OLAFIN VALVONTAKOMITEAN TOIMINTAKERTOMUS - 2019

(2020/C 368/01)

Valvontakomitean jäsenet

Jan MULDER

Valvontakomitean puheenjohtaja

Komitean jäsen 23. tammikuuta 2017 alkaen, puheenjohtaja 1. maaliskuuta 2017 alkaen

Euroopan parlamentin entinen jäsen, Alankomaat

Maria Helena FAZENDA

Komitean jäsen 23. tammikuuta 2017 alkaen

Sisäisen turvallisuuden järjestelmän pääsihteeri, Portugali

Yleinen syyttäjä

Petr KLEMENT

Komitean jäsen 23. tammikuuta 2017 alkaen

Ylimmän syyttäjän virasto, Tšekki

Yleinen syyttäjä

Grażyna STRONIKOWSKA

Komitean jäsen 13. heinäkuuta 2016 alkaen

Varsovan kansallinen syyttäjänvirasto, Puola

Yleinen syyttäjä

Rafael MUÑOZ LÓPEZ-CARMONA

Komitean jäsen 1. joulukuuta 2017 alkaen

Ylimmän tarkastuselimen tukiyksikön johtaja korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen erityissyyttäjän virastossa, Espanja

Tilintarkastaja, lakimies, ekonomisti

ESIPUHE

Vuoden 2019 alussa valvontakomitean sihteeristössä oli useita virkoja täyttämättä. Vuoden lopussa tilanne oli toinen. Sihteeristön uusi päällikkö aloitti virassaan syksyllä, ja myös muut avoinna olevat virat saatiin täytettyä. Uudet tuulet puhalsivat.

OLAFin uusi pääjohtaja nimitettiin vuonna 2018. Tämä mahdollisti määrätietoisen työn vahvan ja laajan yhteisymmärryksen aikaan saamiseksi valvontakomitean toiminnasta.

Keskustelut alkoivat vauhdikkaasti, mutta helppoja ne eivät aina olleet. Ilmapiiri pysyi kuitenkin rakentavana. Vielä on jäljellä joitakin avoimia kysymyksiä, mutta valvontakomitea toivoo, että ne saadaan ratkaistua seuraavan toimintakertomuksen julkaisemiseen mennessä ja että käytössä on silloin uudet, OLAFin ja sen valvontakomitean toimintaa ohjaavan lainsäädäntökehyksen mukaiset työjärjestelyt.

Keskusteluissa OLAFin kanssa käsiteltiin etenkin sitä, missä määrin valvontakomitean pitäisi voida tutustua yli 12 kuukautta kestäviin OLAFin tutkimuksiin, jotta se voisi toteuttaa valvonta- ja seurantatehtäviään tehokkaasti. Keskustelut pohjautuivat komission, neuvoston ja parlamentin oikeudellisten yksikköjen asiaa käsittelevään yhteiseen lausuntoon. Sen mukaan valvontakomitea määrittelee itse, mitä tietoja se tarvitsee täyttääkseen kyseisten toimielinten sille antaman toimeksiannon.

OLAFin pääjohtaja osallistui lähes kaikkiin valvontakomitean kuukausittaisiin kokouksiin, mikä oli hyvä asia.

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (1) tarkistaminen ja Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustaminen hallitsivat keskustelua noissa kokouksissa.

Kuten edellä todetaan, kysymys OLAFin raportointivelvoitteiden luonteesta ja muodosta yli 12 kuukautta kestävien tutkimusten osalta on edelleen ratkaisematta. Eri näkemysten lähentämisessä on kuitenkin edistytty jonkin verran kohti yhteisesti hyväksyttävää lopputulosta. Prosessuaalisten takeiden soveltamista koskevasta ilmoittamisesta saatiin aikaiseksi toimiva ratkaisu, jota on päästävä testaamaan hyvissä ajoin. Vuoden 2019 lopulla valvontakomitea laati OLAFin tutkimatta jättämiä tapauksia käsittelevän erityiskertomuksen, joka julkaistiin vuoden 2020 alussa.

Euroopan unionin tulevasta monivuotisesta rahoituskehyksestä neuvotellaan hyvin haastavissa olosuhteissa, ja siinä esitetään lisää määrärahoja erilaisiin kohteisiin. Tässäkin mielessä OLAFin ja sen valvontakomitean on syytä pysytellä valppaina.

Ennen uuden OLAF-asetuksen hyväksymistä ja EPPOn toiminnan käynnistämistä valvontakomitea keskittyy sihteeristönsä tuella toteuttamaan ensisijaista tavoitettaan eli vahvistamaan OLAFin riippumattomuutta.

Jan MULDER OLAFin valvontakomitean puheenjohtaja

SISÄLLYSLUETTELO

Esipuhe 2

Sisällysluettelo 3

Tietoa meistä 4

i) Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) valvontakomitea 4

ii) Sihteeristö 4

Tehtävänmäärittely 4

Valvontakomitean valvontatehtävät: 5

i) OLAFin talousarvion ja resurssien valvonta 5

ii) Tapausten seuranta 7

iii) OLAFin tutkimusten keston seuranta 8

Prosessuaalisten takeiden soveltamista koskeva seuranta 14

Kansallisille oikeusviranomaisille siirretyt tapaukset 17

Tapaukset, joissa asianomaiset viranomaiset eivät noudattaneet OLAFin suosituksia 17

OLAFin tutkimuspolitiikan painopisteiden ja tutkimusta koskevien ohjeiden arviointi 20

Suhteet OLAFiin, EU:n toimielimiin, OLAFin kumppaneihin ja sidosryhmiin 21

Asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 tarkistaminen 22

Valvontakomitean hallinto 23

Tietoa meistä

i) Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) valvontakomitea

1. Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) valvontakomitea on Euroopan parlamentin, neuvoston ja Euroopan komission yhteisellä sopimuksella nimittämä riippumaton elin ( 2 )

2. Valvontakomitea, jäljempänä myös ”komitea”, valvoo OLAFin tutkimustehtävän toteutumista, jotta voidaan vahvistaa kyseisen viraston riippumattomuutta sille asetuksella (EU, Euratom) N:o 883/2013 (nk. OLAF-asetus) uskottujen toimivaltuuksien asianmukaisessa käytössä. Valvontakomitea seuraa erityisesti prosessuaalisten takeiden toteutumista tutkimuksiin osallistuvien henkilöiden osalta.

3. Komitean muodostavat viisi riippumatonta ja ulkopuolista jäsentä, joiden toimikausi on viisi vuotta ( 3 ) . Jäsenet hoitavat tehtäväänsä täysin riippumattomasti, eivätkä he saa pyytää tai ottaa ohjeita miltään hallitukselta tai EU:n toimielimeltä, elimeltä, toimistolta tai virastolta. Komitea onkin järjestänyt valvontatehtäviensä toteuttamisen tavalla, joka takaa riippumattomuuden erityisesti komitean jäsenten aseman sekä komitean talousarvion ja sihteeristön osalta.

4. Valvontakomitean sisäisessä työjärjestyksessä ( 4 ) vahvistetaan komitean kokoonpanoa ja toiminta- ja työskentelytapoja koskevat säännöt (eli menettelyt, joita komitea noudattaa hoitaessaan OLAF-asetuksen mukaista valvontatehtäväänsä) sekä määritellään sen työskentelyä koskevat aineelliset edellytykset. Komitea hoitaa valvontatehtäväänsä puuttumatta OLAFin keskeneräisten tutkimusten toteuttamiseen.

5. Komitea raportoi sen nimittäville toimielimille ja tiedottaa yleisölle, kansalaisyhteiskunnalle ja asiaankuuluville kansallisille viranomaisille roolistaan ja toiminnastaan.

ii) Sihteeristö

6. Valvontakomitean työskentelyä tukee pysyvä sihteeristö. Sihteeristö toimii OLAF-asetuksen mukaisesti suoraan komitean alaisuudessa ja erillään komissiosta. Sillä on keskeinen rooli kaikkien valvontakomitean tehtävien suorittamisen helpottamisessa ja edistämisessä.

7. Sihteeristössä työskentelee EU:n virkamiehiä sekä oikeudellisia ja operatiivisia asiantuntijoita. Se seuraa päällikkönsä alaisuudessa ja tämän antamien ohjeiden mukaisesti OLAFin jokapäiväistä toimintaa ja toimittaa seuranta- ja valvontatoimiensa tulokset valvontakomitean käsiteltäväksi ja hyväksyttäväksi. Sihteeristö avustaa valvontakomitean jäseniä, jotta nämä voivat hoitaa tehokkaasti tehtävänsä OLAFin riippumattomuuden vahvistamiseksi.

Tehtävänmäärittely

Asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 15 artiklan 1 kohta: Valvontakomitea valvoo säännöllisesti viraston tutkimustehtävän toteutumista, jotta voidaan vahvistaa viraston riippumattomuutta sille tällä asetuksella uskottujen toimivaltuuksien asianmukaisessa käytössä. Valvontakomitea seuraa erityisesti prosessuaalisten takeiden soveltamista ja tutkimusten kestoa pääjohtajan sille 7 artiklan 8 kohdan mukaisesti toimittamien tietojen perusteella.

8. Valvontakomitea perustettiin OLAFin riippumattomuuden vahvistamiseksi ja takaamiseksi. Tässä tehtävässä valvontakomitea valvoo säännöllisesti OLAFin tutkimustoimintaa ja auttaa OLAFin pääjohtajaa tämän tehtävien hoidossa. Valvontakomitea on täysin sitoutunut tähän toimeksiantoonsa. Komitea myös katsoo, että sen tehtävänä on auttaa OLAFin pääjohtajaa siten, että OLAF voi parhaiten parantaa tehokkuuttaan tiukkana ja puolueettomana EU:n tutkintaelimenä, joka on täysin riippumaton epäasianmukaisesta ulkoisesta painostuksesta ja sen asioihin puuttumisesta. Vuonna 2019 tuli täyteen 20 vuotta OLAFin perustamisesta. Nyt onkin hyvä hetki pohtia, miten virasto on täyttänyt tehtävänsä ja miten se aikoo työskennellä jatkossa EU:n talousarvioon vaikuttavien petosten, korruption ja rikosten torjumiseksi, kun otetaan erityisesti huomioon Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustaminen. Valvontakomitea on valmis tukemaan OLAFia, kun se pyrkii parantamaan työnsä laatua ja toimimaan keskeisessä tehtävässä uudella Euroopan oikeusalueella, jolla OLAFin EPPOlle antama tuki ja sen kanssa tekemä yhteistyö ovat erittäin tärkeitä EU:n taloudellisten etujen suojelemiseksi.

9. Komitea antaa OLAFin pääjohtajalle ja toimielimille yksityiskohtaisia lausuntoja ja kertomuksia OLAFin käynnissä olevista tutkimuksista puuttumatta niiden suorittamiseen. OLAFin riippumattomuus voidaan varmistaa parhaiten seuraamalla säännöllisesti sen tutkimuksia. Tällä kertomuskaudella valvontakomitea pyrkikin erityisesti vahvistamaan yhteistyötä OLAFin pääjohtajan kanssa tavoitteenaan parantaa niiden tietojen laatua, jotka OLAF toimitti komitealle säännöllisesti. Tämä koskee erityisesti kertomuksia yli 12 kuukautta kestäneistä tutkimuksista, OLAFin toiminnasta tehdyistä yksittäisistä valituksista sekä sellaisista OLAFin suosituksista, joita asianomaiset viranomaiset eivät noudattaneet. Komitea osallistuu myös aktiivisesti vuotuiseen toimielinten väliseen näkemysten vaihtoon OLAFin toiminnasta ja pitää johdonmukaisesti kiinni näkemyksestään, jonka mukaan OLAFin tutkimuksissa noudatettavan politiikan painopisteet olisi määriteltävä EU:n talousarviomenojen tärkeimpien luokkien mukaisesti.

10. Valvontakomitea on tilivelvollinen sen jäsenet nimittäneille toimielimille; edellisestä vuotuisesta toimintakertomuksesta keskusteltiin budjetista ja henkilöstöstä vastaavan komission jäsenen, komission pääsihteerin, Euroopan parlamentin talousarvion valvontavaliokunnan (CONT) sekä neuvoston petostentorjuntatyöryhmän kanssa Suomen puheenjohtajakaudella.

11. Komitea panee tyytyväisenä merkille myönteisen palautteen, jota se sai vuonna 2019 Euroopan parlamentin CONT-valiokunnalta OLAF-asetuksen muutosehdotuksesta laatimastaan kertomuksesta. Komitea aikoo seurata tiiviisti parlamentin, neuvoston ja komission välillä käytäviä toimielinten välisiä keskusteluja ja neuvotteluja (kolmikantaneuvottelut eli trilogi).

12. Komitea järjesti kymmenen kokousta ( 5 ) ja jatkoi käytäntöään kutsua OLAFin pääjohtaja avustajineen kokouksiinsa keskustelemaan ja kuulemaan kaikista komitean ja OLAFin työskentelyn kannalta merkittävistä asioista. Komitea odotti innolla rakentavaa yhteistyötä OLAFin kanssa ja mahdollisuutta auttaa virastoa parantamaan ja tehostamaan toimintaansa. Komitean jäseniä nimitettiin kertomuskaudella esittelijöiksi, joiden tehtävänä oli työstää ja seurata tiettyjä komitean työsuunnitelman erityisalueita. Esittelijät tekivät tiivistä yhteistyötä sihteeristön kanssa ja laativat lausunto- ja kertomusluonnoksia komitean hyväksyttäväksi.

Valvontakomitean valvontatehtävät

i) OLAFin talousarvion ja resurssien valvonta

Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) perustamisesta 28 päivänä huhtikuuta 1999 tehdyn komission päätöksen 1999/352/EY, sellaisena kuin se on muutettuna 27 päivänä syyskuuta 2013 tehdyllä päätöksellä 2013/478/EU, 6 artiklan 2 kohta: 2. Kuultuaan valvontakomiteaa pääjohtaja antaa talousarviosta vastaavalle pääjohtajalle virastoa koskevan alustavan talousarvioesityksen, joka otetaan Euroopan unionin yleisen talousarvion komission pääluokkaan liittyvään, virastoa koskevaan liitteeseen. Asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 15 artiklan 1 kohdan kolmas alakohta: Valvontakomitea antaa pääjohtajalle lausuntoja ja tarvittaessa suosituksia muun muassa viraston tutkimustoimien suorittamiseen tarvittavista resursseista (…). Asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 johdanto-osan 37 kappale: Viraston olisi oltava tehtäviensä hoidossa riippumaton. Tämän riippumattomuuden tehostamiseksi olisi ulkopuolisista, riippumattomista sekä erityispätevyyden viraston toimialoilla omaavista asiantuntijoista koostuvan valvontakomitean valvottava säännöllisesti viraston tutkintatehtäviä. Valvontakomitea ei saisi puuttua meneillään olevien tutkimusten toteuttamiseen. Sen tehtävänä olisi oltava myös viraston pääjohtajan avustaminen tämän tehtävien hoitamisessa.

13. Valvontakomitea on tietoinen siitä, että OLAFin taloudellisella riippumattomuudella on suora vaikutus viraston tutkimuksiin ja toimintoihin. Komitea katsoo siksi, että asianmukaisen talousarvion ja kattavan henkilöstöstrategian olisi kuuluttava viraston pääjohtajan ensisijaisiin tavoitteisiin.

14. Komitea pani merkille, että komission talousarvioesitys sisälsi edellisvuosien tavoin säästötoimenpiteitä, ja totesi, että talousarvion vuotuista lisäystä oli jälleen supistettu. OLAFin talousarvio kasvoi 1,41 prosenttia edellisvuoteen verrattuna, kun oli sitä edeltäneenä vuonna 3,42 prosenttia.

15. Komitea katsoo, ettei tämä vähennys saisi vaikuttaa haitallisesti EU:n taloudellisia etuja vahingoittavien petosten tai sääntöjenvastaisten toimien torjuntaan. Lisäksi komission tiedonannossa Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle ja neuvostolle oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen lujittamisesta unionissa ( 6 ) sekä komission ehdottamassa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa lisätään OLAFin tehtäviä.

16. Komitea korostaa jälleen kerran, ettei muihin komission pääosastoihin sovellettavien säästötoimenpiteiden pitäisi kohdistua OLAFiin, vaan sen henkilöstölle pitäisi ennemminkin antaa kannustimia, jotta OLAFiin saataisiin palkattua erittäin pätevää henkilökuntaa tutkimusten suorittamista ja varojen takaisinperintää varten. Tämä on erityisen tärkeää, kun otetaan huomioon OLAFin tuleva yhteistyö EPPOn kanssa.

17. Komitea antoi kertomuskaudella lausunnon OLAFin alustavasta talousarvioesityksestä vuodeksi 2020 ja analysoi OLAFin vuodeksi 2019 hyväksytyn talousarvion täytäntöönpanoa. Vuoden 2020 alustavaa talousarvioesitystä tarkastellessaan komitea kiinnitti huomiota erityisesti seuraaviin seikkoihin: — OLAFin uuden sisällönhallintajärjestelmän (OCM) käyttöönoton taloudelliset ja operatiiviset vaikutukset — OLAFin henkilöstöstrategia — tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus komission petostentorjuntastrategiasta (7) ja — EPPOn perustamisen vaikutus OLAFin talousarvioon.

18. Komitea tukee Euroopan tilintarkastustuomioistuimen suosituksia sekä komission vastausta tilintarkastustuomioistuimelle OLAFin valmiuksien vahvistamisesta komission petostentorjuntastrategian päivittämiseksi ja EU:n vuosien 2021–2027 talousarviota koskevan riskinarvioinnin ja analyysin laatimiseksi ( 8 ) . Kuten valvontakomitea totesi lausunnossaan OLAFin vuoden 2020 talousarvioesityksestä, OLAFille pitäisi antaa tätä varten tarvittava henkilöstöresurssit.

19. Kyseisten tehtävien lisäksi komissio pyysi vuonna 2019 OLAFia antamaan palautetta ja tuottamaan konkreettista tietoa, jonka avulla se voisi tukea oikeusvaltioperiaatteen toteuttamista EU:n jäsenvaltioissa sekä vahvistaa kansallisille oikeusviranomaisille antamiensa suositusten seuraamista. Kyseiset suositukset jäsenvaltioille, EU:n toimielimille, elimille ja virastoille ovat luonteeltaan pääasiassa taloudellisia, ja niiden tarkoituksena on EU:n ohjelmien ja toimien edunsaajille aiheettomasti maksettujen määrien takaisinperintä EU:n talousarvion suojaamiseksi ja kansalaisten EU:hun kohdistuvan luottamuksen säilyttämiseksi.

20. Käydessään OLAFin pääjohtajan kanssa säännöllistä näkemystenvaihtoa kuukausittaisten kokousten yhteydessä komitea toisti myös huolensa ja vakavat epäilyksensä OLAFin uuden sisällönhallintajärjestelmän meneillään olevasta käyttöönotosta ja sen vaikutuksista talousarvioon. Lukuisat merkittävät viivästykset uuden sisällönhallintajärjestelmän tähänastisessa suunnittelussa ja toteuttamisessa sekä määrärahojen huomattava ja toistuva ylittäminen ovat myös saaneet valvontakomitean epäilemään, ettei kyseisen hankkeen hallinnointi ole riittävän avointa eikä siihen kohdisteta riittävää valvontaa.

21. Tässä yhteydessä komitea panee tyytyväisenä merkille komission sisäisen tarkastusyksikön loppuraportin OLAFin tietoteknisten hankkeiden hallinnointikäytännöistä ”Final audit report on IT project management practices in OLAF” (kesäkuu 2019). Raportissa yksilöitiin useita merkittäviä heikkouksia uutta sisällönhallintajärjestelmää koskevan hankkeen alkuvaiheissa, kuten selkeän ja kestävän hallinnointirakenteen puuttuminen, riittämätön valvonta ylemmän johdon taholta sekä uuden sisällönhallintajärjestelmän käyttöönottoa varten tarvittavia määrärahoja koskevien tulevien arvioiden merkittävä epävarmuus. Raportin mukaan myös hankkeen kustannusten hallinnassa oli selviä ongelmia.

22. Komitea ottaa huomioon, että pääjohtaja on nyt sitoutunut panemaan täytäntöön komission sisäisen tarkastusyksikön suositukset ja varmistamaan, että sisällönhallintajärjestelmää koskeva hanke saadaan vietyä loppuun vuoden 2020 loppuun mennessä. Komitea panee myös merkille, että komission sisäinen tarkastusyksikkö totesi helmikuussa 2020 OLAFin toteuttaneen joulukuun 2019 loppuun mennessä kaikki tarvittavat toimet kyseisen tarkastuksen tulosten mukaisesti.

ii) Tapausten seuranta

Asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 15 artiklan 1 kohta: Valvontakomitea valvoo säännöllisesti viraston tutkimustehtävän toteutumista (…). Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) perustamisesta 28 päivänä huhtikuuta 1999 tehdyn komission päätöksen 1999/352/EY, sellaisena kuin se on muutettuna 27 päivänä syyskuuta 2013 tehdyllä päätöksellä 2013/478/EU, 4 artikla: (…) [Valvonta]komitea valvoo säännöllisesti viraston tutkimustehtävän toteuttamista. Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisten yksiköiden 5. syyskuuta 2016 antama yhteinen lausunto: Yhteisessä lausunnossa korostetaan, että asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 annetaan valvontakomitealle oikeus saada OLAFin pääjohtajalta seuraavia tietoja: — tietoa tapauksista, joissa jäsenvaltioiden oikeusviranomaisille on toimitettu tietoja, vaikka OLAF ei ole suorittanut tutkimusta — muuta tapauksiin liittyvää tietoa päättyneiden tutkimusten lisäksi myös kaikista muista tapauksista mukaan lukien käynnissä olevat tutkimukset — OLAFin pääjohtajalle asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 nojalla kuuluvien raportointivelvoitteiden mukaiset tiedot, sillä asetuksen nojalla OLAFilla on aktiivinen tiedonantovelvollisuus. Tässä suhteessa pelkkä passiivinen pääsyn antaminen OLAFin sähköisiin tietokantoihin ei riitä täyttämään OLAFin pääjohtajalle asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 asetettuja velvoitteita.

23. Vahvistaakseen osaltaan OLAFin riippumattomuutta ja avustaakseen OLAFin pääjohtajaa tämän tehtävien hoitamisessa valvontakomitea seuraa säännöllisesti OLAFin toimintatapoja tutkimusten yhteydessä. Komitea nimitti esittelijät seuraamaan tiettyjä arkaluonteisia sisäisiä tutkimuksia sekä muita tapauksia, joiden osalta pääjohtaja päätti saapuneet tiedot arvioituaan olla aloittamatta tutkimusta (niin kutsutut tutkimatta jätetyt tapaukset).

24. Marraskuussa 2018 OLAF myönsi valvontakomitean esittelijöille ja sihteeristölle täydet oikeudet tutustua OLAFin tutkimuksia koskevaan asiakirja-aineistoon 64 tapauksen osalta: 60 tapausta, joissa OLAFin pääjohtaja oli päättänyt olla käynnistämättä tutkimusta (niin sanotut ”tutkimatta jätetyt tapaukset”), ja neljä OLAFin suorittamaa ja päättämää sisäistä tutkimusta. Vuoden 2019 aikana valvontakomitea sai lisäksi oikeuden tutustua useisiin neljää päätettyä sisäistä tutkimusta koskeviin lisäasiakirjoihin.

25. Komitea järjesti kertomuskaudella kokouksia ja näkemystenvaihtoa OLAFin henkilöstön kanssa saadakseen paremman käsityksen tavasta, jolla osa kyseisistä tutkimuksista oli toteutettu.

26. Vuoden 2019 tammikuun ja maaliskuun välisenä aikana komitean esittelijät järjestivät kuukausittaisia kokouksia OLAFin henkilöstöhallinnon kanssa. Niihin osallistuivat muun muassa osaston A (”Tutkimukset I”) ja osaston C (”Tutkimusten tuki”) johtajat sekä yksikönpäälliköt yksiköistä 0.1 (”Tutkimukset – valinta ja arviointi”), A.1 (”EU:n henkilöstö”), C.3 (”Operatiivinen analyysi ja digitaalinen forensiikka”) ja C.4 (”Oikeudellinen neuvonta”). Lisäksi kokouksiin osallistui valitsijoita, arvioijia, tutkijoita sekä oikeudellista neuvontaa antavien yksiköiden ja seurantayksiköiden henkilöstöä.

27. Valvontakomitea hyväksyi joulukuun 2019 kokouksessa lausuntoluonnoksen tapauksista, joiden osalta OLAFin pääjohtaja ei käynnistänyt tutkimusta (tutkimatta jätetyt tapaukset). Luonnos toimitettiin tammikuussa 2020 OLAFille huomautusten esittämistä varten. OLAF toimitti helmikuussa 2020 huomautuksensa ja antoi lisätietoja. Valvontakomitea julkaisi lausunnon maaliskuussa 2020 ( 9 )

28. Komitea muistuttaa, että riippumattomana elimenä se on vertaansa vailla sille annettujen seuranta- ja valvontatehtävien hoitamisessa. Tutkiessaan OLAFin ilmoittamia tapauksia komitea huolehtii siitä, että sen työ painottuu seuraaviin seikkoihin: mahdolliset riskit tutkimusten riippumattomalle suorittamiselle, prosessuaalisten takeiden toteutuminen ja perusoikeuksien kunnioittaminen, yleisten periaatteiden ja tutkimuksia koskevien sääntöjen noudattaminen, sisällönhallintajärjestelmässä olevien asiakirja-aineistojen ja tietojen laadun arviointi, OLAFin henkilöstölle tarkoitetuissa tutkimusmenettelyjä koskevissa ohjeissa vahvistettujen sääntöjen noudattaminen.

iii) OLAFin tutkimusten keston seuranta

Asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 15 artiklan 1 kohta: Valvontakomitea valvoo säännöllisesti viraston tutkimustehtävän toteutumista, jotta voidaan vahvistaa viraston riippumattomuutta sille tällä asetuksella uskottujen toimivaltuuksien asianmukaisessa käytössä. Asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 15 artiklan 1 kohdan toinen alakohta: Valvontakomitea seuraa erityisesti prosessuaalisten takeiden soveltamista ja tutkimusten kestoa pääjohtajan sille 7 artiklan 8 kohdan mukaisesti toimittamien tietojen perusteella. Asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 7 artiklan 5 kohta: Tutkimukset suoritetaan keskeytyksettä ajassa, joka on oikeassa suhteessa olosuhteisiin ja tutkittavan asian monitahoisuuteen nähden. Asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 7 artiklan 8 kohta Jos tutkimusta ei saada päätökseen 12 kuukauden kuluessa sen aloittamisesta, pääjohtaja ilmoittaa asiasta valvontakomitealle tämän 12 kuukauden jakson päättyessä ja sen jälkeen aina kuuden kuukauden välein ja mainitsee tilanteen syyt sekä tutkimuksen nopeuttamiseksi suunnitellut korjaavat toimenpiteet.

Yleisiä huomioita

29. OLAFin tutkimusten keston valvonta on yksi valvontakomitean päätehtävistä OLAFin riippumattomuuden vahvistamiseksi.

30. Velvollisuus toimia kohtuullisessa ajassa hallintomenettelyissä on unionin oikeuden yleinen periaate, joka sitä paitsi mainitaan perusoikeuskirjan 41 artiklan 1 kohdassa osana oikeutta hyvään hallintoon ( 10 ) . Oikeuskäytännön mukaan silloin, kun menettelyn kestosta ei ole säädetty unionin oikeuden säännöksessä, käsittelyajan kohtuullisuutta on arvioitava kunkin asian ominaispiirteiden kokonaisuuden perusteella ja erityisesti sen perusteella, mikä merkitys asialla on asianosaiselle, asian monitahoisuuden perusteella ja asianosaisten käyttäytymisen perusteella ( 11 )

31. Tästä oikeuskäytännöstä sekä OLAF-asetuksen ( 12 ) 7 artiklan 5 kohdasta seuraa, että OLAFin tutkimukset olisi suoritettava keskeytyksettä ajassa, joka on oikeassa suhteessa olosuhteisiin ja tutkittavan asian monitahoisuuteen nähden ( 13 )

32. Komitea katsoo myös, että on ratkaisevan tärkeää korostaa sen roolia, sellaisena kuin se täsmennetään unionin tuomioistuinten oikeuskäytännössä ( 14 ) , sekä sen valvontatehtävän laajuutta etenkin yli 12 kuukautta kestävien tutkimusten yhteydessä.

33. Seuraamalla säännöllisesti OLAFin tutkimusten kestoa ja mahdollisten aiheettomien viivästysten syitä valvontakomitea pyrkii vahvistamaan OLAFin tutkimusten riippumattomuutta ja puolueettomuutta. Seurannalla varmistetaan, että mitkään ulkopuoliset tai sisäiset tahot eivät puutu tutkimusten puolueettomaan toteutukseen, että kaikkia kohdellaan tasavertaisesti ja että mahdolliset viivästykset ovat kohtuullisia ja perusteltavissa tutkittavan tapauksen monitahoisuudella ja/tai olosuhteilla.

34. Liian kauan kestävällä tutkimuksella, jonka kestoa ei voida perustella tutkittavan tapauksen olosuhteilla ja/tai monitahoisuudella, voi myös olla vakavia seurauksia i) asianomaisten henkilöiden puolustautumisoikeuksien kannalta (henkilöillä on EU:n perusoikeuskirjan 41 artiklassa vahvistettu oikeus siihen, että heidän asiansa käsitellään kohtuullisessa ajassa) ja ii) tutkimuksen jatkamiselle (koska näytön kerääminen on sitä vaikeampaa, mitä enemmän kuluu aikaa). OLAFin tutkimusten kestoa seuraamalla valvontakomitea varmistaa, että perusoikeuskirjan 41 artiklassa taattuja prosessuaalisia oikeuksia todella sovelletaan.

35. Komitean seurantatoimilla pyritään myös varmistamaan, että EU:n toimielimet, elimet, toimistot ja virastot sekä asianomaiset jäsenvaltiot ottavat huomioon OLAFin tekemien tutkimusten tulokset ja päätelmät ja toteuttavat niiden perusteella asianmukaiset jatkotoimenpiteet. Oikeudelliset, taloudelliset tai kurinpidolliset jatkotoimet sekä mahdollisuus nostaa syyte ja periä varat takaisin voivat vaarantua peruuttamattomalla tavalla esimerkiksi vanhentumisaikoihin liittyvien ongelmien takia (asia ehtii vanhentua sovellettavan kansallisen lainsäädännön nojalla) tai jos kansallisten oikeusviranomaisten on mahdotonta tutkia pitkän ajan takaisia tapahtumia.

36. Tutkimusten kestoa seuraamalla komitea varmistaa myös sen, että OLAFille osoitetut henkilö- ja taloudelliset resurssit on käytetty tehokkaasti, sillä tämä saattaa vaikuttaa OLAFin tutkimuspolitiikan painopisteiden ja viraston kokonaistalousarvion toteutukseen.

37. On tärkeää korostaa, että toteuttaakseen tätä OLAF-asetuksen 7 artiklan 8 kohdassa annettua erityistehtäväänsä komitean on analysoitava tapauskohtaisesti kaikki yli 12 kuukautta kestäneet tutkimukset. Tällä tavalla varmistetaan, että OLAFin tutkimukset tehdään keskeytyksettä ajassa, joka on oikeassa suhteessa tutkittavan asian olosuhteisiin ja monitahoisuuteen. Jotta valvontakomitea voi täyttää toimeksiantonsa, sillä on oltava suora ja rajoitukseton pääsy – jollei kaikkeen OLAFin tapausaineistoon – vähintään sellaisiin tietoihin, jotka ovat välttämättömiä kunkin tapauksen ymmärtämiseksi, asianomaisen henkilön tai asianomaisten henkilöiden tunnistamiseksi sekä tutkintatoimien aikataulun ja tapauksenhallintaa koskevien OLAFin päätösten seuraamiseksi. Komitea kunnioittaa tässä yhteydessä täysin OLAFin riippumattomuutta tutkimusten suorittamisessa eikä puutu niiden toteuttamiseen.

Oikeus tutustua tapauksia koskeviin tietoihin

38. Valvontakomitea totesi edellisessä toimintakertomuksessaan, että OLAFin vuonna 2019 toimittamat kertomukset tapauksista, joissa tutkimukset kestivät yli 12 kuukautta, eivät sisältäneet tietoja, joiden perusteella komitea olisi voinut valvoa tehokkaasti tutkimusten kestoa ( 15 ) . Valtaosa kertomuksista ei esimerkiksi sisältänyt tapauskuvauksessa mitään merkityksellistä tai konkreettista tietoa, jonka avulla komitea olisi voinut arvioida, pitivätkö OLAFin tutkimusten keston perusteluiksi esittämät syyt paikkansa ja olivatko tutkimusten loppuun saattamiseksi toteutetut toimenpiteet asianmukaisia.

39. Valvontakomitea palauttaa mieleen kolmen toimielimen oikeudellisten yksiköiden yhteisen lausunnon, jäljempänä ”yhteinen lausunto” ( 16 ) , jossa vahvistetaan, että on valvontaelimen (tässä tapauksessa valvontakomitean) tehtävä päättää tarveharkinnan perusteella, mitkä tiedot valvonnan kohteena olevan elimen (tässä tapauksessa OLAFin) olisi toimitettava ja mitkä tiedot riittävät valvontatehtävän suorittamiseksi. Tämä on välttämätöntä, jotta voidaan varmistaa valvontakomitean riippumattomuus OLAFin tutkimusten arvioinnissa ja samalla OLAFin riippumattomuus. Kuten yhteisessä lausunnossa korostetaan, OLAFin olisi helpotettava valvontakomitean tehtävää ja toimitettava pyydetyt tiedot, paitsi jos kyseiset tiedot ovat ilmeisen merkityksettömiä tai niiden välittäminen tarkoittaisi väistämättä puuttumista käynnissä olevan tutkimuksen suorittamiseen ( 17 )

41. OLAFin pääjohtaja ja valvontakomitea aloittivat kuluneella kertomuskaudella vuoropuhelun löytääkseen keinot, joilla komitealle voidaan palauttaa vuotta 2013 edeltäneet oikeudet tutustua tapauskohtaisiin tietoihin, jotka ovat saatavilla ja rekisteröityinä OLAFin sisällönhallintajärjestelmässä (OCM). Tämä on ehdoton edellytys sille, että komitea voi valvoa tehokkaasti OLAFin riippumattomuutta sen tekemissä ulkoisissa ja sisäisissä tutkimuksissa. Komitea panee tyytyväisenä merkille työn, jota OLAFin pääjohtaja teki vuoden 2019 viimeisten kuukausien aikana sopivan ratkaisun löytämiseksi tähän tärkeään kysymykseen. Samalla komitea pitää valitettavana sitä, että nykyinen keskustelu on kestänyt niin pitkään, ja toivoo, että toimiva ja molempien osapuolten hyväksymä ratkaisu löytyy mahdollisimman nopeasti, jotta komitea saa takaisin samanlaisen tarkoituksenmukaisen pääsyn tietoihin kuin sillä oli 14 ensimmäisen toimintavuotensa ajan.

42. Komitea lähetti helmikuussa 2019 OLAFin pääjohtajalle kaksi uutta ”mallikertomusta”, jotka perustuivat OLAFin itse aiemmin ehdottamaan raportointilomakkeeseen. Niistä ensimmäinen oli suunniteltu yli 12 kuukautta kestäviä tutkimuksia varten. Toinen, vähintään 18 kuukautta kestävien tutkimusten raportointiin tarkoitettu malli oli puolestaan suunniteltu sellaiseksi, että sen avulla voitaisiin tarkistaa, minkälaisia vaikutuksia on saatu OLAFin mahdollisesti toteuttamista korjaavista toimenpiteistä, jotka ovat tähdänneet tutkimusten nopeuttamiseen.

43. Molemmat mallikertomukset sisälsivät esimerkkejä tiedoista, jotka komitea katsoi vähintään tarvitsevansa toteuttaakseen OLAF-asetuksen 7 artiklan 8 kohdan ja 15 artiklan 1 kohdan mukaista valvontatehtäväänsä. Niitä ovat: i) yksityiskohtainen kuvaus ilmoitetusta tapauksesta ja arvio sen taloudellisesta vaikutuksesta, ii) lainsäädäntö, jota on väitetysti rikottu, iii) mahdolliset seuraamukset ja vanhentumisaikoihin liittyvät huomiot, iv) toteutetut operatiiviset toimet ja niiden tulokset, v) vielä toteutettavat operatiiviset toimet, vi) syyt tapauksen päätökseen saattamatta jättämiselle ja vii) tutkimuksen nopeuttamiseksi toteutetut tai suunnitellut korjaavat toimenpiteet.

44. OLAF toimitti valvontakomitealle toukokuussa 2019 oman ehdotuksensa mallikertomuksesta. Komitea ei kuitenkaan ollut tyytyväinen siihen, koska se ei sisältänyt komitean pyytämiä olennaisia vähimmäistietoja. OLAF esitti heinäkuussa 2019 uuden ja tarkistetun ehdotuksen 12 kuukautta kestäneitä tutkimuksia varten laaditusta mallilomakkeesta. Sillä pyrittiin vastaamaan komitean vakavaan huoleen ja epäilyksiin siitä, millaista tietoa komitean saataville asetettaisiin.

45. Valiokunta esitteli OLAFin pääjohtajalle analyysinsa tulokset ja ehdotuksensa vaihtoehtoiseksi ratkaisuksi marraskuussa 2019. Valvontakomitea on analysoinut tarkasti OLAFin ehdotuksen uudesta ja tarkistetusta raportointilomakkeesta ( 23 ) . Vaikka uutta mallilomaketta voidaan pitää parempana kuin edeltäjäänsä (jota OLAF käytti vuodesta 2013 maaliskuuhun 2019 asti), se ei edelleenkään täytä komitean tarpeita sille toimitettujen tietojen laadun ja kattavuuden osalta. Vielä suurempi ongelma on se, että mallilomakkeista ja -kertomuksista on poistettu henkilötiedot, minkä takia valvontakomitean on lähes mahdotonta tehdä arviointinsa.

46. Valvontakomitealle toimittamien tietojen laatua koskevan keskustelun yhteydessä OLAFin pääjohtaja pyysi 18. heinäkuuta 2019 Euroopan tietosuojavaltuutetulta lausuntoa. Pääjohtajan tarkoituksena oli lähinnä selvittää, rikkoisiko hän sovellettavia tietosuojasäännöksiä, jos paljastaisi OLAF-asetuksen 7 artiklan 8 kohdan mukaisia raportointitehtäviä suorittaessaan yli vuoden kestävien OLAFin tutkimusten kohteena olevien henkilöiden nimet.

47. Sihteeristö järjesti Euroopan tietosuojavaltuutetun pyynnöstä (joka esitettiin 22. elokuuta 2019) Euroopan tietosuojavaltuutetun kanssa kaksi kokousta (15. marraskuuta ja 2. joulukuuta 2019), joissa keskusteltiin yksityiskohtaisesti komitean toimeksiannosta sekä siitä, millaisia tietoja se tarvitsee suorittaakseen OLAF-asetuksen mukaiset seuranta- ja valvontatehtävänsä. Valvontakomitea toimitti kirjalliset huomautuksensa Euroopan tietosuojavaltuutetulle 17. joulukuuta 2019. OLAF toimitti 5. helmikuuta 2020 lisätietoja Euroopan tietosuojavaltuutetulle.

48. Kuten on jo todettu useaan otteeseen, valvontakomitea ei suorita vakiomuotoisia ja automaattisia tarkastuksia, vaan analysoi yksityiskohtaisesti jokaisen yksittäisen tutkimuksen, joka on kestänyt yli 12 kuukautta. Komitean mielestä yli 12 kuukautta kestäneitä tutkimuksia koskevassa kertomuksessa olisi julkistettava OLAFin tutkimusten kohteena olevien henkilöiden ja oikeushenkilöiden tunnistetiedot. Komitean jäsenten on tärkeää ja välttämätöntä tietää alusta alkaen tutkimuksen kohteena olevien henkilöiden henkilöllisyys, jotta he voisivat arvioida, riittävätkö OLAFin esittämät syyt siihen, ettei se ole saattanut päätökseen jotakin tiettyä tutkimusta, perusteluksi tutkimuksen kestolle. Ilman tätä tietoa komitea ei voi täyttää tehtäväänsä.

49. Komitea muistuttaa, että sen seurantatoimien yhteydessä suorittama tietojen käsittely kuuluu oikeutetusti sen julkisen vallan käyttämiseen, joka sille suoraan annetaan OLAF-asetuksessa (7 artiklan 8 kohta ja 15 artiklan 1 kohta). Euroopan tietosuojavaltuutettu totesi tällaisen tietojen käsittelyn lailliseksi ensimmäisen kerran jo vuonna 2007 antamassaan lausunnossa ( 24 ) . Komitea korostaa tässä yhteydessä, ettei sen tarvitse päästä OLAFin tutkimuksessa mainittujen henkilöiden henkilötietoihin, vaan asianomaisen tai asianomaisten nimet riittävät. Komitean näkemys, jonka se on ilmaissut myös Euroopan tietosuojavaltuutetun kanssa käymissään keskusteluissa ja kirjeenvaihdossa, on kuitenkin aina ollut se, että sen tässä yhteydessä suorittama tietojen käsittely on asianmukaista, olennaista ja sopivan laajaa ja mahdollistaa sille OLAF-asetuksessa annetun erityisen toimeksiannon täyttämisen.

50. tietosuojavaltuutettu vahvisti, että valvontakomitean suorittama henkilötietojen käsittely on lainmukaista ja välttämätöntä ( 26 ). Euroopan tietosuojavaltuutettu vastasi maaliskuussa 2020 lausuntopyyntöön, jonka OLAFin pääjohtaja oli esittänyt EU:n uusien tietosuojasääntöjen voimaantulon jälkeen ( 25 ) . Lausunnossaan

51. Valvontakomitea kehotti OLAFia panemaan Euroopan tietosuojavaltuutetun päätelmät täytäntöön ilman aiheetonta viivytystä ja antamaan komitealle pääsyn yli 12 kuukautta kestäviin tutkimuksiin osallistuvien (luonnollisten) henkilöiden henkilöllisyystietoihin. Komitea yhtyy täysin myös Euroopan tietosuojavaltuutetun näkemykseen siitä, etteivät oikeushenkilöiden tunnistetiedot ole sovellettavassa EU:n lainsäädännössä tarkoitettuja henkilötietoja, joten ne olisi julkistettava.

Valvontakomitean vuonna 2019 saamat kertomukset yli 12 kuukautta kestäneistä tutkimuksista

52. Vuonna 2019 OLAF toimitti valvontakomitealle 587 kertomusta ( 27 ) kaikkiaan 375 yksittäisestä tutkimuksesta, joiden kesto oli yli 12 kuukautta. Kyseisistä tapauksista 12 kuukautta kestäneiden tutkimusten osuus oli 34,4 prosenttia ja yli 18 kuukautta kestäneiden tutkimusten osuus 27,2 prosenttia. Komitea totesi, että kaikista 7 artiklan 8 kohdan nojalla ilmoitetuista tapauksista yli 24 kuukautta kestäneiden tutkimusten osuus oli 38,4 prosenttia. Eriteltyinä luvut näyttävät tältä: 24 kuukautta kestäneiden tutkimusten osuus 16,5 prosenttia, 30 kuukautta kestäneiden tutkimusten osuus 11,2 prosenttia, 36 kuukautta kestäneiden tutkimusten osuus 4,5 prosenttia, 42 kuukautta kestäneiden tutkimusten osuus 4,8 prosenttia, 48 kuukautta kestäneiden tutkimusten osuus 0,8 prosenttia ja yli 48 kuukautta kestäneiden tutkimusten osuus 0,5 prosenttia (kaavio 1). Komitea totesi, että vuonna 2019 käynnissä oli 144 tutkimusta, jotka olivat kestäneet jo yli 24 kuukautta. OLAFin yli 24 kuukautta kestäneet tutkimukset esitetään alakohtaisesti kaaviossa 2. Kaavio 1 375 yksittäistä tapausta – 2019 Kaavio 2 144 yksittäistä tutkimusta, joiden kesto oli yli 24 kuukautta – 2019

53. Vuoden 2019 ensimmäisellä neljänneksellä OLAF toimitti valvontakomitealle kyseiset tiedot vuodesta 2013 huhtikuuhun 2019 käytössä olleen raportointimallin mukaisesti. Komitea on toistuvasti huomauttanut, että kyseiset kertomukset ovat sisällöltään epätarkoituksenmukaisia ja puutteellisia.

54. Vuoden 2019 toisella neljänneksellä komitealle toimitetut kertomukset perustuivat OLAFin toukokuussa 2019 esittelemään malliin, ja heinäkuun ja joulukuun 2019 välisenä aikana toimitetut kertomukset perustuivat OLAFin heinäkuussa 2019 esittelemään malliin (yhteensä 263 kertomusta).

Valvontakomitean analyysi 263 kertomuksesta, jotka koskevat yli 12 kuukautta kestäneitä tutkimuksia

55. Tarkastellessaan yli 12 kuukautta kestäneitä tutkimuksia koskevia kertomuksia, joita annettiin huhti–elokuun 2019 välisenä aikana 263, valvontakomitea arvioi myös sitä, missä määrin OLAFin vasta esittelemät raportointimallit mahdollistivat sellaisten riittävien ja merkityksellisten tietojen toimittamisen, joiden avulla komitea voisi seurata prosessuaalisten takeiden soveltamista ja tutkimusten kestoa OLAF-asetuksen 7 artiklan 8 kohdan mukaisesti.

56. Komitea tarkasteli analyysissaan erityisesti sitä, sisälsikö kukin OLAFin toimittama kertomus seuraavat seikat, jotka ovat olennaisia komitean valvontatehtävien toteuttamisessa: — yksityiskohtainen kuvaus tapauksesta — arvio taloudellisista vaikutuksista — lainsäädäntö, jota väitetään rikotun — mahdolliset seuraamukset ja vanhentumisaikoihin liittyvät seikat — toistaiseksi toteutetut operatiiviset toimet ja niiden tulokset — vielä toteutettavat operatiiviset toimet — syyt siihen, ettei tapausta ole saatu päätökseen, mukaan lukien resurssien kohdentaminen, operatiivisen työn määrä, yhteistyöhön liittyvät seikat ja muut kysymykset.

57. Valvontakomitea pysyi aiemmassa kannassaan, jonka mukaan OLAFin uusien raportointimallien mukaan toimittamat tiedot eivät edelleenkään ole laadultaan sellaisia, että komitea voisi seurata tutkimusten kestoa OLAF-asetuksen 7 artiklan 8 kohdan mukaisesti ja siten toteuttaa tehokkaasti valvontatehtäväänsä.

58. Kertomukset eivät esimerkiksi sisällä kaikissa analysoiduissa tapauksissa riittäviä tietoja tosiseikoista ja/tai asian taustoista sen varmistamiseksi, että komitea saa käsityksen ainakin tapauksen tärkeimmistä tosiseikoista. Tapauksissa, joissa tutkimuksen kohdetta oli laajennettu, kertomuksissa ei kerrottu laajentamisen syitä. Vielä merkittävämpää on se, ettei yhdessäkään kertomuksessa anneta tutkimuksen kohteena olevan oikeushenkilön tai luonnollisen henkilön (joita voi olla useampia) tunnistetietoja.

59. Kertomukset eivät myöskään aina sisällä arviota taloudellisista vaikutuksista ja mahdollisista seuraamuksista. Lisäksi vain harvassa tapauksessa kertomus sisälsi tiedot lainsäädännöstä, jota väitettiin rikotun, vaikka kyse on valvonnan kannalta tärkeästä seikasta.

60. Useimmissa kertomuksissa ei selvitetty tutkintatoimien aikataulua tai aikajärjestystä, sillä päivämäärät mainittiin vain harvoissa tapauksissa. Kertomukset eivät myöskään sisältäneet merkityksellisiä tietoja jo toteutettujen tutkintatoimien tuloksista, eikä niissä mainittu järjestelmällisesti kunkin toimen yleistä tai erityistä tarkoitusta. Lukijan oli mahdollista yksilöidä viimeisen puolen vuoden aikana toteutetut toimet vain muutamassa poikkeustapauksessa.

61. Selitykset sille, ettei tutkimusta ollut vielä saatu päätökseen, olivat riittämättömiä tai puuttuivat kokonaan ( 28 ) . Joissain tapauksissa ei tuoda selkeästi tai riittävästi esiin mitään sellaista ongelmaa, jolla voitaisiin perustella kyseinen viivästys.

62. Yli 18 kuukautta kestäneiden tutkimusten tapauksissa kertomuksissa ei käsitellä aiemmin mainittujen korjaustoimenpiteiden täytäntöönpanoa (tämä tieto annettiin vain poikkeuksellisesti). Näin ollen oli mahdotonta arvioida, miten asia oli edennyt toimenpiteiden jälkeen, jos edistystä oli edes tapahtunut.

63. Näiden havaintojen perusteella sekä OLAFin henkilöresurssien tehottoman käytön välttämiseksi valvontakomitea ehdotti toimivaa ja tehokasta ratkaisua, joka mahdollistaisi komitealle järjestelmällisen ja automaattisen pääsyn tiettyihin OLAFin sisällönhallintajärjestelmässä jo oleviin OLAFin asiakirjoihin . Komitea katsoo, että tämä ratkaisu poistaisi suurelta osin tai jopa kokonaan lisätyön, jota OLAFin tutkijoille aiheutuu, kun he joutuvat laatimaan komiteaa varten lisäkertomuksia, jotka sisältävät täysin samat tiedot kuin sisällönhallintajärjestelmään aiemmin tallennetut, muita tapauksia koskevat kertomukset. Tällainen suora pääsy erityisiin ja olemassa oleviin tietoihin antaisi komitealle mahdollisuuden saada kattavaa ja merkityksellisestä tietoa yli 12 kuukautta kestäneistä tutkimuksista ja siten täyttää OLAF-asetuksen 7 artiklan 8 kohdan mukainen toimeksianto. Komitea korostaa kuitenkin kattavuuden vuoksi, että mahdollinen suora pääsy sähköisesti sisällönhallintajärjestelmään tallennettuihin tapauskohtaisiin tietoihin ei poista OLAFin pääjohtajalle edellä mainitun OLAF-asetuksen säännöksessä asetettua velvollisuutta ilmoittaa komitealle jatkossakin syyt, joiden takia tutkimuksia ei ole saatettu loppuun 12 kuukauden kuluessa niiden aloittamisesta, sekä kyseisten tutkimusten nopeuttamiseksi suunnitellut korjaustoimenpiteet.

64. Euroopan tietosuojavaltuutetun hiljattain antaman, vuoden 2007 lausuntoa päivittävän lausunnon ansiosta komitea suhtautuu optimistisesti siihen, että lopullinen ratkaisu löydetään vuoden 2020 aikana.

Prosessuaalisten takeiden soveltamista koskeva seuranta

Asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 15 artiklan 1 kohdan toinen alakohta: Valvontakomitea seuraa erityisesti prosessuaalisten takeiden soveltamista (…). Asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 17 artiklan 7 kohta: Pääjohtaja luo sisäisen neuvonanto- ja valvontamenettelyn, mukaan lukien oikeudellisen tarkastuksen, joka liittyy muun muassa asianomaisten henkilöiden prosessuaalisten takeiden ja perusoikeuksien (…) kunnioittamiseen. Asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 9 artikla: Prosessuaaliset takeet (ei toisteta tässä yhteydessä artiklan pituuden vuoksi)

OLAFin ilmoittamat yksittäiset valitukset OLAFin tutkimuksista

65. OLAF-asetuksen 9 artiklassa luetellaan periaatteet ja prosessuaaliset takeet, joita OLAFin olisi sovellettava tutkimuksissaan. Asetuksen 15 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaan valvontakomitean erityisenä tehtävänä on seurata, että OLAF soveltaa prosessuaalisia takeita tutkimuksia tehdessään. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan OLAFin on noudatettava EU:n lainsäädännössä ja erityisesti perusoikeusasiakirjassa vahvistettuja perusoikeuksia ( 29 ) . Komitea kiinnittää joka vuosi erityistä huomiota tähän toimeksiantonsa osa-alueeseen, sillä kyse on äärimmäisen tärkeästä asiasta OLAFin tutkimusten kohteena oleville.

66. OLAFin tutkimuksen kohteena olevat henkilöt voivat tehdä valituksen suoraan OLAFin pääjohtajalle. OLAFin verkkosivustolla esitetään yksityiskohtaisesti ja julkisesti menettely, jota OLAF soveltaa valitusten käsittelyssä ( 30 ) . OLAFin pääjohtaja on ryhtynyt toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että yksittäisiä valituksia koskevat kertomukset lähetetään valvontakomitealle vähintään kahdesti vuodessa. Komitea sai syyskuussa 2019 kertomuksen prosessuaalisia takeita koskevista valituksista. Se kattoi vuoden 2019 ensimmäisen puoliskon (tammikuu–kesäkuu 2019). Vuoden 2019 toista puoliskoa koskeva erillinen kertomus toimitettiin komitealle helmikuussa 2020. Kertomukset sisälsivät tietoa i) prosessuaalisia takeita koskevista valituksista, jotka OLAFille oli tehty sen oman valitusmenettelyn mukaisesti (yhteensä kuusi valitusta (31)) ii) OLAFia koskevista kanteluista, jotka oli tehty Euroopan oikeusasiamiehelle (yhteensä neljä kantelua).

67. Vuonna 2019 OLAFille ei tehty yhtään henkilöstösääntöjen 90 a artiklan mukaista valitusta.

68. Edellä mainituissa kahdessa OLAFin kertomuksessa esitetyt selitykset olivat informatiivisia mutta yleisluontoisia. OLAFin tutkimusten väitetyt oikeuksien loukkaukset lueteltiin kuvailevalla tavalla, ja niiden lisäksi esitettiin lyhyet tiivistelmät OLAFin vastauksista kuhunkin väitteeseen. Kertomuksissa yksilöitiin myös tapaukset, jotka Euroopan oikeusasiamies oli ratkaissut, sekä esitettiin lyhyt tiivistelmä oikeusasiamiehen päätelmistä. Valvontakomitean ei ollut mahdollista seurata prosessuaalisia takeita ja perusoikeuksia koskevaa kehitystä OLAFin alun perin toimittamien tietojen perusteella.

69. Varmistaakseen, että OLAFin tutkimusten kohteena olevien henkilöiden perusoikeuksia oli kunnioitettu ja että OLAF oli soveltanut asianmukaisesti prosessuaalisia takeita, komitea pyysi saada tutustua i) alkuperäisiin valituksiin ja ii) OLAFin niihin antamiin vastauksiin.

70. OLAF toimitti valvontakomitealle tämän pyytämät tiedot helmikuussa 2020. Valitukset ja OLAFin vastaukset analysoituaan komitea pyysi lisätietoja kuudesta OLAFin käsittelemästä valituksesta. OLAF toimitti nämä tiedot huhtikuussa 2020.

OLAFin käsittelemien yksittäisten valitusten analyysi

71. Kymmenestä OLAFia koskevasta kantelusta Euroopan oikeusasiamies oli jo ratkaissut asian lopullisesti neljässä tapauksessa ja todennut, ettei hallinnollista epäkohtaa ollut. Näin ollen sihteeristö kohdisti huomionsa niihin kuuteen valitukseen, jotka oli tehty suoraan OLAFille vuonna 2019.

72. Valituksissa esitetyt väitteet koskivat pääasiassa 1) asianomaisten henkilöiden oikeutta tulla kuulluksi 2) asianomaisten henkilöiden oikeutta tutustua tutkimuksen asiakirja-aineistoon ja heitä vastaan käytettyihin asiakirjoihin.

73. Ensin mainitusta oikeudesta (kohta 1) valvontakomitea toteaa, että voidakseen käyttää tosiasiallisesti oikeuttaan tulla kuulluksi asianomaisten on saatava tiedot kaikista heitä koskevista tosiseikoista. Näin ollen OLAFin olisi toimitettava kaikki asiaankuuluvat tosiseikat ja pidettävä kirjaa kaikista asianomaisen henkilön esittämistä huomautuksista ( 32 ) . Kaikissa kuudessa analysoidussa valituksessa valittajat, toisin sanoen OLAFin tutkimuksen kohteena olleet henkilöt, vetosivat seuraaviin väitteisiin: a) OLAFin tosiseikkoja koskevassa yhteenvedossa esittämät tosiseikat olivat joko puutteellisia tai epäselviä tai eivät pitäneet paikkaansa, eikä asianomaisella henkilöllä ollut tilaisuutta esittää huomautuksia itseään koskevista tosiseikoista (OLAF-asetuksen 9 artiklan 4 kohta). b) Asianomaisen henkilön (paikan päällä tehtyjen tarkastusten yhteydessä antamia) lausuntoja ei ollut liitetty paikan päällä tehtävän tarkastuksen raporttiin. c) Määräaika OLAFin havaintoja koskevien huomautusten tekemiseksi oli liian lyhyt. d) OLAFin olisi pitänyt antaa asianomaiselle henkilölle mahdollisuus tulla kuulluksi suullisessa kuulemisessa tai kuulustelussa.

74. Valvontakomitea katsoi, että tapauksissa a, b ja c oli mahdollista väittää, että OLAF oli jättänyt soveltamatta prosessuaalisia takeita tutkimuksia tehdessään, ja päätti siten tutkia tarkemmin kyseisten tapausten asiakirja-aineistoa.

75. Perinpohjaisen analyysin perusteella komitea katsoi, että edellä mainitut väitteet olivat perusteettomia, että OLAFin asianomaisille henkilöille toimittamat tosiseikkoja koskevat yhteenvedot olivat selkeitä ja täydellisiä ja että asianomaisille henkilöille oli tosiasiallisesti annettu tilaisuus esittää huomautuksia kyseisistä tosiseikoista. OLAF oli myös toimittanut lisätietoja ja pidentänyt pyynnöstä vastauksen antamisen määräaikaa sekä korjannut mahdolliset asiavirheet. Yhdessä tapauksessa OLAF antoi mahdollisuuden tutustua tiettyihin asiakirjoihin, joiden se katsoi olevan tarpeellisia käsiteltävien kysymysten ymmärtämiseksi.

76. Kuulemista tai kuulustelua koskevasta oikeudesta (kohta d) valvontakomitea huomauttaa, että OLAF-asetuksen 9 artiklan 4 kohdassa vahvistetun periaatteen mukaan asianomaista henkilöä nimeltä mainitsevia päätelmiä ei saa tehdä ilman, että tälle on annettu tilaisuus esittää huomautuksia kaikista itseään koskevista tosiseikoista. OLAF saa kuitenkin valita keinon, jolla asianomaiselle henkilölle annetaan tilaisuus esittää huomautuksensa. Mitään suullista käsittelyä tai suullista kuulemista koskevaa oikeutta ei ole olemassa. Sen sijaan ratkaisevaa on se, onko asianomaiselle henkilölle annettu tilaisuus esittää näkemyksensä kirjallisesti. Kattavuuden nimissä on myös todettava, että OLAF-asetuksen 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa kuulemisessa ei ole kyse kuultavan henkilön oikeudesta, vaan OLAFin toteuttamasta tutkimustoiminnasta. Kyseisen toimenpiteen tarpeellisuudesta päättää kussakin tapauksessa OLAF, ei asianomainen henkilö.

77. Toiseksi mainitusta oikeudesta (kohta 2) eli tapauksen asiakirja-aineistoon tutustumista koskevasta oikeudesta valvontakomitea viittaa unionin tuomioistuinten oikeuskäytäntöön, jonka mukaan asianomaisella ei ole oikeutta tutustua OLAFin tutkimusasiakirjoihin ja/tai loppuraporttiin sen enempää puolustautumisoikeuksia koskevan periaatteen kuin perusoikeuskirjan 41 artiklan (oikeus tutustua itseään koskeviin asiakirjoihin) nojallakaan. Unionin tuomioistuimet ovat johdonmukaisesti katsoneet, että tutustumisoikeuden antaminen kyseisiin asiakirjoihin ennen asianomaiselle henkilölle vastaisen lopullisen päätöksen antamista voisi vaarantaa OLAFille annetun toimeksiannon tehokkuuden ja luottamuksellisuuden sekä OLAFin riippumattomuuden. Koska OLAFin tutkimuskertomuksia tai sellaisia OLAFin päätöksiä, jotka koskevat tietojen siirtämistä kansallisille oikeusviranomaisille, ei pidetä henkilöille vastaisina, OLAFilla ei ole velvollisuutta antaa asiakirja-aineistoaan tutustuttavaksi ennen tällaisen päätöksen antamista. Oikeuskäytännössä on perustellusti rajoitettu tämän oikeuden käyttöä tässä vaiheessa, koska sen käyttö on varmistettu täysimääräisesti toimivaltaisten kansallisten viranomaisten suorittamien tutkimusten myöhemmissä vaiheissa (oikeudelliset, kurinpitomenettelyyn liittyvät ja taloudelliset jatkotoimet).

78. Valvontakomitea ei siis ole havainnut, että analysoiduissa tapauksissa olisi rikottu prosessuaalisia takeita. Komitea seuraa silti jatkossakin tarkasti kaikkia OLAFille tehtyjä valituksia.

Valvontakomitealle tehdyt valitukset OLAFista

79. Valvontakomitean sähköinen asiointiosoite ( 33 ) toimii yhteyspisteenä, jonka kautta sidosryhmät ja yksityishenkilöt voivat ilmoittaa komitealle sen vastuualueeseen kuuluvista huolenaiheista ja ongelmista.

80. Komitea saa usein valituksia joko meneillään olevista OLAFin tutkimuksista tai väitetystä petollisesta toiminnasta, joka vahingoittaa EU:n taloudellista etua. Tällaiset valitukset eivät kuitenkaan kuulu komitean toimivaltaan, sillä se ei ole petostentorjuntaelin eikä OLAFin päätöksiä käsittelevä valituslautakunta.

81. Komitea kuitenkin välittää kaikki merkitykselliset tiedot OLAFille ja ilmoittaa tästä lähettäjälle. Vuonna 2019 komitealle tehtiin melko vähän valituksia OLAFin päätöksistä tai meneillään olevista tutkimuksista. Yhdessä perusoikeuksien väitettyä loukkaamista koskevassa tapauksessa asianomaiset henkilöt olivat jo tehneet valituksen OLAFille. Komitea kuitenkin katsoi, ettei jatkotoimille ollut tarvetta, koska toimivaltainen kansallinen oikeusviranomainen, jolle OLAF oli toimittanut loppukertomuksensa, käsitteli jo asiaa ja se oli myös Euroopan oikeusasiamiehen tutkittavana.

Kansallisille oikeusviranomaisille siirretyt tapaukset

Asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 17 artiklan 5 kohdan b alakohta: Pääjohtaja tiedottaa valvontakomitealle määräajoin viraston toiminnasta sekä tutkimuksista ja niiden johdosta toteutetuista toimista. Pääjohtaja tiedottaa valvontakomitealle määräajoin (…) b) tapauksista, joissa jäsenvaltioiden oikeusviranomaisille on toimitettu tietoja[.]

82. Vuonna 2019 OLAF toimitti valvontakomitealle luettelon 49 tapauksesta, jotka oli toimitettu kansallisille oikeusviranomaisille 1. lokakuuta 2018 ja 30. syyskuuta 2019 välisenä aikana ( 34 ) . Luettelossa mainitaan tapauksen viite-tiedot, päivä, jona loppukertomus toimitettiin kansallisille oikeusviranomaisille, sekä suosituksen vastaanottaja. Kyseisistä puhtaasti tilastollisista tiedoista ei ole juuri käytännön hyötyä komitealle.

83. Kuten todetaan valvontakomitean viimeisimmässä toimintakertomuksessa ja lausunnossa nro 2/2017 ( 35 ) , OLAFin olisi komitean mielestä toimitettava sille kansallisille oikeusviranomaisille lähetetty loppukertomus. OLAFin sisällönhallintajärjestelmä mahdollistaa jo suoran pääsyn kyseiseen kertomukseen. Komitealla pitäisi olla suora pääsy sisällönhallintajärjestelmässä oleviin tapausten loppukertomuksiin sen jälkeen, kun ne on toimitettu kansallisille oikeusviranomaisille.

84. Valvontakomitea kehottaa OLAFin pääjohtajaa noudattamaan jatkossa käytäntöä, jonka mukaan komitealle annetaan pääsy tapausten loppukertomuksiin.

Tapaukset, joissa asianomaiset viranomaiset eivät noudattaneet OLAFin suosituksia

Asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 17 artiklan 5 kohdan a alakohta: Pääjohtaja tiedottaa valvontakomitealle määräajoin viraston toiminnasta sekä tutkimuksista ja niiden johdosta toteutetuista toimista. Pääjohtaja tiedottaa valvontakomitealle määräajoin (…) a) tapauksista, joissa pääjohtajan antamia suosituksia ei ole noudatettu[.]

85. Valvontakomitea kiinnittää erityistä huomiota OLAFin tutkimusten lopputuloksiin. Toimivaltaisten viranomaisten toteuttamat toimet (kuten varojen takaisinperintä tai syytteen nostaminen) antavat OLAFille mahdollisuuden arvioida tutkimustoimintaansa, mutta jäsenvaltiot ja EU:n toimielimet voivat myös arvioida niiden perusteella EU:n taloudellisten etujen suojaamisen tasoa.

86. OLAF tarvitsee huomattavan määrän henkilöstöä sekä aineellisia ja taloudellisia resursseja voidakseen tutkia EU:n talousarvioon kohdistuvia petoksia, lahjontatapauksia ja EU:n toimielimissä tapahtuneita vakavia väärinkäytöksiä. Jos OLAF toteaa sääntöjenvastaisuuden tai petoksen tapahtuneeksi, kansalaiset odottavat, että OLAFin suosituksia noudatetaan, että petoksentekijät asetetaan syytteeseen ja tuomitaan ja että EU:n talousarvioon kohdistunut vahinko korvataan.

87. OLAFin vuotuisissa toimintakertomuksissa edellisiltä viideltä vuodelta esitettyjen lukujen mukaan OLAFin oikeudellisten suositusten mukaisten syytteeseenasettamispäätösten osuus on laskenut vuosien saatossa 53 prosentista 36 prosenttiin. Useat sidosryhmät ovat toistuvasti ilmaisseet olevansa huolissaan OLAFin kansallisille oikeusviranomaisille toimittamien loppukertomusten perusteella nostettujen syytteiden ja annettujen tuomioiden suhteellisen pienestä määrästä.

88. mens rea ). Joka tapauksessa kyseiset luvut edellyttävät OLAFilta huolellista pohdintaa ja valvontakomitealta erityistä huomiota Valvontakomitea yhtyy usein esitettyyn näkemykseen siitä, ettei (rikos-)oikeuden tehokkuutta voida arvioida tarkoituksenmukaisesti annettujen tuomioiden määrän perusteella. OLAFin jäsenvaltioille antamia suosituksia seuraavien syytetoimien ja tuomioiden määrää olisi ennemminkin verrattava sellaisten syytetoimien ja tuomioiden määrään, jotka perustuvat kansallisten hallintoviranomaisten tekemiin rikosilmoituksiin. Lisäksi syytteen hylkääminen ja vapauttavan tuomion antaminen on monitahoisissa talousrikoksissa muita rikoksia yleisempää, sillä niissä on monimutkaisten tosiseikkojen, lukuisien ja joskus epäselvien sääntöjen sekä muiden osatekijöiden takia hankalaa tai jopa mahdotonta näyttää toteen henkilön rikollinen aikomus (). Joka tapauksessa kyseiset luvut edellyttävät OLAFilta huolellista pohdintaa ja valvontakomitealta erityistä huomiota ( 36 )

89. Komitea antaa tunnustusta OLAFin toimille sen taloudellisten suositusten täytäntöönpanon parantamiseksi. Komitea on tyytyväinen myös OLAFin joulukuussa 2019 tekemään aloitteeseen valvontatyöryhmän perustamisesta tukemaan OLAFin pääjohtajaa OLAFin komissiolle ja Euroopan parlamentille antamien suositusten seurannassa ( 37 ) . Komitea kannattaa tätä ehdotusta ja yhtyy näkemykseen siitä, että OLAF tarvitsee lisäresursseja, jotta tämä voidaan tehdä tehokkaasti.

90. Valvontakomitea kuitenkin toteaa, että työryhmä näyttää painottavan toistaiseksi enemmän taloudellisia kuin oikeudellisia suosituksia. Vaikka tilastojen kerääminen ja tarkistaminen on osa yleistä arviointiprosessia, työryhmän olisi keskityttävä enemmän vaikutustenarviointiin selvittääkseen, miksi OLAFin suosituksia ei ole tähän mennessä noudatettu. Tällä tavalla OLAF voisi tarvittaessa auttaa paremmin suositusten vastaanottajia sekä ennakoida ja ratkaista jo varhaisessa vaiheessa ongelmia, jotka saattaisivat estää suositusten vastaanottajia toteuttamasta niitä.

OLAFin määräajoin toimittamat tiedot tapauksista, joissa toimivaltaiset viranomaiset eivät noudattaneet OLAFin suosituksia

91. OLAF-asetuksen mukaan ( 38 ) OLAFin pääjohtajalla on velvollisuus tiedottaa valvontakomitealle määräajoin tapauksista, joissa OLAFin suosituksia ei ole noudatettu.

92. Tämän velvoitteen täyttääkseen OLAFin pääjohtaja toimittaa komitealle kerran vuodessa kaavion, jossa esitetään yleiskatsaus OLAFin suositusten noudattamisesta. Valvontakomitealle lähetettäviin perustietoihin sisältyvät OLAFin tapausnumero, suosituksen antamispäivämäärä, vastaanottajan tunnistetiedot, lyhyt yhteenveto suosituksesta, sen vastauksen päivämäärä, jossa toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat, ettei suositusta aiota noudattaa, viranomaisen esittämät syyt suosituksen noudattamatta jättämiselle sekä joissain tapauksissa OLAFin esittämät lisähuomautukset.

93. Valvontakomitean edellisessä toimintakertomuksessa esitetyn pyynnön mukaisesti ( 39 ) OLAF on mukauttanut raportointijärjestelmän aikataulun kalenterivuoteen (tammikuu–joulukuu). Näin se on kattavampi ja vähemmän alttiimpi virheille.

94. OLAF oli ilmoittanut komitealle, että se toimittaisi pyydetyt luvut huhtikuuhun 2020 mennessä. OLAF toimitti kuitenkin komitealle vasta heinäkuussa 2020 konsolidoidun kertomuksen niistä OLAFin tammi- ja joulukuun 2019 välisenä aikana antamista oikeudellisista ja kurinpidollisista suosituksista, joita ei ollut noudatettu. Tämän lausunnon hyväksymishetkellä komitea ei ollut saanut puuttuvia tietoja, jotka koskevat OLAFin taloudellisia suosituksia.

95. Edellä mainittujen tietojen perusteella OLAF sai vastaukset 42 tapaukseen, joissa viranomaiset olivat päättäneet olla noudattamatta OLAFin oikeudellisia suosituksia. Toimivaltaisten viranomaisten ilmoittamat syyt OLAFin suositusten noudattamatta jättämiselle voidaan jaotella seuraavasti tyypin ja mainintakertojen mukaan: Taulukko 1 Toimivaltaiset viranomaisten ilmoittamat syyt OLAFin suositusten noudattamatta jättämiselle Lukumäärä Ilmoitettu syy 22 Näytön puute/riittämättömyys 12 Kyseessä ei ole rikos 4 Asian vanhentuminen 3 Asian vähäinen merkitys 2 Resurssien puute 1 Hankaluudet todisteiden keräämisessä 1 Toimivallan puuttuminen 1 Muut

96. Sellaisten tapausten määrä, jotka jätetään tutkimatta tai joissa ei nosteta syytettä näytön puutteen tai riittämättömyyden takia, kasvaa vuosi vuodelta (vuonna 2019 tapauksia oli 22 ja edellisellä kertomuskaudella 11). Valvontakomitea panee myös merkille, että sellaisia tapauksia, jotka kansalliset viranomaiset jättivät tutkimatta, koska rikosta ei voitu todeta, oli suhteellisen paljon (12 tapausta). Komitea katsoo, että vaikka OLAF suoritti joissain tapauksissa tutkimukset koordinoidusti kansallisten syyttäjänlaitosten kanssa, tosiasia on, että vain varhainen ja oikea-aikainen yhteistyö OLAFin ja kansallisten viranomaisten välillä voi todennäköisesti vähentää tutkimatta jätettävien tapausten määrää. OLAFin ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten olisi tehtävä tiivistä yhteistyötä siitä hetkestä lähtien, kun ensimmäiset epäilykset petoksesta heräävät.

97. Kansallisten viranomaisten mukaan myös asian suhteellinen vähämerkityksisyys, resurssien puute sekä hankaluudet todisteiden keräämisessä ovat syitä sille, ettei OLAFin suosituksia noudatettu. Koska OLAFin toimittamat tiedot ovat rajallisia ja puhtaasti kuvailevia, valvontakomitea ei voi arvioida näiden argumenttien perusteltavuutta ja merkitystä. Komitea muistuttaa, että perussopimuksen mukaan on (jäsenvaltioiden ja unionin) yhteinen tehtävä suojata unionin taloudellisia etuja petolliselta menettelyltä ja muulta laittomalta toiminnalta ( 40 )

98. Komitea laatii parhaillaan lausuntoa OLAFin suosituksista, joita vastaanottavat viranomaiset eivät ole noudattaneet. Tarkoituksena on analysoida perusteellisesti niitä kysymyksiä, joita suosituksissa on tuotu esiin.

99. Komitea pyytää OLAFin pääjohtajaa ilmoittamaan suositusten noudattamatta jättämisestä komitealle heti, kun asia on tullut pääjohtajan tietoon, ja luopumaan nykyisestä käytännöstä, jonka mukaan komitealle tiedotetaan asiasta vain kerran vuodessa. Tällöin komitea voisi seurata tilannetta jatkuvasti ja reaaliaikaisesti, mikä edistäisi myös OLAFin tutkimustoimintaa. OLAFin tulevan sisällönhallintajärjestelmän uudet toiminnot mahdollistanevat tämän ilman, että OLAFin henkilöstöä kuormitetaan liikaa ylimääräisellä raportointityöllä. Komitea lähetti OLAFille kirjeen tästä asiasta vuonna 2019 ( 41 )

Valvontakomitean analyysi 43 tapauksesta, joissa toimivaltaiset viranomaiset eivät noudattaneet suosituksia

100. Edellisessä toimintakertomuksessaan ( 42 ) valvontakomitea ilmaisi olevansa kiinnostunut valvomaan ja analysoimaan OLAFin työn tuloksia ja vaikutuksia perusteellisemmin ja vähemmän tilastollisesti.

101. Komitea alkoi vuonna 2019 analysoida kaikkia sellaisia OLAFin 1. lokakuuta 2013 ja 13. joulukuuta 2017 välisenä aikana antamia suosituksia, joiden osalta toimivaltaiset viranomaiset olivat vastanneet OLAFille 1. maaliskuuta 2016 ja 28. helmikuuta 2018 välisenä aikana, etteivät ne olleet noudattaneet suosituksia (kaikkiaan 43 tapausta). Komitea aikoo antaa vuonna 2020 lausunnon, jossa käsitellään seuraavia kahta pääkysymystä: i) miten OLAF seuraa suositustensa toteuttamista ja tekee yhteistyötä asianomaisten viranomaisten kanssa ja ii) miten mahdollinen rikosoikeudellinen vastuu määritetään ja siirretään toimivaltaisille viranomaisille.

OLAFin tutkimuspolitiikan painopisteiden ja tutkimusta koskevien ohjeiden arviointi

Asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 17 artiklan 5 kohta: Pääjohtaja vahvistaa vuosittain viraston tutkimuksissaan noudattaman politiikan painopisteet vuotuisessa hallintosuunnitelmassa ja toimittaa ne ennen niiden julkaisua valvontakomitealle. 5 artiklan 1 kohdan toinen virke: Tutkimuksen aloittamista koskevassa pääjohtajan päätöksessä on otettava huomioon (…) tutkimuksissa noudatettavan politiikan painopisteet ja viraston vuotuinen hallintosuunnitelma (…). 16 artiklan 2 kohdan a alakohta – Näkemysten vaihto toimielinten kanssa: Näkemyksiä voidaan vaihtaa a) viraston tutkimuspolitiikan strategisista painopisteistä[.]

102. OLAFin tutkimuksissa noudatettavan politiikan vuoden 2019 painopisteitä tarkastellessaan komitea järjesti aiheesta useita kokouksia pääjohtajan kanssa ja ilmaisi näkemyksensä toimielinten välisessä näkemysten vaihdossa syyskuussa 2019.

103. Komitea korosti sen merkitystä, että OLAF ryhtyy toimiin petostentorjuntaan liittyvien riskien havaitsemiseksi ja analysoimiseksi komission muiden pääosastojen kanssa säännöllisesti harjoitettavan tietojenvaihdon pohjalta. Tällä tavalla OLAF voisi toteuttaa ennakoivaa tutkimuspolitiikkaa ja keskittyä kaikkein vakavimpiin ja monimutkaisimpiin tapauksiin. Myös OLAFin tiedustelusektorin olisi tehtävä säännöllisesti riskinarviointeja. Komitea kehotti OLAFia toteuttamaan kyseiset muutokset mahdollisimman nopeasti ennen Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamista.

104. OLAFin tutkimuspolitiikan painopisteissä vuodelle 2019 jatkettiin hyvin samanlaista lähestymistapaa kuin aiempina vuosina ja keskityttiin erityisesti seuraaviin aihealueisiin: i) tapaukset, jotka liittyvät liikenne- ja infrastruktuuriverkkoja koskeviin hankkeisiin ja erityisesti julkisissa hankinnoissa noudatettaviin menettelyihin ii) tapaukset, jotka koskevat Euroopan rakenne- ja investointirahastoista (43), Euroopan maatalouden tukirahastosta ja liittymistä valmistelevasta tuesta rahoitettavia tai yhteisrahoitettavia hankkeita, joissa jäsenvaltioiden tai ehdokasmaiden toimet voivat olla riittämättömiä, tai tapaukset, joihin liittyy rajatylittäviä tekijöitä iii) tapaukset, joissa on viitteitä mahdollisista alkuperäsääntöjä tai tariffiin luokittelua koskevista väärinkäytöksistä etuuskohtelukauppaa ja muuta kuin etuuskohteluun oikeuttavaa kauppaa koskevissa järjestelmissä taikka arvonmääritykseen liittyvistä petoksista, joissa pyritään välttämään sopimustullit, mukaan lukien kaupan suojatoimia koskevaan EU:n politiikkaan kuuluvat toimet iv) tapaukset, jotka liittyvät tupakan, alkoholin, väärennettyjen lääkkeiden ja muiden terveydelle ja turvallisuudelle vaarallisten tuotteiden salakuljetukseen ja joiden voidaan epäillä rikkovan teollis- ja tekijänoikeuksia tai jotka liittyvät tupakan laittomaan valmistukseen v) tapaukset, jotka koskevat siirtolaisille, pakolaisille ja maan sisäisesti siirtymään joutuneille henkilöille tarjottavaa humanitaarista apua ja kehitysapua, sekä tapaukset, jotka koskevat muuta kyseisille kohderyhmille tarjottavaa apua.

105. OLAFin pääjohtaja ilmoitti valvontakomitealle, että tutkimuspolitiikan painopisteet on määritelty sidosryhmiltä saadun palautteen perusteella, mukaan lukien komission petosten ehkäisy- ja havaitsemisverkoston toimittamat tiedot, Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kertomukset, Euroopan parlamentin päätöslauselmat ja EU:n taloudellisten etujen suojaamista koskevat komission kertomukset.

106. OLAFilta saamiensa tietojen perusteella komitea totesi, että vuonna 2019 käynnistettiin yhteensä 222 tutkimusta ja 44 koordinointitapausta. Kyseisistä tutkimuksista ja koordinointitapauksista 117 (eli 43 prosenttia aloitetuista tutkimuksista ja koordinointitapauksista) liittyi vuonna 2018 tutkimuspolitiikan painopisteisiin. Toimitetut tiedot ovat rajallisia, joten komitea ei voi arvioida aloitettujen tapausten määrää aloittain tai osastoittain. Komitea toteaa, että OLAF on toiminut tutkimuspolitiikan vuoden 2019 painopisteistä raportoidessaan eri tavalla kuin aiemmin ja yhdistänyt käynnistettyjen tutkimusten ja koordinointitapausten prosentuaaliset osuudet. Esimerkiksi vuonna 2018 OLAF käynnisti 218 tutkimusta ja 30 koordinointitapausta. Niistä 68 tutkimusta ja 20 koordinointitapausta (eli 31 prosenttia aloitetuista tutkimuksista ja 67 prosenttia avatuista koordinointitapauksista) liittyi vuonna 2018 tutkimuspolitiikan painopisteisiin. Komitea ehdottaa, että OLAF soveltaa jatkossa samaa menettelytapaa kuin aiempina vuosina ja ilmoittaa käynnistettyjen tutkimusten prosentuaaliset osuudet tyypeittäin.

107. Komitea toteaa, että OLAFin tutkimuspolitiikan painopisteiden alaan kuuluvien käynnistettyjen tapausten määrä kasvoi vuonna 2019 vuodesta 2018. Silti valtaosa OLAFin vuonna 2019 käynnistämistä tapauksista – noin 57 prosenttia OLAFin tutkimuksista ja koordinointitapauksista – ei edelleenkään kuulu OLAFin omien tutkimuspolitiikan painopisteiden alaan. Komitea pyysi OLAFilta lisätietoa kyseisistä tutkimuksista sekä syistä, joiden perusteella niitä koskevat päätökset on tehty.

108. Komitean mielestä on ristiriitaista, että OLAF huomioi itse määrittelemänsä tutkimuspolitiikan painopisteet vasta viimeisinä eli eräänlaisina jäännösperusteina tapauksen käynnistämiseksi. Vaikka kyseisiä painopisteitä ei aina ole mahdollista käyttää riittävänä perusteena tutkimuksen käynnistämiselle, OLAF voi niiden avulla kuitenkin panna tutkimuksensa tärkeysjärjestykseen ja kohdentaa resurssit tämän mukaisesti ja avoimesti.

109. Komitea katsoo, että OLAFin on muutettava radikaalisti suhtautumistaan tutkimuspolitiikkansa painopisteisiin, jotta voidaan varmistaa sekä OLAFin tutkimusten että resurssien kohdentamisen tehokkuus ja vaikuttavuus.

Suhteet OLAFiin, EU:n toimielimiin, OLAFin kumppaneihin ja sidosryhmiin

110. OLAFin valvonnasta vastaavana riippumattomana elimenä toimiminen edellyttää avointa ja rakentavaa viestintää OLAFin kanssa. OLAFin pääjohtaja osallistui avustajineen kahdeksaan valvontakomitean kymmenestä kokouksesta. Lisäksi kertomuskaudella järjestettiin kahdenvälisiä kokouksia OLAFin pääjohtajan kanssa ja työkokouksia valvontakomitean esittelijöiden ja OLAFin johdon ja henkilöstön välillä. Komitea arvostaa tätä informatiivista ja rakentavaa vuoropuhelua ja odottaa jatkavansa tiivistä yhteydenpitoa OLAFin operatiivisista toimista vastaavan henkilöstön kanssa.

111. Komitea piti marraskuussa 2019 yhteisen kokouksen OLAFin henkilöstön kanssa. Tämä tarjosi sille oivallisen tilaisuuden keskustella suoraan OLAFin tutkijoiden ja henkilöstön kanssa, esitellä komitean jäsenet ja sihteeristö, kertoa työstään sekä esittää OLAFin henkilöstölle rakentavia kysymyksiä. Komitea arvostaa OLAFin panosta tämän kokouksen järjestelyissä ja kannustaa OLAFia jatkamaan tätä toimintaa säännöllisesti.

112. Valvontakomitea pitää ensisijaisen tärkeänä hyvien ja säännöllisten yhteyksien ylläpitämistä EU:n toimielinten kanssa. Komitea esitti vuotta 2018 koskevan toimintakertomuksensa päätelmät komissiolle, Euroopan parlamentille (talousarvion valvontavaliokunta) ja neuvostolle (petostentorjuntatyöryhmä) syyskuussa 2019. Komitea osallistui joulukuussa 2019 aktiivisesti asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 16 artiklassa tarkoitettuun näkemysten vaihtoon toimielinten kanssa.

113. Kertomuskaudella komitealla oli tilaisuus järjestää säännöllisiä kokouksia OLAFin toiminnasta vastaavan entisen ja nykyisen komission jäsenen sekä komission pääsihteerin kanssa saadakseen palautetta OLAFin suoriutumisesta työssään ja kuullakseen meneillään olevista keskusteluista, mukaan lukien OLAF-asetuksen muuttaminen.

114. Komitea on kiinnittänyt huomiota myös OLAFin tärkeimpiin kumppaneihin ja sidosryhmiin. Valvontakomitean ja Euroopan oikeusasiamiehen välinen näkemysten vaihto järjestettiin maaliskuussa 2019. Valvontakomitean puheenjohtaja sekä yksi komitean jäsen tapasivat syyskuussa 2019 Euroopan alueiden komitean CIVEX-valiokunnan (”Kansalaisuus, hallinto, institutionaaliset ja ulkoasiat”) jäseniä. Keskustelun pääaiheena oli oikeusvaltioperiaate ( 44 ) . Komitea järjesti marraskuussa ja joulukuussa 2019 kaksi kokousta Euroopan tietosuojavaltuutetun kanssa. Komitea kutsui tutkinta- ja kurinpitotoimiston (IDOC) johtajan ( 45 ) marraskuun 2019 kokoukseen kertomaan toimiston roolista, tehtävistä ja yhtymäkohdista OLAFin kanssa. Komitea haluaa järjestää tällaisia hedelmällisiä kokouksia myös jatkossa.

115. Valvontakomitea ja sen sihteeristö osallistuivat myös OLAFin järjestämään konferenssiin, jonka aiheena oli ”Taloudellisten etujen suojaaminen EU:ssa” ( 46 ) . Komitean mielestä konferenssi oli hyödyllinen, sillä se tarjosi komitealle tilaisuuden tavata ja keskustella eri jäsenvaltioita edustavien OLAFin kumppanien ja sidosryhmien kanssa sekä kertoa osallistujille komitean nykyisestä ja aiemmasta työstä prosessuaalisten takeiden parissa.

Asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 tarkistaminen

116. Päättyneellä kertomuskaudella valvontakomitea seurasi hyvin tarkasti toimia, jotka liittyivät komission vuonna 2018 antamaan ehdotuksen OLAF-asetuksen muuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston kanssa tehtävän yhteistyön ja OLAFin tutkimusten vaikuttavuuden osalta ( 47 )

117. Euroopan parlamentti hyväksyi 16. huhtikuuta 2019 lainsäädäntöpäätöslauselman, jolla vahvistettiin sen ensimmäisen käsittelyn kanta ( 48 ) . Komitea on hyvin tyytyväinen siihen, että parlamentti otti päätöslauselmassaan huomioon komitean huomautukset tietyistä muutosehdotuksen säännöksistä ( 49 )

119. Valvontakomitea on tietoinen tämän uudistuksen suuresta merkityksestä ja haluaa siksi osallistua aktiivisesti ja rakentavasti meneillään oleviin keskusteluihin. Komitea haluaa tässä yhteydessä myös toistaa huomautukset, jotka se esitti annetusta ehdotuksesta vuoden 2018 lopulla. Komitean huomautuksia ohjasivat tutkimusten puolueetonta suorittamista, oikeusvarmuutta, avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta koskevat periaatteet, joita OLAFin on kunnioitettava.

120. Lisäksi valvontakomitea katsoo erityisesti ehdotuksesta, joka koskee prosessuaalisten takeiden valvojan toimen perustamista OLAFin tutkimusten kohteena olevien henkilöiden prosessuaalisten takeiden vahvistamiseksi, että kyseinen toimi olisi sijoitettava komitean alaisuuteen. Komitean mukaan olisi järkevää, että elin, joka nykyisin vastaa prosessuaalisten takeiden noudattamisen jälkikäteisvalvonnasta ja -seurannasta OLAFissa, vastaisi myös etukäteen tehtävästä seurannasta ja valvonnasta.

121. Valvojan toimivaltuudet ( 53 ) seurata prosessuaalisten takeiden noudattamista OLAFissa menisivät paljolti päällekkäin valvontakomitealle tähän asti kuuluneiden toimivaltuuksien kanssa. Tämä johtaisi paitsi tarpeettomiin päällekkäisyyksiin kyseisten elinten työssä loisi myös riskin siitä, että nämä elimet antavat toisistaan eroavia tai jopa ristiriitaisia suosituksia OLAFin pääjohtajalle pääosin samoista aiheista.

122. Valvontakomitea katsoo myös, että ennen uusien elinten perustamista olisi tutkittava mahdollisuudet hyödyntää tai vahvistaa olemassa olevia elimiä. Toiminnassa jo olevaa elintä (valvontakomiteaa) suurelta osin muistuttavan elimen perustaminen luo tarpeetonta hallinnollista monimutkaisuutta ja tehottomuutta.

123. Valvontakomitealla on jo toimiva sihteeristö – joka myös tunnustetaan OLAF-asetuksessa täysin riippumattomaksi elimeksi – sekä huomattavan paljon kokemusta OLAFin toiminnasta jälkikäteen tehtyjen valitusten käsittelystä.

124. Johdonmukaisuuden, yhtenäisyyden ja hallinnollisen tehokkuuden sekä käytettävissä olevien resurssien ja välineiden järkevän ja optimaalisen käytön nimissä valvojan toimi olisi siten sijoitettava valvontakomitean alaisuuteen. Tällä tavalla voitaisiin varmistaa kyseisen tehtävän edellyttämä suuri riippumattomuus ja supistaa samalla talousarviomenoja ja hyödyntää nykyiset henkilöresurssit.

Valvontakomitean hallinto

Valvontakomitean työskentelytavat

125. Vuonna 2019 valvontakomitea piti kymmenen kokousta ( 54 ) . Puheenjohtaja, esittelijät ja komitean sihteeristön jäsenet kokoontuivat myös säännöllisesti käsittelemään erityiskysymyksiä. Valvontakomitea nimitti jokaiselle tutkimalleen merkittävälle kysymykselle esittelijän. Esittelijät laativat yhdessä valvontakomitean sihteeristön kanssa alustavia kertomuksia, lausuntoja tai asiakirjoja, joita käsiteltiin komitean kokouksissa. He tapasivat myös OLAFin johtoa ja henkilöstöä komitean lausuntojen ja kertomusten valmisteluvaiheessa. Komitea keskusteli OLAFin kanssa lausunnoista ennen niiden hyväksymistä.

Rekrytointi valvontakomitean sihteeristöön

126. Valvontakomitean sihteeristö sai täytettyä päättyneen kertomuskauden aikana avoinna olleet kaksi virkaa. Lisäksi sihteeristöön nimitettiin uusi päällikkö henkilöstösääntöjen 29 artiklan 2 kohdan mukaisessa menettelyssä. Hän aloitti virassaan lokakuussa 2019.

127. Komitea osallistui kyseisiin rekrytointimenettelyihin. Sihteeristöön nimitetyt virkamiehet eivät saa koskaan pyytää tai ottaa vastaan miltään hallitukselta tai toimielimeltä, elimeltä, toimistolta tai virastolta ohjeita, jotka liittyvät valvontakomitean valvontatehtävien harjoittamiseen. Komitean osallistuminen sihteeristön rekrytointiin varmistaa ja takaa valintamenettelyn riippumattomuuden.

Tietosuojavastaava

128. Uuden Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 ( 55 ) mukaan kukin EU:n toimielin ja elin antaa omaa tietosuojavastaavaansa koskevat täytäntöönpanosäännöt. OLAFin ja sen valvontakomitean tietosuojavastaavana toimii sama henkilö. OLAFin pääjohtajan päätös OLAFin ja valvontakomitean sihteeristön tietosuojavastaavaa koskevista täytäntöönpanosäännöistä hyväksyttiin heinäkuussa 2019 ( 56 )

Sihteeristön sijainti

129. OLAF-asetuksen muutoksen ( 57 ) seurauksena valvontakomitean sihteeristön toiminnasta huolehtii nykyään komissio erillään OLAFista ja tiiviissä yhteistyössä komitean kanssa. Sihteeristö liitettiin helmikuussa 2017 hallinnollisesti osaksi Euroopan komission henkilökohtaisten etuuksien hallinto- ja maksutoimistoa (PMO), mutta sen toimitilat sijaitsevat edelleen OLAFin tiloissa erillisellä turva-alueella.

130. Sihteeristön varsinaisesta sijainnista valvontakomitea on sitä mieltä, että sellainen soveltuva paikka OLAFin turva-alueen sisällä, jossa komitealla on yksinomainen toimivalta, mahdollistaisi sihteeristön tehtävien tehokkaamman toteuttamisen.

131. Valvontakomitea on ilmoittanut OLAFille, Euroopan komissiolle, Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle, että sihteeristölle on löydettävä paremmin soveltuva paikka. OLAF-asetuksen uudistus antaa mahdollisuuden harkita uudelleen tätä asiaa.

Talousarvioasiat

132. Valvontakomitean talousarvio oli 200 000 euroa vuonna 2019, ja sen toteutusaste oli 80,60 prosenttia. Menoista vastaava edelleenvaltuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä on henkilökohtaisten etuuksien hallinto- ja maksutoimiston johtaja.

Valvontakomitean verkkosivusto

133. Valvontakomitea on riippumaton elin, ja se ylläpitää omaa verkkosivustoa ( 58 ) europa.eu-portaalissa varmistaakseen avoimuuden ja tiedottaakseen toiminnastaan yleisölle ja sidosryhmille. Komitean sivusto toimii erillisenä ja rinnakkaisena OLAFin verkkosivustoon nähden. Kaikki valvontakomitean hyväksymät lausunnot ja kertomukset sekä muut tärkeät asiakirjat ja tiedot julkaistaan komitean verkkosivustolla lukuun ottamatta luottamuksellisia asiakirjoja. Sihteeristö vastaa verkkosivuston sisällöstä ja ylläpidosta komitean antamien ohjeiden mukaisesti.

134. Valvontakomitean verkkosivusto avattiin vuonna 2015 ( 59 ) . Komitea kehittää parhaillaan verkkosivustonsa ulkoasua tehdäkseen siitä paremmin saavutettavan, houkuttelevamman ja helppokäyttöisemmän. Uuden verkkosivuston on tarkoitus olla toiminnassa vuoden 2020 loppuun mennessä.

(1) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (EUVL L 248, 18.9.2013, s. 1)

(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta, 15 artiklan 2 kohta, saatavilla osoitteessa https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX%3A02013R0883-20170101.

(3) Valvontakomitean asiantuntemuksen säilyttämiseksi sen jäsenet korvataan vuoron perään asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 mukaisesti.

(4) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/ALL/?uri=CELEX%3A32011Q1124%2801%29.

(5) Tammikuusta 2019 joulukuuhun 2019.

(6) Bryssel, 3.4.2019, COM(2019) 163 final.

(7) https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR19_01/SR_FRAUD_RISKS_FI.pdf.

(8) https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR19_01/SR_FRAUD_RISKS_FI.pdf.

(9) Lausunto nro 1/2020: ”OLAF’s dismissed cases concerning Members of EU Institutions”. Lausunnon julkinen versio on saatavilla seuraavassa osoitteessa: https://europa.eu/supervisory-committee-olaf/sites/default/files/opinion_no._1_2020_.pdf.pdf.

(10) Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 21.5.2014, Catinis v. komissio, T-447/11, ECLI:EU:T:2014:267, 34 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.

(11) Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 21.5.2014, Catinis v. komissio, T-447/11, ECLI:EU:T:2014:267, 34 kohta; ja yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 15.10.2002, Limburgse Vinyl Maatschappij ym. v. komissio C-238/99 P, C-244/99 P, C-245/99 P, C-247/99 P, C-250/99 P–C-252/99 P ja C-254/99 P, ECLI:EU:C:2002:582, 187 kohta.

(12) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (EUVL L 248, 18.9.2013, s. 1).

(13) Asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 7 artiklan 5 kohta ja yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 8.7.2008, Franchet ja Byk v. komissio, T-48/05, ECLI:EU:T:2008:257, 274 kohta.

(14) Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 8.7.2008, Franchet ja Byk v. komissio, T-48/05, ECLI:EU:T:2008:257, 167 ja 168 kohta.

(15) OLAFin valvontakomitean vuoden 2018 toimintakertomuksen 45 kohta ja sitä seuraavat kohdat.

(16) Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisten yksiköiden 12.9.2016 antama yhteinen lausunto kolmesta OLAFin ja sen valvontakomitean välistä suhdetta koskevasta näkökohdasta, 8 kohta. (Asiakirja on suojattu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43) 4 artiklan nojalla.).

(17) Edellä mainitun yhteisen lausunnon 8 kohta.

(18) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1073/1999, annettu 25 päivänä toukokuuta 1999, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista (EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1).

(19) Alustavia tietoja koskevassa arvioinnissa arvioija esitteli kerätyt tiedot ja antoi OLAFin pääjohtajalle suosituksen siitä, pitäisikö tutkimus aloittaa. Nykyisin kyseiset tiedot sisältyvät tutkimuksen aloittamista koskevaan lausuntoon – Workform I, OLAFin tapausten valintaa koskeva käsikirja.

(20) Edellisen OLAF-asetuksen (asetus (EY) N:o 1073/1999) 11 artiklan 7 kohdan mukainen ilmoittamiskausi oli yhdeksän kuukautta. Asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 7 artiklan 8 kohdassa tämä aika pidennettiin 12 kuukauteen.

(21) Valvontakomitean vuoden 2018 toimintakertomuksen 45, 46 ja 49 kohta, vuoden 2017 toimintakertomuksen 24–29 kohta, vuoden 2016 toimintakertomuksen 30–33 kohta, vuoden 2015 toimintakertomuksen 30–33 ja 1–9 kohta, vuoden 2014 toimintakertomuksen 26–28 kohta, vuoden 2013 toimintakertomuksen 18 ja 19 kohta ja vuoden 2012 toimintakertomuksen 36 kohta.

(22) Valvontakomitean lausunto nro 2/2017, joka liittyy Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 soveltamisesta asetuksen 19 artiklan mukaisesti annettuun komission arviointikertomukseen, 30 ja 31 kohta, ja OLAFin toteuttamien tutkimusten keston valvontaa koskeva valvontakomitean lausunto nro 4/2014, 20 kohta.

(23) Valvontakomitea toimitti OLAFille analyysinsa tulokset 27.11.2019 päivätyllä kirjeellä ja ehdotti vaihtoehtoista ratkaisua.

(24) Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunto OLAFin tietosuojasta vastaavan virkamiehen ennakkotarkastusta varten toimittamasta ilmoituksesta, joka koskee tutkintatoimien toteuttamisen säännöllistä valvontaa (asia 2007/73).

(25) Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunto säännöistä, jotka koskevat henkilötietojen siirtämistä OLAFilta sen valvontakomitealle (Modalities of provision of personal data by the European Anti-Fraud Office (OLAF) to the OLAF Supervisory Committee, asiakirja 2019-0720 – D 0793).

(26) Ote Euroopan tietosuojavaltuutetun vuonna 2020 antamasta lausunnosta: ”(…) Komitean on seurantatoimiaan varten tiedettävä selkeästi ilmaistuna syyt, joiden takia OLAF ei ole vielä saattanut tutkimustaan päätökseen, sekä sen suunnitelmat tutkimuksen päättämiseksi. Komitea tarvitsee tietoa myös auttaakseen OLAFin tutkimusten riippumattomuuden suojaamisessa. Se, mitä tietoja tarvitaan, riippuu komitean valvontatoimien nimenomaisesta tarkoituksesta.

Esimerkiksi poliittisesti vaikutusvaltaisiin henkilöihin kohdistuvien ja siitä syystä viivästyneiden tutkimusten yhteydessä OLAF sisällyttää käsittääksemme kyseiset tiedot ilmoituslomakkeeseen (jossa ilmoitetaan myös nimet).

Joissain tapauksissa tutkimusten keston varmistaminen saattaa edellyttää, että komitea tietää asianomaisten luonnollisten henkilöiden nimet. Myös prosessuaalisten takeiden varmistamiskeinoista (kuten tutkimuksesta tiedottaminen, kuuleminen ja huomautukset) raportointi voi edellyttää nimitietojen saamista.

Komitean tehtäviin kuuluu myös muita osa-alueita, joiden suorittamiseksi komitean voidaan katsoa tarvitsevan tutkimuksen kohteena olevien henkilöiden nimitietoja. Yksi komitean tehtävistä on nimittäin OLAFin tutkimusten riippumattomuuden varmistaminen, mihin liittyy tutkijoiden ja asianomaisten henkilöiden mahdollisten yhteyksien tarkistaminen.

OLAF-asetuksen 15 artiklan 1 kohdan viidennen alakohdan mukaan komitea voi myös pyytää lisätietoja, joiden se katsoo olevan tarpeen tietyn tapauksen ymmärtämiseksi ja tarkistamiseksi. Kyse voi olla esimerkiksi tilanteesta, jossa komitea pitää OLAFin selvitystä riittämättömänä tai jossa komitea haluaa tarkastaa OLAFin selvityksen kahteen kertaan. Asianomaisen henkilön nimitietojen perusteella komitean pitäisi voida arvioida, tarvitseeko se lisätietoja voidakseen suorittaa tehtävänsä. Tällainen monikerroksinen lähestymistapa vaikuttaisi noudattavan tietojen minimoinnin periaatetta (eli kerätään vain tarvittavat tiedot sovellettavan asetuksen 4 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti). (…)”

(27) OLAFin valvontakomitealle vuonna 2019 antamat kertomukset.

(28) Joissain hyvin harvoissa tapauksissa asianomainen tutkija toimitti lisätietoja ”muina tietoina”, mutta nekään eivät olleet riittäviä.

(29) Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 3.5.2018, Sigma Orionis v. Euroopan komissio, T-48/16, ECLI:EU:T:2018:245, 104 ja 105 kohta sekä 100 kohdassa mainittu muu oikeuskäytäntö.

(30) https://ec.europa.eu/anti-fraud/olaf-and-you/complaints-olaf-investigations_fi.

(31) Lisäksi OLAF ilmoitti valvontakomitealle seitsemännestä valituksesta, joka oli tehty joulukuussa 2019. Koska kyseisen valituksen käsittely oli edelleen kesken, komitea jätti sen analysoimatta.

(32) Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 12.9.1997, Nikolaou v. komissio, T-259/03, ECLI:EU:T:2007:254, 238 kohta.

(33) OLAF-FMB-supervisory-committee@ec.europa.eu.

(34) OLAFin valvontakomitean puheenjohtajalle Jan Mulderille osoitettu 25. marraskuuta 2019 päivätty muistio.

(35) Ks. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 soveltamisesta asetuksen 19 artiklan mukaisesti annetun komission arviointikertomuksen liitteeksi annetun lausunnon 32 kohta, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018XX1109(01)&from=FI.

(36) Valvontakomitea on käynnistänyt perinpohjaisen analyysin 43 tapauksesta, joissa toimivaltaiset viranomaiset eivät ole noudattaneet OLAFin suosituksia.

(37) Työryhmä perustettiin ensin pilottihankkeena, mutta siitä tuli OLAFin organisaation pysyvä osa vuoden 2020 puolivälissä toteutetun organisaatiouudistuksen jälkeen.

(38) OLAF-asetuksen 17 artiklan 5 kohdan a alakohta.

(39) Ks. valvontakomitean vuoden 2018 toimintakertomuksen 52 kohta.

(40) SEUT-sopimuksen 325 artikla.

(41) 14.10.2019 päivätty kirje.

(42) Ks. valvontakomitean vuoden 2018 toimintakertomuksen 60 kohta.

(43) Euroopan sosiaalirahasto, Euroopan aluekehitysrahasto, koheesiorahasto, Euroopan maatalouden kehittämisen maatalousrahasto ja Euroopan meri- ja kalatalousrahasto.

(44) Ks. komission tiedonanto ”Oikeusvaltioperiaatteen lujittaminen unionissa – Toimintasuunnitelma”, 17.7.2019, COM(2019) 343 final (https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:52019DC0343&qid=1598180302149&from=FI) ja alueiden komitean samasta asiasta antama lausunto CDR 3730/2019 (https://cor.europa.eu/fi/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-3730-2019).

(45) Komission tutkinta- ja kurinpitotoimisto (IDOC) suorittaa komissiossa riippumattomia sisäisiä tutkimuksia ja selvityksiä (kuten OLAF).

(46) Konferenssi pidettiin kesäkuussa 2019.

(47) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?qid=1598181608658&uri=CELEX:52018PC0338.

(48) Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 16. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista annetun asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 muuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston kanssa tehtävän yhteistyön ja OLAFin tutkimusten vaikuttavuuden osalta (COM(2018)0338 – C8-0214/2018 – 2018/0170(COD)) https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2019-0383_FI.html

(49) Valvontakomitean 20.11.2018 päivätty kirje Euroopan parlamentin talousarvion valvontavaliokunnan puheenjohtajalle.

(50) Neuvoston neuvotteluvaltuutus Euroopan parlamentin kanssa käytäviä neuvotteluja varten, 7.6.2019.

(51) Talousarvion valvontavaliokunnan päätös toimielinten välisten neuvottelujen aloittamisesta hyväksyttiin 8. lokakuuta 2019, ja siitä ilmoitettiin Euroopan parlamentin 9. lokakuuta 2019 pidetyssä täysistunnossa.

(52) Ensimmäinen kolmikantakokous pidettiin 5. marraskuuta ja toinen 12. joulukuuta 2019.

(53) Valvoja i) tutkisi prosessuaalisten takeiden rikkomista koskevia kanteita ja antaisi OLAFin pääjohtajalle näitä kanteita koskevia suosituksia, jotka eivät ole sitovia, ii) valvoisi OLAFin tutkimuksiin sovellettavien prosessuaalisten takeiden noudattamista, iii) varmistaisi tutkimusten ripeän käsittelyn tarpeettoman viivästyksen välttämiseksi ja iv) antaisi luvan tutkimuksiin ja tiettyihin menettelyihin Euroopan unionin toimielinten tiloissa.

(54) Valvontakomitean kokousten päivämäärät ovat saatavilla osoitteessa https://europa.eu/supervisory-committee-olaf/activities/events.

(55) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39.)

(56) https://ec.europa.eu/anti-fraud/sites/antifraud/files/dpo_implementing_rules_en.pdf.

(57) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2016/2030, annettu 26 päivänä lokakuuta 2016, asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 muuttamisesta Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) valvontakomitean sihteeristön osalta (EUVL L 317, 23.11.2016, s. 1). Asetus tuli voimaan 1. tammikuuta 2017.

(58) Valvontakomitean verkkosivusto avattiin 4 joulukuuta 2015. https://europa.eu/supervisory-committee-olaf/.

(59) Valvontakomitean päätös valvontakomitean riippumattoman toiminnan avoimuudesta, 5.11.2014.