C 95/54 FI 23.4.2003 Euroopan unionin virallinen lehti
Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Lissabonin strategia ja kestävä kehitys”
(2003/C 95/14)
Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 24. lokakuuta 2002 työjärjestyksensä 19 artiklan 1 kohdan ja
29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia lausunnon aiheesta ”Lissabonin strategia ja kestävä kehitys”.
Asian valmistelusta vastannut ”kestävä kehitys” -alakomitea antoi lausuntonsa 5. helmikuuta 2003.
Esittelijä oli Ernst Ehnmark ja apulaisesittelijä: Lutz Ribbe.
Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 26. ja 27. helmikuuta 2003 pitämässään 397. täysistunnossa
(helmikuun 27. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 98 puolesta, 2 vastaan 4:n pidättyessä
äänestämästä.
1. Tiivistelmä
1.1. Kestävästä kehityksestä suunniteltiin Euroopan unio-
nissa kaiken kattavaa painopistealaa. Kestävän kehityksenhuomioon ottaminen politiikan muotoilun yhteydessä on
muuttunut viime vuosina entistä tärkeämmäksi, jotta voidaan
varmistaa tasapainoinen kehitys talouskasvun, hyvinvoinnin,
sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja ympäristötiedon aloilla.
Tämän ensisijaisen tarpeen tulisi näkyä selvästi unionin poliitti-sessa päätöksenteossa. Tällä hetkellä näin ei kuitenkaan ole.
Kestävää kehitystä pidetään edelleen enemmänkin melko ylei-
senä käsitteenä kuin integroituna työvälineenä.
1.2. Ympäröivä maailma pakottaa meidät kohtaamaan en-
nakoitua nopeampia muutoksia. Useat tekijät asettavat haastei-ta kestävän hyvinvoinnin jatkumiselle EU:ssa. Näitä ovat
ilmastomuutos, huoli energian saatavuudesta ja liikenteen
järjestämisestä pitkällä aikavälillä, sosiaalisesta syrjäytymisestäaiheutuvat ongelmat sekä tuotanto- ja kulutusmallit, jotka eivät
edistä kestävää kehitystä. Kyseisiin haasteisiin vastaaminen
edellyttää päätöksiä, joita kansalaiset tukevat, sekä inspiroivaa
poliittista johtajuutta päätösten täytäntöönpanossa.
1.3. Kestävän kehityksen periaate otettiin esille ensi kertaa
Göteborgissa kesäkuussa 2001 Eurooppa-neuvoston kokouk-
sessa, mutta toistaiseksi kestävä kehitys ei ole ollut kovin
näkyvä ohjaava tavoite EU:n poliittisessa päätöksenteossa.
Sen sijaan, että kestävän kehityksen periaatetta edistettäisiin
voimakkaasti Göteborgin huippukokouksen päätösten mukai-sesti, sitä pidetään liian usein pelkkänä ympäristönäkökohtana
eikä sitä liitetä osaksi talous-, sosiaali- ja ympäristökysymysten
muodostamaa politiikkayhdistelmää. Kestävän kehityksen pe-riaate luotiin uudenlaiseksi lähestymistavaksi politiikan valmis-
teluun, mutta tämän tavoitteen saavuttaminen on vielä kau-
kana.
1.4. ETSK:n mielestä on valitettavaa, ettei kestävän kehityk-
sen periaatetta ole vieläkään kokonaan integroitu osaksi Lissa-bonin strategiaa eikä sitä ole tunnustettu kaikkein tärkeimmäk-
si ja laajakantoisimmaksi EU:n edessä olevista haasteista, johon
vastaaminen edellyttää vaikeiden valintojen tekemistä.1.5. Tämän takia ETSK kehottaa maaliskuussa 2003 ko-
koontuvaa Eurooppa-neuvostoa vahvistamaan vakaasti uudel-
leen, että Euroopan unionin kaikenkattavana tavoitteena tuleeolla kestävä kehitys. ETSK kehottaa huippukokousta antamaan
tarvittavan sysäyksen, jotta kestävän kehityksen periaate voi-
daan kokonaan integroida osaksi Lissabonin strategiaa. ETSK
kehottaa EU:n nykyistä ja tulevaa puheenjohtajavaltiota Kreik-
kaa ja Italiaa käynnistämään kyseisen integroinnin operatiivi-sella tasolla.
1.6. Komitea katsoo, että on aika tarkentaa näkemystä,
jonka mukaan kestävä kehitys on Euroopan unionin keskeinen
tavoite. Tämä merkitsee myös yhteisen kannan muodostamista
siitä, mitä kestävällä kehityksellä tarkoitetaan ja millaisia
poliittisia toimenpiteitä se edellyttää. Koska kestävän kehityk-sen edistämiseen tähtäävät poliittiset toimet vaikuttavat kansa-
laisten arkeen, on entistäkin tärkeämpää, että unionin kansa-
laisten ja heitä edustavien poliittisten päättäjien välillä käydään
jatkuvaa vuoropuhelua.
1.7. Lisäksi on tullut aika tehdä selväksi, että kestävän
kehityksen periaatteen tulee olla keskeisessä asemassa Euroo-pan tulevaisuudesta käytävissä keskusteluissa. Tämä näkemys
tulee sisällyttää selvästi uuteen perussopimukseen.
1.8. Lissabonin strategian täytäntöönpanossa on ongelmia,
sillä vuonna 2000 asetettujen kunnianhimoisten tavoitteiden
ja suunniteltujen toimenpiteiden toteutus on puutteellista.
Strategialle onkin annettava uutta voimaa. ETSK ehdottaa, ettästrategian tarkistukseen kiinnitetään vuonna 2003 erityistä
huomiota pohjan luomiseksi maaliskuussa 2004 kokoontuvan
Eurooppa-neuvoston päätelmille. ETSK on omalta osaltaan
valmis edistämään strategian tarkistusta.
1.9. ETSK haluaa osoittaa ne Lissabonin strategiaan liittyvät
kysymykset, joiden yhteydessä tulee ottaa huomioon kestävänkehityksen periaate ja joiden yhteydessä tulee tarkastella myös
niihin liittyviä taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristökysymyksiä
sen sijaan, että niitä käsiteltäisiin erikseen.
23.4.2003 FI C 95/55 Euroopan unionin virallinen lehti
1.10. ETSK korostaa erityisesti kolmea asiaa: julkisia ja
yksityisiä investointeja uuteen ja puhtaaseen teknologiaan tuleetukea nykyistä voimakkaammin, työn laatua tulee parantaa
uusin keinoin ja luonnonvarojen käytön hinnoittelusta tulee
käydä uusi laaja neuvonpito.
1.11. Tietyt kestävän kehityksen kannalta keskeiset kysy-
mykset liittyvät esim. fossiilisten polttoaineiden tapaisten
uusiutumattomien luonnonvarojen käyttöön energiantuotan-
nossa ja liikenteessä. Vaikka kyseisiin asioihin onkin jo kiinni-
tetty jonkin verran huomiota, ETSK ehdottaa, että keväällä
kokoontuvan Eurooppa-neuvoston kokouksesta lähtien käyn-nistetään johdonmukaiset toimenpiteet, joiden tavoitteena on
vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista.
1.12. Kestävän kehityksen visiolla on selviä vaikutuksia
hallintotapaan, poliittiseen johtajuuteen ja politiikan johdon-
mukaisuuteen sekä jäsenvaltioissa että unionin tasolla. Kansa-
laisten kanssa käytävä vuoropuhelu ei voi olla yksittäinenhanke vaan sen tulee olla jatkuva prosessi. Äskettäin syntynyt
sopimus yleisön osallistumisesta ympäristöpolitiikan muotoi-
luun on askel oikeaan suuntaan. Politiikan johdonmukaisuu-den varmistaminen on haaste sekä EU:n toimielimille että
jäsenvaltioiden hallituksille. Komission ja Euroopan parlamen-
tin tulee ryhtyä lisätoimiin politiikan johdonmukaisuuden
turvaamiseksi.
1.13. EU:n uudet jäsenvaltiot osallistuvat automaattisesti
Lissabonin strategian sekä kestävän kehityksen strategiantoteuttamiseen. Kyseisiä aiheita ei käsitelty liittymisneuvottelu-
jen yhteydessä, sillä ne eivät ole osa yhteisön säännöstöä.
Asianmukaisen avun, joka tähtää erityisesti kestävän kehityk-
sen strategian täytäntöönpanoon, tarjoaminen uusille jäsenval-
tioille on oleellisen tärkeää.
1.14. EU sitoutui Johannesburgissa 2002 pidetyssä kestä-
vän kehityksen huippukokouksessa omaksumaan lähestymis-
tavan, joka tarjoaa EU:lle ainutlaatuisen ja historiallisen tilai-
suuden ottaa johtoasema maailmassa ja näyttää, kuinka kestä-vän kehityksen periaatetta toteutetaan käytännön politiikassa.
Sen lisäksi, että EU pyrkii pontevasti toteuttamaan oman
kestävän kehityksen strategiansa, sen tulisi pyrkiä aktiivisesti
varmistamaan muun muassa kumppanuuksien avulla, että
muut maat ja alueet seuraavat sen esimerkkiä.
1.15. ETSK on osallistunut erittäin aktiivisesti kestävän
kehityksen strategian kehittämiseen antamalla aiheesta useita
lausuntoja ja järjestämällä sidosryhmien kuulemistilaisuuksia.
ETSK aikoo jatkaa kyseistä työtä.
1.16. Nykyisessä taloudellisessa ja poliittisessa tilanteessa
on entistäkin tärkeämpää, että EU korostaa selkeästi kestävän
kehityksen edistämisen merkitystä. Tämä visio ei ole kuiten-
kaan ratkaisu kaikkiin ongelmiin, eikä sillä ei ole myöskäänvielä selvää poliittista viitekehystä. Kyseessä on kuitenkin
erittäin houkutteleva toimintaa ohjaava visio, joka sisältäämeidän kaikkien tulevan elämänlaatumme kannalta keskeiset
taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät elementit.
Kestävää kehitystä ei tule pitää talouden kasvua ja työllisyysti-
lanteen parantumista haittaavana tekijänä vaan pikemminkin
vaurauden, hyvinvoinnin ja sosiaalisen oikeudenmukaisuudenturvaamiseen tähtäävänä houkuttelevana investointistrate-
giana.
2. Strategian täytäntöönpanoon liittyvät ongelmat
2.1. Taloudelliseen, sosiaaliseen ja ympäristölliseen uudistu-
miseen tähtäävä Lissabonin strategia on yksi kunnianhimoi-
simmista Euroopan unionin käynnistämistä hankkeista. Kolme
vuotta hankkeen käynnistämisen jälkeen strategian täytän-töönpano on kuitenkin vaikeuksissa. Tavoite, jonka mukaan
Euroopan unionista on vuoteen 2010 mennessä tultava maail-
man kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous,joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan
uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteen-
kuuluvuutta, on edelleen erittäin ajankohtainen, mutta sen
toteuttaminen ja täytäntöönpano on jäämässä huolestuttavasti
jälkeen asetetusta aikataulusta. Komissio on havainnollistanutLissabonin strategian täytäntöönpanossa ilmenneitä puutteita
keväällä 2003 kokoontuvalle Eurooppa-neuvostolle laatimas-
saan kertomuksessa.
2.2. On erityisen valitettavaa, että Lissabonin strategian
täytäntöönpanossa ilmenneet ongelmat hidastuttavat myöskestävän kehityksen strategian suunnittelua ja toteutusta. Ke-
vään Eurooppa-neuvostolle annettava kertomus ei sisällä joh-
donmukaista selvitystä kestävän kehityksen periaatteen etene-
misestä etenkään niillä aloilla, jotka Göteborgissa kokoontunut
Eurooppa-neuvosto määritti painopistealoiksi. Kertomuksessaviitataan kestävään kehitykseen liittyviin kysymyksiin vain
ohimennen. Komissio sortuu samaan virheeseen kuin useat
muutkin tahot ja pitää kestävää kehitystä pääasiassa ympäristö-
kysymyksenä. Koska kyseessä on kaiken kattava painopisteala,
Euroopan talous- ja sosiaalikomitea olisi toivonut, että komis-sio olisi tarkastellut kestävän kehityksen periaatteen täytän-
töönpanon edistymistä ja siihen liittyviä puutteita esitettyä
yksityiskohtaisemmin.
2.3. Göteborgissa kesäkuussa 2001 kokoontunut Euroop-
pa-neuvosto pääsi yksimielisyyteen kestävän kehityksen strate-giasta, mikä lisäsi Lissabonin strategiaan kolmannen, ympäris-
töön liittyvän ulottuvuuden ja nosti ympäristökysymykset
talous- ja sosiaalikysymysten rinnalle poliittisiksi painopistea-loiksi. Päätös oli todella merkittävä siksi, että sen myötä EU
omaksui politiikan valmisteluun uuden lähestymistavan, jonka
mukaan kaikkien poliittisten toimien taloudellisia, sosiaalisia
ja ympäristöllisiä vaikutuksia on tarkasteltava koordinoidusti
ja ne on otettava huomioon päätöksenteossa. Tämä edellyttää,että EU:n kaikkien toimien yhteydessä tulisi arvioida niiden
mahdollisia taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöön kohdistu-
via vaikutuksia kestävän kehityksen kannalta.
C 95/56 FI 23.4.2003 Euroopan unionin virallinen lehti
2.4. Kestävä kehitys ei kuulu Euroopan tulevaisuutta pohti-
van valmistelukunnan käsittelemien aiheiden joukkoon. Myöstämä on osoitus siitä, ettei kestävän kehityksen käsite ei vielä
ole osa poliittisen ajattelun ja päätöksenteon valtavirtaa.
2.5. Kestävä kehitys ei ollut näkyvästi esillä yhdessäkään
niissä 31 luvussa, joihin tulevien jäsenvaltioiden kanssa käydyt
liittymisneuvottelut perustuivat. On oleellisen tärkeää, että
tulevia jäsenvaltioita autetaan sopeutumaan EU:n kestävän
kehityksen strategiaan ja omaksumaan se, jotta kestävän
kehityksen toteutuminen voidaan turvata. Yhtenä esimerkkinäon kuljetusalalla tapahtuva kehitys, johon ETSK on kiinnittänyt
huomiota jo useita kertoja. ETSK oletti, että komissio olisi
kevätraportissaan avannut keskustelun siitä, kuinka kestävän
kehityksen kriteereitä voidaan soveltaa unionin laajennuttua
EU:n rahoitustuen täytäntöönpanon yhteydessä.
2.6. EU oli keskeisessä roolissa Johannesburgin kestävän
kehityksen huippukokouksessa vaatiessaan entistä kunnianhi-
moisempien sitoumusten ja toimenpiteiden hyväksymistä kes-tävän kehityksen edistämiseksi. EU ei saa menettää mahdolli-
suuttaan toimia asiassa globaalina tiennäyttäjänä. Sen tulee
pyrkiä voimakkaasti vaikuttamaan muun muassa kumppa-nuuksien avulla siihen, että muut maat ja alueet seuraavat
perässä.
3. Göteborgissa esitettyyn visioon liittyvät poliittiset
haasteet
3.1. Göteborgissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston pää-
tökset eivät ole merkittäviä yksityiskohtiensa takia vaan siksi,
että niiden myötä EU omaksui uuden lähestymistavan politii-
kan valmisteluun: kaikista tärkeimmistä poliittisista ehdotuk-
sista tulee laatia kestävän kehityksen vaikutuksia koskeva
arviointi. Kyseisen päätöksen täytäntöönpano on osoittautunutvaikeaksi. Toistaiseksi kyseinen arviointi on tehty vain harvois-
ta komission ehdotuksista. Käytettäviä kriteereitä tulee kehittää
edelleen varsinkin ympäristövaikutusten arvioinnin osalta.Uudet indikaattorit voisivat sisältää käyttämättömän maan
rakennuskäyttöön kohdistuvia rajoituksia, kaupunkisuunnitte-
lulle asetettavia ympäristövaatimuksia, luonnonsuojelualuei-
den suhteellista määrää koskevia sääntöjä sekä suojeluohjel-
mien täytäntöönpanoa koskevia määräyksiä.
3.2. Göteborgin huippukokouksen valmistelujen yhtey-
dessä komissio käynnisti kestävää kehitystä koskeneen lyhyen
kuulemismenettelyn, jonka yhteydessä se järjesti yhdessäETSK:n kanssa kuulemistilaisuuden. Tavoitteena oli saada
yleisö osallistumaan päätöksentekoprosessiin. Tämän jälkeen
on järjestetty kaksi sidosryhmille tarkoitettua foorumia.3.3. Syyskuussa 2002 järjestetyssä sidosryhmille tarkoite-
tussa foorumissa käsiteltiin EU:n kestävän kehityksen strate-gian edistymistä ja tulevia painopistealoja. Foorumissa kiinni-
tettiin erityistä huomiota kolmeen ensisijaiseen huolenaihee-
seen:
– Kestävän kehityksen käsitettä tulee kehittää edelleen
etenkin pitkällä aikavälillä. Siitä, mitä kestävällä kehityk-
sellä tarkoitetaan, on ristiriitaisia näkemyksiä sekä EU:ssaettä sen ulkopuolella.
– Kestävä kehitys tulee määritellä konkreettisesti, jotta
käsitteestä sekä sen merkityksestä nykyisille ja tulevillesukupolville voidaan tiedottaa kansalaisille.
– Kestävän kehityksen periaatteen täytäntöönpanoa vaivaa
poliittiseen johtajuuden puute, eikä periaatetta ole vielä
liitetty osaksi EU:n politiikan valmisteluun sovellettavaa
johdonmukaista lähestymistapaa. Talous-, sosiaali- ja ym-
päristökysymysten käsittelyä tulee lähentää luomalla kes-tävän kehityksen strategian yhteyteen rakenteita, jotka
hyödyttävät kaikkia, sen sijaan että noudatettaisiin loke-
roivaa lähestymistapaa. Strategia voisi tarjota EU:lle ainut-
laatuisen tilaisuuden luoda taloudelliseen kehitykseen
sovellettava uudenlainen lähestymistapa, joka perustuisinykyistä kestävämpiin tuotanto- ja kulutusmalleihin sekä
teknologian kehitystä edistäviin uusiin innovaatiomallei-
hin. Kestävän kehityksen periaate on muutettava ympäris-tön tilaa ja vaurautta edistäväksi houkuttelevaksi inves-
tointistrategiaksi, joka perustuu kilpailukyvyn ja työlli-
syystilanteen kohentamiseen sekä sosiaalisen syrjäytymi-
sen torjuntaan.
4. Yhteisestä kestävän kehityksen käsitteestä sopiminen
4.1. Kestävällä kehityksellä unionin johtavana visiona ja
painopistealana on selvä puute: sitä ei ole koskaan käsiteltytäysimääräisesti ja järjestelmällisesti jäsenvaltioiden ja ehdokas-
valtioiden hallitusten tai järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan
laajapohjaisissa kuulemisissa. Tämän vuoksi käsite on vieläkin
vaikeasti ymmärrettävä.
4.2. Vuoden 2003 kevätraportista sekä kestävää kehitystä
käsittelevässä, sidosryhmille tarkoitetussa foorumissa käydyistäkeskusteluista voidaan päätellä, että kestävän kehityksen käsit-
teen merkitys, tarpeelliset muutokset sekä keinot sen toteutta-
miseksi on vielä määriteltävä kattavasti. On melko helppoapäästä sanalliseen yhteisymmärrykseen kestävän kehityksen
välttämättömyydestä. Sen sijaan on jo vaikeampaa ottaa
käyttöön ja toteuttaa konkreettisia toimia, joilla saattaa olla
jopa syvällekäyviä vaikutuksia nyky-yhteiskunnassa vallitse-
vaan elämäntapaan, erityisesti jos ei ole määritetty yhtenäisiätavoitteita. Viime kuukausina käydyt poliittiset keskustelut
esimerkiksi kalastuspolitiikasta tai maatalousuudistuksesta tar-
joavat havainnollisen esimerkin.
23.4.2003 FI C 95/57 Euroopan unionin virallinen lehti
4.3. Nyt käy siis koko ajan selvemmäksi, ettei kestävästä
kehityksestä vallitse yleistä yksimielisyyttä. Riittävää edistystäei voida saavuttaa, ennen kuin onnistutaan yhdistämään joskus
täysin vastakkaisetkin näkemykset.
4.4. Kestävä kehitys perustuu kolmen pilarin periaatteeseen.
Jotkut tulkitsevat tämän siten, että taloudellisia, sosiaalisia
ja ekologisia ulottuvuuksia tulee käsitellä yhdenvertaisesti
rinnakkain. Toiset taas katsovat, että kyse ei ole taloudellisten,sosiaalisten ja ekologisten ulottuvuuksien rinnastamisesta vaan
tasapainon löytämisestä niiden välille eli että painopisteen
siirtäminen pilarista toiseen on täysin mahdollista. Kumpikin
lähestymistapa edellyttää vaikeita poliittisia päätöksiä.
4.5. Yhteiskunnassa ollaan heikosti selvillä nykyisten, kestä-
vän kehityksen periaatteiden vastaisten suuntauksien seurauk-sista. Osa ihmisistä näkee ne, mutta pelkää kuitenkin enemmän
muutoksen aiheuttamia lyhyen ja keskipitkän aikavälin seu-
rauksia kuin nykyisen, kestävän kehityksen vastaisen järjestel-
män pitkän aikavälin vaikutuksia (joita he eivät itse tule
näkemään). Teollisuusmaissa ei ole vielä tehty tarpeellisiapoliittisia päätöksiä kaikkien kestävän kehityksen vastaisten
suuntausten kääntämiseksi, puhumattakaan siitä, että olisimme
valmiita vastaamaan muualla maailmassa ilmenevien teollisen
kehityksen vaikutusten korjaamisesta.
4.6. On selvää, että yleisesti ottaen talouden kilpailukyky
on säilytettävä eli muutos on toteutettava varoen. Nykyään onkuitenkin sellaisia talouden sektoreita, jotka ovat kyllä kestäviä
mutta eivät kilpailukykyisiä (esimerkiksi uusiutuvat energialäh-
teet), kun taas nykyinen talous on pitkälti vallitsevien yhteis-
kunnallisten puitteiden vuoksi kestävän kehityksen vastaisten
alojen varassa. Muutoksen on lähdettävä tästä.
4.7. Sen vuoksi on määritettävä uudelleen ne yhteiskunnal-
liset puitteet, joiden pohjalta kehitetään uusia markkinoita ja
työpaikkoja. Kilpailukyvyn on kehityttävä voimakkaasti, ja sen
on edistettävä kilpailukykyistä, sosiaalisesti oikeudenmukaista
ja kestävää taloutta. Tämä asettaa välttämättä kyseenalaiseksi
joitakin nykyisiä toimintoja ja edellyttää laaja-alaista julkistakeskustelua. Ryhmät, joihin muutos vaikuttaa, tarvitsevat
ristiriitojen selvittämistä varten foorumin, jossa ne voivat
neuvotella poliittisten vaikuttajien kanssa vaikeista päätöksistä,jotka ovat tarpeen ihmiskunnan ja tulevien sukupolvien par-
haaksi, mutta voivat kuitenkin olla yksittäisten ihmisten,
ryhmien tai kokonaisten alueiden edun vastaisia lyhyellä
aikavälillä.
4.8. Tämän vuoksi ETSK ehdottaa, että kestävää kehitystä
käsitellään seuraavasta kolmesta näkökulmasta:
– Komission on annettava panoksensa kestävän kehityksen
käsitteen konkreettisen sisällön yksimieliseen määrittämi-
seen.– Lyhyellä aikavälillä eli vuoteen 2010 asti tulisi pyrkiä
ensisijaisesti suunnittelemaan konkreettisia toimia Göte-borgissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätösten
jatkotoimiksi muun muassa seuraavilla painopistealoilla:
ilmastonsuojelu, kestävä liikenne, kansanterveyden uh-
kien torjuminen, luonnonvarojen nykyistä vastuullisem-
man käytön edistäminen ja ympäristönäkökohtien sisäl-lyttämisen yhteisön politiikkaan sekä kestävän kehityksen
käsitteen sisällyttäminen Lissabonin strategiaan.
– Pitkällä aikavälillä eli seuraavien 25–30 vuoden aikana
tulisi ensisijaisesti päättää, mitkä ongelmat on ratkaistava,
jotta meidän sukupolvemme antaa seuraaville sukupolvil-le mahdollisuuden säilyttää korkea elintaso ja parantaa
sitä edelleen. Tärkeimpien kysymysten tulisi tässä yhtey-
dessä olla talouskasvun erottaminen resurssien hyödyntä-misestä sekä riippuvuuden vähentäminen fossiilisista
polttoaineista.
5. Lissabonin strategian sisällyttäminen kestävän kehi-
tyksen visioon
5.1. Ollaan päästy yksimielisyyteen siitä, että kestävä kehi-
tys on erottamaton osa Lissabonin strategiaa. Tämän lisäyksen
jälkeen strategiaan tulisi sisällyttää taloudellisten, sosiaalisten
ja ympäristönäkökohtien huomioon ottaminen kaikkiin poliit-tisiin päätöksiin. Lissabonin strategia antaa siis mahdollisuuden
toteuttaa kestävää kehitystä lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä.
Tätä mahdollisuutta ei ole kuitenkaan toistaiseksi hyödynnetty
kovinkaan näkyvästi. Euroopan komission laatima vuoden
2003 kevätraportti on viimevuotista parempi, mutta se eisilti vastaa Göteborgissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston
päätöksiin luonnostaan sisältyviä lopullisia odotuksia.
5.2. Tulisi kuitenkin korostaa, että pitkällä aikavälillä kestä-
vää kehitystä on vietävä eteenpäin EU:n kaiken päätöksenteon
johtavana periaatteena. Politiikan näkökulmasta tämä merkit-
see sitä, että Lissabonin strategia on otettava osaksi kestävän
kehityksen visiota. Lisäksi on selvitettävä Lissabonin strategi-aan sekä muihin EU:n ohjelmiin ja toimintoihin kuuluvien
toimien vaikutukset kestävään kehitykseen, kuten Götebor-
gissa kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa päätettiin.
5.3. Lissabonin strategian toteuttaminen kestävän kehityk-
sen periaatteiden mukaisesti on joskus osoittautunut vaikeaksi.ETSK on useissa aiheesta antamissaan lausunnoissa kehottanut
tekemään Lissabonin strategian tavoitteet nykyistä konkreetti-
semmiksi sen osoittamiseksi, miten strategia ja kestävän kehi-
tyksen tavoitteet voidaan yhdistää. ESTK:n näkemyksen mu-
kaan on elintärkeää muuttaa kestävän kehityksen teoriatihmisille tarkoitetuiksi käytännön toimintalinjoiksi. Muutoin
kestävä kehitys jää tarkemmin määrittelemättömäksi pitkän
aikavälin visioksi.
C 95/58 FI 23.4.2003 Euroopan unionin virallinen lehti
5.4. ETSK mainitsee esimerkkejä kysymyksistä, joissa tarvi-
taan johdonmukaista ja yhtenäistä lähestymistapaa. Yksi tällai-nen kysymys on tarve edistää ja tukea investointeja uuteen ja
puhtaaseen tekniikkaan ja varusteisiin; tämä myös parantaisi
EU:n kilpailukykyä pitkällä aikavälillä. Toinen huomionarvoi-
nen seikka on työn laatu, sillä tällä alalla tarvitaan edelleen
käytännön toimia. Kolmas kysymys on tarve käynnistää laaja,kestävän kehityksen vastaista tuotantoa ja kulutuskäyttäyty-
mistä koskeva julkinen kuuleminen.
5.5. ETSK käsittelee vain näitä kolmea esimerkkiä. Yhdessä
muiden kanssa niiden tulisi myös olla osa Lissabonin strategian
perusteellista tarkistamista, joka toteutetaan kolme vuottastrategian käynnistämisen jälkeen. Strategia laadittiin tietyssä
taloudellisessa ilmapiirissä, ja sen jälkeen tapahtunut kehitys
on muuttanut ympäröiviä olosuhteita. ETSK ehdottaa, että
Lissabonin strategiaa tarkistetaan vuonna 2003, jotta keväällä
kokoontuva Eurooppa-neuvosto voi tehdä tarpeelliset päätök-set strategian toteuttamiseksi tulevaisuudessa.
6. Kestävää kehitystä edistävää yhtenäistä päätöksen-
tekoa
6.1. Kun arvioidaan EU:n toimien ja ohjelmien vaikutuksia
kestävään kehitykseen, osoittimien valinta on ratkaisevan
tärkeää, jotta voidaan saada toimintalinjat yhdenmukaisiksi jasaavuttaa kaikkia osapuolia hyödyttäviä tilanteita. Nykyään
useimmilla osoittimilla mitataan vain yhtä tai kahta kolmesta
ulottuvuudesta sen sijaan, että arvioitaisiin järjestelmällisestiniiden keskinäisiä suhteita ja edistystä kohti yleistä kestävää
kehitystä. ETSK suosittaa, että vuoden 2003 kevätraporttiin
valittuja osoittimia kehitetään edelleen käytettäväksi vuoden
2004 keväällä järjestettävälle Eurooppa-neuvoston kokouksel-
le annettavassa selvityksessä.
6.2. Tarkoituksenmukaiset toimielinjärjestelyt ovat keskei-
nen tekijä pyrittäessä yhtenäisyyteen kestävän kehityksen
politiikassa. ETSK on korostanut toistuvasti olevan keskeisen
tärkeää, että EU:n toimielimet, varsinkin komissio, pyrkivät
luomaan mekanismeja kestävän kehityksen politiikan sisäisenkoordinoinnin tehostamiseksi ja poliittisen yhtenäisyyden saa-
vuttamiseksi. Komission puheenjohtajan on otettava itselleen
entistä selvempi kestävään kehitykseen vaikuttavan johtajanrooli ja yhdistettävä toisistaan eriytyneet ja keskenään kilpaile-
vat poliittiset tavoitteet.
6.3. Göteborgin Eurooppa-neuvosto antoi yleisten asioiden
neuvostolle yleisvastuun kestävän kehityksen strategian hori-
sontaalisen valmistelun koordinoinnista. Yksi yleisten asioidenneuvoston aloitteista oli pyytää kaikkia muita neuvoston eri
alojen kokoonpanoja antamaan ennen vuoden 2002 loppua
selvitys kestävän kehityksen alalla tapahtuneesta edistyksestä.Vaikka monet selvityksistä eivät olleetkaan kovin yksityiskoh-
taisia, niillä edistetään merkittävästi politiikan yhtenäisyyttä.ETSK on tyytyväinen tähän aloitteeseen ja ehdottaa, että
yleisten asioiden neuvosto täydentäisi selvityksiä esittämällä
tiettyjä lisäkysymyksiä vuoden 2004 keväällä kokoontuvan
Eurooppa-neuvoston valmistelua varten.
6.4. Kestävän kehityksen politiikan yhtenäisyyden saavutta-
misesta tulee haaste EU:n toimielimille sekä jäsenvaltioiden
hallituksille. Sekä komission että parlamentin tulisi ryhtyä
lisätoimiin sisäisen poliittisen yhtenäisyyden turvaamiseksi.
6.5. Useat jäsenvaltiot ovat esittäneet YK:n piirissä omia
kestävän kehityksen suunnitelmiaan ja laatineet omia kestävänkehityksen strategioitaan Göteborgissa kokoontuneen Euroop-
pa-neuvoston asiaa koskevan päätöksen jatkotoimina. ETSK
suosittaa, että Eurooppa-neuvosto kehottaisi jäsenvaltioita
antamaan vuosittain selvityksen omista kestävän kehityksen
strategioistaan osana keväisin kokoontuvan Eurooppa-neuvos-ton valmistelua.
6.6. Göteborgissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti
lisätä Lissabonin strategiaan ympäristöulottuvuuden. Sen
vuoksi ETSK:n mielestä talouspolitiikan suuntaviivoja ja työlli-
syyssuuntaviivoja koskeviin selvityksiin itseensä tulisi sisällyt-tää asianmukainen maininta kestävästä kehityksestä. Lisäksi
tulisi valmistella vuosittain keväällä kokoontuvaa Eurooppa-
neuvostoa varten selvitys kestävän kehityksen politiikasta.
7. ETSK:n rooli
7.1. ETSK on pitänyt erittäin tärkeänä sen varmistamista,
että kestävän kehityksen politiikkaa pidetään poliittisen asialis-
tan kärkipäässä, varsinkin koska tämän alan toimet vaikuttavat
ratkaisevasti eurooppalaisen yhteiskunnan jokapäiväiseen elä-mään. Useat ETSK:n omat lausunnot ja eri sidosryhmien
kanssa järjestetyt kokoukset ovat osoittaneet, miten tärkeänä
ETSK pitää aiheesta käytäviä keskusteluja.
7.2. ETSK on halukas osallistumaan EU:n kestävän kehityk-
sen strategian tulevaan kehittämiseen. Komitea on valmisottamaan itselleen lisää tämän alan tehtäviä varmistaakseen,
että kestävän kehityksen periaatteet otetaan täysimääräisesti
osaksi Lissabonin strategiaa.
23.4.2003 FI C 95/59 Euroopan unionin virallinen lehti
7.3. ETSK kehottaa komissiota laatimaan vuosittain tai
puolivuosittain kestävän kehityksen edistymistä mittaavantulostaulun ja järjestämään samassa yhteydessä vuosittain tai
Bryssel 27. helmikuuta 2003.
Euroopan talous- ja sosiaalikomitean
puheenjohtaja
Roger BRIESCH
Euroopan talous- ja sosiaalikomitean ”Päätöslauselma keväällä 21. maaliskuuta 2003 kokoontuval-
le Eurooppa-neuvostolle”
(2003/C 95/15)
Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 397. täysistunnossaan (helmikuun 27. päivän 2003
kokouksessa) seuraavan päätöslauselman. Äänestyksessä annettiin 126 ääntä puolesta, ja yksi pidättyiäänestämästä. Lissabonin strategian toteuttaminen on vaikeuksissa.
Komission raportissa keväällä kokoontuvalle Eurooppa-neu-
vostolle Lissabonissa sovitusta taloudellista, yhteiskunnallistaja ympäristön uudistumista koskevasta strategiasta tuodaan
selvästi esiin, että vaikka edistysaskelia on otettu, strategian
toteuttaminen ei ole edennyt aikataulun mukaisesti. VaikeudetLissabonin strategian (EU:n päämääräksi asetettiin, että siitä
on tultava maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon
perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talous-
kasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään
sosiaalista yhteenkuuluvuutta) toteuttamisessa aiheuttavat sen,että myös taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöä koskevien
näkökohtien keskinäiseen riippuvuuteen perustuva kestävää
kehitystä koskeva unionin strategia on myöhässä. Raportista
ilmenee, että erot jäsenvaltioiden välillä strategian kokonaisval-
taisessa toteuttamisessa kasvavat.
ETSK toivoo, että (Eurooppa-neuvoston kokouksessa Götebor-
gissa lopullisen muodon saaneen) Lissabonin strategian toteut-tamiseksi ryhdyttäisiin samankaltaisiin toimiin kuin yhtenäis-
markkinoiden ja yhteisen rahan toteuttamisen yhteydessä.
Komitea kehottaa jäsenvaltioiden lisäksi myös unionin toimie-
limiä, alueita, työmarkkinaosapuolia ja kansalaisyhteiskuntaa
kokonaisuudessaan sitoutumaan paljon vahvemmin Lissabo-nin tavoitteiden toteuttamiseen. Tähän kuuluu muun muassa
yksityiskohtaisten kertomusten laatiminen strategian edistymi-
sestä.
ETSK uskoo vahvasti, että Lissabonin tavoitteet ovat edelleen
tärkeitä ja tarpeellisia. Unionin kansalaisten luottamusta onpuolivuosittain sidosryhmien foorumin komission ja ETSK:n
yhteisenä aloitteena.
vahvistettava ja on luotava kansalaisten osallistumiseen perus-
tuvia positiivisia tulevaisuuden visioita, joissa varallisuus janykyaikaisen teknologian luoma lisäarvo jaetaan tasaisemmin.
Göteborgissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto loi politiikan
valmisteluun uuden lähestymistavan; se sopi, että kaikkien
politiikkojen taloudellisia ja sosiaalisia sekä ympäristönsuoje-
luun liittyviä vaikutuksia olisi tarkasteltava koordinoidusti ja
että nämä vaikutukset olisi otettava päätöksenteossa huo-mioon. Kestävän kehityksen sisällyttäminen Lissabonin strate-
giaan on erityinen haaste, johon unionin toimielimet tai
jäsenvaltiot eivät vielä ole pystyneet vastaamaan.
ETSK katsoo, että nykyisessä poliittisessa ja taloudellisessa
tilanteessa on erittäin tärkeää, että EU tuo voimakkaammin
esiin halunsa edistää Lissabonin tavoitteita ja kestävää kehi-tystä.
Uudet jäsenvaltiot osallistuvat automaattisesti Lissabonin stra-
tegian ja EU:n kestävän kehityksen strategian toteuttamiseen,
vaikka kumpaakaan strategiaa ei sisällytetty yhteisön säännös-töstä käytyihin neuvotteluihin. ETSK pitää olennaisena, että
liittyvien maiden ponnisteluja strategian toteuttamisen nopeut-
tamisessa helpotetaan.