Neuvoston perustelut: Neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistama kanta (EU) N:o 8/2020 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta

(2020/C 184/02)

I. JOHDANTO

Komissio julkaisi 8. maaliskuuta 2018 kestävän kasvun rahoitusta koskevan toimintasuunnitelmansa, jossa esitetään kestävää rahoitusta koskeva kunnianhimoinen ja kattava strategia. Yksi kyseisen toimintasuunnitelman tärkeimmistä tavoitteista on ohjata pääomavirtoja kestäviin sijoituksiin kestävän ja osallistavan kasvun saavuttamiseksi.

Tässä yhteydessä komissio toimitti neuvostolle 24. toukokuuta 2018 lainsäädäntöehdotuskokonaisuuden, joka sisältää seuraavat ehdotukset:

— ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä, jäljempänä myös ’luokitusjärjestelmäasetus’;

— ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kestäviin sijoituksiin ja kestävyysriskeihin liittyvien tietojen antamisesta ja direktiivin (EU) 2016/2341 muuttamisesta, jäljempänä myös ’tietojen antamista koskeva asetus’; ja

— ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2016/1011 muuttamisesta vähähiilisyyden ja positiivisen hiilivaikutuksen vertailuarvojen osalta, jäljempänä myös ’vertailuarvoasetus’.

Tietojen antamista koskeva asetus ja vertailuarvoasetus julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä asetuksina (EU) 2019/2088 (1) ja (EU) 2019/2089 (2).

Euroopan parlamentti vahvisti ensimmäisen käsittelyn kantansa luokitusjärjestelmäasetukseen täysistunnossaan 28. maaliskuuta 2019.

Finanssipalvelutyöryhmä tarkasteli ehdotettua luokitusjärjestelmäasetusta useissa kokouksissa eri puheenjohtajakausilla.

Pysyvien edustajien komitea (Coreper II) pääsi 25. syyskuuta 2019 yhteisymmärrykseen alustavista neuvotteluvaltuuksista. Näitä valtuuksia tarkistettiin 16. joulukuuta 2019.

Euroopan parlamentin kanssa saatiin 16. joulukuuta 2019 aikaan lopullinen kompromissi, minkä ansiosta neuvottelut saatiin päätökseen.

Euroopan parlamentin talous- ja raha-asioiden valiokunta (ECON) ja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunta (ENVI) hyväksyivät 23. tammikuuta 2020 kolmikantaneuvottelujen tuloksen. Kyseisten valiokuntien puheenjohtajat lähettivät 24. tammikuuta 2020 puheenjohtajavaltiolle kirjeen, jossa he ilmoittivat suosittelevansa täysistunnolle neuvoston kannan hyväksymistä parlamentin toisessa käsittelyssä lingvistijuristien viimeisteltyä sen.

Neuvosto pääsi 18. helmikuuta 2020 poliittiseen yhteisymmärrykseen tarkistetusta ehdotustekstistä.

Edellä mainittu yhteisymmärrys huomioon ottaen ja lingvistijuristien viimeisteltyä tekstin neuvosto vahvisti 15. huhtikuuta 2020 ensimmäisen käsittelyn kantansa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 294 artiklan mukaista tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen.

II. TAVOITE

Yksi kestävän kasvun rahoitusta koskevassa toimintasuunnitelmassa asetetuista tavoitteista on ohjata pääomavirtoja kestävään sijoittamiseen kestävän ja osallistavan kasvun saavuttamiseksi. Tärkeimpänä ja kiireellisimpänä toimena tältä osin on hyväksyä luokitusjärjestelmäasetus, jolla perustetaan kestävien toimintojen yhtenäinen luokitusjärjestelmä. Toiminnoista, joiden voidaan katsoa edistävän ympäristötavoitteita, annettavien selkeiden ohjeiden avulla sijoittajien on helpompi tietää, millä sijoituksilla rahoitetaan ympäristön kannalta kestäviä taloudellisia toimintoja. Kriteerit, joilla määritetään, katsotaanko jokin taloudellinen toiminta ympäristön kannalta kestäväksi, olisi yhdenmukaistettava unionin tasolla, jotta voidaan poistaa sisämarkkinoiden toimintaa haittaavat esteet varojen hankkimiselta kestävyyttä koskeviin hankkeisiin ja ehkäistä tällaisia hankkeita estävien tekijöiden syntyminen tulevaisuudessa. Yhdenmukaistamisen ansiosta talouden toimijoiden on helpompi hankkia rahoitusta ympäristön kannalta kestäviin toimintoihinsa yli rajojen, koska niiden taloudellisia toimintoja voitaisiin verrata yhdenmukaisilla kriteereillä, joiden perusteella ne voidaan valita perustana oleviksi omaisuuseriksi ympäristön kannalta kestäviä sijoituksia varten. Tällainen yhdenmukaistaminen helpottaa näin ollen rajat ylittäviä kestäviä sijoituksia unionissa.

Tietyn taloudellisen toiminnan ympäristökestävyyden määrittämiseksi luokitusjärjestelmäasetuksessa vahvistetaan seuraavia kuutta ympäristötavoitetta koskeva tyhjentävä luettelo: ilmastonmuutoksen hillintä; ilmastonmuutokseen sopeutuminen; vesivarojen ja merten tarjoamien luonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu; siirtyminen kiertotalouteen; ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen; biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen.

Komissio vahvistaa delegoiduilla säädöksillä kunkin ympäristötavoitteen osalta yhdenmukaiset tekniset arviointikriteerit sen määrittämiseksi, edistääkö taloudellinen toiminta merkittävästi kyseisen tavoitteen saavuttamista. Yhtenä yhdenmukaisten kriteerien keskeisistä osatekijöistä pitäisi olla se, ettei aiheuteta merkittävää haittaa millekään ympäristötavoitteista. Tällä voidaan välttää se, että sijoituksia pidettäisiin ympäristön kannalta kestävinä tilanteissa, joissa kyseisistä sijoituksista hyötyvät taloudelliset toiminnat aiheuttavat ympäristölle haittaa, joka on suurempi kuin niiden ympäristötavoitetta edistävä vaikutus. Lisäksi vähimmäistason suojatoimien noudattaminen on lisäedellytys sille, että taloudellisia toimintoja pidetään ympäristön kannalta kestävänä.

III. NEUVOSTON ENSIMMÄISEN KÄSITTELYN KANNAN ANALYSOINTI

a) Aineellinen soveltamisala

Neuvoston tekstissä säilytetään luokitusjärjestelmäasetuksen painopiste sellaisten ympäristön kannalta kestävien toimintojen määrittelyssä, joilla on merkittävä vaikutus ympäristökestävyyteen, ja vastataan siten kiireellisimpään tarpeeseen määritellä unionin tasolla, mitä toimintoja on pidettävä vihreinä. Tämän lisäksi neuvoston tekstissä kehotetaan komissiota julkaisemaan viimeistään 31. joulukuuta 2021 kertomus, jossa kuvaillaan säännökset, joita tarvittaisiin soveltamisalan ulottamiseksi sellaisiin ympäristön kannalta kestäviin taloudellisiin toimintoihin, joilla ei ole merkittävää vaikutusta ympäristökestävyyteen, ja taloudellisiin toimintoihin, jotka haittaavat merkittävästi ympäristökestävyyttä, sekä muihin kestävyystavoitteisiin, kuten sosiaalisiin tavoitteisiin.

Lisäksi jotta voidaan lisätä avoimuutta ja tarjota finanssimarkkinatoimijoiden taholta lopullisille sijoittajille sellaisten sijoitusten osuuteen, joilla rahoitetaan ympäristön kannalta kestäviä taloudellisia toimintoja, liittyvä objektiivinen vertailukohta, luokitusjärjestelmäasetuksella täydennetään tietojen antamista koskevassa asetuksessa säädettyjä sääntöjä, jotka koskevat avoimuutta ennen sopimuksen tekemistä annettavissa tiedoissa ja määräaikaiskatsauksissa ja jotka liittyvät luokitusvaatimusten mukaisten rahoitustuotteiden lisäksi myös muihin rahoitustuotteisiin, mukaan lukien velvoite, jonka mukaan julkistettaviin tietoihin on liitettävä tosiseikkoja koskevat lausumat.

b) Henkilöllinen soveltamisala

Neuvoston kannassa säädetään, että suurten yritysten, joita koskee velvoite julkistaa muita kuin taloudellisia tietoja direktiivin 2013/34/EU 19 a tai 29 a artiklan nojalla, on raportoitava muita kuin taloudellisia tietoja koskevissa selvityksissään tai muita kuin taloudellisia tietoja koskevissa konsolidoiduissa selvityksissään tietyistä ilmastoon liittyvistä tärkeimmistä tulosindikaattoreista, jotka perustuvat luokitusjärjestelmäasetuksella vahvistettuun kehykseen. Tämä tarjoaa hyödyllistä tietoa sijoittajille, jotka ovat kiinnostuneita yrityksistä, joiden tuotteet ja palvelut edistävät merkittävästi jotakin luokitusjärjestelmäasetuksessa asetetuista ympäristötavoitteista.

c) Hallinnointi

Ottaen huomioon erityiset tekniset tiedot, joita tarvitaan taloudellisen toiminnan ympäristövaikutuksen arvioimiseen, sekä tieteen että teknologian nopeasti muuttuva luonne, komissio vahvistaa ympäristön kannalta kestäviä taloudellisia toimintoja koskevat tekniset arviointikriteerit ja mukauttaa niitä säännöllisesti delegoiduilla säädöksillä paremmasta lainsäädännöstä 13. huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden ja menettelyjen mukaisesti kestävää rahoitusta käsittelevää jäsenvaltioiden asiantuntijaryhmää ja kestävän rahoituksen foorumia kuultuaan. Komissio perustaa kyseisen foorumin, joka koostuu suuresta määrästä sekä julkista että yksityistä sektoria ja kansalaisyhteiskuntaa edustavia asiantuntijoita.

d) Ilmastoneutraalius

Neuvoston tekstissä vahvistetaan teknisiä arviointikriteerejä koskevat selkeät vaatimukset, joita komission on noudatettava laatiessaan näitä kriteerejä delegoiduilla säädöksillä. Näissä vaatimuksissa muun muassa tunnustetaan teknologianeutraaliuden periaate teknisten arviointikriteerien vahvistamisessa ja säädetään, että teknisillä arviointikriteereillä varmistetaan, että kiinteitä fossiilisia polttoaineita käyttäviä sähköntuotantotoimia ei katsota ympäristön kannalta kestäviksi taloudellisiksi toiminnoiksi. Lisäksi neuvoston tekstissä vahvistetaan siirtymä- ja mahdollistaviin toimintoihin liittyviä vaatimuksia.

e) Täytäntöönpanon määräajat

Neuvoston tekstissä edellytetään, että komissio asettaa etusijalle ilmastoon liittyvien tavoitteiden saavuttamista koskevat delegoidut säädökset antamalla ne viimeistään 31. joulukuuta 2020, jotta varmistetaan niiden soveltaminen 1. tammikuuta 2022 alkaen. Tarkoituksena on antaa viimeistään 31. joulukuuta 2021 delegoidut säädökset, joilla pyritään saavuttamaan loput luokitusjärjestelmäasetuksen mukaiset tavoitteet, jotta varmistetaan kyseisten säädösten soveltaminen 1. tammikuuta 2023 alkaen.

Euroopan parlamentti voi hyväksyä nämä muutokset.

IV. PÄÄTELMÄ

Neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannassa on otettu huomioon neuvoston ja Euroopan parlamentin välillä käydyissä neuvotteluissa komission avustuksella aikaansaatu kompromissi.

Neuvosto pitää ensimmäisen käsittelyn kantaansa tasapainoisena kokonaisuutena ja katsoo, että kunhan luokitusjärjestelmäasetus on hyväksytty, sillä on keskeinen rooli pääomavirtojen ohjaamisessa kestävään sijoittamiseen kestävän ja osallistavan kasvun saavuttamiseksi. Näin ollen se on tärkeä askel kohti yleistä tavoitetta saavuttaa ilmastoneutraali Euroopan unioni vuoteen 2050 mennessä.

(1) EUVL L 317, 9.12.2019, s. 1.

(2) EUVL L 317, 9.12.2019, s. 17.