CORRIGENDUM This document corrects document COM(2018)816 final of 19.12.2018 Concerns all language versions Correction of errors in the act and annex and addition of the reference to the Staff Working Document SWD(2019) 145 linked to the Report The text shall read as follows

Valittujen hankkeiden volyymit on eritelty rahastoittain liitteissä 1.1 ja 1.2, joissa kuvataan vuoden 2017 lopussa ja syksyllä 2018 vallinnutta tilannetta. Liitteissä 2.1 ja 2.2 esitetään samat rahoitustiedot jäsenvaltioittain. (Valittujen koheesiopoliittisten hankkeiden kokonaisrahoitusvolyymi kasvoi vuoden 2017 lopun jälkeisten yhdeksän kuukauden aikana 66 miljardia euroa syksyyn 2018 mennessä ja on nyt 67 prosenttia suunnitelluista investoinneista.)

Vuoden 2018 vuotuisissa täytäntöönpanokertomuksissaan jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet kasvaneista valittuihin hankkeisiin kohdennetuista määrärahoista. Tuen kohteeksi valittujen hankkeiden kokonaisvolyymi oli 338 miljardia euroa, joka on 53 prosenttia kaudelle 2014–2020 suunniteltujen investointien kokonaisvolyymista. EU:n osuus valittujen hankkeiden rahoituksesta on arviolta 240 miljardia euroa. Valittujen hankkeiden kokonaisosuus vastaa edellisen ohjelmakauden saman ajanjakson aikaista osuutta.

Investoinnit edistyvät monilla EU:n painopistealoina olevista temaattisista aloista hyvin. Esimerkiksi suunniteltujen pk-yrityksiin tehtävien investointien kokonaismäärästä 55 prosenttia on jo myönnetty hankkeisiin. Vaikka investointien valinta on joillakin temaattisilla aloilla keskimääräistä hitaampaa, erot valittujen hankkeiden osuuksissa ovat pienentyneet. Esimerkiksi ilmastotoimien ja digitaalitalouteen tehtävien investointien alalla valittujen hankkeiden osuudet paranivat vuoden 2017 loppuun mennessä. Koheesiopoliittisia ohjelmia koskevat äskettäiset kertomukset viittaavat siihen, että hankkeiden valinta edistyi edelleen voimakkaasti 30. syyskuuta 2018 asti: hankkeisiin oli myönnetty 67 prosenttia varoista. Se tarkoittaa 66 miljardin euron kasvua yhdeksän kuukauden aikana, eli yhteensä yli 400 miljardin euron investoinneista on jo tehty päätös.

Sillä, että saadaan varmuus komissiolle raportoitujen tuloksia koskevien tietojen luotettavuudesta, on ratkaiseva merkitys vuonna 2019 tehtävälle suoritusvarauksen kohdentamiselle. Komissio ja kansalliset tarkastusviranomaiset ovat jo vuonna 2017 aloittaneet käytössä olevien järjestelmien ja tähän mennessä ilmoitettujen tietojen tutkimisen. Kohdennetuissa järjestelmätarkastuksissa keskityttiin ohjelmaviranomaisten toteuttamaan tuloksia koskevien tietojen hallintaan ja raportointiin. Valtaosassa komission tähän mennessä suorittamista tarkastuksista on päädytty myönteiseen yleisarvioon testattujen järjestelmien luotettavuudesta. Vain muutamassa ohjelmassa havaittiin vakavia järjestelmäpuutteita tai vakavaa tietojen epätarkkuutta. Komission tarkastustuloksia täydentää kansallisten tarkastusviranomaisten työ, josta raportoidaan niiden vuotuisissa tarkastuskertomuksissa helmikuussa 2019.

Se, että kauden 2014–2020 ohjelmissa painotetaan toimintalogiikkaa ja rahastokohtaisten yhteisten indikaattorien laajempaa käyttöä, on johtamassa entistä luotettavampaan ja yhdenmukaisempaan tulosten raportointiin. Useimmissa tapauksissa vuoden 2018 vuotuiset täytäntöönpanokertomukset ovat yhteisten indikaattoreiden osalta paljon parempi tuloksellisuutta koskeva tietolähde kuin aiempien vuosien kertomukset. Raportoidut arvot osoittavat yleensä, että indikaattoritavoitteiden ja valittuja hankkeita koskevien arvojen välillä on uskottava suhde. Kun raportoiduissa tiedoissa havaitaan epäjohdonmukaisuuksia, niistä tiedustellaan ohjelmavastaavilta. Kertomusten laaduntarkastusprosessi johti tiettyjen raportoinnissa havaittujen virheiden korjaamiseen. Komissio ennakoi, että jäljellä olevat puutteet voidaan poistaa parantamalla ohjelmien raportointia ja/tai nostamalla tavoitearvoja.

-valituista hankkeista hyötyy miljoona yritystä (määrä on 50 prosenttia tavoitteesta), 450 000 yrityksen tukeminen on jo saatettu päätökseen;

3.Katsaus täytäntöönpanoon pääteemoittain

Tässä kertomuksessa tehdään katsaus yli 530:n ERI-rahastoista rahoitetun ohjelman edistymiseen vuosina 2014–2017 valittujen hankkeiden rahoitusvolyymin perusteella sekä edistymiseen hankintasopimusten tekemisessä ja yhteisten tuotosten ja tulosten toteuttamisessa. Tietolähteenä on käytetty vuoden 2018 vuotuisia täytäntöönpanokertomuksia.

Liitteet sisältävät katsauksen, jossa kuvataan ERI-rahastojen rahoitusvolyymia ja valittujen hankkeiden osuutta kunkin temaattisen tavoitteen osalta vuoden 2017 lopussa ja syksyllä 2018. Indikaattorien osalta tässä kertomuksessa kootaan yhteen kunkin rahaston yhteisten indikaattorien mukaan ilmoitetut saavutukset ja valittujen hankkeiden odotetut vaikutukset. Lisäksi annetaan esimerkkejä jo tuetuista hankkeista.

3.1.Tutkimus ja innovointi, tieto- ja viestintätekniikka ja pk-yritysten kilpailukyky

Tällä alalla suunnitellaan tehtävän investointeja kaiken kaikkiaan noin 184 miljardilla eurolla, josta suurin osa suoritetaan EAKR:stä ja maaseuturahastosta. Vuoden 2017 loppuun mennessä valitut hankkeet kattoivat noin 51 prosenttia tästä summasta (yli 97 miljardia euroa) ja ilmoitetut menot arviolta 13 prosenttia eli 24 miljardia euroa.

3.1.1.Tutkimus ja innovointi

Tutkimus- ja innovaatiohankkeisiin EAKR:stä ja maaseuturahastosta kohdennetut 34 miljardin euron määrärahat vastaavat 51:tä prosenttia vuosille 2014–2020 suunniteltujen investointien kokonaismäärästä. Ilmoitetut menot olivat vain 8 prosenttia tästä määrästä.

Vuoden 2017 loppuun mennessä 43 500 yrityksen ennustettiin hyötyvän valituista EAKR-ohjelmista, joilla edistetään tutkimuslaitosten kanssa tehtävää yhteistyötä (määrä on 69 prosenttia tavoitteesta). Yhteistyötoimia on toteutettu jo 7 000. Parempaan TTK-infrastruktuuriin tehtävistä investoinneista ennustetaan hyötyvän 71 500 tutkijan (määrä on 55 prosenttia tavoitteesta). Heistä 15 000:lla on jo käytettävissään tällaista infrastruktuuria. Merkittävää edistymistä osoittaa myös uusille tuotteille (ja palveluille) myönnettävän tuen seuranta: valituissa toimissa kohteena on tai on ollut 35 450 tuotetta, jotka ovat yritykselle uusia, (määrä on 55 prosenttia tavoitteesta) ja toimista on saatettu päätökseen jo 3 700.

Valituille hankkeille maaseuturahastosta myönnetty rahoitus oli 8 miljardia euroa vuoden 2017 lopussa. Tutkimuksen ja innovoinnin alalla maatalouden eurooppalaisesta innovaatiokumppanuudesta on tulossa tehokas innovointikeino, jolla on saatu maanviljelijöitä, tutkijoita, neuvojia ja yrityksiä mukaan 3 097:ään käytännön innovointihankkeeseen. Näissä hankkeissa on hyvät mahdollisuudet luoda innovatiivisia ratkaisuja, joilla maataloudesta voidaan tehdä älykkäämpää, tehokkaampaa ja kestävämpää. Hankkeiden tuloksista tiedotetaan kumppanuuden sivustolla (EIP-AGRI), joka tarjoaa viljelijöille paljon uusia ideoita ja inspiraatiota. Vuoden 2017 loppuun mennessä oli käynnistetty 667 vuorovaikutteista innovointihanketta (määrä on 21 prosenttia tavoitteesta).

•Kestävää energiaa koskevan SUSEN-hankkeen toisessa vaiheessa EAKR:n tuella rahoitettiin Tšekissä teknisten välineiden asentamista kestävän energian tutkimus- ja kehityskeskukseen. Keskuksessa tehtävän työn pääkohteena on ionisoivan säteilyn ja ydinenergian käyttö. Keskus työllistää 128 henkilöä, ja sen toimintaan osallistuu vuosittain noin 55 opiskelijaa ja korkea-asteen tutkinnon suorittanutta henkilöä. •Itävallan maatalouskamariin kuuluvan Ländliches Fortbildungsinstitut (LFI) täydennyskoulutuslaitoksen järjestämää digikoulutusta on hyödyntänyt 10 000 maanviljelijää. Verkkokurssien ansiosta voitiin välttää monen tunnin matkat koulutuskeskukseen ja niistä aiheutuvat ympäristöhaitat. Maaseuturahasto rahoittaa 196 000 euroa hankkeen 245 000 euron kokonaiskustannuksista.

3.1.2.Digitaalitalous

Digitaalitalouden teemoja koskeviin hankkeisiin oli kohdennettu vuoden 2017 loppuun mennessä arviolta 9,8 miljardia euroa (eli 48 prosenttia suunniteltujen investointien kokonaismäärästä). Hankkeiden valinta on edistynyt merkittävästi vuonna 2017. Menot – 5 prosenttia suunniteltujen investointien kokonaismäärästä – ovat edelleen jäljessä EU:n keskiarvoon verrattuna, mikä liittyy tämän teeman mukaisten hankkeiden täytäntöönpanon hitaaseen käynnistymiseen.

EAKR:stä tuettavien laajakaistayhteyksiä parantavien hankkeiden valinnassa on nyt edistytty merkittävästi: 4,3 miljoonan kotitalouden odotetaan hyötyvän hankkeista (määrä on 30 prosenttia tavoitteesta), vaikka jo toteutetuilla hankkeilla on yhdistetty verkkoon vain 227 000 kotitaloutta. Koska hankkeet on valittu myöhään ja täytäntöönpanokaudet ovat pitkiä, tavoitteen saavuttamisen todennäköisyys selviää vasta myöhemmin kauden aikana. Tietotekniikan käytön ja verkkokauppaan osallistumisen parantamisen osalta voidaan todeta, että valittujen hankkeiden kohteena on jo 16 000 yritystä (määrä on 19 prosenttia tavoitteesta).

Maaseuturahaston tuella pyritään parantamaan 18 miljoonan maaseudulla asuvan kansalaisen mahdollisuuksia käyttää tieto- ja viestintätekniikan palveluja ja infrastruktuuria. Tätä varten toteutetaan 4 400 investointihanketta. Maaseutualueiden tieto- ja viestintätekniikan palveluiden parantamiseen varatuista varoista on tähän mennessä kohdennettu 36 prosenttia hankkeisiin, ja jo 1 255 000 maaseudun asukasta (määrä on 7 prosenttia tavoitearvosta) hyötyy parannetuista palveluista.

•RO-NET-hankkeella tarjotaan Romaniassa laajakaistayhteys 783 alueella niistä 2 268 alueesta, jotka on määritelty ”valkeiksi alueiksi”, joilla ei ole verkkoyhteyksiä. Hankkeella tuodaan laajakaista noin 400 000 ihmisen, 8 500 yrityksen ja 2 800 julkisen laitoksen ulottuville. Hankkeen investointikustannukset ovat yhteensä 67 miljoonaa euroa, josta EAKR:n osuus on 46 miljoonaa euroa. •Maaseuturahaston tuella autettiin Etelä-Karjalassa sosiaali- ja terveydenhuollon ammattihenkilöstön verkostoa kehittämään tietojärjestelmä, jolla hallitaan kotona asumisen riskejä maaseudulla. Sosiaalisten ja digitaalisten osatekijöiden yhdistämisen ansiosta hankkeesta on tullut menestys. Maaseuturahaston osuus oli 122 000 euroa hankkeen 290 000 euron kokonaistalousarviosta.

3.1.3.Pk-yritysten kilpailukyvyn parantaminen

Pk-yritysten kilpailukyky on EAKR:n, maaseuturahaston ja Euroopan meri- ja kalatalousrahaston (EMKR) rahoituksella toteutettavien ohjelmien painopisteenä. Vuoden 2017 loppuun mennessä eri hankkeisiin oli kohdennettu EU:n tukea noin 53 miljardia euroa (eli 55 prosenttia suunniteltujen investointien kokonaismäärästä). Varoja oli käytetty yli 17 miljardia euroa eli 18 prosenttia suunniteltujen investointien kokonaismäärästä, joten investointien toteuttamisessa on edistytty keskimääräistä paremmin.

EAKR:stä tuetaan monenlaisia toimenpiteitä, joilla vastataan pk-yritysten erityistarpeisiin. Keskeisiä tavoitteita ovat työpaikkojen luominen, startup-yritysten tukeminen, tuottavuuden kasvu, kansainvälistymisen ja kaupankäynnin lisäämisen tukeminen sekä rahoituksen tarjoaminen. Jo myönnetyllä rahoituksella tuetaan