/* KOM/2011/0009 lopull. */ LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 1 VUODEN 2011 YLEISEEN TALOUSARVIOON MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAIN Pääluokka III - Komissio





[pic] | EUROOPAN KOMISSIO | Bryssel 14.1.2011 KOM(2011) 9 lopullinen LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 1 VUODEN 2011 YLEISEEN TALOUSARVIOON MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAINPääluokka III - Komissio (komission esittämä) LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 1VUODEN 2011 YLEISEEN TALOUSARVIOON MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAINPääluokka III - Komissio Euroopan komissio ottaa huomioon - Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 314 artiklan yhdessä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 A artiklan kanssa, - Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002[1] ja erityisesti sen 37 artiklan, - 15 päivänä joulukuuta 2010 hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2011, ja esittää budjettivallan käyttäjälle lisätalousarvioesityksen nro 1 vuoden 2011 talousarvioon. MUUTOKSET PÄÄLUOKITTAISEEN TULO- JA MENOTAULUKKOON Muutokset pääluokittaiseen tulo- ja menotaulukkoon ovat saatavilla Eur-Lexissä ( http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htm ). Pääluokittaisen tulo- ja menotaulukon muutosten englanninkielinen toisinto esitetään tiedoksi tämän asiakirjan budjettiteknisenä liitteenä. SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto 3 2. EU:n solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotto 3 2.1. Puola 3 2.2. Slovakia 4 2.3. Unkari 4 2.4. Tšekki 4 2.5. Kroatia 4 2.6. Romania 4 2.7. Päätelmä 4 3. Rahoitus 4 4. Tiivistelmätaulukko rahoituskehyksen otsakkeittain 4 1. JOHDANTO Lisätalousarvioesitys (LTE) nro 1 vuoden 2011 talousarvioon kattaa yhteensä 182 388 893 euron käyttöönoton EU:n solidaarisuusrahastosta maksusitoumus- ja maksumäärärahoina rankkasateiden Puolassa, Slovakiassa, Tšekissä, Unkarissa, Kroatiassa ja Romaniassa aiheuttamien vaikutusten johdosta. 2. EU:n solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotto 2.1. Puola Touko- ja kesäkuussa suurta osaa Puolan alueesta koetteli kaksi peräkkäistä tulvaa, jotka etenivät etelästä pohjoiseen Veiksel-, Oder- ja Warta-jokia alaspäin. Useimmat Puolan maakunnista (ns. voivodikunnista) kärsivät tulvista, jotka aiheuttivat suuria vahinkoja maataloudelle, julkisille infrastruktuureille, yksityisomaisuudelle, liikenneverkostoille ja kulttuurimuistomerkeille. 1. Hakemus rahoitustuen saamiseksi Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta esitettiin komissiolle 23. heinäkuuta 2010 eli kymmenen viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot todettiin 14. toukokuuta 2010. Puolan viranomaiset esittivät 29. syyskuuta komissiolle päivitetyn arvion kokonaisvahingoista. 2. Puolan viranomaiset arvioivat välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 2,999 miljardia euroa. Tämä on 0,8468 prosenttia suhteessa Puolan bruttokansantuloon (BKTL) ja ylittää solidaarisuusrahaston tavanomaisen käyttöönottokynnyksen, joka on 2,124 miljardia euroa (eli 0,6 prosenttia suhteessa BKTL:ään vuoden 2008 tietojen perusteella). Komission yksiköiden analyysin mukaan menetelmät, joiden avulla Puolan viranomaiset ovat arvioineet erityyppisten vahinkojen laajuuden, ovat erittäin luotettavia. 3. Kyse on luonnonkatastrofista. Välittömien vahinkojen arvioitu 2,999 miljardin euron kokonaismäärä ylittää Puolaan vuonna 2010 sovellettavan solidaarisuusrahaston varojen käyttöönottokynnyksen, joten katastrofi täyttää suuren luonnonmullistuksen kriteerit ja kuuluu näin asetuksen (EY) N:o 2012/2002 soveltamisalaan. Rahoitustuen määrä lasketaan välittömien vahinkojen kokonaismäärän perusteella. Rahoitustukea saa käyttää ainoastaan asetuksen 3 artiklassa määriteltyjen ensisijaisten hätätoimien toteuttamiseen. 4. Koska molemmat tulvat johtuivat pitkäaikaisista sääolosuhteista, ne voidaan katsoa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2012/2002 tarkoitetuksi yksittäiseksi katastrofiksi. Tulvat vaurioittivat vakavasti perusinfrastruktuureja, yksityiskoteja, julkisia rakennuksia, liikeyrityksiä, maatalousmaata ja merkittäviä kulttuurimuistomerkkejä ja aiheuttivat suurta vahinkoa alueen asukkaille. Puolan 16 voivodikunnasta vain kahden sanottiin välttyneen tulvilta. 5. Touko- ja kesäkuun 2010 tulvista kärsivät erityisesti kolme Etelä-Puolassa sijaitsevaa voivodikuntaa: Ala-Sleesian voivodikunta (Dolnośląskie) ja Opolen voivodikunta (Opolskie), jotka molemmat kuuluvat Oder-joen (Odra) valuma-alueeseen, sekä Vähä-Puolan (Malopolskin) voivodikunta (Małopolskie), joka kuuluu suurimmaksi osaksi Veiksel-joen valuma-alueeseen. Yli 20 ihmisen ilmoitettiin kuolleen tulvissa. Tulvat vaikuttivat 66 660 perheeseen, joista 14 563 perhettä evakuoitiin. Tulvista kärsi kaikkiaan 811 kuntaa, 1 387 yritystä vaurioitui, 683 000 hehtaaria maata ja yli 18 000 rakennusta jäi tulvien alle. Yli 55,6 kilometriä rautatielinjoja vaati välittömästi korjausta, ja tulvien aikaan yli 400 kilometriä rautatielinjoja oli suljettu tai liikennöintiä niillä rajoitettu. Noin 1 300 kilometriä tulvavalleja odottaa jälleenrakennusta. Julkiset rakennukset (esim. 802 koulua ja 160 päiväkotia) kärsivät vaurioita. Unescon maailmanperintökohteeksi luokiteltu Pyhän Filippuksen ja Pyhän Jaakobin kirkko Sękowassa vaatii mittavia entisöinti- ja korjaustöitä. Puola haki tukea yhteisön pelastuspalvelumekanismin kautta. Toimitettujen tietojen perusteella voidaan kiistatta päätellä, että tulvilla oli vakavia vaikutuksia elinoloihin, luonnonympäristöön ja talouselämään. Puolan hakemuksessa esitetään yksityiskohtainen analyysi tulvien vaikutuksista ja alakohtaisesti eritelty arvio kokonaisvahingoista. 6. Puolan viranomaiset ovat arvioineet, että neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 3 artiklan 2 kohdan mukaisten tukikelpoisten välttämättömien hätätoimien kustannukset ovat 2,195 miljardia euroa. Kustannukset on jaoteltu toimenpidetyypeittäin. Suurin osa hätätoimista aiheutuneista kustannuksista (1,248 miljardia euroa) liittyy infrastruktuurin pikaiseen korjaamiseen. Puolan viranomaisten antamien tietojen perusteella on selvää, että tukikelpoisten toimien kustannukset ovat huomattavasti suuremmat kuin solidaarisuusrahastosta mahdollisesti myönnettävä avustus. Rahastosta rahoitettavat toimenpiteet määritellään niiden täytäntöönpanoa koskevassa sopimuksessa. 7. Tulva-alueet ovat rakennerahastojen (2007–2013) mukaan tukikelpoisia niin sanottuina lähentymisalueina. 8. Puolan viranomaiset ovat ilmoittaneet, etteivät tukikelpoiset vahingot kuulu vakuutusturvan piiriin. 2.2. Slovakia Slovakia kärsi ennätyksellisistä rankkasateista touko- ja kesäkuussa 2010. Alueita jäi veden valtaan, pengermiä murtui ja laajalle ulottunut tulva aiheutti vakavia vahinkoja julkiselle ja yksityiselle infrastruktuurille, maantie- ja rautatieverkostoille, maataloudelle ja yrityksille. 9. Hakemus taloudellisen tuen saamiseksi Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta esitettiin komissiolle 16. heinäkuuta 2010 eli kymmenen viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot todettiin 9. toukokuuta 2010. Slovakian viranomaiset esittivät 27. syyskuuta komissiolle lisätietoja ja päivitetyn arvionsa kokonaisvahingoista. 10. Slovakian viranomaiset arvioivat välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 561 133 594 euroa. Tämä on 0,8902 prosenttia suhteessa Slovakian BKTL:ään ja ylittää Slovakiaan vuonna 2010 sovellettavan solidaarisuusrahaston tavanomaisen käyttöönottokynnyksen, joka on 378,205 miljoonaa euroa (eli 0,6 prosenttia suhteessa BKTL:ään vuoden 2008 tietojen perusteella). 11. Kyse on luonnonkatastrofista. Välittömien vahinkojen arvioitu kokonaismäärä ylittää solidaarisuusrahaston käyttöönottokynnyksen, joten katastrofi täyttää suuren luonnonmullistuksen kriteerit ja kuuluu näin neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 soveltamisalaan. Rahoitustuen määrä lasketaan välittömien vahinkojen kokonaismäärän perusteella. Rahoitustukea saa käyttää ainoastaan asetuksen 3 artiklassa määriteltyjen ensisijaisten hätätoimien toteuttamiseen. Komission yksiköiden analyysin mukaan menetelmät, joiden avulla Slovakian viranomaiset ovat arvioineet erityyppisten vahinkojen laajuuden, ovat luotettavia. 12. Tulvat ja maanvyöryt tapahtuivat pääasiassa Slovakian keski- ja itäosissa, joiden katsotaan olevan taloudellisesti heikommin kehittyneitä alueita. Suurimmat vahingot kirjattiin Prešovin ja Košicen alueilla. Hakemuksessa kuvaillaan katastrofin vaikutuksia seuraavasti: 306 taloa kärsi maanvyöryistä (maassa sattui noin 235 maanvyöryä), tulvat vaikuttivat 45 894 kotitalouteen ja 150 asuinkiinteistöä vaurioitui tai tuhoutui. Useat julkiset rakennukset vaurioituivat, ihmisiä kuoli ja maan liikenneinfrastruktuuri kärsi valtavia vahinkoja. Suurimmat vahingot syntyivät kuitenkin maatalouden alalla (maataloustuotteet). Näiden vahinkojen määräksi laskettiin alustavasti 149,9 miljoonaa euroa. Tulvien suurten vaikutusten vuoksi Slovakia pyysi tukea unionin pelastuspalvelumekanismin kautta. Voidaan päätellä, että tulvat ja maanvyöryt aiheuttivat vakavia ja pitkäaikaisia vaikutuksia elinoloihin, luonnonympäristöön ja talouselämään, myös maan sellaisilla alueilla, jotka ovat taloudellisesti heikommin kehittyneitä. Slovakian hakemuksessa esitetään yksityiskohtainen analyysi tulvien vaikutuksista ja alakohtaisesti eritelty arvio kokonaisvahingoista. 13. Slovakian viranomaiset ovat arvioineet, että neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 3 artiklan 2 kohdan mukaisten tukikelpoisten välttämättömien hätätoimien kustannukset ovat 78 419 054 euroa. Kustannukset on jaoteltu toimenpidetyypeittäin. Suurin osa hätätoimista aiheutuneista kustannuksista (yli 40 miljoonaa euroa) liittyy infrastruktuurin pikaiseen korjaamiseen. Slovakian viranomaisten antamien tietojen perusteella on selvää, että tukikelpoisten toimien todelliset kustannukset ovat huomattavasti suuremmat kuin solidaarisuusrahastosta mahdollisesti myönnettävä avustus. Rahastosta rahoitettavat toimenpiteet määritellään niiden täytäntöönpanoa koskevassa sopimuksessa. 14. Slovakiassa kolme aluetta on rakennerahastojen (2007–2013) mukaan tukikelpoisia lähentymisalueina ja yksi alue kilpailukyvyn ja työllisyyden alueena. 15. Slovakian viranomaiset ovat ilmoittaneet, etteivät tukikelpoiset vahingot kuulu vakuutusturvan piiriin. 2.3. Unkari Touko- ja kesäkuussa 2010 lähes kuukauden yhtämittaa jatkuneet sateet johtivat Unkarissa suuriin tulviin, jotka aiheuttivat laajalla alueella vahinkoa maataloudelle, asuinkiinteistöille, yrityksille, maantieverkostolle ja muulle infrastruktuurille. Suurimmat vahingot syntyivät maan koillis- ja keskiosissa. 16. Hakemus taloudellisen tuen saamiseksi Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta esitettiin komissiolle 24. heinäkuuta 2010 eli kymmenen viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot todettiin 15. toukokuuta 2010. 17. Unkarin viranomaiset arvioivat välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 719 343 706 euroa. Tämä on 0,7307 prosenttia suhteessa Unkarin BKTL:ään ja ylittää Unkariin vuonna 2010 sovellettavan solidaarisuusrahaston tavanomaisen käyttöönottokynnyksen, joka on 590,710 miljoonaa euroa (eli 0,6 prosenttia suhteessa BKTL:ään vuoden 2008 tietojen perusteella). 18. Kyse on luonnonkatastrofista. Välittömien vahinkojen arvioitu kokonaismäärä ylittää solidaarisuusrahaston tavanomaisen käyttöönottokynnyksen, joten katastrofi täyttää suuren luonnonmullistuksen kriteerit ja kuuluu näin neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 soveltamisalaan. Rahoitustuen määrä lasketaan välittömien vahinkojen kokonaismäärän perusteella. Rahoitustukea saa käyttää ainoastaan asetuksen 3 artiklassa määriteltyjen ensisijaisten hätätoimien toteuttamiseen. Komission yksiköiden analyysin mukaan menetelmät, joiden avulla Unkarin viranomaiset ovat arvioineet erityyppisten vahinkojen laajuuden, ovat hyvin yksityiskohtaiset ja luotettavat, joten arvioiden tuloksia voidaan pitää uskottavina. Itse asiassa välittömiä kokonaisvahinkoja koskeva arvio vaikuttaa varsin varovaiselta. 19. Karpaattien altaan alueelle kehittynyt poikkeuksellinen säärintama, johon liittyi rankkasateita, pyörremyrskyjä ja yli 160 km/h puhaltaneita tuulenpuuskia, johti suuriin tulviin. Hätätoimia määrättiin maan 19 maakunnasta yhdessätoista. Unkarin hakemuksessa annetaan yksityiskohtaisia tietoja vahinkojen laajuudesta, jotka voidaan tiivistää seuraavasti: Unkarin kahden suurimman joen, Tonavan ja Tiszan, tulvimisen seurauksena korkein kolmannen asteen hälytysvalmius oli määrättävä yhteensä 3 088 kilometrin matkalle. Kotinsa joutui jättämään 5 259 ihmistä, hätätila koski noin 780 000 ihmistä (lähes 8 prosenttia väestöstä) ja noin puoli miljoonaa ihmistä oli välittömässä vaarassa. Tulvat tuhosivat 317 kotia ja yli 5 6000 asuinrakennusta 105:ssä asutuskeskuksessa vaurioitui. Tulvat aiheuttivat valtavia vahinkoja rautatieinfrastruktuurille (612 poikkeuksellista tapahtumaa 25 linjalla). Joka päivä 50 000 ajoneuvoa joutui käyttämään kiertoteitä. Koulut, päiväkodit ja muut koulutuslaitokset kärsivät vahinkoja. Suurimmat vahingot syntyivät kuitenkin maatalouden alalla. Tulvien suurten vaikutusten vuoksi Unkari pyysi tukea yhteisön pelastuspalvelumekanismin kautta. Voidaan päätellä, että tulvat aiheuttivat vakavia ja pitkäaikaisia vaikutuksia elinoloihin, luonnonympäristöön ja talouselämään, erityisesti maatalouden alalla. Unkarin hakemuksessa esitetään yksityiskohtainen analyysi tulvien vaikutuksista ja alakohtaisesti eritelty arvio kokonaisvahingoista. 20. Unkarin viranomaiset ovat arvioineet, että neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 3 artiklan 2 kohdan mukaisten tukikelpoisten välttämättömien hätätoimien kustannukset ovat 194 195 242 euroa. Kustannukset on jaoteltu toimenpidetyypeittäin. Suurin osa hätätoimista aiheutuneista kustannuksista (yli 85,754 miljoonaa euroa) koskee pelastuspalvelutoimia. Unkarin viranomaisten antamien tietojen perusteella on selvää, että tukikelpoisten toimien todelliset kustannukset ovat huomattavasti suuremmat kuin solidaarisuusrahastosta mahdollisesti myönnettävä avustus. Rahastosta rahoitettavien toimenpiteiden tyypit määritellään niiden täytäntöönpanoa koskevassa sopimuksessa. 21. Unkarissa kuusi aluetta on rakennerahastojen 2007–2013 mukaan tukikelpoisia lähentymisalueina ja yksi alue ”Phasing in”- alueena. 22. Unkarin viranomaiset ovat ilmoittaneet, etteivät tukikelpoiset vahingot kuulu vakuutusturvan piiriin. 2.4. Tšekki Tšekin alue kärsi vakavista rankkasateista touko- ja kesäkuussa 2010. Nämä sateet johtivat kahteen tulva-aaltoon, jotka vaurioittivat asuinkiinteistöjä ja yrityksiä, tieverkostoa ja muuta infrastruktuuria maan koillisosassa. 23. Hakemus taloudellisen tuen saamiseksi Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta esitettiin komissiolle 23. heinäkuuta 2010 eli kymmenen viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot todettiin 18. toukokuuta 2010. 24. Kyse on luonnonkatastrofista. Tšekin viranomaiset arvioivat katastrofista aiheutuneiden välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 204 456 041 euroa. Koska määrä jää alle 824,029 miljoonan euron kynnysarvon (0,6 prosenttia suhteessa Tšekin BKTL:ään), katastrofi ei täytä neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2012/2002 määriteltyjä suuren luonnonmullistuksen kriteerejä. Tšekkiä koetteli kuitenkin sama tulvakatastrofi, joka Puolassa ja Slovakiassa johti suurkatastrofiin. Sen vuoksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 2 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa määritellyn edellytyksen, jonka mukaan rahastosta voidaan poikkeuksellisesti myöntää tukea myös rajanaapurina oleville jäsenvaltioille, joita on koetellut sama katastrofi, todettiin täyttyvän Tšekin tapauksessa. 25. Pahiten tulvista kärsinyt alue sijaitsee Tšekin koillisosassa, ja se muodostuu neljästä läänistä Puolan, Slovakian ja Itävallan rajalla (Määrin Sleesia, Olomouc, Zlín ja Etelä-Määri). Tulvissa kuoli viisi henkeä, sadat kodit joutuivat tulvan alle ja tuhoutuivat ja julkinen omaisuus ja tieverkosto kärsivät suuria vahinkoja. Kuljetusongelmien vuoksi joidenkin yritysten oli vähennettävä tuotantoa. Lisäksi tulva-alueet ovat taloudellisesti heikkoja alueita, joilla työllisyys on vähentynyt merkittävästi. 26. Tšekin viranomaiset ovat arvioineet, että neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 3 artiklan 2 kohdan mukaisten tukikelpoisten välttämättömien hätätoimien kustannukset ovat 136 945 071 euroa. Kustannukset on jaoteltu toimenpidetyypeittäin. 27. Tšekin viranomaiset ovat ilmoittaneet, että tulvakatastrofin välittömien vaikutusten edellyttämiin toimenpiteisiin ei ole käytetty muita yhteisön varoja. Tšekki ei aio käyttää rakennerahastotukea tulvakatastrofin seurausten hoitamiseen. 2.5. Kroatia Kroatiaa koettelivat vuonna 2010 toukokuun lopusta melkein kesäkuun loppuun asti rankkasateet, raekuurot ja ukkosmyrskyt, jotka aiheuttivat voimakkaita tulvia maan itä- ja keskiosissa. Katastrofi aiheutti suuria vahinkoja maataloudelle, julkiselle ja yksityiselle omaisuudelle ja liikenneinfrastruktuurille. 28. Hakemus taloudellisen tuen saamiseksi Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta esitettiin komissiolle 9. elokuuta 2010 eli kymmenen viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot todettiin 31. toukokuuta 2010. 29. Kyse on luonnonkatastrofista. Kroatian viranomaiset arvioivat katastrofista aiheutuneiden välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 153 039 303 euroa. Koska määrä jää alle 275,804 miljoonan euron kynnysarvon (0,6 prosenttia suhteessa Kroatian BKTL:ään), katastrofi ei täytä neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2012/2002 määriteltyjä suuren luonnonmullistuksen kriteerejä. Kroatiaa koetteli kuitenkin sama tulvakatastrofi, joka Unkarissa johti suurkatastrofiin. Sen vuoksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 2 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa määritellyn edellytyksen, jonka mukaan rahastosta voidaan poikkeuksellisesti myöntää tukea myös rajanaapurina oleville jäsenvaltioille, joita on koetellut sama katastrofi, todettiin täyttyvän Kroatian tapauksessa. Kroatia on oikeutettu tukeen EU:n solidaarisuusrahastosta, sillä se neuvottelee parhaillaan EU:n jäsenyydestä. 30. Tulvien vaikutuksista ja seurauksista Kroatian viranomaiset toteavat, että 427 taloa jäi tulvan alle, 682 taloa vaurioitui ja yli sata perhettä oli evakuoitava. Tieinfrastruktuuri kärsi suuria vahinkoja, jotka johtivat liikennetukoksiin ja vaikeuttivat välittömiä toimia. Eniten vahinkoja aiheutui kuitenkin maataloudelle – yhteensä yli 141 miljoonaa euroa, joka vastaa 92:ta prosenttia kokonaisvahingoista. 31. Kroatian viranomaiset ovat arvioineet, että neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 3 artiklan 2 kohdan mukaisten tukikelpoisten välttämättömien hätätoimien kustannukset ovat 11 670 861 euroa. Kustannukset on jaoteltu toimenpidetyypeittäin. Kroatian viranomaiset ovat ilmoittaneet, että tulvakatastrofin välittömien vaikutusten edellyttämiin toimenpiteisiin ei ole käytetty muita yhteisön varoja. 2.6. Romania Romaniaa koettelivat kesäkuun lopusta heinäkuulle asti kovat tulvat ja maanvyöryt, jotka koskivat suurinta osaa sen alueesta. Katastrofi aiheutti suuria vahinkoja infrastruktuurille, maataloudelle sekä yksityiselle ja julkiselle omaisuudelle. 32. Hakemus taloudellisen tuen saamiseksi Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta esitettiin komissiolle 31. elokuuta 2010 eli kymmenen viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot todettiin 23. kesäkuuta 2010. 33. Kyseessä on luonnonkatastrofi, joten se kuuluu solidaarisuusrahaston soveltamisalaan. 34. Romanian viranomaiset arvioivat välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 875 757 770 euroa. Tämä on 0,6669 prosenttia suhteessa Romanian BKTL:ään ja ylittää solidaarisuusrahaston tavanomaisen käyttöönottokynnyksen, joka on 787,935 miljoonaa euroa (eli 0,6 prosenttia suhteessa BKTL:ään vuoden 2008 tietojen perusteella). Komission yksiköiden analyysin mukaan menetelmät, joiden avulla Romanian viranomaiset ovat arvioineet erityyppisten vahinkojen laajuuden, ovat luotettavia. 35. Välittömien vahinkojen arvioitu 875 757 770 euron kokonaismäärä ylittää Romaniaan vuonna 2010 sovellettavan solidaarisuusrahaston varojen käyttöönottokynnyksen, joka on 787,935 miljoonaa euroa, joten katastrofi täyttää suuren luonnonmullistuksen kriteerit ja kuuluu näin neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 soveltamisalaan. Rahoitustuen määrä lasketaan välittömien vahinkojen kokonaismäärän perusteella. Rahoitustukea saa käyttää ainoastaan asetuksen 3 artiklassa määriteltyjen ensisijaisten hätätoimien toteuttamiseen. 36. Romaniaa koettelivat kesäkuussa ja heinäkuussa kovat tulvat, jotka aiheuttivat suuria vahinkoja maataloudelle, infrastruktuureille ja yksityiskodeille. Hakemuksessa kuvaillaan katastrofin vaikutuksia seuraavasti: tulvista kärsi 37 piirikuntaa (yhteensä 41 piirikunnasta) ja yli 6,7 miljoonaa asukasta. Yhteensä 15 000 ihmistä jouduttiin evakuoimaan, tulva-alueella sijaitsi 3 936 yksityiskotia, joista 3 073 vaurioitui ja 863 tuhoutui täydellisesti. Kaiken kaikkiaan 147 julkista rakennusta vaatii korjausta. Puolustuslinjoja vaurioitui 443 kilometriä, valleja 293 kilometriä ja tieinfrastruktuuria 5 257 kilometriä, 35 patoa vaurioitui ja myös sillat, tierummut ja jalankulkusillat kärsivät vaurioita. Eniten vahinkoja aiheutui kuitenkin maatalouden alalla: tulvien alle jäi 110 585 hehtaaria viljelymaata, 31 088 hehtaaria laidunmaata ja heinäpeltoja ja yli 2 000 hehtaaria muita peltoja, viinitarhoja ja hedelmätarhoja. Metsätalouden alalla menetettiin suuria istutusmetsikköjä, taimitarhat kärsivät vahinkoja ja suuria määriä metsien puustoa ja muita puita vaurioitui. Tulvien suurten vaikutusten vuoksi Romania pyysi tukea yhteisön pelastuspalvelumekanismin kautta. Voidaan päätellä, että tulvat aiheuttivat vakavia ja pitkäaikaisia vaikutuksia elinoloihin, luonnonympäristöön ja talouselämään, erityisesti maatalouden alalla. Romanian hakemuksessa esitetään yksityiskohtainen analyysi tulvien vaikutuksista ja alakohtaisesti eritelty arvio kokonaisvahingoista. 37. Romanian viranomaiset ovat arvioineet, että neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 3 artiklan 2 kohdan mukaisten tukikelpoisten välttämättömien hätätoimien kustannukset ovat 715 029 944 euroa. Kustannukset on jaoteltu toimenpidetyypeittäin. Romanian viranomaiset eivät kuitenkaan pystyneet esittämään tietoja katastrofialueiden välittömästä raivauksesta aiheutuneista kustannuksista. Romanian viranomaisten antamien tietojen perusteella on selvää, että tukikelpoisten toimien todelliset kustannukset ovat huomattavasti suuremmat kuin solidaarisuusrahastosta mahdollisesti myönnettävä avustus. Rahastosta rahoitettavat toimenpiteet määritellään niiden täytäntöönpanoa koskevassa sopimuksessa. 38. Tulva-alueet ovat rakennerahastojen (2007–2013) mukaan tukikelpoisia niin sanottuina lähentymisalueina. 39. Romanian viranomaiset ovat ilmoittaneet, etteivät tukikelpoiset vahingot kuulu vakuutusturvan piiriin. 2.7. Päätelmä Edellä esitetyistä syistä ehdotetaan, että hyväksytään Puolan, Slovakian, Unkarin, Tšekin, Kroatian ja Romanian esittämät hakemukset, jotka koskevat touko-, kesä- ja heinäkuun 2010 tulvakatastrofeja, ja että näissä tapauksissa otetaan käyttöön solidaarisuusrahaston varoja. 3. Rahoitus Solidaarisuusrahaston vuotuinen talousarvio on miljardi euroa. Koska rahasto on perustettu solidaarisuuden tukemiseksi, komissio katsoo, että rahastosta maksettavan tuen olisi oltava porrasteista. Tämä tarkoittaa, että asetetun kynnysarvon (0,6 prosenttia suhteessa BKTL:ään tai 3 miljardia euroa vuoden 2002 hintoina sen mukaan, kumpi näistä on pienempi) ylittävien vahinkojen osalta olisi aiemman käytännön mukaisesti sovellettava suurempaa tuki-intensiteettiä kuin kynnysarvon alle jäävien vahinkojen osalta. Suurkatastrofien perusteella myönnettävä tuki on aikaisemmin ollut kynnysarvon alle jäävältä osuudelta 2,5 prosenttia ja kynnysarvon ylittävältä osuudelta 6 prosenttia kaikista välittömistä vahingoista. Solidaarisuusrahastosta myönnettävän tuen laskutapa on määritetty solidaarisuusrahaston vuosikertomuksessa (2002–2003), ja neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat hyväksyneet sen. Tässä ehdotetaan, että käsiteltävinä olevissa tapauksissa sovelletaan edellä mainittuja prosenttiosuuksia ja myönnetään seuraavat tukimäärät: (euroa) | Välittömät vahingot | Kynnysarvo (miljoonina) | 2,5 prosentin mukaan laskettu määrä | 6 prosentin mukaan laskettu määrä | Tuen ehdotettu kokonaismäärä | Puola – vuoden 2010 tulvat Suurkatastrofi | 2 998 989 248 | 2 124,920 | 53 123 000 | 52 444 155 | 105 567 155 | Slovakia – vuoden 2010 tulvat Suurkatastrofi | 561 133 594 | 378,205 | 9 455 125 | 10 975 716 | 20 430 841 | Unkari – vuoden 2010 tulvat Suurkatastrofi | 719 343 706 | 590,710 | 14 767 750 | 7 718 022 | 22 485 772 | Tšekki – vuoden 2010 tulvat Naapurimaa | 204 456 041 | 824,029 | 5 111 401 | 0 | 5 111 401 | Kroatia – vuoden 2010 tulvat Naapurimaa | 153 039 303 | 275,804 | 3 825 983 | 0 | 3 825 983 | Romania – vuoden 2010 tulvat Suurkatastrofi | 875 757 770 | 787,935 | 19 698 375 | 5 269 366 | 24 967 741 | Yhteensä | 182 388 893 | 4. Tiivistelmätaulukko rahoituskehyksen otsakkeittain Rahoituskehys Otsake/alaotsake | Vuoden 2011 rahoituskehys | Talousarvio 2011 | LTE nro 1/2011 | Talousarvio 2011 (sisältää LTE:n nro 1/2011) | |MSM |MM |MSM |MM |MSM |MM |MSM |MM | | 1. KESTÄVÄ KASVU | | | | | | | | | | 1a. Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky |12 987 000 000 | |13 520 566 270 |11 627 802 798 | | |13 520 566 270 |11 627 802 798 | |1b. Kasvua ja työllisyyttä edistävä koheesio |50 987 000 000 | |50 980 593 784 |41 652 094 626 | | |50 980 593 784 |41 652 094 626 | | Yhteensä | 63 974 000 000 | |64 501 160 054 |53 279 897 424 | | |64 501 160 054 |53 279 897 424 | | Liikkumavara[2] | | |-27 160 054 | | | |-27 160 054 | | | 2. LUONNONVAROJEN SUOJELU JA HALLINTA | | | | | | | | | | josta markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet |47 617 000 000 | |42 891 201 900 |42 788 499 841 | | |42 891 201 900 |42 788 499 841 | | Yhteensä | 60 338 000 000 | |58 659 248 389 |56 378 918 184 | | |58 659 248 389 |56 378 918 184 | | Liikkumavara | | |1 678 751 611 | | | |1 678 751 611 | | | 3. KANSALAISUUS, VAPAUS, TURVALLISUUS JA OIKEUS | | | | | | | | | | 3a. Vapaus, turvallisuus ja oikeus |1 206 000 000 | |1 138 954 740 |813 277 345 | | |1 138 954 740 |813 277 345 | |3b. Kansalaisuus |683 000 000 | |682 897 000 |645 969 000 |+178 562 910 |+178 562 910 |861 459 910 |824 531 910 | | Yhteensä | 1 889 000 000 | |1 821 851 740 |1 459 246 345 |+178 562 910 |+178 562 910 |2 000 414 650 |1 637 809 255 | | Liikkumavara[3] | | |67 148 260 | | | |67 148 260 | | | 4. EU MAAILMANLAAJUISENA TOIMIJANA[4] | 8 430 000 000 | | 8 754 299 377 |7 237 527 520 |+3 825 983 |+3 825 983 | 8 758 125 360 |7 241 353 503 | | Liikkumavara | | | -70 439 377 | | | | -70 439 377 | | | 5. HALLINTO[5] |8 334 000 000 | |8 172 839 289 |8 171 544 289 | | |8 172 839 289 |8 171 544 289 | | Liikkumavara | | | 243 160 711 | | | | 243 160 711 | | | YHTEENSÄ | 142 965 000 000 |134 280 000 000 |141 909 398 849 |126 527 133 762 |+182 388 893 |+182 388 893 |142 091 787 742 |126 709 522 655 | | Liikkumavara | | | 1 996 461 151 |7 934 866 238 | | | 1 996 461 151 |7 934 866 238 | | [1] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. [2] Euroopan globalisaatiorahastoa ei oteta huomioon laskettaessa otsakkeen 1 a liikkumavaraa (500 miljoonaa euroa). Enimmäismäärän ylittävät 34 miljoonaa euroa rahoitetaan ottamalla käyttöön varoja joustovälineestä. [3] EU:n solidaarisuusrahastoa koskeva määrä otetaan talousarvioon ylittämällä rahoituskehyksen asianomaisten otsakkeiden määrät, kuten 17. toukokuuta 2006 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa määrätään (EUVL C 139, 14.6.2006). [4] Otsakkeen 4 vuoden 2010 liikkumavara ei sisällä hätäapuvarauksen määrärahoja (253,9 miljoonaa euroa). Enimmäismäärän ylittävät 71 miljoonaa euroa rahoitetaan joustovälineestä. [5] Otsakkeen 5 enimmäismäärään nähden jäävää liikkumavaraa laskettaessa on otettu huomioon vuosien 2007–2013 rahoituskehykseen sisältyvä alaviite 1, joka koskee henkilöstön eläkejärjestelmään suorittamia maksuja (82 miljoonaa euroa).