Komission kertomus Euroopan parlamentille - Yleiskatsaus yhteisön ulkopuolisten maiden yhteisöä vastaan kohdistamiin kaupan suojatoimiin - (Tilastot 31 päivään joulukuuta 2006 asti, mutta tapauksia ja tekstiä koskevat kommentit on päivitetty huhtikuuhun 2007 asti) {SEC(2007) 1057} /* KOM/2007/0461 lopull. */





Brussels, 1.8.2007 COM(2007) 461 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE YLEISKATSAUS YHTEISÖN ULKOPUOLISTEN MAIDEN YHTEISÖÄ VASTAAN KOHDISTAMIIN KAUPAN SUOJATOIMIIN (TILASTOT 31 PÄIVÄÄN JOULUKUUTA 2006 ASTI, MUTTA TAPAUKSIA JA TEKSTIÄ KOSKEVAT KOMMENTIT ON PÄIVITETTY HUHTIKUUHUN 2007 ASTI) {SEC(2007) 1057} 1. JOHDANTO Euroopan yhteisön ulkopuolisten maiden yhteisöön kohdistamien kaupan suojatoimien seurannasta laaditussa viime vuoden vuosikertomuksessa korostetaan tehtävän merkitystä EU:n yleisen kauppapolitiikan kannalta. Erityisesti sen varmistaminen, etteivät EU:n ulkopuoliset maat käytä kaupan suojakeinoja väärin, nimettiin yhdeksi kaupan pääosaston prioriteeteista markkinoillepääsyn parantamisen yhteydessä. Komissio on lisäksi käynnistänyt osana Euroopan kilpailukykyä koskevaa toimintasuunnitelmaa keskusteluprosessin (vihreän kirjan) komission omasta suojakeinojen käytöstä. Komission vihreässä kirjassa ei kyseenalaisteta kaupan suojakeinojen perustavanlaatuista arvoa, vaan käynnistetään keskustelu siitä, miten EU voisi parhaiten hyödyntää niitä muuttuvassa maailmantaloudessa. Samalla kun tunnustetaan EU:n ulkopuolisten maiden oikeus käyttää kaupan suojakeinoja, niitä olisi rohkaistava kyseenalaistamaan käytäntöjään ja tarvittaessa parantamaan suojakeinojen käyttöä. Itse asiassa useat EU:n ulkopuoliset maat käyttävät edelleen näitä suojakeinoja tavalla, joka aivan liian usein johtaa sellaisten toimenpiteiden käyttöön ottamiseen, joiden legitimiiys on kyseenalainen. Vaikka tiettyjä parannuksia joillain alueilla onkin nähtävissä, epäasiallista suojakeinojen käyttöä esiintyy edelleen, erityisesti suojatoimenpiteitä, sekä kaikkien kolmen suojakeinon (polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden, tasoitustoimenpiteiden ja suojatoimenpiteiden) huonoa soveltamista. Huonolla soveltamisella tarkoitetaan vireillepanon alhaista kynnystä, välinpitämättömyyttä asianomaisten tahojen puolustautumisoikeuksista sekä huonoa vahingon ja syy-yhteyden määrittelyä. Komissio jatkaa näiden ongelmien tarkastelua edelleen ja pyrkii minimoimaan kaupan suojakeinojen kielteiset vaikutukset yhteisön viejiin niin vähiin kuin mahdollista. Komissio seuraa kolmansien maiden toimia vanhaan tapaan asiaa koskevien WTO:n sopimusten puitteissa. Vaikka asianomaiset maat eivät olisikaan WTO:n jäseniä, kyseisen kansainvälisen järjestön sääntöjä käytetään vertailukohteena arvioitaessa, luovatko tarkastusviranomaiset reilun ja tasapuolisen kaupan toimintaympäristön ja pitävätkö ne sitä yllä. Lisäksi se, että EU:ssa noudatetaan tiukasti näitä sääntöjä tekee mahdolliseksi sen tunnustamisen ja hyväksymisen, että valtioilla on legitiimi oikeus toteuttaa kaupan suojakeinoja tietyissä olosuhteissa. Komissio hallinnoi kaupan suojakeinoja laadukkaasti ja jatkaa niitä koskevien parhaiden käytänteiden ”vientiä” puuttumalla yksittäisiin tapauksiin, tarjoamalla teknistä apua ja käymällä vuoropuhelua kauppakumppaneiden kanssa kaikilla tasoilla. Tässä kertomuksessa kerrotaan, miten Euroopan komissio seurasi vuonna 2006 EU:n ulkopuolisten maiden EU:ta tai sen jäsenvaltioita vastaan toteuttamia suojakeinoja koskevia tapauksia. Niiden tapausten osalta, jotka olivat käynnissä ennen vuotta 2006, tätä kertomusta olisi luettava yhdessä Euroopan parlamentille toimitetun viime vuoden kertomuksen kanssa, johon sisältyi tiettyjä tapauksia koskevia kommentteja syyskuun 2006 loppuun saakka. Näiden tapausten osalta tässä kertomuksessa annetaan päivitetyt tiedot sen jälkeen tapahtuneesta kehityksestä. 2. YLEISET KEHITYSSUUNTAUKSET Yhteisön tai sen jäsenvaltioiden viejiä kohtaan oli vuoden 2006 loppuun mennessä toteutettu 143 toimenpidettä, kun vastaava luku vuoden 2005 lopussa oli 151. Tämä on kolmas vuosi, jona yhteisöä vastaan toteutettujen toimenpiteiden määrä on laskenut. Tämän vuoden lasku selittyy sillä, että uusia toimenpiteitä on otettu käyttöön 27 (väliaikaisia ja lopullisia) samalla kun 34 toimenpidettä on rauennut tai kumottu. Näistä 34 rauenneesta toimenpiteestä 10 koskee Yhdysvaltojen terästuotteisiin kohdistamien toimien päättämistä tai voimassaolon lakkaamista asiaan liittyvien päättämistä koskevien tarkastelujen perusteella. Lisäksi Intian (-6) ja Argentiinan (-5) toteuttamien toimenpiteiden määrä laski, mikä edisti yleistä laskua. Kyseisen kahden maan osalta Euroopan komission yksiköt toimivat aktiivisesti, sillä eräät toimenpiteistä lopetettiin sen jälkeen, kun WTO:ta oli kuultu komission yksiköiden pyynnöstä. Vuonna 2006 käyttöön otettujen uusien toimenpiteiden määrä kasvoi vuoteen 2005 verrattuna hieman ja oli 27, kun se vuonna 2005 oli 25. Suurin näinä vuosina tapahtunut muutos oli suojatoimenpiteiden määrän kasvu yli 50 prosentilla, sillä niitä oli 10 vuonna 2005 ja 15 vuonna 2006. Tämä johtuu pääasiassa Turkin määräämien toimenpiteiden lisääntymisestä. Kaupan eri suojakeinojen jakautumisesta voidaan todeta, että suuntaus on sama kuin edellisinä vuosina eli kaksi kolmasosaa toimenpiteistä koostuu polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä. Vaikka tasoitustoimenpiteiden määrä on viime vuosina laskenut, suojatoimenpiteiden määrä on kasvanut vuonna 2006 25 prosentilla ja oli 32, kun vuonna 2005 vastaava määrä oli 24. Suojatoimenpiteiden lisääntynyt käyttö kaikissa kolmessa luokassa (vireillepannut tapaukset, käyttöön otetut toimenpiteet ja voimassa olevat toimenpiteet) vahvistaa tämän suojakeinon käytössä viime vuonna havaitun hälyttävän suuntauksen. Tässä pitäisi tietenkin ottaa huomioon se, että suojatoimenpiteet määrätään kaikkia koskeviksi ( erga-omnes ), toisin kuin kaksi muuta suojakeinoa, jotka ovat maakohtaisia. Kaikki maailmanlaajuiset suojakeinot koskevat sen vuoksi väistämättä myös EU:ta, vaikka EU ei harjoittaisikaan kyseisen tuotteen vientiä merkittävissä määrin. Komissio painostaa sen vuoksi edelleen tämän suojakeinon käyttäjiä entistä suurempaan harkitsevaisuuteen ja pyrkii minimoimaan asetettujen suojatoimenpiteiden kielteiset vaikutukset. Komission yksiköt ovat tältä osin olleet varsin menestyksekkäitä, kuten jäljempänä yksilöidään. Maiden osalta Yhdysvallat säilyy EU:n ja sen jäsenvaltioiden vastaisten suojakeinojen pääkäyttäjänä. Sillä on 29 voimassa olevaa toimenpidettä, mikä vastaa yhteensä 20 prosenttia kaikista voimassa olevista toimenpiteistä, huolimatta siitä, että merkittävä määrä niiden toimenpiteitä päätettiin tai niiden voimassaolo päättyi. Muita tärkeimpiä maita ovat Intia (18 toimenpidettä), Kiina (10 toimenpidettä), Brasilia (9 toimenpidettä) ja Turkki (8 toimenpidettä). Viimeksi mainittua lukuun ottamatta kaikki nämä maat ovat viime vuosina olleet merkittäviä käyttäjiä. Suojatoimenpiteiden laajan käyttönsä vuoksi Turkki on EY:n vastaisten suojakeinojen yksi suurimmista käyttäjistä. Toteutettuaan viisi uutta suojatoimenpidettä vuonna 2006, se käyttää niitä itse asiassa eniten. Lisäksi on todettava, että valitettavasti EU:n ulkopuolisten maiden vireille panemien Euroopan yhteisöön vaikuttavien tapausten määrä kasvoi vuonna 2006 ja oli 28, kun se vuonna 2005 oli 20. Aloitettujen polkumyynninvastaisten toimenpiteiden osuus tästä kokonaismäärästä pysyi samana kuin edellisenä vuonna ja oli yhdeksän. Tukien vastaisia tapauksia aloitettiin yksi, kun niitä vuonna 2005 ei ollut yhtään. Määrän kasvu johtui pääasiassa aloitettujen suojatoimenpidetapausten määrän kasvusta: niitä oli 18, kun niitä vuonna 2005 oli 11. 3. MAAKOHTAISET SUUNTAUKSET Tässä jaksossa esitetään EU:n ulkopuolisten maiden käyttämien suojakeinojen pääsuuntaukset. Liitteessä esitetään kuvaus kunkin EU:n ulkopuolisen maan tärkeimmistä tapauksista. 3.1. Yhdysvallat Vuoden 2006 lopussa Yhdysvalloilla oli voimassa 29 kaupan suojakeinoa EU:n tuontia vastaan. Huomattava enemmistö on polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä (24), ja vain viisi tasoitustoimenpiteitä. Vuoden 2005 lopussa EU:n vastaisia toimenpiteitä oli yhteensä 39, joista 27 oli polkumyynnin vastaisia ja 12 tasoitustoimenpiteitä. Edellisen kahden vuoden suuntauksen mukaisesti uusia tutkimuksia EU:n viejiä vastaan ei pantu vireille. Toisaalta Yhdysvallat pani vireille useita toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevia tarkasteluja, jotka pääasiassa koskivat teräsalaa, ja näistä tarkasteluista saatiin usea päätökseen vuonna 2006 samalla kun useita polkumyynti- ja/tai tasoitustullitoimenpiteitä kumottiin, mukaan luettuna määrämittaan leikattua teräslevyä, ruostumatonta terästä ja öljy- ja kaasuteollisuuden käyttöön tarkoitettuja teräsputkia koskevat toimenpiteet. Tärkeimmät Yhdysvaltoihin liittyneet tapaukset olivat jälleen kerran WTO:n riitojenratkaisuelimessä käsiteltävänä olleita tapauksia ja erityisesti ”nollaamiseen” ja ”yksityistämisen” täytäntöönpanoon liittyviä tapauksia. 3.2. Intia ja Pakistan Intialla on edelleen eniten EU:n vastaisia toimenpiteitä eli yhteensä 18. Vuonna 2006 kuusi toimenpidettä raukesi tai päätettiin, kun taas uusia toimenpiteitä otettiin käyttöön kaksi. Intia pani vuonna 2006 vireille ainoastaan yhden polkumyynnin vastaisen toimenpiteen, jossa oli mukana kolme EU:n jäsenvaltiota, kun vastaava luku vuonna 2005 oli kaksi. Tämä on kolmas peräkkäinen vuosi, jona Intian yhteisöä vastaan vireille panemien tapausten määrä on laskenut. Tämä on erittäin myönteistä, sillä Intia on perinteisesti käyttänyt tätä suojakeinoa aktiivisesti. Yksi Intiaa koskevista päähuolista vuonna 2006 oli, että se avasi toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tapauksessa ( Flexible Slabstock Polyol ), joka oli vuonna 2004 ollut WTO:n kuulemisen kohteena ja jota koskevien toimenpiteiden odotettiin yksinkertaisesti raukeavan. Tarkastelu on parhaillaan käynnissä ja komissio seuraa sen etenemistä. Pakistan ei vuonna 2006 aloittanut yhtään uutta tutkimusta EU:ta vastaan toisin kuin vuonna 2005, jolloin Pakistan pani vireille kolme polkumyynnin vastaista tapausta. Vuoden 2006 aikana jatkettiin kuitenkin edelleen kahden edellisenä vuotena vireille pannun tapauksen käsittelyä, mikä johti muurahaishappoa koskevien toimenpiteiden käyttöön ottamiseen ja läkkipeltiä koskevan tutkimuksen päättämiseen. Näitä tapauksia koskevat yksityiskohdat esiteltiin viime vuoden kertomuksessa. 3.3. Kiina Kiina oli vuoden 2006 loppuun mennessä ottanut käyttöön kymmenen EU:n vastasta toimenpidettä, kun niitä edellisenä vuonna oli yhdeksän. Kaksi uutta toimenpidettä otettiin käyttöön ja yhden voimassaolo päättyi. Kiina avasi vain yhden polkumyynnin vastaisen tapauksen EU:ta vastaan ja se koski perunatärkkelystä. Vuonna 2005 vastaava määrä oli kolme tapausta eli määrä laski. Kiinan polkumyynnin vastaisia toimia oli yleisesti selvästi vähemmän kuin vuonna 2005, jolloin Kiina oli kuuden viimeisen kuukauden aikana pannut eniten tapauksia vireille WTO:n tasolla. Vuonna 2006 kävi hyvin selväksi, että Kiinan aiemmin todettu avoimuuden puute sekä huono ilmoittaminen on itse asiassa järjestelmään liittyvä ongelma. Komissio on ottanut asian jatkuvasti kiinalaisten kanssa esiin sekä yksittäisten tapausten käsittelyn yhteydessä että kahdenvälisissä yhteyksissä. Komissio jatkaa Kiinan viranomaisten ja erityisesti Kiinan teollisuusvahinkoviraston ( Bureau of Industry Injury ) painostamista, jotta Kiina parantaisi ja standardoisi tiedotuskäytäntöjään sen varmistamiseksi, että asianomaisten tahojen puolustautumisoikeuksia kunnioitetaan täysin. 3.4. Latinalainen Amerikka Latinalaisen Amerikan käyttöön ottamien toimenpiteiden määrä laski vuonna 2006 edelliseen vuoteen verrattuna. Tämä johtuu siitä, että Argentiinassa käyttöön otettujen toimenpiteiden määrä laski huomattavasti (-5 toimenpidettä) ja siitä, että uusia toimenpiteitä ei juurikaan otettu käyttöön. Vaikka Latinalaisen Amerikan toiminta vuonna 2005 oli suhteellisen vähäistä, vuonna 2006 suojakeinoja pantiin kuitenkin vireille kahdeksan. Argentiina, joka ei kolmeen vuoteen ole käyttänyt kaupan suojakeinoja EU:ta vastaan, pani vuonna 2006 vireille kolme polkumyynnin vastaista tapausta ja yhden suojatoimenpidetapauksen. Käynnissä olevat tapaukset ovat EY:n taloudellisten intressien kannalta vähäisiä. Meksiko pani vireille kaksi polkumyynnin vastaista tapausta tiettyjä jäsenvaltioita vastaan eli määrä laski edelliseen vuoteen verrattuna. Chile ja Panama panivat kumpikin vireille yhden suojatoimenpidetapauksen, joilla kummallakaan ei ole EU:n viejien kannalta käytännön merkitystä. 3.5. Venäjä ja Ukraina Venäjän ja Ukrainan käyttöön ottamien toimenpiteiden määrä kasvoi, sillä molemmat ottivat vuonna 2006 käyttöön kaksi uutta toimenpidettä. Venäjä ja Ukraina panivat vuonna 2006 edellisen vuoden tapaan keskenään vireille yhteensä viisi suojatoimenpidettä. Vuonna 2006 tapaukset pani kuitenkin vireille Ukraina, kun vireillepanijana vuonna 2005 oli Venäjä. Ukraina otti vuonna 2006 käyttöön kaksi suojatoimenpidettä, jotka koskivat kuulalaakereita ja karboksimetyyliselluloosaa. Toimenpiteiden luonteesta johtuen niillä ei kuitenkaan ole mitään vaikutusta EU:n viejiin. Venäjän vireille panemat kaksi toimenpidettä koskivat lamppuja ja teräsputkia. 3.6. Turkki Turkki ei vuonna 2005 pannut vireille yhtään kaupan suojatoimenpidettä yhteisöä vastaan, mutta aktivoitui vuonna 2006 selvästi ja pani yhteensä viisi suojatoimenpidettä vireille. Kaikki viisi tapausta johtivat suojatoimenpiteiden käyttöön ottoon vuonna 2006. Suojatoimenpiteiden kohteena olevien tuotteiden ja itse toimenpiteiden erilaisuuden vuoksi joidenkin toimenpiteiden vaikutus oli suurempi kuin toisten. 3.7. Australia Vuonna 2006 Australia pani EU:ta vastaan vireille yhden tasoitustullitapauksen, kun vuonna 2005 niitä ei ollut yhtään. Viime vuoden kertomuksessa mainittiin, että Australia oli päättänyt tasoitustullitoimenpiteen Ranskasta peräisin olevaa bulkkitavarana tuotavaa brandyä vastaan sen jälkeen, kun asiasta oli tehty toimenpiteen päättymistä koskeva tarkastelu. Tuen antamisen ja kotimaiselle teollisuudelle myönnetyn vahingon välillä ei löydetty minkäänlaista syy-yhteyttä. Sen vuoksi oli jossain määrin yllättävää, että Australian viranomaiset panivat heinäkuussa 2006 uuden tasoitustullitutkimuksen vireille Ranskasta peräisin olevaa pullotettua ja bulkkitavarana tuotavaa brandyä vastaan. Tutkimus johti lopullisten toimenpiteiden käyttöön ottamiseen maaliskuussa 2007. Vaikka EU:n teollisuus ei tehnyt asiassa yhteistyötä, komissio seurasi tapausta ja totesi muutamia menettelyyn liittyviä puutteita, erityisesti ilmoitusten laiminlyöntiä. Australian viranomaisille esiteltiin asiaa koskevat vastalauseet. 3.8. Tunisia Tunisia pani 16. kesäkuuta 2006 vireille ensimmäistä kertaa kaksi suojatoimenpiteitä koskevaa tutkimusta, jotka koskivat rautatuotteita ( hardware ) ja lasitavaroita. Molemmissa tapauksissa Tunisian teollisuuden toimittamat ei-luottamukselliset valitusversiot, joissa suojatoimenpiteitä pyydettiin, olivat hyvin luonnosmaiset, eivätkä niissä esitetyt perustelut olleet tutkimuksien vireille panemisen kannalta riittävät. Tuotevalikoima oli lisäksi kummassakin tapauksessa liian laaja, jotta tuotteita olisi voitu kohdella yhtenä samankaltaisena tuotteena: lasitavaran osalta valikoima vaihteli erilaisista lasisista säilytysastioista pöytäastioihin, ja rautatavaraa koskeva tutkimus käsitti tavaroita lukoista ja hanoista huonekalujen rautaosiin. Komissio otti asian esiin Tunisiassa tapahtuneet kuulemisen yhteydessä ja pyysi Tunisian viranomaisia tutkimaan eri tuotetyypit erikseen. Komissio jatkaa edelleen näiden tutkimusten seuraamista ja on pyytänyt tulosten täydellistä ja tarkoituksenmukaista ilmoittamista tutkimuksen päättyessä. 4. TÄMÄNHETKISET ONGELMAT Komissio on viime vuosina yksilöinyt ongelmia, joita EU:n ulkopuolisten maiden toteuttamien kaupan suojakeinojen yhteydessä esiintyy edelleen. Vaikka edistystä yksittäisissä tapauksissa onkin tapahtunut, yleisen tason ongelmat ovat edelleen samat eli alhainen vireillepanon kynnys, huono vahingon ja syy-yhteyden määrittely sekä välinpitämättömyys asianomaisten tahojen puolustaututumisoikeutta kohtaan. Asiassa annettujen tuomioiden suuri määrä kaikissa näissä tapauksissa osoittaa, että kyse on maailmanlaajuisista ongelmista. Edellä mainittujen jatkuvien ongelmien lisäksi luetteloon olisi lisättävä suojatoimenpiteiden väärinkäyttö, josta edellä esitetyn suuntauksen perusteella on tullut järjestelmään liittyvä ongelma. 4.1. Vireillepanon alhainen kynnys Minkä tahansa menettelyn vireillepanovaihe on tärkeä vaihe. Vireillepano aloittaa prosessin, jolla siitä huolimatta, johtaako se toimenpiteen käyttöön ottamiseen, on vaikutuksia asianosaisiin. Jokaisen menettelyn avaaminen sinällään aiheuttaa liiketoimintaolosuhteisiin epävarmuutta ja vaikuttaa tavanomaisiin kauppavirtoihin. Lisäksi menettelyyn osallistuvat taloudelliset toimijat käyttävät huomattavia henkilöresursseja, aikaa sekä tietenkin taloudellisia resursseja menettelyjen edellyttämään yhteistyöhön. Sen vuoksi on välttämätöntä, etteivät kaupan suojakeinojen käyttäjät pane toimenpiteitä vireille varmistamatta ensin, että tapauksen avaamiselle on perusteltua näyttöä. Komission yksiköt tutkivat edelleen tätä EU:n ulkopuolisten maiden toteuttamiin menettelyihin liittyvää vaihetta huolellisesti ja esittävät asiaa koskevat vastalauseet tutkimusviranomaisille tarvittaessa. 4.2. Huono vahingon ja syy-yhteyden määrittely Taloudelliset toimijat kohtaavat maailmanlaajuista kilpailua sitä enemmän mitä enemmän maailmatalous vapautuu, ja niiden on mukauduttava säilyttääkseen kilpailukykynsä. Mukautumisen epäonnistuminen voi usein johtaa kaupan suojaamispyyntöihin silloinkin, kun se ei ole välttämättä perusteltua. Jotta legitiimejä kaupan suojakeinoja voidaan ottaa käyttöön, on ensin osoitettava, että kotimaan teollisuudelle aiheutunut vahinko johtuu vahingollisesta polkumyynnistä tai tukemisesta tai suojatoimenpiteiden osalta yllättävästä, massiivisesta tai ennustamattomasta tuonnin lisääntymisestä. Aivan liian usein tutkimusviranomaiset eivät kuitenkaan ole onnistuneet tutkimaan, johtuvatko niiden teollisuuden ongelmat ennemminkin jostakin muusta kuin tuonnista. Tämä on ehkä suurin EU:n ulkopuolisten maiden toteuttamien kaupan suojakeinoja koskevien tutkimusten heikkouksista. 4.3. Asianomaisten tahojen puolustautumisoikeus Asianomaisten tahojen puolustautumisoikeuden kunnioittaminen on kaikissa oikeudellisissa menettelyissä olennaista, jotta prosessin oikeudenmukaisuus varmistetaan. Tämä pätee erityisesti kaupan suojakeinoihin. Monet maat jättävät kuitenkin toistuvasti ottamatta huomioon tämän elintärkeän seikan kaupan suojakeinoja käyttäessään. Ilmoituksissa sekä ei-luottamuksellisissa asiakirjoissa annettujen tietojen hyvin huono laatu osoittaa toistuvaa välinpitämättömyyttä asianomaisten tahojen oikeuksista. Tämä on toinen pääasiallinen ongelma, joka EU:n ulkopuolisten maiden toteuttamien kaupan suojakeinoja koskevien tapausten yhteydessä on yksilöity ja sen parantamiseen on panostettu paljon. Asia on otettu esiin myös vihreässä kirjassa, jossa käsitellään neljää EU:n omiin käytäntöihin liittyvää seikkaa, jotka koskevat kuulemismenettelystä vastaavan virkailijan roolia, julkisia kuulemisia markkinatalousasemaa koskevissa päätöksissä, tasapuolista tiedottamista sekä ei-luottamuksellisten asiakirjojen saatavuutta. 4.4. Suojatoimenpiteiden liiallinen käyttö Suojatoimenpiteiden käyttö on viime vuosina lisääntynyt huolestuttavasti. Tämä johtuu todennäköisesti siitä , että jotkin maat pitävät kyseistä suojakeinoa helppona ja nopeana tapana ryhtyä toimiin tuontia vastaan, koska sen käytössä riittää, että tuonti on kasvanut niin, että se aiheuttaa tai uhkaa aiheuttaa vahinkoa, mutta epäreiluutta kauppavirroissa ei tarvitse osoittaa, toisin kuin polkumyynnin tai tuen vastaisissa tapauksissa. Tältä osin tietyt maat käyttävät suojatoimenpiteitä sellaisten ongelmien ratkaisuun, jotka pitäisi normaalisti ratkaista muilla kaupan suojakeinoilla, esimerkiksi polkumyynnin tai tuen vastaisilla toimenpiteillä. Tämä johtuu siitä, että ongelma liittyy käytännössä usein halpatuontiin tietyistä maista, eikä niinkään yleiseen ja yhtäkkiseen tuonnin kasvuun. Tämä on ongelmallista kahdesta syystä: ensiksi suojatoimenpiteitä koskevat WTO:n kynnykset ovat paljon tiukemmat kuin muiden suojakeinojen, eivätkä käyttöön otetut suojatoimenpiteet useinkaan ole WTO:n sääntöjen mukaisia. Esimerkiksi suojatoimenpiteitä koskeva vahinkokynnys (vakava vahinko) on korkeampi kuin muille kaupan suojakeinoille asetettu kynnys (aineellinen vahinko) ja lisäksi on osoitettava, että (tuonnin kasvu) johtuu ennakoimattomasta kehityksestä. Komission yksiköt käsittelevät jatkuvasti näitä puutteellisuuksia WTO:n sääntöjen noudattamisessa. Toiseksi suojatoimenpiteet ovat monenvälisiä ja kaikkia koskevia ( erga-omnes ) ja sen vuoksi vaikuttavat EU:n viejiin myös silloin, kun ne eivät ole ongelman aiheuttajia. Suojatoimenpiteitä vireille pantaessa komission yksiköiden tehtävänä on sen vuoksi usein yrittää minimoida tällaisten toimenpiteiden vaikutus EU:n viejiin mahdollisimman vähäiseksi. 5. TÄRKEIMMÄT SAAVUTUKSET Kuten edellisen vuoden kertomuksessa todetaan, sillä, että komissio on seurannut EU:n ulkopuolisten maiden tapauksia, on varmasti ollut jossain määrin vaikutusta EU:ta tai jäsenvaltioita vastaan vireille pantujen ja käyttöön otettujen toimenpiteiden määrään laskuun. Viime vuoden kertomuksessa esitettyjä yksityiskohtia toistamatta on syytä mainita seuraavat onnistuneet tapaukset: Venäjän käyttöön ottamien kemikaaleja koskevien suojatoimenpiteiden päättyminen, Pakistanin käyttöön ottamien läkkipeltiä koskevan polkumyynnin vastaisen tutkimuksen päättyminen sekä Marokon käyttöön ottamien keraamisia tiiliä koskevien suojatoimenpiteiden tapaus, jossa EU:n viejille onnistuttiin neuvottelemaan suuret kiintiöt. Lisäksi vuonna 2006 edistyttiin seuraavasti: a) Nollaus – toimenpiteiden kumoaminen Euroopan komission pyynnöstä toteutetun WTO:n riitojenratkaisumenettelyn seurauksena Yhdysvallat on huhtikuussa 2007 pannut täytäntöön, tosin vain osittain, nollausmenetelmää koskevan WTO:n säännöstön. Euroopan komission yksiköiden yhdessä viejien ja asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa tekemä intensiivinen työ on vihdoin kantanut hedelmää. Useat Euroopan viejät ovat saanet todeta, että kiistetyt polkumyyntitullit on joko kokonaan kumottu tai niitä on huomattavasti laskettu: kahdessa (ja mahdollisesti jopa kolmessa) tapauksessa määräykset on kokonaan kumottu, muissa tapauksissa kuuden yksittäisen viejän tulli on kumottu ja kymmenen muun viejän polkumyyntitulleja on laskettu. Tällä täytäntöönpanolla ei ole kuitenkaan ratkaistu kaikkia ongelmia ja komission on käytävä vielä läpi kaikki mahdolliset vaihtoehdot, joilla Yhdysvaltoja voitaisiin kannustaa pikaiseen täytäntöönpanoon ja lisäksi yritettävä ratkaista muut käynnissä olevat kiistat, mukaan luettuna uuden WTO-paneelin perustamispyyntö, jos se katsotaan tarpeelliseksi. b) Intian asettamien toimenpiteiden päättyminen Intia pani EU:n viejien pyynnöstä vuonna 2005 vireille useita WTO:n kuulemismenettelyyn kuuluvia toimenpiteitä koskevia tarkasteluja. Vaikka useat uudelleentarkasteluista johtivat toimenpiteiden päättymiseen, Intian kotimaan teollisuus teki useista päättymisistä valituksia. Joissakin tapauksissa toimenpiteet otettiin jopa uudelleen käyttöön sillä aikaa kun valitukset olivat käsiteltävinä Intian valitustuomioistuimessa. EU vastusti voimakkaasti tätä kehitystä ja totesi tyytyväisenä, että vuoden 2006 aikana joko Intian kotimaan teollisuus veti useimmat valitukset pois tai Intian tuomioistuimet hylkäsivät ne. b) Argentiinan asettamien toimenpiteiden päättyminen Riitojenratkaisumenettelyjen yhteydessä käytyjen pitkien ja vaikeiden neuvottelujen jälkeen ja Argentiinan sovittua kolmea tuotetta (oliiviöljy, vehnägluteeni ja säilykepersikat) koskevien tasoitustullitoimenpiteiden päättämisestä kyseiset toimenpiteet kumottiin lopullisesti vuoden 2006 aikana. Säilykepersikoita koskevien toimenpiteiden osalta samalla kuitenkin nostettiin sidottua tullia tasoitustullin lopettamisen kompensoimiseksi. d) Suojatoimenpiteiden vaikutus Voimassa olevien suojatoimenpiteiden määrä on siis viime vuosina kasvanut, mikä on huolestuttavaa, koska ne vaikuttavat myös EU:n viejiin siitä huolimatta, että ne eivät ole ongelman aiheuttajia. Jos toimenpiteet eivät ole olleet väistettävissä, komissio on kuitenkin melko hyvin onnistunut puolustamaan EU:n viejien etuja tukemalla sellaisia toimenpiteitä, joilla on mahdollisimman vähäinen vaikutus. Näin kävi esimerkiksi Turkkia koskevissa tapauksissa (pölynimurit ja moottoripyörät) sekä Ukrainan toimenpiteissä (puuvillakankaat ja neulokset). Vaikka tuloksia voidaankin pitää myönteisinä, komissio kehottaa kuitenkin käyttämään kyseistä suojatoimenpidettä entistä varovaisemmin ja ainoastaan todella poikkeuksellisissa tilanteissa sekä toivoo, että suojatoimenpiteiden käyttöönotto vähenisi. 6. PÄÄTELMÄ Vuosi 2006 on jo kolmas peräkkäinen vuosi, jona voimassa olevien EY:n vastaisten suojakeinojen määrä on vähentynyt. Tämä on tietenkin EU:n viejien kannalta myönteinen kehitys, vaikka viime vuodesta lisääntyneiden uusien tutkimusten määrästä voidaankin päätellä, että kaupan suojakeinojen käyttö saattaa lyhyellä aikavälillä lisääntyä. Vaikka tiettyä parannusta EU:n ulkopuolisten maiden suojakeinokäytännöissä onkin todettu, viime vuosina havaitut ongelmat jatkuvat edelleen ja uusia syntyy. Komissio tutkii parhaillaan omaa tapaansa käyttää suojakeinoja ja toteaa samalla, että useat EU:n ulkopuoliset maat käyttävät niitä edelleen kyseenalaisella tavalla, mikä johtaa joskus toimenpiteisiin, jotka eivät ole oikeudellisesti perusteltuja. Komission on sen vuoksi varmasti tarpeen jatkaa EU:n ulkopuolisten maiden toimien seuraamista, jotta voidaan varmistaa, että ne noudattavat WTO:n sääntöjä ja muita kahdenvälisiä sääntöjä, ja lisäksi auttaa kohteena olevaa EU:n teollisuutta ja/tai jäsenvaltioita ja puolustaa niiden etuja sekä pyrkiä edelleen pienentämään EU:n ulkopuolisten maiden toimenpiteiden taloudellista vaikutusta viejiin. Näiden ongelmien ratkaisemiseksi komissio puuttuu yksittäisiin tapauksiin suoraan, ottaa yleisiä järjestelmään liittyviä ongelmia esiin sekä virallisissa että epävirallisissa kahdenvälisissä yhteyksissä kyseisten maiden kanssa, keskusteluissa asianomaisissa komiteoissa WTO:n puitteissa sekä jatkaa EU:n ulkopuolisten maiden kouluttamista kaupan suojakeinoja koskevista EU:n näkemyksistä ja käytännöistä. Tulokset ovat olleet myönteisiä ja useat EU:n viejät ovat pyytäneet komissiolta tukea ja neuvontaa. Yhteisö aikoo sen vuoksi toimia edelleen aktiivisesti kaupan suojakeinojen soveltamisessa esiintyvien väärinkäytösten estämiseksi, koska se pitää niitä eurooppalaisten viejien kannalta kaupan, kilpailukyvyn ja markkinoillepääsyn esteinä.