KOMISSION EHDOTUS maataloustuotteiden hinnoista (2000/2001) - I OSA: PERUSTELUT - II OSA: Taloudelliset vaikutukset /* KOM/2000/0077 lopull. */





(komission esittämä) 1. Johdanto Toukokuussa 1999 tehtyjen Agenda 2000:tta koskevien päätösten ja vuodesta 1992 tehtyjen yhteisten markkinajärjestelyjen muutosten seurauksena viralliset hinnat tai määrät on vahvistettava vuosittain vain muutamien alojen osalta. Komissio ehdotti äskettäin pellavan ja hampun yhteisen markkinajärjestelyn tarkistusta, jonka myötä tämäkin ala poistuu vuosittaisten hintojen vahvistusten piiristä. Tämä tarkoittaa käytännössä sitä, että neuvoston on vahvistettava parlamenttia kuultuaan seuraavat viralliset hinnat ja määrät markkinointivuodeksi 2000/01: - viljan kuukausikorotukset (määrä, lukumäärä ja aikataulu), - riisin kuukausikorotukset, - sokerialaa koskevat erinäiset hinnat ja määrät (sokerijuurikkaan viralliset hinnat, sokerin viralliset hinnat, varastointikustannusten kuukausittaiset korvaukset), - silkkiäistoukkien tuki, - lampaanlihan perushinta, - sianlihan perushinta. Komissio ehdottaa, että noudatetaan Agenda 2000:n ja aiempien uudistusten yhteydessä noudatettua monivuotista menettelyä ja että näitä kuutta alaa koskevat viralliset hinnat ja määrät vahvistetaan määrittelemättömäksi ajaksi lukuun ottamatta sokerialaa, jolla nykyisin sovellettava tuotantokiintiöjärjestelmä lakkaa lain mukaan olemasta voimassa markkinointivuonna 2000/01. Tällaisen menettelyn etuna on, että se tarjoaa vakaamman perustan viljelijöiden pitkän aikavälin tuotantosuunnittelulle. Perusasetusten myöhempiä muutoksia ehdotetaan rajoittamatta tulevaisuudessa tehtäviä tarkistuksia. 2. Tuotekohtaiset perustelut 2.1. Viljat 2.1.1. Kuukausikorotukset Interventiohintaan sovellettavien kuukausikorotusten nykyinen määrä on 1 EUR tonnilta kuukaudessa marraskuusta toukokuuhun. Kesäkuussa sovelletaan toukokuun kuukausikorotusta. Kuukausikorotukset vahvistetaan vuosittain neuvoston erityisasetuksella. Yleisen menettelyn mukaisesti markkinointivuoden 2000/2001 ja sitä seuraavien markkinointivuosien osalta ehdotetaan, että kuukausikorotusten määrä ja niitä koskeva jakso vahvistetaan pysyvästi vilja-alan yhteistä markkinajärjestelyä koskevan perusasetuksen (asetus (ETY) N:o 1766/92) muutoksella. Koska lyhytaikainen korko on palannut tasolle, jolla se oli silloin, kun markkinointivuotta 1999/2000 koskeva päätös tehtiin (3 prosenttia), määrän muuttaminen ei ole perusteltua. Ottaen huomioon euron käyttöönotto 1. tammikuuta 1999 kyseisen korkoprosentin ei pitäisi tulevaisuudessa vaihdella merkittävästi. Koska viljojen interventiohintaa kuitenkin alennetaan suunnitelmien mukaan kahdessa vaiheessa 7,5 prosentilla komissio ehdottaa, että kuukausikorotuksia alennetaan vastaavasti eli - 0,93 EUR tonnilta kuukaudessa markkinointivuonna 2000/2001, - 0,85 EUR tonnilta kuukaudessa markkinointivuodesta 2001/2002 nykyisestä tasosta, joka on 1 EUR tonnilta kuukaudessa. Tilannetta tarkastellaan uudelleen tehtäessä päätös markkinointivuodesta 2002/2003 sovellettavasta viljojen interventiohinnan lopullisesta alentamisesta markkinoiden kehittymisen mukaisesti. 2.1.2. Interventiojakso Ruotsissa Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 4 artiklassa interventiojaksot vahvistetaan seuraavasti: - Italia, Espanja, Kreikka ja Portugali: 1. päivästä elokuuta 30. päivään huhtikuuta, - muut jäsenvaltiot: 1. päivästä marraskuuta 31. päivään toukokuuta, - Ruotsi: 1. päivästä joulukuuta 30. päivään kesäkuuta. Ruotsin liittyessä yhteisöön sen osalta otettiin käyttöön erilainen interventiojakso, jotta se voisi sopeutua uusiin säännöksiin ottaen huomioon Ruotsin alueen maantieteelliset erityispiirteet. Erilainen interventiojakso ei ole osoittautunut erityisen hyödylliseksi, vaan pikemminkin se on aiheuttanut hallinnollisia ongelmia erityisesti siitä syystä, että interventiojakso jatkuu kesäkuun loppuun asti. Koska kaikki viljat on otettava haltuun heinäkuun loppuun mennessä, jotta ne eivät sekoittuisi uuden sadon kanssa, kesäkuun lopussa tarjottujen määrien haltuunottoaika on liian lyhyt, mikä on useiden markkinointivuosien aikana edellyttänyt poikkeuksien tekemistä. Tätä ongelmaa uhkaa lisätä entisestään interventiohinnan alentaminen siirtymäkauden aikana, josta määrätään Agenda 2000 -asiakirjassa (ja joka voi tehdä interventiosta markkinointivuoden lopulla keinotekoisesti houkuttelevan välineen hintojen laskun välttämiseksi). Ruotsin maantieteelliset tai ilmastolliset olot eivät näiden hankaluuksien vuoksi vaikuta pätevältä perusteelta erityisen interventiojakson säilyttämiseksi. Tämän lisäksi Suomessa, jonka maantieteelliset olot ovat Ruotsiin verrattavat, sovelletaan tavanomaista interventiojaksoa, eikä siellä silti ole todettu erityisiä markkinahäiriöitä. Komissio ehdottaa näin ollen, että Ruotsin interventiojakso muutetaan vastaamaan muissa kuin eteläisissä jäsenvaltioissa sovellettavaa jaksoa, joka siis alkaa 1. marraskuuta ja päättyy 31. toukokuuta. 2.2. Riisi Interventiohintaan sovellettavan kuukausikorotuksen nykyinen määrä on 2 EUR tonnilta kuukaudessa. Se vahvistetaan vuosittain neuvoston erityisasetuksella. Yleisen menettelyn mukaisesti markkinointivuoden 2000/2001 ja sitä seuraavien markkinointivuosien osalta ehdotetaan, että kuukausikorotusten määrä vahvistetaan pysyvästi riisin yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (asetus (EY) N:o 3075/95) muutoksella. Interventiohinnan ja korkojen vakauden huomioon ottaen komissio ehdottaa, että säilytetään nykyinen taso, joka on 2 EUR tonnilta kuukaudessa. Tämä ehdotus ei rajoita sen ehdotuksen soveltamista, jonka komissio on sitoutunut tekemään riisin yhteisestä markkinajärjestelystä. 2.3. Sokeri Komissio ehdottaa nykyisen tuotantokiintiöjärjestelmän viimeisen markkinointivuoden osalta sokerijuurikkaan perushinnan, valkoisen sokerin interventiohinnan ja valmistusmarginaalin jäädyttämistä. Tämän seurauksena A- ja B-juurikkaan hinta säilyy muuttumattomana (ne johdetaan sokerijuurikkaan perushinnasta soveltamalla vastaavasti 2 prosentin ja 30 prosentin maksua). On kuitenkin huomattava, että B-juurikkaan todellinen vähimmäishinta riippuu lopulta hallintokomiteamenettelyllä (asetuksen (EY) N:o 2038/1999 33 artiklan mukaisesti) vahvistettavasta B-juurikkaan lopullisesta maksusta. Varastointikustannusten korvausten osalta komissio ehdottaa, että kuukausittaisen korvauksen määrä säilytettäisiin 0,33 EUR 100 kilogrammaa kohden yhteisön vakaan korkotason vuoksi. Komissio muistuttaa, että se voi perusasetuksen 26 artiklan mukaisesti joutua alentamaan markkinointivuoden 2000/01 tuotantokiintiöitä, jos GATT-velvoitteet sitä edellyttävät. Seuraavassa taulukossa on yhteenveto sokerialan ehdotuksista: >TAULUKON PAIKKA> (1) 98% sokerijuurikkaan perushinnasta. (2) 68% sokerijuurikkaan perushinnasta, jollei asetuksen (EY) N:o 2038/1999 33 artiklan 5 kohtaa sovelleta. 2.4. Silkkiäistoukat Silkkiäistoukkien kasvatus edustaa hyvin pientä osaa yhteisön maataloustoiminnasta ja maailman silkinviljelystä. Sen merkitys on kuitenkin huomattava tietyillä maaseutualueilla. Tämän toiminnan jatkuminen olisi taattava säilyttämällä nykyinen tukitaso, joka on 133,26 EUR yhtä silkkiäismunalaatikkoa kohden. Yleisen menettelyn mukaisesti tämä määrä vahvistetaan alaa koskevassa perusasetuksessa (ETY) N:o 845/72. 2.5. Lampaanliha Perushintaa hyödynnetään tuottajille aiheutuneiden tulonmenetysten määrittelyssä. Uuhipalkkio lasketaan perushinnan ja yhteisön edustavilla markkinoilla todettujen viikoittaisten painotettujen keskimääräisten hintojen aritmeettisen keskiarvon välisen erotuksen perusteella. Lisäksi vahvistetaan kausittain tarkistetut perushinnat markkinoiden kausiluonteisten vaihteluiden huomioon ottamiseksi. Jos markkinahinta laskee alle kausittain tarkistetun perushinnan tietyn prosenttiosuuden, voidaan päättää myöntää yksityisen varastoinnin tukea. Yleisiä periaatteita noudattaen ehdotetaan, että perushinta ja kausittain tarkistetut perushinnat vahvistetaan perusasetuksessa (EY) N:o 2467/98. Perushinnan olisi säilyttävä nykyisellä tasollaan, joka on 504,07 EUR 100 kilogrammaa kohden. Kausittain tarkistettujen perushintojen osalta ensimmäinen viikko alkaa markkinointivuoden ensimmäisenä päivänä (tammikuun ensimmäisenä maanantaina). 2.6. Sianliha Yleisen menettelyn mukaisesti ehdotetaan, että perushinta ja vakiolaatu, johon kyseinen hinta viittaa, vahvistetaan perusasetuksessa (neuvoston asetus (ETY) N:o 2759/75). Perushinta olisi säilytettävä nykyisellä tasolla, joka on 1 509,39 EUR tonnilta. Olisi muistettava, että perushinnan toiminnallinen tarkoitus liittyy interventiotoimenpiteisiin eli yksityisen varastoinnin tuen mahdolliseen myöntämiseen. Tällainen toimenpide voidaan toteuttaa silloin, kun keskimääräinen markkinahinta yhteisössä laskee alle 103 prosenttiin perushinnasta. Vakiolaatu vahvistetaan seuraavasti: - vähintään 60 kg mutta alle 120 kg painavat ruhot: E-luokitus - vähintään 120 kg ja enintään 180 kg painavat ruhot: R-luokitus. 3. Monialaiset näkökohdat Niiden perusasetusten muuttaminen, joita kyseiset ehdotukset koskevat, tarjoaa mahdollisuuden kyseisten asetusten oikeudelliseen päivittämiseen muuttamatta niiden asiasisältöä. Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (viljat) ja asetuksen (EY) N:o 3072/95 (riisi) osalta tämä edellyttää, että poistetaan artikla, jossa EMOTR:n tukiosaston rahoitus ulotetaan Ranskan merentakaisiin departementteihin, sillä kyseinen säännös on tarpeeton. Muita asetuksia olisi päivitettävä siten, että komitologiamenettely muutetaan vastaamaan menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehtyä neuvoston päätöstä N:o 1999/468/EY. KOMISSION EHDOTUS maataloustuotteiden hinnoista (2000/2001) II OSA Taloudelliset vaikutukset (komission esittämä) SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto 2. Ehdotusten vaikutukset EMOTR:n tukiosastoon 3. Varainhoitovuosien 2000 ja 2001 talousarviotilanne a) Varainhoitovuoden 2000 talousarviotilanne YLEISTILANNE TÄRKEIMPIEN ALOJEN TILANNE PÄÄTELMÄT b) Varainhoitovuoden 2001 talousarviotilanne LIITE I LIITE II 1. 1. Johdanto 1. Ehdotuksen II osassa arvioidaan markkinointivuotta 2000/2001 koskevien hintaehdotusten taloudellisia vaikutuksia EMOTR:n tukiosaston ja maatalouden omien varojen kannalta. 2. Ehdotukset koskevat sokerin, sianlihan ja lampaanlihan hintojen sekä silkkiäistoukkien tukien säilyttämistä entisellään. Viljan kuukausikorotuksia ehdotetaan alennettavaksi kahdessa vaiheessa. Sokeria lukuun ottamatta markkinointivuodeksi 2000/2001 (2001/2002 viljan kuukausikorotusten osalta) ehdotetut hinnat ja määrät pysyvät sen jälkeen voimassa, tulevaisuudessa tehtäviä tarkistuksia rajoittamatta. Yhteenveto näiden ehdotusten taloudellisista vaikutuksista EMOTR:n tukiosaston menoihin sekä maatalouden omiin varoihin on seuraava: >TAULUKON PAIKKA> 3. Jotta ehdotusten taloudellisista vaikutuksista muodostuisi mahdollisimman kattava kuva ja menojen kehittymistä olisi mahdollista arvioida, komissio esittää myös varainhoitovuoden 2000 menoja koskevan uuden ennakkoarvion, jossa otetaan huomioon suhdanteiden ja lainsäädännön kehitys tammikuussa 2000 laaditun arvion perusteella (ks. 3 kohta). Uusi ennakkoarvio rajoittuu EMOTR:n tukiosaston osastoihin B1-1-B1-3 (rahoitusnäkymien otsake 1a), koska osaston B1-4 (maaseudun kehittäminen) vaatimusten arviointi on tässä vaiheessa liian aikaista. Varainhoitovuoden 2000 talousarviossa, joka hyväksyttiin 16. joulukuuta 1999, EMOTR:n tukiosaston osastojen B1-1-B1-3 määrärahat olivat 36 889 miljoonaa EUR, joka on 463 miljoonaa EUR rahoitusnäkymien enimmäismäärää (37 352 miljoonaa EUR) alhaisempi. Talousarvion perustana oleva määrärahojen tarvetta koskeva arvio oli kuitenkin 37 537 miljoonaa EUR. Määrärahojen tarvetta koskeva arvio on tällä hetkellä (tammikuussa 2000) 37 471 miljoonaa EUR, joka on 582 miljoonaa EUR talousarviomäärärahoja enemmän. Hintaehdotukset eivät vaikuta tähän vuoden 2000 uuteen arvioon. 2. Ehdotusten vaikutukset EMOTR:n tukiosastoon >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 3. Varainhoitovuosien 2000 ja 2001 talousarviotilanne a) Varainhoitovuoden 2000 talousarviotilanne YLEISTILANNE 1. Tammikuussa 2000 vahvistetun arvion mukaan varainhoitovuotta 2000 koskeva EMOTR:n tukiosaston osastojen B1-1-B1-3 määrärahatarve on 37 471 miljoonaa EUR, joka on 582 miljoonaa EUR talousarviomäärärahoja ja 119 miljoonaa EUR rahoitusnäkymien enimmäismäärää enemmän. Uusi arvio on laadittu soveltamalla talousarvion laatimisen yhteydessä käytettyä euron ja dollarin pariteettia (1 EUR = 1,12 $). Dollarin keskimääräinen reaaliarvo elokuusta 1999 tammikuuhun 2000 oli 1 EUR = 1,04 $. Tammikuun lopussa kurssi oli 1 EUR = 0,98 $. 2. Komission huhtikuussa 1999 hyväksymässä alustavassa talousarvioesityksessä EMOTR:n tukiosaston osastojen B1-1-B1-3 määrärahat vahvistettiin 37 314 miljoonaksi EUR. Komissio esitti lokakuussa 1999 alustavaa talousarvioesitystä koskevan oikaisukirjelmän markkinatilanteen kehittymistä koskevien tuoreimpien arvioiden huomioon ottamiseksi. Oikaisukirjelmää varten komissio arvioi määrärahatarpeiden olevan 37 537 miljoonaa EUR mutta oikaisukirjelmässä vahvistetut todelliset määrärahatarpeet olivat 37 337 miljoonaa EUR (-200 miljoonaa EUR) varainhoitovuotta 2000 koskevan rahoitusnäkymien enimmäismäärän, joka on 37 352 miljoonaa EUR, noudattamiseksi. Budjettivallan käyttäjän päätettyä soveltaa 448 miljoonan EUR ylimääräistä vähennystä EMOTR:n tukiosaston osastojen B1-1-B1-3 osalta 16. joulukuuta 1999 hyväksytyssä talousarviossa vahvistetut määrärahat kohosivat 36 889 miljoonaan EUR, joka on 463 miljoonaa EUR vähemmän kuin rahoitusnäkymien enimmäismäärä ja 648 miljoonaa EUR vähemmän kuin komission tekemä määrärahojen tarvetta koskeva arvio, joka on 37 537 miljoonaa EUR. 3. EMOTR:n tukiosaston määrärahoja koskevassa uudessa tarvearviossa, joka on 37 471 miljoonaa EUR, otetaan huomioon kehitys, joka on tapahtunut taloudellisiin odotuksiin sekä talousarviota laadittaessa sovellettuihin lainsäädännöllisiin tekijöihin nähden. Kyseinen tarvearvio on 66 miljoonaa EUR oikaisukirjelmän yhteydessä esitettyä tarvearviota alhaisempi. Ensinnäkin lampaan- ja vuohenliha-alan määrärahatarpeita on tarkistettu alaspäin, mikä johtuu lähinnä markkinahintojen noususta vuosina 1999 ja 2000 sekä tästä seuranneesta palkkioiden pienentymisestä. Tarvearviot ovat alempia myös maitoalalla, jolla vientitukia koskevien menoarvioiden ylöspäin tarkistamisesta huolimatta saavutettaneen merkittäviä säästöjä, jotka ovat seurausta julkisista varastoista tapahtuvasta rasvattoman maitojauheen suuremmasta myynnistä ja vähäisemmistä hankinnoista. Myös viinialaa koskevat määrärahatarpeet ovat merkittävästi pienemmät, mikä johtuu pienemmistä tislausmääristä. Oliiviöljyalan tarvearvioiden alentuminen johtuu pääasiassa varastointitoimenpiteitä koskevista vähennyksistä. Toisaalta useiden lukujen määrärahatarpeet ovat kasvaneet talousarvion perusteena oleviin arvioihin verrattuna. Naudanliha-alan kasvaneet määrärahatarpeet johtuvat suurimmalta osin arvioista, joiden mukaan julkisista varastoista tapahtuvasta myynnistä saatavat tulot ovat pienemmät, ja poikkeuksellisiin tukitoimenpiteisiin liittyvistä suuremmista menoista. Sokerialan ja kuitukasvien alan (puuvilla) suuremmat määrärahatarpeet johtuvat maailmanmarkkinahintojen alentumisesta. TÄRKEIMPIEN ALOJEN TILANNE (Selvitys määrärahatarpeiden muutoksista niihin määrärahatarpeisiin verrattuna, joihin talousarvio perustui) [1] [1] Kunkin kohdan ensimmäinen luku osoittaa erotuksen niihin määrärahatarpeisiin verrattuna, joihin talousarvio perustuu; toinen suluissa oleva luku osoittaa erotuksen EMOTR:n tukiosaston talousarviomäärärahoihin verrattuna (joihin sisältyvät osastoon B0-40 liittyvät varaukset). Peltokasvit // + 10 miljoonaa EUR // (+ 299 miljoonaa EUR) Luvun määrärahatarpeiden suhteellisen pieni kasvu johtuu kahdesta seuraavasta vastakkaisesta suuntauksesta: viljan markkinatoimenpiteet ovat lisääntyneet 99 miljoonaa EUR ja peltokasvijärjestelmän mukaiset suorat tuet ovat vähentyneet 89 miljoonaa EUR. Viljan julkista varastointia koskevat määrärahatarpeet ovat kasvaneet 91 miljoonaa EUR, mikä johtuu ennen kaikkea interventio-ostoja koskevan arvion tarkistamisesta ylöspäin 8,2 miljoonasta tonnista 9,9 miljoonaan tonniin. Varainhoitovuoden lopussa julkisten varastojen koon arvioidaan olevan 16,9 miljoonaa tonnia 19,2 miljoonan tonnin sijasta, mikä johtuu alkuvarastojen arvioitua alemmasta tasosta ja myynnin kasvusta. Tärkkelyksen tuotantotukea koskevat korkeammat määrärahatarpeet, joiden määrä on 50 miljoonaa EUR, johtuvat tukikelpoisten määrien mukauttamisesta 2,9 miljoonasta tonnista 3,45 miljoonaan tonniin. Sitä vastoin 42 miljoonaan EUR vähentyneet vientitukia koskevat määrärahatarpeet ovat pääasiassa seurausta asiaa koskevien määrien tarkistamisesta alaspäin (-2,4 miljoonalla tonnilla) sekä siitä, että ohran vientitukea koskeva arvio laski markkinointivuoden 1999/2000 osalta 34,9 EUR tonnilta 32,3 EUR tonnilta, mikä johtui arvioitua korkeammasta maailmanmarkkinahinnasta. Myös rukiin tukea on alennettu 75,1 EUR tonnilta 68,9 EUR tonnilta. Sitä vastoin vehnän ja maissin vientitukia koskevat arviot ovat nousseet (vehnän osalta 30,5 EUR tonnilta 37,6 EUR tonnilta) alhaisempien maailmanmarkkinahintojen vuoksi. Peltokasvien tukia koskevien määrärahatarpeiden vähentyminen johtuu tukikelpoisia alueita, joille on haettu tukea markkinointivuonna 1999/2000, koskevien lopullisten tietojen ja niiden pitkän aikavälin keskimääräisten tuotosten huomioon ottamisesta, joista jäsenvaltioiden on tiedotettava komissiolle vuoden 2000 tammikuun puoliväliin mennessä. Määrärahatarpeet vähentyivät yhteensä 89 miljoonaa EUR, ja pientuottajille myönnettäviä tukia koskevat määrärahatarpeet vähentyivät 47 miljoonaa EUR. Viljan ammattituottajille myönnettäviä tukia koskevat määrärahatarpeet ovat vähentyneet huomattavasti esimerkiksi maissin (-25 miljoonaa EUR) ja öljykasvien siementen (-24 miljoonaa EUR) osalta. Myös kesantotukien määrärahatarpeet ovat vähentyneet 13 miljoonaa EUR, mutta durumvehnän lisätukea koskevat määrärahatarpeet ovat kasvaneet 20 miljoonaa EUR. Sokeri // + 30 miljoonaa EUR // (+ 65 miljoonaa EUR) 30 miljoonan EUR lisäys johtuu siitä, että sokerin maailmanmarkkinahintaa koskevaa arviota tarkistettiin markkinointivuoden 1999/2000 osalta lievästi alaspäin 187 dollariin tonnilta, minkä vuoksi vientituki nousi 525 EUR tonnilta 535 EUR tonnilta. Oliiviöljy // - 14 miljoonaa EUR // (+ 24 miljoonaa EUR) Määrärahatarpeiden aleneminen johtuu lähinnä varastointitoimenpiteiden vähentymisestä 16 miljoonalla EUR, mikä puolestaan johtuu ennen kaikkea oletuksesta, jonka mukaan yksityisestä varastoinnista ei aiheudu menoja. Kuitukasvit // + 22 miljoonaa EUR // (+ 39 miljoonaa EUR) Puuvillan tukea koskevat määrärahatarpeet ovat kasvaneet 38 miljoonaa EUR, mikä on seurausta ennakoidun maailmanmarkkinahinnan tarkistamisesta alaspäin (talousarviossa vahvistetusta 55,5 sentistä paunalta 49,5 senttiin paunalta). Pellavan tuen määrärahatarpeiden vähentyminen 16 miljoonalla EUR johtuu keskimääräistä tukea koskevasta alhaisemmasta arviosta. Viini // - 22 miljoonaa EUR // (- 9 miljoonaa EUR) Tislausta ja interventiota koskevien määrärahojen tarpeen väheneminen 33 miljoonalla EUR johtuu pääasiassa siitä, että esitislattavaksi tarkoitetun pöytäviinin määriä on tarkistettu alaspäin talousarvion 12 miljoonasta hehtolitrasta 10 miljoonaan hehtolitraan. Rypäleen puristemehun käyttöä koskevien tukien määrärahatarpeet ovat kasvaneet 11 miljoonaa EUR. Muut kasvituotealat // - 9 miljoonaa EUR // (- 5 miljoonaa EUR) Riisin julkista varastointia koskevat määrärahatarpeet ovat vähentyneet 16 miljoonaa EUR lähinnä sen vuoksi, että vähävaraisia henkilöitä koskevaan elintarvikeapuohjelmaan liittyvän myynnin määrät ovat kasvaneet. Tämä suuntaus tasoittuu osittain luvun muissa osissa, erityisesti riisin vientitukia koskevilla suuremmilla määrärahatarpeilla (+ 5 miljoonaa EUR), jotka ovat seurausta arvioidun maailmanmarkkinahinnan alentumisesta. Maito ja maitotuotteet // - 46 miljoonaa EUR // (+ 7 miljoonaa EUR) Julkisista varastoista tapahtuvan rasvattoman maitojauheen myynnin lisääntyminen (104 000 tonnia 55 000 tonnin sijasta) ja ennakoitujen hankintojen väheneminen (50 000 tonnia 80 000 tonnin sijasta) ovat saaneet aikaan määrärahatarpeiden vähentymisen 103 miljoonalla tonnilla. Voin julkista varastointia koskevat määrärahatarpeet vähenevät niin ikään 19 miljoonaa tonnia lisääntyneen myynnin vuoksi (13 560 tonnia 5 000 tonnin sijasta). Määrärahatarpeiden pienentymiset tasoittuvat osittain vientitukia koskevien määrärahatarpeiden kasvulla 68 miljoonaan EUR. Tämä koskee erityisesti rasvattoman maitojauheen alaa, jolla vientiin tarkoitettuja määriä on merkittävästi lisätty (325 000 tonnia 250 000 tonnin sijasta) keskimääräistä vientitukea koskevan arvion alentumisesta huolimatta. Sisämarkkinoilla käytettävän voin tukea koskevat määrärahatarpeet kasvavat niin ikään 12 miljoonaa EUR, mikä johtuu ennen muuta konditoriatuotteisiin käytettävän voin määrän tarkistamisesta ylöspäin (370 000 tonnia 360 000 tonnin sijasta). Naudanliha // + 61 miljoonaa EUR // (+ 138 miljoonaa EUR) Julkisen intervention alkuvarastojen arvioitua alhaisempi taso (187 000 tonnia 195 000 tonnin sijasta) johtaa myyntimäärien tarkistamiseen alaspäin ottaen huomioon muuttumaton oletus siitä, että varainhoitovuonna 2000 ei tehdä interventio-ostoja ja että varastot poistuvat kyseisen varainhoitovuoden loppuun mennessä. Tämä seikka yhdessä arvioidun keskimääräisen myyntihinnan alentamisen kanssa aiheuttaa julkista varastointia koskevien määrärahatarpeiden lisääntymisen 57 miljoonaan EUR. Yhdistyneessä kuningaskunnassa sovellettuja poikkeuksellisia tukitoimenpiteitä koskevat määrärahatarpeet (yli 30 kuukauden ikäisten nautojen hävittämisohjelma) kasvavat niin ikään 28 miljoonaa EUR, mikä johtuu asiaan kuuluvien eläinten lukumäärän tarkistamisesta ylöspäin. Määrärahatarpeiden kasvu tasoittuu osittain sillä, että vientitukia koskevat määrärahatarpeet vähenevät 18 miljoonaa EUR. Tämä johtuu vientiin tarkoitettujen tuettujen määrien pienentymisestä (770 000 tonnia 835 000 tonnin sijasta). Lampaan- ja vuohenliha // - 99 miljoonaa EUR // (- 67 miljoonaa EUR) Markkinointivuosia 1999 ja 2000 koskevien markkinoiden keskihintojen tarkistaminen ylöspäin ja tästä johtuneet palkkioiden alennukset ovat tärkeimmät syyt määrärahatarpeiden pienentymiseen. Vuoden 1999 markkinoiden keskihinta onkin määritelty 3 306 EUR tonnilta, vaikka se vahvistettiin talousarviossa 3 250 EUR tonnilta. Myös vuotta 2000 koskevaa keskihinta-arviota on tarkistettu ylöspäin 3 250 EUR 3 350 EUR tonnilta. Tämän vuoksi ja ottaen huomioon palkkion määrittelyssä käytettyä teknistä kerrointa ja palkkiokelpoisten eläinten arvioitua määrää koskevat vähäiset muutokset, palkkiota koskevien määrärahojen tarve vähenee 91 miljoonaa EUR. Epäsuotuisilla alueilla maksettavan kiinteän lisäpalkkion osalta määrärahatarve pienenee 8 miljoonaa EUR lähinnä siitä syystä, että varainhoitovuoden 1999 palkkiosta samana vuonna maksettujen ennakkojen osuus oli arvioitua suurempi. Elintarvikeapuohjelmat // - 6 miljoonaa EUR // (- 1 miljoonaa EUR) Tämän luvun määrärahatarpeiden vähentyminen johtuu vähävaraisia henkilöitä koskevaan elintarvikeapuohjelmaan liittyvien talousarviomäärärahojen mukaan ottamisesta (196 miljoonaa EUR 200 miljoonan EUR sijasta) ja ulkoisiin elintarvikeaputoimiin myönnettävää tukea koskevien määrärahatarpeiden vähentymisestä (-2 miljoonaa EUR). PÄÄTELMÄT Varainhoitovuoden 2000 talousarviotilanne EMOTR:n tukiosaston osastojen B1-1-B1-3 osalta on näin ollen seuraava: >TAULUKON PAIKKA> Määrärahatarvetta koskeva uusi arvio johtaa näin ollen rahoitusnäkymien enimmäismäärän ylittymiseen 119 miljoonalla EUR ja talousarviomäärärahojen ylittymiseen 582 miljoonalla EUR. Olisi huomattava, että arvioiduissa ylityksissä ei oteta huomioon säästöjä, jotka syntyvät, jos EUR keskimääräinen reaaliarvo dollariin nähden säilyy matalana suhteessa talousarviota laadittaessa sovellettuun kurssiin (1 EUR = 1,12 $). Jos euron keskimääräinen arvo säilyy koko varainhoitovuoden ajan tasolla 1 EUR = 1,04 $, säästöt voivat olla 400 miljoonan EUR luokkaa. EMOTR:n tukiosasto voi pitää itsellään kuitenkin vain ensimmäiset 200 miljoonaa EUR. Loput on siirrettävä talousarvion luvun B1-60 rahoitusvaraukseen. Näiden 200 miljoonan EUR suuruisten säästöjen sisällyttäminen varaukseen merkitsee kuitenkin sitä, että määrärahatarpeet vähenevät alle rahoitusnäkymien enimmäismäärän. Määrärahatarpeita koskevan nykyisen arvion huomioon ottaen komissio seuraa talousarviotilannetta tiiviisti koko varainhoitovuoden ajan ja noudattaa edelleen kurinalaista markkinoiden hallintapolitiikkaa. Jos käytettävissä olevat talousarviomäärärahat eivät kata menoja toteutetuista toimenpiteistä huolimatta, komissio varaa itselleen oikeuden ehdottaa korjaavaa ja täydentävää talousarviota rahoitusnäkymien puitteissa. b) Varainhoitovuoden 2001 talousarvio Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta 31. lokakuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen 2 artiklan mukaisesti varainhoitovuoden 2001 menolinjauksen alustava arvio on noin 48 800 miljoonaa EUR. Menolinjauksen lopullinen taso vahvistetaan alustavan talousarvioesityksen hyväksymisen yhteydessä. Olisi kuitenkin korostettava, että Berliinissä 24. ja 25. maaliskuuta 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien ja talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6. toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti vuosia 2000-2006 koskevien rahoitusnäkymien yhteydessä on vahvistettu maatalousmenoja koskevat uudet vuotuiset enimmäismäärät, jotka ovat menolinjausta huomattavasti alhaisemmat. EMOTR:n tukiosaston osastojen B1-1-B1-3 osalta kyseinen enimmäismäärä on vuoden 2001 osalta 40 035 miljoonaa EUR verrattuna vuodelle 2000 vahvistettuun 37 352 miljoonaan EUR. Tämä merkitsee äärimmäisen tiukkaa budjettitilannetta ottaen huomioon, että vuosi 2001 on ensimmäinen varainhoitovuosi, jolloin on katettava Agenda 2000 -päätöksistä johtuvat ensimmäiset lisäkustannukset, jotka liittyvät eräillä aloilla (erityisesti peltokasvien ja naudanlihan alalla) sovellettavien suoria tasaustukia koskevien järjestelmien vahvistamiseen ja viinialan yhteisen markkinajärjestelyn uudistamiseen. Tämän lisäksi 6. toukokuuta 1999 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa määrätään, että talousarviomäärärahojen ja rahoitusnäkymien enimmäismäärien välille olisi mahdollisuuksien mukaan jätettävä riittävä marginaali. Komissio korostaa, että sen hintaehdotukset noudattavat kyseistä säästölinjaa ja että niitä koskeva päätös olisi tehtävä samassa hengessä. LIITE I >TAULUKON PAIKKA> LIITE II EMOTR:N TUKIOSASTON MENOJEN KEHITYS ALAKOHTAISESTI VARAINHOITOVUODESTA 1985 (Vuoden 1999 budjettinimikkeistön mukaisesti ja mukaan lukien menot siirretyistä määrärahoista) miljoonaa ECU/EUR >TAULUKON PAIKKA> Huom. Suluissa olevat menot rahoitettiin muualta kuin EMOTR:n tukiosastosta.