TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

JOHDANTO

7.1 Tässä luvussa esitellään luonnonvaroista laadittuun erityisarvioon liittyvät havainnot. Luvussa käydään läpi erikseen Euroopan maatalouden tukirahaston menojen sekä monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen muiden menojen (maaseudun kehittäminen, ympäristö, ilmastotoimet ja kalastus) testauksen tulokset. Keskeiset tiedot tämän monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen rakenteesta esitetään kaaviossa 7.1 .

Kaavio 7.1 – Monivuotisen rahoituskehyksen otsake 2 – Luonnonvarat (miljardia euroa) Varainhoitovuoden maksut yhteensä: 56,6 – ennakkomaksuja (65) 0,5 + ennakkomaksujen kirjanpidollinen selvitys 1,4 Tarkastettu perusjoukko yhteensä 57,5

7.2 Erityisarvioita varten tehtyjen sääntöjenmukaisuutta koskevien havaintojen lisäksi tässä luvussa esitellään erillisessä osassa muutamien tuloksellisuuteen liittyvien kysymysten tarkastustulokset maaseudun kehittämishankkeista poimitun otoksen osalta.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen erityispiirteet

Yhteinen maatalouspolitiikka

7.3 Yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) tavoitteena (1) on lisätä maatalouden tuottavuutta, taata näin maatalousväestölle kohtuullinen elintaso, vakauttaa markkinat, varmistaa tarvikkeiden saatavuus ja taata kohtuulliset kuluttajahinnat.

7.4 Yhteistä maatalouspolitiikkaa toteutetaan komission maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston ja jäsenvaltioiden yhteistyöllä tapahtuvalla hallinnoinnilla kahden rahaston kautta (2): Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahasto) rahoitetaan kokonaisuudessaan EU:n suorat tuet ja markkinatoimenpiteet (3) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) rahoitetaan maaseudun kehittämisohjelmia yhdessä jäsenvaltioiden kanssa.

7.5 Maataloustukirahastosta rahoitetaan lähinnä seuraavia toimia:

— Tilatukijärjestelmänä tunnettu suora tuki, joka oli 30,8 miljardia euroa vuonna 2014. Järjestelmästä myönnetään tuotannosta riippumatonta (4) tulotukea, joka perustuu tukioikeuksiin. Tukioikeuden aktivoinnin edellytyksenä on yksi viljelijän ilmoittama hehtaari tukikelpoista maata.

— Yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmänä tunnettu suora tuki, joka oli 7,4 miljardia euroa vuonna 2014. Kyseessä on tuotannosta riippumaton yksinkertaistettu tulotuki, joka on käytössä kymmenessä (5) niistä jäsenvaltioista, jotka liittyivät Euroopan unioniin vuosina 2004 ja 2007. Järjestelmän avulla maksetaan yhdenmukaista hehtaarikohtaista tukea tukikelpoisesta viljelymaasta.

— Muut suorien tukien järjestelmät, joista myönnetään pääosin tietynlaiseen maataloustuotantoon sidottuja tukia (6). Näiden järjestelmien osuus oli 3,5 miljardia euroa vuonna 2014.

— Maatalousmarkkinoiden interventiot, jotka kattavat esimerkiksi erityistuen viini-, hedelmä- ja vihannesalalle sekä syrjäisimpien alueiden erityistoimet. Näiden osuus oli 2,5 miljardia euroa vuonna 2014.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET KOMISSION VASTAUKSET

7.6 Maaseuturahastosta yhteisrahoitetaan maaseudun kehittämisen menoja jäsenvaltioiden maaseudun kehittämisohjelmien kautta. Menot kattavat 46 toimenpidettä (7), joihin lukeutuu sekä pinta-alaperusteisia toimenpiteitä (8) että muuhun kuin pinta-alaan perustuvia toimenpiteitä (9). Vuonna 2014 maaseudun kehittämisen menot olivat 11 186 miljoonaa euroa.

7.7 Kaikissa maataloustukirahaston suoran tuen järjestelmissä ja kaikissa maaseuturahaston pinta-alaperusteisissa toimenpiteissä (10) edunsaajien on täytettävä täydentäviä ehtoja koskevat vaatimukset. Nämä vaatimukset kattavat lakisääteiset hoitovaatimukset, jotka liittyvät ympäristönsuojeluun, kansanterveyteen, eläinten ja kasvien terveyteen ja eläinten hyvinvointiin, sekä hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimuksen, joka liittyy maan säilyttämiseen maatalouden ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa. Jos viljelijä ei täytä vaatimuksia, hänelle maksettavaa tukea vähennetään (11) (ks. myös kohta 7.14 b). 7.7 Täydentävät ehdot ovat seuraamusmekanismi, jolla maanviljelijöitä rangaistaan silloin kun nämä eivät noudata sääntöjä, jotka juontavat tavallisesti muista politiikanaloista kuin yhteisestä maatalouspolitiikasta (YMP) ja joita sovelletaan kaikkiin EU:n kansalaisiin yhteisestä maatalouspolitiikasta riippumatta. Täydentäviä ehtoja koskevien vaatimusten noudattaminen ei ole tukikelpoisuusperuste YMP-tuelle eikä näiden vaatimusten täyttymisen valvominen liity tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen. Periaatteet ovat olleet voimassa tilatukijärjestelmän käyttöönottovuodesta 2005 lähtien. Unionin yleinen tuomioistuin on nimenomaisesti vahvistanut sen, että täydentävät ehdot eivät vaikuta ennakkomaksujen tukikelpoisuuteen (asia T-588/10) ja asiaa on selvennetty edelleen asetuksen (EU) N:o 1306/2013 97 artiklan 4 kohdassa hakuvuodesta 2015 eteenpäin. Komissio toistaa siis näkemyksensä, jonka mukaan täydentäviä ehtoja koskevien vaatimusten rikkomisen vuoksi määrättäviä vähennyksiä ei pidä ottaa huomioon laskettaessa yhteisen maatalouspolitiikan virhetasoja.

7.8 Kummankin rahaston menot kanavoidaan noin 80 maksajaviraston kautta. Maksajavirastojen vastuulla on tarkastaa, että tukihakemukset oikeuttavat tukeen, ja suorittaa maksut edunsaajille. Riippumattomat tarkastuselimet (todentamisviranomaiset) tarkastavat maksajavirastojen tilit ja maksutiedostot ja antavat niistä vuosittain tarkastuslausunnon ja raportin komissiolle.

7.9 Suorien tukimaksujen sääntöjenmukaisuuteen liittyvät riskit ovat pääasiassa seuraavia: tukea maksetaan tukeen oikeuttamattomasta maasta tai edunsaajille, jotka eivät ole tukeen oikeutettuja, samasta maa-alasta maksetaan useammalle kuin yhdelle edunsaajalle, tukioikeudet lasketaan virheellisesti tai eläinpalkkioita maksetaan olemattomista eläimistä. Maatalousmarkkinoiden interventioiden tapauksessa pääasiallinen sääntöjenmukaisuuteen kohdistuva riski on, että tukea myönnetään hakijoille, jotka eivät ole siihen oikeutettuja, tai että tukea myönnetään siihen oikeuttamattomista tai liian suurina ilmoitetuista kuluista tai määristä.

7.10 Maaseudun kehittämisen osalta pääasiallisena riskinä on, että menot ovat tukeen oikeuttamattomia, koska niiden kohdalla on jätetty noudattamatta sääntöjä tai tukikelpoisuusehtoja, jotka ovat usein monimutkaisia. Tämä koskee erityisesti investointitoimenpiteitä. 7.10 Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että maaseudun kehittämistä koskevilla aloilla menoihin sovellettavat säännöt ja tukikelpoisuusehdot ovat monimutkaisia. Komissio katsoo, että tämä on seurausta maaseudun kehittämispolitiikan kunnianhimoisista tavoitteista ja että tämä selittää sen, miksi politiikka on erityisen altis virheille. Yhteisen maatalouspolitiikan lainsäädäntökehykseen ohjelmakaudella 2014–2020 sisältyy sekä yksinkertaistamista että torjuntatoimia koskevia säännöksiä (esimerkiksi maaseudun kehittämisohjelmien ennakkoarvioinnit, maksujen keskeyttämiset ja lykkäämiset). Komissio on sitoutunut yhteisen maatalouspolitiikan sääntöjen yksinkertaistamiseen ja vaatii jäsenvaltioita yksinkertaistamaan kansallisia sääntöjä vaarantamatta moitteetonta varainhoitoa.

Ympäristöpolitiikka ja yhteinen kalastuspolitiikka

7.11 Unionin ympäristöpolitiikan tavoitteena on myötävaikuttaa ympäristön laadun suojeluun ja parantamiseen, ihmisten terveyden suojeluun ja luonnonvarojen järkevään käyttöön. Menoja hallinnoivat keskitetysti komission ympäristöasioiden pääosasto ja komission ilmastotoimien pääosasto. Tärkein ohjelma on ympäristön ohjelma (Life) (12). Life-ohjelmasta yhteisrahoitetaan jäsenvaltioissa toteutettavia hankkeita, jotka koskevat luontoa ja biologista monimuotoisuutta, ympäristöpolitiikkaa, hallintotapaa sekä tiedonvälitystä ja viestintää (ohjelman menot olivat vuonna 2014 yhteensä 221 miljoonaa euroa).

7.12 Yhteisellä kalastuspolitiikalla on samankaltaiset yleistavoitteet kuin yhteisellä maatalouspolitiikalla (ks. kohta 7.2). Euroopan kalatalousrahasto (13), jota komission meri- ja kalastusasioiden pääosasto sekä jäsenvaltiot hallinnoivat yhdessä, on yhteisen kalastuspolitiikan toteuttamisen pääasiallinen väline (rahaston menot olivat 569 miljoonaa euroa vuonna 2014).

7.13 Ympäristö- ja kalastuspolitiikan tapauksessa pääasiallinen sääntöjenmukaisuuteen kohdistuva riski on, että tukea myönnetään tukeen oikeuttamattomista tai liian suurina ilmoitetuista kuluista.

Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa

7.14 Tarkastustavasta ja -menetelmistä esitetään yleiskuva ensimmäisen luvun liitteessä 1.1 olevassa osassa 2 . Luonnonvaroja koskevan tarkastuksen osalta on aiheellista ottaa huomioon seuraavat seikat: 7.14

a) Tilintarkastustuomioistuin tutki kahdessa erityisarviossaan maataloustukirahaston osalta 183 tapahtuman otoksen ja maaseudun kehittämisen, ympäristön, ilmastotoimien ja kalastuksen osalta 176 tapahtuman otoksen liitteen 1.1 kohdassa 7 esitetyn määritelmän mukaisesti. Otokset ovat edustavia otoksia kunkin erityisarvion kaikista tapahtumista. Vuonna 2014 maataloustukirahaston otokseen sisältyi tapahtumia 17 jäsenvaltiosta (14). Toisen erityisarvion otokseen sisältyi 162 maaseudun kehittämisen alaan kuuluvaa tapahtumaa ja 14 ympäristöä, ilmastotoimia ja kalastusta koskevaa tapahtumaa 18 jäsenvaltiosta (15).

b) Täydentävien ehtojen osalta tilintarkastustuomioistuin keskittyi tarkastukseen valittuihin hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimuksiin (16) sekä valittuihin lakisääteisiin hoitovaatimuksiin (17), joista voitiin saada evidenssiä ja tehdä johtopäätökset tarkastuskäynnin aikana (18) (ks. myös kohta 1.15). b) Komissio on tyytyväinen tilintarkastustuomioistuimen ilmoittamaan muutokseen lähestymistavassa vuodesta 2015 alkaen ja painottaa, että on tärkeää tarkastella arvioitua virhetasoa erillään täydentäviä ehtoja koskevasta osatekijästä. Ks. komission vastaukset 7.7, 7.22 ja 7.33 kohtaan.

c) Maataloustukirahaston osalta valittujen järjestelmien (19) arvioinnissa tutkittiin Kroatian yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää sekä korjaavia toimenpiteitä, joita oli toteutettu tilintarkastustuomioistuimen aiemmissa vuosikertomuksissa kuuden jäsenvaltion (20) osalta raportoimien järjestelmien suurten puutteiden johdosta. Lisäksi perehdyttiin Keikassa parempaan tarkastusvarmuuteen tähtäävän menettelyn yhteydessä tehtyyn työhön (21). Tilintarkastustuomioistuin tarkasti myös 14 komission suorittamaa sääntöjenmukaisuuden tarkastusta.

d) Maaseudun kehittämisen osalta tarkastettiin 12 komission suorittamaa sääntöjenmukaisuuden tarkastusta, toimitettiin uudelleen komission tarkastuksia ja testattiin tarkastukseen valitut keskeiset valvontamenettelyt paikan päällä viidessä jäsenvaltiossa (22). Muiden toimintalohkojen osalta tutkittiin Euroopan kalatalousrahaston järjestelmät Italiassa sekä ympäristöasioiden pääosaston järjestelmät.

e) Tilintarkastustuomioistuin arvioi komission tekemien tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevien päätösten perustaa tarkastamalla tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyä koskevan tarkastustyön maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosastossa (sekä maataloustukirahaston että maaseuturahaston osalta).

f) Vuotuisten toimintakertomusten arviointi kattoi maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston ja ympäristöasioiden pääosaston kertomukset.

OSA 1: SÄÄNTÖJENMUKAISUUDEN ARVIOINTI

Toimien sääntöjenmukaisuus

7.15 Liitteessä 7.1 esitetään yhteenveto luonnonvaroja koskevien tapahtumatarkastusten tuloksista kokonaisuudessaan sekä erikseen kummankin erityisarvion osalta (maataloustukirahasto sekä maaseudun kehittäminen, ympäristö, ilmastotoimet ja kalastus). Tarkastetuista 359 tapahtumasta 177 tapahtumaan (49 prosenttiin) liittyi virhe. Tilintarkastustuomioistuin arvioi, että sen kvantifioimien 129 virheen kokonaisvirhetaso luonnonvaroja koskevissa toimissa on 3,6 prosenttia (23) (24). 7.15 Komissio panee merkille tilintarkastustuomioistuimen arvioiman todennäköisen virhetason, joka on alempi kuin edellisenä vuonna. Komissio katsoo, että nettomääräiset rahoitusoikaisut, jotka ovat seurausta sääntöjenmukaisuutta koskevista monivuotisista tarkastusmenettelyistä sekä edunsaajilta takaisin perittyjen varojen palauttamisesta EU:n talousarvioon, edustavat oikaisukapasiteettia, joka on otettava huomioon sisäisen valvontajärjestelmän kattavassa arvioinnissa. Komissio panee merkille myös, että kuten maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston varainhoitovuotta 2014 koskevassa vuotuisessa toimintakertomuksessa todettiin, sen oikaisukapasiteetti oli vuonna 2014 863,5 miljoonaa euroa (1,55 prosenttia yhteisen maatalouspolitiikan kokonaismenoista). (ks. tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen 7.70 ja 7.71 kohta). Komissio katsoo, että täydentäviä ehtoja koskevien vaatimusten rikkomisia (0,6 prosenttia) ei pidä ottaa huomioon virhetasoa arvioitaessa (ks. komission vastaus 7.7 kohtaan). Ilman täydentäviä ehtoja todennäköisin virhetaso on 3,0 prosenttia.

7.16 Kaaviossa 7.2 esitetään, missä määrin erityyppiset virheet vaikuttivat vuoden 2014 arvioituun kokonaisvirhetasoon.

Kaavio 7.2 – Eri virhetyyppien vaikutus arvioituun virhetasoon – Luonnonvarat Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET KOMISSION VASTAUKSET

7.17 Erityisarvioissa havaittujen virheiden luonne ja rakenne eroavat toisistaan merkittävästi. Siksi seuraavissa kohdissa käsitellään kumpaakin arviota erikseen.

Maataloustukirahasto – markkinatoimenpiteet ja suora tuki

7.18 Maataloustukirahaston osalta tarkastetuista 183 tapahtumasta 93 tapahtumaan (51 prosenttiin) liittyi virhe. Tilintarkastustuomioistuin arvioi kvantifioimiensa 88 virheen perusteella, että virhetaso on 2,9 prosenttia. 7.18 Komissio panee merkille tilintarkastustuomioistuimen arvioiman todennäköisen virhetason, joka on alempi kuin edellisenä vuonna. Ilman täydentäviä ehtoja, joiden osuus on 0,7 prosenttiyksikköä, todennäköisin virhetaso maataloustukirahaston osalta on 2,2 prosenttia.

7.19 Kaaviossa 7.3 esitetään, missä määrin erityyppiset virheet vaikuttivat vuoden 2014 arvioituun virhetasoon maataloustukirahaston kohdalla.

Kaavio 7.3 – Eri virhetyyppien vaikutus arvioituun virhetasoon – Maataloustukirahasto Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET KOMISSION VASTAUKSET

7.20 Lopullisten edunsaajien tekemiin kvantitatiivisesti ilmaistavissa oleviin virheisiin liittyi 26 tapausta, joissa kansallisilla viranomaisilla oli riittävästi tietoa (25), jonka avulla virheet olisi voitu ehkäistä tai havaita ja korjata ennen kuin menot ilmoitettiin komissiolle. Jos kaikkia näitä tietoja olisi hyödynnetty virheiden korjaamiseksi, arvioitu virhetaso olisi ollut tämän erityisarvion osalta 0,6 prosenttiyksikköä pienempi. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi lisäksi, että 34 tapauksessa havaittu virhe oli kansallisten viranomaisten tekemä. Nämä virheet vaikuttivat arvioituun virhetasoon 0,7 prosenttiyksikön verran. 7.20 Komissio on tyytyväinen tilintarkastustuomioistuimen arvioon jäsenvaltioiden asemasta ja katsoo, että jäsenvaltioiden olisi pitänyt toteuttaa enemmän toimenpiteitä virheiden vähentämiseksi. Komissio jatkaa yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa virheiden vähentämiseksi.

7.21 Liian suurena ilmoitettua tukikelpoisten hehtaarien määrää koskevat virheet eivät keskittyneet mihinkään tiettyihin jäsenvaltioihin. Vuonna 2014 tällaisia virheitä ilmeni tarkastuskäynnin kohteena olleista 17 jäsenvaltiosta 12:ssa. Puolessa näistä tapauksista virhe oli alle kaksi prosenttia, joten se vaikutti vain vähän arvioituun kokonaisvirhetasoon. Aiempien vuosien tapaan tämän menoluokan suuremmat virheet liittyivät tuen maksamiseen tukikelpoiseksi pysyväksi laitumeksi ilmoitetusta tukeen oikeuttamattomasta maasta (ks. laatikko 7.1). Laatikossa 7.1 annetaan esimerkki myös virheestä, jossa oli kyse tukikelpoisen viljelymaan ilmoittamisesta liian suurena. 7.21 Komissio on tietoinen puutteista pysyväksi laitumeksi ilmoittamisessa. Eri valtioissa on käynnissä toimintasuunnitelmia, ja tilintarkastustuomioistuin tunnustaa niiden tuloksellisuuden laatikossa 7.7.

Laatikko 7.1 – Esimerkkejä tuista, jotka oli maksettu liian suurena ilmoitetusta tukikelpoisesta maa-alasta Pysyvä laidun Kreikassa 12 tarkastetusta edunsaajasta kaksi sai tilatukijärjestelmän tukea pysyväksi laitumeksi ilmoitetuista viljelylohkoista, jotka olivatkin pensaiden, aluskasvillisuuden, metsän tai kallioiden peitossa. Tällaiset lohkot olisi pitänyt jättää osittain tai kokonaan EU:n tuen ulkopuolelle. Virheet johtuivat sitä, että kyseisten lohkojen tukikelpoiset alat oli ilmoitettu liian suurina Kreikan viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän (LPIS) tietokantaan (ks. myös laatikko 7.8 ja kohta 7.43). Kreikan viranomaiset arvioivat lohkojen tukikelpoisuuden uudelleen ja havaitsivat, että kyseisiin tapauksiin liittyi liian suurena suoritettuja maksuja. Kreikan viranomaiset eivät kuitenkaan käynnistäneet takaisinperintämenettelyä kummassakaan tapauksessa. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että toisessa tapauksessa LPIS-tietokantaan tukikelpoisena kirjatut alat olivat liian suuria vielä uudelleenarvioinnin jälkeenkin. Tapauksia, joissa pinta-alatukea oli maksettu osittain tukeen oikeuttamattoman kasvillisuuden peittämistä lohkoista, ilmeni myös Tšekissä, Espanjassa, Ranskassa, Puolassa ja Slovakiassa. Viljelymaa Espanjassa (Kastilia-La Mancha) tilatukijärjestelmän tukea maksettiin lohkosta, joka oli ilmoitettu ja kirjattu LPIS-järjestelmään viljelymaana. Todellisuudessa lohko oli motocross-rata. Tapauksia, joissa tukikelpoinen viljelymaa oli ilmoitettu liian suurena, ilmeni myös Tšekissä, Tanskassa, Saksassa (Rheinland-Pfalz ja Schleswig-Holstein), Espanjassa (Andalusia, Aragonia), Ranskassa, Italiassa (Lombardia), Puolassa, Slovakiassa, Suomessa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Englanti). Laatikko 7.1 – Esimerkkejä liian suurena ilmoitetusta tukikelpoisesta maa-alasta maksetuista tuista Komissio on jo havainnut vastaavia puutteita Kreikassa ja Espanjassa ja varmistanut, että niihin puututaan toimintasuunnitelmissa, jotka ovat johtaneet merkittäviin parannuksiin. Kreikassa toimintasuunnitelmalla pyrittiin poistamaan tukeen oikeuttamattomat lohkot LPIS-järjestelmästä. Kreikan viranomaiset ovat panneet suunnitelman täytäntöön, ja sen tuloksena pysyväksi laitumeksi ilmoitetun alueen koko laski vuoden 2012 3,6 miljoonasta hehtaarista 1,5 miljoonaan hehtaariin lokakuussa 2014 (ks. laatikko 7.8). LPIS-järjestelmään tehtyjen korjausten lisäksi Kreikan viranomaiset ovat määrittäneet aiheettomasti maksetut määrät. Komissio on jo toteuttanut rahoitusoikaisut, jotka kattavat ne määrät, joita Kreikan viranomaiset eivät ole perineet takaisin varainhoitovuosien 2010, 2011 ja 2012 osalta. Varainhoitovuosien 2013 ja 2014 osalta sääntöjenmukaisuusmenettely saataneen päätökseen vuoden 2015 loppuun mennessä. Komissio on tarkastanut kyseiset jäsenvaltiot. Puolassa ja Tšekissä ei havaittu merkittäviä puutteita. Täydentäviä ehtoja koskevassa valvontajärjestelmässä havaittuja puutteita seurataan tarvittaessa sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyssä, joka johtaa nettomääräisiin rahoitusoikaisuihin. Tällä varmistetaan EU:n talousarvioon kohdistuvan riskin kattaminen. Kansalliset viranomaiset olivat havainneet tämän helmikuussa 2014 päivittäessään LPIS-järjestelmiään viimeisimmillä (vuoden 2012) saatavilla olevilla ortokuvilla. Maksu oli kuitenkin toteutettu joulukuussa 2013 ennen tätä päivitystä. Kyseisiä vuosia koskeva takaisinperintämenettely käynnistettiin marraskuussa 2014.

7.22 Tutkiessaan valittuja täydentävien ehtojen vaatimuksia (ks. kohta 7.14 b) tilintarkastustuomioistuin havaitsi rikkomuksia näihin vaatimuksiin liittyvistä 170 maksusta 46:ssa. Täydentäviin ehtoihin liittyvien virheiden esiintyvyys (27 prosenttia) vastaa jäsenvaltioiden valvontatilastoissaan raportoimaa virheiden esiintyvyyttä. Täydentäviin ehtoihin liittyvien virheiden vaikutus kohdassa 7.18 esitettyyn arvioituun virhetasoon oli 0,7 prosenttiyksikköä. Esimerkkejä täydentäviin ehtoihin liittyvistä virheistä esitetään laatikossa 7.2. 7.22 Ks. komission vastaukset 7.7 ja 7.14 b) kohtaan.

Laatikko 7.2 – Esimerkkejä täydentäviin ehtoihin liittyvistä virheistä Täydentäviä ehtoja koskevan EU:n lainsäädännön mukaan karjan siirrot/poikimiset/kuolemat on ilmoitettava kansalliseen eläintietokantaan seitsemän päivän kuluessa. Tällaiset säännöt ovat tärkeitä, sillä eläinten siirtojen seuraaminen ja jäljitettävyyden parantaminen auttavat pienentämään tautien leviämisriskiä. Veden pilaantumisen vähentämiseksi toisen täydentäviä ehtoja koskevan säännön mukaan eläinperäistä nitraattia saa käyttää nitraattien aiheuttamalle pilaantumiselle alttiilla alueilla enintään 170 kilogrammaa hehtaaria kohden. Italiassa (Lombardia) eräs edunsaaja ilmoitti 370 karjansiirrosta tai poikimisesta, ja ilmoituksista 291 tehtiin myöhässä. Sama edunsaaja ylitti 170 kilogramman hehtaarikohtaisen nitraattirajoituksen lähes 200 prosentilla. Erään toisen edunsaajan todettiin tehneen myöhässä 237 eläinilmoitusta 627:stä ja ylittäneen nitraattirajoituksen 380 prosentilla. Eläinten siirtoilmoitusten määräaikoja oli jätetty noudattamatta myös Belgiassa, Tanskassa, Saksassa (Baijeri), Virossa, Espanjassa (Kanariansaaret), Ranskassa, Unkarissa, Alankomaissa, Puolassa, Slovakiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Wales). Laatikko 7.2 – Esimerkkejä täydentäviin ehtoihin liittyvistä virheistä Komissio toteuttaa täydentäviä ehtoja koskevia tarkastuksia jäsenvaltioissa ja on havainnut monissa niistä puutteita raportointivelvoitteiden valvonnassa ja seuraamuksissa sekä yleisesti eläinten tunnistuksessa ja rekisteröinnissä. Järjestelmällisen noudattamatta jättämisen tapauksessa komissio toteuttaa aina sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyn. Eläinten tunnistuksessa ja rekisteröinnissä todettujen ongelmien osalta komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä ja kiinnittää näihin vaatimuksiin erityistä huomiota täydentäviä ehtoja koskevissa tarkastuksissaan.

7.23 Joissakin tapauksissa myös kansalliset viranomaiset olivat tehneet virheitä tukihakemusten hallinnollisessa käsittelyssä. Yleisin virhe liittyi tilatukijärjestelmän tukioikeuksien enimmäismäärän ylittämiseen Ranskassa. Vaikka tilintarkastustuomioistuin raportoi tästä systemaattisesta virheestä vuosien 2011, 2012 ja 2013 vuosikertomuksissa (26), virhettä esiintyi edelleen vuonna 2014 (27). Komissio teki kuitenkin sääntöjenmukaisuutta koskevan päätöksen, jonka perusteella osa menoista jätettiin EU:n rahoituksen ulkopuolelle varainhoitovuosina 2011 ja 2012. 7.23 Komissio on tämän sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyn yhteydessä arvioinut yksityiskohtaisesti rahastoon liittyvää riskiä. Se on jo katettu nettomääräisillä rahoitusoikaisuilla hakuvuosien 2011 ja 2012 osalta, ja muiden hakuvuosien osalta sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettely on käynnissä. Käyttöönotetulla toimintasuunnitelmalla pyritään korjaamaan tilanne kokonaisuudessaan hakuvuoden 2014 osalta, ja komissio seuraa sitä tiiviisti.

7.24 Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kaksi tapausta, joissa edunsaaja tai meno ei ollut oikeutettu EU:n tukeen (ks. laatikko 7.3).

Laatikko 7.3 – Esimerkki tukeen oikeuttamattomien menojen korvaamisesta Ranskassa eräälle viininvalmistamolle myönnettiin viinialan tukiohjelmaan liittyvää EU:n tukea varastointitilojen uudistamista varten. Osa tuesta käytettiin vanhojen varastointitilojen purkamisesta ja poistamisesta aiheutuneiden kulujen korvaamiseen. Kyseiset kulut eivät olleet oikeutettuja EU:n tukeen. Puolassa havaittiin tapaus, jossa tukea oli maksettu edunsaajalle, joka ei ollut siihen oikeutettu.

Maaseudun kehittäminen, ympäristö, ilmastotoimet ja kalastus

7.25 Maaseudun kehittämisen, ympäristön, ilmastotoimien ja kalastuksen osalta virheitä havaittiin 84:ssä (48 prosentissa) tarkastetuista yhteensä 176 tapahtumasta. Tilintarkastustuomioistuimen kvantifioimien 41 virheen perusteella arvioitu virhetaso on 6,2 prosenttia. 7.25 Komissio panee merkille tilintarkastustuomioistuimen arvioiman todennäköisen virhetason, joka on alempi kuin edellisenä vuonna. Ilman täydentäviä ehtoja ”maaseudun kehittämisen, ympäristön, ilmastotoimien ja kalastuksen” virhetaso on 6,0 prosenttia. Ks. myös komission vastaus 7.18 kohtaan.

7.26 Kaaviossa 7.4 esitetään, missä määrin erityyppiset virheet vaikuttivat vuoden 2014 arvioituun kokonaisvirhetasoon maaseudun kehittämisen, ympäristön, ilmastotoimien ja kalastuksen aloilla.

Kaavio 7.4 – Eri virhetyyppien vaikutus arvioituun virhetasoon – Maaseudun kehittäminen, ympäristö, ilmastotoimet ja kalastus Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET KOMISSION VASTAUKSET

7.27 Maaseudun kehittämiseen liittyvistä 162 tapahtumasta 71 oli pinta-alaperusteisia ja 91 muuhun kuin pinta-alaan perustuvia. Näistä 162 tapahtumasta 79 tapahtumaan (49 prosenttiin) liittyi virhe. Ympäristöä, ilmastotoimia ja kalastusta koskevaan otokseen sisältyneistä 14 tapahtumasta viiteen tapahtumaan (36 prosenttiin) liittyi virhe. Virheistä kolme oli ilmaistavissa kvantitatiivisesti. 7.27 Tilintarkastustuomioistuimen toteama virheiden esiintyvyys maaseudun kehittämisen osalta (sekä kvantitatiivisesti ilmaistavat että virheet, jotka eivät ole ilmaistavissa kvantitatiivisesti) on laskenut vuoden 2013 57 prosentista 49 prosenttiin vuonna 2014. Maaseudun kehittämisen virhetasoa on tarkasteltava myös maaseudun kehittämispolitiikan kunnianhimoisten tavoitteiden valossa. Komissio toteaa, että 10 niistä toimista, joissa ilmeni virhe, koski vain täydentävien ehtojen rikkomista. Tämän vuoksi komissio katsoo, että koska täydentäviä ehtoja koskevat vaatimukset eivät koske maanviljelijöiden tukikelpoisuutta yhteisen maatalouspolitiikan tuen osalta (ensimmäinen ja toinen pilari) eivätkä maksujen sääntöjenmukaisuutta, näiden virheiden pois jättäminen laskee niiden toimien määrää, joissa ilmeni virheitä, 69:ään (43 prosenttia). Pinta-alaperusteisten toimenpiteiden matalampi virhetaso vahvistaa, että yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä on edelleen tehokas järjestelmä virheiden ehkäisemisessä ja oikaisemisessa.

7.28 Lopullisten edunsaajien tekemiin kvantitatiivisesti ilmaistavissa oleviin virheisiin liittyi 15 tapausta, joissa kansallisilla viranomaisilla oli riittävästi tietoa (28), jonka avulla virheet olisi voitu ehkäistä tai havaita ja korjata ennen kuin menot ilmoitettiin komissiolle. Jos kaikkia näitä tietoja olisi hyödynnetty virheiden korjaamiseksi, arvioitu virhetaso olisi ollut tämän erityisarvion osalta 3,3 prosenttiyksikköä pienempi. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kolmessa tapauksessa havaittu virhe oli kansallisten viranomaisten tekemä. Nämä virheet vaikuttivat arvioituun virhetasoon 0,6 prosenttiyksikön verran. 7.28 Komissio on tietoinen siitä, että kansalliset viranomaiset olisivat mahdollisesti voineet havaita monia tilintarkastustuomioistuimen löytämistä virheistä. Yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevat säännöt tarjoavat jäsenvaltioille tarvittavat välineet, joilla virheriskiä voidaan suurelta osin lieventää. Komission havaitsemat valvontajärjestelmän puutteet ovat johtaneet jäsenvaltioiden toimintasuunnitelmiin virheiden perimmäisten syiden määrittämiseksi ja tarvittavien korjaustoimenpiteiden toteuttamiseksi.

7.29 Tarkastetun otoksen tapahtumissa ilmeni virheitä kaikissa tarkastuskäynnin kohteena olleissa 18 jäsenvaltiossa. Virhetaso ja -tyypit olivat hyvin samankaltaisia kuin aiempina vuosina. Aiempien vuosien tapaan kohdassa 7.25 raportoitu arvioitu virhetaso koski enimmältä osin (54 prosentin osalta) muita kuin pinta-alaan perustuvia toimenpiteitä. Tilintarkastustuomioistuin julkaisi tältä osin helmikuussa 2015 erityiskertomuksen, jossa tarkasteltiin maaseudun kehittämismenoissa esiintyvien virheiden syitä ja niihin puuttumista (29). 7.29 Komissio on havainnut useissa jäsenvaltioissa toteuttamissaan tarkastuksissa samanlaisia puutteita kuin tilintarkastustuomioistuin. Kyseisten jäsenvaltioiden osalta on toteutettu merkittäviä nettomääräisiä rahoitusoikaisuja EU:n talousarvion suojaamiseksi. Tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyt ovat käynnissä. Lisäksi kyseisiä jäsenvaltioita vaaditaan toteuttamaan korjaavia toimia, jos on tehty varaumia. Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto esitti varainhoitovuotta 2014 koskevassa vuotuisessa toimintakertomuksessa varaumia, jotka koskivat 16 jäsenvaltion maaseudun kehittämisen menoja (28 maksajavirastoa). Varaumat esitettiin havaittaessa puutteita hallinto- ja valvontajärjestelmissä, ja tarvittaessa niihin yhdistettiin kyseiselle jäsenvaltiolle osoitettu kehotus puuttua puutteisiin korjaavin toimin. Komissio on tyytyväinen tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessaan 23/2014 virheiden perimmäisistä syistä esittämään analyysiin, joka vahvisti suurelta osin komission oman analyysin, jonka se esitti Euroopan parlamentille ja neuvostolle (SWD(2013) 244) ja jonka mukaan politiikan kunnianhimoiset tavoitteet ja riittämättömät valvontajärjestelmät vaikuttavat osaltaan virhetasoon. Komissio painottaa, että muita kuin pinta-alaan perustuvia toimenpiteitä koskeva korkea virhetaso ei välttämättä merkitse petoksia tai EU:n varojen väärinkäyttöä. Hyvin usein yksittäisen toimen poliittiset tavoitteet ovat täyttyneet, eikä veronmaksajien rahoja ole menetetty. Ohjelmakaudella 2014–2020 kaikkiin maaseudun kehittämisohjelmiin oli sisällytettävä toimenpiteiden todennettavuuden ja valvottavuuden ennakkoarviointi, jonka hallintoviranomainen ja maksajavirasto toteuttavat yhdessä.

7.30 Investointihankkeita koskevat erityisvaatimukset auttavat kohdentamaan tuen tiettyihin edunsaajaryhmiin. Tavoitteena on maaseudun kehittämismenojen vaikuttavuuden parantaminen. Tarkastetuista 91:stä muuhun kuin pinta-alaan perustuvasta tapahtumasta 14 tapahtumassa (15 prosentissa) ei kuitenkaan noudatettu tukikelpoisuusvaatimuksia. Tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan edunsaajat ovat saattaneet 14 tapauksesta kolmessa luoda keinotekoisesti olosuhteet tukikelpoisuusperusteiden kiertämiselle. Tarkempia tietoja löytyy laatikosta 7.4. Ympäristöön, ilmastotoimiin ja kalastukseen liittyvistä kolmesta kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevasta virheestä kaksi johtui tukeen oikeuttamattomista menoista. 7.30 Ainoastaan kolmessa tarkastetuista 91 muusta kuin pinta-alaan perustuvasta toimenpiteestä oli kyse tilintarkastustuomioistuimen tarkoittamista keinotekoisesti luoduista olosuhteista. Investointitoimien osalta pääasialliset puutteet liittyvät tukikelvottomuuteen (menojen tai edunsaajan). Komissio on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa siitä, että keinotekoisesti luodut olosuhteet herättävät huolta, mutta haluaa korostaa, että niitä on vaikea todistaa ja että ne voidaan vahvistaa vain unionin tuomioistuimen vahvistamien tiukkojen edellytysten perusteella. Komissio sovelsi omien tarkastustensa jälkeen rahoitusoikaisuja muihin kuin pinta-alaan perustuviin toimenpiteisiin ja toimii tarvittaessa samoin tulevaisuudessa. Rahoitusoikaisujen yleisimmät syyt olivat puutteet tukikelpoisuusedellytysten tarkistamisessa, kulujen kohtuullisuudessa tai valintaperusteiden soveltamisessa. Toimintasuunnitelmissa maaseudun kehittämisen virhetason alentamiseksi kiinnitetään erityistä huomiota muita kuin pinta-alaan perustuvia toimenpiteitä koskevien tukikelpoisuusvaatimusten korjaaviin toimiin.

Laatikko 7.4 – Tukikelpoisuusvirheet – Mahdolliset keinotekoisesti luodut olosuhteet tuen saamiseksi investointitoimenpiteen tavoitteiden vastaisesti Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kolme tapausta, jossa sääntöjä epäillään kierretyn tarkoituksellisesti tuen saamiseksi kyseisen toimenpiteen tavoitteen vastaisesti (kaksi maatilojen nykyaikaistamista koskevaa tapausta ja yksi yrityksen perustamista ja kehittämistä koskeva tapaus). Tapauksista on ilmoitettu Euroopan petostentorjuntavirastolle arviointia ja mahdollista tutkintaa varten. Näistä tapauksista ei voida antaa tarkempia tietoja luottamuksellisuuden vuoksi. Tapauksille ovat kuitenkin tyypillisiä seuraavat piirteet: — Vakiintuneet yritykset, jotka eivät olisi rahoituskelpoisia hakiessaan tukea suoraan itse, perustavat uusia yksiköitä, joiden alaisuuteen hanke suunnitellaan, jotta se täyttää muodollisesti tukikelpoisuus- ja valintaperusteet. Tällä tavoin keinotekoisesti täytetyt ehdot liittyvät mikroyritysperusteeseen (alle kymmenen työntekijää sekä alle kahden miljoonan euron liikevaihto tai tasearvo) tai perusteeseen, jonka mukaan yrityksen omistaa ja sitä johtaa nuori viljelijä (alle 40-vuotias henkilö, joka aloittaa toiminnan maatalousalalla). — Henkilöryhmät (saman perheen tai taloudellisen ryhmittymän jäsenet) perustavat useita yksiköitä saadakseen tukea, joka ylittää investointitoimenpiteen ehtojen mukaisen enimmäismäärän. Edunsaajat ilmoittivat yksiköiden toimivan itsenäisesti, mutta se ei kuitenkaan pitänyt paikkaansa, sillä yksiköt oli suunniteltu toimimaan yhdessä. Tosiasiassa ne kuuluivat samaan taloudelliseen ryhmittymään ja niillä oli sama liiketoimipaikka, henkilöstö, asiakaskunta, toimittajat ja rahoituslähteet. Laatikko 7.4 – Tukikelpoisuusvirheet – Mahdolliset keinotekoisesti luodut olosuhteet tuen saamiseksi investointitoimenpiteen tavoitteiden vastaisesti Tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan kolmessa tapauksessa epäillään keinotekoisesti luotuja olosuhteita tukikelpoisuusperusteiden kiertämiseksi. Unionin tuomioistuimen asiassa C-434/12 antaman tuomion perusteella keinotekoisesti luotujen olosuhteiden todistamisessa on osoitettava erikseen sekä subjektiiviset että objektiiviset osatekijät. Tämän osalta komissio haluaa painottaa, että keinotekoisesti luotujen olosuhteiden olemassaolo edellyttää sellaisen tahallisen toimen osoittamista, jossa käytetään erehdyttämistä perusteettoman tai laittoman edun saamiseksi. Komissio pitää tilintarkastustuomioistuimen tapaan tilannetta huolestuttavana. Keinotekoisesti luotujen olosuhteiden todistamiseksi on noudatettava unionin tuomioistuimen vahvistamia tiukkoja edellytyksiä. On tärkeää säilyttää sovellettavan lainsäädännön mukaisesti toimivien edunsaajien oikeusvarmuus. Maksajavirastot voivat kieltäytyä maksusta vain selkeästi vahvistetun näytön perusteella, eivät pelkkien epäilysten perusteella. Ne käyttävät tämän vuoksi paljon aikaa ja työtä kerätäkseen luotettavaa näyttöä ja käynnistävät tämän jälkeen takaisinperintämenettelyt. Yhdessä tilintarkastustuomioistuimen esittämässä tapauksessa jäsenvaltio havaitsi itse keinotekoisesti luodut olosuhteet jo kauan ennen tilintarkastustuomioistuimen tarkastusta ja ennen maksua lopulliselle edunsaajalle ja toimi sitten huolellisesti panemalla täytäntöön kansallisen lainsäädännön keinotekoisesti luotujen olosuhteiden tapauksessa edellyttämät menettelyn vaiheet, joihin kuuluu myös yhteydenotto toimivaltaisiin kansallisiin petostentorjunnasta vastaaviin viranomaisiin. Kyseinen jäsenvaltio totesi ennen maksua lopulliselle edunsaajalle, ettei sillä ollut riittävästi näyttöä kieltäytyä maksusta. Jäsenvaltio kuitenkin jatkoi asian seurantaa ja on sittemmin saamansa näytön perusteella toteuttanut toimia varojen takaisinperimiseksi.

7.31 Tutkittu otos sisälsi 36 maatalouden ympäristötukitapahtumaa, jotka liittyvät ympäristön, maiseman ja luonnonvarojen suojeluun sopivien maataloustuotantomenetelmien käyttöön. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että kuudessa tapauksessa (17 prosentissa) viljelijät eivät täyttäneet kaikkia maksuehtoja. Laatikossa 7.5 on esimerkki tällaisesta virheestä. 7.31 Komissio on tarkastanut maatalouden ympäristötoimenpiteiden täytäntöönpanon kaikissa jäsenvaltioissa ohjelmakaudella 2007–2013, toteuttanut rahoitusoikaisuja ja toimii tarvittaessa samoin vastaisuudessakin. Jäljellä olevia puutteita lukuun ottamatta täytäntöönpanon laatu on parantunut ohjelmakauden aikana.

Laatikko 7.5 – Esimerkki maatalouden ympäristösitoumusten noudattamatta jättämisestä Eräs edunsaaja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Wales) sitoutui ympäristösyistä (30) ottamaan heinäniityn pois laidunkäytöstä vuosittain ennen toukokuun 15. päivää ainakin kymmenen viikon ajaksi. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kumpaakaan sitoumusta ei ollut noudatettu. Vastaavanlaisia maatalouden ympäristövaatimusten noudattamatta jättämisiä ilmeni myös Saksassa (Rheinland-Pfalz), Italiassa (Umbria) ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Englanti). Laatikko 7.5 – Esimerkki maatalouden ympäristösitoumusten noudattamatta jättämisestä Myös komissio oli havainnut tarkastuksissaan vastaavanlaisia puutteita joissakin jäsenvaltioissa. Nettomääräisiä rahoitusoikaisuja on sovellettu ja sovelletaan tarvittaessa edelleen EU:n talousarvioon kohdistuvan riskin kattamiseksi.

7.32 Tarkastetuissa 27 tapahtumassa edunsaajien piti noudattaa julkisia hankintoja koskevia sääntöjä. Sääntöjen tarkoituksena on varmistaa, että tarvittavat tuotteet ja palvelut hankitaan mahdollisimman edullisin ehdoin, sekä taata samalla tasapuolinen pääsy julkisten hankintojen markkinoille ja varmistaa avoimuuden ja syrjimättömyyden periaatteiden noudattaminen. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että 13 tapauksessa (48 prosentissa) oli rikottu yhtä tai useampaa näistä säännöistä. Esimerkki tällaisesta virheestä esitetään laatikossa 7.6. 7.32 Komissio on jo havainnut vastaavanlaisia puutteita julkisissa hankinnoissa. Joissakin tilintarkastustuomioistuimen laatikossa 7.6 mainitsemissa jäsenvaltioissa on jo tehty nettomääräisiä rahoitusoikaisuja tai sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyt ovat parhaillaan käynnissä ja nettomääräisiä rahoitusoikaisuja toteutetaan tarvittaessa. Julkiset hankinnat ovat myös yksi keskeinen tekijä maaseudun kehittämistä koskevissa toimintasuunnitelmissa. Komissio toteaa, että vain yhden tilintarkastustuomioistuimen ilmoittaman virheen määrä on selvinnyt. Lisäksi komissio antoi 19. joulukuuta 2013 uudet suuntaviivat, joiden avulla määritetään yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoituja menoja koskevat rahoitusoikaisut, jotka tehdään julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamatta jättämisen vuoksi. Näiden suuntaviivojen mukaan hankintasääntöjen noudattamatta jättämisen vakavuus arvioidaan suhteellisuusperiaatteen mukaisesti. Ohjeasiakirja, jossa käsitellään yleisimpiä sääntöjenvastaisuuksia Euroopan rakenne- ja investointirahastojen hallinnoinnissa, on jo esitetty jäsenvaltioille.

Laatikko 7.6 – Esimerkki julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamatta jättämisestä Puolalainen vesitaloudesta vastaava julkinen elin sai tukea kahden pumppausaseman kunnostamiseen. Rakennustyöt annettiin yksityisen yrityksen tehtäväksi julkisen hankintamenettelyn kautta. Edunsaaja rikkoi julkisia hankintoja koskevaa lainsäädäntöä vakavasti rajoittamalla mahdollisten tarjouksentekijöiden tasapuolista pääsyä hankintojen markkinoille ja rajoittamalla näin tervettä kilpailua. Voittanut tarjous – ainoa tehty tarjous – ei täyttänyt valintaperusteita. Lisäksi tarjousta oli ollut laatimassa sama yritys, joka laati myös tarjouskilpailun teknisen eritelmän ja määrälaskelman. Näistä syistä toimeksiannon saanut yritys olisi pitänyt jättää tarjouskilpailun ulkopuolelle. Julkisia hankintoja koskevia sääntöjä oli jätetty noudattamatta myös Bulgariassa, Saksassa (Saksi-Anhalt), Kreikassa, Espanjassa (Kastilia-La Mancha), Ranskassa, Italiassa (Apulia), Alankomaissa ja Romaniassa. Näitä virheitä ei kuitenkaan kvantifioitu.

7.33 Tutkiessaan valittuja täydentävien ehtojen vaatimuksia (ks. kohta 7.14 b) tilintarkastustuomioistuin havaitsi rikkomuksia 17:ssä (27 prosentissa) näihin vaatimuksiin liittyvistä 64 maksusta. Täydentäviin ehtoihin liittyvien virheiden vaikutus kohdassa 7.25 esitettyyn arvioituun virhetasoon oli 0,2 prosenttiyksikköä. 7.33 Ks. komission vastaukset 7.7 ja 7.14 b) kohtaan.

7.34 Kansallisten viranomaisten on tarkastettava kustannusten kohtuullisuus. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että tarkastusta ei ollut suoritettu vaaditusti 20 investointihankkeen osalta. Tällaisia virheitä ei voida kuitenkaan yleensä ilmaista kvantitatiivisesti, sillä tukeen oikeuttamattomien menojen määrää ei voida määrittää. Lisätietoja kustannusten kohtuullisuudesta löytyy maaseudun kehittämisen tuloksellisuuskysymyksiä koskevasta osiosta (ks. kohta 7.88). 7.34 Komissio katsoo, että kulujen kohtuullisuutta koskevat hallinnolliset tarkastukset ovat olennaisia valvontajärjestelmän tuloksellisuuden varmistamiseksi. Komissio on myös todennut sääntöjenmukaisuuden tarkastuksissaan puutteita kulujen kohtuullisuuden arvioinnissa ja toteuttanut tämän osalta rahoitusoikaisuja unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi. Komissio huomauttaa, että seuraavalla ohjelmakaudella 2014–2020 sovelletaan laajemmin yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja (kiinteämääräinen rahoitus, vakioyksikkökustannukset, kertakorvaukset). Tämä edistää osaltaan varojen tuloksellisempaa ja asianmukaisempaa käyttöä. Ks. myös komission vastaus 7.88 kohtaan.

Valittuja järjestelmiä ja vuotuisia toimintakertomuksia koskeva tarkastus

Maataloustukirahastoa koskevien tapahtumien sääntöjenmukaisuuteen liittyvät jäsenvaltioiden järjestelmät

Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä

7.35 Suoraan tukeen liittyvien maksujen sääntöjenmukaisuus varmistetaan pääasiassa yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän avulla (31). Järjestelmä kattaa yli 90 prosenttia maataloustukirahaston menoista ja auttaa merkittävästi estämään ja vähentämään piiriinsä kuuluvien tukiohjelmien virhetasoa. Tämä käy ilmi sekä komission tarkastuksista (32) että tilintarkastustuomioistuimen omista tarkastuksista. 7.35 Komissio on tyytyväinen tilintarkastustuomioistuimen arvioon, jonka mukaan yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä edistää merkittävästi virheiden ehkäisemistä ja virhetason alentamista. Komissio katsoo, että yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän laatu ja kattavuus ovat olennaisia osatekijöitä suoraan tukeen liittyvien maksujen sääntöjenmukaisuuden varmistamisessa. Lisäksi komissio toteaa, että yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä kattaa myös 40,2 prosenttia maaseuturahaston menoista, erityisesti maatalouden ympäristötoimenpiteiden ja epäsuotuisten alueiden osalta.

7.36 Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä sisältää tilat ja tukihakemukset kattavan tietokannan, viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän (LPIS), eläintietokannat sekä tukioikeusrekisterin niissä jäsenvaltioissa, joissa sovelletaan tilatukijärjestelmää. Maksajavirastot tekevät hallinnollisia ristiintarkastuksia näiden tietokantojen välillä ja pyrkivät näin varmistamaan, että tuet maksetaan oikeamääräisinä tukeen oikeutetulle edunsaajalle tukikelpoisen maa-alan tai tukikelpoisten eläinten perusteella. Useimmat hakijat (95 prosenttia) saavat tuen, kun nämä hallinnolliset tarkastukset on suoritettu onnistuneesti. Loppuihin viiteen prosenttiin kohdistetaan lisätarkastuksia paikan päällä.

7.37 Tilintarkastustuomioistuin tarkasti Kroatian yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän ja havaitsi vain pieniä puutteita kuluilmoitusten hallinnollisessa käsittelyssä ja kansallisten viranomaisten paikan päällä tekemien tarkastusten laadussa. Nämä puutteet eivät vaikuta järjestelmän luotettavuuteen. 7.37 Komissio on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa.

7.38 Tilintarkastustuomioistuin toimitti myös asiakirjatarkastuksen, johon poimittiin 14 tarkastuksen otos komission maataloustukirahaston menoihin kohdistamista sääntöjenmukaisuustarkastuksista. Komissio raportoi merkittäviä puutteita kyseessä olevista jäsenvaltioiden 14 järjestelmästä kymmenessä. Tilintarkastustuomioistuin totesi komission työn laadun tasoltaan hyväksyttäväksi (ks. kohta 7.62). 7.38 Komissio on tyytyväinen tilintarkastustuomioistuimen näkemyksiin.

Aiemmissa vuosikertomuksissa raportoitujen yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän puutteiden johdosta toteutetut korjaavat toimenpiteet

7.39 Tilintarkastustuomioistuin toimitti kaudella 2007–2013 yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tarkastuksia 35 maksajavirastossa ja ilmoitti havaitsemistaan merkittävistä puutteista kunkin varainhoitovuoden vuosikertomuksessa. Tätä kertomusta varten tilintarkastustuomioistuin tarkasti paikan päällä kahdeksan maksajavirastoa kuudessa jäsenvaltiossa. Tarkoituksena oli arvioida, olivatko virastot korjanneet LPIS-järjestelmään liittyvät puutteet vaikuttavasti ja ajallaan ja oliko komissio soveltanut rahoitusoikaisuja (33), jotka korvaisivat EU:n varojen menetykset kaikilta niiltä varainhoitovuosilta, joihin kyseiset puutteet vaikuttivat. Hallinnollisten ristiintarkastusten luotettavuuden ja tukimaksujen oikeellisuuden edellytyksenä on, että LPIS-tietokannassa on oikeat tiedot maa-alojen tukikelpoisuudesta.

7.40 Tilintarkastustuomioistuimen arviointi osoitti, että kaikki tarkastuksen kohteena olleet maksajavirastot olivat toteuttaneet komission tiiviissä opastuksessa ja aktiivisessa valvonnassa korjaavia toimenpiteitä, jotka paransivat tilannetta kokonaisuudessaan. Korjaavia toimenpiteitä ei ollut kuitenkaan aina toteutettu ajallaan, ja monissa tapauksissa puutteita ilmeni edelleen, tosin vain pienemmässä mittakaavassa. Komissio määräsi kaikissa tutkituissa tapauksissa rahoitusoikaisuja tai käynnisti sääntöjenmukaisuuden tarkastuksia. 7.40 Ks. myös komission vastaukset jäljempänä laatikoihin 7.7 ja 7.8. Joissain tapauksissa korjaavien toimenpiteiden laajuus edellytti pitkän ajanjakson toimintasuunnitelmaa tai uusien osatekijöiden sisällyttämistä olemassa oleviin toimintasuunnitelmiin. Kaikilla toimintasuunnitelmilla, sekä loppuunsaatetuilla että käynnissä olevilla, on kuitenkin saatu aikaan merkittäviä parannuksia LPIS-järjestelmien laatuun. Komissio pysyy valppaana varmistaakseen, että parannukset jatkuvat ja/tai pysyvät. Rahoitusoikaisuilla katetaan rahastoon kohdistuvat riskit, kunnes korjaavat toimenpiteet on toteutettu täysimääräisesti.

7.41 Tilintarkastustuomioistuin totesi, että LPIS-järjestelmän puutteita oli korjattu kaikissa tarkastuksen kohteena olleissa jäsenvaltioissa. Kokonaistulokset olivat tyydyttäviä kolmen jäsenvaltion osalta (ks. laatikko 7.7). Lopuissa kolmessa jäsenvaltiossa on kuitenkin edelleen merkittäviä puutteita (ks. laatikko 7.8). 7.41 Ks. myös komission vastaukset jäljempänä laatikoihin 7.7 ja 7.8. Sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyt jatkuvat kaikissa tapauksissa, ja jos puutteita edelleen havaitaan, toteutetaan lisää nettomääräisiä rahoitusoikaisuja. Lisätietoja toimintasuunnitelmista esitetään maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston varainhoitovuotta 2014 koskevan vuotuisen toimintakertomuksen liitteessä 10 olevassa 3.2 osassa.

Laatikko 7.7 – Jäsenvaltiot, joissa LPIS-järjestelmän puutteita koskevat korjaavat toimenpiteet olivat tyydyttäviä Bulgaria: Tilintarkastustuomioistuin raportoi aiemmissa vuosikertomuksissa (34), että Bulgarian LPIS-järjestelmään kirjatut tukikelpoisten alueiden tiedot eivät olleet luotettavia ja että paikan päällä tehtyjen tarkastusten tulokset olivat heikkolaatuisia. Puutteiden korjaamiseksi laadittiin toimintasuunnitelma. Suunnitelman toteutus alkoi vuonna 2009 ja päättyi vuonna 2011. Tarkastuksessa ilmeni, että vaikuttavia korjaavia toimenpiteitä oli toteutettu. LPIS-järjestelmää on parannettu, ja sitä päivitetään säännöllisesti. Myös paikan päällä tehtävien tarkastusten laatu on parantunut. Portugali: Tilintarkastustuomioistuin raportoi vuoden 2007 vuosikertomuksessa (35) Portugalin LPIS-järjestelmän vakavista puutteista. Portugali käynnisti vuonna 2011 LPIS-järjestelmän laajan tarkastuksen, joka saatiin päätökseen vuonna 2013. Komission tarkastuksissa kävi kuitenkin ilmi, että tämän työn laatua heikensi tarkastuksen perustuminen vuosien 2010 ja 2011 ortokuviin. Jäljelle jääneiden puutteiden korjaamiseksi käynnistettiin vuonna 2013 uusi tarkastus, joka perustui uudempiin ortokuviin. Tarkastus osoitti, että uusimpiin ortokuviin perustuvat tukikelpoisuustiedot ovat yleisesti ottaen riittävän laadukkaita. Romania: Tilintarkastustuomioistuin raportoi aiemmissa vuosikertomuksissa (36), että Romanian LPIS-järjestelmän päivittämisessä oli vakavia puutteita. Romania hyväksyi vuonna 2009 toimintasuunnitelman ja sai sen toteutuksen päätökseen vuonna 2011. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että LPIS-järjestelmän laadun parantamisessa oli tapahtunut edistystä. Laatikko 7.7 – Jäsenvaltiot, joissa LPIS-järjestelmän puutteita koskevat korjaavat toimet olivat tyydyttäviä Komission tarkastukset vahvistavat, että korjaavilla toimilla on parannettu järjestelmää Bulgariassa, Portugalissa ja Romaniassa.

Laatikko 7.8 – Jäsenvaltiot, joiden LPIS-järjestelmässä on edelleen puutteita Laatikko 7.8 – Jäsenvaltiot, joiden LPIS-järjestelmässä on edelleen puutteita

Kreikka: Tilintarkastustuomioistuin on raportoinut aiemmissa vuosikertomuksissa (37), että Kreikan LPIS-järjestelmässä oli puutteita erityisesti pysyväksi laitumeksi ilmoitettujen lohkojen tukikelpoisuuden osalta. LPIS-järjestelmän ensimmäinen laaja tarkistus saatiin päätökseen vasta vuonna 2013. Siinä keskityttiin erityisesti luonnonlaitumiin. Toinen tarkistus tehtiin vuonna 2014 komission pyynnöstä. Näiden tarkistusten tuloksena tukikelpoisen pysyvän laidunalan määrä Kreikan LPIS-järjestelmässä laski vuonna 2012 kirjatusta 3,6 miljoonasta hehtaarista 1,5 miljoonaan hehtaariin hakuvuonna 2014. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että viimeisimmän tarkistuksen jälkeiset uudet tukikelpoiset alat vastaavat kaiken kaikkiaan paremmin todellista tilannetta. Merkittäviä korjaavia toimenpiteitä tarvitaan kuitenkin lisää, varsinkin luonnonlaidunlohkojen osalta. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastukseensa satunnaisotannalla valitsemista 15:stä pysyvän laitumen lohkosta kahdessa tukikelpoiset alat oli kirjattu LPIS-järjestelmään liian suurina vielä molempien tarkistusten jälkeen (vastaavanlainen tapaus esitetään myös laatikossa 7.1) (38). Lisäksi tilintarkastustuomioistuin pani merkille, että Kreikan maatalousministeriö oli päättänyt, ettei edunsaajilta peritä takaisin aiheettomia maksuja, jotka oli maksettu aiemmin Kreikan LPIS-järjestelmään virheellisesti tukikelpoisiksi kirjatuista luonnonlaidunaloista. Ks. myös komission vastaus 7.1 kohtaan. Samanlaisia puutteita havaittiin komission toteuttamissa toimintasuunnitelmien täytäntöönpanon seurantatarkastuksissa. Komissio toteaa, että merkittävistä korjaavista toimista huolimatta tiettyjä puutteita ilmenee edelleen pysyvien laitumien tukikelpoisuuden osalta Kreikassa ja Espanjassa. Komissio haluaa kuitenkin huomauttaa, että vuosina 2014 ja 2015 toteutetut korjaavat toimet ovat onnistuneet molemmissa jäsenvaltioissa. Tämän seurauksena tukeen oikeuttamattomat pinta-alat on poistettu molemmista LPIS-järjestelmistä. Kreikassa pysyväksi laitumeksi rekisteröity ala pieneni 3,6 miljoonasta hehtaarista 1,5 miljoonaan hehtaariin ja Espanjassa tukikelpoinen maa väheni 18,4 miljoonasta hehtaarista 15,6 miljoonaan hehtaariin. Mahdollisesti vielä havaittavia puutteita seurataan sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyissä, joilla varmistetaan, että EU:n talousarvioon kohdistuva riski katetaan asianmukaisesti nettomääräisillä rahoitusoikaisuilla. Komission pyytämät tiedot toimintasuunnitelmien täytäntöönpanosta esitetään maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston varainhoitovuotta 2014 koskevassa vuotuisessa toimintakertomuksessa.

Espanja (Andalusia, Kastilia-La Mancha ja Extremadura): Tilintarkastustuomioistuin raportoi aiemmissa vuosikertomuksissa (39) merkittävistä puutteista Espanjan LPIS-järjestelmässä (Andalusia (40), Kastilia-La Mancha ja Extremadura). Viitelohkoja, jotka olivat todellisuudessa täysin tai osittain kallioiden, tiheän metsän tai pensaiden peitossa, oli ilmoitettu pysyvinä laitumina, ja niistä oli maksettu tukia sellaisina. Espanjan viranomaiset toteuttivat toimintasuunnitelman, jonka tarkoituksena oli parantaa LPIS-järjestelmää kansallisella tasolla. Toteutus raportoitiin saadun päätökseen vuonna 2013. Komissio havaitsi kuitenkin, ettei laidunmaan tukikelpoisuusarviointi ollut luotettava ja pyysi Espanjan viranomaisia tarkistamaan laitumen tukikelpoisuuden uudelleen ja parantamaan sitä käyttäen paljon tiukempia perusteita vuodesta 2015 lähtien. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös, että korjaavien toimenpiteiden tulokset eivät olleet tyydyttäviä hakuvuoden 2013 osalta. Tilintarkastustuomioistuin pani kuitenkin merkille, että vuosina 2014 ja 2015 käynnistettiin lisää korjaavia toimenpiteitä tilanteen parantamiseksi. Italia: Tilintarkastustuomioistuin raportoi vuoden 2011 vuosikertomuksessa (41), että Italian (Lombardia) LPIS-järjestelmässä oli vuoristoalueiden luonnonlaidunlohkoihin liittyviä puutteita. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että puutteita, jotka koskivat LPIS-järjestelmään kirjattuja pysyvän laitumen tukikelpoisia aloja, ei ollut vielä asianmukaisesti korjattu, varsinkaan pienten lohkojen osalta. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että 18 valitusta pysyvän laitumen lohkosta, jotka Italian viranomaiset olivat tarkistaneet, tukikelpoinen ala oli 12 lohkossa edelleen kirjattu LPIS-järjestelmään liian suurena. LPIS-järjestelmän tietojen parantamista koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpano jatkui vuosina 2014 ja 2015, ja komissio seurasi sitä tiiviisti (tarkastukset heinäkuussa ja marraskuussa 2014). Koska komissio katsoi, ettei tilanne ollut täysin tyydyttävä, Kreikalle toteutettavia maksuja päätettiin pienentää varainhoitovuoden 2015 osalta (hakuvuosi 2014). Kreikan viranomaiset ovat määrittäneet perusteettomien maksujen määrän. Näitä määriä käsitellään sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyssä. Komissio katsoo, että Espanjan viranomaisten toteuttamat toimet ovat osittain tyydyttäviä. Kuten tilintarkastustuomioistuin totesi, korjaavia toimia toteutetaan edelleen vuosien 2014 ja 2015 osalta. Komissio seuraa tilannetta edelleen, ja mahdollisia puutteita seurataan sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyissä sen varmistamiseksi, että EU:n talousarvioon kohdistuva riski katetaan asianmukaisesti.

Komission tilintarkastustuomioistuimen havaintojen pohjalta toteuttamat jatkotoimet

7.42 Komissio sisällytti omiin tarkastuksiinsa jatkotoimia tilintarkastustuomioistuimen havaitsemien puutteiden johdosta. Komissio määräsi rahoitusoikaisuja tai käynnisti sääntöjenmukaisuuden tarkastuksia kaikissa jäsenvaltioissa (42). Rahoitusoikaisut eivät kuitenkaan koskeneet kaikkia niitä varainhoitovuosia, joihin puutteet vaikuttivat. Yksityiskohdat esitetään taulukossa 7.1 . 7.42 Espanjan ja Italian osalta rahoitusoikaisut eivät vielä kata ilmoitettuja varainhoitovuosia, koska sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettely on vielä kesken.

Taulukko 7.1 – Komission LPIS-järjestelmän järjestelmäpuutteiden perusteella toteuttamat rahoitusoikaisut Jäsenvaltio Tilintarkastustuomioistuimen raportoima järjestelmäpuute varainhoitovuonna Viimeinen varainhoitovuosi, johon järjestelmäpuute vaikutti Varainhoitovuodet, joihin rahoitusoikaisut kohdistuvat Rahoitusoikaisujen kokonaismäärä (miljoonaa euroa) Varainhoitovuodet, joihin vuoden 2014 lopussa tehdyt rahoitusoikaisut eivät kohdistu Sääntöjenmukaisuuden tarkastus käynnissä mutta ei vielä saatettu päätökseenn Bulgaria 2008 2012 2008-2012 65,8 — Kreikka 2009 2014 2007-2012 608,6 2013, 2014 kyllä Espanja (Andalusia) 2010 2014 2010, 2012, 2013, 2014 kyllä Espanja (Kastilia-La Mancha) 2010 2014 2010, 2012, 2013, 2014 kyllä Espanja (Extremadura) 2010 2014 2010, 2012, 2013, 2014 kyllä Italia (Lombardia) 2011 2014 2009-2011 0,1 2012, 2013, 2014 kyllä, vuotta 2012 lukuun ottamatta Portugali 2007 2013 2007-2012 186,4 2013 kyllä Romania 2008 2014 2008-2012 80,8 2013, 2014 kyllä Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET KOMISSION VASTAUKSET

7.43 Sen lisäksi, että komissio on tehnyt rahoitusoikaisuja niiden varainhoitovuosien osalta, joihin merkittävät puutteet ovat vaikuttaneet, sillä on myös uuden YMP-lainsäädännön (43) mukaisesti entistä paremmat valtuudet pienentää tai lykätä jäsenvaltioille maksettavia tukia, jos kansallisissa järjestelmissä on merkittäviä ja pysyviä puutteita. Tämä vahvistettu väline on ollut käytettävissä varainhoitovuodesta 2014 lähtien. Toukokuuhun 2015 mennessä komissio oli hyödyntänyt tätä mahdollisuutta kerran vähentäessään Kreikalle maksettavia maataloustukirahaston tukia varainhoitovuodesta 2015 lähtien.

Parempaan tarkastusvarmuuteen tähtäävän menettelyn arviointi

7.44 Vuonna 2010 komissio esitteli jäsenvaltioille vapaaehtoisuuteen perustuvan parempaan tarkastusvarmuuteen tähtäävän menettelyn. Menettelyssä jäsenvaltion osoittama riippumaton tarkastuselin (todentamisviranomainen) antaa lausunnon paitsi sisäisten järjestelmien asianmukaisesta toiminnasta myös EU:lle ilmoitettujen menojen laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta. Jälkimmäinen lausunto perustuu edustavan tilastollisen tapahtumaotoksen yksityiskohtaiseen tarkastukseen. Otos poimitaan satunnaisotannalla maksajaviraston paikan päällä tarkastamien hakemusten joukosta. Varainhoitovuodesta 2015 alkaen todentamisviranomaisten on annettava lausunto EU:n talousarviosta korvattavaksi esitettävien menojen laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta. 7.44 Komissio haluaa täsmentää, että asetuksen (EU) N:o 1306/2013 hyväksymisen jälkeen 7.44-7.50 kohdassa kuvattu parempaan tarkastusvarmuuteen tähtäävä menettely ei ole enää käytössä. Tukeakseen ja ohjatakseen vuodesta 2015 alkaen todentamisviranomaisten uutta työtä komissio on laatinut yksityiskohtaiset suuntaviivat siitä, kuinka otos toteutetaan ja maksajavirastojen toteuttaman ensimmäisen tason uudelleen todentamisen tulokset raportoidaan. Jos tämä toteutetaan asianmukaisesti, uudelleentodentamisen tulokset toimivat perustana tilastollisesti pätevälle lausunnolle tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Yksityiskohtaiset suuntaviivat on selitetty perusteellisesti maksajavirastoille ja todentamisviranomaisille, ja komissio seuraa tiiviisti niiden täytäntöönpanoa.

7.45 Jos komissio katsoo vapaaehtoisen menettelyn yhteydessä, että jäsenvaltio soveltaa näitä menettelyjä oikein ja jäsenvaltion määrittämä jäännösvirhetaso on alle kaksi prosenttia kahden peräkkäisen vuoden ajalta, kyseinen jäsenvaltio on oikeutettu vähentämään paikan päällä tehtävien tarkastusten osuutta viidestä prosentista yhteen prosenttiin (44).

7.46 Tilintarkastustuomioistuin tarkasti kaudella 2011–2013 parempaan tarkastusvarmuuteen tähtäävän menettelyn viidessä (45) niistä kuudesta jäsenvaltiosta tai alueesta, jotka olivat ottaneet menettelyn käyttöön vapaaehtoisesti. Vuonna 2014 tilintarkastustuomioistuin sai päätökseen menettelyn tarkastuksen kuudennessa jäsenvaltiossa (Kreikka).

7.47 Kreikka otti parempaan tarkastusvarmuuteen tähtäävän menettelyn käyttöön varainhoitovuosille 2013 ja 2014. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti varainhoitovuoden 2014 osalta suoritetun työn, josta todentamisviranomainen antoi puhtaan lausunnon ja jonka virhetasoksi se ilmoitti 0,2 prosenttia maataloustukirahaston yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tukijärjestelmien osalta.

7.48 Todentamisviranomainen ei ollut noudattanut täysimääräisesti komission otantatapaa, tarkastuksen laajuutta ja tarkastusten ajoitusta koskevaa ohjeistusta. Se oli jättänyt virheiden kvantitatiivisessa määrittämisessä järjestelmällisesti huomioimatta aiheettomat maksut, joita oli suoritettu LPIS-järjestelmään virheellisesti tukikelpoisiksi kirjattujen pysyvän laitumen alojen vuoksi. Todentamisviranomainen oli jättänyt huomioimatta myös sellaiset aiheettomat maksut, jotka johtuivat siitä, että maksajavirasto antoi edunsaajien korvata hakemusten tukeen oikeuttamattomat lohkot tukikelpoisilla aloilla määräajan umpeuduttua. Tämä poikkesi todentamisviranomaisen varainhoitovuonna 2013 soveltamasta käytännöstä, jossa tällaiset aiheettomat maksut otettiin huomioon kvantifioitaessa kokonaisvirhetasoa. Käytännön muuttaminen oli merkittävin syy siihen, että todentamisviranomaisen vuonna 2013 raportoima 10,2 prosentin virhetaso laski vuonna 2014 määrältään 0,2 prosenttiin. 7.48 Komissio on tietoinen siitä, että tietyt todentamisviranomaiset, muun muassa Kreikassa, eivät ole noudattaneet otoksia koskevia suuntaviivoja. Tämän vuoksi komissio ei hyväksynyt raportoituja virhetasoja, vaan käytti virhetason laskemiseen maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston varainhoitovuotta 2014 koskevassa vuotuisessa toimintakertomuksessa omien tarkastustensa tuloksia. Ks. myös komission vastaus 7.44 kohtaan.

7.49 Näiden puutteiden perusteella Kreikan todentamisviranomaisen varainhoitovuodelta 2014 raportoima virhetaso on arvioitu aivan liian pieneksi. 7.49 Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto käytti varainhoitovuotta 2014 koskevassa vuotuisessa toimintakertomuksessaan omien tarkastustensa tuloksia laskiessaan mukautetun 4,5 prosentin virhetason.

7.50 Tilintarkastustuomioistuin totesi, että raportoidut virhetasot eivät ole täytäntöönpanopuutteiden vuoksi kaiken kaikkiaan luotettavia menettelyn vapaaehtoisesti käyttöön ottaneissa kuudessa jäsenvaltiossa, Luxemburgia lukuun ottamatta. 7.50 Katso komission vastaus 7.44 kohtaan.

Maaseudun kehittämistoimien sääntöjenmukaisuuteen liittyvät jäsenvaltioiden järjestelmät

7.51 Jäsenvaltioiden viranomaiset ovat vastuussa seuraavien osatekijöiden käyttöönotosta ja toiminnasta: 7.51 Maataloustukirahastoon on sovellettu samoja periaatteita vuodesta 2007 alkaen. Vuodesta 2014 alkaen sekä maataloustukirahastoon että maaseuturahastoon sovelletaan yhteistä horisontaaliasetusta (asetus (EU) N:o 1306/2013).

a) asianmukaiset hallinnolliset menettelyt ja valvontamenettelyt, joilla varmistetaan hakijan tekemien ilmoitusten oikeellisuus ja tukikelpoisuusvaatimusten täyttyminen

b) paikalla tehtävät tarkastukset, joiden on tukijärjestelmästä riippuen katettava vähintään viisi prosenttia kaikista edunsaajista tai asianomaisista menoista (46).

7.52 Tilintarkastustuomioistuimen suorittama tämän alan järjestelmien arviointi perustui osittain komission (maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto) tekemiin tarkastuksiin (ks. myös kohta 7.62). Tilintarkastustuomioistuin toimitti asiakirjatarkastuksen komission maatalouden kehittämistä koskevien sääntöjenmukaisuustarkastusten 12 tarkastuksen otoksesta. Lisäksi tehtiin tarkastuskäynti viiteen kyseisistä toimista vastaavaan maksajavirastoon (47). Komissio raportoi merkittäviä puutteita kyseisistä jäsenvaltioiden 12 järjestelmästä yhdeksässä. Tilintarkastustuomioistuin totesi komission työn laadun laadultaan hyväksyttäväksi.

7.53 Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että paikan päällä tarkastetuissa viidessä maksajavirastossa järjestelmäpuutteet olivat hyvin samankaltaisia kuin aiempina vuosina havaitut ja raportoidut puutteet (48). Tilintarkastustuomioistuin yksilöi puutteita tukikelpoisuusehtoihin liittyvissä hallinnollisissa tarkastuksissa, erityisesti niissä, jotka koskivat ympäristövaatimuksia ja yritysten enimmäiskokoa. Aiempien vuosien tapaan jatkuvia puutteita ilmeni myös julkisten hankintamenettelyjen tarkastamisessa. Järjestelmäpuutteet ovat tapahtumatarkastuksissa havaittujen virheiden merkittävä syy (ks. kohta 7.27). 7.53 Yhteinen vastaus 7.53 ja 7.54 kohtaan: Komissio on tietoinen puutteista jäsenvaltioiden maaseuturahaston valvontajärjestelmissä ja painottaa, että ensisijainen vastuu politiikan täytäntöönpanosta ja valvontajärjestelmistä on jäsenvaltioilla. Varainhoitovuotta 2014 koskevassa maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuotuisessa toimintakertomuksessa 35 prosenttiin maksajavirastoista sovelletaan varauksia maaseuturahaston menojen osalta ja niiltä vaaditaan tarvittavia korjaavia toimia (edelleen toteutettavien aiempien toimintasuunnitelmien lisäksi). Kuten 7.52 kohdassa todetaan, tilintarkastustuomioistuimen arviointi perustuu osittain komission yksiköiden tekemiin sääntöjenmukaisuuden tarkastuksiin. Komissio on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa 23/2014 esittämästä päätelmästä, jonka mukaan jäsenvaltioiden olisi laajennettava hallinnollisten tarkastusten soveltamisalaa. Komissio on tietoinen tukikelpoisuuteen liittyvistä puutteista, myös hankintamenettelyjen ja yritysten enimmäiskoon osalta. Nämä seikat ovat huomion kohteena jäsenvaltioissa toteutettavissa investointitoimenpiteiden tarkastuksissa. Ongelmia on myös tarkasteltu ja tarkastellaan edelleen jäsenvaltioiden kanssa laadituissa toimintasuunnitelmissa virhetason laskemiseksi.

7.54 Julkisten hankintojen osalta tilintarkastustuomioistuin arvioi 32 hankkeen otoksen viidessä tarkastuskäynnin kohteena olleessa jäsenvaltiossa. Näistä 15:een (47 prosenttiin) liittyi virheitä. Tarkastuksessa ilmeni, että erityisesti kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen valintamenettelyissä oli merkittäviä puutteita. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti myös sellaisista tapauksista poimitun kahdeksan tapauksen otoksen, joihin jäsenvaltiot eivät olleet soveltaneet julkista hankintamenettelyä. Kahdessa otoksen tapauksessa julkinen hankintamenettely olisi ollut tarpeen, joten EU:lle ilmoitetut menot eivät olleet tukikelpoisia.

Toimintasuunnitelmat

7.55 Komissio pyrki pienentämään maaseudun kehittämismenojen virhetasoa kannustamalla vuonna 2012 aktiivisesti kaikkia jäsenvaltioita laatimaan toimintasuunnitelmia, joiden avulla määritettäisiin virheiden syyt, ja panemaan täytäntöön kohdennettuja korjaavia toimenpiteitä, joilla pienennettäisiin virheiden esiintymisriskiä. Tilintarkastustuomioistuin tutki, kattoivatko asianomaisten jäsenvaltioiden toimintasuunnitelmat usein esiintyvien virheiden perimmäiset syyt.

7.56 Tarkastuksessa käytiin läpi 14 jäsenvaltiossa tapahtumatarkastusten yhteydessä havaitut 24 merkittävintä kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevaa virhettä (49). Näistä yhdeksän virhettä (37,5 prosenttia) voitiin yhdistää jäsenvaltion toimintasuunnitelman tiettyyn tapahtumaan, 15:tä virhettä (62,5:tä prosenttia) taas ei. Nämä prosenttiluvut vahvistettiin tilintarkastustuomioistuimen suorittamassa toisessa samankaltaisessa analyysissä, jossa arvioitiin jäsenvaltioiden järjestelmiä koskevassa tarkastuksessa esiin tulleita puutteita. Suurinta osaa virhetyypeistä ja järjestelmäpuutteista ei siis käsitelty tilintarkastustuomioistuimen tarkastamissa toimintasuunnitelmissa (ks. laatikko 7.9). 7.56 Komission tiivis seuranta osoittaa, että tietyissä jäsenvaltioissa komission ja tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa havaittuihin puutteisiin ei ole puututtu asianmukaisesti. Komissio on pyytänyt kyseisiä jäsenvaltioita vahvistamaan toimintasuunnitelmiaan.

Laatikko 7.9 – Esimerkkejä siitä, etteivät jäsenvaltioiden toimintasuunnitelmat ole vielä täysin vaikuttavia Irlannin toimintasuunnitelmassa on 20 toimea, joista yhtäkään ei ollut toteutettu tarkastuksen ajankohtana. Lisäksi kaikki 20 toimea koskevat pinta-alaperusteisia toimenpiteitä, vaikka investointitoimenpiteisiin liittyy suurempi riski. Tarkastuksessa havaittiin kuusi järjestelmän puutetta, joista viisi teki menoista tukikelvottomia. Kaikki havainnot liittyivät investointitoimenpiteisiin, joten niitä ei ollut käsitelty toimintasuunnitelmassa. Romanian toimintasuunnitelma, jossa käsitellään maaseudun kehittämisen alaan liittyvien virheiden perimmäisiä syitä, osoittaa, että Romanian viranomaiset ovat toteuttaneet kohdennettuja toimia pienentääkseen keinotekoisesti luotujen olosuhteiden riskiä maatilojen nykyaikaistamista sekä yrityksen perustamista ja kehittämistä koskevissa toimenpiteissä. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että Romanian viranomaisten toteuttamilla toimilla on mahdollista korjata ongelma äskettäin hyväksyttyjen hankkeiden osalta. Aiemmin hyväksytyille hankkeille suoritettaviin maksuihin liittyy kuitenkin edelleen huomattavia sääntöjenvastaisuuksia. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi selviä merkkejä keinotekoisesti luoduista olosuhteista, joilla pyritään saamaan tukea toimenpiteen tavoitteiden vastaisesti. Tämä koski seitsemää hanketta yllä mainittujen kahden toimenpiteen osalta satunnaisotannalla valituista 20 hankkeesta. Tyypillisiä olivat tapaukset, joissa investointi jaettiin kahteen tai useampaan samaan aikaan toteutettavaan alahankkeeseen, jotta pystyttiin kiertämään tiettyjä tukikelpoisuus- ja valintaperusteita sekä saamaan tukea sallittua enimmäismäärää enemmän. Komissio raportoi samankaltaisista puutteista ja käynnisti sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyn. Laatikko 7.9 – Esimerkkejä siitä, etteivät jäsenvaltioiden toimintasuunnitelmat ole vielä täysin vaikuttava väline Toimintasuunnitelmaan sisällytetään toimia, kun kansalliset viranomaiset, komissio tai tilintarkastustuomioistuin havaitsevat ja määrittävät puutteita. Komissio seuraa tiiviisti toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa ja varmistaa, että havaintoihin puututaan toimintasuunnitelmissa. Komission vuosina 2013 ja 2014 Irlannissa toteuttamissa tarkastuksissa todettiin puutteita sekä hallinnollisissa että paikalla tehtävissä tarkastuksissa. Jäsenvaltiossa otettiin käyttöön toimintasuunnitelma, ja vaikka sitä ei ole vielä pantu täysimääräisesti täytäntöön, komissiolle on raportoitu edistymisestä. Irlannin viranomaisia on rohkaistu jatkamaan toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa hiljattain toteutetuissa tarkastuksissa todettuihin puutteisiin puuttumiseksi ja raportoimaan täytäntöönpanosta säännöllisesti. Irlannin tapauksessa varaumaa ei katsottu tarpeelliseksi varainhoitovuotta 2014 koskevassa maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuotuisessa toimintakertomuksessa maaseudun kehittämisen osalta, koska komissio ei maksanut maaseuturahastomenoja vuonna 2014. Romanian toimintasuunnitelman osalta Romaniassa on toteutettu useita korjaavia toimia, joilla tilannetta on parannettu, mutta niillä ei vielä ole saatu aikaan tarvittavia vaikutuksia kaikkien komission ja tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa havaittujen hallinto- ja valvontajärjestelmän puutteiden korjaamiseksi. Komissio on tietoinen siitä, että investointitoimenpiteiden hallinnossa on edelleen puutteita, myös keinotekoisesti luotujen olosuhteiden arvioinnissa. Romanian viranomaisia on pyydetty vahvistamaan toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa tilanteen parantamiseksi edelleen, myös hankkeiden valvomiseksi ennen maksua sellaisten hankkeiden poissulkemiseksi, joihin liittyy keinotekoisesti luotuja olosuhteita.

Euroopan kalatalousrahaston piiriin kuuluvien toimien sääntöjenmukaisuuteen liittyvät jäsenvaltioiden järjestelmät

7.57 Tarkastusviranomaiset tarkastavat jäsenvaltioissa Euroopan kalatalousrahaston hallinto- ja todentamisviranomaisten hallinnon ja valvontajärjestelmien toiminnan vaikuttavuuden. Tilintarkastustuomioistuin arvioi, kuinka vaikuttavasti Italian tarkastusviranomaiset olivat toteuttaneet nämä tarkastukset. Lisäksi suoritettiin uudelleen Euroopan kalatalousrahastosta rahoitettuja toimia koskevista tarkastuksista valitut tarkastusviranomaisen tarkastukset.

7.58 Tilintarkastustuomioistuin totesi toimien ja järjestelmien tarkastusmenetelmät vaikuttaviksi, mutta tarkastustehtävien hallinnoinnissa ja dokumentoinnissa sekä tukikelpoisuusehtojen tarkistamisessa havaittiin puutteita. Tarkastusviranomainen ei suorittanut tarkastustoimiaan suunnitellun mukaisesti. Laadunvalvontatarkastukselle ei ollut virallisia menettelyjä, tarkastusten dokumentointi ei ollut riittävää, eikä otantamenetelmä ollut komission ohjeistuksen mukainen. Komissio on pannut nämä puutteet merkille aiemmissa tarkastuksissaan, mutta tarkastusviranomainen ei ollut puuttunut niihin täysimääräisesti vielä tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen toimittamisajankohtana. Lisäksi joissakin tapauksissa tarkastusviranomainen ei suorittanut vaadittavia tarkastuksia paikan päällä eikä asianmukaisia tarkastuksia sellaisten alusten tukikelpoisuusehdoista, joista maksettiin tukea toiminnan pysyvän lopettamisen vuoksi. 7.58 Komissio oli havainnut pääosan näistä seikoista omissa tarkastuksissaan ja niihin sovelletaan jatkuvaa seurantaa. Pysyvän lopettamisen osalta komissio vaatii tarkastusviranomaista toteuttamaan asianmukaiset tarkastukset sen vahvistamiseksi, että kansallisia tukikelpoisuusvaatimuksia on noudatettu.

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston järjestelmät ja vuotuinen toimintakertomus

Komission soveltamat tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyt

7.59 Maatalousmenojen hallinnointi on useimmiten jaettu jäsenvaltioiden ja komission kesken. Jäsenvaltioiden maksajavirastot maksavat tuen viljelijöille ja muille edunsaajille, ja komissio korvaa kustannukset jäsenvaltioille kuukausittain (maataloustukirahaston tapauksessa) tai neljännesvuosittain (maaseuturahaston tapauksessa). Jotta komissio voisi ottaa lopullisen vastuun talousarvion toteuttamisesta, se soveltaa kahta erillistä menettelyä:

a) Vuotuinen tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettely, joka kattaa kunkin hyväksytyn maksajaviraston tilinpäätöksen ja sisäiset järjestelmät. Menettelyn tuloksena tehtävä tilien tarkastamis- ja hyväksymispäätös perustuu riippumattomien todentamisviranomaisten jäsenvaltioissa toimittamiin tarkastuksiin, joista raportoidaan komissiolle.

b) Monivuotinen sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettely, joka voi johtaa jäsenvaltioille määrättäviin rahoitusoikaisuihin, jos jäsenvaltion ilmoittamat menot eivät ole olleet EU:n sääntöjen mukaisia. Menettelyn tuloksena tehtävät sääntöjenmukaisuuspäätökset perustuvat komission toimittamiin tarkastuksiin.

7.60 Tilintarkastustuomioistuin tarkasti vuoden 2014 tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn. Tarkastuksen perusteella todettiin aiempien vuosien tapaan, että komissio oli hoitanut tehtävän hyväksyttävällä tavalla.

7.61 Komission sääntöjenmukaisuutta koskevissa tarkastuksissa arvioidaan, takaavatko jäsenvaltioiden järjestelmät edunsaajille suoritettavien tukimaksujen sääntöjenmukaisuuden. Havaitut järjestelmäpuutteet johtavat rahoitusoikaisuihin, jotka tehdään usein kiinteämääräisinä ja jotka kattavat useille eri varainhoitovuosille kohdentuvia menoja. Kiinteämääräisiä oikaisuja, tavallisesti kahden tai viiden prosentin oikaisuja, sovelletaan havaittujen järjestelmäpuutteiden määrästä riippumatta, ja ne johtavat vain harvoin takaisinperintään edunsaajilta (ks. myös kohdat 1.36 ja 1.37). 7.61 Rahoitusoikaisujen määrä lasketaan mahdollisuuksien mukaan EU:n talousarviolle aiheutuneen tappion perusteella. Kun tämä ei ole mahdollista, käytetään kiinteää määrää, joka kuvastaa kansallisten valvontajärjestelmien puutteiden vakavuutta. Unionin tuomioistuin on katsonut kiinteämääräisten oikaisujen käytön olevan sääntöjenmukaisuutta koskevaa tarkastustyötä koskevien oikeussääntöjen mukaista. Asetuksen (EU) N:o 1306/2013 52 artiklassa sääntöjenmukaisuuden tarkastamisesta vahvistetaan nimenomaisesti, että jos ulkopuolelle jätettävät määrät eivät ole yksilöitävissä oikeasuhteisin ponnistuksin, voidaan soveltaa ekstrapoloituja tai kiinteämääräisiä oikaisuja. Koska maatalousmenoja hallinnoidaan yhdessä, jäsenvaltiot ovat komissiota paremmassa asemassa arvioimaan ja hankkimaan näyttöä EU:n talousarviolle aiheutuneista tappioista tai siihen kohdistuvasta riskistä. EU:n talousarviolle aiheutuneiden tappioiden täsmällinen laskenta edellyttää tämän vuoksi kyseisen jäsenvaltion aktiivista yhteistyötä kaikilla sääntöjenmukaisuuden tarkastamisen tasoilla, koska ainoastaan jäsenvaltiolla on kaikki tarvittavat tiedot laskentaa varten. Unionin tuomioistuin on erityisesti vahvistanut, että tarvittavien tarkastusten toteuttaminen täsmällisen luvun esittämiseksi aiheutuneista tappioista ei ole komission tehtävä, vaan pikemminkin jäsenvaltion on osoitettava, että komission arvio on liian suuri.

7.62 Tilintarkastustuomioistuin tutki 120 sääntöjenmukaisuustarkastuksen (50) joukosta poimitun 26 tarkastuksen (51) otoksen avulla, noudatettiinko tarkastuksissa ISSAI 4100 -standardia (ylimpien tarkastuselinten kansainvälinen standardi) ja tärkeimpiä säännöksiä. Useimmat keskeiset osatekijät olivat käytössä ja tärkeimpien säännösten mukaiset. Tilintarkastustuomioistuin pitää komission tarkastusten laatua sellaisena, että niiden tuloksia voidaan käyttää jäsenvaltioiden järjestelmien arvioinnissa (ks. kohdat 7.38 ja 7.52). 7.62 Komissio on tyytyväinen tilintarkastustuomioistuimen päätelmään, jonka mukaan komission tarkastusten laatu on riittävä, jotta niiden tuloksia voidaan käyttää jäsenvaltioiden järjestelmien arvioinnissa.

7.63 Vuonna 2014 komissio teki kolme sääntöjenmukaisuutta koskevaa päätöstä, jotka kattoivat 56 erillistä rahoitusoikaisua. Päätökset johtivat 443,1 miljoonan euron rahoitusoikaisuihin (403,2 miljoonaa euroa liittyi maataloustukirahastoon ja 39,9 miljoonaa euroa maaseuturahastoon). Lisäksi tammikuussa 2015 tehtiin päätös, joka johti merkittävään 1 409 miljoonan euron rahoitusoikaisuun (1 243 miljoonaa euroa liittyi maataloustukirahastoon ja 166 miljoonaa euroa maaseuturahastoon). Kyseinen määrä lisättiin vuoden 2014 tilinpäätökseen kertyneenä tuottona (ks. myös kohta 7.24 ja laatikko 1.3).

7.64 Tilintarkastustuomioistuin on viimeisimmissä vuosikertomuksissa kiinnittänyt huomiota siihen jatkuvaan ongelmaan, että sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyt ovat liian pitkäkestoisia, mikä aiheuttaa keskeneräisten tarkastusten kasaantumista (52). Vuoden 2014 lopussa kasaantuneita tarkastuksia oli 15 prosenttia vähemmän kuin vuoden 2013 lopussa. Tästä myönteisestä suuntauksesta huolimatta kasaantuneita keskeneräisiä tarkastuksia on edelleen peräti 180. 7.64 Komissio on osoittanut erityisiä resursseja puuttuakseen keskeneräisten tarkastusten kasaantumiseen ja jatkaa keskeneräisten tarkastusten kiirehtimistä. Määritettyjen keskeneräisten tapausten osalta (tapaukset vuodelta 2012 ja tätä edeltävät tapaukset) on vahvistettu selkeät välivaiheen tavoitteet, jotka on tähän mennessä saavutettu ja ylitettykin, ja komissio pysyy aikataulussa kaikkien tapausten loppuunsaattamiseksi määräaikaan mennessä.

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuotuinen toimintakertomus

7.65 Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto arvioi vuoden 2014 vuotuisessa toimintakertomuksessaan pääasiallisten menoalojen riskinalaiset menot. Arvioinnin lähtökohtana ovat jäsenvaltioiden valvontatilastoissaan raportoimat virhetasot (kunkin maksajaviraston osalta). Komissio muokkaa virhetasoja pääosin komission ja tilintarkastustuomioistuimen viimeisten kolmen vuoden aikana tekemien tarkastusten perusteella. Näin saatavat mukautetut virhetasot yhdistetään, ja niiden pohjalta lasketaan riskinalaisten menojen kokonaismäärä eli virhetaso, jonka komissio arvioi vaikuttavan EU:n talousarvioon. Jäljempänä esitettäviä puutteita lukuun ottamatta tilintarkastustuomioistuin pitää tätä yleisesti ottaen kelvollisena menetelmänä, joka voi tarjota asianmukaisen perustan yksittäisten maksajavirastojen tasolla esitettäville varaumille.

7.66 Todentamisviranomaisten on arvioitava maksajavirastojen paikan päällä suorittamien tarkastusten laatua ja valvontatilastoissa esitettyjä tuloksia. Vaikka todentamisviranomaiset antoivat vuonna 2014 myönteisen arvion kaikista maataloustukirahaston yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää koskevista tilastoista ja 88 prosentista maaseuturahaston tilastoista, komissio perusti riskinalaisia menoja koskevan arvionsa pääosin omiin mukautuksiinsa. Tämä osoittaa, että komissio ei luota jäsenvaltioiden valvontatilastoihin kovinkaan paljon. Tilannetta käsitellään tarkemmin erityiskertomuksessa nro 18/2013 (53). 7.66 Komissio haluaa täsmentää, että varainhoitovuoteen 2014 saakka todentamisviranomaisten edellytettiin vuotuista todentamista koskevan selvityksen yhteydessä toteavan, onko valvontatilastot koottu asianmukaisesti ja onko ne täsmäytetty maksajaviraston tietokannan kanssa siten, että kirjausketju on riittävä. Lisäksi todentamisviranomaisten on erillisen otannan perusteella raportoitava havaitsemansa poikkeaman suuruuden. Todentamisviranomaiset raportoivat kaikissa tapauksissa, että valvontatilastot oli koottu asianmukaisesti ja täsmäytetty maksajaviraston tietokantaan. Tämä vakuutus ei kuitenkaan riitä siihen, että voitaisiin todeta valvontatilastojen käyttökelpoisuus luotettavan virhetason arvioinnissa, koska maksajavirastojen toteuttama valvonta ei välttämättä ole riittävän tuloksellista. Varainhoitovuodesta 2015 (hakuvuosi 2014) alkaen todentamisviranomaisten edellytetään antavan tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta lausunnon, johon liittyy maksajaviraston jo tarkastaman edustavan toimia koskevan otannan uudelleen todentaminen. Tämän odotetaan tuottavan muun muassa luotettavan lausunnon tarkastusten laadusta sekä lisäävän luottamusta jäsenvaltioiden raportoimiin virhetasoihin.

7.67 Komissio teki mukautuksia määrittääkseen mukautetut virhetasot sellaisten menojen osalta, joista oli saatavilla sen omat tai tilintarkastustuomioistuimen tarkastustulokset. Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto ei kuitenkaan ilmoittanut vuotuisessa toimintakertomuksessaan, mitä osaa menoista ei mukautettu, koska asianomaiset tarkastustulokset puuttuivat. Tällaisissa tapauksissa komissio tukeutuu jäsenvaltioiden valvontatilastoihin, minkä vuoksi mukautettu virhetaso saatetaan arvioida liian alhaiseksi. 7.67 Komissio tarkastelee jokaisen maksajaviraston tilannetta sekä omien ja tilintarkastustuomioistuimen tarkastushavaintojen perusteella että todentamisviranomaisen kyseisen varainhoitovuoden ja jokaisen maksajaviraston osalta antaman lausunnon perusteella. Kaikissa tapauksissa on näin ollen saatavilla tarkastusten tuloksia.

7.68 Kolmen viime vuoden aikana tehtyjen rahoitusoikaisujen keskimääräinen osuus asianomaisista maataloustukirahaston menoista on 1,2 prosenttia ja maaseuturahaston menoista yksi prosentti. Tämä osoittaa, että komission tekemät rahoitusoikaisut kattavat kaiken kaikkiaan hieman alle puolet maataloustukirahaston mukautetusta virhetasosta. Maaseuturahaston osalta vastaava osuus oli kuitenkin vain noin viidennes. Maaseuturahaston huomattavasti alhaisempi prosenttiosuus johtuu suurelta osin yksittäisten järjestelmien suuresta määrästä. 7.68 Komission oikaisukapasiteetti käsittää rahoitusoikaisut sekä jäsenvaltioiden toteuttaman takaisinperinnän edunsaajilta. Kun otetaan huomioon EU:n talousarvioon palautetut takaisinperinnät, oikaisukapasiteetti on maataloustukirahaston osalta 1,5 prosenttia ja maaseuturahaston osalta 1,8 prosenttia – ks. taulukko ”virhetaso ja oikaisukapasiteetti” maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston varainhoitovuotta 2014 koskevan vuotuisen toimintakertomuksen sivulla 18.

7.69 Maaseuturahastoon liittyy useita järjestelmiä siksi, että toimintaa toteutetaan 46 toimenpiteen (54) ja usein myös alatoimenpiteiden muodossa ja niihin kaikkiin sovelletaan eri ehtoja. Toimenpiteet toteutetaan maaseudun kehittämisohjelmien kautta. Joillakin jäsenvaltioilla on kansallisia ohjelmia ja toisilla (kuten Saksalla, Espanjalla ja Italialla) taas alueellisia ohjelmia. Kaudella 2007–2013 maaseudun kehittämispolitiikkaa toteutettiin 94 kansallisen tai alueellisen maaseudun kehittämisohjelman kautta (55). Tämä johtaa monimutkaiseen ja hajanaiseen toimintapolitiikan täytäntöönpanoon, johon liittyy lukuisia järjestelmiä. Tilanne rajoittaa myös sitä, miten hyvin komission sääntöjenmukaisuustarkastus kattaa maaseuturahaston menot. 7.69 Kun otetaan huomioon saatavilla olevat rajalliset resurssit, lisättäessä mahdollisesti kattavuutta maaseudun kehittämisen osalta olisi otettava huomioon tarve säilyttää maataloustukirahaston riittävä kattavuus, koska sen osuus on 79 prosenttia yhteisen maatalouspolitiikan määrärahoista. Maaseudun kehittämisen osalta komissio on todennut, että mahdollisia tarkastusalueita on 576 (maksajavirasto-/valvontajärjestelmäpareja). Kaikkia aloja ei ole mahdollista tarkastaa kohtuullisin resurssein joka kolmas vuosi. Komissio onnistui toteuttamaan 48 maaseudun kehittämistä koskevaa paikalla tehtävää tarkastusta jäsenvaltioissa vuonna 2014. Maaseudun kehittämistoimien moninaisuuden vuoksi sekä tarkastusten kattamia menoja että mahdollisten rahoitusoikaisujen ulottuvuutta on rajoitettu.

7.70 Komission sääntöjenmukaisuustarkastusten kattamat menot liittyvät rahoitusoikaisuihin. Jos komissio havaitsee järjestelmäpuutteita yksittäisissä valvontajärjestelmissä, rahoitusoikaisut voidaan ekstrapoloida vain tarkastettuihin järjestelmiin. Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto raportoi vuoden 2014 vuotuisessa toimintakertomuksessaan, että vuonna 2014 nämä tarkastukset kattoivat 24 prosenttia maataloustukirahaston markkinatoimenpiteiden ja 35 prosenttia suoran tuen menoista sekä 19 prosenttia maaseuturahaston menoista. Taulukossa 7.2 esitetään maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuoden 2014 vuotuisen toimintakertomuksen arvioinnissa käytetyt keskeiset tiedot

Taulukko 7.2– Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuoden 2014 vuotuisen toimintakertomuksen arviointiin liittyvät keskeiset tiedot Pääasiallinen menoala Menot 2014 (miljoonaa euroa) Jäsenvaltioiden vuoden 2014 toimintakertomuksessa raportoima keskimääräinen virhetaso Yhdistetty mukautettu virhetaso vuoden 2014 toimintakertomuksessa (maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto) Oikaisukapasiteetti vuoden 2014 toimintakertomuksessa Viimeisten kolmen vuoden keskimääräiset rahoitusoikaisut vuoden 2014 toimintakertomuksessa (miljoonaa euroa) Viimeisten kolmen vuoden keskimääräiset takaisinperinnät vuoden 2014 toimintakertomuksessa (miljoonaa euroa) Yhteensä Maataloustukirahasto 44 137,85 0,5 % 2,6 % 536,4 1,2 % 117,8 0,3 % 1,5 % Maaseuturahasto 11 186,0 1,5 % 5,1 % 113,6 1,0 % 95,6 0,9 % 1,9 % Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuotuisen toimintakertomuksen perusteella.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET KOMISSION VASTAUKSET

7.71 Komissio määrittelee oikaisukapasiteetin mekanismiksi, jolla korjataan tehdyt virheet ja suojataan EU:n talousarviota. Maaseuturahaston vuoden 2014 luvuista ilmenee, ettei oikaisukapasiteetti riitä vähentämään riskinalaisten menojen osuutta olennaisuusrajan alapuolelle ohjelmakauden loppuun mennessä. 7.71 Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto antaa varainhoitovuotta 2014 koskevassa vuotuisessa toimintakertomuksessaan vakuutuksensa yhteisestä maatalouspolitiikasta kokonaisuudessaan, ottaen huomioon sekä kyseisen vuoden riskin suuruuden että oikaisuvalmiudet. Maaseuturahaston osalta pääjohtaja totesi, että maaseudun kehittäminen on edelleen ala, jota on valvottava tiiviisti, ja että on arvioitava jatkuvasti, onko kohtuullisin ponnistuksin mahdollista saada laskettua mukautettu virhetaso alle 2 prosenttiin.

Ympäristöasioiden pääosaston järjestelmät ja vuotuinen toimintakertomus

7.72 Tilintarkastustuomioistuin tarkasti ympäristöasioiden pääosaston sisäisen valvonnan järjestelmät ja keskittyi tarkastuksessa myöhästyneiden maksujen hallinnointiin, maksujen keskeyttämiseen ja takaisinperintämenettelyihin. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi puutteita lähinnä myöhästyneiden maksujen hallinnoinnissa. Aiempien vuosien tapaan 11 prosenttia maksuista maksettiin vuonna 2014 säännösten mukaisen määräajan jälkeen.

7.73 Tilintarkastustuomioistuin tarkasti ympäristöasioiden pääosaston vuoden 2014 vuotuisen toimintakertomuksen ja keskittyi tarkastuksessa siihen, vastasivatko annetut tiedot sen omia havaintoja ja olivatko komission keskimääräisen virhetason laskemisessa käyttämät arviot kohtuullisia. Tilintarkastustuomioistuimen käytettävissä olleet tarkastushavainnot eivät saattaneet kyseenalaiseksi vuotuisen toimintakertomuksen tietoja, ja komission käyttämät arviot olivat kohtuullisia.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET KOMISSION VASTAUKSET

Johtopäätös ja suositukset

Varainhoitovuotta 2014 koskeva johtopäätös

7.74 Tarkastusevidenssi osoittaa kokonaisuutena tarkasteltuna, että luonnonvaroihin ja kumpaankin erityisarvion kohteena olevaan toimintalohkoon (ks. kohdat 7.18 ja 7.25) liittyvien menojen virhetaso on olennainen.

7.75 Tämän monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen osalta tapahtumatarkastuksissa ilmeni, että perusjoukon arvioitu virhetaso on 3,6 prosenttia (ks. liite 7.1 ). 7.75 Komissio panee merkille tilintarkastustuomioistuimen arvioiman todennäköisen virhetason, joka on alempi kuin edellisenä vuotena. Komissio katsoo, että aleneminen on seurausta komission ja jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmän parantamiseksi toteuttamista toimista. Ilman täydentäviä ehtoja, joiden osuus on 0,6 prosenttiyksikköä, todennäköisin virhetaso on 3,0 prosenttia.

Suositukset

7.76 Liitteessä 7.2 esitetään tilintarkastustuomioistuimen arvio siitä, kuinka aiempien vuosien vuosikertomuksissa esitettyjen suositusten huomioon ottamisessa on edistytty. Tilintarkastustuomioistuin antoi vuosien 2011 ja 2012 vuosikertomuksissa 21 suositusta. Komissio ja jäsenvaltiot ovat panneet viisi suositusta täytäntöön kokonaan, neljä suurimmaksi osaksi ja 12 joiltakin osin. 7.76 Komissio panee merkille tilintarkastustuomioistuimen viimeisimmän arvioinnin edistymisestä aiemmissa kertomuksissa esitettyjen suositusten täytäntöönpanossa. Komissio jatkaa yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa parantaakseen edelleen tapaa, jolla ne noudattavat tilintarkastustuomioistuimen suosituksia.

7.77 Tilintarkastustuomioistuin suosittaa tämän tarkastuksen ja varainhoitovuotta 2014 koskevien tarkastushavaintojen ja johtopäätösten perusteella maataloustukirahaston osalta seuraavaa: 7.77 Tietyt tilintarkastustuomioistuimen suositukset ovat luonteensa ja sanamuotonsa vuoksi pysyviä. Komissio katsoo noudattaneensa vastaavanlaisia suosituksia useiden vuosien ajan ja tehneensä kaiken voitavansa toteuttaakseen vaaditut parannukset.

— Suositus 1: Jäsenvaltiot pyrkivät entistä paremmin sisällyttämään LPIS-tietokantaansa luotettavia ja ajantasaisia tietoja maatalousmaan, erityisesti pysyvän laitumen, koosta ja tukikelpoisuudesta, sekä analysoimaan ja käyttämään hallinnollisten tarkastusten yhteydessä järjestelmällisesti kaikki saatavilla olevat tiedot, kuten ajantasaiset ortokuvat, jotta tukia ei makseta tukeen oikeuttamattomasta maa-alasta. Komissio tukee tätä suositusta. Auttaakseen ja neuvoakseen jäsenvaltioita pinta-alaperusteisten suorien tukien täytäntöönpanossa komissio on perustanut maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosastoon uuden yksikön. Lisäksi puutteita jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmissä tarkastellaan tarvittaessa kohdennetuissa ja kattavissa toimintasuunnitelmissa. Havaitessaan tällaisia ongelmia tarkastuksissa komissio pyytää jäsenvaltiota toteuttamaan korjaavia toimia. Jos ongelma on erityisen akuutti, jäsenvaltiota vaaditaan panemaan täytäntöön korjaava toimintasuunnitelma, ja komission yksiköt seuraavat tätä tiiviisti. Tähän mennessä nämä suunnitelmat ovat osoittautuneet hyvin tuloksellisiksi. Kun toimintasuunnitelmien täytäntöönpano katsotaan tuloksettomiksi, maksuja voidaan pienentää tai lykätä unionin talousarvion suojaamiseksi.

Maaseudun kehittämisen osalta tilintarkastustuomioistuin suosittaa seuraavaa:

— Suositus 2: Komissio ryhtyy tarkoituksenmukaisiin toimiin vaatiakseen, että jäsenvaltioiden toimintasuunnitelmiin sisältyy korjaavia toimenpiteitä, joilla puututaan yleisesti esiintyviin virheiden syihin. Komissio hyväksyy suosituksen. Komissio tekee tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa virheiden syiden selvittämiseksi ja korjaamiseksi politiikan täytäntöönpanossa. Tätä työtä jatketaan havaittujen puutteiden, myös tilintarkastustuomioistuimen havaitsemien puutteiden, korjaamiseksi. Virhetasoja koskevien toimintasuunnitelmien seurantamenettelyssä vuonna 2014 kaikkia jäsenvaltioita pyydettiin yhdistämään toimintasuunnitelmat ja lieventävät toimet komission tai tilintarkastustuomioistuimen toimittamiin erilaisiin tarkastustuloksiin. Komissio ottaa asian esiin kaikissa vuotuisissa arviointikokouksissa ja seurantakomiteoissa hallintoviranomaisten kanssa ja vaatii toimintasuunnitelmilta kattavuutta ja tuloksellisuutta. Käyttöön on otettu uusi tietotekninen seurantaväline tarvittavien korjaavien toimien täytäntöönpanon seuraamiseksi.

— Suositus 3: Komissio tarkistaa maaseudun kehittämistä koskevien sääntöjenmukaisuuden tarkastustensa strategiaa, jotta se pystyy selvittämään varsinkin investointitoimenpiteiden osalta, ilmeneekö alueellisia ohjelmia käyttävien jäsenvaltioiden yhdellä tietyllä alueella havaittuja järjestelmäpuutteita myös muilla alueilla. Komissio hyväksyy suosituksen. Komissio laajentaa tarkastusten soveltamisalaa maaseudun kehittämiseen. Tähän kuuluu sen tarkistaminen, ilmeneekö yhdellä alueella tai toimenpiteessä havaittuja puutteita myös muilla alueilla / muissa toimenpiteissä. Komissio lisää myös ulkopuolisten asiantuntijoiden käyttöä tietyissä asioissa.

Maataloustukirahaston ja maaseudun kehittämisen osalta tilintarkastustuomioistuin suosittaa seuraavaa:

— Suositus 4: Komissio varmistaa, että todentamisviranomaiset soveltavat oikein uutta tapahtumien laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden varmistamiseen tähtäävää menettelyä, joka tulee pakolliseksi varainhoitovuodesta 2015 alkaen, ja että menettely tuottaa luotettavaa tietoa virhetasosta, jotta siihen voidaan luottaa. Komissio hyväksyy suosituksen. Todentamisviranomaisten uutta tehtävää koskevat suuntaviivat on laadittu ja niistä on keskusteltu vuosina 2013 ja 2014. Komissio seuraa tiiviisti niiden täytäntöönpanoa. Tämän osalta järjestetään kaksi kertaa vuodessa maksajaviranomaisten ja todentamisviranomaisten asiantuntijatapaamisia, joissa selvennetään toimien laillisuuteen ja sääntöjenmukaisuuteen liittyviä käytännön seikkoja. Jäsenvaltioihin tehdään säännöllisesti tarkastuskäyntejä todentamisviranomaisten työskentelytapojen tarkistamiseksi toimien laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden osalta. Todentamisviranomaisten edustajia kutsutaan myös osallistumaan koulutustarkoituksessa säännöllisiin sääntöjenmukaisuuden tarkastuksiin. Vaikka komissio hyväksyykin tämän suosituksen, se painottaa, että todentamisviranomaisille on tiedossa koulutusta, ja vuodesta 2015 alkaen komissio raportoi vuotuisissa toimintakertomuksissa edistymisestä.

7.78 Lisäksi tilintarkastustuomioistuin suosittaa kalastusalan osalta seuraavaa:

— Suositus 5: Komissio varmistaa, että jäsenvaltioiden tarkastusviranomaiset suorittavat tehtävänsä entistä perusteellisemmin erityisesti tekemällä vaadittavat paikan päällä tehtävät tarkastukset, noudattamalla laadunvalvontamenettelyjä ja parantamalla tarkastusten dokumentointia. Komissio hyväksyy suosituksen ja katsoo, että se pannaan täytäntöön sen jatkuvassa tarkastustyössä ja neuvonnassa tarpeen mukaan. Komissio toteuttaa tarvittavat toimet jaetun hallinnon yhteydessä auttaakseen jäsenvaltioiden tarkastusviranomaisia toteuttamaan tehtävänsä tehokkaasti.

OSA 2: MAASEUDUN KEHITTÄMISEN TULOKSELLISUUTEEN LIITTYVÄT KYSYMYKSET

Hankkeiden tuloksellisuuden arviointi

7.79 Tilintarkastustuomioistuin totesi vuoden 2013 vuosikertomuksessa, että jäsenvaltioiden vastuulla olevassa yhdessä hallinnoitavien hankkeiden valinnassa on keskitytty ensisijaisesti tarpeeseen hyödyntää käytettävissä olevat EU:n varat, toiseksi tarpeeseen noudattaa sääntöjä ja vasta kolmanneksi – ja rajallisessa määrin – hankkeilta odotettuun tuloksellisuuteen (56). Tänä vuonna tilintarkastustuomioistuin tarkasti osana koeluontoista tarkastusmenetelmää toimien sääntöjenmukaisuuden lisäksi myös joitakin tuloksellisuuskysymyksiä.

7.80 Tilintarkastustuomioistuin valitsi koeluontoiseen tarkastukseen vain sellaisia hankkeita, joiden tuloksellisuusnäkökohtia voitiin tutkia riittävällä tavalla. Tarkastuksessa keskityttiinkin kaikista 162:sta maaseudun kehittämisen toimesta 71 hankkeeseen, joihin liittyi investointeja aineellisiin hyödykkeisiin. Näistä 71 hankkeesta 42 oli saatu päätökseen tarkastuskäynnin ajankohtana. Toimien sääntöjenmukaisuuden tarkastamisen lisäksi tilintarkastustuomioistuin arvioi myös niiden taloudellisuuden ja vaikuttavuuden testaamalla tuloksellisuusperusteet kunkin hankkeen osalta.

7.81 Tilintarkastustuomioistuin tarkasti päätökseen saatettujen hankkeiden osalta, että investointi oli toteutettu suunnitellusti (57). Tämä peruste täyttyi useimmissa hankkeissa (93 prosenttia). Hankkeissa havaittiin kuitenkin kaiken kaikkiaan seuraavat keskeiset tuloksellisuutta koskevat ongelmat:

— puutteita toimenpiteiden kohdentamisessa ja hankkeiden valinnassa

— riittämätön evidenssi kulujen kohtuullisuudesta.

Puutteet toimenpiteiden kohdentamisessa ja hankkeiden valinnassa

7.82 Tilintarkastustuomioistuin tutki, oliko tuki kohdennettu selkeästi määriteltyihin tavoitteisiin, jotka kuvastavat tunnistettuja rakenteellisia ja alueellisia tarpeita ja rakenteellisia haittoja (58). Tämä peruste ei täyttynyt 21 prosentissa tarkastetuista investointihankkeista. Tilintarkastustuomioistuin tutki myös, oliko hanke valittu avoimen menettelyn kautta hyötyjen vertailun perusteella ja asianmukaisin valintaperustein (59). Tämä peruste ei täyttynyt 51 prosentissa tarkastetuista investointihankkeista. 7.82 Tätä seikkaa on tarkasteltu valintaperusteita koskevissa suuntaviivoissa ohjelmakaudelle 2014–2020, jolloin on varmistettava hankkeiden pisteytys ja vähimmäiskynnys. Suuntaviivoissa esitetään havainnollistamisen vuoksi myös joitakin huonoja esimerkkejä, joista muutama on tilintarkastustuomioistuimen kertomuksista.

7.83 Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kohdentamis- ja valintamenettelyt olivat puutteellisia. Useimmissa tapauksissa maksajavirastojen ei tarvinnut noudattaa tiukkaa kohdentamis- ja valintamenettelyä. Niille esitettyihin hankkeisiin oli saatavilla riittävästi varoja. Mikään ei kannustanut näitä maksajavirastoja alittamaan käytettävissä olevaa budjettia tuloksellisuusperusteiden vuoksi. Hyvää käytäntöä havaittiin noudatetun vain yhdessä tapauksessa. Esimerkkejä annetaan laatikossa 7.10. Tilintarkastustuomioistuin on raportoinut maaseudun kehittämisinvestointien puutteellisesta kohdentamisesta useissa viimeaikaisissa erityiskertomuksissa (60).

Laatikko 7.10 – Esimerkkejä kohdentamisen ja valinnan hyvistä ja huonoista käytännöistä Alankomaissa käynnistettiin alatoimenpidettä ”tietojen jakaminen” koskeva hakumenettely, jonka budjetti oli 3,6 miljoonaa euroa. Neljä riippumatonta asiantuntijaa arvioi saapuneet 40 tukikelpoista hakemusta, ja jokainen pisteytti hankkeet tiettyjen valintaperusteiden osalta. Tämän jälkeen hankkeet asetettiin paremmuusjärjestykseen painotetun pistemäärän perusteella. Vain 13 parhaan pistemäärän saanutta hanketta hyväksyttiin. Niiden kokonaissumma oli 2,9 miljoonaa euroa. Loppujen hankkeiden ei katsottu tuovan riittävästi vastinetta rahalle. Tilintarkastustuomioistuin pitää tätä hyvänä käytäntönä, sillä moitteettoman varainhoidon periaatteet asetettiin etusijalle varojen käyttöön nähden. Tästä kertoo se, ettei jäljelle jääneitä varoja käytetty tukikelpoisten mutta vähemmän vaikuttavien hankkeiden rahoittamiseen. Bulgariassa toimenpiteelle ”maa- ja metsätaloustuotteiden arvon lisääminen” myönnettävää tukea ei ollut kohdennettu, sillä tukikelpoisia olivat kaikki yritykset, joiden henkilöstömäärä oli alle 750 henkilöä ja vuotuinen liikevaihto alle 200 miljoonaa euroa. Lisäksi vaikka valintaperusteet oli määritelty, niitä ei käytetty tuen kohdentamiseen, sillä käytettävissä olevista varoista pystyttiin rahoittamaan kaikki tukikelpoiset hankkeet. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi lisäksi 20 tapausta, joissa valintaperusteita ei ollut käytetty, koska varat riittivät kaikkien tukikelpoisten hankkeiden rahoittamiseen. Kaikissa tapauksissa maksut suoritettiin vuonna 2014 käytettävissä olleista kauden 2007–2013 budjeteista. Tällainen tilanne voi syntyä, kun budjetit ovat todellista tarvetta suurempia. Laatikko 7.10 – Esimerkkejä kohdentamisen ja valinnan hyvistä ja huonoista käytännöistä Hallintoviranomaisten valitsemien hankkeiden on edistettävä politiikan tavoitteiden saavuttamista. Maaseudun kehittämisohjelmissa määritetään toimien tukikelpoisuus tietyssä oikeuskehyksessä (ensimmäinen kohdentaminen), vahvistetaan valintaperusteiden periaatteet (toinen kohdentaminen), sitten ne konkretisoidaan seurantakomiteassa (kolmas kohdentaminen), ja lopulta, jos toimitaan komission pyytämällä tavalla, hankkeet pisteytetään ja ulkopuolelle suljetaan ne, jotka eivät ylitä kynnystä. Olemassa olevassa oikeuskehyksessä otetaan siis jo huomioon kaikki tarvittavat osatekijät EU:n varojen asianmukaisen kohde