FI Euroopan unionin virallinen lehti C 237/31

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

2013/C 237/06

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annettu

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006 (2)

”SZENTESI PAPRIKA”

EY-N:o HU-PGI-0005-0912-30.11.2011

SMM ( X ) SAN ( )

1. Nimi

”Szentesi paprika”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Unkari

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1 Tuotelaji

Luokka 1.6: Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

3.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Suojatulla maantieteellisellä merkinnällä ”Szentesi paprika” tarkoitetaan jäljempänä mainittuihin Capsicum annuum -lajiketyyppeihin kuuluvia lajikkeita hyötämällä saatuja paprikoita.

Kaupan pidettyjen Szentesi-paprikoiden on oltava eheitä ja terveitä, ja kaikilla lajiketyypeillä on oltava seuraavat ominaisuudet.

a) Valkoinen täytettävä paprika (Capsicum annuum L. var. grossum) Valkoinen Szentesi-paprika tuntuu kypsänä kosketettaessa liukkaalta, ja sen kuori on sileä ja luistava. Paprika on kärjestään tylppä ja kokoon taittunut. Hedelmäliha on paksu ja napsahtaa, kun paprikan taitaa. Paprikan pinta on tasainen ja väriltään kellanvalkoinen (luunvalkoinen). Paprika on kartiomainen, ja sen pituus on 60–120 mm ja leveys 40–70 mm. Paprikan sisällä on yleensä kolme tai neljä lohkoa. Hedelmäliha on kiinteää ja paksuudeltaan 4–7 mm. Kuori on ohut. Paprika on mehukas ja mieto, aromiltaan intensiivisen paprikamainen. Viljellyt lajikkeet: Hó, Cibere, Century, Hurricane, Bronson, Emese, Kurca, Creta, Joker, Karma, Bravia (RZ35862), Kalota, Brendon, Antal, Zalkod, Censor, Celtic, Cinema, Glorietta, Dimentio, E-49.39615, Galga, Claudius ja Skytia.

b) Suippokärkinen tulinen paprika (Capsicum annuum L. var. longum) Suippokärkisen tulisen Szentesi-paprikan pinta on kiiltävä, tasainen tai hieman aaltoileva. Paprika on muodoltaan pitkä ja suippokärkinen. Väriltään se on vaalean-, keskivaalean- tai tummanvihreä. Paprikan pituus on 150–250 mm ja leveys 20–50 mm. Paprikan sisällä on yleensä kolme tai neljä lohkoa. Hedelmäliha on kiinteää ja paksuudeltaan 3–4 mm. Kuori on ohut. Paprika on maukas ja aromiltaan intensiivisen paprikamainen, tulinen ja miellyttävä. Viljellyt lajikkeet: Daras, Rush, Sarah, Fighter, Kard, Thunder ja Kais. Viljeltyjen lajikkeiden tulisuus on Scoville-asteikolla 2 500–5 000.

c) Kápia-paprika (Capsicum annuum L. var. grossum) Kápia-ryhmään kuuluva Szentesi-paprika on kartiomainen ja hieman litteä. Paprikan pinta on tasainen ja kiiltävä, ja väriltään paprika on kypsänä tumman sametinpunainen. Paprikan pituus on 60–120 mm ja leveys 40–70 mm. Paprikassa on yleensä kaksi tai kolme lohkoa. Hedelmäliha on kiinteää ja paksuudeltaan 4–7 mm. Kuoren paksuus on keskitasoa. Paprika on hyvin makea ja mieto. Tuoksu muistuttaa jauhettua paprikaa. Viljellyt lajikkeet: Kárpia (T 112), Kapirex, Karpex ja Mágus.

d) Tomaattipaprika (Capsicum annuum L. var. grossum) Szentesi-tomaattipaprika on muodoltaan hyvin erityinen: litistetyn pallomainen, pinnaltaan tasainen ja kiiltävä, ja kypsänä väriltään syvän punainen. Halkaisija on 60–120 mm, pituus 40–60 mm, ja lohkoja on kolme tai neljä. Hedelmäliha on kiinteää ja paksuudeltaan 5–7 mm, kuori on ohut, aromi voimakkaan paprikamainen ja maku mieto. Viljellyt lajikkeet: Pritavit, Kabala ja Bihar. Vuosittain voidaan valita, mitä edellä mainituissa lajiketyypeissä luetelluista lajikkeista viljellään.

3.3 Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

—

3.4 Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

—

3.5 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Kaikkien Szentesi-paprikan tuotantovaiheiden on tapahduttava 4 kohdassa määritellyllä maantieteellisellä alueella:

— paprikantaimien tuotanto ja kasvatus,

— kunkin lajiketyypin ja lajikkeen integroitu luonnonmukainen viljely, johon sisältyvät seuraavat:

— viljelykauden valinta,

— viljelyalan perustaminen,

— maanmuokkaus ja lannoitus,

— istutus,

— tukikeppien valmistus,

— kasvien hoitaminen,

— kastelu ja ravintoaineiden antaminen,

— ilmastoinnin sääntely,

— ympäristöä säästävien integroitujen kasvinsuojelumenetelmien soveltaminen,

— sadonkorjuu, tuotteiden käsittely, esivarastointi ja varastointi,

— paprikatähteiden poiskeruu, viljelylaitteiston puhdistus ja desinfiointi.

3.6 Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

Szentesi-paprikan luokittelu, pakkaus ja merkintä tapahtuvat määritellyllä maantieteellisellä alueella joko viljelijän luona tai missä tahansa muussa tähän tarkoitukseen soveltuvassa laitoksessa.

Kappalemääräisesti: rasia, kori, polyeteenisäkki (3, 5, 20, 30, 40, 50, 60 tai 80 paprikaa/yksikkö); painon mukaan: kori, raschel-verkkosäkki (0,35, 0,5, 0,7, 1 tai 2 kg paprikaa/yksikkö); pahvilaatikko: M10-, M20- tai M30-pakkauksissa (2,5, 10, 12 tai 14 kg paprikaa/yksikkö). Kunkin lajiketyypin pakkaustapa voidaan valita kaupanpitoon liittyvien vaatimusten mukaan.

Tuotteet on pakattava määritellyllä maantieteellisellä alueella, jotta varmistetaan kuhunkin lajiketyyppiin ja niiden sisältämiin lajikkeisiin kuuluvien ”Szentesi paprika” -SMM-merkinnän saaneiden paprikoiden laatu, homogeenisuus ja tyypillinen maku, tuoksu- ja makuominaisuudet, koostumus ja virheettömyys sekä tuotteiden jäljitettävyys.

3.7 Merkintöjä koskevat erityiset säännöt

— Pakkauksessa on oltava ilmaisu ”Szentesi paprika”.

— Pakkauksessa on oltava Szentesi-paprikan jäljityksen mahdollistava viivakoodilappu.

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Suojatun maantieteellisen merkinnän saanutta Szentesi-paprikaa viljellään Csongrádin läänissä sijaitsevalla yhtenäisellä alueella.

Szentesi-paprikaa viljellään Csongrádin läänissä seuraavissa kunnissa: Derekegyháza, Fábiánsebestyén, Felgyő, Mindszent, Nagymágocs, Nagytőke, Szegvár ja Szentes.

5. Yhteys maantieteelliseen alueeseen

5.1 Maantieteellisen alueen erityisyys

Laadukkaaseen paprikanviljelyyn vaikuttavat tekijät, erityisesti lämpötila- ja valo-olosuhteet sekä maaperään ja hydrografiaan liittyvät tekijät, ovat luoneet suotuisat olosuhteet viljellä paprikaa Szentesin alueella keinokastelemalla. Viljely alkoi 1800-luvun jälkipuoliskolla, kun seutukunnalle perustettiin kauppapuutarhoja (vihannespuutarhoja, joissa harjoitettiin pienimuotoista viljelyä erityismenetelmin hyötölavoilla ja keinokastelemalla).

Szentesin viljelyalue sijaitsee Kaakkois-Unkarissa, yhdessä Suuren tasangon syvimmistä laaksoista. Pinnanmuodostuksen näkökulmasta sijaintipaikka on erityinen, sillä alue on Unkarin alavinta. Pinnanmuodostus viettää kolmelta suunnalta naapurilääneistä asti alas kohti Tiszan laaksoa. Alueen hydrografisen järjestelmän tärkein vesistö on Tisza, joka määrittää koko luonnonmaantieteen muodon. Koska alueella on paljon pintavettä, vallitsevana maatyyppinä on karbonaatti- ja alkalipitoinen mustan mullan niittymaa. Viljelyalueen maaperä on hyvässä fyysisessä kunnossa, kevyttä ja hieman emäksistä ja lämpenee helposti. Sillä on hyvä vesi- ja ravinnetalous ja humuspitoisuus, ja pintamaa on paksua.

Szentesi-paprikan viljelyn aikana paprikan ravintoarvoihin vaikuttavien ilmastotekijöiden joukossa ovat yhtäältä valon ja auringonvalon määrä ja toisaalta lämpötila ja -summa. Szentesin viljelyalueella vallitsee ennen kaikkea mannerilmasto. Aurinkotuntien määrä jakautuu alueella tasaisesti. Auringonvaloa saadaan vuodessa keskimäärin 2 050 tuntia. Kun ajatellaan viljelyalueen vuotuista keskilämpöä, alue kuuluu Unkarin lämpimimpiin. Vuotuinen keskilämpötila on + 10–11°C, ja kasvukauden lämpösumma on 3 200–3 300 °C, mikä on lämpöä tarvitsevan paprikanviljelyn kannalta erittäin suotuisaa.

Vuotuinen sademäärä on alueella Unkarin pienimpiä, keskimäärin 500–550 mm. Sateet jakautuvat siten, että talvisin saadaan sateesta 40 prosenttia, kesäisin 60 prosenttia. Paljon vettä tarvitsevan paprikanviljelyn ovat mahdollistaneet suotuisat hydrografiset tekijät ja keinokastelu, jota kauppapuutarhoissa ryhdyttiin harjoittamaan.

5.2 Tuotteen erityisyys

Määritellyltä maantieteelliseltä alueelta peräisin olevalla Szentesi-paprikalla on seuraavat keskeiset aistinvaraiset ominaisuudet: poikkeuksellisen mehukas, mausteinen, mieto tai tulinen maku; voimakkaan paprikamainen tai jauhettua paprikaa muistuttava aromi; ohut kuori. Paprikan hedelmälihan paksuus on 3–7 mm, minkä ansiosta lähinnä tuoreena syödyn paprikan mausta ja aromista voi nauttia täysimääräisesti.

Valkoinen Szentesi-paprika: Pinta tuntuu kypsänä kosketettaessa liukkaalta, ja kuori on sileä ja luistava. Paprika on kärjestään tylppä ja kokoon taittunut. Hedelmäliha on paksu ja napsahtaa, kun paprikan taitaa. Tuoreen paprikan aromi ja mehukkuus ovat niin luonteenomaisia, että kuluttajien keskuudessa on syntynyt kansanomainen sanonta: ”Szentesi-paprika on maukasta”.

Suippokärkisen tulisen Szentesi-paprikan pinta on kiiltävä, tasainen tai hieman aaltoileva. Muoto on suippokärkinen ja pitkänomainen. Hedelmäliha on kiinteää. Aromi on voimakkaan paprikamainen, tulinen ja miellyttävä, ja paprika on maukas. Kápia-ryhmään kuuluva Szentesi-paprika on hieman litteän kartiomainen. Hedelmäliha on kiinteää. Kuoren paksuus on keskitasoa. Pinta on tasainen ja kiiltävä. Maantieteellisen alueen vaikutuksesta (valo, lämpö) paprika saa tumman sametinpunaisen, houkuttelevan värin.

Szentesi-tomaattipaprika on muodoltaan hyvin erityinen, sillä se on litistetyn pallomainen. Vaikka hedelmäliha on paksua, kuori on ohut. Pinta on tasainen. Paprika on kypsänä väriltään syvän punainen.

5.3 Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Yhteys maantieteelliseen alkuperään perustuu tuotteen perinteiseen maineeseen ja Szentesi-paprikan viljelijöiden keskuudessa sukupolvelta toiselle periytyneeseen paikalliseen taitotietoon.

Szentesi-paprikan maine

Szentesin alueella alettiin viljellä paprikaa keinokastelemalla 1800-luvun jälkipuolella, kun bulgarialaiset puutarhurit ryhtyivät perustamaan alueelle kauppapuutarhoja. Kuuluisaa Szentes-paprikaa onkin viljelty tauotta siitä lähtien. Tuote on edelleen tunnettu. Tästä on osoituksena pääpalkinto vuonna 2006 Debrecenissä järjestetyillä, puutarha-alaa esittelevillä maatalousmessuilla, joihin osallistui 300 koti- ja ulkomaista yritystä. Tuoreena syötävä paprika voitti puolestaan unkarilaisten tuotteiden pääpalkinnon (Magyar Termék Nagydíj) vuonna 2007.

Lukuisat historialliset seikat osoittavat, että Szentesi-paprikan maine ja asianomainen alue ovat jo vuosisatoja olleet toisiinsa sidoksissa. Paprikaa ryhdyttiin ensimmäistä kertaa viljelemään Szegvárin Úsztatón kauppapuutarhoissa talvella 1875–1876. Vuoden 1895 suuren maatalouslaskennan mukaan koko maan paprikanviljelystä 92,74 prosenttia oli keskittynyt maan kaakkoisosaan, Szentesin alueelle. Puutarhurit vuokrasivat nykyisen Csongrádin läänin alueella sijaitsevia humuspitoisia ja helposti lämpeneviä mustan mullan niittymaita ja tulvamaita. Mahdollisuuksien mukaan he valitsivat hieman viettäviä maita. Aikaisen sadon saamiseksi käytettiin idätettyjä siemeniä ja hyötölavoja. Kasvatuslavoilla harjoitettiin sekaviljelyä, esimerkiksi yhtä aikaa viljeltiin paprikaa ja kurkkua, joka jäi kasvamaan, kun paprika oli uudelleenistutettu. Kasvit uudelleenistutettiin pienen multapaakun kanssa. Kastelu oli runsasta ja säännöllistä: kastelussa käytettiin joko lämmintä seisonutta vettä tai matalien jokien hidasjuoksuista vettä. Viljelijöillä oli erityinen vedenkeruu- ja kastelumenetelmä. Szentesin alueella vesi nostettiin tuohon aikaan käsin ämpärillä eli veden pinnan vaihtelu ei haitannut.

Paikallinen taitotieto

Szentesin viljelyalueella maaperä pidättää hyvin lämpöä. Koska maaperä, jolla Szentesi-paprikaa viljellään, imee itseensä enemmän lämpöä kuin se aamuvarhaisella luovuttaa, maaperään ja sen yläpuoliseen ilmaan varastoitunut lämpö leviää ja nostaa siten lämpötilaa. Harmonisten lämpöolosuhteiden aikaansaama mikroilmasto ja kauppapuutarhureiden aloittama keinokastelu johtavat yhdessä siihen, että paljon lämpöä ja vettä vaativasta Szentesi-paprikasta kasvaa poikkeuksellisen mehukas.

Luontoon liittyvien tekijöiden lisänä tulee paikallisten työntekijöiden työpanos ja hyötämisestä saatu käytännön kokemus (lämmönsäätely, ilmanvaihto, suojaus, kasvinhoito), joka on periytynyt sukupolvelta toiselle. Näin kertynyt asiantuntemus on tasapainottanut viime vuosikymmenten aikana äärimmäisten sääolojen epäsuotuisia vaikutuksia, ja se varmistaa mahdollisimman hyvin Szentesi-paprikan maun, värin, mehukkuuden ja kullekin lajiketyypille ominaisen miellyttävän muodon.

Kauppapuutarhureiden kehittämä viljelytekniikka on 150 vuoden aikana sopeutunut aikakauden vaatimuksiin. Paprikanviljelyyn olennaisesti liittyviä tekijöitä on arvioitu uudelleen vuosien kuluessa ja uusia viljelytapoja on otettu käyttöön. Paprikanviljelyn alkuajoista aina 1960-luvulle saakka tärkeimpiä viljelyyn liittyviä tekijöitä olivat maaperän hyvä kunto, mahdollisuus keinokasteluun (Tisza, Körös ja kastelukanavajärjestelmä), auringonpaisteen määrä (mahdollisuus varhaisviljelyyn) sekä varhainen lämpeneminen keväällä. Seuraava ajanjakso kesti 1960-luvun lopulta 1980-luvun loppuun. Paprikanviljelijät hyödynsivät aikaista lämpenemistä ja talvi- ja kevätkuukausien runsasta auringonvalon määrää optimaalisesti ja siirtyivät kasvihuoneviljelyyn. Szentesi-paprikan viljely siirtyi 1960–1980-luvuilla alueella löydetyn maalämmön vaikutuksesta peltoviljelystä kasvihuoneviljelyyn, jossa muut viljelytavat kuin multaviljely ovat lisääntymässä.

Eritelmän julkaisutiedot

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 5 artiklan 7 kohta (3))

Maaseudun kehittämisen tiedotuslehti (Vidékfejlesztési Értesítő), 16.11.2011, LXI. vuosi, nro 6, s. 317.

http://elelmiszerlanc.kormany.hu/minosegpolitika

(1) EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2) Korvattu asetuksella (EU) N:o 1151/2012.

(3) Katso alaviite 2.