EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 12.11.2020 COM(2020) 698 final KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Tasa-arvon unioni: hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskeva strategia



2020–2025



KOHTI HLBTIQ-HENKILÖIDEN TASA-ARVOA: VAPAUS OLLA OMA ITSENSÄ EU:SSA En aio luovuttaa pyrkimyksissä tasa-arvon unionin rakentamiseksi. Unionin, jossa jokainen voi olla oma itsensä ja rakastaa ketä haluaa – ilman pelkoa syyttelystä tai syrjinnästä. Sillä olla oma itsensä ei ole ideologiaa. Se on ihmisen identiteetti. Sitä ei voi kukaan riistää. Ursula von der Leyen (Euroopan komission puheenjohtaja)

Unionin tila 2020 Euroopan unionissa jokaisen on voitava olla turvassa ja vapaasti oma itsensä. EU:n sosiaalinen, poliittinen ja taloudellinen vahvuus perustuu siihen, että se on moninaisuudessaan yhtenäinen: tasa-arvo ja syrjimättömyys ovat EU:n ydinarvoja ja perusoikeuksia, jotka on kirjattu EU:n perussopimuksiin ja perusoikeuskirjaan . Yhtäläisten mahdollisuuksien toteutuminen on myös yksi Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin keskeisistä osatekijöistä. Euroopan komissiolla, parlamentilla ja neuvostolla on yhdessä jäsenvaltioiden kanssa velvollisuus suojella perusoikeuksia ja taata kaikkien yhdenvertainen kohtelu ja yhdenvertaisuus. Viime vuosikymmeninä lainsäädännöllinen kehitys, oikeuskäytäntö ja poliittiset aloitteet ovat parantaneet monien ihmisten elämää ja auttaneet rakentamaan yhdenvertaisempia ja avoimempia yhteiskuntia – myös homoille, lesboille, biseksuaaleille, transihmisille, muunsukupuolisille, intersukupuolisille ja queer-henkilöille (hlbtiq). Komissio esitti vuonna 2015 luettelon toimista hlbti-henkilöiden yhdenvertaisuuden edistämiseksi. Se on ensimmäinen poliittinen kehys, jolla torjutaan nimenomaisesti näihin henkilöihin kohdistuvaa syrjintää. Kansallisella tasolla 21 jäsenvaltiossa samaa sukupuolta olevat pariskunnat on tunnustettu oikeudellisesti ja neljässä jäsenvaltiossa on otettu käyttöön sukupuolen juridinen tunnustaminen ilman lääketieteellisiä vaatimuksia. Viimeaikaiset tutkimukset osoittavat lisäksi, että vaikka yhdenvertaisten oikeuksien yhteiskunnallinen hyväksyntä ja kannatus ovat vahvistuneet, se ei ole aina johtanut selkeisiin parannuksiin hlbtiq-henkilöiden elämässä. Vuonna 2019 tehdyssä kyselytutkimuksessa Euroopan unionin perusoikeusvirasto (FRA) totesi, että seksuaalisen suuntautumisen, sukupuoli-identiteetin tai ‑ilmaisun ja sukupuoliominaisuuksien perusteella tapahtuva syrjintä on itse asiassa lisääntymässä EU:n alueella: 43 prosenttia hlbt-henkilöistä ilmoitti kokeneensa syrjintää vuonna 2019, kun vuonna 2012 vastaava luku oli 37 prosenttia. Hlbtiq-henkilöihin kohdistuvaa syrjintää esiintyy edelleen kaikkialla EU:ssa. EU:ssa monien hlbtiq-henkilöiden saattaa vieläkin olla vaarallista osoittaa hellyyttä julkisella paikalla tai olla avoimia oman seksuaalisen suuntautumisensa, sukupuoli-identiteettinsä, sukupuoli-ilmaisunsa tai sukupuoliominaisuuksiensa suhteen – niin työpaikallaan kuin kotonaan. Moni ei yksinkertaisesti voi olla oma itsensä ilman pelkoa uhatuksi tulemisesta. Merkittävä osuus hlbtiq-henkilöistä on myös vaarassa ajautua köyhyyteen tai syrjäytyä sosiaalisesti. Kaikki eivät koe, että voisivat turvallisin mielin ilmoittaa sanallisesta tai fyysisestä väkivallasta poliisille. Covid-19-kriisi on lisännyt heikoimmassa asemassa oleviin ryhmiin kohdistuvia paineita, eivätkä hlbtiq-henkilöt tee tässä poikkeusta. Erityisrajoitusten vuoksi monet hlbtiq-henkilöt – niin nuoret kuin vanhemmatkin – ovat jääneet eristyksiin vihamielisiin ympäristöihin, joissa he saattavat joutua väkivallan uhriksi tai ahdistua tai masentua vakavasti. Laajalle levinneissä valeuutisissa on jopa syytetty hlbtiq-henkilöitä viruksen leviämisestä. Kyselyyn vastanneista 46 prosenttia sanoi, että kokisi tilanteen (erittäin tai kohtalaisen) epämiellyttäväksi, jos maan korkeimpaan poliittiseen asemaan valittaisiin intersukupuolinen henkilö. Samaan kyselyyn vastanneista 57 prosenttia sanoi, että kokisi tilanteen (erittäin tai kohtalaisen) epämiellyttäväksi, jos heidän lapsellaan olisi rakkaussuhde transsuku-puoliseen henkilöön. Kyselyyn vastanneista intersukupuo-lisista henkilöistä 62 prosenttia oli kokenut syrjintää ainakin yhdellä elämänalueella edellisten 12 kuukauden aikana intersuku-puolisuuden vuoksi. Hlbtiq-henkilöiden arkipäivän kokemukset myös vaihtelevat huomattavasti eri puolilla EU:ta. Vaikka hlbti-henkilöiden yhteiskunnallinen hyväksyntä oli vuonna 2019 noussut 76 prosenttiin vuodesta 2015, jolloin se oli 71 prosenttia, se oli itse asiassa laskenut yhdeksässä jäsenvaltiossa. Lisäksi joillakin EU:n alueilla hlbtiq-henkilöiden vastaiset teot ovat lisääntyneet huolestuttavasti. Niitä ovat esimerkiksi hyökkäykset hlbtiq-henkilöiden julkisia tapahtumia, kuten Pride-kulkueita, vastaan, niin kutsuttujen ”hlbtiq-ideologiasta vapaiden alueiden” julistaminen ja homofobinen pelottelu karnevaalijuhlinnan yhteydessä. Hlbtiq-henkilöiden oikeuksia suojelevat ja edistävät kansalaisjärjestöt raportoivat yhä useammin kohtaavansa vihamielisyyttä, joka osuu yksiin anti-gender-liikkeen (ja hlbtiq-vastaisen liikkeen) nousun kanssa. Jäsenvaltioiden on reagoitava tähän kehitykseen nopeasti, jotta se saadaan käännettyä. Euroopan unionin on oltava eturintamassa pyrkimyksissä edistää hlbtiq-ihmisten oikeuksien suojelua. Tällä kaikkien aikojen ensimmäisellä hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskevalla strategialla komissio puuttuu näihin ihmisiin vaikuttavaan eriarvoisuuteen ja haasteisiin ja pyrkii näin siirtymään kohti tasa-arvon unionia. Strategiassa kiinnitetään erityistä huomiota hlbtiq-henkilöiden tarpeiden moninaisuuteen ja heikoimmassa asemassa oleviin, mukaan lukien intersektionaalisesta syrjinnästä kärsivät sekä transihmiset, muun- ja intersukupuoliset, jotka kuuluvat yhteiskunnan heikoimmin hyväksyttyihin ryhmiin ja kokevat enemmän syrjintää ja väkivaltaa kuin hlbtiq-yhteisöjen jäsenet keskimäärin. Syrjintä on usein moniulotteista, ja vain intersektionaalinen lähestymistapa voi tasoittaa tietä yhteiskunnan kestävälle muutokselle kunnioittavampaan suuntaan. Kyselyyn vastanneista 40 prosenttia mainitsi etnisen alkuperän tai maahanmuuttajataustan perusteena syrjinnälle hlbti-ryhmään kuulumisen lisäksi. Syrjäinen maantieteellinen sijainti voi olla toinen haavoittuvuustekijä. EU:ssa 47 prosenttia kaikista hlbti-vastaajista asuu suurkaupungissa, 11 prosenttia suurkaupungin esikaupunkialueella, 30 prosenttia pikkukaupungissa ja 13 prosenttia maaseudulla.

Strategia on vastaus jäsenvaltioiden ja Euroopan parlamentin vaatimuksiin, joita hlbti-henkilöiden oikeuksia ja kansalaisyhteiskuntaa käsittelevä laajennettu työryhmä on tukenut voimakkaasti. Siinä esitetään useita kohdennettuja toimia, jotka kattavat neljä pilaria: 1.Hlbtiq-henkilöihin kohdistuvan syrjinnän torjuminen 2.Hlbtiq-henkilöiden turvallisuuden varmistaminen 3.Hlbtiq-henkilöiden osallisuutta edistävien yhteiskuntien rakentaminen ja 4.Hlbtiq-henkilöiden yhdenvertaisuuden edistäminen kaikkialla maailmassa. Näiden kohdennettujen toimien lisäksi hlbtiq-henkilöiden kannalta keskeisiä huolenaiheita valtavirtaistetaan kaikkiin EU:n politiikkoihin, lainsäädäntöön ja rahoitusohjelmiin. Strategialla pyritään tuomaan hlbtiq-henkilöiden ääntä kuuluviin sekä kokoamaan jäsenvaltiot ja eri tasojen toimijat yhteen, jotta ne voivat yhteistyössä ratkoa tehokkaasti hlbtiq-henkilöiden yhdenvertaisuuteen liittyviä ongelmia. Strategiaa ollaan hyväksymässä aikana, jolloin joissakin jäsenvaltioissa on havaittavissa perusoikeuksien rapautumista tai niistä luopumista. EU:ssa on hyvin korkeat perusoikeuksia koskevat vaatimukset, mutta niitä ei sovelleta kaikkialla yhtäläisesti. Tämä strategia täydentää nykyisiä ja tulevia aloitteita, joilla edistetään yhdenvertaisuuden yleistä EU-ulottuvuutta. 1.HLBTIQ-HENKILÖIHIN KOHDISTUVAN SYRJINNÄN TORJUMINEN Kyselyä edeltäneen vuoden aikana 19 prosenttia lesboista, homoista ja biseksuaaleista, 35 prosenttia transihmisistä ja 32 prosenttia intersukupuolisista oli kokenut syrjintää työssään. Hlbti-henkilöistä 46 prosenttia ei koskaan kerro hlbti-identiteetistään terveydenhuolto-henkilöstölle tai terveydenhuolto-palvelujen tarjoajille. 51 prosenttia intersukupuolisista, 48 prosenttia transihmisistä, 35 prosenttia lesboista ja 31 prosenttia homoistaelää kotitalouksissa, joilla on toimeentulo-vaikeuksia. Syrjintä vaikuttaa hlbtiq-henkilöihin kaikissa elämänvaiheissa. Monet hlbtiq-lapset ja ‑nuoret sekä hlbtiq-perheiden (ts. sateenkaariperheiden eli perheiden, joihin kuuluu vähintään yksi hlbtiq-henkilö) lapset tulevat leimatuiksi varhaisesta iästä lähtien, minkä vuoksi he joutuvat syrjinnän ja kiusaamisen kohteiksi. Tämä vaikuttaa heidän opiskelutuloksiinsa ja työllistymismahdollisuuksiinsa, jokapäiväiseen elämäänsä sekä henkilökohtaiseen ja perheen hyvinvointiin. Työmarkkinoilla hlbtiq-henkilöt kokevat edelleen syrjintää työhönotossa, työpaikalla ja työuran päättyessä, mikä on vastoin EU:n lainsäädäntöä. Monilla on lähtökohtaisesti vaikeuksia oikeudenmukaisen ja pysyvän työpaikan löytämisessä, mikä voi lisätä köyhyyden, sosiaalisen syrjäytymisen ja asunnottomuuden riskiä. Viimeaikaisissa tutkimuksissa on osoitettu, että transihmiset kohtaavat lisäesteitä pyrkiessään työmarkkinoille. Hlbti-henkilöiden keskuudessa kodittomuus on erittäin yleistä. Lapsuuskodista karkottaminen ja asunnon saamisessa ilmenevä syrjintä ovat tärkeimmät kodittomuuden syyt, erityisesti nuorten hlbtiq-henkilöiden kohdalla. Arvioiden mukaan 25–40 prosenttia kodittomista nuorista on hlbtiq-henkilöitä. Seksuaaliseen suuntautumiseen, sukupuoli-identiteettiin tai sukupuoli-ilmaisuun ja sukupuoliominaisuuksiin perustuva syrjintä voi myös vaikuttaa merkittävästi hlbtiq-henkilöiden fyysiseen, psyykkiseen ja seksuaaliseen terveyteen ja hyvinvointiin. EU:ssa tehty tutkimus on osoittanut, että hlbtiq-yhteisön ja koko väestön välillä on merkittäviä terveyseroja. Hlbtiq-henkilöt ovat myös usein haluttomia käyttämään terveydenhuollon palveluita, koska terveydenhuollon ammattilaiset ovat suhtautuneet heihin vihamielisesti tai he pelkäävät joutuvansa tällaisten reaktioiden kohteeksi. Lisäksi heillä on edelleen vaikeuksia saada laadukasta ja kohtuuhintaista lääke- ja muuta hoitoa, mukaan lukien avo- ja sosiaalihuollon palvelut. Hlbtiq-henkilöt, jotka ovat vammaisia, iäkkäitä tai maahanmuuttajia tai joilla on etninen tai uskonnollinen vähemmistötausta, ovat erityisen alttiita syrjinnälle. Covid-19-kriisi on lisännyt heidän haavoittuvuuttaan entisestään.

1.1 Syrjinnän vastaisen oikeudellisen suojan täytäntöönpano ja parantaminen EU:n lainsäädäntö, jolla varmistetaan oikeudellinen suoja syrjintää vastaan, on avainasemassa hlbtiq-henkilöiden yhdenvertaisuuden edistämisessä, samoin kuin Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö. Tällainen suoja kuuluu eri oikeudellisten kehysten piiriin sen mukaan, perustuuko hlbtiq-henkilöiden kokema syrjintä seksuaaliseen suuntautumiseen (syrjinnän vastainen kehys) vai sukupuoleen, mukaan lukien sukupuolenvaihdokseen (sukupuolten tasa-arvoa koskeva kehys). Yhdenvertaista kohtelua työssä koskevassa direktiivissä vahvistetaan oikeus olla joutumatta seksuaalisen suuntautumisen perusteella tapahtuvan syrjinnän tai häirinnän kohteeksi työelämässä. Euroopan unionin tuomioistuin selvensi äskettäisessä päätöksessään, että sellaisen julkisen lausunnon antaminen, jolla kielletään rekrytoimasta tiettyä seksuaalista suuntautumista edustavaa henkilöä, voi olla kiellettyä syrjintää. Vaikka tässä direktiivissä asetetaan vahvat lähtökohdat, sen säännösten vaikutusta rajoittavat kaksi seikkaa: soveltamiseen liittyvät haasteet ja soveltamisalan rajoitukset, koska säännökset koskevat vain työelämää. Komissio aikoo varmistaa, että yhdenvertaista kohtelua työssä koskevan direktiivin mukaiset oikeudet pannaan jäsenvaltioissa tiukasti täytäntöön, ja se laatii direktiivin soveltamisesta kertomuksen vuonna 2021. Kertomuksessa tarkastellaan myös, ovatko jäsenvaltiot noudattaneet komission suositusta harkita tasa-arvoelimen asettamista torjumaan syrjintää, joka perustuu uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai seksuaaliseen suuntautumiseen, direktiivin soveltamisen puitteissa. Komissio esittää vuoteen 2022 mennessä kertomuksen tulosten perusteella lainsäädäntöä, joka koskee erityisesti tasa-arvoelinten roolia. Tasa-arvodirektiivissä vahvistetaan oikeus olla joutumatta syrjityksi tai häirinnän kohteeksi työnsaannissa, työoloissa (mukaan lukien palkka) ja ammatillisissa sosiaaliturvajärjestelmissä sukupuolen, mukaan lukien sukupuolenvaihdos, perusteella. Miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaate estää irtisanomisen sukupuolenvaihdokseen liittyvästä syystä. Euroopan unionin tuomioistuimen vahvistamassa EU:n lainsäädännössä säädetään myös oikeudesta olla joutumatta syrjityksi sukupuolen, mukaan lukien sukupuolenvaihdos, perusteella yleisesti saatavilla olevien tavaroiden ja palvelujen sekä lakisääteisen sosiaaliturvan saatavuuden osalta. Tässä oikeudellisessa kehyksessä ei vielä nimenomaisesti mainita sukupuoliominaisuuksia kiellettynä syrjintäperusteena. Komissio on myös jo vuonna 2008 esittänyt ehdotuksen yhdenvertaista kohtelua koskevaksi direktiiviksi. Sen tarkoituksena on laajentaa EU:n oikeudellista suojaa, joka koskee muun muassa seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää, työelämän ja ammatillisen koulutuksen ulkopuolelle. Komissio kehottaa neuvostoa hyväksymään ehdotuksen, jotta puutteet, joita EU:n lainsäädännössä on seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvalta syrjinnältä suojaamisessa, saataisiin korjattua. Komission, Euroopan neuvoston ja kansalaisyhteiskunnan tukemat tutkimukset ovat osoittaneet, että jäsenvaltioilla on erilaisia lähestymistapoja hlbtiq-henkilöiden, erityisesti muunsukupuolisten, intersukupuolisten ja queer-henkilöiden, suojelemiseen syrjinnältä. Komissio tukee jäsenvaltioita sellaisten parhaiden käytäntöjen vaihdon tehostamisessa, jotka koskevat oikeudellista suojaa seksuaaliseen suuntautumiseen, sukupuoli-identiteettiin tai sukupuoli-ilmaisuun ja sukupuoliominaisuuksiin perustuvalta syrjinnältä eri osa-alueilla. Jotkin jäsenvaltiot ovat lisänneet sukupuoliominaisuudet syrjintäperusteeksi kansalliseen tasa-arvolainsäädäntöönsä, kun taas toiset ovat käyttäneet laajaa tulkintaa käsiteestä ’sukupuoli’. Vastaavasti ’sukupuoli-ilmaisu’ on mainittu syrjinnän perusteena vain muutaman jäsenvaltion lainsäädännössä. Komissio tutkii parhaillaan, miten muunsukupuolisia, intersukupuolisia ja queer-henkilöitä voidaan suojella paremmin syrjinnältä. Uudet teknologiat tarjoavat uusia mahdollisuuksia parantaa eurooppalaisten elämää, mutta ne asettavat myös uusia haasteita. Tekoälyä voidaan käyttää monien yhteiskunnallisten kysymysten ratkaisemiseen, mutta se voi myös pahentaa todellisessa elämässä esiintyvää syrjintää, kuten hlbtiq-henkilöihin kohdistuvaa syrjintää, ja sukupuolten eriarvoisuutta. Kuten komission äskettäisessä politiikan uudelleentarkastelussa todettiin, yksi kasvontunnistusjärjestelmien uusista haasteista on transihmisten kasvojen tunnistaminen erityisesti siirtymävaiheiden aikana. Komissio aikoo esittää sääntelykehyksen, jolla puututaan erityisesti tekoälyjärjestelmiin sisältyvään ennakkoluulojen ja syrjinnän riskiin. Se aikoo ehdottaa erityisiä, muun muassa dokumentointia koskevia, vaatimuksia, jotka liittyvät koulutuksessa käytettävien tietoaineistojen laatuun ja vinoutumien havaitsemiseen ja korjaamiseen liittyviin testausmenettelyihin. Vaatimuksilla on tarkoitus estää kielteiset syrjivät vaikutukset varhaisessa vaiheessa ja varmistaa, että voimassa olevan tasa-arvolainsäädännön noudattamista seurataan jatkuvasti ja tarkkaavaisesti tekoälyjärjestelmän elinkaaren kaikissa vaiheissa. 1.2 Osallisuuden ja monimuotoisuuden edistäminen työpaikalla Syrjinnän kiellon lisäksi monimuotoinen ja osallistava työympäristö auttaa luomaan yhtäläisiä mahdollisuuksia työmarkkinoilla ja parantamaan liiketoiminnan tuloksia. Monimuotoisuus ja osallisuus ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta voidaan edistää uusia ideoita ja vaalia innovatiivista ja kukoistavaa yhteiskuntaa. Esimerkiksi hlbtiq-henkilöiden osallisuuden sekä kokonaispääoman tuottoprosentin, innovoinnin ja tuottavuuden välillä on todistetusti yhteys. Komissio edistää monimuotoisuuden hallintaa monimuotoisuussitoumusten allekirjoittajien EU:n tason verkoston kautta. Sitoumusten allekirjoittajat ovat ottaneet käyttöön monimuotoisuutta ja osallisuutta tukevia toimintamalleja, perustaneet sisäisiä hlbtiq-verkostoja, tarjonneet koulutusta henkilöstölleen, viettäneet kansainvälistä homo-, trans-, bi- ja interfobian vastaista päivää sekä osallistuneet kansallisiin Pride-tapahtumiin. Hlbtiq-työntekijöille koituu hyötyä EU:n verkoston, kansallisten monimuotoisuussitoumusten ja yksittäisten yritysten välisestä paremmasta koordinoinnista. Komissio tukee jatkossakin kansallisten monimuotoisuussitoumusten laatimista ja osallistuu erityisiin toimiin, joilla edistetään hlbtiq-henkilöiden yhdenvertaisuutta EU:n monimuotoisuusverkoston puitteissa. Komissio edistää Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) käyttöä syrjäytyneimpien hlbtiq-henkilöiden sosioekonomisen aseman parantamiseksi ja laatii erityisryhmille, kuten homoja, lesboja, biseksuaaleja, transihmisiä ja intersukupuolisia edustaville väestöryhmille, kohdennettuja aloitteita. Komissio kerää näyttöä täyden tasa-arvon esteistä paitsi työelämässä mutta myös muilla osa-alueilla, kuten sosiaalisen suojelun kysymyksissä. Tämän työn perusteella laaditaan jäsenvaltioille ja yrityksille suuntaviivoja transihmisten ja intersukupuolisten työmarkkinoille osallistumisen tukemiseksi. Komissio edistää parhaiden käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden välillä ja tarjoaa aiheesta luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa perusoikeusviraston tuella. Se aikoo vastaisuudessakin jatkaa sukupuolten tasa-arvostrategian mukaisten, naisten sosioekonomisen aseman parantamiseen tähtäävien toimenpiteiden tukemista, joihin kuuluvat myös lbtiq-naisten kannalta merkitykselliset toimet. Yhteisötalouden yritykset ja koko yhteisötalous voivat olla eturintamassa torjuttaessa hlbtiq-henkilöihin kohdistuvaa syrjintää. Niiden puitteissa voidaan kehittää erityisiä ohjelmia, koulutusta ja järjestelmiä hlbtiq-henkilöiden osallisuuden lisäämiseksi. Komissio julkaisee vuonna 2021 yhteisötaloutta koskevan eurooppalaisen toimintasuunnitelman, jolla edistetään näiden yritysten ja organisaatioiden kehittämistä ja jossa käsitellään sitä, miten tietyt syrjäytyneet ryhmät, kuten hlbtiq-henkilöt, voitaisiin ottaa paremmin mukaan tällaiseen toimintaan. Komissio näyttää esimerkkiä työnantajana. Uuden henkilöstöstrategiansa yhteydessä se aikoo pyrkiä edelleen toteuttamaan täysin osallistavan työympäristön antamalla erityisesti nykyistä kohdennetumpaa tukea ja ohjeistusta hlbtiq-henkilöstölle ja parantamalla merkittävästi sukupuolinäkökulman huomioon ottavan kielen käyttöä kaikessa viestinnässä. Komissio kehottaa EU:n muita toimielimiä toteuttamaan toimia monimuotoisuuden ja osallisuuden edistämiseksi omilla työpaikoillaan. 1.3 Koulutuksessa, terveydenhuollossa, kulttuurissa ja urheilussa esiintyvän eriarvoisuuden torjunta Komissio aikoo tukea sellaista jäsenvaltioiden ja asiantuntijoiden välistä parhaiden käytäntöjen vaihtoa, jonka tarkoituksena on varmistaa turvallinen ja osallistava koulutus kaikille lapsille, nuorille ja aikuisille. Esimerkiksi uudelle asiantuntijaryhmälle on annettu tehtäväksi laatia ehdotuksia strategioiksi, joilla voidaan luoda heikosti menestyviä ryhmiä tukevia oppimisympäristöjä ja tukea hyvinvointia kouluissa. Asiantuntijaryhmä aikoo tarkastella sukupuolistereotypioita koulutuksen, kiusaamisen ja seksuaalisen häirinnän näkökulmista. Lisäksi komission tulevalla lapsen oikeuksia koskevalla kattavalla strategialla varmistetaan myös hlbtiq-lapsille syrjimättömät mahdollisuudet käyttää oikeuksia, suojelua ja palveluita. Osallistavamman koulutuksen edistäminen on kaikkien opiskelijoiden ja kansalaisten edun mukaista. Se auttaa torjumaan stereotypioita ja rakentamaan oikeudenmukaisempaa yhteiskuntaa kaikille. Tutkimus hlbtiq-henkilöiden intersektionaalisista kokemuksista, kuten ikääntyneiden tai vammaisten hlbtiq-henkilöiden kokemuksista, on usein riittämätöntä. Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta tuetaan hlbtiq-henkilöiden kannalta merkityksellistä sukupuolentutkimusta ja monialaista tutkimusta, myös terveystutkimusta. Komissio levittää tutkimustuloksia, myös niissä esitettyjä suosituksia ja toimintaohjeita, sekä järjestää EU:n laajuisen konferenssin EU:n terveyspolitiikkafoorumin kautta. Se aikoo myös ehdottaa, että terveyden edistämisen, sairauksien ehkäisyn ja ei-tarttuvien tautien hallinnan ohjausryhmä tarkastelisi asiaan liittyviä validoituja hyviä terveyskäytäntöjä, joita jäsenvaltiot voisivat panna täytäntöön. Jäsenvaltioita kannustetaan järjestämään terveydenhuollon ammattilaisille koulutusta, jolla lisätään tietoisuutta homojen ja biseksuaalisten miesten, lesbojen ja biseksuaalisten naisten, intersukupuolisten ja transihmisten terveystarpeista sekä vältetään syrjintä ja leimautuminen terveyspalvelujen saatavuudessa. Health4LGBTI-hankkeen koulutusmateriaalia levitetään edelleen ja tarjotaan jäsenvaltioille. Merkittävä osa hlbtiq-henkilöistä kärsii mielenterveyteen liittyvistä ongelmista, ja komissio kannustaa ja tukee jäsenvaltioiden välistä parhaiden käytäntöjen vaihtoa niiden ratkaisemiseksi.

Monissa yhteisöissä sukupuolittuneet käytännöt ja muut stereotypiat ruokkivat negatiivista tai vihamielistä suhtautumista hlbtiq-ihmisiin. Erityisesti ne voivat johtaa sellaisten henkilöiden syrjäytymiseen ja leimautumiseen, jotka poikkeavat naisia ja miehiä koskevista vakiintuneista normeista tai käsityksistä, kuten muunsukupuoliset ja queer-henkilöt. Media-, kulttuuri- ja urheilualalla on käytössään tehokkaita välineitä, joilla ne voivat muokata asenteita ja kyseenalaistaa sukupuolittuneita käytäntöjä ja muita stereotypioita. Komissio aikoo tukea hankkeita, joissa pyritään kulttuuri-ilmaisun avulla torjumaan syrjintää, rakentamaan luottamusta ja hyväksyntää sekä edistämään hlbtiq-yhteisöjen täysimääräistä osallistamista. Komissio edistää hlbtiq-henkilöiden yhdenvertaisuuden valtavirtaistamista asiaankuuluvissa työllisyys-, koulutus- ja terveysaloitteissa (erityisesti niissä, jotka koskevat mielenterveysaloitteita ja HI-viruksen ja aidsin ehkäisyä) sekä EU:n rahoitusohjelmissa (esim. EU4Health ja Erasmus+). Tulevassa EU:n syöväntorjuntasuunnitelmassa aiotaan ottaa huomioon haavoittuvien ryhmien, kuten hlbtiq-henkilöiden, tilanne. Hankkeita, joilla puututaan hlbtiq-henkilöiden kokemaan intersektionaaliseen syrjintään ja eriarvoisuuteen sekä sukupuolittuneisiin käytäntöihin ja muihin stereotypioihin, voidaan rahoittaa kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelmasta. Erasmus+-ohjelmasta rahoitetaan hankkeita sellaisten nuorten auttamiseksi ja voimaannuttamiseksi, jotka kohtaavat syrjintää sukupuolen, seksuaalisen suuntautumisen tai muiden sosiaalisten esteiden vuoksi. Myös Euroopan solidaarisuusjoukot voivat edistää solidaarisuustoimia, joilla tähdätään rasismin ja syrjinnän torjuntaan, ja laajentaa osallistumista. Uudella ohjelmakaudella erityistä huomiota aiotaan kiinnittää osallisuuteen, tasa-arvoon ja monimuotoisuuteen Erasmus+ -ohjelmassa ja Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevassa ohjelmassa. Ohjelmissa noudatetaan monitahoista lähestymistapaa osallisuuden lisäämiseksi ja sellaisten ihmisten tavoittamiseksi paremmin, joilla on vähemmän mahdollisuuksia. Tavoite pyritään saavuttamaan muun muassa ottamalla käyttöön joustavampia ja esteettömämpiä muotoja, tukitoimenpiteitä osallistujien valmistautumisen ja osallistumisen helpottamiseksi sekä rahoitustoimenpiteitä, joilla poistetaan esteitä, jotka hankaloittavat aliedustettujen ryhmien osallistumista ohjelmiin. 1.4 Kansainvälistä suojelua hakevien hlbtiq-henkilöiden oikeuksien parantaminen Euroopan yhteisessä turvapaikkajärjestelmässä käsitellään kansainvälistä suojelua hakevien heikommassa asemassa olevien henkilöiden (muun muassa hlbtiq-henkilöiden) erityistilannetta ja -tarpeita. Komissio on tehnyt Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän uudistamiseksi ehdotuksia, joilla lisätään järjestelmän kestokykyä ja toimivuutta ottaen samalla huomioon tällaisten hakijoiden suojelutarpeet. Komissio edistää jäsenvaltioiden välistä hyvien käytäntöjen vaihtoa asioissa, jotka koskevat kansainvälistä suojelua hakevien hlbtiq-henkilöiden tarpeisiin vastaamista, keskittyen erityisesti seuraaviin seikkoihin: -miten voidaan taata turvalliset ja sopivat vastaanotto-olosuhteet, kuten majoitus, kansainvälistä suojelua hakeville hlbtiq-henkilöille -säilöönottoon sovellettavat suojelunormit (tarvittaessa) ja -mitä voidaan tehdä sen eteen, että hlbtiq-henkilöiden syrjintä ja/tai heitä koskevat stereotypiat eivät vaikuttaisi heidän hakemustensa käsittelyyn. Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto kehittää suojeluviranomaisten ja tulkkien koulutusta sen varmistamiseksi, että stereotypiat eivät vaikuttaisi hlbtiq-henkilöiden kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten käsittelyyn ja että käsittely tapahtuisi kansainvälisen tai EU:n lainsäädännön ja muiden asiaankuuluvien välineiden mukaisella tavalla. Jäsenvaltioiden kanssa turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston rahoituksen painopisteistä käytävissä keskusteluissa komissio korostaa tarvetta kehittää valmiuksia kansainvälistä suojelua hakevien ja muiden muuttajien oikeuksien turvaamiseksi. Komissio aikoo varmistaa hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskevan strategian sekä kotouttamista ja osallisuutta koskevan EU:n toimintasuunnitelman synergian. Yksi uuden toimintasuunnitelman keskeisistä periaatteista on ”osallisuus kaikille”. Siinä otetaan huomioon maahanmuuttaja-aseman ja muiden syrjinnän syiden, kuten seksuaalisen suuntautumisen ja sukupuolen, välisestä yhteydestä johtuvat haasteet. Euroopan komission keskeisiä toimia: üehdottaa vuoteen 2022 mennessä lainsäädäntöä jatkotoimena tulevalle yhdenvertaista kohtelua työssä koskevan direktiivin täytäntöönpanoa koskevalle kertomukselle, etenkin tasa-arvoelinten roolin vahvistamiseksi üvarmistaa heikommassa asemassa olevien hakijoiden (myös hlbtiq-henkilöiden) asianmukainen suojelu Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän ja sen uudistuksen yhteydessä üvarmistaa tuki hlbtiq-henkilöiden tasa-arvon tukemiselle käytännössä turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston puitteissa. ütukea hlbtiq-henkilöiden, myös trans- ja intersukupuolisten yhteisöjen, kannalta merkityksellistä terveystutkimusta Horisontti Eurooppa ‑ohjelman kautta. Euroopan komissio auttaa jäsenvaltioita üvarmistamaan oikeudellisen suojan seksuaalisen suuntautumiseen, sukupuoli-identiteettiin tai sukupuoli-ilmaisuun ja sukupuoliominaisuuksiin perustuvalta syrjinnältä eri osa-alueilla üparantamaan hlbtiq-lasten ja ‑nuorten turvallista ja osallistavaa koulutusta üottamaan huomioon kansainvälistä suojelua hakevien hlbtiq-henkilöiden erityistarpeet ja varmistamaan samalla turvalliset vastaanotto-, säilöönotto- ja majoitusolosuhteet ükehittämään hlbtiq-henkilöiden turvapaikkahakemuksia käsittelevien suojeluviranomaisten ja tulkkien koulutusta. 2.HLBTIQ-HENKILÖIDEN TURVALLISUUDEN VARMISTAMINEN Tutkimusta edeltäneiden 12 kuukauden aikana 38 prosenttia hlbti-henkilöistä oli kokenut vihaperusteista häirintää siksi, että he ovat hlbti-henkilöitä. 22 prosenttia intersukupuolisista oli joutunut fyysisen ja/tai seksuaalisen hyökkäyksen kohteeksi intersukupuoli-suuden vuoksi viimeksi kuluneiden 5 vuoden aikana. Vain 21 prosenttia hlbtiq-henkilöistä, jotka olivat joutuneet vihaperusteisen fyysisen tai seksuaalisen väkivallan uhriksi viimeksi kuluneiden 5 vuoden aikana, oli tehnyt ilmoituksen jollekin taholle, muun muassa poliisille ja tasa-arvoelimille. Jokaisella on oikeus turvallisuuteen niin kotona, julkisilla paikoilla kuin verkossa. Hlbtiq-henkilöt kärsivät suhteettomasti viharikoksista, vihapuheesta ja väkivallasta. Verkossa esiintyvän vihapuheen torjumiseksi komissio pääsi vuonna 2016 sopimukseen IT-alan yritysten kanssa vapaaehtoisista käytännesäännöistä. Käytännesääntöjen täytäntöönpanoa koskevat arvioinnit osoittavat, että seksuaalinen suuntautuminen on yleisimmin raportoitu vihapuheen peruste (33,1 %). Covid-19-kriisi on johtanut hlbtiq-henkilöihin kohdistuvan vihan, väkivallan ja syrjinnän lisääntymiseen entisestään sekä koko yhteiskunnan polarisoitumiseen.

Oikeuksien puolustajia uhkaillaan, ja rauhanomaisiin marsseihin reagoidaan vihalla.Hlbtiq-henkilöitä käytetään liian usein syntipukkeina poliittisessa keskustelussa, myös vaalikampanjoiden aikana. ”Hlbt-vapaiden alueiden” julistamisella pyritään kieltämään hlbtiq-yhteisön perusoikeudet ja -vapaudet. Hlbtiq-yhteisön leimaaminen ideologiseksi yhteisöksi leviää verkossa ja sen ulkopuolella tapahtuvassa viestinnässä kuten myös niin kutsutun ”gender-ideologian” vastaisessa kampanjoinnissa. Hlbtiq-vapaat alueet ovat epäinhimillisiä alueita, eikä niillä ole sijaa unionissa. 2.1 Hlbtiq-henkilöille vahvempi oikeudellinen suoja viharikoksilta, vihapuheelta ja väkivallalta Oikeudellinen suoja hlbtiq-henkilöihin kohdistuvilta viharikoksilta ja vihapuheelta vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioiden välillä. Komissio järjestää rasismin, muukalaisvihan ja muiden suvaitsemattomuuden muotojen torjumista käsittelevän EU:n korkean tason työryhmän välityksellä kohdennettuja keskusteluja kansallisten viranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi kansallisen lainsäädännön täytäntöönpanosta näillä osa-alueilla. Euroopan tasolla EU on antanut lainsäädäntöä, jossa kriminalisoidaan rasismiin ja muukalaisvihaan perustuvat viharikokset ja vihapuhe, mutta EU:n tasolla ei ole erityisiä seuraamuksia hlbtiq-henkilöiden vastaisesta vihapuheesta ja viharikoksista. Ensimmäisenä tärkeänä toimena komissio esittää vuonna 2021 aloitteen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 83 artiklan 1 kohdassa olevan rikollisuuden alojen luettelon laajentamisesta kattamaan viharikokset ja vihapuheen, muun muassa silloin, kun ne kohdistuvat hlbtiq-henkilöihin. Komissio aikoo myös toteuttaa toimia sukupuoleen perustuvan väkivallan torjumiseksi sukupuolten tasa-arvoa koskevan strategian mukaisesti. Kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelmasta on tarkoitus rahoittaa hankkeita, joilla pyritään ehkäisemään ja torjumaan hlbtiq-henkilöihin kohdistuvia viharikoksia, vihapuhetta ja väkivaltaa, ja oikeusalan ohjelmasta tarjotaan rahoitusmahdollisuuksia rikoksen uhrien, myös hlbtiq-henkilöiden, oikeuksien edistämiseen. 2.2 Toimenpiteiden tehostaminen verkossa esiintyvän hlbtiq-henkilöiden vastaisen vihapuheen ja disinformaation torjumiseksi Komissio aikoo ehdottaa digitaalisia palveluja koskevaa säädöstä ennen vuoden 2020 loppua. Ehdotuksessa ei aiota määrittää, mitä pidetään laittomana puheena, mutta sillä pyritään puuttumaan tehokkaammin kaikentyyppiseen eri alustoilla esiintyvään laittomaan sisältöön ja varmistamaan perusoikeuksien, kuten sananvapauden, kunnioittaminen. Komissio aikoo myös laajentaa yhteistyötään tietotekniikkayritysten ja -alustojen kanssa, myös käytännesääntöjen täytäntöönpanon yhteydessä. Komissio varmistaa, että tarkistettu audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi saatetaan asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä ja että sitä sovelletaan tiukasti. Direktiivillä vahvistetaan suojaa sisällöltä, joka yllyttää vihaan tai väkivaltaan, ja kielletään audiovisuaalinen kaupallinen viestintä, joka sisältää tai edistää minkäänlaista syrjintää, mukaan lukien sukupuoleen tai seksuaaliseen suuntautumiseen perustuva syrjintä. Komissio hyväksyy vuonna 2020 eurooppalaisen demokratian toimintasuunnitelman, jolla pyritään vastaamaan keskeisiin haasteisiin. Niitä ovat muun muassa disinformaation torjunta, suojaaminen ulkopuoliselta vaikuttamiselta ja manipuloinnilta vaaleissa, tiedotusvälineiden vapaus ja moniarvoisuus. 2.3 Raportointi hlbtiq-henkilöiden vastaisista viharikoksista ja hyvien käytäntöjen vaihto Komissio aikoo jatkossakin edistää turvallista toimintaympäristöä, jossa rikosten uhreiksi joutuneet hlbtiq-henkilöt voivat tehdä rikosilmoituksen, ja edistää myös sukupuoleen perustuvan väkivallan, lähisuhdeväkivallan ja hlbtiq-henkilöiden vastaisten viharikosten uhrien suojelua ja tukemista. Uhrien oikeuksia koskevan EU:n strategian (2020–2025) puitteissa se aikoo tukea jäsenvaltioita sen varmistamisessa, että uhrien tukipalvelut, mukaan lukien turvatalot, ovat hlbtiq-henkilöiden saatavilla ja käytettävissä. Komissio aikoo myös edistää yhdennetyn ja kohdennetun tuen tarjoamista uhreille, joilla on erityistarpeita, kuten hlbtiq-yhteisöihin kuuluville viharikosten uhreille, EU:n tarjoamien rahoitusmahdollisuuksien turvin. Komissio aikoo jatkaa yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa varmistaakseen uhrien oikeuksia koskevan direktiivin täysimääräisen ja asianmukaisen täytäntöönpanon jäsenvaltioissa toukokuussa 2020 annetun täytäntöönpanokertomuksen mukaisesti. Komissio aikoo lisätä tietoisuutta uhrien oikeuksista EU:n laajuisen tiedotuskampanjan avulla ja helpottaa hyvien käytäntöjen vaihtoa (kuten nk. ”sateenkaariasiointipisteiden” perustamista paikallisille poliisiasemille). Komissio tiivistää yhteistyötä Euroopan unionin lainvalvontakoulutusviraston (CEPOL) sekä Euroopan neuvoston, jäsenvaltioiden ja kansalaisyhteiskunnan kanssa uudessa lainvalvontaviranomaisten viharikoskoulutusta ja valmiuksien kehittämistä käsittelevässä työryhmässä. Sitä kautta komissio tukee koulutusta, jolla autetaan lainvalvontahenkilöstöä tunnistamaan ja kirjaamaan hlbtiq-fobiaan perustuvia ennakkoluuloja sekä lisäämään rikosten ilmoitusastetta. 2.4Hlbtiq-henkilöiden fyysisen ja psyykkisen terveyden suojeleminen ja edistäminen Haitalliset käytännöt, kuten intersukupuolisiin lapsiin ja nuoriin kohdistuvat muut kuin elintärkeät leikkaukset ja lääketieteelliset toimenpiteet ilman heidän henkilökohtaista ja täysin tietoista suostumustaan (intersukupuolisten ihmisten sukuelinten silpominen), transihmisten pakottaminen lääkehoitoon ja hlbtiq-henkilöiden eheytyskäytännöt voivat aiheuttaa vakavia seurauksia fyysiselle ja psyykkiselle terveydelle. Komissio edistää jäsenvaltioiden keskinäistä hyvien käytäntöjen vaihtoa tällaisten käytäntöjen lopettamiseksi. Pakkoabortit, pakkosterilisaatiot ja muut naisiin ja tyttöihin kohdistuvat haitalliset käytännöt ovat sukupuolistuneen väkivallan muotoja ja vakavia naisten ja lasten oikeuksien loukkauksia. Komissio aikoo sisällyttää intersektionaalisen näkökulman myös naisiin ja tyttöihin kohdistuvia haitallisia käytäntöjä koskevaan suositukseen, jonka se laatii sukupuolten tasa-arvostrategiassa 2020–2025 ilmoitetun mukaisesti. Euroopan komission keskeisiä toimia: üesitellä vuonna 2021 aloite rikollisuuden alojen luettelon (SEUT-sopimuksen 83 artikla) laajentamisesta kattamaan viharikokset ja vihapuhe, muun muassa silloin, kun ne kohdistuvat hlbtiq-henkilöihin ütarjota rahoitusmahdollisuuksia aloitteille, joilla pyritään torjumaan hlbtiq-henkilöihin kohdistuvia viharikoksia, vihapuhetta, väkivaltaa ja haitallisia käytäntöjä (kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelma) sekä edistetään rikoksen uhrien, mukaan lukien hlbtiq-henkilöiden, oikeuksia (oikeusalan ohjelma) üantaa suositus naisiin ja tyttöihin kohdistuvien haitallisten käytäntöjen ehkäisemisestä. Euroopan komissio auttaa jäsenvaltioita üvaihtamaan parhaita käytäntöjä hlbtiq-henkilöiden suojelemiseksi vihapuheelta ja viharikoksilta üedistämään turvallista ja kannustavaa toimintaympäristöä rikoksen uhriksi joutuneille hlbtiq-henkilöille üparantamaan lainvalvontaviranomaisten koulutusta ja valmiuksien kehittämistä, jotta voidaan paremmin tunnistaa ja kirjata hlbtiq-fobiaan perustuvat ennakkoluulot ja lisätä rikosten ilmoitusastetta. 3.HLBTIQ-HENKILÖIDEN OSALLISUUTTA EDISTÄVIEN YHTEISKUNTIEN RAKENTAMINEN 53 prosenttia hlbti-henkilöistä ei kerro koskaan tai lähes koskaan olevansa hlbti-henkilö. 21 jäsenvaltiossa tunnustetaan samaa sukupuolta olevien pariskuntien liitot, ja 15 jäsenvaltiossa säädetään samaa sukupuolta olevien pariskuntien adoptiosta. Itsemääräämis-oikeuteen perustuvaa sukupuolen juridista tunnustamista sovelletaan 4 jäsenvaltiossa.

Perusoikeuskirjassa vahvistetaan oikeus yksityis- ja perhe-elämän kunnioittamiseen sekä lasten oikeus heidän hyvinvointinsa kannalta välttämättömään suojeluun ja hoitoon. EU:ssa on monenlaisia perhemalleja, muun muassa sateenkaariperhe, johon kuuluu yksi tai useampia hlbtiq-henkilöitä. Jäsenvaltioiden välisten perheoikeuden erojen vuoksi perhesiteiden tunnustaminen saattaa lakata, kun sateenkaariperhe ylittää EU:n jonkin sisärajan. Tilannetta ovat pahentaneet covid-19-sulkutoimenpiteet. Joidenkin sateenkaariperheiden vaikeudet asiakirjojen ja perhesuhteiden juridisessa tunnustamisessa ovat johtaneet lisäongelmiin pandemian aikana, kun maat ovat sulkeneet rajojaan. Joissakin tapauksissa ihmisiä on pysäytetty rajalla ja estetty matkustamasta perheensä luo erityistoimenpiteiden ollessa voimassa. Monissa maissa transihmisiä, muunsukupuolisia ja intersukupuolisia ei tunnusteta lainsäädännössä tai käytännössä, mikä aiheuttaa oikeudellisia ongelmia näiden ihmisten yksityis- ja perhe-elämässä sekä rajatylittävissä tilanteissa. 3.1 Hlbtiq-henkilöiden oikeuksien turvaaminen rajatylittävissä tilanteissa Vapaata liikkuvuutta koskevassa EU:n lainsäädännössä ja erityisesti vapaata liikkuvuutta koskevassa direktiivissä tunnustetaan kaikkien EU:n kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä, myös rekisteröityjen kumppanien ja sateenkaariperheiden, oikeus liikkua ja oleskella vapaasti EU:ssa. Komissio aikoo myös jatkossa huolehtia vapaata liikkuvuutta koskevan lainsäädännön asianmukaisesta soveltamisesta, myös sellaisten erityisongelmien ratkaisemisesta, jotka estävät hlbtiq-henkilöitä ja heidän perheitään nauttimasta oikeuksistaan. Tähän sisältyy jäsenvaltioiden kanssa käytävä vuoropuhelu Coman-tuomion täytäntöönpanosta. Tuomiossa unionin tuomioistuin selvensi, että vapaata liikkuvuutta koskevassa direktiivissä käytetyllä käsitteellä ’aviopuoliso’ viitataan myös samaa sukupuolta oleviin kumppaneihin. Komissio voi tarvittaessa panna vireille kanteen. Jotta voidaan parantaa vapaata liikkuvuutta koskevia oikeuksiaan käyttävien EU:n kansalaisten oikeusvarmuutta ja varmistaa vapaata liikkuvuutta koskevan lainsäädännön tehokkaampi ja yhdenmukaisempi soveltaminen kaikkialla EU:ssa, komissio tarkastelee vapaata liikkuvuutta koskevia vuoden 2009 suuntaviivoja uudelleen vuonna 2022. Tarkistetuissa suuntaviivoissa aiotaan ottaa huomioon perheiden monimuotoisuus ja helpottaa näin kaikkien perheiden, myös sateenkaariperheiden, vapaata liikkuvuutta koskevien oikeuksien käyttöä. Komissio kerää edelleen näyttöä hlbtiq-henkilöiden ja heidän perheidensä kohtaamista todellisista ongelmista rajatylittävissä tilanteissa. Aineellinen perheoikeus kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. Perheoikeutta koskevaa EU:n lainsäädäntöä sovelletaan rajatylittävissä tapauksissa tai tapauksissa, joilla on rajatylittäviä vaikutuksia, ja se kattaa hlbtiq-henkilöt. Tähän sisältyvät säännöt jäsenvaltioiden välisen tuomioiden tunnustamisen helpottamiseksi asioissa, jotka koskevat avioeroa, vanhempainvastuuta ja ‑oikeuksia (mukaan lukien lapsen huoltajuus ja tapaamisoikeus), elatusapua (pariskunnat ja lapset), avioliiton ja rekisteröidyn parisuhteen yhteydessä omistettua omaisuutta sekä perintöasioita (pariskunnat ja lapset). Komissio varmistaa, että rajatylittävää perheoikeutta sovelletaan tiukasti sateenkaariperheisiin, kiinnittämällä enemmän huomiota tähän ryhmään lakien täytäntöönpanon valvonnassa. 3.2 Sateenkaariperheiden oikeussuojan parantaminen rajatylittävissä tilanteissa Yli puolessa jäsenvaltioista kansallinen lainsäädäntö sisältää sateenkaarivanhempiin sovellettavia säännöksiä. Huolimatta voimassa olevasta EU:n lainsäädännöstä, sellaisena kuin unionin tuomioistuin on sitä tulkinnut, näiden perheiden matkustaessa tai muuttaessa toiseen jäsenvaltioon on kuitenkin joskus olemassa vaara, että lasten yhteys hlbtiq-vanhempiin katkaistaan, mikä voi vaikuttaa lasten oikeuksiin. Myös naimisissa tai rekisteröidyssä parisuhteessa olevat pariskunnat voivat kohdata vaikeuksia matkustaessaan ja muuttaessaan toiseen jäsenvaltioon. Komissio pyrkii edistämään perhesuhteiden vastavuoroista tunnustamista jäsenvaltioiden välillä. Lapsen ja vanhemman välinen suhde ei voi katketa oleskelu- tai asuinmaan vaihtuessa. Komissio ehdottaa vuonna 2022 horisontaalista lainsäädäntöaloitetta, jolla tuetaan vanhemmuuden vastavuoroista tunnustamista jäsenvaltioiden välillä, esimerkiksi yhdessä jäsenvaltiossa pätevästi vahvistetun vanhemmuuden tunnustamista toisessa jäsenvaltiossa. Lisäksi komissio tukee edelleen jäsenvaltioiden pyrkimyksiä kunnioittaa EU:n perusoikeuskirjaan kirjattuja sateenkaariperheiden oikeuksia (erityisesti oikeutta yksityis- ja perhe-elämään sekä lapsen oikeuksia), joita sovelletaan EU:n lainsäädännön täytäntöönpanon yhteydessä. Se tarkastelee mahdollisia toimenpiteitä, joilla voidaan tukea samaa sukupuolta olevien puolisoiden ja rekisteröidyn parisuhteen osapuolten oikeudellisen aseman vastavuoroista tunnustamista rajatylittävissä tilanteissa. 3.3 Trans- ja muunsukupuolisen identiteetin ja intersukupuolisten henkilöiden tunnustamisen parantaminen Henkilöihin, jotka haluavat muuttaa juridista sukupuoltaan, sovelletaan eri jäsenvaltioissa hyvin erilaisia vaatimuksia. Viime vuosina yhä useammat jäsenvaltiot ovat muuttaneet sukupuolen tunnustamista koskevaa lainsäädäntöään merkittävästi siten, että se on lähempänä henkilökohtaisen itsemääräämisoikeuden mallia. Muissa jäsenvaltioissa on edelleen voimassa useita vaatimuksia transihmisten ja muunsukupuolisten sukupuolen tunnustamiselle. Ne eivät välttämättä ole oikeasuhteisia ja saattavat rikkoa ihmisoikeusnormeja, kuten Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on päättänyt kirurgisten ja sterilointivaatimusten kohdalla. Komissio edistää jäsenvaltioiden välistä parhaiden käytäntöjen vaihtoa siitä, miten voidaan ottaa käyttöön helposti saatavilla olevaa sukupuolen tunnustamista koskeva lainsäädäntö ja menettelyt, jotka perustuvat itsemääräämisoikeuteen ja joissa ei ole ikärajoituksia. Komissio käynnistää monialaisen vuoropuhelun eri sidosryhmien, kuten jäsenvaltioiden, yritysten ja terveydenhuollon ammattilaisten, kanssa lisätäkseen tietoisuutta trans- ja muunsukupuolisista identiteeteistä sekä intersukupuolisista ja kannustaakseen osallistavuuteen kaikissa asiaankuuluvissa toimissa ja menettelyissä, myös komission sisällä. 3.4 Kansalaisyhteiskunnalle suotuisan toimintaympäristön edistäminen Komissio tulee myöntämään rahoitusta hlbtiq-kansalaisjärjestöjen kannalta suotuisan ja kestävän toimintaympäristön edistämiseksi. Strategiassa viitataan asiaankuuluviin EU:n rahoitusohjelmiin ja niiden ensisijaisiin rahoituskohteisiin hlbtiq-henkilöiden tasa-arvon edistämiseksi. Hankekohtaisen rahoituksen lisäksi kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen vuosien 2021–2027 ohjelmalla parannetaan pienten ja keskisuurten organisaatioiden rahoitusmahdollisuuksia ja myönnetään toiminta-avustuksia hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa edistäville verkostoille. EU:n varoilla on edistettävä syrjimättömän yhteiskunnan rakentamista ja tuettava komission pyrkimyksiä rakentaa tasa-arvon unioni.

Lisäksi komissio aikoo pitää yllä ja kannustaa jäsenneltyä ja avointa vuoropuhelua sekä kansalaisyhteiskunnan kuulemista lainsäädännössä ja päätöksenteossa, erityisesti keskustellakseen strategian täytäntöönpanosta. Se aikoo edistää vuoropuhelua jäsenvaltioiden, EU:n virastojen, työmarkkinaosapuolten ja yksityisen sektorin kanssa, jotta vuoropuhelusta saatujen tietojen avulla voidaan kehittää edelleen politiikkatoimia ja torjua näin hlbtiq-henkilöihin kohdistuvaa syrjintää. Komissio tiedottaa edelleen tarpeesta edistää hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa ja syrjimättömyyttä sekä osallistuu julkisiin tapahtumiin, jotka ovat hlbtiq-yhteisön virstanpylväitä. Nuorilla on ratkaiseva rooli osallistavien yhteiskuntien rakentamisessa. Komissio keräsi nuorten mielipiteitä yhdessä jäsenvaltioiden kanssa nuorisoasioita koskevassa EU:n vuoropuhelussa. Sen pohjalta laadittiin 11 eurooppalaista nuorisotavoitetta, joissa vaaditaan muun muassa kaikkien sukupuolten tasa-arvoa ja osallistavien yhteiskuntien rakentamista. Nämä nuorisotavoitteet kuvastavat nuorten eurooppalaisten näkemyksiä ja muodostavat vision Euroopasta, jossa he voivat hyödyntää koko potentiaalinsa ja jossa voidaan samalla auttaa poistamaan esteitä, jotka hankaloittavat heikommassa asemassa olevien osallistumasta yhteiskunnalliseen ja taloudelliseen elämään. Euroopan komission keskeisiä toimia: ütarkastella uudelleen vapaata liikkuvuutta koskevia vuoden 2009 suuntaviivoja vuonna 2022, jotta niissä otettaisiin huomioon perheiden monimuotoisuus ja helpotettaisiin näin kaikkien perheiden, myös sateenkaariperheiden, vapaata liikkuvuutta koskevien oikeuksien käyttöä üehdottaa horisontaalista lainsäädäntöaloitetta vanhemmuuden vastavuoroisesta tunnustamisesta jäsenvaltioiden välillä ütarkastella mahdollisia toimenpiteitä, joilla voidaan tukea samaa sukupuolta olevien henkilöiden kumppanuuden vastavuoroista tunnustamista jäsenvaltioiden välillä ütarjota rahoitusmahdollisuuksia erityisesti kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelman kautta. Euroopan komissio auttaa jäsenvaltioita üottamaan käyttöön helposti saatavilla oleva sukupuolen tunnustamista koskeva lainsäädäntö ja menettelyt üparantamaan transihmisten, muunsukupuolisten ja intersukupuolisten sisällyttämistä asiakirjoihin, sovelluksiin, tutkimuksiin ja prosesseihin üsoveltamaan tiukasti oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen sekä perheoikeutta koskevia EU:n sääntöjä. 4.HLBTIQ-HENKILÖIDEN TASA-ARVON EDISTÄMINEN KAIKKIALLA MAAILMASSA Hlbtiq-oikeudet ovat ihmisoikeuksia, ja hlbtiq-henkilöiden olisi voitava käyttää oikeuksiaan täysimääräisesti kaikkialla ja kaikkina aikoina. Eri puolilla maailmaa hlbtiq-henkilöiden tilanne on kuitenkin edelleen erittäin epävarma, koska heihin kohdistuu vakavia oikeuksien loukkauksia ja väärinkäytöksiä, eikä heillä ole oikeussuojaa. Monet kohtaavat syrjintää, häirintää ja vainoa, joutuvat vankilaan tai heidät jopa murhataan tai tuomitaan kuolemanrangaistukseen pelkästään sen vuoksi, keitä he ovat. Komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto (EUH) ovat sitoutuneet suojelemaan heitä ja antamaan heille mahdollisuuden puolustaa oikeuksiaan. Hlbtiq-henkilöiden tilanne vaihtelee huomattavasti maittain. EU:n tuen vaikutuksen maksimoimiseksi tarvitaan räätälöityä lähestymistapaa, jossa käytetään kaikkia käytettävissä olevia välineitä. EU käy kumppanimaiden kanssa poliittista vuoropuhelua, jolla puututaan hlbtiq-henkilöitä syrjiviin lakeihin, politiikkatoimiin ja käytäntöihin sekä dekriminalisoidaan samaa sukupuolta olevien henkilöiden parisuhteet ja trans-identiteetit. Se aikoo näyttää esimerkkiä osoittamalla solidaarisuutta ja parantamalla hlbtiq-ihmisten oikeuksien suojeluun ja edistämiseen liittyvää selviytymiskykyä eri puolilla maailmaa sekä edistämällä maailmanlaajuista elpymistä, joka antaa kaikille mahdollisuuden menestyä sosiaalisesti, taloudellisesti ja poliittisesti niin, ettei ketään jätetä jälkeen. Ihmisoikeuksien puolustajat vaarantavat yhä useammin henkensä edistäessään hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa. Vihamieliset tai hengenvaaralliset tilanteet pakottavat monet hlbtiq-henkilöt pakenemaan alkuperämaastaan. Vahva sitoutuminen ihmisoikeuksien edistämiseen ja suojeluun on EU:n kaiken toiminnan ytimessä. On tärkeää, että EU:n sisäiset ja ulkoiset toimet tällä osa-alueella ovat johdonmukaisia ja toisiaan tukevia. EU aikoo myös jatkossa johtaa kansainvälisiä toimia yleismaailmallisten ja jakamattomien ihmisoikeuksien turvaamiseksi kaikille, myös hlbtiq-henkilöille. Riippumatta turvapaikkahakemuksen perusteista hlbtiq-turvapaikanhakijat altistuvat usein muita suuremmille vaaroille saapuessaan EU:hun, ja heidän tarpeensa voivat poiketa muiden turvapaikanhakijoiden tarpeista. 4.1 Vahvempi EU:n sitoutuminen hlbtiq-kysymyksiin kaikissa ulkosuhteissa EU aikoo vahvistaa sitoutumistaan hlbtiq-kysymyksiin ulkosuhteissa sekä poliittisella että teknisellä tasolla. Se aikoo toteuttaa erityistoimia väkivallan, vihan ja syrjinnän torjumiseksi ja varmistaa, että hlbtiq-henkilöiden oikeuksia kunnioitetaan kumppanimaissa. Ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden osalta, myös liittymisneuvottelujen sekä vakautus- ja assosiaatioprosessin yhteydessä, komissio aikoo edistää hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa poliittisessa vuoropuhelussa ja tukea toimenpiteitä, joilla puututaan hlbtiq-henkilöihin kohdistuvaan väkivaltaan, vihaan ja syrjintään, muun muassa tukemalla kansalaisjärjestöjä liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA) kautta. Se tukee myös alueen hlbtiq-henkilöiden tilanteen seurantaa ja tiedonkeruuta sekä seuraa edelleen heidän tilannettaan ja raportoi siitä vuotuisen laajentumispaketin maaraporteissa. Komissio jakaa parhaita käytäntöjä syrjinnän torjumiseksi ja hlbtiq-henkilöiden oikeuksien edistämiseksi EU:n rajojen ulkopuolella tekemällä yhteistyötä Euroopan neuvoston, Yhdistyneiden kansakuntien ja muiden asiaankuuluvien kansainvälisten ja alueellisten elinten kanssa. Ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevassa vuosien 2020–2024 toimintasuunnitelmassa vahvistetaan EU:n sitoutuminen ja kehotetaan toteuttamaan toimia kaikenlaisen syrjinnän torjumiseksi keskittyen erityisesti moninkertaiseen ja intersektionaaliseen syrjintään. Se tuomitsee syrjivät lait, toimet ja käytännöt, mukaan lukien samaa sukupuolta olevien henkilöiden suhteiden kriminalisoinnin. EU aikoo toteuttaa toimia hlbtiq-henkilöiden tasa-arvon edistämiseksi, luoda tasa-arvon ja syrjimättömyyden periaatteisiin perustuvia kansainvälisiä kumppanuuksia ja käydä säännöllisesti poliittisia ja ihmisoikeusvuoropuheluita kumppanimaiden kanssa niiden suuntaviivojen mukaisesti, joilla edistetään ja suojellaan hlbti-ihmisten ihmisoikeuksia, syrjimättömyydestä ulkoisessa toiminnassa annettujen EU:n ihmisoikeussuuntaviivojen mukaisesti. Paikallisia kansalaisjärjestöjä, jotka työskentelevät etulinjassa hlbtiq-henkilöiden oikeuksien edistämiseksi ja suojelemiseksi, tuetaan EU:n rahoituksella. Komissio edistää edelleen kansallisia, alueellisia ja maailmanlaajuisia ohjelmia, jotka tukevat hlbtiq-henkilöiden ihmisoikeuksien puolustajia ja heidän järjestöjään. Tukea annetaan esimerkiksi valmiuksien lisäämiseen, jotta voidaan -rakentaa vahvoja liikkeitä eri puolille maailmaa -vahvistaa paikallisia, kansallisia ja alueellisia ihmisoikeusaloitteita ja -muodostaa alueellisia liittoutumia laajentumis- ja naapuruusalueilla, Afrikassa, Aasiassa ja Tyynenmeren alueella sekä Latinalaisessa Amerikassa ja Karibian maissa. EU aikoo jatkossakin reagoida nopeasti suojellakseen hlbtiq-henkilöiden oikeuksien puolustajia. Komissio pyrkii edelleen varmistamaan, että humanitaarisessa avussa huomioidaan jatkossakin sukupuoli- ja ikänäkökohdat, että se mukautetaan eri sukupuoli- ja ikäryhmien (myös hlbtiq-yhteisöjen ja ‑henkilöiden) tarpeisiin ja että se on humanitaaristen periaatteiden, kuten puolueettomuuden (syrjimättömyys), mukaista. Lisäksi sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusvallan lisäämistä unionin ulkoisissa toimissa koskeva EU:n toimintasuunnitelma vuosiksi 2021–2025 (GAP III) perustuu muun muassa intersektionaalisuuden periaatteeseen sekä edistää naisten ja miesten yhdenvertaisuutta kaikessa monimuotoisuudessaan.

Covid-19-kriisi on myös lisännyt hlbtiq-henkilöihin kohdistuvaa syrjintää ja väkivaltaa Euroopan rajojen ulkopuolella. EU hyväksyi Team Europen maailmanlaajuisia toimia covid-19-pandemiassa koskevassa 8. huhtikuuta 2020 käynnistetyssä paketissa ihmisoikeuksiin perustuvan lähestymistavan, jonka tavoitteena on mahdollistaa parempi jälleenrakentaminen ja tukea oikeudenmukaisempia, osallistavampia ja kestävämpiä yhteiskuntia sekä panna täytäntöön Agenda 2030 -toimintaohjelma ketään ei jätetä -periaatetta noudattaen. EU asettaa etusijalle terveyteen liittyvät ja sosioekonomiset toimenpiteet, esimerkiksi sen varmistamisen, että tukipalvelut ja olennaiset sosiaalipalvelut pysyvät kaikkien saatavilla, sekä jatkaa ihmisoikeuksien, tasa-arvon, syrjimättömyyden, ihmisarvoisten työolojen, väkivallan torjumisen ja perusarvojen edistämistä ja vaalimista tässä yhteydessä. Euroopan komission keskeisiä toimia: ütoteuttaa toimia hlbtiq-henkilöiden oikeuksien tukemiseksi ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan vuosien 2020–2024 toimintasuunnitelman ja hlbti-henkilöiden kaikkien ihmisoikeuksien toteutumisen edistämistä ja suojelemista koskevien EU:n suuntaviivojen mukaisesti üvarmistaa hlbtiq-henkilöiden tasa-arvon tukeminen NDICI:n ja IPAn varoin. 5.STRATEGIAN TOTEUTTAMINEN: EU:N ALOITTEIDEN TÄYSIMÄÄRÄINEN HYÖDYNTÄMINEN Tämän strategian täytäntöönpanossa noudatetaan intersektionaalisuuden periaatetta: seksuaalinen suuntautuminen, sukupuoli-identiteetti tai sukupuoli-ilmaisu ja/tai sukupuoliominaisuudet otetaan huomioon muiden henkilökohtaisten ominaisuuksien tai identiteettien, kuten sukupuolen, rodun tai etnisen alkuperän, uskonnon tai vakaumuksen, vammaisuuden ja iän, rinnalla. Tämän periaatteen tarkoituksena on selittää, miten nämä risteävät tekijät vaikuttavat yksilön kokemuksiin syrjinnästä ja haavoittuvuudesta. Lbtiq-naiset voivat kokea syrjintää sekä naisena että lbtiq-henkilönä. Vammaisilla hlbtiq-henkilöillä voi olla lisävaikeuksia saada tukea ja tietoa ja osallistua täysipainoisesti hlbtiq-yhteisöön ja koko yhteiskuntaan esteettömyysongelmien vuoksi, mikä pahentaa heidän syrjäytymistään. Vammaisten hlbtiq-henkilöiden on saatava tietoa heille kuuluvasta tuesta ja oikeuksista esteettömässä ja vaihtoehtoisessa muodossa; heillä on myös oltava pääsy hlbtiq-tiloihin, ‑paikkoihin ja ‑tukiverkostoihin. Strategiassa puututaan myös eriarvoisuuteen, joka on korostunut heikommassa asemassa oleviin hlbtiq-henkilöihin suhteettomasti vaikuttaneessa covid-19-kriisissä. Osana tätä työtä komissio kannustaa jäsenvaltioita hyödyntämään täysimääräisesti Next Generation EU ‑välineen mahdollisuuksia, joilla voidaan lieventää kriisin suhteettomia vaikutuksia ja edistää hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa. Lisäksi Euroopan komissio on valmis auttamaan jäsenvaltioita tasa-arvon valtavirtaistamisessa uudistusten suunnittelua ja täytäntöönpanoa helpottavan teknisen tuen välineen avulla. EU:n rahoituksella on keskeinen asema tuettaessa EU:n politiikkatoimien täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa. Jäsenvaltioiden hallinnoimien EU:n varojen on hyödytettävä kaikkia EU:n kansalaisia ilman minkäänlaista sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää. Komission ja jäsenvaltioiden on tarkan seurannan avulla varmistettava, että EU:n varoilla edistetään tasa-arvoa ja että kaikki EU:n rahoittamat hankkeet noudattavat EU:n lainsäädäntöä, perussopimukset ja perusoikeuskirja mukaan luettuina. Jos hankkeet rikkovat EU:n syrjinnänvastaisia sääntöjä, rahoitus voidaan keskeyttää tai peruuttaa. Komission ehdotus uudeksi yhteisiä säännöksiä koskevaksi asetukseksi, jossa vahvistetaan sääntöjä vuosien 2021–2027 ohjelmakaudelle, sisältää perusoikeuskirjaan liittyvän ’mahdollistavan edellytyksen’ . Lisäksi jäsenvaltioita pyydetään vahvistamaan ja soveltamaan arviointiperusteita ja menettelyjä sellaisten hankkeiden valitsemista varten, jotka eivät ole syrjiviä ja joissa otetaan huomioon perusoikeuskirja. Luotettavat ja vertailukelpoiset tasa-arvoa koskevat tiedot ovat ratkaisevan tärkeitä arvioitaessa hlbtiq-henkilöiden tilannetta ja torjuttaessa tehokkaasti eriarvoisuutta. Komissio pyytää perusoikeusvirastoa (FRA) ja Euroopan tasa-arvoinstituuttia (EIGE) jatkamaan teknisen avun ja menetelmätuen antamista jäsenvaltioille hlbtiq-henkilöitä koskevien tiedonkeruumenettelyjen suunnittelussa ja täytäntöönpanossa sekä yksittäisten että useiden perusteiden osalta. Se tukee myös FRA:n, EIGEn ja jäsenvaltioiden toimia yksityiskohtaisten intersektionaalisten tietojen keräämiseksi erityisesti syrjimättömyyttä, tasa-arvoa ja monimuotoisuutta käsittelevän EU:n korkean tason työryhmän tasa-arvotietoja käsittelevän alaryhmän kautta. Lisäksi komissio järjestää tasa-arvotiedoista pyöreän pöydän kokouksen, jossa keskeiset sidosryhmät tarkastelevat rodullista tai etnistä alkuperää koskevien tietojen keräämiseen liittyviä esteitä ja määrittelevät keinoja yhdenmukaisemman lähestymistavan luomiseksi, ottaen huomioon esimerkiksi rodullista tai etnistä alkuperää ja seksuaalista suuntautumista koskevat intersektionaaliset tiedot. Komissio (Eurostat) jatkaa tasa-arvotietojea koskevaa työtään yleensä käsittelemällä asiaa suoraan jäsenvaltioiden kanssa tarvittaessa kansallisten tilastolaitosten kanssa pidettävissä teknisissä kokouksissa. Eurostat antaa komission yksiköille menetelmätukea arvioitaessa mahdollisuutta kerätä hlbtiq-henkilöistä tilastotietoja, jotka jäsenvaltiot ovat vapaaehtoisesti asettaneet saataville. Seuraava syrjintää EU:ssa koskeva Eurobarometri-tutkimus julkaistaan vuonna 2023. Lisäksi komissio kannustaa FRA:ta toteuttamaan kattavan hlbtiq-tutkimuksen vuonna 2024. Jäsenvaltioita kannustetaan hyödyntämään nykyisiä parhaita käytäntöjä ja kehittämään omia toimintasuunnitelmiaan hlbtiq-henkilöiden yhdenvertaisuuden edistämiseksi. Tavoitteena on tehostaa hlbtiq-henkilöiden suojelua syrjintää vastaan, varmistaa tässä strategiassa asetettujen tavoitteiden ja toimien seuranta kansallisella tasolla sekä täydentää niitä toimenpiteillä, joilla edistetään hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluvilla aloilla. Komissio aikoo myös edelleen tukea kaupunkien toimia vakaan osallistamispolitiikan toteuttamiseksi paikallistasolla ja tehdä niiden työtä näkyväksi, myös nimeämällä vuosittain yhden tai useita Euroopan osallisuus- ja monimuotoisuuspääkaupunkeja. Strategian keskeisten toimien toteuttamisen lisäksi komissio perustaa syrjimättömyyttä, tasa-arvoa ja monimuotoisuutta käsittelevän korkean tason työryhmän alaisuuteen hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa käsittelevän alaryhmän, jonka tehtävänä on tukea ja seurata edistymistä jäsenvaltioissa, muun muassa hlbtiq-henkilöiden yhdenvertaisuutta koskevien kansallisten toimintasuunnitelmien kehittämisessä. Se järjestää säännöllisesti poliittisen ja asiantuntijatason kokouksia kansalaisyhteiskunnan ja jäsenvaltioiden kanssa sekä osallistuu Euroopan neuvoston hlbti-yhteyspisteiden verkoston työskentelyyn. Se seuraa säännöllisesti tässä strategiassa esitettyjen toimien täytäntöönpanoa ja esittää väliarvioinnin vuonna 2023. Euroopan komission keskeisiä toimia: üarvioida ja seurata perusoikeuskirjaan liittyvän mahdollistavan edellytyksen täyttymistä yhteisiä säännöksiä koskevan komission asetusehdotuksen mukaisesti üseurata EU:n rahoittamien ohjelmien täytäntöönpanoa sen varmistamiseksi, että niissä kunnioitetaan tasa-arvoa koskevia periaatteita ja noudatetaan EU:n lainsäädäntöä, perussopimukset ja perusoikeuskirja mukaan luettuina ükehottaa FRA:ta ja EIGEä jatkamaan teknisen avun ja metodologisen tuen antamista jäsenvaltioille hlbtiq-henkilöitä koskevien tiedonkeruumenettelyjen suunnittelussa ja täytäntöönpanossa. Komissio auttaa jäsenvaltioita ükehittämään hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskevia kansallisia suunnitelmia. 6. PÄÄTELMÄT: HLBTIQ-HENKILÖIDEN TASA-ARVON SAAVUTTAMINEN YHTEISTYÖLLÄ Strategia perustuu visioon Euroopasta, jossa ihmiset ovat moninaisuudessaan yhdenvertaisia ja jossa he voivat elää elämäänsä vapaasti seksuaalisesta suuntautumisestaan, sukupuoli-identiteetistään, ‑ilmaisustaan tai ‑ominaisuuksistaan riippumatta.