Virallinen lehti nro C 043 , 20/02/1995 s. 0076



A4-0120/94 Päätös komission tiedonannosta 'Pienten ja keskisuurten yritysten eurooppalainen seurantaelin' (The European Observatory for SMEs) - komission kommentit toiseen yleiskertomukseen Euroopan parlamentti, - ottaen huomioon komission tiedonannon 'Pienten ja keskisuurten yritysten eurooppalaisesta seurantaelimestä' - komission kommentit toiseen yleiskertomukseen (1994) (KOM(94)0352 - C4-0248/94), - ottaen huomioon 24. lokakuuta 1994 hyväksymänsä päätöslauselman komission tiedonannosta neuvostolle ja Euroopan parlamentille, joka koskee pienten ja keskisuurten yritysten verotukseen liittyviä parannuksia ja johon liittyy suositus, joka koskee pienten ja keskisuurten yritysten verotusta ((pöytäkirja 24.10.1994, osa II, kohta a)), - ottaen huomioon 24. lokakuuta 1994 hyväksymänsä päätöslauselman komission tiedonannosta integroidun ohjelman toteuttamisesta pk-yritysten ja käsityöteollisuussektorin hyväksi ((pöytäkirja 24.10.1994, osa II, kohta b)), - ottaen huomioon komission valkoisen kirjan kasvusta, kilpailusta ja työllisyydestä ja erityisesti merkityksen, jonka se antaa pk- yrityssektorille ((EYVL C 20, 24.1.1994)), - ottaen huomioon 1. joulukuuta 1994 hyväksymänsä päätöslauselman työllisyyspoliittisesta toimintasuunnitelmasta, joka hyväksyttäisiin Eurooppa-neuvoston Essenin kokouksessa, ja erityisesti merkityksen, jonka se antaa pk-yrityksille työpaikkojen luojina ((pöytäkirja 1.12.1994, osa II, kohta 3)); - ottaen huomioon työjärjestyksensä, - ottaen huomioon talous- ja raha-asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevän valiokunnan mietinnön (A4-0120/94), A. ottaen huomioon, että pk-yritysten yhä tärkeämpi rooli työllistämisasioissa Euroopan unionin sisällä tunnustetaan lisääntyvässä määrin, mutta on ilmeisen vähän yhteispyrkimyksiä työpaikkojen luomiseen sektorin eri tasoilla, B. ottaen huomioon, että talous- ja rahaliiton tavoitteet Maastrichtin sopimuksen mukaan, ja erityisesti sen toinen vaihe, perustuvat yhä läheisempään kansallisen talouspolitiikan koordinointiin, jossa pk- yrityksillä on tärkeä osa, C. ottaen huomioon, että pk-yrityssektorin roolin tunnustamisen on mentävä poliittisten julistusaikeiden yli ja toimenpiteet on kohdistettava konkreettisiin ongelmiin, jotka esiintyvät tällä sektorilla, D. ottaen huomioon, että epäonnistuminen politiikassa, jolla on yritetty parantaa pk-yrityssektorin tilaa kansallisella ja yhteisötasolla, on nähtävä yritysten suuren erilaisuuden valossa ja erikoispiirteiden riittämättömän huomioonoton menetelmissä, jotka suuntautuvat näihin yrityksiin, E. ottaen huomioon, että yhteisö on tällä hetkellä tilassa, jossa se hyötyy vertailevasta lähestymistavasta, joka käyttää hyväksi saatuja kokemuksia ja synergian optimaalisia mahdollisuuksia, jotta sillä olisi paras mahdollinen strategia käsitellä pk-yrityksiin kohdistuvia ongelmia, F. ottaen huomioon, että valkoisessa kirjassa, joka käsittelee kasvua, kilpailua ja työllisyyttä, Euroopan unioni asettaa itselleen tavoitteen luoda 15 miljoonaa uutta työpaikkaa vuosisadan loppuun mennessä; ottaen huomioon, että pk-yritysten seurantaelimen tehtävä on hankkia tietoja unionille, kuinka se voisi auttaa pk-yrityssektoria, jotta unioni voisi päästä tavoitteeseensa, G. ottaen huomioon, että komissio esitti halunsa rohkaista jäsenvaltioita toteuttamaan politiikkaa, jolla poistetaan viivästyneet maksut, jotka voivat vaikeuttaa pk-yritysten toimintaa, 1. Suhtautuu myönteisesti tämän seurantaelimen tekemän yleiskertomuksen ilmestymiseen toisen kerran, koska se on ulkopuolisen toimiston valmistelema ja voisi toimia mallina yhteisön toiminnan muiden alojen lisääntyvälle ymmärtämiselle, mutta valittaa, että toinen yleiskertomus ei ole voinut toimia integroidun ohjelman perustana pk-yritysten ja käsityöteollisuusalan hyväksi; 2. Pitää nykyistä kertomusta analyyttisena välineenä ja kehyksenä, jota voi harkita ja joka valottaa pk-yrityssektorin ongelmia yleensä ja toteaa erityisesti (a) ottaen huomioon rakenneanalyysin: - huomattavat erot mikro- ja pienten yritysten välillä yhtäältä ja keskikokoisten yritysten välillä toisaalta; - isojen yritysten roolin merkityksen suhteellinen laskeminen EU:n sisällä, sama suuntaus, joka on todettu USA:ssa ja Japanissa, samalla kun pyritään pienten yksikköjen erikoistumiseen, jopa niin pitkälle että yksiköitä erotetaan isoista yrityksistä; - USA-yliopiston Outreach-järjestelmä pk-yritysten avuksi ja opastukseksi; - huomattavasti suurempi määrä pk-yrityksiä Euroopassa verrattuna USA:han ja erityisesti Japaniin; - positiivinen suhde keskisuurten yritysten koon ja bruttokansantuotteen välillä; - mikroyritysten tärkeä osa työllistämisessä 1988-1993 ja pienemmässä määrin pienten yritysten tärkeys samalla kun huomautetaan, että keskisuuret yritykset onnistuivat heikommin kuin suuret yritykset työpaikkojen luomisessa; (b) ottaen huomioon sisämarkkinat: - pk-yritysten yhä rajoitettu rooli sisämarkkinoilla, niiden markkina- alueiden ollessa enemmän paikallisia ja alueellisia kuin kansallisia tai yhteisötasoisia. Koska useimmat pk-yritykset ovat mikroyrityksiä, joissa on alle 10 työntekijää (14.7 milj. yritystä verrattuna 1 miljoonaan yritykseen, joissa on 10-99 työntekijää) ne saattavat pysyä suhteeellisen koskemattomina sisämarkkinoiden osalta; - että yritykset, jotka ovat mukana sisämarkkinatoiminnassa, valittavat yhä olemassa olevista raja-aidoista, jotka ovat esteenä sisämarkkinoiden toiminnalle erityisesti asiakaspalvelussa ja verotusasioissa, teknisissä normeissa ja standardeissa ja rajojen ylitysmaksuissa ja viivästyneissä maksuissa; - että pk-yritysten potentiaalinen vienti huomattavasti ylittää viennin todellisen määrän; - että korkeat kustannukset, jotka liittyvät ulkomaiden valuuttasaataviin sekä vaihtokurssien muutokset, korkeat kynnykset viennin luottovakuuksille ovat pk-yritysten viennin esteinä; - että pk-yritysten sisämarkkinoihin sopeutumisen erityisvaikutukset voivat osoittautua negatiiviseksi ja että sellaiset vaikutukset tuntuvat suhteettoman voimakkaina niissä jäsenvaltioissa, joissa on suurin määrä pk-yrityksiä ja käsityöteollisuutta; hyväksyy, että pitemmällä ajalla sisämarkkinoiden toteuttamisen hyöty tulee olemaan suurin pk- yrityksille; (c) ottaen huomioon työllistämisen ja ihmispääoman: - että vain noin 5-6% pk-yrityksistä haluaa kasvaa; - että pk-yritysten vararikkojen määrä nousi unionin alueella 1990-luvun alkuvuosina; tunnustaa, että se johtui liike-elämän yleisestä lamasta, mutta pitää sitä merkkinä tehtävän kiireellisyydestä, jos unioni haluaa saavuttaa tavoitteensa luoda 15 miljoonaa uutta työpaikkaa vuoteen 2000 mennessä; - että samalla kun korkeasti koulutettu ja ammattitaitoinen työvoima voi vaikuttaa merkittävästi tuottavuuteen ja kilpailukykyyn useilla sektoreilla, joilla pk-yrityksillä on tärkeä osuus, pienillä yrityksillä ei ole erillistä koulutusbudjettia; - että paikallishallinnolla on suorempi lähestymistapa pk-yritysten tukemiseen ja tiedonantoon pk-yrityksille kuin kansallisilla hallituselimillä; - että väliaikaiset ja epätäydelliset tiedot osoittavat, että pk-yritykset ovat suhteellisen vakaita työpaikkojen luomisessa ja suojelemisessa kaikilla liike-elämän aloilla, toisin kuin suuret yritykset. - että työntekijöiden tuottavuuden erilaisuus ja työntekijöiden erilainen soveltuminen teknisiin uudistuksiin johtuu suurelta osalta työntekijöiden koulutuksen ja ammattitaitojen erilaisuudesta ja siksi oikea tiedonanto ja koulutus pk-yrityksille on erittäin tärkeää; (d) ottaen huomioon pääoman ja rahoituksen: - että pk-yrityksille on tarjolla riittävästi lyhytaikaista pankkirahoitusta ja että rahoituskustannukset ovat yleisesti ottaen 2% korkeammat kuin suurilla yrityksillä; että pk-yrityksillä on huutava riskipääoman ja osakerahoituksen tarve; - että kassavirtaongelmat ovat syynä monen pk-yrityksen vararikkoon koko unionin alueella ja että hallitusten ja valtion viranomaiset monessa tapauksessa tarjoavat vain armoniskua vaikeuksissa oleville pk- yrityksille, kohdellessaan niitä omalla tavallaan; - maksuaikojen pidentäminen lähes kaikissa jäsenvaltioissa ja osoitus että pk-yritysten kaupankäynnin esteenä sisämarkkinoiden muiden osapuolien kanssa ovat suhteettomat ja ylen pitkät maksuajat; - että tarvitaan dynaamiset Euroopan pääomamarkkinat, jotta voidaan luoda rahoituskeinot, jotka vastaavat pk-yritysten tarpeita. (e) ottaen huomioon teknologian uudistukset ja levittäytymisen: - että pk-yritykset ovat jäljessä isoista yrityksistä yrittäessään saada tietoja uusista normeista ja standardeista ja ottaessaan osaa suuriin EY:n teknologiaohjelmiin; - että pk-yritykset ovat jäljessä rahoituksessa, jotta ne voisivat uudistaa ja hankkia uutta teknologiaa, mutta ne tarvitsevat aloitteita ja tukea tiedon, konsultoinnin, koulutuksen ja yhteistyön aloilla; (f) ottaen huomioon alueelliset erot ja raja-alueet: - että raja-alueiden välillä tapahtuu huomattavaa tavaroiden ja henkilöiden liikkumista, kun taas hallinnolliset yhteydet ovat olleet vähäisiä, vaikka ne ovatkin lisääntymään päin; - että rajat ylittävän yhteistyön suurimmat esteet ovat kulttuurillisia, kielellisiä ja rakenteellisia, minkä vuoksi yhteistyö vaihtelee alueelta toiselle. (g) ottaen huomioon pk-yrityspolitiikan: - että integroitu ohjelma pk-yritysten ja käsityöteollisuuden hyväksi painottaa erityisesti projekteja, jotka liittyvät pk-yritysten johtamiskyvyn parantamiseen ja uudistusstrategian muotoiluun; 3. Suhtautuu myönteisesti siihen, että kyseisessä kertomuksessa käsityöteollisuussektorin ongelmia painotettiin erityisesti, olettaa, että huomattavat erot tilastoissa, jotka sisältävät käsityöteollisuusyritysten määrän eri jäsenmaissa, osaksi heijastavat laajaa eroa käsityöteollisuusektorin määrittelemisessä; ilmaisee huolestuneisuutensa käsityöteollisuustoimintojen teollistamisesta, mikä johtaa monien käsityöteollisuusyritysten vararikkoon ja työpaikkojen häviämiseen; 4. Huomauttaa vähittäismyynnin jakelusektorin tärkeyden pk-yrityssektorille yleensä - 3,5 miljoonaa 16 miljoonan pk-yrityksen kokonaismäärästä (58% näistä 3,5 miljoonasta on mikroyrityksiä) - ja pyytää, että enemmän huomiota kiinnitetään tähän tiettyyn sektoriin tulevissa kertomuksissa ottaen huomioon sen tehtävän, joka sillä on viedessä muiden sektoreiden tuotteita markkinoille; 5. Pahoittelee, että komission - ja laajalti seurantaelimen - lähestymistapa pk-yritysten ongelmiin osoittaa kyvyttömyyttä tehdä ero toimenpiteiden välillä, jotka koskevat pk-yritysten panosta sisämarkkinoilla - missä unionilla on luonnollien osa - ja muiden yleisempien toimenpiteiden välillä pk-yritysten tukemiseksi paikallisella, alueellisella, kansallisella ja yhteisön tasolla; pyytää komissiota ottamaan huomioon tämän eron, kun he hahmottelevat tulevaisuuden ehdotuksia ja samalla kunnioittavat toissijaisuusperiaatetta; 6. Hyväksyy komission toiveen, että seurantaelin jatkaa yksityiskohtaisen yleiskertomuksen julkaisemista tärkeästä kehityksestä jäsenvaltioissa, mikä on tärkeää yhteisön politiikan kehittymiselle ja yhteistoiminnan tehokkuudelle; 7. Pitää täysin riittämättömänä pk-yritysten nykyistä määritelmää; pelkää, että koska ei tehdä selvää eroa pk-yritysten koon suhteen (mikro, pienet ja keskisuuret yritykset) sillä on vastavaikutus toimenpiteisiin, joita kohdistetaan koko sektoriin ja vaatii siksi, että tulevat toimenpiteet kohdistetaan tiettyihin alaryhmiin; 8. Pyytää komissiota, sisämarkkinoiden toteuttamista silmällä pitäen, ryhtymään toimiin, joiden tarkoitus on: - eliminoida sisämarkkinoiden toimintaa vaikeuttavat jäljellä olevat esteet, erityisesti ne, jotka liittyvät pk-yritysten rahoitukseen jäsenvaltioiden alueella, ja jatkaa lainsäädännön vakauttamista ja hallinnon keventämistä; - lievittää viivästyneiden maksujen vaikutusta mukaan lukien rajat ylittävät maksut ja pyytää EU:n toimielimiä ja jäsenmaiden hallituksia suorittamaan maksunsa pk-yrityksille välittömästi; - varmistaa, että pankkijärjestelmä sisämarkkina-alueella ei toimi pk- yritysten kehitysmahdollisuuksia vastaan; - helpottaa pk-yritysten normeja ja standardeja koskevaa tiedonsaantia sekä pääsyä yhteisiin tutkimus- ja kehitysprojekteihin; - täyttää tuore lupauksensa, jolla pyritään helpottamaan rajojen yli tapahtuvaa maksutoimintaa; 9. Kehottaa komissiota panemaan alulle viivästyneitä maksusuorituksia koskevan direktiivin; 10. Pyytää komissiota pk-yrityssektoriin kohdistuvissa yleisissä asioissa ehdottamaan toimia seuraavilla aloilla: - jo olemassa olevien viennin luottotukijärjestöjen avaamista pk- yrityssektorin käyttöön; - pk-yritysten koulutustason lisäämistä, esimerkiksi jos tarvitaan johtajakoulutusta ja helpottamalla oppisopimuksen solmimista ja vähentämällä siihen liittyviä kustannuksia; - osoittaa tiedon ja kokemusten vaihdon tärkeyttä pk-yrittäjien kesken - lisätä osakesijoitusta pk-yrityksissä, kilpailua ja työllisyyttä käsittelevän valkoisen kirjan mukaan ja parhaan mahdollisen jäsenmaissa käytettävän toimintatavan mukaan; - edistää keinoja, jotka lisäävät maksuvalmiutta pk-yrityksissä esim. factoring-rahoitusta ja liisausta, erityisesti jäsenvaltioissa, missä sellaiset ohjelmat ovat vähäisiä; - kohdistaa kaikki keinot pk-yrityksiin ottaen huomioon erityiset ja erilaiset mallit, mikroyritysten, pienten ja keskisuurten yritysten suorituskyvyn ja tarpeet; - edistää pk-yrityksiin liittyvää tiedonvaihtoa jäsenvaltioiden välillä joko parantamalla olemassa olevaa mekanismia tehokkaaseen tiedonvaihtoon tai luomalla uusia menetelmiä; - varmistaa että kaikki toimenpiteet, joilla edistetään rahoitusta, koituvat pk-yritysten eikä välillisten rahoituslaitosten hyödyksi; - innostaa erityisesti naisten yritteliäisyyttä tätä varten kehitetyn Euroopan ohjelman avulla; - edistää keskinäisten luottotakuuohjelmien laajentamista EU:n niihin osiin, joissa niitä ei vielä ole ja tarjota tukea, neuvoja ja joustavaa lainaamista pk-yrityksille; 11. Pyytää neuvostoa tarkkailemaan tilanteita, joissa pk-yrityksiä lakkautetaan, erityisesti tilanteita, jotka johtuvat keskushallinnon lainsäädännöstä ottaen huomioon sisämarkkinoiden mahdollisesti negatiivisen ensivaikutuksen; 12. Tukee pk-yritysten akatemian perustamista, joka kerää, vertaa ja levittää tietoja pk-yrityksistä, ja jonka tarkoituksena on levittää paras käytäntö koko EU:n alueelle ja kannustaa keskustelua ja pk-yrityksiä suosivaa toimintaa; 13. Pyytää neuvostoa käyttämään hyväksi tämänhetkistä taloudellista nousua ja avustamaan ja edistämään sekä pk-yritysten avaamista että kasvua ja turvaamaan siten nykyisen työllisyyden; 14. Pyytää puhemiestään välittämään tämän päätöksen komissiolle ja neuvostolle.