Kiina on eri toimintapolitiikan aloilla samaan aikaan yhteistyökumppani, jonka kanssa EU:lla on hyvin yhdenmukaiset tavoitteet, neuvottelukumppani, jonka kanssa EU:n on pystyttävä saavuttamaan etujen tasapaino, teknologiseen johtoasemaan pyrkivä kilpaileva talous ja järjestelmien tasolla kilpailija, joka tukee vaihtoehtoisia hallintomalleja. Tämä edellyttää joustavaa ja pragmaattista, koko EU:n kattavaa lähestymistapaa, joka mahdollistaa periaatteisiin pohjautuvan etujen ja arvojen puolustamisen. EU:n olisi myös kanssakäymisessään Kiinan kanssa valittava käytettävät välineet ja menettelyt sen mukaan, mitkä asiat ja politiikan alat ovat kyseessä. EU:n olisi hyödynnettävä eri politiikan alojen välisiä yhteyksiä, joilla voidaan tehostaa mahdollisuuksia sen tavoitteiden saavuttamiseen.

Vuonna 2016 laadittu Kiinan-strategia on edelleen EU:n Kiinan-suhteiden kulmakivi. Se tarjoaa perustan EU:n politiikan kehittämiselle kohti realistisempaa, määrätietoisempaa ja monitahoisempaa lähestymistapaa. Näin varmistetaan, että EU:n suhteet tähän strategisesti tärkeään kumppaniin on järjestetty oikeudenmukaisella, tasapainoisella ja molempia osapuolia hyödyttävällä tavalla.

Euroopassa katsotaan kuitenkin yhä yleisemmin, että Kiinaan liittyvien haasteiden ja mahdollisuuksien jakauma on muuttunut. Kuluneen vuosikymmenen aikana Kiinan taloudellinen voima ja poliittinen vaikutusvalta on kasvanut ennennäkemättömän laaja-alaisesti ja nopeasti, mikä heijastaa sen pyrkimyksiä kehittyä johtavaksi maailmanvallaksi.

Euroopan unionin ja Kiinan välillä on kestävä suhde. Ne kuuluvat maailman kolmen suurimman talous- ja kauppamahdin joukkoon. Kiina on nykyään EU:n toiseksi suurin kauppakumppani Yhdysvaltojen jälkeen ja EU puolestaan on Kiinan suurin kauppakumppani. Molemmat osapuolet ovat sitoutuneet edistämään kattavaa strategista kumppanuutta, jonka pääpiirteet esitetään EU:n ja Kiinan vuoteen 2020 ulottuvassa strategisessa yhteistyöohjelmassa.

Tässä yhteisessä tiedonannossa arvioidaan suhteidemme moninaisia ulottuvuuksia ja niihin liittyviä mahdollisuuksia ja haasteita. Lisäksi siinä esitetään Eurooppa-neuvoston käsiteltäväksi ja hyväksyttäväksi 10 konkreettista toimea.

II.Yhteistyö Kiinan kanssa tehokkaan monenvälisyyden tukemiseksi ja ilmastonmuutoksen torjumiseksi

EU on sitoutunut tekemään yhteistyötä Kiinan kanssa sääntöihin perustuvan kansainvälisen järjestyksen ylläpitämiseksi. Kiina on ilmaissut sitoutumisensa oikeudenmukaiseen ja tasapuoliseen globaalihallinnan malliin. Samalla Kiinan toiminta monenvälisyyden edistämiseksi on toisinaan valikoivaa ja perustuu erilaiseen käsitykseen sääntöihin perustuvasta kansainvälisestä järjestyksestä. Kiina on usein oikeutetusti vaatinut globaalihallinnan uudistamista kehittyvien talouksien osallistumisen ja päätösvallan kasvattamiseksi, mutta samalla se ei ole aina ollut halukas hyväksymään uusia sääntöjä, joissa otettaisiin huomioon sen suurempaan rooliin liittyvä vastuu ja tilivelvollisuus. Joidenkin normien valikoiva noudattaminen toisten kustannuksella heikentää sääntöihin perustuvan kansainvälisen järjestyksen kestävyyttä.

EU on sitoutunut tukemaan tehokasta monenvälisyyttä, jonka ytimen muodostaa Yhdistyneet kansakunnat. Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston pysyvänä jäsenenä ja monenvälisen järjestelmän edunsaajana Kiinalla on velvollisuus tukea Yhdistyneiden kansakuntien toiminnan kaikkia kolmea peruspilaria, jotka ovat ihmisoikeudet, rauha ja turvallisuus sekä kehitys.

EU:n ja Kiinan kyky käsitellä tehokkaasti ihmisoikeuskysymyksiä on tärkeä osatekijä arvioitaessa kahdenvälisten suhteiden laatua. EU antaa tunnustusta Kiinan edistymiselle taloudellisissa ja sosiaalisissa oikeuksissa. Muilta osin ihmisoikeustilanne Kiinassa on kuitenkin heikkenemässä, erityisesti Xinjiangissa ja kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevissa asioissa, mikä käy ilmi ihmisoikeusasianajajiin ja ihmisoikeuksien puolustajiin jatkuvasti kohdistuvista tukahduttamistoimista. Kiinassa oleskelevien EU:n kansalaisten ja muiden ulkomaiden kansalaisten ihmisoikeuksia on suojeltava. Hongkongin perustuslakiin kirjattua laajaa itsemääräämisoikeutta on kunnioitettava.

EU:n ja Kiinan yhteiset sitoumukset ja intressit maailmanlaajuiseen kestävään kehitykseen ja Agenda 2030 -toimintaohjelmaan liittyvissä asioissa tarjoavat mahdollisuuksia tiiviimpään yhteistyöhön, myös kolmansissa maissa. Kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavien merkittävien resurssien käyttöön saaminen edellyttää yhteistyötä. Kiina on tehnyt huomattavia investointeja kumppanimaihin. Tämä huomioon ottaen sen olisi lisättävä myös panostaan julkisen kehitysavun antajana ja kumppanina monenvälisillä foorumeilla. Tältä osin olisi pyrittävä käynnistämään vuoropuhelu, saamaan aikaan synergioita ja lisäämään yhteistyötä, jotta kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoa kolmansissa maissa voitaisiin jatkaa.

EU:n jäsenvaltiot ovat yhdessä Yhdistyneiden kansakuntien rauhanturvabudjetin suurin rahoittaja, ja Kiina puolestaan on seuraavaksi suurin rahoittaja Yhdysvaltojen jälkeen. Siksi olisikin pyrittävä selvittämään mahdollisuuksia jakaa operatiivisia kokemuksia tällä alalla.

Toimi 1: EU vahvistaa yhteistyötään Kiinan kanssa yhteisten velvoitteiden täyttämiseksi Yhdistyneiden kansakuntien toiminnan kaikissa kolmessa peruspilarissa, jotka ovat ihmisoikeudet, rauha ja turvallisuus sekä kehitys.

Ilmastonmuutoksen osalta voidaan todeta, että Kiina on samaan aikaan sekä maailman suurin hiilidioksidipäästöjen aiheuttaja että suurin investoija uusiutuvan energian alalla. EU on tyytyväinen siihen, että Kiina on yksi tärkeimmistä välittäjistä Pariisin sopimukseen liittyvissä asioissa. Samaan aikaan Kiina osallistuu hiilivoimalaitosten rakentamiseen monissa maissa, mikä vaarantaa Pariisin sopimuksen maailmanlaajuisten tavoitteiden saavuttamisen. Kiina on ilmastonmuutoksen ja puhtaaseen energiaan siirtymisen alalla strateginen kumppani, jonka kanssa EU:n on jatkossakin pyrittävä saamaan aikaan vahva suhde jo pelkästään maan merkittävien ja yhä kasvavien päästöjen vuoksi (Kiinan osuus on noin 27 prosenttia maailman kokonaispäästöistä). Kumppanuutemme on olennaisen tärkeää maailmanlaajuisten ilmastotoimien, puhtaaseen energiaan siirtymiseen tähtäävien pyrkimysten ja valtamerten hallinnoinnin onnistumisen kannalta. Kiinan sitoutuminen saavuttamaan päästöhuippunsa ennen vuotta 2030 antaisi uutta pontta ilmastonmuutoksen torjunnalle Pariisin sopimuksen mukaisesti ja kannustaisi myös muita toimiin maailmanlaajuisesti. EU:n ja Kiinan olisi lisäksi tehostettava yhteistyötään kestävän rahoituksen alalla, jotta yksityisiä pääomavirtoja pystyttäisiin ohjaamaan kestävämmän ja ilmastoneutraalimman talouden tukemiseen.

Toimi 2: Ilmastonmuutoksen torjuntatoimien tehostamiseksi EU kehottaa Kiinaa saavuttamaan päästöhuippunsa ennen vuotta 2030 Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisesti.

III.Sitoutuminen kansainväliseen rauhaan, turvallisuuteen ja kestävään talouskehitykseen

Kiina on EU:n strateginen kumppani maailmanlaajuisten ja kansainvälisten haasteiden ratkaisemisessa. Samalla on kuitenkin noussut esiin turvallisuusongelmia ja eroja, jotka liittyvät kansainvälisen oikeuden soveltamiseen, hyvän hallintotavan noudattamiseen ja kestävän talouskehityksen varmistamiseen.

Kiinalla on valmiudet ja velvollisuus omaksua merkittävä rooli alueellisten turvallisuushaasteiden käsittelyssä. Esimerkiksi Irania koskevan yhteisen kattavan toimintasuunnitelman tapauksessa Kiinan osallistuminen ja tuki oli tärkeä tekijä ensinnäkin sopimukseen pääsemisessä ja nyt sen varmistamisessa, että se pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja tehokkaasti. EU:n ja Kiinan toimien koordinointi merirosvouksen torjuntaoperaatioissa Adeninlahdella ja Afrikan sarven edustalla on lisännyt merenkulun turvallisuutta näillä alueilla.

Yhteistyötä on edelleen tärkeää jatkaa poliittisen luottamuksen vahvistamiseksi. Kiinalla tulee olemaan merkittävä rooli Korean demokraattisen kansantasavallan ydinaseriisunnan varmistamisessa. EU haluaa myös tehdä yhteistyötä Kiinan kanssa tulevan rauhanprosessin tukemiseksi Afganistanissa ja rohingyaväestön kriisin ratkaisemiseksi Myanmarissa.

Kiinan esittämät merialueita koskevat vaatimukset Etelä-Kiinan merellä ja kieltäytyminen Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen nojalla annettujen sitovien välitystuomioiden hyväksymisestä vaikuttavat kansainväliseen oikeusjärjestykseen ja vaikeuttavat EU:n taloudellisten etujen kannalta elintärkeisiin merireitteihin vaikuttavien jännitteiden selvittämistä. Niiden kanssa ristiriidassa ovat myös Kiinan vaatimukset, jotka koskevat edustusta arktiseen alueeseen liittyvien asioiden käsittelyssä.

Kiinan kasvavat sotilaalliset voimavarat yhdistettynä sen kokonaisvaltaiseen visioon ja pyrkimykseen päästä vuoteen 2050 mennessä tilanteeseen, jossa sillä on käytössään teknologisesti kaikkein edistyneimmät asevoimat maailmassa, aiheuttavat EU:n kannalta turvallisuusongelmia jo lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Monialaiset hybridiuhat, mukaan lukien tiedotusoperaatiot, ja suuret sotaharjoitukset sekä heikentävät luottamusta että vaarantavat EU:n turvallisuuden, ja niitä on voitava käsitellä keskinäisen suhteemme puitteissa.