EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 18.5.2022 JOIN(2022) 13 final YHTEINEN TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Strateginen kumppanuus Persianlahden alueen kanssa



1. Johdanto Persianlahden alue on dynaaminen lähialue ja tärkeä solmukohta Euroopan, Aasian ja Afrikan välillä. Persianlahden alueen turvallisuus- ja vakaustilanne vaikuttaa suoraan myös EU:hun. EU:lla, joka on maailman suurin sisämarkkina, kaupparyhmittymä ja investoija, johtava alue tutkimuksessa ja innovoinnissa, tärkeä sovittelija sekä monenvälisyyden, demokratian ja sosiaalisen muutoksen, ihmisoikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon edistäjä, on puolestaan paljon tarjottavaa Persianlahden kumppanimaille. Sekä Euroopassa että Persianlahden alueella eletään epävarmuuden ja merkittävien sääntöpohjaiseen kansainväliseen järjestykseen kohdistuvien haasteiden aikaa. Maailma joutuu kohtaamaan Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen ja covid-19-pandemian seuraukset sekä vihreän ja digitaalisen siirtymän välttämättömyyden. Euroopan unionille olisi tässä tilanteessa paljon hyötyä vahvemmasta ja strategisemmasta kumppanuudesta Persianlahden yhteistyöneuvoston (GCC) ja sen jäsenvaltioiden kanssa. Vahvasti yhteisen edun mukaisia kysymyksiä ovat kaupan ja investointien lisääminen, ilmastonmuutoksen torjunta, globaalin terveyden, energiaturvallisuuden ja sujuvan vihreän siirtymän varmistaminen, kasvaviin maailmanlaajuisen kehityksen ja humanitaarisiin tarpeisiin vastaaminen sekä rauhan ja vakauden edistäminen ja jännitteiden lievittäminen myös laajemmin lähialueilla. EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston ja sen jäsenvaltioiden strateginen kumppanuus lisää molempien osapuolten vaurautta ja turvallisuutta. Sillä on todellista vaikutusta, kun pyritään vastaamaan maailmanlaajuisiin haasteisiin. Tämä kumppanuus rakentuu jo ennestään vahvoille yhteyksille yksittäisten Persianlahden yhteistyöneuvoston ja EU:n jäsenvaltioiden välillä. Myös muiden keskeisten Persianlahden maiden osallistumista kumppanuuteen voidaan harkita sitä mukaa kuin suhteet kehittyvät ja saavuttavat kypsän tason. Vahvemmalla kumppanuudella Persianlahden alueen kanssa on tärkeä osa EU:n REPowerEU‑strategian täytäntöönpanossa ja EU:n ulkoisen energiastrategian täydentämisessä. Tämä kattaa sellaisia tärkeitä aiheita kuten nesteytetyn maakaasun tarjonnan lisääminen, öljymarkkinoiden vakauttamiseen tähtäävät toimenpiteet, vetyalan yhteistyö, energiatehokkuus ja uusiutuvan energian käyttöönoton nopeuttaminen. Persianlahden alueen viimeaikainen kehitys on ollut rohkaisevaa. Välirikko Persianlahden yhteistyöneuvostossa saatiin soviteltua vuonna 2021, minkä jälkeen EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston välisen yhteistyön käynnistäminen uudelleen ja laajentaminen ovat helpottuneet. Persianlahden yhteistyöneuvoston jäsenvaltioissa käynnissä olevat lupaavat yhteiskunnalliset ja taloudelliset muutokset, jotka perustuvat kunnianhimoisiin muutosohjelmiin (”visioihin”) ja niiden jatkokehitykseen, tarjoavat monenlaisia yhteistyö- ja investointimahdollisuuksia. Jos Wienin neuvottelut, joiden tarkoituksena on edistää Yhdysvaltojen palaamista Iranin ydinsopimukseen sekä kaikkien siihen liittyvien Yhdysvaltojen ja Iranin sitoumusten täytäntöönpanoa, saataisiin menestyksekkäästi päätökseen, myös tämä voisi luoda pohjaa lisätoimille jännitteiden lievittämiseksi ja luottamuksen lisäämiseksi koko alueella. Kun otetaan huomioon kaikki vuonna 1989 tehdyn EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston välisen yhteistyösopimuksen jälkeen tapahtunut kehitys sekä tarve paljon lujemmalle ja kattavammalle yhteistyölle, EU haluaa määrätietoisesti Persianlahden alueen kumppaniksi. Se tahtoo elvyttää yhteistyötä vankan strategisen kumppanuuden ja vahvan kahdenvälisen institutionaalisen kehyksen avulla. Sen vuoksi tässä yhteisessä tiedonannossa ehdotetaan vahvempaa kumppanuutta useilla keskeisillä politiikan aloilla ja esitetään useita konkreettisia ehdotuksia, joiden avulla EU, Persianlahden yhteistyöneuvosto ja sen jäsenvaltiot voisivat vahvistaa yhteistyötään yhteisen edun mukaisesti keskittyen selvästi tulosten aikaansaamiseen. 2. Vaurautta edistävä kumppanuus EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston yhteenlaskettu osuus maailmantaloudesta on 20 prosenttia ja maailmankaupasta 17,5 prosenttia, ja ne kattavat yli puolet ulkomaisista suorista sijoituksista maailmassa. Vuonna 2020 EU oli Persianlahden yhteistyöneuvoston suurin tuontikumppani (17,8 %) ja neljänneksi suurin vientikumppani (6,9 %). EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston ja sen jäsenvaltioiden etuoikeutetut kauppa- ja investointisuhteet edistävät molemminpuolisia etuja, niiden merkitys on kasvamassa ja ne tarjoavat uusia mahdollisuuksia. Tämä on erityisen tärkeää nopeasti muuttuvassa geopoliittisessa tilanteessa, jossa EU:n on rakennettava liittoutumia ja yhteistyöfoorumeita saavuttaakseen tavoitteensa ja vahvistaakseen avointa strategista riippumattomuuttaan. Venäjän hyökättyä Ukrainaan EU pyrkii aktiivisesti lujittamaan suhteitaan Persianlahden yhteistyöneuvostoon vaihtoehtoisten energialähteiden löytämiseksi, mukaan lukien uusiutuva energia. EU ja Persianlahden yhteistyöneuvosto aloittivat vuoden 1989 yhteistyösopimuksen pohjalta vapaakauppasopimusta koskevat neuvottelut, jotka keskeytyivät vuonna 2008. Tämä johtui pääasiassa osapuolten erilaisista tavoitetasoista keskeisissä kysymyksissä. EU:n vapaakauppasopimuksia koskeva kehys on sittemmin kehittynyt edelleen. Siihen sisältyy tällä hetkellä kunnianhimoisia tavoitteita, jotka koskevat kestävää kehitystä, työntekijöiden oikeuksia sekä vientitullien ja muiden kauppaa ja investointeja vääristävien tekijöiden asteittaista poistamista. Asiantuntijatasolla käydään keskusteluja, joissa pyritään parantamaan keskinäistä ymmärtämystä kannoista mahdollisia kauppasopimusneuvotteluja silmällä pitäen. Tavoitteena olisi käsitellä sopimuksessa molempia osapuolia kiinnostavia kysymyksiä, kuten kaupan ja investointien edistämistä, sääntely- ja tulliyhteistyötä sekä kestävän kehityksen tavoitteita. Tällä välin EU selvittää keinoja syventää taloudellista kumppanuutta ja vahvistaa EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston nykyistä kauppa- ja investointivuoropuhelua sääntely-yhteistyön helpottamiseksi, teollis- ja tekijänoikeuksien suojan parantamiseksi, mukaan lukien maantieteelliset merkinnät, tulli- ja petostentorjunta-asioissa tehtävän yhteistyön vahvistamiseksi, mukaan lukien väärentämisen ja salakuljetuksen torjunta, uusiutuvan energian, energia- ja resurssitehokkuuden ja digitaalisen kaupan tukemiseksi sekä kestävien, maailmanlaajuisten toimitusketjujen edistämiseksi. EU ja Persianlahden yhteistyöneuvosto koordinoivat monenvälisiä kauppapoliittisia asioita koskevia kantojaan, myös Maailman kauppajärjestössä sen uudistamisen osalta. EU pyrkii myös vahvistamaan EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston välistä taloudellista yhdentymistä ja kestävää liiketoiminta- ja investointiympäristöä koskevaa yhteistyötä. Tavoitteena ovat toimivat ja oikeudenmukaiset markkinat, joilla yritykset voivat kilpailla omilla ansioillaan tasapuolisin toimintaedellytyksin ja joilla puututaan kilpailua vääristäviin epäterveisiin kaupankäynnin käytäntöihin ja tukiin. Lisäksi EU aikoo lujittaa kahdenvälisiä taloudellisia kumppanuuksia kunkin Persianlahden yhteistyöneuvoston jäsenvaltion kanssa täydennyksenä EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston nykyiselle kauppa- ja investointikumppanuudelle. Tämä edistäisi myös talouden monipuolistamista, josta Persianlahden maat ovat erittäin kiinnostuneita. Ne ovat luoneet strategisia ”visioita” , joiden tavoitteena on monipuolistaa taloutta ja päästä irti riippuvuudesta öljy- ja kaasutuloista. Ne keskittyvät kehittämään muita aloja ja vahvaa yksityistä sektoria, joka pystyy luomaan työpaikkoja ja kasvua ja houkuttelemaan ulkomaisia sijoituksia, sekä puuttumaan työmarkkinoiden vääristymiin luomalla työpaikkoja omille kansalaisilleen. EU ja sen jäsenvaltiot voisivat jakaa Persianlahden yhteistyöneuvoston maiden kanssa parhaita käytäntöjä siitä, miten voidaan edistää pk-yrityksille suotuisaa liiketoimintaympäristöä digitalisaation, energian, vihreän talouden ja kestävän matkailun kaltaisilla aloilla sekä tukea opinto-ohjelmien yhdenmukaistamista ja yrittäjyyskulttuurin kehittämistä ja tukemista. EU aikoo jatkaa yhteistyötä Persianlahden yhteistyöneuvoston kanssa yritysten yhteistyön parantamiseksi poistamalla jäljellä olevia markkinoillepääsyn esteitä ja tukemalla oikeudenmukaista, läpinäkyvää ja syrjimätöntä investointipolitiikkaa. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi EU aikoo tukea EU:n kauppakamarin perustamista Persianlahden yhteistyöneuvoston maihin. Molemmilla alueilla meneillään oleva talouden muutos tarjoaa tilaisuuden pohtia parhaita ratkaisuja työvoimapulaan ja sen varmistamiseen, että molempien osapuolten talouksilla on kasvuun ja innovointiin tarvittavaa osaamista. Huomiota tulee kiinnittää nuorten liikkuvuuteen EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston maiden välillä. Persianlahden maat ovat tärkeitä kumppaneita yhteisissä pyrkimyksissä, jotka liittyvät covid-19-pandemian vaikutuksiin, maailmanlaajuiseen terveysturvaan sekä kansainvälisiin aloitteisiin, joilla parannetaan pandemiavalmiutta ja -toimia. Yhteiset toimet ovat tärkeitä, jotta voidaan jatkaa kansanterveyteen liittyvien tulosten parantamista ja varmistaa vankka maailmanlaajuinen kehys, joka parantaa häiriönsieto- ja reagointikykyä tulevissa terveyskriiseissä. Toimien jatkaminen Persianlahden maiden liittämiseksi EU:n digitaaliseen koronatodistusjärjestelmään ja rokotusten tunnustamiseksi tukisi turvallista kansainvälistä matkustamista ja edistäisi maailmanlaajuista elpymistä. EU aikoo tehdä niiden kanssa yhteistyötä myös pitkän aikavälin elvytysvälineiden ja NextGenerationEU-välineen yhteydessä ja pyrkii saamaan niiltä tukea monipuoliselle varainhankintastrategialleen, johon sisältyy keskipitkän ja pitkän aikavälin joukkovelkakirjojen liikkeeseenlasku. EU aikoo myös tehostaa pyrkimyksiä yhteistyöhön kansanterveysuhkiin varautumisen ja niihin reagoimisen aloilla. Liikenteen alalla EU pyrkii edelleen parantamaan ilmailuyhteistyötä Persianlahden maiden kanssa. Tavoitteena on jatkaa yhteisiä toimia sääntely-yhteistyön ja sääntelyn lähentämisen lisäämiseksi sekä parhaiden käytäntöjen ja standardien jakamiseksi esimerkiksi lentoturvallisuuden ja ilmailun turvaamisen, ilmaliikenteen hallinnan, ilmailun sosiaali- ja ympäristönormien sekä lentomatkustajien oikeuksien aloilla. EU tukee myös Persianlahden maiden välistä alueellista ilmailuyhteistyötä. Elvytetty EU:n ja Persianlahden alueen välinen rautatiealan yhteistyö voisi kattaa EU:n rautateiden opastin- ja liikenteenhallintajärjestelmän käytön, tutkimuksen ja innovoinnin, päästöttömän teknologian sekä sääntelymallien ja parhaiden käytäntöjen hyödyntämisen . Infrastruktuurin osalta EU selvittää mahdollisuutta tehdä yhteistyötä Persianlahden maiden kanssa, myös eteläisen naapurialueen tulevasta Välimeren alueen liikenneverkosta käytävien keskustelujen yhteydessä. Tavoitteena on edistää parempia yhteyksiä Saharan eteläpuolisessa Afrikassa ja Keski-Aasiassa sijaitseviin strategisiin käytäviin. EU jatkaa meriliikennettä koskevaa vuoropuheluaan alueen kanssa ja pyrkii vahvistamaan erityisesti meriturvallisuuteen, ympäristönsuojeluun ja meriliikenteen yhteyksiin liittyvää yhteistyötä. EU jatkaa yhteistyötä Persianlahden maiden kanssa Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä varmistaakseen korkeat turvallisuus- ja ympäristönormit ja kunnianhimoisemmat kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteet. EU aikoo päättäväisesti vastata digitalisaation haasteisiin ja maksimoida sen tarjoamat mahdollisuudet sekä tehdä yhteistyötä Persianlahden yhteistyöneuvoston kanssa muun muassa digitaalisen siirtymän, yhteyksien ja innovoinnin osa-alueilla. EU tukee Global Gateway ‑strategian avulla digitaalisten verkkojen ja infrastruktuurien käyttöönottoa maailman alueilla, joilla palvelutaso on puutteellinen. Se myös varmistaa, että verkot ja infrastruktuurit ovat turvallisia, häiriönsietokykyisiä ja luotettavia ja suojelevat ihmisten yksityisyyttä, erityisesti edistämällä EU:n 5G-kyberturvallisuusvälineistön käyttöä. EU tukee turvallisten kansainvälisten yhteyksien parantamista erityisesti Euroopan ja Persianlahden välillä ja aikoo käynnistää keskustelut ihmiskeskeisen lähestymistavan tukemisesta digitalisaatiossa, mukaan lukien yleismaailmallisten arvojen kunnioittaminen. Tämä voi puolestaan avata mahdollisuuksia lisätä yhteistyötä datataloudessa, suurteholaskennassa tai ihmiskeskeisessä lähestymistavassa tekoälyyn. Datatalouden vahvistamisen lähtökohtana voisi olla se, että selvitetään molemminpuolista kiinnostusta teollisia data-avaruuksia koskevaan yhteistyöhön. EU ja Persianlahden yhteistyöneuvosto voivat pyrkiä yhdessä tukemaan Persianlahden yhteistyöneuvoston jäsenvaltioiden kansalaisten, erityisesti naisten ja nuorten, digitaalitaitojen parantamista, jotta he voisivat hyötyä digitaalisen siirtymän mahdollisuuksista. Voidaan myös selvittää molemminpuolista halukkuutta yhteistyöhön EU:n digitaali-innovointikeskittymien mallin tiimoilta. EU kannattaa myös keskustelun käymistä Persianlahden maiden kanssa EU:n tietosuojapolitiikasta ja -käytännöistä edistääkseen näiden maiden lähentymistä EU:n ja kansainvälisiin standardeihin. EU:n yhteistyö Persianlahden yhteistyöneuvoston maiden kanssa tutkimuksen ja innovoinnin alalla luo uusia markkinoita ja työpaikkoja, edistää talouden monipuolistamista ja elpymistä alueella sekä vastaa yhteiskunnallisiin haasteisiin, kuten ilmasto- ja energiasiirtymiin ja maailmanlaajuisiin terveyskysymyksiin. Tämä yhteistyö perustuu EU:n uuteen strategiaan , joka myös ohjaa kansainvälistä yhteistyötä Horisontti Eurooppa -puiteohjelmassa . Se edistää avoimuutta, ja sitä tasapainotetaan lisäämällä vastavuoroisuutta ja pyrkimällä luomaan tasapuoliset toimintaedellytykset, joiden perustana ovat keskeiset akateemisen vapauden, sukupuolten tasa-arvon, eettisyyden, tutkimuksen luotettavuuden ja osallistavuuden, avoimen tieteen ja näyttöön perustuvan päätöksenteon periaatteet.

EU pyrkii lisäämään yhteistyötä Persianlahden yhteistyöneuvoston kanssa avaruusasioissa. Persianlahden yhteistyöneuvoston maista on tullut aktiivisempia tällä saralla. Ne ovat ilmaisseet kiinnostuksensa GPS- ja Galileo-satelliittinavigointijärjestelmien satelliitteihin perustuvan tarkennusjärjestelmän kehittämiseen Persianlahden aluetta varten. Turvallisuuskriittiset sovellukset voisivat sen ansiosta hyödyntää GPS- ja Galileo-järjestelmiä suurta tarkkuutta vaativissa lentoasemien lähestymisissä, mikä vähentäisi maainfrastruktuurin tarvetta. EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston välisessä yhteistyössä voitaisiin käsitellä myös EU:n Copernicus-järjestelmän tuottamien maanhavainnointitietojen käyttöä esimerkiksi saastumisen seurannassa tai vesihöyryn mittaamisessa. Toimenpiteet: ·Vahvistetaan EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston yleistä kauppaan ja investointeihin liittyvää yhteistyötä, mukaan lukien taloudellinen yhdentyminen ja talouden monipuolistaminen, ja erityisesti EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston kauppa- ja investointivuoropuhelua. Tähän sisältyisivät yhteisymmärryksen saavuttamista koskevat tunnustelut mahdollisten neuvottelujen aloittamiseksi kauppasopimuksesta, jossa käsiteltäisiin molempia osapuolia kiinnostavia kysymyksiä, kuten kaupan ja investointien edistämistä, sääntely- ja tulliyhteistyötä sekä kestävän kehityksen tavoitteita. ·Järjestetään nuorten työllisyyttä ja yritysten perustamista koskevaa tiedonvaihtoa. ·Jatketaan yhteisiä toimia covid-19-pandemian torjumiseksi, erityisesti todistusten ja rokotusten tunnustamisen osalta. ·Tehostetaan ja vahvistetaan yhteistyöpyrkimyksiä kansanterveysuhkiin varautumisen ja niihin reagoimisen aloilla ja pyritään parantamaan maailmanlaajuisia terveysalan rakenteita terveyskriisien torjumiseksi. ·Parannetaan yhteistyötä liikennekysymyksissä, mukaan lukien sääntelynäkökohdat, turvallisuus, liikenteenohjaus, yhteydet sekä sosiaaliset ja ympäristönormit. ·Tehdään edelleen yhteistyötä ihmiskeskeisen lähestymistavan kehittämiseksi digitalisaatioon, mukaan lukien yhteydet, infrastruktuurin kehittäminen, digitaalinen siirtymä, digitaalitaidot ja tietosuoja. ·Lisätään tietoisuutta tutkimus- ja innovointiyhteistyön mahdollisuuksista ja institutionaalisista koulutusmahdollisuuksista, myös Horisontti Eurooppa -ohjelman puitteissa. ·Lisätään yhteistyötä avaruuskysymyksissä. 3. Vihreää siirtymää ja kestävää energiaturvallisuutta edistävä kumppanuus Kun otetaan huomioon ilmastonmuutokseen liittyvien haasteiden suuruusluokka ja vihreän siirtymän tarjoamat mahdollisuudet, voimien yhdistäminen on ensiarvoisen tärkeää EU:lle ja Persianlahden alueelle. Keskeisiä yhteisiä painopisteitä ovat YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden, Pariisin sopimuksen ja biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen ensisijaisten tavoitteiden saavuttaminen. Persianlahden maat ovat kansainvälisesti uusia toimijoita – Persianlahden alueeseen erityisen voimakkaasti vaikuttavan – ilmastonmuutoksen torjunnassa, mutta ilmastonmuutosta koskevien aloitteiden edelläkävijänä EU voi jakaa asiantuntemustaan ja osaamistaan asiaan liittyvillä aloilla. Persianlahden kumppanimaat ovat samalla luotettavia nesteytetyn maakaasun toimittajia. Niillä on merkittävä rooli ja lisäpotentiaalia kestävän energiaturvallisuuden ja sujuvan hiilineutraalin siirtymän saralla. Persianlahden maat ovat maailman suurimpia fossiilisten polttoaineiden tuottajia, mutta niiden olisi ryhdyttävä rohkeisiin toimiin siirtyäkseen pois tästä talousmallista pidemmällä aikavälillä. Niiden on kasvettava merkittäviksi uusiutuvan energian viejiksi ja merkittäviksi investoijiksi uusiutuvaan energiaan ja energiatehokkuuteen laajemmin Lähi-idän alueella sekä maailmanlaajuisten ilmastoon liittyvien toimien rahoittajiksi. Samalla EU on kiinnostunut vaihtoehtoisista energialähteistä ja tarvitsee yhä enemmän uusiutuvaa tuontienergiaa eri lähteistä, mitä varten sen on kehitettävä sellaiset olosuhteet, joka suosivat vääristymätöntä kauppaa ja investointeja vihreisiin energiatuotteisiin. Sen vuoksi on olemassa selkeä yhteinen intressi strategisempaan yhteistoimintaan, jolla nopeutetaan vihreää siirtymää ja siirtymistä kiertotalouteen, jossa otetaan huomioon kummankin alueen kaupalliset edut ja jonka avulla täytetään ilmastoon liittyvät sitoumukset. Tämä näkyy myös EU:n ulkoisessa energiastrategiassa. Persianlahden kumppanimaiden hiljattain antamat hiilineutraaliuslupaukset ovat tärkeitä edistysaskelia ilmastonmuutoksen hillitsemisessä ja edettäessä kohti Pariisin sopimuksen 1,5 celsiusasteen tavoitetta, kunhan niihin liittyy yhtä kunnianhimoisia pitkän aikavälin kehitysstrategioita kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi. Sitoumusten ja lupausten toteuttaminen sekä asteittainen luopuminen tuetusta fossiilisten polttoaineiden energiasta on nyt asetettava etusijalle. Metaanipäästöjen vähentäminen on toinen EU:n ja Persianlahden maiden mahdollisen yhteistyön osa-alue. Asteittaista luopumista fossiilisesta maakaasusta voitaisiin edistää korvaten sitä biokaasulla ja biometaanilla, uusiutuvalla ja vähähiilisellä vedyllä ja synteettisillä polttoaineilla. EU aikoo myös tehostaa yhteistyötään Persianlahden maiden kanssa ilmastotoimien ja puhtaaseen energiaan siirtymisen osalta helpottamalla tiedonvaihtoa ja kumppanuuksia, jotka liittyvät uusiutuvaan energiaan (myös uusiutuva vety), energiatehokkuuteen (myös energiatehokkuus etusijalle -periaate), hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin, hiilen hinnoitteluun ja hiilimarkkinoihin, ilmastonmuutokseen sopeutumiseen, katastrofiriskien vähentämiseen ja selviytymis- ja palautumiskykyyn. Yhteistyössä selvitetään myös parhaita käytäntöjä, teknologiavaihtoehtoja, innovointia, sääntelykehyksiä ja standardeja. EU tukee edelleen Kansainvälisen uusiutuvan energian viraston (IRENA) aktiivista osallistumista ja toimintaa Arabiemiirikunnissa. Se voi tarjota hyödyllisen foorumin puhtaan energian siirtymiä edistävälle työlle. EU tekee yhteistyötä Persianlahden maiden ja erityisesti Arabiemiirikuntien kanssa valmistauduttaessa Egyptissä järjestettävään COP27-kokoukseen ja Arabiemiirikunnissa järjestettävään COP28-kokoukseen. Lisäksi tehdään Saudi-Arabian vihreän aloitteen ja Lähi-idän vihreän aloitteen kaltaisia kehyksiä koskevaa yhteistyötä. Vihreä siirtymä sekä ilmastonmuutokseen sopeutuminen ja sen hillitseminen edellyttävät laajamittaisia investointeja maailmanlaajuisesti. Global Gateway tarjoaa hyödyllisen kehyksen yhteishankkeelle Persianlahden maiden kanssa kestävien investointien edistämiseksi Lähi-idän alueella sekä Afrikassa. Se voisi olla keskeisessä asemassa EU:n ja Persianlahden maiden ja niiden rahoituslaitosten investointikapasiteetin kokoamisessa yhteen ja yksityisen sektorin tehokkaassa osallistamisessa tarvittavan pääoman, asiantuntemuksen ja kokemuksen käyttöönottamiseksi. EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston yhteistyöllä voi olla tärkeä rooli rahoitusvirtojen mukauttamisessa vähäpäästöiseen ja ilmastonmuutokseen sopeutuvaan kehitykseen, erityisesti kun otetaan huomioon vuoden 2025 jälkeistä ilmastorahoitusta koskeva tavoite. EU ja Persianlahden maat vahvistavat yhteistyötään vaihtamalla näkemyksiä kestävää rahoitusta koskevista aloitteista ja vihreiden joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskusta muun muassa eurooppalaisten, Persianlahden maiden ja monenvälisten kehitysrahoituslaitosten kanssa ja asiaankuuluvilla kansainvälisillä foorumeilla aiheesta käytävien keskustelujen yhteydessä. EU kannustaakin Persianlahden maita osallistumaan kestävän rahoituksen kansainväliseen foorumiin. EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston kumppanuus on olennaisen tärkeää myös maailmanlaajuisen ja alueellisen kestävän energiaturvallisuuden ja sujuvan vihreän siirtymän kannalta, kuten todetaan samanaikaisesti tämän tiedonannon kanssa julkaistavassa EU:n ulkoisessa energiastrategiassa. Koska Persianlahden yhteistyöneuvoston maiden aurinko- ja tuulivoimaresurssit ovat maailman parhaimmistoa, mailla on erinomaiset mahdollisuudet ottaa johtorooli siirryttäessä kohti kestäviä ratkaisuja ja hiilestä irtautumista muun muassa parantamalla energiatehokkuutta energiatehokkuus etusijalle -periaatteen mukaisesti. EU:n ja Persianlahden maiden välisessä yhteistyössä keskitytään muun muassa osaamiseen, teknologiaan, sääntelykehyksiin, standardeihin ja investointeihin. Persianlahden maat voivat osaltaan hillitä energiasiirtymän aiheuttamaa markkinoiden epävakautta erityisesti lisäämällä nesteytetyn maakaasun vientiä vaihtoehtona putkikaasulle. Persianlahden alue voi kuitenkin toimia myös hiilestä irrotetun energian, kuten uusiutuvan vedyn ja sähkön, tuottajana ja toimittajana. REPowerEU-tiedonannossa korostetaan tarvetta korvata kaasu uusiutuvan energialla, kuten vedyllä. Tämä yhdistettynä Persianlahden kumppanimaiden pyrkimyksiin nousta alan johtaviksi vientimaiksi tarjoaa uusia mahdollisuuksia EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston väliselle yhteistyölle. EU aikoo selvittää tuotanto- ja kauppamahdollisuuksia erityisesti uusiutuvan vedyn vääristymättömän tuonnin mahdollistamiseksi olemassa olevien hankkeiden pohjalta, erityisesti itäisen ja eteläisen Välimeren alueella. Sekä EU:ssa että Persianlahden maissa tarvitaan integroitua kaasu- ja vetyinfrastruktuuria, vedyn varastointilaitoksia ja satamainfrastruktuuria. EU edistää jo nyt Välimeren vihreää vetyä koskevaa kumppanuutta ja selvittää Persianlahden maiden kanssa mahdollisuuksia solmia vihreää vetyä koskevia kumppanuuksia. EU aikoo myös edistää tiiviimpää yhteistyötä sähköverkkojen yhteenliitettävyyden ja kestävien liikenneyhteyksien saralla. Lisäksi pyritään hyödyntämään mahdollisuuksia puhdasta ja oikeudenmukaista energiasiirtymää koskevaan kolmenväliseen yhteistyöhön erityisesti Afrikan, Aasian ja laajemmin Lähi-idän kanssa. EU aikoo edistää alueellista energia-alan yhdentymistä ja yhteistyötä.

EU ja Persianlahden maat voisivat tehdä enemmän yhteistyötä myös ympäristöasioissa. Merten suojelu sekä kestävä käyttö ja hoito, merten luonnonvarat ja vesihuolto, johon liittyy myös veden ja energian välinen yhteys, sekä meren pilaantuminen erityisesti tiheästi asutuilla kaupungistuneilla rannikkoalueilla ovat molempien intressissä olevia aiheita. Ottaen huomioon Persianlahdelta Arabianmeren kautta Välimerelle kulkevan laivaliikenteen määrän EU aikoo selvittää mahdollisuuksia lisätä yhteistyötä meriliikenteen päästöjen vähentämiseksi. Myös kalastus- ja vesiviljelyalan, suolanpoiston ja rannikkomatkailun yhteistyömahdollisuuksia voitaisiin selvittää tarkemmin. EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston tulisi myös käydä keskusteluja maailmanlaajuisesta biodiversiteettikehyksestä päämääränä Persianlahden nykyisten suojeltujen merialueiden laajentaminen. Lisäksi voitaisiin käsitellä biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen aiheuttajia, ekosysteemien ennallistamista, haitallisten vieraslajien torjuntaa koskevien strategioiden kehittämistä ja täytäntöönpanoa sekä yhteistyötä muilla aloilla, kuten liikenne ja teollisuus. EU jakaa Persianlahden maiden kanssa kiertotaloutta koskevaa asiantuntemustaan esimerkiksi jätteiden vähentämisestä ja kestävää jätehuoltoa ja kierrätystä tukevista toimenpiteistä sekä tekee niiden kanssa tiivistä yhteistyötä muovisaasteen pysäyttämiseen tähtäävän oikeudellisesti sitovan välineen laatimiseksi. EU tekee yhteistyötä Persianlahden maiden kanssa myös oikeudenmukaisten, kestävien, terveyttä edistävien ja ympäristöä säästävien elintarvikejärjestelmien luomiseksi EU:n Pellolta pöytään -strategian ja EU:n elintarviketurvan varmistamista ja elintarvikejärjestelmien häiriönsietokyvyn vahvistamista koskevan tiedonannon mukaisesti. Tavoitteena on parantaa maailmanlaajuista elintarviketurvaa. Tämä on erityisen tärkeää, kun otetaan huomioon Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen vaikutus ja sen seuraukset maailman elintarvikemarkkinoilla. EU ja Persianlahden maat jatkavat yhteistyötään myös aavikoitumisen ja metsäkadon torjumiseksi sekä kuivan ilmaston maatalousteknologian kehittämiseksi. Kumppanuutta Persianlahden maiden kanssa näillä aloilla toteutetaan kahdenvälisellä ja alueellisella tasolla. Saudi-Arabian ja Lähi-idän vihreiden aloitteiden kaltaiset kehykset voisivat avata tietä vuoropuhelulle. EU aikoo myös edistää kolmenvälistä yhteistyötä, josta hyvä esimerkki on Israelin, Jordanian ja Arabiemiirikuntien suolanpoistoa ja sähköenergiaa koskeva hanke. Toimenpiteet: ·Perustetaan EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston energia- ja ilmastoasiantuntijaryhmä tehostamaan vihreää siirtymää koskevaa poliittista vuoropuhelua alueellisella ja kahdenvälisellä tasolla. ·Järjestetään vuosittain vihreää siirtymää käsittelevä EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston ministerikokous, jota täydennetään yksityisen sektorin aloitteilla (esim. Green Business Forum), jotta voidaan tehdä konkreettisia uusia yhteisaloitteita. ·Helpotetaan edelleen sääntely-yhteistyötä ja infrastruktuurien yhteenliitäntöjä, tuetaan uusiutuvan energian kehittämistä, energiatehokkuutta ja energian tuotantoa sekä edistetään sellaisten kilpailukykyisten markkinoiden luomista, jotka mahdollistavat uusiutuvan energian kaupan ilman vientirajoituksia tai hintavääristymiä. ·Kehitetään sitoutumista kestävään rahoitukseen, myös yhteistyössä eurooppalaisten ja Persianlahden maiden rahoituslaitosten kanssa. ·Perustetaan erityinen väline, jonka avulla voidaan jakaa asiantuntemusta vihreään siirtymään, kiertotalouteen ja kestävän kasvun malleihin liittyvillä politiikan aloilla ja auttaa toteuttamaan EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston välistä vihreää siirtymää koskevaa yhteistyötä. ·Järjestetään korkean tason seminaari vihreästä siirtymästä COP27- ja COP28-kokouksia silmällä pitäen. ·Käynnistetään Arabian niemimaan ympäristön merensuojelualoite, jonka tavoitteena on luoda suojelualueita ja yhteisiä mekanismeja meriympäristön pilaantumisen ehkäisemiseksi, meritieteellisen yhteistyön parantamiseksi, katastrofiavun kehittämiseksi ja riskien vähentämiseksi. 4. Alueellista vakautta ja maailmanlaajuista turvallisuutta edistävä kumppanuus Rauhan, turvallisuuden ja vakauden ylläpitäminen Persianlahden alueella on yksi EU:n keskeisistä painopisteistä ja tärkeä yhteinen intressi Persianlahden yhteistyöneuvoston ja sen jäsenvaltioiden sekä muiden kansainvälisten ja alueellisten kumppanien kanssa. Epävakaudella Persianlahden alueella on suora vaikutus EU:n turvallisuuteen ja taloudellisiin etuihin, ja se tuntuu paitsi EU:n naapurustossa myös muilla molemmille tärkeillä alueilla, kuten Afrikan sarvessa ja Sahelin alueella. Koska Persianlahden maat ovat yhä aktiivisempia omalla alueellaan ja laajemminkin Lähi-idässä ja sen ulkopuolella, on selvää, että kestävä vakaus EU:n lähialueilla edellyttää tiivistä yhteistyötä niiden kanssa. Persianlahden maat ovat viime aikoina toteuttaneet myönteisiä toimia, kuten Al-Ulan sopimus, jolla sovittiin Persianlahden yhteistyöneuvostoa vaivannut välirikko, Israelin kanssa tehdyt suhteiden normalisointisopimukset ja joidenkin Persianlahden yhteistyöneuvoston jäsenvaltioiden toimet vuoropuhelun uudelleen aloittamiseksi tai syventämiseksi Iranin kanssa. Tämä kehitys tarjoaa Persianlahden maille mahdollisuuden parantaa laajempaa alueellista vakautta, joka perustuu Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan periaatteiden ja kansainvälisen oikeuden noudattamiseen, sovittuihin yhteisiin etuihin ja yleismaailmallisiin periaatteisiin ja arvoihin, kuten hyviin naapuruussuhteisiin, sisäasioihin puuttumattomuuteen, kiistojen rauhanomaiseen ratkaisemiseen ja asesulkuun, sekä rakentaa asteittain alueellisia turvallisuusrakenteita. Se tarjoaa myös hyödyllisen foorumin laajempien yhteiskunnallisten kysymysten käsittelyyn ja taloudelliseen yhdentymiseen. Onnistuneena rauhanhankkeena EU voi olla arvokas kumppani pyrittäessä näihin tavoitteisiin. EU koordinoi toimia, joilla varmistetaan Iranin ydinsopimuksen tehokas täytäntöönpano kaikilta osin. Tämä voi edistää kokonaisvaltaisia, pysyviä toimia sen varmistamiseksi, että Persianlahden alueella ei tulevaisuudessakaan ole ydinaseita. Se voi jo itsessään auttaa ratkaisemaan muita alueellisia kysymyksiä. Wienin neuvottelut, joiden tarkoituksena on edistää Yhdysvaltojen palaamista ydinsopimukseen sekä kaikkien sopimukseen liittyvien Yhdysvaltojen ja Iranin sitoumusten täytäntöönpanoa, voisivat toimia lisätoimien pohjana jännitteiden vähentämiseksi ja luottamuksen lisäämiseksi koko alueella. Alueen maiden – Persianlahden molemmin puolin – olisi tietenkin johdettava ja ohjattava tällaisia toimia, mutta EU ja laajempi kansainvälinen yhteisö voisivat ja niiden pitäisikin tarjota asiassa tukea ja neuvoja. Tällä saralla EU on valmis tekemään yhteistyötä Persianlahden yhteistyöneuvoston, sen jäsenvaltioiden, Iranin ja muiden alueen keskeisten valtioiden kanssa asteittaisessa ja osallistavassa prosessissa täysin avoimesti ja perimmäisenä tavoitteenaan kehittää järjestelyjä, joilla parannetaan kaikkien Persianlahden alueen maiden turvallisuutta. Tämän saavuttamiseksi EU voisi edistää vuoropuhelua ja avoimuutta ja luottamusta lisääviä toimia. EU voisi myös jakaa esimerkiksi meriturvallisuutta, konfliktien ehkäisyä ja sovittelua, katastrofivalmiutta ja katastrofeihin reagointia, kemiallista, biologista, säteily- ja ydinturvallisuutta, terrorismintorjuntaa sekä kyberturvallisuutta ja disinformaation torjuntaa koskevaa asiantuntemustaan. Lisäksi erityinen poliittinen ja sotilaallinen vuoropuhelu Persianlahden yhteistyöneuvoston ja sen jäsenvaltioiden kanssa voisi helpottaa tietojenvaihtoa sotilasharjoituksista, toimintapolitiikoista ja määrärahoista, vapaaehtoisista toimenpiteistä puolustusmateriaaleihin liittyvän avoimuuden parantamiseksi, eräitä tavanomaisia aseita koskevan yleissopimuksen ja jalkaväkimiinat kieltävän Ottawan yleissopimuksen mukaisista asevalvontajärjestelyistä sekä asesulkusopimusten tosiasiallisesta täytäntöönpanosta. Tätä vuoropuhelua voitaisiin täydentää asevoimien välisellä yhteydenpidolla. Nämä toimet voisivat keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä johtaa jäsenneltyyn EU:n tukemaan vuoropuheluprosessiin, joka voisi vähitellen edistää osallistavampaa alueellista turvallisuusarkkitehtuuria. Alueellinen Bagdadin yhteistyö- ja kumppanuuskonferenssi ja sen seurantaprosessi, johon EU osallistuu, voisivat toimia hyödyllisenä esimerkkinä aluevetoisille prosesseille.

Meriturvallisuuden alalla tehtävän yhteistyön parantaminen kansainvälisen oikeuden pohjalta voisi auttaa edistämään sääntöihin perustuvaa järjestystä merellä, johon lukeutuu myös merenkulun ja ylilennon vapaus. Tähän voisi sisältyä kanavia yhteentörmäysvaaran välttämiseksi, meriliikenteen tietojen jakamista, tapaturmien ehkäisemistä ja käytännesääntöjä . EU:n Atalanta-operaation kasvava alueellinen läsnäolo luo tilaa tällaiselle toiminnalle. EU voisi myös selvittää yhteistyön lisäämisen mahdollisuutta eurooppalaisten johtamassa Hormuzinsalmen merioperaatiossa, jolla pyritään tukemaan turvallisempaa navigointiympäristöä ja jännitteiden lievittämistä. EU:n koordinoitu läsnäolo luoteisella Intian valtamerellä ja EU:n merellisen intressialueen luominen EU:n indopasifisen alueen strategian mukaisesti voisivat tarjota laajemman foorumin tälle työlle, jota toteutetaan koordinoidusti kansainvälisten ja alueellisten kumppanien kanssa. EU ja Persianlahden yhteistyöneuvosto voisivat vaihtaa katastrofien ehkäisyä ja niihin varautumista koskevia hyviä käytäntöjä erityisesti parantamalla yhteistyötä EU:n hätäavun koordinointikeskuksen ja Persianlahden yhteistyöneuvoston hätätilanteiden hallintakeskuksen välillä. EU ehdottaa myös teknistä tiedonvaihtoa tarvittaessa muiden Persianlahden maiden, Arabiliiton ja arabimaiden katastrofiriskien vähentämistä koskevan koordinointimekanismin kanssa edistääkseen alueellista, rajat ylittävää valmiuksien kehittämistä. Ottaen huomioon ydinenergian kasvavan roolin Persianlahden yhteistyöneuvoston maissa EU voisi harkita yhteistyön tehostamista ydinturvallisuuden sekä ydinuhkiin varautumisen ja niihin reagoimisen osa-alueilla, mukaan lukien tahallisten tai tahattomien CBRN-uhkien kansanterveydelliset seuraukset. Ydinturvallisuutta voitaisiin kohentaa keskeisten alojen, kuten ydinturvallisuuskulttuuri tai onnettomuuksien hallinta, teknisellä tuella. Ydinuhkiin varautumista ja reagointia voitaisiin tukea tehostamalla EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston välistä tietojenvaihtoa käynnissä olevien ydinuhkia käsittelevien hankkeiden mukaisesti. Tätä yhteistyötä olisi tehtävä EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston hätätilanteiden hallintakeskuksen välillä, ja siihen voisi myöhemmin osallistua myös muita Persianlahden maita. Alueellisten kumppanien ja EU:n välillä voitaisiin harkita yhteisen pohjan lujittamista entisestään CBRN-materiaalien, niihin liittyvien lääketieteellisten vastatoimien ja näiden materiaalien hallinnan suhteen. Sen lisäksi, että CBRN-osaamiskeskus keskittyy tällä hetkellä biologiseen valmiuteen, kemikaaliturvallisuuteen ja hätätilanteen toimiin covid-19-pandemian vuoksi, sen tulisi ehdottaa alueellisia toimia kaksikäyttötuotteiden viennin strategiseen valvontaan. EU ja Persianlahden maat ovat jo tehostaneet koordinointiaan kriisitilanteissa Persianlahden ja Lähi-idän alueilla sekä Pohjois-Afrikassa ja Afrikan sarvessa. Rauha ja vakaus tällä laajemmalla alueella on vahvasti yhteisessä intressissä, olipa kyse Irakista, Jemenistä, Syyriasta, Libyasta, Libanonista, Israelista/Palestiinasta, Somaliasta, Etiopiasta tai Sudanista. EU arvostaa Persianlahden yhteistyöneuvoston ja sen jäsenvaltioiden tärkeää roolia kansainvälisessä sovittelussa. Viimeaikaisia esimerkkejä ovat Qatarin rooli Afganistanissa ja Tšadissa, Saudi-Arabian ja Arabiemiirikuntien rooli Afrikan sarvessa, Kuwaitin rooli Libanonissa ja Omanin rooli Jemenissä. EU on valmis ehdottamaan tiiviimpää yhteistyötä ja konfliktien ehkäisyyn ja sovitteluun liittyvien menetelmien, kokemusten ja parhaiden käytäntöjen jakamista sekä kahdenvälisellä että alueellisella tasolla. Persianlahden maiden kanssa tehtävän terrorisminvastaisen yhteistyön syventämistä voitaisiin harkita. Se voisi koskea esimerkiksi väkivaltaisten ääriliikkeiden ja radikalisoitumisen, ääriliikkeiden taloudellisen tuen, äärimmäisiä näkemyksiä edustavan kirjallisuuden viennin sekä alueelta ja sen ulkopuolelta tulevien terroriuhkien torjuntaa. EU aikoo pohtia tapoja lisätä tukeaan parhaiden käytäntöjen vaihdolle ääriliikkeiden narratiivien torjumiseksi ja perinteisen ja sosiaalisen median rakentavan käytön edistämiseksi muun muassa toimimalla tiiviimmässä yhteistyössä olemassa olevien organisaatioiden kanssa. Tiiviimpään yhteistyöhön voisi sisältyä myös yhteisiä toimia, joilla lisättäisiin tietoisuutta oikeudellisista ja institutionaalisista kehyksistä terrorismin rahoituksen ja rahanpesun torjumiseksi. EU jatkaa myös yhteistyötä Persianlahden maiden kanssa maailmanlaajuisen, avoimen, vakaan ja turvallisen kybertoimintaympäristön edistämiseksi keskittyen erityisesti kyberturvallisuuteen ja kriittisen infrastruktuurin suojeluun kyberhyökkäyksiltä. EU aikoo myös selvittää mahdollisuuksia parantaa oikeudellista ja lainvalvontayhteistyötä vakavan rajat ylittävän järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan tehostamiseksi erityisesti terrorismin torjunnan, rahanpesun tutkinnan, varallisuuden takaisinhankinnan ja ihmiskaupan torjunnan osalta. EU:n maailmanlaajuisen välineen puitteissa vaihdetaan parhaita käytäntöjä ja tarjotaan tukea, millä edistetään rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevien kansainvälisten sääntöjen, erityisesti rahanpesunvastaisen toimintaryhmän (FATF) suositusten, noudattamista. Yhteistyötä voitaisiin tehostaa Eurojust-viraston kanssa, mahdollisesti perustamalla yhteyspisteitä, sekä Euroopan syyttäjänviraston kanssa. Sekä EU:hun että Persianlahden alueelle on kohdistunut hybridihyökkäyksiä, kuten keinotekoisesti aiheutettuja muuttovirtoja ja terrorismia, myös terrori-iskuja drooneilla ja ohjuksilla. EU:n ja Persianlahden maiden olisi tehtävä edelleen yhteistyötä näiden ongelmien ratkaisemiseksi tehokkaasti. Tällaisiin hybridiuhkiin puuttuessaan EU vahvistaa myös strategista viestintäänsä, jotta se voisi havaita ja analysoida ulkomailta ohjailtua tiedon manipulointia ja häirintää, joka voi lietsoa alueellisia jännitteitä, ja puuttua siihen. EU pyrkii luomaan tukea antavat puitteet sanan- ja medianvapaudelle sekä moniarvoisuudelle, jotka ovat terveiden tietoympäristöjen ydintä, muun muassa tukemalla alueen yhteiskuntien häiriönsietokykyä ja lisäämällä tietoisuutta ulkomailta ohjaillusta tiedon manipuloinnista ja häirinnästä, joita käytetään yhä enemmän ulkopolitiikan välineenä. Disinformaation ja väärän tiedon torjuntatoimilla on edelleen keskeinen asema tässä lähestymistavassa. Toimenpiteet: ·Käynnistetään ja vahvistetaan poliittista vuoropuhelua ja koordinointia alueellista ja maailmanlaajuista vakautta ja turvallisuutta koskevissa kysymyksissä, mukaan lukien häiriönsieto- ja reaktiokyvyn lisääminen hybridiuhkien varalta. ·Ehdotetaan Persianlahden turvallisuusasioita seuraavan EU:n erityisedustajan nimittämistä. ·Kehitetään meriturvallisuuden parantamiseksi yhteistyömekanismi hyödyntäen kokemuksia Atalanta-operaatiosta, EMASOH-operaatiosta ja koordinoidusta läsnäolosta luoteisella Intian valtamerellä. ·Vahvistetaan ydinturvallisuuteen liittyvää teknistä tukea, ja edistetään ydinriskeihin varautumiseen ja niihin reagoimiseen liittyvää yhteistyötä EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston hätätilanteiden hallintakeskuksen välillä. ·Tehostetaan yhteistyötä terrorismin ja väkivaltaisten ääriliikkeiden torjunnassa EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston sekä sen jäsenvaltioiden välillä. ·Kehitetään molempia osapuolia hyödyttävää yhteistyötä katastrofivalmiuden ja katastrofeihin reagoimisen parantamiseksi EU:n hätäavun koordinointikeskuksen ja Persianlahden yhteistyöneuvoston hätätilanteiden hallintakeskuksen välillä. ·Aloitetaan kyberturvallisuutta koskeva vuoropuhelu. 5. Maailmanlaajuinen humanitaarinen ja kehityskumppanuus Persianlahden avunantajat ja niiden rahoituslaitokset ovat merkittäviä julkisen humanitaarisen avun ja kehitysyhteistyörahoituksen antajia, ja niiden apu on pääasiassa kahdenvälistä. Entistä parempi ja järjestelmällisempi yhteistyö Persianlahden avunantajien kanssa, erityisesti kun on kyse monenvälisten järjestöjen kautta annettavasta avusta ja taakanjaosta, on olennaisen tärkeää, jotta voidaan vastata maailmanlaajuisiin haasteisiin ja erityisesti kansainvälisen humanitaarisen järjestelmän kohtaamiin ennennäkemättömiin haasteisiin. Näitä ovat nopeasti lisääntyvien tarpeiden ja käytettävissä olevien taloudellisten resurssien välinen kasvava epäsuhta, kasvava piittaamattomuus kansainvälisestä humanitaarisesta oikeudesta ja pitkittyneet konfliktitilanteet. Persianlahden maat ovat merkittäviä humanitaarisen avun antajia. EU tehostaa yhteistyötään Persianlahden maiden kanssa rahoituksen, tehokkuuden, laadukkaan avun ja kansainvälisen humanitaarisen järjestelmän yleisen tukemisen saralla osana EU:n ja Persianlahden maiden poliittista vuoropuhelua. Tässä yhteydessä kiinnitetään erityistä huomiota maihin, jotka kärsivät pitkittyneistä kriiseistä. EU kannustaa Persianlahden avunantajia lisäämään sitoutumistaan ja monivuotista rahoitustaan YK:n koordinoimaan maailmanlaajuiseen humanitaariseen järjestelmään ja asiaankuuluviin YK:n erityisjärjestöihin, myös YK:n palestiinalaispakolaisten avustusjärjestöön, jolla on keskeinen rooli Lähi-idän alueen vakauden kannalta. Persianlahden mailla on myös erityinen rooli kansainvälisen humanitaarisen oikeuden edistämisessä ja soveltamisessa alueella ja sen ulkopuolella johtuen niiden maantieteellisestä ja/tai kulttuurisesta läheisyydestä ja vaikutusvallasta eräisiin akuuteimpiin kriiseihin. EU tehostaa vuoropuheluaan ja edunvalvontatoimiaan Persianlahden avunantajien kanssa edistääkseen kansainvälisen humanitaarisen oikeuden ja humanitaaristen periaatteiden noudattamista. Näin voidaan helpottaa humanitaarisen avun saatavuutta ja tehokasta toimittamista sekä siviilien suojelua. EU kannustaa Persianlahden maita osallistumaan aihetta koskeviin aloitteisiin, joilla kehitetään humanitaarisia säännöksiä ja ohjeita näiden säännösten läpinäkyvää täytäntöönpanoa varten käyttäen perustana esimerkiksi Jemenin, Syyrian, Irakin, Libyan, Sahelin alueen, Afrikan sarven ja Afganistanin kriiseistä sekä rohingyaväestön tilanteesta saatuja yhteisiä kokemuksia.

EU pyrkii myös vahvistamaan kumppanuuksia Persianlahden maiden, arabimaiden rahoituslaitosten ja alueellisten elinten, kuten Islamilaisten maiden yhteistyöjärjestön (OIC), kanssa. Näin voidaan puuttua konfliktien taustalla oleviin poliittisiin ja rakenteellisiin syihin sekä yhdistää paremmin poliittinen vuoropuhelu, hätäapu sekä pitkän aikavälin kehitys humanitaaristen toimien, kehitystoimien ja rauhan välisessä jatkumossa. EU selvittää erityisesti mahdollisuuksia soveltaa yhteisiä, yhdennettyjä lähestymistapoja epävakauteen Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan alueella, Afrikan sarvessa ja Sahelin alueella sekä Keski-Aasiassa, Afganistan mukaan luettuna. Humanitaaristen kriisien perimmäisiä syitä käsitellään erityisesti monenvälisillä foorumeilla, kuten arabimaiden ja OECD:n kehitysapukomitean (DAC) vuoropuhelussa ja arabimaiden koordinointiryhmän kanssa. Persianlahden kumppanit ovat vahvasti sitoutuneet kehitysyhteistyöhön infrastruktuurin, uusiutuvan energian, terveydenhuollon ja koulutuksen aloilla sekä osallistuneet viime aikoina Covax-mekanismiin. Tämä avaa mahdollisuuksia kumppanuuksille monilla osa-alueilla. Ensimmäisenä askeleena lisätään koordinointia Persianlahden avunantajien ja niiden rahoituslaitosten kanssa molempia osapuolia huolestuttavissa kumppanimaissa sekä kansainvälisesti. Gazan suolanpoistolaitoksen rakentaminen on erinomainen esimerkki EU:n ja sen arabikumppanien välisestä yhteistyöstä. EU tehostaa edelleen poliittista vuoropuhelua ja avunantajien koordinointia Persianlahden avunantajien kanssa monenvälisellä tasolla, erityisesti arabimaiden ja OECD:n kehitysapukomitean kehitysyhteistyöstä käymän vuoropuhelun puitteissa. EU pyrkii uudistamaan tätä vuoropuhelua tehostaakseen sitä Team Europe ‑lähestymistavan pohjalta yhdenmukaistamalla menettelyjä sekä parantamalla sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä suojatoimia ja avun tuloksellisuutta. Lisäksi EU tiivistää suhteitaan alueellisiin järjestöihin ja Persianlahden rahoituslaitoksiin, erityisesti Islamilaiseen kehityspankkiin ja arabimaiden koordinointiryhmään. Se pyrkii niiden kanssa yhteistyöhön painopisteiden määrittelyssä ja ohjelmien suunnittelussa ja kannustaa niitä kumppanuuksiin eurooppalaisten rahoituslaitosten kanssa. EU selvittää erityisesti investointimahdollisuuksia EU:n toimintapolitiikkojen ja aloitteiden puitteissa, joita ovat muun muassa REPowerEU, Euroopan vihreän kehityksen ohjelma ja Global Gateway. Global Gatewayn puitteissa EU ja Persianlahden kumppanimaat voisivat harkita yhteisiä aloitteita kolmansissa maissa. Aloitteet voisivat koskea kolmenvälistä yhteistyötä, rahoitustukea, valmiuksien kehittämistä ja teknistä apua. Lisäksi naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön väline Globaali Eurooppa ja sen nopean vasteen pilari tarjoavat mahdollisuuksia käsitellä yhteisiä ulkopoliittisia painopisteitä politiikkaa koskevan vuoropuhelun avulla. Toimenpiteet: ·Järjestetään EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston ministerikokous humanitaarisesta avusta vuonna 2023. ·Edistetään tarveperusteisen humanitaarisen avun tehokasta toimittamista ja yleistä tukea kansainväliselle humanitaariselle järjestelmälle sekä kansainvälisen humanitaarisen oikeuden ja humanitaaristen periaatteiden noudattamista. Selvitetään mahdollisuuksia synergioihin humanitaarisissa logistiikkaoperaatioissa ja rinnakkaiseen rahoitukseen YK:n johtamille hankkeille yhteistä etua koskettavissa kriiseissä. ·Tehostetaan vuoropuhelua politiikasta ja avunantajien koordinointia Persianlahden avunantajien kanssa monenvälisellä tasolla, erityisesti arabimaiden ja OECD:n kehitysapukomitean kehitysyhteistyöstä käymän vuoropuhelun puitteissa. ·Kartoitetaan mahdollisuuksia yhteistyöhön Global Gateway ‑aloitteen puitteissa ja edistetään Persianlahden kumppanimaiden yhteistyötä EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden, rahoituslaitosten ja yksityisen sektorin kanssa Team Europe -lähestymistavan mukaisesti. 6.Kumppanuus ihmisten hyväksi Persianlahden alueella meneillään olevat yhteiskunnalliset ja taloudelliset muutokset tarjoavat runsaasti yhteistyömahdollisuuksia, joiden kautta voidaan tukea erityisesti Persianlahden maiden julkistamia kunnianhimoisia muutosvisioita. Persianlahden maat panevat täytäntöön kansallisia sosiaalisia kehityspolitiikkoja, joiden taustavaikuttimia ovat talouden monipuolistaminen ja yhä aktiivisempien ja globalisoituneiden nuorten määrän kasvu. Näihin pitkän aikavälin toimintapolitiikkoihin liittyy usein sosiaalisia uudistuksia, jotka saattavat merkitä käännekohtaa näissä yhteiskunnissa erityisesti naisten oikeuksien, työmarkkinakysymysten (esim. siirtotyöläisten kefala-järjestelmän purkaminen) sekä uskonnonvapauden ja uskontojen välisen vuoropuhelun osalta. Vaikka ihmisoikeuksiin, demokratiakehitykseen ja oikeusvaltioon liittyviä haasteita edelleen on, EU voi tukea Persianlahden yhteistyöneuvostoa näissä uudistuspyrkimyksissä Persianlahden yhteistyöneuvoston maiden kanssa käytävän kahdenvälisen ihmisoikeuksia koskevan vuoropuhelun pohjalta ja helpottamalla ihmisten, erityisesti nuorten, välistä yhteydenpitoa. Näin voidaan syventää keskinäistä ymmärtämystä ja edistää molempien alueiden yhteiskuntien välistä luottamusta menestyksellisten yhteistyötoimien puitteissa. Tähän liittyen EU aikoo jakaa kokemuksiaan osallistavasta vuoropuhelusta kansalaisyhteiskunnan kanssa. EU haluaa tukea Persianlahden yhteistyöneuvoston maiden tekemää työtä muun muassa EU:n yhteistyövälineiden kautta vahvistaakseen oikeusvaltioperiaatteen noudattamista ja hyvää hallintotapaa. Näin voidaan tukea avoimuutta, vastuuvelvollisuutta ja luottamusta instituutioihin. EU voi edistää ja jakaa kokemuksiaan osallistavasta vuoropuhelusta kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten kanssa tukeakseen Persianlahden yhteistyöneuvoston maiden kansallisten visioiden sosiaalisten elementtien täytäntöönpanoa. EU kannustaa voimakkaasti Persianlahden yhteistyöneuvoston jäsenvaltioita noudattamaan ihmisoikeuksia koskevia kansainvälisiä sitoumuksiaan, kuten ratifioimaan asiaankuuluvat YK:n ihmisoikeussopimukset, tukemaan aktiivisesti YK:n ihmisoikeustoimiston työtä ja YK:n erityismenettelyjä, toimimaan täysin yhteistyössä YK:n ihmisoikeusmekanismien kanssa sekä ratifioimaan ja panemaan täytäntöön Kansainvälisen työjärjestön yleissopimukset ja suositukset. EU jatkaa mielipiteen- ja sananvapauden puolustamista ja edistämistä ja korostaa myös toimittajien suojelun ja tiedotusvälineiden riippumattomuuden merkitystä. EU on valmis jakamaan parhaita käytäntöjään, antamaan teknistä apua ja tarjoamaan asiantuntemusta tarpeen mukaan EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston jäsenvaltioiden välisten, säännöllisten ja jäsenneltyjen ihmisoikeuksia koskevien ja alakohtaisten vuoropuhelujen pohjalta. Tämä on osoittautunut rakentavaksi tavaksi keskustella rehellisesti ihmisoikeuksista, myös yksittäisistä huolta aiheuttavista tapauksista. EU kannattaa periaatetta, jonka mukaan ihmisoikeuksia sovelletaan sekä verkossa että sen ulkopuolella. EU kannustaa Persianlahden maita panemaan täytäntöön lainsäädäntöä ja suojatoimia, joilla suojellaan ihmisiä laittomalta tai tarpeettomalta valvonnalta ja tiedonkeruulta. EU valvoo erityisesti kaksikäyttötuotteiden vientiä, sillä näitä siviiliteknologioita voidaan käyttää sotilaallisiin tai turvallisuusalan tarkoituksiin. Valvontasääntöihin sisältyy erityisiä vaatimuksia siitä, että kaupankäynnin kohteena olevaa digitaaliteknologiaa käytetään laillisesti ja ihmisoikeuksia kunnioittaen. EU on valmis jakamaan asiantuntemustaan Persianlahden kumppanimaiden kanssa sekä keskustelemaan tarpeesta luoda ja panna täytäntöön digitaalisia oikeuksia koskevat kansainväliset oikeudelliset normit monenvälisesti. EU aikoo myös vahvistaa sitoutumistaan sukupuolten tasa-arvon ja naisten vaikutusvallan lisäämisen edistämiseen tiiviissä yhteistyössä hallitusten, kansalaisyhteiskunnan, yksityisen sektorin ja muiden Persianlahden alueen keskeisten sidosryhmien kanssa. Tähän liittyviä kumppanuuksia parantamalla voidaan edistää erityisesti naisten ja tyttöjen pääsyä koulutukseen ja terveydenhuoltoon sekä varmistaa, että heillä on yhtäläinen oikeuskelpoisuus ja mahdollisuudet saada oikeussuojaa. Naisten osallistuminen ja edustus työmarkkinoilla, politiikassa, hallinnossa ja kansalaisvaikuttamisessa sekä seksuaalisen ja sukupuoleen perustuvan syrjinnän ja väkivallan ehkäiseminen ja torjunta ovat lupaavia aloja EU:n mukaantulolle. EU kannustaa edelleen luomaan turvallisen ympäristön, joka lisää kansalaisyhteiskunnan, tyttöjen ja naisten oikeuksia ajavien järjestöjen, ihmisoikeuksien puolustajien, rauhanrakentajien ja naistoimittajien vaikutusmahdollisuuksia. Yhteistyö sekä kulttuurien ja uskontojen välinen vuorovaikutus voivat parantaa keskinäistä ymmärtämystä ja luottamusta ja samalla edistää suvaitsevaisuutta ja rauhanomaista rinnakkaiseloa. Esimerkiksi Abu Dhabin Abrahamic Family House on hyvä esimerkki tällaisesta vuorovaikutuksesta Persianlahden alueella. Myös Saudi-Arabiassa, Qatarissa ja Arabiemiirikunnissa sijaitsevat EU-maiden kulttuuri-instituutit edistävät edelleen toimintaa monilla aloilla, kuten muoti, elokuva, musiikki, arkkitehtuuri ja muotoilu sekä kuvataiteet. EU ja Persianlahden yhteistyöneuvosto ovat myös investoineet viime vuosina kulttuuriperinnön suojeluun, mikä tarjoaa mahdollisuuksia tehostettuun vuoropuheluun ja yhteisiin toimiin. EU voi edelleen tukea alueiden välisiä yhteyksiä yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen, osaamisen kehittämisen ja kansalaisvaikuttamisen saralla Erasmus+ -ohjelman kautta. Erasmus+ -ohjelma tarjoaa vuosina 2021–2027 Persianlahden kumppanilaitoksille mahdollisuuden kehittää Jean Monnet ‑toimintojen avulla korkeakoulujen opetussuunnitelmia, kuten EU:hun liittyviä aiheita käsitteleviä kursseja. Alueen korkeakoulut voivat myös liittyä korkeakoulujen yhteenliittymiin EU:n ja muiden kansainvälisten kumppaneiden kanssa tarjotakseen integroituja maisteriohjelmia Erasmus Mundus ‑maisteriohjelmien kautta. Lisäksi opintopisteitä kerryttävä liikkuvuus, joka helpottaa korkeakouluopiskelijoiden ja -henkilöstön lyhytaikaista vaihtoa, sekä Erasmus Mundus ‑maisteriohjelmien valmisteluhanke, joka tarjoaa mahdollisuuden yhteisen maisteritutkinnon suunnitteluun, ovat nyt myös Persianlahden alueen kumppanilaitosten käytettävissä. Euroopan nuorison teemavuoden 2022 puitteissa Persianlahden maissa sijaitsevat EU:n edustustot kannustavat tällaisten liikkumismahdollisuuksien luomista alueen nuorille korkea-asteen koulutuksen ja tutkimuksen alalla. Tätä täydennetään Erasmus+ -ohjelman opiskelija- ja alumniyhdistysten toiminnalla sekä Persianlahden maille tarjottavalla mahdollisuudella perustaa kansallisia Erasmus+ -keskuksia. Yhteisillä edistämistoimilla voidaan myös parantaa EU:n ja Persianlahden maiden välistä tutkimusyhteistyötä esimerkiksi tukemalla Persianlahden maiden tutkijoiden osallistumista Marie Skłodowska-Curie -toimiin, mukaan lukien kansainväliset tohtorinkoulutusverkostot ja henkilöstön vaihto-ohjelmat.

Konsulisuojelu on yhä tärkeämpää, kun otetaan huomioon Persianlahden alueella asuvien tai sinne matkustavien EU:n kansalaisten määrän kasvu. EU:n ja sen jäsenvaltioiden sekä Persianlahden maiden viranomaisten yhteistyön parantaminen voisi tukeutua vakiintuneisiin järjestelyihin , mukaan lukien konsuliviranomaisten kriisivalmius ja -toimet. Monet Persianlahden maiden kansalaiset asuvat tai omistavat omaisuutta EU:ssa tai opiskelevat eurooppalaisissa yliopistoissa. EU panee merkille Persianlahden yhteistyöneuvoston jäsenvaltioiden suuren kiinnostuksen tulla sisällytetyiksi EU:n viisumivapauden saaneiden maiden luetteloon. Myös EU:lle on eduksi edistää ihmisten välisiä yhteyksiä ja matkustamista EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston jäsenvaltioiden välillä. Yhdistyneet arabiemiirikunnat sai viisumivapauden vuonna 2015. Komissio on esittänyt neuvostolle ja Euroopan parlamentille ehdotuksen Qatarin ja Kuwaitin kansalaisia koskevasta poikkeuksesta. Muiden Persianlahden yhteistyöneuvoston maiden osalta tavoitteena on edistää alueiden välistä kumppanuutta ja vahvistaa jo ennestään tiivistä poliittista, taloudellista, yhteiskunnallista sekä tutkimus-, koulutus- ja kulttuurialan vuorovaikutusta, minkä vuoksi komissio aikoo nopeasti käynnistää tekniset keskustelut asiaankuuluvien kriteerien täyttymisen varmistamiseksi, jotta ne kaikki saisivat lopulta viisumivapauden. Tämä on Persianlahden yhteistyöneuvoston ja EU:n yhteinen etu. Samalla EU pyrkii vähentämään Persianlahden yhteistyöneuvoston jäsenvaltioiden viisuminhakijoiden taakkaa mukauttamalla viisumisääntöjään paikallisesti ja myöntämällä järjestelmällisesti pitkäaikaisia (voimassa jopa viisi vuotta) toistuvaisviisumeja matkustajille, joihin ei liity erityisiä riskejä. Ehdotus Schengen-viisumien myöntämismenettelyn digitalisoimisesta tekisi toteutuessaan viisumimenettelystä pitkälti paperittoman ja kontaktittoman, mikä säästäisi hakijoiden aikaa ja olisi kustannustehokasta. Toimenpiteet: ·Käynnistetään nopeasti tekniset keskustelut viisumivapaudesta vielä viisumipakon piiriin kuuluvien Persianlahden yhteistyöneuvoston maiden kanssa. Helpotetaan pitkään voimassa olevien toistuvaisviisumien myöntämistä. ·Lisätään muuttoliikettä ja liikkuvuutta koskevaa vuorovaikutusta erityisesti nuorison, kulttuurin ja urheilun osalta ihmisten tuomiseksi yhteen ja yhteiskuntien yhteenkuuluvuuden lisäämiseksi. ·Tehostetaan Persianlahden kumppanimaiden kanssa käytäviä ihmisoikeuksia koskevia vuoropuheluja ja niiden jatkotoimia sekä edistetään osallistavaa vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan kanssa. Edistetään erityisesti sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä. ·Kehitetään kulttuurien ja uskontojen välistä vuoropuhelua ihmisten veljeyden, suvaitsevaisuuden ja rauhanomaisen rinnakkaiselon edistämiseksi. ·Parannetaan Persianlahden yhteistyöneuvoston ja EU:n välistä yhteistyötä hallinnon alalla esimerkiksi korruption torjunnassa, avoimuuden edistämisessä ja vastuuvelvollisuuden varmistamisessa. ·Tehostetaan EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston välistä yhteistyötä yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen, tieteellisen tutkimuksen ja kansalaisvaikuttamisen osa-alueilla Erasmus+ -ohjelman ja Marie Skłodowska-Curie ‑toimien kautta. ·Tehostetaan kulttuuri- ja julkisuusdiplomatiaa tietoisuuden ja EU:n näkyvyyden lisäämiseksi Persianlahden yhteistyöneuvoston jäsenvaltioissa keskinäisen ymmärtämyksen parantamiseksi. 7. Vahvempi institutionaalinen kumppanuus Jäsenneltyä yhteistyötä Persianlahden yhteistyöneuvoston ja sen jäsenvaltioiden kanssa säännellään vuonna 1989 tehdyllä yhteistyösopimuksella sekä Euroopan ulkosuhdehallinnon ja kuuden Persianlahden yhteistyöneuvoston jäsenvaltion ulkoministeriön kahdenvälisillä yhteistyöjärjestelyillä. Näihin puitteisiin sisältyy erilaisia poliittisia ja alakohtaisia kuulemisia ja yhteistyötä sekä alueellista kehitystä koskevaa keskustelua eri tasoilla. Ihmisoikeuksia koskevia vuoropuheluja on käynnistetty Arabiemiirikuntien, Bahrainin, Qatarin, Kuwaitin ja Saudi-Arabian kanssa. Aika on nyt otollinen EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston suhteiden strategisemmalle painotukselle ja yhteistyön institutionaalisten järjestelyjen vahvistamiselle, ja tämä on myös molempien osapuolten edun mukaisia. EU aikoo hyödyntää nykyistä kehystä, jossa kahdenväliset toimet yhdistyvät lujitettuun alueelliseen kumppanuuteen ja mahdollisuuksien mukaan lippulaivatoimien kehittämiseen. Tässä tilanteessa EU voisi selvittää mahdollisuutta järjestää huippukokous Persianlahden yhteistyöneuvoston kanssa. EU lisää toimiensa näkyvyyttä ja tehokkuutta avaamalla edustuston Qatarissa vuonna 2022. EU selvittää mahdollisuutta avata edustusto Omanissa ja nimittää lähettiläs Persianlahden yhteistyöneuvostoon, kuten Persianlahden yhteistyöneuvostolla on edustaja EU:n suuntaan. EU aikoo selvittää mahdollisuutta neuvotella Persianlahden yhteistyöneuvoston jäsenvaltioiden kanssa kumppanuussopimuksia, jotka tarjoaisivat vankemman ja kattavamman kehyksen institutionaaliselle toiminnalle. Alueiden välistä kehystä parantaa EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston välisten alakohtaisten ministerikokousten järjestäminen aiheista, joissa osapuolten edut ovat yhteneväisiä, kuten kauppa ja investoinnit, talouden monipuolistaminen, liikenne, vihreä siirtymä ja digitalisaatio. Tämä uusi toimintamuoto täydentää nykyisiä järjestelyjä, kuten EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston yhteistä neuvostoa ja EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston troikan kokousta, jotka järjestetään YK:n yleiskokouksen yhteydessä. Se varmistaa EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston viimeisimmässä ministerikokouksessa 21. helmikuuta 2022 hyväksytyn EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston uuden yhteisen toimintasuunnitelman täytäntöönpanon. EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston vuotuisen poliittisen vuoropuhelun käynnistäminen auttaisi käsittelemään näihin kahteen alueeseen vaikuttavaa geopoliittista kehitystä sekä yhteistyön, edunvalvonnan ja konfliktinratkaisun poliittisia näkökohtia. Tässä yhteydessä EU ja Persianlahden maat voisivat myös edistää alueiden välistä yhteistyötä erityisesti eteläisen naapurialueen kanssa ja tehdä yhteistyötä muiden alueellisten järjestöjen, kuten Arabiliiton, Välimeren unionin ja Islamilaisten maiden yhteistyöjärjestön, kanssa. Lisäksi EU jatkaa yhteistyötä Persianlahden yhteistyöneuvoston pääsihteeristön kanssa järjestämällä työpajoja, vertaisvaihtoja ja opintomatkoja. Niiden yhteydessä hyödynnetään EU:n institutionaalista ja organisatorista kokemusta Persianlahden yhteistyöneuvoston pääsihteeristöä kiinnostavilta aloilta, kuten eri alojen politiikkojen suunnittelusta ja koordinoinnista sekä julkisuusdiplomatiasta. Toimenpiteet: ·Vahvistetaan edelleen EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston institutionaalista sitoutumista järjestämällä vuosittain poliittinen vuoropuhelu EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston välillä ja kuuleminen monenvälisistä kysymyksistä sekä järjestämällä alakohtaisia ministerikokouksia alkaen vihreästä siirtymästä ja humanitaaristen toimien koordinoinnista.