FI Euroopan unionin virallinen lehti C 268/27

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille – Euroopan investointiohjelma”

(COM(2014) 903 final)

ja ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan strategisten investointien rahastosta ja asetusten (EU) N:o 1291/2013 ja (EU) N:o 1316/2013 muuttamisesta”

(COM(2015) 10 final – 2015/0009 (COD))

(2015/C 268/05)

Esittelijä: Michael SMYTH

Euroopan komissio päätti 19. joulukuuta 2014, Euroopan parlamentti 28. tammikuuta 2015 ja Euroopan unionin neuvosto 3. maaliskuuta 2015 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 172, 173, 175, 182 ja 304 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheista

”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille – Euroopan investointiohjelma”

(COM(2014) 903 final)

ja

”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan strategisten investointien rahastosta ja asetusten (EU) N:o 1291/2013 ja (EU) N:o 1316/2013 muuttamisesta”

(COM(2015) 10 final – 2015/0009 (COD)).

Asian valmistelusta vastannut ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 2. maaliskuuta 2015.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 18.–19. maaliskuuta 2015 pitämässään 506. täysistunnossa (maaliskuun 19 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 200 ääntä puolesta ja 6 vastaan 11:n pidättyessä äänestämästä.

1. Tiivistelmä ja suositukset

1.1 ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan investointiohjelmaan ja kannattaa painopisteen siirtymistä pois säästötoimenpiteistä ja julkisen talouden vakauttamisesta. Komissio myöntää nyt, että tarvitaan enemmän investointeja ja kokonaiskysyntää ja että rahoitusala ei vielä pysty osallistumaan täysipainoisesti kasvun edistämiseen.

1.2 Investointiohjelma on askel oikeaan suuntaan, mutta epäilyjä herättävät ohjelman koko suhteessa Euroopan valtaviin investointitarpeisiin, odotetun vipuvaikutuksen mittavuus, soveltuvien investointihankkeiden jatkumon todennäköisyys, markkinointistrategia, jolla saataisiin houkuteltua yksityistä pääomaa Euroopasta ja sen ulkopuolelta, pk-yritysten ja erityisesti mikro- ja pienyritysten osallistaminen ja ohjelman aikataulu.

1.3 On epävarmaa, pystytäänkö kehittämään hankejatkumo, joka tarjoaa institutionaalisia sijoittajia houkuttelevaa tuottoa. ETSK pitää valitettavana, että Euroopan komissio ei ole käsillä olevassa ehdotuksessa onnistunut panemaan täytäntöön oman Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksensa (EU) N:o 1303/2013 (1) periaatteita (5 artikla), joita kehitetään edelleen komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 240/2014 (2), ja suosittaa painokkaasti ottamaan työmarkkinaosapuolet ja järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta mukaan valintaprosessiin kansallisella tasolla. Joulukuussa esitetystä mahdollisten hankkeiden luettelosta käy selvästi ilmi, ettei sidosryhmien sitoutumista ehdotuksiin ole varmistettu.

1.4 On kiinnitettävä paljon enemmän huomiota suotuisan ja ennakoitavan investointiympäristön luomiseen. Ilman investoijien luottamusta, parempaa sääntelyä ja liiketoiminnan asianmukaisia kustannuksia EU:ssa on tuskin lainkaan toivoa elvyttää kohtuullistakaan kasvua ja sen myötä luoda tarvittavia uusia työpaikkoja.

1.5 Ohjelmassa esitetty ehdotus jättää Euroopan strategisten investointien rahastoon (ESIR) suunnatut jäsenvaltioiden rahoitusosuudet budjettialijäämälaskelmien ulkopuolelle on kannatettava. Komission tulisi selittää, miksi nykyisiä strategisia julkisia infrastruktuurimenoja kohdellaan toisin. Mitä eroa on ESIR-rahaston puitteissa toteutettaviin tuottaviin investointeihin suunnattujen jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien suotuisan budjettikohtelun ja täysimittaisen ”kultaisen säännön” välillä?

1.6 ETSK katsoo, että on aika tunnustaa Euroopan tarvitsevan pysyvää julkisten ja yksityisten investointien ohjelmaa kasvun, työllisyyden ja vaurauden palauttamiseksi. Ohjelmassa kaavaillun kaltaisiin strategisiin julkisiin investointeihin, jotka tukevat nykyistä ja tulevaa talouskehitystä, olisi kannustettava suotuisammalla eurooppalaisella finanssikehyksellä. ETSK kehottaa komissiota käynnistämään keskustelun tarkoituksenmukaisesti muotoiltavista EU:n finanssipoliittisista säännöistä kiinnittäen riittävästi huomiota tähän liittyviin moniin määrittelyvaikeuksiin ja asianmukaisten ehtojen asettamiseen.

1.7 ETSK kehottaa komissiota ottamaan huomioon ILO:n suositukset, joiden mukaan olisi keskityttävä houkutteleviin ja kannattaviin hankkeisiin alueilta, missä työttömyysaste on korkein. Lisäksi kansallisten työmarkkinaosapuolten ja sidosryhmien tulisi olla aktiivisesti mukana hankkeissa. ETSK suosittaa, että makroalueelliset strategiat otetaan huomioon, kun kartoitetaan ja arvioidaan potentiaalisia hankkeita.

2. Taustaa

2.1 Investointiaste Euroopassa on pudonnut 15 prosenttia kriisiä edeltäneestä huipputasosta. Samaan aikaan säästämisaste on hyvin korkea kaikkialla Euroopassa, yritysten taseissa on runsaasti likviditeettiä ja institutionaalisilla sijoittajilla on paljon rahaa käytettävissään. Useimpien jäsenvaltioiden budjetit on kuitenkin joko kiristetty äärimmilleen tai ne kutistuvat.

2.2 Alhaisen investointiasteen hyväksymistä vaikeuttaa sekin, että pääomakustannukset ovat sekä nimellisesti että reaalisesti poikkeuksellisen alhaiset. Investointien kysynnän ja sijoitusrahoituksen tarjonnan tulisi kohdata markkinoilla, mutta on selvää, että nämä markkinat eivät toimi asianmukaisesti Euroopassa. Sijoittajayhteisö ei luota taloudelliseen tilanteeseen. Epävarmuus nakertaa vakavasti liike-elämän luottamusta. Ohjelman kolmannen pilarin tarkoituksena on toteuttaa sääntelyuudistus ja yksinkertaistaa investointiympäristöä kaikkialla Euroopassa. Se ei ole helppoa.

2.3 Mikä on investointiohjelman keskeinen sisältö? Ohjelmassa on kolme pilaria: — Perustetaan Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR), joka saa 21 miljardin euron takauksen EU:n talousarviosta ja EIP:n varannoista. Komissio olettaa, että tämän vipuvaikutuksen ansiosta saadaan kokoon 294 miljardia euroa lisää investointirahoitusta kolmen vuoden kuluessa. — Perustetaan strategisten hankkeiden jatkumo, jota tukee erikoistunut teknisen tuen investointineuvontakeskus. — Poistetaan investointien esteitä ja parannetaan sääntelyjärjestelmää.

2.4 ESIR on samankaltainen kuin EIP:n yhteyteen perustettu yhteissijoitusrahasto, joka rahoittaa suurempiriskisiä investointeja kuin muu pankki. Näin EIP:n AAA-luokitus on turvattu. Tältä osin ESIR on uutuus. Se on myös merkittävä askel pois tiukasta oikeaoppisuudesta sikäli, että EU:n talousarviovaroja käytetään takauksena tai vararahastona, joka toimii puskurina mahdollisten ESIR-rahaston investointitappioiden varalta.

2.5 Yhteensä 21 miljardin euron alkurahoituksen vipuvaikutuksen ansiosta EIP pystyy lainaamaan 63 miljardia euroa tavanomaisten toimintamalliensa kautta. Komissio olettaa, että ESIR löytää sen jälkeen yksityiseltä sektorilta ja muualta investoijia soveltuville hankkeille ja hankkii mahdollisesti yhteensä 315 miljardia euroa pääomainvestointeja. Keskeistä vipuvaikutuksen kannalta on, että ESIR antaa EIP:lle riskisuojan, jonka turvin pankki voi investoida riskialttiimpiin hankkeisiin.

2.6 Komitea panee merkille, että komissio painottaa tarvetta poistaa investoinnin esteet. Suunnitellut määrärahat vastaavat vain terveeksi katsotun investointiasteen mukaisesta vuosittaisesta keskiarvosta puuttuvien investointien määrää, joten tällaisia lisäinvestointeja tarvittaisiin joka vuosi. Liiketoimintaympäristön on oltava paljon suotuisampi investoinnille, jos aloitteella on tarkoitus päästä asetettuun tavoitteeseen. Esimerkiksi: — Parempi sääntely ja pitkän aikavälin päätöksentekoa tukeva, paremmin ennustettavissa oleva sääntely-ympäristö ovat keskeisiä ennakkoedellytyksiä. — Liiketoiminnan kustannukset ovat Euroopassa liian korkeat. On tärkeää puuttua muun muassa energian korkeaan hintaan. — Jotta EU vakiinnutetaan paikaksi, josta yrityksillä on paras pääsy maailmanlaajuisille markkinoille, on noudatettava kunnianhimoista EU:n kauppapolitiikkaa.

3. Huomioita Euroopan investointiohjelmasta

3.1 Ensimmäinen reaktio Euroopan investointiohjelmaan oli myönteinen, mutta sen jälkeen sitä kohtaan on esitetty kritiikkiä eri puolilta. Osa kommentoijista on ollut yksiselitteisen negatiivisia, kun taas toiset ovat suhtautuneet muuten myönteisesti mutta ovat tuoneet esiin muutamia heikkouksia. Monet kielteisistä kommenteista johtuvat siitä, ettei ohjelman reaaliaikaista kontekstia ymmärretä. Ihannetilanteessa kattava Euroopan investointiohjelma perustuisi julkisin varoin rahoitettaviin strategisiin hankkeisiin, joiden tarkoituksena on piristää kasvua ja luoda työpaikkoja.

3.2 Yksi ohjelmaan kohdistetun kritiikin pääasiallisista perusteista on se, että ohjelman katsotaan olevan liian suppea, kun otetaan huomioon puuttuvien investointien mittava tarve Euroopassa. Ohjelmassa odotetaan 1:15-kerrannaisvaikutusta. Joidenkin mukaan tämänlaajuinen vipuvaikutus ei yksinkertaisesti ole uskottava (3). Komissio odottaa, että alkuperäinen 21 miljardin euron summa saa aikaan vipuvaikutuksen kahteen kertaan: ensin yksityissektorin joukkolainarahoituksessa, jolla kasvatetaan ESIR-rahaston kokoa, ja toisen kerran kun hankkeille myönnetään ESIR-rahaston pääomatukea, joka puolestaan houkuttelee yksityisiä lisäinvestointeja. Odotettu kerrannaisvaikutus on kiistatta erittäin suuri, mutta se on komission mukaan EIP:n aiemmin saavuttamien todellisten vipuvaikutusten rajoissa. Se, että rahasto kuuluu EIP:hen ja on sen hallinnoima, varmistanee todennäköisesti melko suuren vipuvaikutuksen huolimatta ESIR-rahaston rahoittamien hankkeiden tavanomaista riskialttiimmasta luonteesta.

3.3 Suurissa infrastruktuurihankkeissa ja erityisesti rajat ylittävissä hankkeissa valmisteluvaihe voi kestää useita vuosia poliittisten, ympäristöön liittyvien ja sääntelyllisten esteiden vuoksi tai joskus vain NIMBY-asenteen (”ei minun takapihalleni”) (4) takia. Näihin esteisiin liittyy kaksi muutakin ongelmaa. Ensinnäkin: saadaanko jatkumoon riittävästi suuria infrastruktuurihankkeita, jotka ovat samaan aikaan sekä strategisia että investoijien näkökulmasta houkuttelevia? Toiseksi: 315 miljardin euron investointisumma jaettuna kolmelle vuodelle merkitsee noin 100:aa miljardia euroa vuodessa, mikä on 40 prosenttia EU:n nykyistä investointiastetta enemmän eikä vaikuta realistiselta. Tämä kritiikki osuu osin oikeaan. Noin 25 prosenttia (75 miljardia euroa) ESIR-rahaston rahoituksesta kohdistetaan pk-yritysten ja mid-cap-yritysten hyväksi, ja sen pitäisi olla kohtuullisen pian saatavilla. Loput rahaston investoinneista varataan EU:n investointityöryhmän raportissa kuvattuihin hankkeisiin. Kattava luettelo viittaa siihen, että on olemassa huomattava potentiaalinen joukko energia-, liikenne-, innovaatio- ja digitaalialan hankkeita, jotka voisivat saada ESIR-rahaston tukea.

3.4 Yksi merkittävä kritiikin kohde investointiohjelmassa on se, että sen vaikutukset näkyvät keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä, kun tarvittaisiin pikemminkin äskettäisen taantuman aikana sovelletun Euroopan talouden elvytyssuunnitelman kaltainen lyhyemmän aikavälin investointiohjelma. Tällaisen lähestymistavan budjettiseuraukset voitaisiin hallinnoida joustavamman kansantalouden tilinpitokehyksen kautta. Tätä asiaa käsitellään tarkemmin tämän lausunnon kohdassa 4.

3.5 Kysymyksiä on herättänyt myös EIP:n kyky hoitaa tavoitteiltaan näin kunnianhimoista rahastoa. On väitetty, ettei EIP:ssä ole tarpeeksi henkilöstöä suoraan yhteydenpitoon rahoituksesta hyötyvien pk-yritysten – erityisesti mikro- ja pienyritysten – ja mid-cap-yritysten kanssa. Näin ollen joudutaan turvautumaan yhä enemmän kaupallisten pankkien kykyyn valita mikro- ja pk-yritykset ja mid-cap-yritykset ja antaa niille suhteellisen edullista rahoitusta. Riskinä on tällöin, että pankit valitsevat suosikkiyritysasiakkaansa, joille ne olisivat muutenkin myöntäneet rahoitusta, ja aiheutuva hukkavaikutus on tällöin huomattava. ETSK:n mielestä tätä on ehdottomasti vältettävä. Se olisi mahdollista mm. kuulemalla pk-yrityksiä edustavia järjestöjä.

3.6 Yksi mahdollinen ratkaisu tähän on se, että aluekehitysvirastoille ja yrittäjäjärjestöille annetaan suurempi rooli rahastolta tukea saavien mikro-, pk-yritysten ja mid-cap-yritysten valinnassa. Aluekehitysvirastot ja järjestöt tuntevat yleensä pienet yritykset muita paremmin ja ovat lähempänä niitä, ja niillä voi olla paljon annettavaa riskinarviointeihin. Vaikka tähän saattaa liittyä eettisiä riskejä, ETSK on kehottanut soveltamaan tätä lähestymistapaa ennenkin (5) ja katsoo, että se olisi tehokas menettelytapa investointiohjelman täytäntöönpanossa.

3.7 Euroopan investointiohjelmaa ja vuonna 2012 käynnistettyä kasvualoitetta on verrattu toisiinsa (6). Kasvualoite käsitti 120 miljardin euron rahoituspaketin, joka saatiin kohdentamalla määrärahoja uudelleen, mutta hyvin vähän siitä on toteutunut. Kritiikki on perusteltua ja osoittaa, että investointiohjelman toteutuksen on oltava avointa ja siitä on tiedotettava asianmukaisesti. ETSK pitää tervetulleena, että Euroopan parlamentti ja neuvosto valvovat investointiohjelmaa ja ESIR-rahastoa tarkasti. Myös ETSK:n tulisi hoitaa roolinsa ohjelman toimivuuden valvonnassa seuraavien kolmen vuoden aikana.

3.8 On valitettavaa, ettei Euroopan komissiolla ole taloudellisia resursseja tai poliittista tukea huomattavasti suuremman summan keräämiseksi ja sitä kautta täysimittaisen Euroopan investointiohjelman toteuttamiseksi. Tämä erityinen budjettirajoitus näyttää olevan ehdoton. Tilanteessa, jossa EU:n talousarvio tarjoaa käytettäväksi vain niukasti varoja, Euroopan investointiohjelman sisältämä ehdotus on toiseksi paras ratkaisu.

3.9 Komissio katsoo, että ohjelma tarjoaa todellista lisäarvoa muille rakennepoliittisille toimille, koska ESIR-rahastoa voidaan käyttää vain silloin, kun vaihtoehtoisia rahoituslähteitä ei ole. Lisäksi todetaan, että ESIR täydentää muita EIP:n investointeja, koska se mahdollistaa muita suuremman riskinoton. ESIR-rahaston puitteissa on myös joustavammat mahdollisuudet käyttää erilaisia rahoitusvälineitä, esimerkiksi pääomasijoituksia tai oman pääoman luonteisia sijoituksia, riskipääomaa, velkarahoitusta tai lainojen arvopaperistamisen takuita. ESIR toimii mahdollisuuksien mukaan yhteistyössä kansallisten kehityspankkien kanssa. Komissio ehdottaa ohjelman tukemista myös perustamalla eurooppalaisia pitkäaikaissijoitusrahastoja sekä luomalla uusia arvopaperistamismarkkinoita ja -välineitä hankkeiden ja pk-yritysten rahoituspohjan laajentamiseksi. Nämä asiat ovat tervetulleita, mutta niitä olisi kaivattu jo kauan sitten.

3.10 Komissio haluaa investointiohjelman olevan riittävän joustava ESIR-rahaston, hankejatkumon ja investointineuvontakeskuksen kannalta, jotta seuraavat investointivaiheet voivat toteutua sen jatkoksi tulevina vuosina. Ohjelmalla on tiukka hallinnointirakenne EIP:ssä. Jokaisen ESIR-rahaston tuella toteutettavan hankkeen on saatava myös EIP:n hallintoneuvoston hyväksyntä perussopimusten vaatimusten mukaisesti. ETSK suosittaa, että työmarkkinaosapuolet ja sidosryhmät otetaan tiiviisti mukaan julkisten investointien kohteeksi otettavien hankkeiden valintaprosessiin kansallisella tasolla. Yksi osallistumisen muoto voisivat olla kansallisten kumppanuussopimusten seurantakomiteat.

3.11 ESIR pyrkii tukemaan suurempiriskisiä hankkeita, jotka edistävät kasvua, työllisyyttä ja tuottavuutta. Vielä ei tiedetä, ovatko yhteisinvestointijärjestelyt (ESIR, kansalliset kehityspankit ja yksityiset rahoituslaitokset) riittävän houkuttelevia. ETSK suositteleekin yksityisten investointien houkuttelemiseksi aloitteellisen markkinointistrategian toteuttamista siten, että selvennetään erityisten investointijärjestelyjen käynnistämistä ja annetaan Euroopan investointineuvontakeskuksen tehtäväksi edistää investointimahdollisuuksia Euroopassa ja sen ulkopuolella. Ohjelman riskinkantokyky (21 miljardia euroa) on melko suuri. Vaikka riskitasot ovat ohjelmassa korkeampia, on erittäin epätodennäköistä, että koko takuusumman maksua vaadittaisiin tai ainakaan yhdellä kertaa.

3.12 Komissio arvioi, että jos investointiohjelma saavuttaa täysin investointitavoitteensa, syntyy 1–1,3 miljoonaa uutta työpaikkaa kolmen seuraavan vuoden aikana. Tämä ei ole vähän, vaikka otettaisiin huomioon, että työttömiä on EU:ssa tällä hetkellä 25 miljoonaa. ILO on hiljattain julkaissut omat arvionsa työpaikkojen luomisesta ohjelman seurauksena. ILO:n raportin tärkein tulos on, että jos ohjelman rakenne ja määrärahajako suunnitellaan tarkoin, vuoden 2018 puoleenväliin mennessä nettovaikutus voisi olla yli 2,1 miljoonaa uutta työpaikkaa. Jos ESIR-rahaston rahoitusta myönnettäisiin käyttäen perusteena työttömyysastetta, työpaikkoja syntyisi eniten ja ne jakautuisivat oikeudenmukaisimmin (7). ETSK toivoo, että makroalueellisten strategioiden painopisteet otetaan huomioon potentiaalisista hankkeista päätettäessä. Onkin selvää, että ohjelmasta tukea saavien hankkeiden valintaan sovellettavat kriteerit on julkaistava mahdollisimman pian.

3.13 Jos investointiohjelma onnistuu houkuttelemaan ESIR-rahastolle lisäpääomaa jäsenvaltioista, komissio suhtautuu tällaisiin rahoitusosuuksiin suotuisasti arvioidessaan vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia velka- ja alijäämäkriteerejä. Ensi silmäyksellä tämä vaikuttaa komission suunnanmuutokselta, mutta siinä ei mennä tarpeeksi pitkälle. ETSK ilmoittaa olevansa valmis osallistumaan aktiivisesti jatkokeskusteluun, jossa pohditaan, miten edistää parempia investointeja kaikkialla Euroopassa muun muassa lisäämällä joustavuutta vakaus- ja kasvusopimuksen soveltamisessa. ETSK kehottaa komissiota tutkimaan perusteellisemmin mahdollisuuksia luoda Euroopassa tehtäville investoinneille suotuisa verotusilmapiiri.

4. Aika uudelle EU:n ”kultaiselle säännölle”?

4.1 ETSK kannattaa ehdotusta jättää ESIR-rahastoon suunnatut jäsenvaltioiden rahoitusosuudet budjettialijäämälaskelmien ulkopuolelle. Tästä herää kuitenkin kysymys, miksi nykyisiä strategisia julkisia infrastruktuurimenoja kohdellaan toisin. Mitä eroa on ESIR-rahaston puitteissa toteutettaviin tuottaviin investointeihin suunnattujen jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien suotuisan budjettikohtelun ja täysimittaisen ”kultaisen säännön” välillä?

4.2 Eurooppalaisen kultaisen säännön kannattajat katsovat, että tämä on varsin epäjohdonmukaista. Julkisten investointien niukkuus johtuu EU:n nykyisessä finanssipoliittisessa kehyksessä haitallisista kannustimista. Julkiset investoinnit nostavat yleisesti julkista pääomavarantoa ja luovat kasvua nykyisille ja tuleville sukupolville. Tästä seuraa, että tulevien sukupolvien tulisi osallistua kyseisten investointien rahoittamiseen, sillä kun kielletään tulevien sukupolvien etuuksien rahoittaminen velkarahalla, asetetaan kohtuuton verotaakka nykyiselle sukupolvelle ja aiheutetaan investointivaje (8). Tämä on parhaillaan tapahtumassa Euroopassa.

4.3 Voitaisiin ajatella, että investointeihin sovellettavan joustavuuden lisääminen ESIR-rahastossa on käytännössä pienimuotoinen ”kultainen sääntö”. Olisi aiheellista keskustella tarkoituksenmukaisesti muotoiltavista EU:n finanssipoliittisista säännöistä kiinnittäen riittävästi huomiota asiaan liittyviin moniin määrittelyvaikeuksiin. Keskustelua olisi käytävä myös asianmukaisten ehtojen asettamisesta. ETSK katsoo, että on aika tunnustaa Euroopan tarvitsevan mittavaa julkisten ja yksityisten investointien ohjelmaa kasvun, työllisyyden ja vaurauden palauttamiseksi. Ohjelmassa kaavaillun kaltaisiin strategisiin ja yksityisiin julkisiin investointeihin, jotka tukevat nykyistä ja tulevaa talouskehitystä, olisi kannustettava suotuisammalla eurooppalaisella finanssikehyksellä.

Bryssel 19. maaliskuuta 2015 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Henri MALOSSE

(1) EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320.

(2) EUVL L 74, 14.3.2014, s. 1.

(3) Ks. esimerkiksi ”Europe’s Great Alchemist”, The Economist, 29. marraskuuta 2014; Daniel Gros, ”The Juncker Plan: From EUR21 to EUR315 billion, through smoke and mirrors”, CEPS, 27. marraskuuta 2014.

(4) Lyhenne NIMBY tulee sanoista Not in My Back Yard.

(5) Ks. esimerkiksi ETSK:n lausunto ”Yritysten rahoittaminen: vaihtoehtoisten rahoitusmekanismien tutkiminen” (EUVL C 451, 16.12.2014, s. 20).

(6) CEPS, marraskuu 2014, sivu 2.

(7) An Employment Oriented Investment Strategy for Europe, ILO, tammikuu 2015.

(8) Kultaista sääntöä koskevaa kirjallisuutta ja menettelytapoja tarkastellaan perusteellisesti Achim Trugerin tutkimuksessa ”Implementing the Golden Rule for Public Investment in Europe”, http://blog.arbeit-wirtschaft.at/wp-content/uploads/2015/03/Endfassung.pdf, Materialien zu Wirtschaft und Gesellschaft nro 138, AK-Wien-organisaation valmisteluasiakirja.