Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Uusi kiertotalouden toimintasuunnitelma – Puhtaamman ja kilpailukykyisemmän Euroopan puolesta

(COM(2020) 98 final)

(2020/C 364/13)

Esittelijä: Antonello PEZZINI Toinen esittelijä: Cillian LOHAN

Lausuntopyyntö komissio, 22.4.2020 Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla Vastaava jaosto yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus Hyväksyminen jaostossa 25.6.2020 Hyväksyminen täysistunnossa 16.7.2020 Täysistunnon nro 553 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 215/2/4

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on vakuuttunut siitä, että kestävyys on tulevaisuudessa yksi Euroopan kehityksen peruspilareista sellaisen järkevän ja osallistavan siirtymän ansiosta, jota kiertotalouden kulttuuri tukee.

1.2 Euroopan talouden siirtyessä kiertotalouteen on otettava huomioon sosioekonominen konteksti, jossa sen on tällä hetkellä toimittava, mutta terveyskriisin asettamat haasteet on muutettava mahdollisuudeksi käynnistää uudistuminen uudelta pohjalta, joka tarjoaa edellytykset nopeuttaa uuden kiertotalousmallin käyttöönottamista.

1.3 Kiertotalouden perustana olevan uuden kulttuurin tulisi olla tilaisuus edetä nykyistä nopeammin alueellisten yhteisöjen vaurauden mittaamisessa niin, että otetaan käyttöön uusia kriteerejä eli mennään BKT:tä pidemmälle ( 1 )

1.4 On kiinnitettävä nykyistä enemmän huomiota kierrätyskulttuurin levittämiseen koulutuksen, valmiuksien kehittämisen ja vastuuvelvollisuuden lisäämisen avulla, jotta ihmisiä kannustettaisiin mukautumaan ja muuttamaan tottumuksiaan ja päivittäistä käyttäytymistään.

1.5 Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumia olisi vahvistettava, ja se voisi tukea erilaisia poliittisia aloitteita, joista olisi apua kiertotalouteen siirtymisen helpottamisessa.

1.6 ETSK suhtautuu myönteisesti kiertotalouden toimintasuunnitelmassa tehtyihin ehdotuksiin ja katsoo, että siirtymätoimenpiteet tulisi ottaa asianmukaisesti huomioon laadittaessa taloudellisen ja sosiaalisen uudelleenrakentamisen suunnitelmia covid-19:n aiheuttaman tuhoisan tilanteen jälkeen.

1.7 On olennaisen tärkeää tunnustaa, että ilmastonmuutos, kiertotalouspolitiikat ja yritysten yhteiskuntavastuu täydentävät toisiaan, ja painottaa energian kiertoon liittyviä ominaisuuksia uusiutuvissa energialähteissä. Tämä on erityisen tärkeää rakennus- ja liikennealalla unohtamatta kuitenkaan maatalouden prosesseille ja elintarvikejärjestelmälle annettavaa tukea, joka on tarpeen hävikin vähentämiseksi.

1.8 ETSK katsoo, että Euroopan sosiaalirahasto plussan yhteydessä ehdotettu osaamis- ja työllisyyssopimus tarjoaa erinomaisen tilaisuuden suunniteltujen ohjelmien toteuttamiseen.

1.9 Ekologista suunnittelua olisi edelleen laajennettava tuotteiden käyttöiän pidentämiseksi ja komponenttien ohjelmoidun hyödyntämisen helpottamiseksi, jotta edistetään uusioraaka-aineiden dynaamisia markkinoita, joita tuetaan oikeudellisesti sitovin toimin, pakollisella kierrätetyllä sisällöllä ja digitaalisella jäljityksellä.

1.10 Komission olisi, samaan tapaan kuin on tehty ”energiaa käyttävien tuotteiden” tapauksessa, annettava asianomaisia aloja kuultuaan delegoituja säädöksiä, joissa määritellään sellaisten uusien tuotteiden ominaisuudet, joista voi tulla muiden tuotteiden raaka-ainetta.

1.11 Kestävien tuotteiden teknisen standardoinnin prosessissa – alkaen resurssi-intensiivisiltä aloilta – on kiinnitettävä erityistä huomiota laatu- ja vaatimustenmukaisuusjärjestelmään, johon kuuluvat vaatimustenmukaisuuden arviointi sekä ympäristöä säästävien hankintojen ja uusioraaka-aineiden sertifioinnin laajempi käyttö.

1.12 Kiertotalouden käytännön toteutus edellyttää sidosryhmiltä vahvaa yhteistyötä, ja ETSK peräänkuuluttaa selkeää politiikkaa ja taloudellista tukea erityisesti mainonnan alalla, jotta luovuttaisiin voimakkaasta kulutuksen painottamisesta ja asetettaisiin etusijalle – vapaiden markkinoiden sääntöjä kuitenkin noudattaen – tuotteiden kestävyyteen ja uudelleenkäyttömahdollisuuksiin liittyvät näkökohdat.

1.13 ETSK:n mielestä on olennaisen tärkeää, että kuluttajatiedotusta parannetaan, että kuluttajille tarjotaan tietoa tuotteiden hallinnasta, jäljitettävyydestä ja avoimuudesta ja että otetaan käyttöön tuotestandardeja ja digitaaliteknologiaa, jotta voidaan mahdollistaa koostumukseen ja korjausmahdollisuuksiin liittyvä tietovirta.

1.14 ETSK pitää aiheellisena edistää EU:n ohjelmien avulla kiertotalousprosessien konkreettista kokeilua eri aloilla suuressa määrässä eurooppalaisia kaupunkeja, maatalouselintarviketeollisuuden keskuksia ja maaseutualueita, jotta voidaan hyödyntää tuotanto- ja kulutusketjuissa saatuja merkittäviä kokemuksia ja soveltaa niitä hyvinä käytäntöinä.

1.15 ETSK katsoo, että olisi annettava laaja liikkumavara alue- ja paikallistason julkisille ja yksityisille toimijoille, joilla voi olla ratkaiseva rooli uusiin mahdollisuuksiin tarttumisessa, kun ne kehittävät julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia ja tuottavat esimerkkejä ”sosiaalisesti vastuullisista alueista” ( 4 ) ja yritysten yhteiskuntavastuusta yhteistyöhön perustuvan kiertotalouden periaatteiden mukaisesti.

1.16 ETSK kehottaa lisäksi tekemään kaikista ehdotetuista toimista asianmukaisen vaikutustenarvioinnin, jossa otetaan huomioon ympäristöön liittyvät, sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset.

2. Sosioekonominen tilanne edettäessä kohti eurooppalaista kiertotaloutta

2.1 Yritykset ja kuluttajat tiedostavat yhä paremmin tähänastisten lineaaristen talousmallien aiheuttamat vahingot kestävälle kehitykselle. Näille malleille ovat luonteenomaisia suuri materiaalien ja resurssien kulutus, suunniteltua vanhenemista edistävien tekniikoiden käyttö sekä ihmisten kannustaminen ostamaan aina uusia tuotteita.

2.2 Vuonna 2019 otettiin käyttöön ja prosessoitiin yli 92 miljardia tonnia raaka-aineita, mikä vastasi noin puolta maailmanlaajuisista hiilidioksidipäästöistä ( 5 ) , ja aiheutettiin näin merkittäviä ongelmia ympäristölle ja ihmisten terveydelle.

2.2.1 Resurssien hyödyntäminen ja prosessoiminen aiheuttaa yli 90 prosenttia maailman biologisen monimuotoisuuden köyhtymisestä ( 6 )

2.2.2 Noin 20 prosenttia kasvihuonekaasupäästöistä aiheutuu metallien ja ei-metallisten mineraalien louhinnasta ja työstämisestä ( 7 )

2.2.3 Lisäksi EU joutuu tuomaan valtaosan tarvitsemistaan raaka-aineista, mistä aiheutuu huomattavia kustannuksia.

2.3 Kiertotalous, jolla edistetään — yritysten yhteiskunta- ja ympäristövastuuta — uusien laadukkaiden työpaikkojen luomista paikallistasolla — jätteiden vähentämistä — luonnonvarojen jatkuvaa ja turvallista käyttöä — suunnittelu–tuotanto–jakelu–kulutus-järjestelmän kiertosykliä — elinkaaren lopussa syntyvien jätteiden hyödyntämistä ja uudelleenkäyttöä, pystyy kehittämään toiminnallisen talouden, josta voi olla merkittävää hyötyä yhteiskunnalle.

2.4 Nykyisin vain 8,6 prosenttia maailmanlaajuisesta toiminnasta perustuu kiertotalouteen. Siirtyminen kohti tällaista toimintatapaa edellyttää kuitenkin julkisen ja yksityisen sektorin tiivistä yhteistyötä.

2.5 Kiertotalouteen siirtymistä Euroopassa ei voida tarkastella erillään sosioekonomisesta tilanteesta, jonka edessä se nyt on, kun koronaviruspandemia on käynnistänyt pahimman taloudellisen taantuman vuoden 1929 suuren laman jälkeen.

2.5.1 Covid-19:n takia yritykset kärsivät tulonmenetyksistä ja toimitusketjut häiriintyvät samalla kun tehtaiden sulkemiset ja työttömyys lisääntyvät kaikkialla.

2.6 Nykyiset kolme uhkaa – hallitsemattomat pandemiat, riittämättömät talouspoliittiset hankkeet ja geopoliittinen ”musta joutsen” (erittäin epätodennäköinen tapahtuma) – voisivat ajaa maailmantalouden jatkuvaan lamaan juuri nyt, kun eurooppalaisen yhteiskunnan kaikilla osa-alueilla ollaan yhä tietoisempia siitä, että kestävä talouskehitys edellyttää turvautumista keinoihin, joissa yhdistyvät teknologiset näkökohdat, tuottavuuden kasvu ja resurssien tehokkaampi käyttö.

2.7 Toisaalta planeettaamme kohdanneet haasteet voivat tarjota erinomaisen tilaisuuden antaa uusi sysäys kestävälle kehitykselle uudelta pohjalta niin, että voidaan löytää edellytykset nopeuttaa uuden kierrätykseen perustuvan lähestymistavan käyttöönottoa.

2.8 ETSK on tuonut useaan otteeseen esiin näkemyksensä kestävän ja osallistavan kasvun tarpeesta. Se on yhdessä Euroopan komission kanssa perustanut Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumin ( 8 ) ja korostanut, että ”[k]iertotalouteen siirtymisen tiellä on tähänastisesta menestyksestä huolimatta ilmeisiä esteitä”.

2.9 Kuten Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumin koordinointiryhmä on tähdentänyt, siirtyminen kohti osallistavaa ja ilmastoneutraalia kiertotaloutta on aloitettava nyt ( 9 )

2.10 ETSK antoi 6. huhtikuuta 2020 yhteisen julkilausuman, jossa se korostaa, että näinä hyvin epävarmoina aikoina tarvitaan kattavaa Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaa, jotta voidaan selvitä covid-19-pandemian seurauksista ja rakentaa Euroopan taloutta uudelleen niin, että se on kestävämmällä pohjalla.

3. Euroopan komission ehdotus

3.1 Uudessa kiertotalouden toimintasuunnitelmassa esitetään joukko uusia aloitteita, jotka kattavat tuotteiden koko suunnittelusyklin ja elinkaaren, jotta kansalaiset ja yritykset voivat osallistua täysipainoisesti kiertotalouteen.

3.2 EU:n teollisuusstrategiassa ehdotetaan toimenpiteitä, joilla — tehdään kestäviä tuotteita koskevasta strategiasta annettavalla säädöksellä kestävistä tuotteista unionissa normi, jotta voidaan varmistaa, että EU:n markkinoille saatettavat tuotteet on suunniteltu kestämään kauemmin — lisätään kuluttajien vaikutusmahdollisuuksia ja varmistetaan, että he saavat luotettavaa tietoa ja että heillä on todellinen ”korjauttamisoikeus” — keskitytään aloihin, jotka käyttävät enemmän resursseja ja joilla on suuri kiertotalouspotentiaali, kuten — elektroniikkaan ja tieto- ja viestintätekniikkaan: kiertoelektroniikka-aloite — akkuihin ja ajoneuvoihin: uusi akkuja koskeva sääntelykehys — pakkauksiin: uudet sitovat säännökset, joissa määritellään, mikä on sallittua EU:n markkinoilla — muoveihin: kierrätysmateriaalien osuutta koskevat pakolliset vaatimukset — tekstiileihin: uusi EU:n strategia alan kilpailukyvyn ja innovoinnin vahvistamiseksi — rakentamiseen ja rakennuksiin: kattava kestävää rakennettua ympäristöä koskeva strategia — elintarvikkeisiin: uudelleenkäyttöä koskeva uusi lainsäädäntöaloite pakkausten ja astioiden korvaamiseksi elintarvikepalveluissa — vähennetään jätteitä: jätteiden syntymisen estäminen ja niiden muuttaminen laadukkaiksi uusioraaka-aineiksi — varmistetaan, että kiertotalous toimii ihmisten, alueiden ja kaupunkien hyväksi — vahvistetaan standardoinnin roolia — mahdollistetaan monialaiset toimet: kiertotalous ilmastoneutraaliuden edellytyksenä — mahdollistetaan maailmanlaajuinen toiminta — varmistetaan saavutetun edistymisen seuranta. Toimintasuunnitelma käsittää noin 35 toimenpidettä vuoden 2020 puolivälistä vuoden 2023 puoliväliin ulottuvan kolmivuotiskauden aikana sekä aloitteita, jotka liittyvät elektroniikkaan, jätteisiin, ihmisille tarjottaviin palveluihin ja ympäristöpalveluihin.

4. Yleistä

4.1 ETSK on vakuuttunut siitä, että kestävyys on tulevaisuudessa yksi Euroopan kehityksen peruspilareista ja että kiertotalouteen tähtäävän järkevän ja osallistavan siirtymän avulla kansalaiset, kuluttajat, yritykset ja työntekijät kykenevät – merkittävin investoinnein – vastaamaan haasteeseen ja myötävaikuttamaan paitsi ympäristön kunnioittamiseen myös sellaista avointa ja osallistavaa yhteiskuntaa koskevan mallin kehittämiseen, joka turvaa resurssit tuleville sukupolville.

4.1.1 Erityisesti maatalouden prosessit ja elintarvikejärjestelmä voivat hyötyä suuresti kiertotaloudesta hävikin vähentämiseksi ja kansalaisten hyvinvoinnin parantamiseksi.

4.1.2 Tarvitaan huomattavia investointeja vihreän teknologian, uusien orgaanisten lannoitteiden ja biometaanin kehittämiseen.

4.2 Komitea suhtautuu myönteisesti kiertotalouden toimintasuunnitelmassa ehdotettuihin lainsäädännöllisiin ja poliittisiin toimenpiteisiin ja katsoo, että kiertotalouteen siirtymiseen tähtäävät toimenpiteet olisi otettava asianmukaisesti huomioon erityisesti covid-19:n aiheuttaman tuhoisan tilanteen jälkeen.

5. Johdonmukaisuus EU:n tasolla

5.1 Komitea katsoo, että on oleellista tunnustaa, että ilmastonmuutos- ja kiertotalouspolitiikat täydentävät toisiaan. On keskeisen tärkeää, että myös energiapanokset ovat peräisin uusiutuvista energialähteistä ja etteivät ne ole lineaarisia kuten fossiiliset polttoaineet.

5.1.1 Kiertotalousajattelu energiankäytössä tarkoittaa myös huomion kiinnittämistä energiansäästöön ja energiatehokkuuteen, mikä on erityisen tärkeää liikenteen alalla.

5.2 Kiertotalouden edistämiseksi tarvittavien valmiuksien kehittämiseen olisi kannustettava kaikilla tasoilla. Euroopan sosiaalirahasto plussan yhteydessä ehdotettu osaamis- ja työllisyyssopimus tarjoaa erinomaisen tilaisuuden suunniteltujen ohjelmien toteuttamiseen.

5.3 Julkisten hankintojen roolia tämän siirtymän toteuttamisessa ei pidä aliarvioida. Ympäristöä koskevista vähimmäiskriteereistä, jotka sisältyvät jo julkisia hankintoja koskeviin direktiiveihin ( 10 ) , olisi tehtävä pakollisia ja niihin olisi liitettävä asianmukaiset tekniset eritelmät ( 11 ) . Toimeksisaajille olisi tarjottava erityiskoulutusta sen varmistamiseksi, että kaikki kiertotalouden mahdollisuudet otetaan huomioon ja etteivät mahdolliset esteet haittaa kiertotalouteen perustuvia hankintoja.

5.4 Komitean mielestä on välttämätöntä, että lukuisissa aloitteissa, jotka on tarkoitus toteuttaa seuraavien kuukausien aikana, tarkastellaan nimenomaisesti keinoja parantaa investointien kiertotalousulottuvuutta ja kestävyyttä erityisesti rakenteellisesti ja taloudellisesti heikoimmassa asemassa olevissa maissa.

5.4.1 Näitä aloitteita on edistettävä yhteistyössä paikallisviranomaisten ja työmarkkinaosapuolten kanssa kiinnittäen erityistä huomiota uusien ja entistä parempien työpaikkojen luomiseen.

5.5 ETSK kannattaa mahdollisuutta ottaa käyttöön oikeudellisesti sitovia vaatimuksia, jotta edistetään uusioraaka-aineiden markkinoita ennen kaikkea pakkaus-, ajoneuvo-, rakennusmateriaali- ja akkualalla.

5.6 Tuotteiden ekologinen suunnittelu on keskeinen tekijä kiertotalouden prosessien toteuttamisessa. Ekologista suunnittelua on kehitettävä edelleen niin, että siitä tulee erottamaton osa kaikkia tuotantovaiheita, jolloin voidaan edistää komponenttien talteenottoa uusioraaka-aineiden dynaamisia markkinoita ajavana tekijänä.

5.6.1 Komission olisi tämän valossa, samaan tapaan kuin on tehty ”energiaa käyttävien tuotteiden” tapauksessa ( 12 ) , annettava delegoituja säädöksiä, joissa määritellään sellaisten erilaisten yleisesti käytettyjen tuotteiden ominaisuudet, joista voi tulla käytön jälkeen muiden tuotteiden raaka-ainetta.

5.7 Tekninen standardointi kiertotalouden alalla on erityisen tärkeää. Kun otetaan huomioon asian monialainen luonne ja mutkikkuus, on tarpeen toteuttaa vahvaa koordinointia eri sidosryhmien, standardointijärjestöjen ja lainsäätäjän toimien välillä.

5.8 Kestävien tuotteiden teknisen standardoinnin prosessi on etenkin resurssi-intensiivisillä aloilla erityisen tärkeä ennen kaikkea tehtäessä ympäristöä säästäviä hankintoja ja luokiteltaessa raaka-aineita ja uusiomateriaaleja.

5.9 ETSK kehottaa tekemään kaikista ehdotetuista toimista asianmukaisen vaikutustenarvioinnin, jossa otetaan huomioon ympäristöön liittyvät, sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset.

5.10 Parhaillaan käytävä keskustelu siitä, kuinka hyödyllistä ja välttämätöntä on ryhtyä soveltamaan kiertotalouden periaatteita, voi tarjota tilaisuuden käsitellä myös usein keskustelun aiheena ollutta ajatusta mennä perinteistä BKT:tä pidemmälle eli sisällyttää uusia muuttujia talouskehitystä koskeviin muuttujiin, joita käytetään nykyisin kolmessa BKT:n laskentajärjestelmässä ( 13 ) . Tällaisia voisivat olla muun muassa yhteisvastuullisten järjestelmien luominen osallistavan yhteiskunnan edistämiseksi, eläminen maapallon resurssien rajoissa ja varojen tasapuolinen jakautuminen.

6. Koulutus ja kulttuuri

6.1 ETSK:n mielestä on ensiarvoisen tärkeää kiinnittää nykyistä enemmän huomiota kierrätyskulttuurin levittämiseen koulutuksen, valmiuksien kehittämisen ja vastuuvelvollisuuden lisäämisen avulla sekä vahvistamalla kansalaisyhteiskunnan kanssa käytävää vuoropuhelua, jotta ihmisiä kannustettaisiin mukautumaan ja muuttamaan tottumuksiaan ja päivittäistä käyttäytymistään. Vahva monialainen yhteistyö on yhtä lailla tärkeää.

6.1.1 Yritysten yhteiskuntavastuu, joka on toiminnallisen talouden konkreettinen osatekijä, on täysin sopusoinnussa kiertotalouden kulttuurin kanssa, sillä se mahdollistaa poikkeuksellisen synergian yrittäjien ja työntekijöiden etujen välillä näiden tavoitellessa yhdessä kestävää kehitystä kiinnittäen huomiota hävikin ja tuhlauksen vähentämiseen.

6.2 Olisi tehtävä ehdotuksia kiertotalouden periaatteiden sisällyttämiseksi koulujen opetusohjelmiin ja korkea-asteen koulutusohjelmiin sekä rahoitettava hyvät valmiudet antavaa teknistä koulutusta ja luovien valmiuksien tukemista.

6.3 Erasmus+-ohjelma olisi ollut erittäin hyödyllinen kiertotaloutta koskevan tietämyksen vaihdon edistämiseksi Euroopan eri maiden välillä.

6.4 ETSK:n tilaama tutkimus ( 14 ) ja siihen liittyvä, asiakokonaisuuteen NAT/764 kuuluva lausunto kiertotalouden eri etenemissuunnitelmien välisten synergioiden kehittämisestä sekä Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumilla toimiva verkosto tarjoavat vankan perustan sidosryhmien väliselle tiedonvaihdolle ja tietämyksen luomiselle.

6.5 Talouden toimijat ja kansalaisyhteiskunta voisivat käynnistää kiertotalouden prosessien konkreettisia kokeiluja eri aloilla useissa soveltuvissa eurooppalaisissa kunnissa. Tässä voitaisiin myös hyödyntää asianmukaisia rahoitusvaroja, kuten Horisontti Eurooppa -puiteohjelman ”missiovaroja”.

6.6 Tuotteiden ekologinen suunnittelu on kuitenkin keskeinen tekijä kiertotalouden prosessien toteuttamisessa.

7. Kuluttajat keskeisinä toimijoina täytäntöönpanossa

7.1 Kiertotalouden käytännön toteutus edellyttää sellaisten sidosryhmien vahvaa verkostoa, joilla on tietoa ja jotka osallistuvat toimintaan ja ovat yhteydessä keskenään. Eri sidosryhmille tarkoitetut keskeiset toimintalinjat ja rakenteelliset tuet olisi yksilöitävä, niitä olisi tarkistettava säännöllisesti ja niistä olisi tiedotettava tehokkaasti.

7.2 Olisi käsiteltävä myös mainonnan roolia, jotta luovuttaisiin voimakkaasta kulutuksen painottamisesta ja asetettaisiin etusijalle – vapaiden markkinoiden sääntöjä kuitenkin noudattaen – tuotteiden kestävyyteen ja uudelleenkäyttömahdollisuuksiin liittyvät näkökohdat turvautumatta harhaanjohtavaan mainontaan.

7.2.1 Mainonnassa on keskityttävä enemmän realismiin, kehityssuuntauksiin ja tyypillisiin piirteisiin, jolloin konkreettiset esimerkit, pyrkimys kestävään kehitykseen ja tavaroiden kestävyyden myönteiset piirteet näyttäytyvät kuluttajien ja yhteiskunnan kannalta arvokkaina seikkoina.

7.3 Oikeus tuotteiden korjauttamiseen oikeudenmukaisin ja kohtuullisin hinnoin on tunnustettava ja sisällytettävä tuotetakeisiin myös verotuksellisten toimenpiteiden ja paikallisten korjauspalveluverkostojen avulla sekä helpottamalla näiden palvelujen saatavuutta ( 15 ) . Tässä yhteydessä suunnitellun vanhenemisen torjunnasta on tultava kiinteä osa ympäristön kannalta kestävien ja helposti korjattavien ja talteen otettavien tuotteiden uusia teknis-normatiivisia ominaisuuksia.

7.4 ETSK toteaa, että sen ja Euroopan komission välisen kumppanuuden puitteissa on onnistuttu kehittämään innovatiivinen toimielinten välinen foorumi (Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumi), ja toivoo, että foorumin toimeksiantoa laajennetaan tulevaisuudessa.

7.4.1 ETSK katsoo, että olisi harkittava verotuksen erilaista jakautumista niin, että kevennetään työn verotusta ja lisätään resurssien ja erityisesti vähemmän kestävien tuotteiden sekä selkeästi ennenaikaisesti vanhenevien tuotteiden verotusta.

7.4.2 Tiukemman verotuksen periaatetta olisi sovellettava EU:hun tuotaviin tuotteisiin, joissa kiertotalouden kriteerejä ei näytetä otettavan juurikaan huomioon.

7.5 Olisi tunnustettava yhteisötalouden yritysten rooli kiertotaloudessa ja sille olisi annettava selkeä tuki, jotta toimialat, joilla on kokemusta uudelleenkäytöstä, korjaamisesta ja kierrättämisestä, voivat hyötyä lisääntyneestä yhteiskunnallisesta arvosta, joka syntyy siitä, kun ne osallistuvat yhteiskunnan kaikkein heikoimmassa asemassa olevien henkilöiden osaamisen kehittämiseen.

7.6 ETSK korostaa tarvetta tarjota eurooppalaisille kuluttajille paremmin tietoa tuotteiden hallinnasta, myös kiertotalouden mukaisen suunnittelun ja valmistuksen eduista, sekä jäljitettävyydestä ja avoimuudesta. Tässä voidaan käyttää myös tuotepasseja ja digitaaliteknologiaa, kuten lohkoketjuteknologiaa, jotta voidaan mahdollistaa koostumusta, korjausmahdollisuuksia ja käyttöiän päättymistä koskeva tietovirta.

7.7 Luotettavalla, vertailukelpoisella ja todennettavissa olevalla tiedolla on tärkeä rooli, koska sen avulla ostajat voivat tehdä kestävämpiä päätöksiä ja viherpesun riski pienenee.

7.8 Paikallisviranomaiset ovat keskeisiä toimijoita vesihuollon, jätehuollon ja uusioraaka-ainekeskusten hallinnoinnin alalla. Ne voivat käynnistää kumppanuuskokeiluja, jotka ovat välttämättömiä kiertotalouden innovaatioiden kehittämiseksi.

7.9 ETSK kannattaa sitä, että kehitetään ”sosiaalisesti vastuullisen alueen” periaatteita, joita on jo painotettu aiemmissa lausunnoissa ja joilla varmistetaan julkinen ja yksityinen vastuu alueiden ja kuntien kiertotalouden kestävyydestä.

Bryssel 16. heinäkuuta 2020. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Luca JAHIER

(1) EUVL C 100, 30.4.2009, s. 53

(2) Euroopan standardointikomitea (CEN), Euroopan sähkötekniikan standardointikomitea (CENELEC) ja Euroopan telealan standardointilaitos (ETSI).

(3) Ks. UNI Italiassa ja standardointia edeltävät prosessit asetuksessa 1025/2012.

(4) EUVL C 175, 28.7.2009, s. 63

(5) Ks. Circular Economy and Material Value Chains, Maailman talousfoorumi, 2020.

(6) Ks. Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelma (UNEP), Natural Resources for the Future We Want, 2019.

(7) Ks. Energy Transitions Commission, Mission Possible: Reaching Net-Zero Carbon Emissions by Mid-Century, 2018.

(8) EESC-2017-02666-05-00-DECBUR – Koordinointiryhmän toimintaohjeet.

(9) Joint statement on the new Circular Economy Action Plan (CEAP) by members of the Coordination Group (CG) of the European Circular Economy Stakeholder Platform, maaliskuu 2020.

(10) Direktiivit 2014/23/EU (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 1), 2014/24/EU (EUVL L 94, 28.3.2014, s 65) ja 2014/25/EU (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 243).

(11) Ks. UNI/PdR: 2019 Linee guida per la modalità di verifica del contenuto di riciclato e/o recuperato e/o sottoprodotto presente nei prodotti regolati da CAM (Criteri Ambientali Minimi), jossa annetaan ohjeet ympäristöä koskevien vähimmäiskriteerien mukaisten tuotteiden kierrätysmateriaalin, hyödynnetyn materiaalin ja/tai sivutuotteiden osuuden tarkistamista varten.

(12) Ks. direktiivi 2005/32/EY (EUVL L 191, 22.7.2005, s. 29), sellaisena kuin se on laadittuna uudelleen direktiivillä 2009/125/EY (EUVL L 285, 31.10.2009, s. 10).

(13) Ks. SEC 2010 EU.

(14) https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/publications-other-work/publications/circular-economy-strategies-and-roadmaps-europe-executive-summary

(15) Ks. neuvoston direktiivi 1999/85/EY, annettu 22 päivänä lokakuuta 1999,(EUVL L 277, 28.10.1999, s. 34): mahdollisuudesta soveltaa kokeiluluontoisesti alennettua arvonlisäverokantaa erityisen työvaltaisiin palveluihin: pienet polkupyörien, kenkien ja nahkatavaroiden, vaatteiden ja liinavaatteiden korjauspalvelut, yksityisasuntojen uudistaminen ja korjaus, kodinhoitopalvelut.