P9_TA(2021)0010

Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) suuntaviivojen tarkistaminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. tammikuuta 2021 Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) suuntaviivojen tarkistamisesta (2019/2192(INI))

(2021/C 456/05)

Euroopan parlamentti, joka

— ottaa huomioon unionin suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi ja päätöksen N:o 661/2010/EU kumoamisesta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1315/2013 (1) (TEN-T-asetus),

— ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2019 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Verkkojen Eurooppa -välineestä (2),

— ottaa huomioon moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä näihin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksyntävaatimuksista niiden yleisen turvallisuuden ja ajoneuvon matkustajien ja loukkaantumiselle alttiiden tienkäyttäjien suojelun osalta 27. marraskuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/2144 (3) (yleistä turvallisuutta koskevan asetus),

— ottaa huomioon tieinfrastruktuurin turvallisuuden hallinnasta annetun direktiivin 2008/96/EY muuttamisesta 23. lokakuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1936 (4),

— ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman liikenteestä ja matkailusta vuonna 2020 ja sen jälkeen (5),

— ottaa huomioon 25. lokakuuta 2016 antamansa päätöslauselman Keski- ja Itä-Euroopan liikenneinfrastruktuurin yhteyksien ja saavutettavuuden parantamisesta (6),

— ottaa huomioon 11. joulukuuta 2018 antamansa päätöslauselman sotilaallisesta liikkuvuudesta (7),

— ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (8),

— ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen 16. kesäkuuta 2020 antaman erityiskertomuksen nro 10/2020 ”EU:n liikenneinfrastruktuurit: megahankkeiden täytäntöönpanoa on nopeutettava, jotta verkostovaikutukset toteutuvat ajoissa” (9),

— ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen 6. joulukuuta 2018 antaman yleiskatsauksen nro 09/2018 ”Kohti menestyvää liikennealaa EU:ssa: edessä olevat haasteet” (10),

— ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen 3. lokakuuta 2017 antaman erityiskertomuksen nro 13/2017 ”Yhtenäinen Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmä: toteutuuko poliittinen päätös koskaan käytännössä?” (11),

— ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

— ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön (A9-0251/2020),

A. ottaa huomioon, että ajantasainen, kestävä ja saavutettava multimodaalinen liikenneinfrastruktuuri ja tulevaisuuteen suuntautunut logistiikka ovat olennaisen tärkeitä sisämarkkinoiden hyvän toiminnan sekä EU:n yhteyksien ja kilpailukyvyn kannalta ja että ne mahdollistavat kestävän, kohtuuhintaisen, älykkään, tehokkaan, yhteentoimivan ja turvallisen liikkuvuuden;

B. ottaa huomioon, että Euroopan laajuisella liikenneverkolla (TEN-T) varmistetaan taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus ja saavutettavuus kaikkialla EU:ssa ja sen alueilla, mukaan lukien maaseutualueet, syrjäiset, vuoristoiset ja harvaan asutut alueet, reuna- ja saarialueet sekä syrjäisimmät alueet, ja edistetään näin talouskasvua ja työpaikkojen luomista, vähennetään eriarvoisuutta, tuetaan digitalisaatiota ja innovointia, torjutaan ilmastonmuutosta ja parannetaan sopeutumis- ja selviytymiskykyä;

C. katsoo, että TEN-T edistää merkittävästi EU:n poliittisten tavoitteiden saavuttamista liittymis- ja naapuruuspolitiikassa erityisesti rajat ylittävien hankkeiden avulla ja että tiiviiden liikenneyhteyksien ylläpitäminen ja vahvistaminen kolmansien maiden kanssa Euroopan laajuisen liikenneverkon puitteissa sekä Länsi-Balkanin maiden ja itäisen kumppanuuden maiden tiiviimpi integrointi on siksi EU:lle erittäin tärkeää;

D. katsoo, että TEN-T:n loppuunsaattaminen on ratkaisevan tärkeää kestävämpiin liikennemuotoihin, kuten rautatiet ja sisävesiväylät, siirtymisen edistämiselle ja vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöönotolle Euroopan vihreän kehityksen tavoitteiden mukaisesti sekä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiselle;

E. katsoo, että koko Euroopassa on kehitettävä tasapainoisesti liikennekäytäviä, joilla varmistetaan pohjois-etelä- ja itä-länsi-yhteydet koko Euroopassa, jotta voidaan edelleen vahvistaa taloudellista, alueellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta;

F. ottaa huomioon, että meneillään olevissa Verkkojen Eurooppa -välineen rahoitusta seuraavien seitsemän vuoden kaudelle koskevissa neuvotteluissa olisi otettava huomioon jäsenvaltioiden sitoutuminen TEN-T-ydinverkon saattamiseen valmiiksi vuoteen 2030 mennessä ja kattavan verkon saattamiseen valmiiksi vuoteen 2050 mennessä;

G. ottaa huomioon, että TEN-T-verkon saattaminen valmiiksi näyttää nykyisellä vauhdilla epävarmalta erityisesti rajat ylittävien hankkeiden merkittävien viivästymisten ja puuttuvien yhteyksien takia, mikä johtuu hankkeen edistäjien rahoituksellisista, toiminnallisista ja hallinnollisista vaikeuksista; ottaa huomioon, että Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen mukaan viivästyksiä aiheuttavia keskeisiä tekijöitä ovat komission valvontakehyksen ja kansallisen tason poliittisten päätöksentekoprosessien puutteet sekä se, että eräät jäsenvaltiot ovat suhtautuneet TEN-T-verkkoon aloitteettomasti ja innottomasti;

H. ottaa huomioon, että huomattava leikkaus uhkaa TEN-T:n loppuun saattamiseen Verkkojen Eurooppa -välineen puitteissa osoitettuja määrärahoja, erityisesti Eurooppa-neuvoston heinäkuussa 2020 antamien päätelmien jälkeen, ja että liikenteen yleisiin määrärahoihin osoitettu määrä on selvästi riittämätön;

I. ottaa huomioon, että TEN-T-verkon täytäntöönpanossa olisi noudatettava ydinverkon käytävien yhdenvertaisen kohtelun periaatetta suosimatta yhtä muiden kustannuksella;

J. katsoo, että TEN-T-politiikalla olisi edistettävä sitä, että otetaan EU:n laajuisesti käyttöön innovatiivisia ja saavutettavia ratkaisuja, jotka koskevat liikennettä, liikennemuotosiirtymää, vähä- ja nollapäästöistä liikkuvuutta, älykkäitä liikennejärjestelmiä (kuten älykäs liikennejärjestelmä ja jokiliikenteen tietopalvelu), lataus- ja tankkausinfrastruktuuria ja vaihtoehtoisia polttoaineita; ottaa huomioon, että TEN-T-verkon innovointi ja digitalisaatio edellyttävät lisäinvestointeja;

K. ottaa huomioon, että meneillään oleva covid-19-kriisi on osoittanut liikenteen ja logistiikka-alan ja sen työntekijöiden olennaisen merkityksen taloudelle, jonka liikenneväylinä saumattomat matkustaja- ja tavaraliikenteen verkostot toimivat ja ovat oleellisen tärkeitä toimitusketjujen toiminnan kannalta; katsoo, että tehokkaan ja häiriönsietokykyisen liikenneinfrastruktuurin kehittämisen olisi oltava keskeisellä sijalla kaikissa EU:n ja kansallisissa elpymissuunnitelmissa ja -toimissa keskittyen erityisesti satamien, lentoasemien, rautateiden ja maanteiden välisiin multimodaalisiin liikenneyhteyksiin;

L. ottaa huomioon, että Euroopan rautateiden teemavuosi 2021 tarjoaa tilaisuuden käynnistää muutos, joka tekee rautateistä unionin henkilö- ja tavaraliikenteen selkärangan, ja korostaa TEN-T-verkkojen ratkaisevaa roolia sosioekonomisen yhteenkuuluvuuden ja kehityksen edistämisessä samalla kun vahvistetaan sisämarkkinoita ja edistetään kilpailukykyisempiä ja tehokkaampia kestäviä liikennemuotoja, jotta voidaan lisätä liikennemuotosiirtymää rautateille ja toteuttaa yhtenäinen eurooppalainen rautatiealue vuoteen 2030 mennessä;

Tulevaisuuden tarpeisiin vastaava Euroopan laajuinen liikenneverkko

1. korostaa jäsenvaltioiden välisten ja sisäisten multimodaalisten ydinverkkokäytävien, jotka kattavat tärkeimmät matkustaja- ja tavaraliikennevirrat, tarjoamaa lisäarvoa; katsoo, että näiden hankkeiden eurooppalainen lisäarvo on keskeinen tekijä, joka saa yleisön tuen; katsoo, että ne on saatava ajoissa päätökseen vuoteen 2030 mennessä ja että pullonkaulojen poistaminen ja puuttuvien yhteyksien lisääminen sekä rajat ylittävien osuuksien toteuttaminen ovat ensisijaisia tavoitteita käytävien nykyisten verkko-osuuksien nykyaikaistamisen ja parantamisen ohella;

2. muistuttaa, että TEN-T-politiikalla olisi edistettävä yhteentoimivia verkkoja; panee merkille, että sisämaan raja-alueiden osuus koko EU:n alueesta on 40 prosenttia ja kolmannes EU:n väestöstä asuu niillä; muistuttaa, että TEN-T-asetuksen tarkistamisessa ja täytäntöönpanossa olisi kiinnitettävä erityisesti huomiota rajat ylittävien yhteyksien helpottamiseen, yhteentoimivuuden parantamiseen ja liikenneinfrastruktuurin multimodaalisen integraation edistämiseen kaikkialla unionissa;

3. kehottaa jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä riittävästi mukauttaneet kansallisia liikennesuunnitelmiaan ja -ohjelmiaan TEN-T:n tavoitteisiin, korjaamaan tämän puutteen ilman aiheetonta viivytystä, jotta voidaan soveltaa ja noudattaa asiaa koskevassa EU:n lainsäädännössä vahvistettuja määräaikoja, tavoitteita ja aikatauluja; muistuttaa lisäksi, että koska TEN-T on luonteeltaan verkko, pienen osuuden vaatimustenvastaisuus tai toimimattomuus voi haitata järjestelmän tehokkuutta ja kilpailukykyä kokonaisuutena; kehottaa tämän takia kiireellisesti määrittämään ja saattamaan valmiiksi tällaiset tärkeät kohdat verkossa;

4. pitää TEN-T-asetuksen tarkistamista tärkeänä mahdollisuutena tehdä verkostosta tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottava, jotta voidaan varmistaa EU:n sisämarkkinoiden toiminta ja yhtenäisen liikennealueen toteuttamisen jatkuminen sekä EU:n maailmanlaajuinen kilpailukyky tulevina vuosikymmeninä ja tukea siirtymistä älykkääseen, kestävään, tehokkaaseen ja turvalliseen liikkuvuuteen; korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää saattaa verkko ajan tasalle, jotta voidaan ottaa huomioon markkinoiden uudet realiteetit, ilmaston, ympäristön ja yhteiskunnan muutokset sekä digitaaliset tarpeet, lisätä nykyisen verkon tehokkuutta ja nopeuttaa vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöönottoa liikenteessä;

5. pitää tärkeänä, että TEN-T-verkkoa kehitetään edelleen siten, että keskitytään ydinverkon ja kattavan verkon yhteenliittämiseen muun muassa maaseutualueilla, syrjäisillä alueilla, harvaan asutuilla alueilla ja saarilla sekä syrjäisimmillä alueilla, ja verkon osuuksiin, joilla on eniten potentiaalia sosiaalis-taloudellisen edun luomiseen; korostaa, että karttoihin ei pitäisi tehdä merkittäviä muutoksia ennen kuin ydinverkko on valmis; korostaa kuitenkin, että TEN-T-verkkoon on tehtävä rajallisia mukautuksia, jotta voidaan ottaa huomioon liikenneverkkojen kehitys ja parantaa eri liikennekäytävien ja syrjäisten alueiden välisiä yhteyksiä, mukaan lukien rajat ylittävien rautatieyhteyksien vahvistaminen ydinreittien ulkopuolella, erityisesti pienemmän mittakaavan puuttuvat yhteydet, joilla on suuri eurooppalainen lisäarvo raja-alueilla, ja vahvistamalla TEN-T-verkkojen ja aluepolitiikkojen keskinäistä täydentävyyttä sekä vastaamalla muuttuviin ympäristöllisiin, taloudellisiin ja yhteiskunnallisiin tarpeisiin; kehottaa komissiota hyväksymään kaikki Verkkojen Eurooppa -välineen tarkistuksessa ( 12 ) esitetyt mukautukset sekä vaatimukset, jotka johtuvat komission ehdotuksesta asetukseksi TEN-T-verkon toteuttamista edistävistä yhdenmukaistamistoimenpiteistä (COM(2018)0277);

6. kehottaa komissiota asettamaan TEN-T-verkossa etusijalle vaihtoehtoisten polttoaineiden, erityisesti uusiutuvien polttoaineiden, täysimääräisen käyttöönoton kaikissa liikennemuodoissa, mukaan lukien asiaankuuluvan teknologian kehittäminen, lataus- ja tankkausinfrastruktuuri (eli sähkölatausasemat sekä LNG- ja vetytankkausasemat), turvallisuutta, varmuutta ja yhteentoimivuutta koskevat standardit sekä vaihtoehtoisten polttoaineiden sääntelykehys samalla, kun kunnioitetaan teknologianeutraaliuden periaatetta ja varmistetaan teknologian monimuotoisuus, jotta voidaan pyrkiä hiilestä irtautumiseen; kehottaa laatimaan tieinfrastruktuuria koskevan EU:n etenemissuunnitelman, joka on yhdenmukainen autoteollisuuden etenemissuunnitelman kanssa, jotta varmistetaan, että infrastruktuuri-investoinnit kulkevat käsi kädessä ajoneuvojen tuotannon kanssa lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä;

7. korostaa tarvetta edistää edelleen liikenneyhteyksiä kaupunkisolmukohdissa, rautatieasemilla ja -solmukohdissa, sisävesi- ja merisatamissa, lentoasemilla, logistiikka- ja multimodaalikeskuksissa ja liikenneyhteyksiä niihin, muun muassa saattamalla valmiiksi ja parantamalla yhteyksiä niihin sekä ydinverkoissa että kattavissa verkoissa, jotta varmistetaan saumaton, tehokas, saavutettava, yhdennetty, älykäs, turvallinen, yhteenliitetty, hyvin varustettu ja kestävä liikennejärjestelmä henkilöliikenteelle ja tavaraliikenteen logistiikalle sekä kehittämällä suorien lippujen tarjoamista, edistäen siten tehokasta liikennemuotosiirtymää, erityisesti vahvistamalla julkisia liikennejärjestelmiä ja lisäämällä maaseudun solmukohtien ja kaupunkialueiden yhteyksiä

9. korostaa, että tutkimuksella, innovoinnilla ja digitalisoinnilla on keskeinen rooli liikenteen entistä pidemmälle menevässä hiilestä irtautumisessa samalla kun vastataan matkustaja- ja tavaraliikenteen volyymin kasvuun, lisätään multimodaalista yhteentoimivuutta ja parannetaan liikenteen turvallisuutta, tehokkuutta ja häiriönsietokykyä Euroopan vihreän kehityksen tavoitteiden mukaisesti; korostaa, että TEN-T-verkolla on edistettävä innovatiivisia digitaalisia sovelluksia kaikissa liikennemuodoissa, mukaan lukien älykkäät liikennejärjestelmät, Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmä (ERMTS), alusliikennettä koskevat seuranta- ja tietojärjestelmät, jokiliikenteen tietopalvelut, ilmaliikenteen hallintajärjestelmät (yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan ilmaliikenteen hallinnan tutkimushanke) ja infrastruktuurien rakenteen kunnon seurantajärjestelmät; muistuttaa tässä yhteydessä Galileo-hankkeen loppuun saattamisen tärkeydestä; kannustaa komissiota edistämään näiden järjestelmien rahoitusta jäsenvaltioissa elpymis- ja palautumistukivälineestä myönnettävällä rahoituksella;

10. huomauttaa, että älykkäistä ja autonomisista liikkuvuusratkaisuista on tulossa kaupallisesti kannattavia ja että TEN-T-verkon asiaankuuluvan liikenne- ja digitaalisen infrastruktuurin parantamista on nopeutettava samalla kun varmistetaan rajat ylittävä yhteentoimivuus, tietosuoja ja kyberturvallisuus, jotta helpotetaan äskettäin hyväksytyn yleistä turvallisuutta koskevan asetuksen mukaisten automatisoitujen ja verkkoon liitettyjen ajoneuvojen turvallista toimintaa;

11. korostaa, että unionin tukea innovatiivisten liikennemuotojen, kuten miehittämättömien ilma-alusten ja maglev-teknologian, tutkimukselle ja kehittämiselle tarvitaan kipeästi; painottaa, että eurooppalaiset kumppanuudet eri liikennemuodoissa voivat vaikuttaa hyvin myönteisesti TEN-T-verkon turvalliseen, tehokkaaseen ja älykkääseen käyttöönottoon;

12. katsoo, että verkon laajuiset ja yhdenmukaistetut infrastruktuurinormit mahdollistavat todellisen yhtenäisen liikennealueen; katsoo, että on tärkeää ylläpitää ja parantaa olemassa olevaa infrastruktuuria, erityisesti rajat ylittävillä osuuksilla, kun otetaan huomioon teknologinen kehitys, muuttuvat turvallisuusnormit, lisääntyvä tehokkuus, korkealaatuisempi suorituskyky, kapasiteetin lisääminen, uudet toiminnot, parempi rajat ylittävä luotettavuus ja yhteentoimivuus ja tarve siirtyä elinkaariajatteluun, ja parantaa infrastruktuurin kykyä sietää pandemioiden ja ilmastonmuutoksen kaltaisten kriisien vaikutuksia; toteaa kuitenkin, että Verkkojen Eurooppa -välineen rahoitus ei riitä kaikkien näiden tavoitteiden saavuttamiseen; korostaa, että koordinaatio jäsenvaltioiden välillä on keskeinen tekijä kriisien hallitsemisessa ja tavaroiden jatkuvan kulun varmistamisessa ja välttämättömien tavaroiden toimittamisessa unionin väestölle; kehottaa komissiota tekemään ehdotuksen lainsäädäntökehyksestä, jotta voidaan parantaa ydinverkon liikenteen infrastruktuurin riskinhallintaa, sietokykyä ja ilmastonmuutokseen sopeutumista kaikkien liikennemuotojen osalta;

13. ottaa huomioon, että liikenneinfrastruktuurin puutteellinen kunnossapito voi vaikuttaa TEN-T:n pysyvyyteen, kestävyyteen, suorituskykyyn, turvallisuuteen ja siten toimintavarmuuteen; korostaa TEN-T-infrastruktuurin säännöllisen ja standardisoidun kunnossapidon tärkeyttä erityisesti siltojen ja tunnelien osalta, jotta varmistetaan kestävä korkealaatuinen infrastruktuuri; kehottaa komissiota ottamaan käyttöön infrastruktuurin laatuvaatimuksia koskevan selkeän vertailuarvon erityisesti siltojen ja tunnelien osalta ja kehittämään yhteisen eurooppalaisen lähestymistavan TEN-T-infrastruktuurin tarkastuksia ja laatuluokituksia varten; kehottaa komissiota vahvistamaan ydinverkon kunnossapidon seurantasuunnitelman Euroopan tasolla; pyytää komissiota ja jäsenvaltioita yhdessä Euroopan investointipankin (EIP) ja kansallisten kehityspankkien ja -laitosten kanssa tutkimaan rajoitusjärjestelmiä, joilla voidaan helpottaa investoimista verkon ylläpitoon; kehottaa jäsenvaltioita lisäksi kehittämään erityisiä kansallisia suunnitelmia tavanomaisten ja ennalta suunnittelemattomien huoltotöiden rahoittamista varten;

Rahoitus, hallinnointi ja valvonta

14. painottaa, että jotta TEN-T-infrastruktuuriin kohdistuvat investoinnit olisivat riittäviä, on olennaista, että kaikki asiaankuuluvat EU:n rahastot (Verkkojen Eurooppa -väline, InvestEU-ohjelma, Euroopan rakenne- ja investointirahastot, elpymis- ja palautumistukiväline, Horisontti Eurooppa -puiteohjelma jne.) ja EIP:n lainananto sovitetaan liikennealan erityistarpeisiin ja että jäsenvaltiot sitoutuvat riittävään rahoitukseen; pitää erittäin valitettavana Eurooppa-neuvoston päätöstä ehdottaa määrärahaleikkauksia tulevaisuuteen suuntautuneille ohjelmille, kuten Verkkojen Eurooppa -välineelle ja InvestEU-ohjelmalle, erityisesti kun otetaan huomioon Verkkojen Eurooppa -ohjelman keskeinen rooli TEN-T-verkon toteuttamisessa; panee merkille, että EU:n hyvin kunnianhimoista hiilestä vapautumisen ohjelmaa on tarpeen tukea vastaavalla rahoituksella ja rahoitusvälineillä, jotta se voisi menestyä samalla kun pidetään yllä asiaankuuluvien alojen kilpailukykyä; kehottaa komissiota vahvistamaan synergioita ja politiikkojen johdonmukaisuutta Verkkojen Eurooppa -välineen ulkopuolisten asiaankuuluvien EU:n välineiden (kuten Euroopan aluekehitysrahaston) välillä ja lisäksi optimoimaan yhdistämisvälineiden käytön yksityisten sijoittajien houkuttelemiseksi ja julkisen rahoituksen kokoamiseksi; huomauttaa, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaiset asiaankuuluvat ilmasto- ja ympäristöpainotteiset rahoitusvälineet olisi asetettava saataville sellaisten TEN-T-verkkoon kohdistuvien investointien rahoittamiseksi, jotka voivat tehokkaasti auttaa vähentämään liikennealan päästöjä;

15. pitää valitettavana, että uudessa monivuotista rahoituskehystä koskevassa ehdotuksessa ja elpymissuunnitelmassa ei edelleenkään anneta jäsenvaltioille vahvaa signaalia infrastruktuuriin kohdistuvista investoinneista eikä TEN-T-verkon valmiiksi saattamisen ensisijaisuudesta; korostaa siksi, että Euroopan unionin elpymisvälineen varat tarjoavat ainutlaatuisen mahdollisuuden varmistaa TEN-T-ydinverkkojen rakentaminen vuoteen 2030 mennessä; kehottaa komissiota tiedottamaan parlamentille vuosittain rakentamisen etenemisestä; kehottaa komissiota varaamaan neuvotteluissa jäsenvaltioiden kanssa asianmukaisen osuuden avustuksista EU:n liikennealan toimintapolitiikkojen kehittämiseen ja toimittamaan tätä koskevan loppukertomuksen Euroopan parlamentille; kehottaa komissiota varmistamaan, että elvytys- ja selviytymiskyvyn kehittämisvälineen täytäntöönpanoa koskevissa kansallisissa ohjelmissa annetaan näkyvä rooli investoinneille nykyaikaiseen, digitaaliseen, kestävään ja turvalliseen liikenneinfrastruktuuriin;

16. muistuttaa, että Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän (ERTMS) saattaminen valmiiksi sekä radanvarsilla että junissa on perusedellytys yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen luomiselle ja rautatiemarkkinoiden moitteettoman toiminnan mahdollistamiselle TEN-T-käytävillä; korostaa tässä yhteydessä, että Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän (ERTMS) loppuun saattamiseen ydinverkoissa tarvitaan noin 15 miljardia euroa ja että komissiolla olisi oltava merkittävä rooli rahoituksen ja käyttöönottotoimien koordinoinnissa;

17. painottaa, että direktiiviehdotuksessa TEN-T-verkon virtaviivaistamisesta ( 16 ) asetettujen määräaikojen noudattaminen olisi otettava huomioon, kun hankkeita arvioidaan hankevalinnassa niiden kypsyyskriteerien perusteella, jotka on määritetty Verkkojen Eurooppa -välineessä; uskoo lisäksi, että mahdollisesti esiintyvien viivästysten pitäisi oikeuttaa tutkinta hankkeen edistymisen tilasta ja unionilta Verkkojen Eurooppa -välineen kautta saadun rahoitustuen tarkistaminen asetuksen (EU) N:o 1316/2013 ( 17 ) 17 artiklan 1 kohdassa säädetyn mukaisesti, mistä voisi seurata tuen supistaminen tai peruuttaminen;

18. painottaa, että vaikka TEN-T-verkko toteutetaan vaiheittain ja ydinverkon valmistuminen on lyhyen aikavälin prioriteetti, koska se on kestävän multimodaalisen liikenneverkoston kehityksen selkäranka ja stimuloi koko kattavan verkon kehitystä, on tärkeää varmistaa riittävä rahoitus kattavalle verkolle, jota ydinverkko ei kata, jotta vältytään kasvavilta epäsuhtaisuuksilta; korostaa tässä yhteydessä, että TEN-T-verkon molemmat tasot ovat ratkaisevan tärkeitä EU:n yhteenliitettävyyden ja logistiikan integroinnin kannalta;

19. katsoo, että EU:n varoilla, erityisesti Verkkojen Eurooppa -välineestä myönnetyillä varoilla, olisi edistettävä joustavasti ja tehokkaasti rajat ylittävien hankkeiden loppuun saattamista ja puuttuvia yhteyksiä korjaavalla tavalla, jos kansallisella tasolla rahoitettavien kustannusten ja rajan molemmin puolin odotettavissa olevien sosioekonomisten hyötyjen välinen havaittu epäsuhta ja epätasapaino vaarantavat etenemisen kohti hankkeen oikea-aikaista loppuunsaattamista; kehottaa komissiota ottamaan tässä yhteydessä kohdennetumman lähestymistavan soveltamalla korkeampia yhteisrahoitusmääriä hankkeisiin, joilla on eniten EU:n tuottamaa lisäarvoa, jotta kansallisia investointeja voidaan vapauttaa;

20. on erittäin huolissaan erityisesti rajat ylittävien hankkeiden valmistumisissa esiintyvistä viivästyksistä, jotka haittaavat saumattomien TEN-T-ydinverkkokäytävien oikea-aikaista perustamista ja lisäävät hankkeiden kustannuksia; kehottaa jäsenvaltioita täyttämään niiden vastuulla olevia verkon osia koskevat velvoitteensa ja varmistamaan tehokkaat ja oikea-aikaiset hallinnolliset ja oikeudelliset menettelyt unionin ja jäsenvaltioiden lainsäädäntöä täysimääräisesti noudattaen ja kehottaa niitä lisäämään hallinnollisten ja oikeudellisten prosessien digitalisointia; muistuttaa jäsenvaltioita, että niiden on vahvistettava yhteistyötä muiden jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa rajat ylittävissä hankkeissa esimerkiksi perustamalla yhteisestä sopimuksesta yhteinen viranomainen erityisesti aikataulujen ja määräaikojen koordinoimiseksi, ja kehottaa jäsenvaltioita panemaan viipymättä täytäntöön uuden direktiivin TEN-T-verkon virtaviivaistamisesta; kehottaa komissiota avustamaan jäsenvaltioita, jotka haluavat ottaa käyttöön unionin oikeuden mukaisia aineellisia kieltolausekkeita, jotka voisivat nopeuttaa merkittävästi kansallisia oikeudenkäyntejä;

21. korostaa, että EU:n virtaviivaistamistoimenpiteiden toteuttaminen luvanmyöntämismenettelyissä, rajat ylittävissä hankintamenettelyissä ja muissa hallinnollisissa menettelyissä jäsenvaltioissa on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan vähentää teknisiä esteitä ja hallinnollista rasitusta ja siten mahdollisia viivästyksiä ja lisäkustannuksia TEN-T-verkkojen liikenteen infrastruktuuriin liittyvissä hankkeissa; panee merkille, että tämä on erityisen tärkeää, kun on kyse varmuuden antamisesta hankkeiden edistäjille ja mahdollisille yksityisille sijoittajille ( 18 ) ; kehottaa komissiota lisäämään perusteettoman hallinnollisen rasituksen vähentämistä koskevan luvun TEN-T-verkkoa koskeviin edistymiskertomuksiin;

22. kehottaa komissiota vahvistamaan TEN-T-verkon täytäntöönpanon valvontaa käyttämällä sille asetuksessa jo annettuja valtuuksia, vahvistamalla asiaankuuluvia välineitä, joilla jäsenvaltioita vaaditaan täyttämään velvoitteensa, ja vahvistamalla eurooppalaisten koordinaattoreiden roolia käytävien hallinnoinnissa erityisesti rajat ylittävien yhteyksien osalta sekä nimetyn viranomaisen ”keskitetyn palvelupisteen” roolia lupamenettelyssä; kehottaa komissiota vahvistamaan ja käyttämään asetuksen (EU) N:o 1315/2013 56 artiklan säännöksiä tarkistaessaan TEN-T-suuntaviivoja, joilla pyritään kannustamaan jäsenvaltioita nopeuttamaan hankkeiden suunnittelua ja loppuun saattamista; kehottaa komissiota selventämään, miten sääntöjä ja vaatimuksia on tulkittava arviointia, raportointia ja tukikelpoisuuden arviointia varten; kehottaa komissiota edistämään kansalaisyhteiskunnan ja sidosryhmien osallistumista ja kuulemista koskevien parhaiden käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden välillä ja edistämään niitä eurooppalaisella, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla;

23. kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan yhtenäisyyttä kansallisten liikennesuunnitelmien ja TEN-T-verkkojen välillä, jotta varmistetaan TEN-T-asetuksen asianmukainen noudattaminen;

24. katsoo, että Euroopan unionin rautatievirastolle (ERA) olisi annettava näkyvämpi rooli TEN-T-verkon täytäntöönpanossa, erityisesti kun on kyse rajat ylittävästä yhteentoimivuudesta, turvallisuuden parantamisesta, kilpailukyvyn parantamisesta ja ERTMS:n käyttöönotosta; kehottaa lisäämään ERA:n vuoden 2021 määrärahoja, jotta sille voidaan myöntää riittävät varat tehtäviensä hoitamiseen, erityisesti siksi, että vuosi 2021 on nimetty Euroopan rautateiden teemavuodeksi;

Liikennemuodot

25. korostaa, että on tärkeää parantaa tieinfrastruktuurin laatua TEN-T-verkossa kaikkialla unionissa;

26. kehottaa komissiota ryhtymään tässä yhteydessä lisätoimiin vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöönoton ja sähkölatauspisteiden ja vetytankkausasemien käyttöönoton lisäämiseksi ottaen huomioon mahdolliset tulevat vaihtoehtoiset polttoaineratkaisut ja noudattaen täysin teknologianeutraaliuden periaatetta;

27. kehottaa toteuttamaan toimenpiteitä liikenneturvallisuuden parantamiseksi sekä toimintaturvallisuuden ylläpitämiseksi ja parantamiseksi kriittisen infrastruktuurin koko elinkaaren ajan siten, että otetaan huomioon moottorittomien ajoneuvojen käyttäjien tarpeet ja pyritään suojelemaan suojattomia tienkäyttäjiä; muistuttaa, että on tärkeää edistää innovatiivisia ja älykkäitä liikenneturvallisuuden ratkaisuja EU:n strategisen Vision Zero -tavoitteen saavuttamiseksi; korostaa tarvetta täyttää direktiivin (EU) 2019/1936 uudet turvallisuusvaatimukset ja huomauttaa, että tätä varten tarvitaan lisäinvestointeja infrastruktuurin mukauttamiseen ja ylläpitoon ja että ne olisi varmistettava; painottaa, että sääntelyvaatimusten yksinkertaistaminen hankkeita koskevissa menettelyissä TEN-T-suuntaviivojen uudistamisen yhteydessä ei saa tapahtua tiukimpien mahdollisten turvallisuusstandardien kustannuksella;

28. muistuttaa komissiota ja jäsenvaltioita siitä, että TEN-T-liikenneväylien varrella on oltava riittävästi turvallisia ja valvottuja pysäköintialueita kuorma-autoille, jotta voidaan lisätä sekä liikenneturvallisuutta että verkon käyttäjien, erityisesti liikennealan työntekijöiden, hyvinvointia;

29. korostaa, että TEN-T-verkon sekä moottoriteiden verkon erityiset sertifioidut osuudet olisi otettava käyttöön ja mukautettava niitä niin, että automaatti- ja puoliautomaattiajoneuvojen suorituskyvyn vähimmäisvaatimukset täyttyvät ja jotta noudatetaan näkyvyyttä, liikennemerkkien, tiemerkkien ja tiemerkintöjen kuntoa koskevia infrastruktuurin suoritusstandardeja;

30. korostaa uusien ja aktiivisten verkotetun liikkuvuuden muotojen potentiaalia henkilö- ja tavaraliikenteessä kaupungeissa ja paikallisesti; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään tiivistä yhteistyötä alueiden ja kaupunkien kanssa erityisesti rajojen yli infrastruktuurin viimeisten puuttuvien osuuksien ja intermodaalisten ja rajat ylittävien yhteyksien parantamiseksi ja täydentämiseksi koko TEN-T-verkossa, jotta mahdollistetaan infrastruktuurin ja palvelujen saumattomampi ja tehokkaampi käyttö, mikä puolestaan estää ruuhkia ja vähentää päästöjä;

31. korostaa, että rautatieliikenteellä on keskeinen rooli liikennealan hiilestä irtautumisessa, ja muistuttaa, että on tärkeää toteuttaa täysimääräisesti neljäs rautatieliikennepaketti, jotta voidaan hyödyntää rautatieliikenteen koko potentiaalia; vaatii, että kun rautatieinfrastruktuuria kehitetään, vähennetään samalla perusteetonta hallinnollista rasitusta; kehottaa komissiota tiedottamaan parlamentille vuosittain tässä saavutetusta edistyksestä; katsoo, että liikennemuotosiirtymien ja tehokkaiden rautatiekuljetusten ja yhdistettyjen kuljetusten edistäminen erityisesti rajat ylittävissä tilanteissa ja tapauksissa, joissa intensiivisesti käytetyillä osuuksilla on puuttuvia yhteyksiä, on asetettava TEN-T-verkon painopisteeksi ja se olisi toteutettava ottamalla täysimääräisesti käyttöön ERTMS, poistamalla sääntelylliset, toiminnalliset ja tekniset esteet verkosta ja varmistamalla rautatieliikenteenharjoittajien yhtäläiset käyttömahdollisuudet, nopeuttamalla sähköistämistä, varmistamalla yhteenliitettävyys ja yhteentoimivuus, myös optimoimalla infrastruktuurikapasiteetin optimointi ja liikkuvan kaluston varustuksen, tukemalla tutkimusta ja innovointia, mukaan lukien Shift2Rail-yhteisyritys, ja optimoimalla rautateiden tavaraliikennekäytävät kysynnän mukaisiksi, erityisesti logistiikan solmukohdissa, kuten satamissa ja lentoasemilla; korostaa lisäksi tarvetta määritellä verkon sisäiset kauttakulkusolmukohdat ja terminaalisolmukohdat ja varustaa samalla ydinsolmut siirtoalustoilla matkustajien ja tavaroiden sujuvaa kulkua varten; korostaa sellaisten hankkeiden merkitystä, joilla parannetaan erityisesti vammaisten ja ikääntyneiden henkilöiden esteetöntä pääsyä;

32. kehottaa komissiota hyväksymään säännöllisesti sitovat määräaikaistavoitteet ERTMS:n käyttöönotolle, jotta sen käyttöönotto TEN-T-ydinverkon sisällä voidaan saattaa valmiiksi vuoden 2030 määräaikaan mennessä; katsoo, että ERA:n olisi toimittava tehokkaana ja vaikuttavana järjestelmäviranomaisena ja hoidettava lisääntyneet tehtävänsä ja vastuunsa ERTMS:n osalta neljännen rautatiepaketin yhteydessä; kehottaa rahoittamaan ERTMS:n täytäntöönpanon etenemissuunnitelman yhteistä etua koskevan hankkeen kautta elpymis- ja palautumistukivälineen nojalla; huomauttaa, että sääntelyn vakaus on tärkeää yhteentoimivuuden teknisten eritelmien osalta keinona vapauttaa investoinnit ERTMS:ään, ja pyytää komissiota analysoimaan huolellisesti lisämuutoksia, kun YTE saatetaan ajan tasalle vuonna 2030, ja varmistamaan yhteensopivuuden;

33. korostaa, että Euroopan rautatieinfrastruktuurin on varmistettava riittävä kapasiteetti sekä tavara- että matkustajajunille, lisättävä infrastruktuurin käyttöä ja tuotettava enemmän tuottoa investoinneille; kehottaa komissiota asettamaan etusijalle rajat ylittävät junayhteydet, jotta vahvistetaan liikennemuotosiirtymää kansainvälisessä matkustajaliikenteessä; korostaa tässä yhteydessä yöjunien mahdollisuuksia ilmastoystävälliseen ja kilpailukykyiseen matkustamiseen; katsoo, että sujuva rajat ylittävä raideliikenne TEN-T-verkossa ja eurooppalaisilla raiderahtikäytävillä edellyttää infrastruktuurin haltijoiden pakollista rajat ylittävää yhteistyötä; kehottaa komissiota ehdottamaan infrastruktuurin haltijoita koskevia sitovia toimenpiteitä TEN-T-verkon tarkistuksen yhteydessä;

34. korostaa, että tulevina vuosina on asetettava etusijalle suurinopeuksisten ja korkealaatuisten rautateiden matkustajapalvelujen kehittäminen TEN-T-ydinverkkojen kautta, ja tavoitteena on oltava luoda laaja verkosto, joka muodostuu suurinopeuksisista rautatieyhteyksistä sellaisten tärkeimpien eurooppalaisten kaupunkien välillä, joissa ei nykyisin ole mahdollisuutta käyttää tällaisia palveluja, ja lisätä merkittävästi kestävien maaliikennemuotojen kilpailukykyä;

35. korostaa sisävesiliikenteen merkitystä kestävänä liikennemuotona ja painottaa tarvetta varmistaa vesiväylien tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottava suurikapasiteettinen infrastruktuuri, luotettavuus, laatu ja hyvä purjehduskelpoisuus erityisesti ilmastonmuutoksen taustaa vasten; tunnustaa ydinverkon ja kattavan verkon satamien tärkeän roolin strategisina solmukohtina; kehottaa komissiota varmistamaan saumattomat yhteydet ydinsatamien ja kattavien sisämaa- ja merisatamien ja rautatie- ja maantieverkkojen välillä multimodaalisuuden helpottamiseksi; kehottaa toteuttamaan toimia jokiliikenteen tietojärjestelmän (RIS) yhdenmukaistetun rajat ylittävän käyttöönoton varmistamiseksi ja innovatiivisten, tehokkaiden ja kestävien ratkaisujen käyttöönoton helpottamiseksi alalla;

36. kehottaa rahoittamaan sisävesiliikenneväylien kehittämistä koskevan etenemissuunnitelman yhteistä etua koskevan hankkeen kautta elpymis- ja palautumistukivälineen nojalla;

37. korostaa korkealaatuisten meriyhteyksien merkitystä sekä EU:n kansainvälisessä kaupassa että myös EU:n sisäisessä kaupassa; korostaa, että TEN-T:n merten moottoritiet -pilarilla ja lähimerenkululla on tässä yhteydessä keskeinen asema kestävinä liikennemuotoina; katsoo, että merten moottoritiet -pilarin tarkoituksena on helpottaa tarpeisiin perustuvia lyhyen matkan meriyhteyksiä ja -palveluja, jotka on saumattomasti integroitu maaliikenteeseen ja täydentävät sitä, helpottaa merisatamien välistä yhteistyötä ja lisätä niiden yhteyksiä sisämaahan sekä edistää puhtaiden ja vaihtoehtoisten polttoaineiden kehittämistä ja käyttöönottoa vaikutustenarvioinnin perusteella ja energiatehokkuusratkaisuja meriliikenteessä; kehottaa siksi komissiota arvioimaan, mitkä ydinkäytävän päätepisteet olisi asetettava saataville meriyhteyksinä muihin ydinkäytäviin ja missä TEN-T-karttoja olisi päivitettävä arvioinnin tulosten mukaisesti;

38. korostaa meri- ja sisämaasatamien keskeistä asemaa liikenneverkon strategisina solmukohtina, joissa lyhyen matkan merikuljetukset ja avomerikuljetukset yhdistyvät rautateihin, maanteihin, sisävesiväyliin ja putkilinjoihin ja jotka ovat logististen toimitusketjujen risteyksissä; korostaa, että on tärkeää varmistaa suurimpien alusten pääsy TEN-T-satamiin kapasiteettitakuita koskevien toimenpiteiden avulla; korostaa merisatamien tärkeyttä ja painottaa, että satamat eivät ole vain meriliikenteen osa vaan yhä lisääntyvästi kaikkien liikennemuotojen klustereita sekä osa energiataloutta, teollisuutta ja sinistä taloutta; panee merkille satamayhteistyön ja klustereiden merkityksen ja voimakkaamman kehityksen; katsoo, että TEN-T-verkolla olisi siksi helpotettava hankkeita, joilla pyritään lisäämään satamien välistä synergiaa liikenteen, energian ja digitaalisten infrastruktuurien välillä, ja siinä olisi tarvittaessa säädettävä toimista meri- ja sisävesisatamiin johtavien rautatie- ja maantieyhteyksien parantamiseksi, jotta voidaan tukea liikennemuotosiirtymää ja parantaa kestävää logistiikkaa;

39. korostaa lyhyen matkan meriyhteyksien merkitystä alueellisille yhteyksille erityisesti syrjäisillä alueilla ja saarilla; katsoo, että merten moottoriteitä koskevissa vaatimuksissa suljetaan lyhyen matkan meriyhteydet pois; kehottaa siksi komissiota yksinkertaistamaan näitä vaatimuksia TEN-T-asetuksessa, jotta meriyhteydet saatetaan tasavertaiseen asemaan maayhteyksien kanssa, ottaen erityisesti huomioon yhteydet kattavan verkon satamiin;

40. korostaa, että merenkulkualan päästöjä on mahdollista vähentää merkittävästi investoimalla satamainfrastruktuuriin, joka tukee vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöä ja siirtymistä akkujen lataukseen ja sähkönjakeluun alusten ollessa laiturissa; huomauttaa, että tällaiset investoinnit olisi asetettava etusijalle keinona edistää multimodaalista liikennettä satamissa; pyytää komissiota kehittämään edelleen rahoitusvälineitä, joilla voidaan lisätä investointeja tähän tarkoitukseen ja tukea edelleen erilaisten puhtaiden teknologioiden jatkuvaa kehittämistä edistämällä tutkimusta;

41. kehottaa komissiota tunnustamaan, että satamilla on laajempi rooli kuin pelkästään liikennetoimintojen tuottaminen, kun tarkoitetaan hiilestä irtautumista ja otetaan erityisesti huomioon niiden potentiaalin edistää tuulienergiatuotannon mahdollisuuksia maalla ja merellä;

42. korostaa, että lentoliikenne ja siihen liittyvät infrastruktuurit, kuten lentoasemat, ovat olennaisen tärkeitä EU:n maailmanlaajuisille ja sisäisille yhteyksille, mukaan lukien sen maaseutualueet, harvaan asutut alueet, syrjäiset alueet, saarialueet ja syrjäisimmät alueet, ja multimodaalisuuden, kuten yhteentoimivuuden, varmistamiseksi esimerkiksi rautatiekuljetusten kanssa sekä synergioiden luomiseksi asiaankuuluvien EU:n virastojen kanssa; pitää TEN-T-verkkoa tärkeänä välineenä, jolla nopeutetaan vaihtoehtoisten polttoaineiden sekä niiden lataus- ja tankkausinfrastruktuurin käyttöönottoa alalla tarjoamalla tarvittavaa kapasiteettia ydinverkkojen ja kattavien verkkojen lentoasemilla; katsoo, että yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa II+ (Single European Sky II+) koskevan aloitteen kehittäminen edelleen on kiireellistä ja ratkaisevan tärkeää tehokkaampien ja kestävämpien infrastruktuuriyhteyksien aikaansaamiseksi; muistuttaa, että covid-19-kriisi on osoittanut lentoliikenteen sekä matkustaja- ja tavaraliikenteen yhteenliitettävyyden arvon taloudelle, ja siksi on tarpeen varmistaa sen kestokyky uusien riskien ja kriisien varalta;

43. katsoo, että TEN-T:n ja TEN-E:n synergioita ja täydentävyyttä olisi edistettävä varmistaen samalla täysin nykyiset ja tulevat rahoitusmahdollisuudet ja -tasot TEN-T:n kehittämiselle; painottaa tässä yhteydessä, että putkilinjoja ei olisi pidettävä ainoastaan osana energiainfrastruktuuria vaan myös tekijänä, joka mahdollistaa siirtymän kohti kestävämpää liikennettä; vahvistaa putkilinjojen merkityksen teollisuusklustereiden ja liikenteen solmukohtien välisenä yhteytenä ja perushyödykkeiden kuljetusvälineenä ja korostaa niiden merkitystä tiettyjen hiilestä irtautumista koskevien teknologioiden täytäntöönpanon kannalta;

44. painottaa, että kaikki jäsenvaltiot tarvitsevat kehittynyttä, älykästä, turvallista ja kestävää TEN-T-verkkoa, jolla edistetään liikkuvuutta, liitettävyyttä ja alueellista saavutettavuutta kaikkialla EU:ssa ja erityisesti syrjäisillä alueilla, saarilla ja syrjäisimmillä alueilla, jotta edistetään ja lisätään eurooppalaista ja kansainvälistä matkailua; kehottaa komissiota selvittämään mahdollisia synergioita EuroVélon ja sen 16 käytävän kanssa, erityisesti lisäämällä rahoitustukea paikallisen ja ekologisen polkupyörämatkailun edistämiseen Euroopassa;

Strategiset suuntaviivat

45. korostaa, että EU:lle on strategisesti tärkeää säilyttää TEN-T-verkon sisällä tiiviit liikenneyhteydet kolmansiin maihin ja yhdentää edelleen Euroopan vapaakauppa-alueen (EFTA) kumppanimaita, Länsi-Balkania ja Kaakkois-Euroopan liikenneyhteisöä sekä itäisen kumppanuuden maita ja parantaa yhteyksiä EU:n syrjäisiin alueisiin; pitää tarkoituksenmukaisena, kun otetaan huomioon kolmansien maiden strategiset investoinnit ja vaikutusvallan kasvu tällä alueella, laajentaa sen TEN-T-liikenneyhteyksiä ehdokasvaltioihin, eteläisen Välimeren maihin ja itäisen kumppanuuden maihin sekä Aasiaan EU:n normien ja vastavuoroisuusvarmistusten mukaisesti; korostaa lisäksi Välimeren strategista merkitystä unionille ja tarvetta vahvistaa eteläisen Välimeren maiden ja EU:n saarialueiden infrastruktuuria;

46. korostaa, että on tärkeää säilyttää TEN-T-yhteydet Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa alkaen siitä, että se tunnustetaan ”naapurimaaksi” TEN-T-asetuksen 3 artiklan b alakohdassa määritellyllä tavalla, samalla kun turvataan yhteisesti sovittujen TEN-T-infrastruktuurihankkeiden täytäntöönpano ja loppuun saattaminen ja varmistetaan, että Yhdistynyt kuningaskunta osallistuu tämän yhteyden rahoitukseen; kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota EU:n ulkorajoihin ja seuraamaan Yhdistyneen kuningaskunnan eron vaikutusta raja-alueisiin; muistuttaa Yhdistyneen kuningaskunnan ja niin kutsutun maasillan tärkeästä roolista osana TEN-T-verkkoa ja panee merkille brexitin kielteiset vaikutukset yhteyksiin, saavutettavuuteen ja taloudelliseen yhteenkuuluvuuteen Irlannin ja Manner-Euroopan välillä sekä Irlannin saaren sisällä; kehottaa komissiota varmistamaan tehokkaan yhteyden Irlannin ja Manner-Euroopan välillä ydinverkon ja kattavan verkon välityksellä kiinnittäen erityistä huomiota merireitteihin, olivatpa EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan väliset suhteet tulevaisuudessa millaiset tahansa;

47. korostaa, että TEN-T:llä ja sen tärkeimmillä solmukohdilla on unionin kannalta strateginen tehtävä; kehottaa komissiota laatimaan suunnitelmia strategisen infrastruktuurin ja koko TEN-T-verkon suojelemiseksi; kehottaa komissiota varmistamaan, että EU:n strategista etua, polkumyynnin kieltoa, tiukkojen eurooppalaisten työelämän normien täysimääräistä kunnioittamista ja vastavuoroisuuden periaatetta pääsyssä julkisiin hankintoihin sovelletaan täysimääräisesti TEN-T-hankkeiden tarjouskilpailumenettelyissä;

48. korostaa, että on tärkeää lisätä synergiaa Euroopan laajuisten verkkojen välillä liikenteen, energian ja televiestinnän alalla sekä niiden käytävien välillä, jotta voidaan varmistaa liikenteen vaihtoehtoisten polttoaineiden sujuva markkinoille pääsy ja jakelu ja ottaa huomioon liikennealan ja sen käyttäjien muuttuvat digitaaliset tarpeet;

49. korostaa, että liikenteen infrastruktuuria koskevissa politiikoissa tarjotaan selvä mahdollisuus lisätä synergioita puolustustarpeiden ja TEN-T-verkon välillä siten, että kokonaistavoitteena on sotilaallisen liikkuvuuden parantaminen kaikkialla unionissa, ottaen huomioon maantieteellisen tasapainon ja arvioimalla mahdollisia hyötyjä pelastuspalvelulle; vaatii, että liikenteen infrastruktuurin kaksoiskäyttöön soveltuviksi määriteltyjä Euroopan laajuisen verkon osia olisi mukautettava tiukasti kaksikäyttöperiaatteen mukaisesti siviilien ja puolustuksen tarpeisiin vastaamiseksi; kehottaa komissiota säilyttämään sen alkuperäisen ehdotuksen sotilaallisen liikkuvuuden rahoittamisesta vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa;

o

o o

50. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

(1) EUVL L 348, 20.12.2013, s. 1.

(2) Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2019)0420.

(3) EUVL L 325, 16.12.2019, s. 1.

(4) EUVL L 305, 26.11.2019, s. 1.

(5) Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0169.

(6) EUVL C 215, 19.6.2018, s. 152.

(7) EUVL C 388, 13.11.2020, s. 22.

(8) Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0005.

(9) https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR20_10/SR_Transport_ Flagship_Infrastructures_FI.pdf

(10) https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/LR_TRANSPORT/LR_ TRANSPORT_FI.pdf

(11) https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR17_13/SR_ERTMS_RAIL_FI.pdf

(12) Erityisesti mukautukset, jotka on esitetty (Euroopan parlamentin ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Verkkojen Eurooppa -välineen perustamisesta antaman lainsäädäntöpäätöslauselman) liitteen III osassa.

(13) Vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta 22. lokakuuta 2014 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/94/EU (EUVL L 307, 28.10.2014, s. 1).

(14) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 347/2013, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2013, Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista ja päätöksen N:o 1364/2006/EY kumoamisesta sekä asetusten (EY) N:o 713/2009, (EY) N:o 714/2009 ja (EY) N:o 715/2009 muuttamisesta (EUVL L 115, 25.4.2013, s. 39).

(15) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 913/2010, annettu 22 päivänä syyskuuta 2010, kilpailukykyisen tavaraliikenteen eurooppalaisesta rautatieverkosta (EUVL L 276, 20.10.2010, s. 22).

(16) Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan laajuisen liikenneverkon toteuttamista edistävistä yhdenmukaistamistoimenpiteistä (COM(2018)0277) muutettiin direktiiviehdotukseksi 12. kesäkuuta 2020 annetussa neuvoston muistiossa 8726/20 (2018/0138(COD)) esitetyllä tavalla.

(17) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1316/2013, annettu 11. joulukuuta 2013, Verkkojen Eurooppa -välineen perustamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 913/2010 muuttamisesta ja asetusten (EY) N:o 680/2007 ja (EY) N:o 67/2010 kumoamisesta (EUVL L 348, 20.12.2013, s. 129).

(18) Kuten todetaan toimielinten välisissä neuvotteluissa Euroopan laajuisen liikenneverkon toteuttamista edistävistä yhdenmukaistamistoimenpiteistä annetusta asetuksesta 17. kesäkuuta 2020 tehdyssä alustavassa sopimuksessa.