Torstaina 28. tammikuuta 1999C 128/92 FI 7.5.1999 Euroopan yhteiso ¤jen virallinen lehti
8. Ympa ¤risto ¤, turvallisuus ja ulkoasiat
A4-0005/99
Pa¤a¤to¤slauselma ympa ¤risto ¤sta¤, turvallisuudesta ja ulkopolitiikasta
Euroopan parlamentti , joka
› ottaa huomioon Rehnin ka ¤sitelta ¤va¤ksi ja ¤tta¤ma¤n pa ¤a¤to¤slauselmaesityksen sotilaallisten resurssien
mahdollisesta ka ¤ytta¤misesta ¤ ympa ¤risto¤strategioissa (B4-0551/95),
› ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien tutkimuksen Charting potential uses of resources
allocated to military activities for civilian endeavours to protect the environment (UN A-46/364,17. syyskuuta 1991),
› ottaa huomioon 29. kesa ¤kuuta 1995 antamansa pa ¤a¤to¤slauselman aiheesta: Jalkava ¤kimiinat: murhaava
este kehitykselle (
1),
› ottaa huomioon aikaisemmat pa ¤a¤to¤slauselmansa ydinsulkusopimuksesta ja ydinkokeista, seka ¤
Canberran komission elokuussa 1996 antaman raportin ydinaseiden poistamisesta,
› ottaa huomioon kansainva ¤lisen tuomioistuimen yksimielisen pa ¤a¤to¤ksen ydinasevaltioiden velvolli-
suudesta saada neuvotteluilla aikaan ydinaseiden kielta ¤minen (neuvoa-antava lausunto N:o 96/22,
8. heina ¤kuuta 1996),
› ottaa huomioon 19. huhtikuuta 1996 antamansa lausunnon ehdotuksesta neuvoston pa ¤a¤to¤kseksi
yhteiso ¤n pelastuspalvelun toimintaohjelman perustamisesta (KOM(95)0155 › C4-0221/95 › 95/
0098(CNS)) (2),
› ottaa huomioon aiemmat kemiallisia aseita koskevat pa ¤a¤to¤slauselmat,
› ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien vuoden 1992 Rion kokouksen ja vuoden 1997 Kioton
kokouksen tulokset,
› ottaa huomioon ulko- ja turvallisuusasiain seka ¤ puolustuspolitiikan valiokunnan turvallisuusasiain ja
aseidenriisunnan alivaliokunnan Brysselissa ¤ 5. helmikuuta 1998 ja ¤rjesta ¤ma¤n julkisen kuulemistilai-
suuden HAARPista ja tainnuttavista aseista,
› ottaa huomioon tyo ¤ja¤rjestyksensa ¤ 148 artiklan,
› ottaa huomioon ulko- ja turvallisuusasiain seka ¤ puolustuspolitiikan valiokunnan mietinno ¤n seka ¤
ympa¤risto¤-, terveys- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnon (A4-0005/99),
A. ottaa huomioon, etta ¤ kylma ¤n sodan pa ¤a¤ttyminen on huomattavasti muuttanut maailman turvallisuus-
poliittista tilannetta ja etta ¤ sotilaallisen ja ¤nnityksen lieventyminen on johtanut laajamittaiseen
aseistariisuntaan yleensa ¤ ja erityisesti ydinaseiden va ¤henta ¤miseen, minka ¤ seurauksena puolustusbud-
jetteja on pienennetty huomattavasti,
B. ottaa huomioon, etta ¤ huolimatta geostrategisen tilanteen ta ¤ydellisesta ¤ muuttumisesta kylma ¤n sodan
pa¤a¤ttymisen ja ¤lkeen maailman ympa ¤risto¤n koskemattomuuteen ja sa ¤ilymiseen ja etenkin luonnon
monimuotoisuuteen kohdistuvan katastrofaalisen vahingon riski ei ole merkitta ¤va¤sti pienentynyt, ja
etta¤t a¤ma¤ uhka johtuu mahdollisesta ydinaseiden vahingossa tai luvatta tapahtuvasta laukaisemisesta
seka¤ ydinaseiden valtuutetusta ka ¤yto¤sta¤ tilanteessa, jossa toinen osapuoli perusteetta uskoo olevansa
hyo¤kka¤ysuhan alaisena,
C. katsoo, etta ¤t a¤ta¤ riskia ¤ olisi mahdollista va ¤henta ¤a¤ huomattavasti eritta ¤in lyhyella ¤ aikava ¤lilla¤, mika ¤li
kaikki ydinasevaltiot panisivat ta ¤yta¤nto¤o¤n kaikki Canberran komission raporttiin sisa ¤ltyva ¤t kuusi
kohtaa, erityisesti niilta ¤ osin, mika ¤ koskee kaikkien ydinaseiden poistamista a ¤a¤rimma ¤isen liipaisin-
herka¤sta¤ valmiudesta seka ¤ ydinaseiden asteittaista siirta ¤mista ¤ strategiseen reserviin,
D. ottaa huomioon, etta ¤ vuoden 1968 ydinsulkusopimuksen VI artiklan mukaan kaikki sopimusosapuolet
sitoutuvat neuvottelemaan vilpitto ¤ma¤sti... yleista ¤ ja ta ¤ydellista ¤ aseistariisuntaa koskevasta sopimuk-
sesta, ja ottaa huomioon, etta ¤ vuoden 1995 ydinsulkukonferenssin periaatteissa ja tavoitteissa
vahvistettiin, etta ¤ sopimuksen lopullisena tavoitteena on ydinaseiden ta ¤ydellinen tuhoaminen,
(1) EYVL C 183, 17.7.1995, s. 47.
(2) EYVL C 141, 13.5.1996, s. 258.
Torstaina 28. tammikuuta 19997.5.1999 FI C 128/93 Euroopan yhteiso ¤jen virallinen lehti
E. katsoo, etta ¤ ympa ¤risto¤o¤n kohdistuvat uhat, pakolaisvirrat, etniset ristiriidat, terrorismi ja kansainva ¤-
linen rikollisuus ovat uusia vakavia turvallisuusongelmia ja etta ¤ kyky selvita ¤ erilaisista konflikteista
tulee yha ¤t a¤rkea¤mma ¤ksi turvallisuustilanteen edelleen muuttuessa,
F. ottaa huomioon, etta ¤ maapallon resursseja hyo ¤dynneta ¤a¤n aivan kuin ne olisivat ehtyma ¤tto¤ma¤t, mika ¤
on johtanut siihen, etta ¤ luonnonkatastrofeja ja ympa ¤risto¤katastrofeja tapahtuu yha ¤ useammin; toteaa,
etta¤t a¤llaisilla paikallisilla ja alueellisilla ympa ¤risto¤ongelmilla voi olla merkitta ¤va¤t seuraukset
kansainva ¤lisille suhteille; pahoittelee, etta ¤j a¤senvaltiot eiva ¤t ole ottaneet ta ¤ta¤ enempa ¤a¤ huomioon
ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikkansa ta ¤yta¤nto¤o¤npanossa,
G. ottaa huomioon, etta ¤ konfliktit ovat kaikkialla maailmassa pa ¤a¤asiallisesti valtion sisa ¤isia¤ eiva ¤tka¤
valtioiden va ¤lisia¤, ja etta ¤ siella ¤ missa ¤ valtioiden va ¤lisia¤ konflikteja esiintyy, ne liittyva ¤t entista ¤
enemma ¤n elinta ¤rkeiden resurssien, kuten veden, ravinnon ja polttoaineen saatavuuteen tai ka ¤ytto¤oi-
keuteen,
H. katsoo, etta ¤ ympa ¤risto¤n tilan huonontuminen ja saastuminen liittyva ¤t olennaisesti edella ¤ mainittujen
resurssien saatavuuteen ja ka ¤ytto¤oikeuteen seka ¤ syiden etta ¤ seurausten osalta, ja na ¤in ollen konfliktien
ehka¤isyssa ¤ on keskitytta ¤va¤ juuri na ¤ihin kysymyksiin,
I. ottaa huomioon, etta ¤ kaikki edella ¤ mainitut tekija ¤t, jotka vaikuttavat ennen kaikkea maailman
kaikkein ko ¤yhimpa ¤a¤n ja heikoimmassa asemassa olevaan va ¤esto¤o¤n, lisa ¤a¤va¤t jatkuvasti nk. ympa ¤ris-
to¤pakolaisten esiintymista ¤, mika ¤ aiheuttaa seka ¤ suoraa painetta EU:n maahanmuutto- ja oikeuspoli-
tiikkaa, kehitysapua ja humanitaarista apua kohtaan etta ¤ lisa¤a¤ epa¤suorasti EU:n turvallisuusongelmia
aiheuttamalla alueellista epa ¤vakautta muualla maailmassa,
J. ottaa huomioon, etta ¤ Washingtonissa toimivan Climate Instituten suorittaman ja julkaiseman
yksityiskohtaisen kansainva ¤lisen tutkimuksen tulosten mukaan ympa ¤risto¤pakolaisia on nykya ¤a¤n
enemma ¤n kuin perinteisia ¤ pakolaisia (25 miljoonaa ja 22 miljoonaa), ja etta ¤ edella ¤ mainittujen
lukuma ¤a¤ra¤ nousee kaksikertaiseksi vuoteen 2010 mennessa ¤ ja pahimmassa tapauksessa jopa
huomattavasti enemma ¤nkin,
K. ottaa huomioon, etta ¤ kylma ¤n sodan pa ¤a¤ttymisen ja ¤lkeen, siita ¤ huolimatta etta ¤ maailmanlaajuisten
ongelmien hallinta on puhdistettu sita ¤ aikaisemmin hallinneesta ideologisesta sisa ¤llo¤sta¤a¤n, ja etta ¤
sotilaallinen tasapaino vaikuttaa siihen paljon aikaisempaa va ¤hemma ¤n, ta ¤ma¤ ei viela ¤n a¤y YK:n
kokonaishallintaja ¤rjestelma ¤ssa¤ siten, etta ¤ se korostaisi turvallisuuspolitiikan sotilaallisten ja ei-
sotilaallisten osien yhteneva ¤isyytta ¤ ja tehokkuutta,
L. ottaa kuitenkin huomioon, etta ¤ YK:n maailmanlaajuiset tehta ¤va¤t, jotka liittyva ¤t poliittisiin ja
turvallisuuskysymyksiin, ovat kuitenkin entista ¤ enemma ¤n ei-sotilaallisia, ja liittyva ¤t erityisesti
kaupan, avun, ympa ¤risto¤n ja kesta ¤va¤n kehityksen va ¤lisiin suhteisiin,
M. katsoo, etta ¤ asianmukaiset resurssit on mobilisoitava va ¤litto¤ma¤sti ympa ¤risto¤o¤n liittyva ¤n haasteen
kohtaamiseksi, ja huomauttaa, etta ¤ ympa ¤risto¤nsuojeluun ka ¤ytetta ¤vissa ¤ olevat resurssit ovat hyvin
rajalliset, mika ¤ vaatii uudenlaista ajattelua olemassa olevien resurssien hyo ¤dynta ¤misessa ¤,
N. ottaa huomioon, etta ¤ koska sotilaallisia resursseja on vapautunut muuhun ka ¤ytto¤o¤n, puolustusvoimilla
on ainutlaatuinen mahdollisuus ja huomattavasti kapasiteettia tukea siviilipuolen pyrkimysta ¤ ratkaista
jatkuvasti kasvavat ympa ¤risto¤ongelmat,
O. ottaa huomioon, etta ¤ sotilaalliset resurssit ovat kansallisia resursseja, kun taas ympa ¤risto¤o¤n liittyva ¤
haaste on maailmanlaajuinen; siksi on lo ¤ydetta ¤va¤ kansainva ¤lisia¤ yhteistyo ¤tapoja asioissa, jotka
liittyva ¤t sotilaallisten resurssien uudelleensijoittamiseen ja hyo ¤dynta ¤miseen ympa ¤risto¤nsuojelussa,
P. katsoo, etta ¤ ympa ¤risto¤nsuojelun lyhyen aikava ¤lin kustannuksia on verrattava ympa ¤risto¤n laiminlyo ¤n-
neista ¤ aiheutuneisiin pitka ¤n aikava ¤lin kustannuksiin; pita ¤a¤ yha¤ tarpeellisempana laatia eri ympa ¤risto¤-
strategioiden kustannus- ja hyo ¤tyanalyysi,
Q. toteaa, etta ¤ yhteinen tavoite eli vahingoittuneiden ekosysteemien kunnostaminen liittyy suoraan
maailmanlaajuisten resurssien oikeudenmukaiseen hyo ¤dynta ¤miseen ja etta ¤ kansainva ¤lista¤ teknista ¤
yhteistyo ¤ta¤ on helpotettava ja soveltuvan sotilaallisen teknologian siirtoa on tuettava,
Torstaina 28. tammikuuta 1999C 128/94 FI 7.5.1999 Euroopan yhteiso ¤jen virallinen lehti
R. ottaa huomioon, etta ¤ olemassa olevista yleissopimuksista huolimatta sotilaallisen tutkimuksen
kohteena on ympa ¤risto¤n manipulointi sotilaalliseen tarkoitukseen, mista ¤ esimerkkina ¤ voidaan mainita
Alaskassa toimiva HAARP-ja ¤rjestelma ¤,
S. toteaa, etta ¤ yleinen ekologisen rappion ja ympa ¤risto¤kriisien pelko vaatii tiettyjen asioiden asettamista
ensisijaisiksi kansallisessa pa ¤a¤to¤ksenteossa ja sita ¤, etta ¤ eri valtioiden on toimittava tehokkaasti
yhdessa ¤ ympa ¤risto¤katastrofien sattuessa;
1. Kehottaa komissiota esitta ¤ma¤a¤n neuvostolle ja parlamentille Amsterdamin sopimukseen sisa ¤ltyva ¤n
yhteisen strategian, joka yhdista ¤a¤ EU:n YUTP-na ¤ko¤kohdat EU:n kauppapolitiikkaan, tuki- ja kehityspo-
litiikkaan seka ¤ kansainva ¤liseen ympa ¤risto¤politiikkaan vuosien 2000 ja 2010 va ¤lilla¤, tavoitteena ratkaista
seuraavat ongelmat ja tarkastella niiden va ¤lisia¤ suhteita:
a) maatalous- ja elintarviketuotanto ja ympa ¤risto¤n tilan heikentyminen;
b) vedenpuute ja veden toimittaminen yli rajojen;c) metsien ha ¤vitta¤minen ja hiilikaivosten kunnostustyo ¤t;
d) tyo ¤tto¤myys, alityo ¤llisyys ja absoluuttinen ko ¤yhyys;
e) kesta ¤va¤ kehitys ja ilmastonmuutos;
f) metsien ha ¤vitys, aavikoituminen ja va ¤esto¤nkasvu;
g) kaikkien edella ¤ mainittujen tekijo ¤iden yhteys maailmanlaajuiseen ilmaston la ¤mpenemiseen seka ¤ yha¤
ankarimpien sa ¤a¤ilmio ¤iden vaikutus ympa ¤risto¤o¤n ja ihmiskuntaan;
2. Toteaa, etta ¤ ehka ¤iseva ¤t ympa ¤risto¤toimet ovat merkitta ¤via¤ turvallisuuspolitiikan va ¤lineita ¤; kehottaa
ta¤ma¤n vuoksi ja ¤senvaltioita ma ¤a¤rittelema ¤a¤n pitka ¤n ta ¤hta¤imen puolustus- ja turvallisuuspoliittisiin
arviointeihin, sotilaalliseen tutkimukseen ja toimintasuunnitelmiin sisa ¤ltyva ¤t ympa ¤risto¤o¤n ja kansanter-
veyteen liittyva ¤t tavoitteet;
3. Tunnustaa asevoimien huomattavan merkityksen demokraattiselle yhteiskunnalle ja asevoimien
maanpuolustustehta ¤va¤t seka ¤ sen, etta ¤ rauhaa turvaavat ja ylla ¤pita¤va¤t aloitteet voivat merkitta ¤va¤sti edista ¤a¤
ympa¤risto¤tuhojen va ¤ltta¤mista ¤;
4. Huomauttaa, etta ¤ maanalaiset ja ilmakeha ¤ssa¤ tehdyt ydinkokeet ovat levitta ¤neet ydinlaskeuman
seurauksena suuria ma ¤a¤ria¤ radioaktiivista cesium 137:a ¤a¤, strontium 90:a ¤a¤ ja syo ¤pa¤a¤ aiheuttavia
isotooppeja kaikkialle maailmaan ja ovat aiheuttaneet huomattavia ympa ¤risto¤- ja terveysvahinkoja
koealueilla;
5. Pyyta ¤a¤ komissiota ja neuvostoa ryhtyma ¤a¤n toimiin, kun otetaan huomioon laajoihin alueisiin
maailmassa kohdistuva uhka, jonka aiheuttavat ydinsukellusveneiden ja muiden ydinka ¤ytto¤isten alusten
valvomaton, vaarallinen ja asiantuntematon varastointi ja hylka ¤a¤minen seka ¤ mainittujen alusten radioak-
tiivinen polttoaine ja vuotavat ydinreaktorit, ja pita ¤a¤ eritta ¤in todenna ¤ko¤isena ¤, etta ¤s a¤teily saattaa piankin
levita¤ laajoille alueille;
6. Vaatii myo ¤s, etta ¤ siihen ongelmaan, jonka aiheuttavat kemialliset ja tavanomaiset aseet, joita
upotettiin Euroopan merialueille seka ¤ ensimma ¤isen etta ¤ toisen maailmansodan ja ¤lkeen varastojen
ha¤vitta¤misen helppona ratkaisukeinona lo ¤ydeta ¤a¤n asianmukainen ratkaisu, ja toteaa, etta ¤t a¤na¤a¤nka¤a¤n
kukaan ei tieda ¤, miten ta ¤ma¤ vaikuttaa pitka ¤lla¤ aikava ¤lilla¤ ympa ¤risto¤o¤n, erityisesti kalakantoihin ja rantojen
virkistyska ¤ytto¤o¤n;
7. Pyyta ¤a¤ komissiota ja neuvostoa osallistumaan ratkaisun lo ¤yta¤miseksi ongelmaan, joka ilmenee siten,
etta¤ kokonaiset alueet Afrikassa ovat ka ¤ynnissa ¤ olevien sotien seurauksena muuttuneet asumis- ja
viljelykelvottomiksi, minka ¤ vuoksi na ¤ista¤ maa-alueista on tullut ympa ¤risto¤tuhoalueita, joilla erityisesti
metsien ha ¤vitta¤minen ja eroosio aiheuttavat aavikoitumista;
8. Kehottaa asevoimia lopettamaan toiminnan, joka vahingoittaa ympa ¤risto¤a¤ ja terveytta ¤, ja ryhtyma ¤a¤n
kaikkiin tarpeellisiin toimiin saastuneiden alueiden puhdistamiseksi ja kunnostamiseksi;
Sotilaallisten resurssien ka ¤ytta¤minen ympa ¤risto¤n hyva ¤ksi
9. Katsoo, etta ¤ ne resurssit, jotka ta ¤lla¤ hetkella ¤ ovat ka ¤ytetta ¤vissa ¤ tuhotun ympa ¤risto¤n kunnostamiseksi
ja pelastamiseksi, eiva ¤t ole riitta ¤via¤ maailmanlaajuisista ympa ¤risto¤haasteista selvia ¤miseksi; kehottaa
ta¤ma¤n vuoksi ja ¤senvaltioita edista ¤ma¤a¤n sotilaallisten resurssien ka ¤ytta¤mista ¤ ympa ¤risto¤nsuojelun hyva ¤ksi
seuraavin tavoin:
a) harkitsemalla, mita ¤ sotilaallisia resursseja ne voivat asettaa Yhdistyneiden kansakuntien ka ¤ytto¤o¤n
lyhyella ¤ tai pitka ¤lla¤ aikava ¤lilla¤ tai valmiusperiaatteen mukaisesti ympa ¤risto¤katastrofeissa ja -kriiseissa ¤
ka¤ytetta ¤va¤ksi kansainva ¤lisen yhteistyo ¤n va¤lineeksi,
Torstaina 28. tammikuuta 19997.5.1999 FI C 128/95 Euroopan yhteiso ¤jen virallinen lehti
b) kehitta ¤ma¤lla¤ kansainva ¤lisia¤ ja eurooppalaisia suojeluohjelmia, jotka ka ¤ytta¤isiva ¤t sotilaallista henkilo ¤-
kuntaa, varusteita ja laitteita, ja jotka asetetaan ka ¤ytetta ¤va¤ksi rauhankumppanuuden puitteissa
ympa¤risto¤o¤n liittyvia ¤h a¤ta¤tilanteita varten,
c) sisa ¤llytta ¤ma¤lla¤ ympa ¤risto¤nsuojelulliset ja kesta ¤va¤n kehityksen tavoitteet turvallisuuska ¤sityksiinsa ¤,
d) varmistamalla, etta ¤ puolustusvoimat noudattavat ympa ¤risto¤lainsa ¤a¤da¤nto¤a¤ ja etta ¤ puolustusvoimien
aiemmin aiheuttamat ympa ¤risto¤tuhot korjataan,
e) sisa ¤llytta ¤ma¤lla¤ ympa ¤risto¤na¤ko¤kulman sotilaallisiin tutkimus- ja kehitysohjelmiinsa;
10. Kehottaa komissiota ryhtyma ¤a¤n lisa ¤ksi seuraaviin toimiin, koska alalta saadut ka ¤yta¤nno¤n koke-
mukset ovat rajalliset:
a) edista ¤ma¤a¤n sotilaallisten resurssien ympa ¤risto¤ka¤yto¤sta¤ saatujen kansallisten kokemusten vaihtoa,
b) ryhtyma ¤a¤n toimenpiteisiin YK:ssa ympa ¤risto¤tietojen maailmanlaajuisen levitta ¤misen helpottamiseksi,
mukaan lukien sellaiset tiedot, jotka saadaan hyo ¤dynta ¤ma¤lla¤ sotilaallisia satelliitteja ja muita
tiedonkeruutapoja;
11. Kehottaa ja ¤senvaltioita soveltamaan ympa ¤risto¤lainsa ¤a¤da¤nto¤a¤a¤n kaikkeen sotilaalliseen toimintaan
ja huolehtimaan aikaisemmin sotilasalueina ka ¤ytettyjen alueiden tutkimisesta, puhdistamisesta ja
saneerauksesta seka ¤ niista ¤ aiheutuvista kustannuksista, jotta na ¤ma¤ alueet voidaan ottaa ja ¤lleen siviilika ¤yt-
to¤o¤n; ta¤ma¤ on erityisen ta ¤rkea¤ta¤ EU:n rannikkoalueilla sijaitsevilla laajoilla kemiallisten ja tavanomaisten
ammusten varastointipaikoilla;
12. Kehottaa kaikkia ja ¤senvaltioita laatimaan ympa ¤risto¤- ja terveystavoitteet ja toimintasuunnitelmat,
jotka koskevat asianomaisen maan asevoimien ympa ¤risto¤a¤ ja terveytta ¤ suojaavien toimien parantamista;
13. Kehottaa ja ¤senvaltioiden hallituksia asteittain parantamaan ympa ¤risto¤nsuojelua puolustusvoimissa
koulutuksen ja teknisen kehitta ¤misen avulla ja antamalla kaikille puolustusvoimien henkilo ¤kuntaan
kuuluville ja asevelvollisille ympa ¤risto¤tietouden peruskoulutuksen;
14. Katsoo, etta ¤ ympa ¤risto¤strategiaan on sisa ¤llytta ¤va¤ maapallon ympa ¤risto¤n seuranta, koottujen tietojen
arviointi, tieteellisen tyo ¤n koordinointi ja tietojen levitta ¤minen, johon liittyy kansallisista seuranta- ja
valvontaja ¤rjestelmista ¤ saatujen olennaisten tietojen hyo ¤dynta ¤minen ympa ¤risto¤n tilan jatkuvan kokonais-
valtaisen tarkkailun toteuttamiseksi;
15. Korostaa, etta ¤ puolustusmenojen jyrkka ¤v a¤henta ¤minen saattaa aiheuttaa merkitta ¤via¤ alueellisia
kriiseja ¤ ja kehottaa ja ¤senvaltioita tehostamaan ponnistuksiaan aseteollisuuden tuotannon ja teknologian
muuntamiseksi siviilika ¤ytto¤o¤n tarkoitetuiksi tuotteiksi ja sovellutuksiksi seka ¤j a¤senvaltioiden ohjelmien
etta¤ Konver-ohjelman tapaisten yhteiso ¤n aloitteiden avulla;
16. Pita ¤a¤ ehka ¤isevien ympa ¤risto¤toimien vahvistamista ympa ¤risto¤- ja luonnonkatastrofien torjumisen
kannalta ta ¤rkea¤na¤;
17. Pyyta ¤a¤ neuvostoa toimimaan tehokkaammin sen hyva ¤ksi, etta ¤ Yhdysvallat, Vena ¤ja¤, Intia ja Kiina
allekirjoittavat viipyma ¤tta¤ vuonna 1997 tehdyn jalkava ¤kimiinojen kielta ¤mista ¤ koskevan Ottawan sopi-
muksen;
18. Katsoo, etta ¤ EU:n on autettava maamiinojen uhreja aikaisempaa enemma ¤n ja tuettava miinanrai-
vaustekniikan kehitta ¤mista ¤, ja on sita ¤ mielta ¤, etta ¤ miinanraivausmenetelmien kehitta ¤misessa ¤ on edistytta ¤va¤
nopeammin;
19. Kehottaa ja ¤senvaltioita kehitta ¤ma¤a¤n ympa ¤risto¤a¤s a¤a¤sta¤va¤a¤ teknologiaa aseiden tuhoamista varten;
20. Painottaa, etta ¤ EU:n la ¤hialueiden potentiaalisesti vaarallisimpia ympa ¤risto¤uhkia ovat ydinaseteol-
lisuuden ydinja ¤tteen seka ¤ biologisten ja kemiallisten aseiden varastojen puutteellinen valvonta seka ¤
sotilaska ¤yto¤ssa¤ olleiden alueiden saneeraus; korostaa, miten ta ¤rkea¤ta¤ on, etta ¤j a¤senvaltiot edista ¤va¤t
kansainva ¤lista¤ yhteistyo ¤ta¤ esim. YK:n ja rauhankumppanuuden puitteissa, jotta edella ¤ mainitut aseet
voidaan tuhota mahdollisimman suuressa ma ¤a¤rin ympa ¤risto¤a¤s a¤a¤sta¤va¤lla¤ tavalla;
21. Katsoo, etta ¤ kaikkien tulevien ydinaseiden va ¤henta ¤mista ¤ ja mahdollista lopullista tuhoamista
koskevien neuvottelujen on perustuttava vastavuoroiseen ja tasapuoliseen asevarastojen va ¤henta ¤miseen;
Torstaina 28. tammikuuta 1999C 128/96 FI 7.5.1999 Euroopan yhteiso ¤jen virallinen lehti
22. Katsoo, etta ¤ koska entiseen Neuvostoliittoon kuuluneiden maiden olosuhteet ovat erityisen vaikeat,
na¤issa¤ maissa edelleen sa ¤ilytetta ¤vien ydinaseiden ja ydinmateriaalien kunnon heikkenemisesta ¤ johtuva
ympa¤risto¤uhka niin maailmanlaajuisesti kuin paikallisellakin tasolla merkitsee sita ¤, etta ¤ ydinaseiden
asteittaisen tuhoamisen jatkamista koskevan sopimuksen aikaansaaminen on entista ¤t a¤rkea¤mpi tavoite;
Sotilaallisen toiminnan oikeudelliset na ¤ko¤kohdat
23. Kehottaa Euroopan unionia tyo ¤skentelema ¤a¤n sen hyva ¤ksi, etta ¤ myo ¤s uutta ns. tainnuttavia aseita
koskevaa teknologiaa ja uusien asestrategioiden kehitta ¤mista ¤s a¤a¤nnella ¤a¤n kansainva ¤lisin sopimuksin;
24. Katsoo, etta ¤ HAARP (High Frequency Active Auroral Research Project) on koko maailmaa
koskeva ongelma, koska silla ¤ on laajamittaiset vaikutukset ympa ¤risto¤o¤n, ja vaatii, etta ¤ riippumaton
kansainva ¤linen elin tutkii sen oikeudelliset, ekologiset ja eettiset vaikutukset ennen lisa ¤tutkimusten ja
-testausten aloittamista; pita ¤a¤ valitettavana, etta ¤ Yhdysvaltojen hallinto on toistuvasti kielta ¤ytynyt
la¤hetta ¤ma¤sta¤ edustajaansa kuultavaksi julkiseen kuulemistilaisuuteen ja sen ja ¤lkeen pidettyihin asiasta
vastaavan valiokunnan kokouksiin, joissa on ka ¤sitelty Alaskassa rahoitettavan High Frequency Active
Auroral Research Project (HAARP) -hankkeeseen liittyvia ¤ ympa ¤risto¤- ja terveysriskeja ¤;
25. Pyyta ¤a¤, etta ¤ tieteellisten ja teknisten vaihtoehtojen arvioinnista vastaava elin (STOA) suostuu
tutkimaan kaikkien olemassa olevien HAARP-ohjelmaa koskevien tutkimustulosten tieteellisen jateknisen todistusaineiston arvioidakseen sita ¤, millaisen ja miten suuren riskin HAARP muodostaa
ympa¤risto¤lle seka ¤ paikallisesti etta ¤ maailmanlaajuisesti ja kansanterveydelle yleensa ¤;
26. Kehottaa komissiota tutkimaan, vaikuttaako HAARP-ohjelma mahdollisesti Euroopan arktisten
alueiden ympa ¤risto¤o¤n ja kansanterveyteen, ja kertomaan sille tuloksista;
27. Vaatii kansainva ¤lista¤ sopimusta, jolla kielleta ¤a¤n maailmanlaajuisesti kaikki sellaisten aseiden
kehitta ¤minen ja levitta ¤minen, joiden avulla voidaan jotenkin vaikuttaa ihmisen toimintakykyyn;
28. Kehottaa komissiota ja neuvostoa edista ¤ma¤a¤n sellaisten kansainva ¤listen sopimusten tekemista ¤,
joiden avulla sodan syttyessa ¤ ympa ¤risto¤a¤ voitaisiin suojella tarpeettomalta tuhoutumiselta;
29. Kehottaa Euroopan unionia ja sen ja ¤senvaltioita varmistamaan, etta ¤ myo ¤s puolustusvoimien rauhan
ajan toiminnalle asetetaan kansainva ¤liset normit sen ympa ¤risto¤vaikutusten osalta;
30. Kehottaa neuvostoa aktiivisesti edista ¤ma¤a¤n Canberran komission ehdotusten ja ydinsulkusopimuk-
sen 6 artiklan toimeenpanemista;
31. Kehottaa neuvostoa, ja erityisesti Britannian ja Ranskan hallituksia ottamaan johtoaseman
ydinsulkusopimuksen ja aseistariisuntakonferenssin yhteydessa ¤, mita ¤ tulee neuvottelujen jatkamiseen
niiden sitoumusten ta ¤yden ta ¤yta¤nto¤o¤npanon osalta, jotka koskevat ydinaseiden va ¤henta ¤mista ¤ ja aseistarii-
suntaa mahdollisimman nopeasti tasolle, jolla ja ¤ljella ¤ olevat ydinasevarastot eiva ¤t ainakaan va ¤ha¤a¤n aikaan
uhkaa maailman ympa ¤risto¤n koskemattomuutta ja kesta ¤vyytta ¤;
32. Kehottaa neuvostoa, komissiota ja ja ¤senvaltioiden hallituksia tukemaan ta ¤ssa¤p a¤a¤to¤slauselmassa
esitettya ¤ kantaa kaikissa tulevissa Yhdistyneiden kansakuntien kokouksissa, jotka kuuluvat tai liittyva ¤t
ydinsulkusopimukseen ja aseistariisuntakonferenssiin;
33. Kehottaa neuvostoa ja komissiota Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J.7 artiklan mukaisesti
antamaan parlamentille tietoja unionin ta ¤ha¤n pa¤a¤to¤slauselmaan sisa ¤ltyvia ¤ erityiskysymyksia ¤ koskevasta
kannasta tulevissa Yhdistyneiden kansakuntien, sen ja ¤rjesto ¤jen ja elinten kokouksissa, erityisesti vuoden
1999 ydinsulkusopimusta valmistelevassa komiteassa, aseistariisuntakonferenssissa ja muilla asianmu-kaisilla kansainva ¤lisilla ¤ foorumeilla;
*
**
34. Kehottaa puhemiesta ¤a¤n va ¤litta¤ma¤a¤n ta¤ma¤n pa ¤a¤to¤slauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan
unionin ja ¤senvaltioiden hallituksille ja Yhdistyneille kansakunnille.