FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 9.11.2004 
KOM(2004) 745 lopullinen 
. 
KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA 
EUROOPAN PARLAMENTILLE 
EMAS-JÄRJESTELMÄÄN REKISTERÖITYNEIDEN 
ORGANISAATIOIDEN KANNUSTIMISTA 
  
{SEC(2004)1375}  
 
FI 2   FI SISÄLLYSLUETTELO 
1. Johdanto .................................................................................................................... ... 3 
1.1. EMAS-järjestelmän haasteet........................................................................................ 3  
2. Ulkoiset kannustimet.................................................................................................... 4  
2.1. Sääntelyn joustavuus.................................................................................................... 5  
2.2. Järjestelmään liittymistä koskevat kannustimet........................................................... 6  
2.2.1. Julkiset hankinnat...................................................................................................... ... 7 
2.2.2. Rahoitustuki ............................................................................................................ ..... 8  
2.2.3. Tekninen tuki ja tiedonsaanti ....................................................................................... 8  
3. Päätelmät................................................................................................................... ... 9 
 
FI 3   FI 1. J OHDANTO  
Yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja  auditointijärjestelmä (EMAS) on 
vapaaehtoinen ympäristöasioiden hallintajärjestelmä, johon rekisteröityneet organisaatiot arvioivat ja hallinnoivat ympä ristönsuojelua sekä jatkuvasti parantavat 
sen tasoa.  
Tämän kertomuksen tarkoituksena on tiedottaa Euroopan parlamentille ja 
neuvostolle EMAS-järjestelmään rekisteröityne ille organisaatioille tarjolla olevista 
kannustimista jäsenvaltioissa sekä lisätä ka nsallisten viranomaisten tietoisuutta 
erilaisista kansalli sista käytännöistä. 
Kertomus on laadittu auttamaan hallituksia, jotta niiden laatimat toimintapolitiikat ja 
säännökset perustuisivat jatkossa aikais empaa enemmän tietoon ja jotta tarjotut 
kannustimet olisivat kuhunkin yksittäiseen tapaukseen parhaiten soveltuvia. Tiedot 
ovat lisäksi hyödyllisiä komi ssiolle EMAS-asetuksen
1 (jatkossa ”asetus”) 
uudelleentarkastelun aikana. 
Tämä kertomus on laadittu asetuksen sää nnösten nojalla. Asetuksen 10 artiklan 2 
kohdan 2 alakohdan ja 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti Euroopan komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle jäsenvaltioilta saamansa tiedot, jotka koskevat 
– tarpeettomien päällekkäisyyksien poistamista EMAS-järjestelmään 
rekisteröityneiden organi saatioiden työskentelystä  ympäristölainsäädännön 
täytäntöönpanemiseksi ja 
– organisaatioiden osallistumisen edistämistä. 
Kertomuksessa kuvaillaan ensin EMAS-järje stelmää ja siihen liittyviä tulevia 
haasteita. Sen jälkeen luet ellaan kansalliste n viranomaisten käyttöön ottamat 
kannustavat toimenpiteet. 
1.1. EMAS-järjestelmän haasteet 
Asetus tuli voimaan vuonna 1995 ja sillä on pyritty nostamaan ympäristön 
hallintajärjestelmien laatutasoa. Asetuksen  ainutlaatuisten säännösten tavoitteena on 
ympäristönsuojelun korkea taso, avoimuus ja uskottavuus. Tästä syystä EMAS on 
arvokas työväline, jolla void aan edistää ympäristön tilan paranemista rohkaisemalla 
kaikkia organisaatioita parantam aan ympäristönsuojelunsa tasoa. 
                                                
 
1 Asetus (EY) N:o 761/2001, annettu 19. maaliskuuta 2001. 
 
FI 4   FI EMAS-järjestelmään sisältyy virallinen ym päristöasioiden hallintajärjestelmä (EN 
ISO 14001). Markkinoilla on muita ep ävirallisempia ympäristöasioiden 
hallintajärjestelmiä2, jotka tarjoavat ympäristöasioide n hallintajärjestelmää etsiville 
organisaatioille er ilaisia vaihtoehtoja. On syytä huomioida, että EMAS-järjestelmä 
menee pidemmälle kuin EN ISO 14001 ja e ttä siinä asetetaan kaikille tiukat 
vaatimukset. Näin ollen EMAS-järjestelmä saattaa edellyttää organisaatioilta enemmän ponnisteluja järjestelmän vaatimus ten täyttämiseksi. Tämä saattaa selittää 
EMAS- järjestelmää ja EN ISO 14001 -stand ardia koskevien rekisteröinti- ja 
sertifiointitilastojen erot. 
Organisaatiot voivat hyötyä EMAS-järje stelmän täytäntöönpanosta monin tavoin. 
Esimerkkeinä voidaan mainita kestävämmäst ä raaka-aineiden käytöstä saatavat 
taloudelliset edut; parempi julkinen  kuva; ympäristölainsäädännön noudattamatta 
jättämisen riskin pieneneminen; paremmat  suhteet ympäristölak ien laatijoihin ja 
muihin sidosryhmiin sekä asianmukainen  riskienhallinta,  jonka ansioista 
luotonantajat ja vakuuttajat saattavat ta rjota taloudellisesti parempia ehtoja. 
Järjestelmällä on kuitenkin edessään uusia  haasteita kaikista näistä eduista 
huolimatta. Ongelmia ovat: 
• rekisteröintien määrä on laskenut  viimeisten kahden vuoden aikana, 
• yritykset ovat kritisoineet erityise sti ulkoisten kannustimien puutetta sekä 
kustannusten ja hyötyjen epätasapainoa  erityisesti pk-yritysten osalta, 
• suurin osa rekisteröityneistä yrityks istä sijaitsee ainoastaan muutamien 
jäsenvaltioiden alueella, minkä vuoksi EMAS-järjestelmän käyttöönotosta EU:n 
alueella saa epäyhtenäisen kuvan. 
• toukokuussa 2004 järjestelmää ryhdyttiin so veltamaan kokonaisuudessaan uusissa 
jäsenvaltioissa, mikä tarjosi mahdollisuuksi a lisätä rekisteröityneiden yritysten 
määrää. 
2. U
LKOISET KANNUSTIMET  
Kansallisten viranomaisten tarjoamat ulko iset kannustimet voivat vaihdella niille 
asetettujen tavoitteiden mukaisesti. On yksilöity kaksi pääryhmää: säännökset ja 
kannustimet, joilla pyritään edistämään  järjestelmän laajempaa käyttöönottoa 
julkisten hankintojen, rahoitusten sekä teknisen tuen ja tiedonsaannin 
varmistamisen avulla.  
                                                 
2 BEST-hanke 
http://europa.eu.int/comm/enterprise/environment/event s/sme_conference/present ations/best_report.pdf  
 
FI 5   FI 2.1. Sääntelyn joustavuus 
Asia 
Asetuksen 10 artiklan 2 kohdassa säädetään, että jäsenvaltioiden  olisi harkittava, 
miten EMAS-järjestelmään rekist eröinti voidaan ottaa huomioon 
ympäristölainsäädännön täytäntöönpano ssa ja noudattamisessa. Tämän säännöksen 
tavoitteena on välttää sekä organisaatioiden  että toimivaltaisten viranomaisten 
työskentelyn tarpeeton päällekkäisyys.  
Jäsenvaltiot ovat sitoutuneet ottamaan kä yttöön tehokkaan, helposti reagoivan ja 
avoimen sääntelykehyksen, jolla varmistetaan ympäristölainsäädännön noudattaminen. Tähän mennessä ohjaus- ja valvontakäytänteitä on sovellettu 
vaihtelevalla menestyksellä. Näiden käytänteiden soveltamisesta huolimatta yritykset jättävät huomattavassa määrin noudattamatta  ympäristölainsäädännön velvoitteita.  
Tämä kysymys liittyy myös siihen, mite n toimivaltaiset viranomaiset hyödyntävät 
mahdollisesti rajallisia voimavarojaan. Usein viranomaisten on pakko optimoida 
voimavarojensa käyttöä esimerkiksi laitosten seurannan osalta. Voimavarojen rajallisuus saattaa estää tehokkaan seura nnan ja valvonnan, mikä puolestaan saattaa 
johtaa lainsäädännön noudattamisessa tahattomiin laiminlyönteihin. 
Asetuksessa säädetään tiukoista ympäri stölainsäädännön noudattamista koskevista 
vaatimuksista ja siinä edellytetään, että riippumattomat ja ulkoiset todentajat varmistavat, että organisaatio noudattaa lain säädäntöä. Hyvityksen ä jäsenvaltiot ovat 
soveltaneet säännöksiä joustavasti EMAS -järjestelmään rekisteröityneiden 
organisaatioiden osalta sääntelystä aiheutuvan paineen keventämiseksi ja 
organisaatioiden omien voimavaro jen hyödyntämiseksi tehokkaimmalla 
mahdollisella tavalla.  
Tavoitteet 
Sääntelyn joustavuuden taso vaihtelee maittain, joten tässä kertomuksessa sääntelyn 
joustavuudella tarkoitetaan myös sääntelystä myönnettäviä helpotuksia . 
Joustavan sääntelyn päätavoitteet ovat: – yksinkertaistaa ja vähentää sääntelyke hystä, jos sääntely  on tarpeetonta, 
– poistaa prosessuaaliset esteet, 
– poistaa tarve toimittaa tarpeettomia asia kirjoja toistuvasti lainsäätäjälle, 
– edistää toiminnanharjoittajien vastuullista käyttäytymistä. 
Yleisesti käytetyt toimintamallit 
Jotkut jäsenvaltiot ovat toteuttaneet s ääntelyn joustavuutta seuraavilla aloilla.  
– Lupien edellytyksenä olevat tiedot : hakemusmenettelyjen keventäminen. 
 
FI 6   FI Rekisteröidyt yritykset voivat soveltaa l upamenettelyjä joustavasti. Suuri osa 
lupahakemuksiin liitettävistä tiedoista kerätään jo EMAS-järjestelmän kautta. 
Järjestelmän ympäristötietoja voidaan pitää luotettavina, ajantasaisina ja käyttökelpoisina. 
– Raportointi- ja seurantavaatimusten keventäminen 
Jos EMAS-järjestelmään rekisteröitynyt yr itys voi osoittaa, e ttä se on noudattanut 
lainsäädäntöä aikaisemmin hyvi n tai erityisen hyvin jonain  tiettynä ajanjaksona, sen 
voidaan edellyttää toimittavan vähemmän tietoja toimivaltaisille viranomaisille ympäristönsuojelun tasonsa todentamiseksi . Tällä perusteella tietoja voidaan 
edellyttää toimitettavan harvemmin. 
– Raportointi- ja seurantavaatimusten yhdistäminen. 
EMAS-järjestelmän täytäntöönpano antaa sääntelyviranomaiselle mahdollisuuden 
hyödyntää ympäristölausunnossa olevia tiet oja. Itse asiassa  toimivaltaiset 
viranomaiset saavat ympäristölausunnosta ti etoja, joita voidaan käyttää myöhemmin 
raportointi- ja/tai seurantatarkoituksiin ja välttää näin ollen p äällekkäistä työtä.  
– Tarkastusten vähentäminen. 
Joissakin tapauksissa noudattamisen valvont aan varatut kansalliset voimavarat ovat 
rajalliset. Kun otetaan huomioon, et tä EMAS-järjestelmä helpottaa 
ympäristölainsäädännön noudattamista, voita isiin ehdottaa, että järjestelmään 
rekisteröityneitä yrityksiä tarkastettaisiin harvemmin ja/tai tarkastukset olisivat suppeampia. 
2.2. Järjestelmään liittymist ä koskevat kannustimet 
Johdanto 
Asetuksen 11 artiklassa säädetään vaatim uksista, joilla pyritään edistämään 
organisaatioiden osallistumista EMAS-järjestelmään. Artiklassa säädetään 
kannustimista, kuten esimerkiksi rahoitustuest a, julkisista hanki nnoista ja teknisestä 
tuesta sekä tietojen saannista. Artikla ssa säädetään erityisesti pk-yritysten 
osallistumisen edistämisestä. 
Osallistumista edistäviä kannustimia voidaan käyttää kolmella pääalueella, joita ovat – julkiset hankinnat, 
– rahoitustuki sekä 
– tekninen tuki ja tiedonsaanti. 
 
FI 7   FI 2.2.1. Julkiset hankinnat 
Julkisia hankintoja suorit tavat sekä muut julkisis ta hankinnoista annettujen 
direktiivien soveltamisalaan kuuluvat taho t ovat merkittävä kuluttajaryhmä. Noin 
tuhat miljardia euroa tai noin 16 prosent tia EU:n budjetista käytetään julkisiin 
hankintoihin. Ympäristönäkökohtien sisä llyttäminen julkisiin hankintoihin 
taloudellisten ja sosiaaliste n näkökohtien ohella saattaisi edistää kestävää kehitystä 
merkittävästi. Jos julkisia hankintoja su orittavat viittaisivat tarjouspyynnöissään 
tarvittaessa EMAS-järjestelmään, tämä auttaisi lisäämään tietämystä järjestelmästä ja toimisi kannustimena toimeksisaajille, jotta nämä rekisteröityisivät järjestelmään.  
Ympäristönäkökohtien, kuten esimerkiksi ym päristön hallintajärjestelmien huomioon 
ottaminen julkisissa hankinnoissa olisi yhdistettävä sopimuksen asiasisältöön. 
Sopimuksen olisi noudatettava yhteisön la insäädännön yleisiä pe riaatteita, kuten 
esimerkiksi avoimuutta ja tasavertaista kohtelua
3. 
Asetuksen 11 artiklan 2 kohdassa säädetään perusteista, joiden mukaisesti EMAS-
järjestelmään rekisteröitymistä voidaan edistää laajalti julkisten hankintojen 
käytänteiden avulla. Tässä tarkoituksessa artiklassa edellytetään, että viranomaiset harkitsevat, miten hankintapol itiikan perusteita laaditt aessa voidaan ottaa huomioon 
rekisteröinti EMAS-järjestelmään rajoi ttamatta kuitenkaan yhteisön lainsäädännön 
soveltamista. 
Julkisia hankintoja koskevassa komission tulkitsevassa tiedonannossa
4 selostetaan 
julkisten viranomaisten nykyisiä mahdollisuuksia ottaa ympäristönäkökohdat huomioon julkisia hankintoja koskevissa ta rjouskilpailuissa. S iinä todetaan, että 
EMAS-järjestelmän tyyppisten ympäri stöasioiden hallintajärjestelmien 
täytäntöönpanoa ei voida erit yisesti pitää julkisten hankin tojen edellytyksenä, vaan 
todisteena organisaation teknisestä k yvystä käsitellä ympäristökysymyksiä. 
Tämä vahvistettiin muutetuissa julkisia hankintoja koskevissa direktiiveissä
5, jotka 
on suunniteltu yksinkertaistamaan, selven tämään ja nykyaikaistamaan voimassa 
olevaa julkisia hankintoja koskevaa EU:n  lainsäädäntöä. Julkisia hankintoja 
koskevissa uusissa direktiiveissä on otet tu käyttöön uudet teknistä valintaa koskevat 
perusteet, joiden avulla tarjouskilpailuun osallistuvat voivat oso ittaa tarvittaessa ja 
julkisten viranomaisten sitä vaatiessa, että ne voivat soveltaa ympäristöasioiden 
hallintatoimenpiteitä tiettyjä töitä ja palveluhankintoja koskevia sopimuksia toteuttaessaan. Esimerkkinä voidaan mainita sillan rakentaminen luonnonsuojelualueelle. Työtä koskevassa sopimuksessa mainitaan jatkuvan 
ympäristöasioiden hall innan ja erityisten suojelutoi menpiteiden tarve työn aikana. 
Näiden tapausten osalta direktiiveissä säädetään, että EMAS-järjestelmä tai jokin muu vastaava ympäristöasioiden hallintajärjestelmä olisi mainittava todisteena siitä, että ympäristöasioiden hallintajärjeste lmien täytäntöönpanoa koskevaa vaatimusta 
noudatetaan.  
                                                
 
3 Buying Green - A Handbook on environmental public procurement , komission työasiakirja, 
SEC(2004) 1050, julkaistu 18. elokuuta 2004. 
4 KOM(2001) 274 lopullinen, 4.7.2001. 
5 Direktiivi 2004/17/EY ja direktiivi 2004/18/EY, annettu 31. maaliskuuta 2004. 
 
FI 8   FI 2.2.2. Rahoitustuki 
Asetuksen 11 artiklan 1 kohdassa korostetaan , että jäsenvaltioiden on varmistettava 
pk-yritysten osallistuminen järjestelmään. Eräs tapa varmistaa osallistuminen on 
rahoitustuen tarjoaminen ja kohtuullisten  rekisteröintimaksujen varmistaminen.  
Yleiset tyypit 
Tämän hetken tärkeimmät rahoitustuen muodot ovat: 
– tuki uusille EMAS-järjestelmään rekisteröityville organisaatioille 
kertasuorituksena tai pros enttiosuutena aiheutuneis ta kokonaiskustannuksista;  
– Ympäristönsuojelun tason parantamis een liittyviä hankintoja koskevat 
verohelpotukset, jotka ovat väli llinen tapa antaa rahoitustukea; 
– erityinen rahoitustuki te knistä tukea, henkilöstön koulutusta ja ulkoista 
konsultointia varten; 
– alennetut rekisteröintimaksut; 
– EMAS-järjestelmään rekisteröit yneiden yritysten pankeilta ja 
vakuutuslaitoksilta neuvotte lemat suotuisat ehdot.  
2.2.3. Tekninen tuki ja tiedonsaanti 
Asetuksen 11 artiklan 1 kohdassa ei ainoas taan kehoteta jäsenvaltioita edistämään 
EMAS-järjestelmään osallistumista, mutta siinä painotetaan myös tarvetta varmistaa pk-yritysten osallistuminen tarjoamalla asia nmukaista teknistä apua ja helpottamalla 
tiedonsaantia. 
Yleiset tukimuodot 
Teknisen tuen tärkeimmät muodot ovat: 
– Koulutusohjelmat yhteistyössä asiaan li ittyvien järjestöjen, kuten teollisuuden 
järjestöjen ja kauppakamareiden, ka nssa tai kansallis en EMAS-elimen 
valvonnan alaisena. 
– Erityisesti pk-yrityksille tarkoitetut vaiheittaiset  täytäntöönpano-ohjelmat. 
Nämä järjestelmät on suunniteltu avustamaan pk-yr ityksiä niiden 
pyrkimyksissä täyttää tiukat ympä ristövaatimukset eri tasoilla 
erityistarpeidensa mukaisesti. 
– Yhteistoiminta ympäristönhallintajärjes telmien kaikkien toimijoiden kanssa 
esimerkiksi työryhmien, kumppanuuksien, vertaisarviointien ja tarpeiden 
mukaisesti suunnitellun valmennuksen muodossa. 
– Viranomaisten lyhyen ja pitkän aika välin investoinnit ammattihenkilöiden 
kouluttamiseksi erityisohjelmien avulla. 
– Tietyille sektoreille suunna tut ohjeet ja työvälineet. 
 
FI 9   FI Tietojen saannin osalta tärkeimmät alueet ovat seuraavat: 
– Erityiset tiedotusohjelmat, jotka on suunniteltu talouden toimijoille, 
ammattiala- tai käsiteollisuusjärjestöille, ammattiliitoille, julkisille viranomaisille ja suurelle yleisölle. 
– Tietyille sidosryhmille ja suurelle yleisö lle suunnatut tiedotuskampanjat, joita 
tukevat televisiokampanjat, artikkelit er ityisjulkaisuissa ja  paikallislehdissä, 
järjestelmään liittymistä edistävät kampan jat tai kaikki mahdolliset muut keinot 
yleisen tietoisuuden lisäämiseksi. 
– Konferenssit ja työryhmät aktiivisen osal listumisen vaalimiseksi ja kokemusten 
ja parhaiden käytänteiden vaihtamiseksi. 
3. P
ÄÄTELMÄT  
Ulkoisten kannustimien avulla kansalliset viranomaiset voivat tehdä paljon EMAS-
järjestelmän menestyksen varmistamiseksi. Perusteltujen kannustimien tukemien kohdistettujen toimintapolitiikkojen ja ohjel mien avulla organisaatioita voidaan 
rohkaista rekisteröitymään EMAS-järjestelmään. 
Kertomuksesta käy selville, että käytä nnössä kaikki jäsenvaltiot soveltavat 
toimenpiteitä, jotka tarjoavat joitakin ulkoisia kannustimia EMAS-järjestelmään 
rekisteröityneille organisaatioille. Yrit ykset valittavat säännöl lisesti olennaisten 
toimenpiteiden puutteesta, mikä osoittaa,  että parantamisen mahdollisuuksia on. 
Huolimatta siitä, mitä kannustimien yhdistelmää maa aikoo soveltaa, ne on suunniteltava niin, että ne vastaavat kys eisten organisaatioiden toiveita ja 
kansallisten lainsäätäjien tarpeita. 
Eri tahojen tehtävät? - Määrällinen arviointi  
Liitteessä II on yleiskatsaus kunkin jäsenvaltion tarjoamiin kannustimiin. 
Määrällisen arvioinnin lis äksi olisi nykyiset kannustimet arvioitava myös 
laadullisesti. Tämä edellyttää yksityiskohtai sta tutkimusta, joka aiotaan toteuttaa 
asetuksen meneillään olevan  uudelleentarkastelun aika na. On odotettavissa, että 
tutkimus osoittaa, mitkä kannustimet ovat toiminnanharjoittajien kannalta kaikkein hyödyllisimpiä ja käyttökelpoisimpia.  
Kansallisten viranomaisten on vahvistettav a ensisijaiset toimet . Ulkoisia kannustimia 
suunnitellessaan jotkut jäse nvaltiot ovat antaneet EMAS -järjestelmälle enemmän 
tunnustusta ja edistäneet sitä enemmän kui n muita virallisia (esimerkiksi EN ISO 
14001) ja epävirallisempia ympäristön hallin tajärjestelmiä. Jotkut muut maat ovat 
ottaneet erilaisen lähestymistavan ja t ukeutuvat enemmän muihin järjestelmiin 
EMAS-järjestelmän sijasta. On otetta va huomioon, että yleensä kannustimet on 
suunniteltu hyödyttämään yksityisiä yrityksiä . Koska myös julkiset organisaatiot 
voivat rekisteröityä EMAS-järjestelmän, on asiallista, että jäsenvaltiot tarjoavat 
kannustimia erityisesti paikallisvira nomaisille tällä sektorilla.  
 
FI 10   FI Maat voivat ottaa oppia toinen toisistaan ja tarvittaessa lisätä pyrkimyksiä 
merkittävien kannustimien tarjoamiseksi EM AS-organisaatioille. Jäsenvaltiot ovat 
kehittäneet kannustimia koskevia toimin tapolitiikkoja ja pi tkän aikavälin 
kannustinohjelmia parhaiden käytänteiden ed istämiseksi. Tärkeimpien asianosaisten, 
kuten esimerkiksi organisaatio iden johtajien, kuulemiset he lpottavat yleensä tulevien 
toimenpiteiden toteuttamist a, koska niissä otetaan huomioon sidosryhmien tarpeet ja 
odotukset. 
Uudet jäsenvaltiot 
Muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta uusissa jäsenvaltioissa on vain vähän tai ei 
ollenkaan kannustimia. Näiden maiden on täytynyt panna täytäntöön EU:n laaja 
ympäristölainsäädäntö, ja vaikka hal linnollisten valmiuksien lisääminen ja 
lainsäädännön siirtäminen osaksi kansallist a lainsäädäntöä on käyt ännössä toteutettu, 
sekä kansallisten viranomaisten että yksityisten toimijoiden on nyt kyettävä 
täyttämään niille aset etut uudet velvoitteet.  
Tästä näkökulmasta viranomaiset voivat pitää EMAS-järjestelmää riittävänä 
hallintavälineenä näiden  oikeudellisten kysymysten käsitt elemiseksi, ja näin ollen ne 
voivat kannustaa sekä julkisia että yksityisiä organisaatioita osallistumaan. EMAS-järjestelmän täytäntöönpanoa ja järjestelm ään rekisteröitymistä koskevat todelliset 
kannustimet ovat tehokas keino tässä työssä.  
Komissio antaa jatkossakin EMAS-järje stelmän täytäntöönpanoon tarvittavaa 
teknistä apua ja tietoa yksityisille  ja julkisille organisaatioille.  
Haasteiden muuttaminen mahdollisuuksiksi 
Tässä kertomuksessa yksilöid ään joukko haasteita, joita järjestelmän  toteuttamisessa 
on jouduttu kohtaamaan ja joita ei voida jättää huomiotta.. 
Komissio on käynnistänyt EMAS-asetuksen uudelleentark astelun, johon sisältyy 
muun muassa kannustimia koskevien oikeudell isten vaatimusten tutkiminen niiden 
soveltamisalan ja tehokkuuden vahvistamisek si. Uudelleentarkasteluprosessilla olisi 
varmistettava, että kaikkia sidosryhmiä kuullaan, millä taataan se, että sekä 
kansalliset lainsäätäjät että toiminnanha rjoittajat voivat esittää näkemyksensä. 
EMAS-järjestelmän uudelleentarkastelu on k äännekohta järjestelmän toteuttamisessa 
ja mahdollisuus lisätä kannustimien merk itystä ratkaisevasti. Komission ja 
kansallisten lainsäätäjien on työskenneltävä tunnistaakseen ne toimintavaihtoehdot, joilla parhaiten voidaan edistää tehokast a ympäristöasioiden hallintaa ja ympäristön 
järkevää käyttöä.