EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 30.10.1998 
KOM(1998)5b2 1opull. 
YHDEKSÄS VUOSIKERTOMUS 
RAKENNERAHASTOISTA 
1997 
O 
S3 
(Komission esittämä) 

Tämä vuosikertomus on laadittu Euroopan komission aluepolitiikasta ja koheesiosta vastaavassa 
pääosastossa (PO XVI) yhteistoiminnassa työllisyydestä, työmarkkinasuhteista ja sosiaaliasioista (PO 
V) sekä maataloudesta (PO VI) ja kalastuksesta (PO XIV) vastaavien pääosastojen kanssa. 
Toimitustyössä ovat lisäksi avustaneet pääsihteeristö ja seuraavat pääosastot: kilpailu (PO IV). 
liikenne (PO VII), ympäristö, ydinturvallisuus ja väestönsuojelu (PO XI), tiede, tutkimus ja kehitys 
(PO XII), televiestintä, tietotekniikan markkinat ja tutkimuksen hyödyntäminen (PO XIII), 
sisämarkkinat ja rahoituspalvelut (PO XV), energia (PO XVII), talousarviot (PO XIX), varainhoidon 
valvonta (PO XX) ja yrityspolitiikka, kauppa, matkailu sekä osuus-ja yhteisötalous (PO XXIII). 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
SISÄLLYSLUETTELO 
JOHDANTO 5 
A. Yhteenveto 7 
B. Pk-v rityksille annettava tuki vuoden teemana 9 
1 LUKU: VUODEN 1997 SAAVUTUKSIA 13 
1.1. Ensimmäiset suuntaviivat taloudellisen ja sosiaalisen Koheesion tulevaisuudesta 15 
1.1.1. Euroopan koneesiofoorumi 15 
1. 1.2. Agenda 2000 -tiedonannossa esitetyt suuntaviivat 15 
1.2. Suunnanmuutokset rahastojen rahoitusosuuksissa 17 
1.2.1. Työllisyyden korostaminen tavoitteen 2 uusissa ohjelmissa (1997-1999) 17 
1.2.2. Rahastojen ohjelmien välitarkistuksen painopistealueet (lukuun ottamatta tavoitetta 2) 17 
1.2.3. Alueellisten työllisyyssopimusten tekeminen IS 
1.2.4. SEM 2000 -aloite: varojen hallinnon ja valvonnan parantaminen 19 
1.3. Koheesiota koskevien temaattisten painopistealueiden tarkempi tarkastelu 20 
1.3.1. Tietoyhteiskunnan haasteet (KOM(97)7) 20 
1.3.2. Kaupunkien toimintaohjelma (KOM(97)l97) 21 
1.3.3. Euroopan kollokvio maaseudun kehittämistä koskevasta LEADER-yhteisöaloitteesta 22 
1.3.4. Aluepolitiikka ja kilpailupolitiikka 23 
1.3.5. Kilpailukyky, ttk ja innovaatio 23 
2 LUKU: OHJELMIEN TOTEUTUMINEN JÄSENVALTIOITTAIN 25 
2.1. Tukitoimenpiteet tavoitteittain 27 
2.1.1. Uusien ohjelmien hyväksyminen vuonna 1997 27 
2.1.2. Yleiskatsaus 27 
2.1.3. Tavoitteiden 1 ja 6 toteutus (kehityksessä jälkeen jääneet ja harvaanasutut alueet) 31 
2.1.4. Tavoitteen 2 toteutus (taantuvat teollisuusalueet) 32 
2.1.5. Tavoitteiden 3 ja 4 toteutus (inhimilliset voimavarat ja työmarkkinat) 34 
2.1.6. Tavoitteen 5a toteutus (maatalouden ja kalatalouden rakenteiden mukauttaminen) 30 
2.1.7. Tavoitteen 5b toteutus (maaseutualueiden rakenteiden mukauttaminen) 40 
2.1.8. Yhteisöaloitteiden toteutus 42 
2.1.9. Uutta luovat toimet ja tekninen apu 47 
2.2. Esittely jäsenvaltioittain 53 
2.2.1. UELOIA 53 
1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain 53 
2. Yhteisöaloitteet 56 
2.2.2. TANSKA 57 
1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteiltani 5/ 
2. Yhteisöaloitteet 5K 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
2.2.3. SAKSA 60 
1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain 60 
2. Yhteisöaloitteet 63 
2.2.4. KREIKKA 65 
1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain 65 
2. Yhteisöaloitteet 67 
2.2.5. ESPANJA 68 
1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain 68 
2. Yhteisöaloitteet 72 
2.2.6. RANSKA 73 
1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain 73 
2. Yhteisöaloitteet 77 
2.2.7. IRLANTI 78 
1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain 78 
2. Yhteisöaloitteet 79 
2.2.8. ITALIA 80 
1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain 80 
2. Yhteisöaloitteet 83 
2.2.9. LUXEMBURG .' 85 
1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain 85 
2. Yhteisöaloitteet 86 
2.2. K). ALANKOMAAT 87 
1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain 87 
2. Yhteisöaloitteet 89 
2.2.11. ITÄVALTA ; 91 
1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain 91 
2. Yhteisöaloitteet 93 
2.2.12. PORTUGALI 94 
1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain 94 
2. Yhteisöaloitteet 9o 
2.2.13. SUOMI 97 
1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain 97 
2. Yhteisöaloitteet 99 
2.2.14.RUOTSI 101 
1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain 101 
2. Yhteisöaloitteet 103 
2.2.15. YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 104 
1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain 104 
2. Yhteisöaloitteet 107 
3 LUKU: RAKENNERAHASTOJEN VAIKUTUKSEN ARVIOINTI JA 
ANALYYSI 109 
3.1. Väliarvioinnit 111 
3.2. Teemakohtaiset ja horisontaaliset arvioinnit 115 
3.3. Työllisyysvaikutusten arviointi 117 
3.4. Arviointiin liittyviä metodologisia näkökohtia 119 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
4 LUKU: TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN, VARAINHOIDON VALVONTA 
JA TUEN TÄYDENTÄVYYDEN TARKASTAMINEN 121 
4.1. Rakennerahastojen talousarvion toteuttaminen vuonna 1997 kaikkien ohjelmakausien 
osalta 123 
4.2. Rakennerahastojen yksiköiden, varainhoidon valvonnasta vastaavan pääosaston ja 
UCLAFrn tekemät tarkastukset 127 
4.3. TUEN TÄYDENTÄVYYDEN TARKASTAMINEN 130 
5 LUKU: ERI RAHOITUSVÄLINEIDEN YHTEENSOVITTAMINEN 131 
5.1. Yhteensovittaminen Koheesiorahaston kanssa 133 
5.2. Yhteensovittaminen Euroopan Investointipankin (EIP) kanssa 133 
5.3. Yhteensovittaminen Euioopaii Investointirahaston (EIR) kanssa 134 
5.4. Yhteensovittaminen Euroopan hiili-ja teräsyhteisön (EHTY) kanssa 135 
5.5. Euroopan talousalueen (ETA) rahoitusjärjestelmä 13> 
5.6. Yhteensovittaminen koulutusohjelmien kanssa l3o 
5.7. Yhteensovittaminen Euroopan laajuisiin verkkoihin suunnatun yhteisön tuen kanssa 13~ 
6 LUKU: YHTEENSOPIVUUS IA SYNI-.RGIA YHTEISÖN MUUN POLITIIKAN 
KANSSA 139 
6.1. Rakennerahastot, työllisyys ja sosiaalipolitiikka 141 
6.2. Rakennerahastot ja ympäristö 142 
6.3. Rakennerahastojen vaikutus miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien 
edistämiseen W.; 
6.4. Rakennerahastot sekä tutkimus ja teknologinen kehittäminen (TTK) 144 
6.5. Rakennerahastot ja Euroopan laajuiset verkot I4> 
6.6. Rakennerahastot ja malLailii 14<» 
6.7. Rakennerahastot ja kuli luuri 14o 
6.8. Rakennerahastot ja kilpailupolitiikka , 147 
6.9. Rakennerahastot ja julkisten hankintojen avoimuus 14S 
6.10. Rakennerahastot, yhtein» n maatalouspolitiikka (YIV1P) ja yhteinen kalastuspolitiikka 14X 
4 Rakennerahastot I9()7 - Yhdeksäs vuosikertomus 
7 LUKU: TOIMIELINTEN VÄLINEN VUOROPUHELU, KESKUSTELU 
TALOUSELÄMÄN OSAPUOLTEN JA TYÖMARKKINAOSAPUOLTEN 
KANSSA, TIEDOTUS JA VIESTINTÄ 151 
7.1. Toimielinten välinen vuoropuhelu 153 
7.1.1. Vuoropuhelu Euroopan parlamentin kanssa 153 
7.1.2. Rakennerahastojen komiteoiden lausunnot 154 
7.1.3. Vuoropuhelu talous-ja sosiaalikomitean kanssa 155 
7.1.4. Vuoropuhelu alueiden komitean kanssa 15<> 
7.2. Keskustelu talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten kanssa \Sn 
7.3. Tiedotus ja viestintä sekä kokemusten vaihto 15'» 
LIITTEET 163 
LYHENTEET 213 
JOHDANTO 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksds vuosikertomus 7 
A. YHTEENVETO 
Tämä vuosikertomus perustuu muutetun asetuksen (ETY) N:o 2052/88 16 artiklaan, jota 
täsmennetään rakennerahastojen toiminnan yhteensovittamisesta annetun muutetun asetuksen (ETY) 
N:o 4253/88 31 artiklassa. Kertomuksessa selostetaan, miten rakennerahastoja koskevia säännöksiä 
sovellettiin ja miten rakennerahastojen tavoitteita 1-6 toteutettiin vuoden 1997 aikana. Kertomuksen 
rakenne on säännösten vaatimusten mukainen, mutta myös joitakin muutoksia on tehty. Vuoden 1995 
toimintaa käsitelleessä seitsemännessä vuosikertomuksessa kokeiltiin ensi kertaa ratkaisua jonkin 
tietyn kysymyksen tarkastelemisesta läpi kertomuksen kulkevana teemana. Samaa ratkaisua 
noudatetaan tässäkin kertomuksessa. Teemana on tänä vuonna pk-yrityksiä koskeva tuki. Kertomusta 
on lisäksi pyritty tiivistämään huomattavasti. Kertomukseen kertyi vuosien mittaan paljon tietoa, 
joten sen luettavuutta oli tarpeen parantaa. Aiemmin kertomuksessa pyrittiin antamaan kattavat tiedot. 
Nyt siinä keskitytään vuoden tärkeimpiin tapahtumiin. Rahoituksen toteutumisesta esitetään kuitenkin 
edelleen kattavat tiedot, jotka ovat liitteissä. Säännösten mukaisten lukujen lisäksi 1 luvussa 
selostetaan lyhyesti vuoden 1997 tärkeimmät saavutukset, jotka liittyvät varsinkin tulevan 
taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskevan politiikan valmisteluun. 
VUOSI 1997 
Taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskevan politiikan alalla rakennerahastojen toiminta noudatti 
kuluneena vuonna seuraavia neljää pääteemaa. 
1- Ohjelmien toteutuminen 
Vuonna 1997 alkoi nykyisen ohjelmakauden toinen vaihe. Vuosi oli rakennerahastojen kolmas 
täysitehoinen toimintavuosi tällä ohjelmakaudella. 
Käytännöllisesti katsoen kaikkia ohjelmia toteutetaan parhaillaan lukuun ottamatta joitakin Espanjan 
tavoitteen 2 ohjelmia (1997-1999) ja Italian tavoitteen 1 ohjelmia, jotka hyväksyttiin vasta vuoden 
1998 alussa. Vuonna 1997 hyväksyttiin myös uusia ohjelmia kaudeksi 1997-1999 etenkin tavoitteessa 
2. Kaudelle 1994-1996 kuuluneiden tavoitteen 2 ohjelmien päättyessä jäi käyttämättä 848 miljoonan 
ecun määrärahat, jotka siirrettiin kaudelle 1997-1999. 
Alunperin myönnetystä vuoden 1994 tukiosuudesta rahoitettavat 13 viimeistä yhteisöaloiteohjelmaa 
hyväksyttiin. Vuonna 1996 tehtiin päätös varauksen jakamisesta. Siksi vuonna 1997 voitiin hyväksyä 
myös joitakin uusia ohjelmia. Lisäksi hyväksyttiin valtioiden välisiä yhteistyöohjelmia (INTERREG 
II -aloitteen C-vaihe). Vuonna 1997 kaikki yhteisöaloitteet pääsivät ensimmäistä kertaa todella 
vauhtiin. 
Vuoden päättyessä rakennerahastojen tukitoimenpiteitä toteutettiin yhteensä 1 026 ohjelmassa. Niistä 
580 koski eri tavoitteita ja 446 yhteisöaloitteita. 
2- Tehokas rahoitustoiminta 
Kauden alussa havaittiin määrärahojen toteutumisen viivästyneen. Vuoden tärkeimpiä saavutuksia oli 
se, että viivästystä saatiin korjatuksi, ja ohjelmien toteutumistaso on nyt yleisesti ottaen tyydyttävä. 
Tilanne on kuitenkin toinen, jos etenemistä tarkastellaan eri tavoitteiden mukaisten ohjelmien 
(yhteisön tukikehykset ja yhtenäiset ohjelma-asiakirjat) tai yhteisöaloitteiden perusteella. 
Yhteisön tukikehysten ja yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen toteutuminen nopeutui selvästi vuoden 
aikana. Kun tilannetta tarkasteltiin 31. joulukuuta, 62 prosenttia kauden 1994-1999 kokonaistuesta oli 
kohdennettuja 46 prosenttia maksettu. 
Vuodeksi 1997 käytettävissä olleista määrärahoista kohdennettiin noin 99 prosenttia ja 
maksumäärärahat maksettiin kokonaan ensimmäisen kerran koko kautena. Esimerkiksi tavoitteen 1 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
määrärahat toteutuivat täysin alustavien arvioiden mukaisesti (Edinburghissa vahvistetut 
rahoitusnäkymät kaudeksi 1994-1999). Niiden osuus oli 68 prosenttia rakennerahastoista täksi 
kaudeksi myönnetystä kokonaistuesta. Myös tavoitteiden 3, 4 ja 5b määrärahojen toteutumistaso 
parani selvästi. Muissa tavoitteissa edistyttiin hieman vaatimattomammin. Lisäksi kaikki rahastot 
saivat kohdennettua kaikki käytettävissä olleet määrärahansa lukuun ottamatta KOR:ttä, jossa 
kohdennettujen määrärahojen osuus oli 75 prosenttia. KOR:n määrärahojen vajaakäyttö johtui lähinnä 
kalastuslaivaston rakenneuudistukseen liittyvistä ongelmista joissakin eniten tukea saaneissa 
jäsenvaltioissa. Tällä on kuitenkin vain vähän vaikutusta määrärahojen yleiseen toteutumiseen, koska 
KOR:n osuus rakennerahastojen kokonaismäärärahoista on vain 2 prosenttia. 
Määrärahat toteutuivat yleensä parhaiten unionin vähävaraisimmissa jäsenvaltioissa, jotka saavat 
eniten tukea rakennerahastoista. Tämä koskee varsinkin tavoitteen 1 kohdealueita Espanjassa, 
Portugalissa ja Irlannissa. Ne ovat edenneet maksusitoumuksissa ja maksuissa alunperin suunniteltua 
nopeammin. Neljäs koheesiomaa Kreikka liittyi kärkijoukkoon vuoden 1998 ensimmäisellä 
puoliskolla. Vaikka Italiassa (tavoitteet 1 ja 5b), Ranskassa (tavoite 1) ja Belgiassa (tavoite 1) 
havaittiinkin vielä vuoden 1997 päättyessä joitakin viivästyksiä, tilanne parani vuoden kuluessa 
vähitellen ja korjaantui lähes täysin vuoden 1998 ensimmäisellä puoliskolla varsinkin Italiassa, joka 
oli eniten jäljessä tavoitteistaan. 
Yhteisöaloitteiden tilanne poikkeaa tästä huomattavasti. Vuoden 1997 päättyessä 56 prosenttia 13 
yhteisöaloitteeseen kaudeksi 1994-1999 tarkoitetusta kokonaistuesta oli kohdennettu, mutta vain 31 
prosenttia siitä oli maksettu. Vuodeksi 1997 käytettävissä olleista maksusitoumuksista toteutui vain 
61 prosenttia ja maksumäärärahoista 90 prosenttia. 
Toteutumisen viivästyminen johtui usein siitä, että ohjelmat hyväksyttiin liian myöhään. Useita 
ohjelmia hyväksyttiin vasta vuosina 1996 ja 1997 sen jälkeen, kun varaus oli jaettu. Syynä saattoivat 
olla myös joidenkin yhteisöaloitteiden erityispiirteet. Näitä olivat esimerkiksi URBAN- ja 
INTERREGII -yhteistyö tai SME-yhteisöaloitteen erityistoimenpiteet ja uutta luovat toimet. 
Nopeuttaakseen yhteisöaloitteiden toteuttamista komissio aloitti jäsenvaltioiden kanssa vuoropuhelun, 
jossa pohdittiin mahdollisuuksia rahoituksen jakamiseksi uudelleen joko siirtämällä niitä saman 
ohjelman eri toimenpiteiden tai saman yhteisöaloitteen eri ohjelmien välillä. Neuvottelut päättyvät 
vuoden 1998 kuluessa ja saattavat johtaa siihen, että varoja jaetaan uudelleen aloitteiden kesken. 
3- Rahoituksen toimintalinjojen tarkistus 
Ohjelmien hyväksymisen ja toteuttamisen lisäksi komissio tehosti joitakin toimiaan ja tarkisti 
toimintalinjojaan vuonna 1997. Ensisijaisena tehtävänä pidetty työllisyyden säilyttäminen ja 
edistäminen oli keskeisenä tavoitteena suunniteltaessa tavoitteen 2 uusia ohjelmia kaudeksi 1997-
1999. Yhteensä 89 alueellisen työllisyyssopimuksen toteuttaminen käytännössä tehostaa työpaikkoja 
luovia yhteisön toimia paikallistasolla. Rakennerahastojen ohjelmien välitarkistuksessa (joka ei koske 
tavoitetta 2) voidaan tehdä tarvittavat mukautukset sellaisten ohjelmien nopeuttamiseksi, joiden 
toteuttamisessa on ollut vaikeuksia. 
Komissio teki SEM 2000 -aloitteen {Sound and Efficient Management - moitteeton ja tehokas 
varainhoito) yhteydessä vuonna 1997 kolme päätöstä parantaakseen rakennerahastojen hallintoa ja 
valvontaa. Se laati 22 lomaketta, joissa määritellään rakennerahastojen yhteisrahoitukseen oikeutetut 
menoluokat. Lisäksi se antoi asetuksen vahvistaakseen säännöt, joita jäsenvaltioiden on noudatettava 
varainhoidon valvonnassa. Komissio hyväksyi myös sisäiset ohjeet, joissa täsmennetään, milloin 
komissio voi tehdä jäsenvaltioille nettomääräisen rahoituskorjauksen. 
Horisontaalisten toimintalinjojen lisäksi vuoden aikana analysoitiin tarkemmin joitakin temaattisia 
painopistealueita. Niitä olivat rakennerahastojen tukitoimenpiteet tietoyhteiskunnan alalla (myös 
tietoyhteiskuntaa koskevan alueellisen aloitteen (RISI) pilottihankkeiden kautta), kaupunkien 
kehittämisen tulevaisuus, maaseudun kehittäminen, alue- ja kilpailupolitiikan vuorovaikutus sekä 
Euroopan talouden kilpailukyvyn ja TTK- ja innovaatiotoiminnan väliset yhteydet. Analyysit 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
selkeyttivät keskustelua ja johtivat useimmiten käytännön ratkaisuihin, jotka otetaan vastedes 
paremmin huomioon rakennerahastojen ohjelmissa. 
4- Tulevaisuudennäkymät 
Tulevan taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskevan politiikan valmistelu aloitettiin vuonna 1997. 
Vuoden 2000 jälkeisen politiikan valmistelu aloitettiin huhtikuussa kokoontuneessa Euroopan 
koheesiofoorumissa, ja sen tulokset näkyvät heinäkuussa hyväksytyssä Agenda 2000 -tiedonannossa, 
jossa täsmennetään rahoitusnäkymät vuosiksi 2000-2006 ja määritellään yhteisön politiikkoja 
koskevat toimintalinjat. Tiedonannossa määritellään rakennepolitiikkaa varten varattu rahoitusosuus, 
jossa on otettu huomioon unionin mahdollinen laajentuminen joihinkin Keski-Euroopan maihin. 
Perusperiaatteena pidetään yhä rahoituksen solidaarisuutta. Tiedonannossa painotetaan myös tarvetta 
keskittää rakennerahastojen tukitoimia maantieteellisesti ja rahoituksen osalta. Lisäksi ohjelmien 
toteuttamista halutaan yksinkertaistaa vähentämällä nykyiset seitsemän tavoitetta kolmeen. Tämä 
tehostaisi rakennerahastojen toimintaa. 
Komissio laati Agenda 2000 -tiedonannon mukaisesti asetusehdotukset, jotka koskevat 
rakennerahastojen ja koheesiorahaston toimintaa kaudella 2(XK)-2(K)6. Komissio esitteli ehdotukset 
maaliskuussa 1998. Jäsenvaltiot ja komissio keskustelevat ehdotuksista vuoden 199S aikana yhdessä 
muiden yhteisön toimielinten kanssa. Keskustelut saattavat jatkua vuoteen 1999. Tavoitteena on laatia 
rakennerahastoille uudet puiteasetukset, joita sovelletaan 1. tammikuuta 2000 alkaen. 
B. PK-YRITYKSILLE ANNETTAVA TUKI VUODEN TEEMANA 
Edellisissä vuosikertomuksissa tarkasteltiin tukiin liittyvää ympäristöulottuv uutta ^ll>os> \.\ alueiden 
teknologisen kehittämisen tukemista (1990). Tässä kertomuksessa teemana on pk vritvsten toiminnan 
edistäminen rakennerahastojen tuella. Euroopan parlamentti on toivonut tarkempia tietoja niistä 
rakennerahastojen toimenpiteistä, joilla edistetään pk-yrityksiä. Valittu teema vastaa tähän pvuitöon. 
Näin rahoitettujen toimien moninaisuuden vuoksi kysymystä tarkastellaan useassa luvussa. Teemaa 
käsittelevät kohdat on kehystetty. 
Pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) asema työllisyyden, kasvun ja kilpailukyvyn edistäjinä 
on hyvin tunnettu Euroopan unionissa. Yli 99 prosenttia unionin 18,5 miljoonasta yrityksestä on pk-
yrityksiä. Ne työllistävät 66 prosenttia yksityissektorin työvoimasta ja niiden liikevaihto on 60 
prosenttia kokonaisliikevaihdosta. Niiden kehittäminen on ratkaisevan tärkeää, kun halutaan lisätä 
Euroopan työllisyyttä ja lujittaa taloudellista ja sosiaalista koheesiota unionissa. Euroopan pk 
yritysten seurantakeskuksen tutkimuksen mukaan pienet ja keskisuuret yritykset ovat nykyään 
tärkeimpiä kasvun luojia, koska ne tarjoavat paljon uusia työpaikkoja. 
1'k-yrilyslen merkitystä on korostettu useaan olleeseen Eurooppa-neuvostoissa viime vuosina \.\ 
etenkin vuonna 1997. Amsterdamin Eurooppa neuvosto antoi kesäkuussa l*>*>7 päätöslauselman 
kasvusta ja työllisyydestä Se kehotti mm. Euroopan investointipankkia ja Euioopan 
investointirahastoa toteuttamaan järjestelmän, jolla voidaan rahoittaa pk-yritysten korkean 
teknologian hankkeita. Näin tapahtui marraskuussa l*)97 Euroopan teknologiaohjelman toteuttamisen 
myötä. Amsterdamin Eurooppa-neuvosto toivoi myös. että yritysten kustannuksia voitaisiin pienentää. 
Se perusti BEST Task Force -ryhmän, joka käsittelee yritysten toimintaolosuhteiden 
yksinkertaistamista ja parantamista. Ryhmä antoi selvityksensä komissiolle 7. toukokuuta 1998. 
Työllisyyttä käsitellyt ylimääräinen Eurooppa-neuvosto pidettiin marraskuussa Luxemburgissa. Se 
totesi, että yrittäjyys on jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan yhteinen toimintalinja. Tämän 
toimintalinjan mukaisesti komissio antoi tiedonannon yrittäjyyden edistämisestä Euroopassa1. Lisäksi 
neuvosto kehotti komissiota esittämään ehdotuksia innovatiivisille ja työpaikkoja luoville pk-
1 KOM(()X):LV.7.4.IWX. 
10 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
yrityksille tarkoitetuista rahoitustukitoimenpiteistä. Komissio esitti ehdotuksensa tammikuussa 19982, 
ja neuvosto hyväksyi ne huhtikuussa. Tämä poliittinen suuntaus ilmeni myös siitä, että asiaatuntevista 
komission jäsenistä muodostettiin yhdeksänhenkinen ryhmä käsittelemään pk-yrityksiä ja yrittäjyyttä. 
Ryhmä pyrkii selvittämään poliittisen tason toimintaa, jonka avulla pk-yritykset voisivat osallistua 
entistä enemmän yhteisön ohjelmiin. Se aloitti työskentelynsä vuoden 1998 alussa. 
Komissio hyväksyi vuonna 1997 neljännen kertomuksen pk-yritysten ja käsiteollisuuden hyväksi 
toteutetun toiminnan yhteensovittamisesta3 esittääkseen kokonaisvaltaisesti ne unionin toimet, joilla 
pk-yrityksiä tuetaan. Kertomuksessa käsitellään yritysten toimintaolosuhteiden parantamista ja pk-
yrityksen tukitoimenpiteitä. 
Rakennerahastoilla on ollut jo vuosia merkittävä asema pk-yrityslen perustamisen ja kehittämisen 
tukemisessa, kun työllisyyden lisääntymiseen on panostettu voimakkaasti. Koska pk-yrilykset 
vaikuttavat taloudelliseen ja sosiaaliseen koheesioon, niillä on yleensä ensisijainen asema useimmissa 
ohjelmissa, joissa on usein pk-yrityksiä koskevia erityistoimenpiteitä. 
Nykyisellä ohjelmakaudella 1994-1999 rahastojen kokonaisvaroista 15-20 prosenttia on tarkoitettu 
erityisesti toimenpiteisiin, jotka koskevat pk-yritysten toiminnan edistämistä, tuotantovälineiden 
parantamista ja taloudellisia toimintaolosuhteita (etenkin kehityksestä jälkeenjääneillä alueilla, 
taantuvilla teollisuusalueilla, maaseutualueilla ja alueilla, joilla väestöntiheys on erittäin pieni). 
Kokonaismäärä on 23-30 miljardia ecua. Kolmessa uudessa jäsenvaltiossa. Itävallassa, Ruotsissa ja 
Suomessa, pk-yritysten hyväksi toteutettiin huomattavasti enemmän tukitoimenpiteitä, ja niiden osuus 
oli 30-40 prosenttia yhteisön antamasta tuesta. Lisäksi ohjelmien useimmat muut toimenpiteet 
hyödyttävät pk-yrityksiä, vaikka toimenpiteitä ei olisi niille suoranaisesti tarkoitettukaan. 
Rakennerahastojen rahoitus tapahtuu monilla eri toimilla, jotka on tarkoitettu suoraan pk-yrityksille. 
Tärkeimpiä ovat: 
• pääomainvestointien luet joko suorana tukena tai uusilla rahoitusjärjestelyillä (riskipääoma tai 
alkupääomarahastot, leasing jne.) 
• yritysten sijoittumisalueiden yhteisrahoitus 
• koulutus mukaan lukien hallintokoulutus (esimerkiksi tavoitteen 4 mukaisesti pk-yritykset saavat 
henkilöstön ammattitaidon kehitystukea; ADAPT-yhteisöaloitteella rahoitetaan koulutusta, jonka 
tarkoituksena on saada pk-yritykset ennakoimaan teolliset muutokset, jne.) 
• neuvonta- ja tiedotuspalvelut (yritysten perustaminen, hallinto, markkinointi, teknologian vienti 
tai siirto, suora tuki palvelukeskusten, kuten eurooppalaisten yritys- ja innovaatiokeskusten 
(CEEI), perustamiselle) 
• tutkimusta ja teknologista kehittämistä (TTK) koskevat loimet (myös alueellisten 
innovaatiosuunnitelmien (R1S) pilottihankkeiden ja teknologian siirtoa koskevien alueellisten 
suunnitelmien (RITTS) kautta) 
• tietoyhteiskuntaan liittyvät loimet 
• kansainvälistymistuki uutta luovien toimien kautta, kuten EUROPAKTENARIAT (ai REUTE II. 
joilla pyritään kehittämään pk-yritysten välistä kaupan alan monikansallista yhteistyötä, tai pk 
yrityksiä koskevan yhteisöaloitteen mukaisesti. 
: KOM(98) 20, 21.1.1998 (I YVL L 155. 29.5.190S, s. 43). Kasvua ja työllisyyttä koskeva aloite, 
johon sisältyvät seuraavat seikat: riskipääoman antaminen, monikansallisten yhteisyritysten 
perustaminen (eurooppalainen yhteisyritys) ja takuujärjestelmä. 
3K()M(<)7)(>IO,25.II.IW7. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 11 
Komissio haluaa vahvistaa pk-yritysten asemaa meneillään olevissa ohjelmissa. Se esittikin 30. 
toukokuuta 1997 suuntaviivat, jotka koskevat rahastojen vuoteen 1999 voimassa olevien ohjelmien 
välitarkistusta4 tavoitteen 1 (kehityksessä jälkeenjääneet alueet) ja tavoitteen 6 (Ruotsin ja Suomen 
harvaan asutut alueet) suhteen. Suuntaviivojen avulla olisi voitava käyttää nykyisten ohjelmien varoja 
pk-yritysten sekä paikallista kehitystä ja työllisyyttä koskevien aloitteiden tukemiseen. Vastedes 
jäsenvaltioiden ja alueiden tehtävänä on käyttää näitä varoja hyödyntääkseen pk-yritysten 
mahdollisuuksia luoda työpaikkoja. Komissio antoi marraskuussa 1997 erillisen tiedonannon 
tavoitteen 2 (taantuvat teollisuusalueet) kauden 1997-1999 uusista ohjelmista. Siinä kuvaillaan, miten 
työpaikkojen luominen ensisijaisena tavoitteena on otettu huomioon uudella ohjelmakaudella5. 
Tiedonannossa painotetaan pk-yritysten keskeistä merkitystä työpaikkojen luomisessa. 
Pk-yritysten merkitystä korostava toimintalinja on vähitellen hahmottumassa rakennepolitiikassa. 
Tämä käy ilmi siitä, että tuoreimmissa ohjelma-asiakirjoissa niitä koskevaa taloudellista tukea on 
lisätty. 
Komissio aloitti heinäkuussa 1997 teemakohtaisen arvioinnin rakennerahastojen vaikutuksesta pk-
yrilyksiinft. Se halusi myös selvittää tarkemmin yhleisrahoitettujen hankkeiden ominaisuudet sekä 
niiden tosiasiallisen taloudellisen vaikutuksen pk -yrityksiin. Arviointi koskee kaikkia nykyisiä 
ohjelmia yhteisöaloitteet mukaan lukien. Arvioinnin tulisi tarjota vastauksia joihinkin huomautuksiin, 
jotka tilintarkastustuomioistuin esitli vuonna 1997 varainhoitovuoteen 199o liittyvän 
vuosikertomuksensa rakennerahastoja ja pk-yrilyksiä koskevassa osassa. Arviointitulokset 
valmistunevat vuoden 1998 loppuun mennessä, ja ne toimitetaan hiuljellivallau käyttäjälle. 
4C(<>7) 1381. 5.5.1997. 
•s KOM(97) 524 lopull. 
'T.YVL S 133. I2.7.I9<)7. 
1LUKU: 
VUODEN 1997 SAAVUTUKSIA 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 15 
1.1. ENSIMMÄISET SUUNTAVIIVAT TALOUDELLISEN JA SOSIAALISEN 
KOHEESION TULEVAISUUDESTA 
1.1.1. EUROOPAN KOHEESIOFOORUMI 
Ensimmäinen kertomus taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta hyväksyttiin vuonna 1996 
(KOM(96) 542 lopullinen, 6.11.1996). Sen johdosta komissio järjesti Brysselissä koheesiofoorumin 
28., 29. ja 30. huhtikuuta 1997 aluepolitiikasta ja koheesiosta vastaavan komission jäsenen Monika 
Wulf-Mathiesin aloitteesta. Kertomuksen näkökohdat esitettiin yksityiskohtaisesti vuonna 1997 
ilmestyneessä rakennerahastojen kahdeksannessa vuosikertomuksessa (jäsenvaltioiden välisten 
tuloerojen pieneneminen henkeä kohti, alueiden välisten tuloerojen säilyminen henkeä kohti ja 
etenkin työttömyys sekä sosiaalisen syrjäytymisen ja köyhyyden lisääntyminen). 
Koheesiofoorumissa oli yli 1 200 osanottajaa, jotka toimivat taloudellista ja sosiaalista koheesiota 
koskevan politiikan alalla unionissa. Lisäksi siihen osallistuivat kaikkien Euroopan unionin 
toimielinten puheenjohtajat ja korkean tason edustajat. 
Rakennerahastoja uudistetaan seuraavalla ohjelmakaudella 2000-2006. Jotkut puhujat ehdottivatkin. 
että rahastojen tavoitteiden määrää vähennetään, menettelyjä yksinkertaistetaan, tukia keskitetään 
entistä enemmän ja toteutettavien ohjelmien määrää vähennetään etenkin yhteisöaloitteiden osalta. 
Foorumin keskustelussa vahvistui myös, että on tarpeen seurata yhteisön tuen tuloksia. On 
vahvistettava objektiiviset perusteet menojen tehokkuuden mittaamiseksi. Rakennerahastojen tukea 
olisi pidettävä pikemminkin kannustimena aloittaa tehokkaita ohjelmia kuin oikeutena. 
Budjettirajoitukset lisääntyvät kaikkialla edettäessä kohti talous- ja rahaliittoa, ja sen vuoksi on 
suunniteltava vaihtelevampia tukikeinoja. Niitä voisivat olla esimerkiksi tukien ja lainojen 
yhdistelmät, korkotuet, lainojen takuut tai aikaisempaa innovatiivisemmat rahoitusmuodot. 
Loppupuheenvuoroissaan koheesiopolitiikasta vastaavat komission jäsenet tekivät yhteenvedon 
foorumin tärkeimmistä johtopäätöksistä. Nopeammat rakennemuutokset, jotka vaikuttavat 
kehityksestä jälkeenjääneiden alueiden lisäksi teollisuusalueisiin sekä maaseutuun ja 
kaupunkialueisiin, vaativat Euroopan unionin lukea taloudellisen ja sosiaalisen koheesion 
edistämiseksi. Alueiden on saatava tukea monipuolistaakseen talouttaan ja lisätäkseen 
innovaatiokykyään esimerkiksi kehittämällä tietotekniikkaa ja TTK-toimintaa. On olennaisen tärkeää, 
että rakennerahastot tukevat entistä enemmän uusien taitojen hankkimista ja elinikäistä oppimista sekä 
edistävät työllisyyttä ja kilpailukykyä kaikin keinoin. 
1.1.2. AGENDA 2000 -TIEDONANNOSSA ESITETYT SUUNTAVIIVAT1 
Agenda 2000 -tiedonanto liittyy kolmeen tapahtumaan. Ne ovat Euroopan unionin laajentuminen 
Keski-Euroopan maihin, talous- ja rahaliiton toteuttaminen ja yhteisön tärkeimpien politiikkojen 
uudistaminen (koheesiopolitiikka ja yhteinen maatalouspolitiikka, mukaan lukien maaseutupolitiikkaa 
koskevat osat). Agenda 2000 -tiedonannossa täsmennetään ensi vuosituhannen alun rahoitusnäkymät 
ja määritellään yhteisön politiikkoja koskevat toimintalinjat. 
Rakennepolitiikan kysymyksissä Agenda 2000 -tiedonanto on jatkoa taloudellista ja sosiaalista 
koheesiota käsitelleelle ensimmäiselle kertomukselle ja koheesiofoorumi Ile (ks. edellinen kohta). 
Rakennepolitiikkaa varten kaudeksi 2000-2006 vahvistettiin 286,3 miljardin ecun rahoitusosuus 
(vuoden 1999 hintoina). Se jakaantuu kolmeen osaan: 
KOM(97) 2000 (osat 1, 2 ja 3). 15.7.1997. 
/g Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
• 218,4 miljardia ecua nykyisille 15 jäsenvaltiolle tarkoitettuihin rakennerahastoihin 
• 21,0 miljardia ecua nykyisille jäsenvaltioille tarkoitettuun koheesiorahastoon 
• 46,9 miljardia ecua jäsenyyttä hakeneille valtioille (7,3 miljardia ennen liittymistä ja 39,6 
miljardia liittymisen jälkeiseen tukeen). 
Koheesiopolitiikan perusperiaate, rahoituksen solidaarisuus, säilytettiin. Sen tarpeellisuus korostuu 
entisestään, koska unioni mahdollisesti laajentuu uusiin maihin, joiden kehitystasot ovat erilaisia. Tätä 
varten komissio ehdotti, että säilytetään vuonna 1999 saavutettava rahoitusosuus eli 0,46 prosenttia 
unionin BKTL:sta. 
Lisäksi Agenda 2000 -tiedonannossa vahvistetaan periaatteet, joiden avulla koheesiopolitiikka 
voidaan tehostaa entisestään. Rahoitusta keskitetään vain joillekin alueille, jotta kerrannaisvaikutus 
olisi riittävä. Tehokkaampi keskittäminen on välttämätöntä jäsenvaltioiden nykyisten ja tulevien 
budjettirajoitusten tähden: ne eivät saa ylittää sovittua BKTL-rajaa (0,46 % vuonna 1999). 
Tehokkuuteen pyritään myös yksinkertaistamalla toteutusta, mikä tarkoittaa ennen kaikkea nykyisten 
seitsemän tavoitteen vähentämistä kolmeen. 
• Uusi tavoite 1 vastaa nykyistä tavoitetta 1, ja alueiden tukikelpoisuutta koskevaa perustetta 
sovelletaan tiukasti. Erittäin syrjäiset alueet samoin kuin nykyiset tavoitteen 6 kohdealueet 
kuuluvat automaattisesti uuteen tavoitteeseen 1. Se on edelleen ensisijainen tavoite, koska sen 
osuus rakennerahastojen määrärahoista on kaksi kolmasosaa. Kyseisten alueiden kehitystä tuetaan 
kaikista neljästä rakennerahastosta. 
• Uusi tavoite 2 kaksi koskee alueita, joilla tapahtuu taloudellisia ja sosiaalisia uudistuksia ja joita 
työttömyys koettelee pahoin (eli taantuvat teollisuusalueet, haavoittuvat maaseutualueet, 
kalastuksesta riippuvaiset alueet tai vaikeuksissa olevat kaupunkialueet). Kaudella 2lXX)-200o 
uuden tavoitteen 2 kohdeväestö saisi olla enintään 18 prosenttia, ja kohdealueiden pitäisi pääosin 
olla samoja kuin alueellista valtiontukea perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan e alakohdan 
mukaisesti saavat alueet. Näiden alueiden uudistuksia tuetaan kolmesta rakennerahastosta 
(EAKR, ESR, KOR) ja EMOTRm tukiosastosta. 
• Uudella tavoitteella 3 (inhimillisten voimavarojen kehittäminen) pyritään tukemaan koulutus- ja 
työllisyyspolitiikan ja -järjestelmien mukautuksia ja nykyaikaistamista. Tuki koskee muita kuin 
tavoitteiden 1 ja 2 kohdealueita. Vain ESR yhteisrahoittaa toimia tässä yhteydessä. 
Maatalouden rakenteiden ja maaseudun kehittämisen alalla rahastojen tuella - EMOTR:n 
ohjausosasto tavoitteen 1 kohdealueilla ja EMOTR:n tukiosasto tavoitteen 2 kohdealueilla ja muilla 
unionin maaseutualueilla - voidaan auttaa maaseutua ja maataloutta mukautumaan edelleen 
ennakoitaviin muutoksiin (markkinakehitys, talouden maailmanlaajuisluminen jne). Maaseudun on 
myös vastattava yhteiskunnan odotuksiin ympäristön laadun parantamisesta siten, että taloudellinen 
kehitys on sopusointuisia luonnonrikkauksien suojelemisen kanssa. Ympäristöä säästävien 
maalaloustoimien merkitystä on korostettava, jotta voitaisiin edistää maaseudun kestävää kehitystä. 
Rakennerahastojen toiminta tehostuu myös siksi, että komission ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä 
uudistetaan. Ohjelmien hallinto hajautetaan jäsenvaltioille ja alueille. Komissio vaatii vastedes, että 
toimintalinjat valikoidaan entistä tarkemmin ja tiukemmin jo etukäteen. Samalla tiukennetaan 
seuranta-ja arviointijärjestelmiä ja tarkastuksia. 
Euroopan investointipankin, Euroopan investointirahaston ja rakennerahastojen yhteistyötä on 
tiivistettävä, jotta kerrannaisvaikutus olisi mahdollisimman tehokas. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 17 
Komissio on laatinut Agenda 2000 -tiedonannon mukaisesti asetusehdotukset, jotka koskevat 
rakennerahastojen ja koheesiorahaston toimintaa kaudella 2000-2006. Ehdotuksiin kuuluvat 
yleisluonteinen asetus rakennerahastoista, rahastokohtaiset asetukset (EAKR, ESR, KOR, EMOTR.n 
tuki maaseudun kehittämiseen), koheesiorahaston tarkistus ja asetus uudesta liittymistä edeltävästä 
välineestä. Komissio esitti ehdotukset 18. maaliskuilta 19982. 
1.2. SUUNNANMUUTOKSET RAHASTOJEN RAHOITUSOSUUKSISSA 
1.2.1. TYÖLLISYYDEN KOROSTAMINEN TAVOITTEEN 2 UUSISSA OHJELMISSA (1997-1999) 
Komission jäsenvaltioille osoittamissa suuntaviivoissa painotettiin, että työllisyyden säilyttäminen ja 
edistäminen on ratkaisevan tärkeää. Suuntaviivat esitettiin valmisteltaessa tavoitteen 2 toista 
ohjelmakautta 1997-1999. Kuten uusien ohjelmien yhteenvetoa koskevassa komission tiedonannossa3 
todettiin, vuonna 1997 edistyttiin huomattavasti työllisyysvaikutusten lisäämisessä uusissa tavoitetta 2 
koskevissa ohjelma-asiakirjoissa. Toimenpiteitä koskevat yksityiskohtaiset arviot tehtiin 55 ohjelma-
asiakirjasta (66 kaikkiaan), mikä vastasi noin 66 prosenttia yhteisön kokonaisrahoituksesta. 
Työpaikkojen luomista koskeviin lukuihin on suhtauduttava varauksella, koska useat alueet eivät 
käyttäneet komission työllisyysvaikutusten arvioimiseksi ehdottamaa menetelmää. Arviot viittaavat 
kuitenkin siihen, että kaudella 1997-1999 syntyy, säilyy tai jaetaan noin 800 (KK) työpaikkaa 
tavoitteen 2 mukaisten tukien ansiosta. Kaksi kolmasosaa uusista työpaikoista koskee tavoitteen 2 
pääasiallisia tuensaajia eli Ranskaa, Espanjaa ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa. Tuoreiden arvioiden 
mukaan tämä suuruusluokka vastaa suunnilleen kauden 1989-1993 ohjelmia. Uusista työpaikoista 
suhteellisen pieni osa on väliaikaisia (noin 100 000 työpaikkaa seitsemässä jäsenvaltiossa). 
Ohjelmien sisältö voidaan tiivistää neljään tukialueeseen: 
• yritysten, etenkin pk-yritysten, kasvua ja kilpailukykyä edistävä tuki (48 % arvioiduista menoista) 
• koulutus ja työllisyystuki, mukaan lukien loimet, joilla pyritään kouluttamaan työvoima 
edistyneiden teknologioiden käyttöön (34 %) 
• taantuneiden teollisuus- ja kaupunkialueiden uudistaminen ja kehittäminen (12 %) 
• matkailun, puhtaiden teknologioiden, teollisuusjätteiden ja veden kierrätyksen edistäminen jne. (6 
%). 
Teollisuudeltaan uudistuvia alueita koskevat toimenpiteet ja hankkeet olisi aloitettava käytännössä 
viimeistään 31. joulukuuta 1999, ja ne olisi maksettava 31. joulukuuta 2001 mennessä. 
1.2.2. RAHASTOJEN OHJELMIEN VÄLITARKISTUKSKN PAINOPISTEALUEET (LUKUUN OTTAMATTA 
TAVOITETTA 2) 
Komissio vahvisti toukokuussa 1997 suuntaviivat painopistealueista, jotka koskevat 
rakennerahastojen ohjelmien mukauttamista vuoden 1999 loppuun asti4 (lukuun ottamatta tavoitetta 2, 
jota käsitellään erikseen, ks. 1.2.1 kohta). Kaikissa painopistealueissa noudatetaan pääperiaatetta, joka 
koskee työllisyyden tukemista. Se vahvistettiin Amsterdamin sopimuksen uudessa VI a osastossa ja 
2 KOM(98) 130, KOM(98) 131 ja KOM(98) 138. 
1 KOM(97) 524 lopull. Rakennepoliittisen tavoitteen 2 uudet alueelliset ohjelmat vuosiksi 1997-1999 
tavoitteena työpaikkojen luominen. 
4 C(97) 1381,5.5.1997. 
18 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
työllisyyttä käsitelleessä, 20. ja 21. marraskuuta 1997 Luxemburgissa pidetyssä ylimääräisessä 
Eurooppa-neuvostossa. 
Suuntaviivojen tavoitteena on määritellä viitekehys, jonka mukaisesti nykyiset ohjelmat mukautetaan. 
Väliarviointeihin (3.1 kohta) pohjautuvat suuntaviivat muodostavat perustan kauden 1994-1999 
ohjelmien mahdollisille välitarkistuksille. Tarkistukset olisi tehtävä vuoden 1998 aikana. 
Seuraavassa luetellaan kuusi temaattista painopistealuetta: 
1- Infrastruktuuri. Infrastruktuuriin liittyvissä investoinneissa, etenkin Euroopan laajuisten verkkojen 
investoinneissa, olisi hyödynnettävä paremmin erilaisia rahoitusvälineitä, mukaan lukien ElP.n ja 
EIR.n välineet (ks. 5.2 ja 5.3 kohta). 
2- Tuottava ympäristö. Suuntaviivoissa painotetaan pk-yritysten kansainvälisen kilpailukyvyn 
parantamista etenkin palvelualalla (tietoyhteiskunta, kokonaisvaltainen laadunhallinta jne). Niillä 
pyritään myös parantamaan tilanteita, joissa yritysten pääoma on riittämätön, turvautumalla uusiin 
rahoitusjärjestelyihin pienyrityksille tarkoitettujen tukirakenteiden yhteydessä. 
3- TTK ja tietoyhteiskunta. Suuntaviivoissa halutaan kiinnittää erityisesti huomiota 
tukitoimenpiteisiin, jotka koskevat teknologista innovaatiota, ja yleisesti ottaen lisätä TTK:en ja 
innovaatioon myönnettyjen varojen osuutta (ks. 1.3.1, 1.3.5 ja 6.4 kohta). 
4- Ympäristö ja kestävä kehitys. Komissio kannustaa ottamaan huomioon ehkäisevät toimenpiteet ja 
ympäristönäkökohtien lisääntyvän merkityksen (ks. 6.2 kohta). 
5- Inhimilliset voimavarat ja koulutus. Jälleen muistutetaan, että olisi siirryttävä passiivisesta 
työllisyyspolitiikasta aktiiviseen. Samoin olisi laadittava inhimillisten voimavarojen kehittämiseen 
tarkoitettuja uusia rakenteita erityisesti pk-yritysten yhteistyön yhteydessä (ks. 0.1 kohta). 
6- Miesten ja naisten välinen tasa-arvo. Ehdotettiin sellaisten eri toimien tukemista, joilla edistetään 
yhtäläisiä mahdollisuuksia. Tällaisia toimia ovat esimerkiksi sosiaalisten infrastruktuurien 
parantaminen, pääsy työelämään, työn organisointi ja työolot, palvelujen saaminen, pk-yritysten 
perustaminen ja kehittäminen (ks. 6.3 kohta). 
Lisäksi komissio haluaa rohkaista kansallisia ja alueellisia yhteistyökumppaneita varmistamaan 
ohjelmien laadun ja tehokkuuden. Tämä monialainen painopistealue koskee etenkin yhteistyötä 
(työmarkkinaosapuolten ja muiden asianomaisten tahojen laajempi osallistuminen), seurantatapoja 
(erityisesti niiden kyky arvioida suorituksia ja havaita toteutuksen puutokset), rakennerahastoista 
rahoitettuja toimia koskeva tiedottaminen ja mainonta sekä maksumenettelyjen tehokkuus. 
Seurantakomiteat ja toimivaltaiset viranomaiset ehdottavat käynnissä olevien ohjelmien mukautuksia 
tai päättävät niistä näiden suuntaviivojen ja väliarvioiden tulosten perusteella. Mukautukset tehtäneen 
vuonna 1998. 
1.2.3. ALUEELLISTEN TYÖLLISYYSSOPIMUSTEN TEKEMINEN 
Firenzessä kesäkuussa 1996 kokoontuneet valtion-ja hallitusten päämiehet suhtautuivat myönteisesti 
Euroopan komission suuntaviivoihin, joilla pyritään vahvistamaan yhteisön rakenteellisten toimien 
vaikutusta työllisyyteen (KOM(96) 109, 10.6.1996). He myönsivät, että työllisyystoimia toteutettaessa 
on erityisesti tarpeen laajentaa ja syventää yhteistyötä, kuten komissio suositteli 1996 esitetyssä 
aloitteessaan "Toiminta työllisyyden parantamiseksi: luottamussopimus". 
Joulukuussa 1996 kokoontunut Dublinin Eurooppa-neuvosto vahvisti nämä suuntaviivat ja pyysi, että 
pilottitoimet toteutetaan nopeasti. Niistä on tarkoitus tulla alueellisia työllisyyssopimuksia 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 19 
kansallisten viranomaisten valitsemien ehdokasalueiden ja -kaupunkien perusteella. Kesäkuussa 1997 
kokoontunut Amsterdamin Eurooppa-neuvosto merkitsi alueluettelon tiedoksi. 
Kolme valintaperustetta 
Jäsenvaltioiden valitsemien alueellisia työllisyyssopimuksia koskevien ehdotusten piti täyttää kolme 
perustetta tullakseen valituiksi: 
• alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa eli paikallisen tason aloitteet 
• 
• laaja yhteistyö, johon osallistuvat kaikki asianomaiset paikalliset toimijat: hallinto ja julkinen 
sektori, työmarkkinaosapuolet, yksityiset toimijat ja yhdistykset, jotka toimivat merkittävästi 
työllisyyden puolesta 
yhtenäistetty lähestymistapa, joka perustuu tarkkaan arvioon paikallisesta tilanteesta, ja johtaa 
uutta luoviin ja koordinoituihin toimiin (työllisyyden toimintasuunnitelmat). 
Loppuvuoden 1997 tilanne 
Yhteisön tekniseen apuun kelpuutettiin 89 sopimusehdotusta unionin 15 jäsenvaltion kaupungeista tai 
alueilta, joista jotkut sijaitsivat maaseudulla. Tuen enimmäismäärä on 200 000 ecua sopimusta kohti, 
ja sen tarkoituksena on työllisyyden toimintasuunnitelman toteutus ja sen sisällöstä kertominen 
Euroopan tasolla. 31. joulukuuta 1997 mennessä rahastojen teknisen avun myöntämistä koskeva 
päätös oli tehty 84 sopimuksen osalta (22 ESR:sta annetun asetuksen 6 artiklan mukaisesti, 8 
EMOTR:n ohjausosastosta annetun asetuksen 8 artiklan mukaisesti ja 54 EAKR:sta annetun 
asetuksen 7 artiklan mukaisesti). 
Vuoden 1998 ensimmäisen puolivuotiskauden aikana laaditaan 89 alueellisen työllisyyssopimuksen 
ensimmäiset toimintasuunnitelmat. Hyväksymisen jälkeen ne voidaan toteuttaa, ja niille pitäisi 
myöntää vuoden 1999 loppuun asti rakennerahastojen tukea nykyisistä ohjelmista. 
Komissio pyrkii sopivana ajankohtana ja asianmukaisin tavoin tekemään tiivistelmän alueellisista 
sopimuksista ja hyödyntämään niistä saatuja kokemuksia työpaikkojen luomisessa. 
1.2.4. SEM 2000 -ALOITE; VAROJEN HALLINNON JA VALVONNAN PARANTAMINEN 
Komissio teki SEM 2000 -aloitteen (Sound and Efficient Management - moitteeton ja tehokas 
varainhoito) yhteydessä vuonna 1997 kolme päätöstä parantaakseen rakennerahastojen hallintoa ja 
valvontaa. 
1- Tukikelpoisia menoja koskevat lomakkeet 
Komissio teki huhtikuussa 1997 joukon päätöksiä5, joissa tarkennettiin rakennerahastojen 
yhteisrahoitusta saavat tukikelpoiset menoluokat joillakin aloilla, jotka olivat aikaisemmin olleet 
ongelmallisia. Kyse on 22 lomakkeesta, joissa täsmennettiin seuraavia menoluokkia koskevat säännöt: 
lopullisen tuensaajan määritelmä, tukikelpoisuusaika, sopimuksen voimassaolo jäsenvaltiossa, 
todellisten kustannusten käsitettä koskevia täsmennyksiä, kustannusten kohdentaminen, omaisuuden 
poisto, luontoissuorituksina tapahtuva kansallinen osarahoitus, maksetuista yhteisön ennakoista 
aiheutuneiden pankkikorkojen kirjaaminen, muiden tulojen kirjaaminen, rahoitus-, pankki- ja 
oikeudenkäyntikulut, pankkitäkauskulut, käytettyjen koneiden ja laitteiden osto, maa-alueen osto, 
kiinteän omaisuuden osto, alv ja muut verot ja maksut, osarahoitettujen hankkeiden vaihtoehtoinen 
rahoitus, liiketoiminnan/yrityksen taseen uudelleenjärjestely, rahoitusjärjestelyt: riskipääomarahastot, 
leasing, takaisin maksettavia tukia koskevat järjestelmät, julkishallinnon kustannukset mukaan lukien 
jäsenvaltioiden virkamiesten palkat. 
5HYVLL 146,5.6.1997. 
20 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
Nämä täsmennykset kertovat kentän toimijoille, mitä rahastoista voidaan yhteisrahoittaa meneillään 
olevien ohjelmien mukaisesti, jolloin voidaan välttää joitakin rahastojen hallinnossa esiintyneitä 
säännönvastaisuuksia, (ks. 4.2 kohta). 
2- Asetus (EY) N:o 2064/97 niiden sääntöjen vahvistamisesta, joita jäsenvaltioiden on 
noudatettava rakennerahastojen vhteisrahoittamien toimien varainhoidon valvonnan osalta** 
Komission asetus annettiin 15. lokakuuta 1997, ja siinä määritellään vähimmäissäännöt, joita 
jäsenvaltioiden on noudatettava menojen valvonnassa. Se laadittiin rakennerahastojen 
yhteensovittamisesta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4253/88 (muutettu asetuksella (ETY) 
N:o 2082/93) 23 artiklan mukaisesti, ja siinä määritellään seuraavat seikat: 
• varainhoidon valvonnan yleistavoitteet (mukaan lukien riittävä jäljitysketju) 
• valvottavien menojen vähimmäisprosenttimäärä (5 % kunkin ohjelman kustannuksista) 
• hankkeiden tarkastukset 
• tarkastus lausuman laatiminen ohjelman loppuunsaattamisen yhteydessä. 
Asetus tuli voimaan marraskuussa 1997 lukuun ottamatta tarkastuslausunta koskevaa 8 artiklaa, joka 
tuli voimaan 1. tammikuuta 1998. 
3- Nettomääräisiä rahoituskorjauksia koskevat komission sisäiset ohjeet 
Nämä ohjeet hyväksyttiin 15. lokakuuta 1997 neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4253/88 24 artiklan 
mukaisesti. Niissä täsmennetään tilanteet, joissa komissio voisi tehdä nettomääräisen 
rahoituskorjauksen (eli vähennyksen) ohjelman yhteisrahoitusosuuteensa. Huomattavin peruste 
korjauksen tekemiseksi on, että jäsenvaltio laiminlyö mittavasti varainhoidon valvontaan liittyvät 
tehtävänsä. 
1.3. KOHEESIOTA KOSKEVIEN TEMAATTISTEN PAINOPISTEALUEIDEN 
TARKEMPI TARKASTELU 
Edellisinä vuosina laadittujen analyysien tapaan (kuten "koheesiopolitiikka ja ympäristö" vuonna 
1995 tai "koheesiopolitiikka ja kulttuuri" vuonna 1996) komissio aloitti keskustelun useista uusista 
aloista, jotka voivat liittyä taloudellisen ja sosiaalisen koheesiopolitiikan painopistealueisiin. 
Rakennerahastot ovat tämän politiikan itseoikeutettuja välineitä, joten temaattiset suuntaviivat 
koskevat ensisijaisesti niitä. 
1.3.1. TIETOYHTEISKUNNAN HAASTEET (KOM(97)7) 
Komissio antoi 22. tammikuuta 1997 tiedonannon yhteenkuuluvuudesta ja tietoyhteiskunnasta (KOM 
(97)7). Alueiden kyky käyttää tietoyhteiskunnan välineitä on yhä tärkeämpää ja vaikuttaa ratkaisevasti 
niiden kilpailukykyyn Euroopassa ja maailmanmarkkinoilla. Nämä välineet 
• mahdollistavat yritysten sijoittautumisen eri alueille, jolloin ne voivat hyödyntää kustannuseroja 
ja/tai mahdollisuuksia paikallisilla markkinoilla 
• auttavat yrityksiä reagoimaan nopeasti jatkuvasti muuttuviin taloudellisiin toimintaolosuhteisiin 
joustavien organisaatiomuotojen ansiosta 
6EYVLL290,23.10.1997. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 21 
• auttavat yrityksiä säästämään verkkojen toteuttamisen ansiosta. 
Tieto- ja viestintäinfrastruktuurin käyttömahdollisuudet, laadukkuus ja saatavuus vaihtelevat suuresti 
eri jäsenvaltioiden välillä samoin kuin jäsenvaltion sisälläkin useilla aloilla. Erot ovat aina vain 
suurempia tarkasteltaessa tietoyhteiskunnan täysimääräistä hyödyntämistä. Esimerkkinä voidaan 
mainita riittävä koulutustaso, joka tukee tietoyhteiskunnan palvelujen laajaa käyttöä, yksityisen ja 
julkisen sektorin rooli tietoyhteiskunnan edistämisessä tai yleisen tietoisuuden luominen 
tietoyhteiskunnasta. 
Markkinoiden vapauttaminen parantaa teletoiminnan harjoittajien ja palvelujen tarjoajien tietoja 
tosiasiallisesta kysynnästä, ja he huomioivat paremmin palvelujen tarjoamisen kustannukset. 
Koheesion kannalta vaarana on kuitenkin se, että uudet telealan investoinnit ja infrastruktuuri 
keskitetään niille alueille, joilla kysyntä on suurinta. Toisaalta taas hajanaisen kysynnän alueista 
saattaa tulla tietoyhteiskunnan autiomaita. 
Komissio on määritellyt joitakin poliittisia suuntaviivoja, joita alueiden, jäsenvaltioiden ja itse 
komission olisi hyödyllistä tarkastella. 
Lainsäädännön osalta komissio suosittelee, että jäsenvaltiot noudattavat markkinoiden 
vapauttamiselle vahvistettua aikataulua, koska lainsäädännöllinen epävarmuus saattaa vaarantaa uudet 
investoinnit etenkin alueilla, joilla näiden investointien tuottavuus ei ole täysin varmaa. Se toteaa 
kuitenkin, että aikataulua on täydennettävä muilla toimilla etenkin toimilupajärjestelyjen ja 
yleispalvelun tarjoamista koskevien sääntöjen alalla. 
Investoinneissa on selvää, että kilpailukykyisessä ympäristössä infrastruktuurien julkisen rahoituksen 
myöntämisperusteet tiukkenevat. Koska infrastruktuurin erot ovat merkittäviä, komissio kehottaa 
jäsenvaltioita ja itse alueita tutkimaan huolellisesti investointipäätökset (myös rakennerahastojen 
tukemat), jotta varmistettaisiin tosiasiallinen täydentävyys. Se kehottaa lisäksi keskittämään 
investoinnit suorimmin koheesioon vaikuttaviin hankkeisiin alueilla, joilla ei muuten 
markkinaolosuhteissa investoitaisi. 
Jäsenvaltioilla ja alueilla on tärkeä tehtävä, kun otetaan huomioon tietoyhteiskuntaan vaikuttavat 
aineettomat seikat eli talouteen, hallintoon ja koulutukseen liittyvät esteet. Tietoyhteiskunta on 
dynaaminen käsite, joka mukautuu institutionaalisten suhteiden, perinteiden, kulttuurisidonnaisten 
tapojen ja asianomaisen maan tai alueen talousrakenteen mukaan. Komissio kehottaa viranomaisia 
tekemään aloitteen kannustamalla strategioiden laadintaa, parantamaan oppimisoloja. luomaan 
asianmukaisia rakenteita, edistämään yleistä tiedostamista ja edistämään synergiaa siten, että 
käytetään aiempaa tehokkaammin eri rahoituslähteitä. 
Komissio aikoo puolestaan ryhtyä seuraaviin toimiin: se lisää toimiensa johdonmukaisuutta 
tietoyhteiskunnassa, jotta synergiaa hyödynnettäisiin paremmin, ottaa koheesion kokonaisvaltaisesti 
mukaan tuleviin säädösaloitteisiin (mainittakoon erityisesti kertomus yleispalveluun liittyvistä 
säännöistä, 1. tammikuuta 1998), ja seuraa ja tukee jäsenvaltioiden toimia rakennerahastojen 
yhteydessä. Tietoyhteiskunnan avainasema on tunnustettu tavoitteen 2 alueiden uudistamisessa. Se on 
nyt merkittävä päämäärä tavoitteiden I ja 6 alueita koskevissa uusissa suuntaviivoissa. 
Tulevaisuudessa sen asema kasvaa varmasti aluekehityspolitiikassa. 
1.3.2. KAUPUNKIEN TOIMINTAOHJELMA (KOM(97)197) 
Komissio antoi 6. toukokuuta 1997 tiedonannon "Kohti kaupunkien toimintaohjelmaa Euroopan 
unionissa". Sen perusteella komissio aloitti vuoropuhelun kaupunkien kehityksestä tulevaisuudessa. 
Keskeinen seikka on reagoida koordinoidusti ja johdonmukaisesti kaupunkien kasvaviin ongelmiin. 
Komissio haluaa aloittaa keskustelun Euroopan unionin toimielimissä sekä valtiosta riippumattomien 
järjestöjen ja sellaisten yhdistysten kanssa, joiden toiminta on pääosin keskittynyt kaupunkeihin. 
22 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
Tarkoituksena on pohtia, voitaisiinko kaupunkikysymykset sisällyttää suunnitelmallisemmin unionin 
tulevaan politiikkaan. Ympäristöön, liikenteeseen, työllisyyteen, sosiaaliseen integraatioon, energiaan, 
tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen (TTK) ja taloudelliseen ja sosiaaliseen koheesioon 
liittyvät yhteisön politiikat vaikuttavat jo nyt unionin kaupunkeihin. 
Kaupungit edistävät talouden, kilpailukyvyn ja työllisyyden kasvua. Niiden vahvuudet ja heikkoudet 
ilmenevät suoranaisesti alueellisina eroina Euroopan tasolla. Euroopan kaupunkien ongelmat 
lisääntyvät koko ajan. Ongelmia ovat liikenneruuhkat, työttömyys, ympäristöhaitat, köyhyys ja 
syrjäytyminen, puutteelliset asumisolot, rikollisuus ja huumausaineiden väärinkäyttö. 
Kaupungit voivat kuitenkin tarjota parempaa elämänlaatua niin taloudellisesti kuin myös kulttuurisesti 
ja sosiaalisesti. Lisäksi niihin keskittynyt toimintojen määrä on vahvuus, jota voitaisiin hyödyntää 
pyrittäessä kestävään kehitykseen. 
Komissio korostaa, että on tarpeen löytää yhtenäinen vastaus kaupunkeihin liittyvään haasteeseen. 
Yhtenäisyys edellyttää tehokkaampaa toimien koordinointia paikallisella, alueellisella, kansallisella ja 
Euroopan laajuisella tasolla. Tällä hetkellä vaikuttaa siltä, että toimet toteutetaan liian hajautetusti. 
Johdonmukaisen suunnittelun avulla kaupungit voivat käsitellä ongelmiaan paremmin ja hyödyntää 
omia mahdollisuuksiaan. 
Rakennerahastoista voidaan tukea toimenpiteitä, joilla pyritään ratkaisemaan kaupunkien ongelmia. 
Kaupunkien keskustoissa ja tiheästi asutuilla esikaupunkialueilla voidaan esimerkiksi puuttua 
työttömyyspesäkkeisiin tai parantaa julkisen liikenteen infrastruktuuria ja järjestelmiä, jotta syrjäisten' 
kaupunkialueiden yhteydet parantuisivat. 
Tiedonannon toivotaan johtavan laajaan keskusteluun kaupunkien asemasta unionissa. Sitä on jo 
tarkasteltu aluepolitiikasta ja -suunnittelusta vastaavien ministereiden epävirallisessa kokouksessa 
Noordwijkissa kesäkuussa 1997. Myös Euroopan parlamentti, talous- ja sosiaalikomitea ja alueiden 
komitea tarkastelivat aihetta vuonna 1997. Näiden toimielinten odotetaan ottavan asiaan kantaa 
virallisesti vuonna 1998. 
Komissio aikoo esittää keskustelun tulokset kaupunkifoorumissa, joka pidetään Wienissä 26. ja 27. 
marraskuuta 1998. 
1.3.3. EUROOPAN KOLLOKVIO MAASEUDUN KEHITTÄMISTÄ KOSKEVASTA LE APE R-
YHTEISÖALOITTEESTA 
Brysselissä pidettiin 9., 10. ja 11. marraskuuta 1997 Euroopan kollokvio maaseudun kehittämistä 
koskevasta LEADER-yhteisöaloitteesta. Siihen osallistui yli 1 (XX) osanottajaa, jotka edustivat 
paikallisia toimintaryhmiä ja muita yhteisöjä sekä jäsenvaltioita ja jäsenyyttä hakeneita valtioita. 
Kollokviossa vaihdettiin tietoja kokemuksista, muistutettiin mahdollisuudesta tehdä alueiden välistä 
yhteistyötä ja ottaa kokemuksista oppia tulevaisuutta vatien. Kollokvion tulokset olivat erityisen 
arvokkaita valmisteltaessa Agenda 2(XX) -asiakirjaa (ks. 1.1.2 kohta), jossa vahvistetaan erityisesti 
uusi yhteisöaloite maaseudun kehittämistä varten. 
Maataloudesta ja maaseudun kehittämisestä vastaava Euroopan komission jäsen Franz Fischler 
painotti päätöspuheenvuorossaan, että on tarpeen vahvistaa vuoden 1999 jälkeinen uusi yhteisöaloite 
maaseudun kehittämistä varten. Aloite perustuu paikalliseen yhteistyöhön, kannustaa yksityisiä 
aloitteita, synnyttää innovaatiota ja säilyttää alueelliset ominaispiirteet. Euroopan laajuisen verkon 
ylläpito on välttämätöntä, jotta vahvistettaisiin tällaisen aloitteen tulosten vaikutusta ja helpotettaisiin 
monikansallista yhteistyötä. 
Lisäksi vaaditaan entistä enemmän yksinkertaistamista, jotta voitaisiin lisätä avoimuutta ja toteuttaa 
tämä aloite yhteistyön yhteydessä. Tämä tapahtuu toissijaisuusperiaatteen mukaisesti, jotta otettaisiin 
huomioon paremmin maaseudun alueiden monimuotoisuus. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 23 
Uusi aloite on voitava toteuttaa yhteisön koko alueella, jotta kaikilla maaseutualueilla olisi 
mahdollisuus laatia omat kehitysstrategiansa. 
Sillä olisi myös vaikutettava työllisyystilanteen, elämänlaadun sekä maaseudun ympäristön tilan 
parantamiseen. 
1.3.4. ALUEPOLITIIKKA JA KILPAILUPOLITIIKKA 
Kansallisten aluetukien alueelliset soveltamisalat ja rahastojen alueellisten tavoitteiden soveltamisalat 
eroavat toisistaan rakennerahastojen nykyisellä ohjelmakaudella. Rahastojen tukikelpoisten alueiden 
väestön määrä (lähes 51 % yhteisön väestöstä) on suurempi kuin kansallisesti tuettujen alueiden 
väestön määrä (lähes 47 %). Lisäksi kansallisten tukien ja tavoitteiden 2 ja 5b välillä on 
epäyhtenäisyyttä. Olisikin erotettava toisistaan kansallista tukea saavat alueet, jotka eivät kuulu 
rakennerahastojen soveltamisalaan (nämä eivät ole ongelmallisia), ja rahastojen tukikelpoiset alueet, 
joita kansallisen järjestelmän aluetuet eivät kata. 
Toisessa tukiluokassa rahastojen tuen tehokkuus on kyseenalaistettu, koska yrityksille on 
myönnettävä tukea valtiontuen myöntämisedellytyksiä noudattaen. Näitä edellytyksiä sovelletaan 
alueisiin, jotka eivät saa tukea, ja ne ovat selvästi epäedullisempia. Alueiden erilainen kohtelu 
vaarantaa unionin rakennetoimien poliittisen selkeyden riippumatta siitä, kuuluvatko alueet 
aluetukijärjestelmään. 
Tästä syystä komissio - hyväksyessään 16. joulukuuta 1997 uudet aluetukia koskevat suuntaviivat (ks. 
6.7 kohta) - tarkasteli jäsenvaltioille osoitettua tiedonantoa, joka koskee aluepolitiikan ja 
kilpailupolitiikan johdonmukaisuutta. Tiedonanto annettiin tosiasiallisesti maaliskuussa 19987, ja 
siinä komissio ehdottaa mahdollisia ratkaisuja edellä mainitun epäyhtenäisyyden korjaamiseksi. 
Ehdotuksessa noudatetaan Agenda 2000 -tiedonannossa painotettua tarvetta keskittää rakenteellisia 
tukitoimia maantieteellisesti yhä enemmän seuraavalla ohjelmakaudella. Tarkoituksena on. että 
rakennerahastojen tukikelpoiset alueet vastaavat valtiontukea saavia alueita, joiden väestön 
kokonaisosuus on enintään 42,7 prosenttia unionin väestöstä. Tämän periaatteen mukaisesti myös 
seuraavien edellytysten on täytyttävä, kun päätetään rakennerahastojen uusista kohdealueista: 
pitäydytään tiukasti perusteessa, joka koskee 75 prosentin kattoa BKT:sta henkeä kohti, kun 
määritellään tavoitteen 1 mukaisia kehityksessä jälkeenjääneitä alueita, hyväksytään uuden tavoitteen 
2 kohdealueiksi vain alueet, joita ehdotetaan myös 93 artiklan 3 kohdan e alakohdan mukaisesti, eikä 
muita alueita oleta mukaan kuin poikkeuksellisesti, varmistetaan, että rakennerahastojen aluejako ja 
alueelliset valtiontuet voidaan määritellä samanaikaisesti, jotta alueluettelot voisivat tulla voimaan 1. 
tammi kutua 2000. 
1.3.5. KILPAILUKYKY, TTK JA INNOVAATIO 
Komissio on valmistellut tiedonantoa aiheesta yhteenkuuluvuuden ja kilpailukyvyn lujittaminen 
tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja innovaatioiden avulla8. 
Jotta epäsuotuisten alueiden kilpailukyky paranisi, on tarpeen varmistaa, että TTK- ja 
innovaatiopolitiikka kohdistetaan ja yhdistetään alueen tuotantorakenteeseen. Lisäksi on tärkeää, että 
alueelliset toimijat tukevat näitä politiikkoja, jotta varat määritetään ja suunnataan alueen strategisiin 
toimintalinjoihin. Sekä rakennerahastoilla että tutkimuksen puiteohjelmalla on tehtävänsä tässä 
prosessissa. Vaikka jotkin näkökannat lähenevät toisiaan, alueiden väliset teknologian erot ovat 
edelleen merkittäviä. 
7C(l998)6731opull.. 17.3.1998. 
8 KOM(98)275, 27.5.1998. 
24 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
Tästä syystä analyyseillä on pyritty löytämään käytännön ratkaisuja, joiden avulla yhteisön 
politiikkaan voitaisiin ottaa järjestelmällinen lähestymistapa TTK:en ja innovaatioon. Näin voitaisiin 
edistää epäsuotuisten alueiden taloudellista kasvua sekä taloudellista ja sosiaalista koheesiota. 
:<^^Mmm^trit)m^ JÄSENVALTIOITTAIN 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 27 
2.1. TUKITOIMENPITEET TAVOITTEITTAIN 
2.1.1. UUSIEN OHJELMIEN HYVÄKSYMINEN VUONNA 1997 
Nykyisen ohjelmakauden toinen vaihe alkoi vuonna 1997. Se oli rakennerahastojen kolmas 
täysitehoinen toimintavuosi tällä ohjelmakaudella. Käytännöllisesti katsoen kaikkia ohjelmia 
toteutetaan parhaillaan paikallisella tasolla lukuun ottamatta joitakin yhteisöaloiteohjelmia, jotka 
hyväksyttiin myöhään vuonna 1997. Vuonna 1997 hyväksyttiin myös uusia ohjelmia uudeksi 
ohjelmakaudeksi 1997-1999 etenkin tavoitteen 2 kohdealueilla (taantuvat teollisuusalueet) (tavoitteen 
2 ohjelmakausi jaetaan kahteen kolmivuotisjaksoon, jotka ovat 1994-1996 ja 1997-1999. Tämä ei 
kuitenkaan koske kolmea uutta jäsenvaltiota eli Ruotsia ja Itävaltaa, jotka valitsivat yhtäjaksoisen 
ohjelmakauden 1995-1999; ja Suomea ohjelmakausilla: 1995-1996 ja 1997-1999). 
Eri tavoitteissa hyväksyttiin yhteensä 88 uutta tukitoimenpidettä vuonna 1997. Useimmat uusista 
päätöksistä (81 %) koskevat tavoitetta 2. Vuoden 1997 maalis- ja joulukuun välisenä aikana 
hyväksyttiin 66 yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa ja viisi toimenpideohjelmaa, jotka toteutetaan tavoitteen 
2 kohdealueilla Espanjassa. Kolme tavoitteen 2 mukaista ohjelmaa hyväksytään vasta vuoden 1998 
puolella. Ohjelmat koskevat Madridia, Baskimaata ja Euroopan sosiaalirahaston (ESR) useaa aluetta 
koskevaa tukitoimenpidettä Espanjassa (ks. 2.1.4 kohta tavoitteen 2 toteutuksesta). Tavoitteen 2 
uusille ohjelmille myönnetty yhteisön rahoitusosuus on yhteensä 8 515 miljoonaa ecua. 
Vuonna 1997 hyväksyttiin myös 33 yhteisöaloiteohjelmaa (ks. 2.1.8 kohta). 
Uusien ohjelmien hyväksymisen lisäksi tehtiin useita muutoksia nykyisiin ohjelmiin. Useimmat 
muutokset koskivat tukien vuosittaista sitomista indeksiin. Harvalla niistä oli todellista vaikutusta 
rahoitukseen. 
2.1.2. YLEISKATSAUS 
Vuoden 1996 tapaan vuodelle 1997 oli ominaista ohjelmien toteuttaminen ja edistyminen paikallisella 
tasolla. Vuodelle 1997 oli leimallista tukitoimenpiteiden täytäntöönpanon yleinen nopeutuminen, 
kuten jäljempänä olevat taulukot osoittavat. 
Vuoden 1997 loppuun mennessä rakennerahastojen ohjelmakaudella 1994-1999 oli toteutettu eri 
tavoitealueilla yhteensä 580 tukitoimenpidettä (yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja, toimenpideohjelmia, 
globaalitukia ja suurhankkeita). Niistä 50 prosenttia koski yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja ja 44 
prosenttia toimenpideohjelmia. Lisäksi toteutettiin yhteisöaloitteina yhteensä 446 ohjelmaa. 
Rakennerahastoissa on hyväksytty yhteensä 1 026 ohjelmaa vuodesta 1994 alkaen. 
28 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
Yhteenveto rakennerahastojen tuista 1994-1999 (yhteisön tukikehys ia yhtenäiset ohjelma 
asiakirjat), tilanne 31. joulukuuta 1997 (miljoonaa ecua vuoden 1997 hintoina) 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
1 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
YHTEENSA Yhteensa 
1.850,11 
755,26 
19.793,76 
13.902,33 
30.543,85 
13.544,61 
5.708,42 
19.561,72 
85,49 
2.172,70 
1.482,12 
14.106,82 
1.549,58 
1.217,55 
11.355,00 
137.629,34 EAKR 
852,43 
118,07 
8.516,06 
9.367,05 
16.860,49 
5.362,53 
2.603,95 
10.821,80 
15,62 
598,07 
352,84 
8.762,63 
417,23 
314,88 
5 431,30 
70.394,95 ESR 
727,23 
343,65 
6.803,41 
2.585,07 
8.455,94 
4.724,80 
2.009,10 
4.982,09 
26,84 
1.379,16 
539,30 
3.183.93 
523.80 
652.48 
5.215.84 
42.152,63 EMOTR 
244,81 
151,00 
4.285,49 
1.818,41 
4.089,39 
3.229,18 
1.047,67 
3.384,54 
41,93 
140,37 
587,98 
1.952.11 
581.56 
204.73 
583.98 
22.343,15 KOR 
25,64 
142,54 
188,80 
131,80 
1.138,03 
228,10 
47,70 
373,30 
1,10 
55,10 
2,00 
208.15 
27.00 
45.46 
123.88 
2.738.60 
Tavoite 
1 
2 
3 
4 
5a (maalal.) 
5a (kalast.) 
5b 
6 
YHTEENSA Yhteensa 
93.428,55 
15.063,99 
12.895,88 
2.284.72 
5.418,11 
81)2.61 
6.93:5,57 
711,90 
137.629,34 EAKR 
55.441,67 
11 671,79 
:> !»86,3(> 
295.14 
70.394,95 ESR 
22.358.15 
3.392,20 
12.895.88 
2.284./:* 
1.052.00 
169.G8 
42.152,63 EMOTR 
13.790.85 
S.41K 1 1 
^.SiVv.'l 
23JV98 
22.343,15 KOR 
1.837,89 
Si>.'.61 
JV10 
2.738,60 
Yhteisön tukikehysten/yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen toteutuminen kaudella 1994 199' 
kaikki tavoitteet mukaan lukien (miljoonaa ecua) 
Maksusitoumusten osuus kokonaistuesta Maksujen osuus kokonaistuesta 
70% 
60% 
r>o% 
4()7o 
30% 
W% 
Uf,. 
ii",. 62% 
tZZD 70" o 
60'-o 
50",. 
!»., ' 4l'"" 
vuotiiinen ! ;?(v„ 
"., kumula-; 
tllVII It'll | ?|V '•• 
liv., 
*1 
t'.KM 100!. •••1, 
It».»:-
Vuoden 1997 ohjelmien toteutuminen nopeutti määrärahojen maksamisessa vuosina I9'M ja I9()S 
tapahtuneen viivästyksen korjaamista. Tavoitteiden l-(> käytettävissä olleista määrärahoista 
kohdennettiin 99 prosenttia ja maksettiin KK) prosenttia vuonna I997. Vuonna 1994 alkaneella 
kaudella myönnetyistä tuista on tähän mennessä kohdennettu 62 prosenttia. Vuoden I997 
maksusitoumusten osuus oli 2l) prosenttia kaikista vuonna 19°4 alkaneen kauden maksusitoumuksista. 
Tilanne vaihteli huomattavasti jäsenvaltioittain (ks. liitteen yksityiskohtainen taulukko). 
Kohdennettujen määrärahojen osuudeksi arvioitiin rahoitusnäkymissä 61 prosenttia. Kahdessa 
jäsenvaltiossa osuus oli kuitenkin 31. joulukuuta I997 paljon arvioitua korkeampi. Kyseessä olivat 
espanja, jossa kohdennettujen määrärahojen osuus oli 68 prosenttia, |a IVilu^ali. jossa se oli 70 
prosenttia. Sen sijaan Ruolsis a niiden osuus oli erityisen heikko eli 45 piosemtia. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 29 
Myös maksut nopeutuivat. Maksujen kumulatiivinen osuus nousi vuoden 1996 31 prosentista 46 
prosenttiin myönnetyistä tuista 31. joulukuuta 1997. Tämä vastaa 15 prosenttiyksikön kasvua. 
Maksusitoumusten lailla maksujen toteutumistaso vaihteli suuresti jäsenvaltioittain. Toteutuneiden 
maksujen osuus myönnetyistä tuista oli korkein Espanjassa (52 %), Irlannissa (55 %) ja Portugalissa 
(56 %). Toteutumistaso oli heikoin Italiassa (33 %), Ruotsissa (30 %) ja Suomessa (39 %). Ruotsin ja 
Suomen alhainen toteutumistaso johtui siitä, että ohjelmat aloitettiin muita myöhemmin, koska nämä 
maat liittyivät unioniin vasta vuonna 1995. 
Toteutumistaso oli korkein tavoitteissa 1, 2 ja 3. Tuista kohdennettiin yli 60 prosenttia ja maksettiin 
43-48 prosenttia. Toteutumistaso oli heikoin tavoitteissa 4, 5b ja 6, joissa maksusitoumusten osuus oli 
alle 50 prosenttia ja maksut alle 35 prosenttia tuista (ks. seuraavien kohtien tavoitekohtainen erittely). 
Pk-yrityksille eri tavoitteiden mukaisesti myönnetty tuki 
Yhteisön tukikehysten (YTK) ja yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen (YOA) yhteydessä noin 15-20 
prosenttia rakennerahastojen kokonaisvaroista osoitettiin erityisesti pk-yritysten toiminnan 
edistämiseen sekä tuotantovälineiden ja taloudellisten toimintaolosuhteiden parantamiseen. 
Määrärahojen kokonaissumma oli arviolta 23-30 miljardia ecua. 
Kolmessa uudessa jäsenvaltiossa eli Itävallassa, Suomessa ja Ruotsissa pk-yritysten hyväksi 
toteutettiin huomattavasti enemmän tukitoimenpiteitä. Niiden osuus oli 30-40 prosenttia yhteisön 
tuista. 
Komissio esitti 30. toukokuuta 1997 suuntaviivat rakennerahastojen ohjelmien mukauttamisesta 
tavoitteissa 1-6 (ks. 1.2.2 kohta). Suuntaviivoissa ehdotetaan, että nykyisiä ohjelmia varten 
käytettävissä olevia varoja käytettäisiin entistä enemmän pk-yritysten ja paikallista kehittämistä ja 
työllisyyttä koskevien aloitteiden tukemiseen. Ehdotetuissa toimintalinjoissa keskitytään työpaikkojen 
luomiseen pk-yrityksissä. Pk-yrityksille osoitetut määrärahat ovat noin 11-19 prosenttia (10-17 
miljardia ecua) täksi kaudeksi varatuista tavoitteen 1 määrärahoista. Tavoitteessa 6 määrärahojen 
osuudeksi arvioidaan 9-27 prosenttia (65-192 miljoonaa ecua). 
Pk-yritysten kehittäminen on yksi tavoitteen 2 toimintalinjoista (ks. 1.2.1 kohta). Tämä heijastuu 
jäsenvaltioiden esittämistä yhtenäisistä ohjelma-asiakirjoista, jotka komissio hyväksyi seuraavaa 
ohjelmakautta 1997-1999 varten. Pk-yrityksille tarkoitettujen nykyisen kauden määrärahojen arvioitu 
osuus kokonaismäärärahoista on 25 prosenttia eli noin 3,7 miljardia ecua. 
Tavoitteiden 3 ja 4 pk-yrityksille tarkoitettujen määrärahojen osuudeksi arvioidaan noin 14 
prosenttia kokonaistuesta eli 2,1 miljardia ecua nykyisellä ohjelmakaudella. 
Tavoitteen 5a (maatalous) mukaisten pk-yritysten tukemiseen osoitettujen määrärahojen osuudeksi 
arvioitiin 59 prosenttia kokonaistuesta eli 3 miljardia ecua. Tavoitteen 5a (kalastus) kokonaistuesta 
osoitettiin pk-yrityksille 80-100 prosenttia eli 700-880 miljoonaa ecua. 
Pk-yritykset saivat tavoitteen 5b mukaista tukea, jolla pyritään helpottamaan yritysten perustamista, 
varmistamaan niiden kannattavuus ja parantamaan niiden toimintaolosuhteita. Pk-yritysten 
tuotannollisiin investointeihin, käsiteollisuuteen ja palvelualalle osoitettiin kaudeksi 1994-1999 noin 
25 prosenttia määrärahoista eli 1,8 miljardia ecua. 
30 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
Euroneuvontakeskukset - pk-vritvsten tiedotusverkko 
1. Yleinen apuväline 
Euroneuvontakeskusten (EIC) verkkoon kuuluu Euroopan unionissa 227 keskusta sekä KEE-maissa ja 
Välimeren alueella sijaitsevissa yhteisön ulkopuolisissa maissa sijaitsevat 21 keskusta. 
Euroneuvontakeskukset muodostavat yhtenäisen verkon, joka on liitetty sellaisiin julkisiin tai 
yksityisiin rakenteisiin tai niiden välimuotoihin (kauppakamarit, paikallisesta kehittämisestä vastaavat 
elimet tai pankit), jotka ovat suoraan yhteydessä pk-yrityksiin. Monipuoliset euroneuvontakeskukset 
keskittyvät täysin yritysten palvelemiseen ja tarjoavat pk-yrityksille yleisiä neuvontapalveluja 
Euroopan yhteisöön liittyvissä asioissa. 
Keskukset toimivat linkkinä Euroopan yhteisön ja pk-yritysten välillä. Ne tarjoavat tiedotus-, 
perehdyllämis ja neuvontapalveluja yrityksille ja avustavat niitä kaikilla yhteisön ohjelmiin ja 
politiikkoihin liittyvillä aloilla. Keskuksilla on seuraavia palveluja: tietopalvelu. alir.tavat 
neuvontapalvelut sekä pk-yrilvksistä saatavien tietojen keräys. 
2. euroneuvontakeskukset ja rakennerahastot 
Euroneuvontakeskusten tärkeänä tehtävänä on jakaa pk-yrityksille tietoa mahdollisuuksista joita 
alueelliset ohjelmat niille tarjoavat. Euroneuvontakeskusten verkko järjesti kokouksia, joissa p\rittiin 
jakamaan tietoa ja vaihtamaan näkemyksiä erityisesti SME-yhteisöaloitteesta ja alueiden välisestä 
yhteistyöstä, jota edistetään EAKR:s(a annetun asetuksen 10 artiklan mukaisesti. Se kokosi 
esimerkiksi tietoja hankkeista, jotka ovat edistäneet Saksan ja Italian paikallista kehitystä. 
Erikoistuneet euroneuvontakeskukset välittävät komissiolle toteuttamista koskevia tietoja. Ne 
tarjoavat paikallisille, alueellisille ja kansallisille viranomaisille teknistä neuvontaa rakennerahastoista 
tuettavien ohjelmien suunnittelussa ja toteuttamisessa. Niille myönnetään usein tukea INTERREGin 
ja ECOS-OUVERTUREn kaltaisten aluekehitysohjelmien suunnittelua ia edistämisiä \arten. 
Euroneuvontakeskukset osallistuivat Strasbourgissa 24.-26. helmikuuta 1997 pidetyn alueiden \ alista 
yhteistyötä koskevan DIRECTORIA-tapahtuman edistämiseen. Keskuksilla oli tapahtumassa 
kymmenkunta edustajaa Euroopan unionin näyttelyosastolla. 
3. Euroneuvontakeskusten uusi tehtävä 
Pk yritysten hyväksi toteutettavasta kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta vuonna \l)ih* tehdyssä 
neuvoston päätöksessä euroneuvontakeskukset todettiin palvelupisteiksi, joista pk uilyksel \oivat 
ensimmäiseksi hakea yhteisöä koskevaa tietoa (Tïist Slop Shops"). I Uiden tehtävän ansiosia pk 
yritykset saavat helpommin ja tehokkaammin tietoa Euroopan unionisia, sen lainsäädännöstä, 
ohjelmista ja mahdollisuuksista. Euroneuvontakeskusten verkon mukauttamiseksi tehtiin suunnitelma, 
jonka jäsenvaltiot hyväksyivät 19. syyskuuta 1997. Suunnitelmassa selostetaan neuvontakeskuksen 
tehtävät ensimmäisenä palvelupisteenä, luetellaan neuvontakeskusten tarjoamat pah olut seka 
annetaan pk-yrityksiltä saatavien tietojen (oirnittamisohject. Suunnitelman muk.usesii 
euroneuvontakeskusten verkon ja eurooppalaisten yritys-ja innovaatiokeskusten veikon i.Œl:l. k> 
2.1.8 kohta) välillä allekirjoitettiin sopimus niiden yhteistyön lujittamiseksi paikallisella tasolla. 
Eurooppalaiset yritys- ia innovaatiokeskukset (CEEQ- alueellisen kehityksen palveluverkko 
Komissio on viime vuosina tukenut useiden yrityksille palveluja tarjoavien eurooppalaisten yritys- ja 
innovaatiokeskusten (CEEI) toiminnan aloittamista. Keskusten tavoitteena on edistää innovatiivisten 
yritysten perustamista ja nykyisten pk-yntyslen nykyaikaistamista ja kehittämistä. Unionissa on 
nykyisin 140 keskusta, jotka sijaitsevat pääasiassa tavoitteiden I ja 2 kohdealueilla. Niitä on tonkin 
verran myös lavoilleen 5b |.i (> kohdealueilla. Palvelukeskusten tehtävänä on kaitoillaa ylitysten 
perustamismahdollisuuksia, antaa tuleville yritysjohtajille koulutusta yrityshankkeen johtamisessa ja 
suunnittelussa, seurata yiity hankkeen etenemistä |a antaa lo^istiikkatukea (paikallistasolla) (ai 
neuvontaa sekä edistää rahoitustuen saamista hankkeelle erityisesti pitämällä yhteyttä paikallisiin 
rahoituslaitoksiin. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 31 
2.1.3. TAVOITTEIDEN 1 JA 6 TOTEUTUS (KEHITYKSESSÄ JÄLKEEN JÄÄNEET JA HARVAANASUTUT 
ALUEET) 
Tavoitteen 1 kohdealueilla hyväksyttiin 13 tukitoimenpidettä vuonna 1997. Niihin kuului seitsemän 
toimenpideohjelmaa (kuusi Italiassa ja yksi Portugalissa), kaksi suurhanketta (Espanjassa) ja neljä 
globaalitukea (yksi Espanjalle, kaksi Italialle ja yksi Kreikalle). Määrärahoja myönnettiin yhteensä 
592.4 miljoonaa ecua, joka on 0,6 prosenttia kaudeksi 1994-1999 myönnettyjen tukien 
kokonaismäärästä. Vuonna 1997 ei hyväksytty yhtään tavoitteen 6 ohjelmaa. 
Tavoitteeseen 1 kuuluu yhteensä 196 tukitoimenpidettä (yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja, 
toimenpideohjelmia, globaalitukia ja suurhankkeita). Tavoitteen 6 kohdealueilla toteutetaan kahta 
yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa. 
Toimintasuunnitelmaa toteutetaan enimmäkseen alueellisella tasolla, sillä yhteensä 198 
tukitoimenpiteestä 1 K) eli 56 prosenttia on aluetason tukitoimenpiteitä. 
Espanja sai ainoastaan 27,5 prosenttia yhteisön myöntämästä tavoitteen I mukaisesta rahoituksesta ja 
sen osuus oli 34 prosenttia tolcuttamisasiakirjoista. 
Tavoitteen 1 määrärahojen toteutuminen 
Vuoden 1996 tapaan ohjelmien täytäntöönpano nopeutui vuonna ll>l)7. Tämän osoittavat myös 
seuraavat tavoitetta 1 koskevat taulukot: 
Maksusitoumusten osuus kokonaistuesta Maksujen osuus kokonaistuesta 
70% 
60% 
50% 
40% 
30% 
20% 
10% 
0% 64".. 
14% 
1 16% 9% 
—i— 16% 18% | 
| 
I 
! 
1994 1995 1!«6 1997 EZD%vuotuinen| 
—•—%kumula-
tiivinen | 70°,-
60°,. 
50°o 
40% 
30% 
20% 
10% 
0°o 7% 
v.m ^tri 
12% 
1WS 15% 
V.HRi 48% 
15% 
Vuoden 1997 loppuun mennessä tavoitteen 1 määrärahoista oli kohdennettu 04 prosenttia »4o '< 31. 
joulukuuta 1996) ja maksuista oli suoritettu 48 prosenttia (33 '"o 31. joulukuuta ll>l>(>>. Kaikki 
vuodeksi 1997 käytettävissä olleet maksusitoumusmäärärahat ja maksumäärärahat toieuiui\.u \uoden 
1907 kuluessa. Toteutumisv nihdin havaittiin nopeutuneen varsinkin kahdessa eniten lavoilleen ! 
tukea saavassa valtiossa eli Espanjassa ja Portugalissa (kaudella |00.| |oo/ I sp.ni|.ui 
maksusitoumusten loteulumislasooli 09 ja Poitugahn /() %. ja maksuista suomettuu l;span|assa V* ja 
Portugalissa 56 %). Tavoitteen I määrärahojen toteutuminen oli hitainta unionin vauiaiuimissa 
valtioissa. Alankomaiden, Ranskan ja Belgian maksusitoumukset viivästyivät huomattavasti (3K. 44 ja 
47 %), kun taas Italiassa ja Itävallassa viivästyivät maksut. Ranskassa määrärahojen toteutuminen 
viivästyi 190 miljoonalla eculla, jota ei voitu kohdentaa vuonna 1997, koska menoilmoituksia ei saatu 
riittävästi. 
Tavoitteen 6 tukea saavien kahden valtion tilanteet poikkeavat toisistaan. Suomessa ohjelmat etenivät 
selvästi nopeammin kuin Ruotsissa, sillä Suomen määrärahoista oli kohdennettu 59 prosenttia mutta 
Ruotsin ainoastaan 32 prosenttia 31. joulukuuta 1997. 
32 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
Pk-vritvkset tavoitteiden 1 ia 6 kohdealueilla 
Koska rakennerahastojen rahoitus keskittyy tavoitteen 1 kohdealueille, pk-yritysten kehittämiseen 
myönnetään näillä alueilla selvästi enemmän rahoitusta kuin muilla tukikelpoisilla alueilla. Tähän 
tarkoitukseen osoitettiin arvioiden mukaan noin 10-17 miljardia ecua ohjelmakaudeksi 1994-1999. 
Hiljattain laaditun tutkimuksen mukaan suorien tukien osuus oli noin 11-19 prosenttia yhteisön 
kokonaistuesta. Pk-yritysten osuus eniten tukea saaneiden jäsenvaltioiden (Espanjan, Kreikan, 
Portugalin, Italian ja Irlannin) elinkeinorakenteesta on huomattava. Niiden tukeminen on keskeistä 
kehityksessä jälkeenjääneiden alueiden taloudellisen kehityksen kannalta ja auttaa niitä torjumaan 
työttömyyttä. Tukien luonne vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioittain, mutta sillä on kuitenkin yksi 
yhteinen piirre. Pk-yritysten fyysisten infrastruktuurien rahoittaminen (uusien yritysten 
sijoiltautumisalueilla) on koheesiomaissa (Espanjassa, Portugalissa, Kreikassa ja Irlannissa) 
kehittynyt melko heikosti muihin jäsenvaltioihin verrattuna. Näissä jäsenvaltioissa pk-yriiystcn 
rahoitusjärjestelyn tukemiseksi on kohdistettu vain vähän tai ei lainkaan tukitoimenpiteitä (ei yhtään 
Kreikassa ja Portugalissa). Tämä johtuu enimmäkseen siitä, että taloudellista kehitystä edistäviä 
rahoituslaitoksia on melko vähän. Tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen (TTK) ohjattiin 
huomattava tukiosuus Portugalissa (27,3 %) ja Irlannissa (13,2 '<>), mutta Kreikassa sen osuus oli 
ainoastaan nimellinen (I %). Pk-yritysten henkilöstön ja johdon koulutustoimia toteutettiin 
koheesiomaissa vähemmän kuin muilla tavoitteen I kohdealueilla. Tavoitteen 0 tukikelpoisilla alueilla 
toteutettiin pk-yritysten hyväksi pääasiassa neuvontaan ja henkilöstön koulutukseen liittyviä toimia. 
Pk-yritysten hyväksi toteutettavien loimien vaikutuksesta tavoitteen I ja 6 kohdealueilla pystytään 
tutkimuksen mukaan luomaan noin 285 000 bruttotyöpaikkaa kaudella 1994 1990. 
Tavoitteiden 1 ja 6 välitarkistuksen toimintalinjat 
Komissio tiedotti 30. toukokuuta 1997 jäsenvaltioille suuntaviivoista, jotka koskevat 
rakennerahastojen ohjelmien välilarkistusta (ks. 1.2.2 kohta). Suuntaviivat eivät kuitenkaan koske 
tavoitetta 2, jonka vuosien 1997-1999 uudet ohjelmat olivat suuntaviivojen laatimisheikellä 
hyväksyttävinä (ks. 1.2.1 kohta). Suuntaviivojen mukaan väliarviointi tehdään yhteistyössä ja se 
koskee monia käynnissä olevia ohjelmia (ks. seuraavat kohdat). Inhimillisiä voimavaroja tukevat 
toimet tuottivat tyydyttäviä tuloksia varsinkin nuorten koulutusta koskevissa toimenpiteissä, multa 
pitkäaikaistyöttömien ja pk yritysten työntekijöiden tukitoimien toteuttamisessa ilmeni joitakin 
vaikeuksia. 
2.1.4. TAVOITTEEN 2 TOTEUTUS (TAANTUVAT TEOLLISUUSALUEET) 
Vuosi 1997 oli tavoitteen 2 toisen ohjelmakauden (1997-1999') ensimmäinen toteuttamisvuosi. 
Komissio hyväksyi 66 yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa ja Espanjalle yhden yhteisön tukikehyksen »jonka 
mukaisesti hyväksyttiin viisi ohjelmaa). Kuten komission tiedonannossa1 sel\ nettiin, uusissa 
ohjelmissa painotetaan työpaikkoja luovia investointeja ja kestävää kehitystä sekä inhimillisten 
voimavarojen kehittämistä. Niissä pyritään tehostamaan toimenpiteitä, joilla edistetään tutkimusta ja 
teknologista kehittämisiä ja teknologian siirtoa sekä tutkimustulosten hyödyntämistä teollisuudessa. 
Uusissa ohjelmissa otetaan huomioon myös paikallisten elinkeinoelämän toimijoiden tehtävä 
(paikalliset kehittämis- ja työllistämisaloitteet), joka koskee uusien työpaikkojen luomista esimerkiksi 
sosiaali- ja kulttuurialalla. 
Tavoilleen 2 edistämiseksi kaudella 1991 |999 loteulelaan yhteensä 153 lukiloiinenpidellä 
(yhtenäisiä ohjelma asiakirjoja ja toimenpideohjelmia). 
Ensimmäisen ohjelmavaiheen (1994-19%) loppuun mennessä oli kohdennettu kaikki määrärahat, 
joita oli alennettu 12 vanhan jäsenvaltion osalta. Kolmen uuden jäsenvaltion määrärahojen vastaava 
toleulumistaso oli 71 prosenttia. Komissio pääni puiteasetuksen 9 artiklan mukaisesii siirtää 
1 Yhteisön rakennepoliittiseen lavoilleen 2 uudet alueelliset ohjelmat vuosiksi 1997 1990 tavoitteena 
työpaikkojen luominen. KOM (97) 524 lopullinen (ks 1.2.1 kohta). 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 33 
ensimmäisessä ohjelmavaiheessa (1994-1996) käyttämättä jääneet määrärahat toiseen 
ohjelmavaiheeseen (1997-1999). Määrärahoja oli yhteensä 848 miljoonaa ecua, joka on 11,7 
prosenttia ensimmäisen vaiheen tuista. Näin ollen tavoitteeseen 2 myönnettiin tukea yhteensä 8 515 
miljoonaa ecua kaudeksi 1997-1999 (15 064 miljoonaa ecua vuosiksi 1994-1999). 
Tavoitteeseen 2 myönnetyt määrärahat (1997-1999) 
Tuki B 
216,15 OK 
68,23 D 
901,13 P 
1.485,05 F 
2.247,29 1 
967,74 L 
9,84 NL 
442,12 FIN 
135,29 < 
UK 
2.675,78 milj. ecua) 
Yht 
9.148,61 
Mukaan lukien kaudelta 1994-1996 siirretty 848 miljoonan ecun summa. 
* Toteutetaan yhteisön tukikehyksinä, muissa maissa yhtenäisinä ohjelma-asiakirjoina. 
Tavoitteen 2 mää iii ra ho ien toteutuminen kaudella 1994-1999 
Vuoden 1997 loppuun mennessä oli kohdennettu noin 61 prosenttia kauden 1994-1999 
määrärahoista. Kaikki vuodeksi 1997 käytettävissä olleet maksusitoumusmäärärahat käytettiin. 
Alankomaat, Yhdistynyt kuningaskunta ja Suomi viivästyivät jonkin verran ohjelmien toteuttamisessa 
kaudella 1994-1997, kun (aas Luxemburgin, Itävallan, Tanskan ja Espanjan maksusitoumusten osuus 
oli keskimääräistä korkeampi. Yhdistyneessä kuningaskunnassa havaittu viivästyminen johtui lähinnä 
siitä, että vuonna 1997 EAKR:sta tehtiin hyvin vähän maksusitoumuksia, sillä yhteistyökumppanit 
keskittyivät laatimaan suunnitelmia tulevien hankkeiden hyväksymistä varten. 
Maksusitoumusten osuus kokonaistuesta Maksujen osuus kokonaistuesta 
70% 
60% 
50% 
40% 
:«)% 
•AU, 
10% 
0% vf25% 
14% 12% 
—i— J*43% 
18% > 61% 
19% 
1994 1995 1996 1997 IZZl%viJotimifin 
—•—•',. kuiiuil.ilHviimi 70% 
60% 
50% 
40% 
10% 
0% , -•• 
| 7°° 1 
1994 u% 
199 •'.V 
«& 
10% ,• 4,n 
ar, 
1996 
Kaikki vuodeksi 1997 käytettävissä olleet maksumäärärahat toteutuivat. Noin 43 prosenttia kaudeksi 
1994-1999 hyväksytystä kokonaistuesta oli maksettu vuoden 1997 loppuun mennessä. Tämä merkitsi 
huomattavaa edistystä vuoteen 1996 verrattuna, jolloin ainoastaan 23 prosenttia tuesta maksettiin. 
Tavoitteen 2 ohjelmien toteuttaminen eteni vuonna 1997 nopeammin kuin tavoitteen 1 kohdalla 
Pk-yritvkset tavoitteen 2 kohdealueilla 
Komission vuonna 1997 hyväksymissä suuntaviivoissa (KOM (97) 524 lopullinen) määriteltiin 
toimintalinjat, joissa tavoitteen 2 uudet ohjelmat asetettiin etusijalle kaudeksi 1997 1999 (ks. 1.2.1 
kohta). Toimintalinjat näkyvät ohjelmien sisällöstä. Yritysten kasvua ja kilpailukykyä koskevien 
tukitoimien osuus arvioiduista menoista on yhteensä 48 prosenttia. I'k-yrityksille myönnettyjen 
suorien lukien osuus on arviolla 25 prosenttia yhteisön kokonaismäärärahoista eli noin 3,7 miljardia 
eeua. 
Esimerkiksi Italiassa pk-yritystcn palveluelin Cent ro Servizi PMI tutustui aluksi tarkemmin Italian 
muovialaan ja suunnitteli sen jälkeen hankkeen, jolla pyritään luomaan alan yrityksille nopeasti 
hyödynnettäviä koulutusmahdollisuuksia ja toteuttamaan rakennetoimenpiteitä pysyvien suhteiden 
luomiseksi yritysten ja koulutusjärjestelmän välillä. Näin toimenpiteen vaikutukset moninkertaistuvat. 
Hankkeen tärkeimpänä tavoitteena on mukauttaa toimenkuvia ja täydentää niitä työn organisointiin ja 
johtamiseen liittyvillä taidoilla, jotta järjestelmät vastaisivat tehokkaammin markkinoiden taipeisiin. 
34 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
Koulutustoimenpiteen vaikutukset olivat erittäin myönteisiä: 
- vertailukelpoisten toimintaedellytysten luominen ja edellytykset yritysten väliselle yhteistyölle 
- yhteisen tuotantomenetelmien kehitysmallin suunnittelu 
- alan pk-yritysten ja suuryritysten yhteistyö 
- mahdollisuudet tehdä yritysten välistä yhteistyötä innovaatio- ja markkinointitoimissa. 
Hanke parantaa yritysten tuottavuutta ja työllisyystasoa. 
2.1.5. TAVOITTEIDEN 3 JA 4 TOTEUTUS (INHIMILLISET VOIMAVARAT JA TYÖMARKKINAT) 
• TAVOITTEEN 3 TOTEUTUS (PITKÄAIKAISTYÖTTÖMYYS, NUORISON INTEGROINTI, 
TYÖMARKKINOILLE PÄÄSY) 
Tavoite 3 on luonteeltaan horisontaalinen ja sillä on useita kohderyhmiä: työttömät nuoret, 
pitkäaikaistyöttömät sekä henkilöt, joita uhkaa syrjäytyminen työmarkkinoilta. 
Vuonna 1997 tehtiin väliarvio, joka johti seuraaviin linjauksiin: 
• Nuorisp: nuorisoa koskevat tukitoimenpiteet aseteltiin etusijalle ohjelmien suunnitteluvaiheessa, 
ja niitä päätettiin vahvistaa edelleen. Koulutettuja nuoria on enemmän kuin alunperin arvioitiin. 
• Pitkäaikaistyöttömät sekä pitkäaikaistyöttömyysuhan alaiset: arvioijat suosittelivat toimien 
keskittämistä erittäin pitkän ajan työttöminä olleisiin, jotta heikoimmassa asemassa olevat 
henkilöt otettaisiin paremmin huomioon. Alhaisen koulutustason omaaville tarkoitetut perinteiset 
koulutustoimet toteutuivat nopeimmin. Tämä toimintalinja on kuitenkin edennyt hitaammin kuin 
nuorisoa koskeva toimintalinja. 
• Henkilöt, joita uhkaa syrjäytyminen työmarkkinoilta: toimet kattavat monenlaisia kohderyhmiä 
(vammaiset, etniset vähemmistöt, vankilasta vapautuneet, huumausaineiden väärinkäyttäjät, 
sosiaalihuollon varassa elävät, pitkäaikaistyöttömät jne.). Uusköyhyys on muodostunut 
ongelmaksi vasta hiljattain, eikä sitä ole otettu riittävästi huomioon tavoitteessa 3. 
Seurantajärjestelmien perusteella ei yleensä voida määritellä, mitkä kohderyhmät loimiin 
osallistuivat. Tähän toimintalinjaan kuuluvat loimel ovat monipuolistuneet ja toimijoita on 
enemmän kuin edellisinä ohjelmakausina. 
• Naisten ja miesten yhdenvertaisuus: vaikka naisten osuus tuensaajista voi olla jopa 50 prosenttia 
analyyseissa todetaan, että naiset ovat usein aliedustettuja työelämässä kohtaamiensa ongelmien 
suhteen. 
Kohderyhmiä ei siis aina voida jaotella objektiivisin perustein sen mukaan, miten heikossa asemassa 
ne ovat työmarkkinoilla, sillä tällainen jaottelu voi johtaa heikoimmassa asemassa olevien 
kohderyhmien ai iedustukseen. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 35 
Maksusitoumusten osuus kokonaistuesta Maksujen osuus kokonaistuesta 
70% 
60% 
50% 
40% 
30% 
20% 
10% 
0% >^26% 
14% 
—i— 12% 
—i— J^8% 
22% 
—i— ^65% 
17% 70% 
60% 
50% 
CZD % vuotuinen 40% 
—•—% kumulatiivinen 30% 
20% 
10% 
0% 
1994 1995 1996 1997 1994 1995 1996 1997 
Ohjelmat toteutuivat yleensä tyydyttävästi. Tavoitteen 3 toleutumistaso oli yksi parhaimmista (kuten 
myös tavoitteen 1), kun kaikki neljä vuotta otetaan huomioon. Kaikki vuonna 1997 käytettävissä 
olleet määrärahat kohdennettiin ja maksettiin. Toimintalinjojen määrärahoja jouduttiin kuitenkin 
jakamaan uudelleen. Useimmiten niitä siirrettiin nuorisoa koskevalle toimintalinjalle. 
• TAVOITTEEN 4 TOTEUTUS (TEOLLISET MUUTOKSET JA TUOTANTOJÄRJESTELMÄT) 
Tavoite 4 on horisontaalinen tavoite, jolla pyritään helpottamaan työntekijöiden sopeuttamista 
teollisiin muutoksiin. Se koskee kaikkia työntekijöitä, mutta varsinkin niitä, jotka ovat vaarassa 
menettää työpaikkansa. Tavoitteessa 4 kiinnitetään erityistä huomiota pieniin ja keskisuuriin 
yrityksiin (pk-yrityksiin). Tavoitteella on kolme pääteemaa, jotka ovat työmarkkinoiden 
kehityssuuntausten ja ammattipätevyyden tarpeen ennakointi, ammatillinen koulutus ja 
uudelleenkoulutus sekä koulutusjärjestelmien parantaminen ja kehittäminen. 
Yhdistynyt kuningaskunta jätti vuonna 1997 ensimmäisen ehdotuksensa tavoitteen 4 mukaiseksi 
yhtenäiseksi ohjelma-asiakirjaksi (1998-1999). Asiakirja hyväksyttiin vasta keväällä I99,x. Vuonna 
1997 toteutettiin 15 tavoitteen 4 mukaista ohjelma-asiakirjaa (kymmenen yhtenäistä ohjelma-
asiakirjaa ja viisi toimenpideohjelmaa). 
Tavoitteen 4 määrärahojen toteutuminen 
Maksusitoumusten osuus kokonaistuesta Maksujen osuus kokonaistuesta 
CZZI% vuotuinen 
%kunxil;itiiviiien 
V.KM 
Tavoilleen 4 toleutumistaso parani selvästi edellisistä vuosista. Vuonna 1997 toleuluneel 
maksusitoumukset ja maksut kattoivat kaikki kyseiseksi vuodeksi käytettävissä olleet määrärahat. 
Vuonna 1997 kohdennettiin 21 prosenttia kaudeksi 1994-1999 varatuista määrärahoista. Tämä 
korvasi kolmena ensimmäisenä toteuttamisvuonna tapahtuneet viivästykset. Hyvä tulos ei kuitenkaan 
korjaa viivästystä kokonaan, sillä vuoden 1997 päättyessä ainoastaan 49 prosenttia tavoilleen 4 
kokonaismäärärahoista oli kohdennettu (kaikki tavoitteet huomioon ottaen toleutumistaso oli 62 %). 
Sama koskee myös maksuja, joiden osuus vuoden 1997 päättyessä oli 16 prosenttia määrärahoista. 
Maksujen kumulatiivinen osuus on siten 30 prosenttia määrärahoista, mikä korjaa vuodesta 1994 
36 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
alkaen tapahtuneet viivästykset ainoastaan osittain. Tavoitteen 4 ohjelmien yleinen viivästyminen 
johtuu lähinnä ohjelmien hitaasta käynnistymisestä vuosina 1994 ja 1995 ja siitä, että Yhdistynyt 
kuningaskunta jätti yhtenäisen ohjelma-asiakirjansa vasta vuoden 1997 lopussa, vaikka se on yksi 
tärkeimmistä tuensaajista. Lisäksi viivästymiseen vaikutti se, että joidenkin Italian yhtenäisen 
ohjelma-asiakirjan toimintalinjojen (ennakointia ja teknistä apua koskevat toimintalinjat) määrärahoja 
jätettiin käyttämättä. Toteutuminen on kuitenkin nopeutumassa, ja tavoitteen 4 toteutumistason pitäisi 
parantua selvästi vuonna 1998. 
Kuluneiden neljän toteuttamisvuoden aikana tavoite 4 on osoittautunut todella uudistusvoimaiseksi 
välineeksi, jota voidaan hyödyntää koulutusjärjestelmien mukauttamisessa teollisiin muutoksiin. 
Lisäksi se on tehokas apuväline pk-yritysten tavoittamisessa. Toimien kohdentaminen pk-yrityksiin 
osoittautui onnistuneeksi ratkaisuksi. Naisiin ja heikon ammattitaidon omaaviin työntekijöihin 
kohdistetut tukitoimet eivät kuitenkaan ole aina onnistuneet yhtä hyvin. 
Pk-yritykset tavoitteen 4 kohdealueilla 
Pk-yritykset ovat herkimpiä teollisille muutoksille. Samalla ne luovat paljon uusia työpaikkoja. 
Tämän vuoksi tavoitteen 4 ensisijaisena tehtävänä on tukea pk-yrityksiä koulutuksen ja inhimillisten 
voimavarojen hallinnan aloilla. 
Espanjassa suurin osa alle 200 palkansaajan yrityksille tarkoitetusta koulutustoiminnasta sisältyy 
yhteisiin alakohtaisiin ja monialaisiin koulutussuunnitelmiin. Suunnitelmat ovat talouselämän 
osapuolten ja työmarkkinaosapuolten laatimia. Saksassa ja Skandinaviassa lähes kaikki työntekijöiden 
koulutusta tarjoavat henkilöt ja organisaatiot (työnantajat, palkansaajat, korkeakoulut, 
koulutuskeskukset, työvoimatoimistot, viranomaiset jne.) ovat ryhmittyneet alueellisiksi ja 
paikallisiksi verkoiksi. Saksassa toteutetussa hankkeessa pk-yritysten työntekijöitä koulutetaan 
Internetin kautta tehtävään etätyöhön. Toimet ovat tavoitteen 4 toimintalinjan mukaisia, koska ne 
koskevat ammatillista koulutusta ja uusien taitojen hankkimista eurooppalaisessa tietoyhteiskunnassa. 
2.1.6. TAVOITTEEN 5A TOTEUTUS (MAATALOUDEN JA KALATALOUDEN RAKENTEIDEN 
MUKAUTTAMINEN) 
Tavoite 5a - maatalous 
Tavoite 5a on horisontaalinen tavoite, jonka kohteena on maataloustoiminta koko unionin alueella. 
Sen tarkoituksena on tukea maatalouden rakenteiden nykyaikaistamisia. Se on tältä osin vahvasti 
sidoksissa yhteiseen maatalouspolitiikkaan. Tavoitteen 5a (maatalous) mukaisesti rahoitettavilla 
tukitoimenpiteillä on kaksi perustavoitetta: kilpailukyky ja työllisyys (koulutustuet, nuorten 
viljelijöiden aloitustuet, maatilojen investointituet, maatalousyritysten tukipalveluihin myönnettävät 
tuet, tuottajaryhmittymille myönnettävät luet sekä investointituet maa- ja metsätaloustuotteiden 
jalostamista ja kaupan pitämisiä varten) ja alueellineni Jasapaino ja työllisyys, johon pyritään 
erityisesti vuoristoalueita ja muila epäsuotuisia alueita koskevin toimenpitein. 
Tavoitetta 5a (maatalous) toteutetaan 49 ohjelma-asiakirjalla, jotka koskevat maa- ja 
metsätaloustuotteiden jalostamista ja kaupan pitämistä, ja kansallisilla säädöksillä, joissa määritellään 
asetuksen (EY) N:o 950/97 mukaiset toimenpiteet. 
Pk-yritykset tavoitteen 5a kohdealueilla 
Tavoilleen 5a mukaiset toimenpiteet koskevat maatiloja ja maataloustuotteita jalostavia ja kaupan 
pitiiviii ylityksiä. Toimenpiteiden tärkeimpänä tavoitteena on (ehostaa maa- ja metsätaloustuotteiden 
tuotantoa, jalostusta ja kaupan pitämisiä. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 37 
Useimpia niistä maatiloista, joihin asetuksen (EY) N:o 950/97 mukaiset tukitoimenpiteet kohdistuvat, 
voidaan pitää rakenteensa perusteella pienyrityksinä. Maatilojen rakenteita pyritään parantamaan 
erityisesti investointituilla (rakenteiden mukauttaminen, monipuolistaminen, tuotantokustannusten 
vähentäminen, työ- ja elinolojen parantaminen), nuorille viljelijöille myönnettävillä tuilla (tilan 
perustaminen, rakenteiden mukauttaminen) sekä koulutukseen ja maatilojen organisoinnin 
parantamiseen myönnettävillä tuilla. Maatalousyritysten tukemisessa ja rakenneuudistuksessa otetaan 
huomioon niiden tehtävä maaseutualueiden elinkeinotoiminnan vakauttajina. 
Tukia myönnetään maa- ja metsätaloustuotteiden jalostuksen ja kaupan pitämisen edellytysten 
parantamista koskevien asetusten (EY) N:o 951/97 ja (ETY) N:o 867/90 mukaisesti niille 
luonnollisille henkilöille tai oikeushenkilöille taikka niiden muodostamille ryhmittymille, jotka 
ottavat vastuun investointien rahoituksesta. Toisin kuin aluksi luultiin, elintarviketeollisuus on melko 
hajautunutta ja alle 20 työntekijän pienyrityksiä on paljon. 
Pk-yrityksel osallistuvat näiden kahden asetuksen mukaisiin tukitoimenpiteisiin. Esimerkiksi 
Espanjassa pk-yritykset toteuttavat noin 65 prosenttia Espanjan viranomaisten hyväksymistä 
hankkeista nykyisellä ohjelmakaudella. Suomen ja Ruotsin luvut osoittavat, että puolet hyväksytyistä 
hankkeista koskee pk-yrityksiä. 
Neuvosto hyväksyi vuonna 1997 tavoitteen 5a oikeusperustana olevien kolmen asetuksen kodifioinnin 
(maatalouden rakenteiden tehokkuuden parantamista koskeva asetus (EY) N:o 2328/91 --> asetus 
(EY) N:o 950/97, maataloustuotteiden jalostuksen ja kaupan pitämisen edellytysten parantamista 
koskeva asetus (EY) N:o 866/90 --> asetus (EY) N:o 951/97, tuottajaryhmittymiä ja niiden 
yhteenliittymiä koskeva asetus (ETY) N:o 1360/78 --> asetus (EY) N:o 952/97) näihin asetuksiin 
tehtävien useiden muutosten huomioon ottamiseksi. Kodifioinnin tarkoituksena oli sisällyttää 
perättäiset muutokset alkuperäisiin asetusteksteihin ja yksinkertaistaa ja selkeyttää niitä. Asetukseen 
(EY) N:o 950/97 liitettiin direktiivin ETY/75/268 säännöt epäsuotuisten alueiden rajaamisesta. 
Paikallisella tasolla seurantakomitea keskittyi maa- ja metsätaloustuotteiden jalostusta ja kaupan 
pitämistä koskevissa töissään tietojärjestelmien parantamiseen toimenpiteiden toteuttamisen ja 
ohjelmien arvioinnin aloilla. Komiteoissa todettiin, että ohjelmien täytäntöönpano oli nopeutunut 
useimmissa jäsenvaltioissa vuoteen 1996 verralluna (ks. määrärahojen toteutuminen jäljempänä). 
Italiassa jatkettiin yhteisön tukikehyksen toimenpiteiden toteuttamista hyväksymällä useaa aluetta 
koskeva toimenpideohjelma maataloustuotteiden jalostuksen ja kaupan pitämisen edellytysten 
parantamiseksi. Useita eri jäsenvaltioiden yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja muutettiin. Muutokset 
koskivat uusien alojen sisällyttämistä yhteisiin toimiin (jotkut Saksan osavaltiot), yhtenäisten 
ohjelma-asiakirjojen kokonaismäärärahojen lisäämistä siirtämällä määrärahoja, jotka oli alunperin 
myönnetty asetuksen (EY) N:o 950/97 mukaisiin toimenpiteisiin (Luxemburg. Espanja), sekä uusien 
toimenpiteiden sisällyttämistä eri alojen ohjelmiin (Belgia ja Alankomaat). 
Asetuksen (EY) N:o 950/97 40 artiklassa säädetään edellytyksistä, joiden mukaan Saksan uusille 
osavaltioille voidaan myöntää investointitukia. Kun artiklan voimassaolo päättyi, sen hallinnolliset 
soveltamissäännöt sisällytettiin yleisiin soveltamissääntöihin. Myös yhteisön epäsuotuisten alueiden 
luetteloa muutettiin useaan otteeseen vuonna 1997. Muutokset koskivat joidenkin Espanjan kuntien ja 
kaupunkien muodollisen luokituksen muuttamista ja Itävallan epäsuotuisten alueiden laajentamista 
rajaamalla liittymisen yhteydessä luokitellut alueet uudelleen. Itävallan epäsuotuisten alueiden 
laajennus käsittää 27 433 hehtaaria ja sen tuloksena epäsuotuisten alueiden osuus on 69,4 prosenttia 
käytössä olevasta maatalousmaasta. 
Komissio antoi 4. syyskuuta 1996 kertomuksen, jossa käsitellään nuoria maatalouden harjoittajia ja 
Euroopan maatalouden sukupolvenvaihdokseen liittyviä ongelmia. Kertomuksesta keskusteltiin 
alueiden komiteassa, talous-ja sosiaalikomiteassa ja Euroopan parlamentin maataloutta käsittelevässä 
valiokunnassa. Kertomus on tarkoitus esittää neuvostolle vuonna 1998. Kertomuksessa tarkastellaan 
niitä taloudellisia ja sosiaalisia vaikeuksia, joita maatalouden harjoittajilla on tilan 
perustamisvaiheessa, sekä heidän oikeudellisia ja verotuksellisia ongelmiaan. Siinä tarkastellaan myös 
38 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
välineitä, joita yhteisöllä nykyisin on käytettävissään tilojen perustamisen tukemiseksi ja maaseudulle 
asettuvien nuorten auttamiseksi. Lisäksi selostetaan, miten välineitä on eri jäsenvaltioissa käytetty ja 
millaisia tuloksia tästä on saatu. Kertomuksessa annetaan myös joitakin suuntaviivoja ja suosituksia 
toimenpiteistä, joita yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla voitaisiin toteuttaa, jotta nuoriin maatalouden 
harjoittajiin kohdistetut tukitoimet unionissa saataisiin johdonmukaisemmiksi ja tehokkaammiksi. 
Useat jäsenvaltiot jättivät komissiolle muistionsa siitä, miten vuoristoalueita koskevaa yhteisön 
politiikkaa voitaisiin tehostaa. Sen jälkeen tehtiin useita muita tätä koskevia aloitteita, kuten Euroopan 
parlamentissa pidetty kuuleminen vuoristoalueita koskevasta politiikasta tai alueiden komitealle 
osoitettu valiokunta-aloitteinen mietintö. 
Tavoitteen 5a (maatalous) määrärahojen toteutuminen 
Maksusitoumusten osuus kokonaistuesta Maksujen osuus kokonaistuesta 
70% 
60% 
50% 
40% 
30% 
20% 
10% J¥^/o 
13% 
1 12% 
—i— ,^•40% 
15% 
—I— ^58% 
18% CZD% vuotuinen 
—•— % kumulatiivinen 45% 
1994 1995 1996 1997 1994 1995 1996 1997 
Muiden tavoitteiden lailla tavoitteen 5a (maatalous) määrärahojen toteutumisvauhdin ha\aittiin 
nopeutuneen vuonna 1997. Tämä auttaa kuromaan umpeen suuren osan kertyneistä viivästyksistä. 
Kaikki vuodeksi 1997 käytettävissä olleiden määrärahojen maksusitoumukset ja maksut suoritettiin. 
Vuoden 1997 loppuun mennessä 58 prosenttia kauden määrärahoista oli kohdennettuja 45 prosenttia 
maksettu. Toteutumistaso oli paras Ranskassa, Saksassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, mutta 
Luxemburgissa, Espanjassa ja Itävallassa esiintyi viivästyksiä. Maksut viivästyivät eniten Italiassa ja 
Alankomaissa. 
• TAVOITE 5A - KALASTUS 
Kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen (KOR) toteuttamien, kalastus-ja vesiviljelyalan rakenteisiin 
kohdistuvien tukitoimenpiteiden tarkoituksena on taata kalavarojen ja kalastustoiminnan välinen 
kestävä tasapaino säätelemällä pyyntiponnistuksia sekä tukea koko kalatalousalaa Euroopassa. 
Vuoden 1997 tärkeimpiä tapahtumia olivat seuraavat: 
Monivuotisten ohjausohjelmien (MOO IV) hyväksyminen kaudeksi 1997-2001 
Komissio hyväksyi 13 kalastuslaivastoja koskevaa monivuotista ohjausohjelmaa (MOO)2 1. 
tammikuuta 1997 ja 31. joulukuuta 2001 väliseksi ajaksi. Neuvosto vahvisti kesäkuussa 1997 
neljännen MOO:n tavoitteisiin liittyvät suuntaviivat3, joilla pyritään varmistamaan kalavarojen ja 
kalastustoiminnan välinen kestävä tasapaino. Päätöksen jälkeen laivastolle myönnettävien KOR:n 
tukien pidättämisestä tehty päätös peruutettiin. Suuntaviivojen mukaan neljännellä MOO:lla pyritään 
vähentämään ehtymisvaarassa olevien kalavarojen pyyntiponnistuksia 30 prosentilla ja 
ylikalastettujen kalavarojen pyyntiponnistuksia 20 prosentilla. Neljännen MO():n tavoitteet 
määriteltiin kolmannen MO():n (1992-1996) tavoitteiden perusteella. Joidenkin jäsenvaltioiden on 
kurottava umpeen edellisestä ohjelmasta aiheutunut viivästys. Vähintään 55 prosenttia vähennyksistä 
2 KYVLL39, 12.2.1998 (komission päätökset 98/122 - I3I/ISY, 16.12.1997). 
3 HYVL L 175, 3.7.1997, s. 27 (neuvoston päätös 97/413/HY, 26.6.1997). 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 39 
on saatava aikaan vähentämällä kapasiteettia. Rakenneuudistustoimia täydennetään KOR:n 
rakennetuilla, joihin sisältyy alusten romuttamistuki tai muulle alalle siirtymiseen myönnettävä tuki, 
alan tuotannollisten investointien tuki sekä toiminnasta luopuvien kalastajien hyväksi toteutettavat 
tukitoimet. 
Erityistoimenpiteet ajoverkkoja käyttävän Italian laivaston ("Spadare") uudistamiseksi 
Italian viranomaisten laatiman, kalastuslaivaston ajoverkkoja käyttävän laivaston uudistamista 
koskevan suunnitelman osalta neuvosto teki komission ehdotuksesta päätöksen4 erityistoimenpiteistä, 
joiden mukaisesti tukia voitaisiin myöntää sekä asianomaisille kalastajille että varustamoille. 
Kalastajille ehdotetut odotusajan hyvitykset siitä, että kalastajat luopuvat kalastustoiminnasta tai 
siirtyvät muun elinkeinon harjoittajiksi voivat olla enintään 918,23 ecua kuukaudessa kalastajaa 
kohden enintään kuuden kuukauden ajalta. Hyvityksiä voidaan maksaa vain vuosina 1996, 1997 ja 
1998. Ne voidaan yhdistää kaikesta einkeinotoiminnasta luopumisesta maksettavaan enintään 50 000 
ecun kiinteään palkkioon ja muun kalatalouteen liittyvän elinkeinon harjoittajaksi tai kokonaan 
muulle alalle siirtymisestä maksettavaan enintään 20 000 ecun kiinteään palkkioon. Varustamoiden 
tuet ovat 20 0(H)-156 (KK) ecua kaikesta kalastustoiminnasta luovuttaessa ja 10 (MK) ja 146 (KK) ecua 
muun kalatalouteen liittyvän elinkeinon harjoittajaksi siirryttäessä alusten tehosta sekä toiminnasta 
luopumisvuodesta tai muulle alalle siirtymisvuodcsta riippuen. 
Valtiontuet 
Komissio antoi kalastusalan valtiontukien arviointia koskevat suuntaviivat (komission tiedonanto 
jäsenvaltioille)5. Suuntaviivat koskevat kaikkia sellaisia toimenpiteitä, joista yksi tai useampi yritys 
saa jotakin taloudellista etua. Valtiontukia voidaan harkita ainoastaan, jos yhteisön kalastuspolitiikan 
tavoitteita noudatetaan. Suuntaviivoissa määritellään valtiontukien soveltuvuus yhteismarkkinoille 
seuraavissa tukiluokissa: valtamerikalastus, kalastustuotteiden jalostus ja kaupan pitäminen, 
satamalaitteet, merenrannikoiden kunnostus, tuotteiden laatu sekä eläinlääkintä-ja terveysalat. 
Tavoitteen 5a (kalastus) määrärahojen toteutuminen 
Toisin kuin muiden tavoitteiden tavoitteen 5a (kalastus) maksusitoumukset vähenivät huomattavasti 
vuonna 1997. Maksusitoumuksia tehtiin ainoastaan 6 prosenttia kauden määrärahoista, kun niiden 
osuus oli 13 prosenttia vuonna 1996 ja 20 prosenttia vuonna 1995. Tilanne johtuu K()R:n 
toiminnasta, sillä yleensä se tekee kustakin ohjelmasta vain yhden sitoumuksen, jonka summa on 
pienehkö. Vuoden 1997 loppuun mennessä tuista oli kohdennettu 54 prosenttia ja maksettu 41 
prosenttia. Jäsenvaltioiden välillä oli jälleen suuria eroja. Belgiassa, Itävallassa, Suomessa, 
Luxemburgissa ja Ruotsissa kohdennettiin kaikki kauden määrärahat, mutta niillä oli myös niukimmat 
määrärahat. Muissa maissa, kuten Italiassa ja Alankomaissa, maksusitoumusten osuus oli hyvin 
alhainen. Tämä koskee myös maksuja. Italiassa vuosi 1997 oli kalastajille erityisen vaikea, mikä näkyi 
Italian ohjelman määrärahojen heikkona toteutumisena. 
Maksusitoumusten osuus kokonaistuesta Maksujen osuus kokonaistuesta 
60% 
50% 
40% 
30% 
20% 
10".. 
0% 54% 
/ 
15% 20% 
13% 
1994 1995 1996 _6% 
1997 50% 
I 40% 
CZ]% vuotuinen 
-•-% kumulatiivinen I 30% 
20% 
10% 
0% 
1994 1995 1996 1997 
4 KYVU, 121. 13.5.1997, s. 20 (neuvoston päätös 97/292/HY, 28.4.1997). 
5 HYVLC 100,27.3.1997. 
40 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
Tavoitteen 5a (kalastus) maksusitoumukset olivat vuonna 1997 vain 36 prosenttia käytettävissä 
olleista kokonaismäärärahoista. Tämä johtui siitä, että Saksa, Tanska, Ranska, Alankomaat ja 
Yhdistynyt kuningaskunta, jotka ovat tärkeimpiä tuensaajia, eivät yltäneet tasolle, joka oli 
edellytyksenä vuoden 1997 erän kohdentamiselle. 
Pk-vritvkset ia kalastus 
Kalanjalostus- ja vesiviljely teollisuus muodostuu enimmäkseen pk-yrityksistä. Alalla toimii noin 2 
200 pk-yritystä, joissa on noin 92 000 työntekijää eli keskimäärin 42 työntekijää yritystä kohden. Alan 
työpaikoista yli puolet on Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Saksassa ja Espanjassa, koska niillä on 
suurimmat kalastuslaivastot. 
KOR yhteisrahoittaa pk-yritysten hyväksi toteutettavia toimia vesiviljelyalalla ja kalastus- ja 
vesiviljelyalan tuotteiden jalostuksen ja kaupan pitämisen aloilla. Yhteisön tukitoimenpiteillä on 
vuodesta 1994 alkaen yhteisrahoitettu investointihankkeita seuraavissa kohteissa: 
• vaikeuksissa olevien yritysten rakennemuutos ja nykyaikaistaminen välttäen mahdollisuuksien 
mukaan luomasta ylimääräistä tuotantokapasiteettia 
• kaupanpitämismenettelyjen laadun ja hygienian parantaminen 
• tuotteiden jalostusarvon ja arvostuksen lisääminen 
• teknologisen innovaation ja uusien tuolleiden suunnittelun edistäminen. 
Näihin kohteisiin varattiin ohjelmakaudeksi 1994-1999 tuki, joka vastasi noin kolmannesta 2 "W 
miljoonan ecun kokonaismäärärahoista. 
KOR yhteisrahoittaa myös toimia, joiden tarkoituksena on mukauttaa pyyntiponnistuksia (alusten 
poistaminen käytöstä, yhteisyritysten perustaminen) ja nykyaikaistaa ja uudistaa laivastoa. Noin 95 
prosenttia yhteisön laivaston aluksista on alle 24-metrisiä. Pk-yritysten osuus tukitoimenpiteistä on 
siis merkittävä. Useimmat kalastusalan sosiaaliset ja taloudelliset rakennetoimenpiteet kohdistuvat pk-
yrityksiin. 
2.1.7. TAVOITTEEN 5B TOTEUTUS (MAASEUTUALUEIDEN RAKENTEIDEN MUKAUTTAMINEN) 
Tavoite 5b on alueellinen tavoite, jolla pyritään helpottamaan maaseutualueiden kehitystä ja niiden 
rakenteiden mukauttamista. Tavoitetta toteutettiin kaiken kaikkiaan 84 yhtenäisellä alueellisella 
ohjelma-asiakirjalla vuoden 1997 loppuun mennessä. 
Tavoitteen 5h määrärahojen toteutuminen 
Maksusitoumusten osuus kokonaistuesta Maksujen osuus kokonaistuesta 
% vuotuinen 
% kumulatiivinen 60% 
50% 
40% 
30% 
20% 
10% 
0% 4% ^^-vfo% ^I^T% 
12% 
—i— ^35% 
14% 
1994 1995 1996 1997 1994 1995 1996 1997 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 41 
Maksusitoumusten toteutumistaso oli vuoden 1997 loppuun mennessä 49 prosenttia, kun se vuonna 
1996 oli 31 prosenttia. Se oli kuitenkin heikompi kuin kaikkien tavoitteiden keskimääräinen 
toteutumistaso, joka oli 62 prosenttia. Tämä luku antaa osittain liian heikon kuvan ohjelmien 
etenemisestä paikallisella tasolla. Ohjelmat ovat edenneet yleisesti ottaen tyydyttävästi, vaikka 
joissakin jäsenvaltioissa olekaan tapahtunut riittävästi edistystä. Rahoitussuunnitelmiin oli tehtävä 
joitakin muutoksia toteutuksen vauhdittamiseksi, mutta ne eivät täysin korjanneet tapahtuneita 
viivästyksiä, vaikka antoivatkin toiminnalle uuden sysäyksen. Paikallisella tasolla nähtiin paljon 
vaivaa sen varmistamiseksi, että ohjelmista tiedotetaan tehokkaammin mahdollisille tuensaajille. 
Tämä oli yksi vuoden 1996 vuosikertomuksessa ja väliarvioinneissa määritellyistä toimintalinjoista. 
Ohjelmien onnistumisen varmistamiseksi näitä tiedotustoimia on jatkettava ohjelmakauden eli vuoden 
1999 loppuun asti. 
Kaikki vuodeksi 1997 käytettävissä olleiden määrärahojen maksusitoumukset ja maksut suoritettiin. 
Espanjan ja Saksan maksusitoumusten toteutumistaso oli korkein, kun taas Italiassa, Belgiassa ja 
Suomessa toiminta on viivästynyt jatkuvasti. Ohjelmien arvioinnissa korostettiin, että Italiassa 
tavoitteen 5b ohjelmien hidas toteutumisvauhti johtuu joistakin Italian erityispiirteistä, sillä Italiassa 
tavoitteen 5b ohjelmat toteutetaan erillään tavanomaisesta aluesuunnittelusta ja maan tukijärjestelmät 
muodostuvat enimmäkseen useista pienhankkeista. Lisäksi hankkeiden toteuttamisessa noudatettavat 
kansalliset säännöt ovat monimutkaisia ja tarjouskilpailumenettelyt pitkiä ja hankalia. Belgiassa 
lähinnä Flanderin alueen ohjelmat ovat viivästyneet. Viivästykset johtuvat Flanderin hallituksen 
yhteisrahoituksessa ilmenneistä ongelmista. 
Italian maanjäristyksen uhreille osoitettiin solidaarisuutta siirtämällä tavoitteen 5b mukaisista 
Marchen ja Ombrian alueiden ohjelmista varoja jälleenrakennustöihin. Katastrofialueille aiotaan 
siirtää varoja myös muilta Italian alueilta. 
Pk-vritvkset tavoitteen 5b kohdealueilla 
Tavoitteen mukaisesti rahoitettujen toimenpiteiden määrärahoista noin 25 prosenttia koskee 
maaseutualueiden yrityksiä. Määrärahat on tarkoitettu erilaisiin toimiin, kuten tuotannollisiin 
investointeihin, pk-yritysten investointitukiin (tukijärjestelmät), muiden kuin maatalousalan 
työpaikkojen luomiseen liittyviin infrastruktuureihin, yrityksille tarjottujen palvelujen tukemiseen 
(teknologian siirto jne.) ja neuvontatukiin. Myös muilla yhteisrahoitetuilla toimilla, jotka kohdistuvat 
esimerkiksi matkailuun ja kylien perusparannukseen, on vaikutuksia pk-yritysten toimintaan. 
Kuudessa Saksan tavoitteen 5b ohjelmassa on päätavoitteena pk-yritysten tukeminen, jota pidetään 
maaseutualueiden kehityksen ehdottomana edellytyksenä. 
Ranskassa maataloustoiminnan ulkopuolisen toiminnan tukeminen ja varsinkin pk-yrityksiä tukexat 
toimet ovat maaseudun toiminnan monipuolistamiseen tähtäävien kehitysohjelmien tärkeä vaihe. Tuet 
vaihtelevat alueellisten erityispiirteiden mukaan mutta liittyvät pääasiassa tuotantovälineiden 
nykyaikaistamiseen, innovaatioon, teknologian hyödyntämiseen ja siirtoon, työllistämiseen, 
rahoitusjärjestelyyn jne. 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa 11 ohjelmassa annetaan etusija toimenpiteille, joilla autetaan pk-
yrityksiä korjaamaan puutteitaan, esimerkiksi riittämättömiä infrastruktuureja, etääntymistä 
pääasiallisilta markkinoilta ja työntekijöiden heikkoa ammattitaitoa. Kyseessä ovat yleensä pienet tai 
erittäin pienet yritykset. 
42 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
2.1.8. YHTEISÖALOITTEIDEN TOTEUTUS 
Yhteisöaloitteiden käynnistyminen myöhästyi vuonna 1995, ja niiden toteuttaminen pääsi täyteen 
vauhtiin vasta vuonna 1997 sen jälkeen, kun varaus oli jaettu vuonna 1996. Tässä luvussa ei käsitellä 
kutakin yhteisöaloitetta erikseen, vaan selostetaan vuoden 1997 tärkeimmät tapahtumat, jotka liittyvät 
uusien ohjelmien hyväksymiseen ja määrärahojen toteutumiseen. Lisäksi annetaan havainnollistavia 
esimerkkejä pk-yritysten tukitoimista. 
Yhteisöaloitteille kaudeksi 1994-1999 myönnetyn tuen jakautuminen (vuoden 1997 päättyessä) 
(miljoonaa ecua vuoden 1997 hintoina) 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
1 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
EU 
YHT. ADAPT 
38,63 
31,72 
256,70 
33,52 
293,16 
278,44 
27,84 
219,69 
0,30 
69,67^ 
11,57 
21,43 
23,50 
13,07 
316,81 
1.636,13 EMPLOYM. 
45,79 
14,10 
200,99 
70,69 
450,12 
191.2C 
88,61 
401,39 
0,30 
62,62 
23,01 
45,47 
33,16 
24,01 
193,77 
-
1.846,24 LEADER 
10,31 
8,16 
182,18 
148,00 
373,48 
228,54 
69,49 
314,72 
1,01 
8,5C 
23,39 
130,91 
28,34 
16,35 
66.2C 
16,00 
1.625,59 PESCA 
2,51 
16,40 
23.0C 
31,11 
41,5C 
28,30 
7,84 
34,17 
10,63 
• 
29,26 
3,41 
3,97 
37,42 
0,6S 
270,21 SME 
12,40 
2,55 
189,12 
83,32 
251,74 
58,49 
28,81 
192,52 
0,35 
10,34 
8,98 
125,36 
11,09 
17,21 
68,67 
-
1.060,97 REGIS 
-
216,93 
266,06 
126,52 
-
609,54 RECHAR 
15,66 
178,54 
3.05 
34,21 
33,54 
1.89 
1,85 
2,26 
• 
-
184,75 
455,77 KONVER 
11,45 
2,38 
302,51 
12,91 
23,76 
86,16 
64,78 
0,36 
12.05 
13,99 
3,35 
136,91 
670,61 RESIDER 
27,71 
206,58 
4,69 
73,64 
62.30 
92.35 
13,25 
23,54 
5,24 
9,08 
52.15 
670,51 RETEX* 
4,40 
77,39 
87,52 
90,39 
39,54 
11,47 
82.99 
1,01 
2,59 
204.90 
-
• 
41.76 
• 
643,96 URBAN 
10,45 
1,52 
115,21 
45.20 
162.6C 
80,52 
20,78 
136.02 
0.51 
22.3C 
13,36 
50.00 
7,89 
4,97 
121,42 
792,76 Inteireg** 
• 
• 
• 
-
3591,68 
3.591,66 Yhteent* 
179,33 
76,84 
1.732,23 
620,02 
2.011,66 
1.353,10 
254,86 
1.640,63 
16,08 
220,64 
89,98 
769,17 
107,46 
82,94 
1.219,88 
3.608.36 
13.772,96 
* Mukaan lukien vuosi 1993. 
** Mukaan lukien PEACE. 
Vuoden 1997 tärkeimpiä tapahtumia: 
Alunperin myönnetystä tukiosuudesta rahoitettavien viimeisten ohjelmien hyväksyminen 
Vuonna 1997 hyväksyttiin yhteensä 13 ohjelmaa: yksi KONVER-yhteisöaloiteohjelma ja yksi 
RESIDER II -yhteisöaloiteohjelma Luxemburgissa, yksi KONVER-yhteisöaloiteohjelma Espanjassa, 
kolme SME-yhteisöaloiteohjelmaa Yhdistyneessä kuningaskunnassa, kolme INTERREC» II -
yhteisöaloiteohjelman A-ja B-vaiheen toimenpidettä (Italia/Slovenia, Italia/Itävalta ja Italia/Kreikka) 
ja neljä LEADER-yhteisöaloiteohjelmaa Belgiassa. Tukea myönnettiin kaiken kaikkiaan 292.92 
miljoonaa ecua. Lisäksi hyväksyttiin viisi teknisen avun ohjelmaa Suomessa, Ranskassa. Irlannissa, 
Alankomaissa ja Ruotsissa. Kaikki alunperin myönnetyn tukiosuuden kattamat yhteisöaloiteohjelmat 
toteutettiin. 
Komissio julkaisi 26. marraskuuta 1997 tiedonannon6, jossa se ehdottaa PEACE-ohjelman jatkamista 
vuosina 1998 ja 1999. Ohjelma koskee Pohjois-Irlannin ja Irlannin kuuden rajakreivikunnan sovinnon 
edistämistä ja niiden talouselämän tervehdyttämistä. 
Ensimmäisten lisäohjelmien hyväksyminen varauksen jakamisen jälkeen 
Vuonna 1997 voitiin ensimmäisen kerran hyväksyä joitakin uusia ohjelmia komission päätettyä jakaa 
varauksen toukokuussa 1996. 
URBAN-yhteisöaloiteohjclmia hyväksyttiin yhteensä 14. Niistä kaksi koski Saksaa (Zwickau ja Kiel), 
viisi Ranskaa (CTichy-Montfermeil, Chàlons-sur-Saônc, Sainl-Etienne, Baslia ja Mantes-la-Jolie), 
kaksi Alankomaita (Rotterdam ja Utrecht), neljä Yhdistynyttä kuningaskuntaa (Coventry, Bristol, 
Leeds ja Brighton) ja yksi Suomea (Helsinki/Vantaa). Tukea myönnettiin yhteensä 76,6 miljoonaa 
ecua. 
6 KOM (97) 642. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 43 
Valtioiden välisten INTERREGII -yhteistyöohjelmien C-vaiheen hyväksyminen 
Jäsenvaltiot esittivät komissiolle lähes kaikki INTERREG II -ohjelmien C-vaihetta koskevat 
ehdotuksensa jo ensimmäisellä vuosipuoliskolla. Vuoden loppuun mennessä useimmat ohjelmat oli 
hyväksytty. Viimeiset päätökset jäljelle jääneiden ohjelmien hyväksymisestä tehtäneen vuoden 1998 
alussa. 
Hyväksyttyjä yhteisöaloiteohjelmia oli kuusi. Niistä kaksi (Italia ja Portugali) koskee kuivuuden 
torjuntaa ja yksi tulvien torjuntaa. Tähän Irma-ohjelmaan osallistuivat Belgia, Saksa, Ranska, 
Luxemburg ja Alankomaat. Kolme muuta ohjelmaa koskee valtioiden välistä yhteistyötä. Niihin 
osallistuivat Yhdistynyt kuningaskunta, Tanska, Ruotsi, Alankomaat ja Saksa (Pohjanmeren alue) ja 
Itävalta, Saksa, Kreikka ja Italia (Cadses/Adrianube) sekä Tanska, Saksa, Suomi ja Ruotsi 
(Baltianmeren alue). Nämä kuusi ohjelmaa saivat tukea yhteensä 218,94 miljoonaa ecua. 
Muut vuoden 1997 kuluessa esitetyt ohjelmat koskevat Välimeren alueen läntisiä osia ja Alppeja 
(Espanja, Ranska, Italia, Kreikka), Lounais-Eurooppaa (Portugali, Espanja, Ranska), Atlantin aluetta 
(Portugali, Espanja, Ranska, Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti), sekä luoteista suurkaupunkialuetta 
(NWMA) (Ranska, Luxemburg, Belgia, Tanska, Alankomaat, Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti). 
Lisäksi niihin kuuluvat Ranskassa ja Italiassa toteutetut tulvantorjuntatoimenpiteet ja Espanjassa ja 
Kreikassa toteutettavat toimet kuivuuden torjumiseksi. 
Vuonna 1997 tehtiin yhteensä 13 yhteisöaloitetta, joita toteutetaan kaiken kaikkiaan 446 ohjelman 
mukaisesti. 
SME-yhteisöaloite 
Parhaillaan toteutetaan SME-yhteisöaloitetta, jolle myönnettiin tukea LI miljardia ecua. Aloite kattaa 
tavoitteiden I, 2, 5b ja 6 kohdealueet. Tavoitteen I kohdealueet saivat noin 8(K) miljoonan ecun tuen. 
ja viimeiset ohjelmat hyväksyttiin vuonna 1997 (erityisesti Yhdistyneessä kuningaskunnassa). 
Ohjelmien etenemisvauhli vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioittain. Irlannissa SO prosenttia 
ohjelmista on keskittynyt alle 50 palkansaajan pienyritysten rahoitusjärjestelyyn (korkotuet). 
Määrärahat on lähes kokonaan kohdennettu. Ranskassa esitettiin kaksi ehdotuspyyntöä hankkeista, 
jotka koskevat yritysten välistä yhteistyötä nykyaikaistamis- ja innovaatiotoimissa sekä valtioiden 
välistä yhteistyötä. Hankkeita valitaan parhaillaan. Myös Italiassa esitettiin ehdotuspyyntöjä. Sen 
sijaan Espanjan ja Portugalin ohjelmilla on vielä käynnistymisvaikeuksia. Kreikassa 96 prosentilla pk-
yrityksistä on alle 10 työntekijää. Ne ovatkin erityisen herkkiä yhtenäismarkkinoiden aiheuttamalle 
paineelle. Siksi Kreikan ohjelmassa keskitytään toimintojen yhdistämiseen mittakaavaetujen 
saamiseksi. Lisäksi niissä painotetaan pk-yritysten tukemista tuotannon ja organisaation 
nykyaikaistamisessa. Saksassa sijaitsevan Saksin alueen ohjelmalla pyritään tukemaan tuotekehittelyä 
ja edistämään tuotteiden markkinointia. Lisäksi ohjelmassa autetaan pk-yrityksiä pyrkimään uusille 
markkinoille, kuten Itä-Eurooppaan ja Kaakkois-Aasiaan niiden kansainvälistymisen edistämiseksi. 
Uusien jäsenvaltioiden ohjelmiin sisältyy toimenpiteitä, jotka koskevat Itävallassa 
ympäristötarkastuksia sekä neuvonta- ja koulutustoimia telematiikan ja ympäristöteknologioiden 
alalla. Ruotsissa markkinoille pääsyä verkostojen kautta, koulutuksen ja hallinnon parantamista, 
yhtenäismarkkinoille pääsyä, uusien lieto- ja ympäristöteknologioiden käyttöä kilpailuetuina ja 
Suomessa tutkimuksen ja koulutuksen välisiä yhteyksiä, yhtenäismarkkinoiden teknisien sääntöjen 
soveltamista sekä toimintojen yhdistämistä. 
44 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
Pk-vritvkset yhteisöaloitteiden keskeisenä kohteena 
SME-aloitteen lisäksi komissio suosi useimmissa muissa yhteisöaloitteissa pk-yritysten sisäistä 
kehittämistä ja paikallistasolla tapahtuvaa kehittämistä. 
- LEADER-vhteisöaloite: pienten ja keskisuurien yritysten sekä käsiteollisuusyritysten tukeminen on 
Leader-aloitteen tärkeimpiä vaiheita. Noin 20 prosenttia määrärahoista osoitettiin suoraan tähän 
tarkoitukseen. Niiden lisäksi tulevat koulutusta koskevaan vaiheeseen varatut määrärahat. 
Kaksi Luxemburgin Leader-toimintaryhmää perusti yhdessä pk-yritysten keskitetyn palvelupisteen. 
Lisäksi perustettiin työryhmä, jonka tehtävänä on taitotiedon siirtäminen yritysten perustamisen 
edistämiseksi. Työryhmään kuuluvat Sierra de Seguran (Andalusia), Montana de Navarran (Navarra), 
La Manchuelan (Castilla La Mancha) ja Baskimaan (Aquitaine) Leader-työryhmien edustajat. 
Irlannissa toteutettu West Cork Food Entreprise Partnership on aloite, jolla pyritään tukemaan 
paikallisia elintarvikealan pk-yrityksiä ja edistämään uusien yritysten perustamista. Portugalin eri 
Lcader-toimintaryhmät (Ponta Delgada ja Villa do Porto, Alentejon lounaisosat, Alentejon keskiosat. 
Vale do Sor, Pinhal Interior Sul) perustivat yhteiset yrityksille tarjotut palvelut. Jotkut Leader-
toimintaryhmät auttoivat Psiloritisissa Kreikassa toimivan lasitehtaan ja Modabarrissa Portugalissa 
sijaitsevan vaatetehtaan perustamisessa. 
Leaderin seurantakeskus helpottaa tietojenvaihtoa ja kokemusten vertailua sekä järjestää seminaareja 
Euroopan tasolla. Espanjassa Navarran alueella sijaitsevassa Elizondossa pidettiin helmikuussa 1997 
seminaari, jossa käsiteltiin uusien yritysten perustamista tukevia apuvälineitä. Seminaariin tuli 
osallistujia kahdeksasta eri jäsenvaltiosta. 
- INTERREG II -aloitteen A-vaiheessa tuettiin monia pk-yritysten taloudellista kehittämistä koskevia 
monikansallisia toimia. Toimilla edistettiin tietojen ja tietotaidon vaihtoa sekä rajat ylittävien 
teknologia- ja innovaatiokeskusten perustamista teknologian siirtoa ja uutta luovien tuotteiden 
tunnetuksi tekemistä varten. 
- Teollisuusalueiden rakenneuudistusta koskeviin aloitteisiin (KONVER, RECHAR II, RESIDER 11 ja 
RETEX) kuuluvilla toimenpiteillä pyritään lujittamaan pk-yritysten kapasiteettia ja monipuolistamaan 
elinkeinotoimintaa etsimällä uusia markkinoita ja siirtämällä teknologioita pk-yrityksiin. Uusien 
teknologioiden hallinnan ja käytön tehostaminen parantamalla aineettomien resurssien 
käyttömahdollisuuksia edistää merkittävästi pk-yritysten kehitystä (investoinnit ja neuvontapalvelujen 
tarjoaminen tekniikan kehityksen seurannassa ja teknologian arvioinnissa, palvelurakenteiden 
perustaminen, tuotteiden laadun parantaminen ja tuotannon optimointi). Tuilla pyritään myös 
perehdyttämään yritykset "tiedon valtateihin" (verkkojen ja palvelimien käyttömahdollisuus sekä 
perehdyttäminen tiedonlevitysteknologioihin). Pk-yritysten olisi voitava ottaa käyttöön hyviä 
hallintoon ja organisointiin liittyviä käytäntöjä ja menetelmiä (toimihenkilöiden vaihto, 
asiantuntijoiden palkkaaminen, tietokoneiden käyttöönotto ja nykyaikaistamissuunnitelmien 
laatiminen). ADAPT-aloite liittyy suurelta osin pk-yrityksiin, ja sen tärkeimpiin teemoihin kuuluvat 
työn organisointi ja uusien teknologioiden tuomat muutokset. Yksi EMPLOYMENT-aloitteeseen 
kuuluvan naisten ja miesten yhdenvertaisuutta koskevan NOW-vaiheen teemoista on "naiset 
yrittäjinä". 
On myös tärkeää edistää pk-yritysten mahdollisuuksia päästä rahoitusmarkkinoille ja käyttää uusia 
rahoitusvälineitä (riskipääomarahastot tai aloitusrahastot), jotta niiden rahoitusedellytykset 
paranisivat. Tuki koskee sekä rahastojen perustamista että tietojen jakamista pk-yrityksille 
rahoitusvälineistä ja teknisestä avusta, jota yritysrahoitusalan asiantuntijat tarjoavat. 
Tietojenvaihto ja verkkojen luominen on tärkeä ohjelmavaihe, jolla edistetään yritysten 
kansainvälistymistä ja parannetaan niiden markkinatuntemusta. Tämä on yksi SME-yhteisöaloitleen 
päätavoitteista. Verkkojen perustamista tuetaan voimakkaasti yhteyksien luomiseksi eri alojen välillä 
Euroopan yhteisössä (yhteydet taantuvien teollisuusalueiden välillä, uusien tuotteiden markkinoinnin 
kehittäminen, taitojen ja uutta luovien menetelmien levittäminen). 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 45 
ADAPT ia EMPLOYMENT 
ADAPT-aloitteen ohjelmiin otettiin vuonna 1997 mukaan uusi toimintalinja eli tietoyhteiskunta. 
Lisäksi hyväksyttiin 2 327 uutta hanketta. Ne keskittyvät entistä enemmän yrityksiin ja varsinkin pk-
yrityksiin. Ateenassa pidettiin toukokuussa konferenssi, jossa pohdittiin ADAPT-ohjelman 
vaikutuksia pk-yrityksiin ja ohjelmasta saatujen tulosten hyödyntämistä hyvien käytäntöjen 
levittämisessä. Tässä yhteydessä käynnistettiin EMPLOYMENT-yhteisöaloitteeseen kuuluva uusi 
INTEGRA-vaihe, jolla edistetään siirtolaisten integroitumista. Lisäksi valittiin yli 3 700 uutta 
hanketta, jotka olivat yleensä erittäin korkeatasoisia. Yhteistyökumppaneina on yhä liian vähän 
yrityksiä, tosin tilanne on tältä osin hieman edistynyt. Vuonna 1997 pidettiin kolme konferenssia, 
joissa käsiteltiin YOUTHSTART-vaihetta (Tukholma, syyskuu), INTEGRA-vaihetta (Barcelona, 
lokakuu) ja NOVV-vaihetta (Bryssel, joulukuu). Viimeisen konferenssin teemana oli naisten yrittäjyys. 
Määrärahojen toteutuminen 
Yhtelso-
alotte 
ADAPT 
EMPLOYMENT 
LEADER 
PESCA 
SME 
RECHAR 
REGIS 
KONVER 
RESIDER 
RETEX* 
URBAN 
INTERREG" 
Yht MaksusKoumusten osuus kokonalstuesta 
1994 
0% 
11% 
0% 
9% 
0% 
0% 
0% 
0% 
1% 
12% 
0% 
0% 
2% 1995 
19% 
6% 
29% 
11% 
19% 
38% 
10% 
36% 
30% 
26% 
20% 
16% 
19% 1996 
14% 
14% 
15% 
50% 
17% 
26% 
26% 
20% 
24% 
24% 
27% 
24% 
20% 1997 
8% 
15% 
10% 
8% 
13% 
25% 
15% 
29% 
18% 
13% 
15% 
14% 
14%] 1994-1997 
40% 
46% 
54% 
77% 
49% 
89% 
50% 
84% 
73% 
75% 
62% 
54% 
56% 1994 
0% 
5% 
0% 
4% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
9% 
0% 
0% 
1% Maksujen 
1996 
9% 
3% 
8% 
2% 
6% 
17% 
4% 
13% 
14% 
13% 
7% 
7% 
8% osuus kokonalstuesta 
1996 
5% 
9°o 
8% 
8% 
8% 
14% 
22% 
14% 
14% 
11% 
14% 
13% 
11% 1997 
9% 
13% 
6% 
13% 
12% 
17% 
9% 
10% 
11% 
9% 
10% 
12% 
11\ 1994-1997 
24% 
31% 
23% 
27% 
26% 
47% 
35% 
37% 
39% 
43% 
31% 
32% 
51\| 
* Lukuihin sisältyy myös vuosi 
" Mukaan lukien PEACE. 1993. 
Kaikkien yhteisöaloitteiden määrärahojen toteutuminen 
Yhteisöaloitteita toteutettiin selvästi vähemmän kuin yhteisön tukikehyksiä ja yhtenäisiä ohjelma-
asiakirjoja. Maksusitoumusmäärärahat toteutuivat vuonna 1997 heikommin kuin vuonna 1996 (61 % 
vuonna 1997 käytettävissä olleista maksusitoumusmäärärahoista toteutui vastaavan osuuden ollessa 
94 % vuonna 1996). Maksumäärärahojen toteutumistaso parani hieman (90 l7c käytettävissä olleista 
määrärahoista toteutui verrattuna 80 % vuonna 1996). Ohjelmien hyväksyminen ja käynnistyminen 
viivästyi kuitenkin huomattavasti vuosina 1994 ja 1995. Sen vuoksi määrärahojen toteutumisessa ei 
päästy tyydyttävälle tasolle. Maksusitoumusten osuus nousi neljässä vuodessa 56 prosenttiin tuista, 
kun taas maksujen osuus jäi 31 prosenttiin kaudella 1994-1997. 
Rahoituksen toteutumisen viivästyminen johtui usein siitä, että ohjelmat hyväksyttiin liian myöhään. 
Syynä saattoivat olla myös joidenkin yhteisöaloitteiden erityispiirteet. Näitä olivat esimerkiksi 
URBAN- ja 1NTERREG II -yhteistyö tai SME-yhteisöaloitteen erikoistoimet. Jotkut jäsenvaltiot 
kuitenkin arvioivat pystyvänsä ottamaan käytettävissä olevat määrärahat nopeasti käyttöön. 
Komissio aloitti jäsenvaltioiden kanssa vuoropuhelun, jossa pohdittiin mahdollisuuksia 
rahoitusvarojen jakamiseksi uudelleen joko siirtämällä niitä saman ohjelman eri toimenpiteiden tai 
saman yhteisöaloitteen eri ohjelmien välillä. Tuloksista riippuu, voidaanko varoja siirtää 
yhteisöaloitteesta toiseen. 
46 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
Maksusitoumusten osuus kokonaistuesta 
60% 
50% 
40% 
30% 
20% 
10% 
0% 2%X 
—i * i—i— ^22% 
19% 
—i— JM?k 
20% ^56% 
14% UZ2 %vuotuinen 
-•—% kumulatiivinen 60% 
50% 
40% 
30% 
20% 
10% 
0% Maksujen osuus kokonaistuesta 
1994 1995 1996 1997 1994 1995 1996 1997 
Tilanne vaihtelee aloitteittain. Teollisuusalueiden uudistamista koskevien aloitteiden (RECHAR II, 
RETEX, RESIDER II, KONVER) ja PESCAn maksusitoumusten toteutumistaso oli melko tyydyttävä 
eli 79-89 prosenttia kokonaistuesta kaudella 1994-1999. Tämä johtuu siitä, että useimmista 
yhteisöaloiteohjelmista tehtiin niitä hyväksyttäessä vain yksi maksusitoumus. Aloitteiden ADAPT, 
EMPLOYMENT, LEADER, SME ja LNTERREG maksusitoumusten toteutumistaso on sen sijaan 
heikompi. Se jäi 40-54 prosenttiin kokonaistuesta. Maksujen toteutumistaso paranee hiljalleen 
verrattuna vuoteen 1996, sillä vuoden 1997 loppuun mennessä 31 prosenttia tuista oli maksettu, kun 
vuonna 1996 vastaava osuus jäi vain 20 prosenttiin. Tulos on kuitenkin edelleen liian heikko. 
Maksujen toteutumistaso on erityisen heikko LEADER-yhteisöaloitteissa. joissa toteutuneiden 
maksujen osuus on ainoastaan 23 prosenttia maksetuista tuista, ja ADAH'-ohjelmassa, jossa vastaava 
osuus on vain 24 prosenttia. Teollisuusalueiden uudistamista koskevien yhteisöaloitteiden 
toteutumistaso on sen sijaan hieman tyydyttävämpi. Se kohoaa 37-47 prosenttiin kauden tuista. 
Pk-vritvkset ia valtioiden välinen yhteistyö 
SME-yhteisöaloitteessa varattiin 25 miljoonaa ecua jäsenvaltioiden rajat ylittäviin toimiin. Tässä 
yhteydessä käynnistettiin kolmen tyyppisiä hankkeita: 
• Matkailualan pk-yritykset ja Internet: SMETOUR-ohjelma 
Pk-yritykset ovat suuryrityksiin verrattuna heikommassa asemassa, kun on kyse tiedon 
valtateiden, kuten Internetin tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämisestä. Ne tarvitsevat 
erityistä tukea tällä alalla. Sen vuoksi komissio aloitti SMETOUR-ohjelman, joka on tarkoitettu 
matkailualan pk-yrityksille Euroopan unionin epäsuotuisilla alueilla. Ohjelman tavoitteena on 
luoda Euroopan tason koordinointielin, joka antaa teknistä apua 40 alueelliselle hankkeelle. 
Tarkoituksena on saada tällä alalla toimivat alueelliset pk-yritykset osallistumaan hankkeeseen. 
Koordinointielin avustaa verkkosivujen laatimisessa ja Internetin välityksellä käytettävien suorien 
varaus- ja maksujärjestelmien käyttöönotossa. Se aloitti toimintansa huhtikuussa 1997. 
Alueellisten hankkeiden valinta vei hieman aikaa, mutta vuoden 1997 loppuun mennessä noin 
puolet hankkeista oli käynnistetty, ja loput aloitettaneen vuoden 1998 alussa. 
• Kansainväliset IBEX-ostomessut ("International Buyers' Exhibitions") 
Ostomessujen käsite on muotoutunut yhteisön yrityspolitiikassa ja se perustuu tarpeeseen 
parantaa pk-yritysten alihankintatilannetta. Käsite omaksuttiin myös aluepolitiikkaan SME-
aloitteen tukikelpoisilla kohdealueilla. Messut ovat 2-3-päiväiset ja niihin osallistuu noin 40 
suuryritystä ja 350-400 pk-yritystä. Suuryritysten ja pk-yritysten välillä järjestetään sovittuja 
tapaamisia kansainvälisellä tasolla. Niissä keskitytään suuryritysten määrittelemiin tarpeisiin ja 
pohditaan, mitä erityisvalmiuksia pk-yrityksillä on vastata niihin. IBEX-messuilla keskitytään 
yhteen toimialaan kerrallaan. Tavoitteena on saada aikaan yhteistyösopimuksia. Komissio tuki 
yrityspolitiikkansa mukaisesti seuraavia IBEX-messuja vuonna 1997: Ruotsissa Jönköpingissä 
järjestetyt Elmia Food -messut maaliskuussa (elintarvikeala) ja Göteborgissa vuoden 1998 
toukokuussa pidetyt Vibex-messut (autoala). Vuonna 1998 järjestetään aluepolitiikan mukaisesti 
IBEX-messut Magdeburgissa Saksassa (energia-ala), Léonissa Espanjassa (elintarvikeala) ja 
Libramontissa Belgiassa (puuala). 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 47 
Kokemusten vertailu ja hyvien käytäntöjen vaihto 
Komissio aikoo järjestää vaihtohankkeita, joissa hyviä käytäntöjä levitettäisiin pk-yrityksiin ja 
niitä edustaviin organisaatioihin. Tuettavien toimien määrittelemiseksi aloitettiin näiden 
aloiteohjelmien yksityiskohtainen analyysi. Analyysin tuloksia käytetään kokemusten vertailua 
koskevan ohjelman kehittämiseen. Ohjelmaan sisältyy kolme yhteistyöseminaaria ja Internet-
sivuston laatiminen. 
2.1.9. UUTTA LUOVAT TOIMET JA TEKNINEN APU 
Kustakin rakennerahastosta voidaan rahoittaa sen toimialaan kuuluvaa tutkimusta, pilottitoimia tai 
teknistä apua. Rahoitukselle on vahvistettu vuotuiset rahastokohtaiset enimmäismäärät: EAKR:n 
enimmäismäärä on 1,5 prosenttia, EMOTR:n 1 prosenttia, ESR:n 0,5 prosenttia ja KOR.n 2 
prosenttia. 
EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaiset uutta luovat toimet 
Vuonna 1997 hyväksytyt uudet hankkeet 
Vuonna 1997 aloitettiin 49 uutta pilottihanketta tai uutta luovaa toimea, joihin myönnettiin yhteisön 
rahoitusta yhteensä 100 miljoonaa ecua. Kyse on kolmesta toimenpideryhmästä, joista yksi 
muodostuu kaupunkeja koskevista pilottihankkeista ja kaksi aluesuunnitteluohjelmista. Niitä ovat 
aluesuunnittelua koskevat pilottihankkeet ja TERRA-ohjelma (alueiden välinen yhteistyö 
erityisalueiden aluesuunnittelussa). Kaupunkien pilottihankkeita ja TERRA-ohjelmaa koskeviin 
ehdotuspyyntöihin saatiin runsaasti vastauksia. Hanke-ehdotuksia tuli yhteensä 645, joista 503 koski 
kaupunkihankkeita ja 142 aluesuunnitteluhankkeita. 
Aluesuunnitteluhankkeista ei järjestetty avointa tarjouskilpailua, vaan jäsenvaltioita pyydettiin 
esittämään yhteisiä ehdotuksia. 
1) Kaupunkeja koskevat pilottihankkeet 
Vuonna 1997 jätetyistä 503 hanke-ehdotuksesta valittiin 26 uutta kaupunkeja koskevaa 
pilottihanketta, joille myönnettiin yhteensä 63,6 miljoonan ecun määrärahat. Hankkeet käynnistettiin 
heinäkuussa hankkeiden hallintovirkamiehille pidetyn seminaarin yhteydessä. Seminaarilla pyrittiin 
varmistamaan hankkeiden seuranta jo alusta alkaen. Pilottihankkeilla pyritään kehittämään laajaa 
yhteistyötä kyseisten kaupunkien julkisella ja yksityisellä sektorilla ja ratkaisemaan kaupunkien 
ongelmia yhtenäistettyä ja innovatiivista lähestymistapaa käyttäen. Toimien teemoja ovat 
ympäristönäkökohtien huomioon ottaminen päätöksenteossa, taloudelliset ja sosiaaliset toimet, uusien 
teknologioiden hyödyntäminen kaupunkeja koskevien ongelmien ratkaisemisessa, yhtäläiset 
mahdollisuudet, liikenneyhteyksien parantaminen, kulttuuriin liittyvien vahvuuksien kehittäminen ja 
epäsuotuisten alueiden elvyttäminen. 
Ensimmäisessä vaiheessa vuosina 1989 ja 1994 aloitetuista 33 kaupunkeja koskevasta 
pilottihankkeesta 20 saatiin valmiiksi vuoden 1997 loppuun mennessä. 
2) Aluesuunnittelu 
Aluesuunnittelun alalla toteutettiin kahden tyyppisiä toimia, jotka edistyivät seuraavasti: 
• TERRA: Vuonna 1996 esitetyn ehdotuspyynnön jälkeen valittiin 15 pilottihanketta, jotka oli 
määrä toteuttaa kolmen vuoden kuluessa. Hankkeista viisi koski jokisuistoja, neljä 
rannikkoalueita, kolme vaarassa olevaa kulttuuriperintöä, kaksi syrjäisiä maaseutualueita ja yksi 
eroosiosta kärsiviä alueita. Määrärahoja myönnettiin yhteensä 20 miljoonaa ecua. Lisäksi 
järjestettiin ehdotuspyyntö, joka koski ohjelman teknistä apua (valittujen hankkeiden 
toteuttaminen, seuranta ja arviointi). Teknisen avun antaminen aloitetaan vuonna 1998. 
48 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
• Aluesuunnittelua koskevat pilottihankkeet: Jäsenvaltioita pyydettiin 3.-4. heinäkuuta 1996 
pidetyssä seminaarissa esittämään yhteisiä ehdotuksia EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan 
mukaisiksi pilottitoimiksi. Ehdotusten esittämisen määräpäiväksi vahvistettiin alunperin 10. 
maaliskuuta 1997, mutta sitä siirrettiin myöhemmäksi jäsenvaltioiden pyynnöstä. Toteutettavat 
neljä pilottihanketta ovat: pohjoinen reuna-alue (Tanska, Suomi, Ruotsi ja Norja), Alppien 
alue/itäiset Alpit (Itävalta, Italia ja Saksa), Archi-med eli kaakkoinen Välimeren alue (Kreikka, 
Italia, Malta ja Kypros) ja "Välimeren portti" (Espanja, Portugali, Marokko). 
Asetuksen 10 artiklan mukaisille uutta luoville toimille on varattu yhteensä 20 miljoonan ecun 
määrärahat, joista kullekin pilottihankkeelle osoitetaan 5 miljoonaa ecua. Komission 
rahoituspäätökset tehdään vuoden 1998 ensimmäisen vuosineljänneksen kuluessa. 
Meneillään olevat uutta luovat toimet 
Vuonna 1997 hyväksyttyjen kolmen uuden toimenpideryhmän lisäksi toteutetaan noin 200 muuta 
uutta luovaa hanketta, jotka rahoitetaan EAKR.sta. Hankkeet koskevat seuraavia aloja: työpaikkoja 
tarjoavat uudet alat, kulttuuri ja kulttuuriperintö (ks. 6.6 ja 6.7 kohta), alueelliset 
innovaatiosuunnitelmat (RIS), teknologian siirto (RTT), tietoyhteiskunta (RISI) ja ulkoinen alueiden 
välinen yhteistyö (ECOS-OUVERTURE). 
Pk-vritvkset ia pilottihankkeet 
Pk-yrityksillä on vahva osuus useissa teknologisen innovaation ja tietoyhteiskunnan aloilla 
toteutettavissa pilottihankkeissa. Innovaatioiden edistämiseksi suunniteltiin kaksi hanketyyppiä, 
joiden kokonaismäärärahat ovat 15 miljoonaa ecua: 
RlS-ohjelmaan (alueelliset innovaatiosuunnitelmat) valittiin 19 hanketta, joilla pyritään edistämään 
alueellisten yritysten innovaatiokykyä kehittämällä julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä. Useiden 
RIS-hankkeiden ohjauskomiteoiden (kuten Belgian Limbourg, Yokshire & Humberside. Strathclyde ja 
Shannon) puheenjohtajat ovat yrittäjiä, mikä auttaa näitä hallintoelimiä säilyttämään kosketuksen 
yritysmaailmaan. 
RTT-ohjelmaan (teknologian siirtoa koskevat monen alueen pilottihankkeet) valittiin seitsemän 
hanketta, joiden tavoitteena on korjata alueiden välistä epätasapainoa ja kannustaa alueiden välistä 
yhteistyötä tutkimuksen, kehityksen ja innovaation aloilla. Esimerkiksi FOOTWEAR-hankkeen 
tavoitteena on mukauttaa, esitellä ja siirtää italialaista suunnittelu- ja muotoiluteknologiaa Espanjan, 
Portugalin ja Kreikan tavoitteen 1 kohdealueilla toimiville jalkinealan pk-yrityksille. ESTEEM-
hankkeella pyritään siirtämään ympäristöä säästäviä teknologioita Yhdistyneen kuningaskunnan. 
Kreikan, Saksan ja Suomen pk-yrityksille. 
Tietoyhteiskuntaa koskevat toimet (RISI) jaetaan kahteen toimintavaiheeseen: 
RISI 1: alueiden avaintoimijoiden välisen yhteistyön kannustaminen alueellisen toimintasuunnitelman 
laatimiseksi tietoyhteiskunnan toteuttamista varten; RISI 2: useita alueita koskevat pilottihankkeet. 
Hankkeita valittiin yhteensä 31, joista EAKR rahoittaa 21 ja ESR 10 hanketta. Useita alueita 
koskevilla hankkeilla pyritään esimerkiksi kehittämään maaseudulle pk-yritysten verkko, kuten 
ENTERSKILLSNET-hankkeessa, johon osallistuvat Tarn ja Haute-Garonne (Ranska), Andalusia 
(Espanja), Etelä-Savo (Suomi), Dublin ja Lanford (Irlanti) ja Skotlanti. TOURIST-hanke koskee 
matkailualan alueellisia toimijoita Madeiralla (Portugali), Burgenlandissa (Itävalta), Lapissa (Suomi), 
Valle d'Aostassa (Italia), Västerbottenissa (Ruotsi) ja Hampshiressa (Yhdistynyt kuningaskunta). 22 
alueellisesta RISI 1 -suunnitelmasta useimmat koskevat pk-yrityksiin liittyviä erityiskysymyksiä. Pk-
yrilysten tueksi on perustettu alueellisella tasolla työskenteleviä työryhmiä, jotka pyrkivät 
kehittämään alueiden välistä yhteistyötä vuoden 1998 aikana. 
Parhaillaan neuvotellaan I00:sta alueiden välistä yhteistyötä koskevasta hankkeesta (RECITE ja 
ECOS-OUVERTURE). Useimmissa hankkeissa on tärkeä pk-yrityksiin liittyvä vaihe. Vähintään 
kolmannes hankkeista koskee innovaatioiden edistämistä pk-yrityksissä ja niiden kansainvälistämistä. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 49 
Pk-vritvksiä koskevan yhteistyön apuvälineet 
EUROPARTENARIAT - yritysten yhteistyötä edistävät tapahtumat 
EAKR.sta annetun asetuksen 10 artiklan ja pk-yrityksiä koskevan kolmannen monivuotisen ohjelman 
perusteella rahoitettavan EUROPARTENARIAT-ohjelman tavoitteena on rakennerahastojen tukeen 
oikeutettujen alueiden (tavoitteet 1, 2, 5b ja 6) taloudellinen kehittäminen edistämällä pk-yritysten 
monikansallista yhteistyötä. Ohjelmaa hallinnoidaan yhdessä yrityspolitiikasta ja aluepolitiikasta ja 
koheesiosta vastaavien komission yksiköiden kanssa. Se tarjoaa yrityksille mahdollisuuden löytää 
yhteistyökumppaneita ja neuvotella mahdollisista yhteistyösopimuksista. 
Vuonna 1997 järjestettiin kaksi tapahtumaa, joista toinen pidettiin Kreikassa ja toinen Ranskassa: 
- Pireuksessa Kreikassa 23.-24. kesäkuuta järjestettyyn EUROPARTENARIAT-tapahtumaan 
osallistui 400 kreikkalaista pk-yritystä ja 1 733 vierailevaa yritystä yli 60 eri maasta. Näistä 1 733 
yrityksestä 758 oli unionista, 37 EFTA-maista, 299 Välimeren alueelta, 360 PHARE-maista, 200 
TACIS-maista, 64 Aasiasta ja 12 Yhdysvalloista. Tapahtumassa järjestettiin 11 336 tapaamista. 
- Clermont-Ferrandissa Ranskassa 16.-17. lokakuuta järjestettyyn EUROPARTENARIAT-ohjelmaan 
osallistui 418 ranskalaista pk-yritystä ja 1 750 vierailevaa yritystä yli 60 yli maasta. Näistä 1 750 
yrityksestä 974 oli unionista (333 Ranskasta), 48 EFTA-maista, 213 Välimeren alueen maista, 201 
PHARE-maista, 138 TACIS-maista, 104 Aasiasta, 34 Latinalaisesta Amerikasta, 25 Yhdysvalloista ja 
13 Kanadasta. Tapahtumassa järjestettiin 10 300 tapaamista. Vuoden 1998 tapahtumat järjestetään 
Apeldoornissa Alankomaissa 11.-12. kesäkuuta ja Valenciassa Espanjassa 12.-13. marraskuuta. 
EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan perusteella rahoitetut toimet (miljoonaa ecua) 
Aluelden valinen yhtelstyo 
- sisdinen alueiden valinen yhtelstyO 
- ulkoinen aluelden valinen yhtelstyo 
Alueelllnen kehltttmlnen 
- teknologisen innovaation edistaminen 
- tietoytiteiskunta 
• kulttuuri ja taloudellinen kehittaminen 
- tyopaikkoja tarjoavat uudet alat 
- muut tukitoimet ja tekninen apu 
Aluesuunnlttelu 
Kaupunkeja koskevat pllottlhankkeet 
Yhteensa Maartlrahat* 
1995-1999 
(D 
180,0 
110.0 
70,0 
90,0 
20,0 
20,0 
15,0 
15,0 
20,0 
46,0 
80,0 
395,0 Maksu-
sitoumukset 
1997 
2,8 
2,8 
0,0 
43,7 
2,2 
13,2 
14,9 
11,3 
2,2 
14,3 
64,5 
125,3 Maksu-
sitoumukset 
1994-1997(2) 
25,8 
9.8 
16,0 
64,6 
8,6 
17,0 
14,9 
15,2 
9,0 
28,3 
66,1 
184,8 % 
(2V(1) 
14% 
9% 
23% 
72% 
43% 
85% 
99% 
102% 
45% 
63% 
83% 
47% Maksut 
1997 
9,1 
2.7 
6,4 
19,4 
2,4 
2,2 
5,9 
6,5 
2.4 
4,8 
22,8 
56,2 Maksut 
1994-1997 
(3) 
13,8 
7.4 
6,4 
25,9 
5,0 
3,6 
5.9 
6,5 
4.8 
9,7 
22,9 
72,3 % 
(3VID 
8% 
7% 
9% 
29% 
25% 
18% 
40% 
43% 
24% 
22% 
29% 
18% 
* Vuoden 1995 hinnoin. 
EAKR:sta annetun asetuksen 7 artiklan mukainen tekninen apu 
EAKR:sta annetun asetuksen 7 artiklan mukaisesti rahastosta voidaan myöntää rahoitusta tekniseen 
apuun ja tiedotustoimiin enintään 0,5 prosenttia rahaston vuotuisesta talousarviosta. Tämän tyyppisiin 
toimiin vuodeksi 1997 tarkoitetuista kokonaismäärärahoista 48 prosenttia osoitettiin tekniseen apuun, 
joka liittyi alueellisten työllisyyssopimusten laatimiseen. Työllisyyssopimukset kattavat yhteensä 36 
miljoonan asukkaan väestön unionissa. Pk-yritysten perustamista ja kehittämistä edistäville yritys- ja 
innovaatiokeskuksille (CEE1) myönnettiin tuki, jonka osuus oli 43 prosenttia kokonaismäärärahoista. 
Tuki oli tarkoitettu uusien keskusten perustamiseen kymmenessä eri jäsenvaltiossa. Noin 4 prosentin 
osuudella tuetut konferenssit ja seminaarit koskivat esimerkiksi paikallisesta kehityksestä vastaavien 
toimijoiden neljättä kokousta Marseillessa, Sardiniassa järjestettyä konferenssia, jonka aiheena oli 
"naiset alueensa kehittäjinä", tai seminaaria, jossa Espanja, Irlanti ja Italia vertailivat 
rakennerahastoista saamiaan kokemuksia. Tiedotustoimiin osoitettiin noin 3 prosentin osuus, jolla 
rahoitettiin esimerkiksi Lissabonin vuoden 1998 maailmannäyttelyn näyttelyosastoa. Tutkimuksiin 
myönnettiin 2 prosentin osuus kokonaismäärärahoista. Niihin sisältyi muun muassa vertailututkimus 
työpaikkojen luomisesta kaupunkialueilla. 
JO Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
Pk-vritysten kehittämiseen liittyvät paikalliset toimet 
Eurooppalaisten yritys- ja innovaatiokeskusten (CEEI) verkkoa laajennettiin kymmeneen eri 
jäsenvaltioon perustetuilla 22 uudella keskuksella. Verkkoon kuuluu nyt 140 keskusta, jotka 
sijaitsevat unionin tukea saavilla alueilla ja Keski-Euroopan maissa. Keskuksilla on yhtenäistetyt 
palvelujärjestelmät, joilla tuetaan innovatiivisten yritysten perustamista ja kehittämistä. Näin 
keskukset edistävät innovaatiota, kansainvälistymistä ja tuotantorakenteiden monipuolistumista 
rakennerahastojen tuella. Lisäksi ne suunnittelevat täydentäviä toimia RIS-ohjelmissa ja 
EUROPARTENARIAT-ohjelmissa sekä alueellisten työllisyyssopimusten ja yhteisöaloitteiden 
kautta. 
Alueellisiin työllisyyssopimuksiin kuuluvat pk-vritvksiä tukevat toimet 
Useissa toimintasuunnitelmissa edellytetään paikallisen tuotantorakenteen monipuolistamista, pk-
yritysten perustamista ja alueellisten ja paikallisten tuotteiden myynnin edistämistä. Esimerkiksi 
Italiassa tehdyssä Mölisen sopimuksessa edellytetään uusien yritysten perustamista elintarvike- ja 
matkailualoilla sekä laatumerkin suunnittelua alueellisille tuotteille. Sisiliassa tehdyn Aito Belice 
Corleonesen sopimuksen päätavoitteena on suunnitella yhtenäistetty kehitysmalli alueen perinteisten 
tuotteiden pohjalta. Clabecqissa Belgiassa perustettiin 5,25 miljoonan ecun riskipääomarahasto, josta 
tuetaan pk-yritysten perustamista ja kehittämistä. 
EAKR:sta annetun asetuksen 7 artiklan mukainen tekninen apu 
Valmistelu- ja seurantatoimet 
Arviointi 
Alueelliset tutkimukset 
Konferenssit, kollokviot, seminaarit 
Tiedotus- ja mainontatoimet 
Tekninen apu ja laitteet 
YHTEENSA Maksu-
sitoumukset 
1997 
20,1 
4,0 
0,3 
0,8 
6,2 
5,1 
36,4 Maksu-
sitoumukset 
1994-1997 
33,6 
5,4 
1,8 
3,5 
20,8 
15,3 
80,3 Maksut 
1997 
7,5 
2,5 
0,5 
0,9 
5,7 
3,3 
20,5 Maksut 
1994-1997 
28,2 
11.8 
2,7 
3,4 
21,3 
13.8 
81,2 
Ei sisällä aiempien vuosien toimista vapautuneita määrärahoja. 
ESR.sta annetun asetuksen 6 artiklan mukaiset uutta luovat toimet ia tekninen apu 
Työpaikkoja tarjoavat uudet alat 
Vuodelle 1997 oli ominaista antoisa tietojenvaihto työpaikkoja tarjoavien uusien alojen toimijoiden ja 
komission välillä. Uutuutena oli vuosina 1994 ja 1995 käynnistettyjen pilottihankkeiden tarkan 
seurannan aloittaminen. Uudet tietotekniikat olivat suurena apuna komission seurantayksikön ja 
paikallisten hankkeiden vetäjien välisen yhteydenpidon kehittämisessä. Tämän apuvälineen käyttö 
edisti myös hankkeiden vetäjien yhteistyötä jo alkuvaiheessa ja mahdollistaa sähköisen verkon 
luomisen. Kahta hanketta lukuun ottamatta kaikki vuonna 1996 aloitetut hankkeet oli käynnistetty 31. 
joulukuuta 1997 mennessä. Lisäksi saaliin valmiiksi kyselylomake vuosien 1994 ja 1995 hankkeista, 
joiden vallitsevana teemana oli innovaatio. Kyselyn tulokset valmistuivat vuoden 1998 alussa ja niitä 
käytetään tukena useissa seminaareissa, joilla edistetään kokemusten vertailua hankkeiden vetäjien 
välillä, mukaan lukien vuonna 1996 käynnistetyt hankkeet. 
Vuoden 1997 ehdotuspyyntöön tuli vastaukseksi 955 hanke-ehdotusta, joista valittiin 70 lähempää 
tarkastelua varten. Noin kaksi kolmasosaa hankkeista koskee työpaikkojen luomista ilman välikäsiä 
kehittämällä työpaikkoja tarjoavia uusia aloja tai uusia yritysmuotoja. Kolmannes hankkeista liittyy 
työn uudelleenorganisointiin tai koulutukseen. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 51 
Sosiaalinen vuoropuhelu 
ESR:sta vuonna 1997 yhteisrahoitetut toimet auttoivat kahta eurooppalaista ammattiliittojen järjestöä 
(Euroopan ammatillinen yhteistyöjärjestö CES, Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestö 
UNICE, julkisten yritysten Euroopan keskus CEEP) jatkamaan työntekijöiden edustajien ja 
työnantajien tai heidän edustajiensa koulutusta. Koulutus auttoi heitä syventämään tietojaan 
teollisuuden rakennemuutoksista ja varsinkin muutosten seurauksista työllisyyteen ja ammattitaitoon 
sekä teollisuudenalojen välisiin suhteisiin. UNICEn ohjauksessa toteutettu kaksivuotinen 
koulutusohjelma päättyi vuonna 1997. CES:n esittelemä vuosiohjelma koostui 30 toimesta, joista 
useimmat koskivat uusien teknologoiden tai uusien työn organisointimallien vaikutuksia työllisyyteen, 
koulutusjärjestelmiä ja ammattitaitoa esimerkiksi puhtaiden teknologioiden kaltaisilla toimialoilla 
(ympäristö), uusia tuotantomenetelmiä ja työntekijöiden osallistumista yritysten hallintoon, 
etätyöskentelyä ja työn organisointia, teknologioiden kehitystä ja sen vaikutusta telealan töiden 
organisointiin jne. CEEP:n monivuotisilla ohjelmilla, jotka liittyvät uusiin yhteishallintomuotoih/n ja 
Euroopan alueellisiin vahvuuksiin, pyritään sisällyttämään laatuajattelu sosiaaliseen vuoropuheluun 
alueellisella tasolla. Vuonna 1997 muutettiin myös lainsäädäntöä, sillä 6 artiklaan sisällytettiin 
tavanomaisten tukikohteiden lisäksi myös muita kohteita, kuten YES for Europe -ohjelma, käynnissä 
oleva yhteisön sosiaalinen vuoropuhelu, Irlannin tuottavuuden kehittämiskeskus ja Dialco-Forco. 
Kokeiluvaiheessa kerätään hanke-ehdotuksia laajemmin järjestämällä tarjouspyyntö vuonna 1998. 
« 
ESR:n tekninen apu 
ESR:sta annetun asetuksen 6 artiklan mukaisella teknisellä avulla tuettiin 23 alueellista 
työllisyyssopimusta, jotka rahoitettiin enimmäkseen ESR:sta. Niistä 22 hyväksyttiin vuonna 1997. 
Lisäksi tuettiin EMPLOYMENT- ja ADAPT-yhteisöaloitteita koskevan toisen hankeryhmän 
valmistelua, viiden erityiskertomuksen laatimista, neljän eurooppalaisen suurkonferenssin 
organisointia sekä Internet-sivuston päivittämistä. 
Uutta luovat toimet, tutkimukset 
Tekninen apu 
Yhteensa Maksusitoumukset 
1994 
0,4 
61,9 
62,2 1995 
22,3 
33,7 
56,1 1996 
31,0 
32,2 
63,2 1997 
36,2 
21,4 
57,6 1994-1997 
89,9 
149,2 
239,1 (milj oonaaecua) 
Maksut 
1994 
0,2 
69,7 
69,8 1995 
11,2 
45,5 
56,7 1996 
18,6 
34,8 
53,3 1997 
17,9 
26,3 
44,2 1994-1997 
47,8 
176,3 
224,1 
Mukaan lukien siirretyt, uudelleen käyttöön otetut ja vapautuneet määrärahat. 
Maksut eivät välttämättä liity saman kauden maksusitoumuksiin. 
EMOTR:n ohjausosastosta annetun asetuksen 8 artiklan mukaiset uutta luovat toimet ia 
tekninen apu 
EMOTR:n ohjausosastosta annetun asetuksen 8 artiklan mukaisesti vuonna 1997 rahoitetut toimet 
koskivat teknistä apua, joka oli tarkoitettu kahdeksan alueellisen työllisyyssopimuksen toteuttamiseen 
tavoitteen 5b kohdealueilla. Toimiin sisältyi myös maaseudun kehitysindikaattoreiden tutkiminen 
maaseudun kehityspolitiikan tukemiseksi ja yhteenvetokertomusten valmistelu tavoitteen 5b 
väliarvioinneista sekä maaseudun kehittämistä koskevan yhteisön politiikan tiedottamiseen 
tarvittavien palveluiden ja laitteiden hankkimista koskeva sopimus. 
Syyskuussa 1996 esitettiin ehdotuspyyntö pilotti- ja esittelyhankkeista, jotka koskevat maataloutta 
harjoittavien ja muiden maaseudun naisten uusia toimia. Ehdotuspyyntö oli todellinen menestys, sillä 
ehdotuksia tuli yli 400 vuonna 1997. Hankkeiden tarkoituksena on tukea maaseudun naisia ja tehdä 
heidän työtään näkyväksi. Kyse on maaseudulla asuvien tai maataloutta harjoittavien naisten toimista 
maataloustuotteiden myynnin edistämiseksi ja niiden arvostuksen lisäämiseksi, alueen uudistamiseksi 
tai sen ammattirakenteen monipuolistamiseksi, työpaikkojen luomiseksi ja sosiaalisen integraation ja 
työelämään pääsyn edistämiseksi, ammatillisen koulutuksen tai ammatillisten 
pätevöitymismahdollisuuksien parantamiseksi tai vaikkapa naisten oman taitotiedon välittämisen 
mahdollistavien verkkojen kehittämiseksi. 
Vuonna 1997 tarkastettiin alustavasti, oliko esitetyissä ehdotuksissa noudatettu tiettyjä 
ehdotuspyynnössä annettuja ehtoja. Lisäksi valittiin asiantuntijat, joiden tehtävänä on antaa lausunto 
52 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
kustakin ehdotuksesta. Koska ehdotuksia tuli paljon, työtä ei saatu valmiiksi vuoden 1997 loppuun 
mennessä. Hankkeiden valintamenettely toteutetaan vuonna 1998. 
Useat rahoitusta saaneet hankkeet tarkastetaan. Joissakin hankkeissa joudutaan aloittamaan 
takaisinperintä ja peruutusmenettely, jos todetaan, että on tapahtunut säännönvastaisuuksia. 
EMOTR:sta annetun asetuksen 8 artiklan mukaisesti rahoitetut toimet 
I Maksu- I Maksu-
sitoumukset sitoumukset 
1997 1996-1997 
Arviointi, seuranta, tekninen apu ja tutklmukset 1.620.802 2.344.009 
Pilotti-jaesittelyhankkeet 263.989 14.758.278 
Tiedonlevltystolmet 3.431.084 3.431.084 
YHTEENSA 5.315.875 20.533.371 
Ei sisällä aiempien vuosien toimien maksusitoumuksia eikä niistä vapautuneita määrärahoja. 
KOR:sta annetun asetuksen 4 artiklan mukaiset uutta luovat toimet ia tekninen apu 
KOR:sta annetun asetuksen mukaisesti vuonna 1997 toteutetut toimet koskivat erityisesti 
alusrekisterin ylläpitoa, teknistä apua laivaston kapasiteetin uudelleenmittauksessa, tutkimusta 
ammattipiirien konsultoimisesta sekä osallistumista Lissabonin vuoden 1998 maailmannäyttelyyn. 
Määrärahoja myönnettiin yhteensä 2,1 miljoonaa ecua. 
KOR:sta annetun asetuksen 4 artiklan mukaisesti rahoitetut toimet 
Tutkimukset 
Julkaisut, tiedotus ja koulutus 
Tekninen apu 
YHTEENSA Maksu-
sitoumukset 
1997 
893.697 
533.162 
697.174 
2.124.033 Maksu-
sitoumukset 
1994-1996 
4.027.736 
79.908 
3.449.962 
7.557.606 Maksu-
sitoumukset 
1994-1997 
4.921.433 
613.070 
4.147.136 
9.681.639 Maksut 
1997 
426.965 
489.322 
1.709.881 
2626.168 Maksut 
1994-1996 
2.766.949 
67.863 
1.022.906 
3.857.718 Maksut 
1994-1997 
3.193.914 
557.185 
2.732.787 
6.483.886 
Komissio järjesti KOR:sta annetun asetuksen 4 artiklan mukaisesti 25.-28. toukokuuta 1997 
"Partenariat Casablanca 97" -tapahtuman. Kyseessä oli Euroopan unionin ja Marokon 
kalatalousyritysten ensimmäinen yhteistyökokous. Tapahtuma perustui marokkolaisten alan yritysten 
esittämiin yhteistyöhankkeisiin, jotka oli koottu eurooppalaisille alan yrityksille toimitettuihin 
luetteloihin. Tapahtumassa järjestettiin lähes 3 000 tapaamista noin sadan marokkolaisen ja 300 
eurooppalaisen yrityksen välillä. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 53 
2.2. ESITTELY JÄSENVALTIOITTAIN 
2.2.1. BELGIA 
1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain 
Koska toimivalta on Belgiassa jakautunut osavaltioiden, alueiden ja kuntien kesken, Belgiaa koskevat 
rakennerahastojen tuet jakautuivat vastaavasti kaikkien tavoitteiden osalta useisiin 
toimenpideohjelmiin ja yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin. Näin oli varsinkin ESR.n tukien osalta, sillä 
21 ohjelmasta vain neljän määrärahat ylittivät 40 miljoonaa ecua. 
Pk-vritvksiä koskevat toimet Belgiassa 
Rahastot osallistuivat pk-yritysten kehittämiseen alueellisten tavoitteiden mukaisesti noin 
766 miljoonalla eculla kaudella 1994-1999. Tästä määrästä 63 prosenttia koski tavoitetta 
1,32 prosenttia tavoitetta 2 ja 5 prosenttia tavoitetta 5b. 
Tavoite 1: rahoitukseen erikoistuneisiin tytärpankkeihin perustettiin kolme riskipääomarahastoa: 
Sambrinvest, Hoccinvest ja Invest Borinage-Centre. Pääomasta puolet oli merkitty Investille ja puolet 
SOVVAGEPille, joka hallinnoi komission toimenpiteeseen myöntämiä varoja. Tukitoimenpiteet 
toteutettiin joko pääomasijoituksina, lainoina tai vaihtovelkakirjalainoina. Yrityksille voitiin myöntää 
tukea kolmella ehdolla: niiden kotipaikka sijaitsi samalla alueella kuin kolme rahastoa, ne eivät olleet 
"vaikeuksissa olevan yrityksen" maineessa ja rahastojen tukitoimenpide ei saanut ylittää alueelliselle 
tuelle määrättyä ylärajaa, varsinkin aluetuen kumuloituessa investointitukien kanssa. Varoja varattiin 
yhteensä 30 miljoonaa ecua, josta EAKR.n osuus oli puolet. Riskipääomarahastot vastasivat 
15 miljoonan ecun kansallisesta osuudesta. Yksityistä rahoitusta ei käytetty. Tuettavien hankkeiden 
valinnassa tärkein valintaperuste oli työpaikkojen luominen. Muita valintaperusteita olivat 
innovatiivisuus ja ympäristönsuojelu. 
Tavoite 2: Turnhoutissa toteutetussa Strategisch pian Kempen -hankkeessa käynnistettiin jo 
kymmenisen vuotta sitten hanke, jossa isommat yritykset toimivat pk-yritysten "kummeina". 
Hankkeen kokonaiskustannukset olivat 0,9 miljoonaa ecua, josta ESR:n osuus oli 0,4 miljoonaa ecua. 
Hankkeessa suuryritysten ja pk-yritysten johtajat kokoontuvat säännöllisesti (kuukausittain) 
vaihtamaan tietoja ja antamaan neuvontaa ja muodostavat tukiverkoston. Hankkeeseen on tähän 
mennessä osallistunut noin 700 yritystä. Työpaikkoja on syntynyt I 670. 
Limburgissa perustettiin multimediaan ja innovaatioon keskittynyt teknologiakeskus. Sen 
toimitiloihin kuuluu auditorio, opetus- ja harjoitustiloja sekä luentosaleja. Keskus tekee 
tilaustutkimuksia pk-yrityksille tai suuryrityksille sekä toteuttaa esittelyhankkeita. Työllisyysvaikutus 
oli vuoden 1997 lopulla 9,5 täysiaikaista työpaikkaa. Työllisyysvaikutus kasvanee lähivuosina. 
Tavoitteet 3 ja 4: työntekijöitä kouluttamalla voitiin parantaa pk-yritysten ja niiden työtekijöiden 
kykyä mukautua teollisuuden ja organisaatioiden muutoksiin. Muilla toimilla pyrittiin vahvistamaan 
sellaisten tutkimuskeskusten henkilöstöresursseja, jotka ovat yhteydessä paikallisiin pk-yrityksiin. 
Tavoite 5b: Flanderissa pk-yrityksiin kohdistetut toimet koskivat pääasiassa koordinointikeskuksen 
perustamista, ympäristöalan yrityksille myönnettävää tukea sekä yritysten ympäristöarviointeja. 
Valloniassa tuottaviin ja työpaikkoja luoviin investointeihin suunnattu erityistuki toimii tyydyttävästi. 
sillä työllisyystavoitteet on jo ylitetty (177 uutta työpaikkaa). 
54 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
TAVOITE 1 
Tavoitteessa 1 on vain yksi tukikelpoinen kohdealue eli Hainaut. Vuoden 1997 aikana tehostettiin 
toimenpidettä, jolla tuetaan yli 20 työntekijän yritysten perustamista. Samanaikaisesti luovuttiin 
hankkeista, joiden toteuttaminen ei kuluvalla ohjelmakaudella ole mahdollista, sekä hankkeista, joiden 
merkitystä aluekehitykselle pidetään vähäisenä. Lisäksi tukien myöntämisperusteita tarkennettiin 
keskittämällä tuet tulevaisuuden kannalta lupaaville ja korkeaa lisäarvoa tuottaville aloille. 
Vuoden 1997 aikana hyväksyttiin useita kalliita hankkeita (esimerkiksi Crachet'n tiedekeskus ja l'Eau 
d'Heure -hanke). Taloudellisen toiminnan lisäämistä koskevaa toimenpidettä tarkistettiin yhdessä 
alueellisten viranomaisten kanssa, jotta toimenpiteen vaikutukset kohdistuisivat pääasiassa pk-
yrityksiin ja jotta se vastaisi paremmin Hainautin yritysten vaatimuksia. 
Inhimillisiä voimavaroja koskevat toimet jakautuivat neljään toimintalinjaan: jo perustettujen tai 
perusteilla olevien yritysten koulutustoimet, työttömien ja nuorten työelämään pääsyä edistävän 
ammattikoulutuksen järjestäminen, yhteiskuntaan ja työelämään paluuseen liittyvät toimet 
(integroitumiskeinot) sekä koulutusjärjestelmän vahvistaminen ja parantaminen. Kaiken kaikkiaan 
koulutustoimista pääsi vuoden 1997 aikana osalliseksi yhteensä 36 500 henkilöä. 
Koeluontoisilla maataloustoimenpiteillä voitiin rahoittaa epätavallisia hankkeita, jotka liittyivät 
esimerkiksi pellavan käsittelyyn tai soveltavaan perunantutkimukseen. Varainhoidossa oli kuitenkin 
ongelmana se, että varojen siirtäminen kansallisista hallintoelimistä viivästyi toisinaan niin, etteivät 
paikallisviranomaiset saaneet yhtään maksua vuoden 1997 aikana. Belgiaa koskevan tavoitteen 1 
yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan kuuluvien EMOTR.n yhteisrahoittamien toimien osuus on kuitenkin 
pieni (alle 7 % kokonaistuesta). Se koostuu horisontaalisista toimenpiteistä (asetukset (ETY) N:o 
2328/91 ja (ETY) N.o 866/90), joihin on suunnattu yli puolet määrärahoista, sekä muutamista 
maaseudun kehittämistoimenpiteistä. 
Kalastusta koskevan toimenpiteen (osuus 0,1 %) toteuttaminen edistyi erityisen hitaasti. Se johtui 
osaksi siitä, että toimenpiteen budjetti kolminkertaistui vuoden 1996 puolivälissä, koska Hainaullin 
viranomaiset olivat pyytäneet EMOTR:sta maksettavan yhteisön tuen siirtämistä KOR:iin. Hankkeita, 
joita lisäbudjetin rahoitus koskee, ei ole vielä käynnistetty. 
Väliarviointi auttoi tekemään joitakin muutoksia ohjelmiin, jolloin erityisesti yrityksille suunnattujen 
tukien määrä (esimerkiksi ACE-toimenpidekokonaisuus) kasvoi. Inhimillisiä voimavaroja koskevia 
tukitoimenpiteitä pidettiin arvioinnissa yleisesti onnistuneina ja niiden vaikutuksia kuhunkin 
kohdealueeseen myönteisinä. 
Kaiken kaikkiaan käynnistetyillä toimilla voidaan luoda noin 8 000 työpaikkaa ohjelmakauden 
loppuun mennessä. 
TAVOITE 2 
Tavoitteen 2 tukikelpoiset kohdealueet olivat Meuse-Vesdre (Liège), Aubange, Limburg ja Turnhout. 
Vuonna 1997 käynnistettiin kauden 1997-1999 uudet yhtenäiset ohjelma-asiakirjat sekä saatettiin 
päätökseen kauden 1994-1996 yhtenäiset ohjelma-asiakirjat. Kauden 1994-1996 neljä yhtenäisiä 
ohjelma-asiakirjaa saatettiin päätökseen, mutta viranomaiset siirsivät kaikki ensimmäisellä kaudella 
käyttämättä jääneet määrärahat seuraaviin kauden 1997-1999 yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin: Liège 
(9,6 miljoonaa ecua), Limburg (13,5 miljoonaa ecua) ja Turnhout (5,6 miljoonaa ecua). 
Ensimmäisen kauden kehitysstrategioiden noudattamista jatkettiin pääosin. Yhteistyöneuvotteluissa 
tehtiin kuitenkin huomattaviakin muutoksia. Esimerkiksi Liegeä koskevaan yhtenäiseen ohjelma-
asiakirjaan sisältyvää tuotannollisten investointien tukitoimenpidettä vahvistettiin samalla tavalla kuin 
tavoitteessa 1. Aubangea koskevaan yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan taas liitettiin uusi strategia, jolla 
vastaperustetut suuret yritykset pyritään integroimaan paremmin seudun elinkeinoelämään. Tähän 
pyritään tiivistämällä suhteita yrityksiin, joiden alana on alihankinta, tutkimus ja teknologinen 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 55 
kehittäminen, logistiikka tai ulkoistetut palvelut. Limburgin ja Turnhoutin yhtenäisiin ohjelma-
asiakirjoihin liitettiin uusi paikallisia työllisyysaloitteita koskeva toimenpide. 
Inhimillisten voimavarojen osalta Liègen yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan sisältyviin koulutustoimiin 
osallistui 7 500 henkilöä, Limburgin 7 000 henkilöä ja Turnhoutin 2 400 henkilöä. 
TAVOITTEET 3 JA 4 
Vuoden 1997 aikana noin 65 000 henkilöllä (tavoitteen 1 mukaan tukikelpoista Hainautia lukuun 
ottamatta) oli mahdollisuus osallistua tavoitteeseen 3 sisältyviin koulutukseen, neuvontaan ja 
työelämään paluuseen liittyviin toimiin. Osallistujien määrä on huomattava, kun otetaan huomioon 
talousarvion asettamat rajoitukset sekä se, että ESR:n yhteisrahoittamien toimien kohteena ovat 
pääasiassa heikoimmassa asemassa olevat väestöryhmät (ammattipätevyyttä vailla olevat nuoret, 
iäkkäät työttömät, hyvin pitkään työttöminä olleet jne.) ja että toimet sisältyvät 
integroitumiskeinoihin. Belgian tavoitteessa 3 painotettiin erityisesti integroitumiskeinoja, jotka 
perustuvat niin yksittäisen tuensaajan tarpeisiin kuin eri vetäjien väliseen yhteistyöhön. 
Integroitumiskeinojen toteuttaminen edellyttää siis ohjelman vetäjien (julkisten ja yksityisten) ja 
julkisten viranomaisten välistä tiivistä yhteistyötä. 
Työttömien nuorten työelämään pääsy Valloniassa: Vallonian asuntoministeriön ESR:n tuella 
toteuttaman uuden strategian puitteissa eri alueet tekivät yhteistyötä työpaikkojen luomiseksi 
työttömille nuorille, joilla on vain vähän tai ei lainkaan koulutusta. Paikallisyhteisöjä autettiin tällä 
tavoin tiedostamaan mahdollisuutensa luoda työpaikkoja ja tarjota työtä. Hankkeella nuorille taataan 
ammattikoulutus ja lisäksi heistä tehdään vastuuntuntoisia kansalaisia. Vuoden aikana nuoret saivat 
koulutuksen, jossa yhdistyvät yleissivistävä koulutus ja perusammattitaidon hankkiminen esimerkiksi 
muurarin, puusepän ja sisämaalarin työhön. 
Tavoitteen 4 toteuttaminen viivästyi. Viive johtui, kuten tavoitteessa 3, toimivaltaisten viranomaisten 
suuresta määrästä. Ohjelmat käynnistyivät varsinaisesti vasta vuonna 1996. Huolimatta 
flaaminkielisen yhteisön ohjelmassa esiintyneistä ongelmista koulutustoimista pääsi osalliseksi 
vuonna 1997 noin 11000 pk-yritysten työntekijää (Hainautia lukuun ottamatta). On kuitenkin 
olemassa vielä toivoa siitä, että tämä myöhässä käynnistynyt ohjelma voisi lähteä etenemään 
pikavauhtia ja että toimivaltaiset alueelliset viranomaiset lisäävät panostaan ratkaisevasti sen 
toteuttamiseksi. 
TAVOITE 5a maatalous 
Maa- ja metsätaloustuotteiden jalostukseen ja kaupan pitämiseen tarkoitettuihin tukiin liittyvien 
yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen toteuttaminen Flanderin ja Vallonian alueilla sujui tyydyttävää 
tahtia. Vuonna 1997 Vallonian tuki keskitettiin seuraaville aloille: peruna, hedelmät ja vihannekset, 
liha sekä metsänkasvatus. Flanderissa tuki keskitettiin aloille, jotka liittyvät lihaan, kananmuniin ja 
siipikarjaan sekä hedelmiin ja vihanneksiin. Maatalousmarkkinoilla vuonna 1997 tapahtuneen 
kehityksen johdosta yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin tehtiin muutoksia. Suurin osa hankkeista on 
innovatiivisia ja ympäristöä säästäviä. Vallonian osalta komissio hyväksyi maatalousrakenteiden 
tehostamiseen suunnattujen toimenpiteiden soveltamista koskevan uuden säännöksen, joka koskee 
myös luonnonhaittojen perusteella maksettavia korvauksia. 
TAVOITE 5a kalastus 
Ohjelman toteutumisen kannalta vuosi 1997 merkitsi yleisesti investointien elpymistä. Suuntaus tuli 
erityisesti esiin jalostuksessa ja kaupan pitämisessä, joihin kohdennettujen määrärahojen osuus yli 
kaksinkertaistui kauteen 1994-1996 verrattuna. 
56 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
TAVOITE 5b 
Valloniassa alueelliset viranomaiset ja näiden paikallisella tasolla toimivat yhteistyökumppanit 
jatkoivat vuonna 1996 aloitettua työtä, jolla tähdätään tavoitteen 5b yhteisöaloitteen 
toteuttamisolosuhteiden parantamiseen. Työ tuotti tulosta, koska yhteisön määrärahojen 
toteutumistaso nousi 47 prosenttiin. Lisäksi Vallonian alueelle myönnetyistä määrärahoista 
lopullisille tuensaajille tarkoitetut maksut suoritettiin tyydyttävässä ajassa. Flanderin kahdella 
ohjelmalla (Meetjesland ja Westhoek) haettiin integroitua lähestymistapaa maaseudun kehittämiseen. 
Tärkeimpiä toimintalinjoista olivat työllisyyden ylläpitäminen ja parantaminen. Matkailua pidettiin 
kehityksen kannalta avainalana, mutta myös uusien yritysten perustamista pidettiin tärkeänä. 
Ohjelmien seurantakomiteat totesivat, että hankkeet toteutuivat varsinaisia maataloushankkeita lukuun 
ottamatta melko hitaasti. Hitaus johtui pääasiassa Flanderin aluehallituksen yhteisrahoitukseen 
liittyvistä ongelmista. Westhoekissa kaikkien kolmen rahaston vuoden 1994 määrärahat 
kohdennettiin, kun taas Meetjeslandissa vuoden 1995 määrärahoista kohdennettiin ainoastaan 
EMOTR:n osuus. Yhteisön tukia maksettiin tuensaajille ainoastaan vuoden 1994 ensimmäisestä 
erästä. Ohjelmiin tehtiin useita muutosehdotuksia. Komissio katsoo, että yhtenäisiä ohjelma-
asiakirjoja on muutettava väliarviointeihin perustuvien kertomusten perusteella. 
2. Yhteisöaloitteet 
Belgia osallistui REGIS-aloitetta lukuun ottamatta kaikkiin yhteisöaloitteisiin. LEADER II -aloitteen 
hyväksymättä olleet neljä ohjelmaa hyväksyttiin vuonna 1997, ja kaksi niistä (Hainaut ja Vallonia) on 
jo toteutunut tyydyttävästi. Alueelliset viranomaiset ryhtyivät toimiin viiveen korjaamiseksi 
järjestämällä paikallisia toimintaryhmiä koskevan ehdotuspyynnön. Siinä käytettiin Vallonian 
maataloussäätiön laatimia ja koordinoimia hakuasiakirjoja. Flanderissa paikallisia toimintaryhmiä ei 
ollut vielä valittu vuoden 1997 päättyessä. 
Teollisuuden uudistamista koskevat yhteisöaloitteet (KONVER, RESIDER II, RETEX, RECHAR II) 
etenivät yleensä tyydyttävästi. Flanderin RECHAR II -ohjelman seurantakomitea teki vuonna 1997 
päätöksen varaukseen kuuluvien varojen jakamisesta sekä fyysisiin infrastruktuureihin ja 
kaivoskaupunkien sosiaalisiin infrastruktuureihin liittyvien toimenpiteiden sitomisesta indeksiin. 
Westhoekin kauden 1995-1997 RETEX-ohjelman hallintokomitea perustettiin vasta vuoden 1997 
lopulla. Se merkitsi myös, että ensimmäiset kyseiseen yhteisöaloitteeseen liittyvät hankkeet 
hyväksyttiin vasta loppuvuodesta 1997. Vuoden 1997 päättyessä seurantakomitea päätti siirtää 
ohjelman käyttöön varauksen sekä indeksiin sitomisesta kertyneet varat. Lisäksi se pyysi, että 
ohjelmaa jatkettaisiin vuoden 1999 loppuun. 
Uutta luovien yhteisöaloitteiden, kuten SME- ja URBAN-aloitteiden, toteuttamisessa oli toimien 
luonteesta johtuvia ongelmia. Vallonian alueelliset viranomaiset ehdottivatkin, että määrärahat 
kohdennettaisiin sen jälkeen, kun varaus on jaettu. 
Vuonna 1997 valittiin inhimillisiä voimavaroja koskeviin yhteisöaloitteisiin kuuluvan 
EMPLOYMENT-aloitteen toinen hankekokonaisuus. Flanderissa valittiin ja käynnistettiin vuonna 
1997 49 hanketta. Niiden vetäjät vaihtelivat, mutta toimenpiteet koskivat pääasiassa koulutusta. 
Ranskan- ja saksankielisissä yhteisöissä hyväksyttiin vuonna 1997 136 hanketta. ADAPT-hankkeita 
Flanderissa hyväksyttiin 43. Ne liittyivät seuraaviin aloihin: tekstiilit, sähkötekniikka, ympäristö, 
rakentaminen, liikenne ja matkailu. Toimintalinjoina säilyivät innovaatio ja pk-yritysten 
osallistuminen. Myös ADAPT-hankkeiden vetäjät vaihtelivat melkoisesti. Valloniassa ranskan- ja 
saksankielisissä yhteisöissä hyväksyttiin 55 hanketta. Alueen toimintalinjoja olivat ammattitaidon 
parantaminen, yritysten kilpailukyky, ympäristöjä työpaikkojen luominen. 
Vuonna 1997 PESCA-yhteisöaloitteessa toteutettiin vuonna 1996 hyväksytyt hankkeet. Ohjelmalla 
tiedetään kuitenkin olevan paljon potentiaalisia tuensaajia, joten myös uusia hankkeita aloitettiin. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 57 
2.2.2. TANSKA 
L Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain 
Pk-vrityksiä koskevat toimet Tanskassa 
Rahastot osallistuivat pk-yritysten kehittämiseen alueellisten tavoitteiden mukaisesti noin 
223 miljoonalla eculla kaudella 1994-1999. Tästä määrästä 43 prosenttia koski tavoitetta 2 ja 
57 prosenttia tavoitetta 5b. 
Pohjois-Jyllannissa käynnistettiin muun muassa tavoitteeseen 2 kuuluva hanke ("Nordjysk 
innovation"), jossa olivat mukana NOVI-tiedekeskus, Aalborgin yliopisto ja kaksi alueella toimivaa 
tekniikan tiedotuskeskusta. Hankkeella haluttiin edistää innovaatiota alueen yrityksissä luomalla 
tiheämpi verkko yliopistotutkijoiden ja pk-yritysten välille. Toimiin sisältyi yliopiston ja yritysten 
välisistä yhteyksistä vastaavan toimiston avaaminen sekä yritysten tutkimustarpeista ja 
tutkimustuloksista kertovien tietokantojen perustaminen. Hankkeen kokonaiskustannukset olivat 
2,7 miljoonaa ecua, josta EAKR rahoitti puolet. 
TAVOITE 2 
Vuonna 1997 hyväksyttiin kaudelle 1997-1999 kaksi uutta ohjelmaa (Lolland ja Pohjois-Jyllanti). 
Niiden osuus rahastojen rahoituksesta oli 68,2 miljoonaa ecua. Väliarvioinnista oli apua uusien 
ohjelmien toimien suunnittelussa. 
Lollandin ohjelman (rahastojen osuus 13,8 miljoonaa ecua) tavoitteena oli laajentaa yritysten 
kehittymismahdollisuuksia, säilyttää työpaikkoja ja lisätä niiden määrää lyhyellä ja pitkällä aikavälillä 
sekä vaurastuttaa aluetta yleisesti. Tavoitteena oli luoda tai säilyttää lyhyellä aikavälillä noin 230 ja 
pitkällä aikavälillä noin 600 työpaikkaa. Lisäksi noin 740 henkilön odotettiin pääsevän osalliseksi 
ohjelmaan kuuluvista koulutustoimista. Koska osa kauden 1994-1996 määrärahoista jäi käyttämättä, 
2,7 miljoonaa ecua siirrettiin kaudelle 1997-1999 (28 % alkuperäisestä tuesta). 
Pohjois-Jyllannin ohjelman (rahastojen osuus 54,4 miljoonaa ecua) tavoitteena oli vahvistaa alueen 
yritysten kasvuedellytyksiä ja sitä kautta säilyttää työpaikkoja tai lisätä niiden määrää. Tavoitteen 
saavuttamiseksi ohjelmalla oli tarkoitus parantaa yritysten kykyä vastata kansainväliseen kilpailuun. 
Tämä tapahtuu panostamalla innovaatioon, parempaan osaamiseen sekä koulutuksen ja 
infrastruktuurien vahvistamiseen. Ohjelman odotetaan tuovan noin 2 100 uutta työpaikkaa. Noin 
5 000 henkilön odotetaan pääsevän osalliseksi siihen kuuluvista koulutustoimista. 
TAVOITTEET 3 JA 4 
Tavoite 3 toteutui vuonna 1997 tyydyttävästi. Väliarvioinnin mukaan tavoitteen 3 toimet olivat 
riittäviä. Arvioinnin mukaan nuorten työllisyystilanteen kohenemisen sekä nuorisotyöttömyyden 
torjumiseen suunnattujen kansallisten toimien vuoksi tavoitteen 3 toimintalinjoja olisi muutettava 
siten, että ne koskisivat yli 25-vuotiaita henkilöitä. Siinä suositellaan myös pitkäaikaisten 
koulutustoimien käyttöönottoa. 
Myös tavoitteesta 4 tehtiin arviointi. Sen mukaan tavoite oli toteutunut tyydyttävästi. Arvioinnissa 
ehdotettiin kuitenkin, että eri hankkeiden toimintalinjojen ja innovatiivisen sisällön välistä 
integrointia parannettaisiin. Arvioinnin mukaan suurin osa hankkeista koski pk-yrityksiä. Sen 
päätelmissä arvioitiin myös, että ammatilliseen koulutukseen, neuvontaan ja ohjaukseen sekä 
ammattikoulutusjärjestelmien parantamiseen ja kehittämiseen liittyvät toimintalinjat ovat 
organisatoristen ja teknologisten muutosten vuoksi hyvin perusteltuja. 
5H Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
TAVOITE 5a maatalous 
Suurin osa 103 miljoonan ecun yhteisön tuesta, jolla on tarkoitus tehostaa maatalouden rakenteita 
kaudella 1994-1999, suunnattiin investointitukeen sekä nuorten viljelijöiden aloitustukeen ja 
investointitukeen. Vuonna 1997 Tanska esitti ensimmäistä kertaa luettelon epäsuotuisina pidettävistä 
maatalousalueistaan. Tanskan 30 pienen saaren viljelijöille, joiden tuotantohintaan kaukainen sijainti 
vaikuttaa ja joiden maataloudesta saamat tulot jäävät pieniksi, maksetaan EMOTR:sta 
luonnonhaittakorvauksia 0,25 miljoonaa ecua vuodessa vuodesta 1998 alkaen. 
Maataloustuotteiden jalostukseen ja kaupan pitämiseen tarkoitettujen, asetuksen (EY) N:o 951/97 
mukaisten tukien toteuttaminen onnistui hyvin. Vuoden 1997 loppuun mennessä oli hyväksytty 
yhteensä 104 hanketta pääasiassa seuraavilla aloilla: liha (52), maito ja maitotuotteet (20) sekä 
hedelmät ja vihannekset (10). Siihen mennessä hankkeista oli toteutunut 73, ja hankkeisiin kaudelle 
1994-1999 myönnetystä EM()TR:n tuesta oli kohdennettu 70 prosenttia. 
TAVOITE 5a kalastus 
Kalastajien varhaiseläkkeitä koskeva sosiaalis-taloudellinen toimenpide liitettiin ohjelmaan vuonna 
1997. Toimenpide rahoitetaan osittain indeksiin sitomista koskevalla järjestelmällä. KOR:n tarkistettu 
tuki on siis 142,5 miljoonaa ecua. Rahastojen käyttöaste oli vuonna l°l>7 poikkeuksellisen korkea 
sellaisilla alueilla, jotka saavat jalostukseen ja pyyntiponnistusten mukauttamiseen liittyviin 
toimenpiteisiin suunnattua lukea. Vuolla !*)«><> koskeva toinen ennakkomaksu kohdennettiin 
vuonna 1997 ja vuotta 1995 koskeva loppumaksu siirrettiin Tanskalle. Tavoitteen 5a tkalasUis) 
seurantakomitea käsitteli väliarviointiin perustuvaa kertomusta. Väliarvioinnin perusteella Tanskan 
viranomaiset aikovat ehdottaa, että tuet jaetaan uudelleen vuoden ll)98 aikana. 
TAVOITE 5b 
Tanskan tärkeimpiä tavoitteita olivat pysyvien työpaikkojen luominen ja säilyttäminen seka tulotason 
kasvattaminen ympäristönäkökohtia unohtamalla. Ohjelmat etenivät väliarvioinnin tulosten 
perusteella tyydyttävästi, kun otetaan huomioon, että niiden käynnistyminen viivästyi. Amoijan 
suositusten perusteella seurantakomitea päätti kokouksessaan kesäkuussa 1 *)4)7 tehostaa eniten 
viivästyneiden toimenpiteiden toteuttamista ja selvittää, onko ohjelmien rakenteeseen tehtävä 
muutoksia vuonna 1998. 
2. Yhteisöaloitteet 
Tanskaa koskee vain yksi teollisuuden rakennemuutokseen liittyvä aloite eli KONVER-yhieisöaloite. 
Ohjelma saatettiin päätökseen vuoden 1997 lopulla. 
Yhdestä Tanskan ja Saksan välisestä rajat ylittävistä 1NTERREG II A -ohjelmista, joita on yhteensä 
kolme, tehtiin uusi päätös syyskuussa 1997. Ohjelmaan tehtyjen muutosten vuoksi Saksan puoleinen 
alue (Kreis Plön) laajeni. Tanskan ja Ruotsin (Öresund) välinen INTERRECî II A -ohjelma käynnistyi 
maksusitoumusten osalta hitaasti, mikä johtui erityisesti uuden hallintoelimen perustamisesta maiden 
välille. Ohjelmassa esiteltiin yhteensä 140 hanketta. Alue nimettiin yhdessä alueellisessa 
työllisyyssopimuksessa "mallialueeksi". Kaikkien INTERREG II A -ohjelmien väliarvioinnit 
aloitetaan vuonna 1998. 
SME aloitteeseen, joka kallaa tavoitteiden -1 ja ^b kohdealueet, tehtiin vuonna l()0/ joitakin 
muutoksia, koska se haluttiin mukauttaa niiteen kansalliseen yritystukihankkeeseen. SME aloitteen 
odotetaan kasvattavan toimintaansa jatkavien ylitysten osuulla, parantavan yrittäjien valmiuksia ja 
kohentavan työllisyystilannetta luomalla työpaikkoja. Vuosittain syntyy 16 000 nulla yritystä, joista 
noin K) prosenttia lakkautetaan. SME-ohjelman ansiosta osuus pudonnee 0 prosenttiin. Lollandin 
tavoitteen 2 seurantakomiteasta tuli SME-ohjelman seurantakomitea. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 59 
Joulukuussa 1997 hyväksyttiin kaksi rajat ylittävää INTERREG II C -ohjelmaa (Itämeri ja 
Pohjanmeri). Itämeren alueella toteutettavan ohjelman sihteeristö perustettiin Rostockiin (Saksa), kun 
taas Pohjanmeren alueella toteutettavan ohjelman sihteeristö perustettiin Viborgiin (Tanska). 
Inhimillisiä voimavaroja koskevia ADAPT-hanketta on valittu 38 ja EMPLOYMENT-hanketta 29. 
Suurin osa niistä päättyy vuoden 1998 lopulla. Toinen hankekokonaisuus valittiin alkuvuodesta 
(60 ADAPT-hanketta ja 40 EMPLOYMENT-hanketta). Myös suurin osa näistä hankkeista myöskin 
päättyy tämän vuoden lopulla. Hankkeiden toimintalinjoja ovat naisten yrittäjyys, vammaisten 
tietotekniikkatuntemuksen kehittäminen, uusien vaihtoehtojen etsiminen oppivelvollisuuteen 
perustuvan koulutuksen ja ammattikoulutuksen välille, pk-yritysten tukeminen sekä työpaikan vaihtoa 
koskeva hanke. Hankkeiden vetäjät ovat pääasiassa yksityisiä ammatillisia koulutuslaitoksia. Hyviä 
käytäntöjä jaetaan esimerkiksi pohjoismaisen erityishankkeen avulla vuoden 1998 aikana. 
Tanskan LEADER II -ohjelma hyväksyttiin kesäkuussa 1996. Sen pitkän aikavälin tavoitteena oli 
säilyttää maan eri alueet aktiivisina, vireinä ja elinkelpoisina. Vuoden 1997 aikana nimettiin 
kehityksestä vastaavat tahot, käynnistettiin joitakin ammattipätevyyden kehittämiseen liittyviä 
hankkeita ja edistettiin toimintaa. 
Vuoden 1997 loppuun mennessä 70 prosenttia PESCA-ohjelmassa hyväksytyistä investoinneista oli 
toteutettu. PESCA-ohjelmaa uudistetaan vuonna 1998 liittämällä siihen varaus, jonka myötä 
rahastojen kokonaisosuudeksi tulee 20 miljoonaa ecua vuoden 1998 hintatason mukaan laskettuna. 
60 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
2.2.3. SAKSA 
1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain 
Vuonna 1997 pääasialliset toimintalinjat olivat rakennerahastojen tukitoimenpiteitä koskevien 
väliarviointien tekeminen, kautta 1997-1999 koskevien tavoitteen 2 uusien ohjelmien hyväksyminen 
ja toteuttaminen sekä yhdeksän alueellisen työllisyyssopimuksen käynnistäminen. 
Pk-yritvksiä koskevat toimet Saksassa 
Rahastot osallistuivat pk-yritysten kehittämiseen alueellisten tavoitteiden mukaisesti noin 
6,9 miljardilla eculla kaudella 1994-1999. Tästä määrästä 86 prosenttia koski tavoitella I ja 7 
prosenttia tavoitteita 2 ja 5b. 
Tavoite 1: monet tavoitteen 1 ohjelmista (uudet osavaltiot) ovat SME-ohjelmia. Näin ollen 
30 prosenttia EAKR.n varoista suunnataan kaudella 1994-1999 pk-yrityslen investointeja 
kannustaviin toimenpiteisiin tai pk-yrityksille tarkoitettujen palvelujen kehittämiseen. 
Esimerkiksi Sachsen-Anhaltin osavaltiossa perustettiin pk-yritys, joka valmistaa lasten vaippoja 
kuitumateriaaleista. Kysymys on täysin uudesta menetelmästä. Hankkeella luotiin 22 pysyvää 
työpaikkaa. Brandenburgin osavaltiossa EAKR yhteisrahoitti teknologiakeskusta ja yritysryvästä. 
Keskusta käyttävät automaatioteknologiaan, ympäristöön ja liikenteeseen sekä lieto- ja 
viestintätekniikkaan erikoistuneet pk-yrilykset. Berliinissä (itäpuolella) rakennerahastot pyrkivät 
kohentamaan entistä Schoneweiden teollisuusalueita, jotta pk-yritykset voivat aloittaa toimintansa 
siellä. Wilhelminehofstrassen teollisuusalue kunnosteltiin. Thiiringeniin perustettiin koulutuskeskus, 
jota voivat käyttää esimerkiksi vammaiset. 
Kaikkiaan tavoitteen I kohdealueilla syntynee yli 62 100 uutta työpaikkaa kaudella W°4 ll^l> 
Tavoite 2: vaikka pk-yrilysten tukitoimet olivat merkittävällä sijalla jo aikaisemmissa ohjelmissa, 
niiden osuus kasvoi entisestään uusissa ohjelmissa. Esimerkiksi Sdilesyvig^llolsteinin ohjelmaan 
liitettiin toimenpide, jolla halukkaille pk-yrityksille tarjotaan mahdollisuus sijoittautua 
kustannuksiltaan edulliselle alueelle. Nordrhein- Westfalenin osavaltioon perustettiin 
materiaalitutkimuskeskus (HAPEG), joka palvelee kaivosalan kriisistä kärsivien alueiden pk-yrityksiä. 
Keskuksessa yritykset voivat testata prolotyyppiensä teknisiä ominaisuuksia. Hessenin osavaltiossa 
pk-yrityksille myönnettiin jopa 50 prosentin lisälaina innovaatiosta vastaavan henkilön 
palkkaamiseen. Kasselissa sijaitseva Rohloff-yritys, joka valmistaa huipputeknologiaan perustuvia 
polkupyöriä kuuden täysiaikaisen ja neljän osa-aikaisen työntekijän voimin, sai noin 2" tXH> ecun 
ylimääräisen avustuksen insinöörin palkkaamiseen. EAKR rahoitti siitä puolet. Saarissa seitsemälle 
pk-yritykselle myönnettiin korkolukiohjelmaan liittyvää tukea, jonka kokonaismäärä oli noin 
1,4 miljoonaa ecua. Tuella oli tarkoitus helpottaa yritysten (kolme perusteilla, neljä käynnistämässä 
toimintaansa) mukauttamisia sisämarkkinoiden toimintaolosuhteisiin. Korkotukiohjelma koskee 
ainoastaan toiminnan perustamis- tai käynnistysvaiheessa olevia pk yrityksiä. 
Tavoite 5b: kuusi tavoitteeseen 5b sisältyvistä Saksan kahdeksasta alueellisesta ohjelmasta 
suunnattiin voimakkaasti pk-yrityksiin. Ohjelmiin sisältyy laaja toimenpidevalikoima, joilla pyritään 
parantamaan yrittäjien valmiuksia, tarjoamaan riittävä infrastruktuuri perusteilla oleville pk-
yrityksille, luomaan pääasialliset markkinat lähemmäksi yrityksiä tukemalla uuden 
lelevieslintäteknologian käyliöä tai yhdistämään pk-yrilysten markkinointitoimet tutkimukseen ja 
kehittämiseen. Väliarvioinnin tulosien mukaan pk-yrityksiin suunnattujen toimenpiteiden vaikutus 
maaseudun kehittämiseen on merkittävä. Esimerkiksi väliarviointiin perustuvassa liaijerin 
kertomuksessa korostetaan, että yritysten investointimahdollisuuksien helpottamiseen tähtäävien 
toimenpiteiden ansiosta on syntynyt tai säilynyt 7 400 työpaikkaa. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 61 
TAVOITE 1 
Tavoitteen 1 kohdealueita olivat viisi uutta osavaltiota sekä Itä-Berliini. Yhteisön tukikehyksen kuutta 
toimintalinjaa noudatettiin edelleen vuonna 1997 (infrastruktuuri-investointien tukeminen, pk-
yritystuet, tutkimus ja teknologinen kehittäminen, ympäristönsuojelu, ammattitaidon parantaminen ja 
ammattikoulutus, maaseudun kehittäminen). Tekniseen apuun myönnetyn tuen avulla voitiin 
esimerkiksi yhteisrahoittaa yhteisön tukikehyksen arviointityötä. Berliinissä käynnistettiin lisäksi 
tutkimus Berliinin ja Brandenburgin osavaltioiden keskinäisestä taloudellisesta riippuvuudesta. 
Ohjelmakauden (1994-1999) alusta rakennerahastojen tukea on saanut noin 22 000 hanketta. 
Pääasiassa tuotannollisten investointien edistämisen ja pk-yrityksille suunnatun tuen ansiosta on 
syntynyt 107 000 työpaikkaa ja säilynyt 230 000 työpaikkaa. Vuoden 1997 aikana yhteisön 
tukikehyksen seurantakomitea kokoontui kaksi kertaa, Potsdamissa ja Leipzigissa. Talouselämän 
osapuolet ja työmarkkinaosapuolet olivat mukana kokouksissa. Seurantakomitea päätti muun muassa 
indeksiin sitomisesta kertyneiden varojen jakamisesta eri osavaltioiden kesken (32,2 miljoonaa ecua). 
Se teki myös tärkeän korjauksen Brandenburgin ohjelmaan. Alunperin maaseudun kehittämistä 
koskevaan toimintalinjaan EAKR:sta myönnetyt 35 miljoonaa ecua siirrettiin tutkimusta, teknologisia 
kehittämistä ja innovaatiota koskevaan toimintalinjaan. Uudet varat käytetään puolijohdefysiikan 
tutkimuslaitoksen perustamiseen Frankfurt an der Oderiin. 
Vuoden 1997 aikana komission hyväksyttäväksi esitettiin yhdeksän suurhanketta, joiden kustannukset 
ovat yhteensä 50 miljoonaa ecua. Hankkeet koskivat monikansallisten yhtiöiden sijoittautumista 
tavoitteen 1 kohdealueille (Daimler Benzin sijoittautuminen Henningin kylään, Coca-Colan 
sijoittautuminen Genshageniin ja Deutsche Telekomin tietotekniikkayksikön sijoittautuminen 
Magdcburgiin). 
Lisäksi tavoitteen I kohdealueita (Chemnitz ja Zeit/.) koskevat alueelliset työllisyyssopimukset 
käynnistettiin vuonna 1997. 
Maatalouteen liittyviä toimia, kuten maataloustuotteiden käsittelyyn ja kaupan pitämiseen liittyvien 
nykyaikaisten ja tuottavien laitosten rakentamista, jatkettiin. Korkeasta työttömyydestä johtuen 
EMOTR:n ohjausosaston tukitoimet suunnalliin kuitenkin pääasiassa vaihtoehtoisien työpaikkojen 
luomiseen. Erityisen tärkeinä pidettiin suoraa kaupan pitämistä ja maatilamatkailua koskevia 
toimenpiteitä. Arviointikertomukset osoittavat, että toimenpiteiden avulla saatiin säilytettyä tai luotua 
runsaasti työpaikkoja ja että ohjelmat sujuivat ennakko-odotusten mukaisesti. 
Vuonna 1997 noin 325 866 lähinnä vähäosaiseksi luokiteltavaa henkilöä osallistui ESR:n rahoittamiin 
koulutus- ja/tai työllisyystukitoimiin. ESR:n panos aktiiviseen työmarkkinapolitiikkaan 
kannustamisessa uusissa osavaltioissa ja Itä-Berliinissä oli merkittävä. Myös nuorten kouluttamista 
koskevan erityisaloitteen (GI-Ost) toteuttamista jatkettiin tässä yhteydessä. Lisäksi ESR osallistui 
toimeen, jonka tavoitteena oli parantaa henkilöstön valmiuksia tutkimuksessa, tieteessä ja 
teknologiassa (TTK). 
Huehin kampuksella Berliinissä käynnistettiin uusi TTK-hanke, jonka tavoitteena on kouluttaa tieteen 
ja tekniikan opiskelijoita modernin biolääketieteen ja biotekniikan aloilla. Tällaisille henkilöille 
avautuu tulevaisuudessa hyvi.i työmahdollisuuksia yksityisellä sektorilla ja erityisesti pk-yrilyksissä. 
Tämä hanke voi myös toimia mallina tavoitteeseen I kuuluvilla Saksan aluilla toteuttaville muille 
TTK-aloitteille. 
62 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
TAVOITE 2 
Vuonna 1997 hyväksyttiin yhdeksän ohjelmaa uudelle ohjelmakaudelle 1997-1999. Koska kaikkia 
kauden 1994-1996 ohjelmia ei saatu täysin toteutettua, yhteensä noin 40 miljoonaa ecua siirrettiin 
seuraavalle kaudelle. 
Ohjelmien toimintalinjat säilytettiin ennallaan. Niitä ovat yritysten (erityisesti pk-yritysten) toiminnan 
kehittämisen tukeminen, uusien teknologioiden ja innovaation edistäminen, infrastruktuurien 
kehittäminen sekä ympäristötoimenpiteet. Eräitä ympäristöön liittyviä toimintalinjoja vahvistettiin. 
Tämä koski esimerkiksi Nieder-Sachsenin ympäristötavoitetta, johon liitettiin 
ympäristönsuojelutoimenpiteiden edistämiseen liittyvä uusi toimintalinja. Sen myötä pk yrityksille 
myönnetään lukea ympäristöä kuormittamattomien tuotantomenetelmien kehittämiseen. 
ESR:n rahoittamat inhimillisten voimavarojen kehittämiseen tähtäävät toimenpiteet määriteltiin siten, 
että ne tehostivat edellä lueteltujen toimintalinjojen toteuttamista. Lisäksi monissa ohjelmissa 
annettiin tärkeä sija työllisyystuille aiemmin työttöminä olleiden henkilöiden työelämään pääsyn 
helpottamiseksi. 
TAVOITTEET 3 JA 4 
Ohjelman koulutustoimissa oli vuonna 1997 selvästi enemmän osallistujia kuin odotettiin. Suurin osa 
osallistujista oli pitkäaikaistyöttömiä. Vaikka nuorisotyöttömyyden torjunta ei kuulu kansalliseen 
toimintalinjaan, se nousi selvästi esiin tavoitteen 3 alueellisissa ohjelmissa. Lisäksi väliarvioinnissa 
korostettiin, että joitakin nykyjärjestelmän laadullisia ja määrällisiä puutteita voitiin paikata ESR:n 
tuen turvin. Vaikka ohjelmat koskivat kauimmas työmarkkinoilta etääntyneitä kohderyhmiä, 
työelämään paluun osalta ESR:n tukitoimenpiteillä päästiin usein parempiin tuloksiin kuin 
nykytoimenpiteiden avulla. 
Tärkeä aihe komission sekä liittovaltion ja alueellisten viranomaisten välisissä keskusteluissa oli 
työllisyyssuunnitelman (Arhcitsförderungsgesetz) eli tärkeimmän kansallisen yhteisrahoitusvälineen 
uudistus. Huhtikuussa 1997 voimaan tullut uudistus koski pääasiassa koulutustoimia, joilla halutaan 
parantaa työttömien mahdollisuuksia palata työelämään. Koulutustoimet käynnistettiin ESR:n 
"työllisyyssuunnitelma-plus"-toimenpideohjelmassa. Myöhemmin toimenpiteet sisällytettiin 
kansalliseen ohjelmaan. Vaikka eräillä alueilla ollaan huolissaan siitä, että ESR.n toimenpiteiden 
kansallinen yhteisrahoitus kirjataan liittovaltion työministeriön talousarviota paljon suppeampiin 
alueellisiin tai paikallisiin talousarvioihin, uudistuksen ei pitäisi aiheuttaa erityisiä ongelmia. 
Tavoitteeseen 4 sisältyvän, vuonna 1994 kaudelle 1994-1996 hyväksytyn yhtenäisen ohjelma-
asiakirjan voimassaoloa jatkettiin kaudelle 1997-1999 toukokuussa ll)96. Marraskuussa 
seurantakomitea katsoi, että kansallisten julkisten ja yksityisten tahojen rahoitusosuutta voitaisiin 
tasapainottaa uudelleen (nykyisin suhde on 60 % ja 40 %), jos liittovaltion ja alueellisten 
viranomaisten varainhoitoon kohdistuvat erilaiset rajoitukset sitä edellyttävät. Tukea päätettiin antaa 
myös uusien pk-yritysten perustajille. Kysymys on yrittäjän toiminnan seurantaan liittyvistä 
toimenpiteistä, joita ei alunperin suunniteltu. Väliarviointi osoitti, että viive ohjelman 
käynnistymisessä saaliin myöhemmin korjattua. 
TAVOITE 5a maatalous 
Maatalouden rakenteiden parantamista koskevien toimenpiteiden 872 miljoonan ecun 
kokonaismäärärahoista 55 prosenttia suunnattiin epäsuotuisten alueiden maanviljelijöille maksettaviin 
luonnonhaittakorvauksiin. Epäsuotuisia alueita on noin 50 prosenttia hyötyviljelyalasta. Yleisesti 
luonnonhaittakorvausten määrä vähenee, koska Saksa on päättänyt keskittää tukensa asteittain 
investointeihin. Noin 177 miljoonaa ecua suunnattiin nuorien maanviljelijöiden tilanperustamistukeen 
ja investointitukeen. Noin 147 miljoonaa ecua varattiin maatilojen investointitukiin. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 63 
Asetuksen (EY) N:o 950/97 40 artiklan voimassaolo päättyi 1. tammikuuta 1997. Siinä säädetään 
uusien osavaltioiden investointitukia koskevista erityisehdoista. Vuoden 1996 päättyessä maatalouden 
investointeja koskevassa Saksan ohjelmassa (Agrarinvestitionsförderprogramm 1997-2000) 
hyväksyttiin kaikkien osavaltioiden investointitukia koskevat uudet säännöt, jotta soveltaminen 
tapahtuisi yhdenmukaisesti. 
Maataloustuotteiden jalostukseen ja kaupan pitämiseen liittyviä hankkeita oli vuoden 1997 loppuun 
mennessä hyväksytty 328. Niistä 152 on jo saatettu päätökseen. Tukea myönnettiin erityisesti 
seuraaville aloille: hedelmät ja vihannekset, liha, maito-ja maitotuotteet sekä kukat ja kasvit. Vuonna 
1997 päätettiin uusien alojen liittämisestä joihinkin ohjelmiin. 
TAVOITE 5a kalastus 
Vuoden 1997 loppuun mennessä lähes kaikki kauden neljälle ensimmäiselle vuodelle (vuodesta 1994 
vuoteen 1997) kaavaillut investoinnit olivat toteutuneet. Hankkeita ei vielä ole käynnistetty, mutta 
kansalliset viranomaiset ovat jo kohdentaneet niihin yhteisrahoitusta. Tämä enteilee sitä, että hankkeet 
toteutuvat odotusten mukaisesti myös vuosina 1998 ja 1999. 
TAVOITE 5b 
Vaikka osavaltioiden talousarvioita pääteltiin vuonna 1997 huomattavasti pienentää, neljä 
kahdeksasta osavaltiosta pyysi vuoden 1998 erän kohdentamista. Väliarvioinnin tulosten mukaan 
useimpien ohjelmien rahoitus eteni tyydyttävästi tavoitteen 5 osavaltioiden tehokkaan 
hallintojärjestelmän ansiosta. Nordrhein-VVestfalenin ja osittain myös Saarin ohjelmat etenivät 
kuitenkin selvästi heikommin. Todennäköisesti kaikki käytettävissä olevat määrärahat saadaan 
kuitenkin kohdennettua ohjelmakauden loppuun mennessä. Kolmeen ohjelmaan tehtiin vuonna 1997 
joitakin muutoksia. Muista muutoksista keskustellaan vuonna 1998. 
2. Yhteisöaloitteet 
Yhteisaloiteohjelmia toteutettiin yhteensä 86. Niistä kolme (pk-yritysten IBEX-ostomessut sekä 
Zwickaun ja Kielin URBAN-ohjelmat) hyväksyttiin vuonna 1997. INTERREG HA JA IIC -
yhteisöaloiteohjelmia toteutettiin 22, joista neljä hyväksyttiin vuonna 1997 (Rein-Maas. Itämeri. 
Adrianmeri-Tonava, Pohjanmeri). 
Vuonna 1997 ohjelmiin tehtiin 56 muutosta. Ne liittyivät indeksoinnin soveltamiseen, varauksen 
jakamiseen, ohjelmien jatkamiseen ja toimenpiteiden mukauttamiseen. 
SME-yhteisöaloitteessa yhteisön kokonaistuki on noin 189 miljoonaa ecua kaudelle 1994-1999. 
Toteutetut toimenpiteet koskivat pääasiassa seuraavia aloja: ympäristö, energia. laadunvaKonta sekä 
ulkomaankaupan neuvontapalvelut. Esimerkiksi Mecklenburg-Vorpommcrnin alueella osia ja 
ikkunoita valmistavalle viiden työntekijän yritykselle myönnettiin tukea yrityksen organisaation ja 
kustannushallinnan parantamiseen. Saarissa noin 50 pk-yritystä kannustettiin noudattamaan 
laadunvalvontaan liittyviä ohjeita, jolta nämä voisivat osallistua serlifiointijärjestelmään. Toimenpide 
koski erityisesti käsiteollisuuden pk-yrityksiä. 
SME-, RESIDER II-, RECIIAR II-, URBAN-, RE TEX- ja KONVER -aloitteiden väliarviointi 
tavoitteen 1 kohdealueilla käynnistyi vuonna 1997. Tuloksiin voi tutustua vuoden 1998 puolivälissä. 
INTERREG II -aloitteen arviointikertomusten jättöpäivät vaihtelevat ohjelmittain. ADAPT- ja 
EMPLOYMENT-aloitteiden väliarvioinnit osoittivat, että koulutustoimiin osallistuneiden henkilöiden 
määrä oli ennakoitua suurempi. Lisäksi valtioiden monikansallinen yhteistyö toteutui tyydyttävästi. 
EMPLOYMENT-yhleisöaloilleen ensimmäiseen vaiheeseen (1904-1997) sisältyvistä hankkeista 
138 saatettiin päätökseen vuonna 1997 ja 105 hanketta jatketaan vuonna 1998. Yhteensä 
1 140 ehdotuksen joukosta seuraavaan vaiheeseen (1997-1999) valittiin 362 hanketta. Vuoden 1997 
aikana noin 90 prosenttiin hankkeista löytyi yhteistyökumppani muista jäsenvaltioista. Suurin osa 
64 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
hankkeista koskee Italiaa, Yhdistynyttä kuningaskuntaa, Espanjaa ja Ranskaa. Toimenpiteiden 
tärkeimmät kohderyhmät ovat siirtotyöläiset, nuoret ulkomaalaiset sekä kehitysvammaiset. 
ADAPT-yhteisöaloitteeseen valittiin 430 hanketta kaudelle 1997-1999. Noin 80:ssa hankkeeseen 
osallistuvassa yrityksessä on alle 250 työntekijää. ADAPT-aloite koskee väliarvioinnin mukaan 
yhteensä 10 000-11 000 pk-yritystä. 
Alkuvaikeuksien jälkeen LEADER II -yhteisöaloitteen toteuttaminen sujui hyvin vuonna 1997. 
Tulosten mukaan tuloksekkaimpia olivat maaseutuun liittyvät innovaatiohankkeet sekä 
erityisosaamisen hankintaan liittyvät hankkeet. 
PESCA-yhteisöaloitteen toteuttaminen nopeutui alkuvaikeuksien jälkeen. Vuoden 1997 loppuun 
mennessä Nieder-Sachsenin, Bremenin ja Mecklenburg-Vorpommernin ohjelmat olivat edenneet 
tyydyttävästi, mutta Schlesvvig-Holsteinin ohjelma olijalleen myöhässä. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 65 
2.2.4. KREIKKA 
1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain 
TAVOITE 1 
Koko Kreikan alue on tukikelpoinen tavoitteen 1 mukaisesti. 
Pk-vritvksiä koskevat toimet Kreikassa 
Rakennerahastojen osuus pk-yritysten kehittämisessä tavoitteen 1 mukaisesti on merkittävä. Se on 
kuluvalla kaudella arvioilta 3,24 miljardia ecua. 
Yhdellä teollisuuden uudenaikaistamiseen suunnattuun kansalliseen ohjelmaan kuuluvalla 
toimenpiteellä pyrittiin nimenomaan pk-yrityslen kehittämiseen muun muassa rahoitusjärjestelyjen ja 
kilpailukyvyn parantamiseen tarkoitetun tuen avulla. Esimerkiksi vuonna 1997 ohjelmassa 
myönnettiin globaalituki Pohiois-Kreikan teollisuudelle. Tukea hallinnoi elin, joka käsittelee, arvioija 
tutkii varsinkin Salonikin alueen yrityksiltä tulleet hakemukset. Ne koskevat uusia Pohjois-Kreikan 
kehittämistoimia tai liittyvät Kreikan markkinoiden avautumiseen Keski-Euroopan maille (varsinkin 
entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian alueelle ja Bulgarialle). 
Kreetalle EAKR.n tuella (1,7 miljoona ecua 2,2 miljoonan ecun kokonaiskustannuksista) perustettiin 
tiede- ja teknologiakeskus (STEP-C). Keskus perustettiin vuonna 1993 Euroopan maineikkaimpiin 
kuuluvan kreikkalaisen FORTH-tutkimuslaitoksen jäsenten aloitteesta. Uuden tiedekeskuksen tehtävä 
on jakaa yliopistojen ja muiden tutkimuslaitosten hankkimaa taitotietoa, jotta maan perinteisten 
kehittämiskohteiden, maatalouden ja matkailuelinkeinon, rinnalle muodostuisi kolmas kehittämisalue. 
Keskusta johtaa asiantuntijaryhmä, joka koostuu eri tieteenalojen ja kaupallisen alan edustajista. 
STEP-C-keskus tekee nykyään yhteistyötä useiden yksityisten ja julkisten organisaatioiden kanssa. Se 
tarjoaa palveluja noin 20 jäsenyritykselle ja useille muille jäsenille. Sen toimialaan kuuluvat 
pääasiassa tietotekniikka, mikroelektroniikkaan liittyvät lasersovellutukset, lääkintälaitteiden 
prototyypit, tietoverkot ja telematiikka sekä alueellinen teollisuustoiminta, kuten keramiikka- ja 
muoviteollisuus. Keskuksen menestymisen ansiosta sen laajentamiseen on varattu 15 hehtaarin maa-
alue. 
Maaseudun kehittämisen alalla pk-yrityksiä koskevat toimet keskittyivät erityisesti 
elintarviketeollisuuteen. Vuoden 1994 alusta vuoden 1997 ensimmäisen puoliskon loppuun mennessä 
hyväksytyt 421 maataloustuotteiden jalostamiseen tai kaupan pitämiseen liittyvää hanketta olivat 
kaikki pk-yritysten esittämiä. Kokonaisinvestointina ne olivat 384,5 miljoonaa ecua, josta siitä 148 
miljoonaa ecua oli EMOTR:n ohjausosaston tukea. 
Vuonna 1997 Kreikassa perustettiin viimeiset tukitoimenpiteiden toteuttamisesta vastaavat välineet. 
Toimintansa aloittivat ELKE (toimisto, joka vastaa investointien houkuttelemisesta Kreikkaan) sekä 
alueiden ja ministeriöiden hallinnon kehittämisestä vastaava toimisto. Lisäksi alueet tehostivat 
vuosien varrella hankekohtaisen teknisen selvityksen käyttöä suunnitteluvälineenä. 
Suurhankkeiden toteuttamista varten perustelut toimistot jatkoivat työtään. Niitä ovat itä-länsi-
maanlieväylästä vastaava EGNATIA S.A., Ateenan metron laajennuksesta vastaava ATTIKO 
METRO ja Kreikan maarekisterin käyttöönotosta vastaava KTIMATOLOGIO S.A. Lisäksi ERGOSE 
S.A olli hoitaakseen kaikki valtionlaitoksen OSE:n tähän asti hoitamat hankkeet, jotka liittyvät 
Kreikan rautatieverkoston nykyaikaistamiseen ja laajentamiseen. Maantieverkoston osalta Kreikan 
viranomaiset ottivat vuonna 1997 yhteyttä yksityissijoittajiin viedäkseen hankkeet päätökseen. Ne 
hakivat tarjouskilpailulla yksityistä konsulttia, jonka tehtävänä on valmistella 
yksityisurakointijärjestelmää. Vastaavanlainen aloite tehtiin kaasunjakelun alalla. Kreikan 
viranomaisten olisi julkaisemansa tarjouspyynnön avulla löydettävä vuoden 1998 aikana yksityiset 
66 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
urakoitsijat, jotka vastaavat kaasunjakelun järjestämisestä neljässä suurkaupungissa, muun muassa 
Ateenassa ja Salonikissa. 
Kaiken kaikkiaan ohjelmat etenivät vuonna 1997 tyydyttävästi. Ainoastaan vuonna 1995 hyväksytty 
postipalvelujen uudenaikaistamiseen tähtäävä kansallinen ohjelma jäi käynnistymättä, sillä 
edellytykset postipalvelujen nykyaikaistamiselle olisi pitänyt luoda jo etukäteen. Kreikan 
viranomaiset tekivät vuoden 1997 aikana kaikki siihen tarvittavat päätökset, ja ohjelma käynnistyy 
vuoden 1998 kuluessa. Energiaa ja maataloutta koskevien alakohtaisten ohjelmien sekä Attikan ja 
Epeiroksen alueellisten ohjelmien toteutumistaso oli poikkeuksellisen korkea. 
Vuoden 1997 deflaatiovaikutuksen jakamista (indeksiin sitomista koskeva järjestelmä) ei voitu 
suorittaa vielä vuonna 1997. Se hyväksytään vuoden 1998 ensimmäisen vuosipuoliskon aikana. 
Yhteisön tukikehyksen seurantakomitea teki lokakuussa 1997 merkittäviä päätöksiä, joilla EAKR.n 
tukea lisättiin tai karsittiin ohjelmista. Näin ollen maantieväylien kehittämiseen myönnetyn tuen osuus 
julkisista menoista kasvoi 234,9 miljoonaa ecua, josta 141 miljoonaa ecua oli EAKR.n tukea, 
rautateitä koskevaan ohjelmaan myönnetyn tuen osuus julkisista menoista kasvoi 66,7 miljoonaa ecua, 
josta 40 miljoonaa ecua oli EAKR:n tukea, ja teollisuutta koskevaan ohjelmaan myönnetyn tuen osuus 
julkisista menoista kasvoi 229,7 miljoonaa ecua, josta 136 miljoonaa ecua oli EAKR.n tukea. 
Matkailua ja kulttuuria koskevan ohjelman määrärahojen osuutta julkisista menoista vähennettiin 
120 miljoonaa ecua, josta 30 miljoonaa ecua oli EAKR.n tukea. 
Inhimillisiä voimavaroja koskeviin ohjelmiin liittyvissä ESR:n tukitoimenpiteissä, varsinkin 
peruskoulutukseen liittyvässä ohjelmassa, oli oteltava huomioon Kreikan hallituksen vuonna 1997 
hyväksymä koulutusjärjestelmän uudistus. Uudistuksella on tarkoitus parantaa varsinkin toisen asteen 
koulutusta muun muassa yhtenäistämällä lukiojärjestelmää, lisäämällä opiskelupaikkoja ja panemalla 
hakuun virkoja uusien opettajien hankkimiseksi kouluihin. Jatkokoulutusta ja työllisyyden edistämistä 
koskevalle ohjelmalle vuosi 1997 merkitsi siirtymävuotta. Sen aikana valmisteltiin toimien uudelleen 
kohdentamista ja aloitettiin uusia toimia, jotka perustuvat kansallisiin ja yhteisön politiikkoihin 
sisältyviin toimintalinjoihin. Vuonna 1997 perustettiin myös kansallinen sertifiointikeskus, joka 
vastaa kaikista koulutuskeskusten sertiftointiasioista. Syrjäytymisen torjuntaan tähtäävällä ohjelmalla 
oli sen innovatiivisesta luonteesta johtuvia käynnistymisvaikeuksia. Vuonna 1997 tilanne parani 
kuitenkin selvästi. Siirtymävaiheeksi hyväksyttiin toimintaohjelma, johon myönnettiin tukea 
33 miljoonaa ecua ja jonka toteuttamisesta vastaavat eräät toimistot. Väliarvioinnin yhteydessä tehtiin 
muutamia aloitteita, esimerkiksi syrjäytyneisiin henkilöihin kohdistetun infrastruktuureja ja julkisia 
palveluita koskevan osaohjelman aloittamisesta. Terveyttä ja ennaltaehkäisyä koskevan ohjelman 
yhteydessä ESR:n koulutustoimilla täydennettiin EAKR:n alalla tukemia aineellisia investointeja. 
Ensimmäiset koulutustoimet käynnistyivät syksyllä 1997. Ohjelman käynnistymisen viivästymisestä 
huolimatta on erittäin todennäköistä, että alkuperäiset tavoitteet saavutetaan ohjelmakauden loppuun 
mennessä. 
Maatalouden kehittämisen kansallinen ohjelma toteutui erittäin tyydyttävästi (31. joulukuuta 1097 
mennessä määrärahoista oli kohdennettu 76 % ja maksettu 64 %) alueellisen ohjelman 
toteutumistason ollessa Kreikan toimenpideohjelmien keskitasoa. Kansallista ohjelman määrärahoja 
lisättiin uudelleen vuonna 1997 deflaatiovaikutuksesta kertyneillä varoilla. Sillä haluttiin vastata 
uusiin kiireellisiin tarpeisiin. 
Kalastusta koskevaan toimenpideohjelmaan tehtyjen muutosten ansiosta vuoden 1996 erä voitiin 
maksaa kokonaisuudessaan ja vuoden 1997 eräsiä voitiin maksaa 80 prosenttia. Pyyntiponnistusten 
mukauttamiseen liittyvät toimenpiteet toteutuivat parhaiten. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 67 
2. Yhteisöaloitteet 
Eri yhteisöaloiteohjelmat kuten myös yhteisön tukikehys etenivät hyvin eri tahtia. Teollisuuden 
rakennemuutosta koskevat ohjelmat (RESIDER H, RECHAR H, KONVER JA eritoten RETEX) 
etenivät hyvin. URBAN-ohjelma taas oli pahasti myöhässä, mikä johtui toteutettavien toimien, 
erityisesti yhteistyöhön liittyvien toimien, erityispiirteistä. Bulgarian ja Kreikan rajaa koskeva 
INTERREG IIA -yhteisöaloiteohjelma eteni hyvin. Italian rajat ylittävä INTERREG IIA -ohjelma, 
jonka hyväksyminen viivästyi vuonna 1997, käynnistyy täysimittaisesti vuonna 1998. Sitä vastoin 
energiaverkon rakennustöiden päätökseen viemiseen liittyvä INTERREG IIB-REGEN -
yhteisöaloiteohjelma saatiin lähes kokonaan toteutettua. Vuoden 1997 lopulla oli hyväksyttävä vielä 
kaksi uutta INTERREG IIC -ohjelmaa, jotka liittyivät kuivuuteen ja tulviin. 
Inhimillisiä voimavaroja koskevien EMPLOYMENT- ja ADAPT-aloitteiden ensimmäisen vaiheen 
hankkeiden toteuttamisessa siirryttiin päätösvaiheeseen vuonna 1997. Ensimmäisen vaiheen 
toteutuneet maksusitoumukset olivat noin 90 prosenttia käytettävissä olleista määrärahoista. Jäljelle 
jääneet K) prosenttia siirrettiin toiseen vaiheeseen. Toiseen vaiheeseen valittiin 177 EMPLOYMENT-
hanketta ja 115 ADAPT-hanketta. Valitut hankkeet jakautuvat tasaisesti eri alueille. SME- ja 
ADAPT-hankkeita oli enemmän kuin muita. Yleisesti yksityisen sektorin rahoitusosuus oli niissä noin 
10 prosenttia kokonaisbudjetista. EMPLOYMENT- ja ADAPT-yhleisöaloiteohjelmia toteutettaessa 
monet yrittäjät saatiin tietoisiksi siitä, miten tärkeää kohderyhmien kouluttaminen varsinkin pk-
yrityksissä on. 
Maaseudun kehittämiselle (LEADER-yhteisöaloiteohjelma) vuosi 1997 merkitsi laajimpien 
LEADER-hankekokonaisuuksien toteuttamisen käynnistymistä. Muiden toimien osalta vuonna 1997 
keskityttiin tarkastelemaan eri tuensaajien asiakirjoja sekä seuraamaan muutoksenhakumenettelyjen 
etenemistä. Muutoksenhaku koskee niitä, joiden hakemus hylättiin ensimmäisellä kierroksella. 
Kalastusta koskeva PESCA-yhteisöaloite toteutui tyydyttävästi. Tuesta kohdennettiin 98 prosenttia. 
Myös ainoaa erää koskevat ensimmäiset ennakkomaksut maksettiin (42 % tuesta). 
68 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
2.2.5. ESPANJA 
1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain 
Tavoitetta 6 lukuun ottamatta kaikki tavoitteet koskevat Espanjaa. Se on rakennerahastojen suurin 
tuensaaja kaudella 1994-1999. Eri tavoitteiden kohdealueilla asuu 82 prosenttia väestöstä. 
Pk-yrityksiä koskevat toimet Espanjassa 
Rahastot osallistuivat pk-yrilysten kehittämiseen alueellisten tavoitteiden mukaisesti kaikkiaan noin 
2,3 miljardilla eculla kaudella 1994-1999. Tästä määrästä 43 prosenttia koski tavoitella I, noin 
28 prosenttia tavoitteen 2 kohdealueita ja 29 prosenttia tavoitetta 5b. Kaikkiaan tämä on noin 
7,6 prosenttia Espanjan rakennerahastosta saamista määrärahoista tällä kaudella. 
Tavoite 1 : Andalusiassa Malagassa EAKR on osallistunut vuodesta 1992 teknologiakeskuksen 
rahoittamiseen. Sen suojissa on nykyään yli 40 yritystä. Yhteisörahoituksen osuus on 27,2 miljoonaa 
ecua ja kokonaiskustannukset noin 45,9 miljoonaa ecua. Yrityshautomossa toimii vasta perustettuja 
pk-yrityksiä, jotka saavat käyttää yhteisiä palveluja. Keskuksen tieteellisten laitosten joukossa on 
Andalusian edistyneen automaation ja robotiikan laitos, Andalusian standardoinnin ja tuotannon 
dokumentaatiokeskus, Andalusian kuvaprosessointilaitos ja alueellinen millimetriaaltoja tutkiva 
laitos. Keskuksen keskipitkän aikavälin tavoite on löytää oma paikkansa koko Andalusian ja 
muidenkin alueiden tuotantorakenteessa etenkin teknologian siirrolla. Tästä syystä keskus osallistuu 
useisiin yhteisön ohjelmiin tai eurooppalaisiin verkkoihin. Esimerkkinä voidaan mainita SPRINT-, 
LEONARDO- ja ADAPT-ohjelmat tai Arc Atlantique -verkko. Lisäksi Malagan teknologiakeskus on 
teknologiakeskusten kansainvälisen liiton (IASP) toimipaikka. Liittoon kuuluu noin 200 keskusta, 
4 000 yritystä ja 800 tutkimuskeskusta kaikkialta maailmasta. Malagan keskuksessa kokeillaan myös 
Euroopan ja Maghreb-maiden välistä teknologian vaihloa. 
Murcian alueen ohjelman hankkeella pyritään parantamaan kaluste- ja puualalla toimivien pk-
yritysten koulutuksen laatua ja inhimillisten voimavarojen käytön suunnittelua. Tuensaaja on alan 
yritysjärjestö. Ensisijaisena tavoitteena on kehittää tietotekninen sovellus, jolla pystytään 
määrittelemään koulutussuunnitelmat ja kehittämään arviointijärjestelmiä. Hanke on tarkoitettu 20-
40 palkansaajan pk-yrityksille. Hanke koskee kaikkia palkansaajia pätevyystasosta riippumatta, mutta 
huomiota kiinnitetään erityisesti heikon pätevyystason omaaviin työntekijöihin, joihin uusien 
teknologioiden käyttöönotto vaikuttaa, yli 45-vuotiaisiin työntekijöihin ja heikon pätevyystason 
omaaviin naisiin. 
Maatalousalalla useimmat EMOTR.n ohjausosaston pk-yrityksiä koskevista tukitoimenpiteistä 
sisältyvät ohjelmaan, joka liittyy elintarviketeollisuuteen ja maatalouden rakenteellisiin 
toimenpiteisiin. Kyse on monialueohjelmasta, jolla pyritään nykyaikaistamaan maataloutta (tuotantoa 
koskevat rakenteelliset tukitoimenpiteet) ja elintarvikealaa (maataloustuotteiden jalostusta ja kaupan 
pitämistä koskeva tuki). Sen määrärahat ovat hyvin suuret: EMOTR:n ohjausosaston osuus on 
1,23 miljardia ecua. 
Tavoite 2: Kataloniassa Tarragonan tienoilla EAKR yhtcisrahoitti autoalan testaus- ja 
valmennuskeskusta (IDIADA). Yhteisön osuus oli 43,4 miljoonaa ecua ja kokonaiskustannukset 
86,7 miljoonaa ecua. Autonvalmistajille mutta myös alalla alihankkijoina toimiville pk-yrityksille 
tarkoitettu IDIADA sai äskettäin uudet tilat, joissa on testausratoja ja laboratorioita. Vuonna 1995 
IDIADAn asiakkaina oli 245 yritystä, joista 48 oli Katalonian yrityksiä, 37 prosenttia muualta 
Espanjasta ja 15 prosenttia ulkomailta. Henkilöstön määrä kasvoi vuosina 1990-1996 23 työntekijästä 
120 palkansaajaan. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 69 
Madridin seudulla lasten hoitoa ja koulutusta koskevan suunnitelman tarkoituksena on kehittää 
sellaisten työntekijöiden tietoja ja pätevyyttä, jotka työskentelevät 0-6 -vuotiaiden lasten 
kasvatuksessa. Suunnitelma johtuu Espanjan koulutusjärjestelmän uudistamisesta. Tuensaaja on 
Madridin opetusalan osuustoimintayhdistys (Union de Cooperativas de Ensenanza de Trabajo 
Asociado de Madrid, UCETAM). Koulutussuunnitelma koskee 20 pk-yritystä, joissa työskentelee 
kaikkiaan 345 palkansaajaa. Yrityksissä on keskimäärin 16 palkansaajaa. 
Tavoitteet 3 ja 4: ESR:n pk-yrityksiä koskevat tukitoimenpiteet toteutetaan pääasiassa tavoitteen 
4 kautta. Väliarvioinnissa kuitenkin todettiin, että ohjelman alkuperäistä tavoitetta keskittää 
80 prosenttia toimista pk-yrityksiin ei ollut vielä saavutettu. Pk-yritysten osallistuminen kuitenkin 
lisääntyy ja on nykyään 50 prosenttia. 
TAVOITE 1 
Vuonna 1997 hyväksyttiin kolme tukitoimenpidettä. Ne olivat Castilla-y-Leönin globaalituki, jonka 
tavoitteena on alueen pk-yritysten toiminnan edistäminen (56,2 miljoonaa ecua EAKR:sta), Bahiä de 
Santanderin pääkollektoria koskeva suurhanke (17,7 miljoonaa ecua EAKR.sta) ja Cartagena-
Puertollanon öljyputkea koskeva suurhanke (62,9 miljoonaa ecua EAKR:sta). 
Noin 85 prosenttia yhteisön tukikehyksessä määrätystä tuesta kohdennettiin vuonna 1997 lukuun 
ottamatta kolmea viimeksi hyväksyttyä tukitoimenpidettä. Autonomisista alueista Kanariansaaret 
(ensimmäinen ohjelma), Ceuta, Castilla-La-Mancha (ensimmäinen ja toinen ohjelma) ja Valencia 
toteuttivat parhaiten maksusitoumuksia. Maksut toteutuivat parhaiten Ceutan, Cantabrian 
(ensimmäinen ohjelma) ja Kanariansaarten (ensimmäinen ohjelma) alueella. 
Yhteisön tukikehystä käsittelevän seurantakomitean 4. joulukuuta 1997 pidetyssä kokouksessa 
esitettiin väliarvioinnin tulokset. Yleisesti ottaen kertomuksessa suositellaan nykyisen strategian 
jatkamista, sillä se vastaa alueen tarpeisiin. Komission edustajat kuitenkin pyysivät tarkempaa 
tutkimusta ympäristön, inhimillisten voimavarojen ja TTK.n aloilta. 
Komiteassa päätettiin myös liittää tietoyhteiskuntaa koskevaan toimintalinjaan uusi osaohjelma, johon 
kaikki rahastot voivat osallistua. Yhteisön tukikehyksen rahoitussuunnitelmaan esitettiin muutosta, 
jossa otetaan huomioon väliarvioinnin huomautukset ja komission suuntaviivat. Muutoksen mukaan 
elinkeinorakenteen kehittämistä koskevaa toimintalinjaa vahvistetaan, mutta vähennetään 
liikenneyhteyksiä ja matkailua koskeviin toimintalinjoihin myönnettyjä määrärahoja. 
Inhimillisten voimavarojen alalla väliarvioinnissa suositellaan ehkäisevien toimenpiteiden lisäämistä. 
Tämä tarkoittaa, että lujitetaan toimia, jotka koskevat pitkäaikaistyöttömyyden uhkaamia henkilöitä 
tai niitä, jotka todennäköisimmin syrjäytyvät työmarkkinoilta, kehitetään yhtenäistettyjä 
integraatiokeinoja, edistetään yhteisrahoitettujen toimien poikittaisvaikutuksia. parannetaan 
suunnittelu-, hallinto-, seuranta- ja arviointivälineitä kehittämällä eri hallintoelimien 
tukitoimenpiteiden koordinaatiota. 
Maatalousalalla tehtiin vuonna 1997 uudet suunnitelmat, joiden mukaisesti ohjelmien välillä saatettiin 
siirtää määrärahoja. Elintarviketeollisuutta ja maatalouden rakenteellisia toimenpiteitä koskeva 
ohjelma oli tärkein tuensaaja: sen määrärahat nousivat 57 miljoonaan ecuun. EMOTR:n 
ohjausosaston määrärahojen toteutus on tavoitteen 1 ohjelmien keskiarvon mukaista Espanjassa. 
TAVOITE 2 
Kuten vuosien 1994-1996 ohjelmissa Espanjan keskushallintoviranomaiset halusivat jälleen 
noudattaa kolmivaiheista hallinnollista menettelyä (suunnitelma, yhteisön tukikehys, 
toimenpideohjelma) uuden kauden 1997-1999 ohjelmissa. Kauden 1997-1999 ohjelmiin liittyvä 
yhteistyömenettely saatiin käytännöllisesti katsoen päätökseen vuonna 1997. Komissio hyväksyi 12. 
kesäkuuta yhteisön tukikehyksen, 851,9 miljoonan ecun määrärahat, joihin lisätään kaudelta 1994-
1996 siirretyt noin 145,5 miljoonaa ecua. 
70 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
Kaudeksi 1997-1999 hyväksyttyjen ohjelmien toimintalinjat eroavat huomattavasti edellisestä 
kaudesta. Ensisijaisen tärkeää on työllisyyden tukeminen yrityksissä (melkein 45 % rahastojen tuesta). 
Myös tutkimuksen, teknologian ja innovaation tukeminen on oma erillinen toimintalinjansa (yli 17 % 
tuesta). Ympäristönsuojelu on selvästi entistä tärkeämpää (12 % tuesta, kun tuki oli vain 4 % kaudella 
1994-1996). Lisäksi uusissa ohjelmissa on parannuksia. EAKR:n ja ESR:n tukitoimenpiteet on 
yhdennetty tehokkaammin tukea saavilla alueilla. Lisäksi käytetään paremmin hyödyksi ESR:n 
mahdollisuuksia siten, että yhteisrahoitetut toimet ovat laadukkaita ja ESR:n tukea voi saada myös 
ympäristön parantamiseen liittyviin toimiin. 
Ohjelmat hyväksyttiin vuoden 1997 aikana lukuun ottamatta Madridia ja Baskimaata koskevia 
toimenpideohjelmia ja ESR.n monialueohjelmaa. Ne hyväksyttäneen vuoden 1998 ensimmäisen 
vuosipuoliskon aikana. 
TAVOITTEET 3 JA 4 
Tavoitteen 3 mukaisten ESR.n toimien toimenpideohjelmista ja yhteisön tukikehyksestä tehtiin 
väliarviointi vuonna 1997. 
Kaikkiaan tavoitteen 3 mukaisia toimenpideohjelmia on i 1, ja niistä neljää (71 % kokonaismäärästä) 
hallinnoivat kansalliset elimet. Autonomiset alueet hallinnoivat loppuja seitsemää ohjelmaa (29 % 
kokonaismäärästä). 
Painopisteenä on nuorten saaminen työelämään (48 % kokonaismäärästä). Yhteisön tukikehyksessä 
ensisijalla on varojen keskittäminen koulutusmahdollisuuksien lisäämiseen ja koulutuksen laadun 
parantamiseen sekä yhtenäistettyjen menetelmien lisäämiseen (vuorottelukoulutus. harjoittelujaksot, 
työnvälityspalvelut). Lisäksi painotetaan teknologian alan ammatillista koulutusta, jotta voitaisiin 
vastata työmarkkinoiden kehitykseen. 
Vuonna 1997 pidettiin kaksi seurantakokousta. Seurantakomitean yhteistyötä ja strategista asemaa 
vahvistettiin parantamalla seuranta- ja arviointimenetelmiä. Seurantakomitea otti huomioon 
väliarvioinnin tulokset ja hyväksyi muutoksia ohjelmaan. Ne koskivat tavoitteita, toimintalinjoja ja 
ohjelmien mukautusta koskevia komission suuntaviivoja. 
Väliarvioinnin tuloksista käy ilmi, että koulutusjärjestelmien parantaminen uusien välineiden avulla 
toi todellista lisäarvoa. Lisäksi arviointikertomuksessa neuvotaan keskittymään enemmän 
heikoimmassa asemassa oleviin ryhmiin ja niveltämään toimet sekä seuranta- ja arviointivälineet 
paremmin yhteen. 
Määrärahojen toteutuminen on yhteisön keskitasoa, mutta toimenpideohjelmat eroavat toisistaan 
paljon. Navarran, Baskimaan tai Katalonian toimenpideohjelmat toteutettiin tyydyttävästi, mutta näin 
ei tapahtunut muilla alueilla. 
Tavoitteessa 4 täydennyskoulutussopimusten voimaantulo I. tammikuuta ll>97 aiheutti joitakin 
muutoksia yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan. 'Tärkeimmät koskivat ohjelman vetäjän muutoksia ja 
sopimusten avaamista itsenäisten työntekijöiden yhteisöille ja maatalousalalle. Näitä uusia tukea 
saavia yhteisöjä pidetään vastedes tavoitteen 4 ensisijaisina ryhminä. 
Väliarvioinnin johdosta tehtiin joitakin muutoksia: määritellään uudestaan ohjelmien määrälliset 
tavoitteet, käydään läpi luettelo ammateista, joihin teollisuuden rakennemuutokset eniten vaikuttavat, 
keskitetään ESR:n tuki ohjelmien ensisijaisille ryhmille, joita ovat pk-yritykset, ammattitaidottomat 
työntekijät ja naiset, parannetaan yhteisrahoitettujen toimien hallinto-, seuranta- ja arviointivälineitä, 
luodaan täydennyskoulutukseen kohdennettujen varojen hallinnosta vastaavien elinten välille 
koodinaatioväyliä. 
Ohjelman alkuperäisenä tavoitteena oli keskittää 80 prosenttia toimista pk-yrityksiin. Tavoitetta ei ole 
saavutettu. Sitä vastoin pk-yritykset osallistuvat yhä enemmän erilaisiin toimiin, ja niiden 
osallistumistaso on saavuttanut 50 prosenttia. Seuraavien toimenpiteiden avulla voitaisiin saavuttaa 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 71 
80 prosentin tavoite: lisätään näiden yritysten ennakoivia toimia, jotta autettaisiin niitä arvioimaan 
teollisuuden muutosten vaikutusta koulutustarpeeseensa, edistetään tukirakenteiden käyttöönottoa, 
lisätään pk-yritysten yhteistyötä ja toteutetaan pk-yritysten ja suuryritysten välisiä yhteistyöverkkoja, 
jotta koulutuksen tulokset olisivat mahdollisimman tehokkaat. 
TAVOITE 5a maatalous 
Maa- ja metsätaloustuotteita koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan toteutumisvauhdista vuosien 
1995-1996 maksusitoumuksilla arvioituna kävi ilmi, että toimenpiteelle olisi annettava 
lisämäärärahoja EMOTR:n ohjausosastosta. Nämä määrärahat (50 miljoonaa ecua vuoden 1994 
hintoina) vastaavat saman määrän vähentämistä kokonaistuesta, joka myönnettiin maatalouden 
rakenteiden parantamista koskevalle toimenpiteelle. Siirron jälkeen EMOTR:n osuus yhtenäisen 
ohjelma-asiakirjan rahoituksesta kaudella 1994-1999 nousi 175 miljoonaan ecuun. Vuonna 1997 
Espanjan viranomaiset hyväksyivät 309 investointia, jotka vastaavat 49 miljoonaa ecua yhteisön 
tukea. Yli 65 prosenttia investoinneista koskee liha- sekä hedelmä- ja vihannesalaa. 
Tuotantorakenteissa ensisijaista oli maatilojen investointien tukeminen. Tärkeitä olivat myös 
epäsuotuisilla alueilla myönnetyt tuet ja nuorten maanviljelijöiden tilanperustamistuet. 
TAVOITE 5a kalastus 
Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan toteutus jatkui tyydyttävästi. Vuoden 1997 lopussa noin 54 prosenttia 
määrärahoista oli maksettu, ja niistä 80 prosenttia oli vuoden 1997 erästä. Noin 40 prosenttia 
maksuista suoritettiin lopullisille tuensaajille. 
TAVOITE 5b 
Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen konkreettinen ja taloudellinen toteutus jatkui tasaiseen tahtiin 
vuonna 1997. Vuoden lopussa noin 63 prosenttia tuesta oli kohdennettu ja 49 prosenttia maksettu, 
mikä on selvästi yhteisön keskitasoa parempi taso tämän tavoitteen ollessa kyseessä. 
Kauden 1994-1996 toteutusten kartoittamiseksi seurantakomiteat tarkastelivat 
väliarviointikertomuksia ja ehdottivat jollinkin ohjelmiin muutoksia, jotta kehittämistavoitteet 
saavutettaisiin paremmin. 
Väliarviointi vahvisti sen, että tavoitteen 5b ohjelmien toteutus sujuu tyydyttävästi ja tavoitteiden 
mukaisesti. Ei ole siis tarpeen asettaa ohjelmien suunnittelua kyseenalaiseksi, vaan sen sijaan 
tarvitaan vuoropuhelua, valistusta ja tukea, mikä tarkoittaa ennen kaikkea seurannan laadun 
parantamista. 
Komiteoiden päätökset (Baskimaan käsittelyä siirrettiin vuoteen 1998) koskivat vuoden 1997 
deflaatiovaikutuksen huomioon ottamista (3,73 miljoonaa ecua kaikille alueille), useita rahastojen 
välisiä siirtoja (EMOTR:n määrärahat pienenivät 0,13 miljoonalla eculla ja EAKR:n kasvoivat 
3,86 miljoonalla eculla) ja toimintalinjojen välisiä siirtoja, jotka johtivat infrastruktuuria ja kylien 
kunnostustöitä koskevien toimintalinjojen määrärahojen lisäämiseen. Määrärahat otettiin talouden 
monipuolistamista ja ympäristönsuojelua koskevista toimintalinjoista. Arvioinnin mukaan siirrot 
olivat perusteltuja, koska näille toimille myönnetään tukea muista välineistä (LEADER Il:n ja 
RECHAR Il:n mukaiset tukijärjestelmät, koheesiorahaston ympäristöalan toimet), joiden vaikutuksia 
ei voitu ennakoida suunnitteluvaiheessa. 
72 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
2. Yhteisöaloitteet 
Kaikki aloitteet toteutetaan yhdellä tai useammalla kansallisella toimenpideohjelmalla. Tämä ei 
kuitenkaan koske LEADER II:sta, joka toteutetaan 17 alueellisella globaalituella. 
Vuoden 1997 lopussa kaikki tukitoimenpiteet oli hyväksytty lukuun ottamatta monikansallisen 
yhteisöaloitteen INTERREG II:n C-vaihetta (kuivuutta koskeva kansallinen toimenpideohjelma ja 
kolme useaa aluetta koskevaa yhteistyöhön liittyvää pientä tukitoimenpidettä) ja toista URBAN-
ohjelmaa. Vuonna 1997 ei hyväksytty yhtään ohjelmamuutosta. 
Vuonna 1997 hyväksyttiin vain yksi uusi ohjelma eli KONVER II -yhteisöaloite, jonka 
kokonaismenot ovat 49,5 miljoonaa ecua. EAKR:n osuus on 23,8 miljoonaa ecua. Alunperin 
suunniteltiin kymmenkuntaa hanketta, joihin kuuluivat mm. metsäpalojen havaitsemisjärjestelmä ja 
meriliikennettä koskeva valppausjärjestelmä (San Fernando, Cadiz), tuulivoimageneraattoreiden 
valmistus (El Ferrol) ja uusien pk-yritysten tukeminen valimoalalla (Trubia). 
Inhimillisten voimavarojen alalla EMPLOYMENT-aloitteeseen valittiin noin 1 319 hanketta toisen ja 
samalla viimeisen ehdotuspyynnön yhteydessä. YOUTHSTART-vaiheessa hankkeissa painotetaan 
nuorten integraatiokeinoja etenkin taantuvilla teollisuusalueilla. ADAPT-yhteisöaloitteeseen valittiin 
noin 492 hanketta toisen ja samalla viimeisen tarjouspyynnön yhteydessä. Koulutustoimet ovat hyvin 
edustettuina. Hankkeiden pääteemat ovat useimmiten etenkin. pk-yritysten mukautuminen 
tietoyhteiskuntaan sekä koulutusjärjestelmien parantaminen. 
LEADER II:n yhteydessä 105 paikallista toimintaryhmää toteuttaa parhaillaan maaseudun 
innovaatiohankkeita tavoitteen 1 kohdealueilla, minkä ansiosta ohjelmien toteutus parantunee. Se oli 
heikohkoa vielä vuoden 1997 lopussa. 
REGIS-aloite koskee Euroopan ulkoaluetta Kanariansaaria. Ohjelman toteutus jatkuu tyydyttävästi. 
Kalataloudessa PESCA-aloitteen toteutus ei vielä ole riittävän sujuvaa, mutta äskettäin tehtyjen 
ohjelmamuutosten pitäisi parantaa sitä. 
Yhteisöaloitteiden rahoituksen toteutuminen 
Yleisesti ottaen yhteisöaloitteiden rahoituksen toteutumistaso Espanjassa on vielä liian heikko kuten 
useimmissa muissakin jäsenvaltioissa. Jotkin yhteisöaloitteet ovat erityisen paljon myöhässä. Niistä 
voidaan mainita URBAN, INTERREG II -ohjelman A-vaihe Espanja-Portugali ja SME. 
• URBAN: joillakin alueilla käynnistyminen oli vaivalloista, mutta hankkeet on määritelty hyvin. 
Suurimmat vaikeudet liittyvät kirjanpitosääntöihin, joiden mukaan alueet eivät voi esittää 
ehdotuspyyntöjä, jos varat eivät ole käytettävissä. Espanjan viranomaisten mukaan viivästykset 
voidaan kuroa kiinni tulevina kuukausina, jolloin maksujen toteutumistasoksi saavutetaan 
50 prosenttia (27 % vuoden 1997 lopussa). 
• INTERREG II -ohjelman A-vaihe: ohjelmamuutokset, joilla pyritään toteuttamaan uusia 
rajatylittäviä toimenpiteitä, hyväksyttiin myöhässä. Muutoksen pitäisi parantaa maksusitoumusten 
osuutta. 
• SME: vuonna 1996 hyväksyttyä yhteisöaloiteohjelmaa on viivästyttänyt Espanjan hallinnollinen 
uudistus. Espanjan viranomaiset suunnittelevat nostavansa maksusitoumusten osuuden vähintään 
66 prosenttiin vuoden 1998 loppuun mennessä. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 73 
2.2.6. RANSKA 
1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain 
Pk-vritvksiä koskevat toimet Ranskassa 
Rakennerahastot osallistuivat pk-yritysten kehittämiseen alueellisten tavoitteiden mukaisesti noin 
1,3 miljardilla eculla. Tästä määrästä 13 prosenttia koski tavoitetta 1, noin 55 prosenttia tavoitetta 2 ja 
32 prosenttia tavoitetta 5b. 
Tavoite 1: EAKR:sta myönnettiin rahoitusta yritys- ja innovaatiokeskuksen (CEEI) perustamiseen 
Nord-Pas-de-Calais'ssa sijaitsevaan Valenciennesin yliopistoon. Tarkoituksena oli tuoda pk-yritykset 
lähemmäksi korkeakouluyhteisöä. Keskuksen johtamisesta ja sen toiminnan suunnittelusta vastaa 
ryhmä nuoria naisia. Se toimii yritysjohtajien, yritysten toimihenkilöiden ja yliopiston tutkijoiden 
kohtaamispaikkana ja tarjoaa tilaisuuksia tietojenvaihtoon palvelusektoria hyödyttävillä tieteenaloilla 
(liiketaloustiede, vero- ja sosiaalioikeus, rahoitus, henkilöstöhallinto jne.). Keskuksella on 
monenlaista toimintaa (konferensseja, yritysvierailuja, harjoittelijoiden välitystä yrityksiin, 
työharjoittelujaksoja, kansainvälistä toimintaa). Palvelussa hyödynnetään alueellista, kansallista ja 
kansainvälistä verkostoa (korkeakoulut, laboratoriot, suuryritykset, ammattiliitot, työnantajajärjestöt, 
teknologian siirtoon erikoistuneet keskukset jne.). Toimen arvioidut kustannukset ovat kaudella 1995-
1999 noin 400 000 ecua, joista 215 000 ecua rahoitetaan EAKR:sta. 
Tavoite 2: yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen päätavoitteena on työpaikkojen luominen ja säilyttäminen 
kohdealueilla. Sen vuoksi niihin on sisällytetty pk-yrityksiä koskevia toimia. Esimerkiksi Haute-
Normandien alueella sijaitsevaan Eureen perustettiin Pharma-alue. jonka tarkoituksena on edistää 
seudun heikosti menestynyttä lääkepakkausteollisuutta. Alue on pienehkö (15 hehtaaria), ja se on 
tarkoitettu teollisuudenharjoittajille, joille pienet toimitilat riittävät ja jotka haluavat käyttää yhteisiä 
palveluja. Alle vuodessa saatiin mukaan viisi yritystä, jotka osallistuvat ensimmäiseen vaiheeseen. 
Rakennustöitä suunnitellaan toteutettaviksi toisessa vaiheessa, ja niiden suunnittelua aloitetaan 
parhaillaan. Hankkeella luotiin 120 työpaikkaa ja viiden vuoden kuluessa syntynee vielä 130 uutta 
työpaikkaa. EAKR osallistui tähän yhteensä 4,15 miljoonan ecun hankkeeseen 920 000 eculla. 
Languedoc-Roussillonissa toteutettiin EAKR:sta tuettu hanke, jonka ansiosta Alèsissa toimiva pk-
yritys, Richard Ducros, pystyi luomaan 150-200 pysyvää työpaikkaa. Yritys on IBM:n Montpellierin 
tehtaan alihankkija ja se on erikoistunut valssattujen ohutlevyjen ja erilaisten teräsrakennelmien 
valmistukseen. IBM.n siirrettyä suurimman osan tuotannostaan Yhdysvaltoihin Richard Ducros joutui 
linjaamaan alihankintatoimintansa uudelleen. Hankkeessa tehtiin tutkimus EDI-järjestelmän 
(elektroninen tiedonsiirtojärjestelmä) käyttöönotosta Richard Ducrosin, sen tärkeimmän asiakkaan 
IBM:n ja sen omien, Alèsissa ja Béziersin alueella toimivien alueellisten alihankkijoiden välillä. 
Järjestelmä otettiin käyttöön ennätysajassa eli noin kahdeksassa kuukaudessa. Yritys toimii nykyisin 
lähes kokonaan tämän järjestelmän varassa tehtaaseen asennetuista liitännöistä alkaen aina 
suunnitelmien ja tilausten välittämiseen Internetin kautta. Järjestelmän ansiosta Richard Ducros 
luokitellaan nyt IBM.n alihankkijoiden kärkeen kansainvälisellä tasolla. EDI-hanke on esimerkki 
yritysten ja alueellisten teknologian hankintalähteiden toimivasta yhteistyöstä. Hankkeen 
kokonaiskustannukset ovat noin 540 O(X) ecua, josta EAKR rahoittaa 140 (KK) ecua. 
Vuonna 1997 ESR tuki edelleen uudistuvilla teollisuudenaloilla työskenteleviä henkilöitä koskevien 
perinteisten koulutustoimien toteuttamista. Sen lisäksi se jatkoi ponnistelujaan tutkimuksen alalla. 
Poitou-Charentesin yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan kuuluvaa inhimillisten voimavarojen lisäämistä 
tutkimuksessa, tieteessä ja teknologiassa koskevaa toimenpidettä tuettiin vuonna 265 (XX) eculla. 
Kyseisen toimenpiteen tavoitteena on edislää yhteyksien luomista La Rochellen yliopiston ja eri 
aloilla työskentelevien yritysten välillä (henkilökohtaisia kontakteja on tähän mennessä syntynyt yli 
110). 
74 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
Languedoc-Roussillonissa toteutettiin yhtenäisen ohjelma-asiakirjan mukainen toimenpide 
käsiteollisuuden harjoittajien hyväksi. Sillä pyrittiin auttamaan käsiteollisuuden harjoittajia ja näiden 
puolisoita hoitamaan yritystään antamalla heille yksilöllistä koulutusta sekä kaupallisissa että 
teknisissä ja hallinnollisissa asioissa. 
Tavoite 3 ja 4 : näissä tavoitteissa pk-yritykset asetetaan selvästi etusijalle. Tämä koskee varsinkin 
tavoitteen 4 yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa, jossa 73 prosenttia hankkeista koskee alle 250 palkansaajan 
yrityksiä. Toimiin kuuluu avustaminen asiakirjojen laatimisessa sekä henkilöresurssien tilanteen 
analysoinnissa ja selvityksissä, niitä koskevien toimintasuunnitelmien laatiminen, neuvonta 
koulutusjärjestelyissä, palkansaajien ja johdon koulutus sekä pk-yritysten välisen yhteistyön 
kehittäminen toteuttamalla hankkeita yhteistyössä useiden yritysten kanssa. Eräässä tavoitteen 
4 mukaisessa hankkeessa tarjotaan peruskoulutusta 50 000 elintarviketeollisuuden palkansaajalle, 
joilla on heikko ammattitaito. Tavoitteena on vastata parempaa ammattitaitoa edellyttävien 
työpaikkojen lisääntymiseen. Tässä olisi otettava huomioon tekniikan (automaatio), talouden 
(suurmyymälöiden aiheuttama paine) ja kulttuurin (uudet tuotteet, laadunvarmistus) kehittyminen. 
Hankkeessa käytetään multimediaan perustuvaa etäopetusjärjestelmää, jossa on sekä 
itseopiskelujaksoja että kouluttajan vetämiä ryhmäopetusjaksoja. Koulutuksella pyritään antamaan 
yleistiedot ja kehittämään analysointikykyä, loogista päättelykykyä ja ongelmanratkaisutaitoja. Nämä 
taidot ovat välttämättömiä ammattiin valmistavan koulutuksen hankkimisen ja ammattitaidon 
kehittymisen kannalta. 
Tavoite 5b: muiden kuin maatalousalaan liittyvien elinkeinojen tukeminen ja varsinkin pk-yrityksiä 
koskevat tukitoimet ovat tärkeä osa tavoitteen 5b mukaisista ohjelmista. Näiden toimien 
toteuttamisesta vastaavat yleensä paikalliset yhteisöt, kuntaliitot tai kauppakamarit. Vaikka talouden 
yleinen suhdannevaikutus on tuntuva, toimenpiteiden onnistuminen riippuu suurelta osin myös siitä, 
miten tehokkaasti valittujen hankkeiden edustajat sekä paikalliset hallintoelimet ja sosiaalis­
taloudelliset verkostot kykenevät vetämään liitä toimintaa kohdealueella. Tavoitteen 5b kohdealueiden 
ja aluesuunnittelupalkkioita saavien alueiden päällekkäisyys voi kuitenkin olla este. koska se 
pienentää myönnetyn tuen määrää. Joskus hankkeet onnistuvat hyvin, vaikka ne toteutettaisiin erillään 
teollisesta ympäristöstä. Esimerkiksi Bourgognessa toteutettiin tavoitteen 5b mukainen ohjelma, jossa 
muovialan yritys siirtyi käsiteollisesta tuotantomenetelmästä teolliseen. Yrityksen henkilöstö on 
vuodesta 1991 kasvanut kahdesta työntekijästä 15 työntekijään, ja siellä valmistetaan nykyisin monia 
erilaisia tuotteita, kuten suurta tarkkuutta vaativia auto- tai elektroniikka-alan tuotteita. Aquitainessa 
toteutettiin teknologian siirtoa edistäviä hankkeita, jotka koskivat puusepänalaa ja sähkömagneettista 
yhteensopivuutta. Lisäksi toteutettiin yhteishankkeita Lot-et-Garonnen pk-yritysten viennin 
edistämiseksi ja laadittiin parannusehdotuksia Pyrénées-Atlantiques'in teollisuudenalojen 
kilpailukykyä koskevan selvityksen perusteella. Midi-Pyrénées'n alueella Aveyronissa toteutetulla 
tavoitteen 5b mukaisella ohjelmalla tuettiin huonekaluosien valmistukseen erikoistuneen pk-yrityksen 
laiteinvestointeja. Yritys luo työpaikkoja ja se on hyvin sopeutunut paikalliseen 
elinkeinorakenteeseen, koska se toimii kolmen suuren yrityksen alihankkijana alueella ja käyttää 
useiden paikallisia kuljetusalan palveluja. 
TAVOITE 1 
Neljä merentakaista aluetta (Martinique, Guadeloupe, Guyana, Réunion), Korsika ja Douai n, 
Valenciennesin ja Avesnesin alueet (Ranskan Hainaut) voivat saada tavoitteen l mukaista tukea. 
Seurantakomiteoissa keskusteltiin vuonna 1996 saaduista ohjelmien väliarvioinnin tuloksista, jotka 
koskivat erityisesti Korsikan, Guyanan ja Hainautin yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja. Ohjelmiin tehtiin 
niiden perusteella muutosehdotuksia, joista komissio teki muodollisen päätöksen vuoden 1997 
puolivälissä. 
Réunionin yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan tehtiin huomattava muutos, jolla pyrittiin korjaamaan 
tärkeän hankkeen viivästyminen. Maksujen eräpäivää siirrettiin kahdella vuodella eteenpäin 
(31. joulukuuta 2003). Hankkeella parannetaan saaren länsiosien vesihuoltoa (kastelu ja juomavesi). 
Muutosta koskeva komission päätös tehtiin joulukuussa. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 75 
Guyanan, Martiniquen, Guadeloupen ja Hainautin yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen väliarviointien 
alustavista tuloksista keskusteltiin seurantakomiteoissa vuoden 1997 aikana. Komissiolle esitettiin 
vuoden lopussa mittavia muutosehdotuksia, jotka koskivat Guyanan ja Martiniquen (Hainautin osalta 
tammikuu 1998) yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja. Ehdotuksissa otetaan huomioon komission esittämät 
huomiot ohjelmien viivästymisestä. Asiasta tehdään komission päätös vuoden 1998 ensimmäisellä 
puoliskolla. 
Yhteisön talousarviosta oli varattu yhteensä 190 miljoonaa ecua Korsikan, Martiniquen, Réunionin ja 
Hainautin tavoitteen 1 mukaisten yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen vuoden 1997 maksuerään. 
Komissio ei voinut kohdentaa määrärahoja vuonna 1997, koska menoilmoituksia ei tullut riittävästi. 
Martiniquen ja Guyanan maatalousohjelmien toteuttamisen toivottiin nopeutuvan vuonna 1997, koska 
ohjelmiin oli tehty muutoksia vuoden 1996 lopussa. Ohjelmien hallinnoinnissa ilmeni kuitenkin 
ongelmia, koska jotkut menettelyt olivat liian hankalia ja varsinkin koska hankkeiden vetäjien oli 
vaikea löytää yhteisön rahoitusosuutta täydentäviä rahoituslähteitä. Guadeloupessa, Réunionissa ja 
Korsikassa toteuttaminen eteni sen sijaan tyydyttävästi. Korsikan tavoitteen 1 mukaiseen ohjelma-
asiakirjaan sisällytettiin mittavia sosiaalisia rakennetoimia, joten ohjelma eteni omalla painollaan ja 
siis aiempaa nopeammin. 
Kalastusalalla Ranska ei ole vielä päässyt MOO:n (monivuotinen ohjausohjelma) mukaisiin 
tavoitteisiinsa. Tämän vuoksi kalastusalusten rakentamiseen myönnettävä tuki jouduttiin 
jäädyttämään. Tilanne vaikeutti huomattavasti ohjelmien etenemistä. Merentakaisia alueita varten 
voitiin kohdentaa vain vuoden 1994 erät. Korsika jätti viimeisen menoilmoituksensa vasta vuonna 
1995, joten maksujen toteutumistasojäi alle 10 prosentin. 
TAVOITE 2 
Komissio hyväksyi vuonna 1997 uusia ohjelmia, jotka koskivat kaiken kaikkiaan 19 aluetta, jotka 
voivat saada tavoitteen 2 mukaista tukea kaudeksi 1997-1999. Lisäksi se hyväksyi teknistä apua 
koskevan ohjelman. Ohjelmiin myönnetty yhteisön tuki oli yhteensä 2.2 miljardia ecua. 
Maanpuolustuksen rakennemuutosta koskeva ohjelma oli ainoa, jota komissio ei hyväksynyt, koska 
joidenkin Ranskan viranomaisten ehdottamien toimenpiteiden tukikelpoisuudessa ilmeni ongelmia. 
Kaikkia kauden 1994-1996 ohjelmia ei saatu päätettyä. Siten noin 208,6 miljoonan ecun summa 
jouduttiin siirtämään kaudelle 1997-1999. Summa vastaa noin 13 prosenttia ensimmäisen kauden 
kokonaistuesta. 
Vaikka kausi käynnistyikin melko hitaasti, tavoitteen 2 toteutumistaso on Ranskassa nykyisin täysin 
yhteisön keskiarvon mukainen sekä maksusitoumusten että maksujen osalta. 
TAVOITTEET 3 JA 4 
Tavoitetta 3 muutettiin vuonna 1997 Ranskan viranomaisten uusien toimintalinjojen mukaisesti 
Toimintalinjaa 3 (työmarkkinoilta syrjäytymässä olevien integroiminen) vahvistettiin huomattavasti 
(+36 prosenttia) suhteessa siihen, miten paljon Ranskan viranomaiset painottivat syrjäytymisen 
torjuntaa. Sen sijaan toimintalinjan 1 (pitkäaikaistyöttömiksi joutumassa olevien pääsy työelämään) 
määrärahoja vähennettiin 30 prosenttia. Ohjelmista poistettiin joitakin toimenpiteitä, jotka eivät 
osoittautuneet tehokkaiksi tai jotka eivät Ranskan järjestelmässä sovellettuina täyttäneet yhteisön 
hallinnointisääntöjä. Näihin kuuluivat varsinkin sopimukset koulutusvapaista. Yhtenäisiin ohjelma-
asiakirjoihin aiotaan tehdä lisää muutoksia vuonna 1998 syrjäytymisen ehkäisemistä ja torjuntaa 
koskevan ohjelman yhteydessä. Ranskan määrärahojen toteutumistaso oli yhteisön keskiarvoa 
heikompi tavoitteessa 3. Vuoden 1997 päättyessä kokonaistuesta oli maksettu vain noin 45 prosenttia. 
Tavoitteen 4 määrärahojen toteutumistaso parani selvästi. Vuonna 1997 suoritettiin enemmän 
maksuja (87,9 miljoonaa ecua) kuin kaudella 1994-1996 yhteensä. Sen sijaan vuoden 1997 päättyessä 
mitattu kumulatiivinen toteutumistaso oli edelleen heikko (28 prosenttia kauden 1994-1999 
76 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
kokonaistuesta). 20. marraskuuta kokoontunut seurantakomitea toteutti toimenpiteitä nopeuttaakseen 
toteutumisvauhtia ja korjatakseen ohjelman hitaasta käynnistymisestä vuosina 1994 ja 1995 
aiheutuneet viivästykset. Tässä yhteydessä päätettiin ottaa käyttöön uusi teknisen avun järjestelmä, 
jonka pitäisi vahvistaa paikallisia tukirakenteita, tukea pk-yritysten hankejärjestelyjä ja vauhdittaa 
ohjelmaa yleisesti. Lisäksi päätettiin tukea työajan suunnittelua ja lyhentämistä koskevia uusia toimia 
ottamalla käyttöön uusia kehitystä ennakoivia järjestelmiä, tukemalla yrityksille tarjottavia 
neuvontapalveluja ja antamalla koulutusta. 
Toimet keskittyvät yhä voimakkaasti koulutukseen. Kehityksen ennakointia ja koulutusjärjestelmiä 
koskevien hankkeiden havaittiin kuitenkin lisääntyneen. Hankkeiden havaittiin jakautuneen aiempaa 
useammille aloille ja palvelualan hankkeiden lisääntyneen ensimmäisistä toteuttamisvuosista, jolloin 
hankkeet keskittyivät voimakkaasti teollisuusalalle. 
TAVOITE 5a maatalous 
Maatalouden rakenteiden tehokkuuden parantamiseksi Ranskassa toteutettiin kolme keskeistä 
tukitoimenpidettä. Ne olivat maatilojen nykyaikaistamistuki, nuorten viljelijöiden tilanperustamistuki 
ja luonnonhaittakorvaukset. Tilojen nykyaikaistamiseen tarkoitettuja investointitukia myönnettiin 
8 300 tilalle (sopimusten lukumäärä) vuonna 1996 eli K) prosenttia vähemmän kuin edellisvuonna. 
Tämä johtui varsinkin naudanliha-alan kriisistä. Nuoria viljelijöitä varten hyväksyttiin vuonna 1996 
yhteensä 9 030 tilanperustamissopimusta eli 7 prosenttia enemmän kuin vuonna 1995. Vuonna 1995 
todettu tilanperustamistukien lisääntyminen jatkuu siis edelleen, mikä johtuu siitä, että Ranskan 
viranomaiset pitävät niitä ensisijaisina toimenpiteinä. Luonnonhaittakorvauksen saaneita oli noin 
130 000 kuten edellisvuonnakin. 
Maa- ja metsätaloustuotteiden jalostukseen ja kaupan pitämiseen liittyviä tukia varten tehdyt 
yhtenäiset ohjelma-asiakirjat etenivät vuonna 1997 yhtä nopeasti kuin edellisvuonna. Ranskan 
viranomaiset olivat vuoden 1997 loppuun mennessä kohdentaneet hyväksyttyihin hankkeisiin 
172 miljoonaa ecua kaudeksi 1994-1999 varatusta 259 miljoonan ecun suuruisesta yhteisön tuesta. 
TAVOITE 5a kalastus 
Vuoden 1996 maksuerä kohdennettiin vuoden 1997 päättyessä. Vuoden 1994 maksuerää ei 
kuitenkaan vielä tällöin ollut saatu kokonaan kohdennettua. Maksujen toteutumistaso oli vuoden 1997 
päättyessä noin 35 prosenttia, kun yhteisön keskiarvo oli 41 prosenttia. Pyyntiponnistukset saatiin 
vähennettyä MOO:n tavoitteiden mukaisiksi käyttämällä määrärahat laivastoon kohdistuneisiin 
toimenpiteisiin. Vielä on kuitenkin jäljellä käyttämätön varaus, jota voidaan hyödyntää. 
Salamalaitteista ja vesiviljelystä aiheutui vain vähän menoja. 
TAVOITE 5b 
Ohjelmien etenemisvauhti vaihtelee alueittain. Suurimpia hallinnointivaikeuksia oli seuduilla, joita ei 
aiemmin ollut luokiteltu kohdealueiksi ja joilla ei ollut kokemusta yhteisön varojen hallinnoinnista. 
Vuoden 1997 alussa käynnistetty kansallisen teknisen avun ohjelma auttanee korjaamaan tämän 
alueiden välisen epäsuhdan. Se yhtenäistää ohjelmien hallinnointia ja helpottaa vastuuhenkilöiden 
tehtäviä. Tämä tapahtuu koulutuksen, tietojenvaihdon ja kokemusten vertailun avulla sekä käyttämällä 
alueiden välillä tehokasta ja yhteensopivaa tietotekniikkaa, jolla yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen 
rahoitusta ja teknistä puolta voidaan seurata kansallisella tasolla. 
EMOTR.n rahoittamissa hankkeissa oli usein vaikeuksia toteuttaa taloudellisia toimia varsinkin 
elintarvikealalla, koska maaseudulla on vain vähän hankkeiden vetäjiä. Joillakin alueilla, kuten 
Bourgognessa, Limousinissa ja Franche-Comléssa, toteutettiin hankkeita, joilla pyrittiin 
hyödyntämään paikallisia metsävaroja sekä perinteisessä puunjalostuksessa että muulla tavoin, kuten 
esimerkiksi energiantuotannossa. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 77 
2. Yhteisöaloitteet 
Komissio teki vuonna 1997 joitakin päätöksiä varauksen käytöstä. Komissio hyväksyi URBAN-
aloitteeseen viisi ohjelmaa, jotka toteutetaan vaikeuksissa olevissa kaupunginosissa (Châlons-sur-
Saône, Bastia, Clichy-Montfermeil, Mantes-la-Jolie ja Saint-Etienne). Ohjelmiin osoitettiin yhteensä 
24,7 miljoonan ecun määrärahat. Yhteisön tukitoimenpiteitä toteutetaan yhteensä 13 vaikeuksissa 
olevassa kaupunginosassa Ranskassa. Varauksesta saatuja määrärahoja myönnettiin myös KONVER-
ja RETEX-yhteisöaloiteohjelmien muutoksiin. RECHAR H- ja RESIDER II -yhteisöaloiteohjelmia 
koskeva varaus jaetaan vuonna 1998. REGIS-ohjelma lähti vaivalloisesti käyntiin ja hidas 
etenemisvauhti jatkui vuonna 1997. Neljän merentakaisen alueen ohjelmia muutetaan vuonna 1998. 
Inhimillisiä voimavaroja koskevaan EMPLOYMENT-yhteisöaloitteeseen valittiin 650 uutta hanketta. 
Yli 50 prosenttia hankkeista sisältää muitakin toimia kuin koulutusta. Hankkeissa pyritään 
monialaiseen lähestymistapaan, ja noin 80 prosenttia hankkeista keskittyy integraatiokeinoihin. 
ADAPT-aloitteessa valittiin 430 uutta hanketta toisen ehdotuspyynnön yhteydessä. Pk-yrityksiltä tuli 
paljon ehdotuksia (keskimäärin yli I(X) ehdotusta hanketta kohden), mikä oliksi yhtenä tavoitteena. 
Hankkeille oli tyypillistä teknologian kehityksen painottaminen etenkin tietoyhteiskuntaan liittyvissä 
hankkeissa. Tällä alalla toteutettiin useita hankkeita varsinkin Limousinissa, Ile-de-Francessa ja 
Korsikassa. 
Korsikan maaseudun kehittämisohjelman etenemistä hankaloittivat LEADER-toimintaryhmän 
edustajien ja paikallishallinnon edustajien yhteistyössä ilmenneet ristiriidat. Hankkeita saatiin 
kuitenkin valmiiksi ja kokemuksia vertailtiin (kastanjapuita käsitellyt seminaari ja yhteydet 
suomalaiseen työryhmään). Tavoitteen 5b kohdealueilla valittiin ensimmäiset paikalliset 
toimintaryhmät. Jotkin alueet halusivat järjestää toisen ehdotuspyynnön. Tähän mennessä 
ohjelmakausi on edennyt melko hitaasti, eikä toteutumistaso ole tyydyttävä. Hidas etenemisvauhti 
johtuu osittain kansallisten ja alueellisten viranomaisten noudattamasta hankalasta hallinnointitavasta. 
joka hidastaa varsinkin yhteisön määrärahojen käyttöön asettamista. Ohjelmien ESR:sta rahoitettavan 
vaiheen toteuttaminen on myöhästynyt huomattavasti, koska kyseiset toimijat käyttävät tällaisissa 
toimissa mielellään tavoitteen 5b yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja. Menettelyjen yksinkertaistamiseksi 
ja suunnittelun parantamiseksi laaditaan parhaillaan aloitteita, jotta jo kaksi vuotta hankkeitaan 
valmistelleet paikalliset toimijat eivät kyllästyisi kesken ohjelman. 
Kalastusalalla maksettiin ainoan erän ensimmäinen ennakko, mutta komissiolle ei vielä ole toimitettu 
mitään todistusta menoista. Parhaillaan laaditaan uutta suunnitelmaa, jossa painotetaan enemmän 
EAKR.n hankkeita. 
78 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
2.2.1. IRLANTI 
1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain 
Pk-vritvksiä koskevat toimet Irlannissa 
Rakennerahastot osallistuivat pk-yritysten kehittämiseen tavoitteen 1 mukaisesti noin 975 miljoonalla 
eculla kaudella 1994-1999. 
Käytännössä kaikki Irlannin yritykset ovat pk-yrityksiä. Monet niistä osallistuvat tavoitteen 
I mukaisiin hankkeisiin yhteisön tukikehyksen toimenpideohjelmissa. Yrityksiä on mukana myös 
joissakin yhteisöaloitteissa. 
Esimerkiksi teollisuusohjelmassa perustettiin riskipääomarahastoja tai aloitusrahastoja, joita pk-
yrityksillä ei ollut mahdollisuutta käyttää yksityisillä markkinoilla. Rahastojen tekemät investoinnit 
auttavat pk-yrityksiä kehittymään nopeammin ja vakauttamaan taseensa rakennetta. 
Teollisuusohjelmassa aloitettiin myös uusi hanke, jolla pyritään edistämään yritysten omaa 
tutkimusta, teknologiaa ja innovaatiota. Hankkeen avulla pk-yritykset voivat saada korkotukea 
lainoihinsa. 
Myös SME- ja PEACE-yhteisöaloitteissa myönnetään korkotukia pk-yritysten lainoihin. Tukimuoto 
on hyvin suosittu, joten PEACE-ohjelman korkotukijärjestelmää jatkettiin vuonna 1997. 
SME-aloitteessa on toimenpide, jolla pyritään nimenomaan auttamaan pk-yrityksiä saamaan julkisia 
hankintasopimuksia. Toimen kokonaiskustannukset ovat 2,9 miljoonaa ecua, josta 2,1 miljoonaa ecua 
rahoitetaan EAKR:sta. Toimiin sisältyy julkisen sektorin asiakastietokannan luominen, useiden 
asiantuntijoiden palkkaaminen yleisiä tarjouskilpailuja varten sekä osallistuvien yritysten tukeminen. 
Toimenpiteen ansiosta tukea oli vuoden 1997 päättyessä myönnetty 227 pk-yritykselle, jotka 
osallistuivat 62 yleiseen tarjouskilpailuun. Toimenpiteen aikaansaama liikevaihto oli noin 
3,8 miljoonaa ecua. 
TAVOITE 1 
Koko Irlanti on oikeutettu tavoitteen 1 mukaiseen tukeen. Vuonna 1997 tehtiin yhteisön tukikehyksen 
ja yksittäisten ohjelmien väliarviointi. Yhteisön tukikehyksen seurantakomitea päätti arvioinnin 
perusteella yhteensä 163 miljoonan ecun siirroista ohjelmien välillä. Varoja siirrettiin varsinkin 
tuotantosektoria koskevasta toimenpideohjelmasta inhimillisiä voimavaroja ja infrastruktuureja 
(maanteitä) koskeviin toimenpideohjelmiin. Seurantakomitea ehdotti muutoksia myös ohjelmien 
sisältöön. Niitä olivat valtion elinten lähes täydellisen monopoliaseman purkaminen muiden 
organisaatioiden hyväksi, markkinointisuuntautuneen lähestymistavan omaksuminen ja tutkimuksen 
laatiminen tieinfrastruktuurien kustannuksista. 
Seurantakomitean mielestä Irlannin tukitoimenpiteet on kohdennettava paremmin ja niiden on oltava 
enemmän komission loiminlalinjojen mukaisia. TTK-toimiin myönnettiin lisävaroja, ja 
ympäristönäkökohtiin kiinnitettiin enemmän huomiota osoittamalla 28,5 miljoonaa ecua kahteen 
toimenpiteeseen, jotka koskivat maataloudesta aiheutuvan saastumisen valvontaa ja maidontuotannon 
hygienian valvontaa. Varat siirrettiin saman ohjelman muilta toimenpiteiltä tai muista ohjelmista. 
Lisäksi edistettiin miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia myöntämällä ensimmäisiä kertaa 
rahoitusta lastenhoitojärjestelyihin. 
Joidenkin hankkeiden yhleisörahoitus peruutetaan vuonna 1998, jos ne eivät edisty riittävän hyvin 
valmistuakseen ajoissa. Näitä hankkeita ovat kansallinen konferenssikeskus, turvekäyttöinen 
voimalaitos, Waste to Energy -hanke ("jätteestä energiaksi") Blanchardstownissa sekä kansallismuseo 
National Gallery. Hankkeet saivat yhteisön rahoitusta yhteensä 211 miljoonaa ecua eli yli 9 prosenttia 
ohjelmakauden kahdeksi viimeiseksi vuodeksi (1998 ja 1999) tarkoitetuista määrärahoista. 
Inhimillisiä voimavaroja koskevia toimia jatkettiin vuonna 1997. Koulutusjärjestelmien kapasiteettia 
lisättiin työmarkkinoiden muutosten huomioon ottamiseksi. Pitkäaikaistyöttömien määrä laski vuoden 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 79 
aikana jatkuvasti. Vuonna 1997 tehdyssä väliarvoinnissa todettiin yhteisön tukikehyksen onnistuneen 
siihen mennessä erittäin hyvin. Arvioinnissa todettiin myös, että rakennerahastojen nykyisen 
tasapainon säilyttäminen yhteisön tukikehyksessä on paras keino päästä tavoitteisiin. Koulunkäynnin 
keskeyttäneiden nuorten tukeminen ESR:sta myönnettävin lisävaroin asetettiin arvioinnissa 
ensisijaiseksi tehtäväksi. Kohderyhmää varten myönnettiinkin ESR:sta 20 miljoonan ecun lisävarat. 
Väliarvioinnissa määriteltiin toiminta-alat, joita olisi vahvistettava yleisesti. ESR:n olisi 
kohdennettava ohjelmat paremmin pitkäaikaistyöttömiin, ja aiheesta on keskusteltava inhimillisten 
voimavarojen koordinointikomiteassa vuoden 1998 aikana. Lisäksi sen olisi parannettava heikossa 
asemassa olevia henkilöitä koskevien toimien toteutusta ja noudatettava koulutuksen tarjonnassa 
markkinointisuuntautunutta lähestymistapaa. Näistä aiheista keskustellaan seurantakomitean 
kokouksissa vuonna 1998. ESR:n rahoitusosuutta paikallista kehittämistä ja kaupunkien kehittämistä 
koskevaan toimintaohjelmaan (koulutustoimet) saatetaan vähentää, koska ohjelman kolmen 
ensimmäisen toteuttami s vuoden menot ovat toteutuneet heikosti. Tämä johtuu enimmäkseen siitä, että 
yhteistyön aloittaminen paikallistasolla viivästyi. Asiasta tehdään päätös yhteisön tukikehyksen 
seurantakomitean ensimmäisessä kokouksessa vuonna 1998. 
Maatalousalalla väliarviointi vaikutti EMOTR:n toimenpiteisiin kahdessa ohjelmassa. Lisäksi tehtiin 
ehdotuksia tasaushyvitysten muuttamisesta. Elintarviketeollisuutta koskevien ohjelmien käyttämättä 
jääneet summat (28 miljoonaa ecua) siirrettiin muihin toimenpiteisiin (katso edellä). Arvioinnissa 
suositeltiin myös maaseudun paluumuuttoa koskevan pilottihankkeen toteuttamista. 
Kalastusalalla ohjelma etenee tyydyttävästi. Vuoden 1996 erä maksettiin kokonaan ja sen lisäksi 
80 prosenttia vuoden 1997 erästä. Pyyntiponnistuksen vähentämistä ja vesiviljelyä koskevat 
toimenpiteet ovat vielä hieman myöhässä. 
2. Yhteisöaloitteet 
Yhteisöaloitteista tehtiin väliarviointi kuten tavoitteen 1 mukaista yhteisön tukikehyksestäkin. Vaikka 
väliarviointi ei aiheuttanutkaan huomattavia muutoksia rahoitukseen, ohjelmat voitiin sen perusteella 
kohdentaa paremmin. Irlannin ja Pohjois-Irlannin välisen INTERREG II -ohjelman A-vaihe on 
mielenkiintoinen esimerkki. Seurantakomitea hyväksyi sitä koskevan toimintasuunnitelman, jolla 
pyritään parantamaan ohjelman hallinnointia, vahvistamaan rajat ylittäviä toimia ja tehostamaan 
ohjelman mainontaa. Kalastusalan toimista ei vielä ole saatu yhtään menoja koskevaa todistusta. 
RETEX-aloitteen toimiin kohdennettiin varoja viimeisen kerran vuonna 1997. RETEXin 
seurantakomitea päätti kuitenkin jatkaa ohjelmaa vuodella, koska ESR:sta myönnettyjen varojen 
kohdentamisessa ilmeni vaikeuksia. 
Inhimillisiin voimavaroihin liittyvään EMPLOYMENT-yhteisöaloitteeseen valittiin 126 hanketta 
toisessa ehdotuspyynnössä. NOW-hankkeilla pyritään lisäämään naisten osuutta joillakin 
elinkeinoaloilla, integroimaan syrjäytyneitä naisia yhteiskuntaan ja auttamaan naisia perhe- ja 
työelämän yhteensovittamisessa. YOUTHSTART-hankkeissa eri hallintoyksiköt ja voittoa 
tavoittelemattomat organisaatiot yhdistävät voimansa edistääkseen sellaisten alle 20-vuotiaiden 
nuorten integraatiota, jotka ovat vailla ammattitaitoa ja joita uhkaa syrjäytyminen yhteiskunnasta. 
ADAPT-yhteisöaloitteeseen valittiin 35 hanketta, jotka liittyvät ammattitaidon parantamiseen 
käsiteollisuusyrityksissä sekä pk-yritysten tietojärjestelmien, tuotteiden ja laatujärjestelmien 
kehittämiseen. Muilla hankkeilla pyritään parantamaan koulutusjärjestelmiä, luomaan työpaikkoja 
pienissä ja hyvin pienissä yrityksissä sekä kehittämään käytännön järjestelmiä teknologian 
siirtämiseksi tutkimuslaitoksista pk-yrityksiin. Tässä toisessa ADAPT-hankkeiden ryhmässä 
keskitytään tietoyhteiskuntaan. 
LEADER II -aloitteeseen tehtiin väliarvioinnin perusteella joitakin vähäisiä muutoksia. Paikalliset 
toimintaryhmät saivat lisävaroja, kun varaus jaettiin (15,5 miljoonaa ecua Irlannille). 
PEACE-yhteisöaloitteen toimia jatkettiin, mutta ne etenivät odotettua hitaammin. Ohjelmalle 
myönnettiin 100 miljoonan ecun lisämäärärahat vuodeksi 1998. Väliarvioinnissa ei suositeltu 
huomattavia muutoksia ohjelmaan, mutta asiasta vastaavia elimiä ja hankkeiden vetäjiä pyydettiin 
perustelemaan vuosia 1998 ja 1999 koskevat lisärahoitushakemuksensa. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 80 
2JJL.J1ÄMA 
ii——J^£i^MM!MJMkM!MFäSEM!iS£i, i$yMMJ$li$M 
Rakennerahastot osallistuivat pk-yritysten kehittämiseen alueellisten tavoitteiden mukaisesti noin 
4,7 miljardilla eculla kaudella 1994-1999. Tästä määrästä noin 88 prosenttia koski tavoitteen 
1 kohdealueita, noin 7,5 prosenttia tavoitetta 2 ja 4,5 prosenttia tavoitetta 5b. 
Tavoite I: tavoitteen I - "kaiseri yhteisön tukikehyksen kokonaistuesta noin 21 prosenttia osoitettiin 
Mezzogiornon alueen valtiontukijärjestelmään lain 488/92 mukaisesti. Tukijärjestelmästä myönnetään 
rahoitusta ensisijaisiin kohteisiin neljällä alalla. Ne ovut teollisuus, ympäristö, TTK ja liikenne. 
Teollisuutta ja TTK-loimintaa koskevat ^kifoinienpilect onnistuivat erittäin hyvin varsinkin maan 
eteläosien pk-yrityksissä. 
Pk-yritysten hyväksi toteutettiin muitakin tukitoimenpiteitä. EAKR:sta myönnettiin yhteisrahoitusta 
hankkeeseen, jossa GirnjDa.i|an alueella Caseriassa sijaitsevaan kultasepänalan monitoimikeskukseen 
j(Tari) rakennetaan yhteiset infrastruktuurit. Hankkeen kokonaiskustannukset olivat 28 miljoonaa 
ecua, josta yhteisön rahoitus* s. «»s' 1 ;4 n ij' onaii et •: LanKe aloitettiin vuonna 1990 napolilaisten 
kulta- ja jalokivialan pkyrityscr .<(oiit-\.s{» i^iheiij N :r»"n, .ratisevassa keskuksessa toimii koko 
kultasepänalan valmistuske*»", joku tr IP, »>4, .sm ia rv/- ~ " ' ian ahtaassa kaupungin keskustassa. 
Tari-hanke on ainutlaatuinen IlJ* »«sd Ke'M!V,< -S I on - <or <>o' i eko. pysyvjt ja tilapäiset näyttelytilat 
sopimuskumppaneille ja ui! »pi ehs'! *' U s f. _ 3« c»elia on kaupan ja tukkujakelun 
perusrakenteet sekä ammMhcn ^)mui -\i M n ! <* s ? < »rkou-Mtuia pajoja, joissa käytetään 
jviimeisintä tekniikkaa, 7«ri or ik«r; ",yt, "! *Mr i • v ' r Emoopassa ja maailman kärkeä 
S edustavan Italian kultasej inalin i-^sKu^ ',v < ' I no<r ' < K , pestomteja, joita Mezzogiornon 
Ialueella on tehty vuosiin v *• 1 v <>k*, f 'loiu , - » un :< o.ilekijöiden määrä kasvoi 
i497 työntekijästä vyonnr ' u ' V , a / * j 
Maatalousalalla Sjsjljassa valittiin ja rahoitet, < »<> i'i * i-»: SJN-yritystä. Yritykset edustivat eri 
aloja, kuten vihannes-, hunaja-, maito-, luomuoi/Mcl') > ' i > ik»^ Kymmenessä yrityksessä työt on 
jo saatu valmiiksi. Investoinneilla vakiinnutc-u* r <,t"'Vf> 00 työpaikkaa ja luodaan 90 uutta 
työpaikkaa. , 
Tavoite 2: EAKR:sta myönnettiin yhteisrahoitusta teknologiakeskuksen rakentamiseen Maggiore-
järven rannalla sijaitsevaan Piemonteen. EAK*<:n osuus 35,9 miljoonan ecun kokonaiskustannuksista 
oli 11,6 miljoonaa ecua. Tecnoparco-keskus on ensimmäinen laatuaan Pohjois-ltaliassa. Yhteisten 
palvelujen lisäksi keskus tarjoaa siellä toimiville noin 15 yritykselle tutkimus- ja koelaboratoriot 
(mittaustekniset kokeet, uudet materiaalit, uudet teolliset prosessit jne.). Pk-yrityksillä, jotka haluavat 
asettua keskukseen, on oltava innovatiivinen hanke, jolla on hyvät kehitysmahdollisuudet. Tällöin 
yritykset voivat tehdä keskuksen kanssa vähintään viiden vuoden yhteistyösopimuksen. Sen 
perusteella ne voivat hyödyntää sekä keskuksen yritysten välillä että ulkopuolisten yritysten kanssa 
toteutettavaa teknologian siirtoa, koska sopimus helpottaa yritysten osallistumista yhteisön ohjelmiin. 
Nykyisir painotetaan kahta alaa: kodin automaation ja yleisen automaation osa-alueita sekä 
puutarhanhoidossa ja luonnonsuojelussa sovellettavaa biotekniikkaa. Esimerkiksi Thermoselect 
Engineering -yhtiö on kehittänyt usia menetelmiä kiinteiden yhdyskuntajätteiden polttoa varten. Se 
on vain; aloittamaan jätteiden k asutuksesta muodostuvan synteesikaasun puhdistusjärjestelmän 
markkinoinnin. Kaasua hyödynnetään energian- ja lämmöntuotannossa. Koska Tecnoparco on 
menestynyt hyvin, sinne suunnitell,. m jo toista rakennusryhmää. Tämä kaksinkertaistaa pk-yritysten 
käyttöön tarkoitetun tilan. Tecno.uircon ansiosta alueella on syntynyt tähän mennessä noin 
1 800 työpaikkaa, joista on l°0 itsi* ke kuksessa. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 81 
TAVOITE 1 
Vuonna 1997 saatiir vai,miksi noin 30 tukitoimenpidettä, jotka rahoitettiin kauden 1989-1993 
n.ä härahoista. Lisäksi hyväksyttiin kuusi uutta toimenpideohjelmaa ja kaksi globaalitukea. 
Vuonna 1997 tehostettiin ynteisön tukikehyksen seurantaa ja valmisteltiin sitä koskevaa väliarviointia, 
;OPM tulokset saatiin vuoden 1998 alussa. 
Seuranta koski sekä menettelyjeft etenemistä että toimenpidekohtaisten maksusitoumus- ja 
maksuennusteiden laatimista. Seuranta ulotettiin kaikkiin hyväksyttyihin tukitoimenpiteisiin. Se oli 
työläs tehtävä sekatyöryhmille (komissio/kansalliset hallintoelimet), jotka joutuivat kokoontumaan 
useaan otteeseen vuoden aikana. Seurantajärjestelmä osoittautui erityisen hankalaksi toteuttaa. 
Vuoden 1997 päättyessä oli jäljellä noin 734 miljoonaa ecua yhteisön varoja (680 miljoonaa ecua 
EAKR:sta ja 54 EMOTRsta), joista on tehtävä päätös. Yhteisön tukikehyksen rahoituksen 
toteutumisvauhti nopeutui vaikeuksista huolimatta varsinkin viimeisellä vuosineljänneksellä. Vuoden 
1997 päättyessä menojen yleinen toteutumistaso kentällä oli 38 prosenttia Italian hallituksen ja 
komission vahvistaman tavoitteen mukaisesti. Tämä tasasi sekä rahastojen että eri tukitoimenpiteiden 
alisia eroja. 
Ohjelmien rahoitusta soviteltiin väliarvioinnin tulosten perusteella vuoden 1998 alussa. Yhteisön 
tukikehyksen seurantakomitean päätöksellä noin 698 miljoonan ecun tuet kohdennettiin uudelleen. Ne 
kuuluivat sellaisille alueille ja ohjelmille, jotka eivät olleet käyttäneet niille myönnetty;5 
kokonaistukea riittävän tehokkaasti. Tuet siirreltiin alueille tai ohjelmille, joiden rahoitus oli 
toteutunut paremmin. 
Inhimillisten voimavarojen alalla toteutuminen eteni tyydyttävästi. Toimet koskivat nuorten 
koulutusta ja korkeakoulututkinnon jälkeistä jatkokoulutusta. Myös strategisilta aloilta (teollisuus, 
ympäristöjä matkailu) saatiin hyviä tuloksia. 
Komissio hyväksyi maatalousalalla uuden n uualueohjelman, jolla tuetaan hedelmä- ja 
vihannestuottajajärjestöjen perustamista ja toimintaa. Ohjelman kokonaiskustannukset olivat 
8,2 miljoonaa ecua, joista 4,1 miljoonaa ecua rahoitettiin EMOTR:sta. 
hielä-Italian maataloustuotannon markkinointipalveluja edistävän ohjelman tavoitteena on parantaa 
tarjonnan ja markkinoiden kysynnän suhdetta. Ministeriö valiui saamistaan 30 chdo&kjesia 
14 organisaatiota. Varsinaiset työt aloitetaan vuonm* \998. 
Aineellisia tasolla '••". ..U.//'. . ' : u ..«.;..,. ji ,,.,. v,-«iiiii.. >, \ ..Micttua insc-stouuihunkkeita 
• '".».«• f niriviotu-im K : ,Ju.siuki>/fi p unipa-' pu am: ,,.n .dada Abiu'ii^u rahoitettiin 22 hanketta, joiden 
KOKO"•-iiskustautiuksut olivnf noin 7H miljoonaa ecua. Cumputuussa rahoitettiin 15 hanketta, joiden 
kokonaiskustannukset olivat noin 23 miljoonaa ecua. Sardiniassa myönnettiin rahoitusta 34 pienelle 
juustomeijerille lampaan ja vuohenkasvatusulan valmistusketjun vahvistamiseksi. Rahoitukselta 
meijerit muutetaan direktiivin 92/44/ETY terveysvaatimusten mukaisiksi. Maaseutumatkailua ja 
maatilojen investointeja koskevat tukitoimenpiteet ovat edistyneet hyvin Campa iassa. Kaikki alueet 
kohdensivat EMOTR:sta vuodeksi 1997 myönnetyn tuen, ja viidelle alueelle (Sisilia, Puglia, Mölise, 
Basilicata ja Calabria) voitiin maksaa ensimmäinen ennakko. 
Vuosi 1997 oli vaikea Italian kalastusalalle. Saaliit pienenivät ja kustannuk : ja tuonti kasvoivat. 
Tämä heikensi myös ohjelman toteutumistasoa. Ohjelmaan tehtyjen muutost*r. jälkeen vuoden 1996 
erä voitiin maksaa kokonaisuudessaan. Vuoden 1997 erä kohdennettiin ja ensimmäinen ennakko 
maksettiin. Jollei ohjelman toteutuminen nopeudu selvästi, osa rahoitukse :a saatetaan peruuttaa 
Alalla otettiin lisäksi käyttöön hyvitykset kalastajille, jotka luopuvat vapaaehtoisesti ajoverkkojen 
käytöstä. 
• 
» 82 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
TAVOITE 2 
Vuonna 1997 hyväksyttiin 11 uutta ohjelmaa kaudeksi 1997-1999. Ohjelmille myönnettiin yhteisön 
tukea yhteensä 798 miljoonaa ecua, ja tämän lisäksi vielä edelliseltä kaudelta siirretyt 170 miljoonaa 
ecua. Tukikelpoiset alueet pysyivät samoina lukuun ottamatta Emilia-Romagnan ja Lombardian 
alueiden pientä laajennusta. Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen strategioita tai tavoitteita ei 
mainittavasti muutettu. Tavoitetta 2 koskevien komission suuntaviivojen mukaisesti joihinkin toimiin 
kiinnitettiin kuitenkin erityistä huomiota. Niitä olivat: 
• uusien tekniikoiden käyttömahdollisuuksien tukeminen pk-yrityksissä 
paikallinen kehittäminen alueellisilla sopimuksilla ja muilla yhteishankkeilla, jotka perustuvat 
laajaan paikalliseen yhteistyöhön teollisuuden ja matkailun aloilla 
ympäristötoimet, joissa kiinnitetään erityistä huomiota seurantajärjestelmiin, ympäristön 
infrastruktuureihin ja puhtaita teknologioita koskeviin investointeihin 
• inhimilliset voimavarat ja ennen kaikkea miesten ja naisten tasa-arvo. 
Uusien ohjelmien toteuttaminen aloitettiin kaikkialla lähes välittömästi sen jälkeen, kun ohjelmat oli 
hyväksytty. Seitsemän ohjelmaa hyväksyttiin kuitenkin vasta heinäkuussa ja kaksi (Friouli-Venetsia-
Giulia ja Lazio) joulukuussa, mikä viivästytti käynnistymisvaihetta. 
Inhimillisiä voimavaroja koskevia tärkeimpiä suuntaviivoja ei muutettu. Inhimillisten voimavarojen ja 
ammattitaidon kehittämiseen kiinnitettiin entistä enemmän huomiota. Strategisia tavoitteita puolestaan 
täsmennettiin. Yhtenäistettyihin lähestymistapoihin, joilla voidaan luoda lisää työpaikkoja, 
kiinnitettiin komission suuntaviivojen mukaisesti erityistä huomiota. Useimpiin yhtenäisiin ohjelma-
asiakirjoihin sisällytettiin työllisyystukia. 
TAVOITTEET 3 JA 4 
Tavoitteessa 3 toimia, kohderyhmiä ja menettelyjä monipuolistettiin jonkin verran. Yleissivistävästä 
koulutuksesta ja ammatillisesta koulutuksesta vastaavien yksiköiden toiminnan koordinoinnissa on 
kuitenkin vielä parantamisen varaa. Pk-yritysten ja voittoa tavoittelemattomien organisaatioiden 
osallistuminen toimiin lisääntyi. Paikallista kehittämistä koskeva toimintalinja otettiin käyttöön 
vuonna 1997 kansallisten politiikkojen ja Euroopan unionin politiikkojen yhtenäisyyden 
parantamiseksi. Väliarviointi tehtiin vuonna 1997. Varoja siirrettiin nuoria, miesten ja naisten tasa-
arvoa ja yhteiskunnasta syrjäytyneitä kohderyhmiä koskeviin tukitoimenpiteisiin kansallisten 
toimintalinjojen mukaisesti (uudesta työllisyyslaista äänestettiin kesäkuussa 1997). 
Tavoitteen 4 tukien toteutuminen nopeutui selvästi vuonna 1997, vaikka se olikin aluksi hidasta 
(31. joulukuuta 1997 mennessä oli maksettu jo 33 % tuista, kun vuoden 1996 lopussa niistä oli 
makseltu vain 12 %). Tämä ei kuitenkaan riitä korjaamaan kertynyttä viivästystä. Yksityisten 
rahoituslähteiden käytössä oli yleensä noudatettu yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa määrättyä 
osuutta. Toteutumistaso vaihtelee paljon sen mukaan, mikä on pääasiallinen tavoite. Määrärahojen 
käyttö myöhästyi huomattavasti varsinkin ennakointia ja teknistä apua koskevissa tavoitteissa. 
Tilannetta korjataan parhaillaan. 
TAVOITE 5a maatalous 
Tuotantorakenteiden alalla tärkeimpiä olivat epäsuotuisten alueiden tuet (42 %), maatilojen 
investointituet (31 %) ja nuorten viljelijöiden tilanperustamistuet. Maataloustuotteiden jalostuksen ja 
kaupan pitämisen alalla kaikki alueelliset ohjelmat hyväksyttiin vuonna 1996. Vuonna 1997 
hyväksyttiin yksi monialueohjelma. Toteutumistaso vaihteli huomattavasti ohjelmittain. Tavoitteen 5a 
(maatalous) maksujen yleinen toteutumistaso on kuitenkin edelleen heikko (31 %). Tilanne kuitenkin 
parani selvästi verrattuna vuoteen 1996, jolloin vain 12 prosenttia maksuista suoritettiin. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 83 
TAVOITE 5a kalastus 
Vuoden 1997 päättyessä ainoastaan 19 prosenttia maksuista oli suoritettu. Tämä johtui samoista syistä 
kuin tavoitteessa 1. Ohjelmiin tehtiin muutoksia, minkä jälkeen vuoden 1996 erä maksettiin kokonaan 
ja vuoden 1997 ensimmäinen ennakko kohdennettiin. 
TAVOITE 5b 
Väliarviointi vahvisti, että noudatetut strategiat ovat yleensä olleet asianmukaisia. Päätelmissä tuli 
kuitenkin esiin joitakin Italian tavoitteen 5b kohdealueiden erityispiirteitä, jotka selittävät ohjelmien 
hitaan edistymisen: 
• tavoitteen 5b ohjelmat toteutetaan erillään tavanomaisesta aluesuunnittelusta 
• tukijärjestelmät muodostuvat enimmäkseen useista pienhankkeista 
• hankkeiden toteuttamisessa noudatettavat kansalliset säännöt ovat monimutkaisia ja 
tarjouskilpailumenettelyt pitkiä ja hankalia. 
Työllisyyttä tukeviin toimenpiteisiin kiinnitettiin enemmän huomiota. Toscanan alueen ohjelmaan 
otettiin uusia työllisyystukitoimia (työllistämistuki, yritysten perustamistuki jne.). Inhimillisiä 
voimavaroja koskevien toimenpiteiden määrärahoista noin 3 prosenttia on varattu työllisyystukiin ja 
loput korkeakoulututkinnon jälkeiseen jatkokoulutukseen ja täydennyskoulutukseen. 
Marchen ja Ombrian maaseutualueiden 5b-ohjelmia muutettiin, jotta ne selviytyisivät vuoden 1997 
lopussa sattuneesta maanjäristyksestä. 
2. Yhteisöaloitteet 
Komissio hyväksyi vuonna 1997 neljä uutta yhteisöaloiteohjelmaa: 
• INTERREG II Italia-Kreikka: Epeiroksen, Joonianmeren saarten, Länsi-Kreikan ja Pugltan 
alueen kahden maakunnan välinen rajatylittävä yhteistyö. Ohjelman kokonaiskustannukset ovat 
304,8 miljoonaa ecua, josta 169,2 miljoonaa ecua myönnettiin rakennerahastoista. 
Tukitoimenpiteet koskivat ensisijaisesti liikenteen (satamat) ja tietoliikenteen infrastruktuurien 
parantamista, elinkeinotoiminnan edistämistä, ympäristöä (meriveden hallintaverkko ja vesien 
pilaantumisen torjuntatoimenpiteet) ja matkailua (kulttuuriperinnön ja historiallisen perinnön 
vaaliminen ja matkailuyritysten yhteistyö). 
• INTERREG II Italia-Itävalta. Jotkut Italian Venetsian, Friouli-Venetsia-Giulian ja Bolzanon 
alueet sekä Itävallan Länderien Kärntenin, Salzburgin ja Tirolin alueet voivat saada tukea 
ohjelmasta. Ohjelman kokonaiskustannukset ovat 27,4 miljoonaa ecua, joista 11,8 miljoonaa ecua 
myönnettiin rakennerahastoista. Ohjelmassa on toimia, joilla pyritään lisäämään historiallisen ja 
kulttuuriperinnön arvostusta, suojelemaan ympäristöä ja hyödyntämään matkailuresursseja sekä 
tukemaan pk-yrityksiä ja koulutustoimia. 
• INTERREG II Italia-Slovenia. Ohjelma koskee Udinen, Gorican, Triesten ja Venetsian maakuntia 
ja sen kokonaiskustannukset ovat 31,3 miljoonaa ecua. Niistä 15,6 miljoonaa ecua maksetaan 
rakennerahastoista. Toimet koskevat ympäristönsuojelua, institutionaalista ja kulttuurialan 
yhteistyötä, tiedonkulun parantamista ja pk-yritysten yhteistyötä. Ohjelma täydentää PHARE-
CBC-ohjelmaa, johon Slovenia osallistuu. 
• INTERREG II -aloitteen C-vaihe (kuivuuden torjuminen). Ohjelma koskee kaikkia tavoitteen 1 
mukaisia alueita. Kokonaiskustannukset ovat 30,4 miljoonaa ecua, joista 15,2 miljoonaa ecua 
rahoitetaan EAKR:sta. Tukitoimenpiteet koskevat vesitasapainon hallintaverkkojen parantamista 
tavoitteen 1 kohdealueilla ja joidenkin Sardinian ja Sisilian alueiden vedenpuutteen korjaamista. 
84 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
Näiden uusien ohjelmien lisäksi komissio päätti vuonna 1997 laajentaa vuonna 1996 hyväksyttyä 
URBAN-aloitetta kolmeen uuteen kaupunkiin eli Triesteen, Lecceen ja Catanzaroon. Laajennuksen 
jälkeen ohjelmaan osallistuu 16 kaupunkia. Ne ovat Rooma, Genova, Venetsia ja Trieste (muut kuin 
tavoite 1), Napoli, Salerno, Palermo, Catania, Siracusa, Reggio di Calabria, Cosenza, Bari, Foggia, 
Lecce, Catanzaro ja Cagliari (tavoite 1). Uudistetun ohjelman kokonaiskustannukset ovat 
337,5 miljoonaa ecua ja yhteisön rahoitusosuus niistä on 136 miljoonaa ecua. Tästä määrästä 118 
miljoonaa ecua rahoitetaan EAKR:sta ja 18 miljoonaa ecua ESR:sta. Kullakin ohjelmaan 
osallistuvalla kaupungilla on oma osaohjelmansa. 
Komissio teki vuonna 1997 päätöksen myös varauksen ja indeksiin sitomisesta kertyneiden varojen 
jakamisesta. Varat osoitettiin seuraaville ohjelmille: RECHAR II (Sardinia ja Toscana), RETEX 
tavoite 1, RESIDER II, KONVER ja SME. Lisäksi INTERREG II -aloitteen A-vaiheessa 
toteutettavien Italia-Albania ja Italia-Ranska (Alpit) -ohjelmien sisältöön ja rahoitussuunnitelmiin 
tehtiin joitakin muutoksia, jotta ohjelman tavoitteet vastaisivat töiden etenemistä kentällä ja varojen 
ennakoitua käyttöä. 
Inhimillisiin voimavaroihin liittyvän toisen ehdotuspyynnön yhteydessä EMPLOYMENT-aloitteeseen 
valittiin 833 hanketta kaudeksi 1997-1999. Hankkeet liittyivät yleensä koulutukseen ja varsinkin 
mukautettujen koulutusjärjestelmien kehittämiseen, neuvontapalveluihin ja työllisyyteen. Yleisimmät 
elinkeinoalat olivat uudet työmarkkina-alueet, kulttuuri- ja matkailuala, ympäristöala ja uudet 
tietotekniikat. ADAPT-aloitteeseen valittiin 401 hanketta kaudeksi 1997-1999. Valinnassa 
painotettiin ennakointia, edistämistoimia ja uusien työmahdollisuuksien verkottamista. Yleisimmät 
alat olivat graafinen ala, kustannusala, sosiaalis-taloudellinen ala ja matkailu. Hankkeita hyväksyttiin 
myös elintarvikealalla, pankkialalla, kaupan alalla ja liikenteen alalla. ADAPT-BIS-aloitteen 
(Building the Information Society) teemoja esiintyy monilla eri aloilla. Tämän yhteisöaloitteen 
mukaisesti rahoitettavien hankkeiden määrä kaksin- tai jopa kolminkertaistui kaikilla alueilla 
viimeisimmän valinnan yhteydessä. 
LEADER II -aloitteessa paikalliset toimintaryhmät saatiin valittua lähes kaikilla alueilla. Useimmat 
alueista saivat jo ensimmäisen ennakon, jolla ne voivat aloittaa ohjelman mukaisen toiminnan. 
Sardinian ja Calabrian alueet, jotka selviytyivät ensimmäisestä vaiheesta nopeimmin, saivat 
rahoitussuunnitelmaansa vahvistusta, kun vuoden 1997 indeksiin sitomisesta kertyneet varat ja varaus 
jaettiin. Paikalliset toimijat pyrkivät luomaan paikallisia kumppanuussuhteita Italian 13:11a tavoitteen 
5b kohdealueella. Yhteensä 65 paikallisen toimintaryhmän valinta osoittautui hankalaksi, sillä 
valinnassa oli pyrittävä varmistamaan, että alueellinen jako oli tyydyttävä. Lazion alueella menettely 
päättyi vasta vuoden 1997 lopussa. 
Kalastusalan PESCA-aloitteessa ei ole saatu tähän mennessä yhtään menoja koskevaa todistusta. 
Ainoastaan vuoden 1995 erän ensimmäinen ennakko maksettiin. Järjestelmää muutetaan parhaillaan 
yhden erän järjestelmäksi. Sen avulla voitaisiin heti maksaa suurempia summia kerrallaan. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 85 
2.2.9. LUXEMBURG 
1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain 
Pk-vritvksiä koskevat toimet Luxemburgissa 
Rakennerahastot osallistuivat pk-yritysten kehittämiseen alueellisten tavoitteiden mukaisesti noin 
6,5 miljoonalla eculla kaudella 1994-1999. Tästä määrästä 85 prosenttia koski tavoitetta 2 ja 
15 prosenttia tavoitetta 5b. 
Tavoite 2: esimerkiksi PAFEWE on entiselle valimokuonan kaatopaikalle rakennettu teollisuusalue. 
Alueelle pyritään saamaan yrityksiä, joiden toiminta ei liity suoraan metalliteollisuuteen, josta 
kyseinen tavoitteen 2 kohdealue oli ennen riippuvainen. Näitä ovat esimerkiksi raaka-aineita 
jalostavat tai kierrätys-, tehdasteollisuus- tai käsiteollisuustoimintaa harjoittavat yritykset. 
ZARE-hankkeella pyritään tarjoamaan infrastruktuureilla varustettuja alueita muille yrityksille kuin 
niille, joita talousasioista vastaava ministeriö tukee suoraan elinkeinoelämän monipuolistamista 
koskevan lain perusteella. Tavoitteena on edistää sellaisten pienten ja keskisuurten teollisuus-, 
käsiteollisuus- tai liikeyritysten kehitystä ja voimistumista, jotka haluavat sijoittautua seudulle tai 
laajentaa toimintaansa siellä. 
Väliarviointikertomuksen mukaan alue täyttyi hyvin nopeasti. PAFEVVE- ja ZARE-alueiden 
rakennustyöt loivat noin 370 uutta bruttotyöpaikkaa. 
TAVOITE 2 
Toimet, joista päätettiin ennen kauden 1994-1996 ohjelman päättymistä, etenevät tyydyttävästi. Noin 
1,77 miljoonan ecun määrärahat siirrettiin kaudelle 1997-1999. Väliarviointikertomuksessa todettiin, 
että uudet teollisuusalueet (ZARE ja PAFEWE) ovat kehittyneet erittäin hyvin. 
Uudella ohjelmakaudella 1997-1999 pyritään jatkamaan teollisuuden monipuolistamista. Vaikka 
toimissa noudatetaan vanhoja toimintaperiaatteita, niissä kiinnitetään erityistä huomiota ympäristön 
laadun parantamiseen. 
TAVOITTEET 3 JA 4 
ESR:n tuen osuus oli alle 2 prosenttia työmarkkinapolitiikkaan kohdennetuista julkisista menoista 
vuonna 1997. Noin 50 prosenttia tavoitteen 3 rahoitusvaroista ohjataan syrjäytyneiden ja etenkin 
vammaisten integraatioon. ESR:n tuella voitiin perustaa työvoimapalveluna, joihin sisältyy työn 
hakeminen, tarpeiden määrittely, täydennyskoulutus, itse työnvälitys ja vasta työelämään tulleiden 
henkilöiden seuranta yrityksessä. ESR tukee myös useiden työntekijöiden koulutuspalveluja 
tarjoavien organisaatioiden ja erityisesti kauppakamareiden toimintaa. Näin se vaikuttaa koko 
ammatillisen koulutuksen kenttään. 
Luxemburgin työmarkkinatilanne on poikkeuksellinen. Sen vuoksi ESR.n tukitoimenpiteillä ei 
ensisijaisesti pyritä alentamaan makrotaloudellista työttömyystasoa (3,7 %). Työmarkkinat ovat hyvin 
avoimet ja työmarkkina-alue ylittää reilusti valtion rajat. Lähes 30 prosenttia palkansaajista on 
rajatyöntekijöitä, mikä johtaa yritysten koulutustarpeiden ja talouskriisin sattuessa työttömyyden 
siirtymiseen toiseen valtioon. Tämä ei estä ESR:a edistämästä uusien käytäntöjen kehittelyä 
työnhakijoiden aktivoimisessa, ammatillisessa koulutuksessa ja nuorten ohjaamisessa työelämään. 
86 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
TAVOITE 5a maatalous 
Maatilojen rakenteisiin liittyvät tärkeimmät tuet olivat epäsuotuisten alueiden tuki (51 %), tilojen 
investointituet (24 %) ja nuorten viljelijöiden tilanperustamistuet (24 %). Maataloustuotteiden 
jalostusta ja kaupan pitämistä koskeva yhtenäinen ohjelma-asiakirja hyväksyttiin vuonna 1994. 
Luxemburg pyysi, että siihen sisällytettäisiin vain yksi ala: viini- ja alkoholituotteet. Vuonna 1996 
kansalliset viranomaiset pyysivät kahden uuden alan sisällyttämistä. Ne olivat hedelmä- ja 
vihannesala sekä perunanviljely. Lisärahoitus järjestettiin siirtämällä määrärahoja maatalouden 
rakenteiden parantamista koskevasta toimenpiteestä. 
Vuonna 1997 hyväksyttiin neljä investointia, joiden osuus yhteisön tuesta oli 0,2 miljoonaa ecua. 
TAVOITE 5a kalastus 
Ohjelman ainoa tuensaaja ei kyennyt ratkaisemaan teknisiä vaikeuksia, joita sillä oli ollut 
18 kuukauden ajan. Sen vuoksi investointeja tehtiin hyvin varovaisesti ja ne koskevat etenkin 
nykyisen kasvatusyksikön kunnossapitoa. 
TAVOITE 5b 
Koska ohjelman toteutuminen viivästyi selvästi, komitea päätti vuoden 1997 puolivälissä pidetyssä 
toisessa kokouksessaan aloittaa tarkan seurannan. Joillekin EMOTR:n tukitoimenpiteille ei vielä 
löydetty hankkeiden vetäjiä. Tukitoimenpiteet koskivat tulevan Ourin luonnonpuiston rakentamista, 
ympäristönsuojelua, maaseudun ympäristön säilyttämistä sekä matkailumaatilojen perustamista. 
Vuoden 1997 lopussa toteutetussa väliarvioinnissa suositeltiin, että luovuttaisiin joistakin sellaisista 
toimista, joita ei voitaisi toteuttaa kyseisellä kaudella (AIsdorfin telekeskus. Marte lange n 
liuskekivilouhimo). Lisäksi suositeltiin maaseudun perintöä koskevien toimenpiteiden vahvistamista. 
Seurantakomitea päätti muuttaa rahoitussuunnitelmaa ja komissio hyväksyi 10. marraskuuta 1997 
vuosien 1997, 1998 ja 1999 erien käyttämättä jääneiden määrärahojen siirron. 
2. Yhteisöaloitteet 
Rakenneuudistusta läpikäyvillä seuduilla hyväksyttiin vuonna 1997 yhteisöaloiteohjelmat RESIDER 
Il ja KONVER. Hylättyjen kortteleiden kunnostuslupien myöntämiseen liittyvät hallinnolliset 
ongelmat hidastivat URBAN-yhleisöaloitteen etenemistä. INTERREG 11 -ohjelmien kehitystä 
pidettiin tyydyttävänä. 
Inhimillisiä voimavaroja koskevat EMPLOYMENT-ja ADAPT-yhteisöaloitteet etenivät tyydyttävästi 
vuonna 1997. Ensimmäisestä rahoitettiin kolme ja toisesta kaksi hanketta. Toinen ADAPT-aloitteen 
hankkeista koskee koulutusta ja yrityksille tarjottavia neuvontapalveluja. Toisessa perustetaan 
tietokanta, jossa on tietoja työntekijöille tarjottavasta täydennyskoulutuksesta. Komissio hyväksyi 
ESR.sta annetun asetuksen 6 artiklan mukaisen pilottihankkeen, joka toteutetaan EMPLOYMENT-
yhteisöaloitteen INTEGRA-vaiheessa. 
Vuonna 1995 hyväksytyssä LEADER II -ohjelmassa noudatetaan strategiaa, joka perustuu täysin 
innovaatioon ja teknologian siirrettävyyteen. Institutionaalisista ja hallinnollisista vaikeuksista 
huolimatta ohjelma on edistynyt tyydyttävästi. Paikalliset toimijat ovat muodostaneet kaksi 
toimintaryhmää (Clervaux-Vianden ja Redange-YViltz). Seurantakomitea hyväksyi muutoksia toimiin, 
joista toinen koski pk-yritysten innovatiivisia investointeja ja toinen etätyöskentelyn edistämistä 
maaseudulla. Tarkoituksena oli tuoda paremmin esiin toimien koeluontoisuus. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 87 
2.2.10. ALANKOMAAT 
1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain 
Pk-vritvksiä koskevat toimet Alankomaissa 
Rahastot osallistuivat pk-yritysten kehittämiseen alueellisten tavoitteiden mukaisesti noin 
418,6 miljoonalla eculla kaudella 1994-1999. Tästä määrästä 9 prosenttia koski tavoitetta 1, noin 
80 prosenttia tavoitetta 2 ja 11 prosenttia tavoitetta 5b. 
Tavoite 1: esimerkiksi KIM-hankkeella autetaan pk-yrityksiä palkkaamaan loppututkinnon 
suorittaneita nuoria tai hyvin ammattitaitoisia työntekijöitä, jotta uusien teknologioiden käyttöönotto 
helpottuisi yrityksissä. Tukea annetaan vuodeksi, ja sen enimmäismäärä on 15 000 ecua yritystä 
kohden. Tavoitteena on palkata 30 uutta työntekijää. Tähän mennessä työhön on otettu yhdeksän 
henkilöä. Pk-yritysten hankkeiden on oltava selkeitä ja ennalta hyväksyttyjä. Tällä pyritään 
välttämään se, että yritykset vain käyttävät tilaisuutta hyväkseen saadakseen edullista työvoimaa. 
Flevolandin innovaatiokeskus (CEEI) koordinoi hanketta. 
Tavoite 2: Arnhem-Nijmegenissa EAKR ja ESR yhteisrahoittavat 0,5 miljoonaa ecua 1 miljoonan 
ecun hankkeesta. Hanke koskee kuljetus- ja jakeluyritysten logistiikan kehittämistä (Stimulering 
logistiek verladerssector). Kaksi yksityistä tahoa johtaa hanketta, jolla on kaksi tavoitetta: 
vakuutetaan yritykset koulutuksen tärkeydestä niiden kasvun kannalta ja autetaan työttömiä löytämään 
työpaikka alalla. DEPA Disposables -yhtiöltä tiedusteltiin tapoja, joilla voitaisiin lisätä yritysten 
työaikaa, vähentää varastoja ja kasvattaa voittoa. Lastauksessa ja lastin purkamisessa ajansäästöön 
riitti uuden kuormalavan käyttö. Samanaikaisesti järjestettiin koulutusta alan uudesta tekniikasta. 
Tähän mennessä erityiskoulutusta on saanut 280 työntekijää 20 yrityksessä. Hankkeella on luotu 
94 uutta työpaikkaa. 
Twenten pk-yritysten tukisuunnitelma on hyvä esimerkki yritysten tarpeisiin perustuvasta hankkeesta. 
Se esitettiin jo edellisessä yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa 1994-1996, ja sitä jatkettiin. Päämääränä 
on tukea innovaatiota hitaammissa pk-yrityksissä, joiden innovaatiotoimet eivät ole kärkitasoa. 
Hankkeen myötä on toteutettu kolmenlaisia toimia: rahoitus ulkopuolisten asiantuntijoiden tai 
konsulttien käyttöön (enintään 11 400 ecua yritystä kohden), luotot (enintään 114 (XX) ecua vuodessa) 
ja innovaatioinvestoimisen tuki (enintään 45 600 ecua vuodessa). 
Tavoite 5b: Friisinmaalla 60 prosenttia ohjelman investoinneista käytetään pk-yritysten toiminnan 
lisäämiseen. Hankkeet koskevat esimerkiksi Drachtenin ja Heereveenin laajaa teollisuusaluetta, 
vesiurheiluun liittyviä teollisuuden käytössä olevia alueita jne. 
TAVOITE 1 
Flevoland voi saada tavoitteen 1 mukaista tukea. Komissio hyväksyi ensimmäiset muutokset 
yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoitussuunnitelmaan 24. heinäkuuta. Seurantakomitean 17. 
joulukuuta pidetyssä toisessa kokouksessa hyväksyttiin välitarkastuksen päätelmissä ehdotettu 
ohjelman muuttaminen ja rahoitussuunnitelman muutokset. Toiselle muutokselle on saatava 
komission hyväksyntä vuonna 1998. 
Muutokset koskevat seuraavia kohtia: työllisyyttä koskeva toimenpide (job employment scheme), 
jolle hyväksyttiin 6,9 miljoonan ecun lisämäärärahat, teollisuusalueita ja kaupallisia alueita koskeva 
toimenpide, jonka tärkeintä hanketta (Almeren sataman teollisuusalue) ei saada toteutettua 
suunniteltuna kautena, minkä vuoksi sen 100,5 miljoonan ecun kokonaismäärärahat pienenevät. Myös 
muita pienempiä muutoksia on tehty. Niistä voidaan mainita ympäristöalan innovaatiota pk-
yrityksissä koskevan toimenpiteen yhdistäminen TTK:stä koskevaan toimenpiteeseen, jotta innovaatio 
otettaisiin paremmin huomioon pk-yrityksissä. 
88 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
ESR:a koskeva pääasiallinen muutos liittyy 5 miljoonan ecun määrärahoihin, jotka on tarkoitettu 
työllisyyttä koskevaan toimenpiteeseen. Toinen muutos liittyy ESR:n toimien osanottajien 
vähimmäismäärän pienentämiseen, jotta pk-yritykset osallistuisivat toimiin entistä enemmän. 
EMOTR:n ohjausosaston suhteen ehdotettiin toimenpiteiden ryhmittämistä ja varojen jakamista 
uudelleen sekä muutosta yhteisrahoitusosuuteen. Näin haluttiin nopeuttaa joidenkin toimenpiteiden 
toteutusta. 
Kalastuksesta riippuvaisilla alueilla monipuolistamista tuettiin muista rahastoista. 
TAVOITE 2 
Kaikissa kaudeksi 1997-1999 hyväksytyissä yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa säilytettiin edellisen 
ohjelmakauden 1994-1996 toimintalinjat. Sovittelun tuloksena joitakin toimintalinjoja vahvistettiin. 
Siten painotettiin paikallisia työllisyysaloitteita, TTK.n infrastruktuureja, teknologian siirtoa pk-
yrityksiin ja liikennealan toimenpiteitä. 
Tvventessa ehdotettiin Flevolandin työllisyyttä koskevaa toimenpiteeseen (job employment scheme) 
perustuvaa hanketta, jonka rahoituksesta EAKR:n osuus olisi 45 prosenttia. Hanke koskisi alueen 
neljää tärkeintä kaupunkia (Enschede, Almelo, Hengelo ja Oldenzaal), ja sen mukaisesti tuettaisiin 
taloudellisesti jokaista työpaikkaa, jonka alueen ulkopuoliset yritykset luovat näissä kaupungeissa. 
Hankkeella on määrä luoda 980 uutta työpaikkaa. 
Kaikkia hankkeita ei saatu päätökseen kaudella 1994-1996, ja yhteensä 80,1 miljoonaa ecua siirrettiin 
uudelle kaudelle. Esimerkiksi Groningen-Drenthen alueella yksi hanke keskeytettiin kysynnän 
puutteen vuoksi (koulutuslaitos), toisen toteuttaminen on epävarmaa (tiedekeskus) ja neljään 
hankkeeseen ei ole vielä käytetty lainkaan määrärahoja. 
Kaiken kaikkiaan tavoitteen 2 määrärahat toteutuivat selvästi yhteisön keskitasoa heikommin 
Alankomaissa. 
TAVOITTEET 3 JA 4 
Tavoitteen 3 mukainen ohjelma sujui vuonna 1997 suunnitelmien mukaan. Noin 85 prosenttia 
vuodeksi 1997 varatuista määrärahoista käytettiin tosiasiallisesti. Jäljelle jääneet määrärahat on 
siirrettävä tuleviksi vuosiksi. Siksi seuraavassa seurantakomitean kokouksessa on valmisteltava 
ehdotus ja keskusteltava siitä. Vuoden aikana tavoitteen 3 mukaisten ESR.n hankkeiden 
valvontamenetelmää uudistettiin. Uudessa menetelmässä koko valvonta on keskitetty ja 
keskustyövoimatoimiston valvontayksikkö seuraa sitä. 
Tavoitteen 4 mukaisessa ohjelmassa päästiin vauhtiin vuonna 1997. Komissio hyväksyi yhtenäisen 
ohjelma-asiakirjan muutoksen, jonka mukaan suurin osa vuoden 1994 määrärahoista ja vuoden 1995 
jäljellä olevista varoista on siirrettävä vuosiksi 1997-1998. Kaikki vuonna 1997 käytettävissä olleet 
määrärahat kohdennettiin, siirretyt määrärahat mukaan lukien. Kaiken kaikkiaan tavoitteen 4 mukaiset 
määrärahat toteutuivat yhteisön keskitasoa paremmin Alankomaissa. 
Vuosina 1994, 1995 ja 1996 toteutumatta jäi paljon määrärahoja, kun taas vuonna 1997 käytettävissä 
olevat varat eivät riittäneet maksupyyntöihin. Alankomaissa useimmat hankkeista koskevat jonkin 
alan yritysryppäitä, ja tavoitteen 4 mukaisten hankkeiden rahoituspyynnöt olivat yhä huomattavampia. 
Siten onkin tärkeää tarkentaa hankkeiden valitsemista, jotta varmistuttaisiin rahoitettavien hankkeiden 
laadukkuudesta. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 89 
TAVOITE 5a maatalous 
Vuoden aikana pienennettiin niiden toimenpiteiden menoarvioita, jotka koskevat maatalouden 
rakenteiden parantamista. Tämä määrärahojen toteutumatta jääminen selittyy sillä, että Alankomaiden 
maanviljelijät ovat odottavalla kannalla maataloustulojen kehityksen suhteen. Toinen syy on, että 
hollantilaiset arvelevat hankkeidensa olevan toimenpiteiden soveltamisalaan kuulumattomia. Vuonna 
1997 käynnistettiin uudet tukihankkeet, jotka koskevat kilpailu- ja kaupallisen kapasiteetin 
parantamista sekä puutarha-alaa. Maataloustuotteiden jalostusedellytysten ja kaupan pitämisen 
edellytysten parantamista koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan toteutustahti parani vuoteen 1996 
verrattuna. Lisäksi sitä muutettiin vuoden kuluessa. EMOTR:n tukiosuutta ja kansallista rahoitusta 
lisättiin, ja mukaan otettiin uusi ala eli metsänhoito. 
TAVOITE 5a kalastus 
Ohjelman toteutus on edelleen hidasta. Etenkin kalastustoiminnan satamalaitteita ja jalostusta ja 
kaupan pitämistä koskevat toimenpiteet ovat arvioihin nähden viivästyneet. Väliarviointi aloitettiin 
vuonna 1997, ja sen tulokset saadaan vuoden 1998 aikana. 
TAVOITE 5b 
Tavoitteen 5b ohjelmien toteutus on edistynyt Alankomaissa tyydyttävästi, vaikka hieman yhteisön 
keskitasoa heikommin maksusitoumusten ja maksujen suhteen. 
Neljä aluetta (Friisinmaa, Groningen-Drenthe, Overijssel ja Limburg) keskittyy yleisesti ottaen uusiin 
yrityksiin, matkailuun ja maisemasuunnitteluun. Sitä vastoin Zeeland painottaa maatalouden 
monipuolistamista. 
Vuoden aikana tehdyn väliarvioinnin tulokset antavat aihetta suunnitella muutoksia. Muutokset 
koskevat joitakin siirtoja toimintalinjojen tai toimenpiteiden välillä, käyttämättömien määrärahojen 
siirtoja sekä indeksiin sitomisesta johtuvan lisämäärän myöntämistä. Vuonna 1997 tehtiin jo kaksi 
muutospäätöstä (Limburg ja Zeelande). 
Ympäristönäkökohdat ovat hyvin esillä Alankomaiden ohjelmissa. Esimerkiksi Groningen-Drenthen 
alue antaa 12 prosenttia varoista ympäristönsuojeluun sekä metsien ja maiseman suojeluun seuraavien 
hankkeiden yhteydessä: vedenlaadun parantaminen, luonnonpuiston suunnittelu ja joidenkin 
maatilojen siirtäminen. 
2. Yhteisöaloitteet 
Alankomaat osallistuivat yhteisöaloitteisiin lukuun ottamatta RECHAR II:ta ja REGIS ll:ta. 
Teollisuuden uudistamista koskevien aloitteiden (RETEX, RESIDER II ja KONVER) toteutus on 
sujunut suunnitelmien mukaan. Vuoden aikana RETEXin mukaisesti hyväksyttiin 16 uutta hanketta, 
jotka aloitettiin vuoden 1998 alussa. Komissio hyväksyi joulukuussa RESIDER II -ohjelman 
jatkamisen vuoden 1999 loppuun asti. Sen ansiosta alueen osittain julkiset ja yksityiset osapuolet 
saattoivat tehdä tiiviimpää yhteistyötä. KONVER-aloitteeseen hyväksyttiin noin 43 uutta hanketta 
vuonna 1997. Toteutus sujuu suunnitelmien mukaan koulutustoimenpiteitä lukuun ottamatta. Tämän 
ongelman ratkaisemiseksi nyt myös puolustusalan ulkopuolisilla pk-yrityksillä on mahdollisuus 
osallistua toimiin. 
Vuonna 1997 hyväksyttiin kaksi URBAN-yhteisöaloitcohjelmaa: Utrecht (EAKR:n rahoitusosuus 
6,5 miljoonaa ecua ja kokonaiskustannukset 26 miljoonaa ecua) ja Rotterdam (EAKR:n rahoitusosuus 
samaten 6,5 miljoonaa ecua ja kokonaiskustannukset 23,5 miljoonaa ecua). Rotterdamissa toimissa on 
keskitytty paikallisten pk-yritysten tukemiseen ja alueen vetovoimaan. Vuonna 1995 hyväksytyssä 
Amsterdamin URBAN-aloitteessa hyväksyttiin kaksi hanketta vuonna 1997. Toinen on ESR:n ja 
toinen EAKR:n hanke. Vuonna 1998 tehdään väliarviointi, jotta voidaan suunnitella parannuksia 
URBANin kokonaistoteuttamiscen. 
90 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
INTERREG II -aloitteen C vaiheessa (tulvien torjuminen) hyväksyttiin kaksi yhteisöaloiteohjelmaa 
vuonna 1997. Rein-Maas -ohjelma (IRMA) sai 137,1 miljoonaa ecua ja Pohjanmeri-ohjelma 
14,5 miljoonaa ecua EAKR:n rahoitusta. Kuusi maata (Alankomaat, Belgia, Saksa, Ranska, 
Luxemburg ja Sveitsi) aloitti yhdessä Rein-Maas -ohjelman vuoden 1995 suurtulvien jälkeen. 
Ohjelmaa hallinnoi yhteinen sihteeristö (toimii Alankomaissa), rahoituselin (toimii Saksassa), 
seurantakomitea ja ohjauskomitea. Lisäksi kansallisen tason neuvoa-antavilla ryhmillä varmistetaan, 
että alueelliset ja paikalliset viranomaiset osallistuvat ohjelmaan. IRMA-ohjelman kolme 
toimintalinjaa ovat seuraavanlaisia: toimenpiteet, jotka koskevat jokien yläjuoksun altaita, 
toimenpiteet, jotka koskevat jokien tärkeimpiä juoksukohtia ja rajat ylittävän yhteistyön tehostaminen. 
Maatalouden kehittämisen alalla LEADER II:n taloudellinen toteuttaminen sujuu suunnitelmien 
mukaan. Väliarvioinnin johdosta seuraavia seikkoja parannettiin: ohjelman hallinto ja seuranta sekä 
paikallisten toimintaryhmien valitsemat hankkeet. Komissio hyväksyi virallisesti 2. huhtikuuta 1997 
Alankomaiden kansallisen LEADER II -verkon. Friisinmaan suojissa toimivan verkon tavoitteena on 
kokemusten vertailu, keskinäinen yhteistyö sekä vierailujen ja temaattisten tutkimusten järjestäminen. 
EMPLOYMENT-aloitteeseen valittiin 92 hanketta inhimillisten voimavarojen alalla. Niistä kaksi 
koskee tavoitetta 1 Flevolandissa. ADAPT-aloitteeseen valittiin 132 hanketta, joista useimpiin 
sisältyy tiedonvälitys- ja viestintäteknologian käyttö. Hankkeisiin ei käytetty kaikkia määrärahoja, ja 
tästä syystä ehdotettiin 2 miljoonan edun siirtoa EMPLOYMENT-yhteisöaloitteelle. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 91 
2.2.11. ITÄVALTA 
1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain 
Vuosi 1997 oli tukitoimenpiteiden toinen kokonainen toteutusvuosi Itävallassa, koska maa liittyi 
unioniin vuonna 1995, jolloin myös ohjelmat hyväksyttiin. 
Pk-yrirvksiä koskevat toimet Itävallassa 
Rahastot osallistuivat pk-yritysten kehittämiseen arviolta 89,3 miljoonalla eculla. Tästä määrästä 
58 prosenttia koski tavoitetta 2 ja 42 prosenttia tavoitetta 5b. Tavoitetta 1 koskevat luvut eivät ole 
käytettävissä. 
Tavoitteet 2 ja 5b: Ala-Itävallassa Wiener Neustadtin alueellinen innovaatiokeskus hallinnoi 
palveluverkkoa, joka on tarkoitettu alueen uusille yrityksille. Verkko tarjoaa suoraa tukea ja 
neuvontaa sekä yhteyksiä yliopistoihin, teknologian alan laitoksiin sekä mahdollisiin 
yhteistyökumppaneihin muissa jäsenvaltioissa. Verkko on liitetty komission BC-Net -verkkoon ja 
kaikki Euroneuvontakeskuksiin. 
Tavoite 2: Steiermarkissa on perustettu toimintakeskusten verkko ("alkusysäyskcskukset"). Kaikkiaan 
on perustettu viisi keskusta teollisuusalueiden läheisyyteen. Ne tarjoavat uusien yritysten tarpeisiin 
sovitettua teknistä infrastruktuuria ja laitteita. Keskukset on liitetty Internetin kautta yhdistykseen, 
joka vastaa niiden koordinaatiosta ja hoitaa yhteydenpidon Wienin ja Grazin taloudellisiin keskuksiin. 
Vorarlbergissa laadittiin ympäristönäkökohdat ja taloudellisen voiton huomioon ottava suunnitelma 
julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön yhteydessä. Tarkoituksena on käyttää resursseja 
tehokkaammin ja vähentää uusien investointien aiheuttamaa ympäristön pilaantumista. Pilaantumisen 
vähentämisen lisäksi hankkeella autetaan pk-yrityksiä vähentämään kustannuksiaan. 
TAVOITE 1 
Vain Burgenland voi saada tavoitteen 1 mukaista tukea. Kaiken kaikkiaan toimenpiteitä toteutettiin 
edelleen hyvässä tahdissa vuonna 1997. Useimmat teollisuutta, yrityksille tarkoitettuja 
infrastruktuureja ja matkailua koskevat investointihankkeet toteutettiin. Taitotiedon kehittämistä ja 
koulutustoimia on nopeutettava vuosina 1998-1999. Vuoden 1997 loppuun mennessä oli luotu noin 
1 100 uutta työpaikkaa, mikä jää huomattavasti alkuperäisen tavoitteen alle (7 300 työpaikkaa). 
Työpaikkojen I uomista voitetta pienennettiin, jotta se olisi realistisempi. 
Maaseudun infrastruktuureja haluttiin parantaa. Maaseudun tieverkon kehittämisen lisäksi EMOTR:n 
ohjausosasto yhteisrahoitti lämpökeskusten rakentamista. Niiden polttoaineena käytetään orgaanisia 
aineita (biomassaa), mikä vähentää hiilidioksidipäästöjä ja parantaa ympäristönsuojelua. 
Välilarkastuksessa ohjelman strategia todettiin hyväksi, mutta silti perustettiin työryhmä, jonka 
tarkoituksena on parantaa yritysten perustamistukea Keski- ja Etelä- Burgenlandissa. Työryhmä 
ehdottaa yhtenäisen ohjelma-asiakirjan toimenpiteiden perusteella EAKR:n, EMOTR:n ja ESR:n 
yhdistettyjä toimia, jotka on tarkoitettu pk-yrityksille, yritysten perustajille ja työttömille. 
TAVOITE 2 
Neljän ohjelman toteutus sujui tyydyttävästi. Muistutettakoon, että Itävalta päätti toteuttaa 
ohjelmakauden yhtäjakoisesti vuosina 1995-1999. Yhteensä tavoitteen 2 kohdealueilla luotiin noin 
2 070 työpaikkaa, kun arvioiden kokonaismäärä oli 3 940. 
Seurantakomiteat päättivät esittää väliarvioinnin jälkeen joitakin muutoksia, jotka koskivat 
toimenpiteiden välisiä siirtoja. Ohjelmien strategia pysyi samana, mutta määrälliset tavoitteet on 
asetettava korkeammalle. Arvioinnissa suositeltiin myös yrityksille tarkoitettuja toimenpiteitä 
92 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
koskevien kansallisten rahoitusmenetelmien yksinkertaistamista sekä parempaa seurantajärjestelmää. 
Myös toimenpiteiden väliset toteutuserot on korjattava. Tuottavia investointeja koskevat toimenpiteet 
ja suorat yritystuet edistyvät paremmin kuin matkailua ja TTK:stä koskevat toimet. 
TAVOITTEET 3 JA 4 
Noin 88 500 henkilöä osallistui tavoitteen 3 yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa vahvistettuihin 
koulutustoimenpiteisiin. Heistä 36 300 hyödynsi pätevöitymishankkeita ja työllistämistukea ja 52 200 
neuvonta- ja seurantapalveluja. Tärkein toimintalinja (50 % tuen saajista) koskee 
pitkäaikaistyöttömien integraatiota. Useimmat henkilöt ovat 25-45 -vuotiaita, ja heidän osuutensa 
tukitoimenpiteistä on kaikkiaan 46 prosenttia. Yli puolet tuen saajista oli naisia. 
Yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa muutettiin vuonna 1997. Yksi syy tähän oli se, että seurantakomitea oli 
luvannut vahvistaa nuorten tukea. Väliarvioinnin mukaan 80 prosenttia varoista käytettiin 
pätevöitymishankkeisiin, 10 prosenttia työllistämistukiin ja loput neuvonta- ja seurantapalveluihin. 
Noin 50 prosenttia osallistujista löysi työtä kuuden kuukauden kuluessa koulutusjakson päättymisestä. 
Vuoden 1997 toisen vuosipuoliskon aikana tarkistettiin kansallista asetusta, joka koskee tavoitteen 
4 mukaisen ohjelman toteutusta. Näin voitiin keskittää tukitoimenpiteet tehokkaammin sellaisten pk-
yrilysten työntekijöihin, joihin teolliset muutokset vaikuttavat. Suuryritysten osallistumiselle 
vahvistettiin tiukat edellytykset: täydentävyys, innovaatio, yhteistyö pk-yritysten kanssa, työkierto, 
yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen ja heikon ammattitaidon omaavien työntekijöiden 
rohkaiseminen. 
TAVOITE 5a maatalous 
Maatalouden rakenteiden parantamista koskevista toimenpiteistä voidaan mainita, että epäsuotuisten 
alueiden pinta-alaa laajennettiin (27 433 lisähehtaaria). Alue kattaa nyt 69,4 prosenttia käytetystä 
maatalousmaasta Itävallassa. Tämän tarkoituksena on muuttaa epäsuotuisten alueiden rajat 
yhdistämällä ne yhtenäisiin alueisiin, joilla on erityisiä haittatekijöitä. Yli 99 000 maanviljelijää saa 
nykyään luonnonhaittakorvauksia. 
Vuoden 1997 loppuun mennessä hyväksyttiin noin 303 maa- ja metsätaloustuotteiden jalostusta ja 
kaupan pitämistä koskevaa hanketta. Toimenpiteissä keskityttiin liha-, maito- ja maitotuote- sekä 
hedelmä- ja vihannesalalle. Ohjelmaa muutettiin vuonna 1997 metsätaloustuotteiden mukaan 
ottamiseksi. 
TAVOITE 5a kalastus 
Ohjelma käynnistyi kahden vuoden aikana hitaasti, mikä johtui ennen kaikkea kansallisen tason 
hallinnollisista valmisteluista. Sen edistyminen oli kuitenkin tyydyttävää vuonna 1997. ja Itävalta 
kuroi osittain viivettä kiinni. Väliarviointikertomuksen johdosta ohjelmaa muutettiin hieman 
joulukuussa. 
TAVOITE 5b 
Tavoite koskee seitsemää aluetta. Se kattaa 60 prosenttia Itävallan pinta-alasta ja 30 prosenttia 
väestöstä kuuluu sen soveltamisalaan. 
Tavoitteen 5b mukaisille Itävallan ohjelmille on tyypillistä se, että ne suunnitellaan paljolti aloittain 
Itävallassa noudatettavan aluepolitiikan mukaisesti. Niillä pyritään nopeuttamaan mukautuksia 
maatalousalalla ja myös tuotannossa ja matkailualalla sekä säilyttämään tai luomaan työpaikkoja. 
Väliarvioinnin mukaan vielä ei voida tehdä kokonaisarviota rakennepolitiikan vaikutuksista 
alueelliseen kehittämiseen Itävallassa. Tämä johtuu siitä, että ohjelmien toteutusjakso on ollut liian 
lyhyt (vuodesta 1995, itse asiassa vuodesta 1996 alkaen). 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 93 
2. Yhteisöaloitteet 
INTERREG II -ohjelman C-vaihe "CADSES" (keskiosat, Tonavan ja Adrianmeren alueet ja 
kaakkoisosat) ja INTERREG II -ohjelman A-vaihe (Itävalta-Italia) hyväksyttiin vuonna 1997. 
Toteutumistaso on jo osoittautunut erittäin hyväksi. 
CADSES-ohjelmalla pyritään toteuttamaan Euroopan alueen kehityssuunnitelman (SDEC) 
ensimmäiset suuntaviivat. Tämä tehdään kehittämällä rajat ylittäviä hankkeita, joilla tähdätään 
seuraaviin tavoitteisiin: luodaan kaupunkien verkko, kehitetään ympäristöystävällisten 
liikennemuotojen verkkoja, parannetaan tiedonsaantia yhteistyöllä ja vaalitaan luonnonvaroja ja 
kulttuuriperintöä yhteistyönä. 
INTERREG II -ohjelmien A-vaiheen (yhteistyö ulkorajoilla Slovenian, Slovakian, T ekin tasavallan 
ja Unkarin kanssa) seurantakomiteat ovat kokoontuneet PHAREN suunnittelu-ja seurantakomiteoiden 
kanssa. Näiden yhteiskokousten pitoa jatketaan vuonna 1998. Yhteistoimia parannettiin 
koordinoimalla paremmin toimien toteutusaikataulut. 
Vuonna 1997 aloitetussa väliarvioinnissa todettiin, että INTERREGin mukaisesti rahoitetut hankkeet 
ovat laadukkaita. Sitä vastoin määrärahojen käyttöä on syytä lisätä erityisesti unionin ulkorajoja 
koskevissa ohjelmissa. 
RECHAR II -aloitteen yhteydessä hyväksyttiin seitsemän teollisuuden uudistamista koskevaa hanketta 
vuonna 1997. RESIDER II:n yhteydessä hyväksyttiin 14 hanketta. 
SME-aloitteen toteutus on edelleen hidasta, vaikka sen mukaisesti käynnistettiin useita tietotekniikkaa 
ja ympäristöä koskevia pilottihankkeita. 
URBAN-ohjelmat (Wien ja Graz) edistyvät tyydyttävästi. 
Inhimillisten voimavarojen osalta työministeriö antoi työmarkkinaviraston tehtäväksi hallinnoida 
EMPLOYMENT- ja ADAPT-aloitteita, mikä helpottaa ohjelmien toteutusta. Näistä kahdesta 
aloitteesta tehtiin väliarviointi keväällä 1997. Tulosten mukaan hajautettu valintamenetelmä toimi 
hyvin, mutta hallinnollisissa menetelmissä oli vielä toivomisen varaa. Vuonna 1997 EMPLOYMENT-
aloitteeseen valittiin noin 52 hanketta ja ADAPT-aloitteeseen noin 27 hanketta. 
LEADER II -aloitteen ohjelmien käynnistys viivästyi, mutta nyt toteutumistaso on tyydyttävä. 
Ohjelmien avulla on saatu luotua synergiavaikutuksia tavoitteen 5b mukaisten ohjelmien kanssa. 
94 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
2.2.12. PORTUGALI 
1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain 
TAVOITE 1 
Kaikki Portugalin alueet voivat saada tavoitteen mukaista tukea. 
Pk-vritvksiä koskevat toimet Portugalissa 
Rahastot osallistuvat pk-yritysten kehittämiseen tavoitteen 1 mukaisesti noin 2,7 miljardilla eculla 
nykyisellä kaudella 1994-1999. 
Esimerkiksi FACAP-hankkeella (Fâbrica de Calçado PEDIP) pyritään kehittämään 56 uutta konetta ja 
järjestelmää, jotka kattavat kaikki pk-yritysten toimet jalkinealalla. Uusia tekniikoita ovat leikkaus 
vesisuihkulla, tietokoneavusteinen suunnittelujärjestelmä ja robottien käyttö. Hankkeen 
investointimenot ovat 11 miljoonaa ecua ja sen toteuttaa yhteenliittymä, johon kuuluu 11 jalkinealan 
pk-yritystä, kaksi kulutushyödykealan pk-yritystä, johtamiskonsultti ja kaksi teknologista 
infrastruktuuria. 
Teollisuusohjelman (PEDIP II) yhteydessä teknistä lasitavaraa valmistava tehdas (Normax) otti 
käyttöön laatujärjestelmän ja sai ISO 9002 -sertifikaatin vuoden 1995 lopussa. Normax on noin sadan 
työntekijän pk-yritys, jonka tuotannosta suunnilleen 40 prosenttia menee vientiin. Tuotevalikoimaan 
kuuluu 1 200 artikkelia, jotka on pääasiassa tarkoitettu terveydenhoito- ja koulutusalalle. Koska alan 
markkinat ovat erittäin vaativia, laatujärjestelmän kehittäminen ja standardoimisliiton antama 
tunnustus ovat välttämättömiä yrityksen toiminnan jatkuvuuden kannalta. 
PEDIP II -ohjelmasta rahoitetaan myös esittelyhanketta, joka koskee teollisen tuottavuuden tukemista. 
Pizarro & Cardoso -yritys esitteli innovaatiohankkeen nimeltä "Nopea vastaus / joustava tuotanto". 
Yhtiö tarjoaa neuleiden ja kankaiden värjäystä ja valkaisemista ja työllistää 63 työntekijää. Sen 
liikevaihto on 3 miljoonaa ecua. Hanke on suuruudeltaan noin 1,1 miljoonaa ecua. Se koskee 
tuotannon automatisoimista etenkin värjäyslaboratoriossa ja valkaisukoneita. Siihen sisältyi myös 
yrityksen toiminnan kattavan tietoteknisen hallintojärjestelmän kehittäminen, minkä ansiosta 
tuottavuus kasvoi 10 prosenttia ja lopputuotteen laatua voitiin parantaa kokonaisvaltaisesti. 
Vuonna 1997 laadittiin ohjelmien arviointikertomukset ja tehtiin väliarvioinnit, mikä aiheutti joitakin 
muutoksia Portugalia koskevaan yhteisön tukikehykseen. Väliarvioinnin mukaan strategian 
muuttaminen ei ole tarpeen. Tässä yhteydessä täsmennettiin neljä pääasiallista suuntaviivaa: 
työpaikkojen luominen, ympäristö, uudet teknologiat ja liikennemuotojen infrastruktuuri. 
Seuraavassa luetellaan tärkeimmät yhteisön tukikehykseen tehdyt muutokset. 
• Lisätään koulutusohjelman määrärahoja 10,2 miljoonalla eculla EAKR:sta ja 13,4 miljoonalla 
eculla ESR:sta. Näin kouluihin voidaan rakentaa 1 200 uutta luokkahuonetta. 
• Lisätään tietämyksen ja innovaation perusteita koskevan ohjelman määrärahoja 13,4 miljoonalla 
eculla (ESR), jotta voidaan rahoittaa uusia koulutusohjelmia ja vastata tarpeisiin, jotka liittyvät 
ammatilliseen koulutukseen, aikuiskoulutukseen ja ammatinvalintaan. 
Lisätään ammatillista koulutusta ja työllisyyttä koskevan ohjelman määrärahoja 35,7 miljoonalla 
eculla (ESR), joista 5,1 miljoonaa ecua on tarkoitettu matkailualan koulutukseen. 
Lisätään teollisuutta koskevan osaohjelman määrärahoja 35,8 miljoonalla eculla EAKR:sta ja 
10,2 miljoonalla eculla ESR:sta, jotta voitaisiin tukea pk-yrityksiä entistä enemmän. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 95 
• Lisätään alueellisten ohjelmien määrärahoja 133 miljoonalla eculla (EAKR), joista 44 prosenttia 
kohdennetaan ympäristötoimiin (kaupunkien ja teollisuuden jätevesien ja jätteiden käsittely). 
• Lisätään televiestintää koskevan osaohjelman määrärahoja 9,4 miljoonalla eculla, joista 
7,1 miljoonaa ecua on tarkoitettu tietoyhteiskuntaa koskevaan uuteen toimenpiteeseen. 
Toimenpiteellä pyritään edistämään koulujen Internet-yhteyksiä, sähköistä kaupankäyntiä ja 
pilottihankkeita, jotka koskevat sähköistä tiedottamista kansalaisille taajamien julkisista 
palveluista. 
• Lisätään liikennettä koskevan osaohjelman määrärahoja 34 miljoonalla eculla, jotka on tarkoitettu 
maan etelä-ja pohjoisosat yhdistävään rautatiehankkeeseen ja Lissabonin metron laajennustöihin. 
• Lisätään 17,8 miljoonaa ecua (ESR) määrärahoja, joilla vahvistetaan hyvin pienten yritysten 
tukijärjestelmää ja käynnistetään uudelleen paikallisia työllisyysaloitteita alueellista kehittämistä 
koskevan ohjelman yhteydessä. 
• Lisätään talouselämän rakenteiden nykyaikaistamista koskevaan toimenpideohjelmaan kuuluvan 
maatalous-osaohjelman määrärahoja 13 miljoonalla eculla. 
Lisäksi vahvistettiin lisämäärärahoja 16,7 miljoonaa ecua (9.2 EMOTR:sta ja 7,5 ESR:sta) Azoreja 
varten ja 15,5 miljoonaa ecua ESR.sta Madeiraa varten. 
Joihinkin ohjelmiin tehtiin taloudellisia vähennyksiä näiden määrärahojen uudelleenjakamisen vuoksi. 
Vähennyksiä tehtiin eniten energia-alalla (-13,8 miljoonaa ecua), maatalousalan koulutuksessa 
(-30,5 miljoonaa ecua), kaupassa (-50 miljoonaa ecua) ja maatalouden paikallisessa kehittämisessä 
(-15 miljoonaa ecua). 
Väliarvioinnissa painotettiin lisäksi, että Portugali kuuluu rahastoja tehokkaimmin hyödyntävien 
jäsenvaltioiden joukkoon. Tuista 70 prosenttia oli kohdennettu ja 56 prosenttia maksettu 31. 
joulukuuta 1997, mikä ylittää selvästi yhteisön keskitason. 
Tärkeimmät indikaattorit osoittavat, että puolivälissä toteutustaso ylitti usein alkuperäiset arviot. 
Esimerkiksi moottoriteiden ja suurimpien teiden rakentamisessa oli saavutettu vuoden 1996 lopussa 
74 prosenttia vuodeksi 1999 vahvistetusta tavoitteesta. Televiestinnässä vuodeksi 1999 asetettu 
tavoite, joka koski puhelinlaitteiden määrää unionissa (keskimäärin 42 laitetta 100 asukasta kohden), 
saavutettiin jo vuoden 1996 lopussa. 
Ohjelmat edistyivät vuonna 1997 vuoden 1996 tavoin eli melkein kaikkien ohjelmien konkreettinen ja 
taloudellinen toteutus sujui hyvin. Jopa alueellisen kehittämisen mahdollisuuksien edistämistä 
koskeva ohjelma ja sosiaalista integraatiota koskeva ohjelma, joiden käynnistäminen oli vaivalloista 
vuosina 1994-1996, alkoivat lopulta edistyä erittäin hyvin. Ammatillista koulutusta ja työllisyyttä 
koskevat ohjelma hidastui hieman vuonna 1997, mikä johtui Portugalissa ESR:on sovellettavan 
lainsäädännön muutoksista. Niillä on tarkoitus parantaa järjestelmän laatunäkökohtia. 
Vuonna 1997 hyväksyttiin Alentejossa sijaitsevan Alquevan alueen yhtenäinen kehittämisohjelma 
(PEDIZA), jossa julkisen investoinnin osuus on kokonaisuudessaan 376,7 miljoonaa ecua ja 
rakennerahastojen osuus siitä 203,1 miljoonaa ecua. Ohjelma on yksi merkittävimmistä rahastojen 
tähän mennessä rahoittamista yhtenäistä alueellista kehittämistä koskevista hankkeista. Se niveltyy 
Guadianan padon rakentamiseen. Tarkoituksena on rakentaa 4 150 hm3:n strateginen vesivarasto, 
ohjata joen virtausta ja järjestää keinokastelu 110 (XX) hehtaarin maa-alueelle. Ympäristöasiat otetaan 
ohjelmassa huomioon määräyksillä, joilla pyritään varmistaman vedenlaatu ja luonnonympäristön 
säilyminen. Ohjelmaa täydennettiin komission päätöksellä, joka koskee koheesiorahaston 
osallistumista vesivoimalan rahoitukseen 64,5 miljoonalla eculla. 
Inhimillisten voimavarojen alalla yhteisön tukitoimenpiteiden suurena haasteena on se, että vain % 
Portugalin väestöstä on noudattanut kuuden vuoden oppivelvollisuutta. ESR:n on ponnisteltava entistä 
96 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
enemmän ongelman ratkaisemiseksi. Siksi ammatillista koulutusta ja työllisyyttä koskevan ohjelman 
yhteydessä on korostettava peruskoulutuksen, oppisopimuskoulutuksen ja koulujärjestelmän 
jättäneiden nuorten täydennyskoulutuksen tärkeyttä. Samoin muilla inhimillisiä voimavaroja 
koskevilla ohjelmilla on parannettava pk-yritysten työntekijöiden koulutusmahdollisuuksia. Pk-
yritykset ovat Portugalissa enemmistönä, mutta yleensä ne jäävät koulutus- ja 
pätevöitymisjärjestelmien ulkopuolelle. 
Talouselämän rakenteiden nykyaikaistamista koskevan toimenpideohjelman kalastus-osaohjelma on 
viivästynyt joidenkin vesiviljelyyn liittyvien toimenpiteiden toteutuksessa. 
2. Yhteisöaloitteet 
Yleisesti ottaen ohjelmat edistyivät tyydyttävästi vuonna 1997. Eniten toteutusongelmia oli URBAN-
ja SME-yhteisöaloitteissa. 
INTERREG II -ohjelman A-vaiheen (Portugali-Espanja) uudelleensuunnittelulla vuosina 1994, 1995 
ja 1996 toteutumatta jääneet määrärahat voitiin jakaa uudelleen seuraaviksi vuosiksi, ja indeksiin 
sitomisesta kertyneet varat voitiin kohdentaa. 
INTERREG II -ohjelman B-vaiheessa (maakaasuverkko) maakaasu otettiin käyttöön vuonna 1997. 
Tätä energianlähdettä käytetään Portugalissa ensimmäistä kertaa. 
Komissio hyväksyi kuivuuden torjumista koskevan uuden ohjelman INTERREG II -aloitteen C-
vaiheen yhteydessä syyskuussa. Ohjelmalle myönnettiin 6,2 miljoonaa ecua yhteisön tukea, ja sen 
tarkoituksena on parantaa vesivarojen valvontaa ja optimoida maatalousveden käyttö. Tätä varten 
päätettiin rahoittaa kuivuuden vaikutuksia koskevia tutkimuksia, aloittaa keinokastelua koskeva 
pilottihanke sekä aloittaa yhteistyö Portugalin eri tason hallintoelimien ja samojen ongelmien 
koettelemien muiden maiden viranomaisten kanssa. 
Inhimillisten voimavarojen alalla EMPLOYMENT-aloitteeseen valittiin 113 hanketta toisen 
ehdotuspyynnön yhteydessä. Aloitteen neljässä vaiheessa painotettiin koulutusta, järjestelmien 
kehittämistä, työpaikkojen luomista, tiedon levittämistä ja valistusta. ADAIT-aloitteeseen valittiin 
70 hanketta. Koulutustoimet ovat hyvin esillä ja hankkeiden tärkeimmät teemat ovat pk-yritysten tuki, 
ennakoiminen sekä työn uudet organisaatiomuodot. 
LEADER II -aloitteen kaikki 47 paikallista toimintaryhmää on valittu ja hankkeiden toteutus on 
alkanut. Vuoden 1997 erä kohdennettiin ja ensimmäiset sekä toiset ennakot maksettiin vuonna 1997. 
PESCA käynnistyi hitaasti, mutta asianomaiset rahastot, KOR, FEDER ja ESR, kohdensivat ainoan 
erän. Vuonna 1997 hyväksyttiin 175 hanketta, joiden yhteisön rahoitusosuus on 3,6 miljoonaa ecua. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 97 
2.2.13. SUOMI 
1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain 
Pk-vritvksiä koskevat toimet Suomessa 
Rahastot osallistuivat pk-yritysten kehittämiseen tavoitteiden 2 ja 6 mukaisesti kaikkiaan noin 
93 miljoonalla eculla nykyisellä kaudella. Tästä määrästä 33 prosenttia koski tavoitetta 2 ja 67 
prosenttia tavoitetta 6. Useimmat tuet liittyvät pk-yritysten neuvontaan, verkkoutumiseen ja 
kansainvälistymiseen. 
Tavoite 2: Päijät-Hämeessä (Lahti) ESR osallistui kalusteteollisuuden teknologiaa ja muotoilua 
koskevan hankkeen rahoitukseen 0,4 miljoonalla eculla. Hankkeen kokonaiskustannukset ovat 
2,2 miljoonaa ecua. Yksityissektorin aloitteesta käynnistetyllä hankkeella pyritään parantamaan 
huonekalualan yritysten kilpailukykyä, jotta saataisiin luotua alan työpaikkoja. 
Huonekaluteollisuuden, raaka-aineiden tuottajien ja koulutuslaitosten yhteistyötä edistetään 
verkkoutumisen avulla. Alan yritykset voivat ilmoittaa koulutustarpeensa verkossa, jolloin koulutus 
vastaa täysin kunkin hankkeeseen osallistuvan pk-yrityksen tarpeita. Tämä onkin hankkeen 
pääasiallinen vahvuus. Esimerkiksi Sotka Finland Oy sai helmikuussa 1998 työministeriöltä vuoden 
hyvän työnantajan palkinnon tunnustukseksi onnistuneesta koulutusohjelmastaan. Yrityksen omistaa 
osa sen 268 työntekijästä. Sillä on 36 huonekalumyymälää Suomessa ja lisäksi myymälät Moskovassa 
ja Pietarissa. Tällä hetkellä suunnitellaan uuden liikkeen avaamista Viroon. Tähän mennessä 
kalusteteollisuuden teknologiaa ja muotoilua koskevan hankkeen avulla on järjestetty koulutusta 
55 yrityksessä. Lisäksi on luotu noin 160 ja säilytetty 840 työpaikkaa. 
Kaakkois-Suomessa Kymenlaaksossa rahoitettiin hanke, jossa 36 pk-yritystä yhdisti logistisen alan 
palvelunsa. Palvelut on tarkoitettu ulkomaisille yrityksille, jotka haluavat käyttää Kaakkois-Suomea 
Venäjän kanssa käymänsä kaupan tukikohtana. 
Tavoite 5b: Hankkeissa tarjotaan seuraavanlaista tukea pk-yrityksille: perustamista edeltävät 
tutkimukset, käynnistystuet, neuvonta, investointituet, tuotteiden kehittämistuki ja tuki uusien 
teknologioiden käyttämistä varten. Nämä toimet ovat vaikuttaneet noin 1 200 uuden yrityksen 
perustamiseen. Uusista yrityksistä 350 on maatiloja. 
Tavoite 6: Pohjois-Karjalassa toteutettavassa tavoitteen 6 ohjelmassa rahoitetaan valu- ja 
työvälinetuotantoteknologian koulutusta ja tutkimusta muovi-ja metallialan yrityksissä, joita seudulla 
on paljon. Tavoitteena on kehittää osaamiskeskus, jolla on yhteydet ulkomaisiin tutkimus- ja 
koulutuskeskuksiin. Pohjois-Pohjanmaalla Oulun lähellä tavoitteen 6 ohjelmalla autetaan 
mikroelektroniikan alan pk-yrityksiä asettumaan Micropolis-teknologiakylään. Ohjelmiin on otettava 
vuonna 1998 mukaan pienyritysten perustamiseen tarkoitetut luotot, joihin sisältyy naisten yrittäjyyttä 
suosivia erityistoimia. 
TAVOITE 2 
Uuden kauden lopullinen ohjelmateksti hyväksyttiin huhtikuussa. Alueet saattoivat aloittaa ohjelman 
toteuttamisen nopeasti ensimmäiseltä kaudelta saatujen kokemusten ansiosta ja uuden ohjelman 
rakenteen yksinkertaistamisen vuoksi. Vuoden lopussa 44 prosenttia uuden ohjelman määrärahoista 
oli kohdennettu. Kauden 1995-1996 päättyessä noin 16,15 miljoonaa ecua siirrettiin kaudelle 1997— 
1999. Silloin paljastui myös valvontajärjestelmän puutteita, jotka pyrittiin korjaamaan erilaisia 
toimenpiteitä toteuttamalla. Vuoden 1996 loppuun mennessä oli luotu noin 5 000 uutta työpaikkaa. 
Uuden ohjelman tavoitteena on luoda yli 10 (XX) uutta työpaikkaa. 
Kauden 1995-1999 varoista noin 58 prosenttia oli kohdennettu vuoden 1997 loppuun mennessä, mikä 
antaa aihetta odottaa täydellistä toteutumista kauden loppuun mennessä. 
98 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
Vuonna 1997 tehdystä väliarvioinnista ilmeni, että inhimillisten voimavarojen alalla ESR:n 
tukitoimenpiteet perustuvat liian usein tarjontaan. Niiden pitäisi vastata paremmin kyseisten alueiden 
pk-yritysten todellisia tarpeita. 
TAVOITTEET 3 JA 4 
Tavoitteen 3 mukaisia hankkeita on käynnistetty kaikkiaan 490 sitten ohjelmakauden alkamisen 
jälkeen vuonna 1995. Koulutustoimiin on osallistunut 68 000 henkilöä, mikä on 75 prosenttia kauden 
1995-1999 tavoitteesta. 
Tavoitteen 4 mukaisia hankkeita käynnistettiin noin 380. Toimiin osallistui yli 20 000 pk-yritystä. 
Koulutus- ja neuvontatoimien osallistujamäärä oli 69 000, joka vastaa 85 prosenttia koko 
suunnittelukaudeksi esitetyistä arvioista. Sitä vastoin koulutuksen kesto osallistujaa kohden oli 
suunniteltua lyhyempi. 
Väliarvioinnin jälkeen toimintalinjojen välillä ei tehty siirtoja, toimenpiteitä ei yhdistetty eikä 
muutettu. Ainoastaan nuorisoa koskevan toimintalinjan sisällä siirrettiin ESR:n 9 miljoonaa ecua. 
Vuosina 1996-1997 indeksiin sitomisesta kertyneet varat myönnettiin tehokkaimpiin toimenpiteisiin 
ja tekniseen apuun, jotta edistettäisiin alueellisia työllisyyssopimuksia. 
Tavoitteen 4 joustavuutta lisättiin yhdistämällä pienet toimenpiteet palkansaajien pätevyyden 
kehittämistä koskevaan toimenpiteeseen. 
TAVOITE 5a maatalous 
Maatalouden rakenteiden tehokkuuden parantamista koskevissa toimenpiteissä tärkeimmät menot 
liittyvät luonnonhaittakorvauksiin, jotka on tarkoitettu epäsuotuisille alueille (90 % menoista). Jäljelle 
jääneet varat on tarkoitettu investointihankkeisiin ja nuorten viljelijöiden aloilustukeen. Vuonna 1997 
tuettiin noin 1 200 viljelijää ja 180 viljelijää sai investointitukea. 
Maataloustuotteiden jalostuksen ja kaupan pitämisen tukitoimenpiteet hyväksyttiin vuonna 1995. 
Niissä keskitytään ensisijaisesti liha-alalle (45 % tuesta) ja maito-ja maitotuotealalle (40 %). Vuoden 
1997 loppuun mennessä Suomen viranomaiset hyväksyivät 133 hanketta, joiden 
kokonaiskustannukset olivat 158 miljoonaa ecua. 
TAVOITE 5a kalastus 
Toteutus nopeutui selvästi vuonna 1997, jolloin hyväksyttiin noin 700 hanketta. Vuoden lopussa 
kaikki kauden määrärahat oli kohdennettu ja 80 prosenttia maksettu. Vesiviljelyä koskevissa 
toimenpiteissä esiintyy edelleen viivettä, joka johtuu markkinatilanteesta. Markkinoihin taas 
vaikuttavat voimakkaasti norjalaisen lohen suuret määrät. Väliarviointikertomus jätettiin vuoden 1997 
lopussa, ja sen johdosta rahoitussuunnitelmaan tehtiin ensimmäinen muutos. 
TAVOITE 5b 
Tavoitteen 5b tukikelpoiset kohdealueet kattavat 1,1 miljoonaa asukasta eli 1/5 Suomen väestöstä ja 
1/4 maan pinta-alasta. Alueet ovat erittäin harvaan asuttuja (keskimäärin 11,5 asukasta/km2) ja paljolti 
maataloudesta riippuvaisia. 
Tavoitteen 5b ohjelmat koskevat pk-yritysten monipuolistamista ja vahvistamista, maaseudun 
palvelujen kehittämistä ja maaseudun vetovoimaa. Toinen tärkeä tavoite on maaseudun 
mukauttaminen yhteiseen maatalouspolitiikkaan. Suomen maatalouden rakennetta olisi parannettava 
kehittämällä uusia laatutuotteita ja lisäämällä yhteistyötä maatilojen ja maaseudun muiden yritysten 
välillä. Ahvenanmaan ohjelmassa ensisijaisia ovat matkailun ja pk-yritysten kehittäminen sekä 
kestävää kehitystä koskevat hankkeet. Kaikilla Suomen alueilla ympäristönsuojelu on otettu 
huomioon horisontaalisesti, ja ympäristöasioita hoitavat viranomaiset osallistuvat alueelliseen 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 99 
päätöksentekoon. ESR:n yhteisrahoittamiin koulutustoimiin on osallistunut 15 000 henkilöä ohjelman 
aloittamisen jälkeen. 
Ohjelman yleiset tavoitteet ovat seuraavat: lieventää taloudellisen tuottavuuden eroja tavoitteen 5b 
kohdealueiden ja muiden alueiden välillä, luoda ja säilyttää työpaikkoja, vähentää työttömyyttä, 
hidastaa maatilojen määrän vähenemistä, kannustaa maatilojen toiminnan monipuolistumista ja 
parantaa pätevyystasoa. 
Syksyllä annetussa väliarviointikertomuksessa todettiin yhteistyön tehostuneen. Siinä painotetaan, että 
ohjelmien hallinnollista rakennetta on parannettava. Alueelliset erot tuntuvat syvenevän etenkin 
väestökadosta kärsivien maaseutualueiden ja muiden alueiden välillä. 
TAVOITE 6 
Väliarviointi valmistui joulukuussa ja aiheutti joitakin muutoksia ohjelmiin. Joitakin toimenpiteitä 
yhdistettiin ja tehtiin taloudellisia siirtoja heikommin menestyneistä toimenpiteistä varat 
täysimääräisesti hyödyntäneisiin toimenpiteisiin. Tämä koski etenkin taloudellisia toimintaolosuhteita 
koskevia toimenpiteitä, koulutustoimia ja työttömyyden torjumista. Vuoden 1995 jälkeen ESR:n 
yhteisrahoittamiin koulutustoimiin on osallistunut 21 000 henkilöä. Tietoyhteiskuntaa koskevaa 
ESR:n toimenpidettä vahvistettiin. Vuosina 1996-1997 indeksiin sitomisesta kertyneet varat 
myönnettiin heti. Lisäksi toteutettiin toimenpiteitä luottojen myöntämiseksi hyvin pienille yrityksille. 
Maatalouden rakenteiden tehokkuutta ja maaseudun kehittämistä koskevissa toimenpiteissä kurottiin 
käynnistysviive kiinni. Sitä vastoin viivettä esiintyy edelleen toimenpiteissä, jotka koskevat tuotteiden 
jalostusta ja kaupan pitämistä sekä maatalous- ja puutarhatuotteiden tuottajaryhmittymien 
muodostamista. 
2. Yhteisöaloitteet 
INTERREG II -ohjelmien A-vaiheen kaikki määrärahat kohdennettiin. Toisaalta kaikkien ohjelmien 
maksut viivästyivät hallinnon pullonkaulojen vuoksi. Ensimmäisissä arviointikertomuksissa 
suositeltiin rahoitettavien hankkeiden huolellisempaa valintaa ja ehdotettiin tähän tarkoitukseen 
joitakin perusteita. INTERREG II -ohjelman A-vaiheen ja TACIS-ohjelman menettelyihin ja 
talousarvioon liittyvät erot vaikeuttivat sellaisten hankkeiden rahoitusta, jotka koskevat rajat ylittävää 
yhteistyötä Venäjän kanssa. 
Komissio hyväksyi vuonna 1997 INTERREG II -ohjelman C-vaiheen Baltianmerta ja Pohjanmerta 
varten. Suomen osuus ohjelmasta on jo kokonaan kohdennettuja 50 prosenttia maksettu. 
Toinen URBAN-ohjelma (Helsinki/Vantaa) hyväksyttiin huhtikuussa ja rahoitettiin varauksen 
määrärahoista. Joensuun URBAN-ohjelma edistyy erittäin hyvin, sillä vuoden lopussa 100 prosenttia 
tuesta oli kohdennettuja 50 prosenttia maksettu. 
Myös SME-ohjelman toteutus nopeutui hitaan alun jälkeen. Vuoden lopussa koko tuki oli 
kohdennettu. 
Inhimillisten voimavarojen alalla valittiin 128 EMPLOYMENT- ja ADAPT-aloitteeseen kuuluvaa 
hanketta kahden ehdotuspyynnön tuloksena vuosina 1996-1997. Hankkeissa on kaikkiaan 509 rajat 
ylittävää yhteistyökumppanuutta, joista suurin osa Yhdistyneen kuningaskunnan, Italian ja Saksan 
kanssa. 
Puolet ohjelmien vetäjistä on valtiosta riippumattomia järjestöjä ja yhteisöjä. Toinen puoli koostuu 
virallisista tahoista, joista mainittakoon erityisesti korkeakoulut. Suunnitelmissa EMPLOYMENT-
aloitteen toimien osallistujamääräksi arvioidaan noin 6 000 ja ADAPT-aloitteen 4 000 henkilöä. 
Tähän mennessä noin 5 000 henkilöä on osallistunut näiden kahden aloitteen mukaisiin hankkeisiin. 
100 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
Tavoitteen 6 kohdealueilla LEADER II-aloitteeseen on valittu 10 paikallista toimintaryhmää, jotka 
aloittivat toimintansa keväällä. Toteutus viivästyi hieman, mikä johtui osittain siitä, että eri ryhmiä 
koskevat varojen myöntämispäätökset tehtiin myöhässä, ja osittain siitä, että ESR:n toimenpiteet 
toteutettiin viivästyneinä. Vuoden 1997 loppuun mennessä hyväksyttiin kuitenkin 238 hanketta ja 
käytettävissä olleista varoista maksettiin 30 prosenttia. Tavoitteen 5b kohdealueilla valittiin 
12 paikallista toimintaryhmää. Vuoden 1997 loppuun mennessä oli aloitettu noin 350 hanketta. 
LEADER II:n kansallinen verkko otettiin käyttöön vuonna 1997. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 101 
2.2.14. RUOTSI 
1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain 
Pk-vritvksiä koskevat toimet Ruotsissa 
Rahastot osallistuivat pk-yritysten kehittämiseen alueellisten tavoitteiden mukaisesti noin 
400 miljoonalla eculla kaudella 1995-1999. Tästä määrästä 34 prosenttia koski tavoitetta 2, noin 
21 prosenttia tavoitetta 5b ja 45 prosenttia tavoitetta 6. Pk-yritykset liittyvät vahvasti kaikkiin Ruotsin 
ohjelmiin. 
Tavoite 2: Ruotsin tavoitteen 2 viidellä ohjelmalla pyritään ennen kaikkea parantamaan 
yritysympäristöä, tukemaan paikallisia pienyrityksiä ja kehittämään matkailua. Ammattitaitoa on 
pyritty parantamaan paikalliset tarpeet huomioon ottaen muun muassa seuraavia yleisiä toimia 
toteuttamalla: ammatillisen koulutuksen kehittäminen paikallisten yritysten tarpeiden perusteella, 
vanhojen ja uusien yrittäjien, yritysjohdon ja työntekijöiden kouluttaminen pk-yrityksissä, 
henkilökunnan kouluttaminen uuden tekniikan käytössä, yliopistollisen loppututkinnon suorittaneiden 
sijoittaminen pk-yrityksiin, naisille suunnattu yrittäjyys- ja johtokoulutus, yritysten ja tiedekeskusten 
välisten yhteyksien luominen, koulutus- ja tutkimuslaitosten toiminnan koordinointi alueellisella 
tasolla ja etäkoulutuksen kehittäminen. 
Tavoite 5b: esimerkiksi ESR:n toimissa keskitytään pääasiassa pätevyyden lisäämiseen pk-yrityksissä 
kannustamalla yrityksiä TTK:een ja luomalla yliopistojen ja yritysten välisiä yhteistyöyhteyksiä. 
Tavoite 6: pätevyyden parantamista koskevan toimenpiteen mukaisesti pk-yrityksiä kannustetaan 
tekemään tiivistä yhteistyötä tutkimuskeskusten kanssa, jotta TTK:n käyttömahdollisuudet paranisivat 
pk-yrityksissä. Sisäisiä koulutustoimia tuetaan ja lappalaisia rohkaistaan perustamaan yrityksiä. 
SME-aloitteen kaksi hanketta kuvastaa pk-yrityksiä koskevia yhteisön toimia Ruotsissa: 
• Yhtenäistetyn tuotannon verkko Internetin avulla. Hankkeella pyritään havainnollistamaan 
konkreettisesti tietotekniikan etuja ja luomaan yritysten ja muiden yhteistyökumppaneiden välisiä 
yhteyksiä homogeenisessa mutta joustavassa ympäristössä. Myös etätyön avulla tehtävän 
yhteistyön mahdollisuuksia on luotu. Noin 30 pk-yritystä neljältä alalta valittiin testaamaan uutta 
järjestelmää. 
• Innovaatio ja yritys 1997-1999 -hankkeella pyritään lisäämään kehityskelpoisten pk-yritysten 
innovatiivisuutta. Hankkeeseen osallistuu 15 pk-yritystä Värmlannista. 
TAVOITE 2 
Tavoitteen 2 viidessä yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa keskitytään toimenpiteisiin, joilla pyritään 
parantamaan taloudellisia toimintaolosuhteita, tukemaan paikallisia pk-yrityksiä ja kehittämään 
matkailua. Työpaikkojen luomisen kunnianhimoisena tavoitteena oli 21 000 työpaikkaa. Työpaikkoja 
luotiin tavoitteen mukaisesti tai jopa yli arvioiden. 
Väliarvioinnin johdosta seurantakomiteat päättivät muuttaa ohjelmia hieman. Muutokset koskevat 
indeksiin sitomisesta kertyneiden varojen jakamista, toimenpiteiden välisiä taloudellisia siirtoja, 
joidenkin toimenpiteiden yhteisörahoituksen osuuden enimmäismäärän lisäämistä, uuden hankkeen 
(regional! utvecklingsstöd) aloittamista ja joidenkin toimenpiteiden yhdistämistä. 
/02 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
TAVOITTEET 3 JA 4 
Koska tavoitteen 3 yhtenäinen ohjelma-asiakirja hyväksyttiin myöhässä joulukuussa 1995, toimet 
alkoivat toden teolla vasta syksyllä 1996. Tämän jälkeen hankkeiden ja osallistujien määrä kasvoi 
huomattavasti, ja vuoden 1997 loppuun mennessä hankkeita oli noin 1 190 ja osallistujia 90 000. Noin 
20 prosenttia elokuussa 1997 koulutuksensa päätökseen saaneista osallistujista löysi töitä. Nuorille 
tarkoitetut tietotekniikan koulutuskeskukset olivat yllättävän suosittuja. Yleisesti ottaen naiset (53 %) 
osallistuivat toimiin miehiä enemmän, lukuun ottamatta siirtolaisväestöä (44 % naisia). 
Vuonna 1997 yhteistyön monipuolistuminen korostui. Vaikka kunnat olivat edelleen hankkeiden 
pääasiallisia vetäjiä, niiden osuus väheni merkittävästi ja tilalle tulivat sosiaalitalouden muut toimijat. 
Lisäksi yksityiset yritykset osallistuivat toimiin hankkeiden vetäjinä selvästi enemmän kahtena viime 
vuonna, ja niiden osuus saavutti 28 prosenttia vuonna 1997. 
Myös tavoitteen 4 yhtenäinen ohjelma-asiakirja hyväksyttiin myöhässä helmikuussa 1996. Varoista 
77 prosenttia myönnettiin järjestelmälle, jolla pyritään työn organisaation mukauttamiseen. Tähän 
liittyy kohderyhmien yksilöllinen koulutus pk-yrityksissä. Väliarvioinnissa suositellaan joitakin 
parannuksia, mutta ei siirtoja toimenpiteiden välillä. Tutkimuksen mukaan ohjelma on vaikuttanut 
erittäin myönteisesti sekä työllisyyteen että pk-yrityksen sisäiseen kehitykseen. 
TAVOITE 5a maatalous 
Suurin osa maatalouden rakenteiden parantamiseen tarkoitetuista varoista käytettiin vuonna 1995 
käyttöönotettuun tasaushyvitysjärjestelmään. Vuonna 1997 tasaushyvityksen sai 
24 000 maanviljelijää. Nuorten maanviljelijöiden tilanperustamistukea koskeva toimenpide 
käynnistettiin vuonna 1996. Vuonna 1997 toimenpidettä hyödynsi noin 155 nuorta maanviljelijää, 
mikä nostaa ohjelmaan osallistuvien nuorten maanviljelijöiden määräksi 800. Luku on kuitenkin 
arvioitua alhaisempi ja pienenee vuosi vuodelta. Vuoden 1996 lopussa hyväksyttiin 
maatalousyrityksille tarkoitettu investointitukijärjestelmä. Se toteutettiin vasta vuonna 1997 ja vain 
87 maanviljelijää on saanut siitä toistaiseksi tukea. Hankkeet liittyvät ympäristönsuojeluun, eläinten 
suojeluun ja toiminnan monipuolistamiseen. 
Maataloustuotteiden tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevat tukitoimenpiteet hyväksyttiin 
maaliskuussa 1996. Ne koskevat ennen kaikkea liha-, maito- ja maitotuotealaa. Useimmat liha-alan 
hankkeet koskevat hygieniatason parantamista. 
Lisäksi 56 miljoonaa ecua siirrettiin tavoitteen 5a käyttämättömistä toimenpiteistä tavoitteen 
6 mukaisiin ohjelmiin (43,3 miljoonaa ecua), tavoitteen 5b mukaisiin ohjelmiin (7,7 miljoonaa ecua) 
ja EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaisiin uutta luoviin toimiin. 
TAVOITE 5a kalastus 
Investoinnit ovat tärkeitä kalatalouden jalostusalalla sekä laivaston nykyaikaistamisessa ja 
uudistamisessa. Väliarvioinnin jälkeen seurantakomitea päätti myöntää indeksiin sitomisesta kertyneet 
varat. 
TAVOITE 5b 
Viiden yhtenäisen ohjelma-asiakirjan toteutus alkoi hitaasti syksyllä 1996, mutta nopeutui 
huomattavasti vuonna 1997 muutamia toimenpiteitä lukuun ottamatta. Alun hallinnolliset ongelmat 
vaikuttivat maksuihin, mutta tilanne on parantunut paljon, koska kohdennustaso on yleensä korkea. 
Väliarvioinnin jälkeen Västerbotten-Gävle-Dalan, Gotlannin ja Skärgardenin seurantakomiteat 
ehdottivat muutoksia toteutuksen vauhdittamiseksi. Tarkoituksena on tehdä taloudellisia siirtoja 
toimenpiteiden välillä ja korottaa yhteisörahoituksen osuutta. Vuonna 1997 Ruotsi ehdotti myös 
tavoitteessa 5a käyttämättä jääneiden 7,7 miljoonan ecun siirtämistä tavoitteeseen 5b. Määrä on 
tarkoitettu nuorille yrittäjille viiden yhtenäisen ohjelma-asiakirjan mukaisesti sekä Gotlantia 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 103 
koskeviin toimiin, joilla pyritään tasapainottamaan sokeritehtaan lopettamisesta aiheutunut tilanne 
saarella. 
TAVOITE 6 
Tavoitetta 6 koskevalla yhtenäisellä ohjelma-asiakirjalla pyritään luomaan 9 500 uutta työpaikkaa ja 
900 yritystä. Väliarvioinnin mukaan tavoitteet saavutettaneen suunnitelmien mukaan. Marraskuun 
kokouksessaan seurantakomitea päätti joistakin muutoksista. Osa vuosien 1996-1997 indeksiin 
sitomisesta kertyneistä varoista myönnettiin, ja tavoitteesta 5a siirretyt 43,3 miljoonan ecun 
määrärahat otettiin huomioon. Toimenpiteiden määrä vähennettiin 30:stä 25:een, ja 
yhteisörahoituksen osuutta korotettiin 50 prosentista 75 prosenttiin alueellista ja maaseudun 
kehittämistä koskevan toimenpiteen ja lappalaisten poronkasvatusta koskevan toimenpiteen osalta. 
Lisäksi esitettiin uusi hanke nimeltä "regionalt utvecklingsstöd", jonka tavoitteena on yhteisrahoittaa 
pk-yrityksiä edistäviä hankkeita. 
2. Yhteisöaloitteet 
Kahdeksan INTERREG II -ohjelman (A-vaihe), joihin Ruotsi osallistuu, toteutus nopeutui 
merkittävästi vuonna 1997. Vuoden 1997 lopussa koko tuki oli kohdennettuja 30 prosenttia maksettu. 
Sitä vastoin lopullisille tuensaajille suoritettavien maksujen taso on edelleen heikko. Vuoden aikana 
kahta ohjelmaa (pohjoisen vihreä vyö ja Pohjoiskalotti) muutettiin, jotta kohdealueet vastaisivat 
maantieteellisesti päätöksentekojärjestelmiä lappalaisia koskevien toimenpiteiden osalta. 
Baltianmerta ja Pohjanmerta koskevat INTERREG II -yhteisöaloiteohjelmat (C-vaihe) hyväksyttiin 
vasta joulukuussa 1997. Tästä huolimatta Baltianmerta koskevasta yhteisöaloiteohjelmasta on jo 
maksettu 50 prosenttia. 
Ruotsin kolmanneksi suurinta kaupunkia Malmöä koskeva URBAN-aloite hyväksyttiin vasta 
joulukuussa 1996. Vuoden 1997 lopussa kaikki määrärahat oli jo kohdennettu. 
SME-yhteisöaloiteohjelma hyväksyttiin heinäkuussa 1996. Se kattaa tavoitteiden 2. 5b ja 6 
tukikelpoiset kohdealueet. Vuoden 1997 lopussa kaikki määrärahat oli kohdennettu ja 30 prosenttia 
maksettu. Yksi ohjelman tavoitteista on liittää verkon avulla tuhat pk-yritystä muihin ruotsalaisiin 
yrityksiin ja järjestöihin. 
KONVER on ainoa teollisuuden uudistamista koskeva aloite, johon Ruotsi osallistuu. Se kattaa 
Karlskogan ja Karlsborgin. Ohjelma hyväksyttiin vuonna 1996. Vuoden 1997 lopussa jäsenvaltiolle 
oli maksettu noin 34 prosenttia määrärahoista, mutta lopullisille tuensaajille ei ollut suoritettu yhtään 
maksua. 
Vaikka LEADER II -yhteisöaloiteohjelma (kansallinen verkko) hyväksyttiin vasta vuonna 1997, sen 
määrärahojen toteutuminen on sujunut erinomaisesti: kaikki määrärahat on kohdennettu ja 
40 prosenttia maksettu. 
Inhimillisten voimavarojen alla EMPLOYMENT-aloitteeseen hyväksyttiin 47 hanketta ja ADAPT-
aloitteeseen 24 hanketta ensimmäisestä ehdotuspyynnöstä. Vastaavasti tehtiin 158 ja 100 rajat 
ylittävää yhteistyöhanketta, joista suurin osa Saksan, Italian, Yhdistyneen kuningaskunnan ja 
Espanjan yhteistyökumppaneiden kanssa. Hyvien käytäntöjen levittämistä koskeva Pohjoismaiden 
yhteistyöhanke aloitettiin vuonna 1997. Toisesta ehdotuspyynnöstä valittiin 71 EMPLOYMENT-
hanketla ja 32 ADAPT-hanketta. 
PESCA-yhteisöaloite koskee 16 kalastuksesta riippuvaista kuntaa, joista suurin osa sijaitsee 
länsirannikolla. Vuonna 1998 aloitetaan tiedotuskampanja rahastojen käytön tehostamiseksi. 
Hankkeisiin voi saada kansallista rahoitusta alueiden ja läänien varojen lisäksi. 
104 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
2.2.15. YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 
1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain 
Pk-yrityksiä koskevat toimet Yhdistyneessä kuningaskunnassa 
Rahastot osallistuivat pk-yritysten kehittämiseen alueellisten tavoitteiden mukaisesti noin 
2,4 miljardilla eculla. Tästä määrästä 25 prosenttia koski tavoitetta 1, noin 56 prosenttia tavoitetta 2 ja 
19 prosenttia tavoitetta 5b. Tämän lisäksi yhteisöaloitteista tuettiin pk-yrityksiä noin 120 miljoonalla 
eculla. 
Tavoite 1: Mersevsidessa Liverpoolin yliopiston hallinnoiman hankkeen (Yliopisto yrityksen 
palveluksessa) päämääränä on tukea alueen yrityksiä ja saada yliopistosta valmistuneille nuorille 
työpaikka paikallisissa yrityksissä. Yritykset voivat saada palvelukseensa työllistämistukea nauttivia 
korkeakoulututkinnon suorittaneita nuoria esimerkiksi tietotekniikan järjestelmien kehittämiseen, 
markkinointitoimiin jne. Tutkinnon suorittaneet nuoret osallistuvat kauppatekniseen 
intensiivikoulutukseen ja ovat yrityksen käytettävissä kuusi kuukautta, minkä jälkeen heidät voidaan 
palkata. Tähän mennessä Merseysiden pk-yrityksissä on aloitettu 1 200 hanketta. Kaikkiaan on luotu 
550 uutta työpaikkaa. Noin 2 000 työtöntä tutkinnon suorittanutta henkilöä on löytänyt työpaikan. 
Heistä noin 70 prosenttia on jäänyt alueen yrityksiin. "Yliopisto yrityksen palveluksessa" -hankkeella 
pyritään saavuttamaan alueen 5 000 pk-yritystä. Tämä koskee erityisesti 75 prosenttia pk-yrityksistä, 
joita pidetään Merseysiden taloudellisessa ohjelmassa erittäin kasvukykyisinä. 
Highlands & Islands -alueella Skotlannissa aloitettiin tieto- ja viestintätekniikan neuvontapalvelua 
koskeva hanke. Alunperin hanke kuului LEADER I -yhteisöaloitteen piiriin, mutta nyt se on yhdistetty 
tavoitteen 1 mukaiseen ohjelmaan ja on kestoltaan kolmivuotinen. Aluksi EAKR:n tuki oli 
131 500 ecua, mutta hankkeen menestyttyä sen toiselle vaiheelle myönnettiin 360 (XX) ecua. 
Tarkoituksena on edistää pk-yritysten investointeja tietotekniikkaan tarjoamalla neuvontapalvelua. 
Siinä täsmennetään uudet investointimahdollisuudet ja mukautetaan toimet kunkin pk-yrityksen omiin 
tarpeisiin ja sen työvoiman pätevyystasoon. Lisäksi pk-yrityksiä autetaan vuotta 2 (XX) koskevassa 
tietoteknisessä ongelmassa. Hankkeella on luotu yli 50 pysyvää etätyöpaikkaa länsirannikon 
syrjäisillä saarilla. Neuvontapalvelua koskeva hanke liittyy muihin eurooppalaisiin hankkeisiin, joista 
esimerkkinä voidaan mainita Scottish Officen aloite ITSCAN. Sillä tuetaan yhteistyöhankkeita 
Skandinavian järjestöjen kanssa EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaisesti. 
Tavoite 2: kaikissa vuonna 1997 hyväksytyissä 13 yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa on 
yksityiskohtainen analyysi pk-yritysten asemasta alueen talouselämässä sekä sitoumus seurata 
tiiviimmin toimia ja keskittyä entistä enemmän pienyrityksiin. Yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa 
esitettiin pk-yrityksiä koskeva erityinen toimintalinja, jonka avulla toimet voidaan keskittää pk-
yritysten hyväksi paremmin kuin edellisten ohjelmien taloudellisen toiminnan ja infrastruktuurien 
kehittämiseen tarkoitetut yleiset tukitoimet. Kaikissa uusissa ohjelmissa on entistä tarkempi 
määritelmä rahoitettavista toimista pk-yrityksen eri toimintavaiheissa perustamisesta laajentamiseen. 
Tähän kuuluvat myös riskipääoman käyttömahdollisuudet alueellisella tasolla. 
Koillis-Englannissa toteutettiin vuonna 1995 pk-yrityksiä koskeva hanke nimeltä New Enterprise 
Strategy. Hanke toteutettiin Teessiden koulutus-ja yritystoimiston (Teesside Training and Enterprise 
Council) aloitteesta, ja sen tavoitteena on edistää uusien yritysten kasvua ja luoda alueelle 
työpaikkoja. EAKR:n ja ESR.n yhteisrahoituksen osuus on 1,3 miljoonaa ecua, kun 
kokonaiskustannukset ovat 14,8 miljoonaa ecua. Hanke koskee paikallisten yhteistyökumppaneiden 
muodostamaa tukiverkkoa, joka neuvoo yritysten perustajia. Samaten yritysten perustajille tarjotaan 
riskipääomarahaston (capital grant fund) käyttöä, jos nämä sitoutuvat luomaan uuden työpaikan. 
Heillä voi olla enintään noin 4 600 ecun aloituspääoma. Tähän mennessä hankkeella on tuettu yli 
1 800 alueellista pk-yritystä. Niistä 560 oli naisten perustamia. Näistä pk-yrityksistä 77 prosentin 
toiminta jatkui 18 kuukauden kuluttua niiden perustamisesta, mikä tarkoittaa, että toiminnan 
jatkumistaso on erittäin hyvä. Alueelle hankkeen avulla luoduista 3 200 työpaikasta 200 työpaikkaa 
mahdollisti pitkäaikaistyöttömien paluun työelämään ja 600 annettiin alle 25-vuotiaille nuorille. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 105 
Tavoite 5b: koska useilla alueilla on runsaasti pienyrityksiä ja hyvin pieniä yrityksiä, yhtenäisissä 
ohjelma-asiakirjoissa ehdotetaan toimenpiteitä, joilla pyritään hyödyntämään pk-yritysten 
kasvukykyä. Esimerkiksi Lounais-Englannissa suurin osa tavoitteen 5b ohjelman varoista on 
tarkoitettu pk-yrityksiä koskevaan toimintalinjaan ja taloudelliseen kehittämiseen. Toimiin sisältyy 
kohdennettu koulutus, kaupallinen neuvonta tai infrastruktuurin rahoitustuet. Noin 40 prosenttia 
yhteisön osuudesta myönnetään tähän toimintalinjaan, 25 prosenttia on tarkoitettu muun kuin 
maatalousalan monipuolistamiseen ja kehittämiseen ja noin 15 prosenttia inhimillisten voimavarojen 
kehittämistoimiin. 
TAVOITE 1 
Kolme Yhdistyneen kuningaskunnan aluetta voi saada tavoitteen 1 mukaista tukea. Ne ovat 
Merseyside, Highlands & Islands ja Pohjois-Irlanti. 
Vuonna 1997 ohjelmien toteutuksessa keskityttiin väliarviointiin ja sen seurauksiin. 
« 
Merseysiden ohjelmaa muutettiin heinäkuussa. Tärkeimmät muutokset koskivat infrastruktuurien 
rahoituksen vähentämistä (liikenne) ja heikoimmassa asemassa olevien alueiden taloudelliseen 
kehittämiseen liittyvien toimenpiteiden lisäämistä. Tieto- ja viestintätekniikan kehittämistä koskeva 
uusi toimenpide otettiin käyttöön. 
Highlands & Islands -alueen väliarvioinnissa suositeltiin joitakin mukautuksia muuttamatta 
alkuperäistä strategiaa. Ennen kaikkea ESR:n toimia olisi keskitettävä tehokkaammin sosiaalisesti 
syrjäytyneisiin henkilöihin. Kalastusalalla ohjelmien toteutus nopeutui. Hyväksyttyjen hankkeiden 
määrä on 53 prosenttia kokonaisinvestoinneista. 
Pohjois-Irlannissa jaettiin osa edellisinä vuosina indeksiin sitomisesta kertyneistä käyttämättömistä 
varoista. Toimintalinjojen välisiä taloudellisia siirtoja ei tehty. Suurin osa muutoksista liittyi 
liikennettä koskevaan toimenpiteeseen, jolle myönnettiin 28 miljoonaa ecua lisämäärärahoja julkisen 
liikenteen parantamiseen. Vaikka muut muutokset eivät olleetkaan taloudellisesti yhtä suuria, ne 
olivat tärkeitä toimintalinjojen kannalta. Heikoimmassa asemassa oleviin ryhmiin kiinnitettiin entistä 
enemmän huomiota. Työmarkkinaosapuolten osallistuminen seurantakomiteoiden työskentelyyn 
yleistyi. Koska yhtenäinen ohjelma-asiakirja ja PEACE-aloite onnistuivat hyvin paikallisessa 
kehittämisessä, perustettiin ryhmä tutkimaan paikallisten kehittämistoimien rationalisointia. 
Maatalouden investointitoimenpiteitä ei tehty, koska kansallisen tason julkinen ja yksityinen 
yhteisrahoitus ei ollut riittävää. BSE-kriisi viivästytti kaikkia suunniteltuja maatalousinvestointeja 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Kalastusalalla ohjelman toteutus nopeutui ja KOR sai 
1,5 miljoonaa ecua lisämäärärahoja. 
Yleensä ottaen kaikkien kolmen alueen väliarvioinnissa kiinnitettiin huomiota ohjelmien seurannan 
parantamiseen ja tavoitteiden vaikutusten tehostamiseen. Tämä koskee etenkin työpaikkojen luomista 
ja pitkäaikaistyöttömien tarpeisiin vastaamista. 
TAVOITE 2 
Tavoitetta 2 koskevat 13 yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa hyväksyttiin huhtikuun ja heinäkuun välisenä 
aikana kaudeksi 1997-1999. Työmarkkinaosapuolet osallistuivat seurantakomiteoiden työskentelyyn 
ensimmäistä kertaa Yhdistyneessä kuningaskunnassa, ja paikallisesti valitut henkilöt osallistuvat 
työskentelyyn tästä lähtien järjestelmällisesti. Useimmiten ammattiliittojen paikallistoimistot (Trades 
Union Congress) ja teollisuusjärjestö (Confederation of British Industry) edustivat 
työmarkkinaosapuolia. Ohjelmien hallinnoinnin tärkein uudistus koski strategioita, jotka säätelevät 
yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen toimintalinjojen toteuttamista ja joilla helpotetaan hankkeiden ja 
toimien valintaa. 
106 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
Useat seurantakomiteat ovat hyödyntäneet asiantuntijoita ohjelmien toteutuksen yhteydessä. Siten 
Koillis-Englannissa seurantakomitea perusti työryhmän käsittelemään yhtäläisiä mahdollisuuksia, 
jotta voitaisiin seurata alan kehitystä ja vaihtaa hyviä käytäntöjä hankkeiden välillä. Joillakin alueilla 
perustettiin ympäristöasioita käsittelevä ryhmä. 
Työpaikkojen luomiseen kiinnitettiin entistä enemmän huomiota. Keinoina olivat pk-yritysten 
perustamisen ja kasvun tuki ja investoimistuki. Useimmissa yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa 
erityisenä toimintalinjana oli paikallisella tasolla varsinkin kaupunkialueiden taloudellisten 
hankkeiden kehittämisen kannustaminen tavoitteen 2 epäsuotuisimmilla kohdealueilla. Kaikissa 
tavoitteen 2 yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa edellytetään, että perustiedot, toiminta, tulokset ja 
toivotut vaikutukset analysoidaan yksityiskohtaisesti kuuden kuukauden kuluessa seurantakomitean 
ensimmäisestä kokouksesta. Tällä menettelyllä voidaan tehostaa ohjelmien seurantaa ja arviointia. 
Vuoden 1997 lopussa melkein koko ESR:n tuki oli kohdennettu. EAKR:n määrärahoja kohdennettiin 
vain vähän, koska seurantakomiteat keskittyivät valmistelemaan ja hyväksymään 
toimintasuunnitelmia ja hankekokonaisuuksia tulevaa rahoitusta varten. Yksittäisiin hankkeisiin 
kohdennettiin EAKR:n tukea melko rajoitetusti. 
Koska ohjelmia ei toteutettu kokonaan kaudella 1994-1996, noin 155 miljoonaa ecua siirrettiin 
kaudelle 1997-1999. 
TAVOITTEET 3 JA 4 
Tavoitteen 3 uusi ohjelma-asiakirja kaudelle 1997-1999 hyväksyttiin joulukuussa 1996. Tällöin 
vahvistettiin uusi toteutusrakenne, jonka avulla kunkin alueen tarpeet voidaan määrittää selkeästi. 
Alueelliset komiteat hallinoivat varojen jakamista paikallisella tasolla. Viranomaiset johtavat näitä 
komiteoita, joiden työskentelyyn myös kunkin elinkeinoalan edustajat sekä työmarkkinaosapuolet 
osallistuvat. Kukin alue laatii alueellisen kehittämissuunnitelman, jossa täsmennetään yhtenäisen 
ohjelma-asiakirjan yhteydessä strategia ja toimintalinjat määrällisten tietojen avulla. Uuden 
alueellisen toteutusjärjestelmän ansiosta seurantakomitea on voinut osoittaa selvästi täydentävyyden 
tavoitteen 3 mukaisesti toteutettujen toimenpiteiden sekä tavoitteiden 2 ja 5b toimenpiteiden sekä 
yhteisöaloitteiden välillä. 
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset antoivat komissiolle tavoitteen 4 mukaisen ohjelmansa 18. 
marraskuuta 1997. Neuvottelut aloitettiin heti tämän jälkeen, jotta kauden 1998-1999 kattava 
yhtenäinen ohjelma-asiakirja saataisiin valmiiksi. Komissio hyväksyi yhtenäisen ohjelma-asiakirjan 
13. maaliskuuta 1998. ESR:n yhteisrahoitus on 247,4 ja kokonaiskustannukset 549,6 miljoonaa ecua. 
TAVOITE 5a maatalous 
Maatalouden rakenteiden parantamiseen myönnetystä 138 miljoonasta ecusta noin 95 prosenttia on 
tarkoitettu tasaushyvityksiin. Vuonna 1997 noin 58 000 maatilaa sai tasaushyvityksen. Loput 
5 prosenttia käytettiin investointihankkeiden rahoittamiseen. 
Yhdistyneen kuningaskunnan sallittiin rajoittaa maataloustuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä 
koskevien tukitoimenpiteiden soveltamisen Englannissa hankkeisiin, jotka oli hyväksytty vuoden 
1996 maaliskuun loppuun mennessä. Skotlannissa ja Walesissa toimenpiteitä voidaan soveltaa vuoden 
1999 loppuun asti. Tämän johdosta EMOTR:n alkuperäistä 227 miljoonan ecun osuutta pienennettiin 
51 miljoonaan ecuun. 
Vuoden 1997 loppuun mennessä oli hyväksytty noin 187 hanketta, joista useimmat koskivat hedelmä-
ja vihannesalaa, liha-, peruna-ja maitoalaa. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 107 
TAVOITE 5a kalastus 
Vuoden 1997 lopussa yli 33 prosenttia investoinneista oli hyväksytty. Ne kattoivat pyyntiponnistusten 
mukauttamisen (kalastuskäytöstä poistaminen), alusten turvalaitteiden nykyaikaistamisen, tuotannon 
ja markkinoinnin, satamalaitteet jne. Edistymistä odotetaan etenkin Walesissa. Vesiviljelyalalla on 
investoitu erittäin vähän valtiontuen puutteen vuoksi. 
Laivaston kalastuskäytöstä poistamista koskeva hanke aloitettiin elokuussa 1997, ja sen 
kokonaiskustannukset ovat 21 miljoonaa ecua. Hankkeella on tarkoitus poistaa kalastuskäytöstä 
ylimääräiset 108 alusta, minkä ansiosta Yhdistynyt kuningaskunta lähestyy monivuotisessa 
ohjausohjelmassa (MOO III) asetettuja tavoitteita. Viiden vuoden aikana kalastuskäytöstä on poistettu 
noin 700 alusta. Yhdistyneen kuningaskunnan kalastuskäytöstä poistamista koskevaa järjestelmää 
koskeneessa arviointikertomuksessa vahvistettiin sen onnistuneen hyvin. 
Pitkien neuvottelujen jälkeen uusi monivuotinen ohjausohjelma (MOO IV) hyväksyttiin joulukuussa 
kaudeksi 1997-2001. Pyyntiponnistusta vähennetään pienentämällä alusten määrääjä vähentämällä 
kalastustoimintaa. Kutakin kalatalousalan toimintaa varten on vahvistettu tavoitteet. 
TAVOITE 5b 
Kaikissa 11 ohjelmassa noudatettiin yhtenäistettyä lähestymistapaa. Pk-yritysten kehittäminen 
liitettiin maatalouden kehittämiseen aina kun mahdollista, jotta ohjelmien vaikutus olisi 
mahdollisimman tehokas. 
Mainittujen 11 ohjelman väliarviointi on käytännöllisesti katsoen saatu päätökseen. Tilapäisissä 
tuloksissa vahvistetaan alkuperäisten strategioiden ja määrärahojen pätevyys. Rahoitussuunnitelmiin 
ehdotettiin vain pieniä muutoksia. Joistakin varaumista huolimatta on luultavaa, että ohjelmissa 
asetetut työpaikkojen 1 uomistavoitteet ylitetään. 
Työmarkkinaosapuolet ja paikallisesti valitut henkilöt voivat vastedes osallistua seurantakomiteoihin 
aivan kuten tavoitteessa 5a. 
2. Yhteisöaloitteet 
Viimeiset yhteisöaloiteohjelmat hyväksyttiin vuoden 1997 lopussa. Niitä olivat kolme SME-aloitetta 
(Englanti tavoite 2, Englanti tavoite 5b, Merseyside) ja neljä URBAN-aloitetta (Brighton. Bristol. 
Coventry ja Leeds). Lisäksi voidaan mainita monikansallinen INTERRECi 11 -ohjelman ('-vaihe 
(Pohjanmeri), johon Yhdistynyt kuningaskunta osallistuu. 
Englantia koskevissa SME-ohjelmissa määriteltiin kolme toiminta-alaa: pk-yritysten suorat tuet, jotta 
niitä autettaisiin kehittämään omat strategiansa yhteistyössä kansainvälisten yhteistyökumppaneiden 
kanssa, kansainvälisen tason verkkoutuminen ja inhimillisten voimavarojen kehittäminen. Näiden 
kolmen ohjelman arvellaan luovan 3 500 työpaikkaa seuraavan neljän vuoden aikana. 
Teollisuuden uudistamista koskevien neljän yhteisöaloitteen (KONVER, RETEX, RESIDER II ja 
RECHAR II) ohjelmia jatkettiin vuoden 1999 loppuun asti. Ne saivat lisävaroja, kun varaus jaettiin 
uudelleen. 
URBANin puitteissa hyväksyttiin neljä uutta ohjelmaa, kun varaus jaettiin uudelleen. Lisäksi 
Merseysiden ohjelma laajennettiin kattamaan Leasowen alue. Pohjois-Irlannissa URBAN-ohjelmaan 
sisältyvät yhteisöjen väliset yhteistyötoimet perinteisten toimien lisäksi. Perinteisiin toimiin kuuluvat 
Belfastin ja Londonberryn heikossa asemassa olevien kortteleiden kunnostustyöt. 
PEACE-aloitteen varainhoito, josta välittäjinä toimivat rahoituselimet ja alueelliset 
yhteistyökumppanit huolehtivat, selittää suurelta osin maksujen toteutumisessa havaitut viivästykset. 
Euroopan parlamentti äänesti 100 miljoonan ecun lisämäärärahojen myöntämisestä PEACE-aloitteelle 
syksyllä; lisämäärärahoja koskeva päätös voitaisiin tehdä vuonna 1998. 
108 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
Inhimillisten voimavarojen alalla EMPLOYMENT-aloitteeseen valittiin 339 uutta hanketta toisen 
ehdotuspyynnön yhteydessä. Niistä 48 koskee tavoitteen 1 kohdealueita (27 Pohjois-Irlannissa). 
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ehdottivat vuoden 1997 lopussa 16 miljoonan ecun 
siirtämistä ADAPT-aloitteesta EMPLOYMENT-aloitteeseen, mutta siirtoa ei ole vielä tehty. 
ADAPT-aloitteeseen valittiin 178 hanketta toisen ehdotuspyynnön yhteydessä. Niistä 14 koskee 
tavoitteen 1 kohdealueita (9 Pohjois-Irlannissa). Hyväksytyissä hankkeissa käytettiin kuitenkin 
arvioitua vähemmän varoja, mistä johtuu 16 miljoonan ecun siirtopyyntö. Jopa siirron jälkeenkin 
merkittävä osa ADAPT-aloitteelle myönnetyistä varoista jäisi käyttämättä. Tästä syystä Yhdistyneen 
kuningaskunnan viranomaiset ehdottivat komission suostumuksella kolmannen rajoitetun 
ehdotuspyynnön esittämistä vuonna 1998. Se liittyy Yhdistyneen kuningaskunnan hankkeeseen 
nimeltä "Yliopisto teollisuuden palveluksessa". 
LEADER 11:11e on ongelmallista se, että ei ole olemassa Euroopan unionin yhteisrahoittamaa 
kansallista verkkoa. Kansallisen yhteisrahoituksen lähteestä ei ole päästy yksimielisyyteen, mikä 
vaarantaa toimien toteutuksen. Vaikka LEADER- toimintaryhmien perustamisen jälkeen on 
tapahtunut edistymistä tavoitteen 5b kohdealueilla, ohjelmien toteutus Englannissa ei riitä kaikkien 
varojen käyttämiseen. Paikallisten toimintaryhmien suurimpia vaikeuksia tavoitteen 5b kohdealueilla 
on ollut saada alueellisen tai paikallisen tason julkista rahoitusta, jolla täydennettäisiin yhteisön 
rahoitusta. Tämä estää tukitoimenpiteiden edistymisen. Muutamat toimintaryhmät ovat alkaneet luoda 
rajat ylittäviä yhteyksiä. Pohjois-Irlannissa valitut 24 LEADER -ryhmää toteuttavat ohjelmaa toden 
teolla. 
PESCA-yhteisöaloitteen puitteissa oli perustettava lukuisia työryhmiä varmistamaan, että hankkeet 
todella vastaavat paikallisen tason tarpeita. Aluksi PESCAan nuivasti suhtautunut ammattikunta on 
nykyään innostunut monista toimista. Vuonna 1998 edistymisen odotetaan kiihtyvän. 
A*% 
3 LUKU: 
RAKENNERAHASTOJEN VAIKUTUKSEN ARVIOINTI JA ANALYYSI 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus UI 
Vuonna 1997 suoritetussa arvioinnissa noudatettiin kahta tavoitetta: 
• rahastojen käytön tehokkuuden selvittäminen 
• tulevien rakennetukiohjelmien valmistelu. 
Ensimmäiseen toimintaohjelmaan sisältyi väliarviointien seuraaminen sekä tukitoimenpiteiden 
tehokkuuden analysoiminen. Arvioinnit ovat ensiarvoisen tärkeitä seuraavalla ohjelmakaudella 
etenkin kehityssuunnitelmien valmistelussa sekä asianmukaisten tukitoimenpiteiden 
hallinnointimuotojen käyttöönotossa. 
Toiseen toiminta-alueeseen sisältyi yhteisöön liittyvien teemakohtaisten arviointien tekeminen. 
Arvioinnit koskivat muutamia yksittäisiä teemoja (pk-yritykset, tutkimus ja teknologinen kehittäminen 
(TTK) ja innovaatio sekä ympäristö) sekä yhtä horisontaalista teemaa (yhteistyö). Teemakohtaiset 
arvioinnit poikkeavat väliarvioinneista yksityiskohtaisuutensa vuoksi. Niiden avulla pyritään 
tunnistamaan strategisesti merkittävät teemat, mikä auttaa valitsemaan ensisijaiset tukitoimenpiteet. 
Arvioinneissa työllisyyttä pyritään käsittelemään horisontaalisena toimintalinjana. 
Tukitoimenpiteiden työllisyysvaikutuksia koskevien arviointien on oltava luotettavia, ja niitä on 
voitava vertailla eri ohjelmien kesken. Tärkeällä sijalla on myös arviointimenetelmien ja -välineiden 
vahvistaminen sekä koulutuksen ja tietojen jakaminen niiden käyttäjille. 
3.1. VÄLIARVIOINNIT 
Vuonna 1997 väliarviointeja tehtiin kaikista tavoitteista. Työn tulosten ansiosta ohjelmia voidaan 
mukauttaa. 
Yhteenveto tavoitteiden 1 ia 6 yhteisön tukikehyksistä ia yhtenäisistä ohielma-asiakirioista 
Vuonna 1997 eri jäsenvaltioissa tehtiin satakunta väliarviointia tavoitteista l ja 6. Arvioinneilla 
haluttiin selvittää tukitoimenpiteiden tehokkuus sekä niiden hallinnointijärjestelmien laatu. Niissä 
voidaan esittää tarvittaessa muutoksia tukitoimenpiteiden laatuun. 
Arviointien laajuus vaihtelee melkoisesti jäsenmaiden välillä ja jopa yhden jäsenmaan eri ohjelmien 
välillä. Italia esimerkiksi laati ensin yhteisön tukikehystä koskevan "sisäisen" arvioinnin, koska 
riippumattomien arvioijien valintaa ei ollut saatu tehtyä vuoden 1997 aikana. 
Makrotaloudellista vaikutusta on arvioitu niiden tavoitteen 1 ohjelmien osalta, joiden osuus 
rakennerahastojen rahoituksesta voidaan selvittää kansallisella tasolla. Rakennerahastojen tukitoimien 
kysyntään ja tarjontaan aiheuttamia sivuvaikutuksia kuvaavien makromallien hallitseva menetelmä 
alkaa tätä nykyä olla melko vakiintunut, vaikka joissakin tapauksissa kehittely on vielä tarpeen. 
Menetelmien ja tulosten eroista huolimatta kaikista arvioinneista kävi ilmi tavoitteen 1 pääohjelmien 
positiiviset vaikutukset kasvuun ja työllisyyteen. 
Yhteenveto arviointien sisällöstä ja käytöstä esitetään komission erillisessä kertomuksessa, joka 
valmistuu vuoden 1998 puolivälin tienoilla. Kertomuksessa pyritään lisäksi selostamaan, missä 
määrin komission määrittelemät suuntaviivat on otettu huomioon tukitoimenpiteisiin kesken 
ohjelmakauden tehdyissä mukautuksissa. 
Mukautuksia tehtiin useimpiin yhteisön tukikehyksiin ja yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin, jotka 
Merseysidea, Irlantia ja Pohjois-Irlantia lukuun ottamatta vietiin päätökseen vuoden 1998 
ensimmäisen puoliskon aikana. Seuraavassa esitellään tavoitteen 1 väliarvioinnin keskeiset osat. 
Saksan uusien osavaltioiden toimenpideohjelmista tehtiin ulkoisia arviointeja, joiden tulokset 
esiteltiin seurantakomiteoille sekä eri alakomiteoille. Lisäksi pantiin alulle yhteisön tukikehyksen 
yleisarviointi, joka sisältää yhteenvedon arvioinneista. Alueelliset viranomaiset olivat laajalti mukana 
112 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
arviointityössä. Heidän vaikutustaan tukitoimenpiteiden toteuttamiseen on kuitenkin vaikea mitata, 
mikä johtuu ohjelmien rahoitukseen kesken kauden tehdyistä mukautuksista. 
Burgenlandissa (Itävalta) väliarvioinnin eri kohdista käytiin yhteistyön puitteissa keskusteluja, joissa 
laadittiin useita suosituksia. Niissä korostetaan, että yrityksille suunnattuja tukia on järkiperäistettävä 
ja tukea yritysten perustamiseen ja Etelä-Burgenlandin matkailuhankkeisiin on lisättävä 
työllisyystason parantamiseksi. Väliarvioinnissa korostetaan myös, että seurannan laatua (erityisesti 
tietojen keruuta) on parannettava ja horisontaalista koordinointia eri hallintoelinten välillä on 
vahvistettava. Ohjelmien rahoitukseen on tehty vain vähäisiä tarkistuksia, jotka eivät vaikuta 
ensisijaisiin tukitoimenpiteisiin. 
Hainautissa (Belgia) yhtenäisestä ohjelma-asiakirjasta tehtiin väliarviointi (huhtikuu 1997), jota 
käsiteltiin laajalti seurantakomiteassa. Eräät ohjelmavalinnat päätettiin suunnata uudelleen 
väliarvioinnin suositusten perusteella. Erityisesti toimenpide taantuneiden teollisuusalueiden 
elvyttämiseksi hylättiin, ja sen sijaan tukia yrityksille lisättiin. Muutoksen ansiosta rakennetukien 
tehokkuuden odotetaan kasvavan pitkällä ja keskipitkällä aikavälillä. 
Tavoitteen 1 kohdealueilla Espanjassa väliarvioinnit osoittavat, että ohjelmat ovat edenneet 
tyydyttävästi asetettujen tavoitteiden mukaan. Keskeinen yhteisön tukikehystä koskeva päätelmä on, 
ettei jo toteutettuja tukitoimenpiteitä tulisi merkittävästi muuttaa. Seurantajärjestelmää olisi sen sijaan 
parannettava. Tärkeimmät alkuperäiseen yhteisön tukikehykseen tehdyt muutokset ovat 
tuotantosektorin tukitoimenpiteiden lisääminen, uuden osatavoitteen liittäminen tietoyhteiskunnan 
kehittämistä koskevaan toimintalinjaan ja alueellisten työllisyyssopimusten rahoittaminen. 
Tavoitteen 1 kohdealueilla Ranskassa tehtiin väliarviointeja. Réunion ei ollut kuitenkaan saanut 
kertomustaan valmiiksi vielä vuoden 1997 lopulla. Guadeloupen, Ranskan Guyanan ja Martiniquen 
ohjelmiin tehtiin useita muutoksia tukitoimenpiteiden toteuttamisen vauhdittamiseksi. Kyseisillä 
alueilla tehdyt arvioinnit osoittivat ohjelmiin tehdyt muutokset aiheellisiksi, ja esimerkiksi 
Martiniquessa ne paljastivat seurantajärjestelmän heikkoudet, jotka vaikeuttivat toisinaan 
ohjelmamuutosten toteuttamista. 
Korsikan arviointikertomus valmistui kesäkuussa 1997, mutta se ei aiheuttanut toiminnallisia 
muutoksia ohjelman toteuttamiseen. 
Nord-Pas-de-Calais'n väliarviointi perustuu alueellisten viranomaisten perustamista 
seurantajärjestelmistä saatuihin tietoihin. Suosituksissa korostettiin, että EAKR:n ja ESR:n toimien 
integrointia on vahvistettava. Myös työllisyyden ja innovaation edistämiseen tarkoitettujen pk-
yritystukien myöntämisessä käytettävien valintaperusteiden soveltamista on tiukennettava. 
Arviointityön perusteella seurantakomitea päätti tehdä ohjelmaan muutoksia. Niitä olivat tukien 
kohdistaminen uudelleen eniten työpaikkoja luoviin toimiin, yksityisen sektorin osuuden 
kasvattaminen matkailuinvestoinneissa sekä määrärahojen siirtäminen ympäristönsuojelutoimiin. 
Kreikan alueilla valmistui 13 alueellisia ohjelmia koskevaa väliarviointia. Lisäksi valittiin arvioijat 
alakohtaisia ohjelmia ja yhteisön tukikehyksiä varten. Arvioinnin edistymistä haittasivat kuitenkin 
kansallisten ja alueellisten hallintoelinten puutteelliset mahdollisuudet vuoropuheluun. Komission 
aloitteesta järjestettiin seminaari kokemusten vaihtamiseksi. 
Alueellisia ohjelmia mukautettiin vuoden 1997 ensimmäisellä vuosineljänneksellä, mutta siirtoja 
ohjelmien välillä ei tehty, eikä ensisijaisia tukitoimenpiteitä muutettu. Toisella vuosipuoliskolla 
kansalliset ja alueelliset viranomaiset toteuttivat laajempia tarkistuksia alakohtaisiin ohjelmiin. Tämä 
johtaa todennäköisesti yhteisön tukikehyksen mukauttamiseen, joka saataneen päätökseen vuoden 
1998 ensimmäisellä vuosipuoliskolla. 
Rakennerahastot 1997 -Yhdeksäs vuosikertomus 113 
Irlannissa väliarviointi sisällytettiin tehokkaasti päätöksentekoprosessiin. Yhteisön tukikehyksen 
väliarviointi perustui kansallisten viranomaisten ja komission yksikköjen yhteistyössä tekemään 
perusteelliseen arviointiin. Kaikista toimenpideohjelmista oli ennakkoon laadittu väliarvioinnit, jotka 
hyväksyttiin ja joista keskusteltiin kunkin ohjelman seurannasta vastaavassa komiteassa. 
Yhteisön tukikehyksen väliarvioinnissa esitettiin muutamia taloudellisen tilanteen muutoksista 
johtuvia strategisia muutoksia. Siinä ehdotettiin muun muassa tuen lisäämistä muiden kuin 
kaupunkialueiden infrastruktuureihin sekä niille ryhmille, jotka ovat vaarassa syrjäytyä. Siinä 
ehdotetaan yritystukien määrän vähentämistä erityisesti aloilta, joilla on suora yhteys kysyntään tai 
joille valtion tuen myöntäminen ei ole täysin perusteltua. Kertomus sisältää myös joitakin suosituksia, 
jotka koskevat tukitoimenpiteiden hallinnointia ja toteuttamista ja varsinkin kilpailun puuttumista 
tietyiltä julkisen palvelun aloilta, jotka saavat osarahoitusta rakennerahastoista. Lisäksi kertomuksessa 
käsitellään tiettyjen seuranta-ja arviointimittareiden laadussa havaittuja puutteita. 
Seurantakomitean (heinäkuussa 1997) hyväksymät välitarkastuksen suuntaviivat perustuvat pääosin 
arvioijien tekemiin ehdotuksiin sekä tarpeeseen vahvistaa tiettyjä toimenpiteitä yhteisön vahvistamien 
toimintalinjojen mukaisesti (esimerkiksi alueelliset työllisyyssopimukset). Vaikka rahoitukseen tehdyt 
mukautukset eivät ratkaisevasti muuttaneet yhteisön tukikehyksen strategisten toimintalinjojen 
sisältöä (160 miljoonaa ecua rakennerahastojen varoja jaettiin uudelleen), ne aiheuttavat jonkin verran 
rakenteellisia muutoksia, joiden vaikutukset selviävät vasta keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. 
Etelä-Italian alueilla kansallisen hallinnon tekemä väliarviointi osoitti ohjelmasuunnittelun heikkoudet 
varsinkin määrällisten tavoitteiden osalta (mukaan lukien työllisyyteen liittyvät tavoitteet). 
Väliarvioinnissa ehdotettiin lisäksi, että yritystukijärjestelmiä järkiperäistetään, jatko- ja 
täydennyskoulutusta ja innovaatioon liittyviä koulutustoimia lisätään ja hankkeiden 
valintamenettelyjä yksinkertaistetaan etenkin EMOTR:n ohjausosaston osalta. Suurinta osaa 
toimenpideohjelmista mukautettiin määrärahojen käytön tehostamiseksi. Nykyisiä yhteisön 
tukikehyksiä muutetaan, jos ohjelmaan kuulumattomat määrärahat on osoitettava tehokkaampiin 
tukitoimenpiteisiin, jotka edistävät ensisijaisia perusteita, kuten työllisyyttä (varsinkin alueelliset 
ty öl 1 i sy y ssopi mukset). 
Portugalissa väliarviointi vahvisti yleisesti yhteisön tukikehyksen ensisijaiset toimintalinjat sekä 
niihin tarvittavat määrärahat. Välitarkastuksen muutosehdotukset koskevat seuraavia neljää keskeistä 
päälinjaa: työpaikkojen luomisen edistäminen, tuen lisääminen ympäristönsuojeluun, pk-yritysten ja 
sellaisten uusien teknologioiden käyttöönoton tukeminen, jotka liittyvät erityisesti tietoyhteiskuntaan 
ja pk-yrityksiin, sekä tiettyjen perusinfrastruktuurien valmiiksi saaminen. 
Flevolandissa (Alankomaat) väliarvioinnissa (joulukuu 1997) ehdotettiin rahastojen integroinnin 
parantamista, joka lisäisi eri rakennetukiryhmien välistä synergiaa. Seurantakomitea ei noudattanut 
tätä suositusta, ja ohjelmaan onkin tehty vain vähäisiä muutoksia. Sen sijaan varsinkin ESR:n toimien 
rahoitusta tarkistettiin joulukuussa 1996 lisäämällä erityisesti työllisyystukia. 
Tavoitteen 1 kolmella kohdealueella Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuonna 1997 loppuun saadut 
arvioinnit vaikuttivat ratkaisevasti tukitoimenpiteiden uudelleen kohdistamiseen. Pohjois-Irlannin 
arvioija esitti eri vaihtoehtoja, joihin kuului myös "nollavaihtoehto" '(ei muutoksia), jonka 
seurantakomitea lopulta hyväksyi. Merseysiden yhtenäisen ohjelma-asiakirjan osalta muutokset 
liittyvät arvioinnin loppupäätelmiin ja komission esittämiin suuntaviivoihin rakennerahastojen 
ohjelmien toteuttamisesta vuoden 1999 loppuun asti. Highlands & Islandsin kohdalla arvioinnin 
tulokset otetaan huomioon vuoden 1998 aikana päätettävien tarkistusten yhteydessä. 
Tavoitteen 6 osalta väliarviointien sisältämistä tiedoista oli hyötyä ohjelmien mukauttamisessa. 
Suomessa arviointikertomus käsiteltiin seurantakomiteassa 1. ja 2. joulukuuta 1997 ja julkaistiin 
helmikuussa 1998. Siinä ehdotettiin, että määrärahojen siirtämistä toimenpiteiden välillä suosittaisiin, 
jotta niiden toteuttaminen onnistuisi mahdollisimman hyvin. Välitarkistus saatiin päätökseen, lukuun 
ottamatta päätöstä ottaa korkotukilainajärjestelmät mukaan ohjelmaan. 
114 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
Ruotsissa arviointikertomus saatiin valmiiksi lokakuussa 1997, jotta sitä voitaisiin käyttää uudelleen 
ohjelmatyössä. Suositukset koskivat erityisesti tarvetta vähentää toimenpiteiden määrää ja 
yksinkertaistaa rakennerahastojen hallinnointia. 
Tavoitteen 1 inhimillisten voimavarojen kehitysohjelmien todettiin arvioinneissa riittävän mainiosti 
työmarkkinoille. Tulokset osoittavat, että perinteiset koulutustoimet ja työllisyystuet ovat hallitsevia 
ja että nuorten ja lyhytaikaistyöttömien osallistuminen on aktiivista. Edellisen ohjelmakauden 
ohjelmien jälkiarviointien tulokset näyttävät toteutuneen ohjelmissa. Niissä korostettiin työpaikkojen 
määrää, työmarkkinoille siirtymistä edistävien toimenpiteiden laatua sekä opetuksen ja koulutuksen 
lisäämistä. Tavoitteen 1 kohdealueiden inhimillisiin voimavaroihin liittyvät toimet näkyvät kuitenkin 
selvimmin järjestelmissä. 
Tavoitteen 2 väliarviointi 
Tavoitteen 2 ennakkoarviointi kaudelta 1997-1999 esiteltiin rakennerahastojen kahdeksannessa 
vuosikertomuksessa (1996), joten on asianmukaista viitata siihen. Arvio rahastojen 
työllisyysvaikutuksista on myös esitelty tämän vuosikertomuksen 3.3 luvussa. Mitä tulee kauden 
1994-1996 jälkiarviointiin, ohjelmat ovat päätösvaiheessa ja niitä koskevaa arviointiyhteenvetoa 
valmistellaan parhaillaan. Jo valmistuneiden kertomusten perusteella ei voi vielä saada 
kokonaiskäsitystä tilanteesta. 
Tavoitteen 3 väliarviointi 
Tavoitteen 3 vaikutukset riippuvat pääasiassa eri jäsenvaltioiden sosiaalipolitiikasta ja 
työmarkkinoista. Sen lisäksi, että tavoite 3 on auttanut suuntaamaan uudelleen kansallista ja 
alueellista politiikkaa työttömyysuhan alla olevien henkilöiden hyväksi, sen ansiosta jopa 
toimenpiteiden laadinta on uudistunut. Tärkeimmällä sijalla ovat olleet koulutustoimet, mutta toimet 
näyttävät monipuolistuvan ja lähestymistapa yhtenäistyvän. Pitkäaikaistyöttömiksi mahdollisesti 
joutuville henkilöille tarkoitettuja ohjelmia on tyydyttävästi, mutta heikoimmassa asemassa oleviin 
kohderyhmiin ja (integraatiokeinoihin liittyviin) pitkäaikaistoimiin olisi panostettava vielä enemmän. 
Arvioijat panivat merkille, että nuorisoa koskeva toimintalinja on edennyt liiankin nopeasti, kun taas 
työmarkkinoilta syrjäytyneisiin liittyvän toimintalinjan eteen ei ole tehty riittävästi työtä. Tilanne 
saattaa johtua tukitoimenpiteiden toteuttamismekanismien monimutkaisuudesta. 
Tavoitteen 4 väliarviointi 
Vähäisillä määrärahoilla toimineessa tavoitteessa 4 luotiin uusi käsite. Kaksi vuotta kestäneen hitaan 
käynnistymisvaiheen jälkeen jäsenvaltioissa alkoi syntyä uusia ideoita. Niissä otettiin käyttöön jatko­
ja täydennyskoulutukseen liittyviä innovatiivisia käytäntöjä, jollaisia olivat esimerkiksi kokonaan 
työmarkkinaosapuolten hallinnoima täydennyskoulutusjärjestelmä Espanjassa sekä 
täydennyskoulutuksen käynnistäminen pienyrityksissä Ruotsissa. Kolmen toteuttamisvuoden aikana 
selvisi, että tavoite 4 on uudistusvoimainen apuväline, jota voidaan hyödyntää koulutusjärjestelmien 
mukauttamisessa teollisiin muutoksiin. Lisäksi sen avulla onnistuttiin saamaan mukaan pk-yritykset. 
jotka eivät ole perinteisesti huolehtineet koulutuksesta. 
Tavoitteen 5a maatalous väliarviointi 
Tavoitteeseen 5a kuuluvien toimenpiteiden arviointi tavoitteen 1 kohdealueilla on sisällytetty 
tavoitteen I arviointiin. Muilla kuin tavoitteen I kohdealueilla asetukseen (EY) N:o 951/97 liittyvien 
yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen ja yhteisön tukikehysten arvioinnin suorittavat riippumattomat 
toimielimet. Eräissä jäsenvaltioissa arvioinnin tulokset esiteltiin seurantakomiteoille ja käsiteltiin 
niissä, kun taas toisissa jäsenvaltioissa arviointien tekeminen on vielä kesken. Eräissä kertomuksissa 
esitetyt suositukset johtivat ohjelmien mukauttamiseen. Asetuksessa (EY) N:o 950/97 määriteltyjen 
tavoitteen 5a toimenpiteiden järjestelmällisen arviointikehyksen laatiminen aloitetaan vuonna 1998. 
Rakennerahastot 199^7 - Yhdeksäs vuosikertomus 115 
Tavoitteen 5a kalastus väliarviointi 
Tavoitteeseen 5a (kalastus) kuuluvista KOR:n 12 ohjelmasta kuuden ohjelman arvioinnit olivat 
valmiit vuoden 1997 lopulla. Neljää niistä valmistellaan edelleen (Suomi, Ranska, Kreikka ja 
Alankomaat) ja kahta ei ole vielä aloitettu (Italia ja Luxemburg). 
Kaikki ohjelmat kokoava yleinen analyysi ja ohjelmien laatua koskeva yhteenveto tehdään vuonna 
1998. Analyysissä käsitellään kolmea kokonaisuutta: yhteisön politiikkoja, ohjelmia sekä 
toimenpiteitä tai hankkeita. 
Tavoitteen 5b väliarviointi 
Yhteistyökumppaneiden tekemän suuren työn ansiosta useimpien alueiden väliarvioinnit valmistuivat 
vuoden 1997 ensimmäisellä vuosipuoliskolla. Arvioinnit osoittivat, että ohjelmissa noudatettavien 
strategioiden muutokset voidaan säilyttää ja että eri toimenpiteisiin on myönnetty riittävästi varoja. 
Vuonna 1997 ohjelmat etenivät hyvää vauhtia, mikä johtui siitä, että jäsenvaltiot vauhdittivat niiden 
toteuttamista. Nyt saavutetun toteuttamisvauhdin pitäisi säilyä väliarvioinneissa ohjelmiin 
ehdotettujen muutosten ansiosta. Arvioinnit toivat esiin seurantajärjestelmään liittyviä ongelmia ja 
niiden avulla alueet saattoivat todeta, oliko ohjelmissa päästy odotettuihin tuloksiin. 
Yhteisöaloitteet 
Koska suurin osa yhteisöaloitteista hyväksyttiin vasta myöhemmin, ja vain muutamista on tässä 
vaiheessa tehty väliarviointi. Tällaisia ovat yhteisöaloitteet LEADER II, EMPLOYMENT ja ADAPT. 
• LEADER II 
LEADER II -yhteisöaloitteen väliarviointi aloitettiin ja eräitä tavoitteen 1 alueita koskevat arvioinnit 
saatiin valmiiksi. Ne koskevat 102 ohjelmaa, joista osa on kansallisia ja osa tavoitteen 1, 5b ja 6 
kohdealueilla toteutettavia alueellisia ohjelmia. Väliarviointeja oli mahdollista jättää vuoden 1998 
puoliväliin saakka. 
• EMPLOYMENT JA ADAPT 
Tähän mennessä saaduissa väliarvioinneissa on keskitytty ohjelmien laatuun, ja toistaiseksi tarjolla on 
vain muutamia määrällisiä analyysejä. Joitakin teemoja on kuitenkin jo nyt tullut esiin: yhteisön ja 
kansalliset hallintovirkamiehet totesivat, että hankkeiden valmisteluvaihe ja monikansallisen 
yhteistyön kehittäminen ja seuranta samoin kuin osallistuvien tahojen tehtävänmäärittely ovat 
osoittautuneet ongelmallisiksi. Useimmissa jäsenvaltioissa saatiin valmiiksi käytännön suositukset 
toista vaihetta varten, mikä oli yksi väliarvioinnin tavoitteista. Tässä vaiheessa on kuitenkin liian 
aikaista ryhtyä todella arvioimaan yhteisöaloitteiden vaikutuksia. 
u 3.2. TEEMAKOHTAISET JA HORISONTAALISET ARVIOINNIT 
Komissio aloitti vuonna 1997 teemakohtaiset arvioinnit, joiden avulla pyrittiin löytämään tehokkaita 
arvosteluperusteita kolmella rakennerahastoja koskevalla alalla. Lisäksi erillisen yhteistyötä koskevan 
arvioinnin avulla saadaan tarkemmat tulokset siitä, miten tehokkaasti kyseinen periaate on toteutunut. 
Sen avulla voidaan myös vertailla eri jäsenvaltioissa tai alueilla saatuja kokemuksia. 
Kunkin arvioinnin päätavoitteet ja sisältö esitellään jäljempänä. Jäsenvaltioille ja Euroopan 
parlamentille ilmoitetaan säännöllisesti tärkeimmistä työssä saavutetuista edistysaskelista. Aikataulun 
mukaan ensimmäiset tulokset saadaan vuoden 1998 puolivälissä, ja loppukertomukset on jätettävä 
komissiolle joulukuussa 1998. 
116 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
Pienet ia keskisuuret (pk-) yritykset 
Arviointi on strategisesti tärkeä, koska rakennerahastojen pk-yrityksiin suunnattujen toimien merkitys 
kasvaa jatkuvasti. Arvioinnin tarkoituksena on esittää yksityiskohtainen ja järjestelmällinen analyysi 
rakennerahastojen tuesta pk-yrityksille eri jäsenvaltiossa. Siinä pyritään varsinkin arvioimaan saatujen 
kokemusten perusteella strategioiden ja käytössä olevan rahoitusvälinevalikoiman (tukijärjestelmät, 
yrityksille tarjotut palvelut, globaalituet jne.) tarkoituksenmukaisuutta, hallinnointi- ja 
toteuttamismenettelyjen tehokkuutta sekä eri toimenpideryhmien suhteellista vaikutusta. 
Tutkimusalueen laajuuden vuoksi tutkimuksessa keskitytään edustavaan ohjelmaotokseen, jota 
analysoidaan tarkemmin kaikkia jäsenvaltioita koskevien tapaustutkimusten avulla. Kenttätyövaihetta 
täydennetään tukea saavissa pk-yrityksissä tehtävin kyselyin. Vertailuryhmänä ovat yritykset, joilla 
olisi edellytykset rakennetukiin, mutta jotka eivät ole sitä saaneet. 
Tutkimus ia teknologinen kehittäminen (TTK) 
Teemakohtaisen arvioinnin tarkoituksena on vertailla rakennerahastoista tuettuja TTK-toimia, joita 
tarkastellaan alueiden kilpailukykyyn vaikuttavina tekijöinä aluekehityksen näkökulmasta. Joitakin 
aiheita on jo valittu, jotta arvioinnista olisi hyötyä. Aiheita ovat TTK-toimien suhteellinen tehokkuus, 
tutkimuslaitosten luonne ja yritysten, varsinkin pk-yritysten suhde niihin, henkilöstöresurssien 
vahvistaminen, TTK-toimien tulokset ja taloudelliset vaikutukset, jäsenvaltioiden politiikkojen 
vaikutukset sekä rahoituksen että toimien alueellisen jakautumisen kannalta, yhteydet muihin 
aloitteisiin tai yhteisön politiikkoihin (erityisesti tutkimuksen puiteohjelmiin) tai näiden kanssa 
saavutettu synergia. 
Koska rakennetukia saavat alueet poikkeavat toisistaan, ne jaettiin kahteen ryhmään: tavoitteiden 1 ja 
6 kohdealueisiin sekä tavoitteen 2 kohdealueisiin. Jako on perusteltu TTK-toimien strategisten 
valintojen tarkoituksenmukaisuuden kannalta, koska kullakin toimella on erilaiset ongelmat. 
Kehityksessä jälkeen jääneillä alueilla keskitytään teknologian puutteisiin sekä jälkeenjääneisyyden 
poistamiseen omia tutkimusvoimavaroja kasvattamalla. Tällä pyritään lisäämään kasvua pitkällä 
aikavälillä. Tavoite 6 on erityistapaus, sillä tavoitteen 1 kohdealueet eivät täysin kuulu sen piiriin, 
mutta siihen sisältyy TTK-toimien hyödyntämiseen liittyviä hyviä käytäntöjä, joita voitaisiin siirtää 
muille kohdealueille. 
Taantuvat teollisuusalueet taas kaipaavat innovaatioita (enemmän kuin tutkimusvoimavaroja) ja 
vahvempia siteitä teollisuuteen alueiden talouden elvyttämiseksi. Koska alueita on kahta eri tyyppiä, 
myös arviointien loppupäätelmät poikkeavat selvästi toisistaan. 
Teemakohtaista arviointia täydennetään yksityiskohtaisemmilla lisäarvioinneilla, jotka kuuluvat 
Euroopan yritys- ja innovaatiokeskusten alaan tai perustuvat EAKR:sta annetun asetuksen 
10 artiklaan. Niitä ovat alueellisten teknologiasuunnitelmien arviointi ja alueellisten 
innovaatiosuunnitelmien (RIS) väliarviointi. 
Ympäristö 
Jotta arviointi saadaan toimivaksi, on arviointivälineitä (jotka rahoitettiin budjettikohdasta B2-1600) 
mukautettava. Näin ympäristönsuojeluun tarkoitettujen rakennetukien yleis- ja erillisvaikutuksia 
voidaan paremmin arvioida myös määrällisesti. Rakennetuissa on erotettava toisistaan tuet, joilla on 
suora (tai harkittu) vaikutus ympäristöön (esimerkiksi vedenpuhdistamon rakentaminen), ja toisaalta 
tuet, joilla on epäsuoria tai välillisiä vaikutuksia ympäristöön (esimerkiksi maantien rakentaminen). 
Vaikutukset voidaan selvittää viidennessä ympäristöä koskevassa toimintaohjelmassa hyväksyttyjen 
alakohtaisten ryhmien avulla. Edustavaan ohjelmaotokseen perustuvasta tutkimuksesta saatujen 
tulosten myötä arvioinnilla voidaan suoraan edistää ympäristönäkökohtien sisällyttämistä tuleviin 
ohjelmiin, ja sen avulla voidaan rajata tarvittavat konkreettiset toimet. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 117 
Yhteistyön arviointi 
Arvioinnilla on tarkoitus tutkia järjestelmällisesti tehokkaaseen ja läheisyysperiaatteeseen 
perustuvaan yhteistyöhön liittyviä ongelmia ja edellytyksiä. Siinä on myös tarkoitus antaa suosituksia, 
joilla tähdätään vastuunjaon parantamiseen eri toimijoiden välillä. Arvioinnissa on otettava huomioon 
eräitä erityispiirteitä, kuten tukitoimenpiteiden luonne ja institutionaalisten järjestelmien moninaisuus. 
Toiminnallisesti arviointi jakautuu kahteen osaan: hallinto- ja toimielimiä koskevaan kyselyyn sekä 
kunkin jäsenvaltion rakennetukien suunnittelu- ja hallinnointitapoja koskevaan kyselyyn. Käytännön 
yhteistyön toteuttamiseen ja yhteistyön tehokkuuteen liittyvien arviointien avulla voidaan selvittää, 
onko tämä rakennerahastojen toimintaperiaate onnistunut. 
LEADER I -yhteisöaloitteen jälkiarviointi 
Marraskuussa 1997 julkaistussa väliarvioinnissa esiteltiin 217 paikallisessa toimintaryhmässä tehdyn 
kyselyn tulokset. Siinä selvitettiin ryhmien koostumus, niiden hallinnointitapa sekä niiden eri maissa 
järjestämä toiminta. Näiden seikkojen avulla erityyppiset ryhmät voitiin jakaa eri alaryhmiin. Sen 
jälkeen valittiin 52 ryhmää tarkempaan tutkimukseen, jolla haluttiin selvittää lähinnä LEADER-
yhteisöaloitteen vaikutukset aluetasolla. Ensimmäisten tulosten perusteella näyttää siltä, että hankalan 
käynnistysvaiheen jälkeen ryhmät onnistuivat toteuttamaan toimintasuunnitelmiinsa sisältyvät 
toimenpiteet. Vaikka toimenpiteet vaikuttivatkin lähinnä paikallisesti, niillä oli merkittävä vaikutus 
koko maalle. Väliarvioinnissa selvitettiin myös, miten paikalliset, kansalliset ja yhteisön viranomaiset 
ovat olleet mukana aloitteen toteuttamisessa ja sen hallinnoinnissa. Lisäksi väliarviointiin sisältyy 
LEADER-verkostoa koskeva tutkimus, josta käyvät ilmi aloitteen myönteiset vaikutukset. Vuoden 
1998 alussa toimitetut loppukertomukset tuonevat esiin paikallisten toimintaryhmien toimien 
vaikutukseen liittyviä uusia seikkoja ja täydentävät 52 ryhmästä kerättyjen tietojen perusteella saatuja 
tuloksia. 
3.3. TYÖLLISYYSVAIKUTUSTEN ARVIOINTI 
Työllisyyttä käsitelleen Luxemburgin ylimääräisen Eurooppa-neuvoston myötä rakennetukien 
työllisyysvaikutusten arviointi on tällä hetkellä ensisijainen tehtävä. Eri tavoitteista on tehty viime 
vuosina useita työllisyysvaikutuksia koskevia arviointeja. 
Esimerkkinä tavoite 2 
Saatavilla olevat arvioinnit osoittavat, että esimerkiksi tavoitteen 2 työllisyystoimet ja niiden 
tehokkuusindikaattorit ovat hyvin epäyhtenäisiä riippuen siitä, onko kyseessä ennakko- vai 
jälkiarviointi. 
Kautta 1989-1993 koskevat jälkiarvioinnit näyttävät osoittavan, että uusia nettotyöpaikkoja syntyi 
noin 450 000, mikä on lähes puolet vähemmän kuin tilastoitujen bruttotyöpaikkojen määrä (noin 
850 000 kappaletta). Jokaisella rakennerahastoista maksetulla miljoonalla eculla luotiin keskimäärin 
140 bruttotyöpaikkaa ja 73 nettotyöpaikkaa. Jokaisen uuden tai säilytetyn työpaikan hinnaksi tulee siis 
kyseisten jälkiarviointien mukaan noin 22 000 ecua (nettotyöpaikan hinnaksi 41 700 ecua). 
Nykyisestä ohjelmakaudesta (1994-1999) on saatavilla ohjelmiin osallistuvien jäsenvaltioiden 
toimittamat ennakkoarvioinnit. Syntyneiden työpaikkojen määrä liikkuu kauden 1994-1996 
650 (XX) työpaikasta kauden 1997-1999 880 000 työpaikkaan, kun taas tehokkuusindikaattorit, 
varsinkin työpaikan keskihinta, vastaavat suurin piirtein toisiaan. On kuitenkin muistettava, että 
nykyisiä ohjelmia koskevat arvioinnit perustuvat yksistään toimenpiteisiin, joiden 
työllisyysvaikutukset on arvioitu ja jotka edustavat vain kahta kolmasosaa tukitoimenpiteiden 
kokonaismäärästä. 
Havaitut erot saattavat johtua kahden kauden välillä tapahtuneesta rakennerahastojen kasvusta, joka 
johtuu osittain ohjelmien välisistä määrärahasiirroista, sekä tukitoimenpiteiden uudelleen 
118 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
kohdentamisesta tuotantosektorille työllisyyden parantamiseksi. Tietoihin onkin suhtauduttava 
varauksella toimenpideryhmien yhdenmukaisen jaottelun ja vertailukelpoisen laskentaperusteen 
puuttuessa. Näiden konkreettisten rajoitusten vuoksi arviointien perusteella ei voida lopullisesti 
päätellä sitä, miten tehokkaita tukitoimenpiteet ovat työllisyyden kannalta. 
Tavoitteen 2 tukitoimenpiteiden arvioidut työllisyysvaikutukset (1994-1999) 
I 1994-1996* I 1997-1999** 
enn.arv. enn.arv. 
Luodut tai sailytetyt bruttotydpaikat (tuhansia) 650 880 
Tyopaikkojen maara miljoonaa investoitua ecua kohti (rakennerahastot) 93,1 96,2 
Kustannusten keskiarvo luotua tai sailytettya tyopaikkaa kohti (ecua) 10.730 10.400 
* Kokonaisarviot perustuvat yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen tietoihin (Espanjan osalta 
YTK/toimenpideohjelma), mukaan lukien Ruotsi ja Itävalta kauden 1994-1999 osalta. 
** Jäsenvaltioiden yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa ilmoittamat tiedot (Espanjan osalta 
YTK/toimenpideohjelma) perustuvat vain toimenpiteisiin, joiden työllisyysvaikutukset on arvioitu. 
Työllisyysvaikutusten arvioinnin luotettavuutta olisi lisättävä erityisesti alueilla, joilla makrotaloutta 
koskevia arvioita on vaikea toteuttaa. Tätä varten on esitetty metodologinen lähestymistapa. Se on 
julkaistu MEANS-lehden viidennessä numerossa, jossa käsitellään työpaikkojen syntymisen 
mittaamista. Jotta arviot olisivat tarkempia ja jotta todellisten työllisyysvaikutusten vertaileminen olisi 
mahdollista, olisi arvioitava työllisyyden nettovaikutukset. Niiden arviointi on mahdollista 
bruttovaikutusten perusteella (tuen saajien ilmoittamat yleisvaikutukset), ottaen huomioon 
satunnaisvaikutukset (myönteiset vaikutukset, jotka olisi saavutettu joka tapauksessa), 
siirtovaikutukset (työllisyysvaikutukset, jotka johtavat työpaikkojen katoamiseen jopa kohdealueen 
sisällä) sekä epäsuorat vaikutukset. Jotta arviot olisivat vieläkin tarkempia, olisi myös erotettava 
toisistaan säilytetyt tai muunnetut työpaikat (ne, jotka olisi menetetty ilman tukitoimia) ja toisaalta 
tuen avulla luodut kokonaan uudet työpaikat. 
Esimerkki menetelmän soveltamisesta (tositapaus) 
Toimenpide Pk-yritysten tuki 
Kokonaismenot 180 miljoonaa ecua Noin 15 % ohjelman kokonaismenoista. 
EAKR 70 miljoonaa ecua Yli 35 % toimenpiteen kokonaismenoista. 
Tulos 12.000 tuettua pk-yritysta Edellisessa ohjelmassa toimenpiteeseen annettiin 75 miljoonaa ecua, 
ja seurantatietojen mukaan 15000 pk-yritysta sai tukea. 
Bruttovaikutus tyollisyyteen 9000 Seurantatiedoista kay ilmi, etta keskimaarin kolme neljasta tukea 
saaneesta pk-yrityksesta ilmoitti luoneensa tai sailyttaneensa 
kokopaivaisen tyopaikan. 
Satunnaisvaikutus -1800 Arviointitietojen mukaan 20 %:lla pk-yritysten saamasta tuesta ei oJlut 
vaikutuksia, eli yksi viidesta tuetusta yrityksesta otisi toiminut samoin 
ilman EAKR:n tukeakin. 
Siirtovaikutus -2700 Arviointitietojen mukaan 30 % tallaisista tyollisyystuen vaikutuksista 
vain siirtaa ohjelmassa tarkoitetun alueen toisista osista peraisin olevia 
tyopaikkoja. 
Nettovaikutus tyollisyyteen | 4500 
Menetelmän avulla pyritään luomaan yhteinen viitekehys työllisyysvaikutusten arvioimiseksi. Sillä 
pyritään myös helpottamaan ohjelmille asetettujen määrällisten työllisyystavoitteiden määrittelyä. 
Eurooppalainen tvöllisvvskilpailu 
Komissio käynnisti kesäkuussa 1997 eurooppalaisen työllisyyskilpailun, jolla pyrittiin löytämään 
sellaiset rakennerahastoista yhteisrahoitusta saanet hankkeet, joiden avulla oli tehokkaimmin 
onnistuttu luomaan pysyviä työpaikkoja tavoitteen 2 kohdealueilla. Kilpailu oli avoin kaikille 
EAKR:n tai ESR:n tukea vuodesta 1989 alkaen saaneille hankkeille. Kilpailuun ilmoitettiin 
85 hanketta, joista 82:ssa oli luotu noin 5 000 uutta työpaikkaa. Yhteensä toimenpiteet vastaavat noin 
180 miljoonan ecun investointia, jolla luodaan 38 000 työpaikkaa. Rakennerahastoista hankkeille 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 119 
maksetun tuen määrä vaihteli 32 000 ecusta 43 miljoonaan ecuun. Komission yksiköt tekivät 
hankkeista alustavan arvion, jonka jälkeen ne toimitettiin riippumattomalle asiantuntijaryhmälle. 
Kymmenen parasta hanketta valittiin helmikuussa 1998 seuraavin valintaperustein: uusien 
nettotyöpaikkojen määrä, työpaikkojen laatu ja pysyvyys, kohderyhmien vaikeudet luoda tai löytää 
työpaikkoja, paikallisviranomaisten osallistumisaste sekä hankkeiden omaperäisyys ja sovellettavuus. 
Valitut hankkeet julkistettiin virallisesti erään Brysselissä huhtikuussa 1998 järjestetyn konferenssin 
yhteydessä. Kokeiluista saadut tulokset esiteltiin laajalle paikallisviranomaisista ja asiantuntijoista 
koostuvalle yleisölle. Ansioituneet hankkeiden laatijat kutsuttiin paikalle kertomaan 
lähestymistavoistaan ja muilla tavoitteen 2 kohdealueilla saaduista tuloksista. 
3.4. ARVIOINTIIN LIITTYVIÄ METODOLOGISIA NÄKÖKOHTIA 
Arvioinnissa on ensisijaisena tavoitteena vahvistaa nykyisiä arviointimenetelmiä- ja välineitä, jotta 
arviointiin liittyvä vuoropuhelu toimisi paremmin unionin tasolla. Tässä asiassa keskitytään 
arviointimenetelmiä käsittelevien oppaiden laatimiseen, varsinkin MEANS-ohjelmassa, sekä 
tiedottamista ja teknistä apua koskeviin toimiin. 
MEANS-ohielma 
MEANS-ohjelmalla (rakennetoimien arviointimenetelmä) oli vuonna 1997 kolme keskeistä 
toimintalinjaa. Ensimmäisellä toimintalinjalla pyrittiin täydentämään ala- ja teemakohtaisia 
sovellutuksia ja sen yhteydessä toteutettiin kolme asiakirjaa, jotka koskivat työllisyyttä, ympäristöä ja 
yhtäläisiä mahdollisuuksia. Toiseen toimintalinjaan sisältyi sellaisen arviointimenetelmiä käsittelevän 
opassarjan laatiminen, johon on koottu rakennetukien arvioinnin keskeiset teemat. Kolmanteen 
toimintalinjaan kuuluivat taitotiedon levittäminen muille ja arvioinneista vastaavien viranomaisten 
kouluttaminen. Lisäksi MEANS-lehden jakelua laajennettiin jäsenvaltioiden tekemissä 
väliarvioinneissa mukana olleille arvioijille. 
Teknistä apua koskevat toimet 
Suurten investointihankkeiden arviointia varten mukautettujen erityisten arviointivälineiden 
luomiseksi käynnistettiin kaksi tärkeää toimea. Kustannuksia ja hyötyjä käsittelevästä oppaasta 
julkaistiin uusi versio, jossa otetaan huomioon erityyppisten hankkeiden ja tukitoimenpiteiden 
erilainen luonne. Sitä täydentävä, suurten infrastruktuurihankkeiden kustannusten määrittelemistä 
koskeva opas on valmisteilla. Toimesta on hyötyä varsinkin ohjelmien hallintovirkamiehille, sillä 
oppaan avulla ne voivat arvioida hankkeen tehokkuutta objektiivisten ja vertailukelpoisten 
parametrien perusteella. 
Lisäksi arviointityön hallinnoinnin helpottamiseksi perustettiin väliarvioinneista koostuva tietokanta. 
Myös laajempi arviointikertomuksista koostuva tietokanta on perustettu, ja sitä päivitetään 
säännöllisesti. 
Institutionaalinen kehys 
Vuoropuhelu jäsenvaltioiden kanssa tapahtui kahdessa teknisen arviointiryhmän kokouksessa, jotka 
järjestettiin vuonna 1997. Näissä kokouksissa käsitellyt aiheet koskivat erityisesti väliarviointien 
loppuunsaattamista ja teemakohtaisten arviointien käynnistämistä. Yleisesti jäsenvaltioiden edustajat 
kannattivat komission aloitteita ja toivoivat, että heille tiedotettaisiin säännöllisesti töiden 
etenemisestä. 
4LUKU: 
TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN, VARAINHOIDON VALVONTA JA TUEN 
TÄYDENTÄVYYDEN TARKASTAMINEN 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 123 
4.1. RAKENNERAHASTOJEN TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN VUONNA 1997 
KAIKKIEN OHJELMAKAUSIEN OSALTA 
Tässä jaksossa on tarkoitus tarkastella vuoden 1997 talousarvion toteuttamista kokonaisuudessaan, 
toisin sanoen sekä kauden 1994-1999 että edelliskausien määrärahojen toteuttamista. 
Vuonna 1997 toteutetut määrärahat jakautuvat alla olevassa taulukossa alkuperänsä mukaan 
talousarvioon hiljattain otettuihin määrärahoihin ja vuodelta 1996 siirrettyihin määrärahoihin. 
Maksusitoumusmäärärahojen alkuperä ia toteutuminen vuonna 1997 (miljoonaa ecua) 
Alkiperainen talousarvio 
Maararahojen siirto 
Kofjaava ja taydentava lisataJousarvfo 
Vuoden 1997 maararahat yhteensa 
Uudelleen kayttoon otetut maararahat 
Siirretyt maararahat 
Jaadytetyt maararahat 
Kaytettavtssa devat maararahat* 
Toteulus 
Toteutustaso 
Toteutumatta jaaneet maararahat 
Vuoteen 1996 siirretyt maararahat 
Uudelleenkayttoonoton perusteella 
vapautetut nertomaararahat 
Tuleviksi vuosiksi uudell budjetotdut maararahat 
Vapautuneet maararahat Y1K 
EAKR 
12.989,70 
0,00 
0,00 
12.989,70 
0,00 
0,00 
0,00 
12.989,70 
12.983,14 
100% 
6,56 
0,00 
90,18 
9,27 
90,18 YTK 
ESR 
7.639,10 
0,00 
0,00 
7.639,10 
0,00 
0,00 
0,00 
7.639,10 
7.639,10 
100% 
0,00 
0,00 
372,81 
0,00 
478,22 YTK 
EMOTR 
4.026,10 
0,00 
0,00 
4.026,10 
0,00 
0,00 
0,00 
4.026,10 
4.026,10 
100% 
0,00 
0,00 
77,23 
19,09 
77,23 YTK 
KOR 
490,65 
0,00 
0,00 
490,65 
0,00 
0,00 
0,00 
490,65 
368,97 
75% 
121,68 
0,00 
56,62 
122,41 
56,62 Yhteitfl-
alotttMt 
3.273,40 
-100,00 
0,00 
3.173,40 
0,00 
0,00 
0,00 
1173,40 
1.949,12 
61% 
1.224,28 
0,00 
83,49 
1229,90 
97,00 Sllrtyma-
toimonpiteet 
297,30 
0,00 
0,00 
297,30 
0,00 
4,65 
0,00 
301,95 
262,05 
87% 
39,90 
0,00 
29,53 
50,69 
29,53 Potoston 
torjunta 
0,75 
0,00 
0,00 
0,75 
0,00 
0.00 
0,00 
0,75 
0,75 
100% 
0,00 
0,00 
0,03 
0,03 
0.03 Toteutus Ent 
OCR 
3,00 
0,00 
0,00 
3,00 
0,00 
0,00 
0,00 
3,00 
1.57 
52% 
1.43 
0,00 
0,00 7,58 
1,43 0.00 
0,00 7.58 YHT. 
- 28.720,00 
-100,00 
0,00 
28.820,01 
0.0C 
4.M 
0,00 
28.824,8! 
27.230.71 
06% 
1.303.U 
0,00 
717,48 
1.432,82 
838,37 
'Lukuun ottamatta 3,25 miljoonaa ecua uudelleentydlistärrisen määrärahoja budjettfoohdasta B2-12O0,1,825 rrijoonaa ecua uudalleentyöllistamisen määrärahoja 
budjettikohdasta 82-1810,10,775 miljoonaa ecua uudeileentyöllistämisen määrärahoja budjettikohadsta B2-1830,2,041 rrijoonaa ecua siirrettyjä uudeNeentyclistftrnisen 
määrärahoja Ouku B2-18) B2-1810 
Edellisvuosista poiketen määrärahojen siirtoja vuodelta 1996 varainhoitovuodelle 1997 oli vain vähän 
(4,65 miljoonaa ecua) eikä uudelleen käyttöönotettuja määrärahoja ollut lainkaan. Maksusitoumusten 
nettomäärä (27 226 miljoonaa ecua) vastasi siis siirrettyjen ja uudelleen käyttöönotettujen 
määrärahojen jälkeen lähes maksusitoumusten kokonaismäärää (27 231 miljoona ecua). Kaikki 
tukitoimenpiteet ja rahastot mukaan lukien maksusitoumusten toteutumistaso oli vuonna 1997 
95 prosenttia (98 % vuonna 1996). Toteutumistason lasku johtui varsinkin yhteisöaloitteista, joihin 
tarkoitettujen maksusitoumusten toteutumistaso oli vuonna 1997 keskinkertainen (61 %). Vaikka 
eräiden yhteisöaloitteiden osalta maksusitoumusten toteutumistaso oli lähes tai täydet 100 prosenttia 
(KONVER- ja EMPLOYMENT-yhteisöaloitteen vaiheet INTEGRA ja HORIZON), oli eräiden 
aloitteiden toteutumistaso alhainen. Tällaisia olivat esimerkiksi PEACE (33 %), PESCA (30 %). 
ADAPT (38 %) sekä EMPLOYMENT-yhteisöaloitteen vaihe NOW (32 %). 
Vuonna 1997 jäi toteutumatta yhteensä 1 393,85 miljoonaa ecua maksusitoumuksia ja 306 miljoonaa 
ecua maksuja, mikä tarkoittaa ensimmäisten osalta 5 prosenttia ja jälkimmäisten osalta 1,3 prosenttia 
käytettävissä olleista määrärahoista. Toteutumatta jääneistä 1 393,85 miljoonasta ecusta 
maksusitoumuksia 1 224 miljoonaa ecua eli 88 prosenttia oli peräisin yhteisöaloitteista. Ilman 
yhteisöaloitteita maksusitoumusten toteutumistaso oli 99,3 prosenttia. 
Yhteisöaloitteisiin myönnetyistä maksusitoumusmäärärahoista 100 miljoonaa ecua on peräisin vuoden 
1997 alussa luodusta negatiivisesta varauksesta, jolla haluttiin vahvistaa 50 miljoonalla eculla ja 
RECHAR- ja RETEX-yhteisöaloitteita Euroopan parlamentin toivomuksesta. Negatiivinen varaus 
muodostettiin varainhoitovuoden aikana tietyistä yhteisöaloitteista tulleilla siirroilla, joista 
40 miljoonaa ecua oli peräisin INTERREG II-aloitteesta, 20 miljoonaa ecua ADAPT-aloitteesta ja 
40 miljoonaa ecua LEADER II-aloitteesta. 
124 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
Maksusitoumukset vuonna 1997 (muut kuin vapautuneet ia siirretyt määrärahat - miljoonaa 
ecua) 
KaytetLolevatyrtt 
Toteutuneetyht 
% 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
Muu 
% YHTEENSÄ 
28.616,25 
27.223,83 
95,13% 
14.385,65 
8.311,07 
4.132,42 
394,69 
0,00 
100% % 
100% 
53% 
31% 
15% 
1% 
0% YTK 
Tav.1 
17.038,83 
17.015,65 
100% 
10.069,90 
4.058,77 
2578,66 
308,33 
"63% Tav.2 
2.901,88 
2.901,88 
100% 
2.198,54 
703,33 
Ti% Tav.3 
2.202,91 
2.202,91 
100% 
2.202,91 
8% Tav.4 
476,92 
476,92 
100% 
476,92 
"""2% Tav. 5a 
1.138,67 
1.033,74 
91% 
974,67 
59,08 Tav. 5b 
1.248,40 
1.248,40 
100% 
658,57 
168,35 
421,48 
5% Tav. 6 
137,95 
137,82 
100% 
56,13 
28,82 
51,30 
1,57 
1% Yhteensa 
YTK 
25.145,55 
25.017,31 
99% 
12983,14 
7.639,10 
4.026.1C 
368,97 
0,00 _ YhtelsO-
atottteet 
3.173,40 
1.949,12 
61% 
1.231,88 
611,58 
100,60 
5,05 
7% Silrtyma-
toimenpiteet 
297,30 
257,40 
87% 
170,63 
60,39 
5,72 
20,66 
Yhteisön tukikehysten maksusitoumusten toteutumistasot olivat 100 prosenttia kaikkien muiden paitsi 
tavoitteen 5a osalta (91 %). Luku johtuu tavoitteesta 5a (kalastus), jonka toteutumistaso oli vain 
36 prosenttia. Tilanne johtui siitä, että eräät jäsenvaltiot eivät ollet saavuttaneet vaadittua tasoa, jotta 
vuoden 1997 erä olisi voitu kohdentaa niille (Saksa, Ranska, Alankomaat, Tanska ja Yhdistynyt 
kuningaskunta). Tilanne ei juurikaan vaikuttanut rahastojen maksusitoumusten yleiseen 
toteutumistasoon. Uutta luovia toimia ja teknistä apua koskevien maksusitoumusten toteutuminen 
parani huomattavasti, sillä se nousi vuoden 1996 54 prosentista 87 prosenttiin vuonna 1997. 
Maksut vuonna 1997 (muut kuin siirretyt määrärahat - miljoonaa ecua) 
Kaytettolevatyht 
Toteutuneetytit 
% 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
Muu 
% YHTEENSÄ 
23.914,93 
23.611,51 
98,73% 
12.722,33 
6.717,37 
3.669,24 
502,58 
0,00 
100% V. 
. 
100% 
• 
54% 
28% 
16% 
2% 
0% 
-YTK 
Tav.1 
14.103,24 
14.102,62 
100% 
8.295,70 
3.335,01 
2.131,91 
340,00 
-
60% Tav.2 
3.177,63 
3.177,19 
100% 
2.683,56 
493,63 
-
13% Tav.3 
1.784,01 
1.784,01 
100% 
-
1.784,01 
-8% Tav. 4 
375,23 
375,23 
100% 
375,23 
2% Tav. 5a 
1.1533 
1.153,25 
100% 
• 
1.007,35 
145,89 
-
5% Tav. 6b 
1.029,89 
1.029,77 
100% 
488,38 
135,01 
406,38 
-
4% Tav. 6 
109,66 
109,65 
100% 
53,78 
20,52 
34,36 
1.00| 
-
0% Yhtaansll 
YTK 
21.732,90 
21.731,73 
f00% 
11.521,44 
6143.4C 
3.580.0C 
486,83 
0,0C 
92% YhtalsO-
alorttMt 
1.858,64 
1.677,32 
90% 
1064,06 
529.78 
81,75 
1.73 
• 
[ 7% Silrtyml-
toJmenpltert 
266,30 
172.10 
65% 
107,33 
44,18 
7.49 
13,10 
1% EntDOR 
58.09 
30,38 
52% 
29.50 
-
0,86 
0% 
Yhteisön tukikehyksiä koskevat maksut toteutuivat kaikkien tavoitteiden osalta kokonaan, mikä 
merkitsi selvää parannusta vuoteen 1996 verrattuna, jolloin vain kaksi tavoitetta toteutui vastaavalla 
tavalla. Toisin kuin maksusitoumusten, yhteisöaloitteita koskevien maksujen toteutumistaso parani 
vuoteen 1996 verrattuna (vuonna 1997 käytettävissä olleista määrärahoista toteutui 90 %. kun vuonna 
1996 niistä toteutui 80 %). 
Selkeä maksujen toteutumistason paraneminen vuonna 1997 osoittaa, että eräiden toimenpiteiden 
toteuttaminen paikallisella tasolla vauhdittui. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 125 
Ennen nykyistä ohjelmakautta sovittuja tukitoimenpiteitä koskevat maksut vuonna 1997 (mvös 
siirretyt määrärahat - miljoonaa ecua) 
<1994 
1989-1993 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
Yhteiso TavoKel 
EAKR 
419,30 
394,12 
-
-
36,39 (1) 
127,56 
58,07 
-
10,89 
151,39 
. 
0,35 
9,28 
0,19 ESR 
120,19 
120,19 
-
-
3,93 (1) 
-
4,46 
-
-
111,27 
. 
0,52 
-
-EMOTR 
34f01 
34,01 
-
-
-
2,80 
1,91 
-
1,44 
25,54 
-
2,33 
-
-Kalastus 
27,80 
27,80 
0,12 
0,03 
1,28(1) 
3,22 
3,34 
2,15 
0,44 
10,97 
0,27 
5,60 
0,38 
-Yhteensa 
576,12 
576,12 
0,12 
0,03 
41,60(1) 
133,58 
67,78 
2,15 
12,77 
299,17 
0,27 
8,81 
9,66 
0,19 Tavotte2 
EAKR 
117,30 
117,30 
4,37 
-
8,45 
-
25,33 
15,43 
-
35,52 
4,73 
-
23,47 
-ESR 
7,41 
7,41 
-
-
-
-
-
-
-
7,41 
-
-
-
-Yhteensi 
124,71 
124,71 
4,37 
-
8,45 
-
25,33 
15,43 
-
42,93 
4,73 
-
23,47 
-Tav.3 
ESR 
91,68 
91,68 
-
-
37,97 
-
-
7,46 
-
46,26 
. 
-
-
-TavoMeSa 
EMOTR 
11,32 
11,32 
1,89 
-
0,77 
-
-
-
-
8,66 
. 
-
-
-Kalastus 
3,66 
3,66 
-
-
-
-
-
3,66 
-
-
. 
-
-
-Yhteensa 
14,98 
14,98 
1,89 
-
0,77 
-
-
3,66 
-
8,66 
. 
-
-
<1994 
1989-1993 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
Yhteiso Tavoite 5b 
EARK 
,2^07 
21,07 
-
-
-
-
5,97 
10,62 
-
-
-
-
-
4,48 
-ESR 
3,16 
3,16 
-
-
0,15 
-
-
2,00 
-
1,01 
-
-
-
-
-EMOTR 
38,76 
38,76 
0,82 
-
1,44 
-
-
0,06 
-
35,68 
0,76 
-
-
-
-Yhteensa 
63,00 
63,00 
0,82 
-
1,59 
-
5,97 
12,69 
-
36,69 
0,76 
-
-
4,48 
-Yhtelsdaioitteet 
EAKR 
16^53 
164,53 
3,17 
0,87 
12,01 
40,05 
11,89 
20,90 
0,40 
36,09 
-
0,43 
5,58 
5,42 
27,71 ESR 
12,84 
12,84 
0,02 
-
0,28 
4,15 
-
6,27 
-
1,39 
-
0,58 
0,15 
-
-EMOTR 
10,22 
10,22 
0,18 
-
-
7,73 
0,94 
-
1,35 
-
-
-
0,03 
-
-Yhtscnsl 
187,59 
187,59 
3,37 
0,87 
12,29 
51,92 
12,83 
27,17 
1,74 
37,48 
-
1,02 
5,76 
5,42 
27,71 YHTEENSA (2) 
EAKR 
722,21 
697,03 
7,54 
0,87 
56,86 
167,61 
101,26 
46,95 
11,29 
223,01 
-
5,16 
5,93 
42,65 
27,91 ESR 
235,28 
235.28 
0,02 
-
42,32 
4,15 
4,46 
15,73 
-
167.34 
-
0.58 
0,67 
-
-EMOTR 
94,31 
94.31 
2,89 
2,21 
10,52 
2,84 
0.06 
2,78 
69.88 
0,76 
-
2,37 
-
-Kalastus 
31,46 
31,46 
0,12 
0,03 
1,28 
3,22 
3,34 
5,82 
0,44 
10,97 
-
0,27 
5,60 
0,38 
-Yhtsensl 
1.0*3,26 
1.058,09 
10,57 
0,91 
102,67 
185,50 
111,91 
68,56 
14,51 
471,20 
0,76 
6,01 
14,57 
43,03 
27,91 
(1) Mukaan lukien entinen DDR (budjettikohta B2-1900) 
(2) Yhtään tavoitteen 4 mukaista maksua ei ole suoritettu. 
Vuonna 1997 toteutui merkittävä määrä maksuja, jotka koskivat ennen vuotta 1994 sovittuja 
tukitoimenpiteitä. Kysymys on kaiken kaikkiaan 1 083 miljoonasta ecusta (mikä on noin 5 % vuonna 
1997 toteutuneista maksuista), josta 98 prosenttia vastaa kauden 1989-1993 maksusitoumuksia. Noin 
40 prosenttia maksuista suoritettiin Italiaan, varsinkin tavoitteeseen 1. jonka ohjelmien toteuttaminen 
oli pahasti myöhässä. Maksut käytettiin ensimmäisen ohjelmakauden ohjelmien loppuun 
saattamiseen. 
Ensimmäistä ohjelmakautta (1989-1993) koskevien, vielä maksamatta olleiden määrärahojen osuus 
kaikista vuoden 1997 päättyessä maksamatta olleista määrärahoista oli 12 prosenttia, kun niitä vielä 
vuoden 1996 päättyessä oli ollut 19 prosenttia maksamatta olleista määrärahoista. Muutos johtui siitä, 
että vuonna 1997 saatettiin loppuun useita ohjelmia, jotka mahdollistivat maksusitoumusten 
maksatuksen. Samalla kyseisen kauden ohjelmista vapautuivat 680 miljoonan ecun määrärahat. 
Edelliseen varainhoitovuoteen verrattuna vakaana pysynyt kunkin rahaston osuus kaikista vuoden 
1997 päättyessä maksamatta olleista määrärahoista oli seuraava: EAKR 55,4 prosenttia, ESR 
27,9 prosenttia, EMOTR:n ohjausosasto 15,1 prosenttia sekä KOR 1,6 prosenttia (31. joulukuuta 
1997). 
126 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
31. joulukuuta 1997 maksamatta olleet määrärahat (miljoonaa ecua) 
YhteensB 
maksamatta 
1997lopussa 
(A+B+Q 
• - 1 w 
1997 mtUk*-
rahoista(A) 
Maksamatta 
1994-1999 
rahoista(B) 
Maksamatta 
mm*-
rahoista 
ennen1994 
(Q EAKR 
ESR 
EM0TR 
KOR 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR Tav.1 
16.739,01 
10.589,66 
3.415,30 
2.452,59 
281,46 
10.957,07 
6.552,90 
2.311,44 
1.941,72 
151,01 
3.767,29 
2.765,81 
614,36 
324,46 
62,66 
2.014,66 
1.270,99 
489,51 
186,41 
67,79 Tav.2 
3.248,07 
2.639,66 
608,41 
1.648,00 
""T.262.5Ö 
385,51 
1.177,06 
972,32 
204,74 
423,01 
404,84 
18,17 Tav.3 
2.348,77 
2.348,77 
1.609,72 
-
1.609,72 
650,581 
650,58 
88,46 
88,46 Tav. 4 
419,06 
419,06 
305,78 
305,78 
113,28 
113,28 
0,00 
0,00 Tav. 5a 
930,46 
813,56 
116,90 
646,32 
613,66 
32,66 
210,30 
127,04 
8326 
73,84 
• 
72,87 
0,98 Tav. 5b 
1.154,10 
544,54 
150,39 
459,17 
719,46 
__ 
89,37 
269,05 
232,38 
83,42 
3828 
110,68 
202,26 
100,08 
22,73 
79,45 Tav. 6 
128,64 
48,26 
3027 
48,8c 
1,29 
107,70 
37,78 
24,58 
44,34 
0,99 
20,94 
T6,47i 
5.7C 
4,46 
0,29 
0,00 Yhteensa 
YTK 
24.968,11 
13.822,11 
6.972,20 
3.774,15 
399,65 
15.994,05 
8214,22 
4.726,39 
2.868,77 
184,67 
6.171,83 
3.832,03 
1.626,94 
566,65 
146,21 
Z802.23 
1.775,87 
618,87 
338,73 
68,77 YhtaiscV 
aloHteet 
3.941,38 
1.156/46 
2.331,63 
453,30 Sllrtyma-
toimenp. 
425,76 
176/13 
128,36 
120,98 Bit DOR 
82,85 
0,00 
0,00 
82,86 YhtaansS 
1997 
lopussa 
29.418,09 
17.326,93 
8.631,81 
3.469,36 % 
100% 
59% 
29% 
12% 
31. joulukuuta 1997 maksamatta olleita määrärahoja oli 29 418 miljoonaa ecua verrattuna 
26 654 miljoonaan ecuun vuonna 1996. Vaikka niiden määrä nousi vuodessa 10,3 prosenttia, 
maksamatta olleiden määrärahojen osuus on jatkuvasti laskenut vuosien 1994 ja 1997 välillä, ja tämä 
on tapahtunut siitä huolimatta, että maksusitoumusten määrä on samaan aikaan huomattavasti 
lisääntynyt. 
Maksamatta olleiden määrärahojen kehitys (miljoonaa ecua) 
(Kaypina hintoina) 
Yhteensa" 
maksamatta (A+B+C) 
Vuosivaihtelu 
Maksamatta vuoden 
mSSrSrahoista (A) 
Vuosivaihtelu 
Maksamatta vuoden 1994 
mSSrSrahoista (B)* 
Vuosivaihtelu 
Maksamatta mSSrSrahoista 
ennen vuotta 1994 (C) 
Vuosivaihtelu YHTEENSA 
1997 lop. 
29.418,09 % 
100% 
+10% 
17.326,93 59% 
+16% 
8.631,81 29% 
+33% 
3.459,36 12% 
-33% YHTEENSA 
1996 lop. 
26.640,43 % 
100% 
+13% 
14.997,37 56% 
+25% 
6.503,17 24% 
+68% 
5.139,90 19% 
-33% YHTEENSA 
1995 lop. 
23.529,46 % 
100% 
+22% 
12.030,77 51% 
+34% 
3.880,02 
7.618,68 16% 
-
32% 
-26% YHTEENSA 
1994 lop. 
19.324,88 % 
100% 
-
9.009,96 47% 
-
- 0% 
-
10.315,10 53% 
-
* vuoden 1994 määrärahat kertomusta edeltävään vuoteen asti. 
Rahastojen määrärahojen toteutuminen ia rahoitusnäkymät ("Edinburghin" tavoite) 
Tilanteen selkeä paraneminen vuosi vuodelta lähentelee Edinburghin Eurooppa-neuvostossa vuonna 
1992 vahvistetuissa rahoitusnäkymissä määriteltyä talousarvion toteuttamiskehitystä. 
Rahoitusnäkymien mukaan 39 prosenttia kauden 1994-1999 maksusitoumusmäärärahojen 
kokonaismäärästä olisi toteutettava kahden viimeisen vuoden, eli joko vuoden 1998 tai 1999 aikana. 
Määrärahojen toteutumisaste osoitti kuitenkin 31. joulukuuta 1997, että 41 prosenttia ohjelmakauden 
määrärahoista jää toteutettavaksi kahden viimeisen vuoden aikana. Eroa tavoitteeseen on siis vain 
2 prosenttia, mikä on riittävä vastaavuussuhde. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 127 
Edinburghin tavoitteen 
ja toteutumisen vertailu 
1994 1995 1996 1997 
Maksujen osalta rahastojen maksumäärärahojen toteutumistaso oli (yhteisöaloitteita lukuun ottamatta) 
kuluneella jaksolla ensimmäistä kertaa 100 prosenttia. Edellisvuosiin verrattuna varainhoitovuosi 
1997 merkitsi siis todellista budjettikehityksen käännekohtaa. Maksamatta olevien määrärahojen 
kasvaminen ei enää johdu yksistään ohjelmien hallinnoinnista, vaan myös selkeästä halusta vähentää 
maksuja. 
4.2. RAKENNERAHASTOJEN YKSIKÖIDEN, VARAINHOIDON VALVONNASTA 
VASTAAVAN PÄÄOSASTON JA UCLAF:N TEKEMÄT TARKASTUKSET 
Komission yksiköiden tekemät tarkastukset perustuvat moitteetonta ja tehokasta varainhoitoa 
koskevaan SEM 2000 -aloitteeseen (Sound and Efficient Management). Rakennerahastoja koskevilla 
vuonna 1997 käyttöönotetuilla uusilla toimilla täsmennetään tarkastusten sisältöä, mitä tulee menojen 
tukikelpoisuuteen, jäsenvaltioissa noudatettaviin sääntöihin ja nettomääräisten rahoituskorjausten 
soveltamiseen (ks. 1.2.4 kohta). 
• EAKR 
Vuonna 1997 paikallisella tasolla tehtiin 43 tarkastusta, joilla pyrittiin varmistamaan ohjelmien 
seuranta- ja valvontajärjestelmien olemassaolo ja tehokkuus sekä komissiolle toimitettujen tietojen 
(varsinkin menoja koskevien todistusten) luotettavuus. Niillä pyrittiin myös valvomaan, että EAKR.n 
varoja käytetään sääntöjen mukaisesti. 
Tarkastukset paljastivat eräitä yksittäisiä ja järjestelmällisiä säännönvastaisuuksia. Ne osoittavat, että 
menoja koskevat todistukset, joiden perusteella komissio suorittaa ennakkomaksut, ovat 
epäluotettavia, ja kielivät siitä, että sisäisissä valvontamenettelyissä on puutteita. Menoilmoituksiin on 
toisinaan sisällytetty menoja, joita EAKR:sta ei voida rahoittaa (kuten palkkoja tai ministeriöiden tai 
muiden julkisten elinten hallintomenoja). Tosiasiallisesti aiheutuneiksi ilmoitettuihin menoihin on 
joskus sisällytetty tulevia menoja koskevia arvioita. Joskus menoilmoituksia toimitetaan komissiolle 
ilman, että niihin on ensin tehty riittäviä sisäisiä tarkastuksia, mikä voi johtaa selviin 
säännönvastaisuuksiin. Eräillä alueilla ei edelleenkään noudateta julkisia hankintoja koskevaa 
yhteisön säännöstöä eikä ohjelmien toteutumista seurata riittävän tarkasti. 
Näiden tarkastusten perusteella komissio ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin varmistaakseen seurannan 
ja korjatakseen havaitut säännönvastaisuudet. Korjaaminen merkitsee usein tukikelvottomaksi 
arvoidun summan vähentämistä jäsenvaltion kyseistä ohjelmaa koskevasta menoilmoituksesta. 
Vuonna 1997 menettely osoittautui hyvin vaikeaksi myös henkilöstöresurssien osalta. 
• ESR 
ESR:n tukimäärärahojen käytön tarkastamiseksi komission yksiköt tekivät 86 tarkastuskäyntiä vuonna 
1997. Tarkastukset tehtiin vuotuisen, jäsenvaltioiden kanssa yhdessä vuonna 1996 laaditun ohjelman 
perusteella. Suunniteltujen tarkastuskäyntien lisäksi tehtiin joitakin ohjelmassa mainitsemattomia 
lisätarkastuksia. Tarkastukset tehtiin yhteistyössä varainhoidon valvonnan ja petosten torjuntaa 
koordinoivan komission yksikön (UCLAF) kanssa. Tarkastuksilla halutaan tutkia varojen 
hallinnointijärjestelmiä sekä sitä, ovatko toimenpiteet yhdenmukaisia yhteisön lainsäädännön kanssa. 
Vuoden 1997 tarkastusten keskeiset tulokset osoittavat, että toimenpiteiden julkisuudessa on edelleen 
128 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
puutteita ja että jäsenvaltioiden asettamat ESR-rahoituksen hallinnointijärjestelmät eivät usein vastaa 
komission vaatimuksia (kansallisten viranomaisten maksujen myöhästyminen, menoilmoitusten 
laatimismenetelmän soveltaminen, koulutusmenojen hyväksyminen jälkikäteen, jne.). Kansalliset 
viranomaiset eivät myöskään aina anna tuensaajille selkeitä ohjeita yhteisrahoitusta ja julkisia 
hankintoja koskevien komission sääntöjen soveltamiseksi. Menojen tukikelpoisuuden osalta havaitut 
ongelmat liittyivät alihankintaan, yleiskustannuksiin ja laitteiden hankintaan (poistoina). Vaikka 
jäsenvaltiot ovat ponnistelleet valvontajärjestelmien käyttöön ottamiseksi, olisi niihin tarkoitettujen 
varojen ja paikallisen valvonnan määrää lisättävä. Tarkastusten myötä otettiin käyttöön rahastojen 
yhteensovittamisesta annetun asetuksen 24 artiklassa määritelty menettely (tuen vähentäminen, 
pidättäminen ja peruuttaminen). Se johti joko siihen, että jäsenvaltiot suostuivat itse tekemään 
korjaukset menoja koskeviin todistuksiin ja vähentämään tuen määrää, tai siihen, että komissio teki 
päätöksen menettelyn käynnistämisestä. Suurin osa päätöksistä liittyy tukien pidättämiseen (kauden 
1989-1993 yhteisön tukikehysten oikeudellinen tutkinta) ja muut ESR:n tuen vähentämiseen. 
Näistä ohjelmista keskustellaan etukäteen kansallisten valvontaviranomaisten kanssa pidettävissä 
koordinointikokouksissa (jäsenvaltio, PO V ja PO XX), joiden tavoitteena on parantaa valvonnan 
tehokkuutta. 
• EMOTRîN OHJAUSOSASTO 
Jäsenvaltioiden hallinnoimien EMOTR:n ohjausosaston määrärahojen käytön tarkastamiseksi vuonna 
1997 tehtiin 28 tarkastuskäyntiä. Suurin osa tarkastuksista lehtiin EMOTRin tuista vastaavien 
yksiköiden aloitteesta, mutta aloitteentekijänä saattoi olla myös komission varainhoidon valvonnasta 
vastaava yksikkö tai UCLAF. Tarkastuksilla haluttiin etupäässä arvioida hallinnointi- ja 
valvontajärjestelmiä sekä varmistaa se, että rahoitusta ja kirjanpitoa koskevat kertomukset ja 
ohjelmien käytännön toteutus olivat yhteisön sääntöjen, tuen myöntämispäätösten ja EMOTR:n 
ohjausosastolle tehtyjen menoilmoitusten mukaisia. 
Useissa jäsenvaltioissa ja useissa toimenpiteissä havaittiin säännönvastaisuuksia. On julkisia 
hankintoja koskevien yhteisön sääntöjen vastaista myöntää tukea menoihin, jotka eivät ole 
tukikelpoisia (joko luonteeltaan tai suorittamisajankohdan vuoksi). Säännöt eivät myöskään salli 
pitkiä viivästyksiä tuen maksamisessa tuensaajille eivätkä sitä, ettei EMOTR:n ohjausosaston 
osarahoitukselle hankita julkisuutta eikä siitä tiedoteta. Niissä ei myöskään hyväksytä puutteellisia 
tarkastustoimia, muuntokurssien virheellistä soveltamista, samojen toimenpiteiden tukemista useista 
yhteisön rahoituslähteistä tai ennen kauden päättymistä tehdyistä maksusitoumuksista peräisin olevilla 
varoilla. 
Yhdessä tapauksessa komissio joutui perimään osittain takaisin EMOTR:n ohjausosaston tuen 
vuosilta 1988-1992. Erityishuomiota on lisäksi kiinnitetty komission aloitteesta hallinnoituihin 
määrärahoihin (asetuksen (ETY) N:o 4256/88 8 artikla), joille tehtiin useita tarkastuksia. 
• KOR 
KOR:sta vastaavat toimivaltaiset viranomaiset tekivät kolme tarkastuskäyntiä kolmeen maahan: 
Italiaan, Portugaliin ja Espanjaan. Vaikka tarkastuskäyntien tulokset olivat yhteenvedon mukaan 
pääasiassa myönteisiä, tarkastusten määrää ei voida pitää riittävänä. Vuoden 1998 suunnitelmaan 
sisältyykin vähintään yksi tarkastuskäynti useimpiin KOR:n tukea saaviin maihin. 
Italiassa ilmeni ongelmia yhden yrityksen osalta, joka nosti kanteen Euroopan yhteisöjen 
tuomioistuimessa, ennen kuin se oli edes saanut komission virallista päätöstä. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 129 
Komission varainhoidon valvonnasta vastaavan pääosaston tekemät tarkastukset 
Vuonna 1997 komission varainhoidon valvonnasta vastaava pääosasto teki paikallisella tasolla 
62 tarkastuskäyntiä yhdessä rahastojen kanssa. Tarkastuksista 31 koski ESR:n ohjelmia, 20 EAKR:n 
ohjelmia, 10 EMOTR:n ohjausosaston ohjelmia ja yksi KOR:n ohjelmia. Tarkastuskäynnit koskivat 
kaikkia tavoitteita sekä tiettyjä yhteisöaloitteita (PESCA, LEADER II, URBAN) ja uutta luovia 
toimia. Varainhoidon valvonnasta vastaavan pääosaston tarkastusten tavoitteena oli tilintarkastuksen 
tekeminen jäsenvaltioissa perustetuissa hallinnointi- ja valvontajärjestelmissä sekä itse ohjelmien 
rahoituksen tarkastaminen. Kaikissa jäsenvaltioissa tehtiin tarkastuksia paikan päällä. Tehtyjen 
tarkastusten määrä vaihteli kahdesta (Tanska, Suomi, Irlanti, Luxemburg, Itävalta) yhdeksään 
(Kreikka). 
Tarkastuskäynneistä päätettiin riskianalyysin perusteella ja ne järjestettiin komission varainhoidon 
valvojan ja vastaavien kansallisten virkamiesten allekirjoittamien pöytäkirjojen mukaisesti sekä 
kansallisten valvontaviranomaisten kanssa pidettyjen koordinointikokousten yhteydessä. Kokouksissa 
on mahdollisuus keskustella jatkotoimista, joita komission, kansallisten viranomaisten tai 
tilintarkastustuomioistuimen tekemien tarkastuskäyntien tuloksista aiheutuu. 
EMOTRin ja KOR:n osalta lähes jokainen tarkastuskäynti toi esiin puutteita. Näitä olivat hallinnointi-
ja valvontajärjestelmien heikkoudet, tuen myöntäminen menoihin, joihin sitä ei saisi myöntää 
(esimerkiksi vakinaisten virkamiesten palkat), luvattomat vähennykset sekä hallinnolliset virheet, 
jotka johtivat komissiolle ilmoitettavien menojen ylimitoittamiseen. Lisäksi ilmeni, että 
toimenpideohjelmien toteuttaminen oli usein hidasta. 
ESR:n osalta havaittiin seuraavia ongelmia: määrärahojen käyttöön asettamista koskevan kolmen 
kuukauden määräajan laiminlyönti, sellaisten jäännöksen maksupyyntöjen esiintyminen, jotka 
perustuivat ennakkomaksuihin eivätkä tosiasiallisiin menoihin, vuosimaksun noudattamatta 
jättäminen, valintaperusteisiin ja -menettelyyn liittyvien selkeiden ohjeiden puuttuminen, kiinteiden 
maksujen olemassaolo sekä sen periaatteen laiminlyönti, jonka mukaan hallinnointi- ja 
valvontatoimiin on nimettävä eri viranomaiset. 
EAKR:n osalta paikan päällä tehdyissä tarkastuksissa havaittiin eräitä säännönvastaisuuksia ja 
heikkouksia jäsenvaltioiden hallinnointi- ja valvontajärjestelmissä. Kirjausketjun tutkiminen ja 
komissiolle ilmoitettujen menojen jäljittäminen oli joskus vaikeaa. 
Yhteisön lainsäädännön säännöksiä ja määräyksiä ei aina noudatettu (julkiset hankinnat, julkisuus, 
menojen ecuiksi muuntamista koskevat säännöt). Tuen saajat eivät aina saaneet tukea 
kokonaisuudessaan välikäsien tekemien vähennysten vuoksi. Eräissä tapauksissa tuen saajien antamiin 
menoilmoituksiin sisältyi myös arvioituja menoja. Lisäksi todettiin, että valvontaviranomaisten 
tekemät tarkastukset eivät aina olleet riittävän tehokkaita. 
UCLAF:n tekemät tarkastukset 
Vuonna 1997 petosten torjuntaa koordinoiva komission yksikkö (UCLAF) käynnisti 58 uutta 
tutkimusta, jotka koskivat rakennetukiin liittyviä petostapauksia tai epäiltyjä petostapauksia. Se teki 
lisäksi 52 rakennetoimia koskevaa tarkastuskäyntiä yksin tai yhdessä tarkastuksista vastaavien 
yksikköjen kanssa. Tarkastuskäynneistä 17 liittyi EAKR:a koskeviin tutkimuksiin, 20 ESR:on, 
13 EMOTR:n ohjausosastoon ja kaksi jo aiemmin KOR:en osalta käynnistettyyn tutkimukseen. 
Huomattava osa tutkimuksista (22 tapausta) koski pilotti- ja esittelyhankkeita, joihin oli myönnetty 
rahoitusta asetuksen (ETY) N:o 4256/88 8 artiklan mukaan. Siinä säädetään, että kyseisten 
yksittäisten hankkeiden rahoittaminen kuuluu EMOTR:n ohjausosaston piiriin (2.1.9 kohta). 
Komissio on siirtänyt kolmen jäsenvaltion oikeusviranomaisten tutkittavaksi 17 EMOTR:n 
ohjausosastoon liittyvää tapausta, jotta nämä jatkaisivat ja syventäisivät tutkimuksia. Tutkimukset 
ovat paljastaneet tähän mennessä, että sekä mainittujen hankkeiden valintaperusteissa että niiden 
130 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
hallinnoinnissa ja valvonnassa on heikkouksia. Niiden pitäisi kuitenkin vähentyä vuonna 1997 
käyttöönotettujen uusien toimien ansiosta, joilla tähdätään rahastojen tukien hallinnoinnin ja 
valvonnan parantamiseen. Toimiin kuuluvat rakennerahastojen osalta tukikelpoisia menoja koskevien 
selkeiden sääntöjen laatiminen, sellaisen asetuksen1 antaminen, jossa vahvistetaan jäsenvaltioilta 
valvonnassa edellytetyt standardit sekä nettomääräisten rahoituskorjausten soveltamista koskevat 
sisäiset ohjeet (ks. 1.2.4 kohta). 
Jäsenvaltiot ilmoittivat komissiolle lisäksi vuonna 1997 asetuksen (EY) N:o 1681/942 mukaisesti 
307 säännönvastaisuus- tai petostapauksesta (100 koski EMOTRm ohjausosastoa, 123 ESR:a, 
79 EAKR:a ja 5 KOR.ttä), jotka olivat suuruudeltaan yhteensä 55,9 miljoonaa ecua (EMOTR:n 
ohjausosasto 5,6 miljoonaa ecua, ESR 21,2 miljoonaa ecua, EAKR 28,5 miljoonaa ecua ja KOR 
0,6 miljoonaa ecua).3 
Edellä mainittujen ilmoitusten perusteella voidaan päätellä, että säännönvastaisuuksien määrä sekä 
niihin liittyvä rahamäärä ovat kasvussa. Tilanne on seurausta jäsenmaiden tekemien tarkastusten 
tehostumisesta. Kansallisilla viranomaisilla on sen sijaan vaikeuksia noudattaa asetuksen EY N:o 
1681/94 5 artiklaa, jonka mukaan näiden on ilmoitettava komissiolle toimista, joihin havaittujen 
säännönvastaisuuksien johdosta on ryhdytty (korjaukset, perintä, kanteen nostaminen, kanteen 
hylkääminen jne.). On siis olemassa vaara, että komissiolle ilmoitettujen tapausten joukossa on 
sellaisia, jotka on jo loppuunkäsitelty, vaikka siitä ei ole ilmoitettu komissiolle. 
4.3. TUEN TÄYDENTÄVYYDEN TARKASTAMINEN 
Tänäkin vuonna on ponnisteltu jo vuoden 1996 vuosikertomuksessa kuvattujen ongelmien 
ratkaisemiseksi ja pyritty edelleen valvomaan tuen täydentävyyttä koskevan periaatteen 
noudattamista. Jäljempänä olevat viittaukset menetelmiä tai esitysmuotoa koskeviin ongelmiin eivät 
välttämättä tarkoita sitä, ettei tuen täydentävyyden periaatetta olisi noudatettu. 
Yhdeksän tavoitteen I (lähes 70 prosenttia EU:n kaikesta rakennetuesta) mukaisesti tukikelpoisesta 11 
alueesta tai jäsenvaltiosta (Espanja, Kreikka, Irlanti, Portugali, Italia, Alankomaat, Saksa. Yhdistynyt 
kuningaskunta ja Itävalta) toimitti ajantasalle saatetut taulukot. Kahdessa tapauksessa (Italia ja Saksa) 
tuoreista tiedoista käy ilmi, että ohjelma-asiakirjoissa asetetut julkisia menoja koskevat tavoitteet 
olivat liian optimistisia taloudellista kasvua koskevien odotusten osalta. Näiden molempien maiden 
viranomaiset ovat esittäneet perusteluja tilanteensa tueksi. Italiassa ongelmalliseksi osoittautui lisäksi 
se, ettei tietoja ole saatavilla vuoden 1996 jälkeen. Kreikassa on vielä ratkaistava noudatettavaa 
menetelmää koskevia ongelmia, kuten edellisen ja nykyisen ohjelmakauden aikana käytettyjen 
menetelmien yhteensoveltumattomuus. Komissio on pyytänyt Espanjalta lisätietoja tuen 
täydentävyyttä koskevista taulukoista, mutta niitä ei ole vielä toimitettu. Itävallalla on ollut ongelmia 
esitysmuodon suhteen eikä niihin ole vielä löytynyt ratkaisua. 
Tavoitetta 2 koskevat kauden 1997/1999 ennakkoarvioinnit, jotka olivat vielä kesken vuonna 1996, on 
saatu päätökseen. Ne ovat osoittautuneet tyydyttäviksi kahta tapausta lukuun ottamatta. Ranskalla on 
ollut menetelmiin liittyviä ongelmia, joihin on löydettävä ratkaisu ennen maksujen jatkamista. 
Menetelmiä koskevat ongelmat Luxemburgissa on puolestaan nyt ratkaistu, ja Luxemburgin 
viranomaiset toimittanevat piakkoin luvut, joiden perusteella komissio voi jatkaa maksuja. Näiden 
maiden maksut on toistaiseksi lakkautettu sillä perusteella, että tavoitteen 2 ohjelma-asiakirjat 
sisältävät tuen pidättämistä koskevan lausekkeen, jota sovelletaan, jos ennakkoarviointia varten 
toimitetut tiedot eivät ole olleet riittäviä. Tätä samaa lauseketta on sovellettu myös muihin 
jäsenvaltioihin, jotka ovat kuitenkin tähän mennessä toimittaneet vaaditut tiedot. 
1 Asetus (EY) N.o 2064/97, annettu 15. lokakuuta 1997. 
2EYVLN:oL 178, 12.7.1994. 
3 Tiedot koskevat vuoden 1997 ensimmäistä, toista ja kolmatta vuosineljännestä. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 13f> bu> 
Tavoitteen 2 mukaisen tuen täydentävyyden jatkuvan valvonnan osalta voidaan todeta, että useimmat 
tukeen oikeutetuista 12 jäsenvaltiosta ovat toimittaneet ajantasalla olevat luvut. Tarvittavia tietoja ei 
ole saatu Ranskalta, Luxemburgilta ja Tanskalta. Kaikkia Itävaltaa ja Espanjaa koskevia ongelmia ei 
ole vieläkään ratkaistu (ks. tavoite 1 edellä). 
Tavoitteen 5 b jatkuva valvonta on edelleen epäyhtenäistä. Ajantasalle saatettujen tietojen 
toimittamisessa ilmenneet viivästykset johtuvat ennen kaikkea siitä, että tietojen kerääminen on 
vaikea järjestää näiltä useimmiten melko pieniltä alueilta. Tavoitteeseen kuuluvista 12 jäsenvaltiosta 
seitsemän (Saksa, Espanja, Alankomaat, Yhdistynyt kuningaskunta, Itävalta, Ruotsi ja Suomi) on 
toimittanut ajantasalla olevat tiedot. Italiassa menetelmän käyttöönotto on vielä kesken, ja se on 
toimittanut ainoastaan epäviralliset luvut. Ongelmia on jälleen esiintynyt Itävallan ja Espanjan 
suhteen (ks. tavoite 1 edellä). 
Ainoastaan Ruotsi on toimittanut tavoitetta 6 koskevat ajantasalla olevat luvut. 
A^i 
5 LUKU: 
ERI RAHOITUSVÄLINEIDEN YHTEENSOVITTAMINEN 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 133 
Rakennerahastojen yhteensovittamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2083/93 
säädetään, että komission on taattava rakennerahastojen tuen ja muiden rahoitusvälineiden, kuten 
koheesiorahaston, Euroopan investointipankin (EIP) ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY), 
tukitoimenpiteiden yhteensovittaminen ja johdonmukaisuus. Sama pätee muihin rakennetoimiin. 
Yhteensovittamisessa noudatetaan kyseisten rahoitusvälineiden omia tavoitteita. 
5.1. YHTEENSOVITTAMINEN KOHEESIORAHASTON KANSSA 
Koheesiorahasto on taloudellista ja sosiaalista koheesiota palveleva rahoitusväline, joka toimii rinnan 
rakennerahastojen kanssa. Koheesiorahastosta annetun asetuksen mukaan koheesiorahasto voi 
osallistua hankkeiden teknisesti ja taloudellisesti itsenäisten vaiheiden rahoittamiseen. Siinä säädetään 
lisäksi, että mihinkään menopuolen momenttiin ei voida antaa samanaikaisesti koheesiorahaston ja 
rakennerahastojen tukea. Säännökset annettiin, koska saman kokonaishankkeen kahta tai useampaa 
vaihetta piti voida rahoittaa samanaikaisesti sekä koheesiorahastosta että EAKR:sta. Kun 
käytettävissä olevat rahoitusvälineet yhdistetään, rahoituksen vaikutukset saadaan mahdollisimman 
tehokkaiksi. Tällä tavoin voidaan nopeuttaa Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen 
toteuttamista. Hankkeiden jakaminen vaiheisiin edellyttää rahoitusvälineiden huolellista 
yhteensovittamista. Samalla on varmistettava, että hankkeiden käytännön toteutusta ja niiden 
rahoitusta valvotaan tarkasti. 
Jotta vältetään eri lähteistä peräisin olevien yhteisön tukien päällekkäisyys, hankkeiden eri vaiheet on 
määriteltävä fyysisin osoittimin. Koheesiorahaston hallinnosta vastaava henkilöstö järjestää 
säännöllisin väliajoin yksiköiden välisiä kokouksia yhdessä muiden rahoitusvälineiden, kuten 
erityisesti EAKR:n kanssa varmistaakseen, että toiminta on mahdollisimman hyvin koordinoitua. On 
selvää, että hankkeiden jakaminen vaiheisiin mutkistaa hallinnointia. 
5.2. YHTEENSOVITTAMINEN EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN (EIP) KANSSA 
Vuonna 1997 EIP:n lainananto kasvoi 12,6 prosenttia vuodesta 1996 (vuonna 1996 kasvua oli 8.4 %, 
vuonna 1995 7,5 % ja vuonna 1994 1,6 %). Vuonna 1997 yhteisössä myönnettyjä lainoja oli yhteensä 
23 miljardia ecua verrattuna 21 miljardiin ecun vuonna 1996, joten lainojen määrä kasvoi 
9,6 prosenttia. Lainoja myönnettiin kaikkiin jäsenvaltioihin, mukaan lukien Itävalta, Suomi ja Ruotsi, 
joissa toiminta on lähtenyt hyvin käyntiin. Tukien lisääntyminen oli erittäin voimakasta Euroopan 
laajuisten verkkojen, teollisuuden ja palvelujen sekä matkapuhelinliikenteen aloilla. Jäsenvaltioittain 
tarkasteltuna toiminnan tulokset poikkeavat melkoisesti edellisvuodesta: Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa ja Belgiassa toiminnan todettiin elpyneen voimakkaasti. 
EIP ia nk-vritvkset 
Euroopan investointipankki on jo useiden vuosien ajan tukenut pk-yritysten kehittämistä yleisillä 
lainoilla. Vuonna 1997 pk-yritysten tuotannollisiin investointeihin suunnattiin 2 486 miljoonaa ecua, 
jotka jakautuivat 13 000 pk-yrityksen kesken. Kaksi kolmasosaa yrityksistä sijaitsee alueellisen 
kehittämisen kohteena olevilla seuduilla. 
EIP perusti Amsterdamin toimintaohjelman (ASAP) mukaisesti joukon rahoitusvälineitä, joilla 
pyritään helpottamaan innovatiivisten ja voimakkaasti kasvavien pk-yritysten mahdollisuuksia saada 
pankkirahoitusta. Pk-rahoitusohjelman ensimmäinen konkreettinen saavutus on ElP:n ja Euroopan 
investointirahaston perustama "Euroopan teknologiaohjelma" (European Technology Facility (ETF)), 
jolla pyritään tukemaan innovatiivisten pk-yritysten investointeja käyttämällä eri apuvälineitä, kuten 
riskipääomarahastoja. 
Rahoituksen keskittyminen alueellisen kehittämisen kohteena olevilla seuduilla tehtyihin 
investointeihin (tavoitteet 1, 2, 5b ja 6) kasvoi vuodesta 1995 vuoteen 1996, mutta laantui jälleen, 
kunnes vuoden 1997 taso vastasi vuoden 1992 tasoa. Kehityksestä jälkeen jääneillä alueilla (tavoite I) 
134 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
lainarahoituksen määrä oli 5,2 miljardia ecua, mikä on 36 prosenttia alueiden kehittämiseen 
suunnatusta kokonaisrahoituksesta (vuonna 1996 se oli 49 %, vuonna 1995 46 % ja vuonna 1994 48 
%). Toiminnan määrä on siis ratkaisevasti vähentynyt kyseisillä alueilla vuoteen 1996 verrattuna. 
Neljän koheesiorahaston tukea saavan jäsenvaltion (Espanja, Irlanti, Kreikka ja Portugali) saama 
rahoitus oli yhteensä 4 miljardia ecua, mikä on vähemmän kuin edellisvuosina. Vaikka rahoitus on 
vuosi vuodelta vähentynyt, EIP on edelleen merkittävä alueiden kehittämisen rahoitusväline. 
EIP - Alueiden kehittämiseen suunnattu rahoitus (miljoonaa ecua) 
EIP:n koko toiminta unionissa (1) 
Alueellinen kehitys 
(joista tavoite 1) 
Koheesiomaat 1997 
21.521 
67% 
36% 
28% 1996 
19.810 
70% 
49% 
32% 1995 
17.782 
68% 
46% 
38% 1994 
16.624 
72% 
48% 
39% 
(1) Myönnetty rahoitus = erikseen myönnetyt luotot ja kokonaisluottoihin kohdennetut määrärahat. 
Tarkasteltaessa eri alojen kehitystä havaitaan, että infrastruktuurien parantamiseen suunnatun tuen 
osuus kasvoi (+35 %). Tähän vaikuttivat televiestintään (erityisesti matkapuhelinyhteyksiin) 
myönnettyjen lainojen selkeä lisääntyminen, Yhdistyneen kuningaskunnan rautateiden 
uudenaikaistaminen sekä Belgian suurnopeusjunan rakentamiseen annettu tuki. Myös ympäristötuen 
määrä, mukaan lukien taajama-alueiden infrastruktuurien parantamiseen suunnattu tuki, on lähtenyt 
kasvuun taantumakauden jälkeen. Energia-alan hankkeita hyväksyttiin selkeästi vähemmän, erityisesti 
verrattuna poikkeukselliseen vuoteen 1996. Komissio kehottaa EIP:a kiinnittämään erityistä huomiota 
toimintaansa koheesiorahaston tukea saavissa maissa. 
5.3. YHTEENSOVITTAMINEN EUROOPAN INVESTOINTIRAHASTON (EIR) KANSSA 
Euroopan investointirahasto on takuiden myöntämiseen ja piiäomaoperautioihin (omat vauO 
erikoistunut unionin rahoituselin. Sen tavoitteena on tukea keskipitkän ja pitkän aikavälin 
investointeja, jotka on suunnattu kahdelle unionin talouden kehityksen kannalta ensisijaisen tärkeälle 
alalle eli Euroopan laajuisiin verkkoihin ja pk-yrityksiin. EIR pyrkii helpottamaan julkisen ja 
yksityisen sektorin yhteistyötä ja parantamaan pk-yritysten mahdollisuuksia saada investointeihinsa 
rahoitusta kohtuullisin kustannuksin. EIR ei siis keskity yksinomaan koheesioon, vaan se edistää 
unionin yleistä talouskehitystä. Sen koko Euroopan unionin alueelle ulottuvat säteittäisvaikutukset 
voivat auttaa myös kehittyviä ja uudistuvia alueita. 
Vuonna 1997 EIR allekirjoitti takuita yhteensä 769 miljoonan ecun suuruiselle määrälle. 
Kokonaismäärästä 355 miljoonaa ecua koski Euroopan laajuisia verkkoja (pääasiassa televiestintää^ ja 
434 miljoonaa ecua koski pk-yrityksiä ja pääasiassa kasvua ja ympäristöä koskevia hankkeita 
(komissio ja EIR pyrkivät yhteistyössä helpottamaan pk-yritysten mahdollisuuksia saada 
pankkilainoja ympäristöinvestointeja varten). Pääomaoperaatioiden osuus oli noin 26 miljoonaa ecua 
EIR:n omista varoista annetuista tuista. ElR:n uusi toimi alalla on Amsterdamin Eurooppa-
neuvostossa hyväksytty Euroopan teknologiaohjelma. Teknologiaohjelmassa EIR hallinnoi ElP:n 
valtuutuksella 125 miljoonan ecun summaa, joka on tarkoitettu riskipääomainvestointien 
toteuttamiseen huipputeknologiaa kehittävien tai käyttävien pk-yritysten hyväksi. Vuonna 1997 
ohjelmassa toteutettiin 7,5 miljoonan ecun investoinnit. 
Ylimääräisen työllisyyttä käsitelleen Luxemburgin Eurooppa-neuvoston myötä EIR ja komissio 
valmistelevat sellaisia uusia rahoitusvälineitä koskevia ehdotuksia, joilla pyritään tukemaan 
innovatiivisia ja uusia työpaikkoja luovia pk-yrityksiä. Niitä ovat: 
• "Riskipääomaväline", joka on EIR:n komission valtuutuksella hallinnoima "rahastojen rahasto". 
Sen alaa ovat merkittävät riskipääomarahastoihin tehtävät investoinnit, jotka eivät kuulu 
Euroopan teknologiaohjelman eivätkä EIR.n oman riskipääomatoiminnan piirin. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 135 
• "Pk-yritysten takuurahasto", jonka kohderyhmänä ovat voimakkaasti kasvavat pk-yritykset ja 
jossa etusijalla ovat alle 100 työntekijän yritykset. Tavoitteena on parantaa yritysten 
mahdollisuuksia saada lainoja, jotka kuuluvat jäsenvaltioissa yksityisellä tai julkisella sektorilla 
toteutettujen takuujärjestelmien piiriin. EIR hallinnoi välinettä, mutta EIR:n myöntämien takuiden 
käytöstä aiheutuneet kulut maksetaan sen sijaan EU:n budjetista. 
5.4. YHTEENSOVITTAMINEN EUROOPAN HIILI- JA TERÄSYHTEISÖN (EHTY) 
KANSSA 
Koska Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) perustamissopimuksen voimassaolo päättyy vuonna 
2002, väline, josta myönnettiin korkotuettuja EHTY-lainoja työpaikkoja luoviin 
uudistamisinvestointeihin, lakkautettiin lopullisesti 30. kesäkuuta 1997. Välineen 
yhteensovittamisesta vastasivat rakennerahastojen alueelliset seurantakomiteat. 
Kuluneen puolen vuoden aikana viimeinen 8,9 miljoonan ecun suuruinen yleinen uudistamislaina sai 
neuvoston hyväksynnän. Lainan avulla on tarkoitus luoda noin 670 työpaikkaa. Jo myönnettyjen 
lainojen korkotukeen kohdennettiin varainhoitovuotta 1997 koskevassa EHTY:n talousarviossa 
kahden miljoonan ecun määrärahat. Komissio maksoi vuoden 1997 aikana lainojen välittäjille 50 
uudistuslainaerää yhteensä 206,8 miljoonan ecun edestä. 
5.5. EUROOPAN TALOUSALUEEN (ETA) RAHOITUSJÄRJESTELMÄ 
Sopimuksessa Euroopan talousalueesta määrätään rahoitusjärjestelmästä, jolla tuetaan taloudellista ja 
sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevia yhteisön tavoitteita. Periaatteessa tarkoituksena on, että 
järjestelmän rahoittavat EFTA-maat ja että EIP hallinnoi sitä. Rahoitusjärjestelmän mittasuhteista 
määrätään sopimuksen pöytäkirjassa 38: vuosina 1994-1998 myönnettävien avustusten yhteismäärä 
on 500 miljoonaa ecua ja 2 prosentin vuotuista korkotukea voidaan myöntää 1.5 miljardin ecun 
kokonaismäärälle 10 vuoden ajan. Järjestelmästä saavat rahoitustukea Kreikka, Irlanti, Pohjois-Irlanti, 
Portugali sekä tavoitteen 1 kohdealueet (kausi 1989-1993) Espanjassa. Luonteensa puolesta 
rahoitusväline palvelee selkeästi taloudellista ja sosiaalista koheesiota. 
Itävallan, Suomen ja Ruotsin yhteisöön liittymisen jälkeen näiden kolmen maan rahoitusosuus 
Euroopan talousalueen rahoitusjärjestelmässä on maksettu yhteisön talousarviosta (budjettikohta B2-
401, vuotuinen määräraha 108 miljoonaa ecua). Samasta ajankohdasta alkaen komissio on ollut 
yhteisön talousarvion toteuttamisesta vastaavana toimielimenä osavastuussa myös 
rahoitusjärjestelmästä ja sillä on ollut edustajansa hankkeiden hyväksymisestä vastaavassa 
rahoitusjärjestelmän komiteassa. 
Rahoitusjärjestelmän toiminnasta on laadittu kertomus, joka kattaa kauden 1.7.1990-30.6.1997.' 
Vuoden 1997 aikana korkotukia myönnettiin kaikkiaan 426,7 miljoonan ecun lainoille. Tuen kohteita 
olivat yksi hanke Kreikassa (liikenne 100,4 miljoonaa ecua), kaksi Portugalissa (ympäristö 92,4 
miljoonaa ecua) ja kahdeksan hanketta Espanjassa (liikenne 125,3 miljoonaa ecua, ympäristö 162 
miljoonaa ecua, koulutus 39 miljoonaa ecua). Avustuksia komitea hyväksyi 74,3 miljoonaa ecua. 
Hankkeet liittyvät kolmeen rahoitusjärjestelmästä tuettavaan alaan, jotka ovat liikenne, ympäristö ja 
koulutus. 
KOM(97) 567 lopullinen, 27. M. 1997. 
136 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
5.6. YHTEENSOVITTAMINEN KOULUTUSOHJELMIEN KANSSA 
Unionin tärkeimpänä inhimillisten voimavarojen kehittämistä tukevana välineenä ESR investoi 
voimakkaasti koulutusjärjestelmiin. Näiden tukitoimenpiteiden ja muiden unionin koulutuksen 
alueella käynnistämien toimien välisillä yhteyksillä, kuten myös eri toimien yhteensovittamisella, on 
siis suuri merkitys. 
Vuonna 1997 yhteensovittamisessa noudatettiin kahta linjaa: toisaalta jatkettiin ESR:n toteuttamien, 
EMPLOYMENT- ja ADAPT-yhteisöaloitteiden mukaisten tukitoimenpiteiden yhteensovittamista 
kahden suuren koulutusohjelman SOCRATES'n ja LEONARDO DA VINCIn kanssa, ja toisaalta 
tehtiin erityisiä aloitteita keskustelun synnyttämiseksi unionin alueella tärkeimmistä koulutukseen 
liittyvistä kysymyksistä. 
Määräykset meneillään oleviin ohjelmiin kuuluvien toimien yhteensovittamisesta SOCRATES- ja 
LEONARDO DA VINCI -ohjelmien kanssa ovat edelleen voimassa. Tämä on tarpeen erityisesti 
yhtenäisen lähestymistavan takaamiseksi valittaessa hankkeita EMPLOYMENT- ja ADAPT-
yhteisöaloitteiden toisen ja viimeisen ehdotuspyynnön yhteydessä sekä vuoden 1997 lopulla annetun, 
6 artiklan mukaisen ehdotuspyynnön yhteydessä (uutta luovat toimet ja tekninen apu, ks. 2.1.9 kohta). 
Koulutuspolitiikassa tehtyjen lisäaloitteiden osalta rakennerahastoista tulleet ehdotukset otettiin 
huomioon joissakin komission aloitteissa. Niitä olivat: 
1. Opetusohjelmistoja ja multimediaa käsittelevä komission työryhmä, joka arvioi, neuvotteli ja teki 
sopimukset ensimmäisistä vuoden 1998 alussa käynnistetyistä hankkeista, jotka perustuivat vuoden 
1996 joulukuun yhteiseen ehdotuspyyntöön. 
2. Komission tiedonanto "Tietojen ja taitojen Eurooppa"2, jossa esitellään komission toiminnan 
suuntaviivat koulutuksen ja nuorison aloilla kaudella 2000-2006. 
3. Neuvoston päätösehdotus, jolla on tarkoitus edistää "eurooppalaista tietä kohti työpaikalla 
tapahtuvaa koulutusta ja oppimista" kesäkuussa 1997 annetun tiedonannon 
"Oppisopimuskoulutuksen edistäminen Euroopassa"3 mukaisesti. 
4. Komission ehdotus ammatillisessa jatko- ja täydennyskoulutuksessa tapahtunutta kehitystä 
koskevan vertailevan tutkimuksen tekemisestä. Tutkimus perustuu kertomukseen, joka käsittelee 
jatko-ja täydennyskoulutukseen pääsyä EU:ssa ja joka esiteltiin ministerineuvoston vuonna 1993 
antaman suosituksen jälkeen. 
5. Komission tietotekniikan alan erityisohjelman (ESPRIT) yhteydessä syyskuussa 1997 esittämä 
ehdotuspyyntö, joka koski tietotekniikan käyttöä teollisuudessa oppimisen ja koulutuksen 
välineenä. 
6. Välikertomus LEONARDO DA VINCI -ohjelman toteuttamisesta4. 
2 KOM(97) 563 lopullinen. 
3 KOM(97) 300. 
4 KOM(97) 399 lopulline 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 137 
5.7. YHTEENSOVITTAMINEN EUROOPAN LAAJUISIIN VERKKOIHIN SUUNNATUN 
YHTEISÖN TUEN KANSSA 
Euroopan laajuisia verkkoja koskevasta yhteisön rahoitusvälineestä (asetus (EY) N:o 2236/95, annettu 
18. syyskuuta 1995) rahoitetaan liikenne-, tele- ja energia-alan Euroopan laajuisiin 
infrastruktuuriverkkoihin liittyviä hankkeita Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 129 c artiklan 
mukaisesti. 
Euroopan laajuisia verkkoja koskevan yhteisön rahoitusvälineen lisäksi EAKR on koheesiorahaston 
ohella yksi tärkeimmistä Euroopan laajuisten verkkojen rahoituslähteistä. 
Hankkeet edistyivät merkittävästi vuonna 1997: 
Dublin - Belfast -rautatieyhteys avattiin virallisesti 21. lokakuuta. 
Suurin osa maakaasuverkostoon liittyvistä töistä - maakaasun käyttöönotto Kreikassa, Espanjassa 
ja Portugalissa sekä kaasuputken rakentaminen Algerian ja EU:n välille - saatiin valmiiksi. 
Kreikan PATHE-moottoritien useiden osuuksien rakentaminen saatiin alkuun. 
"PBKAL"-suurnopeusjunan rataosuus Ranskan rajalta Brysseliin avattiin 14. joulukuuta. 
Suurin osa vuosina 1995-1996 rahoitetuista Euro-ISDN-hankkeista (digitaalinen 
monipalveluverkko) eteni tyydyttävästi ja niistä kymmenen saatiin valmiiksi vuoden lopulla. 
EAKR:n rahoitus Euroopan laajuisiin verkkoihin - Maksusitoumukset vuonna 1997 (miljoonaa 
ecua) 
(EAKR:n monivuotisen ohjelman vuoksi luettelo ei ole lopullinen) 
Ala 
LIIKENNE 
ENERGIA 
TELEVIESTINTA Tiet 
Rautatiet 
Lentokentät 
Satamat 
Yhteensä 
Maakaasu 
Sähkö 
Yhteensä 
-Maksusitoum. 
369,9 
136,9 
5,0 
14,9 
526,7 
274,4 
2,9 
277,3 
-Huomautukset 
Voi joissakin tapauksissa sisältää vuoden 
1996 lopussa toteutetut maksusitoumukset. 
(luku ei ole saatavissa) 
AVi 
6 LUKU: 
YHTEENSOPIVUUS JA SYNERGIA YHTEISÖN MUUN POLITIIKAN KANSSA 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 141 
Rakennerahastoista annetun neuvoston puiteasetuksen (ETY) N:o 2081/93 7 artiklan mukaisesti 
toiminnan, jonka rahoitukseen rakennerahastot osallistuvat tai jonka rahoitukseen EIP tai muut 
olemassa olevat rahoitusvälineet osallistuvat, on oltava perustamissopimusten määräysten mukaista, 
mukaan lukien kilpailusäännöt ja julkisten hankintasopimusten tekemistä koskevat säännöt. Lisäksi 
näiden toimien on oltava yhteensopivia unionin muiden suurten poliittisten toimintaperiaatteiden 
kanssa. 
6.1. RAKENNERAHASTOT, TYÖLLISYYS JA SOSIAALIPOLITIIKKA 
Amsterdamissa kesäkuussa 1997 pidetty Eurooppa-neuvoston kokous oli käännekohta unionin 
työllisyyspolitiikassa. Silloin valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät perussopimukseen 
työllisyyttä koskevan osaston ja määrittelivät työllisyyden yhteiseksi huolenaiheeksi. Uudessa 
perussopimuksessa parannetaan kansallisten työllisyyspolitiikkojen koordinointia ja määrätään 
yhteisten suuntaviivojen laatimisesta. Ne voivat johtaa suositusten antamiseen jäsenvaltioille. 
Työllisyyttä koskevan uuden osaston mukaisesti työllisyyttä käsitellyt 20. ja 21. marraskuuta 1997 
kokoontunut ylimääräinen Eurooppa-neuvosto vahvisti suuntaviivat vuodeksi 1998. Lisäksi se 
käynnisti prosessin, jonka ansiosta jäsenvaltiot voivat hyväksyä työllisyystilanteen mukaisesti 
kansallisia työllisyysohjelmia, jotka ovat työllisyyttä koskevien suuntaviivojen ja yleisen 
lähestymistavan mukaisia. Tällöin edellytetään myös makrotalouspolitiikan mukauttamista. 
Joulukuussa Luxemburgissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto tähdensi kokonaisvaltaista strategiaa, 
joka edellyttää jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkojen koordinointia. Lisäksi olisi omaksuttava 
tarkastettavissa olevat ja säännöllisesti ajan tasalle saatettavat tavoitteet, jotka olisi sisällytettävä 
jäsenvaltioiden laatimiin kansallisiin työllisyysohjelmiin. Jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkojen 
koordinointi aloitetaan, kun neuvosto vahvistaa suuntaviivat. 
Suuntaviivoissa keskitytään neljään aiheeseen: työllistyvyyden parantaminen. yrittäjyyden 
suosiminen, yrityksen ja sen työntekijöiden sopeutumiskyvyn parantaminen, jolla työmarkkinat 
pystyvät reagoimaan talouden muutoksiin, sekä yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen. 
Strategian toteuttaminen vaatii kaikkien asianomaisten tahojen, jäsenvaltioiden, alueiden, 
työmarkkinaosapuolten ja yhteisön toimielinten, yhteisiä toimia. Tavoitteena on parantaa 
huomattavasti Euroopan työllisyystasoa. Uuden strategian kulmakiviä on ehkäisevä toiminta, jolla 
halutaan vähentää nuorten työttömyyttä ja pitkäaikaistyöttömyyttä määrittelemällä tarpeet ennakolta. 
Sovelletuista toimenpiteistä saatujen tulosten mukaisesti olisi annettava etusija aktiivisille 
toimenpiteille passiivisten korvaustoimenpiteiden sijasta. Lisäksi vahvistetaan vertailukelpoisiin 
tilastoihin perustuvat yhteiset indikaattorit, jotta toteutettua politiikkaa voidaan seurata ja arvioida 
tehokkaasti ja määritellä hyvät käytännöt. 
Kansallisissa ohjelmissa vahvistetaan määräajat, joiden kuluessa toivotut tulokset olisi saavutettava. 
Tämä koskee etenkin käytettyjä hallinnollisia ja taloudellisia varoja. Jäsenvaltiot antavat joka vuosi 
kansalliset ohjelmansa neuvostolle ja komissiolle tarkasteltavaksi ennen Eurooppa-neuvoston 
kokoontumista. Neuvosto lupaa tarkastella toisen vuosipuoliskon aikana, kuinka jäsenvaltiot ovat 
huomioineet suuntaviivat kansallisessa politiikassaan. Se esittää yhdessä komission kanssa laaditun 
selonteon yhteisön työllisyystilanteesta ja toimenpiteistä, joita jäsenvaltiot ovat toteuttaneet 
harjoittaakseen työllisyyspolitiikkaansa suuntaviivojen pohjalta. Selonteko toimitetaan Eurooppa-
neuvostolle vuoden lopussa. 
Agenda 2000 -tiedonannon johdosta komissio antoi uudet rahastoasetukset maaliskuussa 1998, ja sen 
jälkeen niistä keskusteltiin neuvostossa ja parlamentissa. Tarkistetuissa rakennerahastoasetuksissa 
ESR:n asema perustuu tällöin perussopimuksen uuteen osastoon ja uuteen työllisyysstrategiaan, jonka 
mukaan laaditaan vuotuisia kansallisia ohjelmia. 
142 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
6.2. RAKENNERAHASTOT JA YMPÄRISTÖ 
Koheesiopolitiikkaa ja ympäristöä koskevan tiedonannon1 toteuttamista jatkettiin. Lisäksi Euroopan 
parlamentti vahvisti "vihreää varainhoitoa" (ympäristön huomioon ottaminen entistä paremmin) 
koskevia toimiaan perustamalla koheesiopolitiikan ympäristökysymyksiä koskevan uuden 
budjettikohdan B2-1600 vuoden 1997 talousarvioon. Budjettikohtaa käytettiin erilaisiin 
toimenpiteisiin, joista esimerkkinä voidaan mainita rahastojen hallintovirkamiesten 
koulutusseminaarit tai tutkimukset koheesiorahaston ja rakennerahastojen ympäristövaikutuksista. 
Kaikkia määrärahoja ei kuitenkaan voitu kohdentaa, koska nykyisistä ohjelmista rahoitetaan jo nyt 
useita toimenpiteitä, jotka ovat tukikelpoisia uuden budjettikohdan mukaisesti, ja koska uusien 
toimien käynnistäminen vie aikaa. 
Vihreän varainhoidon mukaisesti komissio toimitti Euroopan parlamentille tietoja, jotka koskevat 
EAKR:n ja koheesiorahaston yli 50 miljoonan ecun hankkeiden ympäristönäkökohtia. Vuoden 1996 
hankkeita koskevat tiedot toimitettiin 31. heinäkuuta 1997. Hankeluettelo julkaistiin Euroopan 
yhteisöjen virallisessa lehdessä2. 
Rakennerahastojen uusien ohjelmien ympäristöulottuvuus 
Jäsenvaltioille annettiin suuntaviivat ja toimitettiin ympäristöprofiilit vuonna 1993, ja niistä 
muistutettiin vuonna 1996. Niiden mukaisesti vuonna 1997 hyväksytyissä tavoitteen 2 uusissa 
ohjelmissa painotettiin entistä enemmän ympäristöalan ehkäiseviä toimenpiteitä kuten ekotuotleita tai 
ympäristötutkimusta. 
Ohjelmien ympäristöulottuvuuden laadukkuus vaihtelee vielä paljon, mutta tavoitteen 2 uusille 
ohjelmille on kuitenkin ominaista, että ympäristöasiat yhdistetään entistä monialaisemmin 
ympäristöalan ulkopuolisiin toimenpiteisiin. Vaikka näin halutaankin tapahtuvan, tulevaisuudessa on 
vaikeaa tietää, miten rakennerahastojen ympäristönäkökohdat tunnetaan. Mitä enemmän 
ympäristötoimia yhdistetään muihin toimenpiteisiin, sitä näkymättömimmiksi ne muuttuvat. 
Tätä ajatellen komissio antoi marraskuussa 1997 tiedonannon ympäristöstä ja työllisyydestä3. Siinä 
määritellään selvästi strategia synergiavaikutusten luomiseksi ympäristö- ja työllisyyspolitiikan 
välille. Komissio kehottaa hyödyntämään teknologian ja innovaation tarjoamia mahdollisuuksia, jotta 
voidaan edistää yritysten perustamista ja kehittämistä ja tukea ympäristön kannalta kestäviä tuotanto­
ja kulutustapoja. 
INTERREG II -yhteisöaloitteen C-vaihe (monikansallinen yhteistyö), jonka ohjelmista puolet 
hyväksyttiin vuonna 1997, käsittelee nimenomaisesti kestävää kehitystä. Aiheita ovat esimerkiksi 
yhteistyö aluesuunnittelussa, kuivuuden ehkäiseminen vesivarojen järkevällä käytöllä, tulvien torjunta 
ja vesivarojen hallinta sekä luonnonvarojen kestävä käyttö. 
Rakennerahastojen ohjelmien seuranta ja arviointi 
Komissio ryhtyi tutkimaan kestävää ympäristöä ja rakennerahastoja tavoitteen 2 kohdealueilla, jotta 
voitaisiin määritellä ehkäisevät toimenpiteet ja hyvät käytännöt. Tutkimus julkaistiin kesäkuussa 
1997. Hyviä käytäntöjä esittelevä käsikirja auttaa vastuuhenkilöitä edistämään 
kehittämistoimenpiteitä, joissa ympäristöön suhtaudutaan kunnioittavasti. 
Ympäristön käsite on monimutkainen ja rakennerahastojen ympäristövaikutukset ovat moninaisia. Sen 
vuoksi komissio julkaisi elokuussa 1997 huomattavan tarjouskilpailun. Siinä konsultteja pyydetään 
1 KOM(95) 509 lopull., 22.11.1995. 
2liYVLC30l,2.l0.1997. 
3 KQM(97) 592 lopull. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 143 
kehittämään menetelmä, jolla voidaan arvioida määrällisiä ympäristövaikutuksia todellisten 
vaikutusten analyysin perusteella. Hanke rahoitetaan budjettikohdasta B2-1600. 
Kaikista yli kolme vuotta jatkuvista ohjelmista (tavoitteet 1, 3, 4, 5b ja 6) tehtiin väliarviot vuonna 
1997 (ks. 3.1 kohta). 
Komission virkamiehille ja rakennerahastojen kansallisille hallintovirkamiehille järjestetty 
ympäristöalan koulutus 
Komission virkamiehille tarkoitettu kurssi ympäristökysymysten yhdistämisestä muihin poliittisiin 
toimintatapoihin aloitettiin syksyllä 1997. 
Lisäksi komissio järjesti ympäristökysymyksiin perehdyttäviä koulutusseminaareja rakennerahastojen 
hallintovirkamiehille jäsenvaltioissa. Irlannissa (syyskuu 1997) ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa 
(lokakuu 1997) järjestettiin seminaarit kehityshankkeiden ympäristöulottuvuudesta. Seminaareja 
suunnitellaan pidettäväksi vuonna 1998 Portugalissa, Kreikassa, Ranskassa ja Saksassa (budjettikohta 
B2-1600). 
Näkemysten vaihto ympäristöalalla toimivien valtiosta riippumattomien järjestöjen kanssa 
Valtiosta riippumattomien järjestöjen kansallinen ja alueellinen osallistuminen kuuluu jäsenvaltioiden 
vastuualueeseen. Yhteisön tasolla on lisätty näkemysten vaihtoa ja kokemusten vertailua valtiosta 
riippumattomien järjestöjen kanssa. Komissio järjesti marraskuussa 1997 tilaisuuden, johon 
osallistuivat asianomaiset komission virkamiehet ja kuuden jäsenvaltion valtiosta riippumattomien 
järjestöjen edustajat. Tilaisuudessa vaihdettiin näkemyksiä Euroopan tasolla siitä, miten ympäristö 
otetaan huomioon ohjelmien käytännön toteutuksessa. 
6.3. RAKENNERAHASTOJEN VAIKUTUS MIESTEN JA NAISTEN YHTÄLÄISTEN 
MAHDOLLISUUKSIEN EDISTÄMISEEN 
Alueiden kehittämistä tai uudistamista koskevien ohjelmien mukauttaminen 
Komissio antoi jäsenvaltioille suuntaviivat rakennerahastojen ohjelmien mukauttamisesta vuoteen 
1994 asti4. Komissio toivoi, että lisätään yhtäläisiä mahdollisuuksia edistäviä toimia joko ohjelmien 
yleisten toimenpiteiden avulla (mainstreaming) tai erityistoimenpiteillä. Sosiaalisten infrastruktuurien 
parantaminen, pääsy työelämään, palvelujen ja välineiden saaminen, naisten yrittäjyyden edistäminen 
sekä työelämän ja perhe-elämän yhteensovittaminen olivat näissä suuntaviivoissa ehdotettujen 
myönteisten toimien joukossa. 
Useimmat jäsenvaltiot ottivat tämän yhteisön toimintalinjan huomioon tehdessään mukautuksia (ks. 
1.2.2 kohta) esimerkiksi ottamalla käyttöön uusia säännöksiä tai tukijärjestelmiä, jotka hyödyttävät 
yrittäjinä toimivia naisia (Italia, Suomi, Saksa, Espanja), koulutustoimilla (Kreikka. Alankomaat. 
Espanja) tai rahoittamalla lastentarhoja tai päiväkoteja (Yhdistynyt kuningaskunta. Italia). Komission 
tiedonannossa taantuvien teollisuusalueiden uusista ohjelmista vuosiksi 1997-19995 (ks. 1.2.1 kohta) 
esitetään, miten tasa-arvoti lanne on kehittynyt etenkin naisten työllisyysmahdollisuuksien 
parantamisen suhteen. 
Yhtäläiset mahdollisuudet ESR:n ohjelmissa 
Jäsenvaltiot ovat valinneet kaksi eri tapaa toteuttaakseen yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan 
toimintalinjan tavoitteen 3 mukaisesti. Useimmat hyväksyivät yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevia 
ohjelmia, mutta muutamat turvautuivat toimenpiteiden yhdistämiseen. Toimenpiteet kuitenkin 
4C'(97) 1381. 
5 KOM(97) 524. 
144 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
muistuttavat paljon toisiaan: edistetään naisten osallistumista aloilla, joilla he ovat aliedustettuina, 
kouluttajien koulutus, työttömien naisten ja maahan palaavien työttömien peruskoulutus ja 
ammatillinen koulutus, oppiminen, työllisyystuki ja työllistämistuki, naisten yrittäjyyden edistäminen, 
täydennyskoulutus pk-yrityksissä, ammatinvalinnanohjaus sekä neuvonta- ja työnvälityspalvelut. 
Lisäksi joissakin maissa on seuraavia toimenpiteitä: lastensuojelutoimet, avunanto, jolla pyritään 
auttamaan naisia ja miehiä yhdistämään perhe-elämän ja työelämän velvoitteensa. ESR.n 
yhteisöaloitteista NOW on edelleen miesten ja naisten tasa-arvoa koskeva tärkein ohjelma. ADAPT-
teemasta perustettiin Ruotsin ohjaama temaattinen työryhmä vuonna 1997. 
Yhteisöaloitteet 
Yhteisöaloiteohjelmiin sisällytettiin horisontaalinen lauseke, kun niitä tarkistettiin. NOW on miesten 
ja naisten tasa-arvoon liittyvistä ohjelmista merkittävin. Tulosten tarkastelu aloitettiin vuonna 1997 
niiden levittämiseksi. ADAPT-aloitteen osalta perustettiin Ruotsin ohjaama temaattinen työryhmä 
käsittelemään tasa-arvoa. Aloitteissa kuten URBAN, INTERREG tai LEADER on myös useita 
toimenpiteitä, joilla edistetään naisia koskevien hankkeiden aloittamista ja jatkamista. 
Tutkimukset, arvioinnit ja pilottihankkeet 
Vuonna 1996 aloitetut tutkimukset (Suomi, Espanja) saatettiin päätökseen vuonna 1997 (Irlanti, 
Portugali ja Kreikka) rakennerahastojen ja EAKR:n sellaisten tukitoimenpiteiden määrittelemiseksi, 
jotka liittyvät erittäin myönteisesti miesten ja naisten tasa-arvoon. Komissio halusi auttaa ohjelmien 
hallintovirkamiehiä ja arviointiryhmiä ja toivoi, että luetteloitaisiin arviointimenetelmät, jotka 
soveltuvat tasa-arvokysymysten tarkasteluun rakennerahastojen politiikan yhteydessä. Asiantuntijat 
osallistuivat tähän työskentelyyn MEANS-ohjelman yhteydessä6, ja työskentelyn suunnitellaan 
päättyvän vuoden 1998 alussa. 
RECITE II:n (sisäinen alueiden välinen yhteistyö 1998-1999) pilottihankkeista valittiin 
kymmenkunta. Ne koskevat sellaisten voimavarakeskusten verkkoutumista. jotka liittyvät naisten 
osallistumiseen talouselämään. Seminaarissa koottiin hyväksytyt hankkeet, jotta voitaisiin syventää 
näiden verkkojen työskentelyn päämääriä ja menetelmiä. Huhtikuussa aloitettiin tarjouskilpailu 
ECOS-Ouverture -ohjelman (ulkoinen alueiden välinen yhteistyö) pilottihankkeita varten. Yhtenä 
teemana on tasa-arvon edistäminen. 
Uusien asetusten valmistelu 
Uutta lainsäädäntöä valmisteltaessa on pohdittu yhtäläisten mahdollisuuksien periaatteen edistämistä 
ja sen mukaan ottamista ohjelmien suunnitteluun, toteuttamiseen, seurantaan ja arvioimiseen. 
6.4. RAKENNERAHASTOT SEKA TUTKIMUS JA TEKNOLOGINEN KEHITTÄMINEN 
(TTK) 
TTK ja innovaatio ovat yhä tärkeämpiä rakennerahastojen tukitoimenpiteissä. Kahdeksannen 
vuosikertomuksen (1996) horisontaalisena teemana oli nimenomaan TTK ja innovaatio. Siinä 
kiinnitettiin erityistä huomiota näihin kahteen seikkaan kunkin maan tukitoimenpiteissä ja annettiin 
lukuisia esimerkkejä. Lisäksi komissio päätti valmistella tiedonannon yhteenkuuluvuuden ja 
kilpailukyvyn lujittamisesta tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja innovaatioiden avulla (ks. 
1.3.5 kohta) korostaakseen TTK.n ja innovaation merkitystä alueellisten talousrakenteiden 
nykyaikaistamisessa ja monipuolistamisessa. 
Tavoitteen 2 kohdealueiden tuet kasvoivat huomattavasti edelliseen kauteen verrattuna. TTK-
toimenpiteisiin annettiin noin 2 500 miljoonaa ecua (eli 16,8 % tavoitteen 2 kokonaisbudjetista). 
Erityisen suuri on ero kausien 1994-1996 ja 1997-1999) välillä: TTK:en ja innovaatioon 
6 MEANS: ks. arviontia koskeva 3 luku. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 145 
myönnettyjen varojen määrä kasvoi 14,2 prosentista 18,4 prosenttiin kokonaisbudjetista. Jotkin 
tavoitteen 2 kohdealueista ovat pitempien teollisten perinteidensä ansiosta voineet käyttää TTK:tä ja 
innovaatiota enemmän taloudelliseen kehitykseen hyödyntäen esimerkiksi seuraavia avainseikkoja: 
julkisen, yksityisen ja vapaaehtoissektorin yhteistyö, paikallisten yliopistojen ja suuryritysten väliset 
vaihdot, sellaiset yritykset, joilla on TTK:en ja innovaatioon liittyvää taitotietoa, teollisuuskulttuuri ja 
tuotantoon suuntautuneet taloudelliset toimintaolosuhteet, paikallisen teollisuuden tarpeisiin 
mukautuneet palvelut ja suuria kaupunkia ympäröivät toimintakeskukset. 
Samanaikaisesti rahastojen tärkeimpien tukitoimenpiteiden kanssa komissio aloitti joitakin 
pilottihankkeita, jotta autettaisiin alueita voittamaan vaikeutensa alueellisten innovaatio-ohjelmien 
kehittämisessä ja tukemisessa. EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaisesti ja innovaatio-
ohjelman yhteydessä on kehitetty alueellisia innovaatiosuunnitelmia (RIS) ja alueellisia 
innovaatiosuunnitelmia sekä teknologian siirtoa koskevia suunnitelmia (RTT - innovaatio-ohjelma). 
Näin on haluttu lisätä yksityisen ja julkisen sektorin sekä alueen yritysten välistä yhteistyötä ja 
TTK:en sekä innovaatioon liittyvien palvelujen ja infrastruktuurin tarjontaa (ks. 2.1.9 kohta). 
6.5. RAKENNERAHASTOT JA EUROOPAN LAAJUISET VERKOT 
Euroopan laajuisissa verkoissa edistyttiin vuonna 1997 kaikilla kolmella alalla (liikenne, televiestintä, 
energia). Oikeudellisesta kannalta katsoen tärkeimmät edistysaskeleet olivat 129 c artiklan 
muuttaminen Amsterdamin sopimuksessa (jotta yksityisen sektorin olisi helpompi rahoittaa 
hankkeita), Euroopan laajuisia televerkkoja koskevien suuntaviivojen vahvistaminen7, Euroopan 
laajuisia energiaverkkoja koskevien suuntaviivojen muuttaminen8, jolta voitaisiin saatlaa ajan tasalle 
luettelo yhteisen edun mukaisista hankkeista, sekä Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevien 
suuntaviivojen tarkistusehdotus9, jossa esitetään satamien ja intermodaaliliikenteen terminaalien 
sisällyttämistä verkkoihin. 
Liikenneministereistä ja yksityisen sektorin edustajista koostunut ryhmä, jonka puheenjohtajana toimi 
komission jäsen Neil Kinnock, keskusteli Euroopan laajuisten verkkojen rahoituksesta. Se julkaisi 
kesäkuussa 1997 suosituksensa tavasta, jolla voitaisiin kehittää julkisen ja yksityisen sektorin 
yhteistyötä liikennealan hankkeissa. Tämän jälkeen annettiin kaksi tiedonantoa. Toinen niistä koski 
komission antamia vastauksia ja ehdotuksia Euroopan laajuisista suosituksista, ja toisessa 
selvennettiin uusiin liikennealan hankkeisiin sovellettavia kilpailusääntöjä. Myös komission Agenda 
2000 -tiedonannossa ehdotettiin uusia rahoitusnäkymiä, joilla haluttiin korostaa Euroopan laajuisten 
verkkojen ensisijaista asemaa. 
Komissio haluaa parantaa yksiköidensä ja muiden Euroopan laajuisia verkkoja koskevien hankkeiden 
rahoitukseen osallistuvien rahoituselinten (kuten EIP ja EIR) välistä koordinaatiota. Sen vuoksi se 
toteutti toimenpiteitä, joilla pyritään vahvistamaan strategisia toimintalinjoja. Näin halutaan helpottaa 
eri hankkeiden koordinaatiota ennakolta ja parantaa tiedonvaihtoa. Toimenpiteisiin sisältyy vähintään 
kaksi kertaa vuodessa kokoontuvan johtajaryhmän muodostaminen ja monivuotisen "valvontataulun" 
laatiminen. 
7 Päätös 1336/97, 17.6.1997, EYVL 183, 11.7.1997. 
s Päätös 1047/97/1 iY, 29.5.1997, EYVL L 152. 11.6.1997. 
,)K()M(97)681, 10.12.1997. 
146 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
6.6. RAKENNERAHASTOT JA MATKAILU 
Useat vuonna 1997 toteutetut tai aloitetut matkailualan toimet ovat merkittäviä paikallisen tai 
alueellisen kehityksen kannalta. Tällaisia ovat esimerkiksi matkailijoiden ja liikenteen hallinnon alalla 
toteutetut hankkeet, matkailu- ja ympäristö verkkoa koskeva parhaillaan toteutettava hanke tai 
tutkimukset, jotka koskevat kaupungin, maaseudun ja rannikon turistikohteiden laadun yhtenäistettyä 
hallintoa. 
Kun matkailua koskevaa vaihetta analysoidaan ohjelmien yhteydessä, tarkoituksena on selvittää 
matkailualan toimenpideohjelmien ja toimien suunnittelun ja toteutuksen tilanne. 
Erityisiin arviointitoimiin turvaudutaan silloin, jos matkailu on maassa erittäin tärkeää ja 
rakennerahastojen tuki merkittävää. 
Myös matkailun merkityksen määrällinen analyysi ja laadullinen arviointi on tärkeää 
rakennepolitiikan yhteydessä. Matkailualan neuvoa-antava komitea päätti 21. lokakuuta 1997 
pidetyssä kokouksessaan perustaa Euroopan kaupunkimatkailua käsittelevän työryhmän. Sen 
tarkoituksena on edistää kokemusten ja hyvien käytäntöjen vertailua ja tehdä operationaalisia 
päätelmiä. Tarkoitus on saada vuoden 1998 aikana selvitys, joka osaltaan vaikuttaa Euroopassa 
käytävään keskusteluun kaupunkien toimintaohjelmasta. 
Lisäksi Luxemburgissa 4. ja 5. marraskuuta 1997 pidetty konferenssi, joka käsitteli aihetta "työllisyys 
ja matkailu: toiminnan suuntaviivat"10, ja 26. marraskuuta 1997 kokoontuneen neuvoston asiaan 
liittyvät päätelmät mahdollistivat aikaisempaa yleisemmän analyysin siitä, miten matkailu vaikuttaa 
taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen koheesioon. Tässä yhteydessä perustettiin matkailua ja 
työllisyyttä käsittelevä korkean tason asiantuntijaryhmä, jonka tehtävänä on pohtia, mitä edellytyksiä 
matkailualalla on edistää kasvua ja työllisyyttä Euroopassa. Asiantuntijaryhmän kertomus esitetään 
komissiolle lokakuussa 1998. 
6.7. RAKENNERAHASTOT JA KULTTUURI 
Vuonna 1996 annetussa komission tiedonannossa "Koheesiopolitiikka ja kulttuuri: työllisyyden 
edistäminen"11 todettiin, että vaikka kulttuuri on yhä tärkeämpää alueellisessa kehityksessä ja 
koheesiopolitiikassa, sen suomia mahdollisuuksia ei täysin hyödynnetä rakennerahastojen 
toiminnassa. 
Jäsenvaltiot ja alueet päättävät itse, otetaanko kulttuuri ensisijaisesti mukaan ohjelmiin ja miten se 
tehdään. Tavoitteen 2 uusissa ohjelmissa (1997-1999) noudatetaan täysin komission suuntaviivoja12. 
Niissä komissio määrittelee kulttuurin merkittäväksi työpaikkoja tarjoavaksi alaksi, jonka avulla 
pystytään hyödyntämään tehokkaammin paikallisia ja alueellisia kehitysmahdollisuuksia. 
Komissio hyväksyi vuonna 1997 EAKR:sta annetun asetuksen K) artiklan mukaisesti 
32 pilottihanketta, jotka koskevat alueiden välistä kulttuurialan yhteistyötä. Yhtenäistetty 
lähestymistapa suosii sellaisten yhteistyöhankkeiden luomista, joiden taloudellisiin tavoitteisiin 
sisältyy kulttuuriteema. Tämä voi koskea alueellisen kulttuuriperinnön säilyttämistä ja edistämistä, 
työpaikkojen luomista, työttömien ja nuorien integroimista työelämään sekä taitotiedon ja kokemusten 
vertailua. EAKR tukee näitä hankkeita 15 miljoonalla eculla tammikuun 1997 ja joulukuun 1998 
välisenä aikana. 
10 Julkaistaan lähiaikoina. 
1 ' KOM(96) 512 lopull., 20.11.1996. 
12 Asiakirja ('(96) 952 lopull. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 147 
6.8. RAKENNERAHASTOT JA KILPAILUPOLITIIKKA 
Komissio seuraa jatkuvasti perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan mukaisesti valtion 
yritystukijärjestelmiä, jos ne voivat vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. 
Komission on otettava huomioon vaikutukset, joita valtiontukien ja yhteisön rahoituksen 
kasautumisella voi olla kilpailuun ja kauppaan. Komissio viimeistelikin vuonna 1997 tutkimuksensa, 
joka koski yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa määrättyjen toimenpiteiden yhteensopivuutta perustamis­
sopimuksen kanssa. Toimenpiteet koskevat rahastojen tukia tavoitteen 2 kohdealueilla kautena 1997-
1999. 
Komissio noudatti periaatetta, jonka mukaan tuet keskitetään epäsuotuisimmille alueille, ja jatkoi 
pyrkimyksiään kodifioida säännöt ja varmistaa jäsenvaltioiden kohtelun yhdenvertaisuus. Komissio 
vahvisti 16. joulukuuta 1997 alueellisia tukia koskevat uudet suuntaviivat, joiden ansiosta on 
mahdollista yhdistää alueellisen valtiontuen arviointiperusteet ja korvata yhdellä tekstillä nykyiset 
säännökset. Yhtenä uutena seikkana on suuryrityksille myönnettävän tuen osuuden pienentäminen 
kokonaiskustannuksiin nähden. Tällä vastataan huoleen siitä, että pitäisi vähentää tukien aiheuttamaa 
kilpailun vääristymistä, mutta samalla kuitenkin säilyttää koheesiovaikutus. Tuen osuuden 
vähentämisen lisäksi komissio on ottanut käyttöön sääntöjä, jotka koskevat tukien enimmäisosuuksien 
muuttamista alueellisten ongelmien vakavuuden mukaisesti. 
Suuntaviivat lisäävät johdonmukaisuutta rakennerahastojen kanssa, koska rahastojen tukikelpoisuus 
on lisäperuste kansallisia tukia myönnettäessä. Hyväksyessään suuntaviivat komissio vahvisti myös 
alueellisten tukien kattavuuden enimmäismääräksi 42,7 prosenttia unionin väestöstä kaudeksi 2000-
2006, kun se on 46,7 prosenttia nykyisellä kaudella 1994-1999 (ks. 1.3.4 kohta, vuonna 1997 
valmisteltu tiedonanto aluepolitiikasta ja kilpailupolitiikasta). 
Myös alueellisten tukien kohdealueita on johdonmukaistettu. Uudet luettelot hyväksyttiin Italiaa 
(perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti tukikelpoiset alueet). Tanskaa ja 
Suomea varten kaudeksi 1997-1999. Kussakin tapauksessa alueellisten tukien soveltamisalaan 
kuuluvan väestön prosenttiosuus vahvistettiin niin, että voidaan maksimoida tukien taloudellinen teho. 
rajoittaa niiden vaikutusta kilpailuun ja käyttää entistä tehokkaammin budjettivaroja. 
Komissio hyväksyi vuonna 1997 monialaiset puitteet alueellisesta tuesta suurille 
investointihankkeille. Puitteilla pyritään vähentämään suurhankkeille myönnettyjen usein liiankin 
suurien alueellisten tukien määrää. Ne kuuluvat laajempaan tavoitteeseen päästä eroon erilaisista 
alakohtaisista säännöistä valtiontuen ollessa kyseessä. Siten voitaisiin omaksua yhtenäinen menettely 
tärkeiden tukitapausten käsittelemiseksi toimialasta riippumatta. Poikkeuksen muodostavat hiili ja 
teräs, jotka kuuluvat EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan heinäkuuhun 2tX)2 asti. 
Komissio suunnittelee joidenkin tukimenettelyjen yksinkertaistamista parantaakseen valtiontukien 
valvontaa. Tätä varten se toimitti neuvostolle valtuutusta koskevan asetusehdotuksen 
perustamissopimuksen 94 artiklan perusteella. Ehdotuksessa komissio pyytää neuvostolta valtuulusla 
voidakseen antaa asetuksia, joilla jotkin tuet vapautetaan ennakkoilmoitusvelvoittcesta, jos tietyt 
perusteet täyttyvät. Kyse on tuista, joista komissiolla on runsaasti kokemusta ja joiden suhteen se on 
jo määritellyt tarkat perusteet arvioidakseen niiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille tukikehysten tai 
suuntaviivojen mukaisesti (pk-yritykset, T&K, ympäristö, työllisyys, koulutus ja alueelliset tuet). 
Neuvosto on jo antanut ehdotukselle periaatteellisen hyväksyntänsä, ja asetus annettaneen vuonna 
1998. 
148 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
6.9. RAKENNERAHASTOT JA JULKISTEN HANKINTOJEN AVOIMUUS 
Aikaisemmissa vuosikertomuksissa komissio tähdensi, että hankkeista päättävien tahojen alueellinen 
yhteistyö on tärkeää. Siten asiakirjojen valmistelu, seuranta, toteutustahti ja yhteisön tekstien 
ymmärrettävyys parantuisivat. Koska julkisia hankintoja koskeva tietoa on kansallisella, alueellisella 
tai paikallisella tasolla, myös päättäjien avustamista on valvottava, ja valvonta on toteutettava 
asianmukaisella tasolla. 
Komission on käsitellyt julkisia hankintoja, ja pohdinnan tuloksena hyväksyttiin marraskuussa 1996 
julkisia hankintoja koskeva vihreä kirja13. Vuonna 1997 arvioitiin ja analysoitiin taloudellisten 
toimijoiden esittämät huomautukset ja laadittiin ensimmäiset suunnitelmat alan tulevaisuudesta. 
Rakennepolitiikassa keskustelu koski joitakin vihreän kirjan ehdotuksia, joiden mukaisesti yhteistyötä 
jäsenvaltioiden kanssa tiivistetään. Komission ajatuksena on, että kansallisella tasolla perustettaisiin 
julkisten hankintojen riippumattomia valvontaelimiä, jotka voisivat taata voimassa olevien säännösten 
moitteettoman noudattamisen, että käytetään enemmän todistusmenettelyä, jossa riippumaton 
todistuksen antaja varmistaa julkisia hankintoja koskevien yhteisön tekstien noudattamisen (josta on 
jo säädetty erityisaloja koskevassa direktiivissä) ja että julkisista hankinnoista päättävien tahojen 
vastuuta lisättäisiin niin, että he sitoutuvat henkilökohtaisesti noudattamaan sääntöjä. Ehdotuksessa ei 
missään tapauksessa vaadita, että komissio luopuisi näistä oikeuksista. Se jatkaa julkisten hankintojen 
valvomista perustamissopimuksen ja direktiivien mukaisesti. 
Keskustelun johtopäätöksistä ja komission suunnittelemista toimenpiteistä laadittiin tiedonanto 
vuoden 1998 alussa. 
6.10. RAKENNERAHASTOT, YHTEINEN MAATALOUSPOLITIIKKA (YMP) JA 
YHTEINEN KALASTUSPOLITIIKKA 
Rakennerahastojen ja YMP:n yhteensopivuutta on käsitelty yksityiskohtaisesti rakennerahastojen 
toteuttamista koskevassa kahdeksannessa vuosikertomuksessa (1996). Lisätietoja kannattaa etsiä siitä. 
YMP:n yhteensopivuus rakennepolitiikan kanssa käy ilmi etenkin kahdesta eri toimesta: 
valtiontukijärjestelmien analyysi ja tarkastukset aloilla, joilla tukea ei anneta. 
Pääsääntönä on, että aina kun valtiontukijärjestelmää ehdotetaan, sen yhteensopivuus sekä YMP:a että 
valtiontukea koskevien nykyisten sääntöjen kanssa tutkitaan. Ensisijaisiksi nimetyt toimet ovat 
liittyneet esimerkiksi uusien teknologioiden soveltamiseen, energian säästöön tai laadun 
parantamiseen. Esimerkiksi keinokastelussa etusija on annettu toimille, joilla pyritään parantamaan 
nykyisiä rakenteita niin, että vedenhukka (kuten haihtuminen ja vuodot) vältetään ilman, että 
kastelualaa on tarpeen pienentää. Kun kastelua on pyritty laajentamaan uusille aloille, komissio on 
asettanut pinta-aloille erittäin tarkat rajat ja vaatinut, että sille ilmoitetaan kaikista uusia viljelmiä 
koskevista suunnitelmista. 
Investointitukien myöntämistä on joillakin aloilla (sianliha-, muna- ja siipikarja- sekä naudanliha- ja 
maidontuotantoala) rajoitettu liikatuotannon estämiseksi. Jalostuksessa ja kaupan pitämisessä etusija 
annetaan tietyn tyyppisille investoinneille, kuten ympäristönsuojeluun, teknologiseen innovaatioon, 
laadun ja terveysvaatimusten parantamiseen liittyville investoinneille. Komissio on vahvistanut 
valintaperusteet yhteisön politiikasta ja eritoten YMP:sta annettujen suuntaviivojen mukaisesti. 
Joillakin aloilla investointituet on kielletty (tupakka, rehukasvit) ja muutamilla muilla aloilla niille on 
asetettu rajoituksia, joihin saattaa liittyä tuotantokapasiteetin vähentämisvelvoitteita (teurastus, 
yritysten yhteenliittymät viini-ja alkoholipitoisten juomien alalla). 
13 KOM(96) 583 lopull, 27.11.1996. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 149 
Komissio ehdotti 15. heinäkuuta 1997 annetussa Agenda 2000 -tiedonannossa, että tulevaisuudessa 
jatketaan vuonna 1992 aloitetun YMP:n uudistuksen laajentamista. Ehdotuksella pyritään siihen, että 
tuet olisivat suoria maksuja. Seuraavassa luetellaan viisi tavoitetta. 
Parannetaan kilpailukykyä, jotta voidaan lujittaa unionin asemaa tärkeänä viejänä maailmassa. 
Varmistetaan kuluttajille elintarvikkeiden turvallisuus ja laatu, mikä on YMP:n keskeinen tavoite. 
Taataan maatalousväestölle kohtuullinen elintaso vakauttamalla maataloustulot. 
Yhdistetään ympäristöä koskevat tavoitteet entistä tehokkaammin YMP:aan siten, että 
parannetaan luonnonvarojen hoitoa ja maiseman säilyttämistä. 
Monipuolistetaan maaseudun toimintamuotoja, jotta voidaan hyödyntää täydentäviä ja 
vaihtoehtoisia tulo-ja työllisyysmahdollisuuksien sekä maataloudessa että sen ulkopuolella. 
Kalatalouden rakennetta koskeva vaihe otettiin rakennerahastoihin vuonna 1994, ja sillä on pyritty 
tarvittavaan rakenteelliseen mukautukseen, jotta saavutettaisiin yhteisön kalastuspolitiikan tavoitteet. 
Alan tukitoimenpiteissä on noudatettu vaatimusta, joka koskee kalavarojen ja kalastustoiminnan 
tasapainoa. KOR:n rahoittamien, kalastuslaivastoa koskevien toimenpiteiden on lisäksi oltava 
monivuotisten ohjausohjelmien tavoitteiden mukaisia. Ohjelmissa edellytetään pyyntiponnistusten 
rajoittamista kaikissa jäsenvaltioissa. Tämä koskee etenkin uusien alusten rakentamiseen 
myönnettävää tukea, joka voidaan sallia ainoastaan, jos monivuotisen ohjausohjelman vuotuisia 
välitavoitteita ja viime kädessä lopullisia tavoitteita noudatetaan. 
ASA 
7 LUKU: 
TOIMIELINTEN VÄLINEN VUOROPUHELU, KESKUSTELU TALOUSELÄMÄN 
OSAPUOLTEN JA TYÖMARKKINAOSAPUOLTEN KANSSA, TIEDOTUS JA VIESTINTÄ 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 153 
7.1. TOIMIELINTEN VÄLINEN VUOROPUHELU 
Unionin eri toimielinten välinen jatkuva vuoropuhelu kuuluu olennaisena osana yhteisön politiikkojen 
toteuttamiseen. Rakennepolitiikat eivät poikkea tästä periaatteesta. Tietojen vaihto voi tapahtua joko 
virallisten kokousten (esimerkiksi Euroopan parlamentin tai sen valiokuntien istunnot, 
ministerikokoukset) tai epävirallisten kokousten (seminaarit tai yhteiset työryhmät) kautta sekä 
poliittisella tai teknisellä tasolla (yksiköiden välillä, rakennerahastojen komiteoissa). Tärkeimpiä 
toimielimissä vuonna 1997 komission tiedonantojen ja asiakirjojen perusteella käsiteltyjä aiheita 
olivat taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskeva ensimmäinen kertomus, tavoitteen 2 uusien 
ohjelmien hyväksyminen kaudelle 1997-1999, varojen hoidon ja valvonnan tehostaminen SEM 2000 -
aloitteen mukaisesti ja rakennerahastojen tulevaisuus Agenda 2000 -tiedonannon pohjalta. 
Rakennerahastojen asema tietoyhteiskunnan edistäjänä sai myös paljon huomiota, kuten myös 
kaupunkialueisiin ja eurooppalaiseen aluesuunnitteluun suunnatut toimet. 
7.1.1. VUOROPUHELU EUROOPAN PARLAMENTIN KANSSA 
Komissio esitteli kaksi uutta tiedonantoa, jotka olivat "yhteenkuuluvuus ja tietoyhteiskunta" sekä 
"kohti kaupunkien toimintaohjelmaa". Tärkein Euroopan parlamentin kanssa yhdessä käsitelty aihe 
oli kuitenkin rakennerahastojen tulevaisuus. Euroopan parlamentin puheenjohtaja ja lukuisat 
parlamentin jäsenet osallistuivat huhtikuussa järjestettyyn kohccsiofoorumiin (taloudellinen ja 
sosiaalinen koheesio), jonka päätelmien perusteella Agenda 2000 -tiedonannon koheesiota koskeva 
luku on laadittu (ks. 1.1.2 kohta). Komission puheenjohtaja Jacques Santer julkisti Euroopan unionin 
tulevaisuutta ensi vuosituhannen alussa hahmottelevan Agenda 2000 -tiedonannon viime heinäkuussa 
pidetyssä parlamentin täysistunnossa. Toimivaltaiset komission jäsenet kävivät sen jälkeen 
parlamentin rakenneasioista vastaavissa valiokunnissa keskusteluja koheesiota ja rakennekehitystä 
koskevista tukimuodoista. Parlamentin jäsenillä oli seminaarissa mahdollisuus neuvotella komission 
edustajien kanssa siitä, mitkä olisivat toimintalinjat rahastoja koskevia uusia asetuksia laadittaessa. 
Koheesiota ja EU:n laajenemista käsitelleessä yleisessä kuulemistilaisuudessa Monika Wulf-Mathies 
esitteli uuden jäsenyyttä valmistelevan rakennepolitiikan välineen. Samalla hän korosti, kuinka 
tärkeää on auttaa paikallisia, alueellisia ja kansallisia viranomaisia olemaan aktiivisesti mukana EU-
jäsenyyden valmistelussa. 
Parlamentti osallistui rakennerahastojen tulevaisuutta koskevaan pohdintaan. Pohdinnan jälkeen 
hyväksyttiin päätöslauselma, joka liittyi komission vuoden 1996 lopulla hyväksymään taloudellista ja 
sosiaalista koheesiota koskevaan ensimmäiseen kertomukseen. Parlamentti esittää siinä kannattavansa 
seuraavia toimia: unionin koheesiopyrkimyksiä voimistetaan, tavoitteiden määrää vähennetään, 
tavoitteen 1 kohdealueet säilyttävät suosituimmuusasemansa, yhteisön rahoitusvälineiden 
yhteensovittamista tehostetaan ja jäseniksi ehdolla olevien maiden rakenteiden mukauttamiseksi 
perustetaan erityinen rahoitusväline. 
Monet muut päätöslauselmat koskivat nykyisiä tukitoimenpiteitä. Niiden osalta parlamentti totesi, että 
eräissä jäsenvaltioissa (Italia, Belgia jne.) rakennerahastojen talousarvion toteuttaminen oli 
riittämätöntä, ja se kehotti komissiota tarkistamaan eräitä toimenpiteiden suuntaviivoja. Parlamentti 
totesi, että alkuhankaluuksista huolimatta Itävallan, Suomen ja Ruotsin rakennepolitiikkaa voi jo 
nykyisellään pitää onnistuneena. Se suhtautui myönteisesti vauraimpiin jäsenmaihin suunnattuihin 
tukitoimenpiteisiin, multa ilmoitti samalla, mitä ongelmia niiden olisi ratkaistava. Se hyväksyi myös 
uusia EU:n jäseniä silmällä pitäen kertomukset, jotka koskevat rajat ylittävään yhteistyöhön ja 
alueiden väliseen yhteistyöhön liittyviä aloitteita. Ulkoalueista se antoi päätöslauselman niitä 
koskevien säännösten liittämisestä Amsterdamin sopimukseen. 
Työmarkkinoiden ja inhimillisten voimavarojen osalta komissio seurasi kiinnostuneena parlamentin 
sosiaaliasiain valiokunnan työskentelyä. Valiokunta laati Euroopan sosiaalirahaston (ESR) 
tulevaisuutta käsittelevän päätöslauselman, joka hyväksyttiin 21. marraskuuta 1997. Komission 
edustajat olivat monesti yhteydessä parlamentin jäseniin, jotka tarkastelivat komission kertomuksia 
154 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
ESR.n toimenpiteiden toteuttamisesta, taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskevia kertomuksia 
sekä Agenda 2000 -tiedonannossa esitettyjä ehdotuksia. ESR:n ja Euroopan parlamentin 
hedelmällinen yhteistyö väliaikaisessa työryhmässä jatkui edelleen vuonna 1997. Työryhmä tutki 
ESR:n varojen käyttöä ja uutta luovia toimia ja kävi keskusteluja rakennerahastoissa tehtävistä 
uudistuksista. 
Maatalouden rakenteiden ja maaseudun kehittämisen osalta maataloutta ja maaseudun kehittämistä 
käsittelevä valiokunta kävi keskusteluja maatalousasioista vastaavan komission jäsenen kanssa 
kolmeen eri otteeseen vuoden 1997 aikana. Tammikuussa aiheena olivat Corkissa (marraskuussa 
1996) järjestetyn maaseudun kehittämistä käsitelleen eurooppalaisen konferenssin päätelmät ja 
kesäkuussa yhteinen maatalouspolitiikka, mukaan lukien maaseudun kehittäminen ja 
maatalouspolitiikan yhteydet koheesiopolitiikkaan. Lisäksi syyskuussa keskusteltiin vielä Agenda 
2000 -tiedonannossa esitetyistä ehdotuksista, jotka liittyvät eritoten vuonna 1992 käynnistettyjen 
yhteisen maatalouspolitiikan uudistusten jatkamiseen sekä integroidun maaseutupolitiikan tarpeeseen. 
Lisäksi valiokunta tarkasteli muun muassa mietintöjä, jotka käsittelivät nuoria maanviljelijöitä ja 
maatilojen toiminnan jatkamisen ongelmaa sekä maatalouden rakenteiden tehostamista. Se antoi myös 
lausuntonsa taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskevasta ensimmäisestä kertomuksesta, 
rakennerahastojen seitsemännestä vuosikertomuksesta sekä rakennerahastojen voimavarojen käytöstä. 
Lausunnon mukaan EMOTR:n ohjausosaston määrärahojen toteutumistasoa voi pitää tyydyttävänä. 
Kalastuksen osalta parlamentin kalatalousvaliokunta antoi lausunnon kolmesta aiheesta: KOR:n 
varojen käyttö, unionin uusi rahoituskehys sekä rakennerahastojen seitsemäs vuosikertomus. 
Ensimmäisessä lausunnossa, joka perustuu tilintarkastustuomioistuimen vuoden 1995 
vuosikertomukseen ja joka koskee rakennerahastojen määrärahojen alhaista käyttöastetta, 
kalatalousvaliokunnan päätelmät olivat seuraavat: kalastuksen osalta havaitut epäonnistumiset 
liittyvät selvästi pikemminkin rahoituksen riittämättömyyteen kuin määrärahojen käyttämiseen vääriin 
tarkoituksiin tai niiden käyttämättä jättämiseen. 
7.1.2. RAKENNERAHASTOJEN KOMITEOIDEN LAUSUNNOT 
Alueellista kehitystä ja uudistamista käsittelevä neuvoa-antava komitea kokoontui viisi kertaa vuonna 
1997. Sitä kuultiin kauden 1997-1999 tavoitteen 2 uusista yhtenäisistä ohjelma-asiakirjoista, joista se 
antoi myönteisen lausunnon yksimielisesti. Komiteassa esiteltiin myös rakennerahastojen seitsemäs 
vuosikertomus (1995) sekä taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskeva ensimmäinen kertomus. 
Komitealle kerrottiin myös komission tiedonannosta "Kohti kaupunkien toiminta-ohjelmaa Euroopan 
unionissa" (ks. 1.3.2 kohta). Useimmissa vuonna 1997 pidetyissä komitean kokouksissa keskityttiin 
SEM 2000 -aloitteessa esiteltyjen komission säädösehdotusten tarkasteluun (ks. 1.2.4 ja 4.2 kohdat). 
Näin ollen komiteaa kuultiin komission päätösehdotuksesta, joka koski menojen tukikelpoisuutta 
rakennerahastojen kannalta ja josta se antoi myönteisen lausunnon helmikuussa. Komissio teki 
asetusehdotuksen säännöistä, joita jäsenvaltioiden on noudatettava varainhoidon valvonnassa, sekä 
ehdotuksen tietyissä säännönvastaisuustapauksissa sovellettavia nettomääräisiä rahoituskorjauksia 
koskevista sisäisistä ohjeista. Ehdotuksista käytiin (esim. soveltamisen määräaikoihin, terminologisiin 
tarkennuksiin ja kansallisessa tai alueellisessa hallinnossa tehtäviin organisatorisiin mukautuksiin 
liittyvien) komitean selvityspyyntöjen johdosta kolme peräkkäistä keskustelua. Komitea antoi 
asetusehdotuksesta myönteisen lausunnon 29. syyskuuta pidetyssä vuoden 1997 viimeisessä 
kokouksessa. 
ESR:n komitea kokoontui neljä kertaa vuonna 1997. Kuten rahastojen yhteensovittamisesta annetussa 
asetuksessa säädetään, komitea antoi lausunnot komission päätösehdotuksista, jotka koskivat 
tavoitteen 2 vakiolausekkeita sekä tavoitteen 2 yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja kaudella 1997-1999. 
Komitea tarkasteli kokouksissaan myös toistuvasti esiin tulevia aiheita, joita ovat ESR:sta annetun 
asetuksen 6 artiklan mukaisten toimien toteuttaminen, erilaiset tietoyhteiskuntaan liittyvät 
näkökohdat, ESR:n rahoitustilanne, alueelliset työllisyyssopimukset, yhteisöaloitteet, tiedotus- ja 
viestintästrategiat sekä arviointien eteneminen. Komitea tutustui myös vuonna 1996 perustetun 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 155 
työryhmän loppukertomukseen, jossa käsiteltiin työpaikkoja tarjoavia uusia aloja. Siitä oli hyötyä 
ESR:n tulevaisuutta käsitelleessä keskustelussa. 
Myös Luxemburgissa järjestettiin vuonna 1997 ESR:n tulevaisuutta käsitellyt kokous. Joulukuussa 
järjestetyssä kokouksessa useimmissa töissä keskityttiin tavoitteen 4 toteuttamiseen sekä tavoitteeseen 
4 ja ADAPT-yhteisöaloitteeseen sisältyvien esittelyhankkeiden esittelemiseen hankkeiden vetäjien 
läsnäollessa. Kokouksen aikana keskusteltiin myös ESR:n suhteesta koheesioon. 
Kokouksessa käytiin tärkeä keskustelu SEM 2000 -aloitteesta. Siinä käsiteltiin muun muassa menojen 
tukikelpoisuutta rakennerahastojen kannalta sekä varainhoidon valvontaan liittyviä menettelyjä ja 
nettomääräisiä rahoituskorjauksia (ks. 1.2.4 ja 4.2 kohdat). Komissio piti ESR:n komitean ajan tasalla 
ESR:on tehtäviä uudistuksia koskevan keskustelun etenemisestä. 
Maatalouden rakenteiden ja maaseudun kehittämisen hallintokomitea (STAR-komitea) kokoontui 
vuoden 1997 aikana 11 kertaa ja antoi 150 myönteistä lausuntoa. Kolmeen lausuntopyyntöön se jätti 
vastaamatta. Komitean lausunnot koskivat pääasiassa jäsenvaltioiden varainhoidon valvontaa 
koskevia sääntöjä (ks. 1.2.4 ja 4.2 kohdat) sekä asetuksessa (EY) N:o 950/97 annettuja toimenpiteitä, 
jotka koskevat maalalousrakenteiden tehostamista, asetuksessa (EY) N:o 2078/92 säädettyjä 
toimenpiteitä, jotka koskevat ympäristönsuojeluvaatimusten noudattamista maatalouden 
tuotantotavoissa, sekä asetuksessa (EY) N:o 951/97 annettuja toimenpiteitä maataloustuotteiden 
jalostamiseksi ja markkinoimiseksi. Komitea järjesti myös keskustelun useista aiheista, joita olivat 
täydentävyys tavoitteen 5a osalta, arviointi, Agenda 2000 -tiedonanto sekä maatalouden 
ympäristönsuojelua koskevien maksujen luokitteleminen maataloustileillä. STAR-komitea kokoontui 
1. lokakuuta maatalouden rakenteiden neuvoa-antavan komitean kanssa saadakseen tietoja Ranskassa 
toteutetusta pilottihankkeesta "Kestävän kehityksen suunnitelmat". 
Kalatalouden rakenteiden pysyvä hallintokomitea kokoontui neljä kertaa vuoden 1997 aikana ja 
käsitteli kaikki alaan liittyvät rakennetoimet. Se antoi yksimielisesti myönteisen lausunnon komission 
päätösehdotuksesta, joka koski menojen tukikelpoisuutta rakennerahastojen kannalta. Komitea antoi 
myös myönteisen lausunnon jäsenvaltioiden varainhoidon valvontaa koskevasta komission asetuksesta 
(ks. 1.2.4 ja 4.2 kohdat). 
Yhteisöaloitteiden hallintokomitea ei kokoontunut lainkaan vuonna 1997, koska varauksen jakamista 
koskeva lausunto oli annettu vuonna 1996. 
7.1.3. VUOROPUHELU TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEAN KANSSA 
Komissio jatkoi yhteydenpitoa ja vuoropuhelua talous- ja sosiaalikomitean kanssa kaikilla tasoilla. 
Kaikkiin komitean antamiin lausuntoihin tutustuttiin huolellisesti. 
Komissio kuuli komiteaa koheesiorahaston vuosikertomuksesta ja rakennerahastojen seitsemännestä 
vuosikertomuksesta sekä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevasta ensimmäisestä 
kolmivuotiskertomuksesta1. Kaikissa antamissaan lausunnoissa komitea korosti pitävänsä tärkeinä 
seuraavia seikkoja: tukien keskittäminen, täydentävyys, ohjelmamenettelyjen yksinkertaistaminen ja 
järkiperäistäminen, hankkeiden seuranta, valvonta ja arviointi sekä ennen kaikkea talouselämän 
osapuolten ja työmarkkinaosapuolten osallistuminen toimintalinjojen määrittelemiseen rahoitettujen 
hankkeiden toteuttamisen ja seurannan aikana. Komitea painotti viimeisen kohdan tärkeyttä laatimalla 
omasta aloitteestaan lausunnon "Yhteiskunta- ja talouselämän tahojen asema Interreg-ohjclmissa ja 
Eures-verkostossa". 
Lisäksi komitea oli tyytyväinen komission tiedonantoon "Yhteenkuuluvuus ja tietoyhteiskunta". 
Huomautuksissaan ja suosituksissaan komitea korosti sitä, että unionin toimet on mukautettava 
vastaamaan eri alueiden teknologisia, taloudellisia ja sosiaalisia tarpeita. 
KOM(96) 542, 6.11.1996. 
156 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
Alueellisten työllisyyssopimusten osalta komitea hyväksyi tiedottamista koskevan kertomuksen 
komission puheenjohtajan Jacques Santerin pyynnöstä. Kertomuksen päätelmissä korostetaan, että 
sopimukset on tärkeä sisällyttää yleiseen työllisyysstrategiaan, jossa otetaan huomioon niin 
makrotalouden tasolla johdettu talouspolitiikka ja työllisyyspolitiikka kuin työmarkkinoiden toiminta 
ja alueellinen työllisyyskehitys. 
Komiteaa kiinnosti myös kaupunkipolitiikka, erityisesti rakentamisen ja asumisen kestävä kehitys 
Euroopassa. Aihe liittyy olennaisesti kaupunki- ja muiden alueiden uudenaikaiseen hallinnointiin. 
Komitea on tyytyväinen yhteisön toimenpiteisiin matkailun alalla, jota se pitää sekä taloudellisesti 
että sosiaalisesti ja kulttuurisesti tärkeänä alana. 
Talous- ja sosiaalikomitea antoi 20. marraskuuta 1997 pidetyssä täysistunnossa erityislausunnon 
Agenda 2000 -tiedonannon maataloutta koskevista näkökohdista. Samassa tiedonannossa käsitellään 
rakennerahastoihin ja maaseudun kehittämispolitiikkaan liittyviä näkökohtia. 
7.1.4. VUOROPUHELU ALUEIDEN KOMITEAN KANSSA 
Melko huomattava osa alueiden komitean vuonna 1997 antamista lausunnoista liittyi suoraan tai 
välillisesti rakennekehitykseen ja yleisesti taloudelliseen ja sosiaaliseen koheesioon. Komitean työt 
jakautuivat pääasiassa neljään aihepiiriin: taloudellinen ja sosiaalinen koheesio, työllisyys, 
aluesuunnittelu ja Agenda 2000 -tiedonanto. Muut komitean työt liittyivät aluepolitiikan 
toteuttamiseen Itävallassa, Suomessa ja Ruotsissa, INTERREG 11 -aloitteeseen ja alueellisten ja 
paikallisten yhteisöjen mahdolliseen asemaan sekä kahteen komission tiedonantoon, joissa käsiteltiin 
kulttuuria ja tietoyhteiskuntaa koheesiotekijöinä. 
Taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskevasta ensimmäisestä kertomuksesta antamassaan 
lausunnossa komitea ilmoitti kannattavansa rakennerahastojen vahvistamista talouskehityksen 
välineenä ja sitä, että budjettivaroja keskitettäisiin entistä voimakkaammin ensisijaisiin tavoitteisiin. 
Työllisyyden osalta komitea oli komission kanssa samaa mieltä siitä, että rahastojen rakenteelliset 
toimet olivat tärkeitä uusien työpaikkojen luomiseksi ja pysyvien työpaikkojen säilyttämiseksi. Se 
suhtautui myös myönteisesti ajatukseen, että työttömyyskorvausten suhteen suositaan passiivisten 
toimintaperiaatteiden sijasta aktiivisia toimintaperiaatteita. Alueiden komitea ilmoitti, että se aikoo 
olla täysimittaisesti mukana alueellisten työllisyyssopimusten käynnistämisessä, ja korosti alueellisten 
yhteisöjen merkitystä niiden toteuttamisessa sekä sitä, miten tärkeänä se pitää todellista julkisen ja 
yksityisen sektorin yhteistyötä. 
Alasta vastaava komission jäsen Monika VVulf-Mathies kävi komitean kanssa perusteellisia 
keskusteluja aluesuunnittelusta ja kaupunkipolitiikasta kesäkuussa 1997. Hän korosti Euroopan 
aluekehityssuunnitelman (SDEC) merkitystä. Sen on tarkoitus - läheisyysperiaatetta noudattaen -
parantaa sekä alueiden kilpailukykyä että taloudellista ja sosiaalista koheesiota. Komitea vahvisti, että 
alueelliset yhteisöt ovat halukkaita tekemään alueiden välistä yhteistyötä unionin alueen 
yhdenmukaisen suunnittelun ja kehittämisen varmistamiseksi. Komitea pyysi, että se otetaan mukaan 
asiaan liittyviin töihin. 
Komission puheenjohtaja Jacques Santer esitteli marraskuussa 1997 alueiden komitealle sen 
täysistunnossa Agenda 2000 -tiedonannon päätavoitteet. Muut komission jäsenet pohtivat 
aluepolitiikkaan ja maatalouspolitiikkaan liittyviä ehdotuksia. Omissa lausunnoissaan komitea ilmoitti 
kannattavansa rakennepolitiikkaan liittyviä ehdotuksia, joiden avulla voidaan taata, että EU:n 
laajeneminen ei tapahdu nykyisessä unionissa heikoimmassa asemassa olevien alueiden 
kustannuksella. 
Maaseudun kehittämisestä alueiden komitea antoi useita lausuntoja. Lausunnossa aiheesta 
"Maaseudun palvelut ja uudet toiminnot" se suositteli palveluiden laadun kehittämistä ja parantamista 
ja erityisesti palveluiden saatavuuden parantamista ja televiestintäverkkojen käytön kehittämistä 
syrjäisillä alueilla. Lausunnossa aiheesta "Nuoret viljelijät ja maatilojen toiminnan jatkamisen 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 157 
ongelma" se toivoi, että maatilojen tulevaisuudennäkymistä, toiminnan 
monipuolistamismahdollisuuksista sekä tiedotusta (varsinkin tilan perustamismahdollisuuksista) ja 
koulutusta koskevan toimintaohjelman toteuttamisesta saataisiin selkeämpiä ehdotuksia. Lausunnossa 
aiheesta "Vuoristoalueita koskeva unionin maatalouspolitiikka" se suositteli, että seutujen 
erityisluonne ja niiden luonnonolosuhteista johtuvat haitat otettaisiin huomioon esimerkiksi 
maatalous-, rakenne-, alue-, metsä- ja ympäristöpolitiikassa, jotta vuoristoseudut säilyisivät 
elinvoimaisina alueina. Näin myös muiden seutujen asukkaat voivat nauttia niistä. 
Kun alueiden komitea valmisteli lausuntojaan, jotka liittyivät ensimmäiseen kertomukseen 
taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta sekä Agenda 2000 -tiedonantoon ja sen ehdotuksiin 
unionin politiikoiksi vuoden 1999 jälkeen, sitä kuultiin myös yhteisen maatalouspolitiikan 
uudistuksiin ja maaseutupolitiikkaan liittyvistä ehdotuksista. 
Maataloudesta ja maaseudun kehittämisestä vastaava komission jäsen toimitti komitealle 16. 
tammikuuta pidetyssä istunnossa Corkissa marraskuussa 1996 järjestetyn maaseudun kehittämistä 
käsittelevän eurooppalaisen konferenssin päätelmät. 
Alueiden komitea antoi lausunnon aiheesta "Yhteinen kalastuspolitiikka - kalastuksesta riippuvaisten 
alueiden turvaaminen". Sillä haluttiin selventää vuonna 1996 annetun, yhteisen kalastuspolitiikan 
vaikutuksia alueisiin käsittelevän ensimmäisen lausunnon pääkohtia ja korostaa uudelleen tarvetta 
kehittää todellista yhteistyötä kalateollisuuden, jäsenvaltioiden ja komission välille. 
7.2. KESKUSTELU TALOUSELÄMÄN OSAPUOLTEN JA 
TYÖMARKKINAOSAPUOLTEN KANSSA 
Yhteistyö rakennerahastojen toteuttamisessa 
Vuoden 1996 hengessä ja taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskevasta ensimmäisestä 
kertomuksesta saamiensa huomautusten mukaisesti komission asetti yhteistyölle kolme tavoitetta: 
yhteistyön parantamiseen ja laajentamiseen liittyvän pohdinnan syventäminen, uusien 
yhteistyömuotojen edistäminen sekä tiettyjen yhteistyökumppaneiden osallistumismahdollisuuksien 
parantaminen. 
Tuleviin rakennerahastoja koskeviin asetuksiin liittyvien suunnitelmien ja ehdotusten ohella komissio 
aloitti vuonna 1997 yhteistyötä koskevat teemakohtaiset arvioinnit (ks. 3.2 kohta). Koska kokemusten 
perusteella tiedetään, kuinka monenlaisia yhteistyömuotoja ja yhteistyön tapoja jäsenvaltioissa on, 
arvioinnilla pyritään analysoimaan eri yhteistyömuotojen tehokkuuteen liittyviä ongelmia. Arvioinnin 
avulla voidaan eritellä hallinnollisten ja organisatoristen puitteiden vaikutuksia aluekehitykseen, 
analysoida jäsenvaltioissa esiintyviä erilaisia yhteistyötyyppejä ja -rakenteita sekä yhteistyön 
toimivuutta, mitata yhteistyön vaikutuksia tukitoimenpiteiden toteuttamiseen ja eritellä hyviä 
toimintatapoja. 
Uusien yhteistyömuotojen edistämisessä siirryttiin käytännön tasolle vuonna 1997, jolloin otettiin 
käyttöön alueelliset työllisyyssopimukset (ks. 1.2.3 kohta) ja toteutettiin pitkäaikaistyöttömiä koskeva 
pilottihanke. 
Euroopan parlamentin vuonna 1995 käynnistämä kokeiluhanke "Pitkäaikaistyöttömiä koskevat 
pilottihankkeet" (budjettikohta B2-605) päättyi joulukuussa 1997. Kokeiluun oli myönnetty muualta 
kuin varsinaisesta rakennerahastojen talousarviosta 15 miljoonaa ecua. Sillä haluttiin arvioida 
sellaisten toimenpiteiden vaikutusta, joilla pyritään helpottamaan pitkäaikaistyöttömien työllistämistä 
työpaikkoja tarjoavilla uusilla aloilla (EYVL C199/28, 3.8.1995). Kokeilu oli komission ensimmäinen 
yritys lutkia työpaikkoja tarjoavia uusia aloja. Kussakin jäsenvaltiossa Luxemburgia lukuun ottamatta 
käynnistettiin 16 pilottihanketta. Koeluonteensa vuoksi kokeilu vaati paljon innovoivaa työtä sekä 
julkisilta viranomaisilta että pilottihankkeista vastanneilta yksityisen sektorin toimijoilta. 
158 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
Hankkeen tulokset olivat voittopuolisesti myönteiset. Vaikka ne eivät toiminnan lisääntymisen ja 
työpaikkojen luomisen suhteen olleet kovinkaan vaikuttavia, kun otetaan huomioon alkuperäiset 
valintaperusteet (uutta luovat tavoitteet, heikoimmassa asemassa olevat alueet ja kansalaiset), myös 
uusia kokemuksia saatiin: 
1. Uudet palvelualat ovat kiintoisia uusien työpaikkojen luomisen kannalta. Héraultin (Ranska), 
Merseysiden (Yhdistynyt kuningaskunta), Länsi-Irlannin ja Cadizin (Espanja) esimerkit osoittavat, 
että uusia työpaikkoja voidaan luoda kilpailukykyisin kustannuksin, jos julkinen sektori tukee 
hyvin sijoittautuneiden paikallistoimijoiden verkostoa, varsinkin sosiaalitalouden alalla. 
2. Itsensä työllistämistä koskevat strategiat asetetaan usein etusijalle, mikä edellyttää, että hankkeiden 
toteuttajille luodaan samanaikaisesti pysyvät tukirakenteet. 
3. "Perinteisten" työmarkkinoiden ulkopuolelle jääneisiin henkilöihin kohdistetuissa toimissa ei 
arvosteta uusien työpaikkojen luomista, koska etusijalle on asetettu työelämään pääsy uuden 
toiminnan luomisen sijasta. 
Budjettivallan käyttäjä laatii kyseisestä hankkeesta erillisen kertomuksen. 
Keskustelu talouselämän osapuolten ia työmarkkinaosapuolten kanssa yhteisön tasolla 
Komissio kuulee joka vuosi Euroopan tasolla järjestäytyneitä työmarkkinaosapuolia 
rakennerahastojen yhteensovittamisesta annetun asetuksen 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Sen 
mukaan talouselämän osapuolet voivat esittää näkemyksensä rakennerahastojen toteutumisesta, ja 
komissio voi esitellä kuluneen vuoden aikana tapahtunutta kehitystä. Vuoden 1997 toiminnasta 
tammikuussa 1998 järjestetty kuuleminen koski pääasiassa rakennerahastojen kahdeksatta 
vuosikertomusta (1996), alueellisten työllisyyssopimusten toteuttamista, tavoitteen 2 uusia ohjelmia 
vuosille 1997-1999 sekä rakennerahastojen tulevaisuutta Agenda 2000 -tiedonannon kannalta. 
Rakennerahastojen kahdeksanteen vuosikertomukseen (1996) liittyvistä osapuolten huomautuksista 
nousivat esiin jäsenvaltioiden viivyttely tukien maksamisessa tuensaajille, tiettyjen jäsenvaltioiden ja 
alueiden vaikeudet käynnistää kansallista yhteisrahoitusta ja hallinnollisten menettelyjen 
monimutkaisuus. Lisäksi korostettiin arvioinnin merkitystä talouselämän osapuolille ja 
työmarkkinaosapuolille, sillä sen pohjalta ne voivat antaa lausuntonsa perehdyttyään tilanteeseen. 
Tavoitteen 2 uusien ohjelmien osalta työllisyystavoitteeseen liittyneet lausunnot jakautuvat kahtia: 
eräät osapuolista katsoivat, että tukitoimenpiteissä olisi keskityttävä yrityksille mukautettaviin tukiin, 
toiset taas olivat sitä mieltä, että tukitoimenpiteissä olisi keskityttävä työllisyyteen, jotta saataisiin 
laskettavissa ja mitattavissa olevia tuloksia. Kaikki osapuolet kuitenkin korostivat, että tärkeintä on 
luoda työpaikkoja, jotka ovat pysyviä, laadukkaita ja innovatiivisia. 
Talouselämän osapuolet ja työmarkkinaosapuolet olivat varsin kiinnostuneita alueellisten 
työllisyyssopimusten käyttöönotosta. Osapuolet saivat paljon erilaisia kokemuksia uusista 
yhteistyömuodoista. Osapuolet korostivat, että työllisyyden osalta kyseiset kokemukset eivät 
myönteisyydestään huolimatta kelpaa yhteisön ja jäsenvaltioiden uudeksi talouspoliittiseksi 
vaihtoehdoksi. 
Agenda 2000 -tiedonantoon perustuvaan rakennerahastojen tulevaisuutta koskevaan komission 
esittelyyn suhtauduttiin pääasiassa myönteisesti. 
Osapuolet suhtautuivat myönteisesti myös komission tavoitteisiin yksinkertaistaa ja selkiyttää ja 
tehostaa rakennerahastojen toimintaa. Lisäksi ne kehottivat komissiota noudattamaan ehdotustaan 
vahvistaa entisestään yhteistyöperiaatetta. Tämä tapahtuu tiivistämällä yhteistyötä, takaamalla, että 
talouselämän osapuolet ja työmarkkinaosapuolet voivat osallistua ohjelmiin liittyvään 
päätöksentekoon, ja antamalla osapuolille teknisiä apua ja arviointeihin liittyviä tietoja. Osapuolet 
olivat sen sijaan erimielisiä tukitoimenpiteiden toimintalinjoista. Toiset kannattivat panostamista 
työllisyystavoitteeseen, varsinkin toimenpiteiden keskittämistä inhimillisiin voimavaroihin. Toiset 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 159 
taas olivat sitä mieltä, että toimintalinjassa on keskityttävä kilpailukyvyn kehittämiseen, jota ilman 
työllisyys ei kasva. Suurin osa oli sitä mieltä, että tärkeintä on investoida tutkimukseen ja kehitykseen 
sekä innovaatioon. 
Eri osapuolten toimintakyvyn parantamiseksi EAKR:sta annetun asetuksen 7 artiklan mukainen 
teknisen avun antaminen Euroopan ammatilliselle yhteistyöjärjestölle käynnistettiin vuonna 1996. 
Ammattiliitoille annettu tuki, jolla haluttiin parantaa niiden teknisiä mahdollisuuksia osallistua 
rakennetukitoimenpiteiden seurantaan, koostui tavoitteiden 1 ja 2 tukikelpoisilla alueilla järjestetyistä 
seminaareista, teemakohtaisista seminaareista ja aluekehityksen asiantuntijoista koostuvan verkoston 
perustamisesta. 
Maaseudun kehittämisen osalta maatalouden rakennepoliittisia kysymyksiä käsittelevä neuvoa-antava 
komitea kokoontui kolme kertaa, huhti-, heinä- ja lokakuussa 1997. Komitealle kerrottiin Corkissa 
(Irlannissa) marraskuussa 1996 järjestetyn maaseudun kehittämistä käsittelevän eurooppalaisen 
konferenssin tuloksista sekä Agenda 2000 -tiedonantoon sisältyvistä komission ehdotuksista, jotka 
koskevat rakennerahastoja ja yhteistä maatalouspolitiikkaa. Komiteassa käsiteltiin myös marraskuussa 
1996 hyväksyttyä ensimmäistä kertomusta taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta, sosiaalis-
rakenteellisten toimenpiteiden soveltamista, maatalouden työllisyyttä ja toiminnan monimuotoisuutta. 
Neuvoa-antava komitea järjesti maatalouden rakenteiden ja maaseudun kehittämisen hallintokomitean 
(STAR) kanssa 1. lokakuuta yhteisen kokouksen, jossa esiteltiin EMOTR:n ohjausosastosta annetun 
asetuksen 8 artiklan mukaisesti rahoitettu pilottihanke, joka koskee kestävän kehityksen suunnitelmaa 
"dynaamisen maatalouden innovatiivinen kokeilu - ympäristön huomioonottava ja yhteiskunnalle 
avoin maatalous". 
Lisäksi komitean naistyöryhmä järjesti 3. huhtikuuta ensimmäisen kokouksensa, jossa se käsitteli 
naismaanviljelijöiden ongelmia korostaen maataloudessa työskentelevien naisten epävarmaa asemaa, 
yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevaa neljättä ohjelmaa (1996-2000), rakennerahastojen asemaa ja 
yhtäläisiin mahdollisuuksiin liittyvän periaatteen soveltamista yhteisön toimissa sekä naisten 
mahdollisuuksia saada äänensä kuuluviin. 
Kalastuksen osalta kalatalouden neuvoa-antava komitea on ammattikunnan kanssa vuoropuhelua 
käyvä virallinen taho. Komitea sai vuoden 1997 aikana Agenda 2000 -tiedonantoon liittyviä tietoja ja 
selityksiä, ja sille selvitettiin monivuotisen ohjausohjelman (MOO IV) neuvotteluja koskevat 
menettelyt ja yhteydet MOO IILssa vahvistettuihin tavoitteisiin. 
7.3. TIEDOTUS JA VIESTINTA SEKA KOKEMUSTEN VAIHTO 
EAKR:lla oli useita erilaisia tiedotus-ja viestintätoimia, kuten: 
— Jäsenvaltioiden toimet: komissio jatkoi jäsenvaltioiden tiedotus-ja julkisuustoimiin2 liittyvää 
tiedonkeruutaan. Koosteen on määrä valmistua vuonna 1998. Lopuksi kokemusten 
vaihlamiseksi järjestetään seminaari, jossa esitellään kaudelle 2000-2006 kaavaillut 
tiedotustoimet. 
— Komission toimet: komissio toimitti runsaasti sitä koskevia julkaisuja, järjesti ison 
konferenssin taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta ja yhteisrahoitti osallistumista 
useisiin tapahtumiin, seminaarien järjestämistä ja muita yksittäisiä toimia. 
Myös uusien teknologioiden käyttö paransi tiedotusta. Uusien Intemet-sivujen avaaminen 
(inforegio.org) oli merkittävä uutuus EAKR:n ja koheesiorahaston tiedotuksessa. 
2 Ne on eritelty asetuksen (EY) N:o 4253/88 32 artiklassa ja sitä vastaavassa päätöksessä, jonka komissio teki 31 
toukokuuta 1994. 
/60 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
Lisäksi komission vuoden 1996 lopulla julkaiseman taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskevan 
ensimmäisen kertomuksen johdosta Brysselissä järjestettiin koheesiofoorumi huhtikuussa 1998 (ks. 
1.1.1 kohta). 
ESR:a koskevan tiedotus- ja viestintäpolitiikan toteuttamista jatkettiin vuonna 1997. Uusia 
julkaisuja olivat: 
• esite nimeltä "Työllisyys ja teollisuuden rakennemuutokset", joka sisältää esimerkkejä 
tavoitteeseen 4 sisältyvistä jäsenvaltioiden hankkeista. Vuoden 1998 aikana julkaistaan myös 
neljä tavoitetta 3 koskevaa vastaavanlaista julkaisua 
• esite nimeltä "Alueelliset työllisyyssopimukset: esimerkkejä hyvistä käytännöistä", joka sisältää 
esimerkkejä rakennerahastojen yhteisrahoitusta saaneista alueellisista työllisyyssopimuksista 
• ESR-tiedotuslehden kolme numeroa. 
Tapahtumia varten tehtiin tietoyhteiskuntaan (Regional Information Society Initiatives - RISI) liittyviä 
hankkeita esittelevä siirrettävä näyttely teline. ESR oli myös osanottajana tai järjestäjänä useissa 
tilaisuuksissa, joiden aiheita olivat nuorten työelämään pääsy (Tukholma, Ruotsi), vammaisten 
työelämään pääsy (Luxemburg), integraatiokeinot (Brugge, Belgia), yhteisöaloite Employment-
Intergra (Barcelona, Espanja) ja naiset yrityksen perustajina (Bryssel, Belgia). Lisäksi huomattava osa 
vuodesta 1997 käytettiin eurooppalaisella tasolla ensimmäistä kertaa järjestettävän, 26.-28.5.1998 
pidetyn ESR:on liittyvän kongressin järjestelyihin. 
Vuoden 1997 jälkipuoliskolla keskityttiin myös tiedotusvälineisiin suuntautuvien toimien 
kehittämiseen laatimalla luettelo "ESR-medioista" (sanomalehdet, radioasemat, televisiokanavat) ja 
toteuttamalla muita tapahtumakohtaisia toimia. 
Vuonna 1997 järjestettiin kaksi ESR-tiedotuksesta vastaavien kansallisten vastuutahojen kokousta, 
joissa käsiteltiin jäsenvaltioiden välistä taitotiedon vaihtoa (toinen toukokuussa, toinen 
marraskuussa). Osanottajat korostivat kokousten merkitystä, sillä niissä jäsenvaltioilla ja komissiolla 
on mahdollisuus olla suoraan yhteydessä toisiinsa ja osallistujat voivat vertailla kokemuksiaan 
onnistuneista tiedotustoimista. Kokousten puitteissa syntynyt verkosto saa säännöllisesti tietoa 
"Tietoa tiedottamisesta" -julkaisun kautta. Se ilmestyi kolme kertaa vuonna 1997. Vuodelle 1998 
epävirallinen verkosto on sopinut kahdesta kokouksesta. 
Maaseudun kehittämispolitiikan osalta komissio tehosti toimintaansa laatimalla strategian, jonka 
avulla se saa enemmän julkisuutta tukitoimenpiteilleen. Se kääntyi asiassa erään palvelualan 
yritykseen puoleen, joka aloittanee toiminnan vuonna 1998. Tähän asti tiedotus on tapahtunut 
pääasiassa maaseudun kehittämistä koskevan eurooppalaisen verkon kautta. Komissio antoi Euroopan 
paikallisen kehittämisen tiedotusyhdistykselle (AEIDL) tehtäväksi saattaa maaseudun kehittämistä 
koskeva eurooppalainen verkko toimintaan. Näiden eri toimintamuotojen joukossa julkaisutoiminnalla 
on keskeinen merkitys. Niinpä AEIDL julkaisee INFO-LEADER-verkon tiedotetta (kymmenen 
numeroa vuodessa seitsemällä kielellä), LEADER MAGAZINEa (kolme numeroa vuonna 1997), joka 
tekee tunnetuksi LEADER-aloitteen tuloksia ja jossa käsitellään Euroopan maaseudun kehittämiseen 
liittyviä keskeisimpiä aiheita, innovaatioihin liittyvää "Cahiers de Vinnovation" -julkaisua, 
menetelmiin liittyviä oppaita ja muita teknisiä asiakirjoja. Vuonna 1997 julkaisuissa käsiteltyjä aiheita 
olivat "Maatalouden voimavarojen paikallisesta arvioinnista vastaavan ketjun järjestäminen: 
esimerkkinä juuston jalostus", "Yhteistyön järjestäminen paikallistasolla", "Innovaatio ja maaseudun 
kehittäminen" ja "Monikansallinen yhteistyö" sekä kartta LEADER-verkoston alueista AEIDL:n ja 
komission 9.-11.11.1997 järjestämään Euroopan kollokvioon LEADER-yhteisöaloitteesta. Useimmat 
tiedot löytyvät kuudella kielellä myös komission Internet-osoitteesta, joka liittyy "Rural Europe" -
sivustoon. Se mahdollistaa maaseutualan toimijoiden välisen tietojen vaihdon sekä osallistumisen 
foorumeihin. 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 161 
Kalatalouden alalla toteutettiin useita tiedotustoimia niin ammattikunnan kuin suuren yleisönkin 
keskuudessa. Niistä on mainittava erityisesti seuraavat: 
• 
• KOR:iin liittyvän teknisen avun osana kaikissa unionin jäsenmaissa järjestettiin kuluttajille 
suunnattu suuri kalaan liittyvä tiedotuskampanja. Kampanjalla pyrittiin parantamaan kansalaisten 
tietoja edullisista kaloista, joita ei ylikalasteta ja joiden ravintoarvo on kuitenkin korkea. 
Kampanjassa suunnattiin erityistoimia nuoriin kuluttajiin, jotka syövät vähän kalaa. 
Kalatuotteiden jalostamisesta ja vesiviljelystä järjestettiin teemakohtainen (vuosittain pidettävä) 
konferenssi. Konferenssissa, johon osallistui noin 350 alan ammattilaista, oli mahdollista saada 
ensimmäiset alan laajaan tarkasteluun perustuvat kokemukset, jotka liittyivät kalatuotteiden 
jalostamisen kehittämistä suosivan ympäristön ylläpitämiseen ja kilpailukyvyn säilyttämiseen 
jatkuvasti muuttuvassa kansainvälisessä tilanteessa. 
Seuraavat PESCA-yhteisöaloitteen valtioiden monikansalliset tiedotustoimet: 
— PESCA-Info-kuukausitiedotteen jakaminen 5000 tilaajalle. Tähän asti tiedotteesta on 
ilmestynyt 12 numeroa kaikilla yhteisön kielillä; 
— kolmen alueiden välisen tapaamisen järjestäminen. Espanjassa (Palma de Mallorca) aiheena 
oli Välimeren kalantutkimuksesta saatujen tutkimustulosten levittäminen ja arviointi. 
Ranskassa (Lorient) kalanjalostus ja Italiassa (Sciaca) Välimeren kalastuslaivastoon 
kohdistuvat rakenneuudistukset. 
KOR:lle myönnettiin vuonna 1997 400 000 ecun määräraha, jotta se voi olla mukana El':n 
näyttelyosastossa vuoden 1998 Lissabonin maailmannäyttelyssä, jonka aihe on "Valtameret -
tulevaisuuden perintö". Kysymys on kansainvälisestä suurelle yleisölle avoimesta näyttelystä, ja 
EU:n näyttelyosastoon odotetaan noin miljoonaa kävijää. 
ÂBZ 
LnTTEET 
Liite 1: Rahoituksen toteutuminen 1994-1997 tavoitteittain 
Liite 2: Yhteisöaloitteiden rahoituksen toteutuminen 1994-1997 
Liite 3: Siirtymätoimenpiteiden ja uutta luovien toimien rahoituksen toteutuminen 1994-1997 
Liite 4: EAKR:sta, ESR:sta ja EMOTR:sta rahoitetut pilottihankkeet ja uutta luovat toimet 
Liite 5: Suurhankkeet 1994-1997 
Liite 6: Määrärahojen toteutuminen vuonna 1997 budjettikohdan mukaan (muut kuin 
vapautuneet ja siirretyt määrärahat) 
Liite 7: Ohjelmien toteutumistilanne jäsenvaltioittain (tavoitteet ja yhteisöaloitteet) - vuosi 1997 
ohjelmakaudella 1994-1999 
Liite 1: Rahoituksen toteutuminen 1994-1997 tavoitteittain* 
TAVOITE 1 - YTK 
B 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
1 
NL 
A 
P 
UK 
YHTEENSA Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumuksen 994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
%(2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
%(2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
%(2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2V(D EAKR 
81,68 
223,86 
54,01 
167,76 
75% 
1.417,07 
4.159,39 
967,13 
3.207,59 
77% 
1.707,07 
6.015,63 
1.091.15 
4.182,03 
70% 
2.703,90 
10.827,81 
2.670,00 
8.051,87 
74% 
97,18 
466,69 
157,62 
378,94 
81% 
110,59 
1.451,05 
396,76 
1.301,30 
90% 
1.974,28 
5.632,63 
823,93 
3.555,64 
63% 
10.40 
34,70 
11,09 
30.53 
88% 
39,42 
59,38 
18,87 
34,84 
59% 
1.622,21 
6.380,86 
1.547,16 
5.277,54 
83% 
306,10 
854,55 
175.07 
621,95 
73% 
10.069,90 
36.106,55 
7.912,80 
26.809.99 
74% ESR 
38,30 
103,45 
42,02 
90,05 
87% 
638,65 
2.414,63 
796,88 
2.108,07 
87% 
291,96 
1.093,40 
261,40 
793,36 
73% 
1.037.97 
3.864,39 
845,26 
3.242,37 
84% 
31,33 
299,60 
53,85 
262,44 
88% 
326,74 
1.267.25 
338.70 
1.184,47 
93% 
1.141,36 
1.775.18 
414.75 
737,36 
42% 
0.47 
8,67 
3,61 
8,67 
100% 
5,23 
10,27 
4,82 
8,85 
86% 
408,05 
1.941,44 
364,71 
1.539,61 
79% 
138,69 
460,27 
92,75 
351,59 
76% 
4.058,77 
13.238,55 
3.218,75 
10 326,83 
78% EMOTR 
-
22,00 
-
9,58 
44% 
457.46 
1.825,71 
413,43 
1.399,51 
77% 
339,05 
1.354,17 
307,79 
1.098,81 
81%, 
777.41 
2.296,55 
484,59 
1.733.64 
75% 
41.45 
191.98 
70.20 
167,69 
87% 
272.42 
865,05 
144.21 
679.90 
79% 
396.27 
1.101.06 
330.85 
722.91 
66% 
4.72 
11.42 
4,12 
9,51 
83% 
5,35 
14,11 
5,04 
12,05 
85% 
283,11 
1.436,28 
313,18 
1.048,30 
73% 
-
151,15 
24,48 
125,81 
83% 
2.577.23 
9.269,47 
2.097,90 
7.007,70 
78%, my 
KOR 
-
0,37 
-
0,19 
50% 
1,09 
47,59 
12,73 
39.47 
83% 
29.72 
66,82 
31,74 
55,63 
83% 
183,06 
645,84 
193,69 
532.38 
82% 
3.35 
9.66 
1.69 
5.15 
53% 
11.84 
29.25 
12.78 
26.71 
91% 
31.41 
97.95 
21.75 
56.97 
58% 
0.08 
2.88 
0.85 
2.43 
84% 
39,84 
112,00 
28,77 
86.99 
78% 
7,82 
24,86 
9,05 
17.87 
72% 
308.22 
1.037,21 
313,06 
823,80 
79% oonaa ecua 
Yhteensa' 
119,99 
349,68 
96,03 
267,57 
77% 
2.514,27 
8.447,32 
2.190,17 
6.754,64 
80% 
2.367,79 
8.530,02 
1.692,08 
6 129,82 
72% 
4.702.34 
17.634,60 
4.193,54 
13 560,26 
77% 
173.31 
967.92 
283,36 
814,22 
84% 
721.59 
3 612.59 
892.44 
3.192.37 
88% 
3.543.32 
8 606,82 
1 591.29 
5.072.88 
59% 
15.68 
57.68 
19.68 
51.15 
89% 
50.00 
83.76 
28.7S 
55.74 
67% 
2.353.21 
9.870,57 
2.253,82 
7.952.44 
81% 
452.62 
1.490,82 
301.38 
1.117.22 
75% 
17.014.11 
59.651,78 
13.542.51 
44.968,31 
75% 
Mukaan tukien vapautetut, siirretyt ja uudelleen käyttöön otetut määrärahat. 
'Budjettikohdat B2-1000, B2-1100, B2-1200, B2-1300, ohjelmakausi 1994-1999. 
165 
Liite 1: Rahoituksen toteutuminen 1994-1997 tavoitteittain* 
TAVOITE 2 - YTK 
B 
OK 
D 
E 
F 
1 
L 
NL 
A 
FIN 
S 
UK 
YHTEENSA Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2y(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2)/(D 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2)/(D 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
%(2)/(D 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
%(2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
%(2)/(D 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
%(2V(1) EAKR 
74,01 
184,63 
88,17 
122,59 
66% 
23,23 
67,77 
30,81 
50,68 
75% 
250,66 
733,55 
275,18 
506,01 
69% 
254,15 
1.044,57 
231,96 
674,20 
65% 
621.36 
1.960,81 
748,14 
1.419,95 
72% 
332,42 
748,83 
247,66 
436,64 
58% 
8,01 
12,57 
4,00 
7,02 
56%, 
94,03 
238,00 
103,84 
158,32 
67% 
7,76 
54.30 
17,44 
38.71 
71% 
40,77 
86,89 
32,60 
59,23 
68% 
-
83,22 
25,50 
52.28 
63% 
490,70 
2.016,25 
760,96 
1.471,99 
73% 
2.197,10 
7.231,40 
2.566,26 
4.997,62 
69% ESR 
11,42 
41,40 
14,19 
29,79 
72% 
9,85 
18,38 
8,94 
12,73 
69% 
140,29 
323,32 
105.31 
214.16 
66% 
-27,04 
218.93 
2.78 
167,75 
77% 
138,79 
359,50 
101,69 
265,34 
74% 
89,87 
187,42 
32,03 
88,11 
47% 
1,63 
3,09 
0,91 
2,18 
70% 
63.45 
123,64 
42,35 
79,67 
64% 
3,84 
22,86 
6,73 
18,47 
81% 
16,09 
22,39 
10,87 
14,02 
63% 
-
22,56 
-
11,28 
50% 
153.06 
688.18 
160.40 
539,71 
78% 
601,26 
2.031,66 
486,22 
1.443.21 
71% EMOTR 
-
-
-mil 
KOR 
-oonaa ecua 
Yhteensa 
85,42 
226,03 
102,37 
152,37 
67% 
33,08 
86,15 
39,75 
63,41 
74% 
390,95 
1.056,87 
380,49 
720,17 
68% 
227,12 
1.263,51 
234.74 
841.95 
67% 
760,15 
2.320,31 
849.83 
1.685.29 
73% 
422.28 
936.26 
279.70 
524.75 
56% 
9.64 
15.66 
4.92 
9.20 
59% 
157.48 
361,63 
146.19 
237.99 
66% 
11.61 
77,15 
24.17 
57.19 
74% 
56,87 
109,28 
43.47 
73.25 
67% 
-
105,78 
25.50 
63,56 
60%, 
643.76 
2.704,43 
921,36 
2.011,70 
74% 
2.798,35 
9.263,06 
3.052,48 
6.440,83 
70% 
Mukaan lukien vapautetut, siirretyt ja uudelleen käyttöön otetut määrärahat. 
' Budjettikohdat B2-1201, B2-1301, ohjelmakausi 1994-1999. 
166 
Liite 1: Rahoituksen toteutuminen 1994-1997 tavoitteittain* 
TAVOITE 3 - YTK 
B 
DK 
D 
E 
F 
1 
L 
NL 
A 
FIN 
S 
UK 
YHTEENSA Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2)/(D 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
%(2)/(D 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997(2) 
%(2)/(D 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksul 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2V(D 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) EAKR 
; 
-
-
-ESR 
69,96 
262,52 
61,61 
218,04 
83% 
42,22 
169,22 
39,60 
154,79 
91% 
128,68 
949,08 
295,79 
817,56 
86% 
251,42 
917,93 
208,35 
725.01 
79% 
221,02 
1.421,01 
274,77 
1.181,33 
83% 
472,23 
822,57 
160.96 
363,64 
44% 
3.31 
13.17 
3,73 
12,68 
96% 
159,41 
593,91 
141,99 
519,92 
88% 
135,60 
265,35 
95,39 
199,19 
75% 
71,90 
167,22 
53,03 
104.29 
82% 
92.58 
165,58 
68,55 
105,05 
63% 
551,23 
2.603,03 
288,56 
1.686,82 
65% 
2.199,57 
8.350,60 
1.692,32 
6.090,30 
73% EMOTR mi 
KOR oonaa ecua 
Yhteensa 
69,96 
262,52 
61,61 
216,04 
83% 
42,22 
169,22 
39,60 
154,79 
91% 
128,68 
949,08 
295,79 
817,56 
86% 
251,42 
917,93 
208.35 
725.01 
79% 
221.02 
1.421.01 
274,77 
1.181,33 
83% 
472.23 
822.57 
160,96 
363.64 
44% 
3,31 
13.17 
3.73 
12,68 
96% 
159,41 
593,91 
141,99 
519,92 
88% 
135.60 
265.S5 
95.39 
199.19 
75% 
71,90 
167,22 
53.03 
104,28 
82% 
92,58 
185,58 
68,55 
105,05 
63% 
551,23 
2.603,03 
288,56 
1.688,82 
65% 
2.199,57 
8.350,60 
1.692,32 
6.090,30 
73% 
Mukaan lukien vapautetut, siirretyt ja uudelleen käyttöön otetut määrärahat. 
' Budjettikohta B2-1302, ohjelmakausi 1994-1999. 
167 
Liite 1: Rahoituksen toteutuminen 1994-1997 tavoitteittain* 
TAVOITE 4 - YTK 
B 
DK 
0 
E 
F 
1 
L 
NL 
A 
FIN 
S 
YHTEENSA # 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
%(2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
%(2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
%(2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) EAKR ESR 
18,94 
35,32 
9,43 
17,66 
50% 
7,43 
20,43 
4,99 
15,66 
77% 
33,56 
89,78 
33,09 
56,59 
63% 
47.04 
214.69 
81,26 
157.11 
73% 
98,02 
285,09 
83.14 
180,45 
63% 
164,37 
263,27 
85,67 
135,12 
51% 
0,90 
0,59 
66% 
84,72 
86,95 
52,07 
63,19 
73% 
20,91 
32,61 
10,49 
19,85 
81% 
21,92 
45,52 
15,09 
28,00 
62% 
37,50 
18,75 
50% 
476,92 
1.112,05 
375,23 
692,99 
62% EMOTR mi 
KOR oonaa ecua 
Yhteensa 
18,94 
35,32 
9,43 
17,66 
50% 
7,43 
20,43 
4,99 
15,66 
77% 
33,56 
89,78 
33,09 
56,59 
83% 
47,04 
214.69 
81.26 
157.11 
73% 
98,02 
285,09 
83.14 
180,45 
63% 
164,37 
263.27 
85.67 
135.12 
51%, 
0.90 
0,59 
66% 
64.72 
86.95 
52.07 
63.19 
75% 
20.91 
32.61 
10.49 
19.85 
61% 
21.92 
45,52 
15,09 
28,00 
62% 
37.50 
18,75 
50% 
476,92 
1.112,05 
375,23 
692,99 
62% 
Mukaan lukien vapautetut, siirretyt ja uudelleen käyttöön otetut määrärahat. 
' Budjettikohta B2-1303, ohjelmakausi 1994-1999. 
168 
Liite 1: Rahoituksen toteutuminen 1994-1997 tavoitteittain* 
TAVOITE 5a maatalous - YTK 
B 
DK 
D 
E 
F 
1 
L 
NL 
A 
FIN 
S 
UK 
YHTEENSA Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
%(2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
%(2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
%(2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
%(2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
%(2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997(2) 
%(2)/(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) EAKR ESR EMOTR 
25,60 
105,43 
20,89 
79,99 
76% 
17,02 
77,77 
20,58 
61,84 
80% 
168,23 
682,79 
146,05 
533,21 
78% 
72,53 
174,94 
67,79 
152,34 
87% 
385.02 
1.124,41 
368.11 
817,97 
73% 
122,95 
372.11 
139,66 
239.46 
64% 
16.53 
4,60 
15.18 
92% 
5.02 
39,34 
2,35 
20,98 
53% 
70.10 
207,55 
81,23 
189.11 
91%, 
67,14 
181,88 
109.35 
166.65 
92% 
13.82 
54,04 
14,00 
48,73 
90% 
26,16 
126,56 
21,44 
97,18 
77% 
973,59 
3.163,35 
996,04 
2.422,64 
77% m 
KOR 1 oonaa ecua 
Yhteensi 
25,60 
105,43 
20,89 
79,99 
76% 
17,02 
77,77 
20,58 
61,84 
80% 
168,23 
682,79 
146,05 
533,21 
78% 
72,53 
174,94 
67,79 
152,34 
87% 
385,02 
1 124,41 
368,11 
817,97 
73% 
122,95 
372.11 
139.66 
239,46 
64% 
16.53 
4.60 
15,18 
92% 
5.02 
39.34 
2.35 
20.98 
53% 
70,10 
207.55 
81.23 
189,11 
91% 
67.14 
181.88 
109.35 
166.65 
92% 
13.82 
54,04 
14,00 
48,73 
90% 
26,16 
126,56 
21,44 
97,18 
77% 
973,59 
3.163,35 
996,04 
2.422,64 
77% 
Mukaan lukien vapautetut, siirretyt ja uudelleen käyttöön otetut määrärahat. 
' Budjettikohdat B2-1001, B2-1002, ohjelmakausi 1994-1999. 
169 
Liite 1: Rahoituksen toteutuminen 1994-1997 tavoitteittain* 
TAVOITE 5a kalastus-YTK 
B 
DK 
D 
E 
F 
1 
L 
NL 
A 
FIN 
S 
UK 
YHTEENSA Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
%(2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
%(2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2)/(D 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
%(2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Mnkaul 1994 1997(2) 
%(2)/(D 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997(2) 
%<2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997(1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
%<2V(D 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
%(2V(1) EAKR ESR EMOTR 
Mukaan lukien vapautetut, siirretyt ja uudelleen käyttöön otetut määrärahat. 
* Budjettikohta B2- 1101 lukuun ottamatta KOR:sta ani* »tun asetuks en 4 artiklan mukaisia toi mil 
KOR 
24,50 
19,83 
81 % 
69,87 
27.94 
58,23 
83% 
0,12 
37,76 
8,85 
28.87 
76% 
22,28 
82.00 
23.16 
65,86 
80% 
31.61 
94.88 
2529 
66.42 
70% 
2.75 
47.52 
2.47 
25.60 
54% 
1.10 
0.11 
10% 
15.52 
12.66 
82% 
2.00 
1.00 
50%, 
23,00 
11,50 
16.40 
80% 
0.21 
40.21 
20.00 
32.00 
80% 
44.33 
20,39 
40,49 
917, 
56,97 
482,69 
139,60 
369,47 
77% oonaaecua 
Yhteensi 
24,50 
19,83 
81% 
69.87 
27,94 
5823 
83% 
0,12 
37,76 
8,85 
28,87 
78% 
2226 
82.00 
23.16 
65.86 
80% 
31,61 
94.88 
2529 
66.42 
70% 
2.75 
47.52 
2.47 
25.60 
54% 
1.10 
0.11 
10% 
15.52 
12.66 
82% 
2.00 
1.00 
50% 
23,00 
11,50 
18.40 
807., 
0.21 
40,21 
20,00 
32,00 
80% 
44.33 
20,39 
40,49 
91% 
56,97 
482,69 
139,60 
369,47 
77% 
mia, ohjelma kausi 
1994-1999. 170 
Liite 1: Rahoituksen toteutuminen 1994-1997 tavoitteittain* 
Tavoite 5b - YTK 
B 
DK 
D 
E 
F 
1 
L 
NL 
A 
FIN 
S 
UK 
YHTEENSA Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2K(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
%(2)/(D 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
%(2V(D 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2)/(D 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997(2) 
% (2)/(D 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2K0) EAKR 
6,84 
11,67 
4,28 
6,69 
57% 
9,25 
15,18 
9,75 
13,49 
89% 
113,30 
284,99 
51,25 
190,77 
67% 
24,96 
106,94 
26,22 
95,43 
89% 
234,59 
518,86 
179,70 
381,15 
73% 
62,89 
106,75 
34,24 
56,17 
53%, 
0,55 
0,98 
0,47 
0,69 
70% 
16,86 
32,97 
9,38 
21,81 
66% 
34,43 
76,10 
32,31 
60,15 
79% 
18,96 
50,15 
15,10 
27,35 
55% 
4,61 
38,70 
17,37 
29,08 
75% 
131,33 
261,86 
87,24 
178,07 
68% 
658,57 
1.505,15 
467,31 
1.060,86 
70% ESR 
1,48 
5,74 
0,90 
3,74 
65% 
1,42 
2,70 
0,95 
1,73 
64% 
64,70 
107,55 
50,56 
77.46 
72% 
12.81 
35,38 
9.48 
22,93 
65% 
38,00 
131,12 
36,39 
109,09 
83% 
21,63 
36,40 
9,62 
17,07 
47% 
0.13 
0.24 
0,18 
0.24 
100% 
0,45 
2.91 
0,64 
2,13 
73% 
7,10 
34,63 
4,80 
24,61 
71% 
7,26 
13,56 
4,46 
7.13 
53%, 
-
12.83 
-
4,59 
36% 
13,37 
67.60 
13,86 
52,28 
77% 
168,35 
450,66 
131,85 
323.00 
72% EMOTR 
0,54 
7,49 
1,54 
4,34 
58% 
-
6,30 
4,00 
5,29 
84% 
91,80 
326,72 
82,52 
262,86 
80%, 
53,54 
283.36 
52.61 
212,80 
75% 
188,48 
520,17 
146.00 
380,00 
73% 
37.53 
119,48 
29.21 
63.19 
53% 
1.03 
1.33 
0,85 
1,00 
75% 
3,82 
26,40 
9,26 
20.59 
78% 
8,16 
68,92 
21,55 
52,40 
76% 
10,64 
22,24 
11,18 
19.87 
89%-
-
17.99 
-
6.34 
35% 
9,65 
28.51 
8,88 
20,52 
72% 
405,10 
1.428,93 
367,62 
1.049.20 
73%, mil 
KOR oonaa ecua 
Yhteensa 
8,87 
24,90 
6,72 
14,77 
• 59% 
10,67 
24,18 
14,71 
20,51 
85% 
269,81 
719,26 
184,32 
531,10 
74% 
91,31 
425.70 
88.31 
331.15 
78% 
461,06 
1.170,15 
362,10 
870,24 
74% 
122.04 
262,63 
73,08 
136.43 
52% 
1.70 
2.55 
1,50 
1,92 
76% 
21,12 
62,28 
19.28 
44.54 
72% 
49.70 
179,65 
58.66 
137.16 
76% 
36,86 
85,94 
30,74 
54.35 
63% 
4,61 
69,52 
17,37 
40,01 
58% 
154,34 
357,97 
109,98 
250,87 
70% 
1.232,11 
3.384,74 
966,78 
2433,06 
72% 
Mukaan lukien vapautetut, siirretyt ja uudelleen käyttöön otetut määrärahat. 
* Budjettikohdat B2-1003, B2-1202, B2-1304, ohjelmakausi 1994-1999. 
171 
Liite 1: Rahoituksen toteutuminen 1994-1997 tavoitteittain* 
TAVOITE 6 - YTK 
lioonaa ecua 
FIN 
S 
YHTEENSA Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
%(2V(D 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2V(1) EAKR 
33,20 
86,10 
28,88 
46,80 
54% 
22,93 
44,79 
24,90 
35,83 
80% 
56,13 
130,89 
53,78 
82,63 
63% ESR 
28,82 
63,40 
20,52 
38,83 
61% 
-
11,39 
-
5,70 
50% 
28,82 
74,79 
20,52 
44,52 
60% EMOTR 
51,30 
121,30 
30,92 
76,96 
63% 
-
22,41 
3,44 
17,93 
80% 
51,30 
143,71 
34.36 
94.88 
66% KOR 
0,80 
1,50 
0,78 
1,13 
75% 
0,77 
1.50 
0,22 
0,58 
39% 
1,57 
3.00 
1.00 
1.72 
57% Yhteensa 
114,12 
272,30 
81,09 
163,71 
60% 
23,70 
80,09 
28,56 
60,04 
75% 
137,82 
352.39 
109.65 
223.75 
63% 
Mukaan lukien vapautetut, siirretyt ja uudelleen käyttöön otetut määrärahat. 
* Budjettikohdat 82-1004, B2-1102, B2-1203, B2-1305, ohjelmakausi 1994-1999. 
172 
Liite 2: Yhteisöaloitteiden* rahoituksen toteutuminen 1994-1997** 
ADAPT 
EMPLOYMENT 
LEADER 
PESCA 
SME 
RECHAR 
REGIS 
KONVER 
RESIDER 
RETEX 
URBAN 
INTERREQ/PEACE 
YHTEENSA Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
%(2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
%(2V(D 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
%(2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
%(2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2V(D 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
%(2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
%(2V(U 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997(1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
t% (2V(D EAKR 
-
10,04 
-
5,02 
50% 
0,04 
9,63 
0,51 
5,10 
53% 
81,92 
408,67 
56,62 
170,28 
42% 
3,28 
88,88 
28,60 
33,10 
37% 
122,89 
479,86 
120,15 
264,29 
55% 
89,07 
342,35 
55,32 
172,96 
51% 
77,37 
264,46 
47,87 
193.02 
73% 
175,10 
493,57 
58,73 
214,76 
44% 
94,98 
376,04 
52,67 
196,04 
52% 
84,03 
389,62 
55,73 
192,06 
49% 
88,89 
409,96 
81,70 
205,00 
50% 
409,58 
1.699,90 
361.62 
1.005.64 
59% 
1.227.15 
4.972,99 
899,53 
2.657,28 
53% ESR 
125,43 
645,48 
147,93 
382,50 
59% 
281,23 
843,65 
248,14 
566,13 
67% 
10,51 
84,91 
3,62 
31,86 
38%, 
13,65 
23.55 
4.15 
7,48 
32% 
10,45 
38.92 
3.49 
15,78 
41% 
24.26 
63.43 
20,13 
39,71 
63% 
8.69 
20,57 
6,81 
11,91 
58% 
16,33 
69,08 
9,96 
36,34 
53% 
10,12 
40,53 
9,43 
23,96 
59% 
1,74 
15,71 
1,06 
8,05 
51% 
29,21 
80,51 
13,94 
36,89 
46% 
66,45 
155.00 
50,28 
89,36 
58% 
598,08 
2.081,34 
516,95 
1.249,95 
60% EMOTR 
-
65,42 
384,68 
43,87 
168,28 
44% 
4.60 
21.60 
1.11 
6,13 
38% 
30.59 
84,03 
26,55 
49.77 
59% 
100,60 
490,32 
71,53 
226,18 
46% mijoonaa ecua 
KOR 
3.63 
96,10 
1,16 
31.12 
32% 
0.80 
0.30 
38%. 
0.53 
1.12 
0.26 
0,56 
50% 
4,16 
98,02 
1,42 
31,95 
33°/< Yhteensa 
125,43 
655,52 
147,93 
387,52 
59% 
281,27 
853,28 
246,65 
571.23 
67% 
157,85 
878,27 
104,11 
370,43 
42% 
20.56 
208.52 
33,91 
71,71 
34% 
133,34 
518,78 
123.65 
280.07 
54% 
113,33 
405.78 
75,44 
212.67 
52% 
90,65 
307.43 
55,79 
213.37 
69% 
191.43 
562,65 
68.69 
251.10 
45% 
105,10 
416,57 
62.11 
220.00 
53% 
85.78 
405.3S 
56,79 
200,11 
49% 
118,10 
490,47 
75,64 
241,88 
49% 
507,15 
1.940,05 
438,71 
1.145,32 
59% 
1.929,98 
7.642,66 
1.489,42 
1 4.165,40 
55% 
Mukaan lukien vapautetut, siirretyt ja uudelleen käyttöön otetut määrärahat. 
' Budjettikohdat B2-1400, B2-1410, B2-1412, B2-1420, B2-1421, B2-1422, B2-1423, B2-1424. B2-1430. 
B2-1431, B2-1432, B2-1433, B2-1440, B2-1450, B2-1460, B2-1470. 
"Ohjelmakausi 1994-1999. 
173 
Liite 3: Siirtymätoimenpiteiden ja uutta luovien toimien* rahoituksen toteutuminen 
1994-1997** 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
1 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) EAKR 
2,79 
2,79 
1,65 
8,30 
2,66 
2,86 
1.16 
4,46 
9,63 
12,22 
7,19 
37,33 
7,38 
9,49 
3,41 
11,00 
13,13 
70,37 
5,16 
55,61 
11,48 
11,51 
4,91 
37,70 
5,18 
26,56 
3.42 
25,95 
10,04 
11.24 
10.52 
43,66 
• 
• 
-
3,95 
3.95 
1.71 
12,35 
2,24 
2,49 
0,96 
0,96 
3,31 
62,07 
2,39 
64,55 
3.10 
3,35 
1.34 
1,34 
2,38 
2,63 
1.15 
1,15 
6,44 
9,95 
5,57 
12,10 ESR 
17,35 
69,86 
19,90 
90,32 
3,05 
9,35 
1,66 
5.77 
3,01 
14,51 
2,40 
10,66 
0,80 
30,94 
0,81 
19,58 
4,47 
10,85 
1,81 
14,16 
11.05 
17.15 
6,14 
17,90 
4,09 
11.64 
3,12 
11,14 
4,01 
19.13 
2.72 
23,83 
0,62 
2,25 
0,26 
1,41 
0,48 
4,18 
0,62 
3,05 
0,54 
1.55 
0,29 
0,87 
0,68 
9,92 
0,43 
7,02 
1.30 
2,58 
0,55 
1,16 
2.77 
5,19 
1.30 
2,42 
3,13 
9,55 
1,27 
10,89 EMOTR 
3,43 
7,11 
1,06 
3,20 
0,20 
0,20 
-
0,21 
0,01 
2,13 
0,20 
1,70 
-
0,56 
-
6,48 
•0,46 
7.63 
3,31 
12,74 
0,41 
10.39 
1.55 
25.13 
-
1.65 
5.23 
0,28 
30.10 
0.86 
61.07 
-
-
0.00 
-
0.27 
0.11 
0.55 
0,20 
0.33 
-
0,06 
•1,33 
6.45 
0,04 
7,62 
0,20 
0,81 
0,24 
0,25 
0,57 
0,58 
-
0,02 
0,01 
0,71 
0,12 
3.00 mHjoonaaecua 
KOR 
0,31 
1,16 
0,25 
0,73 
1,66 
6,08 
1,20 
2.75 
0.96 
2,70 
0,40 
1,18 
2,07 
5,71 
0.72 
3.42 
3.91 
14,66 
3,17 
9.04 
1.55 
5.77 
1,09 
4.33 
3,43 
4.30 
0,12 
0.89 
2,81 
6.15 
1.19 
5.08 
. 
-
-
0.51 
4.20 
0.89 
2.88 
• 
-
-
-
0.57 
5.68 
0.93 
3,65 
0.59 
0.24 
0.24 
0.34 
1.51 
0,21 
0.35 
1,86 
12.13 
2.70 
6.88 Yhteensa 
23,88 
100,93 
22,86 
102,55 
7,57 
18,49 
4,02 
13,19 
13,61 
31,55 
10,19 
50,87 
10,25 
46,70 
4,94 
40.49 
21.05 
103.51 
13,45 
91.55 
24.46 
44.82 
13.68 
85.07 
12.70 
44.15 
6.66 
43,21 
17.13 
66.62 
15.29 
133.64 
0.62 
225 
0,26 
1.41 
4,94 
12.60 
3.33 
18.82 
2.98 
4.37 
125 
1.89 
323 
84.11 
3,79 
82,84 
4.60 
7.33 
2,36 
2,99 
6,06 
9,90 
2,66 
3,93 
11,45 
32,33 
9,66 
32.87 
Mukaan lukien vapautetut, siirretyt ja uudelleen käyttöön otetut määrärahat. 
'Budjettikohdat B-1800, B2-1810,82-1820, B2-1830. 
" Maksut eivät välttämättä liity saman kauden maksusitoumuksiin. 
174 
YHTEISO 
YHTEENSA Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) 
Maksusitoumukset 1997 
Maksusitoumukset 1994-1997 (1) 
Maksut 1997 
Maksut 1994-1997 (2) EAKR 
85,52 
191,19 
56,80 
164,49 
169,21 
422,67 
107,33 
480,95 ESR 
0,25 
0,42 
0,91 
3,88 
57,61 
239,07 
44,18 
224,06 EMOTR 
0,26 
0,45 
-
-
3,79 
69,35 
7,49 
127.27 mljoonaaeoua 
KOR 
0,69 
0.84 
-
0,00 
20,69 
71,47 
13,10 
41,43 YMeensi 
86.72 
182,91 
57.70 
168,37 
25126 
802.56 
172.10 
873,70 
175 
Liite 4: EAKR:sta, ESR:sta ja EMOTR:sta rahoitetut 
pilottihankkeet ja uutta luovat toimet 
Vuonna 1997 hyväksytyt EAKR:sta annetun asetuksen 7 artiklan 
mukaiset CEEI-keskukset ja alueelliset työllisyyssopimukset 
miljoonaa ecua 
I Kokonais- EAKR:n 
kustann. tuki 
CEEI 
DK Pohjois-Jyllanti 1,329 0,532 
D Schmalkalden 1,017 0,421 
E Bahlade Cadiz 0,632 0,316 
Ciudad Real 0,793 0,397 
F Auch 0,623 0,249 
Caen 1,152 0,445 
Pau 0,826 0,314 
Cornouaille 0,811 0,316 
I BustoArsizio 0.791 0.317 
Catanzaro 0,773 0.387 
Salerno 0.773 0.387 
Trento 0.734 0.294 
Aosta 0,636 0,254 
Legnano 0,753 0,301 
A Ebenstadt 1,144 0,572 
FIN Pohjois-Karjala 1.009 0.504 
Etela-Karjala 1,198 0.482 
Vaasa 0.930 0,372 
S Uumaja 1.326 0.614 
UK Kent 0.579 0.231 
Nottingham 1.209 0.417 
EU Ariege/Berga (Ranska/Espanja) 1,164 0.582 
Alueelliset tydllisyyssopimukset 
B Bassin industriel hennuyer (Hainaut) 0,250 0,200 
Ouestdu Brabant Wallon 0.203 0.162 
D Drehscheibe Chemnitz 0.250 0.200 
Nordrhein-Westfalen 0,250 0.200 
Zeitz 0,250 0,200 
EL AchaTa 0.172 0.138 
Ateena, Lansi-Pireus 0,295 0.200 
Drama 0,165 0.132 
Imathia 0,165 0.132 
Kozani-Fiorina 0,251 0.200 
Magnesia 0.184 0.147 
Viotia 0.165 0.132 
E Bahfade Cadiz 0.247 0.198 
Ceuta 0.121 0.097 
Cuenca Minera de Asturias 0,235 0.188 
Cuencas Mineras de Palencia y Le6n 0.250 0.200 
Melilla 0.100 0.080 
Valles Occidental (Katalonia) 0.250 0.200 
F Herault 0,320 0,200 
Les Hauls de la Reunion 0,259 0,200 
Pays de la Pointe des Ardennes (Champagne-Ardennes) 0,250 0.200 
Roubaix - Tourcoing - Vallee de la Lys (Nord-Pas-de-Calais) 0,275 0.200 
Saint Herbiain, Couiron et Indre (Pays de la Loire) 0,243 0,194 
IRL Drogheda/Dundalk 0,250 0,200 
Dublin 0,250 0,200 
Limerick 0,250 0,200 
Westmeath 0,250 0,200 
I Agro Nocerino Samese 0,250 0,200 
Alto Belice Corieonese 0,250 0,200 
Appennino Centrale 0,250 0,200 
Area Nord-Est della provincia di Napoli 0,250 0,200 
Calatino-Sud Simeto 0,250 0,200 
Catania 0,250 0,200 
Matese 0,250 0,200 
Nord Barese 0,250 0,200 
Oristano 0,250 0,200 
Sangro-Aventino (Abruzzo) 0,250 0,200 [ 
176 
milioonaa ecua 
~~" I Kokonais- EAKR:n 
kustann. tuki 
L Dudelange 0,250 0,200 
NL Flevoland 0,275 0,200 
Umburg 0,300 0,200 
Noord-Brabant 0,300 0,200 
P Alentejo 0,250 0,200 
Marinha Grande 0,250 0,200 
Vale do Sousa 0,250 0,200 
FIN Kemi 0,250 0,200 
Lahti 0,250 0,200 
Koillis-Lappi 0,199 0,159 
S Jamtland 0,250 0,200 
UK Birmingham - Solihull - Black Country 0,250 0,200 
East Midlands - 3 cities: Derby, Nottingham and Leicester 0,270 0,200 
Haringey 0,321 0,200 
Metropolitan Borough of Barnsley 0,251 0,200 
South Tyneside 0.279 0,200 
St Helens | 0.250 0,200 
177 
Liite 4: EAKR:sta, ESR:sta ja EMOTR:sta rahoitetut pilottihankkeet ja uutta luovat toimet 
Vuonna 1997 hyväk. £AKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaiset pilottihankkeet 
178 miljoonaa ecua 
Sisalnen alutldtn vallntn yhttlstyo 
EUROPARTENARIAT Franca - Massif Central 1997 
EUROPARTENARIAT The Netherlands '98 
DIRECTORIA V (Strasbourg) 
Teknologian slirto - RIS 
EL Manner-Kreikka 
Thessalia 
E Castllla-La Mancha 
Basklmaa 
1 Puglia 
FIN Pohjols-Pohjanmaa 
UK Strathclybe 
West Midlands 
Teknologian slirto (RTT) 
EL "INTERACTS 
"PROGRESS" 
E "FOOTWEAR" 
"RECYCLE" 
1 "IFT" 
UK "ADAGIO" 
"ESTEEM" 
Tittoyhtaiskunta - strattgia (RISI) 
B FASIL 
EL "RISE" 
E INFODEX 
F "ACTI LIMOUSIN" 
SERISE 
1 ARIANNA 
UK "COMPRIS" 
Tletoyhttltkunta (RISI 2) 
D "IDAN" 
EL "TEMETEN" 
E "OUEA" 
F "ENTERSKILLNET* 
IRL "CRISM" 
A "RMP" 
P "TOURIST" 
Kulttuurl 
B "PROMISE" 
DK Storstramln kulttuurimatkailun kehittamiskeskus 
D "AMPHORA" 
"European Tower Network" 
"IMKA" 
EL "CIED" 
"Multi-Cultural Tourism" 
"SANVERAL" 
"TRAPOWA" 
"WITRANET" 
E "ATTAS" 
"EMPORION" 
"LA CULTURA DEL AGUA" 
"LUCANO" 
•PROGRESS" 
"STRATCULT" 
F "CISTE" 
•MISSIONS" 
"REPPIS" 
"REVtIL" 
"SI MINE" 
"TOSCA" 
IRL "BRADAN" 
"ECONCRAFT" 
1 "CASA EUROPA" 
"CULTURA MATERIALE" 
"REVA" 
NL "EUROTEX" 
A "Pro Vita Alpina" 
P "ARQUEOTEX" 
•CEEACT' 
S "PLEIADES" 
UK "COAST HERITAGE" 
"ECHO" 
"OUR CITY/NOTRE VILLE* Kokonals-
3,297 
3,166 
1.305 
0,500 
0.400 
0,471 
0,369 
0,500 
0,500 
0.497 
0.502 
0.099 
0,100 
0.137 
0.100 
0.100 
0.100 
0,100 
0.500 
0.500 
0.500 
0.499 
0.5O11 
0.50il 
ojsoo 
3.120 
4.670 
2.092 
3.932 
2,222 
4.251 
3,490 
1,165 
0,200 
0.990 
0.601 
0.831 
0.610 
0,142 
0,667 
0,610 
0,831 
0.600 
0,814 
0,904 
0.754 
0.439 
0.875 
0.64:; 
0,200 
0.H4Ï1 
0.900 
0.480 
0.835 
0,631 
1.020 
0,687 
0,847 
0.857 
0,760 
0,780 
0,941 
0,729 
0,720 
0,896 
0,645 
0.739 EAKR:n 
1,000 
0,971 
0,850 
0,250 
0,200 
0,236 
0,195 
0,250 
0,250 
0,249 
0.250 
0.074 
0.075 
0.075 
0.075 
0.075 
0.075 
0,075 
O.^Si 
0.250 
0.250 
0.250 
0..ÎN1 
0.2N' 
0,,'Ni 
1.560 
2.335 
1.046 
1.586 
1.111 
2.12t> 
1.745 
0.600 
0.100 
0.450 
0.3CC 
0.498 
0.400 
0.099 
0,500 
0.45C 
0.500 
0.450 
0.500 
0.500 
0.440 
0.302 
O.560 
0.400 
0.100 
0,50(1 
0.450 
0.300 
0.500 
0,409 
0,498 
0,400 
0,450 
0,500 
0,500 
0,350 
0,599 
0,500 
0,450 
0,465 
0,325 
0,500 
^______ mllloonaa ecua 
Kokonals- EAKR:n 
, kustann. tukl 
Tyopaikkoja tarjoavat uudet alat 
B C.E.A.Q.V. . 0,623 0.263 
ETRAVE 0,753 0,450 
DK DANSK KUR TURISM 0,564 0,300 
D AKKUREG 0,516 0,340 
BAMB 0,900 0,450 
BERLIN-SERVICES 0,543 0,375 
EL ESTIA 0,497 0,373 
JOB SPRING 0,666 0,500 
SYNERGIA 0.667 0,500 
E ESPARRU17 0,800 0,400 
GIMUT 0,425 0,263 
NYE ELCIPE 0,641 0,424 
TRADESA 1,035 0,450 
TUTEAR 0,267 0,200 
F DEFI Haute-Saone 0,460 0,230 
DELGRES 0,692 0,500 
EED 0,402 0,249 
EMPLOI3I 0,800 0,395 
Marseille Medlterranee 1,000 0,450 
MODE 0.561 0.200 
IRL CLEAN 0.679 0.500 
RCCN 0.553 0.350 
WINN-S.J. 0,545 0,300 
I A.F.L. 0,583 0,291 
IES 2000 0,340 0,205 
INFORMALAVORO 0,560 0.330 
LOISIR 0,800 0,400 
P CACEP 0.43S 0,300 
FIN JHC 1.000 0,400 
S FOKIS 1,176 0.500 
UK New Jobs for Glasgow 0,951 0__x; 
Alutsuunnlttalu 
•ALBA-TER, P.A.TER" 1.623 0,709 
"Coastllnk: The European Network for Sustainable Coasts" 3.331 1,631 
"CONCERCOST" (PT/FR) 2.092 1.064 
"Duero-Douro" (E/PT) 1,813 0,985 
"EUROGISE" 3,913 1,854 
"GEOPLANTOUR" (D/GR) 1.94: i.0"M 
"Grootstad Metropole Lillolse" (F/B) 2.500 1.04.' 
"POSIDONIA" (I, E, EL) 5.19' 2.834 
"SRUNA: The Sustainable Recreational Use ol Natural Assets" 2.164 1.19i' 
"Sustainable Development through Planning" 1.79? 0.764 
TERRA INCOGNITA" (l/E) : 2.706 1.16J 
Kaupunkihankktet 
B "RECYCLART (Ville de Bruxelles)" 5.951 1,785 
DK "Undervaarket (The Wonder) (Randers)" 7.732 2.24" 
D "Multifunctional Service Centre Bremerhaven (Bremen)" 4,140 2,070 
"Strateglen fOr Friedrichshaln (Berlin) 4.639 2,192 
"System of "Careful Urban Renewal'in Leipzig" 3,919 2.93S> 
"Umweltinitlative Scharnhorst (Dortmund)" 2,836 1.388 
EL "International Networking City - ALEX - POU NET (Alexandroupoiis)" 3.382 2.53" 
•SWANS (West Athens)" 4,641 3.016 
E "BUILDING LEON (A development proposal for the Old City)" 7,568 3.000 
"Economic Revitalisation of the Historic Centre of "El Albayzin' (Granada)' 6.051 2,954 
"OTXARKOAGA (Bilbao)" 4,963 2.481 
"Proyecto Gulnlguada - (Gran Canada)" 7,008 2,705 
F "Bordeaux les deux rives" 13,068 3.000 
"CHORUS (Besancon)* 14,272 3,168 
IRL "Maintaining the Historic Heart of Dublin" 2,640 1.0K0 
I "PROTAGONIST (Hilndlsl)" 2./Ml 2.0ii;< 
"Rate dl piazza telematlche per la Cltta dl Napoll" 4,007 2,96 / 
"Services and time tor elderly people and families (Milan)" 3,357 1,007 
"The Gate: living not leaving (Turin)" 5,069 2,530 
NL "Utrecht Museum Quarter" 12,586 2,981 
A "Eln Leben mit alien Slnnen (Graz)" 7,148 2.150 
9 "Voyage a la Rose des Vents (Vila do Conde)" 5,066 2,999 
FIN "LASIPALATSI film and media centre (Helsinki)" 9,000 2,700 
S "Ecological sustainability as a driving force In a medium-sized urban region (Falun, Borlange)" 3,750 1,875 
UK "Blueprint for Sustainable Development (Leicester)" 6,479 1,940 
"Huddersfield - the Creative Town Initiative (Kirklees)" 10,300 2,927 
Uutta luovat tolmtt - muut (laboratorio) 
VILLAGES D-EUROPE - VAIHE II B | 2.15_| 0,981 
179 
Liite 4: E A KR: s ta, E SR: st a ja EMOTRista rahoitetut pilottihankkeet ja uutta luovat 
toimet 
Vuonna 1997 hyväksytyt ESR:sta annetun asetuksen 6 artiklan mukaiset pilottihankkeet 
ja tekninen apu 
mMjoonaa ecua 
I Kok.- kusL { ESR:n tuicT 
Tekninen apu 
B Yhteisdaloiteohjelman tekninen tuki, joka ei kuulu ESR.n piiriin 0,100 0,100 
Teknisen tuen seminaari, tavoite 3 0,317 0,253 
Alueellinen tydllisyyssopimus, Bryssel 0,250 0,200 
Alueellinen tydllisyyssopimus, Halle-Vilvoorde 0,250 0,200 
Alueellinen tydllisyyssopimus, Tongeren 0,250 0,200 
DK Alueellinen tydllisyyssopimus, Arhus, Randers (Kronjylland) 0,265 0,200 
Alueellinen tydllisyyssopimus, 0resund 0,250 0,200 
Alueellinen tydllisyyssopimus, Sonderjylland 0,252 0,200 
Alueellinen tydllisyyssopimus, Viborg 0,464 0.200 
D Yhteisdaloiteohjelman tekninen tuki, joka ei kuulu ESR:n piiriin 0.203 0,203 
Alueellinen tydllisyyssopimus, Amberg-Sulzbach 0.255 0,200 
Alueellinen tydllisyyssopimus, Hampuri 0,249 0.200 
Alueellinen tydllisyyssopimus, Modellregion Land Bremen 0,251 0.200 
Alueellinen tydllisyyssopimus, Neukolln (Berlin) 0.250 0.200 
Alueellinen tydllisyyssopimus, Peine 0,336 0,200 
EL Yhteisdaloiteohjelman tekninen tuki, joka ei kuulu ESR:n piiriin 0,055 0,055 
E Yhteisdaloiteohjelman tekninen tuki, joka ei kuulu ESR:n piiriin 0,073 0.073 
Seminaari "Los jovenes y el empleo: intervencion del FSE" 0.364 0.364 
Teknisen tuen seminaari, tavoite 3 0,351 0.15S 
F Yhteisdaloiteohjelman tekninen tuki, joka ei kuulu ESR:n piiriin 0.216 0,216 
Alueellinen tydllisyyssopimus, Albertville 0.250 0,200 
Alueellinen tydllisyyssopimus, Molsheim/Schirmeck 0,250 0,200 
Alueellinen tydllisyyssopimus, Pays de Valois 0,400 0.200 
I Yhteisdaloiteohjelman tekninen tuki, joka ei kuulu ESR.n piiriin 0,100 . 0,100 
L Teknisen tuen seminaari, tavoite 3 0.307 0.276 
A Alueellinen tydllisyyssopimus, Salzburg 0.250 0.200 
Alueellinen tydllisyyssopimus, Wien 0,240 0.192 
Alueellinen tydllisyyssopimus, Voraiiberg 0,250 0.200 
P Yhteisdaloiteohjelman tekninen tuki, joka ei kuulu ESR.n piiriin 0,050 0.050 
FIN Yhteisdaloiteohjelman tekninen tuki, joka ei kuulu ESR:n piiriin 0,061 0,061 
Alueellinen tydllisyyssopimus, Lohja 0,255 0,200 
Alueellinen tydllisyyssopimus, Tampere 0,768 0,200 
Alueellinen tydllisyyssopimus, Turku 0,250 0,200 
S Alueellinen tydllisyyssopimus, Tukholma 0.437 0.200 
Uutta luovat toimet - Tietoyhteiskunta-hanke (RISI 2) 
EL Athina (Ateena) 0.500 0.250 
Uutta luovat toimet - Tyopaikkoja tarjoavat uudet alat 
B Creation agence-conseil pour handicapes (Vammaisten tydllistamista edistava 0,790 0.440 
neuvontatoimisto) 
IGLOO (Asunnonrakennusalan uusia yhtebtydmuotoja) 2.145 1.000 
LEHRMAS (Yhteisdtalouden yrityksia ymparistd-, asunto- ja palvelualalla sekA perinnon 0,210 0,157 
entisdinnin alalia) 
OLA (Logistiikkapatveluja koskeva koulutus sairaaloita varten) 0,875 0,377 
DK Den blandende landhandel (SiirtolaisperheHle tarkoitettu ohjelma) 0,360 0,273 
GREEN FUTURE (Ymparistdtoimintaan liittyvia uusia tydpaikkalahteita) 1.719 1,000 
Incubator Guided By Seniors (Liiketoiminnan kehittamiskeskus) 0.865 0,586 
D Lokale Partnerschaften zur Schaffung von Arbeitsplatzen (Paikallinen verkko innovatiivisten 0,804 0,643 
menetelmien kehittamiseksi tydpaikkojen luombta varten) 
TELA-START (Alueeliiset telemaattisten verkkojen keskukset) 3,112 1,000 
Transferbetrieb -TB (Kierratysalan yritykset, joissa on suojalydpaikkoja) 0,241 0,193 
EL Women's Micro-Entreprise Birth and Adoption (Naisten opptsopimuskouhJtusta valittava 0,751 0,500 
toimisto) 
E Autoocupacion juvenil (Hyvin pienten yritysten perustamistuki) 0,327 0,163 
EVTV - FS (Terveyspalvelujen luomista koskeva toteutettavuustutkimus) 0,080 0,064 
PROMETEO (Syrjaytyneille nuorille tarjottuja maatalousjatteen kasittelytoita) 0,178 0,153 
RESTAURA-NATURA (Paikallistoimisto hotellialan uusien tydpaikkojen kiomiseksi) 1,320 0.750 
SARELAN (Vammaisten suojatydpaikkaverkko) 0,874 0,500 
SARELAN (Tydpaikkojen tarjonnan ja kysynnftn yhteensovittamisfoorumi) 1,200 0,720 
SERDOM (Syrjaytyneiden henkildiden tarjoamia kotitalouspalveluja) 1,534 0,720 
Teletrabajo en Euskadi (Uusia tydpaikkoja etatyttn ja hallintokoulutuksen avuHa) 0,334 0,267 
180 
miljoonaa ecua 
I Kok. kust I ESR:n tuki 
F AmeYiagement et reduction du temps de travail (Tydajan lyhennyskokeilut yrityksissa) 1,582 0,355 
ARIMIEL (Kilpailevien pk-yritysten verkko) 0,415 0,220 
CITY SERVICES (Lahipatvelujen kehittaminen) 5,358 1,000 
Insertion-Jeunes (Rakennusalan koulutusta heikossa asemassa oleville nuorille) 0,304 0,173 
ItineVaires pour I'emploi (Yritysten valiset foorumit Euroopassa) 1,588 0,760 
Le Transport dans son environnement social (Julkisen liikenteen "vaJitystoimistot") 2,785 0,788 
MERCATOR (Vammaisten etatydn koulutuskeskus) 0,600 0,192 
PEVERE (Nuorten koulutus ymparistdalan ammatteihin) 0,505 0,326 
Point Accueil Services Cadours Grenade (Tydpaikkojen luominen lahipatvelujen alalia) 0,350 0,265 
PRESENCE (Tydpaikkojen luominen heikossa asemassa oleville nuorille lahipatvelujen 2,216 0,325 
alalia) 
RATP-BN92 (Yhteistyd laadukkaiden liikennepalvelujen kehittamiseksi) 3,584 1,000 
Trois experimentations Igloo France (Rakennusalaan liittyvien alojen koulutus heikossa 0,406 0,162 
asemassa oleville ryhmille) 
IRL Pathways to Work (Tydpaikkojen luominen esimerkiksi lasten ja vanhusten hoitoalalla) 0,365 0,276 
RCCN (Koulutus yhteisdn, lastenhoidon, terveydenhuollon alalia) 0,334 0,235 
I Creazione dlmpiego dell'impresa sociale nelle aree urbane (Koulutus ja tydpaikkojen 1,508 1,000 
luominen yhteisdyrityksissa) 
European Network of Agency for temporary work (Tilapaistdita valittavien tydvoimatoimistojen 1,069 0,643 
verkko) 
MARE VERDE ("Meritoimistojen" perustaminen satamiin) 0,300 0,200 
Programmazione Concertata dello sviluppo locale (Paikailiset tydpaikkojen luomisaloitteet) 0,760 0,608 
Teleworking with good privacy (Multimediateknologia pk-yrityksbsa) 3,144 1,000 
TRANSFER - COOP (Johtamistaidon siirto osuuskuntien valilla) 0,363 0.259 
P Les 3 E du D^veloppement intdgrd: Emploi, Environnement, Economie (Paikallinen 0,882 0,554 
ymparistdalan monialatoimisto) 
PLACE (Paikallisten yhteistydkumppaneiden verkko) 0,135 0,118 
FIN KUOPIO Dance Festival (Kulttuurialan tydpaikkojen luominen nuorille) 0,066 0,052 
RAIN (Verkko tietotekniikkaa kayttaville maaseudun pienyrityksille ja maatitoille) 0,699 0,086 
YOPORE (NUOTTA) (Verkko ymparistdalan tydpaikkojen edistamiseksi) 0,483 0,277 
S Creation of bcal work centres (co-ops with monitor) (Paikailiset ohjatut tydosuuskunnat 1,841 1,000 
tydttdmille)) 
Transnational Training Project (Yksityisyrittajien koulutus) 1,204 0,641 
UK Growth Rural Employment Bureau (Pienyrityksille ja yksityisille tarkoitettu tydnvalitystoimisto) 0.308 0,149 
Mobility for food wholesale workers (Kolmen maan verkko) 0,703 0,300 
SME Base Expansion Through Social Enterprises (Pk-yrityk. tukeva paikall. yht.liittyma) 0,821 0,657 
Pilottihankkeet ja uutta luovat toimet 
B Sosiaalinen vuoropuhelu - ESDO Online 0,200 0.180 
Sosiaalinen vuoropuhelu - Social Yes for Europe 2,022 0,987 
Sosiaalinen vuoropuhelu: A.F.E.T.T. 3,936 3,543 
F Etatydkeskukset 4,516 2,258 
Forco: kaupallisen alan sosiaalinen vuoropuhelu 1,635 1,384 
IRL New work organisation: sosiaalinen vuoropuhelu 0.252 0.189 
L Pilottihanke 0,600 0,300 
NL Merit-pilottihanke 0.319 0.319 
A Tekninen apu 0.050 0.050 
UK EOEG's Offender Reintegration Programme 0.31 _ 0.U3 
(star 2,024 1.012 
Concordia-pilottihanke 0,153 0,115 
181 
Liite 4: EAKRsta, ESR:sta ja EMOTR:sta rahoitetut pilottihankkeet ja uutta luovat toimet 
Vuosina 1994-1997 hyväksytyt EMOTR:sta annetun asetuksen 8 artiklan mukaiset uutta luovat 
toimet ja tekninen apu 
miljoonaa ecua 
Arviolnti, seuranta, tekninen apu ja tutklmukset 
DK Alueellinen tydllisyyssopimus, Bornholm 
D Yhteenveto vaiiarvioinnebta, YOA, tavoite 5b 
EL LEADER ll:n ennakkoarviointi 
E Yhteenveto valiarvioinneista, YOA, tavoite 5b 
F Alueellinen tydllisyyssopimus, Ussel - Limousin 
Alueellinen tydllisyyssopimus, Perigord noir - Aquitaine 
Yhteenveto valiarvioinneista, YOA, tavoite 5b 
IRL LEADER ll:n ennakkoarviointi 
1 Yhteenveto valiarvioinneista, YOA, tavoite 5b 
Tekninen apu 
A Alueellinen tydllisyyssopimus, Tyrol, Oberland ja Ausserfern 
Tavoitteen 5b YOA:jen ennakkoarviointi 
P Maatalouden tekninen tuki 
FIN Alueellinen tydllisyyssopimus, lisalmi 
Tavoitteen 5b YOA:jen ennakkoarviointi 
S Alueellinen tydllisyyssopimus, Kalmarin laani 
Alueellinen tydllisyyssopimus, Varmlanti 
Alueellinen tydllisyyssopimus, Strdmstad 
Tavoitteen 5b YOA:jen ennakkoarviointi 
UK Yhteenveto valiarvioinneista, YOA, tavoite 5b 
EU Pilotti- ja esittelyhankkekJen arviointi, ehdotuspyyntO 96/C/284/10 
Ekologisia hydtynakdkohtia koskeva seminaari 
Maatalotisindikaattoreita koskeva toiminta 
Ennakkoarviointi 
LEADER l:n jaikiarvioinli 
Pilotti- ja esittelyhankkekJen arviointi (pyynto 94/6/303) 
Hallintosopirnus, joka sallii tavoitteiden 1, 5a ja 5b toimien taJoudeHben ja 
hallinnolliseri seurannan 
Teknisen avun sopimus, joka koskee hallintoa ja tietoteknista sovellusta Feorient, 
Pilotti-ja esittelyhankkeet 
B Luonnonmukaisten maataloustuotteiden tekniset puitteet, uudelle alalia silrtyminen 
ja tuki tuotteiden kaupan pitamiselle 
D Luonnonmukaisten tuotteiden kayttd koulu- ja tydpaikkaruokailussa 
Maaseudun kehittaminen Eichfeldin alueella 
EL Tulipaloissa vahingoittuneiden metsien hoito Kreikassa 
E Aloe veran viljely 
Esittelyhanke, jolla pyritaan perustamaan ekotuotteiden markkinointikeskus ja 
kouluttamaan ymparistOystavallisten tekniikoiden ja jarjestelmien kayttddn 
Villilajebta peraisin olevien tuotteiden tuotanto, jalostus ja markkinointi 
ekomerkinnan luombeksi 
Risiinikasvien jalostus maatiloilla luonnollisten aromien talteenottamiseksi 
Esittelyhanke sellaisten uusien teknologiokJen teknbesta toteutettavuudesta, joHla 
pyritaan keinokastekin optimaalbeen kfiyttddn ymparistdnakOkohdat huomioiden 
F Trooppisen taimitarhan perustaminen (hedelmat & mausteet), jotta voidaan taata 
paikallbelle jalostusteollbuudelle vakaa tuotanto 
Merkittavien maaseutumatkailun kohtetden arvon nostaminen 
Euroopan ohjelma maatalousvaestOn sijoittautumbeksi muuttoakieiNe 
Kokeilu nuorlen maanviljelijdiden sjjoitlambeksi tydmarkkinaosapuotten 
yhtebyrityksiin; kokeilu perustuu yhtebtydperiaatteeseen 
Esittelyhanke sellaben verkon perustamisesta, jolla edistetaan ja markklnoidaan 
tyypillisia elintarvikkeita 
Vaiimeren alueen pengerviljelyn arvostuksen lisaaminen (PRO TERRA) 
Esittelyhanke, joka koskee luomutuotteiden kayttoa kouluruokaikissa 
Laventelin viljeryn elvyttaminen perintebiHa tuotantoalueilla 
IRL Myrtin (Myrtus Communis) tehoviljely 
Rakenleiden kehittaminen vaihtoehtobten maatalousyritysten edistambeksi Lansi-
Iriannissa Hyvaks.-
vuosi 
1997 
1997 
1995 
1997 
1997 
1997 
1997 
1995 
1997 
1996 
1997 
1995 
1994 
1997 
1995 
1997 
1997 
1997 
1995 
1997 
1997 
1996 
1996 
1996 
1996 
1995 
1994 
1994 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 Kok.-
kust 
0,250 
0,011 
0,020 
0,012 
0,250 
0,250 
0,010 
0,010 
0,008 
0,192 
0,250 
0,015 
2.527 
0.250 
0.015 
0.363 
0.250 
0.209 
0.015 
0.014 
0.264 
0.087 
0.122 
0.12;i 
0.398 
0.213 
3.134 
0.061 
0.217 
1.023 
0.370 
0.711 
1.199 
0.272 
0.468 
1.263 
0.429 
0.978 
0.840 
2.565 
0.390 
1,066 
1.191 
0,220 
1.003 
1,079 
0.423 EMOTR:n 
tuki 
0,200 
0.011 
0,020 
0.012 
0,200 
0,200 
0,010 
0,010 
0,008 
0,125 
0,200 
0.015 
1.895 
0.200 
0.015 
0.200 
0.200 
0.167 
0.015 
0.014 
0.264 
0.020 
0.040 
0.12:1 
0.:«98 
0213 
3.134 
0.061 
0.089 
0.512 
0.277 
0.533 
0.899 
0.136 
0.351 
0.947 
0.214 
0.733 
0.456 
0.998 
0.194 
0.800 
0,763 
0.077 
0.501 
0.809 
0.271 
182 
1 Turkbelainten kasvatus Umbrian maaseutuakieilla ja syrjabMa akieila 
Maaseudun metsien arvostuksen Ibaaminen, hoito, kehittaminen ja sailyttaminen 
rappeutuneilla alueilla 
Puglian paikallben ruokakulttuurin ja -perinteiden sosiaalb-taloudellben 
arvostuksen Ibaaminen 
Luonnonmukabten tuotteiden viljelyn elvyttaminen, jalostus ja hyddyntaminen 
Abruzzesin alueella 
Nuorten tulo maatalousalalle rahoitusohjelmJen avulla 
Lakritsijuuren viljelyn taloudellinen hyddyntaminen 
Elintarvlkkeiksi kelpaamattoman 2 ruohokasvin vHjely tav. 2 kohdealueilla Italiassa 
(Piemonte ja Friult-Venezia-Giulia) kuitulevyjen valmistukseen 
Tyypillbten maataloustuotteiden myynti telematiikkaa hyddyntaen 
NL Malmien yhteensopivuutta koskevan jarjestelmfln kayttddnotto Isossa-Britanniassa 
ja Ranskassa 
A Biokompostin laaduntakuu- ja markkinointbuunnitelmat 
P Esittelyhanke, joka koskee "Qarrano de Geresin" hyddyntamista vapaa-ajan 
toiminassa 
Madeiran monipuolistumben nopeuttaminen ottamalla kayttddn laaketeoHbuuteen 
larkoitettuja tuotteita (Tea Tree Oil) 
Vuohenkasvatuksen hyddyntaminen Serra do Caldeiraossa 
FIN Laatu maaseutuyrityksen menestystekijana 
UK Puutuotteiden kehittaminen 
"Farm-woodland" -jflrjestelman kayttddnotto kaupallbilla maatiloilla - toteutettavuus 
ja taloudellinen kannattavuus 
TledonlevKystoimet 
EU Maaseudun kehittambta koskevasta yhteisdn politiikasta tiedottamiseen 
tarvittavien palvelujen ja valineiden toimittaminen 
Karttojen laatiminen (maaseudun kehittambta koskevat kartat) 
Kartografia ja painatus (maaseudun kehittambta koskevat kartat) 
Kartografia ja painatus (maataloutta ja metsia koskevat kartat) 
Karttojen laatiminen (maataloutta ja metsia koskevat kartat) 
Logo maaseudun kehittamben nftkyvwden edistambeksi Hyväks.-
vuosl 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1997 
1996 
1996 
1996 
1995 
1995 miljoonaa ecua 
Kok.-
kust. 
0,714 
0,302 
0,218 
0,304 
0,856 
0,198 
0,655 
0,362 
0,539 
0,226 
0,078 
0,998 
0,856 
0.788 
0.171 
0.438 
3.431 
0.007 
0.123 
0.253 
0.011 
0.019 EMOTR:n 
tuki 
0,357 
0,151 
0,164 
0,228 
0,642 
0,149 
0,328 
0,181 
0,270 
0,113 
0,059 
0,748 
0,637 
0.591 
0.085 
0,210 
3,431 
0.007 
0,123 
0.230 
0.011 
0,019 
183 
Liite S: Suurhankkeet 1994-1997* 
Hyvaksymisvuosi 
Jasenvaltio Tav, Kok.-
kusi EAKR:n 
tuki 
(D Kansaliinen 
julkinen 
raholtus Yksityinen 
raholtus 
1997 
ESPANJA 
Paakollektori, Bahfa de Santander 
Oljyputki, Cartagena-Puertollano 1 
1 25,32 
161,23 17,72 
62,90 7,60 
0,00 0,00 
98,33 
1996 
ESPANJA 
Kaasuputki, Gibraltar-Cordoba 
Kaasuputki, Valencia-Cartagena 
Maakaasurakentaminen, Hueh/a 1 
1 
1 298,47 
60,69 
27,40 99,01 
23,81 
7,28 0,00 
0,00 
0,00 199,46 
36,88 
20,12 
1995 
IRLANTI 
Tallaghtin sairaala 
ITALIA 
Gioia Tauron satama 1 
1 131,33 
120,00 39,37 
40,00 91,96 
0,00 0.0C 
80,00 Maksusitoumukset 
1997 1994-1997 
(2) % 
(2V(1) miljoonaa ecua 
Maksut 
1997 1994-1*97 
(3) % 
(3V1 
4,41 
17,67 4,41 
17,67 25% 
28% 2,21 
0,00 2,21 
0,00 12% 
0% 
0,00 
0,00 
0,00 89,81 
23,81 
7,28 91% 
100% 
100% 0,00 
0,00 
1,46 71,85 
19,05 
7,28 73% 
80% 
100% 
0.00 
0,00 39,37 
40,00 100% 
100% 0,00 
12,00 31,50 
32.00 80% 
80% 
Yhteensovittamisesta annetun asetuksen 16 artiklan 2 kohdan mukaiset suurhankkeet. 
184 
Liite 6: Määrärahojen toteutuminen vuonna 1997 budjettikohdan mukaan (muut 
kuin vapautuneet ja siirretyt määrärahat) (ecua) 
Alamom. Nimike Maksusitoum. Maksut 
imu 
B2-100 YTK 
B2-1000 Tavoite 1 
B2-1001 Tavoite 5a (muut kuin 1 ja 5b kohdealueet) 
B2-1002 Tavoite 5a ( 5b kohdealueet) 
B2-1003 Tavoite 5b 
B2-1004 Tavoite 6 2.578.655.000 
422.011.000 
552.654.503 
421.479.000 
51.300.000 2.131.910.000 
467.877.000 
539.477.000 
406.377.999 
34.357.800 
Yhteensä EMOTR 4.026.099.503] 3.579.999.799 
B2-110 
B2-1100 
B2-1101 
B2-1102 
B2-1110 YTK 
Tavoite 1 
Tavoite 5a 
Tavoite 6 
P?^'!- ankkurointiin liiti sosiaal. toimenpiteet 
Yhteensä KÖR 308.327.621 
59.076.033 
1.570.000 
0 
368.973.654t 339.999.998 
145.893.090 
1 000.000 
0 
486.893.0881 
B2-120 
B2-1200 
B2-1201 
B2-1202 
B2-1203 YTK 
Tavoite 1 
Tavoite 2 
Tavoite 5b 
Tavoite 6 
Yhteensä EAKR 10.069.898.812 
2.198.543.893 
658.565.158 
56.130.000 8.295.704.757 
2.683.564 495 
488.384.683 
53.782.000 
12.983.137.863] 11~621.435.9361 
& B2-130 
B2-1300 
B2-1301 
B2-1302 
B2-1303 
B2-1304 
B2-1305 YTK 
Tavoite 1 
Tavoite 2 
Tavoite 3 
Tavoite 4 
Tavoite 5b 
Tavoite 6 4.058.768.093 
703.332 440 
2.202.908.639 
476.918.959 
168.351.869 
28.820.000 3 335 008 243 
493.628370 
1.784.006 994 
375.229.926 
135.011.466 
20.515.000 
Yhteensä ESR 7.639.100.000 6.143.399.999 
YWBSOAkOlTfïBr 
B2-140 PESCA (kalatalousalan rakenneuudistus) 
B2-1400 ESR 
B2-1400 KOR 
B2-1400 EAKR 
Yhteensä PESCA 13.647.955 
4.527.170 
3.281.000 
21.456.125 4 147 677 
1.464.869 
28.603_500 
34.216.046! 
_ —• _ CC 
UJ 
1-
Z B2-141 
B2-1410 
B2-1410 
B2-1410 
B2-1410 
I Alueiden välinen yhteistyö 
ESR 
EMOTR-O 
KOR 
EAKR 
Yhteensä INTERREG 33.972.252 
17.572.505 
0 
407.026.576 
458.571.3331 13.000.501 
16.856.176 
0 
_327.694 166 
SSYSMACS' 
B2-1412 
B2-1412 
B2-1412 
B2-1412 ESR 
EMOTR-0 
KOR 
EAKR 
Yhteensä PEACE 32.482.389 
13.016.000 
525.000 
7.288.000 
63.31ÎT.389I 37.276.839 
9.694.300 
263.826 
33.922.500 
81.167.466] 
B2-142 
B2-1420 
B2-1420 Työllisyys ja inhimillisten voimavarojen kehittäminen 
ESR 
EAKR 
Yhteensä NOW 36.644.371 
20.397 
36.664.768[ 50.820.000 
256.318 
51.076.318] 
B2-1421 
B2-1421 ESR 
EAKR 
Yhteensä HORIZON 76.360.917 
20.396 
76.381.3131 72.556.906 
256.317 
72.813.223l 
B2-1422 
B2-1422 ESR 
EAKR 
Yhteensä INTEGRA 109.350.000 
0 
109.350.000 63.567.414 
0 
JÎ3.5JS7.414] 
~ i-
£fc B2-1423 
B2-1423 ESR 
EAKR 
Yhteensä YOUTHSTART 72.382.558 
0 59.192.231 
0 
~72.382.558[ 59.192231\\ 
185 
1-
Q < Alamom. 
B2-1424 
B2-1424 
I ESR 
EAKR Nimike 
Yhteensä ADAPT Maksusitoum. 
125.432.619 
0 
125.432.619! Maksutj 
147.933.714 
0 
147.933.714l 
B2-143 Teollisuuden rakenneuudistus 
B2-1430 ESR 
B2-1430 EAKR 24258.838 
89.066.440 20.126224 
55.316.420 
Yhteensä RECHAR 113.325278 75.442.6441 
B2-1431 
B2-1431 ESR 
EAKR 10.118.426 
94.983.400 9.432.782 
52.674200 
Yhteensä RESIDER 105.101.826 62.106.9821 
Alamom. Nimike Maksusitoum. Maksut 
B2-1432 
B2-1432 ESR 
EAKR 16.333.000 
175.098.000 9.963291 
58.730.816 
Yhteensä KONVER 191.431.000 68.694.107 
B2-1433 
B2-1433 ESR 
EAKR 
Yhteensä RETEX 1.743.184 
84.034.099 
86.777.2831 1.063.223 
55.730.543 
66.793.7661 
B2-144 
B2-1440 
B2-1440 
B2-1440 
B2-1440 REGIS (ulkoalueet) 
ESR 
EMOTR-0 
KOR 
EAKR 
Yhteensä REGIS 8.685.738 
4.596.000 
0 
77.365.000 
90.646.738]" 6.813.734 
1.106.700 
0 
47 87J400 
66.791.8341 
B2-145 URBAN (kaupunkialueet) 
B2-1450 ESR 
B2-1450 EAKR 29211231 
88.887.000 13.937.449 
61.697.600 
Yhteensä URBAN 118.0982311 75.636.049] 
OC 
Q < 
Ui B2-146 
B2-1460 
B2-1460 
B2-1460 
I LEADER (maaseudun kehittaminen) 
ESR 
EMOTR-0 
EAKR 
Yhteensä LEADER 10.510.696 
65.418.760 
81.920.453 
157.849.9091 3.621.853 
43.870.901 
56.617267 
104.110.0201 
B2-147 
B2-1470 
B2-1470 SME-aloite 
ESR 
EAKR 
Yhteensä SME 10.447.200 
122.889.284 
133.336.484l 3492.460 
120.154.814 
123.647.274] 
\-
i_ 
< H B2-148 
B2-1480 
B2-1480 
B2-1480 
B2-1480 
I Aiempia ja tuievia toimia koskeva varaus 
ESR 
EMOTR-0 
EAKR 
VARAUS 
Yhteensä Aiemmat toimet (*) 12.838.524 
10.221.142 
164.532.427 
• 
-| 187.592.0921 
ESR 
EMOTR-0 
KOR 
EAKR 
Yhteensä Yhteisöaloitteet 611.581.374 
100.603.265 
5.052.170 529.784.822 
81.749.219 
1.728.695 
1231.880.045 1064.058287 
1.949.116.8541 1.677.321.0231 
= -S i 
0 3.1 B2-150 MUUT TUKITOIMENPITEET 
B2-1600 EAKR 
B2-1600 ESR 
[ Yhteen 
B2-180 EMOTR-0 
B2-181 KOR 
B2-182 EAKR 
B2-183 ESR Yhteensä Petosten torjunta 
Yhteensä toteut., seuranta ja arviointi, YTK/YOA 
Yhteensä Siirtymätoimenpiteet ja uutta luovat toimet 750.000 449.833 
750:000[ 449.633J 
1.487.444 
79.790 
1.667.234] "6\ 
5.716.381 7.487.530 
20.662.838 13.101.443 
170.629.361 107.330240 
60.391.626 44.162.950 
267400.206] 172.102.163] 
186 
(*) Maksut kaudella 1989-1993. 
187 (*) Maksut kaudella 1989-1993. 
187 Alamom. 
B2-190 
B2-1900 
B2-1900 
B2-190O 
B2-1900 
I Nimike 
AseL (ETY) N:o 3575/90 (ent DDR) muk. rakennetoimet 
ESR 
EMOTR-0 
KOR 
EAKR 
Yhteensä Ent. DDR Maksusitoum. 
-Maksut 
857.840 
29.504.312 
30.362.1521 
Liite 7: Ohjelmien toteutumistilanne jäsenvaltioittain (tavoitteet ja yhteisöaloitteet) - vuosi 1997 
ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) 
BELGIA 
fljpmwt 
{hyvlftotyrnjsvu&sijk 
TaVoMwl 
YOA Hainaut (1994) 
Ta volte 2 
YOA Aubange 1997-1999 (1997) 
YOA Liege 1997-1999 (1997) 
YOA Limburg 1997-1999 (1997) 
YOA Turnhout 1997-1999 (1997) 
YOA Aubange 1994-1996 (1994) 
YOA Liege 1994-1996 (1994) 
YOA Limburg 1994-1996 (1994) 
YOA Turnhout 1994-1996 (1994) 
Yhteensa 
TavdteS 
TO Flaaminkielinen yhteis8 (1994) 
TO RanskankieHnen yhteiso (1994) 
TO Saksankielinen yhteisfi (1994) 
TO Brysselin pSakaupunkiseutu (1994) 
TO TyoministeriS (1994) 
Yhteensa 
Tavoite4 
TO Flaaminkielinen yhteis6 (1994) 
TO RanskankieHnen yhteiso (1994) 
TO Saksankielinen yhteisfi (1994) 
TO Brysselin p&akaupunkiseutu (1994) 
TOTy6ministeri6(1994) 
Yhteensa ~" 
Ta volte 6a tneatBlous 
Arviot Flanderi, aset 2328>91 (1995) 
YOA Flanderi. aset 8<>6 )a 867/90 (199"i) 
YOA HryssHlin pa/ikaupunkiseulu, aset 866/90 (1995) 
Arviot Vallonia, aset. 2328/91 (1995) 
YOA Vallonia, aset. 866 ja 867/90 (1995) 
Arviot, valtakunnall, aset 2328/91 (1995) 
Yhteensa 
Tavoltefiafcattisius 
YOA Belgia (1994) 
mmmm 
YOA Meetjesland (1995) 
YOA Vallonia (1995) 
YOA Westhoek (1995) 
Yhteensa 
YHTEENSA 
Aloft* 
4hyvttk*yrhl«vu<WI} 
AaAPT1''''''''' ,,""",""""I""III"IIIII"""""IM"" """""" 
Flanderi (1995) 
Vallonia (1995) 
Yhteensa 
8WPUOYMBW 
Flanrtnri(1994) 
V.illm iu(1004) 
Yhteensa 
teAoER 
Hainaut (1997) 
Meelpsland(1997) 
Vallonia (1997) 
Westhoek (1997) 
Yhteensa 
PESCA 
Belgia (1994) 
SME 
Verkko IBEX Libramont-98 puuala(1997) 
Flandon(1996) 
Vallonia (1995) 
Yhteensa K<MW**r*-
2.721,7 
2,2 
442,0 
446,1 
82,1 
3,2 
290,8 
89,2 
44,7 
1.400,6 
626,1 
368,0 
"12,6 
33~3 
114,3 
1.164,4 
107,9 
54,8 
1,2 
7,0 
15,7 
188,7 
135.8 
352,1 
11,1 
You 
46,4 
186,7 
833,2 
103,7 
34,2 
135,5 
96,6 
266,3 
6.666,4 
KÖfcttMt» 
fettstAnifc. 
43,9 
69,9 
113,8 
36,7 
63,1 
99,8 
9,3 
4~2 
7.9 
" 7,2 
28,5 
5,3 
1.0 
8.6 
14,2 
23,9 (3 
748,5 
1,0 
114,4 
67,8 
32,9 
1,3 
80,2 
33,9 
18,1 
349,7 
190,3 
160~4 
576 
"Î2.5 
36.9 
406,8 
43,7 
17,8 
0,5 
2,2 
6,0 
70,2 
49,5 
23. H 
1,1 
30,i" 
5.4 
63,6 
173,4 
24.5 
10,3 
41,4 
26,4 
78,1 
1.860,1 
WfcttWtf 
16,3 
22,4 
38,6 
16,8 
20,0 
46,8 
4,1 
1.1 
3,3 
1,8" 
10,3 
,?,.,5 
0,3 
2,7 
9,4 
12,4 Nftk$tt#t, : 
«a* 
120,0 
1,0 
36,9 
21,7 
32,9 
0,0 
-0,9 
-4,9 
-1,3 
86,4 
31,9 
26,6 
" 3,3 
... _ 
6,2 
r~ 70,0 
0,0 
16,6 
0,4 
1.9 
...... ^ 
18,9 
9,1 
fi,1 
0.0 
0^0 
1.6 
8,8 
26,6 
0,0 
0,5 
8,3 
0,0 
8,9 
328,8 
1.3 
6.1 
7,4 
4,6 
9.1 
13,7 
4.1 
0.0 
"3,3 
o.o1 
7,4 
0,5 
0,3 
0,0 
6,6 
0,3 349,68 
1.0 
36,9 
21,7 
32,9 
1,3 
80,2 
33,9 
18,1 
226,0 
121,5 
104,7 
5,6 
7,7 
23,0 
f 262,6 
8,8 
17.8 
0.5 
2.2 
6.0 
36,3 
27,0 
1t\1 
0,3 
i'iT7 
4,0 
46.5 
106,4 
24,5 
1.8 
19.6 
3.5 
24,9 
1.028,4 
Btfii'tfr M.t IM H* 
16.3 
22,4 
38,6 
1t>,fl 
29.0 
46,8 
4,1 
~0,0 
3,3 
0.0 
7,4 
2,5 
0,3 
2.7 
9.4 
12,4 % 
47% 
100% 
32% 
32% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
66% 
64% 
65% 
100% 
"62% 
62% 
66% 
20% 
100% 
100°.. 
100°.. 
100% 
60% 
55% 
«i»% 
cM% 
39% 
73% 
73% 
61% 
100% 
17% 
47% 
13% 
32% 
66% 
100% 
100% 
100% 
100",, 
100% 
100% 
100% 
0% 
" 100% 
6% 
72% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% AfcMuut" 
96,0 
0,5 
17,4 
10,9 
16,4 
0,0 
39,6 
17,2 
0,3 
102,4 
33,4 
21.9 
0.9 
2.3 
3.1 
•1.« 
0.0 
8.3 
0.2 
1.0 
0.0 
M 
8,0 
1.0 
0.0 
0.0 
1.2 
10.7 
20,9 
0,0 
0.4 
5.5 
0.8 
6,7 
»7,ol 
3,6 
6.3 
10,0 
2.3 
4.S 
6,8 
2.0 
0.0 
1.7 
0~6 
3,7 
0,2 
0,0 
0,0 
0.0 
0.0 'jfljiiijiiiiif'' 
1»4*1*97 
267,6 
0.5 
17,4 
10,9 
16,4 
0,6 
66,7 
27,8 
12,0 
162,4 
1C5.2 
87,1 
2.8 
6.2 
18,7 
218,0 
4.4 
8.9 
0.2 
1,1 
3.0 
17.7 
«V,1 
0,1 
9,4 
2,7 
36,8 
"~ 80,0 
19.6 
1.0 
11.1 
2.6 
14,8 
770.01 
m*.1l»7 
m 
8.1 
11.2 
1»,3 
M 
14,*. 
22,9 
2.0 
6.6 
i> 
"o,o 
3,7 
0,8 
0,0 
0,8 
3,2 * ! 
36% 
50% 
15% 
16% 
50% 
46% 
83% 
82% 
66% 
44% 
54% 
54% 
50% 
50% 
51% 
14% 
10% 
50% 
50% 
50% 
50% 
26% 
45% 
;v% 
12% 
31% 
50% 
58% 
46% 
80% 
10% 
27% 
10% 
19% 
43% 
: % • 
ism 
50% 
50% 
to% 
so** 
•0% 
50% 
0% 
"50% 
"" 0% 
36% 
f 30% 
0% 
30% 
34% 
32% 
188 Liite 7: Ohjelmien toteutumistilanne jäsenvaltioittain (tavoitteet ja yhteisöaloitteet) - vuosi 1997 
ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) 
BELGIA 
fljpmwt 
{hyvKtotymJsvu&sijr. 
TaVoJtel 
YOA Hainaut (1994) 
Ta volte 2 
YOA Aubange 1997-1999 (1997) 
YOA Liege 1997-1999 (1997) 
YOA Limburg 1997-1999 (1997) 
YOA Turnhout 1997-1999 (1997) 
YOA Aubange 1994-1996 (1994) 
YOA Liege 1994-1996 (1994) 
YOA Limburg 1994-1996 (1994) 
YOA Turnhout 1994-1996 (1994) 
Yhteensa 
ravott*3 
TO Flaaminkielinen yhteisS (1994) 
TO RanskankieHnen yhteiso (1994) 
TO Saksankielinen yhteisfi (1994) 
TO Brysselin pSakaupunkiseutu (1994) 
TO TyoministeriS (1994) 
Yhteensa 
Tavoite4 
TO Flaaminkielinen yhteisS (1994) 
TO RanskankieHnen yhteiso (1994) 
TO Saksankielinen yhteisfi (1994) 
TO Brysselin p&akaupunkiseutu (1994) 
TOTy6ministeri6(1994) 
Yhteensa ~" 
Tavolte 6a' tnnatelous 
Arviot Flanderi, aset 2328>91 (1995) 
YOA Flanderi. aset 8fi6 )a 867/90 (199"i) 
YOA HryssBlin pa,'ikaupunkiseutu, aset 866/90 (1995) 
Arviot Vallonia, aset. 2328/91 (1995) 
YOA Vallonia, aset. 866 ja 867/90 (1995) 
Arviot, valtakunnall, aset 2328/91 (1995) 
Yhteensa 
Tavolte 5a Kaftisius 
YOA Belgia (1994) 
mmmm 
YOA Meetjesland (1995) 
YOA Vallonia (1995) 
YOA Westhoek (1995) 
Yhteensa 
YHTEENSA 
Aloft* 
4hyvttk*yrhl«vu<WI} 
AtXAPT1''''''''' ,,""",""""I""III"IIIII"""""IM"" """""" 
Flanderi (1995) 
Vallonia (1995) 
Yhteensa 
SWPUOYMWT 
Flanrtnri(1994) 
V.lllnl iu(1004) 
Yhteensa 
teAoER 
Hainaut (1997) 
Meelpsland(1997) 
Vallonia (1997) 
Westhoek (1997) 
Yhteensa 
PESCA 
Belgia (1994) 
SME 
Verkko IBEX Libramont-98 puuala(1997) 
Flandon(1996) 
Vallonia (1995) 
Yhteensa K<MW**r*-
2.721,7 
2,2 
442,0 
446,1 
82,1 
3,2 
290,8 
89,2 
44,7 
1.400,6 
626,1 
368,0 
"12,6 
33~3 
114.3 
1.164,4 
107,9 
54,8 
1,2 
7,0 
15,7 
186,7 
135.8 
352.1 
11,1 
YoTî 
46,4 
186,7 
833,2 
103,7 
34,2 
135,5 
96,6 
266,3 
6.666,4 
KÖfcttMt» 
fettstAnifc. 
43,9 
69,9 
113,8 
36,7 
63,1 
99,8 
9,3 
4^2 
7.9 
28,5 
5,3 
1.0 
8.6 
14,2 
23,9 £8 
748,5 
1,0 
114,4 
67,8 
32,9 
1,3 
80,2 
33,9 
18,1 
349,7 
190,3 
160~4 
576 
12,5 
36.9 
406,8 
43,7 
17,8 
0,5 
2,2 
6,0 
70,2 
49,5 
23. H 
1,1 
30,i" 
5,4 
63,6 
173,4 
24.5 
10,3 
41,4 
26,4 
78,1 
1.860,1 
WfcttWtf 
16,3 
22,4 
38,6 
16,8 
20,0 
46,8 
4,1 
1.1 
3,3 
1,8 
10,3 
,?,.,5 
0,3 
2,7 
9,4 
12,4 imi 
120,0 
1,0 
36,9 
21,7 
32,9 
0,0 
-0,9 
-4,9 
-1,3 
86,4 
31,9 
26,6 
" 3,3 
... _ 
6,2 
H" 70,0 
0,0 
16,6 
0,4 
1.9 
...... ^ 
18,9 
9,1 
fi,1 
0.0 
ö^o 
1.6 
8,8 
26,6 
0,0 
0,5 
8,3 
0,0 
8,9 
328,8 
1.3 
6.1 
7,4 
4,6 
9.1 
13,7 
4.1 
0.0 
"3,3 
o.o1 
7,4 
0,5 
0,3 
0,0 
6,6 
0,3 349,68 
1.0 
36,9 
21,7 
32,9 
1,3 
80,2 
33,9 
18,1 
226,0 
121,5 
104,7 
5,6 
7,7 
23,0 
f 262,6 
8,8 
17,8 
0.5 
2.2 
6.0 
36,3 
27,0 
1t\1 
0.3 
1lT7 
4,0 
46.5 
106,4 
24,5 
1.8 
19.6 
3.5 
24,9 
1.028,4 
Btfii'tfr til IM H* 
16.3 
22,4 
38,6 
1t>,fl 
29.0 
46,8 
4,1 
~"o,"6 
"3.3 
0.0 
7,4 
2,5 
0,3 
2.7 
9.4 
12,4 % 
47% 
100% 
32% 
32% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
66% 
64% 
65% 
100% 
"62% 
62% 
66% 
20% 
100% 
100".. 
100°.. 
100% 
60% 
55% 
(511% 
cM% 
39% 
73% 
73% 
61% 
100% 
17% 
47% 
13% 
32% 
66% 
"Hi" 
100% 
100% 
100% 
100",, 
100% 
100% 
100% 
0% 
" 100% 
6% 
72% 
100% 
100% 
100% 
100% 
106% 96,0 
0,5 
17,4 
10,9 
16,4 
0,0 
39,6 
17,2 
0,3 
102,4 
33,4 
21.9 
0.9 
2.3 
3.1 
•1.« 
0.0 
8.3 
0.2 
1.0 
0.0 
M 
8,0 
1.0 
0.0 
0.0 
1.2 
10.7 
20,9 
0,0 
0.4 
5.5 
0.8 
6,7 
2*7,ol 
3,6 
6.3 
10,0 
2.3 
4.S 
6,8 
2.0 
"0.0 
1.7 
o7o 
3,7 
0,2 
0,0 
0,0 
0.0 
0.0 'tfjj'll'ljllii^''' 
1»4*1*9t 
267,6 
0.5 
17,4 
10,9 
16,4 
0,6 
66,7 
27,8 
12,0 
162,4 
1C5.2 
87,1 
2.8 
6.2 
18,7 
218,0 
4.4 
8.9 
0.2 
1,1 
3.0 
17.7 
«V,1 
0,1 
9,4 
2,7 
36,8 
"~ 80,0 
19.6 
1.0 
11.1 
2.6 
14.8 
770.01 
m*.1l»7 
8.1 
11.2 
1»,3 
t>,4 
14^ 
22,9 
2.0 
6.6 
"b,o 3,7 
0,8 
0,0 
0,8 
3,2 * ! 
36% 
50% 
15% 
16% 
50% 
46% 
83% 
82% 
66% 
44% 
54% 
54% 
50% 
50% 
51% 
64% 
10% 
50% 
50% 
50% 
50% 
26% 
45% 
;i7% 
12% 
31% 
50% 
58% 
46% 
80% 
10% 
27% 
10% 
19% 
43% 
: % • 
50% 
50% 
to% 
so% 
•0% 
50% 
0% 
~"~50% 
"" 0% 
36% 
f 30% 
0% 
v30% 
34% 
32% 
188 
mm • 
IS^WWi. 
Chatelet(1995) 
U'mburg(1995) 
Yhteensa 
mmm 
Bryssel(1995) 
Flanderi(1995) 
Val)onia(1995) 
Yhteensa 
mmm 
Charleroi(1995) 
Liege (1995) 
Yhteensa 
flftji^l;:!:;^^ 
Flanderi(1996) 
Vallonia(1995) 
Yhteensa 
;8j$i8!i^ 
Bryssel(1996) 
Antwerpen(1995) 
Charleroi (1995) 
Yhteensa 
YHTEENSA 
INTCR*6<3/R*tJEN 
Belgia/Saksa/Ranska/ Luxemburg/Alankomaat: Rein-Maas 
(1997) 
Belgia/Ranska/Luxemburg: Vallonia-Lorraine-Luxemburg 
(1996) 
Belgia/Ranska Ardennit (1996) 
Ranska/Belgia: Nord-Pas-de Calais/Handeri (1996) 
Ranska/Belgia Vallonia/Nord-Pas-de-Calais/Picardie (1996) 
Belgia/Alankomaat: Euregio Scheldemond (1995) 
Belgia/Alankomaat: Middengebied (1995) 
Saksa/Alankomaat/Belgia: Euregio Maas-Rein (1995) fcCfStftRN. 
1,9 
56.2 
68,1 
5,8 
11,8 
12,9 
30,4 
31,4 
28,4 
69,8 
3,0 
6,0 
9,0 
8,4 
15,2 
11,3 
34,9 
463,6 
426,7 
62,2 
27,8 
38,3 
148,4 
-----
66,3 
71,9 m 
0,9 
14,8 
16,7 
1,7 
4,8 
4,9 
11,6 
15,2 
12,5 
27,7 
1,4 
3,0 
4,4 
2,2 
2,6 
5,7 
10,4 
179,3 
137,1 
30,2 
12.5 
18,0 
71,5 
11,1 
32> 
j 35,7 t»7 
' 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
4,0 
0.0 
4;Ö 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
33,4 
15,5 
0.0 
6,0 
1.1 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 1994*1597 
0,9 
14,8 
16,7 
1.7 
4,8 
4,9 
11,6 
15,2 
12,5 
27,7 
1,4 
3,0 
4,4 
2,2 
2,6 
5.7 
10,4 
176,4 
15,5 
26.? 
12,5 
18,0 
10.0 
11.1 
32,4 
a?,5 % 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
lOW,, 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
98% 
11% 
87% 
100% 
100% 
14% 
100",, 
100% 
94",, 4997 
0,3 
0,0 
0,3 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,4 
0.0 
0,4 
0,0 
0,6 
0,6 
0.0 
0,0 
0,4 
0,4 
22,3 
0,0 
1,4 
0.0 
o.r, 
1.5 
0,0 
o,6 
0,0 199*4667 i 
0,7 
7,4 
8,1 
0,9 
2,4 
2,5 
5,7 
6,0 
6,3 
12,2 
0.7 
£ . 
2,8 
1.1 
1.3 
3,3 
6,6 
86,2 
0,0 
13,5 
3. t 
0.0 
6.5 
3,3 
9,7 
10,0 % 
80% 
50% 
62% 
50% 
50% 
50% 
60% 
39% 
50% 
44% 
5U% 
70% 
64% 
.;:.,.;;::;:.:;: 
50% 
50% 
56% 
64% 
48% 
0% 
45% 
30*',. 
!S0"„ 
9% 
30",, 
30% 
28% 
TANSKA 
lii^BS^^^^^^^^^^^^^^^H 
W^^^^^^^^^B^^^^^M^^^^§: 
YOA Lolland 1997-1999 (1997) 
YOA Pohjois-Jyllanti 1997-1999 (1997) 
YOA Lolland 1994-1996 (1994) 
YOA Pohjois-Jyllanti 1994-1996 (1994) 
Yhteensa 
T*vi>»*$ 
YOA Tanska (1994) 
T»yn*&>4 
YOA Tanska (1994) 
Tayolte««ma9tal6u* 
Arviol Tanska, aset 2328/91 (1995) 
YOA Tanska, aset 866 ja~ 867/90 (1994) 
Yhteensa 
WSMW^lfifli^^WMWM^MMiM^^WM^ 
YOA Tanska (1994) 
twq^;i6fc:;::1:.::|:S^ 
YOA Tanska (1994) 
YHTEENSA 
ii^^^^^^^^^^^^^^^s^^p 
A0AOT:^:-w.v: 
ADAPT Tanska (1995) 
mmmmmmmmmmmmm^mmmmMi 
EMPLOYMENT Tanska (1994) 
'l"'B)ettitB(tt"-''':'''*''''':'•*•"•• •'•"-'•'^ 
PrWW!WT^:,;-:,:-:v:i:vXv:v!-:v:':'t,;v:v:-: :•:•:-:•:•:':•:•:•:•:•:•:•;-:';•:•:•:':•:•:''•:':•:•:-:•:•:•:•:•'•:•:•:•' :•:•:•:•:•:•:•:•:•'.•: 
LEADER Tanska (1996) 
^i^l:^ 
PESCA Tanska (1994) 
«WEQ:;::;::;:.:. 
SME Tanska (1996) 
KONVE* : 
KONVER Tanska (1995) K<*<WW»r*-
47,4 
222,3 
30,5, 
216,4 
616,5 
584,3 
87,7 
352,5 
21 3,6 
"""666,1 
444,2 
202,3 
2.401,2 
KoköRtrS-
7ws*artrt.;: 
69,0 
28,1 
26,7 
48,6 
( 5,1 
| 5,3 ftfcnWKi" 
llllilll 
13,8 
54,4 
7,0 
47,1 
122,3 
268,1 
38,9 
102,7 
26,7 
129,4 
142,5 
54,0 
766,3 
**°*M 
| 31,7 
14,1 
j 8,2 
| 16,4 
| 2,6 
1 2,4 IIIMlil 
13,8 
17,4 
-1,6 
3,4 
33,1 
42,2 
7,4 
17,0 
0.0 
17,0 
0,0 
10,7 
110,4 
MattsusJt 
|;f||!i!|| 
2,2 
3,5 
1,6 
4,1 
0,0 
0,0 13,8 
17,4 
7.8 
47.1 
86,1 
16&.2 
20 4 
67,3 
10,5 
77,8 
69,9 
24.2 
447,6 
illllliit 
31,7 
14,1 
8,2 
16,4 
2,6 
2,4 100% 
32% 
111% 
100% 
70% 
63% 
53% 
65",, 
30% 
60% 
49% 
45% 
59% 
lllill 
fill 
100% 
100% 
| 100'X 
| 100% 
j 100% 
| 100% •UlPPi 
6,92 
8,71 
-0,80 
24Y3I 
39.0 
396 
4,99 
10.50 
1,08 
20.6 
27,9 
14,7 
146,8 
Mafcsut mm 
7,0 
i 3,9 
0,5 
i 2,7 
i 0,0 
| o,c 1»94-1«7 
6,92 
8.71 
5.57 
41 4^' 
62.6 
154 c 
15,66 
0 4tl 
61,8 
56.2 
20,.'? 
373/7 
Mafcsut 
^iiliiifiy: 
15,9 
7,C 
I 
| 4,9 
! 0,8 
I 1.S 50% 
16% 
80% 
88% 
61% 
4J% 
1 
• 
3B". 
49% 
flit* 
j ,0% 
T 50% 
] 30% 
| 30% 
| 30% 
! 50% 
189 mm • 
IS^WWi. 
Chatelet(1995) 
U'mburg(1995) 
Yhteensa 
mmm 
Bryssel(1995) 
Flanderi(1995) 
Val)onia(1995) 
Yhteensa 
mmm 
Charleroi (1995) 
Liege (1995) 
Yhteensa 
WfffiB8$$ ^•;^^:::^l^:g?igiS^ i:::;':i':;>:|:^1S: 
Flanderi(1996) 
Vallonia(1995) 
Yhteensa 
;8j$i8!^ 
Bryssel(1996) 
Antwerpen(1995) 
Charleroi (1995) 
Yhteensa 
YHTEENSA 
INTCR*6<3/R*tJEN 
Belgia/Saksa/Ranska/ Luxemburg/Alankomaat: Rein-Maas 
(1997) 
Belgia/Ranska/Luxemburg: Vallonia-Lorraine-Luxemburg 
(1996) 
Belgia/Ranska Ardennit (1996) 
Ranska/Belgia: Nord-Pas-de Calais/Handeri (1996) 
Ranska/Belgia: Vallonia/Nord-Pas-de-Calais/Picardie (1996) 
Belgia/Alankomaat: Euregio Scheldemond (1995) 
Belgia/Alankomaat: Middengebied (1995) 
Saksa/Alankomaat/Belgia: Euregio Maas-Rein (1995) irftiWJiW** 
fcastann. 
1,9 
56,2 
68,1 
5,8 
11,8 
12,9 
30,4 
31,4 
28,4 
69,8 
3,0 
6,0 
9,0 
8,4 
15,2 
11,3 
34,9 
463,6 
426,7 
62,2 
27,8 
38,3 
148,4 
-----
66,3 
71,9 m 
0,9 
14,8 
16,7 
1,7 
4,8 
4,9 
11,6 
15,2 
12,5 
27,7 
1,4 
3,0 
4,4 
2,2 
2,6 
5,7 
10,4 
179,3 
137,1 
30,2 
12.5 
18,0 
71,5 
11,1 
32> 
j 35,7 1»7 
' 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
4,0 
0,0 
4;Ö 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
33,4 
15,5 
0.0 
6,0 
1.1 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 1904*1597 
0,9 
14,8 
16,7 
1,7 
4,8 
4,9 
11,6 
15,2 
12,5 
27,7 
1,4 
3,0 
4,4 
2,2 
2,6 
5,7 
10,4 
176,4 
15,5 
26.? 
12,5 
18,0 
10.0 
11.1 
32,4 
a?,5 % 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
"100% 
lOW, 
100% 
100% 
100°/*, 
100% 
100% 
100% 
98% 
11% 
87% 
100% 
100",. 
14% 
100",, 
100% 
94",, *997 
0,3 
0,0 
0,3 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,4 
0,0 
0,4 
0,0 
0,6 
0,6 
0,0 
0,0 
0,4 
0,4 
22,3 
0,0 
1,4 
0.0 
o.r, 
1.5 
0,0 
0,6 
0,0 l&9*46»7i 
0,7 
7,4 
8,1 
0,9 
2,4 
2,5 
5,7 
6,0 
6,3 
12,2 
0.7 
£ . 
2,8 
1.1 
1.3 
3,3 
6,6 
86,2 
0,0 
13,5 
3. t 
0.0 
6.5 
3,3 
9,7 
10,0 % 
80% 
50% 
62% 
50% 
50% 
50% 
60% 
39% 
50% 
44% 
5U% 
70% 
64% 
.;:.,.;;::;:.:;: 
50% 
50% 
56% 
64% 
48% 
0% 
45% 
30*',. 
!S0"„ 
9% 
30",, 
30% 
28% 
TANSKA 
lii^BS^^^^^^^^^^^^^^^H 
W^^^^^^^^^B^^^^^M^^^^§: 
YOA Lolland 1997-1999 (1997) 
YOA Pohjois-Jyllanti 1997-1999 (1997) 
YOA Lolland 1994-1996 (1994) 
YOA Pohjois-Jyllanti 1994-1996 (1994) 
Yhteensa 
T*vi>»*$ 
YOA Tanska (1994) 
T»yn*&>4 
YOA Tanska (1994) 
TayoJteS«m<i(rta(du* 
Arviol Tanska, aset 2328/91 (1995) 
YOA Tanska, aset 866 ja~ 867/90 (1994) 
Yhteensa 
WSMW^lfifli^^WMWM^MMiM^^WM^ 
YOA Tanska (1994) 
tw^:i&;:::^:^^ 
YOA Tanska (1994) 
YHTEENSA 
ii^^^^^^^^^^^^^^^s^^p 
AOAW::--'-:-':::<>v: 
ADAPT Tanska (1995) 
mmmmmmmmmmmmm^mmmmMi 
EMPLOYMENT Tanska (1994) 
PrwvJWW?!*;-;-:-:-:-;-:•:•:•:•:•;•:•:•:•:-:•:•:•:•:•:•:•:•:•:•: :•:•:-:•:•:':•:•:•:•:•:•:•;-:';•:•:•:':•:•:''•:':•:•:-:•:•:•:•:•'•:•:•:•' :•:•:•:•:•:•:•:•:•'.•: 
LEADER Tanska (1996) 
^i!^!Si;£^ 
PESCA Tanska (1994) 
aJrtBs:::;;::;:; 
SME Tanska (1996) 
K0NVE* ! 
KONVER Tanska (1995) K<*<WW»r*-
47,4 
222,3 
30,5, 
216,4 
616,5 
584,3 
87,7 
352,5 
21 3,6 
"""666,1 
444,2 
202,3 
2.401,2 
KoköRtrS-
7wsÄ.;: 
69,0 
28,1 
26,7 
48,6 
( 5,1 
I 5,3 ftfcnWKi" 
lliliilll 
13,8 
54,4 
7,0 
47,1 
122,3 
268,1 
38,9 
102,7 
26,7 
129,4 
142,5 
54,0 
766,3 
**°*M 
| 31,7 
14,1 
i 8,2 
| 16,4 
| 2,6 
1 2,4 IIIMlil 
13,8 
17,4 
-1,6 
3,4 
33,1 
42,2 
7,4 
17,0 
0.0 
17,0 
0,0 
10,7 
110,4 
MaJausIt 
2,2 
3,5 
1,6 
4,1 
0,0 
0,0 13,8 
17,4 
7.8 
47.1 
86,1 
16&.2 
20 4 
67,3 
10,5 
77,8 
69,9 
24.2 
447,6 
illllliit 
31,7 
14,1 
8,2 
16,4 
2,6 
2,4 100% 
32% 
111% 
100% 
70% 
63% 
53% 
65",, 
39% 
60% 
49% 
45% 
59% 
lllill 
fill 
100% 
100% 
| 100'X 
I 100% 
j 100% 
1 100% •UlPPi 
6,92 
8,71 
-0,80 
24Y3I 
39.0 
396 
4,99 
10.50 
1,08 
20.6 
27,9 
14,7 
146,8 
Mafcsut mm 
7,0 
i 3,9 
0,5 
i 2,7 
i 0,0 
| o,c M«4om 
19#4-1«7 
6,92 
8.71 
5.57 
41 4^' 
62.6 
154 c 
15,66 
v * 
0 4tl 
61,8 
58.2 
20,.'? 
373/7 
Mafcsut 
^iiliiifiy: 
15,9 
7,C 
I 
| 4,9 
! 0,8 
I 1.S 50% 
16% 
80% 
88% 
61% 
4d% 
1 
• 
38"-
49% 
1iil;-
j .0% 
T 50% 
] 30% 
| X0/o 
| 30% 
! 50% 
189 
Mm 
{hyvaksymftvuwfty 
UKBAN 
URBAN Tanska (1995) 
YHTEENSA 
INT6RRK0««<S«N 
Tanska/Saksa/Suomi/Ruotsi Itameri (1997) 
Yhdistynyt kuningaskunta/Tanska/Ruotsi 
Alankomaat/Saksa:Pohjanmeri (1997) 
Tanska/Ruotsi(1996) 
Tanska/Saksa: FynsAmt/K.E.R.N. (1995) 
Tanska/Saksa: EtelS-Oyllanti/Planungsraum V (1995) 
Tanska/Saksa: Storetrem/Osthotetein/LObeck (1995) 
Tanska: Itameri (1995) fcastann. 
3,0 
186,9 
47,5 
30,3 
28,0 
3,6 
22,2 
10,4 
4,6 1.5 
76,8 
25,0 
14,5 
13,0 
1,8 
11,1 
5,2 
2,0 $667/' 
0,0 
11,6 
25,0 
14,5 
2,4 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 ! 1994*1997 
j fljjj • 
1.5 
76,8 
25,0 
14,5 
13,0 
1,8 
11,1 
5,2 
2,0 I % ; 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% '"Pi**" 
1997 
0,0 
14,1 
12,5 
0,0 
0.7 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 1*99*4667 
m 
0,5 
32,7 
' 
12,5 
0,0 
3,9 
0,5 
3,3 
1,6 
0,6 .... .%.... 
32% 
43% 
50% 
0% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
SAKSA 
ttpmii 
{hyvik*ymlsuu0*f): 
Ta*#M 
Alueelliset tolmenpldeohjelmat 
TO Berliini (ita) (1994) 
TO Brandenburg (1) (1994) 
TO Brandenburg (2) (1994) 
TO Brandenburg (3) (1994) 
TO Mecklenburg-Vorpommern (1) (1994) 
TO Mecklenburg-Vorpommern (2) (1994) 
TO Mecklenburg-Vorpommern (3) (1994) 
TOSaksi(1)(1994) 
TOSaksi(2)(1994) 
TOSaksi(3)(1994) 
TOSaksi-Anhalt(1)(1994) 
TOSaksi-Anhalt(2)(1994) 
TOSaksi-Anhalt(3)(1994) 
TOThuringen(1)(1994) 
TOThuringen(2)(1994) 
TOThuringen(3)(1994) 
Uselta aluelta koskevat TO:t 
TO K a last us (1994)' 
TO Tyovoiman ammattitaito (1994) 
Yhteensa 
jltSyotf!^ 
YOA Niedersachsen 1997-1999 (1997) 
YOA Baijeri 1997-1999 (1997) 
YOA Berliini 1997-1999 (1997) 
YOA Bremen 1997-1999 (1997) 
YOA Hessen 1997-1999 (1997) 
YOA Nordrhein-Westfalen 1997-1999 (1997) 
YOA Rheinland-Pfalz 1997-1999 (1997) 
YOA Saarland 1997-1999 (1997) 
YOA Schleswig-Holstein 1997-1999 (1997) 
YOA Niedersachsen 1994-1996 (1994) 
YOA Baijeri 1994-1996 (1994) 
YOA Berliini 1994-1996 (1994) 
YOA Bremen 1994-1996 (1994) 
YOA Hessen 1994-1996 (1994) 
YOA Nordrhein-Westtalen 1994-1996 (1994) 
YOA Rhoinland-Plalz 1994-1996 (1994) 
YOA SaarlandTl994-1996 (1994) 
YOA Schleswig-Holstein 1994-1996"(1994) 
Yhteensa 
Tova»t»3 
Alueelliset tolmenpldeohjelmat 
TO Baden-Wurttemberg (1994) 
TO Niedersachsen (1994) 
TO Baijeri (1994) 
TO Berliini (1994) 
TO Bremen (1994) 
TOHampuri(1994) 
TO Hessen (1994) 
TO Nordrhein-Westtalen (1994) Kötefiöl*-
fcWJJMMfc, 
2.525,6 
4.573,0 
2.365,3 
776,5 
4.752,4 
1.564,4 
809.9 
9.029,0 
1.710,7 
965,9 
9.430,3 
1.844,5 
1.106,2 
5.467,4 
1.928,9 
774,9 
"253,6 
2.258,3 
62.136,6 
225,2 
42,7 
413,1 
207,0 
78,2 
1.613,3 
67,1 
104,0 
37,6 
95,7 
30,5 
401,0 
177,6 
48,0 
1.262,2 
49.7 
240.6 
32.4 
6.126,8 
233,9 
276,8 
125,3 
123,2 
93,5 
86,3 
165,9 
743,8 mmMl$j 
747,7 
1 006,6 
733,5 
482,1 
810,7 
667,1 
363,0 
2 113,9 
631,3 
648,4 
1.134,4 
597,5 
660,3 
1.060,6 
530,8 
457,9 
10973 
1076.7 
13.831,6 
49,9 
19,8 
191,2 
55,1 
30,0 
450,6 
27,6 
58,9 
18,1 
43,1 
12,3 
155,4 
47,6 
16,6 
340,4 
23,8 
48,6 
15,6 
1.604,6 
53,5 
121,2 
56,5 
51.9 
39.5 
39,1 
49,6 
280,6 m 
39,9 
254,8 
217,0 
80,4 
136,1 
7,1 
47,6 
360,7 
121.4 
131.0 
450,9 
93.5 
142.5 
177,7 
68,9 
77,3 
" Î.Î 
106,3 
2.614,3 
16,0 
19,8 
61,1 
17,6 
30,0 
144,0 
27,6 
17,5 
18,1 
0,0 
0,1 
39,2 
0,0 
0,0 
0,0 
0,1 
0.0 
0,6 
' 390,9 
7,8 
33,5 
0.0 
9.2 
6,7 
7.8 
7,8 
44,5 \ 199*4687 
;...„„..($,„„,.. 
. 
370,2 
581,0 
539.9 
290,1 
501.8 
415,1 
218.5 
1 303.2 
479,0 
361,4 
790,6 
361.3 
405,1 
628,3 
297.9 
272,0 
47,6 
584,3 
8.447,3 
16.0 
19.8 
61,1 
17,6 
30.0 
144,0 
27,6 
17,5 
18,1 
43,1 
14,3 
155,4 
47,6 
16,6 
340,4 
23,8 
48,6 
" 15,6 
1.066,9 
32,8 
89,3 
25,0 
33,4 
25,5 
25,2 
31,5 
143,3 : ''% 
50% 
58% 
74% 
60% 
62% 
62% 
60% 
62% 
76% 
56% 
70% 
60% 
61% 
59^ 
56% 
59% 
44% 
54% 
61% 
32% 
100% 
32% 
32% 
100% 
32% 
100% 
30% 
100% 
100% 
116% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100"'., 
100% 
100% 
f" 66% 
61% 
I 74% 
44% 
64% 
65% 
65% 
63% 
51% MaJttiit 
1*7 
109.6 
233.1 
101.7 
91,7 
118.4 
109.5 
83,8 
388.6 
102.5 
109.8 
99,4 
90.2 
127,9 
96,1 
53.7 
88,9 
12.7 
1 72.6 
2.190,2 
8.0 
9.9 
26.2 
8,8 
15.0 
72.0 
13.6 
8.7 
9.0 
20.6 
0.1 
65.0 
23.3 
1,7 
93,6 
0.0 
1.7 
3.6 
380,6 
10,7 
18,9 
0.0 
6,3 
9.4 
6,9 
9.5 
41,0 HftffttOt 
1*04.1967 
—, -W„-i: 
310,8 
496.1 
367,3 
267,5 
448.0 
371.9 
193.8 
1 163.4 
357.3 
317.5 
402,5 
290.71 
340,8 
417,4 
236,8 
229,6 
39,5 
503.6 
6.764,8 
8.0 
9.9 
26,2 
8.8 
15.0 
72.0 
13.S 
£_-
9.0 
34.6 
11.8 
110,8 
40,3 
13,2 
278.2 
14.3 
33,1 
12.4 
720,2 
29.4 
65,1 
15,1 
25,7 
23,4 
21.1 
28,1 
126,0 mi 
42% 
49% 
50% 
55% 
56% 
56% 
53% 
55% 
57% 
49% 
35% 
49% 
52% 
39% 
45% 
50% 
36% 
47% 
48% 
16% 
50% 
14% 
16% 
50% 
16% 
50% 
15% 
50% 
80% 
96% 
71% 
85% 
80% 
82% 
60% 
68% 
BO'S. 
46% 
55% 
54% 
27% 
50% 
59% 
54% 
57% 
45% 
(1 ) Taloudellinen kehitys 
{?.) Maaseudun kehittyminen 
(3) Työmarkkinat 
190 nm 
{hyvaksymftvuwfty 
UftBAN 
URBAN Tanska (1995) 
YHTEENSA 
INT6RRK0««<S«N 
Tanska/Saksa/Suomi/Ruotsi Itameri (1997) 
Yhdistynyt kuningaskunta/Tanska/Ruotsi 
Alankomaat/Saksa:Pohjanmeri (1997) 
Tanska/Ruotsi(1996) 
Tanska/Saksa: FynsAmt/K.E.R.N. (1995) 
Tanska/Saksa: EtelS-Oyllanti/Planungsraum V (1995) 
Tanska/Saksa: Storetrem/OstholsteirVLObeck (1995) 
Tanska: Itameri (1995) fcttttann. 
3,0 
186,9 
47,5 
30,3 
28,0 
3,6 
22,2 
10,4 
4,6 1,5 
76,8 
25,0 
14,5 
13,0 
1,8 
11,1 
5,2 
2,0 $667/' 
0,0 
11,6 
25,0 
14,5 
2,4 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 BBnfcMiiitft. 
! 1994*1997 
j IKl • 
1.5 
76,8 
25,0 
14,5 
13,0 
1,8 
11,1 
5,2 
2,0 I % ; 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% '"Pi**" 
1997 
0,0 
14,1 
12,5 
0,0 
0.7 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 199*4687 
m 
0,5 
32,7 
' 
12,5 
0,0 
3,9 
0,5 
3,3 
1,6 
0,6 .... .%.... 
32% 
43% 
50% 
0% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
SAKSA 
SHjtfmirt 
{hyvik»ym)suu0*f): 
Ta*#M 
Alueelliset tolmenpldeohjelmat 
TO Berliini (ita) (1994) 
TO Brandenburg (1) (1994) 
TO Brandenburg (2) (1994) 
TO Brandenburg (3) (1994) 
TO Mecklenburg-Vorpommern (1) (1994) 
TO Mecklenburg-Vorpommern (2) (1994) 
TO Mecklenburg-Vorpommern (3) (1994) 
TOSaksi(1)(1994) 
TOSaksi(2)(1994) 
TOSaksi(3)(1994) 
TOSaksi-Anhalt(1)(1994) 
TOSaksi-Anhalt(2)(1994) 
TOSaksi-Anhalt(3)(1994) 
TOThuringen(1)(1994) 
TOThuringen(2)(1994) 
TOThuringen(3)(1994) 
Uselta aluelta koskevat TO:t 
TO K a last us (1994)' 
TO Tyovoiman ammattitaito (1994) 
Yhteensa 
jltSyotf!^ 
YOA Niedersachsen 1997-1999 (1997) 
YOA Baijeri 1997-1999 (1997) 
YOA Berliini 1997-1999 (1997) 
YOA Bremen 1997-1999 (1997) 
YOA Hessen 1997-1999 (1997) 
YOA Nordrhein-Westtalen 1997-1999 (1997) 
YOA Rheinland-Pfalz 1997-1999 (1997) 
YOA Saarland 1997-1999 (1997) 
YOA Schleswig-Holstein 1997-1999 (1997) 
YOA Niedersachsen 1994-1996 (1994) 
YOA Baijeri 1994-1996 (1994) 
YOA Berliini 1994-1996 (1994) 
YOA Bremen 1994-1996 (1994) 
YOA Hessen 1994-1996 (1994) 
YOA Nordrhein-Westtalen 1994-1996 (1994) 
YOA Rhoinland-Plalz 1994-1996 (1994) 
YOA SaarlandTl994-1996 (1994) 
YOA Schleswig-Holstein 1994-1996"(1994) 
Yhteensa 
Tovo»t«3 
Alueelliset tolmenpldeohjelmat 
TO Baden-Wurttemberg (1994) 
TO Niedersachsen (1994) 
TO Baijeri (1994) 
TO Berliini (1994) 
TO Bremen (1994) 
TOHampuri(1994) 
TO Hessen (1994) 
TO Nordrhein-Westtalen (1994) Kötefiöl*-
2.525,6 
4.573,0 
2.365,3 
776,5 
4.752,4 
1 564,4 
809.9 
9.029,0 
1.710,7 
965,9 
9.430,3 
1.844,5 
1.106,2 
5.467,4 
1.928,9 
774,9 
"253,6 
2.258,3 
62.136,6 
225.2 
42,7 
413,1 
207,0 
78,2 
1.613,3 
67,1 
104,0 
37,6 
95,7 
30,5 
401,0 
177,6 
48,0 
1.262,2 
49.7 
240.6 
32.4 
6.126,8 
233,9 
276,8 
125,3 
123,2 
93,5 
86,3 
165,9 
743,8 mmM|$j 
747,7 
1 006,6 
733,5 
482,1 
810,7 
667,1 
363,0 
2 113,9 
631,3 
648,4 
1.134,4 
597,5 
660,3 
1.060,6 
530,8 
457,9 
10973 
1076.7 
13.831,6 
49,9 
19,8 
191,2 
55,1 
30,0 
450,6 
27,6 
58,9 
18,1 
43,1 
12,3 
155,4 
47,6 
16,6 
340,4 
23,8 
48,6 
15,6 
1.604,6 
53,5 
121,2 
56,5 
51.9 
39.5 
39,1 
49,6 
280,6 m 
39,9 
254,8 
217,0 
80,4 
136,1 
7,1 
47,6 
360,7 
121.4 
131.0 
450,9 
93.5 
142.5 
177,7 
68,9 
77,3 
" Î.Î 
106,3 
2.614,3 
16,0 
19,8 
61,1 
17,6 
30,0 
144,0 
27,6 
17,5 
18,1 
0,0 
0,1 
39,2 
0,0 
0,0 
0,0 
0,1 
0.0 
0,6 
' 390,9 
7,8 
33,5 
0.0 
9.2 
6,7 
7.8 
7,8 
44,5 \ 199*4687 
;...„„..($,„„,.. 
. 
370,2 
581,0 
539.9 
290,1 
501.8 
415,1 
218.5 
1 303.2 
479,0 
361,4 
790,6 
361.3 
405,1 
628,3 
297.9 
272,0 
47,6 
584,3 
8.447,3 
16.0 
19.8 
61,1 
17,6 
30.0 
144,0 
27,6 
17,5 
18,1 
43,1 
14,3 
155,4 
47,6 
16,6 
340,4 
23,8 
48,6 
" 15,6 
1.066,9 
32,8 
89,3 
25,0 
33,4 
25,5 
25,2 
31,5 
143,3 : ''% 
50% 
58% 
74% 
60% 
62% 
62% 
60% 
62% 
76% 
56% 
70% 
60% 
61% 
59^ 
56% 
59% 
44% 
54% 
61% 
32% 
100% 
32% 
32% 
100% 
32% 
100% 
30% 
100% 
100% 
116% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100"'., 
100% 
100% 
f" 66% 
61% 
I 74% 
44% 
64% 
65% 
65% 
63% 
51% Mftfellt 
1667 
109.6 
233.1 
101.7 
91,7 
118.4 
109.5 
83,8 
388.6 
102.5 
109.8 
99,4 
90.2 
127,9 
96,1 
53.7 
88,9 
12.7 
1 72.6 
2.190,2 
8.0 
9.9 
26.2 
8,8 
15.0 
72.0 
13.6 
8.7 
9.0 
20.6 
0.1 
65.0 
23.3 
1,7 
93,6 
0.0 
1.7 
3.6 
380,6 
10,7 
18,9 
0.0 
6,3 
9,4 
6,9 
9.5 
41,0 HftffttOt 
1664.1997 
—, -W„-i: 
310,8 
496.1 
367,3 
267,5 
448.0 
371.9 
193.8 
1 163.4 
357.3 
317.5 
402,5 
290.71 
340,8 
417,4 
236,8 
229,6 
39,5 
503.6 
6.764,6 
8.0 
9.9 
26,2 
8.8 
15.0 
72.0 
13.S 
£_-
9.0 
34.6 
11.8 
110,8 
40,3 
13,2 
278.2 
14.3 
33,1 
12.4 
720,2 
29.4 
65,1 
15,1 
25,7 
23,4 
21.1 
28,1 
126,0 mi 
42% 
49% 
50% 
55% 
56% 
56% 
53% 
55% 
57% 
49% 
35% 
49% 
52% 
39% 
45% 
50% 
36% 
47% 
49% 
16% 
50% 
14% 
16% 
50% 
16% 
50% 
15% 
50% 
80% 
96% 
71% 
85% 
80% 
82% 
60% 
68% 
BO'S. 
46% 
55% 
54% 
27% 
50% 
59% 
54% 
57% 
45% 
(1 ) Taloudellinen kehitys 
{?.) Maaseudun kehittyminen 
(3) Työmarkkinat 
190 
mm** 
{feyttBktymlsvtNMl} 
TORheinland-Pfalz(1994) 
TO Saarland (1994) 
TO Schleswig-Holstein (1994) 
Uselta alueita koskevat TO:t 
TO valtakunnallinen (1994) 
Yhteensa 
favbftk* 
YOA Saksa (1994} 
TAVofo8*«iaM*feK»t 
YOA Niedersachsen, aset. 866 ja 867/90 (1995) 
YOA Bafjeri, aset. 866 ja 867/90 (1995) 
YOA Bremen, aset. 866 ja 867/90 (1995) 
YOA Hampuri, aset. 866 ja 867/90 (1995) 
YOA Hessen, aset. 866 ja 867/90 (1995) 
YOA Saarland, aset. 866 ja 867/90 (1995) 
YOA Schleswig-Holstein, aset. 866 ja 867/90 (1995) 
YOA Baden-Wurttemberg, aset. 866 ja 867/90 (1994) 
YOA Nordrhein-Westlahlen, aset. 866 ja 867/91 (1994) 
YOA Rheinland-Pfalz, aset 866 ja 867/90"(1994) 
Arviot Saksa, aset 2328/91 (1995) 
Yhteensa 
T«vott*$*fcfft»#tU* 
YOA Saksa (1994) 
r*vdt**t> 
YOA Baden-Wurttemberg (1995) 
YOA Nordrhein-Westfalen (1995) 
YOA Saarland (1995) 
YOA Niedersachsen (1994) 
YOA Bafjeri (1994) 
YOA Hessen (1994) 
YOA Rheinland-Pfalz (1994) 
YOA Schleswig-Holstein (1994) 
Yhteensa 
YHTEENSA 
AlOft* 
{hyvJiksymtevuBsfy 
A9APT' """ """"""""."""""l- " " 
Saksa (1995) 
EWPLOYMENf 
Saksa (1994) 
LEAOER 
Verkot(1996) 
Schleswig-Holstein (1996) 
Baden-Wurttemberg (1995) 
Baijert (1995) 
Beriiini (itS) (1995) 
Brandenburg (1995) 
Hessen (1995) 
Mecklenburg-Vorpommern (1995) 
Niedersachsen (1995) 
Nordrhein-Westfalen (1995) 
Rheinland-Pfalz (1995) 
Saarland (1995) 
Saksi(1995) 
Saksi-Anhalt(1995) 
Thuringen (1995) 
Yhteensa 
PESCA 
Saksa (1994) 
w* Verkot IBEX Magdeburg 1998: energia-ala (1997) 
Baden-Wurttemberg (1996) 
Brandenburg (1996) 
Niedersachsen (1996) 
Rheinland-Pfalz (1996) 
Saarland (1996) 
Schleswig-Holstein (1996) 
Baijeri (1995) 
Berliini(l995) " 
Bremen (1995) 
Hessen (1995) 1 
Mecklenburg-Vorpommern (1995) Kok$tt*i> 
fcuctann. 
93,1 
108,7 
78,2 
2.589,7 
4.718,4 
' 
648,08 
99,6 
342,2 
4,5 
24,1 
84,8 
17,8 
10,2 
132,3 
132,5 
76,6 
3.491,8 
~ 4.416,3 
285,2 
451,9 
117,9 
114,1 
699,1 
2.993,5 
235,2 
426,8 
227,3 
5.266,9 
72.596,4 
Kdfconait& 
fctwtann. 
539,9 
387,1 
2,0 
16,6 
14,3 
113,5 
0,4 
33,7 
24,9 
29,3 
40,1 
8,9 
25,5 
5,4 
35,5 
29,8 
29,7 
" 409,6 
62,0 
0,6 
1,8 
20^9 
9,7 
6,4 
3,1 
3,6 
"Î778 
43,0 
9.3 
3,5 
36,0 29,5 
40,9 
35,0 
887,6 
1.684,9 
265,34 
29,9 
85,5 
0,7 
4,3 
21,2 
3,1 
3,1 
22,3 
30,1 
18,8 
871,8 
1.080*8 
76.0 
74,9 
46,8 
24,1 
245,1 
572,0 
80,8 
111,3 
85,9 
1.240,8 
19.793,8 
256.7 
201,0 
1.0 
6,6 
5,7 
43,0 
0,2 
18,8 
7,7 
15,6 
18,8 
4,4 
8,6 
2,2 
18,0 
17,6 
13,9 
182,2 
23,0 
03 
0,9 
14,9 
4,9 
3,2 
1.6 
1.8 
l/\ 
16,3 
1,0 
1,2 
18,7 186? 
0,0 
7,0 
0,3 
4,1 
128,7 
33,56 
0,0 
5,9 
0,0 
1.4 
5,5 
0,5 
0,0 
3,1 
" ' ~Ti 
2,1 
145,0 
168,2 
0.1 
21,4 
3,7 
7,1 
78,4 
115,7 
8,7 
16,1 
18,7 
269,8 
3.506,6 
Mtttaiintiti 
1997 
16,6 
77,9 
0.0 
0,0 
0,0 
2,0 
0,0 
0,0 
0,5 
0,0 
0,0 
0,6 
0,0 
0,1 
0,0 
0,0 
0,0 
-0,2 
0,3 
0,0 
"6,6 
0,1 
0,9 
0,0 
0,0 
Q2 
1,7 
0,0 
0,0 
3,7 1994*1997 
* 
14,8 
26,1 
23,8 
478,4 
949,1 
89,78 
10,4 
35,7 
0,2 
2,1 
15,1 
2,6 
0,5 
11,7 
19,5 
8,7 
576,3 
682,8 
37,8 
44,4 
15,4 
11,1 
155,8 
330,9 
43,2 
58,6 
59,8 
719,3 
11.982,9 
MftfcSUSiL 
199*<1997 
:,...,,„$,„ 
93,3 
127,9 
1.0 
6,6 
5,7 
3,1 
0,2 
18,8 
6,7 
15,6 
18,8 
4,2 
8,6 
1,9 
16,0 
15,6 
13,9 
143,7 
23,0 
03 
0,9 
14,9 
4,9 
3,2 
1.6 
1.8 
" 7,1 
" 16,3 
1.0 
1,2 
18,7 \ * 
50% 
64% 
68% 
54% 
66% 
33,84% 
35% 
42% 
35% 
49% 
71% 
82% 
16%, 
52% 
65% 
46% 
66",, 
63% 
50". 
59% 
33% 
46% 
64% 
58% 
54% 
53% 
70% 
58% 
61% 
36% 
64% 
100°,, 
100% 
100% 
19% 
100% 
100% 
87% 
100% 
100% 
96% 
100% 
87% 
100% 
88% 
100% 
79% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
"" 100% 
"~ 100% 
100% 
100% 
100% ' 1997 
2,6 
6,7 
2,2 
181,7 
296,8 
33,09 
2,8 
13,9 
0,0 
0,7 
2,9 
0,5 
0,0 
0,7 
" 2.4 
0,5 
121.6 
146,0 
8,9 
17,3 
2.7 
4.8 
51,9 
60.3 
10,0 
14,4 
22,9 
184,3 
3.238,8 
Maksut 
199? 
14,4 
54.7 
0,0 
. °-° 0.0 
1.5 
0.1 
0.0 
0.1 
0.0 
0.0 
0.2 
1,5 
1.0 
1,3 
1,5 
6,6 
13,9 
5,8 
0.1 
" 0,0 
0.0 
2,2 
0,0 
0,0 
0,0 
3,6 
3,1 
0,0 
0.0 
1,1 1994-1897 
^ to : 
13,0 
24,4 
21,5 
424,8 
817,6 
56,59 
6,6 
32,9 
0,2 
1,1 
8,6 
1.3 
0,2 
""•4 
14,0 
5,/ 
454.6 
633,2 
28.9 
28,5 
10.4 
7,1 
114.4 
246,1 
33,6 
41,9 
49,1 
531,1 
9.442,1 
ttaksut' ' 
1664.1667 
(3) 
w: 
95 8 
0.4 
2.0 
. V7J 
4'6-
1 0.2 
11,3 
2.0 
4~ 
5.-
1.3 
4.1 
1.6 
6,7 
10,2 
10.H 
66,9 
7 
0,1 
0,4 
4,5 
3,6 
1,2 
0,8 
0,9 
5,7 
8,1 
0,5 
0,4 
5,9 %""" 
44% 
60% 
61% 
48% 
49% 
21,33% 
22% 
38% 
25% 
25% 
40% 
52% 
a''-. 
33% 
46% 
31",. 
52% 
49% 
38% 
38% 
22% 
29% 
47% 
43% 
42% 
38% 
57% 
43% 
48% 
21% 
48% 
40% 
30% 
30% 
11% 
80% 
' 60% 
26% 
30% 
30%i 
23%] 
JT%: 
S'"< r. 
58% 
77",. 
37% 
" 
50% 
30% 
75% 
36% 
49% 
50% 
80% 
50% 
49% 
30% 
31% 
191 mm** 
{feyttBktymlsvtNMl} 
TO Rheinland-Pfalz (1994) 
TO Saarland (1994) 
TO Schleswig-Holstein (1994) 
Uselta alueita koskevat TO:t 
TO valtakunnallinen (1994) 
Yhteensa 
favbftk* 
YOA Saksa (1994} 
TAVofo8*«iaM*feK»t 
YOA Niedersachsen, aset. 866 ja 867/90 (1995) 
YOA Bafjeri, aset. 866 ja 867/90 (1995) 
YOA Bremen, aset. 866 ja 867/90 (1995) 
YOA Hampuri, aset. 866 ja 867/90 (1995) 
YOA Hessen, aset. 866 ja 867/90 (1995) 
YOA Saarland, aset. 866 ja 867/90 (1995) 
YOA Schleswig-Holstein, aset. 866 ja 867/90 (1995) 
YOA Baden-Wurttemberg, aset. 866 ja 867/90 (1994) 
YOA Nordrhein-Westlahlen, aset. 866 ja 867/91 (1994) 
YOA Rheinland-Pfalz, aset 866 ja 867/90 (1994) 
Arviot Saksa, aset 2328/91 (1995) 
Yhteensa 
T«vott*$*fcfft»#tU* 
YOA Saksa (1994) 
r*vdt**t> 
YOA Baden-Wurttemberg (1995) 
YOA Nordrhein-Westfalen (1995) 
YOA Saarland (1995) 
YOA Niedersachsen (1994) 
YOA Bafjeri (1994) 
YOA Hessen (1994) 
YOA Rheinland-Pfalz (1994) 
YOA Schleswig-Holstein (1994) 
Yhteensa 
YHTEENSA 
Aloft* 
{hyvJiksymtevuBsfy 
A9APT1 """ """"""""."""""l- " " 
Saksa (1995) 
EMPLOYMENT 
Saksa (1994) 
LEAOER 
Verkot (1996) 
Schleswig-Holstein (1996) 
Baden-Wurttemberg (1995) 
Baijeri (1995) 
Beriiini (itS) (1995) 
Brandenburg (1995) 
Hessen (1995) 
Mecklenburg-Vorpommern (1995) 
Niedersachsen (1995) 
Nordrhein-Westfalen (1995) 
Rheinland-Pfalz (1995) 
Saarland (1995) 
Saksi(1995) 
Saksi-Anhalt(1995) 
Thuringen (1995) 
Yhteensa 
PESCA 
Saksa (1994) 
w* Verkot IBEX Magdeburg 1998: energia-ala (1997) 
Baden-Wurttemberg (1996) 
Brandenburg (1996) 
Niedersachsen (1996) 
Rheinland-Pfalz (1996) 
Saarland (1996) 
Schleswig-Holstein (1996) 
Baijeri (1995) 
Berliini(l995) " 
Bremen (1995) 
Hessen (1995) 1 
Mecklenburg-Vorpommern (1995) Kok$tt*i> 
fcuct&nn. 
93,1 
108,7 
78,2 
2.589,7 
4.718,4 
' 
648,08 
99,6 
342,2 
4,5 
24,1 
84,8 
17,8 
10,2 
132,3 
132,5 
76,6 
3.491,8 
~ 4.416,3 
285,2 
451,9 
117,9 
114,1 
699,1 
2.993,5 
235,2 
426,8 
227,3 
5.266,9 
72.596,4 
KôkôHate 
fctwtann. 
539,9 
387,1 
2,0 
16,6 
14,3 
113,5 
0,4 
33,7 
24,9 
29,3 
40,1 
8,9 
25,5 
5,4 
35,5 
29,8 
29,7 
" 409,6 
62,0 
0,6 
1,8 
20"9 
9,7 
6,4 
3,1 
3,6 
"Î778 
43,0 
9.3 
3,5 
36,0 29,5 
40,9 
35,0 
887,6 
1.684,9 
265,34 
29,9 
85,5 
0,7 
4,3 
21,2 
3,1 
3,1 
22,3 
30,1 
18,8 
871,8 
1.090*8 
76.0 
74,9 
46,8 
24,1 
245,1 
572,0 
80,8 
111,3 
85,9 
1.240,8 
19.793,8 
256.7 
201,0 
1.0 
6,6 
5,7 
43,0 
0,2 
18,8 
7,7 
15,6 
18,8 
4,4 
8,6 
2,2 
18,0 
17,6 
13,9 
182,2 
23,0 
03 
0,9 
14,9 
4,9 
3,2 
1.6 
1.8 
l/\ 
16,3 
1,0 
1,2 
18,7 189? 
0,0 
7,0 
0,3 
4,1 
128,7 
33,56 
0,0 
5,9 
0,0 
1.4 
5,5 
0,5 
0,0 
3,1 
" ' ~Ti 
2,1 
145,0 
168,2 
0.1 
21,4 
3,7 
7,1 
78,4 
115,7 
8,7 
16,1 
18,7 
269,8 
3.506,6 
Mtttaiintiti 
1997 
16,6 
77,9 
0.0 
0,0 
0,0 
2,0 
0,0 
0,0 
0,5 
0,0 
0,0 
0,6 
0,0 
0,1 
0,0 
0,0 
0,0 
-0,2 
0,3 
0,0 
"6,6 
0,1 
0,9 
0,0 
0,0 
Q2 
1,7 
0,0 
0,0 
3,7 wuuuuittiL' 
1994*1997 
* 
14,8 
26,1 
23,8 
478,4 
949,1 
89,78 
10,4 
35,7 
0,2 
2,1 
15,1 
2,6 
0,5 
11,7 
19,5 
8,7 
576,3 
682,8 
37,8 
44,4 
15,4 
11,1 
155,8 
330,9 
43,2 
58,6 
59,8 
719,3 
11.982,9 
MafcsusiL 
199*<1997 
:,...,,„$,„ 
93,3 
127,9 
1.0 
6,6 
5,7 
3,1 
0,2 
18,8 
6,7 
15,6 
18,8 
4,2 
8,6 
1,9 
16,0 
15,6 
13,9 
143,7 
23,0 
03 
0,9 
14,9 
4,9 
3,2 
1.6 
1.8 
" 7,1 
" 16,3 
1.0 
1,2 
18,7 \ * 
50% 
64% 
68% 
54% 
66% 
33,84% 
35% 
42% 
35% 
49% 
71% 
82% 
16%, 
52% 
65% 
46% 
66",, 
63% 
50". 
59% 
33% 
46% 
64% 
58% 
54% 
53% 
70% 
58% 
61% 
36% 
64% 
100°,, 
100% 
100% 
19% 
100% 
100% 
87% 
100% 
100% 
96% 
100% 
87% 
100% 
88% 
100% 
79% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
"" 100% 
"~ 100% 
100% 
100% 
100% ' 1997 
2,6 
6,7 
2,2 
181,7 
296,8 
33,09 
2,8 
13,9 
0,0 
0,7 
2,9 
0,5 
0,0 
0,7 
" 2,4 
0,5 
121.6 
146,0 
8,9 
17,3 
2.7 
4.8 
51,9 
60.3 
10,0 
14,4 
22,9 
184,3 
3.238,8 
Maksut 
198? 
14,4 
54.7 
0,0 
. °-° 0.0 
1.5 
0.1 
0.0 
0.1 
0.0 
0.0 
0.2 
1,5 
1.0 
1,3 
1,5 
6,6 
13,9 
5,8 
0.1 
" 0,0 
0.0 
2,2 
0,0 
0,0 
0,0 
3,6 
3,1 
0,0 
0.0 
1,1 1994-1997 
^ to : 
13,0 
24,4 
21,5 
424,8 
817,6 
56,59 
6,6 
32,9 
0,2 
1,1 
8,6 
1.9 
0,2 
7-4 
14,0 
5,/ 
454.6 
633,2 
28.9 
28,5 
10.4 
7,1 
114.4 
246,1 
33,6 
41,9 
49,1 
531,1 
9.442,1 
ttaksut ' 
1994.189? 
(3) 
w: 
95 8 
0.4 
2.0 
. V7J 
4'6-
i 0.2 
11,3 
2.0 
4~ 
5.-
1.3 
4.1 
1.6 
6,7 
10,2 
10.H 
66,9 
7 
0,1 
0,4 
4,5 
3,6 
1,2 
0,8 
0,9 
5,7 
8,1 
0,5 
0,4 
5,9 %""" 
44% 
60% 
61% 
48% 
49% 
21,33% 
22% 
38% 
25% 
25% 
40% 
52% 
a''-. 
33% 
46% 
31",. 
52% 
49% 
38% 
38% 
22% 
29% 
47% 
43% 
42% 
38% 
57% 
43% 
48% 
21% 
48% 
40% 
30% 
30% 
11% 
80% 
' 60% 
26% 
30% 
30%i 
23%] 
JT%: 
S'"! r. 
58% 
77",. 
37% 
" 
50% 
30% 
75% 
36% 
49% 
50% 
80% 
50% 
49% 
30% 
31% 
191 
mm 
Nordrhein-Westfalen (1995) 
Saksi(1995) 
Saksi-Anhalt(1995) 
Thuringen (1995) 
Yhteensa 
'mm% 
Brandenburg (1996) 
Niedersachsen (1995) 
Nordrhein-Westfalen (1995) 
Saarland (1995) 
Saksi(1995) 
Saksi-Anhalt(1995) 
Thuringen (1995) 
Yhteensa 
KQN^Hfcilll 
Baden-Wurttemberg (1996) 
Brandenburg (1996) 
Saksi (1996) 
Baijeri (1995) 
Berliini (1995) 
Bremen (1995) 
Hampuri(1995) 
Hessen(1995) 
Mecklenburg-Vorpommern (1995) 
Niedersachsen (1995) 
Nordrhein-Westfalen (1995) 
Rheinland-Pfalz(1995) 
Saarland (1995) 
Saksi-Anhalt (1995) 
Schleswig-Holstein (1995) 
Thuringen (1995) 
Yhteensa 
MM..: Brandenburg (1996) 
Baijeri (1995) 
Bremen (1995) 
Niedersachsen (1995) 
Nordrhein-Westfalen (1995) 
Saarland (1995) 
Saksi (1995) """ """" """* -••-•• 
Saksi-Anhalt (1995) 
Thuringen (1995) 
Yhteensa 
;l|lft!j^^ 
Brandenburg (1996) 
Niedersachsen (1995) 
Saksi(1995) 
Thuringen (1995) 
Baden-Wurttemberg (1993) 
Baijeri (1993) 
Hessen(1993) 
Nordrhein-Westfalen (1993) 
Yhteensa 
liRBAH 
Saksi (Zwickau) (1997) 
Schleswig-Holstein (Kiel) (1997) 
Halle (1996) 
Saarbr token (1996) 
Berliini (1995) 
Brandenburg (1995) 
Bremen (1995) 
Chemnitz (1995) 
Duisburg (1995) 
Erfurt (1995) 
Magdeburg (1995) 
Rostock (1995) 
Yhteensa 
YHTEENSA 
INTSRRIE3rR8<SeN 
Belgia/Saksa/Ranska/ Luxemburg/Alankomaat: Rein-Maas 
(1997) 
Tanska/Saksa/Suomi/Ruotsi. Itameri (1997) Ipoftamu 
32,7 
101,6 
65,2 
63,7 
419,0 
49,3 
3,4 
299,2 
29,5 
59,0 
34,1 
14,8 
489,3 
51,7 
53,9 
" 69,2 
3974 
26,4 
28,4 
3,4 
67,8 
57,2 
43,8 
45,6 
37,5 
9,5 
29,5 
29,8 
60,7 
663,8 
42,4 
13,2 
6,7 
53,3 
420,1 
46,8 
37,4 
"8*3 
11.2 
639,3 
llllllill 
6,0 
5,0 
108,6 
44,6 
24,5 
141,6 
7,6 
3,7 
341,5 
19,7 
15,0 
5,2 
22,6 
31,5 
9,6 
16,7 
14,5 
18,7 
17,5 
20,1 
16*3 
207,3 
4.148,6 
426.7 
47,5 8,1 
43,7 
35,8 
29,7 
189,1 
30,3 
1,7 
74,8 
8,3 
34,1 
22,0 
7.4 
178,6 
12,7 
37,1 
43,5 
17,3 
17,5 
6,4 
1,7 
16,7 
33,7 
17,2 
20,3 
18,1 
1.2 
19,3 
8,9 
30.8 
302,6 
26,2 
5,9 
3.3 
17,1 
112.2 
V2.9 
16,1 
5,4 
7,4 
206,6 
3,3 
1.8 
46,0 
10,9 
2,1 
9,9 
1.9 
1,6 
77,4 
9,8 
7,1 
2.7 
8,0 
16,4 
7.2 
8*2 
9,4 
8,1 
13,2 
12,9 
12,2 
116,2 
1.732,2 
137,1 
25,0 *89? 
0,2 
8,5 
0,7 
0,6 
16,9 
0,0 
0,0 
15,8 
3.5 
4,3 
4,4 
2,4 
30,4 
0,0 
0,0 
0,3 
4,6 
5,8 
1,9 
0,5 
4.0 
14,2 
4,3 
3,8 
4,2 
0,0 
8,2 
0,0 
11,3 
63,2 
k 0,0 
0,5 
0,1 
0,0 
31,6 
3~,5 
~~V.2 
0,4 
1,3 
38,7 
0,0 
0,0 
0,0 
1,3 
0,0 
1,0 
1.3 
0,3 
4,1 
9,8 
7,1 
0,0, 
2,4 
0,3 
0,0 
0,2 
0,2 
0.0 
0,3 
3,7 
"o~2 
24,2 
276,0 
15,5 
25,0 r""**lfTT'T 
1994*19*7 
fift 
8,1 
14,5 
35,8 
29,6 
159,8 
30,3 
1,7 
45,4 
8,0 
34,1 
22,0 
7,4 
148,9 
12,7 
37,1 
25,4 
17,3 
h 17,5 
6,4 
1.7 
16.7 
33.7 
17.2 
18,7 
18,1 
1.2 
19,3 
8.9 
30,8 
282,8 
26.2 
5,9 
3,3 
17,1 
43,3 
12,9 
" 16.1 
5.4 
7.4 
137,7 
3.3 
1.8 
5.0 
10.9 
2,1 
9.9 
1,9 
1,6 
36,4 
9,8 
7,1 
2,7 
8.0 
16,4 
7,2 
8,2 
9.4 
8.1 
13.2 
12,9 
12,2 
116,2 
1.268,7 
15.5 
25.0 100% 
33% 
100% 
100% 
84% 
100% 
100% 
61% 
97% 
100% 
100% 
100% 
83% 
100% 
100% 
58% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
92% 
100% 
100°*, 
100% 
100% 
100% 
93% 
100% 
100",, 
100% 
100% 
39% 
100",, 
100",, 
100% 
100",, 
67% 
100% 
100% 
11% 
100% 
100% 
100% 
100°* 
100% 
47% 
100% 
100% 
100% 
ioo% 
Too% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
73% 
11% 
100% ''''jtii8k#iit'' 
1967 
0,1 
6,8 
0,0 
5,1 
22,8 
' 
0,0 
0,0 
31.4 
1.1 
0.0 
1,4 
3,4 
37,3 
0,0 
3,3 
3.0 
1,5 
2,9 
2.9 
0.1 
7.0 
17.2 
0.0 
0.0 
5,2 
0,0 
0.0 
1.9 
0.0 
46.2 
0,0 
1.4 
0.0 
0.0 
18.2 
0.0 
0.0 
0.2 
2,9 
22,7 
0,0 
0.0 
0.0 
3,5 
0.0 
3.1 
0.0 
0.3 
6,9 
4,9 
3,6 
0,0 
0,7 
6,1 
0,0 
0,0 
0,4 
0.0 
0,1 
1.9 
0,6 
11,8 
236,3 
0.0 
12.5 199*4967: 
to 
4,0 
11.4 
17.6 
14,8 
79,9 
15,1 
0,8 
37,0 
3,3 
14,9 
10.2 
5,9 
fr **** 
6,3 
21,9 
Tie 
7:9 
8.7 
5.1 
0,5 
13.3 
27.0 
6.4 
7.5 
12,2 
0,6 
5.6 
6.3 
9.7 
164.7 
13.1 
4.1 
1.6 
8.5 
26,6 
4,7 
7.4 
6.0 
74,7 
1.6 
0.9 
2.5 
8.3 
1.1 
7.9 
0.4 
1.0 
23,8 
4.9 
3.6 
1,4 
2.4 
5.6 
2,4 
4,0 
3.4 
2.4 
4.0 
6,4 
5.6 
46,1 
680,1 
0,0 
12.5 50% 
26% 
49% 
50% 
42% 
50% 
49% 
49% 
41% 
44% 
46% 
80% 
49% 
50% 
59% 
%% 
46% 
50% 
80% 
30% 
80% 
80% 
37% 
37% 
67% 
50% 
29% 
71% 
32% 
61% 
50% 
68% 
49% 
50% 
24% 
36% 
46% 
50% 
80% 
38% 
50% 
49% 
5% 
76% 
55% 
80% 
23°* 
62% 
31% 
50% 
50% 
50% 
30% 
34% 
34% 
49% 
36% 
30% 
30% 
50% 
""" 46% 
40% 
40% 
0% 
50% 
192 mm 
Nordrhein-Westlalen (1995) 
Saksi (1995) 
Saksi-Anhalt (1995) 
Thuringen (1995) 
Yhteensa 
'mm% 
Brandenburg (1996) 
Niedersachsen (1995) 
Nordrhein-Westfalen (1995) 
Saarland (1995) 
Saksi (1995) 
Saksi-Anhalt (1995) 
Thuringen (1995) 
Yhteensa 
KQN^Hfcilll 
Baden-Wurttemberg (1996) 
Brandenburg (1996) 
Saksi (1996) 
Baijeri (1995) 
Berliini (1995) 
Bremen (1995) 
Hampuri(1995) 
Hessen(1995) 
Mecklenburg-Vorpommern (1995) 
Niedersachsen (1995) 
Nordrhein-Westfalen (1995) 
Rheinland-Pfalz(1995) 
Saarland (1995) 
Saksi-Anhalt (1995) 
Schleswig-Holstein (1995) 
Thuringen (1995) 
Yhteensa 
MM..: Brandenburg (1996) 
Baijeri (1995) 
Bremen (1995) 
Niedersachsen (1995) 
Nordrhein-Westfalen (1995) 
Saarland (1995) 
Saksi (1995) """ """" """* -••-•• 
Saksi-Anhalt (1995) 
Thuringen (1995) 
Yhteensa 
;l|lft!j^^ 
Brandenburg (1996) 
Niedersachsen (1995) 
Saksi (1995) 
Thuringen (1995) 
Baden-Wurttemberg (1993) 
Baijeri (1993) 
Hessen(1993) 
Nordrhein-Westfalen (1993) 
Yhteensa 
liRBAH 
Saksi (Zwickau) (1997) 
Schleswig-Holstein (Kiel) (1997) 
Halle (1996) 
Saarbr token (1996) 
Berliini (1995) 
Brandenburg (1995) 
Bremen (1995) 
Chemnitz (1995) 
Duisburg (1995) 
Erfurt (1995) 
Magdeburg (1995) 
Rostock (1995) 
Yhteensa 
YHTEENSA 
INTERRffiOrRStSEN 
Belgia/Saksa/Ranska/ Luxemburg/Alankomaat: Rein-Maas 
(1997) 
Tanska/Saksa/Suomi/Ruotsi. Itameri (1997) Ipoftamu 
32,7 
101,6 
65,2 
63,7 
413,0 
49,3 
3,4 
299,2 
29,5 
59,0 
34,1 
14,8 
489,3 
51,7 
53,9 
" 69,2 
3974 
26,4 
28,4 
3,4 
67,8 
57,2 
43,8 
45,6 
37,5 
9,5 
29,5 
29,8 
60,7 
663,8 
42,4 
13,2 
6,7 
53,3 
420,1 
46,8 
37,4 
"8*3 
11.2 
639,3 
llllllill 
6,0 
5,0 
108,6 
44,6 
24,5 
141,6 
7,6 
3,7 
341,5 
19,7 
15,0 
5,2 
22,6 
3Î.5 
9,6 
16,7 
14,5 
18,7 
17,5 
20,1 
16*3 
207,3 
4.148,6 
426.7 
47,5 8,1 
43,7 
35,8 
29,7 
189,1 
30,3 
1,7 
74,8 
8,3 
34,1 
22,0 
7.4 
178,6 
12,7 
37,1 
43,5 
17,3 
17,5 
6,4 
1,7 
16,7 
33,7 
17,2 
20,3 
18,1 
1.2 
19,3 
8,9 
30.8 
302,6 
26,2 
5,9 
3.3 
17,1 
112.2 
V2.9 
16,1 
5,4 
7,4 
206,6 
3,3 
1.8 
46,0 
10,9 
2,1 
9,9 
1.9 
1,6 
77,4 
9,8 
7,1 
2.7 
8,0 
16,4 
7.2 
8*2 
9,4 
8,1 
13,2 
12,9 
12,2 
116,2 
1.732,2 
137,1 
25,0 *89? 
0,2 
8,5 
0,7 
0,6 
16,9 
0,0 
0,0 
15,8 
3.5 
4,3 
4,4 
2,4 
30,4 
0,0 
0,0 
"0,3 
"4,6 
5,8 
1,9 
0,5 
4.0 
14,2 
4,3 
3,8 
4,2 
0,0 
8,2 
0,0 
11,3 
63,2 
k 0,0 
0,5 
0,1 
0,0 
31,6 
3~,5 
~~V.2 
0,4 
1,3 
38,7 
0,0 
0,0 
0,0 
1,3 
0,0 
1,0 
1.3 
0,3 
4,1 
9,8 
7,1 
0,0, 
2,4 
0,3 
0,0 
0,2 
0,2 
0.0 
0,3 
3,7 
"o~2 
24,2 
276,0 
15,5 
25,0 r""**lfTT'T 
1994*1997 
fift 
8,1 
14,5 
35,8 
29,6 
159,8 
30,3 
1,7 
45,4 
8,0 
34,1 
22,0 
7,4 
148,9 
12,7 
37,1 
25,4 
17,3 
h 17,5 
6,4 
1.7 
16.7 
33.7 
17.2 
18,7 
18,1 
1.2 
19,3 
8.9 
30,8 
282,8 
26.2 
5,9 
3,3 
17,1 
43,3 
12,9 
" 16.1 
5.4 
7.4 
137,7 
3.3 
1.8 
5.0 
10.9 
2.1 
9.9 
1,9 
1,6 
36,4 
9,8 
7,1 
2,7 
8.0 
16,4 
7,2 
8,2 
9.4 
8.1 
13.2 
12,9 
12,2 
116,2 
1.268,7 
15.5 
25.0 100% 
33% 
100% 
100% 
84% 
100% 
100% 
61% 
97% 
100% 
100% 
100% 
83% 
100% 
100% 
58% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
92% 
100% 
100°*, 
100% 
100% 
100% 
93% 
100% 
100",, 
100% 
100% 
39°,, 
100",, 
100",, 
100% 
100",, 
67% 
100% 
100% 
11% 
100% 
100% 
100% 
100°* 
100% 
47% 
100% 
100% 
100% 
106% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
73% 
11% 
100% ''''jtii8k#iit'' 
1967 
0,1 
6,8 
0,0 
5,1 
22,8 
' 
0,0 
0,0 
31.4 
1.1 
0.0 
1,4 
3,4 
37,3 
0,0 
3,3 
3.0 
1,5 
2,9 
2.9 
0.1 
7.0 
17.2 
0.0 
0.0 
5,2 
0,0 
0.0 
1.9 
0.0 
46.2 
0,0 
1.4 
0.0 
0.0 
18.2 
0.0 
0.0 
0.2 
2,9 
22,7 
0,0 
0.0 
0.0 
3,5 
0.0 
3.1 
0.0 
0.3 
6,9 
4,9 
3,6 
0,0 
0,7 
6,1 
0,0 
0,0 
0,4 
0.0 
0,1 
1.9 
0,6 
11,8 
236,3 
0.0 
12.5 199*4967: 
to 
4,0 
11.4 
17.6 
14,8 
79,9 
15,1 
0,8 
37,0 
3,3 
14,9 
10.2 
5,9 
fr **** 
6,3 
21,9 
Tie 
7:9 
8.7 
5.1 
0,5 
13.3 
27.0 
6.4 
7.5 
12,2 
0,6 
5.6 
6.3 
9.7 
164.7 
13.1 
4.1 
1.6 
8.5 
26,6 
4,7 
7.4 
6.0 
74,7 
1.6 
0.9 
2.5 
8.3 
1.1 
7.9 
0.4 
1.0 
23,8 
4.9 
3.6 
1,4 
2.4 
5.6 
2,4 
4,0 
3.4 
2.4 
4.0 
6,4 
5.6 
46,1 
680,1 
0,0 
12.5 50% 
26% 
49% 
50% 
42% 
50% 
49% 
49% 
41% 
44% 
46% 
80% 
49% 
50% 
59% 
%% 
46% 
50% 
80% 
30% 
80% 
80% 
37% 
37% 
67% 
50% 
29% 
71% 
32% 
61% 
50% 
68% 
49% 
50% 
24% 
36% 
46% 
50% 
80% 
38% 
50% 
49% 
5% 
76% 
55% 
80% 
23°* 
62% 
31% 
50% 
50% 
50% 
30% 
34% 
34% 
49% 
36% 
30% 
30% 
50% 
""" 46% 
40% 
40% 
0% 
50% 
192 
mm 
{hyvaksymisvucisl} 
Itavalta/Saksa/Kreikka/ltalia: Euroopan keskiosat, 
Adrianmeren, Tonavan ja kaakkoisosan alueet (1997) 
Yhdistynyt kuningaskunta/Tanska/Ruotsi /Alankomaat/Saksa: 
Pohjanmeri (1997) 
Saksa/ltavalta(1996) 
Tanska/Saksa: FynsAmt/K.E.R.N. (1995) 
Tanska/Saksa: Eteia-Jyllanti/Planungsraum V (1995) 
Tanska/Saksa: Storstrom^DsthoteteirVLObeck (1995) 
Saksaftanska/Sveitsi: Oberrhein-centre-sud (1995) 
Saksa/Ranska: Rheinland-Pfalz/Saarland/Lorraine (1995) 
Saksa/Luxemburg: Euregio(1995) 
Saksa/Alankomaat/Belgia: Euregio Maas-Rein (1995) 
Saksa/Alankomaat: Ems-Dollard (1995) 
Saksa/Alankomaat: Euregio (1995) 
Saksa/Alankomaat: Euregio Rein-Maas-Pohjoinen (1995) 
Saksa/Alankomaat: Euregio Rein-Waal (1995) 
Saksa/Puola/Tsekin tasavalta: Saksi (1995) 
Saksa/Puola: Brandenburg (1995) 
Saksa/Puola: Mecklenburg-Vorpommern (1995) 
Saksa/Tsekin tasavalta: Baijeri (1995) 
Saksa/Sveitsi Bodensee (1995) 
Ranska/Saksa: PAMINA(1995) Ko*W»ht. 
taactamu 
36,8 
30,3 
56,3 
3,6 
22,2 
10,4 
51,4 
46,5 
30,9 
71,9 
62,7 
53,6 
12,8 
23,2 
220,0 
110,7 
84,1 
42,2 
"13,8 
22,1 to 
20,9 
14,5 
24,6 
1,8 
11,1 
5,2 
25,2 
23,3 
8,0 
35,7 
22,5 
22,0 
6,4 
11,5 
149,4 
73,5 
63,1 
16,8 
6,9 
11.1 1887 
20,9 
14,5 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
-0,5 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
-2,2 
0,0 
0,0 
32,4 
0,4 
0,0 
0,0 
0,6 
1.0 HittWttnL. 
i 4994*199? 
m 
20,9 
14,5 
24,6 
1.8 
11,1 
5,2 
22,9 
23,3 
8,0 
33,5 
22,5 
19,8 
6,4 
11.5 
52,1 
10,5 
8,8 
16,8 
6,9 
" "i"* 100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
91% 
100% 
100% 
94% 
100% 
90% 
100% 
100% 
35% 
14% 
14% 
100% 
1100% 
100% jMftkwT 
1997 
10,5 
0,0 
3,5 
0,0 
0,0 
0,0 
0,4 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,3 
24,5 
0,8 
0,0 
3,0 
0,4 
0,3 199*4997 
m 
10,5 
0,0 
10,9 
0,5 
3,3 
1,6 
7,4 
7,2 
2,4 
10,0 
6,7 
6,6 
1,9 
3,7 
34,3 
5,8 
4,4 
8.4 
3,4 
3,3 i % 
mm 
50% 
0% 
44% 
30% 
30% 
30% 
29% 
31% 
30% 
28% 
30% 
30% 
30% 
33% 
23% 
8% 
7% 
50% 
49% 
30% 
KREIKKA 
wm*# 
{hyuakfymlsvuasl} 
fSii'i " '"""." .'."" Alueelliset tolmenpideohjelmat 
TOAttika(1994) 
TOKreeta(1994) 
TO Pohjois-Egea (1994) 
TOEtela-Egea(1994) 
TOEpeiros'(1994) " " " 
TO Manner-Kreikka (1994) 
TO Lansi-Kreikka (1994) 
TO Joonianmeren saaret (1994) 
TO Keski-Makedonia (1994) 
TO Lansi-Makedonia (1994) 
TO Makedonia - Traakia (1994) 
TO Peloponnesos (1994) 
TOThessalia(1994) 
Useita alueita koskevat TO:t 
Qlobaali tuki Teollisuus (1997) 
TO Tekninen apu (1996) 
T6Kultt"uuri-ma'tk^iluTl995) 
TOPostipalvelut(1995) 
TOTeleviestinta(1995) 
TOMaatalous(1994) 
TORautatiet(1994) 
TO Kaupunkisuunnitlelu (metro) (1994) 
TO Peruskoulutus (1994) 
TOEnergia(1994) 
TOYmparisto(1994) 
TO Sosiaalinen syrjSytyminen (1994) 
TOJulkishallinto(1994) 
TO Taydennyskoulutus (1994) 
IOMaakaa.su (1994) 
TO Teollisuus ja palveiut (1994) 
TO Kalastus - Vesiviljely (1994) 
TO Tutkimus - Teknologia (1994) 
TO Tiet - Satamat - LentokentSt (1994) 
TO Terveys - Vakuutus (1994) 
Tekninen apu 
YHTEENSA 
ADAPT' . 
Kreikka(1995) 
'ttftrtffljijWT"^WrlT'''''*'''''''' 
Kreikka (1994) K<>k«*t*ht-
fcustann. 
975,1 
435,3 
327,9 
380,0 
344,9 
623,0 
514,2 
273,9 
816,9 
341,5 
689,0 
440,2 
568,0 
30,0 
8478 
"797.7 
117,1 
l~" 383,8 
2 862,7 
548,0 
1.566,0 
1.881,7 
1.116,0 
515,0 
328,0 
305,4 
1 283,0 
825,4 
2:778,9 
314,1 
"7_]E.Ö,2 2.542,4 
339,0 
0.7 
26.929,7 
49.7 
104,7 MfcMUM 
, É MM, 
685,7 
312,3 
210,2 
224,1 
236,5 
371,8 
310,7 
170,7 
588,5 
244,0 
494,3 
286,0 
375,8 
15,0 
67,3 
229.Ï 
78,0 
203,7 
1 287,4 
329,1 
783,0 
1.411,3 
358,5 
376,7 
246,0 
168,6 
756,0 
354,6 
705,0 
15Ï.8 
316.2 
1.327,4 
226,4 
0,7 
13.902,3 
33,5 
70,7 1997 
188,9 
96,9 
31,8 
35,3 
61,2 
58,4 
80,7 
26,5 
17.7 
50,2 
77,0 
45,2 
113,2 
15,0 
2,0 
0,0 
0,0 
75,8 
232,0 
0,0 
183,5 
139,0 
66,8 
0,0 
51,7 
19,2 
124,4 
47,9 
"108,5" 
" ""29,7" 
28~5 
" "" ' " 360,0 
0,0 
0,7 
2.367,8 
2,5 
15,8 MMtyflflt 
! 1984*1997 
MMn.M^MM 
491,0 
237,4 
121,7 
135,0 
186,3 
215,1 
214.6 
101,7 
354,1 
146,7 
296.8 
137,0 
296,1 
15,0 
15,5 
74,0 
10,8 
165,1 
976,8 
223.5 
657,0 
534,8 
279,3 
157,5 
120,4 
67,4 
437,9 
249,6 
290,7 
72,5 
' 155,7 
" i666,4 
57,3 
0,7 
8.496,4 
29,9 
28,4 * 
72% 
76% 
58% 
60°„ 
79% 
58% 
69% 
60% 
60% 
60% 
60% 
48% 
79% 
100°„ 
23",. 
32% 
14% 
81% 
76% 
68% 
84% 
38%, 
78% 
42% 
49% 
40% 
58% 
70% 
41% 
48"/,, 
49% 
75% 
25% 
100% 
61% 
89% 
40% Mafcsu* 
1997 
129,3 
48,3 
29,6 
33.4 
39,7 
27,5 
32,5 
8.4 
58,4 
32.9 
80,4 
7,4 
68,0 
1.1 
16,4 
0.0 
46.4 
216.0 
0,0 
81.6 
165.3 
64,7 
49,7 
19,7 
16,5 
98,1 
84.2 
87,7 
31.7 
36,6 
73,5 
0.0 
0.0 
1.692,1 
6,5 
11.7 1894-1887 
.,,.„.,$ 
408.5 
167,8 
107.1 
109,5 
144,1 
148,9 
129,8 
64,7 
278.8 
108,6 
247,3 
86,7 
199,9 
1,1 
14,0 
5U.1 
5,4 
110,3 
818.8 
120,9 
433.7 
417,5 
254.0 
126.9 
59,9 
I 51,8 
3!>o,o 
179,1 
231.6 
127,'.: 
I 438,2 
35,1 
0,0 
6.096,2 
14,9 
18,0 % 
60% 
54% 
51% 
49% 
61% 
40% 
42% 
38% 
47% 
44% 
50% 
30% 
53% 
7% 
21% 
26% 
1% 
54% 
64% 
37% 
55% 
30% 
-1% 
O"--' 0 
24'" 0 
31 % 
46% 
50% 
33% 
40% 
33% 
16% 
0% 
44% 
45% 
25% 
193 mm 
{hyv&ksymisvucisl} 
Itavalta/Saksa/Kreikka/ltalia: Euroopan keskiosat, 
Adrianmeren, Tonavan ja kaakkoisosan alueet (1997) 
Yhdistynyt kuningaskunta/Tanska/Ruotsi /Alankomaat/Saksa: 
Pohjanmeri (1997) 
Saksa/!taVaHa(1996) 
Tanska/Saksa: FynsAmt/K.E.R.N. (1995) 
Tanska/Saksa: EtelS-Jyllanti/Planungsraum V (1995) 
Tanska/Saksa: Storstrom^DsthoteteirVLObeck (1995) 
Saksaftanska/Sveitsi: Oberrhein-centre-sud (1995) 
Saksa/Ranska: Rheinland-Pfalz/Saarland/Lorraine (1995) 
Saksa/Luxemburg: Euregio (1995) 
Saksa/Alankomaat/Belgia: Euregio Maas-Rein (1995) 
Saksa/Alankomaat: Ems-Dollard (1995) 
Saksa/Alankomaat: Euregio (1995) 
Saksa/Alankomaat: Euregio Rein-Maas-Pohjoinen (1995) 
Saksa/Alankomaat: Euregio Rein-Waal (1995) 
Saksa/Puola/rsekin tasavalta: Saksi (1995) 
Saksa/Puola: Brandenburg (1995) 
Saksa/Puola: Mecklenburg-Vorpommern (1995) 
Saksa/Tsekin tasavalta: Baijeri (1995) 
Saksa/Sveitsi Bodensee (1995) 
Ranska/Saksa: PAMINA(1995) Ko*t»tt»ht. 
ftaoctamu 
36,8 
30,3 
56,3 
3,6 
22,2 
10,4 
51,4 
46,5 
30,9 
71,9 
62,7 
53,6 
12,8 
23,2 
220,0 
110,7 
84,1 
42,2 
"13,8 
22,1 to 
20,9 
14,5 
24,6 
1,8 
11,1 
5,2 
25,2 
23,3 
8,0 
35,7 
22,5 
22,0 
6,4 
11,5 
149,4 
73,5 
63,1 
16,8 
6,9 
11.1 1987 
20,9 
14,5 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
-0,5 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
-2,2 
0,0 
0,0 
32,4 
0,4 
0,0 
0,0 
o"6 
1.0 i 4994*1997 
m 
20,9 
14,5 
24,6 
1.8 
11,1 
5,2 
22,9 
23,3 
8,0 
33,5 
22,5 
19,8 
6,4 
11,5 
52,1 
10,5 
8,8 
16,8 
6,9 
" "i"* : •*"" 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
91% 
100% 
100% 
94% 
100% 
90% 
100% 
100% 
35% 
14% 
14% 
100% 
1100% 
100% jMftkwT 
1997 
10,5 
0,0 
3,5 
0,0 
0,0 
0,0 
0,4 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,3 
24,5 
0,8 
0,0 
3,0 
0,4 
0,3 199*4997 
m 
10,5 
0,0 
10,9 
0,5 
3,3 
1,6 
7,4 
7,2 
2,4 
10,0 
6,7 
6,6 
1,9 
3,7 
34,3 
5,8 
4,4 
8.4 
3,4 
3,3 i % 
mm 
50% 
0% 
44% 
30% 
30% 
30% 
29% 
31% 
30% 
28% 
30% 
30% 
30% 
33% 
23% 
8% 
7% 
50% 
49% 
30% 
KREIKKA 
wm*# 
{hyuakfymlsvuasl} 
fStii'i " '"""." .'."" 
Alueelliset tolmenpideohjelmat 
TOAttika(1994) 
TOKreeta(1994) 
TO Pohjois-Egea (1994) 
TOEtela-Egea(1994) 
TOEpeiros'(1994) " " " 
TO Manner-Kreikka (1994) 
TO Lansi-Kreikka (1994) 
TO Joonianmeren saaret (1994) 
TO Keski-Makedonia (1994) 
TO Lansi-Makedonia (1994) 
TO Makedonia - Traakia (1994) 
TO Peloponnesos (1994) 
TOThessalia(1994) 
Useita alueita koskevat TO:t 
Qlobaali tuki Teollisuus (1997) 
TO Tekninen apu (1996) 
T6Kultt"uuri-matk^iluTl995) 
TOPostipalvelut(1995) 
TOTeleviestinta(1995) 
TOMaatalous(1994) 
TORautatiet(1994) 
TO Kaupunkisuunnitlelu (metro) (1994) 
TO Peruskoulutus (1994) 
TOEnergia(1994) 
TOYmpSristo(1994) 
TO Sosiaalinen syrjaytyminen (1994) 
TOJulkishallinto(1994) 
TO Taydennyskoulutus (1994) 
IO Maakaa.su (1994) 
TO Teollisuus ja palveiut (1994) 
TO Kalastus - Vesiviljely (1994) 
TO Tutkimus - Teknologia (1994) 
TO Tiet - Satamat - Lentokentat (1994) 
TO Terveys - Vakuutus (1994) 
Tekninen apu 
YHTEENSA 
ADAPT , 
Kreikka (1995) 
'ttftrtffljijWT"^WrlT'''''*'''''''' 
Kreikka (1994) fcustann. 
975,1 
435,3 
327,9 
380,0 
344,9 
623,0 
514,2 
273,9 
816,9 
341,5 
689,0 
440,2 
568,0 
30,0 
84"8 
"797.7 
117,1 
l~" 383,8 
2 862,7 
548,0 
1.566,0 
1.881,7 
1.116,0 
515,0 
328,0 
305,4 
1 283,0 
825,4 
2:778,9 
314,1 
"7_]Ë.O,2 2.542,4 
339,0 
0.7 
26.929,7 
49.7 
104,7 MfcMuM 
, É MM, 
685,7 
312,3 
210,2 
224,1 
236,5 
371,8 
310,7 
170,7 
588,5 
244,0 
494,3 
286,0 
375,8 
15,0 
67,3 
229.Ï 
78,0 
203,7 
1 287,4 
329,1 
783,0 
1.411,3 
358,5 
376,7 
246,0 
168,6 
756,0 
354,6 
705,0 
15Ï.8 
316.2 
1.327,4 
226,4 
0,7 
13.902,3 
33,5 
70,7 1997 
188,9 
96,9 
31,8 
35,3 
61,2 
58,4 
80,7 
26,5 
17.7 
50,2 
77,0 
45,2 
113,2 
15,0 
2,0 
0,0 
0,0 
75,8 
232,0 
0,0 
183,5 
139,0 
66,8 
0,0 
51,7 
19,2 
124,4 
47,9 
"108,5" 
" ""29,7" 
28~5 
" "" ' " 360,6 
0,0 
0,7 
2.367,8 
2,5 
15,8 MMtyflflt 
! 1994*1997 
mnMM^MM 
491,0 
237,4 
121,7 
135,0 
186,3 
215,1 
214.6 
101,7 
354,1 
146,7 
296.8 
137,0 
296,1 
15,0 
15,5 
74,0 
10,8 
165,1 
976,8 
223.5 
657,0 
534,8 
279,3 
157,5 
120,4 
67,4 
437,9 
249,6 
290,7 
72,5 
' 155,7 
" i666,4 
57,3 
0,7 
8.496,4 
29,9 
28,4 * 
72% 
76% 
58% 
60°„ 
79% 
58% 
69% 
60% 
60% 
60% 
60% 
48% 
79% 
100°„ 
23",. 
32% 
14% 
81% 
76% 
68% 
84% 
38%, 
78% 
42% 
49% 
40% 
58% 
70% 
41% 
48"/,. 
49% 
75% 
25% 
100% 
61% 
89% 
40% Mafcsu* 
1997 
129,3 
48,3 
29,6 
33.4 
39,7 
27,5 
32,5 
8.4 
58,4 
32.9 
80,4 
7,4 
68,0 
1.1 
7,3 
16,4 
0.0 
46.4 
216.0 
0,0 
81.6 
165.3 
64,7 
49,7 
19,7 
16,5 
98,1 
84.2 
87,7 
31.7 
36,6 
73,5 
0,0 
0,0 
1.692,1 
6,5 
11.7 1884-1887 
.,,.„.,$ 
408.5 
167,8 
107.1 
109,5 
144,1 
148,9 
129,8 
64,7 
278.8 
108,6 
247,3 
86,7 
199,9 
1,1 
14,0 
5U. 1 
5,4 
110,3 
818.8 
120,9 
433.7 
417,5 
254.0 
126.9 
59,9 
I 51,8 
31,0,0 
179,1 
231.6 
127,'.: 
I 438,2 
35,1 
0,0 
6.096,2 
14,9 
18,0 % 
60% 
54% 
51% 
49% 
61% 
40% 
42% 
38% 
47% 
44% 
50% 
30% 
53% 
7% 
21% 
26% 
1% 
54% 
64% 
37% 
55% 
30% 
-1% 
O"--' 0 
24'" 0 
31 % 
46% 
50% 
33% 
40% 
33% 
16% 
0% 
44% 
45% 
25% 
193 
Mm 
{hyvaksymlsvuosl* 
xBbffi'"'""'" ' '" '' 
Kreikka(1995) 
PESCA 
Kreikka(1994) 
$Mfft 
Kreikka(1995) 
RECHAR 
Kreikka(1995) 
K<WV6ft 
Kreikka(1995) 
REStDER 
Kreikka(1995) 
ft6TK< .... 
Kreikka(1993) 
URBAN 
Kreikka(1995) 
YHTEENSA 
wt«ftft66^a«H 
Kreikka/ltalia Ipiros, Joonianmeren saaret, LSnsi-Kreikka ja 
Puglia(1997) 
Itavalta/Saksa/Kreikka/ltalia Euroopan keskiosat, 
Adrianmeren, Tonavan ja kaakkoisosan alueet (1997) 
Kreikka/Albania/Bulgaria (1995) 
Kreikka/ltalia (REQEN SShkd) (1995) 
Kreikka Energiaverkkojen valmistuminen (REQEN) (1995) fcastanit, 
263,6 
56,8 
156,9 
4,1 
20,3 
8,9 
145,3 
67,2 
877,4 
304,9 
36,8 
494,9 
189,4 
459,2 m 
148,0 
31,1 
83,3 
3.1 
12.9 
4.7 
67* 
45,2 
520,0 
169,2 
20,9 
314,0 
75,8 
183,7 : M*n*f*tiffti 
1887 
0,0 
3,8 
0,0 
1.4 
1.4 
0,0 
0.0 
0,0 
24,8 
39,9 
20,9 
4T.6 
0.61 
80,5 Wrtrlftyillt '' 
! 1894*1897 i 
22,6 
30,6 
28,8 
2.9 
12,9 
4,7 
61,6 
5,6 
227,4 
39,9 
20,9 
107,9 
22.0 
183.7 : * 
M^W 
> 
15% 
98% 
35% 
95% 
, 
100% 
100% 
70% 
12% 
44% 
24% 
100% 
34% 
29% 
100% . M*k*u* 
1»7 
3,5 
10,4 
0,0 
0.7 
0,7 
0,0 
11.7 
0,0 
45,2 
19,9 
10.5 
47.4 
0.0 
79.4 188448ft? 
;.,,.,$ 
14,8 
. .. . 
13,0 
14,4 
1,5 
6,5 
2,3 
-
48,4 
2.3 
138,0 
19.9 
10,5 
96.4 
11,0 
161.9 % 
...fWTLW.. 
10% 
42% 
, 
17% 
48% 
50% 
50% 
55% 
5% 
28% 
12% 
50% 
31% 
15% 
88% 
ESPANJA 
6b]%j**wt 
{hyvakjtymtevLjcwty 
tavoKel ' 
Alueelliset toimenpldeohjelmat 
Qlobaalituki Castilla y Leon (1997) 
SR Paakollektori Bahia de Santander (1997) 
SR Sljyputki Cartagena-Puertollona (1997) 
Qlobaalituki Castilla-La Mancha (1) (1996) 
TO Ceuta ja Melilla (2) (1996) 
TO Kauppa ja matkailu (2) (1996) 
SR Kaasuputki Gibraltar-Cordoba (1996) 
SR Maakaasurakentaminen Huelva (1996) 
Qlobaalituki Andalusia (1995) 
TO Andalusia (3) (1995) 
TOOantabria(2)(1995) 
Qlubaalituki Sal, in wilier (1995) 
Qlobaalituki Sodical (Castilla y Le6n) (1995) 
TOAndalusia(1)(1994) 
TO Andalusia (2) (1994) 
TOAsturias(1)(1994) 
TOAsturias(2)(1994) 
TOAsturias(3)(1994) 
TO Kanariansaaret (1) (1994) 
TO Kanariansaaret (2) (1994) 
TO Kanariansaaret (3) (1994) 
TO Castilla-La Mancha (1) (1994) 
TO Castilla-La Mancha (2) (1994) 
TO Castilla-La Mancha (3) (1994) 
TO Castilla y Leon (1) (1994) 
TO Castilla y Leon (2) (1994) 
TO Castilla y Leon (3) (1994) 
TO Ceuta (1) (1994)" - ~ •- ~ ~ -- -
TO Dofiana Vaihe 2 (4) (1994) , 
TOExtrema(1ura(1)(1994) 
TOEx1rom,id,jia(2)(1994) 
!OLxtrflmadura(3)(1994) 
lOGalicia(1)(1s»94) 
fO<)alida(2)(t<J<M) 
IOOaliiii(3)(1!i!M) 
1 O Melilla (t994) KrtttifthV 
fcWtium, 
352,8 
25,3 
161,2 
41,4 
16,3 
41,9 
298,5 
27,4 
1.894,5 
575,3 
12,0 
39,1 
43,1 
I 6*727,8 
440,4 
1.410,8 
42,8 
116,5 
1.179,4 
218,2 
201,4 
2.010,4 
47,5 
628,5 
2.752,3 
174,1 
746,3 
""70,9 
225,5 
1 603,2 
211,2 
299,8 
2.537.5 
242,0 
464,1 
82,4 RfcntuM 
It) 
56,2 
17,7 
62,9 
6,5 
13,1 
31,4 
99,0 
7,3 
223,9 
342,0 
9,0 
12,9 
6,5 
2.991,6 
330,3 
809.2 
32.1 
81.1 
694,7 
185,4 
92,7 
936,6 
35,6 
288,4 
1.612,6 
130,6 
381,1 
"47,4 
146,6 
1 019,8 
168,9 
169,8 
1 576,4 
181,5 
303,5 
42.1 f4***<rtlt 
1887 
4,7 
4,4 
17,7 
1,7 
0,0 
10,7 
0,0 
0.0 
4.2 
48,7 
1,2 
0,0 
0,0 
740.6 
68.0 
0.0 
5.2 
12,8 
131,6 
66,1 
19,8 
285,0 
5,2 
34,7 
363,8 
13,1 
112,6 
7,3 
0.0 
233,0 
37,5 
29,3 
27.fi 
26,9 
100,3 
0,0 Matatttftit 
1884-1887 
4,7 
4.4 
17,7 
3.2 
13,1 
31.4 
89,8 
I 7,3 
I 106.8 
182,2 
2.6 
<v< 
3.6 
2 388,2 
204,6 
516,0 
21.0 
54.2 
637,2 
120.9 
59.3 
799,0 
23,3 
157,9 
1 148,1 
77,4 
284.2 
42,7 
58.1 
605,1 
104,6 
101,5 
1 130,3 
105.1 
242,3 
28,1 % 
WW 
8% 
25% 
28% 
50% 
100% 
100% 
91% 
100% 
48% 
53% 
2!>'\. 
•!;»% 
55% 
80",. 
62% 
64% 
65% 
67% 
92% 
65% 
64% 
85% 
65% 
55% 
71% 
59% 
75% 
90% 
40% 
59% 
62% 
60% 
72", 
.'58% 
M0% 
67", NMMUt 
1887 
0.0 
2.2 
0,0 
1.3 
6.5 
5,4 
0.0 
1.5 
30.7 
55.9 
0.0 
i\0 
1.5 
691.6 
47.6 
168.5 
1 5.1 
14.0 
135.9 
76.3 
18.8 
198.8 
5.8 
41.9 
341.9 
6,8 
53,3 
"8,6 
0.0 
70,8 
31,2 
28,2 
246,7 
22,6 
43,ri 
6,1 MtJttlft 
1884-1987 
to 
0.0 
2,2 
0.0 
2,1 
10.4 
15,7 
71.8 
7,3 
85.0 
166,3 
0,7 
M> 
3.3 
1 6 78,2 
153.0 
450,8 
18.4 
51.5 
4"8.2 
103,7 
54.9 
573,3 
20.1 
137.4 
890.0 
49.8 
200,4 
39,8 
46,4 
340,9 
75,1 
89,1 
1 023,6 
83.6 
1/6,0 
19,6 % 
,M 
0% 
12% 
0% 
33% 
80% 
50% 
73% 
100% 
38% 
49% 
«% 
:<»% 
51% 
56% 
46% 
56% 
57%. 
63% 
69% 
56% 
0,6 
61% 
57% 
48% 
55% 
38% 
53% 
84% 
32% 
33% 
44% 
52% 
65% 
46% 
58% 
46% 
(1) lOaiiiaostaanLAKR.sIa 
(2) TC) ainaoalaan ESR sta 
(3) TO ainoastaan FrMOTR sta 
(4) Mukaan lukien budjettikohdan B2-1820 mukaiset määrärahat 
194 Aloft* 
{hyvaksymlsvuosl* 
xBbffi'"'""'" ' '" '' 
Kreikka (1995) 
PESCA 
Kreikka (1994) 
$Mfft 
Kreikka (1995) 
RECHAR 
Kreikka (1995) 
K<WV6ft 
Kreikka (1995) 
REStDER 
Kreikka (1995) 
fterjg* .... 
Kreikka (1993) 
URBAN 
Kreikka (1995) 
YHTEENSA 
wt«ftft66^a«H 
Kreikka/ltalia Ipiros, Joonianmeren saaret, Lansi-Kreikka ja 
Puglia(1997) 
Itavalta/Saksa/Kreikka/ltalia Euroopan keskiosat, 
Adrianmeren, Tonavan ja kaakkoisosan alueet (1997) 
Kreikka/Albania/Bulgaria (1995) 
Kreikka/ltalia (REQEN SShkd) (1995) 
Kreikka Energiaverkkojen valmistuminen (REQEN) (1995) fcastanit, 
263,6 
56,8 
156,9 
4,1 
20,3 
8,9 
145,3 
67,2 
877,4 
304,9 
36,8 
494,9" 
189,4 
459,2 m 
148,0 
31,1 
83,3 
3.1 
12.9 
4.7 
67* 
45,2 
520,0 
169,2 
20,9 
314,0 
75,8 
183,7 1887 
0,0 
3,8 
0,0 
1.4 
1.4 
0,0 
0.0 
0,0 
24,8 
39,9 
20,9 
4T.6 
0.61 
80,5 fftrJftjiillt " 
! 1994*1997 i 
22,6 
30,6 
28,8 
2.9 
12,9 
4,7 
61,6 
5,6 
227,4 
39,9 
20,9 
107,9 
22.0 
183.7 : * 
M^W 
' 
15% 
98% 
35% 
95% 
, 
100% 
100% 
70% 
12% 
44% 
24% 
100% 
34% 
29% 
100% . M*k*u* 
3,5 
10,4 
0,0 
0.7 
0,7 
0,0 
11.7 
0,0 
45,2 
19,9 
10.5 
47.4 
0.0 
79.4 18844887 
;.,,.,$ 
14,8 
. .. . 
13,0 
14,4 
1.5 
6,5 
2,3 
-
48,4 
2.3 
138,0 
19.9 
10,5 
96.4 
11,0 
161,9 % 
...fWTLW.. 
10% 
42% 
, 
17% 
48% 
50% 
50% 
55% 
5% 
28% 
12% 
50% 
31% 
15% 
88% 
ESPANJA 
6b]%j**wt 
{hyvakjtymtevLjcwty 
tavoKel ' 
Alueelliset toimenpldeohjelmat 
Qlobaalituki Castilla y Leon (1997) 
SR Paakollektori Bahia de Santander (1997) 
SR Sljyputki Cartagena-Puertollona (1997) 
Qlobaalituki Castilla-La Mancha (1) (1996) 
TO Ceuta ja Melilla (2) (1996) 
TO Kauppa ja matkailu (2) (1996) 
SR Kaasuputki Gibraltar-Cordoba (1996) 
SR Maakaasurakentaminen Huelva (1996) 
Qlobaalituki Andalusia (1995) 
TO Andalusia (3) (1995) 
TOOaritahria(2)(1995) 
Qlubaalituki Salamanca (1995) 
Qlobaalituki Sodical (Castilla y Le6n) (1995) 
TOAndalusia(1)(1994) 
TO Andalusia (2) (1994) 
TOAsturias(1)(1994) 
TOAsturias(2)(1994) 
TOAsturias(3)(1994) 
TO Kanariansaaret (1) (1994) 
TO Kanariansaaret (2) (1994) 
TO Kanariansaaret (3) (1994) 
TO Castilla-La Mancha (1) (1994) 
TO Castilla-La Mancha (2) (1994) 
TO Castilla-La Mancha (3) (1994) 
TO Castilla y Leon (1) (1994) 
TO Castilla y Leon (2) (1994) 
TO Castilla y Leon (3) (1994) 
TO Ceuta (1) (1994)" - ~ •- ~ ~ -- -
TO Dofiana Vaihe 2 (4) (1994) , 
TOExtremartiira(1)(1994) 
TOEx1romad,jia(2)(1994) 
!OLxtrflmadura(3)(1994) 
10Galida(1)(1994) 
rO(lrtlida(2)(tU94) 
H)(laliiii(3)(1!i!M) 
1 O Melilla (t994) KrtttifthV 
fcWtium, 
352,8 
25,3 
161,2 
41,4 
16,3 
41,9 
298,5 
27,4 
1.894,5 
575,3 
12,0 
39,1 
43,1 
I 6*727,8 
440,4 
1.410,8 
42,8 
116,5 
1.179,4 
218,2 
201,4 
2.010,4 
47,5 
628,5 
2.752,3 
174,1 
746,3 
"70,9 
225,5 
1 603,2 
211,2 
299,8 
2.537.5 
242,0 
464,1 
82,4 RfefttuM 
It) 
56,2 
17,7 
62,9 
6,5 
13,1 
31,4 
99,0 
7,3 
223,9 
342,0 
9,0 
12,9 
6,5 
2.991,6 
330,3 
809.2 
32.1 
81.1 
694,7 
185,4 
92,7 
936,6 
35,6 
288,4 
1.612,6 
130,6 
381,1 
"47,4 
146,6 
1 019,8 
168,9 
169,8 
1 576,4 
181,5 
303,5 
42.1 f4***<rtlt 
1887 
4,7 
4,4 
17,7 
1,7 
0,0 
10,7 
0,0 
0.0 
4.2 
48,7 
1,2 
0,0 
0,0 
740.6 
68.0 
0.0 
5.2 
12,8 
131,6 
66,1 
19,8 
285,0 
5,2 
34,7 
363,8 
13,1 
112,6 
7,3 
0.0 
233,0 
37,5 
29,3 
27.fi 
26,9 
100,3 
0,0 Matatttftit 
1884-1887 
4,7 
4.4 
17,7 
3.2 
13,1 
31.4 
89,8 
I 7,3 
I 106.8 
182,2 
2.6 
<v< 
3.6 
2 388,2 
204,6 
516,0 
21.0 
54.2 
637,2 
120.9 
59.3 
799,0 
23,3 
157,9 
1 148,1 
77,4 
284.2 
42,7 
58.1 
605,1 
104,6 
101,5 
1 130,3 
105.1 
242,3 
28,1 % 
WW 
8% 
25% 
28% 
50% 
100% 
100% 
91% 
100% 
48% 
53% 
2!l'\. 
4!>% 
55% 
80",. 
62% 
64% 
65% 
67% 
92% 
65% 
64% 
85% 
65% 
55% 
71% 
59% 
75% 
90% 
40% 
59% 
62% 
60% 
72", 
.'58% 
M0% 
67", NMMUt 
1887 
0.0 
2.2 
0,0 
1.3 
6.5 
5,4 
0.0 
1.5 
30.7 
55.9 
0.0 
i\0 
1.5 
691.6 
47.6 
168.5 
1 5.1 
14.0 
135.9 
76.3 
18.8 
198.8 
5.8 
41.9 
341.9 
6,8 
53,3 
"8,6 
0.0 
70,8 
31,2 
28,2 
246,7 
22,6 
43,H 
6,1 MtJCMtt 
1884-1887 
to 
0.0 
2,2 
0.0 
2,1 
10.4 
15,7 
71.8 
7,3 
85.0 
166.3 
0,7 
r.,u 
3.3 
1 6 78,2 
153.0 
450,8 
18.4 
51.5 
4"8.2 
103,7 
54.9 
573,3 
20.1 
137.4 
890.0 
49.8 
200,4 
39,8 
46,4 
340,9 
75,1 
89,1 
1 023,6 
83.6 
1/6,0 
19,6 % 
,M 
0% 
12% 
0% 
33% 
80% 
50% 
73% 
100% 
38% 
49% 
«% 
:<»% 
51% 
56% 
46% 
56% 
57%. 
63% 
69% 
56% 
0,6 
61% 
57% 
48% 
55% 
38% 
53% 
84% 
32% 
33% 
44% 
52% 
65% 
46% 
58% 
46% 
I () ail laostaan L AKR sta 
TC) ainaoalaan ESR sta 
TO ainoastaan FrMOTR sta 
Mukaan lukien budjettikohdan B2-1820 mukaiset määrärahat 
194 
Shfetowi* 
{hyvgksymtevuesty 
Qlobaalituki Murcia (1) (1994) 
TOMurcia(1)(1994) 
TO Murcia (2) (1994) 
TO Murcia (3) (1994) 
TO Cantabria, monta aluetta (1) (1994) 
TO Cantabria, monta aluetta (3) (1994) 
TO Cantabria, alueellinen (1) (1994) 
TO Valencia (1) (1994) 
TO Valencia (2) (1994) 
TO Valencia (3) (1994) 
Alueeillset tolmenpideohjelmat 
TO Tilastotietojen saattaminen ajan tasalle (1996) 
TO Tekninen apu (1) (1996) 
TO Maaseudun kehittaminen (1996) 
SR Kaasuputki Valencia-Cartagena (1996) 
Qlobaalituki IDAE (1996) 
TOPITMAII(5)(1996) 
TO Tekninen apu (3) (1995) 
Qlobaalituki Kauppakamari (1995) 
TOAIueellisettuet(1994) 
Qlobaalituki Pk-yritysten kilpaiiukyky (1994) 
TO Paikallinen ymparisto (1994) 
T0F0RCEM"("1994)" 
TO Elintarvikeleollisuus (1994) 
TO INEM (6) (1994)" 
TO Tieteen infrastruktuuri (1994) 
TO Paikallinen (1994) 
TO Opetusministeri6 (1994) 
TO Ministeriot (1994) 
TO Itsenaiset laitokset (1994) 
TOKalastus(1994) 
Qlobaalituki Teollisuustekniikka (1994) 
Tekninen apu 
Yhteensa 
tBV0tt*2 
Alueeillset tolmenpideohjelmat 
TO Aragon 1997-1999 (1997) 
TO Baleaarit 1997-1999 (1997) 
TO Katalonia 1997-1999 (1997) 
TOLa Rioja 1997-1999 (1997) ~ 
TO Navarra 1997-1999 (1997) 
TO Arag6n 1994-1996 (1995) 
TO Baleaarit 1994-1996 (1995) 
TO Katalonia 1994-1996 "(1995) " " " """""" 
TO La Rioja 1994-1996 (19*95) 
TO Madrid 1994-1996 (1995) 
TO Navarra 1994-1996(1995) 
TO Baskimaa"l 994-1996 (1995) 
Uselta aluelta koskevat TO:t 
TO Useita alueita koskeva 1994-1996 (2) (1995) 
Yhteensa 
iiJiiS&l^ 
Alueeillset toimenpideohjelmat 
TO Aragon (1994) 
TO Baleaarit (1994) 
TO Katalonia (1994) 
TO La Rioja (1994) 
TO Madrid (1994)" 
TO Navarra (1994) 
TO Baskimaa (1994) 
Useita aluelta koskevat TO:t 
TO Useita laitoksia (1994) 
TO INEM (6) (1994) 
TO 1 iseita alueita koskeva (1994) 
TOYIiopistot (1994) 
Yhteensa 
favoit«4 : 
YOAEspanja(1994) 
Tekninen apu 
YhteentM ftsktyttltfy* 
fct!**MHU 
518,0 
767,3 
60,1 
127,3 
536,6 
110,8 
158,6 
3.691,7 
418,4 
274,2 
79,4 
26,7 
538,2 
60,7 
964,6 
623,7 
18,4 
37,0 
3125,9 
344,9 
"828,6 
"447,6 
3218,3 
"3.475,2 
479,4 
812,5 
1.953,6 
72,2 
352,5 
1.697,0 
472,6 
0,8 
62.254,8 
478,0 
68,3 
3.440,0 
132,0 
136,3 
148,7 
57,6 
4.665,3 
64,9 
314,7 
102,6 
1.889,0 
64,7 
11.562,2 
45,1 
28,8 
210,3 
9,6 
250,2 
94,6 
279,2" 
68,3 
""'".393*2 
740,6 
201,2 
3.321,1 
1.045,0 
6,2 
1.046,1 IWfeMufci': 
to 
79,2 
487,3 
45,1 
55,6 
343,0 
54,3 
105,0 
1.207,9 
313,8 
103,5 
59,6 
20,0 
275,4 
23,8 
118,3 
59,7 
13,8 
19,2 
387,0 
241,5 
580,6 
262.5 
1 230,5 
2 606,4 
342.2 
580,6* 
1.465,2 
54,2 
264,4 
1.015,5 
143,2 
0,8 
25.706,6 
105,2 
14,8 
688,9 
" 17,6 
25,4 
40.5 
8.7 
448:2 
B,5 
122,1 
21,4 
311,6 
29,1 
1.841,8 
20,3 
12,9 
94,6 
4,3 
112,6 
42,6 
125,7 
3Ö",7 
626,9 
a33,3 
90,5 
1.494,6 
368,6 
0,2 
368,8 1887 
17,1 
107,1 
6,6 
9,0 
0,0 
13,8 
51,0 
0,0 
45,3 
40,4 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
16,4 
2,0 
4,5 
111.2 
0,0 
265,0 
38,0 
354,0 
407,5 
60,9 
"" "218,9 
236,9 
9,0 
60,5 
183,1 
30,0 
0.5 
4.702,5 
23,7 
12,6 
181,7 
15.7 
25,4 
-7,2 
-0,6 
o7o 
-0,7 
0,0 
•1,4 
-11.4 
-10.6 
227,1 
0,0 
0,0 
12,8 
0,0 
0.0 
"7:'3 
"""" "19'4 
•3,3 
ÎÎ 9,0 
81*7 
14,5 
251,4 
47,0 
"0,0 
47,0 7"T •*• ¥"T •••-
! 1884*188? 
to 
42,7 
335,8 
24,5 
34,5 
247,7 
30,8 
66,0 
936,4 
226,6 
95,3 
20,1 
8,0 
41,4 
23,8 
23,7 
24,0 
4,0 
5,6 
331,4 
102.7 
361,8 
176,8 
1 012,9 
1 747,9 
256,9 
412,4 
802.6 
28,9 
153,2 
645,8 
82,8 
0,8 
17.689,8 
23,7 
12,6 
181.7 
"15.7 
25.4 
45.6 
9,5 
440,2 
10,7 
1211,3 
21.4 
311,0 
29,1 
1.263,5 
20,3 
12,9 
59,7 
4,3 
43,7 
31,1 
81,7 
30,7 
396,8 
184,1 
52,5 
817,9 
214,7 
0,2 
214,8 j % 
54% 
69% 
54% 
62% 
72% 
57% 
63% 
78% 
72% 
92% 
34% 
40% 
15% 
100% 
20% 
40% 
29% 
29% 
86% 
43% 
62",. 
67% 
82% 
67",, 
75"„ 
71% 
55% 
53% 
58% 
64% 
58% 
100% 
69% 
23% 
85°„ 
26% 
89% 
100% 
113% 
110% 
100% 
126% 
10S% 
100% 
100% 
100% 
69% 
100% 
100% 
63% 
100% 
39"., 
73% 
65% 
100% 
63% 
55"<, 
5H% 
61% 
58% 
99% 
68% 1887 
8,6 
32,6 
7,9 
7,2 
103,7 
7,9 
46,9 
98,9 
41,2 
24,2 
0,0 
2,4 
0,0 
0,0 
18,9 
6,1 
2,6 
2,6 
117,3 
0,0 
98.8 
72,9 
186.9 
285,6 
75.5 
136.6 
161,1 
8,2 
61,1 
193,7 
15.0 
0.3 
4.193,6 
0,0 
o.6> 
i\0 
0.0 
12.7 
9.5 
0.0 
104,1 
0.3 
0.0 
103,0 
0.0 
227,4 
3.5 
0,0 
16,8 
0,8 
1.2 
7,8 
20:i 
2,2 
83,7 
57,1 
15,2 
208,3 
81,3 
0,0 
81,3 ! 188*4887 
m 
31,5 
229,2 
19,8 
30.5 
225,1 
18,2 
54,4 
722,6 
188,2 
75,7 
10,0 
6,4 
20,7 
19,0 
18,9 
6.-! 
3,6 
3,2 
309,1 
77.5 
147,2 
142,3 
712,4 
1 538,6 
184,0 
262.4 
688.7 
21,5 
112,9 
532,4 
62,5 
0.3 
13.597,3 
0,0 
0,0 
0.0 
12,"7 
33,1 
7.8 
3.'9.H 
• ',.!> 
6H.1 
it;, 7 
281.7 
27.7 
834, t 
i $ 
1 3.C 
48.7 
1,6 
33,4 
27,7 
7,'"' 
339.4 
150,7 
38.4 
726,0 
157,1 
0,2 
167,3 % i 
40% 
47% 
44% 
55% 
66% 
33% 
52% 
60% 
60% 
73% 
17% 
32% 
8% 
80% 
16% 
1C% 
26% 
16% 
80% 
32% 
25% 
54% 
58",. 
59% 
54% 
45% 
47% 
40% 
43% 
52% 
44% 
43% 
63% 
0% 
0% 
0% 
0% 
50% 
82% 
90"., 
H.S'S, 
til",, 
Wt, 
/H"„ 
yo".. 
95",. 
46% 
4^-\. 
~.- -
i-i %! 
38% 
30% 
°3% 
54",, 
45"„ 
42",, 
49% 
43% 
99"/,, 
43% 
(1) 1» ainaostaan I' AKR sta 
(2) TO ainaostaan ESR.sta 
(3) TO ainoastaan EMOTR sta 
(5) Ympäristön teollisuus- ja teknologiaohjelma 
(6) Kansallinen työvoimavirasto 
195 wmt*& 
{hyvSksymtevuesty 
Qlobaalituki Murcia (1) (1994) 
TO Murcia (1) (1994) 
TO Murcia (2) (1994) 
TO Murcia (3) (1994) 
TO Cantabria, monta aluetta (1) (1994) 
TO Cantabria, monta aluetta (3) (1994) 
TO Cantabria, alueellinen (1) (1994) 
TO Valencia (1) (1994) 
TO Valencia (2) (1994) 
TO Valencia (3) (1994) 
Alueeillset tolmenpideohjelmat 
TO Tilastotietojen saattaminen ajan tasalle (1996) 
TO Tekninen apu (1) (1996) 
TO Maaseudun kehittaminen (1996) 
SR Kaasuputki Valencia-Cartagena (1996) 
Qlobaalituki IDAE (1996) 
TOPITMAII(5)(1996) 
TO Tekninen apu (3) (1995) 
Qlobaalituki Kauppakamari (1995) 
TOAIueellisettuet(1994) 
Qlotjaalituki Pk-yritysten kilpaiiukyky (1994) 
TO Paikallinen ymparisto (1994) 
T0F0RCEM"("1994)" 
TO Elintarvikeleollisuus (1994) 
TO INEM (6) (1994)" 
TO Tieteen infrastruktuuri (1994) 
TO Paikallinen (1994) 
TO Opetusministeri6 (1994) 
TO Ministeriot (1994) 
TO Itsenaiset laitokset (1994) 
TOKalastus(1994) 
Qlobaalituki Teollisuustekniikka (1994) 
Tekninen apu 
Yhteensa 
tBV0ttft2 
Alueeillset tolmenpideohjelmat 
TO Aragon 1997-1999 (1997) 
TO Baleaarit 1997-1999 (1997) 
TO Katalonia 1997-1999 (1997) 
TOLaRioja 1997-1999 (1997) " 
TO Navarra 1997-1999 (1997) 
TO Arag6n 1994-1996 (1995) 
TO Baleaarit 1994-1996 (1995) 
TO Katalonia 1994-1996 "(1995) " " " """""" 
TO La Rioja 1994-1996 '(19*95) 
TO Madrid 1994-1996 (1995) 
TO Navarra 1994-1996(1995) 
TO Baskimaal 994-1996 (1995) 
Uselta aluelta koskevat TO:t 
TO Useita alueita koskeva 1994-1996 (2) (1995) 
Yhteensii 
i!Ji$S&i^ 
Alueeillset toimenpideohjelmat 
TO Aragon (1994) 
TO Baleaarit (1994) 
TO Katalonia (1994) 
TO La Rioja (1994) 
TO Madrid (1994)" 
TO Navarra (1994) 
TO Baskimaa (1994) 
Useita aluelta koskevat TO:t 
TO Useita laitoksia (1994) 
TO INEM (6) (1994) 
TO 1 iseita alueita koskeva (1994) 
TOYIiopistot (1994) 
Yhteensa 
favoit«4 : 
YOAEspanja(1994) 
Tekninen apu 
Yhteensit ftsktyttitfy* 
518,0 
767,3 
60,1 
127,3 
536,6 
110,8 
158,6 
3.691,7 
418,4 
274,2 
79,4 
26,7 
538,2 
60,7 
964,6 
623,7 
18,4 
37,0 
3125,9 
344,9 
"828,6 
"447,6 
3218,3 
"3.475,2 
479,4 
812,5 
1.953,6 
72,2 
352,5 
1.697,0 
472,6 
0,8 
62.254,8 
478,0 
68,3 
3.440,0 
132,0 
136,3 
148,7 
57,6 
4.665,3 
64,9 
314,7 
102,6 
1.889,0 
64,7 
11.562,2 
45,1 
28,8 
210,3 
9,6 
250,2 
94,6 
279,2" 
68,3 
""'".393*2 
740,6 
201,2 
3.321,1 
1.045,0 
6,2 
1.046,1 IWfeMufci': 
to 
79,2 
487,3 
45,1 
55,6 
343,0 
54,3 
105,0 
1.207,9 
313,8 
103,5 
59,6 
20,0 
275,4 
23,8 
118,3 
59,7 
13,8 
19,2 
387,0 
"241,5 
580,6 
262.5 
1 230,5 
2 606,4 
342.2 
580,6* 
1.465,2 
54,2 
264,4 
1.015,5 
143,2 
0,8 
25.706,6 
105,2 
14,8 
688,9 
" 17,6 
25,4 
40.5 
8.7 
448:2 
B,5 
122,1 
21.4 
311,6 
29,1 
1.841,8 
20,3 
12,9 
94,6 
4,3 
112,6 
42,6 
125,7 
3Ö",7 
626,9 
a33,3 
90,5 
1.494,6 
368,6 
0,2 
368,8 1887 
17,1 
107,1 
6,6 
9,0 
0,0 
13,8 
51,0 
0,0 
45,3 
40,4 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
16,4 
2,0 
4,5 
111.2 
0,0 
265,0 
38,0 
354,0 
407,5 
60,9 
"" "218,9 
236,9 
9,0 
60,5 
183,1 
30,0 
0.5 
4.702,5 
23,7 
12,6 
181,7 
15.7 
25,4 
-7,2 
-0,6 
o7o 
-0,7 
0,0 
•1,4 
-11.4 
-10.6 
227,1 
0,0 
0,0 
12,8 
0,0 
0.0 
7:3 
"""" "19'4 
•3,3 
ÎÎ 9,0 
81*7 
14,5 
251,4 
47,0 
"0,0 
47,0 ! 1884*188? 
to 
42,7 
335,8 
24,5 
34,5 
247,7 
30,8 
66,0 
936,4 
226,6 
95,3 
20,1 
8,0 
41,4 
23,8 
23,7 
24,0 
4,0 
5,6 
331,4 
102.7 
361,8 
176,8 
1 012,9 
1 747,9 
256,9 
412,4 
802.6 
28,9 
153,2 
645,8 
82,8 
0,8 
17.689,8 
23,7 
12,6 
181.7 
"15.7 
25.4 
45.6 
9,5 
440,2 
10.7 
1211,3 
21.4 
311,0 
29,1 
1.263,5 
20,3 
12,9 
59,7 
4,3 
43,7 
31,1 
81,7 
30,7 
396,8 
184,1 
52,5 
817,9 
214,7 
0,2 
214,8 j % 
54% 
69% 
54% 
62% 
72% 
57% 
63% 
78% 
72% 
92% 
34% 
40% 
15% 
100% 
20% 
40% 
29% 
29% 
86% 
43% 
62",. 
67% 
82",, 
67",, 
75"„ 
71% 
55% 
53% 
58% 
64% 
58% 
100% 
69% 
23% 
85°„ 
26% 
89% 
100% 
113% 
110% 
100% 
126% 
10S% 
100% 
100% 
100% 
69% 
100% 
100% 
63% 
100% 
39"., 
73% 
65% 
100% 
63% 
55"<, 
5H% 
61% 
58% 
99"/,, 
68% 1887 
8,6 
32,6 
7,9 
7,2 
103,7 
7,9 
46,9 
98,9 
41,2 
24,2 
0,0 
2,4 
0,0 
0,0 
18,9 
6,1 
2,6 
2,6 
117,3 
0,0 
98.8 
72,9 
186.9 
285,6 
75.5 
136.6 
161,1 
8,2 
61,1 
193,7 
15.0 
0.3 
4.193,6 
0,0 
"o.6> 
i\0 
0.0 
12.7 
9.5 
0.0 
104,1 
0.0 
103,0 
0.0 
227,4 
3.5 
0,0 
16,8 
0,8 
1.2 
7,8 
20:i 
2,2 
83,7 
57,1 
15,2 
208,3 
81,3 
0,0 
81,3 ! 188*4887 
m 
31,5 
229,2 
19,8 
30.5 
225,1 
18,2 
54,4 
722,6 
188,2 
75,7 
10,0 
6,4 
20,7 
19,0 
18,9 
6.-! 
3,6 
3,2 
309,1 
77.5 
147,2 
142,3 
712,4 
1 538,6 
184,0 
262.4 
688.7 
21,5 
112,9 
532,4 
62,5 
0.3 
13.597,3 
0,0 
0,0 
0.0 
12,"7 
33,1 
7.8 
3.'9.8 
• '>.!> 
6H.1 
it;, 7 
.'81,7 
27.7 
834, t 
i $ 
1 3.C 
48.7 
1,6 
33,4 
27,7 
7,'"' 
339.4 
150,7 
38.4 
726,0 
157,1 
0,2 
167,3 % i 
40% 
47% 
44% 
55% 
66% 
33% 
52% 
60% 
60% 
73% 
17% 
32% 
8% 
80% 
16% 
1C% 
26% 
16% 
80% 
32% 
25% 
54% 
58",. 
59% 
54% 
45% 
47% 
40% 
43% 
52% 
44% 
43% 
63% 
0% 
0% 
0% 
0% 
50% 
82% 
90",, 
H.S'S, 
til",, 
Wt, 
/H"„ 
iK)"„ 
95% 
46% 
4~-% 
~.- -
i-i %! 
38% 
30% 
°3% 
54",, 
45",, 
42% 
49% 
43% 
99"/,, 
43% 
(1) 1» ainaostaan I' AKR sta 
(2) TO ainaostaan ESR.sta 
(3) TO ainoastaan EMOTR sta 
(5) Ympäristön teollisuus- ja teknologiaohjelma 
(6) Kansallinen työvoimavirasto 
195 
{hyvaksymi^vuasty 
TAv^'fifttnMttiw* .... 
Arviot Espanja, aset 2328/91 (1995) 
YOA Espanja, aset. 866 ja 867/90 (1994) 
Yhteensa 
twotofeftafestt* 
YOA Espanja (1994) 
Tavo8»5b 
YOA Baleaarit (1995) 
YOA Aragon (1994) 
YOA Katalonia (1994) 
YOAlaRioja(1994) 
YOA Madrid (1994) 
YOA Navarra (1994) 
YOA Baskimaa (1994) 
Yhteensa 
YHTEENSA 
|hyvitksymt<vu0flJ 
mm 
Espan|a(1995) 
'^Pi^wjiiiiit 
Espanja (1994) 
LEAG6R 
Andalusia (1995) 
Aragon (1995) 
Asturias(1995) 
Baltiaarit (1995) 
Kanariansaarei (1995) 
Cantabria(1995) 
CastillayLe6n(1995) 
Castilla-La Mancha (1995) 
Katalonia (1995) 
Valencia (1995) 
Extremadura (1995) 
Qalicia(1995) 
LaRioja(1995) 
Madrid (1995) 
Murcia(1995) 
Navarra (1995) 
Baskimaa (1995) 
Yhteensa 
PESCA 
Espania (1994) 
am 
Verkko: IBEX Le6n-1998: elintarvikeala (1997) 
Espanja (1996) 
Yhteensa 
mam ' 
Espanja (1996) 
REGIS 
Kananansaaret (1995) 
mmsx 
Espanja (1997) 
RES1DER 
Espan|a (1996) 
RKTBX 
Fspanja(1993) 
URBAN ''MMMMMWMm.;Mi 
Espanja (1995) 
Yhteensa 
|!NrT^)RRIEia«HU5W 
Espanja/Marokko (1996) 
Ranska/Espanja (1996) 
Espanja/Portugal (1995) 
Espanja/Portugal (REQEN Maakaasu) (1995) ' lapteniu 
408,26 
585,90 
994,2 
326,8 
147,3 
776,4 
374,6 
184,7 
113,1 
162,8 
82,1 
1.841,0 
71.346,1 
461,9 
671.0 
194,6 
137,4 
X\b 
11,3 
30,8 
20,1 
122,9 
fl0,7 
68,1 
77,6 
62,2 
119,5 
18,4 
14,1 
24,3 
21,5 
12,6 
1.081,7 
93,0 
1,0 
1.383,1 
1.384,1 
60,0 
385,5 
56.6 
464.3 
361,1 
248,7 
6.267,8 
185,3 
142,6 
755,3 
548,2 IMto*tuk< 
157,00 
175,77 
332,8 
122.5 
46,5 
306,2 
151,1 
39,7 
49,5 
57,8 
27,1 
677,9 
30.643,8 
Rfenlufci 
293,2 
450,1 
77,8 
iV.5 
13,0 
3,1 
12,3 
6,4 
53,5 
"~ 46,~4 
13,6 
23,6 
27,2 
43,8 
3,7 
3,6 
9,5 
5,9 
2,5 
373,6 
41,5 
0.6 
251,1 
251,7 
34,2 
216,9 
23,8 
73.6 
90,4 
162,6 
2.011,6 
101,4 
62,4 
552,0 
220,0 1897 
40,05 
32,48 
72,6 
22,3 
5,2 
57,8 
8,9 
2,2 
5,3 
9,7 
2,2 
91,3 
6.414,2 
i mmm 
«97 
57.4 
52.8 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
10,3 
0,0 
0,0 
0.6 
"" c,6 
20,1 
0,0 
8,3 
0,0 
0,0 
7,7 
1.1 
0,0 
47,6 
3.8 
0,6 
57,6 
68,3 
0.0 
41,9 
23,8 
34,5 
43,7 
0,0 
363,7 
23,0 
10,3 
0,0 
23.0 MiffuiftiJiiiiW 
i 10*4499? 
91,78 
83,16 
174,9 
82,0 
23,5 
217,2 
71,3 
21,9 
24,5 
51,1 
16,3 
425,7 
20.768,7 
m 
139.2 
167.5 
10,3 
'.V,f\ 
1.1,0 
3.1 
12.3 
1.1 
10.0 
4,9 
2,2 
23.6 
24,0 
11.8 
3,7 
3.6 
9.5 
5,9 
2,5 
169,1 
10,7 
0,6 
92,9 
93,6 
32,7 
117,3 
23.8 
42,1 
82,2 
56,0 
934,3 
37,1 
19,1 
240,2 
216,4 58% 
47% 
63% 
67% 
51% 
71% 
47% 
55% 
50% 
88% 
60% 
63% 
68% 
WW 
47% 
37% 
13% 
100% 
100% 
100% 
16% 
19% 
11% 
16% 
100% 
88% 
27% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
46% 
26% 
100% 
37% 
37% 
95% 
54% 
100% 
57% 
91% 
34% 
46% 
37% 
31% 
44% 
98% 1997 
36,70 
31,10 
67,8 
23.2 
3,0 
51,6 
13,9 
2.3 
6,2 
7,4 
3,7 
88,3 
4.889,9 
Matoart" 
*m 
74.7i 
51.3 
0.0 
0.0 
0.0 
2.7 
0.0 
2.9 
0.0 
0.0 
5.3 
0,0 
5.0 
0.0 
0.0 
2.0 
0,3 
0.0 
16,2 
1.9 
0,3 
56.7 
66,9 
9.8 
26.5 
0.0 
29,9 
18,5 
10,2 
298,0 
22,6 
7,2 
50,5 
17,8 : 199*4997 
80,70 
71,64 
162,3 
65,9 
16.5 
161,7 
59,8 
17,3 
20,1 
42,8 
13,0 
331,2 
16.863,6 
19*4-1997 
117.5 
116.0 
\2 
1.2 
3.7 
0.5 
7.9 
2.5 
1.1 
7,1 
7.2 
6.8 
1.1 
1.1 
2.9 
1.* 
0.71 
62,9 
5.4 
i_ 0.3 
*~ 74.J 
74,« 
26.1 
86.4 
0.0 
33.7 
52.7 
44,3 
819,6 
29,7 
11,7 
154,4 
180,3 11 IM J 11 
51% 
41% 
46% 
•* 
54% 
35% 
53% 
40% 
43% 
41% 
74% 
48% 
49% 
62% 
% 
40% 
26% 
rv 
;*>% 
.10% 
40%. 
30% 
8% 
15% 
5% 
8% 
30% 
27% 
15% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
17% 
13% 
40% 
30% 
Stti 
76% 
40% 
0% 
46% 
58% 
27% 
31% 
29% 
19% 
28% 
82% 
196 {hyvaksymi^vuasty 
TAv^StnMttlW* 
Arviot Espanja, aset 2328/91 (1995) 
YOA Espanja, aset. 866 ja 867/90 (1994) 
Yhteensa 
twotofeftafestt* 
YOA Espanja (1994) 
Tavo8»5b 
YOA Baleaarit (1995) 
YOA Aragon (1994) 
YOA Katalonia (1994) 
YOAlaRioja(1994) 
YOA Madrid (1994) 
YOA Navarra (1994) 
YOA Baskimaa (1994) 
Yhteensa 
YHTEENSA 
Aid** 
{hyvaksymfrvuoff} 
mm 
Espania (1995) 
'^Pl^ifliliiiilt 
Espanja (1994) 
LEAG6R 
Andalusia (1995) 
Aragon (1995) 
Asturias(1995) 
Baltiaarit (1995) 
Kanariansaarei (1995) 
Cantabria(1995) 
CastillayLe6n(1995) 
Castilla-La Mancha (1995) 
Katalonia (1995) 
Valencia (1995) 
Extremadura (1995) 
Qalicia(1995) 
LaRioja(1995) 
Madrid (1995) 
Murcia(1995) 
Navarra (1995) 
Baskimaa (1995) 
Yhteensa 
PESCA 
Espanja (1994) 
$m 
Verkko: IBEX Le6n-1998: elintarvikeala (1997) 
Espanja (1996) 
Yhteensa 
mam ' 
Espanja (1996) 
REGIS 
Kananansaaret (1995) 
mmsx 
Espania (1997) 
RES1DER 
Espania (1996) 
RKTBX 
Fspanja(1993) 
URBAN ''MMMMMWMm.;Mi 
Espanja (1995) 
Yhteensa 
jwrERiREa 
Espanja/Marokko (1996) 
Ranska/Espanja (1996) 
Espanja/Portugal (1995) 
Espanja/Portugal (REQEN Maakaasu) (1995) ' lapteniu 
408,26 
585,90 
994,2 
326,8 
147,3 
776,4 
374,6 
184,7 
113,1 
162,8 
82,1 
1.841,0 
71.345,1 
461,9 
671.0 
194,6 
137,4 
X\b 
11,3 
30,8 
20,1 
122,9 
fl0,7 
68,1 
77,6 
62,2 
119,5 
18,4 
14,1 
24,3 
21,5 
12,6 
1.081,7 
93,0 
1,0 
1.383,1 
1.384,1 
60,0 
385,5 
56.6 
464.3 
361,1 
248,7 
6.267,8 
185,3 
142,6 
755,3 
548,2 IMto*tuk< 
157,00 
175,77 
332,8 
122.5 
46,5 
306,2 
151,1 
39,7 
49,5 
57,8 
27,1 
677,9 
30.643,8 
Rfenlufci 
293,2 
450,1 
77,8 
iV.5 
13,0 
3,1 
12,3 
6,4 
53,5 
"~ 46,~4 
13,6 
23,6 
27,2 
43,8 
3,7 
3,6 
9,5 
5,9 
2,5 
373,6 
41,5 
0.6 
251,1 
251,7 
34,2 
216,9 
23,8 
73.6 
90,4 
162,6 
2.011,6 
101,4 
62,4 
552,0 
220,0 1897 
40,05 
32,48 
72,6 
22,3 
5,2 
57,8 
8,9 
2,2 
5,3 
9,7 
2,2 
91,3 
6.414,2 
i mmm 
1997 
57.4 
52.8 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
10,3 
0,0 
0,0 
0.6 
"" c,6 
20,1 
0,0 
8,3 
0,0 
0,0 
7,7 
1.1 
0,0 
47,6 
3.8 
0,6 
57,6 
68,3 
0.0 
41,9 
23,8 
34,5 
43,7 
0,0 
363,7 
23,0 
10,3 
0,0 
23.0 MiffuiftiJiiiiW 
i 19944997 
91,78 
83,16 
174,9 
82,0 
23,5 
217,2 
71,3 
21,9 
24,5 
51,1 
16,3 
425,7 
20.768,7 
1994-19$? 
m 
139.2 
167.5 
10,3 
'.V,f\ 
1.1,0 
3.1 
12.3 
1.1 
10.0 
4,9 
2,2 
23.6 
24,0 
11.8 
3,7 
3.6 
9.5 
5,9 
2,5 
169,1 
10,7 
0,6 
92,9 
93,6 
32,7 
117,3 
23.8 
42,1 
82,2 
56,0 
934,3 
37,1 
19,1 
240,2 
216,4 58% 
47% 
63% 
67% 
51% 
71% 
47% 
55% 
50% 
88% 
60% 
63% 
68% 
WW 
47% 
37% 
13%. 
100% 
100% 
100% 
100% 
16% 
19% 
11% 
16% 
100% 
88% 
27% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
46% 
26% 
100% 
37% 
37% 
95% 
54% 
100% 
57% 
91% 
34% 
46% 
37% 
31% 
44% 
98% 1997 
36,70 
31,10 
67,8 
23.2 
3,0 
51,6 
13,9 
2.3 
6,2 
7,4 
3,7 
88,3 
4.889,9 
Matoart" 
*m 
74.7i 
51.3 
0.0 
0.0 
0.0 
2.7 
0.0 
2.9 
0.0 
0.0 
5.3 
0,0 
5.0 
0.0 
0.0 
2.0 
0,3 
0.0 
16,2 
1.9 
0,3 
56.7 
66,9 
9.8 
26.5 
0.0 
29,9 
18,5 
10,2 
298,0 
22,6 
7,2 
50,5 
17,8 : 199*4997 
80,70 
71,64 
162,3 
65,9 
16.5 
161,7 
59,8 
17,3 
20,1 
42,8 
13,0 
331,2 
16.863,6 
1994-1997 
117.5 
116.0 
\2 
1.2 
3.7 
0.5 
7.9 
2.5 
1.1 
7,1 
7.2 
6.8 
1.1 
1.1 
2.9 
1.* 
0.71 
62,9 
5.4 
i_ 0.3 
*~ 74.J 
74,« 
26.1 
86.4 
0.0 
33.7 
52,7 
44,3 
819,6 
29,7 
11,7 
154,4 
180,3 11 HI j 11 
51% 
41% 
46% 
•* 
54% 
35% 
53% 
40% 
43% 
41% 
74% 
48% 
49% 
62% 
% 
40% 
26% 
rv 
;*>% 
.10% 
40%. 
30% 
8% 
15% 
5% 
8% 
30% 
27% 
15% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
17% 
13% 
40% 
30% 
Stti 
76% 
40% 
0% 
46% 
58% 
27% 
31% 
29% 
19% 
28% 
82% 
196 
RANSKA 
tfnjelniat 
twoii'i 
YOA Avesnes-Douai-Valenciennes (1994) 
YOA Korsika (1994) 
YOA Guadeloupe (1994) 
YOA Guyana (1994) 
YOA Martinique (1994) 
YOA Reunion (1994) 
Tekninen apu 
Yhteensa 
tiB.vi»Jn«'2 
Alueelliset yhtenalset ohjelma-aslaklrjat 
YOA Alsace 1997-1999 (1997) 
YOA Aquitaine 1997-1999 (1997) 
YOA Auvergne 1997-1999 (1997) 
YOA Basse-Normandie 1997-1999 (1997) 
YOA Bourgogne 1997-1999 (1997) 
YOA Bretagne 1997-1999 (1997) 
YOA Centre 1997-1999 (1997) 
YOA Champagne-Ardenne 1997-1999 (1997) 
YOA Franche-Comte 1997-1999 (1997) 
YOA Haute-Normandie 1997-1999 (1997) 
YOA Languedoc-Roussillon 1997-1999 (1997) 
YOA Lorraine 1997-1999 (1997) 
YOA Midi-Pyn$n$es 1997-1999 (1997) 
YOA Nord-Pas-de-Calais 1997-1999 (1997) 
YOA Pays-de-la-Loire11997-1999 (1997") 
YOA Picardie 1997-1999 (1997) 
YOA Poitou-Charentes 1997-1999 (1997) 
YOA Provence-Alpes-C6te d'Azur 1997-1999 (1997) 
YOA Rhdne-Alpes 1997-1999 (1997) 
YOA Alsace 1994-1996 (1994) 
YOA Aquitaine 1994-1996 (1994) 
YOA Auvergne 1994-1996 (1994) 
YOA Basse-Normandie 1994-1996 (1994) 
YOA Bourgogne 1994-1996 (1994) 
YOA Bretagne 1994-1996 (1994) 
YOA Centre 1994-1996 (1994) 
YOA Champagne-Ardenne 1994-1996 (1994) 
YOA Franche-Comte' 1994-1996 (1994) 
YOA Haute-Normandie 1994-1996 (1994) 
YOA Languedoc-Roussillon 1994-1996 (1994) 
YOA Lorraine 1994-1996 (1994) 
YOA Midi-Pyr<§n£es 1994-1996 (1994) 
YOA Nord-Pas-de-Calais 1994-1996 (1994) 
YOA Pays-de-la-Loire 1994-1996 (1994) 
YOA Picardie 1994-1996 (1994) 
YOA Poitou-Charentes 1994-1996 (1994) 
YOA Provence-Alpes-C6te d'Azur 1994-1996 (1994) 
YOA Rhdne-Alpes 1994-1996 (1994) 
Uselta alueita koskevat YOA:t 
YOA Tekninen apu 1997-1999 (1997) 
Yhteens« I 
T«y«ft88 
YOA Ranska (1994) 
r«vafc*4 
YOA Ranska (1994) 
t«v<>jfe'Iftfn««teiw» 
Arviot Ranska, aset 2328/91 (1995) 
YOA Ranska, aset. 866 ja 867/90 (1995) 
Yhteensa 
f^t*****^*^* 
YOA Ranska (1994) 
f*va!t*8t> 
YOA Alsace (1994) 
YOA Aquitaine (1994) 
YOA Auvergne (1994) 
YOA Basse-Normandie (1994) 
YOA Bourgogne (1994) 
YOA Bretagne (1994) 
YOA Centre (1994) 
YOA Champagne-Ardenne (1994) 
YOA Franche-Comte" (1994) 
YOA Haute-Normandie (1994) RafccKwfs* 
1.269,9 
697,8 
832,3 
309,5 
660,4 
1.281,9 
0,6 
5.052,4 
98,4 
498,0 
231,2 
234,9 
204,8 
317,4 
126,1 
297,5 
123,6 
503,6 
342,0 
381,1 
175,3 
1 172,7 
395,8 
480,8 
187,6 
428,4 
429,2 
47,3 
372,4 
109,5 
155,9 
122,4 
228,9 
128,4 
245,1 
117,4 
428,9 
231,9 
214,2 
152,5 
925,0 
364,5 
479,2 
130,5 
264,7 
220,7 
2,0 
11.669,3 
7 753,93 
1.820,1 
4 675,5 
1.4CM.5 
6.080,1 
842,99 
170,5 
782,6 
730,4 
433,4 
409,3 
518,2 
260,3 
102,3 
439,8 
32,9 ...........«l........... 
449,0 
253,4 
351,9 
164,9 
329,8 
673,2 
0,3 
2.222,7 
21,9 
132,5 
82,3 
80,3 
69,7 
118,3 
38,0 
113,8 
56,2 
164,2 
98,9 
173.6 
53,0 
375,4 
162,5 
139,6 
62,9 
154,4 
148,9 
19,9 
100,2 
52,9 
49,3 
36,5 
82,9 
16,3 
55,7 
48,5 
149,0 
56,1 
98,1 
41,4 
303,0 
130,2 
122,4 
54,1 
99,4 
65,8 
1,0 
3.828,9 
2613,61 
653.4 
•1.521,6 
258,9 
1.780,5 
189,90 
48,8 
229,9 
166,0 
133,3 
112,7 
188,9 
84,1 
29,3 
78,1 
11,2 I88f 
9.1 
27,2 
78,4 
21,3 
37,1 
0,0 
0,2 
173,3 
21,9 
41,3 
26,2 
26,8 
18,8 
38,0 
38,0 
36.4 
18.0 
51,2 
34,1 
45,9 
15,3 
"" 1*14.8 
49.6 
44.7 
20,1 
48,2 
54,8 
0,0 
-0.9 
1,3 
3.5 
-1,0 
0,0 
-1,6 
5,3 
0,0 
12,2 
-0,8 
-5,8 
0,0 
0,1 
-0,2 
0,0 
0,0 
4,8 
-1,6 
1,0 
760,2 
221,02 
98,0 
339,5 
45,5 
386,0 
31,61 
4,2 
68,8 
38,0 
22,6 
0,0 
45,2 
14,5 
5,3 
9,8 
1,2 1884.18*7 
(2} 
192,4 
105,2 
191,5 
72,3 
135,4 
270,6 
0,4 
967,8 
21,9 
41,3 
26,2 
26,8 
18,8 
38,0 
38,0 
36,4 
18,0 
51,2 
34,1 
45,9 
15,3 
114,8 
49.6 
44,7 
20,1 
48,2 
" 54,8 
19,9 
99,3 
52,9 
49.3 
36,5 
82,9 
16,3 
55,7 
48,5 
149,0 
55.3 
95,5 
41,4 
303,0 
128,1 
122,4 
54,1 
99,4 
65,8 
1,0 
2.320,3 
1 421,01 
285,1 
997,0 
126.5 
1.123,6 
94,88 
22,4 
152,9 
100,6 
66,0 
49.4 
104,3 
36.6 
11,9 
41,0 
3,5 %• ' 
IfflWi 
43% 
42% 
54% 
44% 
41% 
40% 
103% 
44% 
100% 
31% 
32% 
33% 
27% 
32% 
100% 
32% 
32% 
31% 
35% 
26% 
29% 
31% 
30% 
32% 
"32% 
31% 
37% 
100% 
99% 
100",, 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100°*. 
99% 
97% 
100% 
100% 
98% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100°* 
61% 
54,37% 
44% 
66% 
49% 
63% 
50% 
46% 
67% 
61% 
50% 
44% 
55% 
44% 
41% 
52% 
31% " ttiksitf 'i 
, 199? ; 
62,0 
27,9 
82,4 
24,4 
34,7 
51,8 
0,1 
283,4 
... 
11,0 
20,6 
13,1 
13,4 
9,4 
19,0 
19,0 
18.2 
9.0 
25.6 
17,1 
23,0 
7.7 
'"" 57.4 
24.8 
22.3 
10.1 
24,1 
"27.4 
0.0 
1.1 
17.8 
13.3 
7.4 
21.5 
0.0 
6.5 
0.8 
23,9 
13,0 
21,6 
7.0 
147.1 
45.7 
40,3 
16.6 
53.1 
38.5 
05 
849,8 
274.77 
83,1 
319,7 
48,5 
368,1 
25,29 
3,1 
47,0 
33,5 
19,2 
4,3 
41,3 
10,5 
4,6 
11,9 
2,0 Jfc&sHt j 
to 
' 
167,2 
88,3 
160,8 
61,9 
95,3 
247,7 
0,2 
821,3 
11,0 
20,6 
13,1 
13,4 
9,4 
19,0 
19,0 
18,2 
9.0 
25,6 
17.1 
23.0 
7,7 
57,4 
24,8 
22.3 
10.1 
24,1 
27.4 
15,9 
84,4 
46.8 
41,3 
31.3 
68.0 
13.2 
45.0 
34.4 
129.9 
47,0 
84.7 
27,2 
249.8 
10*.-
102,8 
47,0 
81.0 
54,3 
0,5 
1.685,3 
1 181 « 
180*^ 
722,5 
94 
817, 
66,42 
13,7 
98,6 
82,0 
51,2 
35,1 
89,3 
22,2 
10,3 
28,3 
2,8 iiTnTififrii 
37% 
35% 
46% 
38% 
29% 
37% 
54% 
37% 
50% 
16% 
16% 
17% 
14% 
16% 
50% 
16% 
16% 
16% 
17% 
13% 
14% 
15% 
15% 
16% 
16% 
16% 
18% 
80",, 
84% 
88% 
84% 
86% 
82% 
81% 
$1% 
71% 
87% 
84% 
86% 
66% 
32% 
*4%j 
£-!% 
67%i 
81% 
83% 
50", 
1% 
40. 
„ «....,« 
28' , 
| j 
47sl 
JS% 
J5% 
28% 
43% 
49% 
38% 
31% 
47% 
26% 
35% 
36% 
25% 
197 RANSKA 
dnjetonat 
twoite'i 
YOA Avesnes-Douai-Valenciennes (1994) 
YOA Korsika (1994) 
YOA Guadeloupe (1994) 
YOA Guyana (1994) 
YOA Martinique (1994) 
YOA Reunion (1994) 
Tekninen apu 
Yhteensa 
tftVOirttiS 
Alueelliset yhtenalset ohjelma-aslaklrjat 
YOA Alsace 1997-1999 (1997) 
YOA Aquitaine 1997-1999 (1997) 
YOA Auvergne 1997-1999 (1997) 
YOA Basse-Normandie 1997-1999 (1997) 
YOA Bourgogne 1997-1999 (1997) 
YOA Bretagne 1997-1999 (1997) 
YOA Centre 1997-1999 (1997) 
YOA Champagne-Ardenne 1997-1999 (1997) 
YOA Franche-Comte 1997-1999 (1997) 
YOA Haute-Normandie 1997-1999 (1997) 
YOA Languedoc-Roussillon 1997-1999 (1997) 
YOA Lorraine 1997-1999 (1997) 
YOA Midi-Pyn$n$es 1997-1999 (1997) 
YOA Nord-Pas-de-Calais 1997-1999 (1997) 
YOA Pays-de-la-Loire11997-1999 (1997") 
YOA Picardie 1997-1999 (1997) 
YOA Poitou-Charentes 1997-1999 (1997) 
YOA Provence-Alpes-C6te d'Azur 1997-1999 (1997) 
YOA Rhdne-Alpes 1997-1999 (1997) 
YOA Alsace 1994-1996 (1994) 
YOA Aquitaine 1994-1996 (1994) 
YOA Auvergne 1994-1996 (1994) 
YOA Basse-Normandie 1994-1996 (1994) 
YOA Bourgogne 1994-1996 (1994) 
YOA Bretagne 1994-1996 (1994) 
YOA Centre 1994-1996 (1994) 
YOA Champagne-Ardenne 1994-1996 (1994) 
YOA Franche-Comte 1994-1996 (1994) 
YOA Haute-Normandie 1994-1996 (1994) 
YOA Languedoc-Roussillon 1994-1996 (1994) 
YOA Lorraine 1994-1996 (1994) 
YOA Midi-Pyten£es 1994-1996 (1994) 
YOA Nord-Pas-de-Calais 1994-1996 (1994) 
YOA Pays-de-la-Loire 1994-1996 (1994) 
YOA Picardie 1994-1996 (1994) 
YOA Poitou-Charentes 1994-1996 (1994) 
YOA Provence-Alpes-C6te d'Azur 1994-1996 (1994) 
YOA Rhdne-Alpes 1994-1996 (1994) 
Uselta alueita koskevat YOA:t 
YOA Tekninen apu 1997-1999 (1997) 
Yhteensa I 
T«V6ft88 
YOA Ranska (1994) 
Tavo«*4 
YOA Ranska (1994) 
t«v<>jfe'Iftfn««teiw» 
Arviot Ranska, aset 2328/91 (1995) 
YOA Ranska, aset. 866 ja 867/90 (1995) 
Yhteensa 
f^t*****^*^* 
YOA Ranska (1994) 
TavoJt*8o 
YOA Alsace (1994) 
YOA Aquitaine (1994) 
YOA Auvergne (1994) 
YOA Basse-Normandie (1994) 
YOA Bourgogne (1994) 
YOA Bretagne (1994) 
YOA Centre (1994) 
YOA Champagne-Ardenne (1994) 
YOA Franche-Comte" (1994) 
YOA Haute-Normandie (1994) RafccKwfs* 
1.269,9 
697,8 
832,3 
309,5 
660,4 
1.281,9 
0,6 
5.052,4 
98,4 
498,0 
231,2 
234,9 
204,8 
317,4 
126,1 
297,5 
123,6 
503,6 
342,0 
381,1 
175,3 
1 172,7 
395,8 
480,8 
187,6 
428,4 
429,2 
47,3 
372,4 
109,5 
155,9 
122,4 
228,9 
128,4 
245,1 
117,4 
428,9 
231,9 
214,2 
152,5 
925,0 
364,5 
479,2 
130,5 
264,7 
220,7 
2,0 
11.669,3 
7 753,93 
1.820,1 
4 675,5 
1.4CM.5 
6.080,1 
842,99 
170,5 
782,6 
730,4 
433,4 
409,3 
518,2 
260,3 
102,3 
439,8 
32,9 ...........«l........... 
449,0 
253,4 
351,9 
164,9 
329,8 
673,2 
0,3 
2.222,7 
21,9 
132,5 
82,3 
80,3 
69,7 
118,3 
38,0 
113,8 
56,2 
164,2 
98,9 
173.6 
53,0 
375,4 
162,5 
139,6 
62,9 
154,4 
148,9 
19,9 
100,2 
52,9 
49,3 
36,5 
82,9 
16,3 
55,7 
48,5 
149,0 
56,1 
98,1 
41,4 
303,0 
130,2 
122,4 
54,1 
99,4 
65,8 
1,0 
3.828,8 
2613,61 
653.4 
•1.521,6 
258,9 
1.780,5 
189,90 
48,8 
229,9 
166,0 
133,3 
112,7 
188,9 
84,1 
29,3 
78,1 
11,2 I88f 
9.1 
27,2 
78,4 
21,3 
37,1 
0,0 
0,2 
173,3 
21,9 
41,3 
26,2 
26,8 
18,8 
38,0 
38,0 
36.4 
18.0 
51,2 
34,1 
45,9 
15,3 
"" 1Î4.8 
49,6 
44,7 
20,1 
48,2 
54,8 
0,0 
-0.9 
1,3 
3.5 
-1,0 
0,0 
-1.6 
5,3 
0,0 
12,2 
-0,8 
-5,8 
0,0 
0,1 
-0,2 
0,0 
0,0 
4,8 
-1,6 
1,0 
760,2 
221,02 
98,0 
339,5 
45,5 
386,0 
31,61 
4,2 
68,8 
38,0 
22,6 
0,0 
45,2 
14,5 
5,3 
9,8 
1.2 1884.18*7 
(2J 
192,4 
105,2 
191,5 
72,3 
135,4 
270,6 
0,4 
967,8 
21,9 
41,3 
26,2 
26,8 
18,8 
38,0 
38,0 
36,4 
18,0 
51,2 
34,1 
45,9 
15,3 
114,8 
49.6 
44,7 
20,1 
48,2 
" 54,8 
19,9 
99,3 
52,9 
49.3 
36,5 
82,9 
16,3 
55,7 
48,5 
149,0 
55.3 
95,5 
41,4 
303,0 
128,1 
122,4 
54,1 
99,4 
65,8 
1,0 
2.320,3 
1 421,01 
285,1 
997,0 
126.5 
1.123,6 
94,88 
22,4 
152,9 
100,6 
66,0 
49.4 
104,3 
36.6 
11,9 
41,0 
3,5 IfflWi 
43% 
42% 
54% 
44% 
41% 
40% 
103% 
44% 
100% 
31% 
32% 
33% 
27% 
32% 
100% 
32% 
32% 
31% 
35% 
26% 
29% 
31% 
30% 
32% 
"32% 
31% 
37% 
100% 
99% 
100",, 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100°*. 
99% 
97% 
100% 
100% 
98% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100°* 
61% 
54,37% 
44% 
66% 
49% 
63% 
50% 
46% 
67% 
61% 
50% 
44% 
55% 
44% 
41% 
52% 
31% " ttiksitf 'i 
, 199? ; 
62,0 
27,9 
82,4 
24,4 
34,7 
51,8 
0,1 
283,4 
... 
11,0 
20,6 
13,1 
13,4 
9,4 
19,0 
19,0 
18.2 
9.0 
25.6 
17,1 
23,0 
7.7 
'"" 57.4 
24.8 
22.3 
10.1 
24,1 
"27.4 
0.0 
1.1 
17.8 
13.3 
7.4 
21.5 
0.0 
6.5 
0.8 
23,9 
13,0 
21,6 
7.0 
147.1 
45.7 
40,3 
16.6 
53.1 
38.5 
05 
849,8 
274.77 
83,1 
319,7 
48,5 
368,1 
25,29 
3,1 
47,0 
33,5 
19,2 
4,3 
41,3 
10,5 
4,6 
11,9 
2,0 Jfc&sHt j 
to 
' 
167,2 
88,3 
160,8 
61,9 
95,3 
247,7 
0,2 
821,3 
11.0 
20,6 
13,1 
13,4 
9,4 
19,0 
19,0 
18,2 
wo 
25,6 
17.1 
23.0 
7,7 
57,4 
24,8 
22.3 
10.1 
24,1 
27.4 
15,9 
84,4 
46.8 
41,3 
31.3 
68.0 
13.2 
45.0 
34.4 
129.9 
47,0 
84.7 
27,2 
249.8 
10*.-
102,8 
47,0 
81.0 
54.3 
0.5 
1.685,3 
1 181 « 
180*^ 
722,5 
94 
817, 
66,42 
13,7 
98,6 
82,0 
51,2 
35,1 
89,3 
22,2 
10,3 
28,3 
2,8 iiTnTififrii 
37% 
35% 
46% 
38% 
29% 
37% 
54% 
37% 
50% 
16% 
16% 
17% 
14% 
16% 
50% 
16% 
16% 
16% 
17% 
13% 
14% 
15% 
15% 
16% 
16% 
16% 
18% 
80",, 
84% 
88% 
84% 
86% 
82% 
81% 
$1% 
71% 
87% 
84% 
86% 
66% 
32% 
*4%j 
£-!% 
67%i 
81% 
83% 
50", 
1% 
40. 
„ «....,« 
28' , 
| j 
47sl 
JS% 
J5% 
28% 
43% 
49% 
38% 
31% 
47% 
26% 
35% 
36% 
25% 
197 
mm* 
{hyuftksymhfvuasfy 
YOA Languedoc-Roussillon (1994) 
YOA Limousin (1994) 
YOA Lorraine (1994) 
YOA Midi-Pyr6n6es (1994) 
YOA Pays de la Loire (1994) 
YOA Poitou-Charentes (1994) 
YOA Provence-Alpes-C6te d'Azur (1994) 
YOA Rhone-Alpes (1994) 
YOA Tekninen apu (1997) 
YOA Massif Central (1995) 
YOA Massif des Pyten^es (1995) 
Yhteensa 
YHTEENSA 
*tm 
{hyvaksymlsvuesty 
ADAPT 
Ranska(1995) 
EMPLOYMENT 
Ranska(1994) 
imm 
Teknisen avun kansallinen verkko (1997) 
Alsace (1996) 
Centre (1996) 
Champagne-Ardenne (1996) 
Douai, Valenciennes (1996) 
Haute-Normandie (1996) 
Lorraine (1996) 
Midi-Pyren6es(1996) 
Pays-de-la-Loire (1996) 
Rhone-Alpes (1996) 
Aquitaine (1995) 
Auvergne (1995) 
Basse-Normandie (1995) 
Bourgogne (1995) 
Bretagne(1995) 
Korsika(1995) 
Franche-Comte (1995) 
Languedoc-Roussillon (1995) 
Limousin (1955) 
Poitou-Charentes (1995) 
Provence-Alpes-C6te d'Azur (1995) 
Yhteensa 
MfcCA 
Ranska(1995) 
s»»e 
Korsika(1995) 
Nord-Pas-de-Calais/Hainaut (1995) 
Tavoitteiden 2 ja 5b kohdealueet (1995) 
YhteensS 
REC8AA 
Nord-Pas-de-Calais (1996) 
Bourgogne (1995) 
Languedoc-Roussillon (1995) 
Lorraine (1995) 
Midi-Pyr6nees(1995) 
Provence-Alpes-Cote d'Azur (1995) 
Rhone Alpes( 1995) 
Yhteensa 
Rfioifi:..;.. 
Guadeloupe (1996) 
Guyana (1996) 
Martinique (1996) 
Reunion (1995) 
Yhteensa 
KONVBR 
Alsace (1995) 
Aquitaine (1995) 
Auvergne (1995) 
Basse-Normandie (1995) 
Bretagne(1995) 
Centre (1995) 
Champagne-Ardenne (1995) 
lle-de-France(1995) Koto?*tttf*. 
ftustantu 
344,3 
569,6 
320,9 
857,2 
342,8 
450,8 
290,8 
851,8 
2,0 
27,4 
17,8 
7.956,0 
41.073,8 
KbkOttttf*. 
fcxictemw 
680,9 
382,1 
0,7 
9,9 
17,7 
8,5 
4,5 
2,8 
19,3 
65,6 
22,6 
33,5 
46,3 
36,6 
28,1 
24,8 
34,5 
7,2 
14,0 
40,9 
50,1 
62,4 
29,8 
669,8 
81,3 
8,6 
25,1 
98,3 
132,1 
39,3 
3,1 
2,7 
25,1 
4,4 
2,0 
2,0 
78,7 
123,9 
47,3 
123.8 
204,0 
498,8 
20,0 
69,9 
3,8 
6,8 
~12~è 
28,9 
6,7 
28,8 to i 
119,9 
129,7 
96,8 
283,1 
123,7 
130,1 
95,7 
172,1 
1,0 
12,7 
8,6 
2.266,7 
13.644,6 
MfeMMM 
278.4 
191,2 
0,4 
4,4 
7,7 
2JP 
2.0 
1.3 
9.0 
25.5 
11.2 
Î5.8 
20,9 
15,5 
12,3 
10,3 
17,1 
3,0j 
7,0 
17,4~i 
18,2 
11.9 
14,9 
228,6 
28,3 
3.0 
6,3 
49,2 
68,5 
16,9 
1.5 
1,0 
10,9 
1.1 
1.0 
1.0 
33,6 
61,3 
28,4 
60,8 
115,6 
266,1 
4,3 
14,3 
1.5 
3,4 
6.2" 
5.2 
3,0 
8,1 1997 
36,8 
28,8 
22,4 
51,0 
37,8 
22,1 
24,0 
26,2 
1,0 
1,4 
0,0 
461,1 
2.130,2 
188T 
25,8 
21.1 
0,4 
1.1 
1.1 
0,5 
1,3 
0,5 
1,5 
3,0 
1,5 
2.2 
3,6 
2,7 
2.1 
1,8 
2.6 
0.0 
1,2 
2.7 
3,0 
1> 
2.81 
37,4 
0,0 
0,4 
0,0 
6,7 
7,1 
0,0 
0,0 
0,2 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,2 
11,5 
0,0 
3,5 
8,7 
23,7 
0,0 
1.1 
0,0 
0,0 
1,1" 
1,0 
0,5 
2.3 ttutlXttlyL 
"TTrTrT 
1894*1897 
to 
64,0 
82,7 
53,6 
123,7 
68,0 
64,6 
47,2 
72,0 
1,0 
3,8 
1,1 
1.170,2 
7.382,8 
Maftitflrtl 
1894*1997 
J2) 
72,7 
70.7 
0,4 
4,4 
7,5 
2.7 
2,6 
1.3 
9,0 
25.0 
10.8 
15,3 
20,9 
15,5 
12,3 
10,3 
16,7 
3.0 
7.0 
17,1 
18.0 
11,5 
14,9 
225,7 
28.3 
3,0 
6,3 
13,6 
22,9 
16.9 
1,5 
1.0 
10,9 
1.1 
1,0 
1,0 
33,6 
19.6 
28.4 
11,8 
24,9 
84,6 
4.3 
14,3 
1,5 
2.0 
6,2 
5,2 
3,0 
7.8 % 
..MM 
53% 
64% 
55% 
44% 
55% 
50% 
49% 
42% 
100% 
30% 
13% 
62% 
65% 
% 
26% 
37% 
100% 
99% 
97% 
98% 
100% 
100% 
100% 
98% 
96% 
97% 
100% 
100% 
100% 
100% 
98".. 
100",, 
100% 
98%1 
99% 
97% 
100% 
88% 
100% 
100% 
100% 
28% 
38% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100",, 
100% 
32% 
100% 
19% 
22% 
32% 
100% 
100% 
100% 
60"^ 
100% 
100% 
100% 
96% ' MaksuV 
199? 
25,8 
18,5 
22,6 
33,6 
32,1 
21,4 
17,2 
11.7 
0,3 
1,4 
0,0 
362,1 
2.246,6 
199? 
18,1 
29.9 
0.1 
0.4 
0,3 
0.1 
0.4 
0.2 
0.2 
o.*» 
0,3 
0,7 
7.0 
0.9 
0,6 
0,5 
0.8 
0.0 
0.4 
17 
2,8 
0.5 
0.8 
19,8 
0.0 
V. 
0.1 
0.0 
4.9 
6,1 
0.0 
0.5 
0.1 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,6 
8.1 
0.0 
0.5 
6,8 
1Bf< 
0.0 
4,4 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
1,4 188*4887 
i to i 
47,8 
64,6 
43,8 
91,4 
56,0 
52,1 
35,4 
41,9 
0,3 
2,8 
0,5 
870,2 
5.622,2 
199*4887! 
41,6) 
56.6| 
0.1 
2.1 
2.3 
0,8 
0.6 
0.4 
3,4 
7.5 
4,9 
4.6 
12.2 
4.9 
3.9 
3.4 
5.0 
1,0 
2.1 
6.1 
7,5 
A 8 
4.5 
80,8 
8.5 
, 0.9 
1.9 
7.1 
9,8 
8.4 
1.2 
0,5 
5.5 
0,6 
0,5 
0,5 
17.2 
12.1 
8.5 
4.7 
14.9 
40,2 
2.1 
10.9 
0,8 
1.0 
2,6 
2.1 
1.2 
4,2 % 
40% 
50% 
45% 
32% 
45% 
40% 
37% 
24% 
30% 
22% 
6% 
38% 
42% 
' % 
15% 
30% 
40% 
47% 
29% 
29% 
30% 
30% 
36% 
29% 
44% 
29% 
56% 
32% 
32% 
32% 
29% 
32% 
30% 
35% 
41% 
32% 
30% 
86% 
30% 
i 30%. 
1 30% 
14% 
17% 
50% 
80% 
5C% 
50% 
50% 
50% 
50% 
61% 
• . :•":•:•: . 
20% 
30% 
8% 
13% 
16% 
50% 
77% 
50% 
30% 
~" 42% 
40% 
41% 
52% 
198 mm* 
{hyuftksymhfvuasfy 
YOA Languedoc-Roussillon (1994) 
YOA Limousin (1994) 
YOA Lorraine (1994) 
YOA Midi-Pyr6n6es (1994) 
YOA Pays de la Loire (1994) 
YOA Poitou-Charentes (1994) 
YOA Provence-Alpes-C6te d'Azur (1994) 
YOA Rhone-Alpes (1994) 
YOA Tekninen apu (1997) 
YOA Massif Central (1995) 
YOA Massif des Pyten^es (1995) 
Yhteensa 
YHTEENSA 
Ajol* 
{hyvaksymlsvuesty 
ADAPT 
Ranska(1995) 
EMPLOYMENT 
Ranska(1994) 
imm 
Teknisen avun kansallinen verkko (1997) 
Alsace (1996) 
Centre (1996) 
Champagne-Ardenne (1996) 
Douai, Valenciennes (1996) 
Haute-Normandie (1996) 
Lorraine (1996) 
Midi-Pyren6es(1996) 
Pays-de-la-Loire (1996) 
Rhone-Alpes (1996) 
Aquitaine (1995) 
Auvergne (1995) 
Basse-Normandie (1995) 
Bourgogne (1995) 
Bretagne(1995) 
Korsika (199*5) """ "~ 
Franche-Comte (19957 
Languedoc-Roussillon (1995) 
Limousin (1955) 
Poitou-Charentes (1995) 
Provence-Alpes-C6te d'Azur (1995) 
Yhteensa 
MfcCA 
Ranska(1995) 
s»»e 
Korsika (1995) 
Nord-Pas-de-Calais/Hainaut (1995) 
Tavoitteiden 2 ja 5b kohdealueet (1995) 
Yhteensa 
REC8AA 
Nord-Pas-de-Calais (1996) 
Bourgogne (1995) 
Languedoc-Roussillon (1995) 
Lorraine (1995) 
Midi-Pyr6nees(1995) 
Provence-Alpes-Cote d'Azur (1995) 
Rhone Aipes( 1995)" 
Yhteensa 
neoifi: .•;,'. 
Guadeloupe (1996) 
Guyana (1996) 
Martinique (1996) 
Reunion (1995) 
Yhteensa 
K0NVBK 
Alsace (1995) 
Aquitaine (1995) 
Auvergne (1995) 
Basse-Normandie (1995) 
Bretagne(1995) 
Centre (1995) 
Champagne-Ardenne (1995) 
lle-de-France(1995) Kold?*ttrtf. 
ftustantu 
344,3 
569,6 
320,9 
857,2 
342,8 
450,8 
290,8 
851,8 
2,0 
27,4 
17,8 
7.956,0 
41.073,8 
KbkOttttf*. 
fcxictemw 
680,9 
382,1 
0,7 
9,9 
17,7 
8,5 
4,5 
2,8 
Ï9.3 
65,6 
22,6 
33,5 
46,3 
36,6 
28,1 
24,8 
34,5 
7,2 
14,0 
40,9 
50,1 
62,4 
29,8 
669,8 
81,3 
8,6 
25,1 
98,3 
132,1 
39,3 
3,1 
2,7 
25,1 
4,4 
2,0 
2,6 
78,7 
123,9 
"47,3 
"123.8 
204:6 
498,8 
20,0 
"69,9 
3,8 
6,8 
~12~è 
28*9 
6,7 
28,8 to i 
119,9 
129,7 
96,8 
283,1 
123,7 
130,1 
95,7 
172,1 
1,0 
12,7 
8,6 
2.266,7 
13.644,6 
MfeMMM 
278.4 
191,2 
0,4 
4,4 
7,7 
2JP 
2.0 
1.3 
9.0 
25.5 
11.2 
Î5.8 
20,9 
15,5 
12,3 
10,3 
17,1 
3,0 
7:6 
17,4~i 
18,2 
11.9 
14,9 
228,6 
28,3 
3.0 
6,3 
49,2 
68,5 
16,9 
1.5 
1,0 
10,9 
1.1 
1.0 
1.0 
33,6 
61,3 
28,4 
60,8 
115,6 
266,1 
4,3 
14,3 
1.5 
3,4 
6.2" 
5,2 
3,0 
8,1 1997 
36,8 
28,8 
22,4 
51,0 
37,8 
22,1 
24,0 
26,2 
1,0 
1,4 
0,0 
461,1 
2.130,2 
188T 
25,8 
21.1 
0,4 
1.1 
1.1 
0,5 
1,3 
0,5 
1,5 
3,0 
" "" 1,5 
2.2 
3,6 
2,7 
2.1 
1,8 
2.6 
" "O.O 
1,2 
2.7 
3,0 
1> 
2.81 
37,4 
0,0 
0,4 
0,0 
6,7 
7,1 
0,0 
0,0 
0,2 
0,0 
0,0 
0,0 
"""O.O 
0,2 
11,5 
0,0 
3,5 
"8,7 
23,7 
0,0 
" 1.1 
0,0 
0,0 
1,1' 
To 
0,5 
2.3 •MnMfMa*' 
"TTrTrT 
1894*1887 
to 
64,0 
82,7 
53,6 
123,7 
68,0 
64,6 
47,2 
72,0 
1,0 
3,8 
1,1 
1.170,2 
7.382,8 
Maftitflrtl 
1894*1997 
J2) 
72,7 
70.7 
0,4 
4,4 
7,5 
2.7 
2,6 
1.3 
9,0 
25.0 
10.8 
15,3 
20,9 
15,5 
12,3 
10,3 
16,7 
3.0 
7.0 
17,1 
18.0 
11,5 
14,9 
225,7 
28.3 
3,0 
6,3 
13,6 
22,9 
16.9 
1,5 
1.0 
10,9 
1.1 
1,0 
1,0 
33,6 
19.6 
28.4 
11^8 
24,9 
84,6 
4.3 
14,3 
1,5 
2.0 
6,2 
5,2 
3,0 
7.8 % 
..MM 
53% 
64% 
55% 
44% 
55% 
50% 
49% 
42% 
100% 
30% 
13% 
62% 
65% 
% 
26% 
37% 
100% 
99% 
97% 
98% 
100% 
100% 
100% 
98% 
96% 
97% 
100% 
100% 
100% 
100% 
98".. 
100",, 
100% 
98%1 
99% 
97% 
100% 
88% 
100% 
100% 
100% 
28% 
38% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100",, 
100% 
32% 
100% 
19% 
22% 
32% 
100% 
100% 
100% 
60"^ 
100% 
100% 
100% 
96% ' MaksuV 
199? 
25,8 
18,5 
22,6 
33,6 
32,1 
21,4 
17,2 
11.7 
0,3 
1,4 
0,0 
362,1 
2.246,6 
199? 
18,1 
29.9 
0.1 
0.4 
0,3 
0.1 
0.4 
0.2 
0.2 
o.*» 
0,3 
0,7 
7.0 
0.9 
0,6 
0,5 
0.8 
0.0 
0.4 
1.7 
2,8 
0.5 
0.8 
19,8 
0.0 
V. 
0.1 
0.0 
4.9 
6,1 
0.0 
0.5 
0.1 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,6 
8.1 
0.6 
0,5 
6,8 
1Bf< 
0,0 
4,4 
0,0 
0,0 
0,0 
"6,6 
0.0 
1,4 18844887 
i to i 
47,8 
64,6 
43,8 
91,4 
56,0 
52,1 
35,4 
41,9 
0,3 
2,8 
0,5 
870,2 
6.622,2 
199*4887 
41,6) 
56.6| 
0.1 
2.1 
2.3 
0,8 
0.6 
0.4 
3,4 
7.5 
4,9 
4.6 
12.2 
4.9 
3.9 
3.4 
5.0 
1,0 
2.1 
6.1 
7,5 
A 8 
4.5 
80,8 
8.5 
, 0.9 
1.9 
7.1 
9,8 
8.4 
1.2 
0,5 
5.5 
0,6 
0,5 
0,5 
17.2 
12.1 
8.5 
4.7 
14.9 
40,2 
2.1 
10.9 
0,8 
1.0 
2,6 
2.1 
1.2 
4,2 % 
40% 
50% 
45% 
32% 
45% 
40% 
37% 
24% 
30% 
22% 
6% 
38% 
42% 
' % 
15% 
30% 
40% 
47% 
29% 
29% 
30% 
30% 
36% 
29% 
44% 
29% 
56% 
32% 
32% 
32% 
29% 
32% 
30% 
35% 
41% 
32% 
30% 
36% 
30% 
i 30%. 
1 30% 
14% 
17% 
50% 
80% 
5C% 
50% 
50% 
50% 
50% 
61% 
• . :•":•:•: . 
20% 
30% 
8% 
13% 
16% 
50% 
77% 
50% 
30% 
~" 42% 
40% 
41% 
52% 
198 
mm 
{tiyv8ksymi*vutisfy 
Languedoc-Roussillon (1995) 
Limousin (1995) 
Lorraine (1995) 
Midi-Pyrenees (1995) 
Nord-Pas-de-Calais (1995) 
Picardie (1995) 
Poitou-Charentes (1995) 
Provence-Alpes-C6te d'Azur (1995) 
Rhone-Alpes (1995) 
Yhteensa 
$Jt8iS§'$"^^ 
Basse-Normandie (1996) 
Nord-Pas-de-Calais (1996) 
Bourgogne (1995) 
Lorraine (1995) 
Picardie (1995) 
Provence-Alpes-C6te d'Azur (1995) 
Rhone-Alpes (1995) 
Yhteensa 
MftlX 
Ranska(1993) 
MRBAH 
Bourgogne (Chalons-sur-Sa6ne) (1997) 
Korsika(Bastia)(1997) 
lle-de-France (Clichy-Montfermeil) (1997) 
lle-de-France (Mantes-la-Jolie) (1997) 
RheVie-Alpes (Saint-Etienne) (1997) 
Alsace (Mulhouse) (1996) 
lle-de-France (Aulnay-sous-Bois) (1996) 
lle-de-France (Les Mureaux) (1996) 
Marseille (1996) 
Nord-Pas-de-Calais (Roubaix-fourcoing) (1996) 
Nord-Pas-de-Calais (Valenciennes) (1996) 
Picardie (Amiens) (1996) 
RhCHie Alpes (Lyon-Est) (1996) 
Yhteensa 
YHTEENSA 
wsmmmm Belgia/Saksa/Ranska/Luxemburg/Alankomaat: Rein-Maas 
(19&7> 
Belgia/Ranska/Luxemburg Vallonia-Lorrairte-Luxemburg 
(1996) 
Belgia/Ranska. Ardennit (1996) 
Ranska/Belgia: Nord-Pas-de Calais/Flanderi (1996) 
RanskaTBelgia: Vallonia/Nord-Pas-de-Calais/Picardie (1996) 
Ranska/Espanja (1996) 
Ranska/ltalia: Korsika/Sardinia (1996) 
Ranska/italia: Korsika/Toscana (1996) 
Ranska/Yhdistynyt kuningaskunta: Haute-Normandie, Picardie 
ja East Sussex (1996) 
Ranska/UK: Nord-Pas-de-Calais/Kent (1996) 
ltalia/Ranska(1996) 
Saksa/Ranska/Sveitsi: Oberrhein-centre-sud (1995) 
Saksa/Ranska: Rheinland-Pfalz/Saarland/Lorraine (1995) 
Ranska/Saksa: PAMINA(1995) 
Raaska/Sveitsi: Franche-Comte (1995) 
Ranska Sveitsi Rhone-Alpes (1995) Kt>kW*r»-
kustann. 
10,1 
28,1 
8,6 
16,1 
2,2 
21,7 
3,1 
16,9 
7,2 
291,6 
21,7 
45,7 
3,7 
73,5 
7,2 
15,3 
6,1 
173,2 
126,2 
14,0 
6,5 
18,5 
16,4 
15,1 
20,9 
22,8 
17,0 _.._.„ 
17,6 
9,7 
20"§ 
26.fi 
220,4 
3.226,2 
426,7 
62,2 
27,8 
38,3 
148,4 
142,6 
71,8 
58,2 
80,8 
95,3 
159,1 
51,4 
46,5 
22,1 
14.2 
"Ï1*6 3,1 
4,8 
3,9 
5,1 
1.1 
10,0 
1,5 
8,5 
2,2 
86,2 
5,1 
14,4 
1.8 
31,1 
2,5 
5,2 
2,2 
62,3 
39,5 
5,3 
3,5 
5,3 
5,3 
5,3 
7,0 
8,9 
7,0 
7.0 
7.0 
4,9 
7,0 
7,0 
80,6 
1.363,1 
137,1 
30,2 
12,5 
18,0 
71,5 
62,4 
33,7 
18,6 
34,1 
45,1 
57,0 
25,2 
23,3 
11.1 
7,1 
5.4 1887 
0,0 
0,8 
2,8 
1,0 
0,0 
0,6 
0,0 
2,6 
0,0 
13,8 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,2 
0,0 
0,0 
0,2 
30,3 
5,3 
3,0 
5,3 
4,3 
3,9 
0,0 
0,0 
0,0 
Ô~G 
1.6 
0,4 
0,0 
0.0 
23,8 
183,4 
15,5 
0,0 
0,0 
1.1 
0,0 
10,3 
0,6 
0,0 
0,0 
0,6 
0,0 
-0,5 
0,0 
1.0 
0,0 
" "o,o "''•''fTf'T 
1894*1897 
to, 
3,1 
4,8 
3,9 
5,1 
1.1 
10,0 
1,5 
8,5 
2,2 
84,5 
5,1 
14,4 
1,8 
31,1 
2,5 
5,2 
2,2 
62,3 
37,3 
5,3 
3,0 
5,3 
4.3 
3,9 
7,0 
8,9 
7.0 
7,0 
7.0 
4,9 
7,0 
.'.I1 
77,6 
800.2 
15,5 
26.2 
12,5 
18,0 
10,0 
19.1 
33.1 
18,2 
34,1 
7,6 
15,1 
22,9 
23.3 
11,1 
7,1 
4,3 % 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
88% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
94% 
100% 
86% 
100% 
80% 
74% 
100% 
100% 
100°,. 
1017V 
100% 
100",, 
100% 
UV% 
96% 
68% 
11% 
87% 
100% 
100°* 
14% 
31% 
98% 
98% 
100% 
17% 
26% 
91 % 
100% 
100% 
100% 
80", 1997 
0,0 
0,0 
0,8 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
6,6 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,4 
0,0 
0,0 
0,4 
1.3 
2,7 
1.5 
2,7 
2,1 
2.0 
0,0 
\ 0,0 
0,0 
0.0 
0,5 
0,1 
0.0 
0.0 
11,1 
108.7 
0.0 
1.4 
0,0 
0,5 
1.5 
7.2 
0.2 
0.0 
0.0 
0,3 
0,0 
0,4 
0,0 
0,3 
0,0 
0.0 199*4997! 
to 
1.6 
2,0 
1.2 
2,0 
0,6 
4,7 
0,8 
2,9 
1,1 
41,8 
2,6 
7,2 
0,9 
15,6 
1,2 
1,6 
0,7 
29,7 
4.7 
2.7 
1,5 
2,7 
2,1 
2.0 
2,1 
2,7 
2,1 
2,1 
2.1 
2.4 
.',1 
3*.7 
369.8 
0.0 
13.5 
3.7 
! 9,0 
I 615 
11.7 
10.1 
5s 5 
10.2 
3.8 
7,5 
7,4 
I 7.2 
3.3 
2,2 
1,. 50% 
42% 
30% 
40% 
50% 
47% 
50% 
35% 
50% 
48% 
50% 
50% 
50% 
50% 
49% 
30% 
34% 
48% 
12% 
50% 
43% 
50% 
40% 
37% 
30% 
30% 
30% 
30",. 
30% 
48",, 
.«)"•„ 
X'% 
36% 
27% 
1 
0% 
45% 
30% 
50% 
' 9% 
19% 
30% 
2$% 
i 30% 
*"-"~8% 
13% 
29% 
31",, 
3 
,,• 
IRLANTI 
dhjelmat 
(hyvftksymfevuosf) 
T»V6it<M ' ' " ' '""" " 
TO Tekninen apu (1996) 
SR Tallaghtin sairaala (1995) 
TO Maatalous, maaseudun kehittaminen (1994) 
TO Paikallinen kehittaminen (1994) 
TO Teollisuus (1994) 
TO Taloudelliset infrastruktuurit (1994) 
TO Kalaslus'(1994)""" " 
TO Inhimilliset voimavarat (1994) Kokonals* 
towtnnn>, 
12.6 
131,3 
1.816,6 
442,2 
1.872,6 
346,9 
" 170,3 
4.670,1 Rfcrttuk) 
.1*1 
9,5 
39,4 
933,1 
262,6 
1.043,3 
109,7 
79.Ï 
1 789,1 199? 
0,0 
0,0 
277,8 
15,1 
30,8 
21,6 
23,3" 
" 265,1" M*k*u«lt 
1994*199? 
9,5 
39,4 
784,6 
141,1 
599,2 
48.9 
53,"l 
"1126,2 100% 
100% 
84% 
54% 
57% 
45% 
67% 
63% Makfut 
188t 
0,0 
0,0 
120,5 
52,4 
157,4 
" 19,0 
23,7 
297,4 "Miiksu*' 
1884*1*, 
2,8 
31,5 
612,3 
126,5 
520,6 
41,2 
47,6 
1 057,8 30% 
80% 
66% 
48% 
50% 
*38% 
60% 
55% 
199 mm 
{hyva:ksynil*vutisfy 
Languedoc-Roussillon (1995) 
Limousin (1995) 
Lorraine (1995) 
Midi-Pyrenees (1995) 
Nord-Pas-de-Calais (1995) 
Picardie (1995) 
Poitou-Charentes (1995) 
Provence-Alpes-C&te d'Azur (1995) 
Rhone-Alpes (1995) 
Yhteensa 
ijiSrflSiftS^ 
Basse-Normandie (1996) 
Nord-Pas-de-Calais (1996) 
Bourgogne (1995) 
Lorraine (1995) 
Picardie (1995) 
Provence-Alpes-C6te d'Azur (1995) 
Rhone-Alpes (1995) 
Yhteensa 
MftlX 
Ranska (1993) 
YR&AH 
Bourgogne (Chalons-sur-Sa6ne) (1997) 
Korsika(Bastia)(1997) 
lle-de-France (Clichy-Montfermeil) (1997) 
lle-de-France (Mantes-la-Jolie) (1997) 
RheVie-Alpes (Saint-Etienne) (1997) 
Alsace (Mulhouse) (1996) 
lle-de-France (Aulnay-sous-Bois) (1996) 
lle-de-France (Les Mureaux) (1996) 
Marseille (1996) 
Nord-Pas-de-Calais (Roubaix-fourcoing) (1996) 
Nord-Pas-de-Calais (Valenciennes) (1996) 
Picardie (Amiens) (1996) 
RhCHie Alpes (Lyon-Est) (1996) 
Yhteensa 
YHTEENSA 
wsmmmm Belgia/Saksa/Ranska/Luxemburg/Alankomaat: Rein-Maas 
(19&7> 
Belgia/Ranska/Luxemburg Vallonia-Lorrairte-Luxemburg 
(1996) 
Belgia/Ranska. Ardennit (1996) 
RanskaTBelgia: Nord-Pas-de Calais/Flanderi (1996) 
Ranska/Belgia: Vallonia/Nord-Pas-de-Calais/Picardie (1996) 
Ranska/Espanja (1996) 
Ranska/ltalia: Korsika/Sardinia (1996) 
Ranska/italia: Korsika/Toscana (1996) 
Ranska/Yhdistynyt kuningaskunta: Haute-Normandie, Picardie 
ja East Sussex (1996) 
Ranska/UK: Nord-Pas-de-Calais/Kent (1996) 
ltalia/Ranska(1996) 
Saksa/Ranska/Sveitsi: Oberrhein-centre-sud (1995) 
Saksa/Ranska: Rheinland-Pfalz/Saarland/Lorraine (1995) 
Ranska/Saksa: PAMINA(1995) 
Raaska/Sveitsi: Franche-Comte (1995) 
Ranska Sveitsi Rhone-Alpes (1995) Kt>kW*r*-
fcustenfl. 
10,1 
28,1 
8,6 
16,1 
2,2 
21,7 
3,1 
16,9 
7,2 
291,6 
21,7 
45,7 
3,7 
73,5 
7,2 
15,3 
6,1 
173,2 
126,2 
14,0 
6,5 
18,5 
16,4 
15,1 
20,9 
22,8 
17,0 _.._.„ 
17,6 
9,7 
20:*i 
""26.fi 
220,4 
3.226,2 
426,7 
62,2 
27,8 
38,3 
148,4 
142,6 
71,8 
58,2 
80,8 
95,3 
159,1 
51,4 
46,5 
22,1 
14.2 
"Ï1*6 3,1 
4,8 
3,9 
5,1 
1.1 
10,0 
1,5 
8,5 
2,2 
86,2 
5,1 
14,4 
1.8 
31,1 
2,5 
5,2 
2,2 
62,3 
39,5 
5,3 
3,5 
5,3 
5,3 
5,3 
7,0 
8,9 
7,0 
7.0 
7.0 
4,9 
7,0 
7,0 
80,6 
1.363,1 
137,1 
30,2 
12,5 
18,0 
71,5 
62,4 
33,7 
18,6 
34,1 
45,1 
57,0 
25,2 
23,3 
11.1 
7,1 
5.4 1887 
0,0 
0,8 
2,8 
1,0 
0,0 
0,6 
0,0 
2,6 
0,0 
13,8 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,2 
0,0 
0,0 
0,2 
30,3 
5,3 
3,0 
5,3 
4,3 
3,9 
0,0 
0,0 
0,0 
5*6 
1.6 
0,4 
0,0 
0.0 
23,8 
183,4 
15,5 
0,0 
0,0 
1.1 
0,0 
10,3 
0,6 
0,0 
0,0 
0,6 
0,0 
-0,5 
0,0 
1.0 
0,0 
" "o,0 "''•''fTf'T 
1894*1897 
to, 
3,1 
4,8 
3,9 
5,1 
1.1 
10,0 
1,5 
8,5 
2,2 
84,5 
5,1 
14,4 
1,8 
31,1 
2,5 
5,2 
2,2 
62,3 
37,3 
5,3 
3,0 
5,3 
4.3 
3,9 
7,0 
8,9 
7.0 
7,0 
7,0 
4,9 
7,0 
.'.I1 
77,6 
800,2 
15,5 
26.2 
12,5 
18,0 
10,0 
19.1 
33,1 
18,2 
34,1 
7,6 
15,1 
22,9 
23.3 
11,1 
7,1 
4,3 % 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
88% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
94% 
100% 
86% 
100% 
80% 
74% 
100% 
100% 
100°,. 
1017V 
100% 
100",, 
100% 
UV% 
96% 
68% 
11% 
87% 
100% 
100°* 
14% 
31% 
98% 
98% 
100% 
17% 
26% 
91 % 
100% 
100% 
100% 
80", 1997 
0,0 
0,0 
0,8 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
6,6 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,4 
0,0 
0,0 
0,4 
1.3 
2,7 
1.5 
2,7 
2,1 
2.0 
0,0 
\ 0,0 
0,0 
0.0 
0,5 
0,1 
0.0 
0.0 
11,1 
108.7 
0.0 
1.4 
0,0 
0,5 
1.5 
7.2 
0.2 
0.0 
0.0 
0,3 
0,0 
0,4 
0,0 
0,3 
0,0 
0.0 1994-1887 
to 
1.6 
2,0 
1.2 
2,0 
0,6 
4,7 
0,8 
2,9 
1,1 
41,8 
2,6 
7,2 
0,9 
15,6 
1,2 
1,6 
0,7 
29,7 
4.7 
2.7 
1,5 
2,7 
2,1 
2.0 
2,1 
2,7 
2,1 
2,1 
2.1 
2.4 
.',1 
3*.7 
369.8 
0.0 
13.5 
3.7 
! 9,0 
I 615 
11.7 
10.1 
5s 5 
10.2 
3.8 
7,5 
7,4 
I 7.2 
3.3 
2,2 
1,. 50% 
42% 
30% 
40% 
50% 
47% 
50% 
35% 
50% 
48% 
50% 
50% 
50% 
50% 
49% 
30% 
34% 
48% 
12% 
50% 
43% 
50% 
40% 
37% 
30% 
30% 
30% 
30",. 
30% 
48",, 
.«)"•„ 
X'% 
36% 
27% 
1 
0% 
45% 
30% 
50% 
' 9% 
19% 
30% 
2$% 
i 30% 
*"-"~8% 
13% 
29% 
31",, 
3 
,,• 
IRLANTI 
dhjelmat 
(hyvftksymfevuosf) 
TftvotaH 
TO Tekninen apu (1996) 
SR Tallaghtin sairaala (1995) 
TO Maatalous, maaseudun kehittaminen (1994) 
TO Paikallinen kehittaminen (1994) 
TO Teollisuus (1994) 
TO Taloudelliset inlrastruktuurit (1994) 
TO Kalaslus'(1994)""" " 
TO Inhimilliset voimavarat (1994) Kofconals* 
towtnnn>, 
12.6 
131,3 
1.816,6 
442,2 
1.872,6 
346,9 
" 170,3 
4.670,1 Rfcfttuk) 
.1*1 
9,5 
39,4 
933,1 
262,6 
1.043,3 
10*9,7 
79.1 
1 789,1 199? 
0,0 
0,0 
277,8 
15,1 
30,8 
21,6 
23,3" 
" 265,1" M*k*u«lt 
1994x188? 
9,5 
39,4 
784,6 
141,1 
599,2 
48.9 
53,"l 
"1126,2 lam. 
100% 
100% 
84% 
54% 
57% 
45% 
67% 
63% Makyut 
188T 
0,0 
0,0 
120,5 
52,4 
157,4 
" 19,0 
23,7 
297,4 "Miiksu*' 
1884.1*, 
Ml 
2,8 
31,5 
612,3 
126,5 
520,6 
41,2 
47,6 
1 057,8 „W),j 
30% 
80% 
66% 
48% 
50% 
*38% 
60% 
59% 
199 
OhWttw* 
$hyva*«yn*tavuasi* 
TO YmpSristopalvelut (1994) 
TOMatkailu(1994) 
TOLiikenne(1994) 
Tekninen apu 
YHTEENSA 
mm 
{hyvaksytnlsvuosty 
mm 
Irlanti (1995) 
EMPLOYMENT 
Irlanti (1994) 
imm 
Teknisen avun kansallinen verkko (1997) 
Irlanti (1995) 
Yhteensa 
PE$CA 
Irlanti (1994) 
SME 
Irlanti (1W5) 
HBTRX 
Irlanti (1993) 
URBAN 
Irlanti (1996) 
YHTEENSA 
PEACE 
Irlanti/Pohjois-lrlanti (1995) 
INTS^RlSd/ftEtSeN 
Irlanti/UK: Pohjois-lrlanti (1995) 
Irlanti/Yhdistynyt kuningaskunta: Wales (1995) tCtiCtftHnv 
125,6 
848,4 
1.426,6 
0,5 
11.863,7 
fctf*UHMW 
37,3 
IIJ.I 
1.5 
166,7 
168,2 
14,4 
i 6<";1 
[ 22,9 
27,7 
463,5 
I 412,4 
265,7 
146,9 m 
78,0 
463,4 
900,8 
0,5 
6.708,4 
ftftfeftki 
27,8 
88,6 
1,1 
68,4 
68,6 
7,8 
28.8 
11.5 
20.8 
264,8 
301,7 
160,2 
84,6 isst ' 
0,0 
87,5 
0,0 
0,3 
721,6 
ft§ftfr*#tfc 
1897 
6,9 
12,4 
1.1 
0,0 
1.1 
0.0 
0.0 
3.7 
10.4 
34,6 
53,3 
35,9 
13,6 1984*1897 
m 34,0 
256,4 
496,3 
0,5 
3.583,1 
1884*1897 
14,3 
41,8 
1.1 
7,5 
8,6 
7.2 
28.8 
11.8 
12.2 
124,7 
176.3 
64.0 
25.4 AA% 
55% 
55% 
100% 
63% 
% 
inSffllf. 
51% 
47% 
100% 
11% 
12% 
81% 
100", 
103% 
59".. 
49% 
58% 
40% 
30% '"WMtf'" 
1997 
1.2 
74,1 
146,6 
0,1 
882,4 
1997 
6,6 
16,9 
0,3 
0,0 
0,3 
2.3 
13.2 
4.1 
3.1 
46,6 
81.2 
0.5 
14.2 199*49971 
to i 
32,0 
224,0 
466,3 
0,1 
3.162,8 
1994*1997 
I...:;,!*},,,,/ 
12.6 
33,9 
0,3 
3,8 
4,1 
W 
21.9 
« 
4.0 
88,1 
136.6 
14.6 
20.1 % ; 
41% 
48% 
52% 
21% 
66% 
% 
'.wirTlj' 
45% 
38% 
30% 
5% 
6% 
46% 
:. ."•"::"": 
76% 
71% 
19% 
36% 
46% 
9% 
24% 
ITALIA 
OhjtfWai 
<hyvftk*ytnl«VMcHl) 
T»voJt«l 
Alueelliset tolmenpideohjelmat 
TOPianura(3)(1997) 
Globaalituki Brinclisiri kriisialue (3) (1997) 
Globaalituki Crotone (3) (1996) 
Globaalituki Manfredonia (3) (1996) 
TOAbruzzo(1995) 
TOAbruzzo(1)(1995) 
TO Calabria (1) (1995) 
TO Campania (1995) 
SR Gioia fauron satama (3) (1995) 
TOPuglia(1995) 
TOSisilia(1995) 
TOBasilicata(1994) 
TO Calabria (1994) 
TO Molise (1994) 
TO Sardinia (1994) 
Useaa aluetta koskevat TO:t 
TOYmparist6(3)(1997) 
TO llmailu- ja satamainfrastrukluurit (3) (1997) 
TO Puistohankkeet (2) (1997) 
SO Kiijallisuuspuistot (3) (1997) 
TO Vatkstftnsuojelu (3) (1997) 
TO Hedelma- ja vihannestuottajajarjestfijen tuki (1) (1997) 
rO"MFOAN"(1996) 
U)l iioirjia(3)(1UU0) 
10 Tioirilrastiuktuuiit (3) (1996) 
IO 1 Hiillisiuis ja palvelut (1995) 
IOVesiv.it.it (1995) 
lPM;itk.iilti(1995) 
TO Maatalousneuvonta (1) (1995) 
TO "Kiireellinen" tyollisyys (1994) 
TO Tekninen apu (2) (1994) 
TO Kouluttajien koulutus (1994) 
TO Siirtolaisten koulutus (1994) 
TO Opetusministerifi (1994) 
TOKalastus(1994) 
TO Tutkimus - kehittciminen (1994) 55,3 
73,2 
90,9 
60,6 
365,7 
187,6 
502,0 
2964,9 
Î20.6 
2.409,6 
2560,1 
1.125,0 
1.313,9 
523,5 
1.808,6 
107,1 
10,0 
69,9 
29,3 
120,3 
8,2 
120,0 
485,0 
498,0 
5 359,1 
2 008,3 
274,9 
231,4 
474,3 
101,3 
245,3 
32,0 
471,0 
477,8 
1.258,2 ftRitttukJ. 
m 
25,0 
25,0 
35,0 
25,0 
165,5 
93.9 
241.0 
1 376.7 
"46.6 
1.148,4 
1.337,2 
583,2 
580,3 
292,0 
967,1 
48,0 
5,0 
52,4 
18,0 
60,0 
4,1 
72,0 
1 /0.0 
249,0 
2 592.7 
871,0 
130,0 
162,0 
355,7 
76,0 
184,0 
24,0 
300,0 
238.9 
784,0 NWWtSlt 
1887 
25.0 
25,0 
0.0 
0,0 
0.0 
-1,4 
31,1 
278,4 
" " 0,6 
348,4 
395,1 
188,7 
166.8 
93,9 
192,6 
5,7 
5,0 
26,2 
18,0 
20,0 
0,0 
18,0 
0,0 
0.0 
509.4 
197,8 
0,0 
13.0 
144.7 
30,9 
74,9 
4.8 
85,2 
31.4 
269.1 MftftltifW, 
1984-1887 
Mi 
25.0 
25,0 
35,0 
25,0 
165.5 
!»2,J« 
10/.3 
455,6 
40,6 
552.1 
715.3 
352.1 
290.8 
153,6 
461.7 
5,7 
5,0 
26,2 
18,0 
20,0 
0,0 
21.7 
45,3 
28.8 
2 513.3 
453,2 
22,2 
78,9 
177,4 
37.9 
91,8 
11.0 
173,7 
98.0 
335,0 % 
,wro, 
100",. 
100% 
100% 
HVV 
100% 
98% 
46% 
33% 
1*00% 
48% 
53% 
60% 
50% 
53% 
48% 
12% 
100% 
50% 
100% 
33% 
0"„ 
30% 
27% 
12% 
97% 
52% 
17", 
49% 
50% 
50% 
50"/. 
46')', 
58% 
41% 
43% MMMkMf 
1887 
0,0] 
0.0 
10.5! 
0.0 
43,5 
2*,l 
3.»..» 
59.6 
12.0 
194.0 
243.6 
141.9 
23.0 
57.8 
149,2 
2,9 
2,5 
13.1 
0,0 
10,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
7.8 
76,6 
0,0 
25,1 
55,4 
5.5 
0,0 
2.4 
90.2 
21,8 
129,2 Mfrtfltlt 
1994-1917 
m 
0.0 
0.0 
10.5 
12,5 
11 \6 
74,4 
76,1 
149.3 
1 
3^.0 
286.9 
450.3 
236.3 
103,2 
96.9 
286.0 
2.9 
2.5, 
13.1 
0.0 
10.0 
0,0 
1.8 
22.7 
14.4 
1 707,4 
204,2 
11.1 
68.4 
71.7 
9.0 
8.5 
6.5 
133.9 
57,0 
162,1 %. 
0"*, 
0% 
30% 
50% 
M% 
7*,*% 
31% 
11% 
80% 
25% 
34% 
41% 
16% 
33% 
30% 
6% 
"""" 50% 
25% 
0% 
17% 
0% 
3% 
13% 
6% 
66",, 
23% 
9% 
42% 
20% 
12% 
5% 
21% 
45% 
24% 
21% 
(1 ) TO ainoastaan EMOTR sta 
(2) TO ainoastaan ESR:sta 
(3) Tuki ainoastaan EAKRsta 
200 OhWttw* 
$hyva*«yn*tavuasi* 
TO YmpSristopalvelut (1994) 
TOMatkailu(1994) 
TOLiikenne(1994) 
Tekninen apu 
YHTEENSA 
mm 
{hyvaksytnlsvuosty 
mm 
Irlanti (1995) 
EMPLOYMENT 
Irlanti (1994) 
imm 
Teknisen avun kansallinen verkko (1997) 
Irlanti (1995) 
Yhteensa 
PE$CA 
Irlanti (1994) 
SME 
Irlanti (1W5) 
R6TBX 
Irlanti (1993) 
URBAN 
Irlanti (1996) 
YHTEENSA 
PEACE 
Irlanti/Pohjois-lrlanti (1995) 
INT1JftRfcd/ft6cS£N 
Irlanti/UK: Pohjois-lrlanti (1995) 
Irlanti/Yhdistynyt kuningaskunta: Wales (1995) K<*W?tt*ht-
tetiCtftHnv 
125,6 
848,4 
1.426,6 
0,5 
11.863,7 
fctfSfcHMW 
37,3 
II7.I 
1.5 
166,7 
168,2 
14,4 
i 6<";1 
[ 22,9 
27,7 
463,5 
I 412,4 
265,7 
146,9 m 
78,0 
463,4 
900,8 
0,5 
6.708,4 
ftftfeftki 
27,8 
88,6 
1,1 
68,4 
68,6 
7,8 
28.8 
11.5 
20.8 
264,8 
301,7 
160,2 
84,6 1887 ' 
0,0 
87,5 
0,0 
0,3 
721,6 
ft§*M#tfc 
1897 
6,9 
12,4 
1.1 
0,0 
1.1 
0.0 
0.0 
3.7 
10.4 
34,6 
53,3 
35,9 
13,6 1984*1897 
m 34,0 
256,4 
496,3 
0,5 
3.583,1 
1884*1897 
14,3 
41,8 
1.1 
7,5 
8,6 
7.2 
28.8 
11.8 
12.2 
124,7 
176.3 
64.0 
25.4 AA% 
55% 
55% 
100% 
63% 
% 
inSffllf. 
51% 
47% 
100% 
11% 
12% 
81% 
100", 
103% 
59"., 
49% 
58% 
40% 
30% '"WMtf'" 
1997 
1.2 
74,1 
146,6 
0,1 
882,4 
1997 
6,6 
16,9 
0,3 
0,0 
0,3 
2.3 
13.2 
4.1 
3.1 
46,6 
81.2 
0.5 
14.2 199*49971 
to i 
32,0 
224,0 
466,3 
0,1 
3.162,8 
199*4997 
I...:;,!*},,,,/ 
12.6 
33,9 
0,3 
3,8 
4,1 
W 
21.9 
« 
4.0 
88,1 
136.6 
14.6 
20.1 % ; 
41% 
48% 
52% 
21% 
66% 
% 
'.wirTlj' 
45% 
38% 
30% 
5% 
6% 
46% 
:. ."•"::"": 
76% 
71% 
19% 
36% 
46% 
9% 
24% 
ITALIA 
OhjtfWai 
<hyvftk*ytnHWcHl) 
T»voJt«l 
Alueelliset tolmenpideohjelmat 
TOPianura(3)(1997) 
Globaalituki Brindisin kriisialue (3) (1997) 
Globaalituki Crotone (3) (1996) 
Globaalituki Manfredonia (3) (1996) 
TOAbruzzo(1995) 
TOAbruzzo(1)(1995) 
TO Calabria (1) (1995) 
TO Campania (1995) 
SR Gioia fauron satama (3) (1995) 
TOPuglia(1995) 
TOSisilia(1995) 
TOBasilicata(1994) 
TO Calabria (1994) 
TO Molise (1994) 
TO Sardinia (1994) 
Useaa aluetta koskevat TO:t 
TOYmparist6(3)(1997) 
TO llmailu- ja satamainfrastrukluurit (3) (1997) 
TO Puistohankkeet (2) (1997) 
SO Kiijallisuuspuistot (3) (1997) 
TO Vatkstftnsuojelu (3) (1997) 
TO Hedelma- ja vihannestuottajajarjestfijen tuki (1) (1997) 
rO"MFOAN"(1996) 
U)l iioirjia(3)(1UU0) 
10 Tioirilrastiuktuuiit (3) (1996) 
IO 1 Hiillisiuis ja palvelut (1995) 
IOVesiv.it.it (1995) 
lPM;vtk.iilti(1995) 
TO Maatalousneuvonta (1) (1995) 
TO "Kiireellinen" tyollisyys (1994) 
TO Tekninen apu (2) (1994) 
TO Kouluttajien koulutus (1994) 
TO Siirtolaisten koulutus (1994) 
TO OpetusministeriS (1994) 
TOKalastus(1994) 
TO Tutkimus - kehittciminen (1994) 55,3 
73,2 
90,9 
60,6 
365,7 
187,6 
502,0 
2964,9 
Î20.6 
2.409,6 
2560,1 
1.125,0 
1.313,9 
523,5 
1.808,6 
107,1 
10,0 
69,9 
29,3 
120,3 
8,2 
120,0 
485,0 
498,0 
5 359,1 
2 008,3 
274,9 
231,4 
474,3 
101,3 
245,3 
32,0 
471,0 
477,8 
1.258,2 ftRitttukJ. 
m 
25,0 
25,0 
35,0 
25,0 
165,5 
93.9 
241.0 
1 376.7 
"46.6 
1.148,4 
1.337,2 
583,2 
580,3 
292,0 
967,1 
48,0 
5,0 
52,4 
18,0 
60,0 
4,1 
72,0 
1 /0.0 
249,0 
2 592.7 
871,0 
130,0 
162,0 
355,7 
76,0 
184,0 
24,0 
300,0 
238.9 
784,0 NWWtSlt 
1887 
25.0 
25,0 
0.0 
0,0 
0.0 
-1,4 
31,1 
278,4 
" " 0,6 
348,4 
395,1 
188,7 
166.8 
93,9 
192,6 
5,7 
5,0 
26,2 
18,0 
20,0 
0,0 
18,0 
0,0 
0.0 
509.4 
197,8 
0,0 
13.0 
144.7 
30,9 
74,9 
4.8 
85,2 
31.4 
269.1 MitfiltrtM 
1984-1887 
Mi 
25.0 
25,0 
35,0 
25,0 
165.5 
!»2,J« 
10/.3 
455,6 
40,6 
552.1 
715.3 
352.1 
290.8 
153,6 
461.7 
5,7 
5,0 
26,2 
18,0 
20,0 
0,0 
21.7 
45,3 
28.8 
2 513.3 
453,2 
22,2 
78,9 
177,4 
37.9 
91,8 
11.0 
173,7 
98.0 
335,0 % 
,wro, 
100",. 
100% 
100% 
HVV 
100% 
98% 
46% 
33% 
1*00% 
48% 
53% 
60% 
50% 
53% 
48% 
12% 
100% 
50% 
100% 
33% 
0"„ 
30% 
27% 
12% 
97% 
52% 
17", 
49% 
50% 
50% 
50"/. 
46')', 
58% 
41% 
43% MMMkMf 
1897 
0,0] 
0.0 
10.5! 
0.0 
43,5 
2*,l 
3.»..» 
59.6 
12.0 
194.0 
243.6 
141.9 
23.0 
57.8 
149,2 
2,9 
2,5 
13.1 
0,0 
10,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
7.8 
76,6 
0,0 
25,1 
55,4 
5.5 
0,0 
2.4 
90.2 
21,8 
129,2 Mfrtfltlt 
1984-19f7 
m 
0.0 
0.0 
10.5 
12,5 
11 \6 
74,4 
76.1 
149.3 
1 
3^.0 
286.9 
450.3 
236.3 
103,2 
96.9 
286.0 
2.9 
2.5, 
13.1 
0.0 
10.0 
0,0 
1.8 
22.7 
14.4 
1 707,4 
204,2 
11.1 
68.4 
71.7 
9.0 
8.5 
6.5 
133.9 
57,0 
162,1 %. 
0"*, 
0% 
30% 
50% 
TV 
7*,*% 
31% 
11% 
80% 
25% 
34% 
41% 
16% 
33% 
30% 
6% 
"""" 50% 
25% 
0% 
17% 
0% 
3% 
13% 
6% 
66",, 
23% 
9% 
42% 
20% 
12% 
5% 
21% 
45% 
24% 
21% 
TO ainoastaan EMOTR sta 
TO ainoastaan ESR:sta 
Tuki ainoastaan EAKRsta 
200 
mm** 
TOTeleviestinta(1994) 
TO Rautatieliikenne (1994) 
Tekninen apu 
Yhteensa 
wm*& 
YOA Emilia-Romagna 1997-1999 (1997) 
YOA Friuli-Venezia Qiulia 1997-1999 (1997) 
YOA Lazio 1997-1999 (1997) 
YOA Liguria 1997-1999 (1997) 
YOA Lombardia 1997-1999 (1997) 
YOA Marche 1997-1999 (1997) 
YOA Umbria 1997-1999 (1997) 
YOA Piemonte 1997-1999 (1997) 
YOA Toscana 1997-1999 (1997) 
YOA Valle d'Aosta 1997-1999 (1997) 
YOA Veneto 1997-1999 (1997) 
YOA Emilia-Romagna 1994-1996 (1994) 
YOA Friuli-Venezia Giulia 1994-1996 (1994) 
YOA Lazio 1994-1996 (1994) 
YOA Liguria 1994-1996 (1994) 
YOA Lombardia 1994-1996 (1994) 
YOA Marche 1994-1996 (1994) 
YOA Umbria 1994-1996 (1994) 
YOA Piemonte 1994-1996 (1994) 
YOA Toscana 1994-1996 (1994) 
YOAValle d'Aostai 994-1996 (1994) 
YOA Veneto 1994-1996 (1994) - • -
Yhteensa 
T»V9fe*8 
Alueelllset toimenpldeohjelmat 
TOAbruzzo(1997) 
TO Bolzano (1994) 
TO Emilia-Romagna (1994) 
TO Friuli-Venezia Giulia (1994) 
TO Lazio (1994) 
TO Liguria (1994) 
TO Lombardia (1994) 
TO Marche (1994) 
TO Umbria (1994) 
TO Piemonte (1994) 
TO Toscana (1994) 
TOTrento(1994) 
TO Valle d'Aosta (1994) 
TO Veneto (1994) 
Useaa aluetta koskevat TO:t 
TO Useaa aluetta koskeva (1997) 
TO Uutta luovat toimet (1994) 
TO Tekninen apu (1994) 
f6*KoiiiuTus(1994J" 
Yhteensa 
tavoit«4 
YOA Tyoministenfi (1994) 
T#V9lte6*«rm«rtflr0trt ' 
Alueelllset toimenpldeohjelmat 
TO Bolzano, aset 867/90 (1996) 
TO Emilia-Romagna, aset 866/90 (1996) 
TO Friuli-Venezia Qiulia, aset 866/90 (1996) 
TO Friuli-Venezia Giulia, aset. 867/90 (1996) 
TO Lazio, aset. 866/90 (1996) 
TO Lazio, aset. 867/90 (1996) 
TO Liguria, aset. 866/90 (1996) 
TO Liguria, aset"1)67/9*6'~""'996~) 
TO Lombardia, asei 866/90 (1996) 
TO Lombardia,"aset 867/90"(1996)'""' 
TO Marche, aset" 866/90"(1996) 
TO Marche, aset 867/90 (1996) 
TO Marche Water Zoo^ aset: 866/90 (1996) 
TO Umbria" aser866/90 (1996) 
TO Umbria, aset 867/90 (1996) 
TO Piemonte, aset 866/90 (1996) 
TO Piemonte, aset 867/90 (1996) 
TO Toscana, aset 866/90 (1996) 
TO Toscana." aset 867/90 (1996) 
TOTrento. aset. 866/90 (1996) fSttftMlnv 
1.076.1 
1.981,6 
1,1 
28.600,8 
41,0 
110,1 
187,1 
339,7 
88,2 
86,1 
125,6 
976,4 
511,2 
30,5 
303,6 
39,3 
59,0 
158,4 
219,2 
73,2 
32,0 
37,3 
449,1 
403,1 
1,6 
152,7 
4.424,4 
45,8 
54,4 
409,8 
118,6 
271,7 
94,0 
389,1 
81,7 
67,7 
271,6 
145,8 
62,7 
30,1 
240,7 
60,3 
118,9 
77,8 
456,8 
2.987,6 
903,7 
1,6 
44,2 
13,3 
" "l,7 
32,1 
2,7 
7,5 
1,1 
132,6 
4,6 
62.7 
1.2 ...... ..._ 
20"*4 
1,6 
82,7 
4,8 
53,0 
4,1 
30,8 to 
376,7 
791,0 
1.1 
14.600,8 
14,2 
39,2 
76,9 
129,5 
34,0 
31,0 
53,1 
309,5 
158,9 
13,5 
107,8 
12,0 
14,1 
59,0 
81,6 
21,1 
12,3 
17,4 
143,4 
113,6 
0*6 
48.9 
1.491,8 
21,2 
24,5 
184,4 
53,4 
122,3 
42,3 
175,1 
36,8 
30,5 
122,2 
65,6 
28,2 
12,4 
108,3 
27,1 
53,5 
35.0 
205,6 
1.348,4 
406,7 
0,4 
8,8 
3,4 
6,5 
8,0 
0,7 
2,3 
0,3 
26^5 
1,2 
16,3 
0,3 
0,8 
" " 4 ,i 
0,4 
15,2 
1,2 
10,0 
1,0 
6,5 ,*m 
65,7 
259,5 
0,5 
3.843,3 
14,2 
28,0 
14,8 
41,4 
34,0 
31,0 
17,0 
99,0 
50,9 
13,5 
49,5 
0,0 
-2,8 
6,5 
16,4 
-2,0 
0,0 
-3,8 
14,6 
0,0 
0,1 
0,0 
422,3 
6.4 
9.3 
24,7 
20,3' 
59,9 
7,2 
85,8 
17,8 
9,6 
23,2 
22,0 
5,0 
1,5 
36,3 
27,1 
21 ",T 
"""13*8 
81,2 
472,2 
164,4 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
" " 0,0 
0,0 
"6,0 
"6,0 
o,6 
0,0 
0,0 
0:0 
0,0 
0,0 lUuli'uiiHifc" 
1984*1887 
.,; m 
301,6 
644,7 
1,1 
8.606,8 
14,2 
28,0 
14,8 
41,4 
34,0 
31,0 
17,0 
99,0 
50,9 
13,5 
49,5 
12,0 
18,5 
59,0 
81,6 
21.1 
16,6 
24,8 
143,4 
113.6 
3,3 
48.9 
936,3 
6,4 
15,7 
99,3 
34,1 
78.2 
27.0 
112.0 
23,5 
19,5 
78,2 
42,0 
18,1 
6,3 
69,3 
27,1 
30.2 
19,8 
116.0 
822,6 
263.3 
0,4 
8,8 
3,4 
0,5 
8,0 
0,7 
2,3 
6*3 
26,5 
1,2 
16,3 
0.3 
0,8 
4,1 
0,4 
15,2 
1,2 
10,0 
1,0 
6.5 „mn, 
80% 
82% 
100% 
68% 
100% 
71% 
19% 
32% 
100% 
100% 
32% 
32% 
32% 
100% 
46% 
100% 
131% 
100% 
100% 
100% 
135% 
142% 
100% 
100% 
599% 
100% 
63% 
30% 
64",, 
54"„ 
64",, 
64% 
64% 
64% 
64% 
64% 
64% 
64% 
64% 
51% 
64% 
100% 
56% 
56"„ 
56"„ 
61% 
65% 
100% 
100% 
100",, 
100",, 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100",", 
wm 
KX7X 
100"i 
ioax MMteui"' 
1997 
91,3 
62,0 
0,2 
1.691,3 
7,1 
0,0 
0,0 
20,7 
17,0 
15,5 
8,5 
49,5 
25,4 
6,8 
24,8 
0,0 
-1.7 
0,0 
0,0 
0.0 
-4,4 
-7,4 
56,3 
48,1 
-2.8 
0.0 
263,6 
3,2 
9.3 
0,0 
15,1 
24,7 
11,4 
0.0 
6.9 
3.4 
18.4 
14,1 
7.1 
3.7 
7,3 
13,6 
4.8 
0,0 
16,1 
161,0 
"85" 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
'"" 0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,( 
0,0 
o,c 
0,( 
o,c 199«VI997i 
to i 
264,0 
370,2 
0,3 
6.072,9 
7.1 
0.0 
0,0 
20,7 
17,0 
15,5 
8,5 
49,5 
25,4 
e',8 
24,8 
6,0 
10,3 
26,3 
49,5 
11,6 
6,1 
10,1 
102,8 
85.8 
0.2 
24,5 
608,6 
3,2 
14.2 
59,5 
22,0 
33,9 
17,1 
13,1 
9.8 
8.4 
r 51 .$ 
1 24.1 
16.7 
4.9 
23,8 
13.6 
9,3 
3,0 
36.4 
363,6 
1361 
0,1 
2,7 
1.0 
0,2 
2,4 
0.; 
o,, 
6,1 
8,0 
0,4 
4,9 
0,1 
0,4 
1,2 
0,1 
4,6 
0,4 
3,0 
o,: 
2,C '% 
WW 
70% 
47% 
28% 
36% 
50% 
0% 
0% 
16% 
50% 
50% 
16% 
16% 
16% 
50% 
23% 
50% 
73% 
45% 
61% 
55% 
50% 
58% 
72% 
76% 
42% 
50% 
34% 
15% 
58% 
32",. 
41% 
28% 
40% 
7% 
27% 
28% 
4C%1 
°' " 
59% 
39% 
22% 
so",, 
27% 
33% 
1 3C 
30"..| 
30% 
30% 
30°'„ 
30"..! 
30"„ 
30% 
:»% 
30% 
30% 
30% 
50% 
30% 
30% 
30' Y„ 
30% 
30% 
30% 
30% 
201 mm** 
TOTeleviestinta(1994) 
TO Rautatieliikenne (1994) 
Tekninen apu 
Yhteensa 
is-s^it 
YOA Emilia-Romagna 1997-1999 (1997) 
YOA Friuli-Venezia Giulia 1997-1999 (1997) 
YOA Lazio 1997-1999 (1997) 
YOA Liguria 1997-1999 (1997) 
YOA Lombardia 1997-1999 (1997) 
YOA Marche 1997-1999 (1997) 
YOA Umbria 1997-1999 (1997) 
YOA Piemonte 1997-1999 (1997) 
YOA Toscana 1997-1999 (1997) 
YOA Valle d'Aosta 1997-1999 (1997) 
YOA Veneto 1997-1999 (1997) 
YOA Emilia-Romagna 1994-1996 (1994) 
YOA Friuli-Venezia Giulia 1994-1996 (1994) 
YOA Lazio 1994-1996 (1994) 
YOA Liguria 1994-1996 (1994) 
YOA Lombardia 1994-1996 (1994) 
YOA Marche 1994-1996 (1994) 
YOA Umbria 1994-1996 (1994) 
YOA Piemonte 1994-1996 (1994) 
YOA Toscana 1994-1996 (1994) 
YOAValled'Aostai 994-1996 (1994) 
YOA Veneto 1994-1996 (1994) - • -
Yhteensa 
T*Vofe*8 
Alueelllset toimenpldeohjelmat 
TOAbruzzo(1997) 
TO Bolzano (1994) 
TO Emilia-Romagna (1994) 
TO Friuli-Venezia Giulia (1994) 
TO Lazio (1994) 
TO Liguria (1994) 
TO Lombardia (1994) 
TO Marche (1994) 
TO Umbria (1994) 
TO Piemonte (1994) 
TO Toscana (1994) 
TOTrento(1994) 
TO Valle d'Aosta (1994) 
TO Veneto (1994) 
Useaa aluetta koskevat TO:t 
TO Useaa aluetta koskeva (1997) 
TO Uutta luovat toimet (1994) 
TO Tekninen apu (1994) 
f6*Koiiiuius(1994J" 
Yhteensa 
taV0lt»4 
YOA Tyoministenfi (1994) 
T#¥9H»6*«rtd»rtar<*rt ' 
Alueelllset toimenpldeohjelmat 
TO Bolzano, aset 867/90 (1996) 
TO Emilia-Romagna, aset 866/90 (1996) 
TO Friuli-Venezia Giulia, aset 866/90 (1996) 
TO Friuli-Venezia Giulia, aset. 867/90 (1996) 
TO Lazio, aset. 866/90 (1996) 
TO Lazio, aset. 867/90 (1996) 
TO Liguria, aset. 866/90 (1996) 
TO Liguria, aset"1)67/9*6'~""'996~) 
TO Lombardia, asei 866/90 (1996) 
TO Lombardia,"aset .867/90"(1996)'""' 
TO Marche, aset" 866/90"(1996) 
TO Marche, aset 867/90 (1996) 
TO Marche Water Zoo^ aset: 866/90 (1996) 
TO Umbria" aser866/90 (1996) 
TO Umbria, aset 867/90 (1996) 
TO Piemonte, aset 866/90 (1996) 
TO Piemonte, aset 867/90 (1996) 
TO Toscana, aset 866/90 (1996) 
TO T oscana, aset 867/90 (1996) 
TOT rento, aset. 866/90 (1996) fSttftMlnv 
1.076,1 
1.981,6 
1,1 
28.600,8 
41,0 
110,1 
187,1 
339,7 
88,2 
86,1 
125,6 
976,4 
511,2 
30,5 
303,6 
39,3 
59,0 
158,4 
219,2 
73,2 
32,0 
37,3 
449,1 
403,1 
1,6 
152,7 
4.424,4 
45,8 
54,4 
409,8 
118,6 
271,7 
94,0 
389,1 
81,7 
67,7 
271,6 
145,8 
62,7 
30,1 
240,7 
60,3 
118,9 
77,8 
456,8 
2.987,6 
903,7 
1,6 
44,2 
13,3 
" "l,7 
32,1 
2,7 
7,5 
1,1 
132,6 
4,6 
62.7 
1.2 ...... ..._ 
20"*4 
1,6 
82,7 
4,8 
53,0 
4,1 
30,8 to 
376,7 
791,0 
1.1 
14.600,8 
14,2 
39,2 
76,9 
129,5 
34,0 
31,0 
53,1 
309,5 
158,9 
13,5 
107,8 
12,0 
14,1 
59,0 
81,6 
21,1 
12,3 
17,4 
143,4 
113,6 
0*6 
48.9 
1.491,8 
21,2 
24,5 
184,4 
53,4 
122,3 
42,3 
175,1 
36,8 
30,5 
122,2 
65,6 
28,2 
12,4 
108,3 
27,1 
53,5 
35.0 
205,6 
1.348,4 
406,7 
0,4 
8,8 
3,4 
6,5 
8,0 
0,7 
2,3 
0,3 
26^5 
1,2 
16,3 
0,3 
0,8 
" " 4.Ï 
0,4 
15,2 
1,2 
10,0 
1,0 
6,5 ,*m 
65,7 
259,5 
0,5 
3.843,3 
14,2 
28,0 
14,8 
41,4 
34,0 
31,0 
17,0 
99,0 
50,9 
13,5 
49,5 
0,0 
-2,8 
6,5 
16,4 
-2,0 
0,0 
-3,8 
14,6 
0,0 
0,1 
0,0 
422,3 
6.4 
9.3 
24,7 
20,3' 
59,9 
7,2 
85,8 
17,8 
9,6 
23,2 
22,0 
5,0 
1,5 
36,3 
27,1 
21 ",T 
"""13*8 
81,2 
472,2 
164,4 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
" " 0,0 
0,0 
"6,0 
"6,0 
o,6 
0,0 
0,0 
0:0 
0,0 
0,0 lUuli'uiiHifc" 
1984*19*7 
.,; m 
301,6 
644,7 
1,1 
8.606,8 
14,2 
28,0 
14,8 
41,4 
34,0 
31,0 
17,0 
99,0 
50,9 
13,5 
49,5 
12,0 
18,5 
59,0 
81,6 
21.1 
16,6 
24,8 
143,4 
113.6 
3,3 
48.9 
936,3 
6,4 
15,7 
99,3 
34,1 
78.2 
27.0 
112.0 
23,5 
19,5 
78,2 
42,0 
18,1 
6,3 
69,3 
27,1 
30.2 
19,8 
116.0 
822,6 
263.3 
0,4 
8,8 
3,4 
0,5 
8,0 
0,7 
2,3 
6*3 
26,5 
1,2 
16,3 
0.3 
0,8 
4,1 
0,4 
15,2 
1,2 
10,0 
1,0 
6.5 „mn, 
80% 
82% 
100% 
68% 
100% 
71% 
19% 
32% 
100% 
100% 
32% 
32% 
32% 
100% 
46% 
100% 
131% 
100% 
100% 
100% 
135% 
142% 
100% 
100% 
599% 
100% 
63% 
30% 
64",, 
54"„ 
64",, 
64% 
64% 
64% 
64% 
64% 
64% 
64% 
64% 
51% 
64% 
100% 
56% 
56"„ 
56"„ 
61% 
65% 
100% 
100% 
100",, 
100",, 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100",", 
wm 
KX7X 
100"i 
ioax MtifigtiT 
1997 
91,3 
62,0 
0,2 
1.691,3 
7,1 
0,0 
0,0 
20,7 
17,0 
15,5 
8,5 
49,5 
25,4 
6,8 
24,8 
0,0 
-1.7 
0,0 
0,0 
0.0 
-4,4 
-7,4 
56,3 
48,1 
-2.8 
0.0 
263,6 
3,2 
9.3 
0,0 
15,1 
24,7 
11,4 
0.0 
6.9 
3.4 
18.4 
14,1 
7.1 
3.7 
7,3 
13,6 
4.8 
0,0 
16,1 
161,0 
"85" 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
'"" 0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,( 
0,0 
o,c 
0,( 
o,c 199«VI997i 
to i 
264,0 
370,2 
0,3 
6.072,9 
7.1 
0.0 
0,0 
20,7 
17,0 
15,5 
8,5 
49,5 
25,4 
e',8 
24,8 
6,0 
10,3 
26,3 
49,5 
11,6 
6,1 
10,1 
102,8 
85.8 
0.2 
24,5 
608,6 
3,2 
14.2 
59,5 
22,0 
33,9 
17,1 
13,1 
9.8 
8.4 
r 51 .$ 
1 24.1 
16.7 
4.9 
23,8 
13.6 
9,3 
3,0 
36.4 
363,6 
135.1 
0,1 
2,7 
1.0 
0,2 
2,4 
0.; 
o,, 
6,1 
8,0 
0,4 
4,9 
0,1 
0,4 
1,2 
0,1 
4,6 
0,4 
3,0 
o,: 
2,C '% 
WW 
70% 
47% 
28% 
36% 
50% 
0% 
0% 
16% 
50% 
50% 
16% 
16% 
16% 
50% 
23% 
50% 
73% 
45% 
61% 
55% 
50% 
58% 
72% 
76% 
42% 
50% 
34% 
15% 
58% 
32",. 
41% 
28% 
40% 
7% 
27% 
28% 
4C%1 
°' " 
59% 
39% 
22% 
so",, 
27% 
33% 
1 3C 
30"..| 
30% 
30% 
30°'„ 
30"..! 
30"„ 
30% 
:»% 
30% 
30% 
30% 
50% 
30% 
30% 
30' Y„ 
30% 
30% 
30% 
30% 
201 
thyvgksymfevuttfl} 
TOTrento, aset. 867/90 (1996) 
TO Valle d'Aosta, aset. 867/90 (1996) 
TO Veneto, aset. 866/90 (1996) 
TO Veneto, aset. 867/90 (1996) 
TO Bolzano, aset. 866/90 (1995) 
Useaa aluetta koskevat TO:t 
TO Italia, aset. 951/97 ja 867/90 (1997) 
Arviot Italia, aset. 2328/91 (1995) 
Yhteensa 
T0V^t*^ipa|a<t«fi 
YOA Italia (1994) 
T»VoK»*t> 
YOA Friuli-Venezia Giulia (1995) 
YOA Liguria (1995) 
YOA Marche (1995) 
YOA Piemonte (1995) 
YOA Bolzano (1994) 
YOA Emilia-Romagna (1994) 
YOA Lazio (1994) 
YOA Lombardia (1994) 
YOA Umbria (1994) 
YOA Toscana (1994) 
YOA Trento (1994) 
YOA Valle d'Aosta (1994) 
YOA Veneto (1994) 
Yhteensa 
YHTEENSA 
ftlriftc 
ADAPT . 
Italia (1995) 
mttmm Italia (1994) 
LEASER 
Lazio(1996) 
Liguria (1996) 
Lombardia (1996) 
Marche (1996) 
Molise(1996) 
Piemonte (1996) 
VerkoT(1996) 
Sisilia (1996) 
Trento (1996] 
Veneto (1996 j" 
Abruzzo(1995) 
Basilicata(1995) 
Bolzano (1995) 
Calabria (1995) 
Campania (1995) 
Emilia-Romagna (1995) 
Friuli-Venezia Giulia (1995) 
Puglia(1995) 
Sardinia (1995) 
ToGcana (1995) 
Umbria (1995) 
Valle d'Aosta (1995) 
Yhteensa 
t*E8CA 
Main (1995) 
$MB 
Main (1996) 
RECHAR 
Sardinia (1995) 
Toscana (1995) 
Yhteensa 
KONVER 
Italia (1996) 
RGSI08R 
Italia (1990) fcn$taniu 
3,8 
0,7 
72,6 
3,1 
34,9 
714,0 
1.409,8 
2.744,9 
' 
456,4 
273,4 
185,3 
431,1 
425,0 
159,2 
311,2 
514,9 
250,3 
339,5 
728^4 
65,8 
13,9 
1.020,4 
4.718.5 
46.846,5 
Kokonais* 
405,0 
640,3 
73,9 
18,3 
17,3 
44.6 
18,1 
48,8^ 
3,1 
65,2 
10,5 
~ 70,5 
31,9 
39,1 
23,4 
47,7 
51,3 
25,1 
17,7 
53,2 
78,0 
65,1 
38,0 
2,2 
843,1 
82,4 
648,5 
1.8 
" 1372 
15,0 
317.5 
427,1 K«8*tttW 
Ifl : 
1.0 
0,2 
14,5 
0,8 
7,1 
185,6 
457,7 
776,0 
134,4 
44,0 
36,2 
76,2 
83,5 
43,6 
57.1 
145.7 
40.3 
75,5 
133,0 
19,9 
4,2 
145,6 
904,7 
19.561,7 
RR:ntuki 
m 
219,7 
401,4 
19,9 
4^8] 
5,5 
10,3 
9.8 
11.3 
~2,0 
32.6 
2.7 
19,9 
16,0 
19,6 
5,9 
23,2 
25,8 
7,7 
6,0 
26,6 
36,4 
18,1 
10,3 
0,6 
314,7 
34,2 
192.5 
0,9 
~"l,0 
1.9 
64,8 
92,3 199? 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
30,0 
92,9 
122,9 
2,8 
5,7 
4,3 
0,0 
0,0 
2,8 
13,1 
0,0 
0,0 
0,0 
48,9 
4,1 
0,0 
43,2 
122,0 
4.849,9 
mr 
0,0 
0,0 
0,6 
0,0 
0.0 
0.7 
0,0 
1,3 
6o 
4,2 
~ 0,9 
o.o 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
4,0 
0,8 
0,8 
0,0 
13,3 
0,2 
2,0 
0,1 
0,1 
0,2 
0,0 
0,0 MfhjIJiiiiiMri' 
4994*1997 
e» 
1,0 
0,2 
14,5 
0,8 
7,1 
30,0 
210,4 
372,1 
47,5 
17,6 
10,5 
9.2 
9,8 
14,7 
19,8 
16,7 
4,H 
10,7 
71,1 
6.7 
0.6 
70,3 
262.6 
11.311,2 
81.7 
134,2 
4.2 
3,9 
4.5 
1,9 
0,3 
2,6 
2.6 
11,4 
" 6.0 15.4 
2.4 
4,8 
7,0 
3,5 
1.7 
1,5 
6,6 
5,1 
1,5 
2,4 
0,5 
91,2 
4.6 
46.7 
0.9 
Y'.o 
1.9 
I 21.6 
| 42,8 100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
16% 
46% 
48% 
35% 
40% 
29% 
12% 
12% 
34% 
35% 
11% 
12% 
14".. 
53'!.. 
34% 
14% 
48% 
29% 
68% 
V 
37% 
33% 
21% 
82% 
82% 
18% 
3% 
' 23oo 
100% 
35% 
82% 
30% 
96% 
12% 
82% 
30% 
14% 
22% 
25% 
25% 
14% 
8% 
24% 
82% 
29% 
14% 
24% 
100*% 
100% 
100% 
33% 
46% : 1997 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
2,1 
15,0 
122,5 
139,7 
' 
2.5 
2,8 
3,7 
0,0 
0,0 
0,6 
1,0 
0,0 
0.0 
0,0 
38,8 
1.1 
0.0 
25.0 
73.1 
2.316,7 
199? 
0.0 
0.0 
1.2 
0.0 
1 0.0 
0.4 
0.0 
0.7 
0.0 
:M 
0,4 
P.O 
c.o 
0.0 
0,0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0,0 
2,0 
0,4 
0,4 
0.0 
7,6 
0.1 
1.0 
0.1 
o.o 
°r1 
0.0 
0.0 199*4997: 
m i 
0,3 
0,1 
4,4 
0,2 
5,6 
15,0 
181,3 
239,6 
25,6 
8,8 
6,2 
4,6 
4,9 
6,9 
4,4 
fi.'J 
3.0 
5.4 
46.7 
3.2 
0.3 
33.6 
136.4 
6.481,7 
jgajtatit : 
199*199? 
m 
41,1 
67,6 
2.1 
1.6 
1.9 
0.9 
0.1 
• 
1.3 
0,8 
!\7 
P.tl 
3.0 
-,-
1.C 
2.0 
3.5 
1.8 
0.9 
0.7 
3.3 
2.5 
0.7 
1.0 
0.2 
43,8 
2.3 
23,4 
0.4 
0.5 
0,9 
10.8 
21.4 30% 
30% 
30% 
30% 
80% 
8% 
40% 
31% 
19% 
20% 
17% 
6% 
6% 
16% 
8% 
6% 
A% 
7% 
35% 
16% 
7% 
23% 
15% 
33% 
19% 
17% 
11% 
33% 
34% 
9% 
1% 
11% 
40% 
17% 
31% 
15% 
46% 
6% 
35% 
15% 
7% 
11% 
12% 
12% 
^V, 
4% 
10% 
27% 
14% 
7% 
12% 
50% 
50% 
60% 
| 17% 
| 23% 
202 thyvBksymfevuttfl} 
TOTrento. aset. 867/90 (1996) 
TO Valle d'Aosta, aset. 867/90 (1996) 
TO Veneto, aset. 866/90 (1996) 
TO Veneto, aset. 867/90 (1996) 
TO Bolzano, aset. 866/90 (1995) 
Useaa aluetta koskevat TO:t 
TO Italia, aset. 951/97 ja 867/90 (1997) 
Arviot Italia, aset. 2328/91 (1995) 
Yhteensa 
f0V^t*^ipa|a*t«fi 
YOA Italia (1994) 
T»voH»9to 
YOA Friuli-Venezia Giulia (1995) 
YOA Liguria (1995) 
YOA Marche (1995) 
YOA Piemonte (1995) 
YOA Bolzano (1994) 
YOA Emilia-Romagna (1994) 
YOA Lazio (1994) 
YOA Lombardia (1994) 
YOA Umbria (1994) 
YOA Toscana (1994) 
YOA Trento (1994) 
YOA Valle d'Aosta (1994) 
YOA Veneto (1994) 
Yhteensa 
YHTEENSA 
ftlriftc 
ADAPT . 
Italia (1995) 
mttmm Italia (1994) 
LEASER 
Lazio (1996) 
Liguria (1996) 
Lombardia (1996) 
Marche (1996) 
Molise(1996) 
Piemonte (1996) 
VerkoT(1996) 
Sisilia (1996) 
Trento (1996) 
Veneto (1996 j" 
Abruzzo(1995) 
Basilicata(1995) 
Bolzano (1995) 
Calabria (1995) 
Campania (1995) 
Emilia-Romagna (1995) 
Friuli-Venezia Giulia (1995) 
Puglia(1995) 
Sardinia (1995) 
ToGcana (1995) 
Umbria (1995) 
Valle d'Aosta (1995) 
Yhteensa 
t*E8CA 
Main (1995) 
$MB 
Italia (1996) 
RECHAR 
Sardinia (1995) 
Toscana (1995) 
Yhteensa 
KONVER 
Italia (1996) 
RGSI08R 
Italia (1990) 3,8 
0,7 
72,6 
3,1 
34,9 
714,0 
1.409,8 
2.744,9 
' 
456,4 
273,4 
185,3 
431,1 
425,0 
159,2 
311,2 
514,9 
250,3 
339,5 
728^4 
65,8 
13,9 
1.020,4 
4.718.5 
46.846,5 
Kokonais* 
405,0 
640,3 
73,9 
18,3 
17,3 
44.6 
18,1 
48,8^ 
3,1 
65,2 
10,5 
~ 70,5 
31,9 
39,1 
23,4 
47,7 
51,3 
25,1 
17,7 
53,2 
78,0 
65,1 
38,0 
2,2 
843,1 
82,4 
648,5 
1,8 
" 1372 
15,0 
317,5 
427,1 Ifl : 
1,0 
0,2 
14,5 
0,8 
7,1 
185,6 
457,7 
776,0 
134,4 
44,0 
36,2 
76,2 
83,5 
43,6 
57.1 
145.7 
40.3 
75,5 
133,0 
19,9 
4,2 
145,6 
904,7 
19.561,7 
RRifttUkl 
m 
219,7 
401,4 
19,9 
4^8] 
5,5 
10,3 
9.8 
11.3 
~2.Ö 
32.6 
2.7 
19,9 
16,0 
19,6 
5,9 
23,2 
25,8 
7,7 
6,0 
26,6 
36,4 
18,1 
10,3 
0,6 
314,7 
34,2 
192.5 
0,9 
~"l,0 
1.9 
64,8 
92,3 199? 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
30,0 
92,9 
122,9 
2,8 
5,7 
4,3 
0,0 
0,0 
2,8 
13,1 
0,0 
0,0 
0,0 
48,9 
4,1 
0,0 
43,2 
122,0 
4.849,9 
mr 
0,0 
0,0 
0,6 
0,0 
0.0 
0.7 
0,0 
1,3 
6o 
4,2 
~ 0,9 
"o,o 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
4,0 
0,8 
0,8 
0,0 
13,3 
0,2 
2,0 
0,1 
0,1 
0,2 
0,0 
0,0 1994*199? 
e» 
1,0 
0,2 
14,5 
0,8 
7,1 
30,0 
210,4 
372,1 
47,5 
17,6 
10,5 
9.2 
9,8 
14,7 
19,8 
16,7 
4,H 
10,7 
71,1 
6.7 
0.6 
70,3 
262.6 
11.311,2 
im~M7 
m 
81.7 
134,2 
4.2 
3,9 
4.5 
1,9 
0,3 
2,6 
2.6 
11,4 
" 6.0 15.4 
2.4 
4,8 
7,0 
3,5 
1,7 
1,5 
6,6 
5,1 
1,5 
2,4 
0,5 
91,2 
4.6 
46.7 
0.9 
Y.O 
1.9 
I 21.6 
| 42,8 100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
16% 
46% 
48% 
35% 
40% 
29% 
12% 
12% 
34% 
35% 
11% 
12% 
14".. 
53'!.. 
34% 
14% 
48% 
29% 
68% 
V 
37% 
33% 
21% 
82% 
82% 
18% 
3% 
' 23oo 
100% 
35% 
82% 
30% 
96% 
12% 
82% 
30% 
14% 
22% 
25% 
25% 
14% 
8% 
24% 
82% 
29% 
14% 
24% 
100*% 
100% 
100% 
33% 
46% : 1997 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
2,1 
15,0 
122,5 
139,7 
' 
2.5 
2,8 
3,7 
0,0 
0,0 
0,6 
1,0 
0,0 
0.0 
0,0 
38,8 
1.1 
0.0 
25.0 
73.1 
2.316,7 
199? 
0.0 
0.0 
1.2 
0.0 
1 0.0 
0.4 
0.0 
0.7 
0.0 
:M 
0,4 
P.O 
0.0 
0.0 
0,0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0,0 
2,0 
0,4 
0,4 
0.0 
7,6 
0.1 
1.0 
0.1 
o.o 
°r1 
0.0 
0.0 199*4997: 
m i 
0,3 
0,1 
4,4 
0,2 
5,6 
15,0 
181,3 
239,6 
25,6 
8,8 
6,2 
4,6 
4,9 
6,9 
4,4 
fi.'J 
3.0 
5.4 
46.7 
3.2 
0.3 
33.6 
136.4 
6.481,7 
•Jtkttlt : 
199*199? 
m 
41,1 
67,6 
2.1 
1.6 
1.9 
0.9 
0.1 
• 
1.3 
0,8 
!\7 
P.tl 
3.0 
-,-
1.C 
2.0 
3.5 
1.8 
0.9 
0.7 
3.3 
2.5 
0.7 
1.0 
0.2 
43,8 
2.3 
23,4 
0.4 
0.5 
0,9 
10.8 
21.4 30% 
30% 
30% 
30% 
80% 
8% 
40% 
31% 
19% 
20% 
17% 
6% 
6% 
16% 
8% 
6% 
A% 
7% 
35% 
16% 
7% 
23% 
15% 
33% 
19% 
17% 
11% 
33% 
34% 
9% 
1% 
11% 
40% 
17% 
31% 
15% 
48%-
6*V 
35% 
15% 
7% 
11% 
12% 
12% 
^V, 
4% 
10% 
27% 
14% 
7% 
12% 
50% 
50% 
60% 
| 17% 
| 23% 
202 
{hyvakxyml#vtKi3l} 
mm ... Italia (tavoitteen 1 kohdealueet) (1993) 
Italia (tavoitteiden 2 ja 5b kohdealueet) (1993) 
Yhteensa 
tffti*$ 
Italia (1996) 
YHTEENSA 
*»1iRWt<^0*l* 
Kreikka/ltaha Ipiros, Joomanmeren saaret, Lansi-Kreikka ja 
Puglia(1997) 
ltalia/ltavalta(1997) 
Italia/Slovenia: Friuli-Venezia Giulia ja Veneto (1997) 
Italia: Kuivuuden torjuminen (1997) 
Itavalta/Saksa/Kreikka/ltalia: Euroopan keskiosat, 
Adrianmeren, Tonavan ja kaakkoisosan alueet (1997) 
Ranska/ltalia: Korsika/Sardinia (1996) 
Ranska/ltalia; Korsika/Toscana (1996) 
Italia/Albania: Puglia (1996) 
ltalia/Ranska(1996) 
Halia/Sveitsi (1996) 
Kreikka/ltalia (REGEN Sahko) (1995) 
Kreikka: Energiaverkkpjen valmistuminen (REGEN) (1995) 'Kdk^ti|kif< 
fcttttttllU 
86,4 
178,8 
266,2 
337,5 
3.981,6 
304,9 
27,4 
31,4 
30,5 
36,8 
71,8 
58,2 
178,2 
159,1 
52,7 
189,4 
459,2 *R;MMM 
43,4 
39,6 
83,0 
136,0 
1.640,6 
169,2 
11,8 
15,6 
15,2 
20,9 
33,7 
18,6 
81,5 
57,0 
20,0 
75,8 
183,7 ft$*fcsM*fc 
199f 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
16,7 
39,9 
13,1 
11,7 
15,2 
20,9 
0,6 
0,0 
0,0 
0,0 
4,4 
0,0 
80.5 1994*1997 
7,9 
4,2 
12,1 
26,4 
463,1 
39,9 
13,1 
11,7 
15,2 
20,9 
33,1 
18,2 
15,5 
15,1 
20,0 
22,0 
183,7 % 
ma 
18% 
10% 
16% 
19% 
30% 
24% 
110% 
75% 
100% 
100% 
98% 
98% 
19% 
26% 
100% 
29% 
100",, tfaksut" 
1997 
• 
0,0 
0,0 
0,0 
6,8 
15,5 
19,9 
6,5 
5,8 
7,6 
10,5 
0,2 
0,0 
0,0 
0,0 
2,2 
0,0 
79,4 !199*4997: 
iiiiniMi.il ; 
6,3 
3,3 
9,6 
20,0 
241,0 
19,9 
6,5 
5,8 
7,6 
10,5 
10,1 
5,5 
7,8 
7,5 
10/, 
11.0 
1f> 1,9 15% 
8% 
12% 
15% 
16% 
12% 
55% 
37% 
50% 
50% 
30% 
29% 
10% 
13% 
cJf-., 
15% 
88% 
LUXEMBURG 
' 'ftfajWtftftt 
{byv9k*ym)svimsl} 
nWi l YOA Luxemburg 1997-1999 (1997) 
YOA Luxemburg 1994-1996 (1994) 
Yhteensa 
TitivdiSiS 
TO Yksityiset hankkeenedistajat (1994) 
TO Julkiset hankkeenedistajat (1994) 
Yhteensa 
T*voUM 
YOA Julkiset hankkeenedistajat (1994) 
Tavolte 6a mfmteioti* 
Arviot Luxemburg, aset 2328/91 (1995) 
YOA Luxemburg, aset 866 ja 867/90 (1994) 
Yhteensa 
?»Y»J!te*jiK4$f$&* 
YOA Luxemburg (1994) 
TayoiteS* 
YOA Luxemburg (1994) 
YHTEENSA 
Atoit* 
<hyvaksymJ*vucHifr 
mm 
Luxemburg (1995) 
ysmsmm 
Luxemburg (1994) 
LEASE* 
Luxemburg (1995) 
sail 
Luxemburg (1996) 
KONVft* 
Luxemburg (1997) 
KHSJPH* 
Luxemburg (1997) 
URBAN 
Luxemburg (1995) 
YHTEENSA 
INTERREG/REQEN 
Belgia/Saksa/Ranska/Luxemburg/ Alankomaat Rein-Maas 
(1997) 
Belgia/Ranska/Luxemburg: Vallonia-Lorraine-Luxemburg 
(1996) 
Saksa/Luxemburg: Euregio(1995) Kokdstal* 
fci$$9nn> 
45,3 
18,2 
63,6 
21,6 
25,3 
46,9 
6,1 
128,4 
20,5 
148,9 
3,7 
25,5 
294,7 
*Wtf»nn, 
0,8 
0,6 
4,8 
1,4 
1,3 
57,9 
1,0 
67,9 
426,7 
62,2 
30,9 KRiftlMkl 
m 
, 
9,8 
5,3 
15,2 
9,7 
11,4 
21,1 
2,3 
36,7 
3,1 
39,8 
1.1 
6.0 
86,6 
AR:nlukt 
m 
0,3 
0,3 
1,0 
0.3 
0,4 
13,3 
0,5 
16,1 
137,1 
30,2 
8,0 Mjritiwwfc 
199? 
9,8 
-0,2 
9,6 
1,4 
1,9 
3,3 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
1.7 
14,7 
M***l»lt 
1997 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,3 
11,4 
0,0 
11,7 
15,5 
0,0 
0,0 MncKSUSK*. 
1994x1997 
(2) 
9,8 
5.8 
16,7 
6,0 
7.2 
13,2 
0.9 
156 
1.0 
16,6 
1.. 
2,ri 
49,9 
1994-1997 
(2J 
0,3 
0,3 
1,0 
0,3 
0,3 
11,4 
0,5 
14,1 
15.5 
26,2 
8,0 % 
AW 
100% 
109% 
103% 
62% 
63°,, 
62% 
38% 
«.. 
42% 
100% 
' 4/% 
68% 
100% 
100% 
100°/o 
72% 
74% 
86"/., 
100% 
87% 
11'X 
87% 
100"/i Maksut 
199? 
4,9 
0,0 
4,9 
1.6 
2.1 
3,7 
0.0 
44 
::< 
0.0 
1* 
14,8 
Maluut 
199T 
0,0 
0.0 
0.2 
0,0 
0,1 
I 3.4 
0,0 
3,8 
0,0 
1,4 
o.c Maksut 
1994.199? 
4,9] 
4.3 
97l 
V 
*.o 
12,7 
0.6 
14.4 
15.2 
;v? 
•• 
39.91 
1tt4»1t*T 
01 
02 
0,7 
0,1 
01 
-
0,3 
4,7 
0,0 
13,5 
2,4 % 
row, 
50% 
80% 
61% 
58% 
«% 
60% 
25% 
39% 
25% 
38% 
KVV 
C% 
47% 
30% 
5C*V 
* . 
22", 
22% 
26 \. 
50% 
29% 
0"., 
45% 
30% 
203 {hyuaksynUfviK^i} 
mm ... Italia (tavoitteen 1 kohdealueet) (1993) 
Italia (tavoitteiden 2 ja 5b kohdealueet) (1993) 
Yhteensa 
tffttft# 
Italia (1996) 
YHTEENSA 
*»1iRWt<^0*l* 
Kreikka/ltaha Ipiros, Joomanmeren saaret, Lansi-Kreikka ja 
Puglia (1997) 
ltalia/ltavalta(1997) 
Italia/Slovenia: Friuli-Venezia Giulia ja Veneto (1997) 
Italia: Kuivuuden torjuminen (1997) 
Itavalta/Saksa/Kreikka/ltalia: Euroopan keskiosat, 
Adrianmeren, Tonavan ja kaakkoisosan alueet (1997) 
Ranska/ltalia: Korsika/Sardinia (1996) 
Ranska/ltalia; Korsika/Toscana (1996) 
Italia/Albania: Puglia (1996) 
ltalia/Ranska(1996) 
Halia/Sveitsi (1996) 
Kreikka/ltalia (REGEN Sahko) (1995) 
Kreikka: Energiaverkkpjen valmistuminen (REGEN) (1995) 'Kdk^ttiitff. 
fcttttttllU 
86,4 
178,8 
266,2 
337,5 
3.981,6 
304,9 
27,4 
31,4 
30,5 
36,8 
71,8 
58,2 
178,2 
159,1 
52,7 
189,4 
459,2 KR;MMM 
43,4 
39,6 
83,0 
136,0 
1.640,6 
169,2 
11,8 
15,6 
15,2 
20,9 
33,7 
18,6 
81,5 
57,0 
20,0 
75,8 
183,7 ft$*fcsM*fc 
1997 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
16,7 
39,9 
13,1 
11,7 
15,2 
20,9 
0,6 
0,0 
0,0 
0,0 
4,4 
0,0 
80.5 1994*1997 
7,9 
4,2 
12,1 
26,4 
463,1 
39,9 
13,1 
11,7 
15,2 
20,9 
33,1 
18,2 
15,5 
15,1 
20,0 
22,0 
183,7 % 
ma 
18% 
10% 
16% 
19% 
30% 
24% 
110% 
75% 
100% 
100% 
98% 
98% 
19% 
26% 
100% 
29% 
100",, Maksut" 
1997 
• 
0,0 
0,0 
0,0 
6,8 
15,5 
19,9 
6,5 
5,8 
7,6 
10,5 
0,2 
0,0 
0,0 
0,0 
2,2 
0,0 
79,4 !199*4997i 
iiiiniMi.il ; 
6,3 
3,3 
9,6 
20,0 
241,0 
19,9 
6,5 
5,8 
7,6 
10,5 
10,1 
5,5 
7,8 
7,5 
10/, 
11,0 
1f> 1,9 15% 
8% 
12% 
15% 
16% 
12% 
55% 
37% 
50% 
50% 
30% 
29% 
10% 
13% 
cJf-., 
15% 
B8% 
LUXEMBURG 
' 'JMjWtfNrf 
{byv9k*ym)svimsl} 
immi ' 
YOA Luxemburg 1997-1999 (1997) 
YOA Luxemburg 1994-1996 (1994) 
Yhteensa 
fa'voiSa.'S 
TO Yksityiset hankkeenedistajat (1994) 
TO Julkiset hankkeenedistajat (1994) 
Yhteensa 
Tftyolte* 
YOA Julkiset hankkeenedistajat (1994) 
Tavolte 6a mfmteioti* 
Arviot Luxemburg, aset 2328/91 (1995) 
YOA Luxemburg, aset 866 ja 867/90 (1994) 
Yhteensa 
?»Y»J!te*jiK4$f$&* 
YOA Luxemburg (1994) 
TayoiteS* 
YOA Luxemburg (1994) 
YHTEENSA 
Atoit* 
<hyvaksymJ*vucHifr 
mm 
Luxemburg (1995) 
mwcmmr 
Luxemburg (1994) 
LEAfcEft 
Luxemburg (1995) 
SME 
Luxemburg (1996) 
KONVft* 
Luxemburg (1997) 
KHSIPHH 
Luxemburg (1997) 
URBAN 
Luxemburg (1995) 
YHTEENSA 
INTERREG/REQEN 
Belgia/Saksa/Ranska/Luxemburg/ Alankomaat Rein-Maas 
(1997) 
Belgia/Ranska/Luxemburg: Vallonia-Lorraine-Luxemburg 
(1996) 
Saksa/Luxemburg: Euregio(1995) KokOEtate 
fcMkt9nn> 
45,3 
18,2 
63,6 
21,6 
25,3 
46,9 
6,1 
128,4 
20,5 
148,9 
3,7 
25,5 
294,7 
*Wtf»nn, 
0,8 
0,6 
4,8 
1,4 
1,3 
57,9 
1,0 
67,9 
426,7 
62,2 
30,9 m 
, 
9,8 
5,3 
15,2 
9,7 
11,4 
21,1 
2,3 
36,7 
3,1 
39,8 
1.1 
6,0 
86,6 
AR:nlukt 
m 
0,3 
0,3 
1,0 
0.3 
0,4 
13,3 
0,5 
16,1 
137,1 
30,2 
8,0 tftftiwwfc 
1997 
9,8 
-0,2 
9,6 
1,4 
1,9 
3,3 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
1.7 
14,7 
M***l»lt 
1997 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,3 
11,4 
0,0 
11,7 
15,5 
0,0 
0,0 MncKSUSK*. 
1994x1997 
(2) 
9,8 
5,8 
16,7 
6,0 
7,2 
13,2 
0.9 
156 
1.0 
16,6 
1.. 
2,ri 
49,9 
1994-1997 
(2J 
0,3 
0,3 
1,0 
0,3 
0,3 
11,4 
0,5 
14,1 
15.5 
26,2 
8,0 % 
AW 
100% 
109% 
103% 
62% 
63°,, 
62% 
38% 
«.. 
42% 
100% 
' 42% 
68% 
100% 
100% 
100% 
72% 
74% 
86"/., 
100% 
87% 
11'X 
87% 
100"/; Maksut 
199? 
4,9 
0,0 
4,9 
1.6 
2.1 
3,7 
0.0 
44 
4/6 
0.0 
1* 
14,8 
Maluut 
199T 
0,0 
0.0 
0.2 
0,0 
0,1 
I 3.4 
0,0 
3,8 
0,0 
1,4 
O.C Maksut 
1994*199? 
4,9] 
4.3 
97I 
V 
*.o 
12,7 
0.6 
14.4 
15.2 
;v? 
•• 
39.91 
1994.199? 
01 
02 
0,7 
0,1 
01 
-
0,3 
4,7 
0,0 
13,5 
2,4 % 
row, 
50% 
80% 
61% 
58% 
«% 
60% 
25% 
39% 
25% 
38% 
KVV 
v% 
47% 
x% 
5C*V 
* . 
22", 
22% 
26 \, 
50% 
29% 
0"., 
45% 
30% 
203 
Ohjetmat 
Tavott*>1 
YOAFIevoland(1994) 
T*v<Mfe$ 
YOA Arnhem-Nijmegen 1997-1999 (1997) 
YOA Groningen-Drenthe 1997-1999 (1997) 
YOA Zuid-Oost Brabant 1997-1999 (1997) 
YOA Zuid-Limburg 1997-1999 (1997) 
YOA Twente-Overijssel 1997-1999 (1997) 
YOA Arnhem-Nijmegen 1994-1996 (1994) 
YOA Groningen-Drenthe 1994-1996 (1994) 
YOA Zuid-Oost Brabant 1994-1996 (1994) 
YOA Zuid-Limburg 1994-1996 (1994) 
YOA Twente-Overijssel 1994-1996 (1994) 
Yhteensa 
Tavdfca 
YOA Alankomaat (1994) 
tavolte 4 
YOA Alankomaat (1994) 
Tav9)t»**maatalfru5 
Arviot Alankomaat, aset. 2328/91 (1995) 
YOA Alankomaat, aset. 866 ja 867/90 (1994) 
Yhteensa 
tavp(teifc**tafe& 
YOA Alankomaat (1994) 
TavotteSto 
YOA Friesland (1994) 
YOA Groningen-Drenthe (1994) 
YOA Limburg (1994) 
YOA Overijssel (1994) 
YOA Zeeland (1994) 
Yhteensa 
YHTEENSA 
Alditt 
{hyvftksymisvup*)) 
AOAPT 
Aljrikoma.it (1995) 
EMPLOYMENT 
Alankomaat (1994) 
LEADER 
Teknisen avun kansallinen verkko (1997) 
Drenlhe(1995) 
Flevoland (1995) 
Noordoost Friesland/noordwest Groningen (1995) 
Noordwest Friesland (1995) 
Yhteensa 
P6$PA 
Alankomaat (1995) 
8ME 
Alankomaat (1995) 
mmm 
Alankomaat (1996) 
RESJOER 
Alankomaat (1995) 
RETBX 
Twente(1995) 
URBAM 
Rotterdam (1997) 
Utrecht (1997) 
Amsttm1am(1995) 
llaaijll!)'.);,) 
Yhteensa 
YHTEENSA 
INTER RRft/RKGiEIN 
Hohjia Kaksa RansktituxMinnuio/Alankomaat Rt»in-M.i.'is 
(1911/) 
Yhdistynyt kuningaskunta/Tanska/Ruotsi /Alankomaat /Saksa 
Pohjanmeri (1997) 
Belgia/Alankomaat: Euregio Scheldemond (1995) 
Belgia/Alankomaat: Middengebied (1995) 
Saksa/Alankomaat/Bolgia: Euregio Maas-Rein (1995) . . 
964,9 
249,7 
327,5 
354,5 
222,2 
244,2 
173,1 
195,9 
169,6 
102,9 
156,4 
2.196,1 
2 219,7 
376,1 
238,7 
298,2 
636,9 
127.5 
266,9 
157,4 
51,7 
70,2 
49,2 
696,4 
7.016,6 
Kokonais* 
taatan. 
168.9 
136,0 
0,1 
2,8 
4,4 
14,4 
13,5 
35,2 
34,2 
26,9 
32,0 
83,8 
3,5 
23,6 
26,0 
19.7 
08,2 
137,4 
668,0 
426,7 
30,3 
22,8 
66,3 "7Ï.9 RR:oiukl 
, 
150,0 
76,8 
113,1 
107,3 
65,5 
79,4 
45,6 
54,8 
45,3 
29,5 
49,0 
"""'" 666,2 
935,3 
156,2 
28,2 
40,1 
68,3 
46,6 
68,7 
34,9 
19.1 
15.5 
11.8 
160,0 
2.172,7 
(1) , 
69,7 
62.6 
0,0 
1.1 
2,1 
2,6 
2.7 
8,6 
10,6 
10,3 
12,0 
23.5 
1.0 
6,5 
" 6,5 
4.7 
4.7 
22,3 
220,6 
•;:;•':":.: .'• : ,•"..:• 
137,1 
14,5 
11,1 
32 A 
35,7 1887 
. 
15,7 
24,6 
36,2 
34,4 
21,1 
25,4 
6,3 
4,7 
-0,7 
3,7 
1,8 
167,6 
159,4 
64,7 
0,4 
4,6 
6,0 
0,0 
11.0 
0,0 
6,0 
2.5 
1.8 
21,1 
423,4 
'"MafcauëttT 
tm 
0.0 
23.1 
0,0 
0,0 
0.1 
0,0 
0,0 
0,2 
0.0 
0,0 
1.0 
4,4 
0,0 
6,5 .... ^ 
1.0 
0.4 
14,4 
43,1 
;:.:,:•:•:;:.::;;::•:::;:.;;.:';;• 
15,5 
14,5 
0,0 
0,0 
0,0 MaittinH* 
: I******? 
I, flL„ „ 
57,7 
24,6 
36,2 
34,4 
21,1 
25,4 
45,6 
54,8 
45,3 
29,5 
44.9 
361,6 
593,9 
87.0 
21.3 
18.1 
39,3 
15.5 
30.3 
5.7 
13,3 
7.4 
5,7 
62,3 
1.217,3 
liftatKUstt 
199*4997 
ft 
11.5 
29.5 
0,0 
1.1 
2,1 
2.5 
2.7 
8.4 
10.5 
10,3 
12,0 
22,5 
1.0 
6,5 
6.5 
4.7 
4.7 
22,3 
128,1 
:•::.;.;:•:.'.•:•:::,::•:":•: 
15.5 
14.5 
"" 11,1 
32.4 
33.5 | * " 
38% 
32% 
32% 
32% 
32% 
32% 
100% 
100% 
100% 
100% 
92% 
54% 
63% 
56% 
76% 
45% 
58% 
33% 
44% 
16% 
69°,, 
48% 
48% 
42% 
66% 
i-% 
47% 
100% 
100% 
100% 
95% 
100% 
88% 
99% 
100% 
100% 
96% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
68% 
11% 
100"/.. 
100% 
100% 
94% - Matebi 
*m ' 
19.7 
12,3 
18,1 
17,2 
10,5 
12,7 
21,4 
16,7 
14.6 
8,1 
14.6 
146,2 
142.0 
52.1 
1.6 
0,6 
2,3 
0.0 
11.8 
1.5 
3,5 
1.7 
0,8 
18,3 
381,6 
Mafctut 
1997 
2,4 
16.4 
* 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0,0 
0.1 
1.4 
0,0 
0.5 
0.0 
0,0 
2,0 
2,0 
0,3 
0.1 
4,3 
26.2 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
6,0 - .• 
I 51,1 
, '*•••> 
12,3 
18,1 
17,2 
10,5 
12,7 
34,1 
46,6 
37.9 
16,4 
32,1 
238.61 
519,9 
63.2 
9.9 
11,1 
21,0 
12.7 
22.1 
' 4,6 
8.0 
5.6 
4.3 
44,5 
860,4 
Maksut 
1994*1997 
(3) 
8.2 
19.7 
0.0 
r 6.3 
0.6 
0,7 
0.8 
2,6 
3.1 
3.1 
3.8 
8.4 
0,5 
2,0 
2.0 
1.4 
1.4 
8,7 
66,0 
•;;•;; ! .!.:.',:. " 
0,0 
0,0 
3,3 
9.7 
10,0 , \ 
34% 
,, 
16% 
16% 
16% 
16% 
16% 
75% 
85% 
84% 
56% 
66% 
38% 
56% 
40% 
35% 
28% 
31% 
27% 
32% 
13% 
42% 
36% 
36% 
30% 
44% 
* 
12% 
31% 
40% 
30% 
30% 
28% 
30% 
30% 
30% 
30% 
32% 
36% 
50% 
30% 
30% 
30% 
30",, 
30% 
26% 
:•: •;:*•;•!:•: 
0% 
0% 
30% 
30% 
28% 
204 Ohjetmat 
Tavott*>1 
YOA Flevoland (1994) 
T*v<Mfe$ 
YOA Arnhem-Nijmegen 1997-1999 (1997) 
YOA Groningen-Drenthe 1997-1999 (1997) 
YOA Zuid-Oost Brabant 1997-1999 (1997) 
YOA Zuid-Limburg 1997-1999 (1997) 
YOA Twente-Overijssel 1997-1999 (1997) 
YOA Arnhem-Nijmegen 1994-1996 (1994) 
YOA Groningen-Drenthe 1994-1996 (1994) 
YOA Zuid-Oost Brabant 1994-1996 (1994) 
YOA Zuid-Limburg 1994-1996 (1994) 
YOA Twente-Overijssel 1994-1996 (1994) 
Yhteensa 
Tavdfca 
YOA Alankomaat (1994) 
tavolte 4 
YOA Alankomaat (1994) 
Tav9)t»*»maatalfru5 
Arviot Alankomaat, aset. 2328/91 (1995) 
YOA Alankomaat, aset. 866 ja 867/90 (1994) 
Yhteensa 
tavp(teifc**tafe& 
YOA Alankomaat (1994) 
TavoJteSto 
YOA Friesland (1994) 
YOA Groningen-Drenthe (1994) 
YOA Limburg (1994) 
YOA Overijssel (1994) 
YOA Zeeland (1994) 
Yhteensa 
YHTEENSA 
Alditt 
{hyvftksymisvup*)) 
APAPT 
AI.inkomd.it (1995) 
EMPLOYMENT 
Alankomaat (1994) 
LEADER 
Teknisen avun kansallinen verkko (1997) 
Drenlhe(1995) 
Flevoland (1995) 
Noordoost Friesland/noordwest Groningen (1995) 
Noordwest Friesland (1995) 
Yhteensa 
Pfi$PA 
Alankomaat (1995) 
8ME 
Alankomaat (1995) 
mmm 
Alankomaat (1996) 
RESJOER 
Alankomaat (1995) 
RETBX 
Twente(1995) 
URBAN 
Rotterdam (1997) 
Utrecht (1997) 
Amsttiidam (1995) 
llaaijll!)'.);,) 
Yhteensa 
YHTEENSA 
INTER RRft/ft KdiEIN 
Hokjia Sak-sa RanskatuxMinnuio/Alankomaat RiMiiMa.i;. 
(1911/) 
Yhdistynyt kuningaskunta/Tanska/Ruotsi /Alankomaat /Saksa 
Pohjanmeri (1997) 
Belgia/Alankomaat: Euregio Scheldemond (1995) 
Belgia/Alankomaat: Middengebied (1995) 
Saksa/Alankomaat/Bolgia: Euregio Maas-Rein (1995) . . 
964,9 
249,7 
327,5 
354,5 
222,2 
244,2 
173,1 
195,9 
169,6 
102,9 
156,4 
2.196,1 
2 219,7 
376,1 
238,7 
298,2 
636,9 
127.5 
266,9 
157,4 
51,7 
70,2 
49,2 
696,4 
7.016,6 
Kokonais* 
fctictenn. 
168.9 
136,0 
0,1 
2,8 
4,4 
14,4 
13,5 
35,2 
34,2 
26,9 
32,0 
83,8 
3,5 
23,6 
26,0 
19,7 
08,2 
137,4 
668,0 
426,7 
30,3 
22,8 
66,3 
71,9 RR:otukl 
, 
150,0 
76,8 
113,1 
107,3 
65,5 
79,4 
45,6 
54,8 
45,3 
29,5 
49,0 
666,2 
935,3 
156,2 
28,2 
40,1 
68,3 
46,6 
68,7 
34,9 
19.1 
15.5 
11.8 
160,0 
2.172,7 
RR!»«MM 
(1) , 
69,7 
62.6 
0,0 
1.1 
2,1 
2,6 
2.7 
8,6 
10,6 
10,3 
12,0 
23.5 
1.0 
6,5 
6,5 
4.7 
4.7 
22,3 
220,6 
•;:;•':":.: .'• : ,•"..:• 
137,1 
14,5 
11,1 
32,4 
35,7 1987 
. 
15,7 
24,6 
36,2 
34,4 
21,1 
25,4 
6,3 
4,7 
-0,7 
3,7 
1,8 
157,6 
159,4 
64,7 
0,4 
4,6 
6,0 
0,0 
11.0 
0,0 
6,0 
2.5 
1.8 
21,1 
423,4 
'''MafcauëttT 
1997 
0.0 
23.1 
0,0 
0,0 
0.1 
0,0 
0,0 
0,2 
0.0 
0,0 
1.0 
4,4 
0,0 
6,5 
6.5 
1.0 
0.4 
14,4 
43,1 
;:.:,:•:•:;:.::;;::•:::;:.;;.:';;• 
15,5 
14,5 
0,0 
0,0 
0,0 MatrtinH* 
: 1994M9*? 
1, flL„ „ 
57,7 
24,6 
36,2 
34,4 
21,1 
25,4 
45,6 
54,8 
45,3 
29,5 
44.9 
361,6 
593,9 
87.0 
21.3 
18.1 
39,3 
15.5 
30.3 
5.7 
13,3 
7.4 
5,7 
62,3 
1.217,3 
liftatKUStt 
199*4997 
11.5 
29.5 
0,0 
1.1 
2,1 
2.5 
2.7 
8.4 
10.5 
10,3 
12,0 
22,5 
1.0 
6,5 
6.5 
4.7 
4.7 
22,3 
128,1 
:•::.;.;:•:.'.•:•:::,::•:":•: 
15.5 
14.5 
11,1 
32.4 
33.5 | * " 
38% 
32% 
32% 
32% 
32% 
32% 
100% 
100% 
100% 
100% 
92% 
54% 
63% 
56% 
76% 
45% 
58% 
33% 
44% 
16% 
69°,, 
48% 
48% 
42% 
66% 
win, 
i-% 
47% 
100% 
100% 
100% 
95% 
100% 
88% 
99% 
100% 
100% 
96% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
68% 
11% 
100"/.. 
100% 
100% 
94% - Matebi 
*m ' 
19.7 
12,3 
18,1 
17,2 
10,5 
12,7 
21,4 
16,7 
14.6 
8,1 
14,6 
146,2 
142.0 
52.1 
1.6 
0,6 
2,3 
0.0 
11,8 
1.5 
3,5 
1.7 
0,8 
18,3 
381,6 
Matait 
1997 
2,4 
16.4 
* 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0,0 
0.1 
1.4 
0,0 
0.5 
0.0 
0,0 
2,0 
2.0 
0.3 
0.1 
4,3 
26.2 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 1«*M897 
- .• 
I 51,1 
, '*•••> 
12,3 
18,1 
17,2 
10,5 
12,7 
34,1 
46,6 
37.9 
16,4 
32,1 
238,0 
519,9 
63.2 
9.9 
11,1 
21,0 
12.7 
22.1 
' 4,6 
8.0 
5.6 
4.3 
44,5 
860,4 
Maksut 
1994*1997 
(3) 
8.2 
19.7 
0.0 
r 6.3 
0.6 
0,7 
0.8 
2,6 
3.1 
3.1 
3.8 
8.4 
0,5 
2,0 
2.0 
1.4 
1.4 
8,7 
66,0 
•;;•;; ! .!.:.',:. " 
0,0 
0,0 
3,3 
9.7 
10,0 , \ 
34% 
,, 
16% 
16% 
16% 
16% 
16% 
75% 
85% 
84% 
56% 
66% 
38V. 
56% 
40% 
35% 
28% 
31% 
27% 
32% 
13% 
42% 
36% 
36% 
30% 
44% 
% 
12% 
31% 
40% 
30% 
30% 
28% 
30% 
30% 
30% 
30% 
32% 
36% 
50% 
30% 
30% 
30% 
30",, 
30% 
26% 
:•: •;:*•;•!:•: 
0% 
0% 
30% 
30% 
28% 
204 ALANKOMAAT 
mm ' 
{hyvttkcymiiwuasty 
Saksa/Alankomaat: Ems-Dollard (1995) 
Saksa/Alankomaat: Euregio (1995) 
Saksa/Alankomaat: Euregio Rein-Maas-Pohjoinen (1995) 
Saksa/Alankomaat: Euregio Rein-Waal (1995) fcustann. 
62,7 
53,6 
12,8 
23,2 WfcMiifel 
to 
22,5 
22,0 
6,4 
11,5 1887 
0,0 
-2,2 
0,0 
0,0 WhrtHttttftl 
! 1884*1997 
to 
22,5 
19,8 
6,4 
11,5 : * 
100% 
90% 
100% 
100% MaKsut 
1997 
0.0 
0,0 
0,0 
0,3 199*4997: 
1 to ; 
6,7 
6,6 
1,9 
3,7 30% 
30% 
30% 
33% 
ITÄVALTA 
OtyeJmat 
{hyva**yrWsvuo*l> 
fmfat'i 
YOABurgenland(1995) 
tavott*:2 
YOA Niederfisterreich 1995-1999 (1995) 
YOA Oberfisterreich 1995-1999 (1995) 
YOA Steiermark 1995-1999 (1995) 
YOA Vorarlberg 1995-1999 (1995) 
Yhteensa 
ta»<«ftaai 
YOA Itavalta (1995) 
T»voB»4 
YOA Itavalta (1995) 
T*vofte«»«ia*tal<>M« 
Arviot Itavalta, aset 2328/91 (1996) 
YOA Itavalta, aset 866 ja 867/90 (1995) 
Yhteensa 
favaife £* fcaftafeft 
YOA Itavalta (1995) 
t»^0«r».8t» 
YOA Niederfisterreich (1995) 
YOA Kirnten (1995) 
YOA Oberfisterreich (1995) 
YOA Salzburg (1995) 
YOA Steiermark (1995) 
YOA Tiroli (1995) 
YOA Vorarlberg (1995) 
Yhteensa 
YHTEENSA 
AM* 
{hyvakcymlsvuosty 
A&A£T""""""'""". ' '" " " 
Itavalta (1995) 
tMFfcOYMiHT. 
Itavalta (1995) 
iwm Karnlen (1996) 
Niederfisterreich (1996) 
Oberfisterreich (1996) 
Verkot(1996) 
Salzburg (1996) 
Steiermark (1996) 
Tiroli (1996) 
Vorarlberg (1996) 
Burgenland(1995) 
Yhteensa 
8MB 
Itavalta (1'. >'.»(>) 
RECHAR 
Steiermark, Oberfisterreich (1996) 
waatfim 
Steiermark, Niederfisterreich, Oberfisterreich (1996) 
mm Niederfisterreich, Steiermark ja Vorarlberg (1996) 
URBAN 
Graz(1996) 
Wien(1995) 
Yhteensa 
YHTEENSA 
INTBHRK0/H60SN •• ; W\ 
llalia/lt,'ivalta(1997) 
Itavalta/Saksa4<reikka/Ilalia Euroopan kaskiosat, Adriamnoren, 
Fonavan ja kaakkoisosan alueet (1997) 
Saksa/ltavalta(1996) KaiKKttffri 
Ktistartrt* 
822,5 
199,2 
67,0 
467,6 
86,6 
820,3 
797,2 
175,0 
1 264,9 
941,7 
2.206,6 
15,6 
762 7 
404,8 
539,3 
104,2 
629,2 
181,3 
58,3 
2.679,9 
7.617,2 
K0kÇ*Hf*-
fcustann. 
25,8 
49,4 
8,4 
14,0 
19,0 
0,5 
2,8 
14,9 
5,3 
1,0 
6,7 
72,7 
34,8 
7.0 
30,4 
16,2 
23,4| 
31,9 
66,3 
291,6 
27,4 
36,8 
56,3 ft****' 
165,6 
22,4 
10,8 
58,0 
9,9 
101,0 
341,3 
62,3 
334,6 
64,3 
398,9 
2,0 
111,6 
58,0 
98,5 
16.0 
85,3 
34,4 
7.2, 
411,0 
1.482,1 
KR:tMukl 
„,.,„$ 
11,6 
23,0 
2,9 
5,6 
4,9 
0,3 
0,8 
4,3 
1,7 
0,4 
2,6 
23,4 
™ 
1,8 
5,2 
2,6 
3,6 
9,8 
13,4 
90,0 
11,8 
20,9 
24,6 MakSttUL 
. 1887 
50,0 
0,0 
0,0 
11,6 
0,0 
11,6 
135,6 
20,9 
64.7 
5,4 
70,1 
00 
9.1 
10,0 
11,3 
3.2 
10,1 
5,4 
0,6 
49,7 
337,9 
1997 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,2 
0,2 
0,0 
0,0 
0,0 
0,4 
0,0 
0,7 
0,8 
0,0 
0,7 
0,0 
0,7 
2,6 
13,1 
20,9 
0,0 MaTtltifff. 
1894*1997 
•MI W 
83,8 
22,4 
10,8 
34,1 
9,9 
77,2 
265,3 
32,6 
171,0 
36.6 
207,6 
2,0 
43,0 
32,3 
41,4 
8,0 
36.3 
16.1 
2,6 
179,6 
848,1 
M***wlt 
1884*1997 
11,6 
23,0 
25 
4.5 
4.5 
0,3 
0,8 
4,3 
1,4 
0,4 
2,0 
20,6 
9,0 
1,8 
52 
2,6 
3,6 
9,8 
13,4 
87,1 
13,1 
20.9 
24,6 51% 
100% 
100% 
59% 
100% 
76% 
78% 
52% 
51% 
57% 
62% 
100% 
39% 
56",, 
42% 
50"., 
43",, 
4 /% 
36",, 
44% 
67% 
% 
100% 
100% 
85% 
80% 
91% 
100% 
100% 
100% 
80% 
100% 
78",, 
88% 
,, u,°:: 
100",, 
100",, 
100% 
100% 
100% 
100% 
97% 
110% 
100";. 
100% Maksuf 
1997 
28,7 
10,3 
3,2 
7,0 
3,6 
24,2 
95,4 
10,5 
68,8 
12,4 
81,2 
0,0 
16,0 
9,7 
16,7' 
2,8 
10,1 
<"J 
0,6 
58,7 
298,7 
M**»* 
1997 
0,0 
69 
06 
0,4 
0,0 
0,1 
0,4 
0,0 
0,1 
0,2 
2,4 
r~ oo 
0.4 
0,3 
0,6 
0,2 
0,0 
0,2 
10,7 
6.5 
10,5 
3,5 Mafcti* 
199*4997 
ft) 
55,7 
17,9 
8,6 
22,8 
r 7.9 
57,2 
199.2 
19.9 
157 4 
31.7 
189,1 
1.0 
35,0 
19,3 
34.4 
5,6 
31,0 
10,0 
2.0 
137,2 
669.2 
M*ta* 
1894.1987 
5,8 
184 
V4 
\> 
1.8 
0,1 
0.3 
Q---1i6" r~ 6,4 
u "" 0.2 
0,8 
8,6 
0,9 
1.9 
1,1 
4,9 
6,0 
46,6 
6,5 
10,!, 
10,!) 34% 
80% 
80% 
39% 
80% 
57%, 
58% 
32% 
47",. 
49",, 
47% 
50% 
31% 
33% 
35",, 
35% 
36% 
29% 
28",, 
33% 
44% 
50% 
80% 
4o '. 
.^"% 
*% 
40% 
37% 
37% 
24°,, 
48",, 
'1I\ 
: 
V%| 
H 1 
w 
72"., 
30",, 
50"., 
45% 
62% 
55% 
50% 
44% 
205 mm ' 
{hyvttkcymiiwuasty 
Saksa/Alankomaat: Ems-Dollard (1995) 
Saksa/Alankomaat: Euregio (1995) 
Saksa/Alankomaat: Euregio Rein-Maas-Pohjoinen (1995) 
Saksa/Alankomaat: Euregio Rein-Waal (1995) fcustann. 
62,7 
53,6 
12,8 
23,2 WfcMiifel 
to 
22,5 
22,0 
6,4 
11,5 1897 
0,0 
-2,2 
0,0 
0,0 WhrtHttttftl 
! 1884*1987 
to 
22,5 
19,8 
6,4 
11,5 : * 
100% 
90% 
100% 
100% MaKsut 
1997 
0.0 
0,0 
0,0 
0,3 199*4997: 
1 to ; 
6,7 
6,6 
1,9 
3,7 30% 
30% 
30% 
33% 
ITÄVALTA 
OtyflJmat 
{hyva**yrWsvuo*l> 
fmfat'i 
YOA Burgenland (1995) 
tavott*:2 
YOA Niederfisterreich 1995-1999 (1995) 
YOA Oberfisterreich 1995-1999 (1995) 
YOA Steiermark 1995-1999 (1995) 
YOA Vorarlberg 1995-1999 (1995) 
Yhteensa 
ta»<«ftaai 
YOA Itavalta (1995) 
T»voB»4 
YOA Itavalta (1995) 
Tj*ofteS**ia*t*l<>M* 
Arviot Itavalta, aset 2328/91 (1996) 
YOA Itavalta, aset 866 ja 867/90 (1995) 
Yhteensa 
fiavajfe sa &*&&**. 
YOA Itavalta (1995) 
t»^0«r».8t» 
YOA Niederfisterreich (1995) 
YOA Karnten (1995) 
YOA Oberfisterreich (1995) 
YOA Salzburg (1995) """ 
YOA Steiermark" ("1995) 
YOA Tiroli (1995) 
YOA Vorarlberg (1995) 
Yhteensa 
YHTEENSA 
AM* 
{hyvakcymlsvuosty 
A&A£T""""""'""". ' '" " " 
Itavalta (1995) 
««i*toyMiHt 
Itavalta (1995) 
iwm Karnlen (1996) 
Niederfisterreich (1996) 
Oberfisterreich (1996) 
Verkot(1996) 
Salzburg (1996) 
Steiermark (1996) 
Tiroli (1996) 
Vorarlberg (1996) 
Burgenland (1995) 
Yhteensa 
6ME 
Itavalta (1'. >'.»(>) 
RECHAR 
Steiermark, Oberfisterreich (1996) 
tx&uom 
Steiermark, Niederfisterreich, Oberfisterreich (1996) 
mm Niederfisterreich, Steiermark ja Vorarlberg (1996) 
URBAN 
Graz(1996) 
Wien(1995) 
Yhteensa 
YHTEENSA 
INTBKRR0/H60SN ••; :.j.!f i 
llalia/lt,'ivalta(1997) 
Itavalta/Saksa4<reikka/Ilalia Euroopan koskios.it, Adriamnoren, 
Fonavan ja kaakkoisosan alueet (1997) 
Saksa/ltavalta(1996) KaiKKttffri 
Ktlfttrtrt* 
822,5 
199,2 
67,0 
467,6 
86,6 
820,3 
797,2 
175,0 
1 264,9 
941,7 
2.206,6 
15,6 
762 7 
404,8 
539,3 
104,2 
629,2 
Ï81.3 
58:3 
2.678,8 
7.617,2 
Kb**»*.!* 
fcustann. 
25,8 
49,4 
8,4 
14,0 
19,0 
0,5 
2,8 
14,9 
5,3 
1,0 
6,7 
72,7 
34,8 
7.0 
30,4 
16,2 
23,41 
31,9 
55,3 
291,6 
27,4 
36,8 
56,3 ft****' 
165,6 
22,4 
10,8 
58,0 
9,9 
101,0 
341,3 
62,3 
334,6 
64,3 
388,8 
2,0 
111,6 
58,0 
98,5 
16.0 
85,3 
34,4 
7,2 
411,0 
1.482,1 
KR:tMukl 
11,6 
23,0 
2,9 
5,6 
4,9 
0,3 
0,8 
4,3 
1.7 
0,4 
2,6 
23,4 
™ 
1,8 
5,2 
2,6 
3,6 
9,8 
13,4 
80,0 
11.6 
20,9 
24,6 MakSttUL 
. 1*97 
50,0 
0,0 
0,0 
11,6 
0,0 
11,6 
135,6 
20,9 
64.7 
5,4 
70,1 
00 
9.1 
10,0 
11.3 
3,2 
... .._ 
5,4 
0,6 
49,7 
337,8 
1997 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,2 
0,2 
0,0 
0,0 
0,0 
0*4 
0,0 
0,7 
0,8 
0,0 
0,7 
0,0 
0,7 
2,6 
13,1 
20,9 
0,0 MaTtltifff. 
1994*1997 
•MI W 
83,8 
22,4 
10,8 
34,1 
9,9 
77,2 
265,3 
32,6 
171,0 
36.6 
207,6 
2,0 
43,0 
32,3 
41,4 
8,0 
36.3 
16.1 
179,6 
848,1 
M***wlt 
1884*1997 
11,6 
23,0 
25 
4.5 
4.5 
0,3 
0,8 
4,3 
1,4 
0,4 
2,0 
20,6 
9.0 
1,8 
52 
2,6 
3,6 
9,8 
13,4 
87,1 
13,1 
20.9 
24,6 51% 
100% 
100% 
59% 
100% 
76% 
78% 
52% 
51% 
57",, 
62% 
100% 
39% 
56",, 
42% 
50"., 
43",, 
4 /% 
36",, 
44% 
67% 
% 
100% 
100% 
85% 
80% 
91% 
100% 
100% 
100% 
80% 
100% 
78",, 
88% 
,, u,°:: 
100",, 
100",, 
100% 
100% 
100% 
100% 
97% 
110% 
100";. 
100% Maksuf 
1997 
28,7 
10,3 
3,2 
7,0 
3,6 
24,2 
95,4 
10,5 
68,8 
12,4 
81,2 
0,0 
16,0 
9,7 
16,7 
2,8 
10,1 
0,6 
58,7 
298,7 
M**»* 
1997 
0,0 
69 
06 
0,4 
0,0 
0,1 
0,4 
0,0 
0,1 
0,2 
2,4 
r~ oo 
0.4 
0,3 
0,6 
0,2 
0,0 
0,2 
10,7 
6.5 
10,5 
3,5 Mafcti* 
199*4997 
ft) 
55,7 
17,9 
8,6 
22,8 
r 7.9 
57,2 
199.2 
19.9 
157 4 
31.7 
189,1 
1.0 
35,0 
19,3 
34.4 
5,6 
31,0 
10,0 
2.0 
137,2 
669.2 
M*ta* 
1*9*4997 
5,8 
184 
V4 
\> 
1.8 
0,1 
0.3 
Q---1i6" r~ 6,4 
u "" 0.2 
0,8 
8,6 
0,9 
1.9 
1,1 
4,9 
6,0 
46,6 
6,5 
10,!, 
10,!) 34% 
80% 
80% 
39% 
80% 
57%, 
58% 
32% 
47",. 
49",, 
47% 
50% 
31% 
33% 
35",, 
35% 
36% 
29% 
28",, 
33% 
44% 
50% 
80% 
4o '. 
.^"% 
*% 
40% 
37% 
37% 
24°,, 
48",, 
'1I\ 
V%| 
H 1 
w 
72"., 
30",, 
50"., 
45% 
62% 
55% 
50% 
44% 
205 
mm ' 
{hyvaksymisvuesl* 
ltavalta/Unkari(1995) 
Itavalta/Tsekin tasavalta (1995) 
ltavalta/Slovakia(1995) 
Itavalta/Slovenia (1995) Kt»k<»nahi 
tcastenti, 
28,2 
12,1 
16,0 
22,6 m 
11,0 
4,5 
5,5 
9,0 1887 
2,2 
0.0 
0.0 
0,0 Mafrriwft! 
1884*1997 
m 
11,0 
4,5 
5,5 
9,0 ; %'" 
\.,m&, 
100% 
100% 
100% 
100% Waksjut 
1997 
0,7 
0,0 
0,0 
0,0 199*4997! 
'•• m i 
3,3 
1.4 
1.7 
2.7 ..MH. 
30% 
30% 
30% 
30% 
PORTUGALI 
Ohjafrnat 
fh^aktyrn&vuasty 
Tavoita 1 
Alueelliset toimenpideohjelmat 
TO Alquevan alue (1997) 
TO Azorit (1994) 
TOAIentejo(1994) 
TOAlgarve(1994) 
TO Centra (1994) 
TO Lisboa e Vale do Tejo (1994) 
TO Madeira (1994) 
TO Norte (1994) 
Useaa aluetta koskevat TO.t 
Globaalituki Paikall. investointien tukem. (1995) 
TO Tekninen apu (1994) 
TO Tietamys ja innovaatio (1994) 
TO Omien mahdollisuuksien kehittaminen (1994) 
TO Ymparisto/kaupunkien saneeraus (1994) 
TO Koulutus ja tyfillisyys (1994) 
TOInfrastruktuurit(1994) 
TO Taloudellinen uudistaminen (1994) 
TOPRINEST(1)(1994) 
TO Terveys ja sosiaalinen integraatio (1994) 
Tekninen apu 
YHTEENSA 
Mm 
<hyvakjymi*vuosi) 
AfcAPT 
Portugal! (1995) 
EMPLOYMENT 
Portugali (1994) 
LEASER 
Portugali(1995) 
PESCA 
Portugali (1994) 
8M6 
Portugal! (1995) 
REOtAK 
Portugali (1995) 
REGIS 
Portugali (1995) 
KONViEft 
Portugali (1995) 
wmm 
Portugal-(1994) 
RETEX 
Portugali (1993) 
URBAN 
Lisboa ja Porto (1995) 
YHTEENSA 
IN'f 5RRE0mE6EiN • w i.: 
Portugali Kuivuuden torjuminen (1997) 
tsp.inj.i'l'orlugali (1995) 
Espanja/Potlugali (REGEN Maakaasu) (1995) Kolwsmte* 
fctistariiU 
376,7 
872,9 
250,6 
101,9 
490,5 
517,2 
677,8 
729,5 
33,3 
135,6 
2.276,2 
941,6 
952,3 
1.912,8 
3.979,6 
"10492,7 
40,0 
942,3 
1.2 
26.724,8 
KOkönSr* 
*1|Mtfa;n»t, 
29,H 
61,11 
174,5 
53.2 
238,6 
3,0 
161,5 
18,2 
14,9 
478,2 
69,6 
1.303,4 
8,4 
755.3 
548,2 JWtptftM 
m 
203,1 
647,0 
182,0 
76,0 
362,0 
382,0 
374,3 
L 541,1 
25,0 
101,7 
1.689,4 
401,9 
559,0 
1.407,8 
1 997,9 
4420,5 
30,0 
705,0 
1,1 
14.106,8 
It) 
21.4 
4!>,5 
r 
130.9 
29,3 
125,4 
2,3 
126,5 
14,0 
ïï 
204.9 
50,0 
769,2 
6.2 
552,0 
220,0 MafcsptSL 
1887 
39,0 
155,4 
36,5 
14,9 
78,1 
88,8 
55,0 
105,8 
0,0 
0.0 
166,5 
99,4 
246,4 
105,0 
352,2 
"628,0 
0,0 
181,9 
0,3 
1. 2.363,2 
1997 
0,4 
11,6 
39.9 
1.8 
0.0 
1.4 
25,1 
6,1 
2.2 
0,0 
11,8 
100,2 
6,2 
0.0 
23,0 M8fcatislf> 
1884*1997 i 
IIMlWl. 
39,0 
528,6 
145,0 
59,4 
275,5 
288,8 
328,3 
423,3 
25,0 
44,0 
1.062,0 
181,5 
475.8 
872.3 
1 630.5 
"2 957,4 
30,0 
502.9 
1.1 
9.870,6 
1994,1997 
21,4 
21.2 
I*\6 
29,3 
14.4 
2.2 
105.5 
14,0 
9.1 
194,8 
21,1 
483,6 
6,2 
240,2 
216,4 % 
19% 
82% 
80% 
78% 
76% 
76% 
88% 
78% 
100% 
43% 
63% 
45% 
85% 
62% 
82% 
67% 
100% 
71% 
97",, 
70% 
% 
101*',. 
4'% 
39% 
100% 
„., 12°" 
99% 
83% 
100% 
100% 
95% 
42",. 
64% 
100",, 
44'!'. 
98"/, Maksuf 
19*7 
19,5 
118,4 
47,9 
15,1 
51,0 
77,8 ... ------
103,5 
0.0 
0.0 
198.5 
73.9 
115.7 
132.3 
628.9 
482,5 
7,6 
102.2 
0.0 
2.263,8 
iMaatR 
1997 
4,4 
•* 
?0.b 
2.2 
0.0 
0.4 
13.6 
7,2 
1.7 
10,0 
11,8 
80,0 
2,5 
50.5 
17,8 Mafctuet : 
199*4997 
.... R.. : 
19,5 
437,0 
120,7 
53,2^ 
l" 222,2 
229,3 
288,0 
349,7 
7,5 
31,0 
865,3 
135,9 
318,2 
685.6 
1 489.4 
2 287,3 
28.5^ 
383,1 
0,8 
7.962,6 
1884-1997 
(3) , 
"V 
'.% *> 
28,9 
8,8 
7.2 
1.1 
86' 
I 
I „ , , 7'3 
| 100,4 
16,4 
291,7 
2.5 
154.4 
180.3 mm 
10% 
68% 
66% 
70% 
61% 
60% 
77% 
65% 
30% 
30% 
51% 
34% 
57% 
49% 
75% 
52% 
95% 
54% 
67% 
66% 
50% 
„*% 
„ ,"^ 
30% 
6"„ 
50% 
S?% 
WV 
| 80% 
| 49% 
:w% 
38% 
40",, 
28% 
82% 
SUOMI 
(1 ) Tilastollinen Infrastruktuuri 
206 mm ' 
{hyvaksymisvuesl* 
ltavalta/Unkari(1995) 
Itavalta/Tsekin tasavalta (1995) 
ltavalta/Slovakia(1995) 
Itavalta/Slovenia (1995) tcastenti. 
28,2 
12.1 
16.0 
22,6 .....m ... 
11,0 
4,5 
5,5 
9,0 1887 
2,2 
0.0 
0.0 
0,0 Mafrriwft! 
1884*1997 
11,0 
4,5 
5,5 
9,0 ; %'" 
Limb. 
100% 
100% 
100% 
100% Waksjut. 
1997 
0,7 
0,0 
0,0 
0,0 199*4997! 
; to : 
3,3 
1.4 
1,7 
2.7 30% 
30% 
30% 
30% 
PORTUGALI 
Ohjafrnat 
fh^aktyrn&vuasty 
Tavoita 1 
Alueelliset toimenpideohjelmat 
TO Alquevan alue (1997) 
TO Azorit (1994) 
TOAIentejo(1994) 
TOAlgarve(1994) 
TO Centra (1994) 
TO Lisboa e Vale do Tejo (1994) 
TO Madeira (1994) 
TO Norte (1994) 
Useaa aluetta koskevat TO.t 
Globaalituki Paikall. investointien tukem. (1995) 
TO Tekninen apu (1994) 
TO Tietamys ja innovaatio (1994) 
TO Omien mahdollisuuksien kehittaminen (1994) 
TO Ymparisto/kaupunkien saneeraus (1994) 
TO Koulutus ja tySllisyys (1994) 
TOInfrastruktuurit(1994) 
TO Taloudellinen uudistaminen (1994) 
TOPRINEST(1)(1994) 
TO Terveys ja sosiaalinen integraatio (1994) 
Tekninen apu 
YHTEENSA 
Alpit* 
<hyvakjymi*vuosi) 
AfcAPT 
Portugal! (1995) 
EMPLOYMENT 
Portugali (1994) 
LEASER 
Portugali (1995) 
PESCA 
Portugali (1994) 
8M6 
Portugal! (1995) 
R£CUAR 
Portugali (1995) 
REGIS 
Portugali (1995) 
KONViEft 
Portugali (1995) 
wmm 
Portugal-(1994) 
RBTEX 
Portugali (1993) 
URBAN 
Lisboa ja Porto (1995) 
YHTEENSA 
IN'f 5RRE0mE6EiN • w i.: 
Portugali Kuivuuden torjuminen (1997) 
tsp.inj.i'l>orlii(]ali (1995) 
Espanja/Potlugali (REGEN Maakaasii) (1995) Kolwsmte* 
fctlSUHta* 
376,7 
872,9 
250,6 
101,9 
490,5 
517,2 
677,8 
729,5 
33,3 
135,6 
2.276,2 
941,6 
952,3 
1.912,8 
3.979,6 
"10492,7 
40,0 
942,3 
1.2 
26.724,8 
KOkönSr* 
29,H 
61,11 
174,5 
53.2 
238,6 
3,0 
161,5 
18,2 
14,9 
478,2 
69,6 
1.303,4 
8,4 
755.3 
" 548,2 JWtptftM 
m 
203,1 
647,0 
182,0 
76,0 
362,0 
382,0 
374,3 
L 541,1 
25,0 
101,7 
1.689,4 
401,9 
559,0 
1.407,8 
1 997,9 
4420,5 
30,0 
705,0 
1,1 
14.106,8 
It) 
21.4 
4!>,5 
r 
130.9 
29,3 
125,4 
2,3 
126,5 
14,0 
ïï 
204.9 
50,0 
769,2 
6.2 
552,0 
220,0 MafcsptSL 
1887 
39,0 
155,4 
36,5 
14,9 
78,1 
88,8 
55,0 
105,8 
0,0 
0.0 
166,5 
99,4 
246,4 
105,0 
352,2 
"628,0 
0,0 
181,9 
0,3 
1. 2.363,2 
1997 
0,4 
11,6 
39.9 
1.8 
0.0 
1.4 
25,1 
6,1 
2.2 
0,0 
11,8 
100,2 
6,2 
0.0 
" 23,0 M8fcatiaB> 
1884*1997 i 
,,„.$„ 
39,0 
528,6 
145,0 
59,4 
275,5 
288,8 
328,3 
423,3 
25,0 
44,0 
1.062,0 
181,5 
475.8 
872.3 
1 630.5 
"2 957,4 
30,0 
502.9 
1.1 
9.870,6 
Maii*WMt» 
1994*1997 
21,4 
21.2 
I*\6 
29,3 
14.4 
2.2 
105.5 
14,0 
9.1 
194,8 
21,1 
483,6 
6,2 
240,2 
216,4 % 
19% 
82% 
80% 
78% 
76% 
76% 
88% 
78% 
100% 
43% 
63% 
45% 
85% 
62% 
82% 
67% 
100% 
71% 
97",, 
70% 
% 
101*',. 
4'% 
39% 
100% 
„., 12°" 
99% 
83% 
100°/o 
100% 
95% 
42",. 
64% 
100",, 
44'!'. 
98"/, Maksuf 
1997 
19,5 
118,4 
47,9 
15,1 
51,0 
77,8 ... -------
103,5 
0.0 
0.0 
198.5 
73.9 
115.7 
132.3 
628.9 
482,5 
7,6 
102.2 
0.0 
2.263,8 
iMaatR 
1997 
4,4 
•* 
?0.b 
2.2 
0.0 
0.4 
13.6 
7,2 
1.7 
10,0 
11,8 
80,0 
2,5 
50.5 
17,8 Mafctuet : 
199*4997 
.... R.. : 
19,5 
437,0 
120,7 
53,2^ 
l" 222,2 
229,3 
288,0 
349,7 
7,5 
31,0 
865,3 
135,9 
318,2 
685.6 
1 489.4 
2 287,3 
28.5^ 
383,1 
0,8 
7.962,6 
1884-1997 
(3) , 
"V 
'.% *> 
28,9 
8,8 
7.2 
1.1 
86' 
I 
I „ , , 7'3 
| 100,4 
16,4 
291,7 
2.5 
154.4 
180.3 mm 
10% 
68% 
66% 
70% 
61% 
60% 
77% 
65% 
30% 
30% 
51% 
34% 
57% 
49% 
75% 
52% 
95% 
54% 
67% 
66% 
50% 
„*% 
„ ,"^ 
30% 
6"„ 
50% 
S?% 
WV 
| 80% 
| 49% 
:w% 
38% 
40",, 
28% 
82% 
SUOMI 
(1 ) Tilastollinen Infrastruktuuri 
206 OhjeJJnat 
(hyvakaymtawaal* 
Tavctt* 2 
YOA Suomi 199 7-1999 (1997) 
YOA Suomi 1995-1996 (1995) 
Yhteensa Kaktotftl* 
KtJftano. 
743,6 
346,4 
1.090,0 RR:ntuki 
135,3 
54,1 
189,4 ffKKSUSlt 
1997 
55,2 
1,7 
66,9 1884*1997 
(2) 
55,2 
54.1 
109,3 % 
41% 
100"A 
68% MaJwirt 
1997 
27,6 
15,9 
43,6 M»K»Ut 
199*4997 
27,6 
45,7 
73,3 Ml 
20°/«, 
84% 
39% 
<»nji|toW* 
ta»*ft»S 
YOASuomi(1995) 
Tavi»tt*4 
YOASuomi(1995) 
Tttr^ftfflfcttttetf* 
Arviot Suomi, aset. 2328/91 (1996) 
YOA Suomi, aset. 866 ja 867/90 (1995) 
Yhteensa 
Tavoite 8a fc*Ia*ttt* ... 
YOA Suomi (1995) 
ffif^&vmz 
YOA Ahvenanmaa (1995) 
YOA Manner-Suomi (1995) 
Yhteensa 
Tavofttfi . . . 
YOA Suomi (1995) 
YHTEENSA 
mm 
$hyvik»yml*vu0sty 
A0APT 
Suomi (1995) 
EMPLOYMENT 
Suomi (1995) 
LBAOIR 
Teknisen avun kansallinen verkko (1997) 
Suomi (Tavoite 5b) (1996) 
Suomi (Tavoite 6) (1996) 
Yhteensa 
PESCA 
Suomi (1996) 
BME 
Suomi (1996) 
URBAN 
HelsinkiA/antaa (1997) 
Joe nsuu (1996) 
Yhteensa 
YHTEENSA 
WPi^ftR 
Tanska/Saksa/Suomi/Ruotsi: Itameri (1997) 
Suomi Battianmaat: Eteia-Suomen rannikkoalueet (1996) 
SuomiA/enaja. Karjala (1996) 
SuomiA/enaja: Kaakkois-Suomi (1996) 
Suomi/Ruotsi/Norja: Pohjoiskalotti (1996) 
Suomi/Ruotsi/Norja: Merenkurkku ja Mittskandia (1996) 
Suomi/Ruotsi: saaret (1996) 
Ruotsi/Suomi/Norja/Venaja: Barentsinmeri (i 996 j K0jk^n8hi*' 
jtastaniu 
931,3 
318,5 
1.153,9 
359,2 
1.513,1 
78,5 
10,3 
613,8 
624,0 
1.316,9 
6.872,2 
fetisfanfe 
51,2 
•v 
73,7 
0,5 
44,3 
32,1 
77,0 
8,8 
27,9 
10,2 
5,3 
16*5 
264,0 
47,5 
22,7 
31,8 
40,7 
29,2 
14,6 
9,5 
23,4 m 
258,4 
87,6 
294,2 
43,1 
337,3 
23,0 
2,6 
191,4 
194,0 
459,9 
1.549,6 
' RftiftJiikl 
i.miiifàLiin 
23,6 
33,2 
0,2 
16.2 
11,9 
28,3 
3.4 
11.1 
3.9 
4,0 
7,9* 
107,5 
25,0 
6,1 
13,9 
9,6 
12,2 
6,6 
4.0 
10,5 1887 
71,9 
21.9 
55,0 
12,1 
67,1 
0,0 
0,0 
36,9 
36,9 
114,1 
368,8 
' 'Mafejttait 
1987 
3.9 
4.0 
0.0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
3,7 
2.5 
0,8 
3,4 
14,8 
25,0 
2,0 
3,4 
1,9 
3,4 
1,6 
0,4 
3,8 ; 1894*1997 
167,2 
45,5 
162,8 
19,0 
181,8 
23,0 
2,6 
83,3 
86,8 
272,3 
885,1 
1994-1987 
,„„„„„$,„„„, 
23,6 
33.2 
0,0 
16,2 
11,9 
28,1 
3,4 
11,1 
2,5 
4,0 
6,6 
106,8 
25,0 
6,1 
13,9 
9,6 
12,2 
6,6 
4,0 
10,5 * 
LfflSftlti 
65% 
52% 
55% 
44% 
64% 
100% 
100% 
44% 
44% 
59% 
57% 
% 
100% 
100% 
0% 
100% 
100% 
98% 
100% 
100% 
65",, 
100",-
82% 
98% 
100"*, 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100°,, 
100% pakatt 
1997 
53,0 
15,1 
99,0 
10,3 
109,3 
11.5 
0,6 
30,2 
30,7 
81,1 
344,3 
Maktui 
1887 
0,0 
3,9 
0.0 
0.0 
0,0 
0,0 
0.0 
1,1 
1.3 
0.4 
1.7 
6.7 
12,5 
0.6 
1.0 
0,6 
3,3 
1,8 
0.2 
3.1 199*4997: 
104,3 
28,0 
150,8 
15,8 
166,7 
18,4 
v» 
53,0 
64,3 
163,7 
608,6 
Mafcsuf 
1884*1897 
(3) ,, 
9,9 
18,5 
0.0 
4,8 
3,6 
6,4 
1,1 
, ,™ 
1,3 
2,0 
3,3 
44,5 
12,5 
1.8 
4.2 
2,9 
3,7 
2.0 
1.2 
3,1 mm 
40% 
32% 
51% 
37% 
49% 
80% 
52% 
28% 
28% 
36% 
39% 
% 
42% 
56% 
0% 
30% 
30% 
30% 
.«% 
30"„ 
32% 
50% 
41% 
41% 
50% 
I 30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
.«% 
RUOTSI 
207 mtitoti 
ta»*ft»S 
YOA Suomi (1995) 
Tavi»tt*4 
YOA Suomi (1995) 
Tawft»8**wa«tofot»* 
Arviot Suomi, aset. 2328/91 (1996) 
YOA Suomi, aset. 866 ja 867/90 (1995) 
Yhteensa 
Tavoite 8a fc«Ia*ttt* ... 
YOA Suomi (1995) 
ffif^&vmz 
YOA Ahvenanmaa (1995) 
YOA Manner-Suomi (1995) 
Yhteensa 
Tavofttfi . . . 
YOA Suomi (1995) 
YHTEENSA 
mm 
{hyvtffcaynMsuuQSf} 
AOAPT 
Suomi (1995) 
EMPLOYMENT 
Suomi (1995) 
LBAOIR 
Teknisen avun kansallinen verkko (1997) 
Suomi (Tavoite 5b) (1996) 
Suomi (Tavoite 6) (1996) 
Yhteensa 
PESCA 
Suomi (1996) 
BME 
Suomi (1996) 
URBAN 
HelsinkiA/antaa (1997) 
Joe nsuu (1996) 
Yhteensa 
YHTEENSA 
WPi^ftR 
Tanska/Saksa/Suomi/Ruotsi: Itameri (1997) 
Suomi Battianmaat: Eteia-Suomen rannikkoalueet (1996) 
SuomiA/enaja. Karjala (1996) 
SuomiA/enaja: Kaakkois-Suomi (1996) 
Suomi/Ruotsi/Norja: Pohjoiskalotti (1996) 
Suomi/Ruotsi/Norja: Merenkurkku ja Mittskandia (1996) 
Suomi/Ruotsi: saaret (1996) 
Ruotsi/Suomi/NorjaA/enaja: Barentsinmeri (1996) K0jk^n8hi*' 
fcustaniw 
931,3 
318,5 
1.153,9 
359,2 
1.513,1 
78,5 
10,3 
613,8 
624,0 
1.316,9 
6.872,2 
KdkcWiAl*-
fetssfenfe 
51,2 
•v 
73,7 
0,5 
44,3 
32,1 
77,0 
8,8 
27,9 
10,2 
5,3 
16,5 
264,0 
47,5 
22,7 
31,8 
40,7 
29,2 
14,6 
9,5 
23,4 m 
258,4 
87,6 
294,2 
43,1 
337,3 
23,0 
2,6 
191,4 
194,0 
459,9 
1.549,6 
' RftiftJiikl 
MmiiiföLnn 
23,6 
33,2 
0,2 
16.2 
11,9 
28,3 
3.4 
11.1 
3.9 
4,0 
7,9 
107,5 
25,0 
6,1 
13,9 
9,6 
12,2 
6,6 
4.0 
10,5 1887 
71,9 
21.9 
55,0 
12,1 
67,1 
0,0 
0,0 
36,9 
36,9 
114,1 
368,8 
' 'Mafejttait 
1987 
3.9 
4.0 
0.0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
3,7 
2.5 
0,8i 
3,4 
14,9 
25,0 
2,0 
3,4 
1,9 
3,4 
1,6 
0,4 
3,8 ; 1894*1997 
167,2 
45,5 
162,8 
19,0 
181,8 
23,0 
2,6 
83,3 
86,8 
272,3 
885,1 
1994-1987 
,„„„„„$,„„„, 
23,6 
33.2 
0,0 
16,2 
11,9 
28,1 
3,4 
11,1 
2,5 
4,0 
6,6 
106,8 
25,0 
6,1 
13,9 
9,6 
12,2 
6,6 
4,0 
10,5 * 
LfflSftlti 
65% 
52% 
55% 
44% 
64% 
100% 
100% 
44% 
44% 
59% 
57% 
% 
100% 
100% 
0% 
100% 
100% 
98% 
100% 
100% 
65",, 
100",, 
82% 
98% 
100"*, 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100°,, 
100% pakatt 
1997 
53,0 
15,1 
99,0 
10,3 
109,3 
11.5 
0,6 
30,2 
30,7 
81,1 
344,3 
Maktui 
1887 
0,0 
3,9 
0.0 
0.0 
0,0 
0,0 
0.0 
1,1 
1.3 
0.4 
1.7 
6.7 
12,5 
0.6 
1.0 
0,6 
3,3 
1,8 
0.2 
3,1 199*4997: 
104,3 
28,0 
150,8 
15,8 
166,7 
18,4 
v» 
53,0 
64,3 
163,7 
608,6 
Mafcsuf 
1884*1897 
(3) ,, 
9,9 
18,5 
0.0 
4,8 
3,6 
8,4 
1,1 
, ,™ 
1.3 
2,0 
3,3 
44,5 
12,5 
1.8 
4.2 
2,9 
3,7 
2.0 
1.2 
3,1 mm 
40% 
32% 
51% 
37% 
49% 
80% 
52% 
28% 
28% 
36% 
39% 
% 
AWl 
42% 
56% 
0% 
30% 
30% 
30% 
.«% 
30"„ 
32% 
50% 
41% 
41% 
50% 
I 30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
;.v% 
.«% 
RUOTSI 
207 OhjaiiTwrt 
*kyvak*yrnlsvuos|}, 
TAvo*te2 
YOA Angertandskusten 1995-1999 (1995) 
YOA Bergslagen 1995-1999 (1995) 
YOA Blekinge 1995-1999 (1995) 
YOA Fyrstad 1995-1999 (1995) 
YOA Norra Norrlandskusten 1995-1999 (1995) 
Yhteensa 
Tavoite 3 
YOA Ruotsi (1995) 
tfttfttf 
YOA Ruotsi (1996) 
tavoiteSaniaaialoua ,,™,m ~^ 
Arviot Ruotsi, aset 2328/91 (1996) 
YOA Ruotsi, aset. 866 ja 867/90 (1996) 
Yhteensa 
Tavoite 6« tartasttis 
YOA Ruotsi (1995) Kokottajs* 
fctfsteno. 
89,5 
321,4 
85,8 
145,5 
161,2 
803,4 
771,0 
612,6 
304,6 
187,8 
492,4 
120,4 Ntatukl 
.. m .... 
18.0 
67,0 
15,0 
24,0 
36,0 
160,0 
347,0 
173,0 
' 
79,7 
23,5 
103,2 
41,4 MakmalL 
1997 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
92,6 
0,0 
13,0 
0,8 
13,8 
0,2 M**W*kk 
1884*1887 
m 
18,0 
12,8 
15,0 
24,0 
36,0 
106,8 
165,6 
37,5 
42,2 
11,8 
I 64,0 
40,2 * 
iWM 
100% 
19% 
100% 
100% 
100% 
66% 
48% 
22% 
53% 
50% 
62% 
97% Makaut 
1997 
7 1 
2 7] 
6,2 
3,8 
5,7 
26,6 
68,5 
0,0 
10,0 
40 
14,0 
20,0 Mafctut 
199*4997 
13 3 
9.1] 
11,2 
12,0 
18,0 
«"»Sl 
1L 
. 
18,8 
*•> 
94 
48,7 
32,0 % 
i-Wtt 
50-\| 
50% 
"' 
~*tJJ 
1 
11% 
.. 
' 
47% 
7/', 
tlltlillll^^ 
favolteflb :•'•••:'•: 
YOAGotlanti(1996) 
YOA Skargarden (1996) 
YOA Kaakkois-Ruotsi (1996) 
YOA vasterbotten/Gavle/Dala (1996) 
YOA Lansi-Ruotsi (1996) 
Yhteensa 
^WM^S^^M^^^^^^^^^^^MS&: 
YOA Ruotsi (1995) 
Yhteensa 
;::;:; i:::i;: ;|:';g f^§:MM^^ 
:;:::::i::;:;H::|:I|||||||lli 
AOAPT . ': -:•"::;. 
Ruotsi (1995) 
fiWttifcfiili^ 
Ruotsi (1995) 
mAMtk^MMMMZ^ 
Kansallinen verkko (1997) 
Ruotsi "(Tavoite5b)"(T996") 
Ruotsi (Tavoite 6) (1996) 
Yhteensa 
.PESCA.:::•:•;.;:;: :;.::::::;X;V;>:;:;:::: :;:•.:> ;::v:;.::i:::;:^ 
Ruotsi (1996) 
:i§w$:':^ 
Ruotsi (1996) 
*saii!i^^ 
Karlskoga, Karlsborg (1996) 
1»li««ii::'i;'::^ 
Malmo(1996) 
Yhteensa 
Tanska/Saksa/Suorni/Ruotsr ItSmeri (1997) 
Yhdistynyt kuningaskunta/Tanska/Ruotsi/ Alankomaat/ Saksa 
Pohjanmeri(1997) 
Tanska/Ruotsi (1996) 
Suomi/Ruotsi/Norja: Pohjoiskalotti (1996) 
Suomi/Ruotsi/Norja: Merenkurkku ja Mittskandia (1996) 
Suomi/Ruotsi saaret (1996) 
Ruotsi/Norja: Pohjoisen vihrea vyo (1996) 
Ruotsi/Norja: GQteborg/Bohus/Alvsborg (1996) 
Ruotsi/Norja: Skandinavian sisaalueet (1996) 
Ruotsi/Suomi/Norja/Venaja: Barentsinmeri (1996) Kokonais-
^stanrty:::; 
50,1 
30,3 
327,0 
199,7 
120,1 
727,1 
635,0 
4.162,0 
Kokofialsr 
::*^^--i; 
iilsÉï^sll? 
28.3 
50,7 
0.5 
7l"8 
14,1 
86,4 
10,5 
48,8 
11.9 
248,1 
47,5 
30,3 
28,0 
29,2 
14,6 
9,5 
13,0 
13,0 
10,8 
23,4 ;•#*»**$!: 
11,2 
7,2 
49,0 
42,9 
30,7 
141,0 
252,0 
1.217,6 
RRWlUkl 
13.1 
24.0 
0,2 
12,1 
4,0 
16,4 
4,0 
17,2 
3.3 
5,0 
82,9 
25,0 
14,5 
13,0 
12,2 
6.6 
4.0 
5.5 
5,5 
4,5 
10,5 lllllillll 
0,0 
0,0 
4,6 
0,0 
0,0 
4,6 
23,7 
134,8 
'î:*:Jiialaiia»ïi:::s 
lllIlBlll 
1.8 
3,3 
0,2 
2," 
0.7 
3,0 
0.0 
4.2 
0.7 
1,8 
14,9 
25.0 
14,5 
2,4 
3,4 
1,6 
0,4 
2,4 
1,0 
1.4 
3,8 :;||i^i|i|;| 
11,2 
7,2 
12,5 
8,0 
30,7 
69,5 
80,1 
562,7 
MaksusJL 
iiiiiiiiii? 
13,1 
24,0 
0,2 
" 12.1 
4,0 
16,4 
4.0 
17.2 
3.3 
5,0 
82,9 
25.0 
14.5 
13,0 
12.2 
6.6 
4.0 
5.5 
5,5 
4,5 
10,5 111!! 
100% 
100% 
25% 
19% 
100% 
49% 
32% 
46% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100",, 
100% 
100",, 
100% 
100% 
100",, 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100°* 
100% i:i:jr^pj|i 
lllllilll 
;:'|||':|||p; 2,3 
0,0 
5,0 
0,9 
9,1 
17,4 
28,6 
174,0 
Mafccut 
lllBil 
0,9 
1,7 
0,1 
0,6 
0.2 
0,9 
0.0 
1.3 
0.4 
0,5 
6,7 
12,5 
0.0 
0.7 
3,3 
1.8 
0.2 
0.7 
0.3 
0.4 
3.1 pipff 
5,7 
2,1 
9,0 
4,9 
18,3 
40,0 
60,0 
368,1 
v:v!Ma^«*t":> 
• 198*1997; 
llfpit 
6.5 
12,0 
0.1 
3.6 
1.2 
4,9 
1,2 
5,2 
1.1 
1,5 
32,6 
12,5 
0,0 
3,9 
3.7 
' 2.0 
1.2 
1.* 
1.7 
1.4 
3,1 nil! mi 
50% 
30% 
18% 
11% 
60% 
28% 
24% 
30% 
III 
Mi, 
50% 
:';;:;•::%:::;:•;:• 
50% 
40% 
30% 
30",. 
30% 
30% 
30% 
34% 
30% 
38% 
50% 
0% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
* 30% 
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 
Ohjalmat 
(hyvaksymlsvucwty 
Tavoite 1 
YO" 1 lighiands and Islands (1994) 
YOA Pohjois-lrlanti (1994) 
YOA Merseyside (1994) 
Tekninen apu 
Yhteensa 
Tavoite t 
\ <"V\ Fl^si L ondon and the Lee Valley 1997-1999 (1997) 
\ OA r'.ist Midlands 1997-1999 (1997) 
YOA t.istoui Scotland 1997-1999 (1997) 
YOA Gibraltar 1997-1999 (1997) 
YOA Crealer Manchester, Lancashire, Cheshire 1997-1999 
(1990 
YOA Industrial South Wales 1997-1999 (1997) 
YOA North East England 1997-1999 (1997) 
vOA Plymouth 1997-1999 (1997) 
YOA Thanef 1997-1999 (1997) 
YOA West Cumbria and Furness 1997-1999 (1997) 
YOA West Midlands 1997-1999 (1997) 
YOA Lansi-Skotlanti 1~997-i 999 "(1997")" 
VOA Yorkshire and Humberside 1997-1999 (1997) KokoHals* 
1.014,2 
2.267,4 
2.114,7 
0,2 
6.396,6 
250,0 
284,5 
326,5 
13,8 
1.031,3 
629.3 
973,6 
87,5 
81,8 
78,6 
1.045,2 
804,8 
1.012,7 R&Muk) 
.ft) 
311,0 
1.242,2 
832,8 
0,2 
2.386,3 
101,7 
113,7 
139,9 
6,1 
404,9 
254,4 
378,4 
38,6 
22,4 
32,4 
448,2 
334,5 
400,7" M&fcsuslt* 
1997 
43,5 
257,0 
152,0 
0,1 
462,6 
21,6 
36,7 
47,5 
6,1 
57,7 
57,3 
66,4 
38.6 
22.4 
32,4 
93,1 
74,0 
129,4 MafcresJL 
199*4997 
168,3 
883,9 
438,4 
0,2 
1.490,8 
21.6 
36,7 
4/, 5 
6,1 
57,7 
57,3 
66,4 
38,6 
22,4 
32,4 
93,1 
74,0 
"" 129,4 54% 
71% 
53% 
100% 
62% 
21% 
:%•% 
34",, 
100% 
14% 
23% 
18% 
100% 
100% 
100% 
" 27% 
22% 
32% Mafcsut 
1887 
37.8 
137,7 
125,9 
'""' 6,0 
301,4 
10,8 
111,4 
23,8 
3,0 
28,9 
28,7 
33,2 
19.3 
11.2 
16.2 
26.5 
37,0 
64.7 frtefiut 
1894*1997: 
(3) 
132.4 
627.4 
357,4 
"67 
1.117,2 
10,8 
18,4 
23.6 
3,0 
28,9 
28,7 
33,2 
19,3 
11.2 
16,2 
26,5 
37,0 
64,7 43% 
51% 
43% 
22% 
47% 
11 % 
16% 
\r\ 
50% 
7% 
11% 
9% 
50% 
50% 
50% 
6% 
11% 
""16% 
208 tlltlillll^^ 
Tavoite8b' :•'•••:'•: 
YOA Gotlanti (1996) 
YOA Skargarden (1996) 
YOA Kaakkois-Ruotsi (1996) 
YOA vasterbotten/Gavle/Dala (1996) 
YOA Lansi-Ruotsi (1996) 
Yhteensa 
^^M^^M^^^^^^^^^MmM^^. 
YOA Ruotsi (1995) 
Yhteensa 
AOAPT . ': ••:•":::. 
Ruotsi (1995) 
fiWttifcfiili^ 
Ruotsi (1995) 
mAMfk^MMMMZ^ 
Kansallinen verkko (1997) 
Ruotsi "(Tavoite 5b)"(7996") 
Ruotsi (Tavoite 6) (1996) 
Yhteensa 
F1&3wKy.^;'.y:y.y;^ 
Ruotsi (1996) 
:iS8li$ffi 
Ruotsi (1996) 
^mimmm^MMMMMm 
Karlskoga, Karlsborg (1996) 
1»li««ii::'i;'::^ 
Malmo(1996) 
Yhteensa 
Tanska/'Saksa/Suorni/RuoIsi Itcimeri (1997) 
Yhdistynyt kuningaskunta/Tanska/Ruotsi/ Alankomaat/ Saksa 
Pohjanmeri(1997) 
Tanska/Ruotsi (1996) 
Suomi/Ruotsi/Norja: Pohjoiskalotti (1996) 
Suomi/Ruotsi/Norja: Merenkurkku ja Mittskandia (1996) 
Suomi/Ruotsi saaret (1996) 
Ruotsi/Norja Pohjoisen vihrea vyo (1996) 
Ruotsi/Norja: GQteborg/Bohus/Alvsborg (1996) 
Ruotsi/Norja: Skandinavian sisaalueet (1996) 
Ruotsi/Suomi/Norja/Venaja: Barentsinmeri (1996) Kokonais-
^stanrry:::; 
50,1 
30,3 
327,0 
199,7 
120,1 
727,1 
635,0 
4.162,0 
Kokoftalsr 
::*^^--i; 
iilsÉï^sll? 
28.3 
50,7 
0.5 
7l"8 
14,1 
86,4 
10,5 
48,8 
11.9 
248,1 
47,5 
30,3 
28,0 
29,2 
14,6 
9,5 
13,0 
13,0 
10,8 
23,4 ;•#*»**$!: 
11,2 
7,2 
49,0 
42,9 
30,7 
141,0 
252,0 
1.217,6 
RRWlUkl 
13.1 
24.0 
0,2 
12,1 
4,0 
16,4 
4,0 
17,2 
3.3 
5,0 
82,9 
25,0 
14,5 
13,0 
12,2 
6.6 
4.0 
5.5 
5,5 
4,5 
10,5 •'";Ma**Wtfk: 
lllllillll 
0,0 
0,0 
4,6 
0,0 
0,0 
4,6 
23,7 
134,8 
lllIlBlll 
1.8 
3,3 
0,2 
2.7 
0.7 
3,0 
0.0 
4.2 
0.7 
1,8 
14,9 
25.0 
14,5 
2,4 
3,4 
1,6 
0,4 
2,4 
1,0 
1.4 
3,8 :;||i^i|i|;| 
11,2 
7,2 
12,5 
8,0 
30,7 
69,5 
80,1 
562,7 
MaksusJL 
iiiiiiiiii? 
13,1 
24,0 
0,2 
" 12.1 
4,0 
16,4 
4.0 
17.2 
3.3 
5,0 
82,9 
25.0 
14.5 
13,0 
12.2 
6.6 
4.0 
5.5 
5,5 
4,5 
10,5 111!! 
100% 
100% 
25% 
19% 
100% 
49% 
32% 
46% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100",, 
100% 
100",, 
100% 
100% 
100",, 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100°* 
100% i:i:jr^pj|i 
lllllilll 
;:'|||':|||p; 2,3 
0,0 
5,0 
0,9 
9,1 
17,4 
28,6 
174,0 
Mafccut 
lllBil 
0,9 
1,7 
0,1 
0,6 
0.2 
0,9 
0.0 
1.3 
0.4 
0,5 
6,7 
12,5 
0.0 
0.7 
3,3 
1.8 
0.2 
0.7 
0.3 
0.4 
3.1 pipff 
5,7 
2,1 
9,0 
4,9 
18,3 
40,0 
60,0 
368,1 
v:v!Ma^«*t":> 
• 198*1997; 
llfpit 
6.5 
12,0 
0.1 
3.6 
1.2 
4,9 
1,2 
5,2 
1.1 
1,5 
32,6 
12,5 
0,0 
3,9 
3.7 
' 2.0 
1.2 
1.* 
1.7 
1.4 
3,1 nil! mi 
50% 
30% 
18% 
11% 
60% 
28% 
24% 
30% 
III 
50% 
:';;:;•::%:::;:•;:• 
50% 
40% 
30% 
30",. 
30% 
30% 
30% 
34% 
30% 
38% 
50% 
0% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
* 30% 
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 
Ohjalmat 
(hyvftksymlsvucwty 
Tavoite 1 
YO" I lighiands and Islands (1994) 
YOA Pohjois-lrlanti (1994) 
YOA Merseyside (1994) 
Tekninen apu 
Yhteensa 
TijvoJte t 
\ OA FIc-st L ondon and the Lee Valley 1997-1999 (1997) 
\ OA r'.ist Midlands 1997-1999 (1997) 
YOA t.tstom Scotland 1997-1999 (1997) 
YOA Gibraltar 1997-1999 (1997) 
YOA Crealer Manchester, Lancashire, Cheshire 1997-1999 
(1990 
YOA Industrial South Wales 1997-1999 (1997) 
YOA North East England 1997-1999 (1997) 
vOA Plymouth 1997-1999 (1997) 
YOA Thanef 1997-1999 (1997) 
YOA West Cumbria and Furness 1997-1999 (1997) 
YOA West Midlands 1997-1999 (1997) 
YOA Lansi-Skotlanti 1997-1999 (1997) 
VOA Yorkshire and Humberside 1997-1999 (1997) KokoHais* 
1.014,2 
2.267,4 
2.114,7 
0,2 
6.396,6 
250,0 
284,5 
326,5 
13,8 
1.031,3 
629.3 
973,6 
87,5 
81,8 
78,6 
1.045,2 
804,8 
1012,7 311,0 
1.242,2 
832,8 
0,2 
2.386,3 
101,7 
113,7 
139,9 
6,1 
404,9 
254,4 
378,4 
38,6 
22,4 
32,4 
448,2 
334,5 
400,7" M&fcsuslt* 
1997 
43,5 
257,0 
152,0 
0,1 
462,6 
21,6 
36,7 
47,5 
6,1 
57,7 
57,3 
66,4 
38.6 
22.4 
32,4 
93,1 
74,0 
129,4 MafcresJL 
1994>4997 
168,3 
883,9 
438,4 
0,2 
1.490,8 
21.6 
36,7 
4/, 5 
6,1 
57,7 
57,3 
66,4 
38,6 
22,4 
32,4 
93,1 
74,0 
"" 129,4 54% 
71% 
53% 
100% 
62% 
21% 
:%•% 
34",, 
100% 
14% 
23% 
18% 
100% 
100% 
100% 
21% 
22% 
32% Maksut 
1887 
37.8 
137,7 
125,9 
0,0 
301,4 
10,8 
111,4 
23,8 
3,0 
28,9 
28,7 
33,2 
19.3 
11.2 
16.2 
26.5 
37,0 
64.7 Mafiut 
1894*1997: 
(3) 
132.4 
627.4 
357,4 
0,1 
1.117,2 
10,8 
18,4 
23.6 
3,0 
28,9 
28,7 
33,2 
19,3 
11.2 
16,2 
26,5 
37,0 
64,7 43% 
51% 
43% 
22% 
47% 
11 % 
16% 
IT% 
50% 
7% 11% 
9% 
50% 
50% 
50% 
6% 
11% 
""16% 
208 
WJWwat 
{feyxkktymiavuasi} 
YOA East London and the Lee Valley 1994-1996 (1994) 
YOA East Midlands 1994-1996 (1994) 
YOA Ita-Skotlanti 1994-1996 (1994) 
YOA Gibraltar 1994-1996 (1994) 
YOA Greater Manchester, Lancashire, Cheshire 1994-1996 
(1994) 
YOA Industrial South Wales 1994-1996 (1994) 
YOA North East England 1994-1996 (1994) 
YOA Plymouth 1994-1996 (1994) 
YOA Thanet 1994-1996 (1994) 
YOA West Cumbria and Fumess 1994-1996 (1994) 
YOA West Midlands 1994-1996 (1994) 
YOA Lansi-Skotlanti 1994-1996 (1994) 
YOA Yorkshire and Humberside 1994-1996 (1994) 
Yhteensa 
ftjijii!^ 
YOA Yhdistynyt kuningaskunta (1996) 
YOA Yhdistynyt kuningaskunta (1994) 
Yhteensa 
mmsmmx&i^M^^M^^M^MMMWi 
Arviot Yhdistynyt kuningaskunta, aset. 2328/91 (1995) 
YOA Yhdistynyt kuningaskunta,as.866 ja 867/90 (1994) 
Yhteensa 
Tavofcfekataittts" 
YOA Yhdistynyt kuningaskunta (1994) 
favaKf.Sb 
YOA Borders Region (1995) 
YOA Keski-Skotlanti / Tayside (1995) 
YOA Dumfries and Galloway (1995) 
YOA Grampian (1995) 
YOA Lincolnshire (1995) 
YOA Wales (1995) 
YOA East Anglia (1994) 
YOA English Northern Uplands (1994) 
YOA South West England (1994) 
YOA English Midland Uplands (1995) 
YOA The Marches (1995) 
Yhteensa 
YHTEENSA 
(hyvaktymlsyuosl* 
•mm 
Pohjois-lrlanti (1995) 
Yhdistynyt kuningaskunta (1995) 
Yhteensa 
mmmmmmmmmmmmmmmmmmmm 
Pohjois-lrlanti (1994) 
Yhdistynyt kuningaskunta (1994) 
Yhteensa 
:hRAHBR:':':":':v;'x 
England (1995) 
Highlands and Islands (1995) 
Pohjois-lrlanti (1995) 
Skotlanti(1995) 
Wales (1995) 
Yhteensa 
PESKSA 
Yhdistynyt kuningaskunta (1995) 
m& 
Tavoitteen 5b kohdealueet Englannissa (1997) 
Tavoitteen 2 kohdealueet Englannissa (1997) 
Merseyside (1997) 
Highlands (1995) 
Pohjois-lrlanti (1995) 
Skollanti(1995) 
Wains (1995) 
Yhteensa 
RECHAR 
East Midlands (1995) 
Ita-Skotlanti (1995) 
North East England (1995) 
North West England (1995) Kokonaf*-
tofstann. 
187,6 
195,2 
287,0 
13,5 
818,8 
400,9 
729,0 
61,6 
25,2 
62,2 
983,8 
759,8 
738,0 
11.881,7 
3.662,0 
4 012,4 
7.674,4 
600,7 
204,7 
806,4 
240,8 
76,6 
64,0 
125,3 
96,2 
133,6 
488,2 
132,4 
262,3 
514,3 
33,3 
90,8 
2.017,0 
28.016,8 
Kokoftaft* 
5,5 
676,4 
681,9 
19,5 
466,8 
486,3 
57,8 
27,9 
31,5 
24,4 
18,8 
160,4 
84,7 
24,6 
74,1 
9,8 
7,0 
12,5 
19,7 
5,2 
163,0 
110,1 
25,3 
56,8 
18,0 KRjrMUkf 
m 
73,2 
66,2 
117,9 
5,1 
332,2 
151,1 
291,9 
27,1 
8,9 
24,2 
372,8 
262,1 
284,8 
4.693,2 
1 655,4 
1.522,1 
3.177,5 
137,7 
51,2 
188,8 
88,7 
30,4 
25,4 
47,7 
39,5 
53,7 
184,0 
60,0 
108,0 
219,0 
12,2 
40,6 
820,5 
11.366,0 
RR;»t«kl 
3,5 
313,3 
316,8 
12.8 
181,0 
193,8 
25,8 
12,0 
11,4 
8,4 
8,6 
66,2 
37,4 
11,3 
32,4 
4,9 
3.0 
6,2 
8,5 
2,3 
68,7 
46,8 
11,6 
26,0 
8,1 1987 
0,0 
-3,9 
-1,4 
0,0 
-1,5 
0,5 
-6,2 
0,0 
-0,4 
-0,5 
-2,2 
-2,4 
-21,4 
643,8 
551,3 
-0,1 
651,2 
26,2 
0,0 
26,2 
0,0 
9,2 
4,1 
16,3 
12.2 
5.6 
54.1 
7,7 
11.7 
26.1 
3.1 
4,4 
154,3 
1.828,1 
1887 
0,4 
0,0 
0,4 
0,9 
41,1 
42,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
6.1 
9,3 
27,3 
4,2 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
40,9 
33,9 
0,9 
2,2 
1,0 1984*1997 
to 
73,2 
66,2 
117,9 
5,1 
332,2 
151,1 
291,9 
28,6 
11,3 
24,2 
372,8 
262,1 
284,8 
2.704,4 
1.081.0 
1 522,0 
2.603,0 
88,0 
38,6 
126,6 
44,3 
18,0 
8,8 
30,5 
23,4 
14.6 
104,1 
16,3 
39,4 
81,9 
5.1 
15,9 
358,0 
7.327,1 
1984*1987 
3,5 
69,1 
72,6 
12,8 
"79,0 
91,8 
25.8 
12.0 
11,4 
8,4 
8,6 
66,2 
37,4 
93 
27,3 
4,2 
3,0 
6,2 
8,5 
2,3 
61,0 
39,1 
10.9 
25.6 
7,9 : * 
i, mn, 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
105% 
126% 
100% 
100% 
100% 
100% 
68% 
65% 
100% 
82% 
64% 
75% 
67% 
50% 
59% 
35% 
64% 
59°.-
27% 
57"„ 
TT**0 
36% 
3.'% 
4.'",. 
39% 
44% 
65% 
100% 
22% 
23% 
100% 
44% 
47% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100",, 
100% 
100% 
83% 
84% 
86% 
100"',, 
100% 
100% 
100% 
89% 
84% 
95% 
99% 
98% M*k$ut 
1997 
22,3 
14,6 
2,1 
0,2 
151,9 
54,1 
72,7 
-0,4 
-2,5 
1,8 
152.6 
4,8 
111,5 
907,3 
288,6 
0,0 
288,6 
21,4 
0,0 
21,4 
.0 4 
5,0 
3.4 
10,5 
7.3 
5,9 
21,7 
5.8 
16.7 
26. 1 
1.7 
5.*> 
110,0 
1.649.1 
M*k»wt 
1997 
0,8 
0,0 
0,8 
4.0 
"--"32-5 
36,4 
0,0 
3,3 
0,0 
2,8 
3.7 
9,8 
6,8 
4,7 
13,7 
2,1 
0,0 
1,9 
0,0 
0,0 
22,3 
18,2 
1,1 
1,1 
0,8 :' 'titftfcglr ' 
199*499? 
to 
57,6 
55,4 
99,5 
4,2 
276,7 
130,8 
246,1 
22,8 
5,1 
19,8 
309.9 
216,2 
232,0 
1.997,7 
288,6 
1 400,3 
1.688,8 
66,3 
30,9 
97,2 
40,5 
12,2 
7,3 
20,0 
15,8 
11.1 
56,2 
10,4 
33,t; 
68,5 
3.0 
12.9 
260.9 
6.192.3 
MaJatUf 
19944997 
(8) 
1.8 
26.6 
28.4 
9.7 
64.0 
73,7 
7,5 
6.9 
3'1 
5.4 
<;,5 
29,4 
11,2 
13,7 
2,1 
1.0 
5,0 
2,7 
0,7 
29,8 
20,8 
6,1 
12.8 
4,3 % 
79% 
84% 
84% 
84% 
83% 
87% 
84% 
84% 
57% 
82% 
83% 
82% 
81% 
43% 
. .....;..-. 
17% 
92% 
63% 
48% 
60% 
61% 
46% 
40% 
29% 
42% 
40% 
21% 
31 % 
17% 
31",. 
31 % 
25% 
32% 
31% 
46% 
*"' 
WW 
50% 
8% 
9% 
76". 
35% 
38% 
29% 
57% 
77c*'V 
t -'-
76": ! 
44 „ 
j 
30% 
.,.„,„. j 
42% 
43% 
31 % 
80% 
32"-,, 
30% 
43% 
44% 
52% 
49% 
53%! 
209 wjW»*t 
{hyuaksyml«vuasi} 
YOA East London and the Lee Valley 1994-1996 (1994) 
YOA East Midlands 1994-1996 (1994) 
YOA Ita-Skotlanti 1994-1996 (1994) 
YOA Gibraltar 1994-1996 (1994) 
YOA Greater Manchester, Lancashire, Cheshire 1994-1996 
(1994) 
YOA Industrial South Wales 1994-1996 (1994) 
YOA North East England 1994-1996 (1994) 
YOA Plymouth 1994-1996 (1994) 
YOA Thanet 1994-1996 (1994) 
YOA West Cumbria and Fumess 1994-1996 (1994) 
YOA West Midlands 1994-1996 (1994) 
YOA Lansi-Skotlanti 1994-1996 (1994) 
YOA Yorkshire and Humberside 1994-1996 (1994) 
Yhteensa 
TJijij!^ 
YOA Yhdistynyt kuningaskunta (1996) 
YOA Yhdistynyt kuningaskunta (1994) 
Yhteensa 
mmsmmx&i^M^^M^^M^MMMWi 
Arviot Yhdistynyt kuningaskunta, aset. 2328/91 (1995) 
YOA Yhdistynyt kuningaskunta,as.866 ja 867/90 (1994) 
Yhteensa 
Tavofcfekataittts" 
YOA Yhdistynyt kuningaskunta (1994) 
favaKf.Sb 
YOA Borders Region (1995) 
YOA Keski-Skotlanti / Tayside (1995) 
YOA Dumfries and Galloway (1995) 
YOA Grampian (1995) 
YOA Lincolnshire (1995) 
YOA Wales (1995) 
YOA East Anglia (1994) 
YOA English Northern Uplands (1994) 
YOA South West England (1994) 
YOA English Midland Uplands (1995) 
YOA f he Marches"(1995) " 
Yhteensa 
YHTEENSA 
(hyvaktymlsyuosi* 
•mm 
Pohjois-lrlanti (1995) 
Yhdistynyt kuningaskunta (1995) 
Yhteensa 
mmmmmmmmmmmmmmmmmmmm 
Pohjois-lrlanti (1994) 
Yhdistynyt kuningaskunta (1994) 
Yhteensa 
:b6A0l*^:::v'':v:':^ 
England (1995) 
Highlands and Islands (1995) 
Pohjois-lrlanti (1995) 
Skotlanti(1995) 
Wales (1995) 
Yhteensa" ~ 
PESKSA 
Yhdistynyt kuningaskunta (1995) 
m& 
Tavoitteen 5b kondealueet Englannissa (1997) 
Tavoitteen 2 kohdealueet Englannissa (1997) 
Merseyside (1997) 
Highlands (1995") 
Pohjois-lrlanti "(1995) 
Skollanti(1995) 
Wains (1995) 
Yhteensa 
RECHAR 
East Midlands (1995) 
Ita-Skotlanti (1995) 
North East England (1995) 
North West England (1995) Kokonaf*-
tofstann. 
187,6 
195,2 
287,0 
13,5 
818,8 
400,9 
729,0 
61,6 
25,2 
62,2 
983,8 
759,8 
738,0 
11.881,7 
3.662,0 
4 012,4 
7.674,4 
600,7 
204,7 
806,4 
240,8 
76,6 
64,0 
125,3 
96,2 
133,6 
488,2 
132,4 
262,3 
"574.3 
"""" 33*3 
90,8 
2.017,0 
28.016,8 
Kokoftoft* 
5,5 
676,4 
681,9 
19,5 
466,8 
486,3 
57,8 
27,9 
31,5 
24,4 
18,8 
160,4 
84,7 
24,6 
74,1 
9,8 
"7,6 
12,5 
19,7 
5,2 
163,0 
110,1 
25,3 
56,8 
" 18,0 KRjrMUkf 
m 
73,2 
66,2 
117,9 
5,1 
332,2 
151,1 
291,9 
27,1 
8,9 
24,2 
372,8 
262,1 
284,8 
4.693,2 
1 655,4 
1.522,1 
3.177,5 
137,7 
51,2 
188,8 
88,7 
30,4 
25,4 
47,7 
39,5 
53,7 
184,0 
60,0 
108,0 
219,6 
12,2 
40,6 
820,5 
11.356,0 
RR;»tukl 
3,5 
313,3 
316,8 
12.8 
181,0 
193,8 
25,8 
12,0 
11,4 
8,4 
8,6 
66,2 
37,4 
11,3 
32,4 
4,9 
3,0 
6,2 
8*5 
2,3" 
68,7 
46,8 
11,6 
26,0 
8,T 1987 
0,0 
-3,9 
-1,4 
0,0 
-1,5 
0,5 
-6,2 
0,0 
-0,4 
-0,5 
-2,2 
-2,4 
-21,4 
643,8 
551,3 
-0,1 
651,2 
26,2 
0,0 
26,2 
0,0 
9,2 
4,1 
16,3 
12.2 
5.6 
54.1 
7,7 
11.7 
26.1 
3.1 
4,4 
154,3 
1.828,1 
1887 
0,4 
0,0 
0,4 
0,9 
41,1 
42,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
6.1 
9,3 
27,3 
4,2 
0,0 
" " 0,0 
"6,0 
0,0 
40,9 
33,9 
0,9 
2,2 
1,0 1984*1997 
to 
73,2 
66,2 
117,9 
5,1 
332,2 
151,1 
291,9 
28,6 
11,3 
24,2 
372,8 
262,1 
284,8 
2.704,4 
1.081.0 
1 522,0 
2.603,0 
88,0 
38,6 
126,6 
44,3 
18,0 
8,8 
30,5 
23,4 
14.6 
104,1 
16,3 
39,4 
81,9 
5.1 
15,9 
358,0 
7.327,1 
M**sus)t. 
1984*1987 
3,5 
69,1 
72,6 
12,8 
"79,0 
91,8 
25.8 
12.0 
11,4 
8,4 
8,6 
66,2 
37,4 
93 
27,3 
4,2 
" "3.0 
6,2 
8,5 
2,3 
61,0 
39,1 
10.9 
25.6 
"7,9 : * 
i, mn, 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
105% 
126% 
100% 
100% 
100% 
100% 
68% 
65% 
100% 
82% 
64% 
75% 
67% 
50% 
59% 
35% 
64% 
59°.-
27% 
57"„ 
'**~frtl* 
36% 
3.'% 
4.'",. 
39% 
44% 
65% 
100% 
22% 
23% 
100% 
44% 
47% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100",, 
100% 
100% 
83% 
84% 
86% 
100% 
100% 
100% 
100% 
89% 
84% 
95% 
99% 
98% Makaut 
1997 
22,3 
14,6 
2,1 
0,2 
151,9 
54,1 
72,7 
-0,4 
-2,5 
1,8 
152.6 
4,8 
111,5 
907,3 
288,6 
0,0 
288,6 
21,4 
0,0 
21,4 
.0 4 
5,0 
3.4 
10,5 
7.3 
5,9 
21,7 
5.8 
16.7 
.'6, 1 
1.7 
5.*> 
110,0 
1.649.1 
Makawt 
1997 
0,8 
0,0 
0,8 
4.0 
"--"32-5 
36.4 
0,0 
3,3 
0,0 
2,8 
3.7 
9,8 
6,8 
4,7 
13,7 
2,1 
0,0 
1,9 
0,0 
6,0 
22,3 
18,2 
1,1 
1,1 
0,8 :' 'titftfcglr ' 
189*4887 
to 57,6 
55,4 
99,5 
4,2 
276,7 
130,8 
246,1 
22,8 
5,1 
19,8 
309.9 
216,2 
232,0 
1.997,7 
288,6 
1 400,3 
1.688,8 
66,3 
30,9 
97,2 
40,5 
12,2 
7,3 
20,0 
15,8 
11.1 
56,2 
10,4 
at.t; 
68,5 
3.0 
12.9 
260.9 
6.192.3 
Makauf 
19944997 
(8) 
1.8 
26.6 
28.4 
9.7 
64.0 
73,7 
7,5 
6.9 
3'1 
5.4 
6.5 
29,4 
11,2 
13,7 
2,1 
1.0 
5,0 
2,7 
0,7 
29,8 
20,8 
6,1 
12.8 
4,3 % 
79% 
84% 
84% 
84% 
83% 
87% 
84% 
84% 
57% 
82% 
83% 
82% 
81% 
43% 
. .....;..-. 
17% 
92% 
63% 
48% 
60% 
61% 
46% 
40% 
29% 
42% 
40% 
21% 
31 % 
17% 
31",. 
31 % 
25% 
32% 
31% 
46% 
*"' 
WW 
50% 
8% 
9% 
76". 
35% 
38% 
29% 
57% 
77c*'V 
t -'-
76": ! 
44 „ 
j 
30% 
.,.„,„. j 
42% 
43% 
31 % 
80% 
32"-,, 
"" 30% 
43% 
44% 
52% 
49% 
•53%! 
209 
Albtt* 
{hyvaksymisvuesty 
Wales (1995) 
West Midlands (1995) 
Lansi-Skotlanti (1995) 
Yorkshire (1995) 
Yhteensa 
KONVER 
Yhdistynyt kuningaskunta & Gibraltar (1995) 
RESiDEK 
Englanti(1996) 
Wales (1995) 
Lansi-Skotlanti (1995) 
Yhteensa 
mm 
Pohjois-lrlanti (1995) 
Yhdistynyt kuningaskunta (1995) 
Yhteensa 
URBAN 
Brighton (1997) 
Bristol (1997) 
Coventry (1997) 
Leeds (1997) 
East London and the Lee Valley (Hackey Towers) (1996) 
East Midlands (Nottingham) (1996) 
GMLC (Moss Side and Hulme) (Manchester) (1996) 
Lontoo (Park Royal) (1996) 
Merseyside (North Huyton, Liverpool, Netherton) (1996) 
Wales (Swansea) (1996) 
West Midlands (Birmingham) (1996) 
Lansi-Skotlanti (Glasgow) (1996) 
Yorkshire and Humberside (Sheffield) (1996) 
Pohjois-lrlanti (1995) 
Yhteensa 
YHTEENSA 
PEACE 
lrlanti/Poh|ois-lrlanti (1995) 
INTERREG7R6GEN 
Yhdistynyt kuningaskunta/Tanska/Ruotsi/Alankomaat/ Saksa: 
Pohjanmeri(1997) 
Ranska/Yhdistynyt kuningaskunta: Haute-Normandie, Picardie 
ja East Sussex (1996) 
RarskaUK Nord-Pas-de-Calais/Kent (1996) 
IrlantiA'hdistynyt kuningaskunta: Northern Irlanti (1995) 
Irlanti/Yhdistynyt kuningaskunta: Wales (1995) 
Yhdistynyt kuningaskunta/Marokko Gibraltar (1995) K<ik«n«f$. 
fcutt&nn. 
57,3 
30,9 
7,5 
106,4 
412,4 
307,7 
54,3 
35,0 
27,9 
117,2 
10,1 
79,0 
89,1 
9,4 
11,5 
9,5 
9,6 
17,3 
14,9 
17,7 
16,3 
40,1 
11,7 
20,6 
32,7 
14,cV 
27,9 
264,0 
2.746,7 
412,4 
30,3 
80,8 
95,3 
265,7 
146,9 
1,7 mm MM 
to 
25,2 
14,1 
3,5 
49,5 
184,7 
136,9 
24,7 
15,7 
11,7 
62,2 
5,1 
36,7 
41,8 
4,5 
4,5 
4,5 
4,5 
8,0 
6,8 
8,0 
7,7 
19,5 
5,6 
8,0 
13,6 
6,8 
19,4 
121,4 
1.219,9 
301,7 
14,5 
34,1 
45,1 
160,2 
84,6 
0,7 1897 
3,8 
1,1 
0,5 
35,5 
79,0 
81.1 
5,4 
2,2 
1.3 
8,8 
1,3 
3,1 
4,6 
3,4 
3,5 
3.1 
3,4 
1,6 
1.2 
0,0 
1.5 
2.2 
0,0 
1,6 
3.7 
0,0 
2.4 
27,6 
280,4 
53.3 
14,5 
0,0 
0,6 
35,9 
13,6 
0,0 1994*1997 
w 
24,3 
13,8 
3,5 
40,9 
166,1 
93,6 
24,4 
15,2 
11,5 
51,0 
5,1 
35,5 
40,6 
3,4 
3,5 
3,1 
3.4 
8,0 
6,8 
8,0 
7,7 
19,5 
5,6 
8.0 
13,6 
6,6 
19,4 
116,7 
797,1 
176.3 
14.5 
34,1 
7,6 
64.0 
25,4 
0,7 96% 
98% 
100% 
83% 
80% 
68% 
99% 
97% 
98% 
98% 
100% 
97% 
97% 
75% 
77% 
69% 
75% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
ia>\, 
100% 
86% 
66% 
58",. 
100",, 
100% 
17% 
40% 
30% 
100% M*k$MJi: 
1997 
0.0 
0,6 
0,4 
3,7 
25,8 
8,0 
2,7 
0,0 
0,6 
3,3 
2,1 
1,6 
3,6 
1.7 
1.7 
1.6 
1.7 
0.8 
0.6 
0,0 
0,8 
1.1 
0.0 
0.8 
1.8 
0.0 
0.7 
13,3 
130,3 
61.2 
0.0 
0,0 
0.3 
0.5 
14.2 
0.0 toafctM* : 
19944997: 
i to ; 
10,2 
6,9 
1,9 
6,5 
68,6 
14,2 
12,2 
6,5 
5,7 
24,4 
3,9 
17,8 
21.7 
1,7 
1.7 
1.6 
1.7 
4.0 
3,4 
4.0 
3.8 
9.7 
2.8 
4.0 
6.8 
3,4 
7.6 
66.3 
368.6 
136,6 
0,0 
1C.2 
3.5 
14,6 
20,1 
0.2 % : 
41% 
49% 
55% 
13% 
38% 
10% 
49% 
41% 
49% 
47% 
77% 
48% 
62% 
38% 
38% 
34% 
38% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50",. 
3M% 
46% 
29% 
45% 
0% 
30% 
5% 
9% 
24% 
30% 
EUROOPPA 
Afcik 
{hyvftkaytntewdsf} 
LfcADCR 
Verkot(1994) 
MESCA 
Momkans hankc Amble Dabs Project (UK/E/P)( 199 7) 
Monikansallinen hanke Development of software lo exchange 
auction information (B/NL) (1997) 
Monikansallinen hanke Diversification by developing new 
nuikets bv new technology (D/DK) (1997) 
MonikansalliiiHii hanke: Electronic chart display and 
information system (B/F/EL/IT/IRL) (1997) 
Monikansallinen hanke Information exchange between auctior 
and remote markets (B/F/E) (1997) 
Monikansallinen hanke L'iititurismo come strumento di 
sviluppo nella (l/GR) (1997) 
Monikansallinen hanke RECIPE (E/P) (1997) 
Monikansallinen hanke Reseau Langoustines (FAJK) (1997) 
Monikansallinen hanke: Technical support development in 
watertood mussel cooperative (UK/IRL) (1997) 
Monikansallinen hanke Aqualine (1996) 
Monikansallinen hanke Maisons de la Mer (1996) 
Monikansallinen hanke Maredunet (1996) 
Monikansallinen hanke Peche Fish Co (1996) 
MonikansallinH.n hanke Retitour (1996) 
Yhteensa Kotaftftt*-
kustfann, 
16.0 
0,1 
0,0 
0,0 
0.1 
0,1 
0,1 
0.1 
0,1 
0,1 
0,1 
0,3 
0,1 
0,0 
0,3 
1.5 tifttttukf 
(1) 
16,0 
0,0 
0,0 
o.o 
0.1 
0,1 
0,1 
0,1 
0,0 
0,1j 
0,0 
0,1 
0,0 
0,0 
0.1 
0,7 1997 
2,9 
0,0 
0,0 
0,0 
0.1 
0,1 
0,1 
0,1 
0,0 
0,1 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,4 Makauait 
1984-1997 
<2J 
10.7 
0,0 
0,0 
0.0 
0,1 
0.1 
0,1 
0.1 
0,0 
0,1 
0.0 
6,1 
0,0 
0,0 
0,1 
0,7 67".. 
100% 
100% 
100% 
100% 
100°,, 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% Maksw 
1997 
2.9 
' " 0.0 
0,0 
o.o 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,1 1994*1997 
7.6 
o.o! 
0,0, 
0.0 
0.0 
0,0 
0.0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,1 • •.•%••:•. 
48".. 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
70% 
40% 
40% 
0% 
40% 
17% 
210 Albtt* 
{hyvaksymlsvuesty 
Wales (1995) 
West Midlands (1995) 
Lansi-Skotlanti (1995) 
Yorkshire (1995) 
Yhteensa 
KONVEft 
Yhdistynyt kuningaskunta & Gibraltar (1995) 
RESJDEK 
Englanti(1996) 
Wales (1995) 
Lansi-Skotlanti (1995) 
Yhteensa 
mm 
Pohjois-lrlanti (1995) 
Yhdistynyt kuningaskunta (1995) 
Yhteensa 
URBAN 
Brighton (1997) 
Bristol (1997) 
Coventry (1997) 
Leeds (1997) 
East London and the Lee Valley (Hackey Towers) (1996) 
East Midlands (Nottingham) (1996) 
GMLC (Moss Side and Hulme) (Manchester) (1996) 
Lontoo (Park Royal) (1996) 
Merseyside (North Huyton, Liverpool, Netherton) (1996) 
Wales (Swansea) (1996) 
West Midlands (Birmingham) (1996) 
Lansi-Skotlanti (Glasgow) (1996) 
Yorkshire and Humberside (Sheffield) (1996) 
Pohjois-lrlanti (1995) 
Yhteensa 
YHTEENSA 
PEACE 
lrlanti/Poh|ois-lrlanti (1995) 
INTERREG7R6GEN 
Yhdistynyt kuningaskunta/Tanska/Ruotsi/Alankomaat/ Saksa: 
Pohjanmeri(1997) 
Ranska/Yhdistynyt kuningaskunta: Haute-Normandie, Picardie 
ja East Sussex (1996) 
RarskaUK Nord-Pas-de-Calais/Kent (1996) 
IrlantiA'hdistynyt kuningaskunta: Northern Irlanti (1995) 
Irlanti/Yhdistynyt kuningaskunta: Wales (1995) 
Yhdistynyt kuningaskunta/Marokko Gibraltar (1995) K<ik«n«f$. 
fcutt&nn. 
57,3 
30,9 
7,5 
106,4 
412,4 
307,7 
54,3 
35,0 
27,9 
117,2 
10,1 
79,0 
89,1 
9,4 
11,5 
9,5 
9,6 
17,3 
14,9 
17,7 
16,3 
40,1 
11,7 
20,6 
32,7 
14,8 
27,9 
264,0 
2.746,7 
412,4 
30,3 
80,8 
95,3 
265,7 
146,9 
1,7 mm MM 
to 
25,2 
14,1 
3,5 
49,5 
184,7 
136,9 
24,7 
15,7 
11,7 
62,2 
5,1 
36,7 
41,8 
4,5 
4,5 
4,5 
4,5 
8,0 
6,8 
8,0 
7,7 
19,5 
5,6 
8,0 
13,6 
6,8" 
19:4 
121*4 
1.219,9 
301,7 
14.5 
34,1 
45,1 
160,2 
84,6 
0,7 1897 
3,8 
1,1 
0,5 
35,5 
79,0 
81.1 
5,4 
2,2 
1.3 
8,8 
1.3 
3,1 
4,6 
3,4 
3,5 
3.1 
3,4 
1.6 
1.2 
0,0 
1.5 
2.2 
0,0 
1.6 
3.7 
6,0 
2.4 
27,6 
280,4 
53.3 
14,5 
0,0 
0,6 
35,9 
13,6 
0,0 1994*1997 
w 
24,3 
13,8 
3,5 
40,9 
166,1 
93,6 
24,4 
15,2 
11,5 
51,0 
5,1 
35,5 
40,6 
3,4 
3,5 
3,1 
3.4 
8,0 
6,8 
8,0 
7,7 
19,5 
5,6 
8.0 
13,6 
6,6 
19,4 
116,7 
797,1 
176.3 
14.5 
34,1 
7,6 
64.0 
25,4 
0,7 96% 
98% 
100% 
83% 
80% 
68% 
99% 
97% 
98% 
98% 
100% 
97% 
97% 
75% 
77% 
69% 
75% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100"., 
100% 
100% 
86% 
66% 
58",. 
100",, 
100% 
17% 
40% 
30% 
100% M*k$MJi: 
1997 
0.0 
0,6 
0,4 
3,7 
25,8 
8,0 
2,7 
0,0 
0,6 
3,3 
2,1 
1,6 
3,6 
1.7 
1.7 
1.6 
1.7 
0.8 
0.6 
0,0 
0,8 
1.1 
0.0 
0.8 
1.8 
o.o 
0.7 
13,3 
130,3 
61.2 
0.0 
0,0 
0.3 
0.5 
14.2 
0.0 toafctM* : 
19944997: 
i to ; 
10,2 
6,9 
1,9 
6,5 
68,6 
14,2 
12,2 
6,5 
5,7 
24,4 
3,9 
17,8 
21.7 
1,7 
1.7 
1.6 
1.7 
4.0 
3,4 
4.0 
3.8 
9.7 
2.8 
4.0 
6.8 
3,4 
7.6 
66.3 
368.6 
136,6 
0,0 
1C.2 
3.5 
14,6 
20,1 
0.2 % : 
41% 
49% 
55% 
13% 
38% 
10% 
49% 
41% 
49% 
47% 
77% 
48% 
62% 
38% 
38% 
34% 
38% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
3M% 
46% 
29% 
45% 
0% 
30% 
5% 
9% 
24% 
30% 
EUROOPPA 
Afcik 
{hyvaksymteuyosty 
LfcADCR 
Verkot(1994) 
MESCA 
Momkans hankc Amble Dabs Project (UK/E/P)( 199 7) 
Monikansallinen hanke Development of software lo exchange 
auction information (B/NL) (1997) 
Monikansallinen hanke Diversification by developing new 
nuikets bv new technology (D/DK) (1997) 
MonikansalliiiHii hanke: Electronic chart display and 
information system (B/F/EL/IT/IRL) (1997) 
Monikansallinen hanke Information exchange between auctior 
and remote markets (B/F/E) (1997) 
Monikansallinen hanke L'iititurismo come strumento di 
sviluppo nella (l/GR) (1997) 
Monikansallinen hanke RECIPE (E/P) (1997) 
Monikansallinen hanke Reseau Langoustines (FAJK) (1997) 
Monikansallinen hanke: Technical support development in 
watertood mussel cooperative (UK/IRL) (1997) 
Monikansallinen hanke Aqualine (1996) 
Monikansallinen hanke Maisons de la Mer (1996) 
Monikansallinen hanke Maredunet (1996) 
Monikansallinen hanke Peche Fish Co (1996) 
MonikansallinH.n hanke Retitour (1996) 
Yhteensa totanfthv 
kustfann, 
16.0 
0,1 
0,0 
0,0 
0.1 
0,1 
0,1 
0.1 
0,1 
0,1 
0,1 
0,3 
0,1 
0,0 
0,3 
1.5 tifttttukf 
(1) 
16,0 
0,0 
0,0 
o.o 
0.1 
0,1 
0,1 
0,1 
0,0 
0,1j 
0,0 
0,1 
0,0 
0,0 
0.1 
0,7 1997 
2,9 
0,0 
0,0 
0,0 
0.1 
0,1 
0,1 
0,1 
0,0 
0,1 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,4 Makauait 
1984-1997 
<2J 
10.7 
0,0 
0,0 
0.0 
0,1 
0.1 
0,1 
0.1 
0,0 
0,1 
0.0 
6,1 
0,0 
0,0 
0,1 
0,7 67".. 
100% 
100% 
100% 
100% 
100°,, 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% Maksw 
1997 
2.9 
' " 0.0 
0,0 
o.o 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,1 1994*1997 
7.6 
o.o! 
0,0, 
0.0 
0.0 
0,0 
0.0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
o.o 
0,0 
0,1 • •.•%••:•. 
48".. 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
70% 
40% 
40% 
0% 
40% 
17% 
210 
Mm 
{ky«ika$fi()tyu<Nrt) 
tPEACffi '" 
Irianti/Pohjois-lrtanti (1995) 
mmmmmm"". Beigia/Saksa/Ranska/Luxemburg/ Alankomaat: Rein-Maas 
(1997) 
Tanska/Saksa/Suomi/Ruotsi: Itameri (1997) 
Kreikka/ltalia: Ipiros, Joonianmeren saaret, Lansi-Kreikka ja 
Puglia(1997) 
ltalia/ltavalta(1997) 
Italia/Slovenia Friuli-Venezia Giulia ja Veneto (1997) 
Italia: Kuivuuden torjuminen (1997) 
Itavalta/Saksa/Kreikka/ltalia. Euroopan keskiosat, 
Adrianrneren, Tonavan ja Kaakkois-Euroopan alueet (1997) 
Portugal!': Kuivuuden torjuminen (1997) 
Yhdistynyt kuningaskunta/Tanska/Ruotsi/ Alankomaat/ Saksa: 
Pohjanmeri (1997) 
Belgia/Ranska/Luxemburg: Vallonia-Lorraine-Luxemburg 
(1996) 
Belgia/Ranska Ardennit (1996) 
Tanska/Ruotsi (1996) 
Saksa/ltavalta(1996) 
Espanja/Marokko (1996) 
Ranska/Belgia Nord-Pas-de Calais/Flanderi (1996) 
Ranska/Belgia Vallonia/Nord-Pas-de-Calais/Pi(;,irdiH (1996) 
Ranska/Espanja (1996) 
Ranska/ltalia Korsika/Sardinia (1996) 
Ranska/ltalia Korsika/Toscana(1996) 
Ranska/Yhdistynyt kuningaskunta Haute-Normandie, Picardie 
ja East Sussex (1996) 
Ranska/UK: Nord-Pas-de-Calais/Kent (1996) 
Italia/Albania: Puglia(1996) 
ltalia/Ranska(1996) 
ltalia/Sveitsi(1996) 
Suomi/Baltianmaat: EtelS-Suomen rannikkoalueet (1996) 
SuomiA/enSja: Karjala (1996) 
SuomiA/enajS: Kaakkois-Suomi (1996) 
Suomi/Ruotsi/Norja: Pohjoiskalotti (1996) 
Suomi/Ruotsi/Norja: Merenkurkku ja Mittskandia (1996) 
Suomi/Ruotsi: saaret (1996) 
Ruotsi/Norja: Pohjoisen vihrea vy5 (1996) 
Rudsi/Norja G6teborg/Bohus/Alvsborg (1996) 
Ruotsi/Norja. Skandinavian sisSalueet (1996) 
Ruotsi/Suomi/Norja/VenalSBarentsinmeri (1996) 
Belgique/Alankomaat: Euregio Scheldemond (1995) 
Belgia/Alankomaat: Middengebied (1995) 
Tanska/Saksa: FynsAmt/K.E.R.N. (1995) 
Tanska/Saksa: Etela-Jyllanti/Planungsraum V (1995) 
Tanska/Saksa Storstram/Ostholstein/Lubeck (1995) 
Tanska: IUmeri(1995) 
Saksa/Ranska/Sveitsi: Oberrhein-centre-sud (1995) 
Saksa/Ranska: Rheinland-Pfalz/Saarland/Lorraine (1995) 
Saksa/Luxemburg: Euregio (1995) 
Saksa/Alankomaat/Belgia: Euregio Maas-Rein (1995) 
Saksa/Alankomaat: Ems-Dollard (1995) 
Saksa/Alankomaat: Euregio (1995) 
Saksa/Alankomaat: Euregio Rein-Maas-Pohjdnen (1995) 
Saksa/Alankomaat. Euregio Rein-Waal (1995) 
Saksa/Puda/Tsekin tasavalta: Saksi (1995) 
Saksa/Puda Brandenburg (1995) 
Saksa/Puda Mecklenburg-Vorpommern (1995) 
Saksa/Tsekin tasavalta Baijeri (1995) 
Saksa/Sveitsi Bodensee (1995) 
Kreikka/Albania/Bulgaria (1995) Kok^Uaja-
fcustftttn. 
412,4 
426,7 
47,5 
304,9 
27,4 
31,4 
30,5 
36,8 
8,4 
30,3 
62,2 
27,8 
28,0 
56,3 
185,3 
38,3 
148,4 
142,6 
71,8 
58,2 
80,8 
95,3 
178,2 
159,1 
52,7 
22,7 
31,8 
40,7 
29,2 
14,6 
9,5 
13,0 
13,0 
10,8 
23,4 
22,8 
66,3 
3,6 
22,2 
10,4 
4,6 
51,4 
46,5 
30,9 
71,9 
62,7 
53,6 
12,8 
23,2 
220,0 
110,7 
84,1 
h 42,2 
13,8 
494,9 Hi 
' 
301,7 
137,1 
25,0 
169.2 
11,8 
15,6 
15,2 
20,9 
6,2 
14,5 
30,2 
12.5 
13,0 
24,6 
101,4 
18,0 
71,5 
62,4 
33,7 
18,6 
34,1 
45,1 
81,5 
57,0 
20,0 
6,1 
13,9 
9,6 
12,2 
6,6 
4,0 
5,5 
5,5 
4,5 
10,5 
11.1 
32,4 
1,8 
11,1 
5,2 
2,0 
25,2 
23,3 
8,0 
35,7 
22,5 
22,0 
6,4 
11,5 
149,4 
73,5 
63,1 
16,8 
6,9 
314,0 1897 
53,3 
. 
15,5 
25,0 
39,9 
13,1 
11,7 
15,2 
20,9 
6,2 
14,5 
0,0 
0,0 
2.4 
0,0 
23,0 
1.1 
0,0 
10,3 
0,6 
0,0 
0.0 
0.8 
0,0 
0,0 
4,4 
2,0 
3,4 
1.9 
3,4 
1,6 
0,4 
2,4 
1,0 
1,4 
3,8 
0,0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0,0 
-0,5 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
-2,2 
0,0 
0,0 
32,4 
0,4 
0,0 
0,0 
0,0 
41,6 • 1994*1997 
to 
176,3 
15,5 
25,0 
39,9 
13,1 
11.7 
15,2 
20,9 
6,2 
14,5 
26,2 
12,5 
13,0 
24,6 
37.1 
18,0 
10,0 
19,1 
33.1 
18.2 
M.\ 
7,6 
15,5 
15,1 
20,0 
6,1 
13,9 
9,6 
12,2 
6,6 
4.0 
5.5 
5.5 
4,5 
10.5 
11.1 
, 32.4 
1.8 
11.1 
5.2 
2,0 
22,9 
23.3 
8,0 
33,5 
22,5 
19,8 
6,4 
11,5 
52,1 
10,5 
8,8 
16,8 
6,9 
107,9 i % 
58% 
11% 
100% 
24% 
110% 
75% 
100% 
100% 
100% 
100% 
87% 
100% 
100% 
100% 
37% 
100",, 
14% 
31% 
98",, 
98% 
100% 
17% 
19% 
26% 
100% 
100% 
100% 
100°., 
100% 
100"., 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100"„ 
100% 
100% 
91°,, 
100% 
100% 
\~ 94% 
100% 
90% 
100% 
100"% 
35% 
14% 
14% 
100% 
100% 
34"',, urn. 
81.2 
0,0 
12,5 
19,9 
6,5 
5,8 
7,6 
10,5 
2,5 
0,0 
1,4 
0,0 
0,7 
3.5 
22,6 
0,5 
1.5 
7.2 
0.2 
0.0 
0,0 
0,3 
0.0 
0.0 
2,2 
0,6 
1,0 
0,6 
3,3 
1,8 
0,2 
0,7 
0.3' 
I 0,4 
3.1 
0,0 
0,0 
0.0 
0.0 
0.0' 
0.0 
0.41 
0,0 
0.0 
0,0 
0.61 
0.0 
0,0 
0.3 
24,5 
0.8 
0,0 
3,0 
0,4 
47,4 1984-1887 
Ui,A-.„„ 
136,6 
0,0 
12,5 
19.9 
6,5 
5,8 
7,6 
10,5 
2.5 
0.0 
13,5 
'5,7 
3,9 
10.9 
29,7 
9,0 
6.5 
11.7 
10.1 
5.5 
10.2 
3.8 
7,8 
7,5 
10.0 
1.8 
4,2 
2.9 
3.7 
2,0 
1,2 
1.7 
1.1* 
1.4 
3.1 
3,3 
9,7 
0.5 
3.3 
'.6 
0,6 
7.4 
7.2 
2,4 
10,0 
6.7 
6.6 
1,9 
3,7 
34.3 
5,8 
4,4 
8,4 
3,4 
96,4 ' " %""•' 
' 
45% 
0% 
50% 
12% 
55% 
37% 
50% 
50% 
40% 
0% 
45% 
.30% 
30% 
44% 
29% 
50"„ 
9'',, 
19% 
;v% 
29% 
.V% 
8% 
10% 
13% 
50% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
X% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
29% 
31% 
30% 
28% 
30% 
30% 
30% 
33% 
23% 
8% 
7% 
50"-;, 
49% 
31 "•,. 
211 Mm 
{ky«ika$fi()tyu<Nrt) 
tPEACffi '" 
Irianti/Pohjois-lrtanti (1995) 
mmmmmm"". Beigia/Saksa/Ranska/Luxemburg/ Alankomaat: Rein-Maas 
(1997) 
Tanska/Saksa/Suomi/Ruotsi: Itameri (1997) 
Kreikka/ltalia: Ipiros, Joonianmeren saaret, Lansi-Kreikka ja 
Puglia(1997) 
ltalia/ltavalta(1997) 
Italia/Slovenia Friuli-Venezia Giulia ja Veneto (1997) 
Italia: Kuivuuden torjuminen (1997) 
Itavalta/Saksa/Kreikka/ltalia. Euroopan keskiosat, 
Adrianrneren, Tonavan ja Kaakkds-Euroopan alueet (1997) 
Portugal!': Kuivuuden torjuminen (1997) 
Yhdistynyt kuningaskunta/Tanska/Ruotsi/ Alankomaat/ Saksa: 
Pohjanmeri (1997) 
Belgia/Ranska/Luxemburg: Vallonia-Lorraine-Luxemburg 
(1996) 
Belgia/Ranska Ardennit (1996) 
Tanska/Ruotsi (1996) 
Saksa/ltavalta(1996) 
Espanja/Marokko (1996) 
Ranska/Belgia Nord-Pas-de Calais/Flanderi (1996) 
Ranska/Belgia Vallonia/Nord-Pas-de-Caiais/PicjrdiH (1996) 
Ranska/Espanja (1996) 
Ranska/ltalia Korsika/Sardinia (1996) 
Ranska/ltaiia Korsika/Toscana (1996) 
Ranska/Yhdistynyt kuningaskunta Haute-Normandie, Picardie 
ja East Sussex (1996) 
Ranska/UK: Nord-Pas-de-Calais/Kent (1996) 
Italia/Albania: Puglia(1996) 
ltalia/Ranska(1996) 
ltalia/Sveitsi(1996) 
Suomi/Baltianmaat: EtelS-Suomen rannikkoalueet (1996) 
SuomiA/enSja: Karjala (1996) 
SuomiA/enajS: Kaakkois-Suomi (1996) 
Suomi/Ruotsi/Norja: Pohjoiskalotti (1996) 
Suomi/Rudsi/Norja: Merenkurkku ja Mittskandia (1996) 
Suomi/Rudsi: saaret (1996) 
Rudsi/Norja: Pohjoisen vihrea vy5 (1996) 
Rudsi/Norja G6teborg/Bohus/Alvsborg (1996) 
Ruotsi/Norja. Skandinavian sisSalueet (1996) 
Rudsi/Suomi/NorjaA/enalSBarentsinmeri (1996) 
Belgique/Alankomaat: Euregio Scheldemond (1995) 
Belgia/Alankomaat: Middengebied (1995) 
Tanska/Saksa: FynsAmt/K.E.R.N. (1995) 
Tanska/Saksa: Etela-Jyllanti/Planungsraum V (1995) 
Tanska/Saksa Storstram/Ostholstein/Lubeck (1995) 
Tanska: Itameri (1995) 
Saksa/Ranska/Sveitsi: Oberrhein-centre-sud (1995) 
Saksa/Ranska: Rheinland-Pfalz/Saarland/Lorraine (1995) 
Saksa/Luxemburg: Euregio (1995) 
Saksa/Alankomaat/Belgia: Euregio Maas-Rein (1995) 
Saksa/Alankomaat: Ems-Dollard (1995) 
Saksa/Alankomaat: Euregio (1995) 
Saksa/Alankomaat: Euregio Rein-Maas-Pohjdnen (1995) 
Saksa/Alankomaat. Euregio Rein-Waal (1995) 
Saksa/Puda/Tsekin tasavalta: Saksi (1995) 
Saksa/Puda Brandenburg (1995) 
Saksa/Puda Mecklenburg-Vorpommern (1995) 
Saksa/Tsekin tasavalta Baijeri (1995) 
Saksa/Sveitsi Bodensee (1995) 
Kreikka/Albania/Bulgaria (1995) KoftpitJMa* 
fcustftttn. 
412,4 
426,7 
47,5 
304,9 
27,4 
31,4 
30,5 
36,8 
8,4 
30,3 
62,2 
27,8 
28,0 
56,3 
185,3 
" 38*3 
148,4 
142,6 
71,8 
58,2 
80,8 
95,3 
178,2 
159,1 
52,7 
22,7 
31,8 
40,7 
29,2 
14,6 
9,5 
13,0 
13,0 
10,8 
23,4 
22,8 
66,3 
3,6 
22,2 
10,4 
4,6 
51,4 
46,5 
30,9 
71,9 
62,7 
53,6 
12,8 
23,2 
220,0 
110,7 
84,1 
h 42,2 
13,8 
494,9 Mfe**M 
Hi 
' 
301,7 
137,1 
25,0 
169.2 
11,8 
15,6 
15,2 
20,9 
6,2 
14,5 
30,2 
12.5 
13,0 
24,6 
101,4 
18,6 
71,5 
62,4 
33,7 
18,6 
34,1 
45,1 
81,5 
57,0 
20,0 
6,1 
13,9 
9,6 
12,2 
6,6 
4,0 
5,5 
5,5 
4,5 
10,5 
11.1 
32,4 
1,8 
11.1 
5,2 
2,0 
25,2 
23,3 
8,0 
35,7 
22,5 
22,0 
6,4 
11,5 
149,4 
73,5 
63,1 
16,8 
6:9 
314,0 1897 
53,3 
. 
15,5 
25,0 
39,9 
13,1 
11,7 
15,2 
20,9 
6,2 
14,5 
0,0 
0,0 
2.4 
0,0 
23,0 
1,1 
0,0 
10,3 
0,6 
0,0 
0.0 
0.8 
0,0 
0,0 
4,4 
2,0 
3,4 
1.9 
3,4 
1,6 
0,4 
2,4 
1,0 
1,4 
3,8 
0,0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0,0 
-0,5 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
-2,2 
0,0 
0,0 
32,4 
0,4 
0,0 
0,0 
0,0 
41,6" • 1994*1997 
to 
176,3 
15,5 
25,0 
39,9 
13,1 
11.7 
15,2 
20,9 
6,2 
14,5 
26,2 
12,5 
13,0 
24,6 
37.1 
18,0 
10,0 
19,1 
33.1 
18,2 
M.\ 
7,6 
15,5 
15,1 
20,0 
6,1 
13,9 
9,6 
12,2 
6,6 
4.0 
5.5 
5.5 
4,5 
10.5 
11.1 
, 32,4 
1.8 
11.1 
5.2 
2,0 
22,9 
23.3 
8,0 
33,5 
22,5 
19,8 
6,4 
11,5 
52,1 
10,5 
8,8 
16,8 
6,9 
107,9 i % 
58% 
11% 
100% 
24% 
110% 
75% 
100% 
100% 
100% 
100% 
87% 
100% 
100% 
100% 
37% 
100",, 
14% 
31% 
98",, 
98% 
100% 
17% 
19% 
26% 
100% 
100% 
100% 
100°., 
100% 
100"., 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100"„ 
100% 
100% 
91°,, 
100% 
100% 
\~ 94% 
100% 
90% 
100% 
100"% 
35% 
14% 
14% 
100% 
100% 
34% urn. 
81.2 
0,0 
12,5 
19,9 
6,5 
5,8 
7,6 
10,5 
2,5 
0,0 
1,4 
0,0 
0,7 
3.5 
22,6 
0,5 
1.5 
7.2 
0.2 
0.0 
0,0 
0,3 
0.0 
0.0 
2,2 
0,6 
1.0 
0,6 
3,3 
1,8 
0,2 
0,7 
0.3' 
I 0,4 
3.1 
0,0 
0,0 
0.0 
0.0 
0.0' 
0.0 
0.41 
0,0 
0.0 
0,0 
0.61 
0.0 
0,0 
0.3 
24,5 
0.8 
0,0 
3,0 
6,4 
47,4 1984-1887 
Ui,A-.„„ 
136,6 
0,0 
12,5 
19.9 
6,5 
5,8 
7,6 
10,5 
2.5 
0.0 
13,5 
'5,7 
3,9 
10.9 
29,7 
9,0 
6.5 
11.7 
10.1 
5.5 
10.2 
3.8 
7,8 
7,5 
10.0 
1.8 
4,2 
2.9 
3.7 
2,0 
1,2 
1.7 
1.1* 
1.4 
3.1 
3,3 
9,7 
0.5 
3.3 
'.6 
0,6 
7.4 
7.2 
2,4 
10,0 
6.7 
6.6 
1,9 
3,7 
34.3 
5,8 
4,4 
8,4 
3,4 
96,4 ' " %""•' 
' 
45% 
0% 
50% 
12% 
55% 
37% 
50% 
50% 
40% 
0% 
45% 
.30% 
30% 
44% 
29% 
50"„ 
9'',, 
19% 
;v% 
29% 
.V% 
8% 
10% 
13% 
50% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
X% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
29% 
31% 
30% 
28% 
30% 
30% 
30% 
33% 
23% 
8% 
7% 
50"-;, 
49% 
31 "•,. 
211 
AJOff* 
{hyuaksymtevuosty 
Kreikka/ltalia (REGEN Sahko) (1995) 
Kreikka: Energiaverkkojen valmistuminen (REGEN) (1995) 
Espanja/Portugali (1995) 
Espanja/Portugali (REGEN Maakaasu) (1995) 
Ranska/Saksa: PAMINA(1995) 
Ranska/Sveitsi: Franche-Comt6 (1995) 
Ranska/Sveitsi. Rhone-Alpes (1995) 
Irlanti/Yhdistynyt kuningaskunta: Pohjois-lrlanti (1995) 
Irlanti/Yhdistynyt kuningaskunta: Wales (1995) 
ltavalta/Unkari(1995) 
Itavalta/Tsekin tasavalta (1995) 
ltavalta/Slovakia(1995) 
Itavalta/Slovenia (1995) 
Yhdistynyt kuningaskunta/Marokko: Gibraltar (1995) 
Yhteensa 
YHTEENSA Kok<w»f*~ 
fe$ctann~ 
189,4 
459,2 
755,3 
548,2 
22,1 
14,2 
11,6 
265,7 
146,9 
28,2 
12,1 
16,0 
22,6 
1,7 
6.479,5 
6.909,4 (ft 
75,8 
183,7 
552,0 
220,0 
11,1 
7,1 
5,4 
160,2 
84,6 
11,0 
4,5 
5,5 
9,0 
0,7 
3.289,9 
3.608,3 199? 
0,0 
80,5 
0,0 
23,0 
1,0 
0,0 
0,0 
35,9 
13,6 
2,2 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
463,8 
610,4 1994499? 
1 1« 22,0 
183,7 
240,2 
216,4 
11,1 
7,1 
4,3 
64,0 
25,4 
11,0 
4,5 
5,5 
9,0 
0,7 
1.763,8 
1.961,6 * 
29% 
100% 
44% 
98% 
100% 
100% 
80% 
40% 
30% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
54% 
54% M*k9<it 
1997 
0,0 
79,4 
50,5 
17,8 
0,3 
0,0 
0,0 
0,5 
14,2 
0.7 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
357,6 
441,7 \ 199*499?: 
i to ! 
11,0 
161.9 
154,4 
180,3 
3,3 
2,2 
1,3 
14.6 
20,1 
3,3 
1.4 
1.7 
2,7 
0,2 
1.008,8 
1.163,0 % 
JNtd. 
15% 
86% 
28% 
82% 
30% 
31% 
24% 
9% 
24% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
31% 
32% 
2(2 {hyuaksymtevuosty 
Kreikka/ltalia (REGEN Sahko) (1995) 
Kreikka: Energiaverkkojen valmistuminen (REGEN) (1995) 
Espanja/Portugali (1995) 
Espanja/Portugali (REGEN Maakaasu) (1995) 
Ranska/Saksa: PAMINA(1995) 
Ranska/Sveitsi: Franche-Comt6 (1995) 
Ranska/Sveitsi. Rhone-Alpes (1995) 
Irlanti/Yhdistynyt kuningaskunta: Pohjois-lrlanti (1995) 
Irlanti/Yhdistynyt kuningaskunta: Wales (1995) 
ltavalta/Unkari(1995) 
Itavalta/Tsekin tasavalta (1995) 
ltavalta/Slovakia(1995) 
Itavalta/Slovenia (1995) 
Yhdistynyt kuningaskunta/Marokko: Gibraltar (1995) 
Yhteensa 
YHTEENSA Kok<w»f*~ 
fe$ctaniu 
189,4 
459,2 
755,3 
548,2 
22,1 
14,2 
11,6 
265,7 
146,9 
28,2 
12,1 
16,0 
22,6 
1,7 
6.479,5 
6.909,4 (ft 
75,8 
183,7 
552,0 
220,0 
11,1 
7,1 
5,4 
160,2 
84,6 
11,0 
4,5 
5,5 
9,0 
0,7 
3.289,9 
3.608,3 199? 
0,0 
80,5 
0,0 
23,0 
1,0 
0,0 
0,0 
35,9 
13,6 
2,2 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
463,8 
610,4 1994499? 
1 1« 22,0 
183,7 
240,2 
216,4 
11,1 
7,1 
4,3 
64,0 
25,4 
11,0 
4,5 
5,5 
9,0 
0,7 
1.763,8 
1.961,6 * 
29% 
100% 
44% 
98% 
100% 
100% 
80% 
40% 
30% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
54% 
54% M*k9<it 
1997 
0,0 
79,4 
50,5 
17,8 
0,3 
0,0 
0,0 
0,5 
14,2 
0.7 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
357,6 
441,7 \ 199*4997: 
i to ! 
11,0 
161.9 
154,4 
180,3 
3,3 
2,2 
1,3 
14.6 
20,1 
3,3 
1.4 
1.7 
2,7 
0,2 
1.008,8 
1.163,0 % 
JNtd. 
15% 
86% 
28% 
82% 
30% 
31% 
24% 
9% 
24% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
31% 
32% 
2(2 
LYHENTEET 
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 215 
ADAPT 
CEEI 
CEEP 
CES 
EAKR 
ECOS-OUVERTURE 
EFTA 
EHTY 
EIP 
EIR 
EMOTR 
EMPLOYMENT 
ESR 
EUROPARTENARIAT 
FORCEM 
HORIZON 
INTERREG 
ISDN 
KIE 
KONVER 
KOR 
LEADER 
MOO 
NOW 
PACTE 
PEACE 
PESCA 
PHARE 
Pk-yritykset 
RECHAR 
RECITE 
REGEN 
REGIS 
RESIDER 
RETEX Yhteisöaloite työvoiman sopeuttamiseksi teollisuuden 
rakennemuutoksessa 
Eurooppalainen yritys-ja innovaatiokeskus 
Julkisten yritysten Euroopan keskus 
Euroopan ammatillinen yhteistyöjärjestö 
Euroopan aluekehitysrahasto 
Keski- ja Itä-Euroopan kaupunkien 
yhteistyöverkko 
Euroopan vapaakauppaliitto 
Euroopan hiili- ja teräsyhteisö 
Euroopan investointipankki 
Euroopan investointirahasto 
Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto 
Yhteisöaloite inhimillisten voimavarojen kehittämiseksi 
Euroopan sosiaalirahasto 
Rakennerahastojen tukeen oikeutettujen alueiden 
yritysten ja muualle yhteisöön tai kolmansiin maihin 
sijoittautuneiden yritysten välisten yhteyksien 
edistämistoimi 
Ammatillista jatkokoulutusta hoitava säätiö (Espanja) 
Yhteisöaloite vammaisten ja vähäosaisten työelämään 
siirtymiseksi 
Yhteisöaloite raja-alueiden ja alueiden välisen 
yhteistyön edistämiseksi 
Digitaalinen monipalveluverkko 
Keski- ja Itä-Euroopan maat 
Yhteisöaloite aseteollisuusaluciden uudistamiseksi 
Kalatalouden ohjauksen rahoitusväline 
Yhteisöaloite maaseudun kehittämistä koskevien 
hankkeiden tukemiseksi 
Monivuotinen ohjausohjelma kalastusalalla 
Yhteisöaloite naisten työmahdollisuuksien lisäämiseksi 
Euroopan paikallis-ja alueviranomaisten välistä 
tietojenvaihtoa koskeva ohjelma 
Yhteisöaloite sovinnon ja rauhan saavuttamiseksi 
Pohjois-lrlannissa ja Irlannin raja-alueen kreivikunnissa 
Yhteisöaloite kalatalouden alalla 
Ohjelma Keski- ja Itä-Euroopan maiden taloudellisen 
kehityksen tukemiseksi 
Pienet ja keskisuuret yritykset 
Yhteisöaloite hiilikaivosalueiden uudistamiseksi 
Ohjelma Euroopan alueiden ja kaupunkien välisen 
verkon perustamiseksi 
Maakaasuverkkoja koskeva yhteisöaloite 
Yhteisöaloite erittäin syrjäisten alueiden 
tukemiseksi 
Yhteisöaloite terästeollisuusalueiden uudistamiseksi 
Yhteisöaloite tekstiili-ja vaatetusteollisuusalueiden 
toiminnan monipuolistamiseksi 
216 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 
RIS 
RISI 
SDEC 
SME 
SR 
STRIDE 
TO 
T&K 
TTK 
UNICE 
URBAN 
YA 
YAO 
YMP 
YOA 
YOUTHSTART 
YTK Regional Innovation Strategy - Alueellinen 
innovaatiostrategia 
Regional Information Society Initiative -
Tietoyhteiskuntaa koskeva alueellinen aloite 
Euroopan aluekehityssuunnitelma 
Yhteisöaloite pk-yritysten sopeuttamiseksi 
yhtenäismarkkinoille 
Suurhanke 
Yhteisöaloite "Tutkimus ja teknologia 
innovaatiotoiminnassa ja Euroopan alueellinen 
kehittäminen" 
Toimenpideohjelma 
Tutkimus ja kehittäminen 
Tutkimus ja teknologinen kehittäminen 
Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestö 
Yhteisöaloite taantuvien kaupunkialueiden tukemiseksi 
Yhteisöaloite 
Yhteisöaloiteohjelma 
Yhteinen maatalouspolitiikka 
Yhtenäinen ohjelma-asiakirja 
Yhteisöaloite nuorten työelämään siirtymisen 
tukemiseksi 
Yhteisön tukikehys 
Ml 
ISSN 1024-4492 
KOM(98) 562 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 13 03 04 10 
Luettelonumero : CB-C0-98-567-F1-C 
ISBN 92-78-39645-1 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg