FI Euroopan unionin virallinen lehti C 194/6

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151//2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

(2016/C 194/05)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”ŠTAJERSKI HMELJ”

EU-nro: SI-PGI-0005-01191 – 10.1.2014

SAN ( ) SMM ( X )

1. Nimi

Štajerski hmelj

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Slovenia

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1 Tuotelaji

Luokka 1.8. Muut liitteeseen I kuuluvat tuotteet (mausteet jne.)

3.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Humala on monivuotinen ruohovartinen köynnöskasvi. Se on kaksikotinen kasvi, eli yhdessä kasviyksilössä on ainoastaan joko emi- tai hedekukintoja. Käytännössä ainoastaan emikasveilla on taloudellista merkitystä humalanviljelyn kannalta, koska vain niissä kehittyy humalantähkiä (käpyjä).

Štajerski hmelj -tuotteelle on tunnusomaista hienostunut humala-aromi, jossa voidaan erottaa yrttimäisiä, hedelmäisiä tai kukkaisia vivahteita. Štajerski hmelj -tuote saadaan kansallisessa lajikeluettelossa mainituista slovenialaisista humalalajikkeista, joita ovat erityisesti seuraavat: savinjski golding, aurora, atlas, ahil, apolon, bobek, buket, blisk, celeia, cekin, cicero, cerera, dana, styrian gold, styrian eureka ja styrian eagle. Tuotannossa yleisimmin käytettyjä lajikkeita ovat aurora, bobek, celeia ja savinjski golding, ja näiden lisäksi käytetään vähäisessä määrin myös uudempia lajikkeita dana ja styrian gold. Lajikkeet luokitellaan hienoaromisiin ja aromaattisiin (aurora, bobek, celeia, savinjski golding) sekä karvaisiin (dana) lajikkeisiin.

Slovenian humalantutkimuksen ja oluenvalmistuksen laitos määrittää vuosittain suojatulla maantieteellisellä alueella viljeltyjen, tuoreena kerättyjen ja kuivattujen humalantähkien sisältämien eteeristen öljyjen keskimääräisen pitoisuuden ja koostumuksen. Yleisimmän lajikkeen eli auroran osalta 10 vuoden jaksolta (2005–2014) laskettu keskinääräinen pitoisuus oli 1,4 ml eteerisiä öljyjä 100 grammassa kuivattuja käpyjä; tästä farneseenin suhteellinen osuus oli 6,1 % ja linalolin 0,8 %. Alfa-humuleenin ja beeta-karyofylleenin suhde oli 3,1. Lajikkeen savinjski golding osalta 10 vuoden jaksolta (2005–2014) laskettu keskimääräinen pitoisuus oli 1,1 ml eteerisiä öljyjä 100 grammassa kuivattuja tähkiä; tästä farneseenin suhteellinen osuus oli 6,0 % ja linalolin 0,5 %. Alfa-humuleenin ja beeta-karyofylleenin suhde oli 2,9.

Štajerski hmelj -humalan eteeristen öljyjen vähimmäispitoisuus on 0,5 ml 100 grammassa kuivattuja tähkiä.

Rekisteröitävä nimitys ”Štajerski hmelj” viittaa kuivattuihin humalantähkiin ja niistä valmistettuihin tuotteisiin (humalapelletit ja humalauute). Kaikki tuotteet saadaan kuivatuista humalantähkistä. Perinteisiä humalavalmisteita ovat tyypin 90 pelletit, runsaasti lupuliinia sisältävät tyypin 45 pelletit sekä CO2- ja etanoli-humalauute.

Tyypin 90 pelletit valmistetaan puristamalla jauhettu humala muottien läpi. Tyypin 45 pelletit valmistetaan jauhamalla kuivattu ja jäädytetty humala, josta on siivilöimällä poistettu lupuliinia sisältämättömät ainekset.

3.3 Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

—

3.4 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Štajerski hmelj -humalan koko tuotantoprosessin, tähkien kuivaaminen mukaan lukien, on tapahduttava määritetyllä maantieteellisellä alueella.

Humalapellettejä ja -uutetta voidaan valmistaa myös määritetyn maantieteellisen alueen ulkopuolella. Pellettien ja uutteen valmistukseen käytettävään kuivattuun humalaan ei saa lisätä mitään muita aineita.

3.5 Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

—

3.6 Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Štajerski hmelj merkitään kyseisen tuotteen yhtenäisellä tunnuksella.

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Maantieteellinen alue ulottuu länteen Štajerskan alueen länsirajaan ja sieltä lounaaseen ja etelään Sava-jokea myöten. Kaakossa aluetta rajaa Kroatian tasavallan valtionraja, idässä Mura-joki ja pohjoisessa Itävallan valtionraja.

5. Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Maantieteellisen alueen ilmasto- ja maaperäolosuhteet ovat humalanviljelyn kannalta suotuisia, ja viljelyä onkin harjoitettu alueella jo vuosisatoja. Olosuhteet myös vaikuttavat merkittävästi Štajerski hmelj -tuotteen korkeaan laatuun ja sen myötä sen kansainvälisestikin tunnettuun maineeseen.

Štajerski hmelj -tuotteen tuotantoalueella virtaavilla lukuisilla joilla (Savinja, Mislinja, Drava ja Mura) on merkittävä vaikutus kasvien kasvun ja kehittymisen sekä tuotteen laadun kannalta. Näiden jokien pengermien maaperä on hiekkapohjaista keskisyvää tai syvää hedelmällistä ruskomaata, joka luokitellaan kambriseksi maaperäksi. Tällainen maaperä soveltuu erityisen hyvin humalanviljelyyn. Myös lämpötila vaikuttaa merkittävästi humalakasvien kasvuun ja kehittymiseen. Humala kasvaa parhaiten 15–18 °C:n lämpötilassa. Tuotantoalueen lämpötilaolosuhteet ovat humalanviljelyn kannalta optimaaliset. Kasvukauden aikana humala tarvitsee 500–600 mm sadevettä. Maantieteellisellä alueella saadaan huhtikuusta syyskuuhun ulottuvalla kasvukaudella keskimäärin 690 mm sadetta.

Määritetyllä maantieteellisellä alueella on suuri merkitys humalantuotannolle, koska alueen ilmasto, maaperä ja perinteet kaikki yhdessä myötävaikuttavat Štajerski hmelj-tuotteen laatuun ja sen myötä sen maineeseen. Maantieteellisen alueen merkitys käy ilmi savinjski golding -lajiketta koskevasta tutkimuksesta. Alueelle tuotiin 1800-luvun lopulla Englannista humalalajike fuggle. Vuoden 1926 jälkeen lehtihomeen tuhottua muut herkemmät lajikkeet fuggle-lajikkeen ekotyyppi savinjski golding alkoi menestyä. Savinjski golding kuuluu geneettisesti fuggle-lajikeryhmään, mutta sen sisältämien eteeristen öljyjen laatu poikkeaa fuggle-lajikkeista. Tämä on seurausta maantieteellisen tuotantoalueen vaikutuksesta ja näkyy öljyjen koostumuksessa ja laadussa (Joh. Barth & Sohn GmbH). Kahdesta lajikkeesta otettujen näytteiden vertailu osoitti, että Savinjski golding -lajikkeen eteeristen öljyjen sisältämän beeta-karyofylleenin enimmäispitoisuus on alhaisempi, jolloin alfa-humuleenin ja beeta-karyofylleenin suhdeluku puolestaan on suurempi. Alfa-humuleenin ja beeta-karyofylleenin suhdeluku on merkittävä humala-aromin laatua osoittava indikaattori. Myös farneseenin ja linalolin, jotka niin ikään osoittavat humala-aromin korkeaa laatua, enimmäisarvot ovat savinjski golding -lajikkeesta otetuissa näytteissä fuggle -lajikkeisiin nähden korkeammat (tämä havainto perustuu Slovenian humalantutkimuksen ja oluenvalmistuksen laitoksen yli 60 vuoden ajalta tekemään tutkimustyöhön). Juuri savinjski golding -lajikkeen ansiosta Štajerski hmelj-humala on saavuttanut maineensa maailmanlaajuisilla humalamarkkinoilla.

Štajerski hmelj-humalaa käytetään lähes yksinomaan (99 %) oluenvalmistukseen. Sen katkeroaineet ja eteeriset öljyt antavat oluen makuun sille tunnusomaista karvautta. Štajerski hmelj -humala tunnetaan kautta maailman hienostuneesta aromistaan ja sille ominaisesta korkeasta eteeristen öljyjen pitoisuudesta, joka voi olla jopa 4,0 ml 100 grammassa kuivattuja tähkiä.

Tuotteen korkeaa laatua (alfahappojen eli eteeristen öljyjen korkea pitoisuus) ja tasalaatuisuutta on parannettu edelleen kasvinjalostuksella, jonka ansiosta on voitu kehittää uusia slovenialaisia humalalajikkeita. Kaikille tuotteille on ominaista tavanomaista korkeampi alfahappojen ja eteeristen öljyjen pitoisuus. Savinjski golding -lajiketta ovat seuranneet uudet slovenialaiset paikallislajikkeet, joissa mainitulle lajikkeelle tunnusomaisen miellyttävän humala-aromin lisäksi voidaan erottaa myös hedelmäisiä ja kukkaisia vivahteita. Nämä lajikkeet ovat saavuttaneet maailmanlaajuisesti ainutlaatuisen maineen, ja ne antavat oluelle miellyttävän, pehmeän karvauden ja korkealaatuisen aromin.

Humalantuotannon korkeaan laatuun vaikuttaa myös se, että viljelyyn käytetään korkealaatuista taimiaineistoa ja emokasveja, joissa ei esiinny viruksia eikä viroideja.

Humalanviljelyllä on Sloveniassa pitkät perinteet, ja humalan käytöstä oluenvalmistukseen löytyy jo vuodelta 1160 peräisin oleva maininta Škofja Lokassa sijainneen, Freisingin arkkihiippakunnalle kuuluneen kartanotilan maakirjassa. Humalanviljely alkoi kehittyä voimakkaammin vuoden 1870 jälkeen.

Vuonna 1852 julkaistiin slovenialaisessa sanomalehdessä Novice kmetijskih, obertnijskih in narodnih reči ensimmäiset humalaa koskevat sloveeninkieliset yksityiskohtaiset ohjeet Priporočilo hmelja (dr. Janez Bleiweiss, 15. helmikuuta 1852).

Štajerski hmelj mainittiin Štajerskan taloudellisen järjestön 12. elokuuta 1883 julkaisemassa vuosikirjassa Gospodarski prilogi, jonka mukaan vuosina 1881 ja 1882 Štajerski hmelj oli ensimmäinen Nürnbergissä kaupan pidetty lajike.

Syyskuun 24 päivänä 1929 ilmestyneessä sanomalehdessä Jutro kerrottiin, että Štajerski hmelj-humalaa myytiin 20. syyskuuta 1929 Strasbourgin markkinoilla Alsacen parhaimpiin lajikkeisiin nähden kaksinkertaiseen hintaan, mikä oli osoitus sen jo tuolloin saavuttamasta maineesta.

Slovenian ulkopuolella Štajerski hmelj -humala tunnetaan paremmin sen englantilaisella nimellä ”Styrian hops”.

Žalecissa sijaitsevassa humalanviljelyn ja oluenvalmistuksen ekomuseossa on esillä ”Styrian Hops” -niminen kirjanen, joka oli painettu Jugoslavian kuningaskunnan aikana (1929–1945). Kirjasen mukaan Štajerski hmelj -humalaa ei silloisessa Jugoslaviassa juurikaan käytetty, vaan suurin osa tuotannosta vietiin Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, USA:han, Kanadaan, Belgiaan, Ranskaan ja Kaukoitään. Siinä myös kuvaillaan yksityiskohtaisesti merkinnät ja sertifikaatit, joihin ostajan tulee kiinnittää huomiota, jotta tämä voi välttyä ostamasta väärennettyä tuotetta.

Tänä päivänä Štajerski hmelj, jota pidetään kaupan nimellä ”Styrian hops”, tunnetaan paitsi kaikissa johtavissa panimoissa myös monissa pienpanimoissa ympäri maailmaa. Štajerski hmelj -humalaa pidetään suuressa arvossa ja parhaimpaan laatuun kuuluvana kansainvälisissä näyttelyissä ja olutasiantuntijoiden järjestämissä maistelutilaisuuksissa.

Štajerski hmelj -humalan korkean laadun vuoksi monet oluenvalmistajat vannovat Štajerski hmelj -humalatuotteiden nimeen ja pitävät niitä välttämättöminä omalle oluenvalmistukselleen. Slovenian humalantuotanto on voimakkaasti vientiin suuntautunut, ja useiden vuosien ajan tuotannosta on yli 95 % viety ulkomaisille markkinoille.

Štajerski hmelj -humalan maine on säilynyt tähän päivään asti, ja osa kunniasta kuuluu myös perinteisille humalanviljelyyn liittyville juhlallisuuksille, joista mainittakoon elokuussa Braslovčessa järjestettävä humalanviljelijöiden juhla Praznik hmeljarjev v Braslovčah, Žalecissa lokakuun alussa pidettävä Hmeljarski likof -juhla sekä vuosittain humalajuhlissa valittavat kylänvanhimmat ja neidot. Jotakin vuosia sitten avattiin Žalecissa humalanviljelyn ja oluenvalmistuksen ekomuseo, jossa esitellään slovenialaisia humalanviljelyperinteitä.

Štajerski hmelj -humalan tunnettuus käy ilmi lukuisista eri lähteistä (kirjat, verkkosivut, erilaiset lähetykset jne.), joissa kaikissa korostetaan sen korkeaa laatua ja mainetta (esim. Slohops, A small flower is a big industry for a Slovenian valley – 7/Aug/2015 – Ljubljana, MMC RTV SLO, …).

Tim Hampson kirjoittaa kirjassaan World Beer (Dorling Kindersley, 2013, London, UK), että juuri Štajerski hmelj -humala antaa Green King, IPA -oluelle sille ominaiset appelsiiniin ja greippiin viittaavat makuvivahteet. Teoksessaan The Beer Book (Dorling Kindersley Ltd., 2008, 2015) Hampson toteaa, että Sri Lankassa toimiva Lion Brewery -panimo käyttää tuotannossaan juuri Štajerski hmelj -humalaa.

Eritelmän julkaisutiedot

(tämän asetuksen 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)

http://www.mkgp.gov.si/fileadmin/mkgp.gov.si/pageuploads/podrocja/Kmetijstvo/zascita_kmetijskih_pridelkov_zivil/SPEC_HMELJ_25_3_2016.pdf

(1) EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.