittyä strategisten toimien lähtökohtiin. Joulukuussa 2005 solmitussa Bristolin sopimuksessa (22) määriteltiin seuraavat perusedellytykset kestävien yhteisöjen luomiselle Euroopassa: — Tarvitaan talouskasvua, jotta voidaan investoida kestävien yhteisöjen luomiseen ja ylläpitoon. — On kyettävä soveltamaan yhdennettyä lähestymistapaa, jonka avulla kestävä kehitys sovitetaan yhteen taloudellisten, sosiaalisten ja ekologisten sekä yhteiskunnallista osallistumista ja oikeudenmukaisuutta koskevien haasteiden kanssa. — Kaupungeilla tulee olla voimakas kulttuuri-identiteetti, jotta niistä voi muodostua kansainvälisen huippuosaamisen keskuksia Lissabonin toimintasuunnitelman mukaisesti. — Yhteisöjen tulee pystyä vastaamaan sosiaalisen eriytymisen asettamiin haasteisiin. — Tulee tunnustaa, että kestäviä yhteisöjä voi olla eri hallintotasoilla, joita ovat paikallisyhteisöt, kaupungit ja alueet.

2.3.3 Komitea katsoo lainsäädännän vähentämistä ja säädösten parantamista koskevan yhteisön periaatteen mukaisesti, että toimien tulisi perustua seuraaviin seikkoihin: — Koordinointimenetelmien tulee olla vapaaehtoisia, ja niiden yhteydessä tulee nivoa toisiinsa yhdennettyyn kaupunkiasioiden hoitoon perustuva uusi lähestymistapa sekä (vesistöjä, ilmaa, melua, jätteitä, kaasumaisia päästöjä, ilmastonmuutosta, luontoa ja biodiversiteettiä koskevien) ympäristödirektiivien ja muiden kuudennessa toimintaohjelmassa 2002–2012 esitettyjen teemakohtaisten strategioiden sisältö. — Kaupunkiympäristön kehittämistä varten tulee luoda ennakointijärjestelmiä, joihin osallistuvat kaikki asianomaiset taloudelliset ja yhteiskunnalliset toimijat sidosryhmistä loppukäyttäjiin heikoimpia ja syrjäytyneitä unohtamatta. Tällaisten järjestelmien pohjalta paikalliset päättäjät voivat tehdä vapaasti omat valintansa, ja saatujen tulosten avulla yhteisön tasolla voidaan määritellä yhteisiä seuranta- ja vertailuindikaattoreja. — Yhteistyötä eri hallintotasojen (paikallinen, alueellinen ja keskushallinto) kesken ja paikallishallinnon eri yksiköiden kesken tulee tiivistää myös kysymyksissä, jotka koskevat kansalaisten ja taloudellisten toimijoiden suojelua kaupungeissa esiintyvältä rikollisuudelta, pikkurikollisuus mukaan luettuna. — Tulee toteuttaa konkreettisia toimia kaupunkiväestön ikääntymisen aiheuttamien ongelmien ratkaisemiseksi. Tässä yhteydessä tulee mm. vertailla Euroopan eri kaupunkien kokemuksia. — Yhteisön tulee tukea toimia, joiden avulla parannetaan paikallisyhteisöjen sekä alueella toimivien taloudellisten ja yhteiskunnallisten toimijoiden ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden valmiuksia. — Yhteisön tulee tukea teknistä koulutusta, hyvien käytänteiden vaihtoa sekä eri jäsenvaltioiden paikallisyhteisöjen välistä virkamies- ja asiantuntijavaihtoa. — Erityisesti yhdennettyjen talouskehitysohjelmien hallinnointia ja ekologisen taloudellisen toiminnan edistämistä varten tulee luoda julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia, joita voidaan hyödyntää kestävässä kaupunkisuunnittelussa, ränsistyneiden tai hylättyjen maa-alueiden ottamisessa uudelleen käyttöön sekä pienten tai keskisuurten kaupunkikeskustojen tai suurkaupunkien rapistuneiden korttelien kestävässä sosioekonomisessa elvyttämisessä (23). — Komission yksiköiden, jotka vastaavat kaupunkien kehittämisen erilaisia taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristönäkökohtia koskevista politiikoista ja ohjelmista, tulee koordinoida ja johdonmukaistaa toimintalinjojaan, ja tätä tarkoitusta varten tulee perustaa yksiköiden välinen koordinointikeskus, jolla on selkeä identiteetti ja joka ulkopuolisten toimijoiden on helppo tunnistaa. — Yhteisön tulee tukea toteutettavuustutkimuksia, joiden avulla saadaan selkeä ja objektiivinen käsitys yhdennettyihin ympäristösuunnitelmiin, kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmiin ja ympäristöjärjestelmiin (24) liittyvien valmistelutoimien, hyväksymisen, toteuttamisen, sertifioinnin, valvonnan ja seurannan sekä laadunvalvonnan ja tarkistusten kustannuksista. — Yhteisön tulee lisätä tukeaan konkreettisille kehittämishankkeille sekä eurooppalaisten ja Euroopan ulkopuolisten kaupunkien verkostoille, joita ovat mm. European Urban Knowledge Network, Eurocities, Mercocidades, Civitas-Mobilis ja Urbact. — Tietoyhteiskunnan, sähköisen hallinnon, verkko-oppimisen ja etätyön teknisiä mahdollisuuksia tulee hyödyntää kaupunkiympäristön kehittämiseksi. — Eri opintotasojen koulujen ja oppilaitosten käyttöön tulee laatia koulutussisältöjä, joiden tavoitteena on lisätä kansalaisten vastuuntuntoa ympäristöasioissa ja kouluttaa tietotyön tekijöitä. — Tulee luoda vaikutusarviointijärjestelmiä, joiden avulla voidaan analysoida yhdenmukaisesti eurooppalaisten kaupunkien edistymistä sekä ympäristön kehitykseen liittyvissä kysymyksissä että taloudellisissa, sosiaalisissa, kulttuurisissa ja teknisissä kysymyksissä. Tässä yhteydessä olisi hyödyllistä laatia yhteisiä vaikutusarviointioppaita EU:n opasluonnoksen Handbook for Sustainability Impact Assessment (kestävän kehityksen vaikutusten arviointi) mallin mukaisesti.

2.3.4 Komitea pitää erittäin tärkeänä prosessia, jonka avulla tietystä alueesta tai erityisesti kaupungista voi tulla nk. sosiaalisesti vastuullinen alue (25). Vaatimusten täyttämiseksi alueen tai kaupungin tulee pystyä sovittamaan yhteen — sosiaaliset ja ympäristöä koskevat näkökohdat taloudellisissa päätöksissä — päätöksentekoon osallistumista edistävät menetelmät ja niihin sisältyvät arvomallit kilpailukyvyn elvyttämiseksi myös yhteisön Jessica-aloitteen (26) avulla — hyvät käytänteet ja sidosryhmien välinen jatkuva vuorovaikutus innovoinnin ja kilpailukyvyn lisäämiseksi — hyvinvoinnin ”oikea” taso, johon liittyy vastuu ympäristöstä ja terveydestä — tiedostamiseen ja osallistumiseen perustuva poliittisten päättäjien visio kestävästä kaupunkikehityksestä.

2.3.4.1 Komitea on vakuuttunut siitä, että kaupunkiympäristön sosiaalinen ja kulttuurinen kehittäminen on ensiarvoisen tärkeää, kun otetaan huomioon myös väestörakenteen kehitys ja muuttovirrat.

2.3.4.2 Komitean vakaana käsityksenä on, että kestävän kaupunkikehityksen tehokas strategia perustuu toimiin, joiden avulla pyritään torjumaan taloudellista, sosiaalista ja kulttuurista puutetta, ihmisten fyysistä rappeutumista ja henkistä rasittumista, sosiaalista syrjäytymistä sekä heikoimmassa asemassa olevien kaupunkiväestön osien marginalisoitumista, jotta erilaisilla etnisillä ja kulttuurisilla ryhmillä olisi yhä paremmat mahdollisuudet osallistua yhteiskunnan toimintaan.

2.3.5 Edellä mainitun prosessin tulee edetä tarkasti määritellyissä vaiheissa, joiden yhteydessä — määritellään alueen yhteiset arvot — kartoitetaan resurssit ja tarpeet — määritellään kehittämistavoitteet ja yhtenäiset arviointi-indikaattorit — laaditaan toimintasuunnitelma ja valitaan välineet — hoidetaan ja valvotaan sosiaalisesti vastuullisia alueita koskevia hankkeita alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan mukaisesti — toteutetaan jatkuvasti tehokkaita tiedotus- ja koulutustoimia aluekulttuurin kehittämiseksi.

2.3.5.1 Paikallisviranomaiset ovat jo määritelleet muutamia toimintamalleja. Niistä voidaan mainita esimerkkeinä — sähköllä toimivien pikkubussien käyttö kaupunkikeskuksissa yksityisautojen sijasta (Salzburg) — biopolttoaineella toimivien bussien käyttö (Bologna) — moottoriavusteisten (27) polkupyörien käyttö, jolla on suuri merkitys vanhuksille ja yleensä maastoltaan tasaisten kaupunkien (Ferrara, Milano) asukkaille — nk. kevytmetrojen rakentaminen kaupunkien keskustoista lentoasemille ja liikenteen liityntäasemille — paikallisten kaupunkiuudistussuunnitelmien laatiminen kaupunkien nykyaikaistamisen edistämiseksi sekä niiden arkkitehtuurin ja luonnon vaalimiseksi Versailles'n kaupungin (28) erinomaisen esimerkin mukaisesti.

2.3.5.2 ETSK kannattaa komission ehdotusta nk. saastuttamattomien maantieajoneuvojen yleistymisen edistämisestä ja henkilöautojen verottamisesta CO2-päästöjen eikä sylinteritilavuuden mukaan.

2.3.6 ETSK katsoo, että kyseisistä asioista tiedottamista tulee tehostaa kaikilla tasoilla ja etenkin paikallistasolla, jotta kansalaiset ja yritykset sitoutuisivat voimakkaasti, vastuunsa tuntien ja myös ennakointitoimien avulla aloitteisiin, joita kansainväliset elimet — Euroopan komissio, YK, OECD ja sosiaalista tilinpitoa tutkiva IEBS — ovat viime vuosina tehneet kestävään kehitykseen ja yritysten sosiaaliseen vastuuseen liittyvissä kysymyksissä.

2.3.6.1 Prosessit, jotka tulee ottaa käyttöön, liittyvät lähinnä tutkimukseen ja innovointiin, laitteistojen uudistamista edistävään tukipolitiikkaan, koulutukseen, ympäristöjärjestelmien levittämiseen sekä valvontaan.

2.3.6.2 Tiedotuksen ja vastuullisuuden kulttuurin edistämisen lisäksi parhaita välineitä ovat ISO 14001 -standardi, EMAS-järjestelmä (29), GHG-standardi (30), vero- ja rahoitustuki tavoitteiden saavuttamiseksi, menettelyjen yksinkertaistaminen ja sertifioitujen toimijoiden vapauttaminen ympäristövelvoitteista.

2.3.6.3 Komitean mielestä olisi hyödyllistä jakaa palkintoja eurooppalaisille ”vihreille kaupungeille”. Palkitseminen saattaa olla käypä keino kannustaa paikallisyhteisöjä ja niiden rakenteeseen kuuluvia julkisia ja yksityisiä toimijoita toimimaan parhaalla mahdollisella tavalla sekä kehittää yhdennettyä lähestymistapaa ja sen mukaisia toimintamalleja.

2.3.6.4 ETSK:n itsensä on tärkeää näyttää mallia yhteisymmärryksessä alueiden komitean kanssa sekä tutkia mahdollisuutta alkaa jakaa vuosittain kansalaisyhteiskunnan Eurogreen City -palkinto, osallistua seurantakeskusten ORATE/ESPON-verkon (31) kirjaamien edistysaskelien valvontaan ja määritellä kehitystä haittaavia tekijöitä. Lisäksi tulee harkita mahdollisuutta koota tietoa kestävän kaupunkikehityksen parhaista käytänteistä yhtenäismarkkinoiden seurantaryhmän avulla.

2.3.7 ETSK katsoo, että kaupunkikehitysstrategian tehokkuuden kannalta keskeistä on määrittää ensin sopivat hallinnointijärjestelmät ja käynnistää sitten toiminta, jonka yhteydessä monimuotoiset tilanteet hoidetaan yhdennetysti. Tällöin on otettava yhtaikaa huomioon — alueellisten toiminta- ja päätöksentekotasojen moninaisuus — suuri määrä päätöksentekijöitä, joilla on omia erityispiirteitä ja ensisijaisia tavoitteita — ajalliset tekijät, joihin liittyy lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteita.

2.3.8 Komitea katsoo, että sosiaalisesti vastuullisen alueen yhdennetyn hallintomallin parantamisessa tulee ottaa huomioon etenkin seuraavat seikat: — Komission tulee parantaa kuulemisprosessiaan. — Kaikkien osapuolten, jotka ovat tekemisissä kaupunkien sosioekonomisen ja ekologisen kestävyyden kanssa, tulee voida osallistua toimintaehdotusten muotoiluun. — Jotta ympäristöriskeistä, vähän saastuttavasta tekniikasta ja oman kaupungin vetovoimaisuuden edistämisestä tiedottaminen olisi avointa, kansalaisyhteiskunnan kanssa tulee jatkuvasti käydä järjestelmällistä vuoropuhelua. — Keskipitkän aikavälin näkymistä tulee muodostaa yhteinen näkemys sellaisten osallistumista suosivien ennakointitoimien avulla, joissa ovat mukana julkiset ja yksityiset päätöksentekijät. — Vaikutusarvioinnissa tulee käyttää yhteisön tasolla etukäteen määriteltyihin kriteereihin ja indikaattoreihin pohjautuvia mekanismeja, jotka ovat yhdennetyn alueellisen lähestymistavan mukaisia. — Tulee analysoida etenkin sosiaaliseen osallisuuteen, turvallisuuteen ja kansalaisten yhteiseloon liittyviä parhaita käytänteitä. — Tulee tehostaa koululaisten ympäristönsuojeluopetusta ja aikuisväestölle, myös ikääntyneille, tarjottavaa koulutusta. — Mm. yhteisön Jeremie- ja Jessica-aloitteiden tuella tulee yhdessä kehittää rahoitusjärjestelyjä kaupunkien talouskasvun, työllisyyden ja yhteiskunnallisten osallistumismahdollisuuksien parantamiseksi. Tässä yhteydessä tulee hyödyntää rakenne- ja koheesiorahastoja, Euroopan investointipankkia, Euroopan investointirahastoa sekä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia. — Kannustinmekanismien ja sertifiointijärjestelmien avulla tulee palkita julkisia ja yksityisiä toimijoita niiden vapaaehtoisista ponnisteluista kestävän ja kilpailukykyisen kaupunkiympäristön kehittämiseksi.

Bryssel 13. syyskuuta 2006 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Anne-Marie SIGMUND

(1) EUVL:ssä nro C 65/02/2006, kohta 5.2.2 (esittelijä: Renate Heinisch) ja 2006 EUVL:ssä nro C 65 (esittelijät: Gerd Wolf ja Antonello Pezzini).

(2) 37 artikla — Ympäristönsuojelu: ”Ympäristönsuojelun korkea taso ja ympäristön laadun parantaminen on sisällytettävä unionin politiikkoihin ja varmistettava kestävän kehityksen periaatteen mukaisesti.”

(3) ”Yhdistäkäämme markkinoiden voima ja yleismaailmallisten ihanteiden vaikuttavuus. Sovittakaamme yhteen yksityisen yrittäjyyden luova voima sekä vähäosaisten tarpeet ja tulevien sukupolvien vaatimukset”, totesi Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri Kofi Annan Maailman talousfoorumissa Sveitsin Davosissa tammikuussa 1999. Tavoite esitettiin YK:lle virallisesti heinäkuussa 2000. Global Compact -aloitteella kannustetaan yrityksiä sitoutumaan yhdeksään periaatteeseen, jotka liittyvät ihmisoikeuksiin, työoloihin ja ympäristönsuojeluun.

(4) OECD:n kesäkuussa 2000 julkaisemat suuntaviivat koskevat kansainvälisiä yrityksiä.

(5) Kyseinen sosiaalista tilinpitoa tutkiva eurooppalainen instituutti on laatinut yritysten eettisen peruskirjan (ks. liite 2).

(6) Yli 50 000 asukkaan asutuskeskuksissa.

(7) Tähdellä merkityistä on jo laadittu direktiivi.

(8) KOM(2005) 446 lopullinen.

(9) KOM(2005) 505 lopullinen.

(10) KOM(2005) 667 lopullinen.

(11) KOM(2005) 670 lopullinen.

(12) Direktiivi 2002/49/EY.

(13) KOM(2005) 634 lopullinen.

(14) Ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seurantajärjestelmä.

(15) KOM(2004) 60, ”Kohti kaupunkiympäristön teemakohtaista strategiaa”.

(16) www.aalborgplus10.dk.

(17) Joulukuussa 2005 solmittu Bristolin sopimus, www.odpm.gov.uk, asiakirjatunnus: 05 EUPMI 03584. Bristolin sopimuksessa määritetään kestävän yhteisön kahdeksan perusominaisuutta: 1) vireys, osallistumiseen kannustaminen ja turvallisuus, 2) hyvä hallinto, 3) hyvät yhteydet, 4) hyvät palvelut, 5) ympäristöasioiden tiedostaminen, 6) elinvoimaisuus, 7) hyvät perusrakenteet ja rakennukset, 8) avoimuus.

(18) EP(2005)0272, 21.9.2005.

(19) 20Euroopan sosiaalirahasto (KOM(2004) 493) voi tukea viranomaisten koulutusta eri tasoilla. Myös uudella Life+-ohjelmalla on tärkeä rooli.

(20) KOM(2004) 494 ja 495.

(21) KOM(2005) 1.

(22) Ks. alaviite 18.

(23) Tässä yhteydessä on syytä kiinnittää huomiota Euroopan investointipankin (EIP) panokseen.

(24) Ks. komission yksiköiden työasiakirjan SEC(2006) 16 liite F.

(25) Ks. neuvoston asiakirja 10117/06, ”EU:n kestävän kehityksen strategian uudelleentarkastelu — Uudistettu strategia”, 9.6.2006, kohdat 29 ja 30.

(26) Jessica-aloitteen (Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas — Euroopan yhteinen tuki kaupunkialueiden kestäviä investointeja varten) tavoitteena on tarjota kaupunkien uudistamis- ja kehittämishankkeiden sekä sosiaalisten asuntorakentamishankkeiden rahoitusongelmiin ratkaisuja, joissa yhdistetään rahoitustuki ja laina.

(27) Sähkömoottorilla varustettujen.

(28) Komitean jäsenen Juan Mendoza Castron johtama valmisteluryhmä tutustui Versailles'ssa komitean jäsenen apulaiskaupunginjohtaja Stéphane Buffetaut'n kutsusta kaupungin paikallisen kehittämissuunnitelman ideointiin, rakenteeseen ja kehittämiseen. Suunnitelma liittyy Agenda 21:n toteuttamiseen, josta kaupunginvaltuusto päätti vuonna 2003 (ks. liite 3).

(29) Ympäristöasioiden hallinta- ja auditointĳärjestelmä; perustuu asetukseen N:o 1836/93, jota on tarkistettu asetuksella N:o 761/2001.

(30) Uudet ISO 14064 -standardit: uusi kasvihuonekaasuja (greenhouse gas, GHG) koskeva standardi ja direktiivi 2003/87/EY.

(31) ORATE (Observatoire en réseau de l'aménagement du territoire éuropéen) / ESPON (European Spatial Planning Observation Network): Euroopan aluesuunnittelun seurantakeskusten verkko.