Takausten käyttöä on laajennettu myös ulkosuhdetoimiin; tätä edustaa NDICI-asetuksella perustettu ulkosuhdetoimien takuujärjestelyyn liittyvä Euroopan kestävän kehityksen rahasto plus (EKKR+). Ulkosuhdetoimien takuujärjestely koostuu takauksista ja taatuista lainoista investointeja varten sekä makrotaloudellisesta rahoitusavusta liittymistä valmisteleville maille, naapurimaille ja muille maille.

Nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen (2021–2027) aikana EU:n talousarvion avulla on vastattava ympäristöä koskeviin, strategisiin ja sosioekonomisiin haasteisiin. Talousarviotakuut osoittautuivat jo edellisen monivuotisen rahoituskehyksen aikana toimivaksi keinoksi moninkertaistaa rajallisen julkisen rahoituksen poliittinen vaikutus, ja komissio on laajentanut niiden käyttöä investointien tukemiseen. Tämä logiikka on Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) ja InvestEU-ohjelman kaltaisten aloitteiden taustalla.

Kertomuksessa on kolme jaksoa:

Yhteinen vararahasto on pääomavaraus, josta otetaan varoja kattamaan täysimääräisesti ja viipymättä kaikki katettaviksi tulevat ulosvirtaukset ja takausvaateet, jotka johtuvat rahoitusvälineistä, talousarviotakuista ja sellaisista lainaohjelmista, joita varten on varattu varoja. Jotta yhteinen vararahasto toimisi luotettavana puskurina näiden vaateiden varalta, sen hallinnoinnissa olisi pyrittävä vähintään pääoman säilymiseen sen sijoitushorisontilla (yhdeksän vuotta). Makrotalouden epävakaus vaikutti kielteisesti rahaston tuloksiin vuonna 2021 ja aiheuttaa uusia haasteita tämän tavoitteen saavuttamiselle lyhyellä aikavälillä.

Yhteinen vararahasto perustettiin tammikuussa 2021. Vuoden 2021 lopussa sen markkina-arvo oli 12,31 miljardia euroa, joten se on selvästi suurin komission suoraan hallinnoima salkku.

Tämä kertomus on ensimmäinen yhteistä vararahastoa koskeva vuosikertomus, ja se kattaa ajanjakson 1. tammikuuta 2021 – 31. joulukuuta 2021.

Lisätietoja tilinpäätöksestä on tämän kertomuksen oheisasiakirjana olevassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa.

Yhteisen vararahaston tekninen ja operatiivinen infrastruktuuri on nyt vakiintunut ja testattu. Se on valmis lisärahoitusosuuksiin ja uusien osioiden avaamiseen, kun varoja siirretään rahoittamiseen osallistuvista välineistä.

Yhteisen vararahaston varat kirjataan eri osioihin, jotta voidaan jäljittää rahaston rahoittamiseen osallistuviin eri välineisiin liittyvät määrät. Tämä on tarpeen sen varmistamiseksi, että osiota vastaavalle välineelle kohdennetaan sen osuus varoista ja mahdollisista tuotoista tai tappioista suhteessa kyseisen välineen hallussa oleviin varoihin. Maksulaiminlyöntien kustannukset kohdennetaan asianomaisiin osioihin. Jos yksi yhteisen vararahaston osio on käytetty loppuun, voidaan väliaikaisesti käyttää toisen osion varoja ja täydentää niitä myöhemmin.

Yhteinen vararahasto on perustettu ja toimii yhtenä sisäisenä yhdistettynä salkkuna, jolla on yksi ainoa sijoitusstrategia ja joka on erillinen muista komission hallinnoimista salkuista. Mahdolliset voitot sijoitetaan uudelleen.

Varainhoitoasetuksen X osastossa komissiolle annetaan tehtäväksi toimia varainhoitajana, jolla on erityisvastuu yhteisen vararahaston perustamisesta, sen sijoitusstrategian määrittelystä ja sen moitteettoman hallinnoinnin valvonnasta.

Yhteinen vararahasto perustettiin hallinnoimaan EU:n talousarviosta käyttöön asetettujen rahoitusvastuiden rahoittamista, jotta ne voidaan vapauttaa silloin, kun niitä tarvitaan kattamaan maksulaiminlyönneistä aiheutuvat tappiot. Yhteinen vararahasto muodostaa suuren omaisuuserien poolin, jonka avulla komissio voi nopeasti kattaa kaikki katettaviksi tulevat ulosvirtaukset ja takausvaateet. Se on jaettu useisiin osioihin, jotka vastaavat asianomaisten välineiden ja ohjelmien rahoitusvastuita.

·yhteisen vararahaston varainhoitaja kantaa lopullisen vastuun päätöksistä, jotka koskevat yhteisen vararahaston varojen hoitoa, sekä muista komission hallinnoimista tai Euroopan investointipankille ulkoistetuista salkuista. Komissio on siirtänyt tämän tehtävän budjettipääosaston pääjohtajalle;

Komissio on järjestänyt yhteisen vararahaston varainhoidon hallinnoinnin ottamaksi perustaksi varainhoidon parhaat käytännöt ja vastaavia laitoksia koskevan vertailuanalyysin. Varainhoitokehyksessä ovat mukana seuraavat keskeiset toimijat:

Siten omaisuuserien valintaa koskevia päivittäisiä päätöksiä ohjaa selkeä viitearvo, mikä vähentää vaaraa, että salkun riskistä tulee liian suuri. Tämä sijoituspolitiikka ja vertailuanalyysi ovat johtaneet salkun omaisuuserien nykyiseen koostumukseen ja siitä muodostuvaan riski-tuottoprofiiliin. Suurin osa yhteisen vararahaston varoista (ja aiemmista salkuista, jotka ovat siirtyneet sille ESIR- ja EKKR-rahastoista) on tähän mennessä rajoittunut sijoituksiin EU:n jäsenvaltioiden, kansainvälisten rahoituslaitosten tai valtiotasoa alempien elinten, pankkien ja yritysten liikkeeseen laskemiin euro- ja dollarimääräisiin kiinteäkorkoisiin investointiluokan arvopapereihin (joukkovelkakirjoihin) sekä kiinteistövakuudellisiin (katettuihin) joukkolainoihin.

Yhteisen vararahaston varainhoitoa koskevien ohjeiden mukaan rahaston pääoman säilyminen olisi turvattava korkealla luottamustasolla rahaston sijoitushorisontilla. Tähän tavoitteeseen pyritään toteuttamalla yhtä ainoaa sellaiseen vertailusalkkuun perustuvaa sijoituspolitiikkaa, joka ilmentää sitä riskitasoa, jonka yhteinen vararahasto on valmis kantamaan.

Tosiasiallinen rahoitusaste lasketaan vuosittain niiden havaintojen perusteella, jotka koskevat eri osioihin kohdistuvien odotettavissa olevien vaateiden välistä korrelaatiota, ja sitä sovelletaan ainoastaan niihin yhteisen vararahaston varoihin, jotka on tarkoitettu takausvaatimusten maksamiseen yhden vuoden aikajänteellä.

Tämä hajautusvaikutus tunnustetaan varainhoitoasetuksen 213 artiklassa, jonka mukaan komissio voi vahvistaa tosiasiallisen rahoitusasteen tason. Tämä taso on alempi kuin se, joka saataisiin laskemalla yhteen erikseen lasketut varat. Tosiasiallinen rahoitusaste kuvaa sitä yhteisen vararahaston osioiden yhteenlaskettujen varojen osuutta, joka on säilytettävä rahastossa hajautusvaikutuksen jälkeen. Tosiasiallinen rahoitusaste ilmaistaan prosenttiosuutena, joka on vähintään 95 prosenttia, ja se lasketaan seuraavien tekijöiden suhteena:

Kuten III jaksossa todetaan, yhteisen vararahaston vertailuarvoa on tarkoitus tarkastella uudelleen vuonna 2022. Sen pohjalta todennäköisesti lisätään uusia omaisuusluokkia ja parannetaan yhteisen vararahaston vertailuarvon odotettua tuottoa pitkällä aikavälillä.

Yhteisen vararahaston vertailuarvon vuoden 2021 tuottoon (–1,13 %) vaikutti negatiivisesti myös tuottokäyrien nousu. Sen tuotto on tuottojen odotetun vaihteluvälin sisällä.

Euroopan ja Yhdysvaltojen tuottokäyrien selvä nousu vuonna 2021 selittää yhteisen vararahaston negatiivisen absoluuttisen tuloksen, joka on –1,17 prosenttia. Tämä tuotto vastaa yhteisen vararahaston vuositulokselle asetettua vertailuarvoa (–1,13 prosenttia).

Kuten edellä on selitetty, yhteinen vararahasto on likvidi ja hyvin hajautettu joukkolainasalkku. Sijoitukset yksinomaan korkean luokituksen saaneisiin velkainstrumentteihin ovat aiemmin palvelleet komission sijoitussalkkuja hyvin. Niiden rajat tulivat kuitenkin vastaan vuonna 2021, kun pitkään jatkunut rahapolitiikan keventäminen päättyi.

Noin 26 prosenttia salkusta koostuu joukkolainoista, joiden maturiteetti on alle vuosi, vaihtuvakorkoisista joukkovelkakirjoista ja lyhytaikaisista rahamarkkinainstrumenteista sekä käteisvaroista, jotka kasvattavat salkun likviditeettipuskuria. Tämä tarkoittaa, että salkulla on hyvät valmiudet vastata takausvaateisiin.

Yli 26,8 prosenttia salkun markkina-arvosta sijoitetaan kaikkein laadukkaimpiin AAA-arvopapereihin, ja loput jakautuvat hyvin investointiluokan koko asteikolle. Vain 2,3 prosenttia salkusta on alle investointiluokan. Osuus liittyy Kreikan valtion joukkovelkakirjoihin, joiden maturiteetti on alle yksi vuosi. Lisäksi 8,2 prosenttia on käteisvaroja ja muita rahavaroja. Edellä mainittuun AAA-luokkaa edustavaan 26,8 prosentin osuuteen kuuluvat esimerkiksi Saksan, Alankomaiden ja Yhdysvaltojen kaltaisten valtioiden, Euroopan investointipankin ja Euroopan vakausmekanismin kaltaisten ylikansallisten elinten ja KfW:n kaltaisten julkisten laitosten liikkeeseen laskemat arvopaperit sekä merkittävien rahoituslaitosten liikkeeseen laskemat katetut joukkolainat.

Yhteisen vararahaston salkun luottoluokka on hyvä. Sen keskimääräinen luottoluokitus on A-, joka merkitsee maksukyvyttömyyden pientä todennäköisyyttä (0,07 prosenttia yhden vuoden aikajänteellä).

Yhteisen vararahaston salkku on vuoden lopussa hyvin hajautettu kiinteäkorkoisten joukkovelkakirjojen osalta. Lisäksi salkku on hajautettu muiden kuin euromääräisten arvopapereiden (Yhdysvaltain dollarin määräisten) osalta, sillä se sisältää Yhdysvaltain valtion ja muiden liikkeeseenlaskijoiden (esim. ylikansallisten laitosten, valtioiden tai valtiosidonnaisten laitosten) joukkolainoja sekä käteisvaroja. Suojauksina käytettävien valuuttajohdannaisten vastakkaiset muutokset kumoavat suurelta osin muihin kuin euromääräisiin arvopapereihin liittyvät valuuttakurssivoitot tai -tappiot.

3.III JAKSO

3.1.Investointien yleinen hajauttaminen

Yhteisen vararahaston negatiivinen tulos vuonna 2021 tuo esiin riskit, jotka koskevat sijoittamista yksinomaan yhteen omaisuusluokkaan (kiinteät tuotot). Kiinteätuottoisten salkkujen näkymät ovat edelleen haastavia. Tilanne voi jatkua useiden vuosien ajan, kun otetaan huomioon edelleen alhaiset tuotot ja inflaatiohuolet.

Parantaakseen sijoitussalkun pitkän aikavälin tulosta komissio aikoo laajentaa yhteisen vararahaston sijoitusvalikoimaa kiinteätuottoisten sijoitusten ulkopuolelle nykyisten varainhoitoa koskevien ohjeiden rajoissa.

Riskejä ja tuottoja koskevan perusteellisen analyysin tulokset, jotka esitetään yksityiskohtaisemmin tämän kertomuksen oheisasiakirjana olevassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa, osoittivat omaisuusluokkien hajauttamisesta pidemmällä aikavälillä saatavat hyödyt. Sen avulla voitaisiin vähentää heikosti tuottavien kiinteätuottoisten omaisuuserien suhteettoman suurta osuutta.

Vaikka riski kasvaisi jonkin verran, rajallinen, enintään 20 prosenttia salkusta muodostava oman pääoman ehtoisten vastuiden osuus olisi edelleen yhteisen vararahaston riskinsietokyvyn mukainen ja lisäisi odotettua keskimääräistä tuottoa riskiyksikköä kohti.

Oman pääoman ehtoisia vastuita voidaan vähitellen lisätä sijoittamalla pörssilistattuihin rahastoihin (ETF), jotka tarjoavat kustannustehokkaasti monipuolisia sijoitusmahdollisuuksia laajoihin osakeindekseihin. Nämä indeksit ovat pääasiallisesti monilla eri aloilla ja maantieteellisillä alueilla toimivien suurten yritysten osakkeista muodostettuja koreja. Näin ollen ETF-rahastot tarjoavat laajemman hajautuksen niiden kohteena oleville osakemarkkinoille ja pienentävät epäsystemaattista riskiä, joka liittyy pieneen yritysjoukkoon sijoittamiseen.

Komissio pyrkii saattamaan kaikki ETF-rahastoihin sijoittamiseen liittyvät valmistelut päätökseen syksyyn 2022 mennessä. Tämä riippuu siitä, miten tarvittavat tekniset ja operatiiviset prosessit saadaan vietyä loppuun. Tällaisia sijoituksia kasvatettaisiin asteittain ottaen huomioon markkinaolosuhteet ja arvostustasot – mahdollisesti sijoittamalla yhteisen vararahaston uusia sisäänvirtauksia.

3.2.Ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan (ESG) liittyvien tekijöiden sisällyttäminen yhteisen vararahaston vertailuarvoon

Varainhoitoa koskevat ohjeet sisältävät jo negatiivisia seulontaperusteita, kuten rahapelejä tai tupakkaa koskevaan toimintaan liittyvien joukkovelkakirjojen poissulkemisen. Lisäksi ohjeissa edellytetään, että yhteisessä vararahastossa otetaan huomioon ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvät näkökohdat. Tällä hetkellä ESG-merkittyjen arvopapereiden osuus yhteisen vararahaston salkusta on suuri (ks. myös alaviite 19), huomattavasti suurempi kuin sen vertailuarvo (osuus salkusta 13,4 % ja osuus vertailuarvosta 4,5 % vuoden 2021 lopussa). Komissio haluaa kuitenkin lujittaa yhteistä vararahastoa koskevaa ESG-politiikkaa ja sisällyttää ESG-jalanjäljen vertailuarvon päivitettyyn versioon.

Tätä varten on tarkoitus lisätä ESG-painotus yhteisen vararahaston vertailuarvoon, jota päivitetään sijoitustoiminnan hajauttamisen toteuttamiseksi. Tarkoituksena on saada luotettava vertailupiste salkuille, joilla on samat tavoitteet ja ominaisuudet kuin yhteisellä vararahastolla. Yhteisen vararahaston investointien vertailuarvon muuttaminen voi myös tarjota mahdollisuuden ottaa ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvät näkökohdat järjestelmällisemmin huomioon. ESG-merkittyjen arvopapereiden osuuden sijoitussalkusta odotetaan kasvavan edelleen tulevaisuudessa. Tätä tukee vertailuarvo, jossa otetaan nimenomaisesti huomioon ESG-näkökohdat. Tulevissa vuosikertomuksissa esitellään yhteisen vararahaston ESG-profiilin täytäntöönpanoa.

On vahvaa taloudellista näyttöä siitä, että markkinoilla on viime aikoina alettu suosia ESG-näkökohdat huomioon ottavia sijoituksia. Komissio on edelläkävijä sellaisten poliittisten elinten joukossa, jotka edistävät ympäristöä säästäviä ja kestäviä käytäntöjä. Tämän vuoksi on aiheellista hyödyntää tätä hajautusmahdollisuutta, jonka avulla voimme saattaa sijoitusstrategiamme paremmin linjaan poliittisten painopisteiden kanssa.

3.3.Päätelmät

Yhteisen vararahaston ensimmäistä toimintavuotta leimasivat tarvittavien operatiivisten, teknisten ja kirjanpidollisten välineiden sujuva perustaminen sekä olemassa olevien salkkujen onnistunut siirtäminen yhteisen vararahaston osioihin.

Yhteinen vararahasto, jonka varat ovat tällä hetkellä 12,31 miljardia euroa, muodostaa vankan pääomapuskurin talousarviotakuille ja kolmansille maille myönnetyille lainoille. Vuonna 2021 ei ilmennyt operatiivisen riskin aiheuttavia tapahtumia, koska kaikki takausvaateet maksettiin ja tilinpäätös saatiin valmiiksi aikataulun mukaisesti.

Valtaosa yhteisen vararahaston varoista on investointiluokan joukkovelkakirjoja tai käteisvaroja, jotka muodostavat riittävän likviditeettipuskurin. Korkosyklin muutos, joka on kasvattanut tuottoja ja laskenut joukkovelkakirjojen hintoja, on kuitenkin vaikuttanut merkittävästi tämäntyyppisiin likvideihin varoihin. Vuosi 2021 oli joukkovelkakirjalainojen sijoittajille huonoin vuosi yli 20 vuoteen.

Näihin haasteisiin vastaamiseksi komissio aikoo edelleen vahvistaa yhteisen vararahaston häiriönsietokykyä.

Komissio pyrkii laajentamaan yhteisen vararahaston sijoitustoimintaa ja siten lieventämään yhden omaisuuseräluokan muodostamaa riskiä. Sisäinen analyysi (ks. komission yksiköiden valmisteluasiakirja) on osoittanut, että yhteisen vararahaston pienimuotoisella ja asteittaisella painotuksen muutoksella niin, että siihen sisällytetään enintään 20 prosenttia oman pääoman ehtoisia vastuita, voi olla merkittävä myönteinen vaikutus pitkän aikavälin odotettuihin tuottoihin ja että riski kasvaa vain vähän. Tämä selvitys osoittaa, että hajautetun salkun (johon sisältyy enintään 20 % oman pääoman ehtoisia vastuita) tuotto-odotus on 1,6 prosenttia. Sitä vastoin salkun, johon kuuluu ainoastaan kiinteätuottoisia omaisuuseriä, odotettu tuotto on 0,7 prosenttia.

Hajauttamishanke tarjoaa samanaikaisesti tilaisuuden jäsentää komission lähestymistapaa, jolla se lisää sijoituksiaan ESG-merkittyihin omaisuuseriin edistääkseen poliittisia painopisteitään eli vihreää ja kestävää kasvua. Nykyinen orgaaninen lähestymistapa, jossa suositaan ESG-omaisuuseriä, on jo tehnyt yhteisestä vararahastosta eniten ESG-kriteereihin suuntautuneen komission hallinnoiman salkun. Kun ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvät näkökohdat sisällytetään järjestelmällisemmin vertailuarvoon, yhteisen vararahaston ESG-suuntautuneisuutta voidaan ohjata aktiivisemmin.

Tämän kertomuksen laadintahetkellä vuoden 2022 alussa sijoitussalkun ja vertailuarvon kehitykseen kohdistuu edelleen paineita, sillä korot ovat nousseet ja epävarmuus kaiken kaikkiaan kasvanut inflaation kiihtymisen, rahapolitiikan odotetun kiristymisen ja Ukrainaan kohdistuneen hyökkäyksen myötä. Toisaalta varoja sijoitetaan nyt joukkovelkakirjoihin, joiden tuotto on positiivinen. Jos tämä kehitys jatkuu, se voi auttaa toipumaan viime aikoina syntyneistä tappioista. Korko-odotuksissa on viime aikoina tapahtunut voimakas käänne. Sen vuoksi yhteisen vararahaston varojen arvostus on nyt kaikkein haavoittuvimmillaan. Seuraavien kahden tai kolmen vuoden aikana lähimenneisyydessä syntyneet tappiot todennäköisesti kääntyvät päinvastaisiksi, mikä estää uudet markkinahäiriöt. Vuoden 2021 mullistuksista saadut kokemukset kuitenkin korostavat sellaisen sijoituspolitiikan rajoja, jossa rajoitutaan yhteen omaisuuseräluokkaan (joukkovelkakirjat) riippumatta siitä, miten varovaisesti omaisuuserät valitaan.