Komission kertomus - Valkoisen kirjan "Opettaminen ja oppiminen: kohti kognitiivista yhteiskuntaa"täytäntöönpanosta /* KOM/99/0750 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS - Valkoisen kirjan "Opettaminen ja oppiminen: kohti kognitiivista yhteiskuntaa" täytäntöönpanosta SISÄLLYSLUETTELO I. Kognitiivisesta yhteiskunnasta tietojen ja taitojen Eurooppaan: valkoisen kirjan vaikutus 1. Nuorten ja työntekijöiden työllistettävyyden sekä sopeutumiskyvyn edistäminen: tiedot, taidot, pätevyys 2. Tieto- ja taitopotentiaalin lisääminen 3. Kansalaisten Euroopan rakentaminen II. Valkoisen kirjan viiden tavoitteen täytäntöönpanosta saadut ensimmäiset kokemukset 1. Kokeilut a) Automaattiset tietojen ja taitojen arviointitestit b) Uuden mahdollisuuden tarjoavat koulut c) Nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö d) Eurooppalainen laatuleima kieltenoppimiseen innostaville aloitteille 2. Yhteisön ohjelmien puitteissa kehitetyt toimet Tavoite I: Uusien tietojen hankkimiseen kannustaminen Tavoite II: Koulujen ja yritysten lähentäminen Tavoite III: Syrjäytymisen torjuminen Tavoite IV: Kolmen yhteisön kielen hallitseminen Tavoite V: Aineellisten ja koulutukseen liittyvien investointien kohtelu samalla tavalla 3. Uusien ideoiden esittäminen ja kokemusten vaihto III. Valkoisen kirjan metodologinen vaikutus innovaatioihin 1. Yhteisön toimielinten osallistuminen innovaatioihin 2. Yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa 3. Yksilöiden odotusten ja tarpeiden huomioon ottaminen Päätelmät LIITE Liite 1: TIETOJEN JA TAITOJEN AUTOMAATTISET ARVIOINTITESTIT Liite 2: UUDEN MAHDOLLISUUDEN TARJOAVAT KOULUT Liite 3: ENSISIJAISET TEEMAT KIELTENOPPIMISESSA VALKOISEN KIRJAN "OPETTAMINEN JA OPPIMINEN: KOHTI KOGNITIIVISTA YHTEISKUNTAA" TÄYTÄNTÖÖNPANO Tämän kertomuksen tarkoituksena on esittää [1] marraskuussa 1995 annetussa valkoisessa kirjassa "Opettaminen ja oppiminen: kohti kognitiivista yhteiskuntaa" [2] vahvistettujen viiden tavoitteen täytäntöönpanoa koskevat kokeilu-, toiminta- ja pohdintavaiheet. Valkoisessa kirjassa esitetyt tavoitteet ovat seuraavat: [1] Komissio toimii 27. kesäkuuta 1997 pidetyssä neuvoston kokouksessa tehtyjen sitoumusten mukaisesti. Neuvoston päätelmissä todetaan seuraavasti: "Neuvosto panee kiinnostuneena merkille, että komissio on aloittanut eri tavoitteita koskevia kokeiluja, joista se antaa neuvostolle kertomuksen [...]", (EYVL C 303, 4.10.1997). [2] (Luxemburg, Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 1996.) - tavoite I: Uusien tietojen hankkimiseen kannustaminen - tavoite II: Koulun ja yritysten lähentäminen toisiinsa - tavoite III: Syrjäytymisen torjuminen - tavoite IV: Kolmen yhteisön kielen hallitseminen - tavoite V: Aineellisten ja koulutukseen liittyvien investointien kohtelu samalla tavalla. Valkoisen kirjan antamisen jälkeen Euroopan komissio käynnisti laajat keskustelut valkoisessa kirjassa käsitellyistä aiheista. Myös yhteisön toimielimet - neuvosto [3], parlamentti [4], talous- ja sosiaalikomitea [5] ja alueiden komitea [6] - kävivät keskusteluja valkoisessa kirjassa esiin tuoduista kysymyksistä. Komissio teki yhteenvedon näistä keskusteluista vuonna 1997 komission tiedonannossa, joka koski valkoisen kirjan "Opettaminen ja oppiminen: kohti kognitiivista yhteiskuntaa" seurannasta tehtyä arviointia [7]. Lisäksi yhteisön toimielimet, jäsenvaltiot, työmarkkinaosapuolet, korkeakoulu- ja tutkimuslaitokset sekä kansalaisjärjestöt ovat kantaneet kortensa kekoon, ja näin on voitu kaÿnnistää nykyisten yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ja nuorisotoimintaohjelmien puitteissa toteutettavat kokeilut [8]. [3] Neuvoston päätelmät valkoisesta kirjasta, 6. toukokuuta 1996, EYVL C 195, 6.7.1996. [4] Päätöslauselma komission valkoisesta kirjasta koulutuksesta, EYVL C 115, 14.4.1997. [5] Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Valkoinen kirja koulutuksesta: Oppiminen ja opettaminen - kohti kognitiivista yhteiskuntaa", EYVL C 295, 7.10.1996. [6] Alueiden komitean lausunto aiheesta "Valkoinen kirja koulutuksesta: Opettaminen ja oppiminen - kohti kognitiivista yhteiskuntaa", EYVL C 182, 24.6.1996. [7] (KOM(97) 256 lopullinen.) [8] Tämä raportti ei kata kaikkia Euroopan Unionin alueen toimia, kuten esimerkiksi Euroopan Sosiaalirahasto, jotka liittyvät näihin alueisiin. Tässä vaiheessa ei voida tehdä todellista loppuarviointia valkoisen kirjan viiden tavoitteen täytäntöönpanosta, koska suuri osa toimista on edelleen käynnissä. Kun on tuotu esiin valkoisen kirjan merkitys tietojen ja taitojen Eurooppaa koskevan käsitteen muodostumiselle (luku I), on kuitenkin mahdollista tarkastella tuloksia, joita on saatu valkoisen kirjan tosiasiallisesta täytäntöönpanosta vuoden 1999 loppuun mennessä (luku II) ja arvioida metodologista lähestymistapaa, jota on sovellettu yhteisön toimielinten aloitteesta toteutettuihin innovaatioihin yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa (luku III). [9] [9] Jäsenvaltiot ja muut tahot, joita valkoisen kirjan tavoitteet koskevat, ovat toteuttaneet monia muitakin aloitteita, joita ei ole mahdollista käsitellä tässä kertomuksessa. I. KOGNITIIVISESTA YHTEISKUNNASTA TIETOJEN JA TAITOJEN EUROOPPAAN: VALKOISEN KIRJAN VAIKUTUS Valkoisen kirjan myötä aloitettu keskustelu yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen asemasta tulevaisuuden Euroopassa vaikutti tietojen ja taitojen Eurooppaa koskevan käsitteen muodostumiseen. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen johdanto-osaan, sellaisena kuin se on muutettuna 2. lokakuuta 1997 allekirjoitetulla Amsterdamin sopimuksella, on kirjattu Euroopan unionin halu "edistää kansojen mahdollisimman korkeaa tiedontason kehittämistä luomalla laajat mahdollisuudet koulutuksen saantiin sekä jatkuvan koulutuksen avulla". Innovaatioon, tutkimukseen sekä yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen liittyvät toimintalinjat edistävät luonnostaan tietojen ja taitojen yhteiskuntaa. Agenda 2000 -asiakirjassa nämä toimintalinjat otettiin keskeiseksi osaksi unionin sisäpolitiikkaa. Marraskuussa 1997 pidetyssä ylimääräisessä Eurooppa-neuvoston kokouksessa Luxemburgissa määriteltiin yhteinen eurooppalainen työllisyysstrategia, jossa asetettiin erityistä painoa yleissivistävälle ja ammatilliselle koulutukselle. Marraskuussa 1997 komissio hyväksyi tiedonannon "Tietojen ja taitojen Eurooppaan" (KOM(97)563 lopull.), jonka tarkoituksena oli esitellä tulevien koulutus- ja nuorisoalan ohjelmien suuntaviivoja vuosiksi 2000-2006. Tiedonannossa käsiteltiin pääasiallisesti hanketta, jolla rakennetaan vähitellen avoin ja dynaaminen eurooppalainen koulutusalue. Valkoisen kirjan täytäntöönpanolla on osallistuttu tietojen ja taitojen Euroopan rakentamiseen liittyvien kolmen tärkeimmän ulottuvuuden määrittelyyn. Nämä ulottuvuudet ovat seuraavat: - edistää nuorten ja työntekijöiden työllistettävyyttä sekä sopeutumiskykyä - lisätä tieto- ja taitopotentiaalia - osallistua kansalaisten Euroopan rakentamiseen. 1. Nuorten ja työntekijöiden työllistettävyyden sekä sopeutumiskyvyn edistäminen: tiedot, taidot, pätevyys Kyseessä on yksi valkoisessa kirjassa käsitellyistä tärkeimmistä kysymyksistä, jonka tavoitteena on - luoda uusia pätevyyden tunnustamistapoja, jotta kaikki saavat ammattipätevyytensä tunnustettua joustavalla ja pysyvällä järjestelmällä (esim. luotettavilla arviointi- ja hyväksymiskokeilla) - kehittää harjoittelijajärjestelmää Euroopan tasolla. Neuvosto hyväksyi joulukuussa 1998 päätöksen, joka koski Europass-todistusjärjestelmän luomista; Europass-todistus on tietoa antava yhteisön asiakirja. Komissio on laatinut yhdessä jäsenvaltioiden kanssa suunnitelman järjestelmän soveltamiseksi 1. päivästä tammikuuta 2000. - taata työelämään paluu yksilöllisten koulutusjaksojen avulla, jotka on tarkoitettu syrjäytymisvaarassa oleville nuorille. Nuoret pyritään saamaan mukaan uuden mahdollisuuden tarjoaviin kouluihin tai muihin jäsenvaltioissa toteutettaviin kokeiluihin. - käynnistää nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö, jossa on kyse harjoittelujärjestelmästä ("learning by doing"). Harjoittelu on erittäin tärkeää nuoren henkilökohtaisen kehityksen ja työkokemuksen saannin kannalta. Siinä nuori saa mahdollisuuden osallistua yhteiseen hankkeeseen ja saa vastineeksi uusia tietoja ja taitoja, jotka saattavat parantaa hänen työllistettävyyttään. - kehittää kielten opetusta ja oppimista; tällä edistetään liikkuvuutta ja lisätään työnsaantimahdollisuuksia. - kannustaa työntekijöitä investoimaan taitoihinsa ja kykyihinsä; tässä olisi otettava huomioon elinikäinen koulutus ja "jaettu vastuu". 2. Tieto- ja taitopotentiaalin lisääminen Valkoisessa kirjassa ehdotetaan seuraavien toimien täytäntöönpanoa: - otetaan käyttöön pätevyyksien vahvistamista koskevia uusia malleja kehittämällä automatisoituja arviointikokeita, joilla testataan tiettyjä yleistietoja ja ammattiin liittyviä tietoja (esim. kemiaa, tietotekniikkaa, hallintoa); tarkoituksena on kannustaa hankkimaan uusia taitoja koko eliniän ajan - vahvistetaan koulujen ja yritysten yhteistyötä varsinkin kehittämällä edelleen koulujen ja yritysten välisiä kumppanuussopimuksia sekä kiinnittämällä huomiota opettajien koulutukseen, jolla parannetaan heidän tietojaan yritysmaailmasta - torjutaan syrjäytymistä ja kannustetaan elinikäiseen koulutukseen osallistumista. Tässä tarkoitetaan erityisesti uuden mahdollisuuden tarjoavia kouluja mutta myös kaikille tarkoitettuja keinoja, joilla voi hankkia tarpeelliset perustiedot ja -taidot sekä uusia tietoja ja taitoja. - kannustetaan hallitsemaan vähintään kolmea yhteisön kieltä; tarkoituksena on parantaa kaikkien kielitaitoa ammatin mukaan - hankitaan lisää rahoitusta asiaan liittyviltä eri tahoilta, jotta pystyttäisiin saavuttamaan mahdollisimman korkea tiedon taso. 3. Kansalaisten Euroopan rakentaminen Yhteisen koulutusalueen luominen edellyttää sitä, että jokaiselle Euroopan kansalaiselle muodostuu tunne kuulumisesta yhteiseen sosiaaliseen ja kulttuurilliseen alueeseen. Tunne ei ole perustu pelkästään eurooppalaisille yhteisiin tietoihin ja taitoihin. Se perustuu myös kokemuksiin, joita he ovat saaneet aktiivisen solidaarisuuden jakamisesta ja Euroopan omaperäisyyden ja rikkauden perustana olevien eri kulttuurien vastavuoroisesta ymmärtämisestä. Se edellyttää myös sitä, että kaikki pääsevät samalla tavalla osalliseksi näistä arvoista ja niiden kokemisesta. Tietojen ja taitojen Euroopassa ei voida hyväksyä sitä, että toiset saavat tietoa ja toiset jäävät sen ulkopuolelle. Valkoisessa kirjassa korostettiin myös pyrkimystä koulutuksen laatuun ja tehokkuuteen sekä kielten ja kulttuurien opiskelua, koska kielen ja kulttuurin tuntemus on olennainen osa kansalaisena olemista. II. VALKOISEN KIRJAN VIIDEN TAVOITTEEN TÄYTÄNTÖÖNPANOSTA SAADUT ENSIMMÄISET KOKEMUKSET Valkoisessa kirjassa annettiin yleissivistävälle ja ammatilliselle koulutukselle erittäin kunnianhimoisia tavoitteita - syrjinnän torjuminen ja kolmen yhteisön kielen hallitseminen - mutta samalla siinä ehdotettiin rajoitettuja ja täsmällisiä toimia kuten uuden mahdollisuuden tarjoavien koulujen perustamista tai eurooppalaisen laatumerkinnän myöntämistä kieltenoppimisen kannustamiseksi. Jokaista yleistä tavoitetta kohti valkoisessa kirjassa itse asiassa ehdotettiin yhtä merkittävää ja kokeellista hanketta, joka voitaisiin käynnistää yhteisön tasolla ja jolla voisi olla kannustus- ja esittelyvaikutuksia. Vuoden 1999 lopussa voidaan todeta, että valkoisessa kirjassa esitetyillä kognitiivisen yhteiskunnan rakentamiseen tähtäävällä viidellä ensisijaisella alalla komissio on pystynyt - toteuttamaan todellisia kokeiluja (kohta 1), jotka nuorten eurooppalaisen vapaaehtoistyön osalta johtivat uuden yhteisön toimintaohjelman perustamiseen - jatkamaan ja syventämään nykyisten ohjelmien puitteissa jo aloitettuja toimia ja lisäämään niihin uusia toimia (kohta 2) - tuottamaan uusia ideoita ja teettämään tutkimuksia näiden ajatusten konkretisoimistavoista (kohta 3). Samalla se on pyrkinyt tekemään saatuja tuloksia tunnetuksi ja levittämään niitä. 1. Kokeilut a) Automaattiset tietojen ja taitojen arviointitestit Käynnistääkseen kokeelliset aloitteet komissio haki asiasta kiinnostuneita toimijoita Leonardo da Vinci -ohjelman mukaisella tarjouspyynnöllä ja pyysi mukaan Sokrates-ohjelman puitteissa luotuja temaattisia korkeakouluverkostoja. Näin on voitu aloittaa joukko tietojen ja taitojen arviointi- ja validointimallien kehittämiseen tarkoitettuja pilottihankkeita (ks. liite I) seuraavilla aloilla: - Sokrates-pilottihankkeet: oikeustiede, maantieto, ympäristö- ja ravintotiede, biologia, kemia, ympäristötiede ja vesistöt, kielet, tilastotiede insinööreille - Leonardo da Vinci -pilottihankkeet: matematiikka, fysiikka, kirjallinen ilmaisu, tietotekniikka, avaintaidot, markkinointi, pankkiala, asiakaspalvelu, asennukset. Nämä hankkeet päättyvät vuoden 1999 lopussa. Komissio on seurannut tiiviisti näiden hankkeiden kehitystä varmistaakseen - testien rakenteen vahvistamisen sisällön ja tekniikan (ohjelmistot) kannalta - esitestien toteuttamisen korkeakouluista ja yritysmaailmasta tulevien yhteistyökumppanien kanssa sekä joidenkin mahdollisten käyttäjien kanssa - tiedon välittämisen sosioekonomisille toimijoille tästä uudesta tietojen ja taitojen hankkimistavasta ja itsearvioinnin tulosten validoinnista - palautteen ja oppaiden laadinnan testattaville. Europa-palvelimelle on luotu Internet-kotisivu, jossa annetaan yleisiä tietoja yhteisön toimesta sekä lyhyt kuvaus nykyisistä hankkeista. Tuotteiden laadun varmistamiseksi riippumaton asiantuntijaryhmä teki väliarvioinnin hankkeista kesä-heinäkuussa 1998. Ryhmä tunnusti kehitettyjen mallien suuret hyödyntämismahdollisuudet ja teki joukon suosituksia useille hankkeille. Suositukset koskivat esimerkiksi kohderyhmien määrittelyä, testien luonnetta (koulutus, todistus tai molemmat) taikka paikallisten näkökulmien hyödyntämistä eri maiden kulttuuriperinteiden ja käytettyjen eri kielten huomioon ottamiseksi. Arvioinnin jälkeen hankkeiden koordinaattoreita kehotettiin viimeistelemään tuotteet testien sisällön vahvistamiseksi ja monipuolistamiseksi ja teknisten näkökohtien vakauttamiseksi. Hankkeiden tämä vaihe saatetaan päätökseen vuoden 1999 loppuun mennessä. Komissio halusi tietää, hyväksyvätkö pätevyyden tunnustamisesta vastaavat tahot ja mahdolliset käyttäjät tuotteen, ja esitteli helmikuussa 1999 tiettyjä malleja valituille eurooppalaisille organisaatioille. Näitä olivat esimerkiksi korkeakoululaitokset, tieteelliset seurat, työmarkkinaosapuolet, ammatilliset yhdistykset, opiskelijajärjestöt sekä asiasta vastaavat yksiköt EU:n toimielimissä. Pilottihankkeissa toteutetut testimallit osoittivat, että automaattisia arviointitestejä voidaan käyttää arviointivälineenä erityisesti pätevyyden tunnistamisessa. Niitä voidaan myös käyttää seuraaviin tarkoituksiin: - itsearviointivälineenä hankittaessa yksilöllisiä tietoja ja taitoja; näin henkilö pystyy entistä itsenäisemmin hankkimaan oman pätevyytensä - henkilöstön koulutuksen hallinto- ja tukivälineenä yrityksissä. Testit on suunnattu usealle kohderyhmälle, esimerkiksi seuraaville: - opiskelijoille, jotka haluavat hankkia lisätietoja erityisalaltaan tai opinto-ohjelmansa ulkopuolisilta aloilta - nuorille, joilla ei ole ollut mahdollisuutta saattaa opintojaan loppuun virallisen koulutusjärjestelmän puitteissa ja jotka haluavat hankkia tietoja ja taitoja tietyltä alalta - aikuisille · jotka ovat kiinnostuneita laajentamaan tietojaan ja taitojaan vastatakseen työmarkkinoiden tarpeisiin tai yhteiskunnan muutoksiin yleisesti · jotka haluavat parantaa tietojaan ja taitojaan tai käyttää niitä uusissa tehtävissä päästäkseen työmarkkinoille - kaikille, jotka eivät ole saattaneet loppuun oppivelvollisuusjärjestelmään tai viralliseen koulutusjärjestelmään kuuluvia opintojaan - kaikille jonkin alan ammattilaisille, jotka haluavat parantaa tai laajentaa tietojaan tai taitojaan joillakin erityisaloilla. Komissio aikoo järjestää vuoden 2000 alussa tiedotuskampanjan tästä uudesta tietojen ja taitojen validointikeinosta. Kampanja kohdennetaan erityisesti verkostoille, koska niiden odotetaan saavan aikaan kerrannaisvaikutuksia kansainvälisissä yhteistyöjärjestelyissä. Hankkeiden kannustaminen tähän suuntaan on myös osa Sokrates- ja Leonardo da Vinci -ohjelman uuteen vaiheeseen sisältyviä uusia toimia. b) Uuden mahdollisuuden tarjoavat koulut Uuden mahdollisuuden tarjoavia kouluja koskevien pilottihankkeiden kohderyhmänä ovat syrjäytymisvaarassa olevat ja koulutusjärjestelmän ulkopuolelle jättäytyneet nuoret, jotka eivät enää kuulu oppivelvollisuuden piiriin ja joilla ei ole tarvittavia taitoja tai pätevyyksiä, jotta he voisivat löytää työtä tai päästä ammattikoulutusohjelmiin. Tarkoituksena on saada nuoret mukaan yhteiskunnan toimintaan ja työelämään tarjoamalla heille laaja kirjo koulutusmahdollisuuksia, jotka on mukautettu heidän yksilöllisiin tarpeisiinsa ja joiden konkreettisena lopputuloksena on työpaikka. On selvää, että tällaisen toiminnan ominaispiirteet riippuvat suurelta osin paikallisista ja kansallisista olosuhteista ja tarpeista. Tästä huolimatta on voitu määrittää seuraavia avaintekijöitä, jotka on otettava huomioon kaikissa hankkeissa: - kohderyhmä muodostuu yksinomaan nuorista, jotka eivät missään tapauksessa kuulu enää oppivelvollisuuden piiriin - aktiivinen yhteistyökumppanuus alueellisten yhteisöjen, sosiaalipalveluiden, yhteiskunnallisten järjestöjen ja yksityisen sektorin välillä - pedagoginen lähestymistapa, joka keskittyy yksilön tarpeisiin, toiveisiin ja kykyihin ja edistää aktiivista ja rakentavaa oppimista ja jossa tietotekniikan ja muun uuden teknologian oppimiselle annetaan keskeinen asema - joustava ajankäyttö, jolla voidaan yhdistää perustaitojen (luku-, kirjoitus-, lasku- ja ilmaisutaidon) opettaminen ja käytännön koulutusjaksot yrityksissä - suurin osa hankkeista on sijoitettu köyhiin kaupunginosiin, joissa nuoret asuvat ja tapaavat toisia nuoria; tämä on osa kaupunkialueiden yhtenäistä kehittämisstrategiaa, jonka tarkoituksena on antaa uusia näkökulmia nuorille heidän asumisympäristöstään. Komissio on hyväksynyt strategian, jolla voidaan valita kokeiluhankkeet läheisessä yhteistyössä toimivaltaisten kansallisten ja paikallisten viranomaisten kanssa. Komissio on seurannut seuraavaa kaksivaiheista hankkeiden valintaprosessia: - ensimmäisessä vaiheessa komissio tuki koulun aloitteesta kussakin maassa yhtä pilottihanketta; tämä tapahtuu läheisessä yhteistyössä toimivaltaisten ministeriöiden kanssa. Espanjassa, Ranskassa ja Saksassa toteutetaan kaksi pilottihanketta. - suuren menestyksen vuoksi komissio alkoi toisessa vaiheessa kannustaa jäsenvaltioita, joissa oli suuri kysyntä, luomaan verkostoja tai kansallisia järjestelmiä, joilla ne voivat olla yhteydessä kaikkiin uuden mahdollisuuden antaviin kouluihin tai vastaaviin. Ranskassa (Nouvelles Chances -ohjelma), Yhdistyneessä kuningaskunnassa (New Start -ohjelma, Learning Cities -aloite) ja Italiassa (resurssikeskusten ohjelma koulutusjärjestelmän hajaantumista vastaan) on jo konkreettisia suunnitelmia, ja Kreikassa uuden mahdollisuuden tarjoavat koulut on sisällytetty koulutusjärjestelmään uudella koulutusalaa koskevalla lailla. Samalla komissio perusti toukokuussa 1998 "toisen pylvään", jolla on tarkoitus kerätä yhteen onnistuneet toimet, jotka koskevat vaikeassa asemassa olevien nuorten integroimista yhteiskuntaan ja jotka on toteutettu jäsenvaltioiden, alueellisten yhteisöjen (alueiden tai kaupunkien) taikka yritysten aloitteesta. Kesäkuun 4. päivänä 1999 perustettiin sellaisten kaupunkien eurooppalainen järjestö, joissa sijaitsee uuden mahdollisuuden tarjoava koulu. Järjestön tarkoituksena on edistää koulujen välisiä yhteyksiä, vahvistaa niiden toiminnan omintakeisuutta ja avustaa kaupunkeja, jotka haluavat perustaa tällaisen koulun. Yhtenä tavoitteena oli myös edistää vaihtotoimintaa ja hyvien toimintatapojen vaihtoa, jotta saataisiin aikaan kerrannaisvaikutusta, löydettäisiin muuallakin käyttökelpoisia ideoita ja kannustettaisiin uusiin kokeiluihin. Jotkin uuden mahdollisuuden antavista kouluista on sisällytetty toimintakehykseen, joka koskee kaupunkien kestävää kehittämistä Euroopan unionissa [10]. Kansallisissa työllisyyssuunnitelmissa on suuntaviivat koulun keskeyttämisen ja koulussa epäonnistumisen torjumiseksi. Euroopan neuvoston parlamentaarinen edustajakokous hyväksyi 23. kesäkuuta 1999 päätöslauselman uuden mahdollisuuden tarjoavia kouluja koskevien pilottihankkeiden käynnistämiseksi sen 41 jäsenvaltioissa. [10] KOM(1998) 605 lopullinen. Komissio laatii vuoden 2000 ensimmäisellä vuosipuoliskolla raportin, jossa selvitetään uuden mahdollisuuden tarjoavista kouluista saatuja ensimmäisiä tuloksia ja niiden teoreettista ja metodologista osuutta ilman pätevyyksiä olevien nuorten sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa. c) Nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö Nuorten eurooppalaista vapaaehtoistyötä koskevassa pilottitoimessa kehitettiin malli, joka sisältyi jo Nuorten Eurooppa -ohjelmaan ja jonka mukaan nuoret voivat viettää vapaaehtoistyökauden (6-12 kuukautta) muualla kuin kotimaassaan, joko yhteisössä tai sen ulkopuolella. Pilottitoimessa, joka edelsi vuonna 1998 hyväksyttyä Nuorten eurooppalaista vapaaehtoistyö -ohjelmaa, yli 2 500 nuorta osallistui vastaanottavan yhteisön kehittämiseen. Nuoret vapaaehtoiset osallistuvat täysipäiväisesti voittoa tuottamattomiin hankkeisiin, joilla edistetään yhteistä etua ja joista he saavat henkilökohtaista, sosiaalista ja/tai kulttuurienvälistä kokemusta. Pilottitoimella voitiin kokeilla nuorten sijoittamiseen ja heistä huolehtimiseen samoin kuin ennen vapaaehtoistyötä ja sen aikana annettavaan koulutukseen liittyviä uudenlaisia hallintomalleja. Nuorten vapaaehtoistyö perustuu lähettävän ja vastaanottavan rakenteen tiiviiseen yhteistyökumppanuuteen ja on konkreettinen osoitus nuorten solidaarisuudesta heikommassa asemassa olevien henkilöiden ja yhteisöjen tarpeisiin nähden. Lisäksi se tarjoaa nuorelle vaihtoehtoisen tavan integroitua yhteiskuntaan ja osallistua sen toimintaan. d) Eurooppalainen laatuleima kieltenoppimiseen innostaville aloitteille Valkoisen kirjan tavoitteen IV toteuttamiseen liittyy eurooppalaisen laatuleiman luominen. Jäsenvaltioiden kanssa käydyissä keskusteluissa laatuleima on määritelty eurooppalaiseksi merkinnäksi, joka myönnetään - eurooppalaisten luokkien sijaan - eurooppalaisille aloitteille kieltenopetuksen ja -oppimisen alalla. Tarkoituksena on levittää tietoa innovatiivisista lähestymistavoista ja kannustaa tällaisten hankkeiden kehittäjiä. Jäsenvaltiot tukevat lähestymistapaa, ja sitä vahvistetaan hajautetulla täytäntöönpanolla. Jäsenvaltioiden edustajista koostuva työryhmä on osallistunut hankkeen määrittelyyn ja sen toteuttamiseen eri maissa. Kansalliset viranomaiset ovat vastuussa hankkeen täytäntöönpanosta kussakin maassa. Ne voivat täydentää Euroopan tasolla hyväksyttyjä kriteereitä kansallisilla kriteereillä, ne päättävät hankkeiden valintatavoista, ne päättävät hakemuksia käsittelevästä rakenteesta ja perustavat valintalautakunnan, johon on kuuluttava edustaja jostakin toisesta Euroopan unionin jäsenvaltiosta. Komissio varmistaa laatuleiman yhteisön laajuisuuden järjestämällä tietojenkeruun ja -vaihdon sekä tukemalla eri osallistujamaiden (EU:n jäsenvaltiot sekä Islanti ja Norja) järjestämiä tiedotuskampanjoita. Komissio jakaa tietoa niistä hankkeista, joka ovat saaneet laatuleiman. Tiedotuskampanjoiden erittäin lyhyestä kestosta ja yhteisön sekä jäsenvaltioiden vähäisistä resursseista huolimatta laatuleiman käyttöönottoa koskeva pilottihanke herätti suurta kiinnostusta. Asiasta vastaavat jäsenvaltioiden viranomaiset saivat yhteensä 545 hakemusta leiman myöntämiseksi. Kaikkiaan myönnettiin 123 leimaa, jotka jakaantuvat seuraavanlaisille hankkeille (kokonaismäärä on yli 100 %, koska useassa tapauksessa hanke kattaa useamman ryhmän ja kielen): 41 % 13-18-vuotiaille harjoittelijoille, 30 % aikuiskoulutukseen, 18 % ala-asteille, 4 % esikoulutasolle sekä 15 % opettajien ja kouluttajien koulutukseen ja 2% oppilaiden vanhemmille. Kaikki yhteisön kielet olivat edustettuina, vaikkakin yleisimmillä kielillä oli valta-asema. Leiman saaneista hankkeista 50 % oli englanninkielisiä (usein muiden kielten ohessa), 43 % ranskan- ja 30 % saksankielisiä. Pilottivaihe sai tyylikkään päätöksen maaliskuussa 1999 Brysselissä, jossa järjestettiin Euroopan laajuinen tapahtuma. Sinne koottiin 29 tyypillistä hanketta, jotka olivat saaneet leiman. Tapahtumassa oli mahdollista esitellä hankkeet muista maista tuleville kollegoille sekä siihen osallistuneille päätöksentekijöille ja toimittajille. Samassa tilaisuudessa jaettiin julkaisua, jonka tarkistettu versio on saatavilla komission internetsivulla (http://europa.eu.int/en/comm/dg22/language/label.html). Pilottivaiheen arvioinnista on jo keskusteltu osallistuvien maiden edustajista koostuvassa ryhmässä, ja se saadaan pian päätökseen. Arvioinnissa tuli esiin osallistuneiden maiden yksimielinen halu jatkaa aloitetta vuonna 2000 ja sen jälkeen. Tulevia painopistealueita ovat esimerkiksi seuraavat: - tarkastella yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, onko mahdollista * lähentää laatuleima-aloitetta Sokrates- ja Leonardo-ohjelmaan, koska se liittyy niihin läheisesti * helpottaa tiedotuskampanjoiden kustannusten kattamiseen tarkoitetun yhteisön tuen myöntämistä kansallisille hallintorakenteille - hyödyntää edelleen elinikäiseen oppimiseen liittyviä näkökohtia ja ottaa huomioon kaikki yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen vaiheet - taata edelleen laaja kielellinen kattavuus ja lisätä mahdollisuuksien mukaan sellaisilta hankkeilta tulevien hakemusten määrää, jotka koskevat vähemmän levinneitä ja vähemmän opetettuja kieliä Euroopan unionissa - laatia leimaa varten säännöllinen aikataulu, joka on yhtenäinen Euroopan tasolla; kaikkia osallistuvia maita voidaan esimerkiksi kannustaa tekemään vuosittainen ja avoin ehdotuspyyntö ja järjestämään laatuleimojen myöntämistilaisuus kunkin vuoden syyskuun ja joulukuun välisenä aikana. 2. Yhteisön ohjelmien puitteissa kehitetyt toimet Edellä esitettyjen erityisten pilottikokeiluiden lisäksi on syytä muistuttaa valkoiseen kirjaan sisältyvistä muista toimenpiteistä, jotka toteutetaan Sokrates-, Leonardo da Vinci - ja Nuoriso-ohjelman puitteissa. Tavoite I: Uusien tietojen ja taitojen hankkimiseen kannustaminen - liikkuvuus: Edellä mainittujen ohjelmien ansiosta yli 250 000 nuorta vuosittain voi osallistua koulutukseen liittyvään liikkuvuuteen. - pätevyyden tunnustaminen: Opintosuoritusten siirtojärjestelmällä (eurooppalaisen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmä - ECTS) helpotetaan ulkomailla suoritettujen opintojen tunnustamista ja voidaan näin poistaa esteitä, jotka haittaavat ulkomaille opiskelemaan haluavia opiskelijoita. Useat jäsenvaltiot ovat mukauttamassa kansallisia opintosuoritusjärjestelmiään, niin että niistä tulee yhteensopivia ECTS-järjestelmän kanssa. - uuden tieto- ja viestintätekniikan käyttö opetustarkoituksiin: Multimediaopetusohjelmistoja käsittelevä erityisryhmä julkaisi joulukuussa 1996 ehdotuspyynnön, johon osallistui kuusi komission ohjelmaa: Leonardo da Vinci, Sokrates, Esprit, TAP, TEN-TELECOM ja TSER. Hyväksyttyjen hankkeiden (47 hanketta 800 saadusta ehdotuksesta) rahoituksella pystyttiin tukemaan innovaatiota opetus- ja multimedia-alan ohjelmistoissa olipa kyseessä sitten tekninen innovaatio uusien välineiden ja palveluiden kehittämiseksi, pedagoginen innovaatio kokeellisten opetuspalveluiden alalla tai innovaatio ammattikoulutuksen alalla tehokkaiden ja erimuotoisten lähestymistapojen kannustamiseksi. Hankkeissa on mukana noin 500 organisaatiota ja yritystä. Hankkeet aloitettiin vuoden 1998 alussa ja ne ovat edelleen käynnissä. Tavoite II: Koulujen ja yritysten lähentäminen Pyrittäessä kehittämään vahvempaa koulujen ja yritysten välistä kansainvälistä yhteistyötä Leonardo da Vinci -ohjelman puitteissa liikkuvuus ammatillisen peruskoulutuksen yhteydessä moninkertaistui: viidessä vuodessa noin 150 000 nuorta sai tukea liikkuvuuteen. Tukea saaneet olivat harjoittelijoita, vuorottelukoulutukseen osallistuvia, työtä hakevia nuoria työntekijöitä tai opiskelijoita. Ohjelman toisen vaiheen budjetista on tarkoitus antaa yli puolet tähän liikkuvuuteen: tavoitteena on 560 000 nuoren osallistuminen seitsemän vuoden aikana (2000-2006) kansainväliseen liikkuvuuteen ammatillisen peruskoulutuksen osana. Eurooppalaisten vuorottelukoulutusjaksojen (Europass-todistusjärjestelmä) puitteissa on kehitetty useita pilottihankkeita, joiden tarkoituksena on lähentää koulutuslaitoksia ja yrityksiä. Leonardo da Vinci II -ohjelmassa korostetaan pienten ja keskisuurten yritysten ja käsityöläisyritysten laajempaa osallistumista, kuten myös yliopistojen ja ammatillisten opistojen sekä yritysmaailman välisiä yhteyksiä. Myös Sokrates-ohjelmassa on kannustettu koulujen ja yritysten lähentämistä tukemalla useita koulujen ja yritysten kumppanuusjärjestelyitä. Samoin on pyritty kannustamaan opettajien koulutusta niin, että he saisivat tietoa yritysten arkipäivästä. Yrityksissä tapahtuvaan harjoitteluun on pelkästään Sokrates-ohjelman puitteissa osallistunut jo 100 000 sellaista opiskelijaa, joiden opintoihin vaaditaan käytännön harjoittelujakso. Tavoite III: Syrjäytymisen torjuminen Komissiolla on kaksitahoinen lähestymistapa, kun se pyrkii tehostamaan syrjäytymisen torjuntaa. Toisaalta se tukee rakennerahastojen kautta - asianomaisten hallitusten suostumuksella - alueellisia yhteisöjä niiden toteuttaessa pilottihankkeita, jotka koskevat uuden mahdollisuuden tarjoavia kouluja. Toisaalta se pyrkii Tietoyhteiskunnan edistämistoimiston ISPOn (Tietoyhteiskunnan pääosasto) toiminnan kautta hyödyntämään ja verkottamaan jäsenvaltioissa toteutettuja erilaisia syrjinnänvastaisia välineitä ja toimenpiteitä. Joitakin innovatiivisia hankkeita käynnistetään piakkoin erityisesti CONNECT-toimesta saatavan tuen avulla. Tarkoitus on tukea hankkeita, joissa testataan lupaavia toimenpiteitä koulun keskeyttämisen ehkäisemiseksi ja joissa käsitellään esimerkiksi oppilaiden sosiaalisia tai yrittäjyyteen liittyviä taitoja. Leonardo da Vinci -ohjelmasta rahoitetaan parhaillaan hanketta, jolla pyritään löytämään ja luokittelemaan ominaisuudet, joita vaaditaan uuden mahdollisuuden tarjoavissa kouluissa työskenteleviltä opettajilta. Lisäksi rakennerahastojen uuden tavoitteen 2 kaupunkeja koskeva osa sekä henkilöresursseja koskeva tavoite 3 tarjoavat lisämahdollisuuksia. Tavoite IV: Kolmen yhteisön kielen hallitseminen Sokrates- ja Leonardo da Vinci -ohjelmista on voitu rahoittaa pilottihankkeita, joissa on otettu huomioon valkoisessa kirjassa korostetut ensisijaiset teemat. Valittaessa hankkeita, jotka koskevat oppilaille ja opettajien koulutukseen tarkoitetun opetusmateriaalin kehittämistä, on enimmäkseen keskitytty seuraaville aloille: - varhaiskasvatusvaiheessa tapahtuva opetus, jotta voidaan hyödyntää laajalti tunnustettua pienten lasten kykyä oppia kieliä - muiden oppiaineiden opettaminen vieraalla kielellä, mitä kutsutaan myös moni-/kaksikieliseksi opettamiseksi - monen kielen ymmärtäminen; tällöin opitaan ymmärtämään muita kieliä opettelematta puhumaan tai kirjoittamaan niitä; tarkoituksena on hyödyntää samaan kieliperheeseen kuuluvien kielten samankaltaisuuksia. Lisäksi on rahoitettu seuraavia hankkeita: - poliittisille päättäjille ja suurelle yleisölle tarkoitetut julkaisut, joissa esitetään varhaiskasvatuksen alalla saatuja kokemuksia; tavoitteena on löytää onnistumisedellytykset - muiden aineiden vieraskielisestä opetuksesta vastaaville henkilöille tarkoitetun tukiverkoston (Euroclic) luominen; sen tehtävänä on mm. toimittaa julkaisua ja hoitaa kotisivua (http://www.euroclic.net), joka toimii opettajien ajatustenvaihto foorumina ja tietokantana opetusmateriaaleja varten - kotisivu, jossa annetaan tietoja monen kielen ymmärtämisestä pidetyn asiantuntijaseminaarin perusteella (http://www.inalco.fr/recomu/) - kielten opetusmenetelmien ja -materiaalien laatua koskevan oppaan julkaisu; oppaan rakennetta ja sisältöä koskeva esite on saatavilla - kielten oppimista ja opettamista koskevan monikielisen virtuaalisen resurssikeskuksen kehittäminen (Lingu@net-Europa). Tähänastisia tuloksia voidaan pitää tyydyttävinä. Valkoisessa kirjassa on yhdistetty "kentälle" ja poliittisille päättäjille tarkoitetut toimet ja on näin onnistuttu nostamaan tärkeäksi keskustelunaiheeksi kielten opetus ja oppiminen, joka on pitkäaikainen prosessi. Hankkeilla on lisäksi edistetty ensisijaisiksi valittujen innovatiivisten lähestymistapojen toteuttamista. Tavoite V: Aineellisten ja koulutukseen liittyvien investointien kohtelu samalla tavalla Tämä yksi ensisijaisista tavoitteista Leonardo da Vinci -ohjelman täytäntöönpanossa. Innovatiivisia investointitapoja suosivia hankkeita on käynnistetty viime vuosina. Niillä on ollut vaikutusta esimerkiksi seuraavilla aloilla: - edistetään täydennyskoulutukseen pääsyä yrityksissä henkilöresurssien kehittämistä koskevilla strategioilla ja suunnitelmilla, yksilöllisillä urasuunnitelmilla sekä uusilla työn organisointitavoilla, joissa otetaan huomioon uudenlaiset työsuhteet ja uudet oppimiskeinot - kehitetään koulutuslaitosten välistä yhteistyökumppanuutta varsinkin paikallis- ja aluetasolla; tavoitteena on poistaa esteitä, jotka haittaavat täydennyskoulutukseen pääsyä etenkin pk-yrityksissä - otetaan työmarkkinaosapuolet mukaan kehittämään investointi- ja yhteisinvestointivälineitä. 3. Uusien ideoiden esittäminen ja kokemusten vaihto Tavoitteen I - Uusien tietojen hankkiminen - osalta on todettava, että kaikissa Euroopan maissa pyritään tunnistamaan avaintiedot ja -taidot ja löytämään parhaat tavat niiden hankkimiseen, arviointiin ja todistamiseen. Komissio tekeekin tutkimuksia, joilla voidaan vertailla ja levittää hyväksi todettuja määritelmiä, menetelmiä ja toimintatapoja. Komission käynnistämien 18:n pilottihankkeen yhteistyökumppanit ovat vakuuttuneita siitä, että automatisoituja testejä on kannustettava, jotta niissä voidaan kattaa mahdollisimman monia tietoja ja taitoja, mutta samalla on varmistettava niiden laatu Euroopan tasolla. Komissio on kannustanut pilottihankkeiden koordinaattoreita tarkastelemaan mahdollisuutta perustaa Euroopan laajuinen rakenne, jonka hallinnoinnista vastaavat koordinaattorit. Rakenne olisi vastuussa esimerkiksi nykyisten tai tulevien hankkeiden laadunvarmistuksesta. Tavoitteen II - Koulun ja yritysten lähentäminen - osalta ja tavoitteen toteuttamisen yhteydessä neuvosto teki 21. joulukuuta 1998 päätöksen vuorottelu- ja erityisesti oppisopimuskoulutusta koskevien eurooppalaisten koulutusjaksojen edistämisestä. Siinä vahvistettiin koulutusjaksojen yhteinen sisältö ja periaatteet sekä luotiin Europass-todistusjärjestelmä. Europass-todistus on yhteisön asiakirja, jolla opiskelija voi todistaa osallistuneensa eurooppalaiseen koulutusjaksoon. Vuosi 1999 oli valmisteleva vuosi ja varsinainen täytäntöönpano alkaa 1. päivästä tammikuuta 2000. Päätöksessä hyväksyttyä lähestymistapaa olisi sovellettava kaikkeen vuorottelu- ja oppisopimuskoulutuksen puitteissa tapahtuvaan liikkuvuuteen. Europass-järjestelmän osalta Leonardo da Vinci -ohjelma on toistaiseksi edelleen ensisijainen väline eurooppalaisten koulutusjaksojen kehittämisessä joko pilottihankkeiden tai vaihto-ohjelmien muodossa; tällä ei kuitenkaan suljeta pois muita vaihtoehtoja. Tavoitteen III - Syrjäytymisen torjuminen - osalta komissio on järjestänyt joukon kokouksia, jotta uuden mahdollisuuden tarjoavista kouluista vastaavat tahot voisivat tavata. Se on järjestänyt useita aihekohtaisia seminaareja, joiden kautta on saatu uusia ideoita. Niitä on pantu täytäntöön yhteistyöhankkeissa, jotka koskevat esimerkiksi syrjäytyneiden nuorten yrittäjyyttä ja Euroopan laajuisen Job Connect -ohjelman (työmarkkinoita koskeva opastusohjelma) kehittämistä tai CVCART-ohjelman kehittämisen valmistelua. CVCART-ohjelmassa yhdistetään uusia interaktiivisia ja dynaamisia tietojen ja taitojen tunnistamis- ja hyödyntämismenetelmiä. Sen käynnistämiseen odotetaan saatavaksi yhteisön rahoitusta. Tämänhetkisenä haasteena on tarjota todellista eurooppalaista ulottuvuutta näille kouluille kannustamalla opettajien ja nuorten kansainvälistä vaihtoa sekä järjestämällä nuorille kulttuuri- ja urheilutapahtumia, esimerkiksi uuden mahdollisuuden tarjoavien koulujen oppilaiden urheilukilpailuita. Merkittävä askel saavutettiin myös saattamalla sähköiseen verkkoon erilaiset pilottisivut. Verkossa jokaisella koululla on oma "emosivu", ja se toimii myös tietokantana, jonka avulla voi arvioida ja vertailla eri koulujen tietoja. Komissio on äskettäin toteuttanut nuorille suunnatun lehden, jonka tekemiseen eri koulujen oppilaat ovat osallistuneet, sekä oppaan uuden mahdollisuuden tarjoavan koulun perustamisesta. Tavoitteen IV - Kolmen yhteisön kielen hallitseminen - osalta komissio on pitänyt asiantuntijaryhmien kanssa kokouksia, joissa on pohdittu ensisijaisia toimia hyväksyttyjen aiheiden kehittämiseksi (ks. aiheluettelo liitteessä III). Asiantuntijakokousten lisäksi on järjestetty useita seminaareja. Konferenssissa, jossa kokoontuivat varhaiskasvatusalan asiantuntijat ja päätöksentekijät - jotka muutoin harvoin tapaavat - voitiin käydä kiinnostavia keskusteluja. Konferenssissa käsiteltyjä aiheita sisältävää julkaisua on jaeltu laajalti. Monen kielen ymmärtämisen alalla on vasta vähän asiantuntijoita, jotka kokoontuivat aihetta käsittelevään seminaariin. Seminaarista on tehty tiivistelmäjulkaisu ja sen perusteella on luotu internetsivu (vrt. kohta 2 edellä). Seminaarissa pystyttiin laajentamaan aiheesta käytävää keskustelua ja käynnistämään lisähankkeita. Ensimmäisen seminaarin jälkeen toteutetusta työstä voidaan tehdä nopea katsaus, jonka perusteella voidaan varmasti edistyä aihetta koskevan strategian kehittämisessä. Samalla tavalla on järjestetty useita konferensseja ja seminaareja, joissa on käsitelty muiden aineiden opettamista vieraalla kielellä. Nämä on lisätty tukiverkkoon (ks. kohta 2 edellä), ja niiden avulla on voitu levittää tietoa ja kehittää lähestymistapaa. Europa-palvelimella on kielten innovatiivista oppimista käsittelevä verkkosivu, josta saa tietoa komission lukuisista aloitteista alalla. Tavoitteen V - Aineellisten ja koulutukseen liittyvien investointien kohtelu samalla tavalla - osalta komissio on ottanut huomioon asian monimutkaisuuden ja käynnistänyt tutkimuksen, jonka tavoitteena on tehdä selvitys jäsenvaltioiden voimassa olevasta verotusta ja kirjanpitoa koskevasta lainsäädännöstä. Tutkimus koskee niin yritysten kuin yksityisten työntekijöidenkin investointeja. Tämä on yhä merkittävämpi ulottuvuus, kun periaate elinikäisestä pätevyyksien hankkimisesta edellyttää työntekijöitä, joilla on aktiivinen rooli oman pätevyytensä kehittämisessä. Tutkimuksen alustavat tulokset otettiin huomioon, kun toukokuussa 1998 järjestettiin asiantuntijapaneeli. Siihen osallistui alalla asiantuntemusta hankkineiden organisaatioiden (esim. OECD:n) asiantuntijoita ja työmarkkinaosapuolten edustajia. Asiantuntijapaneelin tärkeimpänä päätelmänä oli, että on varmistettava yhtäläinen kohtelu investoinneissa henkilöresursseihin pitämällä aineellisia ja aineettomia tekijöitä yhtä tärkeinä tällaisiin investointeihin liittyvistä ilmeisistä vaikeuksista huolimatta. Näiden investointien vaikutuksia on vaikea määritellä, ja ne jakautuvat yleensä useampien toimijoiden osalle (yritykset, yksilö ja yhteiskunta). Luxemburgissa marraskuussa 1997 pidetyssä ylimääräisessä Eurooppa-neuvoston kokouksessa päätetyssä eurooppalaisessa työllisyysstrategiassakin mainitaan nimenomaisesti tarve tarkastella kannustavia toimenpiteitä, erityisesti verokannustimia, joilla edistetään investointeja henkilöresursseihin. Komissio on parhaillaan tutkimassa mahdollisuutta kehittää poliittiset kehykset, jotta voitaisiin antaa koordinoitua tukea erilaisille aloitteille. Näitä aloitteita voidaan löytää neljältä tasolta: · Edistetään henkilöresurssien kehittämistä osana yritysstrategiaa (hallinnollinen ja mikroekonominen taso) esimerkiksi yrityksen kilpailukykyyn liittyviä hyviä toimintatapoja koskevalla esikuva-analyysillä taikka käyttämällä indikaattoreita, joilla selvitetään investointien kustannukset ja edut sekä yrityksille että työntekijöille. · Parannetaan pääsyä rahoitusmarkkinoille (pääomamarkkinoiden taso) ja yleisemmin rahoituslähteisiin kehittämällä tietoa yrityksen aineettomasta "rikkaudesta" sekä sen investoinneista henkilöresursseihin (esim. vapaaehtoinen sosiaalinen raportointi). Kansainvälisillä yhteistyöverkostoilla voitaisiin edistää vaikkapa vertailtavien menetelmien laatimista perinteisen raportoinnin lisäksi. · Vahvistetaan työllisyystilannetta ja talouskasvua kehittämällä henkilöresursseja (verotukseen ja makrotalouteen liittyvä taso); tässä voitaisiin hyödyntää kvalitatiivisia ja kvantitatiivisia makrotalouden indikaattoreita, joilla määritellään eri kustannukset ja hyöty yksityisille ja sosiaalisille tasoille yhteisön laajuisten tilastojen avulla. Näissä tilastoissa olisi oltava enemmän aineettomia investointeja koskevia tietoja. Lisäksi olisi hyödyllistä vaihtaa tietoja koulutusinvestointeja edistävää verotuspolitiikkaa koskevista hyvistä toimintatavoista. · Kehitetään elinikäiseen koulutukseen tarkoitettuja yhteisrahoitus mekanismeja (työmarkkinaosapuolten taso) ottaen huomioon eri tahojen eri edut ja jaetun vastuun periaate. Tähän liittyen voitaisiin kehittää avoimia rahoitusmuotoja ja ottaa käyttöön porrastettujen investointien käsite joustavissa työjärjestelyissä. III. VALKOISEN KIRJAN METODOLOGINEN VAIKUTUS INNOVAATIOIHIN Valkoisen kirjan täytäntöönpanosta vuoden 1999 loppuun mennessä saatujen tulosten perusteella voidaan tarkastella menetelmiä, joilla ne saavutettiin. Noudatettu menetelmä sijoittuu itse asiassa kolmelle tasolle: yhteisön toimielinten, jäsenvaltioiden ja yksittäisten henkilöiden tasolle. Innovaatio voi olla menestys tietojen ja taitojen Euroopan luomisessa vain silloin, jos siinä ovat samanaikaisesti mukana Euroopan unioni, jäsenvaltiot ja kansalliset ja paikalliset eri organisaatiot sekä ennen kaikkea nuori tai aikuinen, joka on otettu huomioon omien tarpeidensa mukaisesti. 1. Yhteisön toimielinten osallistuminen innovaatioihin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti komission tehtävänä on ehdottaa innovatiivisia toimia toissijaisuusperiaatetta noudattaen. Ehdottaessaan valkoisessa kirjassa vahvistettujen tavoitteiden toteuttamiseksi tarkoitettuja kokeiluita komissio toimi innovoijana ja sen täytyi vastata monenlaisiin kysymyksiin. Sen piti selvittää käsiteltäväksi halutun ongelman merkitystä, ehdotettujen toimien sopivuutta ja Euroopan tasoisten toimien tarvetta ongelman käsittelyyn. Yleisesti ottaen valkoisessa kirjassa vahvistetuista tavoitteista on vallinnut laaja yksimielisyys yhteisön toimielimissä ja jäsenvaltioissa, mutta ehdotetut toimet edellyttävät kuitenkin käsitteiden ja lähestymistapojen selventämistä. Tämän vuoksi joidenkin kokeilujen käynnistäminen on viivästynyt. Pitkien keskustelujen jälkeen on kuitenkin vihdoin päästy edistymään eri tavoitteiden osalta. Kaikessa tässä on noudatettu toissijaisuusperiaatetta. Komissio osoitti myös, että Euroopan laajuisen tason valinta tuo toiminnalle lisäarvoa. Vaikka asia onkin ilmiselvä eurooppalaisten vuorottelukoulutusjaksojen tai kansainvälisen liikkuvuuden kannustamiseen tarkoitettujen toimien osalta, automaattisia arviointitestejä ja pätevyyden validointia tai uuden mahdollisuuden tarjoavia kouluja koskevien kokeilujen osalta se ei ole niin selvää. Tukemalla näitä innovaatioita komissio on antanut niille alusta lähtien eurooppalaisen ulottuvuuden. Hankkeista vastaavat tahot ovat näin voineet hyödyntää kansainvälisiä suhteita ja vaihtoja. Näin ne ovat saaneet esimerkkejä hyvistä toimintatavoista ja ovat pystyneet vähentämään kehittämiseen liittyviä kustannuksia. Jotta voitaisiin päättää, mikä on esimerkiksi "innovatiivinen aloite kielten opettamisen ja oppimisen alalla", komissio on yhdessä jäsenvaltioiden kanssa laatinut luettelon ominaispiirteistä ja perusteista, jotka näiden hankkeiden on täytettävä. Näin komissio antaa laatutakuun tukemilleen kokeiluille. Komissio on aina toiminut niin, että kunkin hankkeen ominaispiirteet ja sen toteuttamisympäristö otetaan huomioon. Se on myös pyrkinyt antamaan innovaatioille eri muotoista tehokasta tukea. Innovatiivisissa toimissa komissio on pyrkinyt käyttämään saatavilla olevaa asiantuntemusta. Se on tukeutunut korkeatasoisiin asiantuntijaryhmiin ja käsiteltävien alojen parhaista asiantuntijoista valittuihin konsultteihin. Se on järjestänyt seminaareja ja kokouksia, joissa tutkijat ja toimijat voivat vertailla lähestymistapojaan, ja se on myös teettänyt tutkimuksia, jotka julkaistaan ja jaellaan. Yleisesti ottaen komissio on tukenut käytettävissään olevin varoin tiedon jakamista hankkeiden käynnistyessä, hankkeiden tiivistä valvontaa ja tulosten jakamista heti niiden ollessa käytettävissä. Tämän järjestelmällisen tiedotuskampanjan avulla, joka on toteutettu käyttämällä multimediavälineitä - erityisesti internet-sivustoja ja sähköisiä verkkoja - hankkeista vastaavat tahot ja toimijat ovat voineet vertailla ja kehittää toimintatapojaan. 2. Yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa Innovaatiot on toteutettu järjestelmällisesti yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Jäsenvaltioiden edustajille, eri komiteoille ja varsinkin koulutusta käsittelevälle komitealle sekä ammatillisesta koulutuksesta vastaaville pääjohtajille on säännöllisesti tiedotettu kokeilujen parhaasta toteuttamistavasta, ja niiden mielipidettä on kuultu. Käsitteiden määritelmistä ja ominaisuuksista on päätetty yhteisesti. Joissakin tapauksissa, kuten esimerkiksi laatumerkinnän antamisen osalta, vastuu asian kansallisesta täytäntöönpanosta on hajautettu ja annettu jäsenvaltion viranomaisille. Komissio on saanut tukea alueellisilta yhteisöiltä, eri päättäjiltä ja kaikilta asiasta vastaavilta tahoilta laitoksissa, korkeakouluissa, yrityksissä, järjestöissä, kentällä ja toiminut yhteistyössä niiden kanssa pystyäkseen toteuttamaan aloitteet menestyksekkäästi. Se on halunnut soveltaa joustavaa lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon kunkin hankkeen toteuttamisympäristön ominaispiirteet. Useassa tapauksessa komissio on toteuttanut kaksitahoista lähestymistapaa, jossa se käynnistää kokeiluja ja samanaikaisesti kerää ja tuo esille esimerkkejä jäsenvaltioissa jo toteutettavista toimista. Näin tehdään esimerkiksi jäsenvaltioissa jo käytössä olevien niiden ammattitaidon validointimallien osalta, joissa ei rajoituta automaattisiin arviointi- ja validointitesteihin. Näin toimitaan myös uuden mahdollisuuden antavassa koulutuksessa, jossa otetaan huomioon jäsenvaltioissa toteutetut merkittävät toimet koulunsa kesken jättäneiden nuorten syrjäytymisen torjumiseksi. Komissio on verkottanut nykyiset järjestelmät, ja edistää näin kansainvälisiä kokemustenvaihto- ja yhteistyöhankkeita. 3. Yksilöiden odotusten ja tarpeiden huomioon ottaminen Yksilön keskeinen asema ja hänen erityisodotustensa huomioon ottaminen on omaperäisin piirre, jota valkoisessa kirjassa ehdotetaan, ja kaikki asiaan liittyvät tahot ovat noudattaneet sitä täytäntöönpanossa. Nuorten ja aikuisten uusia tarpeita tietojen ja taitojen Euroopassa on erityisesti tutkittu, ja käynnistettyjen toimien ensisijaisena tavoitteena on ollut vastata näihin esimerkiksi elinikäistä koulutusta, sosiaalista integroitumista ja parempaa kielitaitoa koskeviin tarpeisiin. Nämä innovatiiviset toimet ovat käyttökelpoisia vasta kun niillä vastataan todellisiin odotuksiin ja niitä hyödynnetään käytännössä. Niiden käyttöön voidaan kuitenkin rohkaista ja kannustaa. Ihmisten on oltava motivoituneita kehittämään tietojaan ja taitojaan mahdollisimman korkealle tasolle ja täydentämään niitä koko elämänsä ajan. Oppimaan motivointi voi kuitenkin toimia vain, jos investointeja oppimiseen voidaan helposti ja järjestelmällisesti hyödyntää. Hankkeissa on pyritty ehdottamaan kaikille yksilöllisiä koulutusjaksoja. Ihmisten on itse oltava toimijoita ja vastuussa toiminnastaan. Tietojen ja taitojen arviointimalleissa yksilöille olisikin voitava antaa enemmän itsenäisyyttä ammattipätevyyden rakentamisessa ja olisi herätettävä halu koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen. Vuorottelu- ja oppisopimuskoulutukseen kuuluvien koulutusjaksojen toteuttamisessa noudatetaan omaa pedagogista hanketta. Uuden mahdollisuuden tarjoavissa kouluissa koulutusjaksojen yksilöllisyyttä on haettu järjestelmällisesti: nuoret otetaan vastaan henkilökohtaisesti ja heidän taitonsa, tarpeensa ja toiveensa selvitetään. Nuoret osallistuvat koulutusjaksonsa sisällön määrittelyyn ja heidän odotetaan hoitavan asiat itsenäisesti. Myös nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö tarjoaa nuorille mahdollisuuden hankkia omaperäisesti sosiaalisia ja henkilökohtaisia taitoja, jotka helpottavat heidän siirtymistään työelämään ja edistävät heidän toimintaansa aktiivisina kansalaisina. Lähes puolet nuorista eurooppalaisista vapaaehtoisista pitää vapaaehtoistyötään keinona saada todellista kokemusta työelämästä ja itsenäisyydestä. Näin saatua kokemusta voidaan hyödyntää, vahvistaa ja kehittää "Sijoitus tulevaisuuteen" -hankkeen kautta, johon nuori voi saada yhteisön tukea vapaaehtoistyökautensa jälkeen. Kyseessä on yksilöllisesti räätälöity toimi, jolla on tarkoitus edistää nuorten oma-aloitteisuutta uransa suunnittelussa. Kussakin toimessa valvontaan, opettajien, kouluttajien ja ohjaajien laatuun sekä opetusmenetelmien valintaan on kiinnitetty erityishuomiota. Uuden mahdollisuuden tarjoavissa kouluissa opiskelevien nuorten edistymistä - ja käyttäytymistä - valvoo henkilökohtainen ohjaaja. Vuorottelu- ja oppisopimuskoulutusta koskevien eurooppalaisten koulutusjaksojen onnistuminen on voimakkaasti sidoksissa opettajien laatuun ja siihen henkilökohtaiseen tukeen, jota hän pystyy antamaan. Myös kielten opettaminen ja oppiminen riippuvat suurelta osin opettajien ja kouluttajien laadusta, jota yhteisön toimenpiteillä pyritään järjestelmällisesti parantamaan. Räätälöityä koulutusta tukee uuden tieto- ja viestintätekniikan saama merkittävä asema esimerkiksi taitojen ja tietojen itsearvioinnissa Internetin avulla tai koulutuksen apuvälineenä. Uuden mahdollisuuden tarjoavien koulujen puitteissa tietokoneohjelmia käytetään perustaitojen (luku-, kirjoitus- ja laskutaidon) opetteluun ja opastamaan nuoria työmarkkinoille ("Job Connect" -ohjelma, joka on kehitetty Leedsin uuden mahdollisuuden tarjoavaa koulua varten). PÄÄTELMÄT Valkoisen kirjan täytäntöönpanosta saatujen tulosten perusteella voidaan havaita tiettyä edistystä. Innovatiivisilla kokeiluilla ja toimilla on aktiivisesti edistetty tietojen ja taitojen Euroopan syntyä. Komissio jatkaa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa asian syvällistä pohtimista ja käyttää tässä hyväkseen tutkimuksia, seminaareja ja asiantuntijoiden raportteja. Se järjestää sopivana ajankohtana symposiumeja, joissa tehdään lopullisia arvioita kokeiluista ja vertaillaan jäsenvaltioiden kanssa eri kokeilujen etuja. Sokrates-, Leonardo da Vinci- ja uuden Nuoriso-ohjelman (Nuoriso-ohjelmassa yhdistyvät Nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö - ja Nuorten Eurooppa -ohjelmat) toisessa vaiheessa otetaan käyttöön uusia yleissivistävään tai ammatilliseen koulutukseen liittyviä virallisia tai virallisen järjestelmän ulkopuolella toteuttavia järjestelmiä, jotta kaikki Euroopan kansalaiset pääsisivät oppimaan uusia tietoja ja taitoja. Myös muita innovatiivisia aloitteita, jotka tähtäävät samoihin päämääriin aloitetaan tietoyhteiskuntaan liittyvien tutkimusohjelmien puitteissa. Näitä ovat esimerkiksi "joustava yliopisto" ja "huomisen koulu" projektit. Vuorottelu- ja oppisopimuskoulutukseen liittyvien eurooppalaisten koulutusjaksojen kehittämisestä tehty päätös on jo hyväksytty, ja muita lainsäädäntötekstejä on suunnitteilla tai ne ovat päätösvaiheessa. Komissio on tällä tavoin osaltaan edistänyt innovaatiota ja hyödyntänyt siinä muun muassa valkoista kirjaa. Komissio kehottaa Euroopan kansalaisia innovatiivisuuteen ja tukee heitä siinä. Tulevaisuuden taistelut voitetaan tiedoilla ja taidoilla. Liite 1: TIETOJEN JA TAITOJEN AUTOMAATTISET ARVIOINTITESTIT >TAULUKON PAIKKA> Liite 2: UUDEN MAHDOLLISUUDEN TARJOAVAT KOULUT >TAULUKON PAIKKA> Jäsenvaltiot ovat valinneet kunkin hankkeen toteuttamispaikan EY:n ehdotuksesta. Komissio sai yhteensä yli 90 oma-aloitteista kiinnostuksenilmaisua alueellisilta yhteisöiltä. Suurta innostusta oli etenkin Yhdistyneessä kuningaskunnassa (25), Ranskassa (17), Espanjassa (10) sekä Saksassa ja Italiassa (7 kummastakin). Liite 3: ENSISIJAISET TEEMAT KIELTENOPPIMISESSA - kielten opetus varhaiskasvatuksessa: näin voidaan hyödyntää laajalti tunnustettua lasten kykyä oppia kieliä ja lisäksi voidaan vapauttaa resursseja kieltenopettamiseen myöhemmässä vaiheessa - muiden oppiaineiden opettaminen vieraalla kielellä, jota kutsutaan myös moni-/kaksikieliseksi opettamiseksi: opittua kieltä voidaan tietystä tasosta lähtien käyttää opetusvälineenä - monen kielen ymmärtäminen: on mahdollista oppia ymmärtämään muita kieliä opettelematta puhumaan tai kirjoittamaan niitä (osittaisen kielitaidon hankkiminen) hyödyntämällä samaan kieliperheeseen kuuluvien kielten samankaltaisuuksia; näin voidaan helpommin lisätä ymmärrettyjen kielten määrää ottamalla lähtökohdaksi jo tutut/opitut kielet; se on innovatiivinen alku "täydellisten" taitojen hankkimiselle - opetusmenetelmien ja -materiaalien laadun arviointi: kun otetaan huomioon opetusmenetelmien ja -materiaalien kirjo, on ilmeistä, että suunnittelijat ja käyttäjät tarvitsevat laatuindikaattoreihin perustuvan arviointimenetelmän - tiedonvaihto ja virtuaalisen resurssikeskuksen perustaminen: kielten opetukseen ja oppimiseen liittyvien resurssien lisääntymisen myötä on syntynyt tarve järjestelmälliseen tiedonvaihtoon - kielet ja kulttuurit: tämä teema sisältyy kaikkiin muihin teemoihin. Valkoisesta kirjasta käydyissä keskusteluissa tuli esiin kaksi muutakin teemaa: kieltenopettajat ja aikuisten kieltenoppiminen.