Ehdotus: neuvoston päätös Kongon demokraattisen tasavallan suorittamien, erityislainoihin sekä toisen, kolmannen, neljännen, viidennen ja kuudennen Euroopan kehitysrahaston varoista toteutettujen riskipääomatoimien tuottoihin ja tuloihin liittyvien maksujen uudelleenosoittamisesta maassa toteutettaviin yhteistyötoimiin /* KOM/2003/0367 lopull. */





Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS Kongon demokraattisen tasavallan suorittamien, erityislainoihin sekä toisen, kolmannen, neljännen, viidennen ja kuudennen Euroopan kehitysrahaston varoista toteutettujen riskipääomatoimien tuottoihin ja tuloihin liittyvien maksujen uudelleenosoittamisesta maassa toteutettaviin yhteistyötoimiin (komission esittämä) PERUSTELUT 1. Kongon demokraattisen tasavallan ulkomaanvelan suuruus ja kansainvälisen yhteisön vastaus Ulkomaanvelka on yksi Kongon demokraattisen tasavallan talouden huolestuttavimpia osatekijöitä. Maan velkakanta 31. joulukuuta 2001 oli 13 279,5 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, mikä vastaa 1 407,2 prosenttia maan viennistä ja 226 prosenttia bruttokansantuotteesta. Molempien tunnuslukujen perusteella Kongon demokraattinen tasavalta on erittäin pahasti ylivelkainen maa. Ulkomaanvelan suurimman osan muodostavat velkarästit: 31. joulukuuta 2001 Kongon demokraattiselle tasavallalle oli kertynyt velkarästejä 10 081,6 miljoonaa dollaria, josta a) 1 932,2 miljoonaa monenvälisille instituutioille, b) 7 486,4 miljoonaa Pariisin klubiin kuuluville velkojille, joista yhdeksän on Euroopan unionin jäsenvaltioita (Alankomaat, Belgia, Espanja, Italia, Itävalta, Ranska, Ruotsi, Saksa ja Yhdistynyt kuningaskunta), ja c) 663 miljoonaa kahdenvälisille, Pariisin klubiin kuulumattomille velkojille ja kaupallisille velkojille suoritettavia rästejä sekä lyhytaikaisia lainoja. Tämä velkarästien poikkeuksellinen kertyminen on ollut pitkään tärkein syy sille, miksi kansainväliset rahoituslaitokset eivät ole käynnistäneet toimintaansa uudelleen, vaikka maan sosioekonomiset indikaattorit ja perusrakenteet ovat heikentyneet merkittävästi. Kongon demokraattisen tasavallan hallituksen ja sen velkojien ponnistelujen johdosta tämä este on nyt saatu raivattua. Monenväliset velkojat: *Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF) sopi 12. kesäkuuta 2002 määrältään 503 miljoonan Yhdysvaltain dollarin erääntyneiden velkasaatavien kuittaamisesta Ranskan, Belgian, Ruotsin ja Etelä-Afrikan myöntämän tilapäisluoton avulla. *Maailmanpankki sopi 3. heinäkuuta 2002 määrältään 338 miljoonan Yhdysvaltain dollarin erääntyneiden velkasaatavien kuittaamisesta Ranskan ja Belgian myöntämän tilapäisluoton avulla. *Afrikan kehityspankkiryhmän erääntyneiden velkasaatavien määrä on 778,5 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria; käytettävissä olevien varojen puuttuessa se ei voinut ratkaista asiaa tilapäisluototuksella vaan laati maksujen porrastamisjärjestelyn, jonka rahoittamiseksi se joutui turvautumaan muihin lainanantajiin. Maailmanpankki oli jo vuonna 1996 omaksunut vastaavan järjestelyn Bosnia ja Hertsegovinan tapauksessa. Lainanantajia pyydettiin Kongon demokraattisen tasavallan puolesta maksamaan välittömästi 40 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria kaikkien Afrikan kehitysrahaston erääntyneiden velkasaatavien kuittaamiseksi sekä 76 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria Afrikan kehityspankin erääntyneiden velkasaatavien maksamiseksi. Bretton Woodsin toimielinten erääntynyt velkasaatava kuitattiin 12. kesäkuuta 2002, minkä johdosta IMF on voinut hyväksyä kolmivuotisen ja 750 miljoonan Yhdysvaltain dollarin ohjelman köyhyyden vähentämiseksi ja kasvun edistämiseksi. Maailmanpankki hyväksyi samana päivänä 450 miljoonan Yhdysvaltain dollarin määrärahan talouden elvyttämiseksi (Economic Recovery Credit) tarkoituksena tukea hallituksen taloudellisen ja rakenteellisen uudistusohjelmansa yhteydessä toteuttamia toimia. Pariisin klubin velkojat tekivät Bretton Woodsin toimielinten kanssa sovitun järjestelyn hyväksymisen jälkeen 13. syyskuuta 2002 Kongon demokraattisen tasavallan kanssa sopimuksen julkisen ulkomaanvelan takaisinmaksun porrastamisesta. Sopimus koskee noin 8 980 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, josta noin 16 prosenttia on julkisen kehitysavun lainoja. Määrä muodostuu 8 490 miljoonasta Yhdysvaltain dollarista 30. kesäkuuta 2002 mennessä erääntyneitä lyhennyksiä, korkoja ja viivästyskorkoja sekä 490 miljoonasta Yhdysvaltain dollarista 1. heinäkuuta 2002 ja 30. kesäkuuta 2005 välisenä aikana erääntyneistä/erääntyvistä lyhennyksistä ja koroista. Kyseinen sopimus tehtiin nk. Napolin ehtojen mukaisesti: ennen määrättyä aikarajaa (cutoff-date) myönnetyt julkisen kehitysavun lainat on maksettava takaisin 40 vuoden kuluessa, joista 16 vapaavuosia, jolloin korko on vähintään yhtä edullinen kuin kyseisten lainojen korko; ennen määrättyä aikarajaa myönnettyjen kaupallisten luottojen eräpäivät järjestetään niin, että päästään 67 prosentin vähennykseen Pariisin klubin jo toteuttamat velanhoitojärjestelyt huomioon ottaen. Jäljelle jäävät määrät porrastetaan 23 vuodelle, joista kuusi markkinakorkoisia vapaavuosia. Tämä kohtelu johtaa siihen, että Pariisin klubiin kuuluvat velkojat mitätöivät välittömästi Kongon demokraattisen tasavallan ulkomaanvelasta noin 4 640 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Näillä toimenpiteillä Pariisin klubiin kuuluville velkojille takaisinmaksettavan velan hoitomaksut alenevat 9 090 miljoonasta 380 miljoonaan Yhdysvaltain dollariin 30. kesäkuuta 2002 ja 30. kesäkuuta 2005 välisenä aikana. Jäljelle jäävät määrät vastaavat osaa uudelleenporrastettujen määrien koroista ja määrätyn aikarajan jälkeen otetun velan hoitomaksuja vuodesta 2003 alkaen. Velkarästien järjestäminen on mahdollistanut sen, että kansainväliset rahoituslaitokset ovat aloittaneet uudestaan Kongon demokraattisen tasavallan avustamisen, ja maata on alettu tarkastella uudelleen sen pääsyn nopeuttamiseksi voimakkaasti velkaantuneita köyhiä maita koskevan velkahelpotusaloitteen (HIPC) piiriin, minkä on määrä tapahtua huhtikuun lopussa. Nopea pääsy HIPC-aloitteen piiriin onkin yksi kansainvälisen yhteisön omaksuman strategian pääkohtia. Strategialla pyritään lievittämään Kongon julkisen talouden taakkaa ja mahdollistamaan talouden elpymisen seuraavien vaiheiden käynnistyminen ja maan väestön sosiaalisten elinolosuhteiden koheneminen. 2. Yhteisön vastaus velanvähentämisaloitteeseen Jäsenvaltioiden nimenomaisesta pyynnöstä komissio on jo sitoutunut kansainvälisiin ponnisteluihin löytää ratkaisu Afrikan kehityspankin erääntyneisiin velkasaataviin osallistumalla 40 miljoonalla eurolla pankin ehdottamaan järjestelyyn, jonka puitteissa pyritään kattamaan välittömästi 76 miljoonan euron maksut. Lisäksi Kongon demokraattisella tasavallalla oli 31. joulukuuta 2002 erääntyneitä velkarästejä Euroopan yhteisölle 124,2 miljoonaa euroa, josta 24,3 miljoonaa tavanomaisista lainoista ja 99,9 miljoonaa erityislainoista. Joulukuun 31. päivään 2003 mennessä näiden lukujen ennakoidaan nousevan 26,7 miljoonaan ja 109,3 miljoonaan euroon. Seuraavassa taulukossa on esitetty maa- ja EKR-kohtainen velkajakauma 30. kesäkuuta 2003: >TAULUKON PAIKKA> Kuten muidenkin velkojien kohdalla, Kongon demokraattisen tasavallan velkarästit Euroopan yhteisölle, joita sillä on niin Euroopan investointipankin (EIP) suorista lainoista, pankin komission puolesta hallinnoimista lainoista (riskipääomalainat) kuin sellaisista lainoista, joiden perimisestä EIP huolehtii komission puolesta (erityislainat), on hoidettava asianmukaisesti ja niistä on sovittava kansallisten viranomaisten, EIP:n ja komission kesken. Muussa tapauksessa katsotaan, ettei maa ole täyttänyt päätöksentekoajankohdan saavuttamiseksi asetettuja ehtoja. Omista varoista myöntämiensä lainojen osalta EIP on jo pyytänyt jäsenvaltioita vakuuksia ja saanut niiltä valtuutuksen keskeyttää velkojen periminen 31. päivään joulukuuta 2003, mihin mennessä on löydettävä pitkäaikaisempi ratkaisu. EKR:n varoista myönnettyjen lainojen osalta komissio, joka on sitoutunut säilyttämään yhteisön aseman etusijaisena monenvälisenä velkojana, ei ole katsonut aiheelliseksi ehdottaa velkarästien yksioikoista mitätöimistä tai niiden takaisinmaksun mahdollista uudelleenporrastamista. Kongon hallituksen kanssa onkin käynnistetty neuvottelut, ja hallitus on suostunut käyttämään yhdeksännen EKR:n sille osoitetut A-määrärahat määrään asti, joka vastaa sen erityislainoista ja riskipääomalainoista päätöksentekoajankohtana kertyneitä velkarästejä Euroopan yhteisölle. Kyseinen toimenpide kirjataan yhteisön rahoitusosuudeksi HIPC-aloitteeseen. 3. Jälleenrakennustarpeet ja demokratiaan siirtymisessä onnistumisen välttämättömyys Maailmanpankki esitteli Pariisissa joulukuussa 2002 kokoontuneessa neuvoa-antavassa ryhmässä avunantajille suunnitelman, jossa tehdään alustava katsaus maan kiireellisen kunnostus- ja jälleenrakennusohjelman käynnistämiseen liittyvistä rahoitustarpeista. Tämä 1 741 miljoonan Yhdysvaltain dollarin ohjelma koskee ainoastaan hallituksen valvonnassa olevaa aluetta eli vain noin kolmasosaa koko maan alueesta. Ohjelman tavoitteena on vastata välittömiin haasteisiin maatalouden, elintarviketurvan, perusrakenteiden kunnostuksen ja jälleenrakennuksen sekä sosiaalipalvelujen ja valmiuksien vahvistamisen aloilla. Neuvoa-antavan ryhmän päätelmän mukaan ainoastaan 75 prosenttia julkituoduista tarpeista pystytään kattamaan lainanantajien vuosille 2002-2005 ilmoittamilla rahoitusosuuksilla. Mutta vaikka Kinshasan hallitus saavuttikin vuonna 2002 tunnollisen varainhoidon ansiosta hienoisen perusylijäämän, on varsin epätodennäköistä, että se pystytään säilyttämään, koska tähän asti varsin konservatiivisena pidetyllä talousarviolla on voitava kattaa uusia, hallitusvallan ulottamisesta koko maan alueelle syntyviä tarpeita. Lisäksi sotavuosien riuduttama ja köyhdyttämä talous ei pysty tarjoamaan riittävää veropohjaa seuraavien vuosia uusia tarpeita silmällä pitäen. Verotuloja koskevien Maailmanpankin laatimien ennusteiden mukaan valtiontulot yltävät enintään 900 miljoonaan Yhdysvaltain dollariin vuonna 2005. Vaikka määrä onkin 2,7 kertaa suurempi kuin vuonna 2001, sillä on katettava saman ajanjakson julkiset menot, jotka kasvavat suhteessa uusiin tarpeisiin. Tässä ennusteessa ei sitä paitsi ole otettu huomioon Kongon julkishallinnon perusteellisesta uudistamisesta johtuvia rahoitustarpeita eikä julkisten yritysten rakenneuudistuksesta johtuvia sosiaalimenoja. Alustavien arvioiden mukaan yksistään julkishallinnon sosiaalipuolen kulujen arvioidaan olevan 160 miljoonan Yhdysvaltain dollarin luokkaa. Poliittisesta näkökulmasta siirtymäkauden hallituksen virkaanasettaminen Kinshasaan Pretoriassa 6. maaliskuuta 2003 käydyssä Kongon sisäisessä vuoropuhelussa tehtyjen sopimusten mukaisesti käynnistää vaaliprosessin: sopimuksen mukaisesti vaalit on määrä järjestää koko maan alueella 36 kuukauden kuluessa. Vaalit sinetöivät siirtymävaiheen sekä hallituksen ja sen eri toimielinten legitiimiyden. Vaihetta pidetään Kongolle ja yleensäkin koko Afrikan suurten järvien alueelle ratkaisevan tärkeänä oikeusvaltion, rauhan ja vakauden vakiinnuttamisen kannalta. Yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvosto vahvisti tämän periaatteen Euroopan tasolla 27. tammikuuta 2003 sitoutuessaan julkisesti avustamaan siirtymistä vapaisiin ja avoimiin vaaleihin Pretorian sopimuksessa vahvistetuissa määräajoissa. Yhdistyneiden Kansakuntien vuonna 1996 laatimassa varovaisessa ennusteessa vaaliprosessin kustannukset olivat 225 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Toistaiseksi ei ole esitetty uutta arviota, mutta sodan vaikutukset huomioon ottaen vaalien järjestämisestä aiheutuvat kustannukset ovat tänä päivänä varmasti arvioitua suuremmat. 4. Jälleenrakentamiseen ja demokratiaan siirtymiseen tällä hetkellä komission käytettävissä olevat varat Yhteisön ja Kongon demokraattisen tasavallan kahdenvälinen yhteistyö keskeytettiin vuodesta 1992 ja vuoden 2002 tammikuuhun, jolloin Kongon 120 miljoonan euron maaohjelma allekirjoitettiin. Määrässä yhdistyivät kuudennen ja seitsemännen EKR:n jäljellä olevat määrät sekä kahdeksannen EKR:n määrärahat, joita oli vähennetty 25,7 miljoonaan euroon. Sen aikaa, kun yhteistyö oli keskeytettynä, maalle ei ilmoitettu sille kahdeksannesta EKR:stä alun perin aiotun avustuksen määrää, joka olisi ollut 180-200 miljoonan euron luokkaa. Muilla aloilla syntyneistä, erityisesti HIPC-aloitteeseen liittyvistä tarpeista johtuen avustusta supistettiin vähitellen, kunnes sen määrä oli 25,7 miljoonaa euroa. Sen lisäksi, että maalta evättiin ohjelmoitavat varat, sen käyttöön ei kyseisellä jaksolla annettu myöskään Stabex- ja Sysmin-varoja eikä erityisiä rakennesopeutusvaroja. Avustuksen supistuminen ja tulosindikaattoreiden puuttuminen johtivat siihen, että yhdeksännestä EKR:stä annettavan avustuksen ohjelmoitava osuus (171 milj. euroa A-määrärahoja) on nimellisesti samansuuruinen kuin seitsemännen EKR:n avustus. Tähän mennessä tammikuussa 2002 allekirjoitetun maaohjelman varoista 85 prosenttia on jo sidottu kiireelliseen maan kunnostus- ja jälleenrakennusohjelmaan. Jäljellä olevat 15 prosenttia on määrä sitoa vuoden 2003 kolmannella neljänneksellä. Kongon viranomaisten kanssa tehty sopimus käyttää 105 miljoonaa euroa yhdeksänteen EKR:ään sidotun maaohjelman A-määrärahoja yhteisön velkasaatavien kuittaamiseen vähentäisi kohtalokkaalla tavalla komission valmiuksia vastata maan siirtymävaiheessa esille tuleviin poliittisiin, ulkoministeritasolla vahvistettuihin haasteisiin, jotka liittyvät erityisesti vaalien järjestämisen, armeijan demobilisoinnin ja julkishallinnon uudistamisen tukemiseen. Ainoa mahdollisuus yhdeksännestä EKR:stä myönnettävien A-määrärahojen nostamiseen on kaikkien AKT-maiden väliarvioinnin yhteydessä, joka on tarkoitus tehdä vuoden 2004 lopun ja vuoden 2005 puolivälin väliin ajoittuvalla jaksolla. Edellä mainittuja ensisijaisia toimia koskevia ohjeellisia määriä ei siis voida vahvistaa sitä ennen. Yhdeksännestä EKR:stä tehdyn sisäisen sopimuksen 7 artiklan 1 kohdan, jolla säännellään EIP:lle suoritettujen maksujen käyttöä AKT-maille myönnettäviin erityislainoihin sekä edellisten EKR:ien yhteydessä toteutettujen riskipääomatoimien tuottoja ja tuloja, mukaan kyseiset määrät palautetaan jäsenvaltioille, ellei neuvosto komission ehdotuksesta yksimielisesti päätä rahastoida niitä tai osoittaa ne muihin toimiin. Näin ollen aiotaan ehdottaa, että sen sijaan, että yhteisölle maksettavat velkarästit palautettaisiin jäsenvaltioille, komissio hallinnoisi niitä Kongon demokraattisen tasavallan hyväksi toteutettavien toimien rahoittamiseksi yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston antamien suuntaviivojen mukaisesti. 5. Olematon moraalinen / ongelmien leviämisen riski Yleisesti ottaen moraalinen / ongelmien leviämisen riski on varsin vähäinen johtuen toisaalta siitä monenvälisestä kehyksestä (HIPC-aloite), jossa toimet on aikomus toteuttaa, ja toisaalta Kongon demokraattisen tasavallan erityisponnisteluista ja konkreettisista sitoumuksista päätöksentekoajankohdan saavuttamiseksi. Moraalisen riskin olemattomuus on seurausta myös seuraavista: 1) sen, että Kongo maksaa velkarästinsä yhdeksännen EKR:n avustusvaroistaan, ja takaisinmaksettujen määrien palauttamisen välillä ei ole automaattista kytköstä, ja 2) sisäisen sopimuksen perusteella toimenpide voidaan toteuttaa vasta sen jälkeen, kun neuvosto on komission ehdotuksesta tehnyt asiassa yksimielisen päätöksen. Komissio on lisäksi ilmoittanut, että ehdotettu varojen uudelleenosoittaminen on ainutkertainen toimenpide ja poikkeus tavanomaiseen käytäntöön, jolla erityislainojen takaisinmaksuja ja AKT-maissa EKR-varoin toteutettujen riskipääomatoimien tuloja hallinnoidaan. Poikkeus on perusteltavissa, koska 1) Kongo on HIPC-aloitteeseen kuuluva maa, joka täyttää aloitteen monenvälisessä kehyksessä asetetut ehdot ja on lähellä päätöksentekoajankohtaa, minkä myötä se voi hakea välivaiheen kevennystä velkataakkaansa; 2) maassa vallitsee konfliktinjälkeinen tilanne, jossa aineelliset vahingot ovat merkittäviä; 3) Kongolle kahdeksannesta EKR:stä myönnettyä avustusta on vähennetty (26 milj. euroa), ja 4) yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvosto on ilmoittanut valmiutensa tukea siirtymävaihetta. Päätelmä Edellä esitetyistä syistä komissio ehdottaa, että neuvosto tekisi liitteenä olevan päätöksen. Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS Kongon demokraattisen tasavallan suorittamien, erityislainoihin sekä toisen, kolmannen, neljännen, viidennen ja kuudennen Euroopan kehitysrahaston varoista toteutettujen riskipääomatoimien tuottoihin ja tuloihin liittyvien maksujen uudelleenosoittamisesta maassa toteutettaviin yhteistyötoimiin Euroopan unionin neuvosto, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen [1], [1] EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3. ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen Cotonoussa, Beninissä 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen rahoituspöytäkirjan mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta sekä taloudellisen avun jakamisesta EY:n perustamissopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille [2] ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohdan, [2] EYVL L 317, 15.12.2000, s. 355. ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka se on laatinut yhdessä Euroopan investointipankin kanssa, sekä katsoo seuraavaa: (1) Yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston Kongon demokraattisesta tasavallasta 27 päivänä tammikuuta 2003 tekemissä päätelmissä neuvosto ilmoitti valmiudestaan tukea siirtymistä vapaisiin ja avoimiin vaaleihin Pretorian sopimuksessa vahvistetuissa määräajoissa ja vahvisti tukevansa siirtymistä heti, kun tarvittavat toimielimet on perustettu, sellaisten Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden hankkeiden kautta, joiden tarkoituksena on muun muassa väestön auttaminen, valtion rakenteiden vahvistaminen ja maan talouden jälleenrakentaminen, sekä aseistariisunta-, demobilisaatio-, kotouttamis-, kotiuttamis- ja uudelleensijoittamishankkeiden kautta. (2) Kongon demokraattisen tasavallan kahdeksannesta EKR:stä saamaa määrärahaa oli vähennetty 25,7 miljoonaan euroon. (3) Kongon demokraattiselle tasavallalle yhdeksännestä EKR:stä myönnetyt varat eivät riitä siihen, että yhteisö voisi rahoittaa neuvoston Euroopan unionin nimissä antamat sitoumukset, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Komissiolle myönnetään avustuksen muodossa 105 miljoonan euron lisämääräraha Kongon demokraattisessa tasavallassa toteutettaviin toimiin, joilla varmistetaan maan siirtyminen demokratiaan vapaiden ja avointen vaalien myötä, vahvistetaan valtion rakenteita, osallistutaan maan jälleenrakentamiseen sekä käynnistetään ohjelma entisten taistelijoiden demobilisoimiseksi ja yhteiskuntaan palauttamiseksi. 2 artikla Edellä 1 artiklassa ilmoitettu määrä on lisämäärärahan yläraja. 3 artikla Edellä 1 artiklassa mainittu lisämääräraha rahoitetaan ensimmäisen [3] ja toisen [4] Yaoundén yleissopimuksen sekä ensimmäisen [5], toisen [6] ja kolmannen [7] Lomén yleissopimuksen yhteydessä toteutettujen riskipääomatoimien ja erityislainojen velanhoitoon liittyvillä maksuilla, jotka Kongon demokraattinen tasavalta suorittaa Euroopan investointipankille. [3] Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä assosioituneiden Afrikan valtioiden ja Madagaskarin välinen ensimmäinen Yaoundén yleissopimus, 1963. [4] Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä assosioituneiden Afrikan valtioiden ja Madagaskarin välinen toinen Yaoundén yleissopimus, 1969 (EYVL L 282, 28.12.1970). [5] Euroopan yhteisön sekä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) valtioiden välinen ensimmäinen Lomén yleissopimus, 1975, (EYVL L 25, 30.01.1976). [6] Euroopan yhteisön sekä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) valtioiden välinen toinen Lomén yleissopimus, 1980, (EYVL L 347, 22.12.1980). [7] Euroopan yhteisön sekä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) valtioiden välinen kolmas Lomén yleissopimus, 1985, (EYVL L 86, 31.03.1986). 4 artikla Jäsenvaltiot valtuuttavat Euroopan investointipankin siirtämään Kongon demokraattiselta tasavallalta saadut rahamäärät suoraan komission nimissä avatulle tilille sen jälkeen, kun pankki on vähentänyt niistä sille tämäntyyppisistä toimista kuuluvan palkkion. Tilille siirretyistä määristä kertyvät korot kapitalisoidaan. Neljän vuoden kuluttua tilin avaamispäivästä se suljetaan ja saldo ohjataan takaisin Euroopan investointipankille, joka palauttaa sen jäsenvaltioille. 5 artikla Lisämäärärahasta enintään viisi prosenttia, sen jälkeen kun pankki on vähentänyt niistä sille tämäntyyppisistä toimista kuuluvan palkkion, on tarkoitettu lisämäärärahan hallinnoinnista komissiolle aiheutuvien hallintokulujen kattamiseen. 6 artikla Komissio huolehtii Kongon demokraattiselle tasavallalle myönnettyjen lisämäärärahavarojen täytäntöönpanosta hallinnoimalla niitä keskitetysti yhdeksänteen EKR:ään sovellettavan varainhoitoasetuksen 14 artiklan mukaisesti. 7 artikla Tämän päätöksen kohteena olevalla lisämäärärahalla toteutettavaan rahoitukseen sovelletaan sisäisen sopimuksen 24-27 artiklassa tarkoitettuja päätöksentekomenettelyjä. 8 artikla Komissiolla on valtuudet hyväksyä 1 artiklassa mainitun lisämäärärahan jako toimenpidetyypeittäin kuultuaan ensin EKR:n komiteaa, joka antaa lausuntonsa sisäisen sopimuksen 27 artiklan mukaisesti. Komissiolla on valtuudet hyväksyä lisämäärärahan jakaminen toisella tavalla pyytämättä EKR:n komitealta ennakkoon lausuntoa edellyttäen, että muutokset ovat suuruudeltaan enintään 20 prosenttia koko lisämäärärahasta. 9 artikla Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan. Sitä sovelletaan saman ajanjakson ajan kuin neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien välillä yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta tehtyä sisäistä sopimusta. Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä . Neuvoston puolesta Puheenjohtaja