EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
Bryssel21.2.2001
KOM(2001) 96 lopu llinen
KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE
TOIMINTAOHJELMA: HI-virusta ja aidsia,malariaa ja tuberkuloosia koskeva
nopeutettutoimintaköyhyyden vähentämisessä
2TIIVISTELMÄ
Tässä komission toimintaohjelmassa kehitellään edelleen syyskuussa 2000 annetussa
tiedonannossa ”Merkittäviä tartuntatauteja koskeva nopeutettu toiminta köyhyyden
vähentämisessä”1esiteltyä toimintakehystä. Nyt määritellään yhteisön laaja ja yhtenäinen
toiminta vuosiksi 2001-2006 vastaukseksi maailmanlaajuiseen hätätilaan, jonka syynä ovat
eniten köyhimpien alueiden väestöön vaikuttavat ja terveydellistä tilannetta
maailmanlaajuisesti heikentävät kolme merkittävää tartuntatautia HI-virus ja aids, malaria ja
tuberkuloosi.
Osana laajennettuja maailmanlaajuisia ponnisteluja ohjelmalla pyritään kohdennettujen
toimien avulla tehostamaan nykyisten toimintamuotojen vaikutuksia, parantamaan
avainlääkkeiden saatavuutta kohtuuhintaan sekä lisäämään mainittuihin tauteihin liittyvän
ongelman hoitoon tarkoitettuja erityisiä yleismaailmallisia julkishyödykkeitä koskevaa
tutkimus- jakehitystyötäkehitysmaissa.
Komissio aikoo asettaa köyhyyden vähentämisessä etusijalle terveydenhuoltoon, aidsiin ja
väestöön liittyvät toimenpiteet. Panostusta tartuntatauteihin lisätään muun muassa
kohdentamalla käyttämättömiä varoja uudelleen, antamalla ohjausta tulevaa ohjelmointia
varten ja käyttämällä aluerahaston varoja. Avun hallinnoinnin tehostaminen nopeuttaa varojen
saamista käyttöön väestön terveydentilan parantamiseksi. Samalla kun kaiken kaikkiaan on
tarkoitus soveltaa laaja-alaista lähestymistapaa, jossa tuki kohdennetaan kehitysmaiden
terveydenhuollon parantamiseen, komissio aikoo edelleen pitää ennaltaehkäiseviä toimia
tärkeällä sijalla. Lääkepolitiikan vahvistamista varten arvioidaan myös paikallisten
tuotantovalmiuksien kehittämismahdollisuudet. Komissio pyrkii toimimaan tiiviissä
yhteistyössä Yhdistyneiden Kansakuntien, G8-maiden, Maailmanpankin,
kansalaisyhteiskunnan ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden kanssa ja edistämään
kansainvälisen rahoituskehyksen uudistusta kunkin kumppanin suhteellisen edun mukaisesti
mahdollistaakseen näin kansainvälisen rahoituksen aiempaa paremman koordinoinnin,
keskinäisentäydentävyyden ja tehokkuuden.
Euroopan yhteisö pyrkii parantamaan avainlääkkeiden saatavuutta kohtuuhintaan
paneutumalla kysymyksiin, jotka liittyvät kehitysmaissa sovellettaviin veroihin ja tulleihin.
Komission toiminnassa tavoitteena on, että hintojen porrastus otetaan säännönmukaisesti
käyttöön köyhimpien kehitysmaiden2osalta ja samalla estetään mahdollinen jälleentuonti
yhteisön markkinoille. Toimilla parannetaan kehitysmaiden valmiuksia käsitellä
terveydenhuoltoon ja kauppaan liittyviä kysymyksiä, joihin kuuluu myös TRIPs-sopimuksen
täytäntöönpano.
Euroopan yhteisö tukee uusia toimintatapoja, joilla edistetään kolmea merkittävää
tartuntatautia vastaan tarkoitettujen yleismaailmallisten julkishyödykkeiden kehittämistä.
Toimilla muun muassa lisätään tutkimus- ja kehittämistyöhön, erityisesti kliinisiin kokeisiin,
myönnettävää julkista tukea, niiden avulla pyritään löytämään tarkoituksenmukaisia
kannustimia, joilla voitaisiin lisätä tutkimus- ja kehitystyöhön tehtäviä yksityisiä
investointeja, käymään vuoropuhelua sääntelyyn liittyvistä näkökohdista jo varhaisessa
vaiheessa ja varmistamaan kehitysmaiden osallistuminen tutkimustyöhön jo alkuvaiheessa.
1KOM(2000)585, annettu20.9.2000.
2Tämän toimintaohjelman yhteydessä köyhimpiin kehitysmaihin luetaan vähiten kehittyneet maat (nykyisin 48
maata; UNCTAD: 2000) ja alhaisen tulotason maat, joissa BKT asukasta kohden on alle 765 USD(nykyisin 24maata;DAC:2000).
3Yhtenä ensisijaisena tavoitteena on parantaa kehitysmaiden edellytyksiä osallistua
tutkimustyöhön.
Näihin tavoitteisiin pääsemiseksi komissio aikoo selvittää kaikkien käytössään olevien
rahoitusvälineiden käyttömahdollis uudet toimintaohjelman täytäntöönpanossa. Tiedonannossa
esiteltävässä kehyssuunnitelmassa yksilöidään tärkeimmät toimet, mahdolliset kumppanit ja
välineet, ja niitä tarkennetaan yksittäisissä työohjelmissa toimintaohjelman hyväksymisen
jälkeen.
Toimintaohjelman täytäntöönpanon seurantaa varten muodostetaan ja saatetaan käyttöön
tarvittavat mekanismit, varat ja kumppanuudet, joita käytetään myös kattavan
seurantajärjestelmän yhteydessä. Tässä järjestelmässä ovat mukana kaikki kansainväliset
yhteistyökumppanit. Tämän aloitteen onnistuneella toteutuksella olisi huomattava merkitys
maailmanlaajuisille ponnisteluille, joilla tähdätään tarttuvien tautien aiheuttaman hätätilan
korjaamiseen.
4SISÄLTÖ
KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JAEUROOPAN PARLAMENTILLE
TOIMINTAOHJELMA: HI-virusta ja aidsia, malariaa ja tuberkuloosia koskeva nopeutettu
toimintaköyhyyden vähentämisessä.........................................................................................
1. ASIAYHTEYS.........................................................................................................6
2. EUROOPAN YHTEISÖN TOIMINTAOHJELMAN TAVOITTEET JA
ODOTETUTTULOKSET.......................................................................................6
3. TOIMINTAOHJELMA............................................................................................7
3.1. VAIKUTUKSET......................................................................................................83.1.1. Merkittäviintartuntatauteihin ja köyhyyden vähentämiseenkohdennettujen
terveydenhuoltoon, aidsiin ja väestöönliittyvientoimenpiteiden vaikutustenoptimointi.................................................................................................................8
3.1.2. Lääkepolitiikanvahvistaminen ja valmiuksienkehittäminen.....................................9
3.1.3. Paikallistentuotantoedellytystenkehittäminen........................................................103.2. SAATAVUUS KOHTUUHINTAAN .....................................................................10
3.2.1. Hintojenporrastus..................................................................................................103.2.2. Tullit javerot..........................................................................................................113.2.3. Henkistäomaisuuttakoskeva lainsäädäntö .............................................................113.3. TUTKIMUS- JA KEHITYSTYÖ...........................................................................113.3.1. Tutkimus- jakehittämistyöhönkohdennetuntuentehostaminen ja lisääminen........113.3.2. Kehitysmaidenvalmiuksienkehittäminen...............................................................123.3.3. Erityisten yleismaailmallisten julkishyödykkeidenkehittämiseentarkoitetut
kannustimet............................................................................................................12
3.4. OSALLISTUMINEN MAAILMANLAAJUISIIN KUMPPANUUDEN
MUOTOIHIN: POLITIIKKAJAPOLIITTINEN VUOROPUHELU .....................13
4. VÄLINEET............................................................................................................14
4.1. Toiminnan välineidenerittely.................................................................................144.2. Kumppanuus, toimien hallinta ja seuranta tuloksellisessa yhteisön toiminnassa ......16
5. PÄÄTELMÄT........................................................................................................16
Liite1: Toimintaohjelma– Matriisi......................................................................................17Liite2: Terveydenhuoltoon, aidsiin javäestöönliittyväntuenperusperiaatteet.....................25
5Liite3 : Terminologiaa.........................................................................................................26
Liite4: Lyhenteet............................................................................................................... ..27
61. ASIAYHTEYS
Komissio hyväksyi 20. syyskuuta 2000 uuden po liittisen toimintakehyksen, joka esiteltiin
tiedonannossa ”Merkittäviä tartuntatauteja koskeva nopeutettu toiminta köyhyyden
vähentämisessä”1. EY:ntoimintapolitiikka pyrkiivastaamaan ongelmaan, joka nyttemmin on yleisesti
tunnustettu maailmanlaajuiseksi hätätilaksi. Kyseessä on viiden miljoonan ihmisen kuoleminen
vuosittain kolmeen merkittävään tartuntatautiin, HI-virukseen ja aidsiin, malariaan ja
tuberkuloosiin . Kukin näistä taudeista tappaa vuosittain, pääasiassa kehitysmaissa, yli miljoona
ihmistä ja merkitseevakavaa maailmanlaajuistaterveydellistäuhkaa.
Poliittisessa toimintakehyksessä määritellään näiden kolmen taudin torjuntaan kohdennettuja toimia ja
yhtenäistä toimintaa varten kolme tavoitetta, jotka liittyvät nykyisin sovellettavien toimenpiteiden
vaikutuksiin, avainlääkkeiden saantiin kohtuuhintaan sekä erityisiä yleismaailmallisia
julkishyödykkeitä koskevaan tutkimus- ja kehitystyöhön . Tällä lähestymistavalla on kehitysmaiden
ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden sekä kansainvälisten kehitysrahoituslaitosten ja
kehitysyhteistyöorganisaatioiden, valtiosta riippumattomien järjestöjen ja teollisuuden laaja poliittinen
tuki. Siinä kehitysyhteistyö-, kauppa- ja tutkimuspolitiikka yhdistyvät yhdeksi johdonmukaiseksi
kokonaisuudeksi , jonka perustana onkaikkikomissiossa käytettävissä oleva asiantuntemus.
Ottaen huomioon Euroopan yhteisön uutta politiikkaa käsitelleiden korkean tason pyöreän pöydän
neuvottelujen2tulokset komissio on neuvoston päätelmien3mukaisesti laatinut tulevaksi
viisivuotiskaudeksi(2001–2006) kolmea merkittävää tartuntatautia koskevan toimintaohjelman .
2. EUROOPAN YHTEISÖN TOIMINTAOHJELMAN TAVOITTEET JA ODOTETUT
TULOKSET
Euroopan yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikan4ensisijaisena tavoitteena on edistää köyhyyden
poistamiseen tähtäävää kestävää kehitystä kehitysmaissa ja yhdentää ne maailmantalouteen .
Uudelle vuosituhannelle siirryttäessä investoinneille tuskin on perustellumpaa kohdetta kuin väestön
terveyden edistäminen. Panostamalla terveydenhuoltoon voidaan merkittävästi vähentää köyhyyttä ja
edistää hyvinvointia ja taloudellista kasvua, sillä kasvu on nopeampaa maissa, joissa väestön
terveydentila on hyvä. Köyhimmissä kehitysmaissa5tarttuvat taudit, etenkin HI-virus ja aids, malaria
ja tuberkuloosi, rajoittavat jatkuvastikehitystä.
Merkittäviä tartuntatauteja koskeva Euroopan yhteisön poliittinen toimintakehys ja tämä
toimintaohjelma ovat täysin yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikan tavoitteiden mukaiset ja samalla
edellytys niidentoteutumiselle. Niiden ansiosta yhteisö voi tukea huomattavalla tavalla merkittäviä
1KOM(2000)585, annettu20.9.2000.
2Varmistaakseen uutta tiedonantoa koskevien mielipiteiden kuulemisen laajalti Euroopan yhteisö järjesti yhdessä WHO:n
ja UNAIDSin kanssa korkean tason pyöreän pöydän neuvottelut Brysselissä 28. syyskuuta 2000. Näihinneuvotteluihin osallistui yli 170 alan toimijaa, muun muassa 25 kehitysmaata (etupäässä AKT-maita), EU:njäsenvaltiot, Euroopan parlamentti, kansainvälisiä kehitysrahoituslaitoksia ja kehitysyhteistyöorganisaatioita,kansalaisyhteiskunnan edustajia, tutkijoita ja suurten lääkeyhtiöiden johtajia. Osanottajien kesken tiedonannostaoltiin laajaltiyksimielisiä.Lisätietoja on osoitteessa: www.europa.eu.int/comm/development/sector/social/table.
3Neuvoston päätöslauselma, annettu 10.11.2000,Euroopan unioninneuvoston 2304.istunto.
4KOM (2000)212, annettu 26.4.2000.
5Tämän toimintaohjelman yhteydessä köyhimpiin kehitysmaihin luetaan vähiten kehittyneet maat (nykyisin 48 maata;
UNCTAD: 2000) ja alhaisen tulotason maat, joissa BKT asukasta kohden on alle 765 USD (nykyisin 24 maata;
DAC: 2000).
7tartuntatauteja vastaan suunnattuja maailmanlaajuisia ja kansallisia ponnisteluja ja osallistua
niihin täysipainoisesti . Yhteisön toimintaohjelmassa otetaan huomioon kehitysmaiden ratkaiseva
asema niiden väestön terveyden turvaamisen kannalta, ja siinä pyritään varmistamaan erityisesti, että
kehitysmaat osallistuvat s uunniteltuihin toimiin kaikilta osin ja ettätoimet ovat niiden”hallinnassa”.
Poliittisen toimintakehyksen tavoitteiden mukaisestitoimintaohjelmasta odotetaan seuraavia tuloksia:
– Optimoidaan köyhimpien alueiden väestöä rasittavien merkittävien tartuntatautien
torjuntaanliittyvientoimenpiteiden, palvelujenjahyödykkeidenvaikutukset.
– Parannetaan avainlääkkeiden saatavuutta kohtuuhintaan kokonaisvaltaisen
lähestymistavan avulla.
– Lisätään panostusta erityisiä yleismaailmallisia julkishyödykkeitä koskevaan tutkimus-
ja kehitystyöhön.
Edellä mainittujen tavoitteiden saavuttaminen vähentäisi huomattavasti merkittävien tartuntatautien
aiheuttamaa rasitetta etenkin köyhimmissä kehitysmaissa ja tehostaisi köyhyyden vähentämiseen
tähtääviä maailmanlaajuisiaponnisteluja.
3. TOIMINTAOHJELMA
Euroopan yhteisön toiminnalla on tarkoitus kytkeä kansalliset toimet, joilla pyritään parantamaan
ihmisten mahdollis uuksia käyttää hyväkseen tarjolla olevia hyödykkeitä ja palveluja,
maailmanlaajuisiin toimiin, joilla parannetaan erityisten yleismaailmallisten julkishyödykkeiden
saatavuutta kohtuuhintaan ja lisätään niiden kehittämistä (katso liite 3). Näin ollen kaikkiin kolmeen
toiminnan alueeseen eli vaikutuksiin, saatavuuteen kohtuuhinnalla ja tutkimukseen liittyvät
toimet ovat vuorovaikutuksessa keskenään ja niiden vaikutustapa on synergistinen; esimerkiksi
yleismaailmallisten julkishyödykkeiden kuten aids- ja malariarokotteiden kehittäminen ja rahoitus
edellyttävät aiempaa tehokkaampaa tutkimusta ja rahoitusta sekä uusia kumppanuuksia. Samaan
aikaan on lisättävä, esimerkiksi maatasolla, nykyisiin rokotteisiin liittyvää rahoitusta reaalisesti ja
tarpeeksi paljon, jotta luottamusta uusienkin rokotteiden käyttökelpoisuuteen voitaisiin lisätä.
Vastaavasti, jotta tutkimus- ja kehitystyötä tekevä teollisuus voisi laskea hintoja ja vähentää
myönnytyksiä, tarvitaan riittävän suuret markkinat, vakiintuneet yhteistyösuhteet julkisen ja yksityisen
sektorin välille sekä nykyistä huomattavasti suurempi tuotantokapasiteetti. Yhteisön
toimintaohjelman täytäntöönpano edellyttää yhtenäisiä,kollektiivisia ja samanaikaisia toimia.
Toimintaohjelmassa otetaan huomioon joukko perusperiaatteita , jotka liittyvät kehitysmaille
kohdennettavaan terveydenhuoltoa, aidsia ja väestöä koskevaan yhteisön tukeen. Ne esitellään
liitteessä 2.
Edistymistä ontarkoitus seuratakahdella tasolla. Vaikutuksia ja hyviä tuloksia kuvaavien mittareiden
kehittymistä seurataan osana sukupuolen ja köyhien tarpeet huomioon ottavaa yhteistä kattavaa
seurantajärjestelmää, joka on tarkoitus kehittää yhdessä kansainvälisten yhteistyökumppanien kanssa.
Liitteessä 1 esitetään kehyssuunnitelma toimintaohjelman täytäntöönpanon seurantaa varten yhteisön
välittömän toiminnan alueilla. Tiedonannossa esiteltävän toimintakehyksen osana yksilöidään
mahdolliset kumppanit ja välineet, ja tätä kehystä tarkennetaan komission yksiköiden laatimissa
yksittäisissä työohjelmissa ja seurannan työvälineissä, edistymisestä vuosittain annettavat kertomukset
mukaanluettuina,senjälkeen,kuntoimintaohjelmaonhyväksytty.
83.1. VAIKUTUKSET
3.1.1. Merkittäviin tartuntatauteihin ja köyhyyden vähentämiseen kohdennettujen
terveydenhuoltoon, aidsiin ja väestöön liittyvien toimenpiteiden6vaikutusten optimointi
(1) Komissio aikoo asettaa terveydenhuoltoon, aidsiin ja väestöön liittyvät toimet etusijalle
kehitysyhteistyönkokonaisbudjetissa tulevien viiden vuoden(2002-2006) aikana. Vuonna 2000
näiden toimien osuus oli kahdeksan prosenttia (noin 800 miljoonaa euroa), ja sitä on tarkoitus
lisätä tasaisesti sitä mukaa kuin tuen toimittamisen edellytykset paranevat. Toimissa
kohdennetaan entistä enemmän tukea HI-virukseen ja aidsiin, malariaan ja tuberkuloosiin
liittyvään työhön sekä tässä toimintaohjelmassa yksilöityihin toimiin kunkin maan ja alueen
tarpeiden mukaisesti.
(2) Parhaillaan käynnissä olevassa koko Euroopan yhteisöä koskevassa uudistuksessa tehostetaan
avun hallinnointimenettelyjä ja selvitetään ongelmakohtia tavoitteena varojen maksun
nopeutuminen . Yhteisön tekemien terveydenhuoltoon, aidsiin ja väestöön liittyvien
maksusitoumusten arvo vuosina 1990–1999 oli yhteensä 4,2 miljardia euroa, ja tästä 700
miljoonaa euroa koskevat sitoumukset tehtiin vuonna 1998. Suurin osa tuesta käytetään
terveydenhuollon parantamiseen. Maksu- ja sopimusmenettelyjen yksinkertaistaminen on
käynnissä. Tämän lisäksi komission on tarkoitus pyytää kehitysmaita määrittelemään
mahdollisuudet kohdentaa maakohtaistenohjelmien yhteydessä käyttämättä jääneet sidotut
varattartuntatautienaiheuttamanrasitteenvähentämiseen.
(3) Komissio tulee antamaan kehitysmaille ohjeita tartuntatauteihin liittyvissä kysymyksissä ja
tarjoamaan niille vaihtoehtoja käynnissä olevan maakohtaisen, alueellisen ja aloittaisen
ohjelmatyön yhteydessä toteutettaviksi nopeutetuiksi toimiksi7. Lähetystöjä ja
kumppanimaita rohkaistaan tarkastelemaan tartuntatauteja köyhyyden vähentämisen ja
sukupuolinäkökulman kannalta maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin ja köyhyyden
vähentämistä koskeviin strategia-asiakirjoihin8liittyvän toiminnan yhteydessä. Toiminta
koordinoidaan jäsenvaltioiden toimintaan, ja niitä kuullaan asiasta toimivaltaisissa komiteoissa.
Komissio aikoo soveltaa edelleen kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa ennaltaehkäisevät
toimetovat keskeisellä sijalla.
(4) Komissio sopii yhteistyöjärjestelyistä WHO:n ja UNAIDSin, Maailmanpankin ja
jäsenvaltioiden kanssa voidakseen toimittaa maan ohjelmasuunnittelua ja hankkeiden
yksilöimistä vartentarvittavanteknisentuen ja tarpeelliset ohjeet.
(5) Komissio tarkastelee mahdollisuuksia soveltaa ”kaikille AKT-maille” ja muille alueille
kohdennettavien varojen9yhteydessä varojen nopeaa siirtoa kumppaneille, jotta nämä
6”Väestöön liittyvät toimenpiteet” määritellään kehitysmaiden väestöpolitiikoille ja -ohjelmille annettavasta avusta
22. heinäkuuta1997annetussaneuvoston asetuksessa (EY)N:o1484/97.
7Toimintaohjelman eri osia on tarkoitus mukauttaa epävakaisiin oloihin tai tilanteisiin, joissa paikallinen osapuoli on
heikko (toimiva terveysministeriö puuttuu, asianmukainen kansallinen terveydenhuoltostrategia puuttuu, ohjelmantoteuttamiseen tarvittavatkeinot puuttuvat).
8Euroopan yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikka:KOM(2000) 212,annettu26.4.2000.
9Katso 4 kohta (Välineet). Avustusten oikeusperustoihin voi sisältyä kehitysyhteistyö (EY:n perustamissopimuksen 177
artikla ja sitä seuraavat artiklat), joka käsittää yhteistyötä kansainvälisten järjestöjen kanssa (181 artikla),kansanterveyden alalla (152 artikla) ja tutkimuspolitiikan alalla (163 artikla ja sitä seuraavat artiklat). Tässäyhteydessä sovellettaviin erityisiin oikeudellisiin välineisiin kuuluvat HI-virusta/aidsia koskevista toimista
kehitysmaissa 24. maaliskuuta 1997 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 550/97 ja kehitysmaiden
väestöpolitiikoille ja -ohjelmille annettavasta avusta 22. heinäkuuta 1997 annettu neuvoston asetus (EY) N:o
9pystyisivät aiempaa paremmin käyttämään hyväksi tarjolla olevia vaihtoehtoja ja lisäämään
mahdollisuuksia niiden käyttöön sekä myös lisäämään uusia toimintamuotoja, joita ovat muun
muassa hyttysverkkojen ja kondomien sosiaalinen markkinointi tai HIV-tartunnan saaneille
äideille tarkoitetut sairauden ehkäisy- ja hoitomenetelmät. Varoja olisi mahdollista siirtää
kehitysmaiden pyynnöstä kulloinkin sovellettavaan välineeseen liittyvien edellytysten
mukaisesti myös Yhdistyneiden Kansakuntien elimille sekä valtiosta riippumattomille
järjestöille ja kunnissa toimiville järjestö ille ja vähemmän perinteisille kumppaneille kuten
yksityiselle sektorille. Uudet toimintatavat arvioidaan tarkoin köyhyyden vähentämisen ja
sukupuolinäkökulmankannalta, ennenkuinne otetaan laajempaankäyttöön.
Komissio kehittää edelleen yhteistyössä kansainvälisten kumppanien kanssa uusia toimintatapoja
siirtäen kehitysmaihin voimavaroja runsaasti ja aiempaa tehokkaammin. Erityistoimista enemmän
3.4 kohdassa.
3.1.2. Lääkepolitiikan vahvistaminen ja valmiuksien kehittäminen
(1) Komissio aikoo tukea lääkepolitiikan ja alan käytäntöjen vahvistamista kansallisen ja
alueellisen yhteistyön, valmiuksien kehittämisen sekä rahallisen ja teknisen tuen avulla. Tässä
komissio tukeutuu mahdollisuuksien mukaan käynnissä oleviin ohjelmiin10. Toimilla on
etenkin tarkoitus tehostaa budjetointia ja varainhoitoa, suunnittelua, laadunvarmistusta,
ostotoimintaa, kilpailuttamista ja lääkkeiden jakelua sekä optimoida lääkkeiden käyttöä.
Komissiontuella selvitetään, mitentuontitullit ja verotusjärjestelmät vaikuttavat hintoihin, sekä
tarkastellaan sääntelyyn liittyviä kysymyksiä ja eettisiä vaatimuksia. Näin voidaan parantaa
tietojenvaihtoa. Lääkkeiden asianmukaisen laadunvalvonnan varmistamiseksi yhteisö tukee
alue- tai pienaluetason laadunvalvontalaboratorioverkostojen kehittämistä. Tämä on erityisen
tärkeää, kun halutaan valvoa, että geneeristen lääkkeiden paikallinen tuotanto ja käyttö
tapahtuvat WHO:n hyväksymien normien mukaisesti. Kehitysmaita tuetaan, jotta niiden olisi
helpompiyksilöidä toimia ja edistää tietoihinperustuvaa vuoropuhelua lääkepolitiikasta.
(2) Koimissio edistää kumppanuutta toimeenpanevien verkostojen kanssa, erityisesti
lääkepolitiikan tärkeimmän toimeenpanoelimen eli WHO:n kanssa. Yhteistyötä on tarkoitus
laajentaa niin, että siihen tulevat mukaan myös UNICEF, UNAIDS, lääketeollisuus ja muut
osapuolet.
(3) Komission on tarkoitus yhdessä WHO:n kanssa edelleen tarkentaa olennaisia lääkkeitä
koskevaa politiikkaa kehitysmaiden hyväksi. K e s k e i s i ät o i m i ao v a tm u u nm u a s s a( e i -
geneeristen) avainlääkkeiden sisällyttäminen vähittäin olennaisten lääkkeiden luetteloon sekä
soveltuvan kustannustehokkaan sääntelyohjelman täytäntöönpano sekä alueellisella että
kansallisella tasolla. Tavoitteena on nopeuttaa avainlääkkeiden rekisteröintiä ja niitä koskevien
myyntilupien myöntämistä kehitysmaissa näissä maissa nykyisin jo käytössä olevien
rekisteröintimenettelyjen pohjalta. Komissio laatii yhdessä WHO:n kanssa erityissäännöt ja
perustaa sääntelyjärjestelmät sekä huolehtiiavainlääkkeiden toimittamisesta hätätilanteissa.
(4) Yhteisön on tarkoitus yhdessä maiden ja alueiden kanssa kehittää mekanismeja, joilla
estetään porrastetusti hinnoiteltujentuotteidentakaisinkulkeutuminen (katso 3.2kohta).
1484/97. Sitoumusten teko edellyttää kulloinkin sovellettavan välineen yhteydessä määriteltyjen
tukikelpoisuusvaatimusten täyttymistä.
10Esimerkiksi yhteisöohjelmat, joilla tuetaan Afrikan riippumattomuutta rokotteiden suhteen (ARIVA, Appui Régional a
l’Indépendance VaccinaleenAfrique )ja Afrikanlääkepolitiikkaa(APPA, Appuiala Politique Pharmaceutique en
Afrique).
103.1.3.Paikallisten tuotantoedellytysten kehittäminen11
(1) Komissio aikoo avustaa kehitysmaita, jotta nämä voivat kehittää avainlääkkeiden
korkeatasoista paikallista tuotantoa sekä alueellisesti että kansallisella tasolla. Monia näistä
lääkkeistä ei ole patentoitu, ja niiden tuotanto voitaisiin aloittaa välittömästi. Ehdokasmaat on
tarkoitus valita käyttäen apuna sektorikohtaisia analyysejä ja markkinatutkimuksia sekä
toteutettavuustutkimuksia ,j o i d e na v u l l av o i d a a ny k s i l ö i d äj aa r v i o i d a liiketoiminnan
mahdollisuuksia . Lisäksi tuetaan yksityisen sekä valtion omistuksessa olevan lääkealan
vuoropuhelua sekä kehitysmaissa että teollisuusmaissa ja edistetään niiden välisiä
liikeyhteyksiä .T a r k o i t u so n tukea paikallisen tuotannon kehittämistä maissa, joilla jo on
tähän tuotantoon valmiudet ja tarvittava infrastruktuuri. Myöhemmässä vaiheessa tuki voidaan
ulottaakoskemaanmyös muita maita.
(2)Elinkelpoisia hankkeita tuetaan edistämällä liiketoimintamahdollisuuksia vakaiden
liiketoimintasuunnitelmien ja kansanterveydellistä hyötyä ja kannattavuutta koskevien
selvitysten pohjalta. Rahoitusvälineinä voivat olla PROINVEST, AKT-maita koskeva
investointienedistämisohjelma, AKT-maiden yritystentukemiseentarkoitettuyhteisönohjelma
(EBAS)12, Cotonoun sopimukseen perustuva Euroopan investointipankin rahoittama yksityisen
sektorin investointijärjestely, muut yhteisön teknisen yhteistyön ja rahoitusyhteistyön
mekanismit (ALA- ja MED-maat;katso 4 kohta- Välineet).
(3) Yhteisössä ja sen ulkopuolella toimivia geneeristen lääkkeiden valmistajia ja tutkimustyöhön
painottuvia lääkevalmistajia rohkaistaan solmimaan lisensiointisopimuksia ja osallistumaan
yhteisyrityksiin sopivien kehitysmaissa toimivien kumppanien kanssa. Tähän tarvitaan
riittävänkannustavia toimenpiteitä , muun muassa on turvattava teollis- ja tekijänoikeuksien
suoja, varmistettava myyntilupien vastavuoroisella hyväksymisellä pääsy kehitysmaiden
markkinoille sekä varmistettava, ettei kehitysmaiden markkinoille tarkoitettuja tuotteita viedä
yhteisöntaimuidenteollisuusmaidenmarkkinoille.
3.2. SAATAVUUS KOHTUUHINTAAN
3.2.1. Hintojen porrastus13
(1) Euroopan yhteisöllä on keskeinen rooli perustettaessa kansainvälisin ponnisteluin
avainlääkkeitä koskeva maailmanlaajuinen porrastettu hintajärjestelmä köyhimpiä
kehitysmaita varten. Yhteisö on vakuuttunut siitä, että lääkkeiden saatavuutta kohtuuhintaan
lisäisi suuresti valmistajien luja ja pitkäaikainen sitoumus toimittaa näitä tuotteita
mahdollisimman alhaiseen hintaan. Jotta tällainen järjestelmä saataisiin luotua mahdollisimman
pian, on tarkoitus jatkaa keskusteluja lääketeollisuuden ja köyhimpien kehitysmaiden
viranomaisten kanssa. Tulevaisuudessa köyhimpiä kehitysmaita koskeva hintojen porrastus ei
saisienää olla poikkeus, vaansääntö.
(2) Köyhimpien kehitysmaiden hyväksi kehitetyn porrastetun hintajärjestelmän on tarjottava
mahdollisuudet estää tuotteiden kulkeutuminen muille markkinoille ja tuotteiden myynti
11Katsoliite3:Terminologiaa.
12Käynnissä oleva AKT-maiden yrityksiä koskeva ohjelma, jossa tuetaan alalla toimivia yksittäisiä yrityksiä ja
tuottajajärjestöjä.
13Järjestelmä, jossa eri markkinoilla velotetaan erilaiset hinnat. Tässä toimintaohjelmassa hinnoittelujärjestelmä, jossa
avainlääkkeiden, sekä patentoitujen että patentoimattomien lääkkeiden, valmistajat tarjoavat kyseiset tuotteet
köyhimpien kehitysmaiden saatavillehuomattavastialennettuunhintaan.
11siellä alennettuun hintaan. Jotta luottamus tällaiseen järjestelmään säilyisi, tarvitaan toimivat
suojajärjestelyt , joilla voidaan varmistaa, että erityismarkkinoille tarkoitetut halvemmiksi
hinnoitellut lääkkeet todella toimitetaan näille markkinoille ja pysyvät siellä. Näihin
suojatoimiin sisältyy teknisiä toimenpiteitä, kuten hintaetuuskohteluun oikeutettujen tuotteiden
tunnistamisen mahdollistavat erilaiset etiketit, pakkausmerkinnät ja tavaramerkit, tuoja- ja/tai
viejämaissa sovellettavia erityisiä valvontamenettelyjä sekä lääkkeiden tuojien, viejien ja
jakelijoiden välisiä sopimusjärjestelyjä14.
(3) Tuotteiden takaisin kulkeutumista koskevan riskin vähentämiseksi tullaan tarvitsemaan
kansainvälisiä neuvotteluja (YK:n tai WTO:n piirissä), mutta lisäksi edellytetään
täysipainoistaosallistumista ja yhteistyötäsekäkehitys-ettäteollisuusmaidenhallituksilta ja eri
maiden julkiselta ja yksityiseltä sektorilta sekä valtiosta riippumattomilta järjestöiltä. Asian
viemiseksi eteenpäin yhteisö aikoo jatkaa keskusteluja tärkeimpien kauppakumppaniensa
kanssa.
3.2.2. Tullit javerot
Yhteisö selvittää edelleen, miten muut tekijät nettotuontihinnan ohella vaikuttavat
kuluttajahintoihin kehitysmaissa. Nämä tekijät, joihin kuuluvat muun muassa tullit, verot sekä
tuonti- ja jakelumaksut ja paikalliset rekisteröintimaksut , saattavat nostaa hintaa huomattavasti.
Jos on tarkoituksenmukaista, tuojamaita olisi kannustettava vähentämään näitä maksuja tai poistamaan
ne kokonaan.
3.2.3. Henkistä omaisuutta koskeva lainsäädäntö
(1) Euroopan yhteisö on sitoutunut tukemaan kehitysmaihin kuuluvia WTO:n jäsenmaita
TRIPs-sopimuksen täytäntöönpanossa. Tällä tuella katetaan koulutukseen, säädösten
laatimisessa avustamiseen sekä tarkoituksenmukaisten institutionaalisten ja hallinnollisten
rakenteidenperustamiseen liittyviä toimia.
(2) Yhteisö tunnustaa sen, että TRIPs-sopimus tarjoaa joustonvaraa, jonka ansiosta maat voivat
pikaisia toimenpiteitä edellyttävistä kansanterveydellisistä syistä soveltaa tietyissä olosuhteissa
pakkolisensiointia15Omasta puolestaan yhteisö lisää WTO:n, WIPOn ja WHO:n kanssa
käytävää keskustelua TRIPs-sopimuksen ja kansanterveydensuojelun välisistä yhteyksistä.
3.3. TUTKIMUS- JAKEHITYSTYÖ
3.3.1. Tutkimus- ja kehittämistyöhön kohdennetun tuentehostaminen ja lisääminenKomission on tarkoitus sitoa HI-virusta ja aidsia, malariaa ja tuberkuloosia koskevaan
tutkimustoimintaan 130 miljoonaa euroa parhaillaan käynnissä olevan tutkimuksen ja kehittämisen
viidennenpuiteohjelman yhteydessä. Neljännenpuiteohjelman (1994–1998) yhteydessä sidottiin yli80
miljoonaa euroa. Tartuntatautien torjunta kehitysmaissa on saanut viimeaikaisissa aloitteissa yhä
enemmän huomiota. Uusi eurooppalainen tutkimusalue
16tarjoaa Euroopalle kehyksen tutkimusta ja
kehittämisstrategioita koskevalle yhteistyölle. Kolmea merkittävää tartuntatautia koskevan käynnissä
14Tässä yhteydessä suunniteltavattoimenpiteet eivätsaahaitatatavaroiden vapaataliikkuvuutta yhteisössä.
15Pakkolisensiointi merkitsee lisenssin myöntämistä riittävää korvausta vastaan ilman patentinhaltijan suostumusta
erilaisista yleiseen etuun liittyvistä syistä. Katso myös 20. syyskuuta 2000 annettu tiedonanto KOM (2000) 585, 4.2
kohta.
16KOM(2000)6, annettu 18.1.2000, ja KOM(2000)612, annettu4.10.2000.
12olevan tutkimustyön pohjalta on suunnitteilla uusi tärkeä aloite uusien hoitotapojen kliinisen
kehitystyön tukemiseksi ja nopeuttamiseksi. Tähän liittyen komissio laatii, kaikkien asianomaisten
tahojen kannat huomioon ottaen, vuoden 2001 alkupuolella eurooppalaisen tutkimusstrategian, joka
käsittelee HI-virusta ja aidsia, malariaa ja tuberkuloosia vastaan tarkoitettuja yleismaailmallisia
julkishyödykkeitä. Näihin kolmeen tautiin liittyvien yksittäisten toimintasuunnitelmien pohjalta
yhteisöntukiontarkoitus kohdentaa kahdelle alueelle:
(1)perustutkimukseen ja strategiseen tutkimukseen kohdennettava jatkuva entistä suurempi
tuki ja sen koordinointi aiempaa paremmin sekä Euroopan tasolla että kansainvälisesti ,
(2)kliinisiä kokeita koskeva eurooppalainen toimintaohjelma , jonka avulla lisätään julkisen ja
yksityisen sektorin kliinisten kokeiden määrää, tehoa ja johdonmukaisuutta ja jossa myös
kehitysmaat ovat mukana. Ohjelma toimii myös yhtymäkohtana muiden kansainvälisten, muun
muassaG8-maiden, aloitteidenkanssatehtävälletutkimus- jakehitystyölle.
3.3.2. Kehitysmaiden valmiuksien kehittäminen
Tarkoitus on, että kehitysmaat ovat mukana uusia julkishyödykkeitä koskevan tutkimus- ja kehitystyön
kaikissa vaiheissa. Kestäviä vaikutuksia odotetaan sekä ammatilliselta peruskoulutukselta että
tieteellisiä jateknologisiavalmiuksiaantavaltatutkijakoulutukselta jaterveydenhoitopalveluilta.
(1)Tutkimustoiminnalle kohdennettavalla vahvistetulla tuella tuetaan yhteistyönä laadittavia
molekyylibiologisiin kysymyksiin liittyviä, kliinisiä, epidemiologisia, toiminnallisiin ja
sosiaalisiin näkökohtiin liittyviä selvityksiä, ja näin vahvistetaan terveydellisiin kysymyksiin
liittyvää tutkimusta. Keskeisellä sijalla ovat sukupuolinäkökulma ja köyhyyden vähentäminen.
Lisäksi tukea on tarkoitus myöntää toimiin, jotka liittyvät asianmukaisten eettisten normien
noudattamiseen ja valvontajärjestelmiin.
(2) Tukea kohdennetaan kehitysmaille valmiuksien kehittämistä varten, jotta maat voisivat itse
järjestää ja toteuttaa laajoja kliinisiä kokeita. Näitä kokeita koskevassa ohjelmassa on tarkoitus
koordinoida seuraavia kolmea toiminnan pääalaa: a) inhimillisten voimavarojen kehittäminen,
b) yhteisöllinen asennemuutos ja yhteisöjen vaikutusvallan lisääminen ( empowerment )
kliinisten kokeiden tukemisen näkökulmasta, sekä c) kehitysmaiden tutkimuslaitosten ja
kliinistenhoitolaitostenvälineidenjapalvelujenparantaminen.
3.3.3. Erityisten yleismaailmallisten julkishyödykkeiden kehittämiseen tarkoitetut kannustimet
(1) Yhteisö aikoo selvittää erilaisia kannustavia toimenpiteitä ja kehittää toimenpidepaketin
lisätäkseen tutkimus- ja kehitystyötä tekevien teollisuuslaitosten yksityisiä investointeja uusiin
tuotteisiin, jotka on tarkoitettu merkittävien tartuntatautien torjuntaan kehitysmaissa. Jatkoksi
yhteisön poliittisen toimintakehyksen hyväksymiselle Yhdistyneen kuningaskunnan
pääministerin kansliaan on perustettu työryhmä, jonka tehtävänä on arvioida tällaisia
mahdollisia kannustustoimenpiteitä. Ryhmän on tarkoitus pitää työskennellessään tiiviitä
yhteyksiä komissioon ja jäsenvaltioihin. Tällä työllä on suuri merkitys, kun yhteisö selvittää
erilaisia kannustimia, joita ovat muun muassa markkinointioikeuksien jatkaminen,
pääomasijoittaminen, edulliset lainat, verohyvitykset, taatut markkinat.
(2) Komissio tukee aloitteita, jotka koskevat kolmen merkittävän tartuntataudin torjuntaan
tarkoitettujen uusien tuotteiden yhteydessä sääntelynäkökohdista varhaisessa vaiheessa
käytävää vuoropuhelua . Tämä on erittäin tärkeää, jotta voidaan välttää uusien tuotteiden
hyväksymiseen liittyvät viivästykset. Komissio aikoo huolehtia siitä, että tällaisessa
13vuoropuhelussa ovat mukana niiden kehitysmaiden sääntelyelimet , joissa kliiniset kokeet
suoritetaantaijoissa ne aiotaansuorittaa.
(3) Komissio aikoo tukea aiempaa enemmän erityisten yleismaailmallisten julkishyödykkeiden
kysyntää kehitysmaissa selvittävää taloudellista tutkimusta .J on y tk o m i s s i oo n
Maailmanpankin kanssa mukana tutkimuksessa, jossa selvitetään aids-rokotteen yleistä
kysyntää ja yleistä halukkuutta maksaa rokotteesta. Tässä yhteydessä tuetaan myös selvityksiä,
joiden avulla voidaan lisätä markkinatuntemusta ja arvioida HIV-rokotteen mahdollisia
terveysvaikutuksia ja rokotteen saatavuutta kohtuuhintaan. Nämä tutkimukset tuottavat tuiki
tarpeellista tietoakehitysmaidenpäätöksentekijöille sekä avunantajille.
(4) Komissio aikoo osallistua sellaisten rahoitusmekanismien kehittämiseen, joiden avulla voidaan
vastata erityisten yleismaailmallisten julkishyödykkeiden tarpeeseen ja varmistaa, että
kehitysmaiden ihmiset saavat ne käyttöönsä mahdollisimman nopeasti. Tämä koskee erityisesti
aids- ja malariarokotteita, tuberkuloosidiagnostiikan välineitä sekä taudinlevittäjien torjuntaan
tarkoitettujatuotteita.
(5)Komission aids-rokotetyöryhmän (AIDS Vaccine Task Team) työtä sekä yhteistyötä
UNAIDSin, IAVIn, GAVIn ja muiden kumppanien kanssa on tarkoitus jatkaa ja
tehostaa. Rokotetyöryhmä työskentelee parhaillaan edellä mainittujen toimien parissa pyrkien
nopeuttamaankehitysmaille suunnatunaids-rokotteenkehittämistä ja saamista käyttöön17.
(6)Eurooppalaisen kliinisiä kokeita koskevan toimintaohjelman avulla on tarkoitus ratkaista
merkittäviä tieteellisiä, teknologisia ja toimintaan liittyviä ongelmia, ja näin se tulee toimimaan
kannustusjärjestelmänä. Kliinisten kokeiden toimintaohjelmaa on tarkoitus laajentaa niin, että
sen piiriin tulevat myös kehitysmaat.
3.4. OSALLISTUMINEN MAAILMANLAAJUISIIN KUMPPANUUDEN MUOTOIHIN:
POLITIIKKA JAPOLIITTINEN VUOROPUHELU
Euroopan yhteisö osallistuu edelleen maailmanlaajuisiin aloitteisiin , joissa köyhyyden
vähentämisen yhteydessä kohdennetaan toimia merkittävien tartuntatautien torjuntaan. Tätä varten
yhteisö
(1)tukee kansainvälisen rahoituksen uudelleenjärjestelyjä edistääkseen erityisten
yleismaailmallisten julkishyödykkeiden saatavuutta ja kehittämistä (katso liite 3) ja
kansainvälisen rahoituksen koordinointia ja tehokkuutta. Yhteisö pyrkii erityisesti
varmistamaan, että kaikki myönnettävä tuki liittyy yhteen ja kohdentuu terveydenhuoltoon
maatasolla kokonaisvaltaisten toimintamallien mukaisesti ja että kehitysmaat osallistuvat
täysipainoisesti tuettavaan toimintaan ja tämä toiminta on niiden hallinnassa. Tätä tarkoitusta
varten komissio osallistuu jo nyt aktiivisesti G8-maiden työryhmän työhön ,j o n k a
yhteydessä on tarkoitus selvittää, kuinka parhaiten organisoidaan kokonaisvarojen kasvava
kulutus ja kohdentaminen kyseisiin kolmeen tartuntatautiin. Genovassa heinäkuussa 2001
pidettävän G8-maiden kokouksen alla ryhmä arvioi käytössä olevista kansainvälisistä
mekanismeista saatuja kokemuksia. Näin saadaan arvokkaita tietoja, joita komissio voi käyttää
arvioidessaan omia mahdollisuuksiaan osallistua maailmanlaajuisten mekanismien
rahoitukseen,
17Euroopan investointipankki ja Euroopan lääkelaitos (EMEA) kuuluvat jo ryhmään, ja Euroopan unionin jäsenvaltiot ja
IAVI-järjestön jäsenet ovat siitä erittäin kiinnostuneita.
14(2)tiivistää kumppanuutta Yhdistyneiden Kansakuntien elinten, erityisesti WHO:n18ja
UNAIDSin kanssa. Tavoitteena on ennen kaikkea koordinoida maailmanlaajuiset toimet
nykyistä tehokkaammin ja seurata nopeutettujen toimien vaikutuksia rahavirtojen sekä
terveydenhuollonalalla saavutettujentulostenavulla,
(3)jatkaa tiivistä yhteistyötä Yhdysvaltain ja Japanin kanssa tavoitteena koota yhteen tuki,
jotta sillä voitaisiin kattaa riittävä osuus maailmanlaajuisesta rasitteesta, rahoittaa mekanismit
ja kehittää köyhimpiä kehitysmaita varten avainlääkkeiden hintojen porrastamista koskeva
järjestelmä (katso 3.2.1. kohta). Yhdysvaltojen osalta tämän työn pitäisi olla osa yhteistyötä,
josta on sovittu uuden transatlanttisen toimintaohjelman19osana järjestetyssä kolmea
tartuntatautia käsittelevässä Euroopan yhteisön ja Yhdysvaltojen johtajien huippukokouksessa
jaG8-maidenneuvottelujenyhteydessä.
(4) Tämä toimintatapa on hyvä Euroopan yhteisön, kansainvälisen yhteisön sekä edunsaajamaiden
kannalta. Sitä soveltaen voidaan parantaa Yhdistyneiltä Kansakunnilta ja muilta avunantajilta
tulevan teknisen avun sujuvuutta, muodostaa avun toimittamisen nopeuttamiseksi aiempaa
tehokkaampi rahoitusmekanismi sekä alentaa avun toimittamiseen liittyviä kustannuksia sekä
avunantajien että avunsaajien osalta. Samaan aikaan se myös merkitsee Euroopan yhteisön
asemanvahvistumista maailmanlaajuisenpolitiikanlaadinnassa.
4. VÄLINEET
4.1. Toiminnan välineiden erittelyEuroopan komissiolla on runsaasti erilaisia politiikan, lainsäädännön, sääntelyn ja rahoituksen
välineitä, joita se aikoo käyttää toimintaohjelman yhteydessä
20. Se mitä välineitä kunkin toimen
yhteydessä käytetään riippuu osallistumistasosta (alueellinen, kansallinen vai maailmanlaajuinen), ja
tämäonmääriteltävätarkemminasianomaisenvälineenyhteydessäkäytettäviä menettelyjä noudattaen.
Tarkoitus on käyttää seuraavia kehitysavun välineitä :
a) Kahdeksannen Euroopan kehitysrahaston (EKR) käyttämättömät varat ja maantieteellisten
budjettikohtienvarat
i) Nykyisten tai tulevien kumppanien kanssa toteutettavia aloitteita tukevat erityistoimet.
Tähän tarkoitukseen laaditaan ohjeet nimenomaan terveydenhuoltoon, aidsiin ja väestöön
liittyvientoimienohjelmointiavarten.
ii) Tässä yhteydessä rahoitustukeaontarkoitus kohdentaa myös seuraavissa tapauksissa:
18Euroopan yhteisö ja WHO ovat tiivistäneet yhteistyötään viime vuoden aikana. Ne ovat käyneet kirjeenvaihtoa, joka
kattaa muistion ja siihen liittyvän yhteistyökehyksen (allekirjoitettu joulukuussa 2000). Muistiossa määritelläänperiaatteet ja tavoitteet, hahmotellaan yhteistyöalat, vahvistetaan menettelyt ja määritellään ensisijaiset toiminta-alat, myös ne, jotka liittyvät kolmeen merkittävään tartuntatautiin.
19EU-USA huippukokouksen päätelmät, Queluztoukokuu 2000ja Washington joulukuu 2000.
20Katsoalaviite 9. Toimintaohjelmaa ehdotetaan tuettavan seuraavilla kehitysavun välineillä:maa- ja alueohjelmat ja muut
Euroopan kehitysrahaston välineet kuten talouskumppanuussopimukset ja Cotonoun sopimuksen mukainen uusiinvestointijärjestely. Lisäksi olisi käytettävä Aasian, Latinalaisen Amerikan ja Välimeren alueen maihin liittyviäteknisen yhteistyön ja rahoitusyhteistyön pöytäkirjoja, aloittaisia budjettikohtia sekä ECHOn hallinnoimaa
humanitaarista apua. Sitoumusten teko edellyttää kulloinkin sovellettavan välineen yhteydessä määriteltyjen
tukikelpoisuusvaatimusten täyttymistä.
15– jos maat sitoutuvat poistamaan lääkkeiden tuonnissa sovellettavat tullit, selvitetään
mahdollisuuksia myöntää niille taloudellisia lisäkannustimia sekä teknistä tukea
verotusuudistustavarten
– tekninentukiTRIPs-sopimuksentäytäntöönpanoa varten.
b) Yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston varat21, ALA- ja MED-maita koskevat ja aloittaiset
budjettikohdat
i) Huomattava määräraha ehdotetaan kohdennettavaksi epätavanomaisten kumppanien, kuten
kehitysmaiden paikallistason yksityisen sektorin, kanssa tehtävään yhteistyöhön uusien
innovatiivisten toimintatapojen käyttöä varten sosiaalisen markkinoinnin alalla maatasolla
(katso 3.1.1kohta).
ii) Huomattava määräraha ehdotetaan kohdennettavaksi myös WHO:n kanssa toteutettavaan
yhteistyöhön lääkepolitiikan vahvistamiseen liittyviä alue- ja maatason toimia varten (katso
3.1.2kohta).
iii) Tähdäten siihen, että kansainvälisillä toimilla hoidettaisiin riittävä osuus näiden tautien
aiheuttamasta rasitteesta, ja ottaen huomioon tässä toimintaohjelmassa esiteltävän yhteisön
politiikan komissio tarkastelee mahdollisuutta osallistua yhdessä muiden kumppanien kanssa
teknisen osaamisen ja hyödykkeiden toimittamista koskevan maailmanlaajuisen mekanismin
rahoittamiseen(katso 3.4kohta).
c) Kehitysmaiden tuotantoedellytysten kehittämiseksi voidaan toteuttaa erilaisia tukitoimia,
esimerkiksi toteutettavuustutkimuksia22. Vuoden 2001 aikana Euroopan investointipankin kanssa
käynnistettävänESIP-ohjelmantoimet saattavat poikia liiketoimintayhteyksiä.
d) Kehitysavun sidonnaisuuden purkamisesta parhaillaan käytävien keskustelujen yhteydessä komissio
ehdottaa paikallisten toimintaedellytysten parantamiseksi ja hintojen saamiseksi kohtuulliselle tasolle,
että AKT-maita koskeva järjestelmä ulotetaan koskemaan myös niiden ulkopuolisia alueita, jolloin
myös kumppanimaiden ja Euroopan yhteisön yritykset voisivat osallistua tarjouskilpailuihin. Lisäksi
komissio selvittää mahdollisuuksia järjestää tarjouskilpailu tiettyjen palvelujen ja tuotteiden, kuten HI-
viruksen ja aidsin, malarian ja tuberkuloosin torjuntaan tarkoitettujen avainlääkkeiden, hankkimiseksi
kaikkiin kehitysmaihin. Tavoitteena on edistää näiden tavaroiden ja palvelujen tuotantoa ja saantia
kehitysmaissa tarpeen mukaan sekä tarjota, ulkopuolisten kumppanien tuella tai ilman sitä, kaikille
kehitysmaille mahdollisuudet saada niitä käyttöönsä kohtuuhintaan.
Kehitysavun välineiden lisäksi 3.3 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden tukikehyksenä on tarkoitus
käyttäätutkimuksen puiteohjelmia eurooppalaiseen tutkimusalueeseen liitettyjen tavoitteiden
mukaisestitoimien .
Eurooppalaisessa kliinisiä kokeita koskevassa toimintaohjelmassa (katso 3.3.1 kohta) pyritään laajojen
kliinisten kokeiden suorittamisessa käyttämään tutkimusvarojen, ja tukikelpoisuuskriteerien täyttyessä
Euroopan kehitysrahaston varojen, lisäksi hyväksi myös yksityisen ja julkisen sektorin välisiä ja
muidenosapuolten muodostamia kumppanuuksia,
21Vuodesta 2004 eteenpäin jaCotonoun sopimuksen rahoituspöytäkirjanmukaisesti.
22EsimerkiksiEBAS-ohjelman kautta.
164.2. Kumppanuus,toimien hallinta ja seuranta tuloksellisessa yhteisön toiminnassa
On muistettava, että useimmat näistä kehitysyhteistyön välineistä ja kehitysvaroista ”aktivoituvat”
vasta kehitysmaakumppanin tai kehitysyhteistyön kansainvälisten kumppanien pyynnöstä .M o n e t
kansainväliset ja kehitysmaita edustavat kumppanit ovat ilmaisseet kiinnostuksensa tässä
toimintaohjelmassa tarkoitettuja toimia kohtaan. Tähän kiinnostukseen toimia yhteistyössä
Euroopan yhteisön kanssa liittyy selkeä toive toimivista ja toimintaan suuntautuneista välineistä
ja kumppanuusjärjestelyistä. Jotta asianomainen maa voisi vastata toimien koko hallinnasta, on
erittäintärkeää, että kehitysmaakumppanit ovat mukana myös jatkossa toimien yksilöintivaiheessa.
Tähän mennessä komissio ei ole onnistunut kehittämään tehokkaita rahoitusvälineitä
maailmanlaajuisiin aloitteisiin osallistumista varten . Tämä puute on voitu korjata vain osittain
pienen mittakaavan aloittaisilla budjettikohdilla. Maailmanlaajuiset mekanismit saattavat hyvinkin
tarjota komissiolle tilaisuuden yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa lisätä kehitysyhteistyövaroja ja
vähentää varojen siirtoon liittyviä kustannuksia.
”Herkästi reagoivien” rahoitusvälineiden lisäksi tarvitaan paljon poliittista vuoropuhelua , ja tässä
vuoropuhelussa ja politiikan laadinnassa nämä välineet on otettava huomioon. Tarkoituksenmukaiset
institutionaaliset järjestelyt ja voimavarat ovat keskeisiä tämän toimintaohjelman täytäntöönpanon ja
seurannankannalta.
5. PÄÄTELMÄT
Toimintaohjelman menestyksekäs täytäntöönpano seuraavien viiden vuoden aikana (2002–2006)
edistäisi suuresti maailmanlaajuisia ponnisteluja käsitellä HI-viruksen ja aidsin, malarian ja
tuberkuloosin aiheuttamaa kriisiä kehitysmaissa. Komissio ehdottaa yhteisön nopeutettua toimintaa
varten yhtenäistä poliittista toimintakehystä, ja se on ottanut keskeisen roolin maiden ja kansainvälisen
yhteisön toimien koordinoimiseksi nykyistä tehokkaammin. Kehitysmaat ja köyhimpien alueiden
väestö, joita tämä ongelma eniten rasittaa, tarvitsevat koordinoitua tukea enemmän kuin koskaan.
Tämä edellyttää voimakasta sitoutumista sekä jäsenvaltioilta että monenvälisen ja kahdenvälisen avun
antajilta.
17Liite 1: Toimintaohjelma – matriisi
VAIKUTUKSET(1/2)
TOIMINTA MAAN-
TIETEELLINEN
KOHDEMÄÄRÄAIKA KUMPPANUUS SEURANTA/TULOKSET
III1.1–Merkittävientartuntatautientorjuntaan
ja köyhyyden vähentämiseen kohdennettujenterveydenhuoltoon, aidsiinjaväestöönliittyvientoimienvaikutustenoptimointi
Varojennopeatoimitus. Komissioyksilöi
mahdollisuudetkohdentaakäyttämättömät varat
kolmeatartuntatautiakoskevan ongelmanhoitoon.
1. Komission yksiköt antavat yhteisön lähetystöille
erityisohjeet. Kumppanimaita rohkaistaankäsittelemään tartuntatautiongelmaa sukupuolenhuomioon ottamista ja köyhien tilanteenparantamistakoskevienmaakohtaisten strategia-asiakirjojenyhteydessä.
2. Komissio vahvistaa yhteistyöjärjestelyt
ohjelmointityötä varten.
3. Komissio helpottaa varojen saamista
innovatiivisiin kumppanuuksiin.
4. Kehitysavun yhteydessä komissio asettaa
etusijalle terveydenhuoltoon, aidsiinja väestöönliittyvättoimet.
5. Euroopan yhteisö niveltää käytössä olevat
maailmanlaajuiset mekanismit ja
kumppanimaiden toimenpiteet entistä paremmin
toisiinsa.1) Kaikkikehitysmaat
2) Kaikkikehitysmaat
3) Kaikkikehitysmaat
4) Lähinnä Saharan
eteläpuolinen Afrikka jaEtelä-Aasia
5) Kaikkikehitysmaat
Katso3.41) Maaliskuu 2001-
joulukuu2001
2)Maaliskuu2001
3) Helmikuu 2001 –
heinäkuu 2001
4) Jatkuva alkaen
maaliskuusta2001
5) Maaliskuu 2001-
20061) Kaikkikehitysmaat
2) Kaikki kehitysmaat,
muutavunantajat
3) WHO-UNAIDS -
jäsenvaltiot
4) Kansalaisyhteiskunta,
yksityinen sekstori,YK:n elimet
5) Kaikki kehitysmaat,
muutavunantajat1.1 Terveydenhuoltoon, aidsiin ja väestöön liittyvien
toimien määrärahoja lisätty 50 prosentilla vuoden2001loppuun mennessä.
1.2 Lepäämässä olevien ohjelmien (20) määrärahat
suljettu tai kohdennettu uudelleen vuoden 2001loppuunmennessä.
2.1 Ohjelmointia koskevat ohjeet laadittu ja niitä
sovellettu.2.2. Terveydenhuoltoon, aidsiin ja väestöön liittyviätoimia käsittelevien sukupuolen huomioon ottamistaja köyhien tilanteen parantamista koskevienmaakohtaistenstrategia-asiakirjojen määräkasvanut.2.3. Lähetystöjenhenkilöstöälisättyjakoulutettu.
3) Kumppanuus-ja/tairahoitussopimuksialaadittu.
4) Varojaohjelmoitu,kumppaneitayksilöity.
5) Terveydenhuoltoon, aidsiin ja väestöön liittyvien
toimien määrärahojen osuus kasvanut nykyisestä 8
prosentista varojen toimittamisedellytysten
parantumisenmukaisesti.
18Katso3.4 Katso3.4
Katso3.4
19Toimintaohjelma – VAIKUTUKSET (2/2)
TOIMINTAMAAN-
TIETEELLINEN
KOHDEMÄÄRÄAIKA KUMPPANUUS
EY,
KEHITYSMAATSEURANTA/TULOKSET
III.1.2Lääkepolitiikan vahvistaminen
1. Alueellinen yhteistyö, valmiuksien
parantaminen, rahoitusyhteistyö ja tekninenyhteistyö.
2. Olennaisia lääkkeitä koskevan politiikan ja
sääntelyjärjestelmien vahvistaminen japarantaminen.
3. Olennaisia lääkkeitä koskevan politiikan
tarkentaminen köyhimpien kehitysmaidenhyväksi.
4. Mekanismien kehittäminen porrastettu hinta-
järjestelmän mukaisesti hinnoiteltujentuotteidentakaisinkulkeutumisenestämiseksi.Toimet toteutetaan
pääasiassa aluetasolla jakohdennetaan Afrikkaanja Etelä-Aasiaan, koskakyseisenkolmentaudinjaköyhyyden vaikutuksetovat erityisen tuhoisianäilläkahdellaalueella.
Katso3.2.3Kesäkuu 2001-
kesäkuu2002
Katso3.2.3Kaikissatoimissa:
WHO
UNICEF, UNAIDS,teollisuus.
Katso3.2.31. Kumppanuudet muodostettu.
2.1. SopimusWHO:n kanssa vahvistettu.2.2. WHO tarkistanut olennaisten lääkkeiden
luettelon vuoden2002loppuunmennessä.
3. Kumppanuus UNICEFin, UNAIDSin ja
teollisuudenkanssamääritelty.
4. Katso 3.2.3
III.1.3 Paikallisten tuotantovalmiuksien
kehittäminen
1. Tuki sektori- ja markkina-analyysien tekoa
varten; vuoropuhelu, nykyisten liiketoiminta-mahdollisuuksienyksilöinti.
2. Tuki vakaiden liiketoimintasuunnitelmien
laatimistavarten.
3. Lisensiointisopimusten ja liiketoiminnallistenToimet toteutetaan
aluetasolla painottuenmaantieteellisestierityisesti maihin, joissa
paikallisesti jo on
tuotantovalmiudet (jokoyksityisellä tai julkisellasektorilla).Kaikissa toimissa:
Maaliskuu 2002 -
tammikuu 2006Kumppanuuteen
osallistuusamanaikaisestiyhteisössä ja sen
ulkopuolella toimivia
geneeristenlääkkeiden valmistajiaja tutkimustyöhönpainottuvialääkevalmistajia,komissio, unioninjäsenvaltiot, Euroopaninvestointipankki
(EIP) ja muita1. Alustavat toteutettavuustutkimukset
valmiit.
2.1 Maat yksilöity liiketoimintasuunnitelmia
varten.
2.2 Liiketoimintasuunnitelmat hyväksytty.
20yhteisyritysten edistäminen sopivien
kannustustoimenpiteidenavulla.rahoituslaitoksia.
Teollisuutta edustaviakumppaneita.3. Lisensiointisopimuksia ja yhteisyrityksiä
tuettu.
21Toimintaohjelma – SAATAVUUS KOHTUUHINTAAN (1/1)
TOIMINTA MAAN-
TIETEELLINEN
KOHDEMÄÄRÄAIKA KUMPPANUUS SEURANTA/
TULOKSET
III.2.1Hintojenporrastus
1. Keskeinen rooli maailmanlaajuisen porrastetun
hintajärjestelmän perustamiseen tähtäävissäkansainvälisissätoimissa.
2. Toimivien suojatoimenpiteiden suunnittelu
tuotteidentakaisinkulkeutumisenestämiseksi.
III.2.2Tullitjaverot
Vaikutustenarviointi.
III.2.3 Henkisen omaisuuden suojaa koskeva
lainsäädäntö
1. Tuki TRIPs-sopimuksen täytäntöönpanoa
varten.
2. Keskustelut TRIPs-sopimuksen ja
kansanterveyden suojan välisistä yhteyksistä.Kehitysmaita koskevat
maailmanlaajuisettoimet.
1. EU, OECDjaG8-maat.
2.Tuoja-javiejämaat
Kehitysmaat.1. Käynnistetty syyskuussa
2000, jatkuu.2.Maaliskuusta 2001.
Maaliskuusta2001.
Maaliskuusta2001.
Marraskuusta2001.1. EU, geneeristen
lääkkeiden valmistajat jatutkimustyötä tekevätlääkevalmistajat, G8-maat, OECD jakehitysmaat.
2. EU, teollisuus, OECD,
G8-maat ja kehitysmaat.
EU, kansainväliset
järjestöt, kehitysmaat.
WTO, WIPO ja
kehitysmaat.
Neljäs WTO-
ministerikokous, WHO,WIPO, teollisuus,kansalaisyhteiskunta,EU.1. Teollisuuden toimijoiden sekä
kehitysmaiden viranomaistensitoumukset.
Alemmat kuluttajahinnat.
Teknisenavuntoimituksettarvittaessa.
22Toimintaohjelma – TUTKIMUS-jaKEHITYSTYÖ (1/2)
TOIMINTA MAAN-
TIETEELLINEN
KOHDEMÄÄRÄAIKA KUMPPANUUS SEURANTA/
TULOKSET
III.3.1– Vahvistettutukitutkimus-ja
kehitystyölle
1. Lisättytukiperustutkimustajastrategista
tutkimusta varten.
2. Eurooppalaisenkliinisiä kokeitakoskevan
toimintaohjelman perustaminen.
III.3.2– Toimintavalmiuksienparantaminen
kehitysmaissa
1. Tukisukupuolenhuomioon ottamistajaköyhien
tilanteenparantamistakoskevaatutkimustoimintaavarten.
2. Valmiuksien kehittäminen (naisten ja miesten
tasavertaiset mahdollisuudet).
III.3.3–Kannustimeterityisten
yleismaailmallistenjulkishyödykkeidenkehittämistävarten
1. Yhteisöselvittääkannustimiajakehittääniitä
koskevantoimenpidepaketin.
2. Sääntelystä varhaisessavaiheessakäytävä
vuoropuhelu.
3. Kysyntää selvittävätaloudellinentutkimus.
4. Yhteisten rahoitusmekanismien kehittäminen.Kaikkitoimetkoituvat
kaikkienmaidenjaerityisestiköyhimpienkehitysmaidenväestönhyväksi.Käynnissä ja jatkuu
maaliskuu 2001 – maaliskuu2003.
1) Valmistelut vuodesta 2001,
kannustustoimenpiteetkäytössävuonna 2002.
2) Alkaa tammikuussa 2001 -
otetaan huomioonhelmikuussa pidettävänWHO:n kokouksen tulokset.
3) 1-6 kuukautta helmikuusta
2001.
4) Alkaa tammikuussa 2001 -EU:n jäsenvaltiot, Euroopan yhteisö,
G8-maat, kehitysmaat, WHO,UNAIDS, eurooppalaiseentutkimusalueeseen liitettyjentavoitteidenmukaisesti
1) Kumppanuus jäsenvaltioiden,
kehitysmaiden, WHO:n ja muidenosapuolten kanssa.
2) Erilaisiarahoituskumppanuuksia.
3) Yhdistyneen kuningaskunnan
pääministerin kansalian työryhmä jatiiviit neuvotteluyhteydet muihinjäsenvaltioihin.
4)Sama.Kaikki tutkimus- ja
kehitystoiminta tarkastetaanulkopuolisin voimin ennaltavahvistettujenarviointiperusteidenmukaan.
235. EY:n aids-rokotetyöryhmän vahvistaminen.otetaan huomioon
helmikuussa pidettävänWHO:n kokouksentulokset.
5) Tammikuusta2001.5) Uusi toiminnallinen kumppanuus
aids-rokotteen kehittämistä varten(yhdessä UNAIDSin ja IAVI:nkanssa).
24Toimintaohjelma – MAAILMANLAAJUISET MEKANISMIT (1/1)
TOIMINTA MAAN-
TIETEELLINEN
KOHDEMÄÄRÄAIKA KUMPPANUUS SEURANTA/
TULOKSET
III.4. Osallistuminen maailmanlaajuisiin
kumppanuuksiin
1. Yhteisö edistää kansainvälisen rahoituskehyksen
uudistusta jouduttaakseen yleismaailmallistenjulkishyödykkeiden kehittämistä ja niiden
saatavuudenparanemista.
2. Yhteisö vahvistaa kumppanuuttaan YK:n elinten
kanssa.
3. Yhteisö jatkaa yhteistyötään Yhdysvaltojen ja
Japanin kanssa, erityisesti hintojen
porrastamisen osalta.Kaikissa toimissa.
Maailmanlaajuiset toimetsellaisten köyhimpienalueiden väestön hyväksi,
joihin kolme merkittävää
tartuntatautia enitenvaikuttavat.1. Tammikuusta2001.
2. Heinäkuuhun 2001
mennessä.
3.Marraskuusta2000.1.G8-maatjaEuroopan maat.
2. YK:n elimet, erityisesti WHO ja
UNAIDS.
3.EY/YhdysvallatjaJapani.1.1 Riittävän suuri osuus
tautiongelman hoidossa.1.2 Maailmanlaajuisestitoimivilla kumppaneilla
yhtenäinen toimintamalli.
2. Kumppanuus YK:n
kanssa muodostettu.
3. EY:llä, Yhdysvalloilla ja
Japanilla yhteinen kantavoimassa olevaan
porrastettuun
hintajärjestelmään.
25Liite 2: Terveydenhuoltoon, aidsiinja väestöönliittyväntuenperusperiaatteet
(1) Tuen perustana on kunkin maan määrittelemä köyhyyden vähentämiseen ja miesten ja
naisten tasa-arvoon tähtäävä kehitysstrategia, joka voi sisältyä kokonaisvaltaiseen
kehitysyhteistyön viitekehykseen ( Comprehensive Development Framework ,C D F ) ,
köyhyyden vähentämistä koskevaan strategiaan tai kansalliseen kehityssuunnitelmaan.
Olennaistaon, ettätoimetovat kyseisenmaanomientoimijoidenhallinnassa.
(2) Toimintatapa tartuntatautien aiheuttaman rasitteen hoitamiseksi tuloksellisesti
määräytyy kulloisenkin tilanteen mukaan. Jotta nopeutettu toiminta olisi
mahdollisimman tarkoituksenmukaista, siinä nojaudutaan jo olemassa oleviin asioihin
ja sovelletaan monenlaisia toimenpiteitä ja rahoitusmekanismeja ja siinä on mukana
monenlaisia kumppaneita.
(3) Maita, jotka noudattavat tuloksellista politiikka ja joilla on toimivat instituutiot ja
joissa varainhoito on tehokkaasti koordinoitu, tuetaan maan itsensä valitseman
välineen kautta. Maita, joissa ei noudateta johdonmukaista politiikkaa eikä sovelleta
yhtenäisiä mekanismeja ja/tai joiden instituutiot ovat heikot, tai maita, joissa vallitsee
kriisitilanne, tuetaan valtiosta riippumattomien järjestöjen ja/tai Yhdistyneen
Kansakunnanelintenkanssa muodostetunkumppanuudenkautta.
(4) Mahdolliset tukivälineet ja -kanavat määräytyvät terveydenhuoltoa, aidsia ja väestöä
koskevanpolitiikantoimintaympäristönja toteutuksen mukaan.
(5) Tuki olisi kohdennettava toimiin, joilla vahvistetaan terveydenhuoltojärjestelmiä ja
parannetaan kansallisia toimintavalmiuksia. Toimivalla tuella saavutetaan tuloksia
terveydenhuollonalalla, janäitätuloksiaontarkoitusseurata.
(6) Panostamalla tuen johdonmukaisuuteen edistetään yhtenäisen toimintakehyksen
luomista kaikkien eri osapuolten, kuten valtiollisten ja valtiosta riippumattomien
toimijoiden, julkisen ja yksityisen sektorin, avunantajien ja kansainvälisten järjestöjen
yhteistyöllä.
(7) Köyhien tilannetta parantava tuki auttaa saavuttamaan myös muita tärkeitä
kehitystavoitteita, joita ovat muun muassa ihmisoikeuksien edistäminen, miesten ja
naistenvälinentasa-arvo, lapsenoikeudet ja ympäristöulottuvuus.
(8) Kumppanien on toimittava innovatiivisesti, jotta terveydenhuollon alalla saavutetaan
tasapuolisia tuloksia, varojenkäyttöon oikeudenmukaista, vastataan ihmisten tarpeisiin
ja käytetään kaikilta mahdollisilta avunantajilta saatavat varat niin
tarkoituksenmukaisestikuinsuinkin.
(9) Komissio kehottaa niitä jäsenvaltioita, jotka haluavat toimia yhteistyössä
lyhytkestoisissa hankkeissa, kehittämään joustavia mekanismeja asiasta
kiinnostuneiden kumppanimaiden tukemiseksi (yhteisrahoitus, äänettömät kumppanit,
tekninenapu jne.).
26Liite 3: Terminologiaa
a) Yleismaailmalliset julkishyödykkeet
”Julkishyödykkeet” ovat hyödykkeitä, joita voi käyttää hyväkseen koko yhteiskunta. Käsite
”kansallinen julkishyödyke”, jollainen on esimerkiksi lain ja järjestyksen ylläpito, ei ole uusi.
Maailmassa, jossa sisäiset yhteydet ja riippuvuussuhteet jatkuvasti lisääntyvät, huomio
kiinnittyy nyt kuitenkin paljon enemmän ”yleismaailmallisiin julkishyödykkeisiin”. Esimerkit
vaihtelevat tartuntatautien torjunnasta rahoitusmarkkinoiden maailmanlaajuisen vakauden
turvaamiseen, ympäristönsuojeluun ja konfliktienehkäisyyn1.
Yleismaailmallisten julkishyödykkeiden tueksi tarvittava tekninen taitotieto koituu kaikkien
väestöjen hyväksi riippumatta siitä, kuka hyödykkeiden kehittämisen maksaa. Näin syntyy
”vapaamatkustaja”-ongelma, kun yksilöt ja hallitukset eivät halua maksaa täyttä hintaa
saamistaan eduista. Jos tarkastellaan esimerkiksi HI-virus/aids- ja malariarokotteita,
yksityinen sektori tuskin tulee samaan korvausta tutkimus- ja kehittämiskuluille, jotka
liittyvät ensisijaisesti alhaisen maksukyvyn omaavia väestöjä hyödyttäviin terveydenhuollon
teknologioihin.
Maailmanlaajuisestiongelman ratkaisu edellyttää viime kädessä sitä, että maat, avunantajat ja
yksityinen sektori ottavat yhdessä vastuun ja jakavat yleismaailmallisten julkishyödykkeiden
kehittämiseen ja käyttöön saattamiseen liittyvät kustannukset. Yhteiseen julkiseen
järjestelmään perustuva koordinoitu menettelytapa saattaa tämän vuoksi olla
tarkoituksenmukaisin vastaus.
b) Paikallinen tuotanto
Paikallisella tuotannolla tarkoitetaan avainlääkkeiden (yleismaailmalliset hyödykkeet kuten
uudet rokotteet mukaan luettuina) valmistusta, joka tapahtuu kansallisen lainsäädännön ja
mahdollisesti sovellettavien kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti. Se käsittää
lisensiointijärjestelyjen ja yhteisyrityssopimusten mukaisesti harjoitettavan patentoitujen
lääkkeiden tuotannon sekä muita toimintoja kuten uusien pakkausmerkintöjen käytön ja
uudelleenpakkauksen.
Alhaisin kustannuksin tapahtuvaan avainlääkkeiden paikalliseen tuotantoon tämän
toimintaohjelman yhteydessä kanavoitavalla tuella on muutakin merkitystä kuin paikallisten
tuotantoedellytysten parantaminen. Se on ennen kaikkea teollis uuden alan kehitysyhteistyötä,
johon sisältyy teknologian siirtoa Euroopan ja kehitysmaiden teollisuuden välillä ja joka
edistää etelä–etelä-yhteistyötä ja kehitysmaiden yhdentymistä maailmantalouteen. Sellaisten
maiden, joissa paikalliset tuotantoedellytykset ovat suhteellisen hyvät ja joiden yrityksiä
tuetaan tämän toimintaohjelman yhteydessä, olisikin oltava valmiita toimittamaan teknistä
apua ja osallistumaan teknologiansiirtohankkeisiin köyhempien maiden hyväksi.
1Eliminating World Poverty : Making Globalisation Work for the Poor, White Paper on International
Development , UK Government;joulukuu 2000.
27Liite 4: Lyhenteet
AIDS immuunikato
AKT Afrikan, KaribianjaTyynenmerenalueet
ALA A asi aj aLa ti n al ai s taA m e ri k k aak os k e v a
kehitysyhteistyöohjelma
DAC Kehitysapukomitea
EBAS EU-ACP Business Assistance Scheme
ECHO Euroopanyhteisönhumanitaarisenavun
toimisto
EIP Euroopaninvestointipankki
EKR Euroopankehitysrahasto
EMEA Euroopan lääkearviointivirasto
ESIP EU SADCInvestment Promotion Programme
( E U : nj aS A DC : ni n v es t oi n ti en
edistämisohjelma)
EU Euroopanunioni
EY Euroopan yhteisö
G8 Seitsemän eniten teollistuneen maan G7-
ryhmä jaVenäjä
GAVI Global Alliancefor Vaccines and
Immunization (Rokotteisiin ja
immunisaatioon liittyvä maailmanlaajuinen
kumppanuus)
HIV Immuunikatovirus
IAVI International AIDSVaccine Initiative (aids-
rokotettakäsittelevä kansainvälinen
hyväntekeväisyysjärjestö)
MEDA Välimeren aluetta koskeva
kehitysyhteistyöohjelma
OECD Taloudellisen ja yhteistyön järjestö
SADC EteläisenAfrikankehitysyhteisö
TRIPs Teollis- ja tekijänoikeuksien ka uppaan
liittyvät näkökohdat
UNAIDS YK:n hiv/aids-ohjelma
UNCTAD YK:nkauppa- ja kehityskonferenssi
UNICEF YK:n lastenavunrahasto
WHO Maailmanterveysjärjestö
WIPO Maailman henkisenomaisuuden järjestö
WTO Maailmankauppajärjestö
YK Yhdistyneet kansakunnat