Alueiden komitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) kalastusalan rakenteellisista toimenpiteistä"

(1999/C 93/03)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Agenda 2000:n lainsäädäntöehdotuksista kokonaiskatsaus,

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvoston asetukseksi (EY) kalastusalan rakenteellisista toimenpiteistä KOM(1998) 131 lopull. 98/0116 CNS (),

ottaa huomioon komission 18. maaliskuuta 1998 perustamissopimuksen 198 c artiklan ensimmäisen kohdan mukaisesti tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon komitean työvaliokunnan 13. toukokuuta 1998 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu valiokunta 2:n "Maatalous Maaseudun kehittäminen Kalatalous" tehtäväksi,

ottaa huomioon aiheista "Yhteisen kalastuspolitiikan alueelliset vaikutukset" (CdR 14/96) () ja "Yhteinen kalastuspolitiikka Kalastuksesta riippuvaisten alueiden turvaaminen" (CdR 179/97 fin) () antamansa lausunnot,

ottaa huomioon valiokunta 2:n joulukuun 10. päivänä 1998 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 309/98 rev. 2, jonka esittelijät olivat Simon Day ja Siwert Nordwall,

hyväksyi 13. 14. tammikuuta 1999 pitämässään 27. täysistunnossa (tammikuun 14. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1. Johdanto

1.1. Komissio hyväksyi heinäkuussa 1997 Agenda 2000 -tiedonannon, jossa hahmotellaan myöhemmin tehtäviä ehdotuksia ja pohditaan EU:n laajentumisen vaikutuksia talousarvioon, YMP:n uudistamista ja aluepolitiikan tarkistamista.

1.2. Komissio hyväksyi 18. maaliskuuta 1998 ehdotukset asetuksiksi mm. rakennerahastojen hallinnoinnista vuosina 2000 2006. Asetusehdotuksista neuvotellaan jäsenvaltioiden kanssa, ja asiasta kuullaan myös alueiden komiteaa.

2. Nykytilanne

2.1. Nykyisessä rakennerahastojärjestelmässä on erityinen tavoite (tavoite 5a), jonka tarkoituksena on nopeuttaa maa- ja kalatalouden rakenteiden mukauttamista. Tavoite ei ole maantieteellisesti rajattu, kuten esimerkiksi tavoite 5b. Tavoitteen 5a mukainen tuki kanavoidaan osittain kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen (KOR:n) kautta.

2.2. KOR kattaa koko kalastusalan, ja tuettavia toimia ovat mm. kalastuslaivaston uudenaikaistaminen, alusten poistaminen käytöstä, vesiviljelyn kehittäminen, merenranta-alueiden suojelu, kalastussatamien perusrakenteiden luominen, kalan käsittely ja markkinointi, tuotteiden tunnetuksi tekeminen sekä alalta poistuvien kalastajien avustaminen.

2.3. Eräät tavoitteiden 1, 2 ja 5b piiriin kuuluvat alueet on nimetty kalastuksesta riippuvaisiksi alueiksi. Ne ovat oikeutettuja EAKR:n ja ESR:n tukeen, jota myönnetään liike-elämän ja matkailuelinkeinon avustamiseen ja perusrakennetöihin, tiettyjen yhteisöjen talouskehitykseen sekä pk-yritysten työntekijöiden kouluttamiseen ja vähävaraisten yhteisöjen asukkaille. ESR-tukea myönnetään myös tavoitteiden 3 ja 4 piiriin kuuluville maantieteellisesti rajaamattomille alueille asukkaiden koulutukseen ja taitojen kehittämiseen.

2.4. Yhteisö on käynnistänyt lisäksi Pesca-nimisen aloitteen, jolla täydennetään alueellisten tavoitteiden piiriin kuuluvia toimia, joskin aloite on maantieteellisesti suppeampi kuin alueelliset toimet. Pesca-tuki kohdennetaan kalastuksesta riippuvaisten alueiden taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikeuksiin, ja varat ovat peräisin EAKR:sta, ESR:sta ja KOR:stä. Pescan avulla pyritään tukemaan erityisesti paikalliseen aloitteellisuuteen perustuvaa ohjelmatyyppiä, ja se muistuttaa tässä mielessä Leader-ohjelmaa.

3. Asetusehdotus

3.1. Vuonna 2000 toteutettavan rakennerahastouudistuksen myötä rahastojen tavoitteet supistuvat kolmeen. Tavoite 1 säilyy pääpiirteissään ennallaan, ja se kattaa heikoimmassa asemassa olevien alueiden tuen. Uudistetun tavoitteen 2 mukaista tukea myönnetään taantuvien ja rakennemuutoksesta kärsivien alueiden kehittämiseen, ja tavoite koostuu neljästä lohkosta: teollisuusalueet, maaseutualueet, kaupunkialueet ja kalastusalueet. Uudistettu tavoite 3 kattaa entisten tavoitteiden 3 ja 4 mukaiset toimet.

3.2. Yhteisöaloitteita yksinkertaistetaan, eikä ehdotus sisällä erityistä Pesca-aloitetta. Uuteen tukikehykseen on kuitenkin tarkoitus sisällyttää Pescan kaltaisia toimia.

3.3. Koko kalastusalan rakennetuki on tarkoitus säilyttää vuosina 2000 2006 jokseenkin samanlaisena kuin ohjelmakaudella 1994 1999. Tavoitteen 1 piiriin kuuluvat kalastus- ja rannikkoalueet saavat edelleen tukea sekä KOR:stä että EAKR:sta ja ESR:sta.

3.4. Uudistetun tavoitteen 2 kalastuslohko kohdennetaan sellaisille kalastuksesta toimeentuleville alueille, joilla toteutetaan taloudellisia ja sosiaalisia rakennemuutoksia. Tukikelpoisia alueita valitessaan jäsenvaltiot käyttävät kahta perustetta:

(i) kalastuksen työllistämien osuus alueen kokonaistyöllisyydestä;

(ii) rakennemuutoksen seurauksena menetetyt alan työpaikat.

Kyseisten maantieteellisesti määriteltyjen alueiden kalataloudelle myönnetään tukea EAKR:sta, ESR:sta ja KOR:stä.

3.5. Alueiden komitea esittää toivomuksen, että tavoitteiden 1, 2 ja 5b piiriin aiemmin kuuluneita, uudistettujen tavoitteiden 1 ja 2 ulkopuolelle jääviä alueita tuettaisiin riittävän laajasti.

3.6. Aiemmin tavoitteiden 1, 2 ja 5b piiriin kuuluneilla alueilla ehdotetaan toteutettaviksi siirtymäkauden järjestelyjä siten, että aikaisemman tavoitteen 1 kattamia alueita tuetaan vielä kuuden vuoden ajan, joskin tuen määrää supistetaan, ja entisten tavoitteiden 2 ja 5b mukaisille alueille tukea myönnetään neljän vuoden ajan. Alueiden komitea toteaa asetusehdotuksista antamassaan lausunnossa, että kaikkia alueita tulisi kohdella yhdenvertaisesti siirtymäkauden suhteen.

3.7. Koska tavoitteen 2 perusteella myönnettävä KOR-tuki on yksinomaan aluekohtaista, tavoitteiden 1 ja 2 ulkopuolelle jäävillä kalastuksesta toimeentulonsa hankkivilla alueilla kyseistä tukea ei voi kohdentaa valtakunnallisiin toimenpiteisiin kuten kalastuslaivaston uudelleenjärjestelyyn. Komissio ehdottaakin, että kyseistä tukea myönnettäisiin Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosastosta, joka huolehtii ohjelman kehittämisestä valtakunnallisesti.

3.8. KOR-tuki kattaa uuden tavoitteen 1 piiriin kuuluvien tukikelpoisten alueiden kaikki hankkeet, myös kalastuslaivastoon liittyvät toimenpiteet, ja sen avulla tuetaan myös tavoitteen 2 piiriin kuuluvien alueiden rakenteellisia toimenpiteitä kalastuslaivastoon liittyviä toimenpiteitä lukuun ottamatta.

3.9. EMOTR:n tukiosasto avustaa laivaston uudelleenjärjestelyä tavoitteen 1 ulkopuolelle jäävillä alueilla sekä kalatalouteen liittyviä hankkeita muualla kuin tavoitteiden 1 ja 2 piiriin kuuluvilla alueilla. EMOTR tukee myös rakenteellisia toimenpiteitä edellä mainitun siirtymäkauden aikana.

3.10. Vaikka Pesca-aloite ei jatkukaan, useat sen kattamat toimet ehdotetaan sisällytettäviksi uuden tavoitteen 2 piiriin.

4. Päätelmät

4.1. Euroopan komission tavoitteena on tuen jatkuvuus. Komissio on pyrkinyt varmistamaan, ettei tavoitteiden (ja yhteisöaloitteiden) määrän supistaminen vaikuta kielteisesti kalastusalaan. Komissio varmistaa jäsenvaltiotason EMOTR-ohjelmalla, että uusien maantieteellisin perustein määriteltyjen alueiden ulkopuolelle jäävä kalastusala saa edelleen tukea. On kuitenkin vaikea ymmärtää, miksi Euroopan unioni rahoittaa samaa toimenpidettä kahdella erillisellä rahoitusvälineellä sen mukaan, millä alueella se toteutetaan. Näin tapahtuu kalastuslaivaston uudelleenjärjestelytoimissa, jotka tavoitteen 1 alueilla rahoittaa KOR ja tavoitteen 2 alueilla EMOTR:n tukiosasto. Tämän vuoksi KOR:n tulisi osallistua kalastuslaivaston uudelleenjärjestelytoimien rahoitukseen myös tavoitteen 2 alueilla.

4.2. Vaikka toimintaa pyritään kaikilta osin yksinkertaistamaan, asetus monimutkaistaa kalastusalaa, koska sama alue voi saada tukea jopa neljältä eri taholta:

KOR: kaikki tavoitteen 1 piiriin kuuluvat toimet;

KOR: tavoitteen 2 mukaiset rakenteelliset toimenpiteet;

EMOTR: tavoitteen 1 ulkopuolelle jäävien alueiden kalastuslaivaston uudelleenjärjestely;

EMOTR: tavoitteiden 1 ja 2 ulkopuolelle jäävien alueiden (määrittelemättömät) rakenteelliset toimenpiteet.

Kahta ensiksi mainittua tukimuotoa hallinnoitaisiin aluetasolla ja kahta jälkimmäistä valtakunnan tasolla. On vaikea ymmärtää, miten tässä onnistutaan johdonmukaisesti ja avoimesti, ja käytäntö on ristiriidassa monille alueille suositellun "yksi alue yksi strategiasuunnitelma" -periaatteen kanssa, joka koskee kaikkia rahastoja ja kaikkia tavoitteita. Komitean mielestä rahastotukea on jos suinkin mahdollista hallinnoitava alueellisesti eikä valtakunnan laajuisesti. Se ei yhdy komission näkemykseen, jonka mukaan kalastuslaivaston uudelleenjärjestelytoimet on mahdotonta alueellistaa. Avoimuuden ja tehokkuuden nimissä kalastuslaivaston uudelleenjärjestelytoimet ja monivuotisten ohjausohjelmien (MOO) noudattaminen tulisi alueellistaa, sillä ei vaikuta johdonmukaiselta, että ohjelmointi tapahtuu valtiotasolla ja taloushallinto aluetasolla. Näin ollen KOR:n ohjelman mukainen alueellistaminen, jossa luotaisiin alueiden väliset siirrot mahdollistavat mekanismit ja valvottaisiin, että alueet noudattavat ohjelmia, takaisi valtakunnallisen tavoitteen saavuttamisen.

4.3. Komission on vielä päätettävä, millaisille rakenteellisille toimenpiteille myönnetään EMOTR-tukea tavoitteiden 1 ja 2 ulkopuolelle jäävillä alueilla (kalastuslaivaston uudelleenjärjestelyn lisäksi). Asetusehdotus oli määrä ottaa käsiteltäväksi syyskuussa, mutta se ei ollut vielä käytettävissä tätä lausuntoa laadittaessa. On tärkeää, että alueiden komiteaa kuullaan uudesta asetuksesta.

4.4. Tärkeää on muun muassa se, että EMOTR:sta tuettavat rakenteelliset toimenpiteet kattavat uudistettuja tavoitteita 1 ja 2 määriteltäessä niiden piiriin kuulumattomien alueiden kalastussatamat ja että toimenpiteiden turvin tuetaan talouden monipuolistamista sekä muita, edellä esiteltyjä toimia, jotka nykyisin kuuluvat KOR:n piiriin.

4.5. Mikäli kalastuksesta toimeentulonsa hankkiva alue ei kuulu tavoitteiden 1 tai 2 piiriin tai uudet rakenteelliset toimenpiteet, joita ei vielä ole ilmoitettu, eivät kata aluetta, se ei saa tukea vesiviljelyyn, kalastussataman varustukseen, tuotejalostukseen ja markkinointiin tai tuotteiden tunnetuksi tekemiseen, vain muutamia esimerkkejä mainitaksemme. Asetusehdotuksessa mainitaan koulutukseen ja taitojen kehittämiseen myönnettävän ESR-tuen lisäksi ainoastaan yksi jäsenvaltiotason tuki: monivuotisen ohjausohjelman mukainen kalastuslaivaston uudelleenjärjestelyn tukeminen.

4.6. On tärkeää myöntää, että monivuotisen ohjausohjelman (MOO) neljännen vaiheen määräysten täyttäminen edellyttää joko alusten poistamista käytöstä tai pyyntitoiminnan supistamista tai molempia toimenpiteitä yhdessä. Jotta työllisyystilannetta ei heikennettäisi, olisi sopivaa ja suositeltavaa antaa alusten käytöstä poistamisesta tai pyyntitoiminnan supistamisesta kärsiville alueille rahoitusta, jonka ne voivat sijoittaa muuhun toimintaan. Tällaista rahoitusta olisi myönnettävä esimerkiksi siihen, että sijoitetaan kalastusalalta siirtyvät henkilöt liitännäistoimintoihin, esimerkiksi kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jalostukseen ja markkinointiin. Komitean mielestä on tärkeää palauttaa voimaan aikaisemman MOO:n mukainen korvausjärjestelmä siten, että tilapäisesti käytöstä poistetuista aluksista maksetaan korvausta (itse asiassa korvausta tuotannosta pidättymisestä). Korvaukset on sisällytettävä asetuksiin. Komitean käsityksen mukaan on otettava uudelleen käyttöön MOO:n kolmannen vaiheen määräys, jonka mukaisesti vähintään 55 % tavoitteesta on saavutettava poistamalla aluksia käytöstä ja enintään 45 % pyyntitoimintaa supistamalla.

4.7. On tärkeää, että kalataloutta tuetaan mahdollisimman paljon ja sitä autetaan sopeutumaan muutokseen. Komitea ehdottaa, että rakenteellisiin toimenpiteisiin sisällytettäisiin määräys alan monipuolistamisesta, mikä on tällä hetkellä mahdollista ainoastaan nykyisten tavoitteiden 1, 2 ja 5b kattamilla alueilla. KOR-asetuksissa ei myöskään mainita julkissektorin vesiviljelyhankkeita. Nykyisin julkista tukea ei voida myöntää hankkeille, joissa osa jokisuistoa varataan entisten kalastajien käyttöön ja heitä opastetaan vesiviljelyyn, kun yksityisten käynnistämiä vesiviljelyhankkeita sen sijaan voidaan tukea. Joidenkin kalastuksesta tai kalastukseen liittyvistä elinkeinoista toimeentulonsa saavien alueiden ei välttämättä tulkita olevan kalastuksesta riippuvaisia. Kohtelu on ehdottomasti syrjivä, eikä se auta EU:ta eikä kalastajia pääsemään tärkeimpään päämäärään, eli kestävän kalastuselinkeinon edellyttämään kalavarojen ja niiden hyödyntämisen väliseen tasapainoon.

4.8. Komitea ymmärtää, että perimmiltään on kyse Euroopassa yli 300 000 henkilöä työllistävän alan säilyttämisponnistusten muodosta ja sisällöstä.

Kalastusalaa voidaan luonnehtia varsin perinteiseksi yritystoiminnan haaraksi, jolla vaikuttavat voimakkaat perhesiteet ja perinteet, ja jonka markkinateknistä kehitystä on vietävä eteenpäin.

Niin sanotun "ketju-ajatuksen" nykyistä voimakkaampi kehittäminen edellyttää erityishuomiota ja samalla on kiinnitettävä huomiota eri markkinaosapuolten etenkin perheyritysten ja kauppaketjujen väliseen epätasapainoon.

4.9. Komitea katsoo, että kalataloustuotteiden markkinoiden laajennuttua Euroopan eri alueiden kala-alan huutokaupan hallinnon on syytä pohtia erilaisia yksityistämis- ja etenkin yhteistyömahdollisuuksia.

Jälkimmäinen on erityisen tärkeää, koska näyttää väistämättömältä, että lähitulevaisuudessa Euroopan nykyiset yli 500 kalahuutokauppaa keskittyvät tietyssä määrin.

Alueiden komitean mielestä kannattaa neuvotella taloudellisesta tuesta, jota Euroopan komissio ja muut viranomaiset voisivat antaa edellä mainittujen näkökohtien mukaisten aloitteiden toteuttamiseksi.

4.10. Komitea katsoo, että on ehdottoman tärkeää tehdä aluksiin useita teknisiä uudistuksia. Etukäteen ei ole syytä sulkea pois mahdollisuutta, että (alue-) viranomaiset tukisivat merialan elektroniikan hankintaa. Tämä koskee muun muassa voimansiirtojärjestelmiä sekä moottorin hallinta- ja ohjausjärjestelmiä. On myös kehitettävä eri kalalajien laatukriteereitä, jotta lähitulevaisuudessa voidaan huutokaupata kalaa teletekniikan välityksellä.

5. Suositukset

Alueiden komitea suosittaa asetusehdotuksen muuttamista seuraavasti:

1) Tuen saatavuuden on oltava mahdollisimman yksinkertaista.

2) Ehdotettujen moninaisten rahastojen asemesta olisi varattava yksi rahasto maakohtaisesti hallinnoitaville hankkeille ja toinen, erillinen rahasto alueellisesti hallinnoitaville hankkeille.

3) Läheisesti kalastusalaan liittyvässä kysymyksessä kalastuslaivaston uudelleenjärjestelystä komitea ei yhdy ajatteluun, jonka mukaan uudelleenjärjestelytoimet on mahdotonta alueellistaa, vaan tämä toimi tulee alueellistaa ja rahoittaa KOR:stä.

4) Järjestettäessä kalastuslaivastoa uudelleen pyyntitoiminnan supistamiseksi korvausta olisi maksettava sekä laivaston käytöstä poistamisesta että alusten vetämisestä tilapäisesti pois kalastuskäytöstä.

5) On palautettava voimaan MOO:n kolmannen vaiheen vaatimus, jonka mukaisesti vähintään 55 % tavoitteesta on saavutettava poistamalla aluksia käytöstä ja enintään 45 % supistamalla pyyntitoimintaa.

6) Kalatalouden tuelle ei saisi asettaa maantieteellisiä rajoja. Mikäli kalastussatama sijaitsee uudistettujen tavoitteiden 1 ja 2 kattaman alueen ulkopuolella, sen tulisi olla tukikelpoinen koosta riippumatta, mutta erityisesti jos se on pieni ja vaikeuksissa.

7) Monipuolistamista olisi tulkittava laajasti, jotta se kattaisi yhteisen kalastuspolitiikan neljä pääasiallista tavoitetta, ja päämäärän saavuttamiseksi olisi turvauduttava joko julkiseen tai yksityiseen tukeen.

8) Kalatalouden on myönnettävä olevan maatalouden ohella EU:n tärkein primäärielinkeino ja alan merkitys on otettava huomioon tukea myönnettäessä, ottaen huomioon, että monilla Euroopan rannikkoseuduilla kalastus on joissain tapauksissa ainut varallisuuden lähde, johon koko paikallinen tuotanto perustuu.

9) Kalastusalan tukipuitteissa tulisi tulevaisuudessa keskittyä entistä vahvemmin kestävän kehityksen näkökohtiin. Tämän tulee kuitenkin tapahtua tukiteknisesti toteutettavissa olevalla tavalla, eikä se saa monimutkaistaa hallintotyötä.

Bryssel 14. tammikuuta 1999.

Alueiden komitean puheenjohtaja

Manfred DAMMEYER

() EYVL C 176, 9.6.1998, s. 44.

() EYVL C 129, 2.5.1996, s. 1.

() EYVL C 379, 15.12.1997, s. 1.