A4-0125/95

Päätöslauselma viidennestä määräajoin annettavasta kertomuksesta yhteisön alueiden sosiaalisesta ja taloudellisesta tilanteesta ja kehityksestä

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon viidennen määräajoin annettavan kertomuksen yhteisön alueiden sosiaalisesta ja taloudellisesta tilanteesta ja kehityksestä (KOM(94)0322 - C4-0095/94),

- ottaa huomion 20. heinäkuuta 1993 annetun asetuksen N:o 2083/93 (ETY), jolla muutetaan asetusta N:o 4254/88 (ETY), joka koskee asetuksen N:o 2052/88 (ETY) soveltamismääräyksiä, Euroopan aluekehitysrahastoa koskevalta osalta ((EYVL L 193, 31.7.1993, s. 34)),

- ottaa huomioon asetuksen N:o 4254/88 (ETY) 8 artiklan näin muutettuna,

- ottaa huomioon neljännen määräajoin annettavan kertomuksen yhteisön alueiden sosiaalisesta ja taloudellisesta tilanteesta ja kehityksestä (KOM(90)0609 -C3-0053/91) ja 12. maaliskuuta 1992 antamansa päätöslauselman ((EYVL C 94, 13.4.1992, s. 309)) samasta aiheesta,

- ottaa huomioon Euroopan komission valkoisen kirjan ja erityisesti sen 10 luvun (KOM(93)0700),

- ottaa huomioon ympäristöä koskevan viidennen toimintaohjelman (KOM(92)0023),

- ottaa huomioon komission Eurooppa 2000+ -ohjelmaluonnoksen (CX-86-94- 117),

- ottaa huomioon aluepoliittisen valiokunnan mietinnön (A4-0125/95),

1. Onnittelee komissiota viidennen määräajoin annettavan kertomuksen johdosta, joka yhdessä neljännen määräajoin annettavan kertomuksen ja komission «Eurooppa 2000+«-kertomuksen kanssa antaa kattavan ja seikkaperäisen kuvauksen yhteisön alueiden taloudellisesta ja sosiaalisesta tilanteesta ja on siten täysin riittävä perusta rakennepolitiikkojen muotoilemiseksi unionin tasolla; on vakuuttunut siitä, että jokaisessa peräkkäisessä kertomuksessa on olennaisia parannuksia kuvattujen ja analysoitujen kehitystekijöiden määrän osalta;

2. Toteaa tyytyväisyytensä sen johdosta, että komissio on ottanut viidenteen määräajoin annettavaan kertomukseen useita suosituksia, jotka sisältyvät neljättä määräajoin annettavaa kertomusta koskevaan parlamentin mietintöön, nimittäin seikkaperäisemmät kuvaukset väestötilastollisesta tilanteesta ja ennakoitavasta kehityksestä, muuttoliikkeen ominaispiirteistä, investointien virroista ja jäsenvaltioiden aluepolitiikoista;

3. Toteaa, että tärkeitä näkökohtia, kuten valtiontukia ja harmaata taloutta ei edelleenkään ole otettu huomioon, ja vaatii, että niiden ulottuvuutta ja vaikutusta arvioidaan seuraavassa kertomuksessa; painottaa tällaisen arvioinnin tarvetta, ottaen huomioon rakenne- ja aluepolitiikkojen ratkaisevan merkityksen välineinä, jotka tukevat ja vahvistavat Euroopan rahaliittoon EMUun liittyviä alueiden pyrkimyksiä;

4. Muistuttaa jäsenvaltioita siitä, että vastuu järkevien talous- ja sosiaalipolitiikkojen toteuttamisesta on aina jäsenvaltioiden hallituksilla ja alueilla; vahvistaa uudelleen, että yhteisön osallistumisella rahoitukseen -jäsenvaltioiden aktiivisen osallistumisen puuttuessa - voidaan saavuttaa ainoastaan hitaasti taloudellisten ja sosiaalisten eroavaisuuksien vähentyminen;

5. Pahoittelee, että nimelliseen lähentymiseen kansallisella tasolla tähtääviä myönteisiä toimia ei ole vastannut todellinen lähentyminen alueellisella tasolla, ja että alueiden sisäisiä eroja yhteenkuuluvuudessa ei ole otettu riittävästi huomioon; pyytää komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan yhteisön politiikkojen täydentävyyden ja niiden integroinnin, jotta alueet voivat parantaa taloudellista ja sosiaalista tasoaan samalla kun ne sitoutuvat täyttämään Euroopan talous- ja rahaliiton lähentymiskriteerit; pyytää komissiota tekemään ehdotuksia ja ehdottamaan poliitikkoja alueellisen lähentymisen edistämiseksi.

6. Katsoo, ettei voida pitää yhtä varmana kuin komissio näyttää uskovan väitettä, jonka mukaan «yhtenäisvaluutan käyttöönotto hyödyttää alueellista kehitystä» siltä osin kuin tämä vaikutus riippuu suurelta osin todellisen talous-, budjetti- ja veropolitiikan luomisesta unionin tasolla rahaliiton yhteydessä.

7. Tunnustaa yhteisön alue- ja rakennepolitiikkojen pitkäaikaisen luonteen; on samoin tietoinen siitä, että myös näiden politiikkojen on kehityttävä annettujen taloudellisten ehtojen mukaisesti;

8. Kiinnittää neuvoston huomion siihen, että koska kyseessä ovat huomattavat rahavarat; Euroopan laajuisten verkkojen politiikka kuljetusten alalla ohjaa investoinnit alueille, joilla kasvu on jo voimakasta, vahvistaen edelleen taloudellisen toiminnan keskittymistä näille alueille, jolloin samalla pienenee todennäköisyys siitä, että yritykset sijoittuvat vähemmän kehittyneille alueille;

9. Palauttaa mieliin kertomuksen johtopäätökset siitä, että koulutusalan sijoitukset huonommassa asemassa oleville alueille ovat elintärkeitä työllisyysnäkymien ja kilpailukyvyn parantamiseksi; tästä lähtien suurempi osuus julkisista talousarvioista on varattava henkisille voimavaroille opetuksen, koulutuksen ja tutkimuksen tukemiseksi;

10. Katsoo myös, että on yhtä tärkeää elävöittää uudelleen huonommassa asemassa olevien alueiden toimintaa toimenpiteillä, joilla kannustetaan pienten ja keskisuurten yritysten perustamista ja kehittämistä;

11. Huomauttaa, että on välttämätöntä parantaa opetus- ja koulutusjärjestelmiä helpottamalla jatkokoulutusta, jotta varmistetaan pätevyyksien jatkuva mukauttaminen kilpailukyvyn nostamisen vaatimuksiin ja jotta työttömyyden kasvu voidaan pysäyttää;

12. On äärimmäisen huolestunut tutkimuksessa ja kehityksessä vallitsevasta suuresta epätasa-arvosta (kolme neljäsosaa kaikista julkisista tutkimussopimuksista, yhteisön rahoittamat mukaan lukien, koskee pientä määrää innovaatiokeskuksia);

13. Pyytää komissiota analysoimaan yksityiskohtaisemmin seuraavia tekijöitä, jotka edistävät kilpailukykyä huonommassa asemassa olevilla alueilla, jotta alueellisten edellytysten parantamiseen tähtäävät rakennetoimenpiteet voidaan kohdentaa paremmin; pahoittelee sitä, että vaikka yleinen tilanne yhteisön alueilla on parantunut, rikkaimpien ja köyhimpien alueiden väliset taloudelliset ja sosiaaliset erot ovat yhä suuria; muistuttaa, että taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus on edelleen yksi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen peruspilareista ja yhteisön lähentymistavoitteiden avain; pahoittelee, että alueiden väliset ja niiden sisäiset kasvavat erot synnyttävät jatkuvasti tasoltaan ei- hyväksyttävää työttömyyttä ja ihmisvoimavarojen alikäyttöä; pyytää komissiota ja jäsenvaltioita sovittamaan makrotaloudelliset politiikat ja yhteisön politiikat tehokkaammin yhteen, jotta alueellisen työttömyyden vastaisiin toimiin voidaan ryhtyä ja pyytää tutkimaan valkoisessa kirjassa esitetyn analyysin perusteella sitä, missä määrin makrotaloudelliset välineet ja toimeenpannut yhteisön politiikat edistävät tehokkaasti työttömyyden vähentämistä ja sitä, missä määrin niissä otetaan huomioon naisten työttömyyden kasvu varautumalla täydentäviin erityistoimenpiteisiin;

14. Pyytää komissiota laatimaan pikaisesti arviointikertomuksen, jossa analysoidaan rakennerahastotoimenpiteiden vaikutuksia työpaikkojen luomiseen ja hankitaan mahdollisuuksien mukaan tilastoja ja tietoja alueittain;

15. Pyytää komissiota paneutumaan järjestelmällisemmin tutkimaan, tunnistamaan ja analysoimaan niitä tekijöitä, joilla on kielteinen vaikutus yhteisön tiettyjen alueiden epätasa-arvoisuuteen ja jotka pahentavat sitä huolimatta näillä alueilla käytössä olevien yhteisön alue- ja rakennepolitiikkojen perusteella käyttöön annettujen luottojen korkeasta hyödyntämisasteesta;

16. Pyytää komissiota ottamaan tehtäväksi yksityiskohtaisemman vertailevan tutkimuksen onnistumistodennäköisyydestä alueilla, joiden sosiaalinen ja taloudellinen tilanne on toisiinsa verrattavissa, jotta voidaan arvioida yhteisön rakennepolitiikkojen osuutta tähän onnistumiseen ja muotoilla tulevia rakennerahastotoimenpiteitä koskevia suosituksia;

17. Pyytää komissiota käsittelemään seuraavassa määräajoin antamassaan kertomuksessa ongelmia, jotka aiheutuvat syrjäytymisestä ja meriteollisuuden, kuten laivanrakennuksen, kalastusalan jne., kriisin alueellisista ja sosiaalisista vaikutuksista samanaikaisesti kuin uusia kysymyksiä, kuten merisatamien ja rannikkomerenkulun taloudellista roolia, meriympäristön suojelua, uusiutuvia energiavaroja sekä Euroopan rannikkoalueiden kehitysnäkymiä, jotta tulevaisuudessa voidaan kehittää Euroopan aluepolitiikan puitteissa toteutettavissa oleva yhtenäinen hanke näiden Euroopan unionin syrjäisten ja usein hyvin epäedullisessa asemassa olevien alueiden puolesta;

18. Pahoittelee sitä, että tarkastuskäynneistä tehdyissä kertomuksissa on paljastunut erilaisia säännönvastaisuuksia rahastojen käytössä;

19. Toteaa huolestuneena, että joissakin tapauksissa kansallisten tai alueellisten viranomaisten jäsenvaltioissa noudattamat aluepolitiikat eivät voi täydentää tai vahvistaa yhteisön toimenpiteitä; pyytää jäsenvaltioita ja komissiota parantamaan toimintakeinojensa yhteensovittamista; pyytää komissiota ryhtymään asianmukaisiin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot täyttävät velvoitteensa taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden saavuttamiseksi;

20. Pitää järkevänä sitä, että komissio ryhtyy laatimaan tulevaisuudessa toisaalta eriytettyä analyysia kalastusalan ja muiden merenkulun taloudellisten toimintojen (laivanrakennus, satamat, rannikkomerenkulku) vaikutuksista näillä alueilla ja toisaalta ryhtyy osoittamaan näiden sisäsyntyisten taloudellisten edellytysten mahdollisia kehitysnäkymiä, rannikkoalueiden ongelmien analysoimiseksi ja tässä kertomuksessa tehdyn maantieteellisen ja erityisiä talouden alueita (autoala, lentokoneteollisuus, tekstiili- ja vaatetusteollisuus sekä aseteollisuus) koskevan selvityksen mukaisesti;

21. Muistuttaa jäsenvaltioita ja komissiota paikallisten ja alueellisten viranomaisten tärkeästä roolista taloudellisten ja sosiaalisten erojen vähentämisessä ja korostaa sen tärkeyttä, että paikalliset viranomaiset ja alueet liitetään mukaan aluepoliittisten toimenpiteiden suunnitteluun ja täytäntöönpanoon; muistuttaa, että läheisyysperiaatteen soveltaminen edellyttää avoimuutta ja osallistumista ja että tämän vuoksi yhteiskunnan osapuolten sekä paikallisten ja alueellisten viranomaisten lisääntyvää osallistumista suunnittelutoimintaan;

22. Pyytää komissiota ottamaan tehtäväkseen arvioinnin suorittamisen jäsenvaltioiden rakenteellisista rahoituksellisista interventiotoimista alueilla, jotka ovat hyötyneet rakennerahastoista toteutetuista toimenpiteistä ja vahvistamaan valvontatoimia ja rangaistuksia jäsenvaltioiden rahastojen huonon hoidon varalta; pyytää jäsenvaltioita varmistamaan, että taloudellinen tai poliittinen interventio tuen saamisen ehdot täyttävillä alueilla vahvistaa ja tukee taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tavoitetta, erityisesti siinä tapauksessa, että tietyt toimenpiteet osoittautuvat haitallisiksi taloudelliselle ja sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle; ja katsoo, että jäsenvaltioiden on harkittava rakennerahastotoimenpiteitä ja -tavoitteita laatiessaan suunnitelmansa tuen saamisen ehdot täyttäviä alueita varten;

23. Pyytää komissiota tutkimaan perusteellisesti mahdollisuuden määritellä paremmin verrattavissa olevia «sosiaalisia ja taloudellisia alueita» (mahdollisesti sisällyttäen useimmat «asumalähiöiden» määrittelyyn käytetyt tekijät) kohdennettujen rakennepolitiikkojen täsmällisemmäksi muotoilemiseksi.

24. Pyytää komissiota rakennerahastojen seuraavaa uudistusta ennakoivasti ottamaan tehtäväkseen tutkimuksen suorittamisen rakennerahastosta saatavien tukien ehdoista suuremman tehokkuuden tason ja tuntuvan rahastojen keskittymisen varmistamiseksi;

25. Muistuttaa jäsenvaltioita ja komissiota niiden sitoutumisesta rakennerahastoista annettujen asetusten noudattamiseen, joiden tarkoituksena on tasavertaisten mahdollisuuksien varmistaminen, ja että on välttämätöntä toteuttaa ensisijainen toimenpide epäedullisessa asemassa olevien ja heikompien alueiden ja yhteisöjen hyväksi;

26. Pyytää komissiota ja jäsenvaltioita varautumaan rakennerahastojen kaikenlaiseen väärinkäyttöön tai kavalluksiin, ottaen huomioon erityisesti komission viimeaikaisen tutkimuksen EAKR:sta yksityistetyille yrityksille maksetuista luotoista; katsoo, että komission on varmistettava, että asetuksia noudatetaan huolellisesti ja tiukasti, ja tarpeen mukaan muutettava niitä rahastojen väärinkäytön ehkäisemiseksi.

27. Pyytää komissiota tutkimaan unionin tulevan laajentumisen vaikutusta rakennerahastoihin liittyviin politiikkoihin, ja valmistamaan kiireellisesti tulevan laajentumisen vaikutuksia talousarvioon koskevan yksityiskohtaisen analyysin, joka on verrattavissa yhteisestä maatalouspolitiikasta tehtyyn analyysiin, samoin kuin arvioinnin talousarvioon liittyvistä uudelleenjakotoimenpiteistä, jotka ovat tarpeen taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tavoitteen toteuttamiseksi osana yhteisön säännöstöä ja yhteisvastuun hengessä; pyrkimykset on lisäksi sovitettava sellaisiksi, että käytettävissä olevien rahastojen optimaalinen hyödyntäminen varmistetaan;

28. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.