FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 29.6.2005 
KOM(2005) 290 lopullinen 
  
KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTO LLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, 
EUROOPAN TALOUS- JA SOSI AALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN 
KOMITEALLE 
EU:n ja ehdokasmaiden kansal aisyhteiskuntien vuoropuhelu 
{SEK(2005) 891} 
 
FI 2   FI 1. M IHIN TARVITAAN EU: N JA EHDOKASMAIDEN KANSALAISYHTEISKUNTIEN 
VUOROPUHELUA ? 
1.1. Johdanto 
Euroopan unionin laajentuminen kymmene llä uudella jäsenvaltiolla 1. toukokuuta 2004 on 
lisännyt Euroopan mantereen yhte näisyyttä entisestään sekä ed istänyt rauhaa, vakautta ja 
turvallisuutta. Yksi aikaisempien laajentu misten yhteydessä saat u opetus on, ettei EU:n 
jäsenvaltioiden kansalaisilla ole ollut riittäväst i tietoa laajentumisesta eivätkä ne ole olleet 
siihen tarpeeksi hyvin valmistautuneita. EU:n kaikkien tulevien l aajentumisten tueksi 
tarvitaan voimakasta, syvälle menevää ja jatkuvaa vuoropuhelua ehdokasmaiden ja EU:n 
jäsenvaltioiden yhteiskuntien välill ä sekä myös niiden ja EU:n toimielinten välillä. Se täyttäisi 
tiedonvajetta, edistäisi keskinäistä tuntemusta ja  toisi kansalaisia ja  eri kulttuureja sekä 
poliittisia ja taloudellisia järjestelmiä lähemmäs toisiaan ja näin varmistaisi sen, että tulevien 
liittymisten yhteydessä mahdollisuudet ja  haasteet tunnetaan paremmin. 
1.2. Tulevaan laajentumiseen liittyvä vuoropuhelu 
Tässä yhteydessä komissio on ehdottanut lokaku ussa 2004 antamassaan suosituksessa Turkin 
edistymisestä Euroopan unioniin liittymisen valmisteluissa1, että EU:n jäsenvaltioiden ja 
Turkin välille luotaisiin vuoropuhelu, ”jossa voitaisiin keskust ella huolenaiheista ja 
näkökannoista suoraan ja avoimesti.” Siinä todettiin, että ”siviiliyhteiskunnalla olisi oltava 
keskeisin rooli tässä vuoropuhelussa , jota EU:n olisi tuettava.”  
Komissio myönsi, että varsi nkin Turkin tapauksessa vuor opuhelua tarvitaan keskinäisen 
tuntemuksen lisäämiseksi ja keskustelun herättämiseksi yhteiskunnallisia ja poliittisia kysymyksiä koskevista molemminpuolisista näkem yksistä. Turkissa yleinen mielipide tukee 
voimakkaasti EU-jäsenyyttä, mutta Euroopan unioni n historian, toimintatapojen, sääntöjen ja 
politiikkojen tuntemus on edelle en heikkoa. EU:ssa yleinen mielipide tästä kysymyksestä 
jakautuu ja näkemykset vaihtelevat sekä jäsenval tioiden sisällä että niiden välillä. Asiasta 
käytävä vilkas keskustelu keskittyy tiettyihin aihepiireihin, kulttuuria ja uskontoa koskevista 
seikoista käytännön kysymyksiin. Yhtäältä on väite tty, että Turkin valtiossa ja yhteiskunnassa 
vallitsevat arvot ja toimintatavat ovat ristiriida ssa EU:n normien kanssa , toisaalta Turkkia on 
kuvattu maana, joka erilaisesta kulttuurit austastaan huolimatta noudattaa demokratian 
periaatteita samalla tavalla kuin EU:n jäsenval tiot. Laajaa keskustelua on käyty myös Turkin 
liittymisen todennäköisistä seurauksista ottaen huomioon maan koko, tulotaso ja 
maantieteellinen sijainti
2. 
Eurooppa-neuvosto hyväksyi Euroopan komission suosituksen 17. joulukuuta 2004 ja laajensi 
samalla sen soveltamisalaa määräten, että ”unioni aloittaa liittymisneuvottelujen rinnalla 
                                                 
1 Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Euroopan komission suositus Turkin 
edistymisestä Euroopan unioniin liittymisen valmis teluissa, KOM(2004) 656. Eurooppa-neuvoston 
17. joulukuuta 2004 antamien päätelmien mukaan Turkin liittymisneuvottelut aloitetaan 3. lokakuuta 
2005 sen jälkeen, kun se on allekirjoittanut pöytäkirjan Ankaran sopimuksen mukauttamisesta ja 
edellyttäen, että se saattaa voimaan kuusi komission yksilöimää säädöstä (Brysselin Eurooppa-neuvosto, 16. ja 17. joulukuuta 2004, puheenjohtajan päätelmät 17.12.2004, Nro 16238/1/04 Rev. 1). 
2 Tältä osin ks. komission valmisteluasiakirja Issues arising from Turkey's Membership perspective , 
SEC(2004) 1202 
 
FI 3   FI tiiviin poliittisen ja kulttuurisen vuoropuhelun kunkin ehdokasvaltion kanssa3. Myös 
kansalaisyhteiskunta otetaan mukaan tähän osallistavaan vuoropuheluun, jotta saattamalla ihmiset yhteen lisättäisiin keskinäistä ymmärtämystä.”  
Näin ollen kansalaisyhteiskuntien vuoropuhelu
4 koskee myös Kroatiaa5, vaikka Kroatian 
kanssa käydäänkin ehkä hieman toisenlais ta vuoropuhelua kuin Turkin kanssa. Kroatian 
kohdalla vuoropuhelulla pyritään enemmän edis tämään maassa EU-jäsenyydestä käytävää 
julkista keskustelua ja lisäämään EU:n arvojen ja normien tuntemusta ja hyväksymistä. Yleisempien poliittisten kysymyste n ohella siinä olisi erityisen tä rkeää käsitellä tiettyjä EU:n 
säännöstön aloja, muun muassa ympäristö-, elin tarviketurvallisuus- ja kuluttajansuoja-asioita, 
sekä ulkomaanapuun liittyviä velvoitteita.  
Thessalonikissa kesäkuussa 2003 kokoontunut Eu rooppa-neuvosto korosti sitä, että Länsi-
Balkanin tulevaisuus on Euroopan unionissa.  Riippuen siitä, miten kukin maa edistyy 
Kööpenhaminan kriteerien ja vakautus- ja a ssosiaatioprosessin eh tojen täyttämisessä, 
Eurooppa-neuvosto voi komission laus unnon perusteella tehdä päätöksen 
liittymisneuvottelujen aloittamisesta. Sama ssa yhteydessä osa nykyisille ehdokasmaille 
tarkoitetuista, jo käynnissä  olevista tai tulevist a toimista saatetaan l aajentaa koskemaan myös 
muita Länsi-Balkanin maita. 
Turkin ja Kroatian kanssa käynnistettävän ka nsalaisyhteiskuntien vuor opuhelun ensisijaisena 
tavoitteena on välittää EU:n  ja ehdokasmaiden kansalaisille ti etoa tulevaan laajentumiseen 
liittyvistä mahdollisuuksista ja haasteista. Tu rkin yhteydessä vuoropuhelu lla pyritään saamaan 
aikaan keskustelua käsityksistä, joita osapuolilla on kulttuuriin ja  arvoihin liittyvistä asioista 
sellaisina kuin ne ilmenevät yhteiskunnassa ja valtiossa. Näihin  tavoitteisiin pääsemiseksi 
vuoropuhelu lisää kahdenvälistä  vaihtoa edistäen näin kansalaisyhteiskunnan osallistumista 
asianomaisten ehdokasmaiden poliittiseen, kulttuur iseen ja taloudellisee n kehitykseen. Tällä 
tavoin se tukee vilkkaan ja el invoimaisen kansalaisyhteiskunna n kehittymistä ehdokasmaissa, 
mikä on ratkaisevan tärkeää ihmisoikeuksien ja  demokratian vakiintumiselle liittymisen 
poliittisten arviointiperusteiden mukaisesti. 
Kansalaisyhteiskuntien vuoropuhelun tavoitte et voidaan tiivistää seuraavasti: 
– lujitetaan yhteyksiä ja keskinäistä kokemust en vaihtoa jäsenvaltioiden ja ehdokasmaiden 
kansalaisyhteiskuntien eri alojen välillä; 
                                                
 
3 Turkin kanssa käytävän poliittisen vuoropuhelun kehyksenä on poliittisten arviointiperusteiden suhteen 
tapahtuneen edistymisen säännöllinen seuranta. Sen yhteydessä arvioidaan, kuinka Turkki on 
onnistunut täyttämään demokratiaa, oikeusvaltiota sekä ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien 
kunnioittamista koskevat Kööpenhaminan poliittiset arviointiperusteet. Komissiolla on säännöllisin väliajoin aiheesta tapaamisia Turkin viranomaisten kanssa. 
4 Tässä asiakirjassa tarkoitettu ”kansalaisyhteiskuntien vuoropuhelu” oli yksi Turkkiin sovellettavan politiikan kolmesta pilarista. Ensimmäinen pilari liittyi Turkin poliittisen uudistusprosessin lujittamiseen, toinen pilari käsitti tarkistettujen menetelmien mukaisesti käytävät neuvottelut ja 
kolmanteen pilariin kuuluu EU:n ja Turkin välinen vuoropuhelu. 
5 Kun kesäkuun 17. ja 18. päivänä 2004 kokoontunut Eurooppa-neuvosto oli ensin päättänyt Kroatian 
olevan ehdokasmaa, 16. ja 17. joulukuuta 2004 kokoontunut Eurooppa-neuvosto katsoi, että neuvottelut 
voitaisiin aloittaa 17. maaliskuuta 2005 edellyttäen, että maa toimii täydessä yhteistyössä Haagissa 
sijaitsevan entisen Jugoslavian alueella tehtyjä rikoksia käsittelevän sotarikostuomioistuimen kanssa. Koska yhteistyö ei kuitenkaan ollut täysin aukotonta, yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvosto päätti 
16. maaliskuuta 2005 lykätä neuvottelujen aloitta mista, kunnes neuvosto  voi vahvistaa Kroatian 
toimivan täydessä yhteistyössä sotarikostuomioistuimen kanssa. 
 
FI 4   FI – varmistetaan, että ehdokasmaat, myös niiden historia ja kulttuuri, tunnetaan ja niitä 
ymmärretään paremmin Euroopan unionissa, jolloi n myös tuleviin laajentumisiin liittyvät 
mahdollisuudet ja haasteet tunnetaan aiempaa paremmin; 
– varmistetaan, että Euroopan unioni, myös sen perusarvot, toiminta ja politiikat, tunnetaan 
ja niitä ymmärretään paremmin ehdokasmaissa.  
1.3. Kansalaisyhteiskunnan määritelmä 
Kansalaisyhteiskuntien vuoropuh elussa käytetään kaikkein  laajinta ja kattavinta 
kansalaisyhteiskunnan monist a erilaisista määritelmistä6. Kansalaisyhteiskunta kattaa näin 
ollen työmarkkinaosapuolet (ammattiliitot ja t yönantajajärjestöt), yhteiskunnallisia ja 
taloudellisia toimijoita laajasti tarkasteltuna e dustavat järjestöt (esim.  kuluttajajärjestöt), 
valtiosta riippumattomat järjes töt ja yhteisöihin perustuvat järjestöt eli r uohonjuuritason 
järjestöt, joiden kautta kansalaiset osallist uvat paikallis- ja kunnallistason elämään (esim. 
nuoriso- ja perhejärjestöt), uskonnollis et yhteisöt ja tiedotusvälineet. 
Kaikkia hallituksen ja julkisha llinnon ulkopuolisia yh teiskunnallisia rake nteita, riippumatta 
siitä, onko niiden jäsenyys vapaaehtoinen vai pa kollinen (kuten esimerkiksi joissakin maissa 
kauppakamarin jäsenyys), kannustetaan osalli stumaan vuoropuheluun. Siih en otetaan mukaan 
myös paikalliset yhteisöt ja kunna t, ja keskeisessä asemassa olevia aloja ovat varmasti myös 
koulutus, joukkotiedotus ja kultt uuri. Kuten jäljempänä selost etaan, vuoropuhelu käsittää 
myös kansallisten mielipidevaikuttajien ja Eu roopan unionin toimielinte n välistä vaihtoa.  
Tässä tiedonannossa määritellään toimintapo liittinen kehys EU:n ja ehdokasmaiden 
kansalaisyhteiskuntien vuoropuhelun kehittämiselle . Ensimmäiseksi tarkastellaan kansallisella 
ja EU:n tasolla jo toteutettavan toiminna n lujittamista. Sen jälkeen ehdotetaan uusia 
toimintamuotoja vuoropuhelun kehittämiseksi edelleen. 
2. K ÄYNNISSÄ OLEVIEN TOIMIEN LUJITTAMINEN  
2.1. Kroatia 
Kroatiassa kansalaisyhteiskunta on luonnollises ti kehittynyt maan omissa erityisissä 
olosuhteissa. EU on työskennell yt Kroatian kansalaisyhteiskunnan kanssa Länsi-Balkanin 
maihin soveltamansa politiikan - vakautus- ja  assosiaatioprosessin - yhteydessä. Tähän 
kansalaisyhteiskuntien vuoropuheluun osallistuu useita toimijoita, muun muassa parlamentti, 
media, koulutuslaitoksia, vähemmistöjä, ammatillisia  organisaatioita ja useita muita valtiosta 
riippumattomia järjestöjä. Vuor opuhelua on voimistettu sen jä lkeen, kun EU:n ja Kroatian 
vakautus- ja assosiaatiosopimus tuli voim aan 1. helmikuuta 2005. Esimerkiksi EU:n ja 
Kroatian yhteisen parlamentaarisen komitean ensimmäinen kokous pidettiin Zagrebissa 3. ja 
4. maaliskuuta 2005. 
Kansalaisyhteiskuntien vuoropuhelua edistää myös  Kroatian osallistuminen yhteisöohjelmiin 
(esimerkkeinä mainittakoon tutkimuksen ja te knologian kehittämisen kuudes puiteohjelma, 
                                                 
6 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea määrittelee järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan ”kaikkien 
sellaisten organisaatiorakenteiden kokonaisuudeksi, joiden jäsenet edistävät yleistä etua 
demokraattisen neuvotteluprosessin ja yhteisymmärr yspyrkimyksen avulla ja jotka toimivat myös 
välittäjinä julkisen vallan ja kansalaisten välillä”.  
 
FI 5   FI Nuoriso, Tempus ja Life-Kolmannet maat se kä sukupuolten tasa-arvoa ja työllisyyttä 
käsittelevät ohjelmat) yhä enenevässä määr in vakautus- ja assosiaatiosopimuksen ja 
liittymistä valmistelevan tuen  ansiosta. Sen jälkeen, kun  Kroatia 1. tammikuuta 2006 
assosioituu täysimääräisesti kuudenteen puiteohjelmaan (ja sille laaditaan alustava toimintasuunnitelma), Kroatian status tutkimuks en ja teknologian kehitt ämisen alalla on sama 
kuin mikä jäsenvaltioilla on. Näin tarjoutuu ai nutlaatuinen tilaisuus edistää osana Kroatian 
kansalaisyhteiskuntaa vaikuttavan tie deyhteisön yhdentymistä eurooppalaiseen 
tutkimusalueeseen. Tempus-ohjelmassa komi ssio rahoittaa vuosittain neljällä miljoonalla 
eurolla EU:n ja Kroatian korkea-asteen oppilaito sten välisiä hankkeita, joihin osallistuu myös 
kansalaisyhteiskunnan toimijoita. Lisäksi jotkin jäsenvaltiot ovat parhai llaan luomassa uusia 
tai vahvistamassa jo aiemmin perustettuja ka hdenvälisiä kulttuuri- ja koulutusyhteyksiä ja 
-toimia ja muita niiden ja Kroa tian välisen yhteistyön muotoja. 
2.2. Turkki 
Turkilla on Euroopan unionin toimielimiin pitkäi käiset ja tiiviit poliittiset ja taloudelliset 
siteet, jotka perustuvat vuonna 1963 allekirjoitettuun assosiaatios opimukseen, joka puolestaan 
johti tulliliiton perustamiseen  vuonna 1995. Tiivistä kahdenvälistä  vuorovaikutusta on siten 
ollut viranomaisten välillä ja myös ruohonjuuritas olla jo 1960-luvun alkupuol elta asti, ja se on 
voimistunut sen jälkeen, kun Turkista tu li virallisesti ehdokasmaa vuonna 1999. Kuten 
jäljempänä osoitetaan, kansalliset viranom aiset ja Euroopan unionin toimielimet ovat 
kehittäneet Turkin kanssa erilaisia kahde nvälisiä toimintamuotoja, jotka sisältyvät 
kansalaisyhteiskuntien vuoropuhelun alaan. Näitä toimia on vielä jatke ttava, lujitettava ja 
joissakin tapauksissa toimintaa o lisi sujuvoitettava ja tuettava. 
2.2.1. Kansalliset viranomaiset 
2.2.1.1. Kahdenväliset suhteet Jäsenvaltiot edistävät varsin aktiivisesti vastavuoroista vaih toa. Siihen kuuluvat vaihto-
ohjelmat, apurahat, viestinten kehittäminen, ra hoitustuki valtiosta riippumattomien järjestöjen 
kehittämiselle, ammatillisten organisaatioiden  välinen vaihto, koulujen välinen kumppanuus 
ja niin edelleen. Jäsenvaltioiden ja Turkin vä lillä on myös erityisen vahvat kulttuurisuhteet, 
joita jotkin jäsenvaltiot ovat tukeneet perustama lla kulttuurilaitoksia Turkkiin. Turkin hallitus 
on myös aktiivisesti edistänyt kulttuuritapahtumia,  PR-toimintaa ja parlamenttien jäsenten 
välisiä yhteyksiä. Näiden kaikkien to imien odotetaan jatkuvan, voimistuvan ja 
monipuolistuvan tulevaisuudessa ja näin tu kevan kansalaisyhteiskuntien vuoropuhelun 
kehittymistä. 
2.2.1.2. Turkkilaisyhteisöt jäsenvaltioissa 
Jäsenvaltiot ja Turkin viranomai set ovat yhteistyössä valtiosta r iippumattomien järjestöjen ja 
muun järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kan ssa pyrkineet aktiivisesti helpottamaan 
turkkilaisyhteisöjen integroitu mista yhteiskuntaan isäntämai ssaan. Turkin kansalaiset ovat 
EU:ssa ylivoimaisesti suurin j onkin kolmannen maan kansalaisten  ryhmä, ja kyseiset yhteisöt 
auttavat muodostamaan EU:ssa kuvaa Turkista
7. Tämän alan toimia olisi tehostettava 
                                                 
7 Turkin jäsenyysnäkymiin perustuvia kysymyksiä tarkastelevassa komission valmisteluasiakirjassa 
todetaan, että 15 jäsenmaan EU:ssa oli vuonna 2002 noin kolme miljoonaa virallisesti rekisteröitynyttä 
Turkin kansalaista. Pääasiallisia vastaanottajamaita ova t Saksa (77,8 % turkkilais esta siirtotyövoimasta, 
 
FI 6   FI jäsenvaltioissa elävien turk kilaisyhteisöjen rohkaisemis eksi osallistumaan nykyistä 
aktiivisemmin EU:n ja Turkin väliseen vuor opuheluun. Jäsenvaltioiden olisi edelleen 
johdettava hankkeiden täytäntöönpanoa yht eistyössä mahdollisimman monenlaisten 
kumppanien kanssa paikallisista yhteisöistä is äntämaassa eläviin merkittäviin turkkilaista 
syntyperää oleviin henkilöihin ja  akateemisiin asiantuntijoihin. 
2.2.2. Parlamentit, Euroopan talous- ja sosiaalikomitea ja alueiden komitea 
Parlamenttien väliset suhteet, poliittisten puolu eiden yhteydenpito ja parlamenttien jäsenten 
jatkuvat henkilökohtaiset yhteydet edistävät keskinäistä ymmärtämystä, ja ne ovat 
kansalaisyhteiskuntien vuoropuhelun olennainen piirre. Euroopan parlamentilla ja Turkin 
parlamentilla on ollut vuoropuhelun kehittämisessä ratkaiseva osa. Erityi sesti EU:n ja Turkin 
yhteinen parlamentaarinen komitea on toiminut jo  monien vuosien ajan foorumina osapuolten 
valittujen edustajien näkemysten vaihdolle. Myös  kansallisten parlamen ttien välinen vaihto on 
ollut tuloksellista. Tällaisen toiminnan odot etaan kasvavan. Olisi laadittava parannettu 
ohjelma Turkin parlamentin jäsenten avustajill e jäsenvaltioiden parlamenteissa ja Euroopan 
parlamentissa suoritettavaa harjoittelua varten. Li säksi olisi tuettava vaihtotoimintaa Turkin ja 
EU:n poliittisten puolueiden nuoris o- ja naisjärjestöjen välillä. 
EU:n toimielimet kuten Euroopan talous- ja so siaalikomitea (ETSK) ovat luoneet aktiivisesti 
yhteyksiä Turkkiin. Jo kymmenen vuotta sitte n ETSK perusti Turkin kanssa yhteisen neuvoa-
antavan komitean edistämään EU:n ja Turkin taloudellisten ja yhteiskunnallisten eturyhmien 
vuoropuhelua ja yhteistyötä. Neuvoa-ant ava komitea antaa selvän panoksen 
kansalaisyhteiskuntien vuoropuheluu n, ja se aikoo esi ttää aloitteita toim innan kehittämiseksi 
edelleen. Alueiden komitealla olisi oltava vastaav a rooli, erityisesti Turkin ja jäsenvaltioiden 
paikallisten yhteisö jen välisen vuoropuhelun edistämisessä. 
2.2.3. Nykyinen EU:n rahoittama toiminta 
2.2.3.1. Kansalaisyhteiskunnan kehittäminen 
Muutaman viime vuoden aikana kansalaisyhtei skunta on kehittynyt Turkissa erittäin 
voimakkaasti. Hyvin erilaisilla aloilla toimiv at valtiosta riippumattomat järjestöt tuovat 
ääntään yhä enemmän kuuluville ja  ponnistelevat saadakseen yhtei skunnallista ja  poliittista 
vaikutusvaltaa. EU on toteuttanut vuodesta 200 1 kansalaisyhteiskunnan kehittämisohjelmaa, 
josta tuetaan merkittävällä määrällä valtiost a riippumattomien järjestöjen kehittämistä 
Turkissa8. Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva  eurooppalainen al oite on painottunut 
Turkkiin, ja siitä tuetaan valtiosta riippumat tomia järjestöjä mikro- ja makrohankkeiden 
kautta. EU:n rahoittama Turkin liittymistä valmistelevan tuen ohjelma asettaa yhdistymisvapauden lujittamisen ja kansalaisyht eiskunnan kehittämisen edelleen etusijalle 
myös tulevassa ohjelmasuunnittelussa. Vuonna 2005 tähän aihealueeseen on tarkoitus kohdentaa kahdeksan miljoonaa euroa. 
                                                                                                                                                        
 
2,3 miljoonaa henkeä), Ranska (7,9 %, 230 000 henkeä), Itävalta (4,7 %, 135 000 henkeä) ja 
Alankomaat (4,4 %, 128 000 henkeä). 
8 Tässä yhteydessä on esimerkiksi perustettu kansalaisyhteiskunnan kehittämiskeskus toimittamaan tukea 
ja apua valtiosta riippumattomille järjestöille ja rahoitettu mikrohankkeita kuten paikallista 
kansalaisaloitetta (Local Civic Initiative)  ja Kreikan ja Turkin välistä kansalaisvuoropuhelua. 
 
FI 7   FI 2.2.3.2. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu, ty öllisyys ja sosiaaliset asiat 
Työmarkkinaosapuolet ja yhteiskunnalliset valtiosta riippumattomat järjestöt ovat 
avainasemassa, kun laaditaan ja pannaan täytäntöön työoikeutee n, työterveyteen ja 
-turvallisuuteen, sukupuolten tasa-arvoon ja  syrjinnän torjuntaan liittyvää EU:n 
lainsäädäntöä9. Ne osallistuvat myös aktiivisesti st rategioiden ja politiikan laadintaan, 
täytäntöönpanoon ja seurantaan työllisyyden, sosi aalisen osallisuuden ja sosiaalisen suojelun 
aloilla. Komissio onkin ai na pyrkinyt pontevasti l uomaan yhteyksiä Turkin 
työmarkkinaosapuoliin ja sosiaalipolitiikan  alalla toimivaan järjestäytyneeseen 
kansalaisyhteiskuntaan edistääk seen erityisesti yhdenmukaisuutta  EU:n normien kanssa ja 
varmistaakseen kansainvälisen työjärjestön (ILO) määrittelemän järjestäytymisvapauden täyden kunnioittamisen. 
Komissio aikoo jatkaa tiiviid en yhteyksien solmimista ja ver kottumista kyseisten turkkilaisten 
järjestöjen kanssa. Se aikoo myös lisätä Tu rkin osallistumismahdollisuuksia tämän alan 
yhteisöohjelmiin. Turkki osallistuu jo nyt sukupuolten tasa-arvoa, sy rjinnän torjuntaa, 
sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa ja työllisyyden edistämistoimia käsitteleviin yhteisöohjelmiin. Turkin olisi tässä yhteydessä voitava osallistua täysimääräisesti rajat ylittävään yhteistyöhön kaikilla  osa-alueilla, jolloin turkkila iset yhteisöt voisivat vastata 
suoraan avoimiin ehdotuspyyntöihin ja mah dollisuudet ohjelmien yhteydessä käytävään 
kansalaisyhteiskuntien vuoropuheluun kasvaisivat.  Tästä Turkille aiheutuvia menoja olisi 
rahoitettava liittymistä va lmistelevilla varoilla. 
2.2.3.3. Yhteisöohjelmat Sokrates, Nuoriso ja Leonardo da Vinci 
Koulutusalan toimilla voidaan luultavasti kaikke in parhaiten lähentää kansalaisia ja lisätä 
keskinäistä tuntemusta ja ymmärtämystä. Tu rkki on osallistunut huhtikuusta 2004 asti 
täysjäsenenä yhteisöohjelmiin Sokrates , Nuoriso ja Leonardo da Vinci . Sokrates -ohjelmalla 
lujitetaan koulutusalan eurooppa laista ulottuvuutta useita maita käsittäv illä hankkeilla ja 
edistetään henkilöstön ja opisk elijoiden liikkuvuutta kaikissa  osallistujamaissa koulutuksen 
kaikilla tasoilla (koulu-, korkeakoulu- ja aikuisopetus). Nuoriso -ohjelma tarjoaa nuorille, 
nuorisotyöntekijöille ja nuorisojärjestöille mahdo llisuuden kehittää maiden välistä vaihtoa ja 
viralliseen järjestelmään kuulumatonta koulut ustoimintaa. Ammatillista koulutusta koskeva  
Leonardo da Vinci - ohjelma edistää eri maiden ammatillisen koulutuksen organisaatioiden 
yhteistyötä liikkuvuuden lisäämisek si, innovoinnin edistämiseks i ja koulutuksen laadun 
parantamiseksi.  
Hakemusten ja osanottajien suuri määrä en simmäisen vuoden aikana ja vuotta 2005 koskeviin 
ehdotuspyyntöihin jätettyjen hakemusten määrän huomattava kasvu kertovat yleisön 
kohdistavan suuret odotuks et kyseisiin ohjelmiin. Ensimmäise nä osallistumisvuotena Turkissa 
arvioidaan osallistuvan näihin kolmeen ohjelmaan yhteensä 9 000 henkilöä. Turkin 
kansallinen virasto aikoo kasvattaa tämän vuot uisen määrän kaksinkertaiseksi vuoteen 2006 
mennessä. Ohjelmilla on paljon mahdollisuuksia maassa, jossa on 17 miljoonaa koululaista ja opiskelijaa. Vastavuoroisuuden suhteen on my ös vielä paljon teht ävää, sillä vuonna 2004 
                                                
 
9 Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on erottamaton osa EU:n sosiaalipolitiikan alan säännöstöä, ja 
työmarkkinaosapuolilla on EU:n lainsäädäntöprosessissa erikoisasema, jonka perustana ovat 
perustamissopimuksen 138 artiklassa määrätty pa kollinen kuulemismenettely sekä mahdollisuus tehdä 
sopimuksia, jotka voidaan panna täytäntöön neuvoston direktiiveillä. Työmarkkinaosapuolet ja 
järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta ovat myös avaintoimijoita koordinoitaessa politiikkaa työllisyyden, 
sosiaalisen osallisuuden ja sosiaalisen suojelun aloilla. 
 
FI 8   FI muista maista lähti hyvin vähän opiskelijoita Turkkiin. Turkin osallistumista kyseisiin 
kolmeen ohjelmaan tuetaan vuonna 2005 noin 30 miljoonan euron budjettivaroilla (josta lähes kaksi kolmasosaa yhteisön rahoittamaa liittymistä edeltävää tukea ja yksi kolmasosa Turkin kansallisesta talousarviosta). Komissio pyrkii edistämään Turkin osallistumista ohjelmiin esimerkiksi selvittämällä, voitaisiinko ohjelma-avustuksia täydentää liittymistä valmistelevista varoista maksettavalla lisätuella. 
2.2.3.4. Muu käynnissä oleva akateeminen toiminta 
Euroopan komission Ankaran lähetystön halli nnoimasta Jean Monnet -apurahaohjelmasta 
rahoitetaan jatkokoulutusapurahoj a tavoitteena lisätä nuorten tu rkkilaisten asiantuntemusta 
Euroopan yhdentymisen alalla ja lujittaa Turkin ja EU:n kansalai sten välisiä siteitä. Ohjelma 
on ollut käynnissä noin 15 vuotta, ja  sen ansiosta useat sadat turkkilaiset apurahan saajat ovat 
voineet tutustua Euroopan yhdentymistä ja eu rooppalaista sivistystä koskeviin kysymyksiin. 
Lisäksi se on osaltaan vahvistanut yhteyksiä EU :n ja Turkin yliopistojen ja korkeakoulujen 
välillä. Komissio aikoo vastaisuudessa vahvist aa ohjelmaa sen määrärahoja korottamalla. 
Tässä yhteydessä on tarkoitus mi ettiä myös muita aiheeseen lii ttyviä aloitteita, joihin kuuluvat 
muun muassa entisten Jean M onnet -opiskelijoiden yhdistyksen perustaminen sekä ohjelman 
laajentaminen niin, että siinä tuettaisiin myös EU:sta tulevien henkilöiden opiskelua Turkissa. 
Euroopan komission (koulutuksen ja  kulttuurin pääosasto) halli nnoima Jean Monnet -toimi 
”Euroopan yhdentymisopetus korkeakouluissa ja  yliopistoissa” on aloite, johon voivat 
osallistua muutkin kuin jäse nvaltiot. Tavoitteena on lisätä  akateemista huippuosaamista 
Euroopan yhdentymisen alalla ja edis tää akateemista pohdintaa Euroopan nykyisen 
yhdentymispolitiikan painopisteistä. Aloittee lla tuetaan korkean tason konferensseja ja 
temaattisia ryhmiä saattamalla yhteen Jean M onnet -professoreita, korkeita päätöksentekijöitä 
ja kansalaisyhteiskunnan toimijoita. Nykyään Tu rkin yliopistoissa on seitsemän Jean Monnet 
-oppituolia ja 26 Jean Monne t -opintokokonaisuutta tai -kur ssia. Euroopan yhdentymiseen 
liittyvistä kysymyksistä Turkin ja Euroopan uni onin akateemisten yhteisö jen välillä käytävän 
vuoropuhelun voimistamiseksi Euroopan komissi o toivoo Turkin yliopistojen lisäävän 
osallistumistaan ohjelmaan. 
2.2.3.5. Inhimilliset voimavarat ja tutk ijavaihto (Marie Curie -toimet) 
Turkin täysimääräisen assosioitumisen tutkim uksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn 
puiteohjelmiin ansiosta maa voi osallistu a Marie Curie -toimiin. Ne muodostavat 
jäsennellyistä tutkijavaihto-ohjelmista koos tuvan yhtenäisen kokonaisuuden, jolla pyritään 
kehittämään ja siirtämään tutkimusvalmiuksia, vakiinnuttamaan ja laajentamaan tutkijoiden uranäkymiä kaikissa vaiheissa sekä lisääm ään eurooppalaisen tutkimuksen huippuosaamista. 
3. U
UDET TOIMINTAMUODOT  
Jäljempänä kuvatuilla uusilla toimintamuodoilla  pyritään täydentämään nyt käynnissä olevaa 
toimintaa. Kansalaisyhteiskuntien vuoropuhelun kehittäminen on kuitenkin pitkä prosessi, jota tulevaisuudessa jatk etaan liittymisneuvottelujen rinnalla . Sen vuoksi sen tarkkaa sisältöä 
ei voida määritellä katta vasti etukäteen, sillä vuor opuhelun on kehityttävä 
kansalaisyhteiskunnan ilmaisemien tarpeiden ja sen tekemien ehdotusten mukaisesti. 
Kaikessa toiminnassa Euroopan komissi on tehtävänä on helpottaa ja tukea 
kansalaisyhteiskuntien vuoropuhelun yhteydessä to teutettavia hankkeita. Se auttaa myös 
 
FI 9   FI hankkeiden tulosten levittämisessä. Kansalai syhteiskunnan toimijoiden on kuitenkin itse 
ehdotettava aloitteita , valittava työstettävät aihe piirit ja oltava  aktiivisia 
vuoropuhelukumppaneita. 
3.1. Kroatia 
Kroatian kanssa käytävän kansalaisyhteis kuntien vuoropuhelun kehittymiseen vaikuttavat 
monet tekijät, kuten EU:n ja Kroatian su hteiden syveneminen, al ueellisen yhteistyön 
lisääntyminen ja alueen sovint oprosessin eteneminen. Joitakin meneillään olevia ja tulevia 
toimia, joita on edellä kuvattu tarkemmin Turk in yhteydessä, voidaan käynnistää tai kehittää 
edelleen myös Kroatian osalta. Olisi esim erkiksi hyödyllistä, jos Kr oatian kanssa käytävä 
kansalaisyhteiskuntien vuoropuhelu kehittyisi edelleen aloilla , joihin liittymisprosessi 
vaikuttaa suoraan käytännössä. Tällöin EU:n yhde ntymisen edut ja haasteet ymmärrettäisiin 
paremmin ja keskustelu EU:n pe rusarvoista voimistuisi. Tässä tarkoituksessa olisi edistettävä 
yhteyksiä EU:n ja Kroatian talouselämän to imijoiden, työmarkkinaosapuolten, valtiosta 
riippumattomien järjestöjen, eri ammattikuntien ja liike-elämän järjestöjen ja viestinten välillä sekä muiden tärkeiden kansalaisyhteiskunnan toimijoiden, kuten uskonnollisten yhteisöjen, 
osallistumista. 
3.2. Turkki 
3.2.1. Valtiosta riippumattomat järjestöt, työmarkkinaosapuolet ja ammatilliset 
järjestöt 
3.2.1.1. Pitkäikäinen kumppanuus Tukeutuen Turkin kansalaisyhteiskunnan kehi ttämiseksi aikaisemmin tehdystä työstä 
saatuihin kokemuksiin komissio aikoo peru staa kansalaisyhteiskuntien vuoropuhelua 
koskevan avustusohjelman. Siitä  myönnettäisiin turkkilaisille  valtiosta riippumattomille 
järjestöille ja muille kansalaisyhteiskunt aa edustaville järjestö ille tukea, jolla 
yhteisrahoitettaisiin vastaavien EU-kumppanien kanssa toteutettavia kahdenvälisiä hankkeita 
keskinäisen tuntemuksen parantamiseksi ja yht eistyön edistämiseksi ennen kaikkea parhaita 
käytäntöjä vaihtamalla.  
Tämän kansainvälisen ulottuvuuden kautta olisi myös pyrittävä vahvistamaan turkkilaisia 
valtiosta riippumattomia järjestöjä ja saamaan ne osallistumaan aktiivisemmin EU-keskusteluun. Erityisesti järjestöjä, jotka toimiv at aktiivisesti sellaisilla tärkeillä aloilla kuin 
nuoriso, sukupuolten tasa-arvo, ympäristö, kuluttaj ien oikeudet, sivist ykselliset oikeudet, 
kansalais- ja ihmisoikeudet sekä sosiaalisen sy rjäytymisen ja kaikenlaisen syrjinnän torjunta, 
olisi erityisesti kannustettava aloittamaan vuoropuhelu EU-kumppa nien kanssa. Etusijalle on 
tarkoitus asettaa hankkeet, joiden  tavoitteena on saada aikaan pitk äikäiset ja kestävät suhteet 
EU:n ja Turkin valtiosta riippumattomien järjestöjen ryhmittymien välille. Hankesuunnittelijoihin ja kumppaneihin pyritään lis äksi saamaan mukaan syrjäisillä alueilla 
toimivia tai EU:n rahoittamiin hankkeisiin tois taiseksi vain vähän os allistuneita valtiosta 
riippumattomia järjestöjä. 
Kansalaisyhteiskuntien vuoropuhelua on tarkoitus laajentaa niin, että siihen osallistuvat 
kummaltakin puolelta myös yritykset, ammatilliset  järjestöt ja työmarkkinaosapuolet. Tässä 
yhteydessä komissio tukee pitkäikäisten kumppa nuuksien kehittämistä turkkilaisten ja EU:n 
järjestöjen välillä. Lisäksi tuetaan kumppanuuks ien solmimista kummankin puolen eri alojen 
järjestöjen sekä Turkin ja EU:n jäsenvaltioiden  kansallisten järjestöjen kesken. Vaihtoa olisi 
 
FI 10   FI kehitettävä erityisesti EU:n ja Turkin maatalousjärjestöjen, tuomarien ja lakimiesten sekä 
näiden järjestöjen sekä tasa-arvoelinten kesken. 
3.2.1.2. Sukupuolten tasa-arvo 
Solmimalla tiiviitä yhteyksiä naisten oikeuksia ja tasavertaisia mahdollisuuksia edistävien 
EU:n ja Turkin järjestöjen välille kansalais yhteiskuntien vuoropuhelu vie eteenpäin tavoitetta 
vahvistaa Turkin naisten asemaa ja osallistumista  yhteiskunnan kaikilla osa-alueilla ja puuttua 
muihin ongelmiin, esimerkiksi perheväkivaltaan, naisten asem aa Turkin yhteiskunnallisessa, 
taloudellisessa ja poliittisessa toiminnassa  käsittelevän Euroopan parlamentin tuoreen 
mietinnön suositusten mukaisesti10. Erityistä huomiota on kiinnitettävä siihen, kuinka naiset 
ovat edustettuina työmarkkinoilla sekä poliittisessa päätöksenteo ssa, niin kansallisella kuin 
alueellisella ja paikal lisellakin tasolla. Komissio pyrkii si sällyttämään sukupuolten tasa-arvoa 
ja tasavertaisia mahdollisuuk sia koskevan ulottuvuuden kaikkiin tämän tiedonannon 
mukaisiin toimiin. 
3.2.2. EU:n ja Turkin yritysneuvosto 
Yrityssektori on ollut käytyjen neuvottelujen aikana keskeise ssä asemassa kehittäessään 
kahdenvälisiä kauppa- ja investoi ntivirtoja, helpott aessaan vaihtotoimin taa ja lisätessään 
keskinäistä tietämystä. Tarkoitus on selvit tää, voitaisiinko perustaa EU:n ja Turkin 
yritysneuvosto, Keski-Euroopan ehdokasm aissa liittymisneuvottelujen aikana 
menestyksekkäästi toteutettujen hankkeiden mallin mukaisesti. Neuvosto voisi toimia 
tärkeimpien Turkissa toimivien EU:n yrityst en sekä niiden turkkilaisten kumppanien 
foorumina, joka muodostaisi kaupan ja inve stointien lisäämistä tukevan yhteyden EU:n 
toimielinten ja turkkilaisten toimialajärjestöjen välille. 
3.2.3. Ystävyyskunnat ja -kaupungit 
Kunnallistason yhteisöjen yhteistyö eri maiden  välillä on tärkeä rauhaa, vakautta ja 
demokratiaa lujittava tekijä. Ystävyyskuntat oiminta on kasvanut Euroopassa voimakkaasti 
toisen maailmansodan päättymisestä läht ien; se auttaa unohtamaan naapurimaiden 
aikaisemmat kiistat, tuo kansoja yhteen ja va hvistaa niiden välisiä siteitä. Tähän mennessä 
EU:ssa lähes 13 000 kuntaa, joista osa uusissa jäsenvaltioissa, on solminut ystävyyskuntasuhteita.  
Turkilta puuttuu vielä yleinen kehys tämän oivallisen yhteis työmuodon kehittämiselle, vaikka 
viime vuosina jotkin turkkilaiset kaupungit ov atkin aloitelleet ystävyyskaupunkitoimintaa 
EU:n kaupunkien kanssa. Komissio aikoo se lvittää kansalaisyhteiskuntien vuoropuhelun 
yhteydessä, kuinka EU:n ja Turkin välistä ystävyyskaupunkitoimintaa voitaisiin tukea niin, 
että voitaisiin lisä tä keskinäistä tietämystä, suunnite lla yhteisiä hankkeita, järjestää 
seminaareja yhteisesti tärkeistä aiheista ja edistää ruohonjuuritason toimijoid en osallistumista. 
Kuten muussakin tämän tiedonannon mukaisessa toiminnassa, panostetaan erityisesti siihen, 
että myös syrjäisten ja epäs uotuisien alueiden yhteisöt osal listuisivat tähän toimintaan.  
Komissio on ehdottanut kaudelle 2007–2013 yhteis öohjelmaa ”Euroopan kansalaiset”, jolla 
halutaan edistää aktiivista Euroopan kansalaisuu tta ja yhteistyötä eri ma iden kansalaisten ja 
järjestäytyneiden kansalaisyhtei skuntien välillä. Siinä painotut aan erityisesti nykyisten ja 
                                                
 
10 Euroopan parlamentin mietintöluonnos  (A6-0175/2005) lopullinen. 
 
FI 11   FI tulevien jäsenvaltioiden kansalaisten ja jä rjestöjen väliseen vaihtoon. Ohjelmasta noin 
40 prosenttia on tarkoitus kohdentaa ystävyyska upunkitoimintaan ja ka nsalaisia koskeviin 
hankkeisiin. Turkki voi osallistua ohjelmaan se n osallistumisesta yhteisön ohjelmiin tehdyssä 
puitesopimuksessa määrätyin yleisin ehdoin, ja sen osallistuminen rahoitetaan osittain 
liittymistä valmistelevilla varoilla. 
3.2.4. Nuorisoa, yliopistoja ja eri ammattikuntia koskeva vaihto 
Komissio painottaa voimakkaasti tämän alan  vaihtotoiminnan kehittämistä EU:n ja 
ehdokasmaiden välillä lisäämällä niiden mahdo llisuuksia osallistua käynnissä oleviin EU:n 
vaihto-ohjelmiin, kuten edellä selostettiin. Al an uusia aloitteita ajatellen komissio aikoo 
käynnistää sekä EU:n että Turkin perus- ja korkea-asteen opetussektorit kattavan laajan 
kuulemismenettelyn. 
Yleissivistävän koulutuksen alalla komissio aikoo arvioida, ovatko nykyiset järjestelmät 
riittäviä kaikkien kohderyhmien saavuttamiseksi.  Tukea voidaan lisätä  esimerkiksi toisen 
koulutusasteen oppilaiden vaihdon  edistämiseksi tai hankkeisiin, joilla pyritään lisäämään 
keskinäistä historian tuntemusta. Muihin mahdollisiin hankkeisiin voisi kuulua alle 18-
vuotiaille oppilaille tarkoitettu online-toiminta, esimerkiksi osallistuminen liittymisneuvotteluja käsitteleviin ver kkokeskusteluihin.  
Komissio aikoo tukea EU:n ja Turkin yliopist ojen nykyistä tiiviimpää institutionaalista 
yhteistyötä, ei pelkästään kokemusten vaihtoa ja  opinto-ohjelmien kehittämistä varten vaan 
tavoitteena on myös perustaa yht eisiä riippumattomia tiedelaitoksia, jotk a olisivat avoimia 
kummankin osapuolen opiskelijoille. Niissä harj oitettaisiin tutkimusto imintaa, annettaisiin 
opetusta EU:n ja Turkin identiteetistä, histor iasta, kulttuurista ja  sivistyksestä sekä 
laadittaisiin opetusohjelmia EU:n yhdentymis estä. Tässä yhteydessä komissio voisi tukea 
arvostettujen EU:n ja turkkilaiste n perustutkintoa ja jatko-opintoja tarjoavien tiedelaitosten 
paikallisosastojen perustamista . Vaihtoehtoisesti komissio voi si tukea yhteistyötä Eurooppa-
opintoihin painottuvien turkki laisten tiedelaitosten ja vastaavien perus- tai jatkotason 
eurooppalaisten laitosten välillä tavoitteena yhteisten osastojen tai laitosten perustaminen.  
Komissio kannustaa lisäksi EU:n ja Turkin tie delaitoksia suoraan yh teistyöhön erityisesti 
EU:n ja Turkin välisen vuoropuhelun kann alta tärkeillä oi keuden, talouden, 
yhteiskuntatieteiden ja histor ian aloilla. Kailla mainituilla  aloilla on tarkoitus tukea 
turkkilaisten ja EU:n tutkijoiden akateemista  tutkimus- ja julkaisutoimintaa. Tukea on 
tarkoitus antaa lisäksi semi naarien, konferenssien ja työpa jojen järjestelyihin sekä 
valistustoimiin, joilla pyritään levittämään tutk imustuloksia laajalti. Komissio kartoittaa myös 
mahdollisuudet laatia ohjelma, jossa rahoitettais iin vaihtoon osallistuvien eri ammattialojen 
nuorten edustajien lyhytkesto isia harjoittelujaksoja.  
3.2.5. Kulttuurivaihto 
Kulttuurien välisen vaihdon kehittäminen on kansalaisyhteiskuntien vuoropuhelussa 
ratkaisevan tärkeässä asemassa, ja sitä pidet äänkin etusijalla. Komissi on Ankaran lähetystön 
hallinnoimalla, kahdesta ohjel masta yhdistetyllä uudella European Horizons and Mosaic  
-ohjelmalla komissio tukee turkkilaisten valtiost a riippumattomien järjestöjen ja niiden EU-
kumppanien rajat ylittävää yhteistyötä kulttu urin ja taiteen aloi lla. Tässä yhteydessä 
rahoitetaan esimerkiksi yhteisiä työpajoja ja  kulttuurialan sähköisiä foorumeja. Toiminta 
voidaan jakaa kahteen ryhmään, joista toisen muodos tavat lapsille tarkoite tut toimet (esim. jo 
tukea saava turkkilais-eurooppalain en lasten orkesteri) ja to isen aikuisväestö lle kohdennetut 
 
FI 12   FI toimet, joiden aihealueet vaihtelevat laaj asti kuvataiteista kulttuurialan koulutukseen ja 
kulttuuriperinnöstä populaarikulttuuriin. 
Komissio tukee myös säännöllisesti järjestett äviä kulttuuritapahtumia, kuten näyttelyjä, 
festivaaleja, konferensseja ja ta iteilijavaihtoa lisätäk seen turkkilaisen taiteen tuntemusta 
EU:ssa ja eurooppalaisen taiteen tuntemusta Turkissa. Lisäksi otet aan käyttöön EU:n ja 
Turkin yhteinen taiteen alan kulttuuripalkinto,  ja Turkin eri kulttuu rialoja kannustetaan 
hakemaan nykyisin jaettavia Euroopan yhtei sön palkintoja. Komissio kannustaa pontevasti 
kulttuurin alalla toimivia turkk ilaisia valtiosta riippumattomia järjestöjä osallistumaan EU:n 
verkkoihin ja pitämään yhteyttä EU-kumppaneihin  ja tiedottamaan n iille rajat ylittävän 
yhteistyön mahdollisuuksista. 
3.2.6. Osallistuminen yhteisön Kulttuuri- ja Media-ohjelmiin 
Turkki ei nykyisellään osalli stu yhteisön Kulttuuri 2000- ja Media Plus -ohjelmiin; 
osallistuminen niihin saattaisi kuitenkin edistää ratkaisevasti EU:n ja Turkin suhteita näillä 
kahdella avainalalla. Kulttuuri 2000 -ohjelmast a myönnetään avustuksia  yhteistyöhankkeisiin 
kaikilla taiteen ja kulttuurin aloilla (esitt ävä taide, kuva- ja tilataide, kirjallisuus, 
kulttuuriperintö, kulttuurihistoria jne.). Media Plus -ohjelmalla pyritään parantamaan eurooppalaisen audiovisuaalialan teollisuuden k ilpailukykyä tukitoimenp iteillä, joihin kuuluu 
alan ammattilaisille tarkoitettuja koulutusal oitteita, tuotantohankkeiden (pitkät elokuvat, 
televisionäytelmät, dokumenttiohjelmat, animaatiot ja uusmedia) kehittämistä sekä eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten levitystä ja tunnetuksi tekemistä.  
Komissio toivoisi Turkin osallistuvan Kulttuuri 2000 -ohjelmaan ja sen jatko-ohjelmiin, mikä 
lisäisi EU:n ja Turkin kulttuurien välistä vuo ropuhelua ja keskinäistä tuntemusta. Komissio 
myös kannustaa Turkkia osallistumaan Media Plus  -ohjelmaan ja pyrkii erityisesti lisäämään 
sellaisten televisio- ja el okuvatuotteiden tuotantoa, joi lla on eurooppalain en sisältö. 
Ehdokasmaiden osallistuminen Media-ohjelmaan ed ellyttää ohjelman oikeusperustan mukaan 
kuitenkin ehdokasmaan kansallis en lainsäädännön ja yhteisön audiovisuaalialan säännöstön 
yhteensopivuuden selvittämistä edeltä käsin. Komissio on kannustanut Turkkia 
yhdenmukaistamaan lainsäädäntönsä mahdollisimma n pian, jotta se voi si käyttää hyödykseen 
Media-ohjelman tarjoamia mahdollisuuksia.  
3.2.7. Kieltenopetus 
Merkittävä este Turkin ja EU:n järjes täytyneiden kansalaisy hteiskuntien yhteistyön 
lisäämiselle on etenkin Turkin etäisimpien maa kuntien osalta puutteelli nen vieraiden kielten 
taito. Tämä koskee useimpia valtiosta riippumatto mia järjestöjä, ei vähiten kulttuurin alalla 
toimivia, ja kaikkia tässä tiedonannossa tark oitettuja aloja. Sen vuoksi komissio tukee 
toimintaa, joka tähtää kielten oppimiseen tai edistää tulkkausta ja kääntä mistä turkkiin tai 
turkista. Tältä osin komissio aikoo toimia yhdessä  jäsenvaltioiden kulttuurijärjestöjen kanssa 
kieltenopetuksen aikaansaamiseksi  ja määritellä painopistealat. 
3.2.8. Julkisen, myös verkossa k äytävän, keskustelun tukeminen 
Keskinäisen ymmärtämyksen lisäämiseksi komissio tekee voitavansa edistääkseen 
kummankin osapuolen toimijoiden avointa julkista kes kustelua laajentumisprosessista, Turkin 
liittymisnäkymistä ja kaikista muista ka nsalaisyhteiskuntien vuoropuheluun liittyvistä 
kulttuuria, politiikkaa ja institutionaalisia seikkoja koskevista aiheista. Liittymässä olevien maiden ja EU:n keskeisten mielipidevaikuttaji en toivotaan ottavan os aa EU:n jäsenvaltioiden 
eri viestimissä käytävään keskusteluun. Olisi toi vottavaa, että keskuste luun osallistuisi myös 
 
FI 13   FI valtiosta riippumattomia järjestöjä ja ruohonjuuri tason toimijoita ja että se herättäisi yleistä 
mielenkiintoa ja synnyttäisi vuoropuhelua myös laajemmalti. 
Lisäksi komissio aikoo tukea keskustelufoorumie n perustamista Internetiin verkkokeskustelun 
käynnistämiseksi kansalaisyhteiskuntien vuoropuheluun liittyvistä aiheista. Tarkoitus on perustaa verkkosivusto, jolla annetaan tietoa  Turkista ja laajentumisprosessista sekä 
kansalaisyhteiskuntien vuoropuheluun liittyvästä to iminnasta ja joka si sältää linkit valtiosta 
riippumattomiin järjestöihin, kouluihin, yliopi stoihin ja tutkimuskeskuksiin. Liittymisen 
kannalta kiinnostavista aiheista tullaan järjes tämään avaintoimijoille ja muille osapuolille 
säännöllisesti verkkojutteluryhmiä. 
3.2.9. Tiedotusvälineet 
EU:ssa lisätään jatkuvaa tie dottamista etenkin audiovisuaalis ten viestinten ka utta Turkkia 
koskevista asioista ja erityisesti pyritään tekemään tunnetuksi muilla aloilla kansalaisyhteiskuntien vuoropuhelun yhteydessä toteutettuja toimia. Komissio tukee ja 
osarahoittaa televisio-ohjelmia, jotka esittelevät Turkin ja EU -maiden elämää ja yhteiskuntia 
eri puolilta ja kertovat turkkilaiskatsojille EU:sta  ja sen säännöistä ja politiikoista ja jotka on 
suunnattu sekä Turkin että EU :n suurelle yleisölle, mukaan  luettuina Euroopan unionissa 
olevat turkkilaissiirtolaisten yhteisöt. Huomio ta kiinnitetään erityisesti alueellisten ja 
paikallisten mediayhtiöiden  tuottamiin ohjelmiin. Li säksi tuetaan osapuolten 
televisioyhtiöiden kesken toteutettavia kumppa nuushankkeita, joiden ta rkoituksena on tuottaa 
yhteisiä ohjelmia. 
3.2.10. Toimittajavaihto ja toimit tajille kohdistettu valistus 
EU:n ja Turkin toimittajia varten laaditaan  seminaariohjelma, jolla pyritään antamaan 
toimittajille mahdollisuus oppia lisää Turkin lii ttymistä koskettavista asioista, parantamaan 
keskinäistä ymmärtämystä sekä tarjoamaan tilaisuus parhaiden käytäntöjen vaihtoon.  
Ohjelma voitaisiin laatia EU:n tasolla toimittajia edustavien ja muiden voittoa 
tavoittelemattomien järjestöjen tuella. Jotta ohjelmalla kuitenkin saavuttaisiin paremmin 
vaikutuksia jäsenvaltioissa, komissio pitää tärkeänä erityisesti suorien yhteyksien luomista Turkin ja EU:n jäsenvaltioiden toimittajien  ammattijärjestöjen välille vastavuoroisten 
vierailujen ja yhteisten semin aarien kautta. Ohjelmassa voidaan erottaa kaksi osaa, joista 
toinen on kohdistettu nuorille toimittajille ja  toisessa tavoitteena on järjestää säännöllisin 
väliajoin korkean tason tapaamisia EU:n ja Turk in päätoimittajille ja EU:n ja jäsenvaltioiden 
korkeille poliittisille johtajille. 
3.2.11. Uskonnolliset yhteisöt 
Komission lokakuussa 2004 antaman suosituks en mukaisesti kansalaisyhteiskuntien 
vuoropuheluun olisi nivellettävä myös uskontoa  koskevat kysymykset. Sen vuoksi tuetaan 
kirkkojen ja muiden uskonnollisten yhteisöjen ja  järjestöjen kanssa käytävää avointa ja 
säännöllistä vuoropuhelua kunni oittaen kaikessa niiden omaa iden titeettiä ja erityistehtävää.  
Euroopan komissio on 1980-luvulta asti pitä nyt käynnissä Euroopan yhdentymisestä 
vuoropuhelua yhtäältä liittymässä olevien maiden  ja EU:n jäsenvaltioiden kirkkojen ja 
uskontojen ja toisaalta Euroopan unionin toim ielinten välillä. Yhä useammat uskonnolliset 
järjestöt ovat jo nimenneet tätä  työtä varten Brysseliin edus tajan, joka voi viedä vuoropuhelun 
tätä osa-aluetta eteenpäin merkittävällä tavalla. 
 
FI 14   FI 4. T OTEUTUSTAVAT  
4.1. Vaikutusvaltaisten he nkilöiden kuuleminen 
Komissio kuulee säännöllisin väliaj oin vaikutusvaltaisia henkilöitä  EU:sta ja Turkista. Näiden 
henkilöiden valinnassa painaa asiantuntemus EU:n ja Turkin suhteista ja aktiivinen kansalaisyhteiskuntatoiminta, ja tavoitteena on saada heiltä neuvoja tulevaa toimintaa 
koskevia ehdotuksia varten. Heitä voidaan myös pyytää osallistum aan konferensseihin, 
seminaareihin ja muihin tapahtumiin ka nsalaisyhteiskuntien vuoropuhelun yhteydessä. 
4.2. Rahoitustuki 
Tässä tiedonannossa ehdotetut toimet yhtei srahoitetaan periaatteessa asianomaisen 
ehdokasmaan liittymistä valmisteleva lla tuella kulloinki n sovellettavia sääntöjä ja menettelyjä 
noudattaen. Tapahtumia ja toimia  voivat rahoittaa myös media yhtiöt, yritysorganisaatiot ja 
työmarkkinaosapuolet, kulttuurilaitokset ja yl eisemmin julkiset ja yksityiset laitokset. 
Komissio voi tukea kyseisiä tapahtumia, jo s ne vastaavat kans alaisyhteiskuntien 
vuoropuhelun tavoitteita. EU:n ja ehdokasmaiden hallitusten tukemia ja rahoittamia kahden- 
ja monenvälisiä toimia jatketaan ja voimistetaan jatkossa.  
Turkkia koskevat toimet EU rahoittaa Turkin li ittymistä valmistelevan tuen ohjelmasta, jonka 
määrärahat ovat 300 miljoonaa euroa vuonna  2005 ja 500 miljoonaa euroa vuonna 2006. 
Komissio pyrkii osoittamaan ennakoituihin kansalaisyhteiskuntien vuoropuhelun toimiin 
tarvittavat varat, mikä ka svattaa liittymistä valmistelevaa rahoitustukea koskevan 
suunnitteluasiakirjan otsakkeen ”poliittinen ja kulttuurinen vuoropuhelu” alla rahoitettavien 
toimien osuutta. Varovaisesti arvioiden ka nsalaisyhteiskuntien vuoropuhelun yhteydessä 
toteutettavien toimien, mukaan luettuna os allistuminen yhteisöohjelmiin, rahoittamiseen 
tarvittaisiin kahdeksasta kymmeneen prosen ttia vuosittain käytettävissä olevasta 
kokonaismäärästä. Ohjelmakaudelle 2006 ennakoitu kokonaismäärä on 40 miljoonaa euroa.  
Yhteisöohjelmien talousarvioon maksavat osuutensa myös ehdokasmaat. Tämä osuus 
rahoitetaan osaksi ehdokasmaan  kansallisesta talousarviosta ja osaksi liittymistä 
valmistelevalla tuella. Lisätäkseen ehdokasmaide n osallistumista käynnissä oleviin ohjelmiin 
komissio aikoo vastaisuudessa kohdentaa tar koitukseen sopivan osuuden liittymistä 
valmistelevasta tuesta. Lyhyemmällä tähtäime llä voidaan harkita mu ita lisärahoituksen 
muotoja. Lisäksi komissio kannustaa ehdokasma ita osallistumaan myös niihin ohjelmiin, 
joissa ne eivät vielä ole mukana, ja ant aa tarvittaessa tukea oh jelmien sujuvuuden ja 
tuloksellisuuden varmistamiseksi. Muiden toimien yhteydessä komissio voi tarvittaessa 
maksaa joillekin edunsaajille suoraa tukea, jos tämä edistää kansalaisyhteiskuntien vuoropuhelun erityistavoitteita ja on varainho itoasetuksen ja sen soveltamissääntöjen 
mukaista. 
Myös laajentumisen viestintästrategian tavoi tteena on edistää julkista keskustelua EU:n 
tulevista laajentumisista ja ehdokasmaista,  ja näin se tukee kansalaisyhteiskuntien 
vuoropuhelua monessa suhteessa. Tässä yhte ydessä voidaan käyttää ehdokasmaiden 
lähetystöille viestin tä- ja tiedotustoimintaa varten myönnetty jä varoja sekä Prince-ohjelmassa 
laajentumisasioihin varattuja määrärahoj a, jotka on kohdennettu  Euroopan unionissa 
toteutettaviin toimiin. 
Kansalaisyhteiskuntien vuor opuheluun liittyvien hankkeiden hallinnoinnissa ja 
täytäntöönpanossa komissio t ukeutuu Brysselissä sekä ehdoka smaissa olevissa komission 
 
FI 15   FI lähetystöissä jo valmiina oleviin rakenteisiin ja voimavaroihin sekä tähän soveltuviin 
ehdokasmaiden elimiin. Muiden erityisrakenteiden perustamista voidaan harkita vain, jos se on tilanteen kehittymisen seurauksena tarpeen. Esimerkkinä voisivat olla EU:n ja maailman muiden alueiden keskinäistä tuntemusta ja kulttuurivaihtoa edistävät säätiöt. 
4.3. Viisumikysymys 
Turkin kansalaisilta edellytetään nykyisin viis umia, mikä voi jarruttaa osallistumista joihinkin 
tässä tiedonannossa tarkasteltuihin toimiin et enkin, jos viisumihakemusten määrä kasvaa 
nopeasti huomattavan suureksi. Siksi olisikin toivottavaa, että viisumimenettelyjä kevennettäisiin kansalaisyhteiskun tien vuoropuhelun osanottajien osalta. 
Kansalaisyhteiskuntien vuoropuhelu n kitkaton eteneminen edelly ttää jäsenvaltioiden (jotka 
myöntävät viisumit) toimivan kaikilta osin yhteistyössä, jo tta osanottajat voisivat saada 
viisumit ajoissa ja ilman, että heidän edellytetään toimittavan ylen määrin asiakirjoja hakemuksensa tueksi. 
5. S
EURANTA JA RAPORTOINTI  
Tämä tiedonanto on vasta ensimmäinen as kel Turkin ja Kroatian sekä EU:n 
kansalaisyhteiskuntien välisen vuoropuhelun voimistamiseksi. Koska vuoropuhelu etenee 
samanaikaisesti liittymisneuvottelujen kanssa, se n tarpeet ja tavoitteet muuttuvat ajan myötä 
ja niitä on ehkä suunnattava uudelleen. 
Komissio vastaa toimien ja tu losten säännöllisestä  seurannasta. Vuos ittain julkaistaviin 
Turkin määräaikaiskertomuksiin sisältyy kansalai syhteiskuntien vuoropuhelua käsittelevä osa, 
jossa esitetään tärkeimmät toimet ja tulokset. Lisäksi EU:n Europa-palvelimeen on tarkoitus 
avata erityinen sivusto, jolla  kerrotaan käynnissä olevis ta kansalaisyhteiskuntien 
vuoropuheluun liittyvistä hankkeis ta ja aloitteista.  
Väestön hyväksyvää suhtautumista EU:n laajentumiseen se lvittäviä laajoja 
mielipidetutkimuksia lukuun ottamatta ei ole olem assa tosiasiallista tieto a etenkään EU:n ja 
Turkin kulttuurisuhteista ja siitä, minkälaisia käsityksiä EU:lla ja Turkilla on toisistaan. 
Tämän puutteen korjaamiseksi komissio ai koo luoda järjestelmä n, jossa seurataan 
säännöllisesti EU:n ja Turkin kansalaisyhteis kuntia sekä niiden asen teita toisiaan kohtaan. 
Tämä ohjaa vuoropuhelun toimintaperiaatteiden ke hittämistä tulevaisuudessa. Voidaan myös 
miettiä EU:n ja Turkin käsityksiä koskevan selvityksen teettämistä.