KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMELLE KAHDEKSANNEN, YHDEKSÄNNEN JA KYMMENENNEN EUROOPAN KEHITYSRAHASTON TILINPÄÄTÖS - VARAINHOITOVUOSI 2013 /* COM/2014/0487 final */





SISÄLLYSLUETTELO EUROOPAN KEHITYSRAHASTOJEN VAROJEN KÄYTTÖ JA NIITÄ KOSKEVA KIRJANPITO. 4 OSA I – EKR:N TILINPÄÄTÖS: KOMISSION HALLINNOIMAT VARAT. 6 1........... KAHDEKSANNEN, YHDEKSÄNNEN JA KYMMENENNEN EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMAT. 7 1.1........ KAHDEKSAS, YHDEKSÄS JA KYMMENES EKR: KONSOLIDOITU TASE, TUOTTO- JA KULULASKELMA JA RAHAVIRTALASKELMA SEKÄ KONSOLIDOITU LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA. 7 1.2........ KAHDEKSAS EKR: TASE, TUOTTO- JA KULULASKELMA JA LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA 11 1.3........ YHDEKSÄS EKR: TASE, TUOTTO- JA KULULASKELMA JA LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA 14 1.4........ KYMMENES EKR: TASE, TUOTTO- JA KULULASKELMA JA LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA 17 1.5........ KAHDEKSANNEN, YHDEKSÄNNEN JA KYMMENENNEN EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMIEN LIITETIEDOT 20 2........... RAHOITUKSEN TOTEUTUMISTA KOSKEVA KERTOMUS. 39 2.1........ MÄÄRÄRAHAT. 42 2.2........ KONSOLIDOIDUT TILIT. 45 OSA II – EKR:N TILINPÄÄTÖS: INVESTOINTIKEHYKSEN TILINPÄÄTÖSLASKELMAT. 50 3........... INVESTOINTIKEHYKSEN TILINPÄÄTÖSLASKELMAT. 52 3.1........ TASE 31. JOULUKUUTA 2013. 52 3.2........ YLI- TAI ALIJÄÄMÄÄ JA MUITA LAAJAN TULOKSEN ERIÄ OSOITTAVA LASKELMA 31. JOULUKUUTA 2013 PÄÄTTYNEELTÄ VARAINHOITOVUODELTA. 53 3.3........ LASKELMA RAHOITTAJIEN VAROJEN MUUTOKSISTA 31. JOULUKUUTA 2013 PÄÄTTYNEELTÄ VARAINHOITOVUODELTA. 54 3.4........ RAHAVIRTALASKELMA 31. JOULUKUUTA 2013 PÄÄTTYNEELTÄ VARAINHOITOVUODELTA. 55 3.5........ JOULUKUUN 31. PÄIVÄNÄ 2013 PÄÄTTYNEELTÄ VARAINHOITOVUODELTA LAADITTUJEN TILINPÄÄTÖSLASKELMIEN LIITETIEDOT. 56 LIITE OSAAN 1 – LUKU 2 (SELVITYS RAHOITUKSEN TOTEUTUMISESTA): TILANNE MAITTAIN JA VÄLINEITTÄIN 93 VARMENNUSLAUSUMA Kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen Euroopan kehitysrahaston varainhoitovuoden 2013 tilinpäätös on laadittu kymmenenteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen VIII osaston säännösten sekä tilinpäätöslaskelmien liitteessä esitettyjen tilinpäätöksen laadintaperiaatteiden, -sääntöjen ja -menetelmien mukaisesti. Ilmoitan olevani vastuussa kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen Euroopan kehitysrahaston tilinpäätöksen laatimisesta ja esittämisestä kymmenenteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen 125 artiklan mukaisesti. Olen saanut tulojen ja menojen hyväksyjältä sekä Euroopan investointipankilta kaikki näiden oikeiksi vakuuttamat tiedot, jotka tarvitaan laadittaessa tilinpäätöstä, josta käyvät ilmi Euroopan kehitysrahastojen varat ja velat sekä niiden talousarvioiden toteuttaminen. Edellä mainittujen tietojen perusteella ja tehtyäni tarpeellisiksi katsomani tarkistukset ennen kuin varmensin tilinpäätöksen allekirjoituksellani vakuutan olevani riittävän varma siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan Euroopan kehitysrahastojen taloudellisesta asemasta. (allekirjoitus) Manfred Kraff Tilinpitäjä EUROOPAN KEHITYSRAHASTOJEN VAROJEN KÄYTTÖ JA NIITÄ KOSKEVA KIRJANPITO 1. TAUSTAA Euroopan unioni (EU) tekee kehitysyhteistyötä useiden kehitysmaiden kanssa. Tämän kehitysyhteistyön päätavoitteena on tukea talouteen, yhteiskuntaan ja ympäristöön liittyvää kehitystä, ja sen pitkän aikavälin tärkeimpänä tavoitteena on köyhyyden vähentäminen ja poistaminen. Tähän tavoitteeseen pyritään antamalla yhteistyökumppaneille kehitysapua ja teknistä tukea. EU laatii tässä tarkoituksessa yhdessä kumppanimaiden kanssa yhteistyöstrategioita ja osoittaa varoja niiden toteuttamista varten. Kehitysyhteistyöhön osoitetut EU:n varat ovat peräisin kolmesta lähteestä, jotka ovat – EU:n talousarvio – Euroopan kehitysrahasto – Euroopan investointipankki. Euroopan kehitysrahasto (EKR) on tärkein väline, jolla EU tukee Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden (AKT-valtiot) sekä merentakaisten maiden ja alueiden (MMA) kanssa tehtävää kehitysyhteistyötä. EKR ei saa rahoitusta EU:n talousarviosta, vaan sen rahoittajina ovat jäsenvaltiot. Se on perustettu neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden edustajien sisäisellä sopimuksella, ja sen hallinnoinnista vastaa erityiskomitea. EKR:n varoilla katettavien toimenpiteiden rahoituksen toteuttamisesta vastaa Euroopan komissio, jäljempänä 'komissio', ja investointikehyksen hallinnoinnista Euroopan investointipankki (EIP). AKT-valtioille ja merentakaisille maille ja alueille myönnettävä maantieteellinen tuki rahoitettiin myös vuosina 2008–2013 pääasiassa EKR:n varoilla. Kukin EKR-sopimus tehdään yleensä noin viideksi vuodeksi. Kuhunkin EKR:oon sovelletaan omaa varainhoitoasetusta, jossa säädetään rahaston tilinpäätöslaskelmien laadinnasta. Jokaisesta EKR:sta laaditaan erilliset tilinpäätöslaskelmat siltä osin kuin on kyse niistä EKR:n varoista, joita komissio hallinnoi. Lisäksi laaditaan konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat, joiden tarkoituksena on antaa kokonaiskuva komission vastuulla olevien varojen käytöstä. AKT-EU-kumppanuussopimuksella luotiin investointikehys, jonka hallinnoinnista vastaa Euroopan investointipankki (EIP). Kehyksellä tuetaan yksityisen sektorin kehittämistä AKT-valtioissa. Siitä rahoitetaan sen vuoksi etenkin (mutta ei ainoastaan) yksityisiä investointeja. Kehys suunniteltiin jatkuvaksi rahastoksi, jotta lainojen takaisinmaksusta saatavat varat voidaan investoida uudelleen. Rahastoon kertyy näin varoja jatkuvasti, ja se on taloudellisesti omavarainen. Koska komissio ei vastaa investointikehyksen hallinnoinnista, kehystä ei ole konsolidoitu tilinpäätöksen ensimmäiseen osaan, joka käsittää kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen Euroopan kehitysrahaston tilinpäätöslaskelmat sekä niihin liittyvän selvityksen rahoituksen toteutumisesta. Investointikehyksen tilinpäätöslaskelmat esitetään tilinpäätöksessä kuitenkin erillisessä osassa (osa II), jotta EKR:sta myönnetystä kehitysavusta voitaisiin antaa kattava kokonaiskuva. Kymmenes EKR kattaa vuodet 2008–2013, ja sen kokonaismäärärahat ovat 22 682 miljoonaa euroa[1]. 2. MITEN EKR RAHOITETAAN? Eurooppa-neuvosto hyväksyi 15. ja 16. joulukuuta 2005 pitämässään kokouksessa rahoituskehyksen vuosia 2007–2013 varten. Samalla se päätti, että AKT-valtioiden kanssa tehtävää maantieteellistä yhteistyötä ei oteta EU:n talousarvioon vaan että sitä rahoitetaan nykyisestä hallitustenväliseen järjestelyyn perustavasta EKR:sta myös vuosina 2008–2013. EU:n talousarvio laaditaan vuosittain, ja vuotuisperiaatteen mukaan menot ja tulot budjetoidaan ja hyväksytään aina vuodeksi kerrallaan. EKR:n toiminta perustuu EU:n talousarviosta poiketen kuitenkin monivuotisuuteen. Jokainen EKR toteutetaan kokonaisrahastona, josta osoitetaan varoja kehitysyhteistyöhön yleensä viiden vuoden ajan. Koska varat on tarkoitettu useamman vuoden jaksoksi, ne voidaan käyttää milloin tahansa EKR:n voimassaoloaikana. Se, ettei EKR:n talousarvio noudata vuotuisperiaatetta, näkyy talousarvion toteuttamista koskevissa selvityksissä, joissa EKR:n määrärahojen toteutumista arvioidaan suhteessa EKR:n kokonaisvaroihin. EKR:n varat saadaan EU:n jäsenvaltioilta erikseen sovittuina maksuina. Jäsenvaltioiden edustajien kesken järjestetään hallitusten välisellä tasolla noin viiden vuoden välein tapaaminen, jossa päätetään rahastolle osoitettavasta kokonaismäärästä ja jossa tarkastellaan, miten varat on käytetty. Rahaston hallinnointi annetaan tämän jälkeen tehtäväksi komissiolle, joka hallinnoi varoja unionin kehitysyhteistyöpolitiikan mukaisesti. Koska jäsenvaltioilla on EU:n tasolla toteutettavien toimien rinnalla omaa kehitys- ja avustustoimintaa, niiden on koordinoitava oma toimintansa EU:n toimien kanssa varmistaakseen, että jäsenvaltioiden ja EU:n toimet täydentävät toisiaan. Jäsenvaltiot voivat maksamiensa rahoitusosuuksien lisäksi osallistua yhteisrahoitusjärjestelyihin tai suorittaa vapaaehtoisia lisärahoitusosuuksia EKR:oon. 3. TILINPÄÄTÖSRAPORTOINTI 3.1 Tilinpäätös Tilinpitäjä on vastuussa tilinpäätöksen laatimisesta ja sen varmistamisesta, että se antaa oikean ja riittävän kuvan EKR:n taloudellisesta asemasta. Tilinpäätös esitetään seuraavasti: Osa I: Komission hallinnoimat varat – kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen EKR:n tilinpäätöslaskelmat – kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen EKR:n rahoituksen toteutumista koskevat selvitykset Osa II: EIP:n hallinnoimat varat – investointikehyksen tilinpäätöslaskelmat. Investointikehyksen tilinpäätöslaskelmat on otettu tilinpäätökseen erillisenä osana, jotta EKR:sta myönnetystä kehitysavusta voitaisiin antaa kattava kokonaiskuva. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tekemän tilintarkastuksen jälkeen komissio hyväksyy tilinpäätöksen seuraavan vuoden heinäkuun 31. päivään mennessä ja esittää sen tämän jälkeen Euroopan parlamentille ja neuvostolle vastuuvapauden myöntämistä varten. 4. TILINTARKASTUS JA VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMINEN 4.1 Tilintarkastus EKR:n tilinpäätöstä ja resurssienhallintaa valvoo ulkoisena tarkastajana toimiva Euroopan tilintarkastustuomioistuin, joka laatii vuosikertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 4.2 Vastuuvapauden myöntäminen Tarkastusten viimeisenä vaiheena on EKR:n varojen käyttöä koskevan vastuuvapauden myöntäminen tarkastetulta varainhoitovuodelta. Vastuuvapauden myöntäjänä on EKR:n tapauksessa Euroopan parlamentti. Tämä tarkoittaa, että sen jälkeen kun tilinpäätös on tarkastettu ja lopullinen tilinpäätös on vahvistettu, neuvosto antaa suosituksen, jonka perusteella parlamentti päättää, myöntääkö se komissiolle kyseiseltä vuodelta vastuuvapauden EKR:n varojen käytön osalta. Parlamentin päätös perustuu tilinpäätöksen tarkastukseen, tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukseen (joka sisältää virallisen tarkastuslausuman), komission antamiin vastauksiin sekä komissiolle esitettyihin lisäkysymyksiin ja lisätietopyyntöihin. OSA I – EKR:N TILINPÄÄTÖS: KOMISSION HALLINNOIMAT VARAT[2] 1. KAHDEKSANNEN, YHDEKSÄNNEN JA KYMMENENNEN EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 1.1 KAHDEKSAS, YHDEKSÄS JA KYMMENES EKR: KONSOLIDOITU TASE, TUOTTO- JA KULULASKELMA JA RAHAVIRTALASKELMA SEKÄ KONSOLIDOITU LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA KAHDEKSANNEN, YHDEKSÄNNEN JA KYMMENENNEN EKR:N KONSOLIDOITU TASE || || || || milj. euroa || Liite­tieto || 31.12.2013 || 31.12.2012 || PITKÄAIKAISET VARAT || || || || Ennakkomaksut || 2.1 || 424 || 438 || || || || || LYHYTAIKAISET VARAT || || || || Ennakkomaksut || 2.2 || 1 286 || 1 334 || Saamiset || 2.3 || 84 || 70 || Käteisvarat ja muut rahavarat || 2.5 || 759 || 690 || || || || || VARAT YHTEENSÄ || || 2 553 || 2 532 || || || || || PITKÄAIKAISET VELAT || || || || Velat || 2.6 || (25) || (40) || || || || || LYHYTAIKAISET VELAT || || || || Velat || 2.7 || (1 214) || (1 057) || || || || || VELAT YHTEENSÄ || || (1 239) || (1 097) || || || || || NETTOVARAT || || 1 313 || 1 435 || || || || || RAHASTON VARAT JA VARANNOT || || || || Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty || 2.8 || 32 529 || 29 579 || Muut varannot || 2.9 || 2 252 || 2 252 || Aiemmilta vuosilta siirretty taloudellinen tulos || || (30 396) || (27 374) || Varainhoitovuoden taloudellinen tulos || || (3 072) || (3 023) || NETTOVARAT || || 1 313 || 1 435 KAHDEKSANNEN, YHDEKSÄNNEN JA KYMMENENNEN EKR:N KONSOLIDOITU TUOTTO- JA KULULASKELMA || || milj. euroa || Liite­tieto || 2013 || 2012 || || || TOIMINNAN TUOTOT || 3.1 || 123 || 124 || || || TOIMINNAN KULUT || || || Toimintakulut || 3.2 || (3 027) || (3 017) Hallintokulut || 3.3 || (167) || (107) || || || TOIMINNAN YLIJÄÄMÄ/(ALIJÄÄMÄ) || || (3 072) || (3 001) || || || Rahoitustuotot || 3.4 || 0 || (22) RAHOITUSTOIMINNAN YLIJÄÄMÄ/(ALIJÄÄMÄ) || || 0 || (22) || || || VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS || || (3 072) || (3 023) KAHDEKSANNEN, YHDEKSÄNNEN JA KYMMENENNEN EKR:N KONSOLIDOITU RAHAVIRTALASKELMA || || milj. euroa || Liitetieto || 2013 || 2012 || || || Varainhoitovuoden taloudellinen tulos || || (3 072) || (3 023) || || || TOIMINNAN RAHAVIRTA || 4.2 || || Jäsenvaltioiden varsinaiset rahoitusosuudet || || 2 961 || 2 606 Yhteisrahoitusosuudet || || 18 || 19 Saamisten arvonalentumistappio (arvonalentumistappion peruuttaminen) || || (2) || 4 || || || Pitkäaikaisten ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen || || 14 || (58) Lyhytaikaisten ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen || || 48 || (159) Lyhytaikaisten saamisten (lisäys)/väheneminen[3] || || (7) || 31 Pitkäaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen) || || (15) || 40 Lyhytaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen)[4] || || 123 || 6 || || || NETTORAHAVIRTA || || 69 || (534) || || || KÄTEISVAROJEN JA MUIDEN RAHAVAROJEN NETTOLISÄYS/(-VÄHENNYS) || || 69 || (534) Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa || 2.5 || 690 || 1 224 Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa || 2.5 || 759 || 690 KAHDEKSANNEN, YHDEKSÄNNEN JA KYMMENENNEN EKR:N KONSOLIDOITU LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA || || || || || || || milj. euroa || Rahastojen pääoma (a) || Rahastojen pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty (b) || Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty (c) = (a) - (b) || Kertyneet varannot (d) || Muut varannot (e) || Nettovarat yhteensä (c) + (d) + (e) SALDO 31. JOULUKUUTA 2011 || 45 691 || 18 712 || 26 979 || (27 374) || 2 252 || 1 858 Pääoman lisäys – varsinaiset rahoitusosuudet || - || (2 600) || 2 600 || - || - || 2 600 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos || - || - || - || (3 023) || - || (3 023) SALDO 31. JOULUKUUTA 2012 || 45 691 || 16 112 || 29 579 || (30 396) || 2 252 || 1 435 Pääoman lisäys – varsinaiset rahoitusosuudet || - || (2 950) || 2 950 || - || - || 2 950 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos || - || - || - || (3 072) || - || (3 072) SALDO 31. JOULUKUUTA 2013 || 45 691 || 13 162 || 32 529 || (33 468) || 2 252 || 1 313 1.2 KAHDEKSAS EKR: TASE, TUOTTO- JA KULULASKELMA JA LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA KAHDEKSANNEN EKR:N TASE || || || || milj. euroa || Liite­tieto || 31.12.2013 || 31.12.2012 || LYHYTAIKAISET VARAT || || || || Ennakkomaksut || 2.2 || 5 || 38 || Saamiset || 2.3 || 2 || 1 || Yhdystilit || 2.4 || 290 || 345 || || || || || VARAT YHTEENSÄ || || 297 || 384 || || || || || LYHYTAIKAISET VELAT || || || || Velat || 2.7 || (28) || (22) || || || || || VELAT YHTEENSÄ || || (28) || (22) || || || || || NETTOVARAT || || 270 || 361 || || || || || RAHASTON VARAT JA VARANNOT || || || || Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty || 2.8 || 12 840 || 12 840 || Muut varannot || 2.9 || (2 456) || (2 354) || Aiemmilta vuosilta siirretty taloudellinen tulos || || (10 125) || (10 132) || Varainhoitovuoden taloudellinen tulos || || 10 || 7 || NETTOVARAT || || 270 || 361 KAHDEKSANNEN EKR:N TUOTTO- JA KULULASKELMA || || milj. euroa || Liite­tieto || 2013 || 2012 || || || TOIMINNAN TUOTOT || 3.1 || 64 || 58 || || || TOIMINNAN KULUT || 3.2 || (53) || (49) || || || || || || TOIMINNAN YLIJÄÄMÄ/(ALIJÄÄMÄ) || || 11 || 9 || || || Rahoitustuotot || 3.4 || 0 || (2) RAHOITUSTOIMINNAN YLIJÄÄMÄ/(ALIJÄÄMÄ) || || 0 || (2) || || || VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS || || 10 || 7 LASKELMA KAHDEKSANNEN EKR:N NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA || || || || || || || milj. euroa || Rahaston pääoma (a) || Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty (b) || Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty (c) = (a) - (b) || Kertyneet varannot (d) || Muut varannot (e) || Nettovarat yhteensä (c) + (d) + (e) SALDO 31. JOULUKUUTA 2011 || 12 840 || - || 12 840 || (10 132) || (2 276) || 432 Pääoman lisäys – varsinaiset rahoitusosuudet || - || - || - || - || - || - Siirrot kymmenenteen EKR:oon / kymmenennestä EKR:sta || - || - || - || - || (78) || (78) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos || - || - || - || 7 || - || 7 SALDO 31. JOULUKUUTA 2012 || 12 840 || - || 12 840 || (10 125) || (2 354) || 361 Pääoman lisäys – varsinaiset rahoitusosuudet || - || - || - || - || - || - Siirrot kymmenenteen EKR:oon / kymmenennestä EKR:sta || - || - || - || - || (102) || (102) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos || - || - || - || 10 || - || 10 SALDO 31. JOULUKUUTA 2013 || 12 840 || || 12 840 || (10 114) || (2 456) || 270 1.3 YHDEKSÄS EKR: TASE, TUOTTO- JA KULULASKELMA JA LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA YHDEKSÄNNEN EKR:N TASE || || || || milj. euroa || Liite­tieto || 31.12.2013 || 31.12.2012 || PITKÄAIKAISET VARAT || || || || Ennakkomaksut || 2.1 || 90 || 119 || || || || || LYHYTAIKAISET VARAT || || || || Ennakkomaksut || 2.2 || 259 || 447 || Saamiset || 2.3 || 58 || 58 || Yhdystilit || 2.4 || 1 323 || 1 919 || Käteisvarat ja muut rahavarat || 2.5 || - || - || || || || || VARAT YHTEENSÄ || || 1 730 || 2 543 || || || || || LYHYTAIKAISET VELAT || || || || Velat || 2.7 || (263) || (375) || || || || || VELAT YHTEENSÄ || || (263) || (375) || || || || || NETTOVARAT || || 1 467 || 2 168 || || || || || RAHASTON VARAT JA VARANNOT || || || || Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty || 2.8 || 11 699 || 11 699 || Muut varannot || 2.9 || 3 756 || 4 126 || Aiemmilta vuosilta siirretty taloudellinen tulos || || (13 658) || (12 830) || Varainhoitovuoden taloudellinen tulos || || (331) || (827) || NETTOVARAT || || 1 467 || 2 168 YHDEKSÄNNEN EKR:N TUOTTO- JA KULULASKELMA || || milj. euroa || Liite­tieto || 2013 || 2012 || || || TOIMINNAN TUOTOT || 3.1 || 34 || 49 || || || TOIMINNAN KULUT || || || Toimintakulut || 3.2 || (362) || (856) Hallintokulut || 3.3 || 0 || (1) || || || || || || TOIMINNAN YLIJÄÄMÄ/(ALIJÄÄMÄ) || || (328) || (809) || || || Rahoitustuotot || 3.4 || (3) || (18) RAHOITUSTOIMINNAN YLIJÄÄMÄ/(ALIJÄÄMÄ) || || (3) || (18) || || || VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS || || (331) || (827) LASKELMA YHDEKSÄNNEN EKR:N NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA || || || || || || || milj. euroa || Rahaston pääoma (a) || Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty (b) || Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty (c) = (a) – (b) || Kertyneet varannot (d) || Muut varannot (e) || Nettovarat yhteensä (c) + (d) + (e) SALDO 31. JOULUKUUTA 2011 || 11 699 || - || 11 699 || (12 830) || 4 227 || 3 096 Pääoman lisäys – varsinaiset rahoitusosuudet || - || - || - || - || - || - Siirrot kymmenenteen EKR:oon / kymmenennestä EKR:sta || - || - || - || - || (100) || (100) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos || - || - || - || (827) || - || (827) SALDO 31. JOULUKUUTA 2012 || 11 699 || - || 11 699 || (13 657) || 4 126 || 2 168 Pääoman lisäys – varsinaiset rahoitusosuudet || - || - || - || - || - || - Siirrot kymmenenteen EKR:oon / kymmenennestä EKR:sta || - || - || - || - || (371) || (371) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos || - || - || - || (331) || - || (331) SALDO 31. JOULUKUUTA 2013 || 11 699 || - || 11 699 || (13 988) || 3 756 || 1 467 1.4 KYMMENES EKR: TASE, TUOTTO- JA KULULASKELMA JA LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA KYMMENENNEN EKR:N TASE || || || || milj. euroa || Liite­tieto || 31.12.2013 || 31.12.2012 || PITKÄAIKAISET VARAT || || || || Ennakkomaksut || 2.1 || 334 || 319 || || || || || LYHYTAIKAISET VARAT || || || || Ennakkomaksut || 2.2 || 1 021 || 849 || Saamiset || 2.3 || 24 || 11 || Käteisvarat ja muut rahavarat || 2.5 || 759 || 690 || || || || || VARAT YHTEENSÄ || || 2 138 || 1 869 || || || || || PITKÄAIKAISET VELAT || || || || Velat || 2.6 || (25) || (40) || || || || || LYHYTAIKAISET VELAT || || || || Velat || 2.7 || (923) || (660) || Yhdystilit || 2.4 || (1 613) || (2 264) || || || || || VELAT YHTEENSÄ || || (2 561) || (2 963) || || || || || NETTOVARAT || || (423) || (1 095) || || || || || RAHASTON VARAT JA VARANNOT || || || || Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty || 2.8 || 7 990 || 5 040 || Muut varannot || 2.9 || 952 || 479 || Aiemmilta vuosilta siirretty taloudellinen tulos || || (6 614) || (4 411) || Varainhoitovuoden taloudellinen tulos || || (2 751) || (2 203) || NETTOVARAT || || (423) || (1 095) KYMMENENNEN EKR:N TUOTTO- JA KULULASKELMA || || milj. euroa || Liite­tieto || 2013 || 2012 || || || TOIMINNAN TUOTOT || 3.1 || 25 || 18 || || || TOIMINNAN KULUT || || || Toimintakulut || 3.2 || (2 612) || (2 112) Hallintokulut || 3.3 || (167) || (106) || || || || || || TOIMINNAN YLIJÄÄMÄ/(ALIJÄÄMÄ) || || (2 754) || (2 201) || || || Rahoitustuotot || 3.4 || 3 || (2) RAHOITUSTOIMINNAN YLIJÄÄMÄ/(ALIJÄÄMÄ) || || 3 || (2) || || || VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS || || (2 751) || (2 203) LASKELMA KYMMENENNEN EKR:N NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA || || || || || || || milj. euroa || Rahaston pääoma (a) || Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty (b) || Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty (c) = (a) – (b) || Kertyneet varannot (d) || Muut varannot (e) || Nettovarat yhteensä (c) + (d) + (e) SALDO 31. JOULUKUUTA 2011 || 21 152 || 18 712 || 2 440 || (4 411) || 301 || (1 670) Pääoman lisäys – varsinaiset rahoitusosuudet || - || (2 600) || 2 600 || - || - || 2 600 Siirrot kahdeksannesta ja yhdeksännestä EKR:sta || - || - || - || - || 178 || 178 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos || - || - || - || (2 203) || - || (2 203) SALDO 31. JOULUKUUTA 2012 || 21 152 || 16 112 || 5 040 || (6 614) || 479 || (1 095) Pääoman lisäys – varsinaiset rahoitusosuudet || - || (2 950) || 2 950 || - || - || 2 950 Siirrot kahdeksannesta ja yhdeksännestä EKR:sta / kahdeksanteen ja yhdeksänteen EKR:oon || - || - || - || - || 473 || 473 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos || - || - || - || (2 751) || - || (2 751) SALDO 31. JOULUKUUTA 2013 || 21 152 || 13 162 || 7 990 || (9 365) || 952 || (423) 1.5 KAHDEKSANNEN, YHDEKSÄNNEN JA KYMMENENNEN EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMIEN LIITETIEDOT 1. TILINPÄÄTÖKSEN KESKEISET LAATIMISPERIAATTEET 1.1. LAINSÄÄDÄNTÖ JA VARAINHOITOASETUS Tilinpäätöslaskelmat laaditaan kymmenenteen EKR:oon sovellettavan varainhoitoasetuksen[5] mukaisesti. Tämän asetuksen 121 artiklassa säädetään, että tilinpäätös laaditaan suoriteperusteisena. Nämä tilinpäätöslaskelmat on laadittu EKR:n kirjanpitosääntöjen ja -menettelyjen mukaisesti. Kyseiset säännöt ja menettelyt perustuvat IPSASB:n (International Public Sector Accounting Standards Board) antamiin julkissektorin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS). EKR:n tilinpitäjän vahvistamia tilinpäätössääntöjä on sovellettu siltä osin kuin on kyse komission hallinnoimasta EKR:n varojen osasta. EKR:n tilinpitäjän on esitettävä alustava tilinpäätös tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään tilinpäätösvuotta seuraavan varainhoitovuoden maaliskuun 31. päivänä. Tilintarkastustuomioistuin esittää huomautuksensa alustavasta tilinpäätöksestä komissiolle viimeistään 15. kesäkuuta (125 artikla). Komissio hyväksyy huomautusten perusteella tilinpäätöksen 31. heinäkuuta mennessä ja toimittaa sen Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle. Tilinpäätös ja tarkastuslausuma, jonka tilintarkastustuomioistuin antaa komission hallinnoimasta EKR:n varojen osasta, julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä viimeistään 15. marraskuuta. 1.2. TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISPERIAATTEET Tilinpäätöslaskelmien tarkoituksena on antaa tietoa organisaation taloudellisesta asemasta, sen toiminnan tuloksesta ja sen rahavirroista. Tavoitteena on, että näistä tiedoista on hyötyä laajalle käyttäjäkunnalle. Koska EKR on julkisoikeudellinen yhteisö, sen tilinpäätöksellä on lisäksi tarkoitus antaa tietoja, joista on hyötyä päätöksenteossa, ja osoittaa, että se on hoitanut sille uskottuja varoja vastuullisesti. Jotta tilinpäätös antaisi oikean ja riittävän kuvan varainhoitovuodesta, siinä on esitettävä olennaiset tiedot organisaation toiminnan luonteesta ja laajuudesta, kerrottava toiminnan rahoituksesta sekä annettava täsmällistä tietoa yksittäisistä toiminnoista. Lisäksi tietojen on oltava selkeitä ja ymmärrettäviä ja eri varainhoitovuosien tietojen keskenään vertailukelpoisia. Tämä asiakirja on laadittu näiden periaatteiden mukaisesti. EKR:n kirjanpito muodostuu liikekirjanpidosta ja talousarviokirjanpidosta. Talousarviokirjanpito antaa yksityiskohtaisen kuvan talousarvion toteutuksesta. Talousarviokirjanpito on maksuperusteista. Liikekirjanpidosta käyvät ilmi suoriteperusteisina kaikki varainhoitovuoden kulut ja tuotot. Tilinpäätöslaskelmat laaditaan tämän vuoksi liikekirjanpidon perusteella. Liikekirjanpidosta saadaan myös tase, jossa esitetään rahaston taloudellinen asema 31. joulukuuta. Kymmenennen EKR:n varainhoitoasetuksen 120 artiklassa säädetään tilinpäätöksen laadinnassa noudatettavista periaatteista, jotka ovat – toiminnan jatkuvuus, – varovaisuus, – kirjanpitomenetelmien johdonmukaisuus, – tietojen vertailtavuus, – olennaisuus, – bruttoperiaate, – sisältöpainotteisuus, – suoriteperusteinen kirjanpito. 1.3. LAATIMISPERUSTA 1.3.1. Toiminta- ja raportointivaluutta EKR:n toiminta- ja raportointivaluutta on euro, joten tilinpäätöslaskelmat laaditaan miljoonina euroina. 1.3.2. Valuuttojen muuntaminen euroiksi Ulkomaan rahan määräiset transaktiot muunnetaan euroiksi transaktiopäivän valuuttakurssiin. Tuotto- ja kululaskelmaan on kirjattu kurssivoitot ja -tappiot, jotka syntyvät ulkomaan rahan määräisten transaktioiden suorittamisesta sekä ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen muuntamisesta euromääräisiksi vuoden lopun valuuttakursseihin. Ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen saldot vuoden lopussa muunnetaan euroiksi käyttäen seuraavia 31. joulukuuta voimassa olleita valuuttakursseja: Valuutta || 31.12.2013 || 31.12.2012 || Valuutta || 31.12.2013 || 31.12.2012 XOF || 655,957 || 655,957 || KES || 117,270 || 113,460 XAF || 655,957 || 655,957 || BIF || 2107,95 || 2037,95 NGN || 212,376 || 206,074 || SLL || 6013,08 || 5709,56 PGK || 3,38524 || 2,76702 || TZS || 2166,71 || 2077,48 HTG || 60,7227 || 56,2987 || UGX || 3423,24 || 3508,51 GNF || 9616,41 || 9250,40 || MGA || 3092,68 || 2981,70 MWK || 595,810 || 439,917 || SZL || 14,5660 || 11,1727 1.3.3. Arvioiden käyttäminen IPSAS-standardien ja yleisesti hyväksyttyjen tilinpäätösperiaatteiden mukaisesti tilinpäätöslaskelmiin sisältyy väistämättä määriä, jotka perustuvat johdon tekemiin arvioihin ja oletuksiin, jotka puolestaan perustuvat luotettavimpiin käytettävissä oleviin tietoihin. Merkittäviin arvioihin kuuluvat muun muassa varaukset, saamisten arvonalentumistappiot sekä siirtovelat. Kyseisten erien todellinen arvo voi poiketa arvioista. Arvioiden muutokset otetaan huomioon kirjanpidossa sinä varainhoitovuonna, jonka aikana ne tulevat tietoon. 1.4. TASE 1.4.1 Ennakkomaksut Ennakkomaksun tarkoituksena on tarjota tuensaajalle käteisvaroja. Ennakkomaksu voidaan suorittaa useammassa erässä ennakkomaksusopimuksessa kulloinkin määrätyllä ajanjaksolla. Ennakkomaksu joko maksetaan takaisin tai käytetään tiettyyn tarkoitukseen sopimuksessa määrättynä ajanjaksona. Jos tuensaajalle ei aiheudu tukikelpoisia menoja, ennakkomaksu on palautettava EKR:oon. Ennakkomaksu selvitetään (kokonaan tai osittain) vähentämällä siitä hyväksytyt tukikelpoiset menot ja palautetut määrät. Vuoden lopussa avoinna olevat ennakkomaksut arvostetaan alkuperäisiin maksettuihin määriin, joista on vähennetty seuraavat erät: palautetut määrät, ennakkomaksuja vastaan kuitatut tukikelpoiset menot sekä arvioidut vuoden lopussa ennakkomaksuista vielä kuittaamatta olevat tukikelpoiset menot ja arvonalennukset. Ennakkomaksujen tuottamat korot kirjataan sitä mukaa kuin ne kertyvät ja asianomaisen sopimuksen määräysten mukaisesti. Kertynyt korkotuotto arvioidaan mahdollisimman luotettavien tietojen perusteella kunkin varainhoitovuoden lopussa. 1.4.2 Saamiset Saamiset kirjataan alkuperäiseen määräänsä, josta on vähennetty mahdollinen arvon alentuminen. Saamisten arvon alentuminen todetaan silloin, kun on objektiivista näyttöä siitä, ettei koko määrää pystytä perimään saamisen alkuperäisten ehtojen mukaisesti. Arvon alentumisena kirjattava määrä on omaisuuserän kirjanpitoarvon ja kerrytettävissä olevan rahamäärän (joka on vastaavilta lainanottajilta perittävällä markkinakorolla diskontattujen odotettujen vastaisten rahavirtojen nykyarvo) erotus. Lisäksi kirjataan yleinen arvonalennus niistä keskeneräisistä perintämääräyksistä, joista ei siihen mennessä ole tehty erillistä arvonalentumiskirjausta. Yleinen arvonalennus perustuu aikaisempaan tappiokehitykseen. Arvon alentumista vastaava määrä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. 1.4.3 Käteisvarat ja muut rahavarat Käteisvaroja ja muita rahavaroja pidetään lyhytaikaisina varoina. Niihin kuuluvat muun muassa käteinen raha, pankeissa olevat vaadittaessa maksettavat talletukset sekä muut lyhytaikaiset, enintään kolmen kuukauden kuluessa erääntyvät erittäin likvidit sijoitukset. 1.4.4 Velat Huomattava osa EKR:n veloista liittyy maksamattomiin menoilmoituksiin tuensaajilta, joille on myönnetty avustuksia tai muuta rahoitusta, ja vain pieni osa niistä liittyy tavaroiden tai palvelujen hankintaan. Menoilmoituksiin liittyvät velat kirjataan ilmoituksessa esitetyn määrän suuruisiksi veloiksi, kun ilmoitus vastaanotetaan. Rahoituksen hallinnoinnista vastaavat virkamiehet hyväksyvät tarkastuksen jälkeen kyseisten menojen tukikelpoisuuden. Tässä vaiheessa menoilmoitukset arvostetaan hyväksyttyyn tukikelpoiseen määrään. Tavaroiden ja palvelujen ostamisesta johtuvat velat kirjataan alkuperäiseen määrään laskun saapuessa, ja vastaavat menot kirjataan, kun tavara- tai palvelutoimitus on vastaanotettu ja hyväksytty. 1.4.5 Varaukset Varaus kirjataan silloin, kun EKR:lla on aikaisempien tapahtumien seurauksena olemassa oleva oikeudellinen tai tosiasiallinen velvoite kolmansia kohtaan, kun on todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää resurssien siirtymistä pois EKR:sta ja kun velvoitteen määrä on arvioitavissa luotettavasti. Kirjattava varaus on paras arvio olemassa olevan velvoitteen täyttämisen edellyttämistä menoista tilinpäätöspäivänä. 1.4.6 Siirtovelat ja -saamiset sekä tulo- ja menoennakot Suoriteperusteisessa kirjanpidossa on varmistettava, että liiketoimet kirjataan sille varainhoitovuodelle, jolle ne kuuluvat. Tämä tarkoittaa sitä, että eri tilikaudet on tilikautta päätettäessä erotettava toisistaan. Erityisesti on arvioitava sellaiset EKR:n rahoitusta saaneiden tahojen tukikelpoiset menot, joita ei ole vielä ilmoitettu rahastolle (siirtovelat). Vastaavasti tiettynä varainhoitovuonna on voitu suorittaa maksuja, jotka liittyvät tuleviin kausiin (menoennakot). Myös tällaiset maksut on erotettava ja kirjattava sille varainhoitovuodelle, jolle ne kuuluvat. EKR:n kirjanpitosääntöjen mukaan liiketoimet ja muut tapahtumat kirjataan tilinpäätöslaskelmia laadittaessa sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Tilikauden päättyessä siirtovelat kirjataan sen määrän mukaisesti, jonka arvioidaan vastaavan siirtovelvoitetta kyseisellä kaudella. Siirtovelkojen määrä lasketaan komission antamien yksityiskohtaisten käytännön toimintaohjeiden mukaisesti. Kyseisillä ohjeilla pyritään varmistamaan, että tilinpäätöslaskelmat antavat tilanteesta oikean ja riittävän kuvan. Myös tulot kirjataan sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Jos EKR:n toimittamia tavaroita tai palveluita ei vuoden lopussa ole vielä laskutettu tai jos sopimusvelvoite on olemassa (esim. perussopimuksen perusteella) vaikka laskua ei vielä ole tehty, tilinpäätöslaskelmiin merkitään vastaava siirtosaaminen. Vastaavasti jos vielä toimittamatta olevat tavarat tai palvelut on vuoden loppuun mennessä jo laskutettu, vastaavat tulot merkitään tilinpäätöslaskelmiin siirtovelaksi ja kirjataan vasta seuraavalla tilikaudella. 1.5. TUOTTO- JA KULULASKELMA 1.5.1 Tuotot EKR:lla ei ole budjetoituja tuloja. Jäsenvaltioiden maksamat varsinaiset rahoitusosuudet katsotaan rahaston pääomaksi. EKR:n tuotot muodostuvat takaisin perityistä varoista ja korkotuotoista. Varojen takaisinperintä Sellaisista EKR:sta maksetuista määristä, jotka lopullisen tuensaajan tai kolmannen maan on maksettava takaisin, annetaan perintämääräykset, tai ne vähennetään myöhemmistä maksuista. Kyseiset määrät merkitään kirjanpitoon seuraavasti: – kun kyseessä on varojen takaisinperintä, perintämääräyksen seurauksena syntyy saaminen, joka kirjataan tuotoksi kyseisen vuoden tuotto- ja kululaskelmaan; tai – kun kyseessä on ennakkomaksujen takaisinperintä, takaisinperittävä määrä sisällytetään taseessa ennakkomaksuihin. Korkotuotot Korkotuotot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan käyttämällä efektiivisen koron menetelmää. Korkotuotot muodostuvat liikepankeissa olevien käteistilien ja vaadittaessa maksettavien talletusten tuottamista koroista ja EKR:lle myöhässä suoritettujen maksujen viivästyskoroista. Korkotuotot kirjataan sitä mukaa kuin ne kertyvät. 1.5.2 Kulut Tavaroiden ja palvelujen ostamisesta aiheutuvat menot kirjataan silloin, kun EKR vastaanottaa ja hyväksyy kyseiset tavarat ja palvelut. Ne arvostetaan laskun osoittamaan alkuperäiseen hankintamenoon. Muut kuin vaihtoon perustuvat menot ovat tyypillisiä EKR:lle, ja ne muodostavat valtaosan rahaston menoista. Ne liittyvät varojen siirtoon tuensaajille, ja ne voidaan jakaa kolmeen ryhmään: saamiset, sopimuksen mukaiset siirrot ja harkinnanvaraiset avustukset sekä rahoitusosuudet ja lahjoitukset. Siirrot kirjataan kuluiksi sille jaksolle, jonka aikana siirron perustana oleva tapahtuma toteutuu, edellyttäen, että siirto tapahtuu säännösten (varainhoitoasetus tai muu säädös) mukaisesti tai että siirron valtuuttava sopimus on allekirjoitettu. Lisäksi tuensaajan on täytettävä kaikki tukikelpoisuuskriteerit, ja velvoitteen määrä on voitava arvioida riittävän luotettavasti. Kun kirjausperusteet täyttävä maksupyyntö tai menoilmoitus vastaanotetaan, tukikelpoinen määrä kirjataan kuluksi. Sellaiset vuoden loppuun mennessä kertyneet tukikelpoiset menot, jotka rahasto on velkaa tuensaajille mutta joita ei vielä ole ilmoitettu, arvioidaan ja merkitään taseeseen siirtoveloiksi. Korkokulut Korkokulut kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan käyttämällä efektiivisen koron menetelmää. Korkokulut muodostuvat maksetuista ja maksettavista koroista, ja ne kirjataan sitä mukaa kuin ne kertyvät. 1.6. EHDOLLISET VARAT JA VELAT 1.6.1 Ehdolliset varat Ehdollinen omaisuuserä on potentiaalinen omaisuuserä, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta, kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan EKR:n määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Ehdollinen omaisuuserä ilmoitetaan tilinpäätöksessä, kun se tuottaa todennäköisesti taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia. Ehdolliset varat arvioidaan aina tilinpäätöspäivänä sen varmistamiseksi, että niiden muutokset otetaan asiamukaisesti huomioon tilinpäätöslaskelmissa. Jos on käytännössä varmaa, että omaisuuserästä saadaan taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia, ja jos omaisuuserän arvo voidaan määrittää luotettavasti, omaisuuserä ja siihen liittyvät tulot merkitään tilinpäätöslaskelmiin kaudella, jonka aikana muutos tapahtuu. Vakuudet ovat potentiaalisia omaisuuseriä, jotka ovat syntyneet aikaisempien tapahtumien seurauksena ja joiden olemassaolo riippuu vakuuden kohteena olevan tapahtuman toteutumisesta. Vakuudet voivat siten olla ehdollisia varoja. Vakuuden voimassaolo lakkaa, kun sen kohdetta ei enää ole. Vakuus realisoituu, kun sen ehtojen mukaan voidaan vaatia maksua vakuuden antajalta. 1.6.2 Ehdolliset velat Ehdollinen velka on potentiaalinen velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta, kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan EKR:n määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Se voi olla myös olemassa oleva velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena mutta jota ei merkitä taseeseen, koska ei ole todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien resurssien siirtymistä pois rahastosta, tai koska (poikkeustapauksissa) velvoitteen suuruus ei ole määritettävissä riittävän luotettavasti. Ehdolliset velat ilmoitetaan tilinpäätöksessä, paitsi jos on hyvin epätodennäköistä, että taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentäviä resursseja siirtyy pois rahastosta. Ehdollisia velkoja arvioidaan aina tilinpäätöspäivänä sen toteamiseksi, onko taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien resurssien siirtyminen pois rahastosta tullut todennäköiseksi. Jos käy todennäköiseksi, että taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien resurssien siirtymistä pois rahastosta vaaditaan sellaisen velvoitteen täyttämiseksi, jota on käsitelty kirjanpidossa ehdollisena velkana, tilinpäätöslaskelmiin tehdään varaus kaudella, jonka aikana todennäköisyys muuttuu. 2. TASEEN LIITETIEDOT PITKÄAIKAISET VARAT 2.1 ENNAKKOMAKSUT || || || || milj. euroa || 8. EKR || 9. EKR || 10. EKR || YHTEENSÄ 31.12.2013 || YHTEENSÄ 31.12.2012 Ennakkomaksut || – || 90 || 334 || 424 || 438 YHTEENSÄ || – || 90 || 334 || 424 || 438 Monissa sopimuksissa määrätään, että ennen kuin työt aloitetaan tai tavarat ja palvelut toimitetaan, on maksettava ennakkomaksu. Maksuaikataulua koskevassa sopimusosuudessa voidaan myös määrätä, että maksuja suoritetaan toimeksiannon edistymisestä annettavien selvitysten perusteella. Ennakkomaksut maksetaan yleensä hankkeen toteuttamismaan tai -alueen valuutassa. Ennakkomaksun takaisinperinnälle tai käytölle asetettu määräaika ratkaisee sen, kirjataanko se lyhyt- vai pitkäaikaiseksi ennakkomaksuksi. Ennakkomaksun käyttö määritellään hankkeesta tehdyssä sopimuksessa. Jos ennakkomaksun palauttamiselle tai käytölle asetettu määräaika on 12 kuukauden kuluessa raportointipäivästä, maksu kirjataan lyhytaikaiseksi ennakkomaksuksi. Koska monet EKR:n hankkeista ovat luonteeltaan pitkäaikaisia, niihin liittyvien ennakkomaksujen on oltava käytettävissä yli vuoden ajan. Tällaiset ennakkomaksut esitetään pitkäaikaisissa varoissa. LYHYTAIKAISET VARAT 2.2 ENNAKKOMAKSUT || || || || milj. euroa || 8. EKR || 9. EKR || 10. EKR || YHTEENSÄ 31.12.2013 || YHTEENSÄ 31.12.2012 Ennakkomaksut (brutto) || 39 || 832 || 3 059 || 3 931 || 3 593 Arvio ennakkomaksuja vastaan kuitattavasta määrästä || (34) || (573) || (2 038) || (2 645) || (2 259) YHTEENSÄ || 5 || 259 || 1 021 || 1 286 || 1 334 Ennakkomaksujen osalta saadut vakuudet Vakuuksilla suojataan ennakkomaksuja. Vakuudet raukeavat, kun viimeinen hankkeeseen liittyvä maksu on suoritettu. Vakuuksilla on sekä nimellisarvo että käypä arvo. Kun kyse on nimellisarvosta, kirjauksen synnyttävä tapahtuma liittyy vakuuden olemassaoloon. Kun kyse on käyvästä arvosta, kirjauksen synnyttävä tapahtuma on ennakkomaksun suorittaminen ja/tai kuittaukset, jotka tämän jälkeen tehdään ennakkomaksua vastaan. EKR:lle ennakkomaksujen kattamiseksi annettujen vakuuksien nimellisarvo 31. joulukuuta 2013 oli 303 miljoonaa euroa. Vakuuksien vastaava käypä arvo oli 151 miljoonaa euroa. Vuonna 2013 vakuuksista tehtiin perusteellinen arviointi. Arvioinnin seurauksena EKR:n tileistä poistettiin 333 miljoonan euron arvosta (nimellisarvo) vakuuksia, jotka eivät kuuluneet EKR:oon. Jos vuoden 2012 määriin olisi tehty vastaavat tarkistukset, vakuuksien nimellisarvo vuonna 2012 olisi supistunut 566 miljoonasta eurosta 349 miljoonaan euroon ja niiden käypä arvo 391 miljoonasta eurosta 185 miljoonaan euroon. 2.3 SAAMISET || || || || || milj. euroa || Liite­tieto || 8. EKR || 9. EKR || 10. EKR || YHTEENSÄ 31.12.2013 || YHTEENSÄ 31.12.2012 Saamiset tuensaajilta, julkisilta elimiltä ja kolmansilta valtioilta || 2.3.1 || 2 || 9 || 12 || 24 || 10 Saamiset jäsenvaltioilta || 2.3.2 || – || – || 3 || 3 || 3 Tulojäämät ja menoennakot || 2.3.3 || – || 48 || 9 || 57 || 57 YHTEENSÄ || || 2 || 58 || 24 || 84 || 70 2.3.1 Saamiset tuensaajilta, julkisilta elimiltä ja kolmansilta valtioilta || || || || milj. euroa || 8. EKR || 9. EKR || 10. EKR || YHTEENSÄ 31.12.2013 || YHTEENSÄ 31.12.2012 Saamiset tuensaajilta, julkisilta elimiltä ja kolmansilta valtioilta || 6 || 19 || 13 || 38 || 26 – Arvon alentuminen || (3) || (10) || (1) || (14) || (16) YHTEENSÄ || 2 || 9 || 12 || 24 || 10 Seuraavassa on jaottelu keskeneräisten perintämääräysten muutoksista. || || || || milj. euroa || 8. EKR || 9. EKR || 10. EKR || YHTEENSÄ 2013 || YHTEENSÄ 2012 Keskeneräiset perintämääräykset vuoden alussa || 5 || 19 || 3 || 26 || 25 Annetut perintämääräykset || 3 || 40 || 133 || 176 || 139 Päätökseen saatetut perintämääräykset || (2) || (40) || (123) || (165) || (138) Maksettu || (1) || (27) || (103) || (131) || (97) Luovuttu || (0) || (1) || (0) || (1) || (1) Peruutettu || (0) || (6) || (0) || (6) || (4) Kuitattu || (1) || (7) || (19) || (27) || (36) Keskeneräiset perintämääräykset vuoden lopussa || 6 || 19 || 13 || 38 || 26 2.3.2 Saamiset jäsenvaltioilta Kymmenenteen EKR:oon liittyvä 3 miljoonan euron saaminen jäsenvaltioilta muodostuu Yhdistyneeltä kuningaskunnalta, Tanskalta ja Ruotsilta saamatta olevista rahoitusosuuksista. 2.3.3 Tulojäämät ja menoennakot Tulojäämät ja menoennakot koostuvat pääasiassa ennakkomaksuille kertyneistä koroista. Erä sisältää lisäksi myöhässä maksettujen rahoitusosuuksien viivästyskoroista kertyneet tuotot. 2.4 YHDYSTILIT || || || || milj. euroa || || 8. EKR || 9. EKR || 10. EKR || YHTEENSÄ 31.12.2013 Yhdystilit || 290 || 1 323 || (1 613) || 0 YHTEENSÄ || 290 || 1 323 || (1 613) || 0 Kaikkien EKR:jen kassavarat on tehokkuussyistä otettu kymmenenteen EKR:oon. Tämä edellyttää EKR:jen välisiä siirtoja, joiden vaikutukset tasoitetaan EKR:jen taseiden välisillä yhdystileillä. 2.5 KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT[6] || || || || || milj. euroa || Liite­tieto || 8. EKR || 9. EKR || 10. EKR || YHTEENSÄ 31.12.2013 || YHTEENSÄ 31.12.2012 Erityistilit – jäsenvaltioiden rahoituslaitokset || – || – || – || 719 || 719 || 633 Käyttötilit – liikepankit || – || – || – || 39 || 39 || 54 STABEX-vakuustilit || 2.5.1 || – || – || – || – || 2 Kongo-erityisvarat[7] || – || – || – || 1 || 1 || 1 YHTEENSÄ || || – || – || 759 || 759 || 690 2.5.1 Stabex-vakuustilit || milj. euroa || Saldo 31.12.2013 || Saldo 31.12.2012 Norsunluurannikko || – || 2 Muut maat || – || 0 YHTEENSÄ || – || 2 Lyhenne Stabex tarkoittaa EU:n kompensoivaa rahoitusjärjestelmää, jolla tasoitetaan AKT-valtioiden vientitulojen vaihtelua. Näiden varojen lisäksi on muitakin tuensaajiin kuuluvien AKT-valtioiden hallussa olevia Stabex-varoja. Kun komissio ja tuensaajavaltio (AKT) sopivat siitä, miten Stabex-varat käytetään, ne allekirjoittavat siirtosopimuksen. Neljännen Lomén sopimuksen[8] (sellaisena kuin se on tarkistettuna) 211 artiklan mukaan varat siirretään AKT-valtion nimissä avatulle korolliselle tilille, jota varten edellytetään sekä AKT-valtion että komission edustajan allekirjoitusten esittämistä. Varoja säilytetään näillä kahta allekirjoitusta edellyttävillä tileillä, kunnes ne voidaan siirtää hankkeen käyttöön keskinäisistä velvoitteista tehdyn sopimuksen mukaisesti. Stabex-tukiväline on poistumassa käytöstä ja vuonna 2013 suljettiin viimeiset Stabex-vakuustilit. Tiliin liittyvä allekirjoitusoikeus säilyy komission tulojen ja menojen hyväksyjällä, joka pystyy näin varmistamaan, että varat maksetaan suunnitellulla tavalla. Kahta allekirjoitusta edellyttävällä tilillä olevat varat ovat AKT-valtion omaisuutta, joten niitä ei kirjata varoiksi EKR:n tileille. Näille tileille tehtävät siirrot kirjataan Stabex-maksuiksi. Lisätietoja on liitetiedossa 3.1.2. PITKÄAIKAISET VELAT 2.6 VELAT || || || || milj. euroa || 8. EKR || 9. EKR || 10. EKR || YHTEENSÄ 31.12.2013 || YHTEENSÄ 31.12.2012 Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät velat || – || – || 25 || 25 || 40 YHTEENSÄ || – || – || 25 || 25 || 40 Yhteisrahoitusosuuksia koskevat velat vuoden 2013 lopussa liittyvät kymmenenteen EKR:oon. Saadut yhteisrahoitusosuudet esitetään velkoina jäsenvaltioille ja muille valtioille, sillä ne täyttävät edellytykset, joiden mukaan ne voidaan katsoa sellaisiksi muista kuin vaihtoon perustuvista toimista saataviksi tuloiksi, joihin on liitetty ehtoja. EKR:n on käytettävä rahoitusosuudet palvelujen tarjoamiseen kolmansille, ja käyttämättä jääneet määrät (saadut rahoitusosuudet) on palautettava jäsenvaltioille. Yhteisrahoitussopimuksiin liittyvät maksamattomat velat kuvaavat saatuja yhteisrahoitusosuuksia, joista on vähennetty hankkeeseen liittyvät menot. Ne eivät vaikuta nettovarojen määrään. Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvän kokonaisvelan kasvun syistä on tarkempaa tietoa liitetiedossa 2.7.1.2. LYHYTAIKAISET VELAT 2.7 VELAT || || || || || milj. euroa || Liitetieto || 8. EKR || 9. EKR || 10. EKR || YHTEENSÄ 31.12.2013 || YHTEENSÄ 31.12.2012 Lyhytaikaiset velat || 2.7.1 || 1 || 61 || 260 || 322 || 209 Siirtovelat || 2.7.2 || 26 || 202 || 359 || 588 || 555 Rahaston pääomaosuuksiin liittyvät siirtovelat || 2.7.3 || – || – || 304 || 304 || 293 YHTEENSÄ || || 28 || 263 || 923 || 1 214 || 1 057 2.7.1 Lyhytaikaiset velat || || || || || milj. euroa || Liite­tieto || 8. EKR || 9. EKR || 10. EKR || YHTEENSÄ 31.12.2013 || YHTEENSÄ 31.12.2012 Tuensaajat ja toimittajat || 2.7.1.1 || 1 || 61 || 182 || 244 || 152 Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät velat || 2.7.1.2 || – || 0 || 75 || 75 || 46 Muut velat || 2.7.1.3 || 0 || 0 || 3 || 3 || 12 YHTEENSÄ || || 1 || 61 || 260 || 322 || 209 Lyhytaikaisiin velkoihin kirjataan EKR:n saamat avustuksiin liittyvät menoilmoitukset. Menoilmoituksessa ilmoitettu määrä kirjataan velkoihin, kun menoilmoitus on vastaanotettu. Hankintoihin liittyvät veloitus- ja hyvityslaskut käsitellään tätä samaa menettelyä noudattaen. Tilikaudelle kuuluvat menoilmoitukset on otettu huomioon tilikautta päätettäessä. Nämä siirtyvät erät on arvioitu ja arvioiden mukaiset tukikelpoiset määrät kirjattu tuotto- ja kululaskelmaan. 2.7.1.1 Tuensaajat ja toimittajat Tähän kohtaan sisältyvät tuensaajille maksettavien määrien lisäksi julkisille elimille ja kolmansille valtioille maksettavat määrät. Yhteensä 93 miljoonan euron lisäys edelliseen tilikauteen verrattuna johtuu pääasiassa siitä, että kolmansille valtioille maksettavat määrät kasvoivat 74 miljoonaa euroa. Kolmansien valtioiden tapauksessa eniten maksettavaa on Ghanalle (64 miljoonaa euroa) ja Sambialle (33 miljoonaa euroa). 2.7.1.2 Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät velat Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät pitkä- ja lyhytaikaiset velat lisääntyivät yhteensä 14 miljoonaa euroa. Vuonna 2013 saatiin uusia yhteisrahoitusosuuksia Ruotsilta (9 miljoonaa euroa), Ranskalta (5 miljoonaa euroa), Australialta (2 miljoonaa euroa), Yhdistyneeltä kuningaskunnalta (2 miljoonaa euroa) ja eräiltä muilta mailta. Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät velat supistuivat yhteisrahoitushankkeisiin liittyvien tulojen ansiosta 8 miljoonalla eurolla (ks. liitetiedot 3.1.3 ja 3.2.2). 2.7.1.3 Muut velat Muut velat sisältävät lähinnä kohdentamattomia saatuja maksuja ja palautettuja määriä. 2.7.2 Siirtovelat || || || || milj. euroa || 8. EKR || 9. EKR || 10. EKR || YHTEENSÄ 31.12.2013 || YHTEENSÄ 31.12.2012 Siirtovelat || 26 || 202 || 359 || 588 || 555 YHTEENSÄ || 26 || 202 || 359 || 588 || 555 Vuoden lopussa arvioidaan EKR:sta rahoitusta saaneiden sellaiset tukikelpoiset menot, joita ei ole vielä ilmoitettu. Kun nämä kyseiselle tilikaudelle kuuluvat erät on arvioitu, arvioiden mukaiset tukikelpoiset määrät kirjataan siirtovelkoihin. Ennakkomaksujen arvioitu käyttö esitetään arviona ennakkomaksuja vastaan kuitattavista määristä (ks. liitetieto 2.2). 2.7.3 Rahaston pääomaosuuksiin liittyvät siirtovelat || || || milj. euroa || 8. EKR || 9. EKR || 10. EKR || YHTEENSÄ 31.12.2013 || YHTEENSÄ 31.12.2012 Yhdistynyt kuningaskunta || – || – || 296 || 296 || 274 Irlanti || – || – || 5 || 5 || 9 Liettua || – || – || 2 || 2 || – Unkari || – || – || – || – || 10 YHTEENSÄ || - || - || 304 || 304 || 293 Erä sisältää jäsenvaltioiden etukäteen maksamat rahoitusosuudet vuoden lopussa. NETTOVARAT 2.8 RAHASTON PÄÄOMA, JONKA MAKSAMISTA ON PYYDETTY || || milj. euroa || 8. EKR || 9. EKR || 10. EKR || YHTEENSÄ Rahaston pääoma || 12 840 || 11 699 || 21 152 || 45 691 Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty || – || – || (16 112) || (16 112) Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty, 31.12.2012 || 12 840 || 11 699 || 5 040 || 29 579 || || || || Rahaston pääoma || 12 840 || 11 699 || 21 152 || 45 691 Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty || – || – || (13 162) || (13 162) Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty, 31.12.2013 || 12 840 || 11 699 || 7 990 || 32 529 Rahaston pääoma tarkoittaa kunkin EKR:n saamisia jäsenvaltioilta. Määrät perustuvat jäsenvaltioiden välisiin sisäisiin sopimuksiin. Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty, tarkoittaa alkuperäistä määrärahaa, jonka maksamista ei ole vielä pyydetty jäsenvaltioilta. Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty, tarkoittaa alkuperäisiä määrärahoja, joiden siirtämistä kassatileille on pyydetty jäsenvaltioilta kymmenennen EKR:n varainhoitoasetuksen 16 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. Kahdeksannen ja yhdeksännen EKR:n koko pääoman maksamista on pyydetty, ja se on maksettu kokonaisuudessaan. Jäsenvaltiokohtainen erittely rahaston pääomasta, jonka maksamista on pyydetty, ja rahaston pääomasta, jonka maksamista ei ole pyydetty || || || || milj. euroa Rahoitusosuudet || % || Maksua ei pyydetty, 10. EKR 31.12.2012 || Maksua pyydetty vuonna 2013 || Maksua ei pyydetty, 10. EKR 31.12.2013 Itävalta || 2,41 || (388) || 71 || (317) Belgia || 3,53 || (569) || 104 || (465) Bulgaria || 0,14 || (23) || 4 || (18) Kypros || 0,09 || (15) || 3 || (12) Tšekki || 0,51 || (82) || 15 || (67) Tanska || 2,00 || (322) || 59 || (263) Viro || 0,05 || (8) || 1 || (7) Suomi || 1,47 || (237) || 43 || (193) Ranska || 19,55 || (3 150) || 577 || (2 573) Saksa || 20,50 || (3 303) || 605 || (2 698) Kreikka || 1,47 || (237) || 43 || (193) Unkari || 0,55 || (89) || 16 || (72) Irlanti || 0,91 || (147) || 27 || (120) Italia || 12,86 || (2 072) || 379 || (1 693) Latvia || 0,07 || (11) || 2 || (9) Liettua || 0,12 || (19) || 4 || (16) Luxemburg || 0,27 || (44) || 8 || (36) Malta || 0,03 || (5) || 1 || (4) Alankomaat || 4,85 || (781) || 143 || (638) Puola || 1,30 || (209) || 38 || (171) Portugali || 1,15 || (185) || 34 || (151) Romania || 0,37 || (60) || 11 || (49) Slovakia || 0,21 || (34) || 6 || (28) Slovenia || 0,18 || (29) || 5 || (24) Espanja || 7,85 || (1 265) || 232 || (1 033) Ruotsi || 2,74 || (441) || 81 || (361) Yhdistynyt kuningaskunta || 14,82 || (2 388) || 437 || (1 951) YHTEENSÄ || 100,00 || (16 112) || 2 950 || (13 162) 2.9 MUUT VARANNOT milj. euroa || 8. EKR || 9. EKR || 10. EKR || YHTEENSÄ Saldo 31.12.2011 || (2 276) || 4 227 || 301 || 2 252 Purettuja sitoumuksia vastaavien varojen siirrot kahdeksannesta ja yhdeksännestä EKR:sta kymmenenteen EKR:oon || (78) || (300) || 378 || 0 Siirrot kymmenennestä EKR:sta yhdeksänteen EKR:oon varojen osoittamiseksi Etelä-Sudanille neuvoston päätöksen 2010/406/EU mukaisesti || – || 200 || (200) || 0 Saldo 31.12.2012 || (2 354) || 4 126 || 479 || 2 252 Purettuja sitoumuksia vastaavien varojen siirrot kahdeksannesta ja yhdeksännestä EKR:sta kymmenenteen EKR:oon || (102) || (371) || 473 || 0 Saldo 31.12.2013 || (2 456) || 3 756 || 952 || 2 252 Saldo 31.12.2013 sisältää: || || || || – Etelä-Sudanille osoitetut varat || – || 350 || - || 350 Kymmenes EKR tuli voimaan vuonna 2008, ja kaikki edellisistä EKR:ista vapautuvat varat on siitä lähtien siirretty kymmenennen EKR:n suoritusvaraukseen. Tästä varauksesta voidaan sitoa varoja ainoastaan kymmenenteen EKR:oon sovellettavan sisäisen sopimuksen 1 artiklan 4 kohdassa määrättyjen edellytysten mukaisesti. Vuonna 2013 kymmenennen EKR:n suoritusvaraukseen siirrettiin 102 miljoonaa euroa kahdeksannesta EKR:sta vapautuneita varoja ja 371 miljoonaa euroa yhdeksännestä EKR:sta vapautuneita varoja. 3. TUOTTO- JA KULULASKELMAN LIITETIEDOT 3.1 TOIMINNAN TUOTOT milj. euroa || 8. EKR || 9. EKR || 10. EKR || YHTEENSÄ 2013 || YHTEENSÄ 2012 Varojen takaisinperintä || 1 || 11 || 1 || 13 || 17 STABEX-varojen takaisinperintä || 61 || – || – || 61 || 49 Kurssivoitot || 2 || 23 || 16 || 41 || 51 Yhteisrahoitustoiminnan tuotot || – || – || 8 || 8 || 8 YHTEENSÄ || 64 || 34 || 25 || 123 || 124 3.1.1 Varojen takaisinperintä Tässä kohdassa esitetään EKR:n kirjanpitojärjestelmään kirjatut EKR:n antamat perintämääräykset ja tulevista maksuista tehtävät vähennykset, jotka koskevat EKR:sta maksettuja takaisinperittäviä määriä ja jotka perustuvat tehtyihin tarkastuksiin, tilintarkastuksiin tai tukikelpoisuustarkastuksiin. Takaisin perittyjä ennakkomaksuja ei sen sijaan kirjata tuottoihin, vaan niillä hyvitetään taseessa olevaa ennakkomaksuista muodostuvaa erää. Aiheettomien maksujen takaisinperintä Aiheettomien maksujen takaisinperintää koskevia perintämääräyksiä oli vuonna 2013 yhteensä 23 miljoonaa euroa, kun vastaava määrä vuonna 2012 oli 27 miljoonaa euroa. Näistä perintämääräyksistä 6 miljoonan euron osuus koski takaisin perittäviä varoja, ja se kirjattiin tämän vuoksi toiminnan tuottoihin. Jäljelle jäävä 17 miljoonan euron osuus koski takaisin perittäviä ennakkomaksuja, ja sillä hyvitettiin taseessa olevaa ennakkomaksuista muodostuvaa erää. Seuraavassa on yhteenveto aiheettomien maksujen takaisinperinnästä: milj. euroa || Tuotot || Ennakko­maksut || YHTEENSÄ 2013 || Tuotot || Ennakko­maksut || YHTEENSÄ 2012 Virheet || 2 || 4 || 6 || 1 || 1 || 2 Sääntöjenvastaisuudet || 4 || 12 || 16 || 9 || 15 || 25 OLAFin ilmoitukset || – || 1 || 1 || 1 || – || 1 YHTEENSÄ || 6 || 17 || 23 || 11 || 16 || 27 3.1.2 Stabex-varojen takaisinperintä Kahta allekirjoitusta edellyttäviltä AKT-maiden tileiltä siirrettiin vuonna 2013 takaisin EKR:oon 61 miljoonaa euroa. Varat siirrettiin pääasiassa seuraavista maista: Sudan (36 miljoonaa euroa), Norsunluurannikko (7 miljoonaa euroa), Salomonsaaret (5 miljoonaa euroa), Papua-Uusi-Guinea (3 miljoonaa euroa), Sierra Leone (2 miljoonaa euroa), Zimbabwe (2 miljoonaa euroa) ja Mauritania (2 miljoonaa euroa). Nämä tulot sisältyvät toiminnan tuottoihin (Stabex-varojen takaisinperintä) kahdeksannen EKR:n tuotto- ja kululaskelmassa. 3.1.3 Yhteisrahoitustoiminnan tuotot Yhteisrahoitustoiminnan tuotot vastaavat käytettyjä rahoitusosuuksia (ks. liitetieto 3.2.2). Kaikki nämä rahoitusosuudet täyttävät edellytykset, joiden mukaan ne voidaan katsoa sellaisiksi muista kuin vaihtoon perustuvista toimista saataviksi tuloiksi, joihin on liitetty ehtoja. Tämän vuoksi ne kirjataan yhteisrahoitushankkeen toteutuksen perusteella. 3.2 TOIMINNAN KULUT || milj. euroa || Liitetieto || 8. EKR || 9. EKR || 10. EKR || YHTEENSÄ 2013 || YHTEENSÄ 2012 Toiminnan kulut – tukivälineet || 3.2.1 || 49 || 330 || 2 578 || 2 957 || 2 938 Yhteisrahoitustoiminnan kulut || 3.2.2 || – || – || 8 || 8 || 8 Kurssitappiot || – || 4 || 31 || 25 || 60 || 66 Saamisten arvon alentuminen || – || 0 || 1 || 1 || 1 || 6 YHTEENSÄ || || 53 || 362 || 2 612 || 3 027 || 3 017 3.2.1 Toiminnan kulut – tukivälineet || || || || milj. euroa || 8. EKR || 9. EKR || 10. EKR || YHTEENSÄ 2013 || YHTEENSÄ 2012 Ohjelmoitava apu || 42 || (2) || 1 678 || 1 719 || 1 476 Makrotaloudellinen tuki || – || 21 || – || 21 || 8 Alakohtaiset politiikat || 0 || 225 || (2) || 222 || 326 Korkotuet || 0 || – || – || 0 || 5 AKT-valtioiden väliset hankkeet || – || 57 || 588 || 645 || 720 Hätäapu || – || 17 || 253 || 270 || 333 Pakolaisapu || 1 || – || – || 1 || 6 Riskipääoma || 0 || – || – || 0 || 1 STABEX || (1) || – || – || (1) || 4 Aiempiin Euroopan kehitysrahastoihin liittyvät muut tukiohjelmat || – || 5 || – || 5 || 10 Institutionaalinen tuki || – || 1 || 61 || 62 || 32 Vientitulojen vaihtelun kompensaatio || 7 || 6 || – || 13 || 18 Yhteensä || 49 || 330 || 2 578 || 2 957 || 2 938 EKR:n toimintamenot liittyvät eri välineisiin ja menon tyyppi määräytyy sen mukaan, miten maksut suoritetaan ja miten varoja hallinnoidaan. 3.2.2 Yhteisrahoitustoiminnan kulut Nämä ovat yhteisrahoitushankkeisiin vuonna 2013 liittyneitä kuluja. Saadut yhteisrahoitusosuudet täyttävät edellytykset, joiden mukaan ne voidaan katsoa sellaisiksi muista kuin vaihtoon perustuvista toimista saataviksi tuloiksi, joihin on liitetty ehtoja. Yhteisrahoitusosuuksia vastaava määrä on tämän vuoksi kirjattu toiminnan tuottoihin (ks. liitetieto 3.1.3). 3.3 HALLINTOKULUT milj. euroa || 8. EKR || 9. EKR || 10. EKR || YHTEENSÄ 2013 || YHTEENSÄ 2012 Hallintokulut || – || 0 || 167 || 167 || 107 YHTEENSÄ || – || 0 || 167 || 167 || 107 Tämä erä sisältää tukimenot, jotka ovat EKR:jen ohjelmasuunnitteluun ja niiden varojen käyttöön liittyviä hallintokuluja. Tällaisiin kuluihin kuuluvat hankkeiden valmisteluun, seurantaan ja arviointiin liittyvät kustannukset sekä tietotekniikkaan ja tekniseen apuun liittyvät kustannukset. 3.4 RAHOITUSTUOTOT milj. euroa || 8. EKR || 9. EKR || 10. EKR || YHTEENSÄ 2013 || YHTEENSÄ 2012 Korkotuotot – eurooppalaiset keskuspankit || – || 0 || 0 || 0 || 9 Ennakkomaksuista kertyneet korot || 0 || (3) || 3 || 0 || (32) YHTEENSÄ || 0 || (3) || 3 || 0 || (22) Vuoden 2012 korkotuottojen suurempi määrä johtuu EIP:n pankkitilien tuotoista. Ennakkomaksujen tuottamat korot kirjataan kymmenenteen EKR:oon sovellettavan varainhoitoasetuksen 7 artiklan 3 kohdan ja 8 artiklan mukaisesti. Ennakkomaksuista kertyneiden korkojen vuoden 2011 kertymän peruuttaminen johti siihen, että korkotuotot olivat vuonna 2012 negatiiviset. Yhdeksännen EKR:n vuoden 2013 negatiivinen korkotuotto on seurausta lähinnä Yhdysvaltain dollarin ja euron välisen vaihtokurssin vaihteluista. 4. RAHAVIRTALASKELMAN LIITETIEDOT 4.1 RAHAVIRTALASKELMAN TARKOITUS JA LAATIMISPERIAATTEET Rahavirtalaskelman sisältämien tietojen perusteella arvioidaan, miten hyvin EKR kykenee kerryttämään käteisvaroja ja muita rahavaroja ja millainen näiden varojen tarve on. Rahavirtalaskelman laadinta perustuu epäsuoraan esittämistapaan. Tämä tarkoittaa sitä, että tilikauden nettoyli- tai nettoalijäämää oikaistaan sellaisten toimien vaikutuksella, joihin ei liity maksutapahtumaa, sekä aikaisempien tai tulevien tilikausien toimintaan kuuluvien maksujen jaksotuksilla. Ulkomaan rahan määräisten toimien rahavirrat kirjataan EKR:n tilinpäätösvaluuttana (euroina). Muuntokurssina käytetään rahavirtalaskelman laatimispäivän euron kurssia. 4.2 TOIMINNAN RAHAVIRTA EKR:n rahavirtalaskelma sisältää ainoastaan toiminnan rahavirrat, koska EKR:lla ei ole sijoitus- eikä rahoitustoimintaa. EKR:n toiminnan tavoitteena on tukea asetettujen toimintapoliittisten päämäärien saavuttamista. 5. EHDOLLISET VARAT JA VELAT JA MUUT TILINPÄÄTÖKSESSÄ ESITETTÄVÄT TIEDOT 5.1 EHDOLLISET VARAT milj. euroa || 8. EKR || 9. EKR || 10. EKR || YHTEENSÄ 31.12.2013 || YHTEENSÄ 31.12.2012 Suoritustakuut || 4 || 63 || 49 || 116 || 304 Määrien pidättämiseen perustuvat vakuudet || 2 || 40 || 14 || 56 || 188 YHTEENSÄ || 6 || 103 || 62 || 171 || 492 5.1.1 Suoritustakuut Tuensaajilta vaaditaan toisinaan suoritustakuu, jolla varmistetaan, että EKR:n rahoitusta saavat tuensaajat noudattavat EKR:n kanssa tekemäänsä sopimukseen sisältyviä ehtoja. Vuonna 2013 vakuuksista tehtiin perusteellinen arviointi. Arvioinnin seurauksena EKR:n tileistä poistettiin 188 miljoonan euron arvosta vakuuksia, jotka eivät kuuluneet EKR:oon. Jos vuoden 2012 määriin olisi tehty vastaavat tarkistukset, vakuuksien arvo olisi supistunut 304 miljoonasta eurosta 177 miljoonaan euroon. 5.1.2 Määrien pidättämiseen perustuvat vakuudet Määrien pidättämiseen perustuvat vakuudet koskevat ainoastaan urakkasopimuksia. Tuensaajille suoritettavista välimaksuista pidätetään yleensä 10 prosenttia sen varmistamiseksi, että toimeksisaaja täyttää sopimusvelvoitteensa. Tällaiset pidätetyt määrät esitetään velkoina. Toimeksisaaja voi hankintaviranomaisen suostumuksella kuitenkin asettaa sopimusvakuuden, jolla korvataan välimaksuista tehtävä pidätys. Tällaiset vakuudet esitetään ehdollisina varoina. Vuonna 2013 vakuuksista tehtiin perusteellinen arviointi. Arvioinnin seurauksena EKR:n tileistä poistettiin 105 miljoonan euron arvosta vakuuksia, jotka eivät kuuluneet EKR:oon. Jos vuoden 2012 määriin olisi tehty vastaavat tarkistukset, vakuuksien arvo olisi supistunut 188 miljoonasta eurosta 98 miljoonaan euroon. 5.1.3 Muiden yhteisöjen kuin komission omistamat vakuudet Muiden yhteisöjen kuin komission omistamat vakuudet ovat vakuuksia, jotka kansallinen tulojen ja menojen hyväksyjä (kolmannnen maan hankintaviranomainen) on hyväksynyt EU:n varojen suojaamiseksi. Nämä vakuudet eivät kuulu EKR:n ehdollisiin varoihin, vaan ne ovat EU:n edustustojen hallussa. Ne esitetään ainoastaan tiedoksi. milj. euroa || 8.EKR || 9. EKR || 10. EKR || YHTEENSÄ 31.12.2013 Ennakkomaksuvakuudet Suoritustakuut || 2 2 || 54 44 || 278 142 || 333 188 Määrien pidättämiseen perustuvat vakuudet || 1 || 34 || 70 || 105 YHTEENSÄ || 4 || 131 || 491 || 626 5.2 MUUT TILINPÄÄTÖKSESSÄ ESITETTÄVÄT TIEDOT 5.2.1 Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi milj. euroa || 8. EKR || 9. EKR || 10. EKR || YHTEENSÄ 31.12.2013 || YHTEENSÄ 31.12.2012 Maksattamatta olevat talousarviositoumukset || 74 || 611 || 5 340 || 6 025 || 5 642 Tuotto- ja kululaskelmaan kirjatut määrät || (28) || (215) || (540) || (782) || (714) YHTEENSÄ || 47 || 396 || 4 800 || 5 243 || 4 928 Maksattamatta olevat talousarviositoumukset ovat avoimia sitoumuksia, joita vastaavia maksuja ei ole vielä suoritettu ja/tai joita ei ole vielä purettu. Maksattamatta olevia sitoumuksia syntyy aina monivuotisten ohjelmien yhteydessä. Näitä sitoumuksia oli 31. joulukuuta 2013 yhteensä 6 025 miljoonaa euroa. Tulevaisuudessa katettava määrä saadaan vähentämällä näiden sitoumusten määrästä niihin liittyvät, vuoden 2013 tuotto- ja kululaskelmaan kuluiksi kirjatut määrät, jolloin tulokseksi saadaan 5 243 miljoonaa euroa. 6. RAHOITUSRISKIN HALLINTA Seuraavat EKR:n rahoitusriskin hallintaa koskevat tiedot liittyvät kassanhallintatoimiin, jotka komissio on toteuttanut EKR:n puolesta sen varojen hallinnoimiseksi. 6.1 RISKINHALLINTAPOLITIIKKA JA SUOJAUS EKR:n kassanhallintasäännöt ja -periaatteet vahvistetaan kymmenenteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettavassa varainhoitoasetuksessa ja sisäisessä sopimuksessa Edellä mainitun asetuksen mukaisesti noudatetaan seuraavia perusperiaatteita: – Jäsenvaltiot maksavat EKR:n rahoitusosuudet jäsenvaltion keskuspankissa tai jäsenvaltion nimeämässä rahoituslaitoksessa oleville erityistileille. Rahoitusosuudet pidetään kyseisillä tileillä siihen asti, kun maksu EKR:lle tulee suoritettavaksi. – Jäsenvaltiot maksavat EKR:n rahoitusosuudet euroina. Maksut EKR:sta suoritetaan euroina ja muina valuuttoina, joihin kuuluu myös vähemmän tunnettuja valuuttoja. – Komission EKR:n nimissä avaamilla pankkitileillä ei saa tapahtua tilinylityksiä. Erityistilien lisäksi komissio on avannut EKR:n nimissä muita pankkitilejä rahoituslaitoksissa (keskuspankeissa ja liikepankeissa) suorittaakseen ja vastaanottaakseen sellaisia maksuja, jotka eivät liity jäsenvaltioiden rahoitusosuuksiin. Kassanhallinta- ja maksutoiminnot ovat pitkälle automatisoituja ja perustuvat ajanmukaisiin tietotekniikkajärjestelmiin. Käytössä on lisäksi erityismenettelyjä, joilla taataan järjestelmän turvallisuus ja varmistetaan tehtävien eriyttäminen varainhoitoasetuksen säännösten, komission noudattamien sisäistä valvontaa koskevien standardien ja tilintarkastusperiaatteiden mukaisesti. Kassanhallinta- ja maksutoimintojen hallinnointi perustuu kirjallisiin ohjeisiin ja menettelyihin, joiden tavoitteena on vähentää operatiivisia ja rahoitusriskejä sekä varmistaa valvonnan riittävyys. Ohjeet ja menettelyt kattavat eri toiminnot, ja niiden noudattamista valvotaan säännöllisesti. 6.2 MARKKINARISKI 6.2.1 Valuuttariski Kaikki rahoitusosuudet pidetään euromääräisinä ja muita valuuttoja ostetaan vain silloin kun niitä tarvitaan maksujen suorittamiseksi. Tämän vuoksi EKR:n kassanhallintatoimintoihin ei kohdistu valuuttariskiä. 6.2.2 Korkoriski EKR ei ota lainoja, joten siihen ei kohdistu korkoriskiä. EKR saa kuitenkin pankkitileillään oleville varoille kertyvän koron. Komissio on sen vuoksi ottanut EKR:n puolesta käyttöön toimenpiteet varmistaakseen, että kertynyt korko vastaa markkinakorkoja ja niiden vaihteluja. Korko maksetaan liikepankeissa olevien tilien yliyön-saldoille päivittäin. Tällaisten tilien saldoille saatava korko perustuu vaihtuviin markkinakorkoihin, joihin sovelletaan (positiivista tai negatiivista) sopimusmarginaalia. Useimmille pankkitileille maksetaan korkoa, joka perustuu eoniakorkoon (Euro Over Night Index Average) ja jossa on otettu huomioon kyseisen koron vaihtelut. Eräille tileille maksettu korko perustuu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltamaan korkoon. EKR:oon ei sen vuoksi kohdistu riskiä siitä, että sen tileillä oleville varoille maksettaisiin markkinakorkoa alhaisempaa korkoa. 6.3 LUOTTORISKI (VASTAPUOLIRISKI) Suurin osa EKR:n kassavaroista on talletettu kymmenennen EKR:n varainhoitoasetuksen mukaisesti erityistileille, jotka jäsenvaltiot ovat avanneet rahoitusosuuksiensa maksamista varten. Suurin osa näistä tileistä on jäsenvaltioiden valtiokonttoreissa tai keskuspankeissa. EKR:oon kohdistuu näiden laitosten osalta erittäin vähäinen vastapuoliriski (riski liittyy EKR:n toimintaan osallistuviin jäsenvaltioihin). Kun kyse on liikepankeissa olevista EKR:n kassavaroista, joilla katetaan suoritettavat maksut, näille tileille siirretään varoja vain tarpeen mukaan, ja kyseisiä kassavaroja hallinnoidaan automaattisesti komission kassanhallintajärjestelmällä. Kullakin tilillä pidetään käteisvaroja vähimmäismäärä, joka on suhteessa tililtä päivittäin suoritettavien maksujen keskimäärään. Näiden tilien yliyön-saldo on tämän vuoksi jatkuvasti hyvin alhainen, joten EKR:oon kohdistuva riski on pieni. EKR:oon kohdistuva vastapuoliriski pyritään lisäksi minimoimaan valitsemalla liikepankit erityisohjeiden mukaisesti. Liikepankit valitaan aina tarjouskilpailulla. Liikepankin lyhytaikaisen luottoluokituksen on oltava vähintään P-1 (Moody’s) tai vastaava (S&P A-1 tai Fitch F1), jotta se voi osallistua tarjouskilpailuun. Tietyissä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa voidaan hyväksyä alhaisempikin luokitus. 6.4 LIKVIDITEETTIRISKI EKR:oon sovellettavilla budjettiperiaatteilla varmistetaan, että budjettikauden kassavarojen kokonaismäärä riittää aina kauden kaikkien maksujen suorittamiseen. Jäsenvaltioilta saatavien rahoitusosuuksien kokonaismäärä on näin aina yhtä suuri kuin vastaavan budjettikauden maksumäärärahojen määrä. Jäsenvaltiot maksavat rahoitusosuutensa EKR:lle kuitenkin kolmena vuosieränä, minkä lisäksi EKR:sta suoritettaviin maksuihin liittyy tiettyä kausittaisuutta. Jotta voitaisiin varmistaa, että kassavarat riittävät jokaisena kuukautena maksujen suorittamiseen, komission kassanhallintayksikkö ja varoja käyttävät yksiköt vaihtavat säännöllisesti tietoja kassatilanteesta varmistaakseen, että tiettynä ajanjaksona suoritettavat maksut eivät ylitä käytettävissä olevia kassavaroja. Edellä mainitun lisäksi EKR:n päivittäisessä kassanhallinnassa käytetään automaattisia kassanhallintatyökaluja, joilla varmistetaan päivittäin, että jokaisella EKR:n pankkitilillä on riittävästi käteisvaroja. 7. LÄHIPIIRIÄ KOSKEVAT TIEDOT Sellaisia lähipiiriä koskevia ilmoitettavia tietoja ei ole, jotka olisi ilmoitettava erikseen tässä erässä. 8. TILINPÄÄTÖSPÄIVÄN JÄLKEISET TAPAHTUMAT EKR:n tilinpitäjän tietoon ei tilinpäätöksen toimittamispäivään mennessä ollut tullut sellaisia olennaisia tapahtumia, jotka olisi ilmoitettava erikseen tässä kohdassa. Tilinpäätös ja sen liitetiedot on laadittu tuoreimpien käytettävissä olevien tietojen perusteella, ja edellä esitetyt tiedot perustuvat tällaisiin tietoihin. 9. VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLISEN TULOKSEN JA TALOUSARVION TOTEUTUMAN TÄSMÄYTTÄMINEN Varainhoitovuoden taloudellinen tulos on laskettu suoriteperusteisena. Talousarvion toteutuma sen sijaan perustuu maksuperusteisen kirjanpidon sääntöihin. Koska taloudellinen tulos ja talousarvion toteutuma kuitenkin perustuvat samoihin tapahtumiin, ne on syytä täsmäyttää. Seuraavassa taulukossa esitetään nämä täsmäytykset ja erityisesti tärkeimmät tulo- ja menopuolen täsmäytyserät. || || milj. euroa || 2013 || 2012 || || VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS || (3 072) || (3 023) || || TULOT || || Saamiset, jotka eivät vaikuta talousarvion toteutumaan || (68) || (47) Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita ei ole vielä saatu || (6) || (8) Aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot || 10 || 14 Ennakkomaksujen nettovaikutus || 71 || 62 Siirtosaamisten nettomäärä || 19 || (40) || || MENOT || || Maksamatta olevat varainhoitovuoden menot || 90 || 38 Varainhoitovuonna maksetut aikaisempien vuosien menot || (53) || (101) Maksujen peruutukset || 13 || 7 Ennakkomaksujen nettovaikutus || (431) || (316) Siirtovelkojen nettomäärä || 464 || 204 || || TALOUSARVION TOTEUTUMA || (2 963) || (3 209) 9.1 Täsmäytyserät – tulot Varainhoitovuoden talousarviotulot muodostuvat kyseisen vuoden aikana vahvistettujen saamisten perusteella saaduista tuloista sekä tuloista, jotka on saatu aiempina varainhoitovuosina vahvistettujen saamisten perusteella. Saamiset, jotka eivät vaikuta talousarvion toteutumaan, kirjataan taloudelliseen tulokseen, mutta niitä ei voida lukea tuloiksi talousarviossa, sillä maksuja vastaava määrä siirretään varaukseen eikä sitä voida sitoa uudelleen ilman neuvoston päätöstä. Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita vastaavia tuloja ei ole vielä saatu, vähennetään täsmäytystä tehtäessä taloudellisesta tuloksesta, koska ne eivät kuulu talousarviotuloihin. Sen sijaan aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot on täsmäytettäessä sisällytettävä varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen. Ennakkomaksujen nettovaikutus muodostuu selvitetyistä ennakkomaksuista. Kyseessä on tuloihin kuuluva maksu, jolla ei ole vaikutusta taloudelliseen tulokseen. Siirtosaamisten nettomäärä muodostuu pääasiassa tilikausien erottamiseen liittyvistä siirtosaamisista. Laskelmassa otetaan huomioon ainoastaan nettovaikutus, eli varainhoitovuoden siirtosaamisista vähennetään edellisen vuoden peruutetut siirtosaamiset. 9.1 Täsmäytyserät – menot Maksamatta olevat varainhoitovuoden menot on täsmäytystä tehtäessä otettava huomioon, koska ne sisältyvät taloudelliseen tulokseen mutta eivät kuulu talousarviomenoihin. Varainhoitovuonna maksetut aiempien vuosien menot on sen sijaan täsmäytystä tehtäessä vähennettävä taloudellisesta tuloksesta, sillä ne kuuluvat varainhoitovuoden talousarviomenoihin mutta eivät vaikuta taloudelliseen tulokseen tai vähentävät oikaisujen tapauksessa kuluja. Maksujen peruutuksista saatavat määrät eivät vaikuta taloudelliseen tulokseen, mutta ne vaikuttavat talousarvion toteutumaan. Ennakkomaksujen nettovaikutus muodostuu varainhoitovuoden aikana suoritetuista uusista ennakkomaksuista (jotka kirjataan kyseisen vuoden talousarviomenoiksi) sekä sellaisista varainhoitovuoden tai aiempien vuosien aikana suoritetuista ennakkomaksuista, jotka on kuitattu hyväksyttyjä tukikelpoisia menoja vastaan. Viimeksi mainitut ovat suoriteperustetta sovellettaessa kuluja, mutta niitä ei merkitä talousarviokirjanpitoon, koska alkuperäinen ennakkomaksu kirjattiin talousarviomenoksi jo ennakkomaksun suoritusajankohtana. Siirtovelkojen nettomäärä muodostuu pääasiassa tilikausien erottamiseen liittyvistä eristä eli sellaisista EKR:n varojen saajille aiheutuneista tukikelpoisista menoista, joita ei ole vielä ilmoitettu EKR:lle. Laskelmassa otetaan huomioon ainoastaan nettovaikutus eli varainhoitovuoden siirtoveloista vähennetään edellisen vuoden peruutetut siirtovelat. 2. RAHOITUKSEN TOTEUTUMISTA KOSKEVA KERTOMUS JOHDANTO Aiemmat EKR:t · Koska 6. EKR:n tilit päätettiin vuonna 2006 ja 7. EKR:n tilit vuonna 2008, tilinpäätös ei enää sisällä kyseisten EKR:jen rahoituksen toteutumiseen liittyviä taulukoita. Siirrettyjen varojen toteutusta koskevat tiedot ilmoitetaan kuitenkin 9. EKR:n yhteydessä. · Jotta varainhoitovuoden 2013 tilinpäätöstiedot voitaisiin esittää mahdollisimman läpinäkyvällä tavalla, jäljempänä olevissa taulukoissa on edellisten vuosien tapaan esitetty 8. EKR:n osalta erikseen Lomén sopimuksen ja Cotonoun sopimuksen mukaisiin ohjelmiin käytetyt varat. · Sellaiset jäljellä olevat varat, jotka ovat peräisin 9. EKR:a edeltävistä kehitysrahastoista, on 9. EKR:a koskevan sisäisen sopimuksen 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti siirretty 9. EKR:oon ja sidottu sen voimassaoloaikana 9. EKR:n varoina. 10. EKR AKT–EY-kumppanuussopimus, jonka Euroopan yhteisön jäsenvaltiot sekä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtiot (AKT) allekirjoittivat Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000, tuli voimaan 1. huhtikuuta 2003. Cotonoun sopimusta on tämän jälkeen muutettu kahdesti, ensin 25. kesäkuuta 2005 Luxemburgissa allekirjoitetulla sopimuksella ja tämän jälkeen 22. kesäkuuta 2010 Ouagadougoussa allekirjoitetulla sopimuksella. Merentakaisten maiden ja alueiden (MMA) assosiaatiosta Euroopan yhteisöön 27. marraskuuta 2001 tehty Euroopan unionin neuvoston päätös (2001/822/EY) tuli voimaan 2. joulukuuta 2001. Kyseistä päätöstä muutettiin 19. maaliskuuta 2007 (päätös 2007/249/EY). Tarkistetun Cotonoun sopimuksen ja vuosia 2008–2013 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta tehty sisäinen sopimus, jonka Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden hallitusten edustajat hyväksyivät 17. heinäkuuta 2006, tuli voimaan 1. heinäkuuta 2008. Cotonoun sopimuksen mukaan yhteisön tuki AKT-valtioille ja merentakaisille maille ja alueille rahoitetaan toisella kaudella (2008–2013) 10. EKR:sta. Varojen yhteismäärä on 22 682 miljoonaa euroa, ja se jakautuu seuraavasti: · AKT-valtioille on osoitettu 21 966 miljoonaa euroa tarkistetun Cotonoun sopimuksen liitteessä I b olevan monivuotisen rahoituskehyksen mukaisesti; komission hallinnoimien varojen osuus tästä summasta on 20 466 miljoonaa euroa · merentakaisille maille ja alueille on osoitettu 286 miljoonaa euroa merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta tehdyssä tarkistetussa neuvoston päätöksessä olevan liitteen II Aa mukaisesti; komission hallinnoimien varojen osuus tästä summasta on 256 miljoonaa euroa · komissiolle on osoitettu 430 miljoonaa euroa 10. EKR:n varoihin liittyvästä ohjelmasuunnittelusta ja toteutuksesta aiheutuvien kustannusten rahoittamiseen sisäisen sopimuksen 6 artiklan mukaisesti. Kymmenettä EKR:a varten osoitettua alkuperäistä määrää on kyseisen rahaston voimaantulopäivästä lähtien täydennetty aikaisemmista EKR:ista vapautuneilla varoilla, korkotuloilla ja 9. EKR:a edeltävien EKR:jen mukaisesta maatalouden perustuotteiden vientitulojen vakauttamisjärjestelmästä (Stabex) käyttämättä jääneillä käteisvaroilla. Kaikkia varoja hallinnoidaan tarkistettuun Cotonoun sopimukseen ja sisäiseen sopimukseen sisältyvien niitä koskevien erityissääntöjen mukaisesti. Joulukuun 31. päivä 2013 oli 10. EKR:oon sovellettavassa päättymislausekkeessa asetettu määräaika. Päättymislauseke asettaa selkeän määräajan 10. EKR:sta tehtäville sitoumuksille (10. EKR:oon sovellettavan sisäisen sopimuksen 1 artiklan 4 ja 5 kohta). Vuonna 2013 pyrittiin tämän vuoksi kaikin tavoin varmistamaan, että mahdollisimman suuri osuus 10. EKR:n varoista saadaan sidottua. - 10. EKR:n suoritusvarauksen varat, jotka eivät ole käytettävissä Kun 10. EKR tuli voimaan 1. heinäkuuta 2008, 9. EKR:n ja aikaisempien EKR:jen mukaisten hankkeiden käyttämättä jääneet varat ja purettuja sitoumuksia vastaavat varat siirrettiin 10. EKR:n suoritusvaraukseen. Poikkeuksena tästä olivat Stabex-varat ja 9. EKR:n hallintomäärärahat. (milj. euroa) 10. EKR:n suoritusvarauksen varat, jotka eivät ole käytettävissä, AKT, 31.12.2013 || 924,1 10. EKR:n suoritusvarauksen varat, jotka eivät ole käytettävissä, MMA, 31.12.2013 || 14,1 10. EKR:n suoritusvarauksen varat, jotka eivät ole käytettävissä, yhteensä, 31.12.2013 || 938,2 Neuvosto päätti 10. EKR:oon sovellettavan sisäisen sopimuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti 12. joulukuuta 2013 käyttää nämä varat siirtymävaiheen rahoitusjärjestelyyn. - 10. EKR:n sitomattomat varat Sitomattomien varojen kokonaismäärä 31.12.2013: (milj. euroa) AKT (kahdenväliset hankkeet, alueelliset AKT-valtioiden väliset hankkeet, maa- ja alueohjelmien varanto) || 74,5 MMA || 0,08 10. EKR:n sitomattomat varat yhteensä 31.12.2013 || 74,6 Nämä varat on siirretty siirtymävaiheen rahoitusjärjestelyyn. - Siirtymävaiheen järjestely Neuvostossa kokoontuneet jäsenvaltioiden edustajat allekirjoittivat 11. EKR:a koskevan sisäisen sopimuksen kesäkuussa 2013. Kyseinen sopimus tulee voimaan vasta, kun kaikki jäsenvaltiot ovat ratifioineet sen. Komissio on ehdottanut, että 11. EKR:n voimaantuloon asti sovelletaan siirtymävaiheen rahoitusjärjestelyä, jotta voitaisiin varmistaa varojen saatavuus AKT- ja MMA-yhteistyötä ja siihen liittyviä tukimenoja varten vuoden 2014 tammikuun ja 11. EKR:n perustamisesta tehdyn sisäisen sopimuksen voimaantulon välisenä aikana. Siirtymävaiheen rahoitusjärjestely hyväksyttiin 12. joulukuuta 2013 (neuvoston päätöksellä 2013/759/EU), ja sen rahoitus saadaan seuraavista lähteistä: - 8. EKR:sta ja 9. EKR:sta 31.12.2013 mennessä sitoumusten purkamisen seurauksena vapautuneet varat - 10. EKR:n käyttämättä olevat varat, jotka ovat edelleen sitomatta 31.12.2013 - varat, jotka ovat vapautuneet sitoumusten purkamisen seurauksena 10. EKR:sta ja sitä edeltävistä EKR:ista 1.1.2014 lähtien. Siirtymävaiheen rahoitusjärjestelyssä oli 31. joulukuuta 2013 käytettävissä varoja AKT-valtioita varten yhteensä 998,6 miljoonaa euroa ja merentakaisia maita ja alueita varten yhteensä 14,2 miljoonaa euroa, kun korkoja ei oteta huomioon. Nämä varat kirjataan 11. EKR:n varoihin. - 10. EKR:n Stabex-varanto Stabex-tilien sulkemisen jälkeen käyttämättömät/vapautuneet varat siirretään 10. EKR:n A-määrärahojen Stabex-varantoon (10. EKR:oon sovellettavan sisäisen sopimuksen 1 artiklan 4 kohta) ja sieltä kyseisten maiden maaohjelmien tarpeisiin. Vapautuneiden Stabex-varojen kokonaismäärä 31. joulukuuta 2013 oli 165,3 miljoonaa euroa. Kyseiset varat on siirretty 10. EKR:oon 33:a maata varten. - 10. EKR:n yhteisrahoitus Kymmenenteen EKR:oon liittyviä, jäsenvaltioilta saatavan yhteisrahoituksen maksamista koskevia sopimuksia allekirjoitettiin yhteensä 134,4 miljoonan euron arvosta. Maksusitoumusmäärärahoja otettiin käyttöön vastaava määrä ja maksumäärärahoja 110,6 miljoonan euron saatuja maksusuorituksia vastaava määrä. Yhteisrahoitusmäärärahojen tilanne 31.12.2013 on esitetty seuraavassa taulukossa (milj. euroa): || Maksusitoumusmäärärahat || Maksumäärärahat Yhteisrahoitus – A-määrärahat || 118,1 || 95,3 Yhteisrahoitus – AKT-maiden sisäinen || 12,1 || 12,1 Yhteisrahoitus – Hallintomenot || 4,2 || 3,2 || 134,4 || 110,6 Seuraavat taulukot, joissa ilmoitetaan päätöksellä vahvistetut, sidotut ja maksetut määrät, perustuvat nettomääräisiin lukuihin. Tilanne maittain ja välineittäin esitetään liitteessä olevissa taulukoissa. 2.1 MÄÄRÄRAHAT TAULUKKO 1.1 || 8. EKR || MÄÄRÄRAHOJEN KEHITYS: tilanne 31. joulukuuta 2013 || ANALYYSI VÄLINEITTÄIN || || || || || || (milj. euroa) || VÄLINE || ALKUPERÄISET MÄÄRÄRAHAT || VAROJEN KUMULATIIVINEN LISÄYS TAI VÄHENTYMINEN 31.12.2012 || VAROJEN LISÄYS TAI VÄHENTYMINEN VUONNA 2013 || Liite-tieto || NYKYISET MÄÄRÄRAHAT || AKT || || || || || || Lomé || || || || || || Maa- ja alueohjelmat yhteensä || 7 562 || (2 473) || ( 69) || (1) || 5 020 || Korkotuet || 370 || ( 287) || || || 83 || Hätäapu || 140 || ( 4) || || || 136 || Pakolaisapu || 120 || ( 17) || || (1) || 103 || Riskipääoma || 1 000 || 37 || ( 17) || || 1 019 || Stabex || 1 800 || (1 077) || 0 || (1) || 724 || Sysmin || 575 || ( 474) || || || 101 || Rakennesopeutus || 1 400 || 97 || ( 0) || || 1 497 || Voim. velkaantuneet köyhät maat || || 1 060 || ( 1) || || 1 059 || Korkotulojen käyttö || || 36 || ( 1) || || 35 || Cotonou || || || || || || A-määrärahat || || 419 || ( 1) || (1) || 418 || B-määrärahat || || 252 || ( 14) || (1) || 238 || AKT YHTEENSÄ || 12 967 || (2 431) || ( 104) || || 10 432 || MMA || || || || || || Maa- ja alueohjelmat yhteensä || 115 || ( 78) || ( 0) || || 37 || Korkotuet || 9 || ( 7) || || || 1 || Hätäapu || 3 || ( 3) || || || || Pakolaisapu || 1 || ( 1) || || || || Riskipääoma || 30 || ( 24) || || || 6 || Stabex || 6 || ( 4) || || || 1 || Sysmin || 3 || ( 0) || || || 2 || MMA YHTEENSÄ || 165 || ( 117) || ( 0) || || 48 || 8. EKR YHTEENSÄ || 13 132 || (2 548) || ( 104) || || 10 481 || || || || || || || (1) Kaikki vähennykset johtuvat sitoumusten purkamisesta ja niitä vastaavien määrärahojen siirtämisestä 10. EKR:n suoritusvaraukseen, joka ei ole käytettävissä. || || 2.2 KONSOLIDOIDUT TILIT Taulukko 2.1: EKR:N KONSOLIDOITU TILINPÄÄTÖS 31.12.2013: VÄLIRAPORTTI TAULUKKO 2.2 EKR:N KONSOLIDOITU TILINPÄÄTÖS 31.12.2013: TUEN LUOKITTELU OSA II – EKR:N TILINPÄÄTÖS: INVESTOINTIKEHYKSEN TILINPÄÄTÖSLASKELMAT EUROOPAN INVESTOINTIPANKKI || CA/472/14 || 13. maaliskuuta 2014 || Asiakirja 14/108 || || HALLINTONEUVOSTO Investointikehys Tilinpäätöslaskelmat 31. joulukuuta 2013 || || || - Tase - Yli- tai alijäämää ja muita laajan tuloksen eriä osoittava laskelma - Laskelma rahoittajien varojen muutoksista - Rahavirtalaskelma - Tilinpäätöslaskelmien liitetiedot - Riippumattoman tilintarkastajan kertomus || ORG.: E || 3. INVESTOINTIKEHYKSEN TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 3.1. TASE 31. JOULUKUUTA 2013 (tuhansina euroina) || Liitetieto || 31.12.2013 || 31.12.2012 || || || VARAT || || || Käteisvarat ja muut rahavarat || 5 || 599 515 || 466 568 Johdannaissopimukset || 6 || 1 024 || 115 Lainat ja muut saamiset || 7 || 1 222 199 || 1 146 280 Myytävissä olevat rahoitusvarat || 8 || 331 699 || 333 001 Saamiset rahoitusosuuksista || 9/15 || - || 87 310 Eräpäivään asti pidettävät rahoitusvarat || 10 || 102 562 || 99 029 Muut varat || 11 || 148 || 224 || || || Varat yhteensä || || 2 257 147 || 2 132 527 || || || || || || VELAT JA RAHOITTAJIEN VARAT || || || || || || VELAT || || || Johdannaissopimukset || 6 || 3 545 || 7 035 Tuloennakot || 12 || 35 083 || 37 808 Velat kolmansille || 13 || 331 235 || 312 086 Muut velat || 14 || 2 572 || 1 153 || || || Velat yhteensä || || 372 435 || 358 082 || || || RAHOITTAJIEN VARAT || || || Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet, joiden maksamista on pyydetty || 15 || 1 661 309 || 1 561 309 Käyvän arvon rahasto || || 78 191 || 68 434 Kertyneet voittovarat || || 145 212 || 144 702 || || || Rahoittajien varat yhteensä || || 1 884 712 || 1 774 445 || || || Velat ja rahoittajien varat yhteensä || || 2 257 147 || 2 132 527 Liitetiedot ovat erottamaton osa näitä tilinpäätöslaskelmia. 3.2. YLI- TAI ALIJÄÄMÄÄ JA MUITA LAAJAN TULOKSEN ERIÄ OSOITTAVA LASKELMA 31. JOULUKUUTA 2013 PÄÄTTYNEELTÄ VARAINHOITOVUODELTA (tuhansina euroina) || Liitetieto || 1.1.2013– || 1.1.2012– || || 31.12.2013 || 31.12.2012 || || || || || Korkotuotot ja vastaavat tuotot || 17 || 68 270 || 67 503 || Korkokulut ja vastaavat kulut || 17 || –1 175 || –1 114 || || || || || Korkotuotot ja vastaavat tuotot, netto || || 67 095 || 66 389 || || || || || Palkkiotuotot || 18 || 4 051 || 1 934 || Palkkiokulut || 18 || –43 || –292 || || || || || Palkkiotuotot, netto || || 4 008 || 1 642 || || || || || Johdannaissopimusten käyvän arvon muutos || || 4 399 || 5 348 || Myytävissä olevien rahoitusvarojen realisoituneet nettovoitot || 19 || 5 294 || 1 045 || Valuuttaoperaatioihin liittyvät nettotappiot || || –6 925 || –10 575 || || || || || Rahoitustoiminnan nettotulos || || 2 768 || –4 182 || || || || || Lainojen ja muiden saamisten arvon alentumisen muutos, netto || 7 || –27 334 || 597 || Myytävissä olevien rahoitusvarojen arvon alentuminen || 8 || –8 176 || –8 927 || Muiden varojen arvon alentuminen || 20 || – || –337 || Yleiset hallintokulut || 21 || –37 851 || –36 202 || || || || || Varainhoitovuoden ylijäämä || || 510 || 18 980 || || || || || Muut laajan tuloksen erät: || || || || Erät, jotka siirretään tai voidaan siirtää yli- tai alijäämään: || || || || Myytävissä olevat rahoitusvarat – käyvän arvon rahasto || 8 || || || 1. Myytävissä olevat rahoitusvarat – käyvän arvon rahaston nettomuutos || || 12 350 || 18 551 || 2. Yli- tai alijäämään siirretty nettomäärä || || –2 593 || 8 133 || Myytävissä olevat rahoitusvarat yhteensä || || 9 757 || 26 684 || || || || || Muut laajan tuloksen erät yhteensä || || 9 757 || 26 684 || || || || || Varainhoitovuoden laaja tulos yhteensä || || 10 267 || 45 664 || Liitetiedot ovat erottamaton osa näitä tilinpäätöslaskelmia. 3.3 LASKELMA RAHOITTAJIEN VAROJEN MUUTOKSISTA 31. JOULUKUUTA 2013 PÄÄTTYNEELTÄ VARAINHOITOVUODELTA (tuhansina euroina) || Rahoitus­osuudet, joiden maksamista on pyydetty || Käyvän arvon rahasto || Kertyneet voittovarat || Yhteensä Tilanne 1. tammikuuta 2013 Liitetieto || 1 561 309 || 68 434 || 144 702 || 1 774 445 || || || || Vuoden aikana maksettavaksi pyydetty jäsenvaltioiden rahoitusosuus 15 || 100 000 || - || - || 100 000 || || || || Varainhoitovuoden 2013 ylijäämä || - || - || 510 || 510 || || || || Varainhoitovuoden laajaan tulokseen kuuluvat muut erät yhteensä || - || 9 757 || - || 9 757 || || || || Rahoittajien varojen muutokset || 100 000 || 9 757 || 510 || 110 267 || || || || Tilanne 31. joulukuuta 2013 || 1 661 309 || 78 191 || 145 212 || 1 884 712 || || || || || Rahoitus­osuudet, joiden maksamista on pyydetty || Käyvän arvon rahasto || Kertyneet voittovarat || Yhteensä Tilanne 1. tammikuuta 2012 Liitetieto || 1 281 309 || 41 750 || 125 722 || 1 448 781 || || || || Vuoden aikana maksettavaksi pyydetty jäsenvaltioiden rahoitusosuus 15 || 280 000 || - || - || 280 000 || || || || Varainhoitovuoden 2012 ylijäämä || - || - || 18 980 || 18 980 || || || || Varainhoitovuoden laajaan tulokseen kuuluvat muut erät yhteensä || - || 26 684 || - || 26 684 || || || || Rahoittajien varojen muutokset || 280 000 || 26 684 || 18 980 || 325 664 || || || || Tilanne 31. joulukuuta 2012 || 1 561 309 || 68 434 || 144 702 || 1 774 445 || || || || || || || || Liitetiedot ovat erottamaton osa näitä tilinpäätöslaskelmia. 3.4 RAHAVIRTALASKELMA 31. JOULUKUUTA 2013 PÄÄTTYNEELTÄ VARAINHOITOVUODELTA (tuhansina euroina) || Liite­tieto || 1.1.2013–31.12.2013 || 1.1.2012– 31.12.2012 TOIMINNAN RAHAVIRTA || || || Varainhoitovuoden ylijäämä || || 510 || 18 980 Oikaisut: || || || Myytävissä olevien rahoitusvarojen arvon alentuminen || || 8 176 || 8 927 Lainojen ja muiden saamisten arvon alentumisen nettomuutos || || 27 334 || –597 Lainoista ja muista saamisista kertyneet aktivoidut korot || 7 || –10 363 || –9 622 Lainojen ja muiden saamisten korkojen ja jaksotetun hankintamenon muutos || || –249 || –1 407 Eräpäivään asti pidettävien rahoitusvarojen korkojen ja jaksotetun hankintamenon muutos || || 733 || –751 Tuloennakoiden muutos || || –2 725 || 4 805 Valuuttakurssimuutosten vaikutukset lainoihin || || 30 402 || 16 044 Valuuttakurssimuutosten vaikutukset myytävissä oleviin rahoitusvaroihin || || –1 154 || –1 204 Valuuttakurssimuutosten vaikutukset hallussa oleviin käteisvaroihin || || –378 || –389 Toiminnan ylijäämä ennen toiminnan varojen ja velkojen muutoksia || || 52 286 || 34 786 Lainojen nostot || 7 || –242 203 || –233 018 Lainojen lyhennykset || 7 || 119 160 || 115 480 Käteisvaroista ja muista rahavaroista kertyneiden korkojen muutos || || –1 || 389 Johdannaissopimusten käyvän arvon muutokset || || –4 399 || –5 348 Eräpäivään asti pidettävien rahoitusvarojen lisäys || 10 || –680 635 || –98 278 Eräpäivään asti pidettävät rahoitusvarat, erääntyneet || 10 || 676 369 || Myytävissä olevien rahoitusvarojen lisäys || 8 || –34 700 || –81 981 Myytävissä olevien rahoitusvarojen lyhennykset/myynti || 8 || 38 737 || 19 601 Muiden varojen vähennys || || 76 || 192 Muiden velkojen lisäys || || 1 419 || 40 Euroopan investointipankille maksettavien määrien (vähennys)/lisäys || || –6 539 || 6 876 Toiminnan nettorahavirta || || –80 430 || –241 261 RAHOITUSTOIMINTA || || || Jäsenvaltioiden maksamat rahoitusosuudet || || 187 310 || 236 345 Jäsenvaltioilta korkotukien rahoittamiseksi saadut määrät || || 50 000 || 43 655 Jäsenvaltioiden lukuun maksetut korkotuet || || –24 312 || –24 450 Rahoitustoiminnan nettorahavirta || || 212 998 || 255 550 Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettolisäys || || 132 568 || 14 289 Yhteenveto rahavirtalaskelmasta: || || || Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa || || 466 561 || 451 882 Nettorahavirta: || || || Toiminnasta || || –80 430 || –241 261 Rahoitustoiminnasta || || 212 998 || 255 550 Valuuttakurssimuutosten vaikutukset käteisvaroihin ja muihin rahavaroihin || || 378 || 389 Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa || || 599 507 || 466 561 Käteisvarat ja muut rahavarat muodostuvat seuraavista eristä: || || || Käteisvarat || || 194 107 || 10 588 Määräaikaistalletukset (lukuun ottamatta kertyneitä korkoja) || || 405 400 || 455 973 || || 599 507 || 466 561 Liitetiedot ovat erottamaton osa näitä tilinpäätöslaskelmia. 3.5 JOULUKUUN 31. PÄIVÄNÄ 2013 PÄÄTTYNEELTÄ VARAINHOITOVUODELTA LAADITTUJEN TILINPÄÄTÖSLASKELMIEN LIITETIEDOT 1 Yleiset tiedot Investointikehys on luotu yhteistyöstä ja kehitysavusta tehdyn Cotonoun sopimuksen mukaisesti. Cotonoun sopimus tehtiin Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden, jäljempänä ’AKT-valtiot’, ja Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä 23. kesäkuuta 2000 ja sitä on tarkistettu 25. kesäkuuta 2005 ja 23. kesäkuuta 2010. Investointikehys ei ole erillinen oikeushenkilö. Kehyksen rahoitusosuuksia hallinnoi jäsenvaltioiden (rahoittajien) puolesta Euroopan investointipankki (EIP) Cotonoun sopimuksen mukaisesti. EIP myös vastaa kehyksen hallinnosta. Cotonoun sopimuksen mukaisesti myönnettävä rahoitus saadaan jäsenvaltioiden talousarvioista ja maksut suoritetaan peräkkäisille 5–6 vuoden jaksoille laadittujen rahoituspöytäkirjojen mukaisesti. Cotonoun sopimuksen ja 1. heinäkuuta 2008 voimaan tulleen toisen (vuodet 2008–2013 kattavan) rahoituspöytäkirjan eli 10. Euroopan kehitysrahaston (EKR) mukaan EIP hallinnoi seuraavia välineitä: - investointikehys eli 3 185,5 miljoonan euron suuruinen uudistuva riskirahasto, josta tuetaan yksityisen sektorin investointeja AKT-maissa; investointikehyksen varoista 48,5 miljoonaa euroa on osoitettu merentakaisille maille ja alueille, jäljempänä ’MMA-maat’. - korkotukien rahoittamiseen tarkoitetut avustukset, joista 400 miljoonaa euroa on varattu AKT-maille ja 1,5 miljoonaa euroa MMA-maille. Näistä korkotuista enintään 15 prosenttia (vuoden 2012 loppuun tämä osuus oli enintään 10 prosenttia) voidaan käyttää hankkeisiin liittyvän teknisen avun rahoittamiseen. Tässä tarkasteltavat tilinpäätöslaskelmat kattavat ajanjakson 1. tammikuuta 2013 – 31. joulukuuta 2013. EIP:n hallintoneuvosto hyväksyi EIP:n hallituksen ehdotuksesta tilinpäätöslaskelmat 13. maaliskuuta 2013 ja antoi luvan toimittaa ne EIP:n valtuustolle hyväksyttäväksi 29. huhtikuuta 2014 mennessä. 2 Tilinpäätöksen keskeiset laatimisperiaatteet 2.1 Laatimisperusteet – lausuma IFRS-standardien noudattamisesta Investointikehyksen tilinpäätöslaskelmien laadinnassa on noudatettu kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja (IFRS) sellaisina kuin Euroopan unioni on ne hyväksynyt. 2.2 Merkittävät kirjanpidolliset arviot Tilinpäätöslaskelmien laatimisessa tarvitaan kirjanpidollisia arvioita. Lisäksi on tarpeen, että EIP:n johto käyttää harkintaa soveltaessaan investointikehyksen tilinpäätöslaskelmien laadinnassa noudatettavia menetelmiä. Tässä kohdassa käsitellään sellaisia osa-alueita, joilla harkintaa käytetään keskimääräistä enemmän, jotka ovat keskimääräistä monimutkaisempia tai joilla tehdään tilinpäätöslaskelmien kannalta tärkeitä oletuksia ja arvioita. Harkintaa ja arvioita käytetään etenkin seuraavilla osa-alueilla: § Rahoitusinstrumenttien käyvän arvon määrittäminen Sellaisten rahoitusvarojen ja -velkojen käypä arvo, joilla käydään kauppaa toimivilla markkinoilla, perustuu noteerattuihin markkinahintoihin tai pörssivälittäjien hintanoteerauksiin. Jos käypiä arvoja ei saada toimivilta markkinoilta, ne määritetään erilaisilla arvostusmenetelmillä, kuten matemaattisilla malleilla. Malleja sovellettaessa käytetään mahdollisuuksien mukaan markkinatietoja, muussa tapauksessa käyvät arvot on määritettävä osin arvioiden perusteella. Arviot luokitellaan käyvän arvon hierarkiassa eri tasoille sen mukaan, millaisia tietoja arvostusmenetelmissä käytetään, kuten liitetiedoissa 2.4.3 ja 4 kuvataan. Arvostusmenetelmänä voidaan käyttää nettonykyarvoa, diskontattuun rahavirtaan perustuvia malleja, vertailua samankaltaisiin instrumentteihin, joille on saatavissa havaittavissa olevia markkinahintoja, Black-Scholes-optiohinnoittelumallia, polynomeihin perustuvia optiohinnoittelumalleja ja muita arvostusmalleja. Arvostusmenetelmissä käytettäviin oletuksiin ja tietoihin kuuluvat muun muassa riskittömät korot ja vertailukorot, diskonttokorkojen arvioinnissa käytettävät luottoriskimarginaalit, joukkovelkakirjojen ja osakkeiden hinnat, valuuttakurssit, osakkeiden ja osakeindeksien hinnat ja odotettavissa oleva hintojen volatiliteetti ja korrelaatio. Arvostusmenetelmien tarkoituksena on tuottaa käyvästä arvosta arvio, joka saataisiin omaisuuserän myynnistä tai maksettaisiin velan siirtämisestä markkinaosapuolten välillä arvostuspäivänä toteutuvassa tavanmukaisessa liiketoimessa. Yleisten ja suhteellisen yksinkertaisten rahoitusinstrumenttien tapauksessa investointikehyksessä käytetään laajalti hyväksyttyjä arvostusmalleja. Näin esimerkiksi koron- ja valuutanvaihtosopimusten käyvän arvon määrittämisessä käytetään ainoastaan todettavissa olevia markkinatietoja ja johdon harkinnan ja arvioinnin osuus arvostuksessa on vähäistä. Todettavissa olevia hintoja ja malleja varten tarvittavia syöttötietoja on yleensä saatavilla markkinoilta silloin kun on kyse noteeratuista vieraan tai oman pääoman ehtoisista arvopapereista, pörssinoteeratuista johdannaisista ja yksinkertaisista OTC-johdannaisista, kuten koronvaihtosopimuksista. Todettavissa olevien markkinahintojen ja mallien syöttötietojen saatavuus vähentää johdon suorittaman harkinnan ja arvioinnin tarvetta ja käyvän arvon määritykseen liittyvää epävarmuutta. Todettavissa olevien markkinahintojen ja mallien syöttötietojen saatavuus vaihtelee tuotteittain ja markkinoittain, ja saatavuuteen vaikuttavat yksittäisistä tapahtumista johtuvat muutokset ja rahoitusmarkkinoilla yleisesti vallitsevat olosuhteet. Monimutkaisempien instrumenttien tapauksessa investointikehyksessä käytetään sen omia arvostusmalleja, jotka perustuvat yleisesti hyväksyttyihin arvostusmalleihin. Osa tai kaikki näiden mallien merkittävistä syöttötiedoista voivat olla sellaisia, etteivät ne ole todettavissa markkinoilta, vaan ne johdetaan markkinahinnoista tai -koroista tai arvioidaan oletusten perusteella. Sellaisia instrumentteja, joiden arvostuksessa käytetään merkittäviä muita kuin todettavissa olevia syöttötietoja, ovat muun muassa eräät lainat ja vakuudet, joilla ei ole toimivia markkinoita. Arvostusmalleissa, joissa käytetään merkittäviä muita kuin todettavissa olevia syöttötietoja, tarvitaan käyvän arvon määrittämisessä enemmän johdon harkintaa ja arviointia. Johdon harkintaa ja arviointia tarvitaan yleensä soveltuvan mallin valinnassa, arvioitavan rahoitusinstrumentin odotettujen vastaisten rahavirtojen määrittämisessä, vastapuolen velvoitteen laiminlyönnin tai ennenaikaisen takaisinmaksun todennäköisyyden arvioinnissa sekä soveltuvien diskonttokorkojen valinnassa. Investointikehyksessä on käytössä vakiintunut valvontajärjestelmä käyvän arvon määritystä varten. Tähän valvontajärjestelmään kuuluvat EIP:n riskienhallintatoiminto ja markkinatietojen hallintatoiminto. Nämä toiminnot ovat front office -toiminnoista riippumattomia toimintoja, ja niiden tehtävänä on tarkistaa merkittävät käyvän arvon määritykset. Nämä tarkistukset kattavat seuraavat osa-alueet: - todettavissa olevien hintojen tarkistaminen - uusien arvostusmallien ja jo käytössä oleviin malleihin tehtyjen muutosten arviointi ja hyväksyminen - mallien kalibrointi ja toteutumatestaus todettavissa olevien markkinatransaktioiden perusteella - merkittävien arvostuksessa tapahtuneiden muutosten analyysi ja tutkiminen - merkittävien muiden kuin todettavissa olevien syöttötietojen ja arvonoikaisujen arviointi. Silloin kun käyvän arvon määrityksessä käytetään kolmannelta osapuolelta peräisin olevia tietoja, kuten pörssivälittäjän hintanoteerauksia tai hinnoittelupalveluja, investointikehyksessä tarkistetaan, että kyseiset arviot vastaavat IFRS-standardeja. Tässä yhteydessä - määritetään, onko pörssivälittäjän hintanoteeraus tai hinnoittelupalvelun tuottama hinta asianmukainen - arvioidaan, onko pörssivälittäjän hintanoteeraus tai hinnoittelupalvelu luotettava - selvitetään, miten käypä arvo on määritetty ja missä määrin se vastaa todellisia markkinatransaktioita - kun käyvän arvon määrityksessä käytetään samankaltaisten instrumenttien hintoja, selvitetään, miten näitä hintoja on mukautettu arvonmäärityksen kohteena olevan instrumentin ominaispiirteiden mukaan. § Arvonalentumistappio lainoista ja muista saamisista Investointikehyksestä myönnettyjä lainoja ja sen muita saamisia arvioidaan jokaisena tilinpäätöspäivänä sen määrittämiseksi, onko arvonalennuksen vuoksi tehtävä varaus yli- tai alijäämää ja muita laajan tuloksen eriä osoittavaan laskelmaan. Varausta määritettäessä EIP:n johdon on käytettävä harkintaansa erityisesti arvioidessaan vastaisten rahavirtojen määrää ja ajankohtaa. Nämä arviot perustuvat useita tekijöitä koskeviin oletuksiin, ja todelliset määrät voivat poiketa arvioista, minkä vuoksi varauksen määrää voidaan tulevaisuudessa joutua muuttamaan. Yksittäisiä huomattavia lainoja ja saamisia koskevien erillisten varausten lisäksi investointikehyksen kirjanpitoon voidaan tehdä myös yleinen arvonalentumisvaraus. Tällainen varaus koskee sellaisia vastuita, joista ei ole tehty erillistä arvonalentumiskirjausta mutta joihin liittyvä laiminlyöntiriski on ajan mittaan kasvanut. Laina katsotaan periaatteessa järjestämättömäksi luotoksi, jos korkojen ja pääoman maksu on vähintään 90 päivää myöhässä ja jos EIP:n johto katsoo, että arvon alentumisesta on objektiivista näyttöä. § Noteeraamattomien, myytävissä olevien oman pääoman ehtoisten sijoitusten arvostaminen Noteeraamattomien, myytävissä olevien oman pääoman ehtoisten sijoitusten arvostaminen perustuu yleensä johonkin seuraavista: - toisistaan riippumattomien osapuolten väliset viimeaikaiset markkinatransaktiot - keskeisiltä ominaisuuksiltaan samanlaisten muiden instrumenttien käypä arvo - voimassaoloajaltaan ja riskiominaisuuksiltaan vastaavien tase-erien käyvällä korkokannalla diskontatut odotetut rahavirrat - mukautettu nettoarvomenetelmä tai - muut arvostusmallit. Noteeraamattomien, myytävissä olevien oman pääoman ehtoisten sijoitusten rahavirtojen ja diskonttokorkojen määrittäminen edellyttää mittavaa arvioiden tekemistä. Investointikehyksen kirjanpidossa sovellettavia arvostusmenetelmiä tarkistetaan säännöllisesti ja niiden käyttökelpoisuutta testataan saman instrumentin viimeaikaisten markkinatransaktioiden hintatietojen tai muiden havaittavissa olevien markkinatietojen avulla. § Myytävissä olevien rahoitusvarojen arvon alentuminen Myytävissä oleviin oman pääoman ehtoisiin sijoituksiin tehdään investointikehyksen kirjanpidossa arvonalennus silloin, kun käyvässä arvossa on tapahtunut merkittävä tai pitkäaikainen aleneminen, jonka seurauksena sijoituksen arvo on alentunut alle hankintamenon, tai jos arvon alentumisesta on muuta objektiivista näyttöä. Päätös siitä, mikä on "merkittävä" tai "pitkäaikainen" arvonalennus, perustuu harkintaan. Investointikehyksen tapauksessa arvonalennuksen katsotaan yleensä olevan merkittävä, jos se on vähintään 30 prosenttia, ja pitkäaikainen, jos sen kesto on yli 12 kuukautta. Investointikehyksen tapauksessa arvioidaan myös muita tekijöitä, joihin kuuluvat noteerattujen osakkeiden normaali hintavolatiliteetti sekä noteeraamattomien osakkeiden vastaiset rahavirrat ja diskonttaustekijät. 2.3 Tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden muutokset Jäljempänä kuvattuja muutoksia lukuun ottamatta tässä esitettyjen investointikehyksen tilinpäätöslaskelmien laadinnassa on kaikkien ajanjaksojen osalta johdonmukaisesti noudatettu liitetiedossa 2.4. esitettyjä tilinpäätöksen laatimisperiaatteita. Investointikehyksen osalta on hyväksytty seuraavat uudet standardit ja standardien muutokset Hyväksytyt standardit Tässä esitettyjen tilinpäätöslaskelmien laadinnassa on noudatettu seuraavia standardeja, standardien muutoksia ja standardien tulkintoja. IAS 1:een (Muiden laajan tuloksen erien esittäminen) tehdyt muutokset Investointikehyksessä on IAS 1:een tehtyjen muutosten seurauksena muutettu muiden laajan tuloksen erien esittämis