EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 27.04.1998 
KOM(1998)252lopull. 
KOMISSION KERTOMUS BUDJETTIVALLAN 
KÄYTTÄJÄLLE YLEISTÄ TALOUSARVIOTA SITOVIEN 
TAKAUSTEN TILANTEESTA 31. JOULUKUUTA 1997 

Tässä kertomuksessa esitetään yleistä talousarviota sitovien takausten tilanne 
kertomuksen antamispäivään mennessä. 
Se vastaa komission korjaavan ja täydentävän lisätalousarvion n:o 1/91 äänestyksen 
yhteydessä antamaa julistusta kertomuksen antamisesta "kaksi kertaa vuodessa 
budjettivallan käyttäjälle talousarvion takauksien ja niihin liittyvien riskien tilanteesta". 
Tämä kertomus esitetään Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan 
varainhoitoasetuksen 134 artiklan kohdan mukaisesti. 
Komissio on toimittanut jo kolmetoista tällaista kertomusta budjettivallan käyttäjälle. 
Tämä kertomus muodostuu kahdesta osasta ja liitteestä: 
1) Edellisen kertomuksen jälkeen ilmenneet tapahtumat, riskitilanteen kehittyminen ja 
budjettitakaustoimet. 
2) Arvio mahdollisista riskeistä: taloudellinen ja rahoitustilanne yhteisön ulkopuolisissa 
maissa, jotka ovat edunsaajina merkittävimmissä lainanantotoimenpiteissä. 
SISÄLLYSLUETTELO 
ENSIMMÄINEN OSA: 30.6.1997 ANNETUN KERTOMUKSEN JÄLKEEN ILMENNEET 
TAPAHTUMAT, RISKITILANTEEN KEHITTYMINEN JA BUDJETTITAKAUSTOIMET 5 
I. JOHDANTO: KYSEISTEN RAHOITUSJÄRJESTELYJEN LUONNE 5 
LA MAKROTALOUDELLISET RAHOITUSJÄRJESTELYT 5 
I.B MIKROTALOUDELLISET RAHOITUSJÄRJESTELYT 5 
H. 30.6.1997 ANNETUN KERTOMUKSEN JÄLKEEN ILMENNEET TAPAHTUMAT 5 
II.A GEORGIA, ARMENIA, TADZIKISTAN 5 
II.B UKRAINA 6 
II.C EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN MYÖNTÄMÄT LAINAT INVESTOINTIHANKKEISIIN ENTISESSÄ 
JUGOSLAVIAN TASAVALLASSA MAKEDONIASSA 6 
HI. RISKITILANNE 6 
III.A LAINOJEN KOKONAISMÄÄRÄ KERTOMUKSEN ANTAMISPÄIVÄNÄ 7 
III.B VUOSITTAISET ENIMMÄISRISKIT YHTEISÖN TALOUSARVION OSALTA: KERTOMUKSEN 
ANTAMISPÄIVÄÄN MENNESSÄ NOSTETUT LAINAT 8 
DXC TEOREETTISET VUOSITTAISET YHTEISÖN TALOUSARVIOTA RASITTAVAT ENIMMÄISRISKIT 9 
IV. BUDJETTITAKAUSTOIMET 13 
IV.A TOIMET KASSAVAROISTA 13 
IV.B TAKUURAHASTON MAKSUT 13 
rv.C MYÖHÄSTYNEET TAKAISINMAKSUT 13 
IV.D MAKSAMATTA OLEVIEN VELKOJEN TILANNE KERTOMUKSEN ANTAMISPÄIVÄNÄ 14 
V. ARVIO YHTEISÖN LASKENNALLISESTA LAINA- JA TAKAUSKAPASITEETISTA 
YHTEISÖN ULKOPUOLISTEN MADDEN HYVÄKSI 14 
VI. TAKUURAHASTON SUHTEELLINEN VAKAUS 15 
TOINEN OSA: MAHDOLLISTEN RISKIEN ARVIOINTI: TALOUDELLINEN JA 
RAHOITUKSELLINEN TDLANNE YHTEISÖN ULKOPUOLISISSA MAISSA, JOTKA OVAT 
EDUNSAAJINA MERKITTÄVIMMISSÄ LAINANANTOTOIMENPITEISSÄ 17 
I. JOHDANTO 17 
II. KESKI- JA ITÄ-EUROOPAN MAAT 17 
DX. ENTISEN NEUVOSTOLHTON UUDET ITSENÄISET VALTIOT 22 
IV. VÄLIMERENMAAT 25 
LHTE . . 27 
I. SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET YLEISESTÄ TALOUSARVIOSTA KATETTAVHCN 
RISKIEN TDLANTEESTA 28 
LA TAULUKOT 1 -3 28 
I.A.l Myönnettyjen lainojen enimmäismäärä (taulukko 1) 28 
I.A.2 Otto-/antolainauksen määrä (taulukko 1) 28 
I.A.3 Vuosittaisten riskien määrä (taulukot 2 ja 3) 29 
I.B TALOUSARVIOSTA TAATTAVAA ANTOLAINAUSTA KUVAAVAT TAULUKOT 30 
I.C ARVIOT EIP:N LAINOJEN ALLEKIRJOITTAMISESTA JA NOSTOISTA 35 
I.D TALOUSARVIOTAKUUN MAKSAMISTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT 36 
I.D.l Otto-ja antolainaus 36 
I.D.2 Kolmansille osapuolille annetut takaukset 36 
II. METODOLOGINEN HUOMAUTUS YHTEISÖN ARVIOIDUSTA, 
TAKUURAHASTOJÄRJESTELMÄN MUKAISESTA LAINAKAPASITEETISTA 
YHTEISÖN ULKOPUOLISHXE MAILLE AJANJAKSONA 1997-1999 (TAULUKKO 4) .37 
II.A YHTEISÖN ULKOPUOLISILLE MAILLE ANNETTAVIEN LAINOJEN TAKUUVARAUS 37 
II.B TAKUURAHASTOON SUORITETTAVIEN MÄÄRIEN LASKENTAPERUSTE 37 
II.C RAHASTOON SUORITETTAVIEN MÄÄRIEN PERUSTE OSITTAISEN TAKUUN TAPAUKSESSA 38 
II.D TAKUURAHASTOON SUORITETTAVAT MÄÄRÄT 38 
ILE TAKUUVARAUKSESSA JÄLJELLÄ OLEVA MARGINAALI 39 
ILF JÄLJELLÄ OLEVA LAINAKAPASITEETTI 39 
HI. MAAKOHTAISET RISKI-INDDXAATTORITAULUKOT 40 
ENSIMMÄINEN OSA 
30.6.1997 ANNETUN KERTOMUKSEN JÄLKEEN ILMENNEET 
TAPAHTUMAT, RISKITILANTEEN KEHITTYMINEN JA 
BUDJETTITAKAUSTOIMET 
I. JOHDANTO: KYSEISTEN RAHOITUSJÄRJESTELYJEN LUONNE 
Yhteisön talousarviosta katettavat riskit ovat peräisin useista antolainaus- ja 
takuutoimenpiteistä, jotka voidaan jakaa kahteen luokkaan: makrotaloudelliset lainat ja 
mikrotaloudelliset lainat. 
LA Makrotaloudelliset rahoitusjärjestelyt 
Näihin rahoitusjärjestelyihin kuuluvat ensinnäkin jäsenvaltioiden tai yhteisön 
ulkopuolisten maiden maksutaseiden tukemiseen tarkoitetut lainat, joihin liittyy tiukkoja 
taloudellisia ehtoja ja sitoumuksia. 
Tähän luokkaan kuuluu myös 1.250 miljoonan ecun laina maatalous- ja 
elintarviketuotteiden viennin rahoittamiseksi entiseen Neuvostoliittoon, sillä tähän 
rahoitusjärjestelyyn liittyvä riski on suuresti riippuvainen edunsaajamaiden 
makrotaloudellisen ja poliittisen tilanteen kehittymisestä. 
I.B Mikrotaloudelliset rahoitusjärjestelyt 
Nämä lainat on tarkoitettu hankkeiden rahoittamiseen, ja ne on maksettava takaisin 
pitkällä aikavälillä varoilla, joita hankkeista odotetaan; niitä myönnetään tavallisesti 
yrityksille, rahoituslaitoksille tai yhteisön ulkopuolisille maille, ja ne katetaan yhteisön 
takuun lisäksi tavanomaisilla pankkialalla vaadittavilla takuilla. 
Tähän luokkaan sisältyvät Euratomin ja yhteisön uuden rahoitusvälineen lainat 
jäsenvaltioille sekä Euratomin ja EIP:n lainat yhteisön ulkopuolelle (Välimeren alue, 
Keski- ja Itä-Eurooppa, eräät yhteisön ulkopuoliset maat - Latinalaisen Amerikan ja 
Aasian kehitysmaat ja Etelä-Afrikka). 
II. 30.6.1997 ANNETUN KERTOMUKSEN JÄLKEEN ILMENNEET 
TAPAHTUMAT 
Vuoden 1997 toisen puoliskon tärkeimmät tapahtumat ovat seuraavat: 
II.A Georgia, Armenia, Tadzikistan 
Armenian, Georgian ja Tadzikistanin taloudet kokivat vakavan romahduksen 
suunnitelmatalouden päätyttyä ja entisen Neuvostoliiton hajottua. 
Armenian, Georgian ja Tadzikistanin poikkeuksellisen vaikean tilanteen vuoksi 
komissio katsoi, että nämä valtiot tarvitsivat suorina avustuksina annettavaa 
erityisavustusta, jonka tarkoitus oli tukea näiden valtioiden vakauttamis- ja 
rakennemuutosohjelmien täytäntöönpanoa, mistä IMF:n kanssa oli sovittu. 
Näin ollen komissio esitti 3.2.1997 ehdotuksen neuvoston päätökseksi poikkeuksellisen 
rahoitustuen myöntämisestä Armenialle, Georgialle ja mahdollisesti Tadzikistanille. 
Lainaosuuden pääoman enimmäismäärä on 170 miljoonaa ecua ja laina-aika enintään 
viisitoista vuotta; avustusosuuden määrä on 50 miljoonaa ecua. 
Neuvosto päätti 17.11.1997 poikkeuksellisen rahoitustuen myöntämisestä Armenialle ja 
Georgialle; tuesta 170 miljoonaa ecua on pitkäaikaisina lainoina ja 95 miljoonaa ecua 
avustuksina. 
HB Ukraina 
Komissio esitti 12.11.1997 Ukrainan yleisen tukiohjelman yhteydessä ehdotuksen 
neuvoston päätökseksi makrotaloudellisen lisäavun, jonka määrä on 150 miljoonaa ecua 
ja laina-aika enintään kymmenen vuotta, myöntämisestä Ukrainalle. Kertomuksen 
antamispäivään mennessä neuvosto ei ole tehnyt asiasta virallista päätöstä. 
II.C Euroopan investointipankin myöntämät lainat investointihankkeisiin 
entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa 
Komissio esitti 13.1.1998 ehdotuksen neuvoston päätökseksi EY:n 70-prosenttisen 
takauksen myöntämisestä entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa 
toteutettaviin investointihankkeisiin. Takaus rajoittuu 150 miljoonan ecun 
kokonaismäärään, joka myönnetään vuodesta 1998 31 päivään joulukuuta 2000. 
Kertomuksen antamispäivään mennessä neuvosto ei ole tehnyt asiasta virallista 
päätöstä. 
III. RISKITILANNE 
Yhteisön talousarviota rasittavat riskit voidaan arvioida seuraavien kahden käsitteen 
avulla: 
- kyseisiin rahoitusjärjestelyihin liittyvien lainojen määrä kokonaisuudessaan 
tiettynä päivänä pääomana ilmaistuna (pankeissa usein käytetty käsite), 
- yhteisöä kunkin varainhoitovuoden osalta rasittavat takaisinmaksuun liittyvät 
enimmäisriskit (pikemminkin talousarvioon liittyvä käsite). 
Jälkimmäistä käsitettä voidaan edelleen arvioida kahdella tavalla: 
- ainoastaan kertomuksen antamispäivään mennessä nostettujen lainojen 
perusteella, mikä edustaa yhteisön vähimmäisriskitasoa, jos ennenaikaista 
takaisinmaksua ei tapahdu. Tilanne kuvataan jäljempänä taulukossa 2, 
- tekemällä ennakkoarvio kaikista komission ehdottamista tai neuvoston 
päättämistä rahoitusjärjestelyistä, jotta voitaisiin arvioida niiden vaikutukset 
tuleviin talousarvioihin. Näin saadaan laskettua yhteisön enimmäisriski 
edellyttäen, että komission ehdotukset hyväksytään. Tilanne kuvataan 
jäljempänä taulukossa 3. 
Esitettyihin ehdotuksiin liittyvien riskien suuruusluokka on mahdollista määrittää 
viimeisimmän varainhoitovuoden perusteella. On kuitenkin tehtävä arvioita 
maksupäivien, takaisinmaksua koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen, jotka on esitetty 
yksityiskohtaisesti liitteessä, sekä korkokannan 1 ja vaihtokurssien^ osalta. 
Tulokset esitetään taulukoissa 1-3, joissa riski eritellään sen mukaan, koskeeko se 
yhteisön sisällä vai ulkopuolella sijaitsevia maita. 
Voidaan myös huomauttaa, että taulukoissa mainitut yleiset luvut kattavat erilaisia 
riskejä: esimerkiksi makrotaloudellisten tukitoimien osalta lainan yhdelle maalle ja 
yhteisön uuden rahoitusvälineen tai EIP:n toimien osalta lainanottajien takaamien 
hankkeiden lainat. 
Seuraavassa analyysissä eritellään kokonaisriski, riski jäsenvaltioissa ja riski yhteisön 
ulkopuolisissa maissa. 
ULA Lainojen kokonaismäärä kertomuksen antamispäivänä 
Tilanne kuvataan taulukossa 1. 
Kokonaisriski oli kertomuksen antamispäivänä 12 171 miljoonaa ecua, kun se oli puolta 
vuotta aikaisemmin 11 941 miljoonaa ecua, eli se lisääntyi 2 prosenttia^. 
Seuraavassa taulukossa esitetään rahoitusjärjestelyt, jotka vaikuttivat lainojen määrän 
kehitykseen edellisen kertomuksen jälkeen. 
* Oletuskantana on keskimääräinen 10 prosentin korkokanta EIP:n lainojen osalta. Otto- ja 
antolainauksen osalta keskimääräinen huomioon otettu korkokanta on 4,4 prosenttia. 
2 Muina valuuttoina kuin ecuina olevien lainojen vaihtokursseina ovat vuoden 1997 joulukuun 31. 
päivän kurssit. 
3 Riskien kehitys edellisen puolivuotiskauden aikana selittyy osittain muina valuuttoina kuin ecuina 
olevia lainoja koskevien vaihtokurssien vaihteluilla. 
miljoonaa ecua 
Lainojen kokonaismaara 30.6.1997 11.941,00 
Lainojen takaisinmaksut 
Euratom -1,30 
Yhteison uusi rahoitusvaline -110,70 
Rahoitusapu -825,00 
Entinen Neuvostoliitto -115,33 
EIP -150,00 
Muiden valuuttojen vaihtokurssien vaihtelu suhteessa ecuun +6,33 
Lainojen nostot 
Rahoitusapu +195,00 
EIP +1.231,00 
Lainojen kokonaismaara 31.12.1997 12.171,00 
Jäsenvaltioille annettujen lainojen pääoma oli kertomuksen antamispäivänä 4 497 
miljoonaa ecua, mikä on 3,2 prosenttia vähemmän kuin 30. kesäkuuta 1997. 
Tämä aleneminen johtuu pääasiassa Euratomin ja yhteisön uuden rahoitusvälineen 
lainojen takaisinmaksusta 112 miljoonalla eculla. 
Muiden rahoitusjärjestelyiden osalta saatavien määrä pysyy samana. 
Yhteisön ulkopuolisia maita koskevien riskien osalta lainapääoman kokonaismäärä oli 
kertomuksen antamispäivänä 7 674 miljoonaa ecua, mikä on 5,2 prosenttia enemmän 
kuin puoli vuotta aikaisemmin. 
III.B Vuosittaiset enimmäisriskit yhteisön talousarvion osalta: kertomuksen 
antamispäivään mennessä nostetut lainat 
Tilanne kuvataan taulukossa 2. 
Vuosittainen kokonaisriski, joka vuonna 1998 on 3.289 miljoonaa ecua, nousee, kunnes 
se vuonna 2000 on noin 3.682 miljoonaa ecua. Tähän liittyy vuoden 1999 erityistilanne, 
joka johtuu pääomasuoritusten erääntymispäivien puuttumisesta jäsenvaltioiden 
maksutaseiden tukemiseen annetuilta lainoilta ja pääomasuoritusten päättymisestä 
Unkarille sekä Tsekille ja Slovakialle myönnettyjen lainojen ja Bulgarialle myönnetyn 
290 miljoonan ecun lainan osalta vuonna 1998. 
- Jäsenvaltioita koskeva riski on vuoden 1998 osalta 1 967 miljoonaa ecua. Tämä 
määrä kehittyy Kreikan ja Italian maksutaselainojen pääoman takaisinmaksun 
erääntymisrytmin mukaisesti. Riski on 2 734 miljoonaa ecua vuonna 2000, joka on 
Italian lainan viimeinen erääntymisaika. 
- Yhteisön ulkopuolisia maita koskevat riskit ovat 1 323 miljoonaa ecua vuonna 1998 
seuraavien pääomien erääntyessä: 
- 100 miljoonaa ecua Unkarilta, 
- 123 miljoonaa ecua TSekiltä, 
- 62 miljoonaa ecua Slovakialta, 
- 150 miljoonaa ecua Bulgarialta, 
- 185 miljoonaa ecua Romanialta, 
- 288 miljoonaa EIP:n lainoista. 
Lainanotto-/lainanantotoimien erääntyvien pääomien määrä pienenee vuodesta 1999 
lähtien. Tämä vähentää riskiä yhteisön ulkopuolisten maiden osalta keskimäärin 880 
miljoonaan ecuun vuosina 1999-2005. 
III.C Teoreettiset vuosittaiset yhteisön talousarviota rasittavat enimmäisriskit 
Tilanne on kuvattu taulukossa 3. 
Tämä riski on vuonna 1998 3 400 miljoonaa ecua, nousee 4.266 miljoonaan ecuun 
vuonna 2000 ja vakiintuu keskimäärin 2.550 miljoonaan ecuun vuosina 2001-2005. 
(Vuonna 1999 riski on 1 544 miljoonaa ecua). 
- Jäsenvaltioita koskevat enimmäisriskit kehittyvät hyvin samansuuntaisesti kuin 
taulukossa 2 vuoteen 2000 saakka, jolloin riski on 2.734 miljoonaa ecua. 
- Yhteisön ulkopuolisia maita koskeva riski nousee 1.433 miljoonasta ecusta vuonna 
1998 1.263 miljoonaan ecuun vuonna 1999. Riski nousee vuodesta 2000 vuoteen 
2005 keskimäärin 20 prosenttia vuodessa. 
-10-
TAULUKK01 
HYVÄKSYTTYJEN TOIMENPITEIDEN TAKUIDEN PÄÄOMAN KOKONAISMÄÄRÄ 
(miljoonina ecuina) 
Toimenpiteet 
JASENVALTIOT 
A. Maksutase 
LKreikka 
2. Italia 
B.Muut 
3. Euratom 
4. YURV Ja maanjarist YURV 
S.EIPVaiimeri 
Espanja, KreHdca, Pbrtugali 
JASENVALTIOT YHTEENSA 
KOLMANNETMAAT 
A. Rahoitusapu 
LUnkari 
2. Tsekin tasavalta 
3. Slovakian tasavalta 
4. Bulgaria 
5. Romania 
6. Algeria 
7. Israel (*) 
8.FYROM 
9. Baltian maat 
10. Moldova 
11. Ukraine 
12. Valko-Venajfl 
13. Georgia, Armenia 
14. Enbnen NeuvostoNHto (**) 
B.Muut 
15. ElPVailmeri 
16. EIP KIE 
17. EIP Aasia Ja Lai Amerikka 
18. EIP EteW-Afrikka 
KOLMANNET MAAT YHTEENSA 
KAIKKI YHTEENSA Hyvflksytyt 
enimmäis­
määrät 
14000 
4000 
6830 
1500 
26330 
180 
250 
125 
650 
580 
600 
160 
40 
220 
60 
285 
55 
170 
1250 
8672 
8220 
1925 
676 
24117 
50447 Pflfloman 
kokonaismäärä 
30.6.97 
500 
3455 
120 
327 
246 
4648 
180 
250 
125 
400 
510 
500 
160 
0 
135 
60 
185 
30 
0 
331 
2541 
1531 
301 
56 
7294 
11941 Pflaoman 
kokonaismäärä 
31.12.97 
500 
3448 
118 
219 
212 
4497 
100 
123 
62 
260 
580 
250 
0 
25 
130 
60 
285 
30 
0 
216 
3150 
1919 
385 
100 
7674 
12171 Nosta-
matta 
31.12.97 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
250 
0 
100 
0 
15 
85 
0 
0 
25 
170 
0 
2513 
4052 
653 
199 
8062 
8062 
(*) Laina maksettu kokonaisuudessaan takaisin 31.12.1997 mennessä. 
(**) 216 miljoonan ecun kokonaismäärä vastaa erääntyneitä, maksamattomia pääoma-arvoja 31.12.1997 
LIITE TAULUKKOONI 
EIP.N TOIMENPITEIDEN TILANNE 31.12.1997 
Toimenpiteet 
VaHmeren ahieen JasenvaWot 
Kobnannet meat, vanhat vattuudet 
VaHmeren aluetta koskevat poytflkirjat 
KIE-maatl 
KIE-maatll 
Aasia jaLat Amerikka I 
Aasia Ja Lai Amerikka II 
ETELA-AFRIKKA 
Kobnannet maat, uudet vattuudet (*): 
Vflttmeren alue 
KIE-maat 
Aasia Ja Lat Amerikka 
ETELA-AFRIKKA 
Yhteensa Hyvflksytyt 
lainat 
1500 
6362 
1700 
3000 
750 
275 
300 
2310 
3520 
900 
375 
20992 Avatutluotot 
-peruutukset 
1465 
5736 
1628 
3000 
657 
153 
300 
934 
1466 
215 
0 
15553 Nostetut 
määrät 
1590 
4251 
1255 
762 
324 
78 
100 
114 
30 
0 
0 
8503 Kokonaismflflrfl 
31.12.97 
212 
3036 
1128 
761 
307 
78 
100 
114 
30 
0 
0 
5765 
(*) 14.4.1997 tehty neuvoston paatos 
Huomautus: Koska lainat on nostettu kansallisena valuuttana, hyväksyttyjen lainojen määrä voi ylittyä muunnettaes 
nostettuja maariä ecuiksi kertomuksen antamispäivänä 
11-
TAULUKKQ2 
VUOSITTAISET YHTEISÖN TALOUSARVIOTA RASITTAVAT ENIMMAISRISKtT 
(arvio rnMjoonaa ecua perustuen 31.1Z87 mertnessi nosfttuWn erin) 
JASENVALTIOT 
PAAOMA 
AMaksutase 
LKreftka 
ZltaRa 
B. RakaraeeMset letoat 
3. Euratom 
4. YMeieOn uuel rehoHusvMrw Ja 
yhleieOn uuel rahoMusvaHne -
rnaanjtnttykset 
5. HP VMknerl ant pftytSJdrJat 
Espanja. Krefcka. Portugal 
VAUSUMMA PAAOMA 
KOROT 
AMakeulaM 
1. Krefcka 
2. Italia 
8. RakenteeWiet lalnat 
3. Euratom 
4. YhtstoSn uuel rahoHuevttirw Ja 
yMehon uuel rahoHuevalne -
maanjsnstykset 
5. EIP VMmarl ent rjoytaklrjat 
Espanja. Krefcka. Portugal 
VAUSUMMA KOROT 
JASENVALTIOT YHTEENSA 
KOLMANNETMAAT 
PAAOMA 
ARahoMueapu 
6. Unkart 
7. Tsekln tasavalta 
8. SbvaUan tasavalta 
0. Bulgaria 
10. Romania 
11.Algeria 
12. FYROM 
13. Balkan mast 
14 Moldova 
IS. Ukraina 
16.Vafco-VenaJS 
B Takuut 
17. ElPVaHmeri 
IB. EIP KesW- Ja Ita-Eurooppa 
10. EIP LaL Ann. Ja Aasian kehltysmaat 
20. EIP EtoU-Afrfcka 
VAUSUMMA PAAOMA 
KOROT 
ARahoMueapu 
6. Unkart 
7. Tsekln tasavalta 
8. Stovafclan tasavalta 
0. Bulgaria 
10. Romania 
11.Algeria 
12. FYROM 
13. BaManmaat 
14. Moldova 
15. Ukraina 
16. Vafco-Venaja 
B. Takuut 
17.EIPValmerl 
16. EIP KesW- Ja ItS-Eurooppa 
10. EIP LaL Am. Ja Aasian kehttyemaat 
20.EIPEtels-A«rfcka 
VAUSUMMA KOROT 
KOLMANNET MAAT YHTEENSA 
KAIKKI YHTEENSA 
(toista Ita-Eurooppa) 
(Joleta muul koknannet maat) 1908 
500 
081 
01 
50 
45 
1667 
48 
209 
10 
16 
18 
300 
1067 
100 
123 
62 
150 
185 
5 
174 
S2 
22 
012 
2 
3 
1 
8 
22 
16 
1 
7 
3 
13 
2 
185 
115 
18 
15 
410 
1323 
3280 
802 
430 1000 
15 
40 
40 
06 
155 
3 
13 
14 
184 
280 
100 
5 
200 
134 
27 
556 
5 
14 
16 
1 
7 
3 
13 
2 
178 
100 
15 
15 
378 
033 
1213 
482 
451 2000 
2467 
12 
40 
36 
2557 
155 
1 
10 
11 
177 
2734 
80 
05 
5 
215 
172 
34 
601 
5 
8 
16 
1 
6 
3 
13 
2 
164 
101 
15 
15 
347 
048 
3682 
400 
450 2001 
71 
21 
02 
7 
7 
15 
107 
70 
150 
0 
17 
6 
233 
183 
40 
34 
742 
5 
6 
16 
1 
1 
3 
13 
2 
140 
00 
14 
15 
315 
1056 
1163 
405 
651 2002 
23 
23 
2 
6 
7 
30 
55 
100 
25 
12 
37 
6 
243 
182 
43 
10 
721 
2 
6 
5 
1 
1 
2 
12 
1 
135 
70 
12 
0 
265 
066 
1016 
410 
566 2003 
22 
22 
2 
3 
5 
27 
40 
12 
57 
6 
250 
175 
50 
500 
2 
3 
1 
2 
11 
1 
110 
68 
11 
7 
225 
815 
842 
377 
438 2004 
17 
15 
32 
2 
2 
4 
36 
70 
12 
57 
6 
236 
172 
22 
575 
3 
1 
1 
8 
1 
104 
57 
10 
7 
102 
767 
803 
388 
380 2005 
8 
8 
1 
1 
8 
7 
57 
6 
226 
164 
23 
483 
00 
47 
160 
643 
652 
288 
356 TOTAL 
500 
3448 
118 
210 
211 
4406 
46 
516 
13 
51 
62 
603 
5180 
100 
123 
62 
260 
580 
250 
0 
130 
57 
225 
30 
1777 
1274 
260 
53 
5180 
2 
3 
1 
27 
62 
67 
0 
21 
18 
88 
13 
1124 
666 
104 
88 
2292 
7472 
12661 
3741 
3731 
-12-
TAULUKKO3 
TEOREETTISET VUOSITTAISET YHTEISÖN TALOUSARVIOTA RASITTAVAT ENIMMAlSRISKIT 
(30.6.1997 mannassa nostettuihin lainoihin perustuva arvio miljoonina ecuina) 
JASENVALTIOT 
MA6MA 
A. Maksutase 
1. Kreikka 
2. Italia 
B.Rakenteelllsetlalnat 
3. Euratom Ja YURV 
4. EIP Esp, Kreikka, PortugaH 
Paaoman vfllisumma 
kdttoT 
A. Maksutase 
1. Kreikka 
2. Italia 
B.Rakenteelllsetlalnat 
3. Euratom ja YURV 
4. EIP Esp. Kreikka. Portugal! 
Korkojen vfllisumma 
JASENVALTIOT YHTEENSA 
KOLMANNET MAAT 
PAAOMA 
A. Talousapu 
5. Unkari 
6. Tsekin tasavalta 
7. Slovakian tasavalta 
S.Bulgaria 
9. Romania 
10. Algeria 
11. FYROM 
12. Batttan maat 
13. Moldova 
14. Ukraina 
15. Vaflco-Venfljfl 
16. Georgia 
17. Armenia 
18. Euratom KIE-maat 
B. Takaukset 
19. EIP Vaiimeren alue 
20. EIP KIE-maat 
21. EIP Aasia Ja LaL Amerikka 
22. EIP ETELA-AFRIKKA 
Paaoman vfllisumma 
KOROf 
A. Talousapu 
5. Unkari 
6. Tsekln tasavalta 
7. Slovakian tasavalta 
8. Bulgaria 
9. Romania 
10. Algeria 
11. FYROM 
12. Balttan maat 
13. Moldova 
14. Ukraina 
15. VaNco-Venaja 
16. Georgia 
17. Armenia 
18. Euratom KIE-maat 
B. Takaukset 
19. EIP VaHmeren alue 
20. EIP KIE-maat 
21. EIP Aasia ja LaL Amerikka 
22. EIP ETELA-AFRIKKA 
Korkojen vaNsumma 
KOLMANNET MAAT YHTEENSA 
KAIKKI YHTEENSA 
(Josta Hfl-Euroopan maat) 
flosta muut kolmannet maat) 1998 
500 
981 
141 
45 
1667 
48 
209 
26 
18 
300 
1967 
100 
123 
62 
150 
185 
6 
174 
92 
22 
913 
2 
3 
1 
13 
22 
21 
2 
11 
3 
16 
3 
5 
3 
1 
205 
166 
26 
18 
520 
1433 
3400 
965 
468 1999 
55 
40 
96 
155 
15 
14 
184 
280 
190 
5 
200 
134 
27 
556 
15 
14 
21 
2 
11 
3 
19 
3 
6 
3 
5 
272 
267 
43 
25 
707 
1263 
1544 
673 
590 2000 
2467 
52 
38 
2557 
155 
11 
11 
177 
2734 
80 
95 
5 
215 
172 
34 
601 
15 
8 
21 
2 
10 
3 
19 
3 
5 
3 
14 
341 
385 
68 
35 
931 
1532 
4266 
816 
716 2001 
71 
21 
92 
7 
7 
15 
107 
70 
150 
9 
17 
6 
283 
267 
53 
40 
895 
15 
6 
21 
2 
5 
3 
19 
3 
5 
3 
30 
419 
513 
99 
44 
1186 
2081 
2188 
970 
1111 2002 
23 
23 
2 
6 
7 
30 
55 
100 
25 
12 
37 
6 
352 
360 
74 
31 
1052 
12 
6 
14 
2 
5 
2 
18 
2 
5 
3 
49 
469 
587 
123 
47 
1343 
2395 
2426 
1183 
1212 2003 
22 
22 
2 
3 
5 
27 
12 
37 
6 
1 
436 
470 
107 
23 
1092 
12 
3 
9 
2 
5 
2 
17 
2 
5 
3 
69 
476 
593 
135 
48 
1380 
2472 
2500 
1236 
1236 2004 
17 
15 
32 
2 
2 
4 
36 
70 
12 
72 
11 
5 
509 
596 
110 
35 
1420 
12 
3 
9 
2 
5 
1 
14 
2 
5 
3 
86 
457 
569 
136 
47 
1350 
2771 
2807 
1466 
1305 2005 
8 
8 
1 
1 
8 
31 
100 
17 
7 
87 
11 
14 
537 
631 
127 
42 
1604 
11 
4 
2 
5 
1 
11 
2 
5 
3 
98 
362 
519 
128 
42 
1192 
2796 
2805 
1452 
1344 TOTAL 
500 
3448 
337 
211 
4496 
48 
519 
65 
62 
693 
5189 
100 
123 
62 
251 
580 
350 
0 
147 
57 
250 
40 
0 
0 
20 
2706 
2722 
554 
171 
8133 
2 
3 
1 
105 
62 
120 
16 
57 
18 
133 
20 
39 
21 
352 
3001 
3599 
758 
306 
8613 
16746 
21935 
8764 
7982 
13 
IV. BUDJETTITAKAUSTOIMET 
IV.A Toimet kassavaroista 
Komissio käyttää yhteisön kassavaroja yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen 
88/376/ETY, Euratom soveltamisesta 29 päivänä toukokuuta 1989 annetun neuvoston 
asetuksen N:o 1552/89 12 artiklan mukaisesti. Tällä menettelyllä vältetään komission 
maksujen myöhästyminen ja siitä aiheutuvat kustannukset annetuissa lainoissa silloin, 
kun velallisen maksu myöhästyy. 
IV.B Takuurahaston maksut 
Kun yhteisön myöntämän tai takaaman lainan edunsaajan erääntyvät maksut 
myöhästyvät, takuurahasto auttaa kattamaan maksuhäiriön kolmen kuukauden kuluessa 
erääntymispäivästä. 
Viivästyskorko, joka syntyy varojen käyttöönsaattamispäivän ja rahaston suorituspäivän 
erotuksesta, anotaan takuurahastolta palautettavaksi kassavaroihin. 
Viimeisten kuuden kuukauden aikana rahasto on maksanut takauksia seuraavien 
velallisten maiden osalta: 
Yhteison ulkopuolinen maa Maksupaivamaara Maarat (paaoma+korot) 
Entinen Jugoslavia 16.10.1997 6.134.806,85 
IV.C Myöhästyneet takaisinmaksut 
Seuraavat yhteisön ulkopuoliset maat ovat tämän kertomuksen kattamana aikana 
maksaneet myöhässä takaisin erääntyneet maksut, jotka takuurahasto on suorittanut 
aikaisemmin. Nämä myöhästyneet määrät maksetaan takaisin takuurahastolle 
takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille 31 päivänä lokakuuta 
1994 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2728/94 2 artiklan mukaisesti. 
Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (FYROM) on maksanut takaisin yhteensä 
19,7 miljoonaa ecua eli kaikki maksamattomat velkansa. 
Yhteison ulkopuolinen maa Takaisinmaksupaiva Maara (paaoma+ korot+viivastyskorot) 
Armenia 28.11.1997 8.000.000,00 
FYROM 3.11.1997 16.509.236,82 
FYROM 23.12.1997 3.195.400,83 
Yhteensa 27.704.637,65 
14 
IV.D Maksamatta olevien velkojen tilanne kertomuksen antamispäivänä 
Kauden lopulla maksamattomat määrät ovat seuraavat: 
Yhteisdn ulkopuolinen maa Maara (paaoma+korot+viivastyskorot) 
Tadzikistan 72.130.543,72 
Georgia 127.912.418,30 
Armenia 48.510.587,09 
Entinen Jugoslavia 67.207.757,63 
Yhteensa 315.761.306,74 
V. ARVIO YHTEISÖN LASKENNALLISESTA LAINA- JA 
TAKAUSKAPASITEETISTA YHTEISÖN ULKOPUOLISTEN MAIDEN 
HYVÄKSI 
Takuurahasto- ja takuuvarausmekanismi rajoittaa käytännössä yhteisön laina- tai 
takauskapasiteettia yhteisön ulkopuolisille maille, sillä rahoitusnäkymissä 
takuuvaraukseen kirjattu määrä^ rajoittaa rahaston täydentämiseksi uuden 
lainapäätöksen yhteydessä käytettävissä olevia määrärahoja (tai vuotuisen erän 
yhteydessä monivuotisia rahoitusjärjestelyjä koskevien takuiden tapauksessa). 
Lainakapasiteetti vastaa tiettynä aikana takuuvarauksessa jäljellä olevaa marginaalia. 
Tämä marginaali on yhtä suuri kuin erotus varauksen ja jo päätettyjen ja valmisteilla 
olevien rahoitusjärjestelyjen yhteydessä takuurahaston täydentämiseksi tarvittavan 
arvioidun määrän välillä. 
Taulukossa 4 esitetään takuurahastomekanismin mukainen arvio yhteisön 
lainakapasiteetista yhteisön ulkopuolisille maille kaudella 1997-1999. 
Laskentamenetelmä ja säädösviittaukset esitetään yksityiskohtaisemmin tämän 
kertomuksen liitteessä. 
Neuvoston tekemien sekä ehdotettujen ja valmisteltavien päätösten perusteella (ks. 
taulukko 4) takuuvarauksesta arvioidaan käytettävän 259 miljoonaa ecua vuonna 1998, 
jolloin vuoden 1998 lopussa käytettävissä olisi 79 miljoonaa ecua. 
Yhteisön ulkopuolisten maiden hyväksi annettujen lainojen ja lainatakausten 
kokonaismäärä, johon lisätään erääntyvät, maksamattomat korot, oli 31.12.1997 
mennessä 7 961 miljoonaa ecua. 
Takuurahaston määrän ja asetuksessa määritellyn kokonaismäärän suhde on 10,83 
prosenttia, joka on siis suurempi kuin takuurahaston perustavassa asetuksessa määrätty 
4 Rahoitusnäkymiin kirjattu määrä on 300 miljoonaa ecua vuoden 1992 hintoina ilmaistuna. 
15 
10 prosentin tavoitesumma. Asetusten mukaisesti "ylijäämä palautetaan Euroopan 
yhteisöjen talousarvion tulotaulukon erityiseen budjettikohtaan". Ylijäämä on 66 
miljoonaa ecua varainhoitovuoden 1997 päättyessä. 
Takuurahaston varat voisivat varainhoitovuoden 1998 lopussa olla noin 1 100 miljoonaa 
ecua, jos seuraavat edellytykset täyttyvät: 
- 259 miljoonaa ecua maksetaan vuoden 1998 varauksesta 
- rahaston tukitoimia edellyttäviä uusia laiminlyöntejä ei tapahdu 
- velallisina olevat maat eivät maksa velkojaan myöhässä 
- rahaston varojen sijoitustulot ovat noin 40 miljoonaa ecua. 
Käytettävissä oleva vuotuinen lainakapasiteetti vaihtelee, kun otetaan huomioon 
aiemmin päätettyjä lainoja ja kautta 1998-1999 varten ehdotettuja ja valmisteltavina 
olevia lainoja koskevien rahaston maksujen vaikutus takuuvaraukseen, 
- 516 miljoonasta ecusta 568 miljoonaan ecuun kokonaisuudessaan yhteisön 
talousarviosta taattujen lainojen osalta, 
- 688 miljoonasta ecusta 757 miljoonaan ecuun 70-prosenttisesti taattujen lainojen 
osalta (25. ja 29. heinäkuuta 1997 allekirjoitetun Euroopan talousyhteisön ja 
Euroopan investointipankin välisen takuusopimuksen mukaisesti). 
VI. TAKUURAHASTON SUHTEELLINEN VAKAUS 
Rahaston 31.12.1997 käsittämän määrän (862 miljoonaa ecua) ja taulukossa 3 vuodelle 
1998 ennakoidun (1 433 miljoonaa ecua) yhteisön ulkopuolisille maille myönnettyjen 
lainojen vuotuisen enimmäisriskin (määritellään erääntyvillä kokonaismäärillä) välinen 
suhde on 60 prosenttia. 
16 
TAULUKKO 4 
YHTEISÖN ARVIOITU, TAKUURAHASTOJÄRJESTEMAN MUKAINEN 
TEOREETTINEN LAINA- JA TAKUUKAPASITEETTI YHTEISÖN ULKOPUOLISILLE MAILLE 
AJANJAKSONA 1997-1999 
takuurahastomekanlsmin mukainen (*) 
Tilanne Ennusteet Ennuat—t 
1998 1568 
Yhteisön ulkopuolisille maille annettavien lainojen takuuvaraus 
Takuurahastoon suoritettavien määrien laskentaperuste 
- EIP:n LAINAT 
- Vlllmeren alira (a) 
- Keski- ja Hl-Euroopan maat (b) 
• Latinalainen Amerikka Ja Aaala (c) 
- Eteli-Afrikka (d) 
• EIP:n lainat yhteensl 
- Euratomin lainat 
- Makrotaloudellinen apu 
Takuurahastoon suoritettavat määrät 
Takuuvarauksessa jäljellä oleva marginaali 
Jäljellä oleva lainakapasiteetti (maksutaseiden tukemiseen 
tarkoitetut lainat, EIP:n lainat ja Euratomin lainat) 
> Enintään, jos käytetty kokonaan 100-prosenttiseen takuuseen (esim. BP-»ainat) 
• Enintään, jos käytetty kokonaan 70-prosenttiseen takuuseen (esim. ElP.n lainat) 329 338 346 
553 931.6 693.25 
850.5 665,7 710,5 
60 190,55 322 
125 17,5 105 
1588,5 1805,35 1830,75 
0 0 0 
305 50 125 
286 
43 
286 
409 259 
79 
568 
811 274 
72 
516 
737 
(*). Vuosille 1998 ja 1999 hyväksytty suoritettava maarä on 14 prosenttia, koska takuurahasto saavutti tavoitesummansa 
vuoden 1997 lopussa. (Ks. neuvoston 2.12.1996 ja 27.1.1997 antamat suositukset) 
Rahastoon suoritettavilla mfilrllll katettavien lainojen ominaispiirteet kaudella 1997 • 1999 
- EIP 
a. Välimeren alue: 
- lainat, joista on tehty pftatft»: 1994 • 1998:115 mQ. ecua Syyrian kanssa tehdyn 4. rahoituspöytäkirjan 
mukaisesti (75 prosentin yleinen takaus). 31.1.1997 - 31.1.2000:2 310 mifl. ecua EIP:n toimikauden jatkamisen johdosta,, 
jonon kohdistuu 70 prosentin yleinen takaus 
• ehdotetut tai valmisteilla olevat lainat 1998 - 2002: 750 miljoonaa ecua Turkin kanssa tehtävän rahoitusyhteistyön 
mukaisesti. 1998 • 2001:230 miljoonaa ecua Kroatian kanssa tehtävän rahoitusyhteistyön mukaisesti. 1998 - 2000:150 miljoonaa 
ecua entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa tehtävän rahoitusyhteistyön mukaisesti. 
b. Keski- ja Ita-Euroopan maat: 
• ehdotetut tai valmistama olevat lainat. 31.1.1997 • 31.1.2000: 3 520 miljoonaa ecua EIP:n toimikauden jatkamisen 
johdosta, johon kohdistuu 70 prosentin yleinen takaus. 
c. Latinalainen Amerikka ja Aasia: 
• lainat, johta on tehty näätä»: 1993 -1996: 750 miljoonaa ecua. 54,6 miljoonan ecun lainat peruutettu. 
1996:275 miljoonaa ecua (takaus 100%). 122 miljoonan ecun mäaraan, joka on vielä allekirjoitettava 14.4.1997 tehtyä paatosta 
hyväksyttäessä, kohdistuu 70 prosentin yleinen takaus. 
31.1.1997 - 31.1.2000:900 miljoonaa ecua EIP:n toimikauden jatkamisen johdosta, johon kohdistuu 
70 prosentin yleinen takaus. 
d. Etett-Afrlkka: 
- lainat- joista on tehty paatos: 1.7.1997 • 1.7.2000:375 miljoonaa ecua EIP:n toimikauden jatkamisen johdosta, johon 
kohdistuu 70 prosentin yleinen takaus. 
-Euratom 
Lainoja ei ole ehdotettu. 
• Makrotaloudellinen apu 
• lainat joteta on tehty pftftwwr 1997.25 miljoonan ecun lainat Valko-Venäjälle vapautettu ja siirretty vuoteen 1999:130 
miljoonan ecun lainat Slovakiana peruutettu. 1998:100 miljoonan ecun lainat Algerialle vapautettu vuonna 1998 ja siirretty vuoteen 1999; 
- ehdotetut tel valmhteMla olevat lainat: 1998:150 mHJoonan ecun lainat Ukrainalle. 
17 
TOINEN OSA: 
MAHDOLLISTEN RISKIEN ARVIOINTI: TALOUDELLINEN JA 
RAHOITUKSELLINEN TILANNE YHTEISÖN ULKOPUOLISISSA 
MAISSA, JOTKA OVAT EDUNSAAJINA MERKITTÄVIMMISSÄ 
LAINANANTOTOIMENPITEISSÄ 
I. JOHDANTO 
Kertomuksen aiemmissa osissa ilmoitetut luvut antavat tietoja yleistä talousarviota 
rasittavien riskien määristä. Näitä tietoja on kuitenkin painotettava riskin laadullisilla 
seikoilla, jotka riippuvat rahoitusjärjestelyjen luonteesta ja lainanottajan asemasta. 
Viimeaikaisia tapahtumia, jotka voivat vaikuttaa portfoliomaariskiin, analysoidaan 
seuraavassa osassa. 
Tässä kappaleessa on esitetty maariskiarvio kaikista Keski- ja Itä-Euroopan maista, 
entisen Neuvostoliiton uusista itsenäisistä valtioista sekä Välimeren alueen maista, joille 
on myönnetty makrotaloudellista rahoitusapua. Kunkin maan maariskiarviointi esitetään 
sivun mittaisena taulukkona, johon on koottu tärkeimmät maariskin indikaattorit. 
Lisäksi esitetään tarkempi sanallinen arvio niistä maista, joista on saatu riskiarviointiin 
vaikuttavaa merkittävää uutta tietoa edellisen, vuoden 1997 alkupuolta koskevan 
selvityksen jälkeen. Lyhyt sanallinen arviointi esitetään myös niistä maista, joilla on yhä 
maksamattomia lainoja vuonna 1991 silloiselle Neuvostoliitolle myönnetyistä 1250 
miljoonan ecun tavaraluotoista. 
Arviointi kattaa vain mainitut alueet pääasiassa sen vuoksi, että Euroopan yhteisön riskit 
muualla (erityisesti Euroopan investointipankin lainatakuista aiheutuvat riskit) edustavat 
vain pientä osuutta kokonaisriskistä (alle 3 %) ja ovat lisäksi hyvin hajautettuina eri 
maihin. Israelia ei sisällytetä enää seuraavaan kertomukseen, sillä se maksoi joulukuussa 
1997 takaisin yhteisön vuonna 1991 myöntämän 160 miljoonan ecun lainan. 
II. KESKI- JA ITÄ-EUROOPAN MAAT 
BULGARIA 
Bulgarian kehitysnäkymät paranevat edelleen. Keväällä 1995 hyväksytty 
valmiusluottojärjestely Kansainvälisen valuuttarahaston kanssa toimii edelleen. 
Valuuttavaranto on enemmänkin kuin riittävä kattamaan heinäkuun 1. päivänä 
käyttöönotetun valuuttakomiteajärjestelyn mukaiset keskuspankin velat. 
Julkisen talouden alijäämä oli vuonna 1997 noin 4 % BKTrstä, mikä on noin 2 
prosenttiyksikköä pienempi kuin IMF:n kanssa sovittu tavoite. Tämä johtuu osittain 
odotettua alhaisemmista koroista, jotka heijastavat sekä talouden vakauttamisessa 
saavutettua menestystä että luottojen kysynnän laskua. 
18 
Rakenneuudistus on nopeutunut. Elintarvikkeiden hinnat on vapautettu muutamaa 
peruselintarviketta lukuun ottamatta. Suurten yritysten laaja yksityistäminen on 
käynnissä ja vauhdin pitäisi kiihtyä vuonna 1998. Yksi pankki on yksityistetty ja muita 
pankkeja saatetaan myydä piankin. Ulkomaisten suorien sijoitusten määrä oli vuoden 
1997 ensimmäisellä puoliskolla huomattavasti suurempi kuin koko vuosina 1995 ja 
1996 yhteensä. 
Bulgarian saavuttamasta edistyksestä huolimatta sen ulkoinen rahoitustilanne 
todennäköisesti pysyy melko heikkona muutaman vuoden ajan, sillä ulkomaisen velan 
hoitokustannukset ovat edelleen huomattavat, lähes 1 miljardi dollaria vuodessa. Tässä 
yhteydessä on huomattava Bulgarian joulukuussa 1997 yhteisölle takaisin maksama 140 
miljoonan ecun erä maalle tähän mennessä yhteisön makrotaloudellisena apuna 
maksetusta 400 miljoonasta ecusta sekä heinäkuussa 1997 tehty neuvoston päätös 
myöntää Bulgarialle uutta makrotaloudellista apua enintään 250 miljoonan ecua. 
Määrätietoiset uudistuspyrkimykset varmistavat IMF:n ja muiden kansainvälisten 
laitosten tuen jatkumisen ja edistävät ulkomaisten suorien sijoitusten lisääntymistä. 
TSEKKI 
Tsekin tilanne on pysynyt epävakaana edellisen kertomuksen jälkeen. Vuoden 1997 
jälkipuoliskolla kasvu hidastui edelleen, niin että vuosikasvu oli vain 0,8 %. Tuotantoa 
koskevat tiedot ensimmäiseltä vuosipuoliskolta eivät ole kehuttavia, ja kesän suuret 
tulvat huononsivat toiveita tuotannon elpymisestä kolmannen vuosineljänneksen aikana. 
Vaikka monet suuret teollisuusyritykset joutuivat keskeyttämään tuotantonsa muutaman 
viikon ajaksi, kolmannen vuosineljänneksen tuotanto oli kuitenkin korkeampi kuin 
edellisenä vuonna vastaavana ajankohtana. Tämä hienoinen teollisuustuotannon 
parannus jatkui viimeiselle vuosineljännekselle saakka, jolloin näkyviin tuli myös 
joitakin elpymisen merkkejä, erityisesti teollisen tuotannon alalla. Toisaalta tiedot 
rakennusalan tilanteesta eivät ole kovin rohkaisevia: ala kärsii pahasti hallituksen 
aiemmin saman vuoden aikana säästöpakettien yhteydessä tekemistä investointimenojen 
leikkauksista. 
Ulkoisen tilanteen osalta edelleen jatkunut heikko kasvuvauhti yhdessä valuutan 
toukokuussa tapahtuneen devalvoinnin kanssa johti huomattavaan kauppataseen 
kehityksen paranemiseen vuoden toisella puoliskolla. Kauppataseen ja vaihtotaseen 
myönteisestä kehityksestä huolimatta Tsekin valuutta pysyi epävakaana. Jatkuvien 
valuuttakurssihäiriöiden pääsyynä on ollut poliittinen epävakaus, joka johti maan 
hallituksen eroon marraskuun lopulla. Poliittinen epävakaus jatkunee siihen saakka, että 
TSekissä pidetään uudet vaalit. Ne järjestetään todennäköisesti aikaisintaan vuoden 1998 
puolivälissä. 
Joulukuussa 1997 Tsekki maksoi yhteisölle takaisin noin 127 miljoonaa ecua yhteisön 
makrotaloudellisen rahoitusavun yhteydessä sille myöntämästä kaiken kaikkiaan 250 
miljoonasta ecusta. 
19 
vmo 
Viimeaikaisesta taloudellisesta levottomuudesta huolimatta Viron riskiluokitus on 
edelleen yksi alueen parhaimpia. Talous kasvaa hyvin nopeasti (reaalinen BKT kasvoi 
11,7 % vuoden 1997 alkupuoliskolla edellisen vuoden vastaavasta ajankohdasta), vienti 
lisääntyy voimakkaasti (vuoden 1997 ensimmäisten 10 kuukauden aikana kasvu oli 
dollareina 38 % vuoden 1996 vastaavaan ajanjaksoon verrattuna) ja vuonna 1997 Viron 
talousarvio oli ylijäämäinen. Ulkomaisen velan osuus BKT:sta on edelleen pieni. 
Syyskuussa Viron talouden myönteinen kehitys sai tunnustusta kahden suotuisan 
riskiluokituksen muodossa. Moody's katsoi, että Viron luottokelpoisuusluokka 
pitkäaikaisen valuuttamääräisen varainhankinnan osalta osalta on Baal, ja ICBA.n 
vastaavaksi luokitukseksi tuli BBB. Moody's-laitoksen luokitus on korkein entisen 
Neuvostoliiton maalle annettu luokitus ja sama kuin Tsekin. 
Ylikuumenemisen oireiden moninkertaistuminen, varsinkin vaihtotaseen alijäämän 
kasvu sekä pankkien antolainauksen nopea lisäys, sai viranomaiset ryhtymään vuoden 
1997 viimeisellä neljänneksellä useisiin rajoittaviin toimenpiteisiin. Finanssipolitiikkaa 
kiristettiin erityisesti tallettamalla suuri osa (500 miljoonaa kruunua) ylimääräisistä 
verotuloista ulkomaille ja kasvattamalla vuodelle 1998 suunniteltua ylijäämää. Lisäksi 
vakavaraisuussuhdetta nostettiin 1. lokakuuta kahdeksasta kymmeneen prosenttiin ja 
pankkien kassavarantovelvoitetta tiukennettiin. Nämä toimenpiteet hidastavat vuoden 
1998 kasvua ja korjaavat joitakin Viron talouden epätasapainotekijöitä. 
Viro joutui vuoden 1997 viimeisellä neljänneksellä vakaviin likviditeettivaikeuksiin, 
mikä johtui kansainvälisten rahoitusmarkkinoiden vaikeasta tilanteesta ja viranomaisten 
toimenpiteistä talouden rauhoittamiseksi. Tämä johti pankkienvälisen koron 
huomattavaan nousuun ja valtavaan myyntiin osakemarkkinoilla, missä tapahtui 
elokuun lopun ja marraskuun lopun välillä yli 50 %:n lasku. Nämä talousvaikeudet ovat 
kolhaisseet pankkien voittonäkymiä, mutta eivät ole estäneet Viron pankkeja jatkamasta 
kansainvälisten rahoitusmarkkinoiden hyödyntämistä. Viranomaiset sopivat 
marraskuussa 1997 IMF:n kanssa uudesta talouspolitiikkaa koskevasta muistiosta, mutta 
ilmoittivat, ettei niiden tarkoituksena ole tehdä ostoja muistion taustalla olevan 
valmiusluottojärjestelyn mukaisesti. 
ENTINEN JUGOSLAVIAN TASAVALTA MAKEDONIA 
Itsenäistyttyään vuonna 1991 entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on edistynyt 
huomattavasti taloutensa vakauttamisessa ja vapauttamisessa ja on toteuttanut lukuisia 
rakenteellisia toimenpiteitä taloutensa uudistamiseksi. Näiden ponnistusten ansiosta 
inflaatio on alentunut matalien yksinumeroisten lukujen tasolle, valuuttakurssi on 
pysynyt vakaana (lukuun ottamatta heinäkuussa 1997 tehtyä devalvaatiota), tuotannon 
lasku on pysähtynyt ja entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on saanut mainetta 
vakaana ja uudistushaluisena maana. Vaikka BKT kasvoi vuonna 1996 noin prosentin ja 
vuonna 1997 noin kaksi prosenttia, tuotantotaso on kuitenkin vain 60 % vuoden 1991 
tasosta, työttömyys on hyvin korkealla ja Makedonia on edelleen eräs Euroopan 
köyhimpiä valtioita. 
20 
Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia jatkoi vuonna 1997 siirtymistään 
markkinatalouteen huhtikuussa 1997 hyväksytyn IMF:n ESAF-järjestelyn mukaisesti. 
Sen jälkeen kun ohjelmaa heinäkuussa muokattiin (14 %:n devalvaation yhteydessä), 
ohjelmaa on toteutettu tyydyttävästi ja se on tällä hetkellä aikataulussa. Tärkeä osa 
ohjelmaa on ollut Makedonian yhteisölle ja EIP:lle erääntyneiden maksujen selvitys 10. 
syyskuuta. IMF.n ohjelman tueksi neuvosto päätti myöntää maalle enintään 40 
miljoonan ecun lainan, jonka ensimmäinen erä (25 miljoonaa ecua) maksettiin 30. 
syyskuuta. Toinen erä odotetaan maksettavan alkuvuonna 1998. 
Talouden vakauttamisessa ja uudistamisessa saavutetut hyvät tulokset sekä viimeisten 
erääntyneiden maksujen hoitaminen ovat selkeän myönteisiä tekijöitä entisen 
Jugoslavian tasavallan Makedonian riskiarvion kannalta. Makedonia teki 
uudelleenjärjestelyä koskevan sopimuksen Pariisin klubin kanssa vuonna 1995 ja 
Lontoon klubin kanssa vuonna 1996 ja tällä hetkellä viimeiset kahdenväliset Pariisin 
klubin sopimukset ovat viimeisteltävänä. Velka kasvoi 38 prosenttiin suhteessa 
BKTrhen vuonna 1997, kun taas velanhoitomenojen osuus laski 8,7 prosenttiin 
tavaroiden ja palvelusten viennistä, mikä ei ole kovinkaan korkea taso. Makedoniaan 
liittyvä riski on kuitenkin edelleen suhteellisen korkea. Syynä tähän ovat erityisesti 
alueen epävakaa poliittinen tilanne sekä vähemmistökysymykseen liittyvät sisäiset 
poliittiset vaikeudet. Lisäksi yritysten uudelleenjärjestelyissä ja pankkialan 
vahvistamisessa on vielä varsin paljon tehtävää. 
LATVIA 
Latvian taloudellinen tilanne on pysynyt suotuisana. Kasvuvauhti kiihtyi vuonna 1997 
siten, että se oli 4,6 % vuoden alkupuoliskon aikana. Lisäksi inflaation hidastuminen 
jatkui, korkotaso laski huomattavasti koko vuoden ajan ja valtiontalouden tilanne parani 
jatkuvasti - vuonna 1997 julkinen talous oli ylijäämäinen. Ulkoinen epätasapaino 
kasvaa edelleen, mutta toistaiseksi Latvian valuutan vakauteen ei kohdistu kovinkaan 
suurta uhkaa. 
LIETTUA 
Liettuan talouden myönteinen suuntaus jatkui vuonna 1997. Vuoden alkupuoliskon 
aikana BKT kasvoi investointien ja kulutuksen vauhdittamana 2,5 %. Työttömyyden ja 
inflaation hidastuminen ovat pysähtyneet, mutta ne ovat pysyneet edelleen varsin 
alhaisina, työttömyysaste oli lokakuussa 5,9 % ja inflaatio 9 % edellisen vuoden 
vastaavasta ajasta. Verotulot ovat olleet ennakoitua korkeammat ja julkisyhteisöjen 
alijäämä pysyi tavoitellussa 1,9 prosentissa BKT:stä. 
Kauppatase on heikentynyt huomattavasti, sillä kotimaisen kysynnän kasvu lisäsi 
tuontia viennin kasvua nopeammin. Tämän seurauksena kauppataseen alijäämä vuoden 
1997 yhdeksän ensimmäisen kuukauden ajalta oli lähes samalla tasolla kuin koko 
vuoden 1996 alijäämä. Tämä lisääntyvä ulkoinen epätasapaino on kuitenkin ollut helppo 
rahoittaa. Kansainvälisten pääomamarkkinoiden ottolainauskorot ovat edelleen 
kehittyneet myönteisesti ja arvopaperisijoitukset sekä ulkomaiset suorat sijoitukset ovat 
nousseet huomattavasti. Virallinen valuuttavaranto kasvoi vuoden alkupuoliskon aikana 
ja kattaa yli kahden kuukauden tuonnin. Ulkomaanvelka kasvoi vuoden yhdeksän 
21 
ensimmäisen kuukauden aikana nopeasti, mutta sen määrä suhteessa BKTrhen on 
edelleen pieni. Ulkomaista lainanottoa koskevan uuden sääntelyn myötä ulkomaisen 
velan kokonaismäärä ei saa nousta yli 20 %:iin BKT:stä. 
Liettuan pankkiala elpyy edelleen vuoden 1995 kriisistä. Viranomaiset ovat 
vahvistaneet sääntelyä ja ottaneet kovemman asenteen heikoimpia pankkeja kohtaan. 
Tämä johti siihen, että eräs pankki, jolle Liettuan viranomaiset olivat omalla riskillään 
edelleen lainanneet yhteisön makrotaloudellisen rahoitusavun varoja, ajautui 
konkurssiin. Rahoitusalan tervehdyttämiseksi valtio viimeistelee parhaillaan 
suunnitelmia, joiden mukaan kaksi kolmesta valtion omistamasta pankista 
yksityistettäisiin. 
ROMANIA 
Romanian maariski, joka on edelleen Itä-Euroopan korkeimpia, parani entisestään 
vuoden 1997 toisella puoliskolla. Romanian viranomaisten radikaalin ja 
kunnianhimoisen talousohjelman käynnistämisestä on kulunut vuosi ja talouden 
uudistamisessa ja siirtymisessä kohti toimivaa markkinataloutta on saavutettu 
huomattavaa edistystä. Viranomaisten ohjelman täytäntöönpanolla on edelleen ollut 
kielteinen vaikutus taloudelliseen toimeliaisuuteen. BKT laski vuonna 1997 noin 6 %. 
Makrotaloudelliset puitteet ovat edelleen heikot. Kesällä Romaniassa oli jakso, jolloin 
inflaatio ja korkokanta laskivat koko vuoden aikana alimpiin lukemiinsa, mutta 
lokakuussa inflaatio hyppäsi 6,5 %:iin kuukausitasolla. Myös suurten julkisen sektorin 
yritysten rakenneuudistuksissa on ollut viivästyksiä, ja ulkomaisia sijoituksia ja 
yksityistämistä koskevan oikeudellisen kehyksen osalta vallitsee epävarmuutta. 
Tärkeillä aloilla on kuitenkin edistytty merkittävästi. Finanssipolitiikka on ollut hyvin 
tiukkaa hallituksen valvoessa menoja tarkasti. Marraskuun loppuun mennessä julkisen 
sektorin työvoima esimerkiksi oli vähentynyt 10 %. Ulkoinen tase parantui selvästi 
vuoden 1997 aikana. Melko suuri pääomavirta maahan riitti reilusti kattamaan 
vaihtotaseen alijäämän, mikä auttoi Romanian keskuspankkia kasvattamaan 
valuuttavarantoaan helmikuun 700 miljoonasta dollarista 2,6 miljardiin dollariin 
marraskuussa, mikä vastaa yli kolmen kuukauden tuontia. Vuonna 1997 vaihtotaseen 
alijäämä oli 2 miljardia dollaria, mikä merkitsee lähes 25 %:n laskua vuodesta 1996. 
Ulkomaisten sijoitusten ja varsinkin ulkomaisten suorien sijoitusten määrä kasvoi 
jyrkästi vuonna 1997, mikä kertoo investoijien luottamuksen lisääntymisestä. Romanian 
Development Agencyn mukaan ulkomaisten suorien sijoitusten määrä oli vuoden 1997 
yhdeksän ensimmäisen kuukauden aikana 1,3 miljardia dollaria, mikä vastaa noin kahta 
kolmannesta vuosina 1989 -1996 yhteensä saadusta määrästä. 
Romania läpäisi menestyksellä valmiusluottojärjestelyn mukaisen IMF:n ensimmäisen 
katsauksen. Valmiusluottojärjestelystä on jo maksettu kolme erää. Lisäksi maa on 
kesäkuussa hyväksyttyjen eri lainojen osalta aikataulussa Maailmanpankin kanssa. EY 
maksoi neuvoston vuonna 1994 hyväksymästä 125 miljoonan ecun makrotaloudellisesta 
avusta maksamatta olleet 70 miljoonaa ecua vuoden 1997 jälkipuoliskolla. Joulukuun 
1997 alussa ilmoitettu hallitusremontti ja riippumattomien uudistusmielisten 
henkilöiden nimittäminen talouden kannalta tärkeimpiin ministeriöihin ovat myönteisiä 
22 
merkkejä viranomaisten voimakkaasta päättäväisyydestä jatkaa ja nopeuttaa talouden 
tervehdyttämistä. 
SLOVAKIA 
Slovakian maariski on edelleen kohtuullinen, mutta ulkoinen tase on edelleen hyvin 
alijäämäinen ja ulkomainen velka kasvaa nopeasti. Vaihtotaseen heikennyttyä rajusti 
vuonna 1996 ulkoinen tilanne vakiintui jossakin määrin vuonna 1997, mutta alijäämät 
säilyivät korkeina. Elokuun lopussa vaihtotaseen alijäämä oli pienentynyt vuoden 1996 
10%:sta noin 8,5 %:iin BKT:stä. Ulkoisen alijäämän rahoittamiseen tarvittava 
ulkomaanvelka kasvoi kuitenkin edelleen nopeasti. 
Vuosien 1995 ja 1996 nopea taloudellinen kasvu ei juurikaan hidastunut vuoden 1997 
alkupuoliskolla, mikä on johtanut talouden ylikuumenemiseen. Vuoden 1997 kahta 
ensimmäistä neljännestä koskevat alustavat luvut osoittavat taloudellisen 
toimeliaisuuden lisääntyneen 6 % kun kasvu vuosina 1995 ja 1996 oli hiukan alle 7 %. 
Inflaatio on alkanut kiihtyä asteittain hidastuttuaan kolmena vuonna peräkkäin. 
Koska Slovakian finanssipolitiikka muuttui aikaisempaa kasvuhakuisemmaksi, 
rahapolitiikkaa oli vähitellen kiristettävä saavutetun makrotaloudellisen vakauden tason 
säilyttämiseksi. Erityisesti valuuttaan touko- ja kesäkuussa 1997 kohdistuneen 
voimakkaan paineen jälkeen rahapolitiikkaa muutettiin hyvin kireäksi, niin että 
korkotaso oli korkea ja likviditeetti hyvin rajallinen. Ellei julkisen talouden alijäämää 
saada pienennettyä huomattavasti, ei vaihtotaseen voida odottaa parantuvan 
merkittävästi. Sen sijaan paineet valuutan devalvoimisen suuntaan saattavat voimistua. 
Slovakia maksoi yhteisölle joulukuussa 1997 takaisin noin 63 miljoonaa ecua siitä 125 
miljoonan ecun summasta, jonka yhteisö oli myöntänyt sille makrotaloudellisena apuna. 
III. ENTISEN NEUVOSTOLIITON UUDET ITSENÄISET VALTIOT 
ARMENIA 
Armenian taloudellinen kasvu jatkui vuonna 1997 neljättä peräkkäistä vuotta, mutta 
kasvuvauhti näyttäisi jääneen odotettua hitaammaksi (BKT:n 3 %:n kasvu alun perin 
tavoitteeksi asetetun 6 %:n sijaan). Vaikka keskimääräinen inflaatiovauhti laski vuonna 
1997 edelleen, noin 14 %:iin, se on merkittävästi hallituksen asettamaa 9,5 %:n 
tavoitetta nopeampaa. Lisäksi, osittain maahan kohdistuvan saarron takia vaihtotaseen 
alijäämä (pois luettuna viralliset siirrot) kasvoi vuonna 1997 noin 450 miljoonaan 
dollariin eli noin 28 %:iin BKT:stä. Ulkomaanvelka taas kasvoi vuoden lopulla noin 50 
%:iin suhteessa BKT:hen. Ulkomaisten suorien sijoitusten määrä on edelleen varsin 
pieni (noin 25 miljoonaa dollaria vuonna 1997). 
Hintojen ja kaupan vapauttamisessa sekä yksityistämisessä on edistytty huomattavasti. 
Paljon tehtävää on kuitenkin edelleen suurien yritysten rakenneuudistuksessa sekä 
pankkialalla, joka vieläkin on hataralla pohjalla (runsaasti tuottamattomia lainoja ja 
riittämätön pääomakanta). Kesäkuussa Kansainvälinen valuuttarahasto hyväksyi ESAF-
järjestelyn toisen vuoden osuuden (47 miljoonaa dollaria). Poliittisella tasolla Armenian 
23 
presidentin äskettäinen virasta eroaminen on herättänyt epäilyjä mahdollisuuksista 
ratkaista Vuoristo-Karabahin konflikti rauhanomaisesti. Lisäksi Armenian on odotettu 
hoitavan yhteisölle erääntyneet maksunsa, mutta näin ei ole vielä tapahtunut. Edellä 
mainittujen syiden vuoksi Armenia kuuluu edelleen korkean riskin velallisiin. 
VALKO-VENÄJÄ 
Arvio Valko-Venäjän taloudesta ei ole muuttunut merkittävästi edellisestä 
kertomuksesta. Nykyinen taloudellinen ja poliittinen kehitys antaa aihetta vakavaan 
huoleen. Perustavanlaatuisen poliittisen ja taloudellisen vapauden puute rajoittaa 
merkittävästi markkinatalouden kehitystä. 
Sensuurin ja tietojen manipuloinnin vuoksi talouden todellisesta tilasta on mahdoton 
esittää luotettavaa arviota. BKT:n ilmoitetaan kasvaneen 2,6 % vuonna 1996 ja yli 10 % 
vuoden 1997 alkupuoliskon aikana. Teollisuustuotannon virallisesti ilmoitettu kasvu on 
erityisen merkittävää: yli 18% vuoden 1997 ensimmäisen puoliskon aikana edellisen 
vuoden vastaavan ajanjaksoon verrattuna. Tällainen tuotannon kasvu ei ole kuitenkaan 
kestävää. Se on perustunut pelkästään luottojen lisäämisen politiikkaan ja erääntyneiden 
kaasumaksujen maksamiseen Gazpromille vaihtokauppaa käymällä. Makrotaloudellinen 
vakaus on vaarassa. Liikkeessä olevan rahan lisäys on vaikuttanut inflaatioon, jonka 
laajasta hintasäännöstelystä huolimatta ilmoitettiin lokakuussa 1997 olleen 75 % 
edellisen vuoden vastaavasta ajankohdasta. 
Rakenneuudistusten toteuttaminen on edennyt hyvin hitaasti. Paljoakaan ei ole tehty 
kotimaan hintojen ja kaupan vapauttamiseksi, kilpailun edistämiseksi houkuttelemalla 
ulkomaisia yrityksiä maahan, yritysten johtamisen parantamiseksi, valtionyhtiöiden ja 
asuntotuotannon yksityistämisen nopeuttamiseksi tai maanomistuksen yksityistämisen 
aloittamiseksi. Valko-Venäjä on edelleen hyvin riippuvainen energian maahantuonnista. 
Sen vientirakenne on Neuvostoliiton ajoista säilynyt lähes ennallaan. Virallinen 
ulkomaanvelka on kuitenkin yhä pieni, 900 miljoonaa dollaria eli 6,9 % BKT:stä. 
Kokonaisriski on edelleen korkea. Sen pienentäminen edellyttäisi merkittäviä 
ponnistuksia maan perustavanlaatuisten epätasapainoisuuksien korjaamiseksi. Tämä 
olisi toteutettava makrotaloudellisia, mikrotaloudellisia, rakenteellisia ja 
institutionaalisia uudistuksia käsittävän laajan suunnitelman avulla. 
GEORGIA 
Georgian talouskasvu vuonna 1997 oli noin 12 %, mikä jatkoi vuonna 1995 alkanutta 
maan talouden myönteistä kehitystä. Tiukan raha- ja luottopolitiikan tuloksena valtion 
budjetin alijäämä pieneni noin 3,5 %:iin BKT:stä (maksusitoumusten mukaan) ja jakson 
lopussa vallinnut vuotuinen inflaatio oli hidastunut 8 %:iin vuonna 1997. 
Julkisyhteisöjen tulojen määrä on kuitenkin riittämättömän matala ja ulkomaisten 
suorien sijoitusten taso on edelleen alhainen (vuodelle 1997 odotettiin noin 70 
miljoonaa dollaria). 
IMF:n ja Maailmanpankin odotusten mukaisten rakenneuudistusten toteuttaminen on 
ollut rohkaisevaa. Yksityistämisen ja pankkien uudelleenjärjestämisen saralla on 
tapahtunut erittäin myönteistä kehitystä. Energia-ala on kuitenkin edelleen 
24 
huolestuttavassa tilanteessa perimättä jäävien maksujen liian suuren osuuden vuoksi, 
huolimatta parannuksista, joihin on päästy laatimalla alalle kunnolliset oikeudelliset ja 
sääntelyä koskevat kehysedellytykset. Hallitus on etenemässä hyväksymällä 
markkinoiden tarpeisiin suuntautuneen oikeudellisen kehyksen ja asettaa nyt etusijalle 
oikeusjärjestelmän täytäntöönpanoedellytysten kehittämisen. Lokakuussa 1997 IMF:n 
johtokunta hyväksyi ESAF-järj estelyyn liittyvän toisen väliarvioinnin 
loppuunsaattamisen. Georgian odotetaan myös hoitavan lähiaikoina kaikki 
maksurästinsä Euroopan yhteisölle. Tämän myötä sen rahoitusyhteistyö EU:n kanssa 
saataisiin normalisoiduksi. Poliittiset ongelmat jatkuvat: Abhaasian ja Etelä-Ossetian 
ongelmat ovat yhä ratkaisematta. Näin ollen maariski on edelleen korkea. 
MOLDOVA 
Moldova on edistynyt merkittävästi pyrkimyksissä kohti taloudellista vakautta, mutta 
päättäväisen ja tinkimättömän talouspolitiikan alalla saavutettuja edistysaskeleita on 
vahvistettava. Talouden vakauttamisen kestävyyttä ei voida pitää itsestäänselvänä, 
koska taloudellinen tilanne on edelleen heikko. Inflaatio on saatu laskemaan ja 
inflaation arvioidaan tällä hetkellä asettuvan noin 10 %:n tasolle. Moldovan leun 
vaihtokurssi on ollut huomattavan vakaa toukokuusta 1995 lähtien. Julkisen talouden 
alijäämän kasvu on kuitenkin merkinnyt paineita rahapolitiikkaa ja vaihtotasetta 
kohtaan, veronkanto on edelleen tehotonta, ja palkka- ja varsinkin eläkerästit ovat 
erittäin suuria. Myöskään maatalouden uudistuksen, yksityistämisen tai 
tervehdyttämisen alalla ei ole saavutettu merkittävää edistystä. Lisäksi tuotanto on 
jatkuvasti laskenut. 
Kaiken kaikkiaan vuoden 1997 jälkipuoliskoa koskevat tiedot vahvistavat aikaisemman 
arvion Moldovan maariskin kasvamisesta. Ennen kaikkea lisääntynyt turvautuminen 
ulkoiseen rahoitukseen on tasaisesti kasvattanut maan ulkomaanvelkaa, joka tällä 
hetkellä on selvästi yli 50 % suhteessa BKT:hen. Tämä taso ei ole vielä erityisen 
korkea. Moldovan ulkomaanvelka on kuitenkin kasvanut erittäin nopeasti; se on lähes 
kaksinkertaistunut vuosittain vuodesta 1993 lähtien, ja noin kolmasosa siitä on 
lyhytaikaista. Tästä osatekijästä saattaa muodostua erittäin arka kohta kansainvälisillä 
rahoitusmarkkinoilla kehittyville talouksille myönnettävien ehtojen kannalta. 
Mahdollisen epävakauden minimoimiseksi Moldovan on kehitettävä perusasioita, 
erityisesti julkista talouttaan sekä maksutasetta. Yhtä tärkeää on ponnistella tehokkaasti 
maatalousalan elvyttämiseksi yksityistämisellä, maatilojen rakenneuudistuksella ja 
maan myynti- ja ostomarkkinoiden luomisella. 
TADZIKISTAN 
Tadzikistanin kokonaistuotanto kasvoi 4 % vuonna 1997, kun se vuonna 1996 laski 
jyrkästi (20,1 %). Inflaation keskimääräinen vuosivauhti, joka laski vuonna 1996 
dramaattisesti 40%:iin tiukan luotto- ja rahapolitiikan ansiosta, kasvoi taas 
huomattavasti vuonna 1997 (80 % ensimmäisten seitsemän kuukauden aikana). Tähän 
olivat syynä keskuspankin suunnatut luotot ja suuri julkisen talouden alijäämä (13 % 
BKT:stä vuoden alkupuoliskon osalta). Viranomaiset tiukensivat kuitenkin raha- ja 
finanssipolitiikkaa loppuvuodeksi 1997. Vaihtotaseen alijäämä parani hiukan vuonna 
1997, 5 %:iin BKT:stä, kun taas valuuttavaranto kasvoi vastaamaan kahden viikon 
25 
tuontia. Tadzikistanin ulkoinen velka oli yhtä suuri kuin maan BKT, mutta tärkeimmät 
velkojat ovat suostuneet vuonna 1996 ja 1997 erääntyneiden lainojen 
uudelleenjärjestelyihin. Maa on toteuttanut joitakin vähimmäistoimenpiteitä hoitaakseen 
yhteisölle erääntyneitä velkojaan, mutta maksurästejä on huomattavasti. 
Hallitus pyrki soveltamaan suoraa valuuttasäännöstelyä ja ulkomaankaupan 
markkinoiden valvontaa, mutta heinäkuusta alkaen valuuttakauppa on alkanut uudelleen 
ja valuuttakurssi määräytyy jälleen suurimmaksi osaksi markkinoilla. Vientiverot on 
poistettu ja parhaillaan suunnitellaan matalan, yhtenäisen tuontitullin käyttöönottoa ja 
valmisteverojen yhtenäistämistä. Yritys- ja maatalousalan yksityistäminen edistyy hyvin 
ja pankkijärjestelmän uudistaminen on aloitettu. IMF:n johtokunta hyväksyi 
joulukuussa 1997 konfliktin jälkitilanteeseen liittyvän järjestelyn. Vaikka turvallisuus 
viime aikoina on heikentynyt, poliittinen tilanne paranee edelleen. Absoluuttisesti 
katsottuna maan riski on hyvin korkea, mutta viime kuukausina vallinnut suuntaus on 
ollut myönteinen. 
UKRAINA 
Vaikka Ukrainan talouden tilanteen heikkeneminen on hidastumassa (BKT:n odotetaan 
laskevan 3,4 % vuonna 1997, kun se vuonna 1996 supistui 10 %, talouden 
vakauttaminen on viime kuukausien aikana hidastunut huomattavasti, sillä maassa 
aloitellaan pitkää vaalikampanjaa. Parlamenttivaalit järjestetään maaliskuussa 1998 ja 
presidentinvaalit vuoden 1999 puolivälissä. Julkiset menot ovat kasvaneet nopeasti ja 
yhteenlaskettu julkisen talouden alijäämä kasvoi 7,3 %:iin BKT:stä vuoden 1997 
ensimmäisten yhdeksän kuukauden aikana, kun se koko vuonna 1996 oli 4,6%. 
Menojen kasvu johti alijäämälle IMF:n kanssa tehdyssä valmiusluottojärjestelyssä 
asetettujen tavoitteiden ylittymiseen, mutta tarkistusten jälkeen ohjelma saatiin takaisin 
aikatauluun marraskuun lopulla. EY maksoi vuoden 1997 jälkipuoliskolla neuvoston 
vuonna 1995 hyväksymän 200 miljoonan ecun makrotaloudellisesta avusta maksamatta 
olleet 100 miljoonaa ecua. Marraskuussa keskuspankin oli nostettava tärkeimpiä 
korkoja ja puututtava raskaalla kädellä sekä valuutta- että valtion velkasitoumuslainojen 
markkinoihin, kun Ukrainan valuutta grivna erkani toistuvasti dollariin nähden 
ilmoitetusta vaihtokurssivälistään. Ulkomaankaupan taseet huononevat: kaupan ja 
palvelujen taseen alijäämä kasvoi vuoden 1997 alkupuoliskolla 1,23 miljardiin dollariin, 
kun koko vuonna 1996 se oli ollut 1,1 miljardia dollaria. Rakenneuudistukset ja 
varsinkin yksityistäminen ovat viime kuukausina lähes pysähtyneet. Kokonaisarviona 
Ukrainan riskiä on pidettävä suurena. 
IV. VÄLIMEREN MAAT 
ALGERIA 
Vaikka talouden vakautuminen jatkui vahvana vuonna 1997, Algerian maariski on 
edelleen korkea poliittisen väkivallan laajentumisen ja keskipitkän aikavälin 
talousnäkymien epävarmuuden vuoksi. Näkymien parantumisen edellytyksenä on 
kestävän rauhantilan aikaansaaminen maahan nopeasti. Vaikka kesäkuussa 1997 
järjestettiin parlamenttivaalit ja lokakuussa paikallisvaalit, laittomaksi julistettu Front 
26 
Islamique du Salut (FIS) on ilmoittanut lopettavansa aseellisen vastarinnan, Algerian 
turvallisuustilanne on viime kuukausina huonontunut entisestään. 
IMF:n kanssa sovittuun kolmivuotiseen järjestelyyn tukeutuvan vakauttamis- ja 
rakenneuudistusohjelman toteuttamisessa on edistytty edelleen vuoden 1997 aikana. 
Kaikki IMF:n kesäkuun ja syyskuun lopuksi asettamat tuloskriteerit saatiin täytetyksi. 
Maataloustuotanto on kärsinyt ankarasta kuivuudesta, ja siksi reaalisen BKT:n kasvu jäi 
vain 2,3 %:n tienoille vuonna 1997. Teollisuustuotannon heikkeneminen jatkui vuoden 
1997 aikana, mutta kaasun tuotanto kasvoi yli 8 %. Tiukan rahapolitiikan ansiosta 
kuluttajahintaindeksin kohoaminen 12 kuukauden jaksolle laskettuna jäi lokakuussa 3 
%:iin, kun se oli joulukuussa 1996 ollut 15 %. Vuotuinen inflaatio oli 6 %:n luokkaa. 
Syyskuussa 1997 Algeria päätti muuttaa dinaarin vaihdettavaksi vaihtotasetapahtumien 
osalta ja hyväksyi IMF:n kanssa tehdyn sopimuksen VIII artiklan velvoitteet. Vaihtotase 
ja julkinen talous osoittavat melkoista ylijäämää, nimittäin 6,7 % ja 2,3 % BKT:sta. 
Bruttovaluuttavaranto, joka vuonna 1996 jo oli kaksinkertaistunut 4,2 miljardiin 
dollariin, kasvoi vuoden 1997 loppuun mennessä 7,5 miljardiin dollariin, mikä kattaa 
noin 9 kuukauden tuonnin. Algerian jäljelläoleva ulkomaanvelka, joka vuonna 1996 oli 
73,2 % suhteessa BKT:hen, laski vuoden 1997 loppuun mennessä alle 70 %:iin, ja 
joulukuussa 1997 Algeria maksoi takaisin 250 miljoonaa ecua siitä 500 miljoonan ecun 
makrotaloudellisesta avusta, jonka yhteisö on sille tähän mennessä maksanut. 
Huolimatta jatkuvista ulkomaankaupan ja rahoitusalan rakennemuutoksista sekä 
valtionyritysten rakenneuudistuksista ja yksityistämisestä, Algerian talous ei 
edelleenkään ole riittävän monipuolinen; se on erityisen arka energian 
maailmanmarkkinahintojen ja säätilojen muutoksille. Algerian viranomaiset ovat 
ilmoittaneet, että uuteen järjestelyyn IMF:n kanssa ei pyritä nykyisen, kesäkuussa 1998 
päättyvän ohjelman jälkeen. Siitä huolimatta maan maksutaseen tila on edelleen 
haavoittuva, koska vienti ei ole riittävän monipuolista ja suora ulkomainen 
sijoitustoiminta on liian vähäistä; lisäksi ei ole pääsyä kansainvälisille 
pääomamarkkinoille. Jos öljyn hinta ei lähivuosina kohoa nykyisestä nimellistasosta, 
Algerian ulkoinen rahoitustilanne voi heikentyä merkitsevästi. Algeria tarvitsee 
yhteiskunnallista yhteenkuuluvuutta ja julkista tukea päästäkseen uuteen, ratkaisevaan 
vaiheeseen uudistusprosessissaan, joka tähtää dynaamisen, yksityisomistukseen 
perustuvan talouden kehittämiseen. Kuitenkin lisääntyvä työttömyys ja kasvavat 
yhteiskunnalliset ongelmat, mukaan lukien asuntopula, ovat melko lailla hidastaneet 
uudistuksen tahtia. 
27 
LIITE 
I. SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET YLEISESTÄ TALOUSARVIOSTA KATETTAVIEN 
RISKIEN TILANTEESTA.... 28 
LA TAULUKOT 1 - 3 28 
I.A.l Myönnettyjen lainojen enimmäismäärä (taulukko 1) 28 
l.A.2 Otto-/antolainauksen määrä (taulukko 1) 28 
I.A.3 Vuosittaisten riskien määrä (taulukot 2 ja 3) 29 
I.B TALOUSARVIOSTA TAATTAVAA ANTOLAINAUSTA KUVAAVAT TAULUKOT 30 
I.C ARVIOT EIP:N LAINOJEN ALLEKIRJOITTAMISESTA JA NOSTOISTA 35 
I.D TALOUSARVIOTAKUUN MAKSAMISTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT 36 
I.D.l Otto-ja antolainaus 36 
I.D.2 Kolmansille osapuolille annetut takaukset 36 
n. METODOLOGINEN HUOMAUTUS YHTEISÖN ARVIOIDUSTA, 
TAKUURAHASTOJÄRJESTELMÄN MUKAISESTA LAINAKAPASITEETISTA 
YHTEISÖN ULKOPUOLISILLE MAILLE AJANJAKSONA 1997-1999 (TAULUKKO 4) .37 
II.A YHTEISÖN ULKOPUOLISILLE MAILLE ANNETTAVIEN LAINOJEN TAKUUVARAUS 37 
II.B TAKUURAHASTOON SUORITETTAVIEN MÄÄRIEN LASKENTAPERUSTE 37 
n.C RAHASTOON SUORITETTAVIEN MÄÄRIEN PERUSTE OSITTAISEN TAKUUN TAPAUKSESSA 38 
n.D TAKUURAHASTOON SUORITETTAVAT MÄÄRÄT 38 
ILE TAKUUVARAUKSESSA JÄLJELLÄ OLEVA MARGINAALI 39 
H.F JÄLJELLÄ OLEVA LAINAKAPASITEETTI 39 
HI. MAAKOHTAISET RISKI-INDIKAATTORITAULUKOT 40 
28 
I. SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET YLEISESTÄ TALOUSARVIOSTA 
KATETTAVIEN RISKIEN TILANTEESTA 
I.A Taulukot 1-3 
Taulukoiden 1-3 tarkoituksena on esittää pääomaan ja korkoihin liittyvien takausten ja 
vuosittaisten takaisinmaksujen määrä sellaisten otto- ja antolainojen osalta, jotka 
sisältävät yhteisön talousarviota rasittavan riskin. Luvut esittävät näiden 
rahoitusjärjestelyjen suurimman mahdollisen riskin yhteisölle, joten niitä ei pidä tulkita 
siten, että niiden esittämät määrät tosiaankin katettaisiin talousarviosta. Varsinkin 
taulukon 3 osalta ei ole varmaa, että kaikki kuvatut toimenpiteet tosiasiassa toteutetaan. 
I.A. 1 Myönnettyjen lainojen enimmäismäärä (taulukko 1) 
Myönnettyjen lainojen enimmäismäärä määritellään jokaiseen neuvoston päättämään 
rahoitusjärjestelyyn myönnettyjen pääomien enimmäismäärien summana (katto). 
Yhteisön talousarviota rasittavien riskien määrittämiseksi kokonaisuudessaan on otettava 
huomioon seuraavat tekijät, jotka muuttavat riskiä molempiin suuntiin: 
Riskiä lisäävät tekijät: hyväksyttyjen lainapääomien enimmäismäärään on lisättävä näille 
lainoille lankeava korko, 
Riskiä pienentävät tekijät: 
• EIP:lle annettujen takausten rajaaminen 75 prosenttiin Välimeren alueen maiden 
kanssa allekirjoitettujen lainojen osalta, 
• EIP:lle annettujen takausten rajaaminen 70 prosenttiin neuvoston 14.4.1997 
tekemällä päätöksellä tietyille yhteisön ulkopuolisille maille hyväksytyn 
antolainauksen yhteydessä allekirjoitettujen lainojen osalta sekä riskien jako 
yhteisön ja EIP:n välillä, koska budjettitakaus kattaa eräissä tapauksissa vain 
poliittiset riskit, 
• takaisinmaksetut määrät, koska kyseessä ovat maksutaselainoja lukuun 
ottamatta (jäsenvaltioille) myönnettyjen lainojen enimmäismäärät eivätkä 
hyväksytyt, kuolettamattomat lainat, 
• myönnettyjä määriä ei välttämättä käytetä kokonaan. 
I.A. 2 Otto-/antolainauksen määrä (taulukko 1) 
Kyseessä on tiettynä päivämääränä velallisen nostamista lainoista jäljellä oleva, 
takaisinmaksettava lainapääoma. 
Toisin kuin edellisessä ryhmässä, tähän eivät sisälly nostamattomat lainat eivätkä 
nostettujen lainojen takaisinmaksetut määrät. Se kuvaa tiettynä päivämääränä "olemassa 
olevia" lainoja. 
29 
IA. 3 Vuosittaisten riskien määrä (taulukot 2 ja 3) 
Määrä saadaan arvioimalla erääntyvien pääomien ja korkojen määrä jokaisena 
varainhoitovuotena. 
Määrä lasketaan: 
a) joko ainoastaan nostettujen lainojen osalta (taulukko 2) 
Tällöin takaisinmaksettava pääoma vastaa lainan määrää; 
b) tai nostettujen lainojen, päätettyjen mutta nostamattomien lainojen ja 
komission ehdottamien, päätöstä odottavien lainojen osalta (taulukko 3). 
Tässä tapauksessa takaisinmaksettava pääoma vastaa myönnettyjen lainojen 
enimmäismäärää, johon on tarvittaessa lisättävä komission ehdottamien 
rahoitustoimenpiteiden määrät, joista ei vielä ole tehty päätöstä. 
30 
LB Talousarviosta taattavaa antolainausta kuvaavat taulukot 
TAULUKKO 5• 
Otto- ja antolainaus jäsenvaltioille 
JlMnvaMo*» annettujen lainasitoumusten tianteen kehitys vuosipuolskon aikana 
MAA 
KREIKKA 
fTAUA 
EURATOM 
NCI 
YHTEENSA Viittaukset 
paatoksiin 
.. 
91/136/ETY 
93/67/ETY 
77/270-271/Euratom 
80/29/Euratom 
82/170/Euratom 
85/537/Euratom 
907212/Euratom 
78/870/ETY 
81/19/ETY(1) 
81/1013/ETY(2) 
82/169/ETY 
83/200/ETY 
87/182/ETY Platosten 
päivämäärät 
4.3.91 
18.1.93 
29.3.77 
20.12.79 
15.3.82 
5.12.85 
23.4.90 
16.10.78 
20.1.81 
14.12.81 
15.3.82 
19.4.83 
9.3.87 Lainojen 
kesto 
vuosia 
6 
6 
6 
(3) 
(3) Lainananto 
- paatetyt lainat (a) 
- osittain nostotut lainat (b) 
- kokonaan nostotut lainat (c) 
- viola nostamattomat lainat (d) 
(c) 
(d) 
(d) 
(c) 
(c) 
(d) 
(d) 
(c) 
(c) 
(c) 
<bX«) 
(dX4) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) Paatetyt 
maarat 
2 200,00 
1000,00 
600,00 
600,00 
8 000,00 
2000,00 
2 000,00 
2 000,00 
2 000,00 
4 000.00 
500,00 
500,00 
1000,00 
1000,00 
1000,00 
6 830,00 
1000,00 
1000,00 
80,00 
1000,00 
3 000,00 
750,00 
21 030,00 Sttoumukset 
1.07.97 
500.00 
3 454.50 
119.60 
327.30 
4 401,40 Vuosipuoliskon afcana 
toteutetut toknonpitoet 
Nostotut 
maarat 
0,00 Takaisin maksstut 
maarat 
1.30 
110.70 
112,00 SMoumukset 
31.12.S7 
500,00 
3447,80 
118,40 
218.60 
4 284,80 0J 
I 
(5) 
(1) Poikkeuksellinen tuki vuoden 1980 maanjäristyksestä kärsineiden Italian alueiden jälleenrakentamiseen. 
(2) Poikkeuksellinen tuki vuoden 1981 maanjäristyksestä kärsineiden Kreikan alueiden jälleenrakentamiseen. 
(3) Pitkäaikaiset lainat, joiden eräpäivät riippuvat maksupäivistä. 
(4) Neuvosto on päättänyt ulottaa 21 päivänä maaliskuuta 1994 annetulla päätöksellä 94/179/Euratom Euratomin lainat hankkeiden rahoitukseen eräissä yhteisön ulkopuolisissa valtioissa. 
Kertomuksen antamispäivänä ei ollut myönnetty yhtään lainaa yhteisön ulkopuolisille valtioille. 
(5) Poikkeama johtuu muiden valuuttojen valuuttakurssien vaihtelusta suhteessa ecuun. 
TAULUKKO H. 11» 
Rahoitusapuna annetut lainat yhteisön ulkopuolisille valtioille 
Lainasftoumustlanteen kehity* vuosipuotskon aikana edunsaafavartioittain ja ryhennyserittam 
mfoonaaecua 
MAA 
UNKARI 
l.eri 
2. art 
TSEWNTASAVALTA 
l.eri 
2. art 
SLOVAK1ANTASAV. 
l.eri 
2.eri 
BULGARIA 1 
l.eri 
2.eri 
BULGARIA II 
l.eri 
2.eri 
ROMANIA 1 
l.eri 
2.eri 
ROMANIAN 
ROMANIA HI 
l.eri 
2.eri 
BALTJANMAAT 
VIRO 
l.eri 
2.eri 
LATVIA 
l.eri 
2.eri Vttttaukset 
paatoksiin 
91/310/ETY 
91/106/ETY 
91/106/ETY 
91/311/ETY 
92/51 l/ETY 
91/384/ETY 
92/551/ETY 
94/369/EY 
92/542/ETY piivimiirit 
24.6.91 
25.2.91 
25.2.91 
24.6.91 
19.10.92 
22.7.91 
27.11.92 
20.6.94 
23.11.92 wMltO|9ti 
kasto 
vuosia 
7 
5 
7 
5 
7 
5 
7 
5 
7 
7 
7 
6 
7 
7 
-
7 
-
7 
-EripiWit 
18.3.98 
15.12.97 
18.3.98 
15.12.97 
18.3.98 
15.12.97 
18.3.98 
15.12.97 
7.12.2001 
29.8.2003 
1.2.99 
18.3.98 
26.2.2000 
20.11.2002 
-
31.3.2000 
-
31.3.2000 
-Lamananto 
• piitetyt lainat (a) 
- osMtain nostetut lainat (b) 
- kokonaan nostetut lainat (c) 
• viettnostamattomat lainat (d) 
(c) 
(a) 
(c) 
(a) 
(c) 
(a) 
(c) 
(a) 
(c) 
(O 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(d) 
(c) 
(d) Piitetyt 
miirit 
180,00 
100,00 
80,00 
250,00 
123,30 
126,70 
125,00 
61,70 
63,30 
290,00 
150,00 
140,00 
110,00 
70.00 
40,00 
375,00 
190,00 
185,00 
80,00 
125,00 
55,00 
70,00 
220,00 
40,00 
20,00 
20,00 
80,00 
40,00 
40,00 SMoumukset 
1.07.97 
100.00 
80,00 
123,30 
126.70 
61.70 
63.30 
150,00 
140,00 
70.00 
40,00 
190.00 
185,00 
80,00 
55.00 
0,00 
20,00 
0.00 
40,00 
0.00 VuosipuoHskon aikana 
toteutetut tobnenpKeet 
Nostetut 
miirit 
70.00 TakaJsht 
maksetut 
miirit 
80.00 
126.70 
63.30 
140,00 
5.00 SMoumukset 
31.12.97 
100.00 
0.00 
123,30 
0,00 
61,70 
0,00 
150,00 
0,00 
70,00 
40,00 
190.00 
185,00 
80.00 
55.00 
70,00 
15,00 
0.00 
40.00 
0.00 J 
I 
TAULUKKO 5b (2) 
Rahoitusapuna annetut lainat yhteisön ulkopuolisille valtioille 
LainashoumustManteen kehitys vuosipuoliskon aikana edunsaajavaltioittain Ja ryhennysertttiin 
mQoonaa ecua 
MAA 
UETTUA 
l.eri 
2.eri 
MOLDOVA 1 
l.eri 
2.eri 
MOLDOVA II 
UKRAJNAI 
UKRAINAH 
1/2 era! 
1/2 erU 
2.eri 
VALKO-VENAJA 
l.eri 
2.eri 
Emmen Jugoslavian 
tasavatta Makedonia 
l.eri 
2.eri 
ALGERIA 1 
l.eri 
2. era 
ALGERIA II 
l.eri 
2. era 
ISRAEL 
ENT. NL:N TASAVALLAT(*) 
YHTEENSA ViMtaukset 
paatoksiin 
94/346/EY 
98/242/EY 
94/940/EY 
95/4427EY 
95/132/EY 
97/471/EY 
91/510/ETY 
94/938/EY 
91/408/ETY 
91/658/ETY Piitosten 
piiVimiirit 
13.6.94 
25.3.96 
22.12.94 
23.10.95 
10.4.95 
22.07.97 
23.9.91 
22.12.94 
22.7.91 
16.12.91 Lainojen 
kesto 
vuosia 
7 
7 
10 
10 
10 
10 
10 
10 
10 
-
15 
-
5 
7 
7 
-
5 
3 Eripiivit 
27.7.2000 
16.8.2002 
7.12.2004 
8.8.2005 
30.10.2006 
28.12.2005 
29.8.2006 
30.10.2006 
28.12.2005 
-
27.09.2012 
-
15.12.97 
17.8.2001 
27.11.202 
-
15.12.97 
28.9.97 Lainananto 
-piitetyt lainat (a) 
- osMtabi nostetut lainat (b) 
• kokonaan nostetut lainat (c) 
- vieil nostamattomat lainat (d) 
(c) 
(b) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(d) 
(c) 
(d) 
(a) 
(c) 
(c) 
(d) 
(a) Piitetyt 
miirit 
100,00 
50,00 
50.00 
45,00 
25,00 
20,00 
15,00 
85,00 
200,00 
55,00 
30,00 
25,00 
40,00 
25,00 
15,00 
400,00 
250,00 
150.00 
200,00 
100,00 
100,00 
160,00 
1250,00 
4 205,00 SMoumukset 
1.07.97 
50,00 
25,00 
25,00 
20,00 
15.00 
85,00 
50.00 
50,00 
0.00 
30,00 
0,00 
0,00 
0,00 
250,00 
150,00 
100.00 
0,00 
160.00 
331,30 
2 866.30 VuosipuoHskon aflcana 
imlia.^Mi.rf l.iti.. • .i .ilia mt 
loiouistut UMmenpneei Nostetut 
miirit 
100,00 
25,00 
195.00 Takaism 
maksetut 
miirit 
250,00 
160.00 
115,30 
940,30 SMoumuksat 
31.12.97 
50.00 
25.00 
25,00 
20,00 
15,00 
85,00 
50.00 
50.00 
100.00 
30.00 
0,00 
25,00 
0,00 
0.00 
150.00 
100,00 
0.00 
0,00 
216,00 
2 121,00 I 
(A) 
I 
o 
CUADHO* 
GARANT1A DE LOS PRÉSTAMOS AL BEI 
ZONAGEOGRAFICA 
MED. protocoloa ftnanc(1) 
MED. Coop, rtorizontal 
TOTAL MED. 
PECO I 
PECO II 
PVDWOAI 
PVD-ALAII 
PVD-ALAII 
SUDAFRICA 
Nuevoa mandates 
TOTAL Rafarandas da 
laadaeisionaa 
R/1762/92/CEE 
90/62/CEE(4) 
91/2S2/CEE(5) 
93/696/CE(6) 
93/115/CEE 
96/723/CE 
98/723/CE 
957207/CE 
97/256/CE(7) Fachasdalaa 
dedatonea 
8.03.77 
29.08.92 
12.02.90 
14.05.91 
13.12.93 
15.02.93 
12.12.96 
12.12.96 
01.06.95 
14.04.97 Tipo da 
gararrtia 
75% (2) 
75% (2) 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
70% 
100% 
70% Duradonde 
loaprastamoa 
(aftos) 
15 
15 
15 
15 
15 
15 
15 
15 
15 
15 Fachas da 
toa contratoe da 
garantia 
30.10.78/10.11.78 
09.11.92/18.11.92 
24.04.90/14.05.90 
19.01.93/04.02.93 
22.07.94/12.08.94 
04.11.93/17.11.93 
18.03.97/26.03.97 
21.10.97 
04.10.95/16.10.95 
25.07.97/29.07.97 Impoftaa 
aprobadoa 
6082 
1800 
7862 
1000 
700 
3000 
750 
153 
122 
300 
7105 
20992 Prastamos Iwiiiauoa 
a 1.07.97 
5385 
1800 
7185 
(3) 
928 
700 
3000 
647 
50 
0 
176 
75 
12761 a lo largo del 
eemeetro 
15 
0 
15 
(3) 
0 
-
-
10 
103 
52 
124 
2488 
2792 Saldo pandiente 
a 1.07.97 
2321 
466 
2787 
664 
380 
486 
250 
51 
0 
56 
0 
4674 a 31.12.97 
2469 
779 
3248 
691 
437 
761 
307 
78 
0 
100 
144 
5765 I 
(1) De los cuales 1500 mWones da ecus en favor de Espana, Gracia y Portugal. 
(2) Garante globalizada al 75% del conjunto de k» crédites abiertos en concepto de operaciones de préstamo previstas madiante un contrato de garantfa entre la Comunidad y el BEI en fâchas 30.10.78 y 10.11.78 
Ademas. y de forma exceptional, una garantJa dat 100% cubre los créditas otorgados en el man» de ia ayuda de emergencia a Portugal con arregto a las disposiciones de la Decision del Conaajo de 7 de octubre de 1975. 
(3) La parta garanttzada por la Comunidad as de 5435,9 mJllones da ecus, de k» que 141,5 millooes de ecus se garantJzan al 100% a Portugal. 
(4) Paises tercaros beneficiarios: Potonia, Hungria. 
(5) Paises tarceros beneficiarios: Repûblicas Checa y Eslovaca, Bulgaria y Rumania. 
(6) Paises tarceros beneficiarios: Potonia, Hungria, Republics Checa y Repûblica Eslovaca. Bulgaria. Rumania. Estadoe Balticos y Albania. 
(7) Patsas tarceros beneficiarios: los de Europa Central y Orientai, los madUarranaos, los da America Latina y Asia, asl como Sudâfrica. 
35 
I.C Arviot EIP:n lainojen allekirjoittamisesta ja nostoista 
EIP on itse toimittanut luvut, joita on käytetty taulukon 3 laadintaan tarvittavien oletusten 
laskemiseksi ja jotka koskevat ELP:n omista varoistaan myöntämiä lainoja yhteisön 
ulkopuolisille maille. 
Arviot lainojen allekigoittamisesta 
Allekirjoitettavien lainojen määrä oli kertomuksen antamispäivänä 4.838 miljoonaa ecua. 
Määrä jakautuu seuraavasti: 
Vaiimeri: vanhat valtuudet (Syyriaa koskevat poytakirjat) 225 miljoonaa ecua 
valimeri: 1 376 miljoonaa ecua 
KIE: 2 054 miljoonaa ecua 
ALA: paatos joulukuussa 1996 70 miljoonaa ecua 
ALA: 738 miljoonaa ecua 
Etela-Afrikka: 375 miljoonaa ecua 
Arviot lainojen nostoista 
Allekirjoittamatta olevien lainojen nostojen arvioidaan jakautuvan seuraavasti: 
allekirjoitusvuosi: 0 %, 2. vuosi: 10 %, 3. - 5. vuosi: 25 % vuodessa, 6. vuosi: 15 %. 
Kertomuksen antamispäivänä jo allekirjoitetuista lainoista oli nostamatta 7 417 miljoonaa 
ecua. Määrä jakautuu seuraavasti^: 
Valimeri: 2 513 miljoonaa ecua, 
KIE: 4 052 miljoonaa ecua, 
ALA 653 miljoonaa ecua, 
Etela-Afrikka: 199 miljoonaa ecua. 
5 Luvut perustuvat työhypoteesiin, jonka mukaisesti lainoista nostetaan 25 prosenttia vuodessa neljän 
vuoden aikana, ja lainat annetaan keskimäärin 15 vuodeksi, joista kolmena vuotena maksetaan 
ainoastaan lainan korkoja. 
36 
I.D Talousarviotakuun maksamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt 
ID.I Otto-ja antolainaus 
Euroopan yhteisö ottaa rahoitusmarkkinoilta lainaa otto- ja antolainaustoimintaansa varten 
siirtääkseen lainan tuoton samoin korko- ja aikaehdoin jäsenvaltioiden (maksutaseet), 
yhteisön ulkopuolisten maiden (keskipitkän aikavälin rahoitusapu) tai yritysten (NO, 
Euratom) käyttöön. 
Antolainojen takaisinmaksulla on katettava yhteisön liikkeelle laskemien lainojen 
erääntyminen. Jos lainansaaja myöhästyy takaisinmaksun suorittamisessa, komission on 
maksettava lainansa takaisin määräpäivänä omista varoistaan. 
Jos yhteisön myöntämän lainan edunsaajan maksu viivästyy, budjetti takauksen 
maksamiseksi tarvittavat varat otetaan käyttöön seuraavilla tavoilla: 
a) kassavarojen väliaikaisella käytöllä yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen 
88/376/ETY, Euratom soveltamisesta 29 päivänä toukokuuta 1989 annetun 
neuvoston asetuksen N:o 1552/89 12 artiklan mukaisesti. Tämä rahoituskeino 
otetaan käyttöön, jotta yhteisö voisi suorittaa lainan takaisinmaksun välittömästi 
määräpäivänä silloin kun lainansaajan maksu viivästyy. 
b) jos maksun viivästyminen varmistuu kolmen kuukauden kuluttua sen erääntymi­
sestä, komissio pyytää takuurahastoa suorittamaan laiminlyödyn maksun. 
Komission tavoitteena on tällöin saada korvaus kassavaroistaan suorittamista 
maksuista. 
c) määrärahasiirtomenettelyllä, jonka avulla takauksia koskevaan budjettikohtaan 
saadaan laiminlyödyn maksun suorittamiseksi tarvittavat määrärahat. Ne otetaan 
ensisijaisesti takuuvarauksessa käytettävissä olevasta marginaalista. 
Määrärahasiirtoa käytetään, kun takuurahaston käytettävissä olevat varat eivät 
riitä, ja siihen tarvitaan budjettivallan käyttäjältä ennakkoon hankittava lupa. 
d) käyttämällä uudelleen määriä, jotka on peritty takaisinmaksun aiemmin 
laiminlyöneiltä lainanottajilta, joiden osalta yhteisön talousarviosta on maksettu 
takauksia. Tämä keino mahdollistaa maksun lyhyen määräajan kuluessa sillä 
varauksella, että perityt määrärahat ovat käytettävissä. 
I.D.2 Kolmansille osapuolille annetut takaukset 
Kolmansille osapuolille annetuissa takauksissa yhteisö on rahoituslaitosten, kuten Euroopan 
investointipankin (EL?) antamien lainojen takaajana. EIP:n huomatessa, että lainansaaja ei 
maksa takaisin sovitussa määräajassa sellaista lainaa, jolla on takaus, se pyytää yhteisöä 
takaussopimusten mukaisesti maksamaan maksunsa laiminlyöneen velallisen erääntyneet 
suoritukset. Takaus on maksettava viimeistään kolme kuukautta sen jälkeen kun yhteisö on 
vastaanottanut EIP:n maksupyynnön. EIP hoitaa lainaa hyvän pankkitavan mukaisesti 
huolella ja on velvollinen vaatimaan erääntyneitä maksuja sen jälkeen kun vakuus on 
asetettu maksuun. 
Takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille annetun asetuksen 
voimaantulosta lähtien rahaston hallinnosta tehdyssä yhteisön ja EIP:n välisessä 
37 
sopimuksessa määrätään, että EIP:n vaatiessa takauksen maksamista takaisinmaksun 
laiminlyönnin vuoksi, komissio antaa pankille valtuudet nostaa laiminlyöntejä vastaavat 
määrät takuurahaston tililtä kolmen kuukauden kuluessa. 
Jos rahaston varat eivät riitä takauksen maksamiseen, sovelletaan otto- ja antolainojen 
takaustoimenpiteille säädettyjä yksityiskohtaisia sääntöjä. 
II. METODOLOGINEN HUOMAUTUS YHTEISÖN ARVIOIDUSTA, 
TAKUURAHASTOJÄRJESTELMÄN MUKAISESTA LAINAKAPA-
SITEETISTA YHTEISÖN ULKOPUOLISILLE MAILLE 
AJANJAKSONA 1997-1999 (TAULUKKO 4) 
II.A Yhteisön ulkopuolisille maille annettavien lainojen takuuvaraus 
Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 29 
päivänä lokakuuta 1993 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa määrätään Eurooppa-
neuvoston Edinburghin kokouksen päätelmien mukaisesti, että Euroopan yhteisöjen yleiseen 
talousarvioon tehdään varaus yhteisön ulkopuolisten maiden lainojen takuita varten. 
Varauksen tarkoituksena on kattaa takuurahaston rahoitustarpeet ja tarvittaessa ne 
takausvaatimukset, joiden määrä ylittää rahastossa käytettävissä olevat varat ja jotka voidaan 
näin rahoittaa talousarviosta. 
Takuuvarauksen määrä on sama kuin rahoitusnäkymissä, eli 300 miljoonaa ecua vuoden 
1992 hintoina. Varauksen määrä on 338 miljoonaa ecua vuonna 1998. 
Edellytykset varauksen varojen käyttöön ottamiseksi, käyttämiseksi ja rahoittamiseksi 
määritellään seuraavissa säädöksissä: 
• neuvoston päätös 94/729/EY, tehty 31 päivänä lokakuuta 1994, talousarviota 
koskevasta kurinalaisuudesta 
• neuvoston asetus (EHTY, EY, Euratom) N:o 2730/94, annettu 31 päivänä lokakuuta 
1994, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan 21 päivänä 
joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen muuttamisesta 
• neuvoston päätös 94/728/EY, tehty 31 päivänä lokakuuta 1994, Euroopan yhteisöjen 
omista varoista. 
II.B Takuurahastoon suoritettavien määrien laskentaperuste 
Rahastolle suoritettavat määrät lasketaan käyttämällä voimassa olevaa takausprosenttia, eli 
70, 75 tai 100 prosenttia: 
- neuvoston hyväksymiin lainatakauksiin sekä komission ehdottamiin ja 
valmistelemiin lainatakuisiin rahoitusselvityksissä esitettyjen allekirjoitettujen 
laina-arvioiden perusteella (EIP:n lainat, Euratomin lainat), 
- neuvoston hyväksymiin lainoihin (rahoitusapuna annetut lainat) sekä komission 
ehdottamiin ja valmistelemiin lainoihin. 
38 
Takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille 31 päivänä lokakuuta 
1994 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2728/94 liitteessä, jossa esitetään 
takuurahastolle suoritettavia maksuja koskevat yksityiskohtaiset säännöt, määrätään, että 
otto- ja/tai antolainaustoimenpiteissä tai annettaessa takauksia rahoituslaitoksille osana 
usealle vuodelle jakautuvaa runkojärjestelmää, jonka tavoite on liiketaloudellinen ja 
rakenteellinen, maksut rahastoon suoritetaan vuotuisina erinä komission ehdotukseen 
liitetyssä rahoitusselvityksessä esitettyjen vuosittaisten määrien perusteella, jotka 
tarvittaessa mukautetaan neuvoston päätöksen perusteella. 
Yhteisön muiden otto- tai antolainaustoimenpiteiden osalta (esim. yhteisön ulkopuolisten 
maiden maksutaseiden tukemiseen annetut lainat), jotka maksetaan yhdessä tai useammassa 
erässä, rahastoon suoritettava määrä lasketaan neuvoston päättämän toiminnan 
kokonaismäärän perusteella. 
Takuurahaston perustamisesta annetun asetuksen liitteessä määrätään, että (usealle vuodelle 
jakautuvissa toimenpiteissä) toisesta vuodesta alkaen korjataan rahastoon maksettavia 
määriä edellisen vuoden joulukuun 31. päivänä todetulla edellisen maksun perustana olleen 
arvion ja saman vuoden kuluessa toteutuneiden allekirjoitettujen lainojen määrän 
erotuksella. Mahdollinen erotus edelliseen vuoteen maksetaan seuraavana vuonna. 
Liitteessä määrätään edelleen, että komission aloittaessa maksumenettelyn se tarkistaa, 
missä määrin aikaisemmin rahoitettuja toimenpiteitä on toteutettu ja jos sitoumusten alun 
perin vahvistettuja määräaikoja ei ole noudatettu, ehdottaa, että tämä otetaan huomioon 
laskettaessa ensimmäistä seuraavan varainhoitovuoden alussa suoritettavaa maksua jo 
vireillä olevan toiminnan osalta. 
Vuoden 1997 toisella puoliskolla budjettivallan käyttäjä hyväksyikin määrärahasiirron 
58/97, jonka tarkoituksena on kattaa takuurahaston lainatoimet yhteisön ulkopuolisille 
maille (lainat Bulgarialle, entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle, Georgialle ja 
Armenialle). 
II.C Rahastoon suoritettavien määrien peruste osittaisen takuun tapauksessa 
EIP:n lainoissa, joissa takaus on 75 prosenttia kokonaissummasta, varat rahastoon 
suoritetaan 75 prosentin perusteella hyväksyttyjen toimenpiteiden kokonaismäärästä. 
Neuvoston 14.4.1997 myöntämien lainojen takuun enimmäismäärä on 70 prosenttia 
avattujen luottojen yhteismäärästä. Käytetty peruste on 70 prosenttia allekirjoitettavien 
lainojen kokonaismäärää koskevasta vuosiennusteesta. 
II.D Takuurahastoon suoritettavat määrät 
Takuurahastoon suoritettavien maksujen määrät saadaan soveltamalla edellä määriteltyyn 
laskentaperusteeseen suoritettavia osuuksia eli 14:ää prosenttia. 
Takuurahastosta annetun asetuksen 2 ja 4 artiklassa säädetään, että rahastoa rahoitetaan 
Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta suoritetuilla maksuilla, jotka ovat 14 prosenttia 
toimenpiteiden pääoma-arvosta kunnes rahasto saavuttaa tavoitesumman. Koska 
tavoitesumma saavutettiin 31.12.1997, asetusten mukaisesti komissio tekee ehdotuksia, 
39 
joissa suoritettava määrä tarkastellaan uudelleen. Nämä ehdotukset esitetään komission 
takuurahaston perustamisesta annetun asetuksen 3 artiklan mukaisesti antamassa 
kokonaiskertomuksessa takuurahaston toiminnasta. 
ILE Takuuvarauksessa jäljellä oleva marginaali 
Takuuvarauksessa jäljellä oleva marginaali määritetään varauksen ja takuurahaston 
rahoittamista koskevan budjettikohdan välisen erotuksen perusteella. 
II.F Jäljellä oleva lainakapasiteetti 
Jäljellä oleva lainakapasiteetti merkitsee lainoja, jotka vastaavat varauksessa jäljellä olevaa 
lainamarginaalia, voimassa olevat takausprosentit huomioon ottaen. 
40 
in. MAAKOHTAISET RISKI-INDIKAATTORITAULUKOT 
-41 
Maariakl-indlkaattortt 
Maa: Bulgaria 
Raaaliaen BKT:n kasvu (%) 
TeoHiauustuotanto (muutosproaantti) 
Tydttomyysaste (jakaon loppu) 
Inflaatk) (joulukuu/joulukuu) 
Valuuttakurssi (lev/USD) (jakson loppu) 
JulkJsyhteiaojen rahottuaaaama (% BKT:atl) 
Makautaaa 
Tavaroidan Ja parvelujen vtenrj (mljardia doKarla) 
Vaihtotaae(% BKT:stt) 
Ulkomaistan auorian sijoitusten nattotuonti (mljoonaa dollaria) 
Vtaaflinen valuuttavaranto, mukaan lukien kulta (jakson loppu) 
-mljardia dollaria 
-tavaroidan ja palvelujen tuonnin arvoa vastaavina kuukausina 
Ulkomaanvalka 
Ulkomaanvelka vaihdattavina valuuttoina 
(mljardia dollaria, jakson loppu) 
Vaihdattavina valuuttoina otevan valan horto (mljardia doHaria) 
plioma 
korko 
Ulkomaanvalka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja parvalujan vienti (%) 
Velanhoitomenot/tavaroiden ja parvalujan vianti (%) 
EnMntynaet maksut (koroista ja pUomasta. mljardia dollaria) 
Valan huojarrtamissopimuksat ja uudeUeenjiriesteryt 
EU:n rlakian indlkaattorit 
EU.n riskVEU.n kokonaisnski (%) 
EU:n riaki/ulkomaanvalka (%) 
EU:n riski/tavarokten ja parvalujan vianti (%) 
IMF:njirjaataryt 
Tyyppi 
(Piiviys) 
Aikataulusaa 
Markklnoldan Juottokelpolsuusnlkemyksen Indlkaattorit 
Moody's: pitkiaikaisen valuuttamftaraisen varainhankinnan luokitus (jakson loppu) 
S&P: prtkaaikaisen valuuttamaardlsen varainhankinnan luokitus (jakson loppu) 
Euromoney 
Sija kiokituksessa 
(maJdan lukumlAri) 
The Institutional Investor 
Sija luokrtuksessa 
(maiden lukumafira) 
Riskluokitus alavtlttaat 
(D 
(2) 
(2) 
(3) 1995 
2,1 
8,6 
11.6 
32,8 
70,7 
-5.7 
7 
-0,5 
90 
1.5 
2,8 
10,2 
0,9 
0.3 
0,6 
79 
151 
14 
none 
none 
7,3 
5,7 
7.7 
-
none 
none 
03/95 09/95 
90 90 
(187) (181) 
03/95 09/95 
93 94 
(135) (135) 
21.9 22.2 1996 
-10.9 
-8,3 
12,5 
310,8 
487,4 
-11 
6,3 
0.9 
115 
0.8 
1.6 
9,6 
1.0 
0,4 
0,6 
99 
159 
17 
none 
none 
8.1 
6.5 
10.0 
SBA 
(7/96-2/98) 
no (4) 
none 
none 
03/96 09/96 
99 92 
(178) (178) 
03/96 09/96 
92 93 
(135) (135) 
23.1 23.5 1997 
-7,4 (5) 
-11,5 (6) 
13,7 
580,0 
1792,0 
-3.1 (5) 
3.0 (01/97-08/97) 
n.a. 
328,0 (01/97-09/97) 
2,3 
4,6 
9,7 (06/97) 
0,5 (06/97) 
0,3 (06/97) 
0,2 (06/97) 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
none 
none 
5,7 
4,8 (01/97-06/97) 
15.5 (01/97-06/97) 
SBA 
(6/97-5/98) 
yes 
B3 
none 
03/97 09/97 
111 96 
(179) (180) 
03/97 09/97 
97 99 
(135) (135) 
22.5 22.2 
(1) (2) (3) Katso selitysosa 
(4) SBA keskeytetty 9/96. 
(5) Alustava tieto 
(6) Vuoden 1997 9 ensimmäistä kuukautta venattuna samaan ajanjaksoon v. 1996. 
42-
Maartsklosorttlmet 
Maa:Taekkl 
ReaaUsan BKT:n kasvu (%) 
Taollisuustuoamto(muutosprosantti) 
TydttOmyysaste (jakson loppu) 
Irrflaatk) (joulukuu/joulukuu) 
Valuuttakurssi (konma/USD) (jakson loppu) 
Julkisytitelsojen rahottuaaaama (% BKT:sta) 
Maksutaaa 
Tavaroiden ja parvalujan vianti (mljardia dollaria) 
Vaihtotasa (% BKT:sta) 
Ulkomaisten suorien sgoKusten nettotuonti (mifjoonaa dollaria) 
VkaMnen valuuttavaranto (jakson loppu) 
-mljardia dollaria 
-tavaroidan ja parvalujan tuonnin arvoa vastaavina kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka vaihdattavina valuuttoina 
(mittardia doHaria. jakson loppu) 
Vaihdattavina valuuttoina otovan valan note (majardia dollaria) 
paaoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
UlkomaanvalkaAavaroidan ja parvelujen vianti (%) 
Velanholtomanot/tavaroidan ja parvelujen vianti (%) 
Eraantynaat maksut (koroista ja paaomasta, m^oonaa doHaria) 
Velan huojantamissopimuksat ja uudaHeanjarjesteryt 
EU:n riakien Indlkaattorit 
EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) 
EU:n riski/ulkomaanvalka (%) 
EU:n riskl/tavaroiden ja parvalujan vianti (%) 
IMF:njarjeatelyt 
Tyyppi 
(Paivays) 
Aikataukissa 
Markkinoldan luottoketpoisuusnakemyksen Indlkaattorit 
Moody's: prtkaaikaisen vakjuttarnaanlisan varainhankinnan luokitus (jakson loppu) 
S&P: pKkaatkaJsen vakmttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson loppu) 
Euromonay 
Stya kJOkRuksassa 
(maiden kikumaara) 
The Institutional Investor 
Sija kiokituksessa 
(maiden kikumaara) 
Riskiluokitus alavttttaat 
(D 
(2) 
(2) 
(3) 1095 
4.8 
8.7 
2.9 
7,9 
26,6 
0.3 
28,18 
-2,9 
2526 
14 
5,6 
16,5 
2.6 
2 
0.6 
35.1 
58,6 
9.2 
none 
none 
5,8 
2,6 
2.5 
-
Baa1 (09/95) 
A 
03/95 09/95 
35 41 
(187) (181) 
03/95 09/95 
33 30 
(135) (135) 
55.8 58.4 1996 
4.4 
6,8 
3.5 
8.6 
27.1 
-0,4 
29,654 
•8.6 
1388 
12.4 
4.4 
20,4 
3.8 
3 
0,8 
39.2 
68.8 
12,8 
none 
none 
7.3 
2,8 
1.9 
-
Baa1 
A 
03/96 09/96 
36 35 
(178) (178) 
03/96 09/96 
30 29 
(135) (135) 
60.1 62.0 1997 
1.1 
2.3 
5.2 
10 
34.4 
-1.7 
21.5 
-7.4 
845 
11 
4.6 
21,2 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
41.3 
73.8 
n.a. 
none 
none 
5,9 
2.3 
2.2 
. 
Baal 
A 
03/97 09/97 
37 37 
(179) (180) 
03/97 09/97 
28 28 
(135) (135) 
62.8 63.1 «> 
(S) 
(08/87) 
(01/87-OW97) 
(01/97-08/87) 
(01/97-0*97) 
(10/97) 
(10/97) 
(08/97) 
(06/87) 
(06/87) 
(0607) 
(06/97) 
d)(2)(3) Katso seHtysosa. 
(4) Vuodan 1997 9 ensimmäistä kuukautta verrattuna 
(5) Vuoden 199711 ensimmäistä kuukautta verrattuna ajanjaksoon v. 1996. 
ajanjaksoon v. 1996. 
43 
Maariakloaolttlmat 
Maa.VIro 
ReaaUsen BKT:n kasvu (%) 
TeoMsuustuotanto (muutosprosentti) 
Tydttdmyyaaste (jakson loppu) 
Inflaatto (Joulukuu/joulukuu) 
Valuuttakurssi (kruunu/USD) (jakson loppu) 
Julklsyhteisojen rahottuaaaama (% BKT:sU) 
Makautaaa 
Tavaroiden vianti (miljoonaa dollaria) 
Vahtotase (% BKT:sta) (pi. vkalliset siirrot) 
Ulkomaistan suorien sijottusten nettotuonti (miljoonaa dollaria) 
Wallinen valuuttavaranto (jakson loppu) 
•miljoonaa dollaria 
-tavaroidan tuorwiin arvoa vastaavlna kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka vaihdattavina valuuttoina (ml. velka IMF:lle) 
(miljoonaa dollaria, jakson loppu) 
Vaihdattavina valuuttoina olevan valan hoito (miljoonaa dollaria) 
paaoma 
korko + maksutlMF:(le 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ukoinaanvalka/hyOdykkaiden vianti (%) 
Valanhoitomanot/hyOdykkeiden vienti (%) 
Eraantyneet maksut (koroista ja paaomasta, miljoonaa dollaria) 
Valan huojentamissopimukset ja uudelleenjarjestelyt 
EU:n risklan Indlkaattorit 
EU:n riski/EU:n kokonalsriski (%) 
EU:n riski/ulkomaanvelka (%) 
EU:n riski/hyodykkeiden vienti (%) 
IMF.njarjastalyt 
Tyyppi 
(Patvays) 
Aikataukissa 
Markklnoldan luottokalpolauuanakamyksan Indlkaattorit 
Mood/s: pKkaaikaisan valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson loppu) 
S&P: prtkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson loppu) 
Euromoney 
Sija kiokituksessa 
(maktan kikumaara) 
The Institutional Investor 
Sija kJOkRuksessa 
(maiden kikumaara) 
Riskiluokitus alaviitteet 
(4) 
(D 
(2) 
(2) 
(3) 1995 
4.3 
1.4 
4.1 
28.9 
11,5 
-1.2 
1838 
-7,4 
199 
583 
2.7 
268.6 
21,0 
6,0 
15,0 
7,5 
14.6 
1.1 
none 
none 
0.5 
18,5 
2,2 
SBA 
(4/95-6/96) 
yes 
none 
none 
03/95 09/95 
66 76 
(187) (181) 
03/95 09/95 
79 79 
(135) (135) 
25.4 26.3 1996 
4,0 
1.1 
4,3 
14.8 
12.0 
-1.5 
2074 
-11.7 
111 
640 
2,4 
295,2 
51,2 
27.5 
23,7 
6,8 
14.2 
2,5 
none 
none 
0,5 
13.8 
2.0 
SBA 
(7/96-8/97) 
yes 
none 
none 
03/96 09/96 
73 71 
(178) (178) 
03/96 09/96 
76 71 
(135) (135) 
28.9 31.1 1997 
11.7 (5) 
13,4 
3.6 
12.5 
13.9 
0,4 est 
2892 
-12,0 (01/97-06/97) 
152 (01/97-09/97) 
830 (12/97) 
1.8 
246.2 
51.7 
40.1 
11.6 
5.3 
8,3 est. 
1,8 est 
none 
none 
0.6 
19.9 
1.7 
SBA 
(11/97-12/98) 
yes 
Baal 
BBB+ 
03/97 09/97 
69 63 
(179) (180) 
03/97 09/97 
65 63 
(135) (135) 
33.6 36.9 
(1)(2)(3) Katso selitysosa 
(4) Kruunua koskevat kivut on vaihdettu dollarin vuotuista keskimääräistä valuuttakurssia käyttäen. Viro maksoi ulkomaanlainoja takaisin etukäteen 
vuosina 1996 ja 1997. 
(5) Vuoden 1997 alkupuolisko verrattuna vuoden 1996 alkupuoliskoon muutettuna vuositasolle. 
44-
Maarisklosotttimet 
Maa: FYROM 
Reaalisen BKT.n kasvu (%) 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Tyottomyysaste flakson loppu) 
Inflaatio (joulukuu/joulukuu) 
Valuuttakurssi (dinaari/USD) (jakson loppu) 
JulkJsyhtefsojen rahottusasema (% BKT:stl) 
Makautasa 
Tavaroiden ja parvelujen vienti (miljardia dollaria) 
Vaihtotase(% BKTstfl) 
Uftomaisten suorien aijoitusten nettotuonti (miljoonaa dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto, mukaan lukien kurta (jakson loppu) 
-miljoonaa dollaria 
•tavaroiden ja parvelujen tuonnin arvoa vastaavina kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka vaihdettavina valuuttoina 
(miljardia doHaria, Jakson loppu) 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan horto (miljoonaa dollaria) 
paaoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/tavaroklen ja parvelujen vienti (%) 
Velanhortomenot/tavaroiden ja parvelujen vienti (%) 
Eraantyneet maksut (koroista ja pflaornasta, miljoonaa dollaria) 
Velan huojentamissopimukset ja uudeMeenjarjestelyt (miljoonaa dollaria) 
EU:n riakien indlkaattorit 
EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) 
EU:n riski/ulkomaanveika (%) 
EU:n riski/tavarokJen ja parvelujen vienti (%) 
IMF:njarjastetyt 
Tyyppi 
(Pflivays) 
Aikataulussa 
Markkinoiden luottokelpolauuanakemykaan Indlkaattorit 
Mood/s: pKkaaikaisan valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson loppu) 
S&P: prtkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson loppu) 
Euromoney 
Sija luokituksessa 
(maiden Iukumaara) 
The Institutional Investor 
Sija luokituksessa 
(maiden Iukumaara) 
Riskiluokitus alaviitteet 
(4) 
(5) 
(6) 
(D 
(2) 
(2) 
(3) 1995 
1.6 
10.0 
23.7 
8,6 
38,0 
-1.3 
1.2 
-6.2 
13 
270.0 
1,9 
1.1 
141.0 
84,0 
57.0 
28,5 
78.0 
10,4 
n.a. 
326.0 
SBA 
(05/95-04/96) 
yes 
none 
none 
03/95 09/95 
108 118 
(187) (181) 
none 
none 1996 
0.9 
3,0 
24,9 
0.7 
41.3 
-0.4 
1.1 
-7.4 
12 
267.0 
2.0 
1.1 
124.0 
70.0 
54.0 
30,8 
86.1 
9.5 
34.0 
37.0 
SBA 
(0579544/96) 
yes 
none 
none 
03/96 09/96 
85 59 
(178) (178) 
none 
none 1997 
(8) 
2.0 
2.7 
27.0 
5.0 
55.2 
•0,6 
1.2 
-8,4 
16 
279.0 
2.0 
1.2 
117,0 
47.0 
69.0 
38,2 
88,6 
8.7 
none 
87.0 
0.3 
2.4 
2,4 
ESAF 
(04/97) 
yes (7) 
none 
none 
03/97 09/97 
107 151 
(179) (180) 
none 
none 
(1)(2)(3) Katso selitysosa. 
(4) Kauppaa koskevien lukujen poikkeavuudet johtuvat muutoksista kauppaa koskevien tietojen kattavuudessa, erityisesti vuonna 1996. 
(5) Vaihtotaseen alijäämä on voitu arvioida liian suureksi ilmoittamattomien maksusuoritusten vuoksi. 
(6) Velanhoitomenoihin ei sisälly IMF; luku on arvio maksettavista velanhortomenoista kaupallisille velkojille. 
(7) Sen jälkeen kun ohjelmaa oli mukautettu heinäkuussa, ohjelman puolivälissä tehtävä katsaus saatettiin paatokseen 31. lokakuuta 1997. 
(8) Ennusteita. 
45-
MaariakJoaotttlmet 
Maa: Unkari 
Reaalisen BKT:n kasvu (%) 
TaoOisuustuotanto (muutosprosentti) 
TyottOmyysaste (jakson loppu) 
Inflaatk) (joulukuu/joulukuu) 
Valuuttakurssi (fbrintti/USD) (jakson loppu) 
Konsolidottu varUon rahottuaaaema (% BKT:ata) 
Maksutase 
Tavaroiden ja palvelujen vienti (miljardia dollaria) 
Vaihtotase(% BKT:sta) 
Ulkomaisten suorien sijoitusten nettotuontj (mljoonaa dollaria) 
Vlrallinen valuuttavaranto (jakson loppu) 
-mljardia dollaria 
-hyddykkekton tuonnin arvoa vastaavina kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka vaihdettavina valuuttoina 
(mljardia dollaria, jakson loppu) 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (mljardia dollaria) 
pUoma, mukaan lukien etuajassa suoritetut ryhennykset 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) 
VelanhoHomenot/tavaroiden ja parvelujen vienti (%) 
Eraantyneet maksut (koroista ja paaomasta, mljoonaa dollaria) 
Velan huojentamissopimukset ja uudeHeenjarjesteryt 
EU.n risklen Indlkaattorit 
EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) 
EU.n riski/ulkomaanvelka (%) 
EU:n riski/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) 
IMF:njarjeetelyt 
Tyyppi 
(Paivays) 
Aikataulussa 
Markklnoiden luottokelpolauusnakamykaen indlkaattorit 
Moody's: prtkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson loppu) 
S&P: prtkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson loppu) 
Euromoney 
Sija luokituksessa 
(maiden Iukumaara) 
The Institutional Investor 
Sija luokituksessa 
(maiden Iukumaara) 
RiskluokKus alaviitteet 
(4) 
(D 
(2) 
(2) 
(3) 1995 
1.5 
4,6 
10.4 
28,5 
139,5 
-6,8 
12,8 
-5,8 
4453,0 
12,0 
9.5 
31.7 
7.7 
5,3 
2,4 
72,3 
185,9 
43,8 
none 
none 
13.0 
3.1 
6,6 
-
Bal 
BB+ 
03/95 09/95 
50 44 
(187) (181) 
03/95 09/95 
45 48 
(135) (135) 
46.4 45.0 1996 
1.3 
3.4 
10.5 
19,8 
164,0 
-3,3 
14,2 
-3,9 
1987,0 
9,7 
6.9 
27.6 
7.4 
5.1 
2.3 
63,6 
144,1 
44,7 
none 
none 
9,6 
2,7 
5,2 
SBA 
(3/96-2/96) 
yes 
Baa3 
BBB-
03/96 09/96 
44 44 
(178) (178) 
03/96 09/96 
50 50 
(135) (135) 
43.6 44.7 1997 
4.0 (5) 
11.2 (5) 
10.4 
18.4 
195,4 (08/97) 
-4,6 (5) 
22,2 (01/97-11/97) 
n.a. 
1835,0 (01/97-11/97) 
8,7 (11/97) 
5.0 (11/97) 
22,8 (11/97) 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
none 
none 
8,6 
3.1 (11/97) 
3.2 (11/97) 
SBA 
(3/96-2/98) 
yes 
Baa3 
BBB-
03/97 09/97 
46 41 
(179) (180) 
03/97 09/97 
48 46 
(135) (135) 
47.6 49.7 
(1 ) (2) (3) Katso selitysosa 
(4) Vuosien 1995 ja 1996 osalta vain tavaravienti. 
(5) Alustava tieto. 
46 
Maarisklosolttlmet 
Maa: Latvia 
Reaalisen BKT:n kasvu (%) 
TeoHisuustuotanto (muutosprosentti) 
TydttOmyysasta (jakson loppu) 
Inflaatio (joulukuu/joulukuu) 
Valuuttakurssi (lati/USD) (jakson loppu) 
Julkisyhteiadjen raholtuaaaema (% BKT:atl) 
Makautaaa 
Tavaroiden ja palvelujen vienti (mljoonaa dollaria) 
Vaihtotase(% BKT:sta) 
Ulkomaisten suorien sijortusten nettotuonti (mljoonaa dollaria) 
ViraNinen valuuttavaranto (jakson loppu) 
-mljoonaa dollaria 
-tavaroiden ja passirvisten palvelujen tuonnin arvoa vastaavina kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka vaihdettavina valuuttoina 
(mljoonaa dollaria, jakson loppu) 
Vaihdettavina valuuttoina otevan velan hoito (mljoonaa dollaria) 
paaoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka / tavaroiden ja palvelujen vienti (%) 
Velanhortomenot / tavaroiden ja palvelujen vienti (%) 
EnUntyneet maksut (koroista ja paaomasta, mljoonaa dollaria) 
Velan huojentamissopimukset ja uudefleenjarjesteryt 
EU:n riekien indlkaattorit 
EU:n riski / EU:n kokonaisriski (%) 
EU.n riski / ulkomaanvelka (%) 
EU:n riski / tavaroiden vienti (%) 
IMF:njarJeatalyt 
Tyyppi 
(Paivays) 
Aikataulussa 
Markkinoiden luottokelpolsuusnakemyksen Indlkaattorit 
Moody's: pitkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson loppu) 
S&P: pitkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson loppu) 
Euromoney 
Sija luokituksessa ' 
(maiden kikumaara) 
The Institutional Investor 
Srja luokituksessa 
(maiden Iukumaara) 
Riskluokitus alaviitteet 
(D 
(2) 
(2) 
(3) 1995 
-0,8 
-6.3 
6,1 
23.1 
0,54 
-3.4 
2088 
-0.4 
180 
527 
2,9 
403 
39.0 
n.a. 
n.a. 
9,2 
19.3 
3.0 
none 
none 
0.7 
12.3 
4,0 
SBA 
(4/95-4/96) 
no 
none 
none 
03/95 09/95 
106 116 
(187) (181) 
03/95 09/95 
91 89 
(135) (135) 
22.6 23.4 1996 
2.8 
1.4 
7.2 
13.0 
0,56 
-1.9 
2628 
-8.3 
288 
652 
2.9 
409 
71,0 
n.a. 
n.a. 
6,2 
15.6 
4.9 
none 
none 
0.7 
12,4 
1.9 
SBA 
(5/96-8/97) 
yes 
none 
none 
03/96 09/96 
89 75 
(178) (178) 
03/96 09/96 
86 88 
(135) (135) 
24.7 25.7 1997 
5,6 (4) 
6.1 
6.7 
7.0 
0,59 
n.a. 
1304 (01/97-06/97) 
-8.0 (01/97-06/87) 
165 (01/97-06787) 
n.a. 
n.a. 
394 (10/97) 
n.a. 
n.a 
n.a 
7.5 (10/97) 
15,1 (10/97) 
n.a. 
none 
none 
0.7 
14.8 (10/97) 
4,5 (06/97) 
SBA 
(9/97-2/99) 
yes 
none 
BBB 
03/97 09/97 
63 59 
(179) (180) 
03/97 09/97 
79 74 
(135) (135) 
29.1 32.6 
(1)(2)(3) Katso selitysosa 
(4) Vuoden 1997 9 ensimmäistä kuukautta venattuna samaan ajanjaksoon v. 1996. 
-47 
Maarisklosotttlinat 
Mas: Uattua 
ReaaNsan BKT:n kasvu (%) 
TeoNsuuetuotanto (muutosprosentti) 
Tyottomyysaste (jakson toppu) 
Inflaatto (joulukuu/joulukuu) 
Valuuttakurssi (Itti/USO) (jakson toppu) 
JuMueyhteieojen rahottueasema (% BKT:stl) 
Rahoitustase 
Budjettrtase 
Maksutaaa 
Tavaroiden ja palvelujen vienti (miljardia dollaria) 
Vaihtotase (% BKT:sta) pi. vkamset sikrot 
Ulkomalstan suorien sijortusten nettotuonti (miljoonaa dollaria) 
WaKinen valuuttavaranto (jakson toppu, kaikkl ulkomaiset saatavat) 
•miljoonaa dollaria 
-tavaroiden ja palvelujen tuonnin arvoa vastaavina kuukauskia 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka vatjdettavina valuuttoina 
(mljoonaa dolaria, jakson toppu) 
Vattdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) 
paaoma 
korko 
U«(ornaanvelkayBKT (%) 
UUwmaanveNaVtavaroiden ja palvelujen vienti (%) 
VelanhotomenotAavaroiden ja parvelujen vienti (%) 
Eraantyneet maksut (koroista ja paaomasta, miljoonaa dollaria) 
Valan huojentamissopimukset ja uudelleenjarjesteryt 
EU:n risklen Indlkaattorit 
EU.n riaki/EU:n kokonaisriski (%) 
EU:n riskinilkomaanvelka (%) 
EU.n riski/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) 
IMF:njarJeatalyt 
Tyyppi 
(parvays) 
Aikataulussa 
Markkinolden luottokelpolsuusnakemyksen Indlkaattorit 
Mood/s: pitkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson toppu) 
S&P: pitkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson loppu) 
Euromoney 
Sfja luokituksessa 
(maiden kikumaara) 
The Institutional Investor 
Sija luokituksessa 
(maiden kikumaara) 
Riskiluokitus alaviitteet 
(4) 
(4) 
(D 
(2) 
(2) 
(3) 1995 
3.0 
5.3 
7.3 
35.7 
4.0 
-1.8 
-3.3 
3,2 
-3.2 
71 
819 
3.9 
757 
69 
n.a. 
n.a. 
13,9 
34,3 
3.1 
none 
none 
1.4 
13.9 
4,8 
EFF 
(10/94-10/97) 
yes 
none 
none 
03/95 09/95 
108 118 
(187) (181) 
03/95 09/95 
95 90 
(135) (135) 
21.7 22.9 1996 
4,2 
3.7 
6.2 
13,1 
4.0 
-1,9 
-3.6 
4.2 
-2,7 
153 
834 
2,4 
1076 
120 
n.a. 
n.a. 
15,3 
32.7 
3.6 
none 
none 
1.4 
10,2 
2,8 
EFF 
(10/94-10/97) 
yes 
Ba2 
none 
03/96 09/96 
85 59 
(178) (178) 
03/96 09/96 
89 90 
(135) (135) 
23.8 25.3 1997 
6,4 
0,7 
6,7 
8,6 
4.0 
n.a. 
n.a. 
3.7 
n.a. 
256 
1063 
2,1 
1407 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
15,4 
n.a. 
n.a. 
none 
none 
1.6 
9.4 
3.6 
EFF 
(10/94-10/97) 
yes 
Ba1 
BBB-^ 
03/97 09/97 
72 62 
(179) (180) 
03/97 09/97 
85 80 
(135) (135) 
27.4 31.1 (5) 
(11/97) 
(01/97-09/97) 
(01/97-09/97) 
(8) 
(10/97) 
(06/97) 
(i)(2)(3) Katso selitysosa. 
(4) Rahottustaseessa ei oteta huomioon valtion nettoluotonantoa, mutta koko Julkisyhteisöjen taseessa 
(5) Vuoden 1997 9 ensimmäistä kuukautta venattuna samaan ajanjaksoon v. 1996. 
(6) Alustava tieto. otetaan. 
-48 
Maariattwoittlmet 
Maa: Romania 
Reaalisen BKT.n kasvu (%) 
TeoNisuustuotanto (muutosprosentrj) 
Tyottdmyysasta (jakson toppu) 
Inflaatto (joulukuu/joulukuu) 
Valuuttakurssi (leuAJSD) (jakson toppu) 
Julklsyhteisdjen rahottusasema (% BKT:sta) 
Makautaaa 
Tavaroiden ja parvelujen vienti (mljardia dollaria) 
Vaihtotase(% BKTsta) 
Ulkomaisten suorien sijortusten nettotuonti (mljoonaa dollaria) 
vlrallinen valuuttavaranto (jakson toppu) 
-mljoonaa dollaria 
-tavaroiden ja palvelujen tuonnin arvoa vastaavina kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka vaihdettavina valuuttoina, mukaan lukien tyhytaikaiset velat 
(mljardia dollaria, jakson toppu) 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (mljoonaa dollaria) 
paaoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja parvelujen vienti (%) 
Velanhortomenot/tavaroiden ja parvalujan vienti (%) 
EnUntyneet maksut (koroista ja paaomasta. mljoonaa doHaria) 
Velan huojentamissopimukset ja uudetteenjariestalyt 
EU:n rlaklen indlkaattorit 
EUn riski/EU.n kokonaisriski (%) 
EU:n riski/ulkomaanvelka (%) 
EU:n riski/tavarotoen ja palvelujen vienti (%) 
IMF:nJ»rJesteryt 
Tyyppi 
(Paivays) 
Aikataulussa 
Markkinolden luottokelpoisuusnakemyksen indlkaattorit 
Moody's: prtkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson toppu) 
S&P: prtkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (Jakson toppu) 
Euromoney 
Sija luokituksessa 
(maiden Iukumaara) 
The Institutional Investor 
Sija luokituksessa 
(maiden Iukumaara) 
Riskiuokitus alaviitteet 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1995 
7.1 
9.4 
8,0 
27,8 
2760 
-2,6 
7,9 
-5,0 
417 
334 
0,4 
6,5 
1366 
1073 
293 
18,1 
68,7 
14.5 
none 
none 
10.2 
11.5 
10.1 
SBA 
(5/94-12/95) 
yes 
none 
none 
03/95 09/95 
68 64 
(187) (181) 
03/95 09/95 
73 71 
(135) (135) 
28.1 29.7 1996 
4.1 
9.9 
6,3 
56.9 
4035 
-3.9 
8.1 
-7.2 
263 
551 
0.6 
8,2 
2000 
1632 
368 
23,1 
85,1 
20,7 
none 
none 
10,2 
9,2 
12.5 
SBA 
(4) 
no (5) 
Ba3 
BB-
03/96 09/96 
67 61 
(178) (178) 
03/96 09/96 
68 72 
(135) (135) 
30.9 31.0 1997 
-6,5 (6) 
-8,2 (11/86-11/97) 
8.8 
151.4 
8023 
-4.5 eat 
7,1 (01/97-10/97) 
-5,4 eat 
806 (01/97-09/97) 
2555 (12/97) 
2.8 (10/97) 
8,8 (08/97) 
2600 eat 
1900 eat 
700 est 
27.2 eat 
89 eat 
23.8 eat 
none 
none 
11.0 
10,2 (06787) 
12,6 (10/97) 
SBA 
(4/97-5798) 
yes 
Ba3 
BB-
03/97 09/97 
75 75 
(179) (180) 
03/97 09/97 
64 67 
(135)(135) 
32.7 34.1 
(1 ) (2) (3) Katso selitysosa. 
(4) Toukokuussa 1994 hyväksyttyä SBA:ta laajennettiin ja jatkettiin vuoteen 1997. 
(5) Keskeytetty maaliskuussa 1996. IMF:n johtokunta hyväksyi uuden SBA:n 22.4.1997. 
(6) Vuoden 1997 alkupuolisko verrattuna samaan ajanjaksoon v. 1996. 
49 
Maarisklosotttlmet 
Maa: Slovakia 
Reaalisen BKT:n kasvu (%) 
Taollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Tyottdmyysaste (jakson toppu) 
Inflaatto (joulukuu/joulukuu) 
Valuuttakurssi (Stovaklan koruruVUSD) (jakson toppu) 
JulkisyMeisojen rahottusasema (% BKT:sta) 
Maksutaae 
Tavaroiden Ja palvelujen vienti (miljardia dollaria) 
VaihtotaseO BKT:atfl) 
Ulkomaisten suorien sijortusten nettotuonti (miljoonaa dollaria) 
V/irallinen valuuttavaranto (jakson loppu) 
-miljoonaa dollaria 
•tavaroiden ja palvelujen tuonnln arvoa vastaavhna kuukauslna 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka vaihdettavina valuuttoina 
(miljardia dollaria, jakson toppu) 
Vattdettavina valuuttoina olevan velan hotto (miljoonaa doHaria) 
paaoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/iavaroiden ja palvelujen vienti (%) 
Velanhoitomenot/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) 
Eraantyneet maksut (koroista Ja paaomasta, miljoonaa dollaria) 
Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjarjestelyt 
EU.n riskien Indlkaattorit 
EU.n riski/EU:n kokonaisriski (%) 
EU:n riskiniikomaanvelka (%) 
EU:n riski/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) 
IMF:nJlrJestelyt 
Tyyppl 
(Paivays) 
Aikataukissa 
Markkinolden luottokelpolsuusnikemyksen Indlkaattorit 
Mood/s: prtkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson toppu) 
S&P: prtkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson toppu) 
Euromoney 
Sija luokituksessa 
(maiden kikumaart) 
The Institutional Investor 
Sija luokituksessa 
(maiden kikumaara) 
Riskiluokrtus alaviitteet 
(D 
(2) 
(2) 
(3) 1995 
6,8 
8.3 
13.1 
7.2 
29.6 
0.1 
11.0 
2.3 
134 
3418 
4.1 
5.7 
1390 
1130 
260 
32,9 
52,0 
12,7 
none 
none 
4.1 
5,2 
2,8 
SBA 
(7/94-3/96) 
no (4) 
Baa3 
BB+ 
03/95 09/95 
53 51 
(187) (181) 
03/95 09/95 
61 59 
(135) (135) 
33.2 35.7 1996 
6,9 
2.5 
12,8 
5,4 
31.9 
-1.3 
10.9 
-10.1 
106 
3473 
3,4 
7.7 
1444 
1186 
258 
40.6 
70.6 
13,3 
none 
none 
4,5 
4,5 
3.2 
-
Baa3 
BBB-
03/96 09/96 
48 49 
(178) (178) 
03/96 09/96 
57 53 
(135) (135) 
38.6 41.2' 1997 
6,0 (5) 
2,0 
12,5 
6,4 
34,8 
n.a. 
9.2 (01/97-10/97) 
8,4 (01/97-10/97) 
61 (01/97-10/97) 
3299 
3.2 
9,6 (01/97-0097) 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
50,6 (01/97-08/97) 
87,4 (01/97-09/97) 
n.a. 
none 
none 
4,3 
3,6 (09/97) 
3,8 (09/97) 
-
Baa3 
BBB-
03/97 09/97 
53 54 
(179) (180) 
03/97 09/97 
52 52 
(135) (135) 
43.9 44.8 
(1)(2)(3) Katso selitysosa. 
(4) Ohjelman puolivälissä tehtävää katsausta, joka oli maarfl antaa helmikuussa 1995, ei ole saatettu valmiiksi. 
(5) Vuoden 1997 9 ensimmäistä kuukautta verrattuna samaan ajanjaksoon v. 1996. 
50 
MaariaMoaolttlrnet 
Maa: Moldova 
Reaalisen BKT:n kasvu (%) 
Teollisuustuotanto (muutoaprosentti) 
Tydttdmyysaste (Jakson loppu) 
Inflaatto (vuoden keskiarvo) 
Valuuttakurssi (leu/USD) (jakson loppu) 
Julkisyhteisojen rahottusasema (% BKT:stJ) 
Maksutase 
Tavaroiden vienti (mljoonaa dollaria) 
Vaihtotase (% BKT:sta) 
Ulkomaisten suorien sijortusten nettotuonti (mljoonaa dollaria) 
ViraHinen valuuttavaranto (jakson toppu) 
-mljoonaa doHaria 
-hyodykkeiden tuonnin arvoa vastaavina kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka vaihdettavina valuuttoina 
(mljoonaa dollaria, jakson toppu) 
Vaihdettavina valuuuttoina olevan velan hoito (mljoonaa dollaria) 
paaoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/hyOdykkeiden vienti (%) 
Velanhoitomenot/hyodykkeiden vienti (%) 
Eraantyneet maksut (koroista ja paaomasta, mljoonaa dollaria) 
Velan huojentamissopimukset ja uudeHeenJarjestervt 
EU:n rlaklen indlkaattorit 
EU.n riskVEU.n kokonaisriski (%) 
EU:n riski/ulkomaanvelka (%) 
EU:n riski/hyodykkeiden vienti (%) 
IMF:njlrjestelyt 
Tyyppi 
(Patvays) 
Aikataulussa 
Markkinolden luottokelpolauuanikamykaen Indlkaattorit 
Mood/s: prtkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson toppu) 
S&P: prtkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson toppu) 
Euromoney 
Sija luokituksessa 
(maiden Iukumaara) 
The Institutional Investor 
Sija luokituksessa 
(maiden Iukumaara) 
Riskluokitus alaviitteet 
(1) 
(2) 1995 
-1.9 
-6,0 
1.4 
24 
4.50 
-5.9 
739,0 
-8.1 
63,7 
257 
3,2 
696,3 
91,0 
n.a. 
n.a. 
38,0 
91,1 
11.0 
none 
none 
0,8 
8.7 
7.9 
SBA 
(3/95-3/96) 
yes 
none 
none 
03/95 09/95 
157 141 
(187) (181) 
none 
none 1996 
-8.0 
-5.1 
1.8 
15 
4,59 
-10.0 
801,0 
-18,8 
40.0 
315 
4.1 
818.2 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
57.6 
102,1 
n.a. 
none 
none 
1.0 
9.3 
9.5 
EFF 
(5/96-5/99) 
yes 
none 
none 
03/96 09/96 
134 125 
(178) (178) 
none 
none 1997 
(3) 
-0.5 
n.a. 
1.6 
11 
4.68 
-4.5 eat 
573,2 (01/87-06787) 
n.a. 
15,7 (01/87-06/87) 
358 
n.a. 
935.0 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
none 
none 
0,8 
n.a. 
n.a. 
EFF 
(5796-5/99) 
no 
Ba2 
none 
03/97 09/97 
113 104 
(179) (180) 
none 
none 
(1)(2) Katso selitysosa. 
(3) Alustava tieto, ellei muuta ole ilmoitettu. 
51-
Maarlsklosotttlmet 
Maa: Valko-Venaja 
Reaalisen BKT:n kasvu (%) 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Tyottomyysaste (Jakson toppu) 
Inflaatto (vuoden keskiarvo) 
Valuuttakurssi (rupia/USD) (keskiarvo) 
Julkisyhtetsojen rahottusasema (% BKT:stl) 
Maksutase 
Tavaroiden Ja parvelujen vienti (miljardia doHaria) 
VaJhtotase(% BKT:sta) 
Ulkomaisten suorien sijortusten nettotuonti (miljoonaa dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) 
-mljoonaa dollaria 
-tavaroiden Ja parvelujen tuonnin arvoa vastaavina kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka vaihdettavina valuuttoina 
(mljardia doHaria, jakson loppu) 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (mljoonaa dollaria) 
paaoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Uikomaanvelka/tavaroiden ja parvelujen vienti (%) 
Velanhoitomenot/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) 
Eraantyneet maksut (koroista Ja paaomasta, mljoonaa dollaria) 
Velan uudeHeanjarJestelysopimus 
EU:n risklen indlkaattorit 
EU.n riski/EU:n kokonaisriski (%) 
EU:n riski/ulkomaanvelka (%) 
EU:n riski/tavarotoen ja palvelujen vienti (%) 
IMF:nJarJestelyt 
Tyyppi 
(Pdivays) 
Aikataulussa 
Markkinolden luottokelpolsuusnakemyksan Indlkaattorit 
Mood/s: pitkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (Jakson loppu) 
S&P: prtkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson loppu) 
Euromoney 
Sija tuokrtuksessa 
(maiden Iukumaara) 
The Institutional investor 
Sija luokituksessa 
(maiden Iukumaara) 
Riskluokitus alaviitteet 
(D 
(2) 
(2) 
(3) 1995 
-10,4 
-11,5 
2.7 
244 
11500 
-2.3 
4,7 
-4.7 
7 
377.0 
0.7 
1.5 
178.0 
n.a. 
n.a. 
14.7 
32.7 
3.4 
460 
none 
0,5 
2.6 
0,8 
SBA 
(12/95-11/96) 
no (4) 
none 
none 
03/95 09/95 
135 134 
(187) (181) 
03/95 09/95 
112 112 
(135) (135) 
15.2 15.5 1996 
2.6 
3,3 
3,9 
39,3 
15500 
-1,8 
5,4 
-9.1 
6 
10.0 
0.0 
1.0 
163.2 
n.a. 
n.a. 
8,1 
17.6 
3.0 
n.a. 
none 
0,5 
4.0 
0.7 
SBA 
(12/95-11/96) 
no (4) 
none 
none 
03/96 09/96 
128 142 
(178) (178) 
03/96 09/96 
116 118 
(135) (135) 
14.5 14.6 1997 
9,8 
17.6 
2,3 
63,8 
31000 
-2 est 
6,4 (01/97-11/97) 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
0.9 
170,4 
n.a. 
n.a. 
7.9 
n.a 
n.a 
n.a 
none 
0.4 
3.8 
n.a. 
-
none 
none 
03/97 09/97 
154 131 
(179) (180) 
03/97 09/97 
118 121 
(135) (135) 
14.5 14.2 
(1)(2)(3) Katso selitysosa. 
(4) Ohjelman ensimmäistä neljännesvuosikatsausta, joka oli alun perin määrä antaa Joulukuussa 1995, ei ole saatettu valmiiksi. 
-52 
Maartskloaoittimet 
Maa: Ukraine 
Reaalisen BKT:n kasvu (%) 
TeoUisuustuotanto (muutosprosentrJ) 
Tyottomyysaste (jakson toppu) 
Inflaatto (joulukuu/joulukuu) 
Valuuttakurssi (karbovanet/USD) (grivna/USD vuorma 1996) 
- huutokauppa/pankkien valinen (jakson toppu) 
- katebien (jakson toppu) 
Julkisyhteisdjen rahottusasema (% BKTrstl) 
Maksutase 
Tavaroiden ja palvelujen vienti (mljardia dollaria) 
Vaihtotase (sHrtoja lukuun ottamatta K% BKT:sta) 
Ulkomaisten suorien sgoitusten nettotuonti (mljardia doHaria) 
Virallinen valuuttavaranto (brutto) 
-miljoonaa dollaria 
-tavaroiden ja parvelujen tuonnin arvoa vastaavina viikkoina 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka vaihdettavina valuuttoina 
(miljardia dollaria, Jakson toppu) 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) 
paaoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden Ja parvelujen vienti (%) 
Velanhortomenot/tavarokJen ja palvelujen vienti (%) 
Eraantyneet maksut (koroista ja paaomasta, miljoonaa dollaria) 
Velan huojentamissopimukset ja uudeUeenjarjesteiy 
EU:n riaklen Indlkaattorit 
EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) 
EU:n riski/ulkomaanvelka (%) 
EU:n riski/tavaroiden ja parvelujen vienti (%) 
IMF:nJlrjestelyt 
Tyyppi 
(Paivays) 
Aikataulussa 
Markkinolden luottokelpoiauuanakemykaen indlkaattorit 
Moody's: prtkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson toppu) 
S&P: pitkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson toppu) 
Euromoney 
Sija luokituksessa 
(maiden lukumadrd) 
The Institutional Investor 
Sija luokituksessa 
(maiden kikumaara) 
Riskiluokitus alaviitteet 
(D 
(2) 
(2) 
(3) 1995 
-11,8 
-11.7 
0,6 
182.0 
179400 
186000 
-5.0 
16,4 
-5.0 
0.27 
1134 
3.7 
8,1 
1531 
986 
545 
23.3 
53.6 
9.3 
236 
(4) 
1.5 
1.4 
0,7 
SBA 
(04/95-04/96) 
no (5) 
none 
none 
03/95 09/95 
145 138 
(187) (181) 
03/95 09/95 
109 111 
(135) (135) 
15.5 15.7 1996 
-10.0 
-5.1 
1.3 
39.7 
1.9 
1.9 
-3.2 
20,3 
-3.9 
0,52 
1994 
5.3 
9.2 
1221 
716 
505 
21,2 
45,3 
6.0 
n.a. 
(4) 
3.0 
2,6 
1,2 
SBA 
(05/96-02/97) 
yes 
none 
none 
03/96 09/96 
136 135 
(178) (178) 
03/96 09/96 
107 111 
(135) (135) 
16.7 16.6 1997 
(6) 
-3.0 
-1.9 (7) 
2,6 (06787) 
15.0 
1.7-1.9 
1.7-1.9 
-4.6 
20.9 
-3.6 
0.41 
2406 
6,0 
10.3 
1500 
944 
556 
19.4 
49.2 
7.1 
n.a 
(4) 
4.0 
3.1 
1.5 
SBA 
(07/97-06/98) 
yes 
none 
none 
03/97 09/97 
136 129 
(179) (180) 
03/97 09/97 
109 105 
(135) (135) 
17.6 19.8 
(1)(2)(3) Katso selitysosa. 
(4) Venäjän Ja Turkmenistanin velan uudeHeenjärjestely. 
(5) Keskeytetty marraskuussa 1995. 
(6) IMF:n ennusteita, ettei toisin mainita. 
(7) Vuoden 1997 toinen neljännes venattuna samaan ajanjaksoon v. 1996. 
-53 
Maariskiosoittimet 
Maa: Algeria 
Reaalisen BKTn kasvu (%) 
Kaasun tuotanto (muutosprosentti) 
Inflaatio (joulukuu/joulukuu) 
Valuuttakurssi (dinaari/USD) (jakson loppu) 
Julkisyhtelsojen rahoitusasema (% BKT:st«) 
Maksutase 
Tavaroiden ja palvelujen vienti (miljardia dollaria) 
Vaihtotase(% BKTsta) 
Ulkomaisten suorien sijortusten nettotuonti (miljoonaa dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto 
-miljardia dollaria 
-tavaroiden ja palvelujen tuonnin arvoa vastaavina kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka vaihdettavina valuuttoina 
(miljardia dollaria, jakson loppu) 
Vaihdettavina valuutoina olevan velan hoito (miljardia dollaria) 
paaoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja parvelujen vienti (%) 
Velanhoitomenot/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) 
Eraantyneet maksut (koroista ja paaomasta, miljoonaa dollaria) 
Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjarjestelyt (miljardia dollaria) 
EU:n riskien indlkaattorit 
EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) 
EU:n riski/ulkomaanvelka (%) 
EU:n riski/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) 
IMF:n JSrjestelyt 
Tyyppi 
(Paivdys) 
Aikataulussa 
Markkinolden luottokelpolsuusnikemykaen indlkaattorit 
Moody's: pitkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson loppu) 
S&P: pitkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson loppu) 
Euromoney 
Sija luokituksessa 
(maiden Iukumaara) 
The Institutional Investor 
Sija luokituksessa 
(maiden Iukumaara) 
Riskiluokitus alaviitteet 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1995 
3,9 
4,4 
21,9 
52.2 
-1.4 
10,3 
-5,4 
0,0 
2,1 
2,1 
32,5 
9,4 
7,1 
2.3 
78,6 
297,1 
42,5 
none 
4,9 
12.2 
2.8 
8.9 
SBA/EFF 
(5/94 - 5/95) 
yes 
none 
none 
03/95 09/95 
102 107 
(187) (181) 
03/95 09/95 
89 91 
(135) (135) 
23.5 22.8 1996 
3.8 
6.3 
15.1 
56,2 
3,0 
13,2 
2,7 
0,3 
4.2 
4,5 
33,5 
7,4 
5.2 
2,2 
73,2 
240,1 
29,2 
none 
3,5 
11.6 
2,7 
6,8 
EFF/CCFF 
(5/95 - 5/98) 
yes 
none 
none 
03/96 09/96 
109 97 
(178) (178) 
03/96 09/96 
95 95 
(135) (135) 
21.5 22.8 1997 
(4) 
2,3 
8,3 
6,1 
58,0 
2,3 
13,9 
6,7 
0,4 
7,6 
9,0 
32,6 
6.4 
4,2 
2.2 
69.5 
238,0 
33,1 
none 
2,2 
7,7 
1.9 
4,5 
EFF 
(5/95-5/98) 
yes 
none 
none 
03/97 09/97 
102 97 
(179) (180) 
03/97 09/97 
(135) (135) 
23.2 24.5 
(1)(2)(3) Katso selitysosa. 
(4) Ennusteita. 
54 
MaariskJosotttlmet 
Maa: Israel 
Reaalisen BKT:n kasvu (%) 
TeolUsuustuotanto (muutosproserrttJ) 
Tyottomyysaste (vuoden keskiarvo) 
Kututtajahirrtaindeks) (vuoden keskiarvo) 
Valuuttakurssi (sekeHAJSD) (jakson toppu) 
JulkisyhtefsoJen rahottusasema (% BKT:stl) 
Maksutaae 
Tavaroiden vienti (miljardia dollaria) 
Vaihtotase(% BKTsta) 
Ulkomaisten suorien sijortusten nettotuontJ (miljardia dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto (brutto) 
-mHjardia dollaria 
-hyodykkeiden tuonnin arvoa vastaavina kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka vaihdettavina valuuttoina 
(miljardia dollaria, jakson toppu) 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljardia dollaria) 
paaoma 
korko (brutto) 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) 
Velanhortomenot/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) 
Eraantyneet maksut (koroista ja paaomasta, miljoonaa dollaria) 
Velan huojentamissopimukset ja uudeUeenjarjestBtyt 
EU:n risklen indlkaattorit 
EU.n riski / EU:n kokonaisriski (%) 
EU:n riski / ulkomaanvelka (%) 
EU:n risk! / hyodykkeiden vienti (%) 
IMF:nJlrjestetyt 
Tyyppi 
(Paivays) 
Aikataulussa 
Markkinolden luottokalpoisuusnakemyksen Indlkaattorit 
Moody's: pitkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson toppu) 
S&P: pitkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson toppu) 
Euromoney 
Sija luokituksessa 
(maiden Iukumaara) 
The Institutional Investor 
Sija luokituksessa 
(maiden Iukumaara) 
Riskiluokitus alaviitteet 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1995 
7.1 
8,4 
6,9 
8.1 
3.12 
-3.1 
29,2 
-4.4 
1,2 
8.7 
2.6 
45,2 
5.6 
2,5 
3.1 
51.2 
155,9 
19,2 
none 
none 
4,4 
0.7 
1.7 
-
A3 
A-
03/95 09/95 
31 31 
(187) (181) 
03/95 09/95 
43 42 
(135) (135) 
47.9 49.2 1996 
4,5 
5,4 
6.7 
10,6 
3,24 
-4,2 
31,0 
-5,6 
1.7 
11.8 
3.6 
48.1 
5.5 
2,2 
3.3 
49.3 
155.2 
17.7 
none 
none 
3.9 
0,6 
1.6 
-
A3 
A-
03/96 09/96 
33 32 
(178) (178) 
03/98 09/96 
41 40 
(135) (135) 
50.8 52.2 1997 
(6) 
2.0 
3.2 (4) 
8.1 (S) 
6.8 
3.53 
•3.2 
32,9 
-3.6 
2,4 
20,3 
6,3 
50,8 (9/97) 
6.8 
3.4 
3.4 
50.7 
154.4 
20.7 
none 
none 
1.5 
0,2 (9787) 
0,4 
-
A3 
A-
03/97 09/97 
35 33 
(179) (180) 
03/97 09/97 
39 40 
(135) (135) 
52.2 52.9 
(1) (2) (3) Katso selitysosa. 
(4) Vuoden 1997 9 ensimmäistä kuukautta venattuna samaan ajanjaksoon v. 1996. 
(5) Kolmannen neljänneksen osatta tiedot on kausikorjattu. 
(6) Ennusteita, ellei toisin mainita. 
-55-
Maarlskl-lndlkaattoreldan selitykset 
VakioalavllttMt 
(1 ) Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski- ja Itä-Euroopan 
maille, uusille itsenäisille valtioille ja Välimeren alueen maille 
(2) Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. 
(3) Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä luottoriskiä. Maa voi parantaa 
riskiluokitustaan, mutta sen sijoitus voi silti pudota, jos kaikkien luokiteltujen maiden keskimääräinen 
luokitus paranee. 
Lyhenteet ja taulukoissa käytetyt englanninkielet termit 
S&P Standard and Poor's 
CCFF= Compensatory and Contingency Financing Facility 
EFF= Extended Financing Facility 
SBA = Stand-By Arrangement (valmiusluottojärjestely) 
STF= Systemic Transformation Facility (järjestelmänmuutosjärjestely) 
est.= arvio 
n.a. = ei saatavissa 
prelim.= alustava tieto 
no ei 
none ei ole 
yes kylla" 

sT 
ISSN 1024-4492 
KOM(98) 252 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 01 09 17 
Luettelonumero : CB-CO-98-271-FI-C 
ISBN 92-78-35346-9 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto . 
L-2985 Luxemburg