Tiivistelmä Kreikka on hyväksynyt huomattavan määrän oikeuslaitosuudistuksia, jotka on käynnistetty kolmen talouden sopeutusohjelman yhteydessä. Uudistustoimia olivat muun muassa tuomioistuinten organisaatiomuutokset, tuomioistuinten hallinnon parantamistoimet, tietoteknisten työkalujen käytön laajentaminen tuomioistuimissa sekä vaihtoehtoisten riitojenratkaisumekanismien edistäminen. Täytäntöönpanon tulokset ovat kuitenkin vaihtelevia, ja oikeusjärjestelmän laadun ja tehokkuuden suhteen on edelleen haasteita. Käynnissä olevat pyrkimykset varmistaa viimeaikaisten uudistusten tehokas täytäntöönpano ja oikeusjärjestelmien digitalisoinnin edistyminen ovat erityisen tärkeitä konkreettisten tulosten saavuttamiseksi. Kreikka on viime vuosina käynnistänyt lukuisia korruption vastaisia uudistuksia, ja se jatkaa kattavan kansallisen korruptiontorjuntasuunnitelman täytäntöönpanoa. Se on pyrkinyt virtaviivaistamaan institutionaalista kehystä ja parantamaan korruption torjunnasta vastaavien eri virastojen ja elinten koordinointia. Nykyaikainen varallisuusilmoituksia ja poliittisten puolueiden rahoitusta koskeva oikeudellinen kehys on otettu käyttöön, mutta täytäntöönpanossa on vielä joitakin puutteita. Perustuslain tarkistuksella vuonna 2019 poistettiin joitakin korkean tason korruptiotapausten syytteeseen asettamisen esteitä muuttamalla syytesuojaa ja vanhentumissääntöjä. Rikoslainsäädännön tarkistaminen kesäkuussa 2019 herätti useita huolenaiheita, jotka liittyivät erityisesti lahjonnan kriminalisointiin. Vaikka tilanne korjattiin myöhemmillä tarkistuksilla, se vaikuttaa edelleen käsiteltävänä oleviin asioihin. Lobbaus on Kreikassa edelleen pitkälti sääntelemätöntä, ja väärinkäytösten paljastajien suojelua koskeva kehys on puutteellinen. Perustuslaissa säädetään sananvapauden suojelusta ja oikeudesta saada julkisia tietoja. Käytössä on rakenteita, joilla varmistetaan tiedotusvälineiden moniarvoisuus ja lehdistön oikeudet. Ratkaisematta on kuitenkin vielä joitakin kysymyksiä siitä, kuinka tehokkaita ovat säännöt, joiden tarkoituksena on varmistaa tiedotusvälineiden omistuksen avoimuus. Keskeiset huolenaiheet liittyvät siihen, että käytössä ei ole riittävästi mekanismeja, joilla varmistettaisiin ammatillisten normien noudattaminen journalismin harjoittamisessa, sekä toimittajien epävarmoihin työoloihin, jotka johtuvat muun muassa talous- ja rahoituskriisistä. Kreikan keskinäisen valvonnan järjestelmässä on ollut joitakin käytännön haasteita. Erityisesti lainsäätämisprosessiin on viime vuosina kohdistunut huomattavia paineita, jotka johtuvat pääasiassa talous- ja rahoituskriisin seurauksista. Paremman sääntelyn periaatteita ei ole noudatettu kaikilta osin, mutta tällä osa-alueella viime aikoina annetun kattavan lainsäädännön tavoitteena on vastata näihin haasteisiin, ja sitä pannaan vähitellen täytäntöön. Tuomioistuimet ja riippumattomat viranomaiset suojelevat perusoikeuksia ja perustuslaillisia oikeuksia. Kreikassa ei kuitenkaan ole erityistä toimintakehystä kansalaisyhteiskunnalle, ja jotkin muuttoliikkeen alalla toimivat kansalaisjärjestöt ovat ilmaisseet huolensa siitä, että kansalaisyhteiskunnan käytännön toimintamahdollisuudet ovat kaventuneet.





I. Oikeuslaitos

Kreikan tuomioistuinjärjestelmä perustuu siviili- ja rikostuomioistuinten ja hallintotuomioistuinten erottamiseen toisistaan. Maassa ei ole erillisiä kauppa-, työ-, vero- tai sosiaaliturvatuomioistuimia. Kaikki tällaiset asiat kuuluvat siviili- tai hallintotuomioistuinten tavanomaiseen toimivaltaan. Siviilituomioistuimet on järjestetty siten, että järjestelmässä on 154 rauhantuomioistuinta, 63 ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinta, 19 muutoksenhakutuomioistuinta sekä korkein oikeus, joka on kassaatiotuomioistuin. Rikostuomioistuinten järjestelmässä on 41 lievempiä rikoksia käsittelevää tuomioistuinta ja 63 ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinta, 19 muutoksenhakutuomioistuinta ja korkein oikeus. Hallintotuomioistuimet koostuvat 30:stä ensimmäisen oikeusasteen hallintotuomioistuimesta, yhdeksästä hallinnollisesta muutoksenhakutuomioistuimesta ja korkeimmasta hallinto-oikeudesta. Kreikan perustuslaissa säädetään myös eräistä erityistuomioistuimista . Joihinkin tuomioistuimiin on perustettu erityisjaostoja, jotka käsittelevät tiettyjä asioita, kuten merialueita koskevia riitoja sekä tavaramerkkejä ja teollis- ja tekijänoikeuksia koskevia riitoja. Tilintarkastustuomioistuin on luonteeltaan kaksitahoinen, sillä se toimii osittain tuomioistuimena ja osittain hallintoviranomaisena, jonka tehtävänä on tarkastaa julkishallinnon tilinpitoa . Virallista perustuslakituomioistuinta ei ole, ja kaikilla Kreikan tuomioistuimilla on toimivalta tarkistaa lakien perustuslaillisuus. Tuomarit ja syyttäjät muodostavat yhdessä ”oikeushallinnon virkamiesten” ammattikunnan, johon sovelletaan suurelta osin kaikille yhtenäistä palvelukseenotto-, ura-, oikeus- ja velvoitejärjestelmää. Kreikan järjestelmä koostuu yksinomaan ammattituomareista ja syyttäjistä. Heidät nimitetään siviili- ja rikostuomioistuimiin tai hallintotuomioistuimiin. Syyttäjäviranomaiset on järjestetty siten, että organisaatiossa on 63 ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimissa toimivaa syyttäjänvirastoa, 19 muutoksenhakutuomioistuimissa toimivaa syyttäjänvirastoa sekä korkeimman oikeuden yleinen syyttäjä. Lisäksi Kreikassa on talousrikoksia käsittelevä syyttäjä ja korruptiorikoksia käsittelevä syyttäjä. Kreikassa on 63 asianajajayhdistystä, yksi kunkin ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen päätoimipaikassa.

Riippumattomuus

Oikeuslaitoksen kolme haaraa ovat hallinnollisesti hyvin itsenäisiä. Ylimpiä tuomarineuvostoja on kolme, yksi kutakin oikeuslaitoksen haaraa varten . Toimeenpano- ja lainsäädäntövalta eivät ole edustettuina näiden elinten kokoonpanossa . Nämä neuvostot päättävät tuomareiden nimittämisestä, ylennyksistä, siirroista ja määräaikaisista siirroista oikeus- ja syyttäjälaitoksen kussakin haarassa siviili- ja rikosoikeuden tuomarineuvoston osalta. Kreikan korkeimpien tuomarin- ja syyttäjänvirkojen, kuten korkeimman hallinto-oikeuden ja korkeimman oikeuden puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan, osalta Kreikan perustuslaissa säädetään, että niitä koskevat nimitykset tehdään presidentin asetuksella ministerineuvoston ehdotuksesta. Euroopan neuvoston lahjonnan vastainen valtioiden ryhmä (GRECO) on arvostellut tätä jonkin verran, mutta toistaiseksi Kreikka ei ole muuttanut kyseistä järjestelmää . Valintamenetelmän muuttaminen edellyttäisi myös perustuslain tarkistamista, koska perustuslaissa säädetään, miten nimitykset kyseisiin tuomioistuimiin toteutetaan .

Oikeuslaitoksen riippumattomuuden tasoa pidetään keskinkertaisena. Kansalaisista 53 prosenttia pitää oikeuslaitoksen riippumattomuutta melko hyvänä tai erittäin hyvänä. Tämä osuus on vähentynyt viime vuosina. Tätä mieltä olevien yritysten osuus on 51 prosenttia, ja se on pysynyt vakaana .

Laatu

Talouden sopeutusohjelmien puitteissa on viime vuosina käynnistetty merkittävä määrä uudistuksia, mutta täytäntöönpanoa koskevien tietojen mukaan tulokset ovat vaihtelevia. Uudistustoimiin ovat sisältyneet muun muassa seuraavat tuomioistuinten organisaatiota koskevat muutokset: rikostuomioistuinten määrän vähentäminen, tuomioistuinten hallinnon parantamiseen ja oikeudenkäytön nopeuttamiseen tähtäävät toimenpiteet, tietoteknisten välineiden käytön laajentaminen tuomioistuimissa , vaihtoehtoisten riitojenratkaisumekanismien käyttöönotto ja edistäminen, merkittävän kodifioidun lainsäädännön tarkistaminen sekä monimutkaisen lainsäädäntökehyksen uudistamisen ja konsolidoinnin käynnistäminen . Uudistusten toteutus on kuitenkin tähän mennessä onnistunut vaihtelevasti. Jäljellä on useita haasteita, kuten suurelle yleisölle verkossa tarjottavien oikeusjärjestelmää koskevien tietojen puute, koneluettavia oikeudellisia päätöksiä koskevien järjestelyjen puute ja tuomioistuinten palvelujen käyttäjien tai oikeusalan ammattilaisten keskuudessa tehtyjen tutkimusten puuttuminen . Parannusta on kuitenkin tapahtunut muun muassa sellaisten välineiden saatavuudessa, joilla voidaan toimittaa asioita sähköisesti tai seurata menettelyn eri vaiheita, sekä vaihtoehtoisten riitojenratkaisumenetelmien käytön edistämisessä ja kannustimissa . Viranomaiset ilmoittivat myös sovittelun käytön kehittyneen myönteisesti erityisesti kauppaoikeudellisissa sekä perheoikeudellisissa / huoltajuutta koskevissa riita-asioissa . Resurssien osalta näyttää siltä, että hallituksen oikeuslaitokseen käyttämät julkiset menot kattavat lähes yksinomaan palkat .

Covid-19-pandemian yhteydessä Kreikka on pyrkinyt vauhdittamaan julkishallinnon digitalisaatiota . Oikeusministeriö mahdollisti toukokuussa 2020 yhteistyössä digitaalisesta hallinnosta vastaavan ministeriön kanssa 15 eri todistuksen, kuten tiettyjen perintöoikeudellisten todistusten , sähköisen myöntämisen käytössä olevan kansalaisten palvelukeskusten verkoston avulla. Lisäksi se yhdisti 20 erilaista maksukyvyttömyysoikeudellista todistusta yhdeksi todistukseksi, joka on sähköisesti saatavilla yleisestä kaupparekisteristä.

Viranomaiset käynnistivät hiljattain aloitteen erityisjaostojen perustamiseksi siviili- ja hallintotuomioistuimiin. Uusissa jaostoissa käsiteltäisiin tietyntyyppisiä asioita, kuten sellaisia, joihin liittyy sähköistä viestintää, energiaa ja henkilötietojen suojaa koskevan kansallisen ja EU:n lainsäädännön rikkomiseen perustuvia vahingonkorvausvaatimuksia . Oikeusalan jäsenten keskuudessa käydään keskustelua tuomioistuinverkoston järjestelmällisemmästä uudistamisesta, jotta voidaan ottaa paremmin huomioon nykyinen väestökehitys, tieto- ja viestintätekniikan kehitys ja muut asiaankuuluvat muuttujat .

Tehokkuus

Oikeuslaitoksella on edelleen sen yleiseen tehokkuuteen liittyviä haasteita ratkaistavanaan. Oikeustilastot osoittavat, että erityisesti siviilituomioistuinjärjestelmällä on edelleen tehokkuuteen liittyviä haasteita ratkaistavanaan, koska siviili- ja kauppaoikeudellisten riitojen ratkaisemiseen ensimmäisessä oikeusasteessa tarvittava aika on jälleen pidentynyt (559 päivää vuonna 2018, kun vuonna 2017 tämä aika oli 479 päivää) . Lisäksi ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinten tuottavuus on laskussa siviili- ja kauppaoikeudellisten riita-asioiden selvitysasteen osalta (86,3 prosenttia vuonna 2018 verrattuna 96,0 prosenttiin vuonna 2017) , mikä tarkoittaa, että Kreikassa on selvä riski uusien sumien syntymisestä . Sidosryhmät yksilöivät useita menettelyllisiä haasteita, jotka uudistetussa siviiliprosessilaissa pyrittiin ratkaisemaan mutta jotka ovat edelleen olemassa. Nämä haasteet koskevat esimerkiksi siviili- ja kauppaoikeudellisten oikeudenkäyntien tai täytäntöönpanomenettelyjen kestoa. Siviiliprosessilain täytäntöönpanoa koskevaa kertomusta laaditaan parhaillaan, ja useita suosituksia on jo muotoiltu . Sidosryhmät ovat ilmoittaneet, että myös rikosoikeuden alalla on samanlaisia ongelmia ja pitkiä viiveitä asioiden käsittelyssä . Tuomioistuinten hallinto-oikeudellinen haara on edelleen parantanut tuloksellisuuttaan. Sen ratkaisuaste on edelleen korkea (163,5 prosenttia vuonna 2018), ja se lyhentää hallinto-oikeudellisten riita-asioiden ratkaisemiseen tarvittavaa aikaa sekä purkaa ruuhkia ratkaisemalla enemmän asioita kuin uusia asioita pannaan vireille . Hallinto-oikeudellisten asioiden ratkaisuun ensimmäisessä oikeusasteessa kuluva aika (601 päivää vuonna 2018) on kuitenkin edelleen suhteellisen pitkä ja vireillä olevien asioiden määrä suuri .

II.Korruptiontorjunnan kehys

Kreikka on luonut kattavan strategisen korruptiontorjunnan kehyksen eli kansallisen korruptionvastaisen toimintasuunnitelman. Toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa valvova kansallinen avoimuusviranomainen perustettiin vuonna 2019 parantamaan eri tarkastusviranomaisten ja valvontaelinten yhteistyötä ja koordinointia. Kreikka on toteuttanut viime vuosina useita toimenpiteitä korruptionvastaisen lainsäädäntönsä tarkistamiseksi. Viimeisimmässä perustuslain tarkistuksessa vuonna 2019 muutettiin parlamentin jäsenten ja ministereiden syytesuojaa. Useita viime vuosina tarkistettuja korruptionvastaisia lakeja pannaan parhaillaan täytäntöön muun muassa puoluerahoituksen ja varallisuusilmoitusten aloilla. Varallisuusilmoitusten osalta verkkojärjestelmä ilmoitusten toimittamista varten on nyt kaikilta osin toiminnassa. Väärinkäytösten paljastajien suojelujärjestelmästä keskustellaan parhaillaan. Lobbausta ei edelleenkään ole säännelty.