Ehdotus neuvoston asetus Korean tasavallasta ja Venäjältä peräisin olevan lämpömuovautuvan styreenibutadieenistyreenikumin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä sekä Taiwanista peräisin olevan lämpömuovautuvan styreenibutadieenistyreenikumin tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden välivaiheen tarkastelun päättämisestä ja kyseisten toimenpiteiden kumoamisesta /* KOM/2005/0337 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 26.7.2005 KOM(2005) 337 lopullinen Ehdotus NEUVOSTON ASETUS Korean tasavallasta ja Venäjältä peräisin olevan lämpömuovautuvan styreenibutadieenistyreenikumin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä sekä Taiwanista peräisin olevan lämpömuovautuvan styreenibutadieenistyreenikumin tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden välivaiheen tarkastelun päättämisestä ja kyseisten toimenpiteiden kumoamisesta (komission esittämä) PERUSTELUT EHDOTUKSEN TAUSTA | Ehdotuksen perusteet ja tavoitteet Tämä ehdotus koskee polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22. joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä ’perusasetus’, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 8. maaliskuuta 2004 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 461/2004, soveltamista Korean tasavallasta ja Venäjältä sekä Taiwanista peräisin olevan lämpömuovautuvan styreenibutadieenistyreenikumin tuontia koskevassa menettelyssä. | Yleistä Tämä ehdotus perustuu perusasetuksen soveltamiseen ja on tulosta tutkimuksesta, joka suoritettiin perusasetuksessa säädettyjä aineellisia ja menettelyjä koskevia vaatimuksia noudattaen. | Nykyiset säännökset ehdotuksen alalla Neuvoston asetus (EY) N:o 1993/2000, annettu 18. syyskuuta 2000, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta ja Taiwanista peräisin olevan lämpömuovautuvan styreenibutadieenistyreenikumin tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen polkumyyntitullin lopullisesta kantamisesta. Ehdotus näiden toimenpiteiden kumoamisesta neuvoston asetuksella. | Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen ja tavoitteiden kanssa Ei sovelleta. | ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN KUULEMINEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI | Asianomaisten osapuolten kuuleminen | Menettelyn osapuolet ovat perusasetuksen säännösten mukaisesti jo saaneet tilaisuuden puolustaa etujaan tämän tutkimuksen yhteydessä. | Asiantuntijalausunnot | Ulkopuolisia asiantuntijoita ei tarvittu. | Vaikutusten arviointi Tämä ehdotus on tulosta perusasetuksen soveltamisesta. Perusasetuksessa ei säädetä yleisestä vaikutusten arvioinnista, mutta siinä on kattava luettelo edellytyksistä, joita on arvioitava. | EHDOTUKSEN OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT | Tiivistelmä ehdotetuista toimista Komissio pani 28. toukokuuta 2004 vireille polkumyyntitutkimuksen, joka koski Korean tasavallasta ja Venäjältä peräisin olevan lämpömuovautuvan styreenibutadieenistyreenikumin tuontia yhteisöön. Samana päivänä pantiin vireille Taiwanista peräisin olevan SBS-kumin tuonnissa neuvoston asetuksella (EY) N:o 1993/2000 käyttöön otettujen lopullisten polkumyyntitullien välivaiheen tarkastelu. Venäläiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritettiin 31,7 prosentin suuruinen polkumyyntimarginaali ja ainoalle korealaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle vähimmäistason polkumyyntimarginaali. Taiwania koskevassa tarkastelussa yhdelle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritettiin 16,2 prosentin suuruinen polkumyyntimarginaali ja toiselle tuottajalle vähimmäistason marginaali. Tutkimus osoitti, että yhteisön tuotannonalan tilanne oli heikentynyt lähinnä myyntimäärien ja kannattavuuden osalta. Tutkimuksen tulosten perusteella ei kuitenkaan voitu vahvistaa, että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusten ja yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkenemisen välillä olisi syy-yhteys. Tästä syystä ehdotetaan, että neuvosto hyväksyisi liitteenä olevan asetusehdotuksen Korean tasavaltaa ja Venäjää koskevan menettelyn päättämisestä ja Taiwanista peräisin olevassa tuonnissa sovellettavien toimenpiteiden kumoamisesta. Asetus olisi julkaistava virallisessa lehdessä viimeistään 27. elokuuta 2005. | Oikeusperusta Neuvoston asetus (EY) N:o 384/96, annettu 22. joulukuuta 1995, polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 8. maaliskuuta 2004 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 461/2004. | Toissijaisuusperiaate Ehdotus kuuluu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Tämän vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta. | Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: | Toimintatapa on kuvattu edellä mainitussa perusasetuksessa, eikä mahdollisuutta kansallisiin päätöksiin anneta. | Vaatimusta, jonka mukaan yhteisölle, kansallisille hallituksille, alue- ja paikallisviranomaisille, taloudellisille toimijoille ja kansalaisille aiheutuvan taloudellisen tai hallinnollisen rasituksen olisi pysyttävä mahdollisimman pienenä ja sen olisi oltava suhteessa tavoitteeseen, ei sovelleta. | Säädöslaji | Ehdotettu säädöslaji: asetus. | Muut säädöslajit eivät tule kyseeseen seuraavista syistä: Edellä mainitussa perusasetuksessa ei säädetä muista vaihtoehdoista. | VAIKUTUKSET TALOUSARVIOON | Ehdotuksella ei ole vaikutuksia yhteisön talousarvioon. | LISÄTIETOJA | Voimassa olevan lainsäädännön kumoaminen Ehdotuksen hyväksyminen johtaa voimassa olevan lainsäädännön kumoamiseen. | 1. Ehdotus NEUVOSTON ASETUS Korean tasavallasta ja Venäjältä peräisin olevan lämpömuovautuvan styreenibutadieenistyreenikumin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä sekä Taiwanista peräisin olevan lämpömuovautuvan styreenibutadieenistyreenikumin tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden välivaiheen tarkastelun päättämisestä ja kyseisten toimenpiteiden kumoamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96[1], jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan, sekä katsoo seuraavaa: A. MENETTELY 1. Voimassa olevat toimenpiteet (1) Syyskuussa 2000 otettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 1994/2000[2] käyttöön 1–8,2 prosentin suuruiset lopulliset tasoitustullit ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1993/2000[3] lopulliset polkumyyntitullit Taiwanista peräisin olevan lämpömuovautuvan styreenibutadieenistyreenikumin, jäljempänä ’SBS’ tai ’SBS-kumi’, tuonnissa yhteisöön. (2) Taiwanilaisille vientiä harjoittaville tuottajille vahvistetut lopulliset polkumyyntitullit ilmaistuna prosentteina CIF-arvosta rajalla olivat seuraavat: - Lee Chang Yung Chemical Industry Corp., Taipei 5,3 % - Chi Mei Corp., Tainan 9,1 % - yhteistyöstä kieltäytyneet vientiä harjoittavat tuottajat 20,0 % 2. Tämänkertaiset tutkimukset (3) Komissio julkaisi 28 päivänä toukokuuta 2004 perusasetuksen[4] 5 artiklan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen[5] polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Korean tasavallasta, jäljempänä ’Korea’, ja Venäjältä peräisin olevan SBS-kumin tuonnissa yhteisöön, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’. (4) Samana päivänä komissio julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen[6] Taiwanista peräisin olevan SBS-kumin tuonnissa neuvoston asetuksella (EY) N:o 1993/2000 käyttöön otettujen lopullisten polkumyyntitullien välivaiheen tarkastelun vireillepanosta perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti. (5) Polkumyyntitutkimus pantiin vireille sen jälkeen, kun Euroopan kemianteollisuutta edustava CEFIC ( European Chemical Industry Council ), jäljempänä myös ’valituksen tekijä’, oli 13 päivänä huhtikuuta 2004 tehnyt asiasta valituksen edustaen tuottajia, joiden tuotanto muodostaa koko SBS-kumin tuotannon yhteisössä. Valituksessa esitetty näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi oikeuttamaan menettelyn aloittaminen. (6) Välivaiheen tarkastelu pantiin vireille CEFIC:n esittämästä pyynnöstä, joka sisälsi näyttöä polkumyynnin ja vahingon toistumisesta ja siitä, että voimassa olevat toimenpiteet eivät enää riittäneet polkumyynnin vahingollisten vaikutusten torjumiseksi. 3. Menettelyn osapuolet (7) Komission yksiköt ilmoittivat menettelyjen aloittamisesta virallisesti korealaisille, venäläisille ja taiwanilaisille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille/kauppiaille ja näiden järjestöille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, asianomaisten viejämaiden edustajille ja valituksen tehneille yhteisön tuottajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksissa asetetussa määräajassa. (8) Koska valituksessa ja pyynnössä oli lueteltu suuri määrä SBS-kumia yhteisöön tuovia yrityksiä, vireillepanoilmoituksissa tuotiin esiin mahdollisuus käyttää perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti otantamenetelmää vahingon määrittämisessä tuojien osalta. (9) Jotta komission yksiköt voisivat päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoitusten mukaisesti perustiedot SBS-kumiin liittyvästä toiminnastaan otantajakson ajalta (1 päivän huhtikuuta 2003 ja 31 päivän maaliskuuta 2004 välinen ajanjakso). Tuojien toimittamien tietojen tarkastelun tuloksena ja otantaa varten esitettyihin kysymyksiin saatujen vastausten vähäisyyden vuoksi päätettiin, ettei otanta ollut tarpeen. (10) Kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille yrityksille, jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoilmoituksissa asetetussa määräajassa, lähetettiin kyselylomakkeet. (11) Kyselylomakkeeseen vastasi yksi korealainen vientiä harjoittava tuottaja, yksi venäläinen tuottaja sekä kaksi siihen etuyhteydessä olevaa venäläistä yritystä, neljä taiwanilaista tuottajaa, neljä yhteisön tuottajaa ja neljä etuyhteydetöntä tuojaa. Käyttäjiltä ei saatu yhtään vastausta. (12) Komission yksiköt hankkivat ja tarkistivat kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja yhteisön edun määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin perusasetuksen 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti seuraavien yritysten toimitiloihin: 2. Yhteisön tuotannonalaan kuuluvat tuottajat 3. Dynasol Elastomeros S.A., Madrid, Espanja 4. Kraton Polymers International Ltd., Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta 5. Polimeri Europa S.p.A., Milano, Italia 6. SA Petrofina NV, Bryssel, Belgia (entinen Atofina Elastomers N.V.) 7. Korealainen vientiä harjoittava tuottaja 8. Korea Kumho Petrochemicals Co., Ltd., Soul 9. Venäläinen vientiä harjoittava tuottaja 10. SIBUR-konserni: 11. Sibirsko-Uralskaya Neftegazohimicheskaya Companiya, julkinen osakeyhtiö (SIBUR OYJ), Moskova 12. Gazexport, rajoitetun vastuun yhtiö, Moskova 13. Voronezhsyntezkauchuk, osakeyhtiö, Voronež (13) Tutkimuksen mukaan vain yksi venäläinen yritys, Voronezhsyntezkauchuk, tuotti tarkasteltavana olevaa tuotetta; SIBUR OYJ vastasi lähinnä myynnistä kotimarkkinoilla ja raaka-ainetoimituksista. Gazexport hoiti vientimyynnin lähes koko tutkimusajanjakson ajan. Tästä syystä näitä kolmea keskenään etuyhteydessä olevaa venäläistä yritystä pidetään tässä tutkimuksessa yhtenä yrityksenä, josta käytetään jäljempänä nimitystä SIBUR-konserni. 14. Taiwanilaiset vientiä harjoittavat tuottajat 15. Chi Mei Corp., Tainan 16. Lee Chang Yung Chemical Industry Corp., Taipei 17. Etuyhteydettömät tuojat 18. Guzman Cauchos S.L., Valencia, Espanja 19. Monumenta Import Export GmbH, Troisdorf, Saksa 20. Tecnopolimeri S.p.A., Seregno, Italia 4. Väliaikaiset toimenpiteet (14) Väliaikaisia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ei otettu käyttöön Koreasta ja Venäjältä peräisin olevan SBS-kumin tuonnissa, koska tiettyjä vahinkoon, syy-yhteyteen ja yhteisön etuun liittyviä näkökohtia oli tarpeen tutkia tarkemmin ja selvittää erityisesti tämän tutkimuksen suhde rinnakkaiseen välivaiheen tarkasteluun, joka koski Taiwanista peräisin olevan SBS-kumin tuontiin sovellettavia polkumyyntitulleja. Kaikille osapuolille ilmoitettiin kuitenkin tutkimuksen alustavista päätelmistä; tässä yhteydessä asetettiin lisäksi määräaika, jonka kuluessa osapuolet voivat esittää huomautuksia esitettyjen tietojen johdosta ja niiden suulliset ja kirjalliset huomautukset otettiin huomioon. 5. Menettelyn jatko (15) Komission yksiköt jatkoivat lopullisten päätelmien kannalta tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista erityisesti siltä osin kuin oli kyse Taiwanista peräisin olevan SBS-kumin tuonnista. (16) Tämän jälkeen kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella, että - Koreasta ja Venäjältä peräisin olevan SBS-kumin tuontia koskeva menettely päätetään ja - lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Taiwanista peräisin olevan SBS-kumin tuonnissa annettu asetus (EY) N:o 1993/2000 kumotaan. (17) Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolet voivat esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin ja päätelmiä muutettiin tarvittaessa niiden huomioon ottamiseksi. 6. Tutkimusajanjakso (18) Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2003 ja 31 päivän maaliskuuta 2004 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Kehityssuuntien tarkastelu vahingon määrityksen yhteydessä kattoi 1 päivän tammikuuta 2000 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’. B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE 1. Tarkasteltavana oleva tuote (19) Tarkasteltavana oleva tuote on lämpömuovautuva styreenibutadieenistyreenikumi, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 4002 19 00, ex 4002 99 10 ja ex 4002 99 90. (20) SBS on kolmilohkosekapolymeeri, joka koostuu pääasiassa monomeeristyreenistä ja butadieenistä. Se voi olla kuivaa tai öljyllä jatkettua, jolloin siihen on valmistusvaiheessa lisätty öljyä. SBS-kumia on lisäksi eri lajeja, jotka voidaan erottaa toisistaan erilaisten ominaisuuksien kuten styreeni-butadieenisuhteen, öljypitoisuuden tai kemiallisen symmetrian perusteella. Vaikka mahdollisia SBS-lajeja on paljon, ne ovat fyysisiltä perusominaisuuksiltaan samanlaisia, eikä eri lajeja voida selvästi erottaa toisistaan. Kaikkia SBS-lajeja käytetään lisäksi samoihin tarkoituksiin kuten tieasfaltissa ja katekermeissä käytettävän bitumin lämpömuovaukseen, teknisiin seoksiin ja jalkineiden valmistuksessa käytettäviin seoksiin, muovin muuntamiseen ja liimoihin. Tästä syystä niitä pidetään tässä tutkimuksessa yhtenä tuotteena. (21) Tarkastuskäyntien aikana havaittiin, että yksi yrityksistä oli vienyt styreeni-isopreenistyreenilohkopolymeeria, jäljempänä ’SIS’, yhteisöön tutkimusajanjakson aikana. Tätä tuotetta ei katsottu voitavan pitää tarkasteltavana olevana tuotteena. SIS:n fysikaalinen koostumus on erilainen kuin SBS:n, koska polymeerin keskilohkon monomeeri on isopreeni eikä butadieeni. Tämän vuoksi sillä ei ole samanlaisia fysikaalisia ominaisuuksia, eikä se näin ollen kuulu tämän menettelyn soveltamisalaan. 2. Samankaltainen tuote (22) Tutkimuksessa todettiin, että tarkasteltavana olevalla tuotteella ja Koreassa, Venäjällä ja Taiwanissa valmistetulla ja niiden kotimarkkinoilla myydyllä SBS-kumilla sekä yhteisön tuotannonalan yhteisössä valmistamalla ja myymällä SBS-kumilla on samat fysikaaliset ja kemialliset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset. Tämän vuoksi näiden tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. C. POLKUMYYNTI 1. Yleiset menetelmät (23) Jäljempänä selostettuja yleisiä menetelmiä sovellettiin kaikkiin korealaisiin, venäläisiin ja taiwanilaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin. Tämän vuoksi polkumyyntiä koskevat päätelmät esitetään jäljempänä siten, että kunkin asianomaisen viejämaan osalta esitetään ainoastaan kyseistä maata erityisesti koskevat tiedot. 2. Normaaliarvo (24) Komission yksiköt tutkivat ensin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko se myynyt SBS-kumia edustavassa määrin kotimarkkinoilla eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia asianomaisen tuottajan yhteisöön suuntautuneen vientimyynnin kokonaismäärästä. Tämän jälkeen komission yksiköt yksilöivät ne SBS-lajit, joita myivät kotimarkkinoilla yritykset, joiden kokonaismyynti kotimarkkinoilla oli edustavaa, ja jotka olivat samanlaisia kuin yhteisöön vietäväksi myydyt lajit tai suoraan verrattavissa niihin. (25) Kunkin vientiä harjoittavien tuottajien kotimarkkinoillaan myymän ja yhteisöön vietäväksi myytyjen SBS-lajien kanssa suoraan vertailukelpoiseksi todetun tuotelajin osalta tutkittiin, oliko kotimarkkinamyynti ollut riittävän edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tietyn SBS-lajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos kyseisen lajin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia siihen verrattavissa olevan, yhteisöön vietäväksi myydyn SBS-lajin kokonaismyyntimäärästä. (26) Tämän jälkeen komission yksiköt tutkivat, voitiinko kunkin edustavassa määrin kotimarkkinoilla myydyn SBS-lajin myyntiä pitää perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneena, määrittämällä, kuinka suuri osuus kyseisen SBS-lajin riippumattomille asiakkaille tapahtuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa. Kun vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli yli 80 prosenttia tietyn SBS-lajin kokonaismyyntimäärästä ja kun kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähintään tuotantokustannusten tasoinen, normaaliarvon perustana käytettiin sellaista tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä kyseisen tuotelajin kaiken tutkimusajanjakson aikana tapahtuneen kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa. Kun tietyn SBS-lajin kannattava myynti oli enintään 80 prosenttia sen kokonaismyyntimäärästä tai kun kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin sellaista tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä ainoastaan tuon tuotelajin kannattavan myynnin painotettu keskiarvo edellyttäen, että kyseinen myynti oli vähintään 10 prosenttia asianomaisen lajin kokonaismyyntimäärästä. (27) Tapauksissa, joissa jonkin tuotelajin kannattavan myynnin määrä oli alle 10 prosenttia sen kokonaismyynnin määrästä, kyseisen lajin myyntiä pidettiin riittämättömänä, eikä kotimarkkinahinnan katsottu soveltuvan normaaliarvon määrittämisen perustaksi. Jos vientiä harjoittavan tuottajan myymän tietyn SBS-lajin kotimarkkinahintoja ei voitu käyttää normaaliarvon määrittämiseen, kyseiselle lajille määritettyä laskennallista arvoa pidettiin sopivana perustana normaaliarvon määrittämiselle. (28) Niinpä normaaliarvo muodostettiin tässä tapauksessa laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti lisäämällä vietyjen tuotelajien tuotantokustannuksiin, joita oikaistiin tarvittaessa, kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullinen voittomarginaali. Tätä varten komissio tutki, olivatko kullekin vientiä harjoittavalle tuottajalle kotimarkkinoilla aiheutuneita myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä sen kotimarkkinoilla saamaa voittoa koskevat tiedot luotettavia. (29) Tietoja todellisista kotimarkkinoiden myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksista pidettiin luotettavina, kun asianomaisen yrityksen kokonaismyynnin määrää kotimarkkinoilla voitiin pitää edustavana yhteisöön suuntautuneen vientimyynnin määrään verrattuna. Kotimarkkinoiden voittomarginaali määritettiin niiden tuotelajien kotimarkkinamyynnin perusteella, joita myyntiin tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tässä määrittelyssä käytettiin edellä selostettua menetelmää. 3. Vientihinta (30) Kaikissa tapauksissa, joissa tarkasteltavana olevaa tuotetta vietiin yhteisöön suoraan riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti, toisin sanoen tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella. 4. Vertailu (31) Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Normaaliarvon ja vientihinnan välisen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin asianmukaisesti huomioon, oikaisujen muodossa, hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kaikissa tapauksissa, joissa niitä pidettiin kohtuullisina ja paikkansa pitävinä ja joissa niistä esitettiin todennettu näyttö. 5. Polkumyyntimarginaali (32) Perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti kunkin vientiä harjoittavan tuottajan painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin sen vientihintojen painotettuun keskiarvoon. 6. Korea (33) Yksi korealainen vientiä harjoittava tuottaja vastasi kyselylomakkeeseen. Tutkimuksen mukaan kyseisen korealaisen yrityksen kotimarkkinamyynti oli kokonaisuudessaan edustavaa. Lisäksi yrityksen myymien SBS-lajien kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä oli kunkin lajin osalta vähintään 5 prosenttia niihin verrattavissa olevien, yhteisöön vietyjen SBS-lajien kokonaismyyntimäärästä, mistä syystä kunkin lajin kotimarkkinamyyntiä voitiin pitää edustavana. 6.1. Normaaliarvo (34) Normaaliarvo voitiin määrittää kotimarkkinahintojen perusteella kahden tuotelajin tapauksessa. Kolmen tuotelajin normaaliarvo määritettiin pelkästään kannattavan myynnin perusteella. Viiden tuotelajin kotimarkkinamyynnistä alle 10 prosenttia oli tutkimusajanjakson aikana kannattavaa. Tämän vuoksi komissio muodosti normaaliarvon näissä tapauksissa laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti lisäämällä kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan tuotantokustannuksiin kohtuullisen määrän myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa. Myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset perustuivat yrityksen omiin vastaaviin kustannuksiin, sillä se myi samankaltaista tuotetta kotimarkkinoilla edustavassa määrin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Voittomarginaalina käytettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti voittoa, jonka yritys sai kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä. 6.2. Vientihinta (35) Koska tarkasteltavana olevan tuotteen vienti suuntautui suoraan yhteisön riippumattomille asiakkaille, vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti yhteisöön vietäväksi myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. 6.3. Vertailu (36) Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely- ja luottokustannusten huomioon ottamiseksi aina, kun se oli mahdollista ja perusteltua. Yritys pyysi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan b alakohdan nojalla tullinpalautusta koskevaa oikaisua normaaliarvoon sillä perusteella, että samankaltaisesta tuotteesta kannettiin tuontimaksuja, jos se kulutettiin viejämaassa, mutta kyseiset maksut palautettiin, jos tuote myytiin yhteisöön vietäväksi; tähän pyyntöön suostuttiin. (37) Yritys pyysi myös oikaisun tekemistä paljousalennusten huomioon ottamiseksi. Yritykselle annettiin tarkastuskäynnin yhteydessä mahdollisuus osoittaa, että paljousalennukset vaikuttivat hintoihin. Se ei kuitenkaan pystynyt asianmukaisesti määrittelemään näiden alennusten määrää eikä osoittamaan, että ne olivat suoraan sidoksissa kyseessä olevaan myyntiin. Tästä syystä yrityksen pyyntö hylättiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan nojalla. 6.4. Polkumyyntimarginaali (38) Polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana on seuraava: - Korea Kumho Petrochemicals Co., Ltd., Soul: 0,95 % (39) Koska Korea Kumho Petrochemicals -yritykselle vahvistettu polkumyyntimarginaali on vähimmäistasoa eli alle 2 prosenttia, Koreaa koskeva menettely olisi päätettävä perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti ottamatta toimenpiteitä käyttöön. 7. Venäjä (40) Kolme toisiinsa etuyhteydessä olevaa yritystä vastasi kyselylomakkeeseen ja niitä tarkasteltiin tässä tutkimuksessa yhdessä. 7.1. Normaaliarvo (41) Tutkimus osoitti, että Venäjän kotimarkkinamyynti oli kokonaisuudessaan edustavaa ja että yhteisöön myytiin vain yhtä tiettyä tuotelajia. Kyseisen SBS-lajin kotimarkkinamyynti todettiin riittäväksi ja edustavaksi. Lisäksi todettiin, että yhteisöön vietyä tuotelajia myytiin tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tästä syystä normaaliarvo voitiin määrittää tosiasiallisten kotimarkkinahintojen perusteella. (42) Yksi SIBUR-konsernin yrityksistä tuotti itse tärkeimmät raaka-aineet eli butadieenin ja styreenin ja hankki näitä aineksia muualta vain, jos niistä oli puutetta. Koska tiettyjen raaka-ainehankintojen määrästä suhteessa tutkimusajanjaksona itse tuotettuihin raaka-aineisiin saatiin ristiriitaisia tietoja, komission yksiköt vahvistivat raaka-ainekustannusten määrän tuotantokustannusten määrittämisen yhteydessä käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan ja 18 artiklan mukaisesti, mikä tässä tapauksessa tarkoitti sitä, että kustannukset vahvistettiin suurimman yritysten ilmoittaman raaka-ainehankintojen määrän perusteella. Tuotantokustannusten tarkistettu kokonaismäärä ei kuitenkaan antanut aihetta muuttaa päätelmää siitä, että kotimarkkinahintoja voitiin käyttää normaaliarvon määrittämiseen. (43) Asianomaisten yritysten työnjaon vuoksi tuotantokustannukset oli määritettävä laskemalla yhteen tuotannosta vastaavan Voronezhsyntezkauchuk -osakeyhtiön ja SIBUR OYJ :n asianomaiset kustannukset. (44) Kun yrityksille oli ilmoitettu päätöksestä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä, ne pyysivät määritetyn normaaliarvon korjaamista sillä perusteella, että ne olivat kotimarkkinoiden myyntihintoja ilmoittaessaan sisällyttäneet niihin erehdyksessä Venäjän arvonlisäveron. Yhden yrityksen kotimarkkinahinnat tarkistettiin tarkastuskäynnin aikana, missä yhteydessä voitiin todeta, että ne oli ilmoitettu nettohintoina, ilman veroja. Toisen kotimarkkinamyyntiä harjoittavan yrityksen myyntihintoja ei voitu tarkistaa asianmukaisesti tarkastuskäynnin aikana, koska kyseinen yritys ei pystynyt tuolloin esittämään täydellistä luetteloa kotimarkkinoiden myyntitapahtumista. Myöhemmin ilmoitetut kattavat tiedot kotimarkkinahinnoista tarkistettiin kuitenkin satunnaisesti valittujen kauppalaskujen avulla. Niiden perusteella komission yksiköt tulivat siihen johtopäätökseen, että yrityksen ilmoittamat kotimarkkinahinnat olivat verottomia nettohintoja. Muun kotimarkkinamyynnin osalta komission yksiköt eivät ehtineet käytettävissä olevassa ajassa tehdä arvolisäveroon liittyviä lisätarkastuksia. Edellä esitetyn perusteella pyyntö hylättiin. 7.2. Vientihinta (45) Koska tarkasteltavana olevan tuotteen vienti suuntautui suoraan yhteisön riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti yhteisöön vietäväksi myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. 7.3. Vertailu (46) Koska kaikki myynti tapahtui noudettuna lähettäjältä -ehdoin, oikaisuja tehtiin vain käsittely- ja luottokustannusten huomioon ottamiseksi aina, kun se oli mahdollista ja perusteltua. (47) Kun yrityksille oli ilmoitettu päätöksestä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä, ne pyysivät oikaisun tekemistä fyysisten ominaisuuksien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan a alakohdan mukaisesti väittäen, että niiden valmistama SBS-kumi oli heikompilaatuista kuin yhteisön tuotannonalan valmistama tuote. Kun asia tarkistettiin tarkastuskäynnin aikana, voitiin todeta, että Venäjän kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty SBS-kumi oli samanlaista kuin yhteisöön myyty SBS-kumi. Tästä syystä pyyntö hylättiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan a alakohdan nojalla. 7.4. Polkumyyntimarginaali (48) Polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana on seuraava: - SIBUR-konserni, Venäjä: 31,7 % 8. Taiwan (49) Kyselylomakkeeseen vastasi neljä SBS-kumin tuottajaa Taiwanista. Vastauksista kävi ilmi, että vain yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamisalaan kuuluvat kaksi yritystä veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön tutkimusajanjakson aikana. 8.1. Normaaliarvo (50) Tutkimus osoitti, että yhden yrityksen kotimarkkinamyynti oli kokonaisuudessaan edustavaa ja että se myi yhteisöön vain yhtä tiettyä tuotelajia. Kyseisen SBS-lajin kotimarkkinamyynti todettiin riittäväksi ja edustavaksi. Lisäksi todettiin, että yhteisöön vietyä tuotelajia myytiin tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tästä syystä normaaliarvo voitiin määrittää tosiasiallisten kotimarkkinahintojen perusteella. (51) Toisen yhteistyössä toimineen yrityksen osalta tutkimus osoitti, että sen kotimarkkinamyynti oli kokonaisuudessaan edustavaa. Lisäksi yrityksen myymien SBS-lajien kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä oli kahdeksan lajin osalta vähintään 5 prosenttia niihin verrattavissa olevien, yhteisöön vietyjen SBS-lajien kokonaismyyntimäärästä, mistä syystä näiden lajien kotimarkkinamyyntiä voitiin pitää edustavana. Yhtä yhteisöön vietäväksi myytyä SBS-lajia ei kuitenkaan myyty kotimarkkinoilla. (52) Normaaliarvo voitiin määrittää kotimarkkinahintojen perusteella kahdeksan tuotelajin tapauksessa. Sen tuotelajin osalta, jota ei myyty kotimarkkinoilla, komission yksiköt muodostivat normaaliarvon laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti lisäämällä kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan tuotantokustannuksiin kohtuullisen määrän myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa. Myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset perustuivat niihin yrityksen omiin vastaaviin kustannuksiin, jotka aiheutuivat samankaltaisen tuotteen edustavasta myynnistä kotimarkkinoilla perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Voittomarginaalina käytettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti voittoa, jonka yritys sai kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä. 8.2. Vientihinta (53) Koska tarkasteltavana olevan tuotteen vienti suuntautui suoraan yhteisön riippumattomille asiakkaille, vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti yhteisöön vietäväksi myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. 8.3. Vertailu (54) Toisen yrityksen tapauksessa oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely- ja luottokustannusten sekä palkkioiden huomioon ottamiseksi aina, kun se oli mahdollista ja perusteltua. (55) Yritys pyysi vielä oikaisun tekemistä myynnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan h alakohdan mukaisesti väittäen, että erityisiä myynnin jälkeisiä palveluja tarjottiin vain kotimarkkinamyynnin yhteydessä. Kun yritykselle annettiin tarkastuskäynnin yhteydessä tilaisuus todistaa väitteensä, se ei pystynyt osoittamaan, että myynnin jälkeisiä palveluja ylipäänsä tarjottiin. Tästä syystä yrityksen pyyntö hylättiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan nojalla. (56) Yritys pyysi lisäksi valuutan muuntamiseen liittyvän oikaisun tekemistä perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan j alakohdan mukaisesti. Pyyntöä perusteltiin sillä, että yritys piti osan vientimyyntinsä tuotoista laskutusvaluutan määräisenä ja muunsi ne vasta, kun kurssi oli suotuisa. Koska kirjanpidossa käytetty valuuttakurssi kuitenkin oli sama kuin yksittäisten vientitapahtumien päiväkohtainen kurssi ja kuvasti näin ollen myyntituottoa kotimaan valuuttana, valuuttakeinottelusta saataviin voittoihin liittyvää oikaisua ei voitu tehdä. Yritys ei pystynyt osoittamaan, että perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan j alakohdassa asetetut edellytykset täyttyivät, joten pyyntö hylättiin. (57) Toisen yrityksen tapauksessa oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, pakkaus- ja luottokustannusten huomioon ottamiseksi aina, kun se oli mahdollista ja perusteltua. (58) Tämä yritys pyysi lisäksi oikaisun tekemistä fyysisten ominaisuuksien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan a alakohdan mukaisesti sillä perusteella, että yhteisöön vietiin myös tiettyä tarkasteltavana olevan tuotteen heikompilaatuista lajia, jota ei myyty lainkaan kotimarkkinoilla. Yritykselle annettiin tarkastuskäynnin yhteydessä tilaisuus osoittaa, että nämä fyysisten ominaisuuksien väitetyt ero vaikuttivat hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen. Se ei kuitenkaan pystynyt osoittamaan, että näillä fyysisillä eroilla olisi ollut pysyvä vaikutus hintaan tai tarkasteltavan olevan tuotteen käyttötarkoituksiin verrattuna kotimarkkinoilla myytyyn vastaavaan mutta parempilaatuiseen SBS-lajiin. Tästä syystä pyyntö hylättiin. 8.4. Polkumyyntimarginaalit (59) Polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ovat seuraavat: - Lee Chang Yung Chemical Industry Corp., Taipei: -1,8 % - Chi Mei Corp., Tainan: 16,2 % D. VAHINKO 1. Yhteisön tuotannonalan määritelmä (60) Seuraavat yhteisön tuottajat tukivat valitusta: - Dynasol Elastomeros S.A., Madrid, Espanja - Kraton Polymers International Ltd., Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta - Polimeri Europa S.p.A., Milano, Italia - SA Petrofina NV, Bryssel, Belgia (entinen Atofina Elastomers N.V.) (61) Koska näiden neljän valituksen tehneen ja tutkimuksessa yhteistyössä toimineen yhteisön tuottajan tuotanto muodostaa koko tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannon yhteisössä, niiden katsotaan muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan. 2. Yhteisön kulutus (62) Yhteisön kulutus määritettiin yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien määrien perusteella, joihin lisättiin koko Koreasta, Venäjältä ja Taiwanista peräisin oleva tuonti sekä SBS-kumin arvioitu osuus kyseessä oleviin CN-koodeihin kuuluvaksi ilmoitetusta tuonnista muista kolmansista maista, sillä SBS-kumi muodostaa vain osan näihin tullikoodeihin kuuluvista tuotteista. Kyseinen osuus arvioitiin valituksessa käytetyn menetelmän mukaisesti, koska muita tietolähteitä ei ollut käytettävissä. Koreasta, Venäjältä ja Taiwanista peräisin olevan tuonnin määrä määritettiin näissä kolmessa maassa toimivien, tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien lukujen perusteella, sillä kyseisten tuottajien harjoittama vienti muodosti tutkimuksen mukaan koko tarkasteltavana olevan tuotteen viennin asianomaisista maista yhteisöön. (63) Yhteisön kulutus väheni vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 193 756 tonnista 180 195 tonniin eli 7 prosenttia. Kulutus oli kuitenkin suurimmillaan vuonna 2002 ja väheni sitten jyrkästi (9 prosenttia). 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso | Yhteisön kulutus (tonnia) | 193 756 | 191 827 | 198 741 | 188 562 | 180 195 | Indeksi | 100 | 99 | 103 | 97 | 93 | 3. SBS-kumin tuonti asianomaisista maista 3.1. Kumulaatio (64) Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti, olisiko Koreasta, Venäjältä ja Taiwanista peräisin olevan SBS-kumin tuonnin vaikutuksia arvioitava kumulatiivisesti. (65) Kyseisessä perusasetuksen kohdassa säädetään, että kahdesta tai useammasta maasta, joita tarkastellaan polkumyyntitutkimuksessa samanaikaisesti, tulevan tuonnin vaikutuksia voidaan arvioida kumulatiivisesti vain, jos a) kustakin maasta tulevan tuonnin suhteen osoitettu polkumyyntimarginaali on perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua vähimmäistasoa suurempi eikä yhdestäkään maasta tulevan tuonnin määrä ole vähäpätöinen ja b) tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi on asianmukaista ottaen huomioon tuotavien tuotteiden väliset kilpailuedellytykset ja tuotavien tuotteiden ja yhteisön samankaltaisen tuotteen väliset kilpailuedellytykset. (66) Tutkimus osoitti Korean ja yhden taiwanilaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, että polkumyynti oli joko vähimmäistasoa tai sitä ei esiintynyt lainkaan. Perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti kyseistä tuontia ei tästä syystä voida arvioida kumulatiivisesti. Venäjälle ja toiselle tutkimuksessa yhteistyössä toimineelle taiwanilaiselle viejälle vahvistetut polkumyyntimarginaalit ovat kuitenkin, kuten edellä todettiin, selvästi vähimmäistasoa suurempia, eikä kyseisistä maista peräisin olevan tuonnin määrä ole perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitetulla tavalla vähäpätöinen, sillä kyseisen tuonnin kumuloitu markkinaosuus on 5,3 prosenttia. (67) Pystyäkseen päättämään, oliko kumulatiivinen arviointi asianmukaista kyseessä olevien kahden yrityksen valmistamien tuontituotteiden väliset kilpailuedellytykset sekä tuontituotteiden ja yhteisön samankaltaisen tuotteen väliset kilpailuedellytykset huomioon ottaen, komission yksiköt tutkivat viejien markkinakäyttäytymistä vientimäärien ja -hintojen kehityksen pohjalta. (68) Taiwanin ja Venäjän vientimäärät kehittyivät tutkimuksen mukaan samansuuntaisesti; Venäjän vienti kasvoi 77 prosenttia ja Taiwanin vienti 151 prosenttia vuoden 2001 (joka on Taiwania koskevien toimenpiteiden käyttöönottoa seuraava vuosi) ja tutkimusajanjakson välillä. Tämän perusteella pääteltiin, että niiden venäläisten ja taiwanilaisten viejien, joiden todettiin harjoittaneen polkumyyntiä, markkinakäyttäytymisessä ei ollut merkittäviä eroja yhteisöön suuntautuneen viennin määrien kehityksen suhteen. (69) Venäläisten ja taiwanilaisten tuottajien markkinakäyttäytymisen todettiin olleen samanlaista myös vientihintojen suhteen. Venäläiset tuottajat laskivat SBS-kumin yksikkökohtaisia keskimyyntihintojaan 18 prosenttia ja taiwanilaiset tuottajat 6 prosenttia vuodesta 2001 (jolloin Taiwanista peräisin olevassa tuonnissa jo sovellettiin toimenpiteitä ja tuontimäärät Venäjältä alkoivat olla merkittäviä) tutkimusajanjakson loppuun. Lisäksi molemmista maista peräisin olevan tuonnin hintojen alittavuuden todettiin olevan samaa tasoa. (70) Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että asianomaisista maista yhteisöön suuntautuvassa tuonnissa käytettiin samoja myyntikanavia, sillä kyseinen tuonti tapahtuu valtaosin jakelijoiden kautta eikä suoraan lopullisille kuluttajille. (71) Kuten lisäksi edellä selostettiin, asianomaisista maista tuodulla tarkasteltavana olevalla tuotteella ja yhteisön tuotannonalan tuottamalla tuotteella on samat fysikaaliset ja kemialliset perusominaisuudet ja niitä on pidettävä samankaltaisina tuotteina, jotka ovat keskenään vaihtokelpoisia ja toisillaan korvattavissa. Tämän vuoksi todettiin, että asianomaisten maiden viemät tuotteet kilpailevat sekä keskenään että yhteisön tuotannonalan valmistaman SBS-kumin kanssa. (72) Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että kaikki Venäjältä ja Taiwanista peräisin olevan SBS-kumin tuonnin kumulatiivisen arvioinnin edellytykset täyttyvät. 3.2. Tuonnin määrä ja markkinaosuus (73) Venäjältä ja Taiwanista polkumyynnillä tapahtunut SBS-kumin tuonti kasvoi voimakkaasti eli 2 834 tonnista 9 523 tonniin vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tuonnin markkinaosuus kasvoi samaan aikaan 1,5 prosentista 5,3 prosenttiin. 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso | Tuonti (tonnia) | 2 834 | 4 979 | 4 966 | 8 919 | 9 523 | Indeksi | 100 | 176 | 175 | 315 | 336 | Markkinaosuus | 1,5 % | 2,6 % | 2,5 % | 4,7 % | 5,3 % | 3.3. Hinnat (74) Venäjältä ja Taiwanista peräisin olevan SBS-kumin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin painotettu keskihinta laski 12 prosenttia vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso | Painotettu keskimääräinen CIF-hinta yhteisön rajalla (euroa/tonni) | 1 145 | 1 179 | 1 086 | 1 023 | 1 004 | Indeksi | 100 | 103 | 95 | 89 | 88 | 3.4. Hinnan alittavuus (75) Hinnan alittavuuden määrittämiseksi komissio tarkasteli tutkimusajanjaksoa koskevia tietoja. Yhteisön tuotannonalan myyntihinnat olivat riippumattomilta asiakkailta veloitettuja hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa noudettuna lähettäjältä -tasolle eli huomioon ei otettu kuljetuskustannuksia yhteisössä, mutta alennukset ja hyvitykset vähennettiin. Kyselylomakkeessa määriteltyjen eri SBS-lajien hintoja verrattiin viejien veloittamiin myyntihintoihin, joista oli vähennetty alennukset ja joita oli tarvittaessa oikaistu CIF yhteisön rajalla -tasolle ottamalla asianmukaisesti huomioon tullauksesta aiheutuneet ja tuonnin jälkeiset kustannukset. (76) Eräät tuojat ja venäläinen tuottaja väittivät, että yhteisön tuotannonalan valmistama samankaltainen tuote on laadultaan yleensä ottaen parempaa kuin Venäjältä tuotu SBS-kumi. Yhteisön tuotannonala vahvisti tämän väitteen todenmukaisuuden. Saadun näytön perusteella katsottiin, että tämä laatuero oikeutti arviolta 5 prosentin suuruiseen oikaisuun, joka lisättiin yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien CIF-hintaan yhteisön rajalla. (77) Painotettu keskimääräinen hinnan alittavuuden marginaali oli tutkimusajanjakson aikana noin 15 prosenttia Venäjän tapauksessa ja sen taiwanilaisen tuottajan osalta, jonka todettiin harjoittaneen polkumyyntiä. (78) Edellä mainittuja lukuja arvioitaessa olisi muistettava, että laadun perusteella tehdystä oikaisusta huolimatta eri lähteistä peräisin olevat SBS-kumit ovat pääosin vaihtokelpoisia keskenään, mistä syystä hinta on merkittävä tekijä hankintalähdettä valittaessa. Tämä lisää todetun hinnan alittavuuden vaikusta. 4. Yhteisön tuotannonalan tilanne 4.1. Tuotanto (79) Yhteisön tuotannonalan tuotannon määrä väheni tarkastelujakson aikana 4 prosenttia. Tuotanto kasvoi vuonna 2002, mutta väheni sitten vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson aikana. 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso | Tuotanto (tonnia) | 259 698 | 253 113 | 271 964 | 253 679 | 249 566 | Indeksi | 100 | 97 | 105 | 98 | 96 | 4.2. Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste (80) Tuotantokapasiteetti määritettiin yhteisön tuotannonalan omistamien tuotantoyksiköiden nimelliskapasiteetin perusteella siten, että samalla otettiin huomioon tekniset tuotantokatkokset ja se, että joissakin tapauksissa osaa kapasiteetista oli käytetty muiden samoilla tuotantolinjoilla valmistettavien tuotteiden tuotantoon. (81) SBS-kumin tuotantokapasiteetti pysyi vakaana tarkastelujakson aikana. Kapasiteetti lisääntyi hieman vuosina 2001 ja 2002, mutta laski sitten vuonna 2003 samalle tasolle kuin vuonna 2000 ja pysyi tällä tasolla myös tutkimusajanjakson aikana. (82) Kapasiteetin käyttöaste pieneni 4 prosenttiyksikköä eli 79 prosentista 75 prosenttiin. Koska itse tuotantokapasiteetti pysyi ennallaan, kapasiteetin käyttöasteen lasku johtui yksinomaan yhteisön tuotannonalan tuotantomäärien vähenemisestä. 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso | Tuotantokapasiteetti (tonnia) | 329 574 | 337 524 | 338 014 | 329 173 | 330 774 | Indeksi | 100 | 102 | 103 | 100 | 100 | Kapasiteetin käyttöaste | 79 % | 75 % | 80 % | 77 % | 75 % | 4.3. Varastot (83) Varastot kasvoivat tarkastelujakson aikana 60 prosenttia. Tähän näyttäisi olevan kaksi syytä: myynnin väheneminen ja se, että tuotantoon otettiin useita uusia SBS-lajeja, joiden myyntiin saattaminen vei enemmän aikaa. 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso | Varastot (tonnia) | 44 971 | 44 325 | 59 077 | 63 997 | 71 875 | Indeksi | 100 | 99 | 131 | 142 | 160 | 4.4. Investoinnit (84) Yhteisön tuotannonalan investointien määrä oli tarkastelujaksolla noin 60 miljoonaa euroa ja investoinnit kohdistuivat pääasiassa tuotantolaitoksiin ja koneisiin (noin 48 %) sekä tutkimus- ja kehityshankkeisiin (23 %). Näitä investointeja tarvittiin lähinnä tuotantokapasiteetin pitämiseen nykyisellä tasolla. Investoinnit vähenivät jyrkästi vuosina 2001 ja 2002, mutta lisääntyivät sitten jälleen vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson aikana, vaikka olivatkin edelleen alle vuoden 2000 tason. Vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson lisäys johtui pääasiassa uusien SBS-lajien kehittämisen ja tuotannon vaatimista kunnossapito- ja nykyaikaistamistoimista, jotka olivat välttämättömiä, jotta yhteisön tuotannonala voisi säilyttää kilpailukykynsä. Myös tiettyjen koneiden jaksollinen elinkaari vaikutti osaltaan investointien vaihteluihin. Vuotuisten investointien määrä väheni tarkastelujaksolla kokonaisuutena katsoen 11 prosenttia. 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso | Investoinnit (tuhatta euroa) | 16 464 | 12 969 | 8 914 | 11 760 | 14 698 | Indeksi | 100 | 79 | 54 | 71 | 89 | 4.5. Myynti ja markkinaosuus (85) Yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymän SBS-kumin määrä väheni vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä 15 prosenttia. Koska yhteisön kulutus väheni tarkastelujaksolla vain 7 prosenttia, tämä myyntimäärien jyrkkä lasku johti siihen, että yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni merkittävästi eli 89 prosentista 82 prosenttiin. 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso | Myynti yhteisössä (tonnia) | 172 080 | 166 680 | 161 486 | 155 050 | 146 907 | Indeksi | 100 | 97 | 94 | 90 | 85 | Markkinaosuus | 89 % | 87 % | 81 % | 82 % | 82 % | 4.6. Hinnat (86) Yhteisön tuotannonalan yksikkökohtainen keskimyyntihinta oli tutkimusajanjakson aikana suurin piirtein samalla tasolla eli vain prosentin alempi kuin vuonna 2000. Keskihinta nousi ensin 6 prosenttia vuosien 2000 ja 2001 välillä ja laski sitten 7 prosenttia vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välillä. 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso | Painotettu keskihinta (euroa/tonni) | 1 350 | 1 434 | 1 363 | 1 348 | 1 330 | Indeksi | 100 | 106 | 101 | 100 | 99 | 4.7. Kannattavuus ja kassavirta (87) Yhteisön tuotannonalan samankaltaisen tuotteen myyntiin yhteisön markkinoilla liittyvä painotettu keskimääräinen kannattavuus suhteessa nettoliikevaihtoon heikkeni tarkastelujaksolla 2,2 prosentista 1,2 prosenttiin. Kannattavuus parani ensin selvästi eli 2,2 prosentista 9,3 prosenttiin vuosien 2000 ja 2001 välillä, jolloin Taiwanista peräisin olevan SBS-kumin tuonnissa otettiin käyttöön polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ja tasoitustoimenpiteet, mutta heikkeni sitten jatkuvasti vuodesta 2001 eteenpäin. 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso | Painotettu keskimääräinen kannattavuus prosentteina nettoliikevaihdosta | 2,2 % | 9,3 % | 8,9 % | 1,5 % | 1,2 % | (88) Kassavirta oli tutkimusajanjakson aikana -0,7 miljoonaa euroa. Tilanne oli vaikea vuonna 2000, mikä johtui lähinnä investointien suuresta määrästä. Yhteisön tuotannonalan kassavirta oli positiivinen vuosina 2001, 2002 ja 2003. Kassavirta kuitenkin heikkeni voimakkaasti vuodesta 2002 tutkimusajanjakson loppuun. 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso | Kassavirta (tuhatta euroa) | -7 362 | 10 005 | 33 050 | 4 639 | -714 | 4.8. Nettovarallisuuden tuotto (89) Asianomaiseen tuotteeseen liittyvä nettovarallisuuden tuotto ( return on net assets eli RONA) väheni 5 prosenttia tarkastelujaksolla. Se kasvoi ensin 0,3 prosenttiin vuonna 2001 ja 2,8 prosenttiin vuonna 2002, mutta väheni sitten jyrkästi, ensin -8,5 prosenttiin vuonna 2003 ja sitten -11,2 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso | Painotettu nettovarallisuuden tuotto | -6,2 % | 0,3 % | 2,8 % | -8,5 % | -11,2 % | 4.9. Pääoman saanti (90) Kolme yhteisön neljästä tuottajasta kuuluu suuriin öljyalan konserneihin, kun taas neljäs yritys on kokonaan erään sijoitusrahaston omistuksessa. Yhteisön tuotannonala ei esittänyt mitään pääoman saantiin liittyviä väitteitä eikä tuonut millään tavoin esiin, että pääoman hankkiminen toimintaa varten olisi tuottanut sille ongelmia. 4.10. Työllisyys ja palkat (91) Yhteisön tuotannonalan työntekijämäärä väheni 7 prosenttia tarkastelujakson aikana. Palkat pysyivät samaan aikaan ennallaan: kokonaispalkat nousivat hieman eli yhden prosentin, mikä on huomattavasti Euroopassa tarkastelujakson aikana vallinnutta inflaatiota vähemmän. 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso | Työntekijät | 627 | 642 | 596 | 614 | 581 | Indeksi | 100 | 102 | 95 | 98 | 93 | Painotettu keskipalkka (tuhatta euroa/vuosi) | 75 | 75 | 73 | 73 | 76 | Indeksi | 100 | 100 | 97 | 97 | 101 | 4.11. Tuottavuus (92) Yhteisön tuotannonalan tuottavuus parani 4 prosenttia tarkastelujakson aikana. Jakson aikana havaittavissa olevat vähäiset vaihtelut ovat suoraan yhteydessä työllisyyden kehitykseen. Tuottavuuden paraneminen osoittaa, että yhteisön tuottajat sekä mukauttivat työntekijämääräänsä vastaamaan myynnin vähennystä että pystyivät parantamaan tehokkuuttaan. 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso | Tuottavuus (tonnia/työntekijä) | 414 | 394 | 456 | 413 | 430 | Indeksi | 100 | 95 | 110 | 100 | 104 | 4.12. Kasvu (93) Yhteisön kulutus väheni 6 prosenttia vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä, mutta samaan aikaan yhteisön tuotannonalan etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen myynnin määrä väheni 15 prosenttia. Yhteisön tuotannonalan myynti siis väheni paljon kysyntää voimakkaammin tarkastelujakson aikana. Tämän seurauksena yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni 8 prosenttiyksikköä. 4.13. Polkumyyntimarginaalin merkittävyys (94) Tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien merkittävyydestä on todettava, että niiden vaikutusta yhteisön tuotannonalaan ei voida pitää vähäisenä, kun otetaan huomioon Venäjältä ja Taiwanista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hinnat. 4.14. Toipuminen aiemman polkumyynnillä tapahtuneen tai tuetun tuonnin vaikutuksista (95) Olisi huomattava, että Taiwanista polkumyynnillä tapahtunut ja tuettu tuonti aiheutti vahinkoa yhteisön tuotannonalalle tietyssä vaiheessa tarkastelujaksoa. Tuotannonala toipui tästä jossain määrin, kun Taiwanista peräisin olevassa tuonnissa otettiin käyttöön polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ja tasoitustoimenpiteet vuonna 2000. Tilanne kuitenkin heikkeni jälleen vuoden 2002 jälkeen, kun yhteisön tuotannonalan hinnat alittavin hinnoin tapahtuva tuonti Taiwanista, Venäjältä ja Koreasta kasvoi merkittävästi. 5. VAHINKOA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT (96) Venäjältä ja Taiwanista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kumuloitu määrä on kasvanut sekä absoluuttisesti että markkinaosuudella mitattuna; tämän tuonnin kumuloitu markkinaosuus oli tutkimusajanjakson aikana 5,3 prosenttia. Lisäksi Venäjältä ja Taiwanista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin painotettu keskihinta laski tarkastelujakson aikana 12 prosenttia. Tämä hinnanlasku näkyy tutkimuksessa määritetyssä hinnan alittavuuden marginaalissa. (97) Useimmat yhteisön tuotannonalan tilannetta kuvaavista vahingon osoittimista ovat kehittyneet tarkastelujaksolla kielteiseen suuntaan, mikä viittaa siihen, että vahinkoa on aiheutunut. Samalla kun SBS-kumin kokonaiskulutus yhteisössä laski 7 prosenttia, yhteisön tuotannonalan myynnin määrä väheni 15 prosenttia ja markkinaosuus pieneni 7 prosenttiyksikköä. Tuotannon määrä väheni 4 prosenttia, tuotantokapasiteetin kehitys pysähtyi ja kapasiteetin käyttöaste aleni 4 prosenttiyksikköä. Yksikkökohtainen keskimyyntihinta laski yhden prosentin ja kannattavuus suhteessa nettoliikevaihtoon heikkeni 1,1 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla. Myös muut kannattavuutta kuvaavat tekijät kuten nettovarallisuuden tuotto heikkenivät tarkastelujaksolla. Työntekijöiden määrä väheni 7 prosenttia, kun taas tuottavuus parani 4 prosenttia. Keskimääräiset palkat puolestaan nousivat yhden prosentin, mikä on vähemmän kuin Euroopassa tarkastelujaksolla vallinnut inflaatio. (98) Tämän perusteella päätellään, että yhteisön tuotannonala on vaikeassa taloudellisessa ja rahoituksellisessa tilanteessa ja että sille on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. E. SYY-YHTEYS 1. Johdanto (99) Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, johtuiko yhteisön tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko asianomaisista maista peräisin olevasta polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisäksi tarkasteltiin perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti myös muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat saattaneet vahingoittaa yhteisön tuotannonalaa, sen varmistamiseksi, ettei niiden mahdollisesti aiheuttaman vahingon katsottaisi virheellisesti johtuneen polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. 2. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus (100) Asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kasvoi 3,8 prosenttia tarkastelujaksolla samalla kun kyseisen tuonnin hinnat laskivat 12 prosenttia ja alittivat tutkimusajanjakson aikana yhteisön tuotannonalan hinnat 15,3 prosentilla. Yhteisön tuotannonala pystyi pitämään myyntihintansa suhteellisen vakaina tarkastelujaksolla, mutta tämä tapahtui myyntimäärien ja markkinaosuuden kustannuksella, mikä puolestaan vaikutti kannattavuuteen. (101) Vaikka edellä esitettyjen tietojen tarkastelu näyttäisi aluksi viittaavan siihen, että polkumyynnillä tapahtuneella tuonnilla oli merkittävä vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen, syvällisempi tarkastelu ei vahvista tätä käsitystä. Ensinnäkin voidaan todeta, että yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkeneminen ja ajanjakso, jolloin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä oli suurin, menevät ajallisesti vain osittain päällekkäin. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä väheni hieman vuosien 2001 ja 2002 välillä ja kasvoi sitten voimakkaasti vuonna 2003 (+80 %), kun taas yhteisön tuotannonalan myynti väheni asteittain koko tarkastelujakson ajan. Lisäksi yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden menetykset tapahtuivat pelkästään vuosina 2000–2002, kun taas polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kasvoi koko tarkastelujakson ajan. Tämä kasvu oli erityisen voimakasta vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson aikana, sillä kyseisen tuonnin markkinaosuus kasvoi vuoden 2002 tasosta, joka oli 2,5 prosenttia, 4,7 prosenttiin vuonna 2003 ja 5,3 prosenttiin tutkimusajanjaksona. Samaan aikaan yhteisön tuotannonalan markkinaosuus kasvoi hieman nousten vuoden 2002 tasosta (81 %) 82 prosenttiin vuonna 2003 ja tutkimusajanjakson aikana. Lisäksi olisi huomattava, että yhteisön tuotannonalan kannattavuus oli korkeimmillaan vuosina 2001 ja 2002 eli aikana, jolloin sen markkinaosuus pieneni. Kannattavuus heikkeni vasta tämän jälkeen. Yhteisön tuotannonalan myyntihinnat pysyivät vakaina koko kauden ajan. Hintoihin tosin kohdistui jonkin verran paineita vuodesta 2003 alkaen, koska yhteisön tuotannonala ei pystynyt siirtämään eräitä lisäkustannuksia myyntihintoihinsa. Tämän voidaan kuitenkaan katsoa johtuvan vain vähäisessä määrin tai ei lainkaan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista, erityisesti koska hinnan alittavuus oli muun kuin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin tapauksessa suurempaa kuin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kohdalla. Lisäksi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus pysyi koko ajan 5,3 prosentin alapuolella, kun taas muun kuin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus oli noin 12 prosenttia. Kaikki tämä viittaa siihen, että tuonnin mahdollisesti aiheuttamat hintapaineet johtuvat pääosin muusta kuin polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. (102) Edellä selostetun perusteella todettiin, että polkumyynnillä tapahtunut tuonti on saattanut aiheuttaa tiettyjä paineita yhteisön tuotannonalan hintoja kohtaan ja että sillä on saattanut olla jonkin verran kielteisiä vaikutuksia yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. Koska ei kuitenkaan voitu selvemmin osoittaa, että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrien, markkinaosuuden ja hintojen kehityksen ja yhteisön tuotannonalan tuotantomäärien, markkinaosuuden ja hintojen kehityksen välillä oli ajallinen yhteys, oli vaikea määrittää, mikä oli polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Tämän vuoksi ei voitu päätellä, että polkumyynnillä tapahtuneella tuonnilla olisi ollut ratkaiseva osuus yhteisön tuotannonalalle vahinkoa aiheuttaneen tilanteen synnyssä. 3. Muiden tekijöiden vaikutukset 3.1. Kulutuksen kehittyminen (103) SBS-kumin kulutus yhteisössä supistui 7 prosenttia tarkastelujaksolla. Tämä on saattanut osaltaan vaikuttaa yhteisön tuotannonalan tilanteeseen, sillä SBS-kumin tuotanto on pääomavaltaista toimintaa, jossa myyntimäärät vaikuttavat suoraan kannattavuuteen. (104) Kulutuksen supistumista voidaan kuitenkin pitää vain yhtenä syynä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, sillä tutkimuksen mukaan Koreasta, Venäjältä ja Taiwanista peräisin oleva tuonti kasvoi tarkastelujaksolla ja valtasi osan yhteisön tuotannonalan markkinaosuudesta. 3.2. Valuuttakurssien vaihtelu (105) Tutkimuksessa tarkasteltiin myös euron ja Yhdysvaltain dollarin välisiä kurssivaihteluja, koska suurin osa asianomaisista maista Euroopan yhteisöön suuntautuvista tuontitapahtumista laskutetaan dollareina. Euron arvo dollariin nähden on noussut vuoden 2002 puolivälistä lähtien, tutkimusajanjaksona merkittävästi, mikä on suosinut euroalueelle suuntautuvaa vientiä kyseisenä ajanjaksona. Tämän perusteella yksi viejä ja eräs asianomainen osapuoli väittivät, että tässä ”dollarivetoisessa” kaupankäynnissä kyseisen valuutan heikkenemisen suhteessa euroon on täytynyt vaikuttaa merkittävästi yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, mistä syystä se pitäisi ottaa huomioon tutkimuksessa. (106) Olisi kuitenkin huomattava, että euron arvon nousu samalla myös pienensi yhteisön tuotannonalalle aiheutuvaa vahinkoa, koska raaka-aineiden hinnat, joiden osuus tuotantokustannuksista on noin 40 prosenttia, noteerataan kansainvälisillä hyödykemarkkinoilla Yhdysvaltain dollareina. (107) Lisäksi yhteisön tuottajien vienti etuyhteydettömille osapuolille kasvoi tarkastelujaksolla, kun taas tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Yhdysvalloista yhteisöön väheni, mikä osoittaa, että euron arvon kohoaminen dollariin nähden ei sinänsä ole ratkaisevasti vaikuttanut yhteisön tuottajien markkinaosuuden menetyksiin yhteisön markkinoilla. (108) Vaikka siis lähtökohtaisesti ei voidakaan sulkea pois sitä mahdollisuutta, että euron arvon kohoaminen dollariin nähden on saattanut suosia SBS-kumin tuontia yhteisöön asianomaisista maista, valuuttakurssien vaihtelu samalla myös lievitti yhteisön tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa. Euron arvon kohoaminen ei myöskään lisännyt tuontia muista dollarimääräistä kauppaa käyvistä maista eikä estänyt yhteisön tuottajia lisäämästä vientiään yhteisön ulkopuolelle. Tästä syystä katsottiin, että valuuttakurssien vaihtelu ei vaikuttanut merkittävästi yhteisön tuottajille aiheutuneeseen vahinkoon. Lisäksi vahinkoa koskevassa tarkastelussa keskitytään ennen kaikkea polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintoihin ja määrään eikä siihen, miksi kyseisessä tuonnissa sovelletaan tiettyjä hintoja. Näin ollen on yleensä niin, että valuuttakurssien vaihtelun vaikutusta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintoihin ei lähtökohtaisesti voida pitää vahingon osasyynä. 3.3. Muu kuin polkumyynnillä tapahtunut tuonti (109) Tutkimuksessa arvioitiin myös Koreasta ja Taiwanista peräisin olevan muun kuin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksia yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. Yksittäisten yritysten toimittamien tietojen luottamuksellisuuden kunnioittamiseksi nämä tiedot esitetään kumuloituina. (110) Muu kuin polkumyynnillä tapahtunut tuonti toisaalta Koreasta ja toisaalta Taiwanista kehittyi samalla tavoin. Kumulatiivisesti tarkasteltuna tämän tuonnin määrä kasvoi tarkastelujaksolla 56 prosenttia ja markkinaosuus 5,2 prosenttiyksikköä niin, että markkinaosuus oli tutkimusajanjakson aikana 12,8 prosenttia. Kyseisen muun kuin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä oli näin ollen tutkimusajanjakson aikana 2,4 kertaa suurempi kuin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä. Lisäksi Koreasta ja Taiwanista ilman polkumyyntiä tapahtuneelle tuonnille määritetty hinnan alittavuuden marginaali oli suurempi (17,4 %) kuin polkumyynnillä tapahtuneelle tuonnille määritetty marginaali (15,3 %). Tämä huomattava hinnan alittavuus yhdessä kyseisen tuonnin merkittävän määrän kanssa myötävaikutti tuntuvasti yhteisön markkinoilla todetun hintapaineen syntyyn. (111) Tämän perusteella pääteltiin, että Koreasta ja Taiwanista peräisin olevan muun kuin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrien ja hintojen voidaan katsoa vaikuttaneen merkittävästi yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon ja että Venäjältä ja Taiwanista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin merkitys oli tätä vähäisempi. 3.4. Tuonti muista kolmansista maista (112) Kaikista muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin osuus yhteisön markkinoista oli tutkimusajanjakson aikana 0,4 prosenttia, joten sen vaikutusta yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon ei voida pitää merkittävänä. 3.5. Raaka-ainekustannukset (113) Raaka-ainekustannusten todettiin nousseen tarkastelujakson aikana. Tämä vaikutti osaltaan yhteisön tuotannonalan kannattavuuden heikkenemiseen. Yhteisön tuotannonala pyrkisi kuitenkin yleensä siirtämään tällaiset lisäkustannukset asiakkaidensa kannettaviksi. Tämä ei ollut tällä kertaa mahdollista sen voimakkaan hintapaineen vuoksi, joka aiheutui muusta kuin polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista ja, todennäköisesti paljon vähäisemmässä määrin, polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. Lisäksi myös korealaisten ja taiwanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien raaka-ainekustannukset nousivat suurin piirtein samassa määrin kuin yhteisön tuottajien vastaavat kustannukset. Näin ollen yhteisön tuotannonalan kannattavuutta ei heikentänyt raaka-ainekustannusten nousu yhteisössä sinänsä vaan pikemminkin tuonnin aiheuttama hintapaine ja samanaikainen kustannusten nousu yhdessä. (114) Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että raaka-ainekustannusten vaihtelut yhteisössä eivät erikseen tarkasteluna ole tekijä, joka olisi aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. 4. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät (115) Tutkimuksessa tarkastellut tiedot viittaavat siihen, että polkumyynnillä tapahtunut tuonti oli aiheuttanut tiettyä painetta yhteisön tuotannonalan hintoihin ja myötävaikuttanut sille aiheutuneeseen vahinkoon. Tarkemmassa analyysissä, jossa tarkasteltiin erityisesti tarkastelujakson kehityssuuntauksia, ei kuitenkaan voitu vahvistaa syy-yhteyden olemassaoloa, koska yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkenemisen ja polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusten välillä ei ollut selvää ajallista yhteyttä. (116) Lisäksi todettiin, että sikäli kuin Venäjältä ja Taiwanista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrien ja markkinaosuuden kasvun ja markkinaosuuden menetyksinä ja kannattavuuden alenemisena ilmenneen yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkenemisen välillä oli olemassa ajallinen yhteys, sama päti myös muuhun kuin polkumyynnillä tapahtuneeseen tuontiin, jonka määrä kasvoi tarkastelujaksolla voimakkaammin kuin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä. (117) Koreasta ja Taiwanista ilman polkumyyntiä tapahtuneen tuonnin määrä oli tutkimusajanjakson aikana merkittävästi suurempi kuin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä, joten myös sen markkinaosuus oli merkittävästi suurempi (12,8 % v. 5,3 %). Lisäksi sekä polkumyynnillä että ilman polkumyyntiä tapahtuneen tuonnin hinnat olivat selvästi alempia kuin yhteisön tuotannonalan hinnat; hinnan alittavuuden marginaali oli jopa suurempi muun kuin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin tapauksessa. Näin ollen yhteisön tuotannonala joutui käymään tiukempaa kilpailua, hyvän kauppatavan mukaisin hinnoin, sellaisilta tuottajilta/maista peräisin olevan tuonnin kanssa, joiden ei todettu harjoittaneen polkumyyntiä. Muu kuin polkumyynnillä tapahtunut tuonti oli siten merkittävä tekijä yhteisön tuotannonalalle vahinkoa aiheuttaneen tilanteen synnyssä. (118) Lisäksi todettiin, että kulutuksen supistuminen yhteisössä myötävaikutti yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. (119) Yhteisön tuotannonala kiisti nämä päätelmät ja väitti, että muiden tekijöiden vaikutus ei ollut riittävä poistamaan Venäjältä ja Taiwanista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välistä syy-yhteyttä. Tuotannonala ei kuitenkaan esittänyt mitään sellaisia perusteluja, jotka olisivat mitätöineet edellä 100–103, 109–111 ja 115–118 kappaleessa esitetyt arviot ja päätelmät, mistä syystä perusteluja ei pidetty riittävinä päätelmien muuttamiseen. (120) Yhteenvetona voidaan todeta, että vaikka polkumyynnillä tapahtunut tuonti on saattanut myötävaikuttaa vahingon syntymiseen, tutkimuksessa ei voitu vahvistaa, että se olisi erikseen tarkasteltuna aiheuttanut merkittävää vahinkoa. Muiden tekijöiden tarkastelu perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti osoitti, että vahinkoa ovat merkittävässä määrin saattaneet aiheuttaa muun kuin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat ja kysynnän supistuminen. F. MUUTTUNEIDEN OLOSUHTEIDEN PYSYVYYS (121) Taiwania koskevan välivaiheen tarkastelun yhteydessä selvitettiin perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti myös, voitiinko kohtuudella katsoa, että polkumyyntiin liittyvien olosuhteiden muutokset suhteessa alkuperäiseen tutkimukseen olivat pysyviä. (122) Tässä yhteydessä tarkasteltiin Taiwanin kotimarkkinahintojen ja Taiwanista peräisin olevan SBS-kumin vientihintojen todennäköistä kehitystä. Tältä osin todettiin, että tarkasteltavana olevan tuotteen kotimarkkinat Taiwanissa olivat huomattavat ja että kotimarkkinahinnat olivat nousseet alkuperäiseen tutkimukseen verrattuna ja jopa enemmän kuin raaka-ainekustannukset. (123) Tarkasteltaessa SBS-kumin vientiä Taiwanista muille markkinoille on ensinnäkin todettava, että EU:n markkinoille menee vain pieni osa kokonaisviennistä. Tutkimus nimittäin osoitti, että yhteistyössä toimineet yritykset myivät 75 prosenttia SBS-kumin tuotannostaan vakiintuneille yhteisön ulkopuolisille markkinoille. Lisäksi todettiin, että vientihinnat olivat nousseet tasaisesti vuodesta 2002 tutkimusajanjaksoon saakka (noin 10 ja 15 prosenttia). Tästä syystä ei ole odotettavissa, että Taiwania koskevien toimenpiteiden kumoaminen johtaisi merkittävään polkumyynnin toistumisriskiin. (124) Näin ollen voidaan perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti päätellä, että polkumyyntiin liittyvien olosuhteiden muutosta suhteessa alkuperäiseen tutkimukseen voidaan kohtuudella pitää pysyvänä. G. PÄÄTELMÄT (125) Koska todettiin, että Koreasta ja yhdeltä taiwanilaiselta yritykseltä peräisin olevan SBS-kumin tuonnissa ei esiinny polkumyyntiä ja että yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko voi merkittäviltä osin johtua muista tekijöistä kuten muun kuin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määristä ja hinnoista sekä kysynnän supistumisesta, Venäjältä ja Taiwanista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja vahingon välistä syy-yhteyttä ei voitu osoittaa riittävän varmasti. Tämän vuoksi Koreasta, Venäjältä ja Taiwanista peräisin olevan SBS-kumin tuontia koskevat polkumyynnin vastaiset menettelyt päätetään perusasetuksen 9 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Päätetään Korean tasavallasta ja Venäjältä peräisin olevan lämpömuovautuvan styreenibutadieenistyreenikumin tuontia koskeva polkumyynnin vastainen menettely. 2 artikla Kumotaan lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Taiwanista peräisin olevan lämpömuovautuvan styreenibutadieenistyreenikumin tuonnissa annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1993/2000. 3 artikla Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä […]. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja [1] EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 461/2004 (EUVL L 77, 13.3.2004, s. 12). [2] EYVL L 238, 22.9.2000, s. 8. [3] EYVL L 238, 22.9.2000, s. 4. [4] EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 461/2004 (EUVL L 77, 13.3.2004, s. 12). [5] EUVL C 144, 28.5.2004, s. 5. [6] EUVL C 144, 28.5.2004, s. 9.