EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 30.5.2018 COM(2018) 383 final 2018/0207(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS perusoikeuksien ja arvojen ohjelman perustamisesta {SEC(2018) 274 final}

{SWD(2018) 290 final}

{SWD(2018) 291 final}



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA Tässä ehdotuksessa esitetään soveltamisen alkavan 1. tammikuuta 2021. Ehdotus koskee 27 jäsenvaltion unionia, sillä Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 29. maaliskuuta 2017 Eurooppa-neuvostolle aikomuksestaan erota Euroopan unionista ja Euratomista Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan mukaisesti. ·Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Euroopan unionin päämääränä on edistää rauhaa, omia arvojaan ja kansojensa hyvinvointia. Unioni on oikeusyhteisö, ja sen arvot muodostavat perustan sen olemassaololle. Nämä arvot on kirjattu myös EU:n perussopimuksiin, EU:n perusoikeuskirjaan ja YK:n yleissopimukseen vammaisten henkilöiden oikeuksista. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan mukaan unionin ”perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina. Nämä ovat jäsenvaltioille yhteisiä arvoja yhteiskunnassa, jolle on ominaista moniarvoisuus, syrjimättömyys, suvaitsevaisuus, oikeudenmukaisuus, yhteisvastuu sekä naisten ja miesten tasa-arvo.” Sopimuksen 3 artiklan mukaan unionin ”päämääränä on edistää rauhaa, omia arvojaan ja kansojensa hyvinvointia” ja unioni ”kunnioittaa kulttuuriensa ja kieltensä rikkautta ja monimuotoisuutta sekä huolehtii Euroopan kulttuuriperinnön vaalimisesta ja kehittämisestä”. Tämän mukaisesti EU:n rahoituksen tulevaisuutta koskevassa komission pohdinta-asiakirjassa todetaan, että ”EU:n talousarviosta tuetaan tämän päämäärän edistämistä yhdessä jäsenvaltioiden talousarvioiden kanssa ja muita unionin ja jäsenvaltioiden tasolla toteutettuja toimia täydentäen”. Näihin arvoihin sisältyvät erityisesti perusoikeudet, syrjimättömyys ja tasa-arvo, rasisminvastaisuus ja suvaitsevaisuus, ihmisarvon kunnioittaminen, oikeusvaltion ja oikeuslaitoksen riippumattomuuden periaate, kulttuurinen monimuotoisuus, vireä kansalaisyhteiskunta, ilmaisunvapaus ja kansalaisten osallistuminen demokraattiseen toimintaan. Demokraattiseen toimintaan osallistuminen sekä stereotypioiden ja jakolinjojen poistaminen eurooppalaisten väliltä edellyttävät ehdottomasti tunnetta kuulumisesta yhteiseen kulttuuri- ja muistiperintöön. Tämä komissio on asettanut unionin demokraattisen muutoksen yhdeksi kymmenestä poliittisesta painopisteestään ja toimii saadakseen kansalaiset mukaan EU:n toimintaan ja rakentaakseen luottamusta unioniin. EU:n rahoitus voi tuoda lisäarvoa ja auttaa ylläpitämään yhteisiä eurooppalaisia arvoja. Edistääkseen yhteisiä eurooppalaisia arvoja ja oikeuksia EU on yhdistänyt useita välineitä lainsäädännön, politiikan ja rahoituksen toimenpidekokoelmaksi. Varsinkin seuraavien rahoitusohjelmien yhteiskunnallinen suuntautuminen on osoittautunut vahvaksi, ja ne liittyvät selvästi eurooppalaisiin arvoihin: perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelma, Kansalaisten Eurooppa -ohjelma ja oikeusalan ohjelma. Näillä ohjelmilla on pystytty saamaan aikaan todellista kehitystä arvojen edistämisessä ja niiden oikeuksien täytäntöönpanossa, jotka EU-lainsäädännöllä annetaan ihmisille kaikkialla unionissa. Ihmiset ovat esimerkiksi aiempaa tietoisempia oikeuksistaan sekä yhteisestä historiastaan ja kulttuuristaan, useammat naiset ovat työelämässä, lasten oikeuksia on edistetty ja suojeltu, oikeusjärjestelmät ovat vaikuttavampia, kun oikeusalalla toimivat tietävät, miten ja milloin EU-säännöstöä sovelletaan, rajatylittävän yhteistyön myötä demokraattiseen toimintaan osallistuminen ja kansalaisvaikuttaminen ovat lisääntyneet unionin tasolla ja erilaisiin muistoihin, kulttuureihin ja perinteisiin liittyvä ymmärrys ja kunnioitus on syventynyt. Ihmiset voivat luottaa unionin lainsäädännön mukaisiin oikeuksiin, riippumattomaan ja tehokkaaseen oikeusjärjestelmään ja oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen. EU on osoittanut tarkoitukseen varattujen varojen kautta, että se on vankasti sitoutunut torjumaan naisiin ja lapsiin kohdistuvaa väkivaltaa, torjumaan kaikenlaista syrjintää, edistämään ja suojelemaan vammaisten oikeuksia ja tukemaan vireää ja vahvaa kansalaisyhteiskuntaa EU:ssa. Nykyisten ohjelmien puitteissa saavutusta edistyksestä huolimatta näillä toiminta-aloilla esiintyy sitkeitä ongelmia ja esiin on tullut uusia haasteita, joihin on puututtava. EU:n yhteiset haasteet oikeusalalla sekä perusoikeuksien ja arvojen alalla ovat kahdenlaisia: –Unionin tavoitetta olla yhteisiin arvoihin ja oikeuksiin, yhteiseen historialliseen ja kulttuuriperintöön ja ihmisten osallistumiseen perustuva yhteisö vaikeuttavat jotkin uudet liikkeet, jotka haastavat ajatuksen avoimesta, osallisuutta ja yhteenkuuluvuutta edistävästä ja demokraattisesta yhteiskunnasta, jossa kansalaisvaikuttamisen ja oikeuksien käyttämisen kautta on mahdollista elää yhdessä suvaitsevaisessa ympäristössä. –Arvoihin, perusoikeuksiin, kansalaisuuteen ja oikeusalaan kohdistuvien EU:n tämänhetkisten rahoitusohjelmien hajanaisuus ja rajalliset resurssit rajoittavat EU:n kykyä vastata nykyisiin ja uusiin haasteisiin. Julkiseen kuulemiseen saatujen vastausten perusteella ”ohjelmien määrärahat eivät riitä vastaamaan kysyntään” on merkittävin tekijä, joka voi estää ohjelmien tavoitteiden saavuttamisen. Tarkemmassa analyysissä tulivat esiin myös seuraavat tekijät:

–Ihmiset eivät vieläkään pysty käyttämään oikeuksiaan täysimääräisesti: edelleen esiintyy eriarvoisuutta ja syrjintää, joka perustuu sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon, vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai seksuaaliseen suuntautumiseen. Väkivalta on edelleen todellisuutta monien naisten, lasten ja muiden riskiryhmään kuuluvien ihmisten jokapäiväisessä elämässä. –On tehostettava toimia, jotta varmistetaan, että kansalaiset ovat tietoisia EU:n perusarvoista ja EU-kansalaisuuden eduista, ja pyrittävä lisäämään osallistumista poliittiseen ja yhteiskunnalliseen toimintaan ja parantamaan ymmärtämystä unionista, sen historiasta, kulttuuriperinnöstä ja monimuotoisuudesta. –EU:n kansalaisuudesta johtuvia oikeuksia – vapaata liikkuvuutta, konsuliviranomaisten antamaa suojelua ja vaalioikeuksia – ei edelleenkään tunneta ja panna täytäntöön täysimääräisesti, mikä haittaa kansalaisten poliittista ja yhteiskunnallista osallistumista. –Talouskriisit, sitkeästi esiintyvät eriarvoisuudet ja haasteet, kuten maahanmuutto, ovat johtaneet Euroopan unionin perustana olevien perusoikeuksien ja -arvojen kyseenalaistamiseen. Joissakin tapauksissa myös oikeusvaltioperiaate, oikeussuojan saatavuus, kansalaisyhteiskunnan rooli ja oikeuslaitoksen riippumattomuus on kiistetty. –Oikeudellinen yhteistyö siviili- ja rikosasioissa on riittämätöntä, ja oikeussuojan saatavuus jäsenvaltioiden välillä on edelleen hankalaa. Välineitä, joilla kerätään vertailukelpoista tietoa jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmien laadusta, riippumattomuudesta ja tehokkuudesta, on kehitettävä. Vastavuoroisen tunnustamisen ja oikeudellisen yhteistyön suurimpana esteenä on se, ettei luoteta muiden jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmiin. Seuraukset saattavat olla erittäin vakavat, jos näitä haasteita ei käsitellä, sillä luottamus demokratiaan ja tuki perusarvojen ja -oikeuksien ylläpitämiseen saattavat heikentyä. Nämä haasteet ovat yhteisiä kaikille EU:n jäsenvaltioille ja niillä on rajatylittävä ulottuvuus. Kansallisen tason toimet ovat toki tärkeitä, mutta yksittäisillä jäsenvaltioilla ei ole riittävästi vaikutusvaltaa haasteisiin vastaamiseksi. EU:n arvojen ja oikeuksien edistämisellä ja puolustamisella on perustavanlaatuisia vaikutuksia unionin poliittiseen, sosiaaliseen, kulttuuriseen, oikeudelliseen ja taloudelliseen elämään, ja niillä osaltaan vaikutetaan siihen, että EU:lla on konkreettista vaikutusta ihmisten jokapäiväiseen elämään. Tällä alalla toteutettavien EU:n tason toimien on oltava kestäviä ja niitä on tehostettava, jotta voidaan puuttua sitkeästi esiintyviin ongelmiin ja uusiin haasteisiin ja varmistaa perusoikeuksien ja arvojen edistäminen, tehokas suojelu ja kunnioittaminen. Näin autetaan myös sisämarkkinoiden toteutumista ja edistetään vaurautta ja yhteenkuuluvuutta EU:ssa. Toimien ansiosta EU:lla voi olla keskeinen rooli arvojensa puolustamisessa ja edistämisessä globaalilla tasolla, ja niillä voidaan edistää YK:n kestävän kehityksen tavoitteita. Edellä esitetyn perusteella uuden ”Perusoikeudet ja arvot” -rahoitusohjelman tavoitteena on suojella ja edistää EU:n perussopimuksiin ja EU:n perusoikeuskirjaan sisältyviä perusoikeuksia ja arvoja, myös tukemalla kansalaisyhteiskunnan organisaatioita avoimen, demokraattisen ja osallisuutta edistävän yhteiskunnan säilyttämiseksi. Tämä uusi ohjelma yhdessä oikeusalan ohjelman kanssa muodostaa osan EU:n talousarvioon kuuluvaa oikeusalan, perusoikeuksien ja arvojen rahastoa, jolla tuetaan avointa, demokraattista, moniarvoista ja osallisuutta edistävää yhteiskuntaa. Sillä pyritään myös lisäämään kansalaisten vaikutusmahdollisuuksia suojelemalla ja edistämällä perusoikeuksia ja arvoja ja kehittämällä EU:n oikeusaluetta pidemmälle. ·Yhdenmukaisuus muiden politiikkojen säännösten kanssa Oikeusalan, perusoikeuksien ja arvojen rahastolla edistetään suoraan useita Euroopan komission painopisteitä, erityisesti luottamukseen ja perusoikeuksien kunnioittamiseen perustuvan oikeusalueen, syvempien ja oikeudenmukaisempien sisämarkkinoiden sekä demokraattista muutosta, kasvua ja työllisyyttä koskevan unionin luomista. Uusi ohjelma on yhdenmukainen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin kanssa, josta Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio antoivat 17. marraskuuta 2017 yhteisen julistuksen. Pilarin tarkoituksena on antaa uusia ja vaikuttavampia oikeuksia kansalaisille 20 keskeisen periaatteen pohjalta. Näitä periaatteita ovat esimerkiksi sukupuolten tasa-arvo, yhdenvertaiset mahdollisuudet, lasten tukeminen ja vammaisten osallisuuden edistäminen. Kansalaisuuteen liittyvä toiminta-ala tarjoaa oivat mahdollisuudet yhteisvaikutusten kehittämiselle nykyisten koulutusta, kulttuuria ja EU-kansalaisuutta koskevien rahoitusohjelmien kanssa. Vahvempia yhteisvaikutuksia Kansalaisten Eurooppa -ohjelman ja perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelman välillä voitaisiin saada tiivistämällä temaattista yhteistyötä, esimerkiksi rasismin torjunnan, tasa-arvon, kulttuuri- ja muistiperinnön sekä kulttuurisen monimuotoisuuden alalla. Muistiperintöön liittyvillä toimilla, ystävyyskaupunkitoiminnalla tai Euroopan laajuisilla verkostoilla on tarkoitus laajentaa näkökulmia ja saada aikaan tunne kuulumisesta Eurooppaan ja eurooppalainen identiteetti. ·Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa Oikeusalan, perusoikeuksien ja arvojen rahastolla ja sen kahdella rahoitusohjelmalla autetaan vahvistamaan ja ylläpitämään EU:n arvoja ja oikeusvaltioperiaatteen noudattamista sekä tukemaan sen kaltaista avointa, demokraattista, osallisuutta edistävää ja luovaa yhteiskuntaa, jollaista eurooppalaiset odottavat. Jo nyt voimassa olevien sääntöjen mukaisesti jäsenvaltioiden edellytetään osoittavan, että niiden säännöt ja menettelyt, joiden mukaisesti EU:n varoja hoidetaan, ovat asianmukaiset ja rahoitus on riittävästi suojattu väärinkäytöksiltä tai petoksilta. Vain riippumattomalla oikeusjärjestelmällä, jolla pidetään yllä oikeusvaltioperiaatetta ja oikeusvarmuutta kaikissa jäsenvaltioissa, voidaan taata, että EU:n talousarviosta tulevat varat suojataan riittävästi. Komissio on ehdottanut Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 322 artiklan perusteella asetusta, joka koskee unionin talousarvion suojelua siinä tapauksessa, että jäsenvaltioissa ilmenee oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen liittyviä yleisiä puutteita. Uudella asetuksella täydennetään välineitä, joilla on tarkoitus pitää yllä EU:n yhteisiä arvoja, mukaan luettuna tämä ohjelma. Perusoikeuksien ja arvojen ohjelmasta rahoitetaan politiikkaa, joka käsittelee perusoikeuksia ja arvoja ja jonka perustana ovat ihmisten elämä ja osallistuminen. Se on näin ollen tiiviissä yhteisvaikutuksessa useiden politiikanalojen ja niiden rahoitusohjelmien kanssa. Seuraavat yhteisvaikutukset on syytä tuoda esiin: –Yhteisvaikutus työllisyys-, sosiaali- ja koulutuspolitiikan kanssa Tuleva Euroopan sosiaalirahasto plus on keskeinen osatekijä Investointi ihmisiin ja arvot -klusteria. Siitä tarjotaan tukea kansalaisille sijoittamalla henkiseen pääomaan, (nuoriso)työllisyyteen, sosiaaliseen innovointiin, digitaalisten perustaitojen hankkimiseen, maahanmuuttajien integrointiin, kaikkein heikoimmassa asemassa olevien sosiaalisen osallisuuden edistämiseen ja ihmisten terveyden korkeatasoiseen suojeluun. Potentiaalisia yhteisvaikutuksia kehitetään tai vahvistetaan erityisesti sukupuolten tasa-arvon ja aliedustettujen ryhmien, kuten romanien, yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistämiseksi sekä sosiaalisen oikeudenmukaisuuden, EU:n arvojen ja perusoikeuksien kunnioittamisen edistämiseksi.

Yhteisvaikutuksia Erasmus+ -ohjelman kanssa voidaan vahvistaa, koska myös siitä tuetaan heikommassa asemassa olevia ryhmiä – kuten vammaisia nuoria – parantamaan koulutuksensaantimahdollisuuksiaan sekä toimia, joilla pyritään sosiaalisen osallisuuden edistämiseen, ja sen tarkoituksena on yhteisten arvojen edistäminen koulutuksen kautta. Jo olemassa olevat yhteisvaikutukset Luova Eurooppa -ohjelman kanssa säilytetään ja niitä vahvistetaan, etenkin kulttuuriperinnön ja kulttuurisen monimuotoisuuden osalta. –Yhteisvaikutukset ulkosuhde-, kehitysyhteistyö- ja laajentumispolitiikan kanssa Arvojen ja oikeuksien edistäminen EU:ssa heijastelee niiden edistämistä maailmanlaajuisesti muun muassa kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamiseen liittyvillä yhteyksillä. Tältä osin yhteisvaikutuksia on kehitettävä etenkin EU:n monenvälisten ulkoisten toimien kanssa mutta myös kehitysyhteistyö- ja laajentumispolitiikan kanssa, jotta edistetään johdonmukaisesti ihmisoikeuksia, oikeusvaltioperiaatetta, sukupuolten tasa-arvoa, syrjinnän torjumista ja suvaitsevaisuutta. –Yhteisvaikutus sisämarkkinoiden kanssa Tulevasta sisämarkkinaohjelmasta annetaan tukea kansalaisille ja kuluttajille sisämarkkinoilla ja autetaan näin vahvistamaan heidän oikeuksiaan ja vaikutusmahdollisuuksiaan. Sillä täydennetään tältä osin perusoikeuksien ja arvojen ohjelmasta rahoitettuja toimia. Ohjelmassa keskitytään voimakkaasti ihmisten vaikutusmahdollisuuksien parantamiseen. Tulevasta sisämarkkinaohjelmasta rahoitetaan yhtiöoikeuteen, sopimusoikeuteen ja rahanpesun torjuntaan liittyviä toimia. Näin sillä täydennetään oikeusalan ohjelmaa ja edistetään suoraan oikeusalan EU-politiikan täytäntöönpanoa ja Euroopan oikeusalueen luomista. Sama koskee kuluttajapolitiikkaa. –Yhteisvaikutukset maahanmuutto-, rajavalvonta- ja turvallisuuspolitiikan kanssa Perusoikeuksien ja arvojen ohjelmalla autetaan käsittelemään eri haasteita, jotka heikentävät sosiaalista yhteenkuuluvuutta EU:ssa. Ohjelmasta tuetaan toimia, joilla torjutaan ja ehkäistään rasismia, muukalaisvihaa, vihapuhetta ja väkivaltaisia ääriliikkeitä ja edistetään näin laajemmin radikalisoitumisen ja terrorismin torjuntaa. Ohjelmalla edistetään ja suojellaan haavoittuvassa asemassa (maahanmuutto mukaan luettuna) olevien lasten oikeuksia, ehkäistään naisiin ja lapsiin kohdistuvaa väkivaltaa ja tuetaan toimia syrjinnän torjumiseksi. Näin sillä edistetään myös painopisteitä ja tavoitteita, jotka liittyvät maahanmuuton parempaan hallintaan, osallisuuden edistämiseen ja ihmiskaupan estämiseen. –Yhteisvaikutukset ympäristöpolitiikan kanssa Perusoikeuksien ja arvojen ohjelman piiriin kuuluvat terveysasiat täydentävät EU:n ympäristöpolitiikan piiriin kuuluvia terveysasioita, mukaan luettuna toimenpiteet, joilla on ympäristöterveyteen liittyvä ulottuvuus LIFE-asetuksessa. –Ilmastotoimien valtavirtaistaminen Komission ehdotuksessa vuosia 2021–2027 koskevaksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi asetetaan aiempaa kunnianhimoisempi ilmastotoimien valtavirtaistamisen tavoitetaso. Tavoitteena on, että kaikissa EU:n ohjelmissa vähintään 25 prosenttia EU:n menoista edistää ilmastotavoitteiden saavuttamista. Tämän ohjelman vaikutusta mainitun kokonaistavoitteen saavuttamiseen seurataan EU:n ilmastotunnusmerkkijärjestelmän avulla asianmukaisella jaottelutasolla ja käyttämällä myös tarkempia menetelmiä, jos sellaisia on tarjolla. Komissio ilmoittaa jatkossakin asiaa koskevat tiedot vuosittain maksusitoumusmäärärahoina vuosittaisen talousarvioesityksen yhteydessä. Tukeakseen ohjelman koko potentiaalin hyödyntämistä ilmastotavoitteiden täyttämisessä komissio pyrkii määrittelemään tämän kannalta olennaisia toimia ohjelman valmistelu-, toteutus-, uudelleentarkastelu- ja arviointivaiheissa. 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE ·Oikeusperusta Ehdotus perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 16 artiklan 2 kohtaan, 19 artiklan 2 kohtaan, 21 artiklan 2 kohtaan, 24 artiklaan, 167 artiklan 5 kohtaan ja 168 artiklaan. Näiden artiklojen yhdistelmä on välttämätön, jotta voidaan tukea edelleen politiikkaa, jota laaditaan ja toteutetaan nykyisissä ohjelmissa. Tarkoituksena ei ole laajentaa toimintaa uusille aloille. Tarvitaan enemmän kuin yksi artikla, jotta ohjelman yleistavoitteet voidaan saavuttaa kattavasti ja omaksua rahoituksen suhteen yksinkertaistettu ja tehokkaampi lähestymistapa. SEUT-sopimuksen 16 artiklan 2 kohdan mukaan unionilla on valtuudet hyväksyä luonnollisten henkilöiden suojaa koskevia toimenpiteitä, jotka koskevat unionin toimielinten, elinten ja laitosten sekä jäsenvaltioiden – silloin kun ne toteuttavat unionin oikeuden soveltamisalaan kuuluvaa toimintaa – suorittamaa henkilötietojen käsittelyä, sekä sääntöjä, jotka koskevat näiden tietojen vapaata liikkuvuutta. Tämä perussopimuksen määräys muodostaa tämän ohjelman oikeusperustan. SEUT-sopimuksen 19 artiklan 2 kohdassa määrätään edistämistoimenpiteistä, joilla tuetaan jäsenvaltioiden toimia sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiseksi. Tähän sisältyvät myös toimet, joilla edistetään naisten ja miesten tasa-arvoa ja tuetaan lapsen oikeuksia. Tämä perussopimuksen määräys muodostaa tämän ohjelman oikeusperustan. SEUT-sopimuksen 21 artiklan 2 kohdassa määrätään unionin toimenpiteistä, joiden avulla helpotetaan kansalaisten oikeutta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella. Tämän artiklan nojalla voidaan toteuttaa myös toimenpiteitä, joilla kansalaisille ja viranomaisille tiedotetaan oikeudesta diplomaatti- ja konsuliviranomaisten antamaan suojeluun sekä äänioikeudesta, koska nämä oikeudet helpottavat käytännössä kansalaisten oikeutta liikkua ja oleskella vapaasti.

Demokraattiseen toimintaan osallistuminen, kansalaisvaikuttaminen ja kansalaisyhteiskunnan edistäminen ovat EU:n kansalaisuuden käsitteen sekä 21 artiklan 1 kohdassa määritellyn vapaata liikkumista ja oleskelua koskevan oikeuden kannalta keskeisen tärkeitä. Tässä mielessä ne ovat ratkaisevia tekijöitä, jotka helpottavat oikeutta liikkua ja oleskella vapaasti EU:ssa. SEUT-sopimuksen 24 artiklassa määrätään SEU-sopimuksen 11 artiklassa tarkoitetuista kansalaisaloitteista. Ensin mainittu artikla muodostaa ehdotuksen oikeusperustan sikäli, että siinä määrätään asetuksen [(EU) N:o 211/2011] täytäntöönpanoon tarvittavan teknisen ja organisatorisen tuen rahoituksesta ja tuetaan näin kansalaisten oikeutta panna vireille ja tukea eurooppalaisia kansalaisaloitteita. SEUT-sopimuksen 167 artiklassa asetetaan unionin tehtäväksi myötävaikuttaa siihen, että jäsenvaltioiden kulttuurit kehittyvät kukoistaviksi pitäen arvossa niiden kansallista ja alueellista monimuotoisuutta ja korostaen samalla niiden yhteistä kulttuuriperintöä. Unionin toimilla on kannustettava jäsenvaltioita yhteistyöhön ja täydennettävä niiden toimia aloilla, jotka liittyvät esimerkiksi Euroopan kansojen kulttuurin ja historian tuntemuksen ja niitä koskevan tiedonlevityksen parantamiseen ja Euroopan kannalta merkittävän kulttuuriperinnön säilyttämiseen ja suojaamiseen. SEUT-sopimuksen 167 artiklan 5 kohta muodostaa näin ollen tämän ehdotuksen oikeusperustan. SEUT-sopimuksen 168 artiklassa määrätään ihmisten terveyden korkeatasoisesta suojelusta ja unionin toimista, joilla täydennetään fyysisten ja mielisairauksien ehkäisemiseen ja fyysistä ja mielenterveyttä vaarantavien tekijöiden torjuntaan tähtääviä kansallisia toimia. Väkivalta, mukaan luettuna lapsiin ja naisiin kohdistuva väkivalta, vaarantaa fyysisen ja mielenterveyden. Lapset ovat haavoittuvassa asemassa olevia kansalaisia, jotka tarvitsevat erityisen tehokasta suojelua näiltä vaaroilta, joihin sisältyy usein rajatylittäviä uhkia. Myös naisiin kohdistuva väkivalta muodostaa vakavan uhkan uhrien fyysiselle ja mielenterveydelle, minkä vuoksi he tarvitsevat korkeatasoista suojelua. SEUT-sopimuksen 168 artikla muodostaa näin ollen tämän ehdotuksen oikeusperustan. ·Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta) Arvojen edistäminen ja suojelu edellyttää rajatylittäviä yhteistyömekanismeja ja verkostoitumismahdollisuuksia. Jäsenvaltiot eivät pelkästään omilla toimillaan pysty saavuttamaan tätä. Monilla aloilla, kuten tasa-arvoon ja syrjimättömyyteen tai kansalaisuuteen liittyvissä asioissa, ihmisiä suojellaan unionin lailla ja lainsäädännöllä, mutta he eivät tunne riittävästi oikeuksiaan. Ihmisten saavuttaminen kaikissa jäsenvaltiossa, hallintorakenteille/viranomaisille tiedottaminen ja johdonmukaisen viestin välittäminen on mahdollista vain lisäämällä tietämystä, jakamalla hyviä toimintatapoja ja tarjoamalla koulutusta EU:n tasolla. EU:n tason toimilla saadaan samalla aikaan mittakaavaetuja, varmistetaan toimien laatu ja taataan, että jäsenvaltiot tulkitsevat ja soveltavat yhdenmukaisesti lainsäädäntöä kaikkialla EU:ssa. EU:n kansalaisten osallistumista edistävien toimien rahoitus kansallisella tai alueellisella tasolla on erittäin vähäistä, ja monissa EU-maissa muistiperintöön liittyviä toimia varten on tätäkin vähemmän rahoitusta. Silloinkin, kun avustuksensaajat saavat rahoitusta samankaltaiseen toimintaan, vaihtoehtoisissa rahoituslähteissä ei aseteta etusijalle kansalaisuuden ja muistiperinnön edistämistä EU:n tasolla. Sidosryhmien vähäinen tai olematon kyky toteuttaa samankaltaisia hankkeita ilman EU-rahoitusta osoittaa, miten riippuvaisia avustuksensaajat ovat näistä varoista. ·Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen, koska siinä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tavoitteen saavuttamiseksi Euroopan tasolla. 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET ·Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset Perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelman väliarviointi osoitti, että ohjelman yleiseen tavoitteeseen ja erityistavoitteisiin liittyvät ongelmat ja tekijät ovat edelleen merkityksellisiä. Ohjelman alussa yksilöityjä yleisiä tukitarpeita ei ole täysin täytetty, ja ne ovat edelleen merkityksellisiä. Yleisesti ottaen ohjelmassa käsitellään asianmukaisesti kohderyhmiä, mutta niiden tarpeita olisi analysoitava järjestelmällisemmin. Lisäksi ohjelmasuunnittelussa, toteuttamisessa ja seurannassa on todettu yhdenvertaisuuteen liittyviä ongelmia (varojen jakautuminen avustuksensaajaryhmille, tasa-arvoelinten osallistuminen, tasa-arvonäkökohtien huomioon ottaminen, lasten ja vammaisten oikeuksien huomioon ottaminen). Lisäksi EU:n ohjelmien ja hankkeiden välinen koordinointi ja tiedonvaihto on välttämätöntä niiden johdonmukaisuuden parantamiseksi. Edistyminen perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelman toteuttamisessa on ollut tyydyttävää, kun tarkastellaan rahoituksen toteutusta ja sitä, miten ohjelman toimilla on saavutettu osallistujat. Ohjelman saavutusten analyysi osoittaa, että ohjelmasta rahoitettuihin toimiin osallistuneet ryhmät ymmärtävät nyt paremmin unionin lainsäädäntöä ja politiikkaa. Avustuksensaajat antoivat yleisesti myönteisen arvion toimista, joihin ne osallistuivat, joskin toimien kestävyyttä voitaisiin vielä parantaa. Perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelman edistämiseksi tarkoitetut viestintätoimet ovat olleet yleisesti ottaen onnistuneita. Ponnisteluja on kuitenkin jatkettava edelleen, jotta kaikki mahdolliset hakijat kaikissa jäsenvaltiossa saavutetaan. Uuden ohjelman keskeinen saavutus edeltäviin ohjelmiin verrattuna on ollut avustuksensaajiin kohdistunut pienempi rasite ajan ja rahan suhteen: kyselyyn vastanneiden avustuksensaajien mukaan sekä ehdotusten laatiminen että toimien toteuttaminen on helpottunut. Toteuttamiseen liittyvät toimenpiteet (toiminta-avustukset, toimikohtaiset avustukset, suorat avustukset ja hankinnat) ovat ohjelman tavoitteiden ja avustuskelpoisten sidosryhmien tarpeiden mukaisia. Perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelman rahoitusasetuksessa säädetään rajoitettujen ehdotuspyyntöjen joustavammasta käytöstä, etenkin tietosuojaa ja väkivallan ehkäisyä koskevien laajamittaisten tiedotuskampanjojen toteutuksen yhteydessä. Ohjelman avustuksensaajat ottivat esiin ongelmakohtia, jotka liittyvät hakuprosessin tehokkuuteen ja toteutus- ja raportointivelvollisuuksiin ja -mekanismeihin. Yksinkertaistamiselle on edelleen sijaa. Kansalaisten Eurooppa -ohjelmaan liittyvät arvioinnit ja tutkimukset viimeisten 10 vuoden aikana ovat osoittaneet, että ohjelma on ollut merkittävässä asemassa ainoana EU-ohjelmana, joka kohdistuu suoraan kansalaisiin ja ottaa heidät mukaan alhaalta ylöspäin suuntautuvalla lähestymistavalla. Kansalaisten Eurooppa -ohjelman (2014–2020) väliarvioinnissa tuli esiin, että sen tavoitteet – unionin, sen historian ja sen monimuotoisuuden parempi ymmärtäminen kansalaisten keskuudessa sekä Euroopan kansalaisuuden edistäminen ja kansalaisvaikuttamisen ja demokraattisen osallistumisen edellytysten parantaminen unionin tasolla – olivat ja ovat edelleen merkityksellisiä ratkaisua vaativien ongelmien kannalta. Nämä kaksi osiota ovat toisiaan täydentäviä ja tukevia menneisyyden kokemusten ja Euroopan tulevaisuutta varten tehtyjen suunnitelmien yhteyden vuoksi. Kansalaisten Eurooppa -ohjelmalla saavutettujen suorien ja välillisten osallistujien suuri määrä osoittaa, että ohjelma on ollut vaikuttava suhteellisin alhaisilla kustannuksilla. Samaan aikaan suuri kysyntä avustuksenhakijoiden parissa osoittaa, että lisärahoitukselle olisi tarvetta, ja arvioinnin aikana kuullut sidosryhmät pyysivätkin lisärahoitusta. Euroopan parlamentti ilmaisi maaliskuussa 2017 Kansalaisten Eurooppa -ohjelman (2014–2020) täytäntöönpanoa koskevassa mietinnössään vankan tukensa ohjelmalle ja pyysi merkittävää talousarvion korottamista. Kansalaisten Eurooppa -ohjelma on osoittanut EU:n tason lisäarvonsa, joka johtuu sen vaikutuksesta osallistujiin ja sen roolista muiden koulutusta, kulttuuria ja EU-kansalaisuutta koskevien EU:n rahoitusohjelmien ja poliittisten aloitteiden täydentäjänä. Parannusta vaativia seikkoja ovat muun muassa ohjelman näkyvyyden parantaminen, seurantaindikaattoreiden tarkistus ja vahvempien yhteisvaikutusten kehittäminen muiden asiaan liittyvien EU:n rahoitusohjelmien ja aloitteiden kanssa. ·Sidosryhmien kuuleminen Ohjelman valmistelutyötä tukevaan kuulemisstrategiaan sisältyivät seuraavat: i) julkinen kuuleminen arvoista ja liikkuvuudesta sekä vuoden 2020 jälkeistä monivuotista rahoituskehystä koskevasta ehdotuksesta, ii) nykyisten rahoitusohjelmien väliarviointia varten järjestetyt julkiset kuulemiset ja iii) useat erityiskuulemiset, joita komissio järjesti sidosryhmien kanssa pidettävien pyöreän pöydän neuvottelujen, konferenssien ja seminaarien muodossa. Julkinen kuuleminen: EU:n rahoitusvälineet arvojen ja liikkuvuuden aloilla Kuulemisia on järjestetty voimassa olevien, useita toiminta-aloja kattavien EU:n rahoitusohjelmien arviointien puitteissa. Arvioinneissa on käsitelty muun muassa ohjelmien toimintaa ja tulevia haasteita. EU:n rahoitusvälineiden käytöstä EU:n yhteisten arvojen ja liikkuvuuden aloilla järjestetyn julkisen kuulemisen tarkoituksena oli kerätä kaikkien asiaan liittyvien osapuolten näkökantoja siitä, miten jokaisesta EU:n talousarvioon maksetusta eurosta saataisiin mahdollisimman suuri hyöty. Kuuleminen oli avoinna 10. tammikuuta 2018 ja 9. maaliskuuta 2018 välisenä aikana 23:lla EU:n virallisella kielellä.

Komissio sai siihen 1 839 vastausta ei puolilta Eurooppaa. Näistä 52 prosenttia tuli vastaajilta, joilla oli kokemusta Erasmus+ -ohjelmasta, ja 43 prosenttia vastaajilta, joilla oli kokemusta Luova Eurooppa -ohjelmasta. Jokaisesta jäsenvaltiosta saatiin vähintään yksi vastaus. Asuinmaan mukaan eniten vastauksia saatiin Saksasta (24,4 %) ja sen jälkeen Ranskasta (8,7 %), Belgiasta (7,7 %) ja Espanjasta (5,4 %). Verkkokyselyyn saaduista 1 839 vastauksesta 65,2 prosenttia (1 199) oli organisaatioilta ja 34,8 prosenttia (640) yksityishenkilöiltä. Useat eri sidosryhmät kertoivat mielipiteensä: organisaatioilta saaduista 1 199 vastauksesta 355 (19,3 %) tuli kansalaisjärjestöiltä, foorumeilta tai verkostoilta, 270 (14,7%) yksityisiltä yrityksiltä (pääasiassa mikro- ja pienyrityksiltä) ja 127 (6,9 %) tutkijoilta ja akateemiselta yhteisöltä. Jäljempänä esitetyssä tiivistetyssä analyysissä keskitytään vastaajiin, joilla on kokemusta seuraavista EU-ohjelmista: 1. Kansalaisten Eurooppa -ohjelma ja/tai 2. Perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelma ja/tai 3. Luova Eurooppa -ohjelma ja/tai 4. Oikeusalan ohjelma. Seuraavassa esitetään joitakin keskeisiä tuloksia: –Vastaajien mukaan ”edistetään eurooppalaista identiteettiä ja yhteisiä arvoja” sekä ”edistetään oikeuksia ja tasa-arvoa” ovat tärkeitä yhteisiä poliittisia haasteita (neljän ensimmäisinä mainittujen haasteiden joukosta), joihin olisi puututtava näissä kaikissa neljässä ohjelmassa. ”Tuetaan aktiivista kansalaisuutta, demokraattista yhteiskuntaan osallistumista ja oikeusvaltiota” ja ”edistetään sosiaalista osallisuutta ja oikeudenmukaisuutta” vaikuttavat myös olevan merkittäviä haasteita, joihin olisi vastattava asianomaisilla ohjelmilla, mutta vähemmässä määrin Luova Eurooppa -ohjelmassa, jossa taloudelliset haasteet ja kulttuurien monimuotoisuus ovat tärkeämpiä. –Vähintään puolet vastaajista, joilla oli kokemusta kyseisistä neljästä ohjelmasta, piti toimintalinjoja ”tuetaan innovointia”, ”vaalitaan Euroopan kulttuurien monimuotoisuutta ja kulttuuriperintöä” ja ”edistetään eurooppalaista identiteettiä ja yhteisiä arvoja” sellaisina, jotka ovat erittäin tärkeitä tai melko tärkeitä haasteisiin vastaamisen kannalta. Lisäksi 52 prosenttia vastaajista, joilla oli kokemuksia Luova Eurooppa -ohjelmasta, piti politiikkaa ”tuetaan Euroopan kulttuurialan ja luovien alojen kilpailukykyä” erittäin tärkeänä tai melko tärkeänä haasteisiin vastaamisen kannalta. –Noin 80 prosenttia vastaajista, joilla oli kokemusta edellä mainituista neljästä EU-ohjelmasta, oli samaa mieltä siitä, että ohjelmat tuottavat lisäarvoa suuressa määrin tai melko suuressa määrin suhteessa siihen, mitä jäsenvaltiot voisivat saavuttaa toimimalla yksin kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla. –Vastaajien esiin tuomat merkittävimmät tekijät, jotka voivat estää nykyisiä ohjelmia/rahastoja saavuttamasta tavoitteitaan, ovat hyvin samanlaisia ohjelmasta riippumatta: kolme merkittävintä estettä olivat ”ohjelmien määrärahat eivät riitä vastaamaan kysyntään”, ”pienille sidosryhmille ei ole tarjolla riittävästi tukea” ja ”rahoitusta ensimmäistä kertaa hakevat eivät saa riittävästi tukea”. –Vastaajat, joilla oli kokemusta yhdestä tai useammasta näistä neljästä EU-ohjelmasta, olivat samaa mieltä siitä, että ohjelmien yksinkertaistamiseksi ja edunsaajien hallinnollisen rasitteen ja keventämiseksi toteutettavia tärkeimpiä toimia ovat ”yksinkertaistetaan hakulomakkeita”, ”tuetaan strukturoitujen verkostojen ja kumppanuuksien muodostamista”, ”helpotetaan monialaisten toimien rahoittamista” ja ”koordinoidaan eri ohjelmat/rahastot paremmin keskenään”. Vaikutustenarviointi Vaikutustenarvioinnin avulla analysoitiin mahdollista Euroopan kulttuuria, oikeuksia ja arvoja koskevaa ohjelmaa – johon yhdistetään kauden 2014–2020 perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelma, Kansalaisten Eurooppa -ohjelma ja Luova Eurooppa -ohjelma – ja oikeusalan ohjelmaa. Komissio päätyi lopulta siihen, että perustetaan itsenäinen Luova Eurooppa -ohjelma sekä oikeusalan, perusoikeuksien ja arvojen rahasto, jolla on kaksi rahoitusohjelmaa: oikeusalan ohjelma ja perusoikeuksien ja arvojen ohjelma. Vaikutustenarviointi tukee edelleen näitä kaikkia aloitteita. Sääntelyntarkastelulautakunta antoi 20. huhtikuuta 2018 myönteisen lausunnon ehdotukseen liitetystä vaikutustenarvioinnista. Lautakunta suositteli raporttiin joitakin parannuksia, joista keskeisimpinä arvioinnin tulosten täysimääräinen hyödyntäminen, tulevien painopisteiden suunnittelun kehittäminen ja toteutusmekanismien muutosten odotettujen vaikutusten selkeyttäminen. Näitä näkökohtia vahvistettiin vaikutustenarvioinnin lopullisessa versiossa. Vaikutustenarviointiin koottiin Luova Eurooppa -ohjelmasta, perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelmasta, Kansalaisten Eurooppa -ohjelmasta ja oikeusalan ohjelmasta saatuja kokemuksia, ja siinä ehdotettiin uutta rakennetta. Siinä myös tarkasteltiin toteutusmekanismia, jolla edistetään EU:n arvoja ja kulttuuria ja saavutetaan tehokkuutta, joustavuutta, yhteisvaikutuksia ja yksinkertaistamista koskevat tavoitteet, jotka on asetettu seuraavaa monivuotista rahoituskehystä varten. Väliarvioinnin tulokset on otettu asianmukaisesti huomioon. Kaikki arvioidut ohjelmat ovat tuottaneet selkeästi lisäarvoa. Uuden klusteroinnin avulla on mahdollista hyödyntää paremmin nykyisten ohjelmien potentiaalia EU:n arvojen edistämisessä ja vahvistaa EU:n tason lisäarvoa. Analyysissä tarkasteltiin kolmea skenaariota: –Nykytilanteen säilyttäminen; tämän mukaan säilytettäisiin EU:n talousarvion alaklusterissa ”arvot” neljä rahoitusohjelmaa eli perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelma, oikeusalan ohjelma, Luova Eurooppa -ohjelma ja Kansalaisten Eurooppa -ohjelma.

–Nykytilanteelle eli perusskenaariolle vaihtoehtona toisessa skenaariossa ehdotettiin yhteisvaikutusten kehittämistä nykyisissä ohjelmissa ja niiden yhdistämistä niin, että ne muodostaisivat EU:n arvoja koskevan yhden poliittisen katto-ohjelman, johon liittyy kaksi rahoitusohjelmaa: Euroopan kulttuuria, oikeuksia ja arvoja koskeva ohjelma sekä oikeusalan ohjelma. –Kolmannen skenaarion mukaan luodaan yksi rahoitusohjelma, joka kattaa kaikki edellä luetellut neljä rahoitusohjelmaa. Perusskenaario: nykytilanne, jossa on neljä rahoitusohjelmaa ja johon sovelletaan suhteutettua 15 prosentin budjettileikkausta Kun analysoidaan perusskenaariota, johon liittyy mahdollinen 15 prosentin rahoituksen leikkaus, voidaan todeta, että tällä olisi negatiivisia vaikutuksia politiikan täytäntöönpanoon. Erityisesti on todettava seuraavaa: Perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelman rahoituksen vähentäminen 15 prosentilla johtaisi vuotuiseen priorisointiin eli rahoituksen keskittämiseen joillekin politiikanaloille yhtenä vuonna ja toisille seuraavina vuosina, mikä on ristiriidassa kasvavien tarpeiden kanssa. Vähennys tarkoittaisi myös muun muassa tutkimusten, tiedonkeruun ja tiedotuskampanjojen supistamista. Ne kaikki ovat kuitenkin tarpeen, jotta voidaan laatia vankkaa näyttöön perustuvaa politiikkaa ja lainsäädäntöä. Kansalaisten Eurooppa -ohjelman osalta 15 prosentin budjettileikkaus supistaisi perustason budjetin 157 miljoonaan euroon. Tämä ei riitä, kun otetaan huomioon komission sitoumus asettaa kansalaiset Euroopan rakentamisprosessin keskiöön. Tällöin ei enää saavutettaisi osallistujien kriittistä massaa ja toiminnan maantieteellistä kattavuutta, joita tarvitaan halutun vaikutuksen saavuttamiseksi. Vakaat määrärahat (vuoden 2017 talousarvion perusteella) mahdollistaisivat jatkuvuuden, mutta vaikutus olisi edelleen vähäinen. Luova Eurooppa -ohjelman Media-alaohjelman rahoituksen supistaminen 15 prosentilla tarkoittaisi väistämättä toiminnan järkeistämistä ja keskittymistä vain joihinkin toimiin. Rahoituksen väheneminen vaikuttaisi suhteettomasti alemman tuotannon maihin ja/tai maihin, joiden maantieteellinen/kielellinen alue on suppeampi. Se vähentäisi myös audiovisuaalialan ammattilaisten koulutustoimien ja EU-yhteistuotantojen määrää. Yhteistuotantoteoksia on helpompi levittää valtioiden rajojen yli. Elokuvateatteritoiminnan harjoittajien verkoston supistaminen vaikuttaisi negatiivisesti muun kuin kotimaisen eurooppalaisen sisällön saatavuuteen EU-kansalaisten, etenkin Keski- ja Itä-Euroopan maiden kansalaisten, kannalta. Luova Eurooppa -ohjelman Kulttuuri-alaohjelman osalta 15 prosentin vähennys vaikuttaisi siten, että ei ole mahdollista saavuttaa kriittistä massaa kulttuurialan ja luovien toimialojen tarpeisiin vastaamiseksi. Tämä tarkoittaisi erityisesti pienempää Euroopan tason lisäarvoa ja näin ollen pienempää vaikutusta kulttuuriseen monimuotoisuuteen, vähäisempiä mahdollisuuksia rajatylittävään yhteistyöhön, vähäisempiä markkinamahdollisuuksia ja harvempia uramahdollisuuksia kulttuurialan ja luovien toimialojen toimijoille. Yhteiskunnalliset vaikutukset vähenisivät, ja kansainvälisten toimijoiden osallistumista ohjelmaan pitäisi ehkä rajoittaa vuotta 2014 edeltäneelle tasolle ja EU:n keskeisten naapurikumppanimaiden osallistuminen unohtaa. Kulttuurialan ja luovien toimialojen takuujärjestely voisi vaarantua, mikä olisi haitallista näiden alojen kannalta, etenkin itäisissä jäsenvaltioissa, joissa rahoitusmarkkinat ovat vähemmän kehittyneet ja joissa sen vuoksi on heikommat mahdollisuudet rahoituksen saantiin. Vaikutustenarvioinnissa hylätty toimintavaihtoehto: yksi ohjelma Oikeusperustaan liittyvistä syistä kolmannessa skenaariossa ehdotettu yhden välineen/ohjelman vaihtoehto hylättiin. Useimmat toimista ja toimintalinjoista perustuvat artikloihin, joissa määrätään tavallisesta lainsäätämisjärjestyksestä, nykyistä Kansalaisten Eurooppa -ohjelmaa lukuun ottamatta. Kansalaisten Eurooppa -ohjelmassa keskitytään tällä hetkellä pääasiassa kansalaisvaikuttamiseen, minkä vuoksi se perustuu SEUT-sopimuksen 352 artiklaan (yksimielinen päätös). Analyysin jälkeen todettiin, että toimien tavoitteita – jos niiden fokusta muutettaisiin jossakin määrin – voitaisiin mukauttaa niin, että ne soveltuisivat laajemman ohjelman mukaiseen uuteen lähestymistapaan. Tällöin ne kuuluisivat SEUT-sopimuksen 167 artiklan 1 ja 2 kohdan soveltamisalaan. Artiklassa määrätään tavallisesta lainsäätämisjärjestyksestä. Kun kuitenkin otetaan huomioon perussopimuksiin liitettyihin pöytäkirjoihin N:o 21 ja N:o 22 sisältyvä Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asema vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta ja Tanskan asema, oikeusalan ohjelman on pysyttävä erillisenä välineenä, vaikka siinäkin noudatetaan tavallista lainsäätämisjärjestystä. Vaikutustenarvioinnissa ehdotettu toimintavaihtoehto: arvoja koskevat EU-puitteet ja kaksi rahoitusohjelmaa Analyysin mukaan nykytilannetta, jossa on neljä rahoitusohjelmaa, voitaisiin parantaa. Sen vuoksi nykytilanteelle eli perusskenaariolle vaihtoehtona ehdotetaan yhteisvaikutusten kehittämistä nykyisissä ohjelmissa ja komission institutionaalisiin oikeuksiin perustuvissa budjettikohdissa ja niiden yhdistämistä niin, että ne muodostaisivat EU:n arvoja koskevan yhden poliittisen katto-ohjelman, johon liittyy kaksi rahoitusohjelmaa: Euroopan kulttuuria, oikeuksia ja arvoja koskeva ohjelma sekä oikeusalan ohjelma. Perusskenaarion vaihtoehtona olevan tulevan rahoituksen uudella rakenteella tavoitellaan seuraavia: –kehitetään yhteisvaikutuksia toimintalinjoissa ja etsitään yhteisiä toimintaperusteita ottaen erityispiirteet huomioon; –vähennetään päällekkäisyyttä ja hajanaisuutta; –varmistetaan joustavuus varojen jakamisessa mutta samalla kullekin politiikanalalle osoitetun rahoituksen tietty ennustettavuus; –edistetään alojen välisiä ja innovatiivisia toimia; –varmistetaan resurssien kriittinen massa arvojen edistämiseksi ottaen myös huomioon kunkin politiikanalan tarpeet. Hyväksytty toimintavaihtoehto

Komissio päätyi lopulta siihen, että perustetaan itsenäinen Luova Eurooppa -ohjelma sekä oikeusalan, perusoikeuksien ja arvojen rahasto, johon sisältyy kaksi rahoitusohjelmaa: oikeusalan ohjelma ja perusoikeuksien ja arvojen ohjelma. Vaikutustenarviointi tukee edelleen näitä aloitteita. Tämä päätös otetaan huomioon vuoden 2020 jälkeistä monivuotista rahoituskehystä koskevassa ehdotuspaketissa, jonka komissio esitti 2. toukokuuta 2018. ·Yksinkertaistaminen Ehdotettu perusoikeuksien ja arvojen ohjelma on tulosta kahden rahoitusohjelman – perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelman ja Kansalaisten Eurooppa -ohjelman – tuomisesta yhteen. Nämä ohjelmat ovat pieniä välineitä, joilla ei voida saavuttaa kriittistä massaa ja joiden vaikuttavuutta rajoittavat niiden suhteellisen pienet budjetit. Ohjelmien yhdistämisen ansiosta ne yksinkertaistuvat, syntyy yhteisvaikutuksia, ne vahvistavat toisiaan ja niiden vaikuttavuus lisääntyy. Erityisesti ryhmittelemällä kansalaisuuteen liittyvät toimet samojen tavoitteiden alle helpotetaan menettelyjä avustuksensaajien kannalta, koska ehdotukset voidaan toimittaa yhteen keskitettyyn asiointipisteeseen. Nykyistä Kansalaisten Eurooppa -ohjelmaa on jo yksinkertaistettu merkittävästi erilaisilla toimenpiteillä, esimerkiksi ottamalla käyttöön kertakorvaukset, kiinteät määrät sekä sähköiset hakulomakkeet ja avustuspäätökset. Tämän mukaisesti toteuttamista pyritään yksinkertaistamaan perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelmasta rahoitetuilla politiikanaloilla kertakorvausten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannusten kaltaisilla toimenpiteillä. Nykyisten ohjelmien rahoitussääntöjen monimutkaisuus samoin kuin niiden hajanaisuus muodostavat esteen hakijoiden kannalta. Ohjelmaan pääsyä voi yksinkertaistaa merkittävästi ulkoisille käyttäjille tarkoitettu keskitetty asiointipiste (eli osallistujaportaali), jonka kautta ne voivat osallistua avustusten elinkaareen. Tähän sisältyy myös yleinen avustushallintojärjestelmä. Perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelmaa hallinnoidaan komission järjestelmällä, joka alun perin kehitettiin Horisontti 2020 -ohjelmaa varten. Kansalaisten Eurooppa -ohjelmaan saatetaan soveltaa samaa järjestelmää myöhemmin. Kunhan siirtymävaihe saadaan päätökseen, perusoikeuksien ja arvojen ohjelma ja sen avustuksensaajat hyötyvät tästä yksinkertaistamisesta. ·Perusoikeudet Perusoikeuksien ja arvojen ohjelman tavoitteet liittyvät läheisesti perusoikeuksien edistämiseen ja ovat EU:n perusoikeuskirjan mukaisia. Uusi ohjelma yhdessä oikeusalan ohjelman kanssa muodostaa osan EU:n talousarvioon kuuluvaa oikeusalan, perusoikeuksien ja arvojen rahastoa, jolla tuetaan avointa, demokraattista ja osallisuutta edistävää yhteiskuntaa, parannetaan ihmisten vaikutusmahdollisuuksia suojelemalla ja edistämällä oikeuksia ja arvoja ja kehitetään EU:n oikeusaluetta pidemmälle. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Perusoikeuksien ja arvojen ohjelman toteuttamiseen varattavat määrärahat 1. tammikuuta 2021 ja 31. joulukuuta 2027 väliselle ajalle ovat [641 705 000] euroa (käypinä hintoina). 5.LISÄTIEDOT ·Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt Ohjelman toimintaan liittyvät järjestelyt täsmennetään toteuttamissuunnitelmassa. Seuranta- ja arviointisuunnitelmassa täsmennetään, miten toimet toteutetaan käytännössä ja mitä tietostrategiaa sovelletaan. Ohjelman seuranta tapahtuu sekä jatkuvasti (jotta voidaan vastata viipymättä ennakoimattomiin tapahtumiin tai poikkeuksellisiin tarpeisiin) että säännöllisin väliajoin (jotta voidaan raportoida keskeisistä tapahtumista, kuten ehdotuspyynnöistä, hankekatselmuksista tai koordinointi- tai levitystoimista). Seurannasta saatuja tietoja hyödynnetään tarpeen mukaan ohjelman keskeisissä indikaattoreissa. Seurantaraporttien tuloksia hyödynnetään myöhemmin –väliarvioinnissa (viimeistään neljän vuoden kuluttua siitä, kun ohjelman toteutus on käynnistynyt) yhdistettynä edeltävien ohjelmien loppuarviointiin; ja –loppuarvioinnissa (viimeistään neljän vuoden kuluttua siitä, kun ohjelmakausi on päättynyt). Nämä arvioinnit tehdään 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 22 ja 23 kohdan mukaisesti. Sopimuksessa kolme toimielintä vahvistivat, että voimassa olevan lainsäädännön ja politiikan arviointien olisi oltava pohjana jatkotoimia koskevien vaihtoehtojen vaikutustenarvioinnille. Arvioinneissa tarkastellaan ohjelman vaikutuksia käytännössä ohjelman indikaattoreiden/tavoitteiden perusteella ja analysoidaan, missä määrin ohjelmaa voidaan pitää merkityksellisenä, vaikuttavana, tehokkaana, riittävästi EU:n tason lisäarvoa tuovana ja johdonmukaisena EU:n muun politiikan kanssa. Arviointeihin sisältyy saatuja kokemuksia, jotta voidaan puuttua yksilöityihin puutteisiin/ongelmiin, ja suosituksia, jotta voidaan hyödyntää mahdollisuudet parantaa toimia tai niiden tuloksia ja maksimoida niiden käyttö/vaikutukset. ·Komissio raportoi Euroopan parlamentille, neuvostolle ja kaikille muille asiaan liittyville EU:n toimielimille säännöllisesti hyödyntämällä seuranta- ja arviointiraportteja ja ohjelman keskeisiä indikaattoreita koskevaa julkista tulostaulua.Ohjelmasta suuren osan toteuttaa koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto (EACEA) ohjelmasta vastaavien komission yksikköjen valvonnassa.Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset Ehdotetun perusoikeuksien ja arvojen ohjelman tavoitteena on suojella ja edistää EU:n perussopimuksiin ja EU:n perusoikeuskirjaan sisältyviä perusoikeuksia ja arvoja, myös tukemalla kansalaisyhteiskunnan organisaatioita avoimen, demokraattisen ja osallisuutta edistävän yhteiskunnan säilyttämiseksi. Yleinen tavoite saavutetaan kolmen erityistavoitteen kautta: edistetään tasa-arvoa ja perusoikeuksia, edistetään kansalaisten sitoutumista ja osallistumista demokraattiseen toimintaan unionissa ja torjutaan kaikenlaista väkivaltaa. Ohjelmassa säädetään sen eri erityistavoitteiden välisistä yhteisvaikutuksista ja vauhditetaan niitä, jotta voidaan tehokkaammin tukea näihin tavoitteisiin liittyviä politiikanaloja ja lisätä niiden mahdollisuuksia saavuttaa ihmisiä. Jotta ohjelma olisi vaikuttava, siinä olisi otettava huomioon eri politiikanalojen erityispiirteet, niiden erilaiset kohderyhmät ja niiden erityistarpeet soveltamalla räätälöityjä toimintamalleja. 2018/0207 (COD)

Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS perusoikeuksien ja arvojen ohjelman perustamisesta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 16 artiklan 2 kohdan, 19 artiklan 2 kohdan, 21 artiklan 2 kohdan, 24 artiklan, 167 artiklan ja 168 artiklan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1)Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan mukaan unionin ”perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina. Nämä ovat jäsenvaltioille yhteisiä arvoja yhteiskunnassa, jolle on ominaista moniarvoisuus, syrjimättömyys, suvaitsevaisuus, oikeudenmukaisuus, yhteisvastuu sekä naisten ja miesten tasa-arvo.” Sopimuksen 3 artiklan mukaan unionin ”päämääränä on edistää rauhaa, omia arvojaan ja kansojensa hyvinvointia” ja unioni ”kunnioittaa kulttuuriensa ja kieltensä rikkautta ja monimuotoisuutta sekä huolehtii Euroopan kulttuuriperinnön vaalimisesta ja kehittämisestä”. Nämä arvot esitetään myös Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettujen oikeuksien, vapauksien ja periaatteiden yhteydessä. (2)Näitä oikeuksia ja arvoja on edelleen edistettävä ja vahvistettava, ja niiden olisi oltava unionin kansalaisten ja kansojen yhteisiä ja muodostettava EU-hankkeen perusta. Tätä varten EU:n talousarvioon perustetaan uusi oikeusalan, perusoikeuksien ja arvojen rahasto, josta rahoitetaan perusoikeuksien ja arvojen ohjelmaa ja oikeusalan ohjelmaa. Euroopan yhteiskunnissa esiintyy yhä enemmän ääriliikkeitä, radikalismia ja jakolinjoja, joten on entistä tärkeämpää edistää, voimistaa ja puolustaa oikeutta, perusoikeuksia ja unionin arvoja: ihmisoikeuksia, ihmisarvon kunnioittamista, vapautta, demokratiaa, tasa-arvoa ja oikeusvaltioperiaatetta. Tällä on syvä ja suora vaikutus poliittiseen, sosiaaliseen, kulttuuriseen ja taloudelliseen elämään Euroopassa. Oikeusalan ohjelma on osa uutta rahastoa, ja siitä tuetaan edelleen unionin oikeusalueen ja rajat ylittävän yhteistyön kehittämistä. Perusoikeuksien ja arvojen ohjelmassa yhdistyvät vuosina 2014–2020 toteutettavat perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelma, joka on perustettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1381/2013, ja Kansalaisten Eurooppa -ohjelma, joka on perustettu neuvoston asetuksella (EU) N:o 390/2014, jäljempänä ’edeltävät ohjelmat’. (3)Oikeusalan, perusoikeuksien ja arvojen rahaston ja kahden siihen liittyvän rahoitusohjelman toiminnassa keskeisellä sijalla ovat ihmiset ja yhteisöt, jotka edistävät unionin yhteisten arvojen, oikeuksien ja rikkaan monimuotoisuuden elinvoimaisuutta. Viime kädessä tavoitteena on edistää ja pitää yllä oikeuksiin perustuvaa, tasa-arvoista, osallisuutta edistävää ja demokraattista yhteiskuntaa. Tähän sisältyy elinvoimainen kansalaisyhteiskunta, joka kannustaa kansalaisia mukaan demokraattiseen toimintaan ja kansalaisvaikuttamiseen sekä sosiaaliseen osallistumiseen ja edistää eurooppalaisen yhteiskunnan monimuotoisuutta myös yhteisen historian ja muistiperinnön pohjalta. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklassa täsmennetään myös, että toimielimet antavat kansalaisille ja etujärjestöille mahdollisuuden esittää ja vaihtaa julkisesti mielipiteitä kaikilla unionin toiminta-aloilla asianmukaisten kanavien kautta. (4)Perusoikeuksien ja arvojen ohjelmassa, jäljempänä ’ohjelma’, olisi mahdollistettava yhteisvaikutusten kehittäminen, jotta voidaan puuttua arvojen edistämiseen ja suojeluun liittyviin yhteisiin haasteisiin ja saavuttaa kriittinen massa konkreettisten tulosten aikaan saamiseksi. Tässä olisi käytettävä perustana edeltävistä ohjelmista saatuja positiivisia kokemuksia. Näin voidaan hyödyntää täysimääräisesti mahdolliset yhteisvaikutukset, tukea tehokkaammin kohteena olevia toiminta-aloja ja lisätä ohjelmien potentiaalia saavuttaa kohderyhmänsä. Jotta ohjelma olisi vaikuttava, siinä olisi otettava huomioon eri politiikanalojen erityispiirteet, niiden erilaiset kohderyhmät ja niiden erityistarpeet soveltamalla räätälöityjä toimintamalleja. (5)Jotta kansalaiset tuntisivat, että EU-asiat kuuluvat heille, tarvitaan erilaisia toimia ja koordinoituja ponnisteluja. Kun tuodaan ihmisiä yhteen ystävyyskaupunkihankkeiden tai kaupunkiverkostojen kautta ja tuetaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioita ohjelman soveltamisaloilla, edistetään kansalaisten sitoutumista yhteiskunnan toimintaan ja näin heidän osallistumistaan demokraattiseen toimintaan unionissa. Samoin keskinäistä ymmärtämystä, monimuotoisuutta, vuoropuhelua ja muiden ihmisten kunnioittamista edistävien toimien tukemisella voidaan kehittää yhteenkuuluvuuden tunnetta ja eurooppalaista identiteettiä, joka perustuu yhteiseen käsitykseen eurooppalaisista arvoista, kulttuurista, historiasta ja perinnöstä. Unioniin kuulumisen tunteen ja unionin arvojen edistäminen on erityisen tärkeää EU:n syrjäisimmillä alueilla, koska ne ovat etäällä manner-Euroopasta. (6)Muistiperintöön ja Euroopan historian kriittiseen tarkasteluun liittyvä toiminta on tarpeen, jotta kansalaiset saisivat tietoa yhteisestä historiasta yhteisen tulevaisuuden, moraalisen tarkoituksen ja jaettujen arvojen perustana. Huomioon olisi otettava myös historiallisten, kulttuurillisten ja kulttuurienvälisten seikkojen merkitys sekä muistiperinnön ja eurooppalaisen identiteetin ja yhteenkuuluvuuden tunteen luomisen väliset yhteydet. (7)Kansalaisten olisi tunnettava paremmin unionin kansalaisuudesta johtuvat oikeutensa, heidän olisi voitava asua, matkustaa, opiskella, työskennellä ja tehdä vapaaehtoistyötä toisessa jäsenvaltiossa vaivattomasti, ja heidän olisi voitava käyttää kaikkia kansalaisuuteen liittyviä oikeuksiaan, luottaa siihen, että he voivat nauttia samoista oikeuksista täysimääräisesti ja että heidän oikeuksiaan suojataan ilman syrjintää riippumatta siitä, missä he oleskelevat unionin alueella. Kansalaisyhteiskuntaa olisi tuettava toiminnassa, jolla se edistää ja suojaa SEU-sopimuksen 2 artiklan mukaisia EU:n yhteisiä arvoja ja lisää niitä koskevaa tietoa sekä myötävaikuttaa unionin lainsäädännön mukaisten oikeuksien tosiasialliseen toteutumiseen. (8)Naisten ja miesten tasa-arvo on yksi Euroopan unionin perusperiaatteista ja tavoitteista. Naisten syrjintä ja eriarvoinen kohtelu loukkaa heidän perusoikeuksiaan ja estää heidän täysimittaisen poliittisen, sosiaalisen ja taloudellisen osallistumisensa yhteiskunnan toimintaan. Rakenteellisten ja kulttuuristen esteiden esiintyminen vaikeuttaa todellisen sukupuolten tasa-arvon saavuttamista. Sukupuolten tasa-arvon edistäminen unionin kaikessa toiminnassa on unionin ydintoimintaa ja vauhdittaa talouskasvua, minkä vuoksi sitä olisi tuettava ohjelmasta. (9)Sukupuoleen perustuva väkivalta ja lapsiin ja nuoriin kohdistuva väkivalta loukkaavat vakavasti perusoikeuksia. Tällaista väkivaltaa esiintyy kaikkialla unionissa, kaikissa sosiaalisissa ja taloudellisissa ympäristöissä, ja sillä on vakavia seurauksia uhrien fyysiselle terveydelle ja mielenterveydelle sekä koko yhteiskunnalle. Lapset, nuoret ja naiset ovat erityisen alttiita väkivallalle, erityisesti lähipiirissään. Olisi toteutettava toimenpiteitä, joilla edistetään lapsen oikeuksia ja suojellaan lapsia vahingoittamiselta ja väkivallalta, jotka vaarantavat heidän fyysisen ja mielenterveytensä ja loukkaavat heidän oikeuttaan kehitykseen, suojeluun ja ihmisarvoon. Kaikenlaisen väkivallan torjuminen, ehkäisevien toimien edistäminen ja uhrien suojelu ja tukeminen ovat unionin painopisteitä, joilla autetaan ihmisiä käyttämään perusoikeuksiaan ja edistetään naisten ja miesten tasa-arvoa. Näitä painopisteitä olisi tuettava ohjelmasta.

(10)Kaikenlaisen väkivallan ehkäisy ja torjuminen ja uhrien suojelu edellyttävät voimakasta poliittista tahtoa ja koordinoituja toimia, joiden lähtökohtana ovat aiempien Daphne-ohjelmien, perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelman ja oikeusalan ohjelman menetelmät ja tulokset. Daphne-rahoitus, joka käynnistettiin vuonna 1997 ja jolla tuetaan väkivallan uhreja ja torjutaan naisiin, lapsiin ja nuoriin kohdistuvaa väkivaltaa, on ollut todellinen menestys: sidosryhmät (viranomaiset, akateemiset laitokset ja kansalaisjärjestöt) ovat olleet siihen tyytyväisiä ja rahoitetut hankkeet ovat olleet vaikuttavia. Siitä on rahoitettu hankkeita, joilla lisätään asiaan liittyvää tietoa, tarjotaan tukipalveluja uhreille ja tuetaan kentällä toimivien kansalaisjärjestöjen toimintaa. Siinä on puututtu kaikenlaiseen väkivaltaan, kuten perheväkivaltaan, seksuaaliseen väkivaltaan, ihmiskauppaan ja uusiin väkivallan muotoihin, kuten verkkokiusaamiseen. Sen vuoksi on tärkeää jatkaa kaikkia näitä toimia ja ottaa saadut tulokset ja kokemukset asianmukaisesti huomioon ohjelman toteuttamisessa. (11)Syrjintäkielto on yksi unionin perusperiaatteista. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 19 artiklassa määrätään toimenpiteistä sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiseksi. Syrjintäkielto vahvistetaan myös perusoikeuskirjan 21 artiklassa. Eri syrjintämuotojen erityispiirteet olisi otettava huomioon, ja yhdestä tai useammasta syystä johtuvan syrjinnän ehkäisemiseksi ja torjumiseksi olisi suunniteltava asianmukaisia toimia. Ohjelmasta olisi tuettava toimia, joilla ehkäistään ja torjutaan syrjintää, rasismia, muukalaisvihaa, antisemitismiä, muslimivihaa ja muita suvaitsemattomuuden muotoja. Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota kaikenlaisen väkivallan, vihan, erottelun ja leimaamisen ehkäisemiseen ja torjuntaan sekä kiusaamisen, ahdistelun ja suvaitsemattoman kohtelun torjuntaan. Ohjelma olisi toteutettava tavalla, jolla vahvistetaan muita samoihin tavoitteisiin tähtääviä unionin toimia; tällaisia ovat erityisesti toimet, joita tarkoitetaan 5 päivänä huhtikuuta 2011 annetussa komission tiedonannossa ”EU:n kehys romanien integraatiota edistäville kansallisille strategioille vuoteen 2020 saakka” ja 9 päivänä joulukuuta 2013 annetussa neuvoston suosituksessa jäsenvaltioissa toteutettavista romanien integraatiota edistävistä tuloksellisista toimenpiteistä. (12)Asenteisiin ja ympäristöön liittyvät esteet sekä esteettömyysongelmat vaikeuttavat vammaisten täysimittaista ja tehokasta osallistumista yhteiskunnan toimintaan tasapuolisin edellytyksin. Vammaisiin kohdistuu useita muitakin esteitä: heidän on vaikeampi päästä työmarkkinoille, saada inklusiivista ja korkealaatuista opetusta, välttää köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä, hyödyntää kulttuurialoitteita ja mediaa tai käyttää poliittisia oikeuksiaan. Unioni ja sen jäsenvaltiot ovat vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen sopimuspuolia ja ovat näin sitoutuneet edistämään, suojelemaan ja takaamaan kaikille vammaisille henkilöille täysimääräisesti ja yhdenvertaisesti kaikki ihmisoikeudet ja perusvapaudet. Yleissopimuksen määräyksistä on tullut erottamaton osa unionin säännöstöä. (13)Oikeus yksityis- ja perhe-elämän, kodin ja viestien kunnioittamiseen (oikeus yksityisyyteen) on perusoikeuskirjan 7 artiklaan kirjattu perusoikeus. Henkilötietojen suoja on perusoikeuskirjan 8 artiklaan ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 16 artiklaan kirjattu perusoikeus. Henkilötietojen suojaa koskevien sääntöjen noudattamista valvovat riippumattomat valvontaviranomaiset. Unionin lainsäädännössä, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2016/679 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2016/680, annetaan säännöksiä sen varmistamiseksi, että henkilötietojen suojaa koskeva oikeus pannaan asianmukaisesti täytäntöön. Näillä säädöksillä annetaan kansallisten tietosuojaviranomaisten tehtäväksi edistää henkilötietojen käsittelyä koskevien riskien, sääntöjen, takeiden ja oikeuksien tuntemusta ja ymmärtämistä kansalaisten parissa. Unionin pitäisi voida toteuttaa tiedotuskampanjoita, tehdä tutkimuksia ja toteuttaa muita asiaan liittyviä toimia, kun otetaan huomioon henkilötietojen suojaa koskevan oikeuden merkitys näinä nopean teknologisen kehityksen aikoina. (14)SEUT-sopimuksen 24 artiklalla velvoitetaan Euroopan parlamentti ja neuvosto antamaan säännöksiä menettelyistä ja edellytyksistä, joita vaaditaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklassa tarkoitettua kansalaisaloitetta varten. Tämä on tehty antamalla [Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 211/2011]. Ohjelmasta olisi annettava rahoitusta asetuksen [(EU) N:o 211/2011] täytäntöönpanoon tarvittavaan tekniseen ja organisatoriseen tukeen ja tuettava näin kansalaisten oikeutta panna vireille ja tukea eurooppalaisia kansalaisaloitteita. (15)SEUT-sopimuksen 8 ja 10 artiklan mukaisesti ohjelman kaikissa toimissa olisi tuettava sukupuolten tasa-arvon ja syrjimättömyyden tavoitteiden valtavirtaistamista. (16)SEU-sopimuksen 3 artiklan 3 kohdassa edellytetään, että unioni edistää lapsen oikeuksien suojelua perusoikeuskirjan 24 artiklan ja Yhdistyneiden kansakuntien lapsen oikeuksien yleissopimuksen mukaisesti. (17)Jäsenvaltiot ovat perustaneet yhdenvertaista kohtelua koskevien unionin säädösten mukaisesti riippumattomia elimiä (tasa-arvoelimiä) edistämään yhdenvertaista kohtelua ja torjumaan rotuun ja etniseen alkuperään sekä sukupuoleen perustuvaa syrjintää. Monet jäsenvaltiot ovat kuitenkin menneet näitä vaatimuksia pidemmälle ja varmistaneet, että tasa-arvoelimet voivat käsitellä myös ikään, sukupuoliseen suuntautumiseen, uskontoon ja vakaumukseen, vammaisuuteen tai muihin syihin perustuvaa syrjintää. Tasa-arvoelimillä on keskeinen tehtävä tasa-arvon edistämisessä ja yhdenvertaista kohtelua koskevan lainsäädännön tosiasiallisen soveltamisen varmistamisessa erityisesti siten, että ne antavat riippumatonta apua syrjinnän uhreille, tekevät riippumattomia tutkimuksia syrjinnästä, julkaisevat riippumattomia raportteja ja esittävät suosituksia syrjintään omassa maassaan liittyvistä aiheista. On olennaisen tärkeää, että tasa-arvoelinten tähän liittyvää toimintaa koordinoidaan unionin tasolla. EQUINET perustettiin vuonna 2007. Sen jäseniä ovat neuvoston direktiivien 2000/43/EY ja 2004/113/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2006/54/EY ja 2010/41/EU mukaisesti perustut yhdenvertaisen kohtelun edistämisestä vastaavat elimet. EQUINETin tilanne on poikkeuksellinen, koska se on ainoa taho, joka koordinoi tasa-arvoelinten toimintaa. EQUINETin koordinointitoiminta on avainasemassa sen varmistamisessa, että unionin syrjinnän vastainen lainsäädäntö pannaan moitteettomasti täytäntöön jäsenvaltioissa, ja sitä olisi tuettava ohjelmasta. (18)Riippumattomilla ihmisoikeuselimillä ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on keskeinen rooli toiminnassa, jolla edistetään ja suojataan SEU-sopimuksen 2 artiklan mukaisia unionin yhteisiä arvoja ja lisätään niitä koskevaa tietoa sekä myötävaikutetaan unionin lainsäädännön, myös perusoikeuskirjan, mukaisten oikeuksien tosiasialliseen toteutumiseen. Kuten 18 päivänä huhtikuuta 2018 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa tuodaan esiin, riittävä taloudellinen tuki on keskeistä, jotta voidaan kehittää suotuisa ja kestävä toimintaympäristö, jossa kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voivat vahvistaa rooliaan ja hoitaa tehtävänsä riippumattomasti ja tehokkaasti. EU:n rahoituksella täydennetään kansallisen tason rahoitusta, joten sillä olisi tuettava ja vahvistettava valmiuksia ihmisoikeuksien edistämisen alalla toimivissa riippumattomissa kansalaisyhteiskunnan organisaatioissa, joiden toiminta edistää EU:n lainsäädännön ja EU:n perusoikeuskirjan mukaisten oikeuksien strategista täytäntöönpanoa, myös edunvalvonta- ja valvontatoimilla, sekä edistettävä ja suojattava unionin yhteisiä arvoja ja lisättävä niitä koskevaa tietoa kansallisella tasolla. (19)Komission olisi varmistettava yleinen johdonmukaisuus, täydentävyys ja yhteisvaikutus unionin elinten, virastojen ja laitosten kuten Euroopan tasa-arvoinstituutin ja unionin perusoikeusviraston toimien kanssa, ja arvioitava muiden kansallisten ja kansainvälisten toimijoiden työtä ohjelman piiriin kuuluvilla aloilla. (20)Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenten, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, ja sellaisten EFTAn jäsenten, jotka eivät ole ETAn jäseniä, sekä muiden Euroopan maiden olisi voitava osallistua ohjelmaan tietyin edellytyksin. Myös liittyvien maiden, ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden, joita varten on laadittu liittymistä valmisteleva strategia, olisi voitava osallistua ohjelmaan. (21)Jotta voidaan taata varojen tehokas jakaminen unionin yleisestä talousarviosta, on tarpeen varmistaa, että kaikki toteutetut toimet saavat aikaan Euroopan tason lisäarvoa ja täydentävät jäsenvaltioiden toimia, ja olisi pyrittävä johdonmukaisuuteen, täydentävyyteen ja yhteisvaikutukseen sellaisten asiaan liittyvien toiminta-alojen rahoitusohjelmien kanssa, joilla on tiiviit yhteydet toisiinsa, erityisesti oikeusalan, perusoikeuksien ja arvojen rahaston puitteissa, eli oikeusalan ohjelman sekä Luova Eurooppa -ohjelman ja Erasmus+ -ohjelman kanssa, jotta voidaan hyödyntää kulttuurialan ristikkäisvaikutusten potentiaalia kulttuurin, median, taiteiden, koulutuksen ja luovan toiminnan aloilla. On saatava aikaan yhteisvaikutuksia muiden EU:n rahoitusohjelmien kanssa etenkin aloilla, jotka liittyvät työllisyyteen, sisämarkkinoihin, yrityksiin, nuorisoon, terveyteen, kansalaisuuteen, oikeusalaan, maahanmuuttoon, turvallisuuteen, tutkimukseen, innovointiin, teknologiaan, teollisuuteen, koheesioon, matkailuun, ulkosuhteisiin, kauppaan ja kehitysyhteistyöhön. (22)Tässä asetuksessa vahvistetaan perusoikeuksien ja arvojen ohjelman rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentti ja neuvosto pitävät ensisijaisena rahoitusohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä [talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 17 kohdan mukaisesti]. (23)Tähän ohjelmaan sovelletaan asetusta (EU, Euratom) N:o [the new FR], jäljempänä ’varainhoitoasetus’. Siinä vahvistetaan säännöt, jotka koskevat unionin talousarvion toteuttamista, mukaan lukien avustuksia, palkintoja, hankintoja, välillistä toteutusta, , rahoitusvälineitä ja talousarviotakuita koskevat säännöt. (24)Tämän asetuksen mukaisen rahoituksen muodot ja toteuttamismenetelmät olisi valittava sen perusteella, miten hyvin niillä saavutetaan toimien erityistavoitteet ja saavutetaan tuloksia, kun otetaan huomioon erityisesti tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasitus ja oletettu noudattamatta jättämisen riski. Tässä olisi harkittava kertakorvausten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannusten käyttämistä sekä varainhoitoasetuksen 125 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun rahoituksen, joka ei perustu toimien kustannuksiin, käyttämistä. Varainhoitoasetuksen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013, neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2988/95, neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 mukaisesti unionin taloudellisia etuja on suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ja petosten ehkäiseminen, havaitseminen, korjaaminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnollisten seuraamusten määrääminen. Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi erityisesti asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 ja asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 nojalla tehdä tutkimuksia, joihin sisältyvät myös paikan päällä suoritettavat todentamiset ja tarkastukset, selvittääkseen, onko kyse petoksesta, lahjonnasta tai muusta laittomasta toiminnasta, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja. Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO) voi asetuksen (EU) 2017/1939 nojalla tutkia petoksia ja muuta laitonta toimintaa, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja, sekä nostaa niiden perusteella syytteitä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 mukaisesti. Varainhoitoasetuksen mukaan unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myönnettävä komissiolle, OLAFille, Euroopan syyttäjänvirastolle ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat valtuudet ja varmistettava, että unionin varojen hoitamiseen osallistuvat kolmannet osapuolet myöntävät vastaavat oikeudet. (25)Kolmannet maat, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, voivat osallistua unionin ohjelmiin ETA-sopimukseen perustuvan yhteistyön puitteissa; ETA-sopimuksessa määrätään ohjelmien toteuttamisesta kyseisen sopimuksen mukaisesti tehtävällä päätöksellä. Myös kolmannet maat voivat osallistua muiden säädösten nojalla. Tässä asetuksessa olisi säädettävä tarvittavien valtuuksien myöntämisestä toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle, Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle, jotta ne voivat käyttää toimivaltaansa kattavasti. (26)Tähän asetukseen sovelletaan horisontaalisia rahoitussääntöjä, jotka Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät SEUT-sopimuksen 322 artiklan nojalla. Näissä varainhoitoasetukseen sisältyvissä säännöissä vahvistetaan varsinkin menettely, joka koskee talousarvion laatimista ja toteuttamista käyttäen avustuksia, hankintoja, palkintoja ja välillistä toteutusta, sekä säädetään taloushallinnon henkilöstön toiminnan valvonnasta. SEUT-sopimuksen 322 artiklan nojalla hyväksyttävät säännöt koskevat myös unionin talousarvion suojelua siinä tapauksessa, että jäsenvaltioissa ilmenee oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen liittyviä yleisiä puutteita, koska oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen on moitteettoman varainhoidon ja EU:n rahoituksen tuloksellisuuden välttämätön ennakkoedellytys. (27)Merentakaisiin maihin ja merentakaisille alueille (MMA:t) sijoittautuneet henkilöt ja yhteisöt voivat [: neuvoston päätöksen 2013/755/EU 94 artiklan] nojalla saada rahoitusta ohjelman sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten mahdollisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon kyseinen merentakainen maa tai alue on sidoksissa. (28)Tässä ohjelmassa otetaan huomioon ilmastonmuutoksen torjumisen merkitys Pariisin sopimuksen ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoon liittyvien unionin sitoumusten mukaisesti, ja sillä edistetään ilmastotoimien valtavirtaistamista ja sen yleisen tavoitteen saavuttamista, että EU:n talousarviomenoista 25 prosentilla tuetaan ilmastotavoitteita. Ohjelman valmistelun ja toteuttamisen aikana yksilöidään asiaankuuluvia toimia, ja niitä arvioidaan uudelleen väliarvioinnin yhteydessä. (29)Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 22 ja 23 kohdan nojalla tätä ohjelmaa on arvioitava erityisten seurantavaatimusten mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella välttäen kuitenkin ylisääntelyä ja varsinkin jäsenvaltioille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta. Näihin vaatimuksiin voidaan tarvittaessa sisällyttää mitattavissa olevia indikaattoreita, joiden perusteella kerätään näyttöä ohjelman käytännön vaikutuksista.

(30)Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädöksiä, jotka koskeva 14 ja 16 artiklassa ja liitteessä II tarkoitettuja indikaattoreita. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. (31)Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: I luku

Yleiset säännökset 1 artikla

Kohde Tällä asetuksella perustetaan perusoikeuksien ja arvojen ohjelma, jäljempänä ’ohjelma’. Siinä vahvistetaan ohjelman tavoitteet, talousarvio vuosiksi 2021–2027, unionin rahoituksen muodot ja rahoitusta koskevat säännöt. 2 artikla

Ohjelman tavoitteet 1.Ohjelman tavoitteena on suojella ja edistää EU:n perussopimuksissa vahvistettuja perusoikeuksia ja arvoja, muun muassa tukemalla kansalaisyhteiskunnan organisaatioita avoimen, demokraattisen ja osallisuutta edistävän yhteiskunnan säilyttämiseksi. 2.Edellä 1 kohdassa vahvistettuun ohjelman yleistavoitteeseen sisältyvät seuraavat ohjelmalohkoja vastaavat erityistavoitteet: a)edistetään tasa-arvoa ja perusoikeuksia (tasa-arvon ja perusoikeuksien lohko), b)edistetään kansalaisten sitoutumista ja osallistumista demokraattiseen toimintaan unionissa (kansalaisten sitoutumista ja osallistumista koskeva lohko), c)torjutaan väkivaltaa (Daphne-lohko). 3 artikla

Tasa-arvo ja perusoikeudet -lohko Edellä 2 artiklan 2 kohdan a alakohdassa esitetyn erityistavoitteen mukaisesti ohjelmassa keskitytään seuraaviin: a)ehkäistään ja torjutaan eriarvoisuutta ja syrjintää, joka perustuu sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen, ja tuetaan laaja-alaista politiikkaa, jolla edistetään sukupuolten tasa-arvoa ja syrjimättömyyttä ja niiden valtavirtaistamista, sekä politiikkaa, jolla torjutaan rasismia ja kaikenlaista suvaitsemattomuutta; b)suojellaan ja edistetään lapsen oikeuksia, vammaisten oikeuksia, unionin kansalaisuuteen liittyviä oikeuksia sekä henkilötietojen suojaan liittyviä oikeuksia. 4 artikla

Kansalaisten sitoutuminen ja osallistuminen -lohko Edellä 2 artiklan 2 kohdan b alakohdassa esitetyn erityistavoitteen mukaisesti ohjelmassa keskitytään seuraaviin: a)lisätään kansalaisten ymmärtämystä unionista, sen historiasta, kulttuuriperinnöstä ja monimuotoisuudesta;

b)edistetään eri maista tulevien kansalaisten välistä vuorovaikutusta ja yhteistyötä; edistetään kansalaisten kansalaisvaikuttamista ja demokraattista osallistumista, minkä ansiosta kansalaiset ja heitä edustavat järjestöt saavat näkemyksensä esiin ja voivat vaihtaa näkemyksiään julkisesti kaikilla unionin toiminta-aloilla. 5 artikla

Daphne-lohko Edellä 2 artiklan 2 kohdan c alakohdassa esitetyn erityistavoitteen mukaisesti ohjelmassa keskitytään seuraaviin: a)ehkäistään ja torjutaan kaikenlaista väkivaltaa, joka kohdistuu lapsiin, nuoriin ja naisiin, sekä väkivaltaa, joka kohdistuu muihin riskiryhmiin; b)tuetaan ja suojellaan tällaisen väkivallan uhreja. 6 artikla

Talousarvio 1.Ohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2021–2027 ovat [641 705 000] euroa käypinä hintoina. 2.Edellä 1 kohdassa esitetystä määrästä kohdennetaan seuraavat ohjeelliset määrät seuraaviin tavoitteisiin: a)[408 705 000] euroa 2 artiklan 2 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitettuihin erityistavoitteisiin; b)[233 000 000] euroa 2 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun erityistavoitteeseen. 3.Edellä 1 kohdassa tarkoitettua määrää voidaan käyttää ohjelman toteuttamista koskevaan tekniseen ja hallinnolliseen apuun, kuten valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimintaan, mukaan lukien tietotekniikkajärjestelmät, selvitykset, asiantuntijakokoukset sekä ohjelman yleistavoitteisiin liittyviä painopisteitä ja aiheita koskeva viestintä. 4.Menot, jotka aiheutuvat ensimmäiseen työohjelmaan sisältyvien hankkeiden toimista, voivat olla avustuskelpoisia 1 päivästä tammikuuta 2021, sanotun kuitenkaan rajoittamatta varainhoitoasetuksen soveltamista. 5.Jäsenvaltioille yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin puitteissa myönnettyjä varoja voidaan niiden pyynnöstä siirtää ohjelman käyttöön. Komissio käyttää kyseisiä varoja joko suoraan varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tai välillisesti 62 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Kyseisiä varoja on mahdollisuuksien mukaan käytettävä asianomaisen jäsenvaltion hyväksi. 7 artikla

Ohjelmaan assosioituneet kolmannet maat 1.Ohjelmaan voivat osallistua seuraavat maat, kunhan edellytykset täyttyvät: a)Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenet, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, ETA-sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti; b)unioniin liittymässä olevat maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokkaat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen, c)Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen. d)muut kolmannet maat kunkin kolmannen maan osallistumisesta yhteen tai useampaan unionin ohjelmaan tehdyssä erityisessä sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti edellyttäen, että kyseisellä sopimuksella: -varmistetaan asianmukainen tasapaino unionin ohjelmiin osallistuvan kolmannen maan maksamien rahoitusosuuksien ja sen saamien hyötyjen välillä;

-vahvistetaan ohjelmiin osallistumisen edellytykset, mukaan lukien yksittäisiin ohjelmiin maksettavien rahoitusosuuksien ja niiden hallintokustannusten laskentatapa; maksettavia rahoitusosuuksia pidetään käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina [uuden varainhoitoasetuksen] [21 artiklan 5 kohdan] mukaisesti; -ei anneta kolmannelle maalle ohjelmaa koskevaa päätösvaltaa; -taataan unionin oikeus varmistaa varainhoidon moitteettomuus ja suojata taloudellisia etujaan. 8 artikla

EU:n rahoituksen toteutus ja muodot 1.Ohjelman toteutuksessa käytetään suoraa hallinnointia varainhoitoasetuksen mukaisesti tai välillistä hallinnointia varainhoitoasetuksen 61 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen elinten kanssa. 2.Ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta missä tahansa varainhoitoasetuksessa vahvistetussa muodossa. 3.[Riski, joka liittyy varojen perintään takaisin tuensaajilta, voidaan kattaa keskinäiseen vakuutusjärjestelmään suoritettavilla maksuilla, jotka katsotaan varainhoitoasetuksessa tarkoitetuksi riittäväksi vakuudeksi. Asetuksen XXX [takuurahastosta annetun asetuksen seuraaja] [X artiklan] säännöksiä sovelletaan]. 9 artikla

Toimien tyyppi Tämän asetuksen nojalla voidaan myöntää rahoitusta toimiin, jotka edistävät jonkin 2 artiklassa määritellyn erityistavoitteen saavuttamista. Rahoitusta voidaan myöntää erityisesti liitteessä I lueteltuihin toimintoihin. II luku

Avustukset 10 artikla

Avustukset 1.Avustusten myöntämiseen ohjelmasta ja niiden hallinnointiin sovelletaan varainhoitoasetuksen VIII osaston säännöksiä. 2.Arviointikomitea voi koostua ulkopuolisista asiantuntijoista. 11 artikla

Kumulatiivinen [, täydentävä] ja yhdistetty rahoitus 1.Toimi, joka on saanut rahoitusta ohjelmasta, voi saada rahoitusta myös muusta unionin ohjelmasta, yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoidut rahastot mukaan lukien, edellyttäen, että rahoitusosuudet eivät kata samoja kuluja. [Kumulatiivisen rahoituksen määrä ei saa olla suurempi kuin toimen tukikelpoisten kustannusten kokonaismäärä, ja unionin eri ohjelmista myönnetty tuki voidaan laskea määräsuhteessa]. 2.Jos sekä ohjelmasta että asetuksen (EU) [XX] [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] 1 artiklassa tarkoitetuista yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoiduista rahastoista myönnetään rahoitustukea samaan toimeen, kyseinen toimi on toteutettava noudattaen tässä asetuksessa vahvistettuja sääntöjä, mukaan lukien perusteettomasti maksettujen määrien takaisinperintää koskevat säännöt. 3.Toimiin, jotka täyttävät ohjelman mukaiset avustuskelpoisuusehdot ja toisessa alakohdassa mainitut ehdot, voidaan myöntää rahoitusta yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoiduista rahastoista. Tällöin sovelletaan tässä asetuksessa säädettyjä yhteisrahoitusosuuksia ja avustuskelpoisuussääntöjä. Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen toimien on täytettävä seuraavat kumulatiiviset ehdot: a)ne on arvioitu ohjelmaan perustuvan ehdotuspyynnön yhteydessä; b)ne täyttävät ehdotuspyynnössä esitetyt laatua koskevat vähimmäisvaatimukset;

c)niitä ei voida rahoittaa kyseisen ehdotuspyynnön perusteella budjettirajoitusten vuoksi. Toimet toteuttaa asetuksen (EU) [XX] [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] [65] artiklassa tarkoitettu hallintoviranomainen noudattaen kyseisessä asetuksessa ja rahastokohtaisissa asetuksissa vahvistettuja sääntöjä, mukaan lukien rahoitusoikaisuja koskevat säännöt. 12 artikla

Osallistumiskelpoiset yhteisöt 1.Varainhoitoasetuksen [197] artiklassa säädettyjen perusteiden lisäksi sovelletaan 2 ja 3 kohdassa vahvistettuja osallistumiskelpoisuusperusteita. 2.Osallistumiskelpoisia ovat seuraavat yhteisöt: a)oikeussubjektit, jotka ovat sijoittautuneet johonkin seuraavista maista: ·jäsenvaltio tai siihen sidoksissa oleva merentakainen maa tai alue; ·ohjelmaan assosioitunut kolmas maa; b)mikä tahansa unionin oikeuden mukaisesti perustettu oikeussubjekti tai mikä tahansa kansainvälinen järjestö. 3.Euroopan tasa-arvoelinten verkostolle (EQUINET) voidaan myöntää ilman ehdotuspyyntöä toiminta-avustus sen pysyvään työohjelmaan liittyvien kulujen rahoittamista varten. III luku

Ohjelmasuunnittelu, seuranta, arviointi ja valvonta 13 artikla

Työohjelma 1.Ohjelma toteutetaan varainhoitoasetuksen 110 artiklassa tarkoitetuilla työohjelmilla. 2.Komissio hyväksyy työohjelman täytäntöönpanosäädöksellä. Täytäntöönpanosäädös hyväksytään 19 artiklassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. 14 artikla

Seuranta ja raportointi 1.Indikaattorit, joiden avulla raportoidaan ohjelman edistymisestä 2 artiklassa säädettyjen erityistavoitteiden saavuttamisessa, esitetään liitteessä II. 2.Jotta varmistetaan tuloksellinen arviointi, jolla mitataan ohjelman edistymistä tavoitteidensa saavuttamisessa, komissiolle siirretään 16 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä seuranta- ja arviointikehystä koskevien säännösten laatimiseksi, tarvittaessa myös muuttamalla liitettä II indikaattorien tarkistamista ja täydentämistä varten. 3.Tulosraportointijärjestelmällä on varmistettava, että ohjelman toteuttamisen ja tulosten seurannassa käytettävät tiedot kerätään tehokkaasti, tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti. Sitä varten unionin varojen saajille ja jäsenvaltioille on asetettava oikeasuhteiset raportointivaatimukset. 15 artikla

Arviointi 1.Arvioinnit on suoritettava oikea-aikaisesti, jotta niitä voidaan hyödyntää päätöksenteossa.

2.Ohjelman väliarviointi on suoritettava heti kun ohjelman toteuttamisesta on saatavilla riittävästi tietoa, kuitenkin viimeistään neljän vuoden kuluttua siitä, kun ohjelman toteuttaminen on käynnistynyt. Väliarvioinnissa on otettava huomioon edeltävien ohjelmien (perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelman ja Kansalaisten Eurooppa -ohjelman) pitkän aikavälin vaikutuksia koskevien arviointien tulokset. 3.Komissio suorittaa ohjelman toteuttamisen päätyttyä, kuitenkin viimeistään neljän vuoden kuluttua 1 artiklassa mainitun ajanjakson päättymisestä, ohjelman lopullisen arvioinnin. 4.Komissio toimittaa arviointien päätelmät ja omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. 16 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen 1.Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset. 2.Siirretään komissiolle 31 päivään joulukuuta 2027 saakka 14 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. 3.Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 14 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. 4.Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. 5.Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 6.Edellä olevan 14 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella. 17 artikla

Unionin taloudellisten etujen suojaaminen Jos jokin kolmas maa osallistuu ohjelmaan kansainväliseen sopimukseen perustuvan päätöksen tai jonkin muun säädöksen nojalla, sen on myönnettävä toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle, Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat valtuudet, jotta ne voivat käyttää toimivaltaansa kattavasti. Euroopan petostentorjuntaviraston osalta näihin oikeuksiin kuuluu oikeus tehdä tutkimuksia, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 tarkoitetut paikalla suoritettavat todentamiset ja tarkastukset mukaan lukien. IV luku

Siirtymä- ja loppusäännökset 18 artikla

Tiedotus, viestintä ja julkisuus 1.Unionin rahoituksen saajien on ilmaistava rahoituksen alkuperä ja varmistettava unionin rahoituksen näkyvyys (erityisesti kun ne tekevät tunnetuksi toimia ja niiden tuloksia) tarjoamalla johdonmukaista, olennaista ja oikeasuhteista kohdennettua tietoa eri kohderyhmille, tiedotusvälineet ja suuri yleisö mukaan lukien. 2.Komissio toteuttaa tiedotus- ja viestintätoimia, jotka koskevat ohjelmaa ja sen toimia ja tuloksia. Ohjelmalle osoitetuilla taloudellisilla resursseilla tuetaan myös unionin poliittisia painopisteitä koskevaa tiedottamista, sikäli kuin painopisteet liittyvät 2 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin. 19 artikla

Komiteamenettely 1.Komissiota avustaa komitea. Kyseinen komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea. 2.Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa. 3.Komitea voi kokoontua erityiskokoonpanoissa käsitelläkseen ohjelman yksittäisiä lohkoja.

20 artikla

Kumoaminen Kumotaan asetus (EU) N:o 1381/2013 ja asetus (EU) N:o 390/2014 1 päivästä tammikuuta 2021. 21 artikla

Siirtymäsäännökset 1.Tämän asetuksen estämättä voidaan jatkaa tai muuttaa toimia niiden päättämiseen saakka noudattaen asetusta (EU) N:o 1381/2013 ja asetusta (EU) N:o 390/2014, joita sovelletaan kyseisiin toimiin niiden päättämiseen asti. 2.Ohjelman rahoituspuitteet voivat kattaa myös teknisen ja hallinnollisen avun menoja, jotka ovat tarpeen toteutettaessa siirtyminen ohjelman ja sen edeltäjien, asetuksella (EU) N:o 1381/2013 ja asetuksella (EU) N:o 390/2014 perustettujen ohjelmien, mukaisesti hyväksyttyjen toimenpiteiden välillä. 3.Talousarvioon voidaan 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen kulujen kattamiseksi tarvittaessa sisällyttää määrärahoja myös vuoden 2027 jälkeen, jotta voidaan hallinnoida toimia, joita ei ole saatu päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2027. 22 artikla

Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi 1.2.Toimintalohko(t) (ohjelmaklusteri) 1.3.Ehdotuksen/aloitteen luonne 1.5.Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.6.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto 1.7.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat)

2.HALLINNOINTI 2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt 2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi 3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat 3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin 3.2.3.Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.5.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet 3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi Perusoikeuksien ja arvojen ohjelma 1.2.Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB) II. Koheesio ja arvot 7. Investointi ihmisiin, sosiaalinen koheesio ja arvot Oikeusala, perusoikeudet ja arvot 1.3.Ehdotus/aloite liittyy ◻ uuteen toimeen

◻ uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen ◻ käynnissä olevan toimen jatkamiseen ⌧ yhden tai useamman toimen sulauttamiseen tai uudelleen suuntaamiseen johonkin toiseen/uuteen toimeen 1.4.Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.4.1.Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä sekä aloitteen yksityiskohtainen toteutusaikataulu Lainsäädäntö on keskeinen väline, jolla pannaan täytäntöön unionin tavoitteet perusoikeuksien ja arvojen alalla, mutta sitä on täydennettävä muilla keinoilla. Rahoitus on tässä yhteydessä merkittävässä asemassa. Rahoituksella olisi erityisesti vahvistettava arvoihin liittyvää tietämystä sekä lainsäädännön ja perustamissopimuksessa vahvistettujen oikeuksien vaikuttavuutta lisäämällä kansalaisten, ammattihenkilöiden ja sidosryhmien tietoa, tietämystä ja valmiuksia. Tämä tehdään tukemalla seuraavia: - tiedottaminen ja julkisen tietoisuuden lisääminen myös tukemalla kansallisia ja Euroopan laajuisia tiedotuskampanjoita, joissa käsitellään EU-lainsäädännössä taattuja oikeuksia ja niiden käyttämistä käytännössä, sekä muistiperintöön liittyvillä toimilla; - oikeusalalla toimivien (kuten tuomareiden ja syyttäjien) koulutus ja valmiuksien kehittäminen, jotta heillä olisi välineet panna EU:n oikeudet ja toimintalinjat vaikuttavasti täytäntöön käytännössä. Rahoituksella on keskeinen rooli myös kansainvälisen yhteistyön edistämisessä ja vastavuoroisen luottamuksen rakentamisessa - vahvistamalla verkostoja ja kansalaisyhteiskuntaa eli EU:n laajuisia organisaatioita, jotta ne voivat avustaa alaa koskevien tulevien aloitteiden valmistelussa ja edistää niiden johdonmukaista toteuttamista kaikkialla Euroopassa; - tehostamalla täytäntöönpanon valvontaan liittyvää rajatylittävää yhteistyötä esimerkiksi perustamalla kadonneita lapsia koskevia hälytysjärjestelmiä, koordinoimalla operatiivista ja rajatylittävää yhteistyötä huumausaineiden torjunnan alalla. Lisäksi rahoituksella olisi tuettava tutkimus-, analysointi- ja muuta tukitoimintaa, jotta lainsäätäjä saisi selkeää ja yksityiskohtaista tietoa ongelmista ja tilanteesta kentällä. Näiden toimien tuloksilla tuetaan EU:n politiikan kehittämistä ja täytäntöönpanoa ja varmistetaan, että ne perustuvat näyttöön ja ovat hyvin kohdennettuja ja jäsenneltyjä. Kaikkia näitä toimintoja toteutetaan koko kauden 2021–2027 ajan. Tarkkaa alkamisajankohtaa on vaikea määrittää tässä vaiheessa, kun otetaan huomioon miten nopeasti syntyy uusia poliittisia haasteita, joihin on reagoitava. 1.4.2.EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo (joka voi olla seurausta eri tekijöistä, kuten koordinoinnin paranemisesta, oikeusvarmuudesta tai toiminnan vaikuttavuuden tai täydentävyyden paranemisesta). EU:n osallistumisesta saatavalla lisäarvolla tarkoitetaan tässä kohdassa arvoa, jonka EU:n osallistuminen tuottaa sen arvon lisäksi, joka olisi saatu aikaan pelkillä jäsenvaltioiden toimilla. Syyt siihen, miksi toimi toteutetaan EU:n tasolla (ennen toteutusta) Perusoikeuksien ja arvojen ohjelmasta myönnettävä rahoitus keskitetään toimiin, joissa EU:n toiminta voi tuoda lisäarvoa verrattuna jäsenvaltioiden yksinään toteuttamiin toimiin. Tämän asetuksen perusteella toteutettavat toimet edistävät unionin oikeuden tehokasta soveltamista, koska ne parantavat jäsenvaltioiden keskinäistä luottamusta, lisäävät rajat ylittävää yhteistyötä ja verkostoitumista sekä takaavat, että unionin lainsäädäntöä sovelletaan oikein ja johdonmukaisesti kaikkialla unionissa. Vain unionin tasolla voidaan toteuttaa koordinoituja toimia, joilla saavutetaan kaikki jäsenvaltiot. Euroopan unionilla on jäsenvaltioita paremmat edellytykset puuttua rajat ylittäviin tilanteisiin ja tarjota keskinäistä oppimista varten eurooppalainen foorumi. Ilman unionin tukea sidosryhmät voisivat puuttua samanlaisiin ongelmiin eri tavoin ja epäyhtenäisesti. Arvojen edistäminen ja suojelu edellyttää rajatylittäviä yhteistyömekanismeja ja verkostoitumismahdollisuuksia, joita ei yleensä saavuteta pelkästään jäsenvaltioiden toimin. Monilla aloilla, kuten tasa-arvoon ja syrjimättömyyteen tai kansalaisuuteen liittyvissä asioissa, ihmisiä suojellaan unionin lailla ja lainsäädännöllä, mutta he eivät tunne riittävästi oikeuksiaan. Vain tietämystä lisäävillä toimilla, hyvien toimintatapojen vaihtamisella ja EU:n tason koulutuksella voidaan taata, että ihmiset kaikissa jäsenvaltioissa saavutetaan, että hallintorakenteet/viranomaiset saavat tietoa ja että välitetään johdonmukainen viesti. Samalla saadaan aikaan mittakaavaetuja, varmistetaan toimien laatu ja se, että jäsenvaltiot tulkitsevat ja soveltavat säädöksiä johdonmukaisesti kaikkialla EU:ssa. EU:n kansalaisten osallistumista edistävien toimien rahoitus kansallisella tai alueellisella tasolla on erittäin vähäistä, ja monissa EU-maissa muistiperintöön liittyviä toimia varten on tätäkin vähemmän rahoitusta. Silloinkin, kun avustuksensaajat saavat rahoitusta samankaltaiseen toimintaan, vaihtoehtoisissa rahoituslähteissä ei aseteta etusijalle kansalaisuuden ja muistiperinnön edistämistä EU:n tasolla. Sidosryhmien vähäinen tai olematon kyky toteuttaa samankaltaisia hankkeita ilman EU-rahoitusta osoittaa, miten riippuvaisia avustuksensaajat ovat näistä varoista.

Odotettavissa oleva EU:n tason lisäarvo (toteutuksen jälkeen) Sidosryhmien yhteistyön ja verkostoitumisen ansiosta eri jäsenvaltioissa voidaan levittää parhaita käytänteitä, erityisesti innovatiivisia ja yhdennettyjä toimintatapoja. Toimiin osallistuvat tahot voivat vuorostaan levittää saamaansa oppia oman ammattitoimintansa yhteydessä ja levittää parhaita käytänteitä edelleen omassa jäsenvaltiossaan. Näin saadaan politiikan tukemista ja kehittämistä varten vankka analyyttinen perusta. Euroopan unionin toimien ansiosta toimintaa voidaan toteuttaa johdonmukaisesti kaikkialla unionissa ja saavuttaa siten mittakaavaetuja. 1.4.3.Vastaavista toimista saadut kokemukset Nykyisen perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelman väliarvioinneissa vahvistui, että ohjelma on kaiken kaikkiaan ollut tuloksellinen mutta tiettyjä seikkoja olisi parannettava. Toimia olisi kohdennettava enemmän uusiin tarpeisiin, seurantaindikaattoreiden tarkistamiseen, avustuksensaajien maantieteellisen tasapainon saavuttamiseen, ohjelman näkyvyyden lisäämiseen ja yhteisvaikutusten vahvistamiseen muiden asiaan liittyvien EU:n rahoitusohjelmien ja aloitteiden kanssa. Kansalaisten Eurooppa -ohjelman (2014–2020) väliarvioinnissa tuli esiin, että sen yleistavoitteet ovat merkityksellisiä EU:n nykyisten tarpeiden kannalta eli olisi kannustettava kansalaisvaikuttamista ja tietoisuutta EU:n arvoista, historiasta ja monimuotoisuudesta. Kansalaisten Eurooppa -ohjelma on osoittanut lisäarvonsa sekä siltä osin, kuin on kyse sen vaikutuksesta osallistujiin, että siltä osin, kuin on kyse sen roolista muiden koulutusta, kulttuuria ja EU-kansalaisuutta koskevien EU:n rahoitusohjelmien ja poliittisten aloitteiden täydentäjänä. Toimikohtaiset avustukset ja toiminta-avustukset on toteutettu tehokkaasti. Parannusta vaativat seikat liittyvät enimmäkseen ohjelman näkyvyyden parantamiseen, seurantaindikaattoreiden muuttamiseen ja yhteisvaikutusten vahvistamiseen muiden asiaan liittyvien EU:n rahoitusohjelmien ja aloitteiden kanssa. 1.4.4.Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut Ohjelmalla pyritään yhteisvaikutuksiin, johdonmukaisuuteen ja täydentävyyteen muiden unionin välineiden kanssa. Esimerkkeinä voidaan mainita sisämarkkinaohjelma, koska siitä annetaan tukea kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien parantamiseksi ja valvontaviranomaisten toiminnan vahvistamiseksi kuluttajapolitiikan alalla, ja Euroopan sosiaalirahasto plus, koska sillä on vahva ja suora vaikutus ihmisiin, myös kaikkein heikoimmassa ja syrjityimmässä asemassa oleviin, ja koska se on tärkeä sukupuolten tasa-arvon ja yhdenvertaisten mahdollisuuksien, EU:n arvojen ja perusoikeuksien kunnioittamisen edistämisessä. Arvojen ja oikeuksien edistäminen EU:ssa heijastelee niiden edistämistä maailmanlaajuisesti muun muassa kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamiseen liittyvillä yhteyksillä. Tältä osin yhteisvaikutuksia voidaan kehittää myös EU:n monenvälisten ulkoisten toimien kanssa. Tavoitteena on välttää toimintojen päällekkäisyyttä näiden muiden ohjelmien kanssa, minkä lisäksi perusoikeuksia ja arvoja koskevan ohjelman ja oikeusalan ohjelman resursseja voidaan yhdistää yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi. 1.5.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto ◻ kesto on rajattu –x toiminta alkaa 1.1.2021 ja päättyy 31.12.2027 –x maksusitoumusmäärärahoihin kohdistuvat rahoitusvaikutukset koskevat vuosia 2021–2027 ja maksumäärärahoihin kohdistuvat rahoitusvaikutukset vuosia 2021–2027 ja jatkuvat niiden jälkeen. ◻ kestoa ei ole rajattu Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna VVVV, minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa. 1.6.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat) x Suora hallinnointi, jonka komissio toteuttaa käyttämällä –x yksiköitään, myös unionin edustustoissa olevaa henkilöstöään –x toimeenpanovirastoja ◻ Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ◻ Välillinen hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty

–◻ kolmansille maille tai niiden nimeämille elimille –◻ kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille (tarkennettava) –◻ Euroopan investointipankille tai Euroopan investointirahastolle –◻ varainhoitoasetuksen 70 ja 71 artiklassa tarkoitetuille elimille –◻ julkisoikeudellisille yhteisöille –◻ sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville yksityisoikeudellisille elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut –◻ sellaisille jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisille elimille, joille on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano ja jotka antavat riittävät rahoitustakuut –◻ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa SEU-sopimuksen V osaston mukaisia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityistoimia ja jotka nimetään asiaa koskevassa perussäädöksessä. –Jos käytetään useampaa kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava lisätietoja. 2.HALLINNOINTI 2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset. Ehdotus sisältää seurantaa ja arviointia koskevia velvoitteita. Erityistavoitteiden saavuttamista seurataan ehdotuksessa mainittujen indikaattorien perusteella vuosittain. Komissio toimittaa ohjelman tavoitteiden saavuttamisesta, resurssien käytön tehokkuudesta ja sen tuottamasta Euroopan tason lisäarvosta vuoden 2025 puoliväliin mennessä väliraportin, johon se liittää edeltävistä ohjelmista saadut kokemukset. Ohjelman toteutuksen päätyttyä laaditaan jälkiarviointikertomus, jossa tarkastellaan pidemmän aikavälin vaikutuksia ja ohjelman vaikutusten kestävyyttä. 2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.2.1.Perustelut ehdotetu(i)lle hallinnointitavalle(/-tavoille), rahoituksen toteutusmekanismille(/-mekanismeille), maksujärjestelyille sekä valvontastrategialle PO JUSTin ja EMPLin hallinnoimat erityistavoitteet ”perusoikeudet ja tasa-arvo” sekä ”Daphne” Ohjelman toimien toteutus lohkossa ”tasa-arvo ja perusoikeudet” ja lohkossa ”Daphne”