PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Yksi unionin tärkeimmistä tavoitteista on edistää koko unionin sopusointuista kehitystä. Tästä syystä unioni kehittää ja harjoittaa toimintaansa taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi. Unioni pyrkii erityisesti vähentämään alueiden välisiä kehityseroja sekä muita heikommassa asemassa olevien alueiden jälkeenjääneisyyttä. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 174 artiklan mukaan erityistä huomiota kiinnitetään muuan muassa rajaseutualueisiin. Unionilla ja Euroopan vapaakauppaliittoon (EFTA) kuuluvilla unionin lähinaapureilla on nykyisin neljäkymmentä sisäistä maarajaa.

Vuodesta 1990 lähtien raja-alueita koskevasta yhteisöaloitteesta, jäljempänä ’Interreg-ohjelma’, myönnetyllä rahoituksella on tuettu rajanylisen yhteistyön ohjelmia EU:n raja-alueilla, myös yhteisillä rajoilla EFTA-maiden kanssa. Interreg-ohjelmasta on rahoitettu tuhansia hankkeita ja aloitteita, joiden avulla on edistetty Euroopan yhdentymistä. Interreg-ohjelman suurimpia saavutuksia ovat muun muassa luottamuksen lisääntyminen ja yhteyksien, ympäristön ja terveyspalvelujen parantuminen sekä talouskasvu. Vuosien 2014–2020 lainsäädäntökehyksen nojalla Euroopan aluekehitysrahasto on Interreg-ohjelman kautta tukenut hankkeita, joilla on kehitetty viranomaisten ja sidosryhmien institutionaalisia valmiuksia ja tehokasta julkishallintoa parantamalla oikeudellista ja hallinnollista yhteistyötä sekä edistämällä kansalaisten ja instituutioiden välistä yhteistyötä. Interreg-ohjelma on perustamisestaan lähtien tukenut myös sisämarkkinoiden toteutumista. Viime vuosikymmenten aikana Euroopan yhdentymisprosessi on edistänyt sisäisten raja-alueiden muuntumista syrjäisistä alueista kasvun ja mahdollisuuksien alueiksi. Vuonna 1992 toteutuneiden sisämarkkinoiden myötä tullimuodollisuudet ovat poistuneet, teknisiä sääntöjä on yhtenäistetty tai tunnustettu vastavuoroisesti ja kilpailu on alentanut hintoja. Tämä on lisännyt EU:n tuottavuutta ja vähentänyt kustannuksia. EU:n sisäinen kauppa on lisääntynyt 15 prosenttia vuosikymmenen aikana. On synnytetty uutta kasvua ja luotu noin 2,5 miljoonaa uutta työpaikkaa.

Komissio on yli kaksi vuotta kestäneessä raja-alueita koskevassa tarkastelussaan kuitenkin todennut, että raja-alueet yleensä menestyvät taloudellisesti heikommin kuin saman jäsenvaltion muut alueet. Raja-alueiden asukkailla on usein keskimääräistä heikommat mahdollisuudet julkisiin palveluihin, kuten sairaalahoitoon ja yliopisto-opintoihin. Sukkuloiminen erilaisten hallinnollisten ja oikeudellisten järjestelmien välillä on edelleen usein hankalaa ja kallista. Yksittäiset kansalaiset, yritykset, viranomaiset ja kansalaisjärjestöt ovat tuoneet komission tietoon sisärajat ylittävää vuorovaikutusta koskevia kokemuksiaan, jotka ovat olleet ajoittain negatiivisia. Tästä syystä komissio antoi tiedonannon Kasvun ja yhteenkuuluvuuden edistäminen EU:n raja-alueilla, jäljempänä ’raja-aluetiedonanto’. Tässä tiedonannossa esitetään keinoja, joilla EU ja sen jäsenvaltiot voivat vähentää rajanylisen vuorovaikutuksen hankaluutta, pitkäkestoisuutta ja kalleutta sekä edistää palvelukokonaisuuksien muodostumista sisärajoilla. Tiedonannossa selvitetään, mitä parannuksia on tehtävä, jotta raja-alueiden väestö ja yritykset pystyisivät hyödyntämään täysimääräisesti kummallakin puolella rajaa tarjottavia mahdollisuuksia. Tiedonannossa ehdotetaan kymmenkohtaista toimintasuunnitelmaa, jonka yksi kohta keskittyy oikeudellisiin ja hallinnollisiin esteisiin.

On kohtuullista olettaa, että oikeudelliset esteet, erityisesti ne, jotka liittyvät terveyspalveluihin, työlainsäädäntöön, verotukseen ja yritystoiminnan kehittämiseen, samoin kuin esteet, jotka liittyvät hallintokulttuurien ja kansallisten lakien eroavaisuuteen, ovat vaikeita ratkaista pelkästään ohjelmatasolla. Tämä johtuu siitä, että niiden ratkaiseminen vaatii päätöksiä, jotka on tehtävä ohjelmien ja hankkeiden hallintorakenteiden yläpuolella. Hallitustenvälisellä, alueellisella ja paikallisella tasolla on jo nyt käytössä monia tuloksellisia rajanylisen yhteistyön menetelmiä.

Raja-aluetiedonannon 9. kohdassa käsitellään erästä aloitetta, joka sai alkunsa Luxemburgin puheenjohtajakaudella vuonna 2015. Eräät jäsenvaltiot tutkivat uutta välinettä, jolla yksinkertaistettaisiin rajanylisiä hankkeita. Ideana on, että yhden jäsenvaltion sääntöjä sovellettaisiin – vapaaehtoisuuden ja toimivaltaisten viranomaisten sopimuksen pohjalta – myös naapurimaassa. Väline koskisi tiettyä ajallisesti rajattua hanketta tai tointa, joka toteutettaisiin raja-alueella paikallis- ja/tai alueviranomaisten aloitteesta. Komission yksiköt ovat seuranneet tiiviisti tätä työtä ja pitävät välineen toimintaperiaatetta hyvänä. Tästä syystä komission yksiköt ehdottavat vapaaehtoista mekanismia, jolla poistettaisiin oikeudellisia esteitä raja-alueilla.

Komission ehdotusta selostetaan tarkemmin jäljempänä kohdassa 5.