Vuosikertomus EU:n virastoista varainhoitovuodelta 2018

(2019/C 417/01)

SISÄLLYS

LUETTELO TÄSSÄ KERTOMUKSESSA KÄSITELLYISTÄ EU:N VIRASTOISTA JA MUISTA UNIONIN ELIMISTÄ 4

1. LUKU EU:n virastot ja tilintarkastustuomioistuimen toimittama tarkastus 6

JOHDANTO 6

EU:N VIRASTOT 6

Erityyppiset virastot auttavat EU:ta suunnittelemaan ja toteuttamaan toimintapolitiikkoja 6

Virastot saavat rahoituksensa eri lähteistä ja monivuotisen rahoituskehyksen eri otsakkeista 9

Talousarvio- ja vastuuvapausjärjestelyt ovat samanlaisia kaikissa virastoissa, paitsi Euroopan unionin teollisoikeuksien virastossa (EUIPO), yhteisön kasvilajikevirastossa (CPVO) ja yhteisessä kriisinratkaisuneuvostossa (SRB) 15

EU:n virastojen verkosto helpottaa virastojen keskinäistä yhteistyötä sekä niiden yhteydenpitoa sidosryhmiin 16

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TOIMITTAMA TARKASTUS 16

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastustehtävä kattaa vuotuiset tarkastukset, erityistarkastukset ja lausunnot 16

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksilla pyritään puuttumaan keskeisiin riskeihin 17

Tilintarkastustuomioistuin raportoi petosepäilyistä OLAFille 18

Tilintarkastustuomioistuin esittää tietoja komission sisäisen tarkastuksen (IAS) toimittamista tarkastuksista sekä ulkoisista arviointikertomuksista 18

2. LUKU Yhteenveto tarkastuksen tuloksista 19

JOHDANTO 19

VIRASTOJA KOSKEVIEN VUOTUISTEN TARKASTUSTEN TULOKSET VUODELTA 2018 OVAT YLEISESTI OTTAEN MYÖNTEISIÄ 19

Puhdas lausunto tilien luotettavuudesta kaikkien virastojen osalta 19

Puhdas lausunto kaikkien virastojen tilien perustana olevien tulojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta 20

Virastojen tilien perustana olevien maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta annettiin puhdas lausunto EASOa lukuun ottamatta 20

Tilintarkastustuomioistuimen huomautuksissa puututaan parannuksia edellyttäviin osa-alueisiin 36 virastossa 22

TARKASTUSTULOKSET MUISTA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN ANTAMISTA, VIRASTOJA KOSKEVISTA KERTOMUKSISTA 31

Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 29/2018: EIOPA edisti merkittävästi vakuutusalan valvontaa ja vakautta, mutta ratkaistavana on yhä mittavia haasteita 31

Asetuksen (EU) N:o 806/2014 92 artiklan 4 kohdan nojalla vuodelta 2017 annettu Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityisvuosikertomus mahdollisista ehdollisista vastuista, jotka ovat aiheutuneet yhteisen kriisinratkaisuneuvoston (SRB), neuvoston ja komission suorittaessa mainitun asetuksen mukaisia tehtäviään varainhoitovuonna 2017 32

Muut tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukset, joissa käsitellään myös yhtä tai useampaa virastoa 32

EU-VIRASTOJEN VÄLISEN VERKOSTON VASTAUS 33

3. LUKU Tarkastuslausumat ja muut virastokohtaiset tarkastustulokset 34

3.1 Tarkastuslausumien perustana olevat tiedot 34

VIRASTOT, JOTKA SAAVAT RAHOITUSTA MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEESTA 1A – KASVUA JA TYÖLLISYYTTÄ EDISTÄVÄ KILPAILUKYKY 36

3.2 Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto (ACER) 36

3.3 BEREC-virasto 40

3.4 Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus (Cedefop) 44

3.5 Euroopan lentoturvallisuusvirasto (EASA) 48

3.6 Euroopan pankkiviranomainen (EPV) 52

3.7 Euroopan kemikaalivirasto (ECHA) 57

3.8 Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen (EIOPA) 62

3.9 Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT) 66

3.10 Euroopan meriturvallisuusvirasto 72

3.11 Euroopan unionin verkko- ja tietoturvavirasto (ENISA) 76

3.12 Euroopan unionin rautatievirasto (ERA) 80

3.13 Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (ESMA) 85

3.14 Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto (EU-OSHA) 90

3.15 Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Eurofound) 94

3.16 Euroopan GNSS-virasto (GSA) 98

VIRASTOT, JOTKA SAAVAT RAHOITUSTA MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEESTA 2 – KESTÄVÄ KASVU: LUONNONVARAT 102

3.17 Euroopan ympäristökeskus (EEA) 102

3.18 Euroopan kalastuksenvalvontavirasto (EFCA) 106

VIRASTOT, JOTKA SAAVAT RAHOITUSTA MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEESTA 3 – TURVALLISUUS JA KANSALAISUUS 109

3.19 Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto (CEPOL) 109

3.20 Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO) 113

3.21 Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus (ECDC) 121

3.22 Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA) 124

3.23 Euroopan tasa-arvoinstituutti (EIGE) 128

3.24 Euroopan lääkevirasto (EMA) 132

3.25 Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EMCDDA) 137

3.26 Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alan laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto (eu-LISA) 141

3.27 Euroopan unionin oikeudellisen yhteistyön yksikkö (Eurojust) 146

3.28 Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirasto (Europol) 150

3.29 Euroopan unionin perusoikeusvirasto (FRA) 154

3.30 Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex) 158

VIRASTOT, JOTKA SAAVAT RAHOITUSTA MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEESTA 4 – GLOBAALI EUROOPPA 164

3.31 Euroopan koulutussäätiö (ETF) 164

VIRASTOT, JOTKA SAAVAT RAHOITUSTA MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEESTA 5 – HALLINTO 167

3.32 Euratomin hankintakeskus (ESA) 167

OMARAHOITTEISET ERILLISVIRASTOT 170

3.33 Yhteisön kasvilajikevirasto (CPVO) 170

3.34 Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto (EUIPO) 174

3.35 Yhteinen kriisinratkaisuneuvosto (SRB) 181

3.36 Euroopan unionin elinten käännöskeskus (CdT) 186

KOMISSION TOIMEENPANOVIRASTOT 190

3.37 Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto (EACEA) 190

3.38 Pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto (EASME) 194

3.39 Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto (ERCEA) 198

3.40 Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto (INEA) 202

3.41 Tutkimuksen toimeenpanovirasto (REA) 206

3.42 Kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto (Chafea) 210

LUETTELO TÄSSÄ KERTOMUKSESSA KÄSITELLYISTÄ EU:N VIRASTOISTA JA MUISTA UNIONIN ELIMISTÄ

Lyhenne Koko nimi Sijainti ACER Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto Ljubljana, Slovenia BEREC-virasto Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelimen virasto Riika, Latvia CdT Euroopan unionin elinten käännöskeskus Luxemburg, Luxemburg Cedefop Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus Thessaloniki, Kreikka CEPOL Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto Budapest, Unkari Chafea Kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto Luxemburg, Luxemburg CPVO Yhteisön kasvilajikevirasto Angers, Ranska EACEA Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto Bryssel, Belgia EASA Euroopan lentoturvallisuusvirasto Köln, Saksa EASME Pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto Bryssel, Belgia EASO Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto Valletta, Malta EPV Euroopan pankkiviranomainen Pariisi, Ranska ECDC Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus Tukholma, Ruotsi ECHA Euroopan kemikaalivirasto Helsinki, Suomi EEA Euroopan ympäristökeskus Kööpenhamina, Tanska EFCA Euroopan kalastuksenvalvontavirasto Vigo, Espanja EFSA Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen Parma, Italia EIGE Euroopan tasa-arvoinstituutti Vilna, Liettua EIOPA Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen Frankfurt, Saksa EIT Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti Budapest, Unkari ELA Euroopan työviranomainen Bratislava, Slovakia EMA Euroopan lääkevirasto Amsterdam, Alankomaat EMCDDA Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus Lissabon, Portugali EMSA Euroopan meriturvallisuusvirasto Lissabon, Portugali ENISA Euroopan unionin verkko- ja tietoturvavirasto Heraklion, Kreikka EPPO Euroopan syyttäjänvirasto Luxemburg, Luxemburg ERA Euroopan unionin rautatievirasto Valenciennes, Ranska ERCEA Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto Bryssel, Belgia ESA Euratomin hankintakeskus Luxemburg, Luxemburg ESMA Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen Pariisi, Ranska ETF Euroopan koulutussäätiö Torino, Italia EUIPO Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto Alicante, Espanja eu-LISA Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alan laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto Tallinna, Viro EU-OSHA Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto Bilbao, Espanja Eurofound Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö Dublin, Irlanti Eurojust Euroopan unionin oikeudellisen yhteistyön yksikkö Haag, Alankomaat Europol Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirasto Haag, Alankomaat FRA Euroopan unionin perusoikeusvirasto Wien, Itävalta Frontex Euroopan raja- ja merivartiovirasto Varsova, Puola GSA Euroopan GNSS-virasto Praha, Tšekki INEA Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto Bryssel, Belgia REA Tutkimuksen toimeenpanovirasto Bryssel, Belgia SRB Yhteinen kriisinratkaisuneuvosto Bryssel, Belgia

1. LUKU

EU:n virastot ja tilintarkastustuomioistuimen toimittama tarkastus

JOHDANTO

1.1 Euroopan tilintarkastustuomioistuin perustettiin Euroopan unionin toiminnasta tehdyllä sopimuksella ( 1 ) huolehtimaan Euroopan unionin varojen ulkoisesta tarkastuksesta. Se toimii tässä ominaisuudessa unionin kansalaisten taloudellisten etujen riippumattomana valvojana, erityisesti auttamalla kehittämään EU:n varainhoitoa. Lisätietoja tilintarkastustuomioistuimen työstä esitetään toimintakertomuksissa, vuosikertomuksissa EU:n talousarvion toteuttamisesta, erityiskertomuksissa ja yleiskatsauksissa sekä lausunnoissa, joita tilintarkastustuomioistuin antaa uudesta tai päivitetystä EU-lainsäädännöstä ja muista varainhoitoon vaikuttavista päätöksistä ( 2 )

1.2 Toimeksiantonsa mukaisesti tilintarkastustuomioistuin tarkastaa vuosittain EU:n toimielinten, virastojen ja unionin muiden elinten ( 3 ) tilit sekä tilien perustana olevat tulot ja maksut.

1.3 Tässä kertomuksessa esitetään tulokset tilintarkastustuomioistuimen vuotuisesta tarkastuksesta, joka koski EU:n virastoja ja unionin muita elimiä varainhoitovuonna 2018 (näistä tarkastuskohteista käytetään yhteisnimitystä ”virastot”). Lisäksi kertomuksessa esitetään virastokohtaiset tarkastustulokset, jotka on saatu muista tilintarkastustuomioistuimen tarkastustehtävistä, kuten erityistarkastuksista tai lausunnoista. Kertomuksen rakenne on seuraava: — Ensimmäisessä luvussa kuvataan virastoja ja tilintarkastustuomioistuimen toimittamien tarkastusten luonnetta. — Toisessa luvussa esitellään tilintarkastustuomioistuimen vuotuisen tarkastuksen tulokset kokonaisuutena ja selostetaan muita virastoihin liittyviä tarkastustuloksia ja lausuntoja. — Kolmas luku sisältää tarkastuslausuman kunkin 41 viraston osalta sekä tilintarkastustuomioistuimen lausunnot ja huomautukset virastojen tilien luotettavuudesta sekä tulojen ja maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (sääntöjenmukaisuudesta).

EU:N VIRASTOT

Erityyppiset virastot auttavat EU:ta suunnittelemaan ja toteuttamaan toimintapolitiikkoja

1.4 Virastot ovat erillisiä oikeushenkilöitä, jotka on perustettu johdetun oikeuden avulla suorittamaan erityisiä teknisiä, tieteellisiä tai hallinnollisia tehtäviä. Ne auttavat tällöin EU:n toimielimiä suunnittelemaan ja toteuttamaan toimintapolitiikkoja. Monet virastoista ovat varsin näkyviä ja vaikuttavat merkittävästi unionin kansalaisten päivittäisen elämän tärkeisiin osa-alueisiin, kuten terveyteen, turvallisuuteen, vapauteen ja oikeuteen. Kunkin viraston tehtäviä kuvataan lyhyesti kolmanteen lukuun sisältyvissä tarkastuslausumissa . Tässä kertomuksessa yksittäisistä virastoista voidaan paikoin käyttää kertomuksen alussa lueteltuja nimilyhenteitä.

1.5 Virastoja on kolmea tyyppiä: hajautetut virastot, toimeenpanovirastot ja muut elimet. Eri virastotyyppien keskeiset piirteet kuvataan jäljempänä. Virastojen lukumäärä on kasvanut vuosien mittaan, ja niitä on tällä hetkellä 43 ( laatikko 1.1 ). Luvussa on mukana kaksi uutta virastoa, joita perustetaan parhaillaan. Uudet virastot ovat Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO), jonka perustamisasetus on ollut voimassa jo vuodesta 2017, sekä Euroopan työviranomainen (ELA), jonka perustamisasetus tuli voimaan elokuussa 2019.

Laatikko 1.1

Virastojen määrän kasvu

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

1.6 Komission toimeenpanovirastojen toimipaikkana on komission päätoimipaikka Brysselissä tai Luxemburgissa. Hajautetut virastot ja muut elimet sijaitsevat eri puolilla EU:ta sen jäsenvaltioissa, kuten käy ilmi lyhenneluettelosta ja laatikosta 1.2 . Niiden sijainnista päättää neuvosto tai päätöksen tekevät neuvosto ja Euroopan parlamentti yhdessä. Yhdistyneen kuningaskunnan päätettyä erota EU:sta Euroopan lääkevirasto (EMA) siirrettiin Amsterdamiin ja Euroopan pankkiviranomainen (EPV) Pariisiin vuoden 2019 alkupuoliskolla. Euroopan syyttäjäviraston (EPPO) toimipaikaksi tulee Luxemburg ja Euroopan työviranomaisen (ELA) Bratislava Slovakiassa.

Laatikko 1.2

Virastojen sijainti eri jäsenvaltioissa

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

Hajautetut virastot vastaavat alakohtaisiin toimintapoliittisiin tarpeisiin

1.7 Hajautettuja virastoja on 34 ( 4 ) , ja niillä on keskeinen asema EU:n toimintapolitiikkojen valmistelussa ja täytäntöönpanossa. Ne huolehtivat erityisesti teknisistä, tieteellisistä, operatiivisista ja/tai sääntelyyn liittyvistä tehtävistä. Tarkoituksena on vastata alakohtaisiin toimintapoliittisiin tarpeisiin ja tehostaa eurooppalaista yhteistyötä kokoamalla yhteen EU:n ja kansallisten viranomaisten teknistä ja erityisalojen asiantuntemusta. Virastot on perustettu määrittelemättömäksi ajaksi neuvoston tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella.

1.8 Vastikään perustettu Euroopan syyttäjävirasto (EPPO) on itsenäinen ja hajautettu Euroopan unionin syyttäjävirasto, jonka toimivaltuuksiin kuuluu tutkia EU:n talousarvioon kohdistuvia rikoksia, nostaa syytteet epäiltyjä henkilöitä vastaan ja saattaa heidät rikosoikeudelliseen vastuuseen. Virasto tutkii esimerkiksi petoksia, korruptiota ja vakavia rajat ylittäviä arvonlisäveropetoksia. Euroopan työviranomaisen (ELA) tehtävänä on lujittaa työmarkkinaviranomaisten yhteistyötä kaikilla tasoilla sekä parantaa rajat ylittävien tilanteiden hallinnointia samoin kuin kehittää uusia aloitteita oikeudenmukaisen liikkuvuuden tukemiseksi. Kummastakin virastosta tulee tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskohde varainhoitovuodesta 2019 lähtien.

1.9 Kaikki hajautetut virastot työskentelevät hallintoneuvoston (tai muun vastaavan hallintoelimen) valvonnassa. Hallintoneuvosto koostuu jäsenvaltioiden ja komission ja joissakin tapauksissa muiden osapuolten edustajista. Hallintoneuvosto ( 5 ) määrittää viraston toimintakehyksen eli esimerkiksi monivuotisen ja vuotuisen työohjelman, talousarvioesityksen ja henkilöstötaulukon. Toimintakehyksen toteuttamisesta vastaa viraston (pää)johtaja.

Komission toimeenpanovirastot toteuttavat EU:n ohjelmia

1.10 toimeenpanovirastoja Komission ( 6 ) on kuusi. Ne perustettu ennalta määrätyksi ajaksi huolehtimaan yhden tai useamman EU:n ohjelman hallinnointi- ja operatiivisista tehtävistä. Toimeenpanovirastot on perustettu komission päätöksellä, ja ne työskentelevät komission nimittämän ohjauskomitean alaisuudessa. Niiden toiminta perustuu monivuotisiin ja vuotuisiin työohjelmiin, joiden laatimisesta ja toteuttamisesta vastaa viraston (pää)johtaja. Toimeenpanovirastojen talousarviot poikkeavat hajautettujen virastojen talousarvioista siinä, että ne kattavat vain henkilöstö- ja hallintomenot. Kaikki toimeenpanovirastojen toimintamenot sisältyvät komission talousarvioon. Näin ollen toimeenpanovirastojen omat talousarviot muodostavat vain hyvin pienen osan siitä talousarviosta, jota ne tosiasiassa toteuttavat.

Muilla elimillä on kullakin täsmällinen tehtäväalueensa

1.11 Kolme muuta elintä ovat Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT), Euratomin hankintakeskus (ESA) ja yhteinen kriisinratkaisuneuvosto (SRB).

1.12 Budapestissä toimiva Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT) on riippumaton hajautettu EU:n elin, joka myöntää avustuksia ja pyrkii niiden avulla kokoamaan yhteen unionin tiede-, liiketoiminta- ja koulutusalan resursseja. Tavoitteena on lisätä unionin innovaatiovalmiuksia. Euroopan parlamentti ja neuvosto perustivat sen määrittelemättömäksi ajaksi. Instituutin toiminnasta vastaa johtaja hallintoneuvoston valvonnassa.

1.13 Neuvosto perusti Luxemburgissa toimivan Euratomin hankintakeskuksen (ESA) rajoittamattomaksi ajaksi. Sen tehtävänä on varmistaa ydinpolttoaineen säännöllinen ja tasapuolinen toimitus kaikille käyttäjille Euratomin perustamissopimuksen mukaisesti. Tätä varten Euratomin hankintakeskus harjoittaa hankintapolitiikkaa, jonka perusperiaatteena on se, että kaikilla käyttäjillä on yhtäläiset oikeudet hyödyntää malmeja ja ydinpolttoainetta. Hankintakeskus pyrkii erityisesti parantamaan toimitusvarmuutta EU:hun sijoittautuneiden käyttäjien hyväksi ja näin edistämään myös EU:n ydinteollisuuden elinvoimaisuutta. Jäsenvaltioita edustavista jäsenistä koostuva neuvoa-antava komitea antaa lausuntoja, tekee analyysejä ja tarjoaa tietoa ja auttaa siten Euratomin hankintakeskusta hoitamaan tehtäväänsä. Hankintakeskuksen toiminnasta vastaa pääjohtaja tiiviissä yhteistyössä komission kanssa.

1.14 Yhteinen kriisinratkaisuneuvosto (SRB) on pankkiunionin keskitetty kriisinratkaisuviranomainen, jonka päätoimipaikka sijaitsee Brysselissä. Sen tehtävänä on varmistaa, että kaatumassa olevia pankkeja koskeva kriisinratkaisu hoidetaan hallitusti siten, että reaalitaloudelle, rahoitusjärjestelmälle ja julkistaloudelle aiheutuu mahdollisimman vähän vahinkoa pankkiunioniin osallistuvissa jäsenvaltioissa ja niiden ulkopuolella. Yhteistä kriisinratkaisuneuvostoa edustaa puheenjohtaja, joka toimii myös nimittävänä viranomaisena.

Virastot saavat rahoituksensa eri lähteistä ja monivuotisen rahoituskehyksen eri otsakkeista

1.15 Vuonna 2018 kaikkien virastojen – pois lukien yhteinen kriisinratkaisuneuvosto (SRB) – talousarviomäärärahat olivat yhteensä 4,2 miljardia euroa. Tämä vastaa noin 2,9:ää prosenttia EU:n yleisestä talousarviosta vuonna 2018. Vuonna 2017 määrärahat olivat 3,5 miljardia euroa (2,7 prosenttia yleisestä talousarviosta), joten lisäys vuosien 2017 ja 2018 välillä oli 20 prosenttia. Ks. laatikossa 1.3 olevat tiedot. Virastot, joiden määrärahojen absoluuttinen määrä kasvoi vuosien 2017 ja 2018 välillä eniten, olivat seuraavat: Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT), Euroopan meriturvallisuusvirasto (EMSA) ja Euroopan kemikaalivirasto (ECHA), jotka rahoitetaan monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeesta 1a (Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky); tietotekniikkavirasto eu-LISA, Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex), Euroopan lääkevirasto (EMA), Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO) ja Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirasto (Europol), jotka rahoitetaan monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeesta 3 (Turvallisuus ja kansalaisuus).

1.16 Lisäksi yhteisen kriisinratkaisuneuvoston (SRB) vuoden 2018 talousarvion määrä oli 6,9 miljardia euroa (2017: 6,6 miljardia euroa). Määrät koostuvat luottolaitosten maksuosuuksista, joiden avulla on perustettu yhteinen kriisinratkaisurahasto ja rahoitettu yhteisen kriisinratkaisuneuvoston hallintomenot.

1.17 Hajautettujen virastojen ja muiden elinten talousarvioilla katetaan henkilöstö-, hallinto- ja toimintamenot. Toimeenpanovirastot panevat täytäntöön ohjelmia, jotka rahoitetaan komission talousarviosta, ja näiden virastojen omilla talousarvioilla, joiden määrärahat olivat vuonna 2018 yhteensä noin 249 miljoonaa euroa, katetaan vain virastojen henkilöstö- ja hallintomenot. Komission toimintatalousarvio (maksusitoumusmäärärahat), jota kuusi toimeenpanovirastoa toteuttivat vuonna 2018, oli määrältään noin 11,3 miljardia euroa (vuonna 2017: 11 miljardia euroa).

Laatikko 1.3

Virastojen rahoituslähteet vuonna 2018

Lähde: EU:n yleinen talousarvio 2018 ja virastojen talousarviot vuodelta 2018, koonnut Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

1.18 Useimmat virastot – mukaan lukien kaikki toimeenpanovirastot – saavat lähes koko rahoituksensa EU:n yleisestä talousarviosta. Muut virastot rahoitetaan kokonaan tai osittain palkkioilla tai maksuilla sekä virastojen toimintoihin osallistuvien jäsenvaltioiden suorilla maksuosuuksilla (jäsenvaltiot, EFTA-maat jne.). Varainhoitovuonna 2018 pääasialliset rahoituslähteet olivat seuraavat: EU:n yleisestä talousarviosta rahoitettiin virastojen määrärahoja noin 1,8 miljardilla eurolla; noin miljardi euroa saatiin palkkioista ja maksuista sekä kansallisten valvontaviranomaisten maksuosuuksista; lisäksi komissio osoitti noin 1,2 miljardia euroa erityisten (delegoitujen) tehtävien suorittamiseen. Laatikossa 1.4 esitetään virastojen talousarviot tulonlähteittäin jaoteltuina.

Laatikko 1.4

Virastojen talousarviot vuodelta 2018 tulonlähteittäin

Lähde: Virastojen talousarviot vuodelta 2018, koonnut Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

1.19 Laatikossa 1.5 esitetään virastojen talousarviot vuodelta 2018 sellaisina kuin ne on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Talousarviot on jaoteltu menotyypeittäin: osasto 1 (henkilöstömenot), osasto 2 (hallintomenot) ja osasto 3 (toimintamenot yhdessä minkä tahansa muun talousarviossa käytetyn osaston kanssa). Sen sijaan talousarvioita ei ole jaoteltu toiminnoittain.

Laatikko 1.5

Virastojen talousarviot vuodelta 2018 sellaisina kuin ne on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Lähde: Virastot, koonnut Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

1.20 Useimmat virastot eivät pane täytäntöön suuria operatiivisia meno-ohjelmia tai muita hankkeita, jotka aiheuttavat merkittäviä kustannuksia, vaan paremminkin hoitavat luonteeltaan teknisiä, tieteellisiä ja/tai sääntelyyn liittyviä tehtäviä. Siksi niiden talousarviot koostuvat useimmissa tapauksissa lähinnä henkilöstö- ja hallintomenoista ( laatikko 1.5 ). Virastojen henkilöstö- ja hallintomenot kattavat kaiken kaikkiaan noin 14 prosenttia kaikkien EU:n toimielinten ja muiden elinten tämän tyyppisistä menoista ( laatikko 1.6 ).

Laatikko 1.6

EU:n toimielinten ja muiden elinten henkilöstö- ja hallintomenot (*1) vuonna 2018 (miljardia euroa)

Lähde: EU:n konsolidoitu tilinpäätös varainhoitovuodelta 2018.

1.21 EU:n yleisestä talousarviosta tulevat 1,8 miljardin euron maksuosuudet sisältyvät monivuotisen rahoituskehyksen eri otsakkeisiin, kuten laatikosta 1.7 käy ilmi.

Laatikko 1.7

Virastojen rahoitus jaoteltuna EU:n yleisen talousarvion MRK-otsakkeittain (MRK = monivuotinen rahoituskehys)

Lähde: EU:n monivuotinen rahoituskehys vuosiksi 2014–2020 ja virastojen talousarviot 2018, koonnut Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

1.22 Vuoden 2018 lopussa virastoilla oli palveluksessaan noin 11 400 henkilöä (vuonna 2017: noin 11 000 henkilöä) eli noin viidennes EU:n toimielinten ja virastojen koko henkilöstöstä. Henkilöstölukuihin sisältyvät virkamiehet, väliaikaiset toimihenkilöt, sopimussuhteiset toimihenkilöt ja kansalliset asiantuntijat. Koko henkilöstön jakauma virastoittain esitetään laatikossa 1.8 . Vuonna 2018 virastot hyödynsivät niiden oman henkilöstön lisäksi huomattavaa määrää vuokratyöntekijöitä ja konsultteja, jotka työskentelivät useilla eri aloilla.

Laatikko 1.8

Virastokohtainen henkilöstömäärä vuoden 2018 lopussa

Lähde: Virastot, koonnut Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

Talousarvio- ja vastuuvapausjärjestelyt ovat samanlaisia kaikissa virastoissa, paitsi Euroopan unionin teollisoikeuksien virastossa (EUIPO), yhteisön kasvilajikevirastossa (CPVO) ja yhteisessä kriisinratkaisuneuvostossa (SRB)

1.23 Euroopan parlamentti ja neuvosto vastaavat vuotuisesta talousarvio- ja vastuuvapausmenettelystä useimpien hajautettujen virastojen ja muiden elinten sekä kaikkien komission toimeenpanovirastojen osalta. Laatikossa 1.9 esitetään vastuuvapausmenettelyn aikataulu.

Laatikko 1.9

Vastuuvapausmenettely (useimpien virastojen osalta)

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

1.24 Euroopan unionilla on kolme hajautettua virastoa, jotka ovat täysin omarahoitteisia. Yhden niistä eli Euroopan unionin teollisoikeuksien viraston (EUIPO) vastuuvapausmenettelystä vastaa viraston budjettikomitea, eivätkä Euroopan parlamentti ja neuvosto niin ollen osallistu siihen. Vastaavasti kahden muun tällaisen viraston eli yhteisön kasvilajikeviraston (CPVO) ja yhteisen kriisinratkaisuneuvoston (SRB) vuotuisesta talousarvio- ja vastuuvapausmenettelystä vastaavat virastojen hallintoneuvostot.

EU:n virastojen verkosto helpottaa virastojen keskinäistä yhteistyötä sekä niiden yhteydenpitoa sidosryhmiin

1.25 Virastot perustivat EUAN-verkoston (EU Agencies Network) keskinäiseksi yhteistyöfoorumiksi vahvistamaan virastojen näkyvyyttä, tunnistamaan ja edistämään tehostamismahdollisuuksia ja tuomaan lisäarvoa. EUAN-verkoston toiminta perustuu virastojen viisivuotisessa strategiassa (2015–2020) sopimiin painopisteisiin. Vuotuisissa työohjelmissa täsmennetään toimet ja suoritteet. Tärkeä EUAN-verkostolle osoitettu tehtävä on huolehtiminen tehokkaasta viestinnästä virastojen ja sidosryhmien, lähinnä EU:n toimielinten, välillä. EUAN-verkoston puheenjohtajana toimii joka vuosi eri virasto vuorotteluperiaatteen mukaisesti.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TOIMITTAMA TARKASTUS

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastustehtävä kattaa vuotuiset tarkastukset, erityistarkastukset ja lausunnot

1.26 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 287 artiklan mukaisesti tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut ( 7 ) 1) kaikkien virastojen tilinpäätökset, jotka sisältävät tilinpäätöslaskelmat (8) ja kertomukset talousarvion toteuttamisesta (9)31. joulukuuta 2018 päättyneeltä varainhoitovuodelta, ja 2) tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden.

1.27 Tilintarkastustuomioistuin antaa tarkastustulostensa perusteella Euroopan parlamentille ja neuvostolle tai tämän kertomuksen kolmannessa luvussa tarkoitetuille muille vastuuvapauden myöntäville viranomaisille virastokohtaisen tarkastuslausuman virastojen tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tarvittaessa tilintarkastustuomioistuin täydentää tarkastuslausumia tarkastukseen perustuvilla merkittävillä havainnoilla.

1.28 Lisäksi tilintarkastustuomioistuin toimittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan 4 kohdan nojalla tarkastuksia erityisistä aiheista ja julkaisee niistä erityiskertomuksia. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin antaa unionin toimielinten tai muiden elinten pyynnöstä lausuntoja. Niissä se esittää näkemyksensä uudesta tai ajan tasalle saatetusta lainsäädännöstä, jolla on merkittävä vaikutus EU:n varainhoitoon. Ks. tämän raportin toisessa luvussa oleva jakso ”Tarkastustulokset muista tilintarkastustuomioistuimen antamista, virastoja koskevista kertomuksista” .

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksilla pyritään puuttumaan keskeisiin riskeihin

1.29 Kaikki tilintarkastustuomioistuimen tarkastukset on suunniteltu siten, että niillä pyritään puuttumaan keskeisiin havaittuihin riskeihin. Vuotuisessa tarkastuksessa, joka koski EU:n virastojen vuoden 2018 tilejä ja niiden perustana olevia tuloja ja maksuja, pyrittiin puuttumaan tilintarkastustuomioistuimen riskienarvioinnissa esiin tulleisiin seikkoihin. Riskienarviointia selostetaan lyhyesti jäljempänä.

Virastojen tilien luotettavuuteen kohdistuu yleensä vain vähäinen riski

1.30 Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että tileihin kohdistuva riski on kaikissa virastoissa yleisesti ottaen vähäinen. Virastojen tilit laaditaan komission tilinpitäjän hyväksymien kirjanpitosääntöjen mukaisesti. Kirjanpitosäännöt perustuvat kansainvälisesti hyväksyttyihin julkisen sektorin tilinpäätösstandardeihin. Olennaisia virheitä on aiemmin havaittu vain vähäinen määrä. On kuitenkin todettava, että komissio antaa virastoille yhä enemmän uusia erityistehtäviä rahoitusosuussopimuksilla ja osoittaa niille tätä varten käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja. Tämän vuoksi on entistä hankalampaa varmistaa virastojen kirjanpitokohtelun (ja talousarviokohtelun) johdonmukaisuus ja läpinäkyvyys.

Tulojen laillisuuteen ja sääntöjenmukaisuuteen kohdistuva riski on yleisesti ottaen vähäinen, mutta poikkeuksiakin on

1.31 Tilien perustana olevien tulojen laillisuuteen ja sääntöjenmukaisuuteen kohdistuva riski on useimmissa virastoissa vähäinen, sillä niiden toiminta rahoitetaan täysimääräisesti EU:n yleisestä talousarviosta ja talousarviot ja niiden mukaiset tulot sovitaan virastoja koskevien asetusten mukaisesti budjettivallan käyttäjien kanssa vuotuisessa talousarviomenettelyssä. Sen sijaan riski on keskisuuri (osittain) omarahoitteisissa virastoissa ( 10 ) , joissa talouden toimijoilta ja yhteistyötä tekeviltä mailta veloitetaan ja kerätään palkkioita ja maksuosuuksia erityisasetusten mukaisesti.

Maksujen laillisuuteen ja sääntöjenmukaisuuteen kohdistuva riski on yleisesti ottaen keskisuuri, mutta se vaihtelee

Osasto 1 (Henkilöstömenot)

1.32 Riski on tavallisesti vähäinen. Palkkoja hallinnoi komission henkilökohtaisten etuuksien hallinto- ja maksutoimisto, jonka tilintarkastustuomioistuin tarkastaa hallintomenoja käsittelevän erityisarvionsa yhteydessä. Henkilöstömenoissa ei ole viime vuosina havaittu olennaisia virheitä. Jos virastojen täytyy palkata suuri määrä lisähenkilöstöä lyhyessä ajassa, rekrytointimenettelyjen laillisuuteen ja sääntöjenmukaisuuteen kohdistuu kuitenkin keskisuuri tai suuri riski.

Osasto 2 (Hallintomenot)

1.33 Riskiä voidaan pitää keskisuurena. Erilaisiin palveluhankintoihin, joiden yhteydessä käytetään yhä enemmän varoja informaatioteknologiaan, sovelletaan monimutkaisia hankintasääntöjä ja -menettelyjä, eivätkä virastojen hallintoelimet aina onnistu noudattamaan riittävää avoimuutta tai saamaan parasta vastinetta rahalle. Maksuedellytyksiin vaikuttavat vakavat hankintamenettelyjen virheet ovat perinteisesti olleet yksi pääasiallisista syistä, joiden vuoksi tilintarkastustuomioistuin on antanut varauman sisältäviä tarkastuslausuntoja ja esittänyt huomautuksia. Tärkein kustannuslaji, johon liittyy toistuvia maksuja, on kuitenkin usein toimistotilojen vuokra. Se muuttuu tavallisesti vain silloin, kun virasto muuttaa uusiin tiloihin. Siksi riski on yleisesti ottaen keskisuuri. Uutena riskinä on noussut esiin lisääntynyt ulkopuolisen henkilöstön käyttö, joka toteutetaan IT-palvelusopimusten tai työvoiman vuokraussopimusten nojalla. Näissä tilanteissa sovelletaan erityisiä EU:n ja kansallisia säädöskehyksiä, joissa käyttäjäyrityksille asetetaan monia velvoitteita.

Osasto 3 (Toimintamenot)

1.34 Riskin voidaan katsoa vaihtelevan vähäisestä suureen. Riski riippuu virastosta ja siitä, minkä tyyppisiä toimintamenoja virastolla on. Hankintoihin liittyvät riskit ovat yleensä samankaltaisia kuin osastossa 2, vaikkakin määrät saattavat olla suurempia. Talousarvion osastosta 3 maksettavien avustusten kohdalla on aiemmissa tarkastuksissa tullut esiin, että virastojen kontrollit eivät yleisestä paranemisestaan huolimatta aina ole täysin vaikuttavia.

Varainhoidon moitteettomuuteen kohdistuu yleisesti keskisuuri riski

1.35 Varainhoidon moitteettomuuteen kohdistuvaa riskiä pidetään keskisuurena, ja sen on havaittu kohdistuvan pääasiassa informaatioteknologiaan ja julkisiin hankintoihin. Tilintarkastustuomioistuin on aiemmin raportoinut havainnoistaan, jotka koskevat virastojen kirjavia IT-järjestelmiä ja puutteita IT-hankkeiden hallinnoinnissa sekä sitä, että hankintamenettelyissä ei varmistettu rahalle parasta vastinetta.

1.36 Se, että kaikki virastot tarvitsevat erilliset hallintorakenteet ja -menettelyt, synnyttää hallinnon tehokkuuteen kohdistuvan toimintariskin.

Muut riskit

1.37 Aiempien vuosien havaintojen perusteella ja sillä perusteella, että EU:n politiikkojen tiedetään kehittyneen tiettyyn suuntaan eräillä alueilla, riski, joka liittyy jäsenvaltioiden yhteistyön tasoon, on korkea seuraavien virastojen osalta: Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex), Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO), Euroopan kemikaalivirasto (ECHA) ja yhteinen kriisinratkaisuneuvosto (SRB).

Tilintarkastustuomioistuin raportoi petosepäilyistä OLAFille

1.38 Tilintarkastustuomioistuin tekee Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) kanssa tiivistä yhteistyötä, jonka tarkoituksena on torjua EU:n talousarvioon kohdistuvia petoksia. Tilintarkastustuomioistuin välittää OLAFin käsiteltäväksi kaikki tarkastusten aikana havaitsemansa tapaukset, joissa epäillään petoksen, lahjonnan tai muun laittoman toiminnan vaarantavan EU:n taloudelliset edut. Tapauksiin liittyvistä jatkotoimista huolehtii OLAF, joka päättää mahdollisen tutkinnan aloittamisesta ja toimii tarvittaessa yhteistyössä jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa.

1.39 Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksia ei ole suunniteltu nimenomaan petosten etsimiseen, mutta tarkastusten yhteydessä ilmenee tapauksia, joissa herää epäilys mahdollisesta sääntöjenvastaisesta tai petollisesta toiminnasta. Vuonna 2018 sellaisia petosepäilyjä, jotka olisi havaittu tarkastusten yhteydessä ja ilmoitettu OLAFille, ei ollut lainkaan (vuonna 2017 tällaisia tapauksia oli kolme). OLAFin pyynnöstä tilintarkastustuomioistuin kuitenkin toimitti tietoja useista petosepäilyistä, jotka koskivat rekrytointimenettelyjä eri virastoissa.

Tilintarkastustuomioistuin esittää tietoja komission sisäisen tarkastuksen (IAS) toimittamista tarkastuksista sekä ulkoisista arviointikertomuksista

1.40 Tämän kertomuksen kolmannen luvun virastokohtaisissa jaksoissa tilintarkastustuomioistuin antaa tietoja myös komission sisäisen tarkastuksen laatimista tarkastuskertomuksista sekä virastojen puolesta tehdyistä ulkoisista arvioinneista vuonna 2018. Tilintarkastustuomioistuin ei tutkinut näihin tarkastuksiin tai arviointeihin liittyvää työtä.

2. LUKU

Yhteenveto tarkastuksen tuloksista

JOHDANTO

2.1 Tässä luvussa esitetään yhteenveto virastoja koskevien tilintarkastustuomioistuimen vuotuisten tarkastusten tuloksista varainhoitovuodelta 2018 sekä muusta tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2018 mittaan tekemästä tarkastustyöstä, joka liittyy virastoihin.

Tämän kertomuksen kolmannessa luvussa esitetään tarkastuslausumat (tarkastuslausunnot) virastojen tilien luotettavuudesta ja tilien perustana olevien tulojen ja maksujen laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta. Luvussa tehdään selkoa myös kaikista sellaisista kysymyksistä ja huomautuksista, jotka ovat tulleet esiin tarkastuksen johdosta mutta joiden vuoksi ei ole syytä asettaa mainittuja lausuntoja kyseenalaisiksi.

VIRASTOJA KOSKEVIEN VUOTUISTEN TARKASTUSTEN TULOKSET VUODELTA 2018 OVAT YLEISESTI OTTAEN MYÖNTEISIÄ

2.2 Virastojen tilinpäätöksiä 31. joulukuuta 2018 päättyneeltä varainhoitovuodelta ja tilien perustana olevia tuloja ja maksuja koskevassa tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa saatiin yleisesti ottaen vahvistus aiempina vuosina raportoiduille myönteisille tuloksille.

Puhdas lausunto tilien luotettavuudesta kaikkien virastojen osalta

2.3 Tilintarkastustuomioistuin antoi vakiomuotoisen (”puhtaan”) tarkastuslausunnon kaikkien virastojen tilinpäätöksistä. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että tilinpäätökset antavat kaikilta olennaisilta osiltaan oikeat ja riittävät tiedot virastojen taloudellisesta asemasta 31. päivältä joulukuuta 2018 sekä niiden toimien tuloksista ja rahavirroista mainittuna päivänä päättyneeltä varainhoitovuodelta voimassa olevien varainhoitoa koskevien säännösten ja komission tilinpitäjän vahvistamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti ( 11 )

Tiettyjä seikkoja painottavat kappaleet ovat tärkeitä, jotta lukija voi saada tilinpäätöksistä oikean käsityksen (EPV, EMA, Frontex ja SRB)

2.4 Tiettyjä seikkoja painottavissa kappaleissa kiinnitetään lukijoiden huomio tärkeisiin näkökohtiin, jotka ovat perustavanlaatuisia, jotta käyttäjät saisivat tilinpäätöksistä asianmukaisen käsityksen. Varainhoitovuodelta 2018 tilintarkastustuomioistuin on sisällyttänyt kertomukseensa tiettyjä seikkoja painottavan kappaleen seuraavien neljän viraston osalta: Euroopan pankkiviranomainen (EPV), Euroopan lääkevirasto (EMA), Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex) ja yhteinen kriisinratkaisuneuvosto (SRB) .

2.5 EPV :n ja EMA n toimipaikat olivat aiemmin Lontoossa. Tilintarkastustuomioistuin kiinnittää huomiota siihen, että virastot siirrettiin pois Yhdistyneestä kuningaskunnasta vuonna 2019 ja niiden tilinpäätöksiin on kirjattu muuttokuluja koskevia varauksia. EPV:n tilinpäätöksessä, joka koskee 31. joulukuuta 2018 päättynyttä varainhoitovuotta, on muuttokuluja koskeva varaus, jonka määrä on 4,7 miljoonaa euroa. Lisäksi tilinpäätöksessä on 10,4 miljoonan euron varaus, joka koskee Lontoossa sijaitseviin viranomaisen toimistoihin liittyviä, tulevaisuudessa vielä maksettavaksi tulevia sopimusperusteisia menoja. EMAn tilinpäätökseen 31. joulukuuta 2018 päättyneeltä varainhoitovuodelta sisältyy 17,8 miljoonan euron varaus muuttokuluja varten. Viraston aiemmat toimitilat Lontoossa olivat vuokratiloja. Vuokrasopimuksen kattama vuokra-aika päättyy vuonna 2039, eikä sopimus sisällä irtautumislauseketta. Brittiläinen tuomioistuin (High Court of Justice of England and Wales) hylkäsi 20. helmikuuta 2019 viraston pyynnön vuokrasopimuksen purkamisesta. Vuokrasopimuksen perusteella tilat on kuitenkin mahdollista siirtää tai vuokrata edelleen kolmansille osapuolille. Kun viraston lopullinen tilinpäätös allekirjoitettiin, virasto kävi edelleen neuvotteluja potentiaalisten alivuokralaisten kanssa, joten ei ollut tiedossa, kuinka suuret nettomääräiset kustannukset tästä vuokrasopimuksesta, joka ei ole purettavissa, vielä aiheutuisi :n jan toimipaikat olivat aiemmin Lontoossa. Tilintarkastustuomioistuin kiinnittää huomiota siihen, että virastot siirrettiin pois Yhdistyneestä kuningaskunnasta vuonna 2019 ja niiden tilinpäätöksiin on kirjattu muuttokuluja koskevia varauksia. EPV:n tilinpäätöksessä, joka koskee 31. joulukuuta 2018 päättynyttä varainhoitovuotta, on muuttokuluja koskeva varaus, jonka määrä on 4,7 miljoonaa euroa. Lisäksi tilinpäätöksessä on 10,4 miljoonan euron varaus, joka koskee Lontoossa sijaitseviin viranomaisen toimistoihin liittyviä, tulevaisuudessa vielä maksettavaksi tulevia sopimusperusteisia menoja. EMAn tilinpäätökseen 31. joulukuuta 2018 päättyneeltä varainhoitovuodelta sisältyy 17,8 miljoonan euron varaus muuttokuluja varten. Viraston aiemmat toimitilat Lontoossa olivat vuokratiloja. Vuokrasopimuksen kattama vuokra-aika päättyy vuonna 2039, eikä sopimus sisällä irtautumislauseketta. Brittiläinen tuomioistuin (High Court of Justice of England and Wales) hylkäsi 20. helmikuuta 2019 viraston pyynnön vuokrasopimuksen purkamisesta. Vuokrasopimuksen perusteella tilat on kuitenkin mahdollista siirtää tai vuokrata edelleen kolmansille osapuolille. Kun viraston lopullinen tilinpäätös allekirjoitettiin, virasto kävi edelleen neuvotteluja potentiaalisten alivuokralaisten kanssa, joten ei ollut tiedossa, kuinka suuret nettomääräiset kustannukset tästä vuokrasopimuksesta, joka ei ole purettavissa, vielä aiheutuisi ( 12 ) . Viraston 31. joulukuuta 2018 päättyneeltä varainhoitovuodelta antaman tilinpäätöksen liitetiedoissa mainitaan 468 miljoonan euron kokonaismäärä, joka vastaa jäljellä olevaa vuokraa vuoteen 2039 saakka. Määrästä 465 miljoonaa euroa esitetään ehdollisena vastuuna, ja se koskee vuokra-aikaa sen jälkeen, kun virasto on muuttanut Amsterdamiin. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen aikaan ei myöskään ollut vielä varmuutta siitä, kuinka paljon virasto kaiken kaikkiaan menettäisi henkilöstöä uudelleensijoittamisen seurauksena. Tähän asiaan liittyvä epävarmuus on merkittävä riski viraston toiminnan jatkuvuuden kannalta. Tilintarkastustuomioistuin totesi lisäksi sekä EPV:n että EMAn osalta, että virastojen tulot voivat pienentyä Yhdistyneen kuningaskunnan EU-eron vuoksi.

2.6 Frontex hallinnoi yhteistyökumppanimaiden kanssa tekemiään, operatiivisiin toimiin liittyviä rahoitussopimuksia, joiden arvo vuonna 2018 oli 171 miljoonaa euroa ja osuus viraston tuon vuoden talousarviosta 59 prosenttia. Vuonna 2017 kyseisten sopimusten arvo oli 189 miljoonaa euroa. Virasto otti käyttöön uuden yksinkertaistetun rahoitusjärjestelmän, joka kattoi tällaisten rahoitussopimusten perusteella ilmoitettavat henkilöstökulut. Vuoden 2018 loppupuolella virasto otti käyttöön myös uuden jälkitarkastusjärjestelmän, joka kattoi kaikki menolajit, ja muutti ennakkotarkastusjärjestelmäänsä, joka oli integroitu osaksi viraston rahoitusketjuja. Tilintarkastustuomioistuin arvioi näiden kehitystapahtumien vaikutusta tulevissa tarkastuksissaan. Laitteisiin liittyvät menot (noin 35 prosenttia operatiivisiin toimiin liittyvien menojen kokonaismäärästä eli noin 60 miljoonaa euroa) korvataan yhä todellisten kustannusten perusteella. Vuoden 2018 pilottihanke, jonka tarkoituksena on ollut siirtyä yksikkökustannusten perusteella maksettaviin korvauksiin myös tämäntyyppisten kustannusten osalta, ei toistaiseksi ole nykymuodossaan ollut onnistunut. Tilintarkastustuomioistuin on vuodesta 2014 lähtien johdonmukaisesti raportoinut, että selvitykset, joita yhteistyökumppanimaat toimittavat laitteisiin liittyvistä menoista, ovat usein riittämättömiä. Myös tämänvuotiset tarkastustulokset vahvistivat asian. Näihin menoihin kohdistetut Frontexin ennakkotarkistukset ovat tehottomia niin kauan kuin sellaisten kulujen korvaaminen, joiden osalta ei ole esitetty asianmukaisia tositteita, jatkuu. Edellisen vuoden tapaan virasto ei suorittanut lainkaan jälkitarkastuksia, mikä lisää entisestään riskiä siitä, että kuluja korvataan aiheettomasti.

2.7 Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että se ei SRB :n tilien osalta tarkastanut joidenkin luottolaitosten, kansallisten kriisinratkaisuviranomaisten ja SRB:n välisiä rahastojen maksuosuuksiin liittyviä hallinnollisia muutoksenhakuja tai oikeudenkäyntimenettelyjä taikka Euroopan unionin tuomioistuimessa nostettuja kanteita, jotka liittyivät kriisinratkaisusuunnitelmien hyväksymistä koskeviin päätöksiin. Näiden kysymysten mahdollisia vaikutuksia SRB:n tilinpäätökseen 31. joulukuuta 2018 päättyneeltä varainhoitovuodelta arvioidaan (etenkin ehdollisten vastuiden, varausten ja velkojen osalta) erityisvuositarkastuksessa, jonka tulokset julkistetaan kriisinratkaisumekanismista annetun asetuksen 92 artiklan 4 kohdan mukaisesti 1. joulukuuta 2019 mennessä.

Puhdas lausunto kaikkien virastojen tilien perustana olevien tulojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

2.8 Tilintarkastustuomioistuin antoi vakiomuotoisen (puhtaan) tarkastuslausunnon kaikkien virastojen osalta tilinpäätösten perustana olevien tulojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (sääntöjenmukaisuudesta) 31. joulukuuta 2018 päättyneeltä varainhoitovuodelta. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että tulot olivat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset.

Virastojen tilien perustana olevien maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta annettiin puhdas lausunto EASOa lukuun ottamatta

2.9 Tilintarkastustuomioistuin antoi vakiomuotoisen (puhtaan) tarkastuslausunnon 40 viraston tilinpäätösten perustana olevien maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (sääntöjenmukaisuudesta) 31. joulukuuta 2018 päättyneeltä varainhoitovuodelta. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että näiden virastojen maksut olivat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset.

2.10 Tilintarkastustuomioistuin antoi Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston (EASO) osalta varauman sisältävän lausunnon, joka liittyi varainhoitovuosia 2016 ja 2017 koskeviin havaintoihin. Tilintarkastustuomioistuin päätteli, että sopimukset, jotka koskivat viraston tilapäistyöntekijöitä Kreikassa, viraston matkustuspalveluja ja viraston toimitiloja Lesboksessa, olivat sääntöjenvastaisia. Vuonna 2018 näiden sopimusten perusteella maksettiin 3 405 970 euroa (neljä prosenttia kaikista vuoden 2018 maksuista). Tilintarkastustuomioistuimen johtopäätös on kaiken kaikkiaan, että vuotta 2017 koskenut epätyydyttävä tilanne, joka liittyi viraston hallintotapaan ja sisäisiin kontrolleihin sekä tapahtumien laillisuuteen ja sääntöjenmukaisuuteen, on parantunut vain hitaasti eikä viraston johdon käynnistämiä korjaustoimenpiteitä ole vielä saatettu loppuun. Tästä kertoo myös se, että keskeinen hankintamenettely, jonka virasto toteutti vuonna 2018 (sopimuksen volyymi oli noin 50 miljoonaa euroa), oli menettelyn merkittävien heikkouksien vuoksi jälleen kerran sääntöjenvastainen. Tähän hankintaan liittyvien sopimusten perusteella ei suoritettu maksuja vielä vuonna 2018.

Muita seikkoja koskevissa kappaleissa käsitellään asioita, joilla on erityistä merkitystä (EASO, EPV, ECHA, EIOPA, ESMA, SRB ja GSA)

2.11 Muita seikkoja koskevissa kappaleissa kiinnitetään lukijoiden huomio tärkeisiin näkökohtiin, jotka eivät suoranaisesti liity tilinpäätöksen ymmärtämiseen.

2.12 Euroopan pankkiviranomaisen (EPV) , Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen (EIOPA) ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen (ESMA) osalta tilintarkastustuomioistuin kiinnittää huomiota siihen, että virastojen talousarviot rahoitetaan osittain Euroopan unionin varoista ja osittain EU:n jäsenvaltioiden valvontaviranomaisten ja/tai valvottavien yhteisöjen suorista maksuosuuksista. On mahdollista, että viranomaisten tulot vähenevät tulevaisuudessa Yhdistyneen kuningaskunnan EU-eron vuoksi.

2.13 Lisäksi, kuten ESMA onkin jo todennut, maksut, joita luottoluokittajilta peritään, perustuvat niiden tuloihin, mutta näitä tuloja tarkastellaan oikeushenkilön tasolla eikä konsernitasolla tai toisiinsa etuyhteydessä olevien yksiköiden muodostaman ryhmän tasolla. Tämä antaa lailliselta vaikuttavan tilaisuuden pienentää tai välttää maksuja siten, että EU:hun sijoittautuneiden luottoluokittajien tuloja siirretään näiden lähiyksiköille, jotka ovat sijoittautuneet EU:n ulkopuolelle. Tämän laissa olevan aukon todennäköistä taloudellista vaikutusta ei tiedetä. Viranomainen on soveltanut asetusta oikein. Se on havainnut edellä selostetun riskin ja ilmoittanut siitä komissiolle.

2.14 Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston (EASO) osalta tilintarkastustuomioistuin kiinnittää edelleenkin huomiota siihen, että viraston henkilöstöresurssien tilanne on vuoden 2017 lopun jälkeen huonontunut eksponentiaalisesti. Suurin osa avoimista työpaikoista oli edelleen täyttämättä vuoden 2018 lopussa. Erityistä huolta aiheuttaa johtotason toimihenkilöiden puute hallinto-osastolla. Tilanne aiheuttaa kaiken kaikkiaan merkittävän riskin sen suhteen, voiko viraston toiminta jatkua nykyisessä mittakaavassaan.

2.15 Euroopan kemikaaliviraston (ECHA) osalta tilintarkastustuomioistuin painottaa jälleen, että virasto on osittain omarahoitteinen ja perii maksun jokaiselta yritykseltä, joka hakee kemiallisten aineiden rekisteröimistä REACH-asetuksen osalta tilintarkastustuomioistuin painottaa jälleen, että virasto on osittain omarahoitteinen ja perii maksun jokaiselta yritykseltä, joka hakee kemiallisten aineiden rekisteröimistä REACH-asetuksen ( 13 ) mukaisesti. Virasto laskee ja laskuttaa maksut yritysten hakuvaiheessa antamien tietojen perusteella. Viraston toimittamissa jälkitarkastuksissa ilmeni, että maksuja on oikaistava huomattavasti. Oikaisujen yhteismäärä ei ollut tiedossa vuoden 2018 lopussa. Huomautus osoittaa, että hakijoiden itse tekemiin ilmoituksiin liiallisesti tukeutuvassa järjestelmässä on rajoitteensa.

2.16 Yhteisen kriisinratkaisuneuvoston (SRB) osalta tilintarkastustuomioistuin tuo jälleen esiin sen seikan, että yhteisen kriisinratkaisurahaston maksuosuuksien laskuperustana ovat tiedot, jotka luottolaitokset ovat toimittaneet kriisinratkaisuneuvostolle kansallisten kriisinratkaisuviranomaisten kautta. Yhteistä kriisinratkaisumekanismia koskevassa asetuksessa ei säädetä kattavasta ja yhdenmukaisesta valvontakehyksestä, jolla kyseisten tietojen luotettavuus varmistettaisiin. Tästä syystä tietojen tarkistuksia ei tehdä luottolaitosten tasolla. SRB kuitenkin tekee tietojen analyyttistä ja johdonmukaisuustarkastusta. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin pani merkille, että oikeudellisessa kehyksessä säädetty maksuosuuksien laskentamenetelmä on erittäin monimutkainen. Tämä on riski laskelmien oikeellisuuden kannalta. SRB ei voi luottamuksellisuussyistä antaa saataville niitä luottolaitosten toimittamia tietoja, joita käytetään rahaston maksuosuuksien laskennassa. Tämä vähentää avoimuutta.

2.17 Maailmanlaajuisesti toimivan eurooppalaisen satelliittijärjestelmän valvontaviranomaisen (GSA) osalta tilintarkastustuomioistuin kiinnittää edelleen huomiota viraston toteuttamaan hankintamenettelyn, jolla tehtiin 1,5 miljardin euron suuruinen puitesopimus Galileo-satelliittijärjestelmän käytöstä kaudella 2017-2027. Yksi tarjoajista on nostanut menettelyä koskevan moitekanteen. Euroopan unionin tuomioistuin antaa tuomion puitesopimusta koskevan hankintamenettelyn sekä kaikkien asiaan liittyvien erillissopimusten ja tulevien maksujen laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta. Virasto kuvasi tilanteen varainhoitovuoden 2018 tilinpäätöksessä, jossa se mainitsi myös, että puitesopimuksen nojalla maksettiin 121 miljoonaa euroa vuonna 2018. Vuoden 2018 maksut ovat kymmenen prosenttia tuon vuoden talousarviosta (johon luetaan mukaan valtuutussopimusten perusteella saadut määrät).

Laatikko 2.1

Virastojen tilejä sekä tuloja ja maksuja koskevat vuotuiset tarkastuslausunnot vuosina 2016–2018

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

Tilintarkastustuomioistuimen huomautuksissa puututaan parannuksia edellyttäviin osa-alueisiin 36 virastossa

2.18 Tarkastuslausuntojensa ja niiden ohessa esitettyjen tiettyjä seikkoja painottavien kappaleiden ja muita seikkoja koskevien kappaleiden lisäksi tilintarkastustuomioistuin esitti myös satakunta huomautusta, jotka koskivat 36:ta virastoa ja niiden parannuksia edellyttäviä osa-alueita. Kuten aikaisempinakin vuosina, useimmat huomautukset koskevat puutteita julkisissa hankintamenettelyissä.

Julkisten hankintamenettelyjen hallinnointi on edelleen kaikkein virhealttein osa-alue

2.19 Julkisia hankintoja koskevissa säännöissä tavoitteena on varmistaa talouden toimijoiden reilu kilpailu ja saavuttaa taloudellisesti kannattavin hankinta siten, että samalla kunnioitetaan avoimuuden, suhteellisuuden, tasapuolisen kohtelun ja syrjimättömyyden periaatteita.

2.20 Tilintarkastustuomioistuimen otoksiin vuoden 2018 tarkastuksessa kuului puitesopimuksia sekä yksittäisiä ja suoria sopimuksia kaikissa virastoissa. Erilaisia puutteita julkisissa hankinnoissa havaittiin 27 virastossa. Sopimuksia, joissa havaittiin ongelmia, oli yhteensä 221 miljoonan euron arvosta. Näihin liittyviä maksuja tehtiin 18 miljoonaa euroa vuonna 2018. Kuitenkin vain yhdessä virastossa (EASO) sääntöjenvastaisuudet julkisissa hankintamenettelyissä ja niihin liittyvissä maksuissa johtivat varauman sisältävään tarkastuslausuntoon (ks. kohta 2.10 ).

Hankintoihin liittyviä, usein toistuvia havaintoja

2.21 oikeudellisiin näkökohtiin , havaittiin seuraavissa virastoissa: yhteisön kasvilajikevirasto (CPVO) , Euroopan unionin lentoturvallisuusvirasto (EASA) , Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO) , Euroopan tasa-arvoinstituutti (EIGE) , Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EMCDDA) , Euroopan unionin rautatievirasto (ERA) , Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto (EUIPO) , tietotekniikkavirasto eu-LISA , Euroopan oikeudellisen yhteistyön yksikkö (Eurojust) , Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirasto (Europol) , tutkimuksen toimeenpanovirasto (REA) ja yhteinen kriisinratkaisuneuvosto (SRB) . Puutteet koskivat seuraavia seikkoja: neuvottelumenettelyn käyttö hankinnoissa liiallisesti ja perusteettomasti ilman etukäteen julkaistavaa hankintailmoitusta; virheet tarjouseritelmissä; sopimusten voimassaoloaikojen pidentäminen ja alkuperäisen sopimushinnan nostaminen laissa asetettuja rajoja korkeammaksi; puitesopimusten ja yksittäisten sopimusten taloudellinen vastaamattomuus; sopimusten solmiminen ilman että olisi hankittu näyttöä poissulkemisperusteiden soveltumisesta tarjoajiin. Usein toistuneita puutteita ( 14 ) , jotka liittyivät, havaittiin seuraavissa virastoissa:ja. Puutteet koskivat seuraavia seikkoja: neuvottelumenettelyn käyttö hankinnoissa liiallisesti ja perusteettomasti ilman etukäteen julkaistavaa hankintailmoitusta; virheet tarjouseritelmissä; sopimusten voimassaoloaikojen pidentäminen ja alkuperäisen sopimushinnan nostaminen laissa asetettuja rajoja korkeammaksi; puitesopimusten ja yksittäisten sopimusten taloudellinen vastaamattomuus; sopimusten solmiminen ilman että olisi hankittu näyttöä poissulkemisperusteiden soveltumisesta tarjoajiin.

Laatikko 2.2 Esimerkki siitä, kuinka neuvottelumenettelyä, joka toteutettiin ilman etukäteen julkaistavaa hankintailmoitusta, käytettiin perusteettomasti Eräs virasto teki kolmivuotisen IT-alan hankintoja koskevan puitesopimuksen sellaisen yrityksen kanssa, joka oli toimittanut samat palvelut edellisen puitesopimuksen nojalla. Sopimus tehtiin neuvottelumenettelyllä eikä hankintailmoitusta julkaistu etukäteen. Tehdyn puitesopimuksen kokonaismäärä oli 450 000 euroa (150 000 euroa vuodessa). Varainhoitoasetuksen mukaan tällainen yksinkertaistettu menettely on hyväksyttävissä vain erityisissä olosuhteissa. Virasto ei esittänyt perusteita tällaisille olosuhteille.

2.22 moitteettomaan varainhoitoon, havaittiin seuraavissa virastoissa: BEREC-virasto , Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus (Cedefop) , Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto (CEPOL) , Euroopan pankkiviranomainen (EPV) , Euroopan kemikaalivirasto (ECHA) , Euroopan ympäristökeskus (EEA) , Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen (EIOPA) , Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EMCDDA) , Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (ESMA) , Euroopan koulutussäätiö (ETF) , Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto (EUIPO) ja Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex) . Puutteet koskivat seuraavia seikkoja: liiallinen riippuvaisuus toimeksisaajista, ulkopuolisesta konsultoinnista ja vuokratyöntekijöistä; puutteellisten sopimuksentekoperusteiden käyttäminen; sopimusten tekeminen sellaisten tarjoajien kanssa, joiden tarjoukset olivat poikkeuksellisen alhaisia ilman että alhaisille tarjouksille olisi esitetty mielekkäitä perusteluita. Useat EU-virastot ovat ulkoistaneet laajassa mitassa tavanomaisia toimintojaan ja toisinaan ydintoimintojaan. Tämän myötä virastojen sisäinen asiantuntemus vähenee ja sopimusten toteuttamisen valvonta heikentyy. Jotkin EU-virastot eivät varmistaneet, että hintaan ja laatuun liittyvät sopimuksentekoperusteet olisivat olleet asianmukaisessa tasapainossa. Tämä johtui siitä, että hintatekijät eivät olleet luonteeltaan riittävän kilpailullisia. Eräissä muissa tapauksissa sopimuksia tehtiin sellaisten tarjoajien kanssa, joiden hinnat olivat merkittävästi muiden tarjoajien hintoja alempia. Syitä mahdollisesti poikkeuksellisen alhaiseen tarjoukseen ei analysoitu. Myöskään ei hankittu muodollista ja aineellista näyttöä, joka olisi antanut perusteen tällaiseen poikkeamaan. Tällaiset puutteellisuudet voivat viime kädessä estää reilua kilpailua, ja niiden seurauksena taloudellisesti edullisimmat hankinnat saattavat jäädä tekemättä. Usein toistuneita puutteita ( 15 ) , jotka liittyiväthavaittiin seuraavissa virastoissa:ja. Puutteet koskivat seuraavia seikkoja: liiallinen riippuvaisuus toimeksisaajista, ulkopuolisesta konsultoinnista ja vuokratyöntekijöistä; puutteellisten sopimuksentekoperusteiden käyttäminen; sopimusten tekeminen sellaisten tarjoajien kanssa, joiden tarjoukset olivat poikkeuksellisen alhaisia ilman että alhaisille tarjouksille olisi esitetty mielekkäitä perusteluita. Useat EU-virastot ovat ulkoistaneet laajassa mitassa tavanomaisia toimintojaan ja toisinaan ydintoimintojaan. Tämän myötä virastojen sisäinen asiantuntemus vähenee ja sopimusten toteuttamisen valvonta heikentyy. Jotkin EU-virastot eivät varmistaneet, että hintaan ja laatuun liittyvät sopimuksentekoperusteet olisivat olleet asianmukaisessa tasapainossa. Tämä johtui siitä, että hintatekijät eivät olleet luonteeltaan riittävän kilpailullisia. Eräissä muissa tapauksissa sopimuksia tehtiin sellaisten tarjoajien kanssa, joiden hinnat olivat merkittävästi muiden tarjoajien hintoja alempia. Syitä mahdollisesti poikkeuksellisen alhaiseen tarjoukseen ei analysoitu. Myöskään ei hankittu muodollista ja aineellista näyttöä, joka olisi antanut perusteen tällaiseen poikkeamaan. Tällaiset puutteellisuudet voivat viime kädessä estää reilua kilpailua, ja niiden seurauksena taloudellisesti edullisimmat hankinnat saattavat jäädä tekemättä.

Laatikko 2.3 Esimerkkejä riippuvaisuudesta suhteessa toimeksisaajiin Virasto teki useita puitesopimuksia saman yrityksen kanssa. Se maksoi 793 000 euroa erityyppisistä palveluista (kuten toimisto- ja sihteeriavusta, tapahtumien järjestämisestä sekä henkilökunnan hyvinvointiin ja integroitumiseen liittyvistä palveluista). Tämä summa on 37 prosenttia viraston talousarvion muista kuin palkkakuluista vuonna 2018. Tämä viittaa siihen, että virasto on riippuvainen ulkoisista resursseista ja yhdestä yhtiöstä. Viraston toiminnan jatkuvuuteen kohdistuu tästä syystä riski.

2.23 Hankintoja koskevia havaintoja, jotka liittyivät sisäisiin kontrolleihin , tehtiin seuraavissa virastoissa: Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus (ECDC) , Euroopan kalastuksenvalvontavirasto (EFCA) , Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT) , Euroopan meriturvallisuusvirasto (EMSA) , Euroopan unionin rautatievirasto (ERA) ja Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Eurofound) . Tältä osin tilintarkastustuomioistuin toteaa, että havainnot liittyvät komission johdolla tehtyyn toimielinten yhteiseen puitesopimukseen, joka koskee IT-laitteiston toimituksia ja kunnossapitoa ja jota monet virastot käyttävät. Tämän sopimuksen ehdot olivat heikkoja siinä mielessä, että ne sallivat sellaistenkin laitteiden hankinnan, joita ei nimenomaisesti mainittu sopimuksessa ja jotka eivät sisältyneet alun perin toteutettuun kilpailutukseen. Lisäksi toimeksisaajalla oli sopimuksen mukaan oikeus periä toimitetuista laitteista palkkioita, jotka lisättiin muilta tavarantoimittajilta perittyihin hintoihin. Virastoilla ei sinänsä ole valtuuksia muuttaa perustavaa laatua olevia sopimusjärjestelyjä. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin, että puitesopimuksiin liittyvissä virastojen ennakkotarkastuksissa ei aina varmistettu, tarjosiko toimeksisaaja kaikkein soveltuvinta ratkaisua kilpailutetuilla hinnoilla tai olivatko toimeksisaajan perimät palkkiot oikein laskettuja. Heikot sopimusjärjestelyt yhdessä osittain heikkojen sisäisten kontrollien kanssa eivät olleet omiaan varmistamaan taloudellisesti edullisimpia hankintoja. Puitesopimuksen voimassaolo on tällä välin lakannut. Uusi sopimus on paremmin suunniteltu, joten tilintarkastustuomioistuimen havainto on tältä osin otettu huomioon.

Toteutettavat toimet 1 Julkisiin hankintoihin liittyvät virheet ovat edelleen kaikkein tyypillisin tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa esiin tuleva virhetyyppi. Virastoja kannustetaan parantamaan julkisia hankintamenettelyjään entisestään ja siten varmistamaan, että soveltuvia sääntöjä noudatetaan täysimääräisesti ja hankinnat ovat taloudellisesti edullisimpia.

Toteutettavat toimet 2 Kun virastot hyödyntävät toimielinten yhteisiä sopimuksia, virastot ovat edelleen vastuussa siitä, että julkisten hankintojen periaatteita sovelletaan niiden tekemissä yksittäisissä sopimuksissa. Virastojen sisäisillä kontrolleilla on varmistettava, että periaatteita noudatetaan.

Joissakin virastoissa puitesopimusten hyödyntäminen voi rajoittaa kilpailua

2.24 Tavaran- ja palveluntoimittajien kanssa tehtävissä puitesopimuksissa määritetään ehdot, joita sovelletaan yksittäisiin hankintoihin puitesopimuksen voimassaoloaikana. Puitesopimuksia käytetään, kun tiedetään tarkalleen, mitä halutaan hankkia, mutta ei kyetä etukäteen sanomaan täsmällisesti, kuinka paljon tuotetta tarvitaan ja milloin. Puitesopimusten avulla pyritään lähinnä saavuttamaan hallinnollista tehokkuutta ja mittakaavaetuja. Euroopan unionin lentoturvallisuusvirastossa (EASA) ja Euroopan unionin teollisoikeuksien virastossa (EUIPO) tuli kuitenkin esiin tapauksia, joissa laajojen, monia erilaisia palveluja kattavien puitesopimusten hyödyntäminen vaaransi kilpailun toteutumisen. Näin voi käydä varsinkin silloin kun hankintamenettelyä alun perin toteutettaessa ei voida selvästi määritellä, mitä palveluja sopimuksen voimassaoloaikana olisi itse asiassa toimitettava. Tämä on tyypillistä sellaisille palveluille kuin IT-palvelut tai liikkeenjohdon konsultointi.

Laatikko 2.4 Esimerkki puitesopimuksesta, jonka eritelmät eivät olleet riittävän yksityiskohtaisia Volyymiltään enintään 5 miljoonan euron suuruisten data-analyysipalvelujen ostamiseksi eräs virasto päätti tehdä puitesopimuksen yhden ainoan toimeksisaajan kanssa avoimen menettelyn jälkeen. Puitesopimuksen ehdot eivät kuitenkaan olleet riittävän yksityiskohtaisia reilun kilpailun kannalta, sillä toimitettavia palveluita koskevat konkreettiset vaatimukset eivät olleet tiedossa vielä siinä vaiheessa kun hankintamenettely järjestettiin. Varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen mukaan hankintaviranomaisen on tällaisissa oloissa tehtävä puitesopimukset useampien toimijoiden kanssa ja yksittäisissä hankinnoissa on käytettävä kilpailumenettelyä valittujen toimeksisaajien välillä.

2.25 Laatikossa 2.5 esitetään virastojen vuosina 2015–2018 tekemien puitesopimusten arvo. Vuonna 2018 virastot tekivät monivuotisia puitesopimuksia yhteensä noin 1,1 miljardin euron arvosta esitetään virastojen vuosina 2015–2018 tekemien puitesopimusten arvo. Vuonna 2018 virastot tekivät monivuotisia puitesopimuksia yhteensä noin 1,1 miljardin euron arvosta ( 16 )

Laatikko 2.5

Vuosina 2015–2018 tehtyjen puitesopimusten arvo yhteensä (miljardia euroa)

Lähde: EU-virastojen verkosto, koonnut Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

Toteutettavat toimet 3 Puitesopimusten käyttö ei saa estää reiluja ja kilpailuun perustuvia hankintamenettelyjä. Hintaan perustuvassa kilpailussa on otettava huomioon kaikki keskeiset hinnan osatekijät, kuten yksikköhinnat ja kunkin palvelun yhteydessä veloitettavien yksiköiden määrä.

Yhteisillä hankintamenettelyillä voidaan saavuttaa tehokkuutta ja mittakaavaetuja

2.26 laatikko 2.6 ). Vuosina 2014–2018 EU:n elinten käynnistämien yhteisten tarjouspyyntöjen lukumäärä nousi yhdestä 17:ään, ja vuoden 2018 loppuun mennessä 30 EU:n elintä oli osallistunut yhteen tai useampaan yhteishankintaan EU:n 35 hajautettua virastoa ja muuta elintä sekä kahdeksan EU:n yhteisyritystä (EU:n elimet) pyrkivät entistä enemmän hyödyntämään yhteisiä hankintamenettelyjä ja sitä kautta saavuttamaan suurempaa hallinnollista tehokkuutta ja suurempia mittakaavaetuja. Yhteishankinnoissa vähintään kaksi virastoa ja/tai yhteisyritystä, jotka tarvitsevat samanlaisia palveluita, toteuttavat hankintamenettelyn yhdessä ja ottavat sopimuksen myös yhdessä nimiinsä (). Vuosina 2014–2018 EU:n elinten käynnistämien yhteisten tarjouspyyntöjen lukumäärä nousi yhdestä 17:ään, ja vuoden 2018 loppuun mennessä 30 EU:n elintä oli osallistunut yhteen tai useampaan yhteishankintaan ( 17 ) . Vaikka kehitys näyttääkin lupaavalta, yritykset yhteishankintojen toteuttamiseksi eivät aina ole olleet menestyksekkäitä esimerkiksi sen vuoksi, että markkina-analyysi on ollut riittämätöntä.

Laatikko 2.6

Yhteisten tarjouspyyntöjen määrä on kasvanut merkittävästi

Lähde: EU-virastojen verkosto, koonnut Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

Laatikko 2.7 Esimerkkejä epäonnistuneista yhteishankinnoista Eräässä tapauksessa tehtiin Euroopan laajuiset tarjouspyynnöt tietoliikennepalveluista ja pankkipalveluista. Markkina-analyysi oli kuitenkin puutteellista, eikä tarjouspyyntö tuottanut sellaisia vaatimukset täyttäviä tarjouksia, jotka olisivat kattaneet edellytetyt paikalliset markkinat. Menettely epäonnistui, ja hallinnollista työtä meni hukkaan. Toisessa tapauksessa kaksi virastoa, jotka toimivat samalla paikkakunnalla, eivät onnistuneet järjestämään yhteishankintaa uusien toimitilojen hankkimiseksi.

Toteutettavat toimet 4 Virastoja kannustetaan vastaisuudessakin hyödyntämään yhteisiä hankintamenettelyjä tai toimielinten yhteisiä puitesopimuksia. Tämä lisää tehokkuutta ja tuo mittakaavaetuja. Uusille virastoille, kuten Euroopan syyttäjävirastolle (EPPO) ja Euroopan työviranomaiselle (ELA), osallistuminen yhteishankintoihin voisi olla erityisen edullista omien, erillisten sopimusten sijasta. Ennen kuin yhteishankintamenettelyjä käynnistetään ja niihin uhrataan hallinnollista työtä, olisi kuitenkin tehtävä markkina-analyysi sen selvittämiseksi, onko yhteishankinta mahdollinen.

Vuokratyöntekijöitä ja tilapäisiä konsultteja käytettäessä ei aina noudateta lakia

2.27 Tilintarkastustuomioistuin laati vuonna 2017 nopean tilannearvion ( 18 ) siitä, miten EU:n toimielimet ja virastot ovat panneet täytäntöön sitoumuksensa, jonka mukaan henkilöstötaulukossa olevista toimista vähennetään viisi prosenttia vuosina 2013–2017 (virastojen osalta vuosina 2014–2018). Virastojen osalta tilintarkastustuomioistuin totesi, että viiden prosentin vähennys oli toteutunut, joskin hieman viiveellä.

2.28 Tätä taustaa vasten tämänvuotiset havainnot, jotka koskevat konsulttien ja vuokratyöntekijöiden hyödyntämistä eräissä virastoissa, ovat erityisen tärkeitä. Vaikka tilintarkastustuomioistuin ei tarkastanutkaan ulkopuolisen henkilöstön käyttöä horisontaalisesti kaikissa virastoissa, maksuista, jotka sisältyivät tarkastusta varten tehtyyn otokseen, oli havaittavissa kehityssuuntaus, jossa oman, henkilöstösääntöjen alaisen henkilöstön puutetta kompensoitiin ulkoisella henkilöstöllä. Laatikossa 2.8 esitetään EU-virastojen EUAN-verkoston keräämät tiedot sellaisten IT-konsulttien lukumäärästä, jotka työskentelevät virastojen ja muiden elinten tiloissa ja joiden työstä laskutetaan käytetyn ajan ja kulutettujen materiaalien perusteella. Näiden konsulttien lukumäärä on kasvussa. Lisäksi laatikossa annetaan tiedot vuokratyöntekijöiden käytöstä. Tiedot koskevat kyselyyn vastanneita 33:a virastoa.

Laatikko 2.8

IT-konsulttien ja vuokratyöntekijöiden lukumäärä (33 viraston osalta)

Lähde: EU-virastojen EUAN-verkosto, luvut koonnut Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

2.29 mise à disposition ) sen sijaan että sopimusten perusteella olisi toimitettu selkeästi määriteltyjä IT-palveluita tai -tuotteita. Nämä virastot olivat BEREC-virasto , kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto (Chafea) , yhteisön kasvilajikevirasto (CPVO) , Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO) , Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto (ERCEA) , Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (ESMA) , yhteinen kriisinratkaisuneuvosto (SRB) ja Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto (EUIPO) . Tilapäistä vuokratyövoimaa voidaan käyttää vain sellaisten sopimusten nojalla, jotka on tehty rekisteröityjen työvoiman vuokrausyritysten kanssa. Vuokrauksen on oltava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/104/EY Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kahdeksalla virastolla oli IT-palvelusopimuksia ja muita konsulttisopimuksia, jotka oli muotoiltu ja/tai pantu täytäntöön siten, että sopimukset saattaisivat käytännössä tarkoittaa vuokratyöntekijöiden osoittamista virastojen käyttöön () sen sijaan että sopimusten perusteella olisi toimitettu selkeästi määriteltyjä IT-palveluita tai -tuotteita. Nämä virastot olivatja. Tilapäistä vuokratyövoimaa voidaan käyttää vain sellaisten sopimusten nojalla, jotka on tehty rekisteröityjen työvoiman vuokrausyritysten kanssa. Vuokrauksen on oltava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/104/EY ( 19 ) mukaista samoin kuin niiden erityissääntöjen mukaista, jotka jäsenvaltiot ovat hyväksyneet kyseisen direktiivin säännösten saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä. Sellaisten palvelusopimusten hyödyntäminen, joilla hankitaan työvoimaa, ei ole EU:n henkilöstösääntöjen eikä EU:n sosiaalisten ja työllisyyttä koskevien sääntöjen mukaista. Samalla aiheutuu riski siitä, että nämä virastot joutuvat oikeudellisten toimenpiteiden kohteeksi ja niiden maine kärsii.

2.30 Lisäksi seitsemän virastoa käytti rekisteröidyiltä työvoiman vuokrausyrityksiltä hankittuja vuokratyöntekijöitä ilman että ne olisivat noudattaneet kaikkia direktiivin ja kansallisten lakien säännöksiä esimerkiksi vuokratyöntekijöiden työehtojen osalta. Nämä virastot olivat Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO), Euroopan pankkiviranomainen (EPV), Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen (EIOPA), Euroopan tasa-arvoinstituutti (EIGE), Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EMCDDA), Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto (ERCEA) ja yhteinen kriisinratkaisuneuvosto (SRB) .

Toteutettavat toimet 5 Virastot voisivat analysoida yhdessä budjettivallan käyttäjien kanssa, onko ulkopuolisen henkilöstön käyttö kustannustehokkaampaa kuin oman, henkilöstösääntöjen alaisen henkilöstön käyttö.

Toteutettavat toimet 6 Kun ulkopuolista henkilöstöä käytetään, on periaatekysymys, että soveltuvaa EU:n ja kansallista lainsäädäntöä noudatetaan kaikilta osin. Sääntöjen noudattamista edellyttää myös tarve välttää oikeudenkäyntiriskejä ja maineen tahriintumista.

Konsulttipalvelut ja muut kuin konsulttipalvelut EUIPOssa

2.31 Koska Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto (EUIPO) käyttää paljon konsulttipalveluita, tilintarkastustuomioistuin analysoi, miten virasto hallinnoi niitä. Konsulttipalveluja koskeva keskeinen sopimus on tehty neljäksi vuodeksi ja on volyymiltaan 80 miljoonaa euroa. Palveluntarjoajien näiden ja samankaltaisten sopimusten nojalla viraston käyttöön asettaman ulkoisen henkilöstön lukumäärä kasvoi vuosina 2011–2014 noin 250:stä yli 350:een. Vuoden 2018 alussa määrä laski 215:een (määrä vastaa noin 20:tä prosenttia viraston henkilöstösääntöjen alaisen henkilöstön määrästä).

2.32 Tilintarkastustuomioistuin totesi, että osa sopimusten perusteella toimitetuista palveluista on tosiaankin konsulttipalveluita (esim. hankehallinnointia koskevaa tukea, liiketoimintaprosessien analysointia), mutta toinen osa koskee pikemminkin hallinnollista tukea (esim. sihteeripalveluita, hallintovirkailijoiden suorittamaa raporttien laadintaa, sisäiseen ja ulkoiseen viestintään suunnattavaa tukea). Jälkimmäisessä osassa on kyse osto- tai lainatyövoiman käytöstä, jota säännellään tiukasti Euroopan ja kansallisen tason työlainsäädännössä. Vain rekisteröidyillä työvoiman vuokrausyrityksillä on lupa tarjota ulkopuolista henkilöstöä. Konsulttiyhtiöt eivät voi tuottaa tällaisia palveluja.

Uuden sisäisen valvonnan kehyksen täytäntöönpano on meneillään

2.33 Sisäisiä kontrolleja sovelletaan kaikkiin toimintoihin, liittyipä niihin rahan käyttöä tai ei. Kyseessä on prosessi, jonka avulla organisaatio voi saavuttaa tavoitteensa ja pitää yllä tuloksellisuuttaan samalla kun se noudattaa sääntöjä ja asetuksia. Sisäiset kontrollit tukevat vakaata päätöksentekoa. Niissä otetaan huomioon tavoitteiden saavuttamiseen kohdistuvat riskit, joita pienennetään hyväksyttävälle tasolle ottamalla käyttöön kustannustehokkaita kontrolleja. Komissio hyväksyi tarkistetun sisäisen valvonnan kehyksen huhtikuussa 2017.

2.34 Uusi sisäisen valvonnan kehys on suunniteltu siten, että sen avulla saadaan kohtuullinen varmuus varainhoitoasetuksessa vahvistettujen viiden tavoitteen saavuttamisesta. Tavoitteet ovat seuraavat: 1) toimien vaikuttavuus, tehokkuus ja taloudellisuus, 2) raportoinnin luotettavuus, 3) varojen ja tietojen turvaaminen, (4) petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisy, havaitseminen, korjaaminen ja seuranta ja 5) tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja sääntöjenmukaisuuteen liittyvien riskien riittävä hallinta. Sisäisen valvonnan kehyksellä täydennetään varainhoitoasetusta. Tavoitteena on mukauttaa sisäisen valvonnan standardeja siten, että ne vastaavat COSO-kehyksessä määriteltyjä tiukimpia kansainvälisiä standardeja (COSO = Committee of Sponsoring Organisations of the Treadway Commission ).

2.35 Aivan kuten komission sisäisen valvonnan standardeja ollaan korvaamassa sisäisen valvonnan kehyksellä, virastojen kaltaisten valtuutettujen elinten oletetaan panevan täytäntöön samankaltainen sisäisen valvonnan kehys. Vuoden 2018 loppuun mennessä 29 viraston hallintoneuvostot (tai vastaavat elimet) olivat hyväksyneet sisäisen valvonnan kehyksen ja 15 virastoa raportoi lisäksi kehyksen täytäntöönpanosta.

Toteutettavat toimet 7 Se, että kaikki virastot hyväksyvät ja panevat täytäntöön komission vuonna 2017 hyväksymän sisäisen valvonnan kehyksen, on välttämätöntä, jotta sisäisen valvonnan standardit vastaisivat tiukimpia kansainvälisiä standardeja ja jotta varmistettaisiin, että sisäiset kontrollit tukevat päätöksentekoa vaikuttavasti ja tehokkaasti.

Kaikki virastot eivät ole ottaneet käyttöön erityistä luotettavuutta edellyttäviin tehtäviin sovellettavia toimintaperiaatteita

2.36 Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO) , pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto (EASME) , Euroopan kemikaalivirasto (ECHA) , Euroopan ympäristökeskus (EEA) , Euroopan unionin verkko- ja tietoturvavirasto (ENISA) , Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex) ja yhteinen kriisinratkaisuneuvosto (SRB) . Erityistä luotettavuutta edellyttävien tehtävien hallinnointi on vakiintunut osa sisäistä valvontaa. Tavoitteena on, että riski, joka liittyy henkilöstölle delegoitujen valtuuksien väärinkäyttöön, pienennetään hyväksyttävälle tasolle. Erityistä luotettavuutta edellyttävistä tehtävistä on kyse silloin kun toimien täytäntöönpanosta vastaava henkilöstön jäsen on tehtävissään siinä määrin riippumattomassa asemassa ja/tai hänen päätöksentekovaltuutensa ovat niin suuret, että hän voisi halutessaan käyttää näitä valtuuksia omaksi hyväkseen ( 20 ) . Tehokkaasti toimivassa sisäisen valvonnan kehyksessä riskejä, jotka liittyvät erityistä luotettavuutta edellyttäviin tehtäviin, hallinnoidaan ottamalla käyttöön riskiä lieventäviä kontrolleja ja viime kädessä toteuttamalla henkilöstön liikkuvuutta tehtävästä toiseen. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että seitsemän virastoa ei ollut ottanut käyttöön toimintaperiaatteita, joissa olisi määritelty erityistä luotettavuutta edellyttävät tehtävät ja niihin liittyvät riskiä lieventävät kontrollit. Nämä virastot olivatja

2.37 Vaikka virastojen hallinnollinen rakenne on samanlainen ja vaikka taloushallinnon toimijoiden tehtäviä sääntelevät varainhoitoasetukset ovat samanlaisia, virastoilla on erilaisia tulkintoja sen suhteen, mitä tehtäviä olisi pidettävä erityistä luotettavuutta edellyttävinä. Laatikosta 2.9 käy ilmi, kuinka moni virasto katsoo, että tietty tehtävä voi edellyttää erityistä luotettavuutta.

Laatikko 2.9

Mahdolliset erityistä luotettavuutta edellyttävät tehtävät

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

2.38 Keskeiset kontrollit, joita virastot ovat ottaneet käyttöönsä lieventääkseen erityistä luotettavuutta edellyttäviin tehtäviin liittyviä riskejä, ovat tehtävien eriyttäminen sekä se, että tapahtumien alullepanoon ja hyväksymiseen sovelletaan kahden silmäparin periaatetta. Sen sijaan toimintaperiaatetta, jonka mukaan liikkuvuus olisi pakollista erityistä luotettavuutta edellyttävissä tehtävissä toimiville henkilöille, sovelletaan vain kolmanneksessa virastoista.

Toteutettavat toimet 8 Virastoja kehotetaan määrittelemään, mitkä tehtävät ovat erityistä luotettavuutta edellyttäviä. Niiden olisi otettava käyttöön tai mukautettava erityistä luotettavuutta edellyttäviin tehtäviin sovellettavat toimintaperiaatteet lieventääkseen riskiä siitä, että henkilöstön jäsenet käyttäisivät valtuuksiaan omaksi hyväkseen.

Talousarvion rakenne ja talousarvioraportointi voisivat olla mielekkäämpiä

2.39 Kuten aiempina vuosina, komission ja eräiden virastojen välillä tehtyjen valtuutus- ja avustussopimusten lukumäärä ja volyymi ovat edelleen lisääntyneet vuonna 2018. Näiden sopimusten nojalla virastot saavat komissiolta varoja, jotka on osoitettu tiettyjen erityistehtävien hoitamiseen komission puolesta.

2.40 Vaikka nämä varat tulevat osaksi kyseisten virastojen talousarvioiden tuloja, niitä voidaan käyttää vain tarkoituksiin, jotka määritellään valtuutussopimuksessa. Ne ovat niin ollen käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja. Jos tehtävät kestävät pitempään kuin yhden vuoden, virastojen oletetaan pitävän itsellään vuoden lopussa käyttämättä olevat varat ja käyttävän ne sellaisiin vielä jäljellä oleviin tehtäviin, jotka on määrä saada valmiiksi ennen sopimuksen päättymistä. Vasta tämän jälkeen loput varat on palautettava komissiolle. Edellä sanotun vuoksi tällaiset varat on poistettava laskelmasta, joka koskee virastojen ”omaa” vuotuista talousarvion toteutumaa ja joka muodostaa osan niiden tilinpäätöksestä. Useimmat virastot sisällyttävät tähän aiheeseen liittyvän korjauserän talousarvion toteutumaa koskeviin laskelmiinsa. Tällaisten sopimusten lukumäärä ja volyymi ovat kuitenkin koko ajan kasvussa. Tästä syystä tilintarkastustuomioistuin katsoo, että kun virastot laskevat talousarvioidensa toteutumia, raportoinnin, joka koskee käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja ja niihin liittyviä menoja, olisi oltava kattavampaa ja pidemmälle standardoitua.

Toteutettavat toimet 9 Jotta talousarvioraportointi olisi avoimempaa, virastoja, joilla on käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, kannustetaan sisällyttämään tilinpäätöksiinsä standardoitu yleiskatsaus, jossa annetaan kunkin komission kanssa tehdyn valtuutussopimuksen osalta tiedot käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista ja niihin liittyvistä menoista.

2.41 Kaikki virastot tekevät toimintasuunnitelmansa toimintokohtaisesti. Tuloksena on vuotuisia tai monivuotisia työohjelmia (tai yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja). Kunkin toiminnon työohjelmassa on esitettävä suunnitelmat resurssien käytöstä (henkilöstö- ja taloudelliset resurssit). Tilintarkastustuomioistuin on kuitenkin havainnut, että kaikkien virastojen julkaistut talousarviot jaotellaan menotyypeittäin (henkilöstömenot, hallintomenot ja toimintamenot – ks. ensimmäinen luku, laatikko 1.5 ). Sen sijaan talousarvioita ei ole jaoteltu toiminnoittain. Tämän seurauksena eri toiminnoissa käytetyt resurssit eivät käy ilmi talousarvioista.

Toteutettavat toimet 10 Jos virastojen talousarviot esitettäisiin toiminnoittain, resurssit olisi mahdollista yhdistää toimintoihin, joissa ne käytetään.

Rekisteröinti- ja palvelumaksuja koskevien laskelmien oikeellisuuteen kohdistuu riskejä

2.42 Eräät virastot saavat tuloja veloittamalla talouden toimijoilta palvelu- ja rekisteröintimaksuja (ks. ensimmäinen luku, laatikot 1.3 ja 1.4 ). Tällaisia virastoja ovat Euroopan unionin elinten käännöskeskus (CdT) , yhteisön kasvilajikevirasto (CPVO) , Euroopan unionin lentoturvallisuusvirasto (EASA) , Euroopan pankkiviranomainen (EPV) , Euroopan kemikaalivirasto (ECHA) , Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen (EIOPA) , Euroopan lääkevirasto (EMA) , Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (ESMA) , Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto (EUIPO) ja yhteinen kriisinratkaisuneuvosto (SRB) . Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että tällaisia maksuja koskevien laskelmien oikeellisuuteen kohdistuu riskejä.

2.43 ECHA saa maksun jokaiselta yhtiöltä, joka pyytää kemikaalien saa maksun jokaiselta yhtiöltä, joka pyytää kemikaalien ( 21 ) rekisteröintiä. Maksun suuruus riippuu yrityksen koosta (mikroyritys, pienyritys, keskisuuri yritys vai suuryritys) sekä rekisteröitävien kemiallisten aineiden määrästä (eri kynnysarvoja). Niiden ECHAn omien tarkastusten perusteella, jotka virasto on tehnyt vuoden 2011 jälkeen ja jotka on tähän mennessä saatu päätökseen, on todettu, että suunnilleen 52 prosenttia sellaisista tarkastetuista yrityksistä, jotka ilmoittivat olevansa mikro- tai pk-yrityksiä (ja jotka muodostivat 11 prosenttia kaikista yrityksistä), oli luokitellut kokonsa virheellisesti ja suorittanut liian alhaisia maksuja ( 22 ) . Vaikka virasto on edistynyt merkittävästi aiheettomien maksunalennusten takaisinperinnässä ja erääntyneiden hallinnollisten maksujen keräämisessä, tällaisten tapausten etsiminen ja oikaiseminen tulee edelleen vaatimaan merkittävän määrän tarkastustyötä. Myös rekisteröitävien kemikaalien määrät ovat tärkeä osatekijä rekisteröintimaksulaskelmissa. ECHAlla ei kuitenkaan ole oikeutta tarkastaa näiden määrien oikeellisuutta, sillä tämä tehtävä kuuluu jäsenvaltioille.

2.44 Maksut, joita ESMA perii luottoluokittajilta, perustuvat kyseisten toimijoiden tuloihin, mutta näitä tuloja tarkastellaan oikeushenkilön tasolla eikä konsernitasolla tai toisiinsa etuyhteydessä olevien yksiköiden muodostaman ryhmän tasolla. Maksuasetuksessa olevan aukko antaa lailliselta vaikuttavan tilaisuuden pienentää tai välttää maksuja siten, että EU:hun sijoittautuneiden luottoluokittajien tuloja siirretään näiden lähiyksiköille, jotka ovat sijoittautuneet EU:n ulkopuolelle. Viranomainen on soveltanut asetusta oikein. Se on havainnut edellä selostetun riskin ja ilmoittanut siitä komissiolle.

2.45 Luottolaitosten maksuosuudet SRB :n hallinnoimaan yhteiseen kriisinratkaisurahastoon lasketaan niiden tietojen perusteella, jotka luottolaitokset ovat toimittaneet SRB:lle kansallisten kriisinratkaisuviranomaisten kautta. Yhteistä kriisinratkaisumekanismia koskevassa asetuksessa ei säädetä kattavasta ja yhdenmukaisesta valvontakehyksestä, jolla kyseisten tietojen luotettavuus varmistettaisiin. Tästä syystä tietojen tarkistuksia ei tehdä luottolaitosten tasolla. SRB kuitenkin tekee tietojen analyyttistä ja johdonmukaisuustarkastusta. Lisäksi oikeudellisessa kehyksessä säädetty maksuosuuksien laskentamenetelmä on erittäin monimutkainen. Tämä on riski laskelmien oikeellisuuden kannalta. SRB ei voi luottamuksellisuussyistä antaa saataville sellaisia luottolaitosten toimittamia tietoja, joita käytetään rahaston maksuosuuksien laskennassa. Tämä vähentää avoimuutta.

Toteutettavat toimet 11 Virastoja kehotetaan neuvottelemaan komission kanssa siitä, onko tarpeen muuttaa lainsäädäntökehystä sen varmistamiseksi, että maksulaskelmat perustuisivat oikeisiin tietoihin ja vastaisivat taloudellista todellisuutta.

Virastot toteuttavat jatkotoimia aiempien vuosien tarkastushavaintojen perusteella

2.46 Tilintarkastustuomioistuin on laatinut tilannekatsauksen jatkotoimista, joita virastot ovat toteuttaneet aiempina vuosina esitettyjen huomautusten perusteella. Laatikosta 2.10 käy ilmi, että niiden 223 huomautuksen osalta, joita koskevia toimia ei ollut toteutettu vuoden 2017 loppuun mennessä, korjaavat toimet oli useimmissa tapauksissa saatu päätökseen tai ne olivat käynnissä vuonna 2018. Kesken olleista 107 huomautuksesta kolmessatoista virasto ei voinut toteuttaa tarvittavia korjaavia toimia yksin.

Laatikko 2.10

Jatkotoimet, joita virastot ovat toteuttaneet aiempien vuosien huomautusten perusteella

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

2.47 Viime vuonna toimitetussa vuotuisessa tarkastuksessa tilintarkastustuomioistuin arvioi virastojen kirjapitoympäristöä, joka on luotettavien tilien laatimisen tärkeä osatekijä. Tilintarkastustuomioistuin esitti 13 viraston osalta huomautuksia tilinpitäjän riippumattomuudesta tehtäviensä hoitamisessa. Tilintarkastustuomioistuimen huomautusten seurauksena useimmat virastot puuttuivat ongelmaan vuoden 2018 aikana. Poikkeuksena oli kaksi virastoa: koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto (EACEA) ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA) . Sama kehityskulku oli havaittavissa kirjanpitojärjestelmien puuttuvien (uudelleen)validointien osalta. Kaikki seitsemän virastoa, joiden osalta tilintarkastustuomioistuin raportoi tällaisesta tarpeesta vuonna 2018 toimitetussa tarkastuksessa, olivat saaneet korjaavat toimensa päätökseen vuonna 2018.

2.48 Myös edistyminen sähköisten hankintojen käyttöönotossa oli hyvää. Kuten viime vuoden kertomuksessa todettiin, komissio asetti vuonna 2010 käyttöön sähköistä laskutusta koskevia välineitä. Vuonna 2011 käyttöön asetettiin välineitä, jotka tukivat hankintailmoituksiin liittyvien asiakirjojen sähköistä julkaisua (sähköinen tarjouskilpailu) EU:n virallisessa lehdessä. Vuonna 2015 komissio asetti puolestaan käyttöön välineitä, jotka liittyivät tarjousten sähköiseen toimittamiseen. Laatikosta 2.11 käy ilmi, miten näiden välineiden käyttöönotto oli kehittynyt vuoden 2018 loppuun mennessä.

Laatikko 2.11

Sähköisen hankintamenettelyn käyttöönottotilanne

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

2.49 Vuonna 2018 edistyttiin jonkin verran myös SYSPER II -järjestelmän käyttöönotossa. SYSPER II on komission kehittämä henkilöstöhallinnon työväline. Laatikosta 2.12 käy ilmi, että vuonna 2018 viisi uutta virastoa otti välineen käyttöönsä. Komission mukaan yhteistyö virastojen kanssa on ollut yleisesti ottaen hyvää. Hanke on kuitenkin mutkikas ja jokaisella virastolla on omat erikoisuutensa, joten edistyminen SYSPER II:n käyttöönotossa vaihtelee. Joillakin virastoilla on vaikeuksia osoittaa hankkeelle tarvittavia resursseja, ja siksi hanke on niiden osalta hieman viivästynyt.

Laatikko 2.12

SYSPER II -henkilöstöhallintovälineen käyttöönotto

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

Talousarvio- ja vastuuvapausmenettely ei ole kaikissa virastoissa samanlainen

2.50 Toisin kuin muissa virastoissa, Euroopan unionin teollisoikeuksien virastossa (EUIPO), joka on hajautettu, täysin omarahoitteinen virasto, vastuuvapausmenettelystä vastaa viraston budjettikomitea, eivätkä Euroopan parlamentti ja neuvosto niin ollen osallistu siihen (ks. ensimmäinen luku, kohdat 1.23 ja 1.24 ). Vastaavasti kahden muun täysin omarahoitteisen viraston eli yhteisön kasvilajikeviraston (CPVO) ja yhteisen kriisinratkaisuneuvoston (SRB) vuotuisesta talousarvio- ja vastuuvapausmenettelystä vastaavat virastojen hallintoneuvostot. Näistä poikkeavista menettelyistä säädetään virastojen perustamisasetuksissa.

TARKASTUSTULOKSET MUISTA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN ANTAMISTA, VIRASTOJA KOSKEVISTA KERTOMUKSISTA

Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 29/2018: EIOPA edisti merkittävästi vakuutusalan valvontaa ja vakautta, mutta ratkaistavana on yhä mittavia haasteita

2.52 Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen (EIOPA) perustettiin vuonna 2011 sen jälkeen kun EU:n rahoitusalan valvonta oli uudistettu vuosien 2007 ja 2008 rahoituskriisin seurauksena. EIOPA toimii Euroopan komission, parlamentin ja neuvoston riippumattomana neuvoa-antavana elimenä.

2.53 Erityistarkastuksessa, joka tehtiin tilintarkastustuomioistuimen EIOPAssa tekemän vuotuisen tilintarkastuksen ja säännönmukaisuuden tarkastuksen lisäksi, tarkastajat tutkivat viranomaisen vaikutusta vakuutusalan valvontaan ja rahoitusvakauteen. Tilintarkastustuomioistuin analysoi varsinkin EIOPAn toimia valvonnan ja valvontakäytäntöjen lähentymisen aloilla (yhteistyö kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa sekä niiden työ sisäisten mallien ja rajat ylittävän liiketoiminnan aloilla). Lisäksi tilintarkastustuomioistuin tutki vuonna 2016 toteutettua vakuutusalan stressitestiä sekä EIOPAn resurssien ja hallinnon riittävyyttä.

2.54 Tilintarkastustuomioistuimen yleinen johtopäätös on, että EIOPA on käyttänyt erilaisia välineitä hyvin valvontakäytäntöjen lähentymisen ja rahoitusvakauden tukemiseen. EIOPAlla itsellään, kansallisilla valvojilla sekä lainsäätäjillä on kuitenkin yhä ratkaistavanaan mittavia haasteita esimerkiksi Euroopan valvontaviranomaisten ja Solvenssi II:n tarkastusten osalta. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin suositti, että EIOPA lisäisi valvontaan suunnattuja henkilöresurssejaan. Näin se voisi parantaa toimintansa tehokkuutta ja vaikuttavuutta.

2.55 Tarkastuksen johtopäätökset kokonaisuudessaan yhdessä niihin liittyvien suositusten ja viranomaisen vastausten kanssa on esitetty tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa nro 29/2018, joka on saatavilla tilintarkastustuomioistuimen verkkosivustolla eca.europa.eu.

Asetuksen (EU) N:o 806/2014 92 artiklan 4 kohdan nojalla vuodelta 2017 annettu Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityisvuosikertomus mahdollisista ehdollisista vastuista, jotka ovat aiheutuneet yhteisen kriisinratkaisuneuvoston (SRB), neuvoston ja komission suorittaessa mainitun asetuksen mukaisia tehtäviään varainhoitovuonna 2017

2.56 Yhteisen kriisinratkaisumekanismin perustamisesta annetun asetuksen 92 artiklan 4 kohdan nojalla Euroopan tilintarkastustuomioistuin tarkastaa vuosittain, onko olemassa sellaisia ehdollisia vastuita, jotka ovat aiheutuneet SRB:n, komission ja neuvoston suorittaessa kyseisen asetuksen mukaisia tehtäviään.

2.57 Varainhoitovuotta 2017 koskevan tarkastuksen johtopäätökset yhdessä niihin liittyvien suositusten ja SRB:n vastausten kanssa on esitetty tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa, joka on saatavilla tilintarkastustuomioistuimen verkkosivustolla eca.europa.eu.

Muut tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukset, joissa käsitellään myös yhtä tai useampaa virastoa

2.58 Nimenomaan virastoja käsittelevien tarkastuskertomusten lisäksi tilintarkastustuomioistuin laati vuoden 2018 kuluessa EU:n toimintapolitiikkojen täytäntöönpanosta useita erityiskertomuksia, joissa viitataan joihinkin virastoihin (ks. laatikko 2.13 ).

Laatikko 2.13

Euroopan tilintarkastustuomioistuimen muut erityiskertomukset, joissa viitataan virastoihin (Huom. MRK = monivuotinen rahoituskehys)

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

EU-VIRASTOJEN VÄLISEN VERKOSTON VASTAUS

Virastot ottavat huomioon tilintarkastustuomioistuimen myönteiset johtopäätökset, jotka koskevat virastojen tilien sekä tilien perustana olevien toimien luotettavuutta.

2.21, 2.22 ja 2.28 Verkosto haluaa korostaa, että varainhoitoa, hankintoihin liittyviä sisäisiä kontrolleja sekä tilapäisten palvelujen hankintaa koskevat huomautukset koostuvat hyvin erilaisista tapauksista ja vaihtelevat virastoittain. Näin ollen verkosto haluaa viitata kolmannessa luvussa oleviin virastokohtaisiin vastauksiin.

2.29 EU:n virastojen on luonnollisesti tehtävä tilapäis-/väliaikaistyöntekijöitä koskevat sopimukset sovellettavien EU:n varainhoitoa koskevien sääntöjen sekä sellaisen asiaa koskevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti, jolla saatetaan vuokratyöstä annettu direktiivi 2008/104/EY osaksi kansallista lainsäädäntöä. Työvoiman vuokrausyritykset, joiden kanssa EU:n virastot ovat tehneet sopimuksia, ovat velvollisia noudattamaan kansallisessa lainsäädännössä (jolla saatetaan asiaa koskeva EU:n lainsäädäntö osaksi kansallista lainsäädäntöä) asetettuja ehtoja, jotka liittyvät kunkin tilapäistyöntekijän kanssa tehtäviin väliaikaista työtä koskeviin sopimuksiin, joiden täytäntöönpano voidaan asettaa riidanalaiseksi. EU:n viraston ja työvoiman vuokrausyrityksen välisessä (vakiomuotoisessa) palvelusopimuksessa viitataan tavallisesti kyseiseen velvoitteeseen.

2.31 Virasto erottelee selkeästi toisistaan käsitteet ”henkilöstö” ja ”ulkoiset resurssit”, joten ulkoisen henkilöstön käsitettä ei tunneta Euroopan unionin teollisoikeuksien virastossa. Lisäksi virasto tekee ulkoisia palveluja koskevat sopimukset pääasiassa kiinteähintaisina. Resurssien lukumäärä ei siten ole hyvä mittari. Lisäksi konsultointiin osoitetut määrärahat ovat vähentyneet tasaisesti viime vuosina.

2.32 Mitä tulee puitesopimuksen käyttöön sellaisia palveluja varten, jotka saattavat näyttää olevan luonteeltaan hallinnollisia, virasto ei katso, että sitä voidaan yhdistää ”lainatyövoiman käyttöön”. Yleisenä periaatteena tällainen sopimuksella hankittu hallinnollinen tuki hankitaan hankkeiden eikä ydintoimintojen yhteydessä. Yleensä sellaisen henkilöstön käyttö hallinnollisia tukitehtäviä varten, joka ei ole henkilöstösääntöjen alaista, rajoittuu hankkeiden ulkopuolella vuokratyöntekijöihin.

2.37 Verkosto haluaa painottaa, että se on sitoutunut käytäntöjen mukauttamiseen. Kyseessä olevassa asiassa (”mahdollinen erityistä luotettavuutta edellyttävä tehtävä”) mahdollista mukauttamista on harkittava huolellisesti mahdollisten erityistä luotettavuutta edellyttävien tehtävien tunnistamisen sekä niihin liittyvien riskien luonteen ja suuruuden suhteen. Lieventämistoimenpiteet, joiden voidaan katsoa olevan tarpeen/oikeasuhteisia näihin riskeihin puuttumiseksi, riippuvat merkittävästi tekijöistä, kuten viraston koko ja/tai sen tehtävän/ydintoimintojen luonne ja laajuus. On vältettävä vääräsuhteisia ”yhtenäistämisiä” tai ”kaikille sopivia” ratkaisuja ja erityisesti ”pakollisen liikkuvuuden” mahdollista käyttöä/soveltamista tiettyihin ennalta määritettyihin tehtäviin. Tällaisen toimenpiteen on aina perustuttava sen oikeasuhteisuuden ja tehokkuuden todelliseen arviointiin kunkin viraston osalta. Arvioinnissa on otettava huomioon todelliset riskit sekä toimenpiteen mahdollisesti aiheuttamat häiriöt viraston säännölliseen toimintaan.

2.50 ja 2.51 EUIPO haluaa korostaa lainsäätäjien päätöstä, joka vahvistettiin viimeisimmän lainsäädäntöuudistuksen aikana. Euroopan unionin tavaramerkistä 14 päivänä kesäkuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1001 176 artiklan 2 kohdan mukaisesti ”Talousarviokomitea myöntää pääjohtajalle talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden”. Kyseinen vastuuvapaus perustuu vahvasti tilintarkastustuomioistuimen julkaisemiin vuosikertomuksiin.

3. LUKU

Tarkastuslausumat ja muut virastokohtaiset tarkastustulokset

3.1 TARKASTUSLAUSUMIEN PERUSTANA OLEVAT TIEDOT

Perustelut lausunnoille

3.1.1 Tilintarkastustuomioistuin toimitti tarkastuksensa kansainvälisen tilintarkastajaliiton (International Federation of Accountants, IFAC) kansainvälisten tilintarkastusstandardien (ISA) ja eettisten ohjeiden sekä ylimpien tarkastuselinten kansainvälisen järjestön (International Organisation of Supreme Audit Institutions, INTOSAI) antamien kansainvälisten standardien (ISSAI) mukaisesti. Mainittuihin standardeihin perustuvia tilintarkastustuomioistuimen velvollisuuksia kuvataan tarkemmin kohdassa ”Tarkastajan velvollisuudet”. Tilintarkastustuomioistuin toimii eettisiä tilintarkastusstandardeja käsittelevän kansainvälisen lautakunnan (International Ethics Standards Board for Accountants, IESBA) vahvistamien eettisten sääntöjen mukaisesti riippumattomasti noudattaen tilintarkastuksen kannalta relevantteja eettisiä vaatimuksia. Tilintarkastustuomioistuin on täyttänyt muut eettiset velvoitteensa näiden vaatimusten ja IESBAn eettisten sääntöjen mukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin katsoo hankkineensa lausuntonsa perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä.

Toimivan johdon ja hallintoelinten velvollisuudet

3.1.2 Kunkin viraston toimiva johto vastaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 310–325 artiklan ja viraston varainhoitoasetusten mukaisesti tilinpäätöksen laatimisesta ja esittämisestä kansainvälisesti hyväksyttyjen julkisen sektorin tilinpäätösstandardien pohjalta. Se vastaa myös tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta. Tähän kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää sisäiset kontrollit siten, että niiden pohjalta on mahdollista laatia ja esittää tilinpäätös, jossa ei ole petoksesta tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä. Toimivan johdon vastuulla on lisäksi varmistaa, että tilinpäätöksessä mainitut toiminnot, rahoitustoimet ja tiedot ovat niitä sääntelevien normien mukaisia. Kunkin viraston toimiva johto on viime kädessä vastuussa tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta.

3.1.3 Kun toimiva johto laatii tilinpäätöstä, sen vastuulla on arvioida viraston kykyä jatkaa toimintaansa. Toimivan johdon on tuotava tarvittaessa esiin toiminnan jatkuvuuteen liittyvät seikat ja laadittava tilinpäätös toiminnan jatkuvuuden periaatteen pohjalta, paitsi jos toimiva johto aikoo lopettaa yhteisön tai lakkauttaa sen toiminnan tai sillä ei ole muuta realistista vaihtoehtoa kuin tehdä niin.

3.1.4 Hallintoelinten vastuulla on valvoa virastojen tilinpäätösraportointia.

Tarkastajan velvollisuudet tilien ja niiden perustana olevien toimien tarkastamisen yhteydessä

3.1.5 Tilintarkastustuomioistuimen tavoitteena on saada kohtuullinen varmuus siitä, onko virastojen tilinpäätöksissä olennaisia virheellisyyksiä ja ovatko tilien perustana olevat toimet laillisia ja sääntöjenmukaisia, ja antaa tarkastuksensa perusteella Euroopan parlamentille ja neuvostolle tai muille asianomaisille vastuuvapauden myöntäville viranomaisille tarkastuslausumat tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta. Kohtuullisella varmuudella tarkoitetaan korkeaa varmuustasoa. Kohtuullinen varmuus ei kuitenkaan ole tae siitä, että tarkastuksessa havaitaan kaikki olennaiset virheellisyydet ja noudattamatta jättämiset. Virheellisyydet ja noudattamatta jättämiset voivat johtua petoksista tai virheistä, ja niiden katsotaan olevan olennaisia, jos niiden yksin tai yhdessä voisi kohtuudella odottaa vaikuttavan taloudellisiin päätöksiin, joita käyttäjät tekevät tilinpäätöksen perusteella.

3.1.6 Tulojen alalla tilintarkastustuomioistuin tarkastaa komissiolta tai yhteistyökumppanimailta saadut tuet ja arvioi tarvittaessa menettelyt, joilla virastot keräävät palkkioita ja muita tuloja.

3.1.7 Menojen alalla tilintarkastustuomioistuin tarkastaa maksutapahtumat, kun menot ovat aiheutuneet ja ne on kirjattu ja hyväksytty. Tarkastus kattaa ennakkomaksuja lukuun ottamatta kaiken tyyppiset (myös omaisuuserien hankintaan liittyvät) maksut siinä vaiheessa, kun maksu on suoritettu. Ennakkomaksut tarkastetaan, kun varojen vastaanottaja esittää tositteet siitä, että varat on käytetty asianmukaisesti, ja virasto hyväksyy tositteen ennakkomaksun tilinpidollisen selvittämisen yhteydessä joko samana vuonna tai myöhemmin.

3.1.8 ISA- ja ISSAI-standardien mukaisesti tilintarkastustuomioistuin käyttää ammatillista harkintaa ja säilyttää ammatillisen skeptisyyden koko tarkastuksen ajan. Tehtävänämme on myös — tunnistaa ja arvioida riskejä siitä, että tilinpäätöksiin sisältyy petoksista tai virheistä johtuvia olennaisia virheellisyyksiä tai että tilien perustana olevien toimien kohdalla on petoksista tai virheistä johtuen jätetty olennaisella tavalla noudattamatta Euroopan unionin lainsäädäntökehyksen vaatimuksia. Tilintarkastustuomioistuimen tehtävänä on suunnitella ja suorittaa tilintarkastustoimenpiteitä näihin riskeihin vastaamiseksi ja hankkia lausuntojensa perustaksi tarpeellinen määrä tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä. Riski, että petoksesta johtuva olennainen virheellisyys tai noudattamatta jättäminen jää havaitsematta, on suurempi kuin riski, että havaitsematta jää virheestä johtuva olennainen virheellisyys tai noudattamatta jättäminen, sillä petokseen voi liittyä epärehellistä yhteistoimintaa, väärennöksiä, tahallista tietojen poisjättämistä, väärien tietojen antamista tai sisäisten kontrollien sivuuttamista. — saada käsitys tilintarkastuksen kannalta relevanteista sisäisistä kontrolleista olosuhteisiin nähden asianmukaisten tilintarkastustoimenpiteiden suunnittelua varten, mutta ei siinä tarkoituksessa, että annettaisiin lausunto sisäisten kontrollien vaikuttavuudesta — arvioida sovellettujen tilinpäätösperiaatteiden asianmukaisuutta ja toimivan johdon esittämien kirjanpidollisten arvioiden ja niihin liittyvien tilinpäätöksessä esitettävien tietojen kohtuullisuutta — tehdä johtopäätös siitä, onko toimiva johto soveltanut asianmukaisesti toiminnan jatkuvuuteen perustuvaa kirjanpitokäsittelyä, ja tehdä hankitun tilintarkastusevidenssin perusteella johtopäätös siitä, liittyykö olennaista epävarmuutta sellaisiin tapahtumiin tai olosuhteisiin, jotka saattavat antaa merkittävää aihetta epäillä viraston kykyä jatkaa toimintaansa. Jos tilintarkastustuomioistuin toteaa, että olennaista epävarmuutta on havaittavissa, sen on kiinnitettävä tarkastuskertomuksessaan huomio asianomaisiin tilinpäätöksessä esitettyihin tietoihin tai annettava mukautettu lausunto, jos tiedot ovat puutteellisia. Tilintarkastustuomioistuimen johtopäätökset perustuvat tarkastajan kertomuksen laatimisajankohtaan mennessä saatuun tilintarkastusevidenssiin. Tulevaisuuden tapahtumat tai olosuhteet saattavat kuitenkin johtaa siihen, että yhteisö ei pysty jatkamaan toimintaa