Erityiskertomus Rahoittaako EAKR 
vaikuttavalla tavalla 
hankkeita, joilla suoraan 
edistetään biologista 
monimuotoisuutta osana 
vuoteen 2020 jatkuvaa, 
biologista 
monimuotoisuutta 
koskevaa EU:n strategiaa?FI 2014  nro 12
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
P . +352 4398-1
Sähköposti: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
Youtube: EUAuditorsECA
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu).
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2014
ISBN 978-92-872-0721-0
doi:10.2865/41827
© Euroopan unioni, 2014
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.  
Lupa kuvien 2, 3, 4, 5 ja 13 käyttöön tai toisintamiseen on pyydettävä suoraan tekijänoikeuksien haltijalta.
Printed in Luxembourg
FI 2014  nro 12
Erityiskertomus Rahoittaako EAKR 
vaikuttavalla tavalla 
hankkeita, joilla suoraan 
edistetään biologista 
monimuotoisuutta 
osana vuoteen 2020 
jatkuvaa, biologista 
monimuotoisuutta 
koskevaa EU:n strategiaa?
(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)
02
 Sisällys
Kohta
 Sanasto
I–VIII  Tiivistelmä
1 – 12 Johdanto
1 – 2 Biologisen monimuotoisuuden yleinen merkitys
3 – 5 EU:n strategia biologisen monimuotoisuuden vähenemisen pysäyttämiseksi
6 – 8 EU:n toimintapolitiikka ja lainsäädäntö
9 – 12 Biologista monimuotoisuutta edistävien hankkeiden osarahoitus EAKR:sta
13 – 17 Tarkastuksen laajuus ja tavoitteet
18 – 40 Huomautukset
18 – 25 Ovatko jäsenvaltiot hyödyntäneet EAKR:n rahoitusta, jota oli saatavilla biologisen 
monimuotoisuuden suoraan edistämiseen?
19 – 25 EAKR‑rahoituksen mahdollisuutta ei hyödynnetty täysimääräisesti
26 – 40 Ovatko EAKR:n osarahoittamat, biologista monimuotoisuutta suoraan edistävät hankkeet 
vaikuttavia pyrittäessä pysäyttämään biologisen monimuotoisuuden väheneminen
27 – 28 Hankkeet olivat biologista monimuotoisuutta koskevien kansallisten ja EU:n tason painopisteiden 
mukaisia, mutta biologiseen monimuotoisuuteen liittyviä EAKR:n menoja ei ole määritelty hyvin
29 – 31 Kolmasosa tarkastetuista hankkeista keskittyi suojelutoimenpiteiden valmisteluun...
32 – 36 ...eikä investointien biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuvia hyötyjä arvioitu
37 – 40 Hankkeiden kestävyys perustuu paikallisen tason toimijoiden sitoutumiseen ja on riippuvainen 
tulevaisuudessa saatavasta julkisesta rahoituksesta
03 Sisällys
41 – 45 Johtopäätökset ja suositukset
41 Yleiset johtopäätökset
42 EAKR:n rahoituksen jakaminen ja käyttö
43 – 45 EAKR‑hankkeiden osuus biologisen monimuotoisuuden vähenemisen pysäyttämisessä
 Liite I  —  Biologista monimuotoisuutta koskevan vuoteen 2020 ulottuvan EU:n strategian 
tavoitteet ja toimet
 Liite II  —  Biologisen monimuotoisuuden ja luonnonsuojelun edistämiseen (Natura 2000 
mukaan luettuna) osoitetut EAKR‑varat
 Liite III  —  Tarkastetuista hankkeista poimittu otos
 Liite IV  —  Biologista monimuotoisuutta koskevaan strategiaan liittyvät mahdollisuudet, 
joita EU:n eri rahastot tarjoavat vuosien 2007–2013 rahoituskehyksen puitteissa – 
komission antamat tiedot
 Komission vastaukset
04
 Sanasto
Edunsaaja : Julkinen tai yksityinen oikeushenkilö, joka saa EU:n tukea biologista monimuotoisuutta suoraan 
edistäviin hankkeisiin.
Ekosysteemipalvelut : Koskemattoman biologisen monimuotoisuuden takaamat elintärkeät toiminnot, kuten 
ravinnon tuottaminen, vedensaanti ja ilman puhdistus.
Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) : Rahoitusväline, jonka tarkoituksena on lisätä EU:n alueiden taloudellista 
ja sosiaalista koheesiota. EAKR:n tukitoimenpiteitä toteutetaan lähinnä lukuisia hankkeita käsittävien 
toimenpideohjelmien muodossa. EAKR on yksi rakennerahastoista.
Hallintoviranomainen : Kansallinen, alueellinen tai paikallinen viranomainen taikka julkinen tai yksityinen elin, 
jonka jäsenvaltio on nimennyt hallinnoimaan toimenpideohjelmaa.
Natura 2000 ‑alueet : Maailman laajin erityissuojeluun kuuluvien suojelualueiden ekologinen verkosto, joka 
käsittää lähes 26 000 kohdealuetta ja kattaa melkein 18 prosenttia EU:n koko maaympäristöstä sekä merkittäviä 
merialueita. Natura 2000 on keskeinen osa EU:n strategiaa, jolla pyritään vuoteen 2020 mennessä pysäyttämään 
biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalveluiden väheneminen. 
Ohjelmakausi : Monivuotinen kehys, jossa rakennerahastomenot suunnitellaan ja pannaan täytäntöön.
Rakennerahastot : EU:n rahoitusta myöntävät Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) ja Euroopan sosiaalirahasto 
(ESR). Koheesiorahasto mukaan lukien edellä mainittujen rahastojen ohjelmakauden 2007–2013 toiminta, jolla 
tuettiin alueellista kasvua ja työpaikkojen luomista, oli arvoltaan 308  miljardia  euroa (vuoden 2004 hintoina).
Toimenpideohjelma : Komission hyväksymä ohjelma jäsenvaltiokohtaisista rakennerahaston rahoittamista 
investoinneista. Toimenpideohjelma laaditaan johdonmukaisten painopistealueiden pohjalta, ja se käsittää 
monivuotisia toimenpiteitä, joihin sisältyy lukuisia hankkeita.
Yhteinen hallinnointi : Toimintakehys, jossa jäsenvaltiot ja komissio toteuttavat rakennerahastojen talousarviota 
yhdessä. Täytäntöönpanotehtävät on siirretty jäsenvaltioille, mutta komissiolla on kokonaisvastuu talousarvion 
toteuttamisesta.
05
 Tiivistelmä
I
Biologista monimuotoisuutta eli elävien eliöiden ja niiden 
ekologisten kokonaisuuksien vaihtelevuutta pidetään maa ‑
ilman luonnonpääomana. Biologisen monimuotoisuuden 
väheneminen aiheuttaa mittavia taloudellisia ja terveyteen 
kohdistuvia vaikutuksia, esim. saastuneen veden ja ilman, 
tulvien, eroosion ja sairauksien leviämisen muodossa.
II
Biologisen monimuotoisuuden suojeleminen on EU:n 
ympäristöpolitiikan ensisijaisia kohteita. Koska biologisen 
monimuotoisuuden vähenemistä ei onnistuttu pysäyt ‑
tämään Euroopassa vuoteen 2010 mennessä, neuvosto 
hyväksyi kesäkuussa 2011 ”biologista monimuotoisuutta 
koskevan EU:n strategian vuoteen 2020”. Biologisen 
monimuotoisuuden vähenemisen pysäyttämiseen liitty ‑
vän keskeisen päämäärän määräaika siirrettiin vuodesta 
2010  vuoteen  2020.
III
Biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä rahoitetaan 
useilla EU:n välineillä, joita on käytetty myös Natura 2000 
‑verkoston yhteydessä. Natura 2000 ‑verkosto luo perus ‑
tan biologisen monimuotoisuuden säilyttämiselle EU:ssa.
IV
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa tutkittiin 
etenkin sitä, kuinka vaikuttavaa on ollut biologista moni ‑
muotoisuutta suoraan edistävien hankkeiden rahoitta ‑
minen EAKR:sta. Tilintarkastustuomioistuin tutki ensin, 
missä määrin jäsenvaltiot hyödynsivät saatavilla olevaa 
EAKR‑rahoitusta. Tämän jälkeen tilintarkastustuomioistuin 
arvioi 32:n otokseen poimitun hankkeen tuloksellisuuden.
V
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että jäsenvaltiot eivät 
ole hyödyntäneet saatavilla olevan EAKR‑rahoituksen 
mahdollisuutta täysimääräisesti. Vaikka EAKR:sta osara ‑
hoitetut biologista monimuotoisuutta koskevat hankkeet 
vastaavat jäsenvaltioiden ja EU:n painopisteitä biologisen 
monimuotoisuuden vähenemisen pysäyttämisessä, on 
pyrittävä aktiivisemmin seuraamaan, mikä on hankkei ‑
den tosiasiallinen vaikutus. Lisäksi on varmistettava, että 
hankkeiden vaikutukset kestävät. Useissa tapauksissa toi ‑
minta liittyi suojelu ‑ ja hoitosuunnitelmien valmisteluun. 
Suunnitelmat on nyt pantava täytäntöön, jotta hankkeilla 
saavutetaan konkreettisia tuloksia.VI
Jotta EAKR:n käyttöä biologisen monimuotoisuuden 
hyväksi tehostettaisiin, tilintarkastustuomioistuin suosit ‑
telee, että komissio
a) auttaa jäsenvaltioita määrittämään biologisen 
monimuotoisuuden ennallistamiseen liittyvät 
painopisteet toimenpideohjelmissa
b) arvioi, kuinka jäsenvaltioiden toimenpideohjel ‑
missa määrittämät, biologisen monimuotoisuuden 
edistämiseen tähtäävät toimet täydentävät muista 
EU:n rahastoista rahoitettuja hankkeita
c) seuraa toimenpideohjelmien tosiasiallista täytän ‑
töönpanoa ennakoidakseen ongelmat jo aikaises ‑
sa vaiheessa.
Jäsenvaltioiden olisi tätä silmällä pitäen tehtävä yhteis ‑
työtä komission kanssa.
VII
Komission olisi myös
a) tuettava jäsenvaltioita valmisteluhankkeiden 
seurannassa aktiivisen suojelupolitiikan puitteissa, 
erityisesti kun on kyse lajien elinympäristöjä ja 
lajeja koskevien erityisten suojelu ‑ ja hoitosuunni ‑
telmien vaikuttavasta täytäntöönpanosta
b) vaadittava, että toimenpideohjelmissa määrite ‑
tään menettelyt, joilla arvioidaan elinympäristöis ‑
sä ja lajeissa toiminnan seurauksena tapahtuneet 
muutokset
c) neuvottava jäsenvaltioille, kuinka EAKR:n sääntöjä 
sovelletaan ottaen huomioon muut EU:n rahastot.
VIII
Lisäksi komissio olisi varmistettava, että biologiseen 
monimuotoisuuteen (Natura 2000 mukaan lukien) 
suoraan ja epäsuorasti käytetyistä EU:n varoista pidetään 
tarkkaa rekisteriä; jäsenvaltioiden olisi autettava sitä tässä 
tehtävässä toimittamalla tarvittavat tiedot.
06
 Johdanto
Biologisen monimuotoi ‑
suuden yleinen merkitys
01 
Biologista monimuotoisuutta koske ‑
vassa yleissopimuksessa1 tarkoitetaan 
biologisella monimuotoisuudella 
kaikenlaisten maan, meren ja muiden 
vesien ekosysteemeihin tai ekologisiin 
kokonaisuuksiin kuuluvien elävien 
eliöiden vaihtelevuutta. Yleissopi ‑
muksessa mainitaan useita biologista 
monimuotoisuutta uhkaavia tekijöitä, 
esimerkiksi elinympäristöjen2 häviä ‑
minen ja pirstoutuminen, metsien, 
valtamerien, jokien, järvien ja maape ‑
rän liikakäyttö, saastuminen, ilmas ‑
tonmuutos sekä alueelle ilmaantuvat 
uudet lajit, jotka kilpailevat luontaisen 
kasviston ja eläimistön kanssa.
02 
Biologista monimuotoisuutta pidetään 
maailman luonnonpääomana, joka 
mahdollistaa elintärkeät toiminnot, ku ‑
ten ravinnon tuottamisen, vedensaan ‑
nin ja ilman puhdistumisen; se tuottaa 
hyödykkeitä ja palveluja, jotka ovat 
taloudellisen menestyksen, yhteiskun ‑
nallisen hyvinvoinnin ja elämänlaadun 
perusta3. Biologisen monimuotoisuu ‑
den väheneminen aiheuttaa mittavat 
taloudelliset tappiot ja heikentää hy ‑
vinvointia, esim. saastuneen veden ja 
ilman, tulvien, eroosion ja sairauksien 
leviämisen muodossa4.
EU:n strategia biologisen 
monimuotoisuuden vähe ‑
nemisen pysäyttämiseksi
03 
Biologisen monimuotoisuuden suoje ‑
leminen on EU:n ympäristöpolitiikan 
ensisijaisia kohteita, ja se toteutuu 
biologista monimuotoisuutta koskevan 
EU:n strategian sekä useiden EU:n toi ‑
mintapolitiikkojen ja säädösten kautta.EU pyrki vuosina 2001–2010 saavutta ‑
maan tavoitteen, joka koski biologisen 
monimuotoisuuden vähenemisen 
pysäyttämistä ja elinympäristöjen ja 
luonnon ekosysteemien ennallista ‑
mista. Vuonna 2010 komissio totesi, 
että tavoitetta ei ollut saavutettu. EU:n 
vuoden 2010 tavoitteen saavuttami ‑
sessa epäonnistuttiin moninaisista ja 
monimutkaisista syistä5. Elinympäris ‑
töjen ja lajien säilymistä koskevat arvi ‑
oinnit osoittivat, että kokonaistilanne 
oli edelleen huonontunut6.
04 
Kesäkuussa 2011 neuvosto hyväksyi 
komission esittämän ”biologista mo ‑
nimuotoisuutta koskevan EU:n strate ‑
gian vuoteen 2020”7. Se myös kannusti 
jäsenvaltioita sisällyttämään uuden 
strategian kansallisiin suunnitelmiin ‑
sa, ohjelmiinsa ja/tai strategioihinsa. 
Euroopan parlamentti ilmaisi tyytyväi ‑
syytensä ja tuki strategiaa8.
05 
Vuoteen 2020 jatkuvassa biologista 
monimuotoisuutta koskevassa EU:n 
strategiassa asetetaan kuusi yleista ‑
voitetta9, jotka sisältävät 20 toimea 
(ks.  kaavio 1  ja liite I ).1 Biologista monimuotoisuutta 
koskevassa yleissopimuksessa on 
mukana lähes 200 osapuolta 
kaikkialta maailmasta. 
Yleissopimuksen tekemistä 
edistettiin Yhdistyneiden 
kansakuntien 
ympäristöohjelmalla ja se tuli 
voimaan vuonna 1993.
2 Elinympäristöllä tarkoitetaan 
alueita, joilla organismit elävät. 
Elinympäristöt luokitellaan 
yleensä seuraavasti: maa, makea 
vesi tai meri. Tutkimukset 
osoittavat, että 
kaupungistuminen, metsäkato ja 
maanviljelyn leviäminen ovat 
voimakkaasti kiihdyttäneet 
elinympäristöjen häviämistä.
3 Ks. Euroopan komissio, Monitoring 
the impact of EU biodiversity policy , 
syyskuu 2010, s. 2.
4 Ks. Euroopan komissio, Ecosystem 
Goods and Services , syyskuu 2009, 
s. 2.
5 Komission mukaan 
merkittävimpiä syitä ovat 
riittämätön integrointi muihin 
alakohtaisiin 
toimintapolitiikkoihin; olemassa 
olevan lainsäädännön 
puutteellinen toteuttaminen ja 
aukot toimintastrategioissa, 
rahoituksen puute; riittämätön 
toimintakehys ja 
hallinnointirakenne sekä vähäinen 
tietämys biologisesta 
monimuotoisuudesta (ks. 
SEC(2011) 540 lopullinen, 
3. toukokuuta 2011).
6 Ks. esimerkiksi, EU 2010 Biodiversity 
Baseline,  Euroopan 
ympäristövirasto, 2010 ( http://
www.eea.europa.eu/publications/
eu‑2010 ‑biodiversity‑baseline ).
7 KOM(2011) 244 lopullinen, 
3. toukokuuta 2011 
”Luonnonpääoma elämämme 
turvaajana: luonnon 
monimuotoisuutta koskeva EU:n 
strategia vuoteen 2020”.
8 Euroopan parlamentin 
päätöslauselma 20. huhtikuuta 
2012 ”Luonnonpääoma 
elämämme turvaajana: luonnon 
monimuotoisuutta koskeva EU:n 
strategia vuoteen 2020”.
9 Ohjeelliset tavoitteet asetetaan 
EU:n tasolla eikä niitä ole määrä 
muuntaa eksplisiittisiksi ja 
eriytyneiksi kansallisiksi 
tavoitteiksi (ks. SEC(2011) 540 
lopullinen, kohta 5.8, joka on 
alaviitteessä 7 mainitun asiakirjan 
liitteenä).
07 Johdanto Kaavio 1Biologista monimuotoisuutta koskeva EU:n strategia vuoteen 2020: tavoitteet
Lähde : Euroopan komissio.1.
Tehostetaan luonnonsuojelu -
lainsäädännön täytäntöön-
panoaBiologista monimuotoisuutta koskeva EU:n strategia
6 TAVOITETTA
TOIMET5. 
Haitallisten vieraslajien 
torjuminen6.
Edistetään maailman luonnon 
moni-muotoisuuden 
häviämisen torjuntaa4.
Kestävä
kalastus2. 
Ennallistetaan ekosysteemeitä 
ja perustetaan vihreä 
infrastruktuuri3.
Kestävä maatalous ja 
metsätalousPysäytetään EU:n luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen ja ekosysteemipalvelujen heikentyminen ja ennallistetaan ne mahdolli-
simman pitkälle sekä tehostetaan EU:n toimia, joilla torjutaan koko maailman luonnon monimuotoisuuden köyhtymistä.Vuodelle 2020 asetettava päätavoiteVuoteen 2050 mennessä Euroopan unionin luonnon monimuotoisuutta ja sen tuottamia ekosysteemi-
palveluja eli EU:n luonnonpääomaa suojellaan, arvostetaan ja asianmukaisesti ennallistetaan Vuoteen 2050 ulottuva visio
08 Johdanto
EU:n toimintapolitiikka ja 
lainsäädäntö
06 
Biologinen monimuotoisuus on 
monialainen ja tieteidenvälinen aihe, 
jota käsitellään lukuisissa erilaisista 
EU‑lähteistä rahoitetuissa politiikoissa. 
Näitä rahoituslähteitä ovat Euroopan 
maatalouden tukirahasto (maata ‑
loustukirahasto), Euroopan maaseu ‑
dun kehittämisen maatalousrahasto 
(maaseuturahasto), Euroopan kalata ‑
lousrahasto (EKTR), Euroopan alueke ‑
hitysrahasto (EAKR), koheesiorahasto, 
ympäristöalan rahoitusväline (LIFE) 
sekä tutkimuspuiteohjelmat. Ilmaisul ‑
la ’yhdennetty rahoitus’ tarkoitetaan 
mainittujen eri rahoituslähteiden 
rinnakkaisuutta.
07 
Biologiseen monimuotoisuuteen 
liittyvä lainsäädäntö koostuu monista 
osatekijöistä eri tasoilla:
a) useat kansainväliset biologis ‑
ta monimuotoisuutta koskevat 
ympäristösopimukset, joissa EU ja/
tai sen jäsenvaltiot ovat osapuo ‑
lena, esimerkiksi 29. joulukuuta 
1993 voimaan tullut biologista 
monimuotoisuutta koskeva yleis ‑
sopimus, joka on ensimmäinen 
kansainvälinen sopimus, jossa käsi ‑
tellään biologisen monimuotoisuu ‑
den kaikkia eri puolia (ks. kohta 1)
b) joukko EU:n direktiivejä (esimerkik ‑
si lintudirektiivi ja luontotyyppidi ‑
rektiivit10, vesipolitiikan puitedirek ‑
tiivi11, meristrategiapuitedirektiivi12, 
ympäristöarviointiin liittyvät 
direktiivit13 sekä EU:n eri rahastoja 
koskevat asetukset)
c) erilaiset kansalliset lait.08 
Kaaviossa 2  luodaan yleiskatsaus 
biologiseen monimuotoisuuteen vai ‑
kuttaviin EU:n toimintapolitiikkoihin ja 
säädöksiin.
Biologista monimuotoi ‑
suutta edistävien hank ‑
keiden osarahoitus 
EAKR:sta
09 
Komission tietojen mukaan jäsenvalti ‑
ot ovat osoittaneet 2,8  miljardia  euroa 
ohjelmakaudella 2007–2013‑biologisen 
monimuotoisuuden suoraan edistämi ‑
seen ja luonnonsuojeluun EAKR:n puit ‑
teissa, Natura 2000 mukaan lukien14 
(ks. liite II ).
10 
Myös muut EAKR:n hankkeet saattavat 
tukea biologista monimuotoisuutta, 
vaikka niiden tavoitteena ei suoraan 
olisikaan biologisen monimuotoisuu ‑
den edistäminen. Tällaisia hankkeita 
voivat olla esimerkiksi matkailun alalla 
toteutettavat hankkeet15, infrastruk ‑
tuurihankkeisiin sisältyvät täydentävät 
toimenpiteet, joilla kompensoidaan 
ympäristölle aiheutuvia vahinkoja, 
sekä jätevesien käsittelyä koskevat 
hankkeet16.10 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston direktiivi 2009/147/EY, 
annettu 30 päivänä marraskuuta 
2009, luonnonvaraisten lintujen 
suojelusta (kodifioitu toisinto) 
(EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7) sekä 
neuvoston direktiivi 92/43/ETY, 
annettu 21 päivänä toukokuuta 
1992, luontotyyppien sekä 
luonnonvaraisen eläimistön ja 
kasviston suojelusta (EYVL L 206, 
22.7.1992, s. 7).
11 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston direktiivi 2000/60/EY, 
annettu 23 päivänä lokakuuta 
2000, yhteisön vesipolitiikan 
puitteista (EYVL L 327, 22.12.2000, 
s. 1).
12 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston direktiivi 2008/56/EY, 
annettu 17 päivänä kesäkuuta 
2008, yhteisön 
meriympäristöpolitiikan puitteista 
(EUVL L 164, 25.6.2008, s. 19).
13 Neuvoston direktiivi 85/337/ETY, 
annettu 27 päivänä kesäkuuta 
1985, tiettyjen julkisten ja 
yksityisten hankkeiden 
ympäristövaikutusten arvioinnista 
(EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40) sekä 
Euroopan parlamentin ja 
neuvoston direktiivi 2001/42/EY, 
annettu 27 päivänä kesäkuuta 
2001, tiettyjen suunnitelmien ja 
ohjelmien ympäristövaikutusten 
arvioinnista (EYVL L 197, 21.7.2001, 
s. 30).
14 Luku on saatu jakamalla 
rakennerahastojen (tilanne 
31.12.2012) rahoituksen määrä 
86:een eri luokkaan, jotka 
esitetään neuvoston asetuksen 
(EY) N:o 1083/2006 
täytäntöönpanoa koskevista 
säännöistä 8 päivänä joulukuuta 
2006 annetun komission 
asetuksen (EY) 1828/2006 
(EUVL L 371, 27.12.2006, s. 1) 
liitteeseen II sisältyvässä 
luettelossa. Asetuksen 
11 artiklassa vaaditaan kaikkia 
jäsenvaltioita toimittamaan 
ohjeellisen luokkakohtaisen jaon, 
josta käy ilmi, miten kyseiset varat 
on suunniteltu käytettäviksi.
15 Matkailualan toimiin sisältyy 
luonnonvarojen edistäminen ja 
luonnonperinnön suojelu ja 
kehittäminen. Ks. 
tilintarkastustuomioistuimen 
erityiskertomus nro 6/2011 
”Ovatko Euroopan 
aluekehitysrahastosta 
osarahoitetut matkailualan 
hankkeet olleet vaikuttavia?” 
(htpp://eca.europa.eu).
09 Johdanto Kaavio 2Biologiseen monimuotoisuuteen vaikuttavat EU:n toimintapolitiikat ja säädökset
Lähde : Euroopan komissio.BiologinenmonimuotoisuusYhteinen 
maatalous-
politiikka
BIOLOGISTA 
MONIMUOTOI-
SUUTTA koskeva 
YK-yleissopimusILMASTON-
MUUTOS-
politiikatLUONTO-
TYYPPI-
direktiivi
TutkimusLIFE +Alue-politiikkaYhteinen 
kalastus-
politiikka
MERI-
ALUEITA 
koskeva 
direktiiviMAAPERÄÄ 
koskeva 
direktiivi-
luonnosVESI-
POLITIIKAN 
puite-
direktiiviLINTU-
direktiivi
11 
Komissiolla on kokonaisvastuu talous ‑
arvion toteuttamisesta. Biologista 
monimuotoisuutta koskevat osarahoi ‑
tetut hankkeet sisältyvät toimenpide ‑
ohjelmiin, jotka jäsenvaltiot panevat 
täytäntöön yhteiseen hallinnointiin 
perustuvien järjestelyiden avulla.
a) Komissio neuvottelee ja hyväk ‑
syy jäsenvaltioiden ehdottamat 
toimenpideohjelmat ja myöntää 
EU‑rahoituksen.
b) Jäsenvaltiot hallinnoivat toimenpi ‑
deohjelmia ja panevat ne täytän ‑
töön valitsemalla hankkeita, joita 
ne sitten valvovat ja arvioivat.c) Komissio arvioi kansallisia hallin ‑
to‑ ja valvontajärjestelmiä, seuraa 
ohjelmien täytäntöönpanoa sekä 
sitoo EU:n rahoitusosuudet ja 
maksaa ne hyväksyttyjen menojen 
perusteella.
12 
Komission on myös huolehdittava 
strategisesta ohjauksesta erittelemällä 
tekijät, jotka vaikuttivat toimenpideoh ‑
jelmien täytäntöönpanon onnistumi ‑
seen tai epäonnistumiseen, ja yksilöi ‑
mällä hyvät toimintatavat17.16 Ks. tilintarkastustuomioistuimen 
erityiskertomus nro 3/2009 
”Jätevesien käsittelyyn liittyvien 
rakennetoimimenojen 
vaikuttavuus ohjelmakausilla 
1994–1999 ja 2000–2006” (htpp://
eca.europa.eu).
17 Neuvoston asetus 
(EY) N:o 1083/2006, annettu 
11 päivänä heinäkuuta 2006, 
Euroopan aluekehitysrahastoa, 
Euroopan sosiaalirahastoa ja 
koheesiorahastoa koskevista 
yleisistä säännöksistä sekä 
asetuksen (EY) N:o 1260/1999 
kumoamisesta (EUVL L 210, 
31.7.2006, s. 25), 49 artikla.
10
 Tarkastuksen laajuus ja 
tavoitteet
13 
Tarkastuksen päätavoitteena oli arvi ‑
oida, onko EAKR rahoittanut vaikutta ‑
valla tavalla hankkeita, joilla suoraan 
edistetään biologista monimuotoi ‑
suutta osana vuoteen 2020 jatkuvaa 
”biologista monimuotoisuutta koske ‑
vaa EU:n strategiaa”. Tilintarkastustuo ‑
mioistuin arvioi,
a) hyödynsivätkö jäsenvaltiot EAKR:n 
rahoitusta, jota oli saatavilla biolo ‑
gisen monimuotoisuuden suoraan 
edistämiseen
b) pysäyttivätkö EAKR:n osarahoitta ‑
mat biologista monimuotoisuut ‑
ta suoraan edistävät hankkeet 
vaikuttavalla tavalla biologisen 
monimuotoisuuden vähenemisen.
14 
Tarkastuksen alkuvaiheessa käytiin läpi 
asiakirjoja ja haastateltiin komission 
henkilöstöä. Kahteen pääosastoon 
tehtiin tarkastuskäynti:
a) alue ‑ ja kaupunkipolitiikan pää ‑
osastoon, joka vastaa siitä EU:n 
talousarvion osasta, josta osarahoi ‑
tetaan biologista monimuotoisuut ‑
ta koskevia hankkeita alueellisen 
kehittämisen puitteissa: ohjelmia 
arvioidessaan pääosasto konsul ‑
toi muita pääosastoja, erityisesti 
ympäristöasioiden pääosastoa
b) ympäristöasioiden pää ‑
osastoon, joka vastaa EU:n 
ympäristöpolitiikasta.
15 
Tehtiin myös kyselytutkimus jäsen ‑
valtioissa, jotka käyttävät vain vähän 
tai eivät lainkaan EAKR:n rahoitusta 
hankkeisiin, joilla suoraan edistetään 
biologista monimuotoisuutta. Tutki ‑
mukseen poimittiin kaksikymmentä 
toimenpideohjelmaa kymmenestä jä ‑
senvaltiosta ja ohjelmien hallintoviran ‑
omaisille lähetettiin kyselylomakkeet. 
Kyselyyn saatiin 17 vastausta.16 
Tarkastuksen toinen vaihe suoritettiin 
viidessä valitussa jäsenvaltiossa: Tšekin 
tasavallassa, Espanjassa, Ranskassa, 
Puolassa ja Romaniassa. Kyseisten 
jäsenvaltioiden osuus oli 68 prosenttia 
niistä EAKR:n kokonaismäärärahoista, 
jotka osoitettiin biologisen moni ‑
muotoisuuden suoraan edistämiseen 
ohjelmakaudella 2007–2013.
17 
Asianomaisten jäsenvaltioiden rahoi ‑
tuksellisesti merkittävimmistä toimen ‑
pideohjelmista valittiin 32 hanketta 
(päätökseensaatuja ja käynnissä olevia 
hankkeita); huomioon otettiin hank ‑
keiden edistymisvaihe ja myös biolo ‑
giseen monimuotoisuuteen osoitetun 
rahoituksen alhainen käyttöaste joissa ‑
kin toimenpideohjelmissa (ks. luettelo 
hankkeista liitteessä III ).
11
 Huomautukset
Ovatko jäsenvaltiot hyö ‑
dyntäneet EAKR:n rahoi ‑
tusta, jota oli saatavilla 
biologisen monimuotoi ‑
suuden suoraan 
edistämiseen?
18 
Tilintarkastustuomioistuin tutki, kuinka 
paljon jäsenvaltiot olivat osoittaneet ja 
käyttäneet EAKR:n rahoitusta biologis ‑
ta monimuotoisuutta suoraan edistä ‑
viin hankkeisiin.
EAKR‑rahoituksen mah ‑
dollisuutta ei hyödynnetty 
täysimääräisesti
19 
Komissio analysoi EAKR:oa ja muita 
EU:n rahastoja selvittääkseen, mis ‑
sä määrin niillä pystyttiin tukemaan 
biologista monimuotoisuutta koskevan 
EU:n strategian tavoitteita vuosien 
2007–2013 monivuotisen rahoituske ‑
hyksen yhteydessä (ks. liite IV ). Ko ‑
missio laati alkuvuodesta 2013 uudet 
kriteerit, joilla voidaan paremmin jäl ‑
jittää biologiseen monimuotoisuuteen 
liittyvät menot kaikissa relevanteissa 
EU:n välineissä, EAKR mukaan lukien18.20 
EAKR tarjoaa lähinnä rahoitusmah ‑
dollisuuksia strategian tavoitteen 1 
(luonnonsuojelulainsäädännön (lintu ‑ 
ja luontotyyppidirektiivien) täysimää ‑
räinen täytäntöönpano) yhteydessä 
ja tavoitteen 2 (ekosysteemien ja 
ekosysteemipalvelujen ylläpito ja 
ennallistaminen) yhteydessä. Näitä 
tavoitteita voidaan rahoittaa myös 
lähes kaikista muista EU:n rahastoista. 
Tämä johtuu pääasiassa niiden monia ‑
laisesta luonteesta: tavoitteet sivuavat 
EU:n maatalous ‑, koheesio ‑, ympäris ‑
tö‑ ja tutkimuspolitiikkaa (ks. liite IV ). 
Hankevalinnasta vastaavat kansalliset 
elimet pyrkivät toisinaan selventämään 
tilannetta edunsaajille erottamalla toi ‑
sistaan EAKR:n ja muut EU:n välineet19.
21 
Jäsenvaltiot voivat koheesiota koskevia 
EU:n politiikan strategisia suuntaviivoja 
noudattaessaan asettaa rahoitukselle 
painopistealoja omien tarpeidensa 
mukaan. Monet jäsenvaltiot osoittivat 
suoraan biologiseen monimuotoi ‑
suuteen vain vähän tai eivät lainkaan 
EAKR‑rahoitusta ohjelmakaudella 
2007–2013: 12 jäsenvaltiota osoitti 
alle 0,2 prosenttia koheesiovaroistaan 
toimenpiteisiin, joiden kohteena oli 
suoraan biologinen monimuotoisuus 
(ks. taulukko 1  ja liite II) .18 Nykyisen monivuotisen 
rahoituskehyksen ensimmäisen 
vuoden (2014) osalta komissio 
ekstrapoloi aiempien tietojen 
pohjalta, että 11  miljardin  euron 
määrä (josta 1,7  miljardia  euroa 
EAKR:sta) voitiin sitoa biologisen 
monimuotoisuuden 
rahoittamiseen (ks. Euroopan 
komission ennakkoarvio 
varainhoitovuodelle 2014 
(talousarvioluonnoksen 
laatiminen vuodelle 2014), 
Poliittinen katsaus, SEC(2013) 370, 
kesäkuu 2013). Kyseinen määrä 
sisältää biologiseen 
monimuotoisuuteen suoraan 
osoitettujen varojen (ks. kohta 9) 
lisäksi kaikki muut varat, joilla 
saattaa olla epäsuora yhteys 
biologiseen monimuotoisuuteen.
19 Esimerkiksi asettamalla 
rahoituskynnyksen, jonka mukaan 
määritetään, mistä EU:n 
rahastosta voidaan rahoittaa 
mitäkin biologista 
monimuotoisuutta koskevaa 
hanketta (esim. isompien 
hankkeiden rahoittaminen 
EAKR:sta ja pienempien 
hankkeiden rahoittaminen 
maaseuturahastosta). On myös 
mahdollista osoittaa EAKR:n 
rahoitusta ainoastaan julkisille 
elimille.Taulukko 1Biologista monimuotoisuutta suoraan edistäviin hankkeisiin osoitetut EAKR:n varat 
jäsenvaltioittain (ohjelmakausi 2007–2013)
Suoraan biologisen monimuotoisuuden edis -
tämiseen osoitettujen varojen prosenttiosuus 
kaikista EAKR:n varoistaJäsenvaltioiden lukumäärä Jäsenvaltioiden prosenttiosuus
Yli 2  prosenttia 2 7
1–2  prosenttia 4 15
0,2–1  prosenttia 9 33
Alle 0,2  prosenttia;
näistä 0 prosenttia12 
645 
22
Yhteensä 27 100
12 Huomautukset
22 
Koska biologisen monimuotoisuuden 
vähenemistä ei pystytty vuoteen 
2010 mennessä pysäyttämään, Euroo ‑
pan parlamentti kehotti komissiota 
ja jäsenvaltioita lisäämään kiireesti 
toimintaansa kyseisellä alalla. Tä ‑
män seurauksena komissio kannusti 
ohjelmakauden 2007–2013 puoli ‑
välissä hallintoviranomaisia uudel ‑
leensuuntaamaan käynnissä olevia 
toimenpideohjelmia siten, että niissä 
investoitaisiin enemmän varoja bio ‑
logista monimuotoisuutta koskeviin 
ja muihin kestävää kasvua koskeviin 
tavoitteisiin20.
23 
Olemassaoleviin toimenpideohjelmiin 
tehtiin kuitenkin hyvin vähän mukau ‑
tuksia. Ainoastaan yksi jäsenvaltio 
lisäsi merkillepantavalla tavalla EAKR:n 
määrärahoja biologisen monimuotoi ‑
suuden alalla, ja tämäkin johtui siitä, 
että nimenomaisesti biologisen mo ‑
nimuotoisuuden edistämistä koskevia 
hankkeita varten järjestettyihin ehdo ‑
tuspyyntöihin saatiin paljon ehdotuk ‑
sia. Niistä 21 jäsenvaltiosta, jotka olivat 
osoittaneet varoja biologiseen moni ‑
muotoisuuteen, ainoastaan kahdessa 
jäsenvaltiossa EAKR:sta osoitettujen 
varojen määrä lisääntyi tältä osin hie ‑
man ja 11 jäsenvaltiossa alkuperäisiä 
EAKR‑määrärahoja ei muutettu. Seitse ‑
mässä jäsenvaltiossa biologiseen mo ‑
nimuotoisuuteen osoitetut EAKR‑varat 
jopa vähentyivät (ks. liite II ). Kansal ‑
liset viranomaiset selittivät vähenty ‑
misen erilaisilla täytäntöönpanoon 
liittyvillä ongelmilla, esimerkiksi sillä, 
että ehdotuspyyntöihin saatiin vähän 
ehdotuksia, Natura 2000 ‑tehtävien 
valmistelu oli riittämätöntä tai oli vai ‑
keaa vetää tarkoituksenmukainen raja 
muihin rahastoihin nähden.24 
Sen lisäksi, että monet jäsenvaltiot 
osoittivat vain vähän tai eivät lainkaan 
EAKR‑rahoitusta suoraan biologiseen 
monimuotoisuuteen, niissä jäsenval ‑
tioissa, joissa rahoitusta myönnettiin, 
rahoituksen käyttöaste oli alhaisempi 
kuin koheesiopolitiikan koko rahoituk ‑
sessa keskimäärin. Biologista moni ‑
muotoisuutta koskeviin hankkeisiin 
osoitetun rahoituksen käyttöaste 
pysyi ohjelmakauden 2007–2013 alusta 
lähtien alhaisena huolimatta siitä, että 
komissio vuonna 2011 kehotti korjaa ‑
maan tilanteen (ks. taulukko 2 ). Natura 
2000:n kohdalla komissio on esittänyt 
useita eri syitä tähän epätyydyttä ‑
vään tilanteeseen21. Syitä käsitellään 
laatikossa 1 .
25 
Kun tilintarkastustuomioistuin teki 
kyselyn syistä, joiden vuoksi EAKR:n 
käyttö oli vähäistä biologista moni ‑
muotoisuutta suoraan edistävän rahoi ‑
tuksen lähteenä (ks. kohta 15), 60 pro ‑
senttia vastaajista ilmoitti syyksi sen, 
että tarpeet saatiin riittävästi katettua 
muista EU:n ja/tai kansallisista rahoi ‑
tuslähteistä. Yhteensä 30 prosentissa 
vastauksista suhtauduttiin epäilevästi 
siihen, oliko EAKR asianmukainen 
väline biologista monimuotoisuutta 
koskevan toiminnan rahoittamiseen 
(sillä se ei ollut yhteensopiva alueellis ‑
ten tavoitteiden kanssa tai sillä oli vain 
vähäinen vaikutus alueellisten tavoit ‑
teiden kannalta).20 KOM(2011) 17lopullinen, 
26. tammikuuta 2011, 
Aluepolitiikan panos Eurooppa 
2020 ‑strategian mukaisessa 
kestävässä kasvussa.
21 Euroopan komissio, Investing in 
Natura 2000: For nature and 
people , 2011, s. 21.
13 Huomautukset
Komission esittämät syyt EU‑varojen epätyydyttävään käyttöön Natura 2000:n 
yhteydessä
1.  Kilpailu erilaisten toimintapoliittisten päämäärien välillä: jäsenvaltioiden viranomaiset eivät useinkaan 
lukeneet Natura 2000:tta koskevia investointeja painopistealoihin. Tämä johtuu luultavasti siitä, että ei 
ymmärretty, kuinka sillä olisi myötävaikutettu aluekehityksen kokonaistavoitteiden saavuttamiseen.
2  Riittämätön kuuleminen: Natura 2000:sta vastaavia viranomaisia ei useinkaan kuultu riittävästi tai ne eivät 
olleet riittävällä tavalla mukana toimenpideohjelmien laatimisessa ja päätettäessä varojen jakamisesta 
erilaisista alakohtaisista rahastoista.
3  Natura 2000 ‑hoitosuunnitelmien hidas laatiminen: suojeltavien alueiden osoittaminen edistyi hitaasti, 
mikä viivästytti merkittävästi Natura 2000 ‑hoitosuunnitelmien laatimista ja hyväksymistä; hoitosuunnitel ‑
mat ovat tarpeellisia, sillä ne helpottavat investointeja Natura 2000:een.
4  EU‑varojen hakemiseen tarvittavat valmiudet ja osaaminen puuttuivat: vaikka EU‑rahoitusta koskeva tietä ‑
mys on lisääntymässä, ympäristösuojelujärjestöjen ja viranomaisten on edelleen vaikea saada tarvittavaa 
tukea itsenäisten luonnonsuojeluhankkeiden kehittämiseen.
5  Suuri hallinnollinen taakka: hankkeiden kehittäminen ja rahoituksen hankkiminen voi edellyttää merkittä ‑
viä hallinnollisia valmiuksia, erityisesti tapauksissa, joissa ennakkomaksuja koskevat järjestelyt puuttuvat.Laatikko 1 Taulukko 2Rahoituksen käyttö biologista monimuotoisuutta koskeviin hankkeisiin verrattuna 
koko koheesiorahoituksen keskimääräiseen käyttöasteeseen
Rahoituksen käyttö biologista monimuotoisuutta 
koskeviin hankkeisiin (%)Keskimääräinen käyttöaste koheesiopolitiikan 
kokonaisrahoituksessa (%)
Tilanne vuoden 2010 lopussa 18 27
Tilanne vuoden 2011 lopussa 56 71
Tilanne vuoden 2012 lopussa 75 85
Huom . Rahoituksen käyttöastetta laskettaessa on laskettu määrä, jonka jäsenvaltio on tosiasiallisesti sitonut biologista monimuotoisuutta 
koskeviin hankkeisiin tiettynä ajankohtana; määrä ilmaistaan prosenttiosuutta alkuperäisestä myönnetystä budjetista. Komissiolla ei ole maksu ‑
tietoja yksittäisten menoluokkien osalta.
14 Huomautukset
Ovatko EAKR:n osarahoit ‑
tamat, biologista moni ‑
muotoisuutta suoraan 
edistävät hankkeet vai ‑
kuttavia pyrittäessä 
pysäyttämään biologisen 
monimuotoisuuden 
väheneminen
26 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti, 
kuinka vaikuttavasti otokseen poimi ‑
tuilla hankkeilla onnistuttiin pysäyttä ‑
mään biologisen monimuotoisuuden 
väheneminen. Tätä varten se arvioi,
a) olivatko hankkeet jäsenvaltioiden 
ja EU:n biologista monimuotoi ‑
suutta koskevien painopisteiden 
mukaisia
b) oliko hankkeilla saatu aikaan konk ‑
reettisia tuloksia ja oliko hankkei ‑
den tavoitteet saavutettu
c) oliko todennäköistä, että hankkeil ‑
la oli kestäviä vaikutuksia, toisin 
sanoen jatkuisiko niiden tuottama 
hyöty todennäköisesti EU:n tuen 
päätyttyä.Hankkeet olivat biologista 
monimuotoisuutta koskevien 
kansallisten ja EU:n tason 
painopisteiden mukaisia, 
mutta biologiseen monimuo ‑
toisuuteen liittyviä EAKR:n 
menoja ei ole määritelty 
hyvin
27 
Tarkastetut hankkeet olivat biologista 
monimuotoisuutta koskevien kansal ‑
listen ja EU:n tason painopisteiden 
mukaisia. Kansalliset viranomaiset 
valitsivat hankkeet asianomaisessa 
toimenpideohjelmassa asetettujen 
painopisteiden perusteella. Valmiste ‑
lu‑ ja tiedotustoimia lukuun ottamatta 
hankkeet koskivat pääasiassa elinym ‑
päristöjen ja eläimistön suojelua (ks. 
esimerkki laatikossa 2) .
Esimerkki hankkeista, jotka ovat biologista monimuotoisuutta koskevien kansallis ‑
ten ja EU:n tason painopisteiden mukaisia
Kolme Andalusiassa (Espanjassa) toteutettua han ‑
ketta koski jokivarsien luonnontilan ennallistamista 
(EAKR:n rahoitus 15,0  miljoonaa  euroa). Nämä hank ‑
keet vastasivat kuvausta, joka esitettiin Andalusian 
toimenpideohjelmassa asianomaisen painopisteen 
yhteydessä. Rappeutuneiden ekosysteemien ennal ‑
listaminen on keskeinen osa biologista monimuo ‑
toisuutta koskevaa EU:n strategiaa. Hankkeet käsit ‑
tivät aikaisemman kasvillisuuden palauttamisen, 
uudelleenmetsityksen kotoperäisillä lajeilla, vesialu ‑
eiden kunnostamisen altaiden ja patojen avulla sekä 
polkujen ja jalankulkusiltojen rakentamisen.Laatikko 2
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
Kuva 1 – Jokivarsien luonnontilan palauttaminen Sevillassa
15 Huomautukset
28 
Samaan tapaan kuin osa EAKR:n hank ‑
keista on saattanut tukea biologista 
monimuotoisuutta pikemminkin tois ‑
sijaisena kuin ensisijaisena tavoitteena 
(ks. kohta 10), noin puolella tarkaste ‑
tuista hankkeista oli toissijainen tavoi ‑
te, joka liittyi muihin aiheisiin kuten 
tulvien torjunta, virkistystoiminta ja 
kävijöiden pääsyn rajoittaminen. Tämä 
osoittaa, kuinka vaikeaa jäsenvalti ‑
oiden on kohdentaa EAKR:n menot 
oikeille ensisijaisille aihealueille ja 
kuinka vaikeaa komission on selkeästi 
yksilöidä biologista monimuotoisuutta 
koskevat EAKR:n menot. Yhdessä tapa ‑
uksessa biologinen monimuotoisuus ei 
ollut pääasiallinen osa‑alue hankkees ‑
sa, joka olisi pitänyt osarahoittaa erään 
toisen toimenpideohjelmaan sisälty ‑
vän ensisijaisen aihealueen puitteissa 
(ks.  laatikko 3 ).
Hanke, joka olisi pitänyt osarahoittaa muun kuin biologista monimuotoisuutta kos ‑
kevan ensisijaisen aihealueen puitteissa
Eräs Andalusiassa (Espanjassa) toteutettu hanke koski linnan entisöintiä (EAKR:n rahoitus 3,1 miljoonaa eu ‑
roa). Vain pienet osa‑alueet (noin 10 prosenttia kokonaiskuluista) käsittivät biologisen monimuotoisuuden 
edistämistä (esim. haitallisten kasvien vieraslajien poistaminen ympäröivältä alueelta). Hankkeessa painottui 
kulttuuriperintö, joten se olisi sopinut paremmin ohjelmaan sisältyvän ensisijaiseen aihealueen ”Kulttuuripe ‑
rinnön suojelu ja säilyttäminen” yhteyteen.Laatikko 3
© Espanjan maa ‑ ja metsätalousministeriö.
Kuva 2 – Linnan entisöinti
16 Huomautukset
Kolmasosa tarkastetuista 
hankkeista keskittyi 
suojelutoimenpiteiden 
valmisteluun...
29 
Kaikkiaan 32 tarkastetusta hankkeesta 
yksitoista hanketta (34,4 prosenttia lu ‑
kumääräisesti ja 39,6 arvossa ilmaistu ‑
na) käsitti pääasiassa erilaisia valmiste ‑
lutöitä. Tämä tarkoittaa sitä, että kuluu 
vielä jonkin aikaa, ennen kuin kyseis ‑
ten suojelusuunnitelmien mukaiset 
toimet käynnistetään ja konkreettisia 
vaikutuksia on nähtävissä biologisen 
monimuotoisuuden vähenemisen 
pysähtymisen muodossa.Keskimäärin kolmasosa biologiseen 
monimuotoisuuteen osoitetuista 
varoista oli tarkastukseen valituissa 
toimenpideohjelmissa kohdennettu 
esimerkiksi seuraavanlaisiin valmistele ‑
viin toimenpiteisiin:
a) tietojärjestelmien rakentaminen, 
inventaariotutkimusten suorittami ‑
nen, kartoitus, biologista moni ‑
muotoisuutta koskevan lähtöti ‑
lanteen määrittäminen kyseessä 
olevilla alueilla sekä erityisten 
suojelusuunnitelmien laatiminen 
(ks. esimerkki laatikossa 4 ).
b) tiedotuskampanjat, tiedotus ‑ ja 
koulutustoimet.
Kartografiset välineet Tonavan suistoalueelle
Romaniassa toteutettiin kaksi hanketta, joista huolehtivat Bukarestin yliopisto (EAKR:n rahoitus 5,8 miljoo ‑
naa euroa) ja Danube Delta National for Research and Development Institute  (EAKR:n rahoitus 0,8 miljoonaa eu ‑
roa). Hankkeiden tarkoituksena oli suorittaa inventaario vedenalaisista tai maalla olevista elinympäristöistä 
ja lajeista sekä laatia digitaalisia karttoja, joilla autetaan Tonavan jokisuiston hoidosta vastaavia viranomaisia 
toteuttamaan tarvittavia toimia.
Välineistöä ostettiin, ohjelmistoja tuotettiin, merenpohja ja maa‑alue skannattiin, digitaalisia karttoja ja käytän ‑
nön hoitosovelluksia tuotettiin (esim. malleja elinympäristöjen uudelleenluomista tai tulvajärjestelyjä varten).
Tonavan suistoalueen biosfääristä suojelualuetta koskevaa uutta integroitua hoitosuunnitelmaa ei kuitenkaan ol ‑
lut vielä laadittu. Kunnollisen maarekisterin puuttuminen vaikeuttaa maansuojelutoimenpiteiden yleistä suunnit ‑
telua. EAKR tukee tätä toimintaa uudella hankkeella, joka kestää vuoden 2013 kesäkuusta vuoden 2015 loppuun.Laatikko 4
© Bukarestin yliopisto.
Kuvat 3 ja 4 – Merien kartoituksessa käytettävät ääniluotainlaitteet
17 Huomautukset
30 
Erilaisia suojelusuunnitelmia oli 
hahmoteltu, mutta niiden valmistelu 
oli osoittautunut vaikeaksi. Monissa 
tapauksissa kansalliset viranomaiset 
eivät tilintarkastustuomioistuimen 
toimittaman tarkastuksen aikaan vielä 
olleet hyväksyneet suunnitelmia (ks. 
esimerkit laatikossa 5 ).
Esimerkkejä suojelusuunnitelmista, joiden yhteydessä on ilmennyt tuotanto ‑ ja 
täytäntöönpano‑ongelmia
Hanke ”Natura 2000 ‑alueiden täytäntöönpano” (Tšekin tasavalta) (EAKR:n rahoitus 4,3 miljoonaa euroa) on 
strategisesti merkittävä: sen avulla on pääasiassa tarkoitus suorittaa inventaario ja geodeettisia maanmit ‑
tauksia, joita 303:n Natura 2000 ‑alueen suojelusuunnitelmien valmistelu ja seurantakehyksen laatiminen 
edellyttää (Natura 2000 ‑alueita on kaikkiaan 1 075). Hanke on määrä saada päätökseen tammikuussa 2015. 
Hankkeen määrittäminen ja käynnistäminen oli vaikeaa ja aikaavievää, sillä kohdealueista ja yksityiskohtaisista 
toiminnantavoitteista (luettelo hankkeen kattamista alueista ja suoritettavat työt) oli jatkuvasti epävarmuutta. 
Hankehakemuksesta (marraskuussa 2008) avustuspäätökseen (huhtikuussa 2011) kului kaksi ja puoli vuotta. 
Avustuspäätöstä muutettiin kahdesti, marraskuussa 2011 ja joulukuussa 2012, ja kolmas muutos oli suunnitteil ‑
la vuoden 2013 lopulle.
Puolassa toteutettu hanke ”Kansallinen ohjelma metsojen suojelemiseksi” (EAKR:n rahoitus 0,2 miljoo ‑
naa euroa) koski maan metsopopulaation22 ja populaation elinympäristöjen seurantaa heinäkuusta 2009  jou ‑
lukuuhun  2011 sekä kansallisen suojeluohjelman laatimista. Yli vuotta myöhemmin, maaliskuussa 2013, 
ympäristönsuojelusta vastaava pääosasto kieltäytyi hyväksymästä ohjelmaluonnosta, koska se piti sitä sovel ‑
tumattomana. Pääosasto totesi, että suojeluohjelma oli suunniteltava kokonaan uudelleen.
Puolassa havaittiin ongelmia metsojen suojeluohjelman lisäksi myös muita lajeja koskevissa ohjelmissa. Tou ‑
kokuuhun 2013 mennessä 10 muuta EU:n tukemaa lajiensuojeluohjelmaa (esim. susi, karhu, saukko) oli jätetty 
ympäristönsuojelusta vastaavalle pääosastolle hyväksyttäväksi, mutta yhtäkään niistä ei ollut vielä hyväksytty.Laatikko 5
22 Metso ( Tetrao urogallus ) mainitaan neuvoston direktiivin 79/409/ETY liitteessä I olevassa luettelossa. Lajin säilyminen edellyttää erityisiä 
elinympäristön suojelutoimenpiteitä. Metsojen kokonaispopulaation arvioitiin vuonna 2012 olevan Puolassa 500–600 yksilöä.
© Puolan lintujensuojeluyhdistys.
Kuva 5 – Metso  (tetrao urogallus)
18 Huomautukset Laatikko 631 
Yhdestätoista hankkeesta kolme koski 
tiedotuskampanjoita sekä tiedotus‑  ja 
koulutustoimia (ks. esimerkki laati -
kossa 6 ). Lähes puolet kaikista tar ‑
kastetuista hankkeista sisälsi tällaisia 
toimenpiteitä. Biologista monimuotoi ‑
suutta koskevaa vuoteen 2020 ulottu ‑
vaa EU:n strategiaa laatiessaan ko ‑
missio totesi, että monimuotoisuutta koskevien kysymysten tiedostaminen 
oli vähäistä EU:ssa. Kansallisella tasolla 
ei kuitenkaan arvioitu, millainen oli 
kyseisten toimenpiteiden vaikutus 
biologista monimuotoisuutta koske ‑
vaan ymmärrykseen ja tietämykseen 
kohdeväestön keskuudessa.
Esimerkki tietoisuuden lisäämistä ja tiedottamista koskevasta hankkeesta
Tonavan suistoalueella (Romaniassa) toteutettu hanke, jonka aiheena oli biologisen monimuotoisuuden 
parantaminen meriliikenteen alalla tietoisuutta ja tiedottamista lisäämällä (EAKR:n varat 2,8  miljoonaa  euroa), 
käsittää vierailukeskuksen rakentamisen, matkailijoille tarkoitettujen polkujen luomisen opastauluineen, 
seminaareja, tiedotustilaisuuksia, lajeja ja lintuja koskevia oppaita, esitteitä, albumin, lehdistötilaisuuksia ja 
verkkosivuston luomisen.
Vierailukeskuksen rakentaminen oli tarkastuksen aikaan aikataulusta jäljessä, koska hankintamenettelyistä oli 
valitettu. Kaikki neljä valistustarkoituksiin suunniteltua matkailijoille tarkoitettua polkua oli valmiita ja yleisölle 
avoinna.
Hankkeen toteutuspaikan lähelle, Sulinan rannalle, oli kuitenkin perustettu matkailupalveluita Natura 2000 
‑alueelle, jota suojellaan EU:n lintu ‑ ja luontotyyppidirektiivien nojalla. Matkailupalveluiden kehittämiseen oli 
annettu lupa, vaikka niiden vaikutuksista alueeseen ei ollut suoritettu etukäteen asianmukaista arviointia23. 
Tällainen arviointi on Natura 2000 ‑ohjelman keskeinen vaatimus, jonka avulla varmistetaan, että toiminta ei 
vaikuta haitallisesti alueen koskemattomuuteen.
23 Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, 6 artikla.
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
Kuvat 6 ja 7 – Valistustauluja matkailijoita varten rakennetulla polulla vesialueella
19 Huomautukset
...eikä investointien biolo ‑
giseen monimuotoisuuteen 
kohdistuvia hyötyjä arvioitu
32 
Yhteensä 32 tarkastetusta hankkees ‑
ta 21 hanketta sisälsi investointeja, 
joilla oli tarkoitus edistää biologista 
monimuotoisuutta. Investoinnit oli 
yleensä toteutettu vaaditulla tavalla 
tavarahankinta ‑ ja urakkasopimuksin 
ja ne kohdistettiin aiottuihin tarkoituk ‑
siin. Investointihankkeiden tavoitteet 
liittyivät pääasiassa elinympäristöjen 
suojeluun ja palauttamiseen (järvet, 
joet, rannikko, metsä, biokäytävät jne.) 
(ks. laatikko 7  ja laatikko 8 ) tai eläin ‑
ten suojeluun.33 
Lähes kaikissa tapauksissa vastuuviran ‑
omaiset käyttivät ainoastaan fyysistä 
tuotosta24 mittaavia indikaattoreita 
hankkeen onnistumisen seurannassa 
(esimerkiksi ennallistetulle alueelle 
tehtyjen istutusten lukumäärä ja tyyp ‑
pi, uudelleenmetsitetty hehtaarimäärä, 
toimenpiteen kohteena olleen rannik ‑
kokaistaleen pituus tai suojeltujen laji ‑
en lukumäärä). Jäsenvaltioiden viran ‑
omaiset eivät analysoineet hankkeiden 
vaikuttavuutta pidemmälle; avustus ‑
päätöksissä ei asetettu tulosindikaatto ‑
reita25 eikä seurantamääräyksiä, joiden 
pohjalta olisi voitu arvioida elinym ‑
päristöjen ja lajien kehitystä. Kyseisen 
analyysin puuttuminen hankaloittaa 
hankkeiden vaikuttavuuden arvioin ‑
tia ja näin ollen myös mahdollisuutta 
osoittaa, onko biologisen monimuo ‑
toisuuden säilyttämisessä saatu aikaan 
konkreettisia tuloksia.24 ”Tuotoksella” tarkoitetaan sitä, 
mitä tukitoimenpiteeseen 
suunnattujen resurssien avulla on 
tuotettu tai saavutettu.
25 ”Tuloksilla” tarkoitetaan 
tavoitteisiin nähden aikaansaatuja 
muutoksia.Laatikko 7Esimerkki hankkeesta, jonka kohteena oli elinympäristön suojelu ja 
ennallistaminen
Nord‑Pas‑de‑Calais’n alueella (Ranska) toimi 
”Opération Grand Site des Deux Caps” osarahoi ‑
tettiin kahden EAKR:n hankkeen kautta (EAKR:n 
rahoitus: 2,8 ja 0,6 miljoonaa euroa) ohjelma ‑
kaudella 2007–2013. Toiminta käynnistyi vuonna 
2000 useilla tutkimuksilla. Tarkoituksena oli 
saada ”Grand Site de France”26 ‑merkintä ennal ‑
listamalla ja säilyttämällä alueen luonnollinen 
laatu pitkällä aikavälillä 23 kilometrin pituisella 
kaistaleella Englannin kanaalin rannikkoa sekä 
tarjoamalla keinoja turistivirtojen kanavoimiseksi 
(käynti alueelle, pysäköintialueet ja erityissuo ‑
jelu) perustamalla huolto ‑ ja hoitopolitiikkaan 
perustuva rakenne ja edistämällä paikallisten 
kaupunkien ja kylien kehitystä.
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
Kuva 8 – Suojelutoimenpiteet ”Cap Blanc Nez’ssä”
26 Merkintä ”Grand Site de France” myönnetään valituille kohteille, joissa luonnolla on huomattavia erityispiirteitä ja joissa on suuri määrä kävijöitä. 
Merkinnän myöntäminen edellyttää kohteen säilyttämistä ja hoitoa koskevan hankkeen toteuttamista kestävän kehityksen periaatteita noudattaen.
20 Huomautukset
Esimerkki eläinsuojeluhankkeestaLaatikko 8
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
Kuva 9 – Luonnollista muistuttava kalatie, jota käyttävät pääasiassa 
hitaammat lajit
Yksi osarahoitettu hanke (Tšekin tasavalta) käsitti kahden kalatien rakentamisen Elbe‑joen oikealle rannalle 
Lovosicen padolla (EAKR:n rahoitus 0,9 miljoonaa euroa). Hankkeen tarkoituksena oli poistaa kalojen kulkurei ‑
tillä oleva este, johon oli syynä vanha vuonna 1919 rakennettu pato.
Toinen kalateistä on luonnollista muistuttava rantakanava, joka päättyy kivenlohkareeseen ja toinen on keino ‑
tekoinen kulkutie, joka sijaitsee jakopuitteella.
Kuva 10 – Keinotekoinen kalatie, jota käyttävät pääasiassa 
 nopeammat lajit
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
21 Huomautukset
34 
Espanjassa ympäristöministeriö oli 
julkaissut ohjeet, joiden mukaan hank ‑
keiden seuranta oli keskeinen osa‑alue. 
Ohjeita ei kuitenkaan noudatettu 
tilintarkastustuomioistuimen tarkasta ‑
massa osarahoitetussa hankkeessa (ks. 
laatikko 9 ).35 
Lisäksi tulosindikaattorien ja seu ‑
rannan puuttuessa on mahdotonta 
arvioida alueellisia ja/tai paikallisia 
saavutuksia. Tarkastetuissa hankkeissa 
ei myöskään pyritty kovin aktiivisesti 
arvioimaan vaikuttavuutta ottamalla 
huomioon relevanteimmat ulkoiset 
tekijät. Monet eri tekijät (esim. läheis ‑
ten infrastruktuurien ja toimintojen 
vaikutus) saattavat aiheuttaa muu ‑
toksia alueellisten elinympäristöjen ja 
eläinten kokonaistilanteeseen, mutta 
nämä tekijät eivät kuulu yksittäisen 
hankkeen piiriin tai niihin ei voida yk ‑
sittäisessä hankkeessa vaikuttaa.Laatikko 9Arviointiohjeet oli annettu, mutta niitä ei sovellettu
Espanjassa todetaan dyyneihin liittyvää ympäristön palautumista koskevissa ympäristöministeriön ohjeissa, 
että hankkeen päättymistä seuraavina vuosina olisi kohdistettava seurantaa seuraaviin seikkoihin: järjestel ‑
män yleinen kehitys, kasvillisuuden paikalle juurtuminen ja kehitys, uusien lajien ilmestyminen, haitallisten 
lajien kehitys sekä suojaavien toimenpiteiden vaikuttavuus.
Ilmeni kuitenkin, että yli kolme vuotta sen jälkeen, kun Espanjassa toteutettu Isla Canelan dyynialueen palau ‑
tumista ja kulkutietä rannalle koskeva hanke (EAKR:n rahoitus 0,9  miljoonaa  euroa) oli päättynyt, suojelutoi ‑
menpiteiden vaikutusta ei ollut arvioitu. Ei ollut esimerkiksi pyritty laatimaan luetteloa hankkeen tuloksena 
alueella elävistä eläimistä ja kasveista.
Hankkeessa muun muassa edistettiin dyynialueen ennallistamista asettamalla sinne pajukeppejä hiekan sito ‑
miseksi. Lisäksi istutettiin kotoperäisiä lajeja, aidattiin ennallistettu alue ja rakennettiin korotettuja pitkospuita 
dyyneillä kulkua varten. Hankkeen kattama rantakaistale on 1 300 metriä pitkä.
Kuvat 11 ja 12 – Dyynialueen palautuminen
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
22 Huomautukset
36 
Myönteisenä esimerkkinä seurannasta 
voidaan mainita Puolassa suoritet ‑
tu tutkimus, jossa ilmeni selvästi, 
että ulkoiset tekijät kumosivat suo ‑
jelutoimenpiteiden vaikutusta (ks. 
laatikko 10 ).Laatikko 10Esimerkki ulkoisista tekijöistä, jotka vähensivät suojelutoimenpiteiden 
vaikuttavuutta
Eräässä hankkeessa (Puola) oli tarkoituksena ennallistaa ja säilyttää teeren optimaalinen elinympäristö (EAKR:n 
rahoitus 0,6  miljoonaa  euroa). Samanlaisia hankkeita oli toteutettu jo aiemmin. Hankkeessa tuettiin monia 
erilaisia toimenpiteitä, joita olivat esimerkiksi pensaiden ja aluskasvillisuuden poistaminen, kaislojen leik ‑
kaaminen, metalliverkkoaitojen poistaminen, petoeläinten hävittäminen, maan osto sekä viestintä ja tiedon 
levittäminen.
Hankkeen yhteydessä suoritettu tutkimus osoitti, että koirasteerikanta väheni edelleen merkittävästi. Seuraa ‑
vat keskeiset syyt nousivat esiin pohdittaessa, miksi koirasteeripopulaation vähenemistä ei pystytty pysäyttä ‑
mään siitä huolimatta, että alueella toteutettiin aktiivisia elinympäristön suojelutoimenpiteitä:
– ilmastonmuutoksen haitalliset vaikutukset: heikko lisääntymiskyky oli sidoksissa kevään ja kesän runsaisiin 
sateisiin, joita esiintyi erityisesti kesäkuussa kun useimmat teeret hautoivat (teerenpoikasten lämpösäätely 
ei toimi niiden ensimmäisten elinviikkojen aikana)
– petoeläinten (esim. kettujen, pesukarhujen ja näätien) lisääntyminen, jonka syynä ovat massaroko ‑
tukset raivotautia vastaan ja turkisten hintojen alenemisesta johtuva ketunmetsästyksen merkittävä 
vähentyminen.
Kuva 13 – Teerikoiraita
© Puolan lintujensuojeluyhdistys.
23 Huomautukset
Hankkeiden kestävyys 
perustuu paikallisen tason 
toimijoiden sitoutumiseen ja 
on riippuvainen tulevaisuu ‑
dessa saatavasta julkisesta 
rahoituksesta
37 
Hankkeesta saatavien hyötyjen pitäisi 
jatkua myös sen jälkeen, kun EU:n 
tukijakso on päättynyt. Hankkeiden on 
tätä silmällä pitäen täytettävä tietyt 
kriteerit: niiden olisi pääosin nivou ‑
duttava paikallisiin rakenteisiin, jotta 
voitaisiin varmistaa, että sidosryhmät 
ottavat hankkeet omakseen. Lisäksi 
tarvitaan – yleisen rahoitus ‑ ja talous ‑
kriisin vallitessa – riittävä määrä varoja 
hankkeiden tulosten ylläpitämiseksi.
38 
Hankkeiden tavanomaisista tuotoksista 
eli inventaarioista ja suojelu ‑ ja hoito ‑
suunnitelmista (ks. kohta 29) saatava 
hyöty ei konkretisoitunut hankkeiden 
päättymisen jälkeen, sillä suunnitel ‑
mat odottivat edelleen hyväksyntää 
ja täytäntöönpanoa. Kestäviä hyötyjä 
voidaan odottaa ainoastaan silloin, 
kun suunnitelmat pannaan täytäntöön. 
Tiedotuskampanjoiden sekä tiedo ‑
tus‑ ja koulutustoimien yhteydessä on 
positiivista se, että useilla hankkeilla oli 
pitkään toiminnassa ollut verkkosivus ‑
to, jossa oli saatavilla relevanttia tietoa.39 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, 
että hankeinvestointeja, esimerkiksi ra ‑
kennuksia, koneita, laitteita ja istutuk ‑
sia ylläpidettiin yleisesti ottaen hyvin 
myös hankkeiden päättymisen jälkeen. 
Eräs tärkeä piirre oli, että kestävyys ‑
näkökohta tavallisesti otettiin huomi ‑
oon hankkeen valintaprosessin alusta 
alkaen. Lisäksi hankesopimuksissa on 
lauseke, jossa vaaditaan, että inves ‑
tointeja käytetään ja ylläpidetään so ‑
vittuihin tarkoituksiin tiettyjen vuosien 
ajan hankkeen päättymisen jälkeen ja 
että jos näin ei tapahdu, avustus on 
maksettava takaisin. Yhdessä tapauk ‑
sessa oli epäselvää vielä kaksi vuotta 
töiden päättymisen jälkeen, kuka on 
vastuussa ylläpidosta.
40 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, 
että luonnonsuojelujärjestöt, ympäris ‑
tövirastot ja puistoalueviranomaiset 
olivat hyvin sitoutuneita vastuullaan 
oleviin hankkeisiin; niitä tuettiin pai ‑
kallistason toimintapolitiikalla, jonka 
tarkoituksena oli edistää myönteistä 
mielikuvaa alueesta ekomatkailu ‑
alueena. Hankkeet eivät tuottaneet 
tuloja eikä yksityistä rahoitusta ollut 
tarjolla, joten toiminnan edellytyk ‑
senä oli yleensä julkisen rahoituksen 
jatkuminen. Jos lisää rahoitusta ei ollut 
tiedossa, koko yritys pysäyttää biologi ‑
sen monimuotoisuuden väheneminen 
oli vaarassa epäonnistua (ks. esimerkki  
laatikossa 1 1 ).
24 Huomautukset Laatikko 11Esimerkki hankkeesta, jonka kestävyys on vaarantunut
Vanatori Neamt ‑luonnonpuistossa elävien biisonien tilanteen parantamista koskevassa hankkeessa (Romania) 
(EAKR:n rahoitus 0,2 miljoonaa euroa) oli tavoitteena luoda elinkelpoinen biisonipopulaatio, joka eläisi luon ‑
nonvaraisena Pohjois‑Karpaattien vuoristossa. Biisoneita hankittiin kymmenen, ja näin biisonien kokonais ‑
määrä puistossa nousi 28:aan. Rakennetun tuki‑infrastruktuurin tarkoituksena oli helpottaa eläinten sopeutu ‑
mista luonnonolosuhteisiin. Talvikaudella eläimiä ruokittiin ja niille annettiin säännöllistä eläinlääkärin hoitoa. 
Erään toisen EAKR‑hankkeen yhteydessä rakennettiin tarkkailutasanteita ja tiedotuspisteitä (EAKR:n rahoitus 
0,2 miljoonaa  euroa).
Hanke on kestävä, jos biisoni onnistuu elämään ja lisääntymään luonnossa. Biisoneihin liittyi muun muassa 
geneettinen riski: kaikki biisonit olivat peräisin pienestä säilyneestä ydinryhmästä ja niiden geeniperimässä 
oli vain vähän vaihtelua. Tämän seurauksena biisonit olivat alttiita sairauksille, niiden elinaika oli lyhyempi ja 
nuorten eläinten kuolleisuus korkeampi, ja ne lisääntyivät harvemmin.
Puiston hoitosuunnitelmassa suunnitellaan biisoneiden luontoon palauttamista koskevan tuen ja seurannan 
lisäämistä. Hoitosuunnitelmassa ei kuitenkaan mainita, kuinka tarvittavat rahavarat hankitaan ja jaetaan. Ra ‑
hoituksen saaminen tulevaisuudessa on myös epävarmaa, sillä ympäristöministeriö ei ole hyväksynyt puiston 
hoitosuunnitelmaa.
Biisonihanke houkutteli mukaan myös kansainvälisiä avunantajia, kuten Maailmanpankin. Lisärahoituksen 
hankinta muilta kansallisilta avunantajilta vaatisi koordinointia EU:n tuen kanssa.
Kuvat 14 ja 15 – Biisoneita sopeuttamispuistossa
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
25
 Johtopäätökset 
ja suositukset
Yleiset johtopäätökset
41 
Jäsenvaltiot eivät ole hyödyntäneet 
saatavilla olevan EAKR‑rahoituksen 
mahdollisuutta täysimääräisesti. Vaikka 
EAKR:sta osarahoitetut biologista 
monimuotoisuutta suoraan edistävät 
hankkeet vastaavat jäsenvaltioiden ja 
EU:n painopisteitä biologisen moni ‑
muotoisuuden vähenemisen pysäyt ‑
tämisessä, on pyrittävä aktiivisemmin 
seuraamaan, mikä on hankkeiden tosi ‑
asiallinen vaikutus. Lisäksi on varmis ‑
tettava, että hankkeiden vaikutukset 
kestävät. Useissa tapauksissa toiminta 
liittyi suojelu ‑ ja hoitosuunnitelmien 
valmisteluun. Suunnitelmat on panta ‑
va täytäntöön, jotta hankkeilla saavu ‑
tetaan konkreettisia tuloksia.
EAKR:n rahoituksen jaka ‑
minen ja käyttö
42 
Jäsenvaltiot eivät aina pitäneet 
EAKR:oa asianmukaisena välinee ‑
nä biologisen monimuotoisuuden 
edistämiseen, eikä EAKR:n mahdol ‑
lisuuksia Natura 2000:n rahoitusläh ‑
teenä tunnettu riittävässä määrin (ks. 
kohdat 19–25).Suositus 1
Komission olisi
a) autettava jäsenvaltioita määrittä ‑
mään biologisen monimuotoisuu ‑
den ennallistamiseen liittyvät pai ‑
nopisteet toimenpideohjelmissa
b) arvioitava, kuinka jäsenvaltioiden 
toimenpideohjelmissa määrittä ‑
mät, biologisen monimuotoisuu ‑
den edistämiseen tähtäävät toimet 
täydentävät muista EU:n rahastois ‑
ta rahoitettuja hankkeita
c) seurattava toimenpideohjelmien 
tosiasiallista täytäntöönpanoa 
ennakoidakseen ongelmat jo aikai ‑
sessa vaiheessa.
Jäsenvaltioiden olisi tätä silmällä 
pitäen tehtävä yhteistyötä komission 
kanssa.
EAKR‑hankkeiden osuus 
biologisen monimuotoi ‑
suuden vähenemisen 
pysäyttämisessä
43 
EAKR:sta osarahoitetut hankkeet 
noudattivat tavallisesti biologista 
monimuotoisuutta koskevia kansallisia 
ja EU:n tason painopisteitä. Joissakin 
tapauksissa oli kuitenkin vaikea selväs ‑
ti yksilöidä biologisen monimuotoisuu ‑
den edistämiseen käytetyt EAKR‑varat 
(kohdat 27 ja 28).
26 Johtopäätökset ja suositukset
44 
Kolmasosa tarkastetuista hankkeista 
liittyy biologista monimuotoisuutta 
edistävien tulevien investointien ja 
toimien valmisteluun (valmistelutyö 
ja yleisölle suunnattu tiedotus). Tämä 
tarkoittaa, että konkreettisia tuloksia ei 
ole välittömästi nähtävissä. Kahdessa 
kolmasosassa tarkastetuista hankkeista 
toteutettiin varsinaisia suojelutoimen ‑
piteitä. Jäsenvaltioiden viranomaiset 
eivät silti olleet kehittäneet tulosin ‑
dikaattoreita tai seurantajärjestelmiä, 
joilla olisi voitu arvioida elinympä ‑
ristöjen ja lajien kehitystä. Kyseisten 
analyysien puuttuminen hankaloittaa 
hankkeiden vaikuttavuuden arvioin ‑
tia ja näin ollen myös mahdollisuutta 
osoittaa, onko biologisen monimuo ‑
toisuuden säilyttämisessä saatu aikaan 
konkreettisia tuloksia (kohdat 29–36).
45 
Hankkeiden fyysisiä tuotoksia ylläpi ‑
dettiin yleensä hyvin, ja lisäksi ilmeni, 
että hankkeiden edistäjät olivat hyvin 
sitoutuneita toimintaan. Hankkeiden 
vaikutusten kestävyys riippuu kuiten ‑
kin julkisen rahoituksen jatkumisesta 
(kohdat 37–40).Suositus 2
Komission olisi
a) tuettava jäsenvaltioita valmistelu ‑
hankkeiden seurannassa aktiivisen 
suojelupolitiikan puitteissa, erityi ‑
sesti kun on kyse elinympäristöjä ja 
lajeja koskevien erityisten suojelu ‑ 
ja hoitosuunnitelmien vaikuttavas ‑
ta täytäntöönpanosta
b) vaadittava, että toimenpideoh ‑
jelmissa määritetään menettelyt, 
joilla arvioidaan elinympäristöissä 
ja lajeissa toiminnan seurauksena 
tapahtuneet muutokset
c) neuvottava jäsenvaltioille, kuinka 
EAKR:n sääntöjä sovelletaan ottaen 
huomioon muut EU:n rahastot.
Lisäksi komissio olisi varmistettava, 
että biologiseen monimuotoisuuteen 
(Natura 2000 mukaan lukien) suoraan 
ja epäsuorasti käytetyistä EU:n varoista 
pidetään tarkkaa rekisteriä; jäsenvalti ‑
oiden olisi autettava sitä tässä tehtä ‑
vässä toimittamalla tarvittavat tiedot.
Tilintarkastustuomioistuimen II jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen 
Henri GRETHENIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 
4. kesäkuuta 2014 pitämässään kokouksessa.
 Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 presidentti

27
 Liitteet
Biologista monimuotoisuutta koskevan vuoteen 2020 ulottuvan EU:n strategian 
tavoitteet ja toimet
Tavoite  1 – Lintu- ja luontotyyppidirektiivien täysimääräinen täytäntöönpano
Toimi 1: Saadaan valmiiksi Natura 2000 ‑verkoston perustaminen ja varmistetaan hyvä hallinnointi
Toimi 2: Varmistetaan riittävä rahoitus Natura 2000 ‑alueita varten
Toimi 3: Lisätään sidosryhmien tietoisuutta ja osallistumista ja parannetaan täytäntöönpanon valvontaa
Toimi 4: Parannetaan ja yhdenmukaistetaan seurantaa ja raportointia
Tavoite 2  – Ekosysteemien ja ekosysteemipalvelujen ylläpito ja ennallistaminen
Toimi 5: Parannetaan ekosysteemeitä ja ekosysteemipalveluita koskevaa tietämystä EU:ssa
Toimi 6: Asetetaan painopisteet vihreiden infrastruktuurien ennallistamiseksi ja niiden käytön edistämiseksi
Toimi 7: Varmistetaan, ettei tapahdu luonnon monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen nettohävikkiä.
Tavoite 3  – Vahvistetaan maatalouden ja metsätalouden vaikutusta luonnon monimuotoisuuden ylläpitämiseen ja 
parantamiseen
Toimi 8: Parannetaan julkisista ympäristöhyödykkeistä suoritettavia suoria maksuja EU:n yhteisessä maatalouspolitiikassa
Toimi 9: Kohdennetaan maaseudun kehitystoimet paremmin luonnon monimuotoisuuden säilyttämiseen
Toimi 10: Suojellaan Euroopan maatalouden geneettistä monimuotoisuutta
Toimi 11: Rohkaistaan metsänomistajia suojelemaan ja parantamaan metsäluonnon monimuotoisuutta
Toimi 12: Sisällytetään luonnon monimuotoisuutta koskevat toimenpiteet metsien hoitosuunnitelmiin
Tavoite 4 – Varmistetaan kalavarojen kestävä käyttö
Toimi 13: Parannetaan kalakantojen hoitoa
Toimi 14: Poistetaan kalakantoihin, lajeihin, luontotyyppeihin ja ekosysteemeihin kohdistuvia haitallisia vaikutuksia
Tavoite 5  – Haitallisten vieraslajien torjuminen
Toimi 15: Vahvistetaan kasvien ja eläinten terveyteen liittyviä EU:n järjestelmiä
Toimi 16: Luodaan erityinen väline haitallisia vieraslajeja varten
Tavoite 6  – Maailman luonnon monimuotoisuuden häviämisen torjumisen edistäminen
Toimi 17: Vähennetään luonnon monimuotoisuuden häviämisen välillisiä tekijöitä
Toimi 18: Hankitaan lisäresursseja maailman luonnon monimuotoisuuden suojelua varten
Toimi 19: Tarkastetaan EU:n kehitysyhteistyötoimien vaikutus luonnon monimuotoisuuteen
Toimi 20: Säännellään geenivarojen saatavuutta ja niiden käytöstä saatavien hyötyjen oikeudenmukaista ja tasapuolista jakoaLiite I
28 Liitteet
Biologisen monimuotoisuuden ja luonnonsuojelun edistämiseen 
(Natura 2000 mukaan luettuna) osoitetut EAKR ‑varat (euroa)
MaaSuunnitellut EAKR-varat toimenpideohjelmissa 31.12.2010Suunnitellut EAKR-varat toimenpideohjelmissa 
31.12.2012Varojen uudelleen osoittaminen biologiseen 
monimuotoisuuteen 31.12.2010–31.12.2012Tarkastukseen valittuihin biologista 
monimuotoisuutta koskeviin hankkeisiin 
osoitetut EAKR-varatTäytäntöön -
panoaste
Osoitettu biologiseen 
monimuotoisuuteen 
(1 000 euroa) (a)Koheesiorahoitus 
yhteensä
(1  000 euroa) (b)%
(=a/b)Osoitettu biologiseen 
monimuotoisuuteen
(1 000 euroa) (c)Koheesiorahoitus 
yhteensä
(1  000 euroa) (d)%
(=c/d)(1  000 euroa)
(e=(c–a))%
(f=(c/a)(1  000 euroa)
( g)%
(h=g/c)
Belgia 1 054 2 063,501 0,05 1 054 2 063 501 0,05 0 0 1 141 108,3
Bulgaria 80 787 6 673 628 1,21 80 787 6 673 628 1,21 0 0 104 121 128,9
Tšekin tasavalta 605 921 26 302 604 2,30 605 921 26 539  650 2,28 0 0 248 286 41,0
Tanska 0 509 577 0,00 0 509 577 0,00 0 0 0 0
Saksa 50 620 25 488  616 0,20 52 614 25 488 230 0,21 (+) 1 994 (+) 3,9 49 886 94,8
Viro 21 730 3 403 460 0,64 21 730 3 403 460 0,64 0 0 18 159 83,6
Irlanti 0 750 725 0,00 0 750 725 0,00 0 0 0 0
Kreikka 179 763 20 210 261 0,89 145 702 20 210 261 0,72 (–) 34  061 (–) 18,9 154 907 106,3
Espanja 706 437 34 657 734 2,04 824 574 34 650 749 2,38 (+) 118 137 (+) 16,7 634 901 7 7, 0
Ranska 175 954 13 449 221 1,31 166 084 13 449 221 1,23 (–) 9  870 (–) 5,6 151 359 91,1
Italia 57 133 27 965 315 0,20 43 143 27 955 874 0,15 (–) 13  990 (–) 24,5 15 298 35,5
Kypros 0 514 624 0,00 0 612 435 0,00 0 0 0 0
Latvia 26 000 4 530 448 0,57 26 000 4 530 448 0,57 0 0 9 296 35,8
Liettua 71 850 6 775 493 1,06 71 850 6 775 493 1,06 0 0 62 159 86,5
Luxemburg 0 50 487 0,00 0 50 487 0,00 0 0 0 0
Unkari 125 800 24 921 149 0,50 125 800 24 921 149 0,50 0 0 94 333 75,0
Malta 1 700 840  123 0,20 100 840  123 0,01 (–) 1  600 (–) 94,1 0 0
Alankomaat 4 195 1 660 003 0,25 4 195 1 660 003 0,25 0 0 630 15,0
Itävalta 0 1 204 479 0,00 0 1 204 479 0,00 0 0 0 0
Puola 135 078 65 221 853 0,21 113 430 67 185 549 0,17 (–) 21  648 (–) 16,0 102 506 90,4
Portugali 46 973 21 411 561 0,22 55 076 21 411 561 0,26 (+) 8 103 (+) 17 ,3 50 739 92,1
Romania 171 989 19 213  037 0,90 171 989 19 213  037 0,90 0 0 115 903 67, 4
Slovenia 49 555 4 101 049 1,21 49 555 4 101 049 1,21 0 0 1 250 2,5
Slovakia 30 454 11 360 620 0,27 30 454 11 498 331 0,26 0 0 32 519 106,8
Suomi 1 933 1 595 966 0,12 552 1 595 966 0,03 (–) 1  381 (–) 71,4 184 33,3
Ruotsi 0 1 626 092 0,00 0 1 626 092 0,00 0 0 0 0
Yhdistynyt 
kuningaskunta1 570 9 890 937 0,02 70 9 890 937 0,00 (–) 1  500 (–) 95,5 0 0
Rajatylittävä toiminta 168 780 7 829 418 2,16 175 219 7 905 148 2,22 (+) 6 439 (+) 3,8 216 176 123,4
Yhteensä 2 715  276 344  221  981 0,79 2 765  899 346  717  163 0,80 (+) 50 623 (+) 1,9 2 063  753 74,6
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin (tiedot perustuvat komission tilastoihin).Liite II
29 Liitteet
Biologisen monimuotoisuuden ja luonnonsuojelun edistämiseen 
(Natura 2000 mukaan luettuna) osoitetut EAKR ‑varat (euroa)
MaaSuunnitellut EAKR-varat toimenpideohjelmissa 31.12.2010Suunnitellut EAKR-varat toimenpideohjelmissa 
31.12.2012Varojen uudelleen osoittaminen biologiseen 
monimuotoisuuteen 31.12.2010–31.12.2012Tarkastukseen valittuihin biologista 
monimuotoisuutta koskeviin hankkeisiin 
osoitetut EAKR-varatTäytäntöön -
panoaste
Osoitettu biologiseen 
monimuotoisuuteen 
(1 000 euroa) (a)Koheesiorahoitus 
yhteensä
(1  000 euroa) (b)%
(=a/b)Osoitettu biologiseen 
monimuotoisuuteen
(1 000 euroa) (c)Koheesiorahoitus 
yhteensä
(1  000 euroa) (d)%
(=c/d)(1  000 euroa)
(e=(c–a))%
(f=(c/a)(1  000 euroa)
( g)%
(h=g/c)
Belgia 1 054 2 063,501 0,05 1 054 2 063 501 0,05 0 0 1 141 108,3
Bulgaria 80 787 6 673 628 1,21 80 787 6 673 628 1,21 0 0 104 121 128,9
Tšekin tasavalta 605 921 26 302 604 2,30 605 921 26 539  650 2,28 0 0 248 286 41,0
Tanska 0 509 577 0,00 0 509 577 0,00 0 0 0 0
Saksa 50 620 25 488  616 0,20 52 614 25 488 230 0,21 (+) 1 994 (+) 3,9 49 886 94,8
Viro 21 730 3 403 460 0,64 21 730 3 403 460 0,64 0 0 18 159 83,6
Irlanti 0 750 725 0,00 0 750 725 0,00 0 0 0 0
Kreikka 179 763 20 210 261 0,89 145 702 20 210 261 0,72 (–) 34  061 (–) 18,9 154 907 106,3
Espanja 706 437 34 657 734 2,04 824 574 34 650 749 2,38 (+) 118 137 (+) 16,7 634 901 7 7, 0
Ranska 175 954 13 449 221 1,31 166 084 13 449 221 1,23 (–) 9  870 (–) 5,6 151 359 91,1
Italia 57 133 27 965 315 0,20 43 143 27 955 874 0,15 (–) 13  990 (–) 24,5 15 298 35,5
Kypros 0 514 624 0,00 0 612 435 0,00 0 0 0 0
Latvia 26 000 4 530 448 0,57 26 000 4 530 448 0,57 0 0 9 296 35,8
Liettua 71 850 6 775 493 1,06 71 850 6 775 493 1,06 0 0 62 159 86,5
Luxemburg 0 50 487 0,00 0 50 487 0,00 0 0 0 0
Unkari 125 800 24 921 149 0,50 125 800 24 921 149 0,50 0 0 94 333 75,0
Malta 1 700 840  123 0,20 100 840  123 0,01 (–) 1  600 (–) 94,1 0 0
Alankomaat 4 195 1 660 003 0,25 4 195 1 660 003 0,25 0 0 630 15,0
Itävalta 0 1 204 479 0,00 0 1 204 479 0,00 0 0 0 0
Puola 135 078 65 221 853 0,21 113 430 67 185 549 0,17 (–) 21  648 (–) 16,0 102 506 90,4
Portugali 46 973 21 411 561 0,22 55 076 21 411 561 0,26 (+) 8 103 (+) 17 ,3 50 739 92,1
Romania 171 989 19 213  037 0,90 171 989 19 213  037 0,90 0 0 115 903 67, 4
Slovenia 49 555 4 101 049 1,21 49 555 4 101 049 1,21 0 0 1 250 2,5
Slovakia 30 454 11 360 620 0,27 30 454 11 498 331 0,26 0 0 32 519 106,8
Suomi 1 933 1 595 966 0,12 552 1 595 966 0,03 (–) 1  381 (–) 71,4 184 33,3
Ruotsi 0 1 626 092 0,00 0 1 626 092 0,00 0 0 0 0
Yhdistynyt 
kuningaskunta1 570 9 890 937 0,02 70 9 890 937 0,00 (–) 1  500 (–) 95,5 0 0
Rajatylittävä toiminta 168 780 7 829 418 2,16 175 219 7 905 148 2,22 (+) 6 439 (+) 3,8 216 176 123,4
Yhteensä 2 715  276 344  221  981 0,79 2 765  899 346  717  163 0,80 (+) 50 623 (+) 1,9 2 063  753 74,6
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin (tiedot perustuvat komission tilastoihin).
30 Liitteet
Tarkastetuista hankkeista poimittu otos
Maa/alue Hankkeen nimiEU:n osuus 
( miljoonaa 
euroa)Keskeiset toimenpiteetHanketyyppi A, 
B tai C1 Päättymispäivä2Hanke saatu 
päätökseen tar -
kastuskäyntiin 
mennessä
Tšekin tasavalta
(toimenpideohjelma  
Ympäristö)Natura 2000 ‑alueiden täytäntöönpano, hallinnoitsija luonnonsuojelusta ja maisemapiirteiden säilyttä ‑
misestä vastaava virasto4,3Natura 2000 ‑alueiden suojeluaseman määrittäminen; inventaariotutkimusjärjestelmän ja seurantake ‑
hyksen perustaminenB(Ennuste: tammi ‑
kuu 2015)Ei
Vlasim ‑hoitoaseman uudelleenrakentaminen vammautuneita eläimiä varten 1,9 Vammautuneiden eläinten hoitoaseman uudistaminen ja lisätilojen rakentaminen C Helmikuu 2012 Kyllä
Chotesovin kunnan ekologista tasapainoa koskeva alueellinen järjestelmä 0,5Biologista monimuotoisuutta edistävän alueen ja kahden elinympäristön perustaminen luonnonvarais ‑
ta kasvistoa ja eläimistöä varten/vihreän käytävän perustaminenC Marraskuu 2011 Kyllä
Propast ‑järvi 1,4 Vesialtaan uusiminen, tulvien torjunta, uusi kasvillisuus C Kesäkuu 2011 Kyllä
Kunnallinen Dolni Brezany ‑ puisto 1,2Puiston perustaminen, mukaan lukien maisemointi, nurmikoiden perustaminen, uusien puiden ja 
pensaiden istuttaminenC Kesäkuu 2010 Kyllä
Kalatie, Lovisice–Pistany 0,9 Kahden kalatien rakentaminen C Syyskuu 2010 Kyllä
Espanja
(toimenpideohjelma 
Andalusia)Guadaira ‑joen varren ennallistaminen Sevillassa 9,2 Joen oikean rannan kunnostaminen ja maisemapiirteiden uudistaminen C Joulukuu 2009 Kyllä
Guadalquivir ‑joen varren ennallistaminen Sevillassa 5,0 Joen vasemman rannan kunnostaminen ja maisemapiirteiden uudistaminen C Lokakuu 2009 Kyllä
Dyynialueen ennallistaminen ja käynti Isla Canelan rannalle 0,9 Dyynialueen ennallistaminen 1300 metrin pituisella rantakaistaleella C Toukokuu 2009 Kyllä
Hiekan tuominen Mazagonan ranta ‑alueelle 1,6 Hiekan tuominen 600 metrin pituiselle rantakaistaleelle sedimentin puuttumisen vuoksi C Kesäkuu 2009 Kyllä
Sancti ‑Petri ‑linnan kunnostaminen 3,1 Linnan entisöintiin liittyvät korjaukset C Lokakuu 2010 Kyllä
Luontotyypin palauttaminen saattamalla mäntymetsä luonnontilaan 1,9 Oksien ja pensaiden leikkaus, mäntyjen harvennus, eucalyptus ‑puiden poistaminen ja karsinta C Marraskuu 2011 Kyllä
Guadiana ‑joen varren ennallistaminen Huelvan maakunnassa 0,8 Nykyisen kasvillisuuden käsittely, kotoperäisten lajien istuttaminen, kosteikkoalueiden perustaminen C Kesäkuu 2009 Kyllä
Ranska
(toimenpideohjelma
Nord ‑Pas‑de‑Calais)Hanke ”A dragon! in my garden?” (kaksivaiheinen) 0,3 Elinympäristöjen ennallistaminen, tiedotus CKesäkuu 2013 
(toinen vaihe 
päättyi)Ei
Opération Grand Site des deux Caps (vaihe 1) 2,8 Ekologinen uudelleenmaisemointi, viheralueiden ennallistaminen C Joulukuu 2012 Kyllä
Opération Grand Site des deux Caps (vaihe 2) 0,6 Ennallistamistöistä vastaavan henkilöstön palkat C Joulukuu 2012 Kyllä
Uhanalaisten luontotyyppien ennallistaminen ja/tai niitä koskevien kestävien hoitojärjestelmien 
täytäntöönpano0,4 Maisemapiirteiden ennallistaminen, tiedostuskampanjat ja viestintä C Joulukuu 2011 Kyllä
Rannikkoalueperintöön ja kosteikkoihin kohdistuva maisemansuojelu 1,5 Maan hankinta C Toukokuu 2012 Kyllä
Maisemansuojelu Fort Vert’n alueella 1,5 Maan hankinta C Marraskuu 2009 Kyllä
1 Hanketyypit:
A = Tiedotus ‑ ja koulutustoimenpiteet.
B = Tietojen kerääminen ja suunnitelmien laatiminen.
C = Konkreettiset suojelutoimenpiteet.
2 Alkuperäistä määräaikaa ei ollut noudatettu 18 hankkeessa. Viisi hanketta myöhästyi yli kuusi kuukautta; kahdessa tapauksessa syynä olivat 
vaikeudet maan hankkimisessa ja kolmessa tapauksessa viivästys johtui hankintamenettelyyn liittyvistä ongelmista (kahdessa tapauksessa oli 
kyse yli vuoden viivästymisestä)Liite III
31 Liitteet
Tarkastetuista hankkeista poimittu otos
Maa/alue Hankkeen nimiEU:n osuus 
( miljoonaa 
euroa)Keskeiset toimenpiteetHanketyyppi A, 
B tai C1 Päättymispäivä2Hanke saatu 
päätökseen tar -
kastuskäyntiin 
mennessä
Tšekin tasavalta
(toimenpideohjelma  
Ympäristö)Natura 2000 ‑alueiden täytäntöönpano, hallinnoitsija luonnonsuojelusta ja maisemapiirteiden säilyttä ‑
misestä vastaava virasto4,3Natura 2000 ‑alueiden suojeluaseman määrittäminen; inventaariotutkimusjärjestelmän ja seurantake ‑
hyksen perustaminenB(Ennuste: tammi ‑
kuu 2015)Ei
Vlasim ‑hoitoaseman uudelleenrakentaminen vammautuneita eläimiä varten 1,9 Vammautuneiden eläinten hoitoaseman uudistaminen ja lisätilojen rakentaminen C Helmikuu 2012 Kyllä
Chotesovin kunnan ekologista tasapainoa koskeva alueellinen järjestelmä 0,5Biologista monimuotoisuutta edistävän alueen ja kahden elinympäristön perustaminen luonnonvarais ‑
ta kasvistoa ja eläimistöä varten/vihreän käytävän perustaminenC Marraskuu 2011 Kyllä
Propast ‑järvi 1,4 Vesialtaan uusiminen, tulvien torjunta, uusi kasvillisuus C Kesäkuu 2011 Kyllä
Kunnallinen Dolni Brezany ‑ puisto 1,2Puiston perustaminen, mukaan lukien maisemointi, nurmikoiden perustaminen, uusien puiden ja 
pensaiden istuttaminenC Kesäkuu 2010 Kyllä
Kalatie, Lovisice–Pistany 0,9 Kahden kalatien rakentaminen C Syyskuu 2010 Kyllä
Espanja
(toimenpideohjelma 
Andalusia)Guadaira ‑joen varren ennallistaminen Sevillassa 9,2 Joen oikean rannan kunnostaminen ja maisemapiirteiden uudistaminen C Joulukuu 2009 Kyllä
Guadalquivir ‑joen varren ennallistaminen Sevillassa 5,0 Joen vasemman rannan kunnostaminen ja maisemapiirteiden uudistaminen C Lokakuu 2009 Kyllä
Dyynialueen ennallistaminen ja käynti Isla Canelan rannalle 0,9 Dyynialueen ennallistaminen 1300 metrin pituisella rantakaistaleella C Toukokuu 2009 Kyllä
Hiekan tuominen Mazagonan ranta ‑alueelle 1,6 Hiekan tuominen 600 metrin pituiselle rantakaistaleelle sedimentin puuttumisen vuoksi C Kesäkuu 2009 Kyllä
Sancti ‑Petri ‑linnan kunnostaminen 3,1 Linnan entisöintiin liittyvät korjaukset C Lokakuu 2010 Kyllä
Luontotyypin palauttaminen saattamalla mäntymetsä luonnontilaan 1,9 Oksien ja pensaiden leikkaus, mäntyjen harvennus, eucalyptus ‑puiden poistaminen ja karsinta C Marraskuu 2011 Kyllä
Guadiana ‑joen varren ennallistaminen Huelvan maakunnassa 0,8 Nykyisen kasvillisuuden käsittely, kotoperäisten lajien istuttaminen, kosteikkoalueiden perustaminen C Kesäkuu 2009 Kyllä
Ranska
(toimenpideohjelma
Nord ‑Pas‑de‑Calais)Hanke ”A dragon! in my garden?” (kaksivaiheinen) 0,3 Elinympäristöjen ennallistaminen, tiedotus CKesäkuu 2013 
(toinen vaihe 
päättyi)Ei
Opération Grand Site des deux Caps (vaihe 1) 2,8 Ekologinen uudelleenmaisemointi, viheralueiden ennallistaminen C Joulukuu 2012 Kyllä
Opération Grand Site des deux Caps (vaihe 2) 0,6 Ennallistamistöistä vastaavan henkilöstön palkat C Joulukuu 2012 Kyllä
Uhanalaisten luontotyyppien ennallistaminen ja/tai niitä koskevien kestävien hoitojärjestelmien 
täytäntöönpano0,4 Maisemapiirteiden ennallistaminen, tiedostuskampanjat ja viestintä C Joulukuu 2011 Kyllä
Rannikkoalueperintöön ja kosteikkoihin kohdistuva maisemansuojelu 1,5 Maan hankinta C Toukokuu 2012 Kyllä
Maisemansuojelu Fort Vert’n alueella 1,5 Maan hankinta C Marraskuu 2009 Kyllä
1 Hanketyypit:
A = Tiedotus ‑ ja koulutustoimenpiteet.
B = Tietojen kerääminen ja suunnitelmien laatiminen.
C = Konkreettiset suojelutoimenpiteet.
2 Alkuperäistä määräaikaa ei ollut noudatettu 18 hankkeessa. Viisi hanketta myöhästyi yli kuusi kuukautta; kahdessa tapauksessa syynä olivat 
vaikeudet maan hankkimisessa ja kolmessa tapauksessa viivästys johtui hankintamenettelyyn liittyvistä ongelmista (kahdessa tapauksessa oli 
kyse yli vuoden viivästymisestä)
32 Liitteet
Maa/alue Hankkeen nimiEU:n osuus 
( miljoonaa 
euroa)Keskeiset toimenpiteetHanketyyppi A, 
B tai C1 Päättymispäivä2Hanke saatu 
päätökseen tar -
kastuskäyntiin 
mennessä
Puola
(toimenpideohjelma Infra ‑
struktuurit ja ympäristö)Luonnonsuojelu ympäristönsuojelualueilla keskittämällä matkailijavirtoja 0,3 Maankäyttötyöt (maan tasaus, rakennusten purkaminen) matkailuinfrastruktuurin rakentaminen C Toukokuu 2012 Kyllä
Teeren aktiivinen suojelu erityisellä lintujen suojeluun keskittyvällä Natura 2000 ‑ alueella Knyszynska 
Primeval ‑ metsässä0,6 Teeren optimaalisen elinympäristön säilyttäminen C Joulukuu 2011 Kyllä
Metsojen suojelua koskeva kansallinen ohjelma 0,2Kansallisen ohjelman valmistelu (biotoopin laadun seuranta metson elinympäristöissä ja niiden 
kotimainen populaatio)B Joulukuu 2011 Kyllä
Natura 2000 ‑ alueita koskevien suojelutoimintasuunnitelmien valmistelu Puolassa 5,8 Suojelusuunnitelmien valmistelu 406:lle Natura 2000 ‑ alueelle B(Ennuste: huhti ‑
kuu 2014)Ei
Ekointerventiot – kansalaisten lisääntynyt osallistuminen Natura 2000 ‑alueiden suojeluun 0,1 Opetusaineiston valmistelu, verkkosivut, koulutus, opintokäynnit A Helmikuu 2011 Kyllä
Lähemmäksi luontoa – paikallisten ympäristönsuojelutyöntekijöiden yksilöinti ja koulutus 0,2 Oppi ‑ ja tiedotusaineiston julkaiseminen, verkkosivusto A Maaliskuu 2012 Kyllä
Romania
(toimenpideohjelma  
Ympäristö)Digitaalinen kartoitustuki hoitosuunnittelussa ja strategian valmistelussa 0,8 Teräväpiirtoisten digitaalikarttojen laatiminen Tovanan suistoalueen biosfäärisestä suojelualueesta B Lokakuu 2012 Kyllä
Biologisen monimuotoisuuden parantaminen meriliikenteen alalla tiedotuksen ja tiedostuskampanjoi ‑
den avulla2,8 Vierailijakeskuksen, matkailijoille tarkoitettujen polkujen ja tiedotuspisteiden rakentaminen A(Ennuste: joulu ‑
kuu 2015)Ei
Integroitu tietojärjestelmä – tuki ekosysteemien säilyttämisen parantamiseen 3,6Integroidun tietojärjestelmän täytäntöönpano Tonavan suistoalueen biosfäärisen suojelualueen 
hallintoa vartenB Marraskuu 2011 Kyllä
Hoitotoimenpiteet, yhteisön tärkeänä pitämä merialue ROSSCI0066 5,8 Vedenalaisten elinympäristöjen ja lajien inventointi sekä merialueen kartoitus B Lokakuu 2013 Ei
Yhteisön tärkeänä pitämien lajien hoitotoimenpiteet Vanatori Neamtin luonnonpuistossa. 0,2 Lajien inventointi, vierailijakeskus, tiedotuspisteet, polku valistustarkoituksiin B Toukokuu 2011 Kyllä
Biisonien tilanteen parantaminen Vanatori Neamtin luonnonpuistossa 0,2 Infrastruktuuri biisoneita varten ja tiedonlevitys C Toukokuu 2013 Ei
Hanke RO ‑NT3 ”Yhteinen lähestymistapa biologiseen monimuotoisuuteen Secun luonnonsuojelualueella 
ja Vanatori Neamtin luonnonpuistossa”0,2 Eläimiä koskeva inventaario ja tietokannan luominen B Toukokuu 2013 Ei
1 Hanketyypit:
A = Tiedotus ‑ ja koulutustoimenpiteet.
B = Tietojen kerääminen ja suunnitelmien laatiminen.
C = Konkreettiset suojelutoimenpiteet.
2 Alkuperäistä määräaikaa ei ollut noudatettu 18 hankkeessa. Viisi hanketta myöhästyi yli kuusi kuukautta; kahdessa tapauksessa syynä olivat 
vaikeudet maan hankkimisessa ja kolmessa tapauksessa viivästys johtui hankintamenettelyyn liittyvistä ongelmista (kahdessa tapauksessa oli 
kyse yli vuoden viivästymisestä)Liite III
33 Liitteet
Maa/alue Hankkeen nimiEU:n osuus 
( miljoonaa 
euroa)Keskeiset toimenpiteetHanketyyppi A, 
B tai C1 Päättymispäivä2Hanke saatu 
päätökseen tar -
kastuskäyntiin 
mennessä
Puola
(toimenpideohjelma Infra ‑
struktuurit ja ympäristö)Luonnonsuojelu ympäristönsuojelualueilla keskittämällä matkailijavirtoja 0,3 Maankäyttötyöt (maan tasaus, rakennusten purkaminen) matkailuinfrastruktuurin rakentaminen C Toukokuu 2012 Kyllä
Teeren aktiivinen suojelu erityisellä lintujen suojeluun keskittyvällä Natura 2000 ‑ alueella Knyszynska 
Primeval ‑ metsässä0,6 Teeren optimaalisen elinympäristön säilyttäminen C Joulukuu 2011 Kyllä
Metsojen suojelua koskeva kansallinen ohjelma 0,2Kansallisen ohjelman valmistelu (biotoopin laadun seuranta metson elinympäristöissä ja niiden 
kotimainen populaatio)B Joulukuu 2011 Kyllä
Natura 2000 ‑ alueita koskevien suojelutoimintasuunnitelmien valmistelu Puolassa 5,8 Suojelusuunnitelmien valmistelu 406:lle Natura 2000 ‑ alueelle B(Ennuste: huhti ‑
kuu 2014)Ei
Ekointerventiot – kansalaisten lisääntynyt osallistuminen Natura 2000 ‑alueiden suojeluun 0,1 Opetusaineiston valmistelu, verkkosivut, koulutus, opintokäynnit A Helmikuu 2011 Kyllä
Lähemmäksi luontoa – paikallisten ympäristönsuojelutyöntekijöiden yksilöinti ja koulutus 0,2 Oppi ‑ ja tiedotusaineiston julkaiseminen, verkkosivusto A Maaliskuu 2012 Kyllä
Romania
(toimenpideohjelma  
Ympäristö)Digitaalinen kartoitustuki hoitosuunnittelussa ja strategian valmistelussa 0,8 Teräväpiirtoisten digitaalikarttojen laatiminen Tovanan suistoalueen biosfäärisestä suojelualueesta B Lokakuu 2012 Kyllä
Biologisen monimuotoisuuden parantaminen meriliikenteen alalla tiedotuksen ja tiedostuskampanjoi ‑
den avulla2,8 Vierailijakeskuksen, matkailijoille tarkoitettujen polkujen ja tiedotuspisteiden rakentaminen A(Ennuste: joulu ‑
kuu 2015)Ei
Integroitu tietojärjestelmä – tuki ekosysteemien säilyttämisen parantamiseen 3,6Integroidun tietojärjestelmän täytäntöönpano Tonavan suistoalueen biosfäärisen suojelualueen 
hallintoa vartenB Marraskuu 2011 Kyllä
Hoitotoimenpiteet, yhteisön tärkeänä pitämä merialue ROSSCI0066 5,8 Vedenalaisten elinympäristöjen ja lajien inventointi sekä merialueen kartoitus B Lokakuu 2013 Ei
Yhteisön tärkeänä pitämien lajien hoitotoimenpiteet Vanatori Neamtin luonnonpuistossa. 0,2 Lajien inventointi, vierailijakeskus, tiedotuspisteet, polku valistustarkoituksiin B Toukokuu 2011 Kyllä
Biisonien tilanteen parantaminen Vanatori Neamtin luonnonpuistossa 0,2 Infrastruktuuri biisoneita varten ja tiedonlevitys C Toukokuu 2013 Ei
Hanke RO ‑NT3 ”Yhteinen lähestymistapa biologiseen monimuotoisuuteen Secun luonnonsuojelualueella 
ja Vanatori Neamtin luonnonpuistossa”0,2 Eläimiä koskeva inventaario ja tietokannan luominen B Toukokuu 2013 Ei
1 Hanketyypit:
A = Tiedotus ‑ ja koulutustoimenpiteet.
B = Tietojen kerääminen ja suunnitelmien laatiminen.
C = Konkreettiset suojelutoimenpiteet.
2 Alkuperäistä määräaikaa ei ollut noudatettu 18 hankkeessa. Viisi hanketta myöhästyi yli kuusi kuukautta; kahdessa tapauksessa syynä olivat 
vaikeudet maan hankkimisessa ja kolmessa tapauksessa viivästys johtui hankintamenettelyyn liittyvistä ongelmista (kahdessa tapauksessa oli 
kyse yli vuoden viivästymisestä)
34 Liitteet Liite IVBiologista monimuotoisuutta koskevaan strategiaan liittyvät mahdollisuudet, 
joita EU:n eri rahastot tarjoavat vuosien 2007–2013 rahoituskehyksen puitteissa – 
komission antamat tiedot
EU:n toimintapolitiikkaTärkeimmät biologista moni -
muotoisuutta koskevat (suorat ja 
epäsuorat) toimenpiteetTalousarvio 
2007–2013
(miljoonaa 
euroa)Biologista mo -
nimuotoisuutta 
koskevan strate -
gian pääasiallinen 
relevantti tavoiteKeskeiset edunsaajat
Yhteinen 
maatalouspolitiikkaBiologisen monimuotoisuuden suojelu, 
hoito ‑ ja ennallistamistoimenpiteet 
maatalous ‑ ja metsäelinympäristöissä
Natura 2000 ‑maksut; maatalouden 
ympäristötoimiin ja metsien ympäris ‑
tötoimiin liittyvät maksut
Tuki koulutukseen, neuvontapalvelui ‑
hin sekä maaseutuperinnön säilyttämi ‑
seen ja edistämiseen42 700Tavoite 3:
Maa ‑ ja metsätalous
Tavoite 1:
Luonnonsuojelu
Tavoite 2:
EnnallistaminenSäännölliset, ehdolliset maksut maan ‑
viljelijöille ja metsänomistajille
Muut erityisiin tavoitteisiin liittyvät 
edunsaajat maaseutualueilla (maaseu ‑
tutalouden monipuolistaminen)
Yhteinen kalastuspolitiikkaVesiensuojelutoimet
Vesieläinten ja ‑ kasvien suojelu
Rannikkoympäristön suojeluEi tietojaTavoite 4:
KalastusOikeutettu rahoitukseen: rannikko ‑
yhteisöt, tuottajajärjestöt ja muut 
edunsaajat merialueilla
KoheesiopolitiikkaBiologisen monimuotoisuuden ja 
luonnonsuojelun edistäminen
Luonnonvarojen edistäminen
Luonnonperinnön suojelu ja 
kehittäminen
Auttaa työvoimaa ja yrityksiä sopeu ‑
tumaan uusiin ympäristöhaasteisiin ja 
edistää luonnonsuojelua yksityistalous ‑
hallinnon alalla. 5 232Tavoite 1:
Luonnonsuojelu
Tavoite 2:
EnnallistaminenKaikenlaiset edunsaajat
Rahoitus keskittyy kehityksessä jälkeen 
jääneille alueille ja muille alueille, 
joilla pyritään parantamaan alueellista 
kilpailukykyä ja työllisyyttä
Kertaluontoisten investointien/infra ‑
struktuurin osarahoitus
Ympäristöpolitiikka (Life+)Innovatiiviset esittelyhankkeet ja 
‑toimenpiteet, parhaat käytännöt120Tavoite 1:
Luonnonsuojelu
Tavoite 2:
Ennallistaminen
Tavoite 5:
Haitalliset vieraslajitOikeutettu rahoitukseen: monenlaiset 
julkiset ja yksityiset elimet ja henkilöt
Ohjelmien hallinnointi komissiossa
Ei rutiiniluonteisia ympäristömenoja
TutkimuspolitiikkaLuonnonvarojen ja ihmisen aikaan ‑
saamien resurssien ja biologisen 
monimuotoisuuden säilyttäminen ja 
kestävä hallinta
Meriympäristöjen hoito
Ennakointimenetelmät ja kestävään 
kehitykseen liittyvät arviointivälineet110Tavoite 1:
Luonnonsuojelu
Tavoite 2:
EnnallistaminenOikeutettu rahoitukseen: julkiset orga ‑
nisaatiot ja yksityiset yritykset, jotka 
suorittavat tutkimustoimintaa
Ulkoiset toimet:Tuki biologista monimuotoisuutta kos ‑
kevan kansainvälisen yleissopimuksen 
velvoitteiden noudattamiseen114Tavoite 6:
Koko maailman 
biologinen 
monimuotoisuusOikeutettu rahoitukseen: kehitysmaat 
ja kumppanijärjestöt sekä kansainväli ‑
set järjestöt ja EU:n virastot
Lähde:  Euroopan komission valmisteluasiakirja SEC(2011) 540 lopullinen, 3.5.2011.
35
Ohjelman hyväksymisen jälkeen jäsenvaltiot valitse ‑
vat ja toteuttavat hankkeet. Biologinen monimuo ‑
toisuus ei ole EAKR‑asetuksessa (4 artikla) sääde ‑
tyn temaattisen keskittämisen nojalla prioriteetti 
ohjelmakaudella 2014–2020, mutta komissio on 
julkaissut hallintoviranomaisten työn tukemiseksi 
erillisen opaskirjan (”The guide to multi‑benefit 
cohesion policy investments in nature and green 
infrastructure”).
Vuoteen 2020 ulottuvan biologista monimuotoi ‑
suutta koskevan EU:n strategian toimen 5 mukaan 
jäsenvaltiot kartoittavat ja arvioivat komission 
avustuksella ekosysteemiensä ja ekosysteemipal ‑
velujensa tilan vuoteen 2014 mennessä. Komission 
yksiköt (ympäristöasioiden pääosasto ja yhteinen 
tutkimuskeskus) ovat laatineet yhdessä Euroopan 
ympäristökeskuksen kanssa kaksi raporttia, joita 
jäsenvaltiot voivat käyttää tässä työssä.
Samaan strategiaan kuuluvan toimen 6a mukaan 
jäsenvaltiot myös laativat  – komission avustuk ‑
sella  – vuoteen 2014 mennessä strategiset kehykset 
ennallistamistoimien priorisoinnille EU:n, kansalli ‑
sella ja alueellisella tasolla. Komissio on julkaissut 
tästä aiheesta kaksi konsulttiselvitystä. Toisessa 
niistä arvioidaan, miten suurin kustannuksin saa ‑
vutetaan tavoite, joka on ennallistaa 15 prosenttia 
rappeutuneista ekosysteemeistä vuoteen 2020 
mennessä. Komissio on myös antanut jäsenvaltioille 
suosituksia.
Se aikoo julkaista biologisen monimuotoisuuden 
varmistamista koskevat suuntaviivat, joita jäsenval ‑
tiot voivat käyttää apuna kartoittaessaan EAKR:n 
tarjoamia tilaisuuksia ja muita mahdollisuuksia.
VI b)
Komissio hyväksyy suosituksen. Komissio on neu ‑
votellut jokaisen jäsenvaltion kanssa kumppanuus ‑
sopimuksen, joka on tärkeä väline sen varmistami ‑
seksi, että EU:n eri rahastot täydentävät toisiaan. 
EAKR:n ohjelmat ja maaseudun kehittämisohjelmat 
tarkastetaan yksiköiden välisissä sisäisissä neuvot ‑
teluissa, jotta EAKR ja maaseuturahasto täydentäi ‑
sivät mahdollisimman hyvin toisiaan. Kaikki Natura 
2000:een liittyvät näkökohdat tarkastetaan toimin ‑
tajärjestystä koskevien puitteiden perusteella.Tiivistelmä
IV
Komissio on kiitollinen tilintarkastustuomioistui ‑
men arviointiin sisältyvistä näkemyksistä, joista 
on paljon hyötyä seuraavan sukupolven ohjelmia 
toteutettaessa.
Komissio muistuttaa, että EAKR:n tavoitteena on 
vähentää taloudellisia, sosiaalisia ja alueellisia eroja. 
Rahasto ei ole tarkoitettu erityisesti biologisen 
monimuotoisuuden edistämiseen, vaan siitä voi ‑
daan tukea biologisen monimuotoisuuden tavoit ‑
teita muiden tavoitteiden ohessa.
V
Komissio odottaa, että seuranta ‑ ja raportointival ‑
miudet paranevat, koska uudella ohjelmakaudella 
(2014–2020) otetaan käyttöön toimenpideohjelmien 
erityistavoitteita ja tulosindikaattoreita, jotka katta ‑
vat tarvittaessa biologisen monimuotoisuuden.
EAKR:n ja muiden tahojen rahoittamat valmiste ‑
lutyöt ovat ennakkoedellytys hankkeiden hyvälle 
toteutukselle. Valmistelutyöt luovat pohjaa tuleville 
tukitoimille (ja biologiseen monimuotoisuuteen liit ‑
tyvien hyötyjen saavuttamiselle). EAKR:n odotetaan 
tukevan tällaisia toimia, mutta hankkeiden toteutta ‑
miseksi voidaan käyttää myös muita EU:n rahastoja 
(kuten maaseuturahastoa) ja kansallisia varoja.
VI a)
Komissio hyväksyy suosituksen. Se on alkanut tukea 
jäsenvaltioita näiden määrittäessä monimuotoisuu ‑
den ennallistamiseen liittyviä painopisteitä toi ‑
menpideohjelmissaan. Rakennerahastojen yhteisen 
hallinnoinnin mukaisesti jäsenvaltiot ehdottavat 
tavoitteita ja valitsevat investointiprioriteetteja 
niiden erityistarpeidensa mukaan, joista ne neuvot ‑
televat komission kanssa ja jotka liittyvät tulos ‑ ja 
tuotosindikaattoreihin.Komission  
vastaus
Komission vastaus 36
Mikäli asetetaan biologista monimuotoisuutta 
koskevia selkeitä tavoitteita, on myös määritettävä 
erityisiä tuotos‑  ja tulosindikaattoreita ja luotava 
arviointimenettelyjä.
VII c)
Komissio hyväksyy suosituksen, ja se on jo ryhtynyt 
suositeltuihin toimiin. Komissio aikoo yleisiä sään ‑
nöksiä koskevan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 13 
artiklan mukaisesti julkaista edunsaajille ohjeita. 
Niissä annetaan muun muassa tietoa siitä, miten 
voidaan hyödyntää ERI‑rahastojen täydentävyyttä 
muiden EU:n välineiden kanssa. Myös edellä mainit ‑
tuun oppaaseen sisältyy täydentävyyksiä käsitte ‑
levä osio.
Komissio vaihtaa säännöllisesti tietoja jäsenvaltioi ‑
den kanssa rahastojen käytöstä biologisen moni ‑
muotoisuuden edistämiseksi. Se myös neuvoo niitä 
siinä esimerkiksi biologista monimuotoisuutta ja 
luontoa käsittelevässä koordinointiryhmässä ja 
ympäristöviranomaisten eurooppalaisen verkoston 
työryhmässä.
VIII
Komissio hyväksyy suosituksen ja toteuttaa suo ‑
siteltuja toimia parhaillaan. Kauden 2014–2020 
täytäntöönpanosäädöksissä määritellään tarkistettu 
luokittelujärjestelmä koheesiopoliittisia investoin ‑
teja koskevien tietojen toimittamista varten. Komis ‑
sio on perustanut tämän tietojärjestelmän sallimissa 
rajoissa sisäisen ”luonnon monimuotoisuuden 
seurantamekanismin”, jonka avulla voidaan pitää 
kirjaa niistä EAKR:n ja koheesiorahaston menoista, 
jotka on käytetty suoraan tai välillisesti biologiseen 
monimuotoisuuteen. Tietojen luotettavuus riippuu 
jäsenvaltioiden toimittamien tietojen laadusta.
Komissiossa kehitetään parhaillaan tehokkaampaa 
biologiseen monimuotoisuuteen liittyvien menojen 
seurantajärjestelmää niiden sitoumusten mukai ‑
sesti, joita EU on antanut biologisen monimuotoi ‑
suuden valtavirtaistamisesta sekä kansainvälisesti 
biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopi ‑
muksen nojalla. Biologiseen monimuotoisuuteen 
liittyvien menojen seurannasta laaditaan oma osio 
vuoden 2015 ohjelmaselvityksiin, ja komissiossa 
parannetaan parhaillaan menetelmää, jolla tällaisia 
menoja voidaan seurata EU:n talousarviossa.VI c)
Yhteisessä hallinnoinnissa ohjelmien toteutuksesta 
vastaavat pääasiallisesti jäsenvaltiot. Siksi komis ‑
sio katsookin, että tämä suositus olisi osoitettava 
ohjelmaviranomaisille. Asiaa koskevien säännösten 
nojalla ohjelman seurantakomitea, jossa komissio 
on mukana tarkkailijana, on päävastuussa edistymi ‑
sen seurannasta ja toteutukseen liittyvien ongel ‑
mien ratkaisemisesta. Komissio seuraa ohjelmien 
tuloksellisuutta ja kartoittaa niiden tehokasta toteu ‑
tusta haittaavat esteet vuotuisten täytäntöönpano ‑
kertomusten tarkastelun ja vuotuisten arviointiko ‑
kousten yhteydessä. Tähän tarkoitukseen voidaan 
käyttää myös tuloskehystä.
Kaudella 2014–2020 seuranta ‑ ja arviointivaatimuk ‑
set ovat selkeämmät, kun hankkeiden valinnasta 
ja aihekohtaisista menoista raportoidaan vuosit ‑
tain ja käytössä ovat erityiset tulosindikaattorit 
ja yhteiset ja erityiset tuotosindikaattorit sekä 
vaikutuksenarvioinnit.
Toimenpideohjelmiin sisältyy yhteisiä indikaatto ‑
reita, ja niihin voi sisältyä myös ohjelmakohtaisia 
indikaattoreita (jotka voivat tarvittaessa koskea bio ‑
logista monimuotoisuutta). Hallinto ‑ ja täytäntöön ‑
panoviranomaiset seuraavat indikaattorien avulla 
ohjelmien toteutusta ja tiedottavat tästä tarvitta ‑
essa komissiolle. Vuodesta 2016 alkaen komissio saa 
siis vuotuisia tietoja ja täytäntöönpanokertomuksia, 
jotka antavat paremman kuvan ohjelmien edistymi ‑
sestä ja tuloksellisuudesta.
VII a)
Komissio hyväksyy suosituksen. Vastauksena siihen 
komissio aikoo painottaa Euroopan ympäristö ‑ ja 
hallintoviranomaisten verkoston (ENEA‑MA) puit ‑
teissa tarvetta huolehtia asianmukaisesti siitä, että 
valmistelutoimenpiteiden jatkoksi toteutetaan 
konkreettisempia suojelutoimenpiteitä.
VII b)
Komissio yhtyy tähän suositukseen. Kautta 2014–
2020 varten säädetyissä asetuksissa, jotka hyväk ‑
syttiin joulukuussa 2013, velvoitetaan jäsenvaltiot 
arvioimaan kunkin toimintalinjan vaikutus ainakin 
kerran ohjelmakauden aikana. Arviointien luonne 
riippuu myöhemmin hyväksyttävien ohjelmien 
erityistavoitteista.
Komission vastaus 37
12
Komissio hyväksyi vuoden 2011 alussa tiedonan ‑
non Aluepolitiikan panos Eurooppa 2020 ‑strategian 
mukaisessa kestävässä kasvussa . Tiedonantoon sisäl ‑
tyy ekosysteemipalveluja ja biologista monimuotoi ‑
suutta koskevia strategisia ohjeita, neuvoja ja hyviä 
käytäntöjä. Tiedonannon jatkotoimena julkaistiin 
vuonna 2012 ja 2013 kaksi biologista monimuo ‑
toisuutta täysin tai osittain koskevaa opasta (”The 
guide to multi‑benefit cohesion policy investments 
in nature and green infrastructure” ja ”Connec ‑
ting smart and sustainable growth through smart 
specialisation”).
Lisäksi yleisiä säännöksiä koskeva asetus (EU) 
N:o 1303/2013 tarjoaa komissiolle mahdollisuuden 
avustaa jäsenvaltioita hankkeiden valmistelussa ja 
arvioinnissa ohjelmakaudella 2014–2020 (ks. komis ‑
sion aloitteesta annettavaa teknistä tukea koskeva 
58 artikla).
Huomautukset
19
Komissio laati vuoden 2012 aikana ja vuoden 2013 
alussa alustavia suuntaviivoja biologiseen moni ‑
muotoisuuteen liittyvien menojen seuraamiseksi 
kaikissa asiaa koskevissa rahoitusvälineissä, EAKR 
mukaan lukien.
20
EAKR tarjoaa myös mahdollisuuksia rahoittaa tavoi ‑
tetta 5 (haitalliset vieraslajit).
Yhteinen vastaus huomautuksiin 22–24
Komissio kannusti jäsenvaltioita harkitsemaan 
ekosysteemien ja biologisen monimuotoisuuden 
tukemista myös tulevista ohjelmista, joita laadittiin 
vuosiksi 2014–2020.
Tukeakseen jäsenvaltioita ja niiden viranomaisia 
rahoituksen käytössä komissio perusti biologista 
monimuotoisuutta käsittelevän erityisen työryh ‑
män Euroopan ympäristö ‑ ja hallintoviranomaisten 
verkostoon (ENEA‑MA) ja julkaisi edellä mainitun 
oppaan. Jäsenvaltioiden kanssa tehtiin yhteistyötä 
useaan otteeseen (neuvoston työryhmät).Johdanto
06
”Yhdennetyllä rahoituksella” tarkoitetaan luontoon 
ja biologiseen monimuotoisuuteen tehtävien inves ‑
tointien sisällyttämistä EU:n tärkeimpiin rahoitusvä ‑
lineisiin (erityisrahaston perustamisen sijaan). Sen 
vuoksi luonnon ja biologisen monimuotoisuuden 
hyväksi myönnettävän rahoituksen on palveltava 
kyseisten rahoitusvälineiden kokonaistavoitteita 
(esim. aluekehitystä, työpaikkoja ja kasvua, maa ‑
seutualueiden kehittämistä jne.). Vain LIFE tarjoaa 
rahoitusta erityisesti luontoa ja biologista moni ‑
muotoisuutta varten.
09
Komissio katsoo, että biologista monimuotoisuutta 
koskevia tavoitteita rahoitettiin kaudella 2007–2013 
lisäksi myös 0,8  miljardilla  eurolla kohdasta ”mat ‑
kailu” (luonnonvarojen edistäminen).1
10
Komissio arvioi, että EAKR:sta on rahoitettu bio ‑
logista monimuotoisuutta koskevia tavoitteita 
välillisesti  yhteensä 13,2  miljardilla  eurolla (ohjel ‑
makaudelle 2007–2013 vahvistetut kohdennetut 
määrät). Tässä luvussa on otettu huomioon seuraa ‑
vat menoluokat: 44 (Kotitalous ‑ ja teollisuusjätteen 
käsittely), 46 (Jätevedenkäsittely), 48 (Kokonais ‑
valtainen ympäristön pilaantumisen estäminen ja 
vähentäminen), 49 (Ilmastonmuutoksen lieventämi ‑
nen ja siihen sopeutuminen), 50 (Teollisuusalueiden 
ja saastuneen maan kunnostaminen), 53 (Riskien 
ehkäisy), 54 (Muut ympäristönsuojelu ‑ ja riskie ‑
nehkäisytoimenpiteet) ja 56 (Luonnonperinnön 
suojelu ja kehittäminen). Kaikissa näissä luokissa on 
käytetty 40 prosentin diskonttaustekijää. Lisätie ‑
toja menetelmistä on biologista monimuotoisuutta 
koskevaa yleissopimusta varten laaditussa EU:n 
kertomuksessa.2
1 http://www.cbd.int/financial/oda/European%20commission‑pre
liminary‑reporting‑framework ‑2014 ‑en.xlsx
2 http://www.cbd.int/financial/oda/European%20commission‑pre
liminary‑reporting‑framework ‑2014 ‑en.xlsx
Komission vastaus 38
Laatikko 1
1. Komissio on kannustanut jäsenvaltioita ottamaan 
luonnon ja biologisen monimuotoisuuden yhdeksi 
investointiprioriteetikseen. Se on julkaissut tästä ai ‑
heesta useita oppaita (esim. ”Natura 2000 ‑verkos ‑
ton taloudelliset hyödyt” , ”Natura 2000 ‑ohjelman 
rahoitus – Ohjekäsikirja”). Komissio on myös edis ‑
tänyt hyviä käytäntöjä ja järjestänyt jäsenvaltioissa 
useita seminaareja Natura 2000 ‑rahoituksesta.
2. Lisäksi se on edistänyt toimenpideohjelmien osal ‑
listavaa ja avointa valmistelua. Jäsenvaltioissa 
järjestettyjen Natura 2000 ‑rahoitusseminaarien 
tavoitteena oli muun muassa lisätä sidosryhmien 
osallistumista asiaa koskevien toimenpideohjelmien 
valmisteluun.
3. Hoitosuunnitelmien ja muiden hoitotoimenpitei ‑
den hyväksymisessä ei ole edetty niin nopeasti kuin 
alun perin odotettiin, joskin eräät jäsenvaltiot ovat 
hiljattain edistyneet merkittävästi tällä osa‑alueella 
(esim. Ranska, Unkari ja Puola).
4. Jäsenvaltiot voivat hyödyntää saamaansa teknistä 
tukea lisätäkseen sosioekonomisten ja kansalaisjär ‑
jestöjä edustavien kumppaniensa valmiuksia. Täl ‑
laisten kumppanien osallistumista vuosien 2014–
2020 ohjelmiin on lisätty varsinkin hyväksymällä 
hyvän kumppanuuden käytännesäännöt.
5. Komissio on pyrkinyt helpottamaan EU:n kansalais ‑
ten ja yritysten mahdollisuuksia saada EU‑rahoitusta 
toteuttamalla haastavan lainsäädäntöhankkeen 
EU:n rahoitusohjelmien uudistamiseksi ja niiden 
tuloksellisuuden parantamiseksi. Hanke koskee 
kaikkia EU:n politiikkoja, ja siinä ovat mukana kaikki 
EU:n toimielimet ja jäsenvaltiot. Hallintotoimenpi ‑
teitä kuitenkin tarvitaan sen varmistamiseksi, että 
hankkeet toteutetaan toimenpideohjelmien paino ‑
pisteiden ja tukikelpoisuutta koskevien sääntöjen 
mukaisesti. Mahdollisten edunsaajien hallinnollis ‑
ten valmiuksien parantamiseen on tarjolla teknistä 
tukea.25
Komission mielestä biologiseen monimuotoi ‑
suuteen ja luontoon tehtävät investoinnit ovat 
olennainen osa kasvun ja työpaikkojen luomista, 
ilmastonmuutoksen torjuntaa ja sosiaalisen syrjäy ‑
tymisen vähentämistä sekä muita EAKR:n painopis ‑
teitä ja siten myös niiden mukaisia. Komissio julkaisi 
kesäkuussa 2013 ohjeita siitä, miten biologiseen 
monimuotoisuuteen tehtävillä investoinneilla voi ‑
daan tuottaa moninaisia sosioekonomisia hyötyjä 
ja helpottaa yhdennettyä alueellista kehitystä. 
Esimerkkinä voidaan mainita opas ”The Guide to 
Multi‑Benefit Cohesion Policy Investments in Nature 
and Green Infrastructure”.
28
Komissio on aloittanut sopimustentekomenettelyn 
parantaakseen biologiseen monimuotoisuuteen 
liittyvien menojen ensimmäistä seurantamenetel ‑
määnsä. Suunnitteilla on myös työkokous, jossa 
jäsenvaltioille ja sidosryhmille jaetaan tietoa komis ‑
sion seurantamenetelmästä ja vaihdetaan hyviä 
käytäntöjä.
Luokittelujärjestelmä on tietojärjestelmätyökalu, 
jonka avulla ei tehdä päätöksiä tukikelpoisuudesta. 
Järjestelmä perustettiin Euroopan aluekehitysra ‑
hastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiora ‑
hastoa koskevista yleisistä säännöksistä annetun 
asetuksen (EY) N:o 1083/2006 37 artiklan 1 kohdan 
d alakohdan mukaisesti. Kyseisestä säännöksestä 
käy myös selvästi ilmi, että luokittelu on ohjeelli ‑
nen. Yhdennettyjä hankkeita koskevien tietojen 
esittäminen tarkasti tietojärjestelmässä on erityisen 
haasteellista.
29
Valmistelutoimenpiteet ovat usein välttämätön 
ennakkoedellytys paikan päällä tapahtuvalle suo ‑
jelulle, vihreän infrastruktuurin rakentamiselle ja 
ennallistamistoimenpiteille. Kauden 2014–2020 toi ‑
menpideohjelmissa jäsenvaltioiden olisi asetettava 
etusijalle aiempiin alustaviin selvityksiin perustuvat 
hankkeet, jotka koskevat paikan päällä tapahtuvalle 
suojelua, vihreää infrastruktuuria ja ennallistamista.
Laatikko 4 — Kolmas kappale
Se, että kyseisessä maassa ei ole kunnollista maa ‑
rekisteriä, on vakava este alueelliselle suunnit ‑
telu ‑ ja kehittämistyölle monilla sektoreilla, myös 
Komission vastaus 39
31
Komissio myöntää, että ohjelmaan sisältyvien 
toimintojen vaikutukset olisi arvioitava. Hankkeiden 
vaikutusten arviointia voitaisiin myös pitää hyvänä 
käytäntönä, vaikka hanketasolla laadittujen arvioin ‑
tien kustannukset saattavatkin muodostua kohtuut ‑
toman suuriksi. Kautta 2014–2020 varten sääde ‑
tyissä asetuksissa, jotka hyväksyttiin joulukuussa 
2013, velvoitetaan jäsenvaltiot arvioimaan kunkin 
toimintalinjan vaikutus ainakin kerran ohjelmakau ‑
den aikana.
Laatikko 6 — Kolmas kappale
Komissio on havainnut, että EU:n lainsäädäntöä on 
rikottu Sulinan rannan kansallisessa kehittämis ‑
hankkeessa. Se on aloittanut rikkomusmenettelyn 
(asia 2010/4024, Romanialle on lähetetty virallinen 
ilmoitus 7.5.2010).
33
Biologiseen monimuotoisuuteen tehtyjen inves ‑
tointien vaikutusten tehokas seuranta edellyttää 
asianmukaisia indikaattoreita ja tilastoja. Tällaisista 
indikaattoreista olisi sovittava hankkeen suunnitte ‑
luvaiheessa. Monissa biologisen monimuotoisuu ‑
den edistämishankkeissa on varauduttava viipee ‑
seen toimenpiteiden toteuttamisen ja biologisen 
monimuotoisuuden kannalta myönteisen tuloksen 
näkymisen välillä. Oikea fyysinen ja hydrologinen 
tila voidaan saada aikaan, mutta terveiden ekosys ‑
teemien ja runsaan biologisen monimuotoisuuden 
luominen vaatii aikaa. Olisi laadittava hankekohtai ‑
set onnistumisen indikaattorit ja niistä olisi sovit ‑
tava jo hankkeen suunnitteluvaiheessa. Mitattavissa 
olevia myönteisiä vaikutuksia biologiseen moni ‑
muotoisuuteen ilmenee usein vasta usean vuoden 
jälkeen hankkeen virallisesta päättymisestä.
Sen vuoksi biologiseen monimuotoisuuteen kohdis ‑
tuvien vaikutusten seurantaan ja arviointiin tarkoi ‑
tettujen tulosindikaattorien laadinta onkin haastava 
tehtävä. Se vaatii kattavaa tiedonkeruuta ja tieto ‑
pohjan laajentamista. Vuoteen 2020 ulottuvalla bio ‑
logista monimuotoisuutta koskevalla EU:n strategi ‑
alla tuetaan muun muassa ekosysteemien ja niiden 
tarjoamien palvelujen kartoitusta ja arviointia, mikä 
mahdollistaa paremman käsityksen saamisen biolo ‑
gisen monimuotoisuuden nykytilasta, hyödyllisten 
säilyttämis ‑ tai ennallistamistavoitteiden asettami ‑
sen sekä laadukkaan seurannan ja arvioinnin.ympäristönsuojelussa. Komissio ja Romanian viran ‑
omaiset ovat sopineet pitävänsä rekisteriä yhtenä 
tärkeimmistä rahoituksen painopisteistä ohjelma ‑
kaudella 2014–2020.
Laatikko 5 — Ensimmäinen kappale
Yhteisessä hallinnoinnissa jäsenvaltio vastaa alle 
50 miljoonan  euron arvoisten hankkeiden valmiste ‑
lusta, valinnasta ja toteutuksesta.
Komissio ottaa tilintarkastustuomioistuimen huo ‑
mautukset huomioon neuvotteluissa, joita käydään 
vuosia 2014–2020 koskevasta Tšekin ympäristö ‑
toimenpideohjelmasta. Komissio myös kannustaa 
maata ryhtymään toimiin ongelman ratkaisemiseksi 
(jotta vältytään viivästyksiltä hankkeiden hyväk ‑
symisprosessissa ja hankkeiden kohdealueiden 
toistuvalta muuttamiselta).
Laatikko 5 — Toinen kappale
Kansallista metsojensuojeluohjelmaa koskevien 
asiakirjojen laatiminen oli vain yksi osa hanketta. 
Muut osat olivat Puolan metsopopulaation seu ‑
ranta, sen elinympäristön suojelutason seuranta 39 
alueella ja 20 asiantuntijakokousta. Kaikki nämä osat 
toteutettiin. Hanke onkin omalta osaltaan paranta ‑
nut tietopohjaa metson suojelun tasosta Puolassa. 
Edunsaaja tekee parhaillaan ympäristönsuojelusta 
vastaavan pääosaston kommentteihin perustuvia 
tarkistuksia asiakirjoihin, jotka on laadittu kansalli ‑
sen ohjelman hyväksymistä varten.
Laatikko 5 — Kolmas kappale
Tiettyjä lajeja koskevien kansallisten toimintaohjel ‑
mien laatiminen ja hyväksyntä on pitkä prosessi (se 
edellyttää keskus‑ , alue ‑ ja paikallistasolla käytäviä 
neuvotteluja eri viranomaisten ja sidosryhmien 
kanssa). EAKR‑hankkeiden yhteydessä laaditut asia ‑
kirjat ovat keskeinen osa tulevia ohjelmia. Ne myös 
parantavat lajeja koskevaa tietopohjaa, jota voidaan 
käyttää suunniteltaessa paikan päällä toteutettavia 
suojelutoimenpiteitä (jopa ilman kansallisia ohjel ‑
mia). Ympäristönsuojelusta vastaava pääosasto 
on hiljattain perustanut menettelyn, johon kaikki 
sidosryhmät osallistuvat ja jonka tarkoituksena on 
hyväksyä tiettyjen lajien suojeluohjelmia. Näin var ‑
mistetaan biologista monimuotoisuutta koskevien 
hankkeiden asianmukainen jatkuvuus.
Komission vastaus 40
40
Jäsenvaltiot ja niiden viranomaiset valitsevat ja 
toteuttavat yhteisrahoitetut hankkeet. On niiden 
vastuulla varmistaa tuettujen hankkeiden taloudel ‑
linen kestävyys, kuten tarvittavat yhteydet paikalli ‑
siin, alueellisiin ja kansallisiin rahoitusvälineisiin kes ‑
kipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Kaudella 2014–2020 
on lisätty mahdollisuuksia ottaa käyttöön rahoitus ‑
välineitä koheesiopolitiikan kautta, ja jäsenvaltiot 
voivat myös käyttää näitä uusia mahdollisuuksia 
luonnon ja biologisen monimuotoisuuden suojelun 
alalla.
Laatikko 11 — Toinen kappale
Populaation geneettinen monimuotoisuus ja 
elinkykyisyys olivat kysymyksiä, joita hankkeen 
vetäjät tarkastelivat valitessaan puistoon vapaaksi 
päästettäviä biisoneja. Hankkeen päättymisen 
jälkeen puistoon on tuotu viisi uutta biisonia omalla 
rahoituksella ja luonnossa on syntynyt kolme uutta 
poikasta.
Laatikko 11 — Kolmas kappale
Tarkastuksen aikaan puiston hoitosuunnitelma oli 
kansallisten säännösten mukaisesti ympäristöminis ‑
teriön hyväksyttävänä.
Laatikko 11 — Neljäs kappale
Koordinoinnista vastaa ympäristötoimenpideoh ‑
jelman 2007–2013 hallintoviranomainen, joka on 
perustettu ympäristö ‑ ja ilmastonmuutosministe ‑
riön vastuualueelle.
Johtopäätökset ja suositukset
41
Komission mielestä sen seuranta ‑ ja raportointival ‑
miudet parantuvat, kun uudella ohjelmakaudella 
(2014–2020) otetaan käyttöön toimenpideohjelmien 
erityistavoitteita ja tulosindikaattoreita, jotka katta ‑
vat tarvittaessa biologisen monimuotoisuuden.Yhteinen vastaus 34 kohtaan ja 
laatikkoon 9
EAKR:n toimenpideohjelmien seurannan tarkas ‑
telussa olisi otettava huomioon EU:n säännökset. 
Espanjalaisten ohjelmien seuranta (vastaavine 
indikaattoreineen) on tältä osin toteutettu moit ‑
teettomasti vuotuisten täytäntöönpanokertomus ‑
ten välityksellä. Täytäntöönpanokertomuksiin 
sisältyy ohjelmatason (ei siis hanketason) seuranta 
sekä arvot muun muassa seuraaville indikaattoreille: 
”Natura 2000 ‑alueilla kehitetyt toimet”, ”Kunnoste ‑
tut alueet”, ”Suunnittelut toimet ympäristön toipu ‑
miseksi ja uudistamiseksi”, ”Ympäristöhankkeiden 
lukumäärä”, ”Vaikutusalueeseen kuuluvan rannikon 
pituus”, ”Toimet elinympäristöjen ja lajien entistämi ‑
seksi Natura‑verkostossa”.
35
Komissio yhtyy tilintarkastustuomioistuimen 
näkemykseen siitä, että seurannan puuttuessa on 
mahdotonta arvioida saavutuksia. Ohjelmakau ‑
della 2014–2020 jäsenvaltioilla on kuitenkin oltava 
menettelyt sen varmistamiseksi, että kaikkia ohjel ‑
masta rahoitettavia toimia varten on hyväksytty 
tehokas indikaattorijärjestelmä.
37
Yhteisessä hallinnoinnissa jäsenvaltiot ja niiden 
viranomaiset toteuttavat hankkeet, ja niiden on 
varmistettava hankkeiden jatkuvuus, kuten paikal ‑
listen, alueellisten tai kansallisten rahastojen kautta 
kanavoitava mahdollinen ylläpito ‑ ja rahoitustuki.
Kestävien tulosten aikaansaamiseksi on lisäksi tär ‑
keää, että paikallisyhteisö tai ympäristöalan kansa ‑
laisjärjestö sitoutuu ylläpitämään kohdetta paran ‑
nusten jälkeen. Tämä edellyttää, että (taloudellisten 
mutta myös henkisten ja aineellisten) investointien 
määrä dokumentoidaan ennen hankkeen alkua ja 
että yhteisö/kansalaisjärjestö suostuu tekemään täl ‑
laiset investoinnit hankkeen toteutuksen loputtua.
Komission vastaus 41
Samaan strategiaan kuuluvan toimen 6a mukaan 
jäsenvaltiot myös laativat  – komission avustuk ‑
sella  – vuoteen 2014 mennessä strategiset kehykset 
ennallistamistoimien priorisoinnille EU:n, kansalli ‑
sella ja alueellisella tasolla. Komissio on julkaissut 
tästä aiheesta kaksi konsulttiselvitystä. Toisessa 
niistä arvioidaan, miten suurin kustannuksin saa ‑
vutetaan tavoite, joka on ennallistaa 15 prosenttia 
rappeutuneista ekosysteemeistä vuoteen 2020 
mennessä. Komissio on myös antanut jäsenvaltioille 
suosituksia.
Se aikoo julkaista biologisen monimuotoisuuden 
varmistamista koskevat suuntaviivat, joita jäsenval ‑
tiot voivat käyttää apuna kartoittaessaan EAKR:n 
tarjoamia tilaisuuksia ja muita mahdollisuuksia.
Suositus 1 b)
Komissio hyväksyy suosituksen. Komissio on neu ‑
votellut jokaisen jäsenvaltion kanssa kumppanuus ‑
sopimuksen, joka on tärkeä väline sen varmistami ‑
seksi, että EU:n eri rahastot täydentävät toisiaan. 
Toimenpideohjelmat ja maaseudun kehittämisoh ‑
jelmat tarkastetaan yksiköiden välisissä sisäisissä 
neuvotteluissa, jotta EAKR ja maaseuturahasto 
täydentäisivät mahdollisimman hyvin toisiaan. 
Kaikki Natura 2000:een liittyvät näkökohdat tar ‑
kastetaan toimintajärjestystä koskevien puitteiden 
perusteella.
Suositus 1 c)
Yhteisessä hallinnoinnissa ohjelmien toteutuksesta 
vastaavat pääasiallisesti jäsenvaltiot. Siksi komis ‑
sio katsookin, että tämä suositus olisi osoitettava 
ohjelmaviranomaisille. Asiaa koskevien säännösten 
nojalla ohjelman seurantakomitea, jossa komissio 
on mukana tarkkailijana, on päävastuussa edistymi ‑
sen seurannasta ja toteutukseen liittyvien ongel ‑
mien ratkaisemisesta. Komissio seuraa ohjelmien 
tuloksia ja selvittää niiden tehokasta toteutusta 
haittaavat esteet vuotuisten täytäntöönpanokerto ‑
musten tarkastelun ja vuotuisten arviointikokousten 
yhteydessä. Tähän tarkoitukseen voidaan käyttää 
myös tuloskehystä.EAKR:n ja muiden tahojen rahoittamat valmiste ‑
lutyöt ovat ennakkoedellytys hankkeiden hyvälle 
toteutukselle. Valmistelutyöt luovat pohjaa tuleville 
tukitoimille (ja biologiseen monimuotoisuuteen liit ‑
tyvien hyötyjen saavuttamiselle). EAKR:n odotetaan 
tukevan tällaisia toimia, mutta hankkeiden toteutta ‑
miseksi voidaan käyttää myös muita EU:n rahastoja 
(kuten maaseuturahastoa) ja kansallisia varoja.
42
Jäsenvaltiot valitsevat painopisteensä EAKR:n käy ‑
tölle omien erityispiirteidensä, tarpeidensa ja tilan ‑
teidensa mukaisesti. Komissio on tarjonnut jäsen ‑
valtioille tietoa mahdollisuuksista tukea biologista 
monimuotoisuutta EAKR:stä kaudella 2014–2020 
(”The Guide to Multi‑Benefit Cohesion Policy Invest ‑
ments in Nature and Green Infrastructure”, ”Natura 
2000 ‑ohjelman rahoitus – Ohjekäsikirja” sekä 
Natura 2000 ‑rahoitusseminaarit jäsenvaltioissa). 
Lisää tietoa on tarjolla esimerkiksi pian julkaista ‑
vassa biologisen monimuotoisuuden varmistamista 
koskevassa oppaassa.
Suositus 1 a)
Komissio hyväksyy suosituksen. Se onkin alkanut 
tukea jäsenvaltioita näiden määrittäessä monimuo ‑
toisuuden ennallistamiseen liittyviä painopisteitä 
toimenpideohjelmiinsa. Rakennerahastojen yhtei ‑
sen hallinnoinnin yhteydessä jäsenvaltiot ehdotta ‑
vat tavoitteita ja valitsevat investointiprioriteetteja 
niiden erityistarpeidensa mukaan, joista ne neuvot ‑
televat komission kanssa ja jotka liittyvät tulos ‑ ja 
tuotosindikaattoreihin. Ohjelman hyväksymisen 
jälkeen jäsenvaltiot valitsevat ja toteuttavat hank ‑
keet. Biologinen monimuotoisuus ei ole EAKR‑ase ‑
tuksessa (4 artikla) säädetyn temaattisen keskittämi ‑
sen nojalla prioriteetti ohjelmakaudella 2014–2020, 
mutta komissio on julkaissut hallintoviranomaisten 
työn tukemiseksi erillisen opaskirjan (”The guide to 
multi‑benefit cohesion policy investments in nature 
and green infrastructure”).
Vuoteen 2020 ulottuvan biologista monimuotoi ‑
suutta koskevan EU:n strategian toimen 5 mukaan 
jäsenvaltiot kartoittavat ja arvioivat komission 
avustuksella ekosysteemiensä ja ekosysteemipal ‑
velujensa tilan vuoteen 2014 mennessä. Komission 
yksiköt (ympäristöasioiden pääosasto ja yhteinen 
tutkimuskeskus) ovat laatineet yhdessä Euroopan 
ympäristökeskuksen kanssa kaksi raporttia, joita 
jäsenvaltiot voivat käyttää tässä työssä.
Komission vastaus 42
45
Taloudelliset panokset eivät ole ainoa tapa taata 
pitkän aikavälin kestävyys. Paikallisyhteisöt tai 
kansalaisjärjestöt voivat olla valmiit tarjoamaan 
tarvittavat panokset (henkilöresurssit ja aineelliset 
resurssit), kunhan tällaisten panosten suuruudesta 
sovitaan selvästi etukäteen.
Suositus 2 a)
Komissio hyväksyy suosituksen. Vastauksena siihen 
komissio aikoo painottaa Euroopan ympäristö ‑ ja 
hallintoviranomaisten verkoston (ENEA‑MA) puit ‑
teissa tarvetta huolehtia asianmukaisesti siitä, että 
valmistelutoimenpiteiden jatkoksi toteutetaan 
yksityiskohtaisempia suojelutoimenpiteitä.
Suositus 2 b)
Komissio yhtyy tähän suositukseen. Kautta 2014–
2020 varten säädetyissä asetuksissa, jotka hyväk ‑
syttiin joulukuussa 2013, velvoitetaan jäsenvaltiot 
arvioimaan kunkin toimintalinjan vaikutus ainakin 
kerran ohjelmakauden aikana. Arviointien luonne 
riippuu myöhemmin hyväksyttävien ohjelmien 
erityistavoitteista. Mikäli asetetaan biologista moni ‑
muotoisuutta koskevia selkeitä tavoitteita, on myös 
määritettävä erityisiä tuotos ‑ ja tulosindikaattoreita 
ja luotava arviointimenettelyjä.
Suositus 2 c)
Komissio hyväksyy suosituksen, ja se on jo ryhtynyt 
suositeltuihin toimiin. Komissio aikoo yleisiä sään ‑
nöksiä koskevan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 13 
artiklan mukaisesti julkaista edunsaajille ohjeita. 
Niissä annetaan muun muassa tietoa siitä, miten 
voidaan hyödyntää ERI‑rahastojen täydentävyyttä 
muiden EU:n välineiden kanssa. Myös edellä mainit ‑
tuun oppaaseen sisältyy täydentävyyksiä käsitte ‑
levä osio.
Komissio vaihtaa säännöllisesti tietoja jäsenvaltioi ‑
den kanssa rahastojen käytöstä biologisen moni ‑
muotoisuuden edistämiseksi. Se myös neuvoo niitä 
siinä esimerkiksi biologista monimuotoisuutta ja 
luontoa käsittelevässä koordinointiryhmässä ja 
ympäristöviranomaisten eurooppalaisen verkoston 
työryhmässä.Kaudella 2014–2020 seuranta ‑ ja arviointivaati ‑
mukset ovat selkeämmät, kun hankkeiden valin ‑
nasta ja aihekohtaisista menoista raportoidaan 
vuosittain ja käytössä ovat erityiset tulosindikaat ‑
torit, yhteiset ja erityiset tuotosindikaattorit sekä 
vaikutuksenarvioinnit.
Toimenpideohjelmiin sisältyy yhteisiä indikaatto ‑
reita, ja niihin voi sisältyä myös ohjelmakohtaisia 
indikaattoreita (jotka voivat tarvittaessa koskea bio ‑
logista monimuotoisuutta). Hallinto ‑ ja täytäntöön ‑
panoviranomaiset seuraavat indikaattorien avulla 
ohjelmien toteutusta ja tiedottavat tästä tarvitta ‑
essa komissiolle. Vuodesta 2016 alkaen komissio saa 
siis vuotuisia tietoja ja täytäntöönpanokertomuksia, 
jotka antava paremman kuvan ohjelmien edistymi ‑
sestä ja tuloksellisuudesta.
43
Kaudella 2007–2013 menoluokkiin sisältyi yksi 
biologista monimuotoisuutta ja Natura 2000:a 
koskeva luokka. Kaudella 2014–2020 nämä jaetaan 
kahteen eri luokkaan. Biologinen monimuotoisuus 
on kuitenkin usein tukitoimen toissijainen tavoite 
(ja ensisijaisena tavoitteena on esim. riskien ehkäisy 
tai saastumisen vähentäminen), joten on luonnol ‑
lista, että tällaiset tukitoimet luokitellaan ensisi ‑
jaisten tavoitteiden mukaisesti. EAKR:sta tuetuilla 
hankkeilla voidaan hyvin usein edistää monien eri 
tavoitteiden saavuttamista.
44
Komissio pitää tärkeänä periaatetta, jonka mukaan 
valmisteluvaiheessa tehtyjä investointeja on seurat ‑
tava koko hankkeen ajan. Biologista monimuotoi ‑
suutta hyödyttävien toimien toteuttamiseksi tarvit ‑
tavat investoinnit eivät kuitenkaan tule yksinomaan 
EAKR:sta.
Kaudella 2014–2020 toteutettavien toimenpideoh ‑
jelmien valmistelujen aikana komissio on toisinaan 
suositellut, että jäsenvaltiot käyttävät EAKR:oa 
pikemminkin investointeihin kuin tutkimuksiin; bio ‑
logisen monimuotoisuuden kannalta tämän pitäisi 
nopeuttaa ja tehostaa suojelu ‑ ja hoitosuunnitel ‑
mien toteutusta.
Komission vastaus 43
Komissio hyväksyy suosituksen ja toteuttaa suo ‑
siteltuja toimia parhaillaan. Kauden 2014–2020 
täytäntöönpanosäädöksissä määritellään tarkistettu 
luokittelujärjestelmä koheesiopoliittisia investoin ‑
teja koskevien tietojen toimittamista varten. Komis ‑
sio on perustanut tämän tietojärjestelmän sallimissa 
rajoissa sisäisen ”luonnon monimuotoisuuden 
seurantamekanismin”, jonka avulla voidaan pitää 
kirjaa niistä EAKR:n ja koheesiorahaston menoista, 
jotka on käytetty suoraan tai välillisesti biologiseen 
monimuotoisuuteen. Tietojen luotettavuus riippuu 
jäsenvaltioiden toimittamien tietojen laadusta.
Komissiossa kehitetään parhaillaan tehokkaampaa 
biologiseen monimuotoisuuteen liittyvien menojen 
seurantajärjestelmää niiden sitoumusten mukai ‑
sesti, joita EU on antanut biologisen monimuotoi ‑
suuden valtavirtaistamisesta sekä kansainvälisesti 
biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopi ‑
muksen nojalla. Biologiseen monimuotoisuuteen 
liittyvien menojen seurannasta laaditaan oma osio 
vuoden 2015 ohjelmaselvityksiin, ja komissiossa 
parannetaan parhaillaan menetelmää, jolla tällaisia 
menoja voidaan seurata EU:n talousarviossa.

MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?
Maksuttomat julkaisut:
•  yksi kappale: 
EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
•  enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat: 
Euroopan unionin edustustoista (http://ec.europa.eu/represent_fi.htm), 
muissa kuin EU‑maissa sijaitsevista lähetystöistä ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_fi.htm), 
ottamalla yhteyttä Europe Direct ‑palveluun ( http://europa.eu/europedirect/index_fi.htm) 
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).
(*)  Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit  
tai hotellit voivat periä puheluista maksun.
Maksulliset julkaisut:
• EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu).
Maksulliset tilaukset:•  Euroopan unionin julkaisutoimiston myyntiedustajalta 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_fi.htm).
QJ‑AB‑14‑012‑FI‑C ISSN 1831 ‑0958
Biologisen monimuotoisuuden suojeleminen 
on EU:n ympäristöpolitiikan ensisijaisia kohteita. 
Sitä toteutetaan vuoteen 2020 ulottuvan 
biologista monimuotoisuutta koskevan EU:n 
strategian sekä useiden EU:n 
toimintapolitiikkojen ja säädösten kautta. 
Tilintarkastustuomioistuin keskittyy tässä 
kertomuksessa Euroopan aluekehitysrahastoon 
ja sen rooliin biologista monimuotoisuutta 
suoraan edistävien hankkeiden rahoittamisessa 
ja tukemisessa.
EUROOPAN 
TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN