EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 13.11.2020 COM(2020) 748 final 2020/330(BUD) OIKAISUKIRJELMÄ nro 1 ESITYKSEEN VARAINHOITOVUODEN 2021 YLEISEKSI TALOUSARVIOKSI Euroopan parlamentin ja neuvoston välillä vuosien 2021–2027 monivuotisesta rahoituskehyksestä hiljattain aikaansaadusta poliittisesta yhteisymmärryksestä johtuvat mukautukset























Päivitetty arvio maatalousmenoja varten tarvittavista määrärahoista





















Muut mukautukset ja tekniset päivitykset















































































Euroopan komissio ottaa huomioon –Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 314 artiklan yhdessä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 a artiklan kanssa, –unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä [...] 18 päivänä heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 ja erityisesti sen 42 artiklan, –komission 27 päivänä heinäkuuta 2020 tekemän esityksen Euroopan unionin varainhoitovuoden 2021 yleiseksi talousarvioksi, ja esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle oikaisukirjelmän nro 1 esitykseen Euroopan unionin varainhoitovuoden 2021 yleiseksi talousarvioksi jäljempänä esitettyjen perustelujen mukaisesti. MUUTOKSET PÄÄLUOKITTAISEEN TULO- JA MENOTAULUKKOON Muutokset yleiseen meno- ja tulotaulukkoon sekä pääluokittaisiin tulo- ja menotaulukoihin ovat saatavilla EUR-Lexissä ( https://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-fi.htm ). Muutosten englanninkielinen toisinto esitetään tiedoksi tämän asiakirjan budjettiteknisenä liitteenä. SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto 2. Seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä tehdyn sopimuksen vaikutus vuoden 2021 talousarvioesitykseen 2.1. Eurooppa-neuvostossa heinäkuussa 2020 tehtyyn sopimukseen perustuvat mukautukset 2.1.1. Rahoitusohjelmien määrärahat 2.1.2. Temaattisten erityisrahoitusvälineiden määrärahat 2.2. Mukautukset, jotka johtuvat 10. marraskuuta 2020 aikaansaadusta poliittisesta yhteisymmärryksestä 2.3. Päivitetyt maksumäärärahatarpeet 2.3.1.Siirtymäratkaisun hyväksymättä jättäminen vuonna 2020 2.3.2.Lisätalousarvioon nro 6/2020 (rokotestrategia) liittyvä vaikutus 2.3.3.Muutokset Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (2014–2020) ennakkomaksuosuuksiin 2.3.4.Muu maksumäärärahojen uudelleenarviointi

2.4. Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden mukautettu soveltamisala ja vaikutus budjettinimikkeistöön 2.5. Next Generation EU -välineen rahoituksen tarkistettu jakautuminen avustuksiin ja lainoihin 3. Unionin osallistuminen Euroopan investointirahaston pääoman korotukseen 4. Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto) 5. Tehtävien siirtäminen kuudelle toimeenpanovirastolle 5.1. Käsittely toimeenpanovirastojen komiteassa 5.2. Toimeenpanovirastoille hallinnoitaviksi siirrettävien vuosien 2021–2027 toimintamäärärahojen ehdotettu määrä 5.3 Vaikutus toimeenpanovirastojen henkilöstö- ja rahoitusresursseihin vuonna 2021 5.4. Vaikutus komission henkilöresursseihin 5.5 Oikaisukirjelmään nro 1/2021 sisältyvät mukautukset 6. Erillisvirastot 6.1. Euroopan lääkevirasto (EMA) 6.2. Euroopan tautien ehkäisy- ja -valvontakeskus (ECDC) 6.3. Euroopan ympäristökeskus (EEA) 6.4. Euroopan kemikaalivirasto (ECHA) 6.5. Euroopan pankkiviranomainen (EPV) 6.6. Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO) 7. Mukautukset otsakkeeseen 7 ”EU:n yleinen hallinto” 7.1. Palkkojen indeksipäivitys 1. heinäkuuta 2020 alkaen 7.2. Euroopan parlamentin määrärahalisäys

7.4. Tietyn unionin edustustoissa olevan henkilöstön siirtäminen komissiosta EUH:hon 7.5. Keskuskirjaston siirto komissiolta julkaisutoimistoon 7.6. Henkilöstötaulukkoon sisältyvän kahden viran siirtäminen Euroopan parlamentilta komissiolle 7.7.EUH:n rahoitusosuus PMO:n tarjoamista peruspalveluista 7.8.Covid-19-pandemian vaikutus Eurooppa-koulujen talousarvioon 7.9. Oikeusasiamiehen Brysselin toimiston uudelleen sijoittamisen vaikutukset 8. Muut mukautukset 8.1. Kohdennetut määrärahalisäykset 8.1.1. Tuki Kyproksen turkkilaiselle yhteisölle 8.1.2. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu 8.2. Budjettinimikkeistön muutokset 8.2.2 Sisämarkkinaohjelma 8.2.3. Sosiaalipolitiikka (työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu mukaan luettuna) 8.2.4.Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen (EuroHPC) toiminnan jatkaminen 8.2.5. Uusien budjettikohtien perustaminen kahta neuvoa-antavaa elintä varten 8.2.6. Budjettikohtien poistaminen Euroopan tietosuojavaltuutetun pääluokasta 8.3. Tekniset päivitykset 8.3.1. Henkilöstötaulukkojen mukautukset varainhoitoasetuksen 53 artiklan 1 kohdan perusteella 8.3.1.Joidenkin budjettikohtien selvitysosien muuttaminen 9. Tiivistelmätaulukko monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain

1.Johdanto Tämä oikaisukirjelmä nro 1/2021 varainhoitovuoden 2021 talousarvioesitykseen kattaa seuraavat seikat: ¾kolmikantaneuvotteluissa 10. marraskuuta seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä (2021–2027) Euroopan parlamentin ja neuvoston välillä aikaansaadun sopimuksen huomioon ottaminen. Neuvottelujen lopputulos perustuu 17.–21. heinäkuuta järjestetyssä Eurooppa-neuvoston ylimääräisessä kokouksessa aikaansaatuun sopimukseen ja vaikuttaa useisiin rahoitusohjelmiin ja erityisrahoitusvälineisiin määrärahojen määrän, otsakkeiden rakenteen ja nimikkeistön sekä selvitysosien sisällön osalta (erityisesti kun on kyse Euroopan elpymissuunnitelmasta ja Next Generation EU -välineestä osoitettavasta rahoituksesta); ¾maatalousmäärärahojen arvioidun tarpeen, maatalousmenoihin liittyvien käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen sekä kyseisiin menoihin osoitettujen määrärahojen päivittäminen. Muuttuneiden markkinatekijöiden lisäksi tässä oikaisukirjelmässä nro 1/2021 on otettu huomioon heinäkuussa 2020 hyväksytyn vuoden 2021 talousarvioesityksen antamisen jälkeen maatalousalalla tehtyjen päätösten vaikutukset sekä kaikki muut sellaiset ehdotukset, joilla odotetaan olevan huomattava vaikutus varainhoitovuoden aikana; ¾mukautukset, jotka johtuvat toimeenpanovirastojen komitealle lausuntoa varten sekä neuvostolle ja Euroopan parlamentille kuuden viikon valvontajaksoa varten toimitettavasta ehdotuksesta perustamissäädökseksi, jossa vahvistetaan uuden toimeenpanovirastojärjestelmän mukaisille toimeenpanovirastoille vuodesta 2021 alkaen osoitettavat toimeksiannot ja annettavat tehtävät pääkohdittain. Nämä mukautukset, jotka koskevat budjettinimikkeistöä, määrärahoja ja henkilöstötaulukoita, perustuvat yhä Eurooppa-neuvoston ylimääräisessä kokouksessa 17.–21. heinäkuuta tehtyyn sopimukseen, ja niitä päivitetään edelleen ottaen huomioon seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä aikaansaatu poliittinen yhteisymmärrys heti, kun perustamissäädös on saatu valmiiksi; ¾mukautukset eräiden erillisvirastojen (EMA, ECDC, ECHA, EEA, EPV ja EASO) määrärahoihin ja/tai henkilöstöön ottaen huomioon niiden toimintaa vuonna 2021 koskeva tuorein lainsäädännöllinen tai poliittinen kehitys ja erityisesti komission 11. marraskuuta esittämän terveyspakettia koskevan ehdotuksen vaikutus; ¾mukautukset otsakkeeseen 7 ”EU:n yleinen hallinto”, mukaan lukien vuoden 2021 talousarvioesityksessä käytettävän palkkojen päivitysprosentin pienentäminen 1. heinäkuuta 2020 alkaen 0,9 prosentista 0,7 prosenttiin sekä Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) määrärahojen kasvattaminen talousarvion ulkopuolisen Euroopan rauhanrahaston hallinnointia ja konsulipalvelujen vahvistamista varten; sekä ¾muut mukautukset ja tekniset päivitykset muun muassa talousarvion rakenteeseen (nimikkeistö). Kaikkiaan oikaisukirjelmän nro 1/2021 nettovaikutus vuoden 2021 talousarvioesitykseen sisältyviin menoihin on 2 608,8 miljoonan euron vähennys maksusitoumusmäärärahoihin ja 2 609,3 miljoonan euron lisäys maksumäärärahoihin. Tämä voidaan esittää eriteltynä seuraavasti: (miljoonaa euroa) Ohjelma Maksusitoumusmäärärahat Maksumäärärahat Mukautukset, jotka perustuvat Eurooppa-neuvostossa heinäkuussa 2020 tehtyyn sopimukseen, rahoitusohjelmien osalta –749,4 189,9 temaattisten erityisrahoitusvälineiden osalta –2 172,4 –368,4 Mukautukset, jotka perustuvat 10. marraskuuta 2020 aikaansaatuun poliittiseen yhteisymmärrykseen 249,4 151,3 Muutokset Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (2014–2020) ennakkomaksuosuuksiin - 3 605,6 Siirtymäratkaisun hyväksymättä jättäminen vuonna 2020 - –775,0 Lisätalousarvion nro 6/2020 (LTE nro 8/2020 – ERI-rahastot – rokotestrategia) vaikutus - –700,0 Maksutarpeiden uudelleenarviointi (ml. maksattamatta olevien sitoumusten täyttämiseksi) - 448,8 Erillisvirastoja koskevat päivitykset (uudet aloitteet) 46,8 46,8 Mukautukset otsakkeessa 7 5,9 5,9 Muut mukautukset 11,0 4,4 Yhteensä –2 608,8 2 609,3 Jäljempänä on lisätietoa kustakin osa-alueesta. Asiaankuuluvat budjettikohdat ja henkilöstötaulukot esitetään tarkemmin tämän asiakirjan budjettiteknisessä liitteessä yhdessä tähän oikaisukirjelmään sisältyvistä menojen muutoksista aiheutuvien tuloja koskevien mukautusten kanssa. 2.Seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä tehdyn sopimuksen vaikutus vuoden 2021 talousarvioesitykseen 2.1. Eurooppa-neuvostossa heinäkuussa 2020 tehtyyn sopimukseen perustuvat mukautukset 2.1.1. Rahoitusohjelmien määrärahat Jäljempänä olevassa taulukossa esitettyjen 20 rahoitusohjelman määrärahoja on mukautettu ottaen huomioon Eurooppa-neuvostossa heinäkuussa 2020 aikaansaatu sopimus. Mukautuksia sovellettiin sekä maksusitoumus- että maksumäärärahojen osalta suhteessa vuoden 2021 talousarvioesityksessä kutakin budjettikohtaa varten esitettyjen määrärahojen tasoon, lukuun ottamatta seuraavia ohjelmia: §InvestEU-ohjelman osalta mukautuksessa otetaan huomioon Euroopan investointirahaston (EIR) pääoman korotus, johon unionin olisi osallistuttava vuonna 2021 kokonaisosuutensa säilyttämiseksi. Tämä operaatio esitetään tarkemmin jäljempänä kohdassa 3. §Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahasto) osalta mukautuksessa otetaan huomioon jäljempänä kohdassa 4 kuvatut tuoreimmat taloudelliset tiedot ja lainsäädäntökehys. §Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) osalta mukautuksessa otetaan huomioon a) neuvoston ja Europan parlamentin välinen sopimus kahden vuoden siirtymäkaudesta, mukaan lukien Next Generation EU -välineen täytäntöönpano vuodesta 2021 alkaen, b) maataloustukirahaston ja maaseuturahaston välisiä siirtoja koskevat tarkistetut määrät jäsenvaltioilta saatujen ilmoitusten perusteella sekä c) jäsenvaltioiden covid-19-pandemian takia maanviljelijöille myöntämän kertaluonteisen poikkeuksellisen tuen kasvattamista koskevan lainsäätäjien päätöksen taloudellinen vaikutus sekä jäsenvaltioiden uusimpiin arvioihin perustuvat arvioidut tarpeet.

§Turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston (AMF), rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen (sisältyy yhdennetyn rajaturvallisuuden rahastoon) ja sisäisen turvallisuuden rahaston osalta mukautukseen sisältyy ennakkomaksun kasvattaminen 5 prosenttiin. §Naapuruus- kehitys ja kansainvälisen yhteistyön välineen (NDICI) ja liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA III) osalta harkitaan lisämukautuksia, jotka koskevat seuraavia: oErasmus+-rahoitusosuus: alakohtaisen lainsäädännön hyväksymisen viivästyttyä Erasmus+-ohjelman puitteissa ei järjestetä kansainvälisiä opiskelijavaihtoja vuonna 2021. Kummankin välineen osalta ehdotetaan, että yhteensä 23,5 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoina ja 5,3 miljoonaa euroa maksumäärärahoina osoitetaan kattamaan toimia, jotka liittyvät valmiuksien kehittämiseen nuorisovaihtojen ja virtuaalisten vaihtojen alalla, sillä ne eivät noudata oppilaitosten lukuvuoden aikataulua. Verrattuna vuoden 2021 talousarvioesitykseen tämä merkitsee yhteensä 281,6 miljoonan euron vähennystä maksusitoumusmäärärahoihin ja 152 miljoonan euron vähennystä maksumäärärahoihin. oTakuurahastoasetukseen (EY, Euratom) N:o 480/2009 sisältyvien rahoitussääntöjen soveltamisen jatkaminen voimassa oleviin talousarviotakuisiin ja rahoitusapuun (lähinnä ulkoiseen lainanantovaltuuteen ja makrotaloudellista rahoitusapua koskeviin päätöksiin) ei vaikuta maksusitoumusmäärärahoihin ohjelmatasolla. Sen sijaan siitä johtuva maksumäärärahojen lisäys on 42,3 miljoonaa euroa. oTietyn unionin edustustoissa olevan henkilöstön siirtäminen EUH:hon vähentää NDICI-välineen maksusitoumus- ja maksumäärärahoja kaikkiaan 16 miljoonaa euroa ja IPA III ‑välineen maksusitoumus- ja maksumäärärahoja yhteensä 2,1 miljoonaa euroa. Vähennykset kuitenkin kompensoidaan kokonaisuudessaan tekemällä vastaava lisäys EUH:n pääluokassa otsakkeen 7 sisällä (ks. tarkemmat tiedot kohdassa 7.4). oEuroopan kestävän kehityksen rahastoa (EKKR) koskeva alkuperäinen ehdotus lisätalousarvioesityksessä nro 6/2020 sisälsi poikkeuksellisen 1,04 miljardin euron lisäyksen vuodeksi 2020. Poikkeuksellisen lisäyksen ohella vuoden 2021 talousarvioesitykseen sisältyi 10 kokoaikaisen, ulkopuolisen työntekijän lisääminen työskentelemään EKKR:n parissa. Siitä aiheutuvat kustannukset maksetaan NDICI-välineen ja IPA III -välineen hallinnollisen tuen budjettikohdista edustustoissa. Koska EKKR:a koskeva poikkeuksellinen lisäys ei sisältynyt Eurooppa-neuvostossa heinäkuussa 2020 tehtyyn sopimukseen, ulkopuolisen henkilöstön lisäys on käynyt tarpeettomaksi. NDICI-välineen ja IPA III -välineen hallinnollisen tuen budjettikohtiin on tehty vastaavat vähennykset (1,5 miljoonaa euroa), ja toimintamäärärahoja on lisätty vastaavasti. oNykyisen Euroopan kehitysrahaston parissa työskentelevää ulkopuolista henkilöstöä koskeva muutos, sillä kehitysrahaston toiminta sisällytettiin NDICI-välineeseen vuoden 2021 talousarvioesityksessä. Yhteensä 6,25 kokoaikaista työntekijää tästä Afrikan rauhanrahaston parissa päätoimipaikassa ja edustustoissa työskentelevästä ulkopuolisesta henkilöstöstä siirretään vuodesta 2021 alkaen talousarvion ulkopuoliseen Euroopan rauhanrahastoon. NDICI-välineen hallinnollisen tuen budjettikohtaan on näin ollen tehty vastaava vähennys (0,4 miljoonaa euroa), ja toimintamäärärahoja on lisätty vastaavasti. (miljoonaa euroa) Ohjelma Maksusitoumusmäärärahat Maksumäärärahat Horisontti Eurooppa –758,0 –87,9 InvestEU-rahasto (ml. ESIR-rahaston loppuun saattaminen) 551,0 243,2 Verkkojen Eurooppa -väline – Liikenne –227,3 –5,8 Digitaalinen Eurooppa -ohjelma –234,1 –21,8 Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) 497,5 21,7 Koheesiorahasto 284,1 11,8 Euroopan unionin elpymisvälineen rahoituskustannukset –108,7 –108,7 EU4Health 232,0 55,9 Euroopan sosiaalirahasto (ESR) 259,5 10,4 Erasmus+ –397,9 –304,1 Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto) 188,9 188,9 Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) 342,1 307,1 Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR) –70,3 –0,5 Oikeudenmukaisen siirtymän rahasto –379,0 0,0 Turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto (AMF) –230,2 74,6 Yhdennetyn rajaturvallisuuden rahasto –491,3 –51,3 Sisäisen turvallisuuden rahasto –52,5 –9,3 Euroopan puolustusrahasto –101,7 –3,0 Naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön väline (NDICI) –5,8 –113,0 Liittymistä valmisteleva tukiväline (IPA III) –47,6 –18,4 Yhteensä –749,4 189,9 2.1.2. Temaattisten erityisrahoitusvälineiden määrärahat Temaattisten erityisrahoitusvälineiden määrärahoihin on tehty seuraavat muutokset: ·solidaarisuus- ja hätäapuvarauksen vuotuisten määrärahojen mukauttaminen 1 273,5 miljoonaan euroon (1 200 miljoonaa euroa vuoden 2018 hintoina) sekä maksusitoumus- että maksumäärärahoina; ·Euroopan globalisaatiorahaston (EGR) vuotuisten määrärahojen mukauttaminen 197,4 miljoonaan euroon (186 miljoonaa euroa vuoden 2018 hintoina) maksusitoumusmäärärahoina, kun taas maksumäärärahojen määrä ei muutu verrattuna vuoden 2021 talousarvioesitykseen; ·kahden uuden budjettikohdan luominen brexit-mukautusvarausta varten; näihin budjettikohtiin ei kuitenkaan osoiteta määrärahoja ennen kuin komissio on antanut ehdotuksen, minkä on määrä tapahtua marraskuussa 2020. 2.2. Mukautukset, jotka johtuvat 10. marraskuuta 2020 aikaansaadusta poliittisesta yhteisymmärryksestä Euroopan parlamentti ja neuvosto sopivat seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä 10. marraskuuta 2020 aikaansaamansa poliittisen yhteisymmärryksen yhteydessä muun muassa joiden unionin ohjelmien (ml. Horisontti Eurooppa, EU4Health ja Erasmus) kohdennetuista määrärahalisäyksistä. Näiden kolmen ohjelman osalta oikaisukirjelmä nro 1/2021 sisältää seuraavat lisäykset: (miljoonaa euroa) Ohjelma Maksusitoumusmäärärahat Maksumäärärahat Horisontti Eurooppa 75,8 3,0 EU4Health 74,3 15,3 Erasmus+ 175,1 133,1 Yhteensä 325,2 151,3 Horisontti Eurooppa -puiteohjelman maksusitoumusmäärärahoihin tehtävä 75,8 miljoonan euron lisäys asetetaan käyttöön varainhoitoasetuksen 15 artiklan 3 kohdan nojalla sen vuoksi, että aiemmat tutkimushankkeet ovat jääneet toteuttamatta joko kokonaan tai osittain. Seuraavien budjettikohtien määrärahoja lisätään ja talousarvion selvitysosia mukautetaan vastaavasti: (euroa) Budjettikohdat Maksusitoumusmäärärahat 01 02 02 10 Terveysklusteri 12 886 000 01 02 02 40 Digitaalitalous ja -teknologia, teollisuus ja avaruusala -klusteri 12 886 000 01 02 02 50 Ilmasto, energia ja liikkuvuus -klusteri 25 014 000 01 02 02 60 Elintarvikkeet, biotalous, luonnonvarat, maatalous ja ympäristö ‑klusteri 25 014 000 Yhteensä 75 800 000

EU4Health- ja Erasmus+-ohjelmiin tehtävien lisäysten (249,4 miljoonaa euroa) seurauksena otsaketta 2b ”Palautumiskyky ja arvot” varten vuodeksi 2021 pyydettyjen määrärahojen kokonaismäärä ylittää hyväksytyn enimmäismäärän 97,8 miljoonalla eurolla. Sen vuoksi esitetään, että joustovälineestä otetaan käyttöön vastaava määrä. 2.3. Päivitetyt maksumäärärahatarpeet 2.3.1. Siirtymäratkaisun hyväksymättä jättäminen vuonna 2020 Komissio antoi 3. kesäkuuta 2020 lisätalousarvioesityksen (LTE) nro 6/2020, jotta vuoden 2020 talousarviossa otettaisiin huomioon komission 27.–29. toukokuuta Euroopan unionin talouden elpymispaketin yhteydessä antamien säädösehdotusten vaikutus. Lisätalousarvioesitys nro 6/2020 liittyi ehdotukseen monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen tarkistamisesta vuoden 2020 osalta. Koska siirtymäratkaisuksi kutsuttu aloite on vanhentunut, sen vaikutus vuoden 2021 maksumäärärahoihin (775 miljoonaa euroa) esitetään peruutettavaksi tässä oikaisukirjelmässä nro 1/2021. Vähennys koskee seuraavia ohjelmia: §InvestEU-ohjelma, johon on tarkoitus sisällyttää nykyisen Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) loppuun saattamiseen liittyvät maksut vuodesta 2021 alkaen. Siirtymäratkaisun mukaan ESIR-rahaston sisällä oli tarkoitus luoda erityinen ikkuna vakavaraisuustukivälinettä varten. Välineen 500 miljoonan euron maksumäärärahat sisältyivät vuoden 2021 talousarvioesityksen. §Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) ja Euroopan sosiaalirahasto (ESR), joiden yhteensä 275 miljoonan euron maksumäärärahat sisällytettiin vuoden 2021 talousarvioesitykseen osana REACT-EU-aloitetta. Kyseinen aloite on myös osa siirtymäratkaisua. Lisätalousarvioesitykseen nro 6/2020 sisältyi myös uusien budjettikohtien luominen vuoden 2020 talousarvioon, ja joitakin näistä budjettikohdista jatketaan myös vuonna 2021. Koska siirtymäratkaisua ei ole hyväksytty, budjettinimikkeistöä on mukautettava ja joitakin budjettikohtia on poistettava tai siirrettävä seuraavan taulukon mukaisesti: Budjettinimikkeistö vuoden 2021 talousarvioesityksessä Budjettinimikkeistö oikaisukirjelmässä nro 1/2021 02 01 04 Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) tukimenot poistetaan 02 05 02 01 ESIR-takuu — Infrastruktuuri- ja innovointi-ikkuna ja pk-yritysikkuna 02 02 99 12 (uusi) Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR-rahasto) loppuun saattaminen 02 05 02 02 ESIR-takuu — Vakavaraisuustukivälineikkuna poistetaan 02 05 03 01 Euroopan investointineuvontakeskus ja Euroopan investointihankeportaali — Infrastruktuuri- ja innovointi-ikkuna ja pk-yritysikkuna 02 02 99 12 (uusi) Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR-rahasto) loppuun saattaminen 02 05 03 02 Euroopan investointineuvontakeskus ja Euroopan investointihankeportaali — Vakavaraisuustukivälineikkuna poistetaan 2.3.2. Lisätalousarvioon nro 6/2020 (rokotestrategia) liittyvä vaikutus Lisätalousarviolla nro 6/2020 lisättiin hätätilanteen tukivälineen vuoden 2020 maksumäärärahoja 1 090 miljoonalla eurolla covid-19-rokotestrategiaa varten tarvittavan rahoituksen kasvattamiseksi kaikkiaan 2 610 miljoonaan euroon, ja maksusitoumusmäärärahojen kokonaismääräksi vuonna 2020 vahvistettiin 2 700 miljoonaa euroa lisätalousarviossa nro 2/2020. Näin ollen vuoden 2021 maksumäärärahoja on vähennettävä 90 miljoonaan euroon. Tämä on 700 miljoonaa euroa vähemmän kuin vuoden 2021 talousarvioesityksessä, joka perustui maksumäärärahojen jakautumiseen pidemmälle aikavälille (790 miljoonaa euroa vuonna 2021 ja 265 miljoonaa euroa vuosina 2022 ja 2023). 2.3.3. Muutokset Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (2014–2020) ennakkomaksuosuuksiin Komissio ehdotti vuonna 2018 asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (yhteisiä säännöksiä koskeva asetus) muuttamista ja vuosien 2021–2023 vuotuisten ennakkomaksujen vähentämistä 3 prosentista 1 prosenttiin Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR), koheesiorahastosta, Euroopan sosiaalirahastosta (ESR) ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta (EMKR) osoitettavan tuen kokonaismäärästä. Ehdotuksen talousarviovaikutukset sisältyivät vuoden 2021 talousarvioesitykseen. Euroopan parlamentti antoi 4. huhtikuuta 2019 lainsäädäntöpäätöslauselman, jolla muutettiin komission ehdotusta vahvistamalla vuotuiseksi ennakkomaksuosuudeksi 2 prosenttia vuosiksi 2021–2023. Eurooppa-neuvoston ylimääräisessä kokouksessa heinäkuussa 2020 tehdyssä sopimuksessa säilytettiin sama prosenttiosuus. Sen seurauksena Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) maksumäärärahoihin tehdään oikaisukirjelmässä nro 1/2021 kaikkiaan 3,6 miljardin euron lisäys, joka vastaa 1:tä prosenttia EAKR:sta, koheesiorahastosta, ESR:sta ja EMKR:sta vuosina 2021–2027 osoitettavista määrärahoista. (miljoonaa euroa) Ohjelma Maksusitoumusmäärärahat Maksumäärärahat Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) - 1 996,6 Koheesiorahasto - 622,2 Euroopan sosiaalirahasto (ESR) - 929,9 Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR) - 56,9 Yhteensä 0,0 3 605,6 2.3.4. Muu maksumäärärahojen uudelleenarviointi Komissio on arvioinut uudelleen maksumäärärahojen tarvetta (edellä esitetyistä määrärahojen mukautuksista johtuvien päivitysten ohella). Uudelleenarviointi on seuraavien seitsemän ohjelman osalta johtanut kaikkiaan 448,8 miljoonan euron nettolisäykseen, ja lukuun ottamatta oikeusalan, perusoikeuksien ja arvojen ohjelmaa (johon liittyvä pieni lisäys johtuu teknisestä korjauksesta) uudelleenarviointi liittyy jäljellä olevien sitoumusten loppuun saattamista varten tarvittaviin maksumäärärahoihin.

(miljoonaa euroa) Ohjelma Maksusitoumusmäärärahat Maksumäärärahat Naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön väline (NDICI) - 372,0 Liittymistä valmisteleva tukiväline (IPA III) - 120,0 Unionin pelastuspalvelumekanismi (rescEU) - 131,8 Tuki Kyproksen turkkilaiselle yhteisölle - 7,0 Oikeusala, oikeudet ja arvot - 6,8 Verkkojen Eurooppa -väline — Liikenne (ml. rahoitusosuus koheesiorahastosta ja sotilaallisesta liikkuvuudesta) - –155,0 InvestEU - –33,7 Yhteensä 0,0 448,8 §NDICI ja IPA III: unioni ilmaisi EU:n maailmanlaajuisia koronavirustoimia koskevassa yhteisessä tiedonannossa solidaarisuutta kumppanimaita kohtaan ja sitoutui osana Team Europe ‑lähestymistapaa auttamaan niitä selviytymään kriisin taloudellisista, sosiaalisista ja terveyteen kohdistuvista seurauksista. Määrärahoja on sen jälkeen kohdennettu uudelleen, ja kolmansille maille tarkoitetun avun täytäntöönpanoa on nopeutettu. Tämän kehityksen odotetaan jatkuvan myös vuonna 2021. Ottaen huomioon unionin kolmansille maille antamat poliittiset sitoumukset ja sopimusvelvoitteet, kuten maksumääräajat, maksumäärärahoihin tarvitaan vielä 492 miljoonan euron lisäys johtuen budjettituen maksamista koskevien yksityiskohtaisen sääntöjen muutoksista, kasvaneista ennakkomaksuista ja välillisen hallinnoinnin mukaisesta nopeammasta toteutuksesta. §RescEU: lisätalousarvioilla nro 1 ja 2/2020 on lisätty merkittävästi unionin pelastuspalvelumekanismista käytettävissä olevia resursseja, jotta voidaan vastata covid-19-kriisiin liittyviin kiireellisiin tarpeisiin (lääkinnällisten laitteiden varastointi ja kotiuttaminen). Tämä merkitsee kaikkiaan 415 miljoonan euron lisäystä maksusitoumusmäärärahoihin. Alle puolet näistä määrärahoista on katettu maksumäärärahoilla vuonna 2020, ja tarkistettujen arvioiden mukaan vuonna 2021 tarvitaan noin 132 miljoonaa euroa näiden toimenpiteiden loppuun saattamiseksi. Suurin osa maksuista koskee jo toteutettujen toimenpiteiden osalta jäsenvaltioille maksettavia korvauksia. §Tuki Kyproksen turkkilaiselle yhteisölle: covid-19-kriisin seurauksena Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelman paikallisesta infrastruktuurin rahoitusvälineestä (UNDP LIF) on annettu yhä enemmän teknistä apua hätäaputarpeiden määrittämiseen, minkä seurauksena maksut ovat kasvaneet ennusteeseen verrattuna. Jäljempänä kohdassa 8.1.1 kuvatusta kohdennetusta lisäyksestä johtuvan maksumäärärahojen kasvun (3 miljoonaa euroa) ohella maksumäärärahoja tarvitaan lisää vielä 4 miljoonaa euroa useiden toimien loppuun saattamiseen, esimerkiksi stipendiohjelma, Kansainvälisen jälleenrakennus- ja kehityspankin kasvuun ja kestävään kehitykseen keskittyvä talousanalyysiohjelma, mikroyritysten tuki sekä Pohjois-Nikosian uuden kokoojaviemärin rakentamishanke. §Verkkojen Eurooppa -väline — Liikenne (ml. rahoitusosuus koheesiorahastosta ja sotilaallisesta liikkuvuudesta): yhteensä 155 miljoonan euron vähennys johtuu seuraavista kahdesta seikasta: o100 miljoonan euron vähennys, joka vastaa alun perin vuodeksi 2021 ennakoituja maksuja, jotka on tarkoitus suorittaa vuonna 2020. Nämä maksut liittyvät useiden suurten edunsaajien toimittamiin vapaaehtoisiin maksupyyntöihin, joiden osalta komissio ehdotti lisäystä lisätalousarvioesityksessä nro 10/2020; oVerkkojen Eurooppa ‑välineen liikenneosion kaikkia osatekijöitä koskevien maksumäärärahatarpeiden tarkistaminen alaspäin, jonka seurauksena maksumäärärahoja on vähennetty yhteensä 55 miljoonaa euroa (–37 miljoonaa euroa koheesiorahastosta osoitettavan rahoitusosuuden osalta ja –13,4 miljoonaa euroa sotilaallisesta liikkuvuudesta saatavan rahoitusosuuden osalta). Ottaen huomioon Verkkojen Eurooppa ‑välineen liikenneosion ensimmäisen ehdotuspyynnön julkaisuaikataulu vuonna 2021 komissio katsoo, että vain pieni osa avustussopimuksista allekirjoitetaan (ja näin ollen vain osa ennakkomaksuista maksetaan) vuonna 2021. §InvestEU: Verkkojen Eurooppa ‑välineen vieraan pääoman ehtoisen rahoitusvälineen maksumäärärahatarpeiden väheneminen vastaa maksuja, jotka oli alun perin tarkoitus suorittaa vuonna 2021 (InvestEU-ohjelman loppuun saattamista koskevissa kohdissa), mutta jotka suoritetaankin vuonna 2020, minkä vuoksi maksumäärärahoja on täytynyt ottaa käyttöön etupainotteisesti. Euroopan investointipankin (EIP) odotetaan saavan vuoden 2020 loppuun mennessä päätökseen useita sellaisia hankkeita koskevat allekirjoitukset, jotka liittyvät sähköajoneuvojen latauspisteiden, vetytankkauspisteiden, vetypolttokennoilla toimivien sähkölinja-autojen ja rahdin kuljetukseen tarkoitettujen sähkökäyttöisten kuorma-autojen käyttöönottoon, sillä se on edennyt odotettua nopeammin. 2.4. Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden mukautettu soveltamisala ja vaikutus budjettinimikkeistöön Eurooppa-neuvostossa heinäkuussa 2020 tehdyn sopimuksen sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston välillä marraskuussa 2020 aikaansaadun poliittisen yhteisymmärryksen mukaisesti ohjelmat (ja muut osatekijät), jotka vuoden 2021 talousarvioesityksessä sisältyivät talousarvion uuteen osastoon 14 ”Selviytymis- ja palautumiskyky sekä kriisitoimet” (otsakkeessa 5 ”Resilienssi, turvallisuus ja puolustus”), siirretään uuteen osastoon 06 ”Elpyminen ja palautumiskyky” (otsakkeessa 2b ”Palautumiskyky ja arvot”). Tämä siirto edellyttää osastojen 15 ”Ulkosuhteet”, 16 ”Liittymistä valmisteleva tuki” ja 17 ”Monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistettujen vuotuisten enimmäismäärien ulkopuoliset menot” teknistä uudelleennumerointia. Tämä tekninen uudelleennumerointi toteutetaan vuoden 2021 talousarvion hyväksymisen jälkeen sen julkistamisen yhteydessä. 2.5. Next Generation EU -välineen rahoituksen tarkistettu jakautuminen avustuksiin ja lainoihin Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston välillä marraskuussa 2020 aikaansaadussa poliittisessa yhteisymmärryksessä vahvistettiin, unionin ohjelmien tukemiseen tarkoitettua Next Generation EU ‑välineen avustusosiota (750 miljardia euroa vuoden 2018 hintoina) on vähennetty määrällisesti (500 miljardista eurosta 390 miljardiin euroon) ja sen soveltamisalaa on supistettu. Asianomaisten budjettikohtien selvitysosia on näin ollen mukautettu vastaavasti oikaisukirjelmässä nro 1/2021. Lisäksi neuvoston ja Euroopan parlamentin jo sopimaan kahden vuoden siirtymäaikaan sisältyy maaseuturahaston osalta Next Generation EU -välineen rahoitusosuuden täytäntöönpano vuodesta 2021 alkaen. Tätä tarkoitusta varten oikaisukirjelmässä nro 1/2021 on luotu uusi budjettikohta. Next Generation EU -välineestä vuodeksi 2021 suunnitellut määrät esitetään seuraavassa taulukossa ohjelmittain ja budjettikohdittain: Ohjelma/budjettikohta Rahoitusosuus Next Generation EU ‑välineestä (miljoonaa euroa) Talousarviositoumukset Maksumäärärahat Horisontti Eurooppa 1 772,0 177,9 01 01 01 02 – Puiteohjelmaa ”Horisontti Eurooppa” toteuttava ulkopuolinen henkilöstö — epäsuora tutkimustoiminta 3,7 3,7 01 01 01 03 – Muut puiteohjelman ”Horisontti Eurooppa” hallintomenot — epäsuora tutkimustoiminta 3,7 3,7 01 02 02 10 – Terveysklusteri 441,2 32,2 01 02 02 40 – Digitaalitalous ja -teknologia, teollisuus ja avaruusala -klusteri 441,2 47,9 01 02 02 50 – Ilmasto, energia ja liikkuvuus -klusteri 441,2 7,0 01 02 03 01 – Euroopan innovaationeuvosto 441,2 83,5 InvestEU-rahasto 1 783,0 174,0 02 01 01 – InvestEU:n tukimenot 0,5 0,5 02 02 02 – InvestEU-takuu – Yhteisen vararahaston rahoittaminen 1 745,0 151,0 02 02 03 – InvestEU-neuvontakeskus, InvestEU-portaali ja niihin liittyvät toimenpiteet 37,5 22,5 REACT-EU Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) 27 856,5 4 983,5 05 01 01 – Euroopan aluekehitysrahaston tukimenot 2,5 2,5 05 02 05 01 – Euroopan aluekehitysrahasto — Toimintamenot — Rahoitus REACT-EU-välineestä 27 756,8 4 977,1 05 02 05 02 – Euroopan aluekehitysrahasto— Operatiivinen tekninen apu — Rahoitus REACT-EU-välineestä 97,2 3,9 EU:n elpymis- ja palautumistukiväline (ml. teknisen tuen väline) 236 607,0 67 607,0 06 01 01 – EU:n elpymis- ja palautumistukivälineen (ml. teknisen tuen väline) tukimenot 7,0 7,0 06 02 01 – EU:n elpymis- ja palautumistukiväline — Avustukset 236 600,0 67 600,0 Unionin pelastuspalvelumekanismi (rescEU) 682,5 197,0 06 01 04 – Unionin pelastuspalvelumekanismin (RescEU) tukimenot 3,9 3,9 06 05 01 – Unionin pelastuspalvelumekanismi (RescEU) 678,6 193,1 REACT-EU Euroopan sosiaalirahasto (ESR) 11 938,5 2 135,8 07 01 01 01 – Euroopan sosiaalirahasto plussan tukimenot — yhteistyöhön perustuva hallinnointi 1,1 1,1 07 02 05 01 – ESR — Toimintamenot — Rahoitus REACT-EU-välineestä 11 895,8 2 133,0 07 02 05 02 – ESR — Operatiivinen tekninen apu — Rahoitus REACT-EU-välineestä 41,6 1,7 Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) 2 387,7 596,9 08 03 01 03 – Euroopan unionin elpymisvälineestä rahoitettavat YMP:n strategiasuunnitelmien mukaiset maaseudun kehittämisen tukitoimityypit 2 381,7 595,4 08 03 03 – Maaseuturahasto — Euroopan unionin elpymisvälineestä rahoitettava operatiivinen tekninen apu 6,0 1,5 Oikeudenmukaisen siirtymän rahasto 2 122,0 55,0 09 01 02 – Oikeudenmukaisen siirtymän rahaston tukimenot 2,4 2,4 09 03 01 – Oikeudenmukaisen siirtymän rahasto (JTF) — Toimintamenot 2 112,2 52,4 09 03 02 – Oikeudenmukaisen siirtymän rahasto (JTF) — Operatiivinen tekninen apu 7,4 0,2 YHTEENSÄ 285 149,2 75 927,1 3.Unionin osallistuminen Euroopan investointirahaston pääoman korotukseen Euroopan investointirahaston (EIR) hallitus hyväksyi periaatteessa 14. heinäkuuta 2020 osakkeenomistajille tehdyn ehdotuksen korottaa EIR:n merkittyä pääomaa. Euroopan investointipankkiryhmä (EIP-ryhmä) on määrittänyt tarvittavan EIR:n pääoman korotuksen suuruuden siten, että sen avulla EIR saa 1 250 miljoonaa euroa käteispääomaa. Uusien osakkeiden hinnan olisi perustuttava EIR:n osakkeenomistajien välillä sovittuun nettoarvon laskemiseen käytettävään kaavaan, ja se koostuu maksetusta osasta ja ylikurssista. Unionin, jota edustaa komissio, olisi voitava osallistua tähän pääoman korotukseen, jotta EIR voi jatkossakin tukea unionin taloutta ja sen elpymistä muun muassa osallistumalla InvestEU-ohjelman täytäntöönpanoon. Lisäksi unionin olisi voitava säilyttää kokonaisosuutensa EIR:n pääomasta. On erittäin todennäköistä, että unioni merkitsee EIR:n liikkeeseen laskemia osakkeita ja suorittaa asianomaisen maksun vuoden 2021 alkupuoliskolla. Jotta unioni voi osallistua edellä mainitun suuruiseen EIR:n pääoman korotukseen määräsuhteessa, osakkeiden merkinnästä aiheutuvia kustannuksia varten tarvitaan arviolta 375 miljoonaa euroa sekä maksusitoumus- että maksumäärärahoina. Tämä määrä, joka vähennetään InvestEU:n vuoden 2021 määrärahoista, on kohdennettu erityiseen EIR:a koskevaan budjettikohtaan saman osaston luvussa 20 (02 20 03 01 ”Euroopan investointirahasto – Merkitystä pääomasta maksettujen osien käyttöönasettaminen”).

4.Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto) Oikaisukirjelmällä nro 1/2021 päivitetään maatalousmenoja koskevat arviot uusimpien taloudellisten tietojen ja voimassa olevan lainsäädäntökehyksen perusteella. Komissiolla oli marraskuun 2020 alkuun mennessä käytettävissä ensimmäiset tiedot vuoden 2020 tuotannosta ja maatalousmarkkinoiden näkymistä sekä suurin osa vuoden 2020 talousarvion toteutumaa koskevista todellisista luvuista yhteistyössä hallinnoitavien maataloustukirahaston menojen osalta. Nämä tiedot muodostavat perustan päivitetyille arvioille vuoden 2021 määrärahatarpeista. Markkinatekijöiden lisäksi oikaisukirjelmässä 1/2020 on otettu huomioon heinäkuussa 2020 hyväksytyn vuoden 2021 talousarvioesityksen antamista seuranneiden maataloutta koskevien lainsäädäntöpäätösten vaikutukset sekä eräiden sellaisten lainsäädäntöpäätösten vaikutukset, jotka ovat vielä valmisteilla, mutta jotka on tarkoitus hyväksyä pian. Erityisesti siinä saatetaan ajan tasalle maataloustukirahaston ja maaseuturahaston välisiä siirtoja koskevat määrät, joiden osalta useat jäsenvaltiot toimittivat ilmoitukset 18. toukokuuta 2020 mennessä. Maataloustukirahaston menoihin vuonna 2021 käytettävissä oleva nettomäärä, kun otetaan huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston välillä marraskuussa 2020 aikaansaatu poliittinen yhteisymmärrys sekä maaseudun kehittämiseen tehty 557,0 miljoonan euron nettosiirto, on 40 368,0 miljoonaa euroa. Tämä uusi määrä sisältää maaseuturahaston ja maataloustukirahaston väliset siirrot useiden jäsenvaltioiden komissiolle vuonna 2019 toimittamien ilmoitusten mukaisesti sekä vuonna 2020 ilmoitetut muutokset. Yleisesti ottaen maataloustukirahaston vuoden 2021 määrärahatarpeen arvioidaan nyt (rahoituskurimekanismia koskevien maataloustukirahaston säännösten huomioon ottamisen jälkeen) olevan 40 987,0 miljoonaa euroa eli 222,2 miljoonaa euroa enemmän kuin vuoden 2021 talousarvioesityksessä. Kasvu johtuu pääasiassa jäsenvaltioiden hyväksi tehtäviä rahoitusoikaisuja varten tarvittavista lisämäärärahoista (+233,1 miljoonaa euroa), kun taas mukautukset, jotka koskevat YMP:n strategiasuunnitelmiin kuulumattomia markkinoihin liittyviä menoja (+15,0 miljoonaa euroa) ja YMP:n strategiasuunnitelmiin kuulumattomia suoria tukia (–29,7 miljoonaa euroa), ovat melko pienet. Vuonna 2021 saatavien käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen arvioitu määrä on 33,3 miljoonaa euroa suurempi kuin vuoden 2021 talousarvioesitykseen otettu määrä, joka oli 585,7 miljoonaa euroa. Määrä kasvaa näin 619,0 miljoonaan euroon. Aiemmista vuosista poiketen oikaisukirjelmään nro 1/2021 ei sisälly käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen odotettavissa olevaa siirtoa vuodelta 2020 vuodelle 2021, sillä vuoden 2020 toteutusaste on tällä hetkellä korkea. Vuoden 2020 maatalousalan kriisivarauksen käyttämättömät määrärahat (478 miljoonaa euroa), joita ei aiota käyttää, siirretään määriin, joista katetaan rahoituskurimekanismin piiriin vuonna 2021 kuuluville maataloustuottajille maksettavat korvaukset. Näiden päivitysten seurauksena komissio ehdottaa, että maatalousmenoja koskevia ennakkoarvioita lisätään 188,9 miljoonalla eurolla verrattuna vuoden 2021 talousarvioesitykseen. Maataloustukirahaston vuoden 2021 tarpeita varten tarvitaan 40 368,0 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoja, joihin sisältyy maatalousalan kriisivaraus. Tämä kokonaismäärä vastaa tarkalleen vuosien 2021–2027 monivuotisesta rahoituskehyksestä johtuvaa maataloustukirahaston nettomäärää, kuten Eurooppa-neuvostossa sovittiin, ja siinä otetaan huomioon kahden pilarin väliset mukautetut siirrot jäsenvaltioiden ilmoitusten mukaisesti. Koska määrärahatarve ylittää maataloustukirahaston vuoden 2021 nettomäärän, määrärahatarvetta on mukautettava rahoituskurimekanismin avulla. Rahoituskurimekanismilla pyritään vähentämään suoriin tukiin käytettävissä olevia määriä maataloustukirahaston nettojäämän noudattamiseksi ja kriisivaruksen perustamiseksi. 5.Tehtävien siirtäminen kuudelle toimeenpanovirastolle 5.1. Käsittely toimeenpanovirastojen komiteassa Komissio aikoo lähipäivinä pyytää asetuksessa (EY) N:o 58/2003 säädetyn menettelyn mukaisesti toimeenpanovirastojen komiteaa antamaan lausunnon komission täytäntöönpanopäätösluonnoksesta, joka koskee uuden toimeenpanovirastojärjestelmän mukaisten toimeenpanovirastojen perustamista. Samanaikaisesti komissio toimittaa kaikki tehtävien siirtämiseen liittyvät asiakirjat, mukaan lukien tehtävien siirtämistä koskevan paketin pääkohtia koskevan ilmoituksen, Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Toimeenpanovirastojen komitealle toimitettavaa pakettia päivitetään ottaen huomioon niiden rahoitusohjelmien määrärahamäärät, joihin liittyviä tehtäviä ehdotetaan siirrettäviksi, Euroopan parlamentin ja neuvoston välillä seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä marraskuussa 2020 aikaansaadun poliittisen yhteisymmärryksen mukaisesti. Asiaankuuluvia tietoja ei ollut mahdollista päivittää ajallaan tätä oikaisukirjelmää varten. Sen vuoksi kaikki tämän kohdan taulukot – mukaan lukien virastojen henkilöstömäärät ja ehdotettu kompensoiminen komissiossa – perustuvat edelleen Eurooppa-neuvoston ylimääräisessä kokouksessa heinäkuussa 2020 tehdyssä sopimuksessa vahvistettuihin rahoitusohjelmien määrärahoihin. Koska marraskuussa 2020 aikaansaadussa poliittisessa yhteisymmärryksessä kasvatettiin huomattavasti eräiden sellaisten ohjelmien määrärahoja, joihin liittyvät tehtävät on siirretty toimeenpanovirastoille osittain tai kokonaan (Erasmus, Horisontti Eurooppa, EU4Health, Luova Eurooppa, perusoikeuksien ja arvojen ohjelma), asianomaisia virastoja varten siirrettyjä määrärahoja ja ehdotettuja henkilöstömääriä kasvatetaan vastaavasti. Tämä ei kuitenkaan vaikuta ohjelmien ehdotettuun jakautumiseen toimeenpanovirastojen kesken. Komissio aikoo säilyttää toimeenpanovirastojen määrän ennallaan. Se ehdottaa kuitenkin toimeenpanovirastojen vastuualueiden muuttamista synergioiden ja säästöjen lisäämiseksi ja sen välttämiseksi, että ohjelmat tai alaohjelmat jouduttaisiin jakamaan virastojen kesken. Tämän vuoksi komissio ehdottaa, että Luxemburgissa sijaitsevan kuluttaja-, terveys- ja elintarvikeasioiden toimeenpanoviraston (CHAFEA) toiminnot siirretään Brysselissä sijaitseville virastoille ja että Brysseliin perustetaan yksi uusi toimeenpanovirasto. Se esittää lisäksi, että virastojen nimiä mukautetaan niiden tulevien vastuualueiden perusteella seuraavasti: ¾Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto (ERCEA) ¾Euroopan tutkimuksen toimeenpanovirasto (entinen tutkimuksen toimeenpanovirasto (REA)) ¾Euroopan terveys- ja digitaaliasioiden toimeenpanovirasto (uusi virasto) ¾Euroopan ilmasto-, infrastruktuuri- ja ympäristöasioiden toimeenpanovirasto (entinen innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto (INEA)) ¾Euroopan koulutuksen ja kulttuurin toimeenpanovirasto (entinen koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto (EACEA)) ¾Euroopan innovaationeuvoston ja pk-yritysasioiden toimeenpanovirasto (entinen pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto (EASME)). Jos toimeenpanovirastojen komitea antaa ehdotuksesta myönteisen lausunnon ja jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei kumpikaan vastusta ehdotusta ja jos lainsäädäntövallan käyttäjä hyväksyy vuosien 2021–2027 ohjelmien perussäädökset ajoissa, komissio aikoo hyväksyä ehdotuksen mahdollisimman pian, jotta uuden toimeenpanovirastojärjestelmän mukaiset toimeenpanovirastot voivat aloittaa unionin ohjelmien toteuttamisen. 5.2. Toimeenpanovirastoille hallinnoitaviksi siirrettävien vuosien 2021–2027 toimintamäärärahojen ehdotettu määrä

Seuraavassa yhteenvetotaulukossa verrataan kunkin viraston osalta sen hallinnoimien toimintamäärärahojen kokonaismäärää nykyisessä ja tulevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä sen henkilöstön määrään (kokoaikaiseksi muutettuna) ja sille toimintakustannusten kattamiseksi myönnettyyn avustukseen. Toimeenpanovirastot Toimeenpanoviraston hallinnoimat määrärahat vuosina 2014–2020 (miljardia euroa) Kokoaikaiset työntekijät vuonna 2020 Hallinnoitavat määrärahat vuosina 2021–2027 (miljardia euroa, vuoden 2018 hintoina) Suunniteltu kokoaikaisten työntekijöiden määrä vuonna 2027 Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto (entinen ERCEA) 13 529 12,3 457 Euroopan tutkimuksen toimeenpanovirasto (entinen REA) 13 785 18,2 877 Euroopan terveys- ja digitaaliasioiden toimeenpanovirasto (uusi) - - 13,2 404 Euroopan ilmasto-, infrastruktuuri- ja ympäristöasioiden toimeenpanovirasto (entinen INEA) 34 313 39,1 474 Euroopan koulutuksen ja kulttuurin toimeenpanovirasto (entinen EACEA) 5 438 6,5 501 Euroopan innovaationeuvoston ja pk-yritysasioiden toimeenpanovirasto (entinen EASME) 10 506 9,2 328 Kuluttaja-, terveys- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto (CHAFEA) 1 79 - - Yhteensä 75 2 650 98,4 3 041 5.3 Vaikutus toimeenpanovirastojen henkilöstö- ja rahoitusresursseihin vuonna 2021 Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto toimeenpanovirastojen hallinnoitaviksi siirrettyjen hyväksyttyjen määrärahojen vaikutuksesta toimeenpanovirastojen avustuksia koskeviin budjettikohtiin ja kokoaikaisten työntekijöiden määriin vuonna 2021. Toimeen-panovirasto Talousarvio 2020 TAE 2021 Oikaisukirjelmä nro 1/2021 TAE 2021 (ml. oikaisukirjelmä nro 1) Koko-aikaiset työnte-kijät Toimeen-panoviras-ton avustus Koko-aikaiset työnte-kijät Toimeen-panoviras-ton avustus Koko-aikaiset työnte-kijät Toimeen-panoviras-ton avustus Kokoaikaiset työnte-kijät Toimeen-pano-viraston avustus Δ Kokoaik. vs. 2020 Δ Avustus vs. 2020 Euroopan tutkimus-neuvoston toimeen-panovirasto (entinen ERCEA) 529 51,319 529 - –10 53,915 519 53,915 –1,89 % 5,06 % Euroopan tutkimuk-sen toimeen-panovirasto (entinen ERCEA) 785 75,749 785 - 49 91,592 834 91,592 6,24 % 20,92 % Euroopan terveys- ja digitaali-asioiden toimeen-panovirasto (uusi) - - - - 307 39,078 307 39,078 - - Euroopan ilmasto-, infrastruk-tuuri- ja ympäristö-asioiden toimeen-panovirasto (entinen INEA) 313 30,383 313 - 146 47,969 459 47,969 46,65 % 57,88 % Euroopan koulutuk-sen ja kulttuurin toimeen-panovirasto (entinen EACEA) 438 47,750 438 5,11 9 45,693 447 50,803 2,05 % 6,39 % Euroopan innovaationeuvoston ja pk-yritysasioi-den toimeen-panovirasto (entinen EASME) 506 51,177 506 - –119 43,744 387 43,744 –23,52 % –14,52 % Kuluttaja-, terveys- ja elintarvike-asioiden toimeen-panovirasto (CHAFEA) 79 11,301 79 - –79 0 0 0 –100 % –100 % Yhteensä 2 650 267,679 2 650 5,11 302 321,991 2 952 327,101 11,40 % 22,20 % Toimeenpanovirastoissa tarvittavan henkilöstön arvioitu määrä kasvaa vuonna 2021 yhteensä 302 kokoaikaisella työntekijällä (11,4 %) vuoden 2020 talousarvioon verrattuna. Vastaava unionin rahoitusosuus kasvaa 22,2 % vuoteen 2020 verrattuna. 5.4. Vaikutus komission henkilöresursseihin Asetuksessa (EY) N:o 58/2003 edellytetään, että tehtävien siirtäminen toimeenpanovirastolle on aina kustannustehokasta ja moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaista. Kuten edellä kohdassa 5.2 olevasta yhteenvetotaulukosta käy ilmi, tehtävien siirtäminen toimeenpanovirastoille kasvattaa niiden työmäärää vuosina 2021–2027, ja henkilöstöä tarvitaan enemmän, jotta ohjelmia voidaan hallinnoida tuloksekkaasti. Osa toimeenpanovirastojen työmäärän kasvusta on seurausta niille siirretyistä uusista ohjelmista ja tehtävistä, joista tällä hetkellä huolehtivat komission yksiköt. Näiden täytäntöönpanotehtävien siirtäminen toimeenpanovirastoille vähentää vastaavasti henkilöresurssien tarvetta komissiossa, koska se ei enää hoida kyseisiä tehtäviä. Osa toimeenpanovirastojen työmäärän kasvusta on puolestaan seurausta niille jo siirrettyjen ohjelmien määrärahojen kasvusta sekä niiden hallinnoitaviksi tulevista uusista ohjelmista. Tällä kehityksellä ei ole vaikutusta komission työmäärään, koska kyseessä ovat jo siirretyt tai täysin uudet tehtävät. Tässä tapauksessa komissio ehdottaa, että henkilöstöä vapautetaan sen varmistamiseksi, ettei tällaisella kehityksellä ole vaikutusta talousarvioon. Aikaisemmin tällaiset ”vapautuneet” henkilöresurssit siirrettiin muihin tehtäviin asetuksen (EY) N:o 58/2003 13 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti. Koska komissio on sitoutunut varmistamaan, ettei hallintomenoista aiheudu talousarviovaikutuksia, se vähentää henkilöstöresurssejaan kompensoidakseen toimeenpanovirastojen kokoaikaisten työntekijöiden lisäyksen, joka johtuu niille siirretyistä ohjelmien hallinnointiin liittyvistä lisätehtävistä. Myös työntekijöiden tilapäisten siirtojen seurauksena ”jäädytettyihin” virkoihin liittyviä menoja vähennetään vastaavasti. Seuraavassa taulukossa esitetään, miten komissio aikoo kompensoida toimeenpanovirastoille osoitetun lisähenkilöstön määrän vuoteen 2027 mennessä: Toimeenpanovirastoille osoitetun lisähenkilöstön kompensointi Henkilöresurssit kokoaikaiseksi muutettuna Resurssien lisäys, jolla katetaan kuuden toimeenpanoviraston juoksevat kustannukset, jotka johtuvat uusien tehtävien siirtämisestä +390 Otsakkeeseen 7 sisältyvien hallinnollisten resurssien vähennys, joka johtuu komission tällä hetkellä hoitamien tehtävien siirtämisestä –59 Muihin otsakkeisiin sisältyvien hallinto- ja tukiresurssien vähennys, joka johtuu komission tällä hetkellä hoitamien tehtävien siirtämisestä –188 5.5 Oikaisukirjelmään nro 1/2021 sisältyvät mukautukset Oikaisukirjelmään nro 1/2021 sisältyvät mukautukset perustuvat vaikutuksiin, joita vuosien 2021–2027 ohjelmien hallinnoinnin suunnitellulla siirtämisellä on resursseihin sekä toimeenpanovirastoissa että komissiossa vuonna 2021. Komission tapauksessa vaikutus muodostuu otsakkeeseen 7 (EU:n yleinen hallinto) sisältyvien palkkoihin liittyvien määrärahojen 2,5 miljoonan euron nettovähennyksestä ja budjettineutraalista määrärahojen uudelleenkohdentamisesta kyseeseen tulevien ohjelmien määrärahojen sisällä. Kuten jäljempänä olevasta taulukosta käy ilmi, tarkoituksena on perustaa kussakin uudessa toimeenpanovirastolle siirrettävässä ohjelmassa uusi budjettikohta kutakin uusille toimeenpanovirastoille tarkoitettua avustusta varten. Nämä uudet budjettikohdat otetaan talousarvioon niiden aiempien budjettikohtien lisäksi, jotka jo sisältyvät vuoden 2021 talousarvioesitykseen. Tällaisella rinnakkaisrakenteella varmistetaan hallittu siirtyminen nykyisestä toimeenpanovirastojärjestelmästä uuteen toimeenpanovirastojärjestelmään siirtymisajankohdasta riippumatta, sillä tämä ajankohta riippuu läheisesti monivuotisen rahoituskehyksen ja vuosien 2021–2027 ohjelmien perussäädösten virallisesta hyväksymisestä. Uusi toimeenpanovirasto Uusi budjettikohta avustukselle Uusi salkku Edeltäjävirasto Aiempi siirto Aiempi budjettikohta avustukselle Aiempi salkku Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto 01 01 01 71 Horisontti Eurooppa ERCEA ERCEA 01 01 01 61 Horisontti 2020 Euroopan tutkimuksen toimeenpanovirasto 01 01 01 72 Horisontti Eurooppa REA REA 01 01 01 62 Horisontti 2020 EASME 01 01 01 63 20 03 14 72 Keskustukipalvelu REA 20 03 14 62 Keskustukipalvelu 08 01 01 72 Euroopan maatalouden tukirahasto CHAFEA 08 01 01 66 Euroopan maatalouden tukirahasto 20 03 14 72 Hiili- ja teräsalan tutkimusohjelma REA - - Euroopan terveys- ja digitaaliasioiden toimeenpanovirasto 01 01 01 73 Horisontti Eurooppa Uusi REA 01 01 01 62 Horisontti 2020 EASME 01 01 01 63 02 01 23 73 Verkkojen Eurooppa -välineen digitaaliosio INEA 02 01 21 64 Verkkojen Eurooppa -väline 02 01 30 73 Digitaalinen Eurooppa -ohjelma - - - 03 01 01 73 Sisämarkkinaohjelma CHAFEA 03 01 01 66 Elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuus, eläinten terveys ja hyvinvointi sekä kasvien terveys 06 01 05 73 EU4HEALTH 06 01 05 66 Terveys Euroopan ilmasto-, infrastruktuuri- ja ympäristöasioiden toimeenpanovirasto 01 01 01 74 Horisontti Eurooppa INEA EASME 01 01 01 63 Horisontti 2020 INEA 01 01 01 64 02 01 21 74 Verkkojen Eurooppa -välineen liikenneosio INEA 02 01 21 64 Verkkojen Eurooppa -väline 02 01 22 74 Verkkojen Eurooppa -välineen energiaosio 02 01 40 74 Uusiutuvan energian rahoitusmekanismi - - - 05 01 02 74 Koheesiorahasto (rahoitusosuus Verkkojen Eurooppa -välineeseen) INEA 05 01 02 64 Koheesiorahasto (rahoitusosuus Verkkojen Eurooppa -välineeseen) 08 01 03 74 Euroopan meri- ja kalatalousrahasto EASME 08 01 03 63 Euroopan meri- ja kalatalousrahasto 09 01 01 74 EU:n ympäristö- ja ilmastotoimien rahoitusväline (Life) 09 01 01 63 EU:n ympäristö- ja ilmastotoimien rahoitusväline (Life) 09 01 03 74 Oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin mukainen julkisen sektorin lainajärjestely - - - 13 01 03 74 Sotilaallinen liikkuvuus - - - 17 01 02 74 Innovaatiorahasto INEA 17 01 02 64 Innovaatiorahasto Euroopan koulutuksen ja kulttuurin toimeenpanovirasto 07 01 02 75 Erasmus+ EACEA EACEA 07 01 02 65 Erasmus+ 07 01 03 75 Euroopan solidaarisuusjoukot 07 01 03 65 Euroopan solidaarisuusjoukot EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite 07 01 04 75 Luova Eurooppa 07 01 04 65 Luova Eurooppa 07 01 05 75 Perusoikeudet ja arvot 07 01 05 65 Kansalaisten Eurooppa 15 01 01 75 Naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön väline 15 01 01 65 Kumppanuusväline Kehitysyhteistyön rahoitusväline Euroopan naapuruusväline 16 01 01 75 Liittymistä valmisteleva tukiväline III 16 01 01 65 Liittymistä valmisteleva tukiväline II Euroopan innovaationeuvoston ja pk-yritysasioiden toimeenpanovirasto 01 01 01 76 Horisontti Eurooppa EASME REA 01 01 01 62 Horisontti 2020 EASME 01 01 01 63 03 01 01 76 Sisämarkkinaohjelma 03 01 01 63 Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva EU:n ohjelma (COSME) CHAFEA 03 01 01 66 Kuluttajat 05 01 01 76 Euroopan aluekehitysrahasto (alueiden väliset innovointi-investoinnit) - - - Määrärahat, jotka vastaavat tehtävien siirtoa koskevassa ehdotuspaketissa kutakin uutta virastoa varten vuodeksi 2021 varattua avustusta, otetaan väliaikaisesti aikaisempiin avustuksia koskeviin budjettikohtiin vuoden 2020 talousarvioon otettuihin määriin asti (ja tarvittaessa yli menevä osuus otetaan avustusta varten perustettuun uuteen budjettikohtaan). Samaa rinnakkaisrakennetta on sovellettu myös henkilöstötaulukkoihin: kuutta uutta toimeenpanovirastoa varten ehdotetaan perustettavaksi kuusi uutta henkilöstötaulukkoa vuoden 2021 talousarvioesitykseen sisältyvien aiempien virastojen henkilöstötaulukkojen lisäksi. Komission henkilöstötaulukkoihin ei tehdä vuoden 2021 osalta vähennyksiä. Nykyisten toimeenpanovirastojen aikaisemmat avustusten budjettikohdat ja henkilöstötaulukot yhdistetään uusiin joko vuoden 2021 talousarviota koskevassa lisätalousarviossa tai vuoden 2022 talousarviomenettelyssä. 6.Erillisvirastot

6.1. Euroopan lääkevirasto (EMA) Lääketeollisuudessa kehitetään parhaillaan lukuisia uusia tuotteita covid-19-pandemian seurauksena. Euroopan lääkeviraston (EMA) on arvioitava ja hyväksyttävä sellaiset parhaillaan kehitteillä olevat lääkkeet ja rokotteet, joita ehdotetaan tuotaviksi markkinoille. Tästä on seurauksena EMAn tieteellisen työn ja koordinointityön määrän tilapäinen jyrkkä kasvu. Näin ollen on perustelua, että viraston henkilöstömäärää kasvatetaan kahden vuoden ajaksi 40 väliaikaisella toimihenkilöllä vuodesta 2021 alkaen. Rahoitusvaikutukset katetaan muista tuloista (maksuista ja palkkioista), joten henkilöstölisäyksellä ei ole vaikutusta unionin rahoitusosuuteen. Lisäksi 11. marraskuuta 2020 hyväksytyn syksyn terveyspaketin seurauksena EMAn roolia ehdotetaan vahvistettavaksi, myös rakenteellisesti. Tällä aloitteella pyritään varmistamaan, että terveydellisissä hätätilanteissa vältetään jatkossa kriittinen pula lääkkeistä ja lääkinnällisistä laitteista kaikkialla unionissa. Lisähenkilöstön ansiosta EMA voi myös perustaa pysyvän erityistyöryhmän antamaan lääkkeitä koskevaa neuvontaa kriisiaikoina ja hyödyntää terveystietoja uudelleen sääntelytarkoituksiin Euroopan terveysdata-avaruuden puitteissa. EMAn roolin vahvistaminen edellyttää, että EU:n rahoitusosuutta kasvatetaan 28 miljoonalla eurolla ja EMAn henkilöstöä lisätään 29 työntekijällä (21 väliaikaista toimihenkilöä ja 8 sopimussuhteista toimihenkilöä) vuonna 2021. 6.2. Euroopan tautien ehkäisy- ja -valvontakeskus (ECDC) Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus (ECDC) arvioi jatkuvasti tartuntataudeista ihmisten terveydelle aiheutuvia tämänhetkisiä ja uusia uhkia ja tiedottaa niistä sekä antaa suosituksia unionin ja kansallisen tason toimia varten. Käynnissä oleva pandemia on osoittanut, että vahva ECDC on keskeinen osa Euroopan terveysunionia. Edellä mainittuun syksyn terveyspakettiin sisältyi myös lainsäädäntöehdotus, jonka tarkoituksena on vahvistaa ECDC:n roolia, jotta se voisi lisätä tukeaan jäsenvaltioille ja auttaa niitä valmistautumaan terveyskriiseihin ja toteuttamaan nopeita kriisitoimia. Ehdotus edellyttää 16 miljoonan euron lisäystä EU:n rahoitusosuuteen ja henkilöresurssien lisäämistä (18 väliaikaisella toimihenkilöllä ja 13 sopimussuhteisella toimihenkilöllä) vuonna 2021. 6.3. Euroopan ympäristökeskus (EEA) Neuvoston ja parlamentin hyväksyttyä taksonomia-asetuksen 18. kesäkuuta 2020 vuoden 2021 talousarvioesityksessä ilmoitettuun henkilöstötaulukkoon on lisättävä yksi väliaikainen toimihenkilö. Lisäksi kahdeksannessa ympäristöalan toimintaohjelmassa ympäristökeskukselle osoitetaan lisätehtäviä, jotka edellyttävät yhdeksän väliaikaisen toimihenkilön ja kuuden sopimussuhteisen toimihenkilön lisäystä keskuksen henkilöstötaulukkoon sekä 3,2 miljoonan euron lisäystä EU:n rahoitusosuuteen. Lisäys kompensoidaan tekemällä vastaava vähennys Life-ohjelman määrärahoihin. 6.4. Euroopan kemikaalivirasto (ECHA) Euroopan kemikaaliviraston (ECHA) biosidilainsäädännön alalla toteuttamiin toimiin liittyvät maksutulot ovat supistuneet jyrkästi vuonna 2020. Tämän synnyttämä vaje on kompensoitava kasvattamalla EU:n rahoitusosuutta 3,2 miljoonalla eurolla. Lisäksi kahdeksannessa ympäristöalan toimintaohjelmassa virastolle osoitetaan vaarallisten kemikaalien alalla lisätehtäviä, jotka edellyttävät yhden väliaikaisen toimihenkilön ja yhden sopimussuhteisen toimihenkilön lisäystä viraston henkilöstötaulukkoon sekä 0,3 miljoonan euron lisäystä EU:n rahoitusosuuteen. Lisäys kompensoidaan tekemällä vastaava vähennys Life-ohjelman määrärahoihin. 6.5. Euroopan pankkiviranomainen (EPV) Euroopan pankkiviranomainen (EPV) mukautti vuoden 2019 ylijäämänsä takaisinmaksun jako-osuutta, minkä seurauksena unionin osuus kasvoi. Käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen kasvu pienentää uusien määrärahojen tarvetta vuonna 2021 (–276 639 euroa). 6.6. Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO) Koska jäsenvaltiot eivät siirtäneet riittävää määrää kansallisia asiantuntijoita tilapäisesti Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston (EASO) tehtäviin, viraston oli hoidettava osa tehtävistään käyttämällä vuokratyöntekijöitä. Vuokratyöntekijöiden sopimuksia ei kuitenkaan voida toistuvasti jatkaa, joten EASO on ilmoittanut komissiolle, että se aikoo korvata väliaikaisesti 58 vuokratyöntekijää sopimussuhteisilla toimihenkilöillä, joilla on enintään yhden vuoden sopimus. Ehdotettu vuokratyöntekijöiden korvaaminen sopimussuhteisilla toimihenkilöillä ei vaikuta virastolle vuoden 2021 talousarvioesityksessä varattuihin määrärahoihin. EASO pyrkii kuluvan vuoden aikana yhdessä komission kanssa ratkaisemaan rakenteellisen ongelman, joka johtuu siitä, että jäsenvaltiot eivät lähetä riittävästi kansallisia asiantuntijoita EASOn tehtäviin. 7.Mukautukset otsakkeeseen 7 ”EU:n yleinen hallinto” 7.1. Palkkojen indeksipäivitys 1. heinäkuuta 2020 alkaen Henkilöstösääntöjen 64 ja 65 artiklan mukaan Euroopan unionin virkamiesten ja muun henkilöstön palkat päivitetään vuosittain komission esittämän kertomuksen perusteella. Kertomus perustuu Eurostatin yhteistyössä jäsenvaltioiden kansallisten tilastolaitosten kanssa laatimiin tilastotietoihin, jotka kuvastavat jäsenvaltioiden tilannetta 1. heinäkuuta. Päivityksen laskenta perustuu periaatteeseen, jonka mukaan EU:n virkamiesten reaalipalkkojen (ilman inflaatiota) kehityksen ja jäsenvaltioiden kansallisten virkamiesten reaalipalkkojen kehityksen olisi vastattava toisiaan. Päivitys vastaa kahden päämuuttujan yhteisvaikutusta. Nämä ovat §erityisindikaattori (SI), joka kuvastaa valtionhallinnon palveluksessa olevien kansallisten virkamiesten palkkojen ostovoiman muutoksia 11 jäsenvaltion muodostamassa otoksessa, johon poimittujen jäsenvaltioiden yhteenlaskettu BKT on yli 75 prosenttia unionin BKT:stä

§yhteisindeksi, joka kuvastaa Brysselin ja Luxemburgin vuosi-inflaatiota, joka lasketaan painottamalla Belgian YKHI:llä ja Luxemburgin KHI:llä mitatut kansalliset kuluttajahintainflaatiot kyseisissä jäsenvaltioissa työskentelevällä EU:n henkilöstön osuudella. Nämä kaksi osatekijää kerrotaan päivitetyn arvon saamiseksi. Kuten henkilöstösääntöjen liitteessä XI olevaan 11 artiklaan sisältyvässä poikkeuslausekkeessa säädetään, jos unionin kuluvan vuoden reaalinen bruttokansantuote laskee komission ennusteen mukaan ja erityisindikaattori on positiivinen, ainoastaan osaa erityisindikaattorista käytetään päivityksen suuruuden laskemiseen. Jos BKT supistuu yli 3 %, erityisindikaattorin arvoksi vahvistetaan 0 % vuoden 2020 osalta. Erityisindikaattorin arvo, jota ei käytetty palkkojen ja eläkkeiden päivityksessä vuonna 2020, muodostaa perustan tulevaa päivitystä koskevalle laskelmalle, kun unionin BKT:n kumulatiivinen kasvu on kääntynyt positiiviseksi. Komission julkaiseman viimeisimmän ennusteen mukaan EU:n reaalisen BKT:n odotetaan supistuvan covid-19-kriisin seurauksena –8,3 % kalenterivuonna 2020. Näin ollen poikkeuslauseke otetaan käyttöön ja erityisindikaattorin arvo on 0 %, ja palkkojen päivitys 1. heinäkuuta 2020 vastaa ainoastaan yhteisindeksin kehitystä heinäkuun 2019 ja heinäkuun 2020 välisenä aikana. Eurostat on vahvistanut henkilöstösääntöjen liitteen XI säännösten mukaisesti yhteisindeksin arvoksi 0,7 % 31. lokakuuta 2020 julkaistussa palkkojen ja eläkkeiden vuotuista päivitystä koskevassa kertomuksessa. Vastaava vuoden 2021 talousarvioesityksessä (koko vuoden vaikutus) käytetty tarkistettu palkkojen päivitysprosentti 1. heinäkuuta 2020 oli 0,9 %. Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen 7 ”Hallinto” määrärahoja olisi sen vuoksi vähennettävä 22,0 miljoonaa euroa vuonna 2021. Komission osuus tästä summasta on 5,9 miljoonaa euroa, kaikkien toimielinten eläkkeiden osuus 4,4 miljoonaa euroa ja muiden toimielinten osuus 4,8 miljoonaa euroa. Jäljelle jäävä 7,0 miljoonan euron osuus liittyy Eurooppa-kouluihin, joita koskeva määrärahaesitys vuoden 2021 talousarvioesityksessä perustuu palkkojen päivitykseen, joka on 3,1 %, eli komission keväällä 2020 käyttämään alkuperäiseen ennusteeseen. 7.2. Euroopan parlamentin määrärahalisäys Euroopan parlamentti on pyytänyt yhteensä 4,6 miljoonan euron lisäystä seuraaviin tarkoituksiin: §vuonna 2021 jäljellä olevat 2,1 miljoonan euron rakennuskustannukset (urakat, konsulttipalkkiot, rakennusten käyttökuntoon saattamiseksi tarvittavat alkuvaiheen varustelutyöt ja tarviketoimitukset sekä kaikki näihin liittyvät kustannukset) sekä rakennusten varustelu ja siihen liittyvät menot, erityisesti arkkitehtien ja insinöörien palkkiot, Euroopan parlamentin arvion mukaisesti; §ennakoimattomia menoja koskevan varauksen korottaminen 2,6 miljoonalla eurolla varainhoitovuoden aikana tehdyistä talousarviopäätöksistä johtuvien lisämenojen kattamiseksi, tämänhetkiseen covid-19-kriisiin liittyvät menot mukaan luettuina. 7.3. Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) määrärahojen kasvattaminen 7.3.1. Lisämäärärahat Euroopan rauhanrahastolle Euroopan rauhanrahasto on talousarvion ulkopuolinen rahasto, jonka suuruus tulevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä on 5,7 miljardia euroa. Rauhanrahastoa koskevassa ehdotuksessa EUH:lle annetaan vastuu useista uusista rahastoa koskevista tehtävistä. EUH:n tehtävänä on etenkin valmistella, pilotoida ja seurata rauhanrahastosta rahoitettavien avustustoimenpiteiden tiettyjä osia, joihin kuuluvat muun muassa niiden poliittiset, toiminnalliset ja taloudelliset näkökohdat yhteenvetoasiakirjoissa, avustustoimenpiteitä koskevissa ehdotuksissa, tuensaajien kanssa tehtävissä järjestelyissä ja muissa myöhemmissä jatkotoimissa. Näihin toimiin voivat kuulua rahoitustuki kolmannelle osapuolelle, puolustustarvikkeiden ja -infrastruktuurin toimitukset tai integroidut paketit, kuten puolustustarvikkeiden ja -infrastruktuurin toimittaminen yhdessä sotilaskoulutuksen antamisen kanssa EU:n koulutusoperaatiossa, sekä lieventävien toimenpiteiden ja valvontatoimenpiteiden seuranta. EUH:n toimenpide-ehdotuksissa olisi noudatettava riskejä ja takeita koskevaa menetelmää, johon sisältyy konfliktiherkkyys- ja kontekstianalyysi, riskien ja vaikutusten arviointi, mahdolliset lieventävät toimenpiteet sekä seuranta- ja arviointijärjestelyt, jotka ovat tarpeen EU:n periaatteiden ja lainsäädännön sekä kansainvälisen oikeuden noudattamisen varmistamiseksi ja erityisesti sen varmistamiseksi, että ihmisoikeuslainsäädäntöä ja kansainvälistä humanitaarista oikeutta noudatetaan. Jos avustustoimenpiteeseen liittyy tarvikkeiden ja/tai infrastruktuurin toimittaminen, yhteenvetoasiakirjan pohjalta on päätöksentekoprosessin aikana laadittava yksityiskohtaiset luettelot ja tekniset eritelmät puolustustarvikkeista ja/tai -infrastruktuurista sekä kustannusarviot. EUH:ta kehotetaan myös tekemään yhteistyötä Euroopan rauhanrahaston hallintovirkamiesten kanssa taloudellisissa asioissa. Sen olisi myös osallistuttava tarvittaviin poliittisiin ja teknisiin sopimuksiin tuensaajan (kumppanimaa, kansainvälinen tai alueellinen järjestö) kanssa, koordinointiin viejävaltion kanssa (lupavaatimusten johdonmukaisuus) ja toimitusten jälkeisiin inventaarioihin ja paikan päälle tehtäviin käynteihin sekä puolustustarvikkeiden ja -infrastruktuurin fyysisiin tarkastuksiin sotilasympäristössä. EUH arvioi tarvitsevansa 16 kokoaikaista työntekijää (yksi palkkaluokkaan AD 13 kuuluva virkamies (jaostopäällikkö), yksi palkkaluokkaan AD 11 kuuluva virkamies, kaksi palkkaluokkaan AD 10 kuuluvaa virkamiestä ja yksi palkkaluokkaan AD 7 kuuluva virkamies sekä viisi sopimussuhteista toimihenkilöä ja kuusi kansallista asiantuntijaa) pystyäkseen hoitamaan nämä lainsäätäjän sille antamat uudet tehtävät. Tähän liittyvät kustannukset vuoden 2021 talousarviossa ovat alustavasti 1 362 500 euroa. 7.3.1. Lisämäärärahat konsulipalveluja varten Covid-19-pandemia on johtanut maailmanlaajuiseen konsuliviranomaisten hätätilanteeseen erittäin tiukkojen liikennerajoitusten vuoksi. Nämä rajoitukset johtivat siihen, että maaliskuun ja kesäkuun 2020 välisenä aikana jouduttiin kiireellisesti kotiuttamaan yli puoli miljoonaa EU:n kansalaista EU:n ulkopuolisista maista. Vaikka EU:n toimivalta rajoittuu konsuliavun koordinoinnin tukemiseen, jäsenvaltiot, kansalaiset ja kumppanit ovat kääntyneet EU:n toimielinten puoleen ja pyytäneet niitä osallistumaan aktiivisesti tämän hätätilanteen ratkaisemiseen.

EU:n toteutettua tämän laajamittaisen kotiuttamisoperaation onnistuneesti tilanteessa, jossa monet jäsenvaltiot ovat vähentäneet konsulivirastojaan, jäsenvaltiot ovat avoimesti tunnustaneet EU:n roolin ja suhtautuneet siihen myönteisesti. Pienet jäsenvaltiot ovat tukeutuneet lähes täysin EU:n koordinointiin, ja suuremmat jäsenvaltiot ovat havainneet, että myös ne tarvitsevat yhä enemmän EU:n mukanaoloa. Tämä on käytännössä johtanut siihen, että EU:n edustustoille on siirretty lisää tehtäviä konsuliasioissa. Vastatakseen jäsenvaltioiden selkeisiin odotuksiin siitä, että EUH:n olisi otettava suurempi rooli konsuliavun koordinoinnissa ja vahvistettava EU:n roolia ja julkisuuskuvaa kolmansissa maissa, EUH pyrkii vahvistamaan konsuliasioiden osastoaan. Tavoitteena on, että EUH voisi nopeasti aloittaa kokemusten keräämisen ja laatia perusteellisen analyysin konsulipalvelujen kriisistä: kustakin sen vaiheesta, kotiuttamista helpottaneista mekanismeista, kentällä havaituista parhaista käytännöistä sekä tärkeimmistä haasteista ja mahdollisuuksista. Lisäksi tämä loisi pohjaa oikeudellisen kehyksen ja EU:n institutionaalisen rakenteen uudelleenarvioinnille konsulipalvelujen kriisinhallintavalmiuksien näkökulmasta. EUH:n pyytämä henkilöstölisäys, joka muodostuu yhdestä palkkaluokkaan AD 11 kuuluvasta virkamiehestä, yhdestä palkkaluokkaan AD 7 kuuluvasta virkamiehestä ja yhdestä sopimussuhteisesta toimihenkilöstä, edellyttää 303 800 euron alustavaa lisäystä EUH:n talousarvioon. 7.4. Tietyn unionin edustustoissa olevan henkilöstön siirtäminen komissiosta EUH:hon Komission ja EUH:n välillä joulukuussa 2010 tehdyn palvelutasosopimuksen mukaisesti komissio on edelleen rahoittanut osan EUH:n hallinnoimien unionin edustustojen hallinnollisten osastojen henkilöstöstä osallistuen näin yhteisten hallinnollisten tehtävien kustannusten rahoitukseen. Tämä hallintohenkilöstö koostuu pääasiassa paikallisista toimihenkilöistä, mutta siihen kuuluu myös pieni määrä sopimussuhteisia toimihenkilöitä, jotka pääasiassa vastaavat tietoteknisestä tuesta (alueelliset tietotekniset toimihenkilöt, RITO). Unionin edustustojen hallinnollisissa osastoissa työskentelevä komission henkilöstö on tämän vuoksi virallisesti sijoitettuna kuhunkin kustannuksiin osallistuvaan pääosastoon (DEVCO, NEAR ja FPI). Tämä tilanne on johtanut toiminnan tehottomuuteen, muun muassa päällekkäiseen työhön kyseisten komission yksiköiden eri tasoilla (hallinnollisten toimien moninkertaistuminen) tuomatta lisäarvoa, sekä rinnakkaisiin hallinto- ja rahoitusprosesseihin. Komissio ehdottaa yhteisymmärryksessä EUH:n kanssa, että unionin edustustojen hallinnollisissa osastoissa työskentelevä komission henkilöstö siirretään EUH:hon, millä yksinkertaistetaan ja virtaviivaistetaan hallinto- ja rahoitusprosesseja ja mahdollistetaan asianomaisen henkilöstön tehokkaampi hallinnointi. Suurin osa siirrettävistä sopimussuhteisista toimihenkilöstä (18 kaikista 19 toimihenkilöstä) on alueellisia tietoteknisiä toimihenkilöitä, jotka vastaavat pitkälle erikoistuneista tietoteknisistä tehtävistä Euroopan ulkosuhdehallinnon vastuulla olevissa unionin edustustoissa. Näitä toimihenkilöitä työskentelee 12 alueellisessa keskuksessa. Näiden toimihenkilöiden yhdistäminen yhden hallinnoijan vastuulle yksinkertaistaisi tämän henkilöstöryhmän hallintoa. Odotuksena on, että sekä asianomaiset toimihenkilöt että hallinto saavat tästä monenlaisia etuja, jotka liittyvät toiminnan yksinkertaistamiseen ja tehokkuuden lisääntymiseen, seuraavilla osa-alueilla: alueellisten keskusten organisaatio, sopimusten hallinnointi, henkilöstön liikkuvuus, arviointi ja ylennykset sekä virkamatkakustannusten hallinnointi. Paikallisten toimihenkilöiden osalta siirto EUH:hon varmistaisi paremman johdonmukaisuuden EUH:n rekrytointipolitiikan soveltamisessa. Komissio on siirtänyt EUH:lle toimivaltuuksiaan joidenkin, paikallisten toimihenkilöiden hallinnointiin liittyvien osa-alueiden osalta mutta tekee edelleen itse tietyt päätökset, jotka koskevat muun muassa toimien hyväksymistä, vuosittaista henkilöstöarviointia, ylennyksiä, ulkoisen toiminnan sallimista ja palvelussuhteen päättämistä. Siirron ansiosta EUH saisi enemmän autonomiaa näiden toimien hallinnoinnissa, mukaan lukien avoimien toimien julkaiseminen, toimihenkilöiden valinta ja palvelukseenotto sekä toimien lakkauttaminen tai siirtäminen. Samalla parannettaisiin myös hallintohenkilöstöön kuuluvien paikallisten toimihenkilöiden valitusmenettelyjä henkilöstönarvioinnin ja ylennysten yhteydessä. Ehdotettu siirto antaisi EUH:lle lisää hallinnollista autonomiaa yhteensä 546 kokoaikaisen työntekijän osalta. Tämä ryhmä muodostuu unionin edustustojen hallinnollisiin osastoihin osoitetuista 527 paikallisesta toimihenkilöstä ja 19 sopimussuhteisesta toimihenkilöstä. Määrärahojen osalta tämä edellyttää, että ulkoisista välineistä (otsake 6) eli NDICI-välineestä ja IPA III -välineestä siirretään vuosittain 18,1 miljoonaa euroa määrärahoja (16,0 miljoonaa euroa NDICI-välineestä ja 2,1 miljoonaa euroa IPA III -välineestä) EUH:n pääluokkaan (otsake 7). Jotta tällä siirrolla ei olisi talousarviovaikutuksia, ehdotetaan, että näiden kahden välineen määrärahoihin tehdään vastaava vähennys. Tästä vähennyksestä seurauksena oleva maksusitoumusmäärärahojen käytettävissä olevan liikkumavaran kasvu otsakkeessa 6 kompensoidaan vähentämällä vastaavasti maksusitoumusmäärärahojen käytettävissä olevaa liikkumavaraa otsakkeessa 7. 7.5. Keskuskirjaston siirto komissiolta julkaisutoimistoon Synergian ja tehokkuuden arvioinnin yhteydessä komissio on päättänyt siirtää komission keskuskirjaston hallinnoinnin julkaisutoimistolle tammikuusta 2021 alkaen. Tämän siirron kokonaisvaikutus vuoden 2021 määrärahoihin on enintään 7 888 euroa. Siirto kattaa myös henkilöstö- ja tietotekniikkaresurssien siirron. Viime vuosina käynnistetyn kirjaston nykyaikaistamisohjelman (kirjaston sähköisten hankintojen osuus on tällä hetkellä noin 80 %) odotetaan nopeutuvan siirron myötä ja tuovan lisää synergiaa ja täydentävyyttä julkaisutoimiston nykyisten toimien kanssa yhteisessä julkaisujen ja tiedon hallintajärjestelmässä. 7.6. Henkilöstötaulukkoon sisältyvän kahden viran siirtäminen Euroopan parlamentilta komissiolle Tietotekniikan kriisiryhmää (CERT-EU) koskevan toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti kaksi henkilöstötaulukkoon sisältyvää virkaa siirretään Euroopan parlamentilta Euroopan komissiolle kriisiryhmän toiminnan tukemiseksi. Tämän toimenpiteen seurauksena Euroopan parlamentin henkilöstötaulukosta vähennetään kaksi virkaa (AD 5), jotka siirretään komission henkilöstötaulukkoon yhdessä niihin liittyvien määrärahojen kanssa (nettovaikutus 39 000 euroa). 7.7. EUH:n rahoitusosuus PMO:n tarjoamista peruspalveluista

Henkilökohtaisten etuuksien hallinto- ja maksutoimisto (PMO) ei enää vuodesta 2021 veloita muilta toimielimiltä peruspalvelujen kustannuksia (tällaisiin palveluihin kuuluvat muun muassa palkkojen ja eläkkeiden laskenta ja maksaminen, henkilökohtaisten etuuksien ja virkamatkakulujen määrittäminen ja asiantuntijoiden kulujen korvaaminen). Tähän liittyvät määrärahat on otettu talousarviossa komission pääluokkaan, ja muiden toimielinten määrärahaesityksiä on supistettu vastaavasti. Koska uutta palvelutasosopimusta PMO:n ja EUH:n välillä ei ole kuitenkaan vielä allekirjoitettu, EUH ei ole vähentänyt kyseistä määrää vuoden 2021 määrärahaesityksessään. Jotta määrää ei otettaisi talousarvioon kahta kertaa, komission pääluokkaan tehdään 1,2 miljoonan euron vähennys. 7.8. Covid-19-pandemian vaikutus Eurooppa-koulujen talousarvioon Covid-19-pandemian vuoksi Eurooppa-koulujen on valmistauduttava uusiin etäopetusjaksoihin vuonna 2021 ja ostettava tarvittava materiaali. Lisäksi saattaa osoittautua tarpeelliseksi palkata lisää opetushenkilöstöä sen mukaan, miten tilanne kehittyy tiettyjen luokkien ja opettajien osalta. Lisämäärärahatarve on arvioitu lukuvuoden 2020/2021 loppuun asti eli vuoden 2021 ensimmäiseltä kahdeksalta kuukaudelta. Samassa yhteydessä Eurooppa-koulujen pääsihteerin keskustoimiston määrärahaesitystä on tarkistettu alaspäin sen huomioon ottamiseksi, että määrärahoja, jotka oli alun perin varattu kokousten järjestämistä Eurooppa-koulujärjestelmään liittyviä virkamatkoja varten, ei tarvita. Edellä esitetyn perusteella Eurooppa-kouluja varten pyydetään 4 898 380 euron lisämäärärahoja. 7.9. Oikeusasiamiehen Brysselin toimiston uudelleen sijoittamisen vaikutukset Euroopan oikeusasiamies on pyytänyt lisämäärärahoja kattaakseen menot, jotka liittyvät Brysselissä sijaitsevan oikeusasiamiehen toimiston uudelleensijoittamiseen. Tämän pyynnön taustalla olevat tiedot eivät olleet saatavilla, kun ennakkoarvio vuoden 2021 talousarviota varten toimitettiin maaliskuussa 2020. Syyskuun alun jälkeen käytettävissä olevien tietojen perusteella oikeusasiamiehen lisämäärärahatarve on 416 000 euroa. 8.Muut mukautukset 8.1. Kohdennetut määrärahalisäykset 8.1.1. Tuki Kyproksen turkkilaiselle yhteisölle Unioni on edelleen sitoutunut tukemaan Kyproksen tilanteen ratkaisemista ja Kyproksen turkkilaista yhteisöä. Koska jännitteet alueella ovat lisääntyneet, vuoden 2021 talousarvioesityksessä ehdotettuun maksusitoumusmäärärahojen määrään on tarpeen tehdä 6 miljoonan euron lisäys. Unionin tukea tarvitaan ratkaisun löytämiseksi Yhdistyneiden Kansakuntien määrittelemissä yleisesti tunnetuissa puitteissa, joissa ratkaisu perustuu kahden yhteisön ja kahden alueen liittovaltioon, etenkin koska valituksi tullut uusi kyproksenturkkilainen johtaja tukee kahden valtion mallia. Näin ollen on ratkaisevan tärkeää, että unioni jatkaa tukiohjelman riittävää rahoitusta, jotta kyproksenturkkilaisen yhteisön sosioekonomisen kehityksen tukemista voidaan jatkaa ja jotta alueen kaksi yhteisöä saadaan mukaan konkreettisiin yhteistyöaloitteisiin. 8.1.2. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu Työmarkkinaosapuolilla on keskeinen rooli suunniteltaessa ja toteutettaessa jäsenvaltioiden toimenpiteitä, joilla pyritään lieventämään covid-19-pandemian vaikutuksia työntekijöihin ja yrityksiin. Työnantajiin ja työntekijöihin kohdistuvilla pandemian sosioekonomisilla vaikutuksilla on kuitenkin ollut merkittäviä kerrannaisvaikutuksia kansallisiin työmarkkinajärjestöihin. Sen vuoksi on tarpeen tarjota lisätukea Euroopan tason ja jäsenvaltioiden monialaisille ja alakohtaisille työnantaja- ja ammattijärjestöille ja erityisesti niille, joihin covid-19-kriisi on vaikuttanut eniten ja jotka ovat kaikkein haavoittuvimmassa asemassa, jotta voidaan varmistaa niiden toiminnan jatkuminen ja puuttua covid-19-kriisin työllisyys- ja sosiaalisiin vaikutuksiin sekä vahvistaa työntekijä- ja työnantajajärjestöjen selviytymiskykyä covid-19-pandemian aiheuttamassa kriisissä. Tämän vuoksi budjettikohtaan 07 20 04 06 ”Erityiset toimivaltuudet sosiaalipolitiikan alalla, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu mukaan luettuna” lisätään 5 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoja (ja 4,4 miljoonaa euroa maksumäärärahoja). 8.2. Budjettinimikkeistön muutokset Edellä kuvattujen nimikkeistömuutosten lisäksi oikaisukirjelmä nro 1/2021 sisältää myös seuraavat mukautukset:

8.2.1. Naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön väline (NDICI) Vuoden 2021 talousarvioesitykseen sisältyi maantieteellisten ohjelmien osalta yksi budjettikohta Euroopan naapurialueita varten sekä budjettikohdat ”Saharan eteläpuolinen Afrikka”, ”Aasia ja Tyynenmeren alue” ja Amerikka ja Karibia”. Myös temaattisten ohjelmien osalta talousarvioesitykseen sisältyi vain yksi budjettikohta ”maailmanlaajuisia haasteita” ja ”ihmisoikeuksia ja demokratiaa” varten. Kukin näistä budjettikohdista ehdotetaan nyt jaettavaksi osiin, jotta kullekin alueelle tai osa-alueelle osoitetut määrärahat voidaan tuoda paremmin näkyviin. Seuraavassa taulukossa esitetään tämän välineen budjettikohtiin tehdyt muutokset vuoden 2021 talousarvioesitykseen verrattuna. Nimikkeistö, TAE 2021 Nimikkeistö, oikaisukirjelmä nro 1/2021 15 02 01 Maantieteelliset ohjelmat 15 02 01 01 Euroopan naapurialueet 15 02 01 10 (uusi) Eteläinen naapurusto 15 02 01 11 (uusi) Itäinen naapurusto 15 02 01 12 (uusi) Naapurialueet – Rajat ylittävä yhteistyö, alueellinen yhteistyö ja tukitoimenpiteet 15 02 01 02 Saharan eteläpuolinen Afrikka 15 02 01 20 (uusi) Länsi-Afrikka 15 02 01 21 (uusi) Itä- ja Keski-Afrikka 15 02 01 22 (uusi) Eteläinen Afrikka ja Intian valtameri 15 02 01 03 Aasia ja Tyynenmeren alue 15 02 01 30 (uusi) Lähi-itä ja Keski-Aasia 15 02 01 31 (uusi) Etelä- ja Itä-Aasia 15 02 01 32 (uusi) Tyynenmeren alue 15 02 01 04 Amerikka ja Karibia 15 02 01 40 (uusi) Amerikka 15 02 01 41 (uusi) Karibia 15 02 01 05 Erasmus+ — NDICI:n rahoitusosuus 15 02 01 50 Erasmus+ — NDICI:n rahoitusosuus 15 02 01 08 Euroopan kehitysrahasto — AKT-maiden investointikehyksestä takaisin saadut varat 15 02 01 60 Euroopan kehitysrahasto — AKT-maiden investointikehyksestä takaisin saadut varat 15 02 01 06 NDICI – Yhteisen vararahaston rahoittaminen 15 02 01 70 NDICI – Yhteisen vararahaston rahoittaminen 15 02 01 07 Euroopan unionin elpymisväline — Yhteisen vararahaston rahoittaminen poistetaan - 15 02 02 Temaattiset ohjelmat 15 02 02 01 Ihmisoikeudet ja demokratia 15 02 02 10 (uusi) Vaalitarkkailutoiminta — Ihmisoikeudet ja demokratia 15 02 02 11 (uusi) Perusoikeudet ja -vapaudet — Ihmisoikeudet ja demokratia 15 02 02 02 Kansalaisyhteiskunnan organisaatiot 15 02 02 20 Kansalaisyhteiskunnan organisaatiot 15 02 02 03 Vakaus ja rauha 15 02 02 30 Vakaus ja rauha 15 02 02 04 Maailmanlaajuiset haasteet 15 02 02 40 (uusi) Ihmiset – Maailmanlaajuiset haasteet 15 02 02 41 (uusi) Planeetta — Maailmanlaajuiset haasteet 15 02 02 42 (uusi) Hyvinvointi — Maailmanlaajuiset haasteet 15 02 02 43 (uusi) Kumppanuudet – Maailmanlaajuiset haasteet 15 02 03 Nopean vasteen toimet 15 02 03 01 Kriisitoimet 15 02 03 10 Kriisitoimet 15 02 03 02 Selviytymiskyky 15 02 03 20 Selviytymiskyky 15 02 03 03 Ulkopoliittiset tarpeet 15 02 03 30 Ulkopoliittiset tarpeet 15 02 04 Uusia haasteita ja painopisteitä koskeva joustovara 15 02 04 Uusia haasteita ja painopisteitä koskeva joustovara 15 02 04 Uusia haasteita ja painopisteitä koskeva joustovara 8.2.2 Sisämarkkinaohjelma Lainsäädäntövallan käyttäjien sisämarkkinaohjelman tavoitteista äskettäin saavuttaman yhteisymmärryksen perusteella komissio ehdottaa, että momentille 03 02 01 ”Sisämarkkinoiden tehokkuuden parantaminen” lisätään uusi budjettikohta ”Markkinavalvonta”. 8.2.3. Sosiaalipolitiikka (työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu mukaan luettuna) Komissio ehdottaa, että budjettikohta (ja siihen liittyvät määrärahat), joka kattaa sosiaalipolitiikkaan (työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu mukaan luettuna) liittyvät menot, jaetaan siten, että luodaan uusi budjettikohta, johon otetaan määrärahat tutkimuksia, selvityksiä ja tutkimusorganisaatioille myönnettäviä avustuksia varten. Seuraavassa taulukossa esitetään muutokset vuoden 2021 talousarvioesitykseen verrattuna. Nimikkeistö, TAE 2021 Nimikkeistö, oikaisukirjelmä nro 1/2021 07 20 04 Komission institutionaalisten oikeuksien ja erityisen toimivallan nojalla rahoitettavat toimet 07 20 04 06 Erityiset toimivaltuudet sosiaalipolitiikan alalla, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu mukaan luettuna 07 20 04 06 Erityiset toimivaltuudet sosiaalipolitiikan alalla, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu mukaan luettuna 07 20 04 08 (uusi) Yhteiskunnallista tilannetta, väestönkehitystä ja perhettä koskevat selvitykset ja tutkimukset 8.2.4. Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen (EuroHPC) toiminnan jatkaminen Komissio hyväksyi syyskuussa ehdotuksen neuvoston asetukseksi Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen perustamisesta seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa. Uusi yhteisyritys perustuu nykyiseen lokakuussa 2018 perustettuun EuroHPC-yhteisyritykseen. Tämän päätöksen seurauksena oikaisukirjelmään nro 1/2021 on sisällytetty vastaavat budjettikohdat Horisontti Eurooppa -ohjelmasta, Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta ja Verkkojen Eurooppa -välineestä tulevia rahoitusosuuksia varten. Näihin uusiin budjettikohtiin ei ole tässä vaiheessa osoitettu määrärahoja, koska edellä mainittujen kolmen ohjelman tarkat rahoitusosuudet on vielä määritettävä niiden strategisen suunnittelun ja ohjelmasuunnittelun aikana. 8.2.5. Uusien budjettikohtien perustaminen kahta neuvoa-antavaa elintä varten Kaksi neuvoa-antavaa elintä, Euroopan talous- ja sosiaalikomitea ja Euroopan alueiden komitea, sopivat keväällä 2020 hiilidioksidipäästöjen vähentämistavoitteen asettamisesta ja siihen liittyvästä aikataulusta. Tämän tavoitteen saavuttamista koskevissa suosituksissaan kumpikin komitea on pyytänyt valmistelutoimena uuden budjettikohdan perustamista pääluokkaansa hiilidioksidipäästöjen hyvittämistä varten. Näihin budjettikohtaan ei ole vielä otettu määrärahoja. Päästöjärjestelmän käyttöönottoa koskevan poliittisen päätöksen ajoituksen vuoksi komiteat eivät voineet pyytää hiilidioksidipäästöjen hyvittämistä koskevia budjettikohtia (joissa ei vielä ole määrärahoja) vuoden 2021 talousarvioesityksessä. 8.2.6. Budjettikohtien poistaminen Euroopan tietosuojavaltuutetun pääluokasta Oikaisukirjelmään nro 1/2021 sisältyy kolmen budjettikohdan poistaminen Euroopan tietosuojavaltuutetun pääluokan osastosta 3. 8.3. Tekniset päivitykset 8.3.1. Henkilöstötaulukkojen mukautukset varainhoitoasetuksen 53 artiklan 1 kohdan perusteella