[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 7.3.2007

SEK(2007) 288 lopullinen

Suositus:

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97

5 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO Belgian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2006–2010

(komission esittämä)

PERUSTELUT

Yleistä taustaa

Heinäkuun 1 päivänä 1998 voimaan tulleen vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, johon pyrkimällä luodaan entistä paremmat edellytykset hintavakaudelle sekä vahvalle ja kestävälle kasvulle, jolla edistetään uusien työpaikkojen syntymistä. Kun sopimusta vuonna 2005 uudistettiin, todettiin, että sopimuksesta on ollut hyötyä kurinalaisen finanssipolitiikan varmistamisessa. Muutoksilla pyritäänkin lähinnä lisäämään sopimuksen vaikuttavuutta ja vahvistamaan sen talousteoreettista perustaa sekä turvaamaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä.

Julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97[1], joka on osa sopimusta, säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava neuvostolle ja komissiolle vakaus- tai lähentymisohjelma, minkä jälkeen niiden on toimitettava tarkistettu ohjelma vuosittain (jäsenvaltiot, jotka ovat ottaneet käyttöön yhteisen rahan, toimittavat (tarkistetun) vakausohjelman, ja jäsenvaltiot, jotka eivät vielä ole ottaneet käyttöön yhteistä rahaa, toimittavat (tarkistetun) lähentymisohjelman). Belgia toimitti ensimmäisen vakausohjelmansa joulukuussa 1998. Asetuksen mukaisesti neuvosto antoi 15 päivänä maaliskuuta 1999 ohjelmasta lausunnon komission suosituksen perusteella ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan. Asetuksessa säädetyn menettelyn mukaan komissio arvioi ja edellä mainittu komitea tutkii tarkistetut vakaus- ja lähentymisohjelmat, ja myös neuvosto voi tutkia ne.

Taustaa ohjelman arvioimiseksi

Komissio on tutkinut Belgian uusimman tarkistetun vakausohjelman, joka toimitettiin sille 13 päivänä joulukuuta 2006, ja on antanut suosituksen ohjelmaa koskevaksi neuvoston lausunnoksi (ks. jäljempänä keskeiset kohdat, joita on arvioitu).

Jotta voitaisiin saada kuva siitä, millaisessa kehyksessä tarkistetussa vakausohjelmassa esitettyä finanssipoliittista strategiaa arvioidaan, jäljempänä esitetään tiivistelmä seuraavista seikoista:

1. talouden ja finanssipolitiikan kehitys kymmenen viime vuoden aikana

2. viimeisin arvio maan tilanteesta vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevien säännösten perusteella (tiivistelmä edellistä tarkistettua vakausohjelmaa koskevasta neuvoston lausunnosta) ja

3. komission arvio joulukuun 2006 kansallisesta uudistusohjelmasta.

Talouden ja finanssipolitiikan viimeaikainen kehitys

Kymmenen viime vuoden analyysien perusteella voidaan yleisesti todeta, että suhdannekierto Belgiassa seuraa hyvin tarkkaan euroaluetta ja kasvuluvut ovat samanlaisia. Tämä on erityisen merkittävää siksi, että samaan aikaan Belgiassa vakautettiin julkista taloutta enemmän kuin euroalueella kokonaisuudessaan niin, että pitkä suurten alijäämien kausi saatiin päätökseen. Belgian tavoitteena on vuodesta 2000 asti ollut tasapainossa oleva rahoitusasema (tai – tähän mennessä tuloksetta – ylijäämien kerääminen), mutta se luottaa edelleen myös kertaluonteisiin toimenpiteisiin tämän tavoitteen saavuttamisessa. Julkisen velan jyrkkä supistuminen lisäsi kotimaista kysyntää ja kuluttajien luottamusta. Viimeksi kuluneen 10 vuoden aikana kotitalouksien säästämisaste on laskenut noin 20 prosentista vuonna 1995 noin 13 prosenttiin vuonna 2005. Nettovienti vaikutti myös myönteisesti talouskasvuun, mutta Belgia on menettänyt merkittäviä markkinaosuuksia, ja tämä voi vaarantaa työllisyyttä ja kasvua pitkällä aikavälillä. Belgian viennin huono tulos liittyy osittain maan vientirakenteeseen, mutta myös korkeisiin työvoimakustannuksiin. Ajallisesti rajoittamattomat työttömyyskorvaukset, vanhempien työnhakijoiden vähäiset työnhakuvelvollisuudet ja avokätiset varhaiseläkejärjestelmät selittävät, miksi työvoimaosuus Belgiassa on euroalueen alhaisimpia (erityisesti iäkkäämpien työntekijöiden).

Neuvoston edellisestä ohjelmasta esittämä lausunto

Neuvosto antoi 14 päivänä helmikuuta 2006 lausunnon edellisestä tarkistetusta vakausohjelmasta, joka kattoi vuodet 2005–2009. Neuvosto oli sitä mieltä, että julkisen talouden rahoitusasema on yleisesti terve ja ohjelmassa suunniteltu velan vähentämisen jatkaminen on esimerkki vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesta julkisen talouden hoidosta. Kertaluonteisiin toimenpiteisiin turvautuminen kauden alussa osoittaa selkeästi, että tarvitaan ohjelmakauden alkuun ajoittuvaa rakenteellista vakauttamista. Neuvosto kehotti Belgiaa harkitsemaan toimia, joilla vältetään rakenteellisen rahoitusaseman heikkeneminen vuonna 2006, ja toteuttamaan tarvittavat toimet kunnianhimoisten julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseksi seuraavina vuosina.

Komission arvio kansallisesta uudistusohjelmasta

Belgia on esittänyt kasvua ja työllisyyttä tukevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisen kansallisen uudistusohjelman, jonka täytäntöönpanosta toimitettiin kertomus 16 päivänä lokakuuta 2006. Belgian kansallisessa uudistusohjelmassa pidetään keskeisinä haasteina/painopisteinä seuraavia: julkisen talouden kestävyys, työvoimakustannusten alentaminen, dynaamisempien työmarkkinoiden luominen, talouden elvyttäminen investoinneilla ja uudistuksilla, sosiaaliturvajärjestelmän parantaminen sekä ympäristönsuojelun ja kasvun välisen synergian lisääminen.

Komission tätä ohjelmaa koskevasta arviosta (joka hyväksyttiin osana joulukuussa 2006 esitettyä vuotuista seurantakertomusta [2] ) kävi ilmi, että Belgia edistyy hyvin vuosien 2005–2008 kansallisen uudistusohjelmansa toteuttamisessa ja vahvistamisessa. Vaikka julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuu tietty riski väestön ikääntyessä, poliittiset puitteet ovat yleisesti ottaen asianmukaiset. Huolimatta siitä, että T&K-toiminnassa saavutettu edistys on ollut vain keskinkertaista, Belgia toteuttaa parhaillaan ilmoitettuja toimenpiteitä mikrotalouden alalla ja vahvistaa nykyisiä uudistuksia investointien lisäämiseksi. Työllisyyden osalta kuva on monivivahteisempi, ja Belgian on ryhdyttävä toimiin saavuttaakseen EU:n laajuiset työllisyysastetavoitteet erityisesti vanhempien työntekijöiden kohdalla.

Ottaen huomioon havaitut vahvuudet ja heikkoudet suositettiin, että Belgia toteuttaisi toimia työvoiman verotaakan keventämiseksi ja työttömyyden alueellisten erojen vähentämiseksi.

Keskeiset kohdat, joita on arvioitu Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdan (vakausohjelmat) ja 9 artiklan 1 kohdan (lähentymisohjelmat) nojalla on arvioitu seuraavat seikat: ovatko ohjelman taustalla olevat taloutta koskevat oletukset realistisia; mikä on jäsenvaltioiden esittämä keskipitkän aikavälin tavoite ja onko sopeutusura sopiva; ovatko sopeutusuran suhteen toteutettavat ja/tai ehdotetut toimenpiteet riittäviä keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi suhdannekierron aikana; arvioitaessa keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavaa sopeutusuraa: toteutetaanko sopeutustoimia enemmän taloudellisesti hyvinä aikoina (taloudellisesti huonoina aikoina sopeutustoimia voidaan toteuttaa vähemmän) ja – euroalueen ja ERM II -jäsenvaltioiden osalta – pyrkiikö jäsenvaltio vuosittain parantamaan suhdannetasoitettua rahoitusasemaansa ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen (viitearvo keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi); määriteltäessä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavaa sopeutusuraa (jäsenvaltiot, jotka eivät ole vielä saavuttaneet tavoitettaan) tai sallittaessa väliaikainen poikkeama keskipitkän aikavälin tavoitteesta (jäsenvaltiot, jotka ovat saavuttaneet tavoitteensa): sellaisten huomattavien rakenneuudistusten toteuttaminen, jotka tuovat suoria pitkäaikaisia kustannussäästöjä (myös potentiaalista kasvua lisäämällä) ja joilla on sen vuoksi todennettavissa oleva vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen (edellyttäen, että säilytetään riittävä varmuusmarginaali, jolla varmistetaan, ettei 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity, ja edellyttäen, että julkisen talouden rahoitusaseman odotetaan palaavan takaisin keskipitkän aikavälin tavoitteeseen ohjelmakaudella); erityistä huomiota on kiinnitettävä eläkeuudistuksiin, joilla otetaan käyttöön monipilarinen järjestelmä, johon sisältyy pakollinen täysin rahastoiva pilari; vastaako jäsenvaltion talouspolitiikka talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja. Ohjelmassa esitettyjen makrotaloudellisten oletusten realistisuutta arvioidaan komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen perusteella ja soveltaen yhteisesti sovittuja menetelmiä, joita käytetään potentiaalisen tuotannon ja suhdannetasoitettujen rahoitusasemien arvioinnissa. Arvioitaessa, vastaako ohjelma talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja, käytetään perustana vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyviä julkista taloutta koskevia talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja. Arviointi kattaa myös seuraavat: kuinka velkasuhde on kehittynyt ja miltä julkisen talouden kestävyys näyttää pitkällä aikavälillä. Näihin olisi vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanon tehostamisesta 20 päivänä maaliskuuta 2005 annetun neuvoston selvityksen mukaan kiinnitettävä riittävästi huomiota julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnassa. Komission 12 päivänä lokakuuta 2006 antamassa tiedonannossa määritellään, kuinka pitkän aikavälin kestävyyttä olisi arvioitava[3]; kuinka hyvin ohjelma on sopusoinnussa jäsenvaltion esittämän, kasvua ja työllisyyttä tukevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisen kansallisen uudistusohjelman kanssa. Eurooppa-neuvostolle 7 päivänä kesäkuuta 2005 esittämiensä vuosien 2005–2008 julkista taloutta koskevien laajojen suuntaviivojen saatteessa Ecofin-neuvosto totesi, että kansallisten uudistusohjelmien olisi vastattava vakaus- ja lähentymisohjelmia; onko noudatettu käytännesääntöjä[4], joissa muun muassa määrätään vakaus- ja lähentymisohjelmien yhteisestä rakenteesta ja tietotaulukoista. |

- Suositus:

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97

5 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO Belgian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2006–2010

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[5] ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

4. Neuvosto tarkasteli [27 päivänä maaliskuuta 2007] Belgian tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2006–2010[6].

5. Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2006 2,7 prosentista keskimäärin 2,2 prosenttiin ohjelman jäljellä olevalla kaudella. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin. Myös ohjelmassa esitetyt inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta.

6. Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, kun edellisessä tarkistetussa vakausohjelmassa tavoitteeksi oli asetettu tasapainossa oleva rahoitusasema. Vuonna 2006 suhdannekehitys osoittautui selvästi edellisessä tarkistuksessa odotettua paremmaksi ja menotilanne kehittyi pitkälti odotusten mukaisesti, mutta tulot olivat odotettua alhaisemmat (etenkin koska vuoden 2006 toisella vuosipuoliskolla kävi selväksi, että vuonna 2001 toteutetun välittömän verotuksen uudistuksen loppuvaiheen vaikutukset oli aliarvioitu). Saamatta jääneiden tulojen korvaamiseksi (osittain) ja tasapainossa olevan rahoitusaseman toteutumisen varmistamiseksi lisättiin kertaluonteisia toimenpiteitä. Tästä syystä julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema (suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) heikkeni huomattavasti vuonna 2006.

7. Ohjelmassa esitetyn julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian päätavoitteena on varmistaa yhä korkean velkasuhteen (noin 90 prosenttia vuonna 2006) jatkuva supistuminen alle 75 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010 keräämällä vähittäin nimellisiä ylijäämiä (0,3 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2007 0,9 prosenttiin vuonna 2010) tuleviin ikääntymisen vaikutuksiin valmistautumiseksi. Perusylijäämän, joka on supistunut vuodesta 2001 (jolloin se oli 7 prosenttia suhteessa BKT:hen), oletetaan vakiintuvan noin 4,1 prosentiksi suhteessa BKT:hen. Sopeutus johtuu lähes kokonaan menojen vähenemisestä (1 ¼ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuosina 2006–2010). Menojen väheneminen selittyy pääasiassa laskeneilla korkomenoilla (¾ prosenttiyksikköä) velan vähennyttyä, mutta säästöä syö osittain valtion tulojen väheneminen (½ prosenttiyksikköä). Vuoden 2007 jälkeiset ennusteet ohjelmassa perustuvat suurelta osin oletukseen, että politiikka säilyy ennallaan, vaikka näyttää (implisiittisesti) myös siltä, että ohjelmassa turvaudutaan edelleen kertaluonteisiin toimenpiteisiin julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseksi. Strategia on pitkälti samanlainen kuin edellisessä vakausohjelman tarkistuksessa esitetty strategia makrotalouden skenaarion pysyessä suurelta osin muuttumattomana.

8. Koska ohjelmassa ei anneta tietoja kertaluonteisten ja muiden väliaikaisten toimenpiteiden käytöstä vuoden 2007 jälkeen, julkisen talouden rakenteellista rahoitusasemaa ei voida vuodesta 2008 eteenpäin laskea ohjelmassa annettujen tietojen perusteella. Jos oletetaan, että kertaluonteisten toimenpiteiden suhteellinen vaikutus pysyy samana vuoden 2007 jälkeen, yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema parantunee vuoden 2006 noin -0,4 prosentista suhteessa BKT:hen 0,7 prosenttiin ohjelmakauden lopussa. Edellisen tarkistetun vakausohjelman tapaan ohjelmassa esitetään julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi rakenteellisesti ylijäämäinen rahoitusasema, joka on ohjelmassa määrä saavuttaa vuoteen 2008 mennessä, mikäli kertaluonteisten toimenpiteiden vaikutus on enintään 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä on vuotta myöhemmin kuin edellisessä tarkistuksessa. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arviolta noin 1 ¼ prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) tiukempi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite sijoittuu euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä asetetulle vaihteluvälille; tavoite on myös tiukempi kuin mitä julkinen velka suhteessa BKT:hen ja potentiaalisen tuotannon keskimääräinen kasvu edellyttäisivät pitkällä aikavälillä.

9. Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa hieman ennakoitua huonompi. Tämä koskee erityisesti vuotta 2007, koska talousarvio vaikuttaa jonkin verran optimistiselta, eikä siinä aina esitetä riittävän yksityiskohtaisia tietoja suunnitelluista toimenpiteistä (mm. kiinteistöjen myyntiin liittyvät kertaluonteiset toimenpiteet tai eläkevastuiden siirto julkisilta yrityksiltä, joita ei ole eritelty tarkemmin). Belgia on yleensä saavuttanut julkisen talouden nimellistavoitteet hyvin, mutta vuoden 2007 tavoitteen saavuttamiseen tarvittaneen lisätoimenpiteitä. Vaikka talousarvioon vuoden sisällä tehtävät muutokset ovatkin yleisiä Belgiassa, ne saattavat viivästyä kesäkuuksi 2007 suunniteltujen kansallisten vaalien vuoksi. Tavoitetta huonommalla toteutumalla vuonna 2007 olisi myös kerrannaisvaikutuksia seuraaviin vuosiin. Vuodesta 2008 alkaen on olemassa vaara, ettei päättyneitä kertaluonteisia toimenpiteitä korvata rakenteellisilla toimenpiteillä.

10. Tämän riskinarvioinnin perusteella on mahdollista, ettei ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys riitä varmistamaan keskipitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamista vuoteen 2008 mennessä ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Kuten edellä todetaan, keskipitkän aikavälin tavoite on kuitenkin vaativampi kuin mitä velkasuhde ja potentiaalisen tuotannon pitkän aikavälin keskimääräinen kasvu edellyttäisivät. Ohjelman finanssipoliittinen strategia näyttäisi riittävän varmistamaan, että saavutetaan julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema, joka voidaan katsoa vakaus- ja kasvusopimuksen mukaiseksi vuodesta 2008 alkaen. Lisäksi ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys näyttää tarjoavan riittävän varmuusmarginaalin sen varmistamiseksi, ettei alijäämä talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa ylitä ohjelmakaudella 3 prosentin kynnysarvoa suhteessa BKT:hen. Vauhtia, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, olisi tiukennettava, jotta se olisi vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja että sitä voidaan sopeuttaa vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono. Riskit huomioon ottaen sopeutus kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta voi jäädä vähimmäistasoa pienemmäksi jo vuonna 2007 ja hidastua huomattavasti sen jälkeen, vaikkei talouden tilanne Belgiassa näytäkään huonolta.

11. Ohjelmassa todetaan, että velka-aste oli 87,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, mutta tähän ei sisälly rautatieyhtiö SNCB:n velan siirtämistä valtiolle vuonna 2005, mikä Eurostatin mukaan nostaa velka-astetta kyseisenä vuonna 1,7 prosentilla suhteessa BKT:hen. Tästä syystä komission yksiköt arvioivat, että valtion bruttovelka on 89,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, eli se ylittää vielä selvästi perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, vaikka se onkin laskenut huomattavasti usean viime vuoden ajan. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde supistuu nopeasti noin 15 prosenttiyksikköä ohjelmakauden aikana. Riskinarvioinnin ja etenkin edellä mainittujen julkisen talouden tavoitteisiin kohdistuvien riskien perusteella velkasuhteen kehitys ei todennäköisesti ole aivan niin suotuisaa kuin ohjelmassa ennustetaan. Velkasuhde näyttäisi kuitenkin ohjelmakaudella olevan pienenemässä riittävästi viitearvoa kohden.

12. Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Belgiassa suuremmat kuin EU:ssa keskimäärin. Erityisesti tähän vaikuttaa eläkemenojen suuri kasvu suhteessa BKT:hen tulevina vuosikymmeninä. Vaikka julkisen talouden alkuasetelma on heikompi kuin vuonna 2005, suuren perusylijäämän ansiosta se kuitenkin omalta osaltaan lieventää vaikutuksia, joita väestön ikääntymisestä ennakoidaan aiheutuvan julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä, mutta ei korvaa menojen merkittävää kasvua kokonaan. Lisäksi bruttovelan määrä, vaikkakin se on laskussa, ylittää yhä selvästi perustamissopimuksessa määrätyn viitearvon. Jotta velan pieneneminen jatkuisi vakaana, perusylijäämien on pysyttävä korkeina pitkän aikaa, mikä vähentäisi julkisen talouden kestävyyteen liittyviä riskejä. Belgian julkisen talouden kestävyyteen näyttää kaiken kaikkiaan liittyvän keskisuuria riskejä.

13. Vakausohjelma ei sisällä laadullista arvioita siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2006 esitetty kertomus vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa ei myöskään esitetä järjestelmällisesti tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä aiheutuisi kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa näytettäisiin kuitenkin otettavan huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Erityisesti molempien ohjelmien tavoitteena on panna asteittain täytäntöön ”sukupolvien välinen solidaarisuussopimus” (kattava suunnitelma työllisyyden lisäämiseksi ja sosiaaliturvan vahvistamiseksi), vähentää asteittain työvoiman verotaakkaa ja toteuttaa tutkimusta ja yrittäjyyttä tukevia toimenpiteitä.

14. Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen.

15. Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja[7].

Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että yhä korkean velan vähentämisen jatkaminen on esimerkki vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesta julkisen talouden hoidosta. Vaikka ohjelmaan sisältyykin ylijäämien vähittäinen kerääminen (erityisesti korkomenojen alenemisen ansiosta) nimellisesti tasapainoisesta aloitusasemasta, julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseen liittyy riskejä. Belgian uskotaan kuitenkin saavuttavan keskipitkän aikavälin tavoitteen ohjelmakauden aikana.

Edellä olevan arvion perusteella Belgiaa kehotetaan:

(i) varmistamaan, että julkisen talouden tavoite saavutetaan vuonna 2007, ja nopeuttamaan sopeutustahtia kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta sen jälkeen vähentämällä samalla kertaluonteisten toimenpiteiden käyttöä;

(ii) ottaen huomioon korkean velka-asteen ja väestön ikääntymiseen liittyvien menojen ennustetun kasvun parantamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä vähintään saavuttamalla keskipitkän aikavälin tavoite ja toteuttamaan lisätoimia ikääntymisestä aiheutuvien kulujen vähentämiseksi.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |

BKT:n määrä (% muutos) | VO joulukuu 2006 | 1,2 | 2,7 | 2,2 | 2,1 | 2,2 | 2,2 |

KOM marraskuu 2006 | 1,1 | 2,7 | 2,3 | 2,2 | Tieto puuttuu | tieto puuttuu |

VO joulukuu 2005 | 1,4 | 2,2 | 2,1 | 2,3 | 2,2 | tieto puuttuu |

YKHI-inflaatio (%) | VO joulukuu 2006 | 2,5 | 2,4 | 1,9 | 1,8 | 1,8 | 1,9 |

KOM marraskuu 2006 | 2,5 | 2,4 | 1,8 | 1,7 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |

VO joulukuu 2005 | 2,9 | 2,8 | 2,0 | 1,9 | 1,7 | tieto puuttuu |

Tuotantokuilu (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO joulukuu 20061 | -0,8 | -0,3 | -0,4 | -0,4 | -0,4 | -0,3 |

KOM marraskuu 20065 | -1,0 | -0,6 | -0,6 | -0,7 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |

VO joulukuu 20051 | -0,8 | -0,6 | -0,6 | -0,5 | -0,4 | tieto puuttuu |

Julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006 | 0,1 -2,3* | 0,0 | 0,3 | 0,5 | 0,7 | 0,9 |

KOM marraskuu 2006 | -2,3 | -0,2 | -0,5 | -0,5 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |

VO joulukuu 2005 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,5 | 0,7 | tieto puuttuu |

Perusjäämä (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006 | 4,3 1,9* | 4,1 | 4,2 | 4,1 | 4,1 | 4,2 |

KOM marraskuu 2006 | 1,9 | 3,9 | 3,4 | 3,2 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |

VO joulukuu 2005 | 4,3 | 4,1 | 4,2 | 4,1 | 4,1 | tieto puuttuu |

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 20061 | 0,8 -1,6* | 0,2 | 0,5 | 0,7 | 0,9 | 1,1 |

KOM marraskuu 2006 | -1,7 | 0,1 | -0,1 | -0,1 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |

VO joulukuu 20051 | 0,4 | 0,3 | 0,6 | 0,8 | 0,9 | tieto puuttuu |

Rakenteellinen rahoitusasema2 (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 20063 | tieto puuttuu | -0,4 | 0,1 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |

KOM marraskuu 20064 | 0,2 | -0,7 | -0,2 | -0,1 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |

VO joulukuu 2005 | 0,0 | -0,3 | 0,4 | 0,7 | 0,9 | tieto puuttuu |

Julkinen bruttovelka (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006 | 91,5 93,2* | 87,7 89,4* | 83,9 85,6* | 80,4 82,1* | 76,6 78,3* | 72,6 74,3* |

KOM marraskuu 2006 | 93,2 | 89,4 | 86,3 | 83,2 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |

VO joulukuu 2005 | 94,3 | 90,7 | 87,0 | 83,0 | 79,1 | tieto puuttuu |

Huom. |

1 Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat. |

2 (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. |

3 Ohjelman mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 ja 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007; kaikki kyseiset toimenpiteet supistavat alijäämää). Ohjelmassa ei anneta tietoja kertaluonteisten toimenpiteiden käytöstä muina vuosina. |

4 Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (2,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 (lisää alijäämää) ja 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 ja 0,1 suhteessa BKT:hen vuonna 2007 (molemmat supistavat alijäämää). |

5 Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 2,2 prosenttia vuonna 2005, 2,3 prosenttia vuonna 2006, 2,3 prosenttia vuonna 2007 ja 2,2 prosenttia vuonna 2008. |

* Alijäämä- ja velkaluvut eivät vuoden 2005 ohjelmassa ole ESA95-standardin mukaisia. Eurostat muutti 23 päivänä lokakuuta 2006 Belgian ilmoittamia alijäämä- ja velkatietoja sen perusteella, että rautatieyhtiö SNCB:n 7 400 miljoonan suuruinen velka (2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) siirrettiin Belgian valtiolle (FIF/FSI - Fonds de l'infrastructure ferroviaire / Fonds voor spoorweginfrastructuur) vuonna 2005 (ks. Eurostatin lehdistötiedote nro 139/2006). ESA95-sääntöjen mukaan tällä on samansuuruinen vaikutus vuoden 2005 julkiseen velkaan; vaikutus julkiseen velkaan vuoden 2005 lopussa on 5 200 miljoonaa euroa (1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun otetaan huomioon kyseisenä vuonna suoritettu osittainen takaisinmaksu). Eurostat on muuttanut asteriskillä merkityt vuotta 2005 koskevat tiedot. Komission yksiköt ovat mekaanisesti muuttaneet asteriskillä merkityt vuosia 2006–2010 koskevat velkatiedot ESA95-standardin mukaisiksi. Velkatietojen mukautus perustuu oletukseen, että FIF/FSI:n velkakanta on säilynyt ennallaan. |

Lähde: |

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat |

[1] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Kaikki tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Komission tiedonanto kevään Eurooppa-neuvostolle Kasvua ja työllisyyttä koskevan uudistetun Lissabonin strategian täytäntöönpano – Tulosten vuosi , KOM(2006) 816, 12.12.2006.

[3] Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille – Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys EU:ssa , KOM(2006) 574, 12.10.2006, ja Euroopan komissio, talouden ja rahoituksen pääosasto (2006), The long-term sustainability of public finances in the European Union , European Economy nro 4/2006.

[4] Vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevat vaatimukset sekä vakaus- ja lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevat ohjeet , hyväksytty Ecofin-neuvostossa 11.10.2005.

[5] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Tarkistettu ohjelma toimitettiin lähes kaksi viikkoa käytännesäännöissä vahvistetun määräajan eli 1 päivän joulukuuta jälkeen.

[7] Julkisen talouden alijäämään ja velkaennusteisiin eivät ohjelmassa sisälly vaikutukset, jotka johtuvat rautatieyhtiö SNCB:n velan siirtämisestä Eurostatin 23 päivänä lokakuuta 2006 tekemän päätöksen mukaisesti. Ohjelmassa ei myöskään anneta tietoja kertaluonteisten ja muiden väliaikaisten toimenpiteiden käytöstä vuosina 2008–2010.