KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE Kahdeksas vuosikertomus (2013) rahoitusvälineen perustamisesta Kyproksen turkkilaisen yhteisön taloudellisen kehityksen edistämiseksi 27 päivänä helmikuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 389/2006 mukaisen unionin tuen täytäntöönpanosta /* COM/2014/0282 final */





KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE Kahdeksas vuosikertomus (2013) rahoitusvälineen perustamisesta Kyproksen turkkilaisen yhteisön taloudellisen kehityksen edistämiseksi 27 päivänä helmikuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 389/2006 mukaisen unionin tuen täytäntöönpanosta 1. Johdanto Neuvoston asetus (EY) N:o 389/2006[1], jäljempänä ”tukiasetus”, on Kyproksen turkkilaiselle yhteisölle annettavan tuen perusta, ja sen mukaisesti neuvostolle ja Euroopan parlamentille on raportoitava vuosittain. Tämä kertomus koskee vuotta 2013. 2. Tuen ohjelmasuunnittelu Vuoden 2006 ja vuoden 2013 lopun välillä tukiasetuksen nojalla toteutettaviin toimiin ohjelmoitiin 337 miljoonaa euroa. Vuonna 2013 tehdyssä ohjelmasuunnittelussa (31 miljoonaa euroa[2]) hyödynnettiin sidosryhmien kanssa toteutetuista työpajoista ja ulkoisista arvioinneista, erityisesti vuoden aikana toteutetusta ohjelman yleisestä arvioinnista, saatua palautetta. Koska tuki on luonteeltaan tilapäistä (kunnes jälleenyhdistyminen tapahtuu) ja rahoitus saatiin EU:n talousarvion liikkumavarasta, oli vaikeaa suunnitella perusteellisia muutoksia, joita unionin säännöstön käyttöönotto edellyttää. Euroopan tilintarkastustuomioistuin kiinnitti tähän ongelmaan huomioita vuonna 2012 antamassaan suosituksessa[3]. Vuosia 2014–2020 koskeva monivuotinen rahoituskehys tarjoaa ohjelmalle monivuotiset puitteet varmistamalla sille ensimmäistä kertaa vuotuisen rahoituksen. Se mahdollistaa unionin säännöstön tulevaa täytäntöönpanoa koskevien valmistelujen paremman suunnittelun. Tämä on entistä tärkeämpää sen vuoksi, että sovintoneuvottelut on määrä aloittaa uudelleen vuonna 2014, koska tukiasetuksessa edellytetään unionin säännöstön välitöntä soveltamista, kun sovinto on saavutettu. 3. Täytäntöönpanomekanismit Tukiohjelmaa toteutetaan niillä Kyproksen tasavallan alueilla, jotka eivät kuulu hallituksen tosiasialliseen hallintaan ja joilla unionin säännöstön soveltamista on lykätty väliaikaisesti liittymissopimuksen pöytäkirjan nro 10 nojalla. Tuen täytäntöönpano tapahtuu pääasiassa Euroopan komission keskitetysti hallinnoimana. Tosin joitakin hankkeita hallinnoidaan yhdessä Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelman (UNDP) kanssa. Komissio toimii poliittisesti, oikeudellisesti ja diplomaattisesti ainutlaatuisessa tilanteessa. Ohjelman täytäntöönpano edellyttää erityisjärjestelyjä, joissa noudatetaan moitteettoman varainhoidon periaatteita. EU:n rahoittamissa tukiohjelmissa tehtäisiin normaaleissa olosuhteissa tuensaajamaan hallituksen kanssa sopimuksia, joilla vahvistettaisiin kehitystuen oikeudellinen kehys. Kyproksen turkkilaiselle yhteisölle annettavasta tuesta tällaisia sopimuksia ei voida tehdä, ja komission on pidettävä lähtökohtana niitä sääntöjä ja ehtoja, joita sen ymmärryksen mukaan kulloisessakin asiassa sovelletaan paikallisesti. Tästä aiheutuu tietyn tasoinen riski. Tämän riskin hallinta ja vähentäminen on komission vastuulla. Toteutettuihin toimenpiteisiin sisältyvät tehokas seuranta ja tuensaajien tukeminen, maksuehtojen tarkistaminen sekä varovainen suhtautuminen pankkitakauksiin. Jotta täytäntöönpano onnistuu ja on kestävää tällaisessa toimintaympäristössä, Kyproksen turkkilaisen yhteisön on sitouduttava lainsäädännön täysipainoiseen yhdenmukaistamiseen unionin säännöstön kanssa. Kyproksen turkkilaisen ja kreikkalaisen yhteisön välinen yhteistyö on edelleen välttämätöntä, jotta ohjelma toimisi tehokkaasti ja lopullinen tavoite eli jälleenyhdistyminen toteutuisi. Ohjelmaryhmä työskentelee Nikosian pohjoisosassa sijaitsevasta EU:n ohjelman tukitoimistosta (EUPSO) käsin. Myös komission Kyproksen-edustusto järjestää kokouksia ja seminaareja sekä tiedottaa kyproslaisille ohjelmasta osana tavanomaisia tehtäviään. Tuki sisältää huomattavia määriä tukea, joka annetaan avustuksina erityisesti muille kuin julkisen sektorin toimijoille. Tällaisissa ohjelmissa kooltaan melko pienten sopimusten hallinnointi on vaativaa ohjelmaryhmän rajallisten resurssien vuoksi, mistä syystä komissio jatkaa välillisten hallinnointimallien tutkimista. Joulukuussa allekirjoitettiin valtuutussopimus, jolla apurahaohjelman hallinnointi ulkoistettiin British Councilille kahdeksi lukuvuodeksi 2014–2016. 4. Täytäntöönpano tarkastelujaksolla 4.1. Yleiskatsaus Vuonna 2013 saavutettiin joitakin merkittäviä edistysaskelia: 1) Kyproksen suurin, Mia Miliassa / Haspolatissa sijaitseva Nikosian molempien yhteisöjen yhteiseen käyttöön tarkoitettu jätevedenpuhdistamo luovutettiin käyttöön, 2) kateissa olevien henkilöiden komiteaa koskevan ohjelman toiminta tehostui, ja se onnistui tunnistamaan tähän asti suurimman määrän kadonneiksi ilmoitettuja henkilöitä, 3) kulttuuriperinnön alalla saatiin päätökseen joitakin ensisijaisia hankkeita, 4) erittäin arvostetusta apurahaohjelmasta jaettiin vuonna 2013 tukea useammalle opiskelijalle kuin koskaan aikaisemmin ja kouluja ja maanviljelijöitä tukevia avustussopimuksia allekirjoitettiin. Ohjelman kokonaisarvioinnissa yleisarvosanaksi annettiin ”hyvä”. Lisäksi komissio kykeni luomaan Kyproksen turkkilaiselle yhteisölle annettavalle tuelle monivuotisen kehyksen osana vuosia 2014–2020 koskevaa monivuotista rahoituskehystä. Vuoden 2012 tavoin useiden sopimusten (229) voimassaolo päättyi tarkasteltavana olevan vuoden aikana. Päättyneiden sopimusten joukossa oli suuri määrä aikaisemmista ohjelmista peräisin olevia avustushankkeita. Vuoden 2013 lopussa voimassa olevia sopimuksia oli 208 kappaletta. Uusissa toimissa pääpaino oli avustuskampanjoilla, joilla tuetaan pk-yrityksiä, kansalaisyhteiskunnan järjestöjä, kouluja sekä maaseudun ja yhteisöjen kehittämistä. Toiminnan erityisten olosuhteiden vuoksi alakohtaisten kehitysohjelmien toteuttaminen on hankalaa. Tämä yhdessä sen kanssa, että unionin säännöstön kanssa yhdenmukaiset puitteet puuttuvat monilta aloilta, vaikeuttaa paikallisten organisaatioiden tehokkuuteen sekä resurssien hallintaan ja suunnitteluun liittyvien ongelmien ratkaisemista, mikä on ollut ominaista ohjelmalle sen alusta alkaen ja ilmennyt erityisesti kestävyyteen kohdistuvina haasteina. Komissio jatkaa päätökseen saatettujen hankkeiden seurantaa, jotta varmistetaan esimerkiksi, että ylläpito ja käyttö tapahtuvat asianmukaisesti. Kestävyyttä on korostettu sekä tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2012 erityiskertomuksessa että vuonna 2013 tehdyssä ohjelman arvioinnissa. Toinen yleinen ongelma on ollut EU:n talousarvion liikkumavarasta myönnetty muuttuva vuosittainen rahoitus ja tukivälineen luonne, koska väline on väliaikainen mutta kestoltaan määrittelemätön. Tämä on vaikeuttanut sekä suunnittelua että kestävyyttä, mutta ongelma korjautuu vuosia 2014–2020 koskevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä. Erityinen ongelma, joka eskaloitui vuonna 2013, oli se, että paikalliset urakoitsijat veivät sopimuskiistoja paikallisten ”tuomioistuinten” käsiteltäviksi ja että nämä ”tuomioistuimet” tekivät komission kannalta kielteisiä päätöksiä, kuten asettivat kiellon realisoida paikallisten pankkien myöntämiä takauksia. Tämä tilanne laukesi osittain muuttamalla paikallista lainsäädäntöä, mutta nähtäväksi jää, onko paikallisesti myönnettyjen pankkitakausten suoja asianmukainen. Lisäksi tällä suojalla ei näytä olevan taannehtivaa vaikutusta, mistä syystä komissio ei vieläkään pysty realisoimaan joitakin pankkitakauksia. Tämä ongelma on viivästyttänyt avustussopimusten allekirjoittamista. 4.2. Tavoitekohtainen edistyminen Tukiohjelman yleisenä tavoitteena on helpottaa Kyproksen jälleenyhdistymistä tukemalla Kyproksen turkkilaisen yhteisön taloudellista kehitystä. Painopiste on saaren taloudellisessa yhdentymisessä, yhteydenpidon parantamisessa kahden yhteisön välillä ja EU:n kanssa sekä valmistautumisessa unionin säännöstön käyttöönottoon. Kullakin näistä aloista toteutettiin toimia vuonna 2013. 4.2.1. Tavoite 1: Infrastruktuurin kehittäminen ja uudelleenjärjestäminen Energia-alalla kaikki hankkeet saatiin onnistuneesti päätökseen ja niihin liittyvät sopimukset, joiden arvo oli yhteensä 11,6 miljoonaa euroa, päättyivät vuoden 2013 loppuun mennessä. 1,27 megawatin aurinkovoimalaitos toimii hyvin, ja se on varustettu etäseurannan mahdollistavalla valvontajärjestelmällä. Komissio jatkaa tuensaajan käytössä olevan laitoksen toiminnan seuraamista. Viiveiden jälkeen ”seuraavan sukupolven verkon” televiestintälaitteiston testausvaihe saatiin miltei päätökseen. Järjestelmä on tarkoitus ottaa käyttöön vuoden 2014 ensimmäisen puoliskon aikana. Edellytykset, jotka tarvitaan palvelujen suorittamisen erottamiseksi verkkotoiminnoista, puuttuvat edelleen, joten alan täysimääräinen vapauttaminen vuonna 2014 on epätodennäköistä. Liikenneturvallisuuden alalla hankkeet, joiden arvo on 2,4 miljoonaa euroa, on saatu päätökseen osana tukiohjelmaa. Viimeiset sopimukset päättyivät vuonna 2013. EU:n ja Nikosian jätevesilautakunnan yhdessä rahoittama, Mia Miliassa / Haspolatissa sijaitseva Nikosian kahden yhteisön yhteiseen käyttöön tarkoitettu uusi jätevedenpuhdistamo valmistui ja se luovutettiin käyttäjille heinäkuussa. Rakennustyöt toteutettiin UNDP:n kautta. Molemmat kunnat ovat allekirjoittaneet sopimuksen laitoksen toiminnasta ja ylläpidosta. Käsitellyn veden uudelleenkäyttö, myös sen palauttaminen hallituksen hallinnassa oleville alueille, on vielä ratkaistava. Vuonna 2012 käyttöön luovutetun Morphoun/Güzelyurtin jätevedenpuhdistamon virheidenilmoitusjaksoa jatkettiin vuoden 2014 loppuun lähinnä joidenkin korroosio-ongelmien ratkaisemiseksi. Tuensaajalla on jo voimassa käyttöä ja ylläpitoa koskeva sopimus. Famagustan uusi jätevedenpuhdistamo luovutettiin lokakuussa, mutta edelleen on ratkaistava korroosio-ongelmat, jotka aiheutuvat puhdistamoon tulevan jäteveden korkeasta suolapitoisuudesta. Puhdistamon käytön ja ylläpidon rahoittaa kunta, ja käytöstä ja ylläpidosta vastaa sama toimija kuin Morphoussa/Güzelyurtissa sijaitsevasta puhdistamosta. Famagustan 45 kilometrin pituinen vesijohtoverkosto ja 47 kilometrin pituinen viemäriverkosto on asennettu. Edelleen monia vikoja on korjaamatta, joten vain vesijohtoverkosto ja seitsemän pumppuasemaa on otettu vastaan. Tämä hanke on huomattavasti myöhässä, ja sopimus päättyi joulukuussa. Vuoden 2013 lopussa oli käynnissä riitojen välimiesmenettely, josta määrätään sopimuksessa. Vesi- ja jätevesihuollon valmiuksien kehittämisohjelmasta, joka saatiin päätökseen vuonna 2012, toteutettiin arviointi ja järjestettiin työpaja, jossa suunniteltiin jatkoa ohjelmalle. Vesi- ja jätevesihuoltoala on ollut vaikea toimintakohde pohjaveden korkean suolapitoisuuden aiheuttamien ongelmien ja urakoitsijoiden epätyydyttävän toiminnan vuoksi. Komissio on joutunut jatkamaan osallistumistaan, jotta se voi varmistaa, että kestävät toiminta- ja ylläpitojärjestelyt ovat käytössä luovutetuissa jätevedenpuhdistamoissa. Luonnonsuojelun alalla neljällä erityisellä ympäristönsuojelualueella sijaitsevien tieto- ja hallinnointikeskusten urakkaa ei ole vieläkään saatu päätökseen, vaikka rakentamissopimus päättyi jo vuonna 2011. Valmisteluja on tehty urakoiden saamiseksi päätökseen UNDP:n kanssa tehdyn rahoitussopimuksen avulla. Toimia on edelleen toteutettava luonnonympäristön suojelemiseksi ja erityisiä ympäristönsuojelualueita koskevien hoitosuunnitelmien täytäntöön panemiseksi. Komissio on edelleen huolissaan esimerkiksi Kyproksen turkkilaisen yhteisön harjoittamista mittavista louhinnoista Kyrenianvuorilla. Kiinteiden jätteiden käsittelyn alalla lopulliset toimivuustodistukset annettiin huhtikuussa uudelle Koutsoventisin/Güngörin kaatopaikalle ja syyskuussa kunnostetulle Kato Dhikomon / Aşağı Dikmenin kaatopaikalle. Kesäkuussa järjestettiin työpaja, jossa keskusteltiin jatko-osallistumisesta sen jälkeen, kun infrastruktuurin ja kiinteiden jätteiden käsittelyvalmiuksien kehittämishanke on saatu päätökseen. Panokset perustuivat vuonna 2012 toteutettuun alakohtaisten tarpeiden arviointiin. 4.2.2. Tavoite 2: Sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen edistäminen Teknistä tukea annettiin maanviljelijöille ja maaseudun kehittämisen sidosryhmille eläinterveyden, kotieläintuotannon, eläintautien hävittämiseen, kasvien terveyden, viljelyn monipuolistamisen, luonnonmukaisen tuotannon ja avustusten täytäntöönpanon aloilla. Käynnistettiin tarjouskilpailuja, jotka koskevat eläintautien hävittämispalveluja ja eläimistä saatujen sivutuotteiden hävittämisjärjestelmiä. Maaseudun kehittämisen avustuksia koskevan kolmannen ehdotuspyynnön tuloksena vuonna 2013 allekirjoitettiin 39 sopimusta, joiden arvo on noin 3 miljoonaa euroa ja joilla on määrä parantaa kilpailukykyä sekä lisätä monipuolisuutta ja kestävyyttä. Yhteisöjen kehittämisen hankkeita maaseutualueilla koskeva kolmas ehdotuspyyntö (3 miljoonaa euroa) käynnistettiin toukokuussa, ja sopimukset on tarkoitus allekirjoittaa vuonna 2014. Ehdotuspyynnön tavoitteena on tukea luonnonperintöä ja aineetonta kulttuuriperintöä, parantaa yhteisöjen peruspalveluja sekä vahvistaa sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja paikallishallintoa maaseutualueilla. Aikaisemmista yhteisöjen kehittämisohjelmista myönnetyistä 37 avustushankkeesta neljä päättyi vuonna 2013 ja 13:n toiminta jatkui. Jotkin näistä aikaisemmista avustushankkeista kärsivät edelleen viivästymisistä, jotka johtuivat pääasiassa avustuksensaajien viivästyksistä infrastruktuuritöiden toteuttamisessa. Vuonna 2012 käynnistetyn avustuksia koskevan toisen ehdotuspyynnön pohjalta toteutettavassa, UNDP:n kanssa yhdessä hallinnoidussa kaupunki- ja paikallisinfrastruktuurin kehittämishankkeessa myönnettiin avustus vuonna 2013 täytäntöön pannuille 17 pienelle hankkeelle, jotka toteutettiin kylissä, joissa EU:n rahoituksella on toteutettu saneeraustoimia, tai jotka koskivat Famagustan ja Nikosian toreilla toteutettavia toimintoja. Kolmas ehdotuspyyntö käynnistettiin kesäkuussa 2013, jossa kohteena oli ympäristön ja kulttuuriperinnön suojelu Karpassin niemimaalla. Ehdotuspyynnön perusteella myönnettiin 11 avustusta. Koulutuksen alalla allekirjoitettiin 10 koulujen avustussopimusta vuonna 2012 käynnistetyn 700 000 euron arvoisen ehdotuspyynnön tuloksena. Hankkeilla tuettiin koulujen luonnontieteiden laboratorioiden nykyaikaistamista, uusien opetusmenetelmien käyttöönottoa esiasteen opetuksessa sekä hankkeita, joilla tuetaan taide- ja ympäristökasvatusta ja Kyproksen turkkilaisen ja kreikkalaisen yhteisön yhteistä toimintaa. Vuoden 2013 ensimmäisellä puoliskolla tehtiin koulutuksen alalla annettua EU-tukea koskeva arviointi ja tarvekartoitus. Sen jälkeen kun ammatillisen koulutuksen ja työmarkkinoiden kehittämistä koskeva hanke (VETLAM) saatiin päätökseen vuonna 2012 ja arviointi tehtyä, käynnistettiin tarjouskilpailu jatkohankkeesta (VETLAM II), jolla on tarkoitus kehittää ja edistää ammatillisen koulutuksen järjestelmiä, elinikäistä oppimista ja aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä. Vuonna 2012 käynnistetyn pk-yritysten kilpailukyvyn tukemiseen myönnettäviä avustuksia koskevan 5 miljoonan euron arvoisen ehdotuspyynnön yhteydessä mahdollisille avustuksensaajille annettiin koulutusta ja käsiteltiin hakemukset, joita saatiin 282 yritykseltä. Avustusten myöntämistä on lykätty, kunnes varmuus paikallisesti annetuista pankkitakauksista on saatu. Talouden alan erittäin aktiivisen teknisen avun antamista jatkettiin kolmella kuukaudella syyskuun 2013 loppuun asti, ja vuoden aikana pk-yrityksiä koskevalle strategialle ja sähköisen liiketoiminnan strategialle myönnettiin tukea ja liike-elämän tukiorganisaatioille, pk-yrityksille, kansalaisjärjestöille, korkeakouluille ja kunnille järjestettiin koulutusta, jonka aiheina olivat yrittäjyys, vienti, tutkimus ja kehitys, paikallinen käsityöelinkeino, historia, Kyproksen kulttuuri, luonnonsuojelu, tietotekniikka ja monet muut aihealueet. Teknisessä avussa kiinnitettiin erityistä huomiota Karpassin niemimaan alueella kahden yhteisön yhdessä toteuttamiin kyläaktiviteetteihin. Lisäksi julkaistiin useita liiketoimintaa tukevia julkaisuja. Teknisen avun päätöstapahtuma järjestettiin syyskuussa. Jalostettujen elintarvikkeiden ”markkinoiden kartoitus” aloitettiin vuoden lopussa. Heinäkuussa pidettiin kauppaa käsittelevä pyöreän pöydän kokous, johon osallistuivat rahoittajat ja tuensaajat. Maailmanpankki seuraa talouden kehitystä ja laatii asiantuntijaraportteja erityisrahaston välityksellä. Erityisrahaston toimintaa jatkettiin vuoden 2014 loppuun saakka. 4.2.3. Tavoite 3: Sovittelun, luottamusta lisäävien toimenpiteiden ja kansalaisyhteiskunnan tukeminen Jatkettiin kateissa olevien henkilöiden komitealle annettavaa tukea, jota hallinnoidaan yhdessä UNDP:n kanssa. Vuosi 2013 oli tähän mennessä onnistunein, sillä 140 henkilöä tunnistettiin ja palautettiin heidän perheilleen. Vuodesta 2006 lähtien on tunnistettu yhteensä 477 henkilöä. Vuonna 2013 sallittiin pääsy alueelle, jolle ei ollut aikaisemmin pääsyä Turkin sotilaallisen läsnäolon vuoksi. Joulukuussa allekirjoitettiin UNDP:n kanssa kuudes rahoitussopimus, jonka nojalla kateissa olevien henkilöiden komitealle myönnetään 2,6 miljoonaa euroa EU:n lisärahoitusta. EU on komitean tärkein rahoittaja. Tähän mennessä EU on tukenut komiteaa yhteensä 12,1 miljoonalla eurolla. Jotta voidaan parantaa näiden kahden yhteisön välistä luottamusta, tukea on myönnetty uuden rahoitussopimuksen nojalla tietoisuuden lisäämis- ja tiedotustoimien tehostamiseen. Vuonna 2013 saatiin päätökseen kaikki jäljellä olleet hankkeet, joita rahoitettiin kolmesta kansalaisyhteiskuntaa tukevasta Cypriot Civil Society in Action ‑avustusohjelmasta. Vuodesta 2007 toteutetun ohjelman ulkopuolinen arviointi tehtiin ja sen tulokset otettiin huomioon syyskuussa käynnistetyssä 2,5 miljoonan euron avustusohjelmassa, jonka tavoitteena on vahvistaa kansalaisjärjestöjen roolia demokraattisessa toiminnassa Kyproksen turkkilaisessa yhteisössä ja Euroopan unionissa. Avustukset myönnetään vuonna 2014, ja uuden avustusohjelman tukena on teknisen avun sopimus, jolla tuetaan organisaatioiden valmiuksia. Yhteisöjen yhteistä kulttuuriperintöä käsittelevän teknisen komitean alaisuudessa tapahtuva kulttuuriperinnön suojelutyö edistyi vuonna 2013, jolloin Melandrina-kirkkoa, Profitis Elias ‑kirkkoa, Panagia-kirkkoa ja Denya-moskeijaa koskevat hankkeet saatiin päätökseen. Teknisen komitean valitsemien urakoitsijoiden boikotti saatiin ratkaistua vuoden alkupuolella. Vierailuja hankekohteissa ja hankkeiden päätöstilaisuuksia järjestettiin ja ohjelman näkyvyyttä lisättiin korostaen kulttuuriperinnön restauroinnin tärkeyttä näiden kahden yhteisön sovinnon saavuttamisen välineenä. Toinen rahoitussopimus allekirjoitettiin UNDP:n kanssa 2 miljoonan euron lisärahoituksesta. Tätä juhlistettiin marraskuussa järjestetyllä tapahtumalla, johon osallistui Kyproksen johtoelinten ja teknisen komitean edustajia. 4.2.4. Tavoite 4: Kyproksen turkkilaisen yhteisön lähentäminen Euroopan unioniin Laajalti arvostetun apurahaohjelman soveltamisalaa laajennettiin vuonna 2012 tehdyn arvioinnin perusteella. Perus- ja jatkotutkintoa suorittaville korkeakouluopiskelijoille, opettajille, tutkijoille ja asiantuntijoille myönnettiin 181 apurahaa lukuvuodeksi 2013–2014. Lisäksi ohjelmassa myönnettiin apurahoja lyhyitä ammatillisia kursseja ja harjoittelua varten. Tämän ansiosta vuonna 2007 käynnistynyt ohjelma oli vuonna 2013 laajimmillaan. Mahdollisuutta ulkoistaa apurahaohjelma tarkasteltiin, ja British Councilin kanssa allekirjoitettiin valtuutussopimus kahdeksi vuodeksi 2014–2016, minkä jälkeen sopimusta tarkastellaan uudelleen. Ensimmäinen Infopoint-hanke päättyi vuonna 2013. Uutta Infopoint-hanketta koskeva tarjouskilpailu on käynnistetty vuonna 2014. Hankkeen tavoitteena on tiedottaa kansalaisille EU:n politiikoista ja tukiohjelmasta. Toimiin sisältyy huomattava määrä seminaareja, konferensseja, työpajoja ja näkyvyyttä lisääviä tapahtumia Kyproksen turkkilaisen yhteisön hyväksi. 4.2.5. Tavoitteet 5 ja 6: Toimet, joilla Kyproksen turkkilaista yhteisöä tuetaan valmistautumisessa ottamaan unionin säännöstö käyttöön Komission teknisen avun TAIEX-ohjelmalla autetaan Kyproksen turkkilaista yhteisöä valmistautumaan unionin säännöstön täytäntöönpanoon, kun Kyproksen tilanteessa on saavutettu sovinto. Vuonna 2013 tuen antamisessa keskityttiin unionin säännöstön 13 keskeiseen osa-alueeseen: pääomien vapaa liikkuvuus, julkiset hankinnat, yhtiöoikeus, kilpailupolitiikka, finanssipalvelut, maatalous ja maaseudun kehittäminen, elintarvikkeiden turvallisuus, eläinlääkintä- ja kasvinsuojelupolitiikka, maantiekuljetukset, tilastointi, sosiaalipolitiikka ja työllisyys, ympäristö, kuluttajansuoja ja terveyden suojelu sekä varainhoidon valvonta. Toimia toteutettiin myös kolmella uudemmalla osa-alueella: tavaroiden vapaa liikkuvuus, teollis- ja tekijänoikeudet sekä ammattipätevyyden vastavuoroinen tunnustaminen. Vuonna 2013 EU:n jäsenvaltioiden asiantuntijat toteuttivat 456 toimea, muun muassa koulutuskursseja, työpajoja, opintokäyntejä ja oikeudellisten asiantuntijoiden antamaa neuvontaa. Kyproksen turkkilaisen yhteisön valmistautuminen unionin säännöstön käyttöönottoon on edelleen rajallista. TAIEX-toimia ei toteutettu helmikuun jälkeen tilastoinnin alalla. Kyproksen turkkilainen yhteisön toteutti kuitenkin toimia eläinten hyvinvoinnin, ympäristön sekä vakuutustoiminnan aloilla. Komissio järjesti TAIEX-ohjelman sidosryhmien kokoukset Brysselissä tammikuussa ja syyskuussa 2013 tarkoituksena ohjata TAIEX-ohjelman yleistä täytäntöönpanoa. Vihreän linjan yli käytävän kaupan (asetus (EY) N:o 866/2004) tukemista jatkettiin. EU:n jäsenvaltioiden asiantuntijat tekivät säännöllisiä kasvinterveystarkastuksia perunoille ja sitrushedelmille. Paikalliselle hunajalle tehdyt analyysit osoittivat, että komission päätöksessä 2007/330 säädetyt eläintuotteiden liikkumista koskevat edellytykset täyttyivät edelleen. Riippumattomat asiantuntijat laativat ajantasaisen luettelon aluksista, joiden saaliilla voidaan käydä kauppaa vihreän linjan yli, koska ne täyttävät kyseisessä päätöksessä säädetyt vaatimukset. 4.3. Rahoituksen täytäntöönpano (sopimukset ja maksut) 4.3.1. Sopimusten tekeminen Vuonna 2013 tehtyjen maksusitoumusten kokonaismäärä oli 19,7 miljoonaa euroa, mikä on alle kyseiselle vuodelle tehdyn kunnianhimoisen arvion. Vuoden 2011 määrärahoihin sisältyvästä 5 miljoonan euron suuruisesta pk-yritysten tukiohjelmasta myönnettävien avustussopimusten allekirjoittaminen on mahdollista vasta, kun paikallisten pankkitakausten asema on ratkaistu tyydyttävällä tavalla. 4.3.2. Maksut Vuotta 2013 koskevaan ennusteeseen verrattuna maksatus toimi vuonna 2013 paremmin kuin kahtena edellisenä vuonna (18,5 miljoonaa euroa eli 76 prosenttia ennusteen määrästä). Maksatuksia haittasivat erityisesti jatkuvat ongelmat, jotka hidastivat televiestintälaitteiden luovuttamista ja lopullista maksamista, sekä viivästykset avustussopimusten ennakkorahoituksessa (maaseudun kehittämisen ohjelma ja pk-yritysten tukiohjelma). 4.4. Seuranta Komissio on suoraan vastuussa useimpien hankkeiden toteuttamisesta (keskitetty hallinnointi). Komission henkilöstön suorittama valvonta on tiivistä, ja siihen kuuluu paikalla tehtäviä pistotarkastuksia ja kokouksia sekä ohjauskomiteoiden toiminnan järjestämistä. Seurantaa varten perustettu ohjelman hallinnointiyksikkö seuraa kyläyhteisöjä, pk-yrityksiä ja maaseudun yrityksiä tukevien avustussopimusten täytäntöönpanoa ja tukee avustuksensaajia. TAIEX-ohjelman toimintoja seurataan yli 20 hankeohjausryhmän kautta sekä puolivuosittaisissa seurantamekanismikokouksissa. TAIEX-ohjelman logistiikkaa seurataan TAIEX-ohjelman verkkohallinnointijärjestelmän avulla. Parhaillaan kehitetään entistä järjestelmällisempää prosessia seurannan suunnittelua ja tulosten kirjaamista varten. 4.5. Tarkastukset Komissio teki vuonna 2013 yhteiseen hallinnointiin kohdistuneen tarkastuksen arvioidakseen laajentumisasioiden pääosaston sisäisen tarkastuksen järjestelmät. Tarkastuksessa ilmeni, että kentällä tapahtuvaa seurantaa on parannettava (ks. 4.4 kohta). Aikaisempien avustuskampanjoiden varainhoidon seuranta- ja tarkastusohjelma päättyi vuonna 2012. Uutta tarkastusohjelmaa suunnitellaan vuodeksi 2014, kun äskettäin käynnistetyt avustusohjelmat saavuttavat riittävän kypsyysasteen. Komissio jatkoi tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2012 suorittamansa tarkastuksen yhteydessä antamien suositusten täytäntöönpanoa. Vuosia 2014–2020 koskeva monivuotinen rahoituskehys tarjoaa monivuotisen perustan rahoitukselle. Uudet henkilöstösäännöt mahdollistavat henkilöstön pidemmät työsopimukset vuodesta 2014 alkaen. 4.6. Arviointi Ohjelmalle tehtiin vuonna 2013 merkittävä ulkoinen arviointi. Kaiken kaikkiaan ohjelmasuunnittelun todettiin olevan ”pääsääntöisesti hyvä”, mutta arvioinnin yhteydessä annettiin suosituksia, jotka koskivat indikaattoreiden valintaa, riskienhallintaa, seurantaa ja teknisen komitean osallistumista suunnitteluun. Myös alakohtaisia arviointeja tehtiin: 1) tarkasteltiin edistymistä kiinteiden jätteiden käsittelyn alalla ja laadittiin luettelo ensisijaisista toimista; 2) koulutusalalla annettavan tuen arviointi osoitti, että alan uudistuspyrkimyksillä oli vähäinen vaikutus, koska paikallisten sidosryhmien sitoutuminen niihin oli heikkoa, mutta kouluille suunnatut avustusohjelmat oli otettu hyvin vastaan; 3) EU-rahoitteisen kansalaisyhteiskunnan tukemisen arvioinnissa todettiin tarve kehittää valmiuksia lisää; 4) TAIEX-ohjelmaa ja vesi- ja jätevesihuollon valmiuksien kehittämisohjelmaa koskevat arvioinnit käynnistettiin, ja raportit valmistuvat vuonna 2014. 4.7. Tiedotus, julkisuus ja näkyvyys Vuonna 2013 toteutettiin 49 näkyvyyttä lisäävää tointa kuten hanketapahtumia, näyttelyitä ja juhlatilaisuuksia, avustuksia koskevia tiedotustilaisuuksia, hankkeisiin liittyviä koulutustilaisuuksia sekä kyläkohtaisten hankkeiden valmistumistilaisuuksia. Erityisen maininnan arvoisia tapahtumia olivat Trachonissa/Demirhanissa sijaitsevan Panagia-kirkon konservointihankkeen valmistumisjuhlallisuudet joulukuussa, kulttuuriperinnön suojeluohjelman seuraavan vaiheen käynnistäminen marraskuussa sekä yhteisön apurahansaajille ja maaseudun kehittämisohjelman avustuksensaajille tarkoitetut tilaisuudet. Tiedotustilaisuudet ja hankevierailut järjestettiin EU:n jäsenvaltioiden edustajille huhti- ja joulukuussa. Komission Kyproksen-edustusto julkaisi lehdistötiedotteita Kyproksen turkkilaiselle yhteisölle suunnatusta tukiohjelmasta. 4.8. Yhteydenpito Kyproksen tasavallan hallituksen kanssa Kyproksen tasavallan hallituksen edustajien kanssa järjestettiin säännöllisiä kokouksia erityisesti silloin, kun komission ylempiä virkamiehiä vieraili saarella. Komissio luottaa jatkossakin hallituksen yhteistyöhön kiinteistöjen omistusoikeuksien tarkistamisessa ja tapaa myös säännöllisesti Brysselissä sijaitsevan pysyvän edustuston henkilöstöä. 5. Päätelmät Edistyminen asetuksen päätavoitteen, joka on Kyproksen jälleenyhdistymisen helpottaminen edistämällä taloudellista kehitystä, saavuttamisessa on vaikeaa saaren pohjoisosan toimintaympäristön vuoksi. Sovinto saavutetaan poliittisen prosessin avulla, mutta EU:n tukiohjelma on ratkaisevan tärkeä taloudellisen ja sosiaalisen yhdentymisen nopeuttamiseksi. Vaikka toimitaan Kyproksen pohjoisosan haastavassa ympäristössä, konkreettiset pysyvät saavutukset ovat nyt nähtävissä. Ne on saavutettu sellaisilla aikaisemmin päätökseen saaduilla hankkeilla, joita ei tässä vuotta 2013 koskevassa kertomuksessa ole käsitelty. Johdonmukaisen lähestymistavan tärkeys ilmenee koko ajan, koska jotkin hankkeet ovat nyt paljon tehokkaampia ja tuottavampia monen vuoden käynnissäolon jälkeen. Vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen tarjoamat vakaammat puitteet tukevat tätä kehitystä lisää. Sekä Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2012 tekemän tarkastuksen että vuonna 2013 tehdyn ohjelman arvioinnin päätelmät olivat pääsääntöisesti myönteisiä, mutta palautteesta ja kokemuksista otetaan jatkuvasti oppia. Joillakin aloilla kaikin puolin onnistuneiden toimien toteuttaminen on edelleen vaikeaa ja pitkän aikavälin kestävyys on yhä ongelma, koska tuensaajien valmiudet ovat heikot ja paikalliset resurssit puuttuvat, mikä vaikeuttaa Kyproksen turkkilaisen yhteisön sitoutumista hankkeisiin ja vaikuttaa hankkeiden kestävyyteen. Komissio ei kuitenkaan voi vetäytyä toimien toteuttamisesta kyseisillä aloilla, koska monet niistä ovat unionin säännöstön keskeisiä osa-alueita ja olennaisen tärkeitä EU:n kansalaisten taloudellisen ja sosiaalisen hyvinvoinnin kannalta. Vuosi 2013 oli vuosi, jolloin aiemmin tunnistetut riskit, erityisesti ne, jotka liittyvät sopimusten ja pankkitakausten suojeluun, tosiasiallisesti johtivat vakaviin ongelmiin ja viivästyttivät joitakin hankkeita. Tämä vaikutti kielteisesti tuen vastaanottokykyyn. Komission tehtävänä on paitsi seurata ja valvoa riskitasoa myös varmistaa, että myönnetyt varat käytetään täysimääräisesti sosiaalisten ja taloudellisten haasteiden ratkaisemiseksi. Tällaisia haasteita on epäilemättä edelleen. Infrastruktuuria ja keskeisiä laitteistoja koskevien hankkeiden toteuttaminen on yhä vaikeaa, mutta siellä, missä nämä hankkeet ovat onnistuneet, ne ovat olleet näkyviä ja huomattavia edistysaskelia. Jopa vähemmän näkyvät hankkeet, kuten vesijohtoverkostojen uusiminen, ovat tuoneet merkittäviä parannuksia jokapäiväiseen elämään. [1] EUVL L 65, 7.3.2006, s. 5. [2] Komission päätös C(2013) 7969. [3] Erityiskertomus nro 6/2012, http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR12_06/SR12_06_FI.PDF.