1.Johdanto

Venäjän ilman edeltävää provokaatiota toteuttama hyökkäys Ukrainaan on horjuttanut entisestään muutenkin hauraita maatalousmarkkinoita. Covid-19-pandemian ja ilmastonmuutoksen vuoksi maatalouteen kohdistuu paineita kaikkialla maailmassa. IPCC:n viimeisimmässä raportissa todetaan, että kuivuuden, tulvien ja helleaaltojen sekä merenpinnan nousun aiheuttamat uhkat elintarvike- ja ravitsemusturvalle ovat jo toteutumassa ja uhkan odotetaan kasvavan ilmaston lämpenemisen vuoksi ja vaikuttavan erityisesti heikommassa asemassa oleviin alueisiin.

Jo ennen hyökkäystä hyödykemarkkinoiden hinnat nousivat merkittävästi. Tämä näkyi maatalousmarkkinoilla energia- ja lannoitekustannusten kasvuna, mikä puolestaan nosti maataloushintoja. Elintarvikkeiden hinnat ovat nousseet EU:ssa 5,6 prosenttia verrattuna edelliseen helmikuuhun.

Elintarvikehuolto ei ole tällä hetkellä uhattuna EU:ssa. EU on suurelta osin omavarainen keskeisten maataloustuotteiden osalta. Se on merkittävä vehnän ja ohran viejä ja pystyy pääosin kattamaan myös muiden pääviljelykasvien, kuten maissin tai sokerin, kulutuksensa. EU on erittäin omavarainen myös eläintuotteiden suhteen, mukaan lukien maitotuotteet ja liha. Poikkeuksen muodostavat kuitenkin kala-ja äyriäistuotteet.

Hyökkäys Ukrainaan ja maailmanlaajuinen hyödykkeiden hintojen nousu nostavat maataloustuotteiden ja kala- ja äyriäistuotteiden hintoja markkinoilla ja ovat paljastaneet nykyisen elintarvikejärjestelmän heikkoudet eli riippuvuuden muun muassa energian, lannoitteiden ja eläinten rehun tuonnista. Tuottajien kustannukset kasvavat ja vaikuttavat elintarvikkeiden hintoihin, mikä herättää huolen kuluttajien ostovoimasta ja tuottajien tuloista.

Kaupan häiriöt, jotka johtuvat sodan lyhyen aikavälin vaikutuksista ja siihen liittyvästä epävarmuudesta pitkällä aikavälillä, herättävät vakavaa huolta myös maailmanlaajuisesta elintarviketurvasta. Piiritetyissä Ukrainan kaupungeissa elintarvikkeista on jo vakava pula. Mustanmeren huomattavat viljojen ja öljykasvien kauppavirrat ovat käytännössä pysähtyneet.

Ukrainan sota muutti markkinaodotuksia dramaattisesti ja vaikutti kaikkien hyödykkeiden hintoihin, myös maatalouselintarvikkeiden alkutuotteiden hintoihin. Elintarviketurvan suurimmat huolenaiheet liittyvät pääasiassa maailmanlaajuisiin vehnämarkkinoihin. Vehnän futuurimarkkinoilla hinnat ovat nousseet 70 prosenttia hyökkäyksen jälkeen. Tarjontasokki, joka johtuu Ukrainan ja Venäjän on merkittävästä vehnämarkkinoiden osuudesta, ja tuotantopanoskustannusten aiheuttama sokki, joka johtuu etenkin maakaasun, typpilannoitteiden ja hapen kustannuksista, vaarantavat maailmanlaajuisen vehnän tuotannon. Kuluvan ja seuraavan kauden elintarviketarpeiden kattamiseksi tuotantoa olisi lisättävä jopa 25 miljoonalla tonnilla.

Enemmän kuin koskaan nyt on aika osoittaa solidaarisuutta. Tässä tiedonannossa esitetään komission toimet, joita se esittää Eurooppa-neuvoston 10. ja 11. maaliskuuta 2022 antaman Versailles’n julistuksen perusteella. Julistuksessa komissiota pyydettiin esittämään mahdollisimman pikaisesti vaihtoehtoja puuttua nouseviin elintarvikkeiden hintoihin ja globaalia elintarviketurvaa koskevaan kysymykseen. Tiedonanto perustuu tilanteen arviointiin (liite 1) ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa ja sen Pellolta pöytään -strategiassa esitettyyn näkemykseen oikeudenmukaisesta, terveyttä edistävästä ja ympäristöä säästävästä elintarvikejärjestelmästä. Siinä esitetään lyhyen aikavälin toimenpiteitä, joilla tuetaan Ukrainan elintarviketurvaa ja maataloutta, maailmanlaajuista elintarviketurvaa sekä tuottajia ja kuluttajia EU:ssa. Siinä myös kehotetaan puuttumaan kehittyvän kriisin paljastamiin puutteisiin siten, että edistetään siirtymää kohti kestävää, häiriönsietokykyistä ja oikeudenmukaista elintarvikejärjestelmää EU:ssa ja maailmanlaajuisesti.

2.Maailmanlaajuinen elintarviketurva

Venäjän hyökkäyksellä Ukrainaan saattaa olla vakavia seurauksia elintarviketurvalle paitsi Ukrainassa myös monissa elintarvikepulasta kärsivissä maissa Afrikassa (mukaan lukien Saharan eteläpuolinen Afrikka), Lähi-idässä ja Länsi-Balkanilla. Yhdistettynä elintarvikkeiden hinnannousuun tämä todennäköisesti lisää köyhyyttä ja epävakautta näissä maissa.

Sodan runteleman Ukrainan elintarviketurva on suuri ongelma, varsinkin kun Venäjä näyttää tarkoituksellisesti iskevän ruokavarastoihin ja varastointipaikkoihin ja tuhoavan niitä. YK:n arvioiden mukaan elintarviketurvan heikkeneminen koskee Ukrainassa peräti 18:aa miljoonaa ihmistä, ja jopa 6,7 miljoonaa joutuu siirtymään kotiseudultaan Ukrainan sisällä. Kaupunkien elintarvikepulan ja miljoonien pakolaisten ja siirtymään joutuneiden vuoksi Ukraina tarvitsee kiireellistä elintarvikeapua. Humanitaariset toimijat, kuten Maailman elintarvikeohjelma, tarjoavat elintarvikeapua ja laajentavat toimiaan. EU mobilisoi apua sekä pelastuspalvelumekanismiensa että humanitaaristen mekanismiensa kautta. Jo käynnissä olevan EU:n humanitaarisen avun kautta Ukrainaa ja Moldovaa autetaan 93 miljoonalla eurolla. Apu sisältää elintarvikeapua ja tukea perustarpeiden täyttämiseen.

Sodankäynti ja yleinen sekasorto vaikuttavat huomattavasti vuoden 2022 sadonkorjuuseen Ukrainassa, joka tunnetaan Euroopan vilja-aittana. Tuotannon takaamiseksi ukrainalaiset viljelijät tarvitsevat siemeniä, polttoainetta, lannoitteita ja kasvinsuojeluaineita. Komissio tukee Ukrainaa sellaisen lyhyen ja keskipitkän aikavälin elintarviketurvastrategian kehittämisessä ja toteuttamisessa, jolla varmistetaan, että tuotantopanokset päätyvät mahdollisuuksien mukaan viljelijöille ja että kuljetus- ja varastointitiloja pidetään yllä, jotta Ukraina voi ruokkia kansalaisiaan ja lopulta palata vientimarkkinoille. Komissio tekee yhteistyötä Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) kanssa Länsi-Ukrainassa pientilojen tukemiseksi ja maataloustuotannon turvaamiseksi. Ukrainan maatalousviranomaisten pyynnöstä komissio myös varmistaa, että Ukrainan pääsy EU:n markkinoille säilyy ja sitä helpotetaan joustavasti sekä Ukrainan markkinoille suuntautuvan viennin että sieltä tulevan tuonnin osalta. Ukrainan hallitus aikoo rahoittaa viljelijöiden lainojen korkoja 25 miljardin hryvnian (760 miljoonan euron) ohjelmasta osana uusia toimenpiteitä, joilla pyritään helpottamaan sodan aiheuttamaa taloudellista sokkia. Lisäksi EU:n maatalousjärjestöt tarjoavat apua ja tukea ukrainalaisille viljelijöille.

Sota vaikuttaa suoraan maailman elintarviketoimituksiin (etenkin vehnän, maissin, ohran ja auringonkukkaöljyn osalta) ja lannoitteiden ja energian hintoihin. Uudet hinnankorotukset pahentavat jo ennestään vaikeaa covid-19-pandemiasta, kuivuudesta ja muista konflikteista johtuvaa sosioekonomista tilannetta. Syyskuussa 2021 yli 161 miljoonaa ihmistä 42 maassa kärsi akuutista elintarvikepulasta. Melkein kolmasosa maailman ihmisistä ei saa riittävästi ruokaa, ja terveellinen ruokavalio on noin 3 miljardin ihmisen ulottumattomissa. On vaarana, että nämä luvut kasvavat ja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttaminen vuoteen 2030 mennessä vaikeutuu entisestään. FAOn analyysissa arviot aliravittujen ihmisten määrän kasvusta vaihtelevat 7,6 miljoonasta (kohtuullinen häiriöskenaario) 13,1 miljoonaan (vakava häiriöskenaario).

Monille alhaisen tulotason maille ja jopa alemman keskitulotason maille tällaiset olosuhteet merkitsevät (elintarvikkeiden) tuontilaskun kasvua aikana, jolloin velka on kasvanut ja valuuttakurssit ovat paineen alla. Tilanne vaikuttaa voimakkaasti maihin (esimerkiksi Afrikassa, Lähi-idässä ja Länsi-Balkanilla), jotka tuovat suuren osan elintarvikkeistaan ja erityisesti vehnästä, joka on tärkeä perushyödyke, Venäjältä ja Ukrainasta. Jännitteet voivat lisääntyä ja johtaa yhteiskunnallisiin levottomuuksiin, radikalisoitumiseen ja epävakauteen. Maille, joiden maataloustuotanto on merkittävissä määrin riippuvainen lannoitteiden tuonnista ja joista osa on lisäksi riippuvainen tuontivehnästä, tulee aiheutumaan lisäkustannuksia. Tästä voi syntyä kestämätön noidankehä, joka uhkaa vakavasti elintarviketuotantoa usean seuraavan satokauden ajan.

Sekä humanitaariset tarpeet että kustannukset todennäköisesti kasvavat ja humanitaariseen apuun kohdistuu lisäpainetta. Esimerkiksi Maailman ruokaohjelma arvioi, että sen toimintakustannukset kasvavat 26,1 miljoonaa euroa kuukaudessa nykytasoon verrattuna elintarvikkeiden ja polttoaineiden hinnankorotusten yhteisvaikutuksesta. Pandemiaa edeltävään tasoon verrattuna kustannukset ovat kasvaneet 63,8 miljoonaa euroa per kuukausi.

EU on merkittävä humanitaarisen avun ja kehityksen toimija elintarvike- ja ravitsemusturvan alalla, ja se antaa merkittävää taloudellista ja poliittista tukea. EU on vuodesta 2015 alkaen käyttänyt humanitaariseen elintarvikeapuun vuosittain vähintään 350 miljoonaa euroa. Lisäksi EU kohdensi kaudella 2014–2020 yli 10 miljardia euroa kehitysyhteistyöhön köyhimpien ja haavoittuvimmassa asemassa olevien elintarviketurvan parantamiseen, nälän poistamiseen ja kaikenlaisen aliravitsemuksen torjumiseen. EU myöntää vuosina 2021–2024 vähintään 2,5 miljardia euroa (1,4 miljardia euroa kehitysyhteistyöhön ja 1,1 miljardia euroa humanitaariseen apuun) kansainväliseen yhteistyöhön, jolla on ravitsemustavoitteita. Vuosien 2021–2027 kansainvälisellä yhteistyöohjelmalla EU tukee elintarvikejärjestelmiä noin 70 kumppanimaassa.

Venäjän Ukrainaan tekemän hyökkäyksen jälkeinen futuurihintojen epäsymmetrinen nousu osoittaa, että huolta maailmanlaajuisesta elintarviketurvasta aiheuttavat nimenomaan vehnämarkkinat. Geostrategisesti on perusteltua, että EU osallistuu tuotantovajeen kattamiseen, jotta vältetään maailmanlaajuinen vehnäpula. EU ei ole pelkästään merkittävä vehnän nettoviejä vaan myös sen vehnäsadot ovat maailmanlaajuisesti suurimpien joukossa. Viime kesän jälkeen EU on vienyt 19 miljoonaa tonnia vehnää, ja tarkoituksena on viedä kesäkuun loppuun mennessä vielä ylimääräiset 13 miljoonaa tonnia. Tämä luku saattaa nousta hieman vientimyynnin korkeiden hintojen lisätessä vientihalukkuutta. Syysvehnän vuoden 2022 satonäkymät ovat hyvät, sillä viljelyala on kasvanut yhden prosentin edellisvuodesta eivätkä viljelykasvit ole kärsineet talvella epäsuotuisista sääoloista suurissa tuottajajäsenvaltioissa.

Lyhyellä aikavälillä komissio seuraa ja analysoi säännöllisesti elintarvikkeiden hintoja ja elintarviketurvan heikkenemistä (mukaan lukien varastojen tasot maa- ja aluetasolla), jotta se voi koordinoida toimintaa muiden maailmanlaajuisten toimijoiden kanssa mahdollisuuksien mukaan maatalousmarkkinatietojärjestelmän (AMIS) pohjalta. Se seuraa niiden hyödykkeiden tarvetta, joiden varastot ovat maailmanlaajuisesti alhaiset, voidakseen antaa oikeita markkinasignaaleja kestävän tuotannon vauhdittamiseksi. Humanitaarista apua olisi lisättävä, ja se olisi keskitettävä elintarvikepulasta kärsiviin maihin, konflikteista kärsiviin maihin Pohjois-Afrikassa ja Lähi-idässä sekä Aasiaan ja Saharan eteläpuoliseen Afrikkaan. Apua olisi tarjottava mahdollisuuksien mukaan humanitaarisen avun, kehityksen ja rauhan välisen yhteyden pohjalta, ja Global Network Against Food Crises -verkoston toiminta olisi laajennettava kansalliselle ja paikalliselle tasolle. Lisäksi ensimmäisessä Euroopan humanitaarisen avun foorumissa (21.–23. maaliskuuta 2022) peräänkuulutettiin toimia, joilla edistetään humanitaarista Team Europe -yhteistyötä maailmanlaajuisen elintarvikekriisin torjumiseksi. Kollektiivisen toimintansa avulla EU ja sen jäsenvaltiot voivat yhdessä lisätä hätäapuun ja kunnostukseen tarkoitettua humanitaarista apua.

Ukrainaa varten ehdotetulla EU:n hätätilanteen tukiohjelmalla (330 miljoonaa euroa) pyritään lievittämään Venäjän hyökkäyksen ukrainalaisille aiheuttamaa kärsimystä turvaamalla perushyödykkeiden ja -palvelujen saanti sekä suojelu. Toimilla vahvistetaan maan selviytymiskykyä ja kykyä torjua hybridiuhkia lisäämällä hallituksen, talouden toimijoiden, median ja kansalaisyhteiskunnan valmiuksia selviytyä kriisin vaikutuksista ja edistää maan elpymistä. Toimissa keskitytään myös pienimuotoisen siviili-infrastruktuurin jälleenrakentamiseen ja strategiseen suunnitteluun sekä energiavarmuuteen.