KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA Oheisasiakirja laivavarusteista 20 päivänä joulukuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/98/EY tarkistus /* SWD/2012/0437 final */





KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA Oheisasiakirja laivavarusteista 20 päivänä joulukuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/98/EY tarkistus Vastuupääosasto: PO MOVE Tiivistelmä 1. Ongelman määrittely Laivavarustedirektiivin, jäljempänä ”MED-direktiivi”, toiminnasta saadun kokemuksen mukaan sen täytäntöönpanossa ja täytäntöönpanon valvonnassa on heikkouksia. Ne koskevat ennen kaikkea ilmoitettujen laitosten (jotka ovat vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä jäsenvaltioiden puolesta suorittavia laitoksia) työn laatua ja valvontaa, talouden toimijoiden velvoitteita, markkinavalvonnan tuloksellisuutta ja suojamekanismeja (joilla varmistetaan, että jäsenvaltiot toteuttavat toimenpiteitä vaatimustenvastaisia varusteita vastaan ja että näitä toimenpiteitä valvotaan sen varmistamiseksi, että ne eivät estä piilevästi vapaata liikkuvuutta). Koska poliittisten tavoitteiden saavuttamista varten MED-direktiivissä käytettiin lainsäädäntötekniikkaa, joka perustuu suurelta osin tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskevaan uuteen lähestymistapaan[1], edellä mainitut täytäntöönpanoon ja sen valvontaan liittyvät ongelmat koskevat kaikkia uuden lähestymistavan direktiivejä. Järjestelmän puutteiden korjaamiseksi uutta lähestymistapaa tarkistettiin vuonna 2008. Tämän perusteella annettiin tuotteiden kaupan pitämistä koskevat uudet sääntelykehykset, jäljempänä ”NLF”[2]. Näin ollen MED-direktiivissä havaitut ongelmat voidaan ratkaista yhdenmukaistamalla se NLF:n kanssa, minkä myös Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat todenneet. Laivavarustealan erityispiirteiden vuoksi on kuitenkin ensin päätettävä, tarvitaanko joillakin aloilla myös MED-kohtaisia ratkaisuja. Vaikutustenarvioinnissa kuvataan NLF yksityiskohtaisesti MED-direktiivin erityispiirteiden valossa. Näitä ovat mm. seuraavat: · laivavarusteiden on täytettävä IMOn valmistus- ja suorituskykyvaatimukset ja ne on testattava IMOn laatimilla testausnormeilla; · lippuvaltion on hyväksyttävä laivavarusteet; · laivavarusteita ei välttämättä pidetä kaupan EU:n alueella, vaan ne pikemminkin sijoitetaan suoraan EU:n alukselle sen rakennus- tai korjausvaiheessa tai sen varustelua täydennettäessä; · laivavarusteisiin kuuluu monia tuotteita, jotka kuuluvat muiden sisämarkkinadirektiivien soveltamisalaan, mutta niissä säädetyt vaatimukset poikkeavat IMOn määräämistä vaatimuksista tai ovat yhteensopimattomia niiden kanssa; · IMO-sääntöjen saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on pitkä ja monimutkainen lainsäädäntöprosessi, joka luo oikeudellista epävarmuutta ja aiheuttaa liiallisia rasitteita tuotannonalalle ja kansallisille viranomaisille, minkä vuoksi niiden on erittäin vaikeaa pysyä IMOn teknisten vaatimusten laadinnan tahdissa. Näistä syistä MED-direktiivillä ei voida varmistaa sitä, että jäsenvaltiot soveltaisivat ja panisivat täytäntöön kokonaisuudessaan IMOn normit ja muut normit, mikä aiheuttaa turvallisuusriskejä ja tehottomuutta laivavarusteiden sisämarkkinoiden toiminnassa. Asianomaisia sidosryhmiä ovat mm. eurooppalaiset laivavarusteiden valmistajat, joiden joukossa on runsaasti pk-yrityksiä, telakat, alusten matkustajat ja miehistö sekä viranomaiset ja hallitukset. 2. Analyysi toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteista Jos yhteisössä ei harjoitettaisi yhdenmukaistamista, vaan IMOn sääntelykehystä sovellettaisiin sellaisenaan jäsenvaltioissa, tällainen tilanne estäisi tavaroiden vapaata liikkuvuutta lähinnä sen vuoksi, että a) IMOn välineissä jätetään lippuvaltioille runsaasti harkinnanvaraa, b) kansallisella tasolla laadittaisiin omia vaatimuksia ja c) hyväksyntämenetelmät poikkeaisivat toisistaan. Lisäksi tästä johtuvien kansallisen sääntelyn erojen vuoksi turvallisuuden ja ympäristönsuojelun taso ei olisi yhdenmukainen. EU:n tasolla tapahtuva yhdenmukaistaminen ratkaisee nämä ongelmat, sillä näin saadaan selkeästi yksilöidyt vaatimukset ja yhdenmukaiset hyväksyntämenettelyt, joilla voidaan varmistaa turvallisuuden ja ympäristönsuojelun korkeatasoisuus. Kansainväliseen järjestelmään verrattuna EU:n toteuttamassa yhdenmukaistamisessa on se etu, että kyseessä on oikeudellinen täytäntöönpano, jota ilman kyseisten vaatimusten ja menettelyjen tuloksellisuuus olisi huomattavasti heikompi. EU ei itse yhdenmukaista sovellettavia yksityiskohtaisia teknisiä eritelmiä, vaan niistä päätetään IMOssa jäsenvaltioiden myötävaikutuksella. EU lähinnä erittelee selkeästi, mitä IMOn eritelmiä ja teknisiä normeja olisi sovellettava. 3. EU:n aloitteen tavoitteet 3.1. Yleiset tavoitteet Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 90 ja 91 artiklan mukaan yhteisellä liikennepolitiikalla olisi edistettävä perussopimusten laajempia tavoitteita. Yhteisen liikennepolitiikan mukaisesti ja laivavarusteiden erityispiirteet huomioon ottaen ehdotetulla aloitteella on seuraavat kaksi yleistä tavoitetta: · MED-direktiivin täytäntöönpanossa ja täytäntöönpanon valvonnassa käytettävän mekanismin tehostaminen, millä varmistetaan laivavarusteiden sisämarkkinoiden moitteeton toiminta ja korkeatasoinen meriturvallisuus sekä estetään meren pilaantuminen; · sääntely-ympäristön yksinkertaistaminen samalla kun taataan, että IMOn vaatimusten soveltaminen ja täytäntöönpano tapahtuvat yhdenmukaisella tavalla kaikkialla EU:ssa, millä turvataan SEUT-sopimuksen 173 artiklassa määrätyt unionin teollisuuden kilpailukyvyn kannalta tarpeelliset edellytykset. 3.2. Erityistavoitteet Edellä 2 jaksossa mainitun ongelman ja sen perimmäisten syiden perusteella kaksi edellä mainittua yleistä tavoitetta voidaan jakaa seuraaviksi erityistavoitteiksi: · optimaalisen tavan löytäminen MED-direktiivin yhdenmukaistamiseksi uusien sääntelykehysten kanssa (ks. NLF-päätöksen 768/2008/EY 2 artikla) ottaen samalla huomioon laivavarusteiden erityispiirteet markkinavalvonnan alalla, tuotteiden vaatimustenmukaisuuden arvioinnin sekä jakeluketjun toimijoiden velvoitteet; · IMOn normeihin tehtyjen muutosten saattaminen nopeammin, yksinkertaisemmin ja selkeämmin osaksi eurooppalaista ja kansallista lainsäädäntöä. 4. Toimintavaihtoehdot Komissio on perusskenaarion lisäksi yksilöinyt neljä toimintavaihtoehtoa. Kaikki toimintavaihtoehdot on laadittu siten, että niillä pystytään saavuttamaan molemmat 3 jaksossa määritellyt erityistavoitteet. Komissio teki alustavan arvion neljästä mahdollisesta toimintavaihtoehdosta sen perusteella, puututaanko niillä tosiasiallisesti ongelman aiheuttajiin ja miten tehokkaita ne ovat. Samalla toimintavaihtoehtojen johdonmukaisuutta arvioitiin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen noudattamisen kannalta. Tämän alustavan seulonnan tuloksena valittiin perusskenaarion lisäksi kaksi toimintavaihtoehtoa tarkempaa arviointia varten. Toimintavaihtoehdossa 2 MED-direktiivi yhdenmukaistettaisiin mahdollisimman pitkälle NLF:n kanssa, mutta sellaiset NLF:stä poikkeavat säännökset sallittaisiin, joita pidetään välttämättöminä kaikissa tapauksissa (erityismerkintä). Toimintavaihtoehdossa 3 olisi kyseessä MED-direktiivin ehdollinen yhdenmukaistaminen NLF:n kanssa. Tässä vaihtoehdossa välineen tuloksellisuutta parannettaisiin ottamalla käyttöön uusia MED-kohtaisia ratkaisuja, jotka koskisivat erityisesti IMOn vaatimuksia ja normeja, talouden toimijoiden velvoitteita, vaatimustenmukaisuuden arviointimoduulien käyttöä, tuotteiden jäljitettävyyttä ja suojalauseketta. Ne olisivat pitkälle samoja kuin ne, joiden osalta MED-direktiivi tällä hetkellä poikkeaa uudesta lähestymistavasta. Taulukko 1: Valittujen toimintavaihtoehtojen kuvaus || Toimintavaihtoehto 2 Mahdollisimman pitkälle menevä yhdenmukaistaminen NLF:n kanssa || Toimintavaihtoehto 3 Ehdollinen yhdenmukaistaminen NLF:n kanssa · Erityistavoite 1: optimaalisen tavan löytäminen MED-direktiivin yhdenmukaistamiseksi uusien sääntelykehysten kanssa laivavarusteiden erityispiirteet huomioon ottaen Markkinavalvonta || || Yhteinen EU-kehys || NLF-säännökset siirretään sanatarkasti MED-direktiiviin || · Sama kuin toimintavaihtoehto 2 Tehokkaampi mekanismi markkinoille saatettujen tuotteiden valvonnalle || NLF-säännökset siirretään sanatarkasti MED-direktiiviin || · Sama kuin toimintavaihtoehto 2 + mahdollisuus käyttää elektronista tunnistetta vaatimustenvastaisten varusteiden markkinavalvonnan tehostamiseksi Suojalausekemenettely || NLF-säännökset siirretään sanatarkasti MED-direktiiviin || · Sama kuin toimintavaihtoehto 2 + lisäsäännöksillä mukautetaan suojalausekkeen soveltamista, jolloin komissio voi päättää arvioivansa vain sen, onko asianomaisen jäsenvaltion menettely asianmukainen Tuotteiden vaatimustenmukaisuuden arviointi || || Olennaiset vaatimukset || NLF-säännökset siirretään sanatarkasti MED-direktiiviin; MED-direktiivin nykyiset liitteet poistetaan; IMOn vaatimusten[3] noudattamisesta tulee "olennainen vaatimus" || · Pakolliset tekniset normit, mukaan lukien pakolliset ja ei-pakolliset IMOn vaatimukset sekä eurooppalaisten ja kansainvälisten standardointilaitosten IMOn vaatimusten perusteella laatimat eurooppalaiset ja kansainväliset testausnormit Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten ilmoittaminen || NLF-säännökset siirretään sanatarkasti MED-direktiiviin || · Sama kuin toimintavaihtoehto 2 Vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt || NLF-säännökset siirretään sanatarkasti MED-direktiiviin || · Vaatimustenmukaisuuden arviointimoduulien valikoiva käyttö, jossa erityisesti moduulit A ja C (joissa annetaan mahdollisuus tuotteiden vaatimustenmukaisuuden arviointiin sisäisissä ilmoitetuissa laitoksissa) hylätään CE-merkintä || Ei yhdenmukaistamista, vaan CE-merkintä korvataan ruorimerkillä || · Ei yhdenmukaistamista, vaan CE-merkintä korvataan ruorimerkillä Lainsäädännössä käytettävä toimenpidepaketti || || Jakeluketjun toimijoiden velvoitteet || NLF-säännökset siirretään sanatarkasti MED-direktiiviin || · Jakeluketjun toimijoille asetetaan velvoitteita ottaen huomioon se, ettei ole syytä keskittyä siihen pieneen osaan laivavarusteita, jotka tosiasiallisesti saatetaan markkinoille EU:n alueella · Valmistajat: sama kuin toimintavaihtoehto 2 · Tuojat ja jakelijat: tunnistaminen ja rekisteröinti; yhteistyö markkinavalvontaviranomaisten kanssa (tietojenvaihto, asiakirjat, riskien poistaminen jne.) Yhdenmukaiset määritelmät ja menettelyt (CE-merkintää lukuun ottamatta) || NLF-säännökset siirretään sanatarkasti MED-direktiiviin || · Sama kuin toimintavaihtoehto 2 · Erityistavoite 2: IMO-normeihin tehtyjen muutosten saattaminen nopeammin, yksinkertaisemmin ja selkeämmin osaksi eurooppalaista ja kansallista lainsäädäntöä. -/- || Ei siirtämistä osaksi EU:n lainsäädäntöä; IMOn vaatimuksista tulee olennaisia vaatimuksia, joita sovelletaan sellaisinaan jäsenvaltioissa. Kansainväliset ja eurooppalaiset standardit ovat valinnaisia ja perustuvat vaatimustenmukaisuuden oletukseen. || · IMOn vaatimukset saatetaan osaksi EU:n lainsäädäntöä täytäntöönpanoasetuksilla tai delegoiduilla asetuksilla, jotka eivät edellytä siirtämistä osaksi kansallista lainsäädäntöä. Testausnormit ovat pakollisia (riippumatta siitä, onko ne laatinut IMO vai standardointielin). 5. Vaikutusten arviointi Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään laadullinen kokonaisarviointi oletetuista taloudellisista, sosiaalisista ja ympäristöön kohdistuvista vaikutuksista. Taulukko 2: Laadullinen arviointi toimintavaihtoehtojen 2 ja 3 oletetuista vaikutuksista || Toimintavaihtoehto 2 || Toimintavaihtoehto 3 Taloudelliset vaikutukset || || Sisämarkkinat || || Yhteinen EU-kehys || ++ || ++ Tehokkaampi mekanismi markkinoille saatettujen tuotteiden valvonnalle || ++ || +++ Suojalausekemenettely || ++ || +++ Tuotteiden vaatimustenmukaisuuden arviointi || ++ || +++ Jakeluketjun toimijoiden velvoitteet || - || ++ Yhdenmukaiset määritelmät || = || = IMOn vaatimusten yhdenmukainen tulkinta ja täytäntöönpano || -- || = Toimintakustannukset ja hallinnollinen taakka || || Talouden toimijat || ++ || +++ Ilmoitetut laitokset || = || = Pk-yritykset || + || ++ Talouden toimijoiden kilpailukyky || || Täytäntöönpanon valvontajärjestelmä || ++ || +++ Tuotteiden jäljitettävyys || + || ++ Jakeluketjun toimijoiden velvoitteet || - || = Vaatimustenmukaisuuden arviointi || ++ || +++ Viranomaiset || = || ++ Käyttäjät ja matkustajat || = || = Kolmannet maat ja kansainväliset suhteet || = || = Yhteiskunnalliset vaikutukset || || Turvallisuus || ++ || +++ Ympäristön pilaantuminen || || Meren pilaantuminen || ++ || +++ Sääntely-ympäristön yksinkertaistuminen || + || +++ Selitys: = perusskenaario tai sitä vastaava +, ++ tai +++ vähäinen, keskisuuri tai huomattava parannus perusskenaarioon verrattuna -, -- tai --- vähäinen, keskisuuri tai huomattava heikennys perusskenaarioon verrattuna. Perusskenaarioon verrattuna molempien toimintavaihtojen vaikutus on useimmissa tapauksissa myönteinen erityisesti valvontamekanismien ja täytäntöönpanon valvontamekanismien tehokkuuteen (ilmoitetut laitokset, markkinavalvonta, suojalauseke). Näin ollen molemmat toimintavaihtoehdot parantaisivat kokonaisuudessaan turvallisuutta ja meriympäristön suojelua. Nykyinen järjestelmä, jossa IMOn vaatimukset saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, hyötyisi molemmissa toimintavaihtoehdoissa nopeammista ja tehokkaammista mekanismeista, jotka toimintavaihtoehdossa 3 olisivat keskitettyjä ja toimintavaihtoehdossa 2 jätetty kokonaan jäsenvaltioiden tehtäväksi. Toimintavaihtoehdossa 2 on kuitenkin kaksi merkittävää ongelmaa. Ensimmäinen on se, että voimassa olevan direktiivin liitteiden korvaaminen yleisellä vaatimuksella noudattaa asiaankuuluvia kansainvälisiä teknisiä vaatimuksia ja testausnormeja vaikuttaisi pitkällä aikavälillä kielteisesti sisämarkkinoiden toimintaan, sillä jäsenvaltioiden välillä syntyisi ajan mittaan väistämättä eroja. Tämä vaikuttaisi myös turvallisuuteen, koska kaikki jäsenvaltiot eivät panisi vaatimuksia täytäntöön ajoissa ja monet IMOn laatimat tärkeät ei-pakottavat välineet jätettäisiin huomiotta. Toinen ongelma on se, että talouden toimijoiden NLF-velvoitteiden yhdenmukaistaminen synnyttäisi lisää suhteetonta taakkaa lähinnä tuojille ja jakelijoille. Näillä toimijoilla on tärkeä asema ainoastaan siinä pienessä osassa varusteita, jotka tuodaan EU:n alueelle, mutta niiden olisi kuitenkin otettava käyttöön kokonaan uusi hallintorakenne, josta saatavat hyödyt eivät kuitenkaan kohdistuisi niihin suurimpaan osaan direktiivin soveltamisalaan kuuluvia tuotteita, jotka sijoitetaan suoraan EU:n aluksille niiden rakennus- tai korjausvaiheessa useimmiten EU:n ulkopuolella. Sitä vastoin toimintavaihtoehto 3 olisi monilta osin hyödyllisempi väline laivavarustelan erityispiirteisiin valikoiden mukautettujen MED-kohtaisten ratkaisujen ansiosta · täytäntöönpanoasetusten tai delegoitujen asetusten käyttö nykyisten direktiivin liitteiden sijaan tarjoaisi mekanismin, joka on yhtä nopea kuin toimintavaihtoehdossa 2 mutta ilman sen edellä mainittuja sisämarkkinoille koituvia ongelmia, sillä sovellettavat vaatimukset olisivat jatkuvasti yhdenmukaiset; lisäksi tässä järjestelmässä toimijoiden oikeusvarmuus olisi suurempi ja viranomaisille aiheutuvat kustannukset pienemmät; · vaatimustenmukaisuuden tarkastaminen paranee testausnormien selkeän yksilöinnin takia, kun taas IMOn ei-pakollisten välineiden täytäntöönpano antaa toimintavaihtoehdolle 3 selkeän etuaseman turvallisuuskysymyksissä; · mahdollisuus käyttää elektronista tunnistetta parantaa markkinavalvonnan tuloksellisuutta ja auttaa suojaamaan valmistajan teollis- ja tekijänoikeuksia vähäisin kustannuksin; · talouden toimijoihin kohdistuvilla paremmin mukautetuilla velvoitteilla poistetaan tarpeettomat rasitteet; · yksinkertaisemmalla ja nopeammalla suojalausekemekanismilla poistetaan tarpeettomat taloudelliset kustannukset ja maineenmenetykset vaatimuksia noudattavilta valmistajilta. 6. Toimintavaihtoehtojen vertailu Tuloksellisuuden kannalta toimintavaihtoehdon 3 erityistoimenpiteillä voitaisiin MED-direktiiviä mukauttaa paremmin alan erityispiirteisiin ja käyttää sitä tuloksekkaammin yleisen tavoitteen saavuttamisessa eli laivavarusteiden sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan takaamisessa ja samalla varmistaa meriturvallisuuden korkea taso ja estää meren pilaantuminen. Erityisesti valvontamekanismit ja täytäntöönpanon valvontamekanismit tehostuisivat (markkinavalvonnan parantuminen, suojalausekkeen yksinkertaistuminen) ja järjestelmällä varmistettaisiin se, että kaikki asiaankuuluvat IMOn vaatimukset (pakolliset tai ei-pakolliset) sekä kansainväliset ja eurooppalaiset normit pannaan täytäntöön EU:ssa yhdenmukaisella tavalla. Lisäksi toimintavaihtoehdolla 3 päästäisiin eroon vaivalloiseksi ja sekavaksi osoittautuneesta velvollisuudesta siirtää muutokset 27 jäsenvaltion lainsäädäntöön. Toimintavaihtoehdossa 2 tämä velvollisuus säilyisi. Tämän vuoksi toimintavaihtoehtoa 3 on pidettävä parempana kuin toimintavaihtoehtoa 2. Tehokkuuden osalta toimintavaihtoehto 3 tarjoaisi sidosryhmille ratkaisuja alhaisemmin kustannuksin ja pienemmin hallinnollisin rasittein kuin toimintavaihtoehto 2 ja parantaisi kilpailukykyä toimintavaihtoehtoa 2 tehokkaammin (erityisesti pk-yrityksissä). Sen vuoksi toimintavaihtoehto 3 näyttää paremmalta vaihtoehdolta. Molemmilla toimintavaihtoehdoilla parannettaisiin meriturvallisuutta ja ympäristönsuojelua sekä yksinkertaistettaisiin sääntelykehyksiä, mutta johdonmukaisuus kattavien EU:n tavoitteiden, strategioiden ja prioriteettien kanssa toteutuisi todennäköisesti paremmin toimintavaihtoehdossa 3, sillä toimintavaihtoehto 2 ei välttämättä myötävaikuttaisi sisämarkkinoiden moitteettomaan toimintaan. Taulukko 3: Toimintavaihtoehtojen vertailu || Tuloksellisuus || Tehokkuus || Johdonmukaisuus Perusskenaario || ei || ei || ei Toimintavaihtoehto 2 || vähäinen || vähäinen || kohtuullinen Toimintavaihtoehto 3 || suuri || suuri || suuri Edellä sanotun perusteella toimintavaihtoehto 3 pärjää vertailussa paremmin, minkä vuoksi se on suositeltavampi vaihtoehto. 7. Seuranta ja arviointi Kun MED-direktiivi on yhdenmukaistettu tuotteiden kaupan pitämistä koskevan uusien sääntelykehysten kanssa, sillä pystytään hyödyntämään täysimääräisesti tämän kehyksen seuranta- ja arviointimekanismia. Yhdenmukaistamisen lisäksi on suunnitteilla erityistoimenpiteitä, joilla varmennettaisiin toiminnan tuloksellisuus ja saataisiin sidosryhmiltä palautetta mm. seuraavista: · Uudistuksen myötä markkinavalvonnasta ja satamavaltion tekemistä tarkastuksista saadaan entistä merkittävämpää tietoa. EMSA jatkaa direktiivin täytäntöönpanoa koskevien tilastojen laatimisen hienosäätöä ja järjestää työpajoja jäsenvaltioiden kanssa käytäviä teknisiä keskusteluja ja koulutustilaisuuksia varten. · Yhteyksiä tuotannonalaan jatketaan esim. muutetun MED-direktiivin täytäntöönpanoa koskevilla työpajoilla. · Ilmoitettujen laitosten MARED-ryhmän toimintoja parannetaan. · Jälkiarviointi tehdään [viiden vuoden] kuluessa uuden järjestelmän voimaantulosta. [1] Uusi lähestymistapa ja siihen liittyvät ongelmat kuvataan tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvää akkreditointia ja markkinavalvontaa koskevista vaatimuksista annettua asetusehdotusta koskeva komission vaikutustenarviointi ja tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvistä yhteisistä puitteista annetussa päätöksessä, SEC(2007) 173. [2] Tämän vaikutustenarvioinnin liitteessä 7 on kuvaus NLF:stä. [3] Näin ollen ei-pakolliset vaatimukset, suositukset ja suuntaviivat eivät olisi tällaisia olennaisia vaatimuksia.