[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |

Bryssel 17.12.2010

KOM(2010) 762 lopullinen

KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE

Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman 2009 jälkiarviointi (Linz ja Vilna)

KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE

Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman 2009 jälkiarviointi

JOHDANTO

Tämä kertomus esitetään Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskevasta yhteisön toiminnasta vuosina 2007–2019 24. lokakuuta 2006 tehdyn päätöksen N:o 1622/2006/EY[1] 12 artiklan mukaisesti. Kyseisessä artiklassa säädetään seuraavaa: ”Vuosittain komissio varmistaa edellisen vuoden Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman tulosten ulkoisen ja riippumattoman arvioinnin tässä päätöksessä säädettyjen toiminnan tavoitteiden ja perusteiden mukaisesti. Komissio toimittaa tätä arviointia koskevan kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle ja alueiden komitealle Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa seuraavan vuoden loppuun mennessä.”

Komissio esittää tässä kertomuksessa kantansa niihin keskeisiin päätelmiin ja suosituksiin, jotka vuoden 2009 Euroopan kulttuuripääkaupunkien ulkoisessa arvioinnissa tehdään. Arviointi on saatavissa seuraavassa osoitteessa:

http://ec.europa.eu/culture/our-programmes-and-actions/doc485_en.htm

Ulkoisessa arvioinnissa arvioitiin ensin erikseen molemmat vuoden 2009 Euroopan kulttuuripääkaupungit, jäljempänä ’kulttuuripääkaupungit’, eli Linz ja Vilna. Sen jälkeen siinä verrattiin havaintoja ja laadittiin päätelmät, jotka koskevat molempia kaupunkeja. Havainnot perustuvat molempien kulttuuripääkaupunkien toimittamiin tietoihin, sidosryhmiltä saatuun palautteeseen sekä Euroopan tason toimintalinjoihin ja akateemiseen kirjallisuuteen. Päätelmien laadintaa ja suositusten esittämistä varten arvioinnissa tukeudutaan vuonna 2009 tehtyyn arviointiin vuosien 2007 ja 2008 kulttuuripääkaupungeista[2].

YHTEISÖN TOIMINNAN TAUSTA

Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskeva EU:n toiminta

Alkuperäinen ”Euroopan kulttuuripääkaupunki” -järjestely käynnistettiin hallitusten välisellä tasolla vuonna 1985[3], ja sitä täydennettiin myöhemmin ”Euroopan kulttuurikuukaudella”[4]. Näiden toimien pohjalta perustettiin päätöksellä 1419/1999/EY[5] Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskeva yhteisön toiminta vuosiksi 2005–2019, jäljempänä ’yhteisön toiminta’. Jäsenvaltioille laadittiin aikajärjestys, jonka mukaisesti niillä oli oikeus isännöidä tapahtumaa kunakin vuonna. Euroopan maat, jotka eivät olleet jäsenvaltioita, voivat nekin esittää hakemuksen ilman ennalta määrättyä aikajärjestystä.

Päätös 1419/1999/EY korvattiin myöhemmin päätöksellä N:o 1622/2006/EY[6], jolla tarkennettiin yhteisön toiminnan tavoitteita, muutettiin nimeämis- ja seurantamenettelyä vuoden 2013 nimityksestä eteenpäin ja lopetettiin muiden kuin jäsenvaltioiden kaupunkien mahdollisuus hakea nimitystä. Uudella päätöksellä otettiin käyttöön Euroopan tason perusteet sisältävä kaksivaiheinen kansallinen kilpailu ja seurantakokoukset nimeämisen jälkeen, kun taas edellisessä päätöksessä annettiin jäsenvaltioiden päättää menettelystä kaupunkien valitsemiseksi ilman jälkiseurantaa.

Vuoden 2009 tapahtumasta alkaen kaksi jäsenvaltiota sai isännöidä tapahtumaa kunakin vuonna; jäsenvaltioiden odotettiin ehdottavan kaupunkeja ja toimittivan niiden hakemukset ja kulttuuriohjelmat kyseiseksi vuodeksi eurooppalaiselle valintalautakunnalle, joka suositteli niiden nimeämistä komissiolle. Komissio antoi vuorostaan suosituksen ministerineuvostolle, joka nimesi virallisesti Euroopan kulttuuripääkaupungit. Ottaen huomioon Euroopan kulttuuripääkaupunkien toteutuksen vaatima aika – valmistelu alkaa kuusi vuotta ennen varsinaista kulttuuripääkaupunkivuotta – vuoden 2006 päätöksessä on jatkettu vuoden 1999 päätöksen soveltamista vuosien 2007, 2008 ja 2009 kulttuuripääkaupunkeihin, ja se sisältää siirtymäsäännöksiä vuosien 2010, 2011 ja 2012 kulttuuripääkaupunkeja varten.

EU:n rahoitustukea myönnetään EU:n Kulttuuri-ohjelmasta. Vuosina 2007–2013 rahoitusta myönnetään enintään 1,5 miljoonaa euroa vuosittain kutakin Euroopan kulttuuripääkaupunkia kohti[7]. Vuoden 2009 osalta rahoitustuen muotona oli avustuksena myönnetty osarahoitus hankkeisiin, jotka kattoivat osan kulttuuripääkaupunkien kulttuuriohjelmista.

Vuoden 2009 Euroopan kulttuuripääkaupungit

Euroopan kulttuuripääkaupungit vuodeksi 2009 valittiin vuoden 1999 päätöksessä vahvistettujen valintamenettelyjen mukaisesti. Itävalta ja Liettua olivat oikeutettuja isännöimään Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa kyseisenä vuonna, ja ne ehdottivat Linziä ja Vilnaa. Valintamenettely tapahtui vuonna 2005. Eurooppalainen valintalautakunta antoi raportin, jossa suositeltiin kummankin kaupungin nimeämistä vuodeksi 2009 ja esitettiin samalla suosituksia, joiden tarkoituksena oli auttaa niitä saavuttamaan ehdotetut tavoitteet. Vuonna 2005 ministerineuvosto myönsi nimityksen virallisesti hakijakaupungeille komission suosituksesta.

ULKOINEN ARVIOINTI

Arvioinnin sisältö

Ecotec Research and Consulting sai komissiolta tehtäväksi suorittaa vuoden 2009 Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman ulkoisen arvioinnin[8]. Arvioinnin tarkoituksena oli tarkastella kyseisten kahden kulttuuripääkaupungin merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja toimintojen jatkettavuutta tämän yhteisön toiminnan tavoitteisiin nähden ja kulttuuripääkaupunkien itse hakemuksissaan ja toteutusvaiheessa asettamiin tavoitteisiin nähden. Ulkoiseen arviointiin liitettiin kumpaakin kulttuuripääkaupunkia koskevat raportit, ja siinä esitettiin päätelmiä ja suosituksia siitä, miten tämän yhteisön toiminnan toteutusta voitaisiin parantaa. Ottaen huomioon, että kukin kaupunki on kulttuuripääkaupunki vain vuoden, näitä kaupunkeja koskevat päätelmät ja suositukset esitettiin saatujen kokemusten muodossa, jotta autettaisiin tulevia kulttuuripääkaupunkeja niiden toteutustyössä.

Menetelmät

Kumpikin kulttuuripääkaupunki arvioitiin erikseen, ja arvioinnissa hyödynnettiin osaksi näiden kaupunkien itse tilaamia arviointeja. Tietoja kerättiin kahdella tasolla: pieni määrä tietoja kerättiin EU-tasolla ja laajempia tietoja kulttuuripääkaupungeilta itseltään. Keskeisiä lähteitä olivat seuraavat: Euroopan tason toimintalinjat ja akateeminen kirjallisuus; alkuperäiset kulttuuripääkaupunkien hakemukset, kulttuuripääkaupunkien tilaamat tutkimukset ja raportit, tapahtumaohjelmat, markkinointimateriaali ja verkkosivustot; kulttuuripääkaupunkien toimittamat määrälliset tiedot toimista, tuotoksista ja tuloksista; kummankin kulttuuripääkaupungin johtoryhmien haastattelut; keskeisten sidosryhmien kuuleminen kummassakin kulttuuripääkaupungissa sekä vierailut kumpaankin kaupunkiin. Vertailevassa katsauksessa ja meta-arvioinnissa tarkasteltiin päätelmiä, jotka koskivat kumpaakin kulttuuripääkaupunkia, vertailtiin eri toimintatapoja ja varmistettiin tutkimuksen laatu. Euroopan kulttuuripääkaupunki -toimintaa yleisemmin koskevat päätelmät tehtiin kummastakin kulttuuripääkaupungista saadun näytön ja päätelmien pohjalta.

Arvioijan havainnot

Yhteisön toiminnan merkitys

Arvioinnissa katsottiin, että tämän yhteisön toiminnan toteutus oli ollut merkityksellinen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 167 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Kulttuuritoiminnan kehittämiseen ja eurooppalaisen ulottuvuuden edistämiseen kulttuurissa ja kulttuurin kautta liittyvät tavoitteet ovat näkyneet vahvasti tässä yhteisön toiminnassa.

Vuoden 1999 päätöksen johdanto-osassa otettiin ensimmäisen kerran käyttöön nimenomainen viittaus kulttuurin ja matkailun kehittymiseen ja väestön laajaan liikkeelle saamiseen. Näitä viittauksia vahvistettiin vuoden 2006 päätöksessä sisällyttämällä siihen nimenomaiset perusteet, jotka koskevat kansalaisten osallistumisen edistämistä sekä pitkäaikaista kehitystä. Monet Euroopan kulttuuripääkaupungit ovat menneet pidemmälle asettamalla nimenomaisia yhteiskunnallisia, taloudellisia tai matkailuun liittyviä tavoitteita. Tällaisten tavoitteiden sisällyttäminen Euroopan kulttuuripääkaupunki -toimintaan on sekä muokannut että heijastanut laajempia kulttuuripolitiikan suuntauksia.

Kyseisten tavoitteiden merkityksen kasvuun on kuitenkin liittynyt myös keskustelu tasapainosta sen välillä, olisiko kulttuuria tuettava sen itseisarvon vuoksi vai keinona saavuttaa konkreettista ja mitattavissa olevaa tuottoa investoinneille.

Vuoden 2009 Euroopan kulttuuripääkaupunkien merkityksellisyys

Arvioinnissa tarkasteltiin kaupunkien motivaatiota tulla Euroopan kulttuuripääkaupungiksi ja niiden tavoitteiden merkityksellisyyttä tämän yhteisön toiminnan ja 167 artiklan tavoitteiden suhteen. Siinä tarkasteltiin myös prosessia, jolla vuoden 2009 kulttuuripääkaupunkien motivaatio muunnettiin toteuttamiskelpoisiksi tavoitteiksi ja jolla näitä tavoitteita muutettiin kehitysvaiheen aikana. Molemmat kulttuuripääkaupungit omaksuivat tämän yhteisön toiminnan tavoitteet ja räätälöivät ne omien erityispiirteidensä ja prioriteettiensa mukaisesti. Kumpikin suunnitteli monipuolisen kulttuuriohjelman ja siihen liittyviä toimintoja (esim. tiedotustoimia, vapaaehtoistoimia jne.), joiden tarkoituksena oli tukea tavoitteita, jotka liittyvät kulttuuritoiminnan kehittämiseen, eurooppalaisen ulottuvuuden edistämiseen kulttuurissa ja kulttuurin kautta sekä yhteiskunnallisen ja taloudellisen kehityksen tukemiseen kulttuurin kautta.

Linzin tavoitteet ja toiminnot liittyivät vahvasti kaikkiin kolmeen erityistavoitteeseen ja erityisesti kulttuuritoiminnan kehittämistä koskevaan tavoitteeseen. Vilna ei käytännön syistä kyennyt juurikaan pyrkimään kolmannen tavoitteen saavuttamiseen, vaikka se olikin siihen halukas; sen sijaan se toteutti toimia, jotka liittyivät pääasiassa eurooppalaisen ulottuvuuden edistämiseen ja kulttuuritoiminnan kehittämiseen.

Hallintotavan tehokkuus

Myös kulttuuripääkaupunkien hallintotavan tehokkuutta tarkasteltiin, mukaan luettuina niiden organisaatiomallit, kulttuuritoimien ja -tapahtumien valinta- ja toteutusmenettelyt, viestintä ja mainonta ja varainhankinta.

Samoin kuin vuosien 2007 ja 2008 kulttuuripääkaupunkeja koskevassa arvioinnissa, myös vuoden 2009 kulttuuripääkaupunkeja koskevassa arvioinnissa korostetaan, että on ensisijaisen tärkeää mutta haastavaa perustaa sellainen organisaatiorakenne ja rakentaa sellainen tiimi, jolla on soveltuvat taidot kulttuuriohjelman toteuttamiseksi. Tämä edellyttää laajempaa taitovalikoimaa ja siten erilaista rakennetta kuin sillä tiimillä, joka laati alkuperäisen hakemuksen. On myös tarpeen tasapainottaa taiteelliset ja poliittiset etunäkökohdat ja varmistaa, että jo olemassa olevat sidosryhmät ottavat myönteisesti vastaan kaikki uudet toteutusjärjestelyt yhteistyökumppaneina. Uusi ja riippumaton rakenne on yleensä suositeltava; sellainen rakenne, joka on räätälöity huolellisesti heijastamaan kaupungin poliittista ja kulttuuritaustaa.

Vuoden 2009 kulttuuripääkaupungit tuovat nämä näkökohdat esiin hyvin eri tavoin. Linz laati tehokkaan ja toimivan hallintorakenteen ja osoitti siten, kuinka suurimmat haasteet voidaan voittaa. Vilnan kokemukset tuovat esiin seuraukset, jotka voivat toteutua, kun näitä haasteita ei täysin täytetä. Sillä oli vaikeuksia toteuttaa vakaat ja toimivat järjestelyt, mikä johti vaikeuksiin kulttuuriohjelmassa ja Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman kokonaisvaikutuksissa.

Näistä vaikeuksista huolimatta Euroopan kulttuuripääkaupunki -nimitys on edelleen suuresti arvostettu, tuottaa laajoja kulttuuriohjelmia ja saa aikaan huomattavia vaikutuksia. Kaupungit ponnistelevat nimityksen saamiseksi ja tekevät myös hyvin selviä rahoitussitoumuksia hakuvaiheessa. On kuitenkin tarpeen varmistaa, että Euroopan kulttuuripääkaupungit täyttävät omat sitoumuksensa, jotka on tehty hakuvaiheessa. Vaarana on nimittäin, että hyvin vaikeassa taloustilanteessa ja poliittisen yksimielisyyden ehkä puuttuessa kulttuuripääkaupungit joutuvat kamppailemaan muiden julkisiin varoihin kohdistuvien vaatimusten kanssa.

Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman mekanismien tehokkuus EU-tasolla

Keskeinen tarkastelun kohde oli Euroopan komission hoitamien valinta-, seuranta- ja rahoitusmenettelyjen tehokkuus. Vaikka molemmat kulttuuripääkaupungit ilmaisivat laajaa tyytyväisyyttä eurooppalaisen valintalautakunnan toimintatapaan, on liian aikaista tehdä vankkoja päätelmiä kyseisen menettelyn tehokkuudesta, vaikuttavuudesta ja puolueettomuudesta, koska näiden kaupunkien tapauksessa paneelin edellytettiin ainoastaan esittävän näkemyksen kunkin tarjouksen absoluuttisista ansioista eikä ansioista suhteessa kilpaileviin nimityksiin, koska niitä ei ollut. Vuoden 1999 päätökseen ei sisältynyt seurantavaihetta.

Kuten vuoden 2009 ja muut kulttuuripääkaupungit ovat osoittaneet, kehittämisvaihe voi olla haastava, kun hakemukseen sisältyvät pyrkimykset on muunnettava toteutuskelpoisiksi järjestelyiksi ja uskottavaksi kulttuuriohjelmaksi. Linz kykeni muuntamaan hakemuksensa toimivaksi Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaksi, mutta Vilna kohtasi vaikeuksia. Koska vuoden 1999 päätöksessä ei säädetty seurantamenettelystä, Euroopan komissiolla ei ollut muodollisia välineitä puuttua huolta aiheuttaviin asioihin. Vilnan kohdalla seurantamenettelyn avulla (jos sellainen olisi ollut toiminnassa) olisi voitu todeta mahdolliset ongelmat ja reagoida niihin aikaisemmassa vaiheessa. Päätöksellä N:o 1622/2006/EY (joka korvaa päätöksen 1419/1999/EY) käyttöön otetun seurantamenettelyn pitäisi olla parannus verrattuna päätöksessä 1419/1999/EY säädettyihin järjestelyihin.

Yksittäiselle Euroopan kulttuuripääkaupungille myönnettävän 1,5 miljoonan euron EU-rahoituksen perusteet olivat selvät, ja hallinnolliset menettelyt olivat samanlaiset kuin muissa EU-ohjelmissa. Kukin Euroopan kulttuuripääkaupunki sai eri hankkeisiin tarkoitettua rahoitusta EU:n Kulttuuri-ohjelmasta.

Vaikka Kulttuuri-ohjelmasta myönnetty EU:n rahoitustuki muodostaakin vain hyvin rajallisen osan minkä tahansa kulttuuripääkaupungin toimintabudjetista, komission avustuksella osarahoitetulla Vilnan kulttuuripääkaupunkivuoteen 2009 kuuluneella hankkeella oli huomattava vaikutus eurooppalaisen lisäarvon ja yleisön kannalta.

Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuma herättää suurta kiinnostusta ehdokaskaupunkien joukossa ja saa aikaan huomattavia investointeja kulttuuriohjelmiin ja kaupunkeihin yleisemmin, ja se saa hyvin näkyvyyttä tiedotusvälineissä ja yleisön keskuudessa. Tuskinpa mikään muu toimintamekanismi olisi saavuttanut samaa vaikutusta samalla EU-rahoituksella ja panostuksella.

Tehokkuus kulttuuritoimien kehittämisessä

Arvioinnissa tarkasteltiin kummankin kulttuuripääkaupungin tehokkuutta sen kulttuuriohjelman toteuttamisessa ja sen vaikutusta kaupungin pitempiaikaiseen kehitykseen kulttuurin alalla.

Molemmat vuoden 2009 kulttuuripääkaupungit toivoivat voivansa hyödyntää Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa oman profiilinsa kohottamiseen kulttuurin avulla ja kulttuurikaupunkeina. Linzillä oli jo kansainvälistä näkyvyyttä teollisuuskaupunkina, mutta se toivoi saavansa vahvempaa (kansallista ja kansainvälistä) tunnustusta kulttuurikaupunkina – ja kaupunkina, joka voi kilpailla Salzburgin ja Wienin kanssa, vaikkakin eri alueella (eli ennemmin nykykulttuurin kuin klassisen kulttuurin alalla). Vilna oli jo vakiintunut kulttuurin keskus Liettuassa, mutta se pyrki saamaan kansainvälistä tunnustusta kulttuurikohteena.

Molemmat kulttuuripääkaupungit onnistuivat toteuttamaan laajemman kulttuuriohjelman kuin olisi ollut asianlaita ilman Euroopan kulttuuripääkaupunki -nimitystä. Ohjelma oli hyvin mittava Linzissä. Vilnassa se oli budjetti- ja hallintosyistä vaatimattomampi ja pienempi kuin oli alunperin aiottu. Euroopan kulttuuripääkaupunki -nimitys antoi kuitenkin kummallekin mahdollisuuden toteuttaa monilla eri kulttuurin aloilla laajempia ja kunnianhimoisempia tapahtumia, aidommin innovatiivisia hankkeita ja uusia tilauksia kuin olisi tapahtunut ilman nimitystä. Molemmat onnistuivat houkuttelemaan lisää kansainvälisiä taiteilijoita kaupunkeihinsa. Vaikka kulttuurialan toimijat molemmissa kaupungeissa raportoivat lisääntyneestä kapasiteetista ja paremmasta yhteistyöstä muiden kaupunkien ja maiden kumppanien kanssa, Linzissä Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuma näyttää lisänneen kulttuurielämän elinvoimaisuutta pidempiaikaisesti. Itse tapahtuman aikana Linz houkutteli lähes 3,5 miljoonan ihmisen yleisön.

Tehokkuus eurooppalaisen ulottuvuuden edistämisessä kulttuurissa ja kulttuurin kautta

Vuoden 1999 päätöksessä ei määritellä ”eurooppalaista ulottuvuutta” nimenomaisesti, vaan se nähdään osana kulttuuriyhteistyötä. Tähän kuuluvat seuraavat osa-alueet: tuodaan esille sellaisia eurooppalaisille yhteisiä taidevirtauksia ja -tyylejä, joita kaupunki on innoittanut tai joihin se on huomattavasti myötävaikuttanut, edistetään tapahtumia, joihin osallistuu kulttuurin parissa toimivia henkilöitä jäsenvaltioiden muista kaupungeista ja jotka johtavat kestävän kulttuuriyhteistyön luomiseen, sekä edistetään tällaisten henkilöiden liikkumista EU:ssa.

Vuoden 2006 päätöksessä vahvistettu ”eurooppalaisen ulottuvuuden” kriteeri antaa tulkintavaraa kaupungeille. Esimerkkejä annetaan verkossa vuodesta 2007 saatavilla olleissa Euroopan kulttuuripääkaupungiksi haluaville ehdokaskaupungeille tarkoitetuissa ohjeissa. Molemmat vuoden 2009 kulttuuripääkaupungit ovat tehneet omat tulkintansa tästä ulottuvuudesta.

Molemmat kulttuuripääkaupungit onnistuivat toteuttamaan toimia, joissa esiintyi Euroopan tasolla merkittäviä taiteilijoita. Vaikka kummankin kaupungin säännöllisessä kulttuuritarjonnassa esiintyi jo merkittävä määrä kansainvälisiä taiteilijoita – erityisesti Linzissä esimerkiksi Brucknerfest- ja Ars Electronica Festival -tapahtumissa – tällaisia taiteilijoita houkuteltiin lisää näihin kaupunkeihin Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman tuloksena. Vaikka Vilnalla oli Linziä vähemmän tapahtumia, joissa esiintyi Euroopan tasolla merkittäviä taiteilijoita, heidän osuutensa sen kulttuuriohjelmasta oli ehkä suhteessa suurempi. Linzillä sen sijaan oli enemmän tapahtumia, joissa esiintyi Euroopan tasolla merkittäviä taiteilijoita, mutta niiden merkitys oli vähäisempi suhteessa sen muuhun hyvin laajamittaiseen ohjelmaan; Linzin yleisenä tavoitteena olikin järjestää tarjontaa 365 päiväksi sen sijaan, että se olisi järjestänyt suuren määrän kansainväliselle yleisölle suunnattuja menestystapahtumia.

Kummankin kulttuuripääkaupungin kulttuuriohjelmiin sisältyi useampia yhteistyöhankkeita, yhteistuotantoja ja vaihtojärjestelyjä kuin olisi tapahtunut ilman Euroopan kulttuuripääkaupunki -nimitystä. Linzin kohdalla tätä edisti se seikka, että toteutuksesta vastaavan toimiston avainhenkilöt olivat jo tunnustettuja toimijoita kansainvälisellä kulttuurisektorilla, ja heillä oli siten hyvät yhteydet mahdollisiin yhteistyökumppaneihin.

Kumpikaan vuoden 2009 kulttuuripääkaupungeista ei nostanut voimakkaasti esiin erityisiä eurooppalaisia teemoja tai kysymyksiä. Kumpikin korosti eurooppalaiseen historiaan, identiteettiin ja perintöön liittyviä näkökohtia, jotka olivat jo olemassa kaupungissa – mutta kumpikin hyvin eri tavoin. Vilna, joka on äskettäin EU:hun liittyneen maan kaupunki, korosti voimakkaasti pitkää eurooppalaista historiaansa ja kulttuuriperintöään. Linz taas päätyi tutkimaan asemaansa Euroopan historian synkemmässä vaiheessa: kohteena oli natsikausi ja sen rinnalla kaupungin (nyt huomattavasti supistunut) juutalainen perintö. Tämä oli ehkä ensimmäinen kerta, kun mikään Euroopan kulttuuripääkaupunki on tarkastellut näin vaikeaa kysymystä näin avoimesti.

Tehokkuus yhteiskuntaan, talouteen, kaupunkikehitykseen ja matkailuun liittyvien vaikutusten saavuttamisessa

Arvioinnissa todettiin, että kumpikin kulttuuripääkaupunki onnistui toteuttamaan laajemman kulttuuriohjelman kuin olisi tapahtunut ilman Euroopan kulttuuripääkaupunki -nimitystä, vaikka Vilnan ohjelma olikin paljon aiottua suppeampi. Kummassakin kaupungissa kulttuuriohjelma täydensi infrastruktuuri-investointien ohjelmaa, vaikka rahoitus tulikin muista lähteistä (muun muassa rakennerahastoista Vilnan tapauksessa), mutta Linzissä se sai lisäpontta Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumasta. Linzin Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuma tuotti huomattavaa taloudellista hyötyä kaupungille ja lisäsi matkailua, paransi kaupungin sisäistä ja ulkoista kuvaa ja lisäsi osallistumista kulttuuritoimintaan. Esimerkiksi Linzin toimittamat tiedot matkailijoiden yöpymisistä osoittavat, että ne lisääntyivät 10 prosenttia vuoteen 2008 verrattuna. Sen sijaan Vilnan kohdalla näyttää epätodennäköisemmältä, että se hyötyisi merkittävistä taloudellisista tai yhteiskunnallisista vaikutuksista Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman tuloksena.

Jatkettavuus

Lopuksi arvioinnissa tarkasteltiin kulttuuripääkaupunkien toimintojen jatkettavuutta ja niiden vaikutusta kunkin kaupungin kulttuurialan hallintotapaan ja pitempiaikaiseen kehitykseen.

Linzissä on useita esimerkkejä kulttuuritoimista, jotka aloitettiin kulttuuripääkaupunkivuotena ja jotka jatkuvat kyseisen vuoden jälkeen, mutteivät ymmärrettävästi kuitenkaan kulttuuripääkaupunkivuotena investoitujen 40 miljoonan euron mittakaavassa. Linzin kulttuurielämän voidaan kuitenkin sanoa laajentuneen ja muuttuneen elinvoimaisemmaksi Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman tuloksena. Vilnassa on suhteellisen vähän esimerkkejä toiminnan jatkumisesta ja vain vähän näyttöä siitä, että kulttuurielämä olisi laajentunut ja muuttunut elinvoimaisemmaksi kuin muutoin olisi tapahtunut.

Molemmat vuoden 2009 kulttuuripääkaupungit ovat saaneet aikaan kulttuuritoimintaa, joka vahvistaa kapasiteettia toteuttaa entistä parempia ja kunnianhimoisempia tapahtumia ja tehdä kansainvälistä yhteistyötä. Linzissä toiminta on kuitenkin laajempaa. Linzissä hallinnointitapaa ja kumppanuustoimintaa on vahvistettu Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman tuloksena, mikä tarjoaa mahdollisuuksia kaupungin kulttuurisektorin myönteiseen kehittämiseen edelleen.

Tässä vaiheessa on liian aikaista arvioida talouteen ja matkailuun liittyvien vaikutusten kestävyyttä.

ULKOISEN ARVIOINNIN KESKEISET SUOSITUKSET JA KOMISSION KOMMENTIT

Komissio on samaa mieltä arvioijan keskeisistä suosituksista, jotka ovat hyvin samanlaisia kuin vuosien 2007–2008 Euroopan kulttuuripääkaupunkien arvioinnin tuloksena annetut suositukset.

Hallintotavan tehokkuus

Komissio on samaa mieltä suosituksesta, että kaikki Euroopan kulttuuripääkaupungit tilaisivat arvioinnit kulttuuriohjelmiensa ja niihin liittyvien toimintojen vaikutuksista.

Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman mekanismien tehokkuus EU-tasolla

Komissio on samaa mieltä siitä, että tulevissa arvioinneissa olisi tarkasteltava

- vuoden 2006 päätöksessä käyttöön otettujen valinta- ja seurantamenettelyjen tehokkuutta, vaikuttavuutta ja puolueettomuutta sekä niiden vaikutuksia tapahtuman laatuun;

- Euroopan kulttuuripääkaupunki -brändin jatkuvaa arvoa niin kulttuuripääkaupunkien itsensä kuin laajemman maailman (tiedotusvälineet, kulttuurialan elimet ja suuri yleisö) näkökulmasta. Siinä tapauksessa, että brändin arvon nähdään kutistuvan, komission olisi selvitettävä vaihtoehtoisia toimintatapoja ja verrattava niiden suhteellisia ansioita Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaan.

Tehokkuus talouteen, kaupunkikehitykseen ja matkailuun liittyvien vaikutusten saavuttamisessa ja yhteiskunnallisen kehityksen tukemisessa kulttuurin kautta

Euroopan komissio on halukas tarkastelemaan jatkokeskusteluissa, missä määrin Euroopan kulttuuripääkaupunki -konseptia (ja kulttuuria yleisemmin) voidaan (edelleen) käyttää ja missä määrin sitä olisi käytettävä tarjoamaan kannustimia kaupungeille, jotta ne vauhdittaisivat pitkäaikaista kehitystään silmällä pitäen

- kaupunkialueiden elvyttämistä ja talouskehitystä, vai olisiko palattava toimintatapaan, jossa on enemmän kyse kulttuurista sinänsä;

- kaupunkien aitoa yhteiskunnallista uudistamista ja kaikkien kansalaisten tavoittamista sen sijaan, että pelkästään laajennetaan jo olemassa olevien yleisöjen kulttuurimahdollisuuksia;

- vai olisiko säilytettävä joustavuus kaupunkien kannalta, jotta ne voisivat painottaa toimintasuunnitelmansa itse.

Jatkettavuus

- Euroopan komissio aikoo jatkaa sellaisten keinojen kartoittamista, joilla voidaan edistää Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman vaikutusten pysyvyyttä tähän mennessä saatujen kokemusten pohjalta.

KOMISSION PÄÄTELMÄT

Komission päätelmänä on, että Euroopan kulttuuripääkaupunki -nimitys on edelleen suuresti arvostettu ja tuottaa laajoja kulttuuriohjelmia ja huomattavia vaikutuksia. EU:n nimityksellä ja rahoitustuella on huomattava vipuvaikutus, mikä tekee aloitteesta erittäin kustannustehokkaan ja vaikuttavan.

Komissio on samaa mieltä arvioijan yleisestä arvioinnista ja hyväksyy sen suositukset siten kuin ne on muotoiltu edellä olevassa jaksossa.

Komissio panee merkille, että useimmilla Euroopan kulttuuripääkaupungeilla on jo arviointijärjestelyt, jotka kattavat kokonaan tai osittain niiden kulttuuriohjelman, ja suosittelee kattavia arviointeja paikallistasolla. Jotta edistettäisiin hyvien arviointikäytänteiden levittämistä, komissio on tukenut EU:n Kulttuuri-ohjelman kautta ryhmää, joka mukauttaa Liverpoolin vuonna 2008 laatimaa kattavaa arviointimallia vastaamaan tulevien Euroopan kulttuuripääkaupunkien tarpeita[9]. Komission ohjeet Euroopan kulttuuripääkaupungiksi haluaville ehdokaskaupungeille on myös ajantasaistettu lisäämällä niihin arviointia koskeva jakso. Lisäksi komissio järjesti Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman 25-vuotisjuhlan kunniaksi maaliskuussa 2010 konferenssin, jossa keskityttiin tapahtuman perintöön ja arviointiin. Tiivistelmä keskusteluista on saatavilla komission verkkosivustolla.

Mitä tulee suositukseen, jonka mukaan tulevissa arvioinneissa olisi tarkasteltava päätöksessä 2006 vahvistettujen Euroopan kulttuuripääkaupunkeja koskevien mekanismien tehokkuutta, ja suositukseen, jonka mukaan tulevissa keskusteluissa olisi käsiteltävä kulttuuripääkaupunkinimityksen eri tehtäviä, komissio on käynnistänyt uusia järjestelyjä koskevan arvioinnin, joka on määrä saada päätökseen vuoden 2010 loppupuolella. Lisäksi syksyllä 2010 käynnistettiin julkinen kuuleminen verkossa. Nämä molemmat antavat aineksia komission valmistelemaan ehdotukseen, joka koskee tätä aloitetta vuoden 2019 jälkeen ja jossa pyritään varmistamaan, että aloite säilyy mahdollisimman houkuttelevana, merkityksellisenä ja vaikuttavana. Näistä kysymyksistä keskusteltiin myös edellä mainitussa 25-vuotisjuhlan konferenssissa.

Jatkuvuuden osalta pitkäaikaisten vaikutusten varmistaminen on jo yksi vuoden 2006 päätöksen kriteereistä, ja se on jatkossakin keskeinen näkökohta, kun pohditaan aloitteen voimassaolon jatkamista. Lisäksi komissio korostaa jo nyt asiakirjoissaan, tiedotustilaisuuksissaan ja muissa konferensseissa, että on tärkeää sisällyttää tapahtuma osaksi pitkäaikaista kulttuuripolitiikan strategiaa, ja se aikoo tehdä niin jatkossakin.

[1] EUVL L 304, 3.11.2006.

[2] Ex post Evaluation of 2007 and 2008 European Capitals of Culture; tutkimus, jonka on Euroopan komissiolle tehnyt ECOTEC Research and Consulting; 2009.

[3] ”Euroopan kulttuuripääkaupunki” -nimike luotiin edistämään Euroopan kansalaisten lähentymistä. Ks. kulttuuriasioista vastaavien ministerien päätöslauselma ”Euroopan kulttuuripääkaupunki” -tapahtuman järjestämisestä vuosittain, 13.6.1985, http://eur-ex.europa.eu/Notice.do?mode=dbl&lang=en&lng1=en,en&lng2=da,de,el,en,es,fr,it,nl,&val=117538:cs&page=1&hwords=

[4] Neuvostossa 18. toukokuuta 1992 kokoontuneiden kulttuuriministerien päätelmät Euroopan kulttuuripääkaupunkien valinnasta vuoden 1996 jälkeen sekä ”kulttuurikuukaudesta”, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:41992X0616:EN:HTML

[5] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 1419/1999/EY, tehty 25 päivänä toukokuuta 1999, Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskevasta yhteisön toiminnasta vuosina 2005–2019 (EYVL L 166, 1.7.1999, s. 1). Päätöstä muutettu päätöksellä N:o 649/2005/EY (EUVL L 117, 4.5.2005, s. 20), http://www.europa.eu/eur-lex/pri/en/oj/dat/1999/l_166/l_16619990701en00010005.pdf http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/en/oj/2005/l_117/l_11720050504en00200021.pdf

[6] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1622/2006/EY, tehty 24 päivänä lokakuuta 2006, Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskevasta yhteisön toiminnasta vuosina 2007–2019 (EUVL L 304, 3.11.2006, s. 1). http://eur-lex.europa.eu/JOHtml.do?uri=OJ:L:2006:304:SOM:EN:HTML

[7] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1855/2006/EY, tehty 12 päivänä joulukuuta 2006, Kulttuuri-ohjelman perustamisesta (2007–2013) (EUVL L 372, 27.12.2006, s. 1), ks. toimintalohko 1.3.

[8] Palveluhankintoja koskeva puitesopimus nro EAC/03/06 arvioinnista, arviointiin liittyvistä palveluista ja vaikutustenarvioinnin tukemisesta.

[9] http://www.liv.ac.uk/impacts08/