FI    FI  
 EUROOPAN  
KOMISSIO 
Bryssel 17.6.2015  
COM(2015) 299 final 
  
KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, 
EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN 
KOMITEALLE 
Vuoden 2015 kertom us romanien in tegraatiota edistäviä ka nsallisia strategioita 
koskevan EU:n puitekehyksen täytäntöönpanosta 
 
 
 
 KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN  PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, 
EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALI KOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE 
Vuoden 2015 kertomus romanien integraatiota edistäviä kansal lisia strategioita koskevan 
EU:n puitekehyksen täytäntöönpanosta 
 
 
EDISTYSTÄ JA ESTEITÄ  
1. Johdanto: Yhdessä työskennellen – komission tuki jäsenvaltioille 
 
Monien romanien jatkuvasti kokema syrjintä on vahvasti ristiriidassa Euroopan unionin (EU) 
perusarvojen kanssa. Romanivastaisuus sekä romani- ja valtaväestön välinen luottamuspula 
juontuvat kauas historiaan, kun taas EU:n tas on pyrkimykset tilanteen korjaamiseksi ovat 
alkaneet vasta viime vuosikymmenellä. EU:n puitekehyksessä vuoteen 2020 ulottuville romanien 
kansallisille integrointistrategioille1 esitettiin kokonaisva ltaista lähestymistapaa, jossa romanien 
syrjinnän torjuminen sekä heidän yhteiskunnallise n ja taloudellisen osal lisuutensa edistäminen 
liittyvät läheisesti toisiinsa. EU:n puitekehyksen mukaisesti jäsenvaltiot ovat hyväksyneet romaniväestöjensä koon ja tilanteen peru steella laaditut romanien kansalliset 
integrointistrategiansa
2. Neuvoston vuonna 2013 antamassa s uosituksessa jäsenvaltioissa 
toteutettavista romanien integraatiota ed istävistä tuloksellisista toimenpiteistä3 on erityisohjeita 
integraatiotoimenpiteiden vahvistam isesta ja täytäntöönpanemisesta. 
 Romanien integraatio on pääasiallisesti jäse nvaltioiden vastuulla, mutta myös Euroopan 
komissio on tehostanut poliittista tukeaan sekä EU:n puitekehyksen että Eurooppa 2020 
-strategian talouspolitiik an eurooppalaisen ohjausj akson puitteissa ja varannut EU:n rahoitusta 
erityisesti politiikan painopistealu eita varten. Keskinäisen oppimi sen ja yhteistyön edistämiseksi 
komissio tukee romanien integraatiota edistävien  kansallisten yhteysviranomaisten verkostoa. 
Komission ja jäsenvaltioiden kahdenkeskisissä  tapaamisissa voidaan käydä yksityiskohtaisia 
keskusteluja kaikkien kyseisen jäsenvaltion viranomaisten ja ka nsalaisyhteiskunn an toimijoiden 
kesken
4. Vuonna 2014 järjestettyyn romaniasio ita käsitelleeseen Euroopan unionin 
huippukokoukseen kokoontuneet sidosryhmät tarkasteli vat EU:n puitekehyksen käynnistämisen 
jälkeen tapahtunutta kehitystä. Sa malla toteutuksen painopistettä pyr ittiin siirtämään paikalliselle 
tasolle.  
                                                
 
1 KOM(2011) 173 lopullinen, EUVL L 76/68, 22.3.2011. 
2 Työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, terveys- ja kuluttaja-asioiden neuvoston (EPSCO) 29 päivänä toukokuuta 2011 
tekemien päätelmien mukaisesti jäsenvaltioita kehotettiin ”valmistelemaan, päivittämään tai laatimaan kansalliset 
romanien osallisuutta edistävät strategiansa tai laajempiin sosiaalisen osallisuuden politiikkoihinsa kuuluvat 
yhdennetyt toimenpidekokonaisuudet”, 10658/11. 
3 Neuvoston suositus jäsenvaltioissa toteutettavista romanien  integraatiota edistävistä tuloksellisista toimenpiteistä, 
EUVL C 378, 14.12.2013. 
4 Kahdenvälisiä tapaamisia pidettiin Bulgariassa, Kreikassa , Ranskassa ja Tšekissä. Lisäksi romanien kansallisten 
integrointistrategioiden täytäntöönpanoa käsitteleviä kahd envälisiä tapaamisia järjestettiin Romaniassa, Slovakiassa 
ja Unkarissa osana Eurooppa 2020 -strategiaan ja EU:n romanirahoituksen käyttöön liittyviä selvitysprosesseja. 
  
3 
 Komissio on selvittänyt, miten jäsenvaltiot ovat edistyneet strategioiden tehokkaan 
täytäntöönpanon rakenteellisten edellytysten – yh teistyön ja valvontamekanismien sekä syrjinnän 
torjumisen – vahvistamisessa5. Ensimmäistä kertaa komissio on myös tutkinut, millä tavoin 
jäsenvaltiot aikovat hyödyntää EU:n rahoituksen  tuomia uusia mahdollisuuksia vuosina 2014–
2020. Tämä kertomus perustuu selvityks iin, joita on saat u jäsenvaltioilta6 (lukuun ottamatta 
Belgiaa, joka ei toimitt anut selvitystä) ja kans alaisyhteiskunnan edustajilta7, sekä Euroopan 
unionin perusoikeusviraston (FRA ) asiantuntijaverkoston laatim iin kertomuksiin. Rakenteellisten 
edellytysten nykytilanteen yleisa rvion lisäksi kertomuksessa esit ellään myös jäsenvaltioiden 
toimintatapoja kyseisillä osa-alueilla. 
2. Jäsenvaltioiden edistyminen – komission arvio 
 
EU:n puitekehyksessä asetetaan  uusia vaatimuksia sekä täytäntöönpanosta vastaaville 
jäsenvaltioille että seurantaa ja koordinoin tia hoitavalle Euroopan komissiolle. Puitekehyksen 
kymmenvuotisesta perspektiivistä huolimatta mone t sidosryhmät ehtivät jo toivoa mittavia, 
nopeita parannuksia romanien elinolosuhteisiin, vaikka talouskriisi päinvastoin heikensi 
tilannetta entisestään etenkin maissa, joissa roma niväestö on suurin. Sosiaa linen ja taloudellinen 
integraatio ei tapahdu yhtäkkiä, mutta kehityksen  kääntämisessä on edistytty jo jonkin verran, 
kun kestävien ja konkreettisten muutosten ede llyttämiä rakenteita on saatu luotua. 
 
2.1. Romanien integraatiolle suunnattua rahoitus ta ohjataan eurooppalaisen ohjausjakson 
avulla 
 
Komissio ohjaa ja seuraa jäsenv altioiden romanien osallis uutta koskevia toimenpiteitä 
talouspolitiikan eurooppalaisen  ohjausjakson puitteissa. Tar koituksena on varmistaa, että 
romanien integraatiota edistävät strategiat ovat yleisen politiikan m ukaisia. Neuvoston vuosina 
2012, 2013 ja 2014 hyväksymät romanien osallisuutta koskevat maakohtaiset suositukset  
(joissa käsiteltiin osallistavaa koulutusta, köyhyyden vähentämistä ja työvoimapoliittisia aktivointitoimenpiteitä sekä romanien kansallisten  integrointistrategioiden toteuttamista) ovat 
toimineet perustana rahoituksen pain opisteiden nimeämisessä  komission neuvotellessa 
jäsenvaltioiden kanssa EU :n rahoituksen käytöstä
8. Vuonna 2015 komissio antoi maakohtaisia 
suosituksia romanilasten osallistumisesta laadukk aaseen ja osallistavaan varhaiskasvatukseen ja 
                                                 
5 Edellytyksiä on viimeksi tarkasteltu lähemmin vuoden 2013 tiedonannossa, sillä vuoden 2014 tiedonannossa 
painopiste oli EU:n puitekehyksen neljässä politiikanalassa sekä syrjinnän torjumisessa.  
6 Jäsenvaltioista käytetään seuraavia lyhenteitä: AT – It ävalta, BE – Belgia, BG – Bu lgaria, CY – Kypros, CZ – 
Tšekki, DE – Saksa, DK – Tanska, EE – Viro, EL – Kreikka, ES – Espanja, FI – Suomi, FR – Ranska, HU – Unkari, 
HR – Kroatia, IE – Irlanti, IT – Italia, LT – Liettua, LU – Luxemburg, LV – Latvia, MT – Malta, NL – Alankomaat, 
PL – Puola, PT – Portugali, RO – Romania, SE – Ruotsi, SI – Slovenia, SK – Slovakia, UK – Yhdistynyt kuningaskunta. Maltan alueella ei ole romaniväestöä. 
7 Tämänvuotista arviointia varten kansalaisyhteiskunnan edustajien selvityksiä antoivat romanien osallisuuden 
vuosikymmenen sihteeristö neljän jäsenvaltion kansalaisjärjestöjen muodostamien yhteenliittymien panosten 
pohjalta (CZ: Open Society Fund; HU : Chance for Children Foundation, Habitat for Humanity Hungary, Hungarian 
Women’s Lobby, Metropolitan Research Institute, Partne rs Hungary Foundation, Romaversitas Foundation; RO: 
Resource Centre for Roma Communities, Soros Foundation, Civil Society Development Foundation, Iulius Albert 
Rostas; SK: Centre for the Research of Ethnicity and Culture) sekä Amalipe, ERIO, ERRC, ERTF, Eurocities, 
Eurodiaconia, Pavee Point Ireland, Romano Centro Austria, Asociación de Enseñantes con Gitanos, Fundación Secretariado Gitano, RSG UK sekä Consejo Estatal del Pueblo Gitano. Huomioon on otettu myös Euroopan 
neuvoston rasismin ja suvaitsemattomuuden vastaisen komitean työ. 
8 Yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen (EY) N:o 1303/2013 4 artiklan 1 kohta.  
  
4 
 kouluopetukseen niille viidelle maalle, joissa ro maniyhteisö on suurin ja haasteet polttavimpia 
(BG, CZ, HU, RO, SK)9.  
 Komissio kannusti jäsenvaltioita hyödyntämään  EU:n rahoitusta sekä romaneihin 
kohdistettavissa täsmätoimissa että liitettäessä romanien osallisuusasioita mukaan muihin 
sopiviin aloihin, kuten koulutukseen, työl lisyyteen ja sosiaaliseen osallisuuteen. Yleisen 
politiikan osallistava uudistaminen  on olennaisen tärkeää, sillä maakohtaisissa suosituksissa 
korostettuja painopistealueita, kuten osallistavaa koulutusta, ei edistetä pelkillä täsmätoimilla. 
 Euroopan sosiaalirahaston (ESR) kautta on oso itettu (nykyrahassa) y li 80 miljardia euroa 
inhimilliseen pääomaan tehtäviin investointei hin työllisyyden, koulutuksen ja sosiaalisen 
osallisuuden aloilla, mukaan  lukien terveyspalveluiden saatavuus ja terveyden 
edistäminen . Näin päättyy ESR:n osuuden vähittäi nen pieneneminen koheesiopolitiikan 
rahoituksessa viimeisten 25 vuoden aikana
10. Jäsenvaltiot ovat osoittaneet keskimäärin 
25 prosenttia ESR:n kokonaisbudje tista (20 miljardia euroa) sosiaaliseen osallisuuteen  
tähtääviin toimenpiteisiin. Tämä ylittää selvästi jäsenvaltiokohtaisen vähimmäisvaatimustason (20 prosenttia). Tällä osa-alueella erityiseksi investointiprioriteetiksi on määritelty romanien ja muiden syrjäytyneiden yhteisöjen integraatio , jolloin toimenpiteitä voidaan kohdentaa 
nimenomaisesti romaneihin, muttei pelkästään heihin
11, ja tulosten seuranta on helpompaa. 
 Kumppanuussopimusten perusteella jäsenvalti ot ovat lisäksi päättäneet suunnata noin 
20 miljardia euroa Euroopan aluekehitysrahastoon (EAKR)  osoittamistaan varoista 
osallistavaan kasvuun . Summaan kuuluu 10,8 miljardin euron määräraha sosiaalisen 
osallisuuden edistämiseen ja köyhyyden torjumiseen . Romanien osallisuuteen suunnattavassa 
rahoituksessa on siis mahdollista hyödyntää us eita investointiprioriteetteja, kuten investoinnit 
sosiaali-, terveydenhuolto- ja ko ulutusalojen infrastruktuuriin  sekä tuki huono-osaisten 
yhteisöjen fyysisen ja sosiaalisen toim intaympäristön sekä talouden elvyttämiselle . 
 Euroopan maaseudun kehittämisen maat alousrahastossa (maaseuturahastossa)  yksi 
kuudesta maaseudun kehittämis en painopisteestä kohdistuu maaseudun elinkeinojen ja 
väestön sosioekonomiseen kehittämiseen , ja sillä edistetään sosiaalista osallisuutta 
maaseutualueilla, joilla monet romanit eläv ät. Leader-aloitteeseen kuuluvat paikalliset 
kehittämisstrategiat ovat osoitt autuneet tehokkaaksi t yökaluksi romanien integraatiossa (BG, 
CZ, HU, RO, SK).
12 Neuvotteluja ei ole vielä saatu päät ökseen, mutta jo nyt  on tiedossa, että 
romaniasioiden kanssa kaikkein välittömimmin tekemisissä olevien jäsenvaltioiden (BG, CZ, 
                                                 
9 http://ec.europa.eu/europe2020/making-it-happen/ country-specific-recomm endations/index_en.htm .  
 
10 Koheesiopolitiikan rahastoja ovat ESR, EAKR ja koheesiora hasto. Jäsenvaltioista 18 on päättänyt osoittaa ESR:lle 
vähimmäisvaatimustasoa (23,1 prosenttia) enemmän rahoitust a: AT, BG, CZ, DE, EE, EL , IE, IT, HR, HU, IT, LV, 
LT, PL, PT, SE, SI, SK. 
11 Neuvoston vuonna 2009 hyväksymien romanien osallisuu tta koskevien yhteisten perusperiaatteiden mukaisesti 
romaniväestölle suunnattujen toimenpiteiden olisi oltava nimenomaisia, muttei poissulkevia. Romaneihin 
kohderyhmänä voidaan siis keskittyä ilman, että muita samantapaisissa sosioekonomisissa olosuhteissa eläviä syrjäytyneitä ryhmiä suljetaan pois toimenpiteiden piiristä. 
12 Leader on yhteisöjohtoinen paikallinen kehityskeino, jolla hyödynnetään maaseutuyhteisöjen omia voimavaroja ja 
kehitetään niitä julkisen ja yksityisen sektorin paikallisten kumppanuuksien (paikallisten toimintaryhmien) kautta. Tällä autetaan maaseudun asukkaita, ryhmiä ja yrityksiä näkemään oman alueensa mahdollisuudet ja kannustetaan 
integroitujen ja innovatiivisten paikallisten kehitysstrategioiden toteuttamiseen. 
  
5 
 HU, RO, SK) ohjelmiin sisältyy toimia, jotka on suunnattu romanien ja muiden syrjäytyneiden 
ryhmien integrointiin. Maaseuturaha ston varoissa ei ole erityisesti mitään etnistä ryhmää varten 
tehtyjä varauksia, minkä vuoksi määrällisiä tietoja ei ole mahdollista antaa.  Talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson puittei ssa annettujen suositusten mukaisesti kaikki 
romaneja koskevia maakohtaisia suosituksia saan eet viisi jäsenvaltiota (BG, CZ, HU, RO, SK) 
ilmoittivat omissa kumppanuussopimuksissaan, miten ne aikovat hyödyntää kunkin rahaston 
tarjoamia mahdollisuuksia romanien integraation edistämisessä. Mainittujen lisäksi useat muutkin valtiot (BE, EL, ES, FR, IT) ovat vali nneet uuden ESR:n invest ointiprioriteetin eli 
syrjäytyneiden yhteisöjen sosioekonomisen integraation . Näin helpotetaan varojen käytön 
seurantaa ja varmistetaan, että vara t todella käytetään romanien hyväksi. 
 Uudella ehdolla
13 halutaan varmistaa, että tällä alalla14 EU:n varoja käyttävät jäsenvaltiot 
täyttävät edellytykset, joilla varmistetaan, e ttä investoinneista todella saadaan tuloksia.  
Edellytyksiä ovat mm. seuraavat: 
• toimiva poliittinen toimintakehys ja saavutetta vissa olevat tavoitteet, joilla tuodaan koulusta, 
työtä, terveydenhuoltoa ja asuntoja paremmin romanien saataville; 
• toimenpiteiden riittävä  kohdentaminen muita heikommassa as emassa oleville mikroalueille ja 
syrjäytyneille asuinalueille tai huono-osaisimpiin yhteisöihin; 
• tarkka seuranta, jolla arvioidaan kohdennettuje n ja yleisten toime npiteiden vaikutuksia 
romaneihin; 
• kansalaisyhteiskunnan edustajien sekä alue- ja paikallisviranomaisten osallistuminen; 
• sidosryhmien valmiuksien kehittämiseen suunnattu tuki. 
Jäsenvaltioiden, jotka eivät täytä näitä ehtoja, on laadittava toim intasuunnitelma, josta käy ilmi, 
miten kaikki edellytykset täyttyvät vuoteen 2016 mennessä. 
 Jäsenvaltiot ovat ottaneet käy ttöön useita uuden ERI-kehyksen puitteissa tarjolla olevia 
ensisijaisia työkaluja , joilla lisätään EU:n varojen tehoa romanien osallistamisessa . 
Työkaluja ovat esimerkiksi seuraavat: 
• alueelliset, yhdennetyt lähestymistavat , joiden kohteena ovat en iten köyhyydestä kärsivien 
maantieteellisten alueiden erityistarpeet sekä suurimmassa sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa 
olevat kohderyhmät (tässä helpottaa myös  useiden eri rahastojen samanaikainen 
hyödyntäminen)
15; 
• kaupunki- ja maaseutualueiden huono-osaisten yhteisöjen fyysisen ja sosiaalisen 
toimintaympäristön sekä talouden elvyttämisen  tuki, jolla voidaan vahvistaa integroituja 
asumiseen kohdistettuja toimenpiteitä; 
• tulossuuntautuneisuus  ja mittarit, joissa painopiste on tuloksissa; 
• kumppanuusperiaate , joka ohjaa yhteistyöt ä kansalaisyhteiskunnan, paikallisviranomaisten 
ja työmarkkinaosapuolten kanssa EU-rahoitteist en toimien suunnittelus sa, toteutuksessa ja 
seurannassa ; 
                                                 
13 Aihekohtaiset ennakkoehdot ovat edellytyksiä ERI-ra hastojen tehokkaalle ja toimivalle hyödyntämiselle. 
14 Romaniväestöä koskevan ESR-investointiprioriteetin tai romanien integrointiin hyödynnettävien EAKR-
investointiprioriteettien kautta. 
15 Esimerkiksi yhdennetty kaupunkikehitys, yhteisöjohtoin en paikallinen kehittäminen sekä yhdennetyt alueelliset 
investoinnit. 
  
6 
 • aihekohtainen keskittyminen , jolla varmistetaan, että investoinnit kohdentuvat vain 
muutamalle painopistealueelle; 
• kansalaisyhteiskunnan järjestöjen valmiuksien kehittämisen  vahvistaminen; 
• yleiskattavien tukien hyödyntäminen, joll a tehostetaan rahoituksen täytäntöönpanoa16; 
• yksinkertaistetut kustannusvaihtoehdot, joilla vähennetään hallinnollista rasitetta ja 
parannetaan pienten (paikallisten) ha nkkeiden mahdollisuutta hyödyntää rahoitusta. 
Jäsenvaltiot ovat kartoittaneet haasteita alueellisen lähestymistavan mukaisesti, jolloin 
toimenpiteet ovat nimenomaisesti romaneihin kohde nnettuja, mutteivät poissulkevia (esimerkiksi 
CZ, EL, FR, HU, HR, IT, RO, SK, SE)17. Suunnitellun yhdennetyn lähestymistavan on määrä 
korvata järjestelmällisesti hajanaiset hanketason toimet.  
Esimerkkejä EU:n rahoituksen suunnitellusta hyödyntämisestä kaudella 2014–2020 
Bulgaria: Kumppanuusperiaate on osoittautunut toimivaksi, kun romanien omia järjestöjä on otettu 
mukaan romanien osallistamisen kannalta kaikkein merkityksellisimpien toimenpideohjelmien 
suunnitteluun.  Kansalliset viranomaiset ottivat käsittelyyn  useita järjestöjen tekemiä esityksiä. 
Romanien omat järjestöt osallistuvat seurantakomiteoiden toimintaan myös toteutusvaiheessa. 
Myönteisiä seikkoja ovat esimerkiksi yleisten ja kohdennettujen lähestymistapojen yhdistäminen, 
selkeät tavoitteet sekä kattavien paikallisten toimenpiteiden tukeminen esimerkiksi kielteisiin 
stereotypioihin puuttumalla. Haasteita ovat esimer kiksi kansallisen tason koordinoinnin tehostaminen 
ja kuntatason valmiuksien kehittäminen, tavoitteiden jääminen vaatimattomalle tasolle sekä 
kohdennettuun investointiprioriteettiin oso itettujen määrärahojen vähäisyys.  
Slovakia: Romanit ovat kohteena useita rahastoja hyödyntävässä inhimillisten voimavarojen 
kehittämiseen suuntautuvassa toimenpideohjelmassa, jossa yhdistetään investoinnit ihmisiin (ESR) ja 
infrastruktuuriin (EAKR). Kohdennettavien varojen määrä on 450 miljoonaa euroa, ja etusijalla on 
150 paikkakuntaa, joissa asuvat kaikkein vähäosaisimmat ja syrjäytyneimmät romaniyhteisöt. 
Kokonaisvaltaisessa lähestymistavassa on mukana tiedotustoimia, varhaiskasvatusta ja päivähoitoa, 
talouslukutaitoa ja terveystietoisuutta edistä viä aloitteita, sosiaalista asuntotuotantoa sekä 
esikoulutilojen, monitoimitalojen ja sosiaalisten yr itysten perustamista. Täytäntöönpanosta vastaavat 
kansalliset viranomaiset laajojen ja pitkäkestoiste n toimenpiteiden kautta. Niitä täydentävät kuntien 
ja kansalaisjärjestöjen pienemmät hankkeet. Romanien integraatio on myös valtavirtaistettu mukaan 
muihin investointiprioriteetteihin (esimerkik si osallisuus koulutuksessa, nuorisotyöllisyys ja 
syrjinnän torjuminen). Samaan toimenpideohjelmaan kuuluu sekä EAKR- että ESR-rahoitusta ja 
ohjelman hallinnoinnista vastaa yksi välittävä elin (sisäministeriö), millä on tarkoitus vahvistaa 
synergioita ja tehostaa koordinointia sekä välttää eräiden kaudella 2007–2013 esiintyneiden 
ongelmien toistuminen. 
Espanja: Romanit ovat kohteena yleisissä ja  erityistoimenpiteissä, joita sisältyy niin alueellisiin 
kuin kansallisiinkin toimenpideohj elmiin. Kansalliseen sosiaalisen  osallisuuden ja sosiaalisten 
                                                 
16 Yleiskattavia tukia hyödyntävät jäsenvaltiot voivat antaa ohjelmiensa joidenkin osien hallinnoinnin ja 
täytäntöönpanon välittäville elimille, kuten kansalaisjärjestöille, joilla on todistetusti alalta käytännön kokemusta. Eräät jäsenvaltiot, joissa on suuri romaniväestö (esimerk iksi SK ja RO), aikovat käyttää yleiskattavia tukia. 
17 Tšekissä etsittiin sosiaalisesti syrjäytyneitä paikkakuntia, joissa voidaan noudattaa yhdennettyä lähestymistapaa. 
Kroatiassa laaditaan parhaillaan selv itystä romaniyhteisöistä. Ranskassa erityiskohteena ovat laittomat asumukset. 
Unkarissa on määritelty kaikkein heikoimmassa asemassa olevat, erityistukea saavat mikroalueet. Yhdennetyssä 
lähestymistavassa kohteena ovat samanaikaisesti kaikki keskeiset politiikanalat. Slovakiassa määriteltiin 
paikkakunnat, joissa kaikkein vähäosaisimmat asuinyhteisöt sijaitsevat, ja tukea tarjotaan valmiina paketteina. Myös 
tässä tapauksessa yhdennetty lähestymistapa kattaa samanaikaisesti keskeiset politiikanalat. Italiassa kuntaliitto 
kartoitti romaniväestön integrointiin kohdistuvien haasteiden määrää. 
  
7 
 elinkeinojen toimenpideohjelmaan sisältyy erityi sesti romaneille suunnattu investointiprioriteetti, 
ja siinä esitetään työlli syyttä, koulutusta, asumista, terveyde nhuoltoa ja sosiaalis ta osallisuutta 
koskevia toimenpiteitä. Suunnitellut toime npiteet vaihtelevat henkilökohtaistetuista 
työelämäintegraatiopoluista ammattikoulutukseen, integroitujen toimenpiteiden kehittämiseen 
sekä keinoihin, joilla estetään koulunkäynnin keskeyttämistä . Joillakin alueilla romaneihin 
kohdistettu investointiprioritee tti kuuluu ESR-rahoitukseen ja kaupunki- ja maaseutualueiden 
huono-osaisten yhteisöjen fyysisen ja sosi aalisen toimintaympäristön sekä talouden 
elvyttämiseen tarkoitetun tuen investointipri oriteetti EAKR-rahoituks een, jolloin asumis-, 
työllisyys-, koulutus- ja terveydenhuoltoasioissa  voidaan noudattaa integr oituja lähestymistapoja.  
 
Seuraavaksi olisi varmistettava suunniteltujen toime npiteiden tehokas täytäntöönpano . On 
ehdottoman tärkeää, että hallinnolliset valmiude t myös paikallistasolla riittävät käytettävissä 
olevien varojen hyödyntämiseen. Komission ja Euroopan neuvoston yhteisissä ROMACT- ja 
ROMED-ohjelmissa kehitetään toimintamalleja, jo illa lisätään paikallisten viranomaisten sekä 
romaniyhteisöjen hallinnollisia valmiuksia . 
 Jo neuvottelujen tässä vaihees sa on havaittavissa useita parannuksia  kauteen 2007–2013 
verrattuna: 
• Integroituja, useita rahastoja hyödynt äviä lähestymistapoja, jotka perustuvat 
toimenpiteiden nimenomaiseen, mu ttei poissulkevaan kohdentamiseen
18, on nyt käytössä 
enemmän.  
• Hallinnollisten valmiuksien puuttumiseen  on nyt tartuttu määrätietoisemmin, mutta 
esimerkiksi yleiskattavan tuen ja teknisen avun kaltaisten välineiden hyödyntämistä olisi 
vielä varaa lisätä.  
• Resurssien pirstaloituneesta käytöstä (lyhytai kaiset toimenpiteet, joiden vaikutus jää 
rajalliseksi) on osittain siirrytty pitempiaikaisiin toimiin , jolloin on parempi mahdollisuus 
saada aikaan todellisia yh teiskunnallisia vaikutuksia.  
• EU:n rahoitus suuntautuu  nyt paremmin politiikan painopistealueille  (esimerkiksi niille, 
jotka on mainittu Eurooppa 2020 -kehyksessä), vaikkakin romaneihin keskitytään pääasiassa 
sosiaalisissa toimissa ja liian vä hän työllisyys- ja koulutusasioissa19. 
                                                 
18 Suurimpien romaniyhteisöjen sijaintimaissa useita rahastoja hyödyntävä lähestymistapa on käytössä seuraavissa 
toimenpideohjelmissa: SK ja HU: inhimillisten voimavarojen kehittämiseen suuntautuvat toimenpideohjelmat; HU: 
alueelliset toimenpideohjelmat; CZ ja BG: koulutuksen toimenpideohjelma. 
19 Nämä havainnot vahvistettiin paikkansapitäviksi myös ESR:n EURoma-oppimisverkoston laatimassa 
selvityksessä Reinforcing Policy Learning for Roma Inclusion , http://www.euromanet.eu/about/index.html . 
  
8 
 Päätelmät: 
Romanien osallistamista rkoituksiin saatavana olevan EU:n raho ituksen määrä ei ole rajoittava 
tekijä. Haasteena on sen sijaan hyödyntää varo ja tehokkaasti koulutuksen, työllisyyden, 
terveydenhuollon ja asumisen kehittämisessä. Kun varat on erityisesti osoitettu romanien 
integraatioon, niiden käytön on o ltava yhdenmukaista. Samalla on varmistettava sekä pehmeiden 
että kovien keinojen20 johdonmukainen hyödyntäminen. EU:n rahoittamien toimenpiteiden, joilla 
pyritään parantamaan romanilasten koulutusmahdo llisuuksia, on oltava kiinteästi yhteydessä 
osallisuutta parantaviin koulut usjärjestelmien uudistuksiin. Alan huomattavimpiin haasteisiin 
kuuluu koulutuksen ja asumisen eriytyminen,  minkä vuoksi komissio aikoo antaa uusia 
menettelyohjeita siitä, miten eriytymistä voi daan purkaa EU:n rahoituksella. Komissio aikoo 
myös seurata tarkasti ehtojen täytäntöönpanoa ja toteutumista ja antaa tukea niille 
jäsenvaltioille, joita asia eniten koskee. Romani en kansallisia yhteysviranomaisia hyödynnetään 
romanien osallistamiseen suunnatun EU:n rahoituksen käytön ja seurannan kehitystyössä, kun 
kyseiset maat toteuttavat kauden 2014–2020 toimenpideohjelmiaan. 
2.2. Yhteistyötä ja koordinointia: romani en kansallisten yhteysviranomaisten, 
paikallisviranomaisten ja ka nsalaisyhteiskunnan tehtävät 
 
EU:n puitekehyksessä kehotetaan jäsenvaltioita  laatimaan omat romanien kansalliset 
integrointistrategiat, panemaan ne täytäntöön ja valvomaan niiden toteutumista läheisessä yhteistyössä kansalaisyhteiskunn an edustajien ja paikallisvi ranomaisten kanssa. Lisäksi 
jäsenvaltioita kehotetaan nimittämään romanien kansalliset yhteysviranomaiset täytäntöönpanon 
koordinoimista ja seurantaa varten. Neuvoston s uosituksessa muistutettiin, että romanien 
kansallisilla yhteysviranomai silla on oltava riittävät  valtuudet ja resurss it koordinointitehtävästä 
suoriutumista varten.  Kansallisia strategioita tai toim intasuunnitelmia on jo tarkistettu  tai tarkistetaan parhaillaan 
useissa jäsenvaltioissa (CZ, EE, ES, HU, LT, PL, RO, SK). Vaihtoehtoisesti niissä on laadittu 
uusia, kattavampia osallisuusstrategioita, joissa kiinnitetään huomiota havaittuihin puutteisiin ja pyritään vastaamaan rahoitusohjelma kauden 2014–2020 vaatimuksiin. Muutamissa 
jäsenvaltioissa työhön osallis tui myös kansalaisyhteiskunna n edustajia ja paikallisia 
viranomaisia, ja heitä kuultiin  uusien strategioiden ja toimin tasuunnitelmien laadinnassa, mutta 
parantamisen varaa jäi vielä runsaasti.  Komissio panee merkille, että paikallisten  viranomaisten osallistuminen täytäntöönpanoon 
vaihtelee huomattavasti
21. Paikallisen tason toimijoiden keskeinen osaaminen esimerkiksi 
asumiseen ja koulutukseen liittyviin haasteisiin va staamisessa tunnistetaan nyt entistä paremmin, 
ja heidän entistä suurempi osallistumisensa nä kyy siinä, miten kansalliset strategiat muutetaan 
paikallisiksi toimintasuunnitelmiksi . Näitä toimintasuunnitelmia on jo laadittu tai niitä 
työstetään tai tarkistetaan parhaillaan useissa jäsenvaltioissa (BG, CZ, EL, ES, HU, IE, IT, PL, 
RO, SE, SI, SK), mutta suunnite lmien toteuttamisen ja seura nnan edellyttämää rahoitusta ja 
valmiuksien kehittämistä ei ole vielä taattu, kuten Espanjan romaniasioiden kehittämissuunnitelman kohdalla on laita (roma neihin kohdistuvia kattavia sosiaalista 
osallisuutta parantavia hankkeita koskevan suunn itelman rahoittivat yhte isesti valtio, itsenäiset 
                                                
 
20 Ihmisiin ja infrastruktuuriin suunnattujen investoin titoimien olisi oltava läheisessä yhteydessä toisiinsa. 
21 Tämä käy ilmi myös Eurocities-verkoston romanityöryhmän laatimasta raportista. 
  
9 
 yhteisöt ja paikalliset viranom aiset). Tällaisesta lähestymis tavasta on hyötyä kansallisten, 
alueellisten ja paikallisten toimintalinjoje n asteittaisessa yhdenmukaistamisessa. Muut 
jäsenvaltiot, joissa vastaavia paikallisia to imintasuunnitelmia ei ol e laadittu, ovat myös 
perustaneet koordinointirakenteita, jotka toim ivat neuvoa-antavina foorumeina 
toteuttamisessa ja seurannassa  (AT, EE, FI, FR, DE, HR, LV, LT, NL, PT, SE, UK). Muissa 
jäsenvaltioissa (LU) ei ole erityisesti romaneille suunnattuja koordinointirakenteita, mutta 
käytössä on muita rakenteita, jotka on tarkoitett u laajempien tai osittain päällekkäisten ryhmien 
integrointiin. Horisontaalisten (alako htaisten ministeriöiden välisten)  ja vertikaalisten (alueellisia 
ja paikallistasoja yhdistävien) koordinointirakenteiden  heikkous sekä romanien osallistumisen 
vähäisyys on suurin ongelma Romaniassa, vaikka  sielläkin strategian tarkistamisesta on jo 
ryhdytty keskustelemaan.  Kansalaisyhteiskunnan edustajien osallistumisesta  komissio toteaa, että edistystä on tapahtunut 
ainakin yhdessä asiassa: selvästi useammat roma nien kansalaisjärjest öt ovat nyt tietoisia 
kansallisista strategioista ja pa ikallisista toimintasuunnitelmista . Nämä järjestöt ovat pyrkineet 
vahvasti lisäämään osallistumist aan täytäntöönpanoon ja seurantaa n. Romanien omien järjestöjen 
osallistumisen tiellä on kuitenkin edelleen  huomattavia esteitä huolimatta muutamista 
esimerkkitapauksista, joissa kansalaisyhteisku nnan valmiuksia on onnistuttu jossain määrin 
kehittämään (esimerkiksi ES, HR, PT). Ro maniväestön oikeutettua edunvalvontaa sekä 
laajapohjaista ja avointa osallistum ista kansalaisyhteiskunnan toimintaan  ei useimmissa 
jäsenvaltioissa ole edelleenkään pystytty takaamaa n. Monet romanien järjestöt ovat vielä tuoreita 
tulokkaita kansalaisyhteiskunnan kentällä, ja niitä pidetään hajanaisina ja kokemattomina. 
Näiden järjestöjen valmiuksien vahvistaminen sekä avoin osallistuminen paikallisen tason 
täytäntöönpanoon ja seurantaan vaat ii erityisen kiir eellistä tukea. 
 
Esimerkkejä yhteistyöstä ja koordinoinnista paika llisten viranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan 
edustajien kesken 
Itävalta : Paikallisten viranomaisten ja kansalaisyhtei skunnan edustajien osallistuminen varmistetaan 
monikerroksisen jäsennellyn vuoropuhelun avulla. Romanien kansallisten yhteysviranomaisten 
järjestämällä romanien keskustelufoorumilla on m ukana edustajia kansalliselta, alueelliselta ja 
paikalliselta tasolta, kansalaisyhteiskunnasta ja yliopistomaailmasta. Kokemuksista keskustellaan 
osavaltioiden hallintovirastojen ja ministeriöiden ihmisoikeuskoordinaattorien muodostamassa 
paneelissa, jonka esityslistalla romanien integraatio ta koskevat toimenpiteet ovat pysyvästi. Itävallan 
kaupunkiseutujen integraatiosta vastaava tekninen komitea käsittelee myös romanien integraatiota, 
sillä romanien kansalliset yhteysviranomaiset ja Itävallan kuntaliitto tekevät yhteistyötä keskenään. 
Saksa: Useat osavaltiot tukevat paikallisia viranomaisia sekä romaniyhteisöjä. Baden-Württembergin 
osavaltio teki marraskuussa 2013 Saksan kansallisen  romanijärjestön kanssa valtiollisen sopimuksen, 
jolla perustettiin Saksan romaniasioista va staava neuvosto. Neuvostossa on mukana useita 
sidosryhmiä, ja se saa valtiolta vuosittain tukea 500 000 euron verran. Esimerkkeinä muista 
osavaltioista ovat Berliini, jossa on laadittu ulkomaa laisten romanien integrointistrategia, Nordrhein-
Westfalen, jossa on koottu erityinen toimenpidepaketti kunnille, joihin kohdistuu maahanmuuttoa, 
sekä München ja sen integrointitoimenpiteet. Hiljatta in on perustettu Saksan romaniasioiden neuvoa-
antava komitea, jonka tarkoituksena on pitää y llä vuoropuhelua osavaltioiden edustajien, liittovaltion 
ministeriöiden sekä romanijärjestöjen välillä Saksan keskushallinnon tasolla.  
 
  
10 
 Yhtenä onnistumisen avaintekijänä ovat toimivat koordinointimekanismit , joilla 
täytäntöönpanoa ja seur antaa tuetaan. Kaikki jäsenvaltiot ov at nimenneet romanien kansalliset 
yhteysviranomaiset, joiden tehtävänä on huol ehtia koordinoinnista. Yhteysviranomaisten 
valtuuksia ja valmiuksia sekä taloudellisia ja  henkilöresursseja on sa atu kohennettua. Useat 
romanien kansalliset yhteysviranomaiset ovat  olleet mukana romanien osallistamiseen 
tarkoitetun EU:n rahoituksen käytön suunnitt elussa (esimerkiksi BG, HU, SK, ES, RO)22, mutta 
ehdotuspyyntöjen laadinnassa ja toteutuksessa ta rvittavaa toiminnallista koordinointia ei ole 
vielä saatu varmistettua. Romanien kansallist en yhteysviranomaisten pyrkimyksenä on ollut 
luoda sellaisia virallisia koordino intirakenteita, joissa olisi m ukana ainakin osa tarvittavista 
sidosryhmistä (esimerkkeinä alueellisten ja paikallisten viranomaisten työryhmä (ES), 
romaniyhteisöjen integraatiota käsittelev ä neuvoa-antava ryhmä (PT), kansallinen 
romanikumppanuussopimus (IE) tai DIHAL:n (Délégat ion interministérielle à l’hébergement et à 
l’accès au logement) perustamat kunnille tarko itetut työryhmät (FR)). Useimmissa muissa 
maissa on virallisesti olemassa vastaavia rakente ita, mutta paikallisten ja  kansalaisyhteiskunnan 
toimijoiden laajaa osallistumista ei ole varmiste ttu, ja näiden tahojen toiminnan avoimuudessa ja 
säännöllisyydessä on usein puutteita.  
Päätelmät: 
Romanien kansalliset yhteysviranomaiset ovat entistä tiiviimpi osa hallintorakenteita, ja ne 
osallistuvat kasvavassa määrin  EU:n rahoituksen käytön s uunnitteluun. Yhteysviranomaisten 
toiminnan tehostaminen edellyttää kuitenkin taloude llisten ja henkilöresurssien lisäämistä sekä 
parempia valtuuksia huolehtia koordinoinnista. N ykyiset koordinointirakenteet on muutettava 
toimiviksi kansallisiksi yhteisty ömekanismeiksi, joilla taataan kaikkien tarvittavien sidosryhmien 
laajapohjainen ja avoin osallistuminen, järjeste lmällinen parhaiden toimintatapojen jakaminen 
sekä tuki paikallisen tason täytäntöönpanolle ja seurannalle. Komissio tukee taloudellisesti 
romanien osallistamista edistävien kansallist en foorumien kehittämistä ja antaa jatkossakin 
tukea romanien kansallisten yhteysviranomaisten  väliselle yhteistyölle yhteysviranomaisten 
verkoston välityksellä. Komissio to imii yhteistyössä kansalaisyht eiskunnan järjestöjen kanssa 
EU:n puitekehyksen keskeisillä aihealueilla ja  hyödyntää romanien osallistumista käsittelevän 
eurooppalaisen foorumin työtä tärkeänä työk aluna eurooppalaisen po litiikan koordinoinnin 
syklin puitteissa. Tätä varten  komissio sitoo tiiviisti yht een eurooppalaisen foorumin ja 
kansalliset romanifoorumit sekä antaa euroopp alaisen foorumin teht äväksi toimia paikkana, 
jossa käydään aihekohtaista keskustelua jäsenva ltioiden ja kansalaisyhteiskunnan selvityksistä ja 
joka antaa panoksensa romanien kansalliste n integrointistrategioiden täytäntöönpanon 
vuosittaiseen arviointiin. 
                                                 
22 Joissakin tapauksissa (esimerkiksi PL) romanien kansallisten yhteysviranomaisten osallistuminen EU:n 
rahoituksen suunnitteluun kaudella 2014–2020 väheni päätöksenteon hajauttamisen myötä. 
  
11 
 2.3. Syrjinnän vastaisten toimenpiteiden tehostaminen 
 
Komissio pyrkii vastustamaan syrjintää, rasismia  ja muukalaisvihaa. Tästä huolimatta etenkin 
niissä jäsenvaltioissa, joissa romaniväestö on kaikkein suurin ja jotka ovat kärsineet 
voimakkaasti talouskriisistä, on esiintynyt entistä en emmän romanivastaisuutta, äärioikeiston 
mielenosoituksia, vihapuhetta ja  viharikoksia. Poliitikot ja  viranomaiset eivät monissa 
tapauksissa ole julkisesti tuominneet tätä kielteistä kehitystä23. Muissa jäsenvaltioissa romaneihin 
liitettyjä kielteisiä st ereotypioita ovat voimistaneet kiihke ät keskustelut vapaasta liikkuvuudesta 
ja sosiaalisista oikeuksista. Tämän seurauksen a useissa jäsenvaltioissa  enemmistö suhtautuu 
romaneihin kielteisesti (IT: 85 %, FR: 66 %, EL: 53 %, UK: 50 %)24. Joissakin tapauksissa 
erityisesti romaneille suunnatut tukitoimenpite et ovat entisestään lisänneet romanien ja 
valtaväestön välistä epäluuloa. Tä mä on osoitus siitä, että tieto isuutta romanien integraation 
molemminpuolisista hyödyistä ei ole onni stuttu lisäämään riittävän tehokkaasti25. 
 
Ennakkoluulojen, syrjinnän, vihapuheen ja  viharikosten tehokkaassa torjunnassa 
kohdennettujen toimenpiteiden ja poliittise n tahdon on oltava kiinteästi yhteydessä 
oikeudellisiin välineisiin . Komissio on sitoutunut toimimaan perussopimusten valvojana ja näin 
ollen sen tehtävänä on taata, että EU:n syr jinnän vastainen lainsäädäntö saatetaan osaksi 
kansallista lainsäädäntöä ja  sen noudattamista valvotaan. Tämä on välttämätön lähtökohta 
syrjinnän torjumisessa. Tammikuussa 2014 komissi o antoi arvion EU:n syrjinnänvastaisten 
direktiivien soveltamisesta26 ja totesi, että romaneja kos kevat ongelmat johtuvat useimmiten 
siitä, miten lainsäädäntöä sovelle taan alueellisella ta i paikallisella tasolla. Soveltamisongelmien 
ohella esiintyy toisinaan myös ongelmallisia säädöksiä.   Komissio on siis tehostanut toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on varmistaa syrjinnän 
vastaisen lainsäädännön asianmukaine n täytäntöönpano ja soveltaminen  romaniasioissa 
kaikissa jäsenvaltioissa myös paikallisella taso lla. Komissio ryhtyy oma-al oitteisesti arvioimaan 
kaikkia sen tietoon tulevia ongelmia, jotka mahdollisesti ilmaisevat, että direktiiviä ei ole noudatettu. Aiheeseen liittyen onkin jo aloitettu useita tutkimuksia, jotka koskevat romanien 
syrjintää koulutuksessa tai asumisessa
27.  
 Syrjintä alkaa jo varhaislapsuudessa. Romanilasten segregaat iosta koulutuksessa  ei ole päästy 
eroon, ja monet syrjäytyneet romanilapset ovat er iytetyssä koulussa tai luokassa (SK: 58 %, HU: 
45 %, EL: 35 %, CZ: 33 %, BG: 29 %, RO: 26 %)
28. Tšekissä ja Slovakia ssa alle 15-vuotiaista 
                                                 
23Report by Council of Europe Commissioner for Human Rights, following his visit to Hungary, Strasbourg, 
16.12.2014,  
https://wcd.coe.int/ViewDoc.jsp?Ref=CommDH(2014)21&Languag e=lanEnglish&Ver=original&BackColorInternet=C3C3C3&
BackColorIntranet=EDB021&BackColorLogged=F5D383 . 
24 2014 Global Attitude Survey, Pew Research Center, http://www.pewgloba l.org/2014/05/12/chapter-4-views-of-roma-
muslims-jews/ . 
25 Bulgariassa valtaväestö on vastustanut romaneille kohdistettuja sosiaalisen asuntotuotannon hankkeita. 
26 Yhteinen kertomus rodusta tai etnisestä alkuperästä  riippumattoman yhdenverta isen kohtelun periaatteen 
täytäntöönpanosta 29 päivänä kesäkuuta 2000 annetun neuvos ton direktiivin 2000/43/EY (”rotusyrjintädirektiivi”) ja 
yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27 päivänä marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (”työsyrjintädirektiivi”) soveltamisesta. 
27 Komissio aloitti syyskuussa 2014 ensimmäisen rikkomusmenettelyn, jonka syynä oli romanilasten syrjintä 
koulutuksessa (CZ). Huhtikuussa 2015 aloitettiin toinen menettely (SK).  
28 Euroopan perusoikeusviraston julkaisu Roma survey – Data in focus: Educatio n: The situation of Roma in 11 EU 
Member States , 2014. Tutkimuskysymyksessä tiedustellaan, ovatko kaikki tai useimmat luokkatoverit romaneja. 
  
12 
 romanilapsista yli 20 prosenttia käy kehitysv ammaisille lapsille tarko itettua erityiskoulua tai 
-luokkaa. Tämä osoittaa, että pelkät kohdenne tut toimenpiteet eivät riitä muuttamaan 
yhteiskunnan asenteita romaneja ko htaan, ellei niihin li ity julkisen koulutuksen toimintalinjojen 
osallistavaa uudistamista. Romanien epäyhdenvert aisten mahdollisuuksien vastaisessa työssä on 
ensimmäisenä varmistettava romanilasten tasa-arvoiset mahdollisuudet saada laadukasta, 
osallistavaa opetusta ja puretta va tehokkaasti sekä kysynnän että  tarjonnan puolella esiintyviä 
esteitä. Näitä ovat esimerkiksi vanhempien puut teellinen ymmärrys koulutuksen merkityksestä 
sekä opettajien puutteellinen kou lutus moninaisuuden hallinnasta lu okkatilanteessa. Pariisin 
julistuksessa29 kehotetaan myös koulutusalaa r yhtymään toimiin syrjäytymisen, 
suvaitsemattomuuden, rasismin ja radikalisoitu misen ehkäisemiseksi ja puuttumaan näihin 
ilmiöihin sekä varjelemaan tasa-arvoisten mahdollisuuksien puitteita esimerkiksi varmistamalla, että kaikki lapset saavat  osallistavaa opetusta.  
 Samalla on kuitenkin puututtava myös syrjintään, jota romanit kokevat  yleisesti 
myöhemmissä elämänvaiheissa. Suurin osa syrjäy tyneistä romaneista (54 %) kokee tulleensa 
syrjityiksi työnhaussa (CZ: 74 %, EL, IT, FR, PL: 64–68 %)
30. Romanien syrjintä koulutuksessa, 
työelämässä ja asuntoasioissa muodostaa rakent eellisia esteitä, jotka estävät romanien 
täysipainoisen osallistumisen yhteiskunnan toimin taan. Siksi ensisijaisen tärkeitä ovatkin 
syrjinnän vastaiset toimenpiteet, joiden  kohderyhmänä ovat työna ntajat, opettajat, 
tiedotusvälineet, poliisi, sosiaalipalvelujen tarjoa jat, muut virkamiehet, ammattijärjestöt ja koko 
yhteiskunta. Muutamissa maissa on otettu käyt töön asiaa koskevia toimenpiteitä ja omaksuttu 
lähestymistapoja, joista myös muiden jäsenvaltioiden olis i syytä ottaa oppia31.  
 
Esimerkkejä syrjinnän vastaisista toimista 
Kroatia: Kroatiassa on käytössä malli, jossa viha rikoksia torjutaan hallinnonalojen välisellä 
yhteistyöllä. Mallin puitteissa on perustettu järj estelmä syrjintää ja yhdenvertaisuutta koskevan 
tiedon keräämistä varten. Lukujen valossa poliisi on onnistunut tehokkaasti löytämään 
romanivastaisiin viharikoksiin syyllistyneet. Use immat poliisin tietoon tulleista tapauksista on 
selvitetty vuoden kuluessa ilmoituksesta. Tammikuun 1. päivästä 2014 lähtien voimassa ollut laki 
ilmaisesta oikeusavusta yksinkertaistaa en sisijaisen oikeusavun tarjoamisprosessia.  
Irlanti: Irlannin maahanmuuttajien tukikeskus (Irish  Immigrant Support Centre, NASC) järjesti 
Corkissa syyskuussa 2014 rasismin vastaisen pilottikoulutuksen 20 poliisiviranomaiselle. 
Koulutuksessa keskityttiin tiedotustoimiin, edis tämään keskustelua rasismin vaikutuksesta 
                                                                                                                                                             
Otantamenetelmä kattaa alueet, joilla romanien osuus väestöstä on suurempi kuin koko maassa keskimäärin, joten 
romanilasten verrattain suuri osuus koulussa tai lastentarhassa saattaa vaikuttaa vastauksiin. Eri maiden välisessä vertailussa tiedot ovat kuitenkin kuvaavia. 
29 Declaration on promoting citizenship and the common values of freedom, tolerance and non-discrimination 
through education adopted by Commissioner Navracsics and Education Ministers on 17 March 2015 , ks. 
https://ec.europa.eu/commission/sites/cwt/f iles/dp_mobilisation_eur opeenne_20150317.pdf 
30 Euroopan perusoikeusviraston julkaisu Roma survey — Data in focus: Poverty  and Employment: the situation of 
Roma in 11 EU Member States , 2014. 
31 Esimerkkinä FI: Työyhteisöjen muodostama verkosto on allekirjoittanut monimuotoisuussitoumuksen, 
työpaikkasyrjinnän seurannassa käytettävä malli on testausvaiheessa ja tiedotusmateriaalia aiheesta levitetään (Palkkaisinko romanin? -opas). PT: Maahanmuuttoa käsittelevä korkea-arvoi nen neuvosto on ottanut käyttöön 
syrjinnän vastaisia toimia, joista esimerkkeinä ovat tiedotustoimiin keskittyvä 30-henkinen koulutustiimi, rasismia 
internetissä käsittelevä verkkosivusto, jonka kautta kansalaiset voivat ilmoittaa havaitsemastaan rotusyrjinnästä, sekä koulutustoimia ja suosituksia tiedotusvälineille etniseen taustaan, maahanmuuttoon ja uskontoon liittyvien 
kysymysten käsittelyssä. 
  
13 
 maahanmuuttajayhteisöihin ja etnisiin vähemmistöihin sekä syrjivän etnisen profiloinnin 
estämiskeinoihin. Keskusteluun osallistuivat ja kokemuksistaan kertoivat maahanmuuttajat, jotka 
edustivat romani-, muslimi- ja afrikkalais yhteisöjä.  Kokemusten pohjalta laaditaan 
koulutusmateriaalit, jotka otetaan käyttöön valtakunnallisesti.   
Espanja, Italia, Portugali, Romania: Kansainvälinen NET-KARD-hanke oli toiminnassa vuosina 
2013–2014. Sen rahoitus tuli EU:n perusoikeuksia ja  kansalaisuutta koskevasta ohjelmasta, ja 
koordinoijana toimi Foundación Secretariado Gitano. Hankkeen yleisenä tavoitteena oli ehkäistä 
romanien vastaista syrjintää, kehittää syrjinnän uhreille annettavaa tukea edistämällä keskeisten 
toimijoiden välistä yhteistyötä sekä lisätä ja siirtää olemassa olevaa menetelmiä koskevaa kokemusta. 
Hankkeen tärkein tulos on sarja käytännön oppaita romaneihin kohdistuvan syrjinnän estämisestä. 
Oppaat on tarkoitettu asianajajille ja lakimiehille, poliisille, romanijärjestöille ja media-alan 
ammattilaisille.  
 
Neuvoston puitepäätös32 rasismin ja muukalaisvihan torjum isesta on lainsäädännöllinen väline 
myös romaneihin kohdistuvan vihapuheen ja viharikosten torjuntaan , sillä se velvoittaa 
jäsenvaltiot rankaisemaan rasistisiin tai mu ukalaisvihamielisiin motiiveihin perustuvaan 
vihapuheeseen tai viharikoksiin  syyllistyneitä. Komissio hyväksyi tammikuussa 2014 
kertomuksen puitepäätöksen täytäntöönpanosta ja tote si, että useat jäsenvaltiot eivät olleet vielä 
saattaneet kaikkia puitepäätöksen  säännöksiä kokonaan ja/tai oikeal la tavalla osaksi kansallista 
lainsäädäntöään, ja että joitakin aukkoja oli hava ittavissa myös suhteessa rikosten rasistisiin ja 
muukalaisvihamielisiin vaikuttimiin33. Tämän vuoksi komissio katsoi, että nykyisen 
puitepäätöksen täysimääräinen ja moitteeton ka nsalliseen lainsäädäntöön saattaminen on 
ensimmäinen askel kohti tehokasta ja johdonmukais ta rasismin ja muukalaisvihan vastaista 
toimintaa koko EU:n alueella34. 
 Tietoisuuden lisäämiseen ja syrjinnä n estämiseen suunnatut toimenpiteet  ovat 
ennakkoedellytys romanien osallisuudelle, mu tta useimmissa romanien kansallisissa 
integrointistrategioissa näille  toimenpiteille ei anneta ri ittävää painoarvoa. Tietoisuuden 
lisäämiseen ja syrjinnän estämiseen tarkoitettuja  toimenpiteitä, joiden kohteena on suuri yleisö 
(SI, LV, LT), työnantajat (IT, FI, PL), virkamie het (HR, IE, IT) tai tiedo tusvälineet (PT), kuten 
myös paikallistason syrjinnänvastaista työtä,  joka lisää romanien tietoisuutta omista 
oikeuksistaan ja tukee syrjinnän kohteeksi joutuneita, olisi vielä varaa hyödyntää laajemmin. 
Romaneja vastaan tehtyjä väär inkäytöksiä ja rikkomuksia käsi ttelevä valkoinen kirja sekä 
kouluille opetusmateriaaleja tuottava romaniva staisuuden torjuntakomitea (SE) ovat merkittäviä 
saavutuksia tällä alalla. Romanivastaisuude n torjunta romaneihin kohdistuvan rasismin 
erityismuotona liittyy myös läheisesti yhden Euroopan historia n synkimpiin kuuluvan 
tapahtumasarjan eli romanien holokaustin käsittelyyn.  
Päätelmät: 
Syrjinnän ja segregaation torj unta edellyttää poliittista taht oa, pitkän aikavälin näkemystä, 
määrätietoisia toimia ja riittävää rahoitusta. Yleisen tason yhteiskunt apolitiikkaa koulutus-, 
työllisyys-, terveydenhuolto- ja asuntoasioissa on uudistettava osallistavaan suuntaan. Euroopan 
                                                 
32 2008/913/YOS. 
33 http://eur-lex.europa.eu/legal-co ntent/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:52014D C0027&qid=1 434524174570&from=FI. 
34 Tammikuun 1. päivästä 2014 lähtien komissiolla on ollut täydet valtuudet puitepäätösten täytäntöönpanossa ja siis 
myös puitepäätöksen 2008/913/JHA täytäntöönpanossa. 
  
14 
 rakenne- ja investointirahasto ja voidaan hyödyntää syrjinnän vastaisten ja segregaation 
purkamiseen tarkoitettujen toimien raho ituksessa. Komissio painottaa jatkossakin 
yhdenvertaisuutta käsittelevien kansallisten tahojen  roolia kansallisen tason syrjinnän torjujina 
ja syrjinnästä kärsivien romanien auttajina35. Komissio käyttää kaikkia toimivaltaansa kuuluvia 
keinoja, esimerkiksi rikkomusm enettelyitä, syrjinnän torj unnassa. Komissio myös tukee 
valtioiden välisiä tietoisuuden lisäämiseen tarkoitettu ja toimia, joilla to rjutaan syrjintää ja 
romanivastaisuutta paikallisella tasolla. 
2.4. Seurannan laadun parantaminen ja  mahdollisuus mukauttaa politiikkaa 
 EU:n puitekehyksessä kehotettiin jäsenval tioita ottamaan käyttöön tehokkaita 
seurantamenetelmiä, joilla romanien integraatiotoimien vaikutusta arvioidaan ja seurataan esimerkiksi kansalaisyhteiskunnan to imia. Kaudella 2014–2020 EU:n rahoituksen 
hyödyntäminen edellyttää romanien osallistamisen tuloksia seuraavien mittareiden käyttöä. 
Jäsenvaltioiden, jotka ovat valinne et investointiprioriteetiksi romanien ja muiden syrjäytyneiden 
yhteisöjen sosioekonomisen osallistamisen, on os oitettava, että niillä on käytössä tehokas 
seurantamekanismi EU-rahoitteisten toimenpite iden romaneihin kohdi stuvien vaikutusten 
arviointia varten. Nämä muutokset ovat selvästi lisä nneet painetta kehittää mittareita ja perustaa 
seurantamekanismeja, joita voi käyttää sekä ro manien kansallisten integrointistrategioiden 
täytäntöönpanossa että EU:n  rahoittamissa hankkeissa.  
 Kansallisten ja eurooppalaisten  seuranta- ja raportointimekanis mien yhdistämistä on edistetty 
merkittävillä toimilla. Romanien integraation mittar eita käsittelevä työryhmä perustettiin vuonna 
2012. Työryhmän toimintaa koordinoi Euroopan unioni n perusoikeusvirasto (FRA), ja mukana 
ovat myös jäsenvaltiot ja komissio. Tällä hetk ellä työryhmässä on mukana 17 jäsenvaltiota
36. 
 Työryhmä on kehittänyt raportointi- ja mittauskehyks en, jolla mitataan neuvoston 
suositukseen pohjautuvien toim ien täytäntöönpanon edistymistä
37. Kehyksen tarkoituksena 
on tarjota jäsenvaltioill e työkalu itsearviointiin sekä ed istymisestä raportoimiseen, kun ne 
toimittavat tulevia neuvoston suosituksen mukaisia vuotuisia kertomuksiaan. Mallipohjan käytöllä varmistetaan romanien kansallisten integrointistrategioiden kansallisen ja eurooppalaisen tason seurannan yhdenmukaisuus  ja entistä suurempi avoimuus. Kehyksen 
kehittämisen ja testaamisen lisäksi työryhmän tehtävänä on toimia f oorumina, kun vaihdetaan 
tietojen keräämistä koskevaa osaamista ja kokemuksia.  
                                                
 
35 Esimerkiksi BG, CZ, EL, FR, PL, RO, SE, UK. 
36 AT, BE, BG, CZ, EL, ES, FI, FR, HR, HU, IE, IT, NL, PT, RO, SK, UK. 
37 Suosituksesta johtuvat jäsenvaltioiden sitoumukset muodostavat kehyksen rakenteen, mutta jäsenvaltioiden 
raportointia ohjaavat myös muut normit ja sitoumukset, joilla varmistetaan, että tuloksissa näkyvät romaneihin 
erityisesti kohdennettujen toimenpiteiden lisäksi myös yleiset toimet, joiden vaikutus romanien osallistamiseen on 
huomattava. Näitä ovat esimerkiksi perussopimuksista johtuvat sitoumukset tasa-arvoon sekä sosiaalisen syrjäytymisen ja syrjinnän torjuntaan, Euroopan unionin perusoikeuskirja ja eurooppalainen syrjinnän vastainen 
lainsäädäntö sekä Eurooppa 2020 
-strategian eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa annetut sitoumukset 
koulutuksen ja työllisyyden sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan aloilla. 
  
15 
 Esimerkkejä seurannasta ja tiedonkeruusta 
Unkari: Unkarin tilastokeskus on ottanut suuriin ot antatutkimuksiin mukaan etnistä alkuperää 
koskevia kysymyksiä. Menetelmää testattiin vuoden 2011 väestönlaskennassa. Yhteensä 68 000 
henkilöä käsittäneessä työvoimatutkimuksessa oli kaksi etnistä taustaa koskevaa kysymystä, joilla 
tutkittiin etnistä kaksoisidentiteettiä. Sama mene telmä oli käytössä vuonna 2014 tehdyssä Euroopan 
terveysalan haastattelututkimuksessa. Etninen tausta sisällytettiin myös vuonna 2014 tehtyyn, 20 000 
henkilöä käsittäneeseen EU-SILC-tutkimukseen38. Tietojen perusteella on mahdollista laskea 
tuloksista keskeiset mittarit romanien kansalliste n integrointistrategioiden täytäntöönpanon valvontaa 
varten. 
Romania: Romanian kansallisten vähemmistöjen tutkimuslaitos aloitti marraskuussa 2014 
kaksivuotisen hankkeen, jossa romaniyhteisöt kartoitetaan yhteisön tason seurantaa varten. ETA-
varoin ja Norjan rahoitusjärjestelmästä 2009–2014 rahoitetun, miljoona euroa maksavan hankkeen 
kohderyhmänä ovat paikalliset romaniyhteisöt, paikallishallinto ja kansalaisyhteiskunnan toimijat. 
Yhteisöjen osallistuminen on tärkeä seikka. Kerättyjen tietojen perusteella laaditaan mittarit, joilla 
voidaan seurata romanien osallisuuden kehitystä paik allisella tasolla, ja niitä ryhdytään soveltamaan 
tulosperusteisessa seurannassa.  
Slovakia: Romanien osallisuutta edistävän politiikan kansallinen seuranta- ja arviointihanke 
rahoitetaan inhimillisten voimavarojen kehittä miseen suuntautuvasta toimenpideohjelmasta. 
Hankkeen piiriin kuuluvat seurantaa koskeva konsultointi ja tiedonkeruutoimet, analysointi sekä 
romanien kansallista integrointistrategiaa koske va tiedotusportaali. Tiedonkeruuseen pohjautuvaa 
vaikutusten seurantaa täydentävät hallinnollinen raportointi ja esimerkiksi kansalaisyhteiskunnan 
tekemä ulkoinen arviointi.  
 
Useat jäsenvaltiot (BG, SK, RO) aikovat hyödyntää ESR:ää seurantajärjestelmiensä 
kehittämisessä. Myönteistä on, et tä kansalliset tilastokeskukset  ottavat entistä  enemmän osaa 
kansallisten seurantamekanismien perustamiseen. Ka nsalaisjärjestöjen yhteenliittymien tuottamat 
raportit39 osoittavat, että kansalaisy hteiskunta voi osallistua arvokkaalla tavalla romanien 
kansallisten integrointistr ategioiden seurantatyöhön. Tu levan Euroopan parlamentin 
pilottihankkeen puitteissa lisätään valmiuksien kehittämistä, millä varmistetaan, että myös 
kansalaisyhteiskunnasta tulee pysyvä toimija romanien kansallisten integrointistrategioiden 
täytäntöönpanon seurannassa . Romanien mahdollisuutta vaikuttaa yleisen politiikan 
uudistuksiin olisi myös seuratta va maissa, joissa on suurimmat romaniväestöt ja polttavimmat 
haasteet. 
 
Päätelmät: 
Tarvittavien seurantamekanismien kehittäminen on käynnistynyt. Neuvoston suositus toimii 
vuodesta 2016 lähtien kehyksenä jäsenvalti oiden, kansalaisyhtei skunnan ja komission 
toteuttamalle täytäntöönpanon seurannalle. Se muodostaa avoimen järjestelmän romanien 
integrointipyrkimysten seurantaa varten. Komissi o yhdessä perusoikeusviraston kanssa auttaa 
jäsenvaltioita viimeistelemään yhteisen raporto inti- ja mittauskehyksen ja hyödyntämään sitä 
neuvoston suosituksen täytäntöönpanoa koskevien v uosikertomusten laadinnassa. Etusijalla on 
                                                 
38 Euroopan unionin tulo- ja elinolotilastot. 
39 Yhteenliittymiä koordinoi romanien osallisuuden vuosikymmenen sihteeristö. Siinä on mukana 11 jäsenvaltiota 
(BG, CZ, ES, HU, CR, FR, DE, IT, RO, SK, UK), joiden alueella asuu Euroopan neuvoston arvion mukaan lähes 
90 prosenttia Euroopan unionin romaniväestöstä. 
  
16 
 tiedonkeruu (etnisen taustan perusteella eriyte tyn tai sosioekonomisen epäsuoran tiedon keruu). 
Tätä tukee Euroopan unionin perusoikeusviraston40 tekemän, useita maita kattavan 
romanitutkimuksen seuraava vaihe.  
3. Tilanne laajentumismaissa 
 EU:n puitekehyksessä korostetaan, että romanien in tegroinnille asetetut EU:n tavoitteet ovat yhtä 
aiheellisia myös laajentumism aissa. Laajentumispaketissa 2013
41 romaniväestön osallisuus 
nimettiin yhdeksi perustekijäksi, jonka olisi syytä ohjata tulevaa laajentumispolitiikkaa. 
Komissio totesi myös, että romanien integraatiot a koskevaa työtä tehostetaan ja että liittymistä 
valmistelevan tukivälineen (IPA II) puitteissa  saatavan rahoituksen määrää lisätään ja 
kohdentamista parannetaan. Romanien integroi ntistrategioiden ja toimintasuunnitelmien 
täytäntöönpanon tehokkaammassa se urannassa keskityttiin EU:n puitekehyksen politiikanaloihin 
sekä kansalaisjärjestöjen tuottamaan dokumen taatioon. Romanien inte graatiota käsitteleviä 
seminaareja jatkettiin Länsi-Balkanin maissa ja Serbiassa42. Montenegrossa romaniväestön 
integraatiota käsiteltiin m yös EU-jäsenyysneuvotteluissa43. 
 Komissio aloitti äskettäin IPA I:n arvioinnin osana sitoumustaan, jonka mukaan IPA II:n 
kaudella (2014–2020) romanien integraatioon kä ytetään enemmän va roja ja niiden 
hyödyntämistä tehostetaan. Arvioinn issa tarkastellaan suunnittelua,  täytäntöönpanoa ja seurantaa 
sekä kokonaisvaikutusta romanien tilanteeseen. L opuksi annetaan suosituksia jatkoa varten. 
Joulukuussa 2014 komissio hyväksyi useita maita  kattavan romanien integraatio 2020 -IPA-
ohjelman
44. Ohjelmasta saadaan työkaluja ja asiantunt emusta sitoumusten tueksi poliittisella ja 
toimintapolitiikan tasolla, millä varmistetaan  kansalaisyhteiskunnan jäsennelty osallistuminen. 
Komissio esitteli lokakuussa 2014 ro manien integraatiosta Länsi-Balk anilla ja Turkissa jaettavan 
palkinnon, jolla halutaan lis ätä tietoisuutta romanien kohtaamista haasteista sekä 
kansalaisjärjestöjen panoksesta. Palkinnolla muistettiin innova tiivisia ja hyv in onnistuneita 
romanien osallisuutta tukevia hankkeita45. 
 
4. Jatkotoimet 
 
EU:n puitekehys otettiin käyttöön neljä vuo tta sitten, ja jäsenval tioiden strategioiden 
toimittamisesta ja ensimmäisestä arvioinnist akin on kulunut jo kolme vuotta. Komission 
katsauksesta käy ilmi, että (uudistettujen) romani en kansallisten integrointistrategioiden ja EU:n 
kauden 2014–2020 rahoitusvälineiden yhteensovittamis essa olisi vielä paljon parantamisen 
varaa. Monissa jäsenvaltioissa on havaittavissa myös edistystä, kun romanien kansallisten 
                                                 
40 Euroopan unionin perusoikeusviraston kyselytutkimus, jonka kenttätyöt saadaan päätökseen vuonna 2015. 
41 Vuosittaisessa laajentumispaketissa kartoitetaan e hdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden edistystä. 
42 Kaikki sidosryhmät osallistuivat seminaareihin, joita vuonna 2014 järjestettiin Albaniassa, Montenegrossa ja 
entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa. Seminaarie n päätelmistä seuraavien jatkotoimenpiteiden toteutusta 
valvoivat vakautus- ja assosiaatiokomitean alakomiteat. 
43 Oikeuslaitosta ja perusoikeuksia koskevan 23 luvun nojalla komissio valvoi yli 50:tä romanien 
integraatiotoimenpidettä, jotka sisältyvät toimintasuunnitelman 23 lukuun. Romaniasioita käsitellään hallinnon ja 
kansalaisyhteiskunnan toimittamien tietojen pohjalta laaditussa vuotuisessa edistymiskertomuksessa. 
44 Täytäntöönpanosta vastaa alueellinen yhteistyöneuvosto. 
45 Palkinto jaettiin yhteensä seitsemälle hankkeelle, joiden toteuttajia olivat  pääasiassa r uohonjuuritason 
kansalaisjärjestöt laajentumismaissa. http://europa.eu/rapid/pre ss-release_IP-14-1064_en.htm . 
  
17 
 yhteysviranomaisten painoarvo on kasvanut. Tämä  on saatu aikaan ottamalla yhteysviranomaiset 
entistä useammin mukaan ra hoituksen suunnitteluun sekä päätöksentekoon, jotta saadaan 
yhteensovitettua romanien osallisuutta tukevat to imet ja yleinen politiikka. Yhteysviranomaisten 
taloudellisten resurssien, henkilö resurssien ja koordi nointivaltuuksien vahvistaminen on silti yhä 
tarpeen. Kansallisten strategioiden muuttami nen paikallisen tason toiminnaksi on vielä 
alkuvaiheessa, ja sitä on tuetta va kestävällä rahoituksella, valmiuksien kehittämisellä, 
paikallisten viranomaisten ja ka nsalaisyhteiskunnan edustajien tä ysimääräisellä osallistumisella 
sekä tinkimättömällä seurannalla, jotta kaivatut  konkreettiset vaikutukset toteutuvat paikallisella 
tasolla, missä haasteet nousevat esiin. Muita vä litöntä huomiota vaativia keskeisiä painopisteitä 
ovat kansalaisyhteiskunnan edustajien va lmiuksien kehittäminen, virallisten 
koordinointirakenteiden muuttaminen toimiviksi koor dinointi- ja yhteistyöm ekanismeiksi, joiden 
toteutuksessa kaikki sidosryhmät  ovat täysipainoisesti mukana, sekä syrjinnän, segregaation ja 
romanivastaisuuden torjumisen tehostaminen s iten, että romaneille taataan tosiasiallinen 
yhtäläinen pääsy koulutukseen, työelämään, te rveydenhuoltoon ja asuntoihin. Tämä on 
vahvistettu myös romanien osallistumista käsi ttelevän eurooppalaisen foorumin maaliskuussa 
2015 järjestetyn tapaamisen keskusteluissa ja päätelmissä46. 
 Komissio kannustaa jäsenvaltioita  seuraaviin toimenpiteisiin, joilla on mahdollisuus saada 
aikaan konkreettisia ja kestäv iä tuloksia romanien inte graatiossa koko EU:n alueella: 
• Perustetaan kansallisia romanifoorumeita  tai kehitetään nykyisiä koordinointirakenteita 
siten, että niillä edistetään keskinäistä oppimista paikallisella tasolla ja varmistetaan kaikkien 
sidosryhmien ja romaniyhteisöjen osallist uminen täytäntöönpanoon ja seurantaan. 
• Hyödynnetään täysimääräisesti Euroopan rakenne- ja invest ointirahastojen puitteissa 
käytettävissä olevia uusia  välineitä ja rahastoja . 
• Valvotaan syrjinnän vastaisen lainsäädännön  noudattamista. 
• Torjutaan segregaatiota kiireellisesti myös os ana laajempia Pariisin julistuksen mukaisia 
pyrkimyksiä nostaa esiin monimuotoi suutta ja edistää suvaitsevuutta. 
• Valvotaan vihapuhetta ja romanivastaisuutta  ja pyritään torjumaan näitä ilmiöitä. 
• Hyödynnetään täysimääräisesti raportointi- ja mittauskehystä  sekä romanien kansallisten 
integrointistrategioiden täytäntöönpanon että ERI-rahastojen hyödyntämisen kansallisen 
tason seurannassa ja komissiolle neuvoston suos ituksen pohjalta laadi ttavissa kertomuksissa. 
• Tutkitaan, olisiko yhden valtion alueella menestyneitä, toimivik si osoittautuneita 
käytäntöjä  mahdollista ottaa käyttöön laajemmin niin, että niiden vaikutus moninkertaistuisi 
ja niillä tavoitettaisiin runsaasti romaneja. 
• Tuetaan romanien integraatioon liittyvien tavoitteiden saavuttamista yleisen politiikan 
osallistavien uudistusten sekä kest ävän kansallisen rahoituksen avulla . 
                                                
 
46 http://ec.europa.eu/justice/events/roma-platform-2015/platformconclusions_en.htm .