Terästuotteisiin kohdistuvia kaupan suojatoimenpiteitä on yhteensä 37, joista 16 koskee Kiinasta tulevaa tuontia. Toimenpiteiden hyväksymisvauhti on kiihtynyt: vuonna 2014 otettiin käyttöön viisi toimenpidettä ja vuonna 2015 seitsemän. Komissio on ottamassa käyttöön myös lisävälineitä; se esimerkiksi käynnistää nyt tutkimuksia vahingon uhkan perusteella. Lisäksi komissio haluaa varmistaa, että tuotannonalan tilanne helpottuu merkittävästi ennen väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottoa. Tähän päästään rekisteröimällä tuonti jo ennen väliaikaisten toimenpiteiden hyväksymistä. Näin komissio voi soveltaa taannehtivasti lopullisia polkumyyntitulleja kolme kuukautta ennen väliaikaisten toimenpiteiden hyväksymistä, jos asiaankuuluvat oikeudelliset edellytykset täyttyvät.

Komissio toteuttaa ja lujittaa toimia, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä pyrittäessä helpottamaan välittömästi tuotannonalan tilannetta ja palauttamaan tasapuoliset toimintaedellytykset, mutta yhteisten toimien on mentävä pidemmälle. Pelkät lyhyen aikavälin toimenpiteet eivät riitä takaamaan terästeollisuuden kaltaisten energiavaltaisten alojen pitkän aikavälin kilpailukykyä ja kestävyyttä. Niiden tulevaisuus riippuu siitä, kykenevätkö ne nykyaikaistamaan toimintaansa ja toteuttamaan innovaatioita. Aiempien toimien ansiosta EU:n terästeollisuus on nyt dynaamisempi, innovoivampi ja asiakaskeskeisempi. Näitä toimia on tuettava ja vahvistettava, jotta pystytään vastaamaan tämän päivän haasteisiin.

Terästeollisuus on tärkeällä sijalla komission asialistalla. Komissio järjestikin helmikuussa 2016 korkean tason konferenssin, jossa tarkasteltiin energiavaltaisia tuotannonaloja ja toimenpiteitä, joita nykytilanteessa on toteutettu, esimerkiksi vuoden 2013 terästeollisuuden toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa. Aiheesta on keskusteltu kilpailukykyneuvostossa marraskuussa 2015 ja helmikuussa 2016 ja Euroopan parlamentissa, kun se antoi asiasta joulukuussa 2015 päätöslauselman ”Kestävän eurooppalaisen perusmetallialan kehittäminen”. Energiavaltaista teollisuutta käsittelevä korkean tason ryhmä tarjoaa foorumin kaikkien asiaan liittyvien sidosryhmien välisille keskusteluille.

Näihin kehityssuuntiin vastaamiseksi tarvitaan lyhyen ja pitkän aikavälin toimenpiteitä. Joitakin toimia on jo toteutettu, mutta tarvitaan jatkuvia ja vahvempia yhteisponnistuksia, jotta voidaan tarjota kiireellisesti asianmukainen vastaus eri haasteisiin. Kaikkia käytettävissä olevia välineitä on hyödynnettävä parhaalla mahdollisella tavalla sekä Euroopan että jäsenvaltioiden tasolla, jotta voidaan helpottaa sektorin tilannetta ja edistää sen nykyaikaistamista.

Teräksen ylituotannon vuoksi vienti on viime aikoina lisääntynyt merkittävästi, ja tämä on horjuttanut globaaleja teräsmarkkinoita ja painanut teräksen hinnat alas maailmanlaajuisesti. Teräksen tuonti Kiinasta EU:hun on kasvanut jyrkästi kolmen viime vuoden aikana. Joidenkin terästuotteiden markkinahinnat ovat romahtaneet jopa 40 prosenttia määrän suuren kasvun vuoksi. Jotkin kolmannet maat ovat reagoineet ottamalla käyttöön kaupan rajoituksia ja muita kaupan esteitä. Lisäksi ylikapasiteetti on aiheuttanut epäterveiden kaupan käytäntöjen ennennäkemättömän vyöryn, joka vääristää tasapuolisia toimintaedellytyksiä maailmanlaajuisesti. Näiden kaupan käytäntöjen vuoksi globaalista ylikapasiteetista johtuva rasite kohdistuisi suhteettomasti eurooppalaisiin tuottajiin ja työntekijöihin. Pelkästään vuosina 2015 ja 2016 komission on täytynyt käynnistää kymmenen uutta tutkimusta teräkseen liittyvistä epäterveistä kaupan käytännöistä.

Vahvasta potentiaalista huolimatta Euroopan kilpailuasema globaaleilla teräsmarkkinoilla on heikentynyt viime vuosina. Globaali kysyntä pysyi nousujohteisena talous- ja rahoituskriisin jälkeenkin, mutta Kiinan ja muiden voimakkaasti kasvavan talouden maiden talouskasvun hidastumisella on ollut kielteinen vaikutus teräksen globaaliin kysyntään vuodesta 2014. Lisäksi käyttämätön tuotantokapasiteetti tietyissä kolmansissa maissa, etenkin Kiinassa, on lisääntynyt jyrkästi. Pelkästään Kiinan ylikapasiteetin on arvioitu olevan noin 350 miljoonaa tonnia , mikä on lähes kaksi kertaa unionin vuosituotannon verran.

Vahva terässektori muodostaa monien teollisten arvoketjujen perustan. Euroopan terässektorin vuotuinen liikevaihto on 166 miljardia euroa ja sen osuus EU:n BKT:stä on 1,3 prosenttia. Vuonna 2015 se tarjosi suoraan 328 000 työpaikkaa ja vielä enemmän välillisiä työpaikkoja. Euroopan terästeollisuudelle ovat ominaisia nykyaikaiset energiatehokkaat ja vähäisiä hiilidioksidipäästöjä aiheuttavat tehtaat, jotka tuottavat korkean lisäarvon tai pienten erikoismarkkinoiden tuotteita erinomaisen T&K-verkoston ansiosta. Euroopan unioni on Kiinan jälkeen toiseksi suurin teräksen tuottaja, joka tuottaa keskimäärin 170 miljoonaa tonnia raakaterästä vuodessa. Euroopan terästeollisuus on maailman huipulla teknologisesti erittäin erikoistuneiden tuotteiden segmentillä.

Lisäksi hiljattaiset kokemukset osoittavat, että on syytä harkita lisäuudistuksia, ottaen huomioon toimielinten väliset keskustelut ja tuorein kehitys. Esimerkiksi perusteita alhaisemman tullin säännön poistamiseksi olisi sovellettava myös terässektorilla ja yleisemmin tilanteissa, joissa viejämaan markkinoilla on merkittäviä vääristymiä. Vahinkomarginaalia laskettaessa saattaisi myös olla aiheellista määrittää tavoitevoitto paremmin, jotta varmistetaan vahingon poistuminen riittävän hyvin.

Kaupan suojavälineitä on nykyaikaistettava, jotta voidaan parantaa EU:n toimien tehokkuutta ja vaikuttavuutta entisestään. Komissio esitti asiaa koskevan kattavan paketin jo kolme vuotta sitten. Euroopan parlamentti hyväksyi mietintönsä ensimmäisessä käsittelyssä, mutta jäsenvaltiot ovat tähän mennessä estäneet asian etenemisen neuvostossa. Nyt on aika siirtyä sanoista tekoihin ja hyväksyä nykyaikaistamispaketti viipymättä.

Komissio hyödyntää välittömästi käytettävissä olevia keinoja nopeuttaakseen väliaikaisten toimenpiteiden hyväksymistä. Tämänhetkisenä käytäntönä on kuulla jäsenvaltioita komiteassa ennen väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottoa, mutta tässä voitaisiin käyttää enemmän kirjallista kuulemista. Erittäin kiireellisissä tapauksissa väliaikaiset toimenpiteet voidaan ottaa käyttöön heti sen jälkeen, kun asiasta on ilmoitettu jäsenvaltioille. Komissio aikoo optimoida sisäisiä menettelyjään, suhtautua tiukemmin pyyntöihin, jotka koskevat kyselylomakevastausten määräajan pidennyksiä, ja järkeistää kuulemisia mahdollisuuksien mukaan ryhmittelemällä niitä yhteen. Näin nopeutettaisiin menettelyä ainakin kuukaudella.

Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR) auttaa osaltaan innovointia terästeollisuudessa kattamalla innovatiivisten hankkeiden suuria rahoitusriskejä. ESIR-rahastosta annetaan joustavaa tukea konkreettisiin hankkeisiin markkinoiden toimintapuutteiden yhteydessä tai epätyydyttävissä investointitilanteissa. Hankevastaavat saavat investointiprosessissa apua myös Euroopan investointineuvontakeskuksesta. Näin ne voivat parantaa hankkeiden laatua ja houkutella investointeja. Liiketoimintahankkeet voivat lisätä näkyvyyttään investoijien parissa Euroopan investointihankeportaalissa. Ensimmäisellä ESIR-rahastosta myönnetyllä 100 miljoonan euron EIP-lainalla autetaan jo keskikokoista italialaista teräksen tuottajaa houkuttelemaan muita investoijia. Ennakoitu kokonaisinvestointi on 227 miljoonaa euroa, joka antaa yritykselle mahdollisuuden nykyaikaistaa ja optimoida tuotteitaan, prosessejaan ja ympäristönsuojelullista tasoa ja pysytellä alansa kärjessä. Muutkin teolliset toimijat ovat jo ottaneet yhteyttä investointineuvontakeskukseen. Muutkin voivat saada etua näiden uusien välineiden tarjoamista mahdollisuuksista.

ESIR-rahaston tarjoamat mahdollisuudet täydentävät muita EU-rahastoja (esim. Horisontti 2020 ja rakennerahastot) ja niitä voidaan yhdistellä ja olisikin yhdisteltävä hyötyjen optimoimiseksi. Euroopan rakenne- ja investointirahastosta (ERI) osoitetaan 44 miljardia euroa älykästä erikoistumista koskeviin tutkimus- ja innovointistrategioihin. Tšekin, Slovakian, Belgian, Espanjan, Suomen ja Ruotsin alueilla on sisällytetty prioriteetteihin terästeollisuuden nykyaikaistamiseen annettava tuki. Yhteistyö sellaisten alueiden välillä, joilla on teräkseen liittyviä prioriteetteja, tarjoaa mahdollisuuden politiikkaa ja uutta teknologiaa koskevien kokemusten vaihtoon. Yhdennetty strateginen energiateknologiasuunnitelma, jonka komissio käynnisti lokakuussa 2015, auttaa keskittämään nykyistä tutkimus- ja innovointitukea ja poliittisia toimia energiatehokkuuden alalla esimerkiksi hyödyntämällä järkevämmin taloudellista tukea ja sääntelytoimenpiteitä.

Horisontti 2020 -ohjelmasta ja ESIR-rahastosta autetaan – yhdessä tutkimuslaitosten ja muiden sidosryhmien kanssa – terästeollisuutta kehittämään mahdollistavaa teknologiaa resurssi- ja energiatehokkuuden alalla koko arvoketjussa. Terästeollisuuden nykyaikaistamista tuetaan myös hiili- ja terästutkimusrahastosta yli 50 miljoonalla eurolla vuosittain. Erittäin vähän hiilidioksidipäästöjä aiheuttavaa terästuotantoa koskeva ULCOS-hanke ja sen jatkohankkeet samoin kuin julkisen ja yksityisen sektorin SPIRE -kumppanuuden puitteissa rahoitetut hankkeet ovat hyviä esimerkkejä tästä.

Tuotannonala tekee raaka-aineita koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden kautta yhteistyötä EU:n, kansallisen ja alueellisen tason asiaankuuluvien toimijoiden kanssa nopeuttaakseen innovaatioita, joilla taataan sekä primääri- että uusioraaka-aineiden turvattu ja kestävä saanti.

Investoiminen ihmisiin

Euroopan terästeollisuuden nykyaikaistamisessa on kyse ihmisiin tehtävistä investoinneista ja työllistymismahdollisuuksien lisäämisestä.

Euroopassa vallitsee sosiaalinen markkinatalous, jossa ei voida – eikä haluta – kilpailla matalien palkkojen tai heikentyvien työolojen ja sosiaalisten normien perusteella. Euroopan kilpailun on perustuttava innovointiin, huipputason teknologiaan, ensiluokkaisen laatuun ja tehokkaaseen tuotantoon. Kaikki tämä edellyttää ihmisiä, joilla on erinomaiset taidot. Nykyaikaisen ja kilpailukykyisen terästeollisuuden rakentaminen, hoitaminen ja ylläpitäminen on mahdollista vain jos on ammattitaitoista työvoimaa. Teollisen osaamisen ja ammattitaitoisen työvoiman, etenkin nuorten työntekijöiden, säilyminen on merkittävä valtti EU:n perusmetalliteollisuudessa. Henkilöresursseihin investoiminen on sen vuoksi keskeisellä sijalla tulevassa uuden osaamisen ohjelmassa, josta useat talouden sektorit, myös terästeollisuus, saavat etua.

Joissakin tapauksissa rakenneuudistukset voivat johtaa työpaikkojen menetyksiin. Tästä aiheutuu vakavia sosiaalisia seurauksia asianomaisille työntekijöille, heidän perheilleen ja heidän asuinalueilleen. Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) voidaan yhteisrahoittaa jopa 60 prosenttia sellaisen aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden kokonaiskustannuksista, joilla autetaan työttömiä löytämään uusia työpaikkoja, jos on tehty mittavia työntekijävähennyksiä. EGR:n apua on jo myönnetty noin 5 000 työntekijälle koko perusmetalliteollisuuden alalla, ja jäsenvaltioilla on mahdollisuus pyytää lisäapua EU:ta tällä alalla.

On tärkeää tukea työntekijöitä ja paikallista taloutta, joihin merkittävät tuotannon siirrot vaikuttavat. Tätä varten EU on kehittänyt välineitä, joilla tuetaan työntekijöiden työllistyvyyttä ja lievennetään rakennemuutosten kielteisiä sosiaalisia vaikutuksia. Muutosten ennakointia ja rakenneuudistusta koskevan EU:n laatukehyksen avulla voidaan tuoda yhteen yritykset, työntekijät ja heidän edustajansa, työmarkkinaosapuolet sekä keskus- ja alueviranomaiset, jotta muutosten ja rakenneuudistusten hallinta olisi oikeudenmukaista ja sosiaalisesti vastuullista. Komissio pyrkii saamaan työmarkkinaosapuolet asiaan liittyvien eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten neuvottelukomiteoiden kautta osallistumaan tarvittavien toimenpiteiden suunnitteluun ja toteutukseen, esimerkiksi tarvittavien työpaikkojen ja taitojen kartoittaminen sekä sisäistä ja ulkoista liikkuvuutta edistävät toimenpiteet.

Työntekijöille tiedottaminen ja heidän kuulemisensa yrityksen tasolla ja Euroopan tasolla, kun kyseessä ovat valtioiden rajat ylittävät kysymykset, ovat myös keskeisen tärkeitä ongelmien ratkaisun, ristiriitojen helpottamisen ja hyvien toimintatapojen kehittämisen kannalta, jotta voidaan ennakoida muutosta ja valmistella ja hallita rakennemuutoksia asianmukaisesti. Sen vuoksi on tärkeää, että jäsenvaltiot ja asiaan liittyvät sidosryhmät panevat täysimittaisesti täytäntöön ja hyödyntävät EU:n tarjoamia välineitä , joilla voidaan vastata terästeollisuuden haasteisiin.

EU on valmiina tukemaan myös jäsenvaltioiden aktiiviseen työmarkkinapolitiikkaan liittyviä laajempia toimia, joilla ne pyrkivät varustamaan työttömät sellaisilla taidoilla, joita työmarkkinoille palaamiseen tarvitaan. Komissio esitti vuonna 2015 ehdotuksen pitkäaikaistyöttömille annettavan tuen parantamisesta ja aktiivisen työmarkkinapolitiikan tehostamisesta. Euroopan sosiaalirahasto on osoittanut 27 miljardia euroa yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ja elinikäisen oppimisen alalla toteutettaviin toimenpiteisiin. Vuoteen 2023 mennessä yli 10 miljoonan työttömän odotetaan saavan etua ESR:n tuesta ja 2,9 miljoonan ihmisen saavan pätevyyden ESR:n toimien ansiosta. Työntekijöille, joihin rakenneuudistustoimet vaikuttavat, voidaan todennäköisesti myöntää tukea ESR:sta ammatilliseen koulutukseen, uusien taitojen hankkimiseen ja taitojen päivittämiseen alueellisten ja kansallisten toimintaohjelmien puitteissa. Lisäksi taitoihin tehtävät investoinnit ovat tukikelpoisia Euroopan strategisten investointien rahastosta.

Vahvan eurooppalaisen terässektorin nykyaikainen kilpailupolitiikka

Kilpailupolitiikka on tärkeä tekijä tuettaessa Euroopan teräksentuottajien pitkän aikavälin kilpailukykyä. Komissio kannustaa jäsenvaltioita hyödyntämään parhaalla mahdollisella tavalla EU:n uudistettua valtiontukikehystä mukauttamalla tukea kansallisten tilanteiden, prioriteettien ja rajoitteiden mukaan siten kuin se on mahdollista uudessa kehyksessä.

Taatakseen eurooppalaisille tuottajille tasapuoliset toimintaedellytykset kansainvälisesti komissio toimii sekä monenvälisesti OECD:ssä ja WTO:ssa että kahdenvälisesti vapaakauppasopimusten kautta. Se pyrkii edistämään kaikkia tukia koskevaa suurempaa avoimuutta, kuulemismekanismia ja määräyksiä, jotka liittyvät elinkelvottomille yrityksille myönnettävien rajoittamattomien takausten rakenneuudistustukien kieltämiseen – nämä ovat eniten markkinoita vääristäviä tukimuotoja. On ratkaisevan tärkeää, että Euroopan parlamentti ja neuvosto tukevat tätä lähestymistapaa.

EU:n valtiontukisäännöissä vältetään tukikilpailut sisämarkkinoilla ja edistetään sellaisten tehokkaiden valmistajien oikeudenmukaista kohtelua, jotka toteuttavat rakennemuutoksen omilla resursseillaan. Valtiontukisäännöt on uudistettu perusteellisesti. Ne mahdollistavat tehokkaiden ja tuottavien teräksentuottajien globaalin kilpailukyvyn tukemisen. Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä parhaalla mahdollisella tavalla tätä uutta kehystä terästeollisuuden tukemiseksi, erityisesti seuraavilla toimilla:

Euroopan yhteistä etua (IPCEI) koskeviin valtioiden rajat ylittäviin teollisiin tutkimus- tai teknologiahankkeisiin voitaisiin antaa enemmän tukea.

T&K&I-toimintaan liittyvät valtiontukisäännöt mahdollistavat julkisen tuen, jolla kannustetaan energiavaltaisia käyttäjiä kehittämään innovatiivisia ratkaisuja, kuten hiilidioksidin talteenottoa ja käyttöä, sekä kuromaan umpeen yksityisiin investointeihin liittyvää eroa kauppakumppaneihin nähden. Osaa tästä tuesta ei tarvitse ilmoittaa komissiolle. Komissio on valmiina auttamaan kansallisia viranomaisia yksilöimään nopeasti tällaiset tukitoimenpiteet.

Energiavaltaisten tuotannonalojen energiakustannusten osalta jäsenvaltioita kannustetaan korvaamaan uusiutuvaa energiaa koskevien tukijärjestelmien välillisiä rahoituskustannuksia.

Päästökauppajärjestelmää koskevissa ohjeissa annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus korvata joillekin energiavaltaisille tuotannonaloille sähkögeneraattoreita koskevista päästökauppajärjestelmän säännöistä aiheutuvia suurempia energiakustannuksia (välilliset päästökauppajärjestelmän kustannukset) tietyin edellytyksin. Päästökauppajärjestelmän uudistusta koskevalla komission ehdotuksella kannustetaan jäsenvaltioita hyödyntämään tätä mahdollisuutta. Yksittäisten yritysten pyynnöstä komissio on valmis antamaan nopeasti lisäohjeita pitkäkestoisten energiantoimitussopimusten kilpailuvaikutusten arvioinnista.