(4)Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu muokatun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

(3)Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt esimerkiksi energian ja elintarvikkeiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisesti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen. EU:hun on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Tilapäistä suojelua koskeva direktiivi otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön. Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti EU:ssa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita.

(5)Yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso EU:ssa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

(6)Vuoden 2021 lähentymisohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston lausunnon mukaisesti finanssipolitiikan viritystä mitataan tällä hetkellä parhaiten muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä), joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla EU:n varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun. Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen.

(7)Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023 ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti, ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa, jonka se esittää toukokuun 2022 lopussa.

(8)Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan 2 päivänä maaliskuuta 2022 hyväksytyn finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, ja sitä on eriytettävä maittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

(9)Ruotsi toimitti 28 päivänä toukokuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohtaa noudattaen kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 4 päivänä toukokuuta päätöksen Ruotsin elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä. Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti tehty komission päätös siitä, että Ruotsi on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut.

(10)Ruotsi toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2022 lähentymisohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EU) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Ruotsin puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa.

(11)Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Ruotsia koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Ruotsin edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Ruotsi on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Ruotsin edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien EU:n yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä YK:n kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä.

(12)Komissio on tehnyt asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla Ruotsista perusteellisen tarkastelun, jonka tulokset se julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022. Komission päätelmä oli, että Ruotsin makrotaloudessa on epätasapainoja. Haavoittuvuudet liittyvät asuntojen korkeisiin ja nouseviin hintoihin ja kotitalouksien suureen velkaantuneisuuteen. Yksityinen velka kasvoi 216 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Tämä on huolestuttavaa siksi, että suuri osa velasta käytetään kiinteistöjen ostamiseen. Rahoituslaitokset altistuvat kiinteistömarkkinoihin liittyville riskeille asuntolainojen sekä liikekiinteistöille ja rakennusyrityksille myöntämiensä lainojen kautta. Asuntopulan, ylisäänneltyjen vuokramarkkinoiden, asuntolainojen ottamiseen kannustavan verotuksen ja alenevien korkojen vuoksi kotitaloudet ovat ottaneet yhä enemmän velkaa asuntojen ostoa varten. Tämän vuoksi ne ovat alttiita mahdollisille koronmuutoksille. Kotitalouksien velka oli 188 prosenttia käytettävissä olevista tuloista ja 95 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoden 2020 lopussa. Tilanteen korjaamisella voisi olla kielteinen vaikutus talouteen ja pankkisektoriin. Sillä voisi olla heijastusvaikutuksia maihin, joilla on yhteyksiä Ruotsin talouteen ja pankkisektoriin. Viime vuosina on toteutettu joitakin toimenpiteitä näiden epätasapainojen korjaamiseksi, mutta niillä on ollut vähäinen vaikutus. Toimia tarvitaan edelleen etenkin velkarahoitteisen omistusasumisen verokannustimien, asuntotarjonnan ja vuokramarkkinoiden suhteen.

(13)Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020, että Ruotsi toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Ruotsi harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Ruotsin julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 0,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 2,7 prosenttia. Ruotsin finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 3,3 prosentista 2,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Ruotsin vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet ovat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet olivat enimmäkseen väliaikaisia. Samaan aikaan jotkin vuosina 2020 ja 2021 hyväksytyistä päätösperäisistä toimenpiteistä eivät olleet väliaikaisia tai niiden vaikutusta ei kompensoitu tasapainottavilla toimenpiteillä. Ne muodostuivat pääasiassa useista menopuolen toimenpiteistä sekä tuloveron kevennyksistä. Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan julkinen velka oli 36,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021.

(14)Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on realistinen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 3,1 prosenttia vuonna 2022 ja 1,6 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa puolestaan reaalisen BKT:n kasvu on 2,3 prosenttia vuonna 2022 ja 1,4 prosenttia vuonna 2023. Hallitus ennakoi julkisen talouden nimellisen alijäämän kasvavan 0,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja kääntyvän 0,5 prosenttia ylijäämäiseksi vuonna 2023. Vuonna 2022 kasvu johtuu pääasiassa heikommasta talouskasvusta ja lisämenoista, jotka yhdessä vaikuttavat enemmän kuin hätätoimenpiteiden purkaminen. Julkisen talouden velan odotetaan lähentymisohjelman mukaan supistuvan suhteessa BKT:hen 33,5 prosenttiin vuonna 2022 ja supistuvan edelleen 30,7 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 0,5 prosenttia vuonna 2022 ja kääntyy 0,5 prosentilla ylijäämäiseksi vuonna 2023. Tämä vastaa vuoden 2022 lähentymisohjelmassa ennakoitua alijäämää. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on samankaltainen, 33,8 prosenttia vuonna 2022 ja 30,5 prosenttia vuonna 2023.

Komission kevään 2022 talousennusteen perusteella keskipitkän aikavälin potentiaalisen tuotannon kasvun (10 vuoden keskiarvon) arvioidaan olevan 1,9 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Ruotsin talouden potentiaalista kasvua.

(15)Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätilanteen tukitoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 2,2 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden rahoitusasemaan. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,4 prosenttia vuonna 2022 ja 0,0 prosenttia vuonna 2023. Ruotsin talouden energiaintensiivisyys on EU:n keskiarvoa alhaisempi ja kotitalouksien energiamenojen osuus keskiarvoa pienempi. Toimenpiteet koostuvat tulonsiirroista kotitalouksille sähkön hintojen nousun kompensoimiseksi sekä polttoaineverojen kevennyksistä maa-, metsä- ja kalataloudessa. Toimenpiteet on ilmoitettu väliaikaisiksi. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä saatetaan jatkaa. Osa näistä toimenpiteistä on kohdentamattomia, kuten tulonsiirrot kotitalouksille sähkönhintojen nousun kattamiseksi. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille, ovat suhteessa BKT:hen 0,1 prosenttia vuonna 2022 ja vuonna 2023. Puolustusmenojen kasvu suhteessa BKT:hen on hieman alle 0,1 prosenttia yksistään vuonna 2022.

(16)Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021, että Ruotsi varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja. Se suositti myös, että Ruotsi harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi.

(17)Komission kevään 2022 talousennusteen ja Ruotsin vuoden 2022 lähentymisohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan elvyttävä –0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen neuvoston suosituksen mukaisesti. Ruotsi aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäsysäyksen rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuodesta 2021. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan neutraali vaikutus finanssipolitiikan viritykseen vuonna 2022. Sen vuoksi Ruotsi suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,4 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi toteutettavien edellä mainittujen toimenpiteiden lisävaikutus (0,4 % suhteessa BKT:hen) sekä kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen).

(18)Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan +1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Ruotsin ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymisen lisätuen rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuodesta 2022. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen hieman kiristävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä vuonna 2023. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen kiristävä vaikutus, joka on 1,1 prosenttiyksikköä. Tähän sisältyy energian hinnannousuun liittyvien toimenpiteiden asteittaisen lakkauttamisen vaikutus (0,4 % suhteessa BKT:hen).

(19)Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa julkisen talouden ylijäämän odotetaan kasvavan asteittain 0,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 1,4 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten pysyvän alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen ohjelmakauden aikana. Julkisen talouden velan odotetaan lähentymisohjelman mukaan jälleen supistuvan suhteessa BKT:hen, 28,9 prosenttiin vuonna 2024 ja edelleen 26,4 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä pieniltä.

(20)Asuntojen korkeiden hintojen ja kotitalouksien velan yhdistelmä aiheuttaa hallitsemattomien korjausliikkeiden riskin. Ruotsi on toteuttanut viime vuosina useita makrovakaustoimenpiteitä vähentääkseen kotitalouksien velkaa suhteessa tuloihin ja kiinnitetyn kiinteistön arvoon. Muita kannustimia ottaa lainaa ja velkaantua on kuitenkin edelleen. Sen vuoksi tähän mennessä toteutettujen politiikkatoimien vaikutus asuntoluototuksen kasvuun näyttää olleen vähäinen. Asuntojen hinnat ovat nousseet 1990-luvun puolivälistä lähtien ja ylittäneet kotitalouksien tulojen kasvun. Suuntaus kiihtyi vuonna 2021, ja asuntojen nimelliset hinnat olivat vuoden kolmannella neljänneksellä 11,3 prosenttia korkeammat kuin vuotta aikaisemmin. Tärkeimpiä syitä tähän ovat omistusasumista ja asuntovelkaa suosivat verokannustimet, edulliset luottoehdot ja asuntolainojen suhteellisen alhainen lyhennysaste. Kiinteistöihin kohdistuva kokonaisverorasitus on Ruotsissa suhteellisen pieni, koska asuntolainojen korkojen verovähennykset ovat suuret ja juoksevat kiinteistöverot alhaiset. Myyntivoittoveroja alennettiin vuosina 2020 ja 2021 tarkoituksena vähentää asunnon jo omistaville asunnon ostosta ja muutosta aiheutuvia kustannuksia. Tämä muutos on kuitenkin saattanut vaikeuttaa jonkin verran ensiasunnon ostajien pääsyä asuntomarkkinoille, koska asuntojen hinnat ovat nousseet. Vaikka uudisrakentaminen on viime vuosina lisääntynyt huomattavasti ja rakennuslupia on myönnetty aiempaa enemmän, asuntopulan odotetaan jatkuvan tulevina vuosina. Sen lisäksi nykyistä asuntokantaa ei käytetä tehokkaasti. Kaikki tämä vaikeuttaa työpaikan vaihtamista ja todennäköisesti edistää sukupolvien välistä eriarvoisuutta. Vuokramarkkinoilla säännellyt markkinatasoa alhaisemmat vuokrat hyödyttävät rajallista määrää kotitalouksia. Vuokran ja kotitalouden tarpeiden ja tulojen välillä ei ole yhteyttä. Jos vuokrat noudattaisivat paremmin markkinahintoja ja vuokratuki perustuisi tuloihin ja nettovarallisuuteen, saataisiin tehokkuusetuja.

(21)Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa vuoteen 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Ruotsille talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu suunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Suunnitelmassa esitetään erityisesti uudistuksia ja investointeja, joilla tuetaan vihreää ja digitaalista siirtymää, parannetaan terveydenhuoltojärjestelmän kestävyyttä, vähennetään rahanpesun riskiä ja nostetaan koulutus- ja osaamistasoa.

(22)Ruotsin elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Ruotsin suunnitelman kokonaismäärärahoista on 44 prosenttia, ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus on 21 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Ruotsia toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan.

(23)Ruotsi toimitti koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjat marraskuun 2021 ja helmikuun 2022 välisenä aikana. Ruotsi ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen 24 päivänä kesäkuuta 2021 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä.