KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE euron suojaamista rahanväärennykseltä koskevan Perikles-ohjelman täytäntöönpanosta ja tuloksista vuosina 2006–2013 /* COM/2014/0550 final */





KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE euron suojaamista rahanväärennykseltä koskevan Perikles-ohjelman täytäntöönpanosta ja tuloksista vuosina 2006–2013 1. Yleistä Perikles-ohjelma on tietojenvaihtoa, avunantoa ja koulutusta koskeva toimintaohjelma, jolla euroa pyritään suojaamaan rahanväärennykseltä. Ohjelma perustettiin 17. joulukuuta 2001 annetulla neuvoston päätöksellä 2001/923/EY[1] neljäksi vuodeksi (1. tammikuuta 2002 – 31. joulukuuta 2005). Päätöstä on muutettu kahdella neuvoston päätöksellä: 30. tammikuuta 2006 annetulla päätöksellä 2006/75/EY[2] ja 20. marraskuuta 2006 annetulla päätöksellä 2006/849/EY[3], jäljempänä ’Perikles-päätös’. Jälkimmäisellä päätöksellä ohjelman voimassaoloaikaa jatkettiin 31. päivään joulukuuta 2013. Neuvoston päätöksen 2001/923/EY, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä 2006/849/EY, 13 artiklan 3 kohdan b alakohdassa edellytetään, että komissio toimittaa viimeistään 30. kesäkuuta 2014 Euroopan parlamentille ja neuvostolle yksityiskohtaisen selvityksen ohjelman toteuttamisesta ja tuloksista. Tällä kertomuksella vastataan kyseiseen vaatimukseen täytäntöönpanokaudelta 2006–2013, ja se perustuu tämän kertomuksen 2 jaksossa käsiteltyyn, vuonna 2013 toteutettuun arviointiin. 2. Aikaisemmat arviointikertomukset Neuvoston päätöksen 2001/923/EY, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä 2006/849/EY, 13 artiklan 3 kohdan a alakohdassa edellytetään, että komissio lähettää Euroopan parlamentille ja neuvostolle ohjelman hallinnoijasta riippumattomien asiantuntijoiden laatiman kertomuksen, jossa arvioidaan ohjelman aiheellisuus, tehokkuus ja vaikuttavuus, sekä tiedonannon, jossa punnitaan, onko ohjelman jatkamiseen ja muuttamiseen aihetta. Komissio liittää tiedonantoon asiaa koskevan ehdotuksen. Arvioinnin suoritti Euroopan petostentorjuntavirastossa (OLAF) sisäisestä tarkastuksesta ja arvioinnista vastaava henkilöstö vuonna 2013. Komissio lähetti kyseisen yksityiskohtaisen arvioinnin parlamentille ja neuvostolle tiedonannollaan COM/2013/588. Arviointi kattaa kauden, joka ulottuu vuodesta 2002 ensimmäiseen ehdotuspyyntöön vuonna 2012. Lisäksi komissio on suorittanut vuosia 2006–2010 koskevan väliarvioinnin[4] ohjelman vaikuttavuudesta. Väliarviointia on käytetty komission vaikutusten arvioinnissa, joka on liitetty komission vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa tekemään ehdotukseen Perikles 2020 -ohjelmasta (ks. 4 jakso). Tässä kertomuksessa keskitytään ohjelman täytäntöönpanoon ja vuotuisiin tuloksiin vuosina 2006–2013. 3. Ohjelman täytäntöönpano[5] ja tulokset Rahoitusohjeena oli 1 miljoona euroa vuodeksi 2006 ja 6,9 miljoonaa euroa kaudeksi 2007–2013. Tämän mukaisesti Perikles-ohjelmassa hyväksytyt vuotuiset määrärahat olivat 1 miljoona euroa vuodessa, lukuun ottamatta vuotta 2010 (0,9 miljoonaa euroa). Perikles-ohjelman täytäntöönpanossa heijastui jäsenvaltioiden suuri kiinnostus euron suojaamiseen väärennyksiltä. Euron väärentämisen torjuntaa käsittelevän asiantuntijaryhmän kokouksissa käytyjen, monivuotista strategiaa koskevien keskusteluiden johdosta kokonaismäärärahoista on pystytty sitomaan 95,7 prosenttia. Kolmena peräkkäisenä vuonna (2009, 2010, 2011) OLAFin oli sidottava uudelleen samana vuonna vapautettuja määrärahoja jäsenvaltioiden pyyntöihin vastaamiseksi. Vuosina 2006–2013 Perikles-ohjelmasta rahoitettiin 113:a hanketta. Näistä 72 oli peräisin jäsenvaltioiden toimivaltaisilta viranomaisilta ja 41 oli komission/OLAFin aloitteita. Yksityiskohtaisempia tietoja hankkeista on liitteessä I[6]. Vuonna 2013 toteutetun Perikles-ohjelmaa koskevan arvioinnin[7] mukaan: ”Ohjelmasta rahoitetuilla toiminnoilla on yleensä suuri merkitys ohjelman erityisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Koulutus, tietojen levittäminen ja verkostoituminen ovat tärkeimpiä toimintoja. Myös henkilöstövaihdot ja koulutuslähteet ovat tärkeitä. Noin 95 prosenttia ohjelman resursseista on ohjattu tärkeimpiin toimintoihin.” Useimmat kaudella 2006–2013 toteutetuista toimista olivat seminaareja[8], koulutustilaisuuksia/työpajoja ja henkilöstövaihtoja. Yksityiskohtaisempia tietoja näistä toimista on liitteessä II[9]. Valitut kohderyhmät ja osallistujat Vuonna 2013 toteutetun Perikles-ohjelmaa koskevan arvioinnin[10] mukaan: ”Myös ohjelman kohderyhmät ovat erittäin tärkeitä. Tärkein kohderyhmä on poliisitoimi, joka on kohderyhmistä se, joka myös osallistuu eniten ohjelman toimintoihin sekä järjestäjänä että osallistujana. Oikeusviranomaiset ja kansalliset keskuspankit ovat myös erittäin tärkeitä. Molemmat osallistuvat useimpiin ohjelmatoimintoihin, vaikka arvioinnissa ilmeni, että oikeusviranomaisten osallistumisen lisääminen saattaisi olla suotavaa. Yksityissektori eli rahoitus- ja pankkisektori, on myös tärkeä kohderyhmä erityisesti jäsenvaltioissa, jotka eivät kuulu euroalueeseen, ja kolmansissa maissa, joissa kansalliset viranomaiset eivät aina tarjoa koulutusta kansallisella tasolla.” Kuviot I ja II: osallistujien alkuperä ja ammatillinen tausta Perikles-tapahtumiin osallistui yhteensä 4 320 asiantuntijaa. Osallistujia oli 83 maasta. Suurin osa koulutukseen osallistuneista (51 %) oli jäsenvaltioiden kansalaisia, erityisesti euroalueen henkilöstöä. Osallistujista 73 prosenttia oli kotoisin Euroopasta ja 16 prosenttia Latinalaisesta Amerikasta (ensi sijassa Kolumbiasta, Perusta ja Argentiinasta). Suurin osa afrikkalaisista osallistujista tuli Pohjois-Afrikan maista. Aasialaiset osanottajat olivat puolestaan ensi sijassa Kiinasta[11]. Osallistujien ammatillisesta taustasta voidaan mainita, että poliisivoimia edusti 64 prosenttia osallistujista. Tämä johtuu siitä, että poliisiviranomaiset ovat etulinjassa euron väärentämisen torjumiseksi ja poliisihenkilöstöön kuuluvat sekä rikostutkijat että tekninen henkilökunta. Erityisesti olisi korostettava muiden osallistujaryhmien välistä erilaisuutta. Näitä ryhmiä olivat esimerkiksi keskuspankit, joiden osallistumisaste oli korkea (11 %), ja oikeusviranomaiset (7 %). Tämän perusteella voidaan todeta, että Perikles-ohjelman täytäntöönpano täytti ohjelman monialaisen ja monikansallisen ulottuvuuden ohjelmaa koskevan päätöksen 3 artiklan mukaisesti. Yleensä kunakin täytäntöönpanovuonna ohjelmaan lisättiin uusia hakijoita[12], mikä on osoitus OLAFin pyrkimyksistä laajentaa Perikles-varojen käyttöä. Maat, joita euron väärennökset eniten koskettavat, ovat käyttäneet Perikles-varoja useammin. Näitä maita ovat esimerkiksi Italia, Espanja ja Saksa. On huomattava, että jäsenvaltiot, jotka eivät pyytäneet varoja, tekivät yleensä niin pikemminkin organisatorisista kuin rakenteellisista syistä. Kuvio III: Toimenpiteiden määrä jäsenvaltioittain (avustukset vuosina 2006–2013) Perikles-toimet EU:n ulkopuolella Perikles-toimia toteutettiin sekä EU:ssa että sen ulkopuolella riippuen tarpeista suojata euroa väärentämiseltä. Perikles-ohjelmassa on sen perustamisesta alkaen vakiinnutettu alueellinen lähestymistapa toteuttamalla toimia erityisen herkillä alueilla maailmassa. Erityistä huomiota on kiinnitetty Latinalaiseen Amerikkaan (jossa Kolumbian ja Perun järjestäytynyt rikollisuus muodostaa huomattavan uhan eurolle) ja naapurialueilla, kuten Kaakkois-Euroopassa (mukaan lukien Turkki ja Länsi-Balkan), Välimeren alueella ja Koillis-Euroopassa. Rakenteelliset ja lainsäädännölliset parannukset On huomattava, että tiedotus- ja koulutussisällön lisäksi Perikles-toimet ovat johtaneet useisiin rakenteellisiin ja lainsäädännöllisiin parannuksiin jäsenvaltioissa ja kolmansissa maissa. Muun muassa Kolumbia, Peru ja Argentiina on pyrkineet vahvasti ottamaan käyttöön väärentämistä torjuvia rakenteita, jotka ovat samantapaisia kuin kansalliset keskustoimistot Euroopan unionissa. Perikles-ohjelman puitteissa on avustettu (silloisia) liittyviä maita ja uusia jäsenvaltioita niiden pyrkiessä soveltamaan euron suojaamiseen liittyvää EU:n säännöstöä[13]. Komissio otti huomioon Perikles-tapahtumien tulokset valmistellessaan ehdotusta direktiiviksi euron ja muiden valuuttojen suojaamisesta rahanväärennykseltä rikosoikeuden keinoin[14]. Erityisesti Perikles-seminaareissa painotettiin tarvetta sallia rahanväärennösten tutkinnassa samat menetelmät, joita käytetään tutkittaessa muita vakavia järjestäytyneen rikollisuuden piiriin kuuluvia rikoksia. Tämä näkemys lisättiin säännökseksi direktiiviehdotukseen. 4. Tulevaisuuden näkymiä Komissio esitti tiedonannossaan COM/2013/588 selvästi, että vuonna 2013 toteutetun arvioinnin[15] tulokset olivat kokonaisuudessaan erittäin myönteiset. Perikles-toimien järjestäjät ja osallistujat tukivat täysin Perikles-ohjelmaa, ja kannattivat sen jatkamista vuoden 2013 jälkeen[16]. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 331/2014[17] tietojenvaihtoa, avunantoa ja koulutusta koskevan toimintaohjelman perustamisesta euron suojaamiseksi rahanväärennykseltä (Perikles 2020 -ohjelma) hyväksyttiin 11. maaliskuuta 2014, ja se kattaa monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020. Sitä pannaan parhaillaan täytäntöön vuoden 2014 rahoituspäätökseen liitetyn vuoden 2014 vuotuisen työohjelman (C(2014) 3427) puitteissa.[18] Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittaiset tiedot ohjelman tuloksista asetuksen (EU) N:o 331/2014 13 artiklan mukaisesti. [1] EYVL L 339, 21.12.2001, s. 50–54. [2] EUVL L 36, 8.2.2006, s. 40–41. [3] EUVL L 330, 28.11.2006, s. 28–29. [4] Väliarviointi on vaikutusten arvioinnin liitteessä III (SEC(2011) 1615 lopullinen), joka liittyy ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Perikles 2020 -ohjelman perustamisesta (KOM(2011) 913 lopullinen). [5] Vuotuista täytäntöönpanoa vuosina 2006–2013 koskevat taulukot on julkaistu sivulla http://ec.europa.eu/anti_fraud/euro-protection/training/index_en.htm [6] Liite I – Täytäntöönpanoa koskevat yhteenvetotilastot – Perikles-ohjelma 2006–2013. [7] Komission yksiköiden valmisteluasiakirja SWD(2013) 304 lopullinen, s. 45. [8] Seminaarit: konferenssit/koulutus/työpajat. [9] Liite II – Taulukko Perikles-ohjelmasta vuosina 2006–2013 rahoitettujen toimien jakautumisesta tyypeittäin. [10] Komission yksiköiden valmisteluasiakirja SWD(2013) 304 lopullinen, s. 45–46. [11] ”Muut” sisältää Pohjois-Amerikan sekä eurooppalaiset ja kansainväliset organisaatiot. [12] Toimivaltaiset kansalliset viranomaiset euron väärentämisen torjunnan edellyttämistä toimenpiteistä 28 päivänä kesäkuuta 2011 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1338/2001 (EYVL L 181, 4.7.2001, s. 6) 2 artiklan b alakohdan mukaisesti. [13] Neuvoston asetus (EY) N:o 1338/2001, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2001, euron väärentämisen torjunnan edellyttämistä toimenpiteistä, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 44/2009, annettu 18 päivänä joulukuuta 2008, neuvoston asetus (EY) N:o 1339/2001, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2001, euron väärentämisen torjunnan edellyttämistä toimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 1338/2001 vaikutusten laajentamisesta koskemaan niitä jäsenvaltioita, jotka eivät ole ottaneet euroa yhtenäisvaluutaksi, Euroopan keskuspankin päätös EKP/2010/14, tehty 16 päivänä syyskuuta 2010, eurosetelien aitouden ja kunnon tarkastamisesta sekä kiertoon palauttamisesta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1210/2010, annettu 15 päivänä joulukuuta 2010, eurometallirahojen aitouden tarkistamisesta ja kiertoon kelpaamattomien eurometallirahojen käsittelystä, ja neuvoston asetus (EY) N:o 2182/2004, annettu 6 päivänä joulukuuta 2004, eurometallirahojen kaltaisista mitaleista ja rahakkeista, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 46/2009, annettu 18 päivänä joulukuuta 2008. [14] Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi euron ja muiden valuuttojen suojaamisesta rahanväärennykseltä rikosoikeuden keinoin ja neuvoston puitepäätöksen 2000/383/YOS korvaamisesta. Direktiivi tuli voimaan 22. toukokuuta 2014; Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/62/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, euron ja muiden valuuttojen suojaamisesta rahanväärennykseltä rikosoikeuden keinoin ja neuvoston puitepäätöksen 2000/383/YOS korvaamisesta. [15] Komission yksiköiden valmisteluasiakirja SWD(2013) 304 lopullinen. [16] Vaikutusten arviointi (SEC(2011) 1615 lopullinen), joka liittyy ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Perikles 2020 -ohjelman perustamisesta (KOM(2011) 913 lopullinen). [17] EUVL L 103, 5.4.2014, s. 1. [18] Ehdotus neuvoston asetukseksi tietojenvaihtoa, avunantoa ja koulutusta koskevan toimintaohjelman perustamisesta euron suojaamiseksi rahanväärennykseltä (Perikles 2020 -ohjelma) annetun asetuksen (EU) N:o 331/2014 laajentamisesta koskemaan niitä jäsenvaltioita, jotka eivät ole ottaneet euroa yhtenäisvaluutaksi, on tarkoitus hyväksyä vuoden 2014 loppuun mennessä. Tämä asetus perustuu komission ehdotukseen KOM(2011) 913 lopullinen, johon liittyy vaikutustenarviointi SEC(2011) 1615 lopullinen. Täytäntöönpanoa koskevat yhteenvetotilastot PERIKLES-OHJELMA 2006–2013 Yhteenveto Perikles-ohjelman täytäntöönpanosta vuosina 2006–2013 || Varainhoitovuosi || Toimien määrä || Aloitteen tehnyt jäsenvaltio (JV) (maat, joissa toteutetaan komission aloitteita) || Tärkeimmät kohderyhmät || Osallistu-jien lukumäärä || Avustussitou-mukset || Määrärahat || Sitoutumisaste 31.12. kyseisenä vuonna || 2006 || 12 || BE, DE, ES, HU, IT, PL, (RO) || Poliisitoimi, tuomioistuimet, pankit || 593 || 944 151 || 1 000 000 || 94,4 % || JV 9 KOM 3 || 2007 || 12 || BE, DE, ES, FR, IT || Poliisitoimi, tuomioistuimet, pankit || 477 || 801 522 || 1 000 000 || 80,2 % || JV 7 KOM 5 || 2008 || 11 || DE, ES, IT, FR, NL, (HR + ME + TR) || Poliisitoimi, tuomioistuimet, pankit || 589 || 913 087 || 1 000 000 || 91,3 % || JV 8 KOM 3 || 2009 || 17 || BE, DE, FR, IT, PT, (HR + ME) || Poliisitoimi, pankit, tuomioistuimet || 548 || 1 004 631[1] || 1 000 000 || 100,5 % || JV 8 KOM 9 || 2010 || 17 || BE, ES, DE, EE, IT, PL, PT, (MK + RS + TR) || Poliisitoimi, pankit, tuomioistuimet || 572 || 902 956[2] || 900 000 || 100,3 % || JV 12 KOM 5 || 2011 || 15 || DE, ES, HU, IT, PL, PT, RO || Poliisitoimi, pankit, tuomioistuimet || 660 || 1 044 506[3] || 1 000 000 || 104,5 % || JV 10 KOM 5 || 2012 || 16 || DE, EE, ES, FR, IT, RO, (AL + HR + MK + UA) || Poliisitoimi, pankit, tuomioistuimet || 649 || 995 847 || 1 000 000 || 99,6 % || JV 11 KOM 5 || 2013 || 13 || ES, IT, HR, LV, RO, (BG + EL + ME) || Poliisitoimi, pankit, tuomioistuimet, tulli || 232[4] || 954 207 || 1 000 000 || 95,4 % || JV 7 KOM 6 || YHTEENSÄ || 113 || BE, DE, EE, ES, FR, HR, HU, IT, LV, NL, PL, PT, RO (AL + BG + EL + ME + MK +RS + TR + UA) || Poliisitoimi, pankit, tuomioistuimet || 4 320 || 7 560 907 || 7 900 000 || 95,7 % || JV 72 KOM 41 || [1] Tuen kokonaismäärä on yli 100 % käytettävissä olevista määrärahoista, koska vapautetut varat sidottiin uudestaan saman vuoden aikana. [2] Ks. edellinen alaviite. [3] Ks. edellinen alaviite. [4] Tähän määrään sisältyvät ainoastaan saadut loppukertomukset. Useita vuoden 2013 toimia koskevia lopullisia arviointikertomuksia ei ole vielä toimitettu. Perikles-ohjelma Rahoitettujen toimintojen jakautuminen tyypeittäin 2006–2013 Toimintotyyppi || Määrä Konferenssit || 10 Seminaarit: konferenssit – koulutus – työpajat || 22 Koulutus/työpajat || 41 Henkilöstövaihto || 30 Tutkimukset/opetuslähteet || 7 Muut (asiantuntijavierailut ja rajat ylittävä toiminta) || 3 YHTEENSÄ || 113