FI

Bryssel 6.11.2007

KOM(2007) 663 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO

EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

Laajentumisstrategia sekä vuosien 2007 ja 2008 tärkeimmät haasteet

{SEK(2007) 1429}

{SEK(2007) 1430}

{SEK(2007) 1431}

{SEK(2007) 1432}

{SEK(2007) 1433}

{SEK(2007) 1434}

{SEK(2007) 1435}

{SEK(2007) 1436}

KOMISSION TIEDONANTO

EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

Laajentumisstrategia sekä vuosien 2007 ja 2008 tärkeimmät haasteet

1. Johdanto

Laajentuminen on yksi EU:n politiikan tehokkaimmista välineistä. Se palvelee EU:n strategisia etuja, kun on kyse vakauden ja turvallisuuden säilyttämisestä ja konfliktien estämisestä. Se on osaltaan lisännyt vaurautta ja kasvumahdollisuuksia ja ollut avuksi elintärkeiden liikenneväylien ja energian toimitusreittien turvaamisessa. Tämänhetkinen laajentumishanke kattaa Länsi-Balkanin maat ja Turkin, joille on annettu mahdollisuus liittyä EU:hun edellyttäen, että ne täyttävät vaaditut jäsenyysehdot.

Tuleva vuosi on käänteentekevä, kun Länsi-Balkanilla käynnissä oleva siirtymävaihe pyritään saattamaan päätökseen. Vastuu alueellisen yhteistyön edistämisestä siirtyy vakaussopimukselta maille itselleen; alueellinen yhteistyö on avainasemassa sovinnon ja hyvien naapuruussuhteiden solmimisen kannalta. Liittymisneuvottelut Kroatian kanssa ovat edenneet rivakasti, ja niissä ollaankin siirtymässä ratkaisevaan vaiheeseen. Tämä on koko alueelle osoitus siitä, että EU:n jäsenyys on mahdollinen. Vakautus- ja assosiaatiosopimukset, joilla alueen kumppanimaat sidotaan liittymistä silmällä pitäen tiiviimmin EU:hun, pyritään saamaan valmiiksi tulevan vuoden aikana.

Samanaikaisesti alueella on suuria ongelmia, joista päällimmäisenä on tarve saada Kosovon asema ratkaistuksi. Muita asialistan kärjessä olevia hankkeita ovat Serbian lähentyminen EU:hun, valtiorakenteiden kehittäminen Bosnia ja Hertsegovinassa paikallista vastuunottoa lisäämällä sekä hallintokulttuurin kehittäminen entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa, Albaniassa ja Montenegrossa. Monissa näistä maista hallintokulttuuri sekä vakautus- ja assosiaatioprosessiin sidottujen ehtojen täyttäminen ovat merkittäviä haasteita. EU:n on oltava valmis antamaan tukea vuoden mittaan, ja sen on vastattava eteen tuleviin tilanteisiin politiikan välineitään täysipainoisesti hyödyntäen.

Nyt kun Turkissa on järjestetty parlamentti- ja presidentinvaalit, sen on jatkettava keskeisiä, perusoikeuksien ja –vapauksien juurruttamisen kannalta välttämättömiä uudistuksia. Liittymisneuvotteluja Turkin kanssa on jatkettava, ja niiden tahti määräytyy maassa tehtävien uudistusten tahdin sekä sen mukaan, miten Turkki täyttää sille asetetut ehdot.

Tätä taustaa vasten on entistä tärkeämpää, että joulukuussa 2006 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston muotoilemaa uutta yksimielisyyttä sovelletaan johdonmukaisesti. Yksimielisyys perustuu tiettyihin periaatteisiin – tehtyjen sitoumusten vahvistaminen, tasapuolinen ja tinkimätön ehdollisuus sekä yleisölle tiedottamisen parantaminen – ja EU:n valmiuksiin ottaa vastaan uusia jäseniä. Tahti, jolla ehdokasmaa tai mahdollinen ehdokasmaa lähestyy EU:ta, riippuu tahdista, jolla maa toteuttaa poliittisia ja taloudellisia uudistuksia, samoin kuin maan valmiuksista omaksua jäsenyydestä johtuvat oikeudet ja velvollisuudet. Komissio tekee parhaillaan laadullisia parannuksia laajentumisprosessiin korostamalla julkishallinnon ja oikeuslaitoksen uudistamista ja korruption torjuntaa alusta alkaen, hyödyntämällä neuvottelujen aloittamisedellytyksiä täysimääräisesti ja lisäämällä prosessin avoimuutta. Komissio on laatimassa ensimmäisiä vaikutustenarviointikertomuksia, joissa analysoidaan ehdokasmaan liittymisen vaikutuksia määrätyillä politiikan osa-alueilla.

Laajentumisen oikeusperusta on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen [1] 49 artikla: ”Jokainen Euroopan valtio, joka noudattaa 6 artiklan 1 kohdassa määrättyjä periaatteita, voi hakea unionin jäsenyyttä” [2].

Joulukuussa 2006 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä todetaan seuraavaa: ”Laajentuminen on ollut Euroopan unionin ja koko Euroopan menestystarina. Se on myötävaikuttanut Euroopan kahtiajaon päättymiseen ja edistänyt koko maanosan rauhaa ja vakautta. Se on kannustanut uudistuksiin ja lujittanut yhteisiä periaatteitamme vapautta, demokratiaa, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamista ja oikeusvaltioperiaatetta sekä markkinataloutta. Entistä laajemmat sisämarkkinat ja taloudellinen yhteistyö ovat lisänneet vaurautta ja kilpailukykyä, minkä ansiosta laajentunut unioni pystyy entistä paremmin vastaamaan globalisaation haasteisiin. Laajentuminen on myös lisännyt EU:n painoarvoa maailmalla ja tehnyt siitä vahvemman kansainvälisen kumppanin.”

Viidennessä laajentumisessa EU:hun liittyneet 12 jäsenvaltiota noudattavat hyvin EU:n lainsäädäntöä, mikä on osoitus siitä, että tinkimättömät uudistukset yhdessä EU:n vertaispainostuksen ja kurinalaisuuden kanssa kantavat hedelmää. Perusteellisen valmistautumisen ansiosta EU:n toiminta jatkuu juohevasti laajentumisen jälkeen.

Kaikkialla EU:ssa jäsenvaltioiden talouskasvu on vauhdittunut. Slovenia otti euron käyttöön tammikuussa 2007, Kyproksella ja Maltalla euroon siirrytään vuonna 2008. Huolellisen valmistautumisen, mikä on edellyttänyt toimia niin asianomaisilta mailta kuin komissiolta, sekä kaupan ja investointien lisääntymisen ansiosta uudet jäsenvaltiot ovat asteittain lähentyneet EU:n keskimääräistä elintasoa. Viidennessä laajentumisaallossa liittyneiden 12 jäsenvaltion BKT kasvoi vuosina 1998–2006 keskimäärin 4,3 prosentin vuosivauhtia, kun vastaava luku 15 ”vanhan” jäsenvaltion osalta oli 2,2 prosenttia [3]. Vanhojen ja uusien jäsenvaltioiden välinen kauppa on lisääntynyt merkittävästi kuluneena vuosikymmenenä. Vuosien 1995–2006 välisenä aikana vienti ja tuonti vuosina 2004 liittyneiden 10 jäsenvaltion ja 15 vanhan jäsenvaltion välillä nelinkertaistui ja kokonaiskauppa kaksinkertaistui. Sisämarkkinoille on tullut 12 uutta dynaamista taloutta, joissa on yhteensä yli 100 miljoonaa kuluttajaa, joiden ostovoima karttuu koko ajan. Tämän seurauksena EU:n kilpailukyky on parantunut ja sen painoarvo maailmantaloudessa kasvanut. Nyt kun Bulgarian ja Romanian liittymisestä on kulunut 10 kuukautta, talouskasvu ja investoinnit jatkavat kasvamistaan. Vuotta 2007 koskevat kasvuennusteet ovat Romanian ja Bulgarian osalta huomattavasti korkeammat kuin EU:n odotettavissa oleva keskikasvu. Komissio toteutti vuoden 2006 lopussa suojatoimenpiteitä tiettyjen molemmissa maissa esiintyneiden puutteiden korjaamiseksi. Kesäkuussa komissio antoi ensimmäiset kertomukset4, jotka koskivat yhteistyö- ja tarkastusmekanismin käyttöä oikeus- ja sisäasioiden alalla sekä suojatoimenpiteitä. Komissio tarkastelee alan kehitystä ja raportoi siitä vuoden 2008 alussa.

Kyproksen osalta tilanne on se, että saaren kreikkalais- ja turkkilaisyhteisöjen johtajien on lisättävä ponnistelujaan, jotta neuvottelut kokonaisvaltaisesta ratkaisusta YK:n puitteissa saataisiin uudelleen käyntiin. Komissio käyttää rahoitustukivälinettä talouden kehittämiseen Kyproksen turkkilaisyhteisössä ja pyrkii siten helpottamaan saaren uudelleenyhdistymistä. Vihreää linjaa koskevan asetuksen soveltamisen tehostaminen palvelee molempien yhteisöjen etuja; asetus mahdollistaa henkilöiden ja tavaroiden liikkumisen kaikkialla Kyproksella. Komission ehdottamalle asetukselle suorasta kaupasta Kyproksen pohjoisosan kanssa tarvitaan vielä neuvoston hyväksyntä. Asetuksella pyritään helpottamaan kyproksenturkkilaisen yhteisön eristystä.

Nyt käynnissä olevassa laajentumishankkeessa mukana olevissa maissa – siis Länsi-Balkanin maissa ja Turkissa – EU:n vetovoima on omiaan edistämään vakautta ja ajamaan tärkeitä poliittisia ja taloudellisia uudistuksia. Kyseisillä mailla on kuitenkin vielä ratkaistavanaan joitakin mittavia haasteita. On ensiarvoisen tärkeää, että näiden maiden liittymismahdollisuudet säilyvät näkyvinä ja uskottavina ja että laajentumisella on jäsenvaltioiden kansalaisten tuki.

Komissio pyrkii edelleen parantamaan laajentumisprosessia laadullisesti. Laajentumispolitiikassa painotetaan valtiorakenteiden kehittämisen, hyvän hallintotavan, hallinnon ja oikeuslaitoksen uudistusten, oikeusvaltioperiaatteen, sovinnon, entisen Jugoslavian alueella tehtyjä rikoksia käsittelevän kansainvälisen sotarikostuomioistuimen kanssa tehtävän yhteistyön ja kansalaisyhteiskunnan kehittämisen kaltaisia perusasioita. Ihmisten välistä kanssakäymistä on edistettävä; erityisesti on ajankohtaista käynnistää vuoropuhelu viisumipakon poistamiseksi Länsi-Balkanin maiden kansalaisilta. Länsi-Balkanin alueellisen yhteistyön kehittämistä on syytä jatkaa panostamalla paikalliseen vastuunottoon yhteistyöaloitteissa.

EU aikoo jatkossakin käyttää liittymistä valmistelevia välineitään täysimääräisesti keskeisimpien haasteiden ratkaisemiseen kaikissa laajentumisprosessiin kuuluvissa maissa. Edistyminen sitoumusten, varsinkin assosiaatiosopimusten yhteydessä tehtyjen sitoumusten, täytäntöönpanossa on erityisen tärkeää siirryttäessä liittymistä valmistelevan etenemissuunnitelman yhdestä vaiheesta seuraavaan, ja täytäntöönpanoa seurataankin tarkkaan. Tässä asiakirjassa komissio esittää joitakin toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on lisätä EU:n lakeihin ja politiikkoihin liittyvää tietämystä ja valmistella laajentumisprosessin seuraavia vaiheita.

Komissio mukauttaa parhaillaan liittymistä valmistelevia politiikan välineitään vastaamaan laajentumispolitiikan tämänhetkisiä haasteita. Vuoden 2007 tammikuusta sillä on ollut käytössä uusi rahoitusväline, liittymistä valmisteleva tukiväline (IPA). IPA-tuen suunnittelussa keskitytään entistä tiiviimmin ensisijaisiin uudistuksiin sen mukaan, miten pitkälle kukin kumppanimaa on siirtymävaiheessaan edennyt. Komissio on ehdottamassa tarkistuksia liittymis- ja Eurooppa-kumppanuuksiin, jotka muodostavat lähtökohdan ensisijaisten tavoitteiden määrittelylle. Samoin komissio ehdottaa IPA-välineelle tarkistettua monivuotista ohjeellista rahoituskehystä, joka kattaa vuodet 2009–2011. Rahoituskehykseen sisältyy järjestely, jolla tuetaan kansalaisyhteiskunnan kehittämistä parantamalla sen valmiuksia ja toteuttamalla vaihto-ohjelmia. Rahoituskehyksessä korostuvat ohjelmat, joilla tuetaan valtiorakenteiden kehittämistä, hyvää hallintotapaa, institutionaalisia uudistuksia ja hallinnollisia valmiuksia.

Yksityissektorin kehittämiseen ja infrastruktuuri-investointeihin pyritään saamaan mahdollisimman paljon rahoitusavustuksia tehostamalla yhteistyötä Euroopan investointipankin (EIP), Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin sekä muiden kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa. Komissio huolehtii toiminnan tiiviimmästä koordinoinnista muiden rahoittajien kanssa, olipa niiden toiminta-ala mikä hyvänsä, ja kehottaa niitä toimimaan aktiivisesti tässä tiedonannossa esitetyillä ensisijaisilla aloilla. Täytäntöönpano yksinkertaistuu, kun vastuu toiminnoista siirtyy Euroopan jälleenrakennusvirastolta komission lähetystöille ja toimistoille.

Jäsenvaltioilla on parhaat edellytykset tiedottaa yleisölle siitä, miten laajentuminen on EU:n edun mukaista. Komissio hoitaa jatkossakin oman osuutensa edistämällä laajentumista koskevien faktojen esteetöntä levitystä. Tämä tiedonanto perustuu EU:n voimassa olevaan strategiaan, ja siinä tarkastellaan tärkeimpiä haasteita, joita EU:hun yhdentymisen tiellä vielä on. Tiedonannossa hahmotellaan aiemmista laajentumiskierroksista saadut kokemukset huomioon ottaen tapaa, jolla laajentumispolitiikan välineitä voidaan mukauttaa ja varmistaa, että toiminta keskitetään aloille, joilla on kaikkein kiireellisimmin tapahduttava edistymistä.

2. Tämänhetkiset haasteet laajentumisprosessissa mukana olevissa maissa

Länsi-Balkanin maille ja Turkille on annettu mahdollisuus liittyä EU:hun edellyttäen, että ne täyttävät vaaditut jäsenyysehdot. Liittymisvalmistelut näissä maissa ovat siinä pisteessä, että liittyminen tapahtuu todennäköisesti keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä. Valmisteluissa keskitytään nyt siihen, että laajentumisprosessissa mukana olevat maat käyvät perusteellisesti läpi hallintotapaan ja talouteen liittyviä peruskysymyksiä sekä EU:n lakeihin ja politiikkoihin liittyviä kysymyksiä.

2.1. Länsi-Balkanin maat

EU:n sitoutuminen Länsi-Balkanin maihin perustuu kyseisten maiden EU-jäsenyyteen mahdollisesti johtavaan vakautus- ja assosiaatioprosessiin, jonka ansiosta alueen maissa on viime vuosina tapahtunut käänteentekevää edistystä.

Alue on säilynyt vakaana, ja 1990-luvulla käytyjä sotia seurannut jälleenrakennus on saatu lähes päätökseen. Kaikissa maissa on demokraattisesti valittu hallitus. Talous on elpynyt, makrotalouden vakaus parantunut ja elintaso noussut. Oikeusvaltion lujittamiseksi sekä taloudellisten ja sosiaalisten rakenteiden nykyaikaistamiseksi on käynnissä merkittäviä uudistuksia. Alueellinen yhteistyö on lisääntynyt muun muassa kaupan, energian, liikenteen ja ympäristön aloilla. Länsi-Balkanin maat ovat lisänneet vastuunottoa alueellisissa aloitteissa.

Kaikki Länsi-Balkanin maat ovat lähentyneet EU:ta, tosin eri nopeuksilla. Kroatia käy EU:n kanssa liittymisneuvotteluja, ja entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on saanut ehdokasmaan aseman. EU on viimeistelemässä vakautus- ja assosiaatiosopimuksia alueen maiden kanssa, ja alueen taloudellinen yhdentyminen EU:hun on edennyt pitkälle. Länsi-Balkanin maat ovat allekirjoittaneet EU:n kanssa sopimukset viisumien myöntämisen helpottamisesta ja takaisinotosta.

Nämä ovat saavutuksia, joiden pysyvyys on taattava. Jäljellä oleviin tärkeisiin haasteisiin on tartuttava. Joissakin maissa yleinen uudistusprosessi on hidastunut. Valtiorakenteiden ja hallintotavan kehittäminen on ensisijainen tavoite lähes kaikkialla Länsi-Balkanin alueella. Kosovon [4] [5] tilanne edellyttää yhä kansainvälisen yhteisön merkittävää läsnäoloa. Kosovon tämänhetkinen asema on kestämätön; se on ratkaistava pidemmittä viiveittä, jotta Kosovon poliittinen ja taloudellinen kehitys voi jatkua ja alue pysyy vakaana. Bosnia ja Hertsegovinassa keskeiset poliittiset johtajat ovat kansallismielisellä retoriikallaan kyseenalaistaneet Daytonin/Pariisin rauhansopimuksilla vahvistetut järjestelyt ja jarruttaneet uudistuksia. Poliisitoimeen ja valtiosääntöön kipeästi tarvittavat uudistukset eivät ole edenneet. Bosnia ja Hertsegovinan on vielä otettava täysi vastuu omasta hallinnostaan, joka toistaiseksi edellyttää kansainvälisen yhteisön merkittävää panosta. Eräissä toisissa maissa valtiosääntöä on vielä täydennettävä tai se on pantava täysimääräisesti täytäntöön.

Koko Länsi-Balkanin alueella tarvitaan enemmän vuoropuhelua ja suurempaa suvaitsevaisuutta erityisesti etnisissä kysymyksissä. Kosovossa albaanien ja serbien väliset suhteet jatkuvat kireinä. Lisäksi Kosovon serbit eivät ole juurikaan osallistuneet Kosovon instituutioiden toimintaan ja hallintoon. Etniset ristiriidat Bosnia ja Hertsegovinassa hankaloittavat edelleen valtioelinten toimintaa. Serbiassa ääripuolueet ja kansallismielinen retoriikka ovat edelleen voimissaan siitäkin huolimatta, että demokraattiset voimat voittivat parlamenttivaaleissa ja maahan on muodostettu uudistusmielinen hallitus; tämä vaikuttaa kielteisesti yleiseen poliittiseen ilmapiiriin. Demokratiakehitys on hauras. Entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa usein toistuvat jännitteet ja puutteellinen yhteistyö poliittisten toimijoiden välillä on vaikuttanut instituutioiden tavanomaiseen toimintaan ja hidastanut uudistuksia. Hallituksen ja oppositiopuolueen välinen riita eräästä perustuslaillisesta kysymyksestä johti siihen, että kyseinen puolue boikotoi parlamenttia. Jyrkkä poliittinen vastakkainasettelu Albaniassa ja perustuslain pitkällinen säätämisprosessi Montenegrossa ovat lisäesimerkkejä vaikeuksista, joita esiintyy luotaessa nykyaikaisia demokratioita. Kroatian on puolestaan ryhdyttävä lisätoimiin suvaitsevaisuuden lisäämiseksi vähemmistöjä kohtaan.

Yhteistyö entisen Jugoslavian alueella tehtyjä rikoksia käsittelevän kansainvälisen sotarikostuomioistuimen (ICTY) kanssa on parantunut huomattavasti, mikä on yksi vakautus- ja assosiaatioprosessin keskeisimpiä ehtoja. Kroatia ja entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia tekevät edelleen täyttä yhteistyötä tuomioistuimen kanssa. Montenegron yhteistyö tuomioistuimen kanssa on tyydyttävää. Yhteistyön tehostuminen Serbian taholta on tehnyt mahdolliseksi jatkaa vakautus- ja assosiaatiosopimuksesta käytäviä neuvotteluja ja saattaa ne teknisesti päätökseen. Myös Bosnia ja Hertsegovinan yhteistyö ICTY:n kanssa on parantunut, mutta Serbia ja Bosnia ja Hertsegovina eivät vieläkään tee täyttä yhteistyötä tuomioistuimen kanssa, mikä mahdollistaisi jäljellä olevien syytteeseen asetettujen pidättämisen. Kosovo on edistynyt jonkin verran yhteistyössään ICTY:n kanssa, mutta todistajien pelottelu Kosovossa on edelleen ongelma.

Pakolaisten paluun edistyminen on ollut rajallista. Monet pakolaiset ja kotimaansa sisällä siirtymään joutuneet henkilöt elävät erittäin vaikeissa olosuhteissa. Myös vähemmistöryhmien edunvalvonta julkisissa palveluissa on parantunut jonkin verran. Romanit ovat kuitenkin edelleen alueen heikoimmassa asemassa oleva vähemmistöryhmä. Kaikkien alueen maiden on kannustettava suvaitsevaisuuteen vähemmistöjä kohtaan ja ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin sellaisten henkilöiden suojelemiseksi, jotka ovat alttiita syrjinnälle, vihamielisyydelle tai väkivallalle. Tämä on välttämätöntä sovinnon ja pysyvän vakauden aikaansaamiseksi.

Oikeusvaltioperiaatteen soveltaminen, mikä tapahtuu lähinnä oikeuslaitosta uudistamalla, sekä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunta ovat ensisijaisista tavoitteista tärkeimpiä. Useimmat maat ovat ryhtyneet toimiin oikeuslaitostensa organisaation ja toiminnan parantamiseksi. Järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa ollaan tehostamassa, ja se on jo tuottanut tulosta. Lainsäädäntöä ja instituutioita ollaan valjastamassa korruption torjuntaan; monissa maissa on käynnissä tutkimuksia, ja joitakin syytteitä on jo nostettu. Oikeuslaitoksia on kuitenkin parannettava vielä tuntuvasti koko alueella. Laaja-alaisia uudistuksia on ajettava määrätietoisesti läpi, jotta oikeuslaitosten riippumattomuus, tehokkuus ja vastuullisuus voidaan taata. Korruptio on levinnyt laajalle ja juurtunut syvälle yhteiskunnassa. Korruption torjuntatoimet, joita on toteutettu kaikissa Länsi-Balkanin maissa, eivät ole riittäviä suhteessa ongelman laajuuteen. Korruption kitkemiseksi ja siihen syyllistyneiden syytteeseen panemiseksi tarvitaan voimakasta poliittista tahtoa, jonka on ulotuttava myös nk. korkean profiilin tapauksiin. Järjestäytynyt rikollisuus on edelleen vakava ongelma. Rikollisverkostot ulottuvat mitä erilaisimmille yhteiskunnan ja talouden sektoreille sekä politiikkaan. Avoimuuden puuttuminen julkisista hankinnoista, investointien suunnittelusta ja yksityistämishankkeista palvelee usein rikollisverkostoja. Länsi-Balkan on niin ihmiskaupan kuin huumeiden salakuljetuksen lähtö- ja kauttakulkualuetta, ja tilanteen korjaamiseksi tarvitaankin huomattavia ja pitkäjännitteisiä toimia.

Kuten Madridissa vuonna 1995 kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi, hallinnolliset valmiudet ovat avainasemassa maan pyrkiessä täyttämään Kööpenhaminassa vahvistetun edellytyksen, joka koskee jäsenyysvelvoitteiden täyttämistä. Koko alueella on käynnissä julkishallinnon uudistuksia, joiden tuloksena on syntynyt puitestrategioita ja annettu lainsäädäntöä. Kroatia on osoittanut omaavansa huomattavat hallinnolliset valmiudet vakautus- ja assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanoon. Myös Serbialla on hyvät hallinnolliset valmiudet oman vakautus- ja assosiaatiosopimuksensa täytäntöönpanoon. Seuraavaksi näiden maiden on kehitettävä ja modernisoitava näitä valmiuksia, jotta ne tukisivat EU:n lakeja ja politiikkoja. Muissa maissa hallinnolliset valmiudet ovat edelleen lapsenkengissä, mikä vaikeuttaa uudistusten täytäntöönpanoa ja yhteisön säännöstön omaksumista; lisäponnisteluja siis tarvitaan. Kunkin maan on sitouduttava nykyistä määrätietoisemmin virkamieskuntansa kehittämiseen tehokkaaksi, vakituiseksi ja vastuulliseksi niin keskus- kuin paikallishallinnonkin tasolla. Monissa maissa virkamiesten työhönotto, ylentäminen ja erottaminen ei tapahdu puolueettomien ja läpinäkyvien kriteerien pohjalta. Virkamiehiin sovellettavia eettisiä normeja on vahvistettava. Poliisitoimen ja turvallisuuspalvelujen uudistukset odottavat edelleen täytäntöönpanoa niin Bosnia ja Hertsegovinassa kuin muissakin maissa.

Kansalaisyhteiskunta on erottamaton osa eurooppalaista julkista elämää. Länsi-Balkanin maat ovat ryhtyneet toimiin sellaisten lakien antamiseksi ja strategioiden laatimiseksi, joilla edistetään kansalaisyhteiskunnan kehittymistä. Ensiaskeleet kohti entistä osallistuvampaa demokratiaa on otettu. Kansalaisyhteiskunta alueella on kuitenkin edelleen heikko. Sodat ja etniset selkkaukset ovat vahingoittaneet alueen yhteiskuntarakennetta perusteellisesti. Paikalliset kansalaisjärjestöt tarvitsevat koulutusta pystyäkseen sopeutumaan vallitseviin olosuhteisiin. Lisätoimia tarvitaan myös yhdistymisvapauden laajentamiseksi sekä kansalaisyhteiskuntaa edustavien järjestöjen kehittämiseen tähtäävien sääntelykehysten ja julkisten kannusteiden käyttöönottamiseksi.

Kaiken kaikkiaan alueen talouskasvu on jatkunut suhteellisen voimakkaana ja keskipalkat ovat nousseet. Inflaatio on pysynyt kohtuullisena. Useimmissa alueen maissa on harjoitettu tarkkaan punnittua finanssi- ja rahapolitiikkaa. Rahoitusjärjestelmät samoin kuin julkiset varainhoitojärjestelmät ovat kehittyneet edelleen. Liiketoimintaympäristön parantamiseksi on ryhdytty toimiin. Kaikki Länsi-Balkanin maat ovat uudistamassa talouksiensa rakennetta ja avaamassa talouksiaan. Taloudellinen yhdentyminen EU:hun on jo nyt pitkällä ja myönteinen kehitys jatkuu. Vakautus- ja assosiaatiosopimukset sekä uusi Keski-Euroopan vapaakauppasopimus (CEFTA) luovat puitteet, jotka ovat omiaan lisäämään kauppaa ja investointeja Balkanilla – Keski- ja Itä-Euroopan maissa tilanne oli vastaava 1990-luvulla. Useilla mailla on kunnianhimoisia suunnitelmia fyysisen infrastruktuurin ja sosiaaliturvajärjestelmien modernisoimiseksi.

Kilpailukyvyn parantaminen, korkean työttömyysasteen alentaminen, inhimillisen kehityksen edistäminen ja infrastruktuurin kehittäminen ovat suuria haasteita kautta koko alueen. Merkittäviä rahoitusriskejä on edelleen olemassa, ja kauppavaje on joissakin maissa huomattava. Uusien työpaikkojen luomisessa on edetty epätasaisesti; joissakin alueen maissa työttömyysaste on yli 35 prosenttia, ja kuilu tarjolla olevien ja tarvittavien ammattitaitojen välillä on syvenemässä. Työmarkkinat eivät edelleenkään tarjoa riittävää joustoa ja turvallisuutta työntekijöille ja -antajille ja palkkaverotus on edelleen suhteellisen korkeaa rekisteröityjen yritysten osalta. Maaseutujen elinkeinoelämää on monipuolistettava. Julkisen talouden vakauttamista ja yritysten rakenneuudistuksia on jatkettava. Maiden laatimat yksityistämissuunnitelmat on pantava täytäntöön. Investointeja ja pk-yritysten kasvua on tuettava enemmän muun muassa parantamalla rahoituksen saantia. Hallitusten on parannettava liiketoimintaympäristöä entisestään ja tuettava työllisyyttä. Niiden on myös karsittava byrokratiaa, vahvistettava oikeusvaltiota sekä huolehdittava maa-alueiden rekisteröinnin asianmukaisuudesta ja yksityistämismenettelyjen läpinäkyvyydestä. Joissakin maissa markkinoiden moitteettoman toiminnan takaava lainsäädäntökehys on saatava valmiiksi ja pantava täytäntöön. Verojärjestelmiä on yksinkertaistettava, mikä on omiaan vilkastamaan taloudellista toimintaa ja hillitsemään laajamittaista epävirallista taloutta. Lisäksi tarvitaan toimia rahoituksen saannin ja tietotekniikan käytön helpottamiseksi.

Turkki

Turkissa on saatu aikaan suuria muutoksia sen jälkeen, kun joulukuussa 1999 kokoontunut Eurooppa-neuvosto myönsi sille ehdokasmaan aseman. Mahdollisuus liittyä Euroopan unioniin on osoittautunut yhdeksi pääkannustimeksi uudistuksille, joita Turkki on toteuttanut politiikassa, taloudessa ja oikeuslaitoksensa osalta. Kuolemanrangaistus on lakkautettu, kansallisen turvallisuusneuvoston tehtäviä ja kokoonpanoa on muutettu armeijan siviilivalvonnan lisäämiseksi, ja demokratiaan kuuluvia oikeuksia on vahvistettu tekemällä perustuslakiin joitakin muutoksia. Edistymistä on tapahtunut naisten ja lasten oikeuksissa ja kidutuksen torjunnassa – ilmoitettujen kidutus- ja pahoinpitelytapausten määrä on jatkanut laskemistaan.

Vuoden 2001 vakavan rahoituskriisin jälkeen talouden pitkäkestoiseen vakauttamiseen tähtäävien makrotalouspolitiikkojen ja rakenneuudistusten ansiosta Turkin talous on elpynyt nopeasti ja sijoitusilmapiiri parantunut. Tämä puolestaan on johtanut BKT:n kovaan kasvuun: 6,1 prosenttia vuonna 2006. Inflaatio on laskenut vuodesta 2001 alkaen, ja Turkin liira on pysynyt vahvana. Rahoitusalan kansainväliset suuntaukset vaikuttavat kuitenkin edelleen vahvasti Turkin kehitykseen. Sen jälkeen, kun tulliliitto perustettiin vuonna 1995, EU:n kanssa käydyn kaupan arvo on kolminkertaistunut käyvillä hinnoilla laskettuna. Tämä selittyy EU:n tuotteiden ja palvelujen voimakkaalla kysynnällä sekä Turkin vientiteollisuuden hyvillä saavutuksilla. Lisäksi suorat ulkomaiset, lähinnä EU:sta lähtöisin olevat investoinnit lisääntyivät ennätysmäisesti: vuonna 2006 niiden arvo oli 16 miljardia euroa, mikä on 4,9 prosenttia Turkin BKT:stä

Nämä uudistukset ja EU:n Turkin-suhteiden strateginen tärkeys johtivat liittymisneuvottelujen aloittamiseen lokakuussa 2005. Liittymisprosessin pääperiaatteena on se, että neuvottelujen tahti määräytyy Turkissa toteutettavien uudistusten tahdin perusteella.

Uudistusten täytäntöönpano on ollut epätasaista, ja se on kaiken kaikkiaan hidastunut vuodesta 2005. Kuluneena vuonna Turkki kävi läpi perustuslaillisen kriisin, joka koski tasavallan presidentin valintaa ja johti parlamenttivaalien aikaistamiseen. Maan armeija antoi lausuntoja, jotka ylittivät sen toimivallan. Vaalien alla käytiin kuitenkin avointa keskustelua eräistä perinteisesti aroista aiheista ja voimansa tunnossa oleva kansalaisyhteiskunta julisti sitoutumisensa demokratiaan ja sekulaariin valtiomalliin. Parlamenttivaalit olivat kaikin puolin demokratian normien ja oikeusvaltioperiaatteen mukaiset. Uusi parlamentti edustaa hyvin maan poliittista monimuotoisuutta. Tasavallan presidentti valittiin perustuslakia noudattaen, ja siviiliyhteiskunnan ja armeijan välit pysyivät demokraattisina. Hallitus on aloittanut työn uuden perustuslain laatimiseksi.

Turkin on nyt saatava uutta pontta poliittisille uudistuksille. Erityisesti sananvapauden ja muiden uskonnollisten yhteisöjen kuin muslimien oikeuksien suhteen tarvitaan merkittäviä lisätoimia. Edistysaskelia tarvitaan myös korruption torjunnan, oikeuslaitoksen uudistamisen, ammatillisen järjestäytymisvapauden sekä lasten ja naisten oikeuksien osalta; myös julkishallinnon vastuuvelvollisuutta on tiukennettava. Turkin on luotava maan kaakkoisosiin olosuhteet, joissa alueen kurdienemmistö voi vapaasti käyttää sille kuuluvia oikeuksia ja vapauksia. Komissio seuraa jatkossakin poliittista uudistusprosessia turvallisuusjoukkojen siviilivalvonta mukaan lukien.

PKK:n tehtyä joukon aseellisia hyökkäyksiä, joissa syntyi runsaasti henkilövahinkoja, parlamentti teki lokakuussa 2007 aloitteen hallituksen valtuuttamisesta sotilaalliseen väliintuloon Irakin pohjoisosassa. EU:n puheenjohtajavaltio toisti 22. lokakuuta unionin kannan eli tuomitsi yksiselitteisesti PKK:n Turkissa harjoittaman terrorismin. Puheenjohtajavaltio totesi myös, että kansainvälisen yhteisön ja aivan erityisesti alueen keskeisten toimijoiden on tuettava Turkkia sen pyrkimyksissä suojella kansalaisiaan ja torjua terrorismia; tässä toiminnassa on noudatettava oikeusvaltioperiaatetta, huolehdittava kansainvälisen ja alueellisen rauhan ja vakauden säilymisestä ja pidättäydyttävä suhteettomista sotilastoimista.

Talouden rakenneuudistuksia ja julkisen talouden vakauttamistoimia on syytä jatkaa jäljellä olevien, makrotalouden vakautta uhkaavien riskien torjumiseksi. Suurimpia haasteita ovat työmarkkinoiden rakenteelliset heikkoudet ja jäykkyydet, työvoiman ammattitaidon laatu, alhainen työllisyys varsinkin naisten keskuudessa, mittava epävirallinen sektori sekä sosiaaliturvajärjestelmän ja energia-alan uudistukset. Maaseudun elinkeinoelämä ei ole juurikaan monipuolistunut. Romanien haavoittuvuuteen on puututtava. Turkin on laadittava kokonaisvaltainen lähestymistapa maan kaakkoisosan kehittämiseen taloudellisesti ja sosiaalisesti.

Hyvät naapuruussuhteet ovat jatkossakin avainasemassa. Turkin myös odotetaan huolehtivan siitä, että assosiaatiosopimuksen lisäpöytäkirja pannaan täytäntöön syrjimättömällä tavalla.

3. Laajentumisstrategia: Nykyisen ohjelman täytäntöönpano

3.1. Uusi yksimielisyys laajentumisesta

EU:n laajentumisprosessi myötävaikuttaa rauhaan, vakauteen, uudistuksiin ja eurooppalaisten arvojen edistämiseen. Ehdollisuuden tehokkuus uudistusten toteuttamisessa edellyttää, että mailla on uskottavat mahdollisuudet liittyä unionin jäseneksi. Tämän on oltava vieläkin ilmeisempää kyseisten maiden kansalaisille. Jäsenyysmahdollisuus ei ole koskaan ollut tärkeämpää kuin nykyisin maiden auttamiseksi selviytymään kriiseistä, valtion heikkouksista ja demokratiaan kohdistuvista uhkista.

Tiukka ehdollisuus kaikissa laajentumisprosessin vaiheissa auttaa vahvistamaan uudistuksia kaikissa ehdokasmaissa ja mahdollisissa ehdokasmaissa ja valmistelemaan tulevia jäsenvaltioita täyttämään velvollisuutensa EU:hun liittymisen jälkeen. Kunkin maan eteneminen kohti Euroopan unionia riippuu sen omista pyrkimyksistä noudattaa Kööpenhaminassa vahvistettuja arviointiperusteita ja Länsi-Balkanin maiden osalta niiden pyrkimyksistä noudattaa vakautus- ja assosiaatioprosessiin liittyviä ehtoja.

EU:n kyky ottaa vastaa uusia jäseniä otetaan täysin huomioon liittymisprosessin ratkaisevissa vaiheissa. Joulukuussa 2006 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa päätetyt parannukset laajentumisprosessin laatuun varmistavat, että ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden edistyminen kohti EU:n jäsenyyttä määritellään sen perusteella, kuinka ne edistyvät tärkeimpien vaatimusten täyttämisessä. Edellytykset neuvottelulukujen käsittelyn aloittamista ja päättämistä varten, EU:n keskeisiä politiikanaloja koskevat vaikutustutkimukset laajentumisprosessin ratkaisevissa vaiheissa ja kytkennät poliittisiin uudistuksiin ovat yhä tärkeämmässä asemassa tässä prosessissa.

3.2. Keskittyminen avainkysymyksiin

Edellä luetellut haasteet oikeuttavat keskittymään suuremmassa määrin keskeisiin ensisijaisiin uudistustavoitteisiin, jotka koskevat valtiorakenteiden kehittämistä, hallintotapaa ja sosioekonomisia uudistuksia. Komissio ehdottaa nyt uudistettuja liittymiskumppanuuksia ja Eurooppa-kumppanuuksia, joissa huomioidaan nämä ensisijaiset tavoitteet. Kumppanuudet ohjaavat maita niiden valmistautuessa liittymään Euroopan unioniin, ja niissä määritetään ensisijaiset tavoitteet liittymistä valmistelevalle taloudelliselle avulle. Niissä painotetaan varhaisesta vaiheesta alkaen hallintotapaan liittyviä perusseikkoja kuten instituutioiden luomista, oikeuslaitoksen ja hallinnon uudistamista sekä järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjuntaa. Tällaisia vaikeita kysymyksiä painotetaan enemmän erityisesti poliittisessa ja taloudellisessa vuoropuhelussa. Länsi-Balkanin maiden, EU:n toimielinten ja virastojen sekä jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä on lisättävä kansainvälisen rikollisuuden torjumiseksi. EU:n säädösten ja politiikkojen täytäntöönpanoa koskevat kysymykset on ratkaistava asteittain sen mukaan, millaiset resurssit mailla on ja kuinka ne ovat edistyneet perusuudistusten toteuttamisessa.

Liittymistä edeltävä julkisen talouden seurantamekanismi, jota on vuodesta 2006 sovellettu myös mahdollisiin ehdokasmaihin, tukee jatkossakin taloudellisia uudistuksia kaikissa ehdokasmaissa ja mahdollisissa ehdokasmaissa.

Alueellinen yhteistyö ja hyvät naapuruussuhteet ovat edelleen keskeisessä asemassa Euroopan yhdentymisen kannalta. Edistys näillä aloilla vahvistaa luottamusta ja tuo konkreettisia etuja alueellisen vakauden, parempien rajat ylittävien yhteyksien ja paremman infrastruktuurin myötä. Tätä kautta saadaan myös taloudellisia etuja kasvun nopeutuessa ja suorien ulkomaisten sijoitusten lisääntyessä.

Keskinäisen tuntemuksen ja ymmärtämyksen edistämiseksi on kehitettävä edelleen kansalaisyhteiskuntaa ja EU:n jäsenvaltioiden ja laajentumisprosessissa mukana olevien maiden kansalaisten välistä vuoropuhelua. Komissio on vuodesta 2005 alkaen tukenut taloudellisesti Länsi-Balkanin maiden kanssa ja niiden välillä sekä Turkin kanssa toteutettavia vuoropuheluhankkeita. Kansalaisyhteiskunnan tukeminen on tärkeää keskinäisen ymmärtämyksen edistämiseksi ja demokratiarakenteen vahvistamiseksi koko yhteiskunnassa. Komissio aikoo nyt toteuttaa lisätoimenpiteitä kansalaisyhteiskunnan kehityksen ja vuoropuhelun edistämiseksi käyttämällä liittymistä valmistelevaa tukivälinettä.

3.3. Liittymisneuvottelujen edistäminen

Liittymisneuvottelut Kroatian ja Turkin kanssa aloitettiin jäsenvaltioiden yksimielisestä päätöksestä lokakuussa 2005, jota ennen maissa oli toteutettu useita suuria poliittisia ja lainsäädännöllisiä uudistuksia. Neuvotteluprosessi lähentää molempia maita EU:hun ja palvelee EU:n strategisia etuja. Neuvottelut käydään neuvoston määrittämissä tiukoissa puitteissa. Ne etenevät käsi kädessä edistyksen kanssa, jota saavutetaan poliittisissa ja taloudellisissa uudistuksissa sekä EU:n lainsäädännön saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen täytäntöönpanossa.

Joulukuussa 2006 kokoontunut Eurooppa-neuvosto teki päätöksiä, jotka koskevat liittymisprosessin toteuttamista ja laatua. Eurooppa-neuvoston päätelmien täytäntöönpanemiseksi on toteutettu merkittäviä toimenpiteitä. Komissio on käyttänyt täysimääräisesti hyväksi mahdollisuutta asettaa edellytyksiä neuvottelulukujen käsittelyn aloittamiselle ja päättämiselle käytännössä saavutetun edistyksen perusteella. Se esittää ensimmäiset vaikutustutkimuksensa, kun neuvotteluissa edetään keskeisiin lukuihin. Komissio esittää syksyllä vaikutustutkimuksen Kroatian tulevasta osallistumisesta EU:n maantieliikenteen kabotaasiin. Jos neuvotteluissa edistytään, tulevana vuonna esitetään muita vaikutustutkimuksia, jotka koskevat Kroatian osalta työntekijöiden vapaata liikkuvuutta ja Turkin osalta energiahuoltoa. Unioni osallistuu tiiviiseen poliittiseen ja taloudelliseen vuoropuheluun, jonka tulokset siirretään neuvotteluprosessiin. Tässä yhteydessä kiinnitetään erityistä huomiota ehdokasmaiden ja jäsenvaltioiden välisten selvittämättömien kahdenvälisten kysymysten ratkaisuun sekä hyvien naapuruussuhteiden kehittämiseen. Oikeuslaitosta ja perusoikeuksia koskevia kysymyksiä käsitellään perusteellisesti erityisessä neuvotteluluvussa. On muistettava, että neuvottelut voidaan keskeyttää, jos EU:n kulmakivinä olevia vapautta, demokratiaa ja ihmis- ja perusoikeuksien kunnioittamista koskevia periaatteita ja oikeusvaltioperiaatetta rikotaan vakavasti ja jatkuvasti.

Kroatian edistys jäsenyyttä kohti antaa muille Länsi-Balkanin maille voimakkaan signaalin niiden omista jäsenyysmahdollisuuksista, kunhan ne täyttävät vaaditut ehdot. Kroatian liittymisprosessi myötävaikuttaa kahdenvälisten ja alueellisten kysymysten ratkaisuun ja edistää sovinnontekoa. Se palvelee EU:n strategisia etuja, jotka liittyvät turvallisuuden edistämiseen ja konfliktien estämiseen alueella, jota jäsenvaltiot reunustavat.

Liittymisneuvottelujen nykytilanne EU:n eri politiikanaloja koskevien lukujen osalta edellyttää, että yhdenmukaistamista koskevat tekniset seikat ratkaistaan. Komissio on toimittanut neuvostolle kaikki Kroatiaa koskevat arviointiraportit. Nyt on tarkasteltava sitä, täyttääkö Kroatia edellytykset kyseisten neuvottelulukujen käsittelyn aloittamiseksi. Jos nämä edellytykset täyttyvät, Kroatian kanssa käytävissä liittymisneuvotteluissa voidaan tulevana vuonna edistyä merkittävästi. Kroatian on vielä edistyttävä oikeuslaitoksen ja hallinnon uudistamisen, vähemmistöjen oikeuksien, pakolaisten paluun ja raskaan teollisuuden rakenneuudistuksen aloilla.

Turkin jatkuva sitoutuminen uudistuksiin on strategisesti erittäin tärkeää EU:n omalle turvallisuudelle ja vakaudelle. Turkki muodostaa ainutlaatuisen lännen ja muslimimaailman yhtymäkohdan. Tämä on tuotu selvästi esille Alliance of Civilisations -hankkeessa vuoropuhelun edistämiseksi YK:n johdolla. Lähi-idässä ja muslimimaailmassa laajemmin seurataan mielenkiinnolla Turkin EU:hun liittymistä, joka perustuu perinpohjaiseen demokraattiseen muutokseen. Turkki tukee Lähi-idän rauhanprosessia samoin kuin Iranin kanssa ydinohjelmakysymyksestä käytävää vuoropuhelua. Sillä on merkittäviä turvallisuusjoukkoja, joita se on antanut käyttöön useissa EU:n ja Naton operaatioissa Länsi-Balkaneilta Kongon demokraattiseen tasavaltaan ja Darfurista Afganistaniin. Turkista voi kehittyä merkittävä energiaväylä EU:n ja maailman suurimpien öljy- ja kaasulähteiden välillä ja siten avaintekijä energian toimitusvarmuuden takaamisessa Euroopassa. Yhdenmukaistaminen EU:n politiikkojen kanssa tuo erityisiä etuja esimerkiksi maahanmuuton valvonnan ja ympäristön aloilla. Talouskasvu on ollut Turkissa pitkään nopeaa ja vakaata, ja Turkki on yksi EU:n suurimmista kauppa- ja investointikumppaneista.

Tällaiset strategiset näkökohdat ovat olleet esillä siitä lähtien, kun EU ja Turkki solmivat suhteet vuonna 1959. Turkin mahdollisuus liittyä EU:n jäseneksi on peräisin vuodelta 1963, jolloin se allekirjoitti assosiaatiosopimuksen Euroopan talousyhteisön kanssa. Tämän sopimuksen johdanto-osassa ja 28 artiklassa ennakoidaan selvästi liittymistä. Tämä kuvastaa suurta strategista roolia, joka Turkilla on ollut Euroopan unionin alkuajoista alkaen. Turkki on tällä hetkellä ainoa maa, jonka kanssa EU on vuonna 1995 tehdyn sopimuksen mukaisesti perustanut tulliliiton. Sille myönnettiin ehdokasmaan asema vuonna 1999. Neuvottelujen yhteisenä tavoitteena on liittyminen Euroopan unioniin, kuten jäsenvaltiot sopivat lokakuussa 2005. Turkin kanssa käytävät neuvottelut ovat avoin prosessi, jonka tulosta ei voida taata etukäteen. Neuvotteluissa eteneminen kulkee samaa tahtia kuin eteneminen uudistusten toteuttamisessa ja mukautumisessa EU:n säädöksiin ja politiikkaan eri aloilla.

On tärkeää, että Euroopan unioni pitää kiinni sitoumuksistaan ja huolehtii neuvotteluprosessin kulusta ja että neuvottelulukujen käsittely aloitetaan heti kun tekniset ehdot on täytetty lokakuussa 2005 vahvistetun neuvottelukehyksen ja 11. joulukuuta 2006 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti. Arviointiprosessi on Turkin osalta viimeisessä vaiheessa, ja komissio on tämän vuoden loppuun mennessä toimittanut useimmat raportit neuvostolle. Turkin on toteutettava tarvittavat toimenpiteet neuvoston määrittelemien neuvottelujen aloittamista koskevien edellytysten täyttämiseksi useimpien neuvottelulukujen osalta. Turkin löytämä uusi vauhti poliittisessa uudistusprosessissa vaikuttaa suoraan liittymisneuvottelujen nopeuteen. Jos edellytykset täyttyvät, Turkin kanssa käytävissä liittymisneuvotteluissa voidaan tulevana vuonna edistyä.

Hyvät naapuruussuhteet ovat edelleen avainasemassa. Syyskuun 21. päivänä 2005 annetun julistuksen ja 11. joulukuuta 2006 annettujen neuvoston päätelmien mukaisesti Turkin on täytettävä velvoitteensa panna Ankaran sopimuksen lisäpöytäkirja täytäntöön täysimääräisesti ja syrjimättömästi sekä poistaa kaikki tavaroiden vapaata liikkuvuutta rajoittavat esteet, mukaan lukien liikennevälineitä koskevat rajoitukset Kyproksen tasavaltaa vastaan. Turkin odotetaan myös edistyvän kahdenvälisten suhteiden normalisoinnissa Kyproksen tasavallan kanssa.

3.4. Länsi-Balkanin maiden lähentäminen Eurooppaan ja alueellisen yhteistyön edistäminen

Kaikilla Länsi-Balkanin mailla on mahdollisuus EU:n jäsenyyteen. Länsi-Balkanin tulevaisuus on Euroopan unionissa. Vakautus- ja assosiaatioprosessi ja vuonna 2003 vahvistettu Thessalonikin toimintasuunnitelma luovat jatkossakin puitteet tätä aluetta koskevalle EU:n politiikalle. Alueellinen yhteistyö tuo tuntuvia etuja Länsi-Balkanin kansalaisille ja auttaa edistämään uudistuksia ja sovinnontekoa.

EU soveltaa jatkossakin tiukkoja ehtoja Länsi-Balkanin maiden edistymiseen kohti EU:ta. Tyydyttävät saavutukset erityisesti vakautus- ja assosiaatiosopimusten sisältämien velvoitteiden täytäntöönpanossa, kauppaa koskevat määräykset mukaan luettuina, ovat välttämättömiä matkalla kohti mahdollista jäsenyyttä. Vakaat instituutiot ovat ratkaisevan tärkeitä vakautus- ja assosiaatiosopimusten määräysten täytäntöönpanolle ja erilaisten yhteisten elinten moitteettomalle toiminnalle.

Komissio tukee edelleen Länsi-Balkanin maita matkalla kohti Euroopan unionia niiden toteuttaessa vuonna 2005 vahvistettua etenemissuunnitelmaa. Se asettaa etusijalle Kosovon vakauden ja mahdollisuuden liittyä EU:hun.

Kaakkois-Euroopan yhteistyöprosessia (South-East Europe Cooperation Process, SEECP) koskevassa huippukokouksessa, joka pidettiin Zagrebissa toukokuussa 2007, ilmoitettiin vastuun alueellisesta yhteistyöprosessista siirtyvän aluetasolle. Vakaussopimus on suurelta osin täyttänyt tehtävänsä, ja se korvataan uudella SEECP:hen liittyvällä alueellisella yhteistyöneuvostolla (Regional Cooperation Council, RCC). RCC:lle nimitettiin pääsihteeri, ja Sarajevo valittiin sen sihteeristön toimipaikaksi. Bulgarian puheenjohtajakaudella Bosnia ja Hertsegovinan kanssa allekirjoitettiin sopimus sen asemasta sihteeristön isäntämaana, ja sihteeristön perustaminen on käynnistetty. Vakaussopimuksen alueellisen keskustelufoorumin viimeinen kokous ja RCC:n ensimmäinen kokous pidetään todennäköisesti Sofiassa vuoden 2008 alussa, jolloin vakaussopimuksen erityiskoordinaattori luovuttaa tehtävänsä RCC:n pääsihteerille. Uusien rakenteiden on oltava nopeasti toimintakykyisiä, erityisesti sihteeristön ja sen Brysselissä sijaitsevan yhteystoimiston. SEECP ja RCC luovat yleispuitteet alueelliselle yhteistyölle. Komissio osallistuu RCC:hen ja kannustaa kaikkia asianomaisia aktiivisuuteen. Vakaussopimuksen kautta saamansa kokemuksen pohjalta komissio aikoo tehdä SEECP:n ja RCC:n kanssa yhteistyötä katastrofiriskien vähentämistä koskevan EY:n aloitteen täytäntöönpanossa samoin kuin vakaussopimuksen nojalla käynnistetyn katastrofien ennaltaehkäisyä ja niihin varautumista koskevan aloitteen täytäntöönpanossa. Komissio aikoo lisäksi ottaa Länsi-Balkanin maat tiiviimmin mukaan tulvien, metsäpalojen ja maanjäristysten kaltaisia hätätilanteita varten perustetun yhteisön pelastuspalvelumekanismin toimintaan.

Uusi Keski-Euroopan vapaakauppasopimus (CEFTA) tuli voimaan heinäkuussa. Kaikki allekirjoittajamaat ovat juuri saaneet päätökseen ratifiointiprosessin, ja tämä alueellinen vapaakauppa-alue toimii nyt koko alueella. Euroopan komissio aikoo tukea CEFTAa tarjoamalla teknistä apua ja rahoittamalla CEFTAn sihteeristöä aluksi kolmen vuoden ajan. Kaikki maat tekevät yhteistyötä pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan puitteissa. Energiayhteisön perustamissopimuksen täytäntöönpanossa on edistytty. Euroopan yhteisen ilmailualueen perustamisesta tehdyn sopimuksen ratifiointi on käynnissä. Niiden allekirjoittajamaiden, joilta ratifiointi on vielä kesken, on nyt jatkettava näiden sopimusten ratifiointia. Sopimukset mahdollistavat varhaisen yhdentymisen EU:n energia- ja ilmailualan sisämarkkinoihin. Sähkö- ja kaasualaa koskevat yksityiskohtaiset etenemis- ja toimintasuunnitelmat on laadittu.

Tietoisuuden lisäämiseksi EU:n lainsäädännöstä ja politiikasta eri aloilla komission teknisen avun tiedonvaihtotoimisto TAIEX [6] järjestää mahdollisissa ehdokasmaissa teknisiä tiedotustilaisuuksia hallituksen, yritysten ja yhteiskunnan edustajille. Julkishallinnon alueellinen koulu edistää Länsi-Balkanin maiden hallinnollisten valmiuksien vahvistamista. EU:n varoja on käytetty nykyisen verkoston muuttamiseksi hallintokouluksi, joka sijaitsee Länsi-Balkanin alueella.

Länsi-Balkanin kansalaisten kannalta parannusten, joita aiheutuu maiden yhdentymisestä Eurooppaan, on oltava kouraantuntuvia. Vain silloin kansalaiset voivat ottaa vastuun sovinnonteosta ja tarvittavista uudistuksista. Ihmisten välinen kanssakäyminen olisi maksimoitava jäsenvaltioiden ja alueen maiden välillä ja alueen sisällä.

Matkustamisen helpottaminen Euroopan unioniin on erittäin tärkeä kysymys Länsi-Balkanin kansalaisille ja hallituksille. EU tunnusti tämän Thessalonikissa ja sitoutui toteuttamaan toimenpiteitä tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Matkustuksen vapauttamista koskevissa toimissa on otettava huomioon sisäiseen turvallisuuteen ja maahanmuuttoon liittyvät EU:n edut. Viisumivapausjärjestelmää on sovellettu Kroatian kanssa useita vuosia. Komissio on hiljattain neuvotellut viisumien myöntämisen helpottamista koskevat sopimukset ja takaisinottosopimukset alueen muiden maiden kanssa. Ne allekirjoitettiin syyskuussa, ja neuvoston odotetaan hyväksyvän ne piakkoin, jotta ne voivat tulla voimaan 1. tammikuuta 2008. Sopimukset parantavat tuntuvasti ehtoja, joiden perusteella myönnetään viisumit EU:hun matkustamiseksi. On tärkeää, että jäsenvaltiot varmistavat sopimusten asianmukaisen täytäntöönpanon.

Viisumien myöntämisen helpottamista koskevat sopimukset ovat merkittävä edistysaskel kohti viisumijärjestelmän täydellistä vapauttamista. Komission mielestä nyt on aika siirtyä asteittain kohti viisumivapautta Länsi-Balkanin maiden kanssa toteuttamalla konkreettisia lisätoimenpiteitä. Tämän vuoksi komissio ehdottaa vuoropuhelun aloittamista kunkin maan kanssa ehtojen täyttämistä koskevan suunnitelman laatimiseksi. Suunnitelmissa käsiteltäisiin takaisinottosopimusten tehokasta täytäntöönpanoa ja edistystä keskeisillä alueilla kuten rajaturvallisuus, asiakirjojen turvallisuus ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunta. Tällaisten suunnitelmien ansiosta asianomaiset maat voivat keskittyä paremmin uudistuspyrkimyksiinsä, ja ne myös tuovat selvemmin esille EU:n sitoutumisen alueen kansalaisia kohtaan.

Ihmisten välisen kanssakäymisen parantamiseen tähtääviin toimenpiteisiin sisältyvät myös koulutusyhteistyön lisääminen ja perustutkintoa suorittavien opiskelijoiden ja jatko-opiskelijoiden vaihtomahdollisuuksien parantaminen Tempus- ja Erasmus-Mundus -ohjelmien kautta. Niiden opiskelijoiden määrää, jotka voivat suorittaa perustutkinnon jälkeisiä opintoja EU:ssa lukuvuonna 2007/2008, on lisätty sadalla. Vuodesta 2008 alkaen joka vuosi jopa 500 perustutkintoa suorittavaa opiskelijaa voi osallistua EU:n jäsenvaltioiden ja Länsi-Balkanin välisiin vaihto-ohjelmiin. Komissio tarkastelee yhdessä jäsenvaltioiden ja muiden kahdenvälisten rahoittajien kanssa mahdollisuuksia lisätä stipendien myöntämistä. Liittymistä valmistelevalla rahoitustuella tuetaan myös Länsi-Balkanin nuorten, nuorisojärjestöjen, kulttuuritoimijoiden, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja tutkijoiden osallistumista EU:n ohjelmiin. Komissio tukee aloitteita ja hankkeita, jotka liittyvät kulttuurien välisen vuoropuhelun eurooppalaiseen teemavuoteen vuonna 2008. Komission uuden kansalaisyhteiskuntaa koskevan välineen nojalla toteutetaan toimenpiteitä, joilla tuetaan kansalaisyhteiskunnan ryhmien verkottumista ja vaihtotoimintaa alueellisella ja Euroopan tasolla.

Maiden edistyminen kohti EU:n jäsenyyttä edellyttää maiden parlamenttien aktiivista osallistumista. Parlamenttien välinen yhteistyö on lisääntynyt entisestään sekä Länsi-Balkanin alueen sisällä että Länsi-Balkanin maiden ja EU:n välillä. Yhteistyössä Euroopan parlamentin kanssa komissio kannustaa toimiin, joissa painopisteenä on Euroopan yhdentyminen.

3.5. Enemmän tukea uudistuksiin

Liittymistä valmisteleva tukiväline (IPA) otettiin käyttöön 1. tammikuuta. Sen tarkoituksena on luoda yhdenmukainen tukikehys ehdokasmaille ja mahdollisille ehdokasmaille. Yhteisö tukee jatkossakin näitä maita niiden pyrkimyksissä vahvistaa demokraattisia instituutioita ja oikeusvaltioperiaatetta, uudistaa julkishallinto ja luoda toimiva markkinatalous. Tukea annetaan instituutioiden kehittämistä ja rajat ylittävää yhteistyötä koskevien hankkeiden muodossa ja riippuen valmistelujen tilasta kyseisessä maassa tukena toimenpiteille, jotka koskevat aluekehitystä, inhimillisten voimavarojen kehittämistä ja maaseudun kehitystä.

Tuen täytäntöönpanon siirtämistä Euroopan jälleenrakennusvirastolta komission lähetystöille ja toimistoille Belgradissa, Podgoricassa, Pristinassa ja Skopjessa koskevissa valmisteluissa on edistytty. Prosessi saadaan päätökseen vuoden 2008 loppuun mennessä. Virasto on ollut avuksi jälleenrakennusavun antamisessa maille konfliktien jälkeen. Liittymistä valmistelevan tukivälineen käyttöönoton myötä edunsaajamaiden viranomaisilla on enemmän vastuuta liittymistä valmistelevan tuen ohjelmoinnissa. Niiden on valmistauduttava ottamaan vastuu EU-varojen hallinnoinnista.

Kosovoon on kiinnitettävä erityistä huomiota. Avunantajien on suurelta osin otettava harteilleen sen suuret ulkoisen rahoituksen tarpeet. Koska EU:lla tulee olemaan ratkaiseva asema Kosovossa sen aseman määrittämisen jälkeen, EU:n ja jäsenvaltioiden on otettava johtoasema kansainvälisessä yhteisössä.

Liittymistä valmisteleva tukiväline auttaa edunsaajia vahvistamaan valmiuksiaan instituutioiden kehittämisen, hyvän hallintotavan ja pk-yritysten kehittämisen kautta. Erityistä huomiota kiinnitetään hallinnon ja oikeuslaitoksen uudistamiseen ja oikeusvaltioperiaatteeseen. Myös kumppanimaiden julkisen talouden hoitoa ja niiden valmiuksia käyttää täysimääräisesti hyväkseen liittymistä valmisteleva tuki pyritään parantamaan. Teknisen avun tiedonvaihtotoimiston TAIEXin kautta jäsenvaltioiden virkamiehet tarjoavat nopeasti apua laajentumisprosessissa mukana olevien maiden viranomaisille. SIGMAsta [7] ja TAIEXista saatujen tulosten perusteella toteutetaan perinteisten EU:n säädöksiin ja politiikkoihin liittyvien kummitoimintahankkeiden lisäksi viranomaisten välisiä kummitoimintahankkeita hallintotavan tukemiseksi keskipitkällä aikavälillä.

Komissio perustaa IPA:n puitteissa uuden rahoitusvälineen kansalaisyhteiskunnan kehityksen ja vuoropuhelun edistämiseksi. Kansalliset ja useita edunsaajamaita koskevat hankkeet ohjelmoidaan koordinoidusti kansalaisyhteiskunnan kehityksen edistämiseksi jokaisessa maassa. Tavoitteena on vahvistaa kansalaisyhteiskunnan järjestöjä ja niiden roolia poliittisessa prosessissa, lisätä kansalaisyhteiskunnan järjestöjen valmiuksia kehittää rajat ylittäviä hankkeita ja verkostoja sekä tutustuttaa kansalaisyhteiskunnan edustajia ja mielipidevaikuttajia EU-kysymyksiin. Väline parantaa paikallisten kansalaisyhteiskunnan järjestöjen valmiuksia kansalaisten mobilisointiin, kampanjointiin ja verkottumista edistävien hankkeiden kehittämiseen ja hallinnointiin, ja se tukee niiden harjoittamaa vuoropuhelua vastaavien EU:n elinten kanssa. Sen kattamiin aloihin kuuluvat ihmisoikeudet, sukupuolten tasa-arvo, sosiaalinen osallisuus, terveys, ympäristö, liike-elämän etujen valvonta ja edustaminen sekä kuluttajansuoja. Väline edistää kumppanimaissa toimivien liike-elämän järjestöjen, ammattijärjestöjen ja toimialajärjestöjen ja vastaavien EU:n tason järjestöjen välistä yhteistyötä ja asiantuntemuksen vaihtoa. Tarkoituksena on perustaa vierailuohjelma, jonka avulla kansallisessa ja paikallisessa politiikassa, uskonnon alalla, tiedotusvälineissä, ammattiliitoissa ja liike-elämän järjestöissä toimivat tärkeimmät mielipidevaikuttajat perehdytetään EU-kysymyksiin ja saatetaan yhteen EU:ssa toimivien kollegojensa kanssa.

Avunantajien välisen koordinoinnin parantaminen on merkittävä tekijä uudessa IPA-asetuksessa erityisesti budjettirajoitukset huomioon ottaen. Komissio koordinoi IPA-tuen hyvin kansainvälisten rahoituslaitosten ja muiden avunantajien antaman tuen kanssa taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen edellyttämien perustarpeiden täyttämiseksi. Komissio on parhaillaan perustamassa infrastruktuurivälinettä, joka rahoitetaan IPA-varoilla vuodesta 2008 alkaen ja joka auttaa valmistelemaan infrastruktuurihankkeita. Se kattaa liikenne-, energia- ja ympäristöinfrastruktuurin lisäksi investoinnit sosiaalialalla kuten terveys, koulutus, asunnot ja pakolaiset. Muihin aloitteisiin sisältyvät esimerkiksi yksityissektorin kehitykseen suunnattu Kaakkois-Euroopan eurooppalainen rahasto (EFSE) ja energiatehokkuuden rahoitusväline. Tällä tavoin IPA-tuella pyritään saavuttamaan kustannustehokkain avustusten ja lainojen yhdistelmä. Tähän yhteiseen toimintaan osallistuvat erityisesti Euroopan investointipankki ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki sekä muut kansainväliset rahoituslaitokset kuten Maailmanpankki ja Euroopan neuvoston kehityspankki.

3.6. Laajentumisen kansalaisilta saaman tuen varmistaminen

Tiedotus on EU:n laajentumisstrategian kulmakivi. Kansalaisille on tiedotettava paremmin laajentumisen eduista ja haasteista. Näkemykset aikaisemmista laajentumisista vaikuttavat julkiseen mielipiteeseen EU:ssa tulevasta laajentumista. On tärkeää kuunnella kansalaisia, vastata heidän huoliinsa ja antaa lisätietoja. EU:n on esitettävä enemmän asiatietoja laajentumisesta, jotta kansalaiset pystyvät näkemään sekä edut että haasteet selvemmin.

EU:lla on haasteellinen tehtävä tiedottaa laajentumisesta sekä jäsenvaltioissa että ehdokasmaissa ja mahdollisissa ehdokasmaissa.

Jäsenvaltioissa suurimpia haasteita ovat tiedottaminen viidennestä laajentumisesta, erityisesti sen vaikutuksesta taloudelliseen menestykseen ja EU:n maailmanlaajuisen roolin vahvistumiseen, ja nykyisen laajentumisprosessin etujen ja haasteiden korostaminen. EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden on annettava EU:n kansalaisille tietoja ehdokasmaista ja mahdollisista ehdokasmaista ja selitettävä, kuinka laajentuminen toimii asteittaisena ja huolellisesti valvottuna prosessina. Meidän on edistettävä vuoropuhelua laajentumiseen liittyvistä kysymyksistä kaikilla yhteiskunnan tasoilla.

Ehdokasmaissa ja mahdollisissa ehdokasmaissa suurimpia haasteita ovat sen korostaminen, että unioni on sitoutunut kyseisten maiden mahdolliseen EU-jäsenyyteen, ja kunkin maan edistymiselle kohti EU:ta, jota arvioidaan maan saavutusten perusteella, asetettujen ehtojen selittäminen. Kansalaisten on nähtävä, että eteneminen kohti EU:ta riippuu uudistusten nopeudesta kussakin maassa. Mitä nopeampi ja tehokkaampi uudistusprosessi on maissa, sitä nopeammin ne etenevät kohti jäsenyyttä ja kaikkia sen tuomia etuja. EU:n on tuettava näiden maiden hallituksia niiden pyrkimyksissä selittää EU:n luonnetta ja osoittaa, kuinka maan kansalaiset hyötyvät läheisimmistä suhteista EU:hun valmistauduttaessa jäsenyyteen. Kansalaisten on tiedettävä enemmän sellaisista eduista kuin liittymistä valmisteleva rahoitustuki ja tekninen neuvonta, viisumien myöntämisen helpottaminen ja stipendit.

Jotta laajentumisesta tiedottaminen olisi tehokkaampaa, komissio kehottaa jäsenvaltioiden sekä ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden hallituksia laatimaan tiedotussuunnitelmat. Näissä suunnitelmissa olisi valittava kohdeyleisöksi politiikassa, tiedotusvälineissä, tiedemaailmassa ja liike-elämässä sekä työmarkkinaosapuolten ja nuorison keskuudessa vaikuttavat mielipidevaikuttajat. Myös komission uusi väline kansalaisyhteiskunnan kehityksen ja vuoropuhelun edistämiseksi auttaa tässä tehtävässä.

Jäsenvaltioiden on otettava vastuulleen päättämänsä politiikan selittäminen ja puolustaminen, vuoropuhelun edistäminen ja laajentumisesta saatavien etujen selittäminen. Myös Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien jäsenillä samoin kuin alueellisilla ja paikallisilla viranomaisilla ja kansalaisyhteiskunnan järjestöillä on merkittävä rooli. Näillä lähinnä kansalaisia olevilla toimijoilla on merkittävä rooli valveutuneen keskustelun aikaansaamiseksi laajentumisesta.

Komissio täydentää näitä toimia tiedottamalla EU:n laajentumispolitiikasta ja liittymistä valmistelevasta tuesta. Se vastaa myytteihin asiatiedoilla. Se käyttää täysimääräisesti edustustojaan jäsenvaltioissa ja lähetystöjään laajentumisprosessissa mukana olevissa maissa. Komissio pyrkii aloittamaan vuoropuhelun laajentumisesta tärkeimpien mielipidevaikuttajien kanssa ja käyttää sen pohjana vuonna 2007 useista menestyksekkäistä tiedotushankkeista, erityisesti kauppakamareiden ja opiskelijajärjestöjen kanssa järjestetyistä hankkeista, saamiaan kokemuksia.

4. Päätelmät ja suositukset

Edellä esitetyn analyysin perusteella komissio päättelee seuraavaa:

1) Laajentuminen on edistänyt koko maanosan rauhaa, demokratiaa ja vakautta ja tuonut selviä etuja kaupan ja investointien lisääntymisen ja talouskasvun nopeutumisen myötä. Unioni on nyt kilpailukykyisempi, ja se pystyy vastaamaan paremmin globalisaation haasteisiin. Laajentuminen on lisännyt EU:n painoarvoa maailmassa.

2) EU:n laajentuminen on huolellisesti valvottu prosessi, joka noudattaa Eurooppa-neuvoston joulukuussa 2006 määrittelemää uutta yksimielisyyttä. Tämä yksimielisyys perustuu sitoumusten vahvistamiseen, tasapuoliseen ja tiukkaan ehdollisuuteen ja kansalaisten parempaan tiedottamiseen yhdistettynä EU:n kykyyn ottaa vastaan uusia jäseniä. Nykyinen laajentumissuunnitelma kattaa Länsi-Balkanin maat ja Turkin, joille on annettu mahdollisuus liittyä EU:hun, kunhan ne täyttävät asetetut ehdot.

3) Komissio on toteuttanut toimenpiteitä laajentumisprosessin laadun parantamiseksi. Vaikeita uudistuksiin liittyviä kysymyksiä käsitellään nyt varhaisessa vaiheessa. Poliittisen ja taloudellisen vuoropuhelun ja laajentumisprosessin välinen kytkentä on varmistettu. Laajentumisneuvotteluissa käytetään nyt koko laajuudessaan hyväksi neuvottelulukujen aloittamista ja päättämistä koskevia edellytyksiä. Komissio edistää avoimuuden lisäämistä esimerkiksi julkistamalla arviointiraportit, ja se valmistelee ensimmäisiä vaikutustutkimuksia. Kukin maa etenee vaiheesta toiseen matkallaan kohti EU:ta, kun se on täyttänyt tarvittavat ehdot Länsi-Balkania koskevan vuoden 2005 etenemissuunnitelman mukaisesti.

4) Laajentumisprosessissa mukana olevien maiden edessä on vielä suuria haasteita. On tärkeää, että niiden liittymismahdollisuudet ovat jatkossakin näkyviä ja uskottavia. Kutakin maata arvioidaan sen omien ansioiden perusteella. Sellaisten peruskysymysten ratkaiseminen kuten valtiorakenteiden kehittäminen, oikeusvaltioperiaate, sovinnonteko ja hallinnon ja oikeuslaitoksen uudistaminen sekä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunta edellyttävät vielä lisätoimia. Hyvät naapuruussuhteet ovat edelleen avainasemassa.

5) Liittymisneuvottelut Kroatian kanssa ovat edenneet hyvin, ja niissä ollaan siirtymässä ratkaisevaan vaiheeseen. Tämä osoittaa koko alueelle, että unioniin liittyminen on todellinen mahdollisuus. Kroatian on vielä edistyttävä erityisesti oikeuslaitoksen ja hallinnon uudistamisen, vähemmistöjen oikeuksien, pakolaisten paluun sekä teräs- ja laivanrakennusteollisuuden rakenneuudistuksen aloilla.

6) Turkki on toteuttanut suuria uudistuksia sen jälkeen kun siitä tuli ehdokasmaa vuonna 1999. Viime vuonna Turkki koki perustuslaillisen kriisin, joka johti ennenaikaisiin parlamenttivaaleihin. Vaalit olivat vapaat ja rehelliset, ja uusi parlamentti edustaa maan poliittista monimuotoisuutta. Tasavallan presidentti valittiin valtiosäännön mukaisesti, ja siviilihallinnon ja armeijan välisissä suhteissa noudatetaan demokratian periaatteita. Turkin on nyt annettava uutta pontta poliittisille uudistuksilleen. Merkittäviä lisätoimenpiteitä on toteutettava viipymättä erityisesti sananvapauden (rikoslain 301 § ja muu relevantti lainsäädäntö) ja ei-islamilaisten uskonnollisten yhteisöjen oikeuksien alalla. Lisäparannuksia tarvitaan myös erityisesti oikeuslaitoksen uudistamisen, korruption torjunnan, naisten, lasten ja ammattiliittojen oikeuksien vahvistamisen, sivistyksellisten oikeuksien ja turvallisuusjoukkojen siviilivalvonnan aloilla.

Turkki ei ole täyttänyt assosiaatiosopimuksen lisäpöytäkirjan täysimääräistä ja syrjimätöntä täytäntöönpanoa koskevaa velvoitettaan eikä se ole edistynyt kahdenvälisten suhteiden normalisoinnissa Kyproksen tasavallan kanssa. Komissio jatkaa raportointiaan tulevissa vuosittaisissa kertomuksissaan Eurooppa-neuvoston 11. joulukuuta 2006 vahvistamien päätelmien mukaisesti.

7) Kosovon asema on selvennettävä mahdollisimman nopeasti. Tältä osin EU:n yksimielisyys on ratkaisevan tärkeä. Komissio tukee täysin troikan toimintaa. On löydettävä kestävä ratkaisu, joka takaa demokraattisen ja monietnisen Kosovon ja edistää alueellista vakautta.

8) Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on saavuttanut edistystä, mutta sen on edelleen nopeutettava uudistuksia tärkeimmillä aloilla. Albania ja Montenegro ovat edistyneet useilla aloilla, mutta niiden edessä on vielä suuria haasteita. Bosnia ja Hertsegovinan on vielä otettava täysi vastuu hallinnostaan, ja sen on edistyttävä erityisesti poliisivoimien uudistuksessa. Serbia on osoittanut, että sillä on hallinnolliset valmiudet edistyä huomattavasti EU:n jäsenyyden toteutumista kohden. Tästä on todisteena vakautus- ja assosiaatiosopimuksen teknisten neuvottelujen tehokas hoitaminen. Vakautus- ja assosiaatiosopimuksen allekirjoittaminen edellyttää kuitenkin vielä sitä, että Serbia tekee täyttä yhteistyötä kansainvälisen sotarikostuomioistuimen kanssa. Koko alueen on edistyttävä uudenaikaisten demokratioiden luomisessa ja vuoropuheluun ja suvaitsevaisuuteen perustuvan poliittisen kulttuurin kehittämisessä.

Tämän perusteella komissio toteaa seuraavaa:

(a) Komissio odottaa Kroatian kanssa käytävien liittymisneuvottelujen etenevän huomattavasti tulevan vuoden aikana, minkä seurauksena voidaan aloittaa erittäin monien neuvottelulukujen käsittely ja päättää lukuisten neuvottelulukujen käsittely toistaiseksi, jos maa jatkaa tarvittavia uudistuksia ja täyttää edellytykset.

(b) Komissio odottaa, että Turkin kanssa käytävissä liittymisneuvotteluissa edistytään vuoden aikana. Niiden neuvottelulukujen, joita koskevat tekniset valmistelut on saatu päätökseen, käsittely olisi aloitettava vahvistettujen menettelyjen mukaisesti.

Neuvottelujen tahti riippuu uudistusten tuloksista Turkissa. Turkin edistys voi saada uutta pontta, jos se onnistuu täyttämään neuvottelulukujen käsittelyn aloittamista koskevat edellytykset.

Komissio on ehdottanut neuvostolle, että sananvapautta koskevien Turkin rikoslain säännösten (301 § ja muut vastaavat) muuttamista olisi pidettävä edellytyksenä oikeuslaitosta ja perusoikeuksia koskevan keskeisen neuvotteluluvun avaamiselle.

Turkin olisi täytettävä assosiaatiosopimuksen lisäpöytäkirjan täysimääräistä ja syrjimätöntä täytäntöönpanoa koskevat velvoitteensa 11. joulukuuta 2006 annettujen neuvoston päätelmien mukaisesti. Ennen tätä kahdeksan neuvotteluluvun käsittelyä ei aloiteta.

(c) EU on valmis antamaan lisätukea vakauden edistämiseksi Kosovossa ja koko alueella ja vastaamaan kehitykseen käyttämällä täysipainoisesti poliittisia välineitään.

(d) Jos ehdot täytetään, vakautus- ja assosiaatiosopimukset voidaan saattaa päätökseen kaikkien Länsi-Balkanin maiden kanssa vuonna 2008 siten, että sopimukset on joko allekirjoitettu tai voimassa.

(e) Länsi-Balkanin maat ottavat vastuun alueellisesta yhteistyöstä siirryttäessä vakaussopimuksesta uuteen alueelliseen yhteistyöneuvostoon Kaakkois-Euroopan yhteistyöprosessin puitteissa. EU tukee jatkossakin paikallista vastuuta aloitteista alueellisessa yhteistyössä.

(f) Erityistä huomiota kiinnitetään ihmisten välisen kanssakäymisen edistämiseen Länsi-Balkanin maiden ja EU:n välillä. Komissio käynnistää vuoropuhelun Länsi-Balkanin maiden kansalaisten viisumivapaudesta seuraavana vaiheena viisumien myöntämisen helpottamista ja takaisinottoa koskevien sopimusten tekemisen jälkeen.

(g) Vuoden 2008 alussa komissio antaa tiedonannon, jossa arvioidaan kehitystä ja esitetään, kuinka Länsi-Balkanin maiden lähentämistä EU:hun koskevan Thassalonikin toimintasuunnitelman ja Salzburgin tiedonannon täytäntöönpanossa olisi edettävä.

(h) Komissio ehdottaa nyt uudistettuja liittymiskumppanuuksia ja Eurooppa-kumppanuuksia, joissa vahvistetaan tarkistetut ensisijaiset uudistustavoitteet. Valtiorakenteiden kehittämistä, hallintotapaa sekä hallinnon ja oikeuslaitoksen uudistamista koskevat peruskysymykset on ratkaistava varhaisessa vaiheessa.

(i) Nämä ensisijaiset tavoitteet otetaan huomioon ohjelmoitaessa rahoitustukea uuden liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA) puitteissa. Komissio perustaa IPA:n yhteyteen myös rahoitusvälineen vuoropuhelun ja kansalaisyhteiskunnan kehityksen edistämiseksi, erityisesti valmiuksien kehittämisen ja vaihto-ohjelmien kautta. Se varmistaa paremman koordinoinnin muiden avunantajien kanssa ja lisää yhteistyötä Euroopan investointipankin sekä Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin ja muiden kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa.

(j) On olennaista varmistaa kansalaisten tuki laajentumiselle. On tärkeää kuunnella kansalaisia ja vastata heidän huoliinsa antamalla selkeitä asiatietoja. Vastuu laajentumista koskevasta tiedottamisesta on yhteinen. Se edellyttää jäsenvaltioiden aktiivista osallistumista. Komissio tekee jatkossakin osansa yhdessä Euroopan parlamentin, kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten sekä kansalaisyhteiskunnan kanssa.

LIITE

Albaniaa, Bosnia ja Hertsegovinaa, Kroatiaa, entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa, Montenegroa, Serbiaa, Kosovoa [8] ja Turkkia koskevat päätelmät

Albania

Poliittisin arviointiperustein arvioituna käy ilmi, että Albania on edistynyt jonkin verran demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen juurruttamisessa. Albania on säilyttänyt roolinsa alueellisen vakauden ylläpitäjänä. Demokratiakulttuuria ja erityisesti eri osapuolten välistä rakentavaa vuoropuhelua on kuitenkin kehitettävä, jotta poliittinen järjestelmä voisi toimia tehokkaasti ja avoimesti. Parlamentin on ryhdyttävä merkittäviin lisätoimiin uudistusten läpiviemiseksi. Yksi merkittävimpiä haasteita on korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunta.

Demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen juurruttamisessa on edistytty jonkin verran. Albanian parlamentti on hoitanut perustuslaillisen tehtävänsä uuden presidentin valinnassa. Poliittisten puolueiden jatkuva yhteistyöhaluttomuus on kuitenkin jarruttanut varsinkin vaaleihin ja oikeudenkäyttöön liittyviä uudistuksia. Albania on edistynyt jonkin verran hallintorakenteiden lujittamisessa, mikä on välttämätöntä sen EU:lle antamien sitoumusten täyttämiseksi ja maan kehitystarpeisiin vastaamiseksi. Koordinoinnissa ja valmiuksissa on runsaasti kehittämisen varaa, ja strategiasuunnittelua on parannettava. Vaihtuvuus Albanian julkishallinnossa on vähentynyt. Tehokkuuden ja puolueettomuuden varmistamiseksi tarvitaan kuitenkin järeitä toimia, joista yksi on virkamieslain täysimääräinen täytäntöönpano. Julkishallintoministeriön vaikutusvaltaa on lisättävä. Julkishallinnon henkilöstöjohtamisessa on edelleen mittavia puutteita.

Oikeuslaitoksen uudistamisessa edistyminen on ollut rajallista. Tuomareihin sovellettavat arviointimenettelyt ovat parantuneet, tuomioistuinlaitosta on järkeistetty ja tuomioiden täytäntöönpano on nopeutunut jonkin verran. Oikeuslaitoksen toiminta on kuitenkin edelleen heikolla pohjalla korruption takia ja koska oikeuslaitoksen riippumattomuudessa, avoimuudessa ja tehokkuudessa on puutteita. Lainsäädäntö, jolla näihin haasteisiin pyritään vastaamaan, on lykkääntynyt.

Hallitus on omaksunut strategisen lähestymistavan korruption torjuntaan, joka on yksi Eurooppa-kumppanuuden tärkeimmistä ensisijaisista tavoitteista. Julkisia hankintoja koskevaan lainsäädäntöön on tehty parannuksia. Korruptiotutkimusten seurauksena on pidätetty joitakin korkeita virkamiehiä. Korruptio on kuitenkin erittäin vakava ja laajalle levinnyt ongelma, jonka ratkaisemiseksi tarvitaan vielä mittavia ponnisteluja sen kaikilla osa-alueilla tuomioistuinten vastuu ja puolueiden rahoituksen avoimuus mukaan luettuina.

Ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen suojelun osalta on edistymistä on tapahtunut jonkin verran. Albania on lakkauttanut kuolemanrangaistuksen kaikissa olosuhteissa. Verikostoon yllyttäjiä varten on nyt uusi laki. Syyttäjäkunnalle ja rikospoliisille annetuissa ohjeissa korostetaan sitä, että ihmisoikeuksia on kunnioitettava rikosoikeudellisissa menettelyissä. Vankilaolosuhteissa on yhä runsaasti toivomisen varaa. Vankilaolot ovat kohentuneet jossain määrin, ja useimmat tutkintavangit on siirretty heille varta vasten osoitettuihin tiloihin vankiloissa. Vankiloissa on kuitenkin edelleen liikaa vankeja niiden kapasiteettiin nähden. Ihmisoikeuksia koskevien sääntöjen noudattamista on tehostettava huomattavasti ja kyseisten oikeuksien loukkauksiin syyllistyvät on pantava järjestelmällisesti syytteeseen. Maksuttoman oikeusavun antamista koskevassa lainsäädännössä on edelleen puutteita.

Albania on onnistunut edistämään jonkin verran sananvapautta, joka on sekin yksi Eurooppa-kumppanuuden tärkeimmistä ensisijaisista tavoitteista. Uuden yleisradiotoimintaa koskevan lain laatimisesta on tehty toimintasuunnitelma. Yleisradioyhtiön hallintoneuvostoon kuuluu nyt kansalaisyhteiskunnan edustajia. Alan kilpailuedellytykset ovat parantuneet. Toimilupia ja veronkannon tehostamista koskevat hallituksen päätökset ovat kuitenkin johtaneet syytöksiin puolueellisuudesta. Tarvitaan uusia, yksimielisyyteen perustuvia ja paremmin koordinoituja uudistuksia, joiden kohteena on erityisesti lähetystoiminta ja tiedotusvälineiden omistusjärjestelyjen avoimuus. Lisäksi on tehostettava jo annetun lainsäädännön täytäntöönpanoa.

Kansalaisyhteiskuntaa edustavia järjestöjä koskeva lainsäädäntökehys on suotuisa. Kansalaisjärjestöt ovat kuitenkin heikkoja: ne eivät osallistu riittävästi politiikantekoon, ja niiden resurssit, organisatoriset valmiudet, edunvalvontataidot ja alueelliset yhteydet ovat puutteellisia.

Naisten oikeuksien vahvistamisessa on edistytty jonkin verran. Uudella lainsäädännöllä on puututtu perheväkivaltaan ja perustettu uusi ministeriötason osasto tasa-arvokysymysten käsittelyyn. Naisten suojelu kaikenlaiselta väkivallalta on kuitenkin edelleen riittämätöntä. Lainsäädäntöä on parannettava ja se on pantava täysimääräisesti täytäntöön. Myös lasten oikeuksien parantamisessa edistytty jonkin verran. Nuoriso-oikeutta, lasten oikeuksien valvontaa ja perusasteen koulutusta on tehostettu. Uusien edistysaskelten hidasteena ovat viiveet keskeisen lainsäädännön (erityisesti vastasyntyneiden rekisteröinti) antamisessa ja resurssien puute. Sosiaalipalvelut ovat parantuneet jonkin verran, muun muassa eri väestöryhmille suunnattuja varoja on lisätty. Vähäosaisille ja vajaakuntoisille suunnatut tukitoimet ovat kuitenkin vähäisiä. Parempiin tuloksiin voitaisiin päästä, jos valtion virastojen toimintaa koordinoitaisiin paremmin.

Omistusoikeuksien – nekin Eurooppa-kumppanuuden tärkeimpiä ensisijaisia tavoitteita – parantamisessa on edistytty. Hallitus on omaksunut strategian, jolla kiinteistöjen ensirekisteröintiä, palauttamista ja korvaamista sekä luvatta rakennettujen rakennusten laillistamista säätelevät prosessit kytketään toisiinsa. Palautusten ja korvausten parempi hallinnointi on hieman nopeuttanut valitusten käsittelyä, mutta prosessi on edelleen hidas. Rekisteröintejä, palautuksia, korvauksia ja laillistamisia on koordinoitava asianmukaisesti ja niihin liittyvien valitusten käsittelyä on nopeutettava.

Albania on toteuttanut joitakin toimenpiteitä vähemmistöjen suojelusta antamiensa sitoumusten täyttämiseksi. Kyseisillä toimilla tuetaan vähemmistökielten ja perinteisten paikannimien käyttöä. Eri vähemmistöryhmien kokoa ja tilannetta koskevien luotettavien tietojen puuttuminen estää kuitenkin tilannetta kehittymästä parempaan suuntaan. Romanien tilanteen parantamiseksi on ryhdytty joihinkin toimiin, mutta niiden vaikutukset ovat jääneet rajallisiksi. Romanien elinolot ovat edelleen ankeat, ja heitä syrjitään koulutuksessa, sosiaaliturvassa, terveydenhoidossa, asumisessa ja työhönotossa.

Mitä tulee alueellisiin kysymyksiin ja kansainvälisiin velvoitteisiin, Albania on edelleen pitänyt yllä hyviä kahden- ja monenvälisiä suhteita muihin Länsi-Balkanin maihin ja sen naapurustossa sijaitseviin EU:n jäsenvaltioihin. Maa on edelleen aktiivinen toimija alueellisessa yhteistyössä osallistumalla Kaakkois-Euroopan yhteistyöprosessiin (SEECP) sekä alueellisen yhteistyöneuvoston ja muutetun Keski-Euroopan vapaakauppasopimuksen (CEFTA) toimintaan. Albanian kanta Kosovon lopulliseen asemaan on pysynyt rakentavana, mikä on ollut omiaan edistämään alueen vakautta. Kansainvälisen rikostuomioistuimen toimintaan liittyvä kahdenvälinen immuniteettisopimus, jonka Albania on tehnyt Yhdysvaltojen kanssa, on ristiriidassa EU:n asiaa koskevan yhteisen kannan ja johtoperiaatteiden kanssa.

Albanian talous on jatkanut voimakasta kasvua. Kansantalous on pysynyt vakaana, mutta ulkoiset vajeet ovat kasvaneet entisestään, mikä selittyy lähinnä energiasektorin kriisillä. Oikeusvaltioperiaatteen puutteellinen soveltaminen haittaa edelleen markkinatalouden sujuvaa toimintaa ja vaikuttaa liiketoimintaympäristöön. Heikot infrastruktuurit ja energiatoimitusten epävarmuus ovat edelleen hidastaneet talouden kehittymistä.

Taloudellisin arviointiperustein arvioitaessa Albania on edistynyt pyrkimyksissään luoda toimiva markkinatalous. Tuntuvia lisäuudistuksia tarvitaan, jotta maa voisi pitkällä aikavälillä selvitä kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa.

Poliittinen konsensus talouspolitiikan olennaisista osista on yleisesti ottaen pysynyt muuttumattomana. Kansantalous pysyi pääpiirteissään vakaana. Talouskasvu jatkui voimakkaana energiapulasta huolimatta. Rahapolitiikka on jatkunut uskottavana, minkä ansiosta inflaatio on pysynyt erittäin matalana. Rekisteröity työttömyys on edelleen korkea, mutta se jatkaa laskuaan. Julkisen talouden tulokehitys on pääpiirteissään ollut tavoitteiden mukaista, ja talousarvion toteutus on tehostunut. Julkisen talouden uudistuksia on viety eteenpäin, mutta riskejä on edelleen olemassa. Yleisesti ottaen makrotalouspolitiikka on ollut tyydyttävää. Yksityistämisessä oli merkittäviä viiveitä vuonna 2006, mutta kehitys vauhdittui vuonna 2007. Yksityisomistuksessa oleva pankkisektori on kasvamassa ja yleisesti ottaen terveellä pohjalla. Luottoekspansio on jatkunut vahvana. Pankkitarkastuksen sääntelyjärjestelmä on pitkälle kehittynyt. Samoin kaupan yhdentyminen EU:n kanssa on edennyt suhteellisen pitkälle.

Ulkoiset vajeet ovat kuitenkin kasvaneet entisestään, mikä johtuu pääasiassa energiasektorilla ilmenneistä ongelmista. Tuomioistuinten päätösten täytäntöönpanossa ja omistusoikeuksien määrittämisessä on edistytty jonkin verran, mutta puutteet oikeuslaitoksen toiminnassa ja lakien täytäntöönpanossa vaikuttavat kielteisesti liiketoimintaympäristöön. Vaikka yritysten rekisteröintimenettelyihin on tehty parannuksia, hallinnolliset heikkoudet haittaavat markkinoille tuloa ja markkinoilta poistumista. Muiden rahoitusalan toimijoiden kuin pankkien valvonnassa on edistytty jonkin verran, mutta siinä on edelleen parantamisen varaa erityisesti eläkerahastojen osalta. Rakennetyöttömyys vaivaa edelleen. Kehittynyt yksityissektori voisi edistää maan talouskehitystä, mutta pätevän henkilöstön puute ja heikot infrastruktuurit jarruttavat yksityissektorin kehittämistä. Syvään juurtuneet puutteet lainvalvonnassa ja sääntelykehyksessä ruokkivat laajalle levinnyttä epävirallista sektoria, mikä puolestaan kaventaa veropohjaa, heikentää valtion talouspoliittisia toimintaedellytyksiä ja vaikuttaa kielteisesti liiketoimintaympäristöön.

Albania on edistynyt pyrkimyksissään lähentää lainsäädäntöään, politiikkojaan ja valmiuksiaan eurooppalaisiin normeihin ja aloittanut kaupan alan sitoumuksia koskevan väliaikaisen sopimuksen täytäntöönpanon. Joillakin aloilla – esimerkiksi tulli, kilpailu ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunta – edellisvuosien uudistustahti on jatkunut, kun taas toisilla, kuten energian, liikenteen sekä teollis- ja tekijänoikeuksien aloilla, edistyminen on ollut rajallista. Uudistusten ajaminen eläinlääkinnän ja kasvinsuojelun valvonnan kaltaisilla aloilla on äärimmäisen tärkeää, jotta vakautus- ja assosiaatiosopimusta voitaisiin hyödyntää täysimääräisesti. Vakautus- ja assosiaatiosopimuksen muihin kuin kauppaa koskeviin määräyksiin liittyvät hallinnolliset valmiudet samoin kuin lakien tosiasiallinen täytäntöönpano ovat haasteita, joihin Albanian on vastattava, jotta vakautus- ja assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanossa tapahtuisi vakaata edistymistä.

Sisämarkkinoiden toteutus on joiltakin osin edennyt, mutta Albanian on ryhdyttävä lisätoimiin siihen liittyvien, vakautus- ja assosiaatiosopimuksesta johtuvien velvoitteiden täyttämiseksi. Edistyminen on ollut hyvää standardien käyttöönotossa ja tuotteiden hyväksymisessä. Metrologiaan ja markkinoiden valvontaan liittyviä valmiuksia ollaan lisäämässä, mutta lisäksi tarvitaan lainsäädännöllisiä parannuksia. Kuluttajansuojaa on parannettava valitusten käsittelyn ja riitojenratkaisun osalta. Omistusoikeuksiin liittyvät epävarmuudet ovat sijoittautumisen esteenä. Pääomanliikkeisiin sovelletaan edelleen joitakin rajoituksia.

Tullin tietokoneistamisessa on edistytty, ja se on auttanut Albaniaa tehostamaan liitännäistoimenpiteitä koskevien vakautus- ja assosiaatiosopimuksen määräysten täytäntöönpanoa. Tullitulojen kasvu on jatkunut. Albania on toteuttanut väliaikaisessa sopimuksessa määrätyt tullinalennukset. Infrastruktuuria on kuitenkin parannettava ja käytäntöjä lähennettävä EU:n käytäntöihin. Verohallintoa on järkeistetty, ja tietokoneistamisessa ja verovalitusten käsittelyssä on tapahtunut edistystä. Veronkanto on kuitenkin edelleen heikkoa. Tilanteen korjaamiseksi tarvitaan kokonaisvaltainen veronkanto- ja verovalvontastrategia, ja alan lainsäädäntöä ja käytäntöjä on lähennettävä EU:n vastaaviin.

Kilpailuasioissa on edistytty. Kilpailuviranomaista (ACA) on vahvistettu. Se on arvioinut useita yrityskeskittymäilmoituksia ja määrännyt sakkoja kilpailusääntöjen rikkomisesta. ACA:n henkilöstön kouluttamiseksi on kuitenkin ryhdyttävä lisätoimiin. Albania on edistynyt vakautus- ja assosiaatiosopimuksesta johtuvien, valtiontukea koskevien velvoitteiden noudattamisessa. Talousministeriön alaiselle valtiontukivirastolle on annettu itsenäisyys raportoinnin osalta. Valtiontukivirasto on jatkanut valtiontukiohjelmien arviointia ja saattanut niitä koskevan rekisterin ajan tasalle.

Julkisista hankinnoista on annettu uutta lainsäädäntöä, joka on lähempänä EU:n normeja. Julkisten hankintojen keskusvirastoa on vahvistettu, mutta sen hallinnollisia valmiuksia on parannettava, jotta se voi panna uuden lainsäädännön asianmukaisesti täytäntöön. Muutoksenhakumenettelyjen puolueettomuus on voitava taata. Mitä tulee teollis- ja tekijänoikeuksiin, tekijänoikeusvirasto on aloittanut toimintansa ja Albania on ratifioinut teollismallien rekisteröintiä koskevat kansainväliset sopimukset. Teollis- ja tekijänoikeuksien noudattamisen valvonta on kuitenkin edelleen heikkoa. Patentti- ja tavaramerkkivirastolta ja tekijänoikeusvirastolta puuttuvat tehtävien hoidossa tarvittavat resurssit ja asiantuntemus. Teollisoikeuksien osalta tarvitaan uutta, eurooppalaisten normien mukaista lainsäädäntöä. Väliaikaisesta sopimuksesta johtuvien, teollis- ja tekijänoikeuksia koskevien velvoitteiden täyttämisessä on vielä paljon tehtävää.

Työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaa koskevien eurooppalaisten normien omaksumisessa on edistytty jonkin verran. Muita heikommassa asemassa olevien väestöryhmien työllistymisen edistämiseksi on perustettu ohjelmia, ja työsuojelutarkastusta koskevan lain säätämisen myötä alan institutionaalinen kehys ja sääntelyjärjestelmä ovat parantuneet. Työsuojeluhallinnon valmiudet ovat kuitenkin rajalliset, ja työterveyden ja –turvallisuuden taso on edelleen alhainen. Puutteelliset tieto- ja hallinnointijärjestelmät vaikeuttavat sekä diagnoosin tekemistä sosiaalisesta kehitysasteesta ja työllisyystilanteesta että tarkoituksenmukaisten strategioiden laatimista työllisyyden ja sosiaalisen osallisuuden kohentamiseksi. Koulutusta koskevien eurooppalaisten normien omaksumisessa on tapahtunut jonkin verran edistymistä. Talousarvioon sisältyviä koulutusmäärärahoja on lisätty tuntuvasti. Korkea-astetta edeltävää koulutusta ja ammattikoulutusta koskevien kansallisten strategioiden täytäntöönpano on aloitettu, ja korkeakoulutuksesta on annettu uusi laki.

Joidenkin alakohtaisten politiikkojen osalta on havaittavissa edistystä. Mitä tulee teollisuuteen ja pk-yrityksiin, yritysten rekisteröinnin helpottamiseksi on perustettu kansallinen rekisteröintikeskus. Pk-yritysten kilpailukyvyn edistämiseksi on laadittu strategia. Toimintasuunnitelma, jolla halutaan puuttua epäviralliseen talouteen ja poistaa investointien tiellä olevia hallinnollisia esteitä, on saatettu ajan tasalle. Maahan on perustettu vientitakuurahastoja. Epäviralliseen talouteen puuttumiseksi tarvitaan kuitenkin lisätoimia, ja liiketoimintaedellytyksissä on parantamisen varaa. Edistyminen maatalouden alalla on ollut rajallista. Tuotannon lisäämiseksi on otettu käyttöön joitakin kannustimia, mutta maatalouden kilpailukyky on edelleen heikko. EU:n normien noudattaminen eläinlääkintä- ja kasvinsuojelualalla on edelleen heikkoa, vaikka se on ennakkoehto vakaus- ja assosiaatiosopimuksessa ja väliaikaisessa sopimuksessa vahvistetuille kaupan alan myönnytyksille. Kalastuksen valvonnan ja tarkastusten osalta on tapahtunut jonkin verran edistymistä, mutta ryöstökalastus ja laiton kalastus jatkuvat.

Ympäristöasioissa on edistytty jonkin verran horisontaalisen lainsäädännön osalta, mutta täytäntöönpano on edelleen puutteellista. Jätehuolto ja veden laatu edellyttävät lisätoimia. Hallinnollisia valmiuksia on parannettava, jotta osaksi kansallista lainsäädäntöä jo saatettu yhteisön säännöstö voidaan panna täytäntöön. Liikenteen alalla edistys on ollut rajallista. Albania on ratifioinut sopimuksen Euroopan yhteisen ilmailualueen perustamisesta ja valmistelee nyt sen ensimmäisen siirtymävaiheen toteutusta. Albania osallistuu aktiivisesti keskeisen alueellisen liikenneverkon kehittämiseen ja Kaakkois-Euroopan liikenneobservatorion toimintaan, ja se onkin hyväksynyt järjestyksessä toisen viisivuotissuunnitelman, joka kattaa vuodet 2007–2011. Meriliikenteen turvallisuutta on parannettava tuntuvasti.

Energian suhteen Albania ei ole pystynyt takaamaan sähkön toimitusvarmuutta. Energiayhteisösopimuksessa asetettujen vaatimusten täyttämiseksi on tehtävä hartiavoimin töitä. Koska Albania on energiayhteisösopimuksen sopimuspuoli, sen on aloitettava EU:n energialainsäädännön täytäntöönpano heinäkuussa 2007. Vaikka jonkin verran onkin edistytty – esimerkkeinä uusi laki vesivoimaan perustuvan sähköntuotannon toimiluvista ja maksujen perinnän tehostuminen vähäisessä määrin – energiasektorin tila on edelleen kriittinen. Sen seurauksena maan sosiaalinen ja taloudellinen kehitys on vaikeutunut.

Albanian vakautus- ja assosiaatiosopimuksen yhteydessä antamien, tietoyhteiskuntaa ja tiedotusvälineitä koskevien sitoumusten täyttäminen ei etene aikataulussa. Markkinoiden vapauttaminen sähköisen viestinnän ja tietotekniikan aloilla on vasta aluillaan. Sääntelykehys ei vastaa vielä yhteisön säännöstöä, ja televiestintäalan sääntelyelimen valmiuksia on parannettava. Varainhoidon valvonnan alalla on annettu uusi laki sisäisistä tarkastuksista. Tarkastuksista vastaava virkakunta on vielä luomatta. Tilastoissa on tapahtunut kohtuullista edistymistä. Suurin osa tärkeimmistä tilastoluokituksista on otettu käyttöön, ja ne vastaavat EU:n normeja.

Oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioissa edistymistä on tapahtunut joillakin osa-alueilla. Kokonaisuutena tarkasteltuna parannuksia tarvitaan kuitenkin lisää. Viisumien myöntämiseen ja diplomaatti- ja virkapassien turvallisuuteen liittyvä tekniikka on parantunut. EU:n ja Albanian välillä on allekirjoitettu viisumien myöntämisen helpottamista koskeva sopimus. Albanian on myönnettävä EU:n vaatimusten mukaisia biometrisiä passeja. Ulkomaalaislakiin tarvitaan lisämuutoksia, jotta se vastaisi EU:n normeja.

Rajavalvonta on parantunut uuden infrastruktuurin, laajennettujen tietoliikenneyhteyksien sekä eri viranomaisten välisen yhteistyön ja rajat ylittävän poliisiyhteistyön ansiosta. Hallitus on hyväksynyt yhdennettyä rajaturvallisuutta koskevan strategian. Rajanylityspaikkojen infrastruktuuri ei kuitenkaan vastaa vieläkään EU:n vaatimuksia. Turvapaikka-asioita koskeva lainsäädäntö vastaa kansainvälisiä normeja, mutta sen täytäntöönpano on edelleen heikoissa kantimissa, ja yhtenäinen turvapaikkastrategia puuttuu. Kansallisen muuttoliikestrategian täytäntöönpanoa valvomaan on perustettu yksikkö. Maahanpyrkijöihin kohdistuvat tarkastukset rajoilla ovat tehostuneet, mutta parantamisen varaa on edelleen runsaasti. Albania on allekirjoittanut Itävallan kanssa tehdyn takaisinottoa koskevan pöytäkirjan EY:n ja Albanian vuonna 2006 tekemän takaisinottosopimuksen nojalla. Tiedonhallintaa ja yhteistyötä naapurimaiden kanssa on kuitenkin tehostettava. Rajapoliisilla on oltava riittävästi pysyvää henkilöstöä, erityisesti EY:n ja Albanian takaisinottosopimuksen asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi.

Pankkijärjestelmää käytetään tehokkaammin rahanpesun torjuntaan; suurin osa julkishallinnon palkoista maksetaan nyt pankkeihin. Varastettujen tavaroiden hallussapidosta on tehty rikos. Sisäministeriöllä, valtiovarainministeriöllä, syyttäjänvirastolla ja valtion tiedustelupalvelulla on nyt yhteinen tutkintayksikkö. Konkreettiset tulokset rahanpesun torjunnasta ovat kuitenkin jääneet laihoiksi. Parantamista on lainsäädännössä, tutkintaresursseissa ja –asiantuntemuksessa, teknisessä tuessa ja instituutioiden välisessä yhteistyössä.

Eri viranomaistahoja yhdistäviä huumausaineiden torjuntaryhmiä hyödynnetään aiempaa enemmän. Yhteistyö ulkomaisten kumppanien kanssa on paranemaan päin. Takavarikoiduille huumeille ollaan rakentamassa asianmukaisia säilytystiloja. Huumausaineiden kauppa on kuitenkin edelleen vakava ongelma. Huumausaineita on takavarikoitu paljon, mutta määrät ovat silti pieniä suhteessa määriin, joita Albanian kautta arvioidaan kulkevan. Asianmukaisten syytteiden nostamiseksi huumekauppiaita ja korruptoituneita viranhaltijoita vastaan tarvitaan määrätietoisempia toimia sekä tehostettua yhteistyötä poliisin ja tuomioistuinlaitoksen välillä. Huumeiden salakuljetuksen havaitsemiseksi rajoilla tarvitaan tehokkaampia toimenpiteitä ja laitteita.

Uusi poliisilaki on hyväksytty, ja sen myötä poliisin ja politiikan toisistaan erillään pitämisen pitäisi helpottua. Poliisiyhteistyötä Kaakkois-Euroopassa koskeva sopimus on nyt ratifioitu, ja Europolin kanssa tehty strateginen sopimus tehostaa osaltaan kansainvälistä yhteistyötä. Poliisin henkilöstöä on kuitenkin vähennetty ilman, että on riittävässä määrin huolehdittu avainasemassa olevien yksikköjen kapasiteetin säilymisestä ja niiden toiminnan jatkumisesta. Puutteellinen viestintä poliisin ja syyttäjäkunnan välillä haittaa edelleen hyvien tulosten syntymistä tutkinnan ja syytteeseenpanon osalta. Poliisihallintoa ja sisäisen tarkastuksen rakenteita on vahvistettava.

Järjestäytynyt rikollisuus on yhä erittäin vakava ongelma. Sen torjumiseksi on tehty muutamia paljon julkisuutta saaneita pidätyksiä. Poliisin toiminta vakavissa rikoksissa on tehostunut. Uusia taktiikkaa ja tutkintaa tukevia välineitä on otettu käyttöön. Yhteistyö Interpolin kanssa on parantunut, minkä johdosta muutamia kansainvälisiä pidätysmääräyksiä on pantu täytäntöön. Useiden kansainvälisten pidätysmääräysten tiimoilta ei kuitenkaan ole ryhdytty toimiin. Korruptio ja heikko todistajansuojelu vesittävät edelleen toimintaa järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi. IT-ongelmat haittaavat puolestaan rikostiedustelua. Autovarkauksia koskeva yhteistyö naapurimaiden kanssa on parantunut, mutta kotimainen viranomaisyhteistyö on heikkoa, mikä nakertaa toiminnan tehoa.

Albania on jatkanut määrätietoisesti tutkintaa ja syytteeseenpanoa ihmiskaupan kitkemiseksi. Rajavalvonta on jossain määrin tehostunut ja kansainvälinen yhteistyö lisääntynyt. Albania on kuitenkin edelleen merkittävä kauttakulkumaa, ja prostituutioon liittyvä ihmiskauppa maan sisällä on lisääntynyt. Koska todistajansuojelu on heikoissa kantimissa, vain harvat uhrit ovat valmiita todistamaan ihmiskauppiaita vastaan. Puutteellinen koordinointi vaikeuttaa ihmiskaupan kansallisen torjuntastrategian täytäntöönpanoa.

Yhteistyö terrorismin torjunnassa toimii nyt paremmin poliisin ja tiedustelupalvelun välillä. Yhteistyö kansainvälisten toimijoiden kanssa on sekin toiminut hyvin. Albania on säätänyt yhteisön säännöstön mukaisen lain puolustustarvikkeiden vientivalvonnasta. Terrorismin torjunnan asiantuntijoille ja tutkijoille annettava koulutus ja heidän käytössään olevat välineet eivät kuitenkaan vastaa tarpeita.

Lakia henkilötietojen suojasta ollaan tarkistamassa sen saattamiseksi eurooppalaisten normien mukaiseksi. Vielä on kuitenkin perustamatta riippumaton tietosuojaviranomainen, jolla on tarvittavat toimivaltuudet ja resurssit.

Bosnia ja Hertsegovina

Bosnia ja Hertsegovinan edistyminen poliittisten arviointiperusteiden täyttämisessä on hidastunut. Monimutkaiset institutionaaliset järjestelyt, piittaamattomuus Daytonin/Pariisin rauhansopimuksesta ja kansallismielinen retoriikka ovat horjuttaneet maan uudistusohjelmaa. Eurooppa-kumppanuuden tärkeimpiä ensisijaisia tavoitteita ei ole vielä saavutettu. Bosnia ja Hertsegovinan poliittiset johtajat eivät ole onnistuneet uudistamaan poliisivoimia. Se, että tässä ja useissa muissa tärkeissä kysymyksissä ei ole edistytty, viivästyttää vakautus- ja assosiaatiosopimuksen tekemistä.

Demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen alalla on edistytty vähän. Bosnia ja Hertsegovinan hallintojärjestelmään osallistuu edelleen paljon kansainvälisiä toimijoita. Korkean edustajan/EU:n erityisedustajan toimisto on tehnyt tiivistä yhteistyötä Euroopan komission kanssa Bosnia ja Hertsegovinan lähentämiseksi EU:hun. Bosnia ja Hertsegovinan viranomaiset eivät kuitenkaan ole osoittaneet olevansa valmiita lisäämään poliittista sitoutumista ja vastuunottoa. Valtiollisten instituutioiden tehokkaan toiminnan varmistamiseksi on toteutettava kiireellisiä toimenpiteitä. Rauhan täytäntöönpanoneuvosto päätti lykätä korkean edustajan toimiston sulkemista 30. kesäkuuta 2008 asti ja tarkastella tilannetta uudelleen helmikuussa 2008.

Lokakuun 2006 vaalit noudattivat yleisesti ottaen kansainvälisiä normeja. Serbitasavallan hallitus muodostettiin marraskuussa, mutta valtion tason hallituksen ja Bosnia ja Hertsegovinan federaation hallituksen muodostaminen vei yli neljä kuukautta. Valtion tason parlamentin teknisten ja henkilöstöresurssien parantamisessa on edistytty jonkin verran, mutta tärkeitä valiokuntia, kuten Euroopan integraatiota käsitelevää valiokuntaa, on edelleen vahvistettava. Valtion ja entiteettien välisen koordinoinnin parantamisessa ei ole edistytty. Täytäntöönpano- ja lainsäädäntöelinten yleinen toimintakyky on edelleen heikko. Perustuslain uudistusta koskevat neuvottelut ovat pysähtyneet.

Julkishallinnon alalla on tapahtunut jonkin verran edistystä mutta merkittävät lisäponnistukset ovat välttämättömiä. Julkishallinnon uudistuksesta vastaavaa koordinointitoimistoa on vahvistettu ja julkishallinnon uudistamista koskevan strategian täytäntöönpano on aloitettu. Kyseisen strategian täytäntöönpano on yksi Eurooppa-kumppanuuden ensisijaisista tavoitteista. EU:n tukema julkishallinnon uudistusrahasto on perustettu. Julkisen hallinnon virastot ovat parantaneet tehokkuuttaan ja valtion tason ministeriöiden ja instituutioiden varustelussa on edistytty, erityisesti henkilöstön ja toimistotilojen osalta. Julkishallintoa koskevan kansallisen strategian asianmukaisen täytäntöönpanon varmistaminen ja edistyminen tehokkaan, ammattimaisen, vakaan, avoimen ja vastuuvelvollisen virkamieskunnan luomisessa edellyttävät yhä toimenpiteitä.

Bosnia ja Hertsegovina on saavuttanut edistystä oikeuslaitoksen alalla ja pienentänyt oikeuslaitoksen riippuvuutta kansainvälisestä yhteisöstä korvaamalla kansainvälisiä tuomareita ja syyttäjiä paikallisilla. Oikeuslaitosjärjestelmän pirstaleisuus ja erot oikeudellisessa kehyksessä haittaavat edelleen oikeuslaitoksen toimintaa. Oikeuslaitosjärjestelmän riippumattomuutta ja tehokkuutta on lisättävä edelleen. Valtiollinen sotarikostuomioistuin toimi edelleen tehokkaasti. Rikollisten syytteeseenasettamista on kuitenkin lisättävä entiteettien tasolla.

Bosnia ja Hertsegovina on edistynyt hieman korruption torjunnassa, mutta korruptio on edelleen laajalle levinnyttä ja muodostaa vakavan ongelman. Kansallista korruption vastaista strategiaa ei ole pantu asianmukaisesti täytäntöön. Korruption torjunta edellyttää päättäväisempiä toimia.

Ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen suojelun alalla on edistytty vähän. Kansainvälisten ihmisoikeussopimusten täytäntöönpanoa on yleisesti ottaen parannettava eikä Bosnia ja Hertsegovinan lainsäädäntöä ole vielä saatettu täysin yhdenmukaiseksi Euroopan ihmisoikeussopimuksen kanssa. Lainvalvontaviranomaisten harjoittaman pahoinpitelyn estämisessä ja rankaisematta jättämisen torjunnassa on edelleen parantamisen varaa samoin kuin oikeussuojan saatavuuden varmistamisessa ja yhdenvertaisuuden takaamisessa lain edessä. Vankilajärjestelmän toimintaa on parannettava yleisesti ottaen, vankien huonot elinolosuhteet mukaan luettuina. Uskonnollinen suvaitsemattomuus on edelleen ongelma. Sananvapauden ja viestinten vapauden alalla ei ole annettu yleisradiotoimintaa koskevaa federaation lakia, joka on välttämätön yhden tärkeimmän Eurooppa-kumppanuuden ensisijaisen tavoitteen saavuttamiseksi. Bosnia ja Hertsegovina on edistynyt kasaantuneiden ihmisoikeuksia koskevien oikeustapausten käsittelyssä, mutta tuomioistuinten päätöksiä ei ole aina pantu asianmukaisesti täytäntöön.

Bosnia ja Hertsegovinan lainsäädäntökehykseen sisältyy säännöksiä naisten, lasten ja sosiaalisesti heikossa asemassa olevien ihmisten oikeuksien suojelemiseksi, mutta niiden täytäntöönpano on yleensä ottaen heikkoa. Kattavaa syrjinnän vastaista lainsäädäntöä ei ole. Ammattiyhdistysliiton rekisteröinnissä ei ole edistytty. Mutkikas hallintojärjestelmä ja lainsäädännön pirstaleisuus maan sisällä haittaa edelleen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua. Viranomaisten tuki kansalaisyhteiskunnan kehittämiseen on lisääntynyt hieman, mutta yleisesti ottaen edistys tällä alalla on edelleen heikkoa.

Vähemmistöjen suojelun alalla tarvitaan lisätoimenpiteitä suvaitsemattomuuden ja etnisen syrjinnän torjumiseksi ja vähemmistöjä koskevan lainsäädännön täytäntöönpanon parantamiseksi. Valtion tasolla toimiva kansallisten vähemmistöjen neuvosto ja vastaavat elimet entiteettien tasolla eivät ole toimintakunnossa. Moniin maan sisäisiin ja muihin pakolaisiin ei sovelleta eläke- ja terveydenhoitoalan perussäännöksiä. Paluumuuttajien sosioekonominen sopeuttaminen on edelleen ongelma. Romanivähemmistön elinolosuhteet ovat edelleen erittäin vaikeat, ja sitä syrjitään erityisesti koulutuksen, sosiaaliturvan, terveydenhuollon, asuntoasioiden ja työllisyyden aloilla. Kansallisen romanistrategian täytäntöönpano edellyttää käytännön toimia.

Alueellisten kysymysten ja kansainvälisten velvoitteiden alalla on saavutettu jonkin verran edistystä. Bosnia ja Hertsegovina osallistuu aktiivisesti alueelliseen yhteistyöhön ja on tukenut Kaakkois-Euroopan yhteistyöprosessia ja alueellista yhteistyöneuvostoa. Se on tehnyt useita alueellisia sopimuksia, muun muassa muutetun Keski-Euroopan vapaakauppasopimuksen (CEFTA). Nämä sopimukset on nyt pantava asianmukaisesti täytäntöön. Bosnia ja Hertsegovinan yhteistyö entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen sotarikostuomioistuimen (ICTY) kanssa on parantunut ja on nyt yleisesti ottaen tyydyttävällä tasolla. Vakautus- ja assosiaatiosopimuksen allekirjoittaminen ja Eurooppa-kumppanuuden yhden tärkeimmän ensisijaisen tavoitteen saavuttaminen edellyttää kuitenkin täyttä yhteistyötä ICTY:n kanssa. Vaikka Bosnia ja Hertsegovina on täyttänyt useimmat Euroopan neuvoston asettamat liittymisen jälkeiset vaatimukset, niiden täytäntöönpano on myöhässä. Kansainvälisen rikostuomioistuimen osalta kahdenvälinen immuniteettisopimus Yhdysvaltojen kanssa ei ole yhdenmukainen asiaa koskevan EU:n yhteisen kannan ja pääperiaatteiden kanssa.

Kaiken kaikkiaan Bosnia ja Hertsegovinan suhteet naapureihin ovat olleet hyvät, vaikka tiettyjä jännitteitä on syntynyt erityisesti seurauksena tuomiosta, jonka kansainvälinen tuomioistuin antoi Bosnia ja Hertsegovinan Serbia ja Montenegroa vastaan kansanmurhasta nostamasta kanteesta. Edistyminen jäljellä olevien kauppa- ja rajakiistojen ratkaisemisessa on ollut vähäistä.

Bosnia ja Hertsegovinan talous on jatkanut voimakasta kasvua. Makrotalous on yleisesti ottaen pysynyt vakaana, mutta julkisen talouden kestävyyteen kohdistuu edelleen uhkia. Työttömyyden pysyminen erittäin korkealla tasolla on suuri huolenaihe. Maan poliittisen ilmapiirin yleinen huonontuminen näkyy rakenneuudistuksen hidastumisena ja liiketoimintaympäristössä. Maanlaajuinen taloudellinen yhdentyminen entiteettien välillä ei ole vielä toteutunut täydellisesti.

Taloudellisten arviointiperusteiden osalta Bosnia ja Hertsegovina on edistynyt vähän toimivan markkinatalouden luomisessa. Suuret uudistukset ovat välttämättömiä, jotta maa pystyisi selviytymään pitkällä aikavälillä unionin sisäisestä kilpailupaineesta ja markkinavoimista.

Talouskasvu oli vuonna 2006 nopeaa ja kiihtyi entisestään, ja ulkoinen tasapaino parantui tuntuvasti. Valuuttakatejärjestelmä tuki edelleen makrotalouden vakautta, ja inflaatio laski arvonlisäveron käyttöönottoa tammikuussa 2006 edeltäville alhaisille tasoille. Arvonlisäveron käyttöönotto on lisännyt verotuloja vuonna 2006. Federaatio ryhtyi toimenpiteisiin uudistaakseen välitöntä verotusta Serbitasavallassa tammikuussa 2007 toteutetun uudistuksen mukaisesti. Tämä yksinkertaisti verotusjärjestelmää ja pienensi verotaakkaa. Yksityistäminen edistyi Serbitasavallassa ennen kaikkea televiestinnän ja öljyteollisuuden aloilla tehtyjen suurten yrityskauppojen myötä. Ulkomaiset suorat sijoitukset lisääntyivät merkittävästi vuonna 2007 ja auttoivat rahoittamaan maksutaseen alijäämää. Rahoitusalalla kehitys oli nopeaa ja hintakilpailukyky säilyi suurelta osin ennallaan.

Yleinen poliittinen ilmapiiri ja heikko yhteisymmärrys kotimaassa talouspolitiikan perusteista johti uudistusten hidastumiseen sekä entiteettien tasolla että muilla hallintotasoilla. Puutteellinen yhdenmukaisuus ja yhteisymmärrys uudistusten toteuttamisessa ilmeni erityisesti federaatiossa, jossa julkisten yritysten yksityistäminen ja rakenneuudistus hidastuivat. Vankasta talouskasvusta huolimatta työttömyysaste on pysynyt erittäin korkeana. Julkiset menot ja erityisesti sosiaalimenot nousivat merkittävästi, mikä heikensi julkisen talouden sopeuttamisen laatua ja lisäsi julkiseen talouteen kohdistuvia riskejä. Suuri rakenteellinen jäykkyys haittaa työmarkkinoiden toimintaa. Valtion omistamien yritysten rakenneuudistus eteni hitaasti ja edistyminen verkkotoimialojen vapauttamisessa oli rajoitettua. Huomattava hallinnon tehottomuus, velkojien oikeuksien ja omistusoikeuksien puutteellinen täytäntöönpano sekä valtion suuri interventio tuotantosektorilla vaikuttavat edelleen liiketoimintaympäristöön. Suuri epävirallinen sektori, jota heikko lainvalvontatoiminta ja sääntelykehys ruokkivat, pienentää verokantaa, heikentää hallituksen valmiuksia panna talouspolitiikka täytäntöön ja vaikuttaa kielteisesti liiketoimintaympäristöön.

Bosnia ja Hertsegovina on yleisesti ottaen edistynyt vähän lainsäädäntönsä ja politiikkojensa yhdenmukaistamisessa eurooppalaisten normien kanssa. Kilpailun, liikenteen, energian, viisumikäsittelyn ja turvapaikka-asioiden aloilla on saavutettu jonkin verran edistystä. Toisilla aloilla, kuten sosiaalipolitiikan ja työllisyyden aloilla, on saatu aikaan vähän. Bosnia ja Hertsegovinan hallinto hoiti vakautus- ja assosiaatiosopimusta koskevat neuvottelut ammattimaisesti ja tehokkaasti, mutta maan yleisiä hallinnollisia valmiuksia on vahvistettava.

Sisäma