FI Euroopan unionin virallinen lehti C 436/2

P7_TA(2013)0498

Euroopan unionin toimielinten kotipaikan sijainti

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2013 Euroopan unionin toimielinten kotipaikan sijainnista (2012/2308(INI))

(2016/C 436/01)

Euroopan parlamentti, joka

— ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 232 ja 341 artiklan,

— ottaa huomioon perussopimuksien liitteenä olevan, Euroopan unionin toimielinten ja tiettyjen elinten, laitosten ja yksikköjen kotipaikan sijainnista tehdyn pöytäkirjan N:o 6,

— ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 10, 14 ja 48 artiklan,

— ottaa huomioon näihin asioihin erityisesti 21. kesäkuuta 1958 (1) antamassaan suosituksessa, 7. heinäkuuta 1981 EY:n toimielinten ja erityisesti Euroopan parlamentin kotipaikan sijainnista antamassaan päätöslauselmassa (2), hallitustenväliselle konferenssille 13. huhtikuuta 2000 (3) antamissaan suosituksissa sekä seuraavissa päätöslauselmissa esittämänsä kannan: 8. kesäkuuta 2011 annettu päätöslauselma sijoittamisesta tulevaisuuteen: uusi monivuotinen rahoituskehys kilpailukykyistä, kestävää ja osallistavaa Euroopan unionia varten (4), 10. toukokuuta 2012 annettu päätöslauselma vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2010, pääluokka I – Euroopan parlamentti (5), 16. helmikuuta 2012 annettu päätöslauselma vuoden 2013 talousarviomenettelyn suuntaviivoista, pääluokka I – Euroopan parlamentti, pääluokka II – Neuvosto, pääluokka IV – Tuomioistuin, pääluokka V – Tilintarkastustuomioistuin, pääluokka VI – Euroopan talous- ja sosiaalikomitea, pääluokka VII – Alueiden komitea, pääluokka VIII – Euroopan oikeusasiamies, pääluokka IX – Euroopan tietosuojavaltuutettu, pääluokka X – Euroopan ulkosuhdehallinto (6), 29. maaliskuuta 2012 annettu päätöslauselma ennakkoarviosta Euroopan parlamentin tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2013 (7) ja 4. heinäkuuta 2012 annettu päätöslauselma vuoden 2013 talousarvioesitystä käsittelevän kolmikantakokouksen neuvotteluvaltuuksista (8);

— ottaa huomioon komissiolle ja neuvostolle esitetyt kirjalliset kysymykset E-000181/2007, E-006174/2009, E-006258/2009, E-002934/2012, E-002935/2012, E-004134/2012 ja E-004135/2012,

— ottaa huomioon pääsihteerin syyskuussa 2002 ja elokuussa 2013 antamat raportit kolmen työskentelypaikkakunnan säilyttämisestä aiheutuvista kustannuksista,

— ottaa huomioon puhemiehistön ja budjettivaliokunnan yhteisen työryhmän laatiman raportin parlamentin talousarviosta vuodeksi 2012,

— ottaa huomioon toimintakertomuksensa vuosilta 1993–1999, 1999–2004, 2004–2009 ja 2009–2011,

— ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön ja erityisesti asiat C-230/81 (9) ja C-345/95 (10) sekä yhdistetyt asiat C-237/11 ja C-238/11 (11),

— ottaa huomioon One Seat -kampanjassa laaditun vetoomuksen 630/2006, jota tuki yli miljoona unionin kansalaista,

— ottaa huomioon 23. lokakuuta 2012 pidetyssä täysistunnossa toimitetun äänestyksen, jossa jäsenten enemmistö (78 prosenttia) kehotti jäsenvaltioita tarkistamaan kantaansa, jonka mukaan Strasbourg on parlamentin virallinen kotipaikka,

— ottaa huomioon työjärjestyksen 5 artiklan 3 kohdan, 29, 41, 48, 74 a ja 201 artiklan sekä 202 artiklan 4 kohdan,

— ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan ja vetoomusvaliokunnan lausunnot (A7-0350/2013),

A. ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen 341 artiklassa määrätään, että jäsenvaltioiden hallitukset vahvistavat yhteisellä sopimuksella unionin toimielinten kotipaikat;

B. ottaa huomioon, että jäsenvaltiot ovat toteuttaneet tämän perussopimuksiin liitetyssä pöytäkirjassa N:o 6, jossa Bryssel vahvistettiin komission ja neuvoston – jonka istunnot pidetään Luxemburgissa huhtikuussa, kesäkuussa ja lokakuussa – sekä talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean kotipaikaksi, Luxemburg Euroopan unionin tuomioistuimen, tilintarkastustuomioistuimen ja Euroopan investointipankin kotipaikaksi, Frankfurt Euroopan keskuspankin kotipaikaksi ja Haag Euroopan poliisiviraston kotipaikaksi;

C. ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden päätös kotipaikoista tehtiin laajemman sopimuksen yhteydessä, jossa otettiin huomioon Euroopan unionin ja sen toimielinten historiallinen kehitys sekä maantieteellistä hajauttamista koskevat näkökohdat;

D. ottaa huomioon Euroopan parlamentin erityisen ja ainutlaatuisen tehtävän ainoana toimielimenä, joka on suoraan vastuuvelvollinen unionin kansalaisille ja kansalaisten suoraan valitsema, ja ottaa lisäksi huomioon, että parlamentin toimenkuva on muuttunut eniten kaikkiin muihin unionin toimielimiin nähden, joten tässä mietinnössä keskitytään ensisijaisesti parlamentin kotipaikkaan ja työskentelyjärjestelyihin;

E. ottaa huomioon, että perussopimusten liitteenä olevassa pöytäkirjassa N:o 6 määrätään, että Euroopan parlamentin kotipaikka on Strasbourg, jossa pidetään kaksitoista kuukausittaista täysistuntoa, mukaan lukien talousarviota käsittelevä istunto, ja että ylimääräiset täysistunnot pidetään Brysselissä, parlamentin valiokunnat kokoontuvat Brysselissä ja parlamentin pääsihteeristö ja sen osastot sijaitsevat edelleen Luxemburgissa;

F. ottaa huomioon, että SEU-sopimuksen 10 ja 14 artiklassa todetaan, että Euroopan unioni on edustuksellinen demokratia ja että Euroopan parlamentti edustaa suoraan kansalaisia unionin tasolla ja toimii yhdessä neuvoston kanssa lainsäätäjänä;

G. ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen 232 artiklan mukaisesti parlamentti vahvistaa itse työjärjestyksensä, jonka nojalla se voi päättää istuntojaksojen pituudesta perussopimusten ja unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti;

H. ottaa huomioon, että unionin tuomioistuin on todennut, että kotipaikan sijainti ei saa olla este parlamentin hyvälle toiminnalle; toteaa, että tuomioistuin on lisäksi todennut, että vaikka useasta työskentelypaikkakunnasta aiheutuu haittaa ja kuluja, kotipaikan tai työskentelypaikkakuntien muuttaminen vaatisi perussopimusten muuttamista ja siten jäsenvaltioiden hyväksyntää;

I. ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti on täysin muuttunut 78 lähetetystä jäsenestä koostuneesta neuvoa-antavasta elimestä, joka lähinnä käytännön syistä jakoi toimitilansa Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen kanssa Strasbourgissa, täysin itsenäiseksi suoraan valituksi parlamentiksi, jossa on tällä hetkellä 766 jäsentä ja joka on yhdenvertainen lainsäätäjä neuvoston kanssa;

J. toteaa, että lainsäädäntökapasiteetin kasvun osoituksena on yhteispäätösmenettelyjen (nykyään tavallisia lainsäätämismenettelyjä) määrän lisääntyminen 165:stä vuosina 1993–1999 454:ään vuosina 2004–2009; toteaa, että niiden määrä on vielä kasvanut nykyisen vaalikauden aikana;

K. toteaa, että parlamentin roolin muuttuminen näkyy myös toimielinten välisten kokousten lisääntymisenä 150 prosentilla 16 000:sta arviolta 40 000:een vuodesta 2009 vuoteen 2013 sekä jatkuvina neuvotteluina ja kolmikantakokouksina komission, neuvoston ja yksittäisten jäsenvaltioiden kanssa, koska ne ovat nyt osa lainsäädäntömenettelyä, mikä on johtanut siihen, että asioista päästään huomattavasti useammin sopimukseen ensimmäisessä käsittelyssä; toteaa, että tällaisten tapausten määrä on lisääntynyt 28 prosentista vuosina 1999–2004 72 prosenttiin vuosina 2004–2009;

L. ottaa huomioon, että parlamentin istuntokalenterin rakenne (joka vahvistettiin Edinburghin huippukokouksessa vuonna 1992) on vanhempi kuin kaikki parlamentin tehtäviin Maastrichtin, Amsterdamin, Nizzan ja Lissabonin sopimuksilla tehdyt muutokset;

M. ottaa huomioon, että neuvosto ja Eurooppa-neuvosto ovat jo keskittäneet työskentelynsä Brysseliin ja että kaikki Eurooppa-neuvoston kokoukset, jotka aikaisemmin pidettiin aina puheenjohtajavaltiossa, pidetään nyt siellä;

N. ottaa huomioon, että lainsäädäntöelinten virallisten kotipaikkojen välinen maantieteellinen etäisyys (435 km) erottaa parlamentin neuvoston ja komission lisäksi myös muista sidosryhmistä, kuten valtioista riippumattomista järjestöistä, kansalaisyhteiskunnan organisaatioista ja jäsenvaltioiden edustajista sekä yhdestä maailman suurimpiin kuuluvista kansainvälisistä journalistiyhteisöistä;

O. ottaa huomioon, että parlamentin toiminnan maantieteellisestä hajauttamisesta aiheutuvat vuotuiset lisäkustannukset ovat arvioiden mukaan 156 miljoonan ja 204 miljoonan euron välillä (12), mikä vastaa noin 10:tä prosenttia parlamentin vuotuisesta talousarviosta; toteaa, että myös ympäristövaikutukset ovat merkittävät ja että kolmen työskentelypaikkakunnan välisistä matkoista aiheutuvat hiilidioksidipäästöt ovat arviolta 11 000:n (13) ja 19 000 tonnin (14) välillä;

P. ottaa huomioon, että parlamentin nykyisillä työskentelyjärjestelyillä aiheutetaan ylimääräisiä kustannuksia ja matkoja myös muille unionin toimielimille, erityisesti komissiolle ja neuvostolle, sekä jäsenvaltioiden edustustoille, toimittajille ja kansalaisyhteiskunnan edustajille;

Q. toteaa, että 78 prosenttia kaikista henkilöstösääntöjen alaisen parlamentin henkilöstön matkoista (keskimäärin 3 172 kuukaudessa) on suoraa seurausta parlamentin toiminnan maantieteellisestä hajauttamisesta; toteaa, että parlamentin Strasbourgin rakennuksia käytetään nykyisin vain 42 päivänä vuodessa (ne ovat siis käyttämättöminä 89 prosenttia ajasta) mutta niissä on kuitenkin oltava lämmitys ja henkilöstö ja niitä on ylläpidettävä vuoden ympäri;

R. toteaa, että parlamentin maantieteellisestä hajauttamisesta aiheutuvat kustannukset ovat tärkeä mahdollinen säästökohde, erityisesti vallitsevissa taloudellisissa olosuhteissa;

S. ottaa huomioon, että parlamentti on siitä lähtien, kun se vuonna 1958 ehdotti, että sen tulisi sijaita lähellä neuvostoa ja komissiota, lukuisissa mietinnöissä, julkilausumissa ja kannanotoissa toistuvasti ilmaissut toivovansa, että sen työskentely voitaisiin järjestää käytännöllisemmin ja tehokkaammin;

T. ottaa huomioon, että unionin kansalaiset – mukaan luettuina yhtä toimipaikkaa koskevaa vetoomusta tukeneet yli miljoona kansalaista – ovat toistuvasti ilmaisseet tyytymättömyytensä nykyisiin järjestelyihin;

U. toteaa, että parlamentin oikeus päättää itse organisaatiotaan koskevista järjestelyistä kuuluu parlamentaarisen järjestelmän merkittäviin kysymyksiin;

V. toteaa, että tässä mietinnössä käsiteltyjen kysymysten lisäksi on myös muita olennaisia kysymyksiä, jotka ovat välittömässä yhteydessä Euroopan parlamentin asemaan ja sen tehtävään Euroopan unionin toimielinjärjestelmässä ja joita ei tähän mennessä ole ratkaistu vakuuttavalla tavalla; katsoo, että niihin kuuluvat äänioikeus, mielenilmauksilta suojattua aluetta koskevat järjestelyt, koskemattomuuskysymykset, parlamentin jäsenten asemaa koskevia sääntöjä koskevat kysymykset ja muut kysymykset, jotka on siirrettävä joko parlamentin oikeuden piiriin päättää itse organisaatiotaan koskevista järjestelyistä yleisen päätösvallan puitteissa tai vähintään tavallisen lainsäätämisjärjestyksen piiriin yhteispäätösmenettelyn puitteissa;

1. katsoo, että Euroopan parlamentti on ainoa unionin kansalaisia suoraan edustava elin, minkä vuoksi olisi tunnustettava sen oikeus päättää työskentelyjärjestelyistä, mukaan luettuna oikeus päättää, missä ja milloin se kokoontuu;

2. katsoo, että Euroopan parlamentti voisi työskennellä tehokkaammin sekä kustannustehokkaammalla ja ympäristöä säästävämmällä tavalla, mikäli se sijaitsisi yhdellä ainoalla paikkakunnalla; huomauttaa, että kuukausittaisesta siirtymisestä Brysselin ja Strasbourgin välillä on tullut symbolisesti kielteinen asia useimpien unionin kansalaisten silmissä, mikä tahraa unionin julkista kuvaa erityisesti näinä aikoina, jolloin talouskriisin vuoksi jäsenvaltioissa on toteutettu huomattavia ja kipeitä menoleikkauksia;

3. katsoo, että on täysin oikeutettua käynnistää keskustelu parlamentin oikeudesta päättää työskentelyjärjestelyistään, mukaan luettuna oikeudesta päättää, missä ja milloin se kokoontuu;

4. sitoutuu siksi aloittamaan SEU-sopimuksen 48 artiklan mukaisen tavanomaisen perussopimusten tarkistusmenettelyn sellaisten muutosten ehdottamiseksi SEUT-sopimuksen 341 artiklaan ja pöytäkirjaan N:o 6, jotka ovat tarpeen, jotta parlamentti voisi päättää kotipaikkansa sijainnista ja sisäisestä organisaatiostaan;

5. päättää olla antamatta suosituksia unionin muiden toimielinten kotipaikoista;

6. painottaa, että parlamentin kotipaikan tai sen työskentelypaikkojen muuttamisen rahoituksellisia ja taloudellisia seurauksia on arvioitava ja että on löydettävä asianmukainen korvaava vaihtoehto, jonka avulla voidaan taata parlamentin nykyisten rakennusten jatkokäyttö;

7. toteaa, että ennen parlamentin työskentelyjärjestelyjä koskevien päätösten tekemistä on varattava riittävästi aikaa keskustelulle ja pohdinnalle ja että on määrättävä asianmukaisesta siirtymäajasta;

8. pyytää, että tilintarkastustuomioistuin tai vastaava itsenäinen elin laatii kattavan analyysin mahdollisista säästöistä unionin talousarviossa, jos parlamentilla olisi yksi ainoa toimipaikka; kehottaa sisällyttämään analyysiin talousarvioon liittyvät näkökohdat ja sivukustannukset, kuten työajan menetysten vähenemisen ja tehokkuuden lisääntymisen mahdollistamat säästöt;

9. kehottaa puhemiehistöä teettämään 1. tammikuuta 2014 mennessä Eurobarometri-tutkimuksen tai vastaavan virallisen tutkimuslaitoksen toteuttaman tutkimuksen, jossa tarkastellaan unionin kansalaisten kantaa parlamentin kolmen työskentelypaikkakunnan järjestelmän ylläpitämiseen ottaen erityisesti huomioon järjestelystä aiheutuvat taloudelliset sekä ympäristövaikutuksiin ja tehokkuuteen liittyvät kustannukset;

10. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Eurooppa-neuvostolle sekä jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehille ja parlamenteille.

(1) EYVL 9, 26.7.1958, s. 210 ja 234.

(2) EYVL C 234, 14.9.1981, s. 22.

(3) EYVL C 40, 7.2.2001, s. 409.

(4) EUVL C 380 E, 11.12.2012, s. 89.

(5) EUVL L 286, 17.10.2012, s. 3.

(6) EUVL C 249 E, 30.8.2013, s. 18.

(7) EUVL C 257 E, 6.9.2013, s. 104.

(8) Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0289.

(9) Asia C-230/81, Luxemburgin suurherttuakunta v. Euroopan parlamentti.

(10) Asia C-345/95, Ranskan tasavalta v. Euroopan parlamentti.

(11) Yhdistetyt asiat C-237/11 ja C-238/11, Ranskan tasavalta v. Euroopan parlamentti.

(12) Euroopan parlamentin pääsihteerin raportti vuodelta 2002 on viimeisin saatavilla oleva kattava kustannusarvio. Suuruusluokka 169–204 miljoonaa euroa vuodessa vahvistetaan puhemiehistön ja budjettivaliokunnan yhteisen työryhmän laatimassa raportissa vuodelta 2012, ja se on laskettu sen pohjalta, että 148 miljoonan euron arviota täydennetään Strasbourgin rakennusten 28,3 miljoonan euron vuotuisilla kuoletuskustannuksilla, jotka on otettava huomioon kyseisten rakennusten hankinnasta alkaen. Pääsihteerin 30. elokuuta 2013 antamassa vastauksessa vuoden 2014 talousarviomenettelyn suuntaviivoista 6. helmikuuta 2013 annetun parlamentin päätöslauselman 10 kohdassa esitettyyn pyyntöön Strasbourgin toimipaikan lisäkustannuksiksi arvioidaan 103 miljoonaa euroa, ja kokonaissummaksi tulee 156 miljoonaa euroa, kun arviota täydennetään samoilla kuoletuskustannuksia ja käyttämätöntä tilaa koskevilla arvioilla kuin yhteisen työryhmän raportissa vuodelta 2012.

(13) Euroopan parlamentin pääsihteerin vastauksena vuoden 2014 talousarviomenettelyn suuntaviivoista 6. helmikuuta 2013 annetun parlamentin päätöslauselman 10 kohdassa esitettyyn pyyntöön 30. elokuuta 2013 laatima muistio ”The three places of work of the European Parliament – Financial, environmental and regional impacts of geographic dispersion”.

(14) Eco-Logica LTD:n Verts/ALE-ryhmälle laatima raportti ”European Parliament two-seat operation: Environmental costs, transport & energy”, marraskuu 2007.