2009
ONKO YHTEISÖN TUTKIMUSPOLITIIKKAAN 
KUULUVILLE HUIPPUOSAAMISEN VERKOSTOILLE  
JA INTEGROIDUILLE HANKKEILLE  ASETETUT 
TAVOITTEET SAAVUTETTU?EUROOPAN 
TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN
Erityiskertomus  nro 8
FI
ISSN 1831-0958

ONKO YHTEISÖN TUTKIMUSPOLITIIKKAAN 
KUULUVILLE HUIPPUOSAAMISEN VERKOSTOILLE JA INTEGROIDUILLE HANKKEILLE ASETETUT TAVOITTEET SAAVUTETTU?Erityiskertomus  nro 8   2009
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN(annettu EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)
Erityiskertomus nro 8/2009 – Onko yhteisön tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankk eille asetetut tavoitteet saavutettu?2
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBURG
P. +352 4398-45410
F. +352 4398-46410
Sähköposti: euraud@eca.europa.eu
Internet : http://www.eca.europa.eu
Erityiskertomus  nro 8   2009
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä 
Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu).
Luettelointitiedot ovat teoksen lopussa.Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2009ISBN 978-92-9207-421-0doi:10.2865/68444
© Euroopan yhteisöt, 2009
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Printed in Belgium
Erityiskertomus nro 8/2009 – Onko yhteisön tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankk eille asetetut tavoitteet saavutettu?3
SISÄLLYS
Kohdat
 SANASTO
I–V TIIVISTELMÄ
1–16  JOHDANTO
1–5   TUTKIMUKSELLE JA TEKNOLOGIAN KEHITTÄMISELLE (TTK) YHTEISÖSSÄ ASETETUT TAVOITTEET 
JA TTK-TOIMIIN KOHDISTUVAT UHAT
1–3 POLITIIKAN TAVOITTEET
4–5 EUROOPPALAISEN TUTKIMUKSEN RAKENTEELLISET HEIKKOUDET JA KUNNIANHIMOISET TAVOITTEET
6–16  KUUDES PUITEOHJELMA
9–11 UUDET VÄLINEET JA NIIDEN TAVOITTEET
12–16 HANKKEIDEN VALINTA JA HALLINNOINTI
17–18  TARKASTUKSEN SISÄLTÖ JA LÄHESTYMISTAPA
17 TARKASTUKSEN SISÄLTÖ
18 TARKASTUKSEN LÄHESTYMISTAPA
19–56  TARKASTUKSEEN PERUSTUVAT HUOMAUTUKSET
19–27  YHTEISÖN TTK-TAVOITTEIDEN EDISTÄMINEN YLEISELLÄ TASOLLA
22–24 TUTKIMUSYHTEISTYÖN VAIKUTTAVUUS
25–27 HANKESUUNNITELMAT OLIVAT PAREMPIA KUIN TOTEUTUNEET HANKKEET
28–43  UUSILLE VÄLINEILLE ASETETTUJEN ERITYISTAVOITTEIDEN SAAVUTTAMINEN
29–35 HUIPPUOSAAMISEN VERKOSTOILLA SAATIIN USEIN INTEGRAATION SIJASTA AIKAAN PERINTEISIÄ YHTEISTYÖMUOTOJA
36–38  INTEGROIDUT HANKKEET: SUURIA HANKKEITA, JOISSA EI OLLUT MERKITTÄVIÄ OSALLISTUJIA 
JA JOILLE EI LÖYDETTY LISÄRAHOITUKSEN LÄHTEITÄ
39–43 PK-YRITYSTEN OSALLISTUMISTA KOSKEVAA TAVOITETTA EI SAAVUTETTU KOKONAISUUDESSAAN
44–53  UUSIEN VÄLINEIDEN HALLINNOINTI KOMISSIOSSA
45–46 EPÄSELVYYTTÄ VÄLINEIDEN TEHTÄVISTÄ47–49 SÄÄNNÖKSIÄ PALJON, OHJAUSTA EI AINA RIITTÄVÄSTI
50 NEUVOTTELUPROSESSI VEI AIEMPAA ENEMMÄN AIKAA EIKÄ USEINKAAN OLLUT AVOIN
51  HANKKEIDEN LUKUMÄÄRÄ ON PIENENTYNYT JA HANKKEET OVAT AIEMPAA LAAJEMPIA, 
MUTTA OSALLISTUJIEN MÄÄRÄ ON YHÄ SUURI
52–53 RIITTÄMÄTÖN HANKESEURANTA
54–56  TTK-INVESTOINTIEN EDISTÄMINEN
55–56 ENEMMÄN EU-VAROJA PIENEMMÄLLE MÄÄRÄLLE TTK-INVESTOINTEJA
57–65  PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET
 KOMISSION VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 8/2009 – Onko yhteisön tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankk eille asetetut tavoitteet saavutettu?4
Erityiskertomus nro 8/2009 – Onko yhteisön tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankk eille asetetut tavoitteet saavutettu?5
SANASTO
Bruttokansantuote : Kaikkien tietyssä maassa tiettynä vuonna tuotettujen lopputuotteiden 
ja -palvelujen yhteenlaskettu markkina-arvo.
Eurooppalainen tutkimusalue ( European Research Area, ERA ): Sisärajaton alue, jolla tie-
teen resurssit voidaan jakaa paremmin niin, että luodaan lisää työpaikkoja ja Euroopan kilpailukyky paranee.
Pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) : Yrityksiä, joiden palveluksessa on alle 
250 työntekijää ja joiden vuotuinen liikevaihto on enintään 50 miljoonaa euroa ja/tai joiden vuotuisen taseen loppusumma on enintään 43 miljoonaa euroa.
SMART-tavoitteet : EU:n varainhoitoasetuksen mukaisesti erityisiä, mitattavissa ja toteutet-
tavissa olevia, asiaan kuuluvia ja ajallisesti määrättyjä tavoitteita.
TTK-puiteohjelmat : Monivuotisia ohjelmia, jotka sisältävät yhteisön rahoittamat tieteelli-
set ja teknologiset toimet tietyltä ajanjaksolta, toimiin osoitetut määrärahat sekä toimien teknistä ja taloudellista täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt.
TTK-välineet : Erityyppisiä hankkeita, jotka on määritelty puiteohjelmissa. Kullakin välineellä 
on omat tavoitteensa ja osallistumisjärjestelynsä.
Huippuosaamisen verkostot : Välineitä, joiden avulla pyritään verkoston jäsenten tutkimus-
toimien huomattavaan ja pitkäaikaiseen integroimiseen ja siten alakohtaisesti vastaamaan suoraan eurooppalaisen tutkimustoiminnan hajanaisuutta koskevaan ongelmaan.
Integroidut hankkeet : Välineitä, joiden avulla tavoitellaan kunnianhimoisia, selkeästi mää-
riteltyjä ja eurooppalaisen ulottuvuuden sisältäviä tieteellisiä ja teknologisia tavoitteita.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 8/2009 – Onko yhteisön tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankk eille asetetut tavoitteet saavutettu?6
TIIVISTELMÄ
I
Eurooppalaisen tutkimustoiminnan kat-
sotaan kärsivän investointien riittämät-
tömyydestä ja hajanaisuudesta. EU pyrki  
ratkaisemaan ongelman muun muassa siten, 
että kuudennessa puiteohjelmassa otettiin 
käyttöön kaksi uutta välinettä: ’huippuosaa-misen verkostot’ ja ’integroidut hankkeet’. 
Päämääränä oli toisaalta tutkimustoimien  
huomattava ja pitkäaikainen integroiminen, 
ja toisaalta tavoiteltiin kunnianhimoisia, sel-keästi määriteltyjä ja eurooppalaisen ulottu-vuuden sisältäviä tieteellisiä ja teknologisia 
tavoitteita.
II
Tarkastuksessa selvitettiin sitä, missä määrin 
huippuosaamisen verkostoilla ja integroi-
duilla hankkeilla on edistetty perustamisso-pimuksessa asetettujen tutkimuspolitiikan  
tavoitteiden saavuttamista, miltä osin niiden 
omat erityistavoitteet on saavutettu, onko 
komissio hallinnoinut uusia välineitä vaikut-
tavasti, sekä sitä, onko kuudes puiteohjelma 
lisännyt TTK-investointeja.
III
Tilintarkastustuomioistuin totesi seuraavaa:
Tarkastetuilla kuudennen puiteohjelman i) 
välineillä oli onnistuttu edistämään tut-kimusyhteistyötä ja laadultaan kohtuul-
lisia hankkeita. Välineiden käyttöön ei  
kuitenkaan ole sovellettu selkeää toi-
mintalogiikkaa, SMART-tavoitteita eikä  
tulosindikaattoreita.
Uusille välineille asetetut erityistavoit- ii) 
teet saavutettiin vain osittain. Huip-puosaamisen verkostoilla edistettiin  hyvätasoista tutkimusyhteistyötä, mutta ei useinkaan kyetty integroimaan ver-kostojen jäsenten tutkimustoimia niin,  että tutkimustoimista olisi asteittain  tullut itseään ylläpitäviä. Integroiduilla hankkeilla edistettiin korkealaatuista  tutkimusyhteistyötä, mutta ei onnis-tuttu houkuttelemaan lisää resursseja  yksittäisiltä osallistujilta eikä löytämään uusia julkisen tai yksityisen rahoituksen lähteitä.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 8/2009 – Onko yhteisön tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankk eille asetetut tavoitteet saavutettu?7
V
Tilintarkastustuomioistuin suosittaa lisäksi 
seuraavaa:
Komission on pohdittava, ovatko huippu- i) 
osaamisen verkostojen ja integroitujen 
hankkeiden kaltaisten yhteistyöhankkei-den tavoitteet realistiset ja saavutetaanko 
niillä merkittäviä etuja perinteisiin tut-
kimusyhteistyön välineisiin verrattuna. 
Kuudennesta puiteohjelmasta rahoi-tettujen huippuosaamisen verkostojen  osalta komission on arvioitava tapaus-
kohtaisesti, onko rahoituksen myöntä-mistä perusteltua jatkaa seitsemännen  puiteohjelman yhteydessä, kun otetaan huomioon verkostojen aiemmat saavu-
tukset, EU:n tasolla saatava lisäarvo ja  
se, millaiset mahdollisuudet verkostoilla on kehittyä itseään ylläpitäviksi.
Komission on perehdyttävä niihin eri  ii) 
syihin, jotka ovat johtaneet osallistu-
jien TTK-investointien suhteelliseen  vähäisyyteen tavoiteltuihin päämääriin 
nähden, ja ehdotettava erityisiä toimen-
piteitä. TTK-toimiin myönnetyn EU:n  
rahoituksen kannustinvaikutuksen seu-
raamista varten käytettävissä on oltava 
tarkoituksenmukaisia tietoja. Asetettu-
jen päämäärien realistisuus on arvioitava uudelleen, etenkin pk-yritysten ja yksi-
tyisen sektorin osalta.
Komission on huolehdittava selkeäs tä  iii) 
ja oikea-aikaisesta ohjeistuksesta,  
nopeutettava sopimusten tekemistä ja  
parannettava hankeseurantaa, etenkin  jotta hankkeita olisi aiempaa helpompi 
hallinnoida, niiden täytäntöönpano olisi tarkoituksenmukaista ja ne arvioitaisiin asianmukaisella tavalla.TIIVISTELMÄ
Komission toteuttamassa hallinnoinnissa iii) 
ilmeni etenkin kuudennen puiteohjel-
man täytäntöönpanon alkuvaiheessa  
useita puutteita, jotka vähensivät toi-
mien vaikuttavuutta. Tällaisia puutteita 
olivat etenkin epävarmuus uusien väli-neiden täsmällisestä roolista, riittämätön 
ohjeistus ja hankkeiden puutteellinen  
seuranta.
Kuudennella puiteohjelmalla ei onnis- iv) 
tuttu lisäämään osallistujien TTK-investointeja merkittävästi viidenteen  puiteohjelmaan verrattuna. Yksityisen  sektorin osallistuminen jopa suhteessa  väheni. Pk-yritysten osallistumiselle  asetettua rahoituksen tavoitetasoa –  15:tä prosenttia kuudennen puite-ohjelman ensisijaisten aihealueiden  kokonaismäärärahoista – ei saavutettu.
IV
Tilintarkastustuomioistuin toistaa jo aiem-min esittämänsä suosituksen, jonka mukaan meno-ohjelmien pitäisi perustua selkeään  toimintalogiikkaan niin, että välineet on  kytketty realistisiin tavoitteisiin. Näin ollen 
olisi aiheellista harkita vain yhden tavoit-
teen asettamista välinettä kohden, jotta sel-
keytettäisiin kunkin välineen erityistä roolia. Jokaiselle ohjelmalle pitäisi asettaa tarkoi-
tuksenmukaiset tulosindikaattorit, joiden  
avulla voidaan seurata tuotoksia, seurauksia 
ja vaikutuksia.
Erityiskertomus nro 8/2009 – Onko yhteisön tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankk eille asetetut tavoitteet saavutettu?8
JOHDANTO
TUTKIMUKSELLE JA TEKNOLOGIAN KEHITTÄMISELLE 
(TTK) YHTEISÖSSÄ ASETETUT TAVOITTEET JA TTK-TOIMIIN KOHDISTUVAT UHAT
POLITIIKAN TAVOITTEET
 1.  Tutkimus ja teknologian kehittäminen vaikuttavat merkittävästi tieteen 
ja teknologian aloilla saavutettavaan edistykseen ja innovaatioihin. 
Tutkimuksen ensisijaista merkitystä korostetaan Euroopan unionissa ja sen jäsenvaltioissa, jotta kansalaisten korkeaa elintasoa voidaan ylläpitää ja entisestään parantaa.
 2.  Euroopan yhteisön TTK-politiikan1 yleisiä tavoitteita ovat yhteisön teol-
lisuuden tieteellisen ja teknologisen perustan lujittaminen ja kan-
sainvälisen kilpailukyvyn parantaminen. Yrityksiä, tutkimuslaitoksia 
ja yliopistoja kannustetaan toteuttamaan yhdessä korkealaatuisia  
TTK-toimia, jotta sisämarkkinoiden mahdollisuudet saadaan hyödyn-
nettyä täysimääräisesti.1 Euroopan yhteisön 
perustamissopimus, XVIII osasto 
(Tutkimus ja teknologinen 
kehittäminen), 163–173 artikla. Toimet on määritelty seuraavasti:
a) tutkimusohjelmien, teknologian 
kehittämisen ohjelmien ja 
esittelyohjelmien täytäntöönpano 
edistämällä yhteistyötä yritysten, 
tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen 
kanssa ja niiden kesken
b) yhteistyön edistäminen kolmansien 
maiden ja kansainvälisten järjestöjen 
kanssa yhteisön tutkimuksen, 
teknologian kehittämisen ja 
esittelytoiminnan alalla
c) tutkimukseen, teknologian 
kehittämiseen ja esittelyyn liittyviä toiminnan tuloksia koskevan tiedon 
levittäminen ja näiden tulosten 
hyväksi käyttäminen
d) yhteisön tutkijoiden koulutuksen ja 
liikkumisen kannustaminen.
YHTEISÖN TALOUSARVIOSTA VUOSITTAIN SUORITETUT TTK-MENOT KESKIMÄÄRIN  
(NELJÄS–SEITSEMÄS PUITEOHJELMA)KAAVIO 1
miljoonaa euroa, maksumäärärahat
Neljäs puiteohjelma – EU 12
(1995–1998)Viides puiteohjelma – EU 15
(1999–2002)Kuudes puiteohjelma – EU 15
(2003–2006)Kuudes puiteohjelma – EU 25
(2004–2006)Seitsemäs puiteohjelma – EU 27
(2007–2013)2 7613 4254 0614 4477 217
1 0002 0003 0004 0005 0006 0007 0008 000
0
Lähde : Neljättä–seitsemättä puiteohjelmaa koskevat lainsäädännölliset päätökset (ilman Euratomia).
Erityiskertomus nro 8/2009 – Onko yhteisön tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankk eille asetetut tavoitteet saavutettu?9
 3.  Euroopan yhteisön TTK-toimia on vuodesta 1984 lähtien toteutettu moni-
vuotisten puiteohjelmien avulla. Puiteohjelmissa määritellään tietylle 
ajanjaksolle tieteelliset ja teknologiset tavoitteet, toimien päälinjat, kokonaistalousarvio ja määrärahojen jakautuminen toimien kesken 
sekä yhteisön rahoitusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Peräkkäi-
siin EU:n puiteohjelmiin osoitetun rahoituksen määrä on ajan mittaan 
kasvanut. Puiteohjelmat muodostavat tutkimuksen alan suurimman 
yksittäisen rahoituslähteen. Niiden osuus on yhteensä 4–5 prosenttia 
kaikesta TTK-toimien saamasta julkisesta rahoituksesta.
EUROOPPALAISEN TUTKIMUKSEN RAKENTEELLISET 
HEIKKOUDET JA KUNNIANHIMOISET TAVOITTEET
 4.  Eurooppalaisen tutkimuksen katsotaan laajalti kärsivän rakenteellisista 
heikkouksista. Komissio on tuonut esiin seuraavat näkökohdat2:
investoinnit TTK-toimiin ovat riittämättömiä ja hajanaisia a) 
tutkijavoimavaroja on liian vähän b) 
tieteellisiä saavutuksia ei pystytä riittävän hyvin muuntamaan  c) 
innovatiivisiksi ja kilpailukykyisiksi tuotteiksi ja palveluiksi
Euroopan tutkimuspolitiikka on hajanaista. d) 
 5.  Komissio ja Eurooppa-neuvosto ovat katsoneet, että eurooppalaisen 
tutkimusalueen toteuttaminen on tärkeä askel rakenteellisten heik-
kouksien korjaamiseksi3. Eurooppalainen tutkimusalue muodostaisi 
tutkimuksen ja teknologian sisämarkkinat ja mahdollistaisi kansal-
listen ja alueellisten tutkimustoimien ja -politiikkojen paremman  koordinoinnin. Eurooppa-neuvosto on asettanut unionille kunnian-
himoisen tavoitteen: ”siitä on tultava maailman kilpailukykyisin ja  
dynaamisin tietopohjainen talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää 
talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään  
sosiaalista yhteenkuuluvuutta”
4. Tätä varten panostusta tutkimukseen 
Euroopassa olisi lisättävä niin, että se lähestyisi kolmea prosenttia BKT:sta vuoteen 2010 mennessä (1,9 prosenttia vuonna 2000). Kaksi kolmannesta tästä uudesta investoinnista olisi saatava yksityiseltä  sektorilta
5.2 Komission ehdotus neuvoston 
päätöksiksi erityisohjelmista, joilla 
pannaan täytäntöön Euroopan 
yhteisön tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn kuudes 
puiteohjelma, KOM(2002) 43 
lopullinen, 30.1.2002, osa 5.1 
”Yhteisön toiminnan tarve”, s. 71.
3 Komissio ehdotti eurooppalaisen 
tutkimusalueen perustamista tiedonannossaan ”Kohti 
eurooppalaista tutkimusaluetta ” 
tammikuussa 2000. EU hyväksyi 
tämän tavoitteen vähän 
myöhemmin Lissabonissa maaliskuussa 2000 kokoontuneessa 
Eurooppa-neuvostossa.
4 Lissabonissa kokoontuneen 
Eurooppa-neuvoston päätelmät, 
maaliskuu 2000, kohta 5.
5 Barcelonassa kokoontuneen 
Eurooppa-neuvoston päätelmät, 
maaliskuu 2002, kohta 47.
Erityiskertomus nro 8/2009 – Onko yhteisön tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankk eille asetetut tavoitteet saavutettu?10
KUUDES PUITEOHJELMA
 6.  Euroopan yhteisön kuudennella puiteohjelmalla6 haluttiin edistää edellä 
mainittujen kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamista. Sen tarkoi-
tuksena oli rahoittaa toimia, jotka edistävät innovaatiota ja euroop-
palaisen tutkimusalueen luomista. Tätä varten puiteohjelman avulla 
pyrittiin lisäämään Euroopan hajanaisen tutkimussektorin integroi-
mista ja koordinointia. Kuudes puiteohjelma kattoi vuosina 2002–2006 
tutkimustoiminnan koko kirjon perustutkimuksesta soveltavaan tut-
kimukseen, tieteellisen ja teknisen huippuosaamisen kehittämisen  sekä eurooppalaisen tutkimuksen koordinoinnin. Ohjelma nivellettiin 
kolmen otsakkeen mukaisesti:
eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen –
eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen –
eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittaminen. –
KUUDENNEN PUITEOHJELMAN KESKEISET OSATEKIJÄT JA PERUSPERIAATTEETKAAVIO 2
Kuudennen puiteohjelman keskeiset osatekijät
Eurooppalaisen 
tutkimuksen
integraatioEurooppalaisen 
tutkimusalueen
jäsentäminenEurooppalaisen 
tutkimusalueen perustan
lujittaminen
Kuudennen puiteohjelman perusperiaatteet
Keskitytään
ensisijaisiin 
tutkimusalueisiinJäsennetään
vahvistamalla kansallisten, 
alueellisten ja muiden 
eurooppalaisten aloitteiden 
välisiä yhteyksiäKoordinoidaan
Yksinkertaistetaan6 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston päätös N:o 1513/2002/
EY, tehty 27 päivänä kesäkuuta 
2002, eurooppalaisen 
tutkimusalueen toteuttamista 
ja innovointia tukevasta Euroopan yhteisön kuudennesta 
tutkimuksen, teknologian 
kehittämisen ja esittelyn 
puiteohjelmasta (2002–2006) 
(EYVL L 232, 29.8.2002, s. 1).
Lähde : Komission opas ‘Participating in European Research’, toinen painos, helmikuu 2004
(http://ec.europa.eu/research/fp6/pdf/how-to-participate_en.pdf).
Erityiskertomus nro 8/2009 – Onko yhteisön tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankk eille asetetut tavoitteet saavutettu?11
 7.  Kuudennen puiteohjelman määrärahat olivat noin 17 miljardia euroa vuo-
sina 2002–2006, ja puiteohjelmasta oli vuoden 2008 loppuun mennessä 
investoitu epäsuoriin TTK-toimiin arviolta 25 miljardia euroa7. Suurin 
osa menoista (noin 75 prosenttia) liittyy otsakkeen ’Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen’ seitsemään ensisijaiseen aihealueeseen
8 (ohjelmia, jotka kattavat tutkimuksen erityisaloja).
 8.  Kuudennessa puiteohjelmassa otettiin erityisesti huomioon pk-yritykset, 
jotta niiden teknologisia valmiuksia voitaisiin kehittää ja helpottaa niiden osallistumista korkealaatuiseen tutkimukseen. Tähän varattiin 1,8 miljardia euroa, mikä vastaa 15:tä prosenttia ensisijaisiin aihe-
alueisiin osoitetuista kokonaismäärärahoista (osuus on kolmanneksen 
suurempi kuin edellisessä puiteohjelmassa).
UUDET VÄLINEET JA NIIDEN TAVOITTEET
 9.  Perinteisten välineiden9 lisäksi kuudennessa puiteohjelmassa otettiin 
käyttöön kaksi uutta välinettä, joilla pyritään erityisesti ”integroimaan 
ja lujittamaan eurooppalaista tutkimusaluetta”:
Huippuosaamisen verkostoilla pyrittiin ennen kaikkea verkos- –
ton jäsenten tutkimustoimien huomattavaan ja pitkäaikaiseen  
integroimiseen ja vastaamaan siten suoraan kunkin ensisijaisen aihealueen tutkimustoiminnan hajanaisuutta Euroopassa koske-
vaan ongelmaan.
Integroidut hankkeet suunniteltiin tuottamaan tietoa, jota tar- –
vitaan toimien toteuttamiseksi ensisijaisilla aihealueilla niin,  että voidaan saavuttaa kunnianhimoisia, selkeästi määriteltyjä ja 
eurooppalaisen ulottuvuuden sisältäviä tieteellisiä ja teknologisia 
tavoitteita.
 10.  Huippuosaamisen verkostoja ja integroituja hankkeita oli mahdollista 
toteuttaa jollakin seitsemästä ensisijaisesta aihealueesta (alaviite 8). Lainsäätäjä piti näitä välineitä tärkeimpinä keinoina, joilla voidaan Euroopan tutkimusvalmiuksia integroimalla luoda lisäarvoa verrattuna kansallisella tasolla saavutettaviin tuloksiin (eurooppalainen lisäarvo). Näin haluttiin saavuttaa asiantuntemuksen, toimien ja resurssien kriit-tinen massa (henkilöstö, taidot, pätevyys, rahoitus, infrastruktuurit, laitteet). Uusien välineiden odotettiin lisäksi edistävän merkittävästi tavoitetta, jonka mukaan 15 prosenttia ensisijaisiin aihealueisiin osoi-tetuista määrärahoista oli tarkoitus käyttää pk-yrityksiin (kohta 8).7 Epäsuorilla TTK-toimilla 
tarkoitetaan avustusta saaneiden 
sopimuspuolten toteuttamia 
toimia; suorat TTK-toimet komissio toteuttaa yhteisen 
tutkimuskeskuksensa kautta.
8 Seitsemän ensisijaista 
aihealuetta ovat: terveysalan biotieteet, genomiikka ja 
bioteknologia; tietoyhteiskunnan 
teknologia; nanoteknologia ja 
nanotieteet; älykkäät materiaalit 
sekä uudet tuotantomenetelmät 
ja -laitteet; ilmailu ja avaruus; 
elintarvikkeiden laatu ja turvallisuus; kestävä kehitys, 
globaalimuutos ja ekosysteemit; 
kansalaiset ja hallinto 
tietoyhteiskunnassa.
9 Kohdennetut erityishankkeet, 
koordinoidut toimet, erityiset 
tukihankkeet, Marie Curie -toimet, 
integroidut infrastruktuurialoitteet 
sekä perustamissopimuksen 
169 artiklan nojalla toteutettavat 
toimet.
Erityiskertomus nro 8/2009 – Onko yhteisön tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankk eille asetetut tavoitteet saavutettu?12
 11.  Laatikoissa 1 ja 2 annetaan esimerkkejä huippuosaamisen verkostojen 
ja integroitujen hankkeiden yhteydessä toteutetuista toimista.
HANKKEIDEN VALINTA JA HALLINNOINTI
 12.  Komissiossa vastuu kuudennesta puiteohjelmasta jakautuu usealle  
pääosastolle10. Kuten aiemmissa puiteohjelmissa, komissio julkaisi  
ajoittain ehdotuspyyntöjä, joissa kuvataan laajoja toiminta-aloja.  Mahdollisten edunsaajien esittämät rahoitushakemukset arvioitiin  riippumattomien asiantuntijoiden (ehdotusten arvioijien) avustuk-
sella. Ehdotukset arvioitiin vertaamalla niitä ehdotuspyynnöissä  
määriteltyihin tieteellisiin ja teknisiin kriteereihin, mukaan lukien  
hallinnointikriteerit, jotka liittyvät ehdotuksen esittäjän valmiuteen toteuttaa hankkeet. Komissio valitsi hankkeet, joiden katsottiin olevan 
EU-rahoituksen näkökulmasta ansiokkaimpia, ja niille myönnettiin  
avustuksia.
 13.  Komissio seurasi, ja säännöllisesti arvioi, hankkeiden edistymistä, myös 
suhteessa välinekohtaisiin tavoitteisiin. Seuranta tapahtui riippu-
mattomien asiantuntijoiden avustuksella (hankkeiden etenemistä  
seuraavat arvioijat)11.10 Tutkimuksen pääosaston, 
joka pääasiallisesti hallinnoi 
ja koordinoi kuudennen 
puiteohjelman toimia, lisäksi erityisohjelmien osia hallinnoi 
neljä muuta pääosastoa: 
tietoyhteiskunnan ja viestinten 
pääosasto, energian ja 
liikenteen pääosasto, yritys- ja teollisuustoiminnan 
pääosasto sekä meriasioiden ja 
kalastuksen pääosasto. Yhteinen 
tutkimuskeskus vastaa lisäksi 
komission suoraan toteuttamista 
toimista.
11 Kohta 25 ja alaviite 19.
MILLAISIA TOIMIA HUIPPUOSAAMISEN VERKOSTOJEN AVULLA TOTEUTETTIIN?
Jokainen huippuosaamisen verkosto on erilainen. Seuraavassa esimerkkejä yksittäisistä toimista:
Tarkastettujen huippuosaamisen verkostojen yhteydessä toteutettuun toimien integroimiseen kuuluvat 
tohtorintutkintoa suorittavien opiskelijoiden sekä tutkijoiden vaihto, yhteisten seminaarien järjestämi-nen, virtuaalisten internetin kautta toimivien tutkimustyöryhmien luominen, virtuaalilaboratorioiden ja -laitosten perustaminen sekä käyntien järjestäminen muualla kuin osallistujan omissa tiloissa sijaitsevien laitteiden hyödyntämiseksi.
Tarkastuksen kohteena olleiden huippuosaamisen verkostojen yhteydessä toteutettuun yhteiseen tutki-
mustoimintaan kuuluu yksittäisten tutkimushankkeiden rahoittaminen. Usein se perustui tieteellisestä tehtävästä vastaavan henkilön johdolla toteutettuihin sisäisiin ehdotuspyyntömenettelyihin.
Huippuosaamista levitettiin tekemällä vierailuja yrityksiin, osallistumalla kansainvälisiin konferensseihin, 
järjestämällä kesäkursseja ja muita koulutustapahtumia, tiedottamalla hankkeista tähän tarkoitukseen 
laaditun internet-sivun kautta sekä julkaisemalla tiedotteita, lehdistötiedotteita ja artikkeleita.LAATIKKO 1
Erityiskertomus nro 8/2009 – Onko yhteisön tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankk eille asetetut tavoitteet saavutettu?13
 14.  Huippuosaamisen verkostojen ja integroitujen hankkeiden yhteydessä 
toteutettuihin hankkeisiin osoitettiin lähes 50 prosenttia kuudennen 
puiteohjelman varoista. Komission tietojen mukaan seitsemännen  puiteohjelman (2007–2013) yhteydessä huippuosaamisen verkostot 
ja integroitujen hankkeiden ominaispiirteet täyttävät yhteistyöhank-
keet saivat 16 prosenttia helmikuuhun 2009 mennessä myönnetystä 
seitsemännen puiteohjelman rahoituksen kokonaismäärästä
12.
 15.  Kuudennesta puiteohjelmasta rahoitettiin 167 huippuosaamisen verkostoi-
hin liittyvää hanketta, joissa oli mukana noin 5 000 osallistujaa ja joihin EU osoitti yhteensä 1,2 miljardia euroa (tukikelpoisten investointikus-tannusten määrä oli 1,9 miljardia euroa). Kuhunkin huippuosaamisen verkostoon kuului keskimäärin noin 30 kumppania, ja EU-rahoitusta myönnettiin sopimusta kohden 7 miljoonaa euroa. Integroituja hank-keita rahoitettiin noin 700 kappaletta. Niissä oli noin 17 000 osallistujaa, ja EU-rahoituksen yhteismäärä oli 6,5 miljardia euroa (tukikelpoisten investointikustannusten määrä oli 10,7 miljardia euroa). Jokaiseen integroituun hankkeeseen osallistui keskimäärin 25 kumppania, ja EU-rahoitusta myönnettiin 9,5 miljoonaa euroa sopimusta kohden.
 16.  Kuudenteen puiteohjelmaan käytettävissä olleet varat riittivät yleisesti 
ottaen rahoituksen myöntämiseen vain yhdelle viidesosalle ehdotuksista. 
Tämä osuus vastaa Yhdysvaltain tiedesäätiön NSF:n rahoitusjärjestelyjen 
suhdelukua, mutta on alhaisempi kuin edellisen puiteohjelman kohdalla (26 prosenttia). Huippuosaamisen verkostojen yhteydessä suurempi osa 
ehdotuksista sai rahoitusta kuin integroitujen hankkeiden yhteydessä.12 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston päätös N:o 1982/2006/
EY, tehty 18 päivänä joulukuuta 
2006, Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, 
teknologian kehittämisen ja 
demonstroinnin puiteohjelmasta 
(2007–2013), (EUVL L 412, 
30.12.2006, s. 1). Toimia, joita aiemmin toteutettiin 
’integroiduissa hankkeissa’, 
saatetaan seitsemännessä 
puiteohjelmassa toteuttaa 
’yhteistyöhankkeissa’.
MILLAISIA TOIMIA INTEGROITUJEN HANKKEIDEN YHTEYDESSÄ TOTEUTETTIIN?
Integroituihin hankkeisiin sisältyvät toimet kuuluvat johonkin seuraavista luokista:
tutkimusta ja teknologian kehittämistä koskevat toimet, joilla pyritään suoraan uuden tiedon luo-• 
miseen, mukaan lukien innovaatioon ja tiedon levittämiseen liittyvät toimetesittelytoimet, joiden tavoitteena on osoittaa sellaisten uusien teknologioiden toteutuskelpoisuus, 
• 
joista on potentiaalista taloudellista hyötyä, mutta joita ei voida kaupallistaa välittömästi (esimerkiksi 
prototyyppien testaaminen)
koulutustoimet, joiden tarkoituksena on edistää tutkijoiden ja muun keskeisen henkilöstön, tutki-• 
musjohtajien, yritysjohtajien (etenkin pk-yrityksissä) sekä hankkeen tuottaman tiedon mahdollisten 
käyttäjien ammatillista kehittymistä.LAATIKKO 2
Erityiskertomus nro 8/2009 – Onko yhteisön tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankk eille asetetut tavoitteet saavutettu?14
TARKASTUKSEN SISÄLTÖ
 17.  Tarkastuksen tavoitteena oli arvioida,
missä määrin huippuosaamisen verkostoilla ja integroiduilla hank- –
keilla edistettiin perustamissopimuksessa asetettujen tutkimus-
politiikan tavoitteiden saavuttamista ja miltä osin niiden omien 
tavoitteiden saavuttamisessa on edistytty
onko komissio tukenut vaikuttavalla tavalla hankkeiden toteut- –
tamista niin, että se on antanut tarvittavan ohjeistuksen edun-saajille, huolehtinut sopimusten hallinnoinnista ja seurannut  hankkeiden etenemistä
missä määrin kuudennella puiteohjelmalla on lisätty TTK-inves- –
tointeja.
TARKASTUKSEN LÄHESTYMISTAPA
 18.  Todentava aineisto koottiin
tutkimalla kuudetta puiteohjelmaa koskevia asiakirjoja (valmis- –
teluasiakirjat, lainsäädäntökehys ja komission antama ohjeistus 
sekä täytäntöönpanoa koskevat tiedot)
käymällä 36 hankekoordinaattorin ja osallistujan luona; nämä oli- –
vat mukana 14 hankkeessa 15 jäsenvaltiossa13
järjestämällä useita keskustelutilaisuuksia, joissa oli mukana   –
60 tutkijaa 44:stä kuudenteen puiteohjelmaan osallistuneesta  
organisaatiosta14
tekemällä kyselytutkimus 387 TTK-organisaatiossa (joista 274 osal- –
listui ohjelmaan, 104 oli esittänyt ehdotuksen ja yhdeksän ei ollut 
mukana ohjelmassa)
analysoimalla tiettyjä, välineiden tuloksellisuuden kannalta kes- –
keisiä hallinnoinnin aloja (mukaan lukien perehtyminen kahdeksan 
ehdotuspyyntömenettelyn toteutukseen sekä ennen 31. joulu-
kuuta 2007 laadittuun 399 riippumattomaan hankearviointiin  
sisältyvien päätelmien analysoiminen)
perehtymällä välineiden vaikuttavuutta koskevaan lisäaineis- –
toon
tutustumalla eräiden yhteisön tutkimukseen aktiivisesti osallis- –
tuvien organisaatioiden näkemyksiin.13 Alankomaat, Belgia, Espanja, 
Italia, Itävalta, Portugali, Puola, 
Ranska, Ruotsi, Saksa, Slovakian 
tasavalta, Suomi, Tanska, Viro ja 
Yhdistynyt kuningaskunta.
14 Keskustelutilaisuudet 
järjestettiin kuudennen 
puiteohjelman kansallisten 
yhteyspisteiden 
koordinaattoreiden avulla 
Espanjassa, Puolassa, Ranskassa, 
Suomessa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.TARKASTUKSEN SISÄLTÖ 
JA LÄHESTYMISTAPA
Erityiskertomus nro 8/2009 – Onko yhteisön tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankk eille asetetut tavoitteet saavutettu?15
YHTEISÖN TTK-TAVOITTEIDEN EDISTÄMINEN 
YLEISELLÄ TASOLLA
 19.  EY:n perustamissopimuksen mukaan yhteisön TTK-politiikan yleisenä 
tavoitteena on lujittaa yhteisön teollisuuden tieteellistä ja tekno-
logista perustaa sekä suosia yhteisön teollisuuden kansainvälisen  
kilpailukyvyn kehittämistä.
 20.  Aiemman tutkimusalaa koskevan tarkastuksensa yhteydessä tilintarkas-
tustuomioistuin toi esiin, että toimilta puuttui selkeä toimintalo-giikka, josta kävisi ilmi, miten eri välineiden ja ohjelmien on tarkoitus edistää yhteisön TTK-tavoitteita
15. Myöskään SMART-tavoitteita16 tai 
tulosindikaattoreita ei ollut määritelty yksittäisiä tutkimusohjelmia varten, mikä heikensi arvioinnin ja seurannan
 perustaa17.
 21.  Tilintarkastustuomioistuin otti huomioon selkeän toimintalogiikan puut-
teen18 tutkiessaan seuraavista näkökulmista, miten uusilla välineillä 
on yleisesti edistetty yhteisön TTK-politiikkaa:
tutkimusyhteistyön vaikuttavuus –
yksittäisten hankkeiden tieteellinen laatu asiantuntijoiden   –
ar vioimana.15 Erityiskertomus nro 9/2007 
Tutkimusta ja teknologista 
kehittämistä koskevien EU:n 
puiteohjelmien arvioinnista – 
voidaanko komission lähestymistapaa parantaa? 
(kohdat 22–37) (EUVL C 26, 
30.1.2008). Komission määritelmän 
mukaan toimintalogiikka 
muodostaa käsitteellisen yhteyden 
tietyn tukitoimenpiteen panosten 
ja tuotosten välille ja näin ollen käsitteellisen yhteyden myös 
vaikutuksiin, jotka kohdistuvat 
yhteiskuntaan tukitoimenpiteen 
tuloksina ja seurauksina. 
(Euroopan komissio, Evaluating 
EU activities: a practical guide for 
the Commission services , heinäkuu 
2004, sivut 87 ja 106).
16 SMART-tavoitteiden tulisi 
olla erityisiä, mitattavissa 
ja toteutettavissa olevia, asiaan kuuluvia ja ajallisesti 
määrättyjä. SMART-tavoitteiden 
määritteleminen on EU:n 
varainhoitoasetuksessa 
ilmaistu yleinen periaate, jonka 
tarkoituksena on varmistaa 
varainhoidon moitteettomuus (neuvoston asetus (EY, Euratom) 
N:o 1605/2002, 27 artiklan 3 kohta 
(EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1)).TARKASTUKSEEN 
PERUSTUVAT HUOMAUTUKSET
17 Erityiskertomus nro 9/2007, kohdat 28 ja 30.
18 Selkeän toimintalogiikan puutteen toi esille esimerkiksi jo kauden 1999–2003 viisivuotisarvioinnista vuonna 2004 vastannut 
arviointiryhmä: arviointiryhmä totesi, että tämänkaltaisten ryhmien odotetaan täyttävän lähinnä hanketasolta kerättävän todenta van 
aineiston ja tutkimuspolitiikan korkeamman tason sosiaalis-taloudellisten tavoitteiden välinen aukko. Ryhmän mukaan tehtävä on 
kuitenkin tällä hetkellä vaikea puiteohjelmien suunnittelutavan takia. Ryhmä toteaa, että ei ole selkeää logiikkaa, joka yhdist äisi 
korkeimmat tavoitteet tiettyihin tutkimusta ja tietämystä koskeviin tavoitteisiin. Five year Assessment of the European Union Research 
Framework Programmes, 1999-2003 , Erkki Ormalan johtaman riippumattoman asiantuntijaryhmän raportti (15. joulukuuta 2004), 
kuudes luku Evaluating the Framework Programme , s. 19.
Erityiskertomus nro 8/2009 – Onko yhteisön tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankk eille asetetut tavoitteet saavutettu?16
HANKKEIDEN ETENEMISTÄ SEURAAVIEN ARVIOIJIEN KÄSITYS  
TOTEUTUNEESTA TUTKIMUSYHTEISTYÖSTÄ
HANKKEIDEN ETENEMISTÄ SEURAAVIEN ARVIOIJIEN KÄSITYS YHTEISTYÖN VAIKUTTAVUUDESTA
Onko osallistujien välinen yhteistyö ollut vaikuttavaa?KAAVIO 3
Lähde : Euroopan tilintarkastustuomioistuin – 31. joulukuuta 2007 mennessä laadittujen hankearviointien horison-
taalinen analyysi.TUTKIMUSYHTEISTYÖN VAIKUTTAVUUS
 22.  Tutkimusyhteistyön vaikuttavuutta arvioitiin suhteessa hankkeen  
tosi asiallisiin suoritteisiin, olemassa olevan ja uuden tieteelli-
sen tiedon siirtämiseen sekä hyvien käytäntöjen soveltamiseen  
tutkimustyössä.
 23.  Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että tarkastetuilla kuudennen puite-
ohjelman välineillä oli kyetty edistämään hyvätasoista tutkimusyh-teistyötä hankkeiden osallistujien välillä:
Tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen mukaan kaikissa tar- –
kastetuissa hankkeissa oli onnistuttu edistämään kansainvälistä tutkimusyhteistyötä eri sektoreita ja tieteenaloja edustavien orga-
nisaatioiden kesken.
Riippumattomien asiantuntijoiden arviosta käy ilmi, että yhteis- –
työ hankkeiden osallistujien välillä oli useimmissa tapauksissa  
vaikuttavaa ( kaavio 3 ).
On
OsittainEi1 %
32 %
67 %1 %
23 %
76 %Huippuosaamisen verkostot
101 hankettaIntegroidut hankkeet
298 hanketta
Erityiskertomus nro 8/2009 – Onko yhteisön tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankk eille asetetut tavoitteet saavutettu?17
 24.  Lisäksi osallistujien keskuudessa tehdystä kyselytutkimuksesta ilmeni, 
että he ovat yleisesti ottaen tyytyväisiä tarkastuksen kohteena ollei-
siin kahteen välineeseen ( kaavio 4 ). Julkiset tutkimuskeskukset ja  
yliopistot pitivät huippuosaamisen verkostoja erityisen onnistu-neina, kun taas yksityistä sektoria edustavien kumppaneiden (myös pk-yritysten) näkökulmasta yhteistyö ei ollut yhtä hedelmällistä. Sekä julkista että yksityistä sektoria edustavat kumppanit pitivät integroi-
tuihin hankkeisiin sisältyvää yhteistyötä vaikuttavana.
OSALLISTUJIEN KÄSITYS HANKKEEN VAIKUTTAVUUDESTAKAAVIO 4
Kuinka tyydyttävänä pidät hanketta seuraavilta osin?
Huippuosaamisen verkostot Integroidut hankkeet
Koordinaattorit Tyydyttävää Epätyydyttävää Tyydyttävää Epätyydyttävää
Korkealaatuisen tutkimusyhteistyön edistäminen 
hankkeen osallistujien kesken100 % 0 % 98 % 2 %
Osallistujien verkostoituminen 100 % 0 % 97 % 3 %
Osallistujien tutkimustoimia koskevan strategisen 
suunnittelun koordinoiminen86 % 14 % 89 % 11 %
Tiedon siirtäminen osallistujien kesken 100 % 0 % 97 % 3 %
Tutkijoiden liikkuvuuden edistäminen osallistujien 
kesken89 % 11 % 80 % 20 %
Osallistujat Tyydyttävää Epätyydyttävää Tyydyttävää Epätyydyttävää
Korkealaatuisen tutkimusyhteistyön edistäminen 
hankkeen osallistujien kesken92 % 8 % 92 % 8 %
Osallistujien verkostoituminen 94 % 6 % 98 % 2 %
Osallistujien tutkimustoimia koskevan strategisen 
suunnittelun koordinoiminen83 % 17 % 80 % 20 %
Tiedon siirtäminen osallistujien kesken 97 % 3 % 88 % 12 %
Tutkijoiden liikkuvuuden edistäminen osallistujien 
kesken89 % 11 % 64 % 36 %
Lähde : Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kyselytutkimus.
Erityiskertomus nro 8/2009 – Onko yhteisön tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankk eille asetetut tavoitteet saavutettu?18
HANKESUUNNITELMAT OLIVAT USEISSA TAPAUKSISSA 
PAREMPIA KUIN TOTEUTUNEET HANKKEET
 25.  Hankkeen laatu kytkeytyy tieteellisen ja teknologisen huippuosaami-
sen käsitteeseen sekä innovatiivisuuteen. Tutkimushankkeiden laa-tua arvioi tavallisesti vertaisryhmä. Kuudennessa puiteohjelmassa  jo hanke-ehdotusten valitsemiseen osallistui riippumattomia asian-
tuntijoita, kuten myös toteutettavien hankkeiden seurantaan ja  
arvioimiseen
19.
 26.  Hankkeiden etenemistä seuraavat arvioijat laativat jälkiarviointinsa seu-
raavin perustein:
missä määrin hankkeen tavoitteita on saavutettu –
resurssien tarkoituksenmukainen käyttö –
missä määrin tutkimusyhteistyö on ollut vaikuttavaa –
hankehallinnoinnin asianmukaisuus –
hankkeesta saatavan tiedon käyttö ja levittäminen. –19 Ehdotusten arvioijat 
osallistuvat hanke-ehdotusten 
arviointiin vertaamalla kunkin 
ehdotuksen ansioita kriteereihin, 
jotka komissio on määritellyt 
ehdotuspyynnössä. Ehdotusten arvioijien laatiman arvion 
perusteella komissio päättää, 
mille ehdotuksille on aiheellista 
myöntää rahoitusta. Hankkeiden 
etenemistä seuraavien arvioijien 
työ alkaa vasta, kun hankkeen 
tosiasiallisesta käynnistämisestä on kulunut jo jonkin aikaa. Komission 
valmistelemaa arviointilomaketta 
käyttäen he arvioivat säännöllisesti 
tietyn hankkeen edistymistä 
kyseisellä viitekaudella. Arvion perusteella komissio päättää, 
jatketaanko hanketta vai 
pitäisikö hanke lakkauttaa ennen 
suunniteltua päättymispäivää. 
Ehdotusten arvioijat ja hankkeiden 
etenemistä seuraavat arvioijat 
valitaan samasta, komission ohjelman alussa perustamasta 
tietokannasta.
HANKKEIDEN ETENEMISTÄ SEURAAVIEN ARVIOIJIEN  
KÄSITYS HANKKEIDEN LAADUSTA
HANKKEIDEN LAATUA KOSKEVA YLEISARVIOKAAVIO 5
Hyvä–erinomainen
HyväksyttäväEpätyydyttäväEi vastausta19 %
0 %39 %18 %
44 %36 %
42 %2 %Huippuosaamisen verkostot
101 hankettaIntegroidut hankkeet
298 hanketta
Lähde : Euroopan tilintarkastustuomioistuin – 31. joulukuuta 2007 mennessä laadittujen hankearviointien horison-
taalinen analyysi.
Erityiskertomus nro 8/2009 – Onko yhteisön tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankk eille asetetut tavoitteet saavutettu?19
 27.  Analysoidessaan asiantuntijoiden raportteja tilintarkastustuomioistuin 
havaitsi, että enemmän kuin yksi kolmasosa hankkeista luokiteltiin 
ryhmään ’hyvä–erinomainen’ ( kaavio 5 ). Huippuosaamisen verkosto-
jen tai integroitujen hankkeiden muodossa toteutetuista 399 hank-
keesta vain kuutta pidettiin epätyydyttävinä. Suuri määrä hankkeita 
(174 hanketta eli 44 prosenttia kaikista arvioiduista hankkeista)  arvioitiin tosin ainoastaan ’hyväksyttäviksi’. Ottaen huomioon, että asiantuntijat olivat luokitelleet kaikki hankkeet ’erinomaisiksi’ siinä 
vaiheessa, kun niitä valittiin komissiossa, arviointitulokset osoittavat 
laadun heikkenevän toteutusvaiheessa.
UUSILLE VÄLINEILLE ASETETTUJEN 
ERITYISTAVOITTEIDEN SAAVUTTAMINEN
 28.  Kuten edellä todettiin (kohdat 9 ja 10), huippuosaamisen verkostojen 
tarkoituksena oli ensisijaisesti verkoston jäsenten tutkimustoimien 
huomattava ja pitkäaikainen integroiminen. Integroidut hankkeet  
suunniteltiin tuottamaan tietoa, jota tarvitaan toimien toteuttamiseksi 
ensisijaisilla aihealueilla niin, että voidaan saavuttaa kunnianhimoi-
sia, selkeästi määriteltyjä ja eurooppalaisen ulottuvuuden sisältäviä tieteellisiä ja teknologisia tavoitteita. Kummassakin välineessä pai-
notettiin sitä, että asiantuntemuksen, toimien ja resurssien kriittisen 
massan integroiminen on edellytys pitkäaikaiselle tutkimustoimin-
nalle ja kumppanuudelle sekä sille, että voidaan saada aikaan vaiku-
tuksia, joilla on tosiasiallista merkitystä tieteen, yritysten tai talouden 
näkökulmasta. Pk-yrityksiä koskevaa erityistavoitetta on tarkasteltava 
ottaen huomioon niiden ratkaiseva merkitys Euroopan taloudelle.
HUIPPUOSAAMISEN VERKOSTOILLA SAATIIN 
USEIN INTEGRAATION SIJASTA AIKAAN PERINTEISIÄ YHTEISTYÖMUOTOJA
 29.  Selvittääkseen, missä määrin huippuosaamisen verkostoilla saavutettiin 
niille asetettu erityistavoite eli edistettiin verkoston jäsenten tutki-mustoimien pitkäaikaista integroimista, tilintarkastustuomioistuin  analysoi:
voidaanko verkostoon käytettyjä resursseja pitää merkittävinä,   –
kun niitä verrataan kunkin osallistujan kokonaistalousarvioon
oliko huippuosaamisen verkostoilla mahdollisuus vaikuttaa merkittä- –
vällä tavalla siihen, miten hankkeeseen osoitetut resurssit jaettiin
olivatko ne korkean tason tutkijat, joiden alun perin suunniteltiin  –
osallistuvan hankkeeseen, todella olleet mukana
olivatko huippuosaamisen verkostot kehittyneet sellaisten pit- –
käaikaisten tutkimustoimien ja kumppanuuksien suuntaan, jotka 
kestävät kauemmin kuin yhteisön myöntämä rahoitus.
Erityiskertomus nro 8/2009 – Onko yhteisön tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankk eille asetetut tavoitteet saavutettu?20
 30.  Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että tarkastetuilla huippuosaamisen 
verkostoilla ei saavutettu niille asetettua erityistavoitetta, vaikka niillä 
onnistuttiinkin edistämään tutkimusyhteistyötä ja laadultaan kohtuul-lisia hankkeita. Mainittakoon etenkin seuraavat näkökohdat:
Useimmat osallistujat kohdensivat verkostoon vain suhteellisen a) 
vähäisen osan tutkimuskapasiteetistaan.
Huippuosaamisen verkostot eivät kyenneet kontrolloimaan  b) 
käyttöönsä asetettuja resursseja eivätkä varmistamaan, että  hanketoimia koordinoitiin riittävästi. Verkostoihin osallistuvat  
organisaatiot eivät hyväksyneet sitä, että verkostojen hallintora-
kenteet päättäisivät resurssien käytöstä.
Useimmissa tapauksissa keskeisiä korkean tason tutkijoita ei saatu c) 
mukaan huippuosaamisen verkostoihin.
Tarkastuksen kohteena olleissa huippuosaamisen verkostoissa ei d) 
syntynyt itseään ylläpitäviä pitkän aikavälin tutkimustoimia ja  
kumppanuuksia, joten yhteistyölle on jatkossakin myönnettävä  
julkista tukea.
 31.  Riippumattomien asiantuntijoiden laatimien hankearviointien tulok-
sista käy ilmi, että arvioiduista huippuosaamisen verkostoista alle  
kahdessa kolmasosassa toiminta uudelleenjärjesteltiin kokonaan ja 
kumppanit integroituivat täysimääräisesti (59 verkostossa 101:stä). Jo 
aiemmassa raportissa vuodelta 200420 todettiin, että huippuosaamisen 
verkostojen on vaikea saavuttaa tavoiteltu pitkäjänteinen integraa-tio. Hiljattain komission toimeksiannosta tehdyssä tutkimuksessa
21 
vahvistettiin, että vain pieni osa huippuosaamisen verkostoista on  vakuuttavasti kehittymässä itseään ylläpitävän integraation suuntaan niin, että niillä on mahdollisuuksia jatkua pitkällä aikavälillä vielä  EU-rahoituksen loputtua.
 32.  Huippuosaamisen verkostojen avulla toteutettiin usein vain perinteisiä 
tutkimusyhteistyön muotoja yksittäisten hankkeiden yhteydessä sen sijaan, että olisi saatu aikaan johdonmukaisia ja pitkällä aikavälillä toteutettavia yhteisiä toimia ja kumppanuuksia.
 33.  Huippuosaamisen verkostojen oli vaikea integroitua pitkäaikaisesti, mikä 
selittynee pääasiallisesti kahdella seikalla. Ensinnäkin päämääräksi oli asetettu uudenlaisen verkoston muodostaminen EU:n sisällä integ-roimalla laitoksia, jotka aiemmin olivat kilpailleet keskenään. Tämä kuitenkin edellyttäisi, että tutkimusyhteistyöhön sovelletaan uuden-laista lähestymistapaa. Se, että monet organisaatiot olivat haluttomia 20 Evaluation of the effectiveness of 
the New Instruments of Framework 
Programme VI . professori Ramon 
Marimónin johtaman korkean 
tason asiantuntijaryhmän 
raportti, 21. kesäkuuta 2004 
(http://cordis.europa.eu/fp6/
instruments_review/).
21 Expert Group on the future 
of Networks of Excellence , 
loppuraportti, syyskuu 2008, s. 16 
ja 47.
Erityiskertomus nro 8/2009 – Onko yhteisön tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankk eille asetetut tavoitteet saavutettu?21
pitkäaikaisiin sitoumuksiin, ei helpottanut päämäärän saavuttamista. 
Julkisten tutkimuskeskusten, jotka olivat huippuosaamisen verkos-
toille asetetun tavoitteen kannalta keskeisessä asemassa, oli vaikea integroitua keskenään institutionaalisen rakenteensa ja talousarvio-
rajoitteiden vuoksi. Yritysten näkökulmasta erityisen huolenaiheen 
muodostivat teollis- ja tekijänoikeudet.
 34.  Toiseksi on otettava huomioon, että joillakin aloilla huomattava integraa-
tio on mahdollista toteuttaa vain asteittain. Viiden vuoden enimmäis-pituus osoittautui käytännössä epärealistiseksi. Useissa tapauksissa hankkeen kestoa oli silti jopa lyhennetty neuvotteluvaiheessa (vii-dessä kahdeksasta tarkastuskäynnin kohteena olleesta huippuosaa-misen verkostosta).
 35.  Useimmat kuudennesta puiteohjelmasta rahoitetut huippuosaamisen 
verkostot eivät ole onnistuneet integroitumaan pitkäaikaisesti. Onkin 
syytä kysyä, millaisessa tilanteessa niiden rahoittamista on aiheellista 
jatkaa yli alkuperäisen keston nykyisen seitsemännen puiteohjelman yhteydessä.
HUIPPUOSAAMISEN VERKOSTOJEN SAAVUTUSTEN VALO- JA VARJOPUOLET
Yksi tilintarkastustuomioistuimen arvioimista huippuosaamisen verkostoista toteutti tietoyhteiskunnan 
teknologiaan liittyvää hanketta. Mukana oli ryhmittymä, joka koostui suuresta joukosta yksityisen sek-
torin (pk-yritykset ja suuryritykset) ja julkisen sektorin (yliopistot) edustajia. Ryhmittymän kokoamisen tarkoituksena oli selkeyttää hajanaisuudesta kärsivää eurooppalaista tutkimustoimintaa tällä tieteen-
alalla, vähentää päällekkäisyyksiä, lisätä osaamista ja levittää tieteellistä tietoa.
Tilintarkastustuomioistuin perehtyi hankkeen saavutuksiin hankeasiakirjojen perusteella sekä haastat-
telemalla kolmen tarkastuskohteena olleen osallistujan edustajia. Hankkeen etenemistä seuranneiden riippumattomien asiantuntijoiden näkemykset otettiin huomioon. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että hankkeella edistettiin uuden tiedon jakamista ja jo olemassa olleen tiedon siirtämistä. Tutkimusyh-teistyötä edistettiin ja uutta tietoa luotiin ja levitettiin esimerkiksi internet-sivustojen kautta sekä osal-listumalla konferensseihin ja järjestämällä niitä. Uudella tiedolla oli mahdollisia kaupallisia sovelluksia. Luotiin ”virtuaalinen osaamiskeskus” (hankkeen osallistujat rakensivat internet-portaalin, joka sisältää ajantasaista tietoa julkisten ja yksityisten tahojen tekemästä tutkimuksesta kyseisellä tieteenalalla). Monet osallistujista ovat olleet mukana perustamassa koulutusta hankkeen kattamalle erityisalalle.
Hankkeen lopussa ryhmittymä pyysi ja sai lisärahoitusta hankkeen toista vaihetta varten. Ne osallistujat, 
joiden luo tehtiin tarkastuskäynti, ilmoittivat, että heidän osallistumisensa toimien integroimiseen riippui 
siitä, myöntääkö EU lisää varoja. Rahoituksen loputtua toimia ei enää voitaisi jatkaa.LAATIKKO 3
Erityiskertomus nro 8/2009 – Onko yhteisön tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankk eille asetetut tavoitteet saavutettu?22
INTEGROIDUT HANKKEET: HANKKEET SUURIA 
JA OSALLISTUJIEN TALOUDELLINEN PANOS 
SUHTEELLISEN VÄHÄINEN
 36.  Integroidut hankkeet oli suunniteltu tuottamaan tietoa, jota tarvitaan 
toimien toteuttamiseksi ensisijaisilla aihealueilla niin, että voidaan saavuttaa kunnianhimoisia ja eurooppalaisen ulottuvuuden sisältäviä tavoitteita.
 37.  Tilintarkastustuomioistuin arvioi integroitujen hankkeiden  
vaikuttavuutta hankeotoksen perusteella seuraavia kriteereitä  
käyttäen:
koko sidosryhmistä koostuvan arvoketjun vertikaalinen integ- –
raatio, tiedon tuotantoon osallistuvista alkaen aina teknologian 
kehittämisestä ja siirtämisestä huolehtiviin tahoihin asti
useiden monialaisten toimien horisontaalinen integraatio –
toimien integroiminen: perustutkimukseen ja soveltavaan tutki- –
mukseen sekä muunlaisiin toimiin sisältyvän tutkimustoiminnan 
integroiminen, mukaan lukien käyttöönottotoimet, tietojen suo-
jeleminen ja levittäminen sekä koulutus
yksityisiä ja julkisia tutkimusorganisaatioita edustavia toimijoita  –
koskeva sektoreiden välinen integraatio, etenkin tiedemaailman ja yritysten kesken ja pk-yritykset mukaan lukien
julkisen ja yksityisen rahoituksen integraatio. –
INTEGROITUJEN HANKKEIDEN SAAVUTUSTEN VALO- JA VARJOPUOLET
Erään integroidun hankkeen tarkoituksena oli kehittää uusiutuvista raaka-aineista uudenlainen ympä-
ristöystävällinen pakkaus. Tämä hyödyttäisi sekä tuottajia että kuluttajia. Integroidussa hankkeessa 
koottiin synergian aikaansaamiseksi yhteen raaka-aineen ja lopputuotteen tärkeimmät tuottajat. Han-
ketoimista aiheutuvat kustannukset arvioitiin yli 25 miljoonaksi euroksi (yhteisö rahoitti määrästä 
56,5 prosenttia).
Hankkeessa onnistuttiin integroimaan sidosryhmiä useilta toimialoilta (vertikaalinen integraatio), julki-
selta ja yksityiseltä sektorilta (sektoreiden välinen integraatio) sekä eri tieteenaloilta (horisontaalinen 
integraatio) niin perus- kuin soveltavan tutkimuksen alueelta (toimien integraatio). Hankkeen tavoit-
teiden edistämiseksi ei kuitenkaan onnistuttu houkuttamaan rahoitusta muista lähteistä. Tilanne esti 
rahoituksen integroimisen, jota kuitenkin odotettiin nimenomaan tämän kuudenteen puiteohjelmaan 
sisältyvän välineen yhteydessä.LAATIKKO 4
Erityiskertomus nro 8/2009 – Onko yhteisön tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankk eille asetetut tavoitteet saavutettu?23
 38.  Todentavasta aineistosta käy ilmi, että tarkastuksen kohteena olleilla integ-
roiduilla hankkeilla on yleensä saavutettu asianomaisen tutkimusalan 
tavoitteet ja mobilisoitu merkittävä määrä resursseja (henkilöstöä  sekä taloudellisia ja teknisiä resursseja). Tämä johtuu etenkin pidem-
mästä kestosta ja suuremmasta osallistujamäärästä verrattuna aiempiin 
välineisiin
22. Tarkastetuilla integroiduilla hankkeilla ei kuitenkaan ole 
onnistuttu houkuttamaan julkista eikä yksityistä lisärahoitusta.
PK-YRITYSTEN OSALLISTUMISTA KOSKEVAA TAVOITETTA 
EI SAAVUTETTU KOKONAISUUDESSAAN
 39.  Pk-yritykset ovat Euroopan talouden kannalta keskeisessä asemassa, 
kun otetaan huomioon niiden painoarvo elinkeinoelämässä ja niiden merkitys työllistäjänä. Kuten kohdassa 8 on mainittu, kuudennen pui-
teohjelman yhteydessä pyrittiin ottamaan pk-yritysten erityistarpeet 
huomioon, ja tätä varten asetettiin tavoitteeksi vähintään 15 pro-
sentin osuus kuudennen puiteohjelman ensisijaisten aihealueiden  
kokonaismäärärahoista; viidennen puiteohjelman yhteydessä osuus 
oli ollut 10 prosenttia
23.
 40.  Kaaviosta 6  käy ilmi, että siitä huolimatta, että kuudennen puiteohjelman 
yhteydessä TTK-hankkeisiin osallistui enemmän pk-yrityksiä kuin vii-
dennen puiteohjelman aikana, Euroopan yhteisön pk-yrityksille suun-
taaman rahoituksen määrä on kuudennen puiteohjelman yhtey dessä laskenut sekä suhteellisesti että absoluuttisesti. Komission arvion  
mukaan kuudennen puiteohjelman ensisijaisten aihealueiden koko-naismäärärahoista suunnattiin pk-yrityksille enintään 10 prosenttia (noin 1,2 miljardia euroa). Määrä on pienempi kuin viidennen puite-
ohjelman alakohtaisten ohjelmien yhteydessä (12 prosenttia, noin  1,4 miljardia euroa). Kuudennen puiteohjelman avulla ei ole onnis-
tuttu antamaan pk-yrityksille merkittävää kimmoketta ensisijaisiin  
aihealueisiin liittyviin TTK-investointeihin. Seitsemättä puiteohjelmaa 
koskevat ensimmäiset tulokset osoittavat, että pk-yritysten osallis-tuminen laskee entisestään
24.
 41.  Pk-yritysten osallistumisen lisäämiseen liittyy ilmeisiä vaikeuksia. Niiden 
toiminnassa painottuu paikallinen/alueellinen ulottuvuus ja niillä on 
luonnostaan korkeampi osallistumiskynnys, johon ovat syynä lähinnä 
monimutkaiset hakemusmenettelyt ja ehdotusten esittämisestä aiheu-tuvat kustannukset. Korkeammat taloudelliset ja tekniset riskit voivat 
haitata suurten tutkimusorganisaatioiden kanssa tehtävää yhteistyötä. 
Kuten muutkaan yksityiset osallistujat, pk-yritykset eivät ole aina val-
miita pitkäkestoisiin sopimussitoumuksiin, koska ne pelkäävät menet-
tävänsä mahdollisuuden reagoida muuttuviin tarpeisiin joustavasti.22 Kohdennetut erityishankkeet.
23 Ensisijaisiin aihealueisiin 
liittyvän rahoituksen lisäksi 
kuudenteen puiteohjelmaan 
sisältyi erityinen ohjelma-ala, 
jonka avulla pyrittiin tukemaan 
horisontaalisia tutkimustoimia, 
joissa oli mukana pk-yrityksiä 
(475 miljoonaa euroa).
24 Myös seitsemänteen 
puiteohjelmaan liittyy vastaava 
pk-yrityksiin sovellettava tavoite 
(vähintään15 prosenttia ohjelman 
yhteistyötä koskevan osa-alueen 
rahoituksesta). Komission tiedot (lokakuulta 2008) osoittavat, että 
pk-yritysten osuus hankkeisiin 
osallistuvista on 8,2 prosenttia, 
ja myönnetystä yhteisön 
rahoituksesta 8,5 prosenttia.
Erityiskertomus nro 8/2009 – Onko yhteisön tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankk eille asetetut tavoitteet saavutettu?24
53 %57 %
37 %
28 %
8 %13 %
2 % 1 %
Viides
puiteohjelmaKuudes
puiteohjelmaViides
puiteohjelmaKuudes
puiteohjelmaViides
puiteohjelmaKuudes
puiteohjelmaViides
puiteohjelmaKuudes
puiteohjelma
Julkinen Yksityinen (muut kuin
pk-yritykset)Yksityinen
(pk-yritykset)Muut ryhmätPUITEOHJELMAN OSALLISTUJAMÄÄRÄN KEHITYS (ENSISIJAISET AIHEALUEET)
ERI RYHMIEN OSALLISTUMINEN KUUDENNEN PUITEOHJELMAN HANKKEISIIN
(YKSITTÄISIÄ OSALLISTUJIA KUVAAVA MÄÄRÄ)KAAVIO 6
KUUDENNEN PUITEOHJELMAN OSALLISTUJAT YHTEISÖN 
RAHOITUSOSUUDEN MUKAAN JAOTEL TUNA
49 %58 %
37 %
31 %
12 %10 %
1 % 1 %
Viides
puiteohjelmaKuudes
puiteohjelmaViides
puiteohjelmaKuudes
puiteohjelmaViides
puiteohjelmaKuudes
puiteohjelmaViides
puiteohjelmaKuudes
puiteohjelma
Julkinen Yksityinen (muut kuin
pk-yritykset)Yksityinen
(pk-yritykset)Muut ryhmät
Lähde : Euroopan tilintarkastustuomioistuin komission tietojen perusteella.
Erityiskertomus nro 8/2009 – Onko yhteisön tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankk eille asetetut tavoitteet saavutettu?25
 42.  Myös osa kuudennen puiteohjelman säännöksistä heikensi yksityisten 
yritysten intoa osallistua hankkeisiin. Esimerkkinä voidaan mainita 
sääntö, jonka mukaan ryhmittymät ovat hankkeen toteuttamisesta  kollektiivisessa teknisessä ja taloudellisessa vastuussa komissiolle. 
Tätä säännöstä sovellettiin yksityisiin, mutta ei julkisiin organisaati-
oihin, jolloin pk-yrityksille aiheutui käytännössä lisätaakka. Kollektii-vista taloudellista vastuuta ei sovelleta seitsemännen puiteohjelman yh teydessä, vaan se on korvattu takuurahastolla, jonka rahoituk-
sen osittaisena perustana ovat ohjelmaan osallistuville maksetut  
ennakot.
 43.  Kuudennen puiteohjelman aikana hankkeen toteuttamista varten tar-
vittavien, osallistujilla jo olevien tietojen piti olla automaattisesti  saatavilla, jollei muuta nimenomaisesti sovittu. Tämä säännös ei kan-nustanut yksityisiä tahoja osallistumaan – ei etenkään pk-yrityksiä, jotka eivät kyenneet kilpailemaan tasavertaisesti suurempien organi-
saatioiden kanssa. Seitsemännen puiteohjelman yhteydessä ryhmitty-
mät voivat rajata olemassa olevan tiedon saatavuuden itsenäisemmin 
teollis- ja tekijänoikeudet huomioon ottaen.
UUSIEN VÄLINEIDEN HALLINNOINTI KOMISSIOSSA
 44.  Komission toteuttama hallinnointi vaikuttaa ratkaisevasti kuudennen 
puiteohjelman toimien onnistumiseen; komission tehtävänä on eten-kin houkuttaa mahdollisia osallistujia ja ohjata hankkeiden edisty-
mistä. Hallittavissa olevat rakenteet, selkeät tavoitteet, nopeat ja  mutkattomat menettelyt sekä riittävä hankeseuranta määrittävät  kaikki osaltaan välineiden vaikuttavuutta. Tilintarkastustuomioistuin 
analysoi tältä osin kahdeksan ehdotuspyynnön täytäntöönpanon ja tutki tarkastukseen valittuja hallinnointimenettelyjä, jotka vaikuttavat 
keskeisesti välineiden tuloksellisuuteen (neuvottelu ja hankeseu-
ranta). Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa tuli esille useita 
puutteita.
Erityiskertomus nro 8/2009 – Onko yhteisön tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankk eille asetetut tavoitteet saavutettu?26
EPÄSELVYYTTÄ VÄLINEIDEN TEHTÄVISTÄ
 45.  Kuten kaaviosta 7  käy ilmi, useat toimijat (lähinnä osallistujat ja vähäi-
semmässä määrin myös koordinaattorit) eivät saaneet lainkaan tai  
saivat riittämättömän käsityksen välineiden erityistavoitteista ja  välineiden oletetusta toimintatavasta. Etenkin huippuosaamisen  verkostoja koskevat kyselytutkimustulokset osoittavat, että verkos-
toja pidettiin lähinnä verkottumisen välineinä, vaikka tavoitteena oli 
edistää pitkäaikaista integroitumista verkostoon kuuluvien yhteis-työkumppaneiden välillä. Kuudennen puiteohjelman alussa etenkin 
huippuosaamisen verkostoista oli jonkin verran epäselvyyttä mah-
dollisten hakijoiden keskuudessa. Ongelmia aiheutti myös komission 
yksiköiden epäyhtenäinen viestintä
25.
 46.  Käsitys tutkimuspolitiikan tavoitteista on olennainen tekijä vaikutta-
vuuden kannalta. Komission on varmistettava, että eri toimijoilla on 
selkeä käsitys tavoitteista. Tässä yhteydessä on korostettava koor-
dinaattoreiden asemaa, sillä heillä näyttää olevan huomattavasti  
parempi käsitys tavoitteista kuin osallistujilla. Tämä osoittaa, että  ryhmittymien sisällä on viestintäongelmia, joita todennäköisesti  
pahentaa osallistujien suuri määrä (ks. kohta 51).
TOIMIJOIDEN KÄSITYS TARKASTETTUJEN VÄLINEIDEN TEHTÄVÄSTÄKAAVIO 7
Oliko teillä mielestänne selkeä käsitys pääasiallisten yhteistyövälineiden (huippuosaamisen verkostot 
ja integroidut hankeet) välisistä eroista, kun valitsitte välinettä ehdotusta varten?
Huippuosaamisen verkostot Integroidut hankkeet
Hyväksytyn ehdotuksen esittäjät Koordinaattorit Osallistujat Koordinaattorit Osallistujat
Kyllä, ehdottomasti 86 % 53 % 84 % 62 %
Kyllä, jokseenkin 11 % 33 % 13 % 25 %Ei juurikaan 0 % 8 % 3 % 12 %Ehdottomasti ei 3 % 6 % 0 % 2 %
Hyväksymättä jääneen ehdotuksen esittäjät Koordinaattorit Osallistujat Koordinaattorit Osallistujat
Kyllä, ehdottomasti 75 % 67 % 60 % 58 %
Kyllä, jokseenkin 0 % 33 % 20 % 27 %
Ei juurikaan 25 % 0 % 20 % 13 %Ehdottomasti ei 0 % 0 % 0 % 2 %
Lähde : Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kyselytutkimus.25 Expert Group on the future of 
Networks of Excellence  (viittaus 
edellä), osa 3.3 (s. 18) ja liite 3 
(s. 45).
Erityiskertomus nro 8/2009 – Onko yhteisön tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankk eille asetetut tavoitteet saavutettu?27
SÄÄNNÖKSIÄ PALJON, OHJEITA EI AINA RIITTÄVÄSTI
 47.  Välineitä koskevat säännökset ovat hajaantuneina useisiin eri säädöksiin26. 
Eri vaiheissa päätöksistä vastasivat eri toimielimet: neuvosto ja Euroo-
pan parlamentti tekivät välineiden perustamista ja erityistavoitteita koskevat päätökset (joista ilmeni, millä ohjelma-aloilla niitä voidaan soveltaa); komissio teki puolestaan päätöksen välineiden sovelta-
missäännöistä (joissa yksilöitiin kunkin välineen kohdalla tiukasti  
sovellettavat yhteisön rahoitusosuuksia koskevat perusmekanismit) sekä kuudenteen puiteohjelmaan sovellettavasta mallisopimuksista 
(joissa määritellään yksittäisten välineiden avulla epäsuoria TTK-
toimia täytäntöön paneviin osallistujiin sovellettavat säännökset).  
Sovellettavien säännösten välillä ei aina ollut yhdenmukaisuutta.
 48.  Kattavia ohjeita ei ollut annettu, kun ensimmäinen kuudennen puite-
ohjelman ehdotuspyyntömenettely käynnistettiin joulukuussa 2002. 
Ohjeiden laadintaan ja julkaisemiseen liittyneet viiveet johtuivat  
viime kädessä siitä, että mallisopimukset oli hyväksytty viipeellä.
 49.  Vastauksena vuonna 2004 julkaistuun arviointiin27 komissio ryhtyi kor-
jaaviin toimenpiteisiin, joiden tarkoituksena oli eri välineiden sel-
keämpi eriyttäminen toisistaan. Menettelyn seurauksena välineiden 
luonteesta saatiin parempi käsitys, mutta epäselviä osa-alueita oli  
yhä. Näin ollen lisäohjeita annettiin useista kuudennen puiteohjelman hankehallinnointiin liittyvistä näkökohdista, joita ei ollut käsitelty  
alkuperäisissä ohjelmia koskevissa ohjeissa
28.
NEUVOTTELUPROSESSI VEI AIEMPAA ENEMMÄN 
AIKAA EIKÄ USEINKAAN OLLUT AVOIN
 50.  Sopimuksen tekoon kuluva aika29 oli noin 13 kuukautta, kun se viiden-
nen puiteohjelman ehdotuspyyntöjen kohdalla oli ollut yhdeksän  kuukautta
30. Näin ollen ryhmittymien ainoana vaihtoehtona oli käyn-
nistää hankkeet ennen sopimusten allekirjoittamista. Tämä aiheutti 
edunsaajille oikeudellisen ja taloudellisen riskin, mikä on vastoin  
tutkimustoiminnan kannustamiseen tähtäävää tavoitetta. Toisaalta 
voidaan todeta, että hankkeen sisältöä (ryhmittymän kokoonpano,  
kesto, työohjelma) muutettiin useissa tapauksissa (11 tapauksessa  tarkastetuista 14:stä hankkeesta) neuvotteluprosessin aikana komis-
sion aloitteesta ilman, että ohjelman tavoitteisiin olisi nimenomaisesti 
viitattu.26 Ks. esimerkiksi päätös 
N:o 1513/2002/EY, liite III. 
Neuvoston päätös N:o 2002/834/
EY, liite III (EYVL L 294, 29.10.2002, 
s. 1). Euroopan parlamentin 
ja neuvoston asetus (EY) 
N:o 2321/2002 (EYVL L 355, 30.12.2002, s. 23).
27 Ks. Evaluation of the effectiveness 
of the New Instruments of 
Framework Programme VI (viittaus 
edellä).
28 Esimerkiksi ohjeet 
huippuosaamisen verkostoihin 
ja integroituihin hankkeisiin 
sovellettavista kilpailuun 
perustuvista ehdotuspyynnöistä julkaistiin marraskuussa 2004. 
Teollis- ja tekijänoikeuksia 
koskevat ohjeet ilmestyivät 
maaliskuussa 2004.
29 Ehdotuspyynnön esittämistä 
koskevan määräajan umpeutumisen ja sopimuksen 
allekirjoittamisen välinen 
ajanjakso.
30 Erityiskertomus nro 1/2004 
tutkimusta ja teknologista 
kehittämistä koskevan viidennen 
puiteohjelman epäsuorien TTK-
toimien hallinnoinnista, sivu 60 
(EUVL C 99, 23.4.2004).
Erityiskertomus nro 8/2009 – Onko yhteisön tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankk eille asetetut tavoitteet saavutettu?28
HANKKEIDEN LUKUMÄÄRÄ ON PIENENTYNYT 
JA HANKKEET OVAT AIEMPAA LAAJEMPIA, 
MUTTA OSALLISTUJIEN MÄÄRÄ ON YHÄ SUURI
 51.  Sopivasta osallistujien määrästä ei ole olemassa yleispätevää totuutta, 
mutta on selvää, että mitä suurempi osallistujien määrä on, sitä vai-keampaa on hankkeen hallinnointi (organisointiin liittyvät rajoitteet, kustannukset). Kuudennen puiteohjelman aikana tehtiin vähemmän sopimuksia kuin viidennen puiteohjelman yhteydessä, ja mukana oli 
suurempia ryhmittymiä. Kuudennen puiteohjelman yhteydessä yksit-
täisissä sopimuksissa oli kuitenkin mukana keskimäärin enemmän  
osallistujia (huippuosaamisen verkostoihin liittyviin sopimuksiin osal-
listui keskimäärin 30 ja integroituja hankkeita koskeviin sopimuksiin 
noin 25 osallistujaa). Osallistujien määrää on vähennetty seitsemän-nen puiteohjelman yhteydessä (sekä huippuosaamisen verkostoihin 
liittyvissä sopimuksissa että integroitujen hankkeiden kaltaisia yhteis-
työhankkeita koskevissa sopimuksissa on keskimäärin hieman alle  
20 osallistujaa).
RIITTÄMÄTÖN HANKESEURANTA
 52.  Komissio kohdisti säännöllistä teknistä seurantaa kaikkiin kuudennen 
puiteohjelman yhteydessä toteutettuihin epäsuoriin TTK-toimiin.  Huippuosaamisen verkostojen ja integroitujen hankkeiden yhtey-dessä olisi teknisen seurannan ohessa suoritettava riippumattomien asiantuntijoiden toteuttamia hankearviointeja (ks. alaviite 11). Tilin-
tarkastustuomioistuin havaitsi, että kaksi komission yksikköä ei ollut 
noudattanut koko laajuudessaan lainsäädäntöön perustuvaa vaati-
musta, jonka mukaan riippumattomien asiantuntijoiden on arvioitava 
hankkeet vuosittain.
 53.  Tapauksissa, joissa komission yksiköt noudattivat mainittua vaatimusta, 
hankearviointeja ei yhdenmukaistettu siten, että arviointien tuloksia 
olisi voitu varsinaisesti käyttää tulosindikaattoreina hankkeiden ja  
ohjelmien tasolla.
Erityiskertomus nro 8/2009 – Onko yhteisön tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankk eille asetetut tavoitteet saavutettu?29
TTK-INVESTOINTIEN EDISTÄMINEN
 54.  Kuudennen puiteohjelman ensisijaisten aihealueiden yhteydessä toteu-
tettiin TTK-investointeja kaikkiaan 19 miljardin euron arvosta. Inves-
toinneista 63 prosenttia rahoitettiin EU:n talousarviosta. Yksityisen 
sektorin (pk-yritykset mukaan luettuna) rahoitusosuus oli enimmillään 22 prosenttia. Loput 15 prosenttia rahoitettiin kansallisten julkisten rahoituslähteiden avulla
31.
ENEMMÄN EU-VAROJA SUHTEESSA PIENEMMÄLLE 
MÄÄRÄLLE TTK-INVESTOINTEJA
 55.  Kuudennen puiteohjelman ensisijaisten aihealueiden ja viidennen pui-
teohjelman alakohtaisten ohjelmien32 välinen vertailu osoittaa, että 
kokonaisinvestointien ja EU:n rahoitusosuuden absoluuttinen määrä 
kasvoi (investoinnit 8 prosenttia ja EU:n rahoitusosuus 15 prosent-
tia). Kokonaisinvestointien ja EU:n rahoitusosuuden välinen suhde  
on kuitenkin laskenut 1,69 eurosta (viides puiteohjelma) 1,59 euroon (kuudes puiteohjelma). Keskeinen syy tähän on se, että yksityisen  
sektorin osallistuminen on yleisesti ottaen laskenut viidenteen pui-
teohjelmaan verrattuna (ks. kaavio 6 ).
 56.  Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin riski, että ohjel-
maan osallistuvien julkisten organisaatioiden sitoutuminen jää käy-
tännössä vähäiseksi. Tarkastuksessa havaittiin tapauksia (12 tapausta 
tarkastetuista 14:stä hankkeesta), joissa osallistujien toimiin suun-
taamien omien varojen määrä oli huomattavasti (30–80 prosenttia) 
alhaisempi kuin määrä, jonka komissio tosiasiassa käytti hankkeen  kustannusten korvaamiseen
33. Tällaisissa tapauksissa investointien  
edistäminen heikkenee, ja saattaa käydä niin, että EU-varoja käytetään 
osallistujien omien varojen sijasta.31 Ainoat analysointia varten 
saatavilla olevat tiedot koskivat 
sopimuksiin perustuvia arvioituja 
tukikelpoisia kustannuksia ja niihin 
liittyvää yhteisön rahoitusosuutta. 
Perusteellisempaa analyysiä on 
mahdotonta suorittaa, koska saatavilla ei ole tarkempia 
tietoja esimerkiksi ohjelmaan 
osallistumisen seurauksena 
toteutuneiden investointien 
kokonaismäärästä.
32 Viidennen puiteohjelman 
alakohtaiset ohjelmat edelsivät 
kuudennen puiteohjelman 
ensisijaisia aihealueita. 
Alakohtaisia ohjelmia oli neljä: 
”elämänlaatu ja luonnonvarojen hoitaminen”, ”käyttäjäystävällinen 
tietoyhteiskunta”, 
”kilpailukykyinen ja kestävä kasvu” 
sekä ”energia, ympäristö ja kestävä 
kehitys”.
33 Useiden julkisten 
organisaatioiden (lähinnä 
yliopistojen) soveltaman 
mallin mukaan osallistujien on 
suunnattava toimiin omia varoja 
yhteisön rahoitusosuutta vastaava määrä. Tällöin yhteisrahoituksen 
periaate toteutuu. Komissio ei 
kuitenkaan valvonut tämän ehdon 
noudattamista riittävässä määrin.
Erityiskertomus nro 8/2009 – Onko yhteisön tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankk eille asetetut tavoitteet saavutettu?30
 57.  Tilintarkastustuomioistuin haluaa tuoda uudestaan esiin sen, että kuu-
dennen puiteohjelman toimilta puuttui selkeä toimintalogiikka, josta 
kävisi ilmi, miten eri välineiden ja ohjelmien oli tarkoitus edistää  yhteisön teollisuuden tieteellisen ja teknologisen perustan lujitta-
mista ja kansainvälisen kilpailukyvyn parantamista
34. SMART-tavoit-
teiden ja tulosindikaattoreiden puuttuminen rajoittaa huomattavasti 
yksittäisten välineiden ja toimien vaikuttavuuden arvioimista TTK-tavoitteiden näkökulmasta, ja heikentää näin seurannan
 ja arvioinnin 
perustaa (ks. kohdat 19 ja 20).
SUOSITUS NRO 1
ON LAADITTAVA SELKEÄ TOIMINTALOGIIKKA
Tilintarkastustuomioistuin toistaa jo aiemmin esittämänsä suosi-
tuksen, jonka mukaan meno-ohjelmien pitäisi perustua selkeään 
toimintalogiikkaan niin, että välineet on kytketty realistisiin tavoit-
teisiin. Näin ollen olisi aiheellista harkita vain yhden tavoitteen  
asettamista välinettä kohden, jotta selkeytettäisiin kunkin välineen 
erityistä roolia. Jokaiselle ohjelmalle pitäisi asettaa tarkoituksen-
mukaiset tulosindikaattorit, joiden avulla voidaan seurata tuotok-sia, seurauksia ja vaikutuksia.
 58.  Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että tarkastuskohteena olleet kuu-
dennen puiteohjelman välineet olivat lisänneet hankkeeseen osal-listuvien tahojen välisen tutkimusyhteistyön vaikuttavuutta. Kaikki hankkeet luokiteltiin ’erinomaisiksi’ komission valitessa ne toteutetta-
viksi, mutta toteutusvaiheen jälkeen ainoastaan yksi kolmasosa hank-
keista luokiteltiin ryhmään ’hyvä–erinomainen’ (ks. kohdat 22–27).
 59.  Huippuosaamisen verkostojen ja integroitujen hankkeiden erityista-
voitteiden arvioinnissa piirtyi esiin ristiriitainen kuva. Huippuosaa-
misen verkostoilla onnistuttiin edistämään tutkimusyhteistyötä ja  
laadultaan kohtuullisia hankkeita, mutta yhdenkään tarkastuskoh-
teena olleen huippuosaamisen verkoston yhteydessä ei saavutettu  erityistavoitetta, joka koski verkoston jäsenten pitkäaikaista integ-
roitumista. Näin ollen yhteistyölle on jatkossakin myönnettävä jul-
kista tukea. Tilannetta vaikeutti se, että useat organisaatiot olivat  
vastahakoisia tekemään pitkäaikaisia sitoumuksia. Hankaloittaviin  
tekijöihin lukeutui niin ikään se, että viiden vuoden enimmäispituus osoittautui epärealistiseksi etenkin aloilla, joilla pitkäaikainen integ-
raatio voidaan saavuttaa vain asteittain. Onkin syytä kysyä, millaisessa 
tilanteessa hankkeiden rahoittamista kannattaa jatkaa yli alkuperäi-
sen keston nykyisen seitsemännen puiteohjelman yhteydessä (ks.  kohdat 29–35).34 Ks. erityiskertomus nro 9/2007, 
kohdat 22–37.PÄÄTELMÄT 
JA SUOSITUKSET
Erityiskertomus nro 8/2009 – Onko yhteisön tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankk eille asetetut tavoitteet saavutettu?31
 60.  Integroiduilla hankkeilla on yleensä saavutettu asianomaisen tutkimus-
alan tavoitteet. Pidemmän keston ja suuremman osallistujamäärän  
ansiosta hankkeiden avulla on mobilisoitu merkittävä määrä resurs-seja. Integroiduilla hankkeilla ei ole kuitenkaan onnistuttu houkut-
tamaan julkista eikä yksityistä lisärahoitusta. (ks. kohdat 36–38).
SUOSITUS NRO 2
UUSIEN VÄLINEIDEN TULOKSIA ON ARVIOITAVA SUHTEESSA  
PERINTEISEN TUTKIMUSYHTEISTYÖN TULOKSIIN
Komission olisi tutkittava, onko huippuosaamisen verkostoille ja 
integroitujen hankkeiden kaltaisille yhteistyöhankkeille, joille  
suunnataan yhä rahoitusta nykyisen seitsemännen puiteohjelman yhteydessä, asetettu realistiset tavoitteet ja saavutetaanko niiden 
avulla huomattavia etuja tutkimusyhteistyön perinteisiin välineisiin 
verrattuna. Kuudennesta puiteohjelmasta rahoitettujen huippu-
osaamisen verkostojen osalta komission on arvioitava tapaus-
kohtaisesti, onko rahoituksen myöntämistä perusteltua jatkaa  
seitsemännen puiteohjelman yhteydessä, kun otetaan huo mioon 
verkostojen aiemmat saavutukset, EU:n tasolla saatava lisäarvo  ja se, millaiset mahdollisuudet verkostoilla on kehittyä itseään  
ylläpitäviksi.
 61.  EU:n rahoituksen määrä on yleisesti ottaen kasvanut kuudennessa puite-
ohjelmassa viidenteen puiteohjelmaan verrattuna, mutta toteutunei-
den investointien suhteellinen osuus on vähäisempi. Keskeisenä syynä 
tähän on se, että yksityisen sektorin osallistuminen on yleisesti ottaen 
laskenut (ks. kohta 55). Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa 
havaittiin tapauksia, joissa EU oli sitonut ohjelmaan huomattavasti enemmän varoja kuin ohjelmassa mukana olevat julkiset organisaatiot 
omia varojaan. Tällaisissa tapauksissa saattaa käydä niin, että EU-
varoja käytetään osallistujien omien varojen sijasta (ks. kohta 56).
 62.  Kuudennen puiteohjelman yhteydessä pyrittiin ottamaan pk-yritysten 
erityistarpeet huomioon ja asetettiin tavoitteeksi vähintään 15 pro-sentin osuus ensisijaisten aihealueiden kokonaismäärärahoista (kuten nykyisen seitsemännen puiteohjelman aikana). TTK-hankkeisiin osal-listui enemmän pk-yrityksiä kuin viidennen puiteohjelman aikana,  mutta ensisijaisten aihealueiden kokonaismäärärahoista enintään  10 prosenttia suunnattiin pk-yrityksille (viidennen puiteohjelman  aikana osuus oli 12 prosenttia). Seitsemättä puiteohjelmaa koskevat ensimmäiset tulokset osoittavat osuuden laskevan edelleen (ks. koh-dat 39 ja 40).
Erityiskertomus nro 8/2009 – Onko yhteisön tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankk eille asetetut tavoitteet saavutettu?32
 63.  Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että kuudes puiteohjelma 
ei edistänyt merkittävästi osallistujien TTK-investointeja, vaikka  
Eurooppa-neuvosto on asettanut tavoitteen, jonka mukaan EU:n   alueella toteutettavien TTK-investointien tulisi vastata kolmea pro-
senttia bruttokansantuotteesta, ja investoinneista kahden kolmasosan 
pitäisi tulla yksityiseltä sektorilta.
SUOSITUS NRO 3
INVESTOINTIEN VÄHÄISYYDEN SYITÄ ON TUTKITTAVA
Komission olisi tutkittava (puiteohjelmalle ominaisia tai sen ulko-
puolisia) syitä, jotka vaikuttavat osallistujien TTK-investointien  
suhteelliseen vähäisyyteen tavoitteisiin nähden, ja ehdotettava  erityistoimenpiteitä. Käytettävissä on oltava asianmukaista tietoa, 
jonka avulla voidaan seurata EU:n TTK-rahoituksen kannustinvai-
kutusta toteutettuihin investointeihin. Etenkin pk-yrityksille ja  
yksityiselle sektorille asetettavien tavoitteiden realistisuus olisi  
arvioitava uudelleen.
 64.  Komission toteuttama hallinnointi vaikuttaa ratkaisevasti ohjelmien 
onnistumiseen ja niiden houkuttavuuteen mahdollisten osallistujien 
kannalta. Hallittavissa olevat rakenteet, selkeät tavoitteet, nopeat ja mutkattomat menettelyt ja hankeseuranta määrittävät kaikki osaltaan ohjelman vaikuttavuutta.
 65.  Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa tuli esiin useita tekijöitä, 
joilla oli merkitystä kuudennen puiteohjelman avulla rahoitettujen toimien vaikuttavuuden kannalta. Kyse on esimerkiksi seuraavista  
tekijöistä: yksittäisten välineiden tehtävästä vallitsi epävarmuutta; 
säännösten kirjo oli laaja eikä ohjeistus ollut aina riittävää; neuvot-
teluprosessi oli aiempaa pidempi eikä useinkaan avoin; osallistujien 
ja avustusten määrä oli suhteellisen suuri ja hankeseurannassa oli  
puutteita (ks. kohdat 44–53).
Erityiskertomus nro 8/2009 – Onko yhteisön tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankk eille asetetut tavoitteet saavutettu?33
SUOSITUS NRO 4
HALLINNOINNIN EDELLYTYKSIÄ ON PARANNETTAVA
Komission olisi huolehdittava selkeästä ja oikea-aikaisesta ohjeis-
tuksesta, nopeutettava sopimusten tekemistä ja parannettava han-
keseurantaa, jotta hankkeita olisi aiempaa helpompi hallinnoida, 
niiden täytäntöönpano olisi tarkoituksenmukaista ja ne arvioitaisiin asianmukaisella tavalla.
  Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxem-
burgissa 4. kesäkuuta 2009 pitämässään kokouksessa.
Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
 ntarkastustuomioistuimen  puole
Vítor Manuel da Silva Caldeira
presidentti
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 8/2009 – Onko yhteisön tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankk eille asetetut tavoitteet saavutettu?34
KOMISSION 
VASTAUKSET
TIIVISTELMÄ
III
Komissio panee tyytyväisenä merkille tilin-
tarkastustuomioistuimen päätelmän tar-
kastettujen kuudennen puiteohjelman  välineiden hyvistä saavutuksista.
i)
Puiteohjelmat ovat aina perustuneet joh-donmukaiseen toimintalogiikkaan (seitse-
männessä puiteohjelmassa tämä näkyy vielä 
selkeämmin). Sen varmistaminen, että kaikki 
tavoitteet vastaavat tiukasti määriteltyjä  
SMART-kriteerejä kaikilta osin, on haastava tehtävä etenkin siksi, että tutkimustulok-siin liittyy aina epävarmuutta. Kaikkeen  tutkimusta koskevaan lainsäädäntöön ja  
siihen liittyviin täytäntöönpanosäädöksiin  
on kuitenkin sisällytetty SMART-perusteiden 
oleellisia osia, mikä näkyy esimerkiksi siinä, 
että kuudennen puiteohjelman ensisijai-sille aihealueille on määritelty ”tavoitteita”, 
vaikka tätä ei selkeästi vaadittukaan kyseisen 
puiteohjelman valmistelu- ja hyväksymisvai-
heessa sovelletussa varainhoitoasetuksessa. 
Kaikki seitsemännen puiteohjelman työoh-
jelmat sisältävät selvityksen odotetuista  
vaikutuksista. Nämä selvitykset vastaavat  erityisohjelmissa määriteltyjä tavoitteita,  
perusteluja ja toimintoja.
ii)
Komission näkemyksen mukaan osa huip-puosaamisen verkostoista on menestynyt  
muita huonommin, mutta useat verkostot  
ovat kuitenkin saavuttaneet itseään ylläpi-
tävän integraatioasteen. Tämä on normaalia, kun otetaan huomioon tutkimusalojen moni-naisuus, kymmenissä erilaisissa hankkeissa mukana olevat monenlaiset osanottajat ja  
konsortioyhteistyön realiteetit.
Integroidut hankkeet puolestaan olivat  
yleisen käsityksen mukaan varsin menes-
tyksekkäitä. Esimerkkeinä voidaan mainita  
energia- ja liikennealan yritysjohtoiset  demonstrointihankkeet. Monet hankkeet  
ovat johtaneet markkinoille saattamiseen  
kuudennen puiteohjelman sopimusten pää-
tyttyä onnistuneesti.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 8/2009 – Onko yhteisön tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankk eille asetetut tavoitteet saavutettu?35
iii)
Komissio katsoo, että kuudennen puiteohjel-
man välineiden menestys perustuu huomat-
tavalta osin komission tapaan hallinnoida  näitä välineitä. Komissio on pyrkinyt aktii-visesti puuttumaan havaittuihin ongelmiin 
voimassa olevan lainsäädännön sallimissa  
rajoissa. Ohjeluonnoksia oli itse asiassa saa-tavilla jo ennen kuudennen puiteohjelman 
käynnistämistä.
iv)
Kuudes puiteohjelma (ja sen kaksi uutta  välinettä eli integroidut hankkeet ja huip-puosaamisen verkostot) ei yksinään voi  olla yleislääke eurooppalaisen tutkimus-
ympäristön haasteisiin, varsinkaan kun sen 
osuus Euroopan koko tutkimusrahoituksesta 
oli vain 5 prosenttia. Koska lisäksi tuhan-
net puiteohjelmasta rahoitetut hankkeet  ovat vielä käynnissä, on liian aikaista tehdä 
lopullisia vertailuja viidenteen puiteohjel-
maan. Komissio myös uskoo, että kuudes  
puiteohjelma on edistänyt tuntuvasti tutki-
mustoimintaa ja saanut aikaan merkittäviä 
tuloksia. Komissio myöntää oikeiksi tilintar-
kastustuomioistuimen havainnot yksityisen sektorin osallistumisesta ja haluaisi lisätä,  
että osallistumisprosentit vastaavat viiden-nen puiteohjelman osallistumisprosentteja, kun huomioon otetaan kaupallista toimintaa 
harjoittavat julkiset ja yksityiset organisaa-tiot (yrityssektori).
Komissio on samaa mieltä pk-yritysten  
osallistumiseen liittyvistä kuudennen pui-teohjelman ongelmista. Niihin on puututtu seitsemännessä puiteohjelmassa.IV
Puiteohjelmat ovat aina perustuneet joh-donmukaiseen toimintalogiikkaan, jonka  
ansiosta niiden arviointi ja seuranta on pys-tytty hoitamaan tehokkaasti. Seitsemännessä puiteohjelmassa tämä toimintalogiikka on  
vielä selkeämpi ja siinä on määritelty tavoit-
teet ja tulosten mittausvälineet, jotka vielä osaltaan tehostavat arviointi- ja seurantajär-
jestelmää. Tutkimustavoitteet ja tutkimuspo-
litiikan päämäärät on vahvistettu selkeästi 
seitsemännen puiteohjelman työohjelmissa. 
Kullekin aihealueelle määritellään tieteel-liset tavoitteet ja toimien ala ja annetaan  odotettuihin tuloksiin liittyvää tietoa.
V
i)
Komissio on arvioinut integroituja verkkoja 
ja huippuosaamisen verkostoja erilaisin  tutkimuksin ja raportein. Kuudennesta pui-
teohjelmasta rahoitettujen huippuosaami-
sen verkostojen rahoituksen jatkamisesta  
seitsemännen puiteohjelman yhteydessä  
komissiolla on samankaltainen näkemys kuin 
tilintarkastustuomioistuimellakin.
ii)
Komissio tarkkailee jatkuvasti tutkimus-ympäristöä, seuraa kansallisia tutkimus- ja kehityspolitiikkoja ja osallistuu aktiivisesti 
tutkimusinvestointien edistämispyrkimyk-siin hyödyntäen tässä erityisesti avointa  
koordinointimenetelmää.
iii)
Komissio on samaa mieltä selkeän ja  oikea-aikaisen ohjeistuksen, nopeamman  sopimusten tekoprosessin ja paremman  hankeseurannan tärkeydestä. Tehtäviään  hoitaessaan komission on jatkuvasti huo-lehdittava siitä, että kaksi vaikeasti yhteen sovitettavaa päämäärää, nimittäin varojen  nopea maksaminen ja niiden vastuullinen  jako toimeksisaajille, pysyvät tasapainossa samalla, kun noudatetaan kussakin tapauk-sessa sovellettavaa lainsääntöä.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 8/2009 – Onko yhteisön tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankk eille asetetut tavoitteet saavutettu?36
JOHDANTO
10.
Kuudennella puiteohjelmalla oli tarkoitus  
edistää pk-yritysten osallistumista kaikilla  
aloilla ja kaikkiin välineisiin erityisesti ensi-sijaisilla aihealueilla toteutettavien toimien yhteydessä.
16.
Se, että kuudennen puiteohjelman yhteydessä on hyväksytty suhteessa vähemmän ehdotuk-sia kuin viidennen puiteohjelman yhteydessä, johtuu siitä, että osallistujamäärät olivat suu-rempia kuudennen puiteohjelman kohdalla. Osallistujien määrä riippuu useista monitahoi-
sista tekijöistä, muun muassa ehdotuspyyn-
töjen yksityiskohtaisuudesta, käytettävissä 
olevista varoista ja arviointimenetelmästä.
TARKASTUKSEEN PERUSTUVAT 
HUOMAUTUKSET
20.–21.
Tilintarkastustuomioistuimen aiemman tarkas-
tuksen johdosta antamassaan vastauksessa1 
komissio totesi, että puiteohjelmat ovat aina perustuneet johdonmukaiseen toimintalogiik-kaan, joka on perustamissopimuksen määräys-ten mukaisesti sisällytetty erilaisiin säädöksiin ja täytäntöönpanoa koskeviin säännöksiin. 
Seitsemännessä puiteohjelmassa tämä näkyy 
aiempaa selkeämmin, minkä ansiosta myös komission seuranta- ja arviointijärjestelmä 
toimii entistä paremmin. Sen varmistami-
nen, että kaikki tavoitteet vastaavat tiukasti 
määriteltyjä SMART-kriteerejä kaikilta osin, on haastava tehtävä etenkin siksi, että tutki-mustuloksiin liittyy aina epävarmuutta. Vaikka tätä ei selkeästi vaadittukaan kuudennen  puiteohjelman valmistelu- ja hyväksymisvai-
heessa sovelletussa varainhoitoasetuksessa, kyseiseen puiteohjelmaan liittyviin komission 
työohjelmiin on sisällytetty oleellisia osia  
SMART-menetelmästä. Seitsemäs puiteoh-
jelma laadittiin yksityiskohtaisen, ennakkoon tehdyn vaikutustenarvioinnin perusteella, ja 
kaikki sen työohjelmat sisältävät selvityksen 
odotetuista vaikutuksista. Nämä selvityk-
set vastaavat erityisohjelmissa määriteltyjä 
tavoitteita, perusteluja ja toimintoja.
1 Ks. komission vastaukset erityiskertomukseen nro 9/2007.24.
Komissio pitää erittäin myönteisenä osal-
listujien tilintarkastustuomioistuimen  
kyselytutkimuksessa ilmaisemaa yleistä  tyytyväisyyttä kyseessä olevaan kahteen  välineeseen (huippuosaamisen verkostot ja 
integroidut hankkeet). Näiden kahden väli-
neen erilainen soveltamisala ja ominaispiir-teet huomioon ottaen on ymmärrettävää,  
että yksityistä sektoria edustavat kumppa-
nit pitävät erityisesti integroituja hankkeita 
paremmin tarpeisiinsa sopivina.
27.
Koska ehdotukset vastaavat ”odotuksia” ja  
hankkeet todellisuutta ja koska hankkei-
den toteutuksessa voi ilmetä odottamat-
tomia vaikeuksia, ei ole hämmästyttävää,  
että jotkin hankkeet arvioitiin vähemmän  
positiivisesti kuin niiden perustana olevat  ehdotukset.
30.
Komissio toteaa, että kaavion 5 mukaan yleis-
arvio hankkeiden laadusta oli ”hyväksyttävä” tai ”hyvä–erinomainen” yli 80 prosentissa  
tapauksista, mikä viittaa siihen, että osal-listujat kohdensivat verkostoon riittävästi  tutkimuskapasiteettiaan. Näiden uusien väli-neiden tärkeimpiin piirteisiin kuuluu kon-sortioiden (ja erityisesti koordinaattoreiden) 
oman roolin korostuminen hankkeen sisäi-sessä hallinnoinnissa. Tätä seikkaa on toistu-
vasti korostettu erilaisissa ohjeasiakirjoissa. 
Saattaa olla liian aikaista tehdä lopullisia  
päätelmiä siitä, miten tavoite ”itseään yllä-pitävistä pitkän aikavälin tutkimustoimista ja kumppanuuksista” on saavutettu vai onko sitä saavutettu lainkaan.
Komissio toteaa, että huippuosaamisen ver-
kostojen toiminta on sujunut vaihtelevasti 
puiteohjelman eri osa-alueilla. Joillakin  
ensisijaisilla aihealueilla verkostot tuntuvat 
kehittyvän muita kestävämpään suuntaan.  Tällaisia aihealueita ovat esimerkiksi IST ja 
NMP
2.
2 Näillä lyhenteillä viitataan seuraaviin kuudennen puite-
ohjelman ensisijaisiin aihealueisiin: IST = tietoyhteiskunnan 
teknologia; NMP = Nanoteknologia ja nanotieteet, älykkäät 
monikäyttöiset materiaalit sekä uudet tuotantomenetelmät 
ja -laitteet.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 8/2009 – Onko yhteisön tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankk eille asetetut tavoitteet saavutettu?37
31.
Kuten tilintarkastustuomioistuin itsekin  
toteaa, lähes kaksi kolmasosaa huippu-
osaamisen verkostoista järjesteli kokonaan uudelleen toimintansa ja kumppanit integ-roituivat täysimääräisesti, mikä on merkit-
tävä osuus.
33.
Tietyt seikat ovat saattaneet estää osallistu-
jia toimimasta tehokkaammin yhteistyössä. 
Tämä on tavanomainen piirre sellaisten  
toimijoiden yhteistyössä, joiden tutkimus-tavoitteet ovat toisiaan täydentäviä mutta  
kuitenkin erilaisia.
35.
Tiettyjen lupaavalta näyttävien huippuosaa-
misen verkostojen rahoituksen jatkamismah-
dollisuutta seitsemännen puiteohjelman  yhteydessä tarkastellaan tapauskohtaisesti. 
Kuudennesta puiteohjelmasta rahoitettu-
jen huippuosaamisen verkostojen kestoa  
voidaan itse asiassa pidentää seitsemän-
nen puiteohjelman yhteydessä, jotta ne  saavuttaisivat tavoitteensa, myöntämättä  
niille kuitenkaan uutta rahoitusta (näin on jo tehtykin).
38.
Tässä on erotettava toisistaan integroituja 
hankkeita koskevissa komission ohjeissa tar-koitettu rahoituksen integrointimahdollisuus 
ja kaikkiin kuudennen puiteohjelman hank-
keisiin sovellettava yhteisrahoituksen peri-
aate. Integroitujen hankkeiden osallistujia ei ole vaadittu hankkimaan oman yhteisrahoi-tusosuutensa lisäksi muita rahoituslähteitä. Komissio toteaa, että yksityisen ja julkisen lisärahoituksen hankinta on sujunut vaihte-
levasti puiteohjelman eri aihealueilla.40.
Pk-yritysten osallistumisesta seitsemänteen 
puiteohjelmaan, jonka kesto on seitsemän  
vuotta, on vielä liian aikaista tehdä lopullisia päätelmiä.
41.–43.
Komissio on samaa mieltä pk-yritysten  osallistumiseen liittyvistä kuudennen pui-
teohjelman ongelmista. Niihin on puututtu 
seitsemännessä puiteohjelmassa. Ehdotus-
pyyntöjen perusteella annettavan rahoituk-
sen lisäksi seitsemännestä puiteohjelmasta tuetaan perustamissopimuksen 169 artik-
laan perustuvaa pk-yritysten Eurostars-
yhteisohjelmaa enintään 100 miljoonalla  
eurolla. Kyseessä on EUREKA-maiden yhtei-
nen ohjelma, jolla tuetaan t&k-työtä teke-
vien pk-yritysten alulle panemia ja vetämiä 
monikansallisia hankkeita. Eurostars-ohjel-man odotetaan edistävän eurooppalaisen  
tutkimusalueen rakentamista yhdentämällä 
osallistuvat kansalliset ohjelmat yhteiseksi 
ohjelmaksi Euroopan tasolla.
44.
Komissio katsoo, että tilintarkastustuomio-istuimen päätelmä, jonka mukaan tarkastus-kohteena olleet kuudennen puiteohjelman välineet olivat lisänneet hankkeeseen osal-listuvien tahojen välisen tutkimusyhteistyön 
vaikuttavuutta (ks. 58 kohta), antaa myön-teisen kuvan komission tavasta hallinnoida 
näitä välineitä. Komissio on pyrkinyt aktii-
visesti puuttumaan havaittuihin ongelmiin 
voimassa olevan lainsäädännön sallimissa  rajoissa ja tekee niin myös seitsemännen  puiteohjelman yhteydessä.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 8/2009 – Onko yhteisön tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankk eille asetetut tavoitteet saavutettu?38
45.
Komissio pyrki edistämään uusien välineiden 
tuntemusta jakamalla niitä koskevia ohjeita mukana oleville toimijoille. Erittäin suuri  osa kyselytutkimukseen vastanneista koor-
dinaattoreista ja osallistujista selvästikin  
ymmärsi kyseessä olevien kahden välineen väliset erot (ks. tilintarkastustuomioistuimen 
kertomuksen kaavio 7). Oli myös odotetta-
vissa, että koordinaattorit ymmärtäisivät  
erot muita osallistujia paremmin. Kuten  
kaaviosta 7 itse asiassa käy ilmi, Euroopan  tutkimusyhteisö yleisesti ottaen tunsi nämä 
uudet välineet ja käytti niitä oikein.
46.
Näiden uusien välineiden tärkeimpiin piir-
teisiin kuuluu konsortioiden (ja erityisesti  
koordinaattoreiden) oman roolin korostu-minen hankkeen sisäisessä hallinnoinnissa. 
Tätä seikkaa on toistuvasti korostettu erilai-
sissa ohjeasiakirjoissa.
47.
Komissio on puiteohjelman täytäntöön-panossa pyrkinyt parhaansa mukaan var-mistamaan, että sovellettavia säännöksiä  noudatetaan.
48.
Komissio on toiminut niin nopeasti kuin se oli mahdollista ottaen huomioon, että lain-
säätäjät antoivat kuudetta puiteohjelmaa  
koskevat säädökset ennakoitua myöhemmin. 
Kaikista välineistä oli saatavilla yksityiskoh-taiset esitteet ja ”soveltamissäännökset” jo marraskuussa 2002, paljon ennen mallisopi-musten laatimista. Ohjeita on laadittu run-
saasti ja ne on julkaistu internetissä. Lisäksi 
on järjestetty kaikkien hankkeiden koordi-
naattoreille suunnattuja tilaisuuksia, joissa 
on käsitelty välineiden erityispiirteitä ja nii-
hin mahdollisesti liittyviä kysymyksiä.49.
Komissio panee tyytyväisenä merkille, että 
tilintarkastustuomioistuin arvostaa sen jat-kuvia pyrkimyksiä lisätä kuudennen puite-ohjelman uusien välineiden tuntemusta ja  
sen nopeaa reagointia ulkopuolisiin arvioin-
teihin. Euroopan tutkimusyhteisö yleisesti  ottaen tunsi nämä uudet välineet ja käytti  
niitä oikein.
50.
Uusien välineiden käyttöönottoon liittyi  väistämättä se, että ehdotusten tekijöiden 
oli tutustuttava uudenlaisiin neuvottelu- ja 
tietojen toimittamismenettelyihin, jotka  
usein edellyttivät lisäkontakteja ja enemmän 
tietojenvaihtoa osallistujien itsensä kesken. 
Tämä on aina aikaa vievä prosessi. Lisäksi  
lainsäätäjän (tässä tapauksessa neuvoston) komissiolle asettama velvoite (myönteisen) 
lausunnon saamisesta kaikista rahoitettavista 
integroiduista hankkeista ja huippuosaa-
misen verkostoista (riippumatta komission 
rahoitusosuuden suuruudesta) pidensi  osaltaan sopimuksen tekoon kuluvaa aikaa. 
Tämä aika on sitä paitsi verrattavissa maa-ilman muiden merkittävien rahoittajataho-jen sopimuksen tekoon käyttämään aikaan. Neuvotteluprosessista voidaan todeta, että hankkeiden sisältöön mahdollisesti tehdyt  
muutokset perustuivat aina puiteohjelman oikeudelliseen kehykseen.
51.
Komissio hyväksyy tilintarkastustuomioistui-men huomautukset. Komissio haluaa kuiten-kin muistuttaa, että näiden uusien välineiden tärkeimpiin piirteisiin kuuluu konsortioiden (ja erityisesti koordinaattoreiden) oman  
roolin korostuminen hankkeen sisäisessä  hallinnoinnissa. Tätä seikkaa on toistuvasti 
korostettu erilaisissa ohjeasiakirjoissa.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 8/2009 – Onko yhteisön tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankk eille asetetut tavoitteet saavutettu?39
52.
Komissio on ehdottomasti samaa mieltä han-
keseurannan tärkeydestä. Se voidaan toteut-taa monin eri tavoin, joihin kuuluu muun  muassa hankejohtajien suorittama tiivis  
tarkkailu. On kuitenkin totta, että joissakin 
tapauksissa riippumattomat arvioinnit ovat jääneet tekemättä, usein yksilöllisistä ja eri-
tyisistä syistä.
53.
Kaikkien tutkimusalan pääosastojen arvioin-tikertomuksia varten laadittiin yhteinen  
malli. Lisäksi laadittiin yhteiset perusohjeet, 
joita eri yksiköt ovat voineet muokata omia 
tarpeitaan vastaaviksi.
55.
Komissio myöntää oikeiksi tilintarkastustuo-mioistuimen havainnot. Se haluaa kuitenkin 
korostaa, että EU:n tuki yksityiselle sekto-
rille oli kuudennen puiteohjelman yhtey-
dessä huomattavasti (eli yli miljardi euroa) 
suurempi kuin viidennen puiteohjelman  yh teydessä. Tilanne myös vaihtelee aloittain. 
Komissio katsoo, että kuudes puiteohjelma on vaikuttanut myönteisesti teollisuuden  kilpailukykyyn. Se haluaisi myös lisätä, että osallistumisprosentit vastaavat viidennen  puiteohjelman osallistumisprosentteja, kun 
huomioon otetaan kaupallista toimintaa har-joittavat julkiset ja yksityiset organisaatiot 
(yrityssektori).PÄÄTELMÄT 
JA SUOSITUKSET
57.
Komission näkemyksen mukaan puiteohjel-
mat ovat aina perustuneet johdonmukaiseen toimintalogiikkaan. Kuudetta puiteohjelmaa koskevat säädökset ja komission työohjel-
mat sekä erityyppinen tiedotusaineisto  
tarjosivat johdonmukaisesti jatkuvaa ja  monipuolista tietoa toimintalogiikasta,  
tavoitteista, toimien perusteista ja niiden  
eurooppalaisesta lisäarvosta, suunnitelluista 
toimista sekä kaikkien käytettävien välinei-
den perusteluista ja niiden soveltamista  koskevasta toimintakehyksestä samoin kuin 
muuta hyödyllistä tietoa ehdotusten teki-
jöille ja hankkeiden osanottajille. Sen var-
mistaminen, että kaikki tavoitteet vastaavat 
tiukasti määriteltyjä SMART-kriteerejä kai-
kilta osin, on haastava tehtävä etenkin siksi, 
että tutkimustuloksiin liittyy aina epävar-muutta. Vaikka tätä ei selkeästi vaadittukaan 
kuudennen puiteohjelman valmistelu- ja  
hyväksymisvaiheessa sovelletussa varain-
hoitoasetuksessa, kyseiseen puiteohjelmaan 
liittyviin komission työohjelmiin on sisälly-tetty oleellisia osia SMART-menetelmästä.  
Kaikki seitsemännen puiteohjelman työoh-jelmat sisältävät selvityksen odotetuista  vaikutuksista. Nämä selvitykset vastaavat  erityisohjelmissa määriteltyjä tavoitteita,  perusteluja ja toimintoja. Komissio katsoo, 
että kuudennen puiteohjelman seuranta ja arviointi on hoidettu asianmukaisesti.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 8/2009 – Onko yhteisön tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankk eille asetetut tavoitteet saavutettu?40
Suositus nro 1
Komissio katsoo, että puiteohjelmat ovat  
aina perustuneet johdonmukaiseen toimin-talogiikkaan, jonka ansiosta niiden ar viointi 
ja seuranta on pystytty hoitamaan tehok-
kaasti. Seitsemäs puiteohjelma laadittiin  yksityiskohtaisen ennakkoon tehdyn vai-kutustenarvioinnin perusteella, ja kaikki  
sen työohjelmat sisältävät selvityksen  
odotetuista vaikutuksista. Nämä selvityk-set vastaavat erityisohjelmissa määritel-
tyjä tavoitteita, perusteluja ja toimintoja.  
Tämä tehostaa vielä osaltaan arviointi- ja  
seurantajärjestelmää. Seitsemännessä pui-
teohjelmassa tutkimustavoitteet ja tutki-muspolitiikan päämäärät, myös ne, jotka  
tähtäävät tutkimustoimien jäsentämiseen,  
eivät enää kytkeydy toteutusvälineisiin, vaan 
ne vahvistetaan selkeästi ja yksiselitteisesti 
työohjelmissa. Kullekin aihealueelle, josta  
järjestetään ehdotuspyyntö, määritellään  
tieteelliset tavoitteet ja toimien ala ja anne-taan odotettuihin tuloksiin liittyvää tietoa.
58.
Komissio panee tyytyväisenä merkille tilin-
tarkastustuomioistuimen päätelmän, jonka mukaan tarkastetuilla kuudennen puite-
ohjelman välineillä oli kyetty edistämään  hyvätasoista tutkimusyhteistyötä hankkei-den osallistujien välillä. Koska ehdotukset  vastaavat ”odotuksia” ja hankkeet todelli-suutta ja koska hankkeiden toteutuksessa  
voi ilmetä odottamattomia vaikeuksia, ei  ole hämmästyttävää, että jotkin hankkeet  
ar vioitiin vähemmän positiivisesti kuin nii-
den perustana olevat ehdotukset.59.
Huippuosaamisen verkostoja, joissa pääs-
tiin yhteistyökumppaneiden väliseen pit-käaikaiseen integroitumiseen, oli paljon, ja 
hankkeiden yleistä laatua pidettiin hyvänä 
(kaaviossa 5 esitetyn yleisarvion mukaan  huippuosaamisen verkostojen laatu oli  ”hyväksyttävä” tai ”hyvä–erinomainen” yli 80 
prosentissa tapauksista). Lähes kaksi kolmas-
osaa huippuosaamisen verkostoista järjesteli kokonaan uudelleen toimintansa ja kumppa-
nit integroituivat täysimääräisesti. Tiettyjen 
lupaavalta näyttävien kuudenteen puiteoh-
jelmaan kuuluvien huippuosaamisen verkos-
tojen rahoituksen jatkamismahdollisuutta  seitsemännen puiteohjelman yhteydessä  
tarkastellaan tapauskohtaisesti. Kuuden-
nesta puiteohjelmasta rahoitettujen huippu-
osaamisen verkostojen kestoa voidaan itse 
asias sa pidentää myöntämättä niille kuiten-
kaan uutta rahoitusta (näin on jo tehtykin). 
Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa voitaisiin lisäksi harkita uusien huippuosaa-
misen verkostojen perustamista.
60.
Tässä on erotettava toisistaan rahoituksen  integrointimahdollisuus ja kaikkiin kuuden-
nen puiteohjelman hankkeisiin sovellettava yhteisrahoituksen periaate. Integroitujen  hankkeiden osallistujia ei ole vaadittu hank-kimaan oman yhteisrahoitusosuutensa lisäksi muita rahoituslähteitä. Komissio toteaa, että 
yksityisen ja julkisen lisärahoituksen han-kinta on sujunut vaihtelevasti puiteohjelman 
eri aihealueilla.
Suositus nro 2
Komissio on arvioinut näitä kuudennen pui-teohjelman välineitä eri tavoin. Kuudennesta puiteohjelmasta rahoitettujen huippuosaa-misen verkostojen rahoituksen jatkami-
sesta komissio on tehnyt samankaltaisen  johtopäätöksen saatuaan huippuosaamisen 
verkostojen tulevaisuutta pohtineen asian-
tuntijaryhmän raportin.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 8/2009 – Onko yhteisön tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankk eille asetetut tavoitteet saavutettu?41
61.
Komissio myöntää oikeiksi tilintarkastustuo-
mioistuimen havainnot. Se haluaa kuitenkin huomauttaa, että kuudes puiteohjelma on  
tästä huolimatta vaikuttanut myönteisesti  
teollisuuden kilpailukykyyn.
Se haluaisi myös lisätä, että osallistumis-
prosentit vastaavat viidennen puiteohjel-
man osallistumisprosentteja, kun huomioon otetaan kaupallista toimintaa harjoit-
tavat julkiset ja yksityiset organisaatiot  
(yrityssektori).
62.
Pk-yritysten osallistumisesta seitsemänteen puiteohjelmaan, jonka kesto on seitsemän  
vuotta, on vielä liian aikaista tehdä lopullisia 
päätelmiä.
63.
Kuudennen puiteohjelman osuus Euroo-pan koko tutkimusrahoituksesta on erittäin 
vähäinen (noin 5 prosenttia), joten sen vai-
kutusmahdollisuudet ovat luonnollisestikin 
rajalliset, koska jäsenvaltiot ovat tällä alalla 
pääosassa. Komissio kuitenkin uskoo, että  
kuudes puiteohjelma on edistänyt tuntuvasti 
tutkimustoimintaa.
Suositus nro 3
Komissio tarkkailee jatkuvasti tutkimus-
ympäristöä, seuraa kansallisia tutkimus- ja 
kehityspolitiikkoja ja osallistuu aktiivisesti tutkimusinvestointien edistämispyrkimyk-
siin hyödyntäen tässä erityisesti avointa  
koordinointimenetelmää.65.
Komissio on pyrkinyt aktiivisesti puuttumaan 
havaittuihin ongelmiin voimassa olevan  lainsäädännön sallimissa rajoissa. Komissio 
toteaa, että uusista välineistä rahoitettujen 
hankkeiden suuri määrä, joka viittaa sii-hen, että osallistujia on ollut tuhansia, sekä hankkeiden yleisesti ottaen hyvät tulokset  
osoittavat, että mahdolliset puutteet eivät 
ole vaikuttaneet merkittävästi integroitujen hankkeiden ja huippuosaamisen verkostojen 
käyttöön.
Suositus nro 4
Komissio on samaa mieltä siitä, että sel-
keä ja oikea-aikainen ohjeistus, nopeampi  
sopimusten tekoprosessi ja parempi hanke-
seuranta ovat tärkeitä tekijöitä eurooppalai-
sen tutkimuspuiteohjelman toteutuksessa.  
Tehtäviään hoitaessaan komission on jatku-
vasti huolehdittava siitä, että kaksi vaikeasti 
yhteen sovitettavaa päämäärää, nimittäin  varojen nopea maksaminen ja niiden vas-
tuullinen jako toimeksisaajille, pysyvät tasa-
painossa samalla, kun noudatetaan voimassa 
olevaa lainsäädäntöä.

KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 8/2009 – Onko yhteisön tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankk eille asetetut tavoitteet saavutettu?43
Euroopan tilintarkastustuomioistuin
Erityiskertomus nro 8/2009
Onko yhteisön tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankkeille asetetut tavoitteet 
saavutettu?
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto2009 – 41 s. – 21 x 29,7 cm
ISBN 978-92-9207-421-0
doi:10.2865/68444

EU-julkaisujen tilaukset
EU-julkaisuja voi ostaa
• EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)• kirjakaupasta julkaisun nimen, julkaisijan ja/tai ISBN-numeron perusteella•  suoraan myyntiedustajiltamme, joiden yhteystiedot ovat saatavissa internetistä 
http://bookshop.europa.eu, tai faksitse numerosta +352 2929-42758.
Ilmaisjulkaisuja voi tilata• EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)•  Euroopan komission edustustoista tai lähetystöistä, joiden yhteystiedot 
ovat saatavissa internetistä http://ec.europa.eu/, tai faksitse numerosta +352 2929-42758.
EU:N KUUDENNEN PUITEOHJELMAN TAVOITTEENA OLI EDISTÄÄ 
EUROOPPALAISTA TUTKIMUSTOIMINTAA JA TEKNOLOGISTA  KEHITTÄMISTÄ KAUDELLA 2002–2006. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN 
TUTKI, KUINKA TEHOKKAASTI OHJELMAN PÄÄASIALLISET  
VÄLINEET – HUIPPUOSAAMISEN VERKOSTOT JA YHDENNETYT HANKKEET –VAIKUTTIVAT TAVOITTEIDEN SAAVUTTAMISEEN.  TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN PÄÄTTELI TARKASTUKSENSA  PERUSTEELLA, ETTÄ VÄLINEET EDISTIVÄT OHJELMAN YLEISTAVOITETTA – VAIKUTTAVAA TUTKIMUSYHTEISTYÖTÄ – MUTTA VÄLINEIDEN  ERITYISTAVOITTEET SAAVUTETTIIN VAIN OSITTAIN.
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUINQJ-AB-09-010-FI-C