FI Euroopan unionin virallinen lehti C 157/14

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

2009/C 157/08

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”FARINE DE BLE NOIR DE BRETAGNE” TAI ”FARINE DE BLE NOIR DE BRETAGNE – GWINIZH DU BREIZH”

EY-N:o: FR-PGI-005-0555-26.09.2006

SMM ( X ) SAN ( )

1. Nimi:

”Farine de blé noir de Bretagne” tai ”Farine de blé noir de Bretagne – Gwinizh du Breizh”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa:

Ranska

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus:

3.1 Tuotelaji:

Luokan 1.6 tuotteet: Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

3.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta:

Tuote on Bretagnessa perinteisesti viljellyn tattarin (Fagopyrum esculentum) siemeniä jauhamalla saatava jauho.

Käytettävä lajike on Harpe ja/tai Tetra Harpe noire de type argenté.

Värin on oltava vähintään 75, kun jauhon väri arvioidaan asteikolla 0–100 (mitä pienempi L(1)-arvo, sitä tummempi jauho). Bretagnen tattarijauho on selvästi tummempaa.

Jauhon happamuusarvon on oltava enemmän kuin 6 pH.

Varastoidun lopputuotteen kosteuspitoisuus saa olla enintään 14,5 %.

Bretagnen tattarijauholle on tyypillistä voimakkaampi tuoksu ja maku.

3.3 Raaka-aineet:

—

3.4 Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet):

—

3.5 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella:

Tattari on viljeltävä, kuivattava, lajiteltava, varastoitava ja jalostettava jauhoksi SMM:n maantieteellisellä alueella.

3.6 Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt:

Bretagnen tattarijauhoa voidaan pitää kaupan irtotavarana tai 0,5–25 kg:n suuruisiin pusseihin pakattuna.

3.7 Merkintöjä koskevat erityiset säännöt:

Tuote myydään nimikkeellä ”Farine de blé noir de Bretagne” tai ”Farine de blé noir de Bretagne – Gwinizh du Breizh”.

Pakkauksissa on maininta ”Indication Géographique Protégée” ja/tai yhteisön SMM-tunnus.

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus:

Bretagnen tattarijauhoa varten määritelty maantieteellinen alue vastaa historiallisen Bretagnen aluetta, johon kuuluvat seuraavat departementit: Côtes d’Armor (372 kuntaa), Finistère (283 kuntaa), Ille et Vilaine (352 kuntaa), Morbihan (261 kuntaa) ja Loire Atlantique (221 kuntaa), samoin kuin Pouancén ja Candén kantonit (Maine et Loire) sekä Saint-Aignan sur Roen kantoni (Mayenne).

5. Yhteys maantieteelliseen alueeseen:

5.1 Maantieteellisen alueen erityisyys:

Bretagnen ilmasto on suotuisa tattarin viljelyyn, sillä siinä tarvitaan paljon vettä. Meri-ilmastolle tyypilliset lämpötilat sopivat kasvukauteen täydellisesti: lämpötilan vähäiset vaihtelut ja vähäinen hallan vaara toukokuussa.

Veden vähyyden kesän alussa korvaa se, että sadetta tulee säännöllisesti koko vuoden. Näin tattarikasvin kasvu pääsee hyvin alkuun kylvöhetkellä.

Kyseessä on yksivuotinen kasvi, jonka kasvukausi on hyvin lyhyt (kylvö touko-kesäkuussa ja sadonkorjuu syys-lokakuussa) ja joka soveltuu lauhkeisiin ilmastoihin.

Alueen maaperä ja sadanta ovat tattarin viljelylle suotuisia. Tattari viihtyy erityisen hyvin tälle rajatulle alueelle tyypillisessä hieman maaperässä. Pohjamaa, joka on peräisin happamista kivistä (graniitti, liuskekivi, hiekkakivi), ei ole kovin syvä eikä siinä ole paljoa vettä. Sadannan on oltava suuri kasvin koko kasvukauden ajan, jotta oraat syntyvät nopeasti ja viljan pölyttyminen onnistuu hyvin (heinä- ja elokuussa).

Tattarin viljelyyn käytettävän maan pH-arvo saa olla enintään 6,5.

5.2 Tuotteen erityisyys:

Värillinen jauho: kaikissa Bretagnen tattarijauhosta tehdyissä tuotteissa on muista ranskalaisista tai maahantuoduista jyvistä valmistettuihin jauhoihin verrattuna selvästi tummempi väri. Tämä johtuu siitä, että Bretagnen tattarin jyvät ovat ohuempia (0,10–0,15 mm) kuin toiset jyvät (0,15–0,23 mm).

Bretagnen tattarin tuotoskin on pienempi, koska jyvät ovat pienempiä kuin muilla tuotantoalueilla.

Kaikista näistä syistä johtuu, että Bretagnen tattarijauhosta valmistetuissa tuotteissa on tummempi väri ja ne tuoksuvat tyypillisesti tattarille.

Kyseessä on alueen väestön perusruoka, sillä Bretagnen tattarijauhoa käytettiin lettuihin (krepit) ja ohukaisiin (galetit).

5.3 Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM):

Bretagnelainen taitotieto tattarin viljelyssä

Tattarin tuotanto ja viljelykäytännöt on tunnettu alueella kauan. Tattaria on viljelty tällä maantieteellisellä alueella 1300-luvulta lähtien. Viljely alkoi ensin juuri kuivatuilla suoalueilla tai raivatuilla maa-aloilla.

Bretagnen tattarijauhon erityislaatuisuus perustuu valekylvötekniikkaan ja siihen, ettei viljelyssä käytetä lannoitteita.

Tattari ei vaadi suurta maanmuokkausta. Bretagnelaiset viljelijät tekevätkin valekylvön niin, että muokkaavat maan ikään kuin kylvöä varten. Tämän tekniikan etuna on se, että se edistää rikkaruohojen itämistä ja valmistaa kylvöalustaa, minkä vuoksi kasvinsuojeluaineita ei tarvita. Ero on merkittävä talvi- ja kevätviljoihin nähden, joille maanmuokkaus on tärkeää.

Tattarinviljely soveltuu hyvin vähäravinteisille maille, joita tällä maantieteellisellä alueella on paljon. Tattari ei kuluta paljon typpeä eikä sitä tarvitse juurikaan lannoittaa. Sen viljelyä pidettiin oleellisena vuoroviljelyssä ja taloudellisesti hyödyttävänä.

Viljanjauhannan perinne

Bretagnelaiset maanviljelijät viljelivät Bretagnen tattaria ensisijassa omaan käyttöönsä.

Tattarinsiementen jauhaminen jauhoksi aloitettiin 1400-luvulla. Bretagnessa on aina ollut paljon tattaria jauhavia myllyjä. Niitä on vieläkin kolmisenkymmentä.

Jauho valmistetaan perinteisellä menetelmällä. Puhdistuksen jälkeen siemenet jauhetaan sylinterimyllyllä tai tahkolla.

Tuotteen maine

Tuote on tunnettu erityisesti bretagnelaisena perinneruokana. Lettuihin ja ohukaisiin on jo useiden vuosisatojen ajan käytetty perinteisesti tattarijauhoa. Bretagnessa on todellista sukupolvelta toiselle siirtyvää tattarilettujen ja -ohukaisten taitotietoa. Niiden käyttö periytyy esi-isiltä (tattarilettuja kokoonnuttiin syömään kerran viikossa niin, että jokainen toi oman voinsa ja hillonsa ja omat munansa; ohukaiseen käärittyjä makkaroita (galette-saucisse) syötiin säännöllisesti). Kaikilla maalaisilla oli lettupannu eli ”bilig”, jolla taikinat paistettiin tulella. Tästä on kehittynyt merkittävä elinkeino, joka on levinnyt kaikkialle maailmaan.

Eritelmän julkaisutiedot:

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 5 artiklan 7 kohta)

http://www.inao.gouv.fr/repository/editeur/pdf/IGP2008/cdchFarinedeBleNoirdeBretagnesept2008.pdf