Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelma”

(2018/C 461/08)

Yleisesittelijä: Domenico GAMBACORTA (IT, EPP) Avellinon maakunnanvaltuuston puheenjohtaja Viiteasiakirja: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmasta, COM(2018) 22 final

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Keskeiset viestit

1. korostaa, että koulutus on Bolognan prosessista lähtien ollut keskeisessä roolissa luomassa eurooppalaista tilaa vuoropuhelulle ja yhteistyölle, jonka aiheena ovat eurooppalaisen nyky-yhteiskunnan perusarvoihin pohjautuvat perusperiaatteet: sananvapaus, suvaitsevaisuus, tutkimusvapaus, opiskelijoiden ja henkilökunnan vapaa liikkuvuus, opiskelijoiden vaikutusmahdollisuudet ja elinikäisen oppimisen suunnittelu yhdessä.

2. toteaa, että EU:n jäsenvaltiot ovat viimeaikaisissa julistuksissaan (Bratislava syyskuu 2016, Rooma maaliskuu 2017) ja huippukokouksissaan (Tallinna toukokuu 2017, Göteborg marraskuu 2017, Bryssel tammikuu 2018) vahvistaneet sitoutuvansa siihen, että nuorille tarjotaan ”parasta koulutusta”.

3. painottaa, että digitaalinen vallankumous jatkaa eurooppalaisten elin-, opiskelu-, työskentely- ja kanssakäymistapojen merkittävää muuttamista ja että digitaaliset taidot ja digitaalinen osaaminen ovat yhtä välttämättömiä kuin luku- ja laskutaito, jotta kansalaiset voivat selviytyä jatkuvasti muuttuvan, globalisoituneen ja verkottuneen maailman haasteista.

4. yhtyy näkemykseen, jonka mukaan digitaalisten taitojen ja digitaalisen osaamisen opettelu täytyy aloittaa hyvin nuorena ja sitä tulee jatkaa läpi elämän osana varhaiskasvatuksen ja aikuiskoulutuksen opetussuunnitelmia.

5. myöntää, että EU:n työvoiman digitaalisten taitojen kehittäminen on olennaisen tärkeää, jotta voidaan sopeutua työmarkkinoiden muuttumiseen ja välttää osaamisvaje ja kohtaanto-ongelmat.

6. pitää digitaalista koulutusta välttämättömänä asiana ja tilaisuutena ratkaista opetuksellisia haasteita eli tarjota mahdollisuuksia erityisopetusta tarvitsevien ja vammaisten, maahantulleiden sekä jäsenvaltioiden hoitojärjestelmissä olevien ihmisten yksilöllisempään ja osallistavampaan opetukseen.

7. toteaa, että digitaalisen osaamisen kehittäminen on erinomainen keino edistää uusien yrittäjyyslahjakkuuksien kehitystä, yksittäisten tai muita täydentävien tehtävien suorittamista itsenäisesti sekä työskentelyä monialaisessa tai maantieteellisesti monimuotoisessa ryhmässä.

8. painottaa, että digitaalinen muutos avaa mahdollisuuksia ylöspäin suuntautuvaan liikkuvuuteen tekemällä kansalaisista paremmin koulutettuja ja valveutuneempia, innostamalla kansalaistoimintaan, tuomalla tietämyksen kaikkien ulottuville ja parantamalla tiedon saantia, kulutusta ja tuottamista, jotta voidaan turvata terve digitaalinen identiteetti ja aktiivinen ja vastuullinen digitaalinen kansalaisuus.

9. korostaa, että huonosti valmistautuneet käyttäjät ovat erityisen alttiita vaaroille, joita digitaalisissa resursseissa piilee käytettäessä niitä ilman tarvittavaa osaamista: näitä ovat verkkokiusaaminen, tietojen kalastelu, seksuaalisten viestien ja kuvien lähettely, seksuaalinen kiristäminen, nettipeliriippuvuus (Internet Gaming Disorder), digitaaliseen työhön liittyvät stressioireet ja pelko jäämisestä jostain paitsi (FOMO, Fear of Missing Out).

10. vaatii, että enemmän huomiota kiinnitetään sekä aikuisten että lasten ja nuorten kriittisen ajattelun ja medialukutaidon vahvistamiseen, jotta he pystyvät torjumaan ja sivuuttamaan valtavan valeuutisten virran ja välttämään riskin käyttää verkosta löytyvää tai digitaalisesti saatavilla olevaa tietoa kritiikittömästi.

11. katsoo, että tekoälyyn ja data-analyysiin perustuvien algoritmien ja koneoppimisjärjestelmien laajamittainen käyttöönotto uhkaa pedagogista vapautta sekä neutraaliutta, tietoturvaa ja yksityisyyttä.

12. mainitsee muutamia tuloksia tutkimuksesta ”The Survey of Schools: ICT in Education” ( 1 ) (2013), jossa havaittiin seuraavaa: — Kouluilla käytettävissä oleva infrastruktuuri vaihtelee huomattavasti maiden välillä. — Vain noin puolella oppilaista EU:ssa on opettaja, joka suhtautuu myönteisesti kykyynsä sisällyttää digitaaliteknologiaa opetustoimintaan pedagogisesti hyödyllisellä tavalla. — Vain noin 25–30 prosenttia oppilaista opiskelee sellaisen opettajan johdolla, jolle tieto- ja viestintätekniikkakoulutus on pakollista.

13. korostaakin, että opettajilla ja kasvattajilla on keskeinen rooli oppijoiden ohjaamisessa kohti innovatiivisia tapoja kartuttaa osaamista luomalla toimivia yhteyksiä virallisen oppimisen, epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen välille ja hyväksymällä, ettei ole olemassa kaikille sopivaa tapaa lisätä digitaalisten innovaatioiden käyttöä opetuksessa.

14. tähdentää, että opettajat, koulujen johtajat ja muut opetusalan ammattilaiset tarvitsevat tukea ja soveltuvaa koulutusta, jotta he löytäisivät käytännön keinoja yhdistää perinteiset opetusmenetelmät digitaalisen teknologian tarjoamiin mahdollisuuksiin.

15. ehdottaa tämän tavoitteen saavuttamiseksi yksityisten ja julkisten sidosryhmien välistä yhteistyötä. Siihen olisi otettava mukaan opetusteknologian toimittajia mahdollisten ammattialajärjestöjensä kautta, jotta opettajille voitaisiin antaa koulutusta sekä ilmaista digitaalista oppimateriaalia ja samalla ratkaista rajatylittäviä tekijänoikeuskysymyksiä.

16. korostaa vaaraa, että suuret digitaaliyritykset ja erityisesti GAFAM (Google, Amazon, Facebook, Apple ja Microsoft) määräävät opetuksen standardeista tarjoamalla käyttöön omia laitteitaan, ohjelmistojaan ja oppimateriaalejaan. Olisikin otettava käyttöön tiukat valvontatoimet, jotka kattavat tietosuojan ja tekijänoikeudet.

17. korostaa tarvetta kaventaa digitaalista kuilua ottaen huomioon ilmiöön vaikuttavat erilaiset tekijät eli esimerkiksi asuminen maantieteellisesti ja väestörakenteeltaan erilaisissa ympäristöissä, viestinnässä käytetyt kielet, koulutustasoihin liittyvät erot, sukupuoleen ja ikään liittyvät erot, mahdollinen vammaisuus ja kuuluminen muita heikommassa asemassa oleviin sosioekonomisiin ryhmiin.

18. painottaa, että EU:n rahoitustukea tulee hyödyntää paremmin koulujen ja oppilaitosten varustamiseen infrastruktuurilla, jota tarvitaan nopeaan ja korkealaatuiseen laajakaistayhteyteen, erityisesti maantieteellisesti, väestörakenteeltaan tai sosiaalisesti haastavilla alueilla. Tämä pätee oppivelvollisuuteen kuuluvaa opetusta tarjoavien laitosten lisäksi myös muita koulutusvaiheita kattaviin laitoksiin, kuten varhaiskasvatuslaitoksiin, aikuiskoulutuslaitoksiin ja musiikkikouluihin, jotta voidaan turvata mahdollisuus elinikäiseen oppimiseen.

19. ehdottaa uusien arviointivälineiden ja -tekniikoiden, kuten arviointimatriisien, testaamista ja ottamista käyttöön perinteisempien välineiden rinnalle johdonmukaisesti digitaalisten innovatiivisten menetelmien ja käytäntöjen kanssa, jotta voidaan hyödyntää nopean palautteen tarjoamat mahdollisuudet räätälöidä ja tehostaa oppimisprosessia.

20. huomauttaa, että elinikäisen oppimisen foorumia ohjaavien periaatteiden mukaisesti oppija on sijoitettava keskiöön, jotta oppimiskokemuksia ja -tuloksia voidaan parantaa, ja tavoitteista tulee keskustella oppijan näkemysten ja arvojen pohjalta, jottei oppijoista tulisi vain passiivisia teknologian kuluttajia.

21. suhtautuu myönteisesti digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmaan lyhyen ja keskipitkän aikavälin keinona edistää digitaalisten ja innovatiivisten opetusmenetelmien tarkoituksenmukaisen käytön aloittamista ja laajentamista kouluissa, ammatillisissa oppilaitoksissa ja korkeakouluissa osana eurooppalaisen koulutusalueen perustamishanketta ja Euroopan uutta osaamisohjelmaa ( 2 ) . Samalla se täydentää suosituksia yhteisistä arvoista ja avaintaidoista.

22. toteaa, että toimintasuunnitelman painopisteissä on otettu huomioon digitaalisen vallankumouksen monimutkaiset ja monilukuiset haasteet.

23. katsoo, että toimintasuunnitelmaan tulisi osoittaa riittävästi tukea uudesta monivuotisesta rahoituskehyksestä sekä kansallisista talousarvioista, eikä määrärahoja pitäisi osoittaa vain verkottumiseen ja infrastruktuuriin vaan myös digitaalisten taitojen ja digitaalisen osaamisen kehittämiseen kaikilla koulutustasoilla.

24. korostaa, että digitaaliteknologian sisällyttämiseksi opetusjärjestelmiin sekä digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman tavoitteisiin pääsemiseksi tarvitaan hedelmällisempää yhteistyötä kaikkien mukana olevien ja potentiaalisten sidosryhmien välillä, jotta saadaan aikaan lähentymistä ja synergiavaikutuksia ja päästään hyödyntämään monialaista asiantuntemusta ja eri järjestelmien yhteentoimivuutta.

25. pitää tärkeänä, että pyritään kaikin keinoin koordinoimaan ja sovittamaan yhteen erilaisia hankkeita ja toimintoja ja parantamaan myös tiedotuspolitiikkaa, jotta vältetään tilanne, jossa tarjolla olevia mahdollisuuksia hyödyntävät pääasiassa ne oppilaitokset ja poliittiset instituutiot, jotka osaavat paremmin luovia rahoitustuen hakuilmoitusten ”viidakossa”.

26. muistuttaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on ratkaisevan tärkeä asema koulutuspolitiikan täytäntöönpanossa ja että näin ollen prosessiin, jossa opetusjärjestelmät mukautetaan digitaalisen ajan vaatimuksiin, tulisi ottaa mukaan kaikki hallintotasot (EU-, valtio-, alue- ja paikallistaso).

Tehostetaan digitaaliteknologian käyttöä opetuksessa ja oppimisessa: digitaalisessa muutoksessa tarvittavat digitaaliset taidot ja osaaminen

27. korostaa, että vaikka pääsy digitaalisen infrastruktuurin piiriin on vain yksi digitaalisen kuilun osatekijöistä, rahoituksen puute ja riittämätön tai toimimaton laitteisto ja kaistanleveys ovat nekin este tieto- ja viestintätekniikan (tvt) käytölle opetuksessa ja oppimisessa.

28. kehottaa antamaan tukea kansallisten strategioiden ja toimintakehysten laatimiselle, vuoropuhelun lisäämiselle sidosryhmien välillä ja opettajien uuden metodologisen asiantuntemuksen hankkimiselle.

29. toivoo, että toteutetaan opettajille ja opetusalan ammattilaisille suunnattu laaja koulutushankekampanja, jolla vahvistetaan heidän digitaalista osaamistaan. Sen tulisi olla suunnattu erityisesti niille, joiden digitaaliteknologiataidot ja -kokemukset ovat vähäisiä.

30. on tyytyväinen siihen, että EU tukee sekä yleissivistävien että ammatillisten oppilaitosten valmiuksia hyödyntää digitaalitekniikkaa vahvistamalla niiden digitaalista osaamista ja tuomalla SELFIE-itsearviointivälineen miljoonan ihmisen – opettajan, kouluttajan ja opiskelijan – saataville vuoden 2019 loppuun mennessä synergiassa yksittäisissä jäsenvaltioissa mahdollisesti hyväksyttyjen arviointimenetelmien kanssa.

31. korostaa, että tvt edistää innovointia prosesseissa ja organisoinnissa, ja pitää eurooppalaisten tietoteknisen osaamisen puitteiden kaltaisia välineitä hyödyllisenä vertailtaessa tvt-osaamista ja -taitoja eri puolilla Eurooppaa.

32. myöntää, että epäsuotuisiin alueisiin keskittyvä palvelusetelijärjestelmä ja maaseutualueille soveltuvien välineiden käyttöönotto tarjoavat lisäarvoa.

33. kannattaa puitteita tutkintotietojen digitaaliseen varmentamiseen ja digitaalisesti hankittujen taitojen todentamiseen luotettavasti ja monikielisesti ja pitää olennaisen tärkeänä, että puitteet sovitetaan vastaamaan täysin eurooppalaista tutkintojen viitekehystä elinikäisen oppimisen edistämiseksi (EQF) ja eurooppalaista taito-, osaamis-, tutkinto- ja ammattiluokittelua.

34. kannustaa yrityksiä ja oppilaitoksia tekemään yhteistyötä ja perustamaan muunlaisia yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuusjärjestelyjä digitaalisen osaamisen koulutusohjelmien kehittämiseksi. Näin voidaan myös varmistaa, että digitaalisiin ammatteihin pääsevät kaikki sosioekonomisesta taustasta tai fyysisestä vammasta riippumatta.

Kehitetään digitaalisessa muutoksessa tarvittavia digitaalisia taitoja ja osaamista

35. korostaa, että kouluyhteisöjen tulee tukea kaikkia oppijoita ja vastata heidän erityistarpeisiinsa, jotta voidaan taata kaikkien osallisuus.

36. pitää ratkaisevan tärkeänä kaventaa oppimiskuilua erilaisista sosioekonomisista taustoista tulevien opiskelijoiden välillä ja tarttua yksilöllisen opetuksen ja uusien oppimisvälineiden tarjoamiin mahdollisuuksiin sekä hyödyntää kaikilta osin avoimia opetusresursseja ja avointa tiedettä.

37. toivoo, että perustetaan Euroopan laajuinen digitaalisen korkeakoulutuksen foorumi, joka tarjoaa korkeakouluille mahdollisuuksia opiskeluun, monimuotoiseen liikkuvuuteen, virtuaalikampusvierailuihin ja parhaiden käytäntöjen vaihtoon.

38. pitää tervetulleena uutta opettajille tarkoitettua eurooppalaista digitaalisten taitojen puitekehystä, joka opastaa digitaaliosaamisen mallien kehittämisessä.

39. pitää tärkeänä, että edistetään ja helpotetaan opettajien digitaalisen osaamisen kehittämistä kokonaisvaltaisesti ja opettajien ammattiosaamista koskevassa kehyksessä, joka kattaa opettajien pohjakoulutuksen, pätevöitymisen ja jatkokoulutuksen.

40. tunnustaa liikkuvuuden tärkeyden ja kehottaa siksi lisäämään seuraavassa Erasmus+-ohjelmassa ja muissa asiaankuuluvissa EU:n rahoitusohjelmissa tukea yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen mukauttamiseen digitaaliaikaan.

41. korostaa opetusalan yhteistyön ja toiminnan yhteensovittamisen tärkeyttä. Komitea kehottaa perustamaan yhteisen eurooppalaisen foorumin, joka on avoin monenlaisille sidosryhmille ja jossa kehitetään vertailuarvoja ja indikaattoreita, joilla voidaan seurata erilaisten opetuksen tarjoajien edistymistä tvt:n käytössä kouluissa ja muissa oppimisympäristöissä. Tämä työ edellyttää tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden kesken, jotta voidaan ottaa kokemuksista oppia, kartoittaa jo olemassa olevia seurantamenetelmiä jne.

42. korostaa digitaalisen osaamisen merkitystä kaikille kansalaisille elinikäisen oppimisen avaintaitoja koskevan tarkistetun eurooppalaisen viitekehyksen mukaisesti. Tämä kattaa kansalaisille tarkoitettuun digitaalisten taitojen puitekehykseen sisältyvät digitaaliosaamisen viisi osa-aluetta (informaatiolukutaito, viestintä ja yhteistyö, digitaalisen sisällön luominen, turvallisuus ja hyvinvointi sekä ongelmanratkaisu). Lisäksi komitea kannustaa kehittämään opetusta ja oppimista, jossa digitaalinen osaaminen on sisällytetty osaksi muita opittavia taitoja.

43. kannattaa ehdotuksia i) opettajille, oppilaiden perheille ja oppijoille kohdennetusta EU:n laajuisesta tiedotuskampanjasta verkkoturvallisuuden, kyberhygienian ja medialukutaidon edistämiseksi, ii) kyberturvallisuusopetusta koskevasta aloitteesta, joka pohjautuu kansalaisille tarkoitettuun eurooppalaiseen digitaalisten taitojen puitekehykseen ja jolla parannetaan ihmisten vaikutusmahdollisuuksia, ja iii) toimista, joilla edistetään ja levitetään hyviä käytäntöjä, jotta teknologiaa voidaan käyttää hallitusti ja vastuullisesti.

44. kannustaa alueita ja kuntia yrittäjyyteen ja siirtymiseen kohti avointa innovointia soveltaen ihmiskeskeistä kumppanuusajattelua julkisen ja yksityisen sektorin toimijoiden, yliopistojen ja kansalaisten välillä.

45. odottaa ajankohtaisia tilannekatsauksia siitä, miten toiminnassa olisi otettava opiksi tähänastisesta täytäntöönpanosta, ja saavansa kutsun osallistua viriävään keskusteluun tulevasta eurooppalaisesta koulutusyhteistyöstä.

Parannetaan koulutusta tehostamalla tutkimustietojen analysointia ja ennakointia

46. toivoo, että otetaan käyttöön yhteinen metodologinen kehys sellaisten indikaattoreiden määrittelemiseksi, joilla pystytään kartoittamaan digitaalista kuilua, ja kehottaa pyrkimään luotettavan ja helposti saatavilla olevan tiedon luomiseen ja keräämiseen arviointia ja seurantaa varten.

47. pyytää kiinnittämään huomiota ongelmiin, joita syntyy, kun yksityiset operaattorit tallentavat henkilö- ja oppilastietoja usein toiselle puolelle maailmaa. Erityistä huomiota tulee kiinnittää siihen, ovatko nämä operaattorit valmiita tekemään käyttäjäsopimuksia runsaslukuisten paikallis-, alue- ja valtiotason viranomaisten kanssa.

48. on huolissaan myös ns. tiedonrikastuksesta eli siitä, miten tulisi suhtautua yritysten pyrkimyksiin myydä oppilaiden ja koulujen henkilökunnan tietoja muille tahoille. Komitea huomauttaa, että varsinkin paikallis- ja alueviranomaisille olisi myös tärkeää täsmentää, kuinka pitkään hallinnolliset tiedot ja vastaavat asiakirjat voidaan pitää yleisön saatavilla.

49. odottaa kaavailtujen pilottihankkeiden käynnistämistä saatavilla olevien tietojen hyödyntämiseksi paremmin sekä koulutuspolitiikan täytäntöönpanon ja seurannan helpottamiseksi. Komitea suhtautuu myönteisesti myös kaavailtuun jäsenvaltioille tarkoitettuun työkalupakettiin ja ohjeistoon.

50. pitää tärkeänä, että käynnistetään tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa – niin että mukana on myös edustajia paikallis- ja aluetasolta – strateginen ennakointi koulutusjärjestelmien tulevaisuuden keskeisistä trendeistä, joita digitaalinen muutos saa aikaan. Tässä työssä hyödynnetään nykyisiä ja tulevia EU:n laajuisia koulutusalan yhteistyökanavia.

51. kannustaa käyttäjälähtöiseen innovointiin, joka on keskeisessä asemassa, kun halutaan vastata koulutusalan haasteisiin ja ottaa innovatiivisia ratkaisuja käyttöön varhaisessa vaiheessa. Käyttäjän näkökulmaa ei aina oteta tarpeeksi hyvin huomioon, ja tämä voi rajoittaa haasteen ratkaisumahdollisuuksia. Komitea suhtautuukin myönteisesti pyrkimykseen selvittää, miten kansalaisten sitoutumista, osallistumista ja käyttäjälähtöistä innovointia voidaan edistää.

52. korostaa, että toimintasuunnitelmalla olisi tuettava myös eurooppalaista ohjausjaksoa, joka on uudistuksen keskeinen vauhdittaja koulutukseen liittyvien maakohtaisten suositusten ansiosta.

53. tukee pyrkimyksiä parantaa koulutusjärjestelmien hallintoa ja muistuttaa, että toimivalla monitasoisella hallinnolla voidaan parantaa yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen tulostasoa, lisätä osallistumista, edistää innovatiivisten mekanismien perustamista, tukea osallistavaa opetusjärjestelmää, jossa pyritään näkemään yksilö kokonaisuudessaan, ja kehittää elinikäisen oppimisen järjestelmiä.

54. on tyytyväinen Euroopan komission ilmoitukseen järjestää vuoropuhelu ehdotettujen toimien ja toimenpiteiden toteuttamisesta ja ilmaisee halukkuutensa aloittaa ja jatkaa yhteistyötä komission kanssa jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean ja Euroopan investointipankkiryhmän rinnalla, jotta ehdotetut asiat edistyisivät ja olisivat nykyisten ja tulevien EU:n rahoitusohjelmien painopisteiden mukaisia.

Bryssel 10. lokakuuta 2018. Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) Survey of Schools: ICT in Education. Benchmarking access, use and attitudes to technology in Europe’s schools. Final study report, Euroopan komissio, 2013.

(2) COM(2016) 381.