P8_TC1-COD(2018)0231

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. helmikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) …/… antamiseksi sisämarkkinoita, yritysten, mukaan luettuna pienten ja keskisuurten yritysten, kilpailukykyä ja Euroopan tilastoja koskevan ohjelman perustamisesta ja asetusten (EU) N:o 99/2013, (EU) N:o 1287/2013, (EU) N:o 254/2014, (EU) N:o 258/2014, (EU) N:o 652/2014 ja (EU) 2017/826 kumoamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 2 kohdan, 168 artiklan 4 kohdan b alakohdan, 114 artiklan, 173 artiklan ja 338 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Sisämarkkinat ovat unionin kulmakivi. Ne ovat perustamisestaan lähtien osoittautuneet merkittäväksi kasvun, kilpailukyvyn ja työllisyyden edistäjäksi. Ne ovat luoneet uusia mahdollisuuksia ja mittakaavaetuja eurooppalaisille yrityksille, etenkin mikroyrityksille ja pienille ja keskisuurille yrityksille, jäljempänä ”pk-yritykset”, ja vahvistaneet niiden teollista kilpailukykyä , ja niistä olisi oltava jatkossakin hyötyä kaikille kansalaisille tasaveroisesti . Sisämarkkinat ovat edistäneet työpaikkojen luomista ja tarjonneet kuluttajille suuremman valikoiman edullisemmilla hinnoilla sekä taanneet samalla tarjottujen tuotteiden ja palvelujen korkean laadun . Ne toimivat yhtenäisempien markkinoiden ja vahvemman, tasapainoisemman ja oikeudenmukaisemman talouden moottorina. Sisämarkkinat ovat yksi unionin pääsaavutuksista ja sen paras valtti globalisaation lisääntyessä ja keskeinen elementti resurssi- ja energiatehokkaan kestävän talouden saavuttamisessa, jotta voidaan vastata ilmastonmuutoksesta aiheutuviin kasvaviin paineisiin . [tark. 1]

(2) Sisämarkkinoiden on jatkuvasti mukauduttava digitaalisen vallankumouksen ja globalisaation myötä nopeasti muuttuvaan toimintaympäristöön. Uusi digitaalisen innovoinnin aikakausi tarjoaa jatkuvasti mahdollisuuksia ja etuja taloudelle ja päivittäiseen elämään, erityisesti yrityksille ja yksityishenkilöille, luo uusia tuotteita ja liiketoimintamalleja mutta muodostaa samalla haasteen sääntelylle ja sen noudattamisen valvonnalle sekä kuluttajien suojelulle ja turvallisuudelle . [tark. 2]

(3) Sisämarkkinoiden toiminnan pohjana on merkittävä määrä unionin lainsäädäntöä. Sääntelyä on erityisesti kilpailukyvyn, standardoinnin, vastavuoroisen tunnustamisen, kuluttajansuojan, markkinavalvonnan ja elintarvikeketjun alalla, mutta sääntöjä on annettu myös yrityksiin, kaupankäyntiin ja rahoitusalaan liittyvistä liiketoimista ja oikeudenmukaisen kilpailun edistämisestä tasapuolisten toimintaedellytysten tarjoamiseksi, mikä on olennaista sisämarkkinoiden toiminnan kannalta ja eduksi kuluttajille ja yrityksille . [tark. 3]

(4) Sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan tiellä on kuitenkin edelleen perusteettomia, syrjiviä tai kohtuuttomia esteitä ja uusia syntyy koko ajan. Sääntöjen hyväksyminen on vasta ensimmäinen askel; niiden toiminnan varmistaminen on yhtä tärkeää. Voimassa olevien sääntöjen riittämätön täytäntöönpano, tavaroiden ja palvelujen vapaan liikkuvuuden esteet ja valtioiden rajat ylittävien julkisten hankintojen vähäisyys rajoittavat yritysten ja kansalaisten mahdollisuuksia. Tässä Näiden esteiden poistamisessa on viime kädessä kyse kansalaisten luottamuksesta unioniin sekä sen kykyyn saada aikaan tuloksia ja luoda laadukkaita työpaikkoja ja kasvua ja suojella samalla julkista etua. [tark. 4]

(5) Yritysten, mukaan luettuna pk-yritysten etenkin mikroyritysten ja pienten ja keskisuurten yritysten , kilpailukyvyn, kuluttajansuojan, rahoituspalvelujen asiakkaiden ja loppukäyttäjien sekä rahoituspalveluja ja elintarvikeketjua koskevan politiikan laatimisen alalla on tällä hetkellä useita unionin toimia koskevia ohjelmia. Joitakin lisätoimia rahoitetaan suoraan sisämarkkinoita koskevista budjettikohdista. On tarpeen virtaviivaistaa ja hyödyntää yhteisvaikutuksia eri toimien välillä ja tarjota joustavampi , avoimempi ja yksinkertaisempi rahoituskehys, jolla tähdätään hyvin toimivien ja kestävien sisämarkkinoiden toteuttamiseen mahdollisimman kustannustehokkaalla tavalla. Sen vuoksi on tarpeen perustaa uusi ohjelma, jolla tuodaan yhteen aiemmin näistä muista ohjelmista ja muista asiaan liittyvistä budjettikohdista rahoitetut toimet ja jossa hyödynnetään nykyisistä ohjelmista saatuja kokemuksia . Ohjelmaan olisi myös sisällytettävä uusia aloitteita, joilla on tarkoitus parantaa sisämarkkinoiden toimintaa , välttäen päällekkäisyyksiä asiaan liittyvien unionin ohjelmien ja toimien kanssa . [tark. 5]

(6) Euroopan tilastojen kehittämiseen, tuottamiseen ja jakeluun sovelletaan erillistä Euroopan tilasto-ohjelmaa, joka perustettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 99/2013 (4). Jotta voitaisiin taata Euroopan tilastojen tuottamisen ja jakelun jatkuvuus, uuden ohjelman olisi sisällettävä myös nykyisen Euroopan tilasto-ohjelman piiriin kuuluvia toimia niin, että tarjotaan kehys tietojen keruuta ja Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista , asianmukaista käyttöä, soveltamista ja jakelua varten. Uudessa ohjelmassa olisi vahvistettava rahoituskehys, jotta voidaan tarjota korkealaatuisia, vertailukelpoisia ja luotettavia Eurooppaa koskevia tilastoja Euroopan tilastoja myös kaupan ja maahanmuuton kaltaisilla aloilla, kaiken unionin politiikan suunnittelun, täytäntöönpanon, seurannan ja arvioinnin pohjaksi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 3 artiklan mukaisesti . [tark. 6]

(7) Sen vuoksi on aiheellista perustaa sisämarkkinaohjelma, jolla vahvistetaan sisämarkkinoita, ja parannetaan niiden toimintaa yritysten, mukaan luettuna erityisesti mikroyritysten ja pienten ja keskisuurten yritysten, kilpailukykyä kilpailukyvyn ja Euroopan tilastoja koskeva ohjelma kestävyyden, standardoinnin, markkinavalvonnan kuluttajansuojan , elintarvikeketjun ja Euroopan tilastojen alalla , jäljempänä ”ohjelma”. Ohjelma olisi perustettava vuosiksi 2021–2027 eli seitsemäksi vuodeksi. [tark. 7]

(8) Ohjelmasta olisi tuettava sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa tukevan unionin lainsäädännön suunnittelua, täytäntöönpanoa ja noudattamisen valvontaa. Ohjelmasta olisi tuettava sellaisten edellytysten luomista, joilla voidaan parantaa sisämarkkinoiden kaikkien toimijoiden – yritysten, kansalaisten, mukaan luettuna kuluttajat, ja työntekijöiden, kansalaisyhteiskunnan ja viranomaisten – vaikutusmahdollisuuksia. Tätä varten ohjelmalla olisi pyrittävä varmistamaan yritysten, erityisesti pk-yritysten mikroyritysten ja pienten ja keskisuurten yritysten, mukaan lukien matkailualan yritykset , kilpailukyky ja kestävyys mutta myös tukemaan kuluttajansuojaa ja turvallisuutta koskevien sääntöjen sekä ympäristö- ja sosiaalinormien noudattamisen valvontaa ja lisäämään yritysten ja yksityishenkilöiden tietoa asiasta antamalla niille oikeanlaiset välineet, asianmukaiset tiedot , soveltuvaa apua, tietämystä ja taidot valistuneiden päätösten tekemiseen sekä vahvistamaan niiden osallistumista unionin poliittiseen päätöksentekoon. Ohjelmalla olisi pyrittävä myös tiivistämään sääntelyyn ja hallintoon liittyvää yhteistyötä, esimerkiksi järjestämällä koulutusohjelmia, vaihtamalla hyviä toimintatapoja ja vahvistamalla tieto- ja osaamispohjaa, myös käyttämällä strategisia julkisia hankintoja. Lisäksi ohjelmalla olisi pyrittävä tukemaan unionin lainsäädännön täytäntöönpanoa tukevien korkealaatuisten kansainvälisten standardien kehittämistä. Tähän sisältyy myös standardien laatiminen tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvillä aloilla, millä edistetään unionin pääomamarkkinoiden avoimuutta ja moitteetonta toimintaa ja vahvistetaan sijoittajansuojaa. Ohjelmasta olisi tuettava sääntöjen ja standardien laatimista myös niin, että varmistetaan sidosryhmien mahdollisimman laaja osallistuminen. Ohjelman tavoitteena pitäisi olla myös tukea sellaisen unionin lainsäädännön täytäntöönpanoa ja noudattamisen valvontaa, jossa säädetään ihmisten, eläinten ja kasvien terveyden korkeasta tasosta koko elintarvikeketjussa ja eläinten hyvinvoinnin kohentamisesta. [tark. 8]

(9) Nykyaikaiset sisämarkkinat , jotka perustuvat oikeudenmukaisuuden, avoimuuden ja keskinäisen luottamuksen periaatteisiin, edistävät kilpailua ja tuovat etuja kuluttajille, yrityksille ja työntekijöille. Alati kehittyvien palvelujen sisämarkkinoiden paremman hyödyntämisen pitäisi auttaa EU:n yrityksiä luomaan työpaikkoja ja lisäämään toimintaansa rajojen yli, tarjoamaan laajempaa palveluvalikoimaa edullisemmilla hinnoilla ja pitämään yllä kuluttajia ja työntekijöitä hyödyttäviä korkeita standardeja. Tämän saavuttamiseksi ohjelmalla olisi edistettävä sisämarkkinoiden kehityksen, mukaan lukien uuden teknologian kehityksen vaikutus, parempaa seurantaa, ja jäljellä olevien perusteettomien, syrjivien ja kohtuuttomien esteiden tunnistamista ja poistamista ja varmistettava , että sääntelykehys, joka pystyy mukautumaan uusien innovatiivisten liiketoimintamallien mukaan kattamaan yhteistyötalouden mallien ja yhteiskunnallisen yrittäjyyden kaltaisia uusia innovatiivisia liiketoimintamalleja , sekä varmistettava samalla korkeatasoinen sosiaalinen suojelu, myös yrittäjille . [tark. 9]

(10) Monien teollisten tuotteiden osalta sääntelyyn liittyviä esteitä sisämarkkinoilla on poistettu ennalta ehkäisevillä mekanismeilla, antamalla yhteisiä sääntöjä ja standardeja ja soveltamalla vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta, jos tällaisia unionin sääntöjä ei ole. Aloilla, joilla ei ole unionin lainsäädäntöä, vastavuoroisen tunnustamisen periaate tarkoittaa sitä, että tavaroilla, joita pidetään laillisesti kaupan yhdessä jäsenvaltiossa, on oikeus liikkua vapaasti ja niitä voidaan myydä toisessa jäsenvaltiossa , jollei kyseisellä jäsenvaltiolla ole perusteita vastustaa tavaroiden pitämistä kaupan, edellyttäen, että tällainen rajoitus ei ole syrjivä, se on perusteltu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 36 artiklassa vahvistettujen oikeutettujen yleisen edun mukaisten tavoitteiden perusteella tai tunnustettu unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä ja että se on oikeassa suhteessa tavoitteeseensa nähden . Vastavuoroisen tunnustamisen puutteellinen soveltaminen , esimerkiksi perusteettomat ja kohtuuttomat rajoitukset, kuitenkin vaikeuttaa sellaisten yritysten tilannetta, jotka haluavat muiden jäsenvaltioiden markkinoille. Siitä huolimatta, että tavaramarkkinat ovat erittäin integroituneet, tämä johtaa menetettyihin mahdollisuuksiin koko taloudessa. Vastavuoroista tunnustamista koskevan asetuksen (EU) N:o xxx/2018 tarkistaminen auttaa lisäämään taloudellista hyötyä tällä alalla. Ohjelmalla olisi sen vuoksi pyrittävä parantamaan vastavuoroisen tunnustamisen soveltamista tavaroiden alalla ottaen huomioon kaikki siihen liittyvät mahdollisuudet ja vähentämään laittomien ja vaatimusten vastaisten tavaroiden pääsyä markkinoille järjestämällä kohdennettua tiedotusta ja koulutusta, tukemalla tuoteyhteyspisteitä ja parantamalla toimivaltaisten viranomaisten välistä yhteistyötä vastavuoroisen tunnustamisen edistämiseksi sekä lisäämällä markkinavalvontaa . [tark. 10]

(11) Nopeasti muuttuvaan digitaaliseen toimintaympäristöön liittyy uusia sääntely- ja täytäntöönpanohaasteita, jotka koskevat kyberturvallisuuden, tietosuojan ja yksityisyyden, esineiden internetin tai tekoälyn kaltaisia seikkoja sekä niihin liittyviä eettisiä standardeja . Vahinkojen tapauksessa tiukat tuoteturvallisuutta ja tuotevastuuta koskevat säännöt ja selkeät vastuut sekä sääntöjen noudattamisen tiukka valvonta ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan julkisin toimin varmistaa, että Euroopan kansalaiset, kuluttajat ja yritykset mukaan lukien, voivat hyötyä näistä säännöistä. Ohjelmalla olisi sen vuoksi edistettävä unionin tuotevastuujärjestelmän nopeaa mukauttamista ja parempaa täytäntöönpanoa innovoinnin tukemiseksi samalla, kun huolehditaan käyttäjien turvallisuudesta . [tark. 11]

(12) Unionin lainsäädännön vaatimusten vastaisten tuotteiden saattaminen markkinoille asettaa vaatimuksia noudattavat tahot heikompaan asemaan ja saattaa vaarantaa riippumatta siitä, onko tuotteet saatettu markkinoille perinteisin tai sähköisin menetelmin ja onko ne tuotettu unionissa tai tuotu unioniin kolmansista maista, asettaa unionin kansalaiset ja kuluttajat vaaralle alttiiksi . Monet yrittäjät jättävät säännöt huomiotta Vaatimustenmukaisia tuotteita myyvät talouden toimijat kärsivät vääristyneestä kilpailusta niihin toimijoihin nähden, jotka eivät noudata sääntöjä joko tiedon puutteen vuoksi tai tahallaan saadakseen kilpailuetua. Markkinavalvontaviranomaisten rahoitus on usein riittämätöntä, ja niiden toimintaa rajoittavat valtioiden rajat, kun taas yrittäjät käyvät kauppaa unionin tai jopa globaalilla tasolla. Etenkin sähköisen kaupankäynnin tapauksessa markkinavalvontaviranomaisilla on suuria vaikeuksia jäljittää kolmansista maista tuotuja vaatimustenvastaisia tuotteita ja , yksilöidä vastuussa oleva taho lainkäyttöalueellaan tai suorittaa riskinarviointeja tai turvallisuustestejä, koska tuotteita ei ole fyysisesti saatavilla . Ohjelmalla olisi sen vuoksi pyrittävä vahvistamaan tuotteiden vaatimustenmukaisuutta vahvistamalla markkinavalvontaa, tarjoamalla oikeanlaiset kannustimet yrittäjille selkeät, avoimet ja kattavat säännöt talouden toimijoita varten, parantamalla sovellettavien unionin tuoteturvallisuussääntöjen tuntemusta , tehostamalla vaatimustenmukaisuustarkastuksia myös tarkastamalla järjestelmällisesti sellaisia tuotenäytteitä, joiden prosentuaalinen osuus kustakin markkinoille saatetusta tuotetyypistä on huomattava, ja soveltamalla markkinavalvontaviranomaisten tekemää haamuasiointia sekä edistämällä tiiviimpää rajatylittävää yhteistyötä valvontaviranomaisten välillä. Ohjelmalla olisi myös edistettävä markkinavalvonnan nykyisten puitteiden vahvistamista, kannustettava eri jäsenvaltioiden markkinavalvontaviranomaisia toteuttamaan yhteisiä toimia, parannettava tiedonvaihtoa ja edistettävä markkinavalvontatoimien lähentämistä ja yhdentämistä erityisesti varmistamalla, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/858 (5) mukaiset uudet vaatimukset pannaan tinkimättä täytäntöön, jottei unionin kansalaisille myytäisi vaatimustenvastaisia tuotteita. Ohjelmalla olisi näin ollen vahvistettava markkinavalvontaviranomaisten valmiuksia kaikkialla unionissa ja edistettävä yhdenmukaisuuden lisäämistä jäsenvaltioiden välillä, jotka hyötyvät sisämarkkinoiden taloudellisesta vauraudesta ja kestävästä kasvusta tasaveroisesti samalla kun niiden erityistarpeisiin vastataan räätälöidyllä tavalla . [tark. 12]

(13) Tuoteturvallisuus on kaikkien yhteinen huolenaihe. Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokset varmentavat, täyttävätkö tuotteet turvallisuusvaatimukset ennen niiden markkinoille saattamista. Sen vuoksi on äärimmäisen tärkeää, että vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokset ovat luotettavia ja päteviä. Unionissa on otettu käyttöön vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten akkreditointjärjestelmä, jolla todennetaan laitosten pätevyys, puolueettomuus ja riippumattomuus. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 765/2008 (6) on kuitenkin pantu jäsenvaltioissa täytäntöön monin eri tavoin. Eroavuudet liittyvät toimivallan jakautumiseen markkinavalvontaviranomaisten välillä ja kansallisiin sisäisiin koordinointimekanismeihin, markkinavalvontaan tarkoitettujen taloudellisten resurssien käyttöönottoasteeseen, markkinavalvontaa koskeviin strategioihin ja lähestymistapoihin samoin kuin valtuuksiin puuttua vaatimustenvastaisiin tuotteisiin sekä rikkomusten johdosta määrättävien seuraamusten tasoon, ja ne tekevät unionin yhdenmukaistamislainsäädännön täytäntöönpanon valvonnasta hajanaista. Tämän hajanaisuuden takia markkinavalvonta on joissakin jäsenvaltioissa muita tiukempaa, ja hajanaisuus saattaa myös vähentää lainsäädännön ennaltaehkäisevän vaikutuksen tehokkuutta ja johtaa joissakin jäsenvaltioissa yritysten toimintaedellytysten eriarvoisuuteen sekä unionissa tuoteturvallisuustason epätasapainoon. Keskeisenä haasteena on pitää akkreditointijärjestelmä uusimman tekniikan tasalla ja varmistaa, että järjestelmää sovelletaan kaikkialla unionissa yhtä tiukasti. Ohjelmasta olisi sen vuoksi tuettava toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokset täyttävät edelleen sääntelyvaatimukset , hyödyntäen etenkin kolmansien osapuolien arvioita puolueettomien ja riippumattomien menettelyjen parantamiseksi , ja vahvistetaan Euroopan akkreditointijärjestelmää, etenkin uusilla toiminta-aloilla, tukemalla yhtenäisiä tarkastuksia ja seuraamuksia sekä asetuksen (EY) N:o 765/2008 14 artiklassa tarkoitettua Eurooppalaisten akkreditointielinten yhteistyöjärjestöä (EA). [tark. 13]

(14) Sähköisen kaupan kehittyminen saattaa herättää tiettyjä kysymyksiä loppukäyttäjien terveyden ja turvallisuuden suojelemisesta vaatimustenvastaisilta tuotteilta. Koska verkkokaupan ja verkossa tarjottavien matkapalvelujen kehityksen myötä kuluttajamarkkinoilla ei ole valtiollisia rajoja, on tärkeää varmistaa, että unionissa asuvat kuluttajat hyötyvät riittävästä vastaavasta suojasta hankkiessaan tavaroita ja palveluja kolmansiin maihin sijoittautuneilta talouden toimijoilta. Ohjelmasta olisi sen vuoksi oltava mahdollista tukea tarvittaessa yhteistyötä asiaan liittyvien elinten kanssa, jotka sijaitsevat kolmansissa maissa, jotka ovat unionin keskeisiä kauppakumppaneita , kun vaihdetaan tietoa vaatimustenvastaisista tuotteista, tieteen viimeaikaisesta kehityksestä ja uusista teknologioista, esiin tulevista riskeistä ja muista valvontatoimissa huomioon otettavista seikoista . [tark. 14]

(15) Viranomaiset käyttävät julkisia hankintoja varmistaakseen, että käytetyille julkisille varoille saadaan vastinetta, ja edistääkseen innovatiivisempia, kestävämpiä, osallistavampia ja kilpaillumpia sisämarkkinoita , muun muassa soveltamalla silloin, kun se on unionin sovellettavan lainsäädännön mukaista, muita perusteita kuin pelkästään edullisinta hintaa tai kustannustehokkuutta ottaen huomioon muun muassa laatuun, ympäristöön ja hyviin kauppatapoihin liittyvät ja/tai sosiaaliset näkökohdat ja helpottaen suuria infrastruktuureja koskevien tarjouspyyntöjen jakamista eriin . Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiveissä 2014/23/EU (7), 2014/24/EU (8) ja 2014/25/EU (9) vahvistetaan oikeudellinen kehys julkisia hankintoja koskevien markkinoiden – joiden osuus unionin bruttokansantuotteesta on 14 prosenttia – yhdentämistä ja tehokasta toimintaa varten, jotta hyödytetään viranomaisia, yrityksiä sekä kansalaisia, mukaan luettuna kuluttajat. Kun julkisia hankintoja koskevat säännöt pannaan asianmukaisesti täytäntöön, ne ovat erittäin tärkeä väline sisämarkkinoiden lujittamiseksi ja unionin yritysten kasvun ja unionin työllisyyden edistämiseksi. Sen vuoksi ohjelmasta olisi tuettava toimenpiteitä, joilla varmistetaan strategisten julkisten hankintojen laajamittaisempi käyttö, julkisia hankintoja tekevien tahojen ammatillistaminen, pk-yritysten parempi pääsy ja mikroyritysten hankintamarkkinoille pääsyn helpottaminen ja parantaminen erityisesti neuvontapalvelujen ja koulutuksen avulla , avoimuuden ja integriteetin lisääminen sekä tietojen parantaminen, jotta edistetään hankintojen digitalisaatiota ja yhteisiä hankintoja vahvistamalla kumppanuuteen perustuvaa lähestymistapaa jäsenvaltioiden kanssa, parantamalla tiedonkeruuta ja tietojen analysointia, myös kehittämällä asiaan liittyviä tietoteknisiä välineitä, tukemalla kokemusten ja hyvien toimintatapojen vaihtoa, viittaamalla eurooppalaisiin ja kansainvälisiin standardeihin, antamalla neuvontaa, tekemällä kaikkia osapuolia hyödyttäviä kauppasopimuksia, tiivistämällä kansallisten viranomaisten yhteistyötä ja käynnistämällä pilottihankkeita. [tark. 15]

(16) Jotta voidaan saavuttaa ohjelman tavoitteet ja helpottaa kansalaisten ja yritysten elämää, käyttöön olisi otettava korkealaatuisia käyttäjäkeskeisiä julkisia palveluja , joissa hyödynnetään yhä enemmän digitaalitekniikkaa ja jotka ovat täysin saatavilla, ja olisi kannustettava käyttämään enemmän sähköistä hallintoa ja sähköistä viranomaisasiointia ja varmistettava samalla asianmukainen tietosuoja ja yksityisyys . Tämä edellyttää sitä, että julkishallinnon on ryhdyttävä toimimaan uusilla innovatiivisemmilla tavoilla, poistettava jotta voidaan poistaa raja-aitoja hallinnon eri osa-alueiden väliltä ja sitouduttava luomaan tällaisia julkisia palveluja yhdessä kansalaisten ja yritysten kanssa. Rajatylittävän toiminnan jatkuva ja vakaa lisääntyminen sisämarkkinoilla edellyttää, että tarjotaan saatavilla on ajantasaisia , paikkansapitäviä ja helppotajuisia tietoja yritysten ja kansalaisten oikeuksista mutta myös tietoja, joissa selitetään ja yksinkertaistetaan hallinnollisia muodollisuuksia. Lisäksi on keskeisen tärkeää tarjota oikeudellista neuvontaa ja auttaa kansallisella tasolla esiintyvien ongelmien ratkaisussa. On myös välttämätöntä luoda yhteys kansallisten hallintojen välille yksinkertaisella ja tehokkaalla tavalla ja tukea viranomaisia näiden tavoitteiden saavuttamisessa sekä arvioida, miten sisämarkkinat toimivat käytännössä. Sisämarkkinoilla on jo hallintovälineitä, jotka helpottavat merkittävällä tavalla näiden tavoitteiden saavuttamista. Tässä mielessä ja ottaen huomioon teknologian ja markkinoiden kehityksen sekä uudet sääntely- ja täytäntöönpanohaasteet ohjelmasta olisi tuettava laadun, näkyvyyden ja avoimuuden sekä sisämarkkinoiden hallintovälineiden luotettavuuden parantamista. Ohjelmasta olisi sen vuoksi tuettava muun muassa seuraavia olemassa olevia sisämarkkinoiden hallintovälineitä: Sinun Eurooppasi -portaali, jonka pitäisi toimia tulevan yhteisen digitaalisen palveluväylän runkona, Sinun Eurooppasi -neuvonta, Solvit, sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmä ja sisämarkkinoiden tulostaulu, jotta parannetaan kansalaisten jokapäiväistä elämää ja yritysten kykyä käydä kauppaa valtioiden rajojen yli. [tark. 16]

(17) Ohjelmasta olisi tuettava unionin sääntelypuitteiden kehittämistä yhtiöoikeuden sekä johtamis- ja hallintojärjestelmien (corporate governance) samoin kuin sopimusoikeuden alalla, jotta voidaan tehostaa liiketoimintaa , erityisesti pk-yritysten toimintaa, ja lisätä sen kilpailukykyä ja tarjota samalla suoja sidosryhmille, joihin yrityksen toiminta vaikuttaa ja reagoida uusiin poliittisiin haasteisiin. Sillä olisi myös varmistettava asiaan kuuluvan unionin säännöstön asianmukainen arviointi, täytäntöönpano ja noudattamisen valvonta, sidosryhmille annettavat tiedot ja apu sekä tiedonvaihdon edistäminen alalla. Ohjelmalla olisi tuettava komission aloitteita, joilla edistetään datataloutta ja innovointia koskevia selkeitä ja mukautettuja säädöspuitteita. Nämä aloitteet ovat välttämättömiä, jotta voidaan parantaa oikeusvarmuutta sopimusoikeuden ja sopimussuhteen ulkopuolisen oikeuden osalta, etenkin uuteen teknologiaan, kuten esineiden internetiin, tekoälyyn, robotiikkaan ja 3D-tulostukseen, liittyvissä vastuu- ja eettisissä kysymyksissä. Ohjelmalla olisi pyrittävä kannustamaan datapohjaisen liiketoiminnan kehittämistä ja varmistamaan samalla korkeatasoinen yksityisyydensuoja , koska se on ratkaisevan tärkeää unionin talouden kannalta globaalissa kilpailussa. [tark. 17]

(18) Ohjelmalla olisi myös edistettävä rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjumiseen liittyvän unionin oikeudellisen kehyksen asianmukaista ja täysimittaista täytäntöönpanoa ja soveltamista jäsenvaltioissa sekä alan uusiin haasteisiin puuttuvan politiikan kehittämistä. Sillä olisi tuettava myös Euroopan edun kannalta merkityksellisten kansainvälisten organisaatioiden, kuten Euroopan neuvoston rahanpesun vastaisia toimenpiteitä arvioivan asiantuntijakomitean, toimintaa.

(19) Sisämarkkinoiden toteuttaminen ja kehittäminen rahoituspalvelujen, rahoitusvakauden ja pääomamarkkinaunionin alalla, mukaan luettuna kestävä rahoitus, riippuu suuresti unionin toteuttamista näyttöön perustuvista toimenpiteistä. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi komission olisi toimittava aktiivisesti ja seurattava jatkuvasti rahoitusmarkkinoita ja rahoitusvakautta, arvioitava unionin lainsäädännön täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa, arvioitava voimassa olevan lainsäädännön tarkoituksenmukaisuutta ja yksilöitävä mahdollisia toiminta-aloja, joilla tulee esiin uusia riskejä, niin että sidosryhmät ovat mukana prosessissa koko toimintapoliittisen syklin ajan. Tällaiset toimet riippuvat analyysien, tutkimusten, koulutusmateriaalin, kyselyjen, vaatimustenmukaisuuden arviointien, arviointien ja tilastojen tuottamisesta, ja niiden tukena ovat tietotekniikkajärjestelmät ja viestintävälineet.

(20) Kun otetaan huomioon, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklassa vahvistetut sisämarkkinat sisältävät järjestelmän unionin toiminnasta tehty sopimus sisältää sääntöjärjestelmän , jolla varmistetaan, ettei kilpailu sisämarkkinakilpailu vääristy, ohjelmasta olisi tuettava unionin kilpailupolitiikkaa parantamalla ja vahvistamalla yhteistyötä Euroopan kilpailuviranomaisten verkoston ja kansallisten viranomaisten ja tuomioistuinten välisiä verkostoja ja kanssa myös lujittamalla kansainvälistä yhteistyötä ja olisi pyrittävä saavuttamaan laajempi sidosryhmien joukko viestimällä unionin kilpailupolitiikasta ja selittämällä siihen liittyviä oikeuksia, etuuksia ja velvollisuuksia. Ohjelmalla olisi erityisesti autettava komissiota tehostamaan markkinakehitystä koskevaa analyysiaan ja arviotaan myös käyttämällä laajamittaisesti alakohtaisia selvityksiä ja jakamalla tuloksia ja parhaita käytäntöjä järjestelmällisesti Euroopan kilpailuviranomaisten verkostossa. Tämän pitäisi osaltaan auttaa varmistamaan oikeudenmukainen kilpailu ja tasapuoliset toimintaedellytykset myös kansainvälisellä tasolla ja parantaa yritysten, etenkin pk-yritysten, ja kuluttajien vaikutusmahdollisuuksia, jotta sisämarkkinoista voidaan hyötyä. [tark. 18]

(21) Ohjelmalla on erityisesti torjuttava talous- ja liiketoimintaympäristön käynnissä olevista muutoksista johtuvia radikaaleja vaikutuksia kilpailuun ja sisämarkkinoiden toimintaan, erityisesti datan eksponentiaalisen kasvun ja käytön kautta, kun otetaan huomioon tekoälyn , massadatan ja algoritmien ja muiden tietoteknisten välineiden ja osaamisen kasvava käyttö yrityksissä ja niiden neuvonantajien parissa. On myös olennaisen tärkeää, että ohjelmasta tuetaan verkostoja ja yhteistyötä laajempaa ja syvempää sitoutumista jäsenvaltioiden viranomaisten ja tuomioistuinten kanssa, koska vääristymätön kilpailu ja sisämarkkinoiden toiminta riippuvat ratkaisevasti näiden tahojen toimista. Kun otetaan huomioon kilpailupolitiikan erityistehtävä, jolla estetään unionin rajojen ulkopuolella tapahtuvasta kilpailunvastaisesta toiminnasta sisämarkkinoille aiheutuva vahinko, ohjelmasta olisi tarpeen mukaan tuettava yhteistyötä myös kolmansien maiden viranomaisten kanssa. Tiedotustoimien laajentaminen on välttämätöntä, jotta useammat kansalaiset ja yritykset pystyvät hyödyntämään tasapuolisesta kilpailusta sisämarkkinoilla saatavat edut täysimääräisesti. Erityisesti on tarpeen osoittaa unionin kansalaisille unionin kilpailupolitiikan konkreettiset edut olemalla yhteydessä kansalaisyhteiskunnan ryhmiin ja asiaankuuluviin sidosryhmiin, joille tästä koituu välittömiä vaikutuksia. Koska monet ohjelman aloitteista ovat uusia ja ohjelman kilpailua koskevaan osaan vaikuttaa erityisen paljon sisämarkkinoiden kilpailuolojen dynaaminen ja nopea kehitys – etenkin digitaalisen kehityksen, tekoälyn, algoritmien, massadatan, kyberturvallisuuden ja rikosteknisen tutkimuksen osalta – jonka vauhtia ja laajuutta on vaikea arvioida, on odotettavissa, että ohjelman tämän osan kehittyviin tarpeisiin vastaaminen vaatii joustavuutta. [tark. 19]

(22) Euroopan yritysten kilpailukyvyn ja kestävyyden vahvistaminen niin, että samalla varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset ja avoimet ja kilpailukykyiset sisämarkkinat, on äärimmäisen tärkeää. Pk-yritykset ovat Euroopan talouden moottori: niiden osuus kaikista yrityksistä Euroopassa on 99 prosenttia, ne tarjoavat työpaikoista kaksi kolmasosaa ja ne edistävät merkittävästi uusien laadukkaiden työpaikkojen luomista kaikilla sektoreilla alueellisesti ja paikallisesti ja lisäävät siten sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Pk-yritykset ovat keskeisessä asemassa pyrittäessä energiakäänteen toteuttamiseen ja edistettäessä Pariisin sopimuksesta johtuvien unionin ilmastotavoitteiden saavuttamista. Ohjelmalla olisi sen vuoksi parannettava niiden valmiuksia kehittää ympäristöystävällisiä korkealaatuisia tuotteita ja palveluja ja tuettava niiden toimia resurssitehokkuuden lisäämiseksi ”energiatehokkuus etusijalle” -periaatteen mukaisesti. Näin ohjelmalla edistetään myös unionin pk-yritysten kilpailukyvyn parantamista maailmanmarkkinoilla. [tark. 20]

(23) Pk-yrityksillä on yhteisiä haasteita, jotka eivät vaikuta suuriin yrityksiin samassa määrin: rahoituksen saaminen, ammattitaitoisen työvoiman löytäminen, hallinnollisen rasitteen keventäminen, luovuuden ja innovoinnin hyödyntäminen, markkinoille pääseminen ja kansainvälistymisen edistäminen. Ohjelmalla olisi puututtava tällaisiin markkinahäiriöihin oikeasuhteisesti niin, ettei vääristetä kilpailua kohtuuttomasti sisämarkkinoilla. Ohjelmassa olisi erityisesti luotava asianmukaiset olosuhteet teknologisten ja organisatoristen innovaatioiden ottamiseksi käyttöön tuotantoprosesseissa ja kiinnitettävä huomiota pk-yritysten erityismuotoihin, kuten mikroyrityksiin, käsiteollisuustoimintaa harjoittaviin yrityksiin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin, vapaisiin ammatteihin ja yhteisötalouden yrityksiin. Huomiota olisi kiinnitettävä myös potentiaalisiin, uusiin ja nuoriin yrittäjiin sekä naisyrittäjiin samoin kuin muihin erityisiin kohderyhmiin, kuten ikääntyneempiin henkilöihin, maahanmuuttajiin ja yrittäjiin, jotka kuuluvat sosiaalisesti heikommassa tai haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin, kuten vammaisiin henkilöihin. [tark. 21]

(23 a) Ohjelmalla olisi tuettava ja edistettävä innovointikulttuuria ja sellaisen ekosysteemin kehittämistä, joka voi edistää yritysten perustamista ja niiden kasvua, keskittyen erityisesti mikroyrityksiin ja innovatiivisiin pk-yrityksiin, jotka pystyvät vastaamaan yhä kilpaillumman ja entistä nopeamman ympäristön asettamiin haasteisiin. Innovointiprosessien perusteellinen muutos edellyttää avoimen innovointimallin kehittämistä ja yhteistyössä tehtävän tutkimuksen lisäämistä sekä tietojen ja henkisen omaisuuden jakamista eri organisaatioiden välillä. Sen vuoksi ohjelmalla olisi pyrittävä tukemaan innovointiprosessia sisällyttämällä siihen uusia yhteistoiminnallisia liiketoimintamalleja, joissa keskitytään verkostoitumiseen ja tiedon ja resurssien jakamiseen organisaatioiden välisten yhteisöjen sisällä. [tark. 22]

(23 b) Ohjelmassa olisi puututtava tällaisiin markkinahäiriöihin oikeasuhteisesti kiinnittäen erityistä huomiota suoraan pk-yrityksiä ja yritysverkostoja hyödyttäviin toimiin vääristämättä kohtuuttomasti kilpailua sisämarkkinoilla. [tark. 23]

(24) Monet unionin kilpailukykyongelmista liittyvät pk-yritysten vaikeuksiin saada rahoitusta, koska niiltä puuttuu tietoa, ne eivät pysty osoittamaan luottokelpoisuuttaan eikä niillä ole riittävästi vakuuksia tai ne yksinkertaisesti tuntevat heikosti olemassa olevan mekanismin, jolla niiden toimintaa tuetaan unionin tasolla sekä kansallisella ja paikallisella tasolla . Rahoitukseen liittyviä lisähaasteita syntyy mikroyritysten pienemmästä koosta ja siitä, että pk-yritysten on pysyttävä kilpailukykyisinä sitoutumalla esimerkiksi digitalisaatioon, kansainvälistymiseen ja innovointiin ja työvoimansa ammattitaidon kohentamiseen. Rahoituksen rajoitetulla saannilla on kielteinen vaikutus yritysten perustamiseen, kasvuun ja elinkelpoisuuteen sekä uusien yrittäjien halukkuuteen ottaa haltuunsa elinkelpoisia yrityksiä sukupolvenvaihdoksen yhteydessä. [tark. 24]

(25) Jotta päästäisiin eroon näistä markkinahäiriöistä ja voitaisiin varmistaa, että pk-yritykset pysyvät edelleen unionin talouden kilpailukyvyn kivijalkana ja kestävän talouden moottoreina , pienille ja keskisuurille yrityksille on myönnettävä ylimääräistä tukea Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella […] (10) perustetun InvestEU-rahaston pk-yritysikkunaan kuuluvista velka- ja pääomarahoitusvälineistä. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1287/2013 (11) perustetun aiemman COSME-ohjelman mukaisesti käyttöön otettu lainantakausjärjestely on todistanut lisäarvonsa, ja sen odotetaan tuovan positiivisia vaikutuksia vähintään 500 000 pk-yritykselle; sen seuraaja perustetaan InvestEU-rahaston pk-yritysikkunaan. Jotta mahdollisten edunsaajien keskuudessa lisättäisiin tietoisuutta pk-yrityksille tarkoitetun ohjelman hyödyntämismahdollisuudesta, olisi kiinnitettävä enemmän huomiota viestinnän parantamiseen ja julkisiin kampanjoihin. Tietoisuutta pk-yrityksiä tukevista unionin toimista olisi lisättävä sisällyttämällä tästä ohjelmasta kokonaan tai osittain rahoitettaviin toimiin, mukaan lukien välittäjien toimet, Euroopan unionin tunnus (lippu) sekä lause, jossa ilmoitetaan ohjelmaan myönnetystä tuesta. [tark. 25]

(26) Tämän ohjelman poliittisia tavoitteita käsitellään myös InvestEU-rahaston pk-ikkunaan kuuluvien rahoitusvälineiden ja talousarviotakuun avulla. InvestEU-rahaston pk-yritysikkunassa pitäisi olla keskeinen kaikenkattava osa, joka tarjoaa tietoa ohjelmasta kussakin jäsenvaltiossa ja siten parantaa varojen saatavuutta pk-yrityksille ja pk-yritysten tietoa myönnettävistä varoista. Rahoitustukea olisi myös käytettävä toimiin, joilla käsitellään oikeasuhteisesti markkinoiden toimintapuutteita tai optimaalista heikompia investointitilanteita, eivätkä toimet saisi olla päällekkäisiä yksityisen rahoituksen kanssa tai syrjäyttää sitä tai vääristää kilpailua sisämarkkinoilla , ja sen olisi oltava selkeästi täydentävää ja vahvistettava yhteisvaikutuksia muiden unionin ohjelmien kanssa . Toimilla olisi saatava aikaan selvää Euroopan tason lisäarvoa. [tark. 26]

(26 a) Toimet, joita tuetaan InvestEU-rahastosta unionin tai jäsenvaltioiden osuuden välityksellä, eivät saisi olla päällekkäisiä yksityisen rahoituksen kanssa, korvata sitä tai vääristää kilpailua sisämarkkinoilla, vaan olisi edistettävä toimien integrointia jo toiminnassa oleviin paikallisiin julkisiin ja yksityisiin takausjärjestelmiin siten, että ensisijaisena tavoitteena on lopullisten tuensaajien, jotka ovat komission suosituksen 2003/361/EY (12) määritelmän mukaisia pk-yrityksiä, saamien todellisten etuuksien parantaminen ja laajentaminen, jotta voidaan taata, että toimenpiteet ovat todellisuudessa täydentäviä. [tark. 27]

(26 b) Rahoituksen saatavuuden lisäksi myös taitojen saatavuus, mukaan lukien johtamistaidot ja tietämys, on ratkaisevan tärkeää pk-yrityksille, jotta niille voidaan myöntää saatavilla olevia varoja ja jotta ne voivat innovoida, olla mukana kilpailussa ja kasvaa. Rahoitusvälineiden tarjoamiseen InvestEU-rahaston mukaisesti olisi näin ollen liitettävä asianmukaisten mentorointi- ja valmennusjärjestelmien kehittäminen sekä tietopohjaisten yrityspalvelujen tarjoaminen. [tark. 28]

(27) Ohjelmasta olisi tarjottava tehokasta tukea pk-yrityksille niiden koko elinkaaren aikana ajan tarjoamalla tukea hankkeiden valmistelusta kaupallistamiseen ja markkinoille pääsyyn sekä tukemalla yritysverkostojen perustamista . Ohjelman olisi pohjauduttava pk-yrityksistä ja teollisuudenaloista talouden aloista ja yrittäjähenkisistä aloista kehitettyyn ainutlaatuiseen osaamiseen ja asiantuntemukseen ja sekä pitkään kokemukseen, joka on saatu työskentelystä eurooppalaisten, kansallisten ja alueellisten sidosryhmien kanssa. Tuen olisi pohjauduttava positiivisiin kokemuksiin Yritys-Eurooppa -verkostosta, keskitetystä asiointipisteestä, jolla parannetaan pk-yritysten kilpailukykyä ja kehitetään niiden liiketoimintaa sisämarkkinoilla ja niiden ulkopuolella. Verkostolla on tarkoitus jatkaa palvelujen tarjoamista muiden unionin ohjelmien, kuten Horisontti 2020 -ohjelman, puolesta hyödyntämällä näiden ohjelmien taloudellisia resursseja. Sen olisi tuettava myös pk-yrityksiä edustavien järjestöjen tehostettua osallistumista sisämarkkinoita koskevien poliittisten aloitteiden laatimiseen esimerkiksi julkisten hankintojen, standardointiprosessien ja teollis- ja tekijänoikeuksia koskevien järjestelmien alalla. Verkoston olisi myös lisättävä toimien määrää antamalla pk-yrityksille kohdennetumpaa neuvontaa, suunnittelemalla hankkeita ja tukemalla verkottumista sekä teknologista ja organisatorista muutosta. Rahoituksen saannin suhteen verkoston olisi myös parannettava yhteistyötä digitaalialan ohjelman ja InvestEU-rahaston yhteydessä perustettujen muiden merkittävien neuvontakeskusten kanssa sekä yhteyksiä niihin. Lisäksi pk-yritysten hyväksi verkostossa toteutettavilla toimilla olisi pyrittävä tarjoamaan korkealaatuisia palveluja kaikkialla Euroopassa ja kiinnittämään erityistä huomiota niihin unionin toimintoihin ja maantieteellisiin osiin, joissa verkostot ja välittäjäsidosryhmät eivät saavuta odotettuja tuloksia. Uusille yrittäjille suunnattu menestyksekäs mentorijärjestelmä – Erasmus nuorille yrittäjille – olisi myös tarkoitus säilyttää välineenä, jolla annetaan uusille yrittäjille tai yrittäjyyttä harkitseville mahdollisuus hankkia liiketoimintakokemusta liiketoiminta- ja johtamiskokemusta saattamalla uusi yrittäjä yhteen jonkin toisen maan kokeneen yrittäjän kanssa ja vahvistamalla näin yrittäjyystaitoja. Ohjelmassa olisi pyrittävä kasvattamaan ja laajentamaan entisestään maantieteellistä kattavuutta ja tarjottava näin yrittäjille enemmän tällaisia yhteensaattamismahdollisuuksia, tarpeen mukaan täydentäen muita unionin aloitteita. Yrittäjyyden edistämistä koskevien aloitteiden lisäarvon parantamiseksi olisi kiinnitettävä erityistä huomiota mikroyrityksiin sekä yrityksiin, jotka ovat hyötyneet nykyisestä ohjelmasta vähiten ja joiden kohdalla yrittäjyyskulttuuri on edelleen hyvin vaatimatonta ja kohtaa enemmän esteitä. Olisi pyrittävä kaikin keinoin varmistamaan, että varat jaetaan maantieteellisesti riittävän tasapainoisesti. [tark. 29]

(27 a) Hallinnollisen rasitteen pienentämiseksi ja ohjelmien hyödyntämismahdollisuuksien parantamiseksi olisi toteutettava lisätoimia, jotta voidaan vähentää pk-yrityksille ja mikroyrityksille monimutkaisesta hakumenettelystä ja osallistumisvaatimuksista koituvia kustannuksia. Jäsenvaltioiden olisi myös harkittava yhteisen tietopisteen perustamista keskitetyksi asiointipaikaksi sellaisille yrityksille, jotka ovat kiinnostuneita käyttämään unionin varoja. Arviointimenettelyn olisi oltava mahdollisimman yksinkertainen ja nopea, jotta ohjelman tarjoamien etujen oikea-aikainen käyttö on mahdollista. [tark. 30]

(28) Klusterit ovat strateginen väline pk-yritysten kilpailukyvyn ja toiminnan laajentamisen tukemiseksi, koska ne tarjoavat suotuisan liiketoimintaympäristön , lisäävät teollisuuden ja palvelujen kestävää kehitystä ja vahvistavat alueiden taloudellista kehitystä luomalla laadukkaita työpaikkoja . Yhteisklusterialoitteilla olisi saatava aikaan kriittistä massaa pk-yritysten kasvun vauhdittamiseksi. Klustereilla yhdistetään erikoistuneita ekosysteemejä ja luodaan näin pk-yrityksille uusia liiketoimintamahdollisuuksia ja integroidaan ne paremmin eurooppalaisiin ja globaaleihin strategisiin arvoketjuihin. Euroopan klusteriyhteistyöfoorumin tukemiin kansainvälisten kumppanuusstrategioiden kehittämiseen ja yhteistoimien toteuttamiseen olisi annettava tukea. Kestävää kumppanuutta olisi kannustettava jatkuvalla rahoituksella, jos tulos- ja osallistumistavoitteet saavutetaan. Suora tuki pk-yrityksille olisi kanavoitava klusteriorganisaatioiden kautta seuraavissa toimissa: huipputeknologian, uusien liiketoimintamallien sekä vähähiilisten ja resurssitehokkaiden ratkaisujen käyttöönotto, luovuus ja suunnittelu, osaamisen kehittäminen, taitavien työntekijöiden houkutteleminen, yrittäjyyden vauhdittaminen ja kansainvälistyminen. Mukaan olisi otettava muita pk-yritysten tukeen erikoistuneita toimijoita, jotta helpotetaan teollisuuden muutosta ja älykkään erikoistumisen strategioiden toteuttamista. Ohjelmalla olisi näin ollen edistettävä kasvua kestävää taloudellista kehitystä ja luotava yhteyksiä unionin (digitaali-)innovointikeskittymiin ja koheesiopolitiikan ja Euroopan horisontti -ohjelman puitteissa tehtyihin investointeihin. Yhteisvaikutuksia Erasmus-ohjelman kanssa voidaan myös tutkia. [tark. 31]

(28 a) Ohjelma voisi auttaa lisäämään ja/tai parantamaan suhteita mikroyritysten ja pk-yritysten sekä yliopistojen, tutkimuslaitosten ja muiden tiedon luomiseen ja levittämiseen osallistuvien laitosten välillä. Nämä suhteet voisivat auttaa parantamaan yritysten valmiuksia vastata strategisiin haasteisiin, jotka ovat seurausta uudesta kansainvälisestä ympäristöstä. [tark. 32]

(28 b) Pk-yrityksillä on pienemmän kokonsa vuoksi erityisiä kasvun esteitä, ja niillä on suuria vaikeuksia kasvattaa ja laajentaa joitakin liiketoimintojansa. Unioni on tukenut toimintojen laajentamista ja keskittynyt tutkimukseen liittyvään innovointiin pääasiassa pk-yrityksille kohdennetun välineen ja Horisontti 2020 -ohjelmaan kuuluvan Euroopan innovaationeuvoston äskettäisen pilottihankkeen kautta. Pk-yrityksille kohdennettuun välineeseen liittyvien työmenetelmien ja kokemusten perusteella sisämarkkinaohjelmalla olisi myös tarjottava pk-yritysten toimintojen laajentamiseen tukea, joka täydentää uutta Euroopan innovaationeuvostoa, jonka erityisenä painopisteenä ovat läpimurtoinnovaatiot Horisontti Eurooppa -ohjelman puitteissa. Tähän ohjelmaan sisältyvissä pk-yritysten toimintojen laajentamiseen suunnatuissa toimissa olisi keskityttävä esimerkiksi siihen, että pk-yrityksiä autetaan laajentamaan toimintojaan kaupallistamisen, kansainvälistymisen ja markkinalähtöisten mahdollisuuksien avulla. [tark. 33]

(29) Luovuus ja innovointi , teknologinen ja organisatorinen muutos ja tuotantoprosessien kestävyyden parantaminen erityisesti resurssi- ja energiatehokkuuden osalta ovat ratkaisevan tärkeitä unionin teollisten arvoketjujen kilpailukyvyn kannalta. Ne toimivat katalysaattoreina teollisuuden yritys- ja teollisuussektorin nykyaikaistamiselle ja edistävät älykästä, osallistavaa ja kestävää kasvua. Luovuutta ja innovointia ei ole kuitenkaan hyödynnetty pk-yrityksissä riittävästi. Sen vuoksi ohjelmasta olisi tuettava kohdennettuja toimia, verkostoja ja kumppanuuksia, joilla edistetään luovuuteen pohjautuvaa innovointia koko teollisessa arvoketjussa. [tark. 34]

(29 a) On todettava, että Horisontti 2020 -ohjelmaan sisältyvä pk-yrityksille kohdennettu väline on ollut erityisen menestyksekäs yrittäjien kannalta sekä 1. että 2. vaiheen avustuksissa, sillä se on edistänyt niiden uusia liikeideoita ja prototyyppien kehittämistä ja testausta. Vaikka valintaprosessi on jo erittäin tiukka, silti monet erittäin hyvät hankkeet jäävät vielä rahoittamatta taloudellisten resurssien vähäisyyden vuoksi. Pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaavan toimeenpanoviraston (EASME) vastuulla ollut toteutus on ollut erittäin tehokasta. Vaikka ohjelman painopiste on korkean teknologian hankkeissa, sen menetelmät olisi ulotettava koskemaan kaikenlaisia laajenevia pk-yrityksiä. [tark. 35]

(29 b) Pk-yritysten hyväksi toteutettavat toimet olisi lisäksi kohdistettava aloille, joilla voi olla merkittävää kasvua ja sosiaalista potentiaalia ja joilla on runsaasti pk-yrityksiä. Matkailu on unionin talouden erityinen ala, joka vaikuttaa merkittävästi unionin BKT:hen ja jota harjoittavat pääasiassa pk-yritykset. Unionin olisi jatkettava ja lisättävä toimia, joilla tuetaan tämän alan erityispiirteitä. [tark. 36]

(30) Eurooppalaisilla standardeilla on merkittävä asema sisämarkkinoilla. Ne ovat elintärkeitä yritysten, erityisesti pk-yritysten, kilpailukyvylle. Standardit ovat ratkaisevan tärkeä väline myös unionin lainsäädännön ja politiikan tukemiseksi useilla keskeisillä aloilla, kuten energia energiakäänne , ilmastonmuutos ja ympäristönsuojelu , tieto- ja viestintäteknologia, resurssien kestävä käyttö ja kierrätys , innovointi, tuoteturvallisuus, kuluttajansuoja, työntekijöiden turvallisuus ja työolot sekä ikääntyvä väestö, ja näin niiden panos on positiivinen koko yhteiskunnan kannalta. Kokemus on kuitenkin osoittanut, että standardien laatimista on nopeutettava ja sen oikea-aikaisuutta on parannettava ja on ponnisteltava enemmän, jotta kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät, mukaan lukien kuluttajien edustajat, saataisiin paremmin mukaan. [tark. 37]

(31) Euroopan standardointitoimia säännellään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1025/2012 (13), ja ne pannaan täytäntöön pitkäaikaisilla julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksilla, jotka ovat keskeisen tärkeitä, jotta saavutetaan edellä mainitussa asetuksessa samoin kuin yleisessä ja alakohtaisessa unionin standardointipolitiikassa vahvistetut tavoitteet.

(32) Hyvin toimiva yhteinen tilinpäätösraportointikehys on olennaisen tärkeä sisämarkkinoiden, pääomamarkkinoiden rahoitusmarkkinoiden tehokkaan toiminnan sekä yhdentyneiden rahoituspalvelumarkkinoiden toteuttamisen kannalta pankki- ja pääomamarkkinaunionin yhteydessä. [tark. 38]

(33) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 (14) mukaisesti kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja antavan elimen (International Accounting Standards Board) hyväksymät kansainväliset tilinpäätösstandardit (IFRS) ja kansainvälisen tilinpäätöskysymysten tulkintakomitean niihin liittyvät tulkinnat olisi sisällytettävä unionin lainsäädäntöön, jotta yhtiöt, joiden arvopaperit on noteerattu säännellyillä markkinoilla unionissa, soveltaisivat niitä, mutta ainoastaan, jos IFRS-standardit täyttävät mainitussa asetuksessa säädetyt perusteet, joihin kuuluu vaatimus, jonka mukaan tilinpäätös antaa ”oikean ja riittävän kuvan” siten kuin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/34/EU (15) 4 artiklan 3 kohdassa säädetään, ja ovat Euroopan yleisen edun mukaisia. Tällaiset kansainväliset tilinpäätösstandardit on tarpeen laatia noudattaen avointa ja demokraattisesti vastuullista menettelyä. IFRS-standardeilla on siten merkittävä rooli sisämarkkinoiden toiminnassa, ja siksi on unionin edun mukaista varmistaa, että IFRS-standardien laadinta- ja hyväksyntäprosesseissa syntyy standardeja, jotka ovat yhdenmukaisia sisämarkkinoiden oikeudellisen kehyksen vaatimusten kanssa. Sen vuoksi on tärkeää luoda soveltuvat rahoitusjärjestelyt IFRS-säätiötä varten.

(34) On tarpeen, että unioni varmistaa Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antavan ryhmän (EFRAG) rahoituksen jatkuvuuden ja osallistuu siten sen rahoittamiseen, kun otetaan huomioon EFRAGin tehtävä sen arvioimisessa, ovatko IFRS-standardit unionin oikeuden vaatimusten ja politiikan mukaisia, sellaisina kuin niistä on säädetty asetuksessa (EY) N:o 1606/2002. EFRAGin teknisessä työssä olisi keskityttävä komissiolle annettavaan tekniseen neuvontaan IFRS-standardeja hyväksyttäessä sekä asiaankuuluvaan osallistumiseen tällaisten IFRS-standardien laadintaan, ja siinä olisi varmistettava, että unionin edut otetaan asianmukaisesti huomioon kansainvälisessä standardisointiprosessissa. Unionin etuihin olisi sisällyttävä varovaisuuden käsite sekä direktiivissä 2013/34/EU säädetyn ”oikeaa ja riittävää kuvaa” sekä asetuksessa (EY) N:o 1606/2002 säädetyn Euroopan yleistä etua koskevan vaatimuksen säilyttäminen, kun otetaan huomioon IFRS-standardien vaikutus rahoitusvakauteen ja talouteen. Osaksi Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antavaa ryhmää (EFRAG) olisi perustettava eurooppalainen yritysraportointiosasto (Corporate Reporting Lab), joka edistää innovointia ja hyvien toimintatapojen kehittämistä yritysraportoinnin alalla. Tällä foorumilla yritykset ja investoijat voivat jakaa hyviä toimintatapoja erityisesti muiden kuin taloudellisten tietojen raportoinnin ja kestävän kehityksen raportoinnin alalla.

(35) Kansainvälisen tilintarkastajaliiton, jäljempänä ”IFAC”, hallinnonuudistuksen seurannasta vastaava kansainvälinen seurantaryhmä perusti vuonna 2005 lakisääteisen tilintarkastuksen alalle julkisen edun valvontalautakunnan, jäljempänä ”PIOB”. PIOB:n tehtävänä on valvoa kansainvälisten tilintarkastusstandardien (ISA) vahvistamiseen johtavaa prosessia ja muuta IFAC:n harjoittamaa yleishyödyllistä toimintaa. Kansainvälisiä tilintarkastusstandardeja voidaan hyväksyä sovellettavaksi unionissa erityisesti sillä edellytyksellä, että ne on laadittu asianmukaisessa menettelyssä julkisen valvonnan alaisena ja läpinäkyvyyttä noudattaen, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY (16) 26 artiklassa edellytetään. Kun otetaan huomioon kansainvälisten tilintarkastusstandardien käyttöönotto unionissa ja PIOB:n keskeinen asema sen varmistamisessa, että standardit täyttävät direktiivissä 2006/43/EY asetetut vaatimukset, on tärkeää varmistaa asianmukaiset rahoitusjärjestelyt PIOB:n osalta.

(36) Unioni edistää korkeatasoista kuluttajansuojaa, parantaa kuluttajien vaikutusmahdollisuuksia ja edistää kuluttajien keskeistä asemaa sisämarkkinoilla tukemalla ja täydentämällä jäsenvaltioiden politiikkaa ja pyrkimällä varmistamaan, että kuluttajina toimiessaan kansalaiset saavat mahdollisimman paljon hyötyä sisämarkkinoista ja että heidän turvallisuuttaan ja oikeudellisia ja taloudellisia etujaan suojellaan asianmukaisesti ja konkreettisin toimin. Unionin on myös varmistettava, että kuluttaja- ja tuoteturvallisuuslainsäädännön noudattamista valvotaan asianmukaisesti ja yhdenvertaisesti käytännössä ja että yrityksillä on tasapuoliset toimintaedellytykset sisämarkkinoilla, joilla kilpailu on oikeudenmukaista. Lisäksi on syytä antaa kuluttajille vaikutusmahdollisuuksia ja kannustaa ja avustaa heitä tekemään kestäviä ja tietoon perustuvia valintoja ja edistää näin kestävää ja energia- ja resurssitehokasta taloutta ja kiertotaloutta. [tark. 39]

(37) Ohjelmalla olisi myös pyrittävää lisäämään kuluttajien, yritysten, kansalaisyhteiskunnan ja viranomaisten tietoa unionin kuluttajia ja turvallisuutta koskevasta lainsäädännöstä ja parantamaan kuluttajien ja kuluttajia edustavien organisaatioiden vaikutusmahdollisuuksia kansallisella ja unionin tasolla erityisesti tukemalla Euroopan kuluttajaliittoa (BEUC), joka on vakiintunut ja tunnustettu kansalaisjärjestö, joka edustaa kuluttajien etuja kaikkeen asiaan kuuluvaan unionin politiikkaan nähden, sekä eurooppalaista standardointiasioiden kuluttajajärjestöä (ANEC), joka edustaa kuluttajien etuja standardointikysymyksissä. Tässä erityishuomiota olisi kiinnitettävä uusiin markkinatarpeisiin, jotka liittyvät kestävän kulutuksen edistämiseen , erityisesti toimiin, joilla puututaan tuotteiden suunniteltua vanhenemista koskevaan kysymykseen ja estetään talouden digitalisaatiosta , verkkoon liitetyistä tuotteista, esineiden internetistä, tekoälystä ja algoritmien käytöstä tai uusien kulutusmallien ja liiketoimintamallien , kuten yhteistyötalouden ja yhteiskunnallisen yrittäjyyden, kehittämisestä syntyvien haavoittuvuuksien syntyvät haavoittuvuudet ja haasteiden estämiseen haasteet . Ohjelmasta olisi tuettava markkinoihin liittyvien tietojen kehittämistä, mukaan lukien toimet, joilla pyritään parantamaan tuotteiden jäljitettävyyttä toimitusketjussa, ja unionin laajuiset laatuvaatimukset, tuotteiden laatueroihin , poliittisiin haasteisiin ja , esiin nouseviin ongelmiin ja käyttäytymismuotoihin liittyvien tietojen kehittämistä ongelmien ratkaisemista sekä kuluttajia koskevien unionin tulostaulujen julkaisemista. [tark. 40]

(38) Ohjelmasta olisi tuettava kansallisia toimivaltaisia viranomaisia, mukaan luettuna tuoteturvallisuuden seurannasta vastaavat viranomaiset, jotka tekevät yhteistyötä erityisesti vaarallisia kulutustuotteita koskevan EU:n nopean hälytysjärjestelmän kautta. Ohjelmasta olisi myös tuettava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/95/EY (17) ja asetuksen (EY) N:o 765/2008 noudattamisen valvontaa kuluttajansuojan ja tuoteturvallisuuden osalta sekä kuluttajansuoja-asioiden yhteistyöverkoston toimintaa ja kansainvälistä yhteistyötä kolmansien maiden ja unionin asianomaisten viranomaisten välillä. Ohjelmalla olisi myös pyrittävä varmistamaan, että kaikilla kuluttajilla ja kauppiailla on mahdollisuus käyttää laadukasta tuomioistuinten ulkopuolista riidanratkaisua ja verkkovälitteistä riidanratkaisua ja saada tietoja muutoksenhakumahdollisuuksista hinnaltaan mahdollisimman edullisiin muutoksenhakumahdollisuuksiin osallistumisesta . [tark. 41]

(39) Ohjelmasta olisi tuettava myös Euroopan kuluttajakeskusten verkosto verkostoa, joka auttaa kuluttajia hyödyntämään unionin kuluttajaoikeuksia, kun he hankkivat tavaroita ja palveluja valtioiden rajojen yli sisämarkkinoilla ja Euroopan talousalueella, joko verkon kautta tai matkoillaan. Verkostoon kuuluu 30 keskusta, ja sitä rahoitetaan yhteisesti unionin kuluttajaohjelmista, ja se on yli 10 vuoden aikana osoittanut lisäarvonsa vahvistamalla kuluttajien ja kauppiaiden luottamusta sisämarkkinoihin. Se käsittelee vuodessa yli 100 000 kuluttajien tiedustelua ja saavuttaa miljoonia kansalaisia lehdistötiedotteillaan ja verkossa tapahtuvalla tiedotuksellaan. Se on yksi unionin arvostetuimmista kansalaisten neuvontaverkostoista, ja useimmissa sen keskuksissa on sisämarkkinalainsäädäntöä, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2006/123/EY (18), käsitteleviä yhteyspisteitä; sen arvioinnissa korostetaan toiminnan jatkamisen merkitystä. Euroopan kuluttajakeskusten verkosto voi myös olla tärkeä tietolähde kuluttajien paikallistasolla kohtaamista haasteista ja ongelmista, jotka ovat merkityksellisiä unionin päätöksenteon ja kuluttajien etujen suojaamisen kannalta. Sen vuoksi ohjelman olisi mahdollistettava kuluttajien edustuksen tehostaminen paikallisella ja unionin tasolla ja niiden välisen synergian lisääminen, jotta voidaan vahvistaa kuluttajien edunvalvontaa. Verkosto aikoo myös kehittää vastavuoroisia järjestelyjä kolmansissa maissa toimivien vastaavien elinten kanssa. [tark. 42]

(40) Unionin kuluttaja- ja markkinointilainsäädäntöä koskevassa toimivuustarkastuksessa, jonka komissio teki toukokuussa 2017, tuli esiin, että sääntöjen noudattamista on valvottava paremmin ja muutoksenhakua helpotettava, jos kuluttajille on aiheutunut vahinkoa kuluttajalainsäädännön rikkomisesta. Tämän seurauksena komissio hyväksyi huhtikuussa 2018 Kuluttajat vahvempaan asemaan -toimenpidepaketin, jolla muun muassa varmistetaan kuluttajien yhdenvertainen kohtelu sisämarkkinoilla siltä osin kuin on kyse rajat ylittävistä tapauksista, kuten moottoriajoneuvoihin liittyvien vaatimustenvastaisten tuotteiden myynnistä, tuotteiden laatueroista tai ongelmista, joita aiheutuu lentomatkustajille useiden lentojen peruuntuessa , jäsenvaltioiden vahvemmasta valvontakapasiteetista, vahvemmasta tuoteturvallisuudesta, laajemmasta kansainvälisestä yhteistyöstä ja uusista muutoksenhakumahdollisuuksista etenkin oikeutettujen yksikköjen nostamien edustajakanteiden kautta. Ohjelmasta olisi pyrittävä tukemaan kuluttajapolitiikkaa, jolla lisätään kuluttajaorganisaatioiden ja kuluttajansuojaviranomaisten tietoa, kehitetään niiden valmiuksia ja vaihdetaan hyviä toimintatapoja niiden välillä, kehitetään verkostoitumista ja markkinatietojen käyttöä sekä vahvistetaan näyttöpohjaa sisämarkkinoiden toiminnasta kuluttajien kannalta ja tietotekniikkajärjestelmien ja viestintävälineiden toiminnasta. [tark. 43]

(41) Kansalaisiin vaikuttaa erityisen paljon rahoituspalvelumarkkinoiden rahoitusmarkkinoiden toiminta , ja siksi heidän olisi saatava enemmän tietoa olennaisista oikeuksista, riskeistä ja hyödyistä . Rahoituspalvelut ovat sisämarkkinoiden keskeinen osatekijä, ja ne edellyttävät vankkoja sääntely- ja valvontapuitteita, joilla varmistetaan rahoitusvakauden ja kestävän talouden lisäksi myös korkeatasoinen suoja kuluttajille ja muille rahoituspalvelujen loppukäyttäjille, muun muassa vähittäissijoittajille, säästäjille, vakuutuksenottajille, eläkerahastosäästäjille ja edunsaajille, yksittäisille osakkeenomistajille, lainanottajille sekä pk-yrityksille. On tärkeää vahvistaa Ohjelmalla olisi edistettävä niiden valmiuksia osallistua politiikan laatimiseen rahoitusalalla myös tuottamalla ja levittämällä selviä, täydellisiä ja käyttäjäystävällisiä tietoja rahoitusmarkkinoilla kaupan pidetyistä tuotteista . [tark. 44]

(42) Ohjelmasta olisi sen vuoksi tuettava edelleen erityistoimia, jotka sisältyvät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2017/826 (19) perustettuun unionin ohjelmaan (2017–2020) kuluttajien ja muiden finanssipalvelujen loppukäyttäjien osallistumisen lisäämisestä unionin politiikan laadintaan finanssipalvelualalla; ohjelmalla jatkettiin vuosien 2012–2017 pilottiohjelmaa ja valmistelutoimia. Tämä on tarpeen, jotta poliittiset päättäjät saavat sidosryhmien näkökantoja muiltakin kuin rahoitussektorin ammattilaisilta ja jotta varmistetaan kuluttajien ja muiden rahoituspalvelujen loppukäyttäjien parempi edustus. Ohjelmassa olisi jatkuvasti kehitettävä menetelmiä ja parhaita käytäntöjä, joilla kuluttajien ja rahoituspalveluiden loppukäyttäjien sitoutumista lisätään, jotta voidaan määrittää unionin päätöksenteon kannalta olennaiset asiat ja varmistaa kuluttajien edut rahoituspalvelujen alalla. Tämän pitäisi johtaa parempaan rahoituspalvelupolitiikkaan parantaa rahoituspalvelupolitiikkaa , erityisesti sen ansiosta, että rahoitusalan sääntelyyn liittyviä kysymyksiä ymmärretään yleisesti paremmin ja finanssiosaaminen kohenee. Tämän ohjelman julkiset varat olisi kohdennettava tarkoituksiin, jotka ovat olennaisia loppukäyttäjille, ja kaikenlaista suoraa tai välillistä rahoitustukea yksityisten rahoitusalan toimijoiden ehdottamaan kaupalliseen toimintaan olisi vältettävä. [tark. 45]

(43) Vuosina 2012 ja 2013 toteutetun pilottihankkeen ja vuosina 2014–2016 toteutetun valmistelutoimen yhteydessä komissio antoi avustuksia kahdelle organisaatiolle vuotuisen avoimen ehdotuspyynnön tuloksena. Nämä kaksi organisaatiota ovat Finance Watch, joka perustettiin unionin avustuksilla vuonna 2011 kansainväliseksi voittoa tavoittelemattomaksi järjestöksi Belgian lainsäädännön nojalla, ja Better Finance, joka syntyi, kun vuonna 2009 alettiin järjestellä ja brändätä uudelleen jo olemassa olevia eurooppalaisia sijoittajien ja osakkeenomistajien liittoja. Asetuksella (EU) 2017/826 perustetussa valmiuksien kehittämiseen tähtäävässä ohjelmassa yksilöidään nämä kaksi järjestöä ainoiksi avustuksensaajiksi. Sen vuoksi on tarpeen jatkaa näiden järjestöjen yhteisrahoittamista ohjelman yhteydessä. Rahoitusta olisi kuitenkin tarkasteltava uudelleen. Tässä yhteydessä olisi palautettava mieliin, että jos valmiuksien kehittämiseen tähtäävää ohjelmaa ja vastaavaa rahoitusta jatketaan vuotta 2020 pidemmälle ja jos ilmenee, että on olemassa myös muita mahdollisia tuensaajia, hakijoille suunnatun ehdotuspyynnön olisi oltava avoin kaikille muille ohjelman kriteerit täyttäville ja sen tavoitteita edistäville järjestöille asetuksen (EU) 2017/826 mukaisesti. [tark. 46]

(44) Terveyden korkeatasoinen suojelu koko elintarvikeketjussa elintarvikkeiden ja rehujen toimitusketjussa on välttämätöntä, jotta voitaisiin suojella kuluttajia ja jotta sisämarkkinat toimisivat tehokkaasti ja sujuvasti . Turvallinen ja kestävä maatalouden ja elintarvikkeiden toimitusketju on ennakkoedellytys yhteiskunnan ja sisämarkkinoiden kannalta. Viimeaikaiset tapahtumat, kuten kananmunien fiproniilikontaminaatio vuonna 2017 ja vuoden 2013 hevosenlihaskandaali, ovat osoittaneet, että valtioiden rajat ylittävät terveys- ja terveyskriisit, esimerkiksi lintuinfluenssa tai afrikkalainen sikarutto, sekä elintarvikekriisit vaikeuttavat sisämarkkinoiden toimintaa rajoittamalla henkilöiden ja tavaroiden liikkuvuutta ja aiheuttamalla häiriöitä tuotantoon. Rajatylittävien terveyskriisien ja elintarvikekriisien ehkäiseminen on erittäin tärkeää. Sen tähden ohjelmasta olisi tuettava konkreettisia toimia, kuten kiireellisten toimenpiteiden käyttöönottoa kriisitilanteissa ja eläinten ja kasvien terveyteen vaikuttavissa odottamattomissa tilanteissa sekä sellaisen mekanismin perustamista, jonka avulla hätäapuvarausta on mahdollista käyttää suoraan, jotta näihin hätätilanteisiin voidaan puuttua nopeammin, tehokkaammin ja vaikuttavammin. [tark. 47]

(45) Unionin lainsäädännön yleistavoitteena elintarvikeketjun alalla on myötävaikuttaa taata ihmisten, eläinten ja kasvien terveyden korkeaan tasoon korkea taso elintarvikeketjussa, tukea eläinten hyvinvoinnin kohentamista, myötävaikuttaa kuluttajansuojan, kuluttajatiedotuksen ja ympäristönsuojelun korkeaan tasoon, myös luonnon monimuotoisuuden säilyttämiseen, parantamalla samalla Euroopan elintarvike- ja rehutuotannon kestävyyttä, vähentämällä elintarvikkeiden hävikkiä, lisäämällä tuotteiden laatustandardeja koko unionissa, vahvistamalla unionin elintarvike- ja rehuteollisuuden kilpailukykyä ja edistämällä uusien työpaikkojen luomista. [tark. 48]

(46) Kun otetaan huomioon ihmisten, eläinten ja kasvien terveyden korkeaa tasoa koko elintarvikeketjussa koskevien toimien erityisluonne, tässä asetuksessa on säädettävä erityisistä kelpoisuusperusteista, jotka koskevat avustusten myöntämistä ja julkisten hankintojen käyttämistä. Erityisesti poiketen siitä, mitä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) 2018/1046 (20) , jäljempänä ”varainhoitoasetus”, säädetään ja säädetystä taannehtivuuskiellon periaatteesta poiketen kiireellisten toimenpiteiden kustannusten olisi kiireellisen ja ennalta arvaamattoman luonteensa vuoksi oltava avustuskelpoisia ja sisällettävä myös kustannukset, jotka ovat syntyneet taudin tai kasvintuhoojan epäillystä esiintymisestä, kunhan esiintyminen vahvistetaan myöhemmin ja siitä ilmoitetaan komissiolle. Sen jälkeen, kun komissio on allekirjoittanut oikeudelliset sitoumukset ja arvioinut jäsenvaltioiden toimittamat maksupyynnöt, sen olisi tehtävä vastaavat talousarviositoumukset ja maksettava avustuskelpoiset kustannukset. Myös sellaisista suojatoimenpiteistä aiheutuvien kustannusten olisi oltava avustuskelpoisia, jotka on toteutettu tilanteessa, jossa kolmannen maan tai jäsenvaltion alueella tai merentakaisissa maissa ja merentakaisilla alueilla esiintyy tai leviää tiettyjä eläintauteja tai zoonooseja, jotka uhkaavat välittömästi unionin terveystilannetta, samoin kuin sellaisista suojatoimenpiteistä tai muista aiheellisista toimista aiheutuvien kustannusten, jotka on toteutettu unionin kasvien terveystilanteen tueksi. [tark. 49]

(47) Koska elintarvikeketju on yhä globaalimpi, jäsenvaltioiden suorittama virallinen valvonta on olennainen väline valvottaessa ja seurattaessa, että asiaankuuluvat unionin vaatimukset pannaan täytäntöön, niitä noudatetaan ja niiden noudattamista valvotaan etenkin kolmansista maista tuotavien tuotteiden kohdalla . Virallisten valvontajärjestelmien vaikuttavuus ja tehokkuus ovat erittäin tärkeitä pidettäessä yllä ihmisten, eläinten ja kasvien turvallisuuden korkeaa tasoa koko elintarvikeketjussa sekä kuluttajien luottamusta ja varmistettaessa samalla ympäristönsuojelun ja eläinten hyvinvoinnin korkea taso. Tällaisiin valvontatoimenpiteisiin olisi voitava saada unionin rahoitustukea. Etenkin unionin vertailulaboratorioille olisi voitava myöntää rahoitusosuus, jotta niille voidaan myöntää tukea kustannuksiin, jotka aiheutuvat komission hyväksymien työohjelmien toteuttamisesta. Koska virallisen valvonnan vaikuttavuus riippuu myös siitä, onko valvontaviranomaisilla käytettävissään unionin lainsäädännön asianmukaisesti tuntevaa, hyvin koulutettua henkilöstöä, unionin olisi lisäksi voitava osallistua toimivaltaisten viranomaisten järjestämän, tällaisen henkilöstön koulutuksen ja vaihto-ohjelmien rahoitukseen. [tark. 50]

(48) Euroopan tilasto-ohjelmassa kehitetyt, tuotetut ja levitetyt korkealaatuiset Euroopan tilastot ovat ratkaisevan tärkeitä näyttöön perustuvalle päätöksenteolle, niiden olisi oltava saatavilla oikea-aikaisesti ja niillä olisi myötävaikutettava Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa vahvistetun unionin politiikan täytäntöönpanoon, etenkin vahvistetun ja yhdennetyn talouden ohjauksen ja hallintotavan, sosiaalisen, taloudellisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden, kestävän kehityksen, maatalouspolitiikan, Euroopan sosiaalisen ulottuvuuden sekä globalisaation osalta.

(49) Euroopan tilastot ovat välttämättömiä unionin päätöksenteon ja unionin aloitteiden tulosten ja vaikutusten mittaamisen kannalta. Sen vuoksi olisi varmistettava Euroopan tilastojen jatkuva tarjoaminen ja kehittäminen – noudattamalla unionin laajuista lähestymistapaa ja omaksumalla sisämarkkinoita laajempi perspektiivi – jotta voidaan kattaa unionin kaikki toiminnot ja toiminta-alat, mukaan luettuna yritysten ja kansalaisten vaikutusmahdollisuuksien parantaminen valistuneiden päätösten tekemiseksi.

(50) Horisontaalisen luonteensa vuoksi Euroopan tilasto-ohjelmaan sovelletaan erityisvaatimuksia ja erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 223/2009 (21) säädettyjä vaatimuksia, etenkin siltä osin kuin on kyse tilastoperiaatteiden noudattamisesta, Euroopan tilastojärjestelmän toiminnasta ja sen hallinnoinnista, mukaan luettuna Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevälle komitealle ja komissiolle osoitettu asema ja tehtävät, sekä tilastotoimien suunnittelun vahvistamisesta ja täytäntöönpanosta.

(51) Ohjelma on toimitettu ennakkotarkastelua varten Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevälle komitealle asetuksen (EY) N:o 223/2009 mukaisesti , ja se olisi pantava täytäntöön varmistamalla tehokas parlamentaarinen valvonta . [tark. 51]

(52) Unioni ja jäsenvaltiot ovat sitoutuneet panemaan täytäntöön toimimaan eturintamassa Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman täytäntöönpanossa . Edistämällä Agenda 2030 -toimintaohjelman tavoitteiden saavuttamista unioni ja jäsenvaltiot tukevat vahvempaa, kestävämpää, osallisuutta paremmin edistävää, turvallisempaa ja vauraampaa Eurooppaa. Ohjelmalla olisi edistettävä Agenda 2030 -toimintaohjelman täytäntöönpanoa, myös asettamalla keskenään tasapainoon kestävän kehityksen taloudellinen, sosiaalinen ja ympäristöön liittyvä ulottuvuus , ja tätä tarkoitusta varten monivuotista rahoituskehystä koskevaan asetukseen olisi sisällytettävä selkeä ja näkyvä sitoumus ja kestävän kehityksen tavoitteet olisi valtavirtaistettava, kuten Euroopan parlamentin 14 päivänä maaliskuuta ja 30 päivänä toukokuuta 2018 antamissa monivuotista rahoituskehystä 2021–2027 koskevissa päätöslauselmissa pyydetään . [tark. 52]

(53) On tärkeää, että ilmastonmuutosta torjutaan Pariisin sopimuksen ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamista koskevien EU:n sitoumusten mukaisesti, mistä syystä ohjelmalla olisi edistettävä ilmastotoimien valtavirtaistamista, ja yleisenä tavoitteena on, että unionin talousarviomenoista 25 prosentilla tuettaisiin ilmastotavoitteita Ohjelman valmistelun ja toteutuksen aikana määritellään olennaisia toimia, ja niitä arvioidaan uudelleen asianmukaisten arviointi- ja tarkasteluprosessien yhteydessä.

(54) Tässä asetuksessa vahvistetaan ohjelman rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentti ja neuvosto pitävät [viittaus päivitettävä uuden toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti: talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (22) 17 kohdan] mukaisesti ensisijaisena rahoitusohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.

(55) Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa määrätään yhteistyöstä ohjelman soveltamisalaan kuuluvilla aloilla unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Euroopan talousalueeseen kuuluvien Euroopan vapaakauppaliiton maiden välillä. Olisi myös säädettävä siitä, että ohjelmaan voivat osallistua muut maat, mukaan luettuna unionin naapurimaat sekä unionin jäsenyyttä hakevat maat, ehdokasmaat sekä liittymässä olevat maat. Lisäksi Euroopan tilastojen alalla ohjelmaan voi osallistua Sveitsi yhteistyöstä tilastoalalla tehdyn Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen (23) mukaisesti.

(56) Kolmannet maat, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, voivat osallistua unionin ohjelmiin ETA-sopimukseen perustuvan yhteistyön puitteissa; ETA-sopimuksessa määrätään ohjelmien toteuttamisesta kyseisen sopimuksen mukaisesti tehtävällä päätöksellä. Myös kolmannet maat voivat osallistua muiden säädösten nojalla. Tässä asetuksessa olisi säädettävä tarvittavien valtuuksien myöntämisestä toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle, Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle, jotta ne voivat käyttää toimivaltaansa kattavasti.

(57) Tähän ohjelmaan sovelletaan varainhoitoasetusta. Siinä vahvistetaan säännöt, jotka koskevat unionin talousarvion toteuttamista, mukaan lukien avustuksia, palkintoja ja hankintoja koskevat säännöt.

(58) Edeltävien ohjelmien ja budjettikohtien nojalla toteutetut toimet ovat osoittautuneet asianmukaisiksi, ja ne olisi pidettävä voimassa. Ohjelmalla käyttöön otettavilla uusilla toimilla pyritään vahvistamaan erityisesti sisämarkkinoiden toimintaa. Jotta ohjelman toteuttamista voitaisiin yksinkertaistaa ja joustavoittaa ja näin saavuttaa paremmin sen tavoitteet, toimet olisi määriteltävä vain yleisinä luokkina. Ohjelmaan olisi sisällytettävä myös luettelot ohjeellisista toimista, jotka koskevat erityistavoitteita kilpailukyvyn tai kuluttajansuojan alalla, tai erityistoimista, jotka johtuvat sääntelyvaatimuksista, esimerkiksi standardoinnin, markkinavalvonnan, elintarvikeketjun sääntelyn ja Euroopan tilastojen alalla. [tark. 53]

(59) On tarpeen täsmentää tiettyjä yhteisöjen luokkia, joille voidaan myöntää rahoitusta, sekä ne yhteisöt, joille voidaan myöntää rahoitusta ilman ehdotuspyyntöä.

(60) Maailmantalouden , mukaan lukien digitaalinen talous, jatkuvasti lisääntyvien keskinäisten yhteyksien vuoksi ohjelmassa olisi varattava edelleen mahdollisuus ulkopuolisten asiantuntijoiden osallistumiselle, esimerkiksi kolmansien maiden virkamiesten tai kansainvälisten järjestöjen edustajien tai talouden toimijoiden edustajien osallistuminen tiettyihin toimiin. [tark. 54]

(61) On tarpeen säätää yhteisrahoitussääntöjä ja avustuskelpoisia kustannuksia koskevista erityisperusteista.

(62) EU:n talousarvion kokonaistarkastelusta 19 päivänä lokakuuta 2010 annetussa komission tiedonannossa (24) esitetyn rahoitusohjelmien yhtenäisyyttä ja yksinkertaistamista koskevan sitoumuksen mukaisesti resursseja olisi jaettava muiden unionin rahoitusvälineiden kanssa, jos ohjelmassa suunniteltujen toimien tavoitteet ovat yhteisiä useille rahoitusvälineille; kaksinkertainen rahoittaminen ei kuitenkaan ole mahdollista

(63) Tällä ohjelmalla olisi edistettävä yleistä tukea, jolla käsitellään syrjäisimpien alueiden erityistarpeita ja niiden integroimista sisämarkkinoille, kuten vahvistettiin hiljattain komission tiedonannossa ”Vahvempi ja uudistettu strateginen kumppanuus EU:n syrjäisimpien alueiden kanssa” (25).

(64) Ohjelmalla olisi edistettävä yhteisvaikutuksia ja vältettävä päällekkäisyydet asiaan liittyvien unionin ohjelmien ja toimien kanssa. Tämän ohjelman mukaisilla toimilla olisi täydennettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) […] (26) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) […] (27) perustettujen tulli- ja Fiscalis-ohjelmien toimia, joilla myös on tarkoitus tukea ja parantaa sisämarkkinoiden toimintaa. [tark. 55]

(65) Ohjelmalla olisi edistettävä yhteisvaikutuksia ja täydentävyyttä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) […] (28) perustetusta Euroopan aluekehitysrahastosta myönnettävän pk-yritysten ja yrittäjyyden tuen kanssa. Lisäksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) […] (29) perustetun InvestEU-rahaston pk-yritysikkunasta taataan velka- ja pääomatuki, jolla parannetaan pk-yritysten ja mikroyritysten rahoituksen saantia ja saatavuutta. Ohjelmalla haetaan yhteisvaikutuksia myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) […] (30) perustetun avaruusohjelman kanssa siten, että pk-yrityksiä kannustetaan hyödyntämään näissä ohjelmissa kehitettyjä läpimurtoinnovaatioita ja muita ratkaisuja. [tark. 56]

(66) Tällä ohjelmalla olisi edistettävä yhteisvaikutuksia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) […] (31) perustetun, tutkimusta ja innovointia edistävän Euroopan horisontti -ohjelman kanssa. Tämä koskee erityisesti täydentävyyttä tulevan innovatiivisia yrityksiä käsittelevän Euroopan innovointineuvoston toimien kanssa sekä pk-yrityksille tarkoitettujen tukitoimien kanssa.

(67) Ohjelmalla olisi edistettävä yhteisvaikutuksia ja täydentävyyttä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) […] (32) perustetun Digitaalinen Eurooppa -ohjelman kanssa, jolla edistetään unionin talouden ja julkisen sektorin digitalisaatiota ja parempaa kyberturvallisuutta . [tark. 57]

(68) Lisäksi ohjelmalla olisi pyrittävä saamaan aikaan yhteisvaikutuksia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) […] (33) perustetun oikeusalan, perusoikeuksien ja arvojen rahaston kanssa, jolla tuetaan Euroopan oikeusalueen kehittämistä edelleen kansallisten oikeusjärjestelmien tehostamiseksi, mikä on keskeinen tekijä, joka mahdollistaa oikeudenmukaisen ja kustannustehokkaan Euroopan talouden.

(69) Ohjelmalla olisi edistettävä yhteisvaikutuksia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) […] (34) perustetun Erasmus-ohjelman, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) […] (35) perustetun Euroopan unionin solidaarisuusrahaston ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) […] (36) perustetun Euroopan sosiaalirahasto plussan kanssa työvoiman ja nuorison liikkuvuuden alalla, mikä on keskeisen tärkeää hyvin toimivien sisämarkkinoiden kannalta.

(70) Elintarvikeketjuun liittyviä toimia, kuten eläinlääkintä- ja kasvinsuojelutoimenpiteitä eläinten ja kasvien terveyteen liittyvien kriisien tapauksessa, voitaisiin täydentää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) […] (37) perustettuihin unionin yhteisen maatalouspolitiikan ohjelmiin kuuluvilla markkinapohjaisilla toimilla.

(71) Tarpeen mukaan ohjelman toimia Ohjelman toimilla olisi oltava selvä Euroopan tason lisäarvo ja niitä olisi käytettävä käsittelemään oikeasuhteisesti markkinoiden toimintapuutteita tai optimaalista heikompia investointitilanteita niin, että toimet eivät ole päällekkäisiä yksityisen rahoituksen kanssa tai syrjäytä sitä ja että toimilla saadaan aikaan selvää Euroopan tason lisäarvoa. [tark. 58]

(72) Komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa hyväksyä työohjelmia, joilla toteutetaan ihmisten, eläinten ja kasvien terveyden korkeaa tasoa edistävät toimet koko elintarvikeketjussa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (38) mukaisesti. [tark. 59]

(73) Tämän asetuksen mukaisen rahoituksen muodot ja toteutusmenetelmät olisi valittava sen perusteella, miten hyvin niillä saavutetaan toimien erityistavoitteet ja saavutetaan tuloksia, kun otetaan huomioon erityisesti unionille koituva lisäarvo, tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasitus ja oletettu noudattamatta jättämisen riski. Tässä olisi harkittava kertakorvausten, kiinteämääräisen rahoituksen ja yksikkökustannusten käyttämistä sekä varainhoitoasetuksen 125 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun rahoituksen, joka ei perustu toimien kustannuksiin, käyttämistä. [tark. 60]

(74) Säännöllisen seurannan ja edistymisestä ja ohjelman vaikuttavuudesta ja tehokkuudesta raportoinnin varmistamiseksi olisi otettava käyttöön alusta lähtien asianmukaiset puitteet ohjelman toimien ja tulosten seuraamista varten. Seurannan ja raportoinnin olisi perustuttava indikaattoreihin, joilla mitataan ohjelman vaikutuksia ennalta määriteltyihin lähtöarvoihin nähden. [tark. 61]

(75) Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (39) 22 ja 23 kohdan nojalla tätä ohjelmaa on arvioitava erityisten seurantavaatimusten mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella välttäen kuitenkin ylisääntelyä ja varsinkin jäsenvaltioille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta. Näihin vaatimuksiin olisi tarvittaessa sisällytettävä mitattavissa olevia indikaattoreita, joiden perusteella kerätään näyttöä ohjelman käytännön vaikutuksista. Komission olisi laadittava väliarviointikertomus ohjelmasta tuettujen toimien tavoitteiden saavuttamisesta, tuloksista ja vaikutuksista, resurssien käytön tehokkuudesta ja niihin liittyvästä unionin lisäarvosta sekä loppuarviointikertomus vaikutuksista pidemmällä aikavälillä, toimien tuloksista ja kestävyydestä sekä synergioista muiden ohjelmien kanssa. [tark. 62]

(75 a) Tämän asetuksen tiettyjen, muiden kuin keskeisten osien täydentämiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan nojalla säädöksiä, jotka koskevat työohjelman/työohjelmien hyväksymistä. [tark. 63]

(76) Avoin luettelo eläintaudeista ja zoonooseista, joita varten voidaan myöntää rahoitusta hätätoimenpiteiden nojalla ja hävittämis-, torjunta- ja seurantaohjelmien nojalla olisi vahvistettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 (40), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2160/2003 (41) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 (42) I osan 2 luvussa tarkoitettujen eläintautien perusteella. [tark. 64]

(77) Jotta voidaan ottaa huomioon tilanteet, joita aiheutuu eläintaudeista, joilla on merkittävä vaikutus karjankasvatukseen tai karjakauppaan, ihmisille uhkan aiheuttavien zoonoosien kehittyminen tai tieteen tai epidemiologian viimeaikainen kehitys samoin kuin eläintaudit, jotka todennäköisesti muodostavat uuden uhkan unionin kannalta, komissiolle olisi siirrettävä valta antaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan eläintautien ja zoonoosien luetteloa. Jotta varmistetaan tuloksellinen arviointi, jolla mitataan ohjelman edistymistä tavoitteidensa saavuttamisessa, komissiolle olisi siirrettävä valta antaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla tarpeen mukaan tarkistetaan tai täydennetään indikaattoreita, joilla mitataan erityistavoitteiden saavuttamista, ja täydennetään tätä asetusta säännöksillä, jotka koskevat seuranta- ja arviointipuitteiden perustamista. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Myös sidosryhmiä ja kuluttajajärjestöjä olisi kuultava. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. [tark. 65]

(78) Merentakaisiin maihin ja merentakaisille alueille sijoittautuneet henkilöt ja yhteisöt voivat [viittaus on päivitettävä uuden MMA:ita koskevan päätöksen mukaisesti: neuvoston päätöksen 2013/755/EU (43) 94 artiklan nojalla] saada rahoitusta ohjelman sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten mahdollisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon kyseinen merentakainen maa tai alue on sidoksissa.

(79) Varainhoitoasetuksen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (44), neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2988/95 (45), neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (46) ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 (47) mukaisesti unionin taloudellisia etuja on suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ja petosten ehkäiseminen, havaitseminen, oikaiseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnollisten seuraamusten määrääminen. Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi erityisesti asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 ja asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 nojalla tehdä tutkimuksia, joihin sisältyvät myös paikan päällä suoritettavat todentamiset ja tarkastukset, selvittääkseen, onko kyse petoksesta, lahjonnasta tai muusta laittomasta toiminnasta, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja. Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO) voi asetuksen (EU) 2017/1939 nojalla tutkia petoksia ja muuta laitonta toimintaa, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja, sekä nostaa niiden perusteella syytteitä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 (48) mukaisesti. Varainhoitoasetuksen mukaan unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myönnettävä komissiolle, OLAFille, Euroopan syyttäjänvirastolle ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat valtuudet ja varmistettava, että unionin varojen hoitamiseen osallistuvat kolmannet osapuolet myöntävät vastaavat oikeudet.

(80) Tähän asetukseen sovelletaan Horisontaalisia rahoitussääntöjä, jotka Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät SEUT 322 artiklan nojalla , ja erityisesti varainhoitoasetusta, jossa . Näissä varainhoitoasetukseen sisältyvissä säännöissä vahvistetaan varsinkin menettely, joka koskee talousarvion laatimista ja toteuttamista käyttäen avustuksia, hankintoja, palkintoja ja välillistä toteutusta, sekä ja jossa säädetään taloushallinnon henkilöstön toiminnan valvonnasta , olisi sovellettava tämän ohjelman mukaisiin toimiin, jollei tässä asetuksessa säädetyistä erityispoikkeuksista muuta johdu . SEUT 322 artiklan nojalla hyväksyttävät säännöt koskevat myös unionin talousarvion suojelua siinä tapauksessa, että jäsenvaltioissa ilmenee oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen liittyviä yleisiä puutteita, koska oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen on moitteettoman varainhoidon ja EU:n rahoituksen tuloksellisuuden välttämätön ennakkoedellytys. [tark. 66]

(81) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2016/679 (49) säännellään tähän asetukseen liittyvää jäsenvaltioissa tapahtuvaa henkilötietojen käsittelyä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten valvonnassa. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 45/2001 (50) säännellään tähän asetukseen liittyvää komission suorittamaa henkilötietojen käsittelyä Euroopan tietosuojavaltuutetun valvonnassa. Toimivaltaisten viranomaisten suorittamassa tietojenvaihdossa tai tietojen toimittamisessa olisi noudatettava asetuksessa (EU) 2016/679 ja asetuksessa XXX [sähköisen viestinnän tietosuoja-asetus] säädettyjä henkilötietojen toimittamista koskevia sääntöjä, ja komission suorittamassa tietojenvaihdossa tai tietojen toimittamisessa olisi noudatettava asetuksessa (EY) N:o 45/2001 säädettyjä henkilötietojen toimittamista koskevia sääntöjä. [tark. 67]

(82) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, koska asianomaiset kysymykset ovat luonteeltaan rajat ylittäviä, vaan ne voidaan unionin laajempien toimintamahdollisuuksien vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä SEU 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

(83) Ohjelmalla olisi myös varmistettava unionin sisämarkkinoita, yritysten, myös pk-yritysten erityisesti mikroyritysten ja pienten ja keskisuurten yritysten , kilpailukykyä ja kestävyyttä ja Euroopan tilastoja koskevien toimien parempi näkyvyys ja johdonmukaisuus Euroopan kansalaisten, yritysten ja viranomaisten kannalta. [tark. 68]

(84) Asetus (EU) N:o 99/2013, asetus (EU) N:o 1287/2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 254/2014 (51), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 258/2014 (52), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 652/2014 (53) ja asetus (EU) 2017/826 olisi kumottava 1 päivästä tammikuuta 2021.

(85) On aiheellista varmistaa jouheva ja keskeytymätön siirtyminen yritysten , erityisesti mikroyritysten ja pienten ja keskisuurten yritysten, ja pk-yritysten kilpailukyvyn ja kestävyyden , kuluttajansuojan, rahoituspalvelujen asiakkaiden ja loppukäyttäjien, rahoituspalveluja koskevan politiikan laatimisen, elintarvikeketjun ja Euroopan tilastojen alaa koskevista ohjelmista, jotka on perustettu asetuksella (EU) N:o 1287/2013, asetuksella (EU) N:o 254/2014, asetuksella (EU) 2017/826, asetuksella (EU) N:o 258/2014, asetuksella (EU) N:o 652/2014 ja asetuksella (EU) N:o 99/2013, tähän ohjelmaan niin, että otetaan huomioon etenkin monivuotisten toimenpiteiden jatkuvuus ja edeltävien ohjelmien onnistumisen arviointi, [tark. 69]

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla Kohde Tällä asetuksella perustetaan ohjelma sisämarkkinaohjelma sisämarkkinoiden toiminnan vahvistamiseksi ja niiden toiminnan parantamiseksi yritysten, mukaan luettuna erityisesti mikroyritysten ja pienten ja keskisuurten yritysten, kilpailukyvyn parantamiseksi ja kestävyyden aloilla, standardoinnin, kuluttajansuojan, markkinavalvonnan ja elintarvikeketjun aloilla sekä puitteet asetuksen (EY) N:o 223/2009 13 artiklassa tarkoitettujen Euroopan tilastojen kehittämisen, tuottamisen ja jakelun rahoittamiseksi, jäljempänä ”ohjelma”. [tark. 70] Siinä vahvistetaan ohjelman tavoitteet, talousarvio vuosiksi 2021–2027, unionin rahoituksen muodot ja rahoitusta koskevat säännöt.

2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan: 1) ”rahoitusta yhdistävällä toimella” unionin talousarviosta tuettavia toimia, muun muassa varainhoitoasetuksen 2 artiklan 6 alakohdassa tarkoitettuja rahoitusta yhdistäviä välineitä, joiden tarkoituksena on yhdistää sekä unionin talousarviosta rahoitettavia tukimuotoja, joita ei makseta takaisin, ja/tai rahoitusvälineitä että kehitysrahoituslaitosten tai muiden julkisten rahoituslaitosten sekä kaupallisten rahoituslaitosten ja sijoittajien rahoittamia, takaisin maksettavia tukimuotoja; 2) ”Euroopan tilastoilla”asetuksen (EY) N:o 223/2009 mukaisesti unionin tasolla ja jäsenvaltioissa kehitettyjä, tuotettuja ja levitettyjä tilastoja SEU 3 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 223/2009 mukaisesti ; [tark. 71] 3) ”oikeussubjektilla” luonnollista henkilöä tai kansallisen oikeuden, unionin oikeuden tai kansainvälisen oikeuden perusteella muodostettua ja tunnustettua oikeushenkilöä, jolla on oikeushenkilöllisyys ja joka voi omissa nimissään käyttää oikeuksia ja jolle voidaan asettaa velvoitteita, tai asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 , jäljempänä ”varainhoitoasetus”, 197 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaista yhteisöä, joka ei ole oikeushenkilö; [tark. 72] 4) ”mikroyrityksillä sekä pienillä ja keskisuurilla yrityksillä”6 päivänä toukokuuta 2003 annetussa suosituksessa 2003/361/EY määriteltyjä mikroyrityksiä ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä; 4 a) ”yhteisötalouden yrityksellä” yritystä, jonka päätavoitteena on saavuttaa sosiaalisia vaikutuksia sen sijaan, että se tuottaa voittoa omistajilleen tai osakkailleen, ja joka toimii tarjoamalla tavaroita ja palveluja markkinoille ja jota hallinnoidaan avoimesti ja vastuullisesti ottamalla mukaan työntekijät, kuluttajat ja sidosryhmät; [tark. 73] 4 b) ”paikallisella julkisella yrityksellä” pientä paikallista julkisen palvelun yritystä, joka täyttää pk-yrityksiä koskevat kriteerit ja hoitaa tärkeitä tehtäviä paikallisyhteisöille; [tark. 74] 4 c) ”yritysverkostolla” yrittäjien yhteistä hanketta, jossa vähintään kaksi pk-yritystä harjoittaa yhdessä yhtä tai useampaa taloudellista toimintaa lisätäkseen kilpailukykyään markkinoilla; [tark. 75] 5) ”kolmannella maalla” maata, joka ei ole unionin jäsenvaltio.

3 artikla Ohjelman tavoitteet 1. Ohjelman yleiset tavoitteet ovat seuraavat: a) parannetaan sisämarkkinoiden toimintaa ja suojellaan etenkin kansalaisia, kuluttajia ja yrityksiä, erityisesti mikroyrityksiä ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yritykset), ja parannetaan niiden vaikutusmahdollisuuksia valvomalla unionin lainsäädännön noudattamista, helpottamalla vahvistamalla unionin oikeudellista ja sosiaali- ja ympäristöasioita koskevaa kehystä , helpotetaan markkinoille pääsyä, laatimalla ja rahoituksen saantia , edistetään yritysten välistä oikeudenmukaista kilpailua ja laaditaan standardeja , varmistetaan yhtenäinen ja edistämällä korkeatasoinen kuluttajansuoja, lisätään markkinavalvontaa unionissa, parannetaan vastavuoroisen tunnustamisen soveltamista ja edistetään ihmisten, eläinten ja kasvien terveyttä ja eläinten hyvinvointia, sekä tiivistetään jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välistä sekä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten, komission ja unionin erillisvirastojen välistä yhteistyötä; [tark. 76] b) tarjotaan kehitetään, tuotetaan ja levitetään korkealaatuisia, vertailukelpoisia ja luotettavia Eurooppaa koskevia Euroopan tilastoja, jotka ovat kaiken unionin politiikan suunnittelun, seurannan ja arvioinnin perustana myös kaupan ja maahanmuuton alalla ja joiden avulla kansalaiset, poliittiset päättäjät ja sääntelijät, valvontaviranomaiset , yritykset, tiedeyhteisö, kansalaiset kansalaisyhteiskunta ja media voivat tehdä tietoon perustuvia päätöksiä ja osallistua aktiivisesti demokraattiseen prosessiin. [tark. 77] 2. Ohjelman erityistavoitteet ovat seuraavat: a) parannetaan sisämarkkinoiden tehokkuutta siten , että i) helpotetaan esteiden ehkäisemistä ja poistamista, ja tuetaan unionin lainsäädännön kehittämistä, täytäntöönpanoa ja noudattamisen valvontaa seuraavilla aloilla: tavaroiden ja palvelujen sisämarkkinat, julkiset hankinnat, markkinavalvonta sekä yhtiöoikeus, sopimusoikeus ja sopimussuhteen ulkopuolinen oikeus, rahanpesun torjunta, pääoman vapaa liikkuvuus, rahoituspalvelut ja kilpailu, mukaan luettuna hallintovälineiden kehittäminen; ii) tuetaan tehokasta markkinavalvontaa ja tuoteturvallisuutta kaikkialla unionissa ja edistetään tuotteiden väärentämisen torjuntaa sen varmistamiseksi, että unionin markkinoilla asetetaan saataville ainoastaan sellaisia turvallisia ja vaatimustenmukaisia tuotteita, jotka tarjoavat korkeatasoista kuluttajansuojaa, mukaan lukien verkossa myytävät tuotteet, ja suurempaa yhdenmukaisuutta sekä markkinavalvontaviranomaisten valmiuksia unioninlaajuisesti. [tark. 78] b) parannetaan vahvistetaan sekä yritysten kilpailukykyä että niiden kestävyyttä kiinnittäen erityishuomiota pk-yrityksiin ja saadaan aikaan täydentävyyttä toimenpiteillä, joilla toteuttamalla toimenpiteitä (pk-yritysten tavoitteet) siten , että kiinnitetään erityistä huomiota niiden erityistarpeisiin, i) tarjotaan eri muotoista tukea pk-yrityksille monenlaista tukea, vaalitaan pk-yritysten, mukaan lukien yritysverkostot, kasvua, edistämistä ja luomista, kehitetään johtamistaitoja ja edistetään laajentumistoimia, joilla mahdollistetaan pk-yritysten parempi pääsy markkinoille ja kansainvälistymiseen sekä niiden tuotteiden ja palvelujen markkinointi; ii) edistetään markkinoillepääsyä, myös pk-yrityksiä tukevaa liiketoimintaympäristöä ja kehystä, vähennetään hallinnollista rasitetta, parannetaan alojen kilpailukykyä, varmistetaan teollisuuden nykyaikaistaminen, myös sen digitalisaatio, edistetään muutoksia sietävää ja energia- ja resurssitehokasta taloutta; iii) edistetään yrittäjyyskulttuuria ja pk-yritysten henkilöstön laadukasta koulutusta; iv) kansainvälistämällä, tarjotaan suotuisa liiketoimintaympäristö edistetään uusia liiketoimintamahdollisuuksia pk-yrityksille, edistetään eri alojen kilpailukykyä, nykyaikaistetaan toimialaa ja edistetään yrittäjyyttä suoriutumalla rakennemuutoksista kohdennetuilla toimenpiteillä, toteutetaan muita innovatiivisia toimintamuotoja, kuten työntekijöiden yritysostoja, jotka helpottavat työpaikkojen luomista sekä yritysten toiminnan jatkuvuutta alueilla, joihin nämä muutokset vaikuttavat ; [tark. 79] c) varmistetaan sisämarkkinoiden tehokas toiminta standardointiprosesseilla, joilla i) mahdollistetaan eurooppalaisen standardoinnin eurooppalaisten standardointielinten rahoitus ja kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien osallistuminen eurooppalaisten standardien laatimiseen; [tark. 80] ii) tuetaan korkealaatuisten kansainvälisten tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien standardien kehittämistä, helpotetaan niiden integroimista unionin lainsäädäntöön ja /tai edistetään innovointia ja parhaiden toimintatapojen kehittämistä yritysraportoinnin alalla sekä pienten että suurten yritysten osalta ; [tark. 81] d) edistetään kuluttajien etuja ja varmistetaan yhtenäinen ja korkeatasoinen kuluttajansuoja ja tuoteturvallisuus seuraavilla toimilla: [tark. 82] i) parannetaan kuluttajien, yritysten ja kansalaisyhteiskunnan vaikutusmahdollisuuksia ja avustetaan ja valistetaan näitä tahoja; varmistetaan korkeatasoinen kuluttajansuoja, kestävä kulutus ja tuoteturvallisuus etenkin tukemalla erityisesti kaikkein herkimpien kuluttajien kohdalla oikeudenmukaisuuden, avoimuuden ja luottamuksen parantamiseksi sisämarkkinoilla; tuetaan toimivaltaisia valvontaviranomaisia ja kuluttajia edustavia organisaatioita ja yhteistyötoimia käsittelemällä muun muassa nykyisten ja kehitteillä olevien teknologioiden esiin nostamia kysymyksiä, mukaan luettuina toimet, joilla pyritään parantamaan tuotteiden jäljitettävyyttä toimitusketjussa, laatustandardit unionissa ja tuotteiden laatuerot ; lisätään tietoisuutta unionin lainsäädännön mukaisista kuluttajien oikeuksista ja varmistetaan, että oikeussuojakeinot ovat kaikkien kuluttajien saatavilla; tarjotaan riittävästi tietoa kaikilla kuluttajilla on käytettävissään tehokkaat oikeussuojamekanismit ja riittävät tiedot markkinoista ja kuluttajista , sekä edistetään kestävää kulutusta lisäämällä kuluttajille suunnattua tietoa tavaroiden ja palvelujen erityisistä ominaispiirteistä ja ympäristövaikutuksista ; [tark. 83] ii) vahvistetaan kuluttajien, muiden rahoituspalvelujen loppukäyttäjien ja kansalaisyhteiskunnan edustajien osallistumista rahoituspalveluja koskevan politiikan laatimiseen; edistetään rahoitusalaa ja kaupallisten rahoitustuotteiden eri rahoitustuoteluokkia koskevaa ymmärtämystä ja varmistetaan kuluttajien etujen toteutuminen vähittäisrahoituspalveluiden alalla ; [tark. 84] e) myötävaikutetaan ihmisten, eläinten ja kasvien terveyden ja turvallisuuden korkeaan tasoon koko elintarvikeketjussa elintarvikkeiden ja rehujen toimitusketjussa ja siihen niihin liittyvillä aloilla myös ehkäisemällä ja hävittämällä tauteja ja kasvintuhoojia sekä toteuttamalla kiireellisiä toimenpiteitä laajoissa kriisitilanteissa ja eläinten tai kasvien terveyteen vaikuttavissa odottamattomissa tilanteissa ja tuetaan eläinten hyvinvoinnin kohentamista samoin kuin kestävää kohtuuhintaisten maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden tuotantoa ja kulutusta sekä edistetään tutkimusta, innovointia ja parhaiden käytäntöjen vaihtamista näiden alojen sidosryhmien välillä ; [tark. 85] f) kehitetään, tuotetaan ja levitetään Eurooppaa koskevia korkealaatuisia Euroopan tilastoja ja tiedotetaan niistä oikea-aikaisesti, puolueettomasti ja kustannustehokkaasti vahvistettujen kumppanuuksien kautta asetuksen (EY) N:o 223/2009 4 artiklassa tarkoitetun Euroopan tilastojärjestelmän puitteissa ja kaikkien asiaankuuluvien ulkoisten osapuolten kanssa käyttäen eri tietolähteitä, edistyneitä tietoanalyysimenetelmiä, älykkäitä järjestelmiä ja digitaaliteknologiaa ja tarjotaan kansallinen ja, jos mahdollista, alueellinen jaottelu . [tark. 86]

4 artikla Talousarvio 1. Ohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2021–2027 ovat 4 088 580 000 6 563 000 000 euroa käypinä hintoina. [tark. 87] 2. Edellä 1 kohdassa esitetystä määrästä kohdennetaan seuraavat ohjeelliset määrät seuraaviin tavoitteisiin: -a) 394 590 000 euroa 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettuun tavoitteeseen; [tark. 88] -a a) 396 200 000 euroa 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuun tavoitteeseen; [tark. 89] a) 1 000 000 000 3 122 000 000 euroa 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun tavoitteeseen; [tark. 90] a a) 220 510 000 euroa 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettuun tavoitteeseen [tark. 91] b) 188 000 000 198 000 000 euroa 3 artiklan 2 kohdan d alakohdan i alakohdassa tarkoitettuun tavoitteeseen; [tark. 92] c) 1 680 000 000 euroa 3 artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitettuun tavoitteeseen; d) 552 000 000 euroa 3 artiklan 2 kohdan f alakohdassa tarkoitettuun tavoitteeseen. 3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua määrää voidaan käyttää ohjelman toteuttamista koskevaan tekniseen ja hallinnolliseen apuun, kuten valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimintaan ja sellaisten tietoteknisten verkostojen käyttämiseen, joissa keskitytään tietojen käsittelyyn ja vaihtoon, sekä tietotekniikkajärjestelmien käyttämiseen ja kehittämiseen. Jotta varmistetaan ohjelman mahdollisimman suuri saatavuus ohjelman tavoitteiden mukaisten toimien rahoittamiseen, hallinnollisen ja teknisen tuen kokonaiskustannukset eivät saa ylittää enimmäismäärää, joka on viisi prosenttia 1 kohdassa tarkoitetuista rahoituspuitteista. [tark. 93] 4. Edellä 3 artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitetun tavoitteen osalta useampaa kuin yhtä varainhoitovuotta koskevat talousarviositoumukset voidaan jakaa usealle eri varainhoitovuodelle vuotuisiksi eriksi. 5. Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 111 artiklan 2 kohdassa säädetään, komissio tekee talousarviositoumuksen tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitetun erityistavoitteen nojalla eläinlääkintään ja kasvinsuojeluun liittyviin hätätoimenpiteisiin myönnettävästä avustuksesta arvioituaan jäsenvaltioiden toimittamat maksuhakemukset. 5 a. Olisi otettava käyttöön erityinen mekanismi, jonka kautta elintarvikeketju voisi käyttää komission kriisivarausta suoraan suuren mittaluokan hätätilanteissa, jotta voidaan taata 3 artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden rahoitus. [tark. 94] 6. Jäsenvaltioille yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin puitteissa myönnettyjä varoja voidaan niiden pyynnöstä siirtää ohjelman käyttöön. Komissio käyttää kyseisiä varoja joko suoraan varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tai välillisesti saman artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Kyseisiä varoja on mahdollisuuksien mukaan käytettävä asianomaisen jäsenvaltion hyväksi.

5 artikla Ohjelmaan assosioituneet kolmannet maat Ohjelmaan voivat osallistua seuraavat kolmannet maat: a) Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenet, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, ETA-sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti; b) unioniin liittymässä olevat maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokkaat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen; c) Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen; d) muut ko