1.Euroopan globalisaatiorahaston EGR:n rahoitustukeen sovellettavat säännöt vahvistetaan Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1309/2013 (EGR-asetus).

–385 henkilöä päivästä, jona työsopimus päättyy tosiasiallisesti tai jona sen voimassaolo päättyy.

Tukeen oikeutetut edunsaajat

9.Tukeen oikeutettuja edunsaajia on yhteensä 1 603.

Työntekijävähennysten ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten välinen yhteys

10.Osoittaakseen yhteyden työntekijävähennysten ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten välillä Suomi katsoo, että viime vuosina työpaikkojen jakautuminen tieto- ja viestintätekniikan alalla EU:n ja muiden talouksien välillä on kehittynyt EU:n kannalta vahingollisesti. Volyymi on tällä toimialalla kasvanut maailmanlaajuisesti mutta vähentynyt Euroopassa, sillä yritykset ja palvelut ovat siirtyneet Kiinaan, Intiaan, Taiwaniin ja muihin Euroopan ulkopuolisiin kohteisiin. Pelkästään vuonna 2014 suomalaisten tieto- ja viestintätekniikan alan yritysten henkilöstö supistui 3 prosenttia eli 1 500 henkilöä.

Tieto- ja viestintätekniikan alan työpaikkojen jakautuminen Euroopan unionin ja muiden talouksien välillä (2009 & 2011)

Lähde: Euroopan komissio. ICT Industry Analysis Predict 2013 & 2014 Reports: An Analysis of ICT R&D in the EU and Beyond.

11.Nämä vaikutukset tuntuivat erityisesti Suomessa, sillä Suomen koko elektroniikkateollisuus kärsi vaikutuksista voimakkaasti. Kehitys huipentui siihen, kun Nokia ilmoitti vuonna 2011 mittavista työntekijävähennyksistä. Vuonna 2012 Nokia vähensi ensin 1 000 työntekijää Salossa (EGF/2012/006 FI/Nokia Salo) ja myöhemmin vielä 3 700 työntekijää vuoden 2012 lopulla sekä alkuvuodesta 2013 (EGF/2013/001 FI/Nokia). Tätä seurasi vielä 600 työntekijän vähentäminen piirisarjojen kehittämisen alalla vuonna 2014 (EGF/2015/001 FI/Broadcom).

12.Näissä olosuhteissa ohjelmistoihin, konsultointiin ja siihen liittyvään toimintaan keskittyvä toimiala on edelleen pyrkinyt kilpailemaan maailmanlaajuisesti, vaikka sen palvelujen suurin asiakas eli Nokia onkin kadonnut.

13.Suomen ohjelmistoteollisuus investoi nyt entistä enemmän teolliseen internetiin ja pilvipalveluihin. Se on keskittynyt parantamaan yritysten välisiä palveluita, mutta samalla sillä on ongelmia yrityksiltä kuluttajille suuntautuvissa palveluissa. Nämä ongelmat johtuvat markkinoiden maailmanlaajuisesta hintapaineesta. Markkinatoimijoiden on kilpailtava tilauksista alhaisemman kustannustason maista tulevien yritysten kanssa. Suomessa toimivat globaalit yritykset ovat myös siirtäneet osan toiminnastaan alhaisemman kustannustason maihin. Esimerkiksi CGI ilmoitti marraskuussa 2014, että sen oli vähennettävä suomalaista henkilöstöään 270 hengellä ja siirrettävä toimintansa EU:n ulkopuolelle.

14.Ohjelmistoala on maailmanlaajuista liiketoimintaa, ja ohjelmistotuotteet hankitaan maailmanlaajuisesti kustannustehokkaimmista lähteistä. Ohjelmistotuotteita voidaan kuitenkin edelleen muokata vastaamaan maa-, alue- tai kielikohtaisia vaatimuksia.

15.Globaalin ohjelmistoteollisuuden tärkeä ominaispiirre on se, että se tarvitsee jatkuvasti uutta, koulutettua työvoimaa, koska tuotteiden ja niihin liittyvien ohjelmistoratkaisujen elinkaari on erittäin lyhyt verrattuna alan henkilöstön elinkaareen. EU:n ja EU:n ulkopuolisten työntekijöiden välinen kilpailu on kovaa. EU:n ikääntyvien ja vähemmän koulutettujen työntekijöiden ei ole helppo kilpailla EU:n ulkopuolisista maista tulevien nuorten ja paremmin koulutettujen työntekijöiden kanssa.

16.Teknologiateollisuus työllisti vuonna 2008 yhteensä 326 000 työntekijää Suomessa, mutta vuonna 2014 näiden yhtiöiden työllistämien henkilöiden määrä oli 276 000. Tämä vastaa vuosittaista keskimäärin 3 prosentin (10 000 työntekijän) laskua.

17.Ohjelmistot, konsultointi ja siihen liittyvä toiminta -alan osalta on tähän mennessä jätetty kaksi EGR-hakemusta, joista yksi perustui globalisaatioon ja yksi maailmanlaajuiseen rahoitus- ja talouskriisiin.

Työntekijävähennyksiin ja toiminnan lopettamiseen johtaneet tapahtumat

18.Näihin työntekijävähennyksiin johtivat Nokian viime vuosien tapahtumat, joilla oli merkittävä vaikutus Suomen tieto- ja viestintätekniikka-alaan. Käyttöjärjestelmien kehittäminen ja suunnittelu Nokian matkapuhelimia varten työllisti tuhansia suomalaisia erityisesti Oulussa, mutta nyt nämä toiminnot on siirretty Euroopan ulkopuolisiin maihin.

19.Nokian ja Microsoftin päätökset (toimintojen siirtäminen ulkomaille, tuotannon lopettaminen ja kehitystyön lopettaminen Suomessa) ovat vaikuttaneet lukuisiin ohjelmistoalan yrityksiin, joiden toiminta liittyi Nokiaan tai Microsoftiin. Tämän seurauksena Nokian ongelmat ovat vaikuttaneet koko Suomen ohjelmistoteollisuuden tilanteeseen. Esimerkiksi tieto- ja viestintätekniikan palveluyritys Tieto perusteli syksyllä 2014 ilmoittamansa irtisanomiset sillä, että yhden sen tärkeimmän asiakkaan eli Nokian tilausten määrä oli laskenut. Muutkin yritykset, kuten Atos IT Solutions and Services, peliyhtiö Rovio Entertainment ja Samlink, tekivät samanlaisia päätöksiä samoista syistä.

20.Yhteensä 69 ohjelmistoteollisuuden yritystä joutui irtisanomaan työntekijöitään syksyllä 2014 ja keväällä 2015. Irtisanomisiin johtaneet syyt vaihtelevat, mutta suurin yhteinen nimittäjä on se, että yritykset ovat kohdanneet yhä kiihtyvää ja tiukentuvaa kansainvälistä kilpailua. Nokian ja Microsoftin sulkemispäätöksillä on ollut ratkaiseva merkitys, mutta suurin osa työntekijävähennyksistä on osa laajempaa ilmiötä koko ohjelmointialalla.

Työntekijöiden vähentämisten odotettu vaikutus paikalliseen, alueelliseen tai kansalliseen talouteen ja työllisyyteen