[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 14.4.2008

KOM(2008) 188 lopullinen

2008/0074 (CNS)

Ehdotus:

NEUVOSTON ASETUS

yhtenäisestä viisumin kaavasta annetun asetuksen (EY) N:o 1683/95 muuttamisesta viisumien numeroinnin osalta

(komission esittämä)

PERUSTELUT

1. EHDOTUKSEN TAUSTA |

Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Viisumin numero on erottamaton osa yhtenäistä viisumin kaavaa. Sen avulla voidaan yksilöidä yksittäinen viisumi, jonka jokin jäsenvaltio on myöntänyt kolmannen maan kansalaiselle. Numero painetaan tarraan valmistusvaiheessa ennen tarran käyttöä, jotta kadonneet tai varastetut blankoasiakirjat voidaan tunnistaa. Sitä käytetään myös viisumitarrojen rekisteröintiin varastojen ja myönnettyjen viisumien valvomiseksi. Viisumien numeroinnista säädetään yhtenäisestä viisumin kaavasta annetussa asetuksessa (EY) N:o 1683/95[1] ja komission antamissa teknisissä eritelmissä[2]. Numero muodostuu viisumin numerosta, jonka edellä on viisumin myöntäneen jäsenvaltion osoittava kirjain tai kirjaimet, kuten asetuksen liitteessä olevassa 3 kohdassa on määritelty. Kirjaimet vastaavat ajoneuvojen rekisterikilvissä käytettäviä maatunnuksia. Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö (ICAO) on laatinut standardeja koneellisesti luettaville matkustusasiakirjoille ja mm. luettelon maatunnuksista. Koneellisesti luettavan kentän ensimmäisellä rivillä on ICAO:n standardien mukaan oltava viisumin myöntäneen valtion kolmekirjaiminen ICAO-maatunnus ja toisella rivillä viisumin numero (yhdeksää merkkipaikkaa käyttäen). Rajatarkastusten nopeuttamiseksi yhtenäisen viisumin kaavan on oltava koneellisesti luettava ja siksi ICAO:n standardien mukainen. Viisumien numeroinnissa on esiintynyt joitakin ongelmia sen vuoksi, että koneellisesti luettavan kentän toiselle riville merkittävän viisuminumeron enimmäispituus on yhdeksän merkkiä. Ensinnäkin jäsenvaltiot ovat tulkinneet numerointia omalla tavallaan (jotkut käyttävät yhdeksää merkkiä pidempiä merkkijonoja, jotka eivät mahdu koneellisesti luettavaan kenttään) oman viisumitarravalmistuksensa vaatimusten mukaisesti, mutta ei täysin asetusta (EY) N:o 1683/95 ja ICAO:n eritelmiä vastaavasti. Tämän vuoksi viisumeja ei ole voitu lukea koneellisesti ja niiden numerot on täytynyt syöttää järjestelmään manuaalisesti tai niiden perusteella ei ole voitu tehdä lainkaan hakuja. Yhtenäisen viisumin kaavan teknisten eritelmien nykyisen sanamuodon vuoksi merkkipaikkojen määrä ei myöskään ole riittävä niiden maiden viisumitarrojen sarjanumeroille, jotka myöntävät paljon viisumeja. Lisäksi on esiintynyt tiettyä epäjohdonmukaisuutta, kun koneellisesti luettavassa kentässä on käytetty ICAO:n maatunnusta ja viisumitarran numerossa ajoneuvojen rekisterikilpien maatunnusjärjestelmää. Näillä eroilla ei tähän asti ole ollut suurta merkitystä, koska viisumit tarkastetaan rajalla pelkästään visuaalisesti tai lukemalla koneellisesti luettava kenttä. Kun viisumitietojärjestelmä (VIS) on käytössä, tarkastus suoritetaan ulkorajojen rajanylityspaikoilla periaatteessa käyttämällä viisumitarran numeroa ja haltijan sormenjälkiä. VIS-järjestelmästä haetaan vastaava viisumihakemus viisumitarran numeron avulla ja tarkistetaan, vastaavatko viisumin rajalla esittäneen henkilön sormenjäljet konsuliedustuston viisumihakemustiedostoon syöttämiä sormenjälkiä. Useimmissa tapauksissa pyyntö tehdään VIS-järjestelmään lukemalla viisumien koneellisesti luettava kenttä. VIS-järjestelmässä voidaan näin ollen toimia vain yhden viisuminumeron perusteella, ja viisumitarraan painetun numeron ja koneellisesti luettavassa kentässä olevan numeron on oltava sama. Siksi on välttämätöntä muuttaa nykyistä viisuminumerointia niin, että on vain yksi viisumitarran numero. Näin voidaan välttää se, että tarkistamisen yhteydessä saadaan esiin useita viisumitiedostoja sen sijaan, että haun tuloksena olisi yksi ja ainoa relevantti viisumihakemustiedosto. Samalla olisi tarkoituksenmukaista muuttaa viisumitarrojen maatunnukset ICAO:n standardin mukaisiksi. Periaatteessa olisi johdonmukaista muuttaa myös piilokuvana näkyvä maatunnus. Koska piilokuvan maatunnus tehdään kaiverruspainatuksena, painolaatat pitäisi vaihtaa, mikä on hyvin kallista. Piilokuvan muuttaminen ei ole kiireellistä, koska se ei liity numerointiin. Jotta nyt ei syntyisi suuria kustannuksia, mukautus olisi tehtävä myöhemmin, kun asetukseen (EY) N:o 1683/95 tehdään muita muutoksia. |

Yleinen tausta VIS-järjestelmän käyttöönotto viisumitietojen vaihtoon käytettävänä järjestelmänä on yksi EU:n tärkeimmistä toimista vapauden ja turvallisuuden alueen luomisessa. Viisumitietojärjestelmä helpottaa yhteisen viisumipolitiikan täytäntöönpanoa, konsuliyhteistyötä ja viisumiasioita hoitavien keskusviranomaisten välistä kuulemista. Tavoitteena on helpottaa viisuminhakumenettelyä, ehkäistä mahdollisimman edullisen viisumikohtelun etsimistä (ns. visa shopping -ilmiötä), helpottaa petostentorjuntaa ja ulkorajojen rajanylityspisteissä ja jäsenvaltioiden alueella tehtäviä tarkastuksia, edistää laittomien maahanmuuttajien tunnistamista ja palauttamista ja helpottaa Dublin II -asetuksen (EY) N:o 343/2003[3] soveltamista sekä ehkäistä sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvia uhkia. On tärkeää, että viisumitietojärjestelmää käyttävät rajavartijat voivat käyttää yhtä ainoaa viisumitarranumeroa hakeakseen tiedoston, josta rajalla tarkastettavan henkilön sormenjäljet tarkastetaan. |

Voimassa olevat aiemmat säännökset Koska yhtenäisestä viisumin kaavasta annetun asetuksen (EY) N:o 1683/95 ja lisäksi annettujen teknisten eritelmien nykyinen sanamuoto ei riitä varmistamaan yhdenmukaisen ja yksiselitteisen viisumitarranumeroinnin käyttöä viisumitietojärjestelmässä, on tarpeen muuttaa viisumitarrojen numerointitapaa ennen kuin viisumitietojärjestelmä otetaan käyttöön. |

Tärkeimmät organisaatiot ja asiantuntijat, joita on kuultu Jäsenvaltioiden asiantuntijoita ja VIS-asiantuntijoita on kuultu, jotta on voitu löytää paras järjestelmä viisumitarrojen numeroimiseksi yhdenmukaisella tavalla. |

Vaikutusten arviointi Jos viisumien numeroinnin annettaisiin jatkua nykyisellään, biometrinen tunnistaminen ei toimisi luotettavasti viisumitietojärjestelmässä. Siksi on joko alettava noudattaa olemassa olevaa viisuminumerointistandardia myös koneellisesti luettavassa kentässä tai löydettävä vaihtoehtoinen ratkaisu. Olemassa olevaa standardia ei kannatettu, koska merkkipaikkoja ei ole tarpeeksi. Asetuksen (EY) N:o 1683/95 6 artiklan nojalla perustettu tekninen komitea on arvioinut useita vaihtoehtoja. Vaihtoehto 1 Kaikki jäsenvaltiot varmistavat, että niiden viisumitarranumeroissa on yhdeksän merkkiä ja ne alkavat maatunnuksella, kuten teknisissä eritelmissä säädetään, ja että ne jäljennetään koneellisesti luettavan kentän riville 2 täsmälleen samassa muodossa. Vaihtoehto 2 Otetaan käyttöön uusi järjestelmä, jossa käytetään edelleen yhdeksää merkkiä, mutta korvataan nykyiset etuliitteet tunnustetuilla ICAO:n (ISO-)koodeilla, joissa on kolme kirjainta (lukuun ottamatta Saksaa, josta käytetään pelkästään kirjainta D). Lisäksi voidaan käyttää kuutta merkkiä. Ne voivat olla kirjaimia tai numeroita, jolloin mahdollisia sarjanumeroita on 2 176 782 335. Vaihtoehto 3 Painetaan koneellisesti luettavan kentän riville 2 viisumitarran numero ilman maatunnusta. Viisumin myöntänyt maa voitaisiin tunnistaa koneellisesti luettavan kentän riviltä 1. Tässä vaihtoehdossa mahdollisia sarjanumeroita on 999 999 999 999. Oikeassa ylänurkassa ei olisi maatunnusta, koska se voitaisiin lukea koneellisesti luettavasta kentästä. Asiantuntijat katsoivat, ettei mikään näistä vaihtoehdoista ollut sopiva. Sen sijaan he pääsivät sopimukseen siitä, että maatunnus erotetaan viisuminumerosta. Yhdeksännumeroinen viisuminumero painetaan viisumitarran kenttään 5 (oikea ylänurkka). Blankoviisumien tunnistamiseksi ja ainutkeraisen numeron luomiseksi koneellisesti luettavassa kentässä käytettävä ICAO:n koodien mukainen maatunnus painetaan taustapainatukseksi heti numeron alapuolelle (uusi kenttä 5a). Sen lisäksi, että näin luodaan yksiselitteinen viisumitarranumero, saadaan myös lisää merkkipaikkoja, mistä on apua niille jäsenvaltioille, jotka myöntävät paljon viisumeja. Jäsenvaltiot joutuvat muuttamaan painatusprosessejaan ja jakamaan uudet viisumitarrat konsulaateilleen ennen VIS-järjestelmän käyttöönottoa. Kun VIS-järjestelmä otetaan käyttöön, jäsenvaltiot voivat joko liittää kaikki konsulaatit järjestelmään heti tai noudattaa alueittain tapahtuvaa vaiheittaista liittymissuunnitelmaa. Vanhoja viisumivarastoja voidaan käyttää loppuun alueilla, joilla VIS-järjestelmään on määrä liittyä myöhemmin. Muussa tapauksessa jäljellä olevat varastot on hävitettävä turvallisesti. Kun tämä ehdotus yhtenäisen kaavan muuttamisesta on hyväksytty, sen täytäntöönpano edellyttää teknisten eritelmien muuttamista vastaavasti. |

2. EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT |

Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Viisumitarroihin valmistusvaiheessa painettava numerointi on mukautettava VIS-järjestelmän ja sen uuden oikeusperustan vaatimuksiin. Viisumitarran numeron on oltava järjestelmässä ainutkertainen, jotta on mahdollista löytää oikea viisumihakemustiedosto, johon sormenjälkiä tarkastuksessa verrataan. |

Oikeusperusta EY:n perustamissopimuksen 62 artiklan 2 kohdan b alakohdan iii luetelmakohta. Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin oletetaan osallistuvan tähän toimenpiteeseen. Perusasetus (EY) N:o 1683/95 perustui EY:n perustamissopimuksen entiseen 100 c artiklaan. Amsterdamin sopimuksen tultua voimaan sitä ei muutettu tai korvattu, kuten tehtiin asetukselle (EY) N:o 539/2001, joka laadittiin kokonaan uudestaan uuden oikeusperustan nojalla. Tästä syystä oletetaan, että Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti osallistuvat edelleen toimenpiteisiin, jotka on hyväksytty ensimmäisessä pilarissa jo ennen Amsterdamin sopimuksen voimaantuloa. Siksi ei ole lisätty uusia johdanto-osan kappaleita. |

Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen, sillä jäsenvaltiot eivät voi päästä yksinään samaan tulokseen. Näin ollen yhteisön toimet ovat välttämättömiä. |

Sääntelytavan valinta |

Ehdotettu sääntelytapa: asetuksen (EY) N:o 1683/95 muuttaminen. |

3. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET |

Ehdotuksella ei ole vaikutuksia yhteisön talousarvioon. |

Ehdotuksen yksityiskohtainen kuvaus |

1 artikla

Asetuksen 1 artikla sisältää kaikki muutokset, jotka on tehtävä liitteeseen, jotta viisumitarran sarjanumerointia voidaan muuttaa, kuten on suunniteltu.

Kaksi viimeistä muutosta (5 ja 6 kohta) liittyvät asetuksella (EY) N:o 334/2002[4] tehtyihin muutoksiin. Liitettä ei tuolloin mukautettu, koska jäsenvaltiot eivät olleet vielä valmistaneet uutta viisumitarraa eikä uutta mallikappaletta ollut saatavilla. Näin ollen asetuksen liitettä ei muutettu. Liitettä on nyt muutettava ja uusi malli on sisällytettävä liitteeseen. Koska 1 kohdassa tarkoitettu turvatekijä (”merkki, joka muodostuu yhdeksästä ellipsin muotoisesta kuviosta”) on korvattu uudessa viisumissa valokuvalla, 1 kohdan teksti on korvattava 2a kohdan tekstillä, ja 2a kohta on poistettava.

2 artikla

Artiklassa säädetään täytäntöönpanokehyksestä.

VIS-järjestelmän suunnitellaan olevan toimintavalmis toukokuussa 2009, ja sitä aletaan käyttää sen jälkeen heti kun jäsenvaltiot ovat vahvistaneet tehneensä tarvittavat järjestelyt. On tärkeää, että jäsenvaltiot käyttävät uudella tavalla numeroituja viisumitarroja VIS-järjestelmän toiminnan käynnistyessä ainakin niissä maissa, jotka liittyvät järjestelmään ensimmäisinä. Vanhoja viisumitarroja voidaan käyttää alueilla, jotka eivät ole vielä liittyneet VIS-järjestelmään. Tästä syystä täytäntöönpanon alkamisajankohdaksi säädetään 1. toukokuuta 2009, vaikkakin viisumitarravarastoja voidaan käyttää loppuun alueilla, jotka eivät ole vielä liittyneet VIS-järjestelmään. Kun tämä asetus on hyväksytty, komissio antaa tarvittavat tekniset eritelmät mahdollisimman pian, jotta päätös voidaan tehdä ajoissa. Teknisissä eritelmissä mukautetaan yhtenäistä kaavaa sijoittamalla maatunnus heti kansallisen viisuminumeron alapuolelle (ks. liite).

2008/0074 (CNS)

Ehdotus:

NEUVOSTON ASETUS

yhtenäisestä viisumin kaavasta annetun asetuksen (EY) N:o 1683/95 muuttamisesta viisumien numeroinnin osalta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 2 kohdan b alakohdan iii alakohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen[5],

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[6],

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Nykyinen oikeudellinen kehys, josta säädetään yhtenäisestä viisumin kaavasta 29 päivänä toukokuuta 1995 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1683/95[7] ja sen lisäksi laadituissa teknisissä eritelmissä, jotka komissio on hyväksynyt 7 päivänä helmikuuta 1996 ja 27 päivänä joulukuuta 2000[8], ei anna mahdollisuutta tehdä luotettavia hakuja viisumitietojärjestelmästä (VIS) ja lyhytaikaisia viisumeja koskevien tietojen vaihdosta jäsenvaltioiden välillä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o [ ][9] nojalla perustetusta viisumitietojärjestelmästä.

(2) Käytössä oleva numerointijärjestelmä anna jäsenvaltioille, jotka käsittelevät suuria määriä viisumihakemuksia, mahdollisuutta merkitä viisumeihin riittävää määrää merkkejä.

(3) Yhdenmukainen ja yksiselitteinen viisumitarrojen numerointijärjestelmä on tämän vuoksi olennainen viisumitietojärjestelmässä tehtävien tarkastusten kannalta.

(4) Asetusta (EY) N:o 1683/95 olisi muutettava vastaavasti.

(5) Islannin ja Norjan osalta tällä asetuksella kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyn sopimuksen[10] mukaisesti aloilla, joita tarkoitetaan tietyistä kyseisen sopimuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä tehdyn neuvoston päätöksen 1999/437/EY[11] 1 artiklan A alakohdassa.

(6) Sveitsin osalta tällä asetuksella kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välillä Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyn sopimuksen mukaisesti aloilla, joita tarkoitetaan päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A alakohdassa sekä neuvoston päätösten 2004/849/EY[12] ja 2004/860/EY[13] 4 artiklan 1 kohdassa,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 1683/95 seuraavasti:

1) Lisätään 2 artiklaan 3 kohta seuraavasti:

”3. Jäljempänä 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla menettelyllä voidaan päättää, että 2 artiklassa tarkoitetut eritelmät ovat salaisia eikä niitä saa julkaista. Tällöin ne saatetaan ainoastaan jäsenvaltioiden nimeämien, tulostuksesta vastaavien laitosten käyttöön ja jäsenvaltion tai komission asianmukaisesti valtuuttamien henkilöiden tietoon.”

2) Poistetaan 3 artiklan 1 kohta.

3) Korvataan liite tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .

Jäsenvaltioiden on sovellettava tätä asetusta viimeistään 1 päivänä toukokuuta 2009. Jäsenvaltiot voivat käyttää jäljellä olevat viisumivarastonsa loppuun konsulaateissa, jotka eivät ole yhteydessä viisumitietojärjestelmään (VIS).

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

LIITE

Lisätään seuraava malli:

[pic]

Turvaominaisuudet

1. Viisumiin liitetään korkeiden turvallisuusvaatimusten mukaisesti valmistettu valokuva.

2. Tässä kohdassa on näkyvissä optisesti erottuva merkki (kinegrammi tai vastaava). Siinä erottuu tarkastelukulman mukaan erikokoisina ja erivärisinä 12 tähteä, kirjain ”E” ja maapallo.

3. Tässä kohdassa on piilokuvana tunnus, joka koostuu viisumin myöntäneen jäsenvaltion osoittavasta kirjaimesta tai kirjaimista (tai ”BNL”, jos kyseessä ovat Benelux-maat, eli Belgia, Alankomaat tai Luxemburg). Tunnus on vaalea, kun sitä katsotaan vaakasuorassa, ja tumma, kun se käännetään 90 asteen kulmaan. Käytetään seuraavia tunnuksia: A: Itävalta, BG: Bulgaria, BNL: Benelux-maat, CY: Kypros, CZE: Tšekki, D: Saksa, DK: Tanska, E: Espanja, EST: Viro, F: Ranska, FIN: Suomi, GR: Kreikka, H: Unkari, I: Italia, IRL: Irlanti, LT: Liettua, LVA: Latvia, M: Malta, P: Portugali, PL: Puola, ROU: Romania, S: Ruotsi, SK: Slovakia, SVN: Slovenia, UK: Yhdistynyt kuningaskunta.

4. Tämän kohdan keskellä on näkyvissä sana ”viisumi” suuraakkosin optisesti vaihtelevan värisenä. Siitä riippuen, mistä kulmasta sanaa tarkastellaan, se on joko vihreä tai punainen.

5. Tässä kentässä on yhdeksännumeroinen kansallinen viisumitarran numero, joka on valmiiksi painettu. Kohdassa on käytettävä erikoiskirjasinlajia.

5a. Tässä kentässä on viisumin myöntäneen jäsenvaltion osoittava, koneellisesti luettavia matkustusasiakirjoja koskevassa ICAO:n asiakirjassa 9303[14] mainittu kolmekirjaiminen maatunnus.

”Viisumitarran numero” on kenttään 5a merkitty maatunnus ja kentässä 5 oleva kansallinen numero.

Täydennettävät kohdat

6. Tämän kentän alussa on sana ”voimassa”. Viisumin myöntävä viranomainen merkitsee sen alueen tai ne alueet, missä viisumi on voimassa.

7. Tämän kentän alussa on sana, jota seuraa sana ”alkaen” ja jäljempänä samalla rivillä sana ”asti”. Viisumin myöntävä viranomainen merkitsee tähän kohtaan viisumin voimassaoloajan.

8. Tämän kentän alussa on sana ”viisumityyppi”. Viisumin myöntävä viranomainen merkitsee tähän viisumiluokan 5 ja 7 artiklan mukaisesti. Myöhemmin samalla rivillä ovat sanat ”saapumisten lukumäärä” ja ”oleskelun kesto” (eli viisuminhakijan aiotun oleskelun kesto) ja sen jälkeen sana ”päivää”.

9. Tämän kentän alussa on sana ”myönnetty” ja sitä käytetään asiakirjan myöntämispaikan osoittamiseen.

10. Tämän kentän alussa on myöntämispäivämäärä, jonka viisumin myöntävä viranomainen täyttää, ja myöhemmin samalla rivillä sanat ”passin numero” (minkä jälkeen merkitään passinhaltijan passin numero).

11. Tämän kentän alussa on sanat ”sukunimi, etunimi”.

12. Tämän kentän alussa on sana ”huomautuksia”. Viisumin myöntävä viranomainen merkitsee kenttään kaikki tarpeellisiksi katsotut lisätiedot, jos se on tämän asetuksen 4 artiklan mukaista. Seuraavat kaksi ja puoli riviä jätetään tyhjiksi tällaisia huomautuksia varten.

13. Tässä kentässä ovat tarvittavat koneella luettavat tiedot ulkorajoilla tapahtuvien tarkastusten helpottamiseksi. Koneellisesti luettavalla alueella on taustapainatus, joka osoittaa asiakirjan myöntäneen jäsenvaltion. Teksti ei saa vaikuttaa koneellisesti luettavan alueen teknisiin ominaisuuksiin tai sen luettavuuteen.

Paperin väri on beige, ja siinä on punaisia ja sinisiä merkkejä.

Eri kenttiä osoittavat sanat ovat englanniksi ja ranskaksi. Viisumin myöntävä valtio voi lisätä kolmannen virallisen yhteisön kielen. Kuitenkin ylimmällä rivillä oleva sana ”viisumi” voi olla merkitty millä tahansa yhteisön virallisella kielellä.

[1] EYVL L 164, 14.7.1995, s. 1–4.

[2] Päätös 2/96, 7.2.1996, ja päätös KOM(2000) 4332, 27.12.2000, ei julkaistu.

[3] EUVL L 50, 25.2.2003, s. 1–10.

[4] EYVL L 53, 23.2.2002, s. 7–8.

[5] EUVL C […], […], s. […].

[6] EUVL C […], […], s. […].

[7] EYVL L 164, 14.7.1995, s. 1–4. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 334/2002 (EYVL L 53, 23.2.2002, s. 7).

[8] Päätös 2/96, tehty 7 päivänä helmikuuta 1996, ja päätös KOM(2000) 4332, tehty 27 päivänä joulukuuta 2000, ei julkaistu.

[9] EUVL L (ei vielä virallisesti annettu).

[10] EYVL L 176, 10.7.1999, s. 36.

[11] EYVL L 176, 10.7.1999, s. 31.

[12] EUVL L 368, 15.12.2004, s. 26–27.

[13] EUVL L 370, 17.12.2004, s. 78–79.

[14] Saksaa koskeva poikkeus: koneellisesti luettavia matkustusasiakirjoja koskevassa ICAO:n asiakirjassa 9303 Saksan maatunnus on ”D”.