1. Johdanto

Lokakuussa annetun tilannekatsauksen jälkeen työ viiden prioriteettimaan ja muiden maiden kanssa on edennyt ripeään tahtiin lokakuussa pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen päätelmien pohjalta. Päätelmissä korostettiin kahta osa-aluetta, joiden osalta odotettiin tuloksia joulukuun Eurooppa-neuvoston kokoukseen mennessä: yhteistyön eteneminen viiden valitun prioriteettimaan kanssa ja ensimmäiset tulokset sen suhteen, ovatko sääntöjenvastaiset saapumiset vähentyneet ja palautukset lisääntyneet. Lisäksi päätelmissä korostettiin kansallisten toimien tärkeyttä palautusmenettelyjen nopeuttamisessa ja luvattiin selvittää, onko prioriteettimaiden määrää mahdollista lisätä.

Tässä toisessa tilannekatsauksessa esitellään kumppanuuskehyksen puitteissa toteutettuja toimia ja lokakuun jälkeen saavutettua kehitystä. Jäsenvaltioiden ministerit, korkea edustaja ja komission jäsenet ovat tehneet 20 korkean tason vierailua kumppanuusmaihin. Vierailujen tueksi on järjestetty teknisen tason kokouksia, jotta operatiiviset tulokset olisivat mahdollisimman mittavia.

Vaikka lokakuun Eurooppa-neuvoston kokouksesta on vain vähän aikaa, useimmat prioriteettimaat ovat saaneet aikaan konkreettista edistystä. Palautuksia koskevassa yhteistyössä on kyetty sopimaan olennaisista seikoista, ja pysähdyksissä olleet palautusmenettelyt on saatu uudelleen käyntiin. EU:n Afrikka-hätärahastosta tuetaan miljardilla eurolla Vallettan kehyksessä asetettuja tavoitteita. EU:n vuoden 2017 talousarvioon sisällytetään 726,7 miljoonan euron summa, jolla tuetaan muuttoliikkeeseen liittyvän ulkoisen ulottuvuuden kehittämistä. On luotu perusta sille, että keskitetty palvelupiste, joka kerää tietoja palautuksista EU:n tasolla, saadaan toimimaan ja että palautuksia koskevaa hallinnollista yhteistyötä vahvistetaan.

Operatiiviset tulokset osoittavat, että muuttovirrat, joissa Sahara ylitetään Nigerin kautta, ovat saavuttaneet tähän asti alhaisimman tason. Kun muuttajien määrä oli toukokuussa 70 000, marraskuussa se oli 1 500. Nigerissä 95 ajoneuvoa takavarikoitiin ja 102 ihmissalakuljettajaa toimitettiin oikeuden eteen. Niiden muuttajien joukosta, jotka on pysäytetty sääntöjenvastaisella läpikulkumatkallaan, Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön avustuksella on kotiutettu 4 430. Lisäksi noin 2 700 muuttajaa viidestä prioriteettimaasta on vuonna 2016 palannut EU:sta takaisin lähtömaahansa.

Vaikka Afrikan sisäiset läpikulkuvirrat ovat vähentyneet, tämä ei ole vielä johtanut siihen, että saapumiset Eurooppaan olisivat vähentyneet. Niiden tulijoiden määrä, jotka vuonna 2016 saapuivat viidestä prioriteettimaasta keskisen Välimeren reittiä pitkin, kasvoi lähes 59 000:een (niistä yhteensä 173 000 muuttajasta, jotka saapuivat tätä reittiä pitkin), mikä viittaa siihen, että kumppanuuskehyksen täytäntöönpanoa on jatkettava ja laajennettava.

Kumppanuuskehyksen kaikkia mahdollisuuksia ei ole vielä hyödynnetty. Ensinnäkin on luotu vain vähän kytkentöjä muihin politiikkoihin, kuten sääntöjenmukaiseen maahantuloon, kauppaan, energiaan, maatalouteen ja koulutukseen. Tämä kytkentä voi toimia perustana aidolle kumppanuudelle kolmansien maiden kanssa. Tulevien kuukausien keskeinen tavoite on se, että kyseisillä politiikoilla on valmiudet toimia kumppanuuskehyksessä. Toiseksi jäsenvaltioiden tuki on osoittautunut keskeiseksi menestystekijäksi (myös maahanmuuttopolitiikan sisäisessä ulottuvuudessa). Tämän tuen on jatkuttava ja vahvistuttava samalla kun prosessi syvenee ja laajenee. Kolmanneksi komission lähestymistapa Afrikan maahanmuuttokysymyksiin perustuu edelleen Vallettan prosessiin, jota ensi helmikuussa pidettävässä korkeiden virkamiesten kokouksessa on määrä voimistaa.

Ennen kuin kolmansien maiden kanssa tehtävä intensiivinen kumppanuustyö tuottaa täysimääräiset tuloksensa, tarvitaan aikaa ja sitoutumista. Lähikuukausien näkyvät tulokset perustuvat seuraaviin seikkoihin: sellaisten hankkeiden käynnistäminen, joilla puututaan sääntöjenvastaisen maahantulon perimmäisiin syihin; uudet menettelyt, joiden avulla henkilöt tunnistetaan ja joiden ansiosta palautukset toteutetaan tuloksellisesti; sekä kohdennetut toimet, joilla torjutaan ihmissalakuljetusta Eurooppaan suuntautuvien reittien keskeisissä kohdissa.

2. Prioriteettimaiden kanssa saavutettu edistys ja ensimmäiset maahantuloja ja palautuksia koskevat tulokset

2.1 Kumppanuuskehyksen prioriteettimaiden edistys

Niger

Niger on ratkaisevan tärkeä maa, sillä se on läpikulkumaa Saharan eteläpuolisesta Afrikasta Välimerelle. Maalla on myös hallintoa ja kehitystarpeita koskevia valtavia haasteita. Sillä on omia pakolaisongelmia, jotka johtuvat Tšad-järven ja Malin kriiseistä. Tästä huolimatta Niger on sitoutunut työskentelemään EU:n kanssa tarmokkaasti erityisesti muuttajien salakuljetuksen estämiseksi ja sääntöjenvastaisen muuttoliikkeen vähentämiseksi. Kyseessä on malliesimerkki siitä, kuinka EU ja sen jäsenvaltiot voivat yhdistää useita käytettävissä olevia välineitä kattavaksi kokonaisuudeksi.

Useat korkean tason vierailut EU:sta ovat auttaneet pitämään vauhtia yllä. Saksan liittokansleri vieraili maassa lokakuussa, sen jälkeen Italian ulkoministeri marraskuun alussa ja Alankomaiden ulkoministeri joulukuussa. Nigerin presidentin vierailu Brysseliin 15. joulukuuta päättää tämän hyvin tiiviin neuvotteluvuoden ja tarjoaa tilaisuuden päättää jatkotoimista.

Kenttätyön päähuomio on tässä sitoutuneessa toiminnassa kohdistunut Agadezin alueeseen. Tässä on osaltaan kyse muuttajien salakuljetuksen ja ihmiskaupan torjumisesta. Kestävä ratkaisu vaatii kuitenkin myös sitä, että muuttajia autetaan palaamaan koteihinsa ja paikallisille ihmisille tarjotaan vaihtoehtoisia tapoja ansaita elantonsa. On lisäksi pidettävä huoli siitä, etteivät muuttajat siirry toisille reiteille.

Kaikissa näissä asioissa on ryhdytty toimeen. Toukokuussa niiden ihmisten määrä, jotka lähtivät Nigeristä yrittääkseen vaarallista matkaa Saharan yli, oli 70 000, kun taas marraskuussa se oli noin 1 500. Lisäksi niiden muuttajien määrä, jotka on ohjattu Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön kotiutettavaksi, on lisääntynyt ennen kesää toteutuneesta keskimääräisestä luvusta, joka oli 350 henkilöä kuukaudessa, 1 100 henkilöön marraskuussa. Näistä henkilöistä 4 430:tä on jo avustettu vapaaehtoisessa paluussa kotimaihinsa. Myös laitteiston takavarikoinneissa ja salakuljettajien pidätyksissä on edistytty. Heinäkuun puolivälin ja lokakuun lopun välillä 95 ajoneuvoa takavarikoitiin, 102 salakuljettajaa toimitettiin oikeuden eteen ja 9 santarmia pidätettiin muuttajiin liittyvän korruption vuoksi.

EU:n suora tuki on ollut ratkaisevaa kaiken tämän onnistumiselle. Osana tätä on käytännön kenttätyö, jossa autetaan suunnittelemaan ja toteuttamaan nopeavaikutteisia toimenpiteitä ihmissalakuljetuksen ja -kaupan torjumiseksi. Sahel-Nigerissä toimivan Euroopan unionin YTPP-operaation kenttätoimisto Agadezissa on avattu, ja se on huhtikuusta lähtien järjestänyt useita koulutuksia, muun muassa 20 muuttoliikettä, tiedustelua ja pidätystekniikoita koskevaa koulutustilaisuutta 360:lle sisäisten turvallisuusjoukkojen jäsenelle. Kenttätoimistoa vahvistetaan vielä kahdella työntekijällä, joista toinen tulee komissiosta ja toinen Euroopan ulkosuhdehallinnosta. Lisäksi Euroopan raja- ja merivartiovirasto lähettää toimistoon yhteyshenkilönsä.

Myös EU:n rahallista apua hyödynnetään, jotta tuloksia saadaan jatkossakin ja vielä entistä enemmän. EU:n Afrikka-hätärahastosta tuetaan 30 000:ta haavoittuvassa asemassa olevaa muuttajaa, jotka on pysäytetty matkansa varrella ja jotka nyt asuvat kuudessa pakolaiskeskuksessa. Lisäksi autetaan 12 000 muuttajaa palaamaan takaisin lähtöyhteisöihinsä. Lisäksi jäsenvaltioiden taloudellisista ohjelmista annetaan tukea, jonka tavoitteena on antaa 1 400:lle läpikulkualueella asuvalle nigeriläiselle tilaisuus ryhtyä yksityisyrittäjäksi ja 6 000 nuorelle mahdollisuus parantaa osaamistaan ja päästä näin työmarkkinoille. Koska tarvitaan toimia, joilla on välitön vaikutus, komissio on EU:n Afrikka-hätärahaston puitteissa lisäksi kehittänyt nopeavaikutteisen hankkeen, jolla vastataan välittömästi Nigerin tarpeeseen luoda näkyvästi ja nopeasti vaihtoehtoisia tulonlähteitä korvaamaan ns. salakuljetusteollisuutta. Pidemmällä tähtäimellä EU ja sen jäsenvaltiot pyrkivät puuttumaan muuttoliikkeen perimmäisiin syihin ja tarjoamaan paikalliselle taloudelle kestäviä vaihtoehtoja budjettitukipaketin avulla.

Nigerillä on vakavia vaikeuksia tarjota turvalliset vastaanotto-olosuhteet siirtymään joutuneille ihmisille. Tästä syystä Nigeriä tuetaan myös alueellisilla toimilla. Avun tavoitteena on se, että turvapaikanhakijat pääsevät menettelyyn, jossa heidän pakolaisasemansa voidaan vahvistaa, sekä se, että turvapaikanhakijat otetaan vastaan asianmukaisissa olosuhteissa ja heille tarjotaan apua.

Lisäksi on tärkeää, että toiminnan tulokset kyetään mittaamaan. EU tekee yhteistyötä Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön kanssa vahvistaakseen tiedonkeruuta. Muuttoreittien varrella on 40 strategista pistettä, joissa tarkkaillaan muuttovirtoja ja -reittejä, muuttajapopulaatioiden demografisia ominaisuuksia ja matkaanlähdön syitä.