EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 30.11.2011 
SEK(2011) 1453 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
Oheisasiakirja 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEEN 
yritysten kilpailukykyä ja pieniä ja ke skisuuria yrityksiä koskevan ohjelman 
perustamisesta (2014-2020)  
 
{KOM(2011) 834 lopullinen} 
{SEK(2011) 1452 lopullinen}  
 
 1. JOHDANTO  
Tämän vaikutustenarviointiraportin tarkoituks ena on arvioida yritysten kilpailukykyä ja pk-
yrityksiä koskevan EU:n ohjelman ( 2014–2020), jota komissio esitti 29. kesäkuuta 2011 
annetussa monivuotista rahoituskehystä koskevassa tiedonannossaan1, odotettuja vaikutuksia.  
Tämän aloitteen laatimisessa komissio kuuli asiaan liittyviä sidosryhmiä ja pyysi ulkopuolista 
asiantuntija-apua. Se teetti nykyisestä yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelmasta2 väli- ja 
loppuarvioinnin ja kyselyn edunsaajien hallinno llisista kustannuksista. Se käynnisti myös 
julkisen kuulemisen.3 Kahdesta ulkoisesta tutkimuksesta saatiin empiirisiä tietoja ja 
analyysejä vaikutustenarvioinnin tueksi.4 
Kun otetaan huomioon talouskriisin pitkäai kaiset vaikutukset Euroopan talouden 
kilpailukykyyn ja yrittäjyyspotentiaaliin ja erityisesti pk-yrityksiin, on tarpeen tarkastella tapoja, joilla voitaisiin ratkoa ongelmia, jotka rajoittavat kasvua Euroopan tasolla. Kriisi ja 
sen vaikutukset ovat osoittaneet, että koordinoimattomilla kansallisilla toimilla on vain vähäistä arvoa, koska niillä ei saada aikaan kriittistä massaa, jolla vaikutettaisiin Euroopan yritysten suorituskykyyn ja kasvuun globaaleilla markkinoilla, eikä niissä ole tarvittavaa 
jatkuvuutta pitkällä aikavälillä. 
2. O
NGELMAN MÄÄRITTELY  
Markkinoiden sekä poliittiset ja institutionaalis et epäkohdat murentavat Euroopan yritysten, 
myös pk-yritysten, kilpailukykyä – ja etenkin niiden kykyä tulla kestävämmiksi – samoin 
kuin niiden kasvumahdollisuuksia, jotka liittyvät pääsyyn rahoitusmarkkinoille ja globaaleille 
markkinoille. 
Tarvitaan erityistoimia, jotta voidaan edistää pien ten ja keskisuurten yritysten etuja sekä niitä 
sektoreita, joilla pk-yritykset ovat eniten edustettuina. Yksi EU:n talouskasvun ja uusien työpaikkojen tärkeimmistä lähteistä ovat pk-yritykset, jotka muodostavat 99 prosenttia Euroopan yrityksistä, tarjoavat kaksi kolmasosaa yksityissektorin työpaikoista ja vastaavat yli puolesta yritysten luomasta kokonaislisäarvosta EU:ssa. Viiden viime vuoden aikana Euroopan uusista työpaikoista 80 prosenttia on syntynyt pk-yrityksiin.
5 
2.1. Kilpailukykyyn ja kestävyyteen liittyvät erityisongelmat 
Euroopan liiketoimintaympäristölle on ominaista sääntelyn hajanaisuus valtioiden rajojen yli 
ja  joissakin jäsenvaltioissa yrityksen perust amiseen liittyvät liialliset hallinnolliset rasitteet. 
Eri tutkimusten mukaan yrityksistä 70–88 prosen ttia pitää hallinnollisia vaikeuksia muissa 
EU-maissa ”erittäin tärkeänä” tai ”tärkeänä” te kijänä, kun ne tekevät päätöksiä valtioiden 
rajat ylittävään kaupankäyntiin ryhtymisestä.6 Tämä on vastoin yleistä periaatetta, jonka 
mukaan yritysten, jotka sijaitsevat korkeid en kustannusten alueella, kuten Euroopassa, on 
                                                 
1  KOM(2011) 500 lopullinen. 
2  http://ec.europa.eu/cip/documents/implementation-reports/index_en.htm. 
3  http://ec.europa.eu/cip/public_consultation/index_en.htm. 
4  Tutkimus nykyisen ohjelman seuraajasta ja tutkimus matkailusta, tekijänä Economisti Associati. 
5 Structural Business Statistics Database (Eurostat);  
http://epp.eurostat.ec.europa .eu/portal/page/portal/europ ean_business/data/database .  
6 ”Commercial Disputes and Cross Border Debt Recovery”, Eurooppalainen yrityspaneeli (EBTP), 
14.7.2010–13.8.2010, http://ec.eu ropa.eu/yourvoice/ebtp. 
 
 2pystyttävä mukautumaan jatkuvasti, jotta ne säilyttäisivät kilpailukykynsä globaaleilla 
markkinoilla. 
2.2. Yrittäjyyteen, pk-yritysten perustamiseen ja kasvuun liittyvät 
erityisongelmat 
Vuonna 2009 tehdyn yrittäjyyttä käsitelleen Eurobarometrikyselyn mukaan vain 45 prosenttia 
Euroopan kansalaisista haluaisi ryhtyä itsen äisiksi ammatinharjoittajiksi, kun sama osuus 
Yhdysvalloissa on 55 prosenttia ja Kiinassa 71 prosenttia.  
2.3. Rahoituksen saantiin liittyvät erityisongelmat 
Monissa jäsenvaltioissa pk-yrityksillä on ongelm ia saada lainoja pankkilaitoksilta. Ulkoisen 
tutkimuksen7 mukaan noin 400 000–700 000 pk-yritystä ei saa lainaa virallisesta 
rahoitusjärjestelmästä, ja menetettyjen lainojen arvo on yhteensä 40–70 miljardia euroa, koska rahoituslaitokset vaativat merkittäviä vakuuksia samoin kuin kattavia rahoitus- ja liiketoiminta-asiakirjoja. Euroopassa perust ettavilla yrityksillä, etenkin pk-yrityksillä, on 
yhdysvaltalaisiin vastaaviin verrattuna vähemmän rahoitusmahdollisuuksia muista lähteistä (esim. riskipääoma). Tämän tuloksena monet nopeasti kasvavat eurooppalaiset yritykset suunnittelevat toiminnan laajentamista Yhdysvalloissa eikä Euroopassa.
8  
2.4. Markkinoille pääsyyn liittyvät erityisongelmat 
Vuonna 2010 tehdyn Euroopan keskuspankin tutkim uksen mukaan euroalueen pk-yritysten 
suurin ongelma oli ”asiakkaiden löytäminen” (28 %). Sisämarkkinoista huolimatta liiketoiminnan harjoittaminen valtioiden rajojen yli niin Euroopassa kuin Euroopan ulkopuolella aiheuttaa edelleen merkittäviä es teitä pk-yrityksille. Tämän tuloksena vain 25 
prosenttia EU:n pk-yrityksistä harjoittaa vientiä suoraan kansallisten markkinoiden ulkopuolelle ja vain 13 prosenttia EU:n ulkopuolelle.
9 Tilanne on huolestuttava, koska 
yritysten kansainvälistyminen on tärkeää työpaikkojen ja kasvun luomisen kannalta.10 
2.5. EU:n toimien tarve 
• EU:n tason toimet perustuvat viidellä ala lla saatavaan Euroopan tason lisäarvoon: Edut, 
jotka liittyvät sisämarkkinoiden vahvistamiseen  torjumalla markkinoiden hajanaisuutta 
riskipääomasijoitusten, valtioiden rajojen y li tapahtuvan lainanannon ja erillistakausten 
kaltaisilla aloilla sekä torjumalla tiedotukseen ja organisaatioon liittyviä rajoituksia, jotka estävät pk-yrityksiä hyödyntämästä sisämarkkinoiden tarjoamia etuja.  
• Mahdollisuus saavuttaa merkittäviä esimerkki- ja katalyyttivaikutuksia  levittämällä 
parhaimpia teollisuuden ja politiikan toimintatapoja. Nykyisessä ohjelmassa parhaat esimerkit yrittäjyyden ja pk-yritysten edistämisestä jäsenvaltioiden keskus-, alue- ja paikallistasolla voidaan valita kilpailemaan Yrittävä Eurooppa -palkinnosta.  
• Mittakaavaetujen  saavuttaminen aloilla, joilla yksittäisten jäsenvaltioiden saattaisi olla 
vaikea saavuttaa vaadittua kriittistä massaa. Jo s tarkastellaan esimerkiksi pk-yritysten 
                                                
 
7  Ks. alaviite 3. 
8 Europe Innova, Meeting the challenge of Europe 2020,  raportin laatinut Expert Panel on Service Innovation 
in the EU, helmikuu 2011. 
9  EIM, Opportunities for the Intern ationalisation of SMEs, kesäkuu 2011. 
10  Ks. ed. 
 
 3tukemista ulkomailla, Euroopan tason lisäarvoa saadaan aikaan niputtamalla yhteen 
kansallisia toimia ja perustamalla palveluita, joilta puuttuisi kriittistä massaa, jos ne tarjottaisiin kansallisella tasolla (esim. tukemalla teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanoa). Nykyisestä ohjelmasta rahoitettu ”Kiina – teollis- ja tekijänoikeudet (IPR) – Pk-yritysten neuvontapalvelu” tarj oaa neuvoja, jotka eivät muutoin olisi pk-
yritysten saatavilla pienemmissä jäsenvaltioissa.
11 
• Tuetaan kansallisten toimenpiteiden yhdenmukaisuutta ja johdonmukaisuutta  hyvien 
toimintatapojen vaihdon ja vertailuanalyysien kautta.12 Yksi parhaista esimerkeistä 
nykyisestä ohjelmasta rahoitettujen vertailuanalyysien onnistumisesta on perustamismenettelyjen yksinkertaistamiseen tähtäävä toimi.  
• EU-toimielinten hankkima ainutlaatuinen asiantuntemus:   
• Tämä koskee EU:n rahoituslaitoksia, Euroopan investointipankkia ja Euroopan 
investointirahastoa (EIR) , joiden asiantuntemus pk-ystävällisten rahoitusjärjestelyjen 
suunnittelussa ja täytäntöönpanossa on om aa luokkaansa. EIR:n yli 10 vuoden aikana 
hankkima kokemus on ainutlaatuisen arvokasta.  
• Yritys-Eurooppa-verkosto  (Enterprise Europe Network) on saanut aikaan 
konkreettisia tuloksia pk-yritysten kansainvälistymisessä (sisämarkkinoilla ja niiden ulkopuolella) tarjoamalla tietoa EU-asioista sekä mahdollisuudesta osallistua päätöksentekoprosessiin. Sen tehtävä on er ityisen tärkeä pyrittäessä torjumaan tiedon 
epätasaista jakautumista pk-yrityksille ja vähentämään valtioiden rajat ylittävään toimintaan liittyviä kustannuksia. Yrity s-Eurooppa-verkoston arvo muodostuu 
jaetuista menetelmistä ja välineistä, joita alueellisten tai kansallisten viranomaisten valtuuttamat ja (osa)rahoittamat pätevät palveluntarjoajat käyttävät. 
Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti nykyisessä tai tulevassa ohjelmassa toteutetuilla 
toimenpiteillä ei pyritä korvaamaan olemassa olevia kansallisia toimia vaan pikemminkin 
täydentämään niitä. Jäsenvaltioissa on kyllä monia aloitteita, joilla edistetään yrittäjyyttä ja 
pk-yritysten kilpailukykyä, mutta tarvitaan koordinointia ja hyvien toimintatapojen vaihtoa. Useimmissa pk-yrityksiin liittyvissä aiheissa EU:lla ja jäsenvaltioilla vaikuttaa olevan 
merkittävä toisiaan täydentävä tehtävä, koska niissä on sijaa heijastus- ja synergiavaikutuksille. EU on keskeisessä asemassa  kaikkien politiikanalojen ja viputekijöiden 
aktivoimisessa integroidulla tavalla. 
Jotta voidaan ottaa huomioon talousarviorajo itukset, suunnitellut toimenpiteet on lisäksi 
huolellisesti valittu niin, että niistä saadaan eniten EU:n tason lisäarvoa. 
3. T
AVOITTEET  
Ehdotuksen yleisenä tavoitteena on edis tää Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita 
käsittelemällä Euroopan talouden kasvua rajoittavia erityisiä tekijöitä. 
                                                 
11 Verkkoportaalilla ja verkko-opetuspalveluilla on o llut yli 50 000 käyttäjää ensimmäisten kolmen vuoden 
aikana ja hakuja on tehty yli 2 miljoon aa; joka vuosi järjestetään yli 30 koul utusseminaaria ja interaktiivista 
työpajaa, joissa tarkastellaan pk-yritysten ongelmia. 
12 EIM, kesäkuu 2011. 
 
 4Ehdotuksen kaksoistavoitteena on edistää sekä  kilpailukykyä että yrittäjyyttä, etenkin pk-
yritysten perustamista ja kasvua, Euroopan taloudessa. 
Erityisiä tavoitteita ovat EU:n yritysten kilp ailukyvyn ja kestävyyden toimintaedellytysten 
parantaminen, yrittäjyyden edistäminen, rahoitusmahdollisuuksien parantaminen ja markkinoille pääsyn helpottaminen.  
4. T
OIMINTAVAIHTOEHDOT  
Vaihtoehdossa 1, nykytilan säilyttäminen , uusi ohjelma kattaisi samat kilpailukykyyn ja pk-
yrityksiin liittyvät seikat kuin yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelman odotetaan kattavan 
vuonna 2013, ja sen talousarvio olisi noin 213 miljoonaa euroa vuodessa. 
Vaihtoehdossa 2 kaikki nykyiset rahoitustoimet lakkautettaisiin , mikä johtaisi vaihtoehdossa 
1 esitetyn summan suuruiseen säästöön. 
Vaihtoehto 3 a perustuu ulkoisen tutkimuks en tuloksiin ja toimii vain viitekohtana 
vaihtoehtojen 3 b ja 3c vaikutusten arvioinnille.13  
Vaihtoehdossa 3 b säilytettäisiin toimien nykyinen soveltamisala ja laajennettaisiin 
talousarviota tasapainotetusti . Vaihtoehtoon 3 c sisältyy kohdennettu talousarvion 
laajentaminen,  jossa rahoitustuki rajataan rahoitusvälineisiin ja Yritys-Eurooppa-verkostoon. 
Tässä vaikutustenarviointiraportissa käsitellyt vaihtoehdot esitetään seuraavassa: 
Taulukko 1  Yhteenveto vaihtoehdoista  
 Vaihtoehto 1  Vaihtoehto 2  Vaihtoehto 3  
 Nykytilan säilyttäminen  EU-toimien 
lakkauttaminen  EU-toimien laajentaminen  
Toimenpiteet  213 milj. euroa vuodessa  0 milj. euroa 
vuodessa  Vaihtoehto 3B:   340 milj. euroa 
vuodessa  
Vaihtoehto 3C:   340 milj. euroa 
vuodessa  
1 – Euroopan 
kilpailukyvyn 
parantamiseen 
tähtäävät toimet  Parannetaan taloudellista ja 
sääntely-ympäristöä vertailuanalyysien, hyvien toimintatapojen vaihdon ja alakohtaisten aloitteiden kautta (11 milj. euroa/vuosi).Lakkautetaan kaikki 
nykyiset toimet.
 Vaihtoehto 3B : Perustilanteen 
lisäksi käynnistetään täydentäviä toimia uusilla aloilla (esim. yritysten sosiaalinen vastuu) (14 milj. euroa/vuosi)
 
Vaihtoehto 3C : Lakkautetaan 
kaikki nykyiset toimet.  
2 – Kehitetään 
pk-yrityksiä 
koskevaa 
politiikkaa ja 
edistetään niiden 
kilpailukykyä  Pannaan täytäntöön SBA ja sen tarkistus Euroopan ja jäsenvaltioiden tasolla (esim. pienet ensin -periaatteen edistäminen) (9 milj. euroa/vuosi)
 Lakkautetaan kaikki nykyiset toimet.
 Vaihtoehto 3B : Sama kuin 
perustilanne (9 milj. euroa/vuosi)  
Vaihtoehto 3C : Lakkautetaan 
kaikki nykyiset toimet.  
                                                 
13 Tutkimuksen talousarvio-olettamukset eivät olleet seuraavaa monivuotista rahoituskehystä koskevan 
komission lopullisen ehdotuksen m ukaisia, koska tutkimus tilattiin jo vuonna 2010, mutta kvalitatiivinen 
analyysi on edelleen relevantti. Tämän vuoksi vaihto ehto 3 a on jätetty pois seuraavista taulukoista. 
 
 53 – Uudet 
liiketoiminta-
ajatukset 
kestävien, 
käyttäjävetoisten
, 
suunnittelupohja
isten tuotteiden 
edistämiseksi  Suunnittelupohjaisten 
kulutustuotteiden analyysi ja tukitoimenpiteet teollis- ja tekijänoikeuksien tai sähköisen kaupankäynnin alalla (1 milj. euroa/vuosi)
 Lakkautetaan kaikki nykyiset toimet.
 Vaihtoehto 3B : Käytetään 
markkinoille saattamista koskevien hankkeiden kaltaisia välineitä aloilla, joilla pk-yrityksillä on vaikeuksia ottaa käyttöön uutta ekologisesti kestävää teknologiaa ja uusia käyttäjävetoisia liiketoimintamalleja (12 milj. euroa/vuosi)
 
Vaihtoehto 3C : Lakkautetaan 
kaikki nykyiset toimet.  
4 – Matkailu  Jatketaan CIP/EIP:stä osarahoitettuja nykyisiä aloitteita matkailun alalla (esim. kestävää matkailua koskevien valmistelutoimien seuranta: EDEN, CALYPSO) (5 milj. euroa/vuosi)
 Lakkautetaan kaikki nykyiset toimet.
 Vaihtoehto 3B : Laajennetaan 
toimintakenttää uusiin toimiin, jotka liittyvät kestävyyteen ja keskittyvät tuotteiden ja palvelujen monipuolistamiseen (18 milj. euroa/vuosi)
 
Vaihtoehto 3C : Lakkautetaan 
kaikki nykyiset toimet.  
5 – Yrittäjyyttä 
edistävät toimet  Kannustetaan yrittäjyystaitojen ja -asenteiden kehittämistä, myös yrittäjien vaihto-ohjelmilla (11 milj. euroa/vuosi)
 Lakkautetaan kaikki nykyiset toimet.
 Vaihtoehto 3B : Sama kuin 
perustilanne ja lisäksi laajennetaan hieman vaihtotoiminnan lisäämiseen keskittyviä toimia (12 milj. euroa/vuosi)
 
Vaihtoehto 3C : Lakkautetaan 
kaikki nykyiset toimet.  
6 – 
Rahoitusvälineet  Jatketaan rahoitusmahdollisuuksien tukemista pääasiassa antamalla takuita pk-yrityksille ja riskipääomarahastoille, jotka keskittyvät kasvuvaiheessa oleviin yrityksiin (113 milj. euroa/vuosi)
 Lakkautetaan kaikki suorat toimet rahoitusvälineissä niin, että EU-toimilla rajoitutaan poistamaan sääntelyesteitä valtioiden rajat ylittävältä riskipääomalta.
 Vaihtoehto 3B : Lähes 
kaksinkertaistetaan resurssit samoilla välineillä, jotka tarjoavat sekä pääoma- että velkarahoitusta (200 milj. euroa/vuosi)
 
Vaihtoehto 3C : Toimien 
kohdennettu laajentaminen, jossa lisätään riskinjakorahoitusta riski- ja mezzanine-pääomaan (280 milj. euroa/vuosi)
 
7 – Enterprise 
Europe Network 
– Yritys-
Eurooppa-
verkosto  Säilytetään verkoston asema ja soveltamisala ennallaan (60 milj. euroa/vuosi) 
 Lakkautetaan kaikki 
suora rahoitustuki alueellisille verkostoyhteenliittymille.
 Vaihtoehto 3B : Sama kuin 
perustilanne (60 milj. euroa/vuosi)  
Vaihtoehto 3C : Suunnataan 
verkoston toimintaa niin, että se toimii asiointipisteenä pääomarahoitukselle (60 milj. euroa/vuosi)
 
8 – Pk-yritysten 
tuki ulkomailla  Jatketaan nykyisiä aloitteita (eli rajattu rahoitustuki valituille aloitteille, kuten ”Kiina – teollis- ja tekijänoikeudet (IPR) – Pk-yritysten neuvontapalvelu”) (2 milj. euroa/vuosi)
 Lakkautetaan kaikki suorat aloitteet
 Vaihtoehto 3B : Laajennetaan 
välineiden valikoimaa: a) koordinointi- ja tiedonlevitystoimet b) rahoitustuki nykyisille pk-yritysten neuvontarakenteille keskeisillä kolmansien maiden markkinoilla c) mahdollinen EU-tukikeskusten perustaminen tarpeen mukaan (12 milj. 
 
 6euroa/vuosi)  
Vaihtoehto 3C : Lakkautetaan 
kaikki suorat aloitteet  
9 – 
Kansainvälinen 
teollisuusalan 
yhteistyö  Jatketaan nykyisiä aloitteita, joissa keskitytään pk-yrityksiä koskevaan ja teollisuuspolitiikkaan kolmansissa maissa ”lähi-Euroopassa”; tavoitteena on helpottaa EU:n ja kolmansien maiden teollisuuspolitiikan ja sääntelypuitteiden lähentymistä (1 milj. euroa/vuosi)
 Lakkautetaan kaikki nykyiset toimet.
 Vaihtoehto 3B : Laajennetaan 
välineiden valikoimaa: a) teollisuuspolitiikkaa ja sääntelyä koskeva vuoropuhelu kolmansien maiden kanssa b) yritysten välinen vuoropuhelu kolmansien maiden kanssa c) pk-yritysten teollisuuspolitiikan yhteistyö (3 milj. euroa/vuosi)
 
Vaihtoehto 3C : Lakkautetaan 
kaikki nykyiset toimet.  
5. VAIKUTUSTEN ARVIOINTI  
Kaikista vaihtoehdoista on mahdollisuuksien muk aan tehty kvantitatiivinen ja kvalitatiivinen 
vaikutustenarviointi. Tärkeimmistä vaikutuksista pyrittiin tekemään kvantitatiivinen määritys BKT:n (lisäarvo), syntyneen luotonannon/inve stointien arvon sekä työllisyyden kannalta 
samoin kuin apua saaneiden yritysten l ukumäärän kannalta. Kvantitatiivinen määritys 
osoittautui kuitenkin mahdottomaksi välillisten inst rumenttien tapauksessa (ne, joilla pyritään 
luomaan tai helpottamaan pk-yritysten markkinaedellytyksiä), joiden lopullinen vaikutus riippuu markkinatoimijoiden ja viranomaisten käyttäytymisestä. Sen vuoksi kvantitatiivinen määritys koskee rahoitusvälineitä ja vähemmässä määrin Yritys-Eurooppa-verkostoa. 
Ehdotettujen vaihtoehtojen tehokkuuden osalta kvantitatiivisessa analyysissä käsiteltiin kahta 
näkökohtaa: i) ehdotettujen toimien kusta nnustehokkuus ottaen huomioon kustannussuhteet, 
jotka liittävät budjettimenot odotettuihin vaikutuksiin, kun tarkastellaan marginaalisia työpaikkakustannuksia ja lisäysvaikutuksia budj ettikustannuksiin, ja ii) hallinnolliset kulut, 
jotka mitataan hallintohenkilöstön suhteellisina kuluina kokonaisbudjetista. Rahoitusvälineiden osalta analyysissä otettiin  huomioon eri järjestelyjen hallintokustannukset, 
kuten maksut Euroopan investointirahastoon ja rahoitusvälittäjille.  
Vaihtoehto 1 Nykytilan säilyttäminen  
Vaihtoehdolla päästäisiin ehdotetun ohjelman po liittisiin tavoitteisiin vain rajoitetussa määrin. 
Kun otetaan huomioon talouskriisin vaikutukset yr ityksiin, vaihtoehto 1 tarkoittaisi, että nyt 
alle optimilaajuudessaan toiminnassa olevat aloitt eet jäisivät alikehittyneiksi, ja alat, joilla on 
selvästi tarvetta laajentaa EU:n tasoisia to imia (kuten rahoitusvälineet), kärsisivät 
johdonmukaisten ja hyvinvointia edistävien EU-aloitteiden puutteesta. 
a) Vaikuttavuus
: Taloudellisten vaikutusten  odotetaan joka tapauksessa olevan merkittäviä, 
sekä suoran että välillisen tuen tapauksessa. Rahoitusvälineiden  nettovaikutuksen odotetaan 
lisäävän BKT:tä noin 660 miljoonaa euroa ja lis äävän luotonantoa/pääomainvestointeja noin 
1,8 miljardilla eurolla. Verkoston  toimien odotetaan lisäävän avustettujen yritysten 
liikevaihtoa 200 miljoonalla eurolla. Rahoitusvälineillä  odotetaan olevan positiivisia  
sosiaalisia vaikutuksia  sikäli, että luodaan ja/tai sä ilytetään yli 16 000 työpaikkaa noin 
26 000 tukea saaneessa yrityksessä. Lisäksi odotetaan, että verkoston  toimien avulla luodaan 
ja/tai säilytetään 1 000 työpaikkaa ja kehitetään 900 uutta tuotetta, palvelua tai prosessia 
vuodessa. Ympäristövaikutukset  ovat myönteisiä ympäristötuen ansiosta, jota annetaan 
 
 7tarjoamalla verkostoitumismahdollisuuksia, rahoitusta ja investointeja resurssitehokkaisiin ja 
ympäristöystävällisiin ratkaisuihin Yritys-Eurooppa-verkoston kautta. Esimerkiksi vuonna 
2011 verkoston kumppaneiden odotetaan tuotta van ympäristöön liittyviä palveluita noin 7 
500 pk-yritykselle ja allekirjoittavan yhteistyösopimuksia yli 400 ympäristöpalvelujen 
tarjoajan kanssa. Ohjelman eri osien välille odotetaan jonkinasteista synergiaa , näkyvimmin 
rahoitusvälineiden ja Yritys-Eurooppa-verkoston välille. Muiden toimien osalta naisyrittäjien lähettiläiden eurooppalaista verkostoa – johon on otettu esimerkkiä Ruotsin ja Yhdistyneen kuningaskunnan kansallisista ohjelmista, joissa tuetaan yrityksen perustamista suunnittelevia 
naisia – täydennetään vuodesta 2011 lähtien eurooppalaisella naisyrittäjien mentoriverkostolla, joka tarjoaa mentoripal veluita yrityksen hiljattain perustaneille 
naisyrittäjille.  
b) Tehokkuus
: Rahoitusvälineiden kustannustehokkuuden (kustannukset luotua ja/tai 
säilytettyä työpaikkaa kohti) arvioidaan olev an 2 735 euroa työpaikkaa kohti. Yleisten 
hallintokustannusten osalta henkilöstökus tannusten vaikutus koko budjetissa on 5,8 
prosenttia. 
c) Johdonmukaisuuden  osalta nykyisen ohjelman toimintalogiikka yhdistetään kilpailukykyä 
ja pk-yrityksiä koskevan EU-politiikan muihin  näkökohtiin siten, että viitataan Eurooppa 
2020 -strategian asiaan liittyviin lippulaivahankkeisiin tai SBA-aloitteen prioriteetteihin. 
Vaihtoehto 2: Toimien lakkauttaminen  
Toimien lakkauttamista koskevalla vaihtoehdolla ei saavuteta poliittisia tavoitteita, ja sen 
vaikutukset ovat yleisesti negatiiviset, sekä  yhteiskunnallisten että ympäristövaikutusten 
osalta, perustilanteeseen verrattuna. 
a) Vaikuttavuus : Vaihtoehdon ainoa positiivinen vaikutus saavutettaisiin kustannusten 
säästämisen alalla.  
b) Tehokkuus : Vaihtoehto johtaisi merkittävästi vähentyneeseen tehokkuuteen ohjelman 
hallinnossa jäsenvaltioissa yksittäisten kansallisten ohjelmien hajanaisen hallinnoinnin vuoksi sen sijaan, että saataisiin etua Euroopan l aajuisen ohjelman mukaisesta koordinoinnista.  
c) Johdonmukaisuus
: Lakkauttamista koskevalla vaihtoehdolla olisi kielteisiä tuloksia sikäli, 
että kansalliset lähestymistavat kilpailukykypolitiikkaan olisivat epäyhtenäisiä eikä EU:n laajuista näkökulmaa olisi. 
Vaihtoehto 3: Toiminnan laajentaminen  
Nykyisen ohjelman eri asteista laajentamista ta rkasteltiin käyttäen vertailukohtana ulkoisessa 
tutkimuksessa esitettyä vaihtoehtoa, jota ei pidetä toteuttamiskelpoisena.  
Vaihtoehto 3 a: Optimaalinen laajentaminen  
Vaihtoehdolla 3 a saavutettaisiin ohjelman tavoitteet merkittävässä määrin mutta 
epärealistisin kustannuksin.  
a) Vaikuttavuus
: Rahoitusvälineiden  suora taloudellinen vaikutus  on positiivinen: BKT 
kasvaisi arvioiden mukaan noin 2,3 miljardia euroa vuodessa ja lainananto/pääomainvestoinnit 7,2 miljardia euroa perustilanteeseen verrattuna. Verkoston
 
toimilla ei odoteta saavan aikaan lisätuloksia  perustilanteeseen verrattuna. Myös muiden 
 
 8toimien  budjetti kasvaisi merkittävästi tässä vaihtoehdossa, ja kvalitatiivisesti tarkasteltuna 
Euroopan kilpailukykyä ja yrittäjyyttä parant avat toimet johtaisivat asiaa koskevaan 
politiikkaan, joka perustuu EU:ssa ja jäsenvaltioissa toteutettuihin hyviin toimintatapoihin. 
Myös vaihtoehdon sosiaaliset vaikutukset  olisivat positiivisia työllisyyden osalta: 
rahoitusvälineistä  odotetaan merkittävää panosta tuloksena yli 50 000 työpaikan luominen 
ja/tai säilyttäminen avustamalla huomattavasti useampaa yritystä (n. 65 000) kuin perustilanteessa, ja verkoston
 toimilla saataisiin vielä luotua tai säilytettyä 1 750 työpaikkaa 
vuodessa. Positiivisten ympäristövaikutusten  odotetaan olevan merkittävästi suuremmat 
kuin perustilanteessa, koska ekologisesti kestäviä prosesseja ja tuotteita tukevat aloitteet ovat 
laajempia kohdennetuilla teollisuussektoreilla ja matkailualalla.  Verkoston  laajentaminen 
levittäisi EU:n ympäristösääntöjä uusiin kolma nsiin maihin, ja näin hyvät toimintatavat 
yleistyisivät.  
b) Tehokkuus : Kustannustehokkuudeksi arvioidaan 4 732 euroa työpaikkaa kohti. 
Henkilöstökustannusten osuus kokonaisbudjetista on arviolta 2,6 prosenttia, joka johtuu 
pääasiassa merkittävästä noususta rahoitusvälineitä koskevassa budjetissa. 
c) Johdonmukaisuus : Tässä vaihtoehdossa laajennetaan nykyisiä toimia ja pyritään luomaan 
yhteyksiä muihin EU:n toimintalinjoihin ja ohjelmiin, jotta voitaisiin saada mahdollisimman 
suuri hyöty EU:n tason toimien lisäarvosta. 
Vaihtoehto 3 b: Tasapainotettu laajentaminen  
Toimien tasapainotettua laajentamista koskevalla vaihtoehdolla saavutettaisiin poliittiset 
tavoitteet tyydyttävästi käyttäen niukkoja budjettiresursseja tasapainoisella tavalla. 
a) Vaikuttavuus : Rahoitusvälineiden  taloudellisten vaikutusten  odotetaan lisäävän BKT:tä 
noin 550 miljoonaa euroa perustilanteeseen verrattuna ja lisäävän luotonantoa/pääomainvestointeja noin 1,7 miljardilla eurolla. Verkostolla
 ei odoteta olevan 
lisävaikutuksia perustilanteeseen verrattuna.  
Budjettimäärärahat muihin toimiin  kasvaisivat, jotta saavutettaisiin asianmukaisempi laajuus. 
Pieni lisäys budjettiin Euroopan kilpailukykyyn annettavaan tukeen mahdollistaisi joidenkin Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahankkees een ”Globalisaation aikakauden yhdennetty 
teollisuuspolitiikka” sisältyvien uusien toimien, kuten yritysten sosiaalista vastuuta koskevien aloitteiden, toteuttamisen perustilanteeseen verrattuna. Pk-yrityksiä koskevan politiikan kehittämisen osalta säilyisi sama budjetti kuin perustilanteessa ja voitaisiin odottaa samoja 
vaikutuksia. Pk-yrityksille EU:n ulkopuolisilla markkinoilla annettavan tuen osalta rahoitustuen merkittävä kasvattaminen lisäisi pk-yritysten läsnäoloa keskeisillä globaaleilla markkinoilla, koska ne pystyisivät turvautu maan erikoistukeen. Kansainvälisen yhteistyön 
paranemisella olisi positiivista vaikutusta myös yritysten kansainvälistymiseen. 
Sosiaalisten vaikutusten  osalta rahoitusvälineiden
 odotetaan avustavan noin 13 000:ta 
yritystä, mikä tarkoittaa 11 000 lisätyöpaikan luomista ja/tai säilyttämistä perustilanteeseen verrattuna.   
Muiden toimien
 odotetaan vahvistavan yhteistyötä EU:n ja jäsenvaltioiden tason poliittisten 
päättäjien välillä. Hyvien toimintatapojen karto ittamiseen ja levittämiseen kiinnitettäisiin 
suurta huomiota, ja vaikutukset olisivat huomattavat. Suunniteltujen toimenpiteiden on 
yleisesti tarkoitus olla avoimia kaikille talouden toimijoiden ryhmille, minkä vuoksi ne ovat syrjimättömiä. Yrittäjyyden edistämiseksi tarkoitetut toimet ovat poikkeus, koska ne on suunnattu myös tietyille kohderyhmille. Niiden tarkoituksena on edistää yrittäjyyttä Euroopan 
 
 9yhteiskunnissa, mukaan luettuna sosiaaliset yrittäjä t, pitkäaikaistyöttömät, iäkkäät työntekijät, 
maahanmuuttajat ja etniset vähemmistöt. Yrittäjyyttä edistävien toimien odotetaan johtavan 300–400 lisätyöpaikan luomiseen edunsaajina olevien yrittäjien kansainvälistymisen ansiosta. 
Ympäristövaikutusten  ei odoteta olevan merkittävästi suuremmat kuin perustilanteessa. 
Yhteisvaikutusten, jotka johtuvat ohjelman eri osien välisestä synergiasta , odotetaan olevan 
merkittäviä perustilanteeseen verrattuna, koska eri toimenpiteiden vahvistetun rahoituksen odotetaan lisäävän yhteistyötä EU:n ja jäse nvaltioiden tason poliittisten päättäjien välillä. 
Hyvien toimintatapojen kartoittamiseen ja le vittämiseen kiinnitettäisiin suurempaa huomiota. 
Verkosto olisi eri osatekijät kokoava keskuspa ikka, joka moninkertaistaisi synergiaetuja 
toimenpiteiden välillä (esim. tuki pk-yrityksille ulkomailla ja kansainvälinen teollisuusyhteistyö). Toinen esimerkki odotet uista synergiaeduista on Yritys-Eurooppa-
verkoston ja rahoitusvälineiden vuorovaikut us. Verkoston ”käyttö” rahoitusvälineiden 
edistämiseen poistaa esimerkiksi tarpeen mu ihin edistämistoimiin. Toisaalta Euroopan 
kilpailukyvyn parantamista koskevat toimet ja toisaalta pk-yrityksiä koskevan politiikan kehittämistä ja yrittäjyyden edistämistä koskevat toimet ovat myös toisiaan vahvistavia, koska niiden kaikkien tarkoituksena on parantaa eurooppalaisten yritysten toimintaedellytyksiä. 
b) Tehokkuus
: Kustannustehokkuudeksi arvioidaan 2 824 euroa työpaikkaa kohti. Yleisten 
hallintokustannusten osalta henkilöstövaikutusten osuudeksi kokonaisbudjetista arvioidaan 4,1 prosenttia.  
c) Johdonmukaisuus
: Tällä vaihtoehdolla pyritään saamaan aikaan tasapaino eri tavoitteiden 
välille, jotta EU:n tason toimista saataisiin mahdollisimman suuri lisäarvo useilla aloilla, jotka 
liittyvät EU:n kilpailukykyyn ja pk-yrityksiä koskevaan politiikkaan ja jotka on tuotu esiin Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahankkeissa ja muissa EU:n ohjelmissa. 
Vaihtoehto 3 c: Kohdennettu laajentaminen  
Vaihtoehdolla 3 c saavutettaisiin poliittiset ta voitteet osittain kohdentamalla toimet vain 
tiettyihin osiin Euroopan talouden kilpailukyky- ja yrittäjyysongelmista. 
a) Vaikuttavuus
: Taloudellisten vaikutusten  osalta kasvaneista rahoitusmahdollisuuksista 
odotetaan seuraavan positiivisia kvantitatiivisesti määritettävissä olevia vaikutuksia. Perustilanteeseen verrattuna resurssien keskittäminen pääasiassa rahoitusvälineisiin
 
mahdollistaisi pk-yritysten rahoitukseen liittyvien markkina-aukkojen supistamisen. Rakenteelliset vaikutukset riskipääomamarkkinoihin olisivat vähäiset. Perustilanteeseen verrattuna rahoitusvälineiden odotetaan kuitenkin kasvattavan BKT:tä noin 0,3 miljardia euroa ja lisäävän luotonantoa/pääomainvestointeja 1,1 miljardia euroa.  
Tässä vaihtoehdossa rahoitusvälineisiin keskittymällä vastattaisiin pääasiassa 
kasvusuuntautuneiden ja kansainvälistymistä suunnittelevien yritysten rahoitustarpeisiin. Resurssien kasvu antaisi useammille nuorille yrittäjille mahdollisuuden saada lainatakuita ja 
pääomaa. Yli puolet resursseista tässä vaihtoehdossa osoitettaisiin pääomavälineisiin.  
Verkoston
 osalta odotetaan joitakin lisävaikutuksia perustilanteeseen verrattuna, kun 
toiminnan prioriteetteja muutetaan ja verkostosta tulee asiointipiste, joka auttaa pk-yrityksiä rahoituksen saannissa. Tätä vaikutusta ei kuitenkaan voida määrittää kvantitatiivisesti.  
Suurimmat kustannukset tässä vaihtoehdossa liittyisivät vaihtoehtoiskustannuksiin, jotka 
syntyvät siitä, kun ei hyödynnetä Euroopan tason lisäarvo, joka voitaisiin saada aikaan muilla, 
 
 10suppeampaa tukea edellyttävillä toimilla, joita esitetään perustilanteessa ja vaihtoehdossa 3 b. 
Niiden taloudellisia vaikutuksia ei ole mahdollista esittää kvantitatiivisesti, koska kyseessä ovat suurimmaksi osaksi välilliset välineet.  
Vaihtoehtoon sisältyisi rahoitusvälineistä
 saatavia positiivisia sosiaalisia vaikutuksia , kun 
luotaisiin 5 300 työpaikkaa vuodessa enemmän perustilanteeseen verrattuna. Vaihtoehdolla olisi kuitenkin negatiivista vaikutusta sikäli, että menetettäisiin Euroopan tason lisäarvosta saatavia mahdollisuuksia, kun lakkautettaisiin perustilanteen suppeampia toimia. Ilman toimia, joilla tuetaan pk-yrityksiä ulkomailla, eurooppalaiset pk-yritykset pystyisivät todennäköisesti hyödyntämään heikommin mahdollisuuksia uusilla markkinoilla, kuten tuoreissa tutkimuksissa on esitetty, ja tämä merkitsisi negatiivisia taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia. 
Ympäristövaikutusten  odotetaan olevan positiivisia muttei merkittävästi suurempia kuin 
perustilanteessa.  
Yhteisvaikutusten, jotka johtuvat ehdotetun ohjelman eri osien välisestä synergiasta , 
odotetaan olevan vähäisempiä perustilantees een verrattuna, koska synergiaetuja syntyy 
ainoastaan rahoitusvälineiden ja verkoston välillä. 
b) Tehokkuus
: Kustannustehokkuudeksi arvioidaan 4 385 euroa työpaikkaa kohti. Yleisten 
hallintokustannusten osalta henkilöstökustannus ten vaikutuksen koko budjetissa odotetaan 
olevan 4,9 prosenttia. 
c) Johdonmukaisuus : Tästä vaihtoehdosta puuttuvat synergiaedut ja yhteydet muihin EU:n 
tavoitteisiin ja ohjelmiin, koska siinä keskity tään pääasiassa EU:n yritysten rahoituksen 
saantiin. 
6. VAIHTOEHTOJEN VERTAILU  
Kun otetaan huomioon edellä esitetyt seikat, se uraavissa taulukoissa arvioidaan vaihtoehdot 
vaikutusten kannalta pitäen perustilannetta vertailuarvona, johon muita vaihtoehtoja verrataan (taulukko 2), ja vaikuttavuuden, tehokkuuden ja johdonmukaisuuden kannalta (taulukko 3). 
Molempien rahoitusvälineiden laajennusta koskevien vaihtoehtojen vaikuttavuus riippuu siitä, 
miten toimenpide muodostetaan. Vaihtoehdossa 3 b takausvälineellä on suurempi osuus kuin vaihtoehdossa 3 c, minkä vuoksi takuiden paljon suuremman vipuvaikutuksen vuoksi siitä on etua paljon useammille yrityksille ja se luo enemmän työpaikkoja, mikä johtaa suurempaan 
lisäarvoon (BKT) budjettiresurssien yksikköä kohti.  Vaihtoehto 3 c perustuu riskipääomalla 
rahoitettujen uusien tuotteiden ja palveluiden malliin, joka voi saada aikaan suurempaa lisäarvoa ja kasvua pitkällä aikavälillä. Myös valtioiden rajat ylittävä riskipääomarahoitus voi edistää pääomamarkkinoiden kehitystä ja vahvistaa yrittäjyyden ekosysteemiä 
pitkäaikaisemmilla vaikutuksilla talouteen.
   
Taulukko 2  Vaihtoehtojen vaikutusten vertailu   
 Talousarvio Taloudelliset 
vaikutukset Sosiaaliset 
vaikutukset Ympäristövaikut
ukset 
Vaihtoehto 1 – Perustilanne 213 milj. euroa/vuosi BKT:n kasvu 660 
milj. euroa/vuosi 26 000 tukea 
saanutta yritystä Vuoteen 2011 
mennessä vähintään 
7 500 pk-yritystä 
 
 11 
luotonantoon/pää
omainvestointeihi
n lisää 1,8 
miljardia euroa 
liikevaihdon 
kasvu 200 milj. 
euroa /vuosi17 000 uutta ja/tai 
säilytettyä 
työpaikkaa 
900 uutta tuotetta, 
palvelua tai 
prosessia/vuosi 
 mukana yli 400 
yhteistyösopimukses
sa, jotka tehty 
ympäristöpalvelujen 
tarjoajien kanssa 
 
Vaihtoehto 2 0 milj. euroa/vuosi 0 0 0 
Vaihtoehto 3 b – 
kohtuullinen laajentaminen 340 milj. euroa/vuosi BKT:n lisäkasvu 
500 milj. euroa 
luotonantoon/pää
omainvestointeihi
n lisää 1,7 
miljardia euroa13 000 tukea 
saanutta yritystä 
lisää  
12 500 uutta ja/tai 
säilytettyä 
työpaikkaa lisää 
200 uutta yritystä 
lisää Ei muutosta 
perustilanteeseen
Vaihtoehto 3 c – 
kohdennettu laajentaminen 340 milj. euroa/vuosi BKT:n lisäkasvu 
300 milj. euroa 
luotonantoon/pää
omainvestointeihi
n lisää 1,1 
miljardia euroa5 300 uutta ja/tai 
säilytettyä 
työpaikkaa lisää  Ei muutosta 
perustilanteeseen
 
Taulukko 3  Vaihtoehtojen vertailu kolmen näkökohdan osalta  
 Talousarvio Vaikuttavuus Tehokkuus Johdonmukaisuus
Vaihtoehto 1 – 
Perustilanne 213 milj. 
euroa/vuosi0 0 0 
Vaihtoehto 2 0 milj. euroa/vuosi --- - --- 
Vaihtoehto 3 b – 
kohtuullinen laajentaminen 340 milj. 
euroa/vuosi++ 0 ++ 
Vaihtoehto 3 c – 
kohdennettu laajentaminen 340 milj. 
euroa/vuosi- + -- 
Selitys: (---) erittäin negatiivinen, (--) negatiivinen, (-) hi eman negatiivinen, (0) ei muutosta, (+) hieman 
positiivinen, (++) positiivinen , (+++) erittäin positiivinen  
Vaihtoehdolla 2 ei selvästikään onnistuta käsittelemään kilpailukykyyn ja yrittäjyyteen 
liittyviä ongelmia. Ohjelman lakkauttaminen poist aisi myös EU:n reagoimisen vaikutuksiin, 
joita talouskriisillä on pienyrityksiin.  
 
 12Ainoa realistinen vaihtoehto – vaihtoehdon 1 mukaisen nykytilanteen säilyttämisen lisäksi – 
on joko vaihtoehto 3 b tai 3 c. Vaihtoehdossa 3 c keskitetään budjetti vain kahteen toimenpiteeseen, mutta vaihtoehdolla 3 b pyritään saamaan aikaan tasapaino eri aloitteiden välillä, jotta voidaan maksimoida EU:n tason toimien lisäarvo laajemmalla toiminta-alalla. Siinä myös saavutetaan tasapaino eri rahoitusvälineiden välillä. Sen vuoksi vaihtoehto 3 b suoriutuu paremmin, jos ajatellaan ohjelman tavoitteiden saavuttamista ja johdonmukaisten 
eurooppalaisten tukitoimien tarjoamista. Kilp ailukyky merkitsee monia asioita, ja resurssien 
keskittäminen pelkästään rahoitusvälineisiin ja  verkostoon ei tuota haluttua tulosta. Laaja-
alainen toiminta merkitsee kuitenkin myös kustannuksia. Henkilöstömäärät ovat suuremmat ja näin ollen myös hallinnolliset kustannukset. Sidosryhmien kuulemisessa yli 80 prosenttia 
vastaajista tuki kaikkia esitettyjä toimia. Koska vaihtoehto 3 b tarjoaa kattavimman ratkaisun, se on parhaana pidetty vaihtoehto.  
7. S
EURANTA JA ARVIOINTI  
Tulevan ohjelman seuranta- ja arviointijärjestelmä rakentuu loogisesti toisistaan riippuvaisten 
tavoitteiden karkeaan hierarkiaan, jossa on vast aava joukko asiaan liittyviä indikaattoreita, ja 
suunniteltujen toimien tuloksellisuuden seurantaan ja arviointiin käytetään holistista lähestymistapaa. Nykyiseen ohjelmaan verrattuna tietojen keruu- ja analysointijärjestelmän samoin kuin arviointiin ja seurantaan tehdään seuraavat parannukset: 
• muotoillaan uudet erityisindikaattorit ja seurantajärjestelyt  
• tehdään ristiinviittaus Eurooppa 2020 -s trategian lippulaivahankkeiden 
indikaattoreihin,  jotta voidaan ohjata ohjelman hallintoprosessia ja antaa lisäpanosta 
Eurooppa 2020 -strategian seurantaprosessiin 
• hyödynnetään vastakohtiin perustuvaa menetelmää , jossa verrataan edunsaajien otosta 
ei-edunsaajien otokseen, jos se on aiheellista, jotta voidaan erottaa ohjelman vaikutus 
ehdotettuihin indikaattoreihin muuttuvien taloudellisten olosuhteiden vaikutuksesta  
• hyödynnetään temaattista arviointia  tulevan ohjelman eri osatekijöiden osalta, jos se on 
aiheellista.  
Nykyisen ohjelman arviointiin käytettyjä seurantajä rjestelmiä ja indikaattoreita on jo käsitelty 
erillisessä ulkoisessa tutkimuksessa ja yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelman loppuarvioinnissa. Näistä saatuja suosituksia  on käytetty parantamaan vuoteen 2013 voimassa 
olevan nykyisen ohjelman seurantaa. Li säksi yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelman 
hiljattaisesta IAS-auditoinnista saadut suositukset otetaan huomioon nykyisen ohjelman 
täytäntöönpanossa sekä seuraavan ohjelman seurantajärjestelmän ja indikaattoreiden suunnittelussa. Tätä varten nykyisestä ohjelmasta ollaan parhaillaan laatimassa tuloksellisuusraporttia. 
Uudelle ohjelmalle tehdään väli- ja jälkiarvioin ti, jossa tarkastellaan edistymistä tavoitteiden 
ja tulosten osalta. Väliarviointi tehdään  vuoden 2017 loppuun mennessä, jotta sitä voidaan 
käyttää perustana ohjelman seuraajaa valmiste ltaessa. Jälkiarviointi tehdään kahden vuoden 
kuluessa ohjelman päättymisestä. 
Rahoitusvälineiden osalta tuleva seuranta- ja  arviointijärjestelmä perustuu rahoitusvälittäjiltä 
säännöllisesti kerättyihin tietoihin edunsaajis ta sekä ajoittaisiin otokseen perustuviin 
kyselyihin, joissa käsitellään joitakin seikkoj a tarkemmin. Ohjelman arviointien yhteydessä 
 
 13tehdään lisäanalyysejä. Tällaisissa arvioinnei ssa verrataan erityisesti edunsaajien kehitystä 
sellaisiin yritysryhmiin nähden, jotka eivät käyt ä tarjottuja välineitä. Viimeksi mainittu 
edellyttää tarkkaa analyysiä, koska luonnostaan on monia tekijöitä, jotka vaikuttavat yksittäisen yrityksen kehitykseen, ja nämä on er otettava ohjelman vaikutuksesta. Tärkeimpiä 
arvioitavia tekijöitä ovat menetetty kasvu ja työllisyys sen vuoksi, että takaus evättiin tai 
riskipääomahakemusta ei hyväksytty. Myös arviointien soveltamisalaa laajennetaan niin, että tarkastellaan yritysten kansainvälistymisen vaikutuksia. Tätä varten tarvittavat tiedot kerätään otoksiin perustuvilla kyselyillä eikä säännö llisen raportoinnin kautta, jotta vältetään 
rahoituksenvälittäjiin ja lopullisiin edunsaajiin kohdistuva kohtuuton rasite.