A4-0369/96

Päätöslauselma komission kertomuksesta «Euroopan työllisyys - 1996" ja komission tiedonannosta «Toiminta työllisyyden parantamiseksi Euroopassa: luottamussopimus» (KOM(96)0485 - C4-0553/96 ja C4-0341/96)

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon komission kertomuksen «Työllisyys Euroopassa - 1996" (KOM(96)0485 - C4-0553/96),

- ottaa huomioon komission tiedonannon «Toiminta työllisyyden parantamiseksi Euroopassa: luottamussopimus» (KOM(96)0485 - C4-0341/96),

- ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen ja erityisesti sen 2, 3, 3 a, 103 ja 118 artiklan,

- ottaa huomioon komission valkoisen kirjan: Kasvu, kilpailukyky, työllisyys - Nykyajan haasteet matkalla 21. vuosisadalle (KOM(93)0700 - C3-0509/93),

- ottaa huomioon komission valkoisen kirjan: Euroopan sosiaalipolitiikka - unionin tie tulevaisuuteen (KOM(94)0333 - C4-0087/94) sekä komission keskipitkän aikavälin sosiaalipoliittisen toimintaohjelman 1995 - 1997 (KOM(95)0134 - C4-0160/95),

- ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätöksen kehittää työllisyysstrategia, joka aloitettiin sen kokouksessa Essenissä ja vahvistettiin sitä seuranneissa kokouksissa Cannesissa, Madridissa, Torinossa ja Firenzessä,

- ottaa huomioon neuvoston 8. heinäkuuta 1996 antaman suosituksen jäsenvaltioiden ja yhteisön talouspolitiikan yleislinjoiksi (96/431/EY) ((EYVL L 179, 18.7.1996, s. 46)),

- ottaa huomioon työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun makrotaloudellisen ryhmän 16. toukokuuta 1995 antaman yhteisen lausunnon «Työmarkkinaosapuolten ohjeet talouden elpymisen muuttamiseksi kestäväksi ja työpaikkoja luovaksi kasvuksi», jonka ovat allekirjoittaneet Euroopan ammatillinen yhteisjärjestö, Euroopan yhteisöjen teollisuusliitto ja Julkisten yritysten Euroopan keskus,

- ottaa huomioon 9. maaliskuuta 1994 antamansa päätöslauselman komission kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevasta valkoisesta kirjasta ((EYVL C 91, 28.3.1994, s. 124)), 10. maaliskuuta 1994 antamansa päätöslauselman EMU-prosessin sosiaalipoliittisista vaikutuksista ((EYVL C 91, 28.3.1994, s. 230)), 19. tammikuuta 1995 antamansa päätöslauselman Euroopan sosiaalipolitiikkaa koskevasta valkoisesta kirjasta - unionin tie eteenpäin ((EYVL C 43, 20.2.1995, s. 63)), 2. maaliskuuta 1995 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin painopistealueista sosiaalisen kehityksen maailmankokousta varten (Kööpenhamina, maaliskuu 1995) ((EYVL C 68, 20.3.1995, s. 49)), 7. huhtikuuta 1995 antamansa päätöslauselman komission vuotuisesta talouskertomuksesta vuodelle 1995 ((EYVL C 109, 1.5.1995, s. 304)), 13. heinäkuuta 1995 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin yhtenäisestä työllisyysstrategiasta ((EYVL C 249, 25.9.1995, s. 143)), 11. lokakuuta 1995 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta «Taloudellinen kasvu ja ympäristö: joitakin talouspoliittisia vaikutuksia» ((EYVL C 287, 30.10.1995, s. 118)), 9. toukokuuta 1996 antamansa päätöslauselman komission vuoden 1996 taloudellisesta kertomuksesta vuodelle 1996 ((EYVL C 152, 27.5.1996, s. 68)), 19. kesäkuuta 1996 antamansa päätöslauselman talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista ((EYVL C 198, 8.7.1996, s. 115)), 5. syyskuuta 1996 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta Euroopan unionin paikallisten kehitys- ja työllistämisaloitteiden kannustamisstrategiasta ((istunnon pöytäkirja, 5.9.1996, osa II, kohta 8)), 18. syyskuuta 1996 antamansa päätöslauselman työaikojen lyhentämisestä ja mukauttamisesta ((istunnon pöytäkirja 18.9.1996, osa II, kohta 8)) ja 19. syyskuuta 1996 antamansa päätöslauselman kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pk-yrityksille Euroopan unionissa (1997 - 2000) ((istunnon pöytäkirja, 19.9.1996, osa II, kohta 3)),

- ottaa huomioon sosiaali- ja työllisyysasiain valiokunnan mietinnön ja talous- ja raha-asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevän valiokunnan lausunnon (A4-0369/96),

A. ottaa huomioon, että perustamissopimuksen 2 artiklassa asetetaan ensisijaiseksi tavoitteeksi «edistää taloudellisen toiminnan sopusointuista ja tasapainoista kehitystä koko yhteisössä, ympäristöä arvossa pitävää kestävää kasvua, joka ei edistä rahan arvon alenemista, (...) työllisyyden ja sosiaalisen suojelun korkeaa tasoa, elintason ja elämän laadun nousua sekä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja yhteisvastuullisuutta jäsenvaltioiden välillä»,

B. katsoo, että on välttämätöntä vahvistaa sosiaalisen yhteenkuuluvuuden välineitä eurooppalaisessa yhteiskunnassa ja noudattaa periaatteita, jotka määrittelevät ja luonnehtivat Euroopan sosiaalimallia ja jotka erottavat sen muista kehitysmalleista,

C. katsoo, että sosiaalinen tasapaino muodostaa osan sosiaalisesta markkinataloudesta ja että taloudellinen tehokkuus perustuu sellaisten taloudellisten rakenteiden hyväksymiseen, jotka edellyttävät oikeudenmukaista sosiaalista jakoa ja jaettua sosiaalista vastuuta ja jotka ottavat huomioon ympäristönsuojelun,

D. ottaa huomioon, että pysyvän massatyöttömyyden sekä työllisyyden epävarmuuden ja epävakauden aiheuttama sosiaalisen yhteisvastuullisuuden heikkeneminen alkaa horjuttaa Euroopan modernien demokraattisten yhteiskuntien perustaa,

E. katsoo, että kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevassa valkoisessa kirjassa oleva tavoite työttömyyden puolittamisesta luomalla 15 miljoonaa työpaikkaa vuosisadan loppuun mennessä on ilmeisesti unohdettu, ja että tämä tavoite ja Essenissä, Cannesissa, Madridissa ja Torinossa ja Firenzessä kokoontuneiden Eurooppa-neuvostojen tämän jälkeen tehdyt päätökset ovat edelleen ratkaiseva haaste, joka EU:n ja sen jäsenvaltioiden on ratkaistava,

F. katsoo, että kansainvälisen kilpailukyvyn määräävät etenkin talouden innovaatiokyky, korkea koulutustaso, suorituskykyiset tutkimusrakenteet sekä yritysten, korkeakoulujen ja tutkimuslaitosten välinen tiivis ja rajat ylittävä yhteistyö,

G. ottaa huomioon, että yhteisen strategian kehittäminen vaatii asianmukaisia poliittisia toimia, kuten makrotaloudellisten toimien ja sosiaalipolitiikan koordinointia sekä tiivistä toimielinten välistä yhteistyötä komission, parlamentin, sosiaaliasiainministerien neuvoston, Ecofin-neuvoston ja työmarkkinaosapuolten välillä,

H. ottaa huomioon, että useat jäsenvaltiot ovat usean vuoden ajan onnistuneet vähentämään työttömyyttään, minkä olisi kannustettava muita jäsenvaltioita ja komissiota tarkastelemaan noudattamiaan politiikkoja ja tunnistamaan toimivat käytännöt,

I. ottaa huomioon, että työttömyys kohdistuu erityisesti alle 25-vuotiaisiin nuoriin ja että yli 25-vuotiaiden yli vuoden verran työttömänä olleiden määrä kasvoi 48 prosentista 50 prosenttiin ja että yli 2 vuotta työttömänä olleiden osuus on kasvanut tätäkin enemmän eli 27 prosentista 30 prosenttiin,

J. ilmaisee tukensa eurooppalaisille työttömyyden, epävarmojen työpaikkojen ja sosiaalisen syrjäytymisen vastaisille mielenosoituksille, joita tullaan järjestämään vuoden 1997 ensimmäisellä vuosipuoliskolla ja joiden tavoitteena on harjoittaa tehostettua painostusta Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita kohtaan työttömyyden ongelman ratkaisemiseksi,

K. ottaa huomioon, että nykyään, vaikka kestävä talouskasvu on yhä tarpeen, työttömyyden rakenteellisia ongelmia ei voi ratkaista yksinomaan kasvulla ja edellisten vuosikymmenien kehitysmekanismeilla,

L. ottaa huomioon, että pitkäaikaistyöttömyyden laajuus on osoitus talous- ja työllisyyspolitiikan puutteista, ja ottaa huomioon, että työttömyyden kestäessä pitkään yksilöt eivät ainoastaan menetä luottamustaan ja itsearvostustaan vaan myös kelpoisuutensa saada työtä,

M. ottaa huomioon, että työttömyys on erityisen vakavaa vähemmän kehittyneillä Euroopan unionin syrjäisillä, erittäin syrjäisillä ja saarialueilla,

N. ottaa huomioon, että alle 100 työntekijän yrityksissä on luotu vuosittain 260 000 työpaikkaa ja että yli 100 työntekijän yrityksissä on yhteensä menetetty 222 000 työpaikkaa vuodessa,

O. ottaa huomioon, että valkoista kirjaa kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä, joka muodosti hyvän pohjan työpaikkoja luovalle tasapainoiselle politiikalle, ei ole pantu täytäntöön muun muassa sen vuoksi, että Ecofin-neuvoston sisällä ei ole ikinä päästy yksimielisyyteen riittävien rahavarojen myöntämisestä eikä hiilidioksidi/energiaveron eurooppalaisen kehyksen käyttöönotosta; ottaa huomioon, että komission tiedonanto «Toiminta työllisyyden parantamiseksi Euroopassa», joka on ensisijaisesti hallituksille ja työmarkkinaosapuolille esitetty vetoomus yleisen aktiivisen työllisyyspolitiikan puolesta, uhkaa lisäksi menettää uskottavuutensa, koska Ecofin-neuvostossa ei ole päästy yksimielisyyteen,

P. ottaa huomioon, että teknologinen kehitys ja tuotannon kehitys, jotka johtuvat sähköisestä ja tietoteknisestä vallankumouksesta, johtavat suunnattomiin tuottavuuden lisäyksiin siten, että on tarpeen toteuttaa politiikkaa, jolla taataan positiivinen tasapaino lisääntyneen tuottavuuden ja työpaikkojen luomisen välillä;

Q. ottaa huomioon, että vuonna 1995 laaditussa EU:n väestötilannetta koskevassa kertomuksessa ennustetaan työllisyyspotentiaalissa tapahtuvan merkittävän muutoksen, minkä vuoksi jäsenvaltioiden ja komission on entistä välttämättömämpää luoda integroituja politiikkoja, jotta yhä lisääntyvän työttömyyden - erityisesti nuorisotyöttömyyden - vastaisiin toimenpiteisiin on mahdollista ryhtyä;

1. Suhtautuu myönteisesti komission kertomukseen Euroopan työllisyys - 1996 tervetulleena kuvauksena tätä alaa vaivaavista puutteista ja ongelmista; pahoittelee kuitenkin, ettei ole juurikaan tapahtunut edistymistä työllisyyden laadullisen heikkenemisen arvioimisessa ja massatyöttömyyden ja erityisesti pitkäaikaistyöttömyyden sekä sosiaalisen syrjäytymisen torjumisessa tai EU:n ja jäsenvaltioiden yhteisiä ja koordinoituja toimia koskevan yhteisen realistisen kannan vahvistamisessa;

2. Valittaa, ettei vuoden 1995 kertomuksen jälkeen ole tapahtunut analyyttistä tai strategista edistystä ja sitä, että luotetaan taloudellisen kasvun ja rahapoliittisen vakauden tuomiin automaattisiin myönteisiin vaikutuksiin, vaikka aktiivista työllisyyspolitiikkaa olisi pitänyt rohkaista ja kehittää;

3. Ilmaisee huolestuneisuutensa siitä, että neuvoston 8. heinäkuuta 1996 hyväksymät talouspolitiikan laajat suuntaviivat perustuvat yksinomaan toimenpiteisiin, joita tarvitaan lähentymisperusteiden täytäntöönpanoon ja jotka eivät sisällä kerrannaisvaikutusta, joka suosii työpaikkojen luomista;

4. Pyytää komissiota ja sosiaaliasiainministerien sekä Ecofin-neuvostoa ja jäsenvaltioita keskittämään makrotaloudelliset ja rakenteelliset politiikat kansallisella ja Euroopan tasolla tasapainoisemmalla ja määrätietoisemmalla tavalla työttömyyden torjuminen siten, että otetaan täysin huomioon seuraavat suositukset alhaiseen inflaatioon ja kasvuun suuntautuneen politiikan puitteissa:

- vapaampi rahapolitiikka perustamissopimuksen 105 artiklan 1 kohdan ja perustamissopimuksen 2 artiklassa määrättyjen yhteisön tavoitteiden mukaisesti;

- järkevä, kasvusuuntautunut lähestymistapa varainhoidolliseen kurinalaisuuteen Euroopan talous- ja rahaliiton kolmannen vaiheen aikana ja sen jälkeen;

- tulo- ja palkkapolitiikka, jolla varmistetaan palkkakehitys, joka on yhdenmukainen tuottavuuden, sisäisen kysynnän ja kuluttajien luottamuksen asianmukaisten tasojen kanssa;

- investointipolitiikka, joka kannustaa julkisia ja yksityisiä sijoituksia;

- verotuspolitiikka ja sosiaaliturvarakenteet, jotka estämisen sijasta kannustavat työpaikkojen luomiseen;

- aktiivinen kasvatus-, koulutus- ja jatkokoulutuspolitiikka yhteisön ja kansallisella tasolla, erityisesti nopeasti kehittyvillä korkean teknologian aloilla, kuten viestintäteknologia tai bioteknologia;

5. Katsoo, että makrotaloudellisen politiikan ja työvoimapolitiikan yhteensovittamisen ensisijaisuutta on vahvistettava, ja kannattaa erityisesti matalapalkkaisen työvoiman välillisten kustannusten alentamiseen tähtäävää yhteensovittamista edellyttäen, että vähentäminen toteutetaan tasapainossa muiden rahoitusmuotojen kanssa (esimerkkeinä mainittakoon välillinen verotus tai energiankulutuksen verottaminen), jotta vältettäisiin sosiaalipalvelujen heikentyminen; rohkaisee aktiivisiin työmarkkinatoimenpiteisiin siirtymistä, joihin yhdistettäisiin yksilöllinen koulutus ja/tai työhönsijoittumistuki sekä työllisyyden vakauden ja sosiaaliturvan vahvistaminen ja laajentaminen sekä kaikille työttömille annettava mahdollisuus jatkokoulutukseen;

6. Uskoo, että jäsenvaltioiden olisi edistettävä aktiivisesti toimenpiteitä, jotka helpottavat yksityisyrittäjyyttä ja pk-yritysten luomista, erityisesti sosiaalisen, kulttuurillisen ja ekologisen innovoinnin alalla; pyytää sen vuoksi käytännön toimia, joilla tuetaan näiden alojen innovointia, helpotetaan pääsyä riskipääomaan, otetaan käyttöön yksittäisiä tapauksia vastaava neuvonta ja koulutus sellaisten pätevyysvaatimusten saamiseksi, joita työpaikkoja suuressa määrin luovat uudet yrityslajit vaativat, ja yksinkertaistetaan oikeudellisia ja hallinnollisia menettelyjä luopumatta kuitenkaan tiukoista vaatimuksista;

7. Pyytää toteuttamaan erityisiä toimenpiteitä työvoimamarkkinoiden jakautumisen korjaamiseksi ja kaikkien nykyisten esteiden poistamiseksi ottaen huomioon, että naisten työllisyydelle on edelleen luonteenomaista matala palkka, epätyypilliset ja epävarmat työpaikat sekä huonot uramahdollisuudet;

8. Pyytää komissiota selvittämään sellaisten politiikkojen vaikutuksia, jotka kannustavat siirtymistä uuteen kehitysmalliin, joka lisää kasvun työvoimavaltaisuutta, kuten työajan lyhentämistä ja mukauttamista, ja erityisesti toimien vaikutusta pk-yrityksiin ja erittäin pieniin yrityksiin arvioimalla eri kokoluokan sosiaalisen osallistumisen vaikutuksia työttömyyteen (ensimmäisen 32 tunnin aikana ja tämän jälkeen) (sekä yksityisyrittäjille että työntekijöille) sekä mahdollisuutta korvata osallistumisesta saatavan verotulon väheneminen työttömyyden vähentämisestä seuraavilla alhaisemmilla kustannuksilla, ja pyytää selvityksen tuloksien toimittamista myös kaikkien jäsenvaltioiden työmarkkinaosapuolille;

9. Kehottaa työmarkkinaosapuolia, jäsenvaltioita ja unionia toteuttamaan toimenpiteitä, joilla edistetään osa-aikaista työntekoa, sapattivapaita, maksettua lomaa ammatilliseen koulutukseen ja muita keinoja työajan lyhentämiseksi siten, ettei yritysten kilpailuasema tai työntekijöiden sosiaaliturva heikkene;

10. Vaatii Essenin menetelmän vahvistamista työpaikkoja luovien strategioiden täytäntöönpanoksi ja työn aiempaa oikeudenmukaisemmaksi jakamiseksi tarjoamalla samalla vastaavasti mahdollisuus elinikäiseen oppimiseen;

11. Muistuttaa komissiota ja neuvostoa siitä, että Essenin Eurooppa-neuvoston vahvistaman työllisyyskehyksen mukaan on otettava huomioon erityisesti nuoret, pitkäaikaistyöttömät, naiset ja iäkkäät työntekijät; painottaa, että jäsenvaltioiden on toteutettava edelleen toimenpiteitä näitä ryhmiä koskevan kehityssuunnan torjumiseksi, ja pahoittelee, ettei komissio ole esittänyt tämänsuuntaisia konkreettisia ehdotuksia;

12. Suosittelee, että pitkäaikaistyöttömien määrän tasaista kasvua olisi torjuttava keskitetyillä työvoima- ja ammattikoulutuspolitiikoilla, joilla toteutettaisiin toimia aikaisessa vaiheessa ja useiden erilaisten järjestelmien puitteissa siten, että syrjäytyneille ja köyhille annetaan mahdollisuus hankkia työkokemusta;

13. Vaatii komissiota ja neuvostoa keskittämään kaikki ponnistelunsa hankkeiden ja toimenpiteiden kehittämiseen työllisyyden luomiseksi Euroopan unionin syrjäisillä, erittäin syrjäisillä ja saarialueilla;

14. Pyytää komissiota toteuttamaan luottamussopimuksen, johon kaikki osapuolet osallistuvat ja jolla hyödynnetään aktiivisesti yhteisön rahoitusvälineitä, kuten Euroopan investointipankkia ja Euroopan investointirahastoa, sellaisten yhteisön kestävien investointihankkeiden rahoittamiseksi, jotka koskevat liikennettä, ympäristöä, viestintää, paikallisia työllistämisaloitteita sekä erityisesti pk-yritysten, erittäin pienten yritysten ja käsityöteollisuuden EU:n markkinoille ja maailmanmarkkinoille pääsyn helpottamista ja niiden tukemista tutkimukseen ja teknologiseen kehitykseen liittyvillä aloilla siten, että edistetään yritysten, yliopistojen ja tutkimuslaitosten välistä rajat ylittävää yhteistyötä;

15. Painottaa, että jäsenvaltioiden olisi vähennettävä innovaatioiden esteitä, kuten ehdotettiin innovaatioita koskevassa vihreässä kirjassa (KOM(95)0688 - C4-0609/95), jota Euroopan parlamentti tuki edellä mainitussa 9. toukokuuta 1996 antamassaan päätöslauselmassa, ja niiden olisi luotava kannustimia innovaatioille, jotka tähtäävät uuteen kehitysmalliin, jota vaadittiin kasvua ja työllisyyttä koskevassa valkoisessa kirjassa;

16. Tuomitsee nykyisen häikäilemättömän kilpailun nuorten ja iäkkäiden välillä työvoimamarkkinoilla ja kehottaa kehittämään käsitteitä, jotka mukauttavat elinikäistä ammattikoulutusta tehokkaammin iäkkäiden ihmisten ja vammaisten tarpeita vastaavaksi;

17. Pitää sijoittamista inhimillisiin voimavaroihin työllisyysstrategian tärkeänä osana niiden myönteisten vaikutusten takia, joita sillä on sen kohteena olevien ihmisten työllistymismahdollisuuksille, sen ehkäisevien vaikutusten takia, jotka liittyvät siihen, että 80 prosenttia tällä hetkellä käytössä olevasta teknologiasta on vanhentunut 10 vuoden kuluessa ja että kyseinen teknologia korvataan uudella, sekä sen talouden kilpailukykyyn kohdistuvan myönteisen vaikutuksen takia; kehottaa samalla jäsenvaltioita tehostamaan ja laajentamaan julkisten työllistämispalveluiden tehtävää yhdessä voittoa tavoittelemattomien yhdistysten ja/tai yksityisten yritysten kanssa sisällyttääkseen siihen myös pitkäaikaistyöttömille, nuorille, naisille, iäkkäille työntekijöille ja vammaisille tarjottavan yksilöllisesti suunnitellun koulutuksen, jossa korostetaan erityisesti yhtäläisiä mahdollisuuksia;

18. Vaatii, että taito-tiedon ja henkilöstöresurssien lisäksi edistetään aikaisempaa voimakkaammin myös sijoituksia yrityssuuntautuneisiin toimiin ja infrastruktuureihin sekä tietoon ja valmiuksiin, tukea ympäristönsuojeluohjelmille, jotka luovat tuotteita ja palveluita, jotka ovat välttämättömiä vedelle, ilmalle ja maaperälle aiheutettujen vahinkojen mittaamiseksi, estämiseksi, rajoittamiseksi ja korjaamiseksi, mukaan lukien jätteiden vähentämiseen ja hoitoon tarkoitetut toimenpiteet, energian säästö ja ympäristöön kohdistuvan rasituksen rajoittaminen paikallisella tasolla, sekä rakennerahastojen yhdistämistä tavoitteiden 1 ja 2 alle samoin kuin tukea muille EU:n välineille, jotka edistävät tätä toimintaa;

19. Pelkää, että rahoitusmarkkinoiden sääntelyn purkamisen vuoksi voitot sijoitetaan pääasiassa kiinteistöihin ja omaisuuteen eikä reaalipääomaan, mikä tekee valtioiden harjoittaman aktiivisen työvoimapolitiikan melkein mahdottomaksi; toistaa pyyntönsä, jonka mukaan olisi harkittava vakavasti mahdollisuutta ottaa käyttöön tosiasiallisia spekulointiin kohdistuvia veroja sekä valvoa paremmin rahoitusjohdannaisia;

20. Tukee nousevaa sosiaali- ja kulttuuripalvelujen sektoria, joka mahdollisesti synnyttää vakaata ja kestävää työllisyyttä, jolloin voitaisiin torjua lohkoihin jakautumista ja rakenteellista jäykkyyttä työmarkkinoilla; kehottaa komissiota ehdottamaan tätä varten yhteisön ohjelmaa, jolle varataan riittävä rahoitus;

21. Kehottaa jäsenvaltioita sopimaan HVK:ssa uuteen perustamissopimukseen lisättävästä unionin ja jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkaa käsittelevästä luvusta, jossa etsitään lisäarvoa, joka on ominainen työllisyyttä, yhteisvastuullisuutta ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta edistävälle Euroopan unionin yhteiselle politiikalle ja jossa viitataan kansallisten politiikkojen yhteensovittamisen tavoitteisiin, menettelytapoihin ja perusteisiin unionin ja jäsenvaltioiden politiikan yhteensovittamiseksi siten, että tavoitteena on mielekkäiden ja korkealaatuisten työpaikkojen luominen samalla kun säilytetään sosiaalisen suojelun korkea taso, mikä sopisi yhteen pitkäaikaistyöttömyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan kanssa;

22. Pyytää jälleen kerran komissiota esittämään ehdotuksia, jotka koskevat vertailukelpoisten sosiaalis-taloudellisten osoittimien käyttöä työmarkkinoiden ja jäsenvaltioiden politiikan määrällisten ja laadullisten suuntausten valvomiseksi; uskoo, että sellaisten osoittimien olisi ilmoitettava työttömyysaste, työllisyyden taso, eri ryhmien osallistumisaste työmarkkinoiden eri alojen ja työmuotojen osalta, työajan keskiarvo ja enimmäismäärä, rahoituksen määrä (prosentteina BKTL:stä), joka on myönnetty sosiaaliseen suojeluun ja aktiiviseen työmarkkinapolitiikkaan, sekä palkkaerojen sallittu enimmäismäärä;

23. Suhtautuu myönteisesti sellaisen työllisyys- ja työvoimapolitiikkaa käsittelevän komitean perustamiseen komissioon, joka työskentelisi rinnakkain talous- ja raha-asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevän valiokunnan kanssa ja joka kuulisi pysyvää työllisyysvaliokuntaa kaikista työvoimamarkkinapoliittisista kysymyksistä, jotta edistettäisiin sellaisen yhteisen työllisyysstrategian kehittämistä ja toteuttamista, jossa käytettäisiin yhteisiä indikaattoreita, jotka edistäisivät kansallisten työllistämispolitiikkojen välistä tietojen vaihtoa ja tällaisten tietojen arvioimista ja yhteensovittamista;

24. Palauttaa mieliin, että kaikkien jäsenvaltioiden yksityisen ja julkisen sektorin työhönottopalvelujen välisellä parannetulla yhteistyöllä ja yhteensovittamisella -luottamussopimuksen mukaisesti - saattaa olla huomattava merkitys työpaikkoja luotaessa;

25. On sitä mieltä, että työttömyyden vastaisissa sosiaalipoliittisissa aloitteissa on huomioitava EU:n väestöpoliittinen kehitys;

26. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, talous- ja sosiaalikomitealle, eurooppalaisille työmarkkinaosapuolille sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.