FI Euroopan unionin virallinen lehti C 255/37

458. TÄYSISTUNTO 16. JA 17. JOULUKUUTA 2009

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tekstiilien nimityksistä ja niitä vastaavista tekstiilituotteiden merkinnöistä”

KOM(2009) 31 lopullinen/2 – 2009/0006 COD

(2010/C 255/06)

Esittelijä: Claudio CAPPELLINI

Euroopan unionin neuvosto päätti 27. helmikuuta 2009 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus tekstiilien nimityksistä ja niitä vastaavista tekstiilituotteiden merkinnöistä

KOM(2009) 31 lopullinen/2 – 2009/0006 COD.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 17. marraskuuta 2009. Esittelijä oli Claudio Cappellini.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 16.–17. joulukuuta 2009 pitämässään 458. täysistunnossa (joulukuun 16. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 160 ääntä puolesta yhden pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 ETSK kannattaa Euroopan komission aloitetta tekstiilituotteiden nimityksistä ja merkinnöistä. Se saattaa olla merkittävä askel EU:n tekstiilialan innovaatioprosessien ja yhteiskunnallisten ratkaisujen lisäämiseksi sekä eurooppalaisten kuluttajien tietoisuuden kasvattamiseksi ja heille suunnattavan tiedotuksen lisäämiseksi etenkin kriisiaikana. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea korostaa aikaisempien tekstiiliteollisuuden tulevaisuutta koskevien lausuntojensa ja tiedonantojensa (1) tapaan, että sektorin on kilpailukykynsä edistämiseksi kehitettävä kiireesti johdonmukaisia ja yhtenäisiä toimintatapoja, jotka koskevat mm. merkintöjä.

1.2 ETSK suhtautuu asetukseen myönteisesti ja kannattaa 4 artiklaa, joka liittyy tuotteiden alkuperää ja kilpailulainsäädäntöä koskevaan kansalliseen oikeudelliseen kehykseen.

1.3 ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja asianomaisia sidosryhmiä seuraamaan, kuinka ehdotettu asetus vaikuttaa seuraaviin seikkoihin:

— kehitteillä olevaan Euroopan strategiseen tutkimusohjelmaan, uusien kuitujen ja innovatiivisten tekstiilituotteiden käyttöön sekä avoimuuteen

— nykyisten oikeudellisten puitteiden yksinkertaistamiseen ja siten mahdollisten myönteisten vaikutusten tuottamiseen yksityisille tahoille ja hallintoviranomaisille EU:ssa ja kansallisella tai paikallisella tasolla

— olemassa olevan sääntelyjärjestelmän johdonmukaistamiseen (2).

1.4 ETSK korostaa, että on tärkeää kunnioittaa kuluttajien tarvetta saada selkeää, kattavaa ja täydellistä tuotetietoa etenkin tekstiilituotteiden yhteydessä, ja tukee komission aloitetta pyrkiä yksinkertaistamaan menettelyjä ja vähentämään kustannuksia, mitä direktiivin täytäntöönpano nyt edellyttää.

1.5 ETSK toivoisi kansalaisyhteiskunnan, tekstiilialan työmarkkinaosapuolten laajasti ymmärrettynä ja institutionaalisten sidosryhmien osallistuvan järjestelmällisemmin tekstiilien nimityksiä ja merkintää koskevia direktiivejä käsittelevän komitean (ehdotetun asetuksen 20 artikla) toimintaan. Lisäksi tulisi harkita asetuksen säännöllisten tarkistusten järjestelmiä, jotta voitaisiin saavuttaa kilpailuetua suhteessa muun kansainvälisen tekstiiliteollisuuden merkintöihin ja standardeihin (ks. EU:n tekstiiliteollisuuden markkina-alueet (3)). Ehdotetun asetuksen voimaantulon jälkeen voitaisiin toteuttaa osallistavampi tarkastelu, jolla helpotettaisiin avointa keskustelua useimmista terveysongelmista (esim. allergiat, ionisaatioindeksit), jotka ovat sidoksissa tekstiilituotteisiin ja liittyvät paitsi kuituihin itseensä myös kemikaaleihin, joita tuotannossa käytetään esimerkiksi värjäämiseen ja pehmittämiseen, tai mekaanisiin prosesseihin, kuten kampaamiseen ja karstaukseen.

1.6 ETSK ehdottaa, että nykyisen direktiivin suoraa täytäntöönpanoa tuettaisiin kohdennetulla tekstiilituotteiden nimiä ja merkintöjä koskevalla tiedotuskampanjalla sekä alakohtaisilla tutkimuksilla yhteistyössä pk-yritysten organisaatioiden, tutkimuskeskusten, kuluttajien ja tekstiilituottajien kanssa. Näillä toimijoilla voi olla keskeinen rooli vahvistettaessa ekologisen kestävyysajattelun mukaisten kuitujen ja tuotteiden merkitystä ja kasvatettaessa tietoisuutta markkinapotentiaalista.

1.7 Aloite saattaisi myös helpottaa avoimen keskustelun käymistä sellaisesta valmiiden tekstiilituotteiden merkitsemisestä, joka ei ole pakollista. Tällaisia merkintöjä ovat esimerkiksi vaatteiden säilytystä ja puhdistamista koskevat merkinnät (esim. silitys-, pesu- ja valkaisusymbolit), jotka ovat vapaaehtoisia, sillä EU ei ole asettanut tätä aihetta koskevia vaatimuksia. Erityisesti loppukäyttäjät saattaisivat saada lisähyötyä, jos käyttöön otettaisiin Ginetexin (4) käyttämän järjestelmän kaltainen, ISO 3758 -standardin mukainen järjestelmä tai yhdysvalloissa käytetty ASTM D-5489-standardi. Näin taattaisiin mm., että:

— tekstiilituotteiden elinikää voidaan pidentää

— tuotteet eivät vahingoitu eivätkä vahingoita muita tuotteita hoitokäsittelyjen aikana

— kemialliset pesulat voivat antaa selkeitä ohjeita asianmukaisesta ja sopivasta käsittelystä

— tuotteet säilyttävät ulkonäkönsä

— ostohetkellä on mahdollista tehdä tietoon perustuvia päätöksiä siitä, onko tuote sopiva.

Säilytys- ja puhdistusmerkintöjen laaja käyttö vähentää ajan myötä myös tekstiilien hoitamiseen liittyvää energian ja veden kulutusta.

1.8 Tällaisen asetuksen täytäntöönpano lähentäisi EU:ta ja kolmansien maiden, kuten Yhdysvaltojen (5), Japanin (6) ja Australian (7), markkinoita, joilla on käytössä samankaltaisia asetuksia.

1.9 Tekstiilialalla käytetään tuhansia kemiallisia aineita, joissa on määrittelemätön sekoitus muita lisäaineita, joista osa on myrkyllisiä. Näitä käytetään värjäämisessä ja muissa kankaan muuttamisprosesseissa. EU:ssa myrkylliset aineet seulotaan – poistetaan tai käsitellään – ennaltaehkäisevästi ympäristö- ja terveyslainsäädännön mukaisesti. ETSK ehdottaa, että tekstiilimerkintöjä koskeva asetus ja REACH-asetus kytkettäisiin tiiviisti toisiinsa ja että perustettaisiin foorumi, jonka tavoitteena olisi yksinkertaistaa ja nopeuttaa menettelyjä ja välttää päällekkäisyyksien syntymistä.

2. Taustaa

2.1 Tekstiilien nimityksiä ja merkintöjä koskeva EU:n lainsäädäntö perustuu EY:n perustamissopimuksen 95 artiklaan. Sen tarkoituksena on luoda tekstiilituotteiden sisämarkkinat ja taata samalla, että kuluttaja saa asianmukaista tietoa. Jäsenvaltiot tunnustivat 1970-luvulla, että yhteisön lainsäädäntöä on tarpeen yhdenmukaistaa tekstiilien nimitysten alalla. Tekstiilikuitujen erilaiset (yhdenmukaistamattomat) nimitykset EU:n jäsenvaltioissa aiheuttaisivat teknisen esteen sisämarkkinoiden kaupassa. Lisäksi kuluttajien edut saisivat paremman suojan, jos alalla vallitsevat tiedot olisivat sisämarkkinoilla yhdenmukaiset.

2.2 EU:n tekstiiliteollisuus on käynnistänyt pitkäjänteisen prosessin, jolla tähdätään alan rakenteelliseen muuttamiseen ja uudistamiseen sekä teknologiseen kehittämiseen. Prosessilla vastataan alan viime vuosina kohtaamiin merkittäviin taloudellisiin haasteisiin. Eurooppalaiset liikeyritykset, ja erityisesti pk-yritykset, ovat parantaneet asemaansa globaaleilla markkinoilla keskittymällä kilpailuetuihinsa, kuten laatuun, suunnitteluun, innovointiin ja korkeaa lisäarvoa tuoviin tuotteisiin. EU:n teollisuudella on johtava asema maailmassa uusien tuotteiden, teknisten tekstiilien ja kuitukankaiden kehittämisessä käytettäväksi uusissa sovelluksissa, esimerkiksi geotekstiileissä, hygieniatuotteissa, autoteollisuudessa ja lääketieteen alan tuotteissa.

2.3 Uusien erikoiskuitujen ja kuitusekoitteiden kehittäminen innovatiivisia tekstiilituotteita varten on keskeinen tutkimusala, joka on nimetty yhdeksi tekstiili- ja vaatetusalan tulevaisuutta käsittelevän eurooppalaisen teknologiayhteisön strategisen tutkimusohjelman alakohtaisista painopisteistä. Kuituihin liittyvä innovointi tekstiilituotteiden arvonlisäketjun alkupäässä on merkittävä uusien tuotteiden, tuotantovaihtoehtojen ja soveltamisalojen lähde monilla loppukäyttäjien toimialoilla (8). Viime vuosina on tehty enenevässä määrin hakemuksia uusien kuitunimitysten sisällyttämisestä EU:n lainsäädäntöön, ja suuntauksen odotetaan vahvistuvan entisestään sitä mukaa kuin EU:n tekstiilialan innovatiivisuus lisääntyy.

2.4 Uusia kuitunimityksiä koskevia hakemuksia on saatu monilta eri liikeyrityksiltä, sekä pieniltä että suurilta. Teollisuuden mukaan yleisesti ottaen 90–95 prosenttia T&K-toimista keskittyy olemassa olevien kuitujen parantamiseen ja kehittämiseen. Vaikka ainoastaan 5–10 prosenttia T&K-toiminnasta johtaa todennäköisesti sellaisen kuidun kehittämiseen, joka edellyttää uutta yleisnimeä, nämä uudet kuidut synnyttävät usein uusia käyttötapoja ja teknologisia prosesseja erittäin monilla aloilla. Näistä voidaan esimerkkeinä mainita vaatetusala sekä lääketieteelliset, ympäristöön liittyvät ja teolliset sovellukset.

2.5 Direktiivien teknisiin liitteisiin on muutosten välityksellä lisätty viime vuosina kahdeksan uutta kuitua:

— Direktiivillä 97/37/EY (9) lisättiin kuitunimitysten luetteloon neljä uutta kuitua (cashgora, lyocell, polyimidi ja aramidi).

— Direktiivillä 2004/34/EY (10) lisättiin kuitunimitysten luetteloon uusi polylaktidikuitu.

— Direktiivillä 2006/3/EY (11) lisättiin kuitunimitysten luetteloon uusi elastomultiesterikuitu.

— Direktiivillä 2007/3/EY (12) lisättiin kuitunimitysten luetteloon uusi elasto-olefiinikuitu.

— Direktiivillä 2009/121/EY (13) lisättiin kuituluetteloon melamiinikuitu.

2.6 Teknisiin liitteisiin lisättävien uusien kuitujen lukumäärän odotetaan kasvavan tulevina vuosina. Teollisuus (BISFA:n (14) edustamana) on todennut, että tulevia suuntauksia on vaikea ennakoida. Se on kuitenkin esittänyt, että kaksi hakemusta vuodessa on realistinen arvio. (15)

2.7 Ehdotetulla asetuksella ei muuteta jäsenvaltioiden ja EU:n välistä poliittista tasapainoa. Komission on määrä saada avukseen komitea, joka antaa lausunnon asetuksen muuttamiseksi ehdotetuista täytäntöönpanotoimista valvonnan käsittävää sääntelyä toteuttavan sääntelykomitean sääntöjen mukaisesti. Tätä menettelyä sovelletaan nykyisin voimassa oleviin direktiiveihin.

2.8 Ajatus tekstiilien nimityksiä koskevan lainsäädännön muuttamisesta on noussut esiin viime vuosina tuloksena kokemuksesta, joka on saatu uusien kuitunimitysten säännöllisestä sisällyttämisestä teknisluontoisina muutoksina olemassa oleviin direktiiveihin. Tekstiilien nimityksiä ja merkintöjä koskevan EU:n lainsäädännön (16) tarkistamisesta ilmoitettiin vuonna 2006 ”Ensimmäisessä välikertomuksessa sääntely-ympäristön yksinkertaistamisstrategian edistymisestä” (17), ja se sisällytettiin komission lainsäädäntö- ja työohjelmaan vuodeksi 2008.

2.9 Tarkistuksen perusteet voidaan tiivistää seuraavasti:

— Yksinkertaistetaan olemassa olevia oikeudellisia puitteita ja tuotetaan siten mahdollisia myönteisiä vaikutuksia yksityisille tahoille ja hallintoviranomaisille. Tarkistuksen tavoitteena on näin ollen nopeuttaa uusien kuitujen käyttöönottoa ja saatavuutta.

— Yksinkertaistetaan ja parannetaan olemassa olevaa uudenlaisten kuitujen kehittämisen ja käytön sääntelyjärjestelmää.

— Edistetään innovaatiota tekstiili- ja vaatetusalalla ja nopeutetaan innovoivien tuotteiden hyödyntämistä käyttäjien ja kuluttajien keskuudessa.

— Lisätään menettelyjen avoimuutta.

— Lisätään uusia kuituja yhdenmukaistettujen kuitunimikkeiden luetteloon.

— Joustavoitetaan lainsäädännön mukauttamista tekstiiliteollisuuden teknisten kehitystarpeiden edellyttämällä tavalla.

2.10 Tarkistuksen tarkoituksena ei ole EU:n lainsäädännön laajentaminen koskemaan muita merkintävaatimuksia kuin niitä, jotka kuuluvat nykyisten kuitukoostumusta ja tekstiilikuitujen nimitysten yhdenmukaistamista koskevien direktiivien soveltamisalaan.

3. Direktiivin tarkistamista koskeva kuulemisprosessi

3.1 Tämän tarkistuksen soveltamisalan suppeuden vuoksi intressitahojen kuuleminen suoritettiin kohdennettuna. Kuulemiseen osallistui seuraavia sidosryhmiä: teollisuuslaitoksia ja vähittäiskauppiaiden yhteenliittymiä, ammattiliittoja, kuluttajajärjestöjä, eurooppalaisia standardointielimiä sekä kansallisia viranomaisia.

3.2 Sidosryhmiä ja jäsenvaltioiden edustajia pyydettiin esittämään kantansa ja tekemään ehdotuksensa vuoden 2008 tammi-elokuun aikana komission yksiköiden järjestämien kokousten yhteydessä ja kirjallisesti.

3.3 Tämän sidosryhmien kohdennetun kuulemisen tärkeimmät tulokset voidaan tiivistää seuraavasti:

— Uusien kuitunimitysten sisällyttäminen unionin lainsäädäntöön on tärkeää innovaation edistämiseksi eurooppalaisessa teollisuudessa ja kuluttajaneuvonnan kannalta.

— Tekstiilien nimityksiä koskevaan lainsäädäntöön tehtävien teknisten muutosten poliittinen sisältö ei ole sellainen, että se oikeuttaisi uuden direktiivin täytäntöönpanon edellyttämiin raskaisiin menettelyihin ja korkeisiin kustannuksiin.

— Siksi on syytä turvautua kevyempään lainsäädännölliseen ratkaisuun.

3.4 Kuulemisen tulokset esitetään vaikutustenarviointiraportissa ja sen liitteissä.

4. Vaikutustenarviointi

4.1 Komissio arvioi edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi esitettyjen eri vaihtoehtojen vaikutuksia sidosryhmien kuulemisen tulosten ja tutkimuksen Simplification of EU legislation in the field of Textile Names and Labelling – an Impact Assessment of policy options (18) perusteella.

4.2 Euroopan komission vaikutustenarviointilautakunta esitti käsityksensä kyseisestä asiaankuuluvan yksikön luonnostelemasta vaikutustenarviointiraportista ja hyväksyi sen muutamin muutoksin. (19)

4.3 Vaihtoehtojen ja niiden vaikutusten analyysissä ja vertailussa tehtiin seuraavat päätelmät:

— Hakemustiedostojen sisältöä koskevien ohjeiden oheistamisesta ja laboratorioiden hyväksymisestä auttamaan yrityksiä asiakirjojen laadinnassa saattaa olla etua, jos tuloksena on, että hakemustiedostot voidaan esittää paremmin komission yksiköiden vaatimuksia vastaavalla tavalla. Tästä voi kertyä huomattavaa ajansäästöä sekä yrityksille että viranomaisille.

— Yritysten edun mukaista on etenkin se, että aika, joka kuluu uutta kuitunimitystä koskevan hakemuksen jättämisen ja uuden nimityksen mukaisen kuidun markkinointimahdollisuuden välillä, on mahdollisimman lyhyt. Hallintokustannuksissa syntyy tällöin säästöä ja kuidun myynnistä saadaan nopeammin tuloa.

— Jäsenvaltioiden edun mukaista on etenkin se, että direktiivit korvataan asetuksella, koska niiden ei siten enää tarvitse siirtää muutoksia kansalliseen lainsäädäntöönsä. Jäsenvaltioille voi siten syntyä huomattavaa säästöä.

— Kuluttajat saavat tarkistuksen ansiosta vakuuden siitä, että nimetyillä kuiduilla on tietyt erityisominaisuudet. Kuluttajat voivat niin ikään saada lisäetua siitä, että uusien kuitujen tulo markkinoille nopeutuu.

5. Yleiset tavoitteet

5.1 Puheena olevan asetuksen tuottamilla hyödyillä tulisi tukea T&K:ta, innovaatiota ja teknologiaa, edistää kumppanuuksien perustamista EU:n, valtiollisten ja alueellisten hallintoviranomaisten ja tutkimuskeskusten välille, parantaa nykyisiä koulutus- ja teknisiä taitoja, markkinoida korkean lisäarvon tuotteita sisämarkkinoilla ja unionin ulkopuolisilla markkinoilla (20) sekä varmistaa kestävä kehitys ja sen mukaiset kulutusmallit.

5.2 Asetuksesta pitäisi olla merkittävää hyötyä myös seuraavasti:

— lisäarvo tekstiiliteollisuudelle ja siihen liittyville aloille, EU:n tietotaidolle ja talouskasvulle

— avoimuuden lisääminen suhteessa kuluttajiin ja uusiin kulutusmalleihin

— kansalaisyhteiskunnan laajempi osallistuminen nykyisen asetuksen valvontaan.

6. Erityistavoitteet

6.1 Kuitunimityksestä tulisi käydä mahdollisimman selvästi ilmi, mistä kuidusta on kysymys, toisin kuin esimerkiksi Yhdysvalloissa, jonka sääntelyssä noudatetaan erilaista lähestymistapaa. (21) Tämä tarkennus sopii BISFA:n metodologiaan, jonka mukaan yleisnimen tulee antaa kemiallista tietoa kuitupolymeerin hallitsevasta monomeerista. Lisäksi siitä tulee ilmetä keskeiset yksilölliset kuituominaisuudet tai prosessiteknologiat.

6.2 Selostetietojen tulisi olla totuudenmukaisia ja tyhjentäviä. Vaikka tästä ei säädetä asetuksessa selkeästi, asetuksen joistakin artikloista käy ilmi, ettei merkinnöissä tarvitse antaa tyhjentävää tietoa. Esimerkiksi 9 artiklan (monikuituiset tekstiilituotteet) mukaan voidaan ilmoittaa joko täydellinen koostumus tai sen kuidun nimitys, jonka osuus on vähintään 85 prosenttia tekstiilin kokonaispainosta. Vaikka tällöin annettu tieto on totuudenmukaista, se ei ole tyhjentävää, mikäli noudatetaan mainitun artiklan a tai b kohtaa. Näin ollen myös jäljelle jäävät 15 prosenttia tulisi mainita merkinnöissä, jos tarkoituksena on antaa totuudenmukaista ja tyhjentävää tietoa.

6.3 Merkinnöistä tulee ehdotetun asetuksen liitteen II ensimmäisen, toisen, kolmannen ja kuudennen alakohdan mukaisesti käydä ilmi kaikki valmistajan esittelemät ominaisuudet.

6.4 Kulut ja seuraavassa esitetyt aikamääreet ovat arvioita eikä hakemuksen valmisteluun kuluvaa aikaa ole huomioitu (se riippuu hakijan omasta ripeydestä) (22):

— hakemuksen arviointi, 1–3 kuukautta

— työryhmän kokoon kutsuminen, 3 kuukautta

— yhteisen tutkimuskeskuksen tutkimukset ja yhteistestit, 6–9 kuukautta

— teknisten tutkimusten tulokset, 1–3 kuukautta

— ehdotusluonnokset, 1–3 kuukautta

— asetuksen muuttaminen, 6–12 kuukautta.

6.5 Teollisuudelle syntyvistä kustannussäästöistä laadittiin kaksi arviota – korkeiden ja matalien kustannusten mukaan –, joissa huomioitiin suurin ja pienin raja-arvo. Molemmissa tapauksissa hakemuskohtaiset säästöt ovat 47 500–600 000 euroa. Samoin arvioitiin, miten tulojen viivästymistä tai tulojen menetystä vähentäisi se, jos 6–21 kuukauden viive kuidun markkinoille saattamisessa onnistuttaisiin välttämään tai sitä voitaisiin lyhentää. Näiden lukujen vaihteluväli on 2 000–3 500 000 euroa. Yhteisen tutkimuskeskuksen kuluissa säästetyt 25 prosenttia huomioitiin hallintoviranomaisten säästöissä, jolloin tuloksena oli noin 75 000–100 000 euron säästöt kuitua kohti. (15)

6.6 Aika, joka tuotaessa uutta kuitua vauhdilla markkinoille kuluu arvioinnin ja hyväksymisen eri vaiheisiin, on viime aikoina (viimeiset viisi vuotta) ollut lyhyimmillään 36 kuukautta ja pisimmillään 66 kuukautta. Uutta asetusta sovellettaessa menettelyyn kuluu arviolta 18–33 kuukautta. Arvioitu aika lyhenee näin ollen puoleen sekä parhaassa että huonoimmassa tapauksessa. (15)

Bryssel 16. joulukuuta 2009 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Mario SEPI

(1) Tekstiili-, vaatetus- ja jalkineteollisuus on keskeinen osa 27 jäsenvaltion EU:n tuotantoteollisuutta. Alalla toimii noin 250 000 yritystä, ja sen liikevaihto on noin 240 miljardia euroa. Siten se kattaa noin neljä prosenttia 27 jäsenvaltion EU:n koko tuotantoteollisuuden kokonaislisäarvosta (josta noin puolet on peräisin pelkästään tekstiiliteollisuudesta). Ala tarjoaa työtä 3,2 miljoonalle työntekijälle, ja se on EU:n ainoa ala, jolla työskentelee enemmän naisia kuin miehiä (64,5 %). Se kattaa 9,3 prosenttia 27 jäsenvaltion EU:n tuotantoteollisuuden työpaikoista, joista suurin osuus on vaatetusteollisuudessa (noin 1,5 miljoonaa). EU on alan tärkein kohdemarkkina-alue ja myös suurin viejä, jonka osuus maailmanmarkkinoista on lähes 20 prosenttia (vuoden 2005 tietojen mukaan). Asiakokonaisuus CCMI/041.

Lisätietoja tekstiilialan suuntauksista ja kriittisyydestä saa neuvoa-antavan valiokunnan ”teollisuuden muutokset” tiedonannosta, joka on luettavissa osoitteessa

http://eescregistry.eesc.europa.eu/viewdoc.aspx?doc=%5C%5Cesppub1%5Cesp_public%5Cces%5Cccmi%5Cccmi041%5Cfi%5Cces1572-2007_fin_ri_fi.doc.

(2) Yksi asetuksella korvattavista direktiiveistä (direktiivi 96/74/EY) on jo kertaalleen korvattu direktiivillä 2008/121/EY. Jos uusi asetus tulee voimaan, pitää asetuksen ja direktiivin olla yhteensopivia.

(3) 17 KESKEISTÄ MARKKINA-ALUETTA – lähde: Euratex

— AASIA: Kiina, Japani, Intia, Etelä-Korea, Taiwan, Indonesia, Pakistan, Thaimaa, Malesia

— POHJOIS-AMERIKKA: Yhdysvallat, Kanada

— KESKI-AMERIKKA: Meksiko

— ETELÄ-AMERIKKA: Brasilia, Argentiina, Chile

— OSEANIA: Australia

— AFRIKKA: Etelä-Afrikka

(4) GINETEX: Groupement international d’étiquetage pour l’entretien des textiles (tekstiilien hoito-ohjemerkintöjä käsittelevä kansainvälinen ryhmä).

(5) Care labelling of textile wearing apparel and certain piece goods - 16 CFR Part 423.

(6) Japanilainen hoito-ohjemerkintöjä koskeva teollisuusstandardi.

(7) Australialainen ja uusiseelantilainen standardi AS/NZS 1957:1998 – ”Textiles - Care labelling”.

(8) Ks. tekstiili- ja vaatetusalan tulevaisuutta käsittelevän eurooppalaisen teknologiayhteisön strateginen tutkimusohjelma.

(9) EYVL L 169, 27.6.1997, s. 74.

(10) EUVL L 89, 26.3.2004, s. 35.

(11) EUVL L 5, 10.1.2006, s. 14.

(12) EUVL L 28, 3.2.2007, s. 12.

(13) EUVL L 242, 15.9.2009, s. 13.

(14) BISFA: International Bureau for the Standardisation of Man-Made Fibres.

(15) Lähde: Impact Assessment Report on Simplification of EU legislation in the field of textile names and labelling.

(16) Direktiivit 96/74/EY (sellaisena kuin se on muutettuna), 96/73/EY (sellaisena kuin se on muutettuna) ja 73/44/ETY.

(17) KOM(2006) 690 lopullinen.

(18) Tutkimus on saatavilla osoitteessa http://ec.europa.eu/enterprise/textile/documents/dir2008_0121_study.pdf.

(19) http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=SEC:2009:0091:FIN:EN:PDF.

(20) On syytä pitää mielessä, että EU:n tekstiiliteollisuus kohtaa usein vakavia ”MUITA KUIN TULLIESTEITÄ” pyrkiessään unionin ulkopuolisille markkinoille. Vastassa saattaa olla tuotteen selosteita, merkintöjä, kuvauksia tai koostumusta koskevia vaatimuksia tai käytäntöjä, jotka ovat syrjiviä kotimaisiin tuotteisiin verrattuna.

(21) Lähde: Rules and regulations under the textile fiber products identification act - 16 CFR Part 303.

(22) BISFA: International Bureau for the Standardisation of Man-Made Fibres.