Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston päätökseksi monivuotisesta ohjelmasta uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi yhteisössä - (Altener II)"



Virallinen lehti nro C 019 , 21/01/1998 s. 0032



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston päätökseksi monivuotisesta ohjelmasta uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi yhteisössä (Altener II)" () (98/C 19/09) Neuvosto päätti 25. kesäkuuta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan ja 130 s artiklan 1 kohdan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut energia-, ydinvoima- ja tutkimusjaosto antoi lausuntonsa 19. syyskuuta 1997. Esittelijä oli Giannino Bernabei. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. 30. lokakuuta 1997 pitämässään 349. täysistunnossa (lokakuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Lausunto hyväksyttiin äänin 112 puolesta ja 2 vastaan. 1. Johdanto 1.1. Komission 12. maaliskuuta 1997 ehdottama monivuotinen ohjelma Altener II (1998 2002) uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi () kuuluu komission laajaan yhteisön energiapolitiikkaa käsittelevään strategiaan. Ehdotus on jatkoa Altener I -ohjelmalle (1993 1997) (), joka päättyy vuoden 1997 lopussa. Komitea antoi siitä puoltavan lausunnon 24. marraskuuta 1992 () huomauttaen kuitenkin rahoituksen rajallisuudesta sekä arviointi- ja valvontamekanismien tarpeesta. 1.2. Komissio pyrkii Altener-ohjelmalla supistamaan uusiutuvien energianlähteiden teknisen kehityksen, esittelyn ja markkinoille levittämisen välistä kuilua. Komissio korostaa, että on tarpeen kehittää entistä kohdistetummin alan kapasiteetteja, tietoverkkoja ja koulutusta sekä laatia yleiseurooppalaisia teknisiä normeja ja standardeja. Altener I -ohjelmalle myönnettiin ohjelman keston eli viiden vuoden aikana 43,7 miljoonan ecun kokonaissumma. Summaan sisältyy lisärahoitusosuus yhteisön laajennuttua ja Euroopan talousalueen tultua hyväksytyksi mukaan ohjelmaan. 1.3. Ohjelmalla pyrittiin edistämään yhteisön energiapolitiikkaa, jonka tavoitteena on CO2-päästöjen rajoittaminen, uusiutuvien energialähteiden osuuden lisääminen energiataseessa, energiantuonnista riippuvuuden vähentäminen, energian toimitusvarmuus, taloudellinen ja yhteiskunnallinen sekä alueellinen ja paikallinen kehitys. 1.4. Altener II -ohjelmaa koskevaan päätösehdotukseen liittyvässä komission kertomuksessa ohjelman tuloksista () mainitaan, että ohjelmalla "on ollut erittäin tärkeä merkitys tietoisuuden lisäämisessä uusiutuvien energialähteiden asemasta yhteisössä", koska se on edistänyt tiedotustoimintaa verkostoja suosivan lähestymistapansa vuoksi. Lisäksi sen puitteissa on laadittu useita kertomuksia ja tutkimuksia, joiden tavoitteena on ollut kaventaa "kuilua uusiutuvien energialähteiden tutkimuksen ja niiden kaupallisten sovellusten välillä". Kertomuksessa korostetaan kuitenkin, että "päätökseen saatujen hankkeiden vähyyden takia" on kokeiluhankkeista vaikea tehdä alustavia päätelmiä ja että "tämä ohjelman osa on tuntuvasti alirahoitettu", sillä "vain alle puolta ehdotetuista hankkeista kyettiin rahoittamaan voimassa olevan talousarvion puitteissa". 1.5. Ohjelman arvioinnin perusteella komitea pitää tärkeänä, että lopullisessa arviointikertomuksessa otetaan huomioon aikaisemmat kokemukset virheiden ja heikkouksien korjaamiseksi Altener-ohjelman puitteissa rahoitettujen ja päätökseen saatujen hankkeiden todellisten tulosten nojalla. Monivuotisen ohjelman 1998 2002 lopullinen kertomus olisi syytä laatia viimeisen toteutusvuoden aikana, jolloin se olisi apuna ohjelman uudelleensuuntaamisessa. 1.6. On kuitenkin todettava, että riippumattomien asiantuntijoiden vuonna 1996 laatimassa kertomuksessa () annettiin ohjelmasta myönteinen arvio, mutta todettiin, ettei ohjelman rahoitus riitä asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Ehdotuksessa viitataan myös Altener I -ohjelman yhteydessä rahoitettuun Teres II -tutkimukseen, joka käsittelee Euroopan uusiutuvien energialähteiden näkymiä kolmessakymmenessä Euroopan maassa vuodesta 1995 vuoteen 2020. 1.7. Komitea antoi 24. huhtikuuta 1997 laajan lausunnon komission vihreästä kirjasta "Tulevaisuuden energia: uusiutuvat energialähteet" (). Lausunnossaan komitea totesi erityisesti, että "Altener II -ohjelman mukaiset vahvistetut ponnistukset voisivat luoda uusiutuviin energiamuotoihin liittyvälle teollisuudelle kilpailukykyiset markkinat ... ja luoda alalle työpaikkoja ... Yhteisön tason toimet tulisi kohdistaa muutamalle tarkasti määritellylle alueelle kuten mm. rakennusten katoille ja ulkoseiniin asennettaviin aurinkosähkökennoihin sekä aurinkolämmön hyödyntämiseen urheilu-, matkailu- ja terveyslaitoksissa, aktiiviseen ja passiiviseen aurinkoarkkitehtuuriin, biometaanin tuottamiseen kiinteästä ja luonnossa hajoavasta yhdyskuntajätteestä sekä verkkojen ulkopuolella toimiviin voimalaitoksiin. Tähän liittyvän yhteisön tuen tulee olla niin alhaista, ettei se aiheuta markkinavääristymiä. Lisäksi tukea määriteltäessä on otettava huomioon välttyminen ulkoisilta kuluilta" (). 1.8. Toisaalta komitea on todennut aiheesta "Ehdotus neuvoston päätökseksi sovittuja yhteisön energiatavoitteita koskevan yhteistyön järjestämisestä" () antamassaan 23. huhtikuuta 1997 hyväksytyssä lausunnossa (), että se suhtautuu myönteisesti yhteisön tavoitteisiin "edistää uusiutuvien energialähteiden käyttöä sekä energiatehokkuutta, jotka molemmat voivat puolestaan edistää terveemmän ympäristön luomista ja voivat yhdessä omien energiavarojen kanssa vähentää yhteisön riippuvuutta ulkopuolisista energialähteistä sekä nopeuttaa talouskasvua ja lisätä työllisyyttä". 2. Komission ehdotus 2.1. Komissio esittää Altener II -ohjelmaan liittyvässä päätösehdotuksessaan kuusi uusiutuvien energialähteiden toiminta-alaa, joista neljä laajentaa Altener I -ohjelman aloitteita ja kaksi muuta pyrkii edistämään uusiutuvien energialähteiden kaupallista läpimurtoa sekä toteuttamaan strategista seurantaa ja valvontaa. 2.2. Toimintatyypit ovat seuraavanlaisia: tutkimukset ja muut toimet uusiutuvien energialähteiden käytön lisäämiseen pyrkivien yhteisön toimien käynnistämiseksi tai loppuun saattamiseksi. Tällaisia toimia ovat mm. alakohtaiset ja markkinastrategiat, normien ja standardien kehittäminen, yhteishankinnat sekä lainsäädäntö. Komissio voi rahoittaa toimia sataprosenttisesti, ja niille on myönnetty kaksivuotiskaudeksi 4 miljoonaa ecua (13,3 %); kokeilutoimet, joilla pyritään luomaan tai laajentamaan infrastruktuureja sekä paikallis- ja aluesuunnittelun, suunnittelun ja arvioinnin sekä tiedotuksen, opetuksen ja koulutuksen välineitä ja uusia rahoitus- ja markkinavälineitä. Komissio rahoittaa toimien kokonaiskustannuksista 30 50 %, ja niiden talousarvio kaksivuotiskaudelle on 9,4 miljoonaa ecua (31,3 %); toimet, joilla edistetään kokemusten ja taitotiedon vaihtoa kansainvälisen, yhteisötason, kansallisen, alueellisen ja paikallisen toiminnan yhteensovittamiseksi, sekä keskitetyn järjestelmän luominen tiedon keräämistä ja levittämistä varten. Komissio voi rahoittaa toimia sataprosenttisesti, ja niiden talousarvio kaksivuotiskaudelle on 3 miljoonaa ecua (10 %); muiden kuin komission ehdottamat toimet kokemusten ja taitotiedon vaihdon kehittämiseksi. Komission rahoitusosuus on 30 50 %, ja talousarvio kaksivuotiskaudelle on 2,8 miljoonaa ecua (9,3 %); toimet, joilla helpotetaan uusiutuvien energialähteiden läpimurtoa ja edistetään investointeja tarjoamalla asiantuntevaa neuvontaa, analysoimalla markkinanäkymiä, auttamalla toteutuspaikan valinnassa sekä laatimalla rahoitussuunnitelmia seuraavilla aloilla: biomassa, aurinkolämpö- ja aurinkosähköjärjestelmät, rakennusten passiiviset ja aktiiviset aurinkoenergiajärjestelmät, pienehköt vesivoimahankkeet, tuulienergia ja geoterminen energia. Näiden toimien osalta komissio varaa itselleen oikeuden määrittää vuosittain rahoitusosuuden tason. Toimet saavat kaksivuotiskaudelle 8 miljoonan ecun talousarvion (26,6 %); uusiutuvien energialähteiden strategian ja toimintasuunnitelman toteuttamisen seuranta, ohjelman vaikutusten ja kannattavuuden arviointi sekä yhteisön ja jäsenvaltioiden uusiutuvien energialähteiden alalla saavuttaman kehityksen seuranta. Komissio voi myöntää tukea 100 prosenttiin asti, ja toimien talousarvio kaksivuotiskaudelle on 2,8 miljoonaa ecua (9,3 %). 2.3. Komissio varaa itselleen myös oikeuden määritellä vuosittain ohjeellisen ohjelman painopistealueet ja suuntaviivat, vaikka suuntaviivoista pyydetään lausuntoa 5 artiklassa mainitulta jäsenvaltioiden edustajista koostuvalta neuvoa-antavalta komitealta. 2.4. Yleisten petoksia ehkäisevien määräysten lisäksi ohjelmassa määrätään erikseen, että uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuden kasvattamiseen tähtäävien uusien toimien (2 e artikla) rahoitus riippuu ehdotetuista hankkeista saaduista tuloksista. 2.5. Lisäksi komission on esitettävä ohjelmasta arviointikertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle ohjelman toisen sovellusvuoden jälkeen sekä lopullinen kertomus ohjelman päätyttyä. 2.6. Ohjelma on avoin seuraavassa vaiheessa unioniin liittyville Keski- ja Itä-Euroopan liitännäisjäsenmaille ja Kyprokselle Efta-maihin sovellettavien sääntöjen ja voimassa olevien liitännäissopimusten pohjalta. 2.7. Komission ehdottama talousarvio rajoittuu ohjelman kahteen ensimmäiseen vuoteen, koska vielä ei ole käytettävissä vuoden 1999 jälkeisiä EU:n rahoitusnäkymiä. Talousarvio on 30 miljoonaa ecua. Ehdotuksessa mainitun välttämättömän strategisen näkemyksen on löydettävä paikkansa pitkän aikavälin energiapolitiikan yhteydessä, ja siihen tulee sisältyä pätevät perusteet budjettikohtien vahvistamiselle ja niiden liittämiselle vuosien 2000 2004 rahoitusnäkymien III osastoon (muut politiikat). 3. Yleistä 3.1. Komitea on täysin tietoinen uusiutuvien energialähteiden kehittämisen ratkaisevasta merkityksestä yhteisön kestävän kehityksen tulevaisuuden politiikalle, kansalaisten elämänlaadulle sekä työllistämisen ja taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden luomisen tarpeelle. Komitea antaakin aiemmissa lausunnoissaan ilmaiseman kantansa mukaisesti täyden tukensa Altener-ohjelman lujittamiselle. 3.2. Kun otetaan huomioon uusiutuvia energialähteitä käsittelevässä vihreässä kirjassa () ilmoitettu ohjeellinen tavoite kaksinkertaistaa uusiutuvien energialähteiden osuus Euroopan energiankulutuksessa kuudesta 12 prosenttiin vuonna 2010, komitea pitää välttämättömänä, että yhteisön ja jäsenvaltioiden toimia vahvistetaan sovittamalla yhteen kaikki yhteisön välineet, erityisesti tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelma. Täten voidaan nopeuttaa uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuksien kasvattamista sisämarkkinoilla ja lähialueilla sekä lisätä yleisesti niiden kilpailukykyä kaikilla markkinoilla. 3.3. Vaikka Altener-ohjelman tehosta ja sille asetettujen tavoitteiden saavuttamisesta ei ole saatavissa täydellistä arviota, siitä saadut kokemukset ovat kuitenkin osoittaneet, että uusiutuvien energialähteiden teknologisista, teollisista, kilpailullisista ja markkinaosuuksien kasvattamiseen liittyvistä haasteista selviämiseksi tarvitaan rahoitusta enemmän kuin ensimmäisellä viisivuotiskaudella. Varoja tarvitaan ilmeisesti enemmän kuin komissio on ehdottanut Altener II:n kohdalla, jotta uusiutuvien energialähteiden osuus yhteisön energiankulutuksessa muodostuisi merkittäväksi ja saavutettaisiin alan teollisuuden kokonaiskilpailukyvyn kannalta välttämättömät määrälliset edut. 3.4. Komitea on siis samaa mieltä Altener-ohjelman tuloksista laaditun ensimmäisen kertomuksen () päätelmien kanssa. Niissä suositellaan keskittämään tulevat toimet erityisiin strategisiin näkökohtiin, kuten markkinaosuuteen liittyvien ongelmien ratkaisemiseen. Kuitenkin on pyrittävä välttämään aiheettomia kilpailuvääristymiä. 3.5. Mainitulla kahdella uudella toimella, joilla pyritään kasvattamaan uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuksia ja edistämään investointeja sekä valvomaan, seuraamaan ja arvioimaan jatkuvasti ohjelman edistymistä tavoitteiden saavuttamisessa, on tässä mielessä erityinen strateginen merkitys, kun taas rahoitustuen riippuvuus ehdotetuissa hankkeissa saaduista tuloksista saattaa taata entistä kohdennetummat valinnat. Tästä syystä komitea toivoisi vilpittömästi, että Altener II -ohjelman rahoitusta lisättäisiin prosentuaalisesti. 3.6. Vaikka komissio määrittelee vuosittain tavoitteet, kriteerit ja menettelyt, joiden avulla toimia päästään toteuttamaan, niitä ei voida kuitenkaan arvioida asianmukaisesti. Näin ei ole myöskään mahdollista luoda vakaita ja ennakoitavissa olevia markkinaolosuhteita energiatuotteita ja -palveluita tuottaville yrityksille, sijoittajille ja asiakkaille. 3.7. Komitean mielestä tavoitteet, kriteerit ja menettelyt olisi tarkennettava välittömästi. Toimintatason välttämätön joustavuus on kuitenkin säilytettävä tietyissä ennalta määrätyissä rajoissa, jotka estävät kilpailuvääristymät. 3.8. Komitean mukaan toiminnassa tulisi keskittyä entistä enemmän hankkeisiin, joihin liittyy tasapainoisen ympäristötaseen sisältävä sekä ennalta määrättyjen kriteerien ja tavoitteiden pohjalta toteutettava kustannus-hyötysuhteen arviointi. Hankkeiden tulisi myös kannustaa paikallisyhteisöjä ja kansalaisia käyttämään uusiutuvia energialähteitä kohdassa 1.7 mainituilla tarkkaan määritellyillä aloilla. Kansalaisten suora osallistuminen voisi itse asiassa vauhdittaa heidän tutustumistaan uusiutuvien energialähteiden mahdollisuuksiin. 3.9. Lisäksi komitean mielestä 5 artiklassa mainittujen neuvoa-antavien komiteoiden rinnalla tulisi olla alakohtaisia mekanismeja, joiden avulla voitaisiin käydä jatkuvaa vuoropuhelua energiaa tuottavien ja energiapalveluja tarjoavien yritysten, alan teollisuuden, teknisen henkilöstön ja ammattilaisten (arkkitehtien, insinöörien, rakentajien jne.) sekä käyttäjien välillä. Tavoitteena on taata ohjelman toimien yhdenmukaisuus ja vuorovaikutus markkinoiden kanssa sekä kysynnän että tarjonnan osalta siten, että etusijalle asetetaan Euroopan alueiden välinen yhteistyö. 3.10. Merkittävä tekijä, jonka rahoitusta tulisi vahvistaa Altener II -ohjelman puitteissa, on Euroopan standardointikomiteassa ja sähköteknisessä standardointikomiteassa tehtävä standardointityö, sillä tällä toiminnalla on myönteisiä sisämarkkina- ja määräetuvaikutuksia. Lisäksi se edistää uusiutuviin energialähteisiin liittyvän teknologian markkinoiden avaamista EU:n ulkopuolisten maiden, etenkin Keski- ja Itä-Euroopan sekä Eurooppaan kuuluvien Välimeren maiden suuntaan. Komitean mukaan yleiseurooppalaisten standardien laatiminen on erittäin tärkeä osa uusiutuvien energialähteiden edistämistä, ja se takaa asiakkaille ja muille asianosaisille tuotantokustannuksien supistuksia etenkin kokonaismarkkinoiden näkökulmasta. 3.11. Vihreässä kirjassa "Tulevaisuuden energia: uusiutuvat energialähteet" todetaan, että kansainvälisellä yhteistyöllä on uusiutuvien energialähteiden yhteydessä strateginen etusija tavoitteena sekä tukea yhteisön alan teollisuutta vienninedistämistoimin () että vähentää ympäristöhaittoja kehittämällä kehitysmaiden perinteisiä energialähteitä. Altener-ohjelmassa osallistumismahdollisuudet rajataan seuraavassa vaiheessa unioniin liittyviin Keski- ja Itä-Euroopan maihin ja Kyprokseen. Ohjelmassa tulisi kuitenkin lisätä yhteistyömahdollisuuksia sellaisten kansainvälisten yhteistyöohjelmien kanssa kuin Meda, Phare, Tacis ja Euroopan kehitysrahasto sekä Latinalaisen Amerikan ja Aasian maita koskevat ohjelmat. Niihin on aihetta liittää sellaisia ensisijaisia aihekokonaisuuksia, joilla voidaan edistää uusiutuvien energialähteiden käyttöä. Euroopan ja Välimeren alueen energia-alan yhteistyökumppanuudessa hiljattain perustettuun Euroopan ja Välimeren energiafoorumiin sekä siihen liittyvään yhteiseen keskipitkän aikavälin toimintasuunnitelmaan tulisi sisältyä Altener-ohjelman kanssa yhteisiä yhteistyö- ja koordinointimekanismeja. Myös TSK:n ja Euroopan ulkopuolisten maiden neuvoa-antavissa sekakomiteoissa on pyrittävä yhteistyöhön uusiutuvien energialähteiden alalla, kuten on tehty EU:n ja Turkin neuvoa-antavassa sekakomiteassa. Samoin ohjelma tulisi liittää sopivalla tavalla sellaisen eurooppalaisen strategian valmisteluun, jolla herätetään keskustelua Kiotossa joulukuussa 1997 järjestettävässä YK:n kolmannessa ilmastonmuutoksia käsittelevässä konferenssissa. Komitea on laatimassa aiheesta lausunnon. 3.12. Uusiutuvilla energialähteillä on merkittävä asema paikallisten energialähteiden kehittämisessä, sillä monissa tapauksissa niihin liittyvä laitteisto ja niiden käyttö ei ole kovinkaan riippuvaista perusrakenteista ja verkostoista, jolloin näiden energialähteiden hyödyntäminen sopii erityisesti yhteisön syrjäalueille, joiden perusrakenteet ovat puutteelliset ja joilla on maantieteellisen sijaintinsa vuoksi merkittäviä uusiutuvan energian lähteitä. 3.13. Uusiutuvien luonnonvarojen kehitys on suoraan sidoksissa yhteisön eri alueiden tilanteisiin. Alueet ovat kehittyneet eri tavoin rakenteellisten, ilmastollisten ja ympäristöllisten luonteenpiirteittensä vuoksi. Yhteisön toimintaa ja siten Altener II -ohjelmaa on kehitettävä läheisyysperiaatteen mukaisesti, jotta siihen voidaan liittää täydennyksenä paikallistasolla jo olemassa olevat hankkeet uudistamalla ja kehittämällä niitä. Tehokas yhteensovittaminen kansallisten ja alueellisten ohjelmien kanssa yhteisen strategian kehittämiseksi takaisi välttämättömän varojen keskittämisen ja auttaisi levittämään tietoa hyväksi koetuista käytännöistä alueellisella, kansallisella ja yhteisön tasolla "alhaalta ylöspäin" -lähestymistavan mukaisesti. 3.14. Viidennen puiteohjelman ehdotuksessa on mukana TTK:n ensisijaisia toimia uusien energiateknologioiden kehittämiseksi. Näiden uusien energiateknologioiden ilmaantuminen avaa itse asiassa merkittäviä puhtaamman energian hajautettuja tuotantomahdollisuuksia edellyttäen, että ensin toteutetaan merkittäviä tutkimus- ja esittelytoimia. Niissä tulee keskittyä kulujen vähentämiseen sekä energian hajautetun varastoinnin ongelmien ratkaisemiseen luotettavalla, edullisella ja turvallisella tavalla siten, että ympäristövaikutukset ovat mahdollisimman vähäiset. 3.15. Rakenne- ja koheesiorahastojen tuki tulisi suunnata tällaisiin aloitteisiin entistä paremman taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta. Myös Euroopan investointipankin ja Euroopan investointirahaston sekä KIE-maille suunnatun Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin olisi rahoitettava uusiutuviin energialähteisiin liittyviä hankkeita. Samoin tulisi kehittää yhteisrahoitustekniikkoja. 3.16. Luottolaitokset ovat huonosti perillä uusiutuvien energialähteiden mahdollisuuksista. Tästä johtuvien pankkirahoituksen saantiin liittyvien ongelmien ratkaisua voitaisiin helpottaa 2 e artiklan mukaisesti laadunvarmistusmenettelyllä, jonka yhteydessä tarkistettaisiin kunkin hankkeen oikeutus sen perusteella, miten niissä noudatetaan kansallisia ja yhteisön standardeja sekä millainen on niiden tekninen toteutettavuus ja taloudellinen tuottavuus. 3.17. Komitea pahoittelee, ettei EU:n perustamissopimukseen lisätty sen voimakkaasti tukemaa energiaosastoa. Komitea pitää kuitenkin välttämättömänä, että uusiutuvien energialähteiden tukitoimet liitetään 27. toukokuuta 1997 kokoontuneen energiaministereiden neuvoston päätöslauselman mukaisesti strategiseen puiteohjelmaan, johon sisällytetään yhtenäisesti ja avoimesti yhteisön energia-alan toimet ja välineet sovittamalla ne yhteen muiden asiaan liittyvien yhteisön ja jäsenvaltioiden toimintalinjojen kanssa. 3.18. Näihin yhtenäisiin puitteisiin kuuluisi Altener-ohjelman lisäksi erityisesti Thermie (hallinto ja sovellukset) sekä Save II- ja Synergia-ohjelmat siten, että vältettäisiin toiminnallisen tason lokeroitumista ja päällekkäisyyksiä. Näin olisi mahdollista liittää Altener sellaisiin TTK-ohjelmiin kuin Joule/Thermie ja Flair sekä ulko-, ympäristö-, kilpailu-, sisämarkkina-, alue- ja maatalouspolitiikan asiaankuuluviin osiin. 3.19. Sidos-, edistämis- ja ennakointitehtävä voitaisiin hoitaa perustamalla yhteisen tutkimuskeskuksen yhteyteen tilapäinen uusiutuvien energialähteiden laitos, kuten komitea toivoi uusiutuvia energialähteitä käsittelevästä vihreästä kirjasta antamassaan lausunnossa (). 4. Erityistä 4.1. Lisätään 1 artiklan 1 kohdan a alakohtaan: "yhteisön yhdennetyn tulevaisuuden energiapolitiikan yhteydessä, jossa sovitetaan yhteen kaikki alan nykyiset toimet ja ohjelmat sekä maatalous-, ympäristö-, TTK-, koheesio- ja ulkosuhteiden politiikan asiaankuuluvat osat." 4.2. Lisätään 2 artiklan 1 kohdan e alakohtaan: "siten, että hankkeisiin sovelletaan laaduntarkastusmenettelyä, jolla osoitetaan niiden toteuttamiskelpoisuus taloudelliselta, yhteiskunnalliselta ja ympäristölliseltä kannalta, helpotetaan etenkin pk-yritysten pääsyä julkisiin ja yksityisiin rahoitusjärjestelmiin sekä kerätään ehdotukset kustannushyötysuhteen kannalta riittävän suuriin ryppäisiin." 4.3. Lisätään 2 artiklan 1 kohdan c alakohtaan: "liittämällä mukaan erillinen yhdenmukaistettuihin tilastotietoihin perustuva tietokanta, johon on pääsy omalta avoimelta Internet-sivulta." 4.4. Lisätään 2 artiklan 2 kohtaan: "energian varastointi". 4.5. Muutetaan 4 artiklan 2 kohtaa seuraavasti: "Edellä 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen toimien ja toimenpiteiden rahoittamiseen sovellettavat ehdot ja suuntaviivat määritellään ohjelman alussa, liitetään kyseiseen päätökseen ja tarkistetaan vuosittain ottaen huomioon ..." 4.6. Lisätään 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan loppuun: "... arvioimalla perusteellisesti ja kokonaisvaltaisesti kustannus-hyötysuhde ennalta määriteltyjen tavoitteiden ja kriteerien pohjalta." 4.7. Muutetaan 4 artiklan viimeinen kohta kuulumaan seuraavasti: "Komissiota avustaa näiden ehtojen ja suuntaviivojen määrittelemisessä 5 artiklassa tarkoitettu komitea sekä alakohtaiset jatkuvan vuoropuhelun mekanismit, jotka koostuvat energiaa tuottavien yritysten ja energiapalveluja tarjoavien yritysten, alan teollisuuden, teknisen henkilöstön ja ammattilaisten sekä käyttäjien edustajista." 4.8. Muutetaan 6 artiklan 2 kohtaa seuraavasti: "Komissio arvioi ohjelman päättyessä ja ennen uuden ohjelmaehdotuksen virallista esittämistä ..." 4.9. Lisätään 7 artiklaan: "Lisäksi komissio edistää tietojen vaihtoa, hyväksi koettujen käytäntöjen levittämistä sekä ohjelmien välistä koordinointia sellaisten kansainvälisen yhteistyöohjelmien kanssa, joiden aihekokonaisuuksiin liittyy uusiutuvien energialähteiden kehittäminen." Bryssel, 29. lokakuuta 1997 Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS () EYVL C 192, 24.6.1997, s. 16 () KOM(97) 87 lopull., 20.11.1996 () EYVL L 235, 18.9.1993, s. 41 () EYVL C 19, 25.1.1993, s. 7 () KOM(97) 122 lopull., 12.3.1997 () "Evaluation of the Altener programme (1993 1997) and proposal for the future", Anderssonin, Del Rion, Janssenin ja McKeoghin laatima kertomus Euroopan komissiolle, Bryssel 1996. () KOM(96) 576, 20.11.1996 () EYVL C 206, 7.7.1997, s. 41 () EYVL C 27, 28.1.1997, s. 9 () EYVL C 206, 7.7.1997, s. 123 () Uusiutuvien energialähteiden vientiä käsittelevän ministerineuvoston mukaan 75 % alan eurooppalaisesta teollisuudesta on riippuvaista viennistä. Vrt. Teres II, marraskuu 1996, s. 12