Alueiden komitean lausunto aiheesta:

- "Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille Rannikkoalueiden yhdennetty käyttö ja hoito: strategia Eurooppaa varten", ja

- "Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon toteuttamisesta Euroopassa"

(2001/C 148/07)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille "Rannikkoalueiden yhdennetty käyttö ja hoito: strategia Eurooppaa varten" (KOM(2000) 547 lopullinen) ja asiakirjan "Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon toteuttamisesta Euroopassa" (KOM(2000) 545 lopullinen - 2000/0227 COD),

ottaa huomioon aiheesta "Kohti Euroopan rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon (RYKH) strategiaa - Yleiset periaatteet ja toiminnan vaihtoehdot" antamansa lausunnon (CdR 359/99 fin)(1),

ottaa huomioon neuvoston 26. tammikuuta 2001 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 175 artiklan 1 kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon puheenjohtajansa 9. lokakuuta 2000 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu valiokunta 4:n "maankäyttö, taajama-asiat, energia, ympäristö" tehtäväksi,

ottaa huomioon valiokunta 4:n 7. joulukuuta 2000 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 372/2000 rev. 1), jonka esittelijä oli Annette McNamara (IRL, EA),

ja

katsoo, että yhdennetyllä rannikkoalueiden käytön ja hoidon strategialla (RYKH) tarkoitetaan rannikkoalueiden resurssien hallinnosta vastaavien ja niiden käyttäjien välistä ja kaikilla tasoilla toteutettavaa koordinointi- ja yhteistyöprosessia,

katsoo, että RYKH edellyttää rannikkoalueiden, niiden talousmaantieteellisen järjestelmän ja alueiden välisen luonteen ymmärtämistä, strategian merkityksen myöntämistä, asianmukaisista toimenpiteistä ja toimista koostuvaa ohjelmaa, sopivaa toteuttamiskehystä, kattavia tietokantoja, tarvittavaa asiantuntemusta sekä riittävää rahoitusta rannikoiden luonnonvarojen oikean hallinnoinnin ja kestävän hyödyntämisen varmistamiseksi,

katsoo, että komissio on toteuttanut esittelyhankkeita rannikkoalueita koskevan politiikan tarkistamiseksi koko unionissa ja edistääkseen eurooppalaisen RYKH-strategian kehittämistä,

että AK on jo ilmaissut tyytyväisyytensä edellä mainittujen esittelyhankkeiden toteuttamiseen sekä niistä tiivistyneisiin periaatteisiin, opittuihin asioihin ja esiin nousseisiin poliittisiin vaihtoehtoihin,

hyväksyi 14. ja 15. helmikuuta pitämässään 37. täysistunnossa (helmikuun 14. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

1. Alueiden komitean kanta ja suositukset

1.1. Alueiden komitea ilmaisee tyytyväisyytensä tiedonantoon sekä suositusehdotukseen ja tukee rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon eurooppalaista strategiaa, mikäli sitä täydennetään lisätoimin ja mikäli jäljempänä esitetyt seikat otetaan huomioon.

1.2. RYKH-prosessin kannalta suositusehdotus on sysäys eteenpäin. Alueiden komitea toivoo kuitenkin, että komissio seuraisi tiiviisti siihen liittyvää toimintaa ja prosessin edistymistä jäsenvaltiotasolla. Prosessiin liittyvä paikallis- ja alueviranomaisten toiminta on riippuvainen valtiotason luomasta sääntelyjärjestelmästä ja siitä, miten jäsenvaltiot edistävät ja tukevat paikallis- ja aluetason toimia.

1.3. Alueiden komitea epäilee komission sitoutumista itsenäisen eurooppalaisen RYKH-strategian toteuttamiseen. Vaikka nykyisiin välineisiin ja ohjelmiin keskittyvällä yleisstrategialla on laaja kannatus, puolletaan lisäksi erityisten lisätoimien välttämättömyyttä. Erityispolitiikoin voitaisiin ainakin edistää RYKH:n tunnettuutta ja olla osaltaan luomassa yhtenäistä eurooppalaista RYKH-strategiaa. AK tähdentääkin jälleen, että RYKH:n yleiskehykseen tulisi sisällyttää joukko ohjeenomaisia periaatteita sovellettaviksi eri jäsenvaltioissa sekä alueidenvälisen toiminnan puitteet, ja siinä olisi kiinnitettävä huomiota erityisesti toiminnan määrittelyyn ja toteuttamiseen alue- ja paikallistasolla (yksityiskohtaiset "suunnitelmat" tai strategiat mukaan lukien). Ehdotuksen kohdassa II Euroopan parlamentin ja neuvoston suositukseksi esitetyt periaatteet ovat keskeisiä. Kunkin jäsenvaltion tulee yhdessä paikallisen ja aluetason kanssa voida ratkaista kansallisen strategian tarve ja sisältö. Suosituksen tarpeellisuutta harkittaessa on otettava huomioon rannikoiden olosuhteiden erilaisuus sekä jäsenvaltioiden lainsäädännön ja hallinnollisten järjestelmien erot.

1.4. Komitea on pääosin tyytyväinen tiedonannossa EU:lle hahmoteltuun rooliin. Aluekohtaisten erityiskysymysten käsittelyssä paras lähestymistapa on EU:n paikallis- ja aluehallinnoille tarjoama edistämiseen, ohjaukseen ja tukeen liittyvä apu. Nykyisten EU-toimien valtavirtaistaminen ja sen varmistaminen, ettei tulevilla ehdotuksilla ole rannikkoalueiden kannalta kielteisiä vaikutuksia, on tärkeä osa eurooppalaista strategiaa.

1.5. Alueiden komitea korostaa jälleen tarvetta luoda rannikkoalueiden paikallis- ja alueviranomaisten eurooppalainen yhteistyöverkko. Komitean mielestä on myönteistä, että komissio tunnustaa eurooppalaisten rannikkoalueiden sidosryhmien foorumin ja rannikkoalueilla toimivien ammatinharjoittajien verkon merkityksen. Se kehottaakin komissiota ryhtymään toimiin niiden perustamiseksi välittömästi sekä ottamaan huomioon alalla olemassa olevat rakenteet ja edistämään niitä.

1.6. Alueiden komitea on halukas toimimaan rakentavasti eurooppalaisten rannikkoalueiden sidosryhmien foorumin ja rannikkoalueilla toimivien ammatinharjoittajien verkon perustamisessa. AK:n tulee osallistua aktiivisesti tulevaan yhteistyöhön, keskusteluun ja vuoropuheluun. Komitean tulee erityisesti olla mukana laatimassa suuntaviivoja, joilla helpotetaan unionin lainsäädännön ja ohjelmien paikallistasoon kohdistuvan vaikutuksen selvittämistä.

1.7. AK korostaakin tarvetta eritellä ja luoda asianmukaiset mekanismit paikallis- ja aluehallintoon sekä jäsenvaltioiden keskushallintoon synergian luomiseksi, jotta kaikki asian kannalta merkitykselliset sektorit ja yksittäiset kansalaiset voivat osallistua toimintaan. Näin voidaan lisätä RYKH-prosessiin sitoutumista. AK uskoo, että rannikkoalueilla toimivien ammatinharjoittajien verkolla on selkeä rooli parhaiden käytänteiden korostajana. Lisäksi se voi avustaa paikallisviranomaisia RYKH:n toimeenpanossa sekä asianmukaisten, joustavien rakenteiden luomisessa.

1.8. AK kannustaa järjestämään unionin laajuisia ja jäsenvaltiokohtaisia kampanjoita rannikkoalueita koskevien seikkojen tuomiseksi nykyistä paremmin julkiseen tietoisuuteen ja lisäämään siten sidosryhmien osallistumista.

1.9. AK huomauttaa, että rannikkoalueiden fyysinen määrittely paikallistasolla on olennainen osa EU:n strategiaa. Määrittelyn myötä niiden käyttöön ja hoitoon liittyvät tarpeet voidaan kartoittaa, ja se auttaa RYKH:n edellyttämän viitekehyksen luomisessa. Koska RYKH on luonteeltaan aluekohtainen, tulee rannikkoalueet määritellä paikallis- ja aluetasolla EU:n ja jäsenvaltioiden keskushallintojen tulella.

1.10. Tarvitaan nykyistä tiiviimpää ja RYKH-kohtaista tuki- ja rahoitusohjelmaa. AK uskoo, että tiedonannossa hahmoteltu EU:n rahoitusvälineiden valikoima ei riitä ja johtaa integroidun lähestymistavan sijasta rahoituksen alakohtaiseen jakautumiseen. Tässä mielessä komitea kannattaa kokonaisuudessaan RYKH-kysymyksiin keskittyvää ohjelmaa, jonka toteuttaminen vaikuttaisi mahdolliselta erityisesti Interreg III -ohjelman puitteissa. Näin voitaisiin edistää rannikkoalueiden sekä jäsenvaltioiden ja unionin ulkopuolisten maiden yhteistyöverkkojen kehittämistä.

Koska erityistä RYKH-rahoitusmekanismia ei ole, AK pitää tärkeänä varmistaa, että rakennerahastoja hyödynnetään järjestelmällisesti kaikkien alueiden - myös rannikkoalueiden - yhtenäisen ja integroidun kehityksen ja hoidon rahoituksessa.

1.11. Komiteasta on myönteistä, että ympäristöasioista vastaava komission pääosasto on nimetty yhteyspisteeksi rannikkoalueita koskevissa asioissa. Yhteyspisteen tulee kuitenkin vastata eurooppalaisen RYKH-strategian toteuttamisesta sekä tiedonannossa hahmoteltujen suositusten ja ehdotusten koordinoinnista. Tämän vuoksi komitea katsoo, että yhdenmukaisen ja kokonaisvaltaisen lähestymistavan varmistamiseksi sopivimman yhteyspisteen muodostaisi virallinen monialainen ryhmä, joka paitsi edustaisi asian kannalta merkityksellisten pääosastojen toimintaintressejä, edistäisi myös temaattisten analyysien perusteella eriteltyä poikittaistutkimusta.

1.12. Alueiden komitea toteaa, että kumppanuus kansalaisyhteiskunnan kanssa suunnitteluun ja rannikkoalueiden käyttöön ja hoitoon liittyvien lähestymistapojen yhteydessä on arvokasta, ja tunnustaa sen tarjoamat mahdollisuudet, jotka liittyvät uusien hallintotapojen muodostumiseen rannikkoalueilla ja muuallakin EU:ssa.

1.13. AK pahoittelee, ettei komission esittelyohjelman yhteydessä aloitettuja hankkeita voida jatkaa. Lisäksi komitea pelkää, että näin hankittu asiantuntemus ja muodostuneet käytännöt menevät hukkaan. Näin ollen komitea korostaa sopivien käynnissä olevien hankkeiden jatkamista sekä mahdollisuutta lisätoimiin.

Bryssel 14. helmikuuta 2001.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Jos Chabert

(1) EYVL C 226, 8.8.2000, s. 38.