EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 5.12.2018 COM(2018) 788 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Sisämarkkinoilla ja kolmansissa maissa toteutettavista maataloustuotteita koskevista tiedotus- ja menekinedistämistoimista sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 3/2008 kumoamisesta 22 päivänä lokakuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1144/2014 26 artiklan 1 kohdan mukainen välikertomus {SWD(2018) 482 final}



KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Sisämarkkinoilla ja kolmansissa maissa toteutettavista maataloustuotteita koskevista tiedotus- ja menekinedistämistoimista sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 3/2008 kumoamisesta 22 päivänä lokakuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1144/2014 26 artiklan 1 kohdan mukainen välikertomus 1. JOHDANTO Tässä kertomuksessa käsitellään asetuksen (EU) N:o 1144/2014, jäljempänä ’asetus’, mukaisten maataloustuotteita koskevien tiedotus- ja menekinedistämistoimien toteuttamista. Asetuksen 2 artiklan 1 kohdassa todetaan, että ”tiedotus- ja menekinedistämistoimien yleisenä tavoitteena on parantaa unionin maatalousalan kilpailukykyä”. Asetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaan ”tiedotus- ja menekinedistämistoimien erityisinä tavoitteina on: a)lisätä tietoisuutta unionin maataloustuotteiden hyvistä ominaisuuksista ja tuotantomenetelmiin unionissa sovellettavista tiukoista normeista; b)parantaa unionin maataloustuotteiden ja tiettyjen elintarvikkeiden kilpailukykyä, lisätä niiden kulutusta ja nostaa niiden profiilia sekä unionissa että sen ulkopuolella; c)lisätä tietoisuutta unionin laatujärjestelmistä ja tehostaa niiden tunnustamista; d)lisätä unionin maataloustuotteiden ja tiettyjen elintarvikkeiden markkinaosuuksia erityisesti niillä kolmansien maiden markkinoilla, joilla on suurimmat kasvumahdollisuudet; e)palauttaa tavanomaiset markkinaolosuhteet, jos ilmenee vakava markkinahäiriö, jos menetetään kuluttajien luottamus tai jos ilmenee muita erityisiä ongelmia”. Tiedotus- ja menekinedistämistoimet ovat muodoltaan a)tiedotus- ja menekinedistämisohjelmia, jäljempänä ’ohjelmat’, ja b)komission aloitteesta toteutettavia toimia, joihin kuuluu teknisen tuen palvelujen kehittäminen alalle. Asetuksen 26 artiklan 1 kohdan mukaan asetuksen soveltamisesta on esitettävä välikertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2018. Välikertomukseen on sisällyttävä täytäntöönpanoaste eri jäsenvaltioissa ja tarvittaessa asianmukaisia ehdotuksia. 2. POLITIIKAN UUDISTAMINEN Asetuksen (EY) N:o 3/2008 mukainen yleinen tukijärjestelmä maatalouselintarvikkeiden menekin edistämiseksi uudistettiin hyväksymällä asetus (EU) N:o 1144/2014, jota on sovellettu 1 päivästä joulukuuta 2015. EU auttaa maatalouselintarvikealaa rahoittamaan tiedotus- ja menekinedistämiskampanjoita. EU:n menekinedistämisohjelmilla voidaan tukea eurooppalaisia tuottajia yhä kilpailukykyisemmässä maailmassa selittämällä kuluttajille ja maahantuojille, että EU:n maatalouselintarvikkeet täyttävät tiukat normit ja ovat laadukkaita. Politiikalla, jonka yleisenä viestinä on ”Maukasta Euroopasta”, pyritään edistämään uusien markkinoiden avautumista, monipuolistamaan kauppakumppanien joukkoa ja parantamaan kuluttajien tietoisuutta eurooppalaisten maataloustuottajien tekemästä työstä. Uudistuksen keskeiset osa-alueet olivat seuraavat: ·Uutta menekinedistämispolitiikkaa tuetaan aiempaa merkittävämmillä määrärahoilla – määrärahat kasvavat 60 miljoonasta eurosta vuonna 2015 aina 200 miljoonaan euroon vuonna 2019.

·Unionin yhteisrahoitusosuus on nostettu 70 prosenttiin sisämarkkinoiden yhden jäsenvaltion ohjelmien osalta, 80 prosenttiin usean jäsenvaltion ohjelmien ja kolmansille maille suunnattujen yhden tai usean jäsenvaltion ohjelmien osalta ja 85 prosenttiin niiden ohjelmien osalta, joilla pyritään palauttamaan tavanomaiset markkinaolosuhteet, jos ilmenee vakava markkinahäiriö, jos menetetään kuluttajien luottamus tai jos ilmenee muita erityisiä ongelmia. Tämän lisäksi yhteisrahoitusosuutta lisätään viidellä prosenttiyksiköllä silloin, kun tuensaajat ovat rahoitustukea saavista jäsenvaltioista. ·Uusi politiikka perustuu aitoon EU:n tasolla laadittuun strategiaan, joka käy ilmi vuosittain hyväksyttävästä työohjelmasta. Siinä määritellään menekinedistämispolitiikan strategiset painopisteet ja niitä vastaavat määrärahat kohteena olevien ryhmien, tuotteiden, järjestelmien tai markkinoiden mukaan sekä levitettävien tiedotus- ja menekinedistämisviestien luonne. Lisäksi siinä vahvistetaan erityiset tilapäiset järjestelyt, joilla reagoidaan vakavaan markkinahäiriöön tai kuluttajien luottamuksen menettämiseen. Siinä määritellään myös ehdotusten arviointiperusteet. Vuotuinen työohjelma pannaan täytäntöön julkaisemalla ehdotuspyyntöjä. ·Tukikelpoisten tuensaajien sekä tuotteiden joukkoa on laajennettu. Sijoitetun pääoman tuoton parantamiseksi alkuperän mainitseminen ja tavaramerkkien esittäminen sallitaan nyt rajoitetusti vaarantamatta menekinedistämisohjelmien yleistä luonnetta. ·Menekinedistämisohjelmien vaikutuksella ja sisällöllä pitäisi olla selkeä eurooppalainen ulottuvuus ja ohjelmien tulisi ilmentää pääasiallista unionin viestiä niin, että niillä täydennetään jäsenvaltioiden ja yksityisen sektorin toteuttamia toimia. ·Menekinedistämistoimien tehokkuuden arvioinnin parantamiseksi on määritelty seuranta-, tuotos-, tulos- ja vaikutusindikaattoreita. ·Uudistuksen toinen tärkeä osa-alue on menettelyjen yksinkertaistaminen: -tiettyjä täytäntöönpanotehtäviä on kustannustehokkuussyistä siirretty komissiolta kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirastolle, jäljempänä ’Chafea’ ; -hallinnollisia menettelyjä on yksinkertaistettu lakkauttamalla kaksivaiheinen valintamenettely, johon kuului aiemmin myös jäsenvaltioiden tekemä esivalinta; -menettelyjä on myös sujuvoitettu ja ammattimaistettu. Pyyntöihin reagoidaan esittämällä sähköisesti ohjelmaehdotuksia, jotka Chafea arvioi elintarvikealaan ja markkinointiin erikoistuneiden ulkopuolisten asiantuntija-arvioijien avustuksella; -komissio valitsee ehdotukset ulkopuolisten arvioijien tekemän arvioinnin perusteella ja noudattaa tässä tiukasti arvioijien laatimaa ehdotusten ensisijaisuusjärjestystä; -Chafea hallinnoi usean jäsenvaltion ohjelmia niiden hallinnoinnin helpottamiseksi, mutta toimivaltaiset kansalliset viranomaiset hallinnoivat yhä yhden jäsenvaltion ohjelmia, jotka kuuluvat yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin piiriin. Viraston tehtäväaluetta on niin ikään laajennettu siten, että se koordinoi komission aloitteesta toteutettavia toimia, kuten viestintäkampanjoita, messuille osallistumista ja korkean tason valtuuskuntien lähettämistä. 3. TIEDOTUS- JA MENEKINEDISTÄMISTOIMIEN TOTEUTTAMINEN 3.1Vuotuinen työohjelma Vuotuinen työohjelma on täytäntöönpanopäätös, jonka laadinnassa komissiota avustaa maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn komitea. Vuotuinen työohjelma on osoittautunut tehokkaaksi välineeksi dynaamisen ja kohdennetun menekinedistämispolitiikan toteuttamiseen; ohjelmaa mukautetaan vuosittain alan muuttuvien tarpeiden ja mahdollisuuksien mukaan, ja siinä määritetään painopisteet ja niitä varten osoitetut ohjeelliset määrärahat. Komission yksiköt ovat perustaneet avoimen ja neuvoa-antavan menettelyn, jossa määritellään maantieteellisten markkinoiden mukaiset strategiset painopisteet, välitettävät viestit ja menekinedistämistoimien kohteena olevat toimialat. Markkinoiden painopisteet perustuvat asetuksen tavoitteisiin, joilla pyritään kasvattamaan sellaisiin kolmansiin maihin suunnattujen toimien lukumäärää, joissa on suurimmat kasvumahdollisuudet. Sisämarkkinoilla päätavoitteena on antaa kuluttajille tietoa EU:n tuotteiden tiukoista normeista ja EU:n laatujärjestelmistä sekä niihin liittyvistä merkeistä, nimittäin luonnonmukaisesta tuotannosta, suojatuista maantieteellisistä merkinnöistä (SMM), suojatuista alkuperänimityksistä (SAN), aidoista perinteisistä tuotteista (APT), ”vuoristoalueiden maataloustuotteista” ja syrjäisimpien alueiden tuotteiden graafisesta tunnuksesta. Kolmansien maiden osalta komission yksiköt toteuttavat makrotaloudellisen analyysin viennin ennustetusta kasvusta sekä politiikan arvioinnin, jossa tarkastellaan vapaakauppasopimuksia ja terveys- ja kasvinsuojelukysymyksiä koskevien esteiden odotettua poistamista. Menekinedistämisohjelmien avulla voidaan luoda pohja mahdolliselle kolmannen maan markkinoille suuntautuvalle viennille jo ennen vapaakauppasopimuksen solmimista tai voimaantuloa. Lisäksi komission yksiköt kuulevat järjestelmällisesti jäsenvaltioita kirjallisesti menekinedistämisestä maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn komitean kautta. Ne kuulevat järjestelmällisesti myös sidosryhmiä kansalaisvuoropuheluun osallistuvien ryhmien kautta ja saavat paljon kannanottoja maatalouselintarvikealalta ja yhteiskunnallisilta ja ammatillisilta aloilta. Tämän lisäksi politiikan on osoitettu olevan reagointikykyinen, sillä sen määrärahoista on kohdennettu erityisiä tapauskohtaisia rahoituspaketteja vaikeuksissa oleville aloille, kuten maito- ja sianliha-aloille vuosina 2016 ja 2017 taikka lampaan-/vuohenliha-aloille vuonna 2017. Menekinedistämisohjelmat ovat osoittautuneet hyödylliseksi työkaluksi maataloustuottajien ja maatalouselintarvikealan toimijoiden tukemisessa, kun ne ponnistelevat päästäkseen uusille markkinoille, kasvattaakseen markkinaosuuksia ja lisätäkseen vientiä, jotta markkinatilanne pystyttäisiin keskipitkällä aikavälillä palauttamaan.

Vuotuisten työohjelmien ansiosta menekinedistämiseen tähtäävä tukijärjestelmä on myös edistänyt muita, laajempia politiikkatavoitteita. Erityisesti tukijärjestelmästä varattiin erityisiä määrärahoja kestävän maatalouden ohjelmien yhteisrahoittamiseen, mikä tukee komission ponnisteluja vuoden 2030 kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi ja Pariisin ilmastosopimuksen noudattamiseksi. Tukijärjestelmästä varattiin myös erityisiä rahoituspaketteja terveellisiä ruokailutottumuksia edistävien ohjelmien yhteisrahoittamiseen komission ravitsemusta, ylipainoa, lihavuutta ja muita vastaavia terveyskysymyksiä koskevan strategian mukaisesti. 3.2Menekinedistämisohjelmat 3.2.1Johdanto Menekinedistämisohjelma koostuu johdonmukaisista toimista, joiden tarkoituksena on antaa tietoa jostakin tuotteesta/alasta/järjestelmästä tai edistää niiden menekkiä. Ohjelman toteutus kestää vähintään vuoden ja enintään kolme vuotta. Ohjelmaan voi kuulua esimerkiksi sanomalehdissä, televisiossa, radiossa tai internetissä toteutettavia mainoskampanjoita; tarjouksia myyntipisteissä; suhdetoimintakampanjoita; osallistumista näyttelyihin ja messuille ja paljon muuta toimintaa. Kampanjat voivat olla yritysten välisiä (B2B) tai yritysten ja kuluttajien välisiä (B2C). Menekinedistämisohjelmia on kahta tyyppiä. Yhden jäsenvaltion ohjelma on menekinedistämisohjelma, jota on esittänyt yksi tai useampi ehdotuksentekijä samasta jäsenvaltiosta. Usean jäsenvaltion ohjelma on ohjelma, jota on esittänyt vähintään kaksi ehdotuksentekijää vähintään kahdesta jäsenvaltiosta tai yksi tai useampi EU-tason organisaatio. 3.2.2. Ehdotuspyyntöjä koskevat tilastot Tämän kertomuksen liitteenä olevassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa esitetään tarkempia tietoja raportointikaudella myönnetyistä avustuksista, myös eritoten hyväksyttyjen hakemusten lukumäärät jäsenvaltioittain. Myös Chafean verkkosivustolla on yksityiskohtaisia tilastoja ehdotuspyynnöistä. Vuonna 2016 eli ensimmäisenä vuonna, jona uudistettua menekinedistämispolitiikkaa toteutettiin, Chafea sai ehdotuspyyntöjen julkaisemisen jälkeen 226 ehdotusta (joista 199 ehdotusta koski yhden jäsenvaltion ohjelmia ja 27 ehdotusta usean jäsenvaltion ohjelmia). Yhden jäsenvaltion ohjelmia koskevan ehdotuspyynnön osalta eniten ehdotuksia esittivät organisaatiot Italiasta ja Kreikasta. Luxemburgista, Maltalta ja Ruotsista ei saatu yhtään ehdotusta. Sen jälkeen, kun käyttämättömät määrärahat oli kohdennettu uudelleen vuotuisen työohjelman mukaisesti ja vakavan markkinahäiriön varalle kohdennetut määrärahat oli kohdennettu uudelleen vuotuisessa työohjelmassa ilmoitettujen sääntöjen mukaisesti, yhden jäsenvaltion ohjelmista valittiin toteutettaviksi yhteensä 60 ohjelmaa. Hyväksyttyjen ehdotusten joukossa oli ehdotuksia 16 jäsenvaltiosta. Tuensaajia oli eniten Italiassa (10) ja seuraavaksi eniten Ranskassa (8 tuensaajaa) ja Kreikassa (8 tuensaajaa). Yhdeksässä jäsenvaltiossa (Bulgaria, Kypros, Romania, Slovakia, Suomi, Tšekki, Unkari, Viro ja Yhdistynyt kuningaskunta) hakijoiden tekemistä ehdotuksista ei hyväksytty yhtäkään. Määrärahoista 25 prosenttia kohdennettiin Italiasta valittuihin ohjelmiin, 17,4 prosenttia Kreikan ohjelmiin ja 9,6 prosenttia Ranskan ohjelmiin. Hedelmien ja vihannesten menekkiä edistettiin 14 ohjelmassa, jotka veivät 30,1 prosenttia määrärahoista, kun taas yhdistetyt tuotteet (13 ohjelmaa) saivat lähes neljänneksen käytettävissä olleista määrärahoista. Lihan ja lihavalmisteiden (12 ohjelmaa) osuus oli 17,1 prosenttia määrärahoista, ja seuraavaksi eniten määrärahoja osoitettiin maitotuotteille, joiden osalta hyväksytyt seitsemän ehdotusta saivat 14,8 prosenttia määrärahoista. Yhdistyneen kuningaskunnan ja Tanskan ehdottama luonnonmukaisen tuotannon menekkiä edistävä usean jäsenvaltion ohjelma sai puolet käytettävissä olleista määrärahoista. Kun vuoden 2017 ehdotuspyynnöt julkaistiin, yhden jäsenvaltion ohjelmiksi esitettiin 189 ja usean jäsenvaltion ohjelmiksi 35 ehdotusta. Eniten ehdotuksia yhden jäsenvaltion ohjelmiksi esittivät organisaatiot Italiasta, Kreikasta ja Ranskasta. Virosta, Suomesta, Luxemburgista, Maltalta ja Slovakiasta ei saatu yhtään ehdotusta. Vuotuisen työohjelman erityisteemojen takia huomattava osuus ehdotuksista koski liha- ja maitoaloja (42,1 prosenttia pyydetyn rahoituksen kokonaismäärästä); yhdistettyjä tuotteita koskevia ehdotuksia oli myös paljon (noin 20 prosenttia pyydetystä rahoituksesta), mikä johtui viinin osalta edellytetystä korilähestymistavasta. Sen jälkeen, kun vakavassa markkinahäiriötilanteessa toteutettaviin toimiin osoitetut määrärahat ja käyttämättömät määrärahat oli kohdennettu uudelleen vuotuisen työohjelman mukaisesti, valittiin yhden jäsenvaltion ohjelmista toteutettaviksi 53 ohjelmaa ja usean jäsenvaltion ohjelmista 10 ohjelmaa. Ranskan organisaatiot (jotka olivat esittäneet 23 hakemusta) saivat 17 avustusta, kun yhden jäsenvaltion ohjelmiksi hyväksyttiin kaiken kaikkiaan 53 ehdotusta – Ranskan avustusten yhteenlaskettu määrä on 36 prosenttia määrärahojen kokonaismäärästä. Espanjan tuensaajille myönnettiin 10 avustusta (Espanjasta oli esitetty 16 hakemusta), joiden osuus kaikista määrärahoista on 29 prosenttia. Vaikka Italian ja Kreikan hakijat esittivät eniten ehdotuksia (Italiasta tehtiin 36 ehdotusta ja Kreikasta 30), molempiin maihin myönnettiin neljä avustusta. Ranskan tuensaajat koordinoivat puolta valituista usean jäsenvaltion ohjelmista. Suurin osuus yhden jäsenvaltion ohjelmien määrärahoista (23,1 prosenttia) kohdennettiin 10 ohjelmalle, joilla edistettiin ”tuotekorilähestymistapaa”. Maitotuotteisiin kohdennetut määrärahat ylsivät lähes samalle tasolle – ohjelmia hyväksyttiin yhdeksän, ja niiden avustusten osuus oli 22,1 prosenttia määrärahoista. Kolmen ohjelman kohteena oli oliiviöljy, ja nämä ohjelmat saivat 16,5 prosenttia määrärahoista, kun taas 13,1 prosenttia määrärahoista kohdennettiin hedelmien ja vihannesten menekin edistämiseen (8 ohjelmaa). Lähes 19 prosenttia määrärahoista kohdennettiin hedelmien ja vihannesten menekin edistämiseen usean jäsenvaltion ohjelmissa samalla, kun lampaan- ja vuohenlihan menekkiä edistävä usean jäsenvaltion ohjelma sai 18 prosenttia määrärahoista.

Vuoden 2018 menekinedistämisohjelmien avustussopimuksia ei ollut vielä allekirjoitettu tämän kertomuksen laatimishetkellä. Näin ollen tässä voidaan esittää ainoastaan esitettyjä ehdotuksia koskevat tilastot ja valinnan tulokset. Kun pyynnöt oli julkaistu, Chafea sai 182 ehdotusta (146 ehdotusta koski yhden jäsenvaltion ja 36 usean jäsenvaltion ohjelmia). Organisaatiot Italiasta, Ranskasta ja Kreikasta esittivät eniten ehdotuksia yhden jäsenvaltion ohjelmiksi. Itävallalta, Kroatialta, Luxemburgilta, Maltalta, Ruotsilta, Slovakialta, Unkarilta ja Virolta ei saatu yhtään hakemusta. Hedelmien ja vihannesten menekin edistämistä koskevissa ehdotuksissa pyydettyjen määrärahojen osuus oli 27 prosenttia käytettävissä olevista määrärahoista, kun vastaava osuus oli lihan ja lihatuotteiden osalta 17 prosenttia ja maitotuotteiden osalta 14 prosenttia – yhteensä nämä määrärahat ovat 58 prosenttia EU:n osoittamista varoista. Yhdistettyjä tuotteita koskevia ehdotuksia oli myös paljon (28 prosenttia määrärahoista), mikä johtui viinin osalta edellytetystä korilähestymistavasta. Sen jälkeen, kun vakavassa markkinahäiriötilanteessa toteutettaviin toimiin osoitetut määrärahat ja käyttämättömät määrärahat oli kohdennettu uudelleen vuotuisen työohjelman mukaisesti, yhden jäsenvaltion ohjelmista hyväksyttiin 58 ohjelmaa. Vaikka avustussopimuksia ei ole vielä allekirjoitettu, näyttää siltä, että italialaiset organisaatiot tulisivat saamaan 18 avustusta kaikkiaan 58 avustuksesta (italialaisilta organisaatioilta saatiin yhteensä 31 ehdotusta), jolloin niiden osuus olisi 35 prosenttia määrärahoista. Ranskan hakijat saisivat 11 avustusta (hakemuksia oli tehty 20), joiden osuus olisi lähes 14 prosenttia määrärahoista. Kun arvioidaan valittujen ohjelmien lukumäärää ja niiden osuutta EU:n osoittamista määrärahoista, kolmannella sijalla olisivat Kreikan hakijat ja neljännellä Espanjan hakijat. Latvian, Saksan, Slovenian ja Suomen hakijoille ei myönnetty avustuksia. Näyttää siltä, että hedelmä- ja vihannesala, jolta esitettiin 17 hakemusta, saisi 31,2 prosenttia määrärahoista, kun taas liha- ja lihavalmisteala saisi 22,7 prosenttia (12 avustusta), juusto- ja maitotuoteala 19,5 prosenttia (13 avustusta) ja tuotekoriohjelmat 19,2 prosenttia (10 avustusta) käytettävissä olevista määrärahoista. Valtaosa avustuksen myöntämiseksi arvioiduista ohjelmista sijoittuu jollekin näistä neljästä alasta, ja niiden osuus on merkittävä käytettävissä olevista määrärahoista. Usean jäsenvaltion ohjelmiksi esitetyistä ehdotuksista arviolta 21 ehdotukselle tullaan myöntämään avustus – näistä 15 ohjelman kohteena ovat sisämarkkinat. Sekä Ranskan että Italian tuensaajat koordinoivat neljää ohjelmaa; Belgian ja Kreikan organisaatiot tulevat tahoillaan koordinoimaan kolmea valittua usean jäsenvaltion ohjelmaa. Viiniä, siideriä ja etikkaa koskevien ohjelmien arvioidaan saavan 26 prosenttia määrärahoista, ja juusto- ja maitotuoteala saisi puolestaan 21 prosenttia määrärahoista, kun taas tuotekoriohjelmat saisivat 18 prosenttia käytettävissä olevista määrärahoista samoin kuin hedelmiä ja vihanneksia koskevat ohjelmat. 3.2.3 Yleiskatsaus ehdotuspyynnöistä Vuosina 2016, 2017 ja 2018 julkaistuihin ehdotuspyyntöihin saatiin paljon ehdotuksia, mikä osoittaa, että järjestelmästä ollaan aidosti kiinnostuneita. Osallistujat ovat niin ikään ottaneet erinomaisesti vastaan ehdotusten esittämismenettelyyn tehdyt yksinkertaistukset ja saatavilla olevat välineet, jotka auttavat hakijoita ehdotuksen esittämisessä. Kolme riippumatonta asiantuntijaa arvioi ehdotukset pyynnöissä esitettyjen perusteiden mukaisesti. Kaikki tukikelpoiset ehdotukset asetetaan paremmuusjärjestykseen niille annetun kokonaispistemäärän perusteella. Parhaat pisteet saaneelle ehdotukselle (tai saaneille ehdotuksille) myönnetään yhteisrahoitus käytettävissä olevien määrärahojen mukaan. Virasto ei poikkea asiantuntijapaneelin laatimista tulosluetteloista, eikä komissiokaan ole poikennut niistä yhden jäsenvaltion ohjelmien valinnoissa. Se, miten määrärahat jakautuvat jäsenvaltioiden kesken, ei kuulu määrärahojen myöntämisperusteisiin sen paremmin vuotuisissa työohjelmissa kuin ehdotuspyynnöissäkään. Ehdotukset valitaan ehdotusten laadun perusteella eli sen mukaan, miten hyvin ne täyttävät pyynnöissä asetetut perusteet. Toinen tärkeä ehdotusten hyväksymiseen vaikuttava tekijä on myös se, miten ankaraa kilpailua määrärahoista käydään samasta teemasta esitettyjen ehdotusten kesken. Osallistujatyyppejä koskevista tilastoista käy ilmi, että ehdotusten esittämiseen eivät osallistu vain tunnetut toimialakohtaiset organisaatiot vaan osallistujissa on myös runsaasti muun muassa tuottajaorganisaatioita taikka tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymiä, tuottajaryhmiä ja maantieteellisten merkintöjen parissa toimivia jalostajia. Toteutetuista ohjelmista saadut ensimmäiset menekinedistämismateriaalit osoittavat, että kampanjat ilmentävät aidosti unionin pääviestiä ja lisäävät näin EU:n näkyvyyttä. Viesteissä annetaan tietoa eurooppalaisista tuotantonormeista, eurooppalaisten tuotteiden laadusta ja turvallisuudesta ja EU:n laatujärjestelmistä, eli ne antavat lisäarvoa EU:n menekinedistämispolitiikalle. Tarkat tiedot valituista ohjelmista (tuensaajien nimet, määrärahat, tuotantoala, kohteena olevat maat, viestit, tilastot) ovat nähtävillä Chafean verkkosivustolla. Sivustolla esitellään myös esimerkkikampanjoita ja esitetään muun muassa niihin liittyviä visualisointeja, kuvia toteutetuista toimista ja tietoa ensimmäisistä tuloksista. 3.3 Komission aloitteesta toteutetut toimet Komission aloitteesta toteutettaviin toimiin kuuluvat korkean tason valtuuskuntien lähettäminen, osallistuminen kansainvälisen tason messuille ja näyttelyihin näyttelyosastoilla ja unionin tuotteiden tuotekuvan parantamiseen tähtäävät toimet, kuten viestintäkampanjat. Niihin lukeutuu myös teknisen tuen palvelujen kehittäminen.

3.3.1 Korkean tason valtuuskunnat Korkean tason valtuuskuntien tarkoituksena on helpottaa eurooppalaisten maatalouselintarvikkeiden pääsyä uusille markkinoille. Tällaisilla valtuuskunnilla on tavallisesti korkean tason poliittisia kokouksia, joihin osallistuu komission jäseniä, ja EU:n viejien ja maatalouselintarvikealan johtaville edustajille suunnattua intensiivistä liiketoimintaan liittyvää ohjelmaa. Poliittisella asialistalla on yleensä neuvotteluja kauppasopimuksista, kauppaan ja markkinoille pääsyyn liittyvistä kysymyksistä, terveyteen ja kasvinsuojeluun liittyviä sekä teknisiä kaupan esteitä koskevista kysymyksistä ja neuvotteluja muun muassa luonnonmukaisesta tuotannosta ja maantieteellisistä merkinnöistä. Liiketoimintaan liittyvässä ohjelmassa keskitytään useimmiten markkinatietouden parantamiseen kohdennetuissa seminaareissa ja työpajoissa ja vierailuihin vähittäismyyntipisteissä ja tuotantolaitoksissa, ja tavallisesti ohjelmaa täydennetään yritysten välisillä kokouksilla tai liike-elämän foorumeilla. Näiden valtuuskuntien osallistujat valitaan hakemuspyynnöillä, ja valinnassa huomioidaan useita eri perusteita, erityisesti maantieteellinen ja toimialakohtainen tasapaino, pk-yritysten ja suuryritysten välinen tasapaino ja kansallisten organisaatioiden ja eurooppalaisten katto-organisaatioiden välinen tasapaino. Asetuksen voimaantulon jälkeen komissio on toteuttanut omasta aloitteestaan seuraavat menekinedistämistoimet: ·korkean tason valtuuskunnan lähettäminen Kolumbiaan ja Meksikoon (42 liike-elämän edustajaa 14 jäsenvaltiosta), 7.–12. helmikuuta 2016; ·korkean tason valtuuskunnan lähettäminen Kiinaan ja Japaniin (45 liike-elämän edustajaa 15 jäsenvaltiosta), 16.-22. huhtikuuta 2016; ·korkean tason valtuuskunnan lähettäminen Vietnamiin (42 osallistujaa), Singaporeen (36 osallistujaa) ja Indonesiaan (38 osallistujaa), 2.–9. marraskuuta 2016; ·korkean tason valtuuskunnan lähettäminen Kanadaan (60 osallistujaa), 30. huhtikuuta – 3. toukokuuta 2017; ·korkean tason valtuuskunnan lähettäminen Iraniin (42 osallistujaa) ja Saudi-Arabiaan (44 osallistujaa), 7.–13. marraskuuta 2017; ·korkean tason valtuuskunnan lähettäminen Kiinaan (65 liike-elämän edustajaa), 14.–19. toukokuuta 2018. Kunkin valtuuskunnan matkan jälkeen komission yksiköt teettivät osallistujilla kyselyn matkan tulosten ja vaikutuksen arvioimiseksi. Valtuuskunnan liike-elämän edustajien keskimääräinen tyytyväisyysaste on yleensä yli 90 prosenttia. Suurin osa liike-elämän edustajista vahvisti, että valtuuskunnan matkan aikana luodut yhteydet olivat helpottaneet yritysten liiketoimintaa ja edistäneet niiden liiketoimintatavoitteita. 3.3.2 EU:n paviljongit merkittävillä kansainvälisillä maatalous-, elintarvike-, juoma- ja vieraanvaraisuusalan messuilla Komissio järjestää EU:lle paviljonkeja valituille merkittäville kansainvälisille maatalous-, elintarvike-, juoma- ja vieraanvaraisuusalan messuille esitelläkseen eurooppalaisten maatalouselintarvikkeiden erinomaista laatua. ·EU:n paviljonki Kanadan SIAL-messuilla Torontossa, 2.–4. toukokuuta 2017; ·EU:n paviljonki SIAL-messuilla Lähi-idässä, 12.–14. joulukuuta 2017; ·EU:n paviljonki SIAL-messuilla Kiinassa, 16.–18. toukokuuta 2018. 3.3.3 Terveyttä ja kasvinsuojelua koskevat tiedotusseminaarit