Tästä säännöllisestä yhteistyöstä huolimatta ja vaikka kansallisissa seurantamekanismeissa on merkittäviä yhtäläisyyksiä, jäsenvaltioissa on edelleen myös huomattavaa vaihtelua esimerkiksi sen suhteen, mikä katsotaan ulkomaisten suorien sijoitusten viralliseksi seurannaksi, millaisia määräaikoja, toimialoja ja tiedoksiantovaatimuksia sovelletaan sekä mitä seikkoja mekanismin piiriin kuuluu. Sen vuoksi Euroopan komissio on edelleen sitoutunut tukemaan kansallisten seurantamekanismien yhdenmukaistamista ja odottaa, että kaikilla EU:n 27 jäsenvaltiolla on pian käytössä kansallinen ulkomaisten suorien sijoitusten seurantamekanismi.

Suuntauksena on selkeästi se, että useampiin tapauksiin kohdistetaan virallista seurantaa. Esitetyistä 1 563 hyväksymistä koskevasta pyynnöstä ja viran puolesta hoidetusta tapauksesta noin 29 prosenttia oli virallisessa seurannassa. Tämä näyttää osoittavan, että virallisen seurannan kohteeksi otettujen tapausten osuus on kasvanut vuodesta 2020. Tätä voi selittää se, että kansalliset viranomaiset kiinnittävät enemmän huomiota mahdollisesti ”kriittisinä” pitämiinsä aloihin, sekä sijoituksiin liittyvien yleisten kehityssuuntausten muuttuminen. Noin 71 prosentin kaikista hakemuksista ei katsottu täyttävän edellytyksiä tai ne eivät edellyttäneet virallista seurantaa, koska niillä ei selvästikään ollut vaikutusta turvallisuuteen tai yleiseen järjestykseen.

Ulkomaisia suoria sijoituksia koskevassa asetuksessa ei aseteta tarkkoja määräaikoja, joissa jäsenvaltioiden on vastattava, mutta asetuksen mukaisia muita määräaikoja lykätään siihen asti, kunnes kaikki tiedot on saatu.

Edellä esitettyjen tietojen perusteella voidaan tehdä samat keskeiset päätelmät kuin ensimmäisessä vuosikertomuksessa.

Kaikkein ensimmäiseksi on todettava, että tapausten käsittely EU:n yhteistyömekanismin kautta toimii edelleen hyvin. Vuonna 2021 saaduista 414 tiedoksiannosta ylivoimaisesti suurimman osan (86 %) käsittely päätettiin ensimmäisessä vaiheessa eli hyvin nopeasti. Tiedoksi annetuista tapauksista vain 11 prosentin (verrattuna 14 prosenttiin edellisen kertomuksen kattamalla ajanjaksolla) käsittely päätettiin toisessa vaiheessa, ja komission lausunto annettiin alle 3 prosentissa tapauksista.

Toiseksi, suuntauksena on seurannan jakautuminen tasaisemmin jäsenvaltioiden kesken. Noin 70 prosenttia kaikista vuonna 2021 vastaanotetuista hakemuksista liittyi neljään jäsenvaltioon, mutta ensimmäisessä vuosikertomuksessa niiden osuus oli 86,5 prosenttia.

Kolmanneksi, vaikka suurin osa tapauksista arvioidaan nopeasti säädetyn 15 kalenteripäivän kuluessa ensimmäisessä vaiheessa, toiseen vaiheeseen etenevien tapausten käsittelyn kesto vaihtelee huomattavasti. Jäsenvaltiot joutuvat usein hankkimaan pyydetyt tiedot sijoittajalta ja tarvitsevat tämän vuoksi aikaa komission lisätietopyyntöön vastaamiseen.

Neljänneksi, asetuksen nojalla tiedoksi annettujen tapausten merkittävimmät toimialat (tieto- ja viestintätekniikka, valmistusteollisuus, rahoitustoiminta sekä tukku- ja vähittäiskauppa) sekä tosiasiallisten sijoittajien alkuperämaat (Yhdysvallat, Yhdistynyt kuningaskunta, Kiina, Caymansaaret ja Kanada) vastaavat suureksi osaksi tämän vuosikertomuksen luvussa 1 kuvattuja sijoituksiin liittyviä yleisiä kehityssuuntauksia sekä tähän kertomukseen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan jaksossa 1 esitettyjä havaintoja tärkeimmistä toimialoista ja tosiasiallisen sijoittajan alkuperämaasta.

Viidenneksi, huomattavassa määrässä jäsenvaltioiden tiedoksi antamista tapauksista oli kyse yhdestä tai useammasta asetuksen 4 artiklassa luetellusta huomioon otettavasta tekijästä. Näitä olivat muun muassa kriittinen infrastruktuuri, kriittiset teknologiat, kaksikäyttötuotteet ja pääsy arkaluonteisiin tietoihin, mutta myös se, oliko ulkomainen sijoittaja valtion omistuksessa tai määräysvallassa tai vaikuttiko valtio sen toimintaan.

2.Ulkomaiset suorat sijoitukset Venäjältä ja Valko-Venäjältä Venäjän Ukrainaan tekemän hyökkäyksen yhteydessä

Vastauksena Venäjän ilman edeltävää provokaatiota toteuttamaan ja Valko-Venäjän aktiivisesti tukemaan perusteettomaan sotilaalliseen hyökkäykseen Ukrainaa vastaan EU on vuonna 2022 hyväksynyt kattavia ja tuntuvia rajoittavien toimenpiteiden paketteja (pakotepaketteja) kumpaakin maata vastaan. Venäjän vastaisten pakotteiden tarkoituksena on heikentää Kremlin kykyä rahoittaa sotaa, aiheuttaa selviä taloudellisia ja poliittisia kustannuksia hyökkäyksestä vastuussa oleville Venäjän poliittisen eliitin jäsenille ja kaventaa heidän taloudellista perustaansa. Koska Valko-Venäjä on antanut aineellista tukea Venäjän hyökkäykselle, EU on ottanut käyttöön uusia pakotteita Valko-Venäjää vastaan. Valko-Venäjän vastaiset pakotteet on suunniteltu niin, että niillä on samanlainen vaikutus kuin Venäjään kohdistuvilla pakotteilla.

Vaikka ulkomaisten suorien sijoitusten seuranta ja pakotteet ovat erillisiä oikeudellisia välineitä, joilla on eri tarkoitus ja jotka toimivat eri tavalla, Venäjän sotilaallinen hyökkäys Ukrainaa vastaan edellyttää suurempaa valppautta Venäjän ja Valko-Venäjän suorien sijoitusten suhteen unionissa. Tämä ei koske pelkästään pakotteiden kohteena olevien henkilöiden tai yhteisöjen sijoituksia. Vallitsevissa olosuhteissa on olemassa korostunut riski, että mikä tahansa sijoitus, joka liittyy suoraan tai välillisesti Venäjän tai Valko-Venäjän hallituksen lähellä olevaan taikka Venäjän tai Valko-Venäjän hallituksen määräysvallassa olevaan tai sen vaikutusvallan alaiseen henkilöön tai yhteisöön, voi muodostaa uhkan jäsenvaltioiden turvallisuudelle tai yleiselle järjestykselle.

Tätä taustaa vasten Euroopan komissio hyväksyi huhtikuussa 2022 jäsenvaltioille tarkoitetut Venäjältä ja Valko-Venäjältä tulevia ulkomaisia suoria sijoituksia koskevat ohjeet sen varmistamiseksi, että erityistä huomiota kiinnitetään sellaisten yhteisöjen tai henkilöiden, jotka ovat jollakin tavalla yhteydessä Venäjän tai Valko-Venäjän hallituksiin, EU:n kriittisiin omaisuuseriin tekemiin investointeihin.

3.Tammikuun 1. päivän 2021 jälkeen toteutetut toimet ja tulevaisuudennäkymät

Tällä kertomuksella lujitetaan eurooppalaista politiikkaa, joka on olennaisen tärkeä turvallisuuden ja yleisen järjestyksen turvaamiseksi unionissa. Ulkomaisia suoria sijoituksia koskevien jäsenvaltioiden seurantamekanismien perustaminen ja niiden jatkuva parantaminen, EU:n yhteistyömekanismin kehittäminen edelleen vuonna 2021 sekä ulkomaisia suoria sijoituksia koskeva yhteistyö kumppanimaiden kanssa, mukaan lukien kauppa- ja teknologianeuvoston ulkomaisia suoria sijoituksia käsittelevän työryhmän kautta Amerikan yhdysvaltojen kanssa tehty yhteistyö, ovat antaneet mahdollisuuden lujittaa EU:n seurantajärjestelmän perustaa. EU on jo nyt – vain hieman yli puolitoista vuotta asetuksen voimaantulon jälkeen – vakiintunut ja proaktiivinen toimija ulkomaisten suorien sijoitusten seurannassa.

Kertomuksessa vahvistetaan ulkomaisia suoria sijoituksia koskevan asetuksen ja yhteistyömekanismin tuoma selkeä lisäarvo. Se on osoittautunut hyödylliseksi ja toimivaksi välineeksi. Tiedoksiannoissa, lausunnoissa tai muissa asetuksen mukaisissa toimissa käsiteltyjen tietojen ei ole ilmoitettu vuotaneen. Asetuksen 6, 7 ja 8 artiklan soveltamiseksi toimitettujen tietojen asianmukainen käsittely ja suojaaminen on olennaisen tärkeää, jotta voidaan säilyttää luottamus kaikkien tahojen eli liiketoimen osapuolten, tiedoksiannon tehneen jäsenvaltion, 26 muun jäsenvaltion ja Euroopan komission välillä.

Asetuksen tehokkaan täytäntöönpanon helpottamiseksi ja jäsenvaltioiden asetuksen 6 artiklan nojalla toimittamien tiedoksiantojen sääntöjenmukaisuuden ja kattavuuden parantamiseksi komissio on julkaissut ajan tasalle saatetut versiot sijoittajille tarkoitetusta tiedoksiantolomakkeesta. Lisäksi se on julkaissut ajan tasalle saatetun version usein kysyttyjä kysymyksiä sisältävästä asiakirjasta (kesäkuussa 2021).

Parhaiden käytäntöjen osalta Euroopan komissio helpottaa edelleen jäsenvaltioiden välistä ajatustenvaihtoa. Se järjesti maaliskuussa 2022 kaikkien jäsenvaltioiden edustajien kanssa ensimmäisen kokouksen kasvokkain pandemian aikana toteutetun virtuaalisen ajatustenvaihdon jälkeen. Kokemukset osoittavat, että parantamisen varaa on edelleen erityisesti jäsenvaltioiden mainitsemilla osa-alueilla. Kaikki olivat kuitenkin yhtä mieltä siitä, että välineen ja yhteistyömekanismin toiminta on erittäin tyydyttävää ja että ne tuovat suurta lisäarvoa kansallisille viranomaisille niiden lopullisissa kyseisiä liiketoimia koskevissa päätöksissä ja Euroopan unionin edun (hankkeiden tai ohjelmien) suojaamisessa.

Euroopan komissio luottaa vakaasti siihen, että vielä useammat jäsenvaltiot hyväksyvät ja vahvistavat hyvin pian ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaa koskevaa kansallista lainsäädäntöä ja siihen liittyviä mekanismeja mahdollisesti riskialttiiden ulkomaisten sijoitusten varalta. Tämä kanta on ilmaistu jo useaan otteeseen, eritoten vuonna 2020 jäsenvaltioille annetuissa ohjeissa siitä, kuinka ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaa olisi EU:ssa käytettävä kansanterveydellisen kriisitilanteen vallitessa ja talouden ollessa haavoittuvassa tilassa, sekä jäsenvaltioille hiljattain annetuissa ohjeissa Venäjältä ja Valko-Venäjältä tulevista ulkomaisista suorista sijoituksista. Pitäisi olla vain ajan kysymys, että kaikilla 27 jäsenvaltiolla on käytössä tällainen mekanismi ja ne siten osaltaan suoraan edistävät yhteisen turvallisuustavoitteen saavuttamista. Niiden jäsenvaltioiden määrän kasvun, joilla on kansallinen ulkomaisten suorien sijoitusten seurantamekanismi, pitäisi johtaa ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaa koskevan asetuksen mukaisen yhteistyön tehostumiseen. Koska taloudellinen toimintaympäristö on epävarma, tulevien tiedoksiantojen määrää ja luonnetta on kuitenkin vaikeampi ennustaa.

Euroopan komissio käynnisti tulevan kehityksen osalta vuonna 2021 tutkimuksen ulkomaisia suoria sijoituksia koskevasta yhteistyömekanismista. Sen tavoitteena on arvioida kansallisten viranomaisten ja Euroopan komission suorittamien seurantatoimien välisiä yhteyksiä ja tunnistaa mahdolliset ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaa koskevan asetuksen toimintapoliittisten tavoitteiden kannalta merkittävät tehokkuuteen tai toimivuuteen liittyvät ongelmat. Tutkimus auttaa komissiota pohtimaan, onko ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaa koskevaa asetusta mahdollisesti tarpeen tarkistaa vuonna 2023. Tutkimuksen odotetaan valmistuvan kesällä 2022.