KOMISSION TIEDONANTO KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN KESKUSPANKILLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE, ALUEIDEN KOMITEALLE JA EUROOPAN INVESTOINTIPANKILLE

Vuotuinen kasvuselvitys 2016



Vahvistetaan elpymistä ja lähentymistä

JOHDANTO

Euroopan unionin talous elpyy maltillisesti. Talouden toimeliaisuuden odotetaan vähitellen kiihtyvän. Työttömyys on vähentynyt, mutta se on edelleen historiallisen korkealla tasolla. Elpymistä edesauttavat väliaikaiset myönteiset tekijät, kuten alhainen öljyn hinta, suhteellisen heikko euro ja elvyttävä rahapolitiikka. Myös viime vuosina toteutettujen uudistusten ensimmäiset vaikutukset näkyvät elpymisessä. Samaan aikaan turvallisuusuhat ja geopoliittiset jännitteet ovat lisääntyneet ja maailmantalouden näkymät ovat yhä haastavampia etenkin kehittyvissä talouksissa.

Talouden tilanne ja sosiaaliset olosuhteet sekä uudistusten toteuttaminen vaihtelevat edelleen EU:ssa jäsenvaltiosta toiseen. Monilla kansantalouksilla on yhä kauaskantoisia haasteita, kuten korkea pitkäaikais- ja nuorisotyöttömyys. Tuottavuuden kasvu pysyttelee hitaana, mikä vaikuttaa kilpailukykyyn ja elintasoon. Suuri yksityisen ja julkisen velan määrä jarruttaa osaltaan investointeja. Kasvua ja työllisyyttä rajoittaa myös makrotalouden epätasapainotilojen jatkuminen. Näitä käsitellään tämän vuotuisen kasvuselvityksen ohella hyväksytyssä varoitusmekanismia koskevassa kertomuksessa 2016.

Viimeisen vuoden aikana pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden ennennäkemätön maahantulo on joissakin jäsenvaltioissa edustanut merkittävää uutta kehitystä, jolla on välittömänä vaikutuksena julkisten menojen lisääntyminen lyhyellä aikavälillä. Keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä sillä voi olla myös myönteinen vaikutus työvoiman tarjontaan ja kasvuun, kunhan käytössä on oikeanlaisia toimenpiteitä, joilla voidaan helpottaa pääsyä työmarkkinoille ja tukea kotoutumista. Politiikka olisi tässä tilanteessa suunnattava niin, että sillä voidaan vakiinnuttaa elpyminen ja edistää lähentymistä kohti parhaiten suoriutuvia jäsenvaltioita. Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä nykyistä ”myötätuulta” kunnianhimoisten uudistusten toteuttamisessa ja vastuullisen finanssipolitiikan harjoittamisessa. Jotta eri jäsenvaltioiden ja eri yhteiskuntien välisiin sosiaalisiin eroihin voidaan puuttua, tarvitaan uudistettua taloudellista ja sosiaalista lähentymistä ylöspäin.

Komission syksyn 2015 talousennusteen keskeiset havainnot Koko EU:n alueella reaalisen BKT:n kasvun odotetaan lisääntyvän tämän vuoden 1,9 prosentista 2,0 prosenttiin vuonna 2016 ja 2,1 prosenttiin vuonna 2017. EU:n työllisyys kohennee 1,0 prosenttia tänä vuonna ja 0,9 prosenttia vuosina 2016 ja 2017. Työttömyysasteen odotetaan laskevan vuoden 2015 9,5 prosentista 9,2 prosenttiin vuonna 2016 ja 8,9 prosenttiin vuonna 2017. Vuotuinen inflaatio noussee EU:ssa vuoden 2015 0 prosentista ensi vuonna 1,1 prosenttiin ja vuonna 2017 1,6 prosenttiin. Koko EU:n yhteenlasketun alijäämän ennustetaan supistuvan suhteessa BKT:hen tälle vuodelle arvioidusta 2,5 prosentista 1,6 prosenttiin vuonna 2017 ja velkasuhteen odotetaan supistuvan tälle vuodelle odotetusta 87,8 prosentista 85,8 prosenttiin vuonna 2017.

Komissio on ensimmäisen toimintavuotensa aikana täyttänyt lupauksensa ja tehnyt kunnianhimoisia aloitteita, joilla tuetaan työllisyyttä ja kasvua, lisätään taloudellista lähentymistä ja vahvistetaan sosiaalista oikeudenmukaisuutta. Komission 315 miljardin euron investointiohjelma, jolla tähdätään työllisyyden ja kasvun vauhdittamiseen, on jo toiminnassa. Komissio on tehnyt myös useita konkreettisia ehdotuksia sisämarkkinastrategian, pääomamarkkinaunionin, energiaunionin ja digitaalisten sisämarkkinoiden luomiseksi. Oikeudenmukaisen ja tehokkaan yritysverotuksen varmistamiseksi on toteutettu merkittäviä toimia. Komissio on varmistanut viiden puheenjohtajan raportissa esitetyn talous- ja rahaliiton (EMU) syventämissuunnitelman jatkotoimien nopean toteuttamisen. Komissio pyrkii edelleen jatkuvasti ja johdonmukaisesti edistämään koordinoitua EU:n toimintatapaa pakolais- ja siirtolaiskysymyksissä.

Komissio esitti viime vuonna kasvu- ja työllisyysstrategiansa vuotuisen kasvuselvityksen 2015 yhteydessä. Tulevan vuoden painopisteet esitetään tänään tässä vuotuisessa kasvuselvityksessä 2016. Elpyminen voidaan saada kestävälle uralle ja lähentymisprosessi käyntiin ainoastaan, jos kaikki EU:n toimielimet ja jäsenvaltiot toimivat yhdessä. Tämä edellyttää, että Euroopan parlamentti ja kansalliset parlamentit, työmarkkinaosapuolet, kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset sekä koko kansalaisyhteiskunta ovat tiiviisti mukana. Komissio on ollut yhteydessä Euroopan parlamenttiin ennen vuotuisen kasvuselvityksen esittämistä, kuten se talous- ja rahaliiton viimeistelyä koskevassa tiedonannossa ehdotti. Euroopan parlamentti jatkaa ohjaavassa roolissaan ja antaa taloudellisia ja sosiaalisia painopisteitä koskevaa poliittista ohjausta. Kansallisten parlamenttien rooli on erityisen tärkeä demokraattisen vastuuvelvollisuuden ja läpinäkyvyyden vahvistamisessa sekä uudistuksiin sitoutumisen edistämisessä.

1. Politiikan painopisteet

Vuoden 2015 vuotuisen kasvuselvityksen taloudelliset ja sosiaaliset painopisteet ovat edelleen päteviä, mutta politiikkatoimia on vahvistettava, jotta saadaan elpyminen kestävälle uralle ja voidaan houkutella investointeja, vahvistaa EU:n jäsenvaltioiden sopeutumiskykyä, vaalia tuottavuutta ja vauhdittaa lähentymisprosessia. Tämän vuoksi komissio ehdottaa, että vuonna 2016 keskitytään seuraaviin kolmeen painopisteeseen:

– Investointien käynnistäminen uudelleen – i) Euroopan investointiohjelman puitteissa on saatu yksityisiä ja julkisia investointeja liikkeelle ja valittu strategisia hankkeita. Lisäksi on parannettava investointi- ja sääntely-ympäristöä sekä kansallisella että EU:n tasolla. ii) Pankkiunioni on saatava valmiiksi, jotta rahoitusvakautta voidaan vahvistaa euroalueella ja laajemmin. Pääomamarkkinaunionia koskevaa työtä on vauhditettava niin, että yritysten käytettävissä on enemmän ja monipuolisempia rahoituslähteitä ja rahoitussektori voi kaikilta osin tukea reaalitaloutta. Myös rahoitus- ja investointipäätöksiä jarruttavaan velan määrään on puututtava.

iii) Investointien painopisteet on ulotettava perinteisen infrastruktuurin lisäksi myös inhimilliseen pääomaan ja siihen liittyviin sosiaalisiin investointeihin.

– Rakenneuudistusten toteuttaminen EU:n kansantalouksien uudistamiseksi – i) Uudistusten on perustuttava jäsenvaltioiden väliseen tulokselliseen koordinointiin, jolla pyritään suurempaan tuottavuuteen ja ylöspäin tapahtuvaan lähentymiseen. ii) Työmarkkinapolitiikassa on tasapainotettava joustoa ja työsuhdeturvaa koskevat näkökohdat. Erityisesti olisi pyrittävä torjumaan nuoriso- ja pitkäaikaistyöttömyyttä. iii) Innovointia ja työpaikkojen luomista on edistettävä lisäämällä tuote- ja palvelumarkkinoiden yhdentymistä ja kilpailukykyä.