Vuosi 2017 oli ensimmäinen vuosi, jolloin rakenneuudistusten tukiohjelman puitteissa toteutettiin toimia. Jo ohjelman ensimmäisellä kierroksella jäsenvaltioiden kysyntä ylitti reilusti käytössä olevat määrärahat. Yhteensä 16 jäsenvaltiota toimitti 271 tukihakemusta, joiden arvioitu määrä on lähes nelinkertainen rakenneuudistusten tukiohjelman käytettävissä vuonna 2017 olevaan 22,5 miljoonan euron vuosibudjettiin nähden.

Rakenneuudistusten tukiohjelman tavoitteena on auttaa jäsenvaltioita vastaamaan näihin haasteisiin ja vahvistaa niiden valmiuksia laatia ja toteuttaa institutionaalisia, hallinnollisia ja kasvua edistäviä uudistuksia. Näin voidaan vahvistaa instituutioita, hallintoprosesseja ja julkishallintoa sekä parantaa talous- ja sosiaalisektorin suorituskykyä ja häiriönsietokykyä. Tavoitteena on tehostaa yhteenkuuluvuutta, kilpailukykyä, tuottavuutta, kestävää kasvua, työpaikkojen luomista ja investointeja.

Euroopan komissio on vuodesta 2017 lähtien hallinnoinut rakenneuudistusten tukiohjelmaa (SRSP), jonka alkuperäinen talousarvio oli 142,8 miljoonaa euroa (korotettu 222,8 miljoonaan euroon asetuksen (EU) 2017/825 muutoksella). Ohjelman tavoitteena on tukea jäsenvaltioita institutionaalisten, hallinnollisten ja kasvua edistävien uudistusten suunnittelussa ja täytäntöönpanossa.

Lähes 90 prosenttia vuonna 2017 rahoitettaviksi valituista hakemuksista liittyy suoraan EU:n strategisiin painopisteisiin.

Valituiksi tulleet hakemukset jakautuivat seuraavasti niiden olosuhteiden mukaan, joiden perusteella pyyntöjä voidaan tehdä rakenneuudistusten tukiohjelmaa koskevan asetuksen (7 artiklan 3 kohdan) nojalla:

·51 % valituista hakemuksista koski sellaisten uudistusten toteutusta, jotka liittyivät talouspolitiikan EU-ohjausjaksoprosessissa (maakohtaiset suositukset ja maaraportit) esiin tuotujen haasteiden ratkaisemiseen

·27 % valituista hakemuksista koski unionin ensisijaisten strategisten tavoitteiden (pääomamarkkinaunioni, energiaunioni, ilmasto jne.) toteuttamista

·7 % valituista hakemuksista koski unionin lainsäädännön täytäntöönpanoa sekä

·4 % valituista hakemuksista koski unionin talouden sopeutusohjelmien toteuttamista.

Vaikka tukitoimenpiteiden todellisten vaikutusten arvioiminen ei kuulu tämän kertomuksen piiriin, voidaan todeta, että jo 14 kuukauden kuluttua rahoitettaviksi valittujen tukitoimenpiteiden käynnistämisestä ohjelma oli alkanut tuottaa odotettuja tuloksia, esimerkiksi strategisen ja oikeudellisen neuvonnan, tutkimusten, koulutuksen, työpajojen, suositusten ja toimintasuunnitelmien muodossa.

Uudistustukihankkeista 12 prosenttia oli jo saatu päätökseen, 82 prosenttia oli käytännön toteutusvaiheessa ja 6 prosenttia valmisteluvaiheessa 31. lokakuuta 2018 mennessä.

Suurin osa vuonna 2017 toteutetuista tukitoimenpiteistä tähtää

·kansallisten verohallintojen toiminnan parantamiseen (11 %)

·kansallisten ja rajat ylittävien pääomamarkkinoiden kehittämisen edistämiseen (9 %)

·terveydenhuoltojärjestelmien saavutettavuuteen, tehostamiseen ja joustavoittamiseen (9 %)

·energiapuitteiden uudistamiseen, kuten vähähiiliseen talouteen siirtymiseen sekä energiatehokkuuden ja uusiutuvan energian edistämiseen (6 %)

·koulutusjärjestelmien vahvistamiseen (5 %) sekä

·julkisen sektorin tehokkuuden ja vaikuttavuuden parantamiseen (5 %).

OHJELMAN TAVOITTEIDEN SAAVUTTAMISEN EDISTYMINEN

Ohjelma on myös saavuttamassa sille asetetun yleistavoitteen . Lisäksi myönnetyn tuen ansiosta tukitoimenpiteitä toteutetaan niillä politiikan aloilla, joille jäsenvaltiot ovat kaavailleet ja/tai todenneet tarpeellisiksi suorittaa institutionaalisia, hallinnollisia ja/tai rakenteellisia uudistuksia. Kaikki rakenneuudistusten tukiohjelman vuoden 2017 kierroksella valitut tukitoimenpiteet edistävät erityisesti sellaisten institutionaalisten, hallinnollisten ja rakenteellisten uudistusten toteuttamista, joita jäsenvaltiot tekevät talous- ja yhteiskuntaelämän eri aloilla ja joita suoritetaan vastauksena taloudellisiin ja sosiaalisiin haasteisiin.

Kaiken kaikkiaan rakenneuudistusten tukiohjelman ensimmäinen täytäntöönpanovuosi osoittaa, että rakenneuudistusten tukiohjelma voi helpottaa huomattavasti jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten pyrkimyksiä tunnistaa ja korjata tiettyjä rakenteellisia heikkouksia, jotka haittaavat uudistusten suunnittelua ja toteuttamista. Ohjelma on esimerkiksi auttanut nykyisten lainsäädäntömenettelyiden tarkistamisessa, sillä sen avulla on voitu tunnistaa heikkouksia ja esittää parannussuosituksia. Ohjelma on myös osoittautunut tärkeäksi välineeksi, jolla autetaan parantamaan jäsenvaltioiden valmiuksia laatia tehokkaampia prosesseja ja menetelmiä (terveydenhuoltojärjestelmän tehokkuuden parantaminen) ja/tai siirtyä tehokkaampaan henkilöresurssien hallintaan (eri jäsenvaltioista olevien tuomarien välinen kokemusten vaihto kansallisten käytäntöjen jakamiseksi tukea pyytäneen jäsenvaltion kanssa).

Rakenneuudistusten tukiohjelman vuoden 2017 kierroksella valituiksi tulleiden toimien tavoitteena on eurooppalaisen lisäarvon varmistaminen muun muassa täydentävyydellä ja yhteisvaikutuksilla muiden ohjelmien ja politiikkojen kanssa kansallisella tasolla, unionin tasolla sekä kansainvälisellä tasolla ja/tai niiden vaikutuksella tukea saavien jäsenvaltioiden ja komission välisen keskinäisen luottamuksen ja yhteistyön edistämiseksi. Toimilla pyritään myös mahdollistamaan sellaisten ratkaisujen kehittäminen ja toteuttaminen, joilla vastataan kansallisiin haasteisiin, mutta joilla on lisäksi positiivinen vaikutus rajoja ylittäviin ja unionin laajuisiin haasteisiin. Esimerkkeinä voidaan nostaa esiin seuraavat tukitoimenpiteet: