PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

EU:n ja Valko-Venäjän suhteet ovat viime vuosina kehittyneet, ja EU:n ja Valko-Venäjän kahdenvälinen tavarakauppa on kasvanut tasaisesti. Euroopan unioni on Valko-Venäjän toiseksi tärkein kauppakumppani, jonka osuus maan kokonaiskaupasta on lähes kolmannes. Samaan aikaan EU:n jäsenvaltioiden tulliviranomaisten takavarikoimista laittomista tupakkatuotteista on merkittävä osa (arviolta yli 15 %) valmistettu Valko-Venäjän tehtaissa. Tupakkatuotteiden laiton kauppa aiheuttaa jäsenvaltioille ja EU:lle vuosittain arviolta 10 miljardin euron menetykset. Tupakkatuotteiden laiton kauppa vie myös pohjaa EU:n ja jäsenvaltioiden kansanterveyspolitiikalta ja lisää siten tupakointiin liittyviä kuolemantapauksia vuosittain. EU hyväksyi vuonna 2013 kattavan strategian tupakkatuotteiden laittoman kaupan torjumiseksi. Strategia on edelleen ajankohtainen. Sen keskeinen osa on yhteistyön tehostaminen tärkeimpien lähtö- ja kauttakulkumaiden kanssa. Näin ollen tällä ehdotuksella vastataan EU:n jäsenvaltioiden ja niiden yritysten tarpeisiin luoda tulliyhteistyötä ja keskinäistä virka-apua koskeva oikeudellinen kehys Valko-Venäjän kanssa.

Erityisen historiallisen taustan vuoksi Valko-Venäjä on EU:n ainoa itänaapuri ja ainoa Euraasian talousunionin maa, jonka kanssa EU:lla ei ole virallista oikeusperustaa tulliyhteistyölle ja keskinäiselle virka-avulle. Sen vuoksi tarvitaan kansainvälinen sopimus, jotta luotaisiin tulliyhteistyötä koskeva oikeusperusta erityisesti toimitusketjun turvallisuuden ja kaupan helpottamisen aloilla sekä keskinäistä virka-apua koskeva oikeusperusta tullilainsäädännön rikkomisten ehkäisemiseksi, tutkimiseksi ja torjumiseksi. Valko-Venäjän kanssa tehtävä sopimus on tullipetosten torjuntaan soveltuva asianmukainen väline.

Koska EU:n ja Valko-Venäjän väliset suhteet ovat kehittymässä, nyt on oikea hetki poistaa tämä tullialan ulkosuhteita koskeva epäkohta EU:n naapurustossa. Tämä aloite vastaa helmikuussa 2016 annettuja Valko-Venäjää koskevia neuvoston päätelmiä, joiden mukaan EU on valmis kehittämään EU:n ja Valko-Venäjän välisiä suhteita ja toteuttamaan lisätoimia poliittisten suhteiden ja alakohtaisen yhteistyön tehostamiseksi asianmukaisissa puitteissa. Se on myös jatkoa 25. huhtikuuta 2019 pidetyssä EU:n ja Valko-Venäjän koordinointiryhmän kokouksessa ja komission jäsen Oettingerin Minskin-vierailulla helmikuussa 2019 solmituille poliittisille kontakteille. Suhteiden lujittaminen Valko-Venäjään on myös keskeinen osa tupakkatuotteiden laittoman kaupan torjumista vuosina 2018–2022 koskevaa toimintasuunnitelmaa, jonka komisiso hyväksyi joulukuussa 2018.

Aloite ei ole osa sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevaa REFIT-ohjelmaa.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

Komissio on tehnyt tulliyhteistyötä ja keskinäistä virka-apua koskevia määräyksiä sisältäviä sopimuksia kaikkien itänaapureidensa kanssa sekä kaikkien muiden Euraasian talousunionin jäsenmaiden eli Venäjän, Armenian, Kazakstanin ja Kirgisian kanssa.

•Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

Suositus on yhdenmukainen unionin muiden politiikkojen kanssa.

2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

•Oikeusperusta

Menettelyllinen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 218 artiklan 3 ja 4 kohta. Sopimuksen kohde olisi osa unionin yhteistä kauppapolitiikkaa, minkä vuoksi sopimuksen allekirjoittamista ja tekemistä koskevien päätösten aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 207 artikla.

•Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

Aloite kuuluu EU:n yksinomaiseen toimivaltaan (yhteinen kauppapolitiikka) SEUT-sopimuksen 207 artiklan mukaisesti. Sen vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta.

•Suhteellisuusperiaate