PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Syöpä, riippumatta siitä, liittyykö se työhön vai ei, on toiseksi yleisin kuolinsyy EU-maissa sydän- ja verisuonitautien jälkeen, ja sen osuus kaikista kuolemantapauksista on noin neljännes. Se on tunnustettu yhdeksi tärkeimmistä ennenaikaisten kuolemien aiheuttajista Euroopan unionissa. Se vaikuttaa yksilön terveyden ja perhe-elämän lisäksi myös kansallisiin terveys- ja sosiaalijärjestelmiin, valtioiden talousarvioihin sekä talouden tuottavuuteen ja kasvuun. Syöväntorjunnan tehostaminen on siksi EU:n kiireellinen prioriteetti. Tätä varten Euroopan komission puheenjohtaja von der Leyen ilmoitti esittämissään poliittisissa suuntaviivoissa, että komissio esittää ennen vuoden 2020 loppua eurooppalaisen suunnitelman tämän sairauden aiheuttaman kärsimyksen vähentämiseksi ja tukee jäsenvaltioita syövän torjunnan ja hoidon parantamisessa, jotta varmistetaan oikeudenmukaisemmat mahdollisuudet saada hoitoa kaikkialla EU:ssa. Syöpä on lisäksi yleisin työperäisten kuolemien syy EU:ssa: 52 prosenttia vuotuisista työperäisistä kuolemista johtuu nykyisin työperäisistä syövistä verrattuna verenkiertoelinten sairauksiin (24 %), muihin sairauksiin (22 %) ja loukkaantumisiin (2 %). Työperäisen syövän torjuminen tämän ja muiden aloitteiden avulla on myös olennainen osa EU:n syöväntorjuntasuunnitelmaa. Tämän ehdotuksen nimenomaisena tavoitteena on parantaa työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelua vähentämällä työperäistä altistusta kolmelle karsinogeeniselle aineelle tai aineiden ryhmälle, jäljempänä ’aineet’, selkeyttää tilannetta työntekijöiden, työnantajien ja valvontaviranomaisten kannalta sekä tarjota talouden toimijoille tasapuolisemmat toimintaedellytykset. Ehdotuksen taustalla on EU:ta ja koko maailmaa koetteleva ennennäkemätön kriisi. Covid-19-pandemialla on merkittäviä terveydellisiä, taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia, joihin on puututtava. Pandemia korostaa myös terveys- ja turvallisuusnäkökohtien merkitystä työpaikoilla, erityisesti niiden osalta, jotka ovat kriisitilanteessa etulinjassa. Se kannustaa osaltaan lisäämään ponnisteluja työntekijöiden ja yhteiskuntien suojelemiseksi kaikilta mahdollisilta työssä ilmeneviltä vaaroilta, millä on myönteinen vaikutus työllisyyteen ja talouteen. Vahvan sosiaalisen Euroopan rakentaminen kriisin jälkeen ja EU:n talouden elpyessä edellyttää jatkuvia parannuksia turvallisemman ja terveellisemmän työn varmistamiseksi kaikille. Lisäksi, kuten tiedonannossa ”Vahva sosiaalinen Eurooppa oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi” todetaan, työntekijöiden suojelua koskevissa toimenpiteissä on pysyttävä monenlaisen sosiaalisen, taloudellisen ja teknologisen kehityksen tasalla ja varmistettava samalla jatkuva suojelu perinteisiltä riskeiltä. Komissio on tiedonannossaan jo sitoutunut tarkastelemaan uudelleen työterveys- ja työturvallisuusstrategiaa muun muassa vaarallisille aineille altistumisen osalta, jotta tiukkoja eurooppalaisia työterveys- ja työturvallisuusnormeja voidaan pitää yllä. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa, josta Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio antoivat yhteisen julistuksen oikeudenmukaisia työpaikkoja ja kasvua käsitelleessä sosiaalialan huippukokouksessa 17. marraskuuta 2017, vahvistetaan työntekijöiden oikeus terveelliseen, turvalliseen ja asianmukaiseen työympäristöön, syöpää aiheuttavilta aineilta suojelu mukaan luettuna. Tiedonannossaan ”Turvallisempi ja terveellisempi työ kaikille” komissio korostaa myös, että Euroopan unionin on edelleen investoitava työterveyteen ja -turvallisuuteen, ja se on sitoutunut tehostamaan työperäisen syövän torjuntaa antamalla lainsäädäntöehdotuksia. Helsingissä 28. marraskuuta 2019 allekirjoitetun syöpää aiheuttavia aineita koskevaan etenemissuunnitelmaan liittyvän sopimuksen äskettäinen jatkaminen osoittaa myös, että merkittävä määrä sidosryhmiä on edelleen sitoutunut parantamaan työntekijöiden suojelua syöpää aiheuttaville aineille altistumiselta.

Parantaakseen edelleen työntekijöiden suojelua komissio jatkaa syöpäsairauden vaaraa aiheuttavia tekijöitä ja perimän muutoksia aiheuttavia aineita koskevan direktiivin, jäljempänä ’direktiivi’ tai ’direktiivi 2004/37/EY’, päivittämistä, jotta se pysyisi uuden tieteellisen ja teknisen kehityksen tasalla ja siinä otettaisiin huomioon sidosryhmien näkemykset. Direktiivin 16 artiklan mukaan työperäisen altistumisen raja-arvot vahvistetaan direktiivin liitteessä III käytettävissä olevan tiedon, mukaan lukien tieteellisen ja teknillisen tiedon, perusteella kaikille niille syöpää tai perimän muutoksia aiheuttaville aineille, joille se on mahdollista. Kuten direktiivin 17 artiklan 1 kohdassa säädetään, liitettä III voidaan muuttaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 153 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti (tavallinen lainsäätämisjärjestys).

Komissio on viime vuosina tehnyt kolme direktiiviehdotusta direktiivin 2004/37/EY muuttamiseksi. Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät nämä kolme direktiiviä joulukuussa 2017, tammikuussa 2019 ja kesäkuussa 2019. Nämä kolme tarkistusta, jotka koskivat yhteensä 26:ta ainetta, mahdollistivat muun muassa kahden voimassa olevan työperäisen altistumisen raja-arvon tarkistamisen, 22 uuden työperäisen altistumisen raja-arvon käyttöönoton ja kahden aineen osalta ihomerkinnän asettamisen (ilman työperäisen altistumisen raja-arvoa).

Voidakseen esittää tätä neljättä muutosta direktiiviin 2004/37/EY komissio järjesti Euroopan tason työmarkkinaosapuolten kaksivaiheisen kuulemisen heinä- ja marraskuussa 2017 SEUT-sopimuksen 154 artiklan mukaisesti. Niin työntekijä- kuin työnantajajärjestöt vahvistivat, että jäljempänä mainituilla kolmella aineella on suuri merkitys työntekijöiden suojelun kannalta, ja kannustivat komissiota jatkamaan valmistelutyötä työperäisen altistumisen raja-arvojen vahvistamiseksi näille ensisijaisille karsinogeeneille:

·Akryylinitriili

·Nikkeliyhdisteet

·Bentseeni

Jäsenvaltioiden viranomaiset sekä työnantaja- ja työntekijäjärjestöt vahvistivat tämän luettelon kolmikantaisessa työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavassa komiteassa sen erityisen kemikaaleja käsittelevän työryhmän välityksellä työryhmälle annetun toimeksiannon mukaisesti. Komissio pyytää toimeksiannossa kemikaaleja käsittelevää työryhmää osallistumaan aktiivisesti uusien tai tarkistettujen tieteellisten arviointien painopisteiden suosittamiseen.

Yli miljoona työntekijää altistuu nykyisin akryylinitriilille, nikkeliyhdisteille tai bentseenille. Jos toimiin ei ryhdytä EU:n tasolla, nämä työntekijät ovat edelleen vaarassa sairastua syöpään tai kärsiä muista vakavista terveysongelmista. Tämän ehdotuksen liitteenä olevassa vaikutustenarvioinnissa annetaan yksityiskohtaisia tietoja näiden kolmen aineen eri käyttötarkoituksista ja siitä, miten ne vaikuttavat työntekijöihin, samoin kuin niistä aloista, joiden työntekijät altistuvat niille.

Direktiivissä 2004/37/EY vahvistetaan joitakin yleisiä vähimmäisvaatimuksia, joilla altistuminen kaikille direktiivin soveltamisalaan kuuluville karsinogeeneille ja mutageeneille poistetaan tai sitä vähennetään. Työnantajien on kartoitettava ja arvioitava työntekijöille aiheutuvat riskit, jotka liittyvät altistumiseen tietyille karsinogeeneille ja mutageeneille työpaikalla, ja estettävä altistuminen riskin ilmetessä. Prosessi tai kemiallinen aine on korvattava vaarattomalla tai vähemmän vaarallisella, jos se on teknisesti mahdollista. Jos kemiallisia karsinogeeneja ei ole teknisesti mahdollista korvata, niitä on altistumisen ehkäisemiseksi valmistettava ja käytettävä suljetussa järjestelmässä niin pitkälle kuin se on teknisesti mahdollista. Jos tämä ei ole teknisesti mahdollista, työntekijöiden altistumisen taso on vähennettävä niin alhaiseksi kuin teknisesti mahdollista. Tästä minimointivelvoitteesta säädetään direktiivin 5 artiklan 2 ja 3 kohdassa.

Näiden yleisten vähimmäisvaatimusten lisäksi direktiivissä todetaan selvästi, että työperäisen altistumisen raja-arvojen asettaminen hengitysteitse tapahtuvan altistumisen osalta sellaisille karsinogeeneille ja mutageeneille, joille tämä on mahdollista, on olennainen osa työsuojelujärjestelyjä. Tällaiset arvot on vahvistettava sellaisille kemiallisille aineille, joille arvoa ei ole vielä vahvistettu, ja niitä on tarkistettava aina, kun se on tuoreemman tieteellisen tiedon perusteella mahdollista. Direktiivin liitteessä III esitetään työperäisen altistumisen raja-arvot tietyille karsinogeeneille ja mutageeneille.