[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |

Bryssel 21.9.2010

KOM(2010) 495 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE

Arvio toimista, jotka Liettua ja Romania ovat toteuttaneet neuvoston 16 päivänä helmikuuta 2010 julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi antamien suositusten mukaisesti

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE

Arvio toimista, jotka Liettua ja Romania ovat toteuttaneet neuvoston 16 päivänä helmikuuta 2010 julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi antamien suositusten mukaisesti

1. Vakaus- ja kasvusopimuksen soveltaminen nykyisessä kriisitilanteessa

Julkisen talouden alijäämä ylittää nykyisellään suurimmassa osassa EU:n jäsenvaltioita Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa (SEUT) asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Tarkasteltaessa alijäämän ja velan usein huomattavan kasvun alkuperää on otettava huomioon ennennäkemätön maailmanlaajuinen finanssikriisi ja talouden laskusuhdanne vuosina 2008 ja 2009. Tähän vaikuttavat monet tekijät. Ensinnäkin talouden laskusuhdanne pienensi verotuloja ja nosti sosiaalietuusmenoja (esim. työttömyysetuudet). Toiseksi, koska on katsottu, että finanssipolitiikalla on suuri merkitys tämänhetkisessä epätavallisessa talouden tilanteessa, jäsenvaltiot ovat toteuttaneet Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaa. Suunnitelman mukaan elvytystoimet tulisi eriyttää kunkin jäsenvaltion julkisen talouden kestävyyden ja kilpailuaseman mukaan. Monet jäsenvaltiot myös toteuttivat rahoitusalaa vakauttavia toimenpiteitä, joista jotkin ovat vaikuttaneet velka-asemaan tai saattavat johtaa alijäämien ja velan kasvuun tulevaisuudessa huolimatta siitä, että osa julkisen tuen kustannuksista voidaan myöhemmin saada perittyä takaisin.

Lokakuussa 2009 elpymisen ensimmäisten merkkien näkyessä Eurooppa-neuvosto hyväksyi finanssipoliittisen irtautumisstrategian, joka perustuu seuraaviin periaatteisiin: i) Irtautumisstrategiaa olisi koordinoitava maiden välillä vakaus- ja kasvusopimuksen johdonmukaisen täytäntöönpanon puitteissa. ii) Finanssipoliittiset elvytystoimet on peruutettava oikeaan aikaan. Julkisen talouden vakauttaminen olisi käynnistettävä kaikissa EU:n jäsenvaltioissa viimeistään vuonna 2011 edellyttäen, että komission ennusteet osoittavat edelleen elpymisen vahvistuvan ja kehittyvän itseään ylläpitäväksi. Maiden tilanteiden erityispiirteet on syytä ottaa huomioon, ja useiden maiden on käynnistettävä vakauttaminen jo aiemmin. iii) Kun otetaan huomioon tilanteen haasteellisuus, vakauttamisen aikataulun olisi oltava kunnianhimoinen, ja useimmissa jäsenvaltioissa rakenteellisten toimien olisi selkeästi ylitettävä viitearvo, joka on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosittain. iv) Finanssipoliittisen irtautumisen kannalta tärkeisiin poliittisiin liitännäistoimiin luetaan muun muassa vahvemmat kansalliset talousarviokehykset, joilla parannetaan vakauttamisstrategioiden uskottavuutta, ja julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä tukevat toimenpiteet, kuten vakaus- ja kasvusopimuksessa on painotettu. Lisäksi rakenneuudistuksia olisi tehostettava tuottavuuden lisäämiseksi ja pitkäaikaisiin investointeihin kannustamiseksi. Edellä olevat finanssipoliittista irtautumista koskevat periaatteet on otettu käyttöön liiallista alijäämää koskevien menettelyjen yhteydessä annetuissa suosituksissa sekä vakaus- ja lähentymisohjelmien vuotuisen arvioinnin uusimmalla kierroksella. Korjaamisen määräajat ja tarvittavat rakenteelliset toimet on eriytetty jäsenvaltioittain maakohtaisten olosuhteiden perusteella.

Euroopan talouden elvytyssuunnitelman yhteydessä toteutetut elvytystoimet ja rahoitusalaa vakauttavat toimenpiteet ovat estäneet taloutta romahtamasta ja luoneet perustan elpymiselle. Komission yksiköiden kevään 2010 talousennusteessa ja eritoten myös syyskuun 2010 väliennusteessa vahvistetaan, että elpyminen etenee asteittain finanssipoliittisten elvytystoimien lopettamista mukaillen.

Neuvosto antoi 16 päivänä helmikuuta 2010 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukaiset (tarkistetut) suositukset Liettualle ja Romanialle liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi viimeistään vuoden 2012 lopussa[1]. Nämä suositukset perustuivat komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteeseen ja finanssipoliittisen irtautumisstrategian osalta sovittuihin periaatteisiin. Neuvosto asetti 16 päivän elokuuta 2010 määräajaksi, johon mennessä suosituksen mukaiset tulokselliset toimet on toteutettava.

Asetuksen (EY) N:o 1467/97[2] ja tarkistettujen käytännesääntöjen[3] mukaan jäsenvaltion olisi katsottava toteuttaneen tuloksellisia toimia, jos se on noudattanut SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukaista suositusta. Käytännesääntöjen mukaan toimien tuloksellisuuden arvioinnissa olisi erityisesti otettava huomioon, onko asianomainen jäsenvaltio yltänyt neuvoston alun perin suosittamaan suhdannetasoitetun julkisen talouden rahoitusaseman (ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) vuotuiseen parannukseen. Jos toteutunut sopeutus todetaan suositeltua pienemmäksi, olisi tehtävä tarkka analyysi sen syiden selvittämiseksi. Monivuotisen sopeutuksen osalta käytännesäännöissä täsmennetään, että arvioinnissa olisi keskityttävä analysoimaan erityisesti toimenpiteitä, joilla pyritään varmistamaan riittävä julkisen talouden sopeutus liiallisen alijäämän toteamista seuraavana vuonna.

Komissio on tätä taustaa vasten arvioinut, ovatko Liettua ja Romania toteuttaneet neuvoston suositusten mukaisia toimia[4].

Romania on eritoten toteuttamassa uusia julkisen talouden vakauttamistoimenpiteitä, joiden vaikutus on noin 5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosittain, minkä ansiosta se on saavuttamassa julkisen talouden vuoden 2010 alijäämätavoitteen, josta sovittiin monenvälisen rahoitusapuohjelman yhteydessä. Vuoden 2010 vakauttamistoimenpiteiden ansiota olevat tuntuvat siirrot ja menopuolelle suunnitellut lisäsäästöt mahdollistanevat sen, että alijäämä supistuu edelleen alle 5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011. Toteutetut toimenpiteet ovat tuntuva askel kohti paluuta julkisen talouden kestävään rahoitusasemaan ja makrotalouden vakauteen. Samaan aikaan on olemassa huomattavia riskejä. On erityisesti olennaisen tärkeää, että julkisen talouden vakauttamistoimenpiteitä jatketaan eikä niiden vaikutusta mitätöidä muilla politiikoilla. Lisäksi viranomaisten olisi tiukasti jatkettava monenvälisen rahoitusapuohjelman yhteydessä sovittujen uudistusten toteuttamista.

Liettua on toteuttanut tuntuvia julkista taloutta korjaavia toimenpiteitä vuoden 2010 talousarviossa suunnitellulla tavalla. Näiden toimenpiteiden arvioidaan tuovan säästöjä yli 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Viranomaiset ovat myös hyväksyneet useita toimenpiteitä vuodeksi 2011 ja esittäneet melko yksityiskohtaisen vakauttamisstrategian, jota tarvitaan liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2012 neuvoston suosittamalla tavalla. Tuntuvaa sopeutusta tarvitaan kuitenkin yhä tulevina vuosina. Vuoden 2011 talousarvioon olisi sisällytettävä uusia merkittäviä toimenpiteitä, joilla väliaikaisia toimenpiteitä korvattaisiin pysyvämmillä ja rakenteellisilla toimenpiteillä. Jos taloudelliset tai finanssipoliittiset edellytykset osoittautuvat aiemmin oletettua paremmiksi, olisi tärkeä pyrkiä vauhdittamaan vakauttamista ja pääsemään tavoiteltua parempiin tuloksiin. Ehdotuksia, joiden mukaan julkisen talouden keskipitkän aikavälin kehyksen täytäntöönpanokelpoisuutta ja talousarvion toteuttamisen seurantaa lujitettaisiin, samoin kuin rakenneuudistuksia (erityisen sosiaaliturvajärjestelmän alalla) pidetään tervetulleina, mutta viranomaisia kuitenkin kehotetaan nopeuttamaan pyrkimyksiään näillä aloilla.

Edellä esitetyn arvioinnin perusteella komissio katsoo, ettei liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä tällä hetkellä tarvita lisätoimenpiteitä.

2. Liettua

2.1. Liiallista alijäämää koskeva menettely ja uusimmat suositukset

Neuvosto teki 7 päivänä heinäkuuta 2009 EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti päätöksen, jossa todetaan, että Liettuassa on liiallinen alijäämä. SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukainen uusin neuvoston suositus hyväksyttiin 16 päivänä helmikuuta 2010[5].

Neuvosto suositteli, että Liettuan olisi lopetettava nykyinen liiallisen alijäämän tilanne viimeistään vuonna 2012. Liettuan viranomaisten olisi saatettava julkisen talouden alijäämä alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen uskottavalla ja kestävällä tavalla toteuttamalla toimia keskipitkällä aikavälillä. Tätä varten Liettuan viranomaisten olisi erityisesti: a) pantava tinkimättömästi toimeen vuoden 2010 talousarviossa suunnitellut korjaavat toimenpiteet ja otettava käyttöön lisätoimenpiteitä, jos niitä tarvitaan suunniteltuun vakauttamiseen; b) varmistettava, että julkisen talouden toimet ovat vuosittain keskimäärin vähintään 2¼ prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2010–2012, varsinkin hillitsemällä juoksevia perusmenoja; c) täsmennettävä ja otettava käyttöön lisätoimenpiteet, joita tarvitaan liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2012, mikäli suhdannekehitys sen sallii, ja nopeutettava alijäämän supistumista, jos taloudelliset tai finanssipoliittiset edellytykset osoittautuvat nykyisin odotettua paremmiksi; hyväksyttävä ja pantava tätä varten nopeasti täytäntöön suunnitellut rakenneuudistukset, joista saadaan merkittäviä säästöjä julkiseen talouteen.

Sen lisäksi, että sopeutukseen kohdistuvia riskejä rajoitetaan, Liettuan viranomaisten olisi parannettava keskipitkän aikavälin talousarviokehystä muun muassa lujittamalla julkisen talouden ohjausjärjestelmää ja lisäämällä avoimuutta sekä tiukentamalla menokuria täytäntöönpanokelpoisilla menokatoilla samoin kuin seuraamalla tarkemmin talousarvion toteutumista koko vuoden ajan. Keskipitkän aikavälin talousarviokehystä on lujitettava ottamalla käyttöön tarvittavat tulevaisuuteen suuntautuvat osatekijät ja mekanismit myötäsyklisyyden välttämiseksi.

Neuvosto asetti 16 päivän elokuuta 2010 määräajaksi, johon mennessä Liettuan hallituksen olisi vuonna 2010 toteutettava tuloksellisia toimia julkisen talouden vakauttamiseksi suosituksen mukaisesti vuoden 2010 talousarvioesityksessä aiotulla tavalla ja esiteltävä vakauttamisstrategia, joka on tarpeen edistymisessä kohti liiallisen alijäämän korjaamista. Toimien tuloksellisuuden arvioinnissa otetaan huomioon talouden kehittyminen verrattuna komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteen talousnäkymiin.

2.2. Toimien tuloksellisuuden arvioiminen

Komission yksiköiden kevään 2010 talousennusteen mukaan reaalitoiminnan näkymät ovat Liettuassa suotuisammat kuin neuvoston suosituksia annettaessa helmikuussa 2010 oletettiin. Taantuma oli hyvin jyrkkä vuonna 2009, sillä BKT:n määrä supistui 14,8 prosenttia. BKT:n määrän odotetaan nyt supistuvan 0,6 prosenttia vuonna 2010 ja kasvavan 3,2 prosenttia vuonna 2011, kun komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteessa esitetyt arviot olivat puolestaan 3,9 prosentin supistuminen vuonna 2010 ja 2,5 prosentin kasvu vuonna 2011. Liettuan talouden odotettu elpyminen kävi hiljattain ilmeiseksi, sillä vuotuinen kasvu kääntyi positiiviseksi vuoden 2010 toisella neljänneksellä (+1,3 %).

Hyvin jyrkän laskusuhdanteen vuoksi julkisen talouden alijäämä oli 8,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 huolimatta siitä, että kyseisenä vuonna toteutettiin tuntuvia vakauttamistoimenpiteitä, joiden vaikutus oli noin 8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tulos oli kuitenkin parempi kuin komission yksiköiden ja Liettuan viranomaisten syksyllä 2009 esittämä arvio, joka oli 9,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä selittyy sillä, että menosuhde oli lähes 3 prosenttiyksikköä odotettua pienempi suhteessa BKT:hen, mutta tulosuhde oli puolestaan 2 prosenttiyksikköä arvioitua alhaisempi.

Viranomaiset ovat vuonna 2010 pitkälti toteuttaneet vuoden 2010 talousarviossa suunnitellut alijäämää supistavat toimenpiteet neuvoston suosittamalla tavalla. Vuoden aikana viranomaiset toteuttivat vuoden 2010 talousarvioon sisältyneen mittavan säästöpaketin, jonka vaikutus on yli 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Menoihin on siis tehty huomattavia leikkauksia suunnitellulla tavalla. Erityisesti tämä koskee julkisen sektorin juoksevia menoja (1,7 % suhteessa BKT:hen), myös julkisen sektorin palkkamenoja, ja sosiaaliturvaetuuksia, muun muassa eläkkeitä ja äitiysetuuksia (1,3 % suhteessa BKT:hen). Tulopuolella muutokset rajoittuvat syyskuussa 2009 tehdyn arvolisäveron korotuksen vaikutukseen koko vuoteen (0,7 % suhteessa BKT:hen), yhtiöverokannan alennukseen ja joidenkin muista kuin veroista saatavien tulojen lisäykseen. Joidenkin menoerien, kuten korkomaksujen ja pääomamenojen, odotetaan kasvavan, mihin on syynä EU-varojen käyttöön liittyvä kansallinen osarahoitus. Alun perin vuoden 2010 talousarviossa alijäämätavoitteena oli 9,5 prosenttia, joka muutettiin 8,1 prosentiksi suhteessa BKT:hen helmikuun 2010 lähentymisohjelmassa, sillä talouskehitys oli ollut selvästi suotuisampaa kuin talousarviossa oli otaksuttu. Komission yksiköiden kevään 2010 talousennusteessa ennakoitiin hieman suurempaa alijäämää eli 8,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ero uuteen viralliseen tavoitteeseen nähden johtuu pitkälti kevään talousennusteessa ennakoidusta pienemmästä nimelliskasvusta. Julkisen talouden tulokset näyttävät kaiken kaikkiaan olevan hieman suunniteltua paremmat, ja Liettuan viranomaisten helmikuun 2010 lähentymisohjelmassa esittämät talousarviotavoitteet vaikuttavat olevan saavutettavissa.

Liettuan viranomaisten toteuttamien tervehdyttämistoimien laskentaan vaikuttaa huomattavasti se, että potentiaalista kasvua tarkistettiin tuntuvasti, sillä Liettuan talouden kasvu oli ollut vahvaa ennen kriisiä. Standardimenetelmiä käyttävissä viimeisimmissä arvioissa todennäköisesti aliarvioidaan rakenteelliset toimet näissä poikkeuksellisissa olosuhteissa, sillä arvioissa tuotantokuilu heikkenee suhteellisen vähän vuonna 2010. Arviot eivät myöskään todennäköisesti täysin heijasta talousarvion osien käyttäytymistä tämän hyvin äärimmäisen syklin aikana. Tämä merkitsee sitä, että ainoastaan pieni osa julkisen talouden tulojen ja menojen parhaillaan käynnissä olevasta heikkenemisestä luetaan syklisestä osatekijästä johtuvaksi. Koska julkisen talouden nimellisen rahoitusaseman odotetaan kohenevan hieman vuonna 2010, edellä kuvatut vaikutukset johtavat siihen, että rakenteellisen rahoitusaseman muutos vuonna 2010 on vain ⅓ prosenttia suhteessa BKT:hen. Kaikkein tuoreimmat arviot tulokehityksestä viittaavat kuitenkin lähes 2 prosentin heikkenemiseen suhteessa BKT:hen vuonna 2010 siitä huolimatta, että hallitus on toteuttanut useita tuloja lisääviä harkinnanvaraisia toimenpiteitä pitääkseen vajeen kurissa. Samaan aikaan hallitus on onnistunut vähentämään kokonaismenoja siitä huolimatta, että työttömyysmenot ovat suhdanteen takia kasvaneet. Edellä esitetyt näkökohdat ja vuoden 2010 talousarvioon sisällytettyjen ja parhaillaan toteutettavien vakauttamistoimenpiteiden arvioitu vaikutus julkiseen talouteen (soveltaen alhaalta ylös -lähestymistapaa) viittaavat siihen, että rakenteelliset toimet voivat vuonna 2010 olla lähellä neuvoston suosittamaa 2¼ prosenttia suhteessa BKT:hen (keskimäärin vuosina 2010–2012) tai jopa sitä enemmän.

Huolimatta siitä, että julkista taloutta on jo vakautettu tuntuvasti vuosina 2009 ja 2010, tulevina vuosina tarvitaan edelleen huomattavaa sopeutusta, jotta liiallinen alijäämä saataisiin korjattua viimeistään vuonna 2012. Tässä suhteessa vuoden 2011 talousarvio on tärkeä askel tuomaan olennaisen osan tarvittavasta vakauttamisesta. Viranomaiset ovat jo hyväksyneet useita vuoteen 2011 vaikuttavia toimenpiteitä ennen kyseisen vuoden talousarvion valmistelua. Suurin osa on kuitenkin jatkoa olemassa oleville toimenpiteille, ja osa on edelleen väliaikaisia. Julkisen sektorin palkkoja alennettiin useaan otteeseen vuonna 2009. Alennukset koskivat sekä peruspalkkaa että kertoimia. Leikkaukset on ulotettu vuoteen 2011, joten edellisvuonna saavutetuille arviolta 0,5 prosentin säästöille suhteessa BKT:hen on saatu jatkoa. Se, sovelletaanko leikkauksia jatkossakin, on kuitenkin epävarmaa, jos taloudellinen tilanne kohenee. Toisen pilarin eläkerahastoihin tehtäviä siirtoja alennettiin aiemmin ainoastaan vuosiksi 2009–2010 mutta alennusta on jatkettu siihen saakka kun taloudellinen tilanne kohenee. Tämä tuo säästöjä noin 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen lyhyellä aikavälillä. Toimenpide vaikuttaa kuitenkin kielteisesti julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen. Koska kyseessä on väliaikainen toimenpide, sillä ei edistetä rakenteellista vakauttamista. Sairauslomaetuuksia on myös alennettu ja alennusta jatkettu (0,1 % suhteessa BKT:hen). Sen lisäksi, että edellisvuosina jo päätettyjä toimenpiteitä on jatkettu, talousarviosäästöjä saataneen joillain rakenteellisilla muutoksilla, joihin sisältyy äitiysetuuksien leikkaaminen heinäkuusta 2011 alkaen. Tämän muutoksen odotetaan kaiken kaikkiaan tuovan säästöjä noin 0,35 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2011 ja vuosittain noin 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen seuraavina vuosina. Edellä mainitut toimenpiteet, joilla aiempia leikkauksia jatketaan, oli jo sisällytetty komission yksiköiden kevään talousennusteeseen, lukuun ottamatta toisen pilarin eläkerahastoihin tehtävien siirtojen alennusta. Niinpä tähän mennessä toteutetut toimenpiteet eivät muuta komission vuodeksi 2011 tekemiä alijäämäennusteita olennaisesti, ja vaikuttaa siltä, että lisätoimenpiteitä tarvitaan vielä noin 1⅔ prosenttia suhteessa BKT:hen, jotta vuodeksi 2011 edellytettyyn vakauttamiseen päästäisiin. Vuoden 2011 talousarvioon olisi sen vuoksi sisällytettävä uusia vakauttamistoimenpiteitä, jotta alijäämä saataisiin alle 6 prosentin suhteessa BKT:hen helmikuun 2010 lähentymisohjelmassa esitettyjen tavoitteiden mukaisesti ja neuvoston suosituksen noudattamiseksi.

Väliaikaisten toimenpiteiden korvaaminen pysyvämmillä ja rakenteellisilla toimenpiteillä parantaisi osaltaan vakauttamisen laatua ja tukisi näin ollen julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä. Kun otetaan huomioon tulevina vuosina tarvittava huomattava sopeutus, hallituksen olisi lisäksi tärkeä pyrkiä vauhdittamaan vakauttamista ja pääsemään tavoiteltua parempiin tuloksiin, jos taloudelliset tai finanssipoliittiset edellytykset osoittautuvat aiemmin oletettua paremmiksi. Seuraavassa lähentymisohjelmassa olisi esitettävä olennaiset tiedot julkisen talouden strategiasta, jolla tarpeellista vakauttamista tuetaan vuoteen 2012 saakka.

Helmikuun 2010 lähentymisohjelmassa pyritään supistamaan alijäämä asteittain 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen neuvoston asettamaan määräaikaan mennessä eli viimeistään vuonna 2012. Tavoitteiden saavuttamiseksi suunnitellaan sekä tulo- että menopuolen määrällisesti esitettyä vakauttamista. Tämän tueksi tarvitaan kuitenkin edelleen erityisiä toimenpiteitä, kuten neuvosto suositti.

Neuvosto on suosittanut keskipitkän aikavälin talousarviokehyksen lujittamista. Tältä osin on laadittu uusi suunnitelma-asiakirja talousarviosuunnittelun ja täytäntöönpanokehyksen uudistamisesta. Siitä keskustellaan parhaillaan, ja se on tarkoitus toimittaa syksyllä 2010. Parhaillaan keskustellaan erityisesti joistakin toimenpiteistä, joilla pyritään lisäämään avoimuutta ja seuraamaan talousarvioprosessia laatimalla ja julkaisemalla EKT 95 -luokitteluihin perustuvat julkisen talouden indikaattorit. Talousarvion valmisteluprosessiin sisällytetään finanssipolitiikan viritystä ja finanssipoliittista elvytystä koskevat indikaattorit. Täytäntöönpanon tehostamiseksi ehdotetaan automaatista velvoitetta harjoittaa inflaation vastaista finanssipolitiikkaa, joka perustuu tuotantokuilua koskeviin indikaattoreihin. Näiden toimenpiteiden toteuttamista on vauhditettava, jotta varmistettaisiin neuvoston suosituksen noudattaminen tulevina vuosina. Tämä koskee erityisesti talousarvion toteutuksen seurantaa ja monivuotisen talousarviokehyksen lujittamista.

Liettua on suosituksia noudattaen myös vauhdittamassa rakenneuudistusten täytäntöönpanoa. Sosiaaliturvauudistusta koskeva suunnitteluasiakirja hyväksyttiin kesäkuussa 2010. Uudistus on tarkoitus toteuttaa kahdessa vaiheessa. Ensimmäinen vaihe on lähes valmiina. Siihen sisältyy muun muassa eläkeiän asteittainen korottaminen vuodesta 2012 lähtien julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi. Parlamentin on tarkoitus äänestää toimenpiteestä syksyllä.

Liettuan viranomaiset toimittivat 27 päivänä elokuuta 2010 vapaaehtoisen raportin toimista, joita on toteutettu neuvoston helmikuussa 2010 antaman suosituksen perusteella. Raportissa viitattiin vuonna 2010 toteutettuihin toimenpiteisiin, joiden pitäisi mahdollistaa suunniteltuun vakauttamiseen pääseminen. Lisäksi siinä hahmoteltiin toimenpiteitä, joita on valmisteilla vuoden 2011 talousarvion hyväksymiseksi, ja toistettiin sitoumus toteuttaa lisätoimenpiteitä alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2012. Lisäksi siinä kerrottiin, miten rakenneuudistukset ja keskipitkän aikavälin talousarviokehityksen lujittaminen ovat edenneet.

2.3. Päätelmät

Tämänhetkisten tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että Liettua on toteuttamiensa toimien ansiosta edistynyt riittävästi liiallisen alijäämän korjaamisessa neuvoston asettamassa määräajassa. Liettua on eritoten toteuttanut vuonna 2010 tuntuvia julkista taloutta korjaavia toimenpiteitä kyseisen vuoden talousarviossa suunnitellulla tavalla. Näiden toimenpiteiden arvioidaan tuovan säästöjä yli 3 prosenttia suhteessa BKT:hen.

Koska tulevina vuosina tarvitaan tuntuvaa sopeutusta, jotta alijäämä saataisiin alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen vuonna 2012, suunnitellun vakauttamisen tueksi tarvitaan lisätoimenpiteitä ohjelmakauden loppuvuosina. Liettuan viranomaiset ovat jo toteuttaneet useita toimenpiteitä vuodeksi 2011 ja esittäneet melko yksityiskohtaisen kuvauksen vakauttamisstrategiasta, jota tarvitaan liiallisen alijäämän korjaamiseksi neuvoston suosittelemaan määräaikaan mennessä eli viimeistään vuonna 2012. Syksyllä hyväksyttävään vuoden 2011 talousarvioon olisi sisällyttävä uusia tuntuvia ja pysyviä toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen lähentymisohjelmassa esitettyjen julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseksi. Väliaikaisten toimenpiteiden korvaaminen pysyvämmillä ja rakenteellisilla toimenpiteillä parantaisi osaltaan vakauttamisen laatua ja tukisi näin julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä.

Kun otetaan huomioon tulevina vuosina tarvittava huomattava sopeutus, hallituksen olisi lisäksi neuvoston suosituksen mukaisesti tärkeä pyrkiä vauhdittamaan vakauttamista ja pääsemään tavoiteltua parempiin tuloksiin, jos taloudelliset tai finanssipoliittiset edellytykset osoittautuvat aiemmin oletettua paremmiksi. Liettuan viranomaiset ovat ryhtyneet lujittamaan julkisen talouden keskipitkän aikavälin kehyksen täytäntöönpanokelpoisuutta ja talousarvion toteuttamisen seurantaa. Hallitus on lisäksi jatkanut erityisesti sosiaaliturvajärjestelmän alalla rakenneuudistuksia, jotka parantanevat julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä. Nämä toimenpiteet ovat tervetulleita, ja viranomaisia kehotetaan vauhdittamaan pyrkimyksiään näillä aloilla.

Edellä esitetyn arvioinnin perusteella komissio katsoo, ettei Liettuan liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä tällä hetkellä tarvita lisätoimenpiteitä. Koska julkisen talouden tilanne on herkkä, komissio seuraa tarkasti Liettuan julkisen talouden kehitystä perussopimuksen sekä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |

BKT:n määrä (%-muutos) | KOM | 9,8 | 2,8 | -15,0 | -0,6 | 3,2 | tieto puuttuu |

LO | tieto puuttuu | 2,8 | -15,0 | 1,6 | 3,2 | 1,2 |

Tuotantokuilu1 (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | KOM | 10,1 | 9,0 | -8,2 | -8,6 | -6,4 | tieto puuttuu |

LO | tieto puuttuu | 8,8 | -7,7 | -5,9 | -2,9 | -1,7 |

Julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | KOM | -1,0 | -3,3 | -8,9 | -8,4 | -8,5 | tieto puuttuu |

LO | tieto puuttuu | -3,2 | -9,1 | -8,1 | -5,8 | -3,0 |

Perusjäämä (% suhteessa BKT:hen) | KOM | -0,3 | -2,6 | -7,9 | -6,8 | -6,6 | tieto puuttuu |

LO | tieto puuttuu | -2,6 | -7,8 | -6,2 | -3,6 | -0,6 |

Suhdannetasoitettu rahoitusasema1 (% suhteessa BKT:hen) | KOM | -3,7 | -5,7 | -6,7 | -6,1 | -6,8 | tieto puuttuu |

LO | tieto puuttuu | -5,6 | -7,0 | -6,5 | -5,0 | -2,6 |

Rakenteellinen rahoitusasema2 (% suhteessa BKT:hen) | KOM | -3,1 | -5,6 | -7,1 | -6,8 | -6,8 | tieto puuttuu |

LO | tieto puuttuu | -6,0 | -7,2 | -6,8 | -4,8 | -2,3 |

Julkinen bruttovelka (% suhteessa BKT:hen) | KOM | 16,9 | 15,6 | 29,3 | 38,6 | 45,4 | tieto puuttuu |

LO | tieto puuttuu | 15,6 | 29,5 | 36,6 | 39,8 | 41,0 |

Huom.: 1 Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella. 2 Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Lähde: Komission yksiköiden kevään 2010 talousennuste (KOM) ja helmikuun 2010 tarkistettu lähentymisohjelma (LO) |

3. Romania

3.1. Liiallista alijäämää koskeva menettely ja uusimmat suositukset

Neuvosto teki 7 päivänä heinäkuuta 2009 EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti päätöksen, jossa todetaan, että Romaniassa on liiallinen alijäämä. SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukainen uusin neuvoston suositus hyväksyttiin 16 päivänä helmikuuta 2010[6].

Neuvosto suositteli, että Romanian olisi lopetettava nykyinen liiallisen alijäämän tilanne viimeistään vuonna 2012. Romanian olisi saatettava julkisen talouden alijäämä alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen uskottavalla ja kestävällä tavalla toteuttamalla toimia keskipitkällä aikavälillä. Tätä varten Romanian olisi erityisesti: a) pantava finanssipoliittiset toimenpiteet täytäntöön vuonna 2010 talousarviolaissa suunnitellulla tavalla ja jatkettava vakauttamista vuosina 2011 ja 2012; b) varmistettava, että julkisen talouden toimet ovat vuodessa keskimäärin 1¾ prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2010–2012; c) täsmennettävä ne toimenpiteet, jotka tarvitaan liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2012, jos suhdannekehitys sen sallii, ja nopeutettava alijäämän supistumista, jos taloudelliset tai finanssipoliittiset edellytykset osoittautuvat nykyistä ennustetta paremmiksi.

Sopeutukseen liittyvien riskien rajoittamiseksi neuvosto myös suositti, että Romanian viranomaisten olisi myös jatkettava monenvälisen rahoitusapuohjelman yhteydessä sovittujen julkisen talouden ohjausta parantavien toimenpiteiden täytäntöönpanoa. Erityisesti neuvosto katsoi, että julkisen talouden uskottavuutta ja ennustettavuutta parantaisi finanssipoliittista vastuuta käsittelevä laki, jonka hyväksyminen ja täytäntöönpano johtaisivat finanssineuvoston perustamiseen, sitovan keskipitkän aikavälin talousarviokehyksen laatimiseen, ennusteiden suurempaan varovaisuuteen ja vuoden aikana tehtävien talousarviotarkistuksen rajaamiseen. Neuvosto suositti, että Romanian olisi hyväksyttävä ja toteutettava kaavailtu eläkeuudistus, joka parantaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä mutta turvaa samalla riittävän korvausasteen.

Neuvosto vahvisti 16 päivän elokuuta 2010 määräajaksi, johon mennessä Romanian olisi toteutettava tuloksellisia toimia julkisen talouden vakauttamiseksi vuonna 2010 vuoden 2010 talousarviossa suunnitellulla tavalla ja esiteltävä vakauttamisstrategia, jotta liiallisen alijäämän korjaamisessa edistyttäisiin. Se totesi, että toimien tuloksellisuuden arvioinnissa otetaan huomioon talouden kehittyminen verrattuna komission yksiköiden syksyn 2009 ennusteen talousnäkymiin.

3.2. Toimien tuloksellisuuden arvioiminen

Heinäkuussa 2010 komission yksiköt päivittivät Romaniaa koskevaa makrotalouden ennustettaan osana monenvälisen (EU/IMF/Maailmanpankki) rahoitusapuohjelman täytäntöönpanoa. Uuden ennusteen mukaan BKT:n määrä supistuu tänä vuonna 1,9 prosenttia, mikä on huomattavasti heikompi tulos kuin komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteessa ennakoitu 0,5 prosentin kasvu ja SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukaisesti helmikuussa 2010 annetussa neuvoston suosituksessa odotettu 1,3 prosentin kasvu. Odotettua heikommassa taloudellisessa tilanteessa näkyvät vuoden 2010 kahden ensimmäisen neljänneksen aikana alueella käynnissä olleen finanssimarkkinoiden myllerryksen vaikutukset, Romanian pohjoisosissa keväällä tapahtuneet tulvat ja lyhyen aikavälin kysyntävaikutukset, joita hallituksen heinäkuussa 2010 toteuttamilla uusilla julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä on arvioitu olevan. Heinäkuussa 2010 komission yksiköt lisäksi tarkistivat vuoden 2011 kasvuennustetta alaspäin 1,5 prosenttiin, kun se 126 artiklan 7 kohdan mukaisen suosituksen antohetkellä oli vielä 2,6 prosenttia.

Vuoden 2010 talousarviolakiin sisällytetyt julkisen talouden vakauttamistoimenpiteet on toteutettu suunnitelmien mukaan. Toimenpiteet eivät ole kuitenkaan johtaneet toivottuihin säästöihin, ja taloudellisen tilanteen huonotessa myös julkinen talous jatkoi heikkenemistään. Monenvälisen rahoitusapuohjelman tiimoilta tehtiin toukokuussa 2010 tarkastuskäynti, joka antoi osviittaa siitä, että politiikan säilyessä muuttumattomana julkisen talouden vuoden 2010 alijäämätavoitteesta, joka on 6,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, jäätäisiin tuntuvasti (noin 3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen), lähinnä sen vuoksi, että tulot jäävät huomattavasti ennakoitua pienemmiksi. Julkisen talouden vuoden 2010 alijäämätavoitetta tarkistettiin ylöspäin 7,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Tarkistetun tavoitteen saavuttamiseksi viranomaiset toteuttivat uusia vakauttamistoimenpiteitä, joihin kuuluvat muun muassa julkisen sektorin palkkojen 25 prosentin alennus, muiden sosiaalimenojen kuin eläkkeiden 15 prosentin alennus ja yleisen arvonlisäverokannan korotus 19 prosentista 24 prosenttiin. Lisäksi viranomaiset päättivät leikata hyödyke- ja palvelumenoja 10 prosenttia ja varhaiseläkkeet jäädytettiin 1 päivästä kesäkuuta 2010 siihen saakka kun eläkeuudistus tulee voimaan (1 päivänä tammikuuta 2011). Sosiaaliturvamaksujen ja henkilökohtaisen tuloveron perusteita laajennettiin, ja käyttöön otettiin lääketoimittajilta ja -jakelijoita kannettava liikevaihtovero. Lisäksi viranomaiset sitoutuivat henkilöstön lisävähennyksiin tulevina kuukausina vuoden 2010 alkupuoliskolla tehtyjen leikkausten (yli 25 000 työpaikkaa) lisäksi. Vakauttamistoimenpiteitä on neuvoston helmikuussa 2010 antaman suosituksen jälkeen hyväksytty yhteensä noin 5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuotuiselta perustalta. Olettaen, että talousarvion tiukka toteuttaminen jatkuu, nämä toimenpiteet saattavat maan oikeille raiteille vuoden 2010 tarkistetun alijäämätavoitteen saavuttamiseksi.

Viranomaiset pyrkivät supistamaan alijäämän edelleen alle 5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011. Edellyttäen, että vuonna 2010 toteutettu julkisen talouden säästöohjelma pidetään kokonaisuudessaan voimassa, julkisen talouden vakauttamistoimenpiteiden ansiosta vuodelta 2010 siirrettävät määrät (noin 2½ % suhteessa BKT:hen) ja suunnitellut menopuolen lisäsäästöt (vuonna 2011 viranomaiset suunnittelevat uudistavansa toimeentulotukijärjestelmää, vähentävänsä energiatukia, jäädyttävänsä nimelliseläkkeet ja vähentävänsä edelleen julkisen sektorin työpaikkoja) riittänevät tämän tavoitteen saavuttamiseen olettaen, että talousarviota noudatetaan tiukasti. Jos politiikka säilyy muuttumattomana, viranomaisten hyväksymät sekä suunnittelemat toimenpiteet johtanevat rakenteellisen rahoitusaseman kohenemiseen noin 3 prosenttia suhteessa BKT:hen sekä vuonna 2010 että vuonna 2011, mikä ylittää neuvoston suosittaman keskimääräisen 1¾ prosenttia.

Viranomaisten laatimassa vuosien 2011–2013 julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategiassa tavoitteena on 3 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen vuonna 2012, mikä vastaa neuvoston suositusta. Olettaen, että julkisen talouden vuosien 2010–2011 vakauttamispaketti toteutetaan kokonaisuudessaan ja menoja hillitään kohtuullisesti vuonna 2012, tämä tavoite vaikuttaa olevan saavutettavissa. Jos perustana pidetään edellä esitettyjä oletuksia, julkista taloutta on tervehdytettävä – mitattuna rakenteellisen rahoitusaseman kohenemisena – noin 1 prosentti suhteessa BKT:hen vuonna 2012, jotta julkisen talouden alijäämä saataisiin supistettua 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen.

Yhtä aikaa julkisen talouden vakauttamisen kanssa Romania on edistynyt rakenneuudistusten toteuttamisessa. Parlamentti hyväksyi finanssipoliittista vastuuta koskevan lain 30 päivänä maaliskuuta 2010. On perustettu finanssipoliittinen neuvosto, joka on nyt toiminnassa ja joka tarkasteli julkisen talouden vuosien 2011–2013 keskipitkän aikavälin strategiaa kesällä. Hallitus on hyväksynyt eläkeuudistusta koskevan luonnoksen, joka parlamentin on tarkoitus hyväksyä syyskuun puoleenväliin mennessä. Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä parannettaisiin uudistuksella huomattavasti samalla kun säilytettäisiin sosiaaliturvan vähimmäisvaatimukset. Julkisen sektorin palkkauudistuksessa on myös edistytty, mutta asian tiimoilta on vielä hyväksyttävä tärkeää jatkolainsäädäntöä.

Viranomaiset ovat asettaneet EU-varojen käytön lisäämisen ensisijaisten asioiden listan kärkeen, jotta poikkeuksellisen alhaiseen käyttöasteeseen (noin 1,5 %) saataisiin muutos. Toimenpiteitä on toteutettu asianomaisten rakenteiden hallinnollisten valmiuksien lujittamiseksi, hallinnollisten menettelyjen virtaviivaistamiseksi, julkisten hankintojen tehostamiseksi ja hankkeiden osarahoituksen saannin helpottamiseksi erityisillä takuujärjestelyillä. Näiden toimenpiteiden tehokkuus jää vielä nähtäväksi.

3.3. Päätelmät

Tämänhetkisten tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että Romania on toteuttamiensa toimien ansiosta edistynyt riittävästi liiallisen alijäämän korjaamisessa neuvoston asettamassa määräajassa.

Romania on eritoten toteuttamassa uusia julkisen talouden vakauttamistoimenpiteitä, joiden vaikutus on noin 5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosittain (mukaan lukien julkisen sektorin palkkojen 25 %:n leikkaus, muiden sosiaaliturvaetuuksien kuin eläkkeiden 15 %:n leikkaus sekä arvonlisäverokannan korotus 19 %:stä 24 %:iin). Tämän ansiosta se on saavuttamassa julkisen talouden vuoden 2010 alijäämätavoitteen (7,3 % suhteessa BKT:hen), josta sovittiin monenvälisen rahoitusapuohjelman yhteydessä. Julkisen talouden vuoden 2010 vakauttamistoimenpiteiden ansiota olevat tuntuvat siirrot ja menopuolelle suunnitellut lisäsäästöt mahdollistanevat lisäksi sen, että alijäämä supistuu edelleen alle 5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011. Lisäksi Romania on edelleen sitoutunut supistamaan alijäämän alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2012. Tämä tavoite vaikuttaa olevan saavutettavissa.

Toimenpiteet, jotka Romania on toteuttanut neuvoston suosituksen antamisen jälkeen, ovat tuntuva askel kohti paluuta julkisen talouden kestävään rahoitusasemaan ja makrotalouden vakauteen. Samaan aikaan on kuitenkin olemassa tuntuvia riskejä. On erityisesti olennaisen tärkeää, että julkisen talouden vakauttamistoimenpiteitä jatketaan eikä niiden vaikutusta mitätöidä muilla politiikoilla. Lisäksi viranomaisten olisi tiukasti jatkettava monenvälisen rahoitusapuohjelman yhteydessä sovittujen uudistusten toteuttamista. Olisi vältettävä ilmoituksia uusista kalliista toimintapoliittisista aloitteista ja vakauttamispaketin muutoksista. Ne ruokkivat yleensä epävarmuutta, ja juuri nyt Romanian olisi saatava sijoittajat uudelleen vakuuttuneiksi harjoittamansa politiikan ennustettavuudesta.

Edellä esitetyn arvioinnin perusteella komissio katsoo, ettei Romanian liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä tällä hetkellä tarvita lisätoimenpiteitä. Koska julkisen talouden tilanne on herkkä, komissio seuraa tarkasti Romanian julkisen talouden kehitystä perussopimuksen sekä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

[1] Kaikkia aiempia ja tämänhetkisiä liiallisia alijäämiä koskevia menettelyjä kuvataan osoitteessahttp://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm

[2] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6.

[3] Vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevat vaatimukset sekä vakaus- ja lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevat ohjeet, hyväksytty Ecofin-neuvostossa 7.9.2010. Saatavilla osoitteessahttp://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/legal_texts/index_en.htm.

[4] Myös Maltalle annettiin SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukaiset suositukset 16 päivänä helmikuuta 2010, mutta arviointia on lykätty vuoden 2011 talousarvion esittämiseen saakka ottaen huomioon, että neuvoston suosituksen mukaan Maltan olisi lopetettava liiallisen alijäämän tilanne viimeistään vuonna 2011.

[5] Kaikki Liettuan liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn liittyvät asiakirjat ovat saatavilla osoitteessahttp://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.

[6] Kaikki Romanian liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn liittyvät asiakirjat ovat saatavilla osoitteessahttp://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.