•tr** 
tr tr 
•tr *r 
•tr -tr EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 07.01.1999 
KOM( 1998) 782 lopull. 
KOMISSION KERTOMUS 
VÄLITARKISTUSKERTOMUS 
TAVOITE 1 JA 6 -OHJELMAT (1994-99) 
HALHNTOKUL TTUURIN KEHITTÄMINEN 
ARVIOINNIN AVULLA: KOHTI PARHAITA TOIMINTATAPOJA 

TIIVISTELMÄ 
Välitarkistus tehostaa toimintaa 
1. Tavoite 1 ja 6 -ohjelmien välitarkistuksessa on koottu yhteen pääasiassa 
ohjelmakohtaiset yksittäiset väliarvioinnit. Siinä on myös otettu huomioon muita 
tekijöitä, kuten kansalliset politiikat, EU:n omat toimintalinjat ja muut asiaan liittyvät 
strategiset analyysit. Välitarkistuksella pyritäänkin ennen kaikkea arvioimaan 
ohjelmia perusteellisesti ja järjestelmällisesti, jotta niiden toimintalinjoja voitaisiin 
tarvittaessa muuttaa ja harkita niille myönnettyjen varojen jakamista uudelleen. 
2. Tämä välitarkistus perustuu (yli sataan) yksittäiseen arviointiin, ja kansallisten 
viranomaisten kanssa käydyt keskustelut ovat helpottaneet suuresti sen laatimista. 
3. Välitarkistus kattaa käytännöllisesti katsoen kaikki tavoitteiden 1 ja 6 yhteisön 
tukikehykset (YTK) ja yhtenäiset ohjelma-asiakirjat (YOA). Menettelyn laajuus 
vaihtelee eri jäsenvaltioissa, mutta yleisesti ottaen sen ansiosta on voitu tehostaa 
varojen käyttöä ja se on toiminut perustana erityisten strategisten toimintalinjojen 
valinnalle. 
Väliarvioinnit ovat hyödyllisiä ohjelmia muutettaessa 
4. Väliarviointien laatiminen ei ole itsetarkoitus, vaan myös keino parantaa ohjelmien 
laatua ja painoarvoa. Se edellyttää huomattavia henkilöresursseja ja rahavaroja ja 
joissakin tapauksissa myös paljon valmistelua ja lukuisia keskusteluja ohjelmien 
toteuttamiseen osallistuvien eri kumppanien kesken. 
5. Arviointeja ei laadita yksinomaan ohjelmasuunnittelua koskevissa yhteisön 
säännöissä asetettujen velvoitteiden täyttämiseksi, vaan niiden taustalla on myös 
kansallisten ja alueellisten viranomaisten arviointia kohtaan osoittama kiinnostus. 
Nämä viranomaiset katsovat arvioinnin yhä useammin keinoksi parantaa rahastojen 
hallintoa ja saada aikaan parhaat mahdolliset tulokset. 
6. Väliarvioinneista voi olla paljon hyötyä arvioitaessa, mihin suuntaan ohjelmia tulisi 
kehittää alkuperäisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta. Muuttuvat ulkoiset tekijät 
ja muutokset yleisessä poliittisessa kehyksessä voivat vaikuttaa rakennetukitoimien 
ohjelmatyöhön. Tällaiset tekijät saattavat edellyttää strategisten toimintalinjojen 
tarkistamista ja johtaa järjestelmällisempään ja tehokkaampaan ohjelmatyöhön. 
7. Tämän arvioinnin etuna on, että se vaikuttaa parempien tulosten saavuttamiseen ja 
parantaa muuttuvia tarpeita ja olosuhteita vastaavien toimintalinjojen välistä 
tasapainoa. Näitä etuja on tarkasteltava osana syvempää oppimisprosessia, johon 
kuuluu tekijöitä, joiden arvoa ei ehkä täysin ymmärretä lyhyellä aikavälillä. 
Esimerkkeinä voitaisiin mainita olemassa olevien arviointivalmiuksien paraneminen 
samoin kuin kansallisten ja alueellisten viranomaisten välisen koordinoinnin 
tehostuminen. 
Ohjelmien edistymisen arviointi on melko mutkatonta 
8. Väliarvioinnit osoittavat, että edellisiin ohjelmiin verrattuna määrällisten 
indikaattorien käytössä on edistytty merkittävästi tukitoimien toteuttamisen 
seurannan, niiden vaikutuksen arvioinnin ja niille asetettujen tavoitteiden 
toteutumisen määrittämisen kannalta. Vaikka indikaattorit ovat toistaiseksi 
kehittyneet vaihtelevalla menestyksellä, eräissä ohjelmissa on nähty hyviä 
toimintatapoja, jotka osoittavat, että toteuttamisen edistymisen mittaaminen ja 
arviointi on melko selkeää eikä välttämättä vaadi lisätyötä kansallisilta 
viranomaisilta. 
9. Ohjelman päätavoitteiden ja toimintalinjojen toteutumisen edistymistä mittaavien 
muodollisten indikaattorien käytöstä voi olla enemmän hyötyä kuin aikaisemmin 
luultiin. Sen pitäisi johtaa tehokkaampaan hallintoon, jonka ansiosta on mahdollista 
todistettavasti parantaa tosiasiallisia tuotoksia ja tuloksia. 
10. Koska jäsenvaltiot todennäköisesti vastaavat tulevien ohjelmien ennakkoarvioinnista, 
ohjelma-asiakirjoihin on sisällyttävä välitarkistusten kannalta tärkeitä määrällisiä 
tavoitteita ja indikaattoreita. Tällaisista tiedoista voi olla todellista hyötyä ohjelmien 
hallinnossa, ja niitä voidaan käyttää arvioitaessa objektiivisesti ohjelmien 
toteutumisen edistymistä. Komissio onkin ehdottanut 
rakennerahastoasetusluonnoksissa varauksen jakamista ohjelmille niiden 
toteuttamisen suoritustason mukaan. 
11. Toimintakehykseen kuuluvilla seurantajärjestelmillä on pystyttävä varmistamaan, että 
tarkoituksenmukaiset indikaattorit ovat mitattavissa asianmukaisia olemassa olevia 
tietolähteitä käyttäen nopeasti ja alhaisin kustannuksin, ja että niitä valvotaan 
kansallisen ja alueellisen hallinnon tasoilla. Lisäksi realistiset tavoitteet tulisi asettaa 
avoimesti ja säilyttää samoina koko täytäntöönpanon ajan. Niitä saisi mukauttaa 
ainoastaan olosuhteiden muuttuessa. 
Välitarkistus on vastannut joustavasti muuttuvia tarpeita ja toimintalinjoja 
12. Välitarkistuksessa sovellettu menetelmä vaikuttaa monilta osin käyttökelpoiselta ja 
riittävän joustavalta ottaen huomioon muuttuvat olosuhteet ja nykyisten tukitoimien 
tehostamisen tarve. Molempia tavoitteita voidaan tarkastella samassa 
toimintakehyksessä. 
13. Strategiset toimintalinjat määritetään erityisessä taloudellisessa ja institutionaalisessa 
tilanteessa, johon voi kohdistua sekä ulkoisia että sisäisiä muutospaineita. Vaikka 
toiminnan jatkuvuus on toivottavaa, jopa parhaitenkin onnistuneita tukitoimia on aina 
mahdollista parantaa. Nopeasti kasvavissa kansantalouksissa (esim. Irlannissa) 
ohjelmia voidaan mukauttaa rakenteellisesti taloudellisen tuloksen perusteella, jotta 
niillä voitaisiin huolehtia vaikeista ongelmista, kuten fyysisten infrastruktuurien 
riittämättömyydestä tai ammattitaitoisen työvoiman puutteesta. 
14. Tavoite 1 ja 6 -ohjelmien välitarkistus ei johda suuriin muutoksiin niiden yleisissä 
strategisissa toimintalinjoissa. Tukitoimiin tehtyjen muutosten laajuus vaihtelee eri 
jäsenvaltioissa ja alueilla samoin kuin yhteisön tukikehysten ja yhtenäisten ohjelma-
asiakirjojen kesken. Vaikka yhtenäiset ohjelma-asiakirjat ovat mittasuhteiltaan 
vaatimattomampia, niihin liittyy suhteessa huomattavampia siirtoja eri toimenpiteiden 
välillä. 
15. Esittäessään välitarkistuksen yhteydessä tehtäviä muutoksia koskevat tavoitteensa 
komissio painotti työllisyyteen keskittymistä erityisesti tukemalla uusia työpaikkoja 
luovia tukitoimia. Vaikka tätä ensisijaista toimintalinjaa olisi voitu tukea vieläkin 
enemmän, tämän kauden kokemuksista on saatu rohkaisevia merkkejä, kuten 
väliarvioinnin tulokset osoittavat. Esimerkkeinä voitaisiin mainita joihinkin suuriin 
tukijärjestelmiin tehdyt mukautukset, joista on eniten hyötyä pk-yrityksiä ja 
työllisyyttä koskeville aloitteille. Lisäksi alueelliset työllisyyssopimukset on liitetty 
pääohjelmiin ja käyttöön on otettu tietoyhteiskuntaa sekä miesten ja naisten yhtäläisiä 
mahdollisuuksia koskevia erityistoimia. 
Arvioinnissa on edistytty merkittävästi, mutta parannuksia tarvitaan edelleen 
16. Tästä välitarkistuksesta saadut tulokset osoittavat, ettei tällainen toiminta ole 
yksinomaan teoreettista vaan myös toiminnallista ja strategista. Monissa 
jäsenvaltioissa ohjelmien hallinnosta vastaavat tahot ja poliittiset päättäjät ovat myös 
yhtyneet tähän ajatukseen ja pohtineet, millaisia muutoksia varsinkin nykyisiin 
tukitoimiin olisi tehtävä arvioinnin tulosten perusteella. 
17. Väliarviointien laatuja sisältö on parantunut huomattavasti, ja ne on myös voitu ottaa 
paremmin huomioon välitarkistusmenettelyssä. Ajan myötä tämä parantaa 
hallintokulttuuria yleisestikin. Hyviä toimintatapoja valittaessa on kiinnitetty 
huomiota mm. hallinnollisiin seikkoihin (esim. avainkysymysten tunnistaminen, 
yhteisymmärrykseen pääseminen jne.) ja välitarkistusmenettelyn huolellisempaan 
suunnitteluun. Nämä seikat otetaan huomioon, kun tulevaisuudessa annetaan ohjeita 
parhaista toimintatavoista. 
18. Välitarkistuksen ansiosta kansalliset ja alueelliset viranomaiset ovat ryhtyneet toimiin 
omalla alueellaan toteutettavien tukitoimien tehostamiseksi erityisesti niiden omien 
rakennerahastojen täytäntöönpanoa koskevien järjestelyjen osalta. 
Hallintojärjestelmiä on tarkoitus uudistaa merkittävästi varsinkin parantamalla 
ohjelmissa vahvistettujen indikaattorien laatua ja tarkoituksenmukaisuutta. Myös 
pienimuotoisten ohjelmien hallintoa pyritään yksinkertaistamaan ja valintaperusteita 
pyritään muokkaamaan ohjelmatyön tavoitteita vastaaviksi. 
19. Seuraavalla ohjelmakaudella tärkeimpänä kysymyksenä on arvioinnin 
yhdenmukaistamisen jatkaminen tähän mennessä saatujen tulosten perusteella. Tässä 
suhteessa rakennetukitoimien tehostamisen haasteita ovat mm. arvioinnin aseman 
vahvistaminen päätöksenteon välineenä, seuranta- ja indikaattorijärjestelmien 
lujittaminen, arviointimenetelmien ylläpitäminen ja monenvälisen 
kokemustenvaihdon kannustaminen kaikkialla Euroopan unionissa. 
m 
TIIVISTELMÄ 
JOHDANTO 3 
/. Välitarkistusmenettelyn avaintekijät 4 
1.1. Poliittinen kehys ja muuttuvat tarpeet 4 
1.2. Komission suuntaviivat > 5 
1.3. Väliarvioinnit 5 
1.4. Rahavarojen käyttö 6 
//. Väliarvioinneista saadut kokemukset 6 
2.1. Väliarviointien toteuttaminen 6 
2.2. Tärkeimmät tulokset 11 
2.3. Arviointitulosten käyttö 21 
///. Tärkeimmät seuraukset ja muutokset 22 
3.1. Arvioinnin ja ohjelmatyön välinen yhteys 22 
3.2. Rakennerahastoista myönnettyjen varojen jakaminen uudelleen 24 
3.3. EU:n toimintalinjojen sisällyttäminen 26 
IV. Vaikutukset politiikkoihin ja tulevaisuuden haasteet 29 
4.1. Nykyisten täytäntöönpanoa koskevien järjestelyjen vaikutukset lyhyellä aikavälillä 30 
4.2. Alustavia ajatuksia tulevia ohjelmia varten 30 
4.3. Arvioinnin asettamat haasteet 31 
JOHDANTO 
Välitarkistuksen1 tavoitteena on varmistaa yhteisön tukikehysten (YTK) ja yhtenäisten 
ohjelma-asiakirjojen (YOA) kautta tuettavien rakennetukitoimien tehokkaampi ja 
toimivampi toteutus. Välitarkistusmenettely on erityisen tärkeä, kun otetaan huomioon 
julkisten talousarvioiden rajoitteet. Niiden vuoksi on yhä välttämättömämpää, että 
rakennerahastojen varat käytetään tehokkaasti hyväksi, ja että rakennetukitoimet ovat 
sisällöltään laadukkaita. 
Arviointi on tärkeä keino, jonka avulla nämä tavoitteet voidaan saavuttaa. Tärkeä uutuus 
nykyisissä rakennerahastoasetuksissa on vaatimus ottaa käyttöön järjestelmällinen 
arviointi kaikissa EU:n ohjelmissa. SEM 2000 -aloitteen (moitteeton ja tehokas 
varainhoito) yhteydessä komissio pitää arviointia avaintekijänä sen hallintokulttuurin 
parantamiseksi, jossa yhteisön ohjelmat toimivat. Vielä tuoreempi komission poliittinen 
asiakirja Agenda 2000 , joka käsittää kauden 2000-2006, pyrkii parantamaan kaikkien 
rakennetukitoimien taloudellisuutta lisäämällä seurantaa, varainhoidon valvontaa ja 
arviointia hajautetun hallinnon yhteydessä. 
Tämä kertomus käsittää yhteenvedon jäsenvaltioiden tekemien välitarkistusten 
tärkeimmistä tekijöistä, ja siinä selvitetään erityisesti väliarviointien merkitystä sekä 
jEU:n toimintalinjojen osuutta kaikissa tavoite 1 ja 6 -ohjelmissa. 
Yksittäisten jäsenvaltioiden tekemät väliarvioinnit ovat tämän kertomuksen 
päätietolähde. Kertomuksessa yritetään selvittää arviointimenettelyn merkitys tämän 
välitarkistuksen kulun kannalta ja valita arvioinnin parhaat toimintatavat ohjeeksi tulevaa 
ohjelmakautta varten. Tämä kuvastaa hallintokulttuuria, joka syntyy arvioinnin 
toimintatapoja kehittämällä. 
Tunnistamalla hyviä toimintatapoja tämä kertomus auttaa ymmärtämään, miten arvioinnit 
on toteutettu ja miten niistä saatiin tietoja välitarkistuksia varten ottaen erityisesti 
huomioon niiden tuleva käyttö uusien rakennerahastoasetusten yhteydessä. Kertomus 
antaa siten kokeellista pohjaa vuoden 1999 jälkeen toteutettaville toimille. 
Kertomuksessa tarkastellaan seuraavia neljää aihepiiriä: 
1. välitarkistusmenettelyä 
2. väliarviointien tärkeimpiä tuloksia 
3. tärkeimpiä seurauksia ja tehtyjä muutoksia 
Tässä kertomuksessa erotetaan toisistaan väliarviointi ja välitarkistus. Vaikka näitä kahta termiä 
käytetään joskus toistensa vastineina, välitarkistus käsittää oikeastaan koko menettelyn sisältäen 
arviointitoiminnan ja sen tuloksena toimintalinjojen muuttamisen ja ohjelmalle myönnettyjen 
varojen uudelleen jakamisen. Väliarviointi tarkoittaa yksinkertaisesti ainoastaan itse arviointia, josta 
saadaan tietoja välitarkistusta varten. 
SEM 2000 - Communication on Evaluation, 8. toukokuuta 1996. 
Agenda 2000: Kohti vahvempaa ja laajempaa unionia, 1997. 
4. seurauksia ohjelmien toimeenpanon järjestelyn ja toimintalinjojen kannalta sekä 
tulevia haasteita. 
I. VÄLITARKISTUSMENETTELYN AVAINTEKIJÄT 
Välitarkistusmenettely perustuu neljään päätekijään: poliittiseen kehykseen, komission 
suuntaviivoihin, väliarviointeihin sekä tavoite 1 ja 6 -ohjelmien varojen käyttöön. 
1.1. Poliittinen kehys ja muuttuvat tarpeet 
Yhteisön tukikehysten ja yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen päätavoite on vähentää 
jäsenvaltioiden välisiä eroja tulojen määrässä asukasta kohti. Näillä tukitoimilla pyritään 
saamaan aikaan pitkällä aikavälillä muutos toimien kohteena olevan kansantalouden 
rakenteessa ja tuloksissa. Tukitoimia ohjaavat erityiset kansalliset toimintalinjat ja 
strategiat rakenteen perusongelmien ratkaisemiseksi, kuten infrastruktuureissa ja 
henkisessä pääomassa olevien erojen kaventamiseksi. Nämä ovat tärkeitä alueen 
kilpailukykyyn ja siten myös kasvuun vaikuttavia tekijöitä. 
Neljässä köyhimmässä jäsenvaltiossa - ns. "koheesiomaissa" - tulojen määrä asukasta 
kohti on noussut huomattavasti. Euroopan alueiden välillä on kuitenkin yhä eroja: vuonna 
1995 keskimääräinen tulojen määrä asukasta kohti 25 rikkaimmalla alueella oli kolme 
kertaa niin suuri kuin vähiten kehittyneillä alueilla. Työttömyyden osalta erot ovat vielä 
tärkeämpiä, koska työttömyys vaikuttaa erityisesti yhteiskunnassa kaikkein 
huonoimmassa asemassa oleviin ryhmiin . 
Jäsenvaltioiden taloudellisessa, sosiaalisessa tai poliittisessa tilanteessa tapahtuneet 
muutokset ovat vaikuttaneet jäsenvaltioiden tarpeisiin ja ongelmiin, ja siten myös tapaan, 
jolla ne ovat muuttaneet ohjelmiaan. Esimerkiksi Irlannin äskettäinen talouskasvu on 
muuttanut tarvetta tietyntyyppisiin tukitoimiin, varsinkin tukitoimiin, joilla pyritään 
auttamaan tuotantoalaa. Siellä tehdyssä väliarvioinnissa havaittiin, että on tarvetta 
suunnata entistä enemmän varoja julkisten infrastruktuurien (esim. maaseutualueiden 
teiden) kehittämiseen, jotta pysytään nopean talouskasvun vauhdissa. 
Vastaavasti työllisyyden tunnustaminen ylivoimaisesti tärkeimmäksi EU:n 
toimintalinjaksi on johtanut muutamiin muutoksiin ohjelmissa, kuten alueellisten 
työllisyyssopimusten viralliseen käyttöönottoon. Lisäksi kansallisiin 
työllisyyspolitiikkoihin tehdyt muutokset, kuten työmarkkinoiden rakenneuudistukset, 
ovat muuttaneet joidenkin koulutustoimien painopistealueita. 
Rakennerahastojen avulla huolehdittiin myös odottamattomista tapahtumista. Esimerkiksi 
maanjäristyksen aiheuttama hätätila Umbrian ja Marchen alueilla Italiassa johti siihen, 
että nämä alueet saivat yhteisön tukikehyksen varoja osoituksena Italian eri alueiden 
välisestä keskinäisestä tuesta. 
Ks. Komission ensimmäinen kertomus taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta (1996), KOM (96) 
542 lopullinen, 6. marraskuuta 1996. 
-4-
1.2. Komission suuntaviivat 
Jäsenvaltioiden taloudellisessa ja sosiaalisessa tilanteessa tapahtuneet muutokset ovat 
johtaneet siihen, että komissio on vahvistanut yleiset suuntaviivat parantaakseen 
yhteisön tukitoimilla saatavia tuloksia. Suuntaviivojen avulla pyrittiin luomaan yleinen 
politiikka ja toimintalinjakehys, jonka sisällä muutokset nykyisiin vuosien 1994-1999 
tavoite 1 ja 6 -ohjelmiin voitaisiin tehdä osana välitarkistusmenettelyä. 
Suuntaviivojen avulla asetettiin aiheittain muutamia toimintalinjoja tukemaan 
rakennetukitoimien päätavoitetta eli suotuisten edellytysten luomista kestävälle 
taloudelliselle kehitykselle, kasvulle ja kilpailukyvylle ja siten pysyville työpaikoille. 
Tätä yleistä tavoitetta tuettiin seuraavilla erityistoimintalinjoilla: perusinfrastruktuurit, 
tuotantoympäristö (kaikenlaiset toimenpiteet kaupan ja teollisuuden kasvun ja 
kilpailukyvyn parantamiseksi), tutkimus ja teknologinen kehittäminen, ympäristö ja 
kestävä kehitys, henkilöresurssien kehittäminen ja yhtäläiset mahdollisuudet. 
1.3. Väliarvioinnit 
Kaikki jäsenvaltiot (Italiaa lukuun ottamatta ) ovat onnistuneet suorittamaan 
väliarviointeja rakennerahastoasetusten ja ohjelmien vakiolausekkeiden mukaisesti 
hankkiakseen tietoja rakennetukitoimiensa tarkistusta varten. Nämä arvioinnit 
suunniteltiin auttamaan ohjelmien toteuttamisen ja hallinnon parantamisessa jäljellä 
olevaa kautta varten. 
Komission julkaisemissa ohjeissa todetaan, että väliarviointien on sisällettävä seuraavat 
osat: kaiken kerätyn aineiston kriittinen analyysi (erityisesti seurantatietojen analyysi); 
sen mittaus, kuinka hyvin tavoitteet on saavutettu; selitys mahdollisille eroille 
tukitoimien tosiasiallisten ja odotettujen tulosten välillä; arviointi tukitoimen perusteista 
ja sen tavoitteiden merkityksestä tulevaisuudessa. 
Lisäksi arvioinneista odotettiin saatavan tietoja, joiden avulla seurantakomiteat voivat 
muodostaa lausuntonsa ja ehdottaa asianomaisille viranomaisille korjaavia toimenpiteitä, 
jotta ohjelmiin voidaan tehdä muutoksia. 
Yli kolme vuotta kestävien ohjelmien väliarviointi tehdään yleensä kolmannen 
toteuttamisvuoden lopussa. Ohjelmia arvioidaan myös jälkeenpäin kauden lopussa. Nämä 
ajankohdat on otettava huomioon arviointijärjestelyissä. 
7 Priorities for the adjustment of Structural Funds programmes to the end of 1999* - Commission 
Guidelines, toukokuu 1997. Jäsenvaltiot olivat hyväksyneet ohjeiden sanamuodon aluepolitiikasta ja 
aluesuunnittelusta vastaavien ministerien epävirallisessa kokouksessa, joka pidettiin Ballyconnellissa 
Irlannissa 14.-15. marraskuuta 1996. Jäsenvaltiot pyysivät muodollisesti komissiota muotoilemaan 
luodun politiikan suuntaviivat läheisyysperiaatteen mukaisesti nykyisten tavoite 1 ja 6 -ohjelmien 
sopeuttamiseksi työllisyyttä edistävämmäksi vuoden 1999 loppuun jatkuvalla kaudella. 
Italian viranomaiset (valtiovarainministeriön arviointiyksikkö) tekivät väliaikaisen väliarvioinnin 
vuoden 1997 ensimmäisellä puoliskolla. 
Common Guide on Monitoring and Interim Evaluations (1996). 
-5-
1.4. Rahavarojen käyttö 
Arvioinneissa verrataan tavallisesti ohjelman vaikutuksia ja edistymistä sen tavoitteisiin 
ja toimintalinjoihin. Näitä kysymyksiä selvitettäessä käytetään ohjelmien toteutusta 
koskevia taloudellisia tietoja, joita saadaan asiaan liittyvistä seurantajärjestelmistä. 
Lisäksi talousarvion toteuttaminen EU:n tasolla antaa yleiskäsityksen 
maksusitoumuksista ja maksetuista määrärahoista. Seuraavaksi esitetään yhteenveto 
tavoite 1 ja 6 -ohjelmien rahavarojen käytön edistymisestä (ks. liite 2). 
Vuodesta 1994 alkaen tavoite 1 -ohjelmien toteuttaminen on edistynyt jatkuvasti ja 
säännöllisesti. Tämä kehityssuunta jatkui vuoden 1998 ensimmäisellä puoliskolla. 
Vuoden 1997 lopussa varoista oli sidottu 64 % (vuoden 1996 lopussa 46 %). Suoritetut 
maksut kattoivat 48 % varoista (vuoden 1996 lopussa 33 %). Edistyminen oli erityisen 
nopeaa Espanjassa ja Portugalissa: kaudella 1994—1997 sidottiin Espanjassa 69 % ja 
Portugalissa 70 % varoista ja maksettiin vastaavasti 53 % ja 56 % varoista. Muissa 
jäsenvaltioissa havaittiin merkittäviä viivästyksiä maksusitoumusten toteuttamisessa 
(erityisesti Alankomaissa, Ranskassa, Belgiassa), kun taas Italiassa ja Itävallassa 
viivästykset koskivat lähinnä suoritettuja maksuja. Tavoitteen 6 kaksi jäsenvaltiota 
edustavat vastakkaisia tilanteita. Toimeenpano on edistynyt paremmin Suomessa kuin 
Ruotsissa: vuoden 1997 lopussa varoista oli sidottu Suomessa 59 %, mutta Ruotsissa 
ainoastaan 32 %. 
II. VÄLIARVIOINNEISTA SAADUT KOKEMUKSET 
Väliarviointi on ollut tärkeä tekijä rakennerahastojen hallinnon kehityksessä. 
Väliarviointi antaa arvokkaan kehyksen EU:n tukitoimien kokonaistehokkuuden 
tarkastelua varten. Tärkeimmät kokemukset koskevat toteuttamisprosessia ja tärkeimpien 
tulosten merkitystä politiikkojen kannalta. 
2.1. Väliarviointien toteuttaminen 
a) Väliarviointi: yhteinen velvollisuus 
Yksi nykyisten rakennerahastoja koskevien asetusten uutuus on tukitoimien toimivuuden 
ja tehokkuuden arviointia koskevien vaatimusten lujittaminen. Nämä vaatimukset 
esitetään selkeästi asetuksissa. 
Komissio ja jäsenvaltiot ovat työskennelleet yhdessä määritelläkseen toiminnassa 
noudatettavat yksityiskohtaiset säännöt. Arviointi on siten yhteinen velvollisuus. Vuoden 
1995 aikana jäsenvaltiot ja komissio yrittivät aktiivisesti päästä yhteisymmärrykseen 
tällaisten arviointien sisällöstä ja kussakin tapauksessa noudatettavista säännöistä. 
Komission ehdottamasta toimintakehyksestä keskusteltiin monenvälisellä tasolla, 
arvioinnin toteuttaminen taas on yleensä suoritettu kunkin seurantakomitean tasolla. 
Yhteensovittamisasetuksen 26 artiklan 2 kohdan mukaan "Ennakko- ja jälkiarviointi tehdään, 
tapauksesta riippuen, vertailemalla tavoitteita saavutettuihin tuloksiin suhteessa makrotaloudellisiin 
ja alakohtaisiin tavoitteisiin ja osoittimiin, jotka perustuvat alueellisiin ja kansallisiin tilastotietoihin 
sekä kuvaavista analyyttisista tutkimuksista saatuihin tietoihin ja laadullisiin u.:r.lyyseihin." YTK:n 
ja YOA:n vakiolausekkeissa, joista jäsenvaltiot ovat sopineet, sanotaan, että "... valvontaa 
tehostetaan väliarvioinneilla toteutuksen aikana niin, että mahdollisesti tarvittaviin muutoksiin 
voidaan ryhtyä." 
9 
Yleisesti ottaen jäsenvaltioiden ja komission mielipiteissä ei ole ollut suuna eroja, 
huolimatta uusiin menettelytapoihin liittyvistä ongelmista ja vaikeuksista, joita joillakin 
jäsenvaltioilla oli arviointiprosessin määrittelemisessä ja aloittamisessa. 
b) Väliarviointien aloittaminen 
Asetusten j aikeen - Hallinnon parantaminen 
Suurinta osaa kunkin jäsenvaltion ohjelmien tukimuodoista (YTK, YO A, 
toimenpideohjelmat (TO), yleiskattava tuki jne.) arvioitiin erityisarviointien avulla. 
Jotkut jäsenvaltiot käyttivät väliarviointejaan täydentääkseen myös muita arviointeja. 
Nämä liittyivät joko tiettyihin aiheisiin (esim. pk-yrityksiin kohdistuviin tai tutkimukseen 
liittyviin toimenpiteisiin) tai toiminnan osiin (esim. valintaperusteisiin, menettelytapoihin 
jne.). Väliarviointien suuri lukumäärä (yli sata tavoite 1 ja 6 -ohjelmien arviointia ) 
osoittaa, että jäsenvaltiot tunnustavat nyt laajalti arviointien merkityksen. Tämä ilmenee 
asetusten säännösten noudattamisen lisäksi arvioinnin ymmärtämisenä välineeksi, jolla 
voidaan parantaa varojen hallintoa ja saada samalla parhaat mahdolliset tulokset. 
Arviointikustannukset 
Tiedonannossa "SEM 2000 Communication on Evaluation" (1996) suositellaan, että 
arviointitoiminnan kokonaistalousarvio ei saisi olla enempää kuin 0,5 % ohjelman 
talousarviosta. Arviointikustannukset on rahoitettu yleensä kunkin ohjelman "tekninen 
tuki" -määrärahoista. Tähän toimintaan suunnattujen varojen osuus on yleensä ollut alle 
0,1 % ohjelman kokonaiskustannuksista. Joka tapauksessa kiinteät prosenttiosuudet eivät 
olisi tulleet kysymykseen, koska arvioinnin kustannukset eivät välttämättä ole suoraan 
verrannollisia kyseisen ohjelman kustannuksiin. 
Arviointimenettely 
Väliarvioinnin lähtökohtana on selvittää, kuinka hyvin kyseinen ohjelma soveltuu 
arvioitavaksi (arvioinnin toteutettavuus eli "arvioitavuus"), ja valita seuraavassa 
vaiheessa sovellettavat menetelmät. Arvio siitä, kuinka hyvin ohjelma voidaan arvioida, 
on välttämätön puutteiden ja epäjohdonmukaisuuksien korjaamiseksi ohjelma-
asiakirjojen sisältämissä tiedoissa, kuten määrällisten tavoitteiden ilmaisemisessa olevien 
puutteiden korjaamiseksi tiettyjen toimenpiteiden osalta. Arvioinnin onnistumiseksi on 
tarpeen varmistaa riittävin järjestelyin, että kyseinen ohjelma voidaan arvioida. Erityisesti 
ohjelman arviointi edellyttää yleensä sitä, että ennakolta on asetettu tarkoituksenmukaisia 
indikaattoreita ja tavoitteita ja että niitä seurataan koko ohjelman ajan (tekstikehys 1). 
Aluepolitiikasta ja -suunnittelusta vastaavien ministerien epävirallisessa kokouksessa Madridissa 
30.11.-1.12.1995 havaittiin väliarvioinnin ja sen operationaalisten tavoitteiden merkityksen 
tiedostamisen lisääntyneen jäsenvaltioissa. 
Ks. liitteen 3 luettelo. 
-7 
Tekstikehys 1: Arvioinnin toteutettavuuden arviointi - EAKR:sta rahoitettava Andalusian TO (tavoite 1) 
Tämän arvioinnin tavoitteena oli kuvailla ohjelman toiminnan, tavoitteiden ja päämäärien perusteet, 
niiden välisen yhteisvaikutuksen määrä ja ohjelman hallinnon riittävyys. Arvioinnissa keskityttiin kolmeen 
päätekijään: suunnittelun laatuun, tietojärjestelmiin ja hallintovalmiuksiin. Valittu lähestymistapa käsitti 
ohjelma-asiakirjojen analyysin (käyttäen Logical Framework Scheme -menetelmää) ja avainohjelmien 
hallinnosta vastaavien tahojen haastatteluja. 
Tämän menetelmän soveltamisen perusteella tehtiin muutamia käytännöllisiä päätelmiä. Ohjelman laadun 
osalta arvioija havaitsi joitakin puutteita SWOT-analyysissa (vahvuudet-heikkoudet- mahdollisuudet-
uhkat) sekä ongelmia joidenkin tavoitteiden (esim. matkailu) suuntaamisessa. Lisäksi tietojen arvioitiin 
olevan liian riippuvaisia tuotos indikaattoreista verrattuna vaikutus indikaattoreihin. Myös 
hallintojärjestelmä arvioitiin, jotta saataisiin aikaan mahdollisia parannuksia, erityisesti tehtävien ja 
vastuunjakamisessa aluehallinnossa. 
Vaikkei kaikkia esitettyjä suosituksia noudatettu, tämä ensimmäinen arviointi auttoi ohjelmien hallinnosta 
vastaavia tahoja tiedostamaan paremmin tarpeen edistää arviointikulttuuria ja ymmärtää omaa 
ohjelmaansa. 
Itse väliarviointi tehdään myöhemmin ohjelman toteuttamisen puolivälissä. Sen 
tarkoituksena on arvioida missä määrin ohjelman tavoitteet on saavutettu, määritellä 
tukitoimien ensi vaikutukset ja tarvittaessa ehdottaa suosituksia ohjelman hallinnon 
parantamiseksi ja parhaiden mahdollisten tulosten saamiseksi. Väliarvioinneissa olisi 
yleensä otettava vertailukohteeksi tulokset, jotka on saatu jäsenvaltioiden esittämien 
suunnitelmien perusteella tehdyistä ennakkoarvioinneista. 
Arvioijien riippumattomuus 
Jäsenvaltiot olivat yhtä mieltä siitä, että on erityisen tärkeää varmistaa, että 
arviointikertomusten laatiminen on riippumatonta sekä rakennerahastoja hallinnoivista 
viranomaisista että toimeenpanoelimistä, jotka ovat vastuussa yhteisrahoitetusta 
toiminnasta. Tämän vuoksi on luotu rakenteita ulkopuolisten arvioijien nimittämiseksi 
(konsultit, akateemiset asiantuntijaryhmät, jne.). Jäsenvaltioissa, joissa arviointi on 
vakiintunut osa julkisin varoin kustannettavia ohjelmia, ulkopuoliset arvioijat ovat usein 
saaneet jatkuvasti neuvoja ja tukea asianomaisilta viranomaisilta. 
Sisäisillä arvioinneilla voi olla joitakin etuja (esim. "tekemällä oppimisen" edistäminen), 
koska hallintoviranomaiset joutuvat pohtimaan usein toimintansa perussyitä (miten ja 
miksi). Väli- ja jälkiarviointien kannalta sisäiset arvioinnit eivät ehkä kuitenkaan ole 
käytännöllisiä, taloudellisia tai edes toivottavia. Merkittävän poikkeuksen muodostaa 
Italia, jossa valtiovarainministeriön arviointiyksikön tekemässä väliarvioinnissa esitettiin 
lukuisia kriittisiä kysymyksiä ja arvosteltiin erityisesti ohjelma-asiakirjojen laatua ja 
asianmukaisten tavoitteiden ja indikaattoreiden puuttumista. 
c) Arviointivalmiuksien luominen jäsenvaltioissa 
Hallintorakenteiden luominen 
Seurantakomiteat ovat yleensä vastuussa väliarviointien toteuttamisesta. 
Seurantakomiteat ovat olleet myös mukana määrittelemässä arviointikertomusten sisältöä 
ja luomassa arvioijien työohjelmaa. Vielä tärkeämpää on se, että seurantakomiteat ovat 
analysoineet valmiit arviointikertomukset, keskustelleet niistä ja tarvittaessa ehdottaneet 
tai neuvoneet tekemään mahdollisia muutoksia ohjelmiin rakennerahastoista 
myönnettyjen varojen toimivuuden ja tehokkuuden maksimoimiseksi. 
-8 
Huomattavassa määrässä tapauksia seurantakomiteat ovat perustaneet teknisiä ryhmiä tai 
alakomiteoita (ks. tekstikehys 2), joiden vastuulla on ollut varmistaa jatkuva yhteistyö 
itse komiteoiden ja arvioijien välillä. Nämä ovat sitten laatineet (arvioinneista saatujen 
tulosten perusteella) kertomuksia ja ehdotuksia koko komiteassa keskusteltavaksi ja 
selvitettäväksi. 
Tekstikehys 2: Arvioinnin järjestäminen - erikoisrakenteiden luominen 
Irlannissa koko YTK.tä ja kutakin siihen kuuluvaa kolmea suurinta toimenpideohjelmaa varten oli oma 
arviointiyksikkö, jotka antoivat jatkuvasti neuvoja ja asiantuntija-apua. Ulkopuoliset arvioijat tarjosivat 
pyynnöstä samanlaista palvelua viidelle muulle toimenpideohjelmalle. 
Seurantakomiteat ovat keskustelleet väliarviointikertomuksista kahdessa erillisessä kokouksessa. Niiden 
päätelmät ja suositukset sekä yksittäiset toimenpideohjelmien arvioinnit ovat olleet koko YTK.n 
väliarvioinnin aineistona. Lisäksi YTK.n arviointiin saatiin tietoja alueellisesta arviointikertomuksesta ja 
tarkistuksessa on otettu huomioon komission suuntaviivat. 
Portugalissa perustettiin teknisiä arviointiryhmiä ohjaamaan ja valvomaan arviointiprosessia. Niiden 
päätehtäviin kuului mm. ohjesääntöjen vahvistaminen, arvioijien valinnassa avustaminen ja lopullista 
kertomuksista keskusteleminen ennen niiden jättämistä seurantakomiteoille. Nämä ryhmät koostuivat 
komission virkamiehistä ja asianomaisen kansallisen tai alueellisen hallinnon edustajista. Ne kokoontuivat 
tavallisesti vähintään kaksi kertaa vuodessa seurantakomitean kokousten edellä. Hyvät suhteet näiden 
ryhmien jäsenten välillä ovat osaltaan parantaneet arviointityön laatua. 
Kumppanuuden merkitys 
Yleisesti ottaen ohjelman toteuttamiseen osallistuneet kumppanit ovat suhtautuneet 
myönteisesti väliarviointeihin ja ovat mielellään ottaneet vastuun niiden kehittämisestä. 
Alueelliset viranomaiset eroavat toisistaan kuitenkin siltä osin, kuinka paljon ne 
osallistuvat väliarviointitehtäviin. Nämä erot heijastavat poliittisten ja institutionaalisten 
järjestelmien ominaispiirteitä (eli hajauttamisen astetta), rakennetukitoimien eri muotoja 
(kansalliset, aloittaiset, alueelliset ja seutukunnittaiset ohjelmat) ja eri jäsenvaltioiden 
erilaisia toimintatapoja ja kokemuksia. 
Toisissa tapauksissa alueelliset viranomaiset olivat vastuussa arviointiprosessin 
luomisesta ja hallinnosta. Viranomaiset huolehtivat arvioijien valinnasta, heidän työnsä 
määrittelemisestä ja edistämisestä sekä varmistivat, että seurantakomiteat keskustelivat 
arviointien tuloksista ja analysoivat niitä. Lisäksi viranomaiset varmistivat, että 
arviointisuosituksia sovellettiin ohjelmatasolla. Toisissa tapauksissa tehtävistä ja työstä 
huolehtivat sekä kansalliset että alueelliset viranomaiset. Tavallisesti kuitenkin 
kansalliset viranomaiset olivat vastuussa arvioinnista, jos alueelle oli vahvistettu yhteisön 
tukikehys (kuten joillakin tavoite 1 -alueilla). 
Lisäksi on jäsenvaltioita, joissa alueellisilla viranomaisilla ei ole toimeenpanotehtäviä 
ohjelmatyössä ja rakennerahastojen hallinnossa. Tällöin viranomaiset osallistuivat 
arviointiprosessiin auttamalla arviointikertomusten laatimisessa tarvittavien tietojen 
hankinnassa, osallistumalla poliittisten toimenpiteiden paikallisen tason vaikutusten 
analyysiin ja jossain määrin osallistumalla strategisten ja toiminnallisten suuntaviivojen 
uudelleen määrittelemiseen arviointikertomusten suositusten perusteella. 
Työmarkkinaosapuolet osallistuivat myös tähän prosessiin seurantakomiteoissa 
tekemällään työllä. Yleensä kumppanuuksia on kehitetty käytännöllisellä ja joustavalla 
tavalla. 
-9-
Arvioinnissa tarvittavan ammattitaidon kehittäminen 
Neljän viime vuoden aikana arviointitoimet ovat kehittyneet huomattavasti kaikissa 
jäsenvaltioissa. Rakennerahastoja koskevien asetusten vaatimukset ovat olleet päätekijä 
tässä kehityksessä. Arviointipalveluja tarjoavat suurelta osin hallinnon ulkopuolella 
olevat tahot, tosin Irlanti ja Italia ovat huomattavia poikkeuksia, koska ne ovat luoneet 
omat erikoisryhmänsä. Arvioinnin kehittyminen erikoistuneena palveluna on lisännyt 
ammattitaitoa ja asiantuntemusta. Vaikka eri ohjelmiin nimitetyillä arviointiryhmillä on 
usein monien alojen asiantuntemusta ja niissä on ollut jäseniä sekä konsulttiyrityksistä 
että akateemisista tutkimuskeskuksista, ryhmien vahvinta osaamista ovat yleensä 
taloustiede ja hallinto. 
d) Arvioinnin laadun parantaminen 
Ohjelmakaudella 1994—99 tehtyjen väliarviointien keskimääräinen laatu parani selvästi 
verrattuna edelliseen kauteen (1989—93), vaikka tiettyjen ohjelmien käynnistämisessä 
ilmenneet viivästykset ja epätarkoituksenmukaisten menetelmien käyttö merkitsivät vielä 
joidenkin arviointien jäämistä keskimääräistä heikommiksi. 
Arviointikertomuksia arvioitiin MEANS-ohjelman kahdeksan arviointiperusteen 
mukaan. Näiden arviointien mukaan suurin osa kertomuksista oli laadultaan kohtuullisia 
(tekstikehys 3). Arvioinneista saatiin yleensä ajantasalla olevaa tietoa, ja niissä arvioitiin 
ohjelmia suhteessa niiden tavoitteisiin. Joissakin arvioinneissa (esim. Pohjois-Irlannissa) 
on sovellettu omaa menetelmää vahvuuksien ja heikkouksien arvioinnissa. Kokeneet 
arvioijat sekä laajempi tietämys ja tutkimus arvioinnin käytännön seikoista on osaltaan 
parantanut kertomusten laatua. 
Tekstikehys 3: Arvioinnin laadun arvioiminen: Irlannin YTK:n arviointi 
Arviointikertomus täyttää seuraavat perusteet: 
• kiinnitettiin riittävästi huomiota tiedon tarpeisiin 
• tutkittiin kattavasti ohjelman perusteet ja tavoitteet 
• luotiin erityinen menetelmäkehys toimenpiteiden tehokkuuden arvioimista varten 
• kerättiin riittävästi luotettavaa aineistoa (vaikka aukkoja ja puutteita esiintyykin) 
• tehtiin luotettava analyysi YTK.n toteutumisen edistymisestä 
• saatiin luotettavia tuloksia, jotka vaikuttivat ohjelman rakenteeseen käytännössä 
11 Quality Assessment of Evaluation Reports: A Framework. MEANS (Méthodes d'Evaluation des 
Actions de Nature Structurelle) on Euroopan komission ohjelma, jonka tavoitteena on parantaa 
rakennetukitoimien arvioinnissa käytettäviä metodologisia työvälineitä. Ne annettiin arvioimalla 
arviointikertomuksia seuraavien 8 perusteen avulla: tarpeiden tyydyttäminen: otetaanko 
arvioinneissa riittävästi huomioon seurantakomitean tarpeet ja noudatetaanko ohjesääntöjä?; 
tarkoituksenmukaisuus: ovatko ohjelman perusteet, tuotokset ja vaikutukset katettu kokonaan, 
mukaan lukien odottamattomat tulokset?; perusteltu suunnitelma: onko arviointisuunnitelma 
tarkoituksenmukainen vastatakseen esitettyihin kysymyksiin?; aineisto: onko käytetty/kerätty 
aineisto tarkoituksenmukaista ja onko sen luotettavuudesta huolehdittu?; luotettava analyysi: 
tehdäänkö käytettävissä olevista tiedoista tarkoituksenmukainen analyys»9" luotettavat tulokset: 
ovatko tulokset selvityksen perusteella loogisia ja perusteltuja?; puolueettomat päätelmät: ovatko 
päätelmät oikeudenmukaisia, riippumattomia asianosaisten näkemyksistä ja operationaalisia?; 
selkeys: onko kertomus kirjoitettu niin, että se on helppo ymmärtää? 
-10-
• tehtiin puolueettomia päätelmiä, jotka olivat riittävän yksityiskohtaisia toiminnan suunnittelua 
kannalta 
• esitettiin helposti ymmärrettävässä ja selkeässä muodossa sidosryhmille. 
Laadun kokonaisarvosana on erittäin korkea hyvin suunnitellun arviointikehyksen ansiosta. Kertomus 
julkaistiin ja saatettiin yleisön käyttöön. 
Maaseudun kehittämisohjelmien arvioinnit eroavat melkoisesti eri väliarvioinneissa. 
Tietyissä tapauksissa arviointia pidetään hyväksyttävänä (Espanja), toisissa puolestaan 
tyydyttävänä (Saksan eri osavaltiot), koska toivottu tavoite hyvien tulosten muodossa on 
saavutettu. Joissakin tapauksissa arviointia voidaan pitää erittäin korkeatasoisena, kun 
otetaan huomioon riippumattomien arvioijien kokemus ja asema ja erittäin tarkkaan 
määritellyt tavoitteet ja tarjouseritelmät (Irlanti). Toisinaan arviointien sisältö ei ole 
kovinkaan kattava niiden teoreettisuuden tai yleisluonteisuuden vuoksi tai siksi, että 
niissä on käsitelty ainoastaan toteuttamista ja hallintoa eikä ollenkaan tuloksia ja 
vaikutusta (Ranska, Belgia). 
Tiettyjä arviointeja on myös kritisoitu siksi, että niitä ei ole toteutettu tarpeeksi 
riippumattomasti suhteessa palvelun tilanneeseen hallintoviranomaiseen. Joissakin 
tapauksissa on ilmennyt rajoituksia silloin, kun hallintoviranomaisten 
yhteistyöhaluttomuus on vaikeuttanut arvioijan työtä. 
Arvioijien käyttämät menetelmien luonne ja laatu ovat vaihdelleet ohjelmasta toiseen. 
Vaikka komissio on tukenut tiettyjä menetelmiä ja toimintamuotoja MEANS-ohjelman 
avulla, niiden toteuttaminen on vielä alkuvaiheessa. Esimerkiksi vaikutuksia työllisyyteen 
on usein pidetty vaikeina mitata, erityisesti jos työmarkkinavuodon ja työpaikkojen 
siirtymisen vaikutukset on otettu huomioon . 
Laadullisista parannuksista huolimatta vieläkin on tarvetta vahvistaa asianmukaisten 
ohjeiden avulla hyvien arviointimenetelmien käyttöä seuraavien arviointivaiheiden 
aikana. 
2.2. Tärkeimmät tulokset 
Yksi väliarviointien tärkeimmistä päämääristä oli ohjelmien tavoitteiden saavuttamisen 
edistymisen ja niiden todennäköisten vaikutusten (esim. työpaikkojen luomisen) 
arviointi. Väliarvioinneilla pyrittiin myös tutkimaan menettelyä, jolla ohjelmia oli 
hallinnoitu ja jolla niihin sisältyviä hankkeita oli valittu ja seurattu. 
Tässä osassa on tarkoitus tarkastella arviointien edustavan läpileikkauksen perusteella 
niiden merkittävimpiä tuloksia, jotka liittyvät tärkeimpiin kysymyksiin, ja ehdottaa 
parannuskohteita. Tehtyjen analyysien tärkeimpien piirteiden esittely käsittää seuraavat 
kolme aihetta: 
suurimpien ohjelmien makrotaloudelliset vaikutukset, varsinkin vaikutukset kasvuun 
ja työllisyyteen 
- mikrotaloudellinen arviointi, painottaen vaikutuksia 
12 Ks. Euroopan komission asiakirja Miten työpaikat lasketaan (1997) ja Työllisyyden haaste (1998). 
-11-
- täytäntöönpanojärjestelyjen laatu, erityisesti seuranta- ja indikaattorijärjestelmien 
sekä hankkeiden valintaperusteiden laatu. 
Tämän analyysin perusteella voidaan tehdä joitakin yleisiä päätelmiä näiden tulosten 
käytöstä ja niiden liittämisestä välitarkistusmenettelyyn. 
a) Makrotaloudelliset vaikutukset: vaikutukset kasvuun ja työllisyyteen 
Suurin osa tavoitteeseen 1 kuuluvien yhteisön tukikehysten arvioinneista käsitti 
makrotaloudellisen arvioinnin, joka antoi arvokkaita tietoja välitarkistuksen 
yleismenettelystä. Arvioinneista käy ilmi, että on tärkeää ottaa huomioon sekä tarjonta-
että kysyntäpuolen vaikutukset, ja arvioinneissa ilmaistaan ensimmäistä kertaa 
määrällisesti näiden vaikutusten todennäköiset mittasuhteet. 
Mittasuhteiltaan suurten tukitoimien, kuten suurimpien tavoitteeseen 1 kuuluvien 
yhteisön tukikehysten, makrotaloudelliset vaikutukset taloudelliseen kasvuun ja 
työllisyyteen ovat todennäköisesti nähtävissä. Näitä vaikutuksia on kuitenkin vaikea 
ilmaista määrällisesti, koska olisi tiedettävä vastakkainen tilanne eli tilanne ilman 
rakennerahastojen tukia. Yksi vaihtoehto on käyttää simulaatiotekniikoita, jotka 
perustuvat muuttujien makrotaloudellisen keskinäisen riippuvuuden huomioon ottaviin 
malleihin. Vaikka on olemassa useita malleja, jotka ilmaisevat määrällisesti 
kysyntäpuolen vaikutukset lyhyellä aikavälillä (esim. panos-tuotos -mallit), ainoastaan 
joissakin malleissa otetaan huomioon vaikutukset pitkällä aikavälillä tarjontapuolen 
olosuhteissa, joiden parantaminen on rakennerahastojen päätavoite . 
Väliarviointien yhteydessä arvioidaan infrastruktuurien, henkisen pääoman ja tuottavien 
investointien talouteen lisäämisen tarjontapuolen vaikutukset monimutkaisuudeltaan 
14 
vaihtelevilla tavoilla. Irlannissa ja Espanjassa on käytetty HERMIN -tyyppisiä malleja, 
kun taas Kreikassa, Portugalissa ja Italiassa on käytetty yleisempiä ekonometrisia malleja. 
Monet muuttujat ovat mallinsisäisiä, mutta "ulkoisia" vaikutuksia ovat korkoprosentit, 
valuuttakurssit ja kauppakumppanien talouskasvu. Koska Itä-Saksan tarpeita vastaavaa 
makromallia ei ollut olemassa, Saksan arvioinnissa käytettiin erityistä lähestymistapaa, 
jossa sovellettiin vaihe vaiheelta BKT:een ja työllisyyteen vaikuttavien erilaisten 
parametrien estimaatteja. Kertomuksen laatijat huomauttavat itsekin, että tulokset ovat 
hyvin epävarmoja. 
Kahdessa tutkimuksessa malli ei käsittänyt tarjontapuolta ja niissä tehtiin yksinkertaisesti 
lisälaskelmia tarjontapuolen vaikutuksista kirjallisuudesta saatujen keskiarvojen 
perusteella. Portugalin arvioinnissa laskettiin 1,17-2,35 %:n lisävaikutus tuottavuuteen. 
Itä-Saksaa koskevassa tutkimuksessa oletettiin pitkällä aikavälillä tarjontapuolen 
vaikutusten BKT:een olevan 20 % kysyntäpuolen vaikutuksista lyhyellä aikavälillä. 
13 
14 Tuoreimmat yritykset ilmaista määrällisesti rakennerahastojen yhdistettyjä kysyntä- ja 
tarjontapuolen vaikutuksia perustuvat QUEST II -malliin, jonka tulokset esitettiin ensimmäisessä 
koheesiota koskevassa kertomuksessa (1996), ja HERMIN-malliin, jota käytettiin sisämarkkinoiden 
tarkistuksen yhteydessä (1996). 
Hermin on makroekonometrinen malli, joka suunniteltiin erityisesti ilmaisemaan määrällisesti 
YTK:n vaikutuksia keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Se tarjoaa yhteisen kehyksen, jossa 
painotetaan 'koheesiomaiden' tärkeimpiä rakennepiirteitä, ja selittää mekanismit, joiden avulla 
YTK:t vaikuttavat niiden kansantalouksien tarjontapuoleen. 
-12-
Tämän vuoksi jäljempänä esitettävät tulokset näiden kahden maan osalta (ja tässä 
vaiheessa myös Kreikan osalta) käsittävät ainoastaan kysyntäpuolen vaikutukset. 
Erityisen ongelman makrotason mallien käyttö muodostaa niille maille, joiden alueesta 
ainoastaan osa voi saada tavoitteen 1 mukaista tukea (Saksa, Espanja, Italia). 
Arvioinneissa tätä ongelmaa on käsitelty eri tavoin. Saksan arvioinnissa analysoitiin 
ainoastaan vaikutusta Itä-Saksaan. Espanjan arvioinnissa puolestaan käsiteltiin ainoastaan 
vaikutusta koko Espanjaan- Italian makromallin kaksijakoisen rakenteen ansiosta taas 
voitiin arvioida vaikutusta sekä Etelä-Italiaan että koko Italiaan. 
Eri väliarviointien tulosten (ks. kaavio 1) vertailukelposuuteen on suhtauduttava 
varauksella, koska eri maissa käytetyt menetelmät vaihtelivat. On kuitenkin selvää, että 
tavoite 1 -ohjelmat ovat vaikuttaneet myönteisesti kasvuun ja työllisyyteen. Lähinnä 
tuottavuuden lisääntymisen vuoksi vaikutukset työllisyyteen arvioidaan tavallisesti paljon 
pienemmiksi kuin vaikutukset kasvuun. Kaavio 1 osoittaa, että esimerkiksi Espanjassa 
yhteisön tukikehys todennäköisesti lisää BKT:ta 5,1 %;lla, mikä merkitsee keskimäärin 
noin 0,8 %:n vuosittaista lisäkasvua, ja työllisyyttä 2,4 %:11a vuoteen 1999 mennessä 
perustasoon verrattuna (eli verrattuna tilanteeseen ilman YTKstä). 
Tulevissa arvioinneissa rakennerahastojen makrotaloudellisten vaikutusten arvioimisen 
haasteena on käyttää tehokkaammin menetelmiä, jotka esittävät nykytilaa. 
Makromalleissa tulisi olla yhdistetyt kysyntä- ja tarjontapuolet, joista jälkimmäiset 
erottelisivat tukitoimien pääluokat, kuten infrastruktuurit, henkilöresurssit ja tuottavat 
investoinnit. Tärkeimpiä muuttujia, joista tarvitaan tuloksia, ovat BKT, investoinnit, 
työllisyys, kuluttajahinnat, talousarvion alijäämä, tuonti ja vienti. Mielenkiintoisimpia 
täydentävyyden skenaarioita ovat pelkkä EU:n rahoitus sekä EU:n rahoitus ja kansallinen 
rahoitus yhdessä, molemmat ilman yksityistä yhteisrahoitusta. Huomioon olisi otettava 
myös julkisten varojen käytön vaihtoehtoiskustannukset eli EU:n ja kansallisen 
rahoituksen vaihtoehtoisen käytön vaikutukset. Lisäksi tulosten herkkyys yhteisön 
tukikehyksen varojen käytön ja talouspolitiikan muutoksille voi antaa konkreettisempia 
tuloksia politiikkoja koskevien päätelmien tekemistä varten. 
Kaavio I: Väliarviointien tulokset - poikkeamat perustasosta vuonna 1999 
(prosentteina) 
~4.4 
3.8 
BKT 
I työllisyys 
Saksa Kreikka Espanja Irlanti Italia Portugali 
(Tav. 1) (Tav.1) 
Huom.: Portugalin työllisyysluku on työttömyysasteen lasku prosenttiyksikköinä ilmaistuna. 
Lähteet: Ifo Institut (D), KEPE (EL), Quasar (E), ESRI (IRL), Ministero del Tesoro-Nucleo di 
Valutazione (I), CISEP (P). 
13 
Makrotaloudellisen vaikutuksen arvioiminen pienillä alueilla 
Pieniä alueita varten suunniteltiin erityismalleja kasvuun, investointeihin ja työllisyyteen 
pitkällä aikavälillä kohdistuvan vaikutuksen arvioimiseksi. Belgiassa Hainautin alueella 
(tavoite 1) kehitettiin mielenkiintoinen menetelmä huolimatta vaikeuksista koota 
alueellista tietoa hyvin epäyhtenäisellä tasolla (tekstikehys 4). 
Tekstikehys 4: Hainaut (tavoite 1): HELM-malti 
HELM (Hainaut Lead-in Model) on ekonometrinen mail}, jossa avainasemassa on tuotosten kasvun ja 
tuottavuuden kasvun välinen suhde. Tätä mallia on laajennettu yhdistämään tuottavuuden kasvun eri osat 
(tutkimus ja kehitys, fyysinen pääoma, ammattitaito). Tulokset esitetään kolmessa tilanteessa: perustason 
tilanne (A), YOA ilman rajoitteita (B) (mittaa YOA.n lisävaikutusta), YOA ja rajoitteet (C) (mittaa 
lisävaikutuksen, mutta yhdistää tukijärjestelmien osalta tukiosuudet ja käytetyt valintaperusteet). Näitä 
tilanteita vertailemalla voidaan arvioida YOA.n lisävaikutus perustasoon verrattuna. 
YOA.n väliarvioinnin simulointien tulokset ovat yhteydessä kolmeen päämuuttujaan (investoinnit, lisäarvo, 
työllisyys) jalostusteollisuuden ja yrityspalvelujen alalla. Tämän mallin mukaan YOA aiheuttaa 
investointien lisäkasvua 0,7 % vuodessa kaudella 1994-2005 ja työllisyyden lisäkasvua 0,3 % vuodessa, 
eli vuonna 1999 nettotyöpaikkoja on luotu 5100 ja vuonna 2005 jo 15800. 
Runsas varojen käyttö kauden lopussa pienentäisi YOA.n toteuttamisen tehokkuutta. Viivästykset 
täytäntöönpanossa voivat vaikuttaa myös siten, että vaikutukset ovat selvemmin havaittavissa kauden 
lopussa ja sen jälkeen. Mallista näkyy, että tuen määrän mahdollisella kasvulla on ainoastaan vähäinen 
vaikutus investointeihin, jotka puolestaan aiheuttavat joitakin myönteisiä (välillisiä) vaikutuksia alueella. 
Tämän vuoksi vaara palata EU:n keskiarvoa hitaampaan kasvuun YOA.n päättymisen jälkeen on 
huomattava. 
b) Mikrotaloudellinen arviointi 
Tehokkuuden arviointi 
Arvioijia pyydettiin analysoimaan tukitoimien tehokkuutta. Useimmissa arvioinneissa 
tarkasteltiin missä määrin ohjelmat olivat saavuttaneet niille asetetut tavoitteet . 
Arvioijien oli myös tarkasteltava olemassa olevia indikaattoreita. Joissakin tapauksissa 
tämä johti uusien indikaattorien ehdottamiseen tai ydin- tai avainindikaattorien 
tarkistamiseen, josta oli sovittava alueellisten viranomaisten kanssa. Tämä arviointi on 
usein edellyttänyt indikaattorijärjestelmien huomattavaa tarkistusta sekä taloudellisten 
tulosten että sovittujen fyysisten tuotosten ja vaikutusten indikaattorien seurannan osalta. 
Tehokkuutta tarkasteltiin järjestelmällisen lähestymistavan avulla Irlannin YTK:n 
arvioinnissa, jossa käytettiin mikrotaloudellista mallia määritettäessä, olivatko 
toimenpiteet asianmukaisesti suunniteltuja ja voitiinko niiden avulla saavuttaa asetetut 
tavoitteet. Tätä lähestymistapaa sovellettaessa rakennetukitoimia ei voida arvioida 
ainoastaan rahankäytön perusteella vaan pikemminkin niiden sosiaalisten etujen mukaan, 
joita ne tuovat kansantalouteen. Arvioijan käyttämien menetelmien tavoitteena oli 
toimenpiteiden tehokkuuden vertaamisen, jotta voitaisiin varmistaa varojen jakaminen 
parhaalla mahdollisella tavalla (eli rahan vertailukelpoinen arvo eri ohjelmissa) ja 
15 Tuottavuuteen liittyviä kysymyksiä otettiin harvoin huomioon, sillä ne ovat yksi vaikeimmista 
arviointikohteista. Tuottavuutta arvioitaessa verrataan ohjelman panoksia (rahavaroja) sen tuotoksiin 
(sen tuottamat tavarat ja palvelut) ja tuloksiin (ensivaikutukset) sen arvioimiseksi, olisiko samat 
hyödyt saatu aikaan vähemmillä panoksilla tai vaihtoehtoisesti olisiko samoilla panoksilla voitu 
tuottaa suurempia hyötyjä. Tuottavuutta tutkittaessa on välttämättä tenia»., vertailuja ohjelmien 
vaihtoehtojen kanssa. Päävaikeus tällä alalla onkin sopivan mittapuun valinta. 
- 14-
tunnistaa parhaita 
tekstikehyksessä 11. toimintatapoja. Yksityiskohtaisempi kuvaus esitetään 
Toiminnan tasolla arviointien olisi pyrittävä mittaamaan missä määrin ohjelman 
tavoitteet on saavutettu. Merseysiden tapauksessa arviointi käsitti muutamia 
avainindikaattoreita (pk-yritykset, kunnostettu maa, lattiapinta-ala) sekä tuotostiedot ja 
vastaavat tulokset työpaikkojen luomisesta ja vaikutuksista yksityiseen sektoriin. 
Vuodelle 1999 on asetettu määrälliset tavoitteet ja väliarvioinnissa esitettiin niihin 
liittyen tähän mennessä saavutettua edistymistä kuvaavat lukuarvot. Nämä indikaattorit 
on esitetty yhdistelminä toimintalinjoittain. Väliarvioinnin jälkeen aloitettiin Merseysiden 
perustason, tavoitteiden ja tuotostietojen tarkistaminen. 
Tekstikehys 5: Tehokkuuden arviointi ohjelmaindikaattorien avulla - Merseysiden tavoite 1 (1994-1999) 
- EAKR-.sta rahoitettavien tukitoimien tosiasialliset tuotokset/tulokset 
Tekija 
1 
2 
3 
4 
5 
Yht. EAKR-menot 
milj. £ 
28,8 
44,4 
15,4 
4,8 
22,1 
115,5 % 
YOA 
:sta 
21 
54 
42 
16 
26 
31 Bruttotyopaikat 
yhteensa 
(valittOmat & 
valilliset) 
1000 % 
YOA-
tavoit-
teesta 
5,4 15 
9,2 142 
0,8 16 
0,7 64 
3,0 454 
19,2 39 Lattiapinta-ala 
yhteensa 
1000 % 
, YOA-
tavoit-
teesta 
114 20 
116 70 
0 
1 15 
9 e/s 
240 24 Kunnostettu maa 
yhteensa 
(ha) 
255 
17 
-
32 
210 
513 % 
YOA-
tavoit-
teesta 
52 
12 
-
e/s 
300 
73 Yksityiset 
investoinnit 
yhteensa 
milj. £ % 
YOA-
tavoit-
teesta 
67 40 
76 90 
0 
8 28 
23 e/s 
176 77 
Huom.: Tekijät (eli toimintalinjat) Merseysiden YOA.ssa ovat seuraavat: 1) sisäiset investoinnit, 2) 
omat yritykset, 3) tietämyspohjaiset toimenpiteet, 4) kulttuuri, media ja vapaa-aika, 5) toimet 
Merseysiden hyväksi. 
Lähde: Mid-Term Evaluation report (marraskuu 1996). 
Toimenpideohjelman tai yhteisön tukikehyksen tasolla määritellyt indikaattorit luovat 
pohjan, jonka perusteella tehokkuutta voidaan seurata ja arvioida. Lopullisia päätelmiä, 
etenkään vaikutuksista, ei voida kuitenkaan tehdä pelkästään niiden perusteella, koska 
joillakin aloilla on vaikea selvittää syy-yhteyksiä (eli ulkoiset tekijät voivat vaikuttaa 
indikaattoreihin). Indikaattoreiden käyttöä on usein täydennettävä laadullisella analyysilla 
ja asianmukaisella arviointityöllä. 
Yleiskatsaus tärkeimpiin tuotoksiin ja tuloksiin 
Arviointikertomuksista saatavia mikrotaloudellisia tietoja tuotoksista ja tuloksista ei ole 
helppo esittää yhtenä kokonaisuutena niiden erityispiirteiden ja eri ohjelmien 
vertailukelpoisuuden puutteen vuoksi. Lisäksi on huomattava, että mahdollisuudet näiden 
tietojen määrälliseen esittämiseen kauden puolivälissä vaihtelevat 'sekä eri tukitoimien 
(infrastruktuurien, pk-yritysten, henkilöresurssien jne.) että kyseisten alueiden mukaan. 
Arviointikertomusten taso ja kattavuus on väistämättä jonkin verran vaihteleva samoin 
kuin se, kuinka hyvin avaintekijät (kuten tuotokset, tulokset ja muutokset havaituissa 
-15-
eroissa) voidaan ilmaista määrällisesti. Tekstikehyksessä 6 esitetään joitakin tavoite 1 ja 
6 -ohjelmien saavutuksista. 
Perusinfrastruktuurit - erojen kaventaminen 
Yhteisön toiminnan vaikutus on selvimmin nähtävissä ja mitattavissa 
perusinfrastruktuurien alalla. Näiden suurten investointien vaikutus on toisinaan 
melkoinen kokonaisrakenteen kannalta. Esimerkiksi Espanjassa yhteisön tukikehyksen 
varoilla rahoitettava infrastruktuurituki liikenne-, viestintä- ja energianjakeluverkkoihin 
vastaa keskimäärin yli 25 %:a kansallisista infrastruktuureista. Erot unionin muihin osiin 
ovat kaventuneet huomattavasti useimmilla aloilla (ks. tekstikehys 6). 
Tekstikehys 6: Tärkeimmät saavutukset perusinfrastruktuurien alalla 
• Strategisten tieverkkojen kehittämistä koheesiomaissa tuetaan jatkossakin merkittävässä määrin, 
esimerkiksi parantamalla neljää tärkeintä väylää Irlannissa (vuonna 1996 saavutetaan 49 %, vuoden 
1999 tavoitetaso on 53 %) ja rakentamalla valmiiksi Ateena-Thessaloniki -moottoritie (tähän 
mennessä rakennettu 400 km). Portugalissa moottoriteistä ja pääteistä on saatu valmiiksi 74% vuoden 
1999 tavoitteesta. Espanjassa fyysisten infrastruktuurien kanta moottoriteiden osalta kasvoi 13 % 
vuosina 1993-1995 (viimeisin saatavissa oleva tieto), ja siitä hyötyivät erityisesti vähiten kehittyneet 
alueet, kuten Andalusia. 
• Kaikilla tavoite 1 -alueilla on tehty suuria investointeja televiestinnän alalla. Näin on saatu aikaan 
nykyaikaisempia järjestelmiä, kuten digitaalisia keskuksia ja valokaapeliyhteyksiä. Tämä on 
kaventanut merkittävästi eroja muuhun unioniin verrattuna näiden palvelujen osalta. Portugalissa 
puhelinlinjojen keskimääräinen tiheys (100 asukasta kohti) on saatu samalle tasolle EU.n kanssa, 
vaikka odotettiin, että tavoite saavutettaisiin vasta vuonna 1999. Vastaavasti Italiassa digitalisoinnin 
aste eteläalueilla on saavuttanut saman tason (85 %) kuin Pohjois-ltalian keskiosissa. Espanjassa 
digitaaliset verkot ovat lisääntyneet absoluuttisesti 36 % vuosina 1993-1995. 
• Myös energiankäytön monipuolistamisessa, erityisesti öljyriippuvuuden vähentämisessä, on edistytty. 
Toimitusten uudesta maakaasun jakeluverkosta pitäisi alkaa Kreikassa. Korkeapaineinen 
maakaasuputkisto (513 km) on jo saatu valmiiksi ja toinen suuri hanke (1000 km matalapaineista 
maakaasuverkkoa) on lähes valmis (84 %). Portugalissa yli puolet kaasuverkosta (600 km) oli 
rakennettu vuonna 1996, ja vuoteen 1999 mennessä kaasuverkko vastaa 7,5 %:a energian 
kokonaiskulutuksesta. Kreikassa, Espanjassa ja Portugalissa energian käyttö on tähän mennessä 
vähentynyt merkittävästi verrattuna BKT.een viime vuosina. 
• Ympäristöalalla tukea annetaan vedenjakelujärjestelmien parantamiseen ja 
vedenpuhdistuslaitteistojen kapasiteetin lisäämiseen. Kreikassa vedenjakelu-, viemäröinti- ja 
vedenpuhdistusjärjestelmät, jotka palvelevat noin 5 miljoonaa asukasta (puolta väestöstä), on jo saatu 
valmiiksi. Investointeja on tehty myös pienemmillä tavoite 1 -alueilla, kuten Pohjois-Irlannin 
alaohjelmassa, jossa vedenjakelu- ja jätevedenkäsittelyjärjestelmien rakentaminen on luonut noin 
2 270 työpaikkaa alueelle. Merkittävää etua ympäristön kannalta on ollut myös kokonaisesta sarjasta 
erityistukitoimia, mm. suurten saastuneiden teollisuustonttien puhdistamisesta, pk-yritysten 
ympäristötarkastuksista, eko-tuotteiden kehittämisen tukemisesta ja päästöjen pienentämisestä 
energian tarjontaa monipuolistamalla. 
Tuotantoympäristö - tukea työllisyydelle 
Tuotantosektorilla rakennetuki on suunnattu olemassa olevien yritysten 
toimintaedellytysten parantamiseen ja tällä tavoin uusien toimintojen edistämiseen 
Erityisesti pk-yrityksille annettava tuki on yleisesti tunnustettu tärkeäksi tekijäksi 
työpaikkojen luomisessa. Tämä puolestaan auttaa pienentämään rakenteellisia eroja 
tuottavuudessa ja tulotasoissa. Esimerkit selventänevät rakennerahastovaikutusten 
viimeaikaisia kehityssuuntia tällä alalla (ks. tekstikehys 7). 
16 
Tekstikehys 7: Joitakin saavutuksia tuotantoympäristön alalla 
• Suurimmissa tukijärjestelmissä on painotettu työpaikkojen luomista, ja järjestelmät ovat toimineet 
osittain vastapainona teollisen rakennemuutoksen negatiivisille seurauksille. 
- Hainautissa lähes kaikki tukijärjestelmien käytettävissä olevat varat, erityisesti pk-yritysten 
tukijärjestelmien varat, on käytetty ennen kauden loppua. On arvioitu, että näiden toimenpiteiden 
työpaikkatavoitteet on jo nyt ylitetty (yli 2 200 työpaikkaa luotu, vaikka tavoitteena oli I 800 
työpaikkaa). 
- Saksassa (tavoite 1) rakennerahastojen tukea käytettiin aktiivisesti työllisyyden tukemiseen, 
esimerkiksi Saksi-Anhaltissa, jossa tuettiin 18 500 työpaikkaa kemianteollisuudessa ja 20 000 
työpaikkaa pk-yrityksissä. 
- Italiassa teollisuusohjelma on todennäköisesti luonut tai säilyttänyt yli 75 000 työpaikkaa kaudella 
1994-96. 
• Matkailun alalla lisähyötyä saadaan luodusta uudesta kapasiteetista, kuten Saksissa (11 500 uutta 
vieraspaikkaa hotelleissa) tai Irlannissa, jossa 18 suurta jo loppuun saatettua hanketta tarjoaa 
lisämahdollisuuksia parantaa matkailukohteiden laatua ja tasoa. Uusia työpaikkoja syntyy näiden 
rakennetukitoimien edistämien parannusten avulla. 
• Teollisuustonttien fyysinen uudistuminen parantaa myös osaltaan taloudellista ympäristöä ja 
houkuttelee uutta yritystoimintaa. Tämä oli päätoimintalinja eräissä Saksan osavaltioissa sekä esim. 
Itä-Berliinissä, jossa 51 000 m2 maata kunnostettiin - ja samalla luotiin potentiaalisesti 600 
työpaikkaa - tai Saksissa, jossa 620 ha maata muutettiin yrityspuistoiksi. Nord-Pas-de-Calais 'ssa noin 
40-45 % tavoite 1 -alueella sijaitsevasta teollisuusmaasta saadaan kunnostettua. 
Henkilöresurssit: vaikutusten ilmaiseminen määrällisesti 
Henkilöresursseja koskevien erityisarviointien työsuunnitelman osana pyrittiin 
selvittämään koulutustoimenpiteiden vaikutukset koulutettaviin. Näiden tutkimusten 
tärkeimmät tulokset esitetään tekstikehyksessä 8. 
Tekstikehys 8: Koulutustoimenpiteiden vaikutus koulutettaviin 
Espanjassa arvioija teki vertailevan selvityksen koulutettavien sijoittumisesta kohderyhmittäin käyttäen 
INEMin (Instituto Nacional de Empleo, kansallinen työllisyysinstituutti) tietokantaa näennäisenä 
vertailuryhmänä. Selvityksessä tarkasteltiin ainoastaan ammatillisen koulutuksen toimenpiteitä. 
Tärkeimmät päätelmät ovat samansuuntaisia vuosien 1989-93 jälkiarvioinnin kanssa: 
kokonaisvaikutuksena ilmaistuna koulutettavien sijoittumisaste on keskimäärin 20 % korkeampi kuin 
vertailuryhmän; nuoret, miehet ja toisen asteen tutkinnon suorittaneet sijoittuvat paremmin. Jos 
arvioidaan nettovaikutusta ja otetaan huomioon koulutettavien ominaispiirteet, ero vaihtelee kuitenkin 
huomattavasti. Eroja on esimerkiksi iän suhteen: yli 45-vuotiaat koulutettavat löysivät 32 % useammin 
työpaikan kuin vertailuryhmän jäsenet. Koulutus näyttää myös parantavan naisten mahdollisuuksia löytää 
työpaikka: nettovaikutus naisilla on 27,1 %, kun taas miehillä se on 14,9 %. Jos pätevyystasot otetaan 
huomioon, koulutuksen vaikutus ensimmäisen asteen tutkinnon suorittaneisiin on huomattava: 
koulutukseen osallistuminen nostaa heidän mahdollisuutensa löytää työpaikka 48,8 %:iin. 
Saksa: GIQstin vaikutus (Gemeinschaft Initiative - Ost) 
Saksassa arvioidaan, että liittovaltion ohjelma GlOstin (eli nuorten harjoittelupaikkojen) tukemiseksi on 
vähentänyt nuorisotyöttömyyttä kolmella prosenttiyksiköllä vuonna 1995. Osavaltioiden tasolla on tähän 
mennessä kerätty vasta vähän sijoittumisindikaattoreita. Koulutustoimenpiteiden yhdistäminen avustuksiin 
johtaa yleensä parempiin tuloksiin, mutta tämä on pikemminkin poikkeus kuin sääntö. Esimerkkinä 
voidaan mainita joitakin alueellisia tuloksia. Itä-Berliinin osalta arvioija päätyi siihen tulokseen, että 
jatko- ja työllisyyskoulutuksessa olleista 60 % on löytänyt tai säilyttänyt työpaikkansa puolen vuoden 
kuluttua. Mecklenburg-Etu-Pommerissa koulutusohjelmilla saavutettiin 40-45 %:n sijoittumisaste (21-32 
%, jos ensimmäistä kertaa työmarkkinoilla). Yrityksen perustajille tarkoitettu ohjelma, joka periaatteessa 
yrittää auttaa osallistujia varmistamaan, että he perustavat elinkelpoisen yrityksen, johti siihen, että noin 
50 % osallistujista onnistui hankkeessaan. Erilaiset työntekijöille tarkoitetut jatkokoulutus- ja 
opetusohjelmat (tavoitteen 4 tyyppiset toimenpiteet) Mecklenburg-Etu-Pommerissa, Thuringenissä ja 
Saksi-Anhaltissa lisäsivät osallistujien työpaikan varmuutta 35-77 %. 
-17-
Portugali: vaikutus koulutusjärjestelmään 
Vaikutusten Portugalin koulutusjärjestelmän vahvistumiseen (PRODEP.n avulla) on todettu olevan 
yhteydessä koulutusväylien monipuolistamiseen sekä määrä-ja laatutekijöihin painottamiseen. Opettajien 
ja muiden kouluttajien kouluttaminen näyttää olevan yksi ohjelman tärkeimmistä saavutuksista sekä 
ensimmäisellä ja toisella asteella (vastaa 49,3 % opettajakunnasta) että yliopistotasolla (stipendien 
myöntäminen maisterin- tai tohtorintutkintoon tähtäävissä koulutusohjelmissa). Opetus - ja 
koulutusväylien laajentamisessa ja monipuolistamisessa tärkeimpiä muutoksia ovat olleet toisen asteen 
koulutuksen laajentaminen ja sen lähentäminen työelämään sekä ammatinvalinnan ohjauksen ja 
neuvonnan lisääminen oppilaitoksissa. Itse asiassa keskiasteen teknikko- koulutuksen tukeminen on luonut 
kokonaisen alajärjestelmän, joka tarjoaa työmarkkinoilla hyödyllisiä teknisiä taitoja ja joka on vaihtoehto 
koulutuksen valtaväylälle. 
Maatalouden ja maaseudun kehittäminen 
Erillisiin ohjelmiin kansallisella tasolla kuuluvista maataloudesta ja maaseudun 
kehittämisestä tehtiin erityisarvioinnit. Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen ja alueellisiin 
ohjelmiin kuuluvan maatalouden osuuden osalta arviointi yhdistettiin yleisempään 
arviointiin. 
Tietyt jäsenvaltiot (esim. Irlanti) laativat yksityiskohtaiset arviot ohjelmien eri 
toimintalinjoista (maatalouden raaka-aineita jalostava teollisuus, nuorten viljelijöiden 
aloittaminen, luonnonhaittakorvaukset, yhtäläiset mahdollisuudet, maatalousalan 
koulutus jne.). Tällaisissa tapauksissa arviointi osoittautui välineeksi, jonka ansiosta 
tilanne voidaan tuntea paremmin, ongelmia voidaan analysoida ja ne voidaan ratkaista 
tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä toteuttamalla. 
Tekstikehys 9: Maataloustukitoimien arviointi - PAMAF (maatalouden rakenteiden nykyaikaistaminen 
Portugalissa) 
Arviointikertomuksessa todetaan taloudellisen ja fyysisen toteuttamisen käynnistyneen hitaasti lähinnä 
asiaa koskevan lainsäädännön laadinnan viivästymisen sekä hallinnossa tapahtuneiden muutosten vuoksi. 
Alussa todettu viivästys on kuitenkin saatu hallintaan, ja arvioija uskoo, että ohjelman 
toteuttamisaikataulu on mahdollista kuroa kiinni ja asetetut tavoitteet saavuttaa, jos joitakin muutoksia 
tehdään hallinnon tasolla sekä varojen jakamisessa eri toimien kesken. 
Tähän tukiohjelmaan kuuluvilla toimenpiteet keskittyvät tukemaan maatilojen investointeja, joiden 
toteutumisprosentti on suuri, infrastruktuureja, kuten kastelujärjestelmiä, maaseutualueiden teitä, 
maaperän kuivatusta ja kunnostusta, metsiä, maa-ja metsätaloustuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä, 
epäsuotuisilla alueilla myönnettäviä luonnonhaittakorvauksia, koulutusta ja tutkimusta. Tämäntyyppisten 
toimien tavoitteena on vahvistaa maatilojen kilpailukykyä. Ne ovat pääosin jatkoa aikaisemmalle 
ohjelmalle, joka on osoittautunut antoisaksi. Nämä toimet kuuluvat EU:n rakennepolitiikkaan. 
Arvioija korostaa erityisesti toimenpiteiden tietynasteista hajanaisuutta, jolla on omat seurauksensa 
toimenpiteiden tosiasiallisiin vaikutuksiin sekä niiden hallintoon ja toteuttamiseen. Arvioija suosittelee 
käytettävissä olevien määrien jakamista uudelleen siten, että ensisijaisina pidettyihin toimiin, erityisesti 
maatiloille myönnettäviin tukiin ja kastelujärjestelmiin, varataan enemmän varoja, ja muistuttaa tarpeesta 
lujittaa ammattikoulutusta. Toisaalta hän toteaa, että tukia pyritään keskittämään yksityiselle sektorille ja 
että hankkeiden alueellinen jakautuminen on epätasaista. Kertomuksessa mainitaan joitakin "Maatalous "-
ohjelman tuloksia, joita on saatu kaudella 1994-1996. Ohjelman varoista on rahoitettu noin 20 000 
hanketta, myönnetty tukea 11 500 maatilalle ja 2 800 nuoren maanviljelijän toiminnan aloittamiseen. 
Kalastus 
KOR:n varoista tuetaan viittä pääalaa: pyyntiponnistusten sääntelyä (26 % 
talousarviomäärärahoista), kalastusalusten uusimista ja nykyaikaistamista (24 %), 
tuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä (23 %), vesiviljelyn kehittämistä (11%) ja 
kalastussatamien laitteistoa (7 %). KOR tukee tällä hetkellä 31 ohjeimaa, joista 17 
18 
kuuluu tavoitteeseen 1, 12 tavoitteeseen 5 a ja kaksi tavoitteeseen 6. 
Talousarviomäärärahoista 65 % koskee tavoitetta 1. 
Näiden ohjelmien väliarvioinneista on saatu kiinnostavia tietoja, jotka koskevat tukien 
tehokkuutta ja ohjelmien muuttamista (varojen jakamista uudelleen tukitoimialojen tai 
yksittäisten toimien kesken). Niiden myötä on tullut esiin tiettyjä valvontaan liittyviä 
puutteita, erityisesti sosiaalis-taloudellisten tietojen tuottamisessa. Eräissä tapauksissa on 
tehty indikaattorien parantamista koskevia ehdotuksia, ja ensimmäiset analyysit 
toimenpiteiden vaikutuksista työllisyyteen on tehty. 
Tekstikehys 10: Esimerkki: Espanjan tavoite 1 -ohjelma 
Tämä kalastuksen toimenpideohjelma, jolle on varattu määrärahoja noin 1 miljardia ecua, on yksi YTK.n 
tärkeimmistä toimintalinjoista. Ohjelman toimenpiteet keskittyvät pääasiallisesti pyyntiponnistuksen 
sääntelyyn, alusten nykyaikaistamiseen, tuotteiden jalostukseen, vesiviljelyyn ja kalastussatamien 
laitteisiin. Arviointikertomuksessa todetaan, että keskimääräinen toteutumisproseniti on kohtalainen (57 
%), mutta vaihtelee erittäin suuresti tukitoimialoittain: toteutumisprosentti on alhainen alusten 
nykyaikaistamisen ja vesiviljelyn osalta (10-20 %) ja korkea salamalaitteiden ja tuotteiden jalostuksen 
osalta (60-100 %). 
Heikoimmillaan toimien tehokkuus on vesiviljelyssä (2 %). Tähän toimenpiteeseen vaikuttavat hankkeiden 
konkretisoitumiseen tarvittavien hallintoteiden pituus, heikko kannattavuus, joka lannistaa mahdolliset 
sijoittajat, sekä hankkeiden valinnassa noudatettavat ympäristötajoitukset. Korkeimmillaan 
tehokkuusprosentti on jalostuksessa (65 %). Tällä alalla tuensaajien keskuudessa vallitsee usein voimakas 
kasvu, joten sijoitusvalmiudet ovat hyvät. Arvioija ehdottaa varojen jakamista uudelleen siten, että 
pyyntiponnistuksen sääntelyyn ja vesiviljelyyn myönnettäviä varoja pienennetään ja alusten 
nykyaikaistamiseen ja tuotteiden jalostukseen myönnettäviä varoja lisätään. 
Edunsaajien keskuudessa toteutettu kyselytutkimus on osoittanut, että ohjelman varoilla tuetuista 
hankkeista 35 % on luonut tai säilyttänyt työpaikkoja (ensimmäisen analyysin mukaan yhteensä 780 
työpaikkaa), erityisesti tuotteiden jalostuksen alalla. Lisäksi on esitetty ehdotuksia toteutus- ja 
tulos indikaattorien parantamiseksi, vesiviljelyyn liittyvien indikaattorien määrän vähentämiseksi ja aluksia 
koskevien vaikutus indikaattorien käyttöönottamiseksi sekä kaikkia tukitoimialoja koskevien 
työllisyysindikaattorien käyttöönottamiseksi. Lopuksi arvioija toteaa, että ympäristönsuojeluperiaatetta on 
noudatettu tiukasti vesiviljelyssä, ja suosittaa tämän periaatteen ottamista paremmin huomioon muilla 
aloilla (tuotteiden jalostuksessa ja satamalaitteissa). 
c) Täytäntöönpanojärjestelyjen laatu 
Väliarvioinneissa edellytettiin myös varojen hallinnon, erityisesti seurantajärjestelmien 
sekä hankkeiden valintaperusteiden arviointia. 
Seuranta- ja indikaattorijärjestelmät 
Edelliseen ohjelmakauteen verrattuna nykyiset ohjelmat ovat kehittyneet merkittävästi 
määrällisten indikaattoreiden käyttämisessä ohjelmien toteutuksen seurantaan, niiden 
vaikutusten arviointiin ja kokonaistavoitteiden saavuttamisen edistymisen 
määrittelemiseen. 
Komissio laati Common Guide on Monitoring and Evaluation -julkaisun tavoitteenaan 
varmistaa lähestymistapojen johdonmukaisuus ja yhtenäiset standardit1 . Tämä on ollut 
16 Komission ohjeissa erotetaan toisistaan tuotosten, tulosten ja vaikutusten indikaattorit. 
Tuotosindikaattorit liittyvät taloudelliseen ja fyysiseen toteuttamiseen (esim. rakennettujen 
tiekilometrien maaraja hinta, järjestettyjen kurssien määrä). Tulosindikaattorit koskevat tukitoimien 
välitöntä vaikutusta (esimerkiksi ajansäästöt tiehankkeessa; koulutuksen hyväksytysti suorittavien 
henkilöiden määrä). Vaikutusindikaattorit käsittelevät tukitoimien seurauksia. Toisistaan voidaan 
-19-
tärkeä tekijä näiden parannusten aikaansaamiseksi. Eri ohjelmista saadut kokemukset 
ovat kuitenkin erilaisia. Joissakin ohjelmissa indikaattorien avulla saatavissa oleva tieto 
ei riitä mittaamaan toteuttamisen edistymistä tai todistamaan tyydyttävää kehitystä. Muut 
pääpuutteet liittyvät toimenpiteiden asianmukaisten ja käytännöllisten tavoitteiden 
määrittelemiseen sekä fyysisiin tuotoksiin, tuloksiin tai vaikutuksiin liittyvän tiedon 
johdonmukaisen ja säännöllisen keruujärjestelmän puutteeseen. 
Huolimatta monista parannuksista asianmukaisten indikaattoreiden määritteleminen ja 
ilmaiseminen määrällisesti on edelleen epätyydyttävä osa ohjelman hallinnossa. Koska 
lisätyö indikaattorijärjestelmien osalta on tarpeen seurannan parantamiseksi ja 
arviointityön tukemiseksi, olisi aluksi etsittävä esimerkkejä hyvistä toimintatavoista tällä 
alalla. Mielenkiintoisia yrityksiä luoda asianmukaisia hallinnon tietojärjestelmiä löytyy 
useista ohjelmista. Joitakin esimerkkejä annetaan tekstikehyksessä 11. 
Tekstikehys 11: Seurantajärjestelmien kehittäminen 
Hyvin hoidettu tietojärjestelmä on välttämätön (joskaan ei riittävä) edellytys arviointiprosessin 
tukemiselle. Nord-Pas-de-Calais'n tapaus (tavoite 1) on esimerkki integroidusta seurantajärjestelmästä, 
jossa yhdistetään taloudelliset ja fyysiset indikaattorit hanketasolla. Pohjois-Irlannissa tärkeä osa 
väliarviointia oli intensiivinen NIQUID-tietokannan tarkastelu (tietokanta kaikista YOA.aan hyväksytyistä 
indikaattoreista) sen muuttamiseksi tehokkaaksi hallinnon tietojärjestelmäksi YOA.a varten. Arvioija 
ehdotti 52 indikaattorin edistymisen säännöllistä seurantaa kaikkien 330 YOA.ssa tunnistetun 
indikaattorin seurannan sijaan. Lisäksi jokaiselle ala-ohjelmalle kehitettiin sarja avainindikaattoreita 
niiden erityisvaikutusten selvittämiseksi. 
Merkittävää työtä on tehty myös Italiassa, jossa luotiin standardoitu indikaattori)'ärjestelmä ESR.sta 
rahoitettavia tukitoimia varten. Portugalissa indikaattorit ovat parantuneet melkein kaikilla tukitoimien 
aloilla, vaikka mahdollisuuksia aineiston laadun lisäparannuksiin vielä onkin. 
Hankkeiden valintaperusteet 
Joissakin tapauksissa ohjelmien ensimmäisen kahden tai kolmen toteuttamisvuoden 
aikana on kehitetty suhteellisen monimutkaisia järjestelmiä pisteiden antamiseksi 
yhteisrahoitteisille hankkeille. Kehitetyissä järjestelmissä (esim. Merseysidessa) otetaan 
huomioon useita tekijöitä samanaikaisesti, ja tukikelpoisuuden arvioimisen lisäksi niissä 
tarkastellaan valintaperusteita sekä toimintalinja- että toimenpidetasolla. Esimerkiksi 
toimintalinjatason valintaperusteet; jotka ovat yhteisiä kaikille hankkeille, käsittävät 
hankkeen tuotokset, taloudellisen kannattavuuden, vaikutukset yksityiseen sektoriin ja 
nykyään myös ympäristövaikutukset. 
Monissa väliarvioinneissa on tarkasteltu tällaisten järjestelmien tehokkuutta. Avoimien ja 
puolueettomien perusteiden, olemassaolo, jota sinällään pidetään hyvänä toimintatapana, 
ei välttämättä riitä varmistamaan, että parhaimmat hankkeet valitaan. Lisätarkistuksia on 
tehtävä, esimerkiksi hakijoiden antamien tietojen ja tuotosennusteiden luotettavuuden 
osalta. 
erottaa tukitoimien erityiset tai välittömät vaikutukset (esim. työpaikkoihin sijoittuneiden 
henkilöiden määrä) ja yleiset tai lopulliset vaikutukset eli yleiset sosiaalis-taloudelliset vaikutukset 
(esim. työllisyyden tai BKT:n kasvu). 
-20-
Tekstikehys 12: Merseyside - järjestelmä pisteiden antamiseksi ESR:sta ja EAKR.-sta rahoitettaville 
hankkeille 
Merseysiden YOA.ssa kehitetty hankkeiden valintajärjestelmä käsittää kolme eri tarkastelukohdetta: 
tukikelpoisuus eli "ydinperusteet", kaikille hankkeille yhteiset toimintalinjatason valintaperusteet ja 
toimenpidetason valintaperusteet (jotka voivat poiketa toimintalinjatason perusteista). 
Tavoitteena oli kehittää perusteet, jotka ovat ymmärrettäviä ja avoimia ja joita voidaan soveltaa useisiin 
erilaisiin hankkeisiin. Tärkeimmät toimintalinjatason perusteet käsittävät seuraavat tekijät: hankkeiden 
odotetut tuotokset, taloudellinen kannattavuus, edunsaajien laatu (ESR), työmarkkinaseikat, todisteet 
yhteistyökumppanuuksista ja yhteyksistä, vaikutukset yksityiseen sektoriin sekä ympäristövaikutukset. 
2.3. Arviointitulosten käyttö 
Kuten edellisessä osassa kerrottiin, väliarvioinnit ovat tärkeä tietolähde ohjelmien 
hallinnosta vastaaville tahoille ja poliittiset päättäjille. Arvioinnit tarjoavat tietoa 
avainkysymyksistä, kuten tukitoimiensa päämäärien ja tavoitteiden merkityksestä ja 
laajempien taloudellisten tekijöiden vaikutuksista kyseisellä alalla. Luotettavan 
arvioinnin olisi oltava analyyttisesti täsmällinen ja riittävän toiminnallinen, jotta sitä 
voitaisiin käyttää hyväksi poliitikkoja kehitettäessä. 
Arviointitulosten laatu ei kuitenkaan takaa, että niitä välttämättä käytettäisiin 
välitarkistuksessa. Toisin sanoen arviointeja ei voida pitää ainoana lähteenä 
välitarkistusta tehtäessä. Instituutiot ja politiikkoja toteuttavat toimijat vaihtavat 
jatkuvasti keskenään tietoja. Muut tekijät, jotka liittyvät makrotalouden tilanteeseen, 
saattavat myös vaikuttaa suoraan ohjelmatyön lopullisiin päätöksiin. Kun otetaan 
huomioon tämä laajempi toimintaympäristö, on erotettava kolme erilaista tapaa käyttää 
tietoja väliarviointiprosessissa. 
Ensinnäkin arviointi toimii palautemekanismina, joka antaa tietoja politiikan 
toimenpiteiden tehokkuudesta. Merkittävässä määrässä tapauksia arvioinnin tuloksia ja 
suosituksia on suurelta osin noudatettu, ja ne on sisällytetty ohjelmiin tehtyihin 
muutoksiin. Paras esimerkki on Irlannin yhteisön tukikehyksen väliarviointi, jonka 
tuloksena syntyi luotettavia ja käyttökelpoisia päätelmiä, jotka johtivat varojen 
jakamiseen uudelleen eri toimenpiteiden tai alaohjelmien kesken (ks. tekstikehys 12). 
Toiseksi arvioinnilla oli suuri merkitys uusien tietolähteiden tai jatkuvan neuvonnan 
tarjoajana ohjelmien hallinnosta vastaaville tahoille ja poliittisille päättäjille. Esimerkiksi 
Hainautin tavoite 1 -ohjelman arviointia, joka käsitti erityisen makrotaloudellisen mallin 
(ks. tekstikehys 3), pidettiin myös käyttökelpoisena tietolähteenä ohjelmatyössä. 
Arvioinnin perusteella tehdyt päätelmät avasivat pitkällä aikavälillä näkymiä alueellisen 
talouden lähentymisestä kohti muiden alueiden talouden tasoa. Muissa arvioinneissa, 
joissa tarkastelun kohde oli kapeampi, painotettiin pikemmin ohjelman hallinnon 
tiettyjen kriittisten puolien tärkeyttä kuin koko toteuttamisprosessin kattamista. 
Lisäksi kokemukset osoittivat, että ohjelman toteuttamiseen osallistuvien kumppanien 
huomattava panostaminen on avain arviointiprosessin onnistumiseen ja tehokkuuteen. 
Yksi tärkeä seuraus näistä kokemuksista on, että poliittiset päättäjät osallistuivat 
arviointikysymyksistä käytyyn keskusteluun, minkä ansiosta oli mahdollista oppia joukko 
asioita tukitoimien parantamista varten. Vaikkei tämä oppimisprosessi ollut aina 
muodoltaan jäsennelty, sillä oli merkittävä vaikutus välitarkistusten lopputulokseen. 
-21 
III. TÄRKEIMMÄT SEURAUKSET JA MUUTOKSET 
Arvioinnit antoivat tietoja välitarkistusmenettelyä varten tarjoamalla kokonaisarvion 
siitä, mitä oli saavutettu ohjelmakauden ensimmäisen puoliskon aikana. Näiden 
tekijöiden perusteella kertomuksen tässä osassa arvioidaan tämän menettelyn tärkeimmät 
tulokset ohjelmiin tehtyjen muutosten osalta. Lisäksi otetaan huomioon missä määrin 
komission asettamat toimintalinjat on sisällytetty ohjelmiin. 
3.1. Arvioinnin ja ohjelmatyön välinen yhteys 
Arvioinnit toimitettiin sovitun ajanjakson kuluessa, mikä mahdollisti tulosten 
17 
vaikutuksen vuosina 1997-1998 tehtyihin välitarkistuksiin . Erityisesti on mainittava 
kolme uutta jäsenvaltiota. Vaikka niiden ohjelmat alkoivat vuotta myöhemmin kuin 
muiden jäsenvaltioiden ohjelmat, kaikki kolme jäsenvaltiota tekivät muodollisia 
järjestelyjä aloittaakseen väliarvioinnit. Komissio edisti kokemustenvaihtoa arvioijien 
kesken, mikä toi uusia ideoita arviointien suorittamiseen. Tärkeä piirre tässä menettelyssä 
oli, että merkittäviä muutoksia ei tehty ennen arviointeja ja ohjelmien virallista 
tarkistusta. 
Arvioinnit ovat yleisesti ottaen osoittautuneet käyttökelpoisiksi tärkeimpien kysymysten 
huomioon ottamiseksi tai seuraavaksi tehtävien päätösten laadun selvittämiseksi. 
Arviointien käyttökelpoisuus on ollut riippuvainen myös analyysin luontaisesta laadusta 
sekä suositusten toiminnallisesta painottamisesta. 
Maaseudun kehittämisen alalla väliarviointien tuloksena esitettiin sekä komission että 
hallintoviranomaisten pyynnöstä suosituksia ja konkreettisia ehdotuksia, joissa 
ehdotettiin varojen uudelleen jakamista. Espanjassa ja Saksassa ne julkistettiin samaan 
aikaan kuin vastuussa olevien viranomaisten ehdotukset, sillä perusteet olivat samat 
(toimenpiteiden toteuttamisen eteneminen seurannan mukaan). Toisissa tapauksissa 
huomioon otettiin ainoastaan toinen osa (Portugali). Joissain tapauksissa arvioinnit 
julkistettiin sen jälkeen, kun ohjelmia oli jo muutettu, ja jälkikäteen kävi ilmi, ettei 
ristiriitoja ollut (Ranska). Italiassa arvioija analysoi ennen kaikkea ongelmat ja 
toteuttamisvaikeudet ja ohjelmista vastaavat tahot ehdottivat varojen uudelleenjakoa. 
Irlannin osalta todettiin, että arvioijan suosituksia joidenkin toimenpiteiden aseman 
lujittamisesta ei voitu toteuttaa rahoituksen puuttumisen vuoksi. 
Irlannin ja Merseysiden esimerkit 
Kaksi esimerkkiä valaisee koko välitarkistusmenettelyä alkaen virallisesta 
arviointitapahtumasta varojen uudelleenjakamisesta tehtyjen päätösten toteuttamiseen 
asti. Nämä esimerkit ovat tukitoimien kahdelta eri tasolta: toinen on laaja yhteisön 
tukikehys (Irlanti) ja toinen yhtenäinen ohjelma-asiakirja (Merseyside) (ks. tekstikehykset 
13 ja 14). 
17 Välitarkistusneuvotteluissa on ollut joitakin viivästyksiä Ranskassa tavoitteen 1 osalta (erityisesti la 
Réunion) ja Kreikassa (EAKR:sta rahoitettavien tukitoimien ohjelmaan tehtävät muutokset; ESR:sta 
rahoitettavien toimien muutokset, jotka on suunniteltu vuoden 1998 jälkimmäiselle puoliskolle). 
Italiassa päätettiin ohjelmaan tehtävistä muutoksista huhtikuussa 1998, ja välitarkistus saadaan 
valmiiksi lokakuussa joidenkin hitaasti varoja kuluttavien ohjelmien tosiasiallisen edistymisen 
perusteella. 
-22-
Tekstikehys 13: Välttarkistus (I): Irlannin YTK 
Kertomuksen mukaan Irlannin YTK on erittäin onnistunut ja varat on käytetty tehokkaasti hyväksi 
tukemaan ja parantamaan huomattavaa talouden elpymistä. YTK.ssä julkisten menojen suunnittelu 
keskipitkällä aikavälillä on mahdollistanut järjestelmällisemmän ja tehokkaamman ohjelmatyön monilla 
aloilla. 
YTK.n arviointi herätti kysymyksiä julkisten varojen käyttämisen arvosta joihinkin tiettyihin 
toimenpiteisiin, erityisesti sellaisten ilmaisten tai tuettujen palvelujen tuottamiseen, joista yritykset ja 
yksittäiset ihmiset olisivat valmiita maksamaan. Perusoletuksena oli, että markkinat ovat tehokkain ja 
toimivin keino taloudellisten ja sosiaalisten tavoitteiden saavuttamiseen, joten julkinen tukitoimi on 
oikeutettu vain, jos markkinat eivät toimi kunnolla ja kyseinen tukitoimi ei itse aiheuta talouden 
vääristymistä. Näiden teoreettisten olettamusten perusteella erotettiin neljä tilannetta, joissa arvioijien 
mielestä julkinen tukitoimi markkinataloudessa olisi oikeutettu: 
sellaisten julkisten tavaroiden ja palvelujen (kuten liikenneinfrastruktuurien) tarjoaminen, joita ei 
tarjottaisi ilman julkisia tukitoimia; 
- sellaisten korjaavien tukien käyttöönotto, joiden tarkoituksena on muuttaa tavaroiden ja palvelujen 
hintaa, jos markkinahinta ei riittävästi kuvasta niistä saatavaa laajempaa sosiaalista hyötyä (esim. pk-
yritysten lainakustannukset) 
sellaisten alakohtaisten toimien hallinnointi, joiden tavoitteena on käyttäytymisen muuttaminen tiedon, 
tiedostamisen tai ymmärryksen puutteen korjaamisen avulla (esim. yritysten omistajien tai 
työntekijöiden tutustuttaminen uuteen teknologiaan) 
- hyvinvoinnin uudelleen)akaminen tukien tai sosiaaliavustuksien avulla pyrittäessä yleisiin sosiaalisiin 
päämääriin. 
YTK.n arvioinnissa luokiteltiin siihen kuuluvat 166 toimenpidettä käyttäen edellä olevaa jaottelua. 
Jokaista luokkaa varten valittiin yksi tai kaksi "ankkuritoimenpidettä " - toimenpidettä, jotka olivat laaja-
alaisia tai joilla huolehdittiin julkisen politiikan vanhoista ja hyvin ymmärretyistä tekijöistä - ja niitä 
käytettiin vertailukohteena muille saman luokan toimenpiteille. Näiden vertailujen perusteella tehtiin 
päätökset siitä, mitkä toimenpiteet olivat onnistuneita ja mitkä eivät. 
Noin 150 suositusta puolestaan antoi tietoja siitä, kuinka YTK.n varat voitaisiin käyttää paremmin 
hyväksi. Erityistä huomiota kiinnitettiin huonosti suunnattuihin toimenpiteisiin tai epätoivottuja 
vaikutuksia tuottaviin toimenpiteisiin. Arviointi osoitti selvät perusteet sille, että julkisia varoja tuli käyttää 
enemmän fyysisiin infrastruktuureihin, erityisesti maaseutualueiden teihin. Joidenkin kysynnän ohjaamien 
toimenpiteiden osalta ehdotettiin, että varojen käyttökohteet tarkistettaisiin vastaamaan tosiasiallista 
kehitystä siten, että elintarviketeollisuuden alaohjelman tukiosuutta vähennettäisiin. 
Lisäksi seurantakomiteoiden keskusteluissa todettiin, että nuoriso- ja pitkäaikaistyöttömyyttä olisi 
painotettava enemmän ja että varojen käyttöä koulutukseen ja epäsuotuisassa asemassa oleviin olisi 
lisättävä. 
YTK.n arviointi sisältää myös joukon yksityiskohtaisia suosituksia erityistoimenpiteiden hallinnon ja 
toteuttamisen osalta. Arvioinnissa väitetään esimerkiksi, että kilpailu on riittämätöntä tuettujen palvelujen 
tarjonnassa valtion elinten valta-aseman ja kilpailun puutteen vuoksi. Seurannan osalta kertomuksessa 
ehdotetaan lisäparannuksia toteuttamisen edistymistä mittaaviin indikaattoreihin, vaikkakin myönnetään, 
että nykyinen YTK edustaa kehittyneintä kokeilua seuranta-ja indikaattorijärjestelmien suhteen. 
Välitarkistuksen tulokset noudattivat pitkälti näitä suosituksia. Vastaavasti muutokset olivat pääasiassa 
pois tuotantoalalta kohti henkilöresurssien kehittämistä ja taloudellisia infrastruktuureja. Uudelleen 
jaettiin 163 miljoonaa ecua, painottaen tutkimusta ja teknologista kehittämistä (37 miljoonaa ecua), 
liikenneinfrastruktuureita (36 miljoonaa ecua) ja koulunkäyntinsä keskeyttäneisiin nuoriin ja muihin 
marginaaliryhmiin liittyviä toimenpiteitä (46 miljoonaa ecua). 
-23-
Tekstikehys 14: Välitarkistus (II): Merseyside (tavoite 1) 
Rakennerahastojen tuki Merseysidelle käsittää 816 miljoonaa ecua, ja se käytetään Merseyside Single 
Programme- ohjelman viiden "muutostekijän" kautta: sisäiset investoinnit ja yrityssektori; alueen omat ja 
paikalliset yritykset; tietämyspohjainen teollisuus ja pitkälle kehittynyt teknologia; kulttuurin, median ja 
vapaa-ajan palvelut; toiminta Merseysiden asukkaiden hyväksi. Viimeksi mainittu kohde saa suurimman 
osan ohjelman varoista (yli kaksi viidesosaa). Sisäisten investointien kohde sai neljänneksen ja paikallisen 
yritystoiminnan kohde viidesosan ohjelman varoista. 
Ohjelma käynnistyi samaan aikaan, kun Yhdistyneen kuningaskunnan talous alkoi nousta, jolloin 
työttömyys väheni ja talous kasvoi, molemmat nopeammin kuin EU.ssa keskimäärin. Merseyside on saanut 
osansa tästä noususta sillä seurauksella, että rakennerahastovaroja käytetään hyväksi tilanteessa, joka on 
suotuisampi kuin ohjelmaa kehitettäessä ennustettu tilanne. Vaikka parannukset työttömyyden osalta ovat 
olleet pieniä suhteessa koko maahan, niiden tarkastelussa olisi otettava huomioon tärkeimpien sosiaalisten 
ja taloudellisten indikaattoreiden äskettäinen lasku. 
Väliarvioinnissa arvioitiin ohjelman nykyinen ja potentiaalinen vaikutus Merseysiden asukkaisiin ja 
yrityselämään, arvosteltiin nykyisiä seurantajärjestelyjä ja tehtiin suosituksia siitä, mihin suuntaan 
ohjelmaa olisi kehitettävä jäljellä olevan ohjelmakauden aikana. Toimistotyötä täydennettiin tarkastamalla 
100 eri hanketta ohjelman edunsaajiin keskittyvän laajan kysely- ja haastattelututkimuksen ohella. 
Arviointiin liittyvän tutkimuksen huomattava määrä ja hyvä laatu korvasivat merkittävästi varojen 
rajallisuutta, joka vähensi mahdollisuuksia perusteelliseen analyysiin. 
Arvioija teki yksityiskohtaisia ja perusteltuja suosituksia ja ehdotti erityisesti, että tulevaisuudessa 
seuranta- ja arviointityö keskittyisi suurempiin hankkeisiin, joilla on todennäköisesti suurin vaikutus, sekä 
sellaisiin kysymyksiin kuin syrjäytyminen ja kestävä kehitys. Lisäksi suositeltiin, että nykyistä 
indikaattorisarjaa laajennettaisiin ohjelman vaikutuksen arvioinnin parantamiseksi. Ehdotetut 
indikaattorit käsittivät muun muassa pk-yritysten selviytymisasteen ja niiden uuden teknologian käytön 
indikaattorit. Lisäksi todettiin, että viiden ohjelmatekijän yhteisvaikutukseen ei kiinnitetty tarpeeksi 
huomiota eikä myöskään asioihin, jotka koskivat useita toimenpiteitä. 
Välitarkistusvaiheessa ohjelmiin tehdyt muutokset noudattivat pitkälti arvioijan ehdotuksia ja olivat 
komission vuoteen 1999 asti asettamien aluepolitiikan toimintalinjojen mukaisia. Kaikkiaan 97 miljoonaa 
ecua jaettiin uudelleen, pääasiassa toimenpiteisiin, jotka todennäköisimmin johtaisivat välittömien 
työpaikkojen syntymiseen (pk-yritykset, teknologia ja työelämään siirtyminen). Uusia toimenpiteitä luotiin 
kalanjalostusta ja viestintäteknologian kehittämistä ja soveltamista varten. Komissio asetti myös 
määräajan kattavalle perustasoaineiston ja määrällisten tavoitteiden selvitykselle, jossa kiinnitetään 
erityistä huomiota nettotyöllisyysvaikutuksiin. 
3.2. Rakennerahastoista myönnettyjen varojen jakaminen uudelleen 
Välitarkistuksen kohteena olivat tavoitteiden 1 ja 6 mukaiset yhteisön tukikehykset, 
yhtenäiset ohjelma-asiakirjat ja muut tukitoimimuodot. Ainoan poikkeuksen muodostivat 
Saksan uudet osavaltiot (Länder), joissa ohjelmia mukautetaan jatkuvasti. Kaikki 
välitarkistukset johtivat merkitykseltään vaihtelevaan varojen uudelleen jakamiseen 
tukitoimien kokonaistehokkuuden parantamiseksi. 
Käytettävissä olevien rahasummien vuoksi muutosmahdollisuudet ovat suuremmat 
laajoissa ja monimutkaisemmissa yhteisön tukikehyksissä kuin yhtenäisissä ohjelma-
asiakirjoissa. Muutokset eivät kuitenkaan ole suoraan verrannollisia ohjelmien 
onnistumiseen tai epäonnistumiseen. Jopa hyvin onnistuneessa ohjelmassa (esim. Irlannin 
YTK) lisäparannuksia ja välttämättömiä korjauksia voidaan tehdä päätoimintalinjoja ja 
tavoitteita muuttamatta. 
Varojen jakaminen uudelleen vaihteli suuresti eri ohjelmissa. Varoja uudelleen jaettaessa 
rahoituksen toteutuminen on ollut yleisenä tarkastelukohteena, erityisesti ohjelmissa, 
joissa kaikkia myönnettyjä varoja ei ole käytetty. Lisäksi varojen siirroissa heijastuu 
missä määrin EU:n toimintalinjat on otettu huomioon (ks. 4.3). Yleenisil ohjelmiin tehtiin 
pieniä muutoksia (hienosäätöä) vaikuttamatta strategisiin toimintalinjoihin. Joissain 
tapauksissa (esim. Italian tavoite 1, Portugalin YTK) nämä muutokset käsittivät siirtoja 
- 24 -
varoja hitaammin kuluttavista ohjelmista tai alaohjelmista nopeammin kuluttaviin ottaen 
huomioon muut laadulliset perusteet. Useimmissa tapauksissa muutoksia tehtiin 
kuitenkin ohjelmien sisällä ja toimenpiteiden välillä. Inflaatiotarkistuksesta vapautuvia 
lisävaroja käytettiin myös tiettyjen toimien painottamiseen, erityisesti työllisyyden 
parantamiseen. Kaaviossa 4 esitetään kussakin jäsenvaltiossa siirrettyjen varojen määrät. 
Suurimmat muutokset tehtiin tavoitteeseen 1 kuuluvassa yhteisön tukikehyksessä 
Italiassa (noin 700 miljoonaa ecua, mukaan lukien ohjelman ulkopuoliset varat ja YTK:n 
sitominen vuoden 1998 indeksiin), seuraavaksi suurimmat Espanjassa (yli 600 miljoonaa 
ecua) ja Kreikassa (400 miljoonaa ecua ainoastaan kansallisten ohjelmien osalta). 
Huolimatta suurista rahamääristä muutokset vastaavat ainoastaan 2:sta (Espanja) 5:een % 
myönnettyjen rakennerahastovarojen kokonaismääristä. Irlannissa rakennerahastojen 
varoja siirrettiin 160 miljoonaa ecua eli 3 % vuosille 1994-99 varatuista EU:n 
rakennerahastovaroista. Pohjois-Irlannissa ei siirretty varoja alaohjelmien välillä, lukuun 
ottamatta inflaatiotarkistuksesta vapautuvien varojen jakamista. Suomessa ja Ruotsissa 
merkittävimmät muutokset tehtiin yhdistämällä joukko toimenpiteitä ohjelman rakenteen 
yksinkertaistamiseksi. 
Sen sijaan joissakin melko pienissä ohjelmissa tehtiin suhteellisesti merkittäviä 
muutoksia, eli niiden osuus myönnettyjen rakennerahastovarojen kokonaismääristä oli 
suuri. Belgian Hainautissa noin 19 % saatavilla olevista varoista siirrettiin erityisesti pk-
yritysten tukijärjestelmiin. Huolimatta suhteellisen suuresta varojen siirrosta (13 %) 
Flevolandissa yhtenäisen ohjelma-asiakirjan toimenpiteisiin tehtiin useita pieniä 
muutoksia vaikuttamatta sen kokonaispäämääriin ja -tavoitteisiin. 
Näiden muutosten laadusta on jokseenkin vaikea esittää kattavaa yleiskuvausta. 
Seuraavassa osassa tarkastellaan sen vuoksi ainoastaan joihinkin tärkeimpiin EU:n 
toimintalinjoihin liittyvien toimien laatua. 
25-
Kaavio 4: Rakennerahastoista myönnettyjen varojen jakaminen uudelleen 
välitarkistuksessa jäsenvaltioittain (miljoonaa ecua) 
800 -r 
700 j-
600 f 
500 l 
400 t 
300 \ 
200 
100 + 
0 • 19% 698 
400 
• 6% 
• 4% 
9,7 m 610 
• 13% 
364 20% 
18% 
16% 
14% 
12% 
10% 
8% 
6% 
4% 
f 2% 
0% 
•^ <^ O* <N Jb • «^ <N<N <N <N .> <oN <0^ 
^ -1* • •<& & *f & .& ^- .& -S? #? +? & ^ <f <r ^ ** A<r > ^ ^ * 
V 
^ JT 
I • Määrä milj. Ecua • % rakennerahastoista myönnetyistä varoista 
1 josta Nord-Pas-de-Calais (19,6 miljoonaa ecua), Korsika (10,1 miljoonaa ecua), Guayana (36,1 
miljoonaa ecua) ja Martinique (22,4 miljoonaa ecua). 
2 ei välitarkistusta 
3 vain EAKR:n varojen uudelleen jakaminen 
4 josta Pohjois-Irlanti (69,8 miljoonaa ecua), Merseyside (97,0 miljoonaa ecua) ja Highlands and 
Islands (21 miljoonaa ecua). 
3.3. EU:n toimintalinjojen sisällyttäminen 
Ei ole aina helppo arvioida missä määrin komission välitarkistusta koskevissa 
suuntaviivoissa annetut EU:n toimintalinjat on otettu huomioon. Uudet lisätyt tai jo 
olemassa olevat toimenpiteet, jotka ovat saaneet lisärahoitusta, voivat kuitenkin osoittaa 
tehtyjen muutosten laajuutta. 
Perusinfrastruktuurit - Euroopan laajuisten verkkojen lujittaminen 
Liikenne-, energia- ja televiestintäinfrastruktuurien erojen kaventaminen on vahvistettu 
rakennerahastojen sitoumukseksi pitkällä aikavälillä. Tätä kuvastaa erityisesti näille 
aloille nykyisissä tavoitteen 1 ohjelma-asiakirjoissa vuosille 1994-99 ohjattujen varojen 
suuri osuus kokonaisvaroista (yli 30 %). 
Vaikka tämä on yhä tärkeä toimintalinja useimmilla alueilla, ei uusien infrastruktuurien 
rahoittamiseen ole käytetty merkittävästi varoja. Yleensä painotettiin erityisiä Euroopan 
laajuisia verkkoja koskevia hankkeita, joiden tavoitteena on luoda tehokkaat yhteydet ja 
järjestelmät, erityisesti liikenteen alalla (tekstikehys 15). 
-26 
Tekstikehys 15: Lentokenttäohjelma - Italian tavoite 1 
Komission hiljattain hyväksymällä lentokenttäohjelmalla, jonka budjetti on 10 miljoonaa ecua, pyritään 
parantamaan tai kehittämään Etelä-Italian olemassa olevia lentokenttiä. Välitarkistuksen jälkeen sovittiin, 
että tämä ohjelma saa lisärahoitusta (50 miljoonaa ecua) yksinomaan Euroopan laajuisia verkkoja 
koskevien hankkeiden toteuttamiseen tämän alan alueellisten infrastruktuurien parantamiseksi entisestään. 
Tuotantoympäristö - enemmän huomiota työllisyyteen 
Välitarkistuksen tulokset osoittavat, että työllisyyteen on ollut mahdollista keskittyä 
useiden toimien avulla (tukijärjestelmien lujittaminen, alueelliset työllisyyssopimukset, 
paikalliset kehittämisaloitteet jne.). Monet jo tehdyt päätökset (esimerkiksi alueellisten 
työllisyyssopimusten sisällyttäminen perusohjelmiin - tekstikehys 16) ovat todisteena 
poliittisesta tahdosta ja sitoumuksesta taistella tehokkaammin työttömyyttä vastaan. 
Lisähuomio hankkeiden työllisyysvaikutuksiin, erityisesti pk-yrityksiin kohdistuvissa 
hankkeissa, vastaa myös useimpien jäsenvaltioiden politiikkoja. Tämä heijastuu yhteisön 
tukikehyksiin ja yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin. 
Väiitarkistuksessa onkin tutkittu politiikan välineiden tehokkuutta työpaikkojen luomisen 
tukemiseksi sekä aktiivisempien työllisyyspolitiikkojen tarpeen tyydyttämiseksi 
henkilöresurssien ja koulutuksen kehittämistoimenpiteiden avulla. Toiminnan tasolla on 
korostettu myös työllisyysvaikutuksen mittaamista (esim. Yhdistyneen kuningaskunnan 
alueet, Nord-Pas-de-Calais) ja työllisyyden ottamista enemmän huomioon hankkeiden 
valintaperusteissa (esim. Italia). 
Tekstikehys 16: Alueelliset työllisyyssopimukset 
Kolmessa jäsenvaltiossa (Espanja, Kreikka, Italia) seurantakomiteat sitoivat YTK:n varoja ohjelmaan tai 
erityistoimenpiteeseen rahoittaakseen alueellisia työllisyyssopimusten toimintasuunnitelmia. Espanjassa 
(tavoite 1) etusijalle asetettiin viisi sopimusta, jotka EU.n rahoitusta saavat 55 miljoonaa ecua (YTK.n 
inflaatiotarkistuksesta vapautuvia lisävaroja), uudeksi monialueelliseksi ohjelmaksi yhdistämistä varten. 
Kreikassa suunnitellaan, että vuosien 1997 ja 1998 inflaatiotarkistuksesta vapautuvat lisävarat ohjataan 
erityisiin alaohjelmiin parhaillaan tarkasteltavana olevien alueellisten ohjelmien sisällä. Italiassa 
kansalliset viranomaiset esittivät välitarkistuksen yhteydessä monialueellista ja monesta rahastosta 
rahoitettavaa 280 miljoonan ecun hanketta, jossa 140 miljoonan ecun tuki rakennerahastoista koskisi 9 
sopimusta. 
Kansallisia tukijärjestelmiä, joiden rahoitukseen rakennerahastot osallistuvat, on myös 
tarkasteltu niiden työpaikkojen luomiseen sekä pk-yrityksiin kohdistaman huomion 
lisäämiseksi (ks. tekstikehys 17). 
Tekstikehys 17: Pk-yritykset: Kreikan YTK 
Kreikan viranomaiset ovat lujittaneet teollisuuden toimenpideohjelmaansa pk-yritysten osalta 136 
miljoonan ecun lisärahoituksella. Kansallista tukijärjestelmää on muutettu komission suuntaviivoja 
vastaavaksi lisäämällä tukea yrityspalveluille ja myöntämällä epäsuoraa tukea suorien tukien sijaan. 
Välittäviä elimiä on perustettu johtamaan pk-yrityksiin kohdistuvaa toimintaa ja hankkeet valitaan 
kilpailun perusteella. Rahoitettavat pk-yrityshankkeet (noin 1 450 hanketta yli 4 200 hakemuksesta 
hyväksyttiin) arvioitiin myös ennakolta. 
Ympäristöjä kestävä kehitys 
Ympäristö kestävän kehityksen osatekijänä on yksi niistä EU:n laajemmista 
toimintalinjoista, joka useimmiten otetaan huomioon välitarkistuksen yhteydessä. Tähän 
tavoitteeseen pyrkiminen otetaan huomioon sekä ottamalla käyttöön erityistoimenpiteitä 
että ennen kaikkea yhdistämällä ympäristötavoitteet laaja-alaisesti muihin ohjelman 
toimintalinjoihin. Tavoitteisiin liittyvien ongelmien (indikaattorien puuttuminen, 
-27-
metodologiset kysymykset) vuoksi väliarvioinnin perusteella ei voitu kaikissa tapauksissa 
tehdä ohjelmia mukautettaessa tarvittavia toimintaan liittyviä päätelmiä. Erityistä 
huomiota kiinnitettiin hankkeiden ympäristövaikutusten järjestelmällisen arvioinnin 
puutteeseen ja hankkeiden laadun parantumiseen, joka voitaisiin varmistaa lisäämällä 
tällaisten arviointien järjestelmällisyyttä. Arviointien avulla on luotu pohjaa 
ympäristönsuojelun sekä yleensä hankkeiden valintamenettelyjen parantamiselle uudella 
ohjelmakaudella (tekstikehys 18). 
Tekstikehys 18: Ympäristön huomioon ottaminen 
Ympäristö on useimmille jäsenvaltioille jo pitkäaikainen huolenaihe. Jotta rakennerahastot voisivat 
osallistua tehokkaasti ympäristönsuojeluun, niiden on otettava tämä kysymys huomioon kaikissa hankkeita 
koskevissa päätöksissä ympäristöhaittojen minimoimiseksi ja parhaiden mahdollisten etujen aikaan 
saamiseksi, esimerkiksi asettamalla etusijalle hankkeet, joilla on myönteisiä ympäristövaikutuksia (ennalta 
ehkäisevä toiminta, ekotuotteetjne.). Komission yksiköt ottavat aktiivisesti osaa ympäristövaikutusten 
arviointiin (aiheesta jo käynnistetty temaattinen erityistutkimus, käsikirja aluekehityssuunnitelmien ja 
EU:n rakennerahasto-ohjelmien ympäristöarvioinnista jne.) parantaakseen tämän kysymyksen huomioon 
ottamista. 
Toiminnan tasolla on edistytty ottamalla ympäristö "ydinperusteeksi" hankkeiden valinnassa erityisesti 
Suomessa ja Ruotsissa. Hiljattain tämä peruste otettiin käyttöön myös Italiassa teollisuusohjelman uusien 
teollisuushankkeiden valinnassa. 
Tutkimus ja teknologinen kehittäminen 
Koska tutkimus- ja kehitysmahdollisuudet ovat yleensä jo kohdallaan, nykyisten varojen 
käyttö oli optimoitava. Joitakin parannuksia tehtiin erityisesti lisäämällä tutkimuksen ja 
teknologisen kehittämisen investointeja paikalliseen yritystoimintaan ja teollisuuteen (ks. 
tekstikehys 19). 
Tekstikehys 19: Tutkimus ja teknologinen kehittäminen: Irlanti 
Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen merkitys tunnustettiin alkuperäisessä YTKssä, ja sen asemaa on 
korostettu entisestään välitarkistuksen yhteydessä. Noin 37 miljoonaa ecua myönnettiin tutkimuksen ja 
teknologisen kehittämisen lisätoimenpiteisiin teollisuuden toimenpideohjelmassa. Tarjouskilpailut ja 
alennetut tukiosuudet otetaan käyttöön. Seurantakomitea sopi myös, että tietyt teollisuudelle tarkoitetut 
palvelut voidaan tarjota kustannusten korvaamisperiaatteella. 
Tietoyhteiskunta 
Myös tietoyhteiskunnan kehittämistä koskevaan toimintalinjaan on ohjattu lisävaroja 
tunnustuksena sen merkityksestä maantieteellisen eristäytyneisyyden aiheuttamien 
vaikutusten vähentämisessä ja näin ollen investointien ja tuottavuuden lisäämisessä 
(tekstikehys 20). 
Tekstikehys 20: Tietoyhteiskunta (Portugali, Espanja) 
Espanjassa tietoyhteiskunnan kehittämisestä luotiin uusi YTK:n osa-alue (6.6.) noudattaen arvioijan 
erityissuositusta. Tämän toimintalinjan tukemiseen on varattu alkurahoituksena 46 miljoonaa ecua. 
EAKR.sta rahoitettavat toimenpiteet pyrkivät tarjoamaan ammatillisia ja interaktiivisia palveluja 
yliopistoille, matkailulle ja yrityksille. ESR.sta rahoitettavat toimenpiteet keskittyvät erityisiin kansalaisten 
ja paikallisten viranomaisten koulutustoimiin. 
Portugalin YTKssä aikaansaatu avaininnovaatio on ollut päätös ottaa käyttöön uusi toimenpide 
tietoyhteiskunnan tukemiseksi televiestinnän alaohjelmassa. Tämä toimenpide on saanut noin 7 miljoonaa 
ecua EAKR.sta. Lisäksi myös muissa YTK.n tukitoimissa on tehty merkittäviä ponnisteluja, erityisesti 
paikallisessa kehittämisohjelmassa (PDDR), johon kaikki alueelliset kehittämiskeskukset liitetään, tai 
koulutusohjelmassa, jossa toisen asteen oppilaitokset pääsevät osallisiksi Internet-yhteyksistä. 
-28-
Henkilöresurssien kehittäminen 
Henkilöresurssien kehittämiseen tähtäävissä tukitoimissa keskittymistä työttömiin 
pidettiin välttämättömänä sen jälkeen kun painopiste oli ollut kolme vuotta nuorissa. 
Työttömien huomioon ottaminen, mikä vastaa työllisyyttä koskevissa suuntaviivoissa 
omaksuttua ennalta ehkäisevää lähestymistapaa, tapahtui eri muodoissa: yhdistettyjen 
tukitoimien lujittaminen (ammatinvalinnanohjaus ja neuvonta, koulutus, työllistämistuet), 
pienyritysten perustamiseen myönnettävien tukien mainostaminen, uusien 
koulutusmuotojen ja paikallisten työllisyyspalvelujen kehittäminen. Nuoriin suunnatuissa 
tukitoimissa pyrittiin edistämään siirtymistä pois perinteisistä opetus- ja 
koulutusohjelmista kohti tukitoimia, jotka suosivat nuoria, jotka ovat vaarassa syrjäytyä 
työmarkkinoilta, ja koulunkäyntinsä keskeyttäneitä nuoria. Tässä suhteessa on tuettu 
perusopetusjärjestelmien ja koulutuksen sekä työllisyysjärjestelmien yhdentymistä, 
erityisesti toisen asteen ylemmän tason ammatillisessa koulutuksessa (tekstikehys 21). 
Tekstikehys 21: Henkilöresurssien kehittäminen - Irlanti tavoite 1 
Seurantakomitea hyväksyi Irlannin henkilöresurssien kehittämistä koskevan toimenpideohjelman 
(HRDOP) välitarkistuskertomuksen lokakuussa 1997. Välitarkistukseen saatiin tietoja paitsi HRDOP-, 
YTK- ja ESR-ohjelmanarviointiyksikön kertomuksista myös kansallisten ja yhteisön politiikkojen 
toimintalinjoista, kuten Government White Paper-ja EU.n työllisyysstrategia- asiakirjoista. 
Seurantakomitean hyväksymä välitarkistuspaketti käsitti laajan poliittisen kehyksen, varojen jakamisen 
uudelleen ja korjatun rahoitussuunnitelman (ohjelman sisällä oli muutoksia 40 miljoonaa ecua, 
toimenpideohjelman nettolisäys oli 14 miljoonaa ecua) ja toimenpideohjelman ja YTK:n arviointien 
sellaisten laadullisten suositusten valitsemisen, jotka edellyttivät toimintaa. 
Eniten varoja siirrettiin toimenpideohjelman sisällä koulunkäyntinsä keskeyttäneitä koskevalle 
toimenpiteelle (lisättiin 26 miljoonaa ecua) tavoitteena tarjota vähintään 1 000 lisäpaikkaa (ja tarvittaessa 
vielä 1 400 lisää rahoitusmahdollisuuksien mukaan). Näihin toimenpiteisiin liittyviä muita toimenpiteitä 
lujitettiin, jolloin lähestymistavasta tuli joustavampi. Myös muissa toimenpiteissä mahdollistettiin varojen 
jakaminen uudelleen ja lisäpaikat varattiin koulunkäyntinsä keskeyttäneille nuorille. Seurantakomitea 
hyväksyi myös laadulliset suositukset pitkäaikaistyöttömiin keskittämisestä, teollisuuskoulutuksen ja 
työnantajien tarpeiden vastaavuuden lisäämisestä ja lastenhoitoinfrastruktuurien investointien 
lisäämisestä. 
Yhtäläiset mahdollisuudet 
Yhtäläisiä mahdollisuuksia on lujitettu monissa ohjelmissa, vaikkakin tämä toimintalinja 
ilmenee usein poikittaisena tavoitteena eikä järjestelmällisesti toimenpidetasolla. 
Merkittäviä ponnisteluja tehtiin kuitenkin joidenkin toimenpiteiden ohjaamiseksi tätä 
toimintalinjaa kohti, erityisesti henkilöresurssitukitoimien piirissä. EAKRista 
rahoitettavien tukitoimien piirissä otettiin käyttöön erityistoimenpiteitä naisyrittäjyyden 
lisäämiseksi, erityisesti Italian ja Kreikan teollisuusohjelmissa (ks. tekstikehys 22). 
Tekstikehys 22: Yhtäläiset mahdollisuudet: naisyrittäjyyden lisääminen 
Naisten osallistumista yritystenperustamisjärjestelmiin on rohkaistu joissakin ohjelmissa. Italiassa ja 
Kreikassa otettiin teollisuuden toimenpideohjelmissa käyttöön erityinen naisyrittäjyystoimenpide (jota 
tuettiin kansallisella lainsäädännöllä). Suomessa aiotaan taata naisille pääsy halpakorkoisten lainojen 
järjestelmään, joka on parhaillaan tutkittavana. 
IV. VAIKUTUKSET POLITIIKKOIHIN JA TULEVAISUUDEN HAASTEET 
Tässä kertomuksessa aikaisemmin esitetyt välitarkistusmenettelyn osatekijät vaikuttivat 
politiikkoihin eri tavoin. Niiden ansiosta huomiota kiinnitettiin tiettyihin toteutuksen ja 
hallinnon kysymyksiin, joita voitiin ottaa huomioon jo jäljellä olevan ohjelmakauden 
-29-
aikana. Lisäksi ne tarjosivat viitteitä arvioinnissa ilmikäyneistä tulevaisuuden haasteista 
ja pohjan tulevien ohjelmien strategisten toimintalinjojen tarkastelulle. 
4.1. Nykyisten täytäntöönpanoa koskevien järjestelyjen vaikutukset lyhyellä aikavälillä 
Välitarkistuskeskusteluissa painotettiin usein, että seurantamenettelyissä kiinnitettiin 
yleensä enemmän huomiota varojen käyttöön kuin fyysisiin saavutuksiin. Suurin osa 
väliarvioinneista viittasi uusien indikaattoreiden tarpeeseen, jotka mahdollistaisivat 
ohjelman tulosten ja vaikutusten paremman mittaamisen. Tällaisten indikaattoreiden 
valitseminen - samoin kuin luotettavuuden ja kunnollisen määrällisesti ilmaisemisen 
varmistaminen - parantaa seuraavien väliarviointien laatua ja mahdollisuuksia. 
Jotkut jäsenvaltiot ovat jo ryhtyneet toimenpiteisiin joidenkin tekijöiden parantamiseksi 
nykyisissä rakennerahastojen täytäntöönpanoa koskevissa järjestelyissään. Ne pyrkivät 
muun muassa: 
- asettamaan selkeät määrälliset tavoitteet ja indikaattorit seurantaa ja arviointia varten 
(esim. Itävalta, Portugali, Italia, Yhdistynyt kuningaskunta) 
- vahvistamaan paremmat valintaperusteet hankkeille (mukaan lukien työllisyys- ja 
ympäristöperusteet, esim. Italia) 
- yksinkertaistamaan hallintoa erityisesti pienissä ohjelmissa (esim. Suomi, Ruotsi) 
- varmistamaan eri rakennetukitoimien yhteisvaikutuksen (esim. Portugali, Espanja). 
4.2. Alustavia ajatuksia tulevia ohjelmia varten 
Välitarkistuksessa tarkasteltiin muuttuvien olosuhteiden ja toteutusvaiheen aikana 
syntyvien tarpeiden vuoksi ohjelmiin tarvittavia muutoksia. Samaan aikaan 
väliarviointien kanssa sekä komissio että jäsenvaltiot ovat tehneet strategisia selvityksiä, 
joissa tarkastellaan nykyisten tukitoimien jälkeistä aikaa. Selvitysten tarkoitus oli 
valmistella tulevia rakennetulcitoimia, ja niissä tarkastellaan pitkällä aikavälillä 
kysymyksiä, joita ei ole voitu ottaa huomioon olemassa olevien ohjelmien loppukaudella. 
Komissio on esimerkiksi täydentänyt Italian väliaikaisen arvioinnin rajallista tietomäärää 
eri aiheisilla tutkimuksilla, jotka liittyvät tärkeimpiin yhteisön tukikehyksen 
toimintalinjoihin (teollisuuteen liittyvät tukijärjestelmät, tutkimus ja teknologinen 
kehittäminen, ympäristö, liikenneinfrastruktuurit ja henkilöresurssien kehittäminen). 
Näissä tutkimuksissa käsiteltiin tiettyjä politiikan avainkysymyksiä sekä annettiin 
suosituksia tulevien yhteisön tukikehysten korjaamista varten. Vaikka tutkimukset ovat 
olosuhteiden pakosta laajoja näkymiltään, ne ovat kuitenkin antaneet hyödyllistä tietoa 
välitarkistusmenettelyä varten, esimerkiksi rahoituksen painopistealueiden tulevaa 
valintaa koskevissa kysymyksissä. 
Rahoituksen painopistealueiden tarkistaminen aloitettiin joissakin jäsenvaltioissa jo 
välitarkistuksen yhteydessä. Kansallisten viranomaisten kanssa on jo järjestetty 
epävirallisia keskusteluja ja seminaareja joistakin tulevaisuuden avainkysymyksistä 
huolehtimista varten. Komissio on tehnyt tutkimuksia neljästä aiheesta (tutkimus ja 
teknologinen kehittäminen, pk-yritykset, ympäristö ja kumppanuuden poiiaate) auttamaan 
30 
laajojen toimintalinjojen valitsemista ja helpottamaan uusien järjestelyjen käyttöönottoa 
vuoden 1999 jälkeiselle kaudelle. 
4.3. Arvioinnin asettamat haasteet 
Tämä kertomus on osoittanut, että arviointikäytännössä on edistytty huomattavasti tavoite 
1 ja 6 -ohjelmissa. Tärkeimpiä välitarkistuksen hyvien toimintatapojen piirteitä on 
esitelty kertomuksessa koko ajan, mukaan lukien: 
- arvioinnin luotettavuus (menetelmät ja laatuperusteet) 
- ohjelman toteuttamiseen osallistuvien yhteistyökumppanien osallistuminen 
arviointiprosessiin 
- välitarkistusmenettelyn organisaatio ja ajoitus 
- arvioinnin asema palautteena tehtäessä päätöksiä ohjelman muutoksista ja 
ennakoitaessa avainkysymyksiä. 
Tämän kokemuksen perusteella saadut tulokset voivat muodostaa pohjan hyvien 
toimintatapojen laatimiseksi seuraavien ohjelmien malliksi, jotta rahastojen hallintoa 
voitaisiin parantaa entisestään. Ratkaisevaa on, miten tulosten perusteella edistetään 
hyvien toimintatapojen järjestelmällisempää levittämistä alueen sisällä ja eri alueiden 
välillä. Nykyisten kokemusten perusteella välitarkistus osoittaa, että toiminnan laatua on 
tarpeen parantaa jatkuvasti, jotta tulevien ohjelmien yhteydessä kohdattavat haasteet 
voitaisiin ottaa huomioon. 
Arvioinnin vakiinnuttaminen päätöksenteon toimintamuodoksi 
Arviointia pidetään yhä useammin hallinnon toimintamuotona, jonka olisi autettava 
poliittisia päättäjiä ja ohjelmien hallinnosta vastaavia tahoja heidän työssään ja annettava 
heille tärkeitä tietoja toimenpiteiden ja ohjelmien tehokkuudesta. Tämän toimintamuodon 
organisaatiossa olisi yhdistettävä entistä paremmin luotettavien ja operationaalisten 
tulosten tuottaminen ja niiden yhdistämisen päätöksentekoprosessiin. Tämä merkitsee 
tarvittaessa riittävien rakenteiden luomista aryiointitoimien hallintoa varten 
kumppanuuksien yhteydessä. 
Seurantajärjestelmien ja indikaattoreiden parantaminen 
Kansalliset ja alueelliset viranomaiset ovat jo ryhtyneet joihinkin merkittäviin toimiin 
täydentääkseen seurantajärjestelmissään olevia aukkoja tai korjatakseen niiden puutteita 
ohjelmakauden jäljellä olevalla puoliskolla. Parannukset indikaattoreiden 
määrittelemisessä ja tiedon keräämisessä ovat välttämättömiä, jotta he voivat suorittaa 
hallintotehtävänsä tehokkaammin. Taloudellisten ja fyysisten indikaattoreiden entistä 
parempi yhdistäminen on myös tärkeää ohjelmien hallinnosta vastaaville tahoille. 
Tulevia ohjelmia varten on tarvetta varmistaa perustason ja tavoiteindikaattoreiden 
riittävä ilmaiseminen määrällisesti ja hankkia vertailuaineistoa, jotta voitaisiin helpottaa 
vertailua ohjelman sisällä ja ohjelmien välillä. Komissio antaa aikanaan ohjeita tämän 
alan menetelmistä, mukaan lukien alustavan luettelon tarkoituksenmukaisista 
indikaattoreista rakennerahastojen tukitoimien pääaloilla. 
-31 
Arviointimenetelmien tukeminen 
Arviointimenetelmien alalla on edistytty huomattavasti. Komission vuonna 1994 
käynnistämä MEANS-ohjelma on auttanut kehittämään asiantuntemusta komissiossa 
rakennerahastojen yhteydessä saatujen omakohtaisten kokemusten avulla. Ei ole 
olemassa ainoastaan yhtä standardoitua menetelmää vaan ennemminkin laaja valikoima 
menetelmiä, jotka olisi räätälöitävä niin, että ne vastaavat kunkin ohjelman erityisiä 
tarpeita ja tilanteita. Arviointitekniikkoja koskevaa tietämystä pyritään parantamaan sekä 
arvioijien että arviointitulosten laatua tarkkailevien ohjelmien hallinnosta vastaavien 
tahojen ponnisteluin. 
Monenvälisen kokemustenvaihdon edistäminen 
Koska arviointi on tunnustettu tärkeäksi päätöksenteon välineeksi, kansalliset ja 
alueelliset viranomaiset ovat yleensä kiinnostuneita epävirallisista kokouksista 
vaihtaakseen kokemuksiaan ja mielipiteitään arvioinnista. 
EU:n tasolla toimiva tekninen arviointiryhmä koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja 
rakennerahastojen hallinnossa mukana olevista komission virkamiehistä. Tätä ryhmää 
voitaisiin pitää sopivana foorumina arviointiin liittyvistä kysymyksistä keskustelemiselle 
ja parhaiden toimintatapojen levittämiselle. Tärkeimpiä kaikkia kiinnostavia kysymyksiä 
ovat erityyppiset arviointimenetelmät ja niiden tarkoituksenmukaisuus (esim. 
työllisyysvaikutusten mittaaminen) sekä arviointitulosten käyttö politiikan kehittämiseen. 
Rakennetuki toimien kokonaistehokkuuteen vaikuttaa myös se, missä määrin kansalliset 
ja alueelliset viranomaiset ryhtyvät tarvittaviin toimenpiteisiin parantaakseen 
seurantajärjestelmiä ja pystyvät omaksumaan hyviä toimintatapoja seuraavaa 
välitarkistusmenettelyä varten. 
32-
Liite I: Tekstikehykset 
Tekstikehys 1: EAKR:sta rahoitettava 
Tekstikehys 2 
Tekstikehys 3 
Tekstikehys 4 
Tekstikehys 5 
Tekstikehys 6: 
Tekstikehys 7: 
Tekstikehys 8: 
Tekstikehys 9: 
Tekstikehys 10 
Tekstikehys 11 
Tekstikehys 12 Arvioinnin toteutettavuuden arviointi 
Andalusian TO (tavoite 1) 
Arvioinnin järjestäminen - erikoisrakenteiden luominen 
Arvioinnin laadun arvioiminen: Irlannin YTK:n arviointi 
Hainaut (tavoite 1): HELM-malli 
Tehokkuuden arviointi ohjelmaindikaattorien avulla - Merseysiden 
tavoite 1 (1994-1999) - EAKR:sta rahoitettavien tukitoimien 
tosiasialliset tuotokset/tulokset 
Tärkeimmät saavutukset perusinfrastruktuurien alalla 
Joitakin saavutuksia tuotantoympäristön alalla 
Koulutustoimenpiteiden vaikutus koulutettaviin 
Maataloustukitoimien arviointi - PAMAF (maatalouden rakenteiden 
nykyaikaistaminen Portugalissa) 
Esimerkki: Espanjan tavoite 1 -ohjelma 
Seurantajärjestelmien kehittäminen 
Merseyside - järjestelmä pisteiden antamiseksi ESR:sta ja EAKR:sta 
rahoitettaville hankkeille 
Tekstikehys 13: Välitarkistus (I): Irlannin YTK 
Tekstikehys 14: Välitarkistus (H): Merseyside (tavoite 1) 
Tekstikehys 15: Lentokenttäohjelma - Italian tavoite 1 
Tekstikehys 16: Alueelliset työllisyyssopimukset 
Tekstikehys 17: Pk-yritykset: Kreikan YTK 
Tekstikehys 18; Ympäristön huomioon ottaminen 
Tekstikehys 19: Tutkimus ja teknologinen kehittäminen: Irlanti 
Tekstikehys 20: Tietoyhteiskunta (Portugali, Espanja) 
Tekstikehys 21: Henkilöresurssien kehittäminen - Irlanti tavoite 1 
Tekstikehys 22: Yhtäläiset mahdollisuudet: naisyrittäjyyden lisääminen 
-33 
Liite 2: Tavoite 1 - ohjelmien taloudellinen toteutus 
Tavoit 1: Sidotut varat/yhteenlaskettu 
rahoituspa nos 
J3N 
I vuosittain —•— yhteensä Tavoit 1: Maksat/yhteenlaskettu 
rahoituspa nos 
^ 
vuosittain • yhteensä 
f 
Tavoite 1 - ohjelmien taloudellinen toteutus jäsenmaittain 
& ^ -^ ^ & * </ <fi </ S 
^ ^ 
j$ <f 
4? 
O Sidotut varat/yhteenlaskettu rahoituspanos Q Maksut/yhteenlaskettu rahoftuspanos 64 
-f 
(Itävalta: YOA hyväksytty v. 1995) 
34 
Tavoite 6 - ohjelmien taloudellinen toteutus - Suomi 
Tavoit 6: Sidotut varat/yhteenlaskettu 
rahoituspanos - Suomi 
M vuosittain -•— yhteensä 1998(1 
vuosipuoliskd) Tavoit 6: Maksat/yhteenlaskettu 
rahoituspanos - Suomi 
Tavoite 6 - ohjelmien taloudellinen toteutus - Ruotsi 
Tavoit 6: Sidotut varat/yhteenlaskettu 
rahoituspanos - Ruotsi 
% 
60 
1994 
vuosittain 1996 
-•—yhteensä 32 
-• 
0 1998(1 
vuosipuoliskd) % 
60 Tavoit 6: Maksat/yhteenlaskettu 
rahoituspanos - Ruotsi 
vuosittain • yhteensä 1998 (1 
vuosipuoliskd) 
-35 
Liite 3: Raportit 
Tavoite 1 - raportit 
Austria 
Belgium 
Germany 
Germany 
Germany 
Germany 
Germany 
Germany 
Germany 
Spain 
Spain 
Spain 
Spain 
Spain 
Spain 
Spain BURGENLAND: ZWISCHENEVALUATION DES 
ZIEL1-PROGRAMMS BURGENLAND: Endbericht 
HAINAUT : EVALUATION INTERMEDIAIRE DU 
DOCUP OBJECTIF 1 HAINAUT - RAPPORT FINAL -
REGION WALLONNE 
BERLIN: ZWISCHENBEWERTUNG DER EU-
STRUKTURFONDSINTERVENTIONEN IM LAND 
BERLIN IM ZEITRAUM 1994 BIS 1996 
BRANDENBURG: ZWISCHENBEWERTUNG ZUM 
EINSZATE DES EFRE, DES ESF UND DES EAGFL-A 
IM LAND BRANDENBURG 1994-1996 
MECKLENBURG-VORPOMMERN: 
ZWISCHENBEWERTUNG DES EINSATZES DER 
EUROPÄISCHEN STRUKTURFONDS (EAGFL, EFRE, 
ESF) FOR DIE PERIODE 1994 BIS 1996 IM 
BUNDESLAND MECKLENBURG-VORPOMMERN 
SACHSEN: ZWISCHENEVALUIERUNG DES 
EINSATZES DER EUROPÄISCHEN STRUKTURFONPS 
IM FREISTAAT SACHSEN 1994-1996 
SACHSEN-ANHALT: ZWISCHENBEWERTUNG DES 
EINSATZES DER EU-STRUKTURFONDS IN 
SACHSEN-ANHALT FÖR DEN ZEITRAUM 1994 BIS 
1996 
THURINGEN: DIE EUROPÄISCHEN 
STRUKTURFONDS IN THURINGEN : 
ZWISCHENBEWERTUNG DES 
MITTELEINSATZESVON 1994 BIS 1996 
NEUE BUNDESLÄNDER : DIE EUROPÄISCHEN 
STRUKTURFONDS IN DEN NEUEN* 
BUNDESLÄNDERN - ZWISCHENBEWERTUNG DES 
MITTELEINSATZES VON 1994 BIS 1996 (BERLIN/ 
BRANDENBURG/MECKLENBURG-
VORPOMMERN/SACHSEN/SACHSEN-
ANHALT/THURINGEN) 
PO CANARIES : EVALUACION INTERMEDIA 
PROGRAMA OPERATIVO DE CANARIAS (FEDER) 
1994-1999 
OP INCENTIVOS REGIONALES : EVALUACION 
INTERMEDIA DEL PROGRAMA OPERATIVO DE 
INCENTIVOS REGIONALES FEDER (1994-1999) PARA 
LAS REGIONES ESPANOLAS INCLUIDAS EN EL 
OBJETIVO N°l DELOS FONDOS ESTRUCTURALES 
EUROPEOS 
CANTABRIA : ESTUDIO DE EVALUACION 
INTERMEDIA DEL PROGRAMA OPERATIVO DE 
CANTABRIA (FEDER) 1994-1999 
CASTILLA Y LEON : EVALUACION DE LOS 
PROGRAMAS OPERATIVOS DEL FEDER Y DEL FSE 
1994-1999 DE CASTILLO Y LEON 
EVALUACION INTERMEDIA DE LA SUBVENCION 
GLOBAL FEDER-CDTI EN LAS REGIONES 
OBJETIVO 1 (1994-1999) 
ESTUDIO DE EVALUACION INTERMEDIA DEL 
PROGRAMA OPERATIVO DE INFRAESTRUCTURA 
CIENTIFICA DEIPERIODO 1994-1999, EN REGIONES 
ESPANOLAS INCLUIDAS EN EL OBJ. 1, 
COFINANCIADO CON FEDER Y COORDINADO POR 
CICYT 
EVALUACION INTERMEDIA DEL MARCO 
COMUNITARIO DE APOYO-REGIONES OBJETIVO 1-
1994-1999-ESPANA Apr-98 
Apr-97 
May-97 
May-97 
Apr-97 
May-97 
May-97 
"May-97 
Sep-97 
Jun-97 
May-97 
Jun-97 
Jan-97 
Jun-97 
Jul-97 
Sep-97 OIR 
SEMA GROUP/RIDER-
UCL 
PROGNOS BERLIN 
TROJE BERENTUNG 
HANN, MUNCHEN 
BUSTRO GmbH 
ROSTOCK 
DIW BERLIN 
ISW HALLEFLEIPZIG 
IFO INSTITUT FÖR 
WIRTSCHAFTSFOR-
SCHUNG DRESDEN 
IFO INSTITUT FOR 
WIRTSCHAFTSFOR-
SCHUNG DRESDEN 
SERVICIOS OMICRON, 
S.A. 
SERVICIOS OMICRON 
SA 
INFYDE 
(UNIV.VALLADOLID) 
INFYDE/CDTI 
PRICE WATERHOUSE 
QUASAR 
-36 
Spain 
Spain 
Spain 
Spain 
Spain 
Spain 
Spain 
Spain 
Spain 
Spain 
Spain 
France 
France 
France 
France CASTILLA Y LEON : EVALUACION DE LOS 
PROGRAMAS OPERATIVOS DEL FEDER Y DEL FSE 
1994-1999 DE CASTILLO Y LEON 
CEUTA : 2e ESTUDIO DE EVALUACION INTERMEDIA 
DEL MARCO DE APOYO COMUNITARIO DE LAS 
REGIONES OBJETIVO N°l PARA CEUTA (PO CEUTA 
1994-1999) 
GALICIA: EVALUACION INTERMEDIA DEL 
PROGRAMA OPERATIVO DE GALICIA 1994-1999 
cofmanciado por el FEDER (PO GALICIA) 
PO MELILLA : EVALUACION INTERMEDIA DEL 
PROGRAMA OPERATIVO FEDER DE MELILLA 1994-
1999 
ASTUR1AS : EVALUACION DEL PROGRAMA 
OPERATIVO DEL PRINCIPADO DE ASTURIAS 
(FEDER) 1994-1999 - INFORME PREPARATORIO 
OP LOCAL : ESTUDIO DE EVALUACION 
INTERMEDIA DEL PROGRAMA OPERATIVO LOCAL 
(FEDER) 1994-1999 PARA LAS REGIONES 
ESPANOLAS INCLUIDAS EN EL OBJETIVO N° 1 DE 
LOS FONDOS ESTRUCTURALES EUROPEOS 
OP MEDIO AMBIENTE: EVALUACION INTERMEDIA 
DEL PROGRAMA OPERATIVO DEL MEDIO 
AMBIENTE LOCAL (FEDER) 1994-1999 EN REGIONES 
ESPANOLAS INCLUIDAS EN EL OBJETIVO NO 1 DE 
LOS FONDOS ESTRUCTURALES EUROPEOS 
OP CASTILLA-LA-MANCHA:SEGUNDO INFORME DE 
EVALUACION-PROGRAMA OPERATIVO FEDER DE 
CASTILLA-LA MANCHA 1994-1999 
ANDALUCf A : EVALUACION INTERMEDIA DEL P.O. 
ANDALUCIA 1994-1999 
ANDALUCIA : SUBVENCIÖN GLOBAL DE 
ANDALUCf A 1994-1999 : INFORME DE EVALUACION 
INTERMEDIA 
DONANA : EVALUACION INTERMEDIA DEL P.O. 
DONANA Ha PHASE (OBJ.l) 
CORSE : EVALUATIONINTERMEDIAIRE DOCUP 
OBJECTIF 1 CORSE 1994-1999 
GUYANE: EVALUATION INTERMEDIAIRE DE LA 
MISE EN OEUVRE EN GUYANE DES 
PROGRAMMATIONS REGIONALES (1994-1999) 
COFINANCEES PAR LUNION EUROPEENNE (DOCUP 
ET REGIS II) - SYNTHESE DU RAPPORT 
NORD-PAS-DE-CALAIS (AVESNES / DOUAI / 
VALENCIENNES): PROGRAMME OBJECTIF 1 (1994-
1999): EVALUATION INTERMEDIAIRE, 
EVALUATION D'ENSEMBLE DU PROGRAMME, 
ASPECTS SECTORIELS EVALUATION DES MESURES 
GUADELOUPE:EVALUABILITE DU DOCUP 
GAUDELOUPE : RAPPORT DETUDE (DOCUP 1994-
1999) Jul-971 
Jun-97 
May-97 
May-97 
Jul-96 
Dec-97 
Aug-97 
Jul-97 
Mar-98 
Mar-98 
May-97 
Jun-97 
Feb-98 
Dec-97 
Feb-96 (UNIV.VALLADOLID) 
GEDESA 
AGRO CONSULTING 
INTERNATIONAL 
ARANDA Y BELTRAN 
S.L. ESTUDIOS Y 
ANALISIS SOCIO 
ECONOMICOS 
UNIVERSIDAD DE 
OVIEDO 
ANDERSON ARTHUR 
ECOTEC 
UNIVERSIDAD DE 
CASTILLA-LA 
MANCHA 
INSTITUTO DE 
DESARROLLO 
REGIONAL, 
FUNDACIÖN 
UNIVERSITARIA 
ARENALGRUPO 
CONSULTOR SL 
INSTITUTO DE 
DESARROLLO 
REGIONAL, 
FUNDACIÖN 
UNIVERSITARIA 
FERECONSULTANTS 
ERNST & YOUNG 
ACT 
CODE/ATHOS 
37 
Greece 
Greece 
Greece 
Greece 
Greece 
Greece 
Greece 
Greece 
Greece 
Greece 
Greece 
Greece 
Ireland 
Ireland 
Ireland 
Ireland 
Ireland 
Ireland 
Ireland 
Ireland 
Ireland 
Ireland 
Ireland 
Italy 
Netherlands 
Portugal 
Portugal PELOPONNESE: INTERMEDIATE EVALUATION 
OBJECTIVE 1 - OPERATIONAL PROGRAMME 1994-
1999 (a) VOL. A (b) VOL. B 
GRECE OCCIDENTALE (GRECE OUEST): 
INTERMEDIATE EVALUATION OBJECTIVE 1 -
OPERATIONAL PROGRAMME 
CDS P.O. EPIR1US : INTERMEDIATE EVALUATION 
1994-1999 OBJECTIVE 1 - OP 
CRETE : INTERMEDIATE EVALUATION OBJECTIVE 1 
- OPERATIONAL PROGRAMME 1994-1999 
THESSALIE: INTERMEDIATE EVALUATION 
OBJECTIVE 1 - O.P. 1994-1999 
ILES IONIENNES : INTERMEDIATE EVALUATION 
OBJECTIVE 1 -O.P. 1994-1999 
MACEDOINE CENTRALE + THRACE : 
INTERMEDIATE EVALUATION OBJ. 1 -O.P. 1994-99 
MACEDOINE OCCIDENTALE: INTERMEDIATE 
EVALUATION OBJECTIVE 1 O.P. 1994-1999 
MACEDOINE CENTRALE: INTERMEDIATE 
EVALUATION OBJECTIVE 1 - O.P. 1994-1999 
PO GRECE CONTINENTALE (=CENTR.): 
INTERMEDIATE EVALUATION O.P. OBJ. 1 -1994-1999 
EGEE DU SUD : INTERMEDIATE EVALUATION 
OBJECTIVE 1 ILES DE LA MER EGEE SUD -
OPERATIONAL PROGRAMME 1994-1999 
CSF GRECE . OBJ. 1 - 1994-1999 
EXTERNAL EVALUATION OF THE OPERATIONAL 
PROGRAMME FOR INDUSTRIAL DEVELOPMENT 
1994-1999 : MID-TERM REVIEW 
CSF MID-TERM EVALUATION 
MID TERM EVALUATION OF OPERATIONAL 
PROGRAMME FOR ECONOMIC INFRASTRUCTURE 
MID-TERM EVALUATION OF THE LOCAL, URBAN 
AND RURAL DEVELOPMENT O.P. 
MID-TERM EVALUATION OF THE HUMAN 
RESOURCES DEVELOPMENT-O.P. 1994-1999 
MID TERM EVALUATION OF THE O.P. FOR 
ENVIRONMENTAL SERVICES 1994-1999 
OPERATONAL PROGRAMME FOR TRANSPORT - MID 
TERM EVALUATION 
MID-TERM EVALUATION OF THE OPERATIONAL 
PROGRAMME FOR TOURISM 1994-1999 
OPERATIONAL PROGRAMME FOR AGRICULTURE, 
RURAL DEVELOPMENT AND FORESTRY 1994-1999 
MID-TERM EVALUATION OF OPERATIONAL 
PROGRAMME FOR FISHERIES 1994-1999 
MID-TERM EVALUATION : REGIONAL JMPACT OF 
THE COMMUNITY SUPPORT FRAMEWORK FOR 
IRELAND 1994-1999 
VALUTAZIONE DI MEDIO TERMINE QUADRO 
COMUNITARIO DI SOSTEGNO 1994-99 delle REGIONI 
ITALIANE DELLOBIETTIVO 1 
FLEVOLAND: ON-GOING EVALUATIE 
DOELSTELLING 1 PROGRAMMA 
AMBIENTE:AVALIACAO INTERCALAR DO 
PROGRAMA AMBIENTE - EVALUATION DU SOUS-
PROGRAMME ENVIRONNEMENT DU CCA II PT 
ALENTEJO:AVALIACAO INTERCALAR DO 
PROGRAMA OPERACIONAL DA REGIAO DO 
ALENTEJO - CCA 1994-1999 May-97 
Jun-97 
Apr-97 
May-97 
May-97 
May-97 
Apr-97 
May-97 
May-97 
May-97 
May-97 
Mar-98 
Feb-97 
Apr-97 
Feb-97 
Jan-97 
Feb-97 
Jan-97 
Feb-97 
Feb-97 
Jan-97 
Feb-97 
Feb-97 
Jul-97 
Jan-97 
Feb-97 
Feb-97 OMAS LTD 
EEO GROUP SA 
PROPTIKI SA. -
METPON 
ASTIKIDIACHIRISI 
S.A. 
YPODOMI LTD 
PROOVADISMA LTD 
INDECO S.A. 
EXANTAS LRD 
EUROTEC LTD 
LDK 
ENVIPLAN 
REMACO 
ERNST & YOUNG 
ESRI 
INDECON 
GOODBODY 
GOODBODY 
ERM 
DKM ECONOMIC 
CONSULTANTS 
FITZPATRICK 
ASSOCIATES 
FITZPATRICK 
ASSOCIATES 
INDECON 
FITZPATRICK 
ASSOCIATES 
NUCLEO DI 
VALUTAZIONE/INEA E 
ISFOL 
RESEARCH VOOR 
BELEID 
QUATERNAIRE 
(PINHO PAULO) 
CESO I&D 
-38-
Portugal 
Portugal 
Portugal 
Portugal 
Portugal 
Portugal 
Portugal 
Portugal 
Portugal 
Portugal 
Portugal 
Portugal 
Portugal 
Portugal 
Portugal 
Portugal 
Portugal 
Portugal AMBIENTE.ESTUDO DE AVALIACAO INTERCALAR 
DA INTERVENCAO OPERACIONAL-RENOVACAO 
URBANA DO PROGRAMA'AMBIENTEE 
REVITALIZACAO URBANA DO QUADRO 
COMUNITARIO DE APOIO 1994-1999 
SOCIAL:SUB-PROGRAMA INTEGRAR AVALIACAO 
INTERCALAR 
LISBOA E VALE DO TEJO:ESTUDO DE AVALIACAO 
INTERCALAR DO PROGRAMA OPERACIONAL DA 
REGIAO DE LISBOA E VALE DO TEJO 
PPDR:ESTUDO DE AVALIACAO INTERCALAR 
PROGRAMA OPERACIONAL PROMOCAO DO 
POTENCIAL DE DESENVOLVIMENTO REGIONAL -
QUADRO COMUNITARIO DE APOIO1994-1999 
SAUDE:AVALIACAO INTERCALAR DA 
INTERVENCAO OPERACIONAL DA SAUDE 
ENERGIA:AVALIACAO INTERCALAR DO 
PROGRAMA ENERGIA E DO PROJECTO DE GAS 
NATURAL (INTERREG II - CONCLUSAO DAS REDES 
DE ENERGIA) DO QCAII (1994-1999) 
PO CENTRO:ESTUDO DE AVALIACAO INTERCALAR 
DO P. 0. REGIAO CENTRO 
PO NORTE:ESTUDO DE AVALIACAO INTERCALAR 
DO PRONORTE 
PEDIP II: AVALIACAO INTERCALAR DO PEDIP II: 
RELATORIO FINAL INTERCALAR 
PESCA : AVALIACAO INTERCALAR DA 
INTERVENCAO OPERACIONAL DAS PESCAS 
TURISMO : ESTUDO DE AVALIACAO INTERCALAR 
DA INTERVENCAO OPERACIONAL TURISMO E 
PATRIMONIO CULTURAL DO PROGRAMA 
MODERNIZACAO DO TECIDO ECONOMICO 
AGRICULTURA : QCA II: ESTUDO DE AVALIACAO 
INTERCALAR DA INTERVENCAO OPERACIONAL 
AGRICULTURA : PROGRAMA MODERNIZACAO DO 
TECIDO ECONOMICO - PERIODO 1994-1996 
PROFAP : PROGRAMA INTEGRADO DE FORMACAO 
PARA A MODERNIZACAO DA ADMINISTRACAO 
PUBLICA - PROFAP 2 : ESTUDO DE AVALIACAO 
INTERCALAR 
ALGARVE : ESTUDO DE AVALIACAO INTERCALAR 
DO PROGRAMA OPERACIONAL DO ALGARVE 
TELECOMUNICACOES : ESTUDO DE AVALIACAO 
DA INTERVENCAO OPERACIONAL DAS 
TELECOMUNICACOES DO PROGRAMA INFRA-
ESTRUTURAS DE APOIO AO DESENVOVIMENTO DO 
QCA 
SUB-PROGRAMME TRANSPORTES:AVALIACAO 
INTERCALAR DA INTERVENCAO OPERACIONAL 
DOS TRANSPORTES DO PROGRAMA INFRA-
ESTRUTURAS DE APOIA AO DESENVOLVIMENTO 
DO QUADRO COMUNITARI DE APOIO 1994-1999, NO 
PERIODO ENTRE 1994 E 1996 
SUB-PROGRAMME COMERCIO E SERVICOS 
:ESTUDO DE AVALIACAO INTERCALAR DA 
INTERVENCAO OPERACIONAL COMERCIO E 
SERVICOS 
ACORES=ESTUDO DE AVALIACAO INTERCALAR DO 
PROGRAMA OPERACIONAL DA REGIAO 
AUTONOMA DOS ACORES DO QUADRO 
COMUNITARIO DE APOIO 1994-1999 Mar-97 
Jan-97 
Jan-97 
Jan-97 
Feb-97 
Jan-97 
Jan-97 
Jan-97 
Mar-97 
Apr-97 
Feb-97 
Jun-97 
Mar-97 
Jan-97 
Mar-97 
Apr-97 
Nov-97 
Feb-97 PARTEX-JNSTITUTO 
DE GESTAO E 
ALIENACAO DO 
PATRIMONIO 
HABITACIONAL DO 
ESTADO 
CIES 
CEDRU 
CEETA 
CESO I&D 
IESE 
CEDRU 
QUATERNAIRE 
UNIVERSIDADE 
CATOLICA 
PORTUGUESA 
CESO I&D 
DELOITTE & TOUCHE 
AGRO.GES 
QUATERNAIRE 
CEDRU 
SILICON 
CISED 
CESO I&D 
CESO I&D 
-39 
Portugal 
Portugal 
Portugal 
Portugal 
United 
Kingdom 
(IRN) 
United 
Kingdom 
(IRN) 
United 
Kingdom 
(IRN) 
United 
Kingdom 
(IRN) 
United 
Kingdom 
(IRN) 
United 
Kingdom 
(IRN) 
United 
Kingdom 
(IRN) 
United 
Kingdom 
(IRN) 
United 
Kingdom 
(IRN) 
United 
Kingdom 
United 
Kingdom SUB-PROGRAMME EDUCACAO:AVALIACAO 
INTERCALAR DE PRODEP II: EDUCACAO 
CIENCIA E TECNOLOGIA:ESTUDO DE AVALIACAO 
INTERCALAR DO SUB-PROGRAMA CIENCIA E 
TECNOLOGIA 
OP PESSOA: ESTUDO DE AVALIACAO INTERCALAR 
PROGRAMA OPERACIONAL EMPREGO E 
FORMACAO PROFISSIONAL DO QCA II1994-1999 
(PROGRAMMA PESSOA) 
CSF PORTUGAL-OBJ. 1:AVALIACAO INTERCALAR 
DO QUADRO COMUNITARIO DE APOIO II 
NORTHERN IRELAND SINGLE PROGRAMME 1994-
1999 - MID TERM REVIEW - EXTERNAL 
EVALUATION 
MID-TERM REVIEW OF THE ENVIRONMENTAL 
SERVICES AND PROTECTION SUB-PROGRAMME 
MEASURES 4.1.8 AND 4.19. OF THE SUB-
PROGRAMME FOR AGRICULTURE AND RURAL 
DEVELOPMENT : MID TERM EVALUATION 
MID-TERM EVALUATION OF THE NORTHERN 
IRELAND SINGLE PROGRAMME FOR AGRICULTURE 
AND RURAL DEVELOPMENT (SPARD) 
ENERGY SUB-PROGRAMME 1994-1999 : MID-TERM 
REVIEW 
MID TERM EVALUATION OF THE 
TRANSPORTATION SUB-PROGRAMME, 1994-1999 
MID-TERM EVALUATION OF THE INVESTMENT IN 
THE DEVELOPMENT OF PEOPLE SUB-PROGRAMME, 
NORTHERN IRELAND SINGLE PROGRAMME 1995-99 
MID TERM REVIEW OF PHYSICAL & SOCIAL 
ENVIRONMENT PROGRAMME (EU S. F.) 
MID-TERM EVALUATION OF THE TOURISM 
SUBPROGRAMME 1994-1999 
MERSEYSIDE: MID-TERM EVALUATION OF 
MERSEYSIDE OBJECTIVE ONE PROGRAMME 
HIGHLANDS AND ISLANDS - OBJECTIVE 1 
PROGRAMME INTERMEDIATE ASSESSMENT Sep-97 
Feb-98 
Mar-97 
jun-98 
May-97 
Dec-96 
Fcb-97 
Mar-97 
Jan-97 
Jan-97 
Dec-96 
Jan-97 
Feb-97 
Nov-96 
Jun-97 QUATERNAIRE 
IESE/GEOIDEIA 
IESE (INSTITUTO DE 
ESTUDOS SOCIAIS E 
ECONOMICOS 
CISEP 
COLIN STUTT 
CONSULTING 
PIEDA CONSULTANTS 
COOPERS & LYBRAND 
ERM 
ERM 
ERM 
LRDP 
COOPERS & LYBRAND 
NIERC 
PIEDA PLC 
SQW 
Tavoite 6 - raportit 
Finland 
Sweden SUOMEN TAVOITE 6 - OHJELMAN ARVIOINNIN 
VÄLIRAPORTTI [FI] 
HALVTIDSUTVÄRDERING AV SVERIGES NAL-6-
PROGRAM Jan-98 
Nov-97 HELSINGIN 
YLIOPISTON 
TIETOPALVELUT 
OY/ETLATIETO OY/OY 
FINNAGRO 
AB/INT.DEVEL.IRL/PE 
LLERVON 
NORD-REGIO-EPRC 
-40-

ISSN 1024-4492 
KOM(98) 782 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 04 13 09 16 
Luettelonumero : CB-CO-98-786-FI-C 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
â\