[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 1.3.2006 KOM(2006) 91 lopullinen 2006/0033 (COD) Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta (komission esittämä) {SEK(2006) 274}{SEK(2006) 314}{SEK(2006) 315} PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA 1.1. Yleistä Lisääntynyt markkinoiden avoimuus ja kansainvälinen kilpailu tuovat mukanaan uusia mahdollisuuksia, jotka liittyvät talouden dynaamisuuteen, kilpailukykyyn ja korkeatasoisten työpaikkojen luomiseen. Kaupan avautumisen ja globalisaation väistämättömänä vaikutuksena on kuitenkin työpaikkojen menetys vähemmän kilpailukykyisillä aloilla. Nämä kaupan avautumiseen liittyvät sopeutumisvaikutukset olisi tunnustettava, ja niitä olisi käsiteltävä soveltuvien poliittisten ja rahoitusvälineiden avulla. Avoimuuden yleisten hyötyjen, jotka ovat hajanaisia ja realisoituvat usein vasta jonkin ajan kuluttua, ja sen haittavaikutusten, jotka ovat näkyvämpiä, välittömiä ja tiettyihin henkilöihin tai alueisiin keskittyneitä, välillä vallitsee huomattava epäsuhta. Kuten viime aikoina on korostettu useissa tutkimuksissa ja kansainvälisten laitosten piirissä, tämä epäsuhta – jos sitä ei tunnusteta ja käsitellä asianmukaisesti – voi johtaa yksipuoliseen käsitykseen globalisaatiosta ja sen tuloksena heikentää yleisön tukea kaupan vapauttamiselle ja markkinoiden avautumiselle. Unionissa vallitsee laaja yhteisymmärrys siitä, että on tarpeen käsitellä maailmankaupan rakenteissa tapahtuvien merkittävien muutoksien haittavaikutuksia erityisesti niiden kansalaisten kannalta, joiden työllisyys ja toimeentulo vaarantuvat lisääntyneen kilpailun ja markkinoiden avautumisen johdosta. Oikeudenmukaisuus ja solidaarisuus – jotka ovat unionin yhteiskuntiin luontaisesti kuuluvia arvoja – edellyttävät toimia; niillä on selvästi eurooppalainen ulottuvuus, koska yhteisöllä on toimivalta ulkomaankauppapolitiikassa ja se vastaa siten päätöksistä, jotka johtavat kaupan lisääntymiseen ja vapauttamiseen. Sen vuoksi on loogista, että unioni vastaa kustannuksista, jotka liittyvät sen toimeen panemiin politiikkoihin ja erityisesti kauppapolitiikkaan, joka on aiheuttavana tekijänä tietyille irtisanomisille, vaikka onkin kaiken kaikkiaan hyödyllinen Euroopan taloudelle ja työllisyydelle. Myös tehokkuus edellyttää toimia, joilla pyritään nopeaan uudelleenintegroitumiseen työmarkkinoille ja jotka helpottavat ja vauhdittavat siirtymisiä esimerkiksi rajoittamalla työttömyyskausia ja inhimillisen pääoman vajaakäyttöä. 1.2. Ehdotuksen perustelut Komission äskettäin antamassa tiedonannossa ”Eurooppalaiset arvot globaalistuvassa maailmassa”[1] korostetaan markkinoiden avautumisen ja lisääntyvän kansainvälisen kilpailun hyötyjä, mutta siinä tuodaan myös esiin se, että on ” tuettava työnsä menettäneitä ihmisiä ja autettava heitä löytämään nopeasti uutta työtä ”. Tässä yhteydessä komission puheenjohtaja Barroso ehdotti, että perustettaisiin globalisaatiorahasto[2], jäljempänä EGR. Se olisi Euroopan tason reaktio niiden auttamiseksi, jotka joutuvat sopeutumaan globalisaation seurauksiin: solidaarisuuden osoitus niiltä monilta, jotka hyötyvät avoimuudesta, niille harvoille, jotka kohtaavat äkillisen shokin menettäessään työpaikkansa. Eurooppa-neuvoston kokouksessa 15.–16. joulukuuta 2005 valtion- tai hallitusten päämiehet sopivat, että perustetaan globalisoitumiseen sopeutumista tukeva rahasto, ” jonka tarkoituksena on tarjota lisätukea maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja auttaa heitä uudelleenkouluttautumisessa sekä työnetsimisessä. Rahaston käyttöön sovelletaan tiukkoja sääntöjä, jotka koskevat taloudellisen toiminnan hajautuksen laajuutta sekä sen vaikutuksia paikalliseen, alueelliseen tai kansalliseen talouteen ”. Käsitys, jonka mukaan kaupankäynti vähentää työpaikkoja, sekä käsitys, jonka mukaan kauppaan liittyvistä syistä tapahtuva toiminnan siirtäminen tulee erityisen kalliiksi, tekee kohdennetun sopeutumistuen välttämättömäksi. Vaikka jäsenvaltiot ovatkin ensisijaisesti vastuussa kielteisten kaupan sopeutumisvaikutusten käsittelemisestä, EU:lla olisi oltava nimenomainen väline, jolla autetaan työttömiksi jääneitä työntekijöitä, kun työpaikkojen menetys on tulosta sellaisista kaupankäyntiin liittyvistä mukautuksista, joilla on eurooppalainen ulottuvuus (laajuutensa tai vaikutuksensa vuoksi). 1.3. Ehdotuksen tavoitteet EGR:n tarkoituksena on osoittaa unionin solidaarisuutta työntekijöille, jotka menettävät työpaikkansa kaupan vapauttamisen tuloksena. EGR:stä tuetaan ihmisiä eli työntekijöitä, ja sen toimenpiteet kohdennetaan alueellisesti. Tuki keskitetään työntekijöihin, jotka ovat menettäneet työpaikkansa niillä alueilla, joihin maailmankaupan rakenteellisista muutoksista johtuva taloudellisen toiminnan hajautus on vaikuttanut haitallisimmin. Koska talouden häiriötilanteita voi esiintyä kaikissa jäsenvaltioissa, niin pienissä kuin suurissakin, työntekijät voivat hyötyä EGR:n toiminnasta kaikissa jäsenvaltioissa. EGR toimii erityisesti tapauksissa, joissa maailmankaupan rakenteissa tapahtuvat merkittävät muutokset johtavat vakavaan talouden häiriötilanteeseen, kuten taloudellisista syistä tapahtuvaan toimintojen siirtämiseen kolmansiin maihin tai tuonnin mittavaan lisääntymiseen tai EU:n markkinaosuuden asteittaiseen pienenemiseen jollakin tietyllä alalla. EGR:n tuella on tarkoitus auttaa yksittäisiä henkilöitä integroitumaan uudelleen työelämään siten, että hyödynnetään olemassa olevia ja uusia työllistymismahdollisuuksia samalla rajoittaen kyseisille työntekijöille, alueille ja paikkakunnille aiheutuvia sopeutumiskustannuksia. Useat empiiriset tutkimukset osoittavat, että sopeutumiskustannukset voivat olla korkeampia taloudellisen toiminnan hajautuksen johdosta työpaikkansa menettäneille verrattuna muihin työpaikkansa menettäneisiin. Kansainvälisesti erittäin kilpailluilla aloilla työttömiksi jääneet työntekijät joutuvat olemaan pidempään työttöminä – ja kärsivät suuremmista palkan menetyksistä uudelleen työllistyessään – kuin muiden alojen työntekijät. Tämä johtuu yleensä siitä, että taloudellisen toiminnan siirtämisen vuoksi työttömiksi joutuvat työntekijät ovat useimmiten ikääntyneempiä ja heillä on todennäköisemmin sellainen koulutus ja taitoja, jotka eivät täysin sovellu uusiin työllisyystarpeisiin. Koska taloudellisen toiminnan muualle siirtämisen vuoksi työttömiksi joutuvat työntekijät voivat kohdata merkittäviä sopeutumiseen liittyviä haasteita verrattuna muihin työntekijöihin, kohdennetut tukitoimenpiteet ja uudelleentyöllistymispalvelut voivat olla tarpeellisia ja tehokkaita, kun kaupan häiriöt vaikuttavat suhteettomasti tiettyihin alueisiin ja aiheuttavat joukkoirtisanomisia paikallisilla työmarkkinoilla eikä alueella ole tarjolla juurikaan vaihtoehtoisia työpaikkoja. Kauppaan liittyvät irtisanomiset voivat myös aiheuttaa suurempia sopeutumiskustannuksia alueilla, jotka ovat hyvin riippuvaisia taantuvista aloista ja ammateista. Kohdennettu tuki on myös erityisen tarpeellista silloin, kun kaupan ja investointien vapauttaminen vaikuttaa kokonaisiin aloihin, ja ongelma on erityisen akuutti, kun nämä taantuvat alat sijoittuvat jo ennestään työttömyydestä kärsiville alueille. Tästä syystä tietyn yrityksen tai alan ilmoitettujen työpaikkamenetysten alueellinen vaikutus on keskeinen tekijä EGR:n toiminnassa. EGR:n toimintakriteerien olisi oltava tiukkoja, läpinäkyviä ja mitattavia, jotta hakemusten objektiivinen valinta on mahdollista. EGR:n apua voivat saada yhtäläisesti ja samoin edellytyksin kaikentyyppisten yritysten työntekijät, koska maailmankaupan rakenteelliset muutokset vaikuttavat niin monikansallisiin ja kansallisiin yrityksiin kuin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yrityksiin). Kun otetaan huomioon tämän uuden välineen toimintaan vaikuttavien tekijöiden muuttuva ja ennakoimaton luonne, olisi asetuksessa annettava mahdollisuus kriteerien mukauttamiseen heti kun EGR:n toiminnasta on kokemuksia, erityisesti toimintakriteerien osalta. Erityisesti asetuksen uudelleen tarkasteluun olisi liityttävä mahdollisuus tarvittaessa mukauttaa EGR:n toimintakriteerejä, jotta varmistetaan, että ne vastaavat riittävällä tavalla jäsenvaltioiden erityis- ja ominaispiirteitä, mukaan luettuna niiden työmarkkinoiden suhteellinen koko. EGR tarjoaa rahoitustukea toimiin, jotka ovat osa koordinoitua yksilöllisten palvelujen pakettia, jonka tarkoituksena on integroida työttömiksi joutuneet työntekijät uudelleen työmarkkinoille. Sen tarkoituksena on rahoittaa erilaisia yksilöllisiä tukipalveluja, jotka on suunniteltu täyttämään työttömiksi joutuneiden työntekijöiden erityistarpeita. Se yhdistää siten aktiivisia toimenpiteitä kuten työnhakuneuvontaa työssä oleville maksettaviin tilapäisiin avustuksiin. Kokemus on osoittanut, että työssä oleville maksettavat palkkaa täydentävät lisät, joiden tarkoituksena on varmistaa, että työssäkäynti on kannattavaa, ovat tehokkain keino parantaa työmarkkinoille osallistumista, jos niihin yhdistyy aktiivinen työmarkkinapolitiikka. Tällä tavoin EGR pyrkii edistämään ”joustavan turvan” edellytyksien vahvistamista EU:ssa: kyseessä on tasapaino joustavuuden ja työsuhdeturvan välillä ja tavoitteena on parantaa ihmisten mahdollisuuksia löytää työtä ja käyttää uusia taitoja, kun samalla edistetään joustavuutta, jota tarvitaan globalisaation tuomiin uusiin haasteisiin vastaamiseksi. EGR:n tuki täydentää jäsenvaltioiden ponnisteluja kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. EGR ei anna tukea yrityksille, joihin globalisaatio vaikuttaa kielteisesti, eikä sen rahoitustuki korvaa yritysten velvoitteita, jotka johtuvat kansallisesta lainsäädännöstä tai työehtosopimuksista. EGR toimii ainoastaan jäsenvaltion pyynnöstä. Monikansallisen yrityksen useiden tytäryhtiöiden samanaikainen sulkeminen eri puolilla unionia voi johtaa siihen, että useat jäsenvaltiot jättävät tukihakemuksen EGR:lle. Komissio analysoi kunkin hakemuksen erikseen määrittääkseen, täyttyvätkö EGR:n toiminnan käynnistämisen kriteerit ja edellytykset. Kun suunnitellut työpaikkojen vähentämiset on ilmoitettu direktiivin 75/129/ETY[3] 1 ja 3 artiklan mukaisesti, työntekijät voivat saada tukea heti kun se on mahdollista. Vaikka kuhunkin EGR:n toimenpiteeseen onkin saatava lupa erityisellä neuvoston ja Euroopan parlamentin päätöksellä, jonka ne tekevät yhteisön budjettivallan käyttäjänä, hakijana oleva jäsenvaltio voi ryhtyä itse välittömästi toimenpiteisiin odottamatta rahoituspäätöstä tai rahoitustuen tosiasiallista suorittamista. Tällä tavoin työpaikkojen vähentämisajankohtaa edeltävä ennakkoilmoituskausi (josta usein säädetään ja joka määritetään EU:n ja kansallisessa lainsäädännössä) voidaan käyttää täysimääräisesti hyväksi ryhtymällä tarjoamaan yksilöllisiä palveluja kyseisille työntekijöille. 1.4. Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikan alojen ja tavoitteiden kanssa Euroopan unionin pääasiallinen vastaus globalisaation ja kaupan mukautusten tuomiin mahdollisuuksiin ja haasteisiin on positiivinen muutoksenhallinta: Lissabonin strategiassa asetetaan puitteet modernisoinnille ja uudistuksille, jotka johtavat kasvuun ja työpaikkojen syntymiseen. Unionin rahoitusvälineet – erityisesti rakennerahastot – keskittyvät yhä enemmän näiden tavoitteiden saavuttamiseen; työmarkkinaosapuolten mukanaolo riippumattomassa sosiaalisessa vuoropuhelussa vahvistaa kumppanuutta. Rakennerahastoista tuetaan strategista lähestymistapaa ja vahvistetaan inhimillistä ja fyysistä pääomaa keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä seitsemänvuotisen ohjelmakauden aikana. Erityisesti Euroopan sosiaalirahasto (ESR) asettaa etusijalle muutoksen ennakoimisen, sopeutumisen ja positiivisen hallinnan siten, että lisätään työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskykyä, edesautetaan työmarkkinoille pääsyä ja osallistumista, parannetaan heikossa asemassa olevien ihmisten sosiaalista osallisuutta ja torjutaan syrjintää sekä edistetään uudistuksiin tähtääviä kumppanuussuhteita. Uusi elinikäisen oppimisen ohjelma (2007–2013) antaa erityisesti Leonardo da Vinci -alaohjelman kautta mahdollisuuden kehittää innovatiivisia koulutusvälineitä, joilla voidaan vastata erityisiin taitovaatimuksiin. Uusi rahasto täydentää nykyisiä politiikkoja ja rahoitusvälineitä, mukaan luettuna yhteisön politiikat, joiden tavoitteena on ennakoida ja tukea rakenneuudistuksia. Edellä mainituista poiketen EGR kuitenkin yhdistää alueellisen ulottuvuuden erityiseen ja kohdennettuun apuun, joka keskittyy yksinomaan yksilölliseen tukeen kansainvälisen kaupan rakenteellisesta kehityksestä kärsivien työntekijöiden integroimiseksi uudelleen työelämään. Päällekkäisyys muiden yhteisön politiikkojen ja erityisesti koheesiopolitiikan alalla toteutettavien toimien kanssa vältetään useilla eri säännöksillä, joissa määritellään selkeästi välineen soveltamisala ja suljetaan pois kaksinkertainen rahoitus sekä säädetään nimenomaisesti yhteisön eri rahoituslähteistä tulevan tuen koordinoimisesta. Se ei myöskään korvaa jäsenvaltioiden maksettavaksi kuuluvia työttömyys- tai varhaiseläke-etuuksia. Lopuksi todetaan, että vaikka EGR:n tavoitteena onkin tukea työttömiksi joutuneita työntekijöitä yleisesti, komission ja hakijana olevien jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että EGR:n tuessa noudatetaan perustamissopimuksessa vahvistettuja sukupuolten tasa-arvon ja syrjimättömyyden periaatteita. 2. SIDOSRYHMIEN KUULEMINEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI 2.1. Sidosryhmien kuuleminen EGR:n kautta annetaan rahoitustukea jäsenvaltioille. Tämä asetus vastaa jäsenvaltioiden näkemyksiä sellaisina kuin ne esitetään 15.–16. joulukuuta 2005 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä, jolloin sovittiin Euroopan globalisaatioon sopeutumista tukevan rahaston perustamisesta. Globalisaatio on ollut laajemmassa talouden rakenneuudistukseen ja työllisyyteen liittyvässä yhteydessä jatkuvan vuoropuhelun aiheena komission ja työmarkkinaosapuolten välillä. Toinen vaihe yritysten rakenneuudistuksia ja eurooppalaisia yritysneuvostoja koskevassa työmarkkinaosapuolten kuulemisessa perustamissopimuksen 138 artiklan 3 kohdan mukaisesti käynnistettiin 31. maaliskuuta 2005[4]. Työmarkkinaosapuolten täysimääräisen osallistumisen varmistamiseksi komissio sisällyttää tämän ehdotuksen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun komitean tuleviin kokouksiin ja toimialakokoukseen. 2.2. Asiantuntijalausunnot Komission sisäisiä analyyseja, jotka perustuvat kaupan, työllisyyden ja koheesiopolitiikan aloilla laadittuihin raportteihin, on hyödynnetty laajasti. 2.3. Vaikutusten arviointi Vaikutusten arviointi on suoritettu. Analyysi on johtanut päätelmään, jonka mukaan suositeltava vaihtoehto on perustaa erillinen, nimenomaan edellä mainittua tarkoitusta palveleva rahasto EU:n tasolle avustamaan kauppaan liittyvien syiden vuoksi työttömiksi jääneitä työntekijöitä tapauksissa, joissa työpaikkojen vähentämiset johtavat huomattavan haitalliseen vaikutukseen tietyllä alueella. EGR:n tukea annetaan ainoastaan niiden toimien täydentämiseksi, joita jäsenvaltiot toteuttavat kyseisillä alueellisilla tasoilla. EGR:n myöntämä tuki olisi annettava yksilöllisten tukipalvelujen muodossa, jotka sovitetaan vastaamaan kyseisten työntekijöiden erityistarpeita. 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT 3.1. Tiivistelmä ehdotetuista toimista Ehdotuksen tarkoituksena on perustaa EGR, jotta yhteisö voisi tarjota kohdennettua tukea maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille heidän integroimisekseen uudelleen työelämään. 3.2. Oikeusperusta Asetuksen oikeusperustana on 159 artiklan kolmas kohta. Mainitun 159 artiklan kolmannen kohdan mukaan neuvosto voi toteuttaa toimia, 251 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti ja Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa ja alueiden komiteaa kuultuaan, jos rakennerahastojen ulkopuoliset erityistoimet osoittautuvat tarpeellisiksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisön muussa politiikassa päätettyjen toimenpiteiden soveltamista. Rakennerahastojen ulkopuolisia erityistoimia pidetään tarpeellisina, jotta voidaan tarjota kohdennettua tukea maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille, kun tällaisilla työpaikkojen vähentämisillä on huomattavan kielteinen vaikutus alueelliseen tai paikalliseen talouteen. Auttamalla kauppaan liittyvistä syistä työttömäksi jääneitä työntekijöitä integroitumaan uudelleen työelämään rahasto vahvistaa osaltaan unionin taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. 3.3. Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaate Yhteisö voi ryhtyä toimenpiteisiin perustamissopimuksen 5 artiklassa määrätyn suhteellisuusperiaatteen mukaisesti edistääkseen solidaarisuuden tavoitteita. Yksittäiset jäsenvaltiot eivät voi saavuttaa rahaston tavoitteita, koska EGR on solidaarisuuden ilmaus jäsenvaltioiden välillä. EGR:n rahoitustuen käyttöönotto edellyttää molempien budjettivallan käyttäjien sopimusta, mikä on osoitus koko yhteisön ja jäsenvaltioiden solidaarisuudesta. Tällä tavoin ehdotus edistää EU:n solidaarisuustavoitteen tekemistä konkreettisemmaksi työpaikkansa menettäneiden työntekijöiden ja yleisemmin EU-kansalaisten kannalta. Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tämän asetuksen säännökset eivät ylitä sitä, mikä on tarpeen sen tavoitteiden saavuttamiseksi. Jäsenvaltioille asetettavat velvoitteet vastaavat tarvetta auttaa työpaikkansa menettäneitä työntekijöitä integroitumaan nopeasti uudelleen työmarkkinoille. Yhteisön ja kansallisten viranomaisten hallinnollinen taakka rajoittuu siihen, mitä komission vastuu yhteisön talousarvion toteuttamisesta edellyttää. Arviointitoimet toteutetaan komission aloitteesta ja sen vastuulla. Koska rahoitustuki maksetaan jäsenvaltion viranomaisille, jäsenvaltion on esitettävä rahoitustuen käyttöä perusteleva kertomus. Erityistä huomiota kiinnitetään sen varmistamiseen, että noudatettavat menettelyt antavat mahdollisuuden tehdä päätöksiä mahdollisimman nopeasti. 3.4. Säädöslajin valinta Ehdotuksen muotona olisi oltava asetus. Muut keinot eivät sovellu, koska tavoitteeseen päästään vain sellaisenaan sovellettavalla säädöksellä. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Rahaston menojen enimmäismääräksi vahvistetaan 500 miljoonaa euroa vuodessa käypiin hintoihin. Joulukuussa 2005 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien sekä Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä sovittavan, talousarviota koskevaa kurinalaisuutta ja talousarviomenettelyn parantamista koskevan toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti monivuotisiin rahoituskehyksiin ei sisällytetä erityisiä rahastoa koskevia rahoitussäännöksiä. Edellä mainittujen suuntaviivojen perusteella komissio ehdottaa, että vahvistetaan EGR:n rahoitukseen vaikuttava käyttämättä jääneiden varojen taso minä tahansa vuonna (vuosi n ) seuraavasti: 1. ensiksi edellisen vuoden maksusitoumusmäärärahojen enimmäismäärän rajoissa käytettävissä oleva marginaali, eli monivuotisen rahoituskehyksen maksusitoumusmäärärahojen kokonaismäärän ja vuoden n – 1 talousarvioon otettujen maksusitoumusmäärärahojen kokonaismäärän erotus; 2. toiseksi, jos edellä mainittu määrä ei ole riittävä, edellisten kahden vuoden peruuntuneet maksusitoumusmäärärahat. Määrärahat otetaan käyttöön lisätalousarvion kautta, jos ja kun niitä tarvitaan, viitaten edellä mainitulla tavalla vahvistettuun määrään. Päätöksentekoprosessin rationalisoimiseksi komissio tekee ehdotukset erissä tarpeen mukaan varainhoitovuoden aikana. 5. LISÄTIEDOT 5.1. Tarkastelulauseke Ehdotukseen sisältyy mahdollisuus uudelleentarkasteluun sen jälkeen, kun komissio on toimittanut ensimmäisen vuosittaisen kertomuksensa, jotta asetuksen 1 artiklassa asetettuihin tavoitteisiin ja toiminta-alaan voitaisiin vastata paremmin. 2006/0033 (COD) Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, JOTKA ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 159 artiklan kolmannen kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen[5], ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[6], ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[7], noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä[8] sekä katsovat seuraavaa: (1) Vaikka globalisaatiolla onkin kaiken kaikkiaan myönteinen vaikutus kasvuun ja työpaikkoihin yhteisössä, on suotavaa perustaa Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, jonka kautta yhteisö osoittaisi solidaarisuuttaan maailmankaupan rakenteellisten muutosten vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille. (2) EGR:n olisi tarjottava erityistä kertaluonteista rahoitustukea helpottamaan työntekijöiden integroitumista uudelleen työelämään alueilla tai aloilla, joihin kohdistuu äkillinen vakava talouden häiriötila. (3) Tämän asetuksen mukaisten toimien määrittelyssä olisi noudatettava tiukkoja toimintakriteerejä, jotka koskevat taloudellisen toiminnan siirtämisen laajuutta sekä sen vaikutuksia tiettyyn alaan tai maantieteelliseen alueeseen, jotta varmistetaan, että EGR:n rahoitustuki keskitetään yhteisön pahimmin kärsiviin osiin. (4) EGR:n toimien olisi oltava johdonmukaisia ja yhteensopivia muiden yhteisön politiikkojen kanssa, ja niissä olisi noudatettava sen säännöstöä. (5) Tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavat toimet eivät saisi saada rahoitustukea muista yhteisön rahoitusvälineistä. (6) Yhteisön tukea olisi annettava ainoastaan asianomaisen jäsenvaltion hakemuksesta. Komission olisi varmistettava jäsenvaltioiden esittämien hakemusten yhdenvertainen käsittely. (7) Asetuksen täytäntöönpanon helpottamiseksi menojen olisi oltava tukikelpoisia siitä päivästä, jona jäsenvaltio alkaa tarjota yksilöllisiä palveluja asianomaisille työntekijöille sen jälkeen kun suunnitelluista työpaikkojen vähentämisistä on ilmoitettu direktiivin 75/129/ETY[9] mukaisesti. Koska tarvitaan keskitettyä toimintaa, jonka tavoitteena on erityisesti integroituminen uudelleen työelämään, olisi vahvistettava määräaika EGR:n rahoitustuen käytölle. (8) Jäsenvaltion olisi vastattava rahoitustuen täytäntöönpanosta sekä yhteisön rahoituksella tuettujen toimien hallinnoinnista ja valvonnasta Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002[10] mukaisesti. Jäsenvaltion olisi perusteltava saadun rahoitustuen käyttö. (9) Koska toteutettavien toimien tavoitteita ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan ne voidaan niiden laajuuden ja vaikutusten takia toteuttaa paremmin yhteisön tasolla, yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi, OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Kohde ja toiminta-ala 1. Tällä asetuksella perustetaan Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, jotta yhteisö voi tarjota tukea maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille, kun tällaisilla työpaikkojen menetyksillä on huomattavan haitallinen vaikutus alueelliseen tai paikalliseen talouteen. 2. Tässä asetuksessa annetaan säännöt, jotka koskevat EGR:n toimintaa, jonka tarkoituksena on edesauttaa sellaisten työntekijöiden integroitumista uudelleen työelämään, jotka ovat menettäneet työpaikkansa kauppaan liittyvistä syistä. 2 artikla Toimintakriteerit EGR:n rahoitustukea myönnetään tapauksissa, joissa maailmankaupan rakenteissa tapahtuvat merkittävät muutokset johtavat vakavaan talouden häiriötilanteeseen, kuten EU:hun suuntautuvan tuonnin mittavaan lisääntymiseen, EU:n markkinaosuuden asteittaiseen pienenemiseen jollakin tietyllä alalla tai toimintojen siirtämiseen kolmansiin maihin, minkä tuloksena: (a) vähintään 1 000 työntekijää vähennetään yhdestä yrityksestä, mukaan luettuna työntekijät, jotka vähennetään sen toimittajien tai jatkojalostajien palveluksesta, alueella, jossa työttömyys on NUTS III -tasolla mitattuna korkeampi kuin EU:n tai kansallinen keskiarvo, tai (b) vähintään 1 000 työntekijää vähennetään yhdessä tai useammassa NACE 2 -tasolla mitatun alan yrityksessä kuuden kuukauden aikana, mikä on vähintään 1 prosentti alueellisesta työttömyydestä mitattuna NUTS II -tasolla. 3 artikla Tukikelpoiset toimet Tämän asetuksen nojalla myönnetään rahoitustukea toimiin, jotka ovat osa koordinoitua yksilöllisten palvelujen pakettia, jonka tarkoituksena on integroida työttömiksi joutuneet työntekijät uudelleen työmarkkinoille, mukaan luettuna: (a) aktiiviset työmarkkinatoimenpiteet, kuten työnhakuneuvonta, ammatillinen ohjaus, räätälöity koulutus ja uudelleenkoulutus tieto- ja viestintätekniset taidot mukaan luettuina, työnvälityspalvelut ja yrittäjyyden edistäminen tai tuki itsenäiseen ammatinharjoittamiseen; (b) erityiset työssä oleville maksettavat ajallisesti rajoitetut tulonlisät, kuten työnhakuavustukset, liikkuvuusavustukset, toimeentulotuki henkilöille, jotka osallistuvat koulutustoimiin; sekä tilapäiset palkanlisät työntekijöille, jotka ovat vähintään 50-vuotiaita ja jotka suostuvat palaamaan työmarkkinoille pienemmällä palkalla. 4 artikla Rahoitustuen laji Komissio myöntää rahoitustuen kertaeränä, joka toteutetaan jäsenvaltioiden ja komission yhteistyössä toteuttaman hallinnoinnin puitteissa asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 53 artiklan 1 kohdan b alakohdan ja 5 ja 6 kohdan mukaisesti. 5 artikla Hakemukset 1. Jäsenvaltion on jätettävä komissiolle hakemus EGR:n tuesta kymmenen viikon kuluessa siitä päivästä, jona 2 artiklassa säädetyt EGR:n toiminnan edellytykset täyttyvät. 2. Hakemuksen on sisällettävä seuraavat tiedot: (a) perusteltu analyysi yhteydestä työntekijöiden vähentämisten ja maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten välillä; osoitus vähennettyjen työpaikkojen määrästä; sekä selvitys näiden työpaikkojen vähentämisten ennakoimattomasta luonteesta; (b) irtisanovien (kansallisten tai monikansallisten) yritysten yksilöinti; sekä kohteeksi joutuvien työntekijöiden ryhmät; (c) työntekijöiden vähentämisten odotettu vaikutus paikallisen, alueellisen tai kansallisen työllisyyden suhteen; (d) rahoitettavaksi tulevat erityiset toimet ja niiden arvioitujen kustannusten erittely, mukaan luettuna toimien täydentävyys rakennerahastoista rahoitettavien toimien kanssa; (e) päivämäärä, jona jäsenvaltio aloitti tai aikoo aloittaa yksilöllisten palvelujen tarjoamisen kyseisille työntekijöille; (f) menettelyt, joita noudatetaan työmarkkinosapuolten kuulemiseksi; (g) hallinnoinnista ja varainhoidon valvonnasta 18 artiklan mukaisesti vastaava viranomainen. 3. Ottaen huomioon toimet, jotka jäsenvaltiot ja asianomaiset yritykset panevat täytäntöön kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla, ja ottaen erityisesti huomioon Euroopan sosiaalirahaston, jäljempänä ’ESR’, rahoittamat toimet, edellä 2 kohdassa tarkoitettuihin tietoihin on sisällyttävä lyhyt kuvaus kansallisen viranomaisen ja asianomaisten yritysten toteuttamista ja suunnittelemista toimista, mukaan luettuna arvio niiden kustannuksista. 4. Jäsenvaltion on myös toimitettava komissiolle toimintakriteerien täyttymisen arvioimiseen tarvittavat tilastotiedot ja muut tiedot sopivimmalla maantieteellisellä tasolla. 5. Edellä 2 kohdassa tarkoitettujen tietojen perusteella komissio arvioi yhteistyössä jäsenvaltion kanssa, täyttyvätkö tämän asetuksen mukaisen rahoitustuen myöntämistä koskevat edellytykset. 6. Komissio varmistaa jäsenvaltioiden esittämien hakemusten yhdenvertaisen käsittelyn. 6 artikla Täydentävyys, vaatimustenmukaisuus ja koordinointi 1. EGR:n tuki ei voi korvata toimia, jotka kuuluvat yritysten vastuulle kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla. 2. EGR:n tuki täydentää jäsenvaltioiden toimia kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. 3. EGR:n rahoitusta saavien toimien on oltava perustamissopimuksen ja sen määräysten nojalla annettujen säädösten mukaisia. 4. Komission ja jäsenvaltioiden on omien vastuualueidensa mukaisesti varmistettava yhteisön rahastoista myönnettävän tuen koordinointi. 5. Jäsenvaltion on varmistettava, että EGR:n rahoitusta saaviin erityisiin toimiin ei saada tukea myös muista yhteisön rahoitusvälineistä. 7 artikla Naisten ja miesten välinen tasa-arvo ja syrjimättömyys Komissio ja jäsenvaltiot edistävät naisten ja miesten välistä tasa-arvoa ja varmistavat syrjimättömyyden sukupuolen, rodun, etnisen alkuperän, uskonnon tai vakaumuksen, vammaisuuden, iän tai sukupuolisen suuntautumisen perusteella EGR:n tuen saamisessa. 8 artikla Tekninen apu komission aloitteesta 1. Komission aloitteesta EGR:ää voidaan käyttää tämän asetuksen täytäntöönpanoon tarvittavan seurannan, tiedotuksen, hallinnollisen ja teknisen tuen, tilintarkastuksen, valvonnan ja arvioinnin rahoitukseen määrällä, joka on enintään 0,35 prosenttia kyseisenä vuonna käytettävissä olevista määrärahoista. 2. Tällaiset tehtävät on toteutettava neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 sekä sen soveltamissääntöjen, joita sovelletaan tämäntyyppiseen talousarvion toteutukseen, mukaisesti. 9 artikla Tiedottaminen ja julkisuus Jäsenvaltion on tiedotettava rahoitettavista toimista ja tehtävä niitä tunnetuiksi. Tiedotus on osoitettava työttömäksi jääneille työntekijöille ja laajalle yleisölle. Siinä on korostettava yhteisön merkitystä ja varmistettava, että EGR:n tuki saa näkyvyyttä. 10 artikla Rahoitustuen vahvistaminen 1. Komissio vahvistaa mahdollisimman nopeasti, 5 artiklan 5 kohdan mukaisesti suoritetun arvioinnin perusteella ja ottaen erityisesti huomioon vähennettyjen työpaikkojen määrän, ehdotetut toimet ja arvioidut kustannukset, mahdollisen rahoitustuen määrän, joka myönnetään käytettävissä olevien varojen rajoissa. Määrä saa olla enintään 50 prosenttia 5 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitetuista arvioiduista kokonaiskustannuksista. 2. Jos komissio on 5 artiklan 5 kohdan mukaisesti tehdyn arvioinnin perusteella todennut, että tämän asetuksen mukaisen rahoitustuen edellytykset täyttyvät; se käynnistää 12 artiklassa säädetyn menettelyn mahdollisimman pian. 3. Jos komissio on 5 artiklan 5 kohdan mukaisesti tehdyn arvioinnin perusteella todennut, etteivät tämän asetuksen mukaisen rahoitustuen edellytykset täyty, se ilmoittaa asiasta asianomaiselle jäsenvaltiolle mahdollisimman pian. 11 artikla Menojen tukikelpoisuus Menot ovat rahoitettavissa EGR:n tuella siitä päivästä, jona jäsenvaltio alkaa tarjota yksilöllisiä palveluja työntekijöille joukkovähentämisistä ilmoittamisen jälkeen. 12 artikla Talousarviomenettely 1. Jos komissio toteaa, että EGR:stä olisi myönnettävä rahoitustukea, se tekee budjettivallan käyttäjälle ehdotuksen 10 artiklan mukaisesti vahvistettua määrää vastaavien määrärahojen hyväksymisestä. Edellä olevan ensimmäisen kohdan mukaiseen ehdotukseen on sisällyttävä (a) edellä olevan 5 artiklan 5 kohdan mukaisesti suoritettu arviointi sekä tiivistelmä arvioinnin perusteena olleista tiedoista; (b) todisteet 2 artiklassa säädettyjen kriteerien täyttymisestä; (c) ehdotettujen määrien perusteet. 2. Komissio esittää ehdotukset erissä budjettivallan käyttäjälle. Kunkin vuoden heinäkuun 1 päivänä vähintään yhden neljänneksen EGR:n vuotuisesta enimmäismäärästä on oltava käytettävissä, jotta voidaan kattaa ilmenevät tarpeet vuoden loppuun saakka. 3. Kun budjettivallan käyttäjä on antanut määrärahat käyttöön, komissio tekee päätöksen rahoitustuesta. 13 artikla Rahoitustuen maksaminen ja käyttö 1. Kun 12 artiklan 3 kohdan mukainen päätös on tehty, komissio maksaa rahoitustuen jäsenvaltiolle kertaeränä. 2. Jäsenvaltion on käytettävä rahoitustuki sekä siitä mahdollisesti saadut korot 18 kuukauden kuluessa siitä päivästä, josta alkaen menoista tuli tukikelpoisia 11 artiklan nojalla. 14 artikla Euron käyttö Tämän asetuksen mukaisissa hakemuksissa, rahoitustukea koskevissa päätöksissä ja kertomuksissa sekä kaikissa muissa asiaan liittyvissä asiakirjoissa määrät ilmaistaan euroina. 15 artikla Loppukertomus ja tilinpäätös 1. Jäsenvaltion on viimeistään kuuden kuukauden kuluttua 13 artiklan 2 kohdassa määritellyn määräajan päättymisestä toimitettava komissiolle kertomus rahoitustuen käytöstä, mukaan luettuna tiedot toimien lajista ja tärkeimmistä tuloksista, sekä selvitys, jossa perustellaan menot ja osoitetaan tarvittaessa toimien täydentävyys ESR:n rahoittamien toimien kanssa. 2. Komissio päättää EGR:n rahoitustuen tilit viimeistään kuuden kuukauden kuluttua siitä, kun sille on toimitettu kaikki 1 kohdassa vaaditut tiedot. 16 artikla Vuosikertomus 1. Komissio esittää ensimmäisen kerran vuonna 2008 ja ennen jokaisen vuoden heinäkuun 1 päivää Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen mukaisista toimista edellisenä vuonna. Kertomuksessa on erityisesti oltava tiedot esitetyistä hakemuksista, tehdyistä päätöksistä, rahoitetuista toimista ja myönnetyn rahoitustuen tilien päättämisestä. 2. Kertomus toimitetaan tiedoksi työmarkkinaosapuolille. 17 artikla Arviointi 1. Komissio toteuttaa oma-aloitteisesti ja läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa (a) puoliväliarvioinnin saavutettujen tulosten vaikuttavuudesta ja kestävyydestä; (b) jälkiarvioinnin. 2. Arvioinnin tulokset toimitetaan tiedoksi budjettivallan käyttäjälle ja työmarkkinaosapuolille. 18 artikla Hallinnointi ja varainhoidon valvonta 1. Rajoittamatta komissiolle kuuluvaa vastuuta Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion toteuttamisesta jäsenvaltioiden on oltava ensisijaisesti vastuussa rahaston tukemien toimien hallinnoinnista ja toimien varainhoidon valvonnasta. Tätä varten niiden toteuttamiin toimenpiteisiin on kuuluttava seuraavat toimenpiteet: 1. tarkistetaan, että hallinnointi- ja valvontajärjestelyt on perustettu ja että niitä toteutetaan tavalla, jolla varmistetaan, että yhteisön varoja käytetään tehokkaasti ja oikein moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti; 2. tarkistetaan, että rahoitetut toimet on toteutettu asianmukaisesti, 3. varmistetaan, että rahoitetut menot perustuvat todennettaviin tositteisiin ja että ne ovat moitteettomat ja säännönmukaiset; 4. estetään, todetaan ja korjataan sääntöjenvastaisuudet ja peritään takaisin aiheettomasti maksetut rahamäärät tarvittaessa viivästyskorkoineen. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava nämä komissiolle ja tiedotettava komissiolle hallinnollisten ja oikeudellisten menettelyiden edistymisestä. 2. Jäsenvaltioiden on tehtävä vaaditut rahoitukselliset korjaukset, kun sääntöjenvastaisuus on todettu. Jäsenvaltioiden tekemien korjausten on koostuttava yhteisön tuen peruuttamisesta kokonaan tai osittain. Jäsenvaltion on perittävä takaisin kaikki todetun sääntöjenvastaisuuden vuoksi menetetyt rahamäärät, maksettava ne takaisin komissiolle ja, jos rahamäärää ei makseta takaisin asianomaisen jäsenvaltion sallimassa ajassa, on maksettava viivästyskorko. Jos edunsaajalle aiheettomasti maksettuja rahamääriä ei voida periä takaisin, jäsenvaltio on vastuussa menetettyjen rahamäärien maksamisesta takaisin Euroopan unionin yleiseen talousarvioon. 3. Komissio ryhtyy Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion toteuttamisesta vastuullisena kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin tarkistaakseen, että rahoitetut toimet on toteutettu moitteettoman ja tehokkaan varainhoidon periaatteiden mukaisesti neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 säännöksiä noudattaen. Se varmistaa erityisesti, että jäsenvaltioilla on kitkattomasti toimivat hallinnointi- ja valvontajärjestelmät. Rajoittamatta tilintarkastustuomioistuimen valtuuksia tai jäsenvaltioiden kansallisten lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten mukaisesti suorittamia tarkastuksia komission virkamiehet tai muut sen palveluksessa olevat voivat tätä tarkoitusta varten kohdistaa rahastosta rahoitettuihin toimiin vähintään yhden työpäivän varoitusajalla paikalla tehtäviä tarkastuksia, otantatarkastukset mukaan luettuina. Komissio ilmoittaa asiasta asianomaiselle jäsenvaltiolle saadakseen kaiken tarvittavan avun. Asianomaisen jäsenvaltion virkamiehet tai muut sen palveluksessa olevat voivat osallistua tällaisiin tarkastuksiin. 4. Jäsenvaltion on varmistettava, että kaikki aiheutuneita menoja koskevat tositteet säilytetään komission ja tilintarkastustuomioistuimen saatavilla kolmen vuoden ajan sen jälkeen, kun EGR:ltä saadun rahoitustuen tilit on päätetty. 19 artikla Rahoitustuen takaisinmaksu 1. Tapauksissa, joissa toimen toteutuneiden kustannusten määrä on vähäisempi kuin arvioitu määrä, joka on ilmoitettu 12 artiklan nojalla, komissio vaatii jäsenvaltiota maksamaan takaisin vastaavan määrän saadusta rahoitustuesta. 2. Jos jäsenvaltio ei ole noudattanut velvollisuuksia, jotka on ilmoitettu rahoitustukea koskevassa päätöksessä, komissio ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin vaatiakseen jäsenvaltiota maksamaan takaisin kaiken saadun rahoitustuen tai osan siitä. 3. Ennen 1 tai 2 kohdan mukaisen päätöksen tekemistä komissio tutkii tapauksen asianmukaisesti ja myöntää jäsenvaltiolle erityisen määräajan, jonka kuluessa se voi esittää huomautuksensa. 4. Jos komissio toteaa tarpeelliset tarkistukset loppuun saatettuaan, että jäsenvaltio ei noudata sille 18 artiklan 1 kohdan nojalla kuuluvia velvollisuuksia, se päättää, jos sopimukseen ei ole päästy eikä jäsenvaltio ole tehnyt korjauksia komission asettamassa määräajassa, ja ottaen huomioon jäsenvaltion mahdollisesti esittämät huomautukset, kolmen kuukauden kuluessa edellä mainitun määräajan päättymisestä vaadittujen rahoituksellisten korjausten tekemisestä peruuttamalla kaiken asianomaiselle toimelle rahastosta annetun tuen tai osan siitä. Mahdollinen havaitun sääntöjenvastaisuuden tuloksena menetetty rahamäärä peritään takaisin ja, jos kyseistä rahamäärää ei makseta takaisin asianomaisen jäsenvaltion sallimassa ajassa, on maksettava viivästyskorko. 20 artikla Tarkastelulauseke Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat tarkastella 16 artiklassa säädetyn ensimmäisen vuotuisen kertomuksen perusteella uudelleen tätä asetusta komission ehdotuksen pohjalta sen varmistamiseksi, että EGR:n solidaarisuustavoitteet täyttyvät ja että sen säännöksissä otetaan riittävästi huomioon jäsenvaltioiden taloudelliset, sosiaaliset ja alueelliset ominaispiirteet. Euroopan parlamentti ja neuvosto tarkastelevat joka tapauksessa tätä asetusta uudelleen 31 päivään joulukuuta 2013 mennessä. 21 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2007. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. EHDOTUKSEN NIMI: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston ASETUKSEKSI Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta (EGR) 2. LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA JOHTAMIS- JA BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄ Toimintalohko(t) sekä toiminto/toiminnot: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky 3. BUDJETTIKOHTA/-KOHDAT 3.1. Budjettikohdat (toimintamäärärahat sekä niihin liittyvät teknisen ja hallinnollisen avun määrärahat (entiset BA-budjettikohdat)) ja budjettinimikkeet: Kaksi budjettikohtaa otsakkeen 1A [11] alla Jäsenvaltioiden osalta: 04.0601 Hallinnoinnin osalta: 04.0601 3.2. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto: Määräämätön; mahdollisuus käyttää enintään 500 miljoonaa euroa vuodessa käypiin hintoihin, jonka budjettivallan käyttäjä antaa käyttöön tapauskohtaisesti lisätuen tarjoamiseen maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille, kun komissio on antanut ehdotuksen lisätalousarviosta. Enintään 0,35 prosenttia EGR:stä maksetusta rahoitustuesta voidaan käyttää 8 artiklan mukaiseen tekniseen apuun. 3.3. Budjettitiedot (rivejä lisätään tarvittaessa): Budjettikohta | Menolaji | Uusi | EFTA osallistuu | Ehdokasmaat osallistuvat | Rahoitusnäkymien otsake | Ei-pakoll. | EI-JM | Kyllä | Ei | Ei | nro 3 | Ei-pakoll. | JM | Ei | Ei | Ei | nro 3 | 4. YHTEENVETO RESURSSEISTA 4.1. Taloudelliset resurssit 4.1.1. Yhteenveto maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Menolaji | Kohdan nro | Vuosi n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 ja myöh. | Yht. | Toimintamenot | Maksusitoumusmäärärahat (MSM) | 8.1 | a | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | Maksumäärärahat (MM) | b | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | Viitemäärään sisältyvät hallintomenot | Tekninen ja hallinnollinen apu (EI-JM) | 8.2.4 | c | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | VIITEMÄÄRÄ YHTEENSÄ | Maksusitoumusmäärärahat | a+c | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | Maksumäärärahat | b+c | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | Hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään[12] | Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot (EI-JM) | 8.2.5 | d | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 | Viitemäärään sisältymättömät hallintomenot lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EI-JM) | 8.2.6 | e | Toimenpiteen alustavat rahoituskustannukset yhteensä MSM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | a+c+d+e | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | MM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | b+c+d+e | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | Tiedot yhteisrahoituksesta Jos ehdotukseen liittyy jäsenvaltioilta tai muilta tahoilta (jotka on ilmoitettava) saatavaa osarahoitusta, seuraavassa taulukossa ilmoitetaan kyseisen osarahoituksen arvioitu määrä (rivejä voidaan lisätä, jos rahoitusta saadaan useilta tahoilta): milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Rahoitukseen osallistuva taho | Vuosi n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 ja myöh. | Yht. | …………………… | f | MSM YHTEENSÄ yhteisrahoitus mukaan luettuna | a+c+d+e+f | 4.1.2. Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman kanssa X Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen. X Ehdotus edellyttää kyseeseen tulevan rahoitusnäkymien otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. X Ehdotus voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten soveltamista (ts. joustovälineen käyttöä tai rahoitusnäkymien tarkistamista). 4.1.3. Vaikutukset tuloihin X Ehdotuksella ei ole vaikutuksia tuloihin. ( Ehdotuksella on seuraavat vaikutukset tuloihin: Huomautus: Tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskutapaa koskevat täsmennykset ja huomautukset esitetään erillisessä liitteessä. milj. euroa (yhden desimaalin tarkkuudella) Ennen toteutusta[Vuosi n-1] | Toteutuksen jälkeen | Henkilöstön määrä yhteensä | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 | 5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEET Yksityiskohtainen selvitys ehdotuksen taustasta sisältyy perusteluosaan. Rahoitusselvityksen tässä osassa esitetään vain seuraavat lisätiedot: 5.1. Tarve, johon ehdotuksella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Ks. perusteluosa. 5.2. Yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo, ehdotuksen johdonmukaisuus muiden rahoitusvälineiden kanssa sekä mahdolliset synergiaedut Ks. perusteluosa. 5.3. Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä näihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissa 5.4. Toteutustapa (alustava) Mitä seuraavista menettelyistä käytetään toiminnan toteuttamisessa? Jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä toteutettava hallinnointi , päätös rahoitustuesta. 6. SEURANTA JA ARVIOINTI Seuranta ja arviointi ovat rajallisia, jotta ne heijastaisivat välineen luonnetta eikä aiheutettaisi kohtuutonta taakkaa kansallisille viranomaisille. Seurantakäyntejä rahoitustuen toteutuksen puolivälin tienoilla on kuitenkin suunniteltu valikoituja tapauksia varten. 7. PETOSTENTORJUNTA Ehdotetaan, että jäsenvaltio suorittaa valvonta- ja tarkastustoimenpiteitä riskianalyysin perusteella. Jäsenvaltion on toimitettava komissiolle kertomus kunkin rahoitustuen käytöstä sekä selvitys menojen perusteista ja kaikista muista lähteistä, joista asianomaiset toimet ovat mahdollisesti saaneet rahoitusta. Ehdotuksen mukaan yhteisön elimillä on mahdollisuus suorittaa tarkastuksia varainhoitoasetuksen mukaisesti. 8. YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY TARVITTAVISTA RESURSSEISTA 8.1. Ehdotuksen tavoitteet ja niihin liittyvät rahoituskustannukset Maksusitoumusmäärärahoina, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Vuosi n | Vuosi n+1 | Vuosi n+2 | Vuosi n+3 | Vuosi n+4 | Vuosi n+5 | Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt (XX 01 01) | A*/AD | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | B*, C*/AST | 2 2 | 2 2 | 2 2 | 2 2 | 2 2 | 2 2 | Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö | Momenteilta XX 01 04/05 rahoitettava muu henkilöstö | YHTEENSÄ | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 | Henkilöresursseja pyydetään vuotuisen toimintastrategian puitteissa tai sisäisten uudelleenjärjestelyjen kautta. 8.2.2. Toimintaan liittyvien tehtävien kuvaus Hakemusten arviointi, rahoitustukea koskevien päätösten valmistelu, tuen seuranta ja päättäminen. 8.2.3. Henkilöresurssien lähteet (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö) Ohjelman hallinnointiin on nyt osoitettu viisi henkilöstösääntöjen alaista toimea. 8.2.4. Muut viitemäärään sisältyvät hallintomenot (XX 01 04/05 – hallintomenot) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Budjettikohta (numero ja nimi) 04.0601 | Vuosi n | Vuosi n+1 | Vuosi n+2 | Vuosi n+3 | Vuosi n+4 | Vuosi n+5 ja myöh. | YHT. | Muu tekninen ja hallinnollinen apu | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | - sisäinen | - ulkoinen | Tekninen ja hallinnollinen apu yhteensä | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | 8.2.5. Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot, jotka eivät sisälly viitemäärään milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Laji | Vuosi n | Vuosi n+1 | Vuosi n+2 | Vuosi n+3 | Vuosi n+4 | Vuosi n+5 ja myöh. | Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt (XX 01 01) | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 | Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö (ylim. toimihlöt, kans. asiantuntijat, sopimussuhteinen hlöstö jne.) (budjettikohta ilmoitettava) | Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot yhteensä (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 | Laskelma – virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt Tarvittaessa viitataan kohtaan 8.2.1 8 henkilöstösääntöjen alaista toimea à 108 000 euroa vuodessa Laskelma – momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö Tarvittaessa viitataan kohtaan 8.2.1 8.2.6. Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Vuosi n | Vuosi n+1 | Vuosi n+2 | Vuosi n+3 | Vuosi n+4 | Vuosi n+5 ja myöh. | YHT. | XX 01 02 11 01 – Virkamatkat | XX 01 02 11 02 – Konferenssit ja kokoukset | XX 01 02 11 03 – Komiteoiden kokoukset | XX 01 02 11 04 – Selvitykset ja kuulemiset | XX 01 02 11 05 – Tietojärjestelmät | 2 Muut hallintomenot yhteensä (XX 01 02 11) | 3 Muut hallintomenojen kaltaiset menot (eritellään budjettikohdittain) | Hallintomenot yhteensä lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EIVÄT sisälly viitemäärään) | Laskelma – Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään [1] Komission tiedonanto: Eurooppalaiset arvot globaalistuvassa maailmassa - KOM(2005) 525, 20.10.2005. [2] 20. lokakuuta 2005 päivätty kirje EU:n neuvoston puheenjohtajalle ja Euroopan parlamentin puhemiehelle. [3] EYVL L 48, 22.2.1975, s. 29. [4] Komission tiedonanto: Rakenneuudistukset ja työllisyys, KOM(2005) 120 lopullinen, 31.3.2005. [5] xxx [6] EUVL C …, s. . [7] EUVL C …, s. . [8] EUVL C …, s. . [9] EYVL L 48, 22.2.1975, s. 29. [10] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. [11] Rahaston menojen enimmäismääräksi vahvistetaan 500 miljoonaa euroa vuodessa käypiin hintoihin. Joulukuussa 2005 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien sekä Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä sovittavan, talousarviota koskevaa kurinalaisuutta ja talousarviomenettelyn parantamista koskevan toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti monivuotisiin rahoituskehyksiin ei sisällytetä erityisiä rahastoa koskevia rahoitussäännöksiä. Edellä mainittujen suuntaviivojen perusteella komissio ehdottaa, että vahvistetaan EGR:n rahoitukseen vaikuttava käyttämättä jääneiden varojen taso minä tahansa vuonna (vuosi n ) seuraavasti: - ensiksi edellisen vuoden maksusitoumusmäärärahojen enimmäismäärän rajoissa käytettävissä oleva marginaali, eli monivuotisen rahoituskehyksen maksusitoumusmäärärahojen kokonaismäärän ja vuoden n – 1 talousarvioon otettujen maksusitoumusmäärärahojen kokonaismäärän erotus; - toiseksi, jos edellä mainittu määrä ei ole riittävä, edellisten kahden vuoden peruuntuneet maksusitoumusmäärärahat. Määrärahat otetaan käyttöön lisätalousarvion kautta, jos ja kun niitä tarvitaan, viitaten edellä mainitulla tavalla vahvistettuun määrään. Päätöksentekoprosessin rationalisoimiseksi komissio tekee ehdotukset erissä tarpeen mukaan varainhoitovuoden aikana. [12] Menot, jotka otetaan lukuun xx 01 muille momenteille kuin xx 01 04 tai xx 01 05.