Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi teollis- ja tekijänoikeuksien noudattamisen varmistamiseen tähtäävistä toimenpiteistä ja menettelyistä"

(KOM(2003) 46 lopullinen - 2003/0024 (COD))

(2004/C 32/02)

Neuvosto päätti 4. maaliskuuta 2003 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta.

Asian valmistelusta vastannut "yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus" -erityisjaosto antoi lausuntonsa 7. lokakuuta 2003. Esittelijä oli Daniel Retureau.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. ja 30. lokakuuta 2003 pitämässään 403. täysistunnossa (lokakuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 115 puolesta, 1 vastaan 4:n pidättyessä äänestämästä.

I. Johdanto ja pääkohdat

1. Tavoitteet

1.1. Jo voimassa olevien säädösten lisäksi komissio valmistelee parhaillaan alustavaa (toistaiseksi keskeneräistä) alakohtaista lainsäädäntöä teollisoikeuksista (patentit, yhteisön tavaramerkki, muut tavaramerkit, mallit, kauppanimet) sekä kirjallisia ja taiteellisia teoksia koskevista oikeuksista (tekijänoikeus ja lähioikeudet, tilapäiset oikeudet, oikeus jälleenmyyntikorvaukseen, tulkkien ja kustantajien oikeudet). Nyt komissio esittää laaja-alaisen ehdotuksen, joka koskee sisämarkkinoilla harjoitettavasta tavaroiden laittomasta valmistuksesta ja väärentämisestä aiheutuvia yksityisoikeudellisia seuraamuksia sekä eräitä oikeudenkäyntiin ja rikosoikeudellisiin seuraamuksiin liittyviä kysymyksiä.

2. Perustelu

2.1. Komission ehdotuksen mukaan WTO:n TRIPS-sopimuksen määräykset (kauppaan liittyvät teollis- ja tekijänoikeuksien näkökohdat, 41 art.) eivät takaa riittävää teollisoikeuksien ja kirjallisia tai taiteellisia teoksia koskevien oikeuksien suojaa kansainvälisessä kaupassa. Lisäksi jäsenvaltioiden lainsäädännöt eroavat toisistaan oikeudenkäyntimenettely- ja seuraamuskysymyksissä, mikä vääristää yhtenäismarkkinoita tavaroiden laittoman valmistuksen ja väärentämisen torjunnan yksityis- ja rikosoikeudellisten keinojen osalta.

2.1.1. Järjestäytyneen rikollisuuden uskotaan olevan vaarallisella tavalla kytköksissä tällaiseen laittomaan toimintaan. Lisäksi nopeat Internet-yhteydet helpottavat ohjelmistojen ja muiden henkisten tuotteiden, kuten musiikin, laitonta valmistusta. Edellä mainituista syistä sisämarkkinoilla tulisi yhdenmukaistaa syytemenettelyt sekä teollisoikeuksien ja kirjallisia ja taiteellisia teoksia koskevien oikeuksien haltijoiden yksityisoikeudelliset suojamenettelyt. Lisäksi tulisi yhdenmukaistaa tavaroiden laittoman valmistuksen ja väärentämisen tietyt rikosoikeudelliset seuraamukset.

3. Lausunnon pääkohdat

3.1. ETSK kannattaa ehdotuksen tavoitetta ja hyväksyy periaatteen, jonka mukaan tavaroiden laittoman valmistuksen ja väärentämisen torjuntakeinot tulee yhdenmukaistaa horisontaalisesti. Laiton valmistus ja väärentäminen lisääntyvät sekä unionin ulkopuolisissa maissa että unionin jäsenvaltioissa ja loukkaavat kuluttajien, yritysten ja teosten tekijöiden oikeutettuja etuja. Komitea katsoo, että ehdotettu laaja-alainen direktiivi on tarkoituksenmukainen säädöslaji yhteisön lainsäädännön nykytilanteessa. Se esittää kuitenkin sille lausuntoa varten toimitetusta asiakirjasta joitakin huomioita ja ehdotuksia.

3.2. Komitea toivoo, että ehdotukseen sisällytettäisiin selkeästi toimenpiteitä vilpittömässä mielessä toimineiden kuluttajien suojelemiseksi. Lisäksi siihen tulisi sisällyttää kuluttajille, erityisesti nuorille, suunnattua yleistä valistusta sekä tiedotusta teollisoikeuksista sekä kirjallisia ja taiteellisia teoksia koskevista oikeuksista.

3.3. Digitaalitekniikkaa ja Internetin käyttöä säänneltäessä ei komitean näkemyksen mukaan tulisi edistää edes suuntaviivojen avulla sellaisia suojatoimia, jotka vaikuttaisivat kuluttajien ja käyttäjien laillisiin oikeuksiin tai yksityisyyteen, aiheuttaisivat kohtuuttomia kustannuksia Internet-yhteyksien tarjoajille tai voisivat jopa karkottaa markkinoilta vaihtoehtoisten, erityisesti lähdekoodiltaan avoimien (vapaasti käytettävien ja kopioitavien) ohjelmistojen ja mallien tuottajia taikka yksityistä kopiointia varten tarjottavia ohjelmistoja ja materiaalia.

3.4. Teollisoikeuksien ja kirjallisia ja taiteellisia teoksia koskevien oikeuksien haltijoilla on yksinoikeudet, jolloin heillä on väliaikainen lakisääteinen monopoli. Yksinoikeudet myönnetään vain määräajaksi ja, mikäli ylivoimaisesta yleisestä edusta ei muuta johdu, oikeudet eivät ole rajoittamattomia eikä niiden avulla voida estää teoreettisten ja tieteellisten tietojen ja teknologian, kuten Internet-teknologian, vapaata levitystä ja siirtoa. Niistä juuri riippuu Euroopan tavoittelema kilpailukykyinen ja innovoiva, tietoon perustuva talous.

3.5. Komitean edellä esittämät huomiot ovat muun muassa TRIPS-sopimuksen päämäärien (7 artikla) ja periaatteiden (8 artiklan 2 kappale)(1)mukaisia. Päämäärät ja periaatteet tulisi esittää direktiivin johdanto-osassa, sillä mahdollisia seuraamuksia ei voida kokonaan irrottaa aineellisesta oikeudesta. Ei sovi myöskään unohtaa, että teollisoikeuksien ja kirjallisia ja taiteellisia teoksia koskevien oikeuksien haltijat voivat käyttää oikeuksiaan väärin.

3.6. On säädettävä erityisistä varoittavista seuraamuksista ja asianmukaisista korvauksista sellaisten tilanteiden varalta, jolloin väärennetyt tuotteet aiheuttavat käyttäjille henkilövahinkoja tai aineellisia vahinkoja heidän omaisuudelleen. Tällaisessa tapauksessa tuotteet on ehdottomasti poistettava markkinoilta sekä takavarikoitava ja tuhottava ne oikeuksien loukkaajien kustannuksella. Kuluttajilla ja kuluttajajärjestöillä tulee olla asianmukaiset mahdollisuudet vaatia vahingonkorvauksia ja rangaistuksia oikeuksien loukkaajille.

3.7. Komitea toivoo vielä, että komissio sitoutuu laatimaan avoimeen menettelyyn pohjautuvia perusteellisia ja riippumattomia alakohtaisia tutkimuksia. Niiden tarkoituksena olisi kannustaa muun muassa säännöllisesti tehtävien tutkimusten ja raporttien sekä muiden asianmukaisten aloitteiden avulla lähentämään lainsäädäntöjä ja laatimaan kokonaisvaltainen strategia oikeudellisen sekä poliisi- ja tulliyhteistyön kehittämiseksi. Näin voitaisiin torjua tehokkaasti laitonta valmistusta ja väärentämistä sekä kohdistaa toimet ensisijaisesti, jo hyödykkeiden valmistusvaiheessa, rikollisverkostoihin ja laittomasti valmistettuja ja väärennettyjä aineellisia tai aineettomia hyödykkeitä jatkuvasti myyviin kauppiaisiin. Komitea kehottaa myös jäsenvaltioita harkitsemaan viipymättä kaikkia mahdollisuuksia tehdä yhteistyötä keskenään ja yhteisön kanssa tavoitteen saavuttamiseksi.

II. Ehdotuksen tarkastelua ja huomioita

4. ETSK:n yleishuomioita

4.1. Direktiiviehdotuksen johdanto-osassa mainitaan vihreä kirja väärentämisen ja tavaroiden laittoman valmistamisen vastaisesta toiminnasta, ja komitea viittaa asiasisällön osalta aiemmin antamaansa lausuntoon(2). Lisäksi se viittaa muihin aiempiin, komissionkin mainitsemiin lausuntoihinsa sekä lausuntoonsa tietokoneella tehtyjen keksintöjen patentoitavuudesta(3).

4.2. ETSK kannattaa ehdotetun direktiivin yleistavoitetta. Se panee kuitenkin merkille, että direktiivin soveltamisalaan on sisällytetty yhteisöpatentit, jotka koskevat tiettyjä, vuonna 1973 solmitun Münchenin yleissopimuksen osapuolina olevia maita (haetun patenttisuojan mukaan). Yhteisön tuomiovalta ei siis periaatteessa ulotu aineellisesti eikä alueellisesti yleissopimukseen, ellei yhteisö liity siihen. Tulevan yhteisöpatentin luonne on erilainen, sillä se on voimassa kaikissa jäsenvaltioissa ja se kuuluu yhteisön tuomiovallan piiriin. Komitea katsoo kuitenkin, että WTO:n TRIPS-sopimuksen säännökset velvoittavat yhteisöä suojelemaan kaikkia olemassa olevia teollisoikeuksia ja kirjallisia ja taiteellisia teoksia koskevia oikeuksia yhteisön koko alueella. Lisäksi tällainen suojelu perustuu yhteisön toimivaltuuksiin sisämarkkinoiden alalla (EY:n perustamissopimuksen 95 artiklaan). Perustamissopimuksen 95 artikla on siis oikeusperusta, ja sen tavoitteena on poistaa oikeuksien, menettelyjen ja sisäisten käytäntöjen eroista johtuvat kilpailunvääristymät.

4.3. Lisäksi on syytä korostaa, että eurooppalaisten ja kansainvälisten rikollisverkostojen tai laajamittaisen väärentämisen ja tavaroiden laittoman valmistamisen tehokas torjunta vaatii kokonaisvaltaista, koordinoitua ja johdonmukaista lähestymistapaa. Sen on perustuttava toisen pilarin oikeudelliseen, poliisi- ja tulliyhteistyöhön sekä tullikoodeksin, rikosoikeuden sekä laajamittaisen rikollisuuden ja rahanpesun torjunnan vahvistamiseen. Lisäksi Europolin ja Interpolin toimintoja tulisi vahvistaa, sillä väärennetyt ja laittomasti valmistetut tavarat ovat usein peräisin unionin ulkopuolisista maista.

4.4. Komitean on todettava, että direktiiviluonnoksen johdanto-osassa ja sisällössä määriteltyjen tavoitteiden välillä on epäsuhta. Toiminta on käynnistetty, mutta väärentämisen ja tavaroiden laittoman valmistamisen valtaviin haasteisiin vastaaminen on vielä kaukana. Väärentäminen ja tavaroiden laiton valmistaminen vaikuttaa työllisyyteen, kilpailukykyyn ja yrityksiin, ja varsinkin pk-yrityksiin ja pk-teollisuuslaitoksiin, joilla on vähiten mahdollisuuksia edes selvittää immateriaalioikeuksiensa rikkojat ja puolustaa oikeuksiaan ulkomaisissa tuomioistuimissa.

4.5. Harmonisointi on kuitenkin käymässä yhä kiireellisemmäksi, kun laajentuminen kasvattaa jäsenvaltioiden määrää ja samalla moninkertaistaa säädösten ja menettelyjen määrän ja täten myös sisämarkkinoiden vääristymien vaaran. Harmonisointi on yhä välttämättömämpää yhteisöpatentin käyttöönoton viivästymisen vuoksi.

4.6. Komitea kannattaa jäsenvaltioissa voimassa olevien, oikeudenomistajille ja kuluttajille tehokasta suojaa tarjoavien oikeuksien yhdistämistä ehkä melko pian toteuttavan tarkistuksen yhteydessä. Tällöin tulee säilyttää muuttumattomina oikeusjärjestelmät ja niissä sovelletut yleiset oikeusperiaatteet (muun muassa syyttömyysolettama ja yksityiselämän suoja). Ei myöskään tule asettaa tietyille yrityksille (muun muassa Internet-yhteyksien tarjoajille ja tyhjien levykkeiden ja nauhojen valmistajille) liian raskaita velvoitteita eikä rajoittaa laillisten käyttäjien oikeuksia tai verottaa kuluttajia mielivaltaisesti (tyhjien levykkeiden ja nauhojen vero joidenkin oikeudenomistajien hyödyksi mutta ei kaikkien). Edelleen tulee pyrkiä harmonisointiin, joka olisi enemmän kuin kaikkien, vain oikeudenomistajille parhaan suojan tarjoavien säännösten summa, kun säännökset on irrotettu kansallisesta yhteydestään. Samalla tulisi antaa mahdollisuus kehittää lainsäädäntöä, lainsäädännön osa-alueita ja menettelyjä maissa, joissa ne eivät tarpeeksi kehittyneitä.

4.7. Kun otetaan huomioon kansallisten olosuhteiden moninaisuus ja väärennettyjen tuotteiden valtava määrä, on välttämätöntä käynnistää direktiivin vaikutusten ja havaittujen muutosten perusteella harkittavien mukautusten säännöllinen arviointi. Tarpeen mukaan voitaisiin sitten harkita myös alakohtaisia suojelutoimia.

4.8. Tästä näkökulmasta komitea pitää tässä tilanteessa direktiiviä asetusta parempana, sillä direktiivi tehnee mahdolliseksi johdonmukaiset suojakeinot ja harmonisoinnin, jotka ilmentävät eri oikeusjärjestelmien sisältöä. Asetus taas voisi muuttaa perusteellisesti voimassa olevia, tehtävänsä täyttäviä lakeja. Pitkällä aikavälillä kehitys kohti asetusta vaikuttaa mahdolliselta yhteisöpatenttia ja yhteisön tavaramerkkiä säänneltäessä. Aivan lähitulevaisuudessa riittää, että kansallisten menettelyjen ja säädösten eroista huolimatta kussakin nykyisessä ja tulevassa jäsenvaltioissa päästään teollisoikeuksien ja tekijänoikeuksien tehokkaaseen suojaan sekä löydetään kaupallisessa tarkoituksessa tai rikollisissa organisaatioissa harjoitettavaa tavaroiden laitonta valmistamista ja väärentämistä vastaan tehokkaita ja varoittavia rangaistuksia. On syytä ottaa huomioon myös se, että direktiivin säännökset aiheuttaisivat perustavia muutoksia joihinkin jäsenvaltioiden tehokkaiksi osoittautuneisiin ratkaisuihin.

4.9. Direktiivin soveltamisalaan kuuluva henkilöpiiri on komitean mielestä tarpeeksi laaja. Tällaisissa direktiiveissä, kuten ohjelmistodirektiivissä ja tekijänoikeuksia ja lähioikeuksia koskevassa direktiivissä, nimittäin tunnustetaan käyttäjien ja kuluttajien oikeudet kuten oikeus kopion tekemiseen yksityis-, esitys- tai opetuskäyttöön. Nämä oikeudet ja niiden kattavuus vaihtelevat kuitenkin maittain, sillä niiden mahdollinen voimaan saattaminen on toissijaisuusperiaatteen piiriin kuuluva kysymys. Lisäksi komitea on pahoillaan useassa maassa vallitsevasta suuntauksesta rajoittaa vielä nykyisestään käyttäjien oikeuksia tai poistaa ne.

4.10. Komission rikosoikeudellinen toimivalta on yhteisöjen tuomioistuimessa vireillä olevan neuvoston ja komission välisen riidan kohteena. Komitea ei voi ottaa etukäteen kantaa kysymykseen, joka saa myöhemmin oikeusvoiman. Aiemmissa lausunnoissaan ETSK on kuitenkin pääasiallisesti kannattanut sitä, että komissio voisi muun muassa puitedirektiivin avulla ehdottaa rikosoikeudellisten seuraamusten harmonisointia ensimmäisen pilarin määräysten tehostamiseksi. Komitea muuttaa näkemystään vain, mikäli yhteisöjen tuomioistuimen ratkaisu sitä edellyttää.

4.11. Lopetettaessa tavaroiden laiton valmistus tai väärentäminen ja maksattaessa korvauksia vahinkoa kärsineille yrityksille käytännön toimet tulee jättää jäsenvaltioiden tuomioistuimille. Niiden harkintavallan piiriin tulee jättää tosiasiallisten vahinkojen sekä moraalisten oikeuksien ja tuotteen imagon loukkaamisen konkreettinen arviointi. Tuomioistuimilla, joilla on mahdollisesti apunaan asiantuntijoita, on toimivalta määrittää aiheutettujen yksityisoikeudellisten vahinkojen määrä sekä määrätä sakkoja ja muita rikosoikeudellisia seuraamuksia jäsenvaltion voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti. Eräissä maissa seuraamuksia pitäisi kuitenkin tarkistaa, ja niitä pitää myös käytännössä langettaa, jotta ne olisivat tosiasiallisesti varoittavia.

4.12. Komitea katsoo, että tulisi tehdä etukäteen riippumattomia ja täsmällisiä alakohtaisia tutkimuksia sellaisten asiantilojen objektiiviseksi arvioimiseksi, jotka ovat todellisia mutta vaihtelevat suuresti laajuudeltaan tai todellisilta vaikutuksiltaan toiminnan alan mukaan. Tämä koskee erityisesti niiden todellista vaikutusta talouteen ja työllisyyteen, pk-yrityksiin ja pk-teollisuuslaitoksiin sekä kuluttajiin muun muassa sellaisten tuotteiden osalta, jotka saattavat vaikuttaa terveyteen, turvallisuuteen ja käyttäjille kuuluviin takuisiin (varaosat, lelut, sähkötarvikkeet jne.). Näin tärkeää kysymystä kuin kuluttajien suojelua väärennetyiltä tuotteilta tulisi käsitellä yksityiskohtaisesti väärentämisen vastaisessa strategiassa.

4.13. Ehdotetun harmonisoinnin on oltava tasapainoista ja oikeassa suhteessa asetettuihin tavoitteisiin. Täytäntöönpanotoimet ja seuraamukset perustuvat aineelliseen oikeuteen, ja ne tulisi muotoilla mahdollisimman kuluttajamyönteisiksi näiden suojelemiseksi ja heidän oikeuksiensa turvaamiseksi käyttäjinä. Kuluttajien tai heidän edustajiensa tulisi voida olla ryhmänä riidan yksityisoikeudellisena osapuolena oikeudenomistajien pantua kanteen vireille tavaroiden laittoman valmistuksen harjoittajia tai väärentäjiä vastaan silloin, kun laittomasti valmistetut tavarat tai väärennökset tuotteet aiheuttavat vahinkoa vilpittömässä mielessä toimiville käyttäjille.

4.14. Poliisi-, oikeus- tai tulliviranomaiset, jotka ovat ainoita tutkintaan oikeutettuja viranomaisia, eivät saa epäillä vilpittömässä mielessä toimineita käyttäjiä, jos heidän tavaransa tai ohjelmansa on otettu tutkintaan niiden alkuperän selvittämiseksi.

4.15. Komitea katsoo, että perustettavat tai kehitettävät välineet on kohdennettava ensisijaisesti niihin eurooppalaisiin ja kansainvälisiin verkostoihin, jotka ovat kuluttajien turvallisuuden ja yritysten edun kannalta kaikkein vaarallisimpia. Välineisiin on sisällytettävä tutkintaa, rajanylittävää ja kansainvälistä yhteistyötä, todisteiden säilyttämistoimia ja varoittavia seuraamuksia. Vilpillisessä mielessä toimineisiin käyttäjiin voitaisiin soveltaa oikeasuhtaisia varoittavia toimia jäsenvaltion voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti. On kuitenkin tiedostettava, että tärkeillä toimilla tulee ennen kaikkea pyrkiä olennaisiin tuloksiin Euroopan talouden, kuluttajansuojan ja työllisyyden kannalta.

4.16. Lopuksi todettakoon, että ehdotuksessa ei käsitellä tarvetta sovittaa yhteen teollisoikeudet ja kirjallisia tai taiteellisia teoksia koskevat oikeudet osaamis- ja tietoyhteiskunnan kanssa ja tarvetta yhdistää ne yleisen edun tarpeisiin ja vaatimuksiin käsitellään vain lyhyesti ja pintapuolisesti. Ne ovat kuitenkin tärkeitä kysymyksiä, eikä tutkimus- ja tuotantoinvestointien suojakeinojen harmonisointi ei voi olla vain yleistä yksityis- tai rikosoikeudellisten seuraamusten kiristämistä sekä tutkinnan ja syytetoiminnan oikeudellisten ja aineellisten keinojen moninkertaistamista.

4.17. Harmonisointi ei saa myöskään haitata osaamisen levitystä ja sen käyttöä opetuksessa, minkä vuoksi keksinnöt, innovaatiot, uudet menetelmät ja tietokoneohjelmien lähteet on julkaistava yhteentoimivuuden edistämiseksi. Tämä koskee ainakin sovellusliittymiä ja tiedostomuotoja. Joka tapauksessa käänteistekniikkaa ei saa rinnastaa väärentämiseen. Myöskään itsenäisiä ohjelmia, joiden avulla voidaan lukea tai vaihtaa myös suojattuja tiedostomuotoja, ei voi syyttää tekijänoikeuksien loukkaamisesta, sillä ne ovat erillisiä tuotteita. Väärentämisen käsitteen oikeudellista soveltamisalaa ei saa laajentaa määrittämättömästi, sillä tulee ottaa huomioon yleisperiaate, jonka mukaan rikosten tunnusmerkistöjä tulee tulkita suppeasti.

5. Erityistä

5.1. Direktiiviehdotuksen alustavat yleishuomiot ovat epäselviä, sillä niissä laitetaan samalle asteikolle rikolliset organisaatiot, väärennettyjä tuotteita niiden alkuperästä tietoisina tai tietämättöminä vastaanottavat henkilöt ja musiikkikappaleita Internetissä vaihtava nuoriso. Kaikki huomiot eivät kuitenkaan vastaa direktiivin soveltamisalaa. Näin ollen ne tulisi poistaa muutoin tarkasta ja tasapainoisesta luonnoksesta.

5.2. Toteutettavien toimien tulee komitean mielestä olla moninaisia sekä kuhunkin selvästi yksilöityyn ja määritettyyn oikeuksien ryhmään ja asianomaiseen talouden sektoriin mukautettuja. On huolehdittava siitä, että laillisista suojatoimista ei tehdä yksityis- ja rikosoikeudellista pelotearsenaalia, joka voi joissakin tapauksissa lamaannuttaa pk-yritysten ja pk-teollisuuslaitosten innovaatiotoiminnan niiden joutuessa pelkäämään jatkuvasti, että jotkut monopolit tai oligopolit aloittavat väärennysoikeudenkäynnin.

5.3. Kaikki "ratkaisut", jotka vaikuttavat Internetin käyttäjien yksityiselämään tai estävät käyttäjiä hyödyntämästä täysimittaisesti oikeuksiaan (muun muassa oikeus yksityiseen kopioimiseen, oikeus käyttää levyjä erityyppisissä koneissa, oikeus valita käyttöjärjestelmä tietokoneelta ilman velvollisuutta maksaa esiasennetusta järjestelmästä ja ohjelmista, joiden hintaa ei ole ilmoitettu, oikeus DVD-soittimiin ilman aluekoodia) ovat kiellettyjä rajoituksia ja jopa pakkomyyntiä tai epätäydellisesti toimivien tavaroiden myyntiä. Komitea ei voi hyväksyä niitä, sillä ne eivät ole oikeassa suhteessa asetettuihin tavoitteisiin ja ovat usein epäoikeudenmukaisia.

5.4. Tallennuskykyisten tyhjien levykkeiden ja nauhojen verottaminen on vielä epäoikeudenmukaisempaa, mikäli levykkeet ja nauhat tai järjestelmät ovat suojattuja kopiointia vastaan sisäänrakennetuilla ohjelmistoilla tai laitteistoilla.

5.5. Alan yritysten kannattaisi keskittää innovaatiotoimintansa digitaalisen viestinnän aikakauteen sopiviin elinkelpoisiin kaupallisiin malleihin voidakseen hyödyntää laajaa markkinapotentiaalia sen sijasta, että ne pitävät kaikkia kuluttajia mahdollisina laittoman tavaran valmistajina tai havittelevat jatkuvaa tuloa verottamalla levykkeitä ja nauhoja tai määräämällä soittimien tai levykkeiden ja nauhojen toimintaa supistavia teknisiä rajoituksia. Useat ohjelmistoja myyvät kannattavat yritykset markkinoivat tuotteitaan verkossa kohtuuhintaan. Ensimmäiset maksullisia Internet-toimituksia myyvät musiikkialan yritykset osoittavat, että vielä on mahdollista luoda musiikin julkaisijoiden ja taiteilijoiden oikeuksia kunnioittavat markkinat ja että niitä voidaan kehittää.

5.6. Sen sijaan komitea kannattaa varauksetta tallennuskykyisten levykkeiden ja nauhojen alkuperän selvittämisen vapaaehtoisjärjestelmää, joka on omiaan tehostamaan "teollisen" väärentämisen torjuntaa. Samoin tulee kannustaa julkisten ja yksityisten yritysten käytännesääntöjä teollis- ja tekijänoikeuksien asianmukaisen hallinnon edistämiseksi. Niistä on jo saatu Euroopassa hyviä tuloksia: "lainmukaisten" yritysten määrä on kasvussa, ja suuntaus vahvistuu edelleen, jos lisenssien hinnat eivät ole kohtuuttomia ja kilpailu on todellista (useilla aloilla on esimerkiksi monopoleja tai oligopoleja). Tämän vuoksi on tuskin perusteltavissa, että direktiivin soveltamisalasta poistetaan käytännesääntöjen osalta kaikki instituutiot ja yritykset, jotka toimivat julkisen vallan puitteissa. Yhteisön ja jäsenvaltioiden toimielimiä ja julkisyrityksiä ei voida vapauttaa noudattamasta teollisoikeuksia sekä kirjallisia ja taiteellisia teoksia koskevia oikeuksia.

6. Lopuksi ETSK esittää muutaman yksityiskohtaisen huomautuksen ehdotuksen seuraavista kohdista:

- Vahingonkorvaukset: säännökset ovat hyvin yksityiskohtaisia, joskus jopa liian yksityiskohtaisia, kuten vaatimus, että kantajan täytyy esittää näyttöä vastaajan saamasta hyödystä ja sitten vastaajan täytyy esittää lainvastaisen tai rikollisen toiminnan kirjanpito.

- Eurooppalaisille ja kansallisille kuluttajasuojajärjestöille on annettava oikeus nostaa ryhmä- tai kieltokanteita, sikäli kuin ne ovat laillisesti perusteltuja ja edustuksellisia.

- Jos kyseessä on siviilikanne, kantajan kärsimä vakava haitta oikeuttaa vahingonkorvauksiin, ei oikeuksien loukkaamisen tahallisuus. Sen sijaan jos siviilikanne edellyttää rikoskanteen nostamista, vahingonaiheuttaminen on voitava määritellä tahalliseksi.

- Turvaamis- ja säilyttämistoimenpiteet: kiireellisessä tilanteessa tuomioistuin voi ensi vaiheessa jättää kuulematta vastaajaa varsinkin todisteiden hävittämisen tai kätkemisen estämiseksi, mutta joka tapauksessa vastaajaa on sen jälkeen kuultava yhtä kiireellisesti. Tavaroiden takavarikointi tai varojen jäädyttäminen voi vahingoittaa vakavasti väärin perustein syytettyä yritystä tai jopa poistaa sen lopullisesti markkinoilta. Oikeus puolustukseen on yhteisön oikeuden luovuttamaton periaate.

- Todisteet: vain toimivaltaiset rikostuomioistuimet voivat antaa määräyksen takavarikoida pankkiasioihin, rahoitukseen tai kaupallisiin toimiin liittyviä asiakirjoja ja välittää niitä eteenpäin. Toimivaltaiset rikostuomioistuimet voivat toimia niin meneillään olevan rikosoikeudenkäynnin yhteydessä.

- Seuraamukset: tavaroiden hävittämisen lisäksi voidaan harkita laittomassa valmistuksessa käytettyjen työkalujen ja välineiden takavarikointia. Oikeushenkilöille mahdollisesti langetettavat rikosoikeudelliset seuraamukset riippuvat kunkin maan kansallisesta lainsäädännöstä. Seuraamukset tulee sovittaa yhteen jäsenvaltioiden oikeusjärjestyksen kanssa.

- Tuomioistuinten päätösten julkaiseminen: ehdotetussa sanamuodossa ei käsitellä julkaisemisen rajoittamista: tuomioistuin määrää joko tarkoitukseen käytettävän kokonaissumman tai julkaisujen otsikot ja julkaisemismuodon (päätöksen tiivistelmä tai koko päätös).

- Tekniset toimet: se, onko tiettyä kopioinnissa tai väärennyksessä käytettävää teknistä laitetta tai ohjelmaa pidettävä laittomana, ei aina riipu sen rakenteesta vaan käyttötarkoituksesta. Samoja välineitä voidaan käyttää myös laillisiin tarkoituksiin (esimerkiksi turvallisuuskopioiden tekemiseen yksityiskäyttöön). Näin ollen ei voida pitää lainvastaisena kielletyn teknisen välineen hyödyntämistä kuluttajalle kuuluvan oikeuden käyttämiseksi.

- Käytännesäännöt: näihin sääntöihin tulisi sisältyä myös yhteisön oikeuden mukaiset kuluttajien oikeudet ja takuut.

Bryssel 29. lokakuuta 2003.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger Briesch

(1) "Artikla 7 - Päämäärät Teollis- ja tekijänoikeuksien suojelun ja täytäntöönpanon tulisi edistää teknologisten uudistusten tekemistä sekä teknologian siirtämistä ja levittämistä teknologiaa koskevaa tietoa tuottavien ja sitä kuluttavien yhteiseksi parhaaksi yhteiskunnallista ja taloudellista hyvinvointia edistävällä tavalla ottaen huomioon oikeuksien ja velvollisuuksien tasapaino."

"Artikla 8 - Periaatteet - - 2. Tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä, edellyttäen että ne ovat yhdenmukaiset tämän sopimuksen määräysten kanssa, saatetaan tarvita oikeuksien haltijoiden toimesta tapahtuvan teollis- ja tekijänoikeuksien väärinkäytön estämiseksi samoin kuin sellaisen menettelyn estämiseksi, joka kohtuuttomasti rajoittaa kauppaa tai vaikuttaa haitallisesti kansainväliseen teknologian siirtoon." Lähde: www.wto.org.

(2) EYVL C 116, 28.4.1999.

(3) EUVL C 61, 14.3.2003.