A4-0161/97

Päätöslauselma raja-alue- ja alueiden välisestä yhteistyöstä

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen B artiklan, jossa määritellään unionin tavoitteeksi taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittaminen,

- ottaa huomioon Euroopan parlamentin, alueiden komitean, Euroopan alueiden kokouksen ja Euroopan kuntien ja alueiden neuvoston esittämät ehdotukset EU- sopimuksen muuttamiseksi vuoden 1997 hallitusten välisen konferenssin yhteydessä (Brysselissä 1. - 3. lokakuuta 1996 järjestetty konferenssi demokraattisen ja solidaarisen Euroopan puolesta), sekä Euroopan raja-alueiden yhteisjärjestön (AEBR) hyväksymän Euroopan raja-alueiden ja rajat ylittävien alueiden peruskirjan,

- ottaa huomioon vihreän kirjan innovaatiosta (KOM(95)0688 - C4-0609/95) sekä siitä 6. kesäkuuta 1996 ((EYVL C 181, 24.6.1996, s. 35)) antamansa päätöslauselman,

- ottaa huomioon komission ensimmäisen kertomuksen taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta 1996 (KOM(96)0542 - C4-0016/97),

- ottaa huomioon komission kertomuksen Euroopan yhteisön ja Keski- ja Itä- Euroopan maiden välisen vuoden 1994 rajojen yli ulottuvan yhteistyön ohjelman toteuttamisesta (KOM(95)0662 - C4-0142/96),

- ottaa huomioon aluepoliittisen valiokunnan kuulemistilaisuuden rajat ylittävästä yhteistyöstä 21. - 22. marraskuuta 1995 Luxemburgissa,

- ottaa huomioon työjärjestyksensä 148 artiklan,

- ottaa huomioon aluepoliittisen valiokunnan mietinnön (A4-0161/97),

A. ottaa huomioon, että Euroopan unionin sisäisen ja ulkoisen yhteistyön perimmäisenä tavoitteena on rauhan, vapauden ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen turvaaminen,

B. ottaa huomioon koheesiotavoitteen,

C. ottaa huomioon rajat ylittävän ja alueiden välisen yhteistyön institutionaalisen ja taloudellisen merkityksen Euroopan yhdentymiselle ja sen rauhaa, turvallisuutta ja vähemmistön oikeuksien kunnioittamista edistävän vaikutuksen,

D. ottaa huomioon päätökset delegoida alueellisen yhteistyön koordinointia alueille tai alueellisille yhteenliittymille,

E. katsoo, että talouden kehittäminen, työllisyyden edistäminen ja sosiaalinen, kulttuurinen ja ympäristöalan yhteistyö ovat raja-alue- ja alueiden välisen yhteistyön avaintavoitteita sekä Euroopan unionissa että kolmansien maiden kanssa, ja että demokratian kehittäminen ja vahvistaminen on keskeinen osa yhteistyötä,

F. toteaa, että raja-alueiden yhteistyö voi parantaa monien Euroopan kielivähemmistöjen mahdollisuuksia ylläpitää ja kehittää kulttuuriaan osallistumalla vähemmistöjä tukevien rakenteiden luomiseen,

G. katsoo, että alueellisen yhteistyön tulee nauttia kansalaisten luottamusta ja että sillä tulee olla riittävä poliittinen tuki ja resurssit takanaan;

1. Katsoo, että EU:n raja-alueyhteistyö tarvitsee konkreettisia lisäresursseja yhteistyön kehittämiseen ja vakauden turvaamiseksi EU:n lähialueilla; korostaa, että EU:n tulevassa aluepolitiikassa tulisi antaa yhä suurempi paino rajat ylittävälle yhteistyölle kaikilla raja-alueilla sekä samalla parantaa assosiaatiomaiden valmiuksia yhteisön jäsenyyteen; korostaa liittymistä edeltävän aluepoliittisen strategian merkitystä;

2. Korostaa, että raja-alue- ja alueiden väliselle yhteistyöpolitiikalle on luotava selkeät suuntaviivat osana EU:n jäsenmaiden ja kolmansien maiden yhteistyön syventämistä ja alueellisen eriarvoisuuden vähentämistä;

3. Muistuttaa, että taloudellisen yhteistyön lisäksi raja-alueiden välisen yhteistyön avulla edistetään ympäristöongelmien ratkaisua ja paikallisen infrastruktuurin yhteyksien kohentamista ja tällöin tavoitteena on saattaa molempien raja-alueiden ihmiset yhteyteen toistensa kanssa, tämän kuitenkaan palvelematta ainoastaan Euroopan solmukohtien välisiä laajamittaisia yhteyksiä;

4. Toteaa, että todellinen rajat ylittävä yhteistyö on vielä vähäistä, sillä useimmat Interreg II A -ohjelmat toteutetaan rajan molemmin puolin erillisinä hankkeina eikä EU:n ja kolmansien maiden välillä ole kyetty luomaan toimivaa rajat ylittävää yhteistyötä; esittää harkittavaksi yhden yhteisen rahaston luomista, jonka avulla kyettäisiin kehittämään suunnitelmallisesti ja pitkäjänteisesti EU:n ja kolmansien maiden välistä rajat ylittävää yhteistyötä;

5. Korostaa, että kielivähemmistöjen kulttuuritarpeet on huomioitava jaettaessa varoja raja-alueiden yhteistyötä varten;

6. Katsoo, että Euroopan sisäisten raja-alueiden roolia olisi vahvistettava yhdentymiskehityksen arvioinnissa; katsoo, että eri raja-alueiden yhteinen aloite olisi huomioitava yhdentymisen säännöllisessä arvioinnissa ja vastaavasti kansallisten ja eurooppalaisten aloitteiden ja ohjelmien koordinointia olisi parannettava;

7. Katsoo, että tulevissa INTERREG-ohjelmissa on tärkeää, että toiminnallisia ohjelmia hyväksyttäessä otetaan huomioon rajat ylittävän yhteistyön rahoitussuunnitelmat ja perusteet; erityisesti silloin, kun tehdään yhteistyötä kolmansien maiden kanssa, INTERREG- ja PHARE-CBC-ohjelmia on koordinoitava; toteaa lisäksi, että yhteiset hankkeet voidaan rahoittaa tehokkaasti vain, jos sekä INTERREG- että PHARE-CBC-ohjelma rahoitetaan Euro-alueen yhteisestä rahastosta; toteaa, että yhteisen rahoituksen ja yhteisen arvioinnin mallien tulisi olla mahdollisia jo nykyisessä ohjelmavaiheessa;

8. Toteaa, että alueiden välisellä yhteistyöllä ei nykymuodossaan ole riittävää strategiaa ja että rahoitusvälineet ovat hajallaan ja sirpaleisia; esittää harkittavaksi yhden erillisen rahaston luomista, jonka avulla tuetaan alueiden välistä, monivuotista, strategiseen harkintaan sekä tietotaidon ja kokemusten vaihtoon perustuvaa yhteistyötä, johon kaikilla alueilla on oltava mahdollisuus osallistua;

9. Katsoo, että alueiden välinen yhteistyö on erityisen tärkeä väline kaikkien Euroopan unionin rannikko- ja saarialueiden kannalta, koska se mahdollistaa niiden omien mahdollisuuksien innovatiivisen kehittämisen ja niiden aktiivisen osallistumisen «Alueiden ja paikallisyhteisöjen Eurooppaan»; kehottaa tämän vuoksi komissiota kiinnittämään erityistä huomiota tähän asiaan eri alojen toimissaan ja alueiden välisen yhteistyön tukitoimien uudelleenjärjestelyissä;

10. Katsoo, että kaikilla EU:n alueilla on oltava mahdollisuus osallistua alueiden väliseen tai rajat ylittävään yhteistyöhön, vaikkakin annettavan tuen määrä on suhteutettava alueen tarpeisiin; tällaisen tuen saaminen olisi varmistettava kansallisen osarahoituksen kannustamiseksi;

11. Katsoo, että yhteistyön on kyettävä myös konkreettisella tavalla lisäämään myönteistä taloudellista ja sosiaalista kehitystä raja-alueilla; pitää tärkeänä, että sosiaalipartnereilla on mahdollisuus osallistua ohjelmien suunnitteluun, hallintoon ja toteutukseen; katsoo, että CBC-elementtiä on vahvistettava ja siihen käytettäviä varoja lisättävä ja menettelyjä yksinkertaistettava; arvioi, että esimerkiksi INTERREG-ohjelmien rahoitus- ja taloushallintoa on yksinkertaistettava; arvioi, että INTERREG-ohjelmien tulisi hyödyntää synergia-etuja muiden yhteisön alueen ohjelmien kanssa;

12. Panee tyytyväisenä merkille, että INTERREG II A -ohjelmaan sisältyy nyt ensimmäiseen kauteen verrattuna selvästi enemmän ohjelmia, joiden tarkoituksena on tukea rajat ylittävää yhteistyötä Euroopan unionin sisäisillä ja ulkoisilla merirajoilla; kehottaa komissiota jatkamaan tällaista kehitystä tulevaisuudessakin ja kiinnittämään erityistä huomiota sellaisiin asioihin kuin meriliikenne, tietoyhteiskunnan kehittäminen meriin liittyvien asioiden yhteydessä, merellisen ympäristön suojelu ja horisontaaliset maankäyttönäkökohdat;

13. Katsoo, että sekä yhteisön tasolla että alueellisesti kaikkiin alueohjelmiin liittyvän tiedon pitäisi olla saatavissa «yhdeltä luukulta»; pitää tärkeänä, että annetaan entistä enemmän vastuuta alueellisille ja paikallisille toimijoille jokaisella osallistumisen tasolla ohjelman suunnittelu, hallinto ja toteuttaminen sekä rahoitus mukaan lukien; katsoo, että alueellisten toimipisteiden tulisi olla tarpeeksi hajautettuja ja paikallisia ohjelmiin ja hankkeisiin nähden, mutta että demokraattisten elinten olisi kuitenkin oltava viime kädessä vastuussa itse toteuttamisesta ja sen valvonnasta;

14. Katsoo, että CBC-ohjelmien tulisi rohkaista asianomaisten maiden yhteisöjä pyrkimään voimakkaaseen synergiaan yhteisön tutkimushankkeiden kanssa; ponnisteluja on lisättävä aluepolitiikan ja tutkimuspolitiikan ohjelmaviidakon rakenteiden järkeistämiseksi ja toimenpiteiden yhteensovittamiseksi, jotta niillä saavutettaisiin mahdollisimman suuri tehokkuus;

15. Katsoo, että rajat ylittävää ja alueiden välistä yhteistyötä Välimeren alueella on kehitettävä; katsoo, että MEDA-ohjelmaan tulisi lisätä rajat ylittävä ulottuvuus; kehottaa komissiota edistämään Välimeren alueen ottamista INTERREG II C kohdealueeksi ja varmistamaan tarkoituksenmukainen rahoitus, jotta todellinen aluesuunnittelutyö alueen kolmansien maiden kanssa mahdollistuu; on myös varmistettava Atlantin alueen yhteistyön jatkuminen Interreg II C -ohjelman osana;

16. Muistuttaa, että Itämeren alueella on jo pitkään toiminut monipuolinen yhteistyö, jossa yhdistyy rajat ylittävä ja alueiden välinen toiminta; pitää tärkeänä, että näitä välineitä koordinoimalla (PHARE, TACIS, edellisten CBC- osat, Interreg, alueiden välinen yhteistyö) tulee laatia yksi yhteinen Itämeri-ohjelma, joka perustuu Itämeri-neuvoston jo aloittamaan työhön; pitää tärkeänä, että myös Euroopan arktisten alueiden alueellista yhteistyötä kehitetään ja voimistetaan Barentsin alueella, jotta alueella esiintyviin (Kuola) valtaviin ympäristöongelmiin kyetään puuttumaan riittävän tehokkaasti ja jotta alueen rikkaita luonnonvaroja voidaan hyödyntää kestävällä ja alueen asukkaita hyödyttävällä tavalla;

17. Kehottaa komissiota varmistamaan, että yhteiset kehitysprojektit voidaan rahoittaa sekä INTERREG II C -varoista että PHARE- ja TACIS-ohjelmista assosioitujen maiden osalta; on sitä mieltä, että sen vuoksi ei ole ainoastaan mahdollista huolehtia ennakolta joistakin liittymisen rakennepoliittisista osa-aloista vaan myös asettaa samat mittapuut jäsenvaltioiden ja assosioitujen maiden välille;

18. Katsoo, että TACIS-ohjelman pitäisi PHARE-ohjelman tavoin mahdollistaa merkittävä sijoittaminen investointeihin, sillä infrastruktuurihankkeiden merkitys korostuu heikosti kehittyneillä alueilla; resurssien järkevä ja tehokas käyttö EU:n ja kolmansien maiden välisessä rajat ylittävässä yhteistyössä edellyttää mm. INTERREG II ohjelmien ja TACIS- ja PHARE - ohjelmien CBC-osien yhteensovittamista, jotta varmistetaan todellinen hankekohtainen ja kansalaisten välinen yhteistyö; TACIS-CBC:n tulisi mahdollistaa monivuotiset hankkeet INTERREG:n yhdistämisen helpottamiseksi; pitää valitettavana, että erityisesti TACIS-ohjelmat hallinnoidaan keskitetysti pääkaupunkien tasolla; katsoo, että alueellisille TACIS- toimistoille tulisi allokoida riittävät voimavarat, jotta alueille tärkeät näkökohdat tulisivat paremmin huomioiduiksi toteutettavissa ohjelmissa; muistuttaa lisäksi siitä, että osa henkilöresursseihin tarkoitetuista menoista voidaan hajauttaa, jolloin voidaan saavuttaa myös maantieteellisen keskittymisen purkaminen ja siten kiinteistöihin ja muihin lisäkustannuksiin tarkoitettujen menojen pieneneminen;

19. Pitää välttämättömänä komission sisällä toteutettavaa resurssien uusjakoa, jonka avulla alueellisille yksiköille allokoidaan riittävät resurssit alueelliseen tiedotukseen ja koordinointiin; arvioi, että komission on järkeistettävä hallintokulttuuriaan vastaamaan paremmin alueellisten toimijoiden tarpeita; pitää tarpeellisena, että nykyistä järjestelmää yksinkertaistetaan; kehottaa komissiota tarjoamaan oikea-aikaista neuvontaa ja ohjausta prioriteettien ja tavoitteiden asetteluun; pitää välttämättömänä, että komission pääosastojen välistä yhteistyötä parannetaan erityisesti yhteistyöohjelmissa kolmansien maiden kanssa;

20. Painottaa tiedonvälityksen, koulutuksen ja kulttuurin tarjoamia mahdollisuuksia sekä monikielisyyden ja monikulttuurisuuden merkitystä yhteisymmärryksen syventäjänä; kehottaa jäsenvaltioita ja alueellisia yhteisöjä perus- ja jatkokoulutuksessa rohkaisemaan erilaisten kulttuurien ymmärtämistä;

21. Katsoo, että sisärajayhteistyön tulee johtaa kansalaisten jokapäiväisten asioiden sujumiseen ilman ongelmia siten, että kiinnitetään erityistä huomiota perusoikeuksiin, työntekijöiden tapauksessa sosiaali- ja sairausvakuutukseen ja vapaaseen liikkuvuuteen, sekä yhteisiin palveluihin ja taloudesta, ympäristöstä ja maankäytöstä vastaavien viranomaisten yhteistyöhön; katsoo, että tavoitteena on rajaton Eurooppa, jossa yhteiset palvelut voi hankkia lähimmästä pisteestä eikä sisärajoista ole haittaa ihmisten vapaalle liikkuvuudelle unionin alueella, kuten yhtenäisasiakirjassa ja sopimuksessa Euroopan unionista on esitetty; ja jossa voi muodostua alueita, joilla fyysiset, sosiaaliset ja taloudelliset olosuhteet ovat samanlaiset rajan kummallakin puolella;

22. Haluaa kannustaa EU:n alueita löytämään yhteistyömuotoja, joilla saadaan sisämarkkinoiden resurssit paremmin hyödynnettyä ja kyetään entistä paremmin vastaamaan globaaleihin haasteisiin; katsoo, että on tuettava yhteistyömuotoja, jotka ovat elinkelpoisia yhteisön osarahoituksen päätyttyäkin; katsoo, että raja-alueiden ja alueiden verkottuminen on nähtävä osana perifeeristen alueiden selviytymisstrategiaa;

23. Katsoo, että alueellisten ja paikallisten toimijoiden osallistuminen rahoitukseen ja yksityisen sektorin osallistumisen lisääminen on välttämätöntä hankkeiden jatkumiselle ja työpaikkojen säilymiselle EU:n osarahoituksen loppumisen jälkeenkin;

24. Painottaa, että erityisesti rajat ylittävässä ja alueiden välisessä yhteistyössä olisi otettava paremmin huomioon tietoyhteiskunnan vaatimukset ja aluepolitiikan innovaatiosuuntautuneisuutta olisi lisättävä etsimällä konkreettisia keinoja innovaatiokulttuurin edistämiseksi; katsoo, että alueiden välisessä ja rajat ylittävässä yhteistyössä on annettava entistä suurempi paino pienten ja keskisuurten yritysten toimintaedellytysten kehittämiselle;

25. Katsoo, että tietoyhteiskunta antaa mahdollisuuden kohdentaa tukea rajojen läheisyydessä sijaitseville maaseutualueille, kuten esimerkiksi RISI ja WOLF osoittavat, ja kannattaa raja-alueiden verkottumisen tukemisen jatkamista siten kuin se tällä hetkellä on toteutettu LACE-ohjelman avulla;

26. Vaatii, että

- on luotava rajat ylittävien teollisuusalueiden toiminnalle välttämättömät oikeudelliset ja verotukselliset olosuhteet

- alue- ja talouspoliittisia tukimuotoja on yhteensovitettava rajan eri puolilla

- rajojen yli on harjoitettava sosiaalista yhteistyötä, jotta tiloja ja laitteistoja voidaan käyttää hyväksi parhaalla mahdollisella tavalla ja välttää päällekkäisiä investointeja;

27. Korostaa, että EU:n ohjelmien tarkoituksenmukainen evaluointi edellyttää riippumattomien arvioitsijoiden ja riittävien palautejärjestelmien käyttöä, ohjelmassa mukana olevien tahojen osallistumista arviointiin, selkeiden ja nopeiden arviointimenetelmien käyttöönottoa sekä arvioinnin suorittamista ennen ohjelman toteuttamista ja sen kuluessa, mikä tarjoaa mahdollisuuden tarkistaa ja tarvittaessa muuttaa tavoitteita, sisältöä ja aikataulua; pitää tarpeellisena, että kehitetään kattavia kvalitatiivisia ja kvantitatiivisia indikaattoreita aluepoliittisten toimenpiteiden laajempialaiseen arviointiin ja että ohjelmilla on jo alunperin selkeät ex ante -kriteerit; kehottaa komissiota toimittamaan kaikki seurantaraportit raja-alue- ja alueiden välisestä yhteistyöstä Euroopan parlamentin käyttöön;

28. Katsoo, että EU:n rahoittama Euroopan raja-alueyhdistyksen LACE- tarkkailuyksikkö, jonka tehtävänä on seurata raja-alueyhteistyön kehittymistä, on osoittautunut onnistuneeksi kokeiluksi ensimmäisellä viisivuotiskaudellaan ja että sen toimintaa kannattaa kehittää edelleen;

29. Korostaa, että INTERREG II:een osallistuvien on autettava luomaan rajat ylittäviä organisaatioita ja rakenteita, erityisesti euroalueita, jotka edistävät rajat ylittävien yhteistyöohjelmien kehittämistä; missään nimessä euroalueet eivät saa johtaa uusien hallintotasojen muodostumiseen;

30. Katsoo, että EU:n rahoittamien ohjelmien tulee edelleenkin keskittyä koheesiotavoitteeseen eli vähemmän kehittyneiden alueiden ja vakavasti taantuneiden teollisuusalueiden tukemiseen, työttömyyden torjumiseen ja maaseudun kehittämiseen, mutta yhteisön tukea tarvitaan myös Four Motors for Europe -tyyppiselle yhteistyölle; katsoo, että on rohkaistava kehittyneiden talouden «vetureiden» verkottumista Euroopan kilpailukyvyn säilyttämiseksi maailmanmarkkinoilla; korostaa myös kaupunkien välisen yhteistyön ja verkostoitumisen kasvavaa merkitystä ja tarvetta tämän toiminnan selkeämpään priorisointiin alueiden välisessä yhteistyössä;

31. Kehottaa jäsenvaltioita edistämään yhteistyötä ja toimimaan rajat ylittävää ja alueiden välistä yhteistyötä rajoittavien kansallisten, hallinnollisten ja tunneperäisten esteiden voittamiseksi, erityisesti kahden- tai monenvälisistä sopimuksista johtuvien esteiden, luomalla sitova yhteinen yhteistyökehys Euroopan unionin valtioille; on pidettävä huoli siitä, että yhteistyö paranee ja että sitä kehitetään myös tulevaisuuden tarpeisiin;

32. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, alueiden komitealle ja jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.