Neuvoston päätelmät, annettu 11 päivänä toukokuuta 2012, tutkinnon suorittaneiden työllistyvyydestä

2012/C 169/04

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

OTTAA HUOMIOON:

eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista (ET 2020) 12. toukokuuta 2009 annetut neuvoston päätelmät (1) , joissa komissiota pyydettiin esittämään ehdotus tämän alan eurooppalaiseksi vertailuarvoksi, sillä tämänhetkisiin ja tuleviin työmarkkinahaasteisiin vastaamiseksi on tärkeää parantaa työllistyvyyttä koulutuksen avulla;

PALAUTTAA MIELEEN SEURAAVAA:

Koulutuksesta työelämään siirtymisen merkitys korostuu nykyisen talouskriisin myötä. On olennaisen tärkeää varmistaa, että koulutuksensa päättävät nuoret saavat parhaan mahdollisen tuen ensimmäisen työpaikkansa hankkimiseksi. Työttömyys tai työelämään siirtymisen hitaus voivat haitata pitkäkestoisesti nuorten työmarkkinoilla menestymistä, ansiokehitystä tai perheen perustamista. Tämä taas voi vaarantaa heidän koulutukseensa tehtävät julkiset ja yksityiset investoinnit, mikä on menetys koko yhteiskunnalle. Lisäksi erityisesti väestöhaasteet lisäävät entisestään Euroopan yhä vähenevän nuorison painetta päästä nopeasti ja tehokkaasti työmarkkinoille.

JA OTTAA HUOMIOON SEURAAVAA:

TOTEAA SEURAAVAA:

Työllistyvyyden parantaminen on kaikkien viranomaisten tehtävä, mukaan lukien koulutuksesta ja työllisyydestä vastaavat viranomaiset. Euroopan tasolla asialla on merkitystä Eurooppa 2020 -strategialle ja ET 2020 -puitteille.

KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA:

ottaen kuitenkin huomioon jäsenvaltioiden erilaiset tilanteet

PYYTÄÄ KOMISSIOTA:

tarkastelemaan erityisesti vuotuisessa koulutuksen seurantakatsauksessa ja ET 2020:n strategisten puitteiden täytäntöönpanosta annettavassa yhteisessä raportissa, missä määrin EU:n vertailuarvo on saavutettu;

JA KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA JA KOMISSIOTA:

(1) EUVL C 119, 28.5.2009, s. 2.

(2) EUVL C 324, 1.12.2010, s. 5.

(3) EUVL C 70, 4.3.2011, s. 1.

(4) 11838/11.

(5) EUVL C 372, 20.12.2011, s. 36.

(6) 17229/11 + ADD 1, 2 ja 3.

(7) SN 5/12.

(8) Tässä tekstissä termillä ’tutkinnon suorittanut’ tarkoitetaan henkilöä, joka on päättänyt koulutuksen ja suorittanut vähintään keskiasteen tutkinnon tai keskiasteen jälkeisen mutta ei korkea-asteen tutkinnon (ISCED 3 -tasosta ISCED 4 -tasoon lyhyttä ISCED 3 C -tasoa lukuun ottamatta) tai korkea-asteen tutkinnon (ISCED 5 ja 6).

(9) Kuten vuonna 2009 hyväksytyissä eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisissa puitteissa todetaan, kyseessä on keskimääräisen eurooppalaisen suoritustason viitearvo, jota ei pitäisi nähdä konkreettisena tavoitteena, joka yksittäisten maiden olisi saavutettava, vaan pikemminkin yhteisenä tavoitteena, jonka saavuttamiseen jäsenvaltioita kehotetaan osallistumaan (EUVL C 119, 28.5.2009, s. 7).

(10) Towards a Benchmark on the Contribution of Education and Training to Employability: (Methodological note EUR 24616 EN 2011).

LIITE

Keskimääräisen Eurooppalaisen suoritustason viitearvo

(”EU:N vertailuarvo”)

työllisten tutkinnon suorittaneiden osuus

Edistyksen seuraamiseksi ja haasteiden tunnistamiseksi sekä osana näyttöön perustuvaa päätöksentekoa jäsenvaltiot sopivat vuonna 2009 siitä, että keskimääräisen eurooppalaisen suoritustason viitearvoilla (”EU:n vertailuarvot”) olisi tuettava jäsenvaltioiden eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista 12. toukokuuta 2009 hyväksymissä neuvoston päätelmissä esitettyjä tavoitteita (1). Tällöin päästiin yhteisymmärrykseen viidestä EU:n vertailuarvosta ja siitä, että komissiota pyydetään esittämään ehdotuksia uusista vertailuarvoista, joista yksi koskisi työllistyvyyttä.

Jäsenvaltiot, jotka ovat tarkastelleet 24. toukokuuta 2011 annetussa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa (2) esitettyjä ehdotuksia, ovat myös tässä vaiheessa yhtä mieltä seuraavasta työllisten tutkinnon suorittaneiden osuutta koskevasta vertailuarvosta. Vertailuarvo täydentää jo toukokuussa 2009 hyväksyttyjä vertailuarvoja ja neuvoston marraskuussa 2011 hyväksymää oppimiseen liittyvän liikkuvuuden vertailuarvoa (3). Sen olisi perustuttava yksinomaan olemassa oleviin vertailukelpoisiin tietoihin. Siinä olisi otettava huomioon yksittäisten jäsenvaltioiden erilaiset lähtökohdat ja eri mahdollisuudet, joita niillä on parantaa suorituskykyään koulutuspolitiikkojen avulla. Sitä ei pitäisi käsittää konkreettiseksi tavoitteeksi, jotka yksittäisten maiden olisi saavutettava vuoteen 2020 mennessä. Jäsenvaltioita pyydetään pikemminkin pohtimaan, miten ja missä määrin ne voivat kansallisin toimin vaikuttaa jäljempänä esitettyä alaa koskevan EU:n vertailuarvon yhteiseen aikaansaamiseen kansallisten painopisteiden pohjalta ja muuttuvat taloudelliset olosuhteet huomioon ottaen.

työllisten tutkinnon suorittaneiden osuutta koskeva vertaiuluarvo

Työllistyvyys eli niiden tekijöiden yhdistelmä, jotka parantavat henkilön työllistymisnäkymiä tai mahdollistavat työpaikan saamisen, työelämässä pysymisen ja uralla etenemisen, on monimutkainen käsite, johon sisältyvät paitsi jokaisen henkilön yksilölliset ominaisuudet, taidot, asenteet ja motivaatio myös muita ulkoisia tekijöitä, jotka ovat koulutuspolitiikan soveltamisalan ulkopuolella, kuten työmarkkinasäännökset, väestötilanne, talouden rakenne ja yleinen taloudellinen tilanne.

Tätä taustaa vasten ja haluten korostaa, miten koulutuspolitiikalla voidaan tukea menestymistä työmarkkinoilla, ja haluten lisätä sellaisten tutkinnon suorittaneiden (4) työllistyvyyttä, jotka eivät tällä hetkellä ole missään koulutuksessa, jäsenvaltiot sopivat seuraavasta vertailuarvosta:

.

Tavoitetaso tarkoittaa EU:n keskiarvoa eikä ole yksittäisten jäsenvaltioiden kansallinen tavoite.

Tämän vertailuarvon pitäisi mahdollistaa luokittelu erityisten osajoukkojen mukaan. Erityisesti tiedot pitäisi luokitella ISCED-tasojen (8), opintosuuntien ja koulutusalojen perusteella, mikä mahdollistaisi esimerkiksi keskiasteen tutkinnon suorittaneiden suoritustason eriyttämisen yleissivistävän tai ammatillisen koulutustaustan mukaan tai korkeamman tutkinnon suorittaneiden suoritustason eriyttämisen koulutusalan mukaan.

Lisäksi olisi analysoitava sitä, missä määrin koulutusalat ja -tasot vastaavat niitä työtehtäviä, joihin tutkinnon suorittaneet sijoittuvat ensimmäisinä työvuosinaan. Analyysi voisi perustua ISCED-luokituksen mukaiseen koulutustasoon.

Jäsenvaltiot ja komissio tarkastelevat ja arvioivat edellä esitettyä vertailuarvoa osana ET 2020:n yhteistä raporttia vuonna 2014 päättääkseen, onko indikaattoreita tarpeen tarkistaa.

(1) EUVL C 119, 28.5.2009, s. 7.

(2) 10697/11.

(3) EUVL C 372, 20.12.2011, s. 31.

(4) Tässä tekstissä termillä ’tutkinnon suorittanut’ tarkoitetaan 20–34-vuotiasta henkilöä, joka on päättänyt koulutuksen ja suorittanut vähintään keskiasteen tutkinnon tai keskiasteen jälkeisen mutta ei korkea-asteen tutkinnon (ISCED 3 -tasosta ISCED 4 -tasoon lyhyttä ISCED 3 C -tasoa lukuun ottamatta) tai korkea-asteen tutkinnon (ISCED 5 ja 6).

(5) Vuoden 1997 kansainvälisessä koulutusluokituksessa (ISCED) koulutustoimet luokitellaan seitsemään laajaan tasoon, joista ISCED 0–2 ja lyhyt 3 C kattavat ylemmän perusasteen koulutuksen. Vuoden 2020 asianmukaisten tasojen arvioinnissa otetaan huomioon vain kaksi tutkinnon suorittaneiden tasoa, nimittäin tutkinnon suorittaneet, joilla on keskiasteen koulutus (ISCED 3), keskiasteen jälkeinen mutta ei korkea-asteen koulutus (ISCED 4) tai korkea-asteen koulutus (ISCED 5–6). Yleissivistävän keskiasteen tutkinnon (ISCED 3 A) suorittaneita olisi kannustettava jatkamaan opintojaan. Ne tutkinnon suorittaneet, joilla on keskiastetta alempi koulutus (ISCED 0–2 ja ISCED lyhyt 3 C) jätettiin pois arvioinnista, koska otos oli pieni (ikäryhmässä 20–34 on vain vähän äskettäin koulunkäyntinsä keskeyttäneitä, joilla on keskiastetta alempi koulutus) ja koska jäsenvaltiot sopivat jo vuonna 2003 siitä, että koulunkäyntinsä keskeyttävien määrää vähennetään alle 10 prosenttiin kaikista 18–24-vuotiaista (tämä tavoite vahvistettiin Eurooppa 2020 -strategiassa).

(6) Alempi 20 vuoden ikäraja valittiin vastaamaan uutta ikäryhmää, joka otettiin käyttöön Eurooppa 2020 -strategian työllisyyttä koskevan yleistavoitteen yhteydessä (20–64-vuotiaat). Koska suurin osa oppilaista Euroopassa saattaa keskiasteen koulutuksen (ISCED 3, paitsi lyhyt ISCED 3 C) ja keskiasteen jälkeisen mutta ei korkea-asteen koulutuksen (ISCED 4) päätökseen 18–20-vuotiaina, alemman ikärajan odotetaan mahdollistavan tämän ikäluokan työllistyvyyden analysoinnin 1, 2 ja 3 vuoden kuluttua tutkinnon suorittamisesta. 34 vuoden yläraja valittiin taas vastaamaan korkea-asteen koulutustason nykyistä vertailuarvoa, jota mitataan ikäluokasta 30–34. Myös tämän ylärajan pitäisi siksi varmistaa korkea-asteen koulutuksen (ISCED 5–6) vastavalmistuneiden perusjoukon optimaalinen kattavuus.

(7) Mitattuna niiden työllisten 20–34-vuotiaiden osuutena, jotka eivät ole nyt koulutuksessa ja jotka suorittivat tutkinnon 1, 2 tai 3 vuotta sitten. Nyt jonkinasteisessa koulutuksessa olevat henkilöt on jätetty pois sen varmistamiseksi, että tämän ikäluokan työllistyvyyttä ei vääristä se, että henkilö on parhaillaan päivittämässä tai parantamassa osaamistaan. Koska saatavilla ei ole pitkittäisleikkaustietoja, joiden perusteella voitaisiin mitata tarkasti tutkinnon suorittaneiden työllistymistä, käytetään keskiarvoa, joka on laskettu kolmen vuoden kaudelta tutkinnon suorittamisen jälkeen. Näin voidaan vähentää lyhyiden työttömyyskausien mahdollisia vaikutuksia, sillä ne ovat tavallisia ensimmäisinä työvuosina.

(8) Kuten edellä mainittiin, vuoden 1997 kansainvälisessä koulutusluokituksessa (ISCED) luokitellaan koulutustoimet seitsemään laajaan tasoon 0–6. ISCED 2011 -luokitusta aletaan soveltaa 9-tasoisena vuonna 2014 kaikissa EU:n koulutusalan tietolähteissä. Tämä tarkoittaa, että korkea-asteen koulutus jaetaan edelleen alempaan korkeakoulututkintoon, ylempään korkeakoulututkintoon ja tohtorintutkintoon ja että pääryhmien ”ylemmän perusasteen koulutus” ja ”keskiasteen koulutus” rajat määritellään tarkemmin.