Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman toisesta vaiheesta"



Virallinen lehti nro C 410 , 30/12/1998 s. 0002



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman toisesta vaiheesta" (98/C 410/02) Neuvosto päätti 15. syyskuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut sosiaali-, perhe-, koulutus- ja kulttuuriasiain jaosto antoi lausuntonsa 16. heinäkuuta 1998. Esittelijä oli José Rodríguez García Caro. Talous- ja sosiaalikomitea päätti nimittää José Rodríguez García Caron yleisesittelijäksi valmistelemaan lausuntoa. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 13. 15. lokakuuta 1998 pitämässään 358. täysistunnossa (lokakuun 15. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 90 ääntä puolesta eikä yhtään vastaan 1:n pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Talous- ja sosiaalikomitea on antanut kaksi Sokrates-ohjelman ensimmäiseen vaiheeseen liittyvää lausuntoa. Lausunto päätösehdotuksesta, jolla ohjelma perustettiin, hyväksyttiin komitean 27. 28. huhtikuuta 1994 pitämässä täysistunnossa. Päätöksen muutosehdotusta koskeva lausunto hyväksyttiin täysistunnossa 28. toukokuuta 1997. Lausunnoissa esitetyistä huomioista komitea toteaa kaksi seikkaa: Komitean kannat on otettu hyvin huomioon ohjelman suunnittelussa ja toteutuksessa. Sekä ohjelman ensimmäisessä vaiheessa että nyt esitetyssä ehdotuksessa on seikkoja, joita komitea aikanaan puolsi. TSK mainitsi aikanaan myös muutamia ohjelman arvioinnissa havaituista ongelmista, ja niitä käsiteltiin annetuissa lausunnoissa. Ensimmäiselle vaiheelle myönnettyjen varojen riittämättömyys, liiallisesta hajauttamisesta johtuvat tiedotus- ja koordinointiongelmat sekä tarve varmistaa tulosten levitys olivat eräitä ennustettuja ongelmia, jotka ovat toteutuneet ohjelman edetessä. Luotamme siihen, että komitean huomiot saavat tulevaisuudessakin suopean vastaanoton ja että Sokrates-ohjelman toteutuksessa ilmenneet ongelmat saadaan hallintaan tai voitettua kokonaan. 1.2. Ohjelman ensimmäisessä vaiheessa saavutetut hyvät tulokset ja tarve syventää Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 126 artiklassa annettua tehtävää antavat oikeutuksen käsillä olevalle päätösehdotukselle, josta talous- ja sosiaalikomiteaa pyydetään antamaan lausunto. 2. Yleistä 2.1. Komitea suhtautuu myönteisesti päätösehdotukseen, ja se on tyytyväinen, että yhteisön Sokrates-toimintaohjelmaa jatketaan sen toisella vaiheella. Edistämme ja tuemme uuden vuosituhannen kynnyksellä yhtä unionin kansalaisuuden peruspilareista, mahdollisuutta laadukkaaseen koulutukseen, jonka avulla Euroopan kansalaiset kykenevät kohtaamaan nyky-yhteiskunnan heille asettamat kilpailuhaasteet. 2.2. Joskus päällekkäistenkin tavoitteiden saavuttamiseen tähtäävien ohjelmien ja toimien lukuisuus edellyttää koordinoinnin ja yhteistyön lisäämistä, jotta voidaan varmistaa toteutettavien toimien ja myönnettävien varojen käytön tehokkuus. Tästä syystä komitea katsoo, että on asianmukaista ja myönteistä ryhtyä yhteisvaikutuksen muiden koulutukseen liittyvien yhteisötoimien kanssa mahdollistaviin toimiin. 2.3. Sokrates-ohjelman ensimmäisestä vaiheesta antamassaan lausunnossa komitea suositti, että ohjelman toiminto, jonka kohteena ovat siirtotyöläisten, romanien, liikkuvan väestön ja kiertävien ammatinharjoittajien lapset, ulotettaisiin koskemaan jäsenvaltioissa oleskelevien pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden lapsia, kunnes heidän laillinen asemansa on ratkaistu. Liitteistä, joissa esitellään toisen vaiheen toiminnot, ei käy ilmi, että näitä henkilöitä varten olisi suunniteltu mitään toimenpiteitä. Muukalaisvihamielisten ja rasististen asenteiden leviäminen unionin jäsenvaltioiden alueella vaatii, että ryhdytään kaikkiin mahdollisiin toimiin näiden perusoikeuksien vastaisten käytäntöjen, tapojen ja ideologioiden kitkemiseksi. Tästä syystä lopullisessa päätöstekstissä tulisi edellä mainittujen ryhmien yhteydessä mainita nimenomaisesti pakolaiset ja turvapaikanhakijat. Näin puolustettaisiin edelleen kansalaisoikeuksien Eurooppaa. 2.4. Tasavertaisten mahdollisuuksien periaatteen kunnioittamisen sekä esimerkiksi rahallisen tuen määristä päätettäessä vammaisten hakijoiden suosimisen tulee näkyä konkreettisesti päätösehdotuksessa. Tässä yhteydessä tulee korostaa erityisesti tarvetta ottaa käyttöön varainjaon korjausmekanismeja, joilla taataan, että pienituloiset ja vähävaraiset saavat suurempia tukia ja apurahoja. On varmistettava, ettei tulotaso ole tekijä, joka haittaa osallistumista Sokrates-ohjelman toimiin. 2.5. Menettelyjen ja rakenteiden yksinkertaistamisen avulla ohjelman toisessa vaiheessa voidaan parantaa ohjelman hallintoa. Komitea kannattaa tätä organisatorista ja toiminnallista muutosta ja uskoo, että sen avulla voidaan tehostaa koko Sokrates-ohjelmaa. Näitä toimia on kuitenkin tarpeen tukea lisäämällä ohjelmaa koskevaa tiedotusta, jotta tietoa on kaikkien Sokrates-ohjelmasta mahdollisesti kiinnostuneiden kansalaisten saatavilla. Tietotaidon eurooppalaiset keskukset voivat tarjota mainion työkalun tiedottamiseen ja tulosten levittämiseen. 2.6. Opettajien ja oppilaiden liikkuvuus ohjelman toimien puitteissa on yksi ohjelman keskeisistä osista. Komission tietojen mukaan yhteisön 4 miljoonasta opettajasta 60 000 on työskennellyt kotimaansa ulkopuolella. Oppilaista on samansuuntaisia prosenttilukuja. Ohjelmaan osallistuneiden henkilöiden liikkuvuutta kuvaavat luvut eivät kuitenkaan kerro, kuinka usein samat henkilöt saavat tukea useammin kuin kerran. Komitea kehottaa aiemman Sokrates-ohjelmaa koskevan lausuntonsa tapaan komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan käyttöön varainjako- ja valvontamekanismeja, joilla pyritään mahdollistamaan mahdollisimman monien osallistuminen ohjelmaan ja estämään tukitoimien kasaantuminen tietyille henkilöille tai oppilaitoksille. 2.7. Komitea katsoo, että toisen vaiheen toteuttamiseen varatut määrärahat antavat tietyt takeet varojen riittävyydestä Sokrates-ohjelman hankkeisiin ja tukiin. Tämä vastaa komitean useaan kertaan esittämiä suosituksia Sokrates-ohjelman ja sitä edeltäneiden ohjelmien määrärahojen lisäämisestä. Myönnetyt varat eivät kuitenkaan vaikuta liiallisilta, sillä nykyisiin toimiin liittyvien uusien toimien kehittäminen, ehdotettujen hankkeiden varma lisääntyminen, unionin ulkopuolisten maiden osallistumismahdollisuuksien suunniteltu lisääminen sekä tarve vastata Sokrates-ohjelman korkeakouluyhteisössä herättämiin odotuksiin saattavat aiheuttaa sen, että varat ovat niukat kysynnän määrään verrattuna. 2.8. Käytettävissä olevien määrärahojen tarjonnan ja hanke- ja tukihakemusten edellyttämien varojen kysynnän muodostamassa yhtälössä komitea suosittaa edelleen laadun asettamista määrän edelle. Sokrates-ohjelma on vakiintunut ja saanut yleistä tunnustusta, ja tämän vuoksi etusijalle tulee asettaa hankkeiden määrän sijasta niiden laatu ja koulutusalalle tulevaisuudessa tuottama hyöty. Yksi ohjelman uuden vaiheen suurimmista haasteista koskee toteutettujen hankkeiden tuloksista tiedottamista. Siksi tulee pyrkiä laadukkaisiin hankkeisiin, joille taataan riittävä rahoitus, eikä pitää määrää Sokrates-ohjelman myönteisenä arvosteluperusteena. 2.9. Uuden viestintäteknologian käyttöä tulee edistää ohjelman toimissa. Komitea yhtyy päätösehdotuksessa esitettyihin näkemyksiin multimedian merkityksestä opetuksessa. Aiheesta "Valkoinen kirja koulutuksesta: Oppiminen ja opettaminen kohti kognitiivista yhteiskuntaa" antamassaan lausunnossa komitea oli multimediaohjelmista sitä mieltä, että yhteisön on aika tehdä päätös eurooppalaisten multimediavälineiden käyttämisestä sekä opettajien täydennyskoulutuksesta uusien tekniikoiden käyttöön, niin että he pystyvät hyödyntämään niitä ja opettamaan niiden käyttöä. Sokrates-ohjelman avulla näille sanoille on mahdollisuus antaa todellista sisältöä. Ohjelman sisältämät toimet herättävät luottamusta siihen, että uusi teknologia otetaan käyttöön ja se yleistyy opetuksessa. 2.10. Komitea arvostaa, että ohjelmassa sallitaan mitä erilaisimpia koulutushankkeiden hakumenettelyjä. Komitea katsoo, että toimien näin avoimen osallistumis- ja käyttöoikeuden avulla on mahdollista mukautua uusiin innovaatioihin ohjelman koko toteuttamiskauden ajan. 2.11. Komitea kehottaa jäsenvaltioita tukemaan yhteisön ponnistuksia koulutuksen eurooppalaisen ulottuvuuden vahvistamiseksi ja laadukkaan koulutuksen edistämiseksi. Ilman valtioiden aktiivista osallistumista ohjelman tarjoamat hyödyt eivät välity kansalaisille. Tiedotuksen tehostaminen, osallistumisen esteiden poistaminen edistämällä tutkintojen ja opintojaksojen vastavuoroista tunnustamista sekä tietojen levittäminen hankkeiden tuloksista jäsenvaltioissa ovat eräitä jäsenvaltioilta vaadittavista toimista. 2.12. TSK kiinnittää komission huomion Sokrates-ohjelman merkitykseen kansalaisyhteiskunnassa ja katsoo, että talous- ja yhteiskuntaelämän toimijat tulee ottaa ohjelman uudessa vaiheessa entistä tiiviimmin mukaan ohjelman toteuttamiseen. 3. Erityistä 3.1. Aiheesta "Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yhteisön Sokrates-toimintaohjelmasta tehdyn päätöksen 819/95/EY muuttamisesta" antamassaan lausunnossa komitea toivoi, että Comenius-toiminnon varoja lisättäisiin mahdollisimman paljon. Komitea suosittaa, että tälle toiminnolle myönnetään riittävästi varoja, sillä se on suunnattu unionin vastaanottavaisimmille kansalaisille (koululaisille), ja sen vuoksi sillä on parhaat mahdollisuudet saavuttaa myönteisiä vaikutuksia. 3.2. Liikkuvuus on yksi Sokrates-ohjelman ja sen Comenius-, Erasmus- ja Lingua-toimintojen muodostaman rakennelman kulmakivistä. Opettajien ja oppilaiden fyysistä liikkuvuutta voidaan täydentää uusien multimediasovellusten koulutusalalle tarjoamalla virtuaaliliikkuvuudella. Komitea antaa tukensa kaikille aloitteille, joilla lisätään unionin kansalaisten liikkuvuutta multimedian käytön avulla. Liikkuvuuteen liittyvät toimet ovat monimuotoisen Euroopan todellisuuden ja kulttuurin tuntemisen ja ymmärtämisen ratkaiseva tekijä. 3.3. Komitea suhtautuu Grundtvig-toimintoon myönteisesti kahdesta pääsyystä: Ensinnäkin komitean mielestä on oikeudenmukaista aloittaa sellaisille henkilöille suunnattu toimi, jotka ovat keskeyttäneet koulunkäyntinsä ja jääneet ilman riittävää peruskoulutusta. Tässä yhteydessä innovaatiot ovat tärkeässä asemassa etsittäessä avoimin mielin joustavia ja vähemmän muodollisia koulutusmuotoja. Tämä aloite koskee myös niitä, jotka haluavat aloittaa tai jatkaa opintojaan oltuaan jo jonkin aikaa koulutusjärjestelmän ulkopuolella. Toiseksi elinikäinen koulutus on välttämätöntä kaikille kansalaisille jatkuvasti muuttuvassa ja uusia haasteita asettavassa yhteiskunnassa. Tietojen ja taitojen kehittämisen pysähtymisen ja menettämisen aiheuttamat riskit oikeuttavat jo sinällään elinikäisen koulutuksen edistämistoimet. Aiheesta "Komission kertomus mahdollisuuksista saada täydennyskoulutusta Euroopan unionissa" antamassaan lausunnossa komitea korosti tarvetta tukea politiikkaa, joka edistää osallistumista täydennyskoulutukseen koko työelämän ajan. Tämän kannan mukaisesti komitea tukee painokkaasti Grundtvig-aloitetta. 3.4. Komitea on eri aiheista antamissaan lausunnoissa painottanut useaan otteeseen tarvetta kehittää ja edistää unionin kansalaisten kieltenopiskelua. Toistuvasti on annettu suosituksia ja jopa tehty aloitteita kieltenopiskelun edistämiseksi. Komitea katsoo, että Lingua-toiminnosta tuettavissa toimissa tulee nimenomaisesti viitata hankkeisiin, joilla edistetään kaksi- tai kolmikielistä kouluopetusta liittämällä oppilaitokset opettajavaihto-ohjelmiin, joissa opettajat antavat vieraassa maassa opetusta omalla äidinkielellään. 3.5. Ohjelman toiseen vaiheeseen sisältyy toiminto, jota kutsutaan koulutuspolitiikan ja -järjestelmien seurannaksi ja jonka tavoitteena on lisätä Euroopan koulutusjärjestelmien avoimuutta tietojen ja kokemusten vaihdon avulla. Näin määriteltynä toiminto vaikuttaa hyvältä ja kannatettavalta, mutta sillä on ilmeisiä samankaltaisuuksia ja päällekkäisyyksiä Euroopan koulutusalan tietoverkon Eurydicen kanssa. Komitea suhtautuu seurannan tavoitteisiin myönteisesti ja pitää järkevämpänä laajentaa nykyisten, jo vakiintuneiden yksiköiden toimia kuin perustaa uusia rakenteita, joiden toiminta vaatii varoja. 3.6. Kyseisestä toiminnosta tuettaviin toimenpiteisiin kuuluvat koulutuksen laadun seuranta sekä siinä käytettävien indikaattorien määrittely. Aiheesta "Ehdotus neuvoston suositukseksi eurooppalaisesta yhteistyöstä korkeakouluopetuksen laadun arvioinnissa" antamassaan lausunnossa komitea kannatti aloitteita, joilla edistetään opetuksen laadunvarmistusmenetelmiä koulutuksen kehittämiskeinona. Suositusehdotuksessa kannatettiin eurooppalaisen laadunvarmistusverkoston perustamista mm. seuraavien toimien loppuunsaattamiseksi: sellaisten oppilaitosten tukeminen, jotka haluavat tehdä laadunarviointi- ja -varmistusyhteistyötä erityisesti Sokrates-ohjelman temaattisissa verkostoissa; laadunarvioinnin yhdistäminen muihin Sokrates- ja Leonardo-ohjelmien yhteydessä toteutettaviin yhteisötoimiin. Suositusehdotuksessa todettiin myös, että eurooppalainen laadunvarmistusverkosto voisi saada rahoitusta Sokrates- ja Leonardo-ohjelmista. Komitea kannattaa laadunvarmistusmenetelmiin sisältyvien koulutuksen laadun seurantaindikaattorien määrittämistä ja tukee tämänsuuntaisia Sokrates-ohjelman toimia. Komiteaa kummastuttaa kuitenkin, ettei eurooppalaista laadunvarmistusverkostoa ole sisällytetty ohjelman toimiin, sillä verkosto voisi edistää laadunvarmistuksen leviämistä ja helpottaa sen menettelyjen käyttöä. 3.7. Toinen koulutuspolitiikan ja -järjestelmien seurannan piiriin kuuluva toimi on tutkintojen sekä muissa jäsenvaltioissa suoritettujen opinto- ja pätevöitymisjaksojen vastavuoroista tunnustamista koskevien tutkimusten ja hankkeiden rahoittaminen. Tässäkin toimessa on päällekkäisyyksiä korkeakoulututkintojen tunnustamista hoitavien kansallisten tiedotuskeskusten Naric-verkon kanssa. 3.8. Komitea pitää seurantaan ja innovaatioihin sisältyvän "uusien innovatiivisten aloitteiden" toiminnon tavoiteasettelua hyvin mielenkiintoisena ja katsoo, että avoimuutensa ansiosta se mahdollistaa kaikkien innovaatioita edistävien hankkeiden rahoituksen. Komitea kannattaa painokkaasti tätä toimintoa. 3.9. Toiminnallisesta ja käytännön näkökulmasta kaikkien opetukseen liittyvien erilaisten ohjelmien yhteisvaikutus on toivottavaa, jotta kansalaisten käyttöön myönnetyille varoille saadaan vastinetta. Komitea kannattaa Sokrates-ohjelman yhteistoimia ja toivoo, että mahdollisiin yhteisehdotuspyyntöihin sisällytetään myös Euroopan sosiaalirahaston ohjelmien aikuisopetusta koskevat toimet. 3.10. Lopuksi komitea toivoo, että ohjelman liitännäistoimiin sisällytetään Sokrates-ohjelmaa koskevien tietojen levitystoimet niille Euroopan alueille, jotka määrällisesti ja suhteellisesti esittävät vähiten hanke-ehdotuksia ja tukihakemuksia. Sokrates-ohjelman tavoitteiden saavuttaminen riippuu Euroopan oppilaitosten todellisesta ja yhtenäisestä osallistumisesta. 3.11. Komitea kannattaa ohjelman avaamista entistä laajemmin pk-yrityksille. Komitea suosittaa, että ohjelmalla mahdollistetaan alusta lähtien yliopisto- ja yritysmaailman, erityisesti pk- ja käsiteollisuusyritysten välinen entistä tiiviimpi yhteistyö. Bryssel 15. lokakuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI