FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 30.9.2009 
SEK(2009) 1212 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
Kaupunkiliikenteen toimintasuunnitelma  
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
 
{KOM(2009) 490} 
{SEK(2009) 1211}
FI 2  FI 1. J OHDANTO  
Kaupunkiliikenteen toimintasuunnitelma on jatkoa 25. syyskuuta 2007 julkaistulle 
kaupunkiliikenteen vihreälle kirjalle1. Toimintasuunnitelma sisältyy komission 
työohjelmaan (viite: 2008/TREN/036). 
Vihreässä kirjassa määritettiin viisi kaupunkiliikenteen suurinta haastetta ja käynnistettiin 
keskustelu EU:n toiminnan lisäarvosta haasteiden kanssa painiskelevien paikallis-, alue- ja kansallisten viranomaisten tukemiseksi. Vai kka ratkaisujen löytäminen on ensisijaisesti 
paikallis-, alue- ja kansalli sten viranomaisten tehtävä, kaupunkiliikentees een liittyviä 
päätöksiä tehdään myös EU:n lainsäädäntö ä laadittaessa ja EU-politiikassa. Nämä 
päätökset voivat vaikuttaa kokona isympäristöön ja henkilöiden, tavaroiden ja palvelujen 
vapaaseen liikkuvuuteen EU:ssa. Vaikutusten arvioinnissa selvitetään, kuinka suuri 
lisäarvo EU:n toiminnalla voisi olla.  
Vaikutusarvioinnin on laatinut  Euroopan komission energian ja liikenteen  pääosasto 
tukenaan työryhmä, jossa oli edustajia to imintasuunnitelmaan osallisista komission eri 
yksiköistä. Valmistelun tueksi teetettiin m yös tutkimus. Vaikutustenarviointilautakunta 
esitti mielipiteensä vaikut usarvioinnin luonnoksista 23. heinäkuuta 2008, 1. lokakuuta 
2008 ja 4. marraskuuta 2008.  
Kaupunkiliikenteen toimintasuunnitelma tarjoa a pohjan mahdollisille tuleville EU-tason 
toimille. Siinä kaavaillaan muita kuin lain säädännöllisiä toimenp iteitä, joilla on määrä 
lisätä tietoa, edistää vuoropuhelua, levittää pa rhaita toimintatapoja ja tarjota kannusteita 
kaupungeille. Toimenpiteiden myötä päättäjä t voivat pohjata päätöksensä parempaan 
tietoon ja parantaa kaupunkiliik ennestrategioiden laatimista ja täytäntöö npanoa kaikilla 
tasoilla. Toimenpiteiden vaikutusta ei ole he lppo määrittää määrällisest i tai laadullisesti. 
2. I
NTRESSITAHOJEN KUULEMINEN  
Intressitahojen näkemyksiä  kerättiin kahdessa vaihee ssa. Ensimmäinen vaihe oli 
kaupunkiliikenteen vihreää kirjaa edeltänyt  kuuleminen tammi-kesäkuussa 2007. 
Toinen vaihe seurasi vihreän ki rjan julkaisemista 25. syyskuuta 2007 − 15. maaliskuuta 
2008.  
Kaupunkiliikenteen vihreässä kirjassa esitettiin  25 kysymystä, joiden tarkoituksena oli 
ohjata kuulemista ja kohdistaa intressitaho jen huomio tiettyihin ai heisiin. Sidosryhmiltä 
ja intressitahoilta pyydettiin näkemyksiä my ös vihreässä kirjassa  esiin nostetuista 
yleisistä aiheista. Kirjallisia  vastauksia saatiin kaiken kaikkiaan 431. Vastauksissa 
esitetyt kannanotot on käyty tarkkaan läpi. Kuulemisen tulokset on julkaistu2 ja otettu 
huomioon vaikutusten arvioinnissa.  
Lisäksi Euroopan parlamentti antoi päätöslaus elman vihreästä kirjasta 9. heinäkuuta 
20083 ja valiokunta-aloitteise n mietinnön kaupunkiliikenteen  toimintasuunnitelmasta 
                                                 
1 Uutta ajattelua kaupunkiliikenteeseen . KOM(2007) 551. 
2 http://ec.europa.eu/transport/urban/urba n_mobility/green_paper/green_paper_en.htm 
3 INI/2008/2041. 
FI 3  FI 23. huhtikuuta 20094. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa vihreästä 
kirjasta 29. toukokuuta 20085 ja alueiden komitea 9. huhtikuuta 20086. Alueiden 
komitea antoi lausunnon Euroopan parl amentin mietinnöstä 21. huhtikuuta 20097. Myös 
neuvosto on käynyt epäviralli sia keskusteluja aiheesta8.  
Vastauksista voidaan päät ellä sidos- ja intressiryhmien olev an laajalti yksimielisiä siitä, 
että EU:n toimia tarvitaan ka upunkiliikenteen alalla virano maisten, liikenteenharjoittajien 
ja muiden sidos- ja intressiryhm ien tueksi paikallis-, alue- ja kansallisella tasolla. Vaikka 
näkemykset eriävät sen suhteen , millaisista EU:n toimenpiteistä saataisiin lisäarvoa, 
kuulemiskierroksen jälkeen ollaan pare mmin selvillä yhteisistä kannoista.  
Kuulemisessa noudatettiin konsultointiprose ssille asetettuja vähimmäisvaatimuksia9.  
3. O NGELMAN MÄÄRITTELY  
Miksi kaupunkiliikennettä varten  tarvitaan EU:n toimintasuunn itelma? Siksi, että monet 
kaupungit kaikkialla EU:ssa kamppailevat ke stävään kaupunkiliiken teeseen liittyvien 
yhteisten ongelmien parissa, joita ovat liik ennemäärien ja ruuhkautumisen kasvu, 
haitalliset päästöt sekä epätasapainoinen kehitys, joka johtaa sosiaaliseen syrjäytymiseen ja hidastaa talouskasvua. Näillä ongelmilla on suuri merkitys. Niiden ratkaiseminen kuuluu toissijaisuusperiaatteen mu kaisesti paikalliselle, alue elliselle ja kansalliselle 
tasolle. 
EU:hun viime vuosina liittyneiden  jäsenvaltioiden päättäjät joutuvat ratkomaan erityisiä 
ongelmia. Talouskehitys johtaa nopeasti kasv avaan autoistumiseen  ja auton käyttöön. 
Soveltuvien välineiden puute merkitsee sitä, että kaupunkili ikenteen parannukset eivät 
aina täytä vähimmäisvaatimuksia kestävän ke hityksen ja sosiaalisen koheesion suhteen. 
Tarkasteltaessa paikallisia al oitteita eri puolilla EU:ta huomataan, miten hyvin erilaisia 
strategioita, toimia ja raho itusratkaisuja viranomaiset käyttävät kaupunkiliikenteeseen ja 
liikkuvuuteen liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi. Toisistaan eroavien lähestymistapojen lisäksi myös sillä, ettei tehdä mitään tai ryhdytään epäsopiviin toimiin, saattaa olla rajatylittäviä vaikutuksia. Tilanne saattaa johtaa myös toiminnan päällekkäisyyteen ja 
resurssien tuhlaukseen. 
Kuluttajat joutuvat tyytymään tietojärjestelm iin ja ratkaisuihin, jotka voisivat olla 
kattavampia ja helppokäyttöisempiä. Liikuntar ajoitteisilla ei ole aina muiden kanssa 
yhdenvertaisia mahdollisuuksia käyttää kaupunkiliikenteen palveluja. 
Kaupunkiliikenne on myös olennainen osa yl eistä liikenneketjua sekä henkilö- että 
rahtiliikenteen puolella (”viimeisen kilometrin” ongelma ja tehokkaiden intermodaalisten liityntäkohtien tarve sijoittuvat usein kaupunkeihin  tai niiden lähialue ille). Paikallisella, 
alueellisella ja kansallisel la tasolla omaksutut kaupunkiliikennestrategiat vaikuttavat 
                                                
 
4 INI/2008/2217. 
5 TEN/320 - CESE 982/2008. 
6 CdR 236/2007. 
7 CdR 417/2008. 
8 www.ue2008.fr/PFUE/lang/ en/accueil/PFUE-09_2008/PFUE-
01.09.2008/Informelle_Transports . 
9 KOM(2002) 704 lopullinen 
FI 4  FI siksi koko Euroopan liikennejärjestelmään. Näid en tasojen viranomaisilla ei kuitenkaan 
ole välttämättä keinoja tai intres siä ottaa tätä ulottuvuutta huomioon. 
Jos testattujen ja parhaiksi t odettujen ratkaisujen va ihdosta ja levityks estä ei huolehdita 
asianmukaisesti, päättäjät saattavat kehittää tarpeettoman kalliita ra tkaisuja, suunnitella 
strategioita, joissa ei oteta riittävästi huomioon muualla saatuja kokemuksia, tai ehdottaa ratkaisuja, jotka voivat olla ristiriidassa EU:n periaatteiden tai lainsäädännön kanssa. 
4. O
IKEUSPERUSTA  
EU toimii perustamissopimusten antamin va ltuuksin. Kaupunkiliiken teeseen sovelletaan 
EY:n perustamissopimuksen 70 artiklaa, jossa määrätään yhteisestä liikennepolitiikasta10. 
Kaupunkiliikenteen kannalta merkittäviä ovat 71  artiklan c ja d ala kohta, joiden mukaan 
70 artiklan täytäntöön panemiseksi neuvosto ja Euroopan parlamentti toteuttavat toimenpiteet liikenneturvallisuuden parant amiseksi ja antavat muut aiheelliset 
säännökset. Liikenne kuuluu EU:n ja jäsenvalt ioiden jaettuun toimivaltaan. Jäljempänä 
osoitetaan, että ongelmaa ei voida ratkaista optimaalisesti pelkästään jäsenvaltioiden 
toimilla (tarpeellisuustesti) ja että tavoitt eet voidaan saavuttaa paremmin EU:n tasolla 
(lisäarvotesti). 
EU-tason toimintavaltuudet kaupunkiliikenteen  alalla johtuvat komission velvollisuudesta
 
saavuttaa ja turvata perustamissopi muksessa asetetut perustavoitteet . EU:n lainsäädäntö 
ja rahoitusvälineet va ikuttavat suoraan päätöksiin, jo ita kaupunkiliikent eestä tehdään 
paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla. Komissiolla on valtuudet varmistaa, että nämä päätökset ovat sopusoinnussa EU:n lainsäädännön kanssa, sekä auttaa viranomaisia EU:n politiikan täytäntöönpa nossa ja EU:n rahoituksen parhaassa 
käytössä. Lisäksi paikallisilla, alueellisilla ja kansallisilla kaupunkiliikenteen toimilla on 
välitön vaikutus muiden maiden tavaraliikenteen toimijoihin ja matkustajiin. Nämä rajatylittävät vaikutukset ovat syy EU:n toimille, joilla taataan sisämarkkinoiden 
moitteeton toiminta sekä EU:n politiikan ja lainsäädännön asianmukainen täytäntöönpano esimerkiksi ympäristön, valtio ntuen, sosiaalipoliit tisen ohjelman sekä 
tutkimuksen ja kehittämisen aloilla. 
Kaupunkiliikenteeseen liittyvät markkinahäiriö t edellyttävät viranomaisten puuttumista 
ruuhkautumisen, saastumisen ja epätasapai noisen kehityksen aiheuttamiin ongelmiin. 
EU:lla on valtuudet varmistaa, että viranoma isten toimenpiteet ovat EU:n lainsäädännön
 
ja politiikan mukaisia . Myös muiden alojen EU-politii kassa, kuten ympäristö-, alue- ja 
energiapolitiikassa, on toteutettu kaupunkiliik enteeseen liittyviä to imenpiteitä. Ei ole 
kuitenkaan kiinnitetty tarpeeksi huomiota s iihen, mikä voisi olla  tämän muun politiikan 
vaikutus kaupunkiliikenteeseen. Joissain tapauksissa viranomai sten tueksi ei ole annettu 
sopivia välineitä tai viranomaiset  eivät ole ottaneet niitä käy ttöön tai niissä ei ole otettu 
tarpeeksi huomioon kaupunkiliikenteen kys ymyksiä. Siksi on tärkeää ehdottaa 
                                                 
10 Komissio voi tehdä ehdotuksia myös muiden artiklojen nojalla. Esimerkiksi kaupunkiliikenteeseen 
ja -liikkuvuuteen liittyviin erityisiin ongelmiin puuttumiseksi se voi soveltaa artikloja, jotka koskevat ympäristöpolitiikka a (174 ja 175 artikla) tai taloudellista ja sosiaalista koheesiota (158 
artikla). 
FI 5  FI erityisissä tapauksissa toimia, joilla johdonmuka istetaan ja tuetaan tällaisten aiempien ja 
nykyisten EU-aloitteiden täytäntöönpanoa.  
EU:lla on myös valtuudet toimia kysymyksissä, joissa EU-tason toimenpiteet tuovat 
lisäarvoa . EU voi tuoda lisäarvoa paikallisiin toimiin monin eri tavoin puuttumatta 
asioihin, jotka kuuluvat paikallisten, alue ellisten tai kansallisten viranomaisten 
toimivaltaan11. EU voi tarjota viranomaisille kokeiltuja ja hyväksi havaittuja ratkaisuja 
ja vähentää paikallisten, alueellisten ja kansallisten toimintamallien hajanaisuudesta 
aiheutuvaa riskiä. EU voi auttaa korjaamaan s ääntelyyn liittyvät puutteet, joita esiintyy 
on esimerkiksi markkinatietojen keruussa ja  levityksessä ja jotka hankaloittavat 
suuntausten kattavaa seurantaa. Se voi t ukea tiedonlevitystä, an taa rahoitustukea ja 
käynnistää TTK-toimia EU:n taso lla. Se voi edistä ä julkisten varojen tehokasta käyttöä 
esimerkiksi välttämällä turhat päällekkäisyydet tai yhdistämällä voimavaroja vertailuanalyyseissa, hankinnoissa tai tie dontarjonnassa. Niin ikään se voi edistää 
innovointia ja standardeja sekä auttaa luomaan markkinoita teollisuudelle.  
5. T
AVOITTEET  
Kaupunkiliikenteen toimintasuunnitelman st rategiset tavoitteet  ovat kahtaalla: 
• Tavoitteena on ensinnäkin tarjota kannus teita ja tukea kaupungeille sekä 
alueellisille ja kansallisille viranoma isille niiden kehittäessä ja pannessa 
täytäntöön kaupunkiliikennestrategioita , jotka myötävaikut tavat yhteisiin 
tavoitteisiin torjua ilmastonmuutosta, l uoda toimivat sisämarkkinat yritysten 
ja kuluttajien hyödyksi ja edis tää tehokasta eurooppalaista 
liikennejärjestelmää, sosiaalista koheesiota ja hyvinvointia. 
• Tavoitteena on toisaalta laajentaa tietämyspohjaa päättäjiä varten kaikilla 
tasoilla, jotta he voivat kehittää ja panna täytänt öön kokonaisvaltaisia, 
tietoon perustuvia ja innovatiivisia  strategioita, joita tarvitaan 
kaupunkiliikenteeseen liittyvien hyvin m onimutkaisten ja moniulotteisten 
ongelmien ratkaisemiseksi.  
6. T OIMINTAVAIHTOEHDOT  
Näiden kahden päätavoitteen saavuttamiseksi harkittiin useita eri toimintavaihtoehtoja. 
Valinta ja arviointi aloitettiin laatimalla luettelo 31 mahdollisesta vaihtoehdosta, jotka pohjautuvat muun muassa kaupunk iliikenteen vihreän kirjan  valmisteluvaiheessa ja 
sidosryhmädialogissa saatuihin kannanotto ihin, EU-rahoitteisten TTK-toimien 
puitteissa tehtyyn työhön ja pa rhaiden toimintatapojen lev itykseen, vihreästä kirjasta 
EU:n toimielimissä käytyyn keskustel uun sekä komission yksiköiden tekemiin 
ehdotuksiin. 
                                                
 
11 EU:n toimet kaupunkialueilla saivat lujemman perustan, kun neuvosto ja Euroopan parlamentti 
hyväksyivät kaupunkiympäristöä koskevan teemakohtaisen strategian (KOM(2005) 718) 
kuudennessa ympäristöalan toimintaohjelmassa.  
FI 6  FI Tällainen laaja lähestymistapa anto i mahdollisuuden arvioida monenlaisia 
toimintavaihtoehtoja, sekä strategisluonteisi a että käytännönläheisempiä. Luettelo voi 
sisältää vaihtoehtoja, joiden valinta ei ehkä näytä todennäköiseltä tai edes toivottavalta, mutta ne ovat mukana sidosryhmien esittäminä. Jotkin toimintavaihtoehdot voivat näin ollen vaikuttaa ongelmallisilta – joko toissijaisuusperiaatteen kannalta tai koska niiden tehokkuus tai vaikuttavuus ei ehkä ole ilm einen. Avoimuuden vuoksi niitä ei kuitenkaan 
suljettu etukäteen pois.  
Vaihtoehtojen täytäntöönpanoa varten yksilöitiin kahdeksan mahdollista välinettä, joita 
voidaan käyttää EU:n tasolla. Niitä ovat esimerkiksi itsesääntelyn seuranta, 
tiedonlevitys, suuntaviivojen laatiminen, ta loudellisten kannusteiden tarjoaminen sekä 
sääntelytoimet. 
Jokaista toimintavaihtoehtoa tarkasteltiin ensin sen kannalta, toteutuuko toissijaisuus 
sen täytäntöönpanoon käytettävissä välineissä. Jos vaihtoehto ei läpäissyt testiä, sitä ei 
enää otettu huomioon eikä analysoitu seuraava ssa vaiheessa. Kaikkia testin läpäisseitä 
toimintavaihtoehtoja ta rkasteltiin sitten sen kannalta, ova tko ne tehokkaita, tuloksellisia 
ja johdonmukaisia. Näiden kahden vaiheen jä lkeen vaihtoehtojen määrä oli karsiutunut 
kolmestakymmenestäyhdestä kahdeksaantoista.  
Seuraavaksi tarkasteltiin näiden 18 vaih toehdon mahdollisia vaikutuksia liikkuvuuden, 
ruuhkautumisen, energian, ympäristön, taloudellisten ja sosiaalisten kysymysten sekä strategioiden laadinnan kanna lta. Tämän jälkeen valittii n sopivin väline kunkin 18 
vaihtoehdon täytäntöönpanoa varten kä yttäen kriteereinä kustannustehokkuutta, 
suhteellisuusperiaatteen toteutumista, johdonm ukaisuutta suhteessa mu ihin aloitteisiin 
ja hallinnollista rasitetta.  
Lopuksi laadittiin kaksikymmentä EU-tason toimenpide-ehdotusta, joissa hyödynnetään 
toimintavaihtoehtojen välisiä ja toteutusvälineiden välisiä synergioita. Toimenpiteiden identiteettiä, näkyvyyttä ja hallittavuutta hienosäädettiin. Toimenpide-ehdotukset eivät 
sisällä tässä vaiheessa säädösehdotuks ia. On kuitenkin huomattava, että tämä 
mahdollisten toimintavaihtoehtojen valinta ja arviointi ei mitenkään rajoita yksittäisten 
ehdotusten pohjalta mahdollisesti laadittavan toimintasuunnitelman sisältöä eikä vaikuta niistä tehtävien vaikutus arviointien tuloksiin.  
7. T
OIMINTA -ALAT  
Toimintasuunnitelmassa voidaan käynnistää seuraavat toimet: 
Vuonna 2009:  
• Tutkimus vihreille kaupunkivyöhykkeille  pääsyä koskevista säännöistä 
• Internet-opas puhtaista ja en ergiatehokkaista ajoneuvoista 
• Julkista liikennettä koskevien tietojen  saantia helpottava verkkoportaali  
• Puhtaita ajoneuvoja koskeva demonstraatiohanke 
• Kaupunkien hinnoittelujärjestelmi ä koskeva tietojenvaihto 
• Internet-opas lainsäädän nöstä, rahoituksesta ja parhaista käytännöistä  
• Kaupunkiliikenteen seurantakeskuksen perustaminen 
• Kestävän kaupunkiliikent een suunnitelmien käyt töönoton vauhdittaminen 
FI 7  FI Vuonna 2010: 
• Keskustelu matkustajien oikeuksista  julkisessa kaupunkiliikenteessä 
• Tulevien rahoituslähteiden valmistelu 
• Kaupunkiliikennettä käsittelevän foorumin perustaminen  
• Energiatehokas ajaminen ajokoulutuksen osana 
• Tiedon- ja tilastonkeruun parantaminen 
• Kestävää liikennekäyttäytymistä käsittelevä tiedotuskampanja 
• Kansainvälinen dialogi ja tiedonvaihto 
Vuonna 2011:  
• Suuntaviivat jalankulkijoiden ja  pyöräilijöiden turvallisuudesta 
• Suuntaviivat kestävästä kaupunkiliik enteestä ja aluepolitiikasta 
• Tutkimus ulkoisten kustannuste n sisällyttämisestä hintoihin 
kaupunkiliikenteessä 
Vuonna 2012: 
• Suuntaviivat kaupunkiliikenteen älykkäis tä liikennejärjestelmistä (ITS)  
• Suuntaviivat kaupunkialueiden  tavaraliikenteestä  
Kaupunkiliikenteen toimintasuunnitelma laad ittiin näiden ehdotusten pohjalta. Sen 
valmisteluvaiheessa toimenpiteitä tarkenne ttiin, asetettiin tärkeysjärjestykseen ja 
validoitiin poliittis esti ottaen huomioon – muiden se ikkojen ohella – käytettävissä 
olevat resurssit.  
8. S EURANTA JA ARVIOINTI  
Toimintasuunnitelman yleinen vaikutus ja me nestys riippuu siitä,  miten aktiivisesti 
liikenteenharjoittajat ja muut sidos- ja intressi ryhmät osallistuvat siihen ja panevat sitä 
täytäntöön paikallis-, alue- ja kansallisell a tasolla. Komissio seur aa kaupunkiliikenteen 
kehitystä EU:ssa ja toiminta suunnitelmassa käynnistettyje n EU:n toimien tuloksekkuutta. 
Se tekee vuonna 2012 arvioinnin toimintasuunn itelman vaikutuksista sekä muutosten tai 
lisätoimien tarpeista.