FI Euroopan unionin virallinen lehti C 68/15

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kansalaisyhteiskunnan osallistuminen Euroopan tulevan energiayhteisön toteuttamiseen” (oma-aloitteinen lausunto)

2012/C 68/03

Esittelijä: Pierre-Jean COULON

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 14. kesäkuuta työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia oma-aloitteisen lausunnon aiheesta

Kansalaisyhteiskunnan osallistuminen Euroopan tulevan energiayhteisön toteuttamiseen.

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 20. joulukuuta 2011.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 18.–19. tammikuuta 2012 pitämässään 477. täysistunnossa (tammikuun 18. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 183 ääntä puolesta ja 2 vastaan 8:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 ETSK tukee Euroopan komission viimeaikaisia aloitteita, jotka koskevat yhteenliittämisten jatkamista ja energian sisämarkkinoiden valmiiksi saattamista. Komitea tukee myös – etenkin neuvoston – pyrkimyksiä vahvistaa EU:n ja sen jäsenvaltioiden asemaa kansainvälisissä yhteyksissä. ETSK ottaa huomioon Euroopan komission 15. joulukuuta 2011 julkaiseman asiakirjan ”Energia-alan etenemissuunnitelma 2050” etenkin kun on kysymys pyrkimyksestä ”löytää eurooppalainen toimintamalli, jossa kaikilla jäsenvaltioilla on yhteinen näkemys … ”.

1.2 ETSK kannattaa periaatteessa Euroopan energiayhteisön (EEY) perustamista ja hyväksyy siihen liittyvät välttämättömät välivaiheet eli muun muassa Euroopan alueelliset energiaverkot, uusiutuvien energialähteiden kehittämisrahaston ja kaasunhankintaryhmän.

1.3 ETSK kehottaa menemään tätä pidemmälle ja yhdentämään eurooppalaiset markkinat energianhintojen lähentämiseksi ja madaltamiseksi. Energialähdevalikoiman osalta se kehottaa lisäksi tekemään nykyistä yhtenäisemmät ja vaikuttavammat valinnat EU-tasolla. Maaryhmät voisivat tehdä enemmän virallista yhteistyötä ensisijaisten infrastruktuurihankkeiden, yhteenliittämisten sekä energiantuotannon ja -toimitusten täydentävyyden pohjalta.

1.4 ETSK ehdottaa, että investoinnit – myös kansalliset investoinnit – keskitetään vähähiilisen energiateknologian tutkimukseen. Uusiutuvat energialähteet ja laajamittaiset hankkeet, jotka edistävät uuden teollisuuden syntymistä Eurooppaan ja parantavat työllisyyttä, tulisi asettaa etusijalle.

1.5 ETSK vaatii, että EU:n yhteisen energiapolitiikan tavoitteeksi kirjataan kaikkien oikeus saada energiaa. Se suosittelee, että toimivaltaiset viranomaiset tai energian jakelijat tiedottavat loppukuluttajille järjestelmällisesti näiden oikeuksista ja että kuluttajansuojaa tarvittaessa vahvistetaan. ETSK kehottaa puuttumaan viipymättä energiaköyhyysongelmaan muun muassa eurooppalaisen energia-alan solidaarisuussopimuksen avulla.

1.6 ETSK kehottaa perustamaan fossiilisen energian toimituksesta vastaavan yhteisen elimen. Se ehdottaa, että lisätään EU:n valtaa neuvotella kansainvälisistä energiantoimitussopimuksista ja valvoa niitä.

1.7 ETSK kehottaa tiivistämään energia-alan yhteistyötä kehitysmaiden ja EU:n naapurimaiden kanssa kehittämisen ja kumppanuuden hengessä.

1.8 Kun otetaan huomioon ekologisten haasteiden mittavuus, investoitavat summat, poliittisten päätösten sosiaaliset seuraukset, vaikutukset elämäntapaan ja välttämätön yleisen mielipiteen tuki, on selvää, että energia-asioista on tiedotettava kansalaisille ja heidät on kutsuttava mukaan keskusteluun näistä kysymyksistä. ETSK kehottaa perustamaan eurooppalaisen kansalaisyhteiskuntafoorumin, jonka tehtävänä on seurata energia-asioita. Sen avulla jäsenorganisaatiot voisivat viestittää näkemyksiään päättäjille.

1.9 ETSK:n tulee toimia Euroopan energiayhteisö -hankkeen edistymisestä kansalaisyhteiskunnan kanssa säännöllisesti järjestettävien suunnitelmallisten keskustelujen areenana.

1.10 ETSK kehottaa arvioimaan vuoteen 2014 mennessä edistystä, joka on saatu aikaan EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 194 artiklan avulla, ja tarkastelemaan samassa yhteydessä, onko muutoksiin tarvetta tämän lausunnon sisältämien ehdotusten valossa.

2. EU:n energiapolitiikan haasteet, edistyminen ja rajoitukset

2.1 EU:n energiatilanteelle on tyypillistä kasvava epätasapaino sisäisen tuotannon ja kulutuksen välillä sekä suuri ja jatkuva riippuvuus hiilipitoisista energialähteistä. Euroopan unionin on vastattava kolmeen suureen yhtaikaiseen haasteeseen, jotka on lähtökohtaisesti vaikea sovittaa yhteen:

— ilmastonmuutoksen torjunta ja siirtyminen vähähiiliseen yhteiskuntaan

— yhdentyminen ja tehokkaat energian sisämarkkinat sekä kohtuuhintainen energia

— energian toimitusvarmuus.

2.2 Sähkön ja kaasun sisämarkkinoiden luominen asetettiin tavoitteeksi jo vuonna 1996 (ensimmäinen markkinoiden vapauttamiseen tähtäävä toimenpidepaketti). Vielä 15 vuotta sen jälkeen energiasisämarkkinat ovat kuitenkin lähinnä vain tyhjä kuori: vain 10 prosenttia sähköstä liikkuu maasta toiseen, kuluttajat eivät edelleenkään voi valita toiseen jäsenvaltioon sijoittautunutta energiantoimittajaa, uusiutuvien energiamuotojen – joista on määrä tulla tärkein tuotettavan sähkön lähde – kehittäminen perustuu vieläkin kansallisiin tukimekanismeihin, verkkojen suunnittelu kuuluu edelleen suurelta osin jäsenvaltioiden toimivaltaan (energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto vastaa vain rajatylittävästä kapasiteetista, vaikka todelliset yhdennetyt markkinat edellyttävät yhdessä toimimista myös kansallisiin verkkoihin liittyvissä kysymyksissä), eikä EU edelleenkään toimi yhtenäisesti suhteissaan energiantoimittajamaihin jne. Keskeisistä kaasu- ja sähköalalla sovellettavista politiikoista päätetään edelleen lähinnä jäsenvaltiotasolla.

2.3 Koska kysymykset ovat niin laajoja ja EU:n jäsenvaltioiden keskinäinen poliittinen, taloudellinen ja tekninen riippuvuus niin merkittävää, tarvitaan välttämättä yhteistä toimintaa, jossa asetetaan etusijalle EU:n kollektiivinen etu eikä kansallisina nähtyjä etuja.

2.4 Tavoitteena on nyt energiasisämarkkinoiden saaminen valmiiksi vuonna 2014. Eurooppalaisen energiajärjestelmän luominen vastaa eurooppalaisten toiveita. Euroopan parlamentin viimeaikaisista Eurobarometri-kyselyistä (tavanomainen, energia-aiheinen tutkimus nro 74.3, tehty 31.1.2011, ja erikoistutkimus nro 75.1, tehty 19.4.2011) käy ilmi, että i) eurooppalaiset uskovat energiapolitiikan eurooppalaiseen lisäarvoon ja toivovat mieluummin yhteisölähestymistapaa ja ii) eurooppalaisten huolenaiheet ovat samat kuin edellä mainitut suuret haasteet seuraavassa tärkeysjärjestyksessä: hintavakaus, uusiutuvat energialähteet ja energian toimitusvarmuus. Eurooppalaisista 60 prosenttia katsoo, että toimitusvarmuuden kannalta olisi parempi toteuttaa koordinoituja toimenpiteitä muiden EU:n jäsenvaltioiden kanssa. Eurooppalaisista 78 prosenttia kannattaa ehdotusta Euroopan energiayhteisöstä.

2.5 ETSK katsoo, että kansalaisten vakavien huolien tehokas hälventäminen auttaisi EU:ta löytämään uuden oikeutuksen toiminnalleen. Euroopan energiayhteisön luominen vaihe vaiheelta on paras keino lieventää energiahaasteiden taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia eurooppalaisille. Jäsenvaltioiden välinen tosiasiallinen energiariippuvuus asettaa EU:n koheesion suureen vaaraan, jos siihen ei liity demokraattisia hallintorakenteita, joiden avulla voidaan tehdä yhteisiä päätöksiä yhteisen edun puolesta.

3. Kohti Euroopan energiayhteisöä (EEY)

3.1 Jacques Delors on esittänyt ajatuksen todellisen ”Euroopan energiayhteisön” perustamisesta, ja Jerzy Buzek kannattaa tätä hanketta. ETSK katsoo, että tämä poliittinen hanke, josta Notre Europe -ajatuspaja on laatinut yksityiskohtaisen selonteon (ks. http://www.notre-europe.eu/uploads/tx_publication/Etud76-Energy-en.pdf), pystyisi vastaamaan haasteisiin ja antamaan samalla unionin rakentamiselle uutta legitimiteettiä ja pontta.

3.2 Ehdotukseen sisältyy useita vaihtoehtoja nykytilanteen muuttumattomana säilyttämisestä (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 194 artikla) aina siihen, että unioni solmisi uuden energia-alaa koskevan perussopimuksen.

3.3 Ehdotukseen sisältyy myös seuraavat välivaiheet:

— tiivistetty yhteistyö eurooppalaisten alueellisten energiaverkkojen luomiseksi

— yhteinen energiarahasto uuden teknologian kehittämistä varten

— eurooppalaisen kaasunhankintaryhmän perustaminen.

3.4 ETSK, joka on aiemmissa lausunnoissaan jo esittänyt ajatuksen yhteisistä eurooppalaisista energiapalveluista (1), katsoo, että olisi hyvä hyödyntää Notre Europe -ajatuspajan selvityksen aikaansaama vire ja mentävä vielä pidemmälle ottamalla kansalaisyhteiskunta mukaan keskusteluun sekä toteuttamalla toimenpiteitä yhdentymis- ja yhteistyötavoitteiden saavuttamiseksi.

4. Euroopan unioni matkalla kohti yhdennetympää energiapolitiikkaa

4.1 ETSK panee tyytyväisenä merkille Euroopan komission aloitteet energia-alan haasteisiin vastaamiseksi. Näitä ovat muun muassa viimeaikaiset ehdotukset kriisien torjunnasta, verkoista ja infrastruktuurista sekä EU:n ulkopuolisista maista tuotavan energian toimitusvarmuudesta. Ehdotukset vahvistavat osaltaan solidaarisuutta, lisäävät yhteistyötä ja parantavat tehokkuutta sekä auttavat luomaan yhteistä visiota.

4.2 ETSK suhtautuu myönteisesti äskettäin annettuun ehdotukseen asetukseksi Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista (KOM(2011) 658 lopullinen). Ehdotus pohjautuu vuonna 2010 laadittuun suunnitelmaan integroitua eurooppalaista energiaverkkoa varten (KOM(2010) 677 lopullinen). Komitea esittää kantansa erillisessä lausunnossa (asiakokonaisuuteen TEN/470 kuuluva lausunto).

4.3 ETSK kannattaa komission ehdotuksia, joilla EU:n energianpolitiikalle pyritään antamaan yhdennetty ja johdonmukainen ulkoinen ulottuvuus, jotta voidaan varmistaa EU:n ulkopuolisista maista tuotavan energian toimitusvarmuus (KOM(2011) 539 lopullinen). ETSK kannattaa kaikkia keinoja, joilla vahvistetaan EU:n asemaa sen ulkopuolisiin kumppaneihin nähden. Komitea tarkastelee tätä kysymystä asiakokonaisuuteen TEN/464 kuuluvassa lausunnossa.

4.4 ETSK kannattaa energian alalla tehtyjä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden hallitustenvälisiä sopimuksia koskevan tietojenvaihtomekanismin perustamista (KOM(2011) 540 lopullinen). Tämä Euroopan komission ehdotus on tärkeä siksi, että se korostaa EU:n yhteisen edun ensisijaisuutta kansallisiin etuihin nähden (asiakokonaisuuteen TEN/464 kuuluva lausunto).

5. Kunnianhimoisempaa ja osallistavampaa toimintaa huomisen haasteisiin vastaamiseksi

5.1 Huolimatta näistä merkittävistä edistysaskeleista ETSK katsoo, että energia-asioiden yhteisessä hallinnoinnissa on mentävä pidemmälle, erityisesti kun ajatellaan tavoitetta, jonka mukaan vähähiiliseen energiajärjestelmään on siirryttävä vuoteen 2050 mennessä.

Kohti EU:n yhdennettyjä energiamarkkinoita

5.2 Unionin energialainsäädännöllä on edistettävä voimakkaammin yhteistä lähestymistapaa energiantuotannon alalla. Tämä koskee erityisesti uusiutuvia energialähteitä, joihin liittyy kansallisia tavoitteita. Olisi tehtävä ensisijaisesti investointeja, jotka ovat kannattavimpia tuotantokustannusten ja -hyötyjen näkökulmasta unionin alueella. On myös osoitettava enemmän solidaarisuutta niinä jaksoina, joina tuotanto on EU:n tasolla vähäistä. Sitä varten on mahdollisesti muutettava unionin lainsäädäntöä.

5.3 ETSK muistuttaakin verkkojen yhteisen suunnittelun ja yhteenliittämisen tärkeydestä; näin voidaan purkaa etenkin raja-alueiden tukoksia. Euroopan komission olisi toimittava näissä asioissa veturina. Lisäksi yksityisille toimijoille tulee kertoa pitkän aikavälin näkymistä sijoitusten tuoton suhteen. Tässä yhteydessä voitaisiin harkita julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia.

5.4 Vaikka energialähteiden valinta kuuluu kansalliseen toimivaltaan, jäsenvaltioiden on toimittava vastuullisesti tehdessään päätöksiä energiantuotannon alalla. Päätökset, joita eräät jäsenvaltiot tekivät yksipuolisesti esimerkiksi Fukushiman onnettomuuden johdosta, ovat vaikeuttaneet energiankysynnän ja -tuotannon alueellista tasapainottamista. Tällaisista päätöksistä olisi vastaisuudessa neuvoteltava EU:n tasolla, sillä maiden keskinäinen riippuvuus on suurta. Uusiutuvien energialähteiden merkityksen kasvun johdosta on ajan myötä taattava yhdessä riittävä energiantuotannon puskurivarasto niitä tilanteita varten, jolloin tuotanto uusiutuvista lähteistä on vähäistä.

5.5 Koordinoinnin puuttumisen takia jäsenvaltioiden energiantoimitusten luotettavuus kärsii ja ponnistelut yhteenliittymien vahvistamiseksi ja EU:n sisäisen solidaarisuuden lisäämiseksi valuvat hukkaan. Samalla on huolehdittava siitä, ettei luopuminen ydinvoimasta – joka on vähähiilinen energialähde – johda lyhyellä aikavälillä laajamittaiseen saastuttavien energialähteiden käyttöön, mikä olisi EU:n tavoitteen vastaista. Ydinvoimasta luopuminen on toteutettava mahdollisimman avoimesti ja yhteisymmärryksessä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa.

5.6 ETSK katsoo, että energiariippumattomuuden näkymät on hahmoteltava Euroopan tasolla eikä valtioiden tasolla, kun otetaan huomioon jäsenvaltioiden keskinäinen riippuvuus energia-asioissa.

5.7 ETSK ehdottaa, että pohditaan mahdollisuutta luoda muutaman jäsenvaltion tai toimijan yhteisiä lähestymistapoja niiden käyttämien energialähteiden ja rajatylittävän energiakaupan pohjalta. Tällaisen alueellisen koordinoinnin ansiosta kyseisten jäsenvaltioiden energiavalinnat olisivat johdonmukaisempia ja toimitukset varmempia. Ryhmät voisivat tällöin myös hyödyntää paremmin kunkin energiaresursseja, niin uusiutuvia energialähteitä kuin perussähköntuotantoa muista lähteistä.

5.8 ETSK ehdottaa, että nämä ryhmät vastaisivat energialähteidensä valinnasta ja infrastruktuuriverkostaan. Näin voitaisiin perustaa johdonmukaisia, keskenään yhteenliitettyjä alueellisia energiayhteisöjä. Etuna olisi tällöin se, että jäsenvaltioiden välille syntyisi samankaltaiset markkinaolosuhteet (energian hinta, tuet uusiutuville energialähteille, asiakassuhteet jne.).

5.9 Markkinoiden yhteenkytkeminen siirtokapasiteetin jaon osalta on yksi esimerkki tietyillä Euroopan alueilla onnistuneesti toteutetusta politiikkojen yhdenmukaistamisesta. Se osoittaa, että politiikkojen yhdenmukaistaminen vaikuttaa selvästi markkinoiden yhdentymiseen. Maiden välisen hintakytkennän avulla voidaan luoda yhtenäinen kauppa-alue ja siten yhtenäisiä hinta-alueita, kun yhteenliittämiskapasiteetit eivät rajoita rajatylittävää kauppaa. Tämä on osa yhtenäisten eurooppalaisten sähkömarkkinoiden luomista. Nord Pool Spot otti vuonna 1993 käyttöön price splitting -järjestelyn, ja vuonna 2006 Ranska, Belgia ja Alankomaat sovelsivat ensi kertaa hintakytkentää. Tällaisten markkinaolosuhteiden johdosta kuluttajille avautuu vähitellen Euroopan laajuinen tuotevalikoima.

5.10 ETSK kehottaa kiinnittämään huomiota taloudellisiin mahdollisuuksiin, joita nämä makroalueryhmät tarjoavat jäsenvaltioille muun muassa mittakaavaetujen ja uusiutuviin energialähteisiin liittyvän teollisuuden kehittymisen ansiosta.

5.11 ETSK toistaa kannattavansa monipuolista ja kestävyysajattelun mukaista energialähdevalikoimaa. Kansallisten valintojen on oltava unionin lainsäädännön ja tavoitteiden mukaisia. ETSK pitää tärkeänä, ettei valinnoilla ole suhteettomia kielteisiä vaikutuksia talouteen, ympäristöön tai yhteiskuntaan. EU:n tulisikin järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajien laaja-alaisen ja avoimen konsultoinnin jälkeen ulottaa toimensa uusiin energialähteisiin, kuten liuskekaasuun, jotta vältyttäisiin erilaisten kansallisten lähestymistapojen riskiltä.

EU:n kilpailukyvyn edistäminen yhdistämällä rahoitusresurssit ja kasvattamalla niitä

5.12 Jäsenvaltioiden ja alan toimijoiden yhteisille tutkimushankkeille olisi annettava kannustusta, ja olisi perustettava soveltuvia tutkimusverkkoja ja -yhteisöjä erityisesti uusiutuvien energialähteiden ja vähäpäästöisten tekniikoiden alalle esimerkiksi teknologiatutkimusfoorumien muodossa.

5.13 Kun otetaan huomioon tarvittavien investointien laajuus ja nykyiset budjettirajoitukset, käytettävissä olevat resurssit tulee kohdentaa suuriin haasteisiin. Kansallisen rahoituksen ja EU-tason rahoituksen kytköksiä on tiivistettävä. Tämä saattaa edellyttää sitä, että jäsenvaltiot ohjaavat kansallisen tutkimustukensa hankkeisiin, jotka liittyvät unionin tavoitteisiin.

5.14 Olisi suotavaa arvioida, lisäisikö infrastruktuuriin ja tutkimukseen käytössä olevien rahoitusresurssien vahvistaminen rahoituksen tehoa. Tätä varten energiahankkeille olisi mahdollisesti myönnettävä kiinteitä summia unionin ja jäsenvaltioiden eri rahoitusohjelmista.

5.15 Jos tätä asiaa koskevat arviointitulokset ovat myönteisiä, obligaatioiden käyttäminen hankkeiden rahoittamiseen saattaisi olla tehokas keino lisätä resursseja tutkimuksen sekä uusiutuvien energialähteiden ja infrastruktuurien käytön edistämiseksi.

5.16 EIP:n lainoja olisi priorisoitava entistä paremmin unionin ensisijaisten infrastruktuurihankkeiden mukaisesti. Jäsenvaltioiden makroalueryhmien investointeihin tulisi voida saada EIP:n lainaa.

5.17 Yhteiset ja koordinoidut toimet uusiutuvien energialähteiden hyväksi voisivat auttaa nostamaan EU:n nykyisestä talouskriisistä. Kohtuuhintaisen energian saatavuus on olennainen tekijä talouden kilpailukyvyn kannalta. Myönteisiä seurauksia on lukuisia: syntyy työpaikkoja, osaamista, uutta teollisuutta EU:hun jne. Nk. superverkko sekä älyverkkojen kehittäminen ja käyttöönotto ovat hankkeita, joissa teollisuus- ja innovointiyhteistyön tiivistäminen unionin tasolla olisi suotavaa.

Kaikille suunnattua energiapolitiikkaa

5.18 Kaikkien oikeus saada energiaa on kirjattava yhdeksi EU:n yhteisen energiapolitiikan tavoitteeksi pelkän markkinoiden yhdentymisen lisäksi.

5.19 Yritykset pystyvät energian oikeudenmukaisen ja avoimen hinnoittelun ansiosta kasvamaan ja investoimaan. Energian kohtuuhintaisuus edellyttää tehokkaita valintoja, yhdennettyjä ja avoimia energian sisämarkkinoita sekä kansallisten ja unionin sääntelyviranomaisten valvontavaltuuksien lisäämistä.

5.20 Unionin lainsäädännössä vahvistetaan kuluttajan oikeudet, mutta kuluttajat tuntevat ne huonosti ja vetoavat niihin vain harvoin. ETSK suosittelee, että toimivaltaiset viranomaiset tai energian jakelijat tiedottavat järjestelmällisesti peruskuluttajille heidän oikeuksistaan. Se kehottaa julkaisemaan säännöllisesti kansallisella tasolla selontekoja kuluttajien oikeuksien soveltamisesta. Tarvittaessa kuluttajien oikeuksien toteutuminen voidaan varmistaa täydentävin toimenpitein.

5.21 Talvella 2010–2011 energiaköyhyydestä kärsi (sovellettavasta määritelmästä riippuen) 50–125 miljoonaa eurooppalaista. Ongelmasta kärsivät kaikkein vähävaraisimmat ja huonoimmissa oloissa asuvat, joiden asunnot ovat usein huonosti eristettyjä ja jotka eivät pysty maksamaan edes jäsenvaltioiden asettamia energian sosiaaliperusteisia erityishintoja. Unionin tasolla toteutettavat toimet energiatehokkuuden parantamiseksi ja kysynnän vähentämiseksi ovat tarpeen, mutta ETSK ehdottaa, että niiden rinnalla pohditaan myös uudenlaisia mahdollisuuksia eli solidaarisuusmekanismien vahvistamista 27 jäsenvaltion tasolla energiaköyhyyden torjumiseksi alkaen siitä, että vahvistetaan yhteinen määritelmä (2).

5.22 Yksi mahdollisuus olisi ”eurooppalainen energia-alan solidaarisuussopimus”, jolla vahvistettaisiin energian strateginen ja elintärkeä ulottuvuus (saatavuus, kohtuuhintaisuus, säännöllisyys, luotettavuus, alkuperä jne.). Tällainen energia-alan sosiaalinen turvaverkko olisi osoitus siitä, että EU on lähellä kansalaisten huolia. Se auttaisi osaltaan tekemään EU:sta sosiaalisesti yhtenäisemmän, mikä on suotavaa Euroopan yhdentymishankkeen lujittamiseksi ja uuden merkityksen antamiseksi sille. Turvaverkko tulee toteuttaa konkreettisin toimin asianmukaisella tasolla.

Euroopan unionin energiapolitiikan ulkoisen ulottuvuuden vahvistaminen

5.23 ETSK kannattaa Notre Europe -ajatuspajan ehdotusta eurooppalaisen kaasunhankintaryhmän perustamisesta sikäli kuin mukana olevat valtiot ja yritykset voivat saada enemmän neuvotteluvaltaa, paremman toimitusvarmuuden ja vakaammat hinnat ja mikäli kilpailusääntöjä kunnioitetaan. Myöhemmin kyseeseen voisi tulla kaasun- ja mahdollisesti muidenkin fossiilisten energiamuotojen yhteisen hankintaelimen perustaminen.

5.24 Tapauksissa, jotka vaikuttavat useisiin jäsenvaltioihin, neuvoston tulisi antaa Euroopan komissiolle valtuudet neuvotella EU:n nimissä energiantoimitussopimuksista unionin ulkopuolisten maiden kanssa. ETSK panee tyytyväisenä merkille neuvoston päätöksen antaa Euroopan komission tehtäväksi neuvotella jäsenvaltioiden puolesta sopimukset Azerbaidžanin ja Turkmenistanin kanssa kaasun toimittamiseksi Kaspianmeren kaasuputken kautta. ETSK kehottaa neuvostoa ja komissiota tekemään tästä yleisen käytännön vastaavissa tilanteissa.

5.25 ETSK suosittaa, että Euroopan komissio seuraa tarkemmin kaikkia EU:n ulkopuolisten maiden kanssa tehtyjä kansallisia energiantoimitussopimuksia. Euroopan komission tulisi voida hyväksyä sopimukset sen mukaan, millaisia myönteisiä ja kielteisiä vaikutuksia niillä koko EU:hun (asiakokonaisuuteen TEN/464 kuuluva lausunto).

5.26 ETSK suosittelee, että Euromed-maiden ja EU:n itäisten naapurimaiden kanssa kehittämiseen ja kumppanuuteen perustuvaa lähestymistapaa, jonka avulla voidaan monipuolistaa ja turvata EU:n energiatoimitukset (etenkin uusiutuvista energialähteistä Desertec-, Mediterranean Ring-, Mediterranean Solar Plan- ja Medgrid-hankkeiden kautta) sekä auttaa EU:n yhteistyökumppaneita hyödyntämään potentiaaliaan. EU voisi antaa teknistä apua sekä jakaa asiantuntemusta ja osaamista koulutuksen ja hankkeiden toteuttamisen alalla (asiakokonaisuuteen REX/329 kuuluva lausunto).

5.27 ETSK katsoo, että Euroopan energiayhteisölle ja sen välivaiheen rakenteille olisi annettava vahva ulkoinen ulottuvuus, jonka tarkoituksena on tukea kehitysmaiden energiansaantia. Näitä maita on autettava tuottamaan tarvitsemansa energia, mutta niiden on myös voitava viedä energiaa Eurooppaan omien investointiensa rahoittamiseksi.

5.28 ETSK panee merkille liikenne-, televiestintä- ja energianeuvoston 24. marraskuuta 2011 antamat päätelmät, joissa puolletaan energiapolitiikan ulkoisen ulottuvuuden vahvistamista. Se panee merkille myös neuvoston asettamat painopisteet ja pitää sitkeästi kiinni vaatimuksestaan, jonka mukaan energiapolitiikat olisi yhdennettävä entistä paremmin – vähintään niin, että asioista neuvotellaan aina ennen päätösten tekemistä. Menetelmänä komitea kehottaa soveltamaan – aina, kun sen avulla voidaan tuottaa lisäarvoa – yhteisölähestymistapaa, johon liittyy tiivis yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa.

Kansalaisyhteiskunnan osallistuminen

5.29 Kun otetaan huomioon ekologisten haasteiden mittavuus, investoitavat summat, poliittisten päätösten sosiaaliset seuraukset, vaikutukset elämäntapaan ja välttämätön yleisen mielipiteen tuki, on selvää, että kansalaiset on kutsuttava mukaan keskusteluun energia-asioista. Eurooppalaisilla on oikeus saada selkeää ja avointa tietoa unioni-, valtio- ja aluetasolla tehdyistä energiavalinnoista. (3) Jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostoilla on tässä tärkeä rooli. Euroopan suurista energiahaasteista on järjestettävä tiedotus- ja neuvontakampanjoita. On myös painotettava energiatehokkuutta.

5.30 Kansalaisilla tulisi myös olla mahdollisuus esittää säännöllisesti näkemyksensä merkittävistä poliittisista valinnoista. Tätä varten voitaisiin järjestää kuulemistilaisuuksia soveltuvalla tasolla. ETSK on jo monien vuosien ajan järjestänyt kuulemistilaisuuksia EU:n tasolla (muun muassa ydinvoimasta ja hiilidioksidin talteenotosta ja varastoinnista). Valtio-, alue- ja paikallistason viranomaisia pyydetään järjestämään laaja kansalaisyhteiskunnan kuulemismenettely.

5.31 ETSK kehottaa perustamaan eurooppalaisen kansalaisyhteiskuntafoorumin, jonka tehtävänä on seurata energia-asioita. Foorumi tekisi tiivistä yhteistyötä EU:n toimielinten kanssa ja kokoontuisi säännöllisesti antaakseen panoksensa energiamarkkinoiden yhdentymistä koskevaan monivuotiseen ohjelmaan. Foorumiin voisi osallistua energia-alan eurooppalaisten ja kansallisten järjestöjen edustajia. Siltä voitaisiin pyytää lausuntoa EU:n energiaverkon suunnittelusta, siirtymisestä vähähiiliseen energiajärjestelmään vuoteen 2050 mennessä ja tästä seuraavista taloudellisista ja sosiaalisista näkökohdista. Sen jäsenille olisi myös jaettava asianmukaisesti tietoa, jota he voisivat välittää vastaaville organisaatioille jäsenvaltioissa.

5.32 Yleisen mielipiteen tuen saaminen energiavalinnoille on lisähaaste (ydinvoima, hiilidioksidin talteenotto ja varastointi, tuulivoimapuistot, suurjännitevoimajohdot jne.). Osallistuminen ja vastuu kulkevat käsi kädessä. ETSK, joka johtaa muun muassa Euroopan ydinenergiafoorumin (ENEF) avoimuusasioita käsittelevää työryhmää, voisi edistää avointa kansalaistiedotusta ja näkemystenvaihtoa internetsivustonsa kautta (hyvien käytänteiden jakaminen, aloitteiden toteutuksen seuranta ja yhteistyöhankkeet, alan kehitysvaiheet, kansalaisyhteiskunnan näkemysten kerääminen energia-alan kansalaisyhteiskuntafoorumilla käytäviä keskusteluja varten ja jakaminen päättäjien tietoon). ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita jakamaan kansalaisille merkityksellistä tietoa neutraalien ja puolueettomien kanavien kautta. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja kuulemisfoorumien rooli on tässä ratkaisevan tärkeä.

Mahdolliset institutionaaliset kehitysvaiheet pidemmällä aikavälillä

5.33 Viime käden tavoitteena on Euroopan energiayhteisön perustaminen. Koska saattaa kuitenkin olla vaikea varmistaa 27 jäsenvaltion samanaikainen eteneminen samaan suuntaan, jäsenvaltioiden väliset pidemmälle menevät yhteistyörakenteet varsinkin aluetasolla voisivat tarjota keinon edistyä nopeammin. Toiminta ei kuitenkaan saa olla ristiriidassa unionin lainsäädännön tai muiden toimenpiteiden kanssa, ja siksi onkin aiheellista käydä jatkuvaa keskustelua EU:n toimielinten kanssa ja ottaa ne mukaan toimintaan. Tarvittaessa voitaisiin ottaa käyttöön virallisempia mekanismeja.

5.34 ETSK kehottaa arvioimaan vuoteen 2014 mennessä edistystä, joka on saatu aikaan EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 194 artiklan avulla, ja tarkastelemaan samassa yhteydessä, onko muutoksiin tarvetta tässä asiakirjassa esitettyjen kaikkein kunnianhimoisimpien ehdotusten valossa. Mahdollinen uusi toimielinkehys voitaisiin perustaa EHTY:n perustamissopimuksen mallin mukaan. Uudet institutionaaliset rakenteet ja niiden säännöstöt tulisi voida kytkeä EU:hun, jos jäsenvaltiot niin päättävät.

Bryssel 18. tammikuuta 2012 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Staffan NILSSON

(1) EUVL C 175, 28.7.2009, s. 43–49,

EUVL C 306, 16.12.2009, s. 51–55.

(2) ETSK:n lausunto ”Energiaköyhyys markkinoiden vapauttamisen ja talouskriisin yhteydessä”, EUVL C 44, 11.2.2011, s. 53–56.

(3) Ks. ydinvoima-asioiden osalta esimerkiksi Ranskan korkeimman hallinto-oikeuden määräyksellä perustettu paikallisten tiedotuskomiteoiden ja -toimikuntien valtakunnallinen keskusjärjestö ANCCLI (Association nationale des comités et des commissions locales d'information).