Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille - Vuoden 2005 ympäristöpoliittinen katsaus {SEK(2006) 218} /* KOM/2006/0070 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 16.2.2006 KOM(2006) 70 lopullinen KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE Vuoden 2005 ympäristöpoliittinen katsaus{SEK(2006) 218} JOHDANTO Vuosi 2005 oli ympäristöpolitiikan kannalta haasteellinen. Yleisesti ottaen vuotta hallitsivat seuraavat tapahtumat: - Ilmastonmuutoksen torjumiseksi on toteutettu merkittäviä toimia. Kioton pöytäkirja tuli voimaan, ja maailman laajin hiilidioksidipäästöjen kauppajärjestelmä käynnistyi EU:ssa. Montrealin ilmastonmuutoskokouksessa valmisteltiin vuoden 2012 jälkeisiä maailmanlaajuisia toimia ja käsiteltiin muun muassa sitä, miten Kioton sitoumusten ulkopuolelle jättäytyneet maat saataisiin mukaan toimiin. - EU:n ympäristöpolitiikan seuraavalle vaiheelle luotiin perusteet komission viidellä teemakohtaisella strategialla, jotka kaikki hyväksyttiin vuoden 2006 tammikuun loppuun mennessä. Niissä linjataan kahden seuraavan vuosikymmenen toimia seuraavilla aloilla: ilman laatu, meriympäristö, kaupunkiympäristö, luonnonvarojen käyttö ja jätteet. Kahden muun – maaperän suojeluun ja torjunta-aineisiin liittyvän – strategian valmistelu on edistynyt hyvin ja tarkoitus on esittää ne vuoden 2006 alussa. Lisäksi REACH-järjestelmän (kemikaalien rekisteröinti, arviointi ja lupamenettely) käsittely neuvostossa ja parlamentissa on edistynyt hyvin, ja järjestelmä on määrä hyväksyä vuonna 2006. - Kestävää kehitystä koskevan EU:n strategian uudelleentarkastelussa[1] luotiin uusi perusta, jonka pohjalta voidaan käsitellä pitkäaikaisia taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä suuntauksia ja niiden välisiä yhteyksiä. Talouskasvua ja työllisyyttä edistävän Lissabonin strategian uudistuksessa sekä jäsenvaltioiden kansallisissa uudistusohjelmissa korostettiin ympäristön merkitystä kasvun, kilpailukyvyn ja työllisyyden kannalta[2]. Kaiken tämän taustalla ovat luonnonvaroihin maailmanlaajuisesti kohdistuvat paineet, öljyn hinnan nousu ja ilmastoon liittyvät katastrofit Euroopassa. Ne ovat osoittaneet, kuinka riippuvaisia talous ja yhteiskunta ovat ympäristöstä. Tässä katsauksessa kuvataan EU:n ympäristöpolitiikan merkittävimpiä kysymyksiä vuonna 2005. Ensimmäisessä luvussa tarkastellaan ympäristöpolitiikan osuutta talouskasvua ja työllisyyttä edistävässä Lissabonin strategiassa. Tämän jälkeen kuvataan tiivistetysti vuoden tärkeimpiä poliittisia edistysaskeleita ympäristöä koskevan kuudennen toimintaohjelman neljällä ensisijaisella toiminta-alueella, esitellään tuoreita tuloksia sekä käsitellään suunnitelmia vuodelle 2006[3]. 1. YMPÄRISTÖPOLITIIKKA JA KASVUA JA TYÖLLISYYTTÄ KOSKEVA STRATEGIA: EKOINNOVAATIOT JA PAREMPI SÄÄNTELY Positiivista kehitystä Ympäristöpolitiikka on osa kasvua ja työllisyyttä koskevaa Lissabonin strategiaa Euroopan ympäristökeskuksen[4] raportti The European Environment, State and Outlook 2005 osoittaa, että EU:n ympäristöpolitiikalla on myönteisiä vaikutuksia laajasti aina luonnonsuojelusta ilmanlaatuun. Raportti osoittaa myös, että EU:n tällä hetkellä kohtaamat ympäristöhaasteet johtuvat kestävän kehityksen vastaisista kulutus- ja tuotantotavoista, jotka edelleen ovat pääasiallinen este tilanteen parantumiselle. Siinä tuodaan esiin, että ympäristön pilaantumisen estäminen on edullisempaa kuin puhdistaminen ja että tehokas ympäristön suojelu voidaan toteuttaa rinnan taloudellisen kasvun kanssa. Kun Eurooppa-neuvosto hyväksyi maaliskuussa komission ehdotuksen kasvua ja työllisyyttä koskevan strategian elvyttämiseksi, valtioiden ja hallitusten päämiehet toivat selkeästi esiin, että strategia sijoittuu laajempaan kestävän kehityksen yhteyteen ja että siinä olisi pyrittävä taloudellisen, sosiaalisen ja ympäristöulottuvuuden synergiaan. Tässä yhteydessä vahvistettiin 24 yhdennettyä suuntaviivaa, joilla ohjataan komissiota ja jäsenvaltioita niiden laatiessa uudistusohjelmiaan ja joilla pyritään edistämään ekoinnovaatioita[5] ja parempaa ympäristösääntelyä. Ekoinnovaatioiden edistäminen Ekoinnovaatiot ja ympäristöteknologiat voivat edistää taloudellista kasvua ja työllisyystavoitteiden saavuttamista[6]. EU:n ekoteollisuuden osuus on noin kolmannes maailman markkinoista ja se työllistää yli kaksi miljoonaa ihmistä. EU:lla on alan kaupassa noin 600 miljoonan euron ylijäämä. Ala on kasvanut noin viisi prosenttia 1990-luvun puolivälistä. Jäsenvaltiot ovat ottaneet huomioon tähän liittyvät mahdollisuudet kansallisissa uudistusohjelmissaan. Ohjelmissa on keskitytty tutkimukseen ja kehitykseen, energiatehokkuuden edistämiseen sekä ympäristöystävällisiin julkisiin hankintoihin ja taloudellisiin välineisiin kuten verotukseen. Yhteisön tasolla ekoinnovaatioita on pyritty edistämään seuraavasti: - Ympäristöteknologiaa koskevan toimintasuunnitelman (ETAP) täytäntöönpanoa nopeutettiin jäsenvaltioiden ETAP-suunnitelmilla. - Kilpailukykyä ja innovointia koskevassa puiteohjelmassa (2007–2013)[7] osoitettiin viidennes määrärahoista ekoinnovaatioiden edistämiseen. Ehdotetussa seitsemännessä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmassa (2007-2013) sekä koheesiopolitiikkaa koskevissa suuntaviivoissa (2007–2013) korostetaan ekoinnovaatioita. Paremman sääntelyn merkitys ja käyttö Vuonna 2005 komissio asetti asialistassaan tärkeälle sijalle paremman sääntelyn, jonka avulla pyritään saavuttamaan politiikan tavoitteet kustannustehokkaasti. EU:n ympäristöpolitiikka on paremman sääntelyn suunnitelmassa etusijalle, ja tarkoituksena on sekä parantaa uuden politiikan laatimista että lisätä voimassa olevan politiikan tehokkuutta. Politiikan laatimisen parantaminen Ympäristöpolitiikassa on ensimmäiseksi otettu käyttöön periaatteita, joista nyt on tullut paremman sääntelyn vakiokäytänteitä. Näitä ovat erityisesti vaikutusten arviointi, sidosryhmien laaja kuuleminen ja kokonaisvaltainen lähestymistapa poliittisiin kysymyksiin. Vuonna 2005 näiden periaatteiden soveltamista jatkettiin julkaisemalla neljä teemakohtaista strategiaa . Niissä politiikalle asetetaan lyhyen ja keskipitkän aikavälin tavoitteet, jotka perustuivat perusteellisiin analyyseihin. Esimerkiksi ilman pilaantumista koskevan teemakohtaisen strategian taustalla oli viiden vuoden aikana tehty analyysi. Se perustui johtavien asiantuntijoiden tekemään vaikutusten arviointiin, sataan sidosryhmäkokoukseen sekä julkiseen kuulemiseen, johon saatiin 11 000 vastausta. Analyysia varten laadittiin vertaisarviointiin perustuva, alan viimeisimmän kehityksen mukainen mallintamistapa, jonka avulla tutkittiin eri toimenpidevaihtoehtojen taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristövaikutuksia. Lisäksi tarkasteltiin yhteyksiä ilman pilaantumisen ja muiden alojen – ihmisten terveyden, maaperän happamoitumisen, vesien rehevöitymisen ja hiilipäästöjen vähentämiseen tähtäävien lisätoimien – välillä. Sekä teemakohtaisissa strategioissa että muussa ympäristöpolitiikassa parhaiden välineiden valitsemiseen on käytetty yksityiskohtaista vaikutusten arviointia , ja tällöin on harkittu mahdollisuuksia aina markkinaperusteisista vaihtoehdoista suoraan sääntelyyn . Tässä yhteydessä on analysoitu hallinnollisia rasitteita sekä vaikutuksia kilpailukykyyn, jolloin on voitu löytää myös synergiamahdollisuuksia. Esimerkiksi eräs jätteitä koskevaa teemakohtaista strategiaa varten tehty tutkimus[8] osoitti, että mikäli jätteiden määrät pidettäisiin mahdollisimman vähäisinä noudattamalla parhaita käytäntöjä, tuottajille koituisi noin 2,9–4,2 miljardin punnan säästöt. Politiikan parantaminen ja sen tehokas täytäntöönpano edellyttävät hyvää tietojen keruuta . Jotta voitaisiin parantaa tietojen saatavuutta, niiden laatua ja käytettävyyttä sekä vähentää hallinnollisia kustannuksia ja tietojen päällekkäisyyttä, komissio ja Euroopan ympäristökeskus ovat pyrkineet saamaan käyttöön yhteisen tietojärjestelmän. Yksinkertaistaminen Jo määritettyjen tavoitteiden saavuttaminen pienemmin kustannuksin on tavoitteena voimassa olevan lainsäädännön selkeyttämisessä ja yksinkertaistamisessa . Komissiolla on käynnissä tähän liittyvä ohjelma, josta osa toteutetaan teemakohtaisina strategioina: Ilman pilaantumista koskevan strategian yhteydessä yhdistetään viisi ilman laatua koskevaa säädöstä yhdeksi säädökseksi sekä yhdistetään määritelmiä ja tarkistetaan raportointivaatimukset. Jätteitä koskevassa teemakohtaisessa strategiassa ehdotetaan jätepolitiikan puitedirektiivin tarkistamista, jäteöljyhuollosta annetun direktiivin kumoamista ja muuta yksinkertaistamista. Tehokkuus ja täytäntöönpanon parantaminen Vuonna 2005 komissio lisäsi toimia parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi, jotta jäsenvaltiot voisivat panna yhteisön ympäristölainsäädännön täytäntöön helpommin ja tehokkaammin. Järkeistääkseen rikkomusten käsittelyä komissio nosti ”horisontaalisia kanteita" (jotka koskivat useita rikkomuksia) tiettyjä maita vastaan rakenteellisten täytäntöönpanopuutteiden korjaamiseksi. Parempi täytäntöönpano mahdollistaa myös paremmat ympäristösuojelun tulokset pienemmin kustannuksin. Suunnitelmat vuodelle 2006 - Komissio kiinnittää aiempaa enemmän huomiota täytäntöönpanon ja sen valvonnan parantamiseen ja toimii tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Mahdollisten täytäntöönpanovaikeuksien helpottamiseksi komission tarkoituksena on ehdottaa ohjelmaa, jolla autetaan pk-yrityksiä noudattamaan määräyksiä . - Lisäksi komissio aikoo esittää asiakirjan, jossa tuodaan esiin mahdollisuuksia ja menetelmiä taloudellisten välineiden käytön kehittämiseksi EU:n ympäristöpolitiikassa. - Komission tarkoituksena on yksinkertaistaa lisää lainsäädäntöä kolmen seuraavan vuoden aikana[9]. Yksinkertaistaminen on myös keskeisellä sijalla muussa politiikan uudelleentarkastelussa, esimerkiksi teollisuuden päästöjä koskevan politiikan tarkistuksessa, joka aloitettiin vuonna 2005. 2. SAAVUTUKSET, SUUNTAUKSET JA ENNUSTEET YMPÄRISTÖALAN TOIMINTAOHJELMAN ENSISIJAISILLA ALOILLA 2.1. Ilmastonmuutos Positiivista kehitystä Vuosi 2005 oli merkittävä taitekohta: päästökauppa käynnistyi, Kioton pöytäkirja tuli voimaan ja eurooppalaisen ilmastonmuutosohjelman (ECCP) toinen vaihe alkoi. Vuosi kulminoitui Montrealin kokoukseen, joka antoi uutta pontta maailmanlaajuisille toimille. Kauppa käynnistyi EU:n päästökauppajärjestelmässä, joka on maailman laajin. Kun hiilidioksidipäästöille määritetään hinta, rohkaistaan 11 500:a teollisuuspäästöjä aiheuttavaa laitosta muuttamaan investointikäyttäytymistään ja mahdollistetaan päästöjen vähentäminen kustannustehokkaasti. Neuvosto vahvisti tavoitteen, jonka mukaan maapallon keskilämpötilan ei tulisi nousta yli kahta astetta esiteollisesta ajasta. Tämä edellyttää sitä, että teollisuusmaat vähentävät päästöjään aiempaa enemmän. Eurooppalaisen ilmastonmuutosohjelman toisessa vaiheessa aloitetaan kotitalouksia, teollisuutta, kauppaa ja liikennettä koskevan politiikan sekä sopeutumispolitiikan määrittely. Komissio on lisäksi suositellut, että lentoliikenteen päästöt sisällytettäisiin EU:n päästökauppajärjestelmään. [10] Aiemmin tänä vuonna komissio valmisteli kansainvälistä keskustelua vuoden 2012 jälkeisistä toimista tiedonannossaan Maailmanlaajuisen ilmastonmuutoksen torjuminen [11], jossa vahvistettiin seuraavat ensisijaiset tavoitteet: lisätään sellaisten teollisuus- ja kehitysmaiden osallistumista toimiin, jotka tällä hetkellä ovat jättäytyneet Kioton pöytäkirjan ulkopuolelle, ulotetaan toimet uusille aloille, edistetään päästöjä vähentävien tekniikoiden kehittämistä ja käyttöä, käytetään joustavia markkinaperusteisia välineitä ja sisällytetään toimiin sopeutumispolitiikat. YK:n ilmastonmuutoskokous Montrealissa antoi uutta pontta maailmanlaajuisille ilmastotoimille. Kokouksessa tehtiin yli 40 päätöstä, joilla vahvistetaan ponnisteluja ilmastonmuutoksen torjumiseksi. Näistä keskeisiä ovat seuraavat: - hyväksyttiin Kioton pöytäkirjan toimeenpanoa ohjaavat säännöt (Marrakeshin sopimukset) ja vaatimusten noudattamisen valvontajärjestely ja vahvistettiin pöytäkirjan toteutettavuuden edellyttämät säännöt ja menettelyt. - käynnistettiin yhteistoteutusmekanismi (JI) ja vahvistettiin puhtaan kehityksen mekanismia (CDM) sekä rahoitusta CDM-toimielimille. Tämä mahdollistaa sen, että EU:ssa toimivat yritykset voivat investoida puhtaaseen teknologiaan kehitysmaissa ja saada vastineeksi päästövähennyshyvityksiä ja osoituksen siitä, että investoiminen puhtaaseen teknologiaan kannattaa. - sovittiin viisivuotisesta toimintaohjelmasta, jonka avulla pyritään sopeutumaan ilmastonmuutoksen väistämättömiin vaikutuksiin. - sovittiin Kioton pöytäkirjan ulkopuolella olevien maiden kanssa keskusteluista, joissa käsitellään pitkän aikavälin toimia. Komissio on myös julkaissut biomassaa koskevan toimintasuunnitelman, jonka avulla nopeutetaan biomassaenergian kehittämistä, vähennetään päästöjä ja edistetään maaseutualueiden taloutta. Todettua EU saavuttaa Kioton suunniteltujen toimenpiteiden ja Kioton mekanismien avulla tavoitteensa ja vähentää päästöjään vuoteen 2010 mennessä 9,4 prosenttia perusvuoteen verrattuna[12]. EU:n 25 jäsenvaltion kasvihuonekaasupäästöt lisääntyivät 1,5 prosentilla vuodesta 2002 vuoteen 2003. Tämä johtui hiilen polton sekä kotitalouksien ja palvelualan päästöjen lisääntymisestä. Viimeisimmät tiedot EU:n 15 jäsenvaltion päästöistä osoittavat, että päästöt ovat vähentyneet ainoastaan 1,7 prosenttia vuodesta 1990[13]. - Vuosi 2005 vaikuttaa olleen maailmanlaajuisesti lämpimin vuosi kautta aikojen[14], minkä vuoksi maan ekosysteemeistä Euroopassa on tullut hiilidioksidin nettolähde[15]. - Lämpötilan muutokset, äärimmäiset sääolosuhteet ja maan käytön muutokset aiheuttavat kasvihuonekaasujen vapautumista maaperästä. Yhdistyneessä kuningaskunnassa maaperän pintakerroksen hiilipitoisuus on viimeisten 25 vuoden aikana vähentynyt 15 prosenttia ja suurimman osan uskotaan vapautuneen hiilidioksidina. Tämä olisi kumonnut kaikki ihmisten toiminnasta aiheutuvien hiilipäästöjen vähennykset vuodesta 1990 alkaen[16]. - Epäpuhtaushiukkasten aiheuttaman ilmakehän viilenemisen vuoksi kaikki kasvihuonekaasujen lämmitysvaikutukset eivät ole todettavissa. Tämä kuitenkin muuttuu ilmanlaadun parantuessa[17]. - Energiatehokkuutta koskevassa vihreässä kirjassa[18] käsiteltiin sitä, miten EU voisi alentaa vuoteen 2020 mennessä energiankulutustaan 20 prosentilla (mikä vastaa 60 miljardin euron säästöä vuodessa), vähentää kasvihuonekaasujen päästöjä sekä vähentää riippuvaisuutta energian tuonnista. - Pääomainvestoinnit puhtaisiin energiatekniikoihin lisääntyivät 150 prosenttia vuosina 2000–2004. Uusiutuvien energialähteiden markkinoiden arvo voisi olla 1,4 biljoonaa euroa vuoteen 2020 mennessä[19]. Suunnitelmat vuodelle 2006 - EU toimii aktiivisesti Montrealin kokouksen jälkeen käytävässä keskustelussa pitkän aikavälin toimista. Niihin kuuluvat muun muassa uusi työryhmä, joka käsittelee kehitysmaiden sitoumuksia vuoden 2012 jälkeen, sekä Kioton pöytäkirjan tarkistus. - Kuten vuonna 2003 annetussa direktiivissä on säädetty, EU:n päästökauppajärjestelmä tarkistetaan kesäkuun puoliväliin mennessä. Tällöin tarkastellaan uusien alojen ja uusien kasvihuonekaasujen lisäämistä järjestelmään ja annetaan lentoliikenteeseen liittyvä lainsäädäntöehdotus[20]. - EU jatkaa kansainvälisiä ponnistelujaan, jotta Kioton prosessia voitaisiin jatkaa siten, että siihen osallistuisivat laajemmin kaikki merkittävät päästöjen aiheuttajat, kuten USA, Kiina ja Intia. - Komission tarkoituksena on esittää energiatehokkuutta koskeva toimintasuunnitelma, jonka avulla vähennetään energiariippuvuutta, edistetään kasvua ja torjutaan ilmastonmuutosta. - Komissio julkaisee puhtaita hiiliteknologioita koskevia tiedonantoja teknisen kehityksen edistämiseksi sekä biopolttoaineita koskevan EU:n strategian, jossa ehdotetaan vuoden 2010 jälkeisiä politiikkoja. - Eurooppalaisen ilmastonmuutosohjelman toisessa vaiheessa kiinnitetään aiempaa enemmän huomiota siihen, miten ilmastonmuutokseen voidaan sopeutua. 2.2. Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit Positiivista kehitystä YK:n tekemän vuosituhannen ekosysteemiarvion (Millennium Ecosystem Assessment) mukaan tarvitaan ennennäkemättömiä ponnisteluja, jotta vuoteen 2010 mennessä voitaisiin huomattavasti hidastaa biologisen monimuotoisuuden vähentymistä kaikilla tasoilla[21]. Ekosysteemit tarjoavat ekologisia palveluja, jotka ovat elämänlaadun ja taloudellisen hyvinvoinnin kannalta korvaamattomia. Eurooppa-neuvosto toi esiin maaliskuussa, että vaatimus biodiversiteetin köyhtymisen pysäyttämisestä on sisällytettävä muihin politiikkoihin, ”ottaen huomioon biodiversiteetin merkitys tietyille talouden aloille”. Komissio on ottanut biologisen monimuotoisuuden huomioon teemakohtaisissa strategioissa seuraavasti: - meriympäristöä koskevassa teemakohtaisessa strategialla pyritään suojelemaan luonnonvaraperustaa, josta taloudelliset ja sosiaaliset toiminnot ovat riippuvaisia. - ilman pilaantumista koskevalla teemakohtaisella strategialla vähennetään kahta merkittävintä biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuvaa painetta, happamoitumista ja rehevöitymistä. Natura 2000 –verkoston luominen on edistynyt huomattavasti. Biologinen monimuotoisuus on otettu entistä suuremmassa määrin huomioon yhteisessä maatalouspolitiikassa, erityisesti maaseudun kehittämistä koskevissa yhteisön strategisissa suuntaviivoissa[22] ja maaseudun kehittämistä koskevassa asetuksessa[23], jossa säädetään mahdollisuuksista rahoittaa ympäristön kannalta suotuisia maatalous- ja metsätaloustoimintoja. Kansainvälisesti EU lisäsi biologisen monimuotoisuuden huomioonottamista avustusohjelmissaan ja työskenteli onnistuneesti tukeakseen monenvälisiä toimia, erityisesti biologista monimuotoisuutta koskevaan yleissopimukseen liittyvää työtä. Todettua [24] - Monet eurooppalaiset lajit ovat edelleen uhanalaisia – tämä koskee esimerkiksi 42 prosenttia alkuperäiseen lajistoon kuuluvista nisäkkäistä, 15 prosenttia linnuista ja 52 prosenttia makean veden kaloista[25]. - Mikäli biologisen monimuotoisuuden ja taloudellisen kehityksen välisiin yhteyksiin ei kiinnitetä huomiota, vuosituhattavoitteiden saavuttaminen vaarantuu. - Suuri enemmistö ekosysteemipalveluista (esim. merikalastus, puuntuotanto tai veden puhdistus) on huonontunut 15 viime vuoden aikana. Suunnitelmat vuodelle 2006 - Komissio esittää maaperän suojelua koskevan teemakohtaisen strategian. - Biologista monimuotoisuutta koskevassa tiedonannossa yksilöidään tärkeimmät haasteet ja ensisijaiset tavoitteet vuoteen 2010 ja sen jälkeen, mukaan luettuna mahdollisimman suurten biologiseen monimuotoisuuteen liittyvien hyötyjen saavuttaminen voimassa olevan politiikan avulla. - Natura 2000 –verkosto saadaan valmiiksi EU:n 25 jäsenvaltioissa ja se laajennetaan meriympäristöön. - Maaliskuussa järjestetään biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen sopimuspuolten 8. konferenssi, jonka aiheina ovat muun muassa suojeltujen merialueiden maailmanlaajuinen verkko, jatkoneuvottelut kansainvälisestä järjestelmästä, joka koskee perintöaineksen saatavuutta ja hyötyjen jakoa, sekä määräysten täytäntöönpanon parantaminen. - Komissio käynnistää EU:n laajuisen kampanjan parantaakseen tietoisuutta luonnonmukaisten elintarvikkeiden eduista. Tämä toteutetaan luonnonmukaisia elintarvikkeita ja luonnonmukaista maataloutta koskevan eurooppalaisen toimintasuunnitelman[26] yhteydessä. 2.3. Ympäristö ja terveys Positiivista kehitystä Ympäristön pilaantuminen aiheuttaa Euroopassa huomattavia kustannuksia, joista suurin osa liittyy terveyteen kohdistuviin vaikutuksiin. Ehdotettu REACH-järjestelmä (kemikaalien rekisteröinti, arviointi ja lupamenettely) tarjoaa huomattavia hyötyjä terveyden ja ympäristön kannalta ja varmistaa samalla EU:n teollisuuden kilpailukyvyn. Järjestelmällä korvataan 40 voimassa olevaa säädöstä ja luodaan yksi järjestelmä kaikille kemiallisille aineille. REACH-ehdotuksen käsittely on edistynyt merkittävästi. Ehdotus on läpäissyt ensimmäisen käsittelyn Euroopan parlamentissa ja neuvostossa on päästy poliittiseen yhteisymmärrykseen. Kahdessa strategiassa, jotka liittyivät ilman pilaantumiseen ja elohopeaan, on yksilöity muita ympäristöön ja terveyteen liittyviä kustannuksia ja määritetty toimenpiteitä niiden vähentämiseksi. Ympäristöterveystoimintasuunnitelmaan liittyvää työtä jatkettiin. Ilman pilaantumista koskevassa teemakohtaisessa strategiassa [27] arvioitiin, että mikäli poliittisia lisätoimia ei toteuteta, ilman pilaantumisesta aiheutuvat terveyshaitat aiheuttavat 189–609 miljardin euron vuosittaiset kustannukset vuonna 2020. Komission ehdotuksella vähennettäisiin vuosittaisia kustannuksia 42-135 miljardia euroa vuoteen 2020 mennessä ja estettäisiin 60 000 ennenaikaista kuolemaa enemmän kuin olemassa olevilla toimenpiteillä. Neuvosto vahvisti elohopeaa koskevan yhteisön strategian [28] , jossa keskitytään rajoittamaan elohopeapäästöjä ympäristöön ja vähentämään terveyshaittoja. Strategia sisältää ehdotuksen siitä, että elohopean vienti yhteisöstä lopetetaan vuoteen 2011 mennessä, ja toimenpiteistä, joilla estetään elohopean ylijäämiä pääsemästä uudelleen markkinoille. Komission työssä painotettiin yhdennetyn riskienarvioinnin menetelmien kehittämistä, jotta voitaisiin arvioida ympäristöstä johtuvia terveysvaikutuksia ja sitä, mihin mahdolliset lisätoimet olisi kohdistettava. Ympäristöterveystoimintasuunnitelmaan [29] liittyvissä tutkimustoimissa on keskitytty monitieteellisiin tutkimushankkeisiin, joissa käsitellään terveyteen vaikuttavia stressitekijöitä (esim. metalleja). Tiemaksujen kantamista koskeva tarkistettu direktiivi on osoitus markkinaperusteisten välineiden käyttökelpoisuudesta. Direktiivistä on sovittu Euroopan parlamentin toisessa käsittelyssä. Uudet säännökset mahdollistavat sen, että maksuja voidaan eriyttää raskaiden ajoneuvojen päästöluokituksen ja vuorokaudenajan mukaan. Lisäksi tehtiin päätös, jossa ensimmäisen kerran asetettiin melurajat raideliikenteen liikkuvalle kalustolle, jotta voitaisiin vaiheittain vähentää raideliikenteestä aiheutuvaa melua. Todettua - Ilman pilaantuminen vähentää tällä hetkellä eurooppalaisten keskimääräistä elinajan odotetta 9–24 kuukaudella. Mikäli lisätoimia ei toteuteta, hapan sade ja rehevöityminen vahingoittavat noin miljoonaa neliökilometriä makeaa vettä, metsiä, maaperää ja muita luontotyyppejä vuoteen 2020 mennessä. - Myrkyllisten kemikaalien tuotanto lisääntyi huomattavasti viime vuosikymmenenä EU:n 15 jäsenvaltioissa. Lisäksi suuntaus oli kohti aiempaa vaarallisempia kemikaaleja. Suunnitelmat vuodelle 2006 - Suunnitelmissa on REACH-järjestelmän toinen käsittely ja lopullinen hyväksyminen ja siten sen voimaantulo vuonna 2007. - Komissio ehdottaa lainsäädäntöä kansallisia päästörajoja koskevan direktiivin tarkastamiseksi, jotta voidaan edistää ilman pilaantumista koskevaa teemakohtaista strategiaa ja asettaa tavoitteet neljälle merkittävämmälle epäpuhtaudelle. - Kaupunkiympäristöä koskevalla teemakohtaisella strategialla pyritään vähentämään terveysvaikutuksia erityisesti koordinoimalla kaupunkipolitiikkaa ja levittämällä ja toteuttamalla tuloksekkaita kaupunkiympäristön hoidon käytäntöjä. - Laaditaan ympäristö- ja terveystietojärjestelmän täytäntöönpanojärjestelmä. Biomonitorointia koskeva pöytäkirja viimeistellään ja testataan. Tarkoituksena on lisätä ymmärrystä altistumisesta sekä paremmista ratkaisuista. - Komissio esittää teemakohtaisen strategian torjunta-aineiden kestävästä käytöstä, jotta voitaisiin vähentää riskejä ihmisten terveydelle ja ympäristölle ja varmistaa samalla asianmukainen kasvinsuojelu. - Komissio esittää lainsäädäntöehdotuksia elohopeaa koskevan strategian edistämiseksi. 2.4 Luonnonvarojen käyttö Positiivista kehitystä EU:n taloudessa käytetään suhteellisen paljon luonnonvaroja. Materiaalien käytön intensiteetti on kaksinkertainen Japaniin verrattuna. Tämä aiheuttaa riippuvuutta useiden luonnonvarojen tuonnista ja aiheuttaa ympäristöongelmia EU:n ulkopuolella. Näihin asioihin on tartuttava, jotta voitaisiin saavuttaa Lissabonin tavoitteet ja huolehtia EU:n kansainvälisistä velvollisuuksista ja sitoumuksista. Luonnonvarojen kestävää käyttöä koskevalla teemakohtaisella strategialla luodaan keskipitkän aikavälin perusta toimille, joilla vähennetään luonnonvarojen käytön ympäristövaikutuksia. Toimien avulla voidaan myös parantaa tuottavuutta ja lisätä EU:n yritysten kilpailukykyä ilman, että ylitetään uusiutuvien luonnonvarojen liikakäytön raja. Jätteiden syntymisen ehkäisemisen ja kierrätyksen teemakohtaisella strategialla pyritään muuttamaan Eurooppa kierrätysyhteiskunnaksi, jossa pyritään välttämään jätteen syntymistä ja jossa jätettä käytetään resurssina. Samalla kun säilytetään jätehuoltovaihtoehtojen hierarkia, ehdotetaan jätealan puitedirektiivin tarkistamista, jotta siihen voitaisiin sisällyttää elinkaariajattelu ja sillä voitaisiin velvoittaa jäsenvaltiot kehittämään jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevia ohjelmia. Määrittelemällä kierrätystä koskevat yhteiset standardit parannetaan kierrätyksen kasvavien sisämarkkinoiden toimintaa. Markkinoiden arvo on tällä hetkellä 95 miljardia euroa. Kysyntäpuolella EU edistää aktiivisesti ympäristöystävällisiä julkisia hankintoja . Asiaa koskeva käsikirja, joka on julkaistu kaikilla EU-kielillä, sisältää viranomaisille suunnattuja käytännön neuvoja muun muassa uuden ympäristötekniikan hankinnasta. Komissio teki ehdotuksen direktiiviksi, jonka mukaan julkisyhteisöiltä edellytetään, että 25 prosenttia niiden vuosittain hankkimista raskaista hyötyajoneuvoista täyttää erittäin ympäristöystävälliselle ajoneuvolle asetetut vaatimukset[30]. Elinkaariarvioinnin eurooppalainen foorumi käynnistettiin syksyllä, ja sen tarkoituksena on tukea yritystoimintaa ja politiikan laatimista Euroopassa. Kansainvälisesti uudessa EU:n kehitysyhteistyöpolitiikassa ympäristö ja luonnonvarojen kestävä hoito määritetään yhdeksi yhteistyötoimien teemaksi. Lisäksi edellytetään strategisen ympäristöarvioinnin järjestelmällistä käyttöä[31]. Yhteisön kansainväliset toimet, joilla pyritään saavuttamaan vuosituhattavoitteet, on määritetty kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuutta koskevassa tiedonannossa[32]. Todettua - EU on onnistunut parantamaan huomattavasti materiaalien ja energian käytön tehokkuutta, mutta tilannetta voitaisiin edelleen parantaa huomattavasti. Tämä koskee erityisesti 10 uutta jäsenvaltiota, joissa voitaisiin hyödyntää muun muassa teknologian siirtoa[33]. - Luonnonvarojen otto Euroopassa on vähentynyt, mutta joidenkin luonnonvarojen tuonti on lisääntynyt, mikä lisää ympäristöön kohdistuvia paineita maailman muilla alueilla[34]. - Euroopan ekologinen jalanjälki on yli kaksi kertaa Euroopan kokoinen. Eurooppalaiset käyttävät nyt keskimäärin 4,9 hehtaaria henkeä kohti vaikka käytettävissä on ainoastaan 1,8 hehtaaria. Euroopan 25 jäsenvaltion jalanjäljen vuosittainen kasvu on ollut kolme prosenttia[35]. - Seitsemän jäsenvaltioita – Alankomaat, Itävalta, Ruotsi, Saksa, Suomi, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta – käyttävät huomattavassa määrin ympäristöystävällisiä julkisia hankintoja. Suunnitelmat vuodelle 2006 - Komissio laatii toimintasuunnitelman kestävän kehityksen mukaisen tuotannon ja kulutuksen edistämiseksi. Toimintasuunnitelmaan sisältyy myös maailmanlaajuisia aloitteita, jotka perustuvat muun muassa luonnonvaroja ja jätteitä koskevaan politiikkaan, yhdennettyyn tuotepolitiikkaan, ympäristöasioiden hallintajärjestelmiin ja innovaatiopolitiikkaan. - Tarkoituksena on tehdä ehdotukset yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmää ja yhteisön ympäristömerkkiä koskevien asetusten muuttamisesta, jotta voitaisiin saada järjestelmistä mahdollisimman suuri hyöty ja varmistaa niiden toteutettavuus. Työtä jatketaan sellaisten tuotteiden yksilöimiseksi, joiden avulla on suurimmat mahdollisuudet parantaa ympäristöä, ja tavoitteena on saavuttaa tuloksia vuonna 2007. - Komissio viimeistelee käsikirjan, jossa käsitellään ympäristönäkökohtien huomioon ottamista kansainvälisessä ympäristöyhteistyössä. PÄÄTELMÄT Tämän vuoden katsauksesta käy ilmi, että talouden ja ympäristön välillä on vahva yhteys. Talouden ja ympäristön välisen synergian hyödyntäminen on edellytys sekä hyvinvoinnin että taloudellisen kasvun maksimoinnille. Kansalaiset EU:ssa ovat tästä hyvin tietoisia ja he katsovat, että ympäristön suojelu on yhtä tärkeää kuin taloudellisen kasvun edistäminen [36] . Tämä näkyy toimissa, joita edistetään kestävän kehityksen strategialla ja Lissabonin strategialla. Komissio on suunnitellut ympäristöpolitiikan toimenpiteitä, joilla vauhditetaan taloudellista kasvua ja työllisyyttä, vähennetään kompromisseja ja edistetään kaikkia hyödyntäviä ratkaisuja. Ympäristöpolitiikka kuuluu kaikkien vastuulle, ja jäsenvaltioiden on noudattava politiikassaan samanlaista linjaa. Merkittävä askel tätä kohti on teemakohtaisten strategioiden laatiminen ja hyväksyminen. Strategiasarjan saattaminen päätökseen ja strategioiden täytäntöönpanon aloittaminen on ensisijainen tavoite vuonna 2006. Montrealin kokouksen menestyksen jälkeen vuoden 2012 jälkeisissä ilmastotoimissa tarvitaan määrätietoista työtä sekä päästöjen vähentämiseksi että kansainvälisen prosessin varmistamiseksi. Jotta työssä päästäisiin voiton puolelle, on saatava mukaan toimiin enemmän maita ja aloja, on kehitettävä tekniikkaa, josta aiheutuu vähän hiilidioksidipäästöjä, sekä jatkettava ja laajennettava markkinaperusteisten välineiden käyttöä. Biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen on yksi kiireisimmistä haasteista. Siihen liittyvien näkökohtien sisällyttämistä muihin politiikan aloihin ja tietoisuuden lisäämistä on jatkettava edelleen. Biologinen monimuotoisuus on tämän vuoksi yksi pääteemoista vuoden 2006 Green Week –tapahtumassa, ja biologista monimuotoisuutta koskevassa tiedonannossa ehdotetaan kunnianhimoista etenemissuunnitelmaa. Politiikan täytäntöönpanon tehostaminen mahdollistaa sen, että voidaan vähentää yhteiskunnalle koituvia tarpeettomia kustannuksia, jotka johtuvat toiminnan puutteesta ympäristöasioissa, sekä estää sisämarkkinoiden vääristyminen, joka johtuu yritysten erilaisesta kohtelusta eri puolilla EU:ta. Lisäksi on ponnisteltava jatkuvasti lainsäädännön ja politiikan mukauttamiseksi, jotta voitaisiin käsitellä uudet haasteet mahdollisimman tehokkaasti. Vuonna 2005 luonnonvaroihin kohdistuneet selkeät paineet heijastavat kestämättömiä tuotanto- ja kulutustapoja EU:ssa. Vaikka asioissa on edistytty, muutosvauhti ei ole riittävä. Luonnonvaroihin kohdistuvat paineet, samoin kuin ilmastonmuutos ja biologisen monimuotoisuuden häviäminen, ovat maailmanlaajuisia. Kuten vuonna 2005, EU:n on näytettävä tietä sekä EU:n sisällä että yhteistyössä kansainvälisten kumppaneiden kanssa. Euroopan kansalaiset välittävät ympäristöstä. He katsovat, että se on ala, jolla EU:n toimista on ollut ja tulisi olla hyötyä sekä EU:n sisällä, välittömillä naapurialueilla sekä maailmanlaajuisesti. Sen osoittaminen, että ympäristön suojelua voidaan toteuttaa rinnan taloudellisen kasvun ja sosiaalisen osallisuuden kanssa, on näin ollen erinomainen tapa saada tukea Euroopan unionin toiminnalle. [1] KOM(2005)658 lopullinen. [2] Talouskasvua ja työllisyyttä koskeva Euroopan komission vuosittainen seurantaraportti (2006). [3] Komission yksiköiden valmisteluasiakirja SEC(2006) xxx sisältää tilastotietoja ja tiivistelmiä jäsenvaltioiden kansallisten uudistusohjelmien ympäristöosuuksista. [4] http://reports.eea.eu.int/ [5] Suuntaviiva 11 koskee myös ympäristöön haitallisesti vaikuttavien tukien uudistamista sekä ilmastonmuutostoimenpiteitä. [6] SEC(2005) 1530. [7] KOM(2005) 121 lopullinen. [8] The Benefits of Greener Business : Cambridge Econometrics & AEAT, 4/2003. [9] KOM(2005) 535 lopullinen. [10] KOM(2005) 459 lopullinen. [11] KOM(2005) 35 lopullinen. [12] EEA, 2005. [13] Katso myös: EPICA project, Spahni et. al, Science, 310, 1317, 25/11/2005. [14] NASA [15] CARBOEUROPE Integrated Project, Ph. Ciais et al, Nature 03972, 23/06/2005. [16] Bellamy et al, 2005 . Nature, 437, 245-248. [17] JRC: Aerosols Climate and Policy EUR 21391 EN. [18] KOM(2005) 265 lopullinen. [19] www.thecarbontrust.co.uk. [20] KOM(2005) 531 lopullinen. [21] Ecosystems and Human Well Being , Biodiversity Synthesis. MEA, 2005. [22] KOM(2005) 304 lopullinen. [23] EYVL L 277, 21.10.2005, s.1. [24] MEA, mikäli muuta ei todeta. [25] EEA. [26] KOM(2004) 415 lopullinen. [27] KOM(2005) 446 lopullinen. [28] KOM(2005) 20 lopullinen. [29] KOM(2004) 416 lopullinen. [30] KOM(2005) 634 lopullinen. [31] KOM(2005) 311 lopullinen. [32] KOM(2005) 134 lopullinen. [33] SOE, EEA, 2005. [34] EEA, 2005. [35] The Global Footprint Network ja WWF: " Europe 2005: The Ecological Footprint ". [36] Eurobarometri 215, 2004.