FI Euroopan unionin virallinen lehti C 88/49

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Pyöräilyä koskeva EU:n etenemissuunnitelma”

(2017/C 088/10)

Esittelijä: Kevin Peel (UK, PES), Manchesterin kaupunginvaltuuston jäsen

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Ajattelutavan muutos ja pyöräilyä koskeva EU:n etenemissuunnitelma

1. muistuttaa, että liikenteen, kaupunkien ja maankäytön suunnittelussa eri puolilla Eurooppaa on 1950-luvulta lähtien suosittu systemaattisesti yksityistä moottoriliikennettä aktiivisen liikkumisen ja julkisen liikenteen sijasta. Autosta on tullut hallitseva kulkuneuvo monesti myös lyhyillä matkoilla. Tämä kehitys on vaikuttanut ratkaisevasti useiden vakavien haasteiden syntymiseen: niitä ovat ilmastonmuutos, ilmansaasteet, melu, liikenneturvallisuusongelmat, ruuhkat, heikkolaatuinen julkinen tila, maankäytön eriytyminen, liikennealan öljyriippuvuus ja kuluttajien ostovoiman heikentyminen, suuren väestönosan riittämätön fyysinen aktiivisuus jne. Viimeksi mainitusta aiheutuu myös muita ongelmia, kuten motoristen taitojen kehityksen viivästyminen erityisesti lapsilla, ylipaino ja keskittymisvaikeudet;

2. kehottaa näiden haasteiden ratkaisemiseksi muuttamaan ajattelutapaa liikennepolitiikassa ja maankäytön suunnittelussa: tarvitaan uusi kestävän kehityksen mukainen liikennehierarkia, jossa ensimmäisellä sijalla ovat kannustimet ja toimenpiteet aktiivisten liikkumismuotojen (kävely ja pyöräily) turvallisuuden ja houkuttelevuuden lisäämiseksi sekä toisella sijalla julkisen liikenteen edistäminen, kolmantena autojen yhteiskäytön kehittäminen ja viimeisenä yksityisautoilu ja jossa annetaan tarvittavat mahdollisuudet eri liikennemuotojen yhdistelyyn. Tätä on sovellettava kaikilla liikenteen suunnittelun osa-alueilla muun muassa asettamalla aktiiviliikkujien liikennevirrat etusijalle, investoimalla infrastruktuuriin, tiealueiden kohdentamisella, priorisoinnilla tieliikennesäädöksissä jne.;

3. toteaa, että ajattelutavan muutos liikennepolitiikassa edellyttää yhteisiä toimia kaikilta hallintotasoilta paikallis- ja aluehallinnosta valtakunnalliseen, eurooppalaiseen ja jopa maailmanlaajuiseen hallintoon. Komitea toivoo, että tätä varten parannetaan integrointia eri suunnittelutasojen ja erityisesti paikallis- ja aluetason välillä ja varmistetaan kaikkien kansalaisyhteiskunnan tahojen – yritysten, kansalaisjärjestöjen, ammattiyhdistysten, tiedemaailman jne. – aktiivinen osallistuminen;

4. korostaa tarvetta edistää aluesuunnitteluvälineiden puitteissa toimia, joilla helpotetaan pyöräilijöiden ja kävelijöiden pääsyä julkisen liikenteen pysäkeille ja toteutetaan polkupyörille ja mahdollisille polkupyörien yhteiskäyttöpalveluille tarkoitettuja turvallisia, kaikkien ulottuvilla olevia ja houkuttelevia tiloja ja pysäköintialueita paikkoihin, missä vaihdetaan liikennejärjestelmästä toiseen;

5. korostaa, että muutokset toimintapolitiikoissa sekä henkilöstö- ja taloudellisten resurssien kohdentamisessa syntyvät kunnianhimoisten poliittisten tavoitteiden kautta, ja kehottaakin komissiota asettamaan tavoitteeksi pyöräilyn määrän kaksinkertaistamisen EU:n jäsenvaltioissa seuraavien 10 vuoden kuluessa (pyörämatkojen nykyisestä 7–8 prosentin osuudesta liikennemuotojakaumassa noin 15 prosenttiin);

6. kehottaa komissiota analysoimaan pyöräilyn potentiaalia EU:n liikennemuotojen jakautumisessa pitkällä aikavälillä (2030/2040/2050), jotta voidaan arvioida potentiaalin hyödyntämiseksi tarvittavat investoinnit ja muut toimet ja toteuttaa kattava kustannus-hyötyanalyysi. Analyysin tulisi perustua olemassa oleviin, perusteellisesti testattuihin välineisiin, jollainen on esimerkiksi Maailman terveysjärjestön kehittämä pyöräilyn ja kävelyn Health Economic Assessment Tool, ja näitä välineitä olisi kehitettävä edelleen omaksumalla monialainen pyöräilyyn liittyvä lähestymistapa, jota sovelletaan muun muassa talouteen, ympäristöön, ilmastoon, energiatehokkuuteen, liikennealaan, koulutukseen, terveyteen, liikuntaan jne.;

7. pitää erittäin tervetulleena Euroopan parlamentin (1) ja jäsenvaltioiden (2) aloitetta pyytää Euroopan komissiota esittämään pyöräilyä koskeva eurooppalainen etenemissuunnitelma tai EU-tason strategia-asiakirja. Jäsenvaltioiden Luxemburgin EU-puheenjohtajakaudella lokakuussa 2015 antamassa Luxemburgin julkilausumassa pyöräilystä ilmastoystävällisenä liikennemuotona kehotetaan myös perustamaan komissioon eurooppalainen pyöräilyn yhteyspiste;

8. suhtautuu myönteisesti yleiseurooppalaisessa liikenne-, terveys- ja ympäristöohjelmassa (THE PEP) vuonna 2014 annettuun Pariisin julistukseen ja kannattaa voimakkaasti yleiseurooppalaisen suunnitelman laatimista pyöräilyn edistämiseksi ohjelmaan kuuluvien jäsenvaltioiden, WHO:n, UNECE:n ja muiden sidosryhmien voimin (3);

9. vaatii, että pyöräilyä koskeva EU:n etenemissuunnitelma sisällytetään komission vuoden 2018 työohjelmaan. Etenemissuunnitelmalla tulisi vastata kasvavaan tarpeeseen koordinoida toimintaa EU:n tasolla pyöräilyn hyvin tiedossa olevien ympäristö-, terveys- ja taloushyötyjen konkretisoimiseksi. Samalla olisi pyöräilykäytännön tai -kulttuurin luomiseksi varmistettava, että etenemissuunnitelman puitteissa tiedotetaan näistä hyödyistä ja yleistetään niitä;

10. muistuttaa, että kansallisen pyöräilyreittiverkon strateginen kehittäminen kuuluu toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden toimivaltaan ja että EU:lla pitäisikin olla tukirooli ennen muuta näiden verkostojen yhdistämisessä rajojen ylitse, sellaisten maiden ja alueiden strategioissa, missä päivittäinen pyöräily on vähäisempää, sekä Euroopan laajuisen pyöräilyreittiverkoston koordinoinnissa ja kehittämisessä;

11. korostaa kuitenkin, että tulevaisuuden kaupunki- ja alueliikenteen ja liikkuvuusjärjestelmän edellytysten pääasiallisia muokkaajia ovat paikallis- ja alueviranomaiset, kun toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita kunnioitetaan täysimääräisesti, sillä liikkuvuus kaupungeissa ja kaupunkiliikenne kuuluvat paikallis- ja alueviranomaisten toimivaltaan. Kokemus on osoittanut, että kunnianhimoisia pyöräilytavoitteita, joita paikallisyhteisöt voivat tukea, voidaan kehittää sisällyttämällä yksityiskohtaisia pyöräilysuunnitelmia paikallisiin liikennestrategioihin. Pyöräily voidaan myös ottaa osaksi aluepolitiikkaa sisällyttämällä se alueellisiin liikennealan kumppanuusjärjestelyihin ja strategioihin, joihin voi sisältyä pyöräilyn tukiohjelmia;

12. toistaakin AK:n kehotuksen ottaa paikallis- ja alueviranomaiset aktiivisemmin mukaan päätöksentekoprosessiin (4) ja katsoo, että AK:n tulisi paikallis- ja alueviranomaisten viestinviejänä johtaa keskustelua pyöräilyn edistämiseksi toteutettavista EU:n aloitteista, koska kunnat ja alueet hyötyvät oletettavasti eniten tällaisista toimista;

13. pitää pyöräilyä myös yhtenä kestäväpohjaisen kaupunkiliikenteen keskeisenä osatekijänä ja kaupunkeja koskevan yhdennetyn EU:n toimintaohjelman ydinkysymyksenä;

Rahoitus

14. korostaa, että on olemassa vahvaa tieteellistä näyttöä siitä, että pyöräilyinfrastruktuuriin kohdistettujen investointien hyöty-kustannussuhde on vähintään 5:1 (5). Taloudellisia hyötyjä saadaan eri asioista: ensinnäkin uusista pääasiassa paikallisista työpaikoista polkupyörien valmistuksen ja vähittäiskaupan, korjauspalvelujen, infrastruktuurin rakentamisen ja huoltamisen sekä muun muassa pyöräilymatkailun sekä kuljetus- ja muiden palvelujen aloilla. Toiseksi kansanterveys kohenee lisääntyneen fyysisen aktiivisuuden ja ilman- ja melusaasteiden vähenemisen ansiosta. Kolmanneksi liikenneruuhkien väheneminen vähentää tieverkon tukkiutumista, viivästyksiä ja menetettyjä työtunteja sekä polttoaineen tuhlausta. Yhdessä nämä hyödyt parantavat elämänlaatua kaupungeissa ja lisäävät samalla houkuttelevuutta. Taloudellisia hyötyjä tuo myös tehokkaampi maankäyttö;

15. toistaakin liikenneministerien antamassa pyöräilyä ilmastoystävällisenä liikennemuotona koskevassa julkilausumassa esitetyn vaatimuksen, että laaditaan EU-tason pyöräilystrategia, jossa määritellään EU:n toimintapolitiikka ja jo olemassa olevat tai perustettavat rahoitusvälineet, joiden avulla kasvatetaan pyöräilyn osuutta liikennemuotojen joukossa ja edistetään pyöräilyyn liittyvää työllisyyttä EU:ssa, ja vaatimuksen sisällyttää pyöräily EU:n toimintaohjelmien ja rahoitusvälineiden piiriin (6);

16. kehottaa lisäksi soveltamaan tulevaisuuteen suuntautuvaa EU:n liikenneinvestointipolitiikkaa, jolla myös kohennetaan kansanterveyttä ja jossa investoidaan EU:n liikennemäärärahoja pyöräilyyn täysin Pariisin COP 21 -sopimuksen mukaisesti (7);

17. ehdottaa yleissäännöksi, että jokaisessa EU:n osarahoittamassa asiaan liittyvässä infrastruktuurihankkeessa otetaan mahdollisimman laajasti huomioon pyöräily, muun muassa jotta moottoriteiden, rautateiden yms. rakentaminen ei aiheuttaisi pyöräilyyn kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia (periaate pyöräilyn ottamisesta huomioon kaikissa infrastruktuurihankkeissa). Pyöräily olisi lisäksi otettava itsenäiseksi rahoitusprioriteetiksi Euroopan komission tutkimus- ja innovointiohjelman (Horisontti 2020 -puiteohjelma) vuosien 2018–2020 työohjelmissa (liikkuvuus kasvun edistäjänä);

18. pyytää, että Euroopan komissio asettaisi asiaankuuluville hankkeille, jotka saavat EU:n rahoitusta, pyöräilyinfrastruktuuria koskevat vähimmäislaatuvaatimukset ja varsinkin pyöräilyverkon suunnittelua koskevat vaatimukset, joissa keskitytään turvallisuuteen, toimivuuteen ja opasteisiin, vastineen saamiseksi EU:n veronmaksajien rahoille. Lisäksi komitea vaatii, että komissio tekee yhteistyötä jäsenvaltioiden sekä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa pyöräilyinfrastruktuurin toteuttamista koskevien kansallisten ohjeiden laatimiseksi sekä parhaiden käytänteiden tietokannan ja kokemustenvaihdon kehittämiseksi. Komitea pyytää Euroopan komissiota myös asettamaan tärkeimpien toimenpiteiden rahoitusta, hallintoa ja taloudellista kannattavuutta koskevat vaatimukset;

19. ehdottaa, että pitkän matkan pyöräilyreittiverkko EuroVelo (8) sisällytetään osaksi Euroopan laajuisia liikenneverkkoja (TEN-T), sillä näin parannettaisiin rajatylittäviä yhteyksiä, kehitettäisiin matkailumahdollisuuksia ja parannettaisiin kaupunkikeskustoihin johtavia yhteyksiä. Lisäksi komitea ehdottaa Verkkojen Eurooppa -välineen varojen osoittamista kaupunkisolmukohtiin eli esimerkiksi kaupunkien ja niiden lähiympäristön (nopeiden) pyöräreittien rakentamiseen;

Liikenneturvallisuus

20. toteaa, että moottoriliikenteen joukossa pyöräilyyn liittyvien onnettomuuksien pelko on osasyy siihen, että pyöräilyn uskotaan yleisesti olevan vaarallista. Pelko on osittain aiheeton, sillä valtaosa onnettomuuksista koskee vain pyöräilijää ilman että osallisina olisi muita ajoneuvoja. Pelolla on kuitenkin vähentävä vaikutus pyöräilyyn, ja se voi olla este pyöräilyn yleistymiselle;

21. muistuttaa, että taajamien alhaiset nopeusrajoitukset ja niiden noudattaminen ovat yksi tärkeimmistä tieliikennekuolemia vähentäneistä tekijöistä. Pyöräilijöiden ja suurella nopeudella ajavien moottoriajoneuvojen väliset törmäykset ovat merkittävä pyöräilijöiden kuolemaan ja vakaviin loukkaantumisiin johtava syy. Komitea kehottaakin EU:ta antamaan valtio-, alue- ja paikallistason viranomaisille suosituksia paremmasta nopeuksienhallinnasta ja toimenpiteistä liikenteen rauhoittamiseksi muun muassa ottamalla kaupunkialueilla käyttöön katuja, joilla perusnopeusrajoitus on 30 km/h (tai 20 mph) ja joilla otetaan huomioon pyöräily ja mahdollistetaan näin eri tienkäyttäjien eli jalankulkijoiden, pyöräilijöiden, autoilijoiden, raskaiden ajoneuvojen ja pelastusajoneuvojen (ambulanssit, paloautot jne.) läsnäolo. Kaikissa uusissa EU:n yleisille teille hyväksytyissä nelipyöräisissä moottoriajoneuvoissa, linja-autoissa ja raskaissa tavarankuljetusajoneuvoissa olisi myös otettava käyttöön älykkäät nopeudenvalvontajärjestelmät asteittain tyyppihyväksynnän kautta. Komitea huomauttaa, että pyöräilyn objektiivisen, tosiasiallisen turvallisuuden ja monien ihmisten kokeman subjektiivisen turvallisuudentunteen välillä on selvä ristiriita, jonka minimoimiseksi olisi toteutettava erityisesti pehmeitä tiedotus- ja viestintätoimenpiteitä, kuten tehokkaita tiedotuskampanjoita. Epävarmat pyöräilijät tuntevat olonsa turvalliseksi ja käyttävät liikkumiseen polkupyörää vasta sitten, kun vähennetään pelkoa pyöräilyä kohtaan ja parannetaan näin subjektiivista turvallisuudentunnetta;

22. muistuttaa myös, että huolimatta suurten ja painavien ajoneuvojen suhteellisen vähäisestä määrästä kaupunkialueilla verrattuna moottoriajoneuvojen kokonaismäärään ne ovat suhteettoman usein osallisina kuolemaan johtaneissa pyöräonnettomuuksissa;

23. pitää valitettavana, että pyöräilijöiden kuolemantapaukset vähenevät liian hitaasti, ja kannattaa EU:n laajuisen tavoitteen asettamista vakavien loukkaantumisten vähentämiseksi sekä kehottaa tutkimaan vakavien loukkaantumisten mahdollisesti puutteellista raportointia. Pyöräilyä koskevassa EU:n etenemissuunnitelmassa onkin asetettava yhdeksi toimintaperiaatteeksi, että pyritään nollatasoon kuolonuhrien määrässä ja varmistetaan maailmanlaajuinen johtoasema pyöräilijöiden turvallisuudessa ja suojelussa;

24. vaatii yleistä turvallisuutta koskevan asetuksen pikaista tarkistamista erityisesti raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen suoraa näkökenttää koskevien parannusten tekemiseksi ja täydentämiseksi mahdollisesti muilla pakollisilla aktiivisilla turvallisuusjärjestelmillä, kuten pyöräilijöiden havaitsemisantureilla ja automaattisilla jarrutusjärjestelmillä törmäysten välttämiseksi;

25. kehottaa ajantasaistamaan asetuksen jalankulkijoiden ja muiden loukkaantumiselle alttiiden tienkäyttäjien suojelun huomioon ottamisesta ajoneuvojen tyyppihyväksynnässä (9) sisällyttämällä siihen myös testausmenettelyjä, jotka koskevat auton etuosaan törmäävän pyöräilijän suojaamista;

26. pyytää tutkimaan mahdollisuutta sisällyttää erityisiä pyöräilyn turvallisuuden parantamiseen tähtääviä toimenpiteitä nykyisiin EU:n direktiiveihin, kuten tunneleita ja kaupunki- ja maaseututeiden TEN-T-infrastruktuuria (10) koskeviin EU:n infrastruktuurin turvallisuusdirektiiveihin;

Kaupunkiliikenne ja älykkäät liikennejärjestelmät

27. vaatii, että tulevissa kaupunkilogistiikkaa koskevissa komission suuntaviivoissa (11) tunnustetaan valtava potentiaali, joka liittyy mahdollisuuteen siirtää palvelujen ja enintään 250 kg:n painoisten tavaroiden toimitukset hoidettavaksi sähkökäyttöisillä rahtipyörillä, ja suositetaan siten pyörälogistiikkaan perustuvia kuljetuksia ensisijaisena vaihtoehtona aina kun se on mahdollista;

28. muistuttaa, että kaupunki- ja liikennesuunnittelua on koordinoitava tiiviisti paikallisliikenteen kanssa ja ne on yhdennettävä kaikilla aloilla;

29. korostaa, että koulussa aloitettava liikenneturvallisuus-, liikennelainsäädäntö- ja tieliikennesääntökasvatus sekä tärkeimpien pyöräilysääntöjen opettaminen on erittäin tärkeää, sillä näin voidaan vähentää onnettomuuksia, joissa pyöräilijät ovat osallisina. Euroopan komission tulisi auttaa levittämään testattuja ja hyväksi havaittuja kouluohjelmia, joissa koulut, poliisi ja muut sidosryhmät yhdessä opettavat nuorille pyöräilijöille hyviä pyöräilytekniikoita ja keskeisiä perustaitoja mahdollisten liikenteessä tapahtuvien törmäysten voimakkuuden ja nopeuden arvioimiseksi mutta myös tuovat esiin pyöräilyn hyötyjä sosiaalisena, terveellisenä ja pääosin turvallisena liikennemuotona;

30. muistuttaa AK:n kannasta, että valtakunnalliset ja kunnalliset kaupunkiliikenteen säätelytoimet ja tienkäyttömaksut voivat olla tehokkaita välineitä kaupunkien tiealueista käytävän kilpailun hallinnointiin. Niiden avulla voidaan myös puuttua keskeisiin ongelmiin, kuten ruuhkautumiseen ja saasteisiin (12). Tämän mukaisesti AK korostaa, että kaupunkien liikenneyhteyksiä koskevissa tulevissa ei-sitovissa Euroopan komission suuntaviivoissa (13) tulisi johdonmukaisesti suosia pyöräilyä, ja suosittaa paikallis- ja alueviranomaisille, että osa ajorajoitusjärjestelmistä ja tienkäyttömaksuista saaduista tuloista tulisi investoida pyöräilyyn houkuttelevien vaihtoehtojen luomiseksi autoilulle;

31. korostaa, että pyöräilyn ja julkisen liikenteen yhdistämisestä on hyötyä molemmille ja että multimodaalisuus on ratkaisevan tärkeää toimivien, saumattomien kaupunkiliikenneverkkojen luomiseksi. Komitea toistaa AK:n vaatimuksen aikataulujen ja muiden matkatietojen pakollisesta julkaisemisesta ja saattamisesta kaikkien EU:n kansalaisten saataville (14) sekä intermodaalisuuden huomioon ottavien tietotekniikkajärjestelmien ja reittisuunnittelusovellusten kehittämisestä ja pyytää multimodaalisuuden näkökulmasta, että pyöräily ja polkupyörien yhteiskäyttöjärjestelmät sisällytetään kaikilta osin teknisiin standardeihin, EU:n lainsäädäntöön ja EU:n rahoittamiin t&k-järjestelmiin erityisesti kun on kyse matkasuunnittelusta, matkalipuista, pysäköinnistä jne. Infrastruktuuria linja-auto- ja juna-asemilla ja niiden läheisyydessä sekä julkisten liikennevälineiden toimivuutta on kehitettävä, jotta vaihdot junan, linja-auton ja polkupyörän välillä sujuisivat helpommin (15);

Sähköinen liikkuminen ja julkiset hankinnat

32. ehdottaa, että kaikkien hallintotasojen sähköisen liikkumisen toimintapolitiikoissa olisi aina otettava huomioon sähkökäyttöinen pyöräily;

33. kehottaa komissiota ottamaan huomioon pyöräilyn tarkistettaessa liikennealaa koskevia EU:n asettamia ympäristöä säästävien julkisten hankintojen kriteerejä. Hankintakriteereissä ei pitäisi pyrkiä vain tekemään marginaalisia parannuksia hankintaviranomaisten hankkimiin autoihin ja kevyisiin hyötyajoneuvoihin, vaan niissä pitäisi myös pyrkiä ohjaamaan liikennemuotovalintoja kohti ympäristöystävällisiä liikennemuotoja, kuten pyöräilyä. Tästä syystä julkisissa hankintamenettelyissä tulisi EU:n asettamien ympäristöä säästävien julkisten hankintojen kriteerien nojalla olla pakollista selvittää, olisiko mahdollista hankkia polkupyöriä (mukaan luettuna sähköavusteisia polkupyöriä) henkilöautojen sijaan ja rahtipyöriä (mukaan luettuna sähkökäyttöisiä ja sähköavusteisia rahtipyöriä) kevyiden hyötyajoneuvojen sijaan. Komitea kehottaa myös sisällyttämään julkisiin hankintamenettelyihin innovatiivisuuskriteereitä, joilla edistetään teknologian kehittämistä kaikilta osin ja sen yleistämistä jäsenvaltioiden keskuudessa;

Ilmastonmuutoksen hillitseminen ja ilmanlaatu

34. toteaa, että ilmastonmuutoksen hillitsemiseen, EU:n tavoitteiden saavuttamiseen hiilikomponentin supistamiseksi liikennealalla ja kaupunkien ilmanlaadun parantamiseen tarvitaan monia erilaisia toimintapolitiikkoja. Niitä ovat tekniset ratkaisut, toimintatapojen muutokset sekä kannustimet turhien matkojen välttämiseksi. Kaikkiin ilmastonmuutoksen hillitsemis- ja ilmanlaadun parantamisstrategioihin tulisi sisältyä kunnianhimoisia pyöräilyn edistämisohjelmia kaikilla hallintotasoilla. Kunnianhimoiset pyöräilytavoitteet voivat myös osaltaan auttaa yhdentoista Yhdistyneiden Kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteen saavuttamisessa (16);

Pyöräilyä koskevat tiedot

35. korostaa, että luotettavat ja vertailukelpoiset tiedot ovat olennaisen tärkeitä tietoon perustuvien päätösten tekemiseksi ja politiikan ja rahoitustoimien vaikutusten arvioimiseksi. Komitea kehottaakin komissiota (Eurostatia) kehittämään yhteiset tiedonkeruumenetelmät ja yhdenmukaistetut määritelmät pyöräilyä koskevia kansallisia ja kaupunkikohtaisia tietoja varten;

Pyöräilyä käsittelevä yhteyspiste Euroopan komissiossa ja parhaiden käytänteiden vaihto

36. pitää tervetulleena pyöräilyyn erikoistuneen yhteyshenkilön nimeämistä MOVE-pääosastoon, mutta toteaa, että toimintaa tulisi laajentaa niin, että siitä tehdään pyöräilyä koko komissiossa käsittelevä yhteyspiste, jossa työskentelee vähintään yksi täysiaikainen henkilöstön jäsen. Lisäksi toimintaa tulisi täydentää niin, että kaikissa asiaankuuluvissa komission pääosastoissa olisi pyöräilyä käsittelevät yhteyspisteet, jotka huolehtisivat komission pääosastojen välisestä tehokkaasta konsultoinnista ja komission sisäisestä koordinoinnista;

37. pyytää komissiota antamaan tukea riittävin resurssein varustetulle tiedonvälitystaholle, joka huolehtii siitä, että jäsenvaltiot sekä paikallis- ja alueviranomaiset saavat tarvitsemansa mahdollisuuden tutustua pyöräilyä koskeviin parhaisiin käytänteisiin, tapaustutkimuksiin, raportteihin, rahoitusmahdollisuuksiin jne. (17).

Bryssel 12. lokakuuta 2016. Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja Markku MARKKULA

(1) Asiakirjassa 2015/2005(INI) vaaditaan, että ”EU:n pyöräilyä koskeva etenemissuunnitelma sisällytetään komission vuoden 2016 työohjelmaan”.

(2) Julkilausuma pyöräilystä ilmastoystävällisenä liikennemuotona, EU:n liikenneministerien epävirallinen kokous, Luxemburg, 7. lokakuuta 2015. http://www.eu2015lu.eu/en/actualites/communiques/2015/10/07-info-transports-declaration-velo/07-Info-Transport-Declaration-of-Luxembourg-on-Cycling-as-a-climate-friendly-Transport-Mode---2015-10-06.pdf

(3) http://www.unece.org/fileadmin/DAM/thepep/documents/Déclaration_de_Paris_EN.pdf

(4) Lausunto aiheesta ”Vuonna 2011 annetun liikennepolitiikan valkoisen kirjan täytäntöönpano”, esittelijä: Spyros Spyridon (EL, EPP) (EUVL C 195; 12:6:2015; s. 10).

(5) Yhdistyneen kuningaskunnan liikenneministeriö määrittää pyöräilyyn osoitetun tuen hyöty-kustannussuhteeksi 5,5:1 julkaisussa Department for Transport, ”Value for Money Assessment for Cycling Grants”, 2014. Transport and Mobility Leuven -tutkimuskeskus esittää julkaisussa Transport and Mobility Leuven, ”Impact et potentiel de l’usage du vélo sur l’économie et l’emploi en Région de Bruxelles-Capitale: Les effets directs et indirects de l’usage du vélo en 2002, 2012 et 2020”, 2014, että investoinnit Brysselin pääkaupunkialueella tuottavat hyöty-kustannussuhteena 5:1–9:1. Helsingissä hyöty-kustannussuhteeksi arvioitiin 8:1 Helsingin kaupungin julkaisussa Pyöräilykatsaus 2015.

(6) Julkilausumassa mainittuja toimia ovat vuoden 2013 kaupunkiliikennepakettiin sisältyvät kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmat, tieliikenneturvallisuuden poliittiset suuntaviivat 2011–2020, Civitas 2020, Eltis, Urbact, Euroopan liikkujan viikko sekä alan rahoitusvälineet (kuten Euroopan rakenne- ja investointirahastot, COSME-ohjelma ja Horisontti 2020 -puiteohjelma).

(7) Tämä käsittää infrastruktuurin mutta myös liikkuvuuspalvelut, kuten polkupyörien yhteiskäytön, älykkäät liikennejärjestelmät, pyöräilyä suosivan liikkuvan kaluston jne.

(8) http://www.eurovelo.org/

(9) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 78/2009, annettu 14. tammikuuta 2009, jalankulkijoiden ja muiden loukkaantumiselle alttiiden tienkäyttäjien suojelun huomioon ottamisesta ajoneuvojen tyyppihyväksynnässä, direktiivin 2007/46/EY muuttamisesta ja direktiivien 2003/102/EY ja 2005/66/EY kumoamisesta (EUVL L 35, 4.2.2009, s. 1).

(10) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/54/EY, annettu 29. huhtikuuta 2004, Euroopan laajuisen tieverkon tunnelien turvallisuutta koskevista vähimmäisvaatimuksista (EUVL L 167, 30.4.2004, s. 39); Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/96/EY, annettu 19. marraskuuta 2008, tieinfrastruktuurin turvallisuuden hallinnasta (EUVL L 319, 29.11.2008, s. 59).

(11) http://ec.europa.eu/transport/facts-fundings/tenders/index_en.htm

(12) Lausunto aiheesta ”Kaupunkiliikennepaketti”, esittelijä Albert Bore (UK, PES) (EUVL C 271, 19.8.2014, s. 18).

(13) http://ec.europa.eu/transport/themes/urban/news/2015-11-27-guidance-acces-regulations_en.htm

(14) Lausunto aiheesta ”Multimodaaliseen matkustamiseen liittyvät tieto-, suunnittelu- ja matkalippupalvelut”, esittelijä: Petr Osvald (CZ, PES) (EUVL C 19, 21.1.2015, s. 36).

(15) Bitibi-hanke, joka on saanut tukea ”Älykäs energiahuolto Euroopassa” -ohjelmasta.

(16) World Cycling Alliance/ECF, ”Cycling delivers on the Global Goals”, 2015. https://ecf.com/sites/ecf.com/files/The%20Global%20Goals_internet.pdf

(17) Kaupunkiliikenteen seurantakeskus Eltis on kerännyt monia esimerkkejä hyvistä käytänteistä (www.eltis.org).