Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle EMOTR:n tukiosaston menojen kehityksestä - Varojärjestelmä nro 5/2001 /*SEK/2001/0977 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE EMOTR:n tukiosaston menojen kehityksestä - Varojärjestelmä nro 5/2001 SISÄLLYSLUETTELO 1. Korjaava ja täydentävä talousarvio (KTT) nro 1/2001 2. Kuukausittaisten menojen kokonaiskehitys 3. Määrärahojen alustava käyttö 4. Selvitysosa 5. Päätelmät LIITE 1: Menoprofiilin muuttaminen varainhoitovuodeksi 2001 1. Johdanto 2. Laskentamenetelmä LIITE 2: Menoprofiili 2001- KTT - Kumulatiiviset prosenttiosuudet 1. Täydentävä ja korjaava menoarvio nro 1/2001 Täydentävän ja korjaavan menoarvion nro 1/2001 hyväksymismenettely saatiin päätökseen 28. helmikuuta 2001. KTT:ssä talousarvioon otetaan BSE:hen liittyvät 971 miljoonan euron lisäkustannukset, jotka johtuvat naudanlihamarkkinoiden tukitoimenpiteistä. Toimenpiteet hyväksyttiin maatalousneuvoston 4. joulukuuta 2000 tekemien päätösten vuoksi. KTT:n tärkeimmät alamomentit ovat seuraavat: - yli 30 kk:n ikäisten eläinten hävittämisohjelmaa koskevat lisäkulut, joista maatalousneuvosto teki päätöksen joulukuussa (budjettikohta B1-2129: 700 milj. euroa) - naudanlihan julkista varastointia koskeva interventio (budjettikohdat B1-2111-2114: 238 milj. euroa) ja - BSE-testien yhteisrahoitus (budjettikohta B1-2129: 33 milj. euroa). Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta annetun asetuksen mukaan komission on tarkistettava rahoitusnäkymien otsakkeeseen 1 vaikuttava vaihtokurssi KTT:n yhteydessä. Näiden säännösten mukaisesti vaihtokurssi on tarkistettu siten, että 1 euro = 0,87 $. Vuoden 2001 talousarviossa pariteetti oli 1 euro = 0,91 $. Tämän vuoksi uusi pariteetti on aiheuttanut 245 miljoonan euron määrärahojen vähennyksen seuraavasti: - Luku B1-10: Peltokasvit - Luku B1-11: Sokeri ja isoglukoosi - Luku B1-14: Kuitukasvit (puuvilla) - Luku B1-18: Muut alat tai kasvikunnan tuotteet (riisi) - Luku B1-31: Elintarvikeohjelmat (elintarvikeapu) - Luku B1-32: POSEI-ohjelma // 178 milj. euroa 22 milj. euroa 24 milj. euroa 16 milj. euroa 4 milj. euroa 1 milj. euroa. Lisämäärärahojen tarve on siis 726 miljoonaa euroa, kun euron ja dollarin välisestä pariteetista johtuva 245 miljoonan euron säästö otetaan huomioon. Tarkistetut määrärahat ovat rahoitusnäkymien otsakkeen 1 osalta 44 023,7 miljoonaa euroa (mukaan lukien luvun B0-40 40 milj. euroa) [1]. [1] Lukuun ottamatta rahoitusvaraukseen (B1-6) otettua 500 miljoonan euron määrärahaa. Määrärahat - YMP-menot lukuun ottamatta maaseudun kehittämistä -alaotsakkeen (alaotsake 1a, joka koskee lukuja B1-1-B1-3) määrärahat ovat 39 528,7 miljoonaa euroa. Ne ovat 506,3 miljoonaa euroa alle 6. toukokuuta 1999 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa [2] vahvistetun enimmäismäärän, [2] Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä 6. toukokuuta 1999 tehty toimielinten välinen sopimus talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta (1999/C 172/01). - maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet -alaotsakkeen (alaotsake 1b, joka koskee lukua B1-4) määrärahat pysyvät ennallaan ja ovat näin ollen 4 495,0 miljoonaa euroa, mikä vastaa toimielinten välisen sopimuksen enimmäismäärää. Lukuun B0-40 (alustavat määrärahat) otetut 40 miljoonan euron määrärahat ovat käytettävissä vasta siirron jälkeen. Ne siirretään seuraavaan lukuun: >TAULUKON PAIKKA> 2. KUUKAUSITTAISTEN MENOJEN KOKONAISKEHITYS Seuraavissa taulukoissa esitetään kuukausittaisten menojen kokonaiskehitys verrattuna menoprofiiliin. Tilanne vastaa jäsenvaltioissa 16 päivästä lokakuuta 2000 31 päivään maaliskuuta 2001 toteutettuja menoja. KTT nro 1/2001 aiheuttaa lisäksi muutoksia joihinkin menoprofiilikohtiin. Muutosten selitykset ovat tämän kertomuksen liitteessä. 2.1. Alaotsake 1a YMP-menot lukuun ottamatta maaseudun kehittämistä >TAULUKON PAIKKA> 2.2. Alaotsake 1b Maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet >TAULUKON PAIKKA> 3. MÄÄRÄRAHOJEN ALUSTAVA KÄYTTÖ Määrärahojen alustava käyttö varainhoitovuoden 2001 viideltä ensimmäiseltä kuukaudelta esitetään seuraavassa taulukossa: >TAULUKON PAIKKA> 4. SELVITYSOSA 4.1. Määrärahojen täytäntöönpano toukokuussa 2001 Otsakkeen 1 määrärahojen täytäntöönpano toukokuussa 2001 (jäsenvaltioiden menot 16.10.2000-31.3.2001) on 29 331,6 miljoonaa euroa eli 67 prosenttia määrärahoista. Menot ovat - alaotsakkeessa 1a (YMP-menot lukuun ottamatta maaseudun kehittämistä) 842,3 miljoonaa euroa indikaattorin alapuolella. - alaotsakkeessa 1b (maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet) 512,1 miljoonaa euroa indikaattorin alapuolella. 4.2. Valuuttoihin vaikuttavat tekijät 4.2.1. Dollarin pariteetti euroon nähden Edellisessä kohdassa mainituissa menoissa on otettu huomioon dollarin kurssikehitys euroon nähden. Suuresta osasta maataloustuotteiden vientituista (erityisesti viljat ja sokeri) sekä eräistä yhteisön sisäisistä tuista (esim. puuvillatuki) aiheutuvat menot riippuvat dollarin kurssikehityksestä. Talousarvion kurinalaisuudesta annetun neuvoston asetuksen (neuvoston asetus (EY) N:o 2040/2000, 26.9.2000) mukaisesti KTT nro 1/2001 laadittiin keskimääräisen pariteetin 1 euro = 0,87 $ perusteella. 4.2.2. Kaksoiskurssien vaikutukset Kaksoiskurssien aiheuttamien kustannusten EMOTR:n tukiosastolle arvioidaan olevan 77 miljoonaa euroa. 4.3. Markkinoihin vaikuttavat tekijät 4.3.1. Alaotsake 1a Alaotsakkeessa 1a kolme neljäsosaa (- 636 milj. euroa) indikaattoriin nähden käyttämättä jääneistä määrärahoista liittyi eläintuotteisiin. Jäljempänä esitetään yksityiskohtaiset tiedot kustakin suuria eroja sisältävästä luvusta. Luku B1-11: Sokeri // Ero: - 120 milj. euroa (- 7,0 %) // (menot: 777 milj. euroa) (indikaattori: 897 milj. euroa) Alikäyttö indikaattoriin nähden johtuu siitä, että sokerin vientimäärät jäivät helmikuun 2001 lopussa 80 prosenttiin määristä, jotka oli tarkoitus viedä kyseiseen ajankohtaan mennessä. Lisäksi varainhoitovuoden alusta myönnetty keskimääräinen vientituki oli 95 prosenttia vuoden 2001 talousarvion laatimisessa käytetyistä arvioista. Luku B1-12: Oliiviöljy // Ero: -77 milj. euroa (- 3,1%) // (menot: 2 062 milj. euroa) (indikaattori: 2 139 milj. euroa) Tämän vuoden profiili perustuu vuoden 2000 maksuaikatauluun. Alikäyttö johtuu siitä, että vaikka Italia aikaistikin lähes kaikkien oliiviöljyn markkinointivuoden 1999/2000 tuotantotukien maksatuksen, tukiennakoiden maksaminen on viivästynyt Kreikassa, Espanjassa, Ranskassa ja Portugalissa. Tämä markkinointivuoden 1999/2000 tuotantotukimaksujen alikäyttö tasoittunee, kun kyseisten tukien loppuerät maksetaan. Tuotantotuen kokonaismäärän täytäntöönpano voi kuitenkin johtaa käytettävissä olevien määrärahojen ylitykseen Kreikan ja Espanjan viivästyneiden markkinointivuotta 1998/99 koskevien tukimaksujen vuoksi. Luku B1-14: Kuitukasvit ja silkkiäistoukat // Ero: -87 milj. euroa (- 10,5 %) // (menot: 571 milj. euroa) (indikaattori: 658 milj. euroa) Alikäyttö johtuu siitä, että puuvillan korkeiden maailmanmarkkinahintojen vuoksi tuen ennakoiden taso laski joulukuuhun 2000 asti. Sen vuoksi talousarviota varten ilmoitetut menot olivat indikaattoria pienemmät. Luku B1-16: Viinialan tuotteet // Ero: + 90 milj. euroa (+ 7,8 %) // (menot: 394 milj. euroa) (indikaattori: 304 milj. euroa) Indikaattorin ylitys johtuu siitä, että pöytäviinien tislaus juotavaksi tarkoitetun alkoholin markkinoille (viinialan markkinauudistuksen yhteydessä vuonna 1999 käyttöön otettu uusi toimenpide) vahvistettiin lineaarisesti 10 kuukaudeksi tammikuusta 2001 alkaen. Pöytäviinien tuotannon kasvun vuoksi jäsenvaltiot ovat kuitenkin nopeuttaneet tämän toimenpiteen täytäntöönpanomenettelyjä. Viinien tislaukset toimeenpantiin jo marraskuussa 2000, kun Espanja, Italia ja Saksa maksoivat ensimmäiset maksut. Tässä vaiheessa talousarvion täytäntöönpanoa ei ole varmuutta menojen tasosta vuoden loppuun mennessä. Tislaus saattaa kuitenkin toisaalta kasvaa tislattavien viinien suuren määrän vuoksi. Koska kyseessä on uuden rakenneuudistustoimenpiteen ensimmäinen soveltamisvuosi, menot voivat toisaalta olla arvioita pienemmät. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tämän toimenpiteen täytäntöönpanoa koskevat tiedot ennen 30. kesäkuuta 2001. Luku B1-21: Naudanliha // Ero: - 636 milj. euroa (- 9,1%) // (menot: 2 987 milj. euroa) (indikaattori: 3 623 milj. euroa) Seuraavat huomiot liittyvät alikäyttöön indikaattoriin nähden erityistoimenpiteiden osalta: Vientituet: Vientituet ovat pienempiä, koska viennin määrä laski. Se oli ainoastaan 56 prosenttia edellisestä varainhoitovuodesta naudanlihan vientimarkkinoiden sulkeutumisen vuoksi. Naudanliha-alan julkista varastointia koskeva interventio: Rahoitusvaikutus 31. maaliskuuta 2001 liittyy hyvin todennäköisesti noin 19 000 tonnin tarjouskilpailuostoihin vuoden 2001 tammikuun ensimmäiselle viikolle ulottuneella jaksolla. Vuoden 2001 tammikuun lopulla naudanlihan tarjouskilpailuostot olivat 43 000 tonnia ja vuoden 2001 helmikuun lopulla puolestaan 76 000 tonnia. Nämä ostot eivät vielä näy EMOTR:n tilinpidossa. Naudanlihapalkkio: Naudanlihapalkkioiden indikaattori määriteltiin alunperin sen oletuksen mukaan, että jäsenvaltiot maksavat palkkioiden ennakkoja 80 prosenttia vuoden 2000 joulukuun korotuksen mukaisesti. Jäsenvaltioiden maksuvauhdin perusteella tämä oletus ei todellisuudessa toteutunut. Sen vuoksi indikaattori perustuu vastedes jälleen merkittävimpien palkkioiden kolmen vuoden keskiarvoon. Mukautuksista huolimatta teurastuspalkkioita maksetaan hitaasti alhaisista hinnoista ja markkinoiden epävakaudesta vuoksi sekä siirtämisrajoituksista johtuen. Kyseisten rajoitusten vuoksi viljelijät ovat joutuneet pitämään eläimet tiloillaan. Poikkeukselliset tukitoimenpiteet: - Yhdistyneen kuningaskunnan ilmoittamat maksuviivästykset. BSE:hen liittyvät toimenpiteet: - talousarvion täytäntöönpano näiden toimenpiteiden osalta ei ole tällä hetkellä merkittävää. Jäsenvaltiot alkavat ilmoittaa arvioitaan merkittävistä menoista vasta toukokuusta 2001 alkaen. Jäsenvaltioiden kertomusten perusteella näyttää tässä vaiheessa siltä, että hävittämistä koskevan osto-ohjelman täytäntöönpanotaso on ennakoitua vähäisempi. Sen vuoksi menojen arvioidaan pysyvän KTT:ssä arvioitua pienempinä, ja säästöt tässä budjettikohdassa näyttävät hyvin todennäköisiltä. Luku B1-30: Liitteeseen I kuulumattomat tuotteet // Ero: + 36 milj. euroa (+ 8,6 %) // (menot: 231 milj. euroa) (indikaattori: 195 milj. euroa) Indikaattorin ylitys johtuu rasvattoman maitojauheen (Irlanti, Alankomaat), täysmaitojauheen (Irlanti, Alankomaat), sokerin (Alankomaat, Yhdistynyt kuningaskunta, Saksa, Espanja), viljojen ja riisin (Ranska, Alankomaat) sekä voin (Belgia, Alankomaat, Saksa) käytön kasvusta. Kun otetaan huomioon, että suurin osa maksuista koski edellisen markkinointivuoden loppueriä nykyistä tasoa korkeamman tukitason mukaan, positiivisen eron pitäisi säilyä varainhoitovuoden loppuun. Luku B1-32: POSEI-ohjelmat // Ero: - 20 milj. euroa (- 7,7 %) // (menot: 92 milj. euroa) (indikaattori: 112 milj. euroa) Alikäyttö indikaattoriin nähden johtuu ensisijaisesti Ranskan viivästyneestä POSEIDOM-ohjelman täytäntöönpanosta. Luku B1-39: Muut toimenpiteet // Ero: + 27 milj. euroa (+ 6,6%) // (menot: 271 milj. euroa) (indikaattori: 244 milj. euroa) Indikaattorin ylitys johtuu osittain näiden toimenpiteiden ensimmäisen ja toisen erän loppuosan maksamisesta Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Irlannissa ja Ruotsissa sekä lopullisen ohjelman maksuista Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Italia maksoi myös 6 miljoonaa euroa vuoden 1999 ohjelman osalta. Tämän luvun määrärahojen voidaan odottaa ylittyvän varainhoitovuoden lopussa erityisesti Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ruotsin valuuttojen merkittävien revalvaatioiden vuoksi vuonna 2000. 4.3.2. Alaotsake 1a Luku B1-40: Maaseudun kehittäminen // Ero: - 512 milj. euroa (- 11,4%) // (menot: 1 217 milj. euroa) (indikaattori: 1 729 milj. euroa) Alikäyttö indikaattoriin nähden johtuu siitä, että useimmat jäsenvaltiot Portugalia lukuun ottamatta suorittivat vähemmän maksuja kuin maaliskuulle 2001 oli ennakoitu. On myös havaittavissa, että jäsenvaltiot ovat täytäntöönpanneet aiempia toimenpiteitä säännöllisesti toisin kuin tähän lukuun sisältyviä vuoden 2000 uusia toimenpiteitä. Tämä koskee erityisesti seuraavia lukuja: - varhaiseläke (B1-403): lähes kaikki menot johtuivat aiemman järjestelmän toimenpiteistä, - maatalouden ympäristötoimenpiteet (B1-405): 82 prosenttia menoista johtui aiemman järjestelmän toimenpiteistä, - metsitystoimenpiteet (B1-407): 60 prosenttia menoista johtui aiemman järjestelmän toimenpiteistä. 5. PÄÄTELMÄT 5.1. Alaotsakkeen 1a määrärahojen täytäntöönpano 31. toukokuuta 2001 Määrärahojen täytäntöönpano 31. toukokuuta 2001 (jäsenvaltioiden menot 16. lokakuuta 2000 - 31. maaliskuuta 2001) on 28 114,2 miljoonaa euroa eli 71 prosenttia määrärahoista. Menot ovat 840 miljoonaa euroa indikaattoria pienemmät. Toteutuneiden menojen ja indikaattorin tason väliset erot ovat siis edellisen kuukauden tasolla. Erot johtuvat jäsenvaltioiden maksutahdista, joka poikkesi indikaattorin perustana olleista oletuksista edellä mainituista syistä. Joissakin tässä kertomuksessa jo mainituissa tapauksissa eron voidaan kuitenkin olettaa säilyvän varainhoitovuoden loppuun. 5.2. Alaotsakkeen 1b määrärahojen täytäntöönpano 31. toukokuuta 2001 Määrärahojen täytäntöönpano 31. toukokuuta 2001 (jäsenvaltioiden menot 16.10.2000-31.3.2001) on 1 217,4 miljoonaa euroa eli 27 prosenttia määrärahoista. Menot ovat 512 miljoonaa euroa indikaattoria pienemmät. Toteutuneiden menojen ja indikaattorin tason väliset erot ovat siis kasvaneet edellisen kuukauden tilanteeseen nähden. Nykyisen tilanteen perusteella on kuitenkin liian aikaista päätellä negatiivisen eron säilyvän varainhoitovuoden loppuun asti. Eron pieneneminen tulevina kuukausina on mahdollista. LIITE 1 MENOPROFIILIN MUUTTAMINEN VARAINHOITOVUODEKSI 2001 1. Johdanto Talousarvioviranomainen hyväksyi helmikuussa 2001 KTT:n nro 1/2001, johon sisältyy 726 miljoonan euron määrärahamukautus. Profiilia ei ole muutettu niiden budjettikohtien osalta, joiden määrärahat ovat vähentyneet euron kurssikehityksen vuoksi. Lukujen B1-21 ja B1-33, joiden määrärahat kasvoivat, profiili muutetaan. 2. Laskentamenetelmä 2.1. Luku 21 - Naudanliha B1-2111 - Julkiseen varastointiin liittyvät tekniset kulut B1-2112 - Julkiseen varastointiin liittyvät rahoituskulut Kun otetaan huomioon, että ensimmäiset interventio-ostot alkoivat joulukuussa, sekä varastointiin ja kirjanpitoon liittyvät määräajat, profiili muodostuu lineaarisesti helmikuun ja lokakuun välillä. B1-2114 - Varastojen arvon väheneminen Kun otetaan huomioon ensimmäiset interventio-ostot joulukuussa sekä ostojen keskittyminen interventiojakson alkuun vähäisten markkinoiden vuoksi, profiili muodostetaan seuraavasti: 20 prosenttia helmikuussa, 20 prosenttia maaliskuussa ja lineaarisesti huhti-lokakuussa. B1-2120 - Emolehmäpalkkiot B1-2122 - Erityispalkkiot Komission arvioista poiketen useimmat jäsenvaltiot eivät käytä mahdollisuutta maksaa ennakkoa. Sen vuoksi laaditaan jälleen klassinen profiili, jossa otetaan huomioon kolme vuotta. B1-2129 - Muut interventiot Koska kyseessä on uusi toimenpide (poikkeuksellisista tukitoimenpiteistä naudanliha-alalla 18. joulukuuta 2000 annettu komission asetus (EY) N:o 2777/2000), joka on voimassa 1 päivästä tammikuuta 2001 30 päivään kesäkuuta 2001, ja kun otetaan huomioon maksumääräajat, profiili on laadittu lineaarisesti maalis-lokakuulle. 3. Luku 33 - Eläinlääkintä- ja kasvinsuojelutoimenpiteet B1-330 - Eläintautien hävittämis- ja seurantaohjelmat B1-331 - Muut toimet eläinlääkintäalalla B1-332 - Eläinlääkintäalan hätärahasto B1-333 - Kasvinsuojelutoimet B1-339 - Muut Koska kyseessä ovat suorat tuet, profiili laaditaan vuoden 2001 menoarvioiden perusteella. >TAULUKON PAIKKA>