[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 24.5.2006 KOM(2006) 245 lopullinen 2004/0154 (COD) Muutettu ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS yleisistä säännöistä yhteisön rahoitustuelle Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen alalla ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2236/95 muuttamisesta Vuosien 2007–2013 rahoituskehyksestä 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdystä sopimuksesta johtuva mukautus ( komission esittämä EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti) PERUSTELUT EHDOTUKSEN TAUSTA | 110 | Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Tällä ehdotuksella tarkistetaan komission alkuperäistä ehdotusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yleisistä säännöistä yhteisön rahoitustuelle Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen alalla ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2236/95 muuttamisesta. Kyseinen ehdotus on toimitettu parlamentille ja neuvostolle yhteispäätösmenettelyä varten (viite: 2004/0154 (COD)). Euroopan parlamentti hyväksyi lainsäädäntöpäätöslauselman ensimmäisessä käsittelyssään 26. lokakuuta 2005. Tämän jälkeen yhteispäätösmenettelyssä ei ole tapahtunut edistymistä. Ehdotuksella on vaikutuksia talousarvioon, ja toimet sisältyvät vuosien 2007–2013 rahoituskehykseen, josta tehtiin toimielinten sopimus huhtikuussa 2006. Komission alkuperäisessä ehdotuksessa esitetty budjettivarojen määrä (joka perustui tarvearviointiin) oli sekä liikenteen että energian alalla huomattavasti suurempi kuin vuosien 2007–2013 rahoituskehyksessä. Näin ollen syynä ”Euroopan laajuisten verkkojen varainhoitoasetusta” koskevan alkuperäisen ehdotuksen tarkistukseen on se, että sitä on tarpeen mukauttaa huhtikuussa 2006 vahvistettuihin määrärahoihin. Rahoituskehyksessä vahvistetut budjettivarat ovat ainoastaan 40 prosenttia siitä, mitä alkuperäisessä ehdotuksessa esitettiin liikennealaa varten, ja 45 prosenttia siitä, mitä esitettiin energia-alaa varten. Tämän vuoksi on tarpeen mukauttaa tuen myöntämistä koskevia sääntöjä (erityisesti hankkeiden valinnan ja tukiosuuksien osalta). Tämän lisäksi muutetussa asetuksessa on otettu huomioon tarkistukset, joita Euroopan parlamentti esitti ensimmäisessä käsittelyssään. Ehdotukseen on tehty myös joitakin muutoksia sanamuodon parantamiseksi. | 120 | Yleinen tausta Yhteisö voi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen (155 artiklan) nojalla tukea yhteistä etua koskevia hankkeita, jotka on yksilöity Euroopan laajuisten verkkojen alalla. Tähän perustuen Euroopan laajuisille verkoille on vuodesta 1995 myönnetty yhteisön rahoitustukea asetuksen (EY) N:o 2236/95 mukaisesti (sellaisena kuin asetus on muutettuna 19 päivänä heinäkuuta 1999 annetulla asetuksella (EY) N:o 1655/1999, 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetulla asetuksella (EY) N:o 788/2004, 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetulla asetuksella (EY) N:o 807/2004 sekä asetuksella (EY) N:o 1159/2005). Liikennealalla (joka hyötyy suurimmasta osasta varoja) on vuoteen 2005 mennessä myönnetty noin 5,5 miljardia euroa infrastruktuurihankkeisiin ja älykkäisiin liikennejärjestelmiin (kuten Galileo). Järjestelmät ovat vaikuttaneet (tai tulevat vaikuttamaan kun ne otetaan käyttöön) siihen, että Euroopan yleisestä liikennejärjestelmästä tulee tehokkaampi ja se helpottaa sisämarkkinoiden toimintaa ja kansalaisten vapaata liikkumista. Näin varmistetaan liikkuvuuden kestävät edellytykset. Euroopan laajuisten verkkojen (TEN) määrärahoista myönnetään tukea hankkeille, joita valmistelevat, rahoittavat ja toteuttavat jäsenvaltioiden viranomaiset, kansainväliset organisaatiot (kuten Euroopan avaruusjärjestö) sekä muut julkiset ja yksityiset tahot ja yritykset. TEN-hankkeita toteuttavat yksityisyritykset toimivat suurimmassa osassa tapauksia jäsenvaltioiden vastuulla ja/tai julkisen rahoituksen turvin. Energia-alalla on yleistä, että TEN-rahoitusta saavia hankkeita valmistelevat, rahoittavat ja toteuttavat yksityisyritykset. Tämä pätee jossakin määrin myös liikennealalla. Yhteisön tukea voidaan käyttää selvitysvaiheessa (enintään 50 prosenttia kustannuksista), jonka avulla voidaan välttää riskejä hankkeen aikaisissa vaiheissa, tai sillä voidaan rahoittaa hankkeen toteuttamista. Yhä enemmän huomiota kiinnitetään sellaisiin yhteisön tuen muotoihin ja välineisiin, joilla pyritään lisäämään yksityistä rahoitusta. Huolimatta yhteisön rahoituksen alhaisesta osuudesta verrattuna hankkeiden kustannuksiin (Euroopan laajuisen liikenneverkon toteuttamiseen arvioidaan tarvittavan noin 600 miljardin investoinnit vuoteen 2020 mennessä), TEN-määrärahoista myönnettävällä tuella on monissa hankkeissa ollut ratkaisevan tärkeä merkitys sille, että hankkeet on ylipäätään voitu toteuttaa (esim. Galileo-hanke). Tuki on ollut monissa muissakin hankkeissa ratkaisevan tärkeää, jotta on voitu saavuttaa hankkeiden aikataululle asetetut tavoitteet, saattaa yhteen eri sijoittajat ja varmistaa korkeiden teknisten standardien noudattaminen. Talousarviomäärärahat – jotka ovat riittämättömät verrattuna kokonaistarpeisiin – ovat aina perustuneet tavoitteeseen, jonka mukaan on varmistettava koko verkon korkein mahdollinen eurooppalainen lisäarvo. Ainoastaan mikäli olisi vahvistettu alkuperäisessä ehdotuksessa esitetty määrärahojen kokonaismäärä (20,350 miljardia euroa liikenteen alaa ja 0,34 miljardia euroa energia- alaa varten), olisi voitu mahdollistaa se, että yhteisö voi tehokkaasti edistää investointeja, joita tarvitaan toteutustavoitteen saavuttamiseen erityisesti Euroopan laajuisten liikenneverkon osalta. Määrärahojen raju vähennys (8,013 miljardiin euroon liikenteen ja 0,155 miljardiin euroon energia-alan osalta) lisää jäsenvaltioiden vastuuta investoinneista, jotta voidaan varmistaa, että saavutetaan kuitenkin kaikilta osin toteutustavoitteet, jotka on esitetty Euroopan parlamentin ja neuvoston antamissa kyseisten verkkojen kehittämistä koskevissa suuntaviivoissa. Määrärahojen vähentäminen lisää tarvetta myös siihen, että yksityiset sijoittajat saadaan aktiivisemmin mukaan Euroopan laajuisten verkkojen rahoittamiseen. Tästä vastineena ne hyötyvät paremmista yhteyksistä talousalueille ja kuluttajakeskuksiin sekä syrjäisille alueille. Käyttäessään odotettua pienempiä määrärahoja komissio soveltaa tarkoituksenmukaisimpia arviointimenetelmiä ja varmistaa, että rajallisista yhteisön määrärajoista saadaan mahdollisimman suuri hyöty Euroopan laajuiselle verkolle yhteisössä. | 130 | Nykyiset säännökset ehdotuksen alalla Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä 18 päivänä syyskuuta 1995 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2236/95 (sellaisena kuin asetus on muutettuna 19 päivänä heinäkuuta 1999 annetulla asetuksella (EY) N:o 1655/1999, 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetulla asetuksella (EY) N:o 788/2004, 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetulla asetuksella (EY) N:o 807/2004 sekä asetuksella (EY) N:o 1159/2005). Olennaisinta ehdotetussa asetuksessa on, että sillä varmistetaan yhteisön rahoituksen jatkuminen yhteistä etua koskeville hankkeille Euroopan laajuisten verkkojen alalla vuosina 2007–2013. TEN-rahoituksen pääperiaatteet, jotka perustuvat asetukseen 2236/95, pysyvät ehdotetussa asetuksessa muuttumattomina. Tehdyt muutokset liittyvät kolmeen tekijään: 1) määrärahojen hyväksyminen, 2) rahoitussääntöjen tarkistaminen, johon on seuraavat syyt: a) Euroopan laajuisten verkkojen kehittämiseen ja rahoittamiseen liittyvien painopisteiden sekä asiaan liittyvien teknisten standardien kehittyminen viime vuosikymmenen aikana, b) käytettävissä olevat määrärahat ja c) yleisesti tunnustettu tarve vahvistaa TEN-rahoituksen vipuvaikutusta siten, että hankitaan myös muuta julkista ja yksityistä rahoitusta sekä 3) mukauttaminen oikeudellisten ja hallinnollisten puitteiden (erityisesti yhteisön talousarvion hallinnoimisen) kehittymiseen. Vaikka vuosiksi 2007–2013 käytettävissä olevat määrärahat jäävät merkittävästi alle arvioitujen tarpeiden, verrattuna aikaisempaan kauteen ne lisäävät huomattavasti TEN-rahoituksen mahdollisuuksia. Liikenteen osalta määrärahojen lisääntyminen 4,4:stä miljardista 8,1:teen miljardiin euroon tarkoittaa määrärahojen kaksinkertaistumista, kun otetaan huomioon, että Galileo-hankkeella (johon käytettiin noin 15 prosenttia käytettävistä olevista määrärahoista vuosina 2000–2006) on tulevaisuudessa oma budjettikohtansa. Jotta voitaisiin tehokkaasti hallita Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin osoitettuja varoja, komissio suunnittelee toimeenpanoviraston luomista. Toimeenpanovirastoja käsittelevä sääntelykomitea vahvisti tämän suunnitelman 16. marraskuuta 2005. | 140 | Johdonmukaisuus unionin muiden politiikkojen ja tavoitteiden kanssa Ehdotus on johdonmukainen unionin muiden politiikkojen ja tavoitteiden kanssa erityisesti seuraavilla aloilla: 1) sisämarkkinoiden toiminta: helpotetaan tavaroiden, palveluiden ja työntekijöiden vapaata liikkuvuutta yhdistämällä kansallisia verkkoja, esimerkiksi täydentämällä puuttuvia osuuksia kansallisilla rajoilla, varmistamalla yhteentoimivuus poistamalla teknisiä esteitä sekä varmistamalla pääväylillä Euroopassa, että ne voivat jatkuvasti vastata kapasiteettitarpeisiin. Tähän pyritään sekä poistamalla fyysisiä pullonkauloja ja käyttämällä laajasti älykkäitä järjestelmiä infrastruktuurin käytön optimoimiseksi. 2) kestävä kehitys: hiilidioksidipäästöjen ja myrkyllisten hiukkasten vähentäminen seuraavasti: pyritään jatkuvasti kehittämään eurooppalaisia pääväyliä (liikenteen ja energian ensisijaisia hankkeita), jotta voidaan esimerkiksi torjua ruuhkautumista, edistää kansainvälisten liikennevirtojen keskittämistä, säilyttää kaupungit puhtaampina ja näin parantaa kansalaisten elämänlaatua; luodaan yhteyksiä eri liikennemuotojen välillä, jotta voidaan edistää eri kuljetusmuotojen välisiä liikenneratkaisuja ja rajoittaa pitkien matkojen maantiekuljetuksista johtuvia päästöjä. 3) aluepolitiikka: luomalla tehokas infrastruktuuri parannetaan yhteyksiä erityisesti alueille, jotka kärsivät rakenteellisista haitoista ja/tai joiden sijainti on syrjäinen; näin voidaan edistää niiden taloudellista yhdentymistä. 4) laajentumis- ja naapuruuspolitiikka: laajennetaan energia- ja liikenneyhteyksiä (erityisesti rautatie- ja vesiliikennettä) nykyisen EU:n rajojen ulkopuolelle, jotta voidaan helpommin kehittää Euroopan laajuisia käytäviä, jotka muodostavat perustan tehokkaille palveluille ja sujuville kauppavirroille. Horisontaalisesti ehdotus vaikuttaa Lissabonin toimintaohjelman saavuttamiseen (edellä mainittujen tekijöiden lisäksi esimerkiksi edistämällä liikenteen ohjauksessa käytettävää innovatiivista tekniikkaa). Lisäksi ehdotus on täysin johdonmukainen niiden tavoitteiden kanssa, jotka liittyvät yhteisön talousarvion moitteettomaan ja tehokkaaseen hallinnointiin. | ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN KUULEMINEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI | Asianomaisten osapuolten kuuleminen | 219 | Ehdotus liittyy suoraan Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen kehittämistä koskeviin yhteisön suuntaviivoihin. Vaikutusten arviointi ja asianomaisten osapuolten kuuleminen suoritettiin liikennealalla vuonna 2003 suuntaviivojen tarkistuksen yhteydessä (suuntaviivojen tarkistus vahvistettiin vuonna 2004: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 884/2004/EY, tehty 29 päivänä huhtikuuta 2004, yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi tehdyn päätöksen N:o 1692/96/EY muuttamisesta). Tulokset julkaistiin asiakirjassa SEC(2003) 1060. Energia-alalla laajennetun vaikutusten arvioinnin tulokset julkaistiin asiakirjassa SEC(2003) 1369. Molemmissa arvioinneissa on korostunut se, että on tarpeen myöntää asianmukaista rahoitustukea yhteisön talousarviosta, jotta voidaan edistää kansallisia (julkisia ja yksityisiä) investointeja ja varmistaa verkkojen valmistuminen ajoissa. Tämän vuoksi ei tarvita erillistä kuulemista ja vaikutusten arviointia Euroopan laajuisia verkkoja koskevan varainhoitoasetuksen tarkistusta varten. | Asiantuntijalausunnot | 221 | Asianomaiset tieteenalat/erikoisalat Infrastruktuureihin tehtävien investointien tarvetta erityisesti liikennealalla on arvioitu Euroopan laajuisesti useissa kattavissa selvityksissä, joista yksi on Euroopan komission vuonna 2004 teettämä tutkimus ”Scenarios, traffic forecasts and analysis of corridors of the trans-European network”. Tämän tutkimuksen tulokset ja komission jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä tekemä lisäanalyysi mahdollistavat sen, että voidaan arvioida Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon ja sen 30 ensisijaiseen hankkeeseen vuoteen 2020 saakka tarvittavia investointeja, jotka esitettiin suuntaviivoja koskevassa päätöksessä (päätös N:o 884/2004/EY päätöksen N:o 1692/96/EY muuttamisesta). Kyseinen analyysi on mahdollistanut sen, että komissio on voinut arvioida myös komission talousarvion TEN-budjettikohdasta myönnettävien määrärahojen tarvetta, joka on esitetty alkuperäisessä ehdotuksessa Euroopan laajuisia verkkoja koskevaksi varainhoitoasetukseksi. | 222 | Käytetyt menetelmät Vakiintuneet menetelmät liikenteen ennustamista varten sekä jäsenvaltioille asiaa käsittelevien TEN-komiteoiden kautta esitetyt kyselyt. | 223 | Tärkeimmät järjestöt/asiantuntijat, joita on kuultu Alan konsulttiyritykset ja jäsenvaltioiden hallitusten asiantuntijat | 2249 | Tiivistelmä saaduista ja huomioon otetuista lausunnoista Esiin ei ole tuotu sellaisia mahdollisesti vakavia riskejä, joilla olisi peruuttamattomia vaikutuksia. | 225 | Yhteisön tuen myöntäminen on ehdottoman tärkeää, jotta voidaan hankkia investoinnit, jotka ovat tarpeen Euroopan laajuisten verkkojen valmistumiseksi ajoissa. | 226 | Asiantuntijalausuntojen saattaminen yleisesti saataville Asiantuntijoiden päätelmät on sisällytetty komission julkaisemiin kertomuksiin ja otettu huomioon ehdotuksissa yhteisön suuntaviivoiksi ja Euroopan laajuisia verkkoja koskevaksi varainhoitoasetukseksi. | 230 | Vaikutusten arviointi Ehdotus liittyy suoraan yhteisön suuntaviivoihin Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen kehittämiseksi. Näitä suuntaviivoja varten on suoritettu vaikutusten arvioinnit, joten erillistä vaikutusten arviointia ei pidetty tarpeellisena. Yleisesti ottaen voidaan vahvistaa se, että yhteisön rahoitustuen myöntäminen yhteistä etua koskeville hankkeille mahdollistaa energia- ja liikennealojen Euroopan laajuisiin verkkoihin liittyvien tärkeimpien tavoitteiden saavuttamisen nopeammin ja tehokkaammin kuin ilman tätä tukea olisi mahdollista. Tästä koituu merkittäviä hyötyjä yhteisön liikenne- ja energiajärjestelmille kokonaisuutena, mikä puolestaan edistää taloudellista kasvua, auttaa luomaan työpaikkoja (tilapäisiä työpaikkoja rakennusvaiheessa ja pysyviä työpaikkoja pitemmällä aikavälillä), parantaa kansalaisten hyvinvointia (esimerkiksi lyhentämällä matkustusaikoja) sekä auttaa saavuttamaan ympäristöhyötyjä (päästöjen vähentäminen). | EHDOTUKSEN OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT | 305 | Tiivistelmä ehdotetuista toimista Ehdotuksessa, jolla tarkistetaan komission heinäkuussa 2004 tekemää alkuperäistä ehdotusta, esitetään yleiset säännöt yhteisön rahoitustuelle Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen alalla vuosina 2007–2013. Asetuksessa vahvistetaan talousarviovarat näiden kahden infrastruktuurialan yhteistä etua koskeville hankkeille kaudelle 2007–2013 huhtikuussa 2006 sovitun rahoituskehyksen perusteella. Ehdotetussa asetuksessa esitetään säännöt yhteisön rahoitustuen myöntämiselle. Tässä yhteydessä otetaan huomioon käytettävissä olevat talousarviovarat, Euroopan laajuisen verkon ja sen rahoituksen poliittiset painopisteet sekä oikeudelliset ja hallinnolliset puitteet yhteisön talousarvion hallinnoinnille. Ehdotus sisältää erityisesti säännöt hankkeiden valitsemiseksi, yhteisön tuen muodot (mukaan luettuina kaksi uutta muotoa, osallistuminen vakuusvälineeseen ja rahoitusosuudet yhteisyrityksen toimintoihin, jotka voidaan toteuttaa perustamissopimuksen 171 artiklan nojalla), yhteisön tuen enimmäisosuudet (suuremmat osuudet tietyissä ensisijaisten hankkeiden luokissa, jotta voidaan lisätä vipuvaikutusta ja mobilisoida erilaisia julkisista ja yksityisistä lähteistä peräisin olevia investointeja). Ehdotuksella selvennetään säännöksiä, jotka liittyvät tuen myöntämiseen, vastaavien komission päätösten toteuttamiseen (mukaan luettuina toimenpiteet, joihin on ryhdyttävä sääntöjenvastaisuuksien ilmetessä) sekä jäsenvaltioiden rooliin. Siinä määritetään paremmin yhteisön tuen mahdolliset saajat Euroopan laajuisten verkkojen alalla sekä muut kyseiseen asetukseen liittyvät merkittävät edellytykset. Ehdotetut säännöt ja säännökset kokonaisuutena tukevat tavoitetta siitä, että yhteisön tukea keskitetään suuremmassa määrin verkon kehittämisen tärkeimpiin painopisteisiin. | 310 | Oikeusperusta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 155 artikla. | 320 | Toissijaisuusperiaate Toissijaisuusperiaatetta noudatetaan, koska ehdotus ei kuulu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa ehdotuksen tavoitteita seuraavassa mainituista syistä. | 321 | Yhteisön tukea Euroopan laajuisten verkkojen talousarviosta myönnetään tärkeimmille painopistealoille kyseisissä verkoissa kokonaisuutena eli painopisteisiin, jotka on yksilöity yhteisön laajuisesta näkökulmasta ja jotka vahvistetaan yhteisön suuntaviivoissa näiden verkkojen kehittämiseksi. Nämä painopisteet ovat laajempia kuin kansallisesti vahvistetut painopisteet, ja niitä ovat muun muassa ensisijaisten hankkeiden saattaminen päätökseen, niissä esiintyvien pullonkaulojen poistaminen, kansalliset rajat ylittävien hankeosuuksien toteuttaminen, infrastruktuurin käytön optimointiin vaikuttavat hankkeet erityisesti kehittämällä ja toteuttamalla innovatiivista hallintatekniikkaa eri liikennemuotoja varten, liikennemuotojen käytön tasapainottaminen siten, että suositaan ympäristömyötäisimpiä liikennemuotoja, turvallisuutta parantavat hankkeet, palvelujen laatu ja Euroopan laajuisten verkkojen yhteensopivuus. Näiden hankkeiden toteuttamisesta saadaan eurooppalaista lisäarvoa, joka ylittää kansallisten painopisteiden toteuttamisesta saatavan hyödyn. Jotta Euroopan laajuisiin verkkoihin liittyvät painopisteet voidaan toteuttaa mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti, yhteisön on ehdottomasti myönnettävä tukea kansallisten investointiponnistelujen stimuloimiseksi. | 323 | Koordinoiduista toimista huolimatta jäsenvaltiot eivät pystyisi saavuttamaan täyttä hyötyä, joka voidaan saada yhteisön tason toimista. | Ehdotuksen tavoitteet saavutetaan paremmin yhteisön toimilla seuraavista syistä: | 324 | Tarve toteuttaa yhteisön toimia, jotta voidaan edistää yhteistä etua koskevien hankkeiden rahoitusta Euroopan laajuisten verkkojen alalla, perustuu suoraan yhteisön velvollisuuteen kehittää näitä verkkoja, jotka luonteeltaan ovat yhteisön laajuisia. | 325 | TEN-hankkeille myönnettävällä yhteisön tuella odotetaan olevan positiivisia vaikutuksia taloudelliseen kasvuun (sisämarkkinoiden toiminnan helpottaminen, tilapäisten ja pysyvien työpaikkojen luominen), hyvinvointiin ja ympäristöön. | 327 | Jäsenvaltiot vastaavat edelleen alueellaan toteutettavien hankkeiden valmistelusta, rahoittamisesta ja toteuttamisesta ja noudattavat tällöin kaikilta osin kansallista lainsäädäntöään. Unioni vauhdittaa jäsenvaltioiden infrastruktuuri-investointeja sen varmistamiseksi, että eurooppalaiset painopisteet asetetaan asianmukaisesti etusijalle kansallisella tasolla. | Ehdotus noudattaa näin ollen toissijaisuusperiaatetta. | Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: | 331 | Ehdotettujen toimenpiteiden tarkoituksena on vauhdittaa kansallisia infrastruktuuri-investointeja ja ohjata niitä niin, että saavutetaan suurempia hyötyjä koko yhteisössä. Yhteistä etua koskevien infrastruktuurihankkeiden suunnitteluun, rahoitukseen ja toteutukseen liittyvässä päätöksentekoprosessissa on edelleen noudatettava asiaa koskevia kansallisia lakeja ja menettelyjä. | 332 | Komissio ja kansalliset hallitukset jakavat vastuun TEN-hankkeille myönnetyn tuen hallinnasta. | Säädöslajin valinta | 341 | Ehdotettu säädös: asetus. | 342 | Muut vaihtoehdot eivät soveltuisi seuraavista syistä: Ehdotuksessa on kyse voimassa olevan asetuksen tarkistuksesta. | VAIKUTUKSET TALOUSARVIOON | 401 | Ehdotus sisältyy yhteisön rahoituskehykseen vuosille 2007–2013. | LISÄTIETOJA | 510 | Yksinkertaistaminen | 511 | Ehdotuksessa esitetään (EU:n tai kansallisten) viranomaisten sekä yksityistahojen hallintomenettelyjen yksinkertaistamista. | 513 | Ehdotuksella selkeytetään ja yksinkertaistetaan tuen myöntämiseen liittyviä menettelyjä ja kevennetään hallinnollista taakkaa. | 1. 2004/0154 (COD) Muutettu ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS yleisistä säännöistä yhteisön rahoitustuelle Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen alalla ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2236/95 muuttamisesta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 156 artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen[1], ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[2], ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[3], noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä[4], sekä katsovat seuraavaa: (1) Barcelonassa 15 ja 16 päivänä maaliskuuta 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti päätelmissään, että tehokkaat ja integroidut energia- ja liikenneverkot ovat Euroopan sisämarkkinoiden selkäranka ja että nykyisten verkkojen paremmalla hyödyntämisellä sekä puuttuvien yhteyksien rakentamisella lisätään tehokkuutta ja kilpailua, varmistetaan palvelujen laatu ja vähennetään ylikuormitusta, mikä puolestaan edistää kestävää kehitystä. Nämä tarpeet sisältyvät valtioiden ja hallitusten päämiesten Lissabonin huippukokouksessa hyväksymään strategiaan, johon on sittemmin viitattu säännöllisesti. (2) Joulukuun 12 ja 13 päivänä 2003 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi Euroopan kasvuohjelman ja pyysi komissiota tarvittaessa suuntaamaan uudelleen menoja fyysiseen pääomaan ja erityisesti Euroopan laajuisten verkkojen infrastruktuureihin kohdistettaviin investointeihin; Euroopan laajuisten verkkojen ensisijaisilla hankkeilla on ratkaiseva merkitys lisättäessä sisämarkkinoiden koheesiota. (3) Toimivien Euroopan laajuisten yhteyksien ja erityisesti rajat ylittävien valtioiden välisten osuuksien toteutuksessa tapahtuneet viiveet uhkaavat haitata vakavasti kilpailukykyä Euroopan yhteisössä, sen jäsenvaltioissa ja sen syrjäisillä alueilla, jotka eivät voi tai eivät enää voi hyötyä täysimääräisesti laajojen sisämarkkinoiden myönteisistä vaikutuksista. (4) Yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1692/96/EY[5] Euroopan laajuisten liikenneverkkojen toteutuksen arvioidaan edellyttävän 600 miljardia euroa vuoteen 2020 mennessä. Pelkästään kyseisen päätöksen liitteessä III mainittujen ensisijaisten hankkeiden tarvitsemat investoinnit ovat lähes 140 160 miljardia euroa vuosina 2007–2013. (4 a) NAIADES-toimintaohjelmaa koskevan tiedonannon[6] mukaisesti ja ottaen huomioon sisävesiväylien kestävä luonne, sisävesiliikenteen ensisijaisille hankkeille, kuten rajat ylittäville osuuksille, olisi myönnettävä rahoitusosuus, jolla on kannustava vaikutus. (4 b) Euroopan parlamentti korosti politiikan haasteista ja rahoitusmahdollisuuksista laajentuneessa unionissa 2007–2013 8 päivänä kesäkuuta 2005 antamassaan päätöslauselmassa liikenneverkkojen strategista merkitystä EU:n yhtenäismarkkinoiden toteuttamisessa ja unionin suhteiden kehittämisessä ehdokasmaihin ja jäsenyyttä hakeneisiin maihin sekä muihin ystävyysmaihin. Lisäksi se ilmoitti olevansa halukas tutkimaan innovatiivisia rahoitusvälineitä, kuten lainatakuita, eurooppalaisia toimilupia, eurooppalaisia lainoja ja korkotukirahastoa. (5) Sekä parlamentti että neuvosto ovat tuoneet esille, että näiden tavoitteiden saavuttamiseksi on tehostettava ja mukautettava rahoitusvälineitä lisäämällä yhteisön yhteisrahoituksen määrää, säätämällä mahdollisuudesta soveltaa suurempaa yhteisön yhteisrahoitusosuutta erityisesti hankkeissa, jotka ovat luonteeltaan rajat ylittäviä, palvelevat kauttakulkua tai ylittävät luonnonesteet. (6) Kun otetaan huomioon vuosien 2007–2013 monivuotisessa rahoituskehyksessä Euroopan laajuisille liikenne- ja energiaverkoille varatut määrärahat, ei ole mahdollista vastata kaikkiin tarpeisiin, jotka liittyvät päätöksessä N:o 1692/1996/EY (liikenneverkot) ja [päätöksessä …/…/EY] (energiaverkot) vahvistettuihin painopisteisiin . Tämän vuoksi on kansallisen julkisen ja yksityisen rahoituksen täydentämiseksi aiheellista keskittää nämä varat tiettyihin hankeluokkiin, joista saadaan suurin lisäarvo verkolle kokonaisuutena – näitä ovat erityisesti rajat ylittävät osuudet ja pullonkaulojen poistamiseen tähtäävät hankkeet – jotta varmistetaan Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen infrastruktuurin jatkuvuus. (7) [Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien suuntaviivojen vahvistamisesta ja päätösten N:o 96/391/EY ja N:o 1229/2003/EY [7] kumoamisesta … tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o .../.../EY] [8] määritellään tavoitteet, toiminnan painopisteet ja yhteistä etua koskevat hankkeet, myös ensisijaiset hankkeet, kyseisten verkkojen toteuttamiseksi ja kehittämiseksi ja asetetaan etusijalle hankkeet, jotka on määritetty Euroopan etua koskeviksi hankkeiksi. Jotta kaikki jäsenvaltiot voisivat osallistua täysimääräisesti sisämarkkinoihin ja toteuttaa yhteenliitännät naapurimaiden, jäsenmaiden ja kolmansien maiden kanssa, pelkästään ensisijaisiin hankkeisiin on tehtävä noin 28 miljardin euron investoinnit vuoteen 2013 mennessä. Viimeksi mainittu määrä sisältää kolmansissa maissa tehtävät noin 8 miljardin euron investoinnit. Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien suuntaviivojen vahvistamisesta ja päätöksen N:o 1254/93/EY kumoamisesta 26 päivänä kesäkuuta 2003 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1229/2003/EY määritellään tavoitteet, toiminnan painopisteet ja yhteistä etua koskevat hankkeet, myös ensisijaiset hankkeet, kyseisen verkon toteuttamiseksi ja kehittämiseksi. Jotta jäsenvaltiot voisivat osallistua täysimääräisesti sisämarkkinoihin ja toteuttaa yhteenliitännät naaapurimaiden kanssa, pelkästään ensisijaisiin hankkeisiin on tehtävä noin 28 miljardin euron investoinnit vuoteen 2013 mennessä. Viimeksi mainittu määrä sisältää kolmansissa maissa tehtävät noin 8 miljardin euron investoinnit . (8) Joulukuun 12 ja 13 päivänä 2003 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pyysi lisäksi komissiota tutkimaan edelleen tarvetta kehittää erityinen yhteisön vakuusväline Euroopan laajuisten liikenneverkkojen hankkeisiin liittyviä rakentamisen jälkeisiä riskejä varten. Energian osalta neuvosto pyysi komissiota tarvittaessa suuntaamaan uudelleen menoja fyysiseen pääomaan tehtäviin investointeihin kasvun edistämiseksi. Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä 18 päivänä syyskuuta 1995 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2236/95[9], sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella N:o 1655/99/EY ja asetuksella N:o 807/2004/EY, on jo todellinen edistysaskel, koska siinä sallitaan suurempi 20 prosentin rahoitusosuus[10] ensisijaisissa hankkeissa. Se on kuitenkin edelleen riippuvainen täytäntöönpanosäännöistä, joita pitäisi yksinkertaistaa, ja budjettikehyksestä, johon osoitetut varat ovat rajalliset. Tämän vuoksi olisi täydennettävä kansallista julkista ja yksityistä rahoitusta lisäämällä yhteisön tukea sekä rahoituksen määrän että prosenttiosuuden osalta, jotta voidaan lisätä yhteisön rahoituksen vipuvaikutusta ja tätä kautta toteuttaa sovitut ensisijaiset hankkeet. Euroopan laajuisten verkkojen kunkin osan – liikenne- ja energiaverkkojen – kehityksen ja ominaispiirteiden perusteella sekä tehokkaampaa hallintoa silmällä pitäen olisi annettava erilliset asetukset näistä osista, joista on tähän asti säädetty neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2236/95. Tällä asetuksella perustetaan ohjelma, jossa vahvistetaan yleiset säännöt yhteisön rahoitustuen myöntämiselle Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen alalla. Tällä ohjelmalla, jonka on oltava yhteisön säännöstön ja erityisesti ympäristösäännöstön mukainen, on osaltaan lujitettava sisämarkkinoita ja vaikutettava stimuloivasti kilpailukykyyn ja kasvuun yhteisössä. Koska jäsenvaltiot eivät voi riittävästi saavuttaa Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen toteutukseen liittyviä tavoitteita, kun otetaan huomioon muun muassa kansallisten toimenpiteiden koordinointitarve, ja koska ne voidaan siksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa tarkoitetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa määrätyn suhteellisuusperiaatteen mukaan tällä asetuksella pyritään ainoastaan näiden tavoitteiden saavuttamiseen. (9) Euroopan laajuisten verkkojen talousarviosta myönnettävä yhteisön rahoitustuki on keskitettävä hankkeisiin tai hankkeiden osiin, joiden eurooppalainen lisäarvo on suurin, ja ohjelmalla on pyrittävä siihen, että toimijat vauhdittavat päätöksissä 1692/96/EY ja [.../.../EY] 1229/2003/EY mainittujen ensisijaisten hankkeiden toteutusta. Ohjelman avulla on myös voitava rahoittaa muita mainituissa päätöksissä määriteltyjä yhteistä etua koskevia eurooppalaisia infrastruktuurihankkeita. (10) Yhteisön rahoitustuen tavoitteena on kehittää Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen investointihankkeita, antaa pitävä rahoitussitoumus, mobilisoida institutionaaliset sijoittajat ja edistää julkisen ja yksityisen sektorin välisiä rahoituskumppanuuksia. Energia-alalla rahoitustuen ensisijaisena tavoitteena on voittaa hankkeiden valmistelun ja rakennusvaihetta edeltävän kehittämisen aikana ilmenevät rahoitusvaikeudet, ja se on keskitettävä ensisijaisten hankkeiden valtioiden rajat ylittäviin osuuksiin sekä yhteenliitäntöihin naapurimaiden kanssa. (10 a) Komission Euroopan parlamentille ja neuvostolle 4 päivänä heinäkuuta 2005 antamassa tiedonannossa eurooppalaisen rautatieliikenteen merkinantojärjestelmän ERTMS/ETCS käyttöönotosta[11] korostetaan, että on tärkeää varmistaa nopea ja yhteensovitettu siirtyminen tähän järjestelmään, jotta voidaan taata Euroopan laajuisen verkon yhteentoimivuus . Tätä varten tarvitaan kohdennettua ja ajallisesti rajoitettua yhteisön tukea, joka liittyy sekä infrastruktuuriin että laitejärjestelmiin. (11) Tietyissä hankkeissa asianomaista jäsenvaltiota tai jäsenvaltioita voivat edustaa kansainväliset organisaatiot. Tiettyjen hankkeiden osalta komissio antaa hankkeiden täytäntöönpanon tehtäväksi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 171 artiklassa tarkoitetuille yhteisyrityksille. Nämä erityistilanteet edellyttävät, että yhteisön rahoitustukea saavan tuensaajan käsitettä laajennetaan tämän asetuksen soveltamiseksi. (12) Yhteisön rahoitustuki on voitava myöntää useissa muodoissa eli suorana avustuksena (tutkimukset ja työt) , korkotukena, lainatakauksina ja rahoitusosuutena riskirahastoihin, ja sen on voitava kattaa myös erityiset rakennusvaiheen jälkeiset riskit. Yhteisön rahoitustuki on sen muodosta riippumatta myönnettävä Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 [12] sekä sen soveltamissääntöjen säännösten mukaisesti lukuun ottamatta tapauksia, joissa tässä asetuksessa nimenomaisesti poiketaan näistä säännöksistä. Yhteisön rahoitustuki on voitava myöntää useissa muodoissa eli suorana avustuksena (tutkimukset ja työt), korkotukena, lainatakauksina ja rahoitusosuutena riskirahastoihin, ja sen on voitava kattaa myös erityiset rakennusvaiheen jälkeiset riskit. (13) Jotta yhteisön tukea voitaisiin myöntää laajamittaisille useiden vuosien ajan kestäville hankkeille, yhteisön pitäisi voida tehdä monivuotisia sitoumuksia, joissa tehdään kunkin rahoitetun hankkeen kohdalla ero monivuotisen ohjelmoinnin hyväksynnän ja vuotuisten maksumäärärahojen välillä . Vain pitävällä ja houkuttelevalla rahoitussitoumuksella, joka sitoo yhteisöä pitkällä aikavälillä, voidaan vähentää näiden hankkeiden toteutukseen liittyviä epävarmuustekijöitä ja mobilisoida sekä julkisia että yksityisiä investointeja. (13 a) On syytä kannustaa sekä institutionaalisin että sopimuspohjaisin välinein tehokkaiksi osoittautuneita julkisen ja yksityisen sektorin yhteisrahoituksen muotoja antamalla kilpailu- ja sisämarkkinalainsäädännön kanssa yhteensopivat oikeudelliset takeet ja pyrkimällä levittämään hyviä käytänteitä jäsenvaltioiden välillä. (14) Erityistä huomiota on kiinnitettävä siihen, että koordinoidaan tehokkaasti kaikkia Euroopan laajuisiin verkkoihin vaikuttavia yhteisön toimia, muun muassa rakenne- ja koheesiorahastojen ja Euroopan investointipankin rahoitusta. (15) Tässä asetuksessa vahvistetaan koko ohjelman täytäntöönpanon ajaksi kokonaisrahoitus, jota budjettivallan käyttäjän on pidettävä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 6 17 päivänä toukokuuta 1999 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 33 37 [13] kohdassa tarkoitettuna ensisijaisena ohjeena. (16) Koska jäsenvaltiot eivät voi riittävästi saavuttaa Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen toteutukseen liittyviä tavoitteita, kun otetaan huomioon muun muassa kansallisten toimenpiteiden koordinointitarve, ja koska ne voidaan siksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa tarkoitetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa määrätyn suhteellisuusperiaatteen mukaan tällä asetuksella pyritään ainoastaan näiden tavoitteiden saavuttamiseen. (17) Ottaen huomioon asetuksen N :o 2236/95 soveltamisesta saatu kokemus ja tällä asetuksella komissiolle siirrettävän toimivallan luonne Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen N :o 1999/468/EY[14] mukaisesti. (18) Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen kunkin osan kehityksen ja ominaispiirteiden perusteella sekä tehokkaampaa hallintoa silmällä pitäen olisi annettava erilliset asetukset näistä osista, joista on tähän asti säädetty neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2236/95. (19) Tällä asetuksella vahvistetaan yleiset säännöt yhteisön rahoitustuen myöntämiselle Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen alalla; tuen myöntämisessä on noudatettava erityisesti kilpailua, ympäristönsuojelua, terveyttä, kestävää kehitystä ja julkisia hankintoja koskevaa yhteisön lainsäädäntöä ja politiikkaa sekä varmistettava yhteentoimivuutta koskevien yhteisön politiikkojen tehokas toteuttaminen. Tällä asetuksella perustetaan ohjelma, jossa vahvistetaan yleiset säännöt yhteisön rahoitustuen myöntämiselle Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen alalla. Tällä ohjelmalla, jonka on oltava yhteisön säännöstön ja erityisesti ympäristösäännöstön mukainen, on osaltaan lujitettava sisämarkkinoita ja vaikutettava stimuloivasti kilpailukykyyn ja kasvuun yhteisössä. Ottaen huomioon asetuksen N :o 2236/95 soveltamisesta saatu kokemus ja tällä asetuksella komissiolle siirrettävän toimivallan luonne tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen N :o 1999/468/EY [15] mukaisesti. (20) Ottaen huomioon edellä mainitut seikat sekä tällä asetuksella annetut liikenteen ja energian alan erityiset säännökset ja Euroopan parlamentin ja … annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o …[16] annetut satelliittinavigointi- ja paikannusjärjestelmiä koskevat säännökset asetus (EY) N:o 2236/95 olisi muutettava siten, että sen soveltamisala rajoitetaan ainoastaan televiestintään, OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN: I luku Yleiset säännökset 1 artikla Kohde Tässä asetuksessa määritellään ehdot, säännöt ja menettelyt yhteisön rahoituksen myöntämiseksi perustamissopimuksen 155 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuille yhteistä etua koskeville hankkeille Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen alalla. 2 artiklaMääritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan: 1) ’yhteistä etua koskevalla hankkeella’ hanketta tai hankkeen osaa, jonka katsotaan olevan yhteisön yhteisen edun mukainen liikenteen alalla päätöksessä N:o 1692/96/EY ja energian alalla [päätöksessä N:o.../.../EY] päätöksessä N:o 1229/2003/EY ; 2) ’ensisijaisella hankkeella’ yhteistä etua koskevaa väylällä sijaitsevaa hanketta tai hanketta, joka katsotaan yhteisölle ensisijaiseksi liikenteen alalla päätöksen N:o 1692/96/EY liitteessä III ja energian alalla [päätöksessä N:o.../.../EY] päätöksessä N:o 1229/2003/EY ; 3) ’hankkeen osalla’ rahoituksellisesti, teknisesti tai ajallisesti itsenäistä tointa, joka myötävaikuttaa hankkeen toteutukseen; 3 a ’rajat ylittävillä osuuksilla’ päätöksen N:o 1692/96/EY 19 b artiklassa tarkoitettuja rajat ylittäviä osuuksia, joihin luetaan myös ne rajat ylittävät osuudet, joilla jonkin kolmannen maan kautta varmistetaan ensisijaisen hankkeen jatkuvuus kahden jäsenvaltion välillä; 4) ’ pullonkaulalla’ nopeuden ja/tai kapasiteetin esteitä, joiden vuoksi ei voida taata liikennevirran sujuvuutta erityisesti ensisijaisissa hankkeissa; 5) ’ tuensaajalla’ yhtä tai useaa jäsenvaltiota, kansainvälisiä organisaatioita, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 171 artiklassa tarkoitettuja yhteisyrityksiä tai julkisia tai yksityisiä elimiä, jotka kokonaan vastaavat hankkeesta ja aikovat investoida omia varoja tai kolmansien tahojen varoja hankkeen toteuttamiseksi; 4) ’tuensaajalla’ julkista tai yksityistä elintä, joka vastaa hankkeen toimeksiannosta ja aikoo investoida omia varoja tai kolmansilta saatuja varoja hankkeen toteuttamiseksi; 6) ’tutkimuksilla’ hankkeen suunnittelun kannalta tarpeellisia tutkimuksia, mukaan luettuina valmistelevat tutkimukset, toteutettavuustutkimukset, arvioinnit ja validointitutkimukset sekä muut tekniset tukitoimet tai ennakolta toteutettavat toimet, joita tarvitaan hankesuunnitelman loppuunsaattamisessa ja hankkeen rahoitusta koskevien päätösten tekemiseen; näitä ovat esimerkiksi kohteiden tutkiminen ja rahoituspaketin valmistelu; 7) ’töillä’ osien, järjestelmien ja palvelujen ostoa ja hankintaa sekä hankkeeseen liittyvien rakennustöiden toteuttamista ja laitteistojen asentamista, mukaan luettuna laitteistojen vastaanotto ja hankkeen käynnistäminen; 8) ’rakennusvaiheen jälkeisillä riskeillä’ erityistekijöistä johtuvia riskejä, jotka ilmenevät rakennusvaiheen päättymistä seuraavien ensimmäisten vuosien aikana ja vähentävät toiminnan tuottoja ennakoidusta; 9) ’hankkeen kustannuksilla’ hankkeen toteutukseen suoraan liittyvien ja/ tai sen kannalta välttämättömien tutkimusten ja töiden kokonaiskustannuksia, joista tuensaaja vastaa tosiasiallisesti; 10) ’tukikelpoisilla kustannuksilla’ sitä osaa hankkeen kustannuksista, jonka komissio ottaa huomioon määrittäessään yhteisön rahoitusta. II luku Tukikelpoiset hankkeet, rahoitusmuodot, rahoitustukea koskevat säännöt ja rahoituksen kumulaatio 3 artiklaHankkeiden tukikelpoisuus ja rahoitushakemukset 1. Tämän asetuksen nojalla voidaan myöntää yhteisön rahoitusta vain päätöksissä N:o 1692/96/EY ja [.../.../EY] N:o 1229/2003/CE yksilöidyille yhteistä etua koskeville hankkeille. Näihin hankkeisiin liittyvien rahoitushakemusten tukikelpoisuuden edellytyksenä on yhteisön lainsäädännön noudattaminen ja yhteisön politiikkojen täytäntöönpano. Tukikelpoisuus edellyttää, että hankkeissa noudatetaan erityisesti kilpailua, ympäristönsuojelua ja julkisia hankintoja koskevia yhteisön sääntöjä ja pannaan tehokkaasti täytäntöön verkkojen, erityisesti rautatieverkkojen, yhteentoimivuutta koskevat yhteisön säännökset. 3.2 Liikenteen alalla tukikelpoisuus edellyttää lisäksi, että kukin yhteisön rahoituksen hakija ja tarvittaessa asianomainen jäsenvaltio tai jäsenvaltiot sitoutuvat antamaan rahoitusosuuden hankkeeseen, jolle haetaan yhteisön rahoitusta, mobilisoimalla tarvittaessa yksityisiä varoja. Liikenteen alalla tukikelpoisuus edellyttää lisäksi, että kukin asianomainen jäsenvaltio sitoutuu osallistumaan hankkeen, jolle haetaan yhteisön rahoitusta, rahoitukseen mobilisoimalla tarvittaessa yksityisiä varoja. Rajat ylittäviin osuuksiin tai niiden osaan liittyville liikenteen alan hankkeille voidaan myöntää yhteisön rahoitustukea, jos asianomaisten jäsenvaltioiden välillä on tehty kahdenvälinen sopimus rajat ylittävän hankkeen saattamisesta täysin valmiiksi niiden kansallisella alueella. 4 artikla Rahoitus tukihakemusten esittäminen Rahoitushakemuksen komissiolle voivat esittää yksi tai useampi jäsenvaltio, kansainväliset organisaatiot tai yhteisyritykset taikka asianomaisen jäsenvaltion tai jäsenvaltioiden suostumuksella myös julkiset tai yksityiset yritykset tai elimet. Asianomainen jäsenvaltio tai jäsenvaltiot esittävät rahoitushakemukset komissiolle. Energian alalla myös ne yritykset tai julkiset elimet, joita asia suoraan koskee, voivat esittää rahoitushakemukset asianomaisen jäsenvaltion tai jäsenvaltioiden suostumuksella. 5 artikla Hankkeiden valinta 1. Yhteistä etua koskeville hankkeille voidaan myöntää yhteisön tukea sen mukaan, miten ne edistävät päätöksissä N:o 1692/1996/EY ja N:o [.../.../EY] määriteltyjä tavoitteita ja painopisteitä. 2. Liikenteen alalla kiinnitetään erityistä huomiota seuraaviin hankkeisiin ja ohjelmiin : a) vähintään kahden jäsenvaltion yhdessä esittämät hankkeet, erityisesti valtioiden rajat ylittävät osuudet hankkeet , b) hankkeet, joilla poistetaan ensisijaisia hankkeita haittaavia pullonkauloja; c) hankkeet, jotka tukevat verkon jatkuvuutta ja sen kapasiteetin optimointia, d) ensisijaiset hankkeet, jotka edistävät sisämarkkinoiden yhdentymistä laajentuneessa yhteisössä ja liikennemuotojen käytön tasapainottamista siten, että suositaan ympäristömyötäisimpiä liikennemuotoja erityisesti pitkän matkan rahtiliikenteessä; tätä varten suurten nopeuksien rautatielinjoja koskeviin rahoitushakemuksiin on liitettävä yksityiskohtainen selvitys kapasiteetista, joka vapautuu tavanomaisessa rautatieverkossa rahtiliikenteen käyttöön, kun liikennettä siirtyy henkilöliikenteen suurnopeuslinjalle, e) hankkeet, joilla parannetaan Euroopan laajuisessa verkossa tarjottavan palvelun laatua ja jotka muun muassa tukevat infrastruktuureihin suunnatun rahoituksen avulla käyttäjien turvallisuutta ja takaavat kansallisten verkkojen välisen yhteentoimivuuden, f) hankkeet, joilla otetaan käyttöön eurooppalainen rautatieliikenteen hallintajärjestelmä ERTMS (European Rail Traffic Management System) sekä lento-, meri-, joki- ja rannikkoliikenteen hallintajärjestelmät, joilla taataan yhteentoimivuus kansallisten verkkojen välillä. ohjelmat, joilla otetaan käyttöön rautatieliikenteen hallintajärjestelmiä kaikkine osatekijöineen ja lento- ja meriliikenteen hallintajärjestelmiä, joilla taataan yhteentoimivuus, 3. Energian alalla kiinnitetään erityistä huomiota hankkeisiin, jotka edistävät: a) verkon jatkuvuutta ja sen kapasiteetin optimointia, b) energiamarkkinoiden yhdentymistä ja erityisesti rajat ylittäviä osuuksia, c) energiatoimitusten varmuutta ja erityisesti yhteenliitäntöjä kolmansien maiden kanssa, d) uusiutuvien energialähteiden liitäntää ja/tai e) yhteenliitettyjen verkkojen turvallisuutta, käyttövarmuutta ja yhteentoimivuutta. 6 artikla Tukimuodot Yhteisön rahoitus kattaa tutkimukset ja työt sekä rakennusvaiheen jälkeiset riskit. 6 artikla Yhteisön rahoituksen muodot ja rahoitustukea koskevat säännöt Rahoitussäännöt 1. Edellä 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin tutkimuksiin ja töihin liittyviin hankkeisiin myönnettävä yhteisön rahoitus voidaan myöntää yhdessä tai useammassa seuraavista muodoista: a) tutkimuksiin tai töihin myönnettävä tuki; b) Euroopan investointipankin (EIP) tai muiden julkisten tai yksityisten rahoituslaitosten myöntämien lainojen korkotuet; c) lainatakaukset rakennusvaiheen jälkeisten riskien varalta; d) rahoitusosuudet riskirahastoihin; e) tarvittaessa a–d kohdassa tarkoitettujen yhteisön tukien yhdistelmä, jotta mobilisoiduilla talousarviovaroilla saataisiin aikaan mahdollisimman suuri stimuloiva vaikutus; f) rahoitusosuudet yhteisyritysten toimiin; 2. Yhteisön rahoitus ei voi ylittää seuraavia osuuksia: a) tutkimuksissa 50 prosenttia niiden tukikelpoisista kustannuksista riippumatta siitä, mikä yhteistä etua koskeva hanke on kyseessä; b) töissä: i) liikenteen alan ensisijaisissa hankkeissa: - enintään 20 prosenttia töiden tukikelpoisista kustannuksista; - hankkeiden rajat ylittävissä osuuksissa sekä sisävesiväyliä koskevissa ensisijaisissa hankkeissa enintään 30 prosenttia töiden tukikelpoisista kustannuksista, sillä edellytyksellä, että toteutus aloitetaan ennen vuotta 2010 ja kyseiset jäsenvaltiot ovat antaneet komissiolle kaikki tarvittavat takeet hankkeen taloudellisesta elinkelpoisuudesta ja toteutuksen aikataulusta; ii) energian alan ensisijaisissa hankkeissa enintään 20 prosenttia töiden tukikelpoisista kustannuksista; iii) muissa kuin liikenteen ja energian alan ensisijaisissa hankkeissa enintään 10 prosenttia töiden tukikelpoisista kustannuksista; c) eurooppalaisessa rautatieliikenteen hallintajärjestelmässä ERTMS: i) kiinteän infrastruktuurin osatekijöissä enintään 50 prosenttia tutkimusten ja töiden tukikelpoisista kustannuksista; ii) ajoneuvojen laitteistoissa: - enintään 50 prosenttia sellaisten prototyyppien kehittämis- ja toteuttamiskustannuksista, jotka liittyvät ERTMS-järjestelmän asentamiseen olemassa olevaan liikkuvaan kalustoon sillä edellytyksellä, että prototyyppi sertifioidaan vähintään kahdessa jäsenvaltiossa; - enintään 50 prosenttia sellaisten sarjalaitteiden kustannuksista, jotka liittyvät ERTMS-järjestelmän asentamiseen uuteen ja olemassa olevaan liikkuvaan kalustoon; näissä rajoissa komissio voi kuitenkin määrittää tuen enimmäismäärän vetoyksikköä kohti; d) yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisessa, erityisesti SESAR-hankkeessa (Single European Sky Air traffic management Research), osuus voi olla enintään 50 prosenttia tutkimusten ja töiden tukikelpoisista kustannuksista. 2. Yhteisön rahoitus ei voi ylittää seuraavia prosenttiosuuksia: a) tutkimuksissa 50 prosenttia niiden tukikelpoisista kokonaiskustannuksista riippumatta siitä, mikä yhteistä etua koskeva hanke on kyseessä, b) töissä: i) liikenteen alan ensisijaisissa hankkeissa enintään 30 prosenttia töiden tukikelpoisista kokonaiskustannuksista; kyseisten hankkeiden valtioidenvälisissä osuuksissa tämä prosenttiosuus voi poikkeuksellisesti olla enintään 50 prosenttia töiden tukikelpoisista kokonaiskustannuksista, jos ne käynnistetään ennen vuotta 2010 ja jos kyseiset jäsenvaltiot ovat esittäneet komissiolle suunnitelman, jossa annetaan kaikki tarvittavat takeet jäsenvaltioiden rahoituspanoksesta ja hankkeen toteutusaikataulusta, ja prosenttiosuus riippuu tällöin muille jäsenvaltioille aiheutuvasta hyödystä, ii) energian alan ensisijaisissa hankkeissa enintään 20 prosenttia töiden tukikelpoisista kokonaiskustannuksista, iii) muissa liikenteen alan hankkeissa enintään 15 prosenttia töiden tukikelpoisista kokonaiskustannuksista; yhteentoimivuus- ja turvallisuusjärjestelmien käyttöönottoon liittyvissä hankkeissa tämä prosenttiosuus voi poikkeuksellisesti olla enintään 50 prosenttia töiden tukikelpoisista kokonaiskustannuksista, ja prosenttiosuus riippuu tällöin muille jäsenvaltioille aiheutuvasta hyödystä, iv) muissa energian alan hankkeissa enintään 10 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista. 3. Komissio vahvistaa 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen säännöt, aikataulun ja maksumäärät tämän artiklan 1 kohdan b–d alakohdassa tarkoitettujen rahoitusvälineiden osalta. 7 artikla Yhteisön rahoituksen kumulaatio 1. Tutkimuksiin myönnettävä ja töihin myönnettävä yhteisön rahoitustuki kumuloituvat keskenään. 2. EIP:n rahoitus ei estä myöntämästä yhteisön rahoitustukea tämän asetuksen nojalla. 1. Tämän asetuksen mukaista yhteisön rahoitustukea ei voida myöntää sellaisille hankkeiden osille, jotka saavat muuta rahoitusta yhteisön talousarviosta. 2. EIP:n rahoitus ei estä myöntämästä yhteisön rahoitustukea tämän asetuksen nojalla. 8 artikla Yhteensopivuus ja k Koordinointi yhteisön muiden politiikkojen kanssa 1. Tämän asetuksen nojalla rahoitettavien yhteistä etua koskevien hankkeiden on oltava perustamissopimuksen määräysten, sen nojalla annettujen säädösten ja yhteisön politiikkojen mukaisia, mukaan luettuina ympäristönsuojelua, yhteentoimivuutta, kilpailua ja julkisia hankintoja koskevat politiikat. Komissio huolehtii tämän asetuksen puitteissa yhteisrahoitettavien toteutettavien hankkeiden koordinoinnista ja yhteensopivuudesta yhteisön talousarvion, EIP:n rahoituksen ja yhteisön muiden rahoitusvälineiden avulla toteutettavien toimien kanssa. III luku Ohjelmointi, täytäntöönpano ja valvonta 9 artikla Täytäntöönpano Komissio vastaa tämän asetuksen täytäntöönpanosta.Komissio vahvistaa yhteistä etua koskevien hankkeiden toteutukseen sovellettavat säännöt ja ehdot rahoitustuen myöntämispäätöksissä. 9 artikla Monivuotinen ohjelmointi ja vuosiohjelma 1. Komissio päättää 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen monivuotisesta ohjelmoinnista ja vuosiohjelmasta. 2. Monivuotinen ohjelmointi kattaa ensisijaiset hankkeet sekä ERTMS- ja SESAR-hankkeet , ja siinä vahvistetaan tuen myöntämisperusteet ja kokonaismäärärahat koko kaudelle 2007–2013. Määrän on oltava välillä 65–85 prosenttia 18 artiklassa tarkoitetuista määrärahoista. 3. Vuosiohjelmassa määritetään perusteet, joita sovelletaan rahoitustuen myöntämiseen niille yhteistä etua koskeville hankkeille, jotka eivät sisälly monivuotiseen ohjelmointiin. Joka vuosi ne varat, joita ei ole käytetty TEN–liikenneverkkojen monivuotisen ohjelmoinnin puitteissa, osoitetaan vuosiohjelmaan kuuluvien yhteistä etua koskevien hankkeiden rahoitukseen. 10 artikla Yhteisön rahoitustuen myöntäminen 1. Komissio päättää tukikelpoisille valituille hankkeille tai hankkeiden osille myönnetystä rahoitustuen määrästä ja täsmentää tuen edellytykset sekä toteutukseen sovellettavat säännöt. 2. Komissio ilmoittaa tuen myöntämisestä tuensaajille ja asianomaisille jäsenvaltioille. Komissio tekee jokaisesta monivuotiseen ohjelmointiin valitusta yhteistä etua koskevasta hankkeesta erillisen tukipäätöksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Komissio tekee kutakin vuosierää koskevan talousarviositoumuksen kyseisen tukipäätöksen perusteella ottaen huomioon arvionnin hankkeiden edistymisestä, alustavat rahoitustarpeet ja talousarviomäärärahat. Komissio tekee tuki- ja talousarviositoumuspäätöksen jokaisesta yhteistä etua koskevasta hankkeesta, joka ei kuulu 1 kohdassa tarkoitettuihin hankkeisiin. Komissio ilmoittaa tukipäätöksen ja vastaavaa rahoitustukea koskevat säännöt kyseisille jäsenvaltioille ja ilmoittaa tästä tuensaajille. 11 artikla Rahoitussäännökset 1. Monivuotisen ohjelmoinnin kattamia hankkeita koskevat talousarviositoumukset voidaan jakaa vuosieriin. Komissio tekee kutakin vuosierää koskevan sitoumuksen ottaen huomioon rahoitustukea saavien hankkeiden tai hankkeiden vaiheiden edistymisen, arvioidut rahoitustarpeet ja käytössä olevat talousarviomäärärahat. Vuosierien sitomisen alustava aikataulu ilmoitetaan tuensaajalle. 2. Yhteisön rahoitustuki voi kattaa ainoastaan hankkeeseen liittyvät tukikelpoiset kustannukset, joista vastaavat tuensaajat tai hankkeen toteutuksesta vastaavat kolmannet osapuolet. Tukikelpoisia eivät ole erityisesti ennen tukihakemuksen jättämispäivää toteutuneet kustannukset. Arvonlisävero ei ole tukikelpoinen kustannus. 3 . Maksut suoritetaan ennakkomaksuna, joka tarvittaessa jaetaan useisiin eriin, välimaksuina ja loppumaksuna. Maksusäännöt määritetään kuitenkin ottaen huomioon erityisesti infrastruktuurihankkeiden monivuotinen toteutus. Ennakkomaksu tai tarvittaessa sen ensimmäinen erä suoritetaan, kun rahoitustuki on myönnetty. Välimaksut suoritetaan maksupyyntöjen perusteella noudattaen kuitenkin tämän asetuksen 13 artiklan säännöksiä. Loppumaksu suoritetaan, kun tuensaajan esittämä ja jäsenvaltion varmentama hankkeen loppuraportti on hyväksytty. Loppuraportissa on esitettävä erityisesti toteutuneet menot. 1. Yhteisön tuki voi kattaa ainoastaan hankkeeseen liittyvät menot, joista vastaavat tuensaajat tai hankkeen toteutuksesta vastaavat kolmannet osapuolet. 2. Tukikelpoisia eivät ole ennen sitä päivää toteutuneet menot, jona komissio on vastaanottanut niihin liittyvän tukihakemuksen. 3. Komission 12 artiklan mukaisesti tekemät päätökset rahoitustuen myöntämisestä katsotaan sitoutumiseksi talousarviossa hyväksyttyihin menoihin. 4. Maksut suoritetaan pääsääntöisesti ennakkomaksuna, välimaksuina ja loppumaksuna. Ennakkomaksu, joka ei saa tavallisesti olla yli 50 prosenttia ensimmäisestä vuosierästä, suoritetaan, kun tukihakemus on hyväksytty. Välimaksut suoritetaan maksupyyntöjen perusteella ottaen huomioon hankkeen tai tutkimuksen edistyminen sekä tarvittaessa ottaen täsmällisesti ja avoimesti huomioon tarkistetut rahoitussuunnitelmat. 5. Maksusäännöissä on otettava huomioon, että infrastruktuurihankkeiden toteutus jaksottuu useille vuosille ja että myös rahoitus on tämän vuoksi jaksotettava vastaavasti. 6. Komissio suorittaa loppumaksun, kun tuensaajan esittämä ja jäsenvaltion varmentama hankkeen tai selvityksen loppuraportti, jossa esitetään kaikki toteutuneet menot, on hyväksytty. 12 artikla Jäsenvaltioiden vastuu t 1. Jäsenvaltioiden on tehtävä kaikkensa toteuttaakseen vastuualueellaan yhteistä etua koskevat hankkeet, jotka saavat tämän asetuksen mukaisesti myönnettyä yhteisön rahoitustukea. 2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava hankkeiden teknisestä seurannasta ja tilintarkastuksesta tiiviissä yhteistyössä komission kanssa ja varmennettava, että hankkeissa ja hankkeiden osissa toteutuneet menot ovat oikeita ja vaatimustenmukaisia. Tuensaajat voivat pyytää komissiota osallistumaan paikan päällä tehtäviin tarkastuksiin. 3. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle, mitä toimenpiteitä ne ovat toteuttaneet 2 kohdan noudattamiseksi, ja kuvattava erityisesti tarkastus-, hallinta- ja seurantajärjestelmät, jotka ne ovat ottaneet käyttöön hankkeiden asianmukaisen toteutuksen varmistamiseksi. 12 a artikla Yhteensopivuus yhteisön oikeuden ja yhteisön politiikkojen kanssa Tämän asetuksen nojalla rahoitettavissa hankkeissa tai hankkeiden osissa on noudatettava erityisesti kilpailua, ympäristönsuojelua, terveyttä, kestävää kehitystä, julkisia hankintoja ja yhteentoimivuutta koskevaa yhteisön lainsäädäntöä ja yhteisön politiikkoja. 13 artikla Tuen kumoaminen, vähentäminen, keskeyttäminen ja peruuttaminen 1. Tehtyään tarvittavan selvityksen ja annettuaan tuensaajalle ja tarvittaessa asianomaiselle jäsenvaltiolle tai jäsenvaltioille tilaisuuden esittää huomionsa määräajassa, komissio a) kumoaa lukuun ottamatta asianmukaisesti perusteltuja tapauksia yhteistä etua koskeviin hankkeisiin liittyville hankkeille tai hankkeiden osille myönnetyn yhteisön rahoitustuen, jos hankkeet eivät ole käynnistyneet kahden vuoden kuluessa niille tuen myöntämisehdoissa asetetusta alkamispäivästä; b) voi vähentää rahoitustukea tai keskeyttää tai peruuttaa sen seuraavissa tapauksissa: i) jos osa rahoitustuesta tai se kokonaisuudessaan ei enää vaikuta perustellulta; ii) hankkeen tai hankkeen osan toteuttamisessa on menetelty yhteisön oikeuden ja yhteisön politiikkojen sääntöjen vastaisesti; iii) jotakin rahoitustuen myöntämisehtoa on rikottu, erityisesti jos on tehty komission hyväksyntää pyytämättä merkittävä muutos, joka vaikuttaa hankkeen luonteeseen tai toteuttamistapaan. c) voi, ottaen huomioon kaikki relevantit seikat, vaatia tuen takaisinmaksua, jos tukea saavaa hankkeen osaa ei ole saatettu päätökseen kymmenen vuoden kuluttua siitä, kun yhteisön rahoitustuki myönnettiin. 2. Komissio perii takaisin kaikki tai osan jo maksetuista määristä: a) silloin kun se on tarpeen erityisesti rahoitustuen kumoamisen, peruuttamisen, vähentämisen tai takaisinmaksuvaatimuksen vuoksi; b) jos yhteisön rahoitustukea on kumuloitu. 1. Lukuun ottamatta komissiolle asianmukaisesti perusteltuja tapauksia komissio kumoaa yhteistä etua koskeville hankkeille myönnetyn yhteisön rahoitustuen, jos hankkeet eivät ole käynnistyneet kahden vuoden kuluessa niille tukipäätöksessä asetetusta alkamispäivästä. 2. Jos hankkeeseen osoitettu tuki ei näytä perustellulta tai jos se näyttää vain osittain perustellulta hankkeen toteuttamiseksi, komissio tekee tarvittavan selvityksen ja muun muassa pyytää jäsenvaltiota ja/tai tuensaajaa esittämään huomautuksensa määräajassa. 3. Edellä 2 kohdassa tarkoitetun selvityksen jälkeen komissio voi vähentää tukea tai keskeyttää tai peruuttaa sen kyseiseltä toimelta, jos selvityksessä tulee esille väärinkäytös tai jonkin tukipäätöksessä asetetun ehdon noudattamatta jättäminen ja erityisesti jos on tehty komission hyväksyntää pyytämättä merkittävä muutos, joka vaikuttaa hankkeen luonteeseen tai toteutusehtoihin. 4. Jos tukea on kumuloitu vaatimusten vastaisesti, aiheettomasti maksetut summat peritään takaisin. 5. Jos hanketta ei ole saatettu päätökseen kymmenen vuoden kuluttua siitä, kun yhteisön rahoitustuki myönnettiin hankkeelle, komissio voi vaatia tuen takaisinmaksua noudattaen suhteellisuusperiaatetta ja ottaen huomioon kaikki relevantit seikat. 6. Kaikki aiheettomasti maksetut määrät on palautettava komissiolle. 14 artikla Yhteisön taloudellisten etujen suojeleminen 1. Euroopan petostentorjuntavirasto OLAF voi tehdä tarkastuksia ja todentamisia paikan päällä neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96[17] mukaisesti. 2. Tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavissa yhteisön toimissa neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95[18] 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla väärinkäytöksellä tarkoitetaan yhteisön oikeuden säännöksen tai määräyksen taikka yhteisön rahoitustuen myöntämisehtojen sopimusvelvoitteen rikkomista, joka johtuu oikeussubjektin teosta tai laiminlyönnistä ja jonka tuloksena on tai voisi olla yhteisöjen yleiselle talousarviolle tai niiden hoidossa oleville talousarvioille perusteettoman menon takia aiheutuva vahinko. 3. Yhteisön rahoitustuen myöntämisehdoissa Tämän asetuksen nojalla tehtävissä päätöksissä on säädettävä muun muassa komission tai sen valtuuttaman edustajan suorittamasta seurannasta ja varainhoidon valvonnasta ja tilintarkastustuomioistuimen suorittamista tilintarkastuksista, jotka suoritetaan tarvittaessa paikan päällä. 4. Kyseisen jäsenvaltion ja komission on viipymättä toimitettava toisilleen kaikki asianmukaiset tiedot tehtyjen tarkastusten tuloksista. IV luku Loppusäännökset 15 artikla Komitea 1. Komissiota avustaa komitea. 2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan neuvoston päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset. 3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. 4. EIP nimeää komiteaan edustajan, joka ei osallistu äänestykseen. 16 artikla Arviointi 1. Komissio ja jäsenvaltiot voivat tehdä tuensaajien avustuksella arvioinnin yhteistä etua koskevien hankkeiden ja ohjelmien toteuttamisesta ja sen vaikutuksista määrittääkseen, onko asetetut tavoitteet saavutettu muun muassa ympäristönsuojelun alalla. 2. Komissio voi pyytää tukea saavaa jäsenvaltiota esittämään erityisen arvioinnin tämän asetuksen puitteissa rahoitetuista yhteistä etua koskevista hankkeista tai tarvittaessa antamaan tiedot ja avun, jota kyseisten hankkeiden arviointi edellyttää. 17 artiklaTiedotus ja julkistaminen 1. Komissio antaa joka kolmas vuosi Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle kertomuksen tämän asetuksen puitteissa toteutetuista toimista. Kertomuksessa arvioidaan tuloksia, jotka yhteisön osallistumisella on saavutettu lähtötavoitteiden suhteen asetuksen eri soveltamisalueilla, ja se sisältää luvun meneillään olevan monivuotisen ohjelmoinnin sisällöstä ja toteutuksesta. Kertomus sisältää myös tietoja kunkin hankkeen rahoituslähteistä. 2. Asianomaisten jäsenvaltioiden ja tapauksen mukaan tuensaajien on huolehdittava siitä, että tämän asetuksen mukaisesti myönnetylle tuelle taataan riittävä julkisuus, jotta yhteisön asema yhteisen edun mukaisten hankkeiden toteutuksessa voidaan saattaa suuren yleisön tietoon. 18 artiklaTalousarviovarat 1 Rahoitusohje tämän asetuksen täytäntöön panemiseksi kaudella 2007–2013 on nykyhintoina 20 690 8 168 miljoonaa euroa, mistä liikenteen osuus on 20 350 8 013 miljoonaa euroa ja energian osuus 340 155 miljoonaa euroa. 2 Budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuosittaiset määrärahat monivuotisen rahoituskehyksen rajoissa. 19 artikla Tekninen ja hallinnollinen apu Edellä 3 artiklassa tarkoitetuille hankkeille myönnetyllä yhteisön rahoitustuella voidaan kattaa myös sellaisia Euroopan laajuisen verkon hallinnoinnin ja sen tavoitteiden saavuttamisen kannalta välittömästi tarpeellisia kuluja, jotka liittyvät valmisteluun, seurantaan, valvontaan, tarkastukseen ja arviointiin, erityisesti tutkimuksiin, kokouksiin, tiedotus- ja julkaisutoimintaan ja tietojenvaihtoon tarkoitettuihin tietoverkkoihin, sekä kaikkia muita kuluja, jotka liittyvät hallinnolliseen ja tekniseen apuun, jota komissio voi tarvita Euroopan laajuisen verkon hallinnoinnissa. Rahoitustuki voi myös kattaa teknisen ja hallinnollisen avun kuluja, jotka aiheutuvat siirtymisestä asetuksen (EY) N:o 2236/95 nojalla toteutettavista toimenpiteistä Euroopan laajuisten verkkojen toteuttamiseen tämän asetuksen mukaisesti. Tarvittaessa määrärahoja voidaan lisätä talousarvioon vuoden 2013 jälkeen, jotta voidaan kattaa kulut, jotka mahdollistavat sellaisten toimien hallinnoinnin, joita ei ole voitu toteuttaa 31 päivään joulukuuta 2013 mennessä. 20 artikla Tarkastelulauseke Komissio antaa vuoden 2010 loppuun mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle yleiskertomuksen kokemuksista, jotka on saatu tässä asetuksessa säädetyistä mekanismeista yhteisön rahoitustuen myöntämiseksi. Euroopan parlamentti ja neuvosto päättävät perustamissopimuksen 156 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen, onko tässä asetuksessa säädettyjä toimenpiteitä jatkettava tai muutettava 18 artiklan mainitun ajanjakson jälkeen ja millä ehdoin. 21 artiklaAsetuksen (EY) N:o 2236/95 muuttaminen Muutetaan asetus (ETY) N:o 2236/95 seuraavasti: 1) Korvataan nimi seuraavasti: ”Neuvoston asetus (EY) N:o 2236/95, annettu 18 päivänä syyskuuta 1995, Euroopan laajuisten televiestintäverkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä”. 2) Korvataan 1 artikla seuraavasti: 1 artikla Määritelmä ja soveltamisala Tässä asetuksessa määritellään edellytykset, yksityiskohtaiset säännöt ja menettelyt yhteisön tuen myöntämiseksi perustamissopimuksen 155 artiklan 1 kohdan mukaisille yhteistä etua koskeville hankkeille Euroopan laajuisten televiestintäverkkojen alalla.” 3) Poistetaan 4 artiklan 3 kohta. 4) Korvataan 5 artiklan 3 kohta seuraavasti: ” 3. Yhteisön rahoitustuen osuus määritetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o … 6 artiklan 2 kohdassa* * EUVL L..,.., s… ”. 5) Poistetaan 5 a artikla. 6) Poistetaan 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan neljäs luetelmakohta. 7) Korvataan 10 artikla seuraavasti: ”10 artiklaTukihakemusten hyväksyminen Komissio päättää perustamissopimuksen 274 artiklan mukaisesti tämän asetuksen mukaisen rahoitustuen myöntämisestä arvioituaan hakemukset valintaperusteiden mukaisesti.” 8) Korvataan 11 artiklan 7 kohta seuraavasti: ” 7. Komissio vahvistaa 17 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti puitteet yksityiskohtaisille säännöille, aikataululle ja määrille, joita sovelletaan myönnettäessä korkohyvityksiä ja takuumaksutukia sekä tukea sitä kautta, että osallistutaan sellaisten investointirahastojen ja vastaavien rahoituslaitosten riskirahastoihin, jotka ensisijaisesti tarjoavat riskipääomaa Euroopan laajuisten verkkojen hankkeisiin.” 9) Poistetaan 14 artikla. 10) Korvataan 15 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä virkkeessä oleva viittaus 5 ja 6 artiklaan viittauksella 5 artiklan 1 ja 2 kohtaan ja 6 artiklaan. 11) Korvataan 16 artiklan 1 kohta seuraavasti: ”1. Komissio antaa joka vuosi Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle kertomuksen tämän asetuksen mukaan toteutetuista toimista. Kertomuksessa arvioidaan tuloksia, jotka on saavutettu yhteisön osallistumisella asetuksen eri soveltamisalueilla, lähtötavoitteiden suhteen.” 12) Poistetaan liite. 22 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2007. Toimia, jotka ovat meneillään liikenteen ja energian alalla päivänä, josta alkaen tätä asetusta sovelletaan, säännellään edelleen asetuksella (EY) N:o 2236/95 sellaisena kuin se on voimassa 31 päivänä joulukuuta 2006. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja [… FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE Domaine(s) politique(s): Promotion de la compétitivité, de la sécurité et de la soutenabilité en matière environnementale des réseaux transeuropéens. Activité(s): Réseau Transeuropéen de Transport et d’Energie | Dénomination de l’action: Soutien financier pour des projets d’interet commun dans le reseau transeuropeen de transport et d’energie | 1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S) 06.0301 : Soutien financier aux projets d’intérêt commun du réseau transeuropéen de transport 060303 : Soutien financier aux projets d’intérêt commun du réseau transeuropéen de transport 06.01.04.04 : Soutien financier aux projets d'intérêt commun du réseau transeuropéen de transport — Dépenses pour la gestion administrative 06.03.02 : Soutien financier aux projets d’intérêt commun du réseaux transeuropéen de l’énergie 060304 : Soutien financier aux projets d’intérêt commun du réseaux transeuropéen de l’énergie 06.01.04.05 : Soutien financier aux projets d'intérêt commun du réseau transeuropéen de l'énergie — Dépenses pour la gestion administrative 06010431 : Agence exécutive RTE 2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES 2.1 Enveloppe totale de l’action (partie B): millions d'euros en CE 29.690 8.074,8 millions d’€ en crédits d’engagement. La décision de l’autorité législative est prise sans préjudice des décisions budgétaires prises dans le cadre de la procédure annuelle. 2.2 Période d’application: 2007-2013 2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses: a) Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1) Millions d'euros (à la 3e décimale) DNO | CD | NON | NON | NON | N° 1A | 4. BASE JURIDIQUE L’article 156 du traité. Le règlement (CE) n° 2236/95 du Conseil du 18 septembre 1995 déterminant les règles générales pour l'octroi d'un concours financier communautaire dans le domaine des réseaux transeuropéens, modifié par le règlement (CE) nº 1655/1999 du Parlement européen et du Conseil du 19 juillet 1999 modifié par le règlement (CE) n° 788/2004 du 21 avril 2004 , le règlement n° (CE) n° 807/2004 du 21 avril 2004, et le règlement (CE) n° 1159/2005 du 6 juillet 2005. La décision n° 1692/96/CE du Parlement européen et du Conseil du 23 juillet 1996 sur les orientations pour le développement du réseau transeuropéen de transport, telle qu’elle a été modifiée par la décision n° 884/2004/CE, et son rectificatif (JO L 201 du 7.6.2004. ( La décision n° 1346/2001/CE du Parlement européen et du Conseil du 22 mai 2001 modifiant la décision n° 1692/96/CE en ce qui concerne les ports maritimes, les ports de navigation intérieure et les terminaux intermodaux ainsi que le projet n° 8 de l’annexe III et amendée par la décision n° 884/2004/CE du 29 avril 2004). La décision n° 1229/2003/CE du Parlement européen et du Conseil du 26 juin 2003 établissant un ensemble d'orientations relatif aux réseaux transeuropéens dans le secteur de l'énergie, et abrogeant la décision no 1254/96/CE La décision 96/391/CE du Conseil du 28 mars 1996 déterminant un ensemble d’actions en vue d’établir un contexte plus favorable au développement des réseaux transeuropéens dans le secteur de l’énergie. La [décision .../.../CE ] du Parlement européen et du Conseil établissant des orientations relatives aux réseaux transeuropéens d'énergie et abrogeant la décision 96/391/CE et la décision n° 1229/2003/CE L'enveloppe financière du programme peut également couvrir les dépenses afférentes aux actions de préparation, de suivi, de contrôle, d'audit et d'évaluation, directement nécessaires à la gestion du programme et à la réalisation de ses objectifs, notamment, des études, des réunions, des actions d'information et de publication, (des dépenses liées aux réseaux informatiques visant l'échange d'informations), ainsi que toute autre dépense d'assistance administrative et technique à laquelle peut recourir la Commission pour la gestion du programme. FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE Domaine(s) politique(s): Promotion de la compétitivité, de la sécurité et de la soutenabilité en matière environnementale des réseaux transeuropéens. Activité(s): Réseau Transeuropéen de Transport et d’Energie | Dénomination de l’action: Soutien financier pour des projets d’interet commun dans le reseau transeuropeen de transport et d’energie | 1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S) 06.0301 : Soutien financier aux projets d’intérêt commun du réseau transeuropéen de transport 060303 : Soutien financier aux projets d’intérêt commun du réseau transeuropéen de transport 06.01.04.04 : Soutien financier aux projets d'intérêt commun du réseau transeuropéen de transport — Dépenses pour la gestion administrative 06.03.02 : Soutien financier aux projets d’intérêt commun du réseaux transeuropéen de l’énergie 060304 : Soutien financier aux projets d’intérêt commun du réseaux transeuropéen de l’énergie 06.01.04.05 : Soutien financier aux projets d'intérêt commun du réseau transeuropéen de l'énergie — Dépenses pour la gestion administrative 06010431 : Agence exécutive RTE 2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES 2.1 Enveloppe totale de l’action (partie B): millions d'euros en CE 29.690 8.074,8 millions d’€ en crédits d’engagement. La décision de l’autorité législative est prise sans préjudice des décisions budgétaires prises dans le cadre de la procédure annuelle. 2.2 Période d’application: 2007-2013 2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses: a) Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1) Millions d'euros (à la 3e décimale) DNO | CD | NON | NON | NON | N° 1A | 4. BASE JURIDIQUE L’article 156 du traité. Le règlement (CE) n° 2236/95 du Conseil du 18 septembre 1995 déterminant les règles générales pour l'octroi d'un concours financier communautaire dans le domaine des réseaux transeuropéens, modifié par le règlement (CE) nº 1655/1999 du Parlement européen et du Conseil du 19 juillet 1999 modifié par le règlement (CE) n° 788/2004 du 21 avril 2004 , le règlement n° (CE) n° 807/2004 du 21 avril 2004, et le règlement (CE) n° 1159/2005 du 6 juillet 2005. La décision n° 1692/96/CE du Parlement européen et du Conseil du 23 juillet 1996 sur les orientations pour le développement du réseau transeuropéen de transport, telle qu’elle a été modifiée par la décision n° 884/2004/CE, et son rectificatif (JO L 201 du 7.6.2004. ( La décision n° 1346/2001/CE du Parlement européen et du Conseil du 22 mai 2001 modifiant la décision n° 1692/96/CE en ce qui concerne les ports maritimes, les ports de navigation intérieure et les terminaux intermodaux ainsi que le projet n° 8 de l’annexe III et amendée par la décision n° 884/2004/CE du 29 avril 2004). La décision n° 1229/2003/CE du Parlement européen et du Conseil du 26 juin 2003 établissant un ensemble d'orientations relatif aux réseaux transeuropéens dans le secteur de l'énergie, et abrogeant la décision no 1254/96/CE La décision 96/391/CE du Conseil du 28 mars 1996 déterminant un ensemble d’actions en vue d’établir un contexte plus favorable au développement des réseaux transeuropéens dans le secteur de l’énergie. La [décision .../.../CE ] du Parlement européen et du Conseil établissant des orientations relatives aux réseaux transeuropéens d'énergie et abrogeant la décision 96/391/CE et la décision n° 1229/2003/CE L'enveloppe financière du programme peut également couvrir les dépenses afférentes aux actions de préparation, de suivi, de contrôle, d'audit et d'évaluation, directement nécessaires à la gestion du programme et à la réalisation de ses objectifs, notamment, des études, des réunions, des actions d'information et de publication, (des dépenses liées aux réseaux informatiques visant l'échange d'informations), ainsi que toute autre dépense d'assistance administrative et technique à laquelle peut recourir la Commission pour la gestion du programme. FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE : POINTS SP ÉCIFIQUES POUR LE RÉSEAU TRANSEUROPÉENS DE TRANSPORT Dénomination de l’action: Soutien financier pour des projets d’interet commun dans le reseau transeuropeen de transport | 1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S) voir ci-dessus 2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES 2.1 . Enveloppe totale de l’action (partie B): millions d'euros en CE 20,350 7.925,4 millions d’€ en crédits d’engagement. 2.2. Période d’application: 2007-2013 2.3 . Estimation globale pluriannuelle des dépenses: a) Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1) Millions d'euros (à la 3e décimale) 1) Assistance technique et administrative (ATA): | a) Bureaux d’assistance technique (BAT) | b) Autre assistance technique et administrative: - intra-muros: - extra-muros: dont pour la construction et la maintenance de systèmes de gestion informatisés: | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 2,0 | Sous-total 1 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 2,0 | 2) Dépenses d’appui (DDA): | a) Études | 3,5 4,5 | 2,3 5,0 | 2,3 6,0 | 2,3 8,5 | 2,3 8,5 | 4,6 17 | b) Réunion d’experts | c) Information et publications | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 1 | d) Agence RTE-T | 8,617 | 8,669 | 8,597 | 8,489 | 8,489 | 16,978 | Sous-total 2 | 12,617 5,0 | 11,469 5,5 | 11,397 6,5 | 11,289 9,0 | 11,289 9,0 | 22,578 18,0 | TOTAL | 13,617 6,0 | 12,469 6,5 | 12,397 7,5 | 12,289 10,0 | 12,289 10,0 | 24,578 20,0 | 6.2. Calcul des coûts par mesure envisagée en partie B (pour toute la période de programmation) [24] Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3e décimale) Ventilation | Type de réalisations /outputs (projets, dossiers …) | Nombre de réalisations/ outputs (total pour années 1…n) | Coût unitaire moyen | Coût total (total pour années 1…n) | 1 | 2 | 3 | 4=(2X3) | Etudes et travaux pour la réalisation des projets RTE-T | Etudes techniques, environnementales, économiques, financières Travaux | 40 160 | 5,57 48,14 | 223 7702,4 | COÛT TOTAL | 200 | 7.925,4 | (Si nécessaire, expliquer le mode de calcul.) 7. INCIDENCE SUR LES EFFECTIFS ET LES DÉPENSES ADMINISTRATIVES 7.1. Incidence sur les ressources humaines Les besoins en ressources humaines et administratives seront couverts à l’intérieure de la dotation allouée à la DG gestionnaire dans le cadre de la procédure d’allocation annuelle. L'allocation de postes dépendra d'une part de l'organisation interne de la prochaine Commission et d'autre part d'une éventuelle réallocation de postes entre services suite aux nouvelles perspectives financières. Situation actuelle (jusqu'à fin 2007) Types d’emplois | Effectifs à affecter à la gestion de l’action par utilisation des ressources existantes et/ou supplémentaires | Total | Description des tâches découlant de l’action | Nombre d’emplois permanents | Nombre d’emplois temporaires | Fonctionnaires ou agents temporaires | A B C | 27 11 20 | 27 11 20 | (Si nécessaire, une description plus complète des tâches peut être annexée.) | Autres ressources humaines | Total | 58 | 58 70 | Situation future Types d’emplois Variation par rapport à la situation actuelle | Effectifs à affecter à la gestion de l’action par utilisation des ressources existantes et/ou supplémentaires | Total | Description des tâches découlant de l’action | Nombre d’emplois permanents | Nombre d’emplois temporaires | Fonctionnaires ou agents temporaires | A B C | 37 (+ 10) 29 (+ 18) 27 (+ 7) | 37 (+ 10) 29 (+ 18) 27 (+ 7) | (Si nécessaire, une description plus complète des tâches peut être annexée.) | Autres ressources humaines | Total | 93 (+ 35) | 93 (+ 35) 26 (*) | (*)70 personnes en 2007 puis diminution progressive à 26 personnes une fois l'agence RTE-T totalement opérationnelle. 7.2. Incidence financière globale des ressources humaines Type de ressources humaines | Montants en euros | Mode de calcul * | Fonctionnaires Agents temporaires | 10.044.000 | 108.000 € en moyenne par fonctionnaire et par an | Autres ressources humaines (indiquer la ligne budgétaire) | Total | 10.044.000 | Type de ressources humaines en 2007 (70 pers) | Montants en euros | Mode de calcul * | Fonctionnaires Agents temporaires | 7.560.000 | 108.000 € en moyenne par fonctionnaire et par an | Autres ressources humaines (indiquer la ligne budgétaire) | Total | 7.560.000 | Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois. Type de ressources humaines a partir de 2007 (26 pers) | Montants en euros | Mode de calcul * | Fonctionnaires Agents temporaires | 2.808.000 | 108.000 € en moyenne par fonctionnaire et par an | Autres ressources humaines (indiquer la ligne budgétaire) | Total | 2.808.000 | Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois. 7.3 . Autres dépenses de fonctionnement découlant de l’action Ligne budgétaire (n° et intitulé) | Montants en euros | Mode de calcul | Enveloppe globale (Titre A7) A0701 – Missions A07030 – Réunions A07031 – Comités obligatoires (1) A07032 – Comités non obligatoires (1) A07040 – Conférences A0705 – Études et consultations Autres dépenses (indiquer lesquelles) | 200.000 162.000 | 200 missions par an et 1.000 € par mission 4 réunions du comité réglementaire obligatoire RTE-T par an à 27 et 1.500 € par personne | Systèmes d’information (A-5001/A-4300) | Autres dépenses - partie A (indiquer lesquelles) | Total | 362.000 | Les montants correspondent aux dépenses totales de l’action pour 12 mois. (1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient. I. Total annuel (7.2 + 7.3) II. Durée de l’action III. Coût total de l’action (I x II) | 10.406.000 euros 7 années 72.842.000 euros | En 2007 Ligne budgétaire (n° et intitulé) | Montants en euros | Mode de calcul | Enveloppe globale (Titre A7) A0701 – Missions A07030 – Réunions A07031 – Comités obligatoires (1) A07032 – Comités non obligatoires (1) A07040 – Conférences A0705 – Études et consultations Autres dépenses (indiquer lesquelles) | 200.000 162.000 | 200 missions par an et 1.000 € par mission 4 réunions du comité réglementaire obligatoire RTE-T par an à 27 et 1.500 € par personne | Systèmes d’information (A-5001/A-4300) | Autres dépenses - partie A (indiquer lesquelles) | Total | 362.000 | A partir de 2007 Ligne budgétaire (n° et intitulé) | Montants en euros | Mode de calcul | Enveloppe globale (Titre A7) A0701 – Missions A07030 – Réunions A07031 – Comités obligatoires (1) A07032 – Comités non obligatoires (1) A07040 – Conférences A0705 – Études et consultations Autres dépenses (indiquer lesquelles) | 30.000 | 30 missions par an et 1.000 € par mission | Systèmes d’information (A-5001/A-4300) | Autres dépenses - partie A (indiquer lesquelles) | Total | 30.000 | Les montants correspondent aux dépenses totales de l’action pour 12 mois. (1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient. I. Total annuel (en 2007) (7.2 + 7.3) II. Durée de l’action III. Coût total de l’action (I x II) | 7.922.000 euros 1 an 7.922.000 euros | I. Total annuel (a partir de 2007) (7.2 + 7.3) II. Durée de l’action III. Coût total de l’action (I x II) | 2.838.000 euros 6 années 17.028.000 euros | 8. SUIVI ET ÉVALUATION 8.1 . Système de suivi Le règlement prévoit la nécessité d'un suivi et l'évaluation de chaque action. Il est ainsi prévu que les décisions de la Commission incluent, le cas échéant, des indicateurs physiques établis en accord avec les États membres. D'autre part, selon les termes des décisions standard de la Commission, les bénéficiaires doivent fournir annuellement des informations sur le déroulement des actions (Project Status Report) qui alimentent les analyses permettant l'évaluation conjointe avec les États membres sur les modalités de réalisation des projets. Les études, pour lesquelles des indicateurs ne peuvent pas être élaborés, seront évaluées conjointement avec les États membres, en fonction des objectifs poursuivis. 8.2 . Modalités et périodicité de l’évaluation prévue Indicateurs d’impact selon les objectifs poursuivis L’impact et les résultats vis-à-vis les objectifs spécifiques seront évalués autant que possible selon les effets dérivés : - augmentation des capacités et de l’efficacité des infrastructures RTE-T; - sécurité des transports (passagers, cargos dangereux etc.) et réduction du nombre d’accidents ; - évolution d’indicateurs socio-économiques par rapport aux prévisions ex-ante; - réduction de la congestion; - réduction de pollution ; - évaluation qualitative chez les utilisateurs des réseaux ; - bénéfices retirés par d’autres États membres; - avantages économiques engendrés par l’intervention communautaire (y compris justification des choix d’instruments financiers, en l’occurrence bonifications d’intérêt, subventions directes, primes de garantie, etc.). Ces indicateurs seront chiffrés selon les types d’action évalués et après discussion avec les États membres. Évaluation ponctuelle: pour un nombre limité d’actions, il est possible de lancer des évaluations de projets ou d’un ensemble de projets. Par ailleurs, une évaluation à mi-parcours sera réalisée avant fin 2010 pour adapter le programme si nécessaire. Une évaluation générale des résultats de l'activité RTE-Énergie sera réalisée à la fin du programme. Cette évaluation visera à mesurer les résultats des actions financées dans le cadre des RTE-transport et à voir dans quelle mesure ces actions ont contribué par leur impact à atteindre ou à s’approcher des objectifs politiques de l’Union. Elle permettra également l’adaptation future des orientations RTE-transport. 9. MESURES ANTI-FRAUDE Les dispositions anti-fraude sont établies par le règlement modifié qui prévoit des dispositions renforcées par rapport au règlement en vigueur et définit que les États membres et la Commission, chacun dans son domaine de compétence, prennent les mesures nécessaires pour vérifier l’exécution des projets, prévenir et sanctionner les irrégularités et récupérer les fonds perdus suite à une irrégularité. 1. Afin de garantir l’opportunité, la légalité et la régularité des dépenses couvertes dans le cadre des projets financés au titre du présent règlement, les États membres et la Commission, chacun dans son domaine de compétence, prennent les mesures nécessaires pour: - vérifier régulièrement que les projets et les études bénéficiant d’un soutien financier communautaire ont été exécutés correctement ; - prévenir et sanctionner les irrégularités, récupérer les fonds perdus à la suite d’une irrégularité, y compris les intérêts y afférents. 2. L’ État membre effectue les contrôles nécessaires y inclus les contrôles sur place afin de vérifier et certifier la régularité et l’exactitude des demandes de paiements établies. L’ État membre peut demander la participation de la Commission lors des contrôles sur place. L’Office de Lutte Anti-Fraude de la Commission (OLAF) peut également procéder à des contrôles et vérifications sur place en application du règlement (Euratom, CE) n° 2185/96 du Conseil. Pour les actions communautaires financées par le présent règlement, la notion d’irrégularité visée à l’article 1, paragraphe 2, du règlement (CE, Euratom) n° 2988/95 s’entend comme toute violation d'une disposition du droit communautaire ou toute méconnaissance d'une obligation contractuelle résultant d'un acte ou d'une omission par une entité juridique qui a ou aurait pour effet de porter préjudice au budget général de l'Union européenne ou à des budgets gérés par celles-ci par une dépense indue. Les décisions prises au titre du présent règlement prévoient notamment un suivi et un contrôle financier de la Commission (ou tout représentant autorisé par elle) et des audits de la Cour des comptes, le cas échéant sur place. L’ État membre concerné et la Commission se transmettent immédiatement toutes les informations appropriées concernant les résultats des contrôles effectués. 3. L’ État membre est responsable du remboursement des sommes indûment payées. Plus spécifiquement, la Commission a mis en place une série de mesures, destinées à réduire le risque de fraude, parmi lesquelles on peut citer : - la mise en place de procédures financières et contractuelles dérivées des dispositions du règlement financier et de ses modalités d’application ; ces procédures permettent d’assurer une application homogène des règles ; - la vérification de la réalité de la prestation sur la base de rapports techniques détaillés ainsi que la vérification systématique des décomptes financiers avant paiement en tenant compte des obligations contractuelles ainsi que des principes d’économie et de bonne gestion financière ; - la réalisation d’audits financiers sur place, soit selon un programme basé sur l’analyse de risques, soit en cas de doute sur un contractant ; - la revue de l’adéquation du système de contrôle interne par la capacité d’audit interne, sur base d’une analyse des risques. FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE : POINTS SP ÉCIFIQUES POUR LE RÉSEAU TRANSEUROPÉENS D’ÉNERGIE Dénomination de l’action: Programme RTE - Energie | 1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S) 2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES 2.1 . Enveloppe totale de l’action (partie B): 340 149,4 Mio € en CE 2.2 . Période d’application: 2007-2013 2.3 . Estimation globale pluriannuelle des dépenses: a) Echéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1) Mio € (à la 3ème décimale) 1 | 2 | 3 | 4=(2X3) | Action 1 Action 2 | Etudes Projets | 30 60 28 60 | 0.5 0.6 4,8 5 | 15 36 134,4 300 | COÛT TOTAL | 149,4 335 | - 7. INCIDENCE SUR LES EFFECTIFS ET LES D ÉPENSES ADMINISTRATIVES 7.1. Incidence sur les ressources humaines Les effectifs actuels pour la gestion des réseaux transeuropéens d’ Énergie sont de 2,5 personnes. Types d’emplois | Effectifs à affecter à la gestion de l’action par utilisation des ressources existantes et/ou supplémentaires | Total | Description des tâches découlant de l’action | Nombre d’emplois permanents | Nombre d’emplois temporaires | Fonctionnaires ou agents temporaires | A B C | 3 1 | 3 1 | Si nécessaire, une description plus complète des tâches peut être annexée. | Autres ressources humaines | Total | 4 | 4 | Les besoins en ressources humaines et administratives seront couverts à l’intérieure de la dotation allouée à la DG gestionnaire dans le cadre de la procédure d’allocation annuelle. L'allocation de postes dépendra d'une part de l'organisation interne de la prochaine Commission et d'autre part d'une éventuelle réallocation de postes entre services suite aux nouvelles perspectives financières. 7.2. Incidence financière globale des ressources humaines Type de ressources humaines | Montants € | Mode de calcul * | Fonctionnaires Agents temporaires | 432.000 | 4*108.000 € | Autres ressources humaines (indiquer la ligne budgétaire) | Total | 432.000 € | Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois. 7.3 . Autres dépenses de fonctionnement découlant de l’action Ligne budgétaire (n° et intitulé) | Montants € | Mode de calcul | Enveloppe globale (Titre A7) A0701 – Missions A07030 – Réunions A07031 – Comités obligatoires (1) A07032 – Comités non obligatoires (1) A07040 – Conférences A0705 – Etudes et consultations … Autres dépenses (indiquer lesquelles) | 10.000 10.285 81.000 | 10 missions / an 2 réunions/an x 27 experts x 1500 € | Systèmes d’information (A-5001/A-4300) | 50.000 | PMS: systeme de gestion de projets | Autres dépenses - partie A (indiquer lesquelles) | Total | 141.285 91.000 | Les montants correspondent aux dépenses totales de l’action pour 12 mois. (1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient. I. Total annuel (7.2 + 7.3) II. Durée de l’action III. Coût total de l’action (I x II) | 523.000 € 573.285 € 7 années 3.661.000 € 4.012.996€ | (Dans l’estimation des ressources humaines et administratives nécessaires pour l’action, les DG/services devront tenir compte des décisions arrêtées par la Commission lors du débat d’orientation et de l’approbation de l’avant-projet de budget (APB). Ceci signifie que les DG devront indiquer que les ressources humaines peuvent être couvertes à l’intérieur de la pré-allocation indicative prévue lors de l’adoption de l’APB. Dans des cas exceptionnels où les actions visées n’étaient pas prévisibles lors de la préparation de l’APB, la Commission devra être saisie afin de décider si et comment (à travers une modification de la pré-allocation indicative, une opération ad hoc de redéploiement, un budget rectificatif et supplémentaire ou une lettre rectificative au projet de budget) la mise en œuvre de l’action proposée peut être acceptée.) 8. SUIVI ET ÉVALUATION 8.1 . Système de suivi Au cours de la période 2007-2013, l’activité “RTE-énergie” fera l’objet d’un monitorage annuel qui n’est ni une évaluation ni un audit mais vise essentiellement à donner une analyse indépendante et rapide de la mise en place du programme afin de pouvoir en corriger les éventuelles dérives ou faiblesses. Il s’agira d’une analyse factuelle qui, en début de période 2007-2013, se concentrera sur les actions lancées et qui, au fur et à mesure de l’avancement des années, portera aussi sur les résultats et les impacts. Une partie de l’analyse sera consacrée à la valeur ajoutée européenne. Les experts en charge du monitorage étudieront les volets suivants : - efficacité et transparence de la conduite du programme (notamment appels à proposition, information des soumissionnaires, procédure d’évaluation et de sélection des offres, aspects contractuels) et de la coordination interne à la Commission ; - cohérence des projets sélectionnés avec les objectifs du programme et avec les autres objectifs politiques de l’Union européenne; - répartition géographique équilibrée des organisations et des entreprises retenues dans les appels d’offres, compte tenu des besoins identifiés par les orientations RTE-énergie. Les rapports de monitorage seront adressés au Secrétariat général, à la DG BUDG, à la DG AUDIT et, le cas échéant, aux autres services intéressés de la Commission. 8.2 Modalités et périodicité de l’évaluation prévue Une évaluation à mi-parcours sera réalisée avant fin 2010 pour adapter le programme si nécessaire. Une évaluation générale des résultats de l'activité RTE-Énergie sera réalisée à la fin du programme, ainsi que le prévoit le règlement. Cette évaluation visera à mesurer les résultats des actions financées dans le cadre des RTE-énergie et à voir dans quelle mesure ces actions ont contribué par leur impact à atteindre ou à s’approcher des objectifs politiques des RTE-énergie. Elle permettra également l’adaptation future des orientations en fonction de l’évolution technologique et des changements de la structure de production et de consommation d’énergie en Europe et chez ses voisins concernés par les RTE-énergie. Les rapports d’évaluation seront adressés au Secrétariat général, à la DG BUDG et le cas échéant, aux autres services intéressés de la Commission. Ils seront également soumis aux autres Institutions communautaires. 9. MESURES ANTI-FRAUDE voir point 9 des dispositifs pour les Réseaux transeuropéens de transport [1] EUVL C, s. . [2] EUVL C, s. . [3] EUVL C, s. . [4] …. [5] EYVL L 228, 9.9.1996, s. 1. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 884/2004/EY (EUVL L 167, 30.4.2004, s. 1). [6] KOM(2006) 6. [7] EYVL L 176, 12.7.2003, s. 11. [8] EUVL L… [9] EYVL L 228, 23.9.1995, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 807/2004 (EYVL L 143, 30.4.2004, s. 46). [10] Energian alalla tätä prosenttiosuutta sovelletaan kaikkiin ensisijaisiin hankkeisiin, mutta liikenteen alalla vain valtioiden rajat tai luonnosesteet ylittäviin osuuksiin. [11] KOM(2005) 298 . [12] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna … (EUVL L …) [13] EUVL L [14] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. [15] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. [16] EUVL L Voir page du Journal officiel relatif au règlement concernant le système de positionnement et de navigation par satellite (GALILEO). . [17] EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2. [18] EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1. [19] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé. [20] COM(2001) 370 : « La politique européenne des transports à l’horizon 2010 : l’heure des choix ». [21] Trafic total : +70% du trafic fret pour EU-15 et +100% pour EUR-10. [22] Plus de 65% du budget RTE est alloué aux projets ferroviaires, 20% aux systèmes de transport intelligents (ITS) et innovants, tels que les systèmes d’interopérabi¤@²@´@Ö@Ø@ A"ApA~AÄAööölité dans le domaine ferroviaire ou de la navigation aérienne. Un accent particulier est également mis sur le développement de grands projets transfrontaliers à vocation fret qui bénéficient d’une assurance des financements. [23] Étude entitulée “Scenarios, Traffic Forecasts and Analysis of Corridors on the Trans-European network” (TEN-STAC), réalisée à la demande de la Commission. [24] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé. [25] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé.