Ehdotus: neuvoston asetus yhteisön aluksiin sovellettavien eräiden syvänmeren kalakantojen kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuosiksi 2009 ja 2010 /* KOM/2008/0595 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 1.10.2008 KOM(2008) 595 lopullinen Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS yhteisön aluksiin sovellettavien eräiden syvänmeren kalakantojen kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuosiksi 2009 ja 2010 (komission esittämä) PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA | 110 | Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Syvänmeren kannat ovat kalakantoja, joita pyydetään mannerjalustojen pääasiallisten kalastusalueiden ulkopuolelta. Niitä esiintyy mannerjalustojen rinteillä tai merenalaisten vuorten yhteydessä. Lajit ovat hidaskasvuisia ja erityisen herkkiä ylikalastukselle. Syvänmeren lajien vuosien 2007 ja 2008 kalastusmahdollisuudet vahvistettiin yhteisön aluksiin sovellettavien eräiden syvänmeren kalakantojen kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuosiksi 2007 ja 2008 19 päivänä joulukuuta 2006 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2015/2006[1]. Kansainvälinen merentutkimusneuvosto (ICES) toimittaa syvänmeren kantoja koskevan lausunnon joka toinen vuosi. Tuorein lausunto annettiin kesäkuussa 2008, ja se muodostaa perustan vuosiksi 2009 ja 2010 ehdotettaville suurimmille sallituille saaliille (TAC). Lausunnossa todetaan, että eniten hyödynnettyjen syvänmeren lajien kalastus ei ole kestävää. Tässä ehdotuksessa esitetyt TACien vähennykset vastaavat ICESin antamien suositusten perusperiaatetta eli sitä, että syvänmeren kalastukseen olisi sovellettava välittömiä vähennyksiä, jos sen ei voida osoittaa olevan kestävää. ICESin käytettävissä olevien tietojen mukaan kyseistä johtopäätöstä ei voida tehdä minkään sellaisen kalastuksen osalta, johon tätä ehdotusta sovelletaan. ICES antaa myös jatkuvasti lausuntoja siitä, että syvänmeren kalakantojen osalta hallinnointivälineenä olisi käytettävä pyyntiponnistuksen hallinnointia, koska kyseessä on sekakalastus. Pyyntirajoituksia pidetään kuitenkin hyödyllisinä täydentävinä toimenpiteinä, ja komissio on sen vuoksi vakiinnuttanut käytännön antaa pyyntirajoituksia koskevia asetusehdotuksia sitä mukaa, kun tieteellisiä lausuntoja tulee saataville. Joka tapauksessa komissio on sitoutunut tarkastelemaan ja tarpeen mukaan muuttamaan syvänmeren kalastukseen sovellettavaa pyyntiponnistuksen hallinnointijärjestelmää asianmukaisissa erillisissä ehdotuksissa. Ehdotuksen tarkoituksena on vahvistaa syvänmeren kantojen kalastusmahdollisuudet ICESin antaman tieteellisen lausunnon mukaisesti. | 120 | Yleinen tausta Syvänmeren lajien vuosien 2007 ja 2008 kalastusmahdollisuudet vahvistettiin yhteisön aluksiin sovellettavien eräiden syvänmeren kalakantojen kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuosiksi 2007 ja 2008 19 päivänä joulukuuta 2006 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2015/2006. Koska näiden lajien säilyttäminen vaatii kiireellisiä toimenpiteitä, on suotavaa, että nämä toimenpiteet pannaan täytäntöön yksipuolisesti samalla kun asianomaisen alueellisen kalastuksenhoitojärjestön (NEAFC:n eli Koillis-Atlantin kalastuskomission) puitteissa pyritään edelleen pääsemään sopimukseen yhdenmukaisista toimenpiteistä muiden asianomaisten maiden kanssa. Kalastusmahdollisuuksista päättäminen ja niiden jakaminen kuuluvat yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Yhteisön elollisten vesiluonnonvarojen kestävää hyödyntämistä koskevat velvollisuudet perustuvat elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 2 artiklassa vahvistettuihin velvollisuuksiin. Kalastusmahdollisuuksien olisi oltava sopusoinnussa kansainvälisten, ennalta varautuvaa kalakantojen hoitoa ja kalavarojen kestävää käyttöä koskevien sopimusten kanssa; tällainen sopimus on muun muassa YK:n sopimus hajallaan olevien ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämisestä ja hoidosta. | 139 | Voimassa olevat aiemmat säännökset Neuvoston asetus (EY) N:o 2015/2006, annettu 19 päivänä joulukuuta 2006, yhteisön aluksiin sovellettavien eräiden syvänmeren kalakantojen kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuosiksi 2007 ja 2008. | 140 | Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Ehdotetut toimenpiteet on laadittu yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden mukaisesti, ja ne ovat sopusoinnussa yhteisön kestävän kehityksen politiikan kanssa. Yhdenmukaisuus yhteisön ympäristöpolitiikan kanssa varmistetaan erityisesti kalakuolleisuuden vähentämisellä, joka on tärkein osa biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä ja myös vähentämällä poisheitettyjen saaliiden määrää sivusaaliskiintiöiden soveltamisen tuloksena. | 2. ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN KUULEMINEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI | Asianomaisten osapuolten kuuleminen | 211 | Kuulemismenettely, tärkeimmät kohderyhmät ja yleiskuvaus vastaajista Pohjanmeren alueellista neuvoa-antavaa toimikuntaa (NSRAC), luoteisten kalastusalueiden alueellista neuvoa-antavaa toimikuntaa (NWWRAC) sekä lounaisten kalastusalueiden alueellista neuvoa-antavaa toimikuntaa (SWWRAC) on informoitu ehdotuksen pääkohdista. Asianomaisia jäsenvaltioita on lisäksi kuultu kalastus- ja vesiviljelyalan komitean kokouksessa 2 päivänä heinäkuuta 2008. | 212 | Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö | 221 | Lähteenä olleet tieteenalat ja asiantuntemuksen alat Komissio pyytää ICESiltä ja tieteellis-teknis-taloudelliselta kalastuskomitealta (STECF) tieteelliset lausunnot tärkeiden kalakantojen tilasta. STECF valtuutetaan myös antamaan lausuntoja asiaan liittyvistä teknisistä ja taloudellisista näkökohdista. | 222 | 223 | Tärkeimmät organisaatiot ja asiantuntijat, joita on kuultu Tieteellisistä järjestöistä on kuultu kansainvälistä merentutkimusneuvostoa (ICES) ja tieteellis-teknis-taloudellista kalatalouskomiteaa (STECF). | 2249 | Tiivistelmä saaduista ja huomioon otetuista asiantuntijalausunnoista | 225 | Kaikkia tähän esitykseen sisältyviä kantoja koskevat tiedot ovat liian puutteellisia osoittamaan kalastuksen olevan kestävällä pohjalla. ICESin lausunnossa todetaan, että useimmissa tapauksissa on aiheellista vähentää kalastusmahdollisuuksia, kunnes voidaan osoittaa niiden olevan kestäviä. Ehdotus noudattaa tätä lausuntoa, mutta tarvittavat vähennykset on sosiaalisten ja taloudellisten seurausten lieventämiseksi jaettu neljän vuoden ajalle. Koska syvänmeren lajit ovat erittäin herkkiä ylikalastukselle ja koska niiden elpymisaika on pitkä, komissio uskoo, että jos TACien vähentäminen tehtäisiin hitaammin, siihen sisältyisi sellainen syvänmeren ekosysteemeille aiheutuvien pitkäaikaisten vahinkojen riski, jota ei voida hyväksyä. Monien syvänmeren kalastusten sekakalastusluonne otetaan myös huomioon. Jos ICESin lausunnossa esitetään huomattavaa vähennystä jonkin sellaisen kannan kalastukseen, jota pyydetään jonkin toisen, lausunnon mukaan vähemmän rajoitettavan kannan kalastuksen yhteydessä, TACit vahvistetaan uhanalaisimman kannan mukaisesti. Voimassa olevat pienet kiintiöt, jotka on tarkoitettu kattamaan väistämättömät sivusaaliit, pidetään voimassa, jottei luotaisi velvollisuutta heittää saaliita pois. Ehdotetut TACit on laskettu vuoden 2007 ilmoitettujen saaliiden perusteella. Useimmissa tapauksissa on käytetty virallisia saalislukuja. Sellaisissa tapauksissa, joissa ICES on ilmoittanut yhteisön saaliit huomattavasti suuremmiksi kuin viralliset luvut, pohjaksi on kuitenkin otettu ICESin luvut. Näin siksi, että ne ovat realistisempia, mutta myös siksi, että alhaisempien lukujen käyttö palkitsisi niitä, jotka eivät ilmoita kaikkia saaliitaan. Tieteellisen lausunnon mukaan keltaroussia ei pitäisi kalastaa lainkaan millään TAC-alueella. Yhteisön aluksiin sovellettavien eräiden syvänmeren kalakantojen kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuosiksi 2005 ja 2006 22 päivänä joulukuuta 2004 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2270/2004 käyttöön otettu keltaroussin suojelualue ICES-suuralueilla VI ja VII pidetään kuitenkin voimassa, koska merenalaisten vuorten ympärillä olevat kannat ovat noilla alueilla uhanalaisia ja koska kiintiöitä on jatkuvasti käytettävissä rauhoitusalueiden ulkopuolella. | 226 | 230 | Vaikutusten arviointi Ehdotuksella vähennetään merkittävästi syvänmeren kantojen kalastusmahdollisuuksia. Vaikka syvänmeren lajien puretut saaliit ovat vain pieni murto-osa yhteisön purettujen saaliiden taloudellisesta arvosta, kalastusmahdollisuuksien menettäminen merkitsee vääjäämättä taloudellisia menetyksiä kyseessä oleville laivastoille. Ehdotus on kuitenkin nähtävä osana pitkän aikavälin suunnitelmaa, jonka avulla kalastusta vähennetään asteittain kestävälle tasolle ja jonka tavoitteena on siten turvata alan elinkelpoisuus pitkällä aikavälillä sekä suojella syvänmeren ekosysteemiä. | 3. EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT | 305 | Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Ehdotus on laadittu tiettyjen syvänmeren lajien kalastusmahdollisuuksien myöntämiseksi yhteisön kalastusaluksille vuosiksi 2009 ja 2010 tieteellisten lausuntojen mukaisesti. | 310 | Oikeusperusta Tämän ehdotuksen oikeusperusta on neuvoston asetus (EY) N:o 2371/2002 ja erityisesti sen 20 artikla. | 329 | Toissijaisuusperiaate Ehdotus kuuluu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Tämän vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta. | Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: | 331 | Ehdotus perustuu asetuksen (EY) N:o 2371/2002 20 artiklaan, jonka mukaan neuvosto päättää saalis- ja/tai pyyntiponnistusrajoituksista ja kalastusmahdollisuuksien jakamisesta jäsenvaltioille. | 332 | Sääntelytavan valinta | 341 | Ehdotettu sääntelytapa: asetus. | 342 | Muut säädöslajit eivät soveltuisi seuraavasta syystä: ehdotuksella aiotaan korvata voimassa oleva asetus. | 3. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET | 409 | Ehdotuksella ei ole vaikutuksia yhteisön talousarvioon. | 4. LISÄTIEDOT Ei sovelleta | 570 | . Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS yhteisön aluksiin sovellettavien eräiden syvänmeren kalakantojen kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuosiksi 2009 ja 2010 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002[2] ja erityisesti sen 20 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa: 1. Neuvosto vahvistaa asetuksen (EY) N:o 2371/2002 4 artiklan mukaisesti tarvittavat vesialueille pääsyä ja vesiluonnonvarojen käyttöoikeutta sekä kestävän kalastustoiminnan harjoittamista koskevat toimenpiteet ottaen huomioon käytettävissä olevat tieteelliset lausunnot ja kaikki alueellisten neuvoa-antavien toimikuntien lausunnot. 2. Asetuksen (EY) N:o 2371/2002 20 artiklan mukaisesti neuvosto vahvistaa kalastusmahdollisuudet kalastus- tai kalastusryhmäkohtaisesti ja jakaa ne määrättyjä perusteita noudattaen. 3. Kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) viimeisin tiettyjä syvänmeren kalakantoja koskeva lausunto osoittaa, että näiden kantojen kalastus ei ole kestävällä pohjalla ja että niiden kalastusmahdollisuuksia olisi kestävän kehityksen turvaamiseksi vähennettävä. 4. ICESin lausunnossa todetaan myös, että keltaroussin hyödyntämistaso ICES-alueella VII on aivan liian korkea. Tieteellisestä lausunnosta käy myös ilmi, että keltaroussi on vähentynyt voimakkaasti ICES-alueella VI, ja siellä on havaittu lajin herkästi vahingoittuvia keskittymäalueita. Sen vuoksi on aiheellista kieltää keltaroussin kalastus noilla alueilla. 5. Syvänmeren kantojen kalastukseen sovellettavista kalastusmahdollisuuksien saamista koskevista erityisistä vaatimuksista ja niihin liittyvistä edellytyksistä 16 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2347/2002[3] mukaisesti kyseisen asetuksen liitteessä I määritetyistä syvänmeren kalakantojen kalastusmahdollisuuksista päätetään kahden vuoden välein. Poikkeuksen muodostavat kuitenkin kultakuore- ja tylppäpyrstömolvakannat, joiden kalastusmahdollisuudet riippuvat vuosittaisista Norjan kanssa käytävistä neuvotteluista. Kyseisten kantojen kalastusmahdollisuudet vahvistetaan siten vuotuisia kalastusmahdollisuuksia koskevassa asetuksessa, jonka neuvosto antaa joulukuussa. 6. Kiintiöiden tehokkaan hallinnoinnin varmistamiseksi olisi vahvistettava erityiset edellytykset, jotka koskevat kalastustoiminnan harjoittamista. 7. TACien ja kiintiöiden vuosittaiseen hallinnoimiseen liittyvien lisäedellytysten käyttöönottamisesta 6 päivänä toukokuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/96[4] 2 artiklan mukaisesti on välttämätöntä osoittaa, mihin kantoihin siinä vahvistettuja toimenpiteitä sovelletaan. 8. Tässä asetuksessa säädettävät toimenpiteet olisi vahvistettava suhteessa ICES-alueisiin, jotka on määritelty Koillis-Atlantilla kalastavien jäsenvaltioiden saaliiden määriä koskevien tilastojen toimittamisesta 17 päivänä joulukuuta 1991 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3880/91[5], sekä Itäisen Keski-Atlantin kalastuskomitean CECAF-alueisiin, jotka on määritelty muualla kuin Pohjois-Atlantilla kalastavien jäsenvaltioiden nimellissaaliiden määriä koskevien tilastojen toimittamisesta 23 päivänä lokakuuta 1995 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2597/95[6]. 9. Kalastusmahdollisuudet olisi käytettävä asiaa koskevan yhteisön lainsäädännön ja erityisesti seuraavien asetusten mukaisesti: jäsenvaltioiden kalansaalistietojen kirjaamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä syyskuuta 1983 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2807/83[7], kalastusalusten merkitsemistä ja asiakirjoilla todistamista koskevista yksityiskohtaisista erityissäännöistä 20 päivänä toukokuuta 1987 annettu komission asetus (ETY) N:o 1381/87[8], yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2847/93[9], erityiskalastuslupia koskevista yleisistä säännöistä 27 päivänä kesäkuuta 1994 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1627/94[10], kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla 30 päivänä maaliskuuta 1998 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 850/98[11], neuvoston asetus (EY) N:o 2347/2002 ja kalavarojen säilyttämisestä teknisten toimenpiteiden avulla Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueilla, asetuksen (EY) N:o 1434/98 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 88/98 kumoamisesta 21 päivänä joulukuuta 2005 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2187/2005[12]. 10. Yhteisön kalastajien toimeentulon turvaamiseksi on tärkeää ottaa käyttöön nämä kalastusmahdollisuudet 1 päivänä tammikuuta 2009. Asian kiireellisyys huomioon ottaen on ehdottoman välttämätöntä myöntää poikkeus Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan yhteisöjen perustamissopimusten liitteenä olevan kansallisten kansanedustuslaitosten asemaa Euroopan unionissa koskevan pöytäkirjan I osaston 3 artiklassa tarkoitettuun kuuden viikon määräaikaan, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Kohde Tässä asetuksessa vahvistetaan yhteisön kalastusaluksille syvänmeren lajien kantojen vuosittaiset kalastusmahdollisuudet vuosiksi 2009 ja 2010 yhteisön vesillä sijaitsevilla ja eräillä muilla kuin yhteisön vesillä sijaitsevilla kalastusalueilla, joilla tarvitaan saalisrajoituksia, sekä kalastusmahdollisuuksien käyttöön sovellettavat erityisedellytykset. 2 artiklaMääritelmät 1. Tässä asetuksessa ’syvänmeren kalastusluvalla’ tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 2347/2002 3 artiklassa tarkoitettua kalastuslupaa. 2. ICES-alueet on määritelty asetuksessa (ETY) N:o 3880/91 ja CECAF-alueet asetuksessa (EY) N:o 2597/95. 3 artiklaKalastusmahdollisuuksien vahvistaminen Yhteisön kalastusalusten syvänmeren lajien kantojen kalastusmahdollisuudet vahvistetaan liitteessä. 4 artiklaKalastusmahdollisuuksien jakaminen jäsenvaltioiden kesken Liitteessä vahvistettu kalastusmahdollisuuksien jakaminen jäsenvaltioiden kesken ei rajoita seuraavien järjestelyjen soveltamista: a) asetuksen (EY) N:o 2371/2002 20 artiklan 5 kohdan mukaisesti tehtävät vaihdot; b) asetuksen (EY) N:o 2847/93 21 artiklan 4 kohdan ja 32 artiklan 2 kohdan sekä asetuksen (EY) N:o 2371/2002 23 artiklan 4 kohdan mukaisesti tehtävät kiintiöiden uudelleen jakamiset; c) asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklan mukaisesti sallitut saaliiden lisäpurkamiset; d) asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklan nojalla pidätettävät määrät; e) asetuksen (EY) N:o 847/96 5 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 2371/2002 23 artiklan 4 kohdan mukaisesti tehtävät vähennykset. 5 artikla Kiintiöitä koskeva jousto Asetusta (EY) N:o 847/96 sovellettaessa tämän asetuksen liitteessä lueteltuja kiintiöitä pidetään analyyttisinä kiintiöinä. Asetuksen (EY) N:o 847/96 5 artiklan 2 kohdassa säädettyjä toimenpiteitä ei kuitenkaan sovelleta mainittuihin kiintiöihin. 6 artikla Saaliiden ja sivusaaliiden aluksesta purkamista koskevat edellytykset 11. Niistä kalakannoista, joiden kalastusmahdollisuuksista säädetään tässä asetuksessa, peräisin olevia kaloja voidaan pitää aluksella ja purkaa aluksesta ainoastaan, jos ne on pyydetty sellaisen jäsenvaltion aluksella, jolle on myönnetty kiintiö, jota ei ole vielä käytetty loppuun. Kaikki puretut saaliit luetaan kyseiseen kiintiöön. 12. Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta asetuksen (EY) N:o 850/98 43 artiklan mukaisesti suoritettujen tieteellisten tutkimusten aikana pyydettyihin saaliisiin. Kyseisiä saaliita ei lueta kiintiöön. 7 artikla Keltaroussi 1. Keltaroussin kalastus kielletään seuraavilla merialueilla: a) seuraavien peräkkäisten pisteiden kautta kulkevien loksodromien rajoittama merialue: 57°00' N, 11°00' W 57°00' N, 8°30' W 55°00' N, 8°30' W 55°00' N, 11°00' W 57°00' N, 11°00' W b) seuraavien peräkkäisten pisteiden kautta kulkevien loksodromien rajoittama merialue: 55°30' N, 15°49' W 53°30' N, 14°11' W 50°30' N, 14°11' W 50°30' N, 15°49' W c) seuraavien peräkkäisten pisteiden kautta kulkevien loksodromien rajoittama merialue: 55°00' N, 13°51' W 55°00' N, 10°37' W 54°15' N, 10°37' W 53°30' N, 11°50' W 53°30' N, 13°51' W Mainitut sijaintipisteet ja vastaavat loksodromit sekä alusten sijainnit on mitattava standardin WGS84 mukaisesti. 2. Aluksilla, joilla on syvänmeren kalastuslupa ja jotka ovat saapuneet 1 kohdassa määritellylle alueelle, ei saa olla eivätkä ne saa jälleenlaivata minkäänlaista määrää keltaroussia eivätkä ne saa purkaa minkäänlaista määrää keltaroussia kyseisen kalastusmatkan päätteeksi: a) elleivät kaikki aluksella olevat pyydykset ole kauttakulun aikana kiinnitettyinä ja varastoituina asetuksen (ETY) N:o 2847/93 20 artiklan 1 kohdassa säädettyjen edellytysten mukaisesti, b) ellei keskinopeus kauttakulun aikana ole vähintään kahdeksan solmua. 3. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kalastuksen seurantakeskukset seuraavat asianmukaisesti aluksia, joilla on syvänmeren kalastuslupa; näillä seurantakeskuksilla on oltava järjestelmä, jonka avulla havaitaan ja kirjataan alusten saapuminen 1 kohdassa määritellyille alueille, kulku tällaisen alueen kautta ja poistuminen alueelta. 8 artiklaVoimaantulo Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2009. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE Osa 1 Lajien ja lajiryhmien määrittely 1. Tämän liitteen osassa 2 olevassa luettelossa kalakannat mainitaan lajin tieteellisen nimen mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Syvänmeren hait on kuitenkin sijoitettu luettelon alkuun. Seuraavassa esitetään tämän asetuksen soveltamiseksi suomenkielisten nimien ja latinankielisten nimien vastaavuustaulukko Yleisnimi | Tieteellinen nimi | Mustahuotrakala | Aphanopus carbo | Limapäät | Beryx spp. | Lestikala | Coryphaenoides rupestris | Keltaroussi | Hoplostethus atlanticus | Tylppäpyrstömolva | Molva dypterigia | Pilkkupagelli Luikeroturskat | Pagellus bogaraveo Phycis blennoides | 2. Tässä asetuksessa syvänmeren hailla tarkoitetaan seuraavia lajeja: Islannnkissahai | (Apristurus spp.) | Piikkihai | (Centrophorus granulosus) | Suomupistinhai | (Centrophorus squamosus) | Ruskosusihai | (Centroscymnus coelolepis) | Kuonosamettihai | (Centrocymmus crepidater) | Lattahai | (Deania calceus) | Tummavalohai | (Centroscyllium fabricii) | Leijahai | (Dalatias licha) | Isovalohai | (Etmopterus princeps) | Samettivalohai | (Etmopterus spinax) | Rengaskissahai | (Galeus melastomus) | Pohjankissahai | (Galeus murinus) | Holkeri | (Somniosus microcephalus) | Part 2 Yhteisön aluksiin sellaisilla vesillä, joilla on pyyntirajoituksia, sovellettavat vuosittaiset kalastusmahdollisuudet lajeittain ja alueittain (tonneina elopainoa) Kaikki alueet ovat ICES-alueita, jollei toisin mainita. Laji: | Syvänmeren hait | Alue: | V, VI, VII, VIII ja IX (DWS/56789-) (yhteisön vedet ja vedet, jotka eivät kuulu kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan) | Vuosi: | 2009 | 2010 | Saksa | 20 | 0 | Espanja | 93 | 0 | Viro | 1 | 0 | Ranska | 339 | 0 | Irlanti | 55 | 0 | Liettua | 1 | 0 | Puola | 1 | 0 | Portugali | 127 | 0 | Yhdistynyt kuningaskunta | 187 | 0 | EY | 824 | 0 | Laji: | Syvänmeren hait | Alue: | X (DWS/10-) (yhteisön vedet ja vedet, jotka eivät kuulu kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan) | Vuosi: | 2009 | 2010 | Portugali | 10 | 0 | EY | 10 | 0 | Laji: | Syvänmeren hait sekä Deania histricosa ja Deania profondorum | Alue: | XII (DWS/12-) (yhteisön vedet ja vedet, jotka eivät kuulu kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan) | Vuosi: | 2009 | 2010 | Espanja | 17 | 0 | Ranska | 6 | 0 | Irlanti | 1 | 0 | Yhdistynyt kuningaskunta | 1 | 0 | EY | 25 | 0 | Laji: | Mustahuotrakala Aphanopus carbo | Alue: | I, II, III ja IV (BSF/1234-) (yhteisön vedet ja vedet, jotka eivät kuulu kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan) | Vuosi: | 2009 | 2010 | Saksa | 4 | 4 | Ranska | 4 | 4 | Yhdistynyt kuningaskunta | 4 | 4 | EY | 13 | 13 | Laji: | Mustahuotrakala Aphanopus carbo | Alue: | V, VI, VII ja XII (BSF/56712-) (yhteisön vedet ja vedet, jotka eivät kuulu kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan) | Vuosi: | 2009 | 2010 | Saksa | 30 | 25 | Espanja | 147 | 125 | Viro | 14 | 12 | Ranska | 2 068 | 1 757 | Irlanti | 74 | 63 | Latvia | 96 | 82 | Liettua | 1 | 1 | Puola | 1 | 1 | Yhdistynyt kuningaskunta | 147 | 125 | Muut1) | 8 | 7 | (1) | EY | 2 586 | 2 198 | 1) Koskee ainoastaan sivusaaliita. Tämän kiintiön puitteissa ei sallita kohdennettua kalastusta. | Laji: | Mustahuotrakala Aphanopus carbo | Alue: | VIII, IX ja X (BSF/8910-) (yhteisön vedet ja vedet, jotka eivät kuulu kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan) | Vuosi: | 2009 | 2010 | Espanja | 10 | 9 | Ranska | 27 | 23 | Portugali | 3 363 | 2 858 | EY | 3 400 | 2 890 | Laji: | Mustahuotrakala Aphanopus carbo | Alue: | CECAF 34.1.2. (BSF/C3412-) (yhteisön vedet ja vedet, jotka eivät kuulu kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan) | Vuosi: | 2009 | 2010 | Portugali | 3 642 | 3 642 | EY | 3 642 | 3 642 | Laji: | Limapäät | Alue: | III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV (ALF/3X14-) (yhteisön vedet ja vedet, jotka eivät kuulu kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan) | Beryx spp. | Vuosi: | 2009 | 2010 | Espanja | 74 | 74 | Ranska | 20 | 20 | Irlanti | 10 | 10 | Portugali | 214 | 214 | Yhdistynyt kuningaskunta | 10 | 10 | EY | 328 | 328 | Laji: | Lestikala | Alue: | I, II, IV ja Va (RNG/1245A-) (yhteisön vedet ja vedet, jotka eivät kuulu kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan) | Coryphaenoides rupestris | Vuosi: | 2009 | 2010 | Tanska | 2 | 2 | Saksa | 2 | 2 | Ranska | 11 | 11 | Yhdistynyt kuningaskunta | 2 | 1 | EY | 17 | 17 | Laji: | Lestikala | Alue: | III (RNG/03-) (yhteisön vedet ja vedet, jotka eivät kuulu kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan) | Coryphaenoides rupestris | Vuosi: | 2009 | 2010 | Tanska | 804 | 804 | Saksa | 5 | 5 | Ruotsi | 41 | 41 | EY | 850 | 850 | Laji: | Lestikala | Alue: | Vb, VI, VII (RNG/5B67-) (yhteisön vedet ja vedet, jotka eivät kuulu kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan) | Coryphaenoides rupestris | Vuosi: | 2009 | 2010 | Saksa | 7 | 6 | Viro | 57 | 49 | Espanja | 63 | 54 | Ranska | 3 222 | 2 738 | Irlanti | 254 | 216 | Liettua | 74 | 63 | Puola | 37 | 32 | Yhdistynyt kuningaskunta | 189 | 160 | Muut1) | 7 | 6 | EY | 3 910 | 3 324 | 1) Koskee ainoastaan sivusaaliita. Tämän kiintiön puitteissa ei sallita kohdennettua kalastusta. | Laji: | Keltaroussi | Alue: | VI (ORY/06-C) (yhteisön vedet ja vedet, jotka eivät kuulu kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan) | Hoplostethus atlanticus | Vuosi: | 2009 | 2010 | Espanja | 2 | 0 | Ranska | 11 | 0 | Irlanti | 2 | 0 | Yhdistynyt kuningaskunta | 2 | 0 | EY | 17 | 0 | Laji: | Keltaroussi | Alue: | VII (ORY/07-C) (yhteisön vedet ja vedet, jotka eivät kuulu kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan) | Hoplostethus atlanticus | Vuosi: | 2009 | 2010 | Espanja | 0 | 0 | Ranska | 50 | 0 | Irlanti | 15 | 0 | Yhdistynyt kuningaskunta | 0 | 0 | Muut1) | 0 | 0 | (1) | EY | 65 | 0 | 1) Koskee ainoastaan sivusaaliita. Tämän kiintiön puitteissa ei sallita kohdennettua kalastusta. | Laji: | Keltaroussi | Alue: | I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII ja XIV (ORY/1CX14C) (yhteisön vedet ja vedet, jotka eivät kuulu kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan) | Hoplostethus atlanticus | Vuosi: | 2009 | 2010 | Espanja | 1 | 0 | Ranska | 9 | 0 | Irlanti | 2 | 0 | Portugali | 2 | 0 | Yhdistynyt kuningaskunta | 1 | 0 | EY | 15 | 0 | Laji: | Tylppäpyrstömolva | Alue: | II, IV ja V (BLI/245-) (yhteisön vedet ja vedet, jotka eivät kuulu kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan) | Molva dypterygia | Vuosi: | 2009 | 2010 | Tanska | 5 | 4 | Saksa | 5 | 4 | Ranska | 28 | 25 | Irlanti | 5 | 4 | Yhdistynyt kuningaskunta | 18 | 15 | Muut | 5 | 4 | (1) | EY | 66 | 56 | 1) Koskee ainoastaan sivusaaliita. Tämän kiintiön puitteissa ei sallita kohdennettua kalastusta. | Laji: | Tylppäpyrstömolva | Alue: | III (BLI/03-) (yhteisön vedet ja vedet, jotka eivät kuulu kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan) | Molva dypterygia | Vuosi: | 2009 | 2010 | Tanska | 5 | 4 | Saksa | 3 | 3 | Ruotsi | 5 | 4 | EY | 13 | 11 | Laji: | Pilkkupagelli | Alue: | VI, VII ja VIII (SBR/678-)(1) (yhteisön vedet ja vedet, jotka eivät kuulu kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan) | Pagellus bogaraveo | Vuosi: | 2009 | 2010 | Espanja | 204 | 172 | Ranska | 10 | 9 | Irlanti | 7 | 6 | Yhdistynyt kuningaskunta | 25 | 22 | Muut | 7 | 6 | (2) | EY | 253 | 215 | 1) Kokonaispituuden on oltava vähintään 33 cm. 2) Koskee ainoastaan sivusaaliita. Tämän kiintiön puitteissa ei sallita kohdennettua kalastusta. | Laji: | Pilkkupagelli | Alue: | IX (SBR/09-) (1) (yhteisön vedet ja vedet, jotka eivät kuulu kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan) | Pagellus bogaraveo | Vuosi: | 2009 | 2010 | Espanja | 722 | 614 | Portugali | 196 | 166 | EY | 918 | 780 | 1) Kokonaispituuden on oltava vähintään 33 cm. | Laji: | Pilkkupagelli | Alue: | X (SBR/10-)(1) (yhteisön vedet ja vedet, jotka eivät kuulu kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan) | Pagellus bogaraveo | Vuosi: | 2009 | 2010 | Espanja | 9 | 9 | (2) | Portugali | 1 032 | 1 032 | (2) | Yhdistynyt kuningaskunta | 9 | 9 | (2) | EY | 1 050 | 1 050 | (2) | 1) Kokonaispituuden on oltava vähintään 33 cm. 2) Enintään 10 % vuoden 2010 kiintiöistä voidaan pyytää joulukuussa 2009. | Laji: | Luikeroturskat | Alue: | I, II, III ja IV (GFB/1234-) (yhteisön vedet ja vedet, jotka eivät kuulu kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan) | Phycis blennoides | Vuosi: | 2009 | 2010 | Saksa | 9 | 9 | Ranska | 9 | 9 | Yhdistynyt kuningaskunta | 13 | 13 | EY | 31 | 31 | Laji: | Luikeroturskat | Alue: | V, VI ja VII (GFB/567-) (yhteisön vedet ja vedet, jotka eivät kuulu kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan) | Phycis blennoides | Vuosi: | 2009 | 2010 | Saksa | 10 | 10 | Espanja | 588 | 588 | Ranska | 356 | 356 | Irlanti | 260 | 260 | Yhdistynyt kuningaskunta | 814 | 814 | EY | 2 028 | 2 028 | Laji: | Luikeroturskat | Alue: | VIII ja IX (GFB/89-) (yhteisön vedet ja vedet, jotka eivät kuulu kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan) | Phycis blennoides | Vuosi: | 2009 | 2010 | Espanja | 242 | 242 | Ranska | 15 | 15 | Portugali | 10 | 10 | EY | 267 | 267 | Laji: | Luikeroturskat | Alue: | X ja XII (GFB/1012-) (yhteisön vedet ja vedet, jotka eivät kuulu kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan) | Phycis blennoides | Vuosi: | 2009 | 2010 | Espanja | 9 | 9 | Portugali | 36 | 36 | Yhdistynyt kuningaskunta | 9 | 9 | EY | 54 | 54 | [pic][pic][pic] [1] EUVL L 384, 29.12.2006, s. 28. [2] EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 865/2007 (EUVL L 192, 24.7.2007, s. 1). [3] EYVL L 351, 28.12.2002, s. 6, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2269/2004 (EUVL L 396, 31.12.2004, s. 1). [4] EYVL L 115, 9.5.1996, s. 3, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 338/2008 (EUVL L 107, 17.4.2008, s. 1). [5] EYVL L 365, 31.12.1991, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 448/2005 (EUVL L 74, 19.3.2005, s. 5). [6] EYVL L 270, 13.11.1995, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1). [7] EYVL 276, 10.10.1983, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1804/2005 (EUVL L 290, 4.11.2005, s. 10). [8] EYVL L 132, 21.5.1987, s. 9. [9] EYVL L 261, 20.10.1993, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1559/2007 (EUVL L 340, 22.12.2007, s. 8). [10] EYVL L 171, 6.7.1994, s. 7. [11] EYVL L 125, 27.4.1998, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2166/2005 (EUVL L 345, 28.12.2005, s. 5). [12] EUVL L 349, 31.12.2005, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 809/2007 (EUVL L 182, 12.7.2007, s. 1).