P9_TA(2021)0284

Imidaklopridin enimmäisjäämäpitoisuus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 komission täytäntöönpanoasetuksesta (EU) 2021/621, annettu 15. huhtikuuta 2021, asetuksen (EU) N:o 37/2010 muuttamisesta aineen imidaklopridi luokittelemiseksi sen eläinperäisissä elintarvikkeissa olevien jäämien enimmäismäärän osalta (2021/2705(RSP))

(2022/C 67/06)

Euroopan parlamentti, joka

— ottaa huomioon asetuksen (EU) N:o 37/2010 muuttamisesta aineen imidaklopridi luokittelemiseksi sen eläinperäisissä elintarvikkeissa olevien jäämien enimmäismäärän osalta 15. huhtikuuta 2021 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/621 (1),

— ottaa huomioon yhteisön menettelyistä farmakologisesti vaikuttavien aineiden jäämien enimmäismäärien vahvistamiseksi eläimistä saatavissa elintarvikkeissa, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2377/90 kumoamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/82/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 726/2004 muuttamisesta 6. toukokuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 470/2009 (2) ja erityisesti sen 14 artiklan ja 17 artiklan,

— ottaa huomioon pysyvän eläinlääkintäkomitean 20. huhtikuuta 2021 antaman lausunnon,

— ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan,

— ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 13 ja 191 artiklan,

— ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (3) 11 ja 13 artiklan,

— ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan,

— ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

A. ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2019/6 (4) säädetään, että eläinlääkettä, jolla ei ole myyntilupaa ja jonka laatua, turvallisuutta ja tehoa ei ole osoitettu, ei pitäisi saada saattaa markkinoille unionissa, ja todetaan, että tehostunut tiedonsaanti edistää tunnetusti yleistä tietoisuutta, antaa kansalaisille tilaisuuden esittää huomioitaan ja mahdollistaa sen, että viranomaiset voivat ottaa kansalaisten havainnot asianmukaisesti huomioon;

B. ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2019/1381 (5) säädetään, että olisi selitettävä, millä perusteilla riskinhallintapäätökset on tehty, mitä muita tekijöitä kuin riskinarvioinnin tuloksia riskinhallinnasta vastaavat tahot ovat ottaneet huomioon ja miten näitä muita tekijöitä on painotettu, ja että riskinviestinnällä olisi myös edistettävä osallistavaa ja avointa vuoropuhelua kaikkien asianomaisten osapuolten välillä, jotta varmistetaan se, että yleisen edun ensisijaisuus sekä täsmällisyys, kattavuus, avoimuus, yhtenäisyys ja vastuullisuus otetaan huomioon riskianalyysiprosessissa;

C. ottaa huomioon, että 18. helmikuuta 2011 annetussa Euroopan kemikaaliviraston arviointiraportissa ”Imidacloprid, Product-type 18 (Insecticides, Acaricides and Products to control other Arthropods)” (6) luokiteltiin tietoja merkittävästä myrkyllisyydestä vesieläinlajien ja muiden kuin torjuttavien lajien osalta;

D. ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2013/39/EU (7) todetaan seuraavaa: ”Lääkejäämien aiheuttama vesistöjen ja maaperän pilaantuminen on esiin nouseva ympäristöongelma. Lääkkeiden vesiympäristölle tai vesiympäristön välityksellä aiheuttaman riskin arvioinnissa ja valvonnassa olisi kiinnitettävä riittävästi huomiota unionin ympäristötavoitteisiin. Tähän ongelmaan puuttumiseksi komission olisi tutkittava lääkkeiden ympäristövaikutusten riskejä ja analysoitava voimassa olevan lainsäädännön merkitystä ja tehokkuutta suojeltaessa vesiympäristöä ja ihmisten terveyttä vesiympäristön välityksellä.”;

E. ottaa huomioon, että komission asetuksessa (EU) N:o 283/2013 (8) vahvistetaan vähimmäisvaatimukset, jotka koskevat muun muassa tietoja tehoaineen, sen aineenvaihduntatuotteiden tai epäpuhtauksien mahdollisesti haitallisista vaikutuksista ihmisten tai eläinten terveyteen tai pohjavesiin, ympäristöön ja muihin kuin torjuttaviin lajeihin (kasvistoon ja eläimiin);

F. ottaa huomioon, että komission asetuksessa (EU) N:o 284/2013 (9) säädetään seuraavaa: ”Jos on olemassa tietoja kasvinsuojeluaineen mahdollisesti kohtuuttomista haittavaikutuksista ympäristöön, kasveihin ja kasvituotteisiin, myös ne on ilmoitettava, samoin tunnetut ja odotetut kumulatiiviset ja synergiavaikutukset.”;

G. ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2001/82/EY (10) todetaan seuraavaa: ”Eläinlääkkeen markkinoille saattamista koskevaan lupahakemukseen liitettävillä asiakirjoilla ja ilmoituksilla on osoitettava, että tehoon liittyvät edut ovat merkittävämpiä kuin mahdolliset vaarat. Jos tätä ei voida osoittaa, hakemus on hylättävä.”;

H. ottaa huomioon, että Euroopan lääkevirastolle on toimitettu hakemus imidaklopridin jäämien enimmäismäärien (MRL-arvot) vahvistamiseksi lohikaloissa (Salmonidae);

I. ottaa huomioon, että lääkevirasto on eläinlääkekomitean 9. syyskuuta 2020 antaman lausunnon (11) perusteella suositellut, että imidaklopridin MRL-arvoksi vahvistetaan 0,6 mg/kg (600 μg/kg) kaikkien kalojen osalta;

J. ottaa huomioon, että Codex Alimentarius-elintarvikestandardikokoelmassa (12) ei ole vahvistettu MRL-arvoja vedessä tapahtuvaa käyttöä varten; ottaa huomioon, että torjunta-aineiden jäämiä käsittelevän FAO:n ja WHO:n asiantuntijakomitean kokouksessa vuonna 2008 suositeltiin viljelykasvien tähteistä peräisin olevan hyväksyttävän päiväsaannin enimmäismääräksi 0,06 mg/kg (13);

K. ottaa huomioon, että eläinlääkekomitean lausunto, johon lääkeviraston suositus perustuu, on asetettu saataville ainoastaan tiivistelmänä ja että komission mukaan se asetetaan saataville kokonaisuudessaan vasta sen jälkeen, kun MRL-arvot on hyväksytty;

L. katsoo, että lausunto, joka koskee MRL-arvojen vahvistamista unionin oikeuden mukaisesti, olisi julkistettava ja sen olisi oltava helposti saatavilla;

M. katsoo, että riskinarviointiprosessin avoimuuden varmistaminen auttaa yleisöä ymmärtämään asiaa paremmin, auttaa vahvistamaan lääkeviraston legitimiteettiä kuluttajien ja suuren yleisön silmissä ja vahvistaa demokraattiseen järjestelmään kuuluvaa vastuuvelvollisuutta unionin kansalaisia kohtaan (14);

N. ottaa huomioon, että imidaklopridi on neonikotinoideihin kuuluva biosiditehoaine, joka kaupallistettiin käytettäväksi laajamittaisesti viljelykasvien ja tuotantoeläinten käsittelyssä, koska se oli myrkyllistä laajalle joukolle tuholaisia; ottaa huomioon, että imidaklopridin vaikutustapa on sellainen, että se toimii nikotiiniasetyylikoliinireseptoreiden (nAChR) antagonistina keskushermostojärjestelmässä ja häiritsee siten synapsisignaalien välittymistä ja johtaa niin selkärankaisten kuin selkärangattomien eläinten hermojen ja lihasten tappavaan hyperaktiivisuuteen sekä estää peruuttamattomasti nikotiiniasetyylikoliinireseptoreiden toiminnan ja johtaa halvaantumiseen ja kuolemaan (15);

O. ottaa huomioon, että komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2018/783 (16) kielletään kaikki ulkotiloissa tapahtuva imidaklopridin käyttö viljelykasveihin siitä pölyttäjille aiheutuvien haittavaikutusten vuoksi;

P. ottaa huomioon, että kalatäi-infektioiden hoitamiseen eläinlääkärin määräyksestä annettavat vaaralliset kemikaalit päätyvät lopulta vesiympäristöön; toteaa, että ne saattavat vaikuttaa kielteisesti herkkiin muihin kuin torjuttaviin organismeihin ja että näiden yhdisteiden päästöt on määritelty ympäristön kannalta erittäin huolestuttaviksi (17), koska imidaklopridi liikkuu helposti maaperässä ja pilaa pohja- ja pintavesiä (18);

Q. ottaa huomioon, että on yhä enemmän näyttöä siitä, että imidaklopridin käytöllä on tuhoisa vaikutus etenkin jokien ja vesistöjen biodiversiteettiin (19), sillä se vaikuttaa paitsi äyriäisiin (20), nilviäisiin (21) ja muihin kuin torjuttaviin (hyönteis)lajeihin myös maaperän organismeihin (22) sekä heikentää lintupopulaatioita (23), ja toteaa, että torjunta-aineiden jäämien ja niiden aineenvaihduntatuotteiden esiintyminen maaperässä ja kertyminen maaperään ja niiden mahdollinen maaperää happamoittava vaikutus aiheuttaa yhä enemmän huolta; panee huolestuneena merkille, että imidaklopridin käyttö Japanissa romahdutti kalakannat dramaattisesti eivätkä ne ole elpyneet (24);

R. ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1272/2008 (25) tarkoitetuissa yhdenmukaisissa luokituksissa ja merkinnöissä imidaklopridi luokiteltiin luokkiin ”haitallista nieltynä”, ”ympäristölle vaarallinen” ja ”erittäin myrkyllistä vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia” (26);

S. ottaa huomioon, että imidaklopridialtistusta karppikaloilla (Cyprinua carpio L.) koskevassa tutkimuksessa havaittiin aivojen, kidusten ja silmien rappeutumista (27) histopatologisten muutosten (vaurioiden), biomerkkiaineiden aktivoitumisen ja geenin ilmentymistasojen vaihtelun lisäksi; toteaa, että tutkimuksen päätelmien mukaan imidaklopridialtistus aiheuttaa tulehdusta ja oksidatiivista stressiä;

T. ottaa huomioon, että neonikotinoidien aineenvaihduntatuotteita voi kertyä ihmisiin saastuneita elintarvikkeita toistuvasti nautittaessa, sillä eläimillä tehdyssä tutkimuksessa havaittiin imidaklopridin biokertymistä pienille annoksille altistuttaessa (28);

U. ottaa huomioon, että useissa eläinkokeisiin perustuvissa tieteellisissä tutkimuksissa on havaittu, että imidaklopridi on lisääntymiselle vaarallinen ja hormonitoimintaa häiritsevä aine, joka voi vaikuttaa haitallisesti sydämeen, munuaisiin, kilpirauhaseen ja aivoihin ja voi aiheuttaa neurologisia oireita, muun muassa hengitysvajausta, ja johtaa kuolemaan (29);

V. ottaa huomioon, että kokeellinen näyttö osoittaa, että imidaklopridin myrkyllisyys lisääntyy paitsi annostuksen mukaan myös altistusajan pituuden mukaan (ns. aikakumulatiivinen myrkyllisyys), joten imidaklopridin myrkyllisyyttä ei pitäisi tarkastella vain välittömän tappavuuden vaan myös kroonisuuden näkökulmasta (30);

W. muistuttaa, että asetuksessa (EU) N:o 283/2013 vaaditaan pitkäaikaista myrkyllisyyttä koskevia tutkimuksia;

X. toteaa, että asetuksessa (EY) N:o 396/2005 säädetään, että ”tunnetut kumulatiiviset ja synergiavaikutukset” on otettava huomioon, ”jos menetelmät tällaisten vaikutusten arviointiin ovat olemassa”;

Y. ottaa huomioon, että asetuksessa (EU) N:o 284/2013 edellytetään tällä hetkellä toksikologisia tutkimuksia käyttäjien, sivullisten, asukkaiden ja työntekijöiden altistumisesta, useita pitkäaikaista ja kroonista myrkyllisyyttä koskevia tutkimuksia eläimillä sekä tutkimuksia vaiheista ja käyttäytymisestä maaperässä, vedessä ja ilmassa;

Z. ottaa huomioon, että monien yksittäisten kemikaalien ja kemiallisten seosten saastuttavista vaikutuksista ei ole riittävästi tietoa; toteaa, että kaikkia kemikaaleja ei ole arvioitu ja että ekotoksisuusarvioinneissa keskitytään vain harvoihin lajeihin ja ekosysteemeihin;

AA. ottaa huomioon, että asetuksessa (EU) 2019/6 todetaan, että riskinhallintapäätöksessä olisi otettava huomioon ”muita tekijöitä, kuten yhteiskuntaan, talouteen, etiikkaan, ympäristöön ja hyvinvointiin liittyvät tekijät sekä tarkastusten toteutettavuus”;

AB. toteaa, että Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle (EFSA) toimitetuista tutkimuksista poiketen lääkevirastolle toimitettuja tutkimuksia ei tarvitse julkaista; pitää valitettavana, ettei tieteellisten tutkimusten kaikkiin osiin, lausuntoihin ja raakadataan voi tutustua ja ettei jätevesipäästöjä vesiympäristöön koskevien tarkastusten toteutettavuudesta ja riskinhallinnasta ole tietoja;

AC. ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 470/2009 todetaan, että jäämien enimmäismäärät olisi vahvistettava yleisesti tunnustettujen turvallisuusarvioinnin normien mukaisesti ottaen huomioon mahdolliset muut kyseisiä aineita koskevat tieteelliset turvallisuusarvioinnit, joita kansainväliset järjestöt, etenkin Codex Alimentarius, tai silloin, kun kyseisiä aineita käytetään muihin tarkoituksiin, yhteisöön perustetut tieteelliset komiteat ovat mahdollisesti suorittaneet;

AD. ottaa huomioon, että Codex Alimentarius ei suosittele imidaklopridin käyttöä vesiympäristössä ja että kemikaaliviraston mukaan se voisi johtua siitä, että Euroopan unionin hyväksymien yhdenmukaisten luokitusten ja merkintöjen (ATP01) mukaan tämä aine on erittäin myrkyllistä vesieliöille, sillä on pitkäaikaisia haittavaikutuksia ja se on haitallista nieltynä (31);

AE. ottaa huomioon, että asetuksen (EU) 2019/6 37 artiklassa säädetään, että myyntilupa on evättävä, jos kansanterveydelle tai eläinten terveydelle taikka ympäristölle aiheutuvia riskejä ei ole otettu riittävästi huomioon; pitää tätä perusteluna sille, ettei MRL-arvoja pidä vahvistaa;

AF. ottaa huomioon, että neljä tärkeintä lohentuottajamaata Norja, Chile, Yhdistynyt kuningaskunta ja Kanada eivät ole unionin jäsenvaltioita eikä komissio siten voi tehdä näissä maissa asianmukaisia toimivaltaisten viranomaisten tarkastuksia tai arvioida tarkastusten riittävyyttä;

1. katsoo, että täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/621 ylittää asetuksessa (EY) N:o 470/2009 säädetyn täytäntöönpanovallan;

2. katsoo, että täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/621 ei ole unionin oikeuden mukainen, sillä se loukkaa tiedonvälityksen vapautta sekä avoimuuden, demokraattisen valvonnan ja vastuuvelvollisuuden periaatteita, koska perustana oleva eläinlääkekomitean lausunto on asetettu saataville vain tiivistelmänä;

3. pyytää komissiota kumoamaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/621 ja toimittamaan komitealle uuden ehdotuksen, jossa imidaklopridi sisällytetään asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteessä IV olevaan luetteloon farmakologisesti vaikuttavista aineista, joille ei voi vahvistaa enimmäismääriä vedessä tapahtuvaa käyttöä varten;

4. katsoo, että kaikille eläinlääkkeille, torjunta-aineille ja farmakologisille ja kemiallisille jäämille olisi suoritettava vakiotestit ja vertaisarvioinnit, koska ne voivat aiheuttaa lisävahinkoja ja pysyviä vahinkoja;

5. katsoo, että lääkeviraston olisi julkistettava eläinlääkekomitean koko lausunto, johon sisältyy tieteellinen riskinarviointi ja riskinhallintaa koskevat suositukset sekä tieteellinen näyttö, johon ne perustuvat; katsoo, että imidaklopridin riskinarviointi on puutteellinen välittömien päätepistearvojen tarkastelun osalta ja siinä mielessä, että siinä ei oteta huomioon viivästyneitä, kumulatiivisia ja kroonisia vaikutuksia; muistuttaa, että vedessä eläviä selkärangattomia koskevassa tutkimuksessa havaittiin viivästynyt vaikutus kuolleisuuteen etenkin vesihyönteislajien keskuudessa, mitä ei ollut havaittu akuuttia toksisuutta mittaavissa vakiokokeissa, ja katsoo tämän osoittavan, että neonikotinoidien riskinarvioinnit ovat olleet riittämättömiä ympäristönsuojelun kannalta ( 32 )

6. katsoo, että on olennaisen tärkeää arvioida farmakologisesti vaikuttavia aineita ja niiden eläinperäisissä elintarvikkeissa esiintyvien jäämien enimmäismääriä koskevaa luokitusta tarkasteltuna yhdessä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 178/2002 ( 33 ) , asetuksessa (EY) N:o 396/2005, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1367/2006 ( 34 ) sekä asetuksissa (EU) 2019/6 ja (EU) 2019/1381 vahvistettujen sääntöjen kanssa;

7. katsoo, että direktiiviä 2001/82/EY on tarkistettava kiireellisesti biodiversiteetin sekä vesi- ja maaympäristön suojelun kannalta ja ottaen huomioon eläinten hyvinvoinnin ja muut kuin torjuttavat organismit ja mikro-organismit;

8. katsoo, että asetuksessa (EY) N:o 470/2009 ei oteta riittävästi huomioon tarvetta ottaa Euroopan parlamentti ja kansalaiset mukaan niin, että nämä voivat käyttää demokraattista valvontaoikeuttaan täysimääräisesti;

9. muistuttaa, että on tarpeen vahvistaa tieteellistä yhteistyötä, koordinointia ja johdonmukaisuutta tällä alalla toimivaltaisten unionin virastojen välillä eli lääkeviraston, elintarviketurvallisuusviranomaisen ja kemikaaliviraston sekä kansallisten ja kansainvälisten virastojen välillä kehittämällä yhteinen kehys elintarvikeketjuissa käytettävien biosidivalmisteiden ja kasvinsuojeluaineiden riskinarviointia varten, jotta vältetään epäyhtenäisyys ja rajoitetaan ympäristövahinkojen ja ympäristötuhon mahdollisuutta;

10. pyytää komissiota riskinhallinnasta vastaavana viranomaisena soveltamaan asianmukaisesti ennalta varautumisen periaatetta käytettävissä olevien tietojen arviointia seuratessaan, jotta ympäristöön, biodiversiteettiin, eläinten hyvinvointiin ja ihmisten terveyteen kohdistuvien haittavaikutusten riski voidaan kvantifioida;

11. kehottaa komissiota ilmoittamaan järjestelmällisesti siitä, miten ennalta varautumisen periaate ja tietoon perustuvan suostumuksen periaate on otettu huomioon ja mistä eläinlääkekomitean lausunnon päätelmät on johdettu;

12. pyytää komissiota noudattamaan tietoon perustuvan suostumuksen demokraattista periaatetta ja toteuttamaan toimivuustarkastuksen, joka koskee riskinarviointiprosessia eläinperäisissä elintarvikkeissa esiintyvien eläinlääkejäämien enimmäismäärien vahvistamiseksi; pitää välttämättömänä, että se on täysin johdonmukainen niiden tavoitteiden osalta, joihin viitataan 11. joulukuuta 2019 annetussa komission tiedonannossa ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma”, 20. toukokuuta 2020 annetussa komission tiedonannossa ”Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten” ja vuoteen 2030 ulottuvassa EU:n biodiversiteettistrategiassa;

13. pyytää komissiota varmistamaan, että riskinarviointiin sisällytetään muita kuin torjuttavia maa- ja vesiympäristön lajeja koskevat aikakumulatiiviset, ajantasaiset, vertaisarvioidut, ekotoksikologiset testit ja että se kattaa myös ilmassa, maaperässä ja vedessä olevat ympäristöjäämät, mukaan lukien pitkäaikaiset, kasautuvat toksiset vaikutukset, ja että siinä mainitaan riippumattomat, vertaisarvioidut tieteelliset tutkimukset ja tieteelliset lausunnot, joita on tarkasteltu; painottaa, että näiden tietojen olisi oltava julkisesti saatavilla;

14. pyytää komissiota antamaan lainsäädäntöehdotuksen, jolla varmistetaan yhtenäisyys ja johdonmukaisuus asetusten (EU) 2019/6 ja (EU) 2019/1381 ja kaiken elintarvikkeisiin liittyvän lainsäädännön kanssa siinä tapauksessa, että MRL-arvojen vahvistamista koskevan riskinarvioinnin suorittavat jotkin muut virastot kuin elintarviketurvallisuusviranomainen, ja kehottaa jäsenvaltioita tukemaan tällaista lainsäädäntöehdotusta; pyytää komissiota myös varmistamaan, että tällainen arviointi on avoin ja että sen avulla voidaan suojella paremmin biodiversiteettiä ja vesiekosysteemejä, hyönteisiä, lieroja ja maaperän mikro-organismeja;

15. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

(1) EUVL L 131, 16.4.2021, s. 120.

(2) EUVL L 152, 16.6.2009, s. 11.

(3) EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

(4) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/6, annettu 11. joulukuuta 2018, eläinlääkkeistä ja direktiivin 2001/82/EY kumoamisesta (EUVL L 4, 7.1.2019, s. 43).

(5) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1381, annettu 20. kesäkuuta 2019, elintarvikeketjuun sovellettavan EU:n riskinarvioinnin avoimuudesta ja kestävyydestä sekä asetusten (EY) N:o 178/2002, (EY) N:o 1829/2003, (EY) N:o 1831/2003, (EY) N:o 2065/2003, (EY) N:o 1935/2004, (EY) N:o 1331/2008, (EY) N:o 1107/2009 ja (EU) 2015/2283 sekä direktiivin 2001/18/EY muuttamisesta (EUVL L 231, 6.9.2019, s. 1).

(6) https://echa.europa.eu/documents/10162/225b9c58-e24c-6491-cc8d-7d85564f3912

(7) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/39/EU, annettu 12. elokuuta 2013, direktiivien 2000/60/EY ja 2008/105/EY muuttamisesta vesipolitiikan alan prioriteettiaineiden osalta (EUVL L 226, 24.8.2013, s. 1).

(8) Komission asetus (EU) N:o 283/2013, annettu 1. maaliskuuta 2013, tehoaineita koskevien tietovaatimusten vahvistamisesta kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti (EUVL L 93, 3.4.2013, s. 1).

(9) Komission asetus (EU) N:o 284/2013, annettu 1. maaliskuuta 2013, kasvinsuojeluaineita koskevien tietovaatimusten vahvistamisesta kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti (EUVL L 93, 3.4.2013, s. 85).

(10) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/82/EY, annettu 6. marraskuuta 2001, eläinlääkkeitä koskevista yhteisön säännöistä (EYVL L 311, 28.11.2001, s. 1).

(11) https://www.ema.europa.eu/en/documents/mrl-summary/imidacloprid-fin-fish-summary-opinion-cvmp-establishment-maximum-residue-limits_en.pdf

(12) http://www.fao.org/fao-who-codexalimentarius/codex-texts/dbs/pestres/pesticide-detail/en/?p_id=206

(13) http://www.fao.org/fileadmin/templates/agphome/documents/Pests_Pesticides /JMPR/JMPRReport08.pdf

(14) Ks. tuomioistuimen tuomiot asiassa T-235/15, Pari Pharma GmbH v. Euroopan lääkevirasto, ECLI:EU:T:2018:65; ks. myös asiat T-718/15, PTC Therapeutics International Ltd v. Euroopan lääkevirasto, ECLI:EU:T:2018:66, sekä T-729/15, MSD Animal Health Innovation GmbH ja Intervet international BV v. Euroopan lääkevirasto, ECLI:EU:T:2018:67.

(15) Sánchez-Bayo, F., Tennekes, H.A., ”Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments”, International Journal of Environmental Research and Public Health. 2020,17(5),1629, https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629

(16) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/783, annettu 29. toukokuuta 2018, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta tehoaineen imidaklopridi hyväksymisedellytysten osalta (EUVL L 132, 30.5.2018, s. 31).

(17) Burridge, L., Weis, J.S., Cabello, F., Pizarro, J., Bostick, K., ”Chemical use in salmon aquaculture: A review of current practices and possible environmental effects”, Aquaculture, 2010, volume 306, 1–4, s. 7–23, https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0044848610003297.

(18) Sánchez-Bayo, F., Tennekes, H.A., ”Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments”, International Journal of Environmental Research and Public Health. 2020,17(5),1629, https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629.

(19) Butcherine, P., Kelaher, B.P., Taylor, M.D., Barkla, B.J., Benkendorff, K,”Impact of imidacloprid on the nutritional quality of adult black tiger shrimp (Penaeus monodon)”, Ecotoxicology and Environmental Safety, 2020, volume 198, https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0147651320305212? via%3Dihub

(20) Butcherine, P., Kelaher, B.P., Taylor, M.D., Barkla, B.J., Benkendorff, K,”Impact of imidacloprid on the nutritional quality of adult black tiger shrimp (Penaeus monodon)”, Ecotoxicology and Environmental Safety, 2020, volume 198, https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0147651320305212?via%3Dihub

(21) Ewere, E.E., Reichelt-Brushett, A., Benkendorff, K., ”The neonicotinoid insecticide imidacloprid, but not salinity, impacts the immune system of Sydney rock oyster, Saccostrea glomerata”, Science of the Total Environment, 2020, volume 742, The neonicotinoid insecticide imidacloprid, but not salinity, impacts the immune system of Sydney rock oyster, Saccostrea glomerata – ScienceDirect

(22) de Lima e Silva, C., Brennan, N., Brouwer, J.M., Commandeur, D., Verweij, R.A., van Gestel, C.A.M., ”Comparative toxicity of imidacloprid and thiacloprid to different species of soil invertebrates” Ecotoxicology, 2017, 26, s. 555–564, https://doi.org/10.1007/s10646-017-1790-7

(23) https://www.eea.europa.eu/publications/soer-2020

(24) https://www.nationalgeographic.com/animals/article/neonicotinoid-insecticides-cause-fish-declines-japan

(25) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1272/2008, annettu 16. joulukuuta 2008, aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivien 67/548/ETY ja 1999/45/EY muuttamisesta ja kumoamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta (EUVL L 353, 31.12.2008, s. 1).

(26) Euroopan kemikaaliviraston arviointiraportti ”Imidacloprid, Product-type 18 (Insecticides, Acaracides and Products to control other Arthropods)”, https://echa.europa.eu/documents/10162/225b9c58-e24c-6491-cc8d-7d85564f3912

(27) Tyor, A.K., Harkrishan, Bhardwaj, J.K., Saraf, P., ”Effect of Imidacloprid on Histopathological Alterations of Brain, Gills and Eyes in hatchling carp (Cyprinus carpio L.)” , Toxicology International, 2020, 27, s. 70–78.

(28) Kavvalakis, M.P., Tzatzarakis, M.N.,Theodoropoulou, E.P., Barbounis, E.G., Tsakalof, A.K., Tsatsakis, A.M., ”Development and application of LC-APCI-MS method for biomonitoring of animal and human exposure to imidacloprid”, Chemosphere 2013, volume 93, 10, s. 2612–2620, Development and application of LC–APCI–MS method for biomonitoring of animal and human exposure to imidacloprid – ScienceDirect

(29) Katić, A., Karačonji, I.B., ”Imidacloprid as reproductive toxicant and endocrine disruptor: Investigations in laboratory animals”, Archives of Industrial Hygiene and Toxicology, 2018, 69(2), https://www.researchgate.net/publication/326247351_Imidacloprid_as_reproductive_toxicant_and_endocrine_disruptor_Investigations_in_laboratory_animals

(30) Sánchez-Bayo, F., Tennekes, H.A., ”Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments”, International Journal of Environmental Research and Public Health, 2020, 17(5),1629. https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629

(31) https://echa.europa.eu/substance-information/-/substanceinfo/100.102.643

(32) Sánchez-Bayo F., Tennekes, H.A., ”Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments”, International Journal of Environmental Research and Public Health. 2020,17(5),1629, https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629

(33) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 178/2002, annettu 28. tammikuuta 2002, elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä (EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1).

(34) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1367/2006, annettu 6. syyskuuta 2006, tiedon saatavuutta, yleisön osallistumista päätöksentekoon sekä oikeuden saatavuutta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen määräysten soveltamisesta yhteisön toimielimiin ja elimiin (EUVL L 264, 25.9.2006, s. 13).