FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 14.10.2005 
KOM(2005) 484 lopullinen 
  
VIHREÄ KIRJA 
Väestön mielenterveyden parantaminen 
Tavoitteena Euroopan unionin  mielenterveysstrategia 
 
FI 2   FI SISÄLLYSLUETTELO 
1. Johdanto .................................................................................................................... ... 3 
2. Mielenterveys – olennainen tekijä yks ilöiden, yhteiskunnan ja politiikanalojen 
kannalta ....................................................................................................................... .4  
3. Nykytilanne – psyykkinen pahoinvointi aset taa yhä suurempia haasteita EU:lle........ 4 
4. Haasteisiin vastaaminen: mielentervey ttä koskevat poliit tiset aloitteet....................... 5 
4.1. Euroopan yhteisö, sen toimivaltuudet ja  toiminta mielenterveyden alalla .................. 5 
4.2. Mielenterveys jäsenvaltioissa....................................................................................... 7 5. EU:n mielenterveysstrategian tarve ............................................................................. 7 6. Ratkaisujen etsiminen – toimintavaihtoehtoja ............................................................. 8 
6.1. Mielenterveyden edistäminen ja ps yykkisen pahoinvoinnin ennaltaehkäisy............... 8 
6.1.1. Väestön mielenterveyden edistäminen......................................................................... 8 6.1.2. Psyykkisen pahoinvoinnin ennaltaehkäisy................................................................. 10 6.2.  Mielenterveysongelmaisten ja psyykkisest i vajaakuntoisten sosiaalisen osallisuuden 
edistäminen ja heidän perusoikeuksie nsa ja ihmisarvonsa suojeleminen.................. 11 
6.3. EU:n mielenterveystilannetta käsittelevä n tiedon ja tietämyksen parantaminen....... 12 
7. EU:n mielenterveysstrategian kehittä miseen tähtäävä kuulemismenettely ............... 13 
7.1. Mielenterveysaiheisen vuoropuhelun aikaan saaminen jäsenvaltioiden kanssa ........ 13 7.2. EU:n mielenterveysfoorumin perustaminen .............................................................. 13 7.3. Mielenterveyttä koskevan politiikan ja tu tkimuksen välisen foorumin kehittäminen14 
8. Seuraavat vaiheet ....................................................................................................... 14  
 
FI 3   FI VIHREÄ KIRJA 
Väestön mielenterveyden parantaminen 
Tavoitteena Euroopan unionin  mielenterveysstrategia 
1. J OHDANTO  
Euroopan väestön mielenterveys on voimavara EU:n tiettyjen strate gisten tavoitteiden 
kannalta, esimerkiksi kun ha lutaan saada Eurooppa takais in pitkäaikaisen hyvinvoinnin 
polulle, pitää yllä solidaarisuu tta ja sosiaalista oikeudenmukais uutta ja saada aikaan Euroopan 
kansalaisten elämänlaatuun va ikuttavia uusia käytännön etuja1.  
EU:n väestön mielenterveyttä voidaan kuitenkin parantaa huomattavasti. 
• Joka neljäs kansalainen voi psyykkisesti pa hoin. Mielenterveysongelmat voivat johtaa 
itsemurhiin ja ovat siten liian monien kuolemantapausten syynä. 
• Psyykkinen pahoinvointi aiheuttaa huomattavi a menetyksiä ja taakkoja talous-, 
yhteiskunta- ja koulutusjärjestelmille samoin kuin rikosoikeus- ja oikeusjärjestelmille. 
• Vielä nykyisinkin ihmisiä leimataan ja syrj itään ja heidän ih misoikeuksiaan ja 
ihmisarvoaan loukataan psyykki sen sairauden tai vamman vuoks i. Sellainen kohtelu on 
eurooppalaisten ydinarvojen vastaista. 
Tilannetta on mahdollista parantaa. Monia al oitteita onkin jo tehty. Nykyistä toimintaa on 
kehitettävä ja luj itettava. Tammikuussa 2005 järjes tetyssä WHO:n eurooppalaisessa 
ministeritason mielenterveyskonferenssissa va hvistettiin kattavat toimintapuitteet ja 
sitouduttiin vahvasti edistämään mielenterv eyttä. Euroopan komissi o kuului konferenssin 
yhteistyökumppaneihin. Konferenssissa komissiota pyydettiin osallistumaan 
toimintapuitteiden täytäntöönpanoon toimivaltans a rajoissa ja neuvoston odotusten mukaisesti 
sekä yhteistyössä WHO:n kanssa. 
Tämä vihreä kirja on ensimmäinen vastaus k onferenssissa esitettyyn pyyntöön ja sisältää 
ehdotuksen EU:n mielenterveysstrategian vahvistam isesta. Strategia toisi lisäarvoa: luotaisiin 
puitteet jäsenvaltioiden välistä tietojenvaihtoa ja yhteistyötä varten, olisi mahdollista lisätä 
toiminnan yhtenäisyyttä terveyspolitiikan alalla ja muilla politiikanaloilla jäsenvaltioissa ja yhteisön tasolla, ja mahdollistettaisiin asianomaisten sidosryhmien laajamittainen osallistuminen ratkaisujen kehittämiseen.  
Tämän vihreän kirjan tarkoituksena on käynnistää EU:n toimielinten, EU:n jäsenvaltioiden, 
terveysalan ammattilaisten, muilla aloilla toimivien sidosryhmien, kansalaisyhteiskunnan (potilasyhdistykset mukaan luettuina) ja tutk imusyhteisön välillä kes kustelu, jossa pohditaan, 
mikä on mielenterveyden merkitys EU:n kannalta , tarvitaanko EU:n taso ista strategiaa ja 
mitkä olisivat strategian mahdolliset painopisteet.  
Osa tässä vihreässä kirjassa esitetyistä, kans anterveyden alan toimia  koskevista ehdotuksista 
kuuluu yhteisön toimivaltaan EY:n perust amissopimuksen 152 artiklan määräysten 
mukaisesti. Pitemmälle menevät ehdotukset  kuuluvat jäsenvaltioiden yksinomaiseen 
 
FI 4   FI toimivaltaan. Muihin politiikanlohkoihin kytk eytyviin toimintaehdotuksiin sovelletaan 
asianomaisia oikeusperustoja. 
Komission tarkoituksena on julkaista kuulemismene ttelyn tulokset sekä tarvittaessa EU:n 
mielenterveysstrategiaa käsittelevä ehdotuksensa vuoden 2006 loppuun mennessä.  
2. M IELENTERVEYS – OLENNAINEN TEKIJÄ YKSILÖIDEN , YHTEISKUNNAN JA 
POLITIIKANALOJEN KANNALTA  
Ei ole terveyttä ilman mielenterveyttä. Yksilöiden  kannalta mielenterveys on voimavara, jonka 
avulla he pystyvät käyttämään älyllisiä ja  emotionaalisia kykyjään sekä löytämään ja 
täyttämään roolinsa yhte iskunnallisessa toiminnassa, koulussa ja työelämässä. Yhteiskunnan  
kannalta yksilöiden hyvä miel enterveys edistää hyvinvointia, so lidaarisuutta ja sosiaalista 
oikeudenmukaisuutta. Psyykkinen pahoinvointi sitä vastoin aihe uttaa monenlaisia 
kustannuksia, menetyksiä ja taakkoja yksilöille ja yhteiskunnallisille järjestelmille.  
Mielenterveys, psyykkinen pahoinvointi ja  mielenterveyteen vaikuttavat tekijät: 
WHO on määritellyt mielenterveyden  seuraavasti: ”Mielenterveys  on hyvinvoinnin tila, jossa 
yksilö ymmärtää omat kykynsä, pystyy toimim aan elämän normaalistressissä, pystyy 
työskentelemään tuottavasti tai tuloksellises ti, ja pystyy toimimaan yhteisönsä jäsenenä”2.  
Psyykkisellä pahoinvoinnilla  tarkoitetaan mielenterv eyden ongelmia ja psyykkistä 
rasittuneisuutta, ahdistuneisuuteen ja oire isiin liittyvää toiminta kyvyn alenemista sekä 
diagnostisoitavissa olevia mielenterveyden hä iriöitä, kuten skitsofre niaa ja depressiota. 
Ihmisten mielenterveyteen vaikuttavia tekijöitä on useita  (liite 1). Niitä ovat muun muassa 
biologiset tekijät (esim. perinnölliset tekijä t ja sukupuoli), yksilölliset tekijät (esim. 
henkilökohtaiset kokemukset), perhe ja sosiaalis et tekijät (esim. sosiaalinen tuki) sekä 
taloudelliset ja ympäristöön lii ttyvät tekijät (esim. sosiaalin en asema ja elinolosuhteet). 
3. N YKYTILANNE – PSYYKKINEN PAHOINVOINTI ASETTAA YHÄ SUUREMPIA 
HAASTEITA EU: LLE 
Terveys 
Arvioiden mukaan yli 27 prosenttia Eur oopan aikuisväestöstä kärsii yhden vuoden aikana 
vähintään yhdestä psyykkisen paho invoinnin muodosta (ks. liite 2)3. 
Ahdistuneisuushäiriöt ja masennus ovat yl eisimmät psyykkise n pahoinvoinnin muodot 
EU:ssa. On arvioitu, että ma sennus on vuonna 2020 yleisin saira uksien aiheuttaja maailman 
kehittyneissä maissa4. 
Tämänhetkisten tietojen mukaan EU:ssa noin 58 000 ihmistä vuodessa te kee itsemurhan (liite 
3). Tämä määrä ylittää tieliikennekuolemien, he nkirikosten uhrien ja HIV-/AIDS-kuolemien 
vuotuisen määrän5. 
Psyykkinen ja fyysinen terveys kytkeytyvät tiuk asti toisiinsa. Tästä on osoituksena muun 
muassa se, että mielenterveyskysymysten huomioon ottaminen yleissairaalahoidossa voi 
lyhentää hoidon kestoa huomattavasti, minkä an siosta vapautuu tal oudellisia re sursseja. 
 
FI 5   FI Vaikutukset hyvinvointiin, solidaarisuuteen ja sosiaal iseen oikeudenmukaisuuteen 
Psyykkinen pahoinvointi aiheuttaa monenlaisia vaikutuksia:  
Psyykkisestä pahoinvoinnista johtuvien mielen terveysongelmien kokonaiskustannusten on 
arvioitu olevan EU:ssa 3–4 pr osenttia BKT:sta. Kustannukse t johtuvat lähinnä menetetystä 
tuottavuudesta6. Mielenterveyden häiriöt ovat yleisimpiä perusteita varhais- ja 
työkyvyttömyyseläkkeen myöntämiseen7. 
Lasten käyttäytymishäiriöt aihe uttavat kustannuksia yhteiskunta-, koulutus- ja rikosoikeus- ja 
oikeusjärjestelmille (ks. liite 4)8. 
Lisäksi on otettava huomioon aineetto mat kustannukset, joiden taustalla on 
mielenterveysongelmaisten ja psyykkisesti va jaakuntoisten kohtelu yh teiskunnassa. Vaikka 
hoitomuodot ovat parantuneet ja psykiatrinen hoito on kehittynyt, miel enterveysongelmaiset 
ja psyykkisesti vajaakuntoiset joutuvat yhä sosiaa lisen syrjäytymisen, leimaamisen ja 
syrjinnän kohteiksi ja heidän perusoik euksiaan ja ihmisarvoaan loukataan. 
4. H AASTEISIIN VASTAAMINEN : MIELENTERVEYTTÄ KOSKEVAT POLIITTISET 
ALOITTEET  
Psyykkisen pahoinvoinnin aiheutta mat ongelmat tiedostetaan en tistä laajemmin, ja siksi 
poliittiset päätöksentekijät, terveysalan amma ttilaiset ja muut sidosryhmät ovat ryhtyneet 
etsimään ratkaisuja; tuoreimpana esimer kkinä on tammikuussa 2005 järjestetty WHO:n 
eurooppalainen ministeritason mielenterveyskonferenssi9. 
Yleisesti on sovittu, että en sisijaisena tavoitteena on ase ttaa mielenterveysongelmaisten 
saataville tehokkaita ja laadukkaita mielenterveysalan palveluja ja hoitoja10. 
Lääketieteelliset toimenpiteet  ovat keskeisessä asemassa, kun haasteisiin pyritään vastaamaan. 
Lääketieteelliset keinot eivät kuitenkaan yksin riitä, kun ha lutaan käsitellä ja muuttaa 
mielenterveyteen vaikuttavia sosiaalisia tekijöit ä. Siksi tarvitaan WHO:n strategian mukaista 
kattavaa lähestymistapaa: on tarjottava hoitoa ja hoivaa yksilöille, mutta  tarvitaan myös koko 
väestöön suuntautuvia toimia mielenterve yden edistämiseksi, psyykkisen pahoinvoinnin 
ehkäisemiseksi sekä leimaavuuteen ja ihmisoike uksiin liittyvien haasteid en käsittelemiseksi. 
Tällainen lähestymistapa vaatisi taakseen use ita toimijoita: muun mua ssa terveyspolitiikan 
alalta, muilta politiikanaloilta sekä sidosryhm istä, joiden päätökset vaikuttavat väestön 
mielenterveyteen. Potilasyhdistyksillä ja kansal aisyhteiskunnalla olisi oltava merkittävä rooli 
ratkaisujen kehittämisessä. 
4.1. Euroopan yhteisö, sen toimivaltuudet ja toiminta mielenterveyden alalla 
EY:n perustamissopimuksen 152 artiklassa määr ätään yhteisön kansanterveysalan toimintaa 
koskevista valtuuksista. Artiklassa  määrätään seuraavaa: ”Kaikkien  yhteisön politiikkojen ja 
toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa varmistetaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu.”
11 Yhteisön toiminta täydentää kansallista politiikkaa, jonka tavo itteena on terveyden 
parantaminen, sairauksien ja tautien ehkäiseminen, terveysvalistus ja -kasvatus ja huumausaineiden aiheuttamien terveyshaittoj en vähentäminen. Yhteisön toiminnan on määrä 
edistää jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä kyseisillä aloilla. Terveyspalvelujen ja 
sairaanhoidon järjestäminen kuuluu  jäsenvaltioiden yksinomais een toimivaltaan. Yhteisön 
muiden politiikkojen osalta sovellet aan asianomaisia oikeusperustoja. 
 
FI 6   FI Näiden toimivaltuuksien pohjalta voidaan tode ta, että mielenterveys on Euroopan yhteisön 
toimintaan kuuluva kysymys seuraavin perustein: 
• Väestön hyvä mielenterveys voi osaltaan edistää EU:n tiettyje n strategisten tavoitteiden 
saavuttamista. 
• Yhteisön tehtävänä on edistää ja tukea jäsenval tioiden välistä yhteistyö tä ja poistaa niiden 
välisiä eroja.  
• Yhteisön on kaikkien politiikkojensa ja to imintojensa kautta pyrittävä siihen, että 
varmistetaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu. 
Viime vuosina on kehitetty useita mielente rveyteen liittyviä aloitteita yhteisön eri 
politiikanaloilla: 
– Mielenterveys on kuulunut vuode sta 1997 lähtien yhteisön terveyspolitiikkaan  eri 
hankkeiden ja poliittis ten aloitteiden muodossa12 (liite 5). EU:n kansanterveysalan 
toimintaohjelma (2003–2008)13 on toiminnan oikeusperusta.  Mielenterveyttä sivuavista 
painopistealueista voidaan mainita huumausaineid en väärinkäyttö ja alkoholin aiheuttamat 
haitat. 
– Yhteisön sosiaali- ja työllisyyspolitiikkaan  kuuluvat aloitteet ovat painottuneet 
mielenterveysongelmaisten kohtaaman syrjinnä n torjuntaan, psyykkise sti vajaakuntoisten 
sosiaalisen osallisuuden edistämiseen sekä työhön liittyvän stressin ehkäisemiseen. Toteutetuista toimista voidaan mainita muun muassa seuraavat: 
– direktiivi 2000/78/EY, jossa kielletään  muun muassa vammaisuuteen perustuva 
syrjintä työssä
14 
– Euroopan vammaisten teemavuonna 2003 toteutetut toimet  
– työperäistä stressiä käsittelevä eurooppa lainen puitesopimus, joka tehtiin 
työmarkkinaosapuolten välillä vuonna 2004. 
– Yhteisön tutkimuksen puiteohjelmat ovat olleet ja ovat jatko ssakin tärkeä rahoituslähde 
mielenterveyttä käsittelevälle eu rooppalaiselle tutk imustoiminnalle15. Esimerkiksi 
”MHEDEA-2000”-projektissa tehtiin Euroop an laajuinen arviointi psyykkisestä 
vajaakuntoisuudesta16. 
– Tietoyhteiskuntaa ja viesti miä koskevassa politiikassa  on tuettu tieto- ja 
viestintätekniikkaan perustuvien  välineiden kehittämistä enna ltaehkäisy-, diagnosointi- ja 
hoitotarkoituksiin17. 
– Aluepolitiikassa  tuetaan alueiden rakenteellista sopeuttamista edistäviä 
terveydenhuoltoalan infrastruktuuri-investointeja. 
– Koulutuspolitiikassa  mielenterveys otetaan huomioon to imintalinjojen kehittämisessä 
(esimerkiksi tietoyhteiskunnassa tarvittavan avainosaamisen os alta) ja eri projekteissa. 
– Vapauteen, oikeuteen ja turvallisuuteen  liittyvän yhteisön politiikan alalla toteutettavan 
Daphne II -ohjelman tavoitteena on torjua lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvaa 
väkivaltaa18. Sellainen väkivalta voi j ohtaa mielenterveysongelmiin. 
 
FI 7   FI Yhteisön tasolla ei kuitenkaan vielä ole kattav aa mielenterveysstrategiaa, joka yhdistäisi 
kaikki edellä mainitut toimet. Strategian av ulla voitaisiin lisätä nykyisten ja tulevien 
aloitteiden yhtenäisyyttä ja vaikuttavuutta. 
4.2. Mielenterveys jäsenvaltioissa 
Jäsenvaltioiden välillä (ja myös niiden sisällä ) on merkittäviä eroja. Esimerkkinä voidaan 
mainita itsemurhien määrä: Pienin itsemurhaluku on Kreika ssa (3,6/100 000 asukasta) ja 
suurin Liettuassa (44/100 000 asukasta). Li ettuan itsemurhaluku on maailman suurin19. 
Mielenterveyteen osoitettujen terveydenho itomäärärahojen osuus vaihtelee myös 
huomattavasti jäsenvaltioittain (ks. liite 6).  
Vuonna 2004 julkaistussa raportissa ”The state of mental health in  the European Union”20 
todetaan, että eri jäsenvaltioi ssa ei kiinnitetä yhdenmukaises ti huomiota mielenterveyteen, 
mikä johtuu maiden välisistä eroi sta, erilaisista tilanteista, perinteistä ja kulttuureista.  
Vuonna 2005 ilmestyneeseen julkaisuun ”Mental health promotion and mental disorder 
prevention across European Union Member States: an overview”21 on koottu maakohtaiset 
selvitykset, joista käyvät ilmi eri jäsenvaltio iden haasteet, toimintalinjat ja rakenteet. 
Jäsenvaltioiden välisten erojen vuoksi on mahdotonta tehdä yksinke rtaisia päätelmiä tai 
ehdottaa yhdenmukaisia ratkaisu ja. Jäsenvaltioiden välinen tietojenvaihto ja yhteistyö on 
kuitenkin järkevää, minkä lisäksi on otettava  huomion keskinäisen oppimisen mahdollisuudet. 
Useissa ministerineuvoston vuodesta 1999 lähtien antamissa asiakirjoissa22 on toivottu, että 
jäsenvaltiot tekisivät EU:n tasolla mielente rveyden alan yhteistyötä. Asiaa korostetaan 
kesäkuussa 2005 annetuissa neuvoston päätel missä, joissa jäsenvaltioita kehotetaan 
kiinnittämään asiaankuuluvaa huomiota WHO:n eurooppalaisessa ministeritason 
mielenterveyskonferenssissa saatujen tulo sten täytäntöönpanoon. Komissiota kehotetaan 
tukemaan konferenssitulosten täyt äntöönpanoa toimivaltansa pohjalta. 
5. EU: N MIELENTERVEYSSTRATEGIAN TARVE  
EU-tasoisen mielenterveysstrategian vahvistaminen toisi lisäarvoa: 
(1) Luotaisiin puitteet jäsenvaltioiden välistä  tietojenvaihtoa ja  yhteistyötä varten. 
(2) Olisi mahdollista lisätä toiminnan yht enäisyyttä eri politiikanaloilla. 
(3) Tarjottaisiin foorumi, jonka avulla ra tkaisujen kehittämiseen saadaan mukaan 
sidosryhmiä, potilasyhdistykset ja kansalais yhteiskunnan järjestöt mukaan luettuina. 
Kuulemismenettelyssä olisi kartoitettava, mite n yhteisön politiikat ja rahoitusvälineet, 
esimerkiksi tutkimuksen puiteohjelmat, osa ltaan edistävät väestön mielenterveyden 
parantamista. Jäsenvaltioita ka nnustetaan arvioimaan yhdessä al ueiden ja komission kanssa, 
miten rakennerahastoja voidaan entistä paremmin käyttää pitkäaikaishoidon ja 
terveysinfrastruktuurin kohentamiseen mielen terveyden alalla. Komission toteuttamana 
horisontaalisena toimena voitaisiin tuottaa tiet oja ja tietämystä mielenterveydestä EU:ssa, 
mielenterveyteen vaikuttavista tekijöistä ja  psyykkisen pahoinvoinnin käsittelyä koskevista 
mahdollisuuksista. 
 
FI 8   FI Strategian kehittämisessä olisi käytettävä hyödyksi Euroopan aluett a käsittelevää WHO:n 
strategiaa, EU:n ohjelmiin kuuluvista toimista s aatuja tuloksia sekä jä senvaltioissa kertyneitä 
kokemuksia. 
Komissio ehdottaa, että EU :n strategia painottuis i seuraaviin näkökohtiin: 
(1) Edistetään koko väestön mielenterveyttä. 
(2) Toteutetaan toimia psyykkisen paho invoinnin ennaltaehkäisemiseksi. 
(3) Parannetaan mielenterveysongelmaisten ja psyykkisesti vajaakuntoisten elämänlaatua 
edistämällä heidän sosiaalista osallisuuttaan ja suojelemalla heidän oikeuksiaan ja 
ihmisarvoaan.  
(4) Kehitetään mielenterveyttä käsittelevä EU:n laajuinen tiedotus-, tutkimus- ja 
tietämysjärjestelmä. 
6. R ATKAISUJEN ETSIMINEN – TOIMINTAVAIHTOEHTOJA  
Nykyiset poliittiset sitoumukset  on muutettava käytännön toimik si. EU:n kansanterveysalan 
ohjelmiin kuuluvat hankkeet ovat osoittaneet, että tällaisia toimia on mahdollista toteuttaa 
tuloksellisesti ja kustannustehokkaasti. Muissa hankkeissa on osaltaan pystytty parantamaan 
tietämystä ja tietoa mielenterveydestä EU:ssa. 
”Implementing Mental Health Promotion Action (IMPHA)” -verkosto23 on kehittänyt 
Internet-tietokannan, jossa selost etaan ajankohtaisia ohjelmia, ta rkastellaan ennaltaehkäisy- ja 
edistämistoimista saatuja tuloksia ja es itellään mielenterveyden edistämistä ja 
mielenterveyshäiriöiden ehkäisemistä koskeva ”M ental health promotion and Mental Disorder 
Prevention. A Policy for Europe”-toimintasuunnitelma24. 
6.1. Mielenterveyden edistäminen ja ps yykkisen pahoinvoinnin ennaltaehkäisy 
Mielenterveyden edistämisessä ja psyykki sen pahoinvoinnin ennaltaehkäisemisessä 
käsitellään mielenterveyteen vaikuttavia tekijöitä (yksilölliset tekijät, perhe, yhteisö ja sosiaaliset tekijät) lisäämällä ennaltaehkäisev iä tekijöitä (esimerkik si selviytymiskykyä) ja 
vähentämällä riskitekijöitä
25 (liite 7). Koulut ja työpaikat ovat tärkeitä toimintakohteita, sillä 
ihmiset viettävät niissä suuren osan ajastaan. 
6.1.1. Väestön mielenterveyden edistäminen 
Imeväisikäisten, lasten ja nuorten mielenterveyden edistäminen 
Ensimmäiset elinvuodet ovat mielenterveyden kannalt a varsin olennaisia, ja siksi lasten ja 
nuorten mielenterveyden edistäminen on invest ointi tulevaisuuteen. Vanhempien valmiuksien 
opettaminen on keino edistää lapsen kehityst ä. Kun koulussa sovelletaan kokonaisvaltaista 
lähestymistapaa, on mahdollista lisätä sosiaalis ia valmiuksia, parantaa selviytymiskykyä ja 
vähentää kiusaamista, ahdistuneisuutta ja masennusoireita. 
 
FI 9   FI Esimerkkejä onnistuneista toimista (EU:n osarahoittamissa projekteissa)26: 
Imeväisikäiset ja lapset : äitien kärsimän synnytyksen jälkeisen masennuksen hoito; 
vanhempien valmiuksien parantaminen; terveydenhoitajien suorittamat kotikäynnit tulevien ja 
uusien vanhempien auttamiseksi; te rveydenhoitajien palvelut kouluissa. 
Nuoret : nuorten kehitystä tukeva kouluympärist ö ja pedagoginen eetos; opiskelijoille, 
vanhemmille ja opettajille suunnattu mielenterveysaiheinen materiaali.  
Työssäkäyvän väestön mielenterveyden edistäminen 
Hyvä mielenterveys parantaa työkykyä ja tuo ttavuutta. Huonot työolosuhteet – esimerkiksi 
työtovereiden taholta tuleva pelottelu – huonontavat  mielenterveyttä, johtavat sairauslomiin ja 
aiheuttavat lisäkustannuksia. Euroopassa jopa 28  prosenttia työntekijöistä ilmoittaa kokevansa 
stressiä työssä27. Terveys kohenee ja taloudellinen kehitys vauhdittuu, kun parannetaan 
yksilöiden valmiuksia ja vähennetään stressinaiheuttajia työympäristössä. 
Esimerkkejä onnistuneista toimista (EU:n osarahoittamissa projekteissa)28:  
Osallistava työpaikka ja hallintokulttuur i; psyykkisen pahoinvoinnin tunnistaminen 
henkilöstön keskuudessa; työjär jestelyjen ja henkilöstön tarp eiden vastaavuus (esimerkiksi 
joustava työaika).  
Ikääntyvien mielenterveyden edistäminen 
Ikääntyvä EU:n väestö ja ikääntymisestä jo htuvat mielenterveysvai kutukset edellyttävät 
tehokkaita toimia. Vanhuus tuo mukanaan monia stressinaiheuttajia, jotka voivat lisätä 
psyykkistä pahoinvointia. Niihin kuuluvat es imerkiksi toimintakyvyn aleneminen ja 
sosiaalinen eristyneisyys. Vanhuusiän masennus ja ikään liittyvät neurops ykiatriset tilat, kuten 
dementia, lisäävät mielenterveyshäiriöiden ai heuttamaa taakkaa. On osoittautunut, että 
tukitoimet parantavat ikääntyvän väestön psyykkistä hyvinvointia. 
Esimerkkejä onnistuneista toimista (EU:n osarahoittamissa projekteissa)29:  
Sosiaaliset tukiverkot; fyysiseen  aktiviteettiin kannustaminen ja  osallistuminen eri yhteisöjen 
toimintaan ja vapaaehtoistyöhön.  
Heikoimmassa asemassa olevien yh teiskunnallisten ry hmien tukeminen 
Alhainen sosioekonominen asema altistaa psyykkiselle pahoinvoinnille. Työpaikan 
menettäminen ja työttömyys voivat heikentä ä itsetuntoa ja joht aa masennukseen. Muun 
muassa siirtolaiset ja syrjäytyneet ryhmät  ovat muita alttiimpia psyykkiselle pahoinvoinnille. 
Työttömien uudelleentyöllistämiseen tähtäävät  tukitoimet voivat olla kustannustehokkaita. 
Heikoimmassa asemassa olevia ryhmiä tukema lla voidaan parantaa mielenterveyttä, lisätä 
sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja  välttää yhteiskunnalle ja ta loudelle aiheutuvia taakkoja. 
Esimerkkejä onnistuneista toimista (EU:n osarahoittamissa projekteissa)30: 
Riskiryhmiin suunnattu neuvonta; työllistymiseen tähtäävä tuki; mielenterveysongelmaisten ja 
psyykkisesti vajaakuntoisten tuettu työllistyminen. 
 
FI 10   FI Mahdollinen yhteisön tasolla toteutettava aloite: 
Tämän vihreän kirjan perusteella järjes tettävässä kuulemismenettelyssä esitetyt 
ehdotukset voitaisiin sisäll yttää komission ehdotukseen mielenterveyden edistämisestä 
annettavaksi neuvoston suositukseksi31. 
6.1.2. Psyykkisen pahoinvoinnin ennaltaehkäisy 
Masennuksen ehkäiseminen 
Masennus kuuluu vakavimpiin terveysongelmiin EU:ssa. 
Vuonna 2004 julkaistussa komission asiantuntijar aportissa ”Actions Against Depression” 
tarkastellaan masennusta ja sen vaikutuksia kansantervey teen sekä yhteiskunta- ja 
talousjärjestelmiin ja esitetään eri toimintavaihtoehtoja32. 
Masennusoireita voidaan vähentää kouluissa (e simerkiksi opettamalla elämäntaitoja ja 
ehkäisemällä koulukiusaamista), työpaikoilla (toteuttamalla st ressin vähentämiseen tähtääviä 
toimia) ja ikääntyneiden keskuudessa (kannust amalla fyysiseen aktiv iteettiin). Masennusta 
käsittelevien tiedotustoimien avulla on mahdo llista kannustaa ihmisiä hakemaan apua ja 
vähentää leimaamista ja syrjintää. 
Esimerkkejä onnistune ista toimista:  
Kognitiivis-behavioraaliset toimet; riskir yhmiin kuuluville annettu psykologinen tuki; 
masennuksen ehkäisemistä, tunnistamista ja hoitoa käsittelevän kou lutuksen antaminen 
terveysalan ammattilaisille. 
Päihteiden käytöstä johtuvien miel enterveyshäiriöiden vähentäminen 
Alkoholi, huumausaineet ja muut psykoaktiivise t aineet ovat usein mielenterveysongelmiin 
johtavia riskitekijöitä tai mielenterveysonge lmien seurauksia. Huumausaineet ja alkoholi 
kuuluvat yhteisön terveyspo litiikan painopisteisiin. 
- Huumausaineet 
Neuvosto vahvisti vuonna 2004 EU:n huum ausainestrategian vuosiksi 2005–201233. Vuonna 
2005 neuvosto vahvisti huumaus aineita koskevan EU:n toim intasuunnitelman vuosiksi 2005–
200834. Komission on määrä antaa vuoden 2006 loppuun mennessä kertomus neuvoston 
suosituksen täytäntöönpa nosta jäsenvaltioissa35.  
- Alkoholi 
Neuvosto antoi vuonna 2001 nuorten alkoholinkäyttö ä käsittelevän s uosituksen. Komissio 
arvioi parhaillaan suosituksen täytäntöönpanoa ja laatii kattavaa yhtei sön strategiaa alkoholiin 
liittyvien haittojen vähentämiseksi.  
Itsemurhien ehkäisy 
Jäsenvaltioissa ollaan kehittäm ässä itsemurhien ehkäisystrategioita. Seuraavat ehkäisevät 
toimet ovat osoittautuneet toimiviksi: itsem urhavälineiden saatav uuden rajoittaminen, 
 
FI 11   FI terveydenhoitopalvelujen tarjoajien koulut us sekä itsemurhayritysten jälkeisen 
erikoissairaanhoidon ja jat kohoidon välinen yhteistyö.  
Esimerkki onnistuneesta toimesta: 
EAAD (European Alliance against Depressi on, eurooppalainen liittoutuma depressiota 
vastaan) pyrkii masennuksen ja itsetuhoisuuden vähentämiseen perustamalla tietojenvaihtoon 
tarkoitettuja alueellisia verkos toja, joissa on mukana terve ydenhuoltosektori, potilaita ja 
heidän sukulaisiaan, kunnallisia ihmissuhdeto imijoita sekä suuren yleisön edustajia. 
Pilottihankkeessa itsemurhien ja itsemurhayr itysten määrät pienenivät 25 prosenttia, 
erityisesti nuorten keskuudessa36. 
Mahdollinen yhteisön tasolla toteutettava aloite: 
Tämän vihreän kirjan perusteella järjes tettävässä kuulemismenettelyssä esitetyt 
ehdotukset voitaisiin sisällyttää komission ehdotukseen masennuksen ja itsetuhoisuuden 
vähentämisestä annettavaksi neuvoston suositukseks i. 
6.2.  Mielenterveysongelmaisten ja psyyk kisesti vajaakuntoisten sosiaalisen 
osallisuuden edistäminen ja heidän perusoikeuksiensa ja ihmisarvonsa 
suojeleminen 
Mielenterveysongelmaiset ja psyykkisesti vaja akuntoiset kohtaavat muid en taholta pelokasta 
ja ennakkoluuloista suhtautumista, jonka taus talla on usein psyykkistä pahoinvointia koskevia 
väärinkäsityksiä. Leimautuminen aiheuttaa inhimillistä kärsimystä, sosiaalista syrjäytymistä ja saattaa olla esteenä as unnon tai työpaikan saann ille. Leimautumisvaara voi jopa estää avun 
hakemisen. EY:n perustamissopimuksen 13 ar tikla on oikeusperusta yhteisön tasolla 
toteutettavalle toiminnalle, jonka tarkoituksena on muun mu assa vammaisuuteen perustuvan 
syrjinnän torjuminen. Suuren yleisön, työmar kkinaosapuolten, viranomaisten ja valtioiden 
keskuudessa on lisäksi saatava aikaan asenne muutoksia: psyykkisestä pahoinvoinnista ja 
hoitomuodoista on tiedotettava entistä paremmin ja mielenterveysongelmaisten ja psyykkisesti vajaakuntoisten sopeutumista t yöelämään on edistettä vä, jotta kaikilla 
yhteiskunnan sektoreilla s uhtauduttaisiin entistä hyväks yvämmin ja ymmärtävämmin 
mielenterveyskysymyksiin. 
Toimintamallin muuttaminen 
Mielenterveyspalvelujen deinstitutionalisointi  (laitospalvelujen purka minen) ja palvelujen 
sijoittaminen perusterveydenhuollon yksiköihin, avoterveydenhuollon keskuksiin ja yleisiin 
sairaaloihin – potilaan ja perheen tarpeiden m ukaan – voivat edistää sosiaalista osallisuutta. 
Suuret psykiatriset sairaalat tai turvakodit voiv at helposti lisätä leimautumista. Monet maat 
uudistavat psykiatrisia palveluj a: ne luopuvat toimintamallista,  jossa psykiatrisia palveluja 
tarjotaan suurissa psykiatris issa laitoksissa, ja siirtyvä t tarjoamaan avoterveydenhuollon 
mielenterveyspalveluja (joissakin uusissa jä senvaltioissa suuret laitokset muodostavat 
edelleen huomattavan osan mielenterveyspal velujen infrastruktuurista). Samanaikaisesti 
potilaille ja heidän perheille en sekä henkilöstölle anne taan opastusta aktiiviseen 
osallistumiseen ja voimaantumiseen tähtäävissä strategioissa
37. 
Komission toimeksiannosta laaditussa ”I ncluded in Society” -selvityksessä38 todettiin, että 
vammaisten elämänlaatua voidaan yleisest i parantaa, kun laitospalveluja korvataan 
avoterveydenhuollon palveluilla. Uu dessa selvityksessä on määrä tarkastella ja esittää, miten 
 
FI 12   FI nykyisten taloudellisten resurssien käyttöä voitaisiin optimoida vammaisten tarpeiden 
kannalta ja mitkä ovat deinst itutionalisoinnin kustannukset39. 
Muiden kansainvälisten or ganisaatioiden toiminta:  
WHO:n Terveyttä edistävien  sairaaloiden verkoston  yhteyteen on perustettu terveyttä 
edistäviä psykiatrisia palveluja käsittelevä työryhmä40, joka on kartoittanut mielenterveyden 
edistämisen hyviä käytäntöjä ps ykiatrisen hoi don alalla.  
Euroopan neuvosto  käynnistää vuonna 2006 hankkeen, jossa kehitetään ”European reference 
tool for ethics and human rights in mental health” (etiikkaa ja ihmisoikeuksia mittaava 
eurooppalainen vertailuväline mielenterveyden alalle). 
Osa potilaista hakeutuu vapaaehtoisesti  psykiatriseen laitoshoitoon. Potilaiden pakkohoito  
psykiatrisissa laitoksissa ja ta hdosta riippumatta annettu hoito loukkaavat vakavasti potilaiden 
oikeuksia. Niihin olisi turvauduttava vasta viimeisenä keinona, kun vähemmän rajoittavat 
vaihtoehdot ovat olleet tuloksettomia. 
”Compulsory Admission and Involuntary Treatment of Mentally Ill Patients – Legislation and 
Practice in EU-Member States” -hankkeessa41 todettiin, että EU-m aiden oikeudelliset 
säännökset vaihtelevat suuresti. Tosiasiallinen käytäntö määräy tyy myös kulttuuriperinteiden, 
asenteiden sekä mielenterveyden hoitojärj estelmien rakenteen ja laadun mukaan. 
Pakkohoitoon ottamisen yleisyyttä tarkasteltaessa  havaittiin suuria eroja jäsenvaltioiden 
välillä. 
Henkilöiden mielenterveyteen ja ihmisarvoon liittyviä haas teita voi olla myös muissa 
asuinympäristöissä, kuten vanhusten hoit okodeissa, lastenkodeissa  ja vankiloissa. 
Mahdollisia yhteisön tasolla toteutettavia aloitteita: 
- Kuulemismenettelyssä esitetyt  ehdotukset voisi vat käsitellä mielenterveysongelmaisten ja 
psyykkisesti vajaakuntoisten sosiaalisen osallisuuden edistämiseen ja heidän 
oikeuksiensa suojelemiseen tarkoitettuja parhaita toimintatapoja .  
- Mielenterveysongelmaiset ja ps yykkisesti vajaakuntoi set samoin kuin psykiatristen laitosten 
tilanne voitaisiin ottaa huomioon Euroopan perusoikeusviraston  toiminnassa, joka 
käynnistyy viimeistään 1. tammikuuta 200742. 
6.3. EU:n mielenterveystilannetta käsittelevän  tiedon ja tietämyksen parantaminen 
Mielenterveyttä ei ole otettu  tarpeeksi hyvin huomioon nykyisissä 
terveydenseurantajärjestelmissä. Väestön miel enterveyttä ja psyykkistä vajaakuntoisuutta 
mittaavien nykyisten kansallisten ja kansainvälisten indikaatto reiden yhdenmukaistamiseksi 
on toteutettava merkittäviä toimia, jotta saadaan käyttöön EU:n laajuiset vertailukelpoiset tiedot. Tarvitaan lisää tietoja mielenterveyteen vaikuttavista sosiaalisista, demografisista ja 
taloudellisista tekijöis tä samoin kuin mielenterveyden edistämiseen ja ennaltaehkäisyyn 
suunnatuista infrastruktuureista,  toimista ja resursseista. 
Olisi selvitettävä, miten saatavilla olevia yhteisön välineitä, kuten seitsemättä tutkimuksen 
puiteohjelmaa
43, voitaisiin käyttää tutkimusvalmiuksien kehittämiseksi ja mielenterveyttä 
koskevan tutkimuksen tukemiseksi EU:ssa. Nykykäytäntöjä voitai siin parantaa, jos 
 
FI 13   FI tiedettäisiin paremmin, mitkä ovat psyykkise n pahoinvoinnin vaikut ukset terveyteen, 
elämänlaatuun, taloudelliseen ja sosiaaliseen  hyvinvointiin, sosiaaliseen osallisuuteen, 
perusoikeuksiin ja mielenterveyspalveluihin (esimerkiksi oikeudenmukaisuus, saatavuus) ja 
mikä on mielenterveyden merkity s näiden näkökohtien kannalta. 
Mahdollinen yhteisön tasolla toteutettava aloite: 
Voitaisiin perustaa politiikan ja tutkimuksen välinen foorumi , johon kuuluisivat yhteisö, 
kansalliset viranomaiset, akateemiset laitoks et sekä sidosryhmät. Se voisi antaa neuvoja 
kysymyksissä, jotka koskevat EU:n kannalta re levantteja mielenterveysindikaattoreita, 
mielenterveyden seurantaa sekä ensisijaisia tutkimustoimia EU:n tasolla. 
7. EU: N MIELENTERVEYSSTRATEGIAN KEHITTÄMISEEN TÄHTÄÄVÄ 
KUULEMISMENETTELY  
Mielenterveys on monitahoinen ja monien alojen  kannalta relevantti kysymys, ja siksi on 
aiheellista laatia EU:n mielenterveysstrate gia laajan ja aktiivisen kuulemismenettelyn 
pohjalta.  
Tarkoituksena on toteuttaa seuraavat toimet: 
7.1. Mielenterveysaiheisen vuoropuhelun aik aan saaminen jäsenvaltioiden kanssa 
Tämä foorumi mahdollistaa jäsenvaltioiden väli sen tietojenvaihdon ja yhteistyön. Tavoitteena 
on muun muassa määrittää ensi sijaisia kohteita ja näkökohtia mielenterveyttä koskevaa 
toimintasuunnitelmaa varten, minkä pohjalta vahvi stetaan terveyspolitiikan alan ja muiden 
politiikanalojen keskeiset toimet sekä niihin li ittyvät tavoitteet, vertailu kohteet, aikataulut ja 
seurantajärjestelmä. Malleina voisivat olla WHO:n vahvistama Eurooppaa koskeva 
mielenterveyden toimintasuunnitelma sekä ”Men tal Health Promotion and Mental Disorder 
Prevention: A Policy for Europe” -toimi ntasuunnitelma, joka on kehitetty EU:n 
kansanterveysalan toimintaohjelmassa44. Vuoropuhelussa olisi myös tarkasteltava sitä, 
tarvitaanko edellä ehdotettu ja neuvoston suosituksia, joid en aiheina olisivat a) 
mielenterveyden edistäminen ja b) masennuksen ja itsetuhoisuuden vähentäminen. 
7.2. EU:n mielenterveysfoorumin perustaminen 
Mielenterveyttä käsittelevä EU:n foorumi edistäis i eri alojen välistä yhteistyötä ja auttaisi 
pääsemään yhteisymmärrykseen mielenterveyskysymyksistä, sillä foorumiin osallistuisi useita toimijoita, kuten poliittisia päätöksentekijöitä, asiantuntijoita ja sidosryhmiä terveyspolitiikan 
alalta ja muilta politiik analoilta sekä kansalaisyhteiskunn an edustajia. Foorumin tehtävänä 
olisi arvioida keskeisiä mielenterveysnä kökohtia, tunnistaa näyttöön perustuvia hyviä 
käytäntöjä, laatia toimintasuosituksia – myös yhteisön taso lla – ja tunnistaa 
mielenterveysongelmaisten ja psyykkisesti vajaakuntoisten sosiaalisen osallisuuden 
edistämiseen ja heidän perusoikeuksiensa ja ih misarvonsa suojelemiseen tarkoitettuja parhaita 
toimintatapoja. Kyseiset arvioinnit, suositukset  ja käytännöt voidaan sitten ottaa huomioon 
jäsenvaltioiden kanssa kä ytävässä vuoropuhelussa. 
 
FI 14   FI 7.3. Mielenterveyttä koskevan politiika n ja tutkimuksen välisen foorumin 
kehittäminen 
Kolmannen ryhmän tehtävänä on saada asiaankuuluvat sidosryhmät virittämään vuoropuhelua 
sellaisen indikaattorijärjestelm än kehittämiseksi, johon kuuluisi tietoja mielenterveydestä ja 
mielenterveyteen vaikuttavista tekijöistä, vai kutustenarvioinnista sekä näyttöön perustuvasta 
käytännöstä. Ryhmä selvittäisi, miten voita isiin tehokkaimmin t unnistaa ensisijaisia 
tutkimuskohteita ja parantaa tietojärjestelmi en, tutkimustiedon ja päätöksenteon välistä 
vuorovaikutusta. Ryhmän suositukset voita isiin sisällyttää toimintasuunnitelmaan. 
8. S EURAAVAT VAIHEET  
Laajalti ollaan yhtä mieltä  siitä, että poliittisten päätöstent ekijöiden on kiinnitettävä entistä 
enemmän huomiota mielenterveyden inhimillis iin, yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin 
näkökohtiin ja että kyseisistä näkökohdista on tie dotettava entistä enemmän. Jäsenvaltioissa, 
EU:ssa sekä WHO:ssa ollaankin te kemässä tärkeitä aloitteita.  
Komissio pyytää kaikkia asiasta kiinnostuneita kansalaisia, os apuolia, organisaatioita ja 
Euroopan unionin toimielimiä ottamaan kantaa tä hän vihreään kirjaan ja osallistumaan siten 
mahdollisen EU:n mielenterveysstrategian ja mielenterveyttä koskevan toimintasuunnitelman 
laadintaan. 
Komissio toivoo saavansa kannanottoja varsinkin seuraaviin  kysymyksiin: 
(1) Miten relevantti väestön mielenterveys on kohdassa 1 eriteltyjen EU:n strategisten 
tavoitteiden kannalta? 
(2) Jos kehitettäisiin kattava EU:n mielenterveysstrateg ia, toisiko se lisäarvoa nykyiseen 
ja suunniteltuun toimintaan? Ovatko kohdassa 5 ehdotetut painopisteet asianmukaiset? 
(3) Ovatko kohdissa 6 ja 7 ehdotet ut aloitteet tarkoituksen mukaiset, kun tavoitteena on 
tukea jäsenvaltioiden välistä koordinointia , edistää mielenterveyden integrointia 
terveyspolitiikkaan ja muihin politiikanal oihin, tukea sidosryhmien toimintaa ja 
parantaa tutkimuksen ja politiikan välisiä yhteyksiä mielenterveyskysymysten alalla? 
Tähän kuulemismenettelyyn liittyvät kannanotot o lisi lähetettävä komissiolle viimeistään 31. 
toukokuuta 2006  joko sähköpostitse osoitteeseen ”menta l-health@cec.eu.int” tai postitse 
seuraavaan osoitteeseen: 
European Commission Directorate-general for Hea lth and Consumer Protection 
Unit C/2 ”Health Information” L-2920 Luxembourg Tämä vihreä kirja sekä saadut kannanotot  julkaistaan komission Internet-sivustossa
45, jollei 
kannanotoissa ole erikseen kielletty julkaise mista. Komission tarkoituksena on esittää vuoden 
2006 lopulla selonteko saaduista va stauksista sekä tarvittaessa EU:n mielenterveysstrategiaa 
käsittelevä ehdotuksensa ja/tai aloitteensa. 
 
FI 15   FI ANNEX 1  
The functional model of mental health  
antecedent
soutcomes
present social contextprecipitating
factors
ME NTAL  HE AL TH
Individual resources
PRESEN T  SO CIAL 
CONTEX T
e.g. social support•PRECIPITATIN G
e.g. life events •PREDISPOSIN G 
FACTORS
- genetic factors
- fa ctors  rela ted to 
pregnancy and birth
-e a r l y  c h i l d h o o d
experiences
- family environment- social circumstances
- physical environment
-e d u c a t i o n
-e m p l o y m e n t-w o r k  c o n d i t i o n s-h o u s i n gOUTCOME S
-l e v e l  o f  w e l l b e i n g
- physical health
-s y m p t o m s
- knowledge & 
skills
-q u a l i t y  o f  
relationships
- sexual sat isfact ion
- use of ser vices- productivity-p u b l i c  s a f e t ysociety & culture
society & cultureantecedent
soutcomes
present social contextprecipitating
factors
ME NTAL  HE AL TH
Individual resources
PRESEN T  SO CIAL 
CONTEX T
e.g. social support•PRECIPITATIN G
e.g. life events •PREDISPOSIN G 
FACTORS
- genetic factors
- fa ctors  rela ted to 
pregnancy and birth
-e a r l y  c h i l d h o o d
experiences
- family environment- social circumstances
- physical environment
-e d u c a t i o n
-e m p l o y m e n t-w o r k  c o n d i t i o n s-h o u s i n gOUTCOME S
-l e v e l  o f  w e l l b e i n g
- physical health
-s y m p t o m s
- knowledge & 
skills
-q u a l i t y  o f  
relationships
- sexual sat isfact ion
- use of ser vices- productivity-p u b l i c  s a f e t ysociety & culture
society & culture
 
Source:  
Lahtinen, E., Lehtinen, V., Riikonen, E., Ahonen, J. (eds.): Framework for promoting mental 
health in Europe, Hamina 1999 
 
FI 16   FI ANNEX 2  
Estimated number of subjects in the genera l EU population (age 18–65) affected by 
mental disorders within past 12 months46 
Diagnosis (DSM-IV) 12-m onth estimate (%) 12-m onth estimate (million) 
Alcohol dependence 2.4 7.2 
Illicit substance dependence 0.7 2.0 
Psychotic disorders 1.2 3.7 
Major depression 6.1 18.4 
Bipolar disorder 0.8 2.4 
Panic disorder 1.8 5.3 
Agoraphobia 1.3 4.0 
Social phobia 2.2 6.7 
Generalised Anxiety Disorder 
(GAD) 2.0 5.9 
Specific phobias 6.1 18.5 
Obsessive-compulsive Disorder 
(OCD) 0.9 2.7 
Somatoform disorders 6.3 18.9 
Eating disorders 0.4 1.2 
Any mental disorder 27.4 82.7 
Source: 
Hans-Ulrich Wittchen, Frank Jacobi (2005). Size and burden of mental di sorders in Europe: a 
critical review and appraisal of 27 studies . European Neurospsychopharmacology, Volume 
15, Number 4, pp. 357-376. 12-months values r ounded by Commission. Percentage values 
based on Commission’s own calculations. 
 
FI 17   FI ANNEX 3  
Standardised death rate for suicide p er 100.000 people across EU Member States in 
200247 
44
27.32625.424.5
19.919.518.41716.8
14.713.71312.712.211.711.510.510.19.1
7.1 6.8 6.86
3.6
05101520253035404550

 
FI 18   FI ANNEX 4  
Long term economic costs of mental health  problems. Costs converted to Euros and 
2002 prices used  
Financial costs of social exclusion: long term 
follow up of children without and with conduct 
problems or disorders
020000400006000080000100000120000140000
No
problemsConduct
ProblemsConduct
DisorderEurosCrime
Lost employment
Relationships
Foster and residential
care
Health
Education
 
Source: 
Scott, S.; Knapp, M.; Henderson, J.; Maughan, B.: Fi nancial cost of social exclusion. Follow-
up study of anti-social children into adu lthood, British Medical Journal (BMJ), 323, 191-196. 
Costs converted into Euro-values by David Mc Daid, Mental Health Economics European 
Network.  
 
FI 19   FI ANNEX 5  
Summary of selected EC events relatin g to mental health between 1999 and 2005  
Year Title of the event Level Council 
resolutions/conclusions 
04/1999 Balancing Mental Health 
Promotion and Mental Health Care Joint EU/WHO 
Meeting  
10/1999 European Conference on 
Promotion of Mental Health and 
Social Inclusion EU Presidency Council resolution on the 
promotion of mental 
health 
03/2000 Health Determinants in the EU EU Presidency Council resolution on 
action on health determinants 
06/2000 Violence and Promotion of 
Mental Health of Children and Young People EU Presidency  
09/2000 Prevention of Youth Suicide EU Presidency  
01/2001 Young People and Alcohol WHO Ministerial 
conference/EU Presidency Council conclusions on a 
Community strategy to reduce alcohol-related harm 
09/2001 Future Mental Health Challenges 
in Europe: Impact of Other Policies on Mental Health Joint EU/WHO 
Meeting  
10/2001 Coping with Stress and 
Depression-Related Problems in Europe Joint EU 
Presidency and WHO Council conclusions on 
combating stress and depression-related problems 
12/2002 Future Mental Health Challenges 
in Europe: Strengthening Co-operation between EU and WHO Joint EU/WHO 
seminar  
03/2003 Mental Illness and Stigma in 
Europe: Facing up to the Challenges of Social Inclusion and Equity Joint EU 
Presidency, WHO and Council of Europe Council conclusions on 
combating stigma and discrimination in relation to mental health 
 
FI 20   FI 10/2003 Mental Health in Europe: New 
Challenges, New Opportunities EC-funded 
conference/co-sponsored by WHO  
09/2004 The Mental Health of Children 
and Adolescents Jointly organised 
by Commission/WHO/Luxembourg  
01/2005 WHO Europe Ministerial 
Conference on Mental Health Commission as a 
coorganiser  
 
 
FI 21   FI ANNEX 6  
Mental Health Expenditure in European Econom ic Area countries (% of total health 
expenditure)  
0246810121416
LuxembourgUK
Sweden
GermanyMalta
Netherlands
HungaryDenmark
Lithuania
Cyprus
Ireland
IcelandBelgium
Spain
Latvia
FrancePortugal
CzechSlovakia
 
Source: 
Mental Health Economics European Network (2004) 
 
FI 22   FI ANNEX 7  
Social, environmental and economic determinants of mental health  
Risk factors Protective factors 
Access to drugs and alcohol  Empowerment  
Displacement  Ethnic minorities integration  
Isolation and alienation  Positive interpersonal interactions  
Lack of education, transport, housing  Social participation  
Neighbourhood disorganisation  Social responsibility and tolerance  
Peer rejection  Social services  
Poor social circumstances  Social support and community networks  
Poor nutrition   
Poverty   
Racial injustice and discrimination  
Social disadvantage  
Urbanisation  
Violence and delinquency  
War  
Work stress  
Unemployment  
Source: 
WHO: Prevention of Mental Disorders. Effec tive Interventions and Policy Options, Summary 
Report, Geneva 2004, p.21 
 
FI 23   FI REFERENCES  
                                                 
1 Communication “Strategic Objectives 2005-2009. Europe 2010: A Partnership for European Renewal. 
Prosperity, Solidarity and Security”, COM(2005)12 of 26.01.2005 
2 WHO, Strengthening mental health promotion, Geneva 2001 (Fact sheet no. 220) 
3 Wittchen HU, Jacobi F: Size and burden of mental di sorders in Europe: a critical review and appraisal of 
27 studies.  European Neurospsychopharmacology, Volume 15 (2005), Number 4, pp. 357-376. 
Percentage values based on Commission’s own calculations. 
4 WHO, World Health Report 2001, p. 11. http://www.who.int/whr/2001 
5 Deaths caused by traffic accidents: 50700, homic ide: 5350, HIV/AIDS: 5000,  WHO figures for 2002. 
Own calculations based on Eurostat statistics and WHO Health For All Mortality Database  
6 Estimation by ILO. http://agency.osha.eu.int/publications/newsletter/8/en/index_23.htm  
7 As confirmed by Mental Health Economics European Network, project co-funded from Community 
Health Promotion Programme (1997-2002), implemented by Mental Health Europe-Santé Mentale Europe, (2001-2003), http://www.mentalhealth-econ.org . 
8 Scott S, Knapp M, Henderson J, Maughan B: Financial costs of social exclusion: follow-up study of 
antisocial children into adulthood, British Medical Journal, 323 (2001), 191-196. 
9 The conference established a Mental Health Declara tion for Europe and a Mental Health Action Plan for 
Europe, both for the WHO European Region. http://www.euro.who.int/mentalhealth2005  
10 Only 26% of adult Europeans with a mental disorder have a contact with formal health services (Alonso, 
J., Angermeyer, M., Bernert, S.et al. (2004). Use of Mental Health Services in Europe: Results from the 
European Study on Epidemiology of Mental Disorders (ESEMeD) Project. Acta Psychiatr Scand; 109 
(suppl 420): 47-54. 
11 Article 152 of the EC Treaty, http://europa.e u.int/eur-lex/en/treaties/selected/livre235.html 
12 An overview is given in the publication: “Action for Mental Health. Activities co-funded from European 
Community Public health Programmes 1997-2004”,  http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/life_style/mental_health_en.htm . A list of all 
completed and ongoing such projects can be found under: 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/project_en.htm 
13 Decision No 1786/2002/EC of the European Parliament and of the Council of 23 September 2002 
adopting a programme of Community action in the field of public health (2003-2008). Official Journal L 
271, 09.10.2002 
14 Council Directive 2000/78/EC of 27 November 2000 establishing a general framework for equal 
treatment in employment and occupation, Official Journal L303 of 2.12.2000, 16-22 
15 Fifth Framework Programme for research, technolo gical development and demonstration activities (1998 
to 2002), Decision No 182/1999/EC of the European Parliament and of the Council of 22.12.1998, 
Official Journal L26/1 of 01.02.1999,.Sixth Framework Programme for research, technological development and demonstration activities covering the period 2002-2006, Decision N° 1513/2002/EC of 
the European Parliament and of the Council of 27.06.2002, Official Journal L232/1 of 29.08.2002; 
Official Journal L294/1 of 29.10.02. 
16 Mental health disability : a european assessment in the year 2000, MHEDEA-2000, RTD Project QLG5-
1999-01042, http://dbs.cordis.lu/fep-cgi/srchidadb?ACTION=D&SESSION=41092005-9-
8&DOC=18&TBL=EN_PROJ&RCN=EP_DUR:36&CALLER=PROJ_LIFE  
17 A list of health-related projects under the Info rmation Society Technologies Programme (IST) under 
Reseach Framework Programmes can be  found under  
http://www.cordis.lu/ist/ka1/hea lth/projectbooklet/others.htm . Mental health-related projects include 
MULTIPLE, ALDICT, ACTION, TASK, ASTR ID, MEDIATE and VEPSY UPDATED.  
18 http://europa.eu.int/comm/justice_home/fu nding/daphne/funding_daphne_en.htm 
19 Eurostat. Figures for 2002 (Greece: latest available figure), as in annex 2. 
20 Project co-funded from the Community Health Monitoring Programme (1998-2002), implemented by the 
Mutelle Générale de l’Education Nationale, Pari s (2001-2004). The project covered the former 15 
Member States of the EU, Norway and Iceland,  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2001/monitoring/fp_monitoring_2001_frep_06_en.pdf . A 
corresponding project to collect data and informa tion for the new Member States is currently being 
implemented as part of the “project “Mental hea lth Information and Determinants for the European 
Level”, cofunded from the Community Public Health Programme (2003-2008), implemented by 
STAKES, Finland, http://www.stakes.fi/mentalhealth/mindful.html . 
 
FI 24   FI                                                                                                                                                          
21 Established through the project co-funded from the Community Public Health Programme (2003-2008): 
Generalitat de Catalunya, European Platform for Mental Health Promotion and Mental Disorder 
Prevention: indicators, interventions and strategies. Http://www.impha.net 
22 Council resolution of 18 November 1999 on the promotion of mental health. Official Journal C 086, 24/03/2000 
P. 0001 - 0002, Council Recommendation of 5 June 2001 on the drinking of alcohol by young people. Official 
Journal L161, 16/06/2001, P. 0038- 0041  
 Council conclusions of 5 June 2001 on a Community  strategy to reduce alcohol-related harm. Official Journal C 
175, 20/06/2001 P. 0001- 0002  
 Council conclusions of 15 November 2001 on comb ating stress and depre ssion-related problems. Official Journal C 
006 , 09/01/2002 P. 0001 - 0002  
 Council Conclusions on combating stigma and discrimi nation in relation to mental illness of 2 June 2003. Official 
Journal C 141, 17/06/2003 P.0001-0002  
 Council conclusions on a Community Mental Health Action of 3 June 2005. 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/life_style/mental/docs/ev_20050602_en.pdf  
23 Project co-funded under Community Health Promotion Programme (1997-2002): Academic Centre of 
Social Sciences, University of Nijmegen: Integrating mental health promotion interventions  
into countries's policies, practice and the h ealth care system (2002-2005), www.imhpa.net 
24 The documents can be  downloaded under  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2002/promotion/fp_promotion_2002_frep_16_en.pdf  and 
http://www.imhpa.net 
25 For further reading: WHO: Promoting Mental Hea lth. Concepts, Emerging Ev idence, Practice. Summary 
Report, Geneva 2004; WHO: Prevention of Mental Di sorders. Effective Interventions and Policy Options, 
Summary Report, Geneva 2004. http://www.who.int/mental/evidence/en 
26 Projects co-funded from the Community Health Promotion Programme: Mental Health Europe-Santé 
Mentale Europe, Mental Health Promotion of Adolescents and Young People (2000-2001), 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2000/promotion/promotion_project_2000_full_en.htm#14; 
Mental Health Europe-Santé Mentale Europe, Mental Health Promotion of Children up to 6 years of Age (1997-1999), 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/1998/promotion/promotion_project_1998_full_en.htm#17 . 
27 Merllie, D. & Paoli, P. (2001) Ten years of workin g conditions in the European Union. Dublin: European 
Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions  
28 Projects co-funded from the Community Health Promotion Programme: Belgische Interuniversitair 
Centrum, Coping with Stress and Depression-related Problems in Europe (2001-2003), 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2001/promotion/promotion_project_2001_full_en.htm#7 ; 
Mental Health Promotion and Prevention Strategies for Coping with Anxiety, Depression and Stress related disorders in Europe (2001-2003),  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2001/promotion/promotion_project_2001_full_en.htm#2 
29 as in footnote 21 
30 Project co-funded from the Community Health Promotion Programme: Universidad de Deusto, Faculty of 
Sociology, Unemployment and Mental Health,  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/1999/promotion/promotion_project_1999_full_en.htm#6 
31 Council Resolution of 18.11.1999 (cf. footnote 22) on the promotion of mental health invited the 
Commission to consider, after consultation of the memb er states, the need to draw up a proposal for a 
Council recommendation on the promotion for mental health.  
32 Expert Report “Actions against depression. Improving mental and well-being by combating the adverse 
health, social and economic consequences of depression”, Commission 2004.  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_determin ants/life_style/mental/depression_en.htm 
33 http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/lif e_style/drug/documents/drug_strategy0512_en.pdf 
34 Official Journal C 168 of 08/07/2005, p. 1-18  
35 http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2003/l_165/l_16520030703en00310033.pdf 
36 Project co-funded under the Community Public Health Programme 2003-2008, implemented by Ludwig 
Maximilians-University Munich (2004-2005), http://www.eaad.net 
37 Berger, H (1999). Health Promotion - A Change in the Paradigms of Psychiatry. In: Berger, H., K. Krajic, 
R. Paul (Hrsg.): Health Promoting Hospitals in Practice: Developing Projects and Networks. Conrad, 
Gamburg 
38 Project under the European Social Fund: Inclusion Europe, Included in Society (2003-2004), 
http://europa.eu.int/comm/employment_social/index/socinc_en.pdf 
 
FI 25   FI                                                                                                                                                          
39 “Comparative cost analysis: Community based services  as an alternative to institutions", tender no. 
VT/2005/021, Official Journal on 22 June 2005 N° 2005/S 119-117014  
40 http://www.hpps.net 
41 Project co-funded from the Community Health Monitoring Programme (1997-2002), implemented by 
Central Institute of Mental Health, Mannheim (2000-2002).  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2000/promotion/promotion_project_2000_full_en.htm#8 
42 COM(2005)280 of 30 June 2005  
43 Proposal for a Decision of the European Parliament and of the Council concerning the Seventh 
Framework Programme of the European Community for research, technological development and 
demonstration activities (2007 to 2013) COM(2005) 119 final of 6th April 2005 
44 Developed under The project “Implementing Mental Health into Policy Actions (IMHPA)” 
www.imhpa.net 
45 http://europa.eu.int/comm/health/p h_determinants/life_style/menta l/green_paper/cons ultation_en.htm  
46 Total population EU countries (plus Iceland, Norway, Switzerland; age 18-65): 301,7 million 
47 Source: Eurostat, For Greece latest year available. Please note that th e official statistics very likely 
underestimate death from suicide. Recording a death as suicide depends on many factors, including 
cultural and religious ones.