FI Euroopan unionin virallinen lehti C 299/39

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kansalaisyhteiskunnan rooli Euroopan unionin sekä Kolumbian ja Perun välisessä monenkeskisessä kauppasopimuksessa”

2012/C 299/08

Esittelijä: Giuseppe IULIANO

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 19. tammikuuta 2012 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia oma-aloitteisen lausunnon aiheesta

Kansalaisyhteiskunnan rooli Euroopan unionin sekä Kolumbian ja Perun välisessä monenkeskisessä kauppasopimuksessa.

Asian valmistelusta vastannut "ulkosuhteet"-erityisjaosto antoi lausuntonsa 28. kesäkuuta 2012.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 11.–12. heinäkuuta 2012 pitämässään 482. täysistunnossa (heinäkuun 11. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 139 puolesta ja 4 vastaan 8:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Koska Andien alueen kaikkien maiden kanssa käytyjä neuvotteluja kumppanuussopimuksesta ei voitu saattaa päätökseen, EU päätti Kolumbian ja Perun pyynnöstä ryhtyä rakentamaan uudenlaisia kauppasuhteita näiden kahden maan kanssa. Neuvottelut vietiin päätökseen toukokuussa 2010, kaikki kolme osapuolta parafoivat useamman osapuolen kauppasopimuksen (Multi-Party Trade Agreement) 24. maaliskuuta 2011, ja se vahvistettiin virallisesti 13. huhtikuuta 2011. Sopimus on nyt toimitettu Euroopan parlamentille, jonka on määrä päättää sen hyväksymisestä tai hylkäämisestä, mutta parlamentilla ei ole mahdollisuutta tehdä sopimukseen tarkistuksia. Tässä vaiheessa ETSK arvioi sopimusta ja esittää joukon suuntaviivoja, jotka on tarkoitettu kaikille asianomaisille toimijoille otettaviksi huomioon siinä tapauksessa, että sopimus hyväksytään ja ratifioidaan (1).

1.2 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) katsoo, että EU:n sekä Kolumbian ja Perun välinen kauppasopimus saattaa osoittautua myönteiseksi välineeksi sekä Euroopan unionille että kaikille asianomaisille Andien maille. Ecuador ja Bolivia saattaisivat olla valmiit palaamaan neuvottelupöytään. Useamman osapuolen kauppasopimus auttaa saamaan aikaan kasvua, kilpailukykyä ja ihmisarvoista työtä, sillä kauppa on merkittävä mekanismi, joka tukee kehitystä ja lievittää köyhyyttä. Sopimuksen taloudellisia, sosiaalisia ja ekologisia kerrannaisvaikutuksia on kuitenkin arvioitava huolellisesti, avoimesti ja kokonaisvaltaisesti ottamalla huomioon kaikkien osapuolten intressit. Tässä mielessä kansalaisyhteiskunnalla voi ja sillä tulee olla keskeinen rooli.

1.3 Tämän useamman osapuolen kauppasopimuksen neuvotteluprosessissa todettiin, että vuoropuhelu osapuolten järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kanssa on ollut riittämätöntä. Jotta tämä tyhjiö korjattaisiin jälkikäteen ja kansalaisyhteiskunnan osallistuminen sopimukseen virallistettaisiin, ETSK ehdottaa keskusteltuaan asiasta kummankin maan virallisten toimijoiden ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kanssa hiljattain Peruun ja Kolumbiaan suuntauneen virkamatkansa aikana, että perustetaan unionin, Perun ja Kolumbian kansalaisyhteiskunnan edustajista koostuva neuvoa-antava sekakomitea, jolla olisi konsultatiivinen tehtävä ihmisoikeuksiin, kestävään kehitykseen ja useamman osapuolen kauppasopimuksen alakohtaisten vaikutusten arviointiin liittyvissä kysymyksissä. Neuvoa-antava sekakomitea työstää teemoja sopimuksen seuraamiseksi (2), sopimuksen allekirjoittajapuolet voivat kuulla sekakomiteaa kyseisistä aiheista tai se voi oma-aloitteisesti antaa niistä lausuntoja ja suosituksia tai laatia niistä tutkimuksia. Neuvoa-antava sekakomitea kokoontuu kerran vuodessa sopijapuolia edustavan elimen kanssa, elleivät osapuolet sovi toisin. Neuvoa-antava sekakomitea ei ole ristiriidassa sopimuksen 282 artiklassa tarkoitetun, koko kansalaisyhteiskunnalle ja kansalaisille avoimen kokouksen kanssa. Neuvoa-antava sekakomitea voi neuvotella osapuolten kanssa mahdollisuudesta ottaa käyttöön sopimuksen soveltamisesta aiheutuvia alakohtaisia vaikutuksia mittaavia indikaattoreita.

Tämänkaltainen neuvoa-antava foorumi voitaisiin käynnistää EU:n maailman muiden maiden ja alueiden kanssa aiemmin tekemien sopimusten yhteydessä hyväksyttyjen mekanismien esikuvan mukaisesti.

1.4 ETSK pitää tärkeänä Euroopan parlamentin sekä Kolumbian ja Perun parlamenttien yhteistyön lujittamista ja on tältä osin tyytyväinen Euroopan parlamentin antamaan päätöslauselmaan, joka saattaa johtaa parlamentaaristen mekanismien yhtäaikaiseen käyttöönottoon tehtyjen sitoumusten seuraamiseksi. Sitoumuksista mainittakoon erityisesti ihmisoikeustilanne, ILO:n ihmisarvoisen työn ohjelma, jonka kohteena ovat työolot ja työntekijöiden edustus, naisten ja miesten tasa-arvo, laillinen ja takuisiin perustuva maahanmuutto, ympäristönsuojelusopimukset sekä erimielisyyksiä käsittelevälle komitealle mahdollisesti tehtävät valitukset.

1.5 ETSK:n mielestä tämänkaltainen neuvoa-antava elin tarjoaa kansalaisyhteiskunnalle tilaisuuden olla mukana useamman osapuolen välisessä kauppasopimuksessa, antaa mahdollisuuden vakiinnuttaa kuuleminen, voi vaikuttaa sopimuksen toteuttamiseen, antaa mahdollisuuden vastata haasteisiin, voi taata sujuvan ja suoran viestinnän sopimuksen täytäntöönpanosta vastaavien tahojen kanssa sekä tarjoaa tilaisuuden antaa erityissuosituksia sopimuksen soveltamisen myönteisistä tai kielteisistä seurauksista.

1.6 ETSK:n valtuuskunta vieraili toukokuussa 2012 Kolumbiassa ja Perussa. Virkamatka oli kaiken kaikkiaan myönteinen kokemus niin keskustelukumppanien määrän kuin tason suhteen sekä saatujen mielenkiintoisten tietojen ansiosta, jotka ovat omalta osaltaan vaikuttaneet siihen, että näiden kahden maan kansalaisyhteiskunnan kannat heijastuvat tässä lausunnossa ja siinä ehdotetaan kansalaisyhteiskunnasta muodostuvan neuvoa-antavan sekakomitean perustamista seuraamaan useamman osapuolen kauppasopimusta. Lausunnossa tarkastellaan Kolumbian ja Perun suurimpia ongelmia, joita kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden on tarkkailtava.

2. Yleistä

2.1 Euroopan unioni pitää yllä Andien alueen ja erityisesti Kolumbian ja Perun kanssa orastavia taloudellisia ja kauppasuhteita. Unioni on nykyisin Andien alueen maiden toiseksi merkittävin kauppakumppani Yhdysvaltojen jälkeen. EU:n ja Andien alueen maiden kauppa on lisääntynyt merkittävästi viimeksi kuluneella vuosikymmenellä: kahdenvälinen kauppavaihto lisääntyi vuonna 2000 todennetusta 9,1 miljardista eurosta 15,8 miljardiin euroon vuonna 2007, ja keskimääräinen vuotuinen kasvu oli 8,25 %. (3) Vuonna 2010 EU:n sekä Kolumbian ja Perun kahdenvälisen tavarakaupan arvo oli noin 16 miljardia euroa.

2.2 Kauppasopimuksen sopijapuolet ovat solmineet taloutta pidemmälle meneviä yhteyksiä muun muassa poliittisen vuoropuhelun, kulttuurin, yleissivistävän koulutuksen ja tieteen aloilla. EU on seurannut demokratiaan siirtymistä ja antanut panoksensa ihmisoikeuksien puolustamiseen sitoutumalla yhteisvastuuseen. ETSK pitää tätä erittäin myönteisenä ja on asiasta yhtä mieltä.

2.3 Nykyisen useamman osapuolen kauppasopimuksen edelläkävijöitä ovat Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Andien yhteisön ja sen jäsenmaiden vuonna 2003 tekemä sopimus poliittisesta vuoropuhelusta ja yhteistyöstä sekä oikeudet ja velvollisuudet, joihin osapuolet ovat sitoutuneet Maailman kauppajärjestön jäseninä. (4)

2.4 Useamman osapuolen kauppasopimuksen ansiosta sopijapuolten tavarat ja tuotteet pääsevät kummankin osapuolen kansallisille markkinoille tuntuvasti alennetuin tullein. Monille sellaisille Kolumbian ja Perun teollisuustuotteille, joiden GSP+-normit (5) ovat rajoittavammat, asetetaan näin entistä joustavammat tuontiperusteet. Muutoksista neuvoteltiin muun muassa sellaisilla aloilla kuin petrokemian tuotteet, muovit, tekstiilit ja valmisvaatteet, kalastustuotteet, banaani, sokeri ja kahvi. On niin ikään tärkeää tarkkailla, millaisia vaikutuksia useamman osapuolen kauppasopimuksen täytäntöönpanosta aiheutuu sopijapuolten maataloussektoreille esimerkiksi sellaisten seikkojen osalta kuin alkuperämerkinnät, suojalausekkeet ja alakohtaiset vakauttamismekanismit, joita olisi seurattava ja arvioitava. Komitea arvostaa mainintoja kaupan merkityksestä kestävälle kehitykselle sekä reilun ja oikeudenmukaisen kaupan edistämisestä (6).

2.5 Epävirallisen talouden osuus on sekä Perussa että Kolumbiassa huomattava. Eräs sen vakavimmista vaikutuksista on Andien maissa havaittava pimeän työn suuri osuus, mikä antaa komitealle aiheen ilmaista huolestuneisuutensa Kolumbian ja Perun työelämän normeista. Nuorten ja naisten tilanne on erityisen hankala, sillä he kärsivät muita enemmän työttömyydestä ja epäsuotuisista työhönottoehdoista ja työskentelyolosuhteista. Vaikutustenarviointeihin on sisällytettävä sukupuoliperspektiivi, ja niissä on kiinnitettävä huomiota nuorison työoloihin, sillä naiset ja nuoret kamppailevat erityisten haasteiden parissa. (7) ETSK toteaa niin ikään jälleen kerran, että on tarpeen päättää konkreettisista ja tehokkaista toimista monissa maissa tavattavan huolestuttavan ilmiön eli lapsityövoiman käytön asteittaiseksi lopettamiseksi sekä panna toimet alulle.

2.6 Kolumbian ja Perun ihmisoikeustilanne, työntekijöiden oikeudet ja järjestäytymisoikeudet mukaan luettuina, aiheuttavat usein suurta huolta kolumbialaisille ja perulaisille sekä Euroopan kansalaisyhteiskunnalle. ETSK on ilahtunut siitä, että useamman osapuolen kauppasopimuksen 1 artiklassa määrätään selvästi, että demokratian periaatteiden ja perusoikeuksien loukkaukset voivat johtaa sopimuksen tilapäiseen keskeyttämiseen tai lopulliseen purkamiseen. ETSK suhtautuu niin ikään myönteisesti siihen, että asiakirjan 269 artiklan 3 kohdassa (8) sopijapuolet sitoutuvat noudattamaan ILO:n keskeisiä yleissopimuksia. Komitea toivoo, että sopimusta sovellettaessa taataan niiden kunnioittaminen ja kaikinpuolinen noudattaminen.

2.7 ETSK on useaan otteeseen ilmaissut näkemyksensä siitä, millä tavoin kauppasopimuksesta käytäviä neuvotteluja olisi pyrittävä käymään. Komitean mielestä kahdenvälisten sopimusten tulee olla yhteensopivia monenkeskisyyden kanssa. (9) ETSK katsoo, etteivät kahdenväliset neuvottelut saa johtaa siihen, että EU tinkii sosiaali-, työelämä- ja ympäristövaatimuksistaan. Nämä ulottuvuudet on otettava tarkoin huomioon, samoin kuin taloudellinen ulottuvuus, ja on etsittävä mekanismeja, joilla ne yhdenmukaistetaan pantaessa sopimuksia täytäntöön.

2.8 Komitea katsoo toisaalta kokemuksen olevan taipuvainen osoittamaan todennettavasti, että kansalaisyhteiskunnan aktiivinen rooli pantaessa sopimuksia täytäntöön antaa mahdollisuuden tunnistaa merkittävimmät potentiaaliset kumppanit sopijamaissa, solmia kaikkia osapuolia hyödyttäviä suhteita ja helpottaa mahdollisten ristiriitojen ratkaisua. Komitea on jo ottanut kantaa vaatimukseen sosiaalisesta ulottuvuudesta EU:n neuvottelemissa tai parhaillaan neuvoteltavina olevissa sopimuksissa, ja sosiaalinen ulottuvuus on ollut osa ETSK:n aiempia lausuntoja. (10)

2.9 ETSK on jo ilmaissut aiemmissa lausunnoissaan kannattavansa EU:n päätöstä ottaa käyttöön kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arvioinnit (Sustainability Impact Assessment, SIA), jotka antavat mahdollisuuden tehdä ehdotuksia ja ryhtyä korjaaviin toimenpiteisiin kauppasopimuksen myönteisten vaikutusten maksimoimiseksi ja mahdollisten kielteisten vaikutusten minimoimiseksi. ETSK kehottaa jälleen kerran laatimaan kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arvioinnit siten, että kansalaisyhteiskunta osallistuu niihin täysipainoisesti, jotta taataan tehdyt sitoumukset, minimoidaan riskit ja tehostetaan kaupan avautumisen tarjoamia mahdollisuuksia. (11)

2.10 ETSK ei saata olla toteamatta, että sopijapuolten työmarkkinajärjestöt ja ammattiyhdistysliike ovat arvostelleet Kolumbian ja Perun kanssa käytyjä sopimusneuvotteluja ja asettaneet ne kyseenalaisiksi (12). ETSK yhtyy erityisesti huoleen siitä, että neuvotteluprosessin aikana kansalaisyhteiskunnan kuuleminen oli vähäistä. Komitea suhtautuukin myönteisesti Euroopan parlamentin päätöslauselmaan (13), jossa korostetaan, että useamman osapuolen kauppasopimusta sovellettaessa on tärkeää ottaa käyttöön selkeitä valvonta- ja seurantamekanismeja, joissa on mukana kansalaisyhteiskunnan edustajia.

2.11 Komitea katsoo, että kansalaisyhteiskunnan kannalta tarkasteltuna kauppasopimusten tulee helpottaa sellaisten muutosten käynnistymistä, jotka muun muassa edistävät yritysten yhteiskuntavastuuta, vaativat eurooppalaisyrityksiä noudattamaan kotimaassaan vallitsevia työelämän käytäntöjä, luovat laadukkaita ja takuisiin perustuvia työpaikkoja, auttavat kehittämään työmarkkinaneuvotteluja, mahdollistavat luonnonvarojen hyödyntämisen tiiviin tarkkailun, auttavat vähentämään epävirallista taloutta ja pimeitä työpaikkoja sekä kitkemään ihmisoikeuksien loukkaukset, auttavat torjumaan köyhyyttä ja sosiaalista eriarvoisuutta ja antavat tilaisuuden parantaa väestön, erityisesti epäsuotuisimmassa asemassa olevan väestönosan, elinoloja.

2.12 ETSK katsoo, että useamman osapuolen kauppasopimuksessa on artikloja – esimerkiksi ihmisoikeuksia koskeva 1 artikla, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumista koskeva 282 artikla tai vaikutusten arviointia käsittelevä 286 artikla –, jotka antavat mahdollisuuden jäsentää yhtäältä kummankin osapuolen kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden (14) vakiintuneen, edustuksellisen ja itsenäisen osallistumisen suppeassa kokoonpanossa perustamalla neuvoa-antava sekakomitea ja toisaalta perustaa Perun, Kolumbian ja unionin koko kansalaisyhteiskunnalle avoin foorumi.

2.13 ETSK toivoo, että käsillä oleva useamman osapuolen kauppasopimus auttaa sopijapuolia ratkaisemaan polttavimmat yhteiskunnallis-taloudelliset ongelmat, kuten köyhyyden, sosiaalisen eriarvoisuuden ja väkivallan, ja tarjoaa tilaisuuden kohentaa väestön, etenkin epäsuotuisimmassa asemassa olevan väestönosan, elinoloja. Tämän vuoksi komitea katsoo olevan välttämätöntä, että kaikkien kolmen sopimuspuolen kansalaisyhteiskunnat voivat osallistua aktiivisesti sopimuksen soveltamiseen ja sen vaikutusten arvioimiseen.

2.14 ETSK:n valtuuskunta vieraili toukokuussa 2012 Kolumbiassa ja Perussa. Virkamatka osoittautui kaiken kaikkiaan myönteiseksi kokemukseksi niin keskustelukumppanien määrän kuin tason suhteen sekä saatujen mielenkiintoisten tietojen ansiosta, jotka ovat omalta osaltaan vaikuttaneet siihen, että näiden kahden maan kansalaisyhteiskunnan kannat heijastuvat tässä lausunnossa ja siinä ehdotetaan kansalaisyhteiskunnasta muodostuvan neuvoa-antavan sekakomitean perustamista seuraamaan useamman osapuolen kauppasopimusta. Virkamatka tarjosi tilaisuuden todentaa näiden kahden maan sosiaalisten, taloudellisten ja työelämän ongelmien nykytilan sekä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden olemattoman luottamuksen (lukuun ottamatta työnantajajärjestöjä, jotka antavat kummassakin maassa tukensa sopimukselle) sekä hallitustensa kykyyn että sopimuksen mahdollisuuteen auttaa ratkaisemaan kyseisiä ongelmia. Virkamatka osoitti, miten kaukana ovat toisistaan yhtäältä hallitusten näkemys niiden väittäessä toteuttaneen laajoja kuulemisia ja tiedotustoimia ja toisaalta se, miten kansalaisyhteiskunnan organisaatiot mieltävät toimet. (15)

2.15 Lausunnossa korostetaan muutamia sopimusmaiden suurimmista ongelmista, joita sopijapuolten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden on tarkkailtava. Kolumbiassa korostetaan ihmisoikeuskysymystä sen myönteisine ja kielteisine puolineen, ammattiyhdistysoikeuksien loukkauksia, uhreille maksettavia korvauksia ja maan palauttamista koskevien lakien täytäntöönpanon nykytilaa sekä rankaisematta jättämisestä aiheutuvaa ongelmaa. Perussa tarkastellaan yhteiskunnallis-ammatillista tilannetta, etenkin kaivoksissa, lapsityövoimakysymystä, muuttoliikettä Eurooppaan sekä alkuperäiskansojen oikeuksia.

2.16 ETSK kehottaa sopimuspuolia laatimaan useamman osapuolen kauppasopimusta täydentävän avoimen ja sitovan toimintasuunnitelman ihmisoikeuksista sekä ympäristö- ja työntekijöiden oikeuksista siten, että laadintatyössä kuullaan kansalaisyhteiskuntaa, mieluiten neuvoa-antavan sekakomitean välityksellä. Toimintaohjelmassa tulisi esittää selkeät, aikasidonnaiset ja tulosperusteiset tavoitteet kullakin edellä mainitulla alalla. Tältä osin ETSK yhtyy Euroopan parlamentin vaatimuksiin, jotka tämä esittää 13. kesäkuuta 2012 antamansa päätöslauselman kohdassa 15.

3. Kolumbia

3.1 Ihmisoikeudet ja demokratia: valoa ja varjoa

3.1.1 Elokuussa 2010 tapahtui vallanvaihdos. Hallitusta johtaa presidentti Juan Manuel Santos, joka puhuu ihmisoikeuskysymyksistä uuteen äänensävyyn. Varapresidentti Angelino Garzón on entinen Kolumbian työntekijöiden keskusliiton CUT:n (Central Unitaria de Trabajadores) pääsihteeri ja entinen työministeri, joka urallaan omaksumansa johdonmukaisen linjan suuntaisesti edistää valtakunnallisen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun vahvistamista. Presidentti Santosin kanta ihmisoikeuksiin poikkeaa edeltäjänsä Álvaro Uriben hallinnon omaksumasta kannasta. Kovan linjan sijaan, jonka aikana ihmisoikeuksien puolustajat olivat todellisessa vaarassa, hallitus on vaimentanut äänensävyä ja tehnyt eleitä, joilla pyritään edistämään vuoropuhelua. Valtiovalta on ensi kertaa tunnustanut, että maassa on käynnissä aseellinen selkkaus, ja se ryhtynee etsimään selkkaukseen lopullista ratkaisua.

3.1.2 Kolumbia kärsii yli 60 vuotta maata ravistelleen vakavan sisäisen selkkauksen seurauksista. Kyseessä on aseellinen selkkaus, jossa useat toimijat ovat yhtä aikaa väkivallan ruokkijoita ja väkivallantekijöitä. Valtiovallan ponnisteluista huolimatta tilanne on edelleen hyvin monimutkainen, kuten Amnesty International toteaa (16).

3.1.3 Kolumbiassa toimii yhä maanosan vanhin sissiryhmä, Kolumbian vallankumoukselliset asevoimat (Fuerzas Armadas Revolucionarias de Colombia, FARC). Niin FARC kuin kansallinen vapautusrintama ELN (Ejército de Liberación Nacional) värväävät vieläkin palvelukseensa poikia ja tyttöjä, joita hyödynnetään aseellisessa selkkauksessa, ja ovat kylväneet monin paikoin jalkaväkimiinoja. Ne saavat lisäksi rahoitusta huumausainekauppaan solmimistaan suhteista. Kolumbiassa on Kongon demokraattisen tasavallan jälkeen eniten lapsisotilaita. (17)

3.1.4 Noin 1,5–3 miljoonaa ihmistä on joutunut lähtemään vakituiselta asuin- ja työskentelypaikkakunnaltaan. FARC ilmoitti helmikuussa 2012 lopettavansa kaappaukset, ja se vapautti 10 sotilaspanttivankia. Sillä on kuitenkin hallussaan vielä lukumäärältään tuntematon joukko siviilejä. (18)

3.1.5 Vuosien mittaan, erityisesti 1970-luvulta lähtien, surmansa ovat saaneet muun muassa tuhannet maatyöläiset, työläiset, ammattiyhdistysaktivistit, opettajat, ihmisoikeuksien puolustajat sekä kaupunginosissa, kunnissa ja maaseudulla toimivien sosiaalialan järjestöjen johtohahmot. Ihmisoikeuksien ja ammattiyhdistysoikeuksien puolustajana tunnetun kansalaisjärjestön Escuela Nacional Sindicalin mukaan vuoden 1986 jälkeen on murhattu yli 2 900 ammattiyhdistysaktiivia. Huumausainekauppa on edelleen yleistä laitonta toimintaa, jonka verkostot kattavat koko maan ja jolla on kansainvälisiä lonkeroita. Yritykset huumekaupan kitkemiseksi kovin ottein ovat usein kiihdyttäneet väkivaltakierrettä. Kolumbialaiset ja kansainväliset ihmisoikeusjärjestöt ovat syyttäneet useita asevoimien ja turvallisuusjoukkojen jäseniä sissiliikkeeseen oletetusti kuuluneiden henkilöiden murhista eli nk. väärien positiivisten tapauksesta. (19)

3.1.6 Kolumbian nyky-yhteiskunnassa naiset kärsivät edelleen eriarvoisuudesta ja syrjinnästä. Naisten ja miesten eriarvoisuus ilmenee perhepiirissä, jossa esiintyy huomattavasti perheväkivaltaa, elinkeinoelämässä, jossa työttömyysaste on korkea, epävirallisen talouden parissa työskentelevien naisten osuus (57 %) kasvaa kasvamistaan ja sukupuolten välillä vallitsee itsepintaisesti palkkakuilu, sekä politiikassa, jossa naiset ovat heikosti edustettuina ylimmillä päätöksentekotasoilla.

3.1.7 Maan ammattiliittojen keskusjärjestöjen (CUT, CTC [Confederación de Trabajadores de Colombia], CGT [Confederación General del Trabajo]) raporttien mukaan edellisten hallitusten aikana pahoin kärsineessä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa ei vielä ole tapahtunut riittävästi muutoksia, jotka antaisivat viitteitä myönteisestä kehityksestä. Keskusjärjestöt väittävät, että työmarkkinavuoropuhelun puute on laskenut järjestäytymisasteen 14 prosentista 4 prosenttiin. Kannattaa pitää mielessä, että ILO on viime vuosina tarkkaillut tiiviisti Kolumbian ammattiyhdistysoikeustilannetta (20); se on tehnyt useita tutkimuskäyntejä ja sillä on maassa pysyvä yksikkö, joka seuraa ihmisoikeuksien, työntekijöiden oikeuksien ja ammattiyhdistysoikeuksien loukkauksia. Vuonna 2011 murhattiin 29 ammattiyhdistysjohtajaa ja -aktivistia. Useista tapauksista ovat vastuussa "demobilisoidut" puolisotilaallisten joukkojen jäsenet. Lisäksi kymmenen muuta ammattiyhdistyshenkilöä joutui murhayrityksen kohteeksi. Kolumbian sokeriruo'onleikkaajien ammattijärjestön Sinalcorterosin pääsihteeri Daniel Aguirre murhattiin 27. huhtikuuta 2012, mikä nostaa vuoden aikana murhattujen ammattiyhdistysaktivistien määrän seitsemään.

3.1.8 Myönteisenä seikkana mainittakoon, että Kolumbian yleisen syyttäjän virasto FGN (Fiscalía General de la Nación) on saanut lisää henkilökuntaa selvittämään näitä rikoksia ja rikkomuksia. Myönteistä on niin ikään se, että maan kongressi hyväksyi FGN:n aloitteesta rikoslain 200 pykälän uudistuksen, jolla tiukennetaan sellaisille henkilöille langetettavia vapaus- ja sakkorangaistuksia, jotka estävät kokoontumisen tai työntekijöiden oikeuksien toteutumisen tai häiritsevät niitä tai jotka ryhtyvät kostotoimiin laillisen lakon, kokoontumisen tai yhdistymisen vuoksi (21). Kolumbian yleisen syyttäjän virasto ja Escuela Nacional Sindical pääsivät tammikuussa 2012 sopimukseen tietojenvaihdosta ja yhtenäisten menettelyjen laatimisesta ammattijärjestöjen jäseniä kohtaan tehtyjen rikosten määrittämiseksi, kartoittamiseksi ja rekisteröimiseksi.

3.1.9 Vaikka väkivallan ilmapiiri on maassa lientynyt, terroritekoja tehdään kuitenkin yhä: samana päivänä, jolloin Yhdysvaltojen kanssa tehty vapaakauppasopimus tuli voimaan, eli 15. toukokuuta 2012, entinen ministeri Fernando Londoño Hoyos joutui attentaatin kohteeksi: kaksi henkivartijaa sai surmansa ja 49 ihmistä loukkaantui.

3.1.10 Uhreja ja maan palauttamista koskeva laki. Tässä vuonna 2011 annetussa laissa tunnustetaan aseellisen selkkauksen olemassaolo ja uhrien oikeudet. Siinä säädetään ihmisoikeusloukkauksien uhriksi joutuneille maksettavasta hyvityksestä myös silloin, kun tekijöinä ovat olleet keskushallinnon toimijat. Lain soveltaminen on toistaiseksi ollut epäsäännöllistä ja epätäydellistä, mutta se merkitsee huomattavaa muutosta uhreille, joilla ei tähän asti ole myönnetty olleen minkäänlaisia oikeuksia. ETSK:n tekemän virkamatkan aikana kansalaisyhteiskunnan organisaatiot antoivat ilmi uhkauksia, joiden kohteeksi joutuvat jatkuvasti henkilöt tai yhteisöt, jotka ovat saaneet takaisin omia maitaan. Maatalousministeriö antoi ETSK:n valtuuskunnalle tietoa tuomareiden valmennuksesta käsittelemään kohtuuttomien oikeusvaatimusten perusteella saadun maaomaisuuden palauttamista. Maaomaisuutta siirtyi näin sellaisten henkilöiden lailliseen omistukseen, jotka ostivat maita erittäin halvalla sen jälkeen kun maat omistaneet viljelijät olivat joutuneet pakkomuuton kohteiksi. Maita käytettiin usein huumausaineiden laittomaan viljelyyn. Suojelutoimenpiteitä on tarjolla niin ikään perheille, jotka ottivat maita haltuunsa sissiliikkeen painostamina sissien pyrkiessä näin valvomaan alueita.

3.1.11 Rankaisematta jättäminen – Kolumbiaa itsepintaisesti vaivaava ongelma. Keskeisissä ihmisoikeustutkimuksissa on tapahtunut tiettyä edistystä, mukaan luettuina tutkimukset, jotka liittyvät nk. parapolitiikka-skandaaliin, joka paljasti lainsäätäjien ja puolisotilaallisten joukkojen väliset laittomat yhteydet. Tutkinnan kohteeksi joutui yli 120 entistä parlamentin jäsentä, ja noin 40 julistettiin syylliseksi (22). Helmikuussa 2012 kuitenkin peruttiin erään henkilön valinta Kolumbian yleiseksi syyttäjäksi (23); hänen vastuullaan olivat tärkeimmät korruptiotapaukset sekä puolisotilaallisten joukkojen jäseniä, huumausainekauppiaita ja sissejä vastaan vireille pannut tapaukset, ja hän oli osoittanut sitoutuneensa voimakkaasti tekemään lopun rankaisematta jättämisestä. Tutkimukset paljastivat turvallisuuspalvelun (Departamento Administrativo de Seguridad, DAS) ja puolisotilaallisten joukkojen jäsenten väliset yhteydet ja niiden välittömän vastuun monista ihmisoikeuksien puolustajien, tuomareiden, toimittajien, ammattiyhdistysaktivistien ja asianajajien uhkauksista ja murhista. (24) Lokakuussa 2011 hallitus ilmoitti turvallisuuspalvelun lakkauttamisesta ja uuden keskustiedustelupalvelun perustamisesta.

3.1.12 Hallitus on esittänyt perustuslain 221 pykälän kiistanalaista uudistusta, joka antaisi sotilasrikosoikeudelle vallan valvoa alkuvaiheessa tutkimuksia tapauksissa, joissa on kyse turvallisuusjoukkojen jäsenten tekemistä mahdollisista ihmisoikeusloukkauksista. Uudistuksen myötä otettaisiin käyttöön olettama, jonka mukaan kaikki julkista valtaa käyttävien henkilöiden operaatioiden ja/tai prosessien mittaan tekemät rikkomukset olisivat "yhteydessä viranhoitoon", ja tältä osin ne kuuluisivat ainakin ensi käsittelyssä sotilasoikeuden piiriin. Amerikan valtioiden ihmisoikeustoimikunta ja Yhdistyneet kansakunnat ovat moneen otteeseen kiinnittäneet huomiota siihen, ettei sotilasoikeus ole puolueetonta eikä riippumatonta, mikä vähentää sen tuomioiden uskottavuutta. (25) Kolumbian armeijaa ja turvallisuusjoukkoja on usein syytetty ilman oikeudenkäyntiä toimeenpannuista teloituksista. YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Kolumbian-toimisto arvioi, että tällaisten valtiovallan toimesta tehtyjen murhien uhriksi on joutunut yli 3 000 ihmistä vuosina 2004–2008. Tämän jälkeen tapausten määrä on vähentynyt huomattavasti, mutta käytäntö ei ole kadonnut. (26) Monet kansalliset ja kansainväliset järjestöt ovat vaatineet presidentti Santosia perumaan ehdotetun perustuslakimuutoksen. (27)

3.1.13 Aiemmista kannanotoista poiketen työnantajasektorin kanssa käydyissä keskusteluissa tuli ilmi, että työnantajien mukaan kauppasopimus edistää laillista taloutta, työnteon virallistamista, ihmisoikeuksia ja ympäristöasioita. Se auttaa myös pienentämään väkivaltalukuja.

4. Peru

4.1 Köyhyys on viime vuosikymmenen aikana vähentynyt, mutta Maailmanpankin tietojen mukaan (28) väestöstä 15 prosenttia tulee yhä toimeen alle kahdella dollarilla päivässä. Kaupunki- ja maaseutualueiden välillä vallitsee yhä huomattava ero. Kasvu on siis toistaiseksi merkinnyt tulojen erittäin epätasaista jakautumista. Keskivertotulo (ja siis yksityinen kulutus) on kasvanut, joskaan ei riittävästi, ja vuonna 2010 se oli 404 dollaria.

4.2 Työntekijöiden ja ammattijärjestöjen tilanne. Vuonna 2009 palkansaajista lähes 73 prosentilla ei ollut työsopimusta, 7 prosentilla oli vakituinen työsopimus ja 20 prosentilla määräaikainen työsopimus. (29) ILO kiinnitti vuonna 2011 huomiota epävirallisen talouden ja vajaatyöllisyyden kasvuun, reaaliminimipalkan laskuun ja lapsityövoiman erittäin suureen osuuteen (42 prosenttia). Perun maatalousvienti elää kukoistuskauttaan, mistä alan työntekijät eivät vielä ole hyötyneet. Vuonna 2008, ennen kansainvälisen kriisin puhkeamista, palvelukseen otettiin runsaat 200 000 työntekijää. Vuoden 2011 alkupuoliskolla elpymisen havaittiin vakiintuneen; palkattujen työntekijöiden työllisyysaste oli korkeampi kuin milloinkaan ennen. Maatalousalalla työpäivä voi kuitenkin muodostua peräkkäisistä rupeamista, ansio on tavanomaista minimipalkkaa pienempi (30), ylityötunneista maksetaan vähemmän kuin muualla ja suurin osa työsopimuksista on määräaikaisia (31).

4.3 ETSK pitää myönteisinä sitoumuksia noudattaa ILO:n keskeisiä yleissopimuksia ja ihmisarvoista työtä koskevaa toimintaohjelmaa. Komitea toistaa kuitenkin, että Perun ja EU:n järjestäytyneelle kansalaisyhteiskunnalle on hyvä antaa mahdollisuus osallistua noudattamisen tarkkailuun. Eräs ihmisarvoisen työn keskeinen edellytys on työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu-ulottuvuus, toisin sanoen työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen osallistuminen vuoropuheluun työehtosopimusneuvottelujen puitteissa. Työehtosopimusneuvottelut ovat hyvin tähdellisiä, sillä ne täydentävät työlainsäädäntöä parantamalla työntekijöiden työoloja. ETSK suosittaa myös, että työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun liittyvien kokemusten jakaminen muutetaan vakituiseksi käytännöksi.

4.4 Lapsityövoiman käyttö on Perussa huolestuttanut jo pitkään maan kansalaisyhteiskuntaa. Se on erityisen yleistä kaivosteollisuudessa, jossa työskentelee myös tyttöjä. Lukuja voidaan pitää vain viitteellisinä, sillä viralliset tilastot eivät yleensä kuvaa ilmiötä koko laajuudessaan; ILO:n IPEC-tietojen mukaan (32) kahdessa kolmesta kaivostyöläisperheestä alle 18-vuotiaat työskentelevät jollakin kaivannaisteollisuuden, prosessoinnin tai materiaalien kuljetuksen osa-alueella. Vaikka tytöt eivät tavallisesti työskentelekään syvällä kaivoksessa, heidän panoksensa kaivosten uumenissa lisääntyy jatkuvasti ja he huolehtivat ulkomaailman ja kaivoksen välisestä yhteydenpidosta. ILO korostaa, että lapsityövoiman kitkeminen kaivoksista edistää omalta osaltaan teknologisten muutosten aikaansaamista, parantaa sosiaaliturvaa ja lisää kaivoksissa työskentelevien alaikäisten mahdollisuuksia koulunkäyntiin. Kansalaisyhteiskunnan osallistuminen on tämän vähitellen etenevän prosessin kannalta erittäin tärkeää. EU on tehnyt kauppakumppaneidensa kanssa ja muissa maanosissa toimivien EU:n yritysten osalta konkreettisia sitoumuksia lapsityövoiman käytön lopettamiseksi. Yritysten yhteiskuntavastuuseen sekä työntekijöiden oikeuksiin ja ihmisoikeuksiin liittyvät kysymykset ulottuvat Euroopan rajoja pitemmälle. Useamman osapuolen kauppasopimusta sovellettaessa nämä sitoumukset on uusittava ja niiden vaikutusta lapsityövoiman nykytilanteeseen on arvioitava.

4.5 Maahanmuutto EU:hun. Perun tilastokeskuksen (Instituto Nacional de Estadística e Informática) laskelmien mukaan ulkomailla asui vuosina 1990–2009 yhteensä 2 038 107 perulaista. (33) Espanjan jälkeen (maassa on noin 200 000 perulaista) Italia on yksi perulaisia viime vuosina eniten vastaanottanut maa. (34) ETSK pitää laillista, takuisiin perustuvaa maahanmuuttoa myönteisenä ja rikastuttavana. Useamman osapuolen kauppasopimuksen yhteydessä perustettavassa seurantamekanismissa, johon kansalaisyhteiskunta osallistuu, olisi huomioitava maahanmuuttajien ihmisoikeustilanteen valvonta- ja tarkkailutoimien toteuttaminen ja salakuljetuksen ehkäiseminen.

4.6 Alkuperäiskansojen oikeudet. ETSK panee merkille vuonna 2011 annetun etukäteiskuulemista koskevan lain (35) voimaantulon. Laki merkitsee alkuperäiskansojen oikeuksien tunnustamista, se voi edistää sosiaalista osallistamista ja sen ansiosta alkuperäiset asukkaat voivat vihdoin päästä osallisiksi demokratian tarjoamista eduista. Se on monien yhteiskuntaelämän toimijoiden ponnistelujen tulos, mutta erityisesti siihen ovat panostaneet itse alkuperäiskansat, jotka vaativat jatkuvasti lainsäädäntöä, jolla varmistetaan tehokkaasti kuulemisen todellinen valvonta. Lain kaikinpuolinen soveltaminen on osoitus siitä, että Peru noudattaa ILO:n yleissopimuksessa N:o 169 asetettuja velvoitteita.

4.7 Ollanta Humala aloitti valtakautensa 28. heinäkuuta 2011: hallituksella oli edessään merkittäviä haasteita, ja se herätti runsaasti odotuksia. Useamman osapuolen kauppasopimuksen allekirjoittaminen EU:n kanssa saattaa auttaa ratkaisemaan haasteet suotuisasti ja muuttaa odotukset varmuudeksi myönteisestä muutoksesta. Se edellyttää kuitenkin, ettei tuudittauduta siihen, että pelkkä sopimuksen allekirjoittaminen tuo mukanaan toivotut muutokset. Käsillä olevan lausunnon välityksellä ETSK ilmaisee aikomuksensa auttaa omalta osaltaan parantamaan vastaisuudessa EU:n ja Perun suhteita osallistumalla myöhemmin päätettäviin seuranta- ja vaikutustenarviointimekanismeihin Perun kansalaisyhteiskunnan rinnalla. ETSK on aiemmin todennut ja toistaa jälleen kerran olevan tärkeää, että kyseiset kansalaisyhteiskunnan osallistumisrakenteet tai -mekanismit ovat edustuksellisia ja hallitusvallasta riippumattomia.

Bryssel 11. heinäkuuta 2012 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Staffan NILSSON

(1) Unionin kaikkien 27 kansanedustuslaitoksen sekä Kolumbian ja Perun parlamenttien on ratifioitava useamman osapuolen kauppasopimus.

(2) Samaan tapaan kuin esimerkiksi Kolumbian ja Yhdysvaltojen väliseen sopimukseen sisältyvässä työntekijöiden oikeuksia käsittelevässä toimintasuunnitelmassa sekä GSP+:ssa on sovittu.

(3) Development Solutions -konsulttiyhtiön, CEPR:n (Centre for Economic Policy Research) ja Manchesterin yliopiston vuonna 2009 Euroopan komission pyynnöstä laatima arvio kaupan vaikutuksesta kestävään kehitykseen.

(4) Joukkoon kuuluvat myös EU:n ja Kolumbian ihmisoikeuspöytäkirjaan (2009) kirjatut tavoitteet, jotka ratifioitiin Bogotassa 30. tammikuuta 2012 pidetyssä ihmisoikeusvuoropuheluun liittyvän mekanismin VI sääntömääräisessä kokouksessa.

(5) Yleinen tullietuusjärjestelmä Plus.

(6) Useamman osapuolen kauppasopimuksen 271 ja 324 artikla.

(7) ETSK:n lausunto "Neuvottelut uusista kauppasopimuksista – ETSK:n kanta", esittelijät Jonathan Peel ja Evelyne Pichenot, EUVL C 211, 19.08.2008, s. 82.

(8) "Osapuolet sitoutuvat edistämään ja panemaan tehokkaasti täytäntöön lainsäädännössään ja menettelytavoissaan koko alueellaan kansainvälisesti hyväksyttyjä työelämän perusnormeja, jotka sisältyvät Kansainvälisen työjärjestön, jäljempänä ‘ILO’, keskeisiin yleissopimuksiin – –." Useamman osapuolen kauppasopimuksen 269 artiklan 3 kohta.

(9) EUVL C 211, 19.08.2008, s. 82.

(10) "ETSK pitää välttämättömänä, että assosiaatiosopimukseen sisällytetään sosiaaliulottuvuus, jotta se menisi kaupallisia näkökohtia pidemmälle ja jotta sen kokonaisvaltaiseksi tavoitteeksi voitaisiin asettaa sosiaaliseen yhteenkuuluvuuden lisääminen", esittelijä José María Zufiaur, EUVL C 248, 25.08.2011, s. 55.

(11) ETSK:n lausunto "Kestävän kehityksen arvioinnit ja Euroopan unionin kauppapolitiikka", esittelijä Evelyne Pichenot, EUVL C 218, 23.07.2011, s. 14.

(12) Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (EAY), Ammattiyhdistysliikkeen maailmanjärjestön (ITUC), Yhdysvaltojen ja Etelä-Amerikan ammattiyhdistysliikkeen yhteysjärjestön sekä Maailman ammattiyhdistysten neuvoston viesti Euroopan parlamentille, helmikuu 2012. Kolumbian keskusammattijärjestön CGT:n kanta EU:n ja Kolumbian kauppasopimukseen, helmikuu 2012.

(13) Euroopan parlamentin 13. kesäkuuta 2012 antama päätöslauselma Euroopan unionin sekä Kolumbian ja Perun välisestä kauppasopimuksesta.

(14) Unionin puolelta ETSK.

(15) Liitteessä 2 on virkamatkasta laadittu raportti ja matkan ohjelma.

(16) YK:n ihmisoikeusneuvoston 19. istunnossa esitetty Amnesty Internationalin kirjallinen julkilausuma, Geneve 2012.

(17) Sodasta ja köyhyydestä kärsivien lasten kansainvälisen tuomioistuimen International Tribunal over the Childhood affected by War and Poverty vuosikertomus 2012 http://www.tribunalinternacionalinfancia.org.

(18) Lupaustensa vastaisesti se pidätti 28. huhtikuuta 2012 ranskalaistoimittajan Roméo Laglois'n, joka vapautettiin muutaman viikon päästä.

(19) Kolumbian lain mukaan kyse on suojelua nauttivien henkilöiden murhista.

(20) Lähde: normien soveltamista seuraavan toimikunnan raportit, kansainväliset työkonferenssit, ILO.

(21) Kolumbian Brysselin-lähetystölle toimitettu raportti Kolumbian yleisen syyttäjän viraston vireille panemista syytteistä, maaliskuu 2012.

(22) Helmikuussa 2011 entinen senaatin jäsen ja entinen kongressin puhemies Mario Uribe, presidentti Álvaro Uriben serkku, havaittiin syylliseksi yhteydenpitoon puolisotilaallisten joukkojen jäseniin.

(23) Viviane Moralesin valinta virkaan peruutettiin nimityksen oletetun muotovirheen vuoksi.

(24) Syyskuussa 2011 Jorge Noguera Cotes, joka johti turvallisuuspalvelua vuosina 2002–2005, julistettiin syylliseksi turvallisuuspalvelun asettamiseen palvelemaan puolisotilaallisia joukkoja ja vuonna 2004 tehtyyn korkeakouluopettajan murhaan.

(25) Amerikan valtioiden ihmisoikeustoimikunnan Kolumbia-raportti.

(26) Maailman ihmisoikeusraportti 2012, Human Rights Watch.

(27) Kirje, jonka Human Rights Watch lähetti presidentti Santosille 9. helmikuuta 2012.

(28) World Development Indicators, Maailmanpankki 2011.

(29) Perun työministeriön tietoja.

(30) Päivittäisansio on 8,84–10 dollaria ja kuukausittainen vähimmäistoimeentulo on 259,61 dollaria.

(31) Palmuöljysektori on selkeä esimerkki pätkätöiden epätarkoituksenmukaisesta käytöstä.

(32) International Programme on the Elimination of Child Labour, Kansainvälisen työjärjestön ohjelma lapsityövoiman käytön lopettamiseksi, www.ilo.org.

(33) Perun tilastotietoja perulaisten maastamuutosta ja ulkomaalaisten maahanmuutosta Peruun vuosina 1990–2009, Lima 2010.

(34) EU on vuodesta 2011 lähtien rahoittanut projektia "Siirtolaisten Peru".

(35) Laki N:o 29785 Kansainvälisen työjärjestön ILO:n yleissopimuksessa N:o 169 tunnustetusta oikeudesta alkuperäis- ja heimokansojen etukäteiskuulemiseen.