FI Euroopan unionin virallinen lehti C 185/11

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

(2016/C 185/06)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”PAŠKA JANJETINA”

EU-nro: HR-PDO-0005-01347 – 19.6.2015

SAN ( X ) SMM ( )

1. Nimi/nimet

”Paška janjetina”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Kroatia

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1 Tuotelaji

Luokka 1.1. Tuore liha (ja muut eläimenosat)

3.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Paška janjetina tarkoittaa tuoretta lihaa, joka on saatu teurastamalla Pagin saarella samannimisestä kroatialaisesta kotoperäisestä lammasrodusta paška ovca syntyneitä ja yksinomaan kyseisellä saarella kasvatettuja uros- ja naaraspuolisia juottokaritsoja.

Paška janjetina -karitsanlihan tuotantoon kasvatetaan nuoria ja kevyitä, enintään 45 päivän ikäisiä karitsoja (ikä poikimispäivästä teurastuspäivään), joita pidetään teurastukseen asti laitumella yhdessä emolampaiden kanssa ja ruokitaan yksinomaan emonmaidolla.

Paška janjetina -karitsanlihan tuotantoon käytettävät karitsanruhot kuuluvat alle 13 kilogramman painoluokkaan. Pituus on enintään 62 cm ja paino 4–10 kg. Liha on vaaleanpunaista, hienosyistä, pehmeää ja sisältää hieman lihaskudoksen sisäistä rasvaa; rasva- ja sidekudosta on vähän, ja liha on vailla selvästi tuntuvaa lampaanlihan tuoksua.

Paška janjetina -karitsanlihan tuotantoon käytettävien karitsojen (nahanalaisen ja vatsaontelon sisäisen) rasvakudoksen on oltava väriltään valkoista, vailla keltaisia tai kellertäviä vivahteita. Teurastettujen karitsojen ruhon pinnassa on hyvin ohut, lähes läpikuultava nahanalainen rasvakerros.

Paška janjetina -karitsanliha saatetaan markkinoille yksinomaan tuoreina koko- tai puoliruhoina (halkaisemalla ruhot kaikkien selkärankanikamien, pään, rintalastan, ristiluun ja lonkkaluun keskikohdasta), ilman ruuansulatuselimiä, pernaa, nahkaa ja sorkkia. Pää, munuaiset, munuaisrasva, keuhkot, kurkunpää, sydän ja maksa ovat kuitenkin erottamaton osa ruhoa.

Paška janjetina -karitsanliha nautitaan yksinomaan lämpökäsiteltynä. Liha on erittäin mehevää ja pehmeää, miellyttävän makuista ja hyvin miedon tuoksuista, koska teurastettuja nuoria karitsoita on ruokittu maidolla.

3.3 Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

Paška janjetina -karitsanlihan tuotantoon käytettäviä karitsoita on ennen teurastamista ruokittu yksinomaan lampaanmaidolla.

3.4 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Kaikkien Paška janjetina -karitsanlihan tuotantovaiheiden on tapahduttava 4 kohdassa mainitulla maantieteellisellä alueella.

Tuotantoprosessi käsittää seuraavat vaiheet:

1. Paška ovca -lampaiden kasvatus

2. Paška ovca -lampaiden astutus ja poikiminen

3. Paška janjentina -karitsojen kasvatus

4. Paška janjentina -karitsojen teurastus.

3.5 Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

Paška janjetina -karitsanliha saatetaan markkinoille tuoreina nyljettyinä koko- tai puoliruhoina, joissa on mukana pää, ilman sorkkia mutta rinta- ja vatsaontelon sisäelinten ja muiden eläimenosien kanssa (maksa, keuhkot, kurkunpää, sydän, munuaiset ja munuaisrasva). Markkinoille saatettu Paška janjetina on käärittävä läpinäkyvään itsekiinnittyvään muovikelmuun.

Pagin saarella sijaitsevissa teurastamoissa tapahtuvan teurastuksen jälkeen Paška janjetina pakataan ts. kääritään muovikelmuun ennen tuotteen saattamista markkinoille, jotta voidaan taata lihan tuoreuden ja laadun säilyminen ja hygieniavaatimusten täyttyminen. Paška janjetinan pakkaaminen teurastamossa teurastuksen jälkeen estää lihan joutumisen kosketukseen mikrobiologisten tartuntalähteiden kanssa käsittelyn ja kuljetuksen aikana. Lihan kääriminen muovikelmuun teurastamossa, jossa karitsat teurastetaan, estää myös tuoreen lihan joutumisen kosketukseen ilman kanssa, mikä saattaisi johtaa sen sisältämien proteiinien pilkkoontumiseen ja epämiellyttävää hajua aiheuttavan mädän muodostumiseen lihan pintaan.

3.6 Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

—

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Paška janjetina -karitsanlihaa tuotetaan kaikkialla Pagin saaren alueella, ja maantieteellisen alueen rajana on saaren rantaviiva. Pag sijaitsee Velebitin ja Kvarnerićin kanaalin välisellä alueella Rabin, Olibin ja Virin saarten välissä.

5. Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Tuotteen erityisyys

Paška janjetina on paška ovca -rotuisista nuorista ja keveistä, yksinomaan emonmaidolla ruokituista karitsoista saatua lihaa. Kansainvälisesti tunnustetun menetelmän mukaisesti mitattuna keskimääräisten väriarvojen L*, a* ja b* mukaan Paška janjetina -karitsan liha luokitellaan vaaleanpunaiseksi. Koska paška ovca -rodun karitsat teurastetaan hyvin nuorina, niiden ruhojen indikaattorit ovat erityiset (luentosarja B. Mioč, I. Vnučec, 2010: Paška janjetina, Dani paške ovce i paškog sira).

Lihaskudosten vertailu paška ovca-, dalmatinska pramenka- ja istarska ovca -rotujen karitsojen välillä osoittaa selviä eroja rasvapitoisuudessa (selvästi korkein paška ovca-rodun karitsoilla), kuiva-aineen proteiinipitoisuudessa (alhaisin paška ovca-rodun karitsoilla) ja kuiva-aineen rasvapitoisuudessa (korkein paška ovca-rodun karitsoilla) (Vnučec, I. (2011): Väitöskirja Odlike trupa i kakvoća mesa janjadi iz različitih sustava uzgoja, Zagrebin yliopiston agronomian laitos).

Paška janjetina on erityinen, koska Pagin saaren lammaspaimenet eivät poikimisen jälkeen erota karitsoja emolampaista, ja karitsat teurastetaan vieroittamattomina. Karitsanliha tuotetaan tämän ikivanhan käytännön mukaan. Paška janjetina -karitsanlihalla ei ole erityistä tuoksua, koska – toisin kuin vanhempien karitsojen liha – se on peräisin hyvin nuorista juottokaritsoista (Barać at al., 2008: Paška ovca – hrvatska izvorna pasmina, Novalja).

Päinvastoin kuin Pagin saarella, jolla perinteisesti maidon ja juuston tuotantoon liittyvistä syistä karitsat teurastetaan hyvin nuorina ja kevyinä, lähialueilla (esim. Cresin saarella ja Istrian niemimaalla), joilla vallitsevat samankaltaiset välimerelliset olosuhteet, karitsat teurastetaan keskimäärin vanhempina ja painavampina (noin 20 kg), jolloin yhdestä teurastetusta ruhosta voidaan saada noin 12 kg grillattavaa lihaa.

Ensimmäiset kirjalliset maininnat Paška janjetina -karitsasta ja sen lihasta ovat peräisin hyvin kaukaisilta ajoilta. Historioitsija Sabollico kirjoitti jo vuonna 1554, että Pagin karitsat olivat koko Illyrian maukkaimpia (B. Karavanić, 2006: Građa za povijest grada i otoka Paga, Stolni kaptol Sv. Stošije).

Nimitystä ”Paška janjetina” on käytetty aina, kuten monet historialliset lähteet osoittavat, ja nimi on yhä käytössä sekä jokapäiväisessä kielenkäytössä että kaupan alalla (Todisteet nimen käytöstä jokapäiväisessä kielessä ja kaupan alalla).

Paška janjetinan tarjonta markkinoilla on kausiluonteista, koska sen tuotantoon käytettävät lampaat astutetaan tavallisesti kesä- ja lokakuun välisenä aikana, ja poikiminen tapahtuu marras- ja maaliskuun välisenä aikana; suurin osa karitsoista syntyy tammikuussa.

Maantieteellisen alueen erityisyys

Luonnonoloihin liittyvät tekijät

Pagin saaren ilmasto on välimerellinen; kesäisin on kuumaa ja kuivaa ja talvisin melko kylmää. Yksi saaren erityispiirteistä ovat bora-tuulen pyyhkimät kiviaitojen reunustamat karstimaalaitumet. Tämä piirre on ainutlaatuinen koko Kroatiassa; mikään muu Kroatian saarista ei ole yhtä altis bora-tuulelle, minkä vuoksi Pag on Dalmatian rannikon saarista kaikkein karuin. Saaren maisema muodostuu suurimmaksi osaksi affodillia ja sitruunaheinää kasvavista kivikkoisista laidunniityistä, joiden luonnonmukaiseen hyödyntämiseen saaren lammastalous perustuu, sekä kivikkoisesta maasta, jossa kasvaa kuivuuteen sopeutuneita höyhenheinää ja ryytisalviaa. Pagin saaren kivikkoisilla niityillä, joilla paška ovca -lampaat laiduntavat, tavataan noin 300 pääosin Välimeren alueen kasvillisuuteen kuuluvaa erilaista kasvilajia.

Suipon päänmuotonsa ja liikkuvan turpansa ansiosta paška ovca -lampaat pystyvät hamuamaan ruohoa kivien välistä ja alta sekä pensaikoista ja selviytymään näin äärimmäisen karussa ympäristössä.

Pagin maa voidaan karkeasti ottaen jaotella kahteen luokkaan, antropogeeninen maa (kaikki viljelykelpoiset maat) sekä laitumet/niityt/metsät (vähän kehittyneet, kalkkikiveä, dolomiittia, mustaa multaa ja terra rossa -maannosta sisältävät maat) eli alueet, joilla paška ovca -lampaat laiduntavat.

Bora on tärkein Pagin saarella puhaltava tuuli. Se yltyy usein myrskyisäksi ja nostaa mukanaan merestä pisaroittain vettä levittäen sitä ympäri saarta ja aiheuttaen näin suoloittumista eli suolapitoisuuden kerääntymistä saaren maaperään ja kasvillisuuteen.

Inhimilliset tekijät

Pagin asukkaat ovat ammoisista ajoista lähtien harjoittaneet maataloutta. Vanhan kansanlaulun mukaan saari on aina ollut tunnettu karitsanlihastaan: Pagu grade, naša mila diko, u teb ima svega preveliko. [Pag, ylpeytemme ja ilomme, annat meille kaikkea.] Sira, vina, a i janjetine, da bi bilo za duge godine. [Juustoa, viiniä ja karitsanlihaa moniksi vuosiksi.]

Lampaankasvatusperinne on erilainen kaikilla Kroatian alueilla vaihdellen tuotteen käyttötarkoituksen ja kuluttajien vakiintuneiden tottumusten mukaan. Paška janjetina -karitsanlihan tuotantoon käytettävien karitsojen ikä ja paino johtuvat saaren lampaankasvatusperinteestä. Pagilla karitsat teurastetaan hyvin nuorina (enintään 45 päivän ikäisinä), jotta saadaan hyvin kevyitä (enintään 10 kilogramman painoisia) ruhoja. Tärkein syy karitsojen teurastamiselle nuorina ja kevyinä on se, että lypsäminen voidaan aloittaa mahdollisimman pian ja hyödyntää maidonerityksen huippuvaihe Pagin saaren juuston valmistusta varten.

Maantieteellisen alueen ja tuotteen välinen syy-seuraussuhde

Paška janjetina on saanut nimensä paška ovca -lampaiden kasvatusalueen eli Pagin saaren mukaan.

Perinteisesti paška ovca -lampaita kasvatetaan saarella ensisijaisesti Pagin juuston valmistukseen tarvittavan maidon tuotantoa varten. Kasvatusmenetelmät on mukautettu tähän tarkoitukseen, ja pääosa kasvattajien tuloista on peräisin lampaanmaidon myynnistä. Tästä syystä – toisin kuin muilla lähialueilla – Pagin saarella emonmaidolla ruokitut karitsat teurastetaan hyvin nuorina ja kevyinä, minkä vuoksi Paška janjetina -karitsanliha on väriltään vaaleanpunaista. Paška janjetinan ja maantieteellisen alueen välinen tiivis yhteys johtuu perinteistä ja olosuhteiden vaikutuksesta: Paška ovca on Pagin saaren kotoperäinen lammasrotu, jota kasvatetaan yksinomaan siellä. Emojensa seurassa koko ajan pidetyt karitsat ruokitaan syntymästä teurastukseen asti emonmaidolla. Karitsat teurastetaan enintään 45 päivän ikäisinä hyväksytyissä teurastamoissa Pagin saarella, jotta vältetään stressi ja estetään hyvin nuorten karitsojen mahdollinen menehtyminen muualle suuntautuvan kuljetuksen aikana. Tutkimukset ovat osoittaneet, että Pagin saarten karitsojen ruhon erityispiirteet ja lihan laatu ovat erilaiset kuin muiden samantyyppisten lammasrotujen karitsoilla erityisesti siksi, että ne teurastetaan saaren perinteiden mukaisesti varhaisessa vaiheessa (juottokaritsoina). Paška janjetina -karitsoiden lihaskudoksen korkea rasvapitoisuus johtuu rodusta, mutta myös siitä, että ne ruokitaan erittäin rasvaisella ja siksi hyvin energiapitoisella emonmaidolla.

Välimeren lauhkean ilmaston ansiosta Pagin saaren lampaat ja karitsat viettävät koko elämänsä ulkona. Se, että ne elävät yötä päivää ulkosalla tuulisilla ja aurinkoisilla puhtailla laitumilla raikkaassa meri-ilmassa, vaikuttaa myös lihan laatuun, joka eroaa mantereella kasvatettujen karitsojen lihasta. Pagin saaren kivikkoisten laidunten kasvillisuus vaikuttaa saaren lampaiden maidon ja samalla myös sillä ruokittujen karitsojen lihan laatuun (I. Ljubičić et al., tieteellinen tutkimus Florni sastav ovčarskih pašnjaka otoka Paga, 2012). Saaren erityisten maatalous- ja ilmasto-olojen, monipuolisen kasvillisuuden erityisominaisuuksien ja sen monien aromaattisten yrttikasvien ansiosta Paška janjetina -karitsanlihan maku on erityisellä tavalla ”välimerellinen”. Myös maaperän runsas suolapitoisuus ja usein tapahtuva suoloittuminen vaikuttavat kasvillisuuden koostumukseen ja laatuun ja sitä kautta myös paška ovca -lampaiden maidon ja Paška janjetina -karitsoiden lihan laatuun (Mioč et al., 2011, Programm uzgoja ovaca u Republici Hrvatskoj [Kroatian lampaankasvatusohjelma], Zagreb).

Eritelmän julkaisutiedot

(tämän asetuksen 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/PASKA%20JANJETINA/Specifikacija%20Paška%20janjetina0001.pdf

(1) EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.