Erään maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden alan suojatun alkuperänimityksen tai suojatun maantieteellisen merkinnän hyväksytyn tuote-eritelmän vakiomuutoksen julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 664/2014 6 b artiklan 2 ja 3 kohta)

(2022/C 407/06)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen N:o (EU) 664/2014 (1) 6 b artiklan 5 kohdan mukaisesti.

Ilmoitus jäsenvaltiosta peräisin olevan suojatun alkuperänimityksen tai suojatun maantieteellisen merkinnän tuote-eritelmään tehtävää vakiomuotoista muutosta koskevan hakemuksen hyväksymisestä

(Asetus (EU) N:o 1151/2012)

”Χαλλούμι / Halloumi / Hellim”

EU N:o: PDO-CY-01243-AM01 – 1.8.2022

SAN (X) SMM ( )

1. Tuotteen nimi

”Χαλλούμι / Halloumi / Hellim”

2. Jäsenvaltio, johon maantieteellinen alue kuuluu

Kypros

3. Vakiomuotoisen muutoksen ilmoittava jäsenvaltion viranomainen

Maataloudesta, maaseudun kehittämisestä ja ympäristöasioista vastaava ministeriö

4. Hyväksytyn muutoksen / hyväksyttyjen muutosten kuvaus

Yhtenäisen asiakirjan ja tuote-eritelmän sisällön sekä niitä tukevien tieteellisten tietojen mukaisesti hyväksytyt muutokset eivät vaikuta tuotteen fyysisiin, kemiallisiin ja/tai aistinvaraisiin ominaisuuksiin eivätkä sen ja maantieteellisen alueen väliseen yhteyteen. Tästä on osoituksena myös se, että yhtenäisessä asiakirjassa ja tuote-eritelmässä kuvatut tuotteen ominaisuudet, jotka johtuvat pääasiassa vuohen- ja lampaanmaidon ominaisuuksista, korreloivat ja liittyvät maitotyyppiin eli vuohen- ja lampaanmaitoon, mutta eivät tiettyjen karjarotujen maitoon. Lisäksi eräät vuohen- ja lampaanmaidon ominaisuudet, jotka yhtenäisessä asiakirjassa ja tuote-eritelmässä kuvatulla tavalla vaikuttavat tuotteen ”Χαλλούμι (Halloumi) / Hellim” ominaisuuksiin, johtuvat siitä, että paikallisesta kasvistosta muodostuva rehu on joko kuiva- tai vihantarehua. Tuote-eritelmässä ja yhtenäisessä asiakirjassa ei kuitenkaan ole väitteitä tai tieteellisiä tietoja, jotka yhdistäisivät tuotteen ”Χαλλούμι (Halloumi) / Hellim” ominaisuudet tiettyyn rehutyyppiin ja/tai tietyn rehun prosenttiosuuteen ja/tai tiettyyn (lampaiden ja vuohien) rotuyhdistelmään, tiettyyn lajiin ja prosenttiosuuteen rehusta. Siksi muut kuin lainsäädännössä (asetus (EU) N:o 664/2014) säädetyt rotujen poissulkemiset ja rehun prosentuaaliset rajoitukset vaikeuttavat Χαλλούμι (Halloumi) / Hellim SAN -nimityksen soveltamista, eikä niillä ole myönteistä vaikutusta tuotteen laatuun ja/tai rajatun alueen välisen yhteyden vahvistumiseen.

On myös tärkeää, että hyväksytyillä muutoksilla yksinkertaistetaan suojatun alkuperänimityksen Χαλλούμι (Halloumi) / Hellim -eritelmien noudattamisen tarkastusmenettelyä, mikä mahdollistaa paremman jäljitettävyyden.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 3.3 kohdan ”Elintarvikkeet ja raaka-aineet” otsikon ”raaka-aineet” alla oleva toinen kohta, joka koskee tuotantoeläinrotuja, joiden maitoa käytetään Halloumi (Halloumi) / Hellim -tuotteen valmistamiseen, seuraavasti:

”Lampaan- ja vuohenmaito on peräisin paikallisiin ja muihin rotuihin kuuluvista eläimistä, mukaan lukien näiden, rajatulla maantieteellisellä alueella kasvatettujen rotujen risteytyksistä.”

Lisäksi muutetaan yhtenäisen asiakirjan 3.3 kohdan ”Rehu” otsikon ”Rehu” alla oleva toinen kohta seuraavasti:

”Lampaan- ja vuohenmaito on peräisin paikallisista ja muista eläinroduista, mukaan lukien niiden risteytyksistä, jotka laiduntavat ympärivuotisesti, lukuun ottamatta kausia, jolloin sääolot eivät salli sitä. Lampaiden ja vuohien korsirehu tuotetaan paikallisesti (tuorerehukasvit, heinä, säilörehu, rehuolki ja laidunalueiden luonnonvaraiset kasvit). Täydennysrehuna käytetään viljaa, kuten ohraa, ja maissia, valkuaisrehua, kuten osittain kuorittua soijajauhoa, eri raaka-aineiden tuotteita ja sivutuotteita, kuten vehnäleseitä, sekä kivennäisaineita, vitamiineja ja hivenaineita.”

Maidon kysynnän lisääntyminen on saanut karjankasvattajat etsimään uusia rotuja, joiden tuottavuus ja maidon laatuominaisuudet ovat parempia. Tämä vaikeuttaa käytännössä Χαλλούμι (Halloumi) / Hellim -tuotteen valmistukseen käytettävän maidon valvontaa ja jäljittämistä. Myös ohran ja leseiden tietyn prosenttiosuuden vahvistaminen muodostaa esteen, joka vaikeuttaa huomattavasti valvontamenettelyä, koska suuntauksena on sisällyttää täydennysrehuun myös muita viljoja ja valkuaisrehuja.

Jotta valvontamenettelyjä voidaan yksinkertaistaa ja helpottaa ja varmistaa, että eritelmiä noudatetaan kaikilta, toteutetaan hyväksytyt muutokset.

Tuotteen kuvaus

Tekstissä viitataan jatkossa aina nimitykseen ”Χαλλούμι” (Halloumi), joka edustaa edellä mainittuja nimityksiä eli

”Χαλλούμι” (Halloumi) / ”Hellim”.

Halloumi-juustoa valmistetaan ja sitä on saatavilla kahdessa muodossa: tuoreena ja kypsytettynä.

Tuore ”Halloumi” valmistetaan juoksuttamalla maito juoksutteella. Juusto kuumennetaan ja muotoillaan sille tyypilliseen muotoon. Juusto on puolikovaa ja kumimaista. Se laskostetaan suorakulmion tai puoliympyrän muotoon. Se on väriltään valkoista tai haalean kellertävää, rakenteeltaan kiinteää ja helposti viipaloitavaa. Sillä on luonteenomainen tuoksu ja maku: ”Halloumi” tuoksuu voimakkaasti maidolta tai heralta ja maistuu mintulta. Siinä on voimakas navetan haju sekä pikantti ja suolainen maku. Kosteuspitoisuus on enintään 46 prosenttia, rasvapitoisuus vähintään 43 prosenttia (kuiva-aineesta) ja suolapitoisuus enintään 3 prosenttia.

Kypsytetty ”Halloumi” valmistetaan juoksuttamalla maito juoksutteella. Se kypsennetään, muotoillaan ominaiseen muotoonsa, ja sen annetaan kypsyä suolaliuoksessa vähintään 40 vuorokautta. Juusto on puolikovaa tai kovaa, ei niin kumimaista. Se laskostetaan suorakulmion tai puoliympyrän muotoon. Se on väriltään valkoista tai haalean kellertävää, rakenteeltaan kiinteää ja helposti viipaloitavaa. Sillä on luonteenomainen tuoksu ja maku: ”Halloumi” tuoksuu voimakkaasti maidolta tai heralta sekä tuoksuu ja maistuu mintulta, ja siinä on navetan hajua ja vahva, hieman karvas ja voimakkaan suolainen maku. Kosteuspitoisuus on enintään 37 prosenttia, rasvapitoisuus vähintään 40 prosenttia (kuiva-aineesta), suolapitoisuus enintään 6 prosenttia ja happopitoisuus 1,2 prosenttia (laskettuna maitohappona kuiva-aineesta).

Halloumi-juusto painaa noin 150–350 grammaa.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”Χαλλούμι / Halloumi / Hellim”

EU N:o: EU N:o: PDO-CY-01243-AM01 – 1.8.2022

SAN (X) SMM ( )

1. [SAN:n tai SMM:n] nimi (nimet)

”Χαλλούμι (Halloumi) / Hellim”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Kypros

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1. Tuotetyyppi

Luokka 1.3. Juustot

3.2. Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Tekstissä viitataan aina nimitykseen ”Halloumi”, joka edustaa edellä mainittuja nimityksiä eli

”Χαλλούμι” (Halloumi) / ”Hellim”.

Halloumi-juustoa valmistetaan ja sitä on saatavilla kahdessa muodossa: tuoreena ja kypsytettynä.

Tuore ”Halloumi” valmistetaan juoksuttamalla maito juoksutteella. Juusto kuumennetaan ja muotoillaan sille tyypilliseen muotoon. Juusto on puolikovaa ja kumimaista. Se laskostetaan suorakulmion tai puoliympyrän muotoon. Se on väriltään valkoista tai haalean kellertävää, rakenteeltaan kiinteää ja helposti viipaloitavaa. Sillä on luonteenomainen tuoksu ja maku: ”Halloumi” tuoksuu voimakkaasti maidolta tai heralta ja maistuu mintulta. ”Halloumissa” on voimakas navetan haju sekä pikantti ja suolainen maku. Kosteuspitoisuus on enintään 46 prosenttia, rasvapitoisuus vähintään 43 prosenttia (kuiva-aineesta) ja suolapitoisuus enintään 3 prosenttia.

Kypsytetty ”Halloumi” valmistetaan juoksuttamalla maito juoksutteella. Se kypsennetään, muotoillaan ominaiseen muotoonsa, ja sen annetaan kypsyä suolaliuoksessa vähintään 40 vuorokautta. Juusto on puolikovaa tai kovaa, ei niin kumimaista. Se laskostetaan suorakulmion tai puoliympyrän muotoon. Se on väriltään valkoista tai haalean kellertävää, rakenteeltaan kiinteää ja helposti viipaloitavaa. Sillä on luonteenomainen tuoksu ja maku: ”Halloumi” tuoksuu voimakkaasti maidolta tai heralta sekä tuoksuu ja maistuu mintulta, ja siinä on navetan hajua ja vahva, hieman karvas ja voimakkaan suolainen maku. Kosteuspitoisuus on enintään 37 prosenttia, rasvapitoisuus vähintään 40 prosenttia (kuiva-aineesta), suolapitoisuus enintään 6 prosenttia ja happopitoisuus 1,2 prosenttia (laskettuna maitohappona kuiva-aineesta).

Halloumi-juusto painaa noin 150–350 grammaa.

3.3. Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

”Halloumin” valmistuksessa käytettävään maitoon sovelletaan seuraavia sääntöjä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EU) N:o 664/2014 säännösten soveltamista:

Lampaan- ja vuohenmaito on peräisin paikallisista ja muista eläinroduista, mukaan lukien niiden risteytyksistä, jotka laiduntavat ympärivuotisesti, lukuun ottamatta kausia, jolloin sääolot eivät salli sitä. Lampaiden ja vuohien korsirehu tuotetaan paikallisesti (tuorerehukasvit, heinä, säilörehu, rehuolki ja laidunalueiden luonnonvaraiset kasvit). Täydennysrehuna käytetään viljaa, kuten ohraa, ja maissia, valkuaisrehua, kuten osittain kuorittua soijajauhoa, eri raaka-aineiden tuotteita ja sivutuotteita, kuten vehnäleseitä, sekä kivennäisaineita, vitamiineja ja hivenaineita.

Lehmänmaito on peräisin mustavalkoisista lehmistä, joita pidetään eläinsuojissa ja joille syötetään korsirehua, heinää, säilörehua ja rehuolkea, joita tuotetaan Kyproksella pääasiassa kotimaisista rehukasveista, sekä täydennysrehua. Lehmien ravintona on paikallisesti tuotettua rehua (tuorerehukasveja, heinää, säilörehua ja rehuolkea). Sen osuus ravinnosta on 35–40 prosenttia. Loput 60–65 prosenttia ravinnosta koostuu täydennysrehusta, joka sisältää pääasiassa ohraa, maissia, soijaa ja lesettä. Ohrasta ja leseestä 20 prosenttia on paikallisesti tuotettua, kun taas soija ja maissi ovat tuontituotteita.

Maito (tuore lampaan- tai vuohenmaito tai niiden seos, johon on mahdollisesti lisätty lehmänmaitoa), juoksute (mutta ei siasta saatu), tuoreet tai kuivatut kyproksenmintun (Mentha viridis) lehdet ja suola. Lampaan- tai vuohenmaidon (tai niiden seoksen) määrän on kuitenkin aina oltava suurempi kuin lehmänmaidon. Toisin sanoen, jos valmistuksessa käytetään lehmänmaitoa yhdessä lampaan- tai vuohenmaidon tai niiden seoksen kanssa, lehmänmaidon osuus ”Halloumissa” ei saa olla suurempi kuin lampaan- ja vuodenmaidon tai niiden seoksen. ”Halloumin” valmistukseen käytetty maito on Kyproksella tuotettua täysmaitoa. Maidon on oltava pastöroitua tai se on pitänyt kuumentaa yli 65 °C:n lämpötilaan. Maito ei saa olla maitotiivistettä eikä siinä saa olla mitään seuraavista: maitojauhetta, maitotiivistettä, kaseiinisuoloja, väri- tai säilöntäaineita eikä muita lisäaineita. Siinä ei myöskään saa olla antibiootteja, kasvinsuojeluaineita eikä muita vaarallisia aineita.

Lampaan- ja vuohenmaito on peräisin paikallisiin ja muihin rotuihin kuuluvista eläimistä, mukaan lukien näiden, rajatulla maantieteellisellä alueella kasvatettujen rotujen risteytyksistä.

Lehmänmaito saadaan pääasiassa mustavalkoisista lehmistä, joita on tuotu Kyprokselle viime vuosisadan alusta lähtien ja jotka ovat sopeutuneet erittäin hyvin paikallisiin oloihin.

3.4. Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava rajatulla maantieteellisellä alueella

Halloumi-juuston valmistuksen raaka-aineena käytettävä lampaan-, vuohen- ja lehmänmaito tuotetaan rajatulla maantieteellisellä alueella. Myös itse Halloumi-juusto valmistetaan rajatulla maantieteellisellä alueella.

3.5. Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

Halloumi-juusto on pakattava rajatulla maantieteellisellä alueella seuraavista syistä: Halloumi-juusto on pakattava välittömästi valmistusprosessin päätyttyä, jotta se ei kypsy enempää, b) Halloumi-juuston tuotantoprosessia (valmistus ja pakkaaminen) ei saa katkaista (keskeytymätön tuotanto), c) jäljitettävyyssyistä tuottajan on itse pakattava juusto ja liitettävä siihen asianmukainen merkintä, d) jottei Kyproksen ulkopuolella tuotettua juustoa voitaisi merkitä ”Halloumin” suojatulla alkuperänimityksellä (SAN) ja jotta voidaan taata tuotteen laatu ja alkuperä sekä varmistaa vaadittava valvonta.

3.6. Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Jos Halloumi-juuston valmistukseen on käytetty useiden eläinlajien maitoa, on merkinnöissä ilmoitettava käytettyjen maitolajien osuus pienenevässä prosentuaalisessa järjestyksessä.

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Tähän maantieteelliseen alueeseen kuuluvat Nikosian, Limassolin, Larnakan, Famagustan, Pafoksen ja Kyrenian hallintoalueet.

5. Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Maantieteellisen alueen erityisyys

Luontoon liittyvät seikat: Kyproksessa on Välimeren ilmasto: kesä on kuuma ja kuiva ja talvi leuto ja sateinen. Myös maan pinnanmuodostuksella on hyvin tärkeä merkitys, sillä sateet ovat vuorilla suhteellisen runsaita ja vaikuttavat myös matalampien seutujen vesistöihin ja ympäristöön, koska sateiden loppumisen jälkeenkin vuoristopuroista ja lähteistä virtaa useiden kuukausien ajan paljon vettä. Kyproksella on kokoonsa nähden eräs Välimeren alueen rikkaimmista kasvistoista, mikä johtuu sen alueen geologisesta rakenteesta, ilmasto-oloista, maantieteellisestä sijainnista, ympäröivästä merestä ja maanpinnan muodoista (Tsintidis et al., 2002). Kyproksella kasvaa 1 908 eri kasvilajia, joista 140 on endeemisiä eli niitä esiintyy vain Kyproksella (Metsäasioiden osasto, 2004). Kyproksen maidontuotantoeläinten paikallisiin rotuihin kuuluvat paksusaparoinen lammas, joka on sopeutunut hyvin kyseisen maantieteellisen alueen kuivaan ilmastoon ja korkeisiin lämpötiloihin, sekä paikalliset machairan- ja pissourinvuohet. Lisäksi sekä hioksenlammas että damaskoksenvuohi (joista ensiksi mainitut tuotiin Kyprokselle 1950-luvulla ja jälkimmäiset 1930-luvulla) ovat nykyään myös kyproslaisia rotuja, sillä pitkäaikaisen kansallisen jalostusohjelman vuoksi ne ovat erilaistuneet morfologisesti ja maidontuotanto-ominaisuuksiltaan alkuperäisistä populaatioista.

Ihmisen toimintaan liittyvät seikat: Historiallisten viitteiden perusteella Halloumi-juuston tuotannolla on Kyproksessa ikivanhat perinteet. Vanhin tähän asti tunnettu, vuodelta 1554 peräisin oleva viittaus ”Halloumiin” (”calumi”) on Venetsian Correr-museon kirjastossa säilytettävässä koodeksissa, joka käsittää viisi käsikirjoitusta Kyproksen historiasta. Halloumi-juustoon ovat myöhemmin viitanneet monet muutkin, mm. arkkimandriitta Kyprianos vuonna 1788.

Halloumi-juuston suuri merkitys Kyproksen asukkaiden elämässä käy ilmi sekä taiteista (mm. runoudesta ja kirjallisuudesta) että sen asemasta maatalousnäyttelyissä (Lyssi, 1939). Lyssin maatalousnäyttelyn luettelossa, joka julkaistiin sekä kreikaksi että turkiksi, mainitaan tuoteluokat, rahapalkinnot ja näyttelyn osallistumisehdot sekä tuotteet, joilla voi osallistua kilpailuun. ”Halloumin” turkinkielinen nimi on ”Hellim”. Kyproksenturkkilaiset ”Halloumin” tuottajat käyttävät tästä perinteisestä tuotteesta molempia nimiä tai pelkästään nimeä ”Hellim”. On paljon todisteita siitä, että sekä ”Halloumi” että ”Hellim” viittaavat samaan perinteiseen kyproslaiseen tuotteeseen, josta käytetään molempia nimiä (Halkin Sesi -sanomalehti, 1959 ja 1962 sekä vientipakkaukset, joissa käytetään kumpaakin nimeä).

”Halloumin” ja kyproslaisten suhteesta kertoo myös se, että Kyproksessa sukunimet Halloumas, Hallouma, Halloumakis ja Halloumis ovat melko yleisiä.

”Halloumi” on vanhastaan ollut merkittävä ruoka-aine kyproslaisten pöydässä (Bevan, 1919; Pitcairn, 1934; Zygouris, 1952), ja se täytti kyproslaisten perheiden ruokatarpeet ympäri vuoden. ”Halloumi” oli ”erikoisvalmisteinen ja kuuluisa kyproslainen juusto”, yleisimpiä leivän lisäkkeitä joka talossa ja välttämätön jokaisessa viljelijäperheessä (Ksioutas, 2001). Paikallisen kulutuksen lisäksi ”Halloumia” vietiin jo vanhastaan ulkomaille (arkkimandriitta Kyprianos, 1788), muun muassa Egyptiin, Syyriaan, Kreikkaan, Turkkiin, Palestiinaan, Ranskaan, Sudaniin, Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, Amerikkaan, Australiaan ja Kiinaan (Dawe, 1928).

”Halloumin” tuotantomenetelmä on ainutlaatuinen, erityisesti kuumentaminen korkeassa lämpötilassa tietyn aikaa sekä taittaminen ja kyproslaisen mintun lisääminen. Juustouman kypsentäminen on hyvin tärkeää, koska erään asiaa koskevan tutkimuksen mukaan se parantaa tuotteen aistinvaraisia ominaisuuksia. Erityisesti juustouman kypsentäminen korkeassa lämpötilassa tuottaa suuria määriä tiettyjä kemiallisia perusyhdisteitä, jotka määrittävät ”Halloumin” maun. Näitä yhdisteitä ovat esim. laktonit, kuten delta-dodekalaktoni (hedelmäinen ominaishaju) ja δ-dekalaktoni (kermainen ominaismaku) sekä metyyliketonit, joilla on maidon kaltainen ominaishaju (P. Papademas, 2000).

”Halloumi” erottuu muista juustoista juustouman laskostamisen vuoksi, ja se on tämän ominaispiirteensä vuoksi mahdollisesti ainoa lajissaan. Laskostaminen kuuluu ”Halloumin” perinteiseen valmistusmenetelmään. Laskostamista ruvettiin käyttämään, koska siten muotoiltuina juustot oli helpompaa asettaa säiliöihin, joissa niitä säilytettiin herassa. Juustoumakerrosten väliin on tapana asettaa laskostamisen aikana myös mintunlehtiä. Näin lehdet pysyvät paikoillaan, ja mintulle ominainen aromi siirtyy lopputuotteeseen. Mintun (Mentha viridis) käyttö juustoa laskostettaessa antaa lopputuotteelle sen ominaisen aromin, joka johtuu terpeeneistä, kuten pulegonista (”minttuterpeeni”) ja karvonista (Papademas ja Robinson, 1998). Paikalliset tuottajat ovat tämän tuotantomenetelmän nimenomaisia taitajia.

Tuotteen erityisyys

Tuotteella on seuraavia erityispiirteitä:

a) se ei leviä eikä sula korkeissa lämpötiloissa (voidaan nauttia joko sellaisenaan mutta myös paistettuna, grillattuna ym.);

b) juoksutetun maidon lämpökäsittely herassa yli 90 celsiusasteen lämpötilassa vähintään 30 minuutin ajan on menetelmän erikoisuus ja vaikuttaa tuotteen tyypillisiin aistinvaraisiin ominaisuuksiin;

c) laskostaminen, joka antaa tuotteelle sen luonteenomaisen muodon;

d) tuotteen aistinvaraiset ominaisuudet (luonteenomainen tuoksu ja maku – voimakas maidon/heran tuoksu, mintun tuoksu ja maku, navetan haju, pikantti ja suolainen maku), jotka johtuvat etupäässä vuohen- ja lampaanmaidosta sekä eläinten ravinnosta, mintusta, jota lisätään pakkausvaiheessa, ja haihtuvista ainesosista, joita muodostuu, kun juustomassa kuumennetaan herassa, sekä

e) perinnearvo, sillä ”Halloumia” on perinteisesti valmistettu Kyproksessa menetelmällä, joka on siirtynyt sukupolvelta toiselle ja lukeutuu edelleen Halloumi-juuston valmistajien paikalliseen osaamiseen.

Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Halloumi-juuston yhteys kyseisen maantieteellisen alueen ympäristöominaisuuksiin perustuu Kyproksen välimerellisen ilmaston erityispiirteisiin. Maidontuotantoeläimet syövät ravintoa, joka vaihtelee laidunrehusta puolikuivaan ja jopa kuivaan rehuun saaren kuivan ja kuuman mikroilmaston luonteenomaisten vaiheiden mukaan. Maidontuotantoeläimet syövät myös joitakin Kyproksen endeemisiä kasveja. Kyproksen paikalliset kasvit, joita eläimet syövät joko tuoreina tai kuivina, vaikuttavat selvästi maidon laatuun ja siten Halloumi-juuston erityisominaisuuksiin (Papademas, 2000). Lactobacillus cypricasei (kyproslaisen juuston laktobasilli), joka on eristetty ainoastaan kyproslaisesta Halloumi-juustosta, osoittaa saaren mikroflooran ja ”Halloumin” välisen yhteyden (Lawson et al., 2001). Myös kyproslaisen mintun lisääminen voimistaa entisestään juuston luonteenomaista aromia ja makua. Tuotteen aistinvaraisiin ominaisuuksiin, erityisesti makuun ja hajuun, vaikuttaa myös maidon laatu, erityisesti lampaan- ja vuohenmaidon sisältämät lyhytketjuiset rasvahapot ja tuotannon aikana muodostuvat haihtuvat aineet.

Inhimillisten seikkojen ja kyseisen tuotteen välisestä yhteydestä todettakoon, että Halloumi-juusto katsotaan Kyproksessa perinneruoaksi, koska (kuten 5.1 kohdassa selostetaan) sillä on vanhastaan ollut merkittävä asema asukkaiden elämässä ja ravinnossa ja tuotantomenetelmä on siirtynyt sukupolvelta toiselle. Tästä perinteisestä, sukupolvelta toiselle siirtyneestä tuotantomenetelmästä johtuvat niin juustolle ominainen laskostettu muoto kuin se ominaisuus, ettei juusto sula korkeissa lämpötiloissa.

Tuote-eritelmän julkaisutiedot

http://www.moa.gov.cy/moa/da/da.nsf/All/82B33F7D83ABF5A8C225879C00346BA5?OpenDocument

(1) EUVL L 179, 19.6.2014, s. 17.