FI    FI  
 EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 12.12.2011 
[…](2011) 1551 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
Oheisasiakirja 
ehdotukseen 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI julkisen sektorin 
hallussa olevien tieto jen uudelleenkä ytöstä annetun Euro opan parlamentin ja neuvoston 
direktiivin 2003/98/EY muuttamisesta  
{KOM(2011) 877  lopullinen} 
{SEK(2011) 1552 lopullinen}  
 
FI 1   FI 1. SOVELTAMISALA JA TAUSTA  
1.1. Soveltamisala 
Tässä vaikutustenarvioinnissa keskitytään siih en, onko julkisen sektorin hallussa olevien 
tietojen uudelleenkäytöstä annetun direktiivin 2003/98/EY (PSI-direktiivi) säännöksiä tarpeen 
muuttaa julkisen sektorin tietojen uudelleen käyttömarkkinoilla tapahtuneiden muutosten 
perusteella. Direktiivissä määr itetään perusehdot julkisen sektorin hallussa olevien tietojen 
uudelleenkäytölle koko EU:ssa. Komissio on o ttanut huomioon uudelleenkäyttömarkkinoiden 
muutokset, myös direktiivin aiheuttamat muut okset, ja arvioinut, onko jäljellä esteitä, 
millaisia esteet ovat, ja miten ne parhaiten poistetaan.  
1.2. Tausta 
PSI-direktiivi annettiin 17. marraskuuta 2003. Direktiivillä luodun oikeudellisen kehyksen 
tarkoituksena on hyödyntää valtion omistaman tiedon tarjoamat taloudelliset mahdollisuudet asettamalla tiedot uudelleenkäyte ttäviksi kaupallisiin ja muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin 
innovoinnin edistämiseksi. 
 
PSI-direktiivi on osa Euroopan digitaalistrateg iaa sekä älykästä, kestävää ja osallistavaa 
kasvua koskevaa Eurooppa 2020 -strategiaa1. Direktiivin uudelleen tarkastelu on yksi 
digitaalistrategian avaintoiminnoista (1 c). Tiet oresurssien, myös julkisen hallinnon tiedon, 
avoimuuden taloudellinen merkity s tunnustetaan nykyään laajalti . Esimerkiksi The Economist 
-lehden vuonna 2010 julkaisemassa raportissa t odetaan, että tiedosta  on tullut ”lähes 
pääomaan ja työhön verrattava taloudellinen tuotantopanos”2. Digital Britain Final Report 
-raportissa puolestaan tiedon ka tsotaan olevan "innovaatiova luuttaa – – osaamistalouden 
elinehto”3. Vapaasti saatavilla oleva julkisen sekt orin tieto lisää tal ouskasvua vauhdittavaa 
innovointia ja luovuutta ja lisää samalla halli nnon avoimuutta, vastuullisuutta ja tehokkuutta. 
Tuoreen tutkimuksen mukaan ju lkisen sektorin tiedon kokonai smarkkinoiden arvo oli EU:ssa 
vuonna 2008 28 miljardia euroa4, mutta julkisen sektorin tieto jen saatavuutta helpottamalla 
saavutettava taloudellinen kokonaishyöty olisi EU:n 27 jäsenvaltiossa vuosittain 40 miljardia 
euroa. Julkisen sektorin tiedon käytöstä saatav a suora ja epäsuora talo udellinen hyöty olisi 
EU:n 27 jäsenvaltion taloudessa vuosittai n yhteensä suunnilleen 140 miljardia euroa5, mikä 
osoittaa selvästi, että julkisen sektorin tietojen laajem masta uudelleenkäytöstä on huomattavaa 
taloudellista hyötyä. Haasteena on laatia mar kkinoille paras mahdollinen oikeudellinen kehys 
julkisen tiedon kaupallisen ja muun kuin kaupa llisen uudelleenkäytön helpottamiseksi ja 
lisäämiseksi.  
Direktiivin 13 artiklassa vaadit aan, että direktiivin täytäntö önpanoa tarkastellaan uudelleen 
ennen 1 päivää heinäkuuta 2008. Komissio toteut ti uudelleentark astelun, joka julkaistiin 
tiedonannossa KOM(2009) 2126. Tiedonannossa todetaan, että  edistyksestä huolimatta 
                                                 
1 http://ec.europa.eu/information_society/digital-agenda/index_en.htm . 
2 http://www.economist .com/node/15557443 . 
3 http://webarchive.nationalarchives.gov.uk/+/in teractive.bis.gov.uk/digitalbritain/report/ . 
4 Review of recent studies on PSI re-use and related market developments, G. Vickery, elokuu 2011. 
5 Review of recent studies on PSI re-use and related market developments, G. Vickery, heinäkuu 2011, 
julkaisu lähiaikoina. 
6 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexU riServ.do?uri=COM:2009:0212:FIN:FI:PDF. 
 
FI 2   FI olemassa on edelleen useita esteitä, nimittäin julkisen sektorin elinten pyrkimykset kattaa 
mahdollisimman suuri osa kustannuksista välittämättä laajemmista kokonaistaloudellisista eduista, julkisen ja yksityisen sektorin välis et vilpilliset kilpailukä ytännöt sekä julkisen 
sektorin elinten kyvyttöm yys nähdä alan taloudel linen potentiaali. Komi ssio totesi, että uusi 
tarkastelu olisi tehtävä viimeistään vuonna 2012, jolloin on saatavilla enemmän näyttöä 
direktiivin vaikutuksista ja soveltamisesta. 
Direktiivin tarkistamisest a pidettiin 9. syyskuuta 2010 ja  30. marraskuuta 2010 välisenä 
aikana laaja julkinen kuuleminen, johon saat iin 598 vastausta kaikilta asianomaisilta 
osapuolilta, kuten hallituks ilta, julkisen sektorin sisältöjen ha ltijoilta (myös aloilta, jotka eivät 
tällä hetkellä kuulu soveltamisalaan), ka upallisilta ja muilta kuin kaupallisilta 
uudelleenkäyttäjiltä, asia ntuntijoilta, tutkijoilta ja kansalaisilta. 
Vastaukset osoittavat, että vaikka uude lleenkäytön kulttuuri on kehittynyt monissa 
jäsenvaltioissa edellis en vuoden uudelleentarkasteluun verratt una, julkisen sektorin tietojen 
uudelleenkäytön mahdollisuuksien mahdollisimman suuri hyödyntäminen vaatii vielä paljon 
työtä. Niin julkisen sektorin elimet kuin u udelleenkäyttäjätkin pyys ivät selvennystä ja 
ohjeistusta maksu- ja lupaperi aatteisiin sekä tietomuotoihin. Li säksi suurempi osa julkisen 
sektorin tietojen uudelleenkäyttäji stä kuin haltijoista kannatti dire ktiivin muuttamista niin, että 
kaikkia saatavissa olevia ti etoja voidaan käyttää uudellee n, julkisten tietoresurssien 
avaamiseksi hyväksytään lisätoimia ja uudellee nkäytön helpottamiseksi otetaan käyttöön 
käytännön toimia (esimerkiksi luettelo saatav illa olevista asiaki rjoista, lupaehtojen 
yksinkertaistaminen tai niistä luopuminen sekä marginaalikustannusten veloittaminen). 
2. O
NGELMAN MÄÄRITTELY  
Yrityksellä, joka pyrkii kehittämään kaikkien EU:n jäsenvaltioiden julkisiin tietoihin 
perustuvaa kaupallista verkkotuotetta, on todettu olevan seuraavia ongelmia.  
2.1. Epäselvyys ja avoimuuden puute 
• Uudelleenkäytön esteenä ovat edelleen tietäm ättömyys saatavilla olevista julkisen 
sektorin tiedoista sekä uudelleenkäy ttöä koskevien ehtojen, kuten tiedon 
hinnoittelun, rajoitta vuus tai epäselvyys. 
• Tietojen kuulumisesta uudelleenkäytön piiriin ei ole riittävää varmuutta, sillä jotkin 
julkisen sektorin elimet luottavat liikaa ”julkisen tehtävän” käsitteeseen 
rajoittaakseen uudelleenkäyttöä. 
• Pk-yritykset pitävät todennäköisesti julk isen sektorin tietojen uudelleenkäyttöä 
koskevaa lupaprosessia liian monimutkaisena ja hyllyttävät tuotteensa, jos resurssit 
eivät riitä prosessin loppuun viemiseen. 
2.2. Suljetut tietoresurssit 
• Direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle jääv ät tällä hetkellä yleisradioyhtiöissä, 
koulutus- ja tutkimuslaitoksissa sekä kulttuur ilaitoksissa kerätyt ja  tuotetut tiedot. 
Joidenkin näiden tiedot, erityisesti  kulttuurialan vapaa aineisto, on 
uudelleenkäytettävissä, vaikkakin sään telemättömien ehtojen mukaan, joten 
poikkeusten perusteluista on tehtäv ä uusi kustannus-hyötyanalyysi. 
 
FI 3   FI 2.3. Liian korkeat maksut ja tasavertaisten toimintaedellytysten puuttuminen 
• Uudelleenkäyttäjät valittavat, että liia n korkeat maksut es tävät uudelleenkäytön, 
erityisesti pk-yrityksissä. 
• Julkisen sektorin elimet kohdistavat kustannukset usein vä ärin jalostamattomia ja 
jalostettuja tietoja koskevien toimien vä lillä eivätkä pysty varmistamaan, että 
jalostettuja tietotuotteita jalostamattomista tiedoista tuottavilta yrityksiltä perittävät 
maksut ovat johdonmukaisia sisäisesti  veloitettavien hintojen kanssa. 
• Jotkin julkisen sektorin e limet yhdistävät julkisten teht ävän täyttämisen kaupallisiin 
tulojenlisäämistoimiin, mitä ei itsessään ol e kielletty PSI-direktiivissä. Jotkin näistä 
julkisen sektorin elimistä asettavat k ilpailunvastaisia hintoja ja lupaehtoja 
kilpaillessaan yksityisen sektorin kanssa tuottamiinsa ja/tai keräämiinsä julkisen 
sektorin tietoihin perustuvien tuotte iden ja palvelujen markkinoilla. 
2.4. Jäsenvaltioiden epäjohdonm ukaiset lähestymistavat 
• Direktiivin täytäntöönpano ja soveltaminen sekä julkisen sektorin tietojen 
uudelleenkäytössä edistyminen on ollut EU:ssa epätasaista. 
• Julkisen sektorin tietojen uudelleenkäytt öpolitiikan täytäntöönpa non vaihteleva tahti 
eri jäsenvaltioissa johtaa siihen, että sisämarkkinat ovat vaarassa pirstaloitua 
entisestään, mistä on haittaa yrityksille,  kuluttajille ja kansalaisille. 
2.5. Uudelleenkäyttöä koskevien säännöst en puutteellinen täytäntöönpano 
• Vaikka jäsenvaltioilla on toimivat yleiset oikeussuojajärjestelmät, vain osassa on 
säädetty siitä, että tietyt viranomaiset ottavat vastaan julkisen sektorin tietojen 
uudelleenkäyttösääntöjen ri kkomista julkisissa elimissä koskevat valitukset. 
• Uudelleenkäyttäjiä odottaa useimmissa jäse nvaltioissa hankala ja pitkä menettely, 
joka sopii huonosti valitusten käsittel yyn. Tehokkaan oikeussuojajärjestelmän 
puuttuminen joissakin jäsenvaltioissa (pää töksen saamiseen kuluva aika, elinten 
tehokkaat toimivaltuudet) aiheuttaa joi llekin markkinoille tehottomuuksia, jotka 
vaikuttavat haitallisesti k ilpailuun ja innovointiin sekä  kuluttajien hyvinvointiin. 
3. EU: N TOIMIEN PERUSTELUT , EU: N LISÄARVO JA TOISSIJAISUUS  
PSI-direktiivi annettiin SEUT-sopimuksen 114 ar tiklan (EY-sopimuksen 95 artikla) nojalla, 
sillä se koskee sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa ja palveluiden vapaata liikkuvuutta. 
Tämän vuoksi kaikilla direktiivin muutoksil la tulisi olla sama oikeusperusta. 
Taloudellinen merkitys, joka vapaasti saatavill a olevalla tiedolla ja erityisesti julkisen 
hallinnon tiedolla on uusien tiet opohjaisten palveluiden ja tuotte iden perustana,  tunnustetaan 
nykyään laajemmin. Vaikka julkis en sektorin tiedon uudelleenkä yttöä koskeva peruskehys on 
yhdenmukaistettu EU:n tasolla, joitakin ongelmia on yhä ratkaisematta. 
Ensinnäkin direktiivin tarkoituksena on vähentää  sisämarkkinoiden pirstaleisuutta ja edistää 
julkisen sektorin tietoihin perustuvia rajat ylittävi ä tuotteita ja palveluja, sillä julkisen sektorin 
 
FI 4   FI tietoja koskevien kansallisten säädösten erot voivat estää julkisen sektorin tietojen 
uudelleenkäytön sisämarkkinoita toimimasta sujuvasti. 
EU:n tasolla tarvitaan toimia muun muassa di rektiivin soveltamisalan muutoksen muodossa, 
jotta voidaan varmistaa, että kulttuurilaitost en hallussa oleva vapaa aineisto asetetaan 
uudelleenkäytettäväksi johdonmuka isella tavalla koko EU:ssa ei kä ainoastaan yksittäisissä 
jäsenvaltioissa. 
Toiseksi direktiivillä luodun oi keudellisen kehyksen tavoitt eena on varmistaa olosuhteet, 
jotka mahdollistavat julkisten tietoresurs sien uudelleenkäytön mahdollisimman tehokkaan 
hyödyntämisen Euroopassa. Julkisen sektorin tietoon perustuvan toiminnan kehittyessä osa nykyisistä aineellisista säännöistä ei kuitenkaan  vastaa tätä tavoite tta. Esimerkiksi nykyistä 
maksujärjestelmää pidetään riittämättömänä kannustimena julkisen tie don uudelleenkäyttöön 
perustuville toimille. Lisäksi useissa jäsenva ltioissa on siirrytty marginaalikustannuksiin 
perustuvaan maksujärjestelmään, mutta joissaki n käytetään edelleen kustannusten kattamiseen 
perustuvaa järjestelmää. Vain EU:n tason sitovilla yhdenmukaistamistoimilla voidaan 
varmistaa, että maksuja koskeva pääsääntö ja  siitä sallitut poikkeukset ovat yhdenmukaisia 
koko EU:ssa uudelleenkäytön edistämiseksi. 
4. T
OIMINNAN TAVOITTEET  
Julkisen sektorin tieto on tärkeä raaka-aine digit aalisissa sisältötuotteissa ja -palveluissa, eikä 
sen merkittäviä mahdollisuuksia ole tähän mennessä hyödynnetty. Tämän EU-toimen yleistavoite on edistää talouskas vua ja työpaikkojen luomista pa rantamalla julkisen sektorin 
tietojen hyödyntämisen edellyty ksiä ja helpottamalla ju lkisen sektorin tietojen 
uudelleenkäytön sisämarkkinoiden kehittämistä . Mahdollisuus julkisen  sektorin tietojen 
uudelleenkäyttöön vaikuttaa myönteisesti myös valtioiden hallinnon avoimuuteen, 
tehokkuuteen ja vastuullisuuteen sekä lisää osaltaan  kansalaisten vaikutusvaltaa. Yleistavoite 
vastaa täysin EU:n tason horisontaalisia stra tegioita ja etenkin komission Eurooppa 2020 -
strategiaa, joka julkaistiin  3 päivänä maaliskuuta 2010 ja jonka tavoitteena on tehdä 
Euroopasta ”älykäs, kestävä ja osallistava talo us, jossa työllisyys, tuottavuus ja sosiaalinen 
yhteenkuuluvuus ovat korkealla tasolla”. 
Tämä yleistavoite on jaettu erityistavoitteisiin: (1) Kilpailun vääristymien estäminen EU:n markkinoilla:  tasavertaiset 
toimintaedellytykset uudelleenkä yttäjille ja vakiintuneille  ”sekamuotoisille” julkisen 
sektorin elimille, jotka harjoittavat kaupallista toimintaa.  
(2) Julkisen sektorin tietoihin perust uvien tuotteiden ja palvelujen 
digitaalisisältömarkkinoiden vauhdittaminen:  useat ehdot, jotka koskevat tietojen 
uudelleenkäyttöä julkis en tietojen hyödyntämisessä kaupallisiin ja muihin kuin 
kaupallisiin tarkoituksiin, on täytettävä talouskasvun ja työpaikkojen luomisen 
edistämiseksi julkisen sektorin  tietojen uudelleenkäytön avulla.  
(3) Julkisen sektorin tietojen rajat yl ittävän hyödyntämisen edistäminen: julkisen 
sektorin tietojen uudelleenkäytölle ei s ynny todellisia kukoistav ia sisämarkkinoita, 
ellei uudelleenkäyttöä koko EU:n alueella ra joittavia sääntelystä ja käytännöistä 
johtuvia esteitä poisteta. 
 
FI 5   FI 5. TOIMINTAVAIHTOEHDOT  
Vaikutustenarviointiraportissa (4 ja 5 luku) tarkastellaan seuraavia vaihtoehtoja: (i) ei 
muutoksia direktiiviin (lähtötilanne), (ii) dire ktiivin kumoaminen, (iii) ei-sitovat toimenpiteet, 
(iv) lainsäädäntömuutokset ja (v) pakettiratka isu, jossa yhdistyvät ei-sitovat toimenpiteet ja 
lainsäädäntömuutokset. 
Politiikkaa ei muuteta: ei muut oksia direktiiviin (lähtötilanne)  
Komissio totesi vuonna 2009 direktiivin ensimm äisen uudelleentarkas telun jälkeen, että 
direktiivin täytäntöönpanon edistyminen oli epät asaista, ja nosti esiin monia jäljellä olevia 
esteitä. Koska direktiivin vaikutuksista ja sovelt amisesta ei ollut riittävää näyttöä, komissio 
päätti toteuttaa vuoteen 2012 mennessä  uuden tarkastelun selvittääkseen 
lainsäädäntömuutosten tarpeellisuuden jäsenva ltioiden tällä välin saavuttaman edistyksen 
valossa. Vaihtoehto, jossa politiikkaa ei m uuteta, merkitsisi julkisen sektorin tiedon 
uudelleenkäytön kannalta sitä, että direktii vin nykyisiä säännöksiä ja jäsenvaltioiden 
täytäntöönpanosäännöksiä s ovelletaan jatkossakin. 
EU:n nykyisten toimien lopettaminen: PSI-direktiivin kumoaminen  
PSI-direktiivillä on määritetty perusedellytykset julkisen se ktorin tiedon uudelleenkäytölle 
koko EU:ssa, ja direktiivi on johtanut politiikan ja lainsäädännön muuttumiseen 
jäsenvaltioissa. Ilman direktiiviä jäsenvaltiot voisivat vapaasti kumota tai muuttaa julkisen 
sektorin tiedon uudelleenkäyttöä koskevia tä ytäntöönpanosäädöksiään. Tämä vaihtoehto 
johtaisi käytännössä siihen, että kaikki direktiiviin ja  täytäntöönpanosäännöksiin nykyään 
sisältyvät sääntelyyn perustuvat velvollisuudet poistettaisiin. 
Ei-sitovat toimenpiteet 
Näillä keinoilla, esimerkiksi komission antamilla ohjeilla ja suosituksilla, annetaan lisätietoa 
ja/tai tulkintoja eräistä PSI-direktiivin säännöksistä. 
Kuulemisen aikana vastaajat kaikista ryhmistä ehdottivat ei-sitovien toimenpiteiden 
hyväksymistä lupamalleja, teknisiä muotoja ja hintalaskelmia (myös marginaalikustannusten 
laskemista) varten. Vastaajat toivoivat yleises ti myös enemmän tietoisuutta lisääviä toimia 
(parhaiden käytäntöjen, asiantunte muksen ja kokemusten vaihtoa). 
Lainsäädäntömuutokset 
Tässä vaihtoehdossa muutetaan direktiivin si sältöä eli sen säännöksissä vahvistettuja 
oikeuksia ja velvollisuuksia. Tällaisiin lain säädännöllisiin vaihtoeh toihin kuuluvat i) 
direktiivin soveltamisalan laajentaminen katta maan myös tällä hetkellä soveltamisalan 
ulkopuolelle jäävät alat, ii) säännön laatiminen  marginaalikustannuksiin perustuvien maksujen 
perimisestä ja mahdolliset poikkeukset säännöstä, iii) pääperiaatteen muuttaminen siten, että 
saatavilla olevat asiakirjat ovat käytettävissä  uudelleen, iv) velvollis uus julkaista aineistot 
koneellisesti luettavassa muodossa, v) velvollisuu s nimetä riippumaton sääntelyviranomainen, 
vi) maksuvaatimusten noudattamista koskevan todi stustaakan kääntäminen ja vii) vaatimus, 
että ”julkisen tehtävän” laaj uuden määritelmän on perustuttava ainoastaan lainsäädäntöön. 
Pakettiratkaisu 
 
FI 6   FI Tässä vaihtoehdossa yhdistettä isiin uudelleenkäyttöä koskevien puitteiden sisältöön tehtävät 
muutokset (lainsäädäntömuutoksia koskeva vaihto ehto) ja lisäohjeet periaatteista, joita 
kansallisten viranomaisten on sovellettava puitt eiden täytäntöönpanossa kansallisella tasolla 
(ei-sitovia toimenpiteitä koskeva vaihtoehto). 
6. TOIMINTAVAIHTOEHTOJEN JA VAIKUTUSTEN VERTAILU  
Vaihtoehto 1  (lähtötilanne ) lisäisi todennäköisyyttä, että kansallisen tason toimintatavat 
eroavat toisistaan, mikä aiheutta isi sääntelyyn liittyvää epävarm uutta ja vääris täisi kilpailua 
sisämarkkinoilla. 
Vaihtoehto 2  (direktiivin kumoaminen ) poistaisi julkisen sektor in tietojen uudelleenkäyttöä 
koskevien EU:n tason sääntöjen muodostaman tu rvaverkon, mikä lisäisi  sääntelyyn liittyvää 
epävarmuutta ja kasvattaisi eroja kansallisten toimintatapojen välillä ja vahingoittaisi näin 
kilpailua ja julkisen se ktorin tiedon uudelleenkäytön si sämarkkinoita. Direktiivin 
kumoaminen olisi myös täysin ristiriidassa  siihen liittyvien tiedon saatavuutta ja 
uudelleenkäytön mahdollistamista koskevien aloittei den kanssa, joita tote utetaan EU:n tasolla 
ja kansallisella tasolla. 
Vaihtoehto 3  (ei-sitovat toimenpiteet ) yksinään käytettynä helpotta isi PSI-direktiivin lupia ja 
maksuja koskevien sääntöjen soveltamista, mutta  lisäisi kuitenkin sen todennäköisyyttä, että 
kansallisen tason toimintatavat eroavat tois istaan, mikä aiheutta isi sääntelyyn liittyvää 
epävarmuutta ja vääristäisi kilpailua sisämarkkinoilla. 
Vaihtoehto 4  (lainsäädäntömuutokset ) edesauttaa uudelleenkäyt ön kannalta suotuisan 
sääntelykehyksen laatimista: se laajentaisi direktiivin soveltamisalaa sisällyttämällä siihen myös kulttuuriaineiston, loisi täytäntöönpanokel poisen EU:n laajuisen oikeuden julkisen 
sektorin tiedon uudelleenkäytt öön, alentaisi julkisen tied on uudelleenkäytöstä perittäviä 
maksuja ja tehostaisi oikeussuojamekanismia uudelleenkäyttöä koskevan oikeuden toteutumiseksi.  
Vaihtoehto 5  (ei-sitovien toimenpi teiden ja lainsäädäntömuutosten paketti ) tarjoaisi samat 
hyödyt kuin vaihtoehto 4, mutta helpottaisi myös  PSI-direktiivin lupia ja maksuja koskevien 
sääntöjen soveltamista. Näin sillä va rmistettaisiin kansallisten uudelleenkäytön 
sääntelymallien lähentymisen koko sisämarkki noilla sekä parannettais iin oikeusvarmuutta, 
lisättäisiin kannustimia ja madallett aisiin esteitä, jotka haittaav at julkisen sektorin tietojen 
uudelleenkäyttöä.  
Eri toimintavaihtoehtojen vertailu osoittaa, että vaihtoehto 5 (ei-sitovien toimenpiteiden ja 
lainsäädäntömuutosten paketti ) on kansalliset olosuhtee t ja täytäntöönpanokustannukset 
huomioon ottaen paras tapa saavuttaa tasapain o julkisen sektorin tietojen uudelleenkäytön, 
yhdenmukaistamisen ja oikeusvarmuuden edistämisessä. 
7. S
EURANTA JA ARVIOINTI  
Määritetyissä tavoitteissa edis tymisen perusindikaattori on PSI-direktiivin asianmukainen 
saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja oikea soveltaminen.  
 
FI 7   FI Julkisen sektorin tietojen uudelleenkäytössä ja siihen liittyvissä toim issa edistymistä EU:n 
alueella mitataan myös indikaattorein, jotka vo idaan hioa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa 
(sähköisen hallinnon toimintasuunnitelman 2011–2015 mukaisesti). 
Komissio kerää tietoja jäsenvaltioiden rapo rtointivelvollisuuden kautta, sidosryhmien 
säännöllisen vuoropuhelun yhtey dessä antamasta tuotokses ta ja riippumattomista 
tutkimuksista. 
Komissio tarkastelee uudelleen direktiivin täytäntöönpanoa ja  ilmoittaa tulokset Euroopan 
parlamentille ja neuvostolle kolmen vuoden kuluttua päivästä, jona direktiivi on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä.