EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 15.07.1997 
KOM(97) 351 lopull. 
Tietoyhteiskunta ja kehitys: 
Euroopan unionin rooli 
Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan 
parlamentille, talous-ja sosiaalikomitealle ja 
alueiden komitealle 

TIIVISTELMÄ 
JOHDANTO 
A. HAASTEET KEHITYSMAIDEN INTEGROIMISESSA 
MAAILMANLAAJUISEEN TIETOYHTEISKUNTAAN 
1. TIETO- JA TIETOLIIKENNETEKNIIKOIDEN (TTT) OSUUS 
KEHITYKSEN ETENEMISESSÄ 3 
2. KEHITYSMAIDEN KOHTAAMAT HAASTEET 5 
B. YHTEISÖN TOIMINTA JA SEN TULEVAISUUDEN NÄKYMÄT 
3. EUROOPAN UNIONIN OSUUUS TIETOYHTEISKUNNAN EDISTÄMISESSÄ 
KEHITYSMAISSA 7 
4. UUDEN NÄKÖKULMAN OMAKSUMINEN KEHITYSMAITA KOSKEVISSA 
TOIMISSA 10 
PÄÄTELMÄT 14 
LIITE I 
Lyhenneluettelo 
-2-
FI/13/97/00350300.WOO (EN) 
por 
JOHDANTO 
Tietoyhteiskuntaan siirtymiseen liittyvät muutokset saattavat koskea lähes kaikkia 
inhimillisiä toimintoja, esim. oppimista, viestintää, työtä ja vapaa-aikaa. Muutokset 
koskevat myös kehitysmaita niiden markkinatilanteiden moninaisuudesta, pohtiikoista ja 
teknologisesta kapasiteetista riippumatta. Tässä tiedoksiannossa esitellään suuntaviivoja 
ja mekanismeja, joilla voidaan myötävaikuttaa siihen, että kehitysmaat eivät osallistu 
tietoyhteiskuntaan ainoastaan kuluttajina vaan myös aktiivisina toimijoina. 
Helmikuussa 1995 Brysselissä pidetyssä tietoyhteiskuntaa käsittelevässä G7-maiden 
konferenssissa ilmaistiin teollistuneiden maiden huoli teollistuneiden maiden ja 
kehitysmaiden välisen kuilun syvenemisestä entisestään, ja konferenssissa asetettiin 
tavoitteeksi seuraava ""yhteinen näkemys inhimillisestä rikkaudesta"* : "Toimintamme on 
edistettävä kaikkien maiden integraatiokehitystä maailmanlaajuisissa pyrkimyksissä. 
Siirtymävaiheessa olevilla mailla ja kehitysmailla on oltava mahdollisuus osallistua 
täysimääräisesti tähän prosessiin, joka mahdollistaa teknologisen edistymisen ja 
edesauttaa sosiaalista ja taloudellista kehitystä" Presidentti Mandelan kutsusta 
Midrandissa 13.-15.toukokuuta 1996 järjestetyssä tietoyhteiskuntaa ja kehitystä 
käsittelevässä konferenssissa, johon osallistui yli 50 valtiota ja kansainvälistä järjestöä, 
keskityttiin kehitysmaiden erityistarpeiden tunnistamiseen ja uusien teknologioiden 
suomien mahdollisuuksien esittelemiseen (ks. täydentävä liite 6). Konferenssissa oli 
mahdollista yhdessä pohtia voimassa olevia yhteisiä sääntöjä ja maailmanlaajuisen 
tietoyhteiskunnan rakentamisessa omaksuttavia yhteistyön linjoja sekä kehityksen 
ensisijaisia tavoitteita. Egypti vastaa konferenssin seurannan järjestämisestä. 
Euroopan unioni pyrkii omalta osaltaan uudistamaan ja määrittelemään uudelleen 
suhteensa kuhunkin pääasialliseen kehitysalueeseen ja tarjoamaan mahdollisuuden 
tietoyhteiskuntaa koskevan ulottuvuuden huomioon ottamiseen kehitysalueita koskevissa 
suhteissa. Yhteisön toiminnan osalta kysymyksessä on sellaisen viitekehyksen 
vahvistaminen, joka varmistaa tarvittavan yhdenmukaisuuden ja suosii eri politiikkojen 
synergiaa sekä jäsenvaltioiden ja asianomaisten kansainvälisten järjestöjen toimintojen 
yhdenmukaistamispyrkimyksiä. Tätä tarkoitusta varten annetaan etusija alueelliselle 
yhteistyölle, jotta toteutettava toiminta voitaisiin mukauttaa sekä olemassa oleviin 
suhteisiin että saatavilla oleviin yhteistyövälineisiin. Ulkopuolisille 
yhteistyökumppaneille välittyvän viestin on oltava realistinen ja kiinnitettävä heidän 
huomionsa käynnissä olevia muutoksia koskeviin haasteisiin sekä heidän 
toteutettavakseen tulevien pyrkimysten tasoon. 
A. HAASTEET KEHITYSMAIDEN INTEGROIMISESSA 
MAAILMANLAAJUISEEN TIETOYHTEISKUNTAAN 
1 Brysselissä 26. helmikuuta 1996 pidetty G7-maiden ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden 
ministerikokous 
3-
FI/13/97/00350300.W00 (EN) 
por 
1. TIETO- JA TIETOLIIKENNETEKNIIKOIDEN (TTT) OSUUS KEHITYKSEN 
ETENEMISESSÄ 
1.1 Kuten Midrandin konferenssissa ja Välimeren alueen osalta järjestetyssä Rooman 
konferenssissa on nimenomaisesti todettu, tietoyhteiskunta synnyttää 
vallankumouksellisia ja läpäiseviä tekniikoita, jotka muuttavat olennaisesti työn, 
opetuksen ja yleisesti ottaen koko yhteiskunnan organisaatiota. Tietoyhteiskunta 
vähentää ajan ja paikan luomia rajoituksia ja luo uusia ja ennennäkemättömän 
suorituskykyisiä välineitä, joiden ansiosta kehitysmaat voivat edetä teknologian 
kehityksessä suurin askelin joutumatta kohtaamaan teollistuneiden maiden 
läpikäymiä välivaiheita. Taloudellisten suhteiden monimutkaistuminen ja tiedon ja 
kokemuksen ennennäkemätön lisääntyminen johtavat koko maailman tasolla 
tapahtuvaan yhä tiiviimpään integraatioon. Näistä tekijöistä huolimatta on todettava, 
että maat, jotka eivät osallistuisi näihin muutoksiin ja jotka siten jättäytyisivät sekä 
kaupallisten verkostojen ja sijoitusvirtojen että tieteellisten ja kulttuuristen 
verkostojen ulkopuolelle, ovat vaarassa marginalisoitua. Lisäksi jotkut maat ovat 
vaarassa ajautua kahden eri nopeuden yhteiskuntaan, jossa ainoastaan osa 
väestöstä pääsee käsiksi uusiin verkostoihin, palveluihin ja välineisiin ja osaa 
käyttää niitä taitavasti ja hyötyy niiden suomista eduista. 
1.2 Teknologisesti siirtyminen tietoyhteiskuntaan synnyttää lukuisia uusia välineitä, 
jotka leviävät myös kehitysmaihin. Matkapuhelinten määrä kasvaa 
räjähdysmäisesti varsinkin siellä, missä kun matkapuhelimilla voidaan paikata 
kiinteiden verkkojen puutteita. Satelliittiviestinnän alalla kehitetään 
geostationaarisia tekniikoita (multispot- tai accès on demand-ybieyksin) ja LEO- ja 
MEO- satelliittijärjestelmät ovat piakkoin maailmanlaajuisessa käytössä. Näihin 
teknologioihin ei tarvita paljon pääomaa ja ne sopeutuvat hyvin kaukaisille ja 
harvaan asutuille alueille (aurinkoenergiamuuntimet, Vsat). Valokaapelien 
suorituskyky kasvaa, ja moninkertaistuvista yhteyksistä voidaan mainita 
esimerkkeinä Chilen ja muiden Etelä-Amerikan Tyynenmeren rannikon maiden 
välille parhaillaan rakennettava yhteys ja FLAG-hanke, jossa Euroopan ja Aasian 
välille rakennetaan yhteys Välimeren kautta. Internet ja www-teknologia ovat 
yhdentymisperustana muille teknologioille, esimerkiksi ISDN-linjojen sovelluksille 
ja ATM-palvelimille (asyncronous transfer mode). Jo nyt hyvin useat hankkeet 
perustuvat tällaisiin ratkaisuihin ja lähes kaikki hallituksista riippumattomat järjestöt 
ovat jo niiden käyttäjiä. Pitkien välimatkojen teleyhteyksiä tarjoavissa telesatamissa 
tehdään etätyötä erityisesti sellaisilla työvoimavaltaisilla palvelualoilla kuten 
tilastotiede, kirjanpito, ohjelmistojen tuotanto ja lentoliikenteen varausjärjestelmät 
(Mauritius, Jamaika, Intia, Filippiinit). 
Avaruusteknologia tarjoaa ennennäkemättömiä mahdollisuuksia kehityksen 
edistämiseen erityisesti merenkulun, paikantamisen sekä maan havainnoinnin alalla. 
Maanhavainnointisatelliitit vastaanottavat tietoja, jotka ovat olennaisen tärkeitä 
luonnonvarojen hallinnoinnin, aluesuunnittelun ja ympäristön valvonnan kannalta. 
CD-ROMeja käytetään koulutuksessa ja tiedon varastoinnissa ja levittämisessä. 
Tuotannossa käytettävät CIM- ja JOT-teknologiat parantavat huomattavasti 
tuottavuutta. 
-4-
FI/13/97/00350300.W00 (EN) 
por 
1.3 Tietoyhteiskunnan sovellusten osalta kehitysmaille tarjoutuu uusia 
mahdollisuuksia, jotka tuovat mukanaan etuja, joita voidaan verrata teollistuneiden 
maiden hyödyntämiin etuihin. Esimerkiksi pienet ja keskisuuret yritykset voivat 
muuttaa hallintoaan tehokkaammaksi ja pystyvät hyödyntämään edullista tietoa, 
koulutusta, interaktiivisia käyttäjä/palvelinverkkoja sekä kansainvälisiä markkinoita 
ja että valtionhallinto ja erilaiset hallintoviranomaiset pystyvät toimimaan 
tehokkaammin. 
Koulutuksen alalla tietoyhteiskunnan mahdollistamat etäopetusteknologiat, 
multimedia ja uudet oppimistavat voivat toimia hyödyllisinä välineinä vastattaessa 
määrällisiin ja rakenteellisiin tarpeisiin niissä haja-asutetuissa tai huonosti 
varustelluissa maissa, joiden on kyettävä vastaanottamaan, kouluttamaan ja 
integroimaan yhteiskunnan taloudelliseen rakenteeseen huomattava määrä 
työntekijöitä (useimmissa tapauksissa puolet väestöstä on alle 20-vuotiaita). Lisäksi 
koulutetuillekin ihmisille on annettava mahdollisuus saada jatkokoulutusta koko 
heidän elämänsä ajan. 
Joissakin maissa on laajoja endemioita ja epidemioita. Telelääketieteen avulla 
voidaan vastata näihin haasteisiin ja vahvistaa terveydenhuoltopalvelujen 
organisaatiota ja hallintoa. Telemaattisten verkkojen avulla voidaan yhdistää 
tietokantoja sairauksien kulun seuraamiseksi (epidemiologia), saada asiantuntijoilta 
telekonsultaatiota ja pohjustaa etälääketieteen harjoittamista. Tieto- ja 
tietoliikennetekniikoilla on tärkeä rooli myös terveyspolitiikan laatimisessa ja 
toteuttamisessa. 
Teollisuuden ja kansainvälisen kaupan alalla tieto-ja tietoliikennetekniikat (TTT) 
voivat ratkaisevasti parantaa kilpailukykyä esim. parantamalla tuotannon laatua 
(tiukemmat standardit, laadunvalvonta) tai sen immateriaalista, esim. muotiin 
liittyvää sisältöä (tekstiilit) tai integroimalla valmistuksen monimutkaiseksi 
prosessiksi, kuten auton varaosien valmistuksessa, tai välittämällä tilauksia ja 
erittelyitä elektronisessa kaupankäynnissä. Joissakin maissa uusien työpaikkojen 
määrä kasvaa voimakkaasti uusien tietokoneohjelmien tuotannon ja sähköiseen 
työskentely-ympäristöön siirtymisen ansiosta (esim. Intiassa on 100 000 
ohjelmoijaa), ja myös tekstinkäsittelylle on avautunut uusia markkinoita lehdistössä, 
joukkotiedotusvälineissä ja audiovisuaalisella alalla. 
Maataloutta, kemiaa, vesihuoltoa, kalastusta, ympäristöä, kaupunkisuunnittelua ja 
monia muita aloja koskevan tutkimuksen alalla verkostojen kehittäminen 
mahdollistaa sen, että kehitysmaiden tutkijat voivat saada tarvitsemaansa tietoa ja 
muodostaa kriittisen kokoisia tutkimusryhmiä ja siten integroitua maailman 
tiedeyhteisöön ja rajoittaa aivovientiä. 
Kehitysmaiden uusi riippumaton lehdistö, Internetin räjähdysmäinen leviäminen, 
radioaaltojen vapautuminen sekä valtioiden yleisradioyhtiöiden kehittyminen 
julkisen palvelun yhtiöiksi kasvattavat yhä enenevässä määrin sekä kirjoitetun että 
audiovisuaalisen ajankohtaistiedon kysyntää. Tiedon pluralistisuus myötävaikuttaa 
kansalaisyhteiskunnan ja demokratian vahvistumiseen monissa kehitysmaissa. 
Euroopan yhteisön tiettyjen kielten ja kehitysmaiden omien kielten aikaansaama 
kielellinen monimuotoisuus on ihmiskunnan historialle ominainen kulttuurinen 
rikkaus. Tieto- ja tietoliikennetekniikoiden ansiosta tämä monimuotoisuus voi 
edesauttaa sisällöltään monikulttuurisen ja multimediaan perustuvan teollisuuden 
kehittymistä, joka pohjautuu erityisesti sähköisiin julkaisuihin. 
-5 
FI/13/97/00350300.W00 (EN) 
por 
1.4 Tieto- ja tietoliikennetekniikat eivät ole ainoita rakenteellista kehitystä edistäviä 
välineitä. Kyseiset tekniikat ovat tehokkaimmillaan vasta silloin, kun niitä käyttävät 
yhteiskunnat onnistuvat hyödyntämään niitä täysinpainoisesti. Kehitysavun 
toteuttamisesta saatu kokemus osoittaa, että uusien teknologioiden käyttöön 
ottamisessa on otettava huomioon teknologioiden kansallinen ja paikallinen 
käyttöympäristö, käytön maantieteelliset edellytykset, kyseisen maan taloudellinen 
rakenne sekä sen perustarpeet. Tieto- ja tietoliikennetekniikat tarjoavat kuitenkin 
huomattavan potentiaalin, jolla voidaan edistää kehitysstrategioita ja kehitysmaiden 
kilpailukykyä, eikä tätä potentiaalia ei olla vielä hyödynnetty läheskään 
kokonaisuudessaan. Tämän tiedonannon tarkoituksena on tehdä ehdotus tällä alalla 
sovellettavasta kokonaisvaltaisesta strategiasta. 
2. KEHITYSMAIDEN KOHTAAMAT HAASTEET 
Tietoyhteiskunnan kehitysmaille tuomat hyödyt riippuvat tiedonvälityksen ja tiedon 
infrastruktuurien rakenteesta ja kunkin maan taloudellisen ja lainsäädännöllisen 
järjestelmän suomista kehitysmahdollisuuksista. 
2.1 Televiestinnän infrastruktuurien tilanne vaihtelee kehitysmaittain hyvin 
suuresti, mutta on kuitenkin yleisesti ottaen kaukana teollistuneiden maiden tasosta. 
Jos viitearvoksi otetaan puhelinyhteyksien yleisyys2, teollistuneiden maiden luvut 
ovat yli 48, kun keskimääräisen tulotason maiden luku on noin 10 ja vähiten 
kehittyneiden maiden luku noin 1,5 maailmanlaajuisen keskiarvon ollessa 11,5. Tätä 
määrällistä eroa kasvattaa entisestään puhelinverkkojen heikkolaatuisuus, joka 
vaikuttaa tiedonvälityksen laatuun ja luotettavuuteen, sekä kaupunki- ja 
maaseutualueiden rakenteellinen eroavaisuus. Kaikkein heikomman tulotason 
maiden maaseudun puhelinyhteyksien yleisyyttä kuvaava luku on alle 0,8. 
Infrastruktuurit eivät vastaa kysyntää eivätkä salli pääsyä maailmanlaajuisiin 
tietoliikenneverkkoihin. Lisäksi tiettyjä tapauksia koskeva julkishallinnon maksujen 
suorittamattomuus, (valtion yleiseen talousarvioon sisällytetyn) kansainvälisen 
tietoliikenteen maksujen maksamattomuus ja kansainvälisen tietoliikenteen 
ylihinnoitteluun ja paikallisen tietoliikenteen tukemiseen johtava kulurakenne 
epäävät teleoperaattoreilta heidän toimintansa tulolähteen. Teletoiminnan julkinen 
hallinnointi haittaa siten varojen optimaalista käyttöä3. 
Dynaamisiakin tekijöitä kuitenkin on. Ensinnäkin kysyntää on paljon, mikä ilmenee 
pitkistä jonotusluetteloista, jopa kymmenen vuoden liittymäajoista, tiettyjen 
alueiden puhelinlinjojen pimeistä markkinoista ja linjojen keskimääräisen tuoton 
tasosta. Tietoliikenteen kasvu onkin useissa maissa ollut huomattavaa, esimerkiksi 
yli 17 prosenttia vuodessa maissa, joiden asukkaiden vuositulot olivat vuosina 1984-
1994 alle 700 USA:n dollaria. Teknologian kustannusten laskeminen ja esimerkiksi 
call back-toimintoa. käyttävien uusien maailmanlaajuisten teletoiminnan 
harjoittajien aiheuttama kilpailu alentavat kansainvälisten tietoliikenteen 
Päälinjojen määrä 100 asukasta kohden 
6-
FI/13/97/00350300.W00 (EN) 
por 
harjoittajien perinteisiä tuloja, mikä huolestuttaa kehitysmaita ja pakottaa ne 
huomioimaan käynnissä olevat muutokset. 
2.2 Tiedon muun infrastruktuurin osalta henkilökohtaisten tietokoneiden 
yleisyys 100 asukasta kohden antaa viitteen tietotekniikan alalla vallitsevasta 
kuilusta, sillä korkean tulotason maissa yleisyyttä kuvaava luku on 18, kun se 
keskimääräisen tulotason maissa on 2,3 ja alhaisimman tulotason maissa 0,01. 
Tietotekniikan markkinoista 34,7 prosenttia muodostuu Yhdysvalloista, 29,3 
prosenttia Euroopasta ja 14,6 prosenttia Japanista muun maailman osuuden ollessa 
ainoastaan 21,4 prosenttia. Nämä erot heijastuvat myös tiedonsiirtojen määrässä ja 
Internet-palvelimien ja Internetin käyttäjien jakautumisessa. Myös tältä osin on 
kuitenkin olemassa dynaamisia tekijöitä, joista esimerkiksi hintojen aleneminen, 
multimediasovellusten kehittäminen ja Internet-yhteydet ovat muutosta 
nopeuttavassa roolissa. Tietokonemarkkinat ovat dynaamiset ja tietokoneiden 
leviäminen voi hyvinkin seurata televisiota, joka on jo 46 prosentissa alhaisimman 
tulotason maiden talouksista. 
2.3 Maailmanpankin mukaan kehitysmaiden tietoliikenteen kehittämiseen 
tarvitaan seuraavien viiden vuoden aikana vuosittain 60 miljardia dollaria. 
Kansainvälisen julkisen sektorin myöntämän tuen osuus ei saisi ylittää 2,3 miljardia, 
eikä useimmilla valtioilla ole varaa rahoittaa jäljelle jäävää osuutta. Ainoastaan 
yksityisellä sektorilla on varaa tarvittaviin sijoituksiin. Yksityisen sektorin 
osallistuminen rahoitukseen edellyttää kuitenkin vakaata, ennakoitavaa ja avointa 
lainsäädäntökehystä, joka mahdollistaa järkevän taloudellisen päätöksenteon. 
Markkinoille pääsyä ja kansallista kohtelua sekä lainsäädännöllisiä periaatteita 
koskevat sitoumukset, jotka 69 maata - useat kehitysmaat mukaan lukien - hyväksyi 
telepalvelujen vapauttamista koskevissa 15. helmikuuta 1997 päättyneissä 
WTO/GATS-neuvotteluissa, muodostavat yleisen viitekehyksen, joka voi soveltua 
kaikille kehitysmaille. Kyseiset sitoumukset koskevat lainsäätäjän 
riippumattomuutta, kilpailun perusperiaatteita, verkkojen yhteenliitettävyyttä, 
maailmanlaajuista palveluvelvoitetta sekä avoimuutta lisenssien ja taajuuksien 
myöntämisessä. Jotta kehitysmaat etenisivät nopeammin kohti tietoyhteiskuntaa, 
niiden olisi ryhdyttävä tarkastelemaan, mikä olisi paras menettelytapa maiden 
kansallisten tietoliikennejärjestelmien kehittämiseksi GATS:ssa ilmaistujen 
periaatteiden mukaisiksi. 
Tällä tavoin kehitysmaat voisivat täyttää WTO:ssa sovitut telepalveluja koskevat 
sitoumukset, ja maat, jotka eivät vielä ole tehneet kyseisiä sitoumuksia, voisivat 
tehdä sitoumukset ja noudattaa myös yhteisiä lainsäädännöllisiä periaatteita. 
2.4 Näihin kehitysnäkymiin tarvitaan inhimillisiä voimavaroja, joiden avulla 
muutoksia voidaan hallita. Tietoliikenteen ja tietotekniikan ja erityisesti 
ohjelmistosuunnittelun aloilla, jotka tarjoavat huomattavia työllisyysnäkymiä, 
tarvitaan teknisiä osaajia. Lisäksi on koulutettava informaatioammattien taitajia, 
3 "Afrikan vihreä kirja - Afrikan tietoliikeiinepolitiikka", Asiakirja 2-F, 2.4.1996, Tietoliikenteen 
kehittämistoimisto, ITU. 
7-
FI/13/97/00350300.W00 (EN) 
por 
esim. opettajia ja journalisteja, lainsäädännöstä ja hallinnoinnista (markkinoinnista, 
rahoituspalveluista, kaupallisista palveluista ja laadunvalvonnasta) vastaavia tahoja 
sekä uusia tieto- ja tietoliikennetekniikoiden ammattilaisia. Myös elinikäistä 
oppimista on tuettava. 
2.5 Tietoyhteiskunnan ja kehityksen välistä suhdetta pohditaan useissa 
kansainvälisissä järjestöissä, joista esimerkkeinä voidaan mainita ITU, UNESCO, 
UNCTAD, UNDP ja sen SDNP-ohjelma, Maailmanpankki ja sen InfoDev-aloite 
sekä OECD. 
B YHTEISÖN TOIMINTA 
3. EUROOPAN UNIONIN OSUUS TIETOYHTEISKUNNAN EDISTÄMISESSÄ KEHITYSMAISSA 
Euroopan unionin toteuttama yhteistyötoiminta tietoliikenteen ja tietotekniikan 
alalla on vähitellen vahvistunut vuosien kuluessa. Kokemus on osoittanut, että 
toimet vastaavat yhteistyökumppanien kasvavia tarpeita ja että toimilla saadaan 
aikaan konkreettisia ja huomattavia tuloksia4. Tietoyhteiskuntaa ja sitä koskevaa 
teknologiaa koskevia sopimusmääräyksiä on sisällytetty kehitysmaiden kanssa 
tehtyihin uusiin yhteistyösopimuksiin. 
3.1 Taloudellinen, rahoituksellinen ja tekninen yhteistyö on synnyttänyt 
huomattavia toimia EU:n eri yhteistyöalueilla5. 
Välimeren maissa on toteutettu useita hankkeita, jotka ovat koskeneet esimerkiksi 
yhteisön tietokantojen käyttöä. Euroopan komissio on osallistunut Maltan 
tietoliikenneverkkojen kunnostamisen rahoitukseen. Syyrian teleoperaattorin 
nykyaikaistamista on juuri päätetty tukea 10 miljoonan ecun ohjelmalla. 
Afrikassa painotetaan maaseudun tietoliikennettä ja satelliittiviestintää. 
Mosambikissa ja Tansaniassa on toteutettu kaksi tietoliikennepalveluja koskevaa 
hanketta. Mosambikin hankkeet (13 miljoonaa ecua) rahoitettiin EKR VT.sta ja 
Tansanian hankkeet (25 miljoonaa ecua) EKR Vilistä. Lisäksi Länsi- ja Keski-
Afrikassa on käynnistetty mittava siviili-ilmailun turvallisuutta koskeva 
satelliittiviestintähanke, jonka rahoitus (38 miljoonaa ecua) saadaan FED Virsta ja 
FED VILstä. Tyynenmeren alueella hankkeiden avulla on voitu kehittää saarien 
välistä viestintää. 
Keski-Amerikassa on käynnissä hanke, jossa alueen tietoliikennettä 
nykyaikaistetaan yhteistyössä COMTELCAN kanssa yhteensä 18 miljoonalla 
eculla. Lisäksi voidaan mainita, että muun muassa Venezuelassa on toteutettu 
inhimillisiä voimavaroja koskeva hanke ja Meksikossa telemaattisia sovelluksia 
koskeva hanke j a että AHCIET on käynnistänyt seminaariohj elman. 
Katso SEC(94) 428 "Tietoliikenne ja kehitys, Euroopan unionin asema". Komission työasiakirja. 
Katso liite, jossa esitetään kokonaisrahoitus, jonka yhteisö (komissio ja EIP) on myöntänyt 
kehitysmaiden tietoliikennehankkeisiin kunkin maantieteellisen alueen osalta (Välimeri, Afrikka, 
Latinalainen Amerikka ja Aasia; Keski- ja Itä-Euroopan maiden tiedot eivät sisälly näihin lukuihin, 
vaikka EU:lla on merkittävää yhteistyötä kyseisten maiden kanssa.). 
FI/13/97/00350300.W00 (EN) 
por 
Aasiassa tietoyhteiskuntaa koskevat toimet on sisällytetty muihin toimintoihin. 
ECIP:n järjestämät yhteistyökumppanuusmekanismit täydentävät alueellisia 
ALINVEST-, Asia-INVEST- ja MEDINVEST-ohjelmia ja ovat mahdollistaneet yli 
kahdenkymmenen informaatiota koskevan yhteishankkeen tukemisen ja tieto- ja 
tietoliikennetekniikoiden käyttöön ottamisen teollisuudessa. 
3.2 Kansainvälinen tiedeyhteistyö kehitysmaiden kanssa on puiteohjelman 
liitännäistoimenpiteiden (APAS) mukaisesti ollut käynnissä vuodesta 1990 lähtien, 
ja vuosina 1990 - 1994 on sijoitettu 27 miljoonaa ecua hankkeisiin, jotka ovat 
koskeneet erityisesti Kiinaa ja Intiaa. Vuodesta 1995 lähtien tämä toiminta on 
sisältynyt neljännen T&K -puiteohjelman toimintaan 2 (kansainvälinen yhteistyö), 
jonka avulla on voitu käynnistää 25 hanketta, joiden rahoittamiseen on tarvittu 9 
miljoonaa ecua ja jotka ovat koskeneet hyvin vaihtelevia aiheita, esim. 
mikroelektroniikkaa, telemaattisia sovelluksia (telelääketiede Latinalaisessa 
Amerikassa, etäopetus Afrikassa ja Latinalaisessa Amerikassa, luonnonvarojen 
hallinnointi ja tietokonelingvistiikka arabimaissa), luonnonvarojen hallinnointia 
(erityisesti trooppisissa metsissä) sekä teollisia sovelluksia (tekstiiliteollisuus 
Maghreb-maissa ja työstökoneet Latinalaisessa Amerikassa). Parhaillaan pohditaan 
mahdollisuutta yhdistää eurooppalaiset tutkimusverkostot kehitysmaiden vastaaviin 
verkostoihin. 
3.3 Euroopan investointipankki on myöntänyt osan rahoituksesta, joka on 
suunnattu Lomén yleissopimuksen ja Välimeren maiden kanssa tehtyjen sopimusten 
nojalla toteutetuille kolmansien maiden aloitteille. Vuodesta 1980 lähtien lainoja on 
myönnetty yhteensä yli 350 miljoonaa ecua Välimeren maille ja AKT-maille ja 
vuodesta 1993 lähtien myös Latinalaisen Amerikan ja Aasian maille, jotka ovat 
allekirjoittaneet yhteisön kanssa yhteistyösopimuksia. Investointipankki on 
edunsaajavaltioiden pyynnöstä myöntänyt tukea hankkeille, jotka ovat koskeneet 
tietoliikenneverkkojen laajentamista tai nykyaikaistamista. Afrikan maille on 
myönnetty useita lainoja ja riskipääomaa verkkojen rahoittamiseksi erityisesti 
maaseutualuille, esim. Eritreassa, Etiopiassa, Burkina Fasossa ja Namibiassa. EIP 
on myöntänyt Marokolle 80 miljoonan ecun lainan kansainvälisten 
kaapeliyhteyksien parantamiseksi siten, että Tetouanista saadaan yhteys Espanjaan 
ja Casablancasta saadaan yhteys Portugaliin ja Ranskaan. Eritrealle on myönnetty 8 
miljoonan ecun laina paikallisen verkon ja kansainvälisten yhteyksien 
parantamiseksi siten, että työssä täydennetään Djiboutin kanssa toteutettavaa 
alueellista hanketta. Vuonna 1994 Chilelle myönnettiin 75 miljoonaa ecua 400 000 
uuden käyttäjän liittämiseksi digitaaliverkkoon seuraavien kahden vuoden aikana, 
mikä lisäsi puhelinyhteyksien lukumäärää 23 prosentilla alkuperäisestä määrästä, 
joka oli vain noin 12 linjaa 100 asukasta kohden. 
3.4 Jäsenvaltiot toteuttavat myös kahdenvälisiä tieto- ja 
tietoliikennetekniikoita koskevia ohjelmia. 
Esimerkkeinä voidaan mainita, että Lontoossa sijaitseva Brittiläisen kansainyhteisön 
pääsihteeristö tukee tietoliikennettä koskevien seminaarien järjestämistä ja teknistä 
koulutusta. Governet-hankkeella pyritään havainnollistamaan Afrikalle ominaisia 
Internetin tuloon liittyviä haasteita ja esittämään haasteiden ratkaisuehdotuksia 
-9-
FI/13/97/00350300.W00 (EN) 
por 
liittämällä Afrikan hallinnon asiantuntijat yhteistyöhön AMTIESA:n kanssa. 
Latinalaisen Amerikan maiden kanssa käytävää tieteellistä ja teknistä yhteistyötä 
koskevan Espanjan toteuttaman CYTED-ohjelman puitteissa on toteutettu useita 
tieto- ja tietoliikennetekniikoita koskevia hankkeita. Ranskan lukuisista aloitteista 
mainittakoon ORSTOMin toteuttama RIO-hanke, jonka puitteissa Etelä-Afrikan 
maiden tiedekeskukset ja laboratoriot liitettiin 1980-luvun lopulla 
maailmanlaajuisiin tutkimusverkostoihin. Ranskalaista REFER-verkkoa aiotaan 
laajentaa kehitysmaihin yhteistyössä AUPELF:in ja UREFiin kanssa, jotka 
kehittävät tieteellistä informaatiojärjestelmää (SYFED) ranskankielisiin maihin. 
Lisäksi INRIA tekee yhteistyötä useiden kehitysmaakumppanien kanssa. Italian 
hallitus on yhteistyössä Unescon ja Korean tasavallan kanssa rahoittanut RINAF-
hankkeen (Regional Informatics Network for Africa), jossa Afrikkaan luodaan 
useita tietoverkkoyhteyksiä yhteistyössä alueen muiden vastaavien aloitteiden, esim. 
RIO-hankkeen, kanssa. 
4. UUDEN NÄKÖKULMAN OMAKSUMINEN KEHITYSMAITA KOSKEVISSA TOIMISSA 
4.1 Edellä esitetystä ilmenee, että yhteisössä ja edunsaajamaissa on alettu kiinnittää 
huomiota siihen strategiseen luonteeseen, joka liittyy kehitysmaiden 
integroimiseen tietoyhteiskuntaan. Kehityksessä olisi omaksuttava strategia, jossa 
tämä ulottuvuus otettaisiin huomioon hankkeiden ja ohjelmien arvioinnissa, jotta 
voitaisiin varmistua kaikkien yhteistyövälineiden yhdenmukaisuudesta ja siten 
vahvistaa niiden tehokkuutta. Näiden suuntauksien toteuttamiseksi ei tarvita uutta 
rahoitusta, vaan tavoitteena on pikemminkin kumppanivaltioiden kanssa 
yhteistyössä toteutettava järjestelmällinen tietoyhteiskunta-ulottuvuuden mukaan 
ottaminen olemassa oleviin ohjelmiin ja tiettyjen toimenpiteiden 
uudelleensuuntaaminen erityisesti niillä aloilla, joilla tämän ulottuvuuden 
hyödyntäminen voi olla kannattavaa. Yhtenä ensisijaisena tavoitteena on edelleen 
sellaisen taloudellisen ja lainsäädännöllisen kehyksen toteuttaminen, joka 
mahdollistaa paikallisten ja kansainvälisten pääomien liikkeelle laskemisen, jotta 
kehitysmaat pääsisivät käsiksi tieto- ja tietoliikennetekniikoihin ja niiden tuomiin 
etuihin. Toisena tavoitteena on valjastaa teknologia kehityksen käyttöön. 
Tällaisen integraatiokehityksen edellytysten luominen edellyttää sitä, että: 
- on vahvistettava tietoyhteiskunnan kehitysedellytykset: investointeja kannustava 
lainsäädäntökehys, WTO:ssa sovittavat telepalvelujen lainsäädännölliset 
perusperiaatteet, standardit; 
- on suosittava kehitysmaiden pääsyä tietoyhteiskuntaan toteuttamalla 
inhimillisiä voimavaroja koskevia toimenpiteitä, siirtämällä teknologiaa erityisesti 
tuotannossa ja kaupassa, demonstroimalla sovelluksia ja ottamalla kehitysmaat 
mukaan yhteisön T&K-toimintaan; 
- on tuettava toimenpiteitä, jotka mahdollistavat yhteistyökumppanuuksien 
muodostamisen unionin ja kehitysmaiden yksityisten teleoperaattorien välillä; 
- on edistettävä samalla alueella sijaitsevien kehitysmaiden tieto- ja 
tietoliikennejärjestelmien integroimista, jotta näiden järjestelmien ja uusien 
10-
F1/13/97/00350300.W00 (EN) 
por 
palvelujen kehittämisen välille muodostuisi yhteys, jossa tukeuduttaisiin yhteisön 
antamaan esimerkkiin; 
- on edistettävä vuoropuhelua ja yhteensovittamista jäsenvaltioiden ja 
asianomaisten kansainvälisten järjestöjen kansainvälisten aloitteiden kanssa. 
Näissä toiminnoissa otetaan huomioon yhteistyökumppanien ensisijaiset tavoitteet. 
Usein on niin, että näillä tavoitteilla ei pyritä muuttamaan yhteistyön tarkoitusta 
vaan palvelemaan tätä tarkoitusta entistä tehokkaammin yhteistyökumppaneiden 
taloudellisesta tilanteesta johtuvien erityistarpeiden pohjalta. Tarkoituksena ei 
myöskään ole asettua kehitysmaiden sijalle, vaan antaa niille keinoja osallistua 
tietoyhteiskunnan yleisten puitteiden määrittelemiseen ja kehittää omaan käyttöönsä 
soveltua malleja. 
4.2 Ehdotetaan, että yhteistyö järjestetään seuraavaan kahdeksaan toimintatapaan 
perustuen: 
• Sosiaaliset ja yhteiskunnalliset tekijät huomioon ottava tiedostaminen ja 
vuoropuhelu. Tämä tavoite voidaan toteuttaa sisällyttämällä tietoyhteiskuntaa 
koskeva ulottuvuus institutionaaliseen vuoropuheluun, jota Euroopan unioni käy 
useimpien kehitysmaiden kanssa. Jos mahdollista, tätä toimintaa olisi toteutettava 
yhdessä kansainvälisten järjestöjen, esim. Maailmanpankin (InfoDev), Unescon 
ja ITU:n (erityisesti vuonna 1998 Maltalla pidettävän tietoliikenteen kehitystä 
koskevan maailman konferenssin ja alueellisten kokousten) toteuttamien 
tiedostamista korostavien aloitteiden kanssa sekä tarvittaessa niiden aloitteiden 
tukena, joita mahdollisesti toteutetaan Midrandin konferenssin seurannan 
perusteella. Tässä yhteydessä on tärkeä suosia toimittajien, operaattorien ja 
käyttäjien (kehitysmaiden hallitusten, paikallisten päättäjien, 
kansalaisyhteiskunnan) välisten yhteistoimintaelinten luomista, jotta voitaisiin 
määritellä, miten uusilla teknologioilla voitaisiin parantaa kansallisia ja 
paikallisia kehitysstrategioita. 
• Sellaisen lainsäädäntökehyksen vahvistaminen, joka soveltuu niiden 
infrastruktuurien kehittämiseen, joiden osalta EU:lla on asteittaista vapauttamista 
koskeva laaja kokemus, joka kansallisiin ominaispiirteisiin sopeutettuna voi 
toimia uusien ideoiden mallina. Tämä käsittää sen, että kehitysmaille annetaan 
asiantuntija-apua sekä niiden WTO:ssa jo tekemien sitoumusten toteuttamisessa 
että tällaisten sitoumusten mahdollisessa tulevassa hyväksymisessä. 
• Komission ja EIP:n myöntämien rahoitusvälineiden käyttö olisi toteutettava 
ottaen huomioon muiden rahoittajien (Maailmanpankki sekä BID, BAD jne.) 
mahdollisuudet ja asettamalla rahoitusyhteistyölle tiettyjä ehtoja, jotka tukevat 
rakenteellista mukauttamista ja teleoperaattorien asteittaista sopeuttamista. 
Toimenpiteiden pitäisi olla kohdennettuja ja suunnattuja siten, että ne liittyisivät 
lainsäädännön kehitykseen. Tukea myönnettäisiin ensisijaisesti luotettaville ja 
päteville toimijoille, mikä mahdollistaisi tehokkaiden ja kestävien puitteiden 
luomisen. 
• Toteutetaan toimenpiteitä, jotka suosivat sellaisten samanlaisten alueellisten 
standardien vahvistamista, jotka varmistavat verkkojen yhteenliitettävyyden ja 
-11-
palvelujen yhteensopivuuden sekä mahdollistavat sen, että käyttäjät saavat 
edukseen suurtuotannosta aiheutuvan hintojen laskun. Tämä tarkoittaa myös sitä, 
että rohkaistaan laitteiden osia ja järjestelmiä koskevien tiukkojen laatusääntöjen 
antamista. EU noudattaa dynaamista standardointipolitiikkaa, jonka tuloksista 
voidaan erityisesti mainita standardit GSM, ISDN, DECT ja ERMES. 
Kehitysmaat voisivat kiinnostua enemmän standardointityöstä ja siten saada 
hyötyä yhteisön kokemuksista. Yhteistyössä olisi tukeuduttava standardointialan 
eurooppalaisiin järjestöihin, joita ovat mm. ETSI, CEN ja CENELEC. 
• Pilottihankkeiden avulla voidaan osoittaa sovellusten konkreettiset edut, testata 
niiden teknistä toteutettavuutta sekä arvioida niiden taloudellisia seurauksia ja 
kulttuurista hyväksyntää. Näiden hankkeiden ansiosta sovellusten käyttäjät voivat 
edetä asteittain sovellusten käyttämisessä ja niiden hallitsemisessa. On siis 
suositeltavaa, että nykyisiin ohjelmiin liitetään alueellisten toimintasuunnitelmien 
yhteydessä ensisijaisiksi tavoitteiksi asetettuja aloja koskevia kohdennettuja 
hankkeita. Hankkeet olisi toteutettava kiinteässä yhteydessä Brysselin 
konferenssin yhteydessä vahvistettuihin G7-maiden maailmanlaajuisiin 
hankkeisiin. Alan tietojenvaihdossa voitaisiin käyttää apuna Global Inventory 
Projectia.. 
• 
• 
• Tieto- ja tietoliikennetekniikat olisi otettava huomioon myös teollisuudessa, 
erityisesti niillä aloilla, joilla kehitetään yhteistyötä EU:n kanssa6. 
Tietoyhteiskunnan kehittämistä koskevan strategian määrittelemisen tukeminen 
edellyttää tarpeellisia inhimillisiä voimavaroja erityisesti koulutusta, 
monikielisten tietojen käyttämistä ja uusien teknologioiden synnyttämistä 
koskevien kokemusten siirtämiseksi. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä 
lainsäätäjien, päättäjien, johtajien, tekniikan huipputaitajien ja tiedonvälittäjien 
kohdennettuihin alueellisiin koulutushankkeisiin. Paikallisen koulutuksen ja 
erityisesti teknisen alan henkilöstön koulutuksen tarjoaminen sekä paikallisten 
koulutusmahdollisuuksien parantaminen olisi asetettava ensisijaiseen asemaan. 
EU on sisällyttänyt tietoyhteiskunnan viidennen T&K-puiteohjelman ensisijaisiin 
tavoitteisiin7. Joissakin tapauksissa kehitysmaat voivat osallistua tämän alan 
yhteisön ohjelmiin hankekohtaisesti. Toiminta on toteutettava viidennen 
puiteohjelman kansainvälistä yhteistyötä koskevien säännösten mukaisesti. 
Eurooppalaisten tutkimusverkostojen ja kehitysmaiden keskinäisiä 
yhteyksiä olisi systemaattisesti edistettävä etenkin sen vuoksi, että 
kehitysmaiden tutkijoiden eristyneisyys voitaisiin purkaa ja että tutkijat 
pääsisivät käsiksi omaa erityisalaansa koskevaan tutkimusaineistoon. 
6 Komission asiakirja teollisesta yhteistyöstä Välimeren maissa ja Aasiassa. 
7 COM (97) 47 lopullinen, Euroopan komission tiedonanto: "Kohti viidettä puiteohjelmaa: tieteelliset ja 
teknologiset tavoitteet". 
12 
4.3 Jotta kehitysmaiden taloudelliset, poliittiset ja kulttuuriset erityspiirteet ja tarpeet 
voitaisiin ottaa huomioon, suunnitellut toimet olisi mukautettava kunkin pääalueen 
erityispiirteisiin ja yhteisön näiden alueiden kanssa käymän vuoropuhelun 
luonteeseen. Kussakin tapauksessa olisi laadittava ja toteutettava alueellinen 
toimintasuunnitelma. 
• Välimeren alueen osalta yhteistyötä toteutetaan marraskuussa 1995 
allekirjoitetun Barcelonan julistuksen mukaisen Euro-Välimeri -kumppanuuden 
nojalla, sillä tietoyhteiskunta sisältyy Barcelonan toimintasuunnitelmiin. 
Euroopan ja Välimeren alueen tietoyhteiskunnan rakentamista koskevassa 
Rooman konferenssissa (30.-31.5.1996) korostettiin kaupankäynnin myötä 
toteutettavan viestintäalueen tärkeyttä. MEDA:n yhteydessä valmistellussa 
toimintasuunnitelmassa käsitellään alueellisesti merkittäviä toimia ja siinä 
tehdään ehdotuksia rakennemuutosta ja erityisesti lainsäädännön mukauttamista 
tukevien välineiden synergiasta, tietoyhteiskuntaa käsittelevän 
keskustelufoorumin puitteissa käytävästä vuoropuhelusta, tietoliikenteen 
rakennemuutoksesta, koulutuksesta ja kuudesta pilottihankkeiden 
toteuttamiseen soveltuvasta alasta, jotka ovat terveydenhuoltopalvelut, 
elektroninen kaupankäynti, matkailu/perinteet, tieto- ja 
tietoliikennetekniikat teollisuudessa ja innovaatioissa, avaruusteknologian 
sovellukset sekä tutkimus- ja koulutusverkostot. Edunsaajavaltioissa 
toteutetaan lisäksi kahdenvälisiä täydentäviä hankkeita. 
• Lomén yleissopimus sisältää määräyksiä, jotka tarjoavat puitteet tietoliikennettä 
ja informaatiota koskevan yhteistyön kehittämiseksi yleissopimuksen 
allekirjoittajavaltioina olevien 70 Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maan 
kanssa. Sosiaalisia ja taloudellisia palveluja koskevia ensisijaissovelluksia on 
kehitettävä ilmenevien tarpeiden mukaan. Vihreä kirja Euroopan unionin ja 
AKT-maiden välisistä suhteista8 avaa tältä osin kokonaan uuden lähestymistavan. 
Poliittisella tasolla AKT-maiden hallituksia olisi kannustettava ottamaan 
täysipainoisesti huomioon verkkoja ja tieto- ja tietoliikennetekniikoita koskevat 
ongelmat sekä tukeutumaan verkkojen ja tekniikoiden käyttäjiin sekä tarvittaessa 
luomaan kehityksen etenemisestä vastaavia uusia tahoja. Vähiten kehittyneitä 
maita varten olisi laadittava oma lähestymistapa. 
Latinalaisen Amerikan maat ovat yhteydessä Euroopan yhteisöön 
kahdenvälisin sopimuksin, alueellisin sopimuksin Cartagenan sopimuksen 
maiden (Andien sopimus) ja Väli-Amerikan maiden osalta sekä ja MERCOSUR-
maiden kanssa tehdyn uuden sopimuksen välityksellä. Alueellista vuoropuhelua 
käydään myös Keski-Amerikan (San Jose) sekä Rion ryhmässä mukana olevien 
maiden kanssa. Tietoyhteiskuntaa tai tieto- ja tietoliikennetekniikoita koskeva 
yhteistyö on suunnitteilla. Suurin osa maista on jo toteuttanut tai ainakin pannut 
vireille tietoliikenteen rakennemuutokset ja infrastruktuurien kehittämisen 
eurooppalaisten teollisuudenharjoittajien ja operaattorien kanssa. 
Molemminpuolista hyötyä korostavan periaatteen mukaisesti toteutettavan 
8 "Vihreä kirja Euroopan unionin ja AKT-maiden välisistä suhteista 2000-luvun alussa", COM (96)570. 
-13-
yhteistyön olisi kohdistuttava standardeihin, teollisiin näkökulmiin, tutkimukseen 
ja ensisijaissovelluksiin. Yhteistyön käynnistämiseksi on ehdotettu, että 
Euroopan unionin ja Latinalaisen .Amerikan välillä järjestettäisiin 
tietoyhteiskuntaa koskevaa yhteistyötä käsittelevä konferenssi. 
• Aasian maat ovat samanaikaisesti sekä tietotekniikka- ja televiestintävälineiden 
kuluttajia että niiden dynaamisia tuottajia. Koska kyseisten maiden väestö kattaa 
noin puolet koko maailman väestöstä, ne ovat hyvin vetovoimaisia 
eurooppalaisten operaattorien kannalta, jotka - kuten EU:n ja Etelä- ja Kaakkois-
Aasian yhteistyön näkymiä koskevasta juuri ilmestyneestä tutkimuksesta9 käy 
ilmi - pyrkivät kiinteämpään yhteistyöhön. Kyseisessä tutkimuksessa esitettyjen 
päätelmien perusteella ollaan laatimassa näiden maiden kanssa käytävän 
yhteistyön alustavia puitteita. Nämä puitteet koskevat pääasiassa tieto- ja 
tietoliikennetekniikoiden ensisijaisia sovellusalueita ja sellaisen "teknologisen 
ikkunan" luomista Aasiaan, joka helpottaisi Euroopan ja Aasian yritysten välistä 
yhteistyötä ja mahdollistaisi myös avun mm. sääntelyn purkamisen ja standardien 
osalta. ASEAN-maita koskeva ohjelma käynnistettiin huhtikuussa 1996 
Bangkokissa pidetyssä ASEM-huippukokouksessa. Tieto- ja 
tietoliikennetekniikat ovat tärkeässä osassa myös marraskuussa 1997 
Singaporessa pidettävässä ASEAN-maiden kanssa toteutettavaa 
yhteistyökumppanuutta koskevassa kokouksessa. Havainnointisatelliittien 
käyttämistä koskevilla hankkeilla on kyetty kehittämään paikallista taitotietoa. 
Alueella nykyään vallitsevan suuren kysynnän perusteella olisi aiheellista 
toteuttaa erityisohjelma, jonka ensimmäisenä tavoitteena on edistää yritysten 
välistä yhteistyökumppanuutta. Intian ja Kiinan osalta olisi toteutettava teollisia 
näkökulmia käsittäviä yhteistyöhankkeita. Kaikkein heikoimmin varusteltuja 
maita, kuten Vietnamia ja Mongoliaa, koskeviin toimintoihin olisi ensisijaisesti 
sisällyttävä tieto- ja tietoliikennetekniikoita koskevia peruspalveluja sekä 
tietoyhteiskunnan avautumista edistäviä valmisteluja. 
PÄÄTELMÄT 
Tähän mennessä toteutettu tiedostamis- ja tiedottamistoiminta on tuonut esille ne 
huomattavat haasteet, joita on kehitysmaiden integroimisessa tietoyhteiskuntaan. 
Erityisesti Midrandin konferenssin ansiosta on kyetty toteuttamaan seuraavat kolme 
tavoitetta: 
- kehittyneiden maiden ja kehitysmaiden välisen vuoropuhelun käynnistäminen 
- sellaisen prosessin vireille paneminen, jonka on määrä johtaa maailmanlaajuista 
tietoyhteiskuntaa koskevaan käsitykseen, joka on yhteinen kaikille kehityksessä 
kehittyville yhteiskunnan osa-alueille; 
- yhteisten periaatteiden ja yhteistyötoimintojen vahvistaminen yhteisen 
EU-Asia IT&C Economic Co-operation", Final Overall Report, August 1996, EC/ECO Mission N:o 
569/96 (ref. EC CC/B/ECO/2/B7-3001/95/155). 
-14-
näkemyksemme vahvistamiseksi ja tietoyhteiskuntaa koskeviin haasteisiin 
vastaamiseksi. 
Tässä vuoropuhelussa on voitu mitata, missä määrin teollistuneiden maiden ja 
kehitysmaiden välinen nykyinen kuilu on vaarassa syventyä entisestään käynnissä 
olevien muutosten vuoksi, ja tämä erityistilanne vaatii erityistoimenpiteitä. Näin 
ollen Euroopan komissio, jolla on jo merkittävää kokemusta kyseisten 
teknologioiden alojen yhteistyöstä, ehdottaa, että toteutetaan toimintalinja, jossa 
tuetaan vankasti tietoyhteiskunnan kehittämistä kehitysmaissa, ja että tämä 
ulottuvuus sisällytetään komission yleiseen kehitysmaayhteistyötä koskevaan 
politiikkaan. 
Ehdotetuissa toimissa on omaksuttu nykyiset yhteistyömekanismit ja niitä on 
sovellettu tapauskohtaisesti vuoropuheluun ja tiedostamiseen sekä asiaa koskevien 
politiikkojen laatimiseen, tiedon infrastruktuurien kehittämiseen ja liitettävyyteen, 
inhimillisten voimavarojen muodostamiseen, käyttötarkoitusten välittämiseen ja 
ohjelmasisältöjen laatimiseen. Kyseiset toiminnat sisällytetään alueellisiin 
toimintasuunnitelmiin, joiden avulla voidaan taata yhteisön toiminnan 
yhdenmukaisuus ja synergia jäsenvaltioiden toteuttamien toimien kanssa sekä 
perusta kansainvälisten järjestöjen kanssa käytäville neuvotteluille. 
Tämä lähestymistapa tarjoaa puitteet sille, että EU ja sen jäsenvaltiot toimivat 
aktiivisesti sillanrakentajana teollistuneiden maiden ja kehitysmaiden välillä ja 
myötävaikuttavat siihen, että kehitysmaiden osallistuminen kehittyvään 
tietoyhteiskuntaan heijastuu käytäntöön sekä siihen, että tietoyhteiskunta muotoutuu 
kaikille soveltuvaksi. 
-15 
Lyhenneluettelo 
ADB: 
AHCIET: 
AKT: 
ALINVEST: 
AMTIESA: 
ASEAN: 
ASEM: 
ASINVEST: 
ATM: 
AUPELF/UREF: 
BID: 
CEN/CENELEC: 
CEPT: 
CIM: 
COMTELCA: African Development Bank - Afrikan kehityspankki 
Asociacion Hispanoamericana de Centras de Investigacion y 
empresas de Telecomunicaciones 
Lomén yleissopimuksen allekirjoittajavaltioina olevat Afrikan, 
Karibian ja Tyynenmeren maat 
Investment Program for Latin America 
Association of Management Training Institutions of Eastern and 
Southern Africa 
Association of South East Asian Nations - Kaakkois-Aasian 
maiden liitto 
Asian-European Meeting 
Investment Program for Asia 
Asynchronous Transfer Mode - asynkroninen toimintamuoto 
Association des Universités Partiellement ou Entièrement de 
Langue Française - Université des Réseaux d'Expression 
Française 
Banco Interamericano de Desarollo 
Euroopan standardointikomitea - Euroopan sähkötekniikan 
standardointikomitea 
Euroopan telehallintojen neuvottelukunta 
Computer Integrated Manufacturing - tietokoneistettu 
tehdastuotanto 
Commission des Télécommunications d'Amérique Centrale -
CYTED: 
DECT: 
ECIP: Keski-Amerikan tietoliikennekomissio 
Ciencia y Tecnologia para El Desarrollo 
Digital European Cordless Telephone - langatonta 
puhelinjärjestelmää koskeva Euroopan komission standardi 
European Community Investment Partnership 
-16 
EIP: 
ETSI: 
EU: 
FLAG: 
GATS: 
GSM: 
G7: 
InfoDev: 
INRIA: 
ISDN: 
ITU: 
MEDINVEST: 
MERCOSUR: 
OECD: 
ORSTOM: 
REFER: 
RIO: 
SDNP/UNCTAD: 
TTT: 
UNCTAD: 
UNDP: 
UNESCO. Euroopan investointipankki 
European Telecommunications Standards Institute - Euroopan 
telealan standardointilaitos 
Euroopan unioni 
Fiber-optic Link Around the Globe 
General Agreement on Trade in Services - palvelujen kauppaa 
koskeva yleissopimus 
Global System for Mobile Communication - Euroopan komission 
ja CEPT:n yleiseurooppalainen digitaalinen 
matkaviestinjärjestelmä 
seitsemän rikkaimman teollistuneen maan ryhmä 
Information for Development (yksi Maailmanpankin hankkeista) 
Institut National de Recherche en Informatique et Automatique 
Ranskan kansallinen tietotekniikan j a automatiikan 
tutkimuslaitos 
Integrated Services Digital Network - digitaalinen 
monipalveluverkko 
International Telecommunications Union - kansainvälinen 
teleliitto) 
Investment Program for the Mediterranean Area -
Mercado Comùn del Cono Sur 
Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö 
Organisation de la Recherche Scientifique et Technique d'Outre-
Mer - Ranskan merentakaisten departementtien ja alueiden 
tieteellisen ja teknisen tutkimuksen järjestö 
Réseau Français de la Recherche - Ranskan tutkimusverkosto 
Réseau Intertropical d'Ordinateurs 
Sustainable Development Network Program (eräs YK:n ohjelma) 
Tieto- ja tietoliikennetekniikat 
YK:n kauppa- ja kehityskonferenssi 
United Nations Development Program (YK:n kehitysohjelma) 
United Nations Educational, Scientific and Cultural Organisation 
(YK:n kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestö) 
17-
Vsat: Very-Small-Aperture Terminal (satelliittiviestinnässä käytetty 
hyvin pieniaukkomen pääte) 
WWW: World Wide Web 
-18-
THE INFORMATION SOCIETY AND DEVELOPMENT: 
THE ROLE OF THE EUROPEAN UNION 
COMMUNICATION FROM THE COMMISSION 
TO THE COUNCIL 
TO THE EUROPEAN PARLIAMENT 
TO THE ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE 
AND TO THE COMMITTEE OF THE REGIONS 
Reference annexes, complementary to the main document: 
(1) Statistics on Information and Communication Infrastructures in the Developing 
Countries 
(2) European Commission Projects for the development of the Information Society in 
the Developing Countries 
(3) European Investment Bank loans in the sector of telecommunications 
(4) Information Society and Development Conference, Midrand 13-15 May 1996, 
Chair's Conclusion 
(5) Euromediterranean Conference on information society, Rome 30-31 May 1996, 
Conclusion of the Presidency 
(6), Reference paper on regulatory principles negotiated in the framework of the 
General Agreement on Trade in Services (GATS) 
A9-
Annex I: Statistics on Information and.Communication Infrastructures in the Developing Countries 
(Source: ITU, World Telecommunication Development Report, 1995) 
TELEPHONE: main lines and International traffic table 
ë Low Income^ 
Lower Middle IncA 
Upper Middle Inc.** 
Higher Inc. 
World Main lines 
{Thousand) 
47204.5 
92590 
70083 
424140.7 
634 019.2 CAGR1 (%) 
84-94 
18.1 
7.9 
8.3 
3.4 
5.0 Main lines per 
100 inhah. 
1.44 
9.64 
14.12 
50.80 
11.39 CAGR (%) 
per 100 inh. 
15.9 
6.2 
6.4 
2.5 
3.3 Outgoing 
telephone traffic 
A'/, minutes 
1 880 
3 558 
4 032 
38 402 
47 872 CAGR(%) 
outgoing 
telephone traffic 
29.1 
21 
15 
14.2 
15 Outgoing Tel. 
Traf. minute/ Inh. 
0.6 
4.2 
8.5 
46 
9.1 
1 Compound annual growth rate. It is computed by the following formula: ((Pv/po)l/nl-l, where Pv= Present value, Po= Beginning Value, n=mimbcr of pcriotls. The result is 
multiplied by 100 to obtain a percentage. 
2 GNP per Capita of US$ 675 or less. 
3 Between US$ 676 - 2 695 , < , ', • 
4 Between US$ 2 696 - 8 355 
5 US$X35f>ormorc. 
INTERNET, PCs and TELEVISION 
Low 
Income 
Lower 
Middle Inc. 
Upper 
Middle Inc. 
Higher 
Income INTERNET 
Networks 
52 
815 
921 
23 509 Hosts 
1 405 
39 851 
77 886 
1 5S6 125 Total 
estimated 
users 
7 728 
219 181 
428 373 
723 6SS DATA 
TRANSMIS 
SION 
Packet-
Switch6 
4.14 
35.20 
60.61 
S2I.67 PC 
Estimated 
Pcs(1994)7 
0.09 
1.00 
2.28 
17.95 TELEVISION 
Total television 
receivers 1994 
370 855 
174 967 
1 15 792 
499 684 TV Rec. 
per 100 
Inhab. 
11.4 
18.3 
23.9 
59.9 Total TV 
Household 
1994 
269 262 
103 084 
84 034 
277 862 Per/100, of TV 
Household 
1994 (%) 
46.4 
76.1 
81.7 
90.8 
6 Thousands of subscribers. 
7 Per 100 inhabitants. 
Annex 2: Projects financed by the European Community for the development of the Information 
Society in the Developing Countries 
1. R&D Framework Programme Projects 
Projects launched between 1990-1994 within the III Framework Programme (APAS) committed a 
total amount of 27.3 Mio ECU to Asian. Latin American and Mediterranean countries. The main 
projects of particular interest for developing countries for the support of S&T Research are the 
following. 
- Data Transmission System Concept for Decision Support System: a project based on the 
application of information and communications technologies that aims at developing an Integrated 
Flood Risk Management System for Shanghai. Partners of the project were the S&T Commission 
of Shanghai Municipality and the Shanghai Bureau of Water Conservancy (3.532.000 ECUs) 
- Computer Integrated Manufacturing: a program consisting of 4 projects in the field of Engineering 
Research and design, in cooperation with Tsinghua and Beijing Universities, and the East China 
Institute of Technology). (1.179.000 ECUs) 
-. Communication Mobile GSM: n R&DT project in the field of the new generation of mobile 
telephony technologies in China. (5.938.000 ECUs) 
- DAB-DVB: Digital Audio Broadcasting and Digital Video Broadcasting for the definition of 
common standards in China (2.000.000 ECUs) 
- Research on the interfaces of Arab and Community languages for databases or videotex in the 
Mediterranean,. (130.000 ECUs) 
- Training plan: For Latin America with AHCIET (540.000 ECUs). ^ 
- REDALC: Research networks in Latin America (140.000 ECUs). 
Two mini-programmes targeting Information Technology issues of specific importance for developing 
countries were launched by DG1II. 
Keep-In-Touch Programme: 26 projects at a cost of 1.7 Mecu. to build IT cooperation based on 
researchers returning to their home countries from the European Union - a strategy to stabilise 
the local expertise in IT which is essential for development, 
v ITDC Programme: 2S projects at a cost of 4.0 Mecu. to help build capacity in High Performance 
Computing, a domain of general importance for industry, for infrastructure and for natural 
resource planning as well as satellite data exploitation. 
In the 1995 Call for Proposals, within the IV Framework Program (INCÖ-DC). the Commission, 
DGIÎI launched 12 projects and DGXHI launched 7 projects: 
.- ArtAMED: Extension and integration of Arabic lingware component in a unification based MT 
System for the field of medical terminology and classification (130.000 ECUs). 
- GAIA: A Multimedia tool for natural resources management and environmental education 
(700.000 ECUs). •••: 
- TELESUN: A World Wide Multimedia Tcleleaching System for Universities (600.000 ECUs). 
- AREF: Arabic English French Software Localisation Tool (350.000 ECUs). 
- DAWRON: Design of advanced wavelength-routed optical networks (597.000 ECUs). 
- ELCANO: European and Latin American countries associated for a networked database of 
outstanding guidelines in unusual clinical cases (465.000 ECUs). 
- African Telecom: African Telecommunication Research (211.000 ECUs). 
- Micropower sources: Micro-batter, technologies - (500.000 ECUs). 
- Porous Tech Sensors: Integrated porous silicon based sensor technology - (320.000 ECUs). 
- ITUBR: Implantable telemetry for physiological data acquisition -( 350.000 ECUs). 
- P ARAL I N: High Performance Computing applied to energy efficiency in mining and electrical 
power industry - (630.000 ECUs). 
- Peace by HPC: High Performance Computing and networking for joint research in medicine and 
hi-tech design -(350.000 ECUs). 
- HIPSIÄ: High Performance Computing applied to manufacturing technolog;. - (220.000 ECUs). 
- MPC Finance: High Performance Computing applied to financial and economic planning (500.000 
ECUs). 
- QÇIME: Qualit;. control management software tools (299.000 ECUs). 
-39. ~ 
- Iberstandard: Maintainable database for industrial standards in Information Svstems development 
(135.000 ECUs). 
- SCM+: Extended agri-enterprise - ( 100.000 ECUs). 
- DASEC: EDI for Chinese public administration and government - (300.000 ECUs). 
- IBERCHIP: CAD and ASIC design and fabrication network - (300.000 ECUs) 
An additional initiative financed by DG XIII was a Workshop on: Information Society- in the Euro-
Mediterranean context (104.000 ECUs). 
For the second call for proposals (1996) under INCO-DC. the following list of projects to be financed 
by the Commission has been established: 21 to be financed by DGIII and 9 to be financed by DGXIII. 
• Information Society 
- ARGON'AUTA. for the development of a network application in the sector of health care and 
continuous medical education in remote regions of Argentina and Chile. (1.000.000 ECUs) 
- MUBOSIC. will allow to develop new a communication tool to use of Digital Audio Broadcasting 
(DAB) multimedia services to fixed and mobile DAB users in China with a great advantage.for 
rural areas. (S49.000 ECUs) 
-~ HARMONY, will carry out fundamental research in the field of psycho-pedagogy applied to social 
insertion for the disabled and those socially excluded people. (5S0.000 ECUs) 
- TEB.ALA, for the promotion of tele-working initiatives and to develop a network and links 
between Latin America and Europe. (253.000 ECUs) 
- TI5MAC. will promote fundamental applied research in the field of transport. (655.000 ECUs) 
- NfEDEDI: Arabic language EDI and Internet technologies (425.000 ECUs). 
- MEDINA: Information networks for the Arab world (4S9.000 ECUs). 
- Internet in Asia: Social usage of internet in Asia (150.000 ECUs). 
- MEDISAT: Mediterranean S&T information network (300.000 ECUs). 
• Advanced Telecommunications Technologies 
- USEE SM. will allow the upgrading of Science and Engineering education in Southern 
Mediterranean universities using the Telematics technologies. (309.000 ECUs) 
- TRINET, for the development of data communications network appropriate for use in remote areas 
of DCs using Low Earth Orbit Satellite technology. (500.000 ECUs) 
• Linguistics Engineering 
- DIINAR-M3C. for the research activities to create a multilingual lexical database for the benefit 
of both Arabic and European parties. (430.000 ECUs) 
- IDOL, for the development of a computer assisted translation tools for users of less favoured 
larïguages. (511.000 ECUs) 
• Software Technologies: 
- MAGICTOURNET: Multimedia and GIS applied to regional tourism (400.000 ECUs). ti ' 
- SIMES: Multimedia systems for sub-saharan environment (450.000 ECUs). 
- SQUAD: Software quality (275.000 ECUs). 
- PROSME: Quality management for SMEs (400.000 ECUs). 
- ESIMEAU: IT in water resource management (700.000 ECUs). 
- AMOVIP: Advanced modelling of visual information processing (400.000 ECUs). 
• Computer Integrated Manufacturing: 
- CARJBCAD: Internet based Computer Aided Design (350.000 ECUs). 
- MTOM3D: IT design tools for the textile industry (450.000 ECUs). 
- TEXCOM TOOLS: Tools for communications in the textile industry (450.000 ECUs). 
- E1AM-IPE: Ss stems for management of intelligent actuators in industry (100.000 ECUs). 
- PROQU5: Model based industrial quality control (250.000 ECUs). 
- TAUTEM: Integration in Manufacturing and technology transfer (350.000 ECUs). 
• Keep In Touch 
5 actions will be supported in domains related to micro-electronics, IT in manufacturing, software 
engineering and multimedia technologies (350.000 ECUs). 
In addition a new call for proposals has been issued for information technologies in the mediterranean 
SL\-
2. . The main projects implemented or under implementation concerning different areas of 
application (financed bv A LAM ED and ACP funds) 
• In the telecom infrastructure area 
- Improvement of national telecom network in Ivory Coast. Sierra Leone, Senegal, Ethiopia, Sudan, 
Kenya. Zimbabwe. Fiji, Benin. Congo. Kiribati. Mozambique, Niger 
- Improvement of regional satellite telecommunications in the Pacific 
- Improvement of regional satellite telecommunications in Western Africa as a participation to the 
ITL7PANAFTEL project 
- Improvement of a regional air navigation telecom in the Indian Ocean and in the Pacific. 
- Regional programme for improvement of the telecommunications in the Central american 
Countries 
- Studies on regional satelite communications in the Andean Pact 
- Programme of rehabilitation of Syrian Telecommunications 
• In the Trait sport area 
- Telecom Network for civil aviation control and safety linking all international airports of the-Gulf 
of Guinea countries via the Intelsat satetlite. •" 
-" Improvement of a regional air navigation telecom in the Indian Ocean and in the Pacific. 
• in the trade area 
- Automated System for Customs (ASVCUDA) in several countries in Africa. Indian Ocean and the 
Caribbean as part of an UNCTAD programme 
- Advanced Cargo Information Svstem (ACIS) on some of the main transport mode in east African 
countries 
- Regional Telematics Network Services (RTNS) for the Horn of Africa Countries 4 
- Information and Communication Systems In the framework of a trade exchange projects in the 
Caribbean region 
- Computerised system for external trade statistics in the Indian Ocean countries 
* In the environment, natural resources, forestry, fisheries areas 
- Early warning crop forecasting and environment surveillance system for the Horn of Africa using 
satellites data 
- Information system and support to decision making for a permanent and global management of 
coastal zones of the Indian Ocean countries 
- Hurricane early warning and tracking svstem in the south pacific region, in the Meteorological 
• Organisations (WMO) programmes 
- Participation to the elaboration of two data bases : Fishbase and Reefbase 
- Large scale dissemination of Fishbase to all ACP countries concerned including support for 
research environment in the context of ACP-EU Fisheries Research Initiative 
' - Lake Victoria Fisheries Research programme with managemant of related databases 
- Installation of 14 terminals to improve the telecommunications through the PEACESAT network . 
between the Forum Fisheries Agency (FFA) in the Pacific with its member states. -\ 
* In Educational und cultural ureas 
- integrated library automatization system for the public library of Curaçao 
The main projects for which no financini: decision has been taken vet (under appraisal or 
for possible consideration) are the following 
- Installation of ground facilities for a global navigation satellite system in Africa and in the Indian 
Ocean region to expand to these regions the European Geostationery Navigation Overlay Service 
(EGNOS) to be deployed in the EU. 
- Regional fisheries Information and Analysis Svstem (FIAS) for West African countries to link up 
otherwise incompatible and isolated data bases covering different disciplines 
- Participation to the FAO project of the Land Cover Map and Database of Africa (AFRICOVER) 
based on satellite remote sensing 
- Installation of Trade Points in West Africa. East and Southern Africa countries and in Mauritius 
as a participation to the UNCTAD Trade Efficiency Initiative 
- Implementation of monitoring, control and surveillance of fishing activities (MC5) with the 
S ADC Countries 
-&q~ 
INFORMATION SOCIETY AND 
DEVELOPMENT CONFERENCE 
13-15 May 1996 
Gallagher Estate 
hfidrand, South Africa 
CHAIR'S CONCLUSIONS 
INTRODUCTION 
The world is in the throes of a new and highly potent revolution. This revolution will forever change"the way 
we live, work, play, organise our societies and ultimately define ourselves. Unlike previous technological 
révolutions which were focused OQ energy and matter, this fundamental change involves our understanding 
of time, space, distance and knowledge. This revolution is leading to the creation of the Global Information 
Society (GIS). v 
BACKGROUND 
In February 1995, Ministers from the Group of Seven Highly Industrialised Nations (G-7) and Members of 
the European Commission (EC) met in Brussels at the G-7 Ministerial Conference on the Information 
Society. This Conference re-emphasised the need for all countries, including developing countries and 
countries in transition, to be integrated in the GIS. 
However, the challenges of integrating the less industrialised countries of the world into the GIS are 
tremendous. As South African Executive Deputy President Thabo Nfbeki argued in his keynote address to 
the G-7 Information Society Conference, "there are more telephone lines in Manhattan than in all of sub-
Saharan Africa,'* and thai ''half of humanity has never made a telephone call." Mbeki challenged the G-7 and 
the EC to convene a follow-up conference bringing together a cross-section of the dev eloping world with the 
G-7 and the EU to exchange views on such questions as strategy, finance and international coordination in 
confronting the global information and communication challenge. He offered South Africa as host for such 
an initiative. The Information Society and Development (IS AD) Conference is the result of that challenge. 
The IS.AD Conference, held in Midrand, South Africa under the auspices of South African Executive Deputy 
President Thabo Mbeki, included representatives from 40 countries and 18 international organisations. 
Delegations consisted of government ministers and senior officials, CEOs and other private sector 
par.icipants, and civil society representatives. This historic conference accomplished its three primary'' 
objectives of: 
Launching a dialogue between the developed and developing worlds and within the 
developing world on the emerging Global Information Society; 
Initiating the process to define a shared vision (or the Global Information Society between 
the relevant societal sectors in the developed and developing countries; 
Working towards "Common Principles*" and •"Collaborative Actions" to strengthen our 
shared vision and meet the challenges of the Global Information Society. 
~^V 
ISFOR.U irto s SoarrrA'.o DE t zLOPuzyr CO\FER£\CE: Cmrz s Co vc: i s:o\ s. 
USINCTHE POTENTIAL OF THE INFORMATION SOCIETY TO 
MEET THE NEEDS OF THE DEVELOPING WORLD 
77?^ Present Rer.'.iry 
While we speak of a "global" information society, the present reality- is daunting. The technology gap 
between the less developed and industrialised countries of the world is widening. This situation must be 
addressed by the world community if we are to build a truly Global Information Society. In respect to the 
present reality, we acknowledge the following: 
• Information and Communication Technologies and Services have the potential Co offer a 
significant contribution towards the promotion of sustainable growth in all countries; 
. •. There currently exists a huge gap between the highly-industrialised countries." and Lhe 
less-industrialised countries in terms of information infrastructure. 
• Tnrough dev eloping an information infrasuucrure and effectively utilising Information and 
communications technologies and services, dev eloping countries can narrow the current gap 
un economic and social dev elopment and prevent it from widening. 
• There are tremendous and div erse needs in the developing world which often differ from the 
needs of the more industrialised countries; and. 
• Dev eloping countries must assess their own requirements and strategies for entry into the 
Global Information Society based on their specific realities. 
Mobilising the Required Investments 
'There is clearly an unsatisfactory level of investment in Information infrastructure development in the less 
industrialised countries. Being able to mobilise the necessary investment, particularly from Lhe private sector, 
is of paramount Importance to the developing countries. Of equal importance, is being able to develop 
networks which enable the whole of their populations to gain access to the global information Infrastructure 
and participate In Lhe GIS at affordable prices. In respect to mobilising Lhe required investments for 
informatioj? infrastructure development, we acknowledge Lhe following: 
• There is currently an insufficient investment in developing information infrastructures in the 
less industrialised countries; ••'•. 
There is an extensive demand for information and communications technologies and 
services In the developing world; and. 
To create a truly Global Information Society, we must mobilise appropriate Investment. 
Employment. Labour Market end Work 
The new techr.o-eccnornic paradigm of the global economy is Increasingly driven by knowledge-Intensive 
sectors which utiise Infcxrnatioc and communications technologies. These economic sectors could form th.e 
basis of entirely new multi-media Industries, products and services which could contribute to attracting 
investment and creating employment within national economies Ln respect to enipïovmen:. labour market 
and work In the GIS, we acknowledge tine following: 
A new knowledge Intensive global economy is emerging: 
• The new global economy can stimulate new Industries and employment opportunities. 
We m'jst attempt to minimise the risk and enhance the opportunities (or Labour: and. 
Access to trammg and lifelong learning mus: be promoted. 
-<lfe-. 
IXFCtounosSoaerrrAXDDEIZL0P\r£.\TCo?.rzps.^cz: CH.UR'SCO\CWS:O\S 
Using the Poterne! of Information Technologies 
Meeting basic needs, developing human resources, growing the economy, creating a culture of effective 
delivery of pubic sers ices, promoting a participator, democracy and conveying different cultures and ideas 
are challenges jointly faced by all countries in the world. New information and communication technologies, 
increasingly affordable as their costs continue to fall, could help developing nations "leapfrog" entire stages 
of development In setting up their own information infrastructures and applications. In respect to using the 
potential of information technologies, we acknowledge the following: 
• Information technologies have tremendous potential to: meet basic needs, develop human 
resources, grow economies facilitate new competitive advantages, improve the efficiency 
of government management and the delivery of public services, promoting participatory 
democracy as well as cultural and linguistic diversity in each country: 
• , _ To achieve these benefits, the particular environment in each nation must be considered to 
promote the optimal mix of technologies in deploying the information infrastructure; and. 
• These new Information and communication technologies will help developing nations 
"leapfrog" entire stages of development. 
Key opportunities exist In Lhe following areas: * 
Enhanced capacity for the development of human resources, skills and competencies: 
Lmproved debt management within each country; 
Improved effectiveness, efficiency and productivity in the workplace; 
Greater decision-making capability through timely access to information; 
Efficient delivery of public services through improved mechanisms and greater customer 
responsiveness: 
Lncreased access to public information; 
More efficient interface between the public and private sectors. 
Economic growth and development through electronic trade, investment and commerce, 
particularly for Small, Medium and Micro Enterprises (SNfMEs); 
Decrease in the need for migration to urban areas, 
Health care improvement; 
Better management of natural resources and the environment, and. 
Early-vvarning systems for weather and other environmental phenomena. ::. 
Mobilising Investment Tnrough Appropriate Regulator: Conditions 
The establishment of an advanced Information and communications infrastructure requires a favourable 
investment cbmate. In many countries, achieving such an environment might necessitate changes in the 
regulatory framework and economic restructuring aimed at a more liberalised telecommunications sector 
which could provide more choice, higher quality and better access. In attracting diect investment, national 
regulatory policy objectives need to be transparent, and consistently applied. In respect to mobilising 
investment through appropriate regulatory conditions, we acknowledge the following: 
in order to mobilise and attract investment, developing countries must create a climate 
conducive to Investment; 
This necessitates an adaptable regulatory framework based upon competition and aiming 
at the provision of more choice, higher quality and better access; 
The process should take into account the particular realities In each country: and. 
Lr. esiment in mdisenuus content creation should be encouraged. 
•i%-
IsFOPJ-tKTJOS SOCtETiAsD DZ\ ZLOPMZST COSFZRZSCE; CH.IJR 'S COSCLISÏOSS 
People s Involvement: Social and Societal Aspects 
The information sociey has the potential to enhance the quality of life of all participants. However, the scale 
and pace of improvements in social welfare and economic development will depend heavily on the universal 
enabling environment. The social and societal benefits of the information infrastructure will be optimised 
by an approach which aims at Lhe highest possible levels of participation. The alternative would lead to the 
emergence of two "information-classes" of citizens. In the developing world, the risk of creating a two-tiered 
sociey, where only oce group of Lhe population has access to new networks, services, and equipment, is even 
greater than in the developed countries. In respect to social and societal aspects of Lhe GIS, we acknowledge 
the following: 
••• = The Information Society must enhance the quality of life for all participants and avoid 
developing a two-tiered sociey, 
Life-long Education is a major key to enable full and active participation by all citizens In 
the GIS; and. 
Indigenous content creation should address the cultural and linguistic requiement» of each 
sociey. 
CREATINC THE GLOBAL INFORMATION SOCIETY 
Shared Vtsion of Human Enrichment 
The potential rewards of working together towards a GIS are enticing and include: a better balance in 
economic and social progress between nations, growth of the global economy; the capacity to solve common 
societal problems, enhancing the progress of democratic values, and sharing as well as augmenting cultural 
creativity, traditions and identities. On this shared vision of human enrichment, we acknowledge the 
following: 
• -. A consensus is emerging about the importance of global information society-;'. 
No single model is universal: and, 
A globally cooperative approach is required. 
Launching c Dialo^M Between the Developed and Developing World 
Like all societies, Lhe GIS needs to be built on a set of common norms, on tolerance, on respect of diversity 
and on habits of collaboration and combined efforts. Easing its birox like dealing with all major "shifts". 
means overcoming uncertainties and a break in contiuDuiy. While it is bringing our world closer together, 
existing differences In social and economic development are becoming more apparent and Lhe difficulties they 
create are worsening. Ln respect to launching a dialogue between the developed and developing world, we 
acknowledge the following: 
Building tine GIS requires common guidelines, tolerance, respect for diversiy and 
collaborative actions, and, 
Distinct national visions should converge into a shared global vision. 
-i.% 
Isr)p.\unov SoamAxD DEI ZLOPUESTCOSFERSSCE: CUMR S CO\CLVSIOSS 
Common Principles and Collaborative Actions 
The developing and developed worlds should agree on the principles for cooperation in Lhe GIS. Close 
collaboration at Lhe highest level will ensure the efficient introduction and development of a truly "Global" 
information sociey and prevent the marginalisation of some countries from this inevitable revolution. 
Like all societies, the Global Information Society needs to be built on a set of principles, on respect of 
diversity and on collaboration. 
Following the principles endorsed by the Brussels conference, which are 
• -promoting dynamic competition 
• . encouraging private investment 
• defining an adaptable regulatory framework 
» providing open access to networks 
while 
• ensuring universal provision of and access*to services 
• promoting equality of opportuniy to the citizen 
• promoting diversity of content, including cultural and Linguistic diversity 
• recognising the necessity of worldwide co-operation with particular attention to less developed 
countries 
and taking Into account the key policy issues identified at the ISAD conference, which are 
\ universal service 
clear regulatory framework 
sustainable socio-economic development 
employment creation 
' global co-operation and competitiveness 
diversity of applications and content 
diversity of language and culture ::. 
co-operation in technology-
private investment and competition 
protection of intellectual property rights 
privacy and data security 
narrowing the infrastructure gap 
co-operation in research and technological development 
Lhe ISAD participants are therefore resolved to continuing Lhe dialogue and taking appropriate action on these 
principles and policy issues. 
Furhemore we are committed to: 
• Fostering partnerships between the public and private sectors: 
Continue or begin a process of national information sociey planning in each oî our countries whtcn 
is ultimately In concert with the development of a Global information Society, 
l\FOPMATÏO:<-SOClETt-ASD DE'.EL0PHZ\TCO^FZR£SŒ: CH.VP'S COXCU'SIOXS 
• Encourage further discussions towards identifying and implementing Glebe! Information Sociey 
Projects in conjunction with non-governmental organisations and international organisations; 
• Share information on best practices of development programmes and usage of information and 
communication technologies; 
• Call upon international organisations tö re-assess and refocus their development tools to give active 
follow-up to the principles and policies identified at this conference; and 
• Fully utilise various policies and private and public financial instruments available for the 
development of the Global Information Sociey - -._ 
Participants welcomed the contribution of representatives of civil sociey .and business leaders, in the 
proceedings of the Conference. They re-emphasised the need of public and private sector co-operation and 
partnership in achieving common goals. 
These ISAD conclusions are informed by a commitinent to ensure Lhat the development of the Global 
Information Societv benefits all humaniy. * 
—"bo ~ 
CONFERENCE OF ROME 
ON THE EURO-MEDITERRANEAN COOPERATION IN THE FIELD OF THE 
INFORMATION SOCIETY 
CONCLUSION OF THE PRESIDENCY 
Introduction 
The Euro-Mediterranean Conference of the 27-28 November in Barcelona has set itself 
the objective of creating a true partnership Euro-Mediterranean. With regards to the 
economic and financial sectors, the Conference stressed the importance of the role of 
science and technology in the social and economic development of the concerned 
countries, as well as the necessity to modernise the telecommunications infrastructCîrè.-.and 
to optimise the use of Information Technologies. 
In this: context, the Rome Conference underlined the importance of à harmonious 
transition towards the Information Society in the Mediterranean region and the utility to 
define national priorities and strategies in such a way as to create a favourable 
environment for such an evolution. It further implies a sustained effort in order to 
reinforce the co-operation between the European Union and its Mediterranean partners 
and especially in the three following sectors: 
- adaptation and development of telecommunications infrastructures and services 
- research and development 
- human resources „ 
that are closely linked and constitute the major elements of a Euro-Mediterranean 
partnership firmly turned towards the future. 
To this effect the Présidence requested the Commission to set up in the context of the 
recommandations adopted by the Barcelona Conference the concrete means necessary for 
the implementation of the projects related to the Information Society and of regional 
interest. 
I Promoting the interconnection and development of communications arid 
trans-Mcditcrrancan information networks for economic co-operation 
The Presidency noted that the participants welcomed the results of the workshop on the 
regulatory framework and the development of communications networks for economic 
co-operation that was held in Palermo on the 6/7th May 1996 whose conclusions arc 
annexed hereto 
In oidcr to facilitate the intci connection and mleiopeiability of the le; icshial and satellite 
telecommunications nctwoiks between the IT! and Medilci lancan commies, and 
contribute to the sett inu. up o! inliasiaictmes facilitating the economic and cultural 
exchanges, the ilesii ability vvas sicssed ol maniaiuuiu. a cons'..in; and open dtalouue 
between the Kmopcan Union and the iVletlitunanean Connu ies on the le^ulatoiy 
tianievvo! !•; In; ielcconinu;n:c.!ii;>;i-,, a> well as the need, loi lhe siandauhsaiion which are 
icqiMicvi ii; mue: !n av-vic lh.- ::.'••. >;v: alulilv n! i;.-; wc: r. > 
This dialogic will have to he suppniied by cnncreic cn-opeiation ini:ia:ivcs, whicli \Vil| 
include.-in particular- the promotion ol lhe development of human i essoin ces lhrouu,h 
appropriate training initiatives 
The need was also mentioned of having a harmonised regulatory framework that plan for 
the progressive introduction of fccc market principles in the EU and Mediterranean 
telecommunication sector in order to promote investments. In this respect, it would be 
advisable to encourage competition in order to improve the quality of services, reduce 
costs and widen the range of supplies 
The validity of the principle of separation of functions, in the resect of each country's 
unique characteristics, between the regulatory authorities and the telecommunications 
operators, was generally recognised. It was further recognised that the commitment of the 
regulatory authorities must above all focus on the general objectives of national 
telecommunications policy, and at the same time guarantee a universal service at an 
affordable price and conforms to the recognised rules. . 
The Presidency noted with interest the co-operation initiatives identified in Palermo, and 
asks to the Commission to study the possibility of carrying out the development projects 
put forward in that forum within the framework of existing budjetay ressources," and 
according to appropriate procedures. 
In particular, the Commission intends to organise potentional meetings between 
telecommunications regulatory Authorities of Euro-Mediterranean partners,"in order to 
promote a coordinated regulatory framework. 
In addition the Commission will promote the organization of Fora of euro-mediterranean 
operators in order to obtain a concrete cooperation among economic operators and to 
allow the integration of netwoks infrastructures Firstly it has been proposed to organise 
a workshop on applications of satellites in the Euro-mediterranean region before the end 
of 1995. 
Moreover the Commission will encourage the regional training projects destinated 'to 
euro-mediterranean regulatory Authorities and operators. Furthermore it has oeen 
suggested to install a network of institutions of economic telecommunication studies of 
euro-mediterranean partners within an Observatory for the communication development 
in the region. 
On its part the Commission has asked for the support of the euro-mediterranean partners 
for the realization of a study launched in connection with the World Bank and I.T.U. on. 
the sw-.r.ion of telecommunications m ilve Mediterranean and the modalities of 
c! J\ c!.w:::c;!: cooperation in lhe sector 
-^1~. 
II To put research ami technological development :il lhe .SCIA ire of ihc 
Information Society ;HKI social and economic development 
The Conference participants have favourably acknowledged the results obtained during 
the Sophia-Antipolis workshop of the 1-2 nd April 1996 which arc reported in the annex 
to the present document 
On those bases, the importance of maintaining a constant, open and sustained dialogue 
through concrete initiatives between the Euro-Mediterranean partners has been 
underlined. To this effect, the Follow Up Committee for the research issue of the 
Barcelona drogue, w»»ch met in Capri in Mai 1996, could constitute an appropriate 
framework. 
The Présidence has noted with satisfaction that the delegations expressed the wish of 
launching co-operation actions, as soon as possible, covering the whole of the concerned 
fields ranging from basic research to demonstration projects bearing in mind the specific 
needs in the fields of training, awareness building for the users and the reinforcement of 
Vne research capacity and technological support. 
To this end, the available means of the Fourth Framework Programme that are likely to 
interest the Mediterranean region, would see their impact reinforced by a fast and mass 
commitment without questioning the established balances. * 
It appeared desirable that clear and efficient mechanisms be established in order to support 
the activities at the hart of the Euro-Mediterranean partnership according to the Barcelona 
Declaration and in coordination with the tools of the Framework Programme. 
Furthermore, it has been agreed to encourage a bilateral resource mobilisation of the 
European Union's Member States in the neighbouring sectors. 
Finally, a ceratain number of proposals seemed to be particularly important: 
-.establishing links between Information Society application projects set up in the 
European Union, and similar projects in Mediterranean partners; 
- promote the constitution of a high capacity Euro-Mediterranean data.: 
transmission backbone using submarine cable infrastructures and existing or future' 
satellites. The World Wide Web (WWW), reinforced by a satellite infrastructure, 
would provide the perfect common tool for the development of "thematic 
communities" and for the realisation of "pilot projects" identified by the Follow Up 
Committee for the research issue of the Barcelona dialogue. Ali these activities 
coukl be th.e object of a Euro-Mcditcrrancan technological co-operation initiative. 
To this efieci a p;eparniory workshop will be organised by the end of the current 
• p.-onii.»:;::;: lhe cievelopnien; o! s^iei:;/ii<.- a;.-|iviiie> o! icseaicheis and those in 
ch.nue o! !eehn:)h)-ica! development in then countries of oiiitin especially through 
"i.eep in l< M .1;' a.ei'.mi^ 
: ;!:.•;!:.• >:e. i:.e p.'i (i ;ipa:;'s loo!-. ii->:e o!" (he ('o:;!e;en\v <»!'ih:- :;i hiMiials which 
• . i: •!.: :i. • .' .';•.-.<! \\\.\. 
Ill To put new technologies at the scivicc of (he development of human resources 
and" encourage, through training actions, (he establishment of the Information 
Society 
The participants of the Conference have favourably acknowledged the conclusions of the 
Brussels' workshop on education and training (which report is annexed to this document), 
which was held on 2/3rd of May 1996. Moreover, it was maintained that from now on, 
developing strategies will have to be increasingly based on advanced Communications and 
information networks and on educational and professional training systems which foster 
lifelong learning, mobility and reconversion. 
Education and training play a fundamental role in those changes brought about by 
innovation technologies which concern both individuals and the economic dynamic. 
Information Society tools contribute to the establishment of new and promising 
educational opportunities, thus providing everyone with complementary and more 
efficient.means to widen their own knowledge and introducing a potential factor of equal 
opportunities. Moreover, they would increase access to information and make it available 
for the greatest number of citizens. 
In this sense it has been reaffirmed the need for strengthening the links between the 
European Union and its Mediterranean partners as far as training, and more generally 
cultural and societal aspects are concerned, in order to integrate them in a long-term co­
operation context. It would be advisable to deepen the mutual rethinking of diffusion 
methods and training experiences at a Mediterranean level on the use of Information 
Society tools as well as on the educational techniques which are more appropriate in 
relations to new technologies. 
More specifically, the Italian Presidency noted the interest expressed.by the participants 
to: 
- promote co-operational pilote projects in order to give the students, since the primary 
level of education, the basic knowledge for understanding the new technologies and using 
them in their life in a critical and responsible way. 
- intensify' the exchange of experience on educational and training projects which involve 
the use of communication and information technologies, in the fields of primary, 
secondary and university education, initial and continued professional training, adults and 
teacher training. In this perspective, it would be desirable to foresee the creation of a 
Euro-Mediterranean network for the identification of potential partners and for the 
exchange o^ information. This network might be built on the already existing poles of 
competence 
- foste; ::!':k'.! an,! continued i.'ah-ai-g in (lie He!.! o!" le!ecom:nun:.;a;:.::> and access 10 
elecu on: : :::!o: uuiti.iu nei wu: ks. 
- engine i! .'.: eo-opeialion. ihiom.'n e v. si me; uali.nue:.. will have al! :':ie mw^saiy synergy 
U> iiupîeu.euî Mechtei i aneau .:•;':'>:> bawd "u te.u'hine. and v.k <,:::: i.vaning Thus 
i ep; even:::;•_: a valid point o!' n;le:e:.-:e loi lhe development ol join; .-étions 'I hoe aclions 
lu.h'.h! be :-\v.::!ed 1:1 lue iau<>-\îe; :--;iauean p:;: im-ish'.p. 
^Q-
- give special support to the pilot projects which, in the context of existing programmes, 
involve-putting the application of information technologies at the service of education and 
training (including on-line networks, optical fibres, television channels, also the satellite 
ones, distance learning infrastructures). One of the objectives will be to identify, without 
ignoring either consistency with the existing ones or cultural mediation requirements, 
cheap and feasible optimal models for education and distant training 
- favourably foster projects concerning the building of awareness and the training of 
teachers and training staff. Indeed, these actions would have the advantage of familiarising 
the users with new technologies and thus allow them to fully integrate the future evolution 
and play an active part in it. 
-^><T-
Annex 6 : Regulator)' framework of the General Agreement on Trade in Services* 
/ : : " (GATS) 
The Negotiations on basic telecommunications services, held in the GATS framework 
under the auspices of the World Trade Organisation (WTO) in Geneva, started in April 
1994, shortly after the end of the Uaiguay Round. Governments worked to set aside 
national differences on how basic telecommunications might be defined domestically. They 
negotiated on all public and private telecommunications services (local, domestic long­
distance and international) Services covered by this Agreement include voice telephone, 
data transmission, telex, telegraph, facsimile, private leased circuit services (i.e. the sale or 
lease of transmission capacity), provided on a facilities-basis or by resale, and through_any 
means of technology (e.g. cable, wireless and satellites). 
Negotiations concluded successfully on February 15, 1997. As a result, 69 governments 
undertook legally binding commitments on access to /and national treatment on 
their respective 'telecommunications services' markets. Commitments undertaken 
reflect various degrees of liberalisation and development of the sector in the different 
countries, in accordance with the GATS principle of progressive liberalisation. The 
commitments are inscribed in so-called, "offers" (Schedules of Specific Commitments on 
Basic Telecommunications). Out of the 55 offers (counting the European Community as 
one), 35 pertain to developing countries. Together the offers account for well over 90% 
of world revenues from telecommunications services. 
The most important result of the Agreement is that the telecommunications services' 
sector is now fully embedded in the WTO multilateral trading system, namely that: 
1. The GATS general obligations and disciplines will apply to it from the date of entry 
into force of the Agreement (1.1.I99S) 
• iMosl-favoured-tmtion (:MFN) treatment: Fach WTO Member shall accord to 
telecommunications services and service suppliers of any other Member treatment no 
less favourable than that it grants to telecom services and service suppliers of any other 
country (i.e. non-discrimination between countries), 
Members wishing to maintain measures inconsistent with the most-favoured-nation 
obligation had th.e one-off possibility, before the conclusion of the Agreement, to table 
a MFN-exemption. Veiy few countries have chosen to do so, and the scope of their 
exemptions remains limited.21 
• Transparency (publication / public availability of all relevant information), 
• Domestic regulation: In. each telecom services' sector for which a country has 
undoi [ahen market access commitments, it must ensure that all its measures which 
Tl'..- Q\\\\ \- :;:;,:::::! e\;:pi:o::i n ih: M F N p: i:i:ip'. ; aro h c:o\,y.\\\: ii',;:i'.r;ui v. ;: .•.; païens (such a3 
; EC. NAFTA, ci: ) pro\ L!.\! ih:> c:\:r sa^aa;;:::!;, :'!! s:;\::cs sectors, aa.l 2) ::.!..i:i'..igj:> conferred 
;i :!;.::: s:: co.:::':'!es ia c::icr n !";:ci!::a: : li.; c\;!:aae,e o'."scr\ i:c< laaacd lo contili'-.o--.s frontier zones. 
-1?><S-
affect trade in such service; are administered in a non-discriminatory, objective nnd 
transparent manner /^.vt,'., licensing requirements and technical standards ntyst #be 
based on objective and transparent criteria, and cannot act as a disguised market access 
barrier -- unless otherwise specified in the country's offer, 
• Disciplines for monopolies and exclusive service suppliers: Each, Member shall 
ensure that any monopoly or exclusive supplier in its territory does not act in a manner 
inconsistent with that Member's MFN obligation and market access commitments. In 
addition, where' the monopoly or exclusive supplier competes -- either directly or 
through an affiliated company --in the supply of a service which is outsiele the scope of 
its monopoly or exclusive rights and is pan of that Member's market access 
commitments, the monopoly or exclusive supplier is not allowed to abuse itsmonopoly 
or exclusive right position, -=-•• ::-
• Disciplines concerning business practices: Each Member shall, at the request of.any 
other Member, enter into consultations with a view to eliminate business practices-:of 
its service suppliers in case such practices restrain competition and thereby trade_ in 
services 
The above-described GATS general obligations and disciplines will apply to 
telecommunications services fi: all four modes of supply - within the limits of each 
country's commitments Of particular importance in this-respect are the cross-border 
supply and the, supply through establishment of a commercial presence (foreign 
investment) 
• .j • 
2. The GATS 'Annex on Telecommunications' (entered into force already at the end 
of the Uruguay Round) which provides for: 
• Transparency: Each Member shall- ensure that relevant information on conditions 
affecting, access to and use of public telecommunications transport networks and 
services is publicly available, including' tariffs, specifications of technical interfaces, 
information on bodies responsible for the preparation and adoption of standards, etc.; 
• Access to nnd use of public telecommunications transport networks and services: 
The Annex acknowledges the dual role of the telecommunications services' sector, as a 
distinct sector of economic activity and as the underlying transport means for other, 
economic activities. Each. Member shall ensure that access to and use of its national 
| public telecommunications transport networks and services is granted on reasonable 
and non-discriminatory.-terms and conditions to any service supplier of any other WTO 
Member. • 
3. Additional commitments on the basis of the Reference Paper on regulator}" 
principles: countries negotiated à sec of regulatory principles specific to the 
telecommunications' sector in o:'^r to complément th.e existing GATS obligations and 
disciplines These principles ?.':'.: at ensuring niorc cf/caivc market access and national 
treatment commitments -• while accommodating different regulator» environments and 
practices \\o:t:h\ide. They address and set rules o^ a number of key issues: definitions.of 
key concepts (such as 'essential facilities', "major supplier'), prevention of anti­
competitive practices in telecommunications; interconnection obligations, universal 
service, pablic availability of licensing criteria; independence of the regulator; and 
allocation and use of scarce :es:.::ces Out qf the 69 countries, 54 undertook additional 
commitments on regulatory principles on the basis of the full Reference Paper, and 10 at 
least on parts of it. « 
4. Finally and most importantly. Members' commitments on telecommunications services 
will be subjected to the WTO dispute settlement rules and procedures. This will 
guarantee a high level of legal security with respect to implementation of commitments. 
—:> o —» 
ISSN 1024-4492 
KOM(97) 351 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 16 11 
Luettelonumero : CB-CO-97-344-FI-C 
ISBN 92-78-22405-7 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
^'=SGS.