FI Euroopan unionin virallinen lehti C 162/46

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Euroopan digitaalisen kirjaston laaja-alaisten käyttömahdollisuuksien edistäminen kaikkien käyttäjäryhmien parissa

(2008/C 162/11)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 16. helmikuuta 2007 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia oma-aloitteisen lausunnon aiheesta

Euroopan digitaalisen kirjaston laaja-alaisten käyttömahdollisuuksien edistäminen kaikkien käyttäjäryhmien parissa (oma-aloitteinen lausunto).

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 23. tammikuuta 2008. Esittelijä oli Evelyne Pichenot.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 13.–14. helmikuuta 2008 pitämässään 442. täysistunnossa (helmikuun 13. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 153 puolesta ja 4 vastaan 5:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Euroopan digitaalinen kirjasto (1) on tarkoitus käynnistää vuonna 2008. Nyt kun kyseinen ajankohta on jo lähellä, komitea antaa laajan tukensa tälle hankkeelle, jolla pyritään saattamaan osa kulttuuriperinnöstä sekä tieteellisestä ja teknisestä perinnöstä käyttöön sähköisesti. Komitea tukee myös unionin toimielinten työtä laajalle yleisölle tarkoitetun portaalin luomiseksi. Portaali on väline organisoidun tiedon levittämiseksi digitaalisella aikakaudella.

1.2 Komitea antaa tunnustusta komission ja jäsenvaltioiden yksimielisesti toteuttamille toimille ja on tyytyväinen Euroopan kansalliskirjastojen yhteistyöelimen (CENL) käynnistämään kulttuurilaitosten koordinointiin. Tavoitteena on perustaa säätiö, joka kokoaa yhteen kaikki elimet, jotka ovat valmiita asettamaan digitoidun aineistonsa saataville. Komitea kehottaa Euroopan, valtiollisen ja alueellisen tason kansalaisyhteiskunnan organisaatioita osallistumaan tähän eurooppalaiseen suurisuuntaiseen hankkeeseen, jotta voidaan varmistaa hyvä tiedonkulku kansalaisille.

1.3 Kansalaisyhteiskunnan osallistuminen Euroopan digitaalisen kirjaston kehittämiseen on ratkaisevan tärkeää neljästä syystä, joilla voidaan perustella ETSK:n sitoutumista. Syyt ovat seuraavat: — Osallistutaan digitoitavan sisällön valintaa koskevien keskeisten kriteerien määrittelyyn. — Hankitaan yleisön tuki rahoitustarpeille. — Kannustetaan kaikkia kirjojen parissa työskenteleviä sekä kulttuurilaitoksissa toimivia osapuolia osallistumaan ja innovoimaan. — Pyritään saamaan kaikki mukaan tietoyhteiskuntaan.

1.4 Komitea on tietoinen kaikesta jäsenvaltioissa edellisten puheenjohtajuuskausien aikana tehdystä työstä sekä komission yhdessä asianomaisten osapuolien kanssa toteuttamista toimista. Komitea kannattaa Euroopan parlamentin tuoretta mietintöä (2), jossa esitellään ansiokkaasti ja tiivistetysti saavutukset ja seuraavat vaiheet. Komitea korostaa käsillä olevassa lausunnossa kansalaisyhteiskunnan välttämätöntä panosta ja rohkaisee kansalaisyhteiskunnan osapuolia osallistumaan Euroopan digitaalisen kirjaston käynnistämiseen ja sen tulevaan kehittämiseen. Lausunnossa ehdotetaan käyttäjien odotusten ja tarpeiden painottamista, jotta voidaan päästä tavoitteena olevaan laajaan julkiseen saatavuuteen.

1.4.1 ETSK suosittaa kansalaisyhteiskunnan organisaatioille seuraavaa: — Osallistutaan Euroopan kansalaisille suunnattavaan tiedottamiseen vuodesta 2008 lähtien. — Kiinnitetään huomiota yhteisen portaalin asianmukaisuutta ja käyttäjäystävällisyyttä sekä sähköisten palveluiden esteetöntä saatavuutta (3) vammaisille testaavan käyttäjäpaneelin seurantaan. — Järjestetään laaja keskustelu sisällöstä yhdessä lähikirjastojen kanssa. — Herätetään tietoyhteiskunnassa pohdintaa nykyisen henkisen, taiteellisen ja tieteellisen tuotannon digitoinnin kanssa yhteensopivien oikeudellisten puitteiden mukauttamisesta.

1.4.2 ETSK suosittaa jäsenvaltioille ja komissiolle seuraavaa: — Perustetaan hankkeelle johtoryhmä, joka on avoin kansalaisyhteiskunnan kanssa käytävälle vuoropuhelulle. — Annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus rahoituspanokseen, jotta vuonna 2010 päästäisiin eri lähteistä peräisin olevien ja erilaisten materiaalien laajaan digitointiin. — Laaditaan yhteistyössä kansallisia digitointisuunnitelmia yhteisen dokumentaatioperuskirjan pohjalta ja osaamiskeskusten tuella. — Pidetään yhteisön tasolla yllä kestävää ohjelmaa ratkaisujen löytämiseksi monikielisyyteen ja yhteentoimivuuteen liittyviin teknisiin ongelmiin sekä yhteisten suuntaviivojen kehittämiseksi, jotta vammaisille voidaan turvata sähköisten palveluiden esteetön saatavuus. — Tutkitaan käyttäjien (erityisesti vammaisten) odotuksia ja tarpeita, ja otetaan ETSK osapuoleksi tutkimuksiin. — Annetaan päätelmät direktiiviin 2001/29/EY (4) sisältyvien poikkeusten alalla toteuttavien kansallisten käytäntöjen analyysistä ja laajennetaan pyrkimyksiä ratkaista oikeudellinen tyhjiö (tekijänoikeudettomat teokset, loppuunmyydyt teokset, digitaaliset dokumentit jne.).

1.4.3 ETSK haluaa kannustaa taloudellisia toimijoita ja kulttuurilaitoksia seuraaviin toimiin: — Edistetään tuoreen ja ajanmukaisen, Euroopan digitaalisen kirjaston portaalin kautta saatavilla olevan digitoidun sisällön laaja-alaisia käyttömahdollisuuksia. — Laaditaan mallit tekijänoikeuksien alaisten teosten asettamiselle tietoverkkoon kohtuulliseen hintaan. — Otetaan osaa oman aineiston digitointiin julkisen ja yksityisen sektorin välisillä kumppanuuksilla. — Toteutetaan sponsorointia digitoinnin edistämiseksi. — Edistetään julkisten kirjastojen roolia aineettoman sisällön tarjoamisessa paikan päällä tai suljetuissa verkoissa (intranet).

2. Kansalaisille suunnatun tiedotuksen parantaminen ja kansalaisyhteiskunnan osallistuminen Euroopan tulevan digitaalisen kirjaston kehittämiseen

2.1 Kansalaisille suunnatun Euroopan tulevaa digitaalista kirjastoa koskevan tiedotuksen parantaminen

2.1.1 Vuonna 2010 Euroopan kirjastoista, arkistoista ja museoista peräisin olevan eurooppalaisen kulttuuriperinnön sähköinen saatavuus antaa Euroopan ja koko maailman väestölle mahdollisuuden päästä käsiksi kuuteen miljoonaan digitoituun dokumenttiin, joita voidaan käyttää ajanvietteeksi tai koulutuksellisiin, ammatillisiin taikka tutkimustarkoituksiin. Tämä määrällinen tavoite on ensimmäinen vaihe laaja-alaisessa digitoinnissa.

2.1.2 Hanketta kutsutaan tilapäisesti Euroopan digitaaliseksi kirjastoksi. Se on nimetty mukavuussyistä ”kirjastoksi”, vaikka komissio on määrittänyt jo tiedonannossaan (5) laajat puitteet digitoinnille ja kutsunut kaikki toimielimet osallistumaan hankkeeseen. Hanke kattaa kaiken kulttuurisen, tieteellisen ja teknisen tiedon, ja siihen kuuluvat kaikenlaiset käsinkirjoitetut asiakirjat, kirjat, partituurit, kartat, äänitteet, audiovisuaaliset tallenteet, lehdet, valokuvat jne.

2.1.3 Sekä komitea että jäsenvaltiot marraskuussa 2006 pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen yksimielisten päätelmien mukaisesti katsovat, että Euroopan digitaalinen kirjasto on esimerkillinen hanke, jonka avulla edistetään kaikkien osallistumista tietoyhteiskuntaan ja saadaan kansalaiset ymmärtämään entistä paremmin eurooppalaista identiteettiä.

2.1.4 Hankkeen toisena tavoitteena on tehdä Euroopan tulevasta digitaalisesta kirjastosta yhteisen portaalin avulla monikielinen väline, joka on tarkoitettu suurelle yleisölle eikä pelkästään tiede- ja taideyhteisölle. Näin ollen ETSK kehottaa komissiota parantamaan kansalaisille suunnattavaa tiedotusta, jotta voidaan edistää digitaalisen kirjaston käynnistämistä. Erityisesti tulee kiinnittää huomiota monikieliseen aineistoon. Kaikkien unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden tulisi kuulua tiedotussuunnitelman piiriin, ja se tulisi panna täytäntöön marraskuussa 2008 tapahtuvan hankkeen käynnistämisen yhteydessä.

2.1.5 Suurimittainen digitointi on merkittävä hetki ihmiskunnan historiassa. Näin ollen on käynnistettävä keskustelu myös sisällön valinnasta sekä sisällön ja tiedon organisoinnista Euroopan tasolla. ETSK katsoo, että massadigitoinnin ehdoista käytävässä laajassa keskustelussa olisi käsiteltävä tiettyjä taloudellisia, teknisiä ja oikeudellisia näkökohtia, jotka ovat välttämättömiä, jotta päästään kaikille avoimeen tietoyhteiskuntaan: — tekijänoikeussäännöksistä vapaan aineiston digitointiin tarvittavat varat; tämä edellyttää tasapainoon pääsemistä harvinaisten ja vahingoittuvien dokumenttien digitoinnin sekä suuren yleisön odottaman massadigitoinnin välillä — taloudellinen tuki kustantajille, jotka digitoivat omia nykyisiä aineistojaan ja hyväksyvät niiden saattamisen verkkoon — yksityinen rahoitus ja sponsorointi digitoinnissa ja levittämisessä — tekijänoikeuden säilyttäminen poikkeuksetta 70 vuotta teoksen tekijän kuoleman jälkeen — avoimuus ja kollegiaalisuus kaikentyyppisiin kulttuurimateriaaleihin (tekstit, audiovisuaalinen materiaali, museoesineet, arkistot jne.) kuuluvien digitoitavien, tekijänoikeussäännöksistä vapaiden dokumenttien valinnassa — tarve eurooppalaiselle dokumentaatioperuskirjalle, jossa luetteloidaan tärkeimmät digitoitavat tiedon alat; tämä edellyttää ennalta tehtävää Euroopan tasoista kartoitusta jo digitoidun materiaalin sähköisestä saatavuudesta — loppuunmyytyjen, uudelleenjulkaisemattomien teosten tekijöiden mahdollisuus valita digitaalinen levitys kevennetyllä lisenssillä (6) — interaktiivisen rekisterin luominen ”tekijänoikeudettomiksi” luokiteltujen teosten oikeuksien haltijoiden etsimiseksi (7) — tieteellisen tiedon käsittely (8) — kysymykset, jotka liittyvät vammaisten, erityisesti näkövammaisten mahdollisuuksiin käyttää internet-portaaleja ja digitoitua materiaalia.

2.2 Kansalaisyhteiskunnan osallistuminen kulttuuria kansainvälistyvässä maailmassa koskevaan Euroopan toimintasuunnitelmaan

2.2.1 Toistaiseksi hankkeesta ovat keskustelleet yksinomaan asiantuntijat. Tämä käy ilmi asianomaisten osapuolten (kulttuurilaitokset, teosten tekijät, kustantajat, kirjakauppiaat jne.) voimakkaasta mobilisoinnista ja heidän osallistumisestaan komission perustamaan korkean tason ryhmään. Komission vuonna 2005 käynnistämässä kuulemisessa ”i2010: digitaaliset kirjastot” (9) vain 7 prosenttia vastauksista tuli yksityishenkilöiltä ja 14 prosenttia yliopistopiireistä. Suuren yleisön heikossa osallistumisessa ei ole mitään kummasteltavaa, kun otetaan huomioon, että keskustelu heräsi yllättäen vuoden 2004 lopussa, kun saatiin tieto Googlen massadigitoinnista. Lisäksi kysely oli luonteeltaan sellainen, että se oli kohdistettu taloudellisille eturyhmille, joihin digitointi vaikuttaa.

2.2.2 Ilmaisen tiedonsaannin yleistyminen internetissä ja siihen liittyvä merkittävä mainosrahoitus aiheuttavat suuressa yleisössä hämmennystä digitaalisen kirjaston tarjonnasta. Kansalaisyhteiskunnan vastuulla onkin osallistua etenkin nuorille suunnattuun tiedotus- ja koulutuskampanjaan, joka koskee henkisen ja taiteellisen työn arvoa sekä tarvetta varmistaa sen kunnioittaminen.

2.2.3 ETSK kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käynnistämään aloitteita, jotta kansalaisyhteiskunta voisi osallistua entistä paremmin kulttuuriperinnön digitoinnin tulevaan kehitykseen. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistuminen on ratkaisevan tärkeää neljän pääasiallisen haasteen kannalta: sisällön valintaa koskevien yhteisten kriteerien määritteleminen, rahoitustarpeille annettava tuki, kaikkien osapuolien kannustaminen innovointiin sekä kaikkien saaminen mukaan tietoyhteiskuntaan.

2.2.4 ETSK suosittaakin, että maaliskuussa 2008 tapahtuvan prototyypin toiminnan käynnistymisen yhteydessä avataan ”julkinen tila”, jotta voidaan edistää tulevia käyttäjiä edustavien järjestöjen, koulutus-, kulttuuri- ja perheorganisaatioiden sekä yhteiskunnallis-ammatillisten tahojen mahdollisuutta ilmaista näkemyksiään. Kansalaisyhteiskunnan näkemykset ovat hyödyllisiä marraskuussa 2008 tapahtuvaa käynnistämistä silmällä pitäen sekä jatkokehityksen eri vaiheissa.

2.2.5 Keskustelulla tulisi voida täydentää neuvoston päätelmien liitteenä olevaa etenemissuunnitelmaa (2007–2010) ja jatkaa sitä digitoinnin kehityksen ylläpitämiseksi ja käytön monipuolistamiseksi. ETSK pitää mielenkiintoisena kehotusta ottaa yhteyttä kansalaisyhteiskunnan kulttuurienvälisen vuoropuhelun foorumiin, joka muodostaa kansalaisten verkon digitaalisten kirjastojen alalla.

2.2.6 Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden 2008 jälkeen keskustelua voitaisiin jatkaa, ja uusi kuuleminen voitaisiin toteuttaa vuonna 2009. Tämän tulisi antaa kansalaisyhteiskunnalle mahdollisuuden osallistua päättäväisesti eri vaiheisiin pitkällä aikavälillä ottaen huomioon kulttuuria kansainvälistyvässä maailmassa koskeva Euroopan toimintasuunnitelma (10).

2.3 Tulevan kirjaston kehittäminen

2.3.1 ETSK kannatta Euroopan parlamentin mietinnössä (11) tehtyä ehdotusta perustaa Euroopan digitaaliselle kirjastolle ohjausryhmä, joka muodostuisi EDL-verkkoon kuuluvista kulttuurilaitoksista. Ohjausryhmä huolehtisi hankkeen viemisestä eteenpäin ja kansallisten digitointisuunnitelmien koordinoinnista. Ohjausryhmän ja käyttäjiä edustavien organisaatioiden, erityisesti ETSK:n, välillä tulisi käydä hedelmällistä vuoropuhelua.

2.3.2 ETSK myöntää, että Euroopan kansalliskirjastojen yhteistyöelimellä (CENL) on keskeinen asema, sillä se nojautuu kansainvälisiin luettelointistandardeihin (bibliografinen tietue) ja se on jo pitkällä kirjallisen materiaalin digitoinnissa. Komitea kannustaa muita kansallisia kulttuurilaitoksia osallistumaan alueellisella, valtakunnan tai Euroopan tasolla arkistojen, kansallisten museoiden ja audiovisuaalikeskusten EDL-verkon koordinointiin erityisesti marraskuussa 2007 perustetun säätiön puitteissa.

2.3.3 Tältä osin ETSK kannattaa, että sovelletaan direktiiviä 2001/29/EY, jolla varmistetaan tekijänoikeuksien ja lähioikeuksien suojelu tietoyhteiskunnassa erityisesti teosten valmistamisen ja jakamisen yhteydessä. Nyt digitaaliaikakautena direktiivissä on kuitenkin puutteita, jotka liittyvät tekijänoikeudettomien teosten käsittelyyn, digitaalisen säilyttämisen menettelyihin, alun perin verkossa syntyneiden (digital born) teosten asemaan sekä loppuunmyytyjä, uudelleenjulkaisemattomia teoksia koskevien ratkaisujen puuttumiseen.

2.3.4 Direktiivissä säädetään poikkeuksia erityisesti yleisölle avointen kirjastojen, oppilaitosten, museoiden ja arkistojen suorittamalle tarkoin määritellylle jäljennekappaleen valmistamiselle sekä vammaisten hyödyksi tapahtuvalle käytölle. Poikkeukset ovat vapaaehtoisia, ja niiden toteuttaminen vaihtelee jäsenvaltioittain.

2.3.5 Komitea myöntää, että tämän oikeudellisen tilanteen lisäksi on myös muita ongelmia, jotka ovat luonteeltaan teknisiä ja jotka tekevät hankkeesta monimutkaisen. Komitea on erityisen tyytyväinen komission jo vuosia sitten käynnistämiin toimiin teknisten näkökohtien ratkaisemiseksi. Komitea tukee seitsemännen TTK-puiteohjelman ja eContentplus-ohjelman yhteydessä tehtyjä aloitteita, erityisesti niitä, joilla pyritään yhteentoimivuuteen ja digitointiosaamiskeskusten perustamiseen. Yhteentoimivuus ja monikielisyys — tai mekanismit, joilla museoiden, kirjastojen tai arkistojen aineistot voidaan saada yhteiseen sivustoon — ovat tärkeimpiä tekijöitä Euroopan digitaalisen kirjaston onnistumisen kannalta.

2.3.6 Valtakunnallisen ja alueellisen tason kansalaisyhteiskunnan organisaatioita ja erityisesti kansallisia talous- ja sosiaalineuvostoja kehotetaan antamaan tukensa investoinneille, joita kussakin jäsenvaltiossa toteutettava digitointi edellyttää, jotta voidaan päästä sisältöjen kriittisen massaan ja varmistaa niiden monimuotoisuus. Komitea suosittaa, että jäsenvaltiot käyttävät myös rakennerahastorahoitusta Liettuan vakuuttavan esimerkin mukaisesti.

3. Euroopan digitaalisen kirjaston laajan käytön edistäminen tarjoamalla järjestettyä perinteistä ja omalla aikakaudellamme syntynyttä sisältöä

3.1 Käyttäjien (12) odotusten ja tarpeiden huomioon ottaminen

3.1.1 ETSK katsoo, että on tärkeää kehittää tästä harvinaislaatuisesta digitointitapahtumasta vahva sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden tekijä. (13) Erityisesti komitea suosittaa, että digitaalisen tarjonnan ja sen käyttömahdollisuuksien yhteydessä otetaan huomioon eri sukupolvien odotukset, jotta voidaan edistää yhteyksiä ja tiedon siirtämistä. Se, että ihmiset, jotka eivät lue, innostuvat lukemisesta, on harvinaista nuoruusiän jälkeen. Digitaalisen kirjaston laaja-alainen käyttö on haaste osaamisyhteiskunnalle ei-lukijoiden ja satunnaisten lukijoiden kannalta.

3.1.2 Kun otetaan huomioon elinikäinen oppiminen (14), kulttuuriteosten ja erityisesti tieteellisen tiedon (15) digitoiminen tarjoavat huomattavia mahdollisuuksia tiedon saamiseen. Tämä tavoite edellyttää muun muassa opettajien perus- ja jatkokoulutuksen (16) mukauttamista uuteen todellisuuteen, jotta voidaan vastata tähän uuteen tilanteeseen tiedon siirtämisessä.

3.1.3 Jotta päästään odotettuihin vaikutuksiin, on tutkittava käyttäjien odotuksia ja käyttäytymistä. Meneillään olevassa vaiheessa etusijalle on asetettu kirjallinen tieto (käsinkirjoitetut asiakirjat, kirjat, lehdet ja hakuteokset), jolle on eritelty kolme pääasiallista käyttöä: tekstihaku, online-konsultointi ja offline-luku (henkilökohtainen virtuaalinen kirjasto). Uusia käyttötapoja tulisi testata. Näitä ovat esimerkiksi yhteistyövälineet, selittävät foorumit sekä sisällön hypertekstuaalinen täydentäminen tai jopa multimediatäydentäminen (ääni, video, animaatio). Nämä uudet toiminnot ovat apuvälineitä sekä levityksessä että ennen kaikkea harkitun ajattelun muodostamisessa.

3.1.4 Muiden kuin kirjallisten dokumenttien osalta Michael-portaali (Multilingual Inventory of Cultural Heritage of Europe) on tarjonnut jo vuodesta 2007 pääsyn museoiden, kirjastojen ja arkistojen tähän asti ympäri Eurooppaa hajallaan olleiden digitaalisten kokoelmien portaaleihin. Paikallisen, alueellisen ja kansallisen tason erilaiset kulttuurilaitokset ovat näin antaneet käyttöön kokoelmien kuvauksia. Alun perin aloite kattoi Yhdistyneen kuningaskunnan, Ranskan ja Italian, mutta nyt se laajenee viiteentoista muuhun jäsenvaltioon, ja tarjoaa uusia palveluja kulttuurimatkailuun. Tämä ”Michael Culture” -portaali on liitetty osaksi säätiötä, joka on marraskuusta 2007 koonnut hankkeeseen osallistuvat kulttuurilaitokset yhteen ja joka hallinnoi hanketta.

3.1.5 ETSK kehottaa perustamaan käyttäjien seurantaryhmän, jotta voidaan tutkia eri mahdollisuuksia ja käytäntöjä. Euroopan digitaalinen kirjasto on mielenkiintoinen sisällön rikkauden takia, mutta myös siksi, että se levittää tietojen vaihdon uusia käytäntöjä ja avaa tutkimusaiheet yleisölle. Komitea toivoo voivansa osallistua EDL-verkon työryhmän ”käyttäjät” työskentelyyn.

3.2 Kaikille avoin, integroiva digitaalinen yhteiskunta, joka tarjoaa mahdollisuuksia etenkin vammaisille (17)

3.2.1 Ministeritasolla kesäkuussa 2006 annetun tieto- ja viestintäteknologioita osallistavassa yhteiskunnassa käsittelevän Riian julistuksen mukaisesti Euroopan digitaalisen kirjaston ei pidä kasvattaa internetin tavallisen käytön sekä iäkkäämpien henkilöiden, vammaisten ja haavoittuvimpien ryhmien internetin käytön välisiä eroja. Hiljattain antamissaan valmistelevissa lausunnoissa komitea määrittelee toimia, joilla voitaisiin varmistaa kyseisten ryhmien esteetön osallistuminen tietoyhteiskuntaan muun muassa Euroopan sosiaalirahaston turvin.

3.2.2 Euroopan eri puolilta kirjastoista, arkistoista ja museoista peräisin olevien dokumenttien digitointi ja saattaminen verkkoon ovat vertaistaan vailla olevia osallistamisen keinoja vammaisille. Monimutkainen rakenne, epätarkoituksenmukainen formaatti tai epäasianmukaiset suojatoimet voivat kuitenkin olla esteenä käytölle.

3.2.3 Vuonna 2001 annetussa direktiivissä säädetään erikseen, että tekijänoikeuteen voidaan tehdä poikkeuksia vammaisten hyväksi (näkövammaiset tai sokeat, liikuntavammaiset, kehitysvammaiset).

3.2.4 Kulttuuriperinnön käytön mahdollistamiseksi on tärkeää, että Euroopan tulevan digitaalisen kirjaston portaali ja siihen liittyvät kansalliset portaalit suunnitellaan alusta lähtien siten, että vammaiset voivat käyttää niitä erityisin teknisin apuvälinein.

3.2.5 Vaikka nokkelat käyttäjät onnistuvat usein kiertämään laitonta kopiointia estävät tekniset suojamekanismit, on kuitenkin totta, että ne ovat rajoitteena tavallisille käyttäjille. ETSK suosittaakin, että teknisten suojatoimien suunnittelussa otetaan alusta lähtien huomioon käyttöä ja yhteentoimivuutta koskevat kysymykset, jotta vammaisten käyttämillä välineillä, kuten puhesyntetisaattoreilla, voitaisiin lukea digitoitua tekstiä.

3.3 Nykyisen tarjonnan laajentaminen uusilla tai tuoreilla asiakirjoilla

3.3.1 Syksyllä 2008 avataan portaali, joka tuo ulottuville kaksi miljoonaa teosta, valokuvaa ja karttaa. Ne ovat käytettävissä ja verkoitse noudettavissa ilmaiseksi, tekijänoikeuksien sitomatta. Tämä on korvaamaton mahdollisuus erityisesti silloin, kun kyseessä ovat harvinaiset ja arvokkaat teokset tai loppuunmyydyt teokset. Käyttömahdollisuuksia ei voida kuitenkaan rajoittaa pelkästään sellaisten asiakirjojen tarjontaan, joilla ei ole ajankohtaista merkitystä.

3.3.2 Euroopan digitaalisen kirjaston alkuperäisenä tehtävänä on myös tarjota käyttäjille uusia tai tuoreita vielä tekijänoikeuksien alaisia asiakirjoja samassa portaalissa kuin tekijänoikeuden sitomattomia asiakirjoja.

3.3.3 Komissio on asettanut korkean tason asiantuntijaryhmän miettimään ratkaisuja tuoreiden asiakirjojen käyttöön. Kyseinen asiantuntijakomitea koostuu kustantajien, kansallisten kirjastojen, audiovisuaalialan ammattilaisten ja arkistojen edustajista, ja sen tarkoituksena on häivyttää tekijänoikeuksien piiriin kuuluvia teoksia koskevaan kysymykseen liittyvä ”20. ja 21. vuosisadan musta aukko” (18). Asiantuntijakomitea esitti huhtikuussa 2007 ehdotuksia tekijänoikeudettomien ja loppuunmyytyjen teosten käytön sekä digitaalisen säilyttämisen helpottamiseksi.

3.3.4 Suurelle yleisölle avoimen massadigitoinnin tavoitteen saavuttaminen edellyttää, että luodaan uusi taloudellinen malli, jolla voidaan varmistaa oikeudenmukainen jako tekijöiden, kustantajien ja jakelijoiden kesken. Internetin käyttäjillä on oikeus odottaa mahdollisuutta maksulliseen, mutta kohtuuhintaiseen palveluun. Komitea kannustaa kirjojen toimitusketjun taloudellisia toimijoita etsimään yhdessä neuvoteltuja ratkaisuja. (19) Kustantajien, tekijöiden ja kirjakauppiaiden on tuotava eri toimijoiden näkemyksiä kunnioittaen kuluttajien ulottuville houkutteleva valikoima, jotta voidaan edistää näitä uusia markkinoita sekä torjua laittoman kopioinnin ja väärentämisen vaaroja.

3.3.5 Suojattujen teosten kohdalla asiantuntijakomitean suositusten mukaisesti käyttäjillä voisi olla oikeuksien haltijoiden luvalla mahdollisuus päästä portaalin kautta käsiksi lyhyisiin otteisiin tai selailla virtuaalisesti teosta erityissivustoilla. Jotta internetin käyttäjä pääsisi käsiksi koko asiakirjaan, hänet ohjattaisiin yksityisten operaattoreiden — mukaan luettuina perinteisten kirjakauppiaiden verkostot — sivuille, ja hänelle tarjottaisiin useita kohtuuhintaisia vaihtoehtoja. Samalla tunnustettaisiin oikeudenhaltijoille maksettavat korvaukset. Asiantuntijakomitea rohkaisee oikeudenhaltijoita ottamaan käyttöön nämä uudenlaiset menettelyt.

3.3.6 Maksullisen, kohtuuhintaisen tarjonnan edistämiseksi on tärkeää, että jäsenvaltiot laajentavat kirjoihin ja muihin julkaisuihin sovellettavan alennetun alv-asteen mahdollisuutta koskemaan myös sähköisiä julkaisuja.

3.3.7 Käytettävissä olevaa ajanmukaista sisältöä täydentävien, entistä avoimempien lisenssien edistämiseksi komitea suosittaa hiljattain antamassaan lausunnossa (20), että yhteisön tasolla tarjotaan asianmukainen suoja kevennetyn lisenssin valinneille teosten tekijöille. Kun tekijät antavat teoksensa ilmaiseksi käyttöön, heille tulee kuitenkin antaa takuu moraalisista oikeuksista ja heitä tulee suojella kaupallista väärinkäyttöä vastaan.

3.3.8 Komitea suosittaa, että komissio tekee aloitteen sellaisten uudenlaisten lisenssien luomiseksi, joissa pyritään irrottamaan digitaalisen levityksen oikeudet oikeuksista, joita sovellettaisiin paperimuotoisiin julkaisuihin.

3.3.9 Vuonna 2007 komissio teetti perusteellisen, jäsenvaltioiden oikeutta vertailevan tutkimuksen (21) tekijänoikeuksia ja lähioikeuksia koskevan direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä. (22) Komitea kiinnittää erityistä huomiota tutkimuksen johdosta tehtäviin päätelmiin unionin tason yhdenmukaistamisen parantamiseksi.

3.4 Järjestetyn tiedon vaatimukseen vastaaminen

3.4.1 Nyt 21. vuosisadan alussa internetissä on tarjolla suuri joukko tietoa, josta puuttuvat selkeät viitteet ja jota on vaikea todistaa oikeiksi. Eurooppalaisen hankkeen pääasiallisina etuina ovatkin sisällön valinta objektiivisuuden ja moninaisuuden varmistamiseksi sekä tiedon järjestäminen eli sen luokittelu ja formaattien standardisointi luettavuuden säilyttämiseksi ylenpalttisen tarjonnan keskellä. Se, pystytäänkö käyttäjien kysymyksiin ja hakuihin vastaamaan tarkasti, laadukkaasti ja asianmukaisesti, riippuu hakukoneiden kehityksestä sekä digitoidun tiedon Euroopan tason koordinoinnin parantamisesta.

3.4.2 Järjestettyjen kokoelmien käyttöön saamista ajatellen, ETSK tähdentää Ranskan, Unkarin ja Portugalin laitosten kanssa yhteistyössä maaliskuussa 2007 käynnistetyn prototyypin merkitystä. Tämä asiantuntijoiden validoima eurooppalainen malli on pohja eurooppalaiselle digitointikorpukselle ja osa Euroopan digitaalisen kirjaston seuraavaa vaihetta. Lisäksi prototyyppi on kaikille hakukoneille avoin järjestelmä. Sen pitäisi helpottaa hakuja standardikyselymalleilla, joiden avulla internetin käyttäjät voivat muotoilla ja keskittää pyyntönsä.

3.5 Kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden varmistaminen

3.5.1 ETSK korostaa, että monikielisen verkkokirjaston perustamiseen tähtäävä uusi hanke on tärkeä väline kulttuurisen monimuotoisuuden säilyttämisen ja edistämisen kannalta. (23) Euroopalla on rikas, poikkeuksellinen kulttuuriperintö ja merkittävää sisältötuotantoa, joten sen on otettava määräävä asema tiedon digitoinnissa maailmanlaajuisella tasolla kulttuurien monimuotoisuutta koskevan Unescon yleissopimuksen mukaisesti. Koska eurooppalaiset kielet ovat levinneet maailmalle, käyttömahdollisuus on tarjolla sekä Euroopan kansalaisille että Euroopan ulkopuolisten maiden kansalaisille, jotka etsivät tietoa maailman kulttuuriperinnöstä sekä oman kulttuurinsa lähteistä Euroopassa.

3.5.2 Euroopan digitaalisen kirjaston kehitysvaiheessa vuoden 2010 jälkeen komitea suosittaa, että jokainen jäsenvaltio antaa pääasialliset kirjalliset teoksensa saataville eri kielillä osallistuakseen eurooppalaisen kulttuuri-identiteetin levittämiseen ja vastatakseen monimuotoisuuden vaatimukseen.

4. Julkisten kirjastojen aseman edistäminen ja ajanmukaistaminen sähköisessä järjestelmässä

4.1 Paikallisten käyttömahdollisuuksien varmistamiseksi maailmanlaajuisessa järjestelmässä ETSK antaa suosituksia julkisten kirjastojen aseman vahvistamisesta. Kulttuuriomaisuuden liikkuminen on saanut maailmanlaajuiset ja multimodaaliset mittasuhteet. Se on tehokasta, jos yleisöllä on käytössään materiaali, joka mahdollistaa tämän merkittävän tarjonnan käytön. Julkiset kirjastot ja lähikulttuuritarjonta ovat edelleenkin välineitä, joilla voidaan varmistaa tasavertaiset käyttömahdollisuudet suurimmalle osalle ihmisistä. Sosiaalisen osallisuuden kannalta on säilytettävä perinteisten kirjastojen rooli aineettoman sisällön tarjoajina.

4.2 Ketjussa, joka kulkee kirjakaupan kautta tekijältä lukijalle, kirjastot ja mediateekit ovat osoittaneet asemansa organisoidun tiedon välittäjinä ja kulttuurituotannon tarjoajina kaikille. Näiden paikallisten laitosten tulee voida myös jatkaa tehtäviensä täyttämistä aineettoman sisällön alalla. Onkin aiheellista ottaa käyttöön erityisiä sopimuksia tai lisenssejä, joilla tuetaan näitä laitoksia ja niiden jakelutehtävien toteuttamista luomatta epätasapainoa. (24)

4.3 Kansallisten kulttuurilaitosten julkisen omaisuuden digitointi on tärkeää toteuttaa yhteistyössä lähikirjastojen ja arkistokeskusten kanssa. Kirjastojen käyttäjät muodostavat muista kuin asiantuntijoista koostuvan yleisön, ja heidän odotuksensa on otettava huomioon tehtäessä tekijänoikeuden sitomattomia sisältöjä koskevia valintoja yleisön monimuotoisuutta kunnioitten.

4.4 Uusien digitoitujen teosten ostamista ja julkista saatavuutta koskevien taloudellisten mallien luominen

4.4.1 Kirjastot ostavat materiaalia (kirjoja, cd-levyjä, partituureja, kielikursseja jne.) ja tarjoavat sitä käyttäjille ilmaiseksi tai pientä maksua vastaan tietyksi ajaksi. Näin taloudelliset näkökohdat eivät pääse muodostamaan systemaattisesti estettä materiaalin käytölle. Aineetonta sisältöä varten tarkoitetun uuden taloudellisen mallin tulee vastata kirjastojen ja mediateekkien käyttäjien odotuksiin ja mukautua niiden toimintaan. Kirjastot ovat lisäksi asiakkaita, joilla on merkittävää ostopotentiaalia hankittaessa nykyhetkeen sidoksissa olevaa ajankohtaista sisältöä, kulttuuriteoksia ja tekniikkaa. Niiden tulee osallistua tämän uuden taloudellisen mallin määrittelyyn.

4.4.2 Aineettoman ja erityisesti digitoinnista peräisin olevan sisällön levittämisen ei pidä estää kirjastoja jatkamasta niiden koulutustehtävää. Digitoinnista peräisin olevan sisällön levittämistä koskevissa taloudellisissa ja teknisissä malleissa onkin otettava huomioon kirjastojen asema ja tehtävät ja annettava niille mahdollisuus taata edelleenkin asemansa ja tehtävänsä kirjastojen omassa suljetussa piirissä (intranet) sekä niiden rekisteröidyille käyttäjille tarkoitetun lainatarjonnan yhteydessä.

4.5 Itse paikalla tarjottavien palvelujen varmistaminen

4.5.1 Suljettujen piirien (intranet) yhteydessä kirjastojen on voitava tarjota käyttäjilleen aineellisten kokoelmien ohella myös mahdollisuus käyttää aineetonta sisältöä: tietokonepisteitä, sähköistä mustetta käyttäviä laitteita, ohjelmistoja, laajakaistayhteydet, tietoa, apua ja koulutusta. Kirjastohenkilöstön perus- ja jatkokoulutuksessa sekä työn organisoinnissa tulee vastedes ottaa huomioon aineeton sisältö.

4.6 Digitoituja kokoelmia ja aineetonta sisältöä koskevien tilaisuuksien ja koulutuksen järjestäminen suurelle yleisölle

4.6.1 Ilman koulutusta ja tiedotusta suurella yleisöllä on liian usein taipumus pitää tietokonetta, joka löytyy yhä suuremmasta osasta kotitalouksia, pelkkänä vapaa-ajan multimediakeskuksena. Näin internetin tarjoamat resurssit kulttuurin, koulutuksen, pedagogiikan ja tiedotuksen alalla jäävät huomiotta. Niin kuin kirjastot johdattavat kaikenikäisiä asiakkaita aktiivisesti kirjojen ja lukemisen pariin järjestämällä erilaisia tapahtumia, niiden tulee järjestää koulutusta ja tapahtumia myös aineettomasta sisällöstä.

Bryssel 13. helmikuuta 2008 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Dimitris DIMITRIADIS

(1) Euroopan digitaalinen kirjasto on tilapäinen nimitys eurooppalaiselle hankkeelle, jossa tarkoituksena on digitoida museoista, arkistoista, audiovisuaalisista keskuksista, kirjastoista jne. peräisin olevat asiakirjat.

(2) Euroopan parlamentin jäsenen Marie-Hélène Descampsin laatima mietintö aloitteesta ”i2010: Tavoitteena Euroopan digitaalinen kirjasto”, 2006/2040(INI), heinäkuu 2007.

(3) Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Esteetöntä tietoyhteiskuntaa koskeva tuleva lainsäädäntö”, esittelijä: Bernardo Hernández Bataller, EUVL C 175, 27.7.2007 ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Yhtäläiset mahdollisuudet vammaisille”, esittelijä: Meelis Joost, EUVL C 93, 27.4.2007.

(4) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/29/EY tekijänoikeuden ja lähioikeuksien tiettyjen piirteiden yhdenmukaistamisesta tietoyhteiskunnassa.

(5) 30. syyskuuta 2005 julkaistu tiedonanto ”i2010: digitaaliset kirjastot”, KOM(2005) 465 lopullinen.

(6) Esimerkiksi Creative Commons -yhteisön tarjoama kevennetty lisenssi (www.creativecommons.org).

(7) Korkean tason asiantuntijaryhmän kertomus tekijänoikeuksista, digitaalisesta säilyttämisestä sekä tekijänoikeudettomista ja loppuunmyydyistä teoksista, 18. huhtikuuta 2007.

(8) 14. helmikuuta 2007 julkaistu tiedonanto ”Tieteellinen tieto digitaaliaikana: tiedon saatavuus, levittäminen ja säilyttäminen”, KOM(2007) 56 lopullinen.

(9) 30. syyskuuta 2005 julkaistu tiedonanto ”i2010: digitaaliset kirjastot”, KOM(2005) 465 lopullinen.

(10) 10. toukokuuta 2007 julkaistu tiedonanto ”Kulttuuria kansainvälistyvässä maailmassa koskeva Euroopan toimintasuunnitelma”, KOM(2007) 242 lopullinen.

(11) Euroopan parlamentin jäsenen Marie-Hélène Descampsin laatima mietintö aloitteesta ”i2010: Tavoitteena Euroopan digitaalinen kirjasto”, 2006/2040(INI), heinäkuu 2007.

(12) Käyttäjä ei ole pelkästään passiivinen asiakas, vaan myös aktiivinen käyttäjä, jolla on rooli odotetun palvelun määrittelyssä ja sen arvioinnissa.

(13) Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Esteetöntä tietoyhteiskuntaa koskeva tuleva lainsäädäntö”, EUVL C 175, 27.7.2007, s. 91.

(14) Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus elinikäisen oppimisen avaintaidoista”, esittelijä: Mária Herczog, EUVL C 195, 18.8.2006.

(15) Eurooppa-neuvoston päätelmät tieteellisestä tiedosta.

(16) Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 16. tammikuuta 2008 antama lausunto aiheesta ”Opettajankoulutuksen laadun parantaminen”, esittelijä: Mário Soares, CESE 75/2008.

(17) Komission neuvostolle esittämä tiedotuskampanja tietoyhteiskuntaan osallistamisesta ”Tule mukaan tietoyhteiskuntaan 2008”.

(18) ETSK:ssa 12. joulukuuta 2007 puheen pitäneen Vivianne Redingin sanoja lainaten.

(19) Tutkimus taloudellisen mallin laatimiseksi kustantajien osallistumisesta Euroopan digitaaliseen kirjastoon, Denis Zwirn, Numilog, huhtikuu 2007.

(20) Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi vuokraus- ja lainausoikeuksista sekä tietyistä tekijänoikeuden lähioikeuksista henkisen omaisuuden alalla (kodifioitu toisinto)”, EUVL C 324, 30.12.2006, s. 7–8.

(21) Study on the implementation and effect in Member States' laws of Directive 2001/29/EC on the harmonisation of certain aspects of copyright and related rights in the information society, ETD/2005/IM/D1/91.

(22) Tekijänoikeudet ovat voimassa 70 vuotta ja lähioikeudet 50 vuotta teoksen tekijän kuoleman jälkeen.

(23) Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Uusi monikielisyyden puitestrategia”, EUVL C 324, 30.12.2006, s. 68.

(24) Tekijänoikeuksia tietoyhteiskunnassa käsittelevän, vuonna 2001 annetun direktiivin johdanto-osan 40. kappale.