EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 12.02.1998 
KOM(1998)591opull. 
98/ 0032 (ACC) 
Ehdotus 
NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) 
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tuotaessa tiettyjä Kiinan 
kansantasavallasta, Indonesiasta ja Thaimaasta peräisin olevien jalkineita, 
joiden päälliset ovat nahkaa tai muovia 
(komission esittämä) 

PKRUSTKLUT 
1. Komissio ilmoitti 22.2.1995 liuroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä aloittavansa 
polkumyynnin vastaisen menettelyn, joku koski tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, 
Indonesiasta ja Thaimaasta peräisin olevien jalkineiden tuontia yhteisöön, ja pani 
vireille asiaa koskevan tutkimuksen. 
2. Tarkastuksia suoritettiin vientiä harjoittavien tuottajien, yhteisössä toimivien tuojien ja 
yhteisön tuottajien toimitiloissa. Tutkimuksista, joiden ensimmäiset tulokset annettiin 
tiedoksi neuvoa-antavalle komitealle syyskuussa 1996, ilmeni, että tuonti oli 
tapahtunut polkumyynnillä ja että tästä oli aiheutunut vahinkoa yhteisön 
tuotannonalalle. Tutkimus, jossa otettiin huomioon kaikki asiaan liittyvät edut ja 
erityisesti jälleenmyyjien edut, osoitti lisäksi, että toimenpiteiden toteuttaminen oli 
yhteisön edun mukaista. 
3. Kun oiettiin huomioon neuvoa-antavalta komitealta saadut tiedot ja se, että neuvoston 
asetuksella (EY) N:o 519/94' oli jo otettu käyttöön tiettyjä Kiinan kansantasavallasta 
peräisin olevia jalkineita, tämän menettelyn kohteena olevat jalkineet mukaan lukien, 
koskevia määrällisiä rajoituksia katsottiin kuitenkin, että myös kyseisiä tuotteita 
koskevan tuontikiintiön vaikutukset oli analysoitava. 
4. Tästä täydentävästä analyysistä ilmeni, että vaikka kiintiöllä oli vuosina 1995 ja 1996 
odotetusti pystytty rajoittamaan Kiinan kansantasavallasta tulevan tuonnin määrää, 
vastaavat tuontihinnat eivät olleet merkittävästi muuttuneet. Vahingollisten 
hintakäytäntöjen jatkuessa pääteltiin, että toimenpiteisiin oli perusteltua ryhtyä. 
5. Toimenpiteeksi ehdotetaan vähimmäishintaan perustuvaa muuttuvaa tullia. 
Toimenpiteiden taso vastaa vahingon korjaavia marginaaleja, sillä ne todettiin 
polkumyyntimarginaaleja alhaisemmiksi. Kyseiseen kolmeen maahan sovellettava 
vähimmäishinta on 5,7 ecua jalkineparilta. 
6. Liitteenä olevassa ehdotuksessa neuvoston asetukseksi annetaan yksityiskohtaisempi 
selvitys tiedoista, joiden perusteella vähimmäishintaa koskevat laskelmat tehtiin. 
7. Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden 
perusteella komissio saattaisi antaa neuvostolle polkumyyntitullien käyttöön ottamista 
koskevan ehdotuksen, ja heille annettiin mahdollisuus esittää asiaa koskevia 
huomautuksia. Huomautukset otettiin tarpeen vaatiessa huomioon. 
8. Komissio ehdottaa näin ollen neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 9 artiklan 
mukaisesti, että neuvosto ottaa käyttöön lopulliset polkumyyntitullit tuotaessa 
yhteisöön tiettyjä Kiinan kansantasavallasta, Indonesiasta ja Thaimaasta peräisin 
olevia jalkineita, joiden päälliset ovat nahkaa tai muovia. 
EYVLL67, 10.3.1994, s. 89. 
Ehdotus: 
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o /98, 
annettu 
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tuotaessa tiettyjä Kiinan 
kansantasavallasta, Indonesiasta ja Thaimaasta peräisin olevien jalkineita, 
joiden päälliset ovat nahkaa tai muovia 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, 
ottaa huomioon-polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista 
tapahtuvalla tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston 
asetuksen (EY) N:o 384/961 ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt kuultuaan neuvoa-antavaa 
komiteaa, 
sekä katsoo, että: 
A. MENETTELY 
(I) Komissio ilmoitti 22.2.1995 Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä" 
aloittavansa polkumyynnin vastaisen menettelyn, joka koski tiettyjen Kiinan 
kansantasavallasta, Indonesiasta ja Thaimaasta peräisin olevien jalkineiden 
tuontia yhteisöön, ja pani vireille asiaa koskevan tutkimuksen. 
liYVL L 56, 6.3.1996, s. I. Asetus sellaisena kuin se on muuteltuna asetuksella (BY) N:o 
2331/96 (HYVL L 317, 6.12.1996, s.l). 
IvYVL C 45, 22.2.1995, s.2. 
•cu-
(2) Menettelyn perustana olevan valituksen teki European Confederation of the 
Footwear Industry (CEC), joka edustaa kansallisten jalkinevalmistajien liittoja, 
joiden jäsenet (yhteensä 188 yritystä) edustavat pääosaa (53 prosenttia) tämän 
tutkimuksen kohteena olevasta yhteisön jalkineluotannosta. Valitus sisälsi 
todisteita kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä 
vahingosta, ja näitä todisteita pidettiin riittävinä menettelyn aloittamiseksi. 
(3) Komissio ilmoitti asiasta virallisesti niille tuottajille/viejille ja tuojille, joita 
asian tiedettiin koskevan, tuottajia/viejiä edustaville järjestöille sekä 
viejämaiden edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää 
näkökantansa kirjallisesti ja pyytää kuulemista menettelyn aloittamista 
koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. 
(4) Viejämaiden viranomaiset sekä useat viejät, yhteisössä toimivat tuojat, niitä 
edustavat järjestöt ja ammattiliitot ilmaisivat näkökantansa kirjallisesti. Kaikkia 
edellä mainitussa määräajassa kuulemista vaatineita osapuolia kuultiin. 
(5) Valituksen tehneiden yhteisön tuottajien huomattavan lukumäärän vuoksi 
katsottiin neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/963 (jäljempänä 'perusasetus') 17 
artiklan mukaisesti, että tutkimus oli aiheellista rajoittaa sellaiseen määrään 
tuottajia, joka voidaan kohtuudella tutkia käytettävissä olevana aikana. 
Kyselylomakkeita, joita käytetään tiedon keräämisessä ja yhteisön 
tuotannonalalle mahdollisesti aiheutuneen vahingon arvioimisessa, lähetettiin 
yhteisössä toimivien kansallisten tuottajien järjestöille ja 89:lle valituksen 
allekirjoittaneelle yhteisön tuottajalle (kaikista 188 allekirjoittaneesta 
tuottajasta). Näistä 89 yhteisön tuottajasta 87 tuottajaa antoi kattavat ja asian 
kannalta merkitykselliset vastaukset. Koska tarkistuksia oli vaikea suorittaa 
yksityiskohtaisesti kunkin edellä mainitun 87 yhteisön tuottajan (jäljempänä 
'ensimmäinen ryhmä') toimitiloissa, näistä tuottajista valittiin 15 tuottajan otos 
('tarkistusotos'), joiden vastaukset tarkistettiin yksityiskohtaisesti kunkin 
tuottajan toimitiloissa. 
(6) Lisäksi komissio lähetti kyselylomakkeita seuraaville tahoille: 
- valituksessa luetellut kiinalaiset, indonesialaiset ja thaimaalaiset 
tuottajat/viejät 
- valituksessa luetellut hongkongilaiset viejät 
- kyseessä olevien viejämaiden viranomaiset 
- viejät, joita ei mainittu valituksessa mutta jotka tekivät itsensä tunnetuiksi ja 
pyysivät kyselylomaketta. 
EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 
2331/96 (EYVLL 317, 6.12.1996, s.l). 
Kaiken kaikkiaan kyselyvastauksia saaliin 13 Indonesian tuottajalta/viejältä, 17 
Kiinan kansantasavallan tuottajalta/viejältä ja kolmelta Thaimaan 
tuottajalta/viejällä. 
(7) Vastausten yhteismäärän (33) huomioon ottaen komissio ehdotti perusasetus 17 
artiklan mukaisesti, että tutkimus rajoitettaisiin kohtuulliseen määrään sellaisia 
tuottajia/viejiä, jotka edustavat suurinta edustavaa tuotannon määrää, joka 
voidaan kohtuudella tutkia käytettävissä olevana aikana. Yhteistyöhön 
osallistuneiden tuottajien/viejien kanssa sovittiin, että otokseen valitaan neljä 
tuottajaa/viejää Kiinan kansantasavallasta ja seitsemän Indonesiasta. Koska 
vain kolme Thaimaan tuottajaa/viejää osallistui tutkimusyhteistyöhön, ne kaikki 
valittiin otokseen. 
(S) Lisäksi komissio lähetti kyselylomakkeet kaikilla tunnetuille tuojille. Näistä 
luojista 14 vastasi kyselyyn. 
(9) Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin ja vahingon arviointia varten 
tarpeellisiksi katsomansa tiedot ja suoritti tutkimukset seuraavien yritysten 
toimitiloissa: 
(a) Yhteisön tuottajat 
(10) Edellä johdanto-osan 5 kappaleessa mainittuun tarkistusotokseen kuului 
yhteensä 15 yhteisön tuottajaa, jotka sijaitsevat Ranskassa, Italiassa, 
Portugalissa, Espanjassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Kaikissa näissä 
maissa tuotetaan huomattavan paljon tutkimuksen kohteena olevia tuotteita. 
Yhteensä näiden jäsenvaltioiden tuotanto kattoi 89 prosenttia kyseisen tuotteen 
yhteisön kokonaistuotannosta vuonna 1994 eli jäljempänä johdanto-osan 13 
kappaleessa määritetyn tutkimusajanjakson aikana. 
-4 
Tarkistusotoksen 15 yhteisön tuottajaa pyysivät henkilöllisyytensä salassa 
pitämistä sillä perusteella, että jotkut niiden asiakkaista, jotka samalla olivat 
jalkineiden tuojia ja huomattavia jälleenmyyjiä yhteisössä, olivat uhanneet niitä 
kaupallisilla kostotoimilla. Tutkimuksessa vahvistui, että joihinkin yhteisön 
tuottajiin oli kohdistettu voimakasta kaupallista painotusta, jotta he olisivat 
kieltäytyneet osallistumasta tutkimukseen ja peruneet valituksensa. Tämän 
vuoksi katsottiin, että näiden 15 yhteisön tuottajan nimet on pidettävä salassa. 
Joidenkin viejien ja tuojien edustajat kritisoivat nimien salassapitoa, koska 
heidän mielestään valituksen tehneen kotimaan tuotannonalan olisi oltava 
valmistautunut kohtaamaan kaupallisia "kostotoimia". Tältä osin on 
korostettava, että salassapito myönnettiin, koska tuottajiin kohdistunut uhka oli 
paljon "normaaleissa" kaupallisissa suhteissa mahdollisesti esiintyvää uhkaa 
vakavampi. Lisäksi katsottiin, että tuottajien rajoitettu suojaaminen on erityisen 
aiheellista, kun kysymyksessä on otos, jossa muutamat valitut yhteisön tuottajat 
ovat erityisen alttiita edustaessaan paljon laajempaa tuottajaryhmää ja 
toimiessaan sen hyväksi. Ensimmäisessä ryhmässä olleiden 87 yhteisön 
tuottajan henkilöllisyys sen sijaan kerrottiin sitä pyytäneille asianomaisille 
osapuolille. r 
(h) Etuyhteyttä vailla olevat tuojat/jälleenmyyjät 
Atlex SA, Rouen (Ranska), 
British Shoe Corporation Ltd, Leieester (Yhdistynyt kuningaskunta), 
Chausseurop SA, Le Havre (Ranska), 
Groupe André SA, Paris (Ranska), 
Intermedium BV, Hoofddorp (Alankomaat). 
(c) (c) Etuyhteydessä oleva tuoja 
Nick's Sports and Leisure Footwear Ltd, Warrington (Yhdistynyt 
kuningaskunta). 
(d) Viejät/tuottajat Indonesiassa 
PT Dragon, 
PT Emperor Footwear Indonesia, 
P.T. Fortune Mate, 
P.T. Golden Adishoes, 
PT Indosepamas Anggun / PT Primashoes Ciptakreasi, 
PT Kingherlindo. 
(e) Viejät/tuottajat Thaimaassa 
Bangkok Ruhber, 
- CK Shoes, 
PSR Footwear. 
(f) Viejä Hongkongissa 
•t 
- Grosby (China) Ltd. 
(II) Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin kirjallisesti olennaisista tosiseikoista ja 
huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisten polkumyyntitullien 
käyttöön ottamista. Osapuolille myönnettiin myös määräaika, jonka kuluessa he 
voivat esittää näkökantansa yritysten nimien paljastamisesta. 
-6 
(12) Osapuolten näkökantoja tarkasteltiin, ja tarvittaessa komissio muutti 
päätelmiään niiden huomioon ottamiseksi. 
(13) Polkumyynnin toteamista koskeva tutkimus kattoi ajanjakson 1.1.1994-
31.12.1994 (jäljempänä 'tutkimusajanjakso'). Vahinkoa koskeva tarkastelu 
koski vuoden 1991 ja tutkimusajanjakson välistä aikaa. Lisäksi jäljempänä 
johdanto-osan 138-143 kappaleessa tarkoitettua lisätarkastelua varten otettiin 
huomioon joitakin vuosien 1995 ja 1996 kehityssuuntauksia. 
Tutkimuksen maantieteellinen laajuus oli yhteisö sellaisena, kuin se oli 
menettelyn alkaessa, eli tutkimuksessa otettiin huomioon kaikki 15 
jäsenvaltiota. 
(14) Tutkimus kesti perusasetuksen 6 artiklan 9 kohdan mukaista normaalikestda 
kauemmin useista eri lähteistä kerättyjen ja sittemmin tutkittujen tietojen 
määrän ja monimutkaisuuden vuoksi ja erityisesti tutkimuksessa tarkasteltujen 
useiden jalkinetyyppien vuoksi sekä sen vuoksi, että tutkimuksen yhteydessä oli 
suoritettava lisätarkastelu, jossa arvioitiin tutkimusajanjakson aikana Kiinan 
kansantasavallasta peräisin olevien tarkastelun kohteena olevien jalkineiden 
tuonnissa käyttöön otetun yhteisön laajuisen kiintiön vaikutuksia. 
Perusasetuksen 24 artiklan mukaan tätä tutkimusta ei tarvinnut suorittaa 
asetuksen 6 artiklan 9 kohdan mukaisessa pakollisessa enimmäismääräajassa. 
li. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA KAMANKALTAiNKN 
TUOTE 
I. Tarkasteltavana olevan tuotteen kuvaus 
(15) Menettelyssä tarkastellaan jalkineita (ei urheilujalkineita), jotka eivät peitä 
nilkkaa ja joiden sisäpohjan mitta on vähintään 24 cm ja joiden: 
• ulkopohjat ovat kumia, muovia tai keinonahkaa ja päälliset nahkaa ja jotka 
kuuluvat CN-koodiin ex 6403 99 93 (jalkineet, joita ei voida tunnistaa 
miesten tai naisten jalkineiksi), ex 6403 99 96 (miesten jalkineet) ja 
ex 6403 99 98 (naisten jalkineet), 
• joiden ulkopohjat ovat kumia tai muovia ja päällinen muovia (CN-koodi 
ex 6402 99 98, naistenkengät). 
On huomattava, että tässä menettelyssä ei tarkastella sellaisia edellä mainittuihin 
CN-koodeihin varsinaisessa tullinimikkeistössä kuuluvia jalkineita, jotka on 
tarkoitettu urheilukäyttöön ja joissa on muotin mukaan muulla kuin 
ruiskuvalumenetelmällä tehty yksi- tai useampikerroksinen pohja, joka on 
valmistettu synteettisistä materiaaleista, jotka on erityisesti suunniteltu 
vaimentamaan pysty- tai vaakasuuntaisten liikkeiden aiheuttamia iskuja ja joissa 
on esimerkiksi seuraavia teknisiä ominaisuuksia: kaasua tai nestettä sisältäviä 
ilmatiiviitä tyynyjä, iskuja vaimentavia tai tasoittavia mekaanisia osia tai 
pientiheyspolymeerien kaltaisia materiaaleja. 
(16) Käytännöllisistä syistä ja kerättyjen tietojen asianmukaisen kokoamisen ja 
käsittelyn vuoksi kutakin edellä mainittua CN-koodia pidettiin erillisenä 
"ryhmänä". Muodostettiin siis seuraavat neljä ryhmää: 
Ryhmä 1 : CN-koodi ex 6403 99 93 (jalkineet, joita ei voida tunnistaa 
miesten tai naisten jalkineiksi - päälliset nahkaa) 
Ryhmä 2: CN-koodi ex 6403 99 96 (miesten jalkineet - päälliset nahkaa) 
Ryhmä 3: CN-koodi ex 6403 99 98 (naisten jalkineet - päälliset nahkaa) 
Ryhmä 4: CN-koodi ex 6402 99 ()8 (naisten jalkineet - päälliset muovia) 
( 17) Vaikka kunkin ryhmän jalkineisiin voi kuulua monia erilaisia tyylejä ja malleja, 
jotka on voitu tuottaa hyvin erilaisin tuotantomenetelmin, jalkineiden olennaiset 
ominaispiirteet, käyttötarkoitukset ja jalkineista kuluttajille muodostuva 
näkemys pysyvät kuitenkin pääasiassa samoina. Tämän vuoksi tässä 
menettelyssä katsottiin vakiintuneen yhteisön käytännön mukaisesti, että kaikki 
nämä jalkineet edustavat samaa tuotetta. 
2. Samankaltainen tuote 
(18) Tutkimuksessa ilmeni, että Indonesiassa ja Thaimaassa luotetut ja maiden 
kotimarkkinoilla myydyt jalkineet - mikäli niitä oli myyty kotimarkkinoilla ja 
myyntiä koskevia tietoja oli saatavissa - olivat joko täysin tai lähes samanlaisia 
kuin kyseisistä maisia yhteisöön viedyt jalkineet. 
(I1)) Vastaavasti katsottiin, että tämän tutkimuksen kohteena olevat Indonesiassa 
luotetut ja yhteisöön viedyt jalkineet olivat samankaltaisia kuin Kiinan 
kansantasavallassa tuotetut ja yhteisöön viedyt jalkineet. Tämä on erityisen 
merkityksellistä, kun otetaan huomioon, että Indonesiaa käytettiin 
vertailumaana määritettäessä jäljempänä johdanto-osan 42 ja 43 kappaleessa 
mainittua Kiinan kansantasavallan tuotteiden normaaliarvoa. 
(20) Tutkimuksessa ilmeni myös, että yhteisössä tuotetut jalkineet ja kyseisistä 
kolmesta maasta tuodut jalkineet olivat samankaltaisia suunnittelultaan, yleisiltä 
ominaispiirteiltään ja käyttötarkoituksiltaan. Vaikka kyseisistä maista tuotujen 
ja yhteisössä tuotettujen tuotteiden välillä voidaan havaita joitakin vähäisiä 
eroja, nämä erot eiväl vaikuta tuotteen olennaisiin ominaispiirteisiin, 
ominaisuuksiin ja käyttötarkoitukseen. 
(21) Jotkut asianomaiset osapuolet väittivät tältä osin, että tuodut ja yhteisössä 
tuotetut jalkineet kuuluvat eri tuoteluokkiin eivätkä kilpaile keskenään. He 
väittivät, että jalkineet, joita tuodaan keskimääräistä kalliimmalla hinnalla, eivät 
voi perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaan olla samankaltaisia kuin 
jalkineet, jotka tuodaan keskimääräisellä tai sitä halvemmalla hinnalla. 
(22) Tuojat ovat esittäneet Iästä asiasta useita ilmeisen ristiriitaisia lausuntoja. Jotkut 
ovat väittäneet luovansa heikompilaatuisia jalkineita, joita ei yksinkertaisesti 
löydy yhteisöstä, kun taas jotkut ovat väittänee! tilaavansa Kiinan 
kansantasavallasta, Indonesiasta ja Thaimaasta omien vaatimustensa mukaisia, 
itse suunnittelemiaan ja joskus jopa omista raaka-aineista valmistettuja 
viimeisteltyjä tuotteita. Tämä ristiriitaisuus osoittaa, että Kiinan 
kansantasavallassa, Indonesiassa ja Thaimaassa kyetään tuottamaan - itse 
asiassa tuotetaankin - ja että sieltä viedään yhteisöön kaikkia markkinoilla 
tarjolla olevia tuotteita. Tämän vuoksi ei voida hyväksyä väitettä, jonka 
mukaan kyseisistä kolmesta maasta luodut ja yhteisössä tuotetut jalkineet 
kuuluisivat eri tuoteluokkiin. 
(23) Katsottiin siis, eitä tämän menettelyn kohteena olevat Kiinan 
kansantasavallassa, Indonesiassa ja Thaimaassa tuotetut jalkineet ja yhteisössä 
tuotetut jalkineet ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja 
samankaltaisia tuotteita. 
-11 
C. POLKUMYYNTI 
1. Yleistä 
(24) Toimielimet ovat vakiintuneesti katsoneet, että etuyhteydessä olevat 
tuottajat/viejät tai samaan ryhmittymään kuuluvat tuottajat/viejät kuuluvat 
samaan taloudelliseen kokonaisuuteen, jota varten vahvistetaan yksi 
polkumyyntimarginaali (ja tarpeen vaatiessa yksi tulli). Tätä käytäntöä 
noudateltiin myös liissä menettelyssä. Jos tällaisissa tapauksissa laskettaisiin 
yksittäisiä polkumyyntimarginaaleja ja polkumyyntitulleja, etuyhteydessä olevat 
tuottajat/viejät saattaisivat kiertää polkumyyntitoimenpiteitä kanavoimalla 
vientinsä yhteisöön sellaisen etuyhteydessä olevan (tai samaan ryhmittymään 
kuuluvan) tuottajan/viejän kautta, jonka polkumyyntitulli olisi kaikkein alhaisin. 
2. Indonesia 
(a) Otanta 
(25) Kuten edellä johdanto-osan 7 kappaleessa todettaan, menettelyssä käytettiin 
perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantaa, ja otokseen valittiin yhteistyöhön 
osallistuneiden tuottajien/viejien suostumuksella seitsemän Indonesian 
luottajaa/viejiiä. 
(26) Tutkimusyhteistyöhön osallistuneiden mutta otoksen ulkopuolelle jääneiden 
indonesialaisien tuottajien/viejien kanssa sovittiin perusasetuksen 9 artiklan 6 
kohdan mukaisesti, että niihin sovellettaisiin otokseen kuuluvien 
tuottajien/viejien painotettua keskimääräistä polkumyyntimarginaalia. 
12 
(27) Otokseen valituille ja tutkimusyhteistyöhön asianmukaisesti osallistuneille 
tuottajille/viejille ilmoitettiin, että heille vahvistettaisiin omat 
polkumyyntimarginaalit (ja tarpeen vaaliessa omat polkumyyntitullit). 
(b) Normaaliarvo 
(28) Otokseen kuuluvien seitsemän indonesialaisen tuottajan/viejän yksittäisen 
normaaliarvon vahvistamista varten määritettiin ensin, oliko kunkin tuottajan 
kotimaan jalkinemyynli edustavaa verrattuna niiden yhteisöön viemien 
jalkineiden kokonaismyyntiin. Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti 
kotimaan myyntiä pidetään tavallisesti edustavana, kun kunkin tuottajan 
samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimaan markkinoilla vastaa 
vähintään 5:tä prosenttia kyseisen tuotteen myynnin määrästä yhteisöön. 
Edustavuutta testattiin myös mallikohtaisesti. 
(29) Vain yksi yhteistyöhön osallistuneista ja otokseen kuuluneista indonesialaisista 
tuottajista/viejistä täytti perusasetuksen 2 artiklan 2 ja 4 kohdan edellytykset ja 
oli myynyt kotimarkkinoillaan riittävästi samankaltaisen tuotteen kahta mallia 
tavanomaisessa kaupankäynnissä tutkimusajanjakson aikana, mikä mahdollisti 
normaaliarvon laskemisen tähän perustuen. Koska kaikki nämä myynnit olivat 
kannattavia, normaaliarvo laskettiin kotimaan myynnissä tosiasiallisesti 
maksettujen tai makseltavien hintojen perusteella. Tämän yrityksen muiden 
mallien normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan 
mukaisesti lisäämällä mallien tuotantokustannuksiin kahta edellä mainittua 
mallia koskevat myynti, hallinto-ja yleiskustannukset sekä voitto. 
(30) Kuuden muun otokseen kuuluneen indonesialaisen tuottajan/viejän kotimaan 
jalkinemyynti ei tutkimusajanjakson aikana täyttänyt määrältään perusasetuksen 
2 artiklan 2 kohdan edustavuutta koskevaa edellytystä. Tämän vuoksi katsottiin, 
etlä normaaliarvo oli aiheellista muodostaa perusasetuksen 2 artiklan 3 artiklan 
mukaisesti lisäämällä yhteisöön vietyjen mallien tuotantokustannuksiin 
kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voiltoa. Tältä 
osin katsottiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan a alakohdan mukaisesti, että 
kuuden muun otokseen kuuluneen indonesialaisen tuottajan/viejän 
normaaliarvon muodostamisessa olisi käytettävä sen tuottajan/viejän myynti -, 
hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa, jonka myynti kotimaan markkinoilla 
oli riittävää. 
(31 ) Eräs otokseen mukaan otettavaksi suostunut tuottaja/viejä ei useista pyynnöistä 
huolimalta antanut tiedoksi mallikohtaisia kuslannuksiaan. Koska tämän 
tuottajan/viejän osalta ei tämän vuoksi voitu laskea kotimaan myynnin 
kannattavuutta eikä laskennallisia normaaliarvoja, sitä koskevan 
polkumyyntimarginaalin määrittämisessä käytettiin perusasetuksen 18 artiklan 
mukaisesti käytettävissä olevia tietoja, joita käsitellään jäljempänä johdanto-
osan 41 kohdassa. 
(c) Vientihinta 
(32) Kuusi seitsemästä otokseen kuuluneesta tuottajasta/viejästä suuntasi myyntinä 
suoraan riippumattomille tuojille yhteisössä. Vientihinnat määritettiin siten 
perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti myydyistä jalkineista 
tosiasiallisesti maksettujen tai makseltavien hintojen perusteella. Yksi otokseen 
oteltu indonesialainen tuottaja/viejä myi tuotteensa Taiwanissa sijaitsevan, 
siihen etuyhteydessä olevan yhtiön välityksellä, ja sen vientihintaa oli tämän 
vuoksi oikaistava (katso johdanto-osan 36 kappale). 
- 14-
(d) Vertailu 
(33) Normaaliarvon ja otokseen kuuluneiden tuottajien/viejien vientihinnan 
tasapuolisen vertailun varmistamiseksi tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 10 
kohdan mukaisia oikaisuja pyydettyjen ja hintojen vertailtavuuteen osoitetusti 
vaikuttavien erojen osalta. Näin ollen tarvittaessa tehtiin oikaisuja, joissa 
oiettiin huomioon kuljetus, vakuutus, käsittely, lastaus ja liitännäiskuslannukset 
sekä luottokustannukset, pankkimaksut, takuut/vakuudet ja kaupan portaat. 
(34) Yhden otokseen kuuluneen indonesian tuottajan/viejän osalta vaadittiin kaupan 
porrasta koskevaa oikaisua. Kyseinen tuottaja/viejä vaati oikaisua sillä 
perusteella, että sen vientimyynti yhteisöön oli suurten tuotemäärien myyntiä 
jälleen- ja tukkumyyjille, kun taas kotimaan myynti oli pienten tuotemäärien 
myyntiä vähittäismyyjille ja kauppiaille. Tuottajan/viejän toimitiloissa 
suoritetun tarkastuksen aikana kuitenkin ilmeni, että kotimaassakin tuotteiden 
ostajina oli jälleen- ja tukkumyyjiä. Oikaisuvaatimus hylättiin, koska 
normaaliarvo ja vientihinta oli vahvistettu samassa kaupan portaassa, eikä 
oikaisu tämän vuoksi ollut välttämätön tai perusteltu. 
15 
(35) Myös kaksi muuta otokseen kuulunutia indonesialaista tuottajaa/viejää pyysi 
oikaisua sillä perusteella, eitä niiden vientimyynti, toisin kuin niiden kotimaan 
myynti, perustui OKM-merkkien myyntiin. Komissio tutki tätä seikke^a 
yksityiskohtaisesti yritysten toimitiloissa suorittamiensa tutkimusten aikana ja 
osoitti tutkimuksissaan selvästi, että vientimyynnille oli erilliset myyntikanavat 
ja että OEM-asiakkailta laskutettavat hinnat olivat säännönmukaisesti muita 
hintoja alhaisemmat. Koska OEM-asiakkaita koskevaa kaupan portaiden eroa ei 
voitu kvantitatiivisesti osoittaa kyseisten myyntikanavien puuttuessa Indonesian 
markkinoilta, myönnettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan ii 
alakohdan mukainen oikaisu vähentämällä oman tuotemerkin laskennallisesta 
normaaliarvosta määrä, joka vastaa 10 prosentin bruttovoittomarginaalia. 
(36) Yksi indonesialainen tuottaja/viejä vei jalkineita yhteisöön Taiwanissa 
sijaitsevan etuyhteydessä olevan myyntiyhtiön välityksellä. Ilmeni, että 
luotlajayhtiön myyntiyhtiöltään perimät hinnat eivät ole luotettavia näiden 
kahden yhtiön välisen suhteen vuoksi. Jotta vientihinta Indonesiasta yhteisööni 
olisi luotettava, Taiwanin yhteisöltä veloittamaa hintaa oikaistiin vapaasti 
Indonesiassa -tasolle. Koska etuyhteydessä olevan myyjän toimintaa voidaan 
verrata palkkioperusteisesti toimivan myyjän toimintaan, viiden prosentin 
oikaisu, joka perustui kyseisen yhtiön itse antamiin tietoihin, vähennettiin 
hinnoista, jotka etuyhteydessä oleva myyntiyhtiö peri riippumattomilta 
asiakkailta yhteisössä. Tätä osuutta pidettiin kohtuullisena, kun otettiin 
huomioon etuyhteydessä olevan myyjän panos viejän myyntitoimissa. Ei ole 
annettu tietoja, jotka osoittaisivat tämän luvun valinnan virheelliseksi. 
Vientihintoja oikaistiin näin ollen edellä esitetyn mukaisesti. 
-16 
(c) Polkumyyntimarginaalit 
(37) Kunkin otokseen otetun indonesialaisen tuottajan/viejän 
polkumyyntimarginaalin laskemista varten verrattiin painotettuja keskimääräisiä 
normaaliarvoja ja tuottajien/viejien painotettuja keskimääräisiä vientihintoja, 
sillä tutkimuksessa ilmeni selvästi, että vientihintojen rakenteessa ei ollut 
perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisia huomattavia eroja eri ostajien, 
alueiden tai ajanjaksojen välillä. 
(38) Vertailussa vahvistui, että kaikki otokseen kuuluneet tuottajat/viejät olivat 
osallisina polkumyynnillä tapahtuvaan jalkineiden tuontiin tulkimusajanjakson 
aikana. Yritysten P.T. Indosepamas Anggun ja P.T. Primashoes Ciptakreasi-
välisen suhteen vuoksi näitä tuottajia/viejiä käsiteltiin yhtenä yhtiönä, joilla 
laskettiin yksi ainoa polkumyyntimarginaali edellä johdanto-osan 24 
kappaleessa mainitun toimielinten vakiintuneen käytännön mukaisesti. 
Tuottajien/viejien osalta vahvistetut polkumyyntimarginaalit, jotka ilmaistaan 
prosentuaalisena osuutena CIF-hinnasta yhteisön rajalla, ovat seuraavat: 
P.T. Dragon 5,9 % 
P.T. Emperor Footwear 2,0 % 
P.T. Fortune Mate 14,9 % 
P.T. (Joiden Adishoes 18,6 % 
P.T. Indosepamas Anggun/P.T. Primashoes Ciptakreasi 12,7 %. 
17-
(39) Otokseen kuulumattomien yhteistyöhön osallistuneiden tuottajien/viejien 
polkumyyntimarginaali perustui otokseen kuuluneiden tuottajien/viejien 
yksittäisten polkumyyntimarginaalien painotettuun keskimääräiseen 
marginaaliin lukuun ottamalta edellä johdanto-osan 31 kappaleessa mainittua 
tuottajaa/viejää (P.T. Kingherlindo), johon sovellettiin käytettävissä olevia 
tietoja. Kyseisen yhtiön polkumyyntimarginaalia ei perusasetuksen 9 artiklan 6 
kohdan mukaisesti otettu huomioon vahvistettaessa otoksen painotettua 
keskimääräistä marginaalia. Tällä tavoin vahvistettu ja prosentuaalisena 
osuutena CIF-hinnasta yhteisön rajalla ilmaistu polkumyyntimarginaali oli 12,3 
i 
prosenttia. Tätä marginaalia sovelletaan seuraaviin tuottajiin/viejiin: 
• P.T. Bosaeng Jaya 
• P.T. Karel Murni .lelila 
• P.T. Koryo International 
• P.T. Lintas Adhikrida 
• P.T. Universal Wisesa 
• P.T. Volmacarol. 
(40) (23) Niiden indonesialaisten tuottajien/viejien osalta, jotka eivät vastanneet 
komission kyselylomakkeeseen eivätkä muuten ilmoittautuneet, 
polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 18 artiklan I kohdan 
mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella. Indonesian 
tuottajien/viejien epätavallisen vähäisen yhteistyöhalukkuuden (yli 74 prosenttia 
ei toiminut yhteistyössä), riippumattomista lähteistä saatujen luotettavien 
tietojen puuttumisen vuoksi sekä yhteistyöstä kieltäytymisen palkitsemisen 
välttämiseksi katsottiin, että polkumyynnin jäännösmarginaalin perustaksi olisi 
otettava valituksen kohteena oleville yrityksille vahvistettu korkein 
polkumyyntimarginaali eli 50 prosenttia. 
-18 
(41) Määritettäessä edellä johdanto-osan 31 kappaleessa mainitun yrityksen (P.T. 
Kingherlindo) polkumyyntimarginaalia katsottiin, että yrityksen osittainen 
yhteistyöhalukkuus olisi erotettava edellä johdanto-osan 40 kappaleessa 
todetusta tuottajien/viejien täydellisestä yhteistyöhaluttomuudesta. Tämän 
vuoksi päätettiin, että tälle tuottajalle/viejälle lasketun marginaalin olisi oltava 
yhteistyöhaluttomien tuottajien/viejien marginaalia alhaisempi. Kyseinen 
marginaali perustui näin ollen jäännösmarginaalin ja otokselle lasketun 
painotetun keskimääräisen marginaalin aritmeettiseen keskiarvoon, joka oli 31,1 
prosenttia. 
3. Kiinan kansantasavalta 
(a) Vertailumaan valinta 
(42) Normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti 
jossakin markkinatalousmaassa (jäljempänä 'vertailumaa') toimivilta tuottajilta 
kerättyjen tietojen perusteella. 
(43) Valituksessa esitettiin, että Thaimaa olisi kaikkein soveltuvin vertailumaa. 
Useat tuojat ja kiinalaiset tuottajat/viejät kuitenkin vastustivat Thaimaan 
valintaa sillä perusteella, että taloudellisen kehityksen taso oli erilainen Kiinan 
kansantasavallassa kuin Thaimaassa. Kaksi järjestöä, the Foreign Trade 
Association (FTA) ja the Federation of the European Sporting Goods Industry 
(FESI), ja Kiinan tuottajat/viejät ehdottivat vertailumaaksi Indonesiaa. Lisäksi 
jotkut asianomaiset osapuolet ehdottivat menettelyn eri vaiheissa muitakin 
maita esittämättä kuitenkaan todisteita, joiden perusteella jokin näistä maista 
olisi ollut muita maita parempi valinta. 
19-
Käytettävissä olevien maita koskevien tietojen tarkastelun jälkeen katsottiin 
perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti, että Indonesia olisi sopiva 
vertailumaa, koska sen markkinoilla näytti olevan useita hankkijoita ja koska 
Indonesiassa käytetyt tuotantomenetelmät muistuttivat tietyssä määrin Kiinan 
kansantasavallassa käytettyjä menetelmiä. Myöskään raaka-aineiden 
saatavuudessa ei näyttänyt olevan merkittäviä eroja. Lisäksi myynti Indonesian 
kotimaan markkinoilla oli edustavaa verrattuna vientiin Kiinan 
kansantasavallasta yhteisöön. Edelleen, Kiinan tuottajat/viejät olivat itse 
ehdottaneet Indonesian valintaa, eivätkä yhteisön tuottajatkaan olleet 
vastustaneet komission aikomuksia tällä alalla. 
(h) Yksilöllinen kohtelu 
(44) Yhteisöjen toimielimillä on perustamisasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti 
tapana laskea maanlaajuiset polkumyyntimarginaalit muille kuin 
markkinatalousmaille lukuun ottamatta niitä tuottajia/viejiä, jotka pystyvät 
osoittamaan, että niille pitäisi myöntää yksilöllinen kohtelu eli eitä niille olisi 
vahvistettava erillinen vientihinta ja yksittäinen polkumyyntimarginaali. 
-20-
(45) Kaikki komission kyselyyn vastanneet kiinalaiset tuottajat/viejät pyysivät 
yksilöllistä kohtelua. Pyyntöjen aiheellisuutta tarkastellessaan komissio tarkisti, 
olivatko menettelyyn osallistuneet tuotlajat/viejäl oikeudellisesti ja 
tosiasiallisesti niin riippumattomia valtiosta, että tilannetta voitiin verrata 
markkinatalousmaissa vallitsevaan tilanteeseen ja että tämän vuoksi oli 
perusteltua poiketa maanlaajuisen polkumyyntimarginaalin määrittämisen 
periaatteesta. Tuottajille/viejille esitettiin tätä varten yksityiskohtaisia 
kysymyksiä, joissa käsiteltiin yritysten omistussuhteita, johtoa, valvontaa ja 
kaupallisen politiikan määrittämistä. Yritystä Grosby (China) Limited lukuun 
ottamatta yksikään vastanneista tuottajista/viejistä ei kyennyt osoittamaan 
komissiota tyydyttävästi, että niiden toiminta olisi ollut niin riippumatonta 
Kiinan viranomaisista, että yksilöllinen kohtelu olisi voitu myöntää. Pyynnöt 
siis hylättiin ja asiasta ilmoitettiin tuottajille/viejille. 
(46) (iroshy (China) Limited oli Hongkongin lainsäädännöin mukainen 
oikeushenkilö, joka kuitenkin valmisti samankaltaisia tuotteita Kiinan 
kansantasavallassa sijaitsevassa tuotantoyksikössä. Kiinan kansantasavallassa 
ei ollut erillisiä oikeushenkilöitä, mutta siellä fyysisesti sijaitsevat 
tuotantohyödykkeet sisällytettiin varoina Hongkongin yrityksen tileihin. 
21 
Komissio suoritti tarkastuksia yhtiön toimitiloissa Hongkongissa tutkiakseen 
sen toimintaa ja suhteita Kiinan valtioon. Kyseinen yhtiö pystyi osoittamaan 
komissiota tyydyttävästi erityisesti sen, että tehtaan hallinto ja valvonta oli niin 
tuotannon kuin markkinoinninkin osalta yhtiön käsissä ja että yhtiön toiminta 
oli riittävän riippumatonta Kiinan viranomaisista. Lisäksi osoitettiin, että 
Hongkongin yhtiö määritti yhteisöön vietyjen tuotteiden hinnat ja 
markkinointipolitiikan ilman, että Kiinan valtio olisi millään tavoin puuttunut 
asiaan. 
Edeltävien seikkojen perusteella katsottiin, eitä yritykselle (irosby (Chin;») 
Limited voitiin myöntää yksilöllinen kohtelu ja että sille voitiin näin ollen 
laskea erillinen polkumyyntimarginaali poikkeuksena perusasetuksen 9 artiklan 
5 kohdan mukaisesti periaatteesta, jonka mukaan muille kuin 
markkinatalousmaille lasketaan maanlaajuiset polkumyyntimarginaalit. 
(c) Kiinan kansantasavaltaa koskeva maanlaajuinen polkumyyntimarginaali 
(47) Yhteensä 17 viejää Kiinan kansantasavallasta vastasi komission kyselyyn. 
Koska kyseiset tuottajat/viejät vastasivat ainoastaan 14,3 prosenttia Kiinan 
kansantasavallan kokonaisviennistä, Kiinan kansantasavaltaa koskeva 
polkumyyntimarginaali päätettiin - erittäin vähäinen yhteistyöhalukkuus 
huomioon ottaen - vahvistaa perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti eli 
käytettävissä olevien tietojen perusteella. 
22-
Saadakseen vahvistetuksi koko Kiinan kansantasavaltaa koskevan 
polkumyyntimarginaalin komissio laski ensi niiden 16 yhteistyöhön 
osallistuneen tuottajan/viejän polkumyyntimarginaalin, joille ei myönnetty 
yksilöllistä kohtelua (katso jäljempänä i alakohta). Tämän jälkeen komissio 
vahvisti yhteistyöhön osallistumattomien tuottajien/viejien 
polkumyyntimarginaalin (katso jäljempänä ii alakohta). 
Maanlaajuinen Kiinan kansantasavaltaa koskeva polkumyyntimarginaali 
laskettiin sitten näiden kahden polkumyyntimarginaalin keskiarvon perusteella 
(katso jäljempänä iii alakohta). 
(i) Yhteistyöhön osallistuneiden tuottajien/viejien 
polkumyyntimarginaali 
Otanta 
(48) Kuten edellä johdanto-osan 7 kappaleessa todetaan, menettelyssä käytettiin 
perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantaa, jossa otettiin huomioon 17 
yhteistyöhön osallistunutta Kiinan kansantasavallan tuottajaa/viejää. Neljä 
tuottajaa/viejää valittiin yhteistyöhön osallistuneiden tuottajien/viejien 
suostumuksella. 
Koska yhdelle näistä tuottajista/viejistä, yritykselle Grosby (China) Limited, 
myönnettiin sittemmin yksilöllinen kohtelu (katso johdanto-osan 46 kappale), 
kyseinen yritys poistettiin otoksesta. 
Kolme jäljelle jäävää otokseen otettua Kiinan kansantasavallan tuottajaa/viejää 
ovat: 
• Fujian Footwear and Headgear Import & Export Corporation 
• Zhejiang Animal By-Products Import & Export Corporation 
• Zhangjiang Yitai. 
23 
Normaaliarvo 
(49) Otokseen kuuluneiden kiinalaisten tuottajien/viejien normaaliarvon laskemisen 
perustana oli peruasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti myynti Indonesian 
kotimarkkinoilla sekä Indonesian osalla otokseen kuuluneiden luottaj ien/viejien 
laskennalliset normaaliarvot. 
On huomattava, että kolmea asianomaista kiinalaista tuottajaa/viejää oli 
pyydelty antamaan yksityiskohtaiset selvitykset yhteisöön viedyistä jalkineista. 
Tuottajilta/viejiltä saaliin vain vähän tietoja, ja tämän vuoksi komission oli 
käytettävissään olevien tietojen perusteella vahvistettava, mitkä mallit olivat 
samanlaisia tai, jos samanlaisia malleja ei ollut, mitkä indonesialaiset mallit 
läheisimmin muistuttivat yhteisöön vietyjä kiinalaisia malleja. Komissio löysi 
tämän perusteella vertailukelpoiset mallit jalkineille, jotka edustavat 34,7 
prosenttia asianomaisten kolmen tuottajan/viejän kokonaisviennistä. Näiden 
mallien osalta voitiin siis käyttää Indonesian polkumyyntimarginaalien 
määrittämisiä varten vahvistettuja normaaliarvoja. 
(50) Jos kiinalaisille vienlimalleille ei löytynyt vastineeksi samankaltaisia Indonesian 
kotimarkkinoilla myytyjä malleja, niiden laskennallinen arvo määritettiin 
lisäämällä verrattavissa olevien Indonesiasta vietyjen mallien 
tuotantokustannuksiin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja 
yleiskustannuksia sekä voittoa. Myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä 
voittoa koskeva marginaali määritettiin edellä johdanto-osan 29 ja 30 
kappaleessa kuvatun perusteella. 
24-
Vientihinta - vientihinnan laskeminen 
(51) Tutkimuksesta ilmeni, että otokseen kuuluneet kolme kiinalaista tuottajaa/viejää 
suuntasivat vientinsä suoraan riippumattomille tuojille yhteisössä. Vientihinnat 
voitiin siten määrittää perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tuotteista 
tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. 
Vertailu 
(52) Normaaliarvon ja otokseen kuuluneiden tuoltajien/viejien vientihinnan 
tasapuolisen vertailun varmistamiseksi tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 10 
kohdan mukaisia oikaisuja hintojen vertailtavuuteen osoitetusti vaikuttavien 
erojen osalta. Näin ollen tarvittaessa tehtiin oikaisuja, joissa otettiin huomioon 
fyysiset ominaispiirteet, kuljetus, vakuutus, käsittely, lastaus ja 
liitännäiskustannukset sekä pakkaus ja luottokustannukset. 
Polkumyyntimarginaali 
(53) Ensin komissio laski polkumyyntimarginaalin kullekin otoksen kolmelle 
tuottajalle/viejälle. Tätä varten komissio vertaili keskenään normaaliarvoa 
vapaasti tehtaalla sekä yhteistyöhön osallistuneiden kiinalaisten 
tuottajien/viejien vientihintoja vapaasti laivassa Kiinan rajalla. Tämä vertailu 
perustui niiden yksinäisten jalkinemallien painotettuun keskimääräiseen 
myyntihintaan, joita otokseen kuuluvat tuottajat/viejät valmistivat ja veivät 
yhteisöön tutkimusajanjakson aikana ja joiden osalta oli löydetty verrattavissa 
oleva jalkinemalli. 
25 
(54) Koska vientihinnoissa ei ollut huomattavia eroja eri ostajien, alueiden eikä 
ajanjaksojen välillä, normaaliarvon ja vientihinnan vertailu suoritettiin 
perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti painotettujen keskiarvojen 
perusteella. 
Vertailussa vahvistui, että otokseen kuuluneet tuottajat/viejät olivat osallisina 
Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien jalkineiden polkumyynnillä 
tapahtuvaan luontiin tutkimusajanjakson aikana. Painotettu keskimääräinen 
polkumyyntimarginaali, joka ilmaistaan prosentuaalisena osuutena CIF-hinnasta 
yhteisön rajalla, on 45,2 prosenttia. ' 
(ii) Yhteistyöhön osallistumattomien tuottajien/viejien 
polkumyyntimarginaali 
(55) Yhteistyöhön osallistumattomien tuottajien/viejien polkumyyntimarginaali 
määritettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti eli käytettävissä olevien 
tietojen perusteella. Tässä tapauksessa katsottiin erityisen vähäisen 
yhteistyöhalukkuuden ja riippumattomilla lähteillä saatujen luotettavien tietojen 
puuttumisen vuoksi, että oli kaikkein asianmukaisinta käyttää valituksen 
kohteena oleville yrityksille vahvistettua korkeinta polkumyyntimarginaalia. 
Polkumyyntimarginaaliksi saatiin näin ollen 50 prosenttia CIF-hinnasta yhteisön 
rajalla. 
-26 
(iii) Kiinan kansantasavaltaa koskeva maanlaajuinen 
polkumyyntimarginaali 
(56) Kuten edellä johdanto-osan 47 kappaleessa todettiin, Kiinan kansantasavallalle 
laskettiin vain yksi polkumyyntimarginaali, joka perustui yhteistyöhön 
osallistuneiden (45,2 prosenttia, ks. johdanto-osan 54 kappale) ja yhteistyöhön 
osallistumattomien (50 prosenttia, ks. johdanto-osan 55 kappale,) 
tuottajien/viejien painotettuihin keskimääräisiin marginaaleihin. 
Kiinan kansantasavallan kaikille tuottajille/viejille - yritystä Grosby (China) 
Limited lukuun ottamatta - tällä tavoin vahvistettu polkumyyntimarginaali, joka 
ilmaistaan prosentuaalisena osuutena CIF-hinnasta yhteisön rajalla, oli 47,6 
prosenttia. 
(d) Yrityksen (iroshy (( 'hina) Limited polkumyyntimarginaali 
(i) Normaaliarvo 
(57) Yrityksen Grosby (China) Limited osalta on huomattava, että normaaliarvo 
laskettiin samalla tavalla kuin muiden kiinalaisten yhteistyöhön osallistuneiden 
tuottajien/viejien normaaliarvo eli vertailumaassa (Indonesiassa) tuotettujen 
verrattavissa olevien mallien hintojen tai laskennallisten arvojen perusteella. 
27-
(ii) Vientihinta 
(58) Koska Crosby (China) Limited toteutti vientimyyntinsä siihen etuyhteydessä 
olevan tuojan Niek\s Sports and Leisure Footwear Lid (UK) välityksellä, 
vientihinta muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti eli sen 
hinnan perusteella, jolla tuodut tuotteet ensimmäistä kertaa jälleenmyydään 
riippumattomalle ostajalle. Oikaisuja tehtiin kaikkien tuonnin ja 
jälleenmyynnin välillä aiheutuneiden kustannusten ja odotettavissa olevan 
voiton osalta, jotta tulokseksi saataisiin luotettava vientihinta yhteisön rajalla. 
Voittomarginaalina käytettiin viiden prosentin marginaalia, koska vastaava 
marginaali oli sillä riippumattomalla tuojalla, jonka myynnin rakenne eniten 
muistutti yrityksen Niek's Sports and Leisure Footwear Ltd (UK) rakennetta ja 
jonka toimitiloihin oli tehty tarkastuskäynti. 
(iii) Vertailu 
(59) Normaaliarvon ja vientihinnan tasapuolisen vertailun varmistamiseksi tehtiin 
perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisia oikaisuja kuljetuksen ja 
vakuutuksen erojen huomioon ottamiseksi. 
(iv) Polkumyyntimarginaali 
(60) Koska vientihinnoissa ei ollut huomattavia eroja eri ostajien, alueiden eikä 
ajanjaksojen välillä, normaaliarvon ja vientihinnan vertailu suoritettiin 
perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti painotettujen keskiarvojen 
perusteella. Yrityksen Grosby (China) Limited polkumyyntimarginaaliksi 
saatiin tällä perusteella 1,3 prosenttia. 
-28-
4. Thaimaa 
(i) Yhteistyöhön osallistuvien tuottajien/viejien polkumyyntimarginaali 
(a) Normaaliarvo 
(61) Kolmen yhteistyöhön osallistuneen thaimaalaisen tuottajan/viejän 
normaaliarvon vahvistamista varten määritettiin ensin, oliko kunkin kyseisen 
tuottajan/viejän kotimaan markkinoiden jalkinemyynti edustavaa verrattuna 
niiden yhteisöön viemien jalkineiden kokonaismyyntiin. Perusasetuksen 2 
artiklan 2 kohdan mukaisesti kotimaan myyntiä pidetään tavallisesti edustavana, 
kun kunkin tuottajan samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimaan 
markkinoilla vastaa vähintään viittä prosenttia kyseisen tuotteen myynnin 
määrästä yhteisöön. 
(62) Yhdenkään tuottajan/viejän kotimaan jalkinemyynti ei tutkimusajanjakson 
aikana täyttänyt määrältään perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan edustavuutta 
koskevaa edellytystä. Tämän vuoksi katsottiin, että normaaliarvo oli aiheellista 
muodostaa perusasetuksen 2 artiklan 3 artiklan mukaisesti lisäämällä yhteisöön 
vietyjen mallien tuotantokustannuksiin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja 
yleiskustannuksia sekä voittoa. Kaksi tuottajaa/viejää olivat etuyhteydessä 
toisiinsa ja toinen näistä tuottajista/viejistä myi urheilujalkineita ja -välineitä eli 
samaan yleiseen tuoteryhmään kuuluvia tuotteita Thaimaan kotimaan 
markkinoilla. Näiden kahden tuottajan/viejän myynti-, hallinto- ja 
yleiskustannukset sekä voitto määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan b 
alakohdan mukaisesti kyseisten tuotteiden kotimaan myynnin perusteella. 
Koska kolmas yhteistyöhön osallistunut thaimaalainen tuottaja/viejä ei ollut 
myynyt tarkasteltavana olevia tuotteita eikä samaan yleiseen tuoteryhmään 
kuuluvia tuotteita kotimaan markkinoilla, sen myynti-, hallinto- ja 
yleiskustannukset sekä voitto määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c 
alakohdan mukaisesti muulla hyväksyttävällä perusteella eli tässä tapauksessa 
kahden muun edellä mainitun tuottajan/viejän osalta vahvistettujen vastaavien 
lukujen perusteella. 
29 
(63) Yksi kolmesta yhteistyöhön osallistuneesta thaimaalaisesta tuottajasta/viejästä 
tuotti ja vei jalkineita, jotka valmistettiin lähinnä raaka-aineista, jotka se oli 
saanut veloituksetta asiakkailtaan yhteisössä. Koska raaka-aineiden hintaa ei 
ollut ilmoitettu kyseiselle tuottajalla/viejälle, se ei voinul siirtää hintaa 
valmistuskustannuksiinsa. Yksi tuottaja/viejä ei puolestaan ollut myynyt 
jalkineita kotimaan markkinoilla, minkä vuoksi normaaliarvo oli muodostettava 
laskennallisesti. Koska raaka-ainekustannuksista ei ollut yksityiskohtaisia 
tietoja, komissio muodosti normaaliarvon käyttämällä saatavissa olevia yhtiön 
valmistuskustannuksia koskevia tietoja sekä edeltävässä johdanto-osan 
kappaleessa määritettyjä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa. 
Koska sekä laskennallisessa arvossa että kyseisen tuottajan/viejän ilmoittamassa 
vientihinnassa ei ollut otettu huomioon juuri kyseessä olevia raaka-
ainekustannuksia, saatuja arvoja voitiin suoraan verrata toisiinsa. 
(b) Vientihinta 
(64) Tutkimuksesta ilmeni, eitä jäljempänä johdanto-osan 67 kappaleessa mainittua 
tapausta lukuun ottamalla vienti suunnalliin suoraan riippumattomille 
asiakkaille yhteisössä. Vientihinnat vahvistettiin tämän vuoksi tosiasiallisesti 
maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. 
(c) Vertailu 
(65) Normaaliarvon ja tuottajien/viejien vientihinnan tasapuolisen vertailun 
varmistamiseksi tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisia oikaisuja 
pyydettyjen ja hintojen vertailtavuuteen osoilelusti vaikuttavien erojen osalta. 
Näin ollen tarvittaessa tehtiin oikaisuja, joissa otettiin huomioon kuljetus, 
vakuutus, käsittely, lastaus ja liilännäiskuslannukset sekä luottokustannukset, 
pankkimaksul, takuut/vakuudet ja kaupan portaat. 
-30-
(66) Myös yksi thaimaalainen tuottaja/viejä pyysi oikaisua sillä perusteella, että sen 
vienti, toisin kuin sen kotimaan vientimyynti, perustui OEM-merkkien 
myyntiin. Tutkimus vahvisti, että vientimyynti tapahtui eri kaupan portaassa 
kuin kotimaan myynti. Tämän perusteella tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 10 
kohdan d alakohdan ii alakohdan mukainen oikaisu vähentämällä oman 
tuotemerkin laskennallisesta normaaliarvosta määrä, joka vastaa 10 prosentin 
brultovoitlomarginaalia. 
(67) Yksi thaimaalainen tuottaja/viejä vei jalkineita yhteisöön USA:ssa sijaitsevan 
etuyhteydessä olevan myyntiyhtiön välityksellä. Ilmeni, että thaimaalaisen 
tuottajayhtiön amerikkalaiselta yhtiöltä perimät hinnat eivät ole luotettavia 
näiden kahden yhtiön välisen suhteen vuoksi. Jotta vientihinta Thaimaasta 
yhteisöön olisi luotettava, yhteisöltä veloitettua hintaa oikaistiin vapaasti 
Thaimaassa -tasolle. Koska etuyhteydessä olevan myyjän toimintaa voidaan 
verrata palkkioperusteisesti toimivan myyjän toimintaan, viiden prosentin 
oikaisu vähennettiin hinnoista, jotka etuyhteydessä oleva myyntiyhtiö peri 
riippumattomilta asiakkailta yhteisössä. Tätä osuutta pidettiin kohtuullisena 
ollacn huomioon etuyhteydessä olevan myyjän panos viejän myyntitoimissa. Ei 
ole anneltu tietoja, jotka osoittaisivat tämän luvun virheelliseksi. Vientihintoja 
oikaistiin näin ollen edellä esitetyn mukaisesti. 
-31 
(d) Polkumyyntimarginaalit 
(68) Kunkin yhteistyöhön osallistuneen thaimaalaisen tuottajan/viejän 
polkumyyntimarginaalin laskemista varten komissio vertasi perusasetuksen *2 
artiklan 11 kohdan mukaisesti painotettuja keskimääräisiä normaaliarvoja ja 
tuottajien/viejien painotettuja keskimääräisiä vientihintoja, sillä ilmeni selvästi, 
että vientihinnoissa ei ollut huomattavia eroja eri ostajien, alueiden tai 
ajanjaksojen välillä. 
(69) Vertailussa vahvistui, että yksi kolmesta yhteistyössä olleesta 
tuottajasta/viejästä oli osallisena polkumyynnillä tapahtuvaan jalkineiden 
tuontiin tutkimusajanjakson aikana. Tällä tavoin vahvistettuja prosentuaalisena 
osuutena CIF-hinnasla yhteisön rajalla ilmaistu polkumyyntimarginaali oli: 
• CK Shoes 1,4%. 
Tutkimuksessa kävi ilmi, että muul kaksi yhteistyöhön osallistunutta 
thaimaalaista tuottajaa/viejää olivat etuyhteydessä siten, että toinen 
tuottaja/viejä omisti toisen osakkeita. Lisäksi USA:ssa sijaitseva yhtiö omisti 
toisen tuottajan/viejän osakkeita. Molemmat tuottajat/viejät veivät kyseistä 
tuotetta yhteisöön tutkimusajanjakson aikana. 
Vaikka näillä tuottajilla/viejillä oli erilliset tuotantolaitokset, edellä johdanto-
osan 24 kappaleessa mainitun toimielinten vakiintuneen käytännön mukaisesti 
niille laskettiin vain yksi polkumyyntimarginaali. 
Polkumyyntimyyntimarginaaliksi saatiin näin ollen: 
• PSR Footwear/Bangkok Rubber Company 0 %. 
-32 
(ii) Yhteistyöhön osallistumattomien tuottajien/viejien polkumyyntimarginaali 
(70) Niiden thaimaalaisten tuottajien/viejien osalta, jotka eivät vastanneet komission 
kyselyyn eivätkä muuten ilmoittautuneet, polkumyyntimarginaali määritettiin 
perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella. 
Indonesian tuottajien/viejien epätavallisen vähäisen yhteistyöhalukkuuden (yli 
99 prosenttia ei toiminut yhteistyössä) ja riippumattomista lähteistä saatujen 
luoteltavien tietojen puuttumisen vuoksi sekä yhteistyöstä kieltäytymisen 
palkitsemisen välttämiseksi katsottiin, eitä polkumyynnin jäännösmarginaalin 
perustaksi olisi otettava valituksen kohteena oleville yrityksille vahvistettu 
korkein polkumyyntimarginaali, eli 50 prosenttia. 
D. YHTEISÖN TUOTANNONALA 
(71) Kuten johdanto-osan 5 kappaleessa mainitaan, monien valituksen tehneiden 
yhteisön tuottajien mielestä oli syylä kerätä yhteisön tuotannonalaa koskevia 
tietoja kolmesta lähteestä: yhteisössä toimivilta kansallisilta tuottajajärjestöiltä, 
ensimmäiseen ryhmään kuuluvilta 87 yhteisön tuottajalta ja tarkistusotoksen 15 
yhteisön tuottajalta. Vahingon osoittimia tarkasteltiin asianmukaisella tasolla 
(siis laajimmillaan yleisten osoittimien perusteella ja suppeammin niiden 
osoittimien perusteella, joita saatiin vain yksittäisiltä yrityksiltä). 
Näin ollen: 
• Tuotanto, myynti, markkinaosuus ja työllisyystilanne yhteisössä vahvistettiin 
kunkin kansallisen jalkinevalmistajajärjestön tasolla ja ne kattavat näin ollen 
samankaltaisten tuotteiden koko yhteisön tuotannon. 
-33-
• Yleiset hintoja, kustannuksia ja tuottavuutta koskevat suuntaukset 
vahvistettiin ensimmäisen ryhmän 87 yhteisön tuottajan osalta, jotka valittiin 
siten, että tarkasteltavina olevat neljä tuoteryhmää saataisiin mukaan 
mahdollisimman tasapuolisesti ja valinta kuvaisi eri yrilyskokoja ja 
tuotantorakenteita pääasiallisissa tuottajajäsenvaltioissa. 
• Hinnan alittavuutta ja vahingon korjaavaa tasoa koskevat laskelmat 
suoritettiin tarkistusotokseen kuuluvilta 15 yhteisön tuottajalta kerättyjen hintoja 
ja kustannuksia koskevien tarkkaan tarkistettujen tietojen perusteella. Otoksen 
tuottajat ovat kooltaan, tuotevalikoimaltaan sekä sijainniltaan (ne kaikki 
sijaitsevat suurimmissa tuottajajäsenvaltioissa). 
(72) Tietyt osapuolet väittivät, että edellä mainittu menettely on virheellinen siksi, 
elia* se poikkeaa perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdan ja 4 artiklan 1 kohdan 
säännöksistä, joiden mukaan luikittavana olevan yhteisön tuotannonalan 
edustavuuden määrittelyperusteena olisi käytettävä "pääosaa", ja tällöin 
vahinkoon liittyvien todisteiden olisi perustuttava tietoihin, jotka on saatu 
tuottajilta, jotka edustavat vähintään 25 prosenttia samankaltaisen tuotteen 
yhteisön kokonaistuotannosta. Erityisesti "yhteisön kokonaistuotantoa" 
kuvaavan luvun, jota oli käytetty valituksen tehneiden 188 yhteisön tuottajan 
edustavuutta arvioitaessa, väitettiin olevan epäluotettava. Erityisesti väitettiin, 
että asiasta valittaneiden 188 yhteisön tuottajien edustavuutta arvioitaessa 
käytetty yhteisön kokonaistuotantoluku ei ole luotettava. 
Myös komission suorittama otanta aseteltiin kyseenalaiseksi, koska päätös 
otannasta lehtiin oletettavasti myöhäisessä vaiheessa, koska valituksen lehnyt 
tuotannonala ei ollut riittävän yhteistyöhaluinen tutkimuksen alkuvaiheessa. 
-34-
I. Yhteisön kokonaistuotanto 
(73) Ensimmäiseksi on korostettava, että valituksen kannatus vahvistettiin ennen 
tutkimuksen aloittamista. Tutkimuksen aikana kävi ilmi, että 188 valituksen 
tehnyttä yhteisön tuottajaa edustavat yhä yli 25 prosenttia (53 %) yhteisön 
kokonaistuotannosta. Näin ollen valituksen tehneet yhteisön tuottajat edustavat 
perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti pääosaa samankaltaisten 
tuotteiden yhteisön kokonaistuotannosta. 
Lisäksi on korostettava, että samankaltaisten tuotteiden yhteisön 
kokonaistuotantoa kuvaava luku laskettiin mahdollisimman korkeaksi. Ilman 
luotettavia tietoja ei voitu tutkia, olisiko tiettyjen valituksen ulkopuolelle 
jääneiden tuottajien tuotanto pitänyt perusasetuksen 4 kohdan 1 kohdan 'a 
alakohdan mukaisesti jättää pois "kokonaistuotannosta" siksi, että ne olivat 
lähinnä tuojia eivätkä tuottajia yhteisössä. 
Tällaisten mahdollisien yhteisön tuottajien, joista jotkut ovat tiettävästi 
harjoittaneet huomattavaa tuontia, tiedetään myös tuottavan suhteellisen suuria 
määriä yhteisön alueella. Jos asiasta olisi ollut riittävästi tietoa, osa tästä 
"yhteisön kokonaistuotannosta" olisi jätetty pois laskuista. Näiden tuottajien 
poisjättäminen olisi kasvattanut valituksen tehneiden yhteisön tuottajien osuutta 
yhteisön tuotannosta. Tutkimuksessa kävi päinvastoin ilmi, etlä 188 valituksen 
tehneestä yhteisön tuottajasta 87 (siis johdanto-osan 5 kappaleessa määritellyn 
ensimmäisen ryhmän yhteisön tuottajat) ei ollut minkäänlaisessa etuyhteydessä 
mihinkään tuottajiin/viejiin eikä tuonut maahan merkittävässä määrin 
tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta. ' 
-35 
2. Otanta 
(74) Tiiltä osin on huomattava, että koska menettelyssä on mukana lukuisia 
mahdollisia osapuolia, menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa 
mainittiin selkeästi siitä, että tutkimus voitaisiin tehdä otannan avulla. Niinpä 
yhteistyötä viriteltiin tutkimuksen alkuvaiheesta lähtien (kansallisten järjestöjen 
kautta) 89 yhteisön tuottajan kanssa, jotka valittiin 188:sta valituksen tehneestä 
yhteisön tuottajasta. 
Merkityksellisiä vastauksia tuli 87 tuottajalta (joita johdanto-osan 5 kappaleessa 
kutsutaan ensimmäiseksi ryhmäksi). Heistä poimittiin 15 tarkistukseen, jossa 
yritysten vastaukset tutkittiin perusteellisesti niiden toimitiloissa (johdanlo-osan 
5 kappaleessa tarkoitettu larkistusotos). 
On syytä huomata, että perusasetuksen säännöksissä ei edellytetä, eitä otannassa 
kerätään merkityksellisiä tietoja yhteisön tuottajilta, jotka edustavat 
perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti pääosaa 
yhteisön kokonaistuotannosta. Perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdassa annetaan 
sitä vastoin mahdollisuus kerätä tietoja otoksesta, joka edustaa yhteisön 
tuotannonalaa. Tällaisten otantoja koskevien säännösten tarkoituksena on 
nimenomaan luoda tilanne, jossa siten valikoitujen yhteisön tuottajien tuotannon 
osuus voi tilanteen mukaan olla huomattavasti alle 25 prosenttia yhteisön 
kokonaistuotannosta. 
Joka tapauksessa yksistään ensimmäisen ryhmän 87 yhteisön luotta jaa edustavat 
25,7 prosenttia samankaltaisten tuotteiden yhteisön tuotannosta, ja koska 
valitusta ei ole vastustettu, ne voidaan kelpuuttaa edustamaan yhteisön 
tuotannonalaa. 
36-
3. Päätelmä 
(75) Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, eitä tulkitun yhteisön tuotannonalan 
edustavuus arvioitiin oikein perusasetuksen asiaa koskevien säännösten 
mukaisesti. 
E. VAHINKO 
1. Yleinen huomio 
(76) Jäljempänä eritellyissä laskelmissa käytettyjä (tuontimääriä, arvoja ja 
jalkineparien hintoja koskevia) Eurostatin lukuja tarkistettiin mahdollisuuksien 
mukaan Taric-tietokannasta saatujen tietojen perusteella, jotta pois jäisivät 
erityisteknologiaa vaativat jalkineet (jotka eivät ole tämän menettelyn kohteena, 
kuten johdanto-osan 15 kappaleessa tarkennetaan). 
2. Kulutus yhteisössä 
(77) Seuraavat tiedot laskettiin yhteen määritettäessä tutkimuksen kohteena olevien 
jalkineiden kokonaiskulutusta yhteisössä: 
• tarkasteltavana olevan tuotteen kaikkien yhteisön tuottajien kokonaismyynti 
yhteisössä (määrää laskettaessa käytettiin yhteisön jalkinetuottajicn 
kansallisten järjestöjen antamia tietoja ja vientiä yhteisöstä koskevia 
Eurostatin antamia tietoja) ja 
• tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuonti yhteisöön kolmansista 
maista mukaan lukien Kiinan kansantasavalta, Indonesia ja Thaimaa 
37 
Tämän perusteella todettiin, että tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus 
yhteisössä oli vähentynyt 327 miljoonasta jalkineparista vuonna 1991 307 
miljoonaan pariin tutkimusajanjakson aikana, siis noin kuusi prosenttia. 
3. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja markkinaosuus 
tutkimusajanjakson aikana 
(78) Kiinan kansantasavallasta tulevien ja tässä tutkimuksessa tarkasteltujen 
jalkineiden kokonaistuonti oli 28,6 miljoonaa paria tutkimusajanjakson aikana. 
Indonesiasta tulevien kyseisten tuotteiden tuonnin kokonaismäärä oli 15,9 
miljoonaa paria tutkimusajanjakson aikana, ja vastaava Thaimaata koskeva luku 
oli 11,8 miljoonaa paria. 
Yhteisön kulutuksen perusteella laskettuna (katso edellinen johdanto-osan 
kappale) Kiinasta tulevan tuonnin osuus oli 9,3 prosenttia, Indonesiasta tulevan 
tuonnin osuus 5,2 prosenttia ja Thaimaasta tulevan tuonnin osuus 3,9 prosenttia 
yhteisön markkinoista tutkimusajanjakson aikana. 
4. Kumulointi 
(79) Perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti tutkittiin, pitäisikö kyseisistä 
kolmesta maasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutuksia arvioida 
kumulatiivisesti. 
38 
Kuten edellisestä johdanto-osan kappaleesta käy ilmi, Kiinan kansantasavallasta 
ja Indonesiasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuudet (9,3 % ja 5,2 %) eivät 
olleet vähäpätöisiä tutkimusajanjakson aikana. Lisäksi molemmille maille 
vahvistettiin polkumyyntimarginaali, joka oli vähimmäistasoa suurempi (katso 
johdanto-osan 56 ja 38-41 kappale). 
Thaimaan markkinaosuus yhteisössä laski hieman vuosina 1991-1994 eikä ollut 
yhtä suuri kuin kahden muun tutkimuksen kohteena olleen maan. Silti sen osuus 
oli 3,9 prosenttia eli vähimmäistasoa suurempi samoin kuin maalle asetettu 50 
prosentin polkumyynnin jäännösmarginaali (katso johdanto-osan 70 kappale). 
(80) Tutkimus osoitti myös, että Kiinan kansantasavallasta, Indonesiasta ja 
Thaimaasta tuoduilla jalkineilla oli yhtäläiset kilpailuedellytykset yhteisön 
markkinoilla. Kiinalaiset, indonesialaiset, thaimaalaiset ja yhteisön tuotteet 
ovatkin: 
• kuluttajan kannalta keskenään vaihdeltavissa 
• myynnissä maantieteellisesti samalla alueella yhteisössä 
• myynnissä samojen jakelukanavien kautta 
• samanaikaisesti tarjolla yhteisön markkinoilla 
• yleensä tarkoitettuja samaan yhteisön jalkinemarkkinoiden luokkaan (halpa-
ja keskihintainen markkinalohko) 
Lisäksi kiinalaisia, indonesialaisia ja thaimaalaisia tuotteita myydään hinnoilla, 
jotka alittavat yhteisön tuotannonalan hinnat (katso johdanto-osan 86 kappale)., 
39 
(81) Kumuloinli on aiheellisia, ja näin ollen kaikkien kolmen maan 
polkumyynliltionnin vaikutuksia on arvioitava yhteisesti vahinkoa koskevassa 
analyysissä. 
5. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kumuloitu määrä, kumuloitu 
markkinaosuus ja kehitys 
(82) Kiinan kansantasavallasta, Indonesiasta ja Thaimaasta peräisin olevan tuonnin 
kokonaismäärä kasvoi 38,6 miljoonasta jalkineparista vuonna 1991 56,3 
miljoonaan pariin tutkimusajanjakson aikana, mikä merkitsee yli 45 prosentin 
kasvua. Tämä vastaa niiden yhteisen markkinaosuuden kasvua 11,8 prosentista 
vuonna 1991 18,4 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. 
6. Polkumyynnillä tuotujen tuotteiden hinnat ja hinnan alittavuus 
(83) Kunkin kyseessä olevan neljän CN-koodin sisällä voi esiintyä erilaisia 
tuoteyhdistelmiä (katso johdanto-osan 17 kappale), ja siksi on suhtauduttava 
varauksellisesti sellaisiin yleisiin tutkimuksiin polkumyynnillä tuotujen 
tuotteiden hintojen kehityksestä vuosina 1991-1994, joissa käytetään vain 
vastaavia jalkineryhmiä. Tässä asiassa tutkimuksesta ilmeni tuojilta ja 
tuojajärjestöiltä saatujen tietojen perusteella, että vähitellen oli siirrytty tuomaan 
hienostuneempia jalkineita, jolloin kaikki tuontihinnat olivat vastaavasti 
nousseet. 
(84) Hinnan alittavuulta tulkittiin vertaamalla ensin ryhmittäin toisaalta CIF-
luonlihinlaa (Euroslalin lukujen perusteella siten, että erilyisleknologiaa 
edellyttäneet jalkineet jätettiin pois laskuista johdanto-osan 76 kappaleen 
selvityksen mukaisesti), joka oikaistiin tullattuna ja asiakkaalle toimitettuna 
hintatason mukaisesti ja toisaalta yhteisön tuottajien myyntihintoja yhteisössä 
samassa kaupan portaassa (siis jälleen- ja tukkumyyjille). 
40 
Hinnan alitlavuiilla tutkittiin myös valitsemalla ne kiinalaiset, indonesialaiset ja 
thaimaalaiset mallit, joita polkumyyntioloksen kolme thaimaalaista 
yhteistyöhön osallistunutta tuottajaa/viejää ja otoksen kiinalaiset ja 
indonesialaiset tuottajat/viejät veivät yhteisöön kaikkein eniten (ryhmiteltyinä 
17 edustavaan niin kutsuttuun jalkineperheeseen, esimerkiksi: miesten 
nauhalliset kävelykengät), ja vertaamalla niiden hintoja asiakkaalle toimitettuna 
-hintatasolla yhteisössä sekä tarkistusotokseen kuuluneiden yhteisön tuottajien 
tuottamien samanlaisten ja verrattavissa olevien mallien hintoja. 
(85) Kun tuontihintoja oikaistiin suhteessa maksetun tullin sisältämään hintatasoon 
asiakkaalle toimitettuna, otettiin huomioon (tilanteen mukaan) tavanomainen 
tulli tai yleisen tullietuusjärjestelmän mukainen tulli sekä purkua, kuljetusta ja 
muita erityisesti tuonnin liitännäiskustannuksia koskeva marginaali sekä tuojien 
saamat voitot. Kyseistä tuotetta koskevat todisteet osoittivat, että jotta kyseisen 
tuotteen CIF-tuontihinnan ja yhteisön tuottajien hintojen ja kustannusten 
tasapuolinen vertailu edellyttää sitä, että CIF-tuontihintaa on oikaistava kaksi 
prosenttia ylöspäin erilaisten kustannusten huomioimiseksi; sitä on siis 
korotettava 0,96 eculla jalkineparilta aiheutuneiden kustannusten 
keskimääräisen kiinteän määrän sekä tullien huomioon ottamiseksi. 
(86) Johdanto-osan 84 kappaleessa kuvattujen hinnan alittavuuden määrittämiseksi 
käytettyjen menetelmien perusteella asetettiin keskimääräiset 
alittavuusmarginaalit (prosentuaalisesti yhteisön tuotannonalan hinnoista 
ilmaistuna), jotka ovat 25 prosenttia Kiinan kansantasavallalle ja 10 prosenttia 
Indonesialle ja Thaimaalle. 
41 
7. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrää ja sen vaikutuksia yhteisön 
hintoihin koskeva päätelmä 
(87) Kuten edellä osoitettiin, kyseisistä kolmesta maasta polkumyynnillä tapahtuva 
tuonti kasvoi määrällään yli 45 prosenttia vuoden 1991 ja tutki musajanjakson 
välillä. Samalla aikavälillä kulutus kuitenkin laski noin kuusi prosenttia. 
Vaikka tarkasteltujen neljän vuoden aikana oli havaittavissa tiettyä 
tuotevalikoiman kehitystä heijastamilla tuontihintojen nousua, tuontihinnat 
olivat silti selkeästi polkumyyntitasolla, joka alitti huomattavasti yhteisön 
tuottajien hintatason. 
8. Yhteisön tuotannonalan tilanne 
Alustava huomautus 
(88) Jäljempänä annetuista tiedoista on syytä huomauttaa, että kaikki ensimmäisen 
ryhmän ja tarkistusoloksen yksittäisillä yhteisön tuottajilta kerätyt taloudelliset 
tiedot eivät vahingon määrittämisen kannalta vaikuta yhteisön 
jalkineteollisuuden tilaan. Esimerkiksi kun tuotetta tuotetaan tilausten mukaan, 
sitä ei yleensä ole varastossa, eikä varastoilla näin ollen ole suurta merkitystä 
vahinkoa koskevassa analyysissä, kuten oli laita kapasiteetin ja kapasiteetin 
käyttöasteen kohdalla (sillä käyttämätöntä kapasiteettia ei voida kohdentaa 
yksinomaan samankaltaiseen tuotteeseen). Siksi yhteisön tuotannonalaa 
koskevassa analyysissä otettiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti 
huomioon vain ne taloudelliset tekijät, joilla on vaikutuksia tämän 
nimenomaisen tuotannonalan tilaan. 
42 
Tuotanto 
(89) Kansallisilta järjestöiltä saadut tiedot osoittivat, että yhteisön tuotanto laski 259 
miljoonasta jalkineparista vuonna 1991 224 miljoonaan pariin 
tutkimusajanjakson aikana, eli 14 prosenttia. 
Myynnin määrä 
(90) Kansallisilta järjestöiltä ja Eurostatista saadut tiedot osoittavat, että myynti laski 
22 prosenttia vuoden 1991 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana (määrä 
laskettiin vähentämällä yhteisön kokonaistuotannosta vienti yhteisöstä). 
Liikevaihto 
(91) Tarkasteltavana olevan tuotteen myynnin arvo laski 16 prosenttia vuoden 1991 
ja tutkimusajanjakson välillä. Lasku oli merkittävä vaikkakin määrän laskua 
pienempi. 
Markkinaosuus 
(92) Johdanto-osan 77 kappaleessa esitetyistä kulutusluvuista sekä kansallisilta 
järjestöiltä ja Eurostatista saaduista tiedoista käy ilmi, että yhteisön tuottajien 
markkinaosuus yhteisön markkinoilla laski 64,5 prosentista vuonna 1991 ja 53,3 
prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. 
43 
Yhteisön tuottajahinnat 
(93) Kuten tuontihintoja koskevassa johdanto-osan 83 kappaleessa selitetään, kunkin 
kyseessä olevan neljän CN-koodin sisällä voi esiintyä erilaisia tuoteyhdistelmiä, 
ja siksi on suhtauduttava varauksellisesti sellaisiin yleisiin tutkimuksiin 
polkumyyntituontihintojen kehityksestä vuosina 1991-1994, joissa 
tutkimusperusteena käytetään vain jalkineryhmiä. Tämä pätee myös silloin, kun 
tällä tasolla analysoidaan yhteisön tuotannonalaan liittyviä tietoja. 
Tutkimus osoitti kuitenkin, että ryhmäkohtaisesi*! yhteisön tuottajien hinnoissa 
oli tiettyjä suuntauksia. Ainoastaan 1 ryhmään (jalkineet, joita ei voida tunnistaa 
miesten tai naisien jalkineiksi) kuuluvien tuotteiden yhteisön tuottajien 
painotettu keskimääräinen myyntihinta nousi merkittävästi vuoden 1991 ja 
tutkimusajanjakson välisenä aikana. Hinnannousu johtuu luultavasti siitä, että 
tähän ryhmään kuuluu paljon nuorten suosimia muotijalkineita, joilla on ollut 
runsaasti kysyntää viime vuosina. 
Toisaalta muihin ryhmiin kuuluvien tuotteiden hinnat pysyivät vakaina tai 
nousivat vain vähän. Nousu oli tarkasteltavana ajanjaksona joka tapauksessa 
keskimääräistä inflaatiotasoa pienempi eikä kuvaa tuotantokustannusten kasvua. 
Näin ollen voidaan päätellä, että hintoihin oli kohdistunut paineita. 
44 
Kannattavuus 
(94) Ensimmäisen yhteisön tuottajien ryhmän samankaltaisten tuotteiden yhteisössä 
tapahtuneen myynnin kannattavuus (suhteessa liikevaihtoon) kasvoi 6,8 
prosentista vuonna 1991 7,3 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. 
Tarkistusotoksen yhteisön tuottajat vahvistivat tämän suhteellisen vakaan 
suuntauksen, sillä niiden marginaali kasvoi 8,1 prosentista 8,2 prosenttiin. 
Koska hintoihin kohdistui paineita, yhteisön tuottajat kykenivät säilyttämään 
kannattavuutensa vain siten, että toimintakykynsä säilyttäneet yhteisön tuottajat 
järkeistivät toimintaansa ja vähensivät kustannuksiaan huomattavasti. 
Vielä tärkeämpää on huomata, että tämän tuotannonalan kustannusrakenne on 
sellainen, että toimivat liikeyritykset ovat joko kannattavia tai kaatuvat 
kokonaan. Välittömät menot (raaka-aine, työvoima jne.) muodostavat jopa 80 
prosenttia kengän tuotantokustannuksista. Jalkineita valmistetaankin vain 
tilausten mukaan, ja kunkin tilauksen on tuotettava välittömien kustannusten 
jälkeen riittävästi voiltoa. Yritykset eivät siis voi toimia tappiollisesti 
muutamaa kuukautta kauempaa joutumatta lopettamaan toimintansa. Tämä 
selittää, miksi ensimmäisen ryhmän ja tarkistusotoksen yhteisön tuottajat eivät 
keskimäärin tuottaneet tappiota. 
Keskeisiä asioita ovat mainittu kustannusrakenne ja lukuisten sellaisten suurten 
jälleenmyyjien-tuojien vaikutus, jotka voivat valikoida ja vaihtaa 
hankintalähteitään minkä tahansa tilauksen osalta ainoastaan hinnan perusteella 
(Kiinan kansantasavallan, Indonesian ja Thaimaan polkumyyntihintojen 
tapauksessa). Tämä selittää, miksi tämä työvoimavaltainen tuotannonala, joka ei 
kestä pitkään jatkuvaa halvan polkumyyntituonnin painetta, on niin haavoittuva. 
45 
Yhteisön tuotannonalan oli tämän vuoksi pakko koettaa säilyttää 
kannattavuutensa markkinaosuuden kustannuksella. Tämä oli mahdollista, ja 
kannattavuus pysyi vakaana noin seitsemässä prosentissa. Vaikka yhteisön 
tuottajien markkinaosuus yhteisön markkinoilla laski yli 11 prosenttia vuoden 
1991 jälkeen, niillä oli silti 53 prosentin markkinaosuus vuonna 1994. 
Työllisyys ja yritysten lopettaminen 
(95) Edellä esitetyn vuoksi oli aiheellista tutkia erityisesti työllisyyden kehitystä ja 
liikeyritysten lopettamista. Kansallisilta järjestöiltä saadut tiedot osoittavat, että 
tarkastelun kohteena olevia jalkineita tuottavan alan työntekijöiden määrä laski 
noin 127 250 henkilöstä vuonna 1991 114 000 henkilöön tutkimusajanjakson 
aikana, mikä vastaa noin 10 prosentin laskua. 
Monet tämän tutkimuksen kohteena olevia jalkineita valmistavat yhteisön 
tuottajat lopettivat tuotantonsa vuosina 1991-1994. Kansallisilta 
tuottajajärjestöiltä tuli tarkempia tietoja 67 tehtaan lopettamisesta seitsemässä 
jäsenvaltiossa (Belgiassa, Ranskassa, Italiassa, Alankomaissa, Portugalissa, 
Espanjassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa). Kaikki jäsenvaltiot eivät pidä 
yksityiskohtaisia tilastoja hyvin pienistä yrityksistä, joten lopettaneiden 
yritysten todellinen määrä saattaa olla paljon suurempi. \ 
9. Vahinkoa koskevat päätelmät 
(96) Edellä mainitut, kansallisten jalkinetuottajajärjestöjen antamiin tietoihin 
perustuvat taloudelliset osoittimet näyttävät selkeästi, että yhteisön tuottajien 
tilanne heikkeni vuoden 1991 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana (tuotannon, 
myynnin määrän, markkinaosuuden, työllisyyden ja liikeyritysten lopettamisen 
osalta). 
-46-
(97) Yksittäisiä yrityksiä (esimerkiksi kannattavuutta) koskevat luvut, joita tutkittiin 
vahinkoa koskevan analyysin loppuvaiheessa, koskevat toimintakykynsä 
säilyttäneitä ja siis kaikkein elinvoimaisimpia tuottajia. Tästä seuraa, että 
sellaisissa tiedoissa aliarvioidaan tutkimuksen kohteena olevan yhteisön 
jalkinctuotannon kokonaisvahinkotaso. Vasta kokonaistilannetta tarkasteltaessa 
näkyy tuottajien katoaminen, tuotannon ja myynnin lasku sekä työpaikkojen 
väheneminen eli vahingon koko laajuus. 
Ensimmäiseen ryhmään tai tarkistusotokseen kuuluvien yhteisön tuottajien 
näennäinen hyvinvointi saattaa myös johtua siitä, että ne ovat saaneet osan siitä 
markkinaosuudesta, joka kuului aiemmin niille yhteisön tuottajille, jotka 
lopettivat toimintansa tarkasteltujen neljän vuoden aikana. Näiden yhteisön 
tuottajien on lisäksi ollut pakko siirtyä tuottamaan tietyntyyppisiä jalkineita, 
jotka ovat tähän asti olleet vähemmän alttiita polkumyyntiluonnin tuomille 
paineille (muolijalkineita, joille on ollut markkinarako). 
Monet asianomaiset osapuolet ovatkin väittäneet, että yhteisön tuottajat ovat 
menestyksekkäästi keskittyneet erikoistumaan korkeatasoisiin muotituotteisiin. 
Tästä otaksutaan seuraavan, että yhteisön tuottajat eivät enää kykene 
valmistamaan suuria määriä halpakustanteisia tuotteita, joita tämän menettelyn 
kohteena olevat viejämaat tuottavat. 
-47 
On totta, että monet yhteisön tuottajat ovat siirtäneet koko tuotantonsa tai osan 
siitä muotijalkineseklorille, koska ne ovat maantieteellisesti lähellä yhteisön 
markkinoita ja kykenevät nopeasti vastaamaan tämän sektorin kasvavaan, usein 
lyhytaikaiseen kysyntään. Joidenkin tuottajien on täytynyt yhteisön 
ulkopuolelta tulevan tuotannon takia kokonaan lakata tuottamasta vähemmän 
muodikkaita, halvempia ja lisäarvoltaan heikompia mutta tuotantomäärältään 
huomattavia jalkineita. Jotkut ovat puolestaan koettaneet tuottaa sekä 
muotijalkineita että tuotantomäärältään huomattavia "klassisia" artikkeleita. 
Vain näiden klassisten jalkineiden tuotannossa syntyy määriä, joita 
toimivankokoisen teollisen tai kaupallisen rakenteen ylläpitäminen edellyttää. 
(98) Näin ollen voidaan todeta, että kaiken kaikkiaan tutkimuksen kohteena olevia 
jalkineita tuottavat yhteisön tuottajat ovat kärsineet merkittäväksi katsottavaa 
vahinkoa. 
F. SYY-YHTEYS 
(99) Perusasetuksen 3 artiklan mukaisesti tutkittiin, aiheuttiko Kiinasta, Indonesiasta 
ja Thaimaasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti yhteisön tuotannonalan 
kärsimän merkittävän vahingon, vai aiheuttivatko sen tai vaikuttivatko siihen 
muut tekijät. 
48 
I. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutukset 
( 100) Polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia tarkasteltaessa on muistettava, että yhteisön 
jalkinemarkkinat ovat kyseisen tuotteen luonteen ja tiettyjen suurten 
jälleenmyyjien takia ainakin tukkumyynnin tasolla avoimet ja reagoivat herkästi 
hintaan. Lisäksi, kuten johdanto-osan 80 kappaleessa mainitaan, kyseisistä 
maista polkumyynnillä tapahtuva tuonti vaikuttaa lähinnä halpa- ja 
keskihintaiseen markkinalohkoon, jonka katsotaan yleisesti olevan kaikkein 
herkin hintavaihteluille ja jossa siis halpamyynnillä on väistämättä 
suhstituutiovaikutuksia. 
( )n myös muistettava, että tämän menettelyn kohteena olevat yhteisössä tuotetut 
jalkineet ja vastaavat Kiinan kansantasavallasta, Indonesiasta ja Thaimaasta 
tuodut jalkineet ovat välittömässä kilpailusuhteessa toisiinsa, sillä niitä myydään 
samojen myyntikanavien kautta, ja kuluttajan kannalta tuontituotteiden ja 
yhteisössä tuotettujen tuotteiden välillä on hyvin usein vain vähäisiä laatueroja. 
V 
(101) Todettiin, että polkumyyntituonnin määrän ja markkinaosuuden kasvu sekä 
huomattava alihinnoittelu tapahtuivat samaan aikaan kuin yhteisön 
tuotannonalan markkinaosuus pieneni ja yleisesti heikkeni. 
Näin ollen voitiin päätellä, että polkumyynnillä kyseisistä maista tuleva 
halpatuonti on yhteydessä yhteisön tuotannonalan heikkenemiseen. 
-49-
2. Muiden tekijöiden vaikutukset 
(102) Jottei polkumyyntituontia syytettäisi muiden tekijöiden aiheuttamasta 
vahingosta, tarkasteltiin myös, ovatko muut tekijät kuin Kiinan 
kansantasavallasta, Indonesiasta ja Thaimaasta peräisin oleva polkumyyntituonti 
voineet aiheuttaa yhteisön tuotannonalan kärsimän merkittävän vahingon tai 
vaikuttaa siihen. 
(a) Tuonti muista kolmansista maisia 
(103) Ensin tarkasteltiin, onko muista kuin tutkimuksen kohteena olevista kolmesta 
maasta peräisin oleva luonti voinut vaikuttaa yhteisön tuotannonalan kärsimään 
merkittävään vahinkoon. Tässä yhteydessä lietyt asianosaiset osapuolet 
viittasivat erityisesti tuontiin Vietnamista yhteisöön. Eurostatin tiedot 
(oikaistuna siten, että erityisteknologiaa edellyttävät jalkineet jätettiin pois 
laskuista johdanto-osan 76 kappaleen selvityksen mukaisesti) osoittivat, että 
kyseisten Vietnamista yhteisöön tuotujen tuotteiden määrä kasvoi noin 30 000 
jalkineparista vuonna 1991 15,9 miljoonaan pariin vuonna 1994. 
Vietnamista peräisin olevan luonnin määrä kasvoi, eikä voida kieltää, etteikö 
kyseinen tuonli olisi vaikuttanut haitallisesti yhteisön tuotannonalan 
tilanteeseen. Kyseisen tuonnin tuotevalikoimaa ei tiedetä, ja siksi sen hinnoista 
ei ole luoteltavia tietoja, joiden pohjalta olisi voitu tehdä päätelmiä. Sen vuoksi 
katsottiin, että Vietnamin vientihinnoista yhteisöön ei ollut riittävästi todisteita, 
joiden perusteella olisi ollut aiheellista laajentaa tätä tutkimusta koskemaan 
myös Vietnamia. 
50 
(104) Lisäksi on syytä huomata, että kolmansien maiden, Vietnam mukaan luettuna 
mutta lukuun ottamatta Kiinan kansantasavaltaa, Indonesiaa ja Thaimaata, 
markkinaosuus yhteisössä kasvoi 12 prosenttia vuosina 1991-1994, kun taas 
tämän tutkimuksen kohteena olevien kolmen maan markkinaosuus kasvoi 
enemmän eli 46 prosenttia saman ajanjakson aikana. 
(105) Tästä voidaan päätellä, että vaikka muiden kolmansien maiden tuonti on 
saattanut edistää yhteisön tuotannonalan kärsimää vahinkoa, sen ei voida katsoa 
poistavan syy-yhteyttä kyseisten kolmen maan polkumyynliluonnin ja yhteisön 
tuotannonalan kärsimän merkittävän vahingon välillä. 
(b) Yhteisön sisäinen kilpailu 
(106) Useat asianosaiset osapuolet ovat vedonneet siihen, että yhteisön sisällä 
italialaiset, portugalilaiset ja espanjalaiset tuottajat kilpailivat vahvasti muiden 
jäsenvaltioiden tuottajien kanssa, ja siksi eräät yhteisön tuottajat joutuivat 
epäsuotuisaan taloudelliseen tilanteeseen. On myös mainittu, että joidenkin 
jäsenvaltioiden valuuttojen kilpailukyvyn parantamiseksi suoritetut devalvoinnit 
ja komission päätös evätä valtiontuki Italian jalkineteollisuudelta4 muun muassa 
sen hyvinvoinnin takia osoittavat osaltaan, että yhteisön tuotannonalan 
mahdollisesti kärsimä vahinko johtuu pitkälti siitä itsestään. 
(107) Edellä olevaa väitettäessä on kuitenkin tehtävä ero tasavertaisen ja 
epätasavertaisen kilpailun välillä. Lisäksi on muistettava, että 
yhtenäismarkkinoilla on käytössä keinoja, joilla taataan yhteisön tuottajien 
välisen kilpailun kohtuullisuus. 
Komission päätöksellä 96/542/EY (EYVL L 231, 12.9.1996, s. 23). 
51 
Yhteisön tuotannonalan kärsimää vahinkoa arvioitaessa on lisäksi otettu 
huomioon kyseisten tuotteiden yhteisön tuottajien tilanne kaikissa niissä 
jäsenvaltioissa, joissa tuotetaan merkittävässä määrin tämäntyyppisiä jalkineita. 
Arvion tulokset kuvaavat yhteisön tuotannonalan kokonaistilannetta. Näin ollen 
vahinkoarviossa käytetyt tiedot tasaavat yhteisön tuotannonalan tuloksen 
mahdollisia sisäisiä eroavaisuuksia. Tässä on syytä huomata, että jos sisäinen 
kilpailu olisi ollut ainoa markkinoita ohjaava voima, yhteisön tuotannonalan 
markkinaosuus ei olisi pienentynyt 64,5 prosentista vuonna 1991 53,3 
prosenttiin vuonna 1W4, sillä silloin toisien markkinaosuuden menetys olisi 
merkinnyt loisien osuuden kasvua. 
Tutkimus osoittaa, että vaikka tuotanto, markkinaosuus ja työllisyys ovat 
pienentyneet toisissa jäsenvaltioissa, tuottajien tilanne ei ole samanaikaisesti 
parantunut toisissa jäsenvaltioissa, kuten monet asian osapuolet ovat väittäneet. 
On myös korostettava, että komission päätös evätä valtiontuki Italian 
jalkineteollisuudelta perustui kyseisen tuotannonalan kokonaisarvioon eikä 
tämän tutkimuksen kohteena olevaa markkinalohkoa koskevaan arvioon. Päätös 
perustui lisäksi niihin vaikutuksiin, joita tällaisella toimenpiteellä olisi voinut 
olla sisämarkkinoiden toiminnan kannalta, ja siinä todetaan muun muassa alan 
vaikea työllisyystilanne kaikissa jäsenvaltioissa. 
52 
(108) Lopullisen ilmoituksen jälkeen tietyt asianosaiset osapuolet esittivät, että koska 
toiset yhteisön tuottajat raportoivat erittäin huonosta kehityksestä viime vuosina 
ja toiset puolestaan säilyttivät liikevaihtonsa ennallaan, yhteisön tuotannonalan 
kärsimä vahinko saattaa johtua yritysten välisistä johtamisen laatueroista eikä 
kyseisen polkumyyntituonnin vaikutuksista. 
(109) Tässä on korostctlava, että yritysten tuotevalikoimat vaihtelevat, ja siksi on 
normaalia, että kilpaileva polkumyynnillä tapahtuva halpatuonti ei vaikuta yhtä 
voimakkaasti kaikkiin yrityksiin. On myös normaalia, että kilpailuun 
perustuvilla markkinoilla toiset yritykset tekevät parempaa tulosta kuin toiset. 
Nimenomaan yhteisön tuottajien lukuisuus takaa kilpailun. Tutkimuksessa ei 
myöskään ilmennyt todisteita minkäänlaisesti huonosta johtamisesta (joka 
liittyisi esimerkiksi investointeihin tai työllisyyspolitiikkaan). Kuten edellä 
esitetään, sisäinen kilpailu ei voi olla syynä koko yhteisön tuotannonalan 
markkinaosuuden pienenemiseen, eikä sen siis voida katsoa poistavan syy-
yhteyttä polkumyyntituonnin ja yhteisön tuotannonalan kärsimän vahingon 
välillä. 
-53 
(c) Alihankinnan käyttö työvoimavaltaisessa toiminnassa 
(110) Lisäksi esitettiin, että monet yhteisön tuottajat siirsivät osan työvoimavaltaisesta 
toiminnastaan kolmansiin maihin, joissa on alhaiset työvoimakustannukset, ja 
edistivät siten yhteisön tuotannonalan kärsimää kokonaisvahinkoa erityisesti 
työllisyyden osalta. Tässä mielessä voidaan katsoa, että joidenkin tuottajien 
turvautuminen tällaiseen puolustustoimintaan pitääkseen kustannukset 
halpatuonnin kanssa kilpailukykyisellä tasolla, on lisätodiste polkumyynnillä 
tapahtuvan tuonnin aiheuttamasta paineesta. 
3- Syy-yhteyttä koskevat päätelmät 
(111) Vaikka tietyt tekijät ovat kyseisistä maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin 
ohella saattaneet edistää yhteisön tuotannonalan kärsimää vahinkoa, Kiinan 
kansantasavallasta, Indonesiasta ja Thaimaasta peräisin olevan 
polkumyyntituonnin ja yhteisön tuotannonalan kärsimän merkittävän vahingon 
välillä on silti syy-yhteys. Tämä päätelmä perustuu erilaisiin edellä esitettyihin 
seikkoihin ja erityisesti hinnan alittavuuden tasoon, kyseisten maiden saamaan 
huomattavaan markkinaosuuteen (ja vastaavasti yhteisön tuotannonalan 
kärsimään markkinaosuuden menetykseen) sekä kyseisten määrien huimaaïi 
kasvuun, joka johtui siitä, että monet yhteisön tuottajat joutuivat lopettamaan 
toimintansa. Tätä päätelmää tukee se, elia kyseisiä tuotteita tuottavan yhteisön 
tuotannonalan kokonaistehokkuutta ei ole syytä epäillä, mistä on osoituksena 
muun muassa yhteisön tuottajien menestys yhteisön ulkopuolisilla 
vientimarkkinoilla (yhteisön tuotannonalan viennin määrä kasvoi 25 prosenttia 
1991-1994). 
54-
<,. YHTKISÖN KTIJ 
(112) Komissio tutki kaikkien esitettyjen todisteiden perusteella, oliko polkumyyntiä 
ja vahinkoa koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden 
perusteella voitaisiin päätellä, että Iässä erityistapauksessa toimenpiteiden 
käyttöönotto ei ole yhteisön edun mukaista. Tätä tarkoitusta varten tarkasteltiin 
perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti mahdollisten toimenpiteiden 
vaikutusta kaikkiin asianomaisiin osapuoliin ja myös toimenpiteistä luopumisen 
seurauksia. 
Arviointia suoriteltaessa kiinnitettiin erityisestä huomiota tarpeeseen poistaa 
vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin kauppaa vääristävät vaikutukset ja 
palauttaa tehokas kilpailu. 
1. Vaikutukset yhteisön tuotannonalaan ja sen tavarantoimittajiin 
(a) Yhteisön tuotannonalan etu 
(113) Jos Kiinasta, Indonesiasta ja Thaimaasta polkumyynnillä tulevan tuonnin 
vaikutusten korjaamiseksi ei toteuteta toimenpiteitä, yhteisön tuottajien aseman 
katsotaan väistämättä heikkenevän entisestään. Yhä useammille yhteisön 
tuottajille ja lopulla koko yhteisön tuotannonalalle koituu tappioita, minkä 
vuoksi lisää tehtaita suljetaan ja huomallava määrä työpaikkoja menetetään 
rationalisoinnista ja teknisistä parannuksista johtuvien lyöpaikanmenetysten 
lisäksi. On myös muistettava, että jos yhteisön markkinoilla on vähemmän 
tuottajia, kilpailu saattaa huomattavasti heiketä. 
55-
(114) Tietyt asianomaiset osapuolet esittivät, että jalkineteollisuuden 
maailmanlaajuisen liikkuvuuden lakia Kiinan kansantasavallan, Indonesian ja 
Thaimaan vastaiset polkumyyntitoimenpiteet eivät paranna yhteisön 
tuotannonalan tilannetta, koska hankintalähteet siirtyvät luultavasti muihin 
kolmansiin maihin, joissa työvoima on halpaa, kuten Bangladeshiin, Intiaan tai 
Vietnamiin. On myös esitetty, että nahka- tai muovipäällisiä jalkineita tuottavaa 
tuotannonalaa voidaan verrata tässä mielessä synteettisten käsilaukkujen 
valmistajiin, ja näin ollen neuvoston olisi myös tässä tapauksessa luovuttava 
toimenpiteistä5. 
(115) Toimittajien siirtyminen eri maiden välillä on ollut tärkeä tekijä 
jalkinemarkkinoilla monta vuotta. Onkin huomattava, että yhteisön 
tuotannonala on voinut automatisoinnin ja rationalisoinnin avulla osittain 
korvata sen, eitä luojat ovat jatkuvasti etsineet maita, joissa työvoima on 
halvinta. Näin ei kuitenkaan ollut tämän menettelyn kohteena olevista kolmesta 
maasta peräisin olevan polkumyyntituonnin kohdalla. Väitetystä tämän 
menettelyn ja synteettisten käsilaukkujen tapauksen yhtäläisyydestä on 
todettava, että tässä tapauksessa valituksen tehneellä yhteisön tuotannonalalla on 
yhä merkittävä markkinaosuus. Lisäksi useimpien vientiyritysten 
osakkeenomistajat ovat sellaisia, ja jalkinetuotannon vaatimat sijoitukset niin 
suuria, että näiden kahden tuotannonalan vertaaminen ei ole järkevää. Siksi 
neuvosto katsoo, ettei sen tule yhdenmukaisuuden vuoksi luopua toimenpiteistä 
tässä tapauksessa. 
5 Katso neuvoston asetuksen (EY) N:o 1567/97 johdanto-osan 105-106 kappale (EYVL L 208, 
2.8.1997, s. 31). 
-56 
Lisäksi se, että tuottajat/viejät saattoivat siirtää tuotantolaitoksensa muihin 
maihin välttyäkseen maksamasta polkumyyntitullia, ei sinänsä riitä neuvostolre 
perusteeksi luopua toimenpiteistä tapauksessa, jossa vientitavaraa on todettu 
tuodun polkumyynnillä yhteisön markkinoille ja sen on todettu aiheuttaneen 
merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. Jos tällainen tilanne syntyisi, 
yhteisön tuotannonala voisi tehdä valituksen ja vaatia esimerkiksi, että 
käynnistettäisiin tällaisen tuonnin vastainen menettely tai perusasetuksen 13 
artiklan mukainen kiertämistä koskeva tutkimus. 
(116) Lisäksi esitettiin, että jos toimenpiteitä toteutettaisiin, kiinalaiset, indonesialaiset 
ja thaimaalaiset tuollajat/viejät siirtyisivät tuottamaan jalkinetyyppejä, joiden 
tuotannossa yhteisön tuottajilla on tekniikkaan ja muotiin liittyvä etuasema, ja 
siten aiheuttaisivat lisävahinkoa yhteisön tuotannonalalle. 
Tämäntyyppisellä perusteella ei voida tehdä päätelmää, että neuvoston olisi 
luovuttava toteuttamasta toimenpiteitä tilanteessa, jossa polkumyynti on 
aiheuttanut vahinkoa, sillä mikään ei takaa, etteivätkö edellä mainittujen maiden 
tuottajat/viejät päättäisi vastaisuudessa laajentaa valmistamaansa ja viemäänsä 
jalkinevalikoimaa. Monissa tuojien esityksissä korostettiin, että oli ollut 
havaittavissa laadukkaita ja vastaavasti kalliita tuontitavaroita suosiva suuntaus. 
Kuten edellä mainittiin, tämä suuntaus oli alkanut jo ennen tutkimusajanjaksoa. 
-57-
(h) Yhteisön tuotannonalalle (raaka-aineita ja koneita) toimittavien yritysten 
etu 
(117) Tässä liitkimukscssu on ollut merkittävänä piirteenä se, että yhteisön tuottajat (ja 
heidän raaka-aineen, komponenttien jne. toimittajansa) sijaitsevat monissa 
jäsenvaltioissa maantieteellisesti lähekkäin. Yhden tehtaan sulkemisesta voi 
siksi seurata työnhakijatulva alueen muihin yrityksiin. 
(118) On esitetty, että jos toimenpiteisiin ryhdytään, se vaarantaa 
jalkineteollisuuskoneiden yhteisön tuottajien myynnin Kiinan 
kansantasavaltaan, Indonesiaan ja Thaimaahan. 
Jalkineluotantokoneiden toimittajien osalta ei ole todisteita siitä, että Kiinan 
kansantasavallan, Indonesian tai Thaimaan tuottajat/viejät olisivat suurimpia tai 
tärkeimpiä yhteisön laitevalmistajien asiakkaita. 
On joka tapauksessa huomattava, että yhteisön tuotannonala investoi selvästi 
automatisointiin ja erityisesti ruiskuvalumenetelmään. Tämä yhteisön 
jalkinevalmistusta edistävä tekninen parannus on sidoksissa yhteisössä 
tuotettuja koneita ja muotteja koskeviin investointeihin. 
2. Vaikutus kuluttajiin 
(119) Tämän menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen jälkeen kuluttajajärjestöt 
eivät ole valittaneet asiasta, mutta tietyl asianomaiset osapuolet ovat esittäneet, 
että polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä olisi haittaa yhteisön kuluttajille ja 
erityisesti pienituloisimmille kuluttajille. 
58-
Tämä väite toimenpiteiden ennusteltavasta vaikutuksesta kuluttajahintoihin 
tutkittiin perusteellisesti. Käytettävissä oleviin tietoihin perustuvan tutkimuksen 
tulokset ovat seuraavanlaiset: 
(a)Absoluuttinen vaikutus 
(120) Ensinnäkin mitä tulee jalkinejälleenmyyjien maksamiin hintoihin, 
tavarantoimittajat eivät luultavasti voi nostaa hintojaan merkittävästi ilman että 
heidän markkinaosuutensa uhkaa pienentyä, koska kilpailu on kovaa, ja 
tavarantoimittajia on paljon sekä yhteisössä (yhteisön tuotannonalalla on yhä 
53,3 prosentin markkinaosuus) että tämän menettelyn ulkopuolisissa 
kolmansissa maissa (joiden luonnin kokonaismarkkinaosuus on 28,3 prosenttia). 
Indonesian ja Thaimaan osalta on syytä muistaa, että näille maille asetetut 
vahingon korjaavat tasot ovat huomattavasti Kiinan kansantasavallalle asetettua 
tasoa matalammat, koska ensin mainitun keskimääräinen tuontihinta oli 6,97 
ecua parilta ja viimeksi mainitun 7,16 ecua parilta tutkimusajanjakson aikana. 
Kun otetaan huomioon ehdotetun tullin taso ja se, että Kiinan kansantasavallasta 
peräisin olevien jalkineiden markkinaosuus on 9,3 prosenttia (keskimääräinen 
hinta oli 5,47 ecua parilta tutkimusajanjakson aikana), ehdotettujen 
toimenpiteiden voidaan arvioida nostavan tutkimuksen kohteena olevien 
jalkineiden hintaa keskimäärin korkeintaan 0,4 ecua parilta. 
59 
Kuluttajien olisi siis makseltava vain ylimääräiset 0,4 ecua parilta, jos 
jälleenmyyjät päättävät säilyttää marginaalinsa muuttumattomina ja sälyttävät 
lisäkustannukset kuluttajien maksettaviksi. Tutkimuksen kohteena olevien 
jalkineiden keskimääräinen kulutus yhteisössä on alle yksi pari henkilöä kohden 
vuodessa, ja niinpä ehdotettujen toimenpiteiden vaikutus keskivertokuluttajan 
vuotuisiin kuluihin on vähäinen. 
(h) Suhteellinen vaikutus, hinnan vaikutus kulutukseen 
( 121 ) Laskelmat perustuvat tutkimuksen kohteena olevien jalkineiden 
keskimääräiseen hintaan toimiteltuna jälleenmyyjän varastoon, joka on 13,5 
ecua parilta. Tällöin luonnin osalta otetaan huomioon kaupan portaan eroista 
johtuvat oikaisut tämän asetuksen johdanto-osan 85 kappaleen mukaisesti. 
Käytettäessä pienintä jäljempänä eritellyissä jakelukanavissa esiintynyttä 
voittomarginaalia, joka on 125 prosenttia, voidaan arvioida, että kyseisen 
tuotteen keskimääräinen kuluttajahinta on yli 30 ecua parilta, jolloin se sisältää 
kaikki kustannukset ja tullit tuonnin ja lopullisen asiakkaan välillä. 
Polkumyyntitullin vaikutus kuluttajahintaan olisi näin ollen noin 1,3 prosenttia. 
Kuten edellä selitetään, prosenttiosuutta tarkasteltaessa on otettava huomioon 
sekä kokonaisarvonnousu (0,4 ecua parilta) että yleinen hintakehitys vahingon 
tutkimusajanjakson aikana. Tarkasteltujen neljän vuoden aikana keskimääräinen 
markkinahinta toimitettuna jälleenmyyjän varastoon -tasolla laski 
polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vuoksi yli 10 prosenttia, kun tässä luvussa 
huomioidaan yleinen inflaatiotaso. 
60 
(122) On syytä lisätä, että kuluttajat vertailevat eri liikkeissä samanaikaisesti tarjolla 
olevia hintoja mutta eivät tutkimuksen kohteena olevan tuolleen kohdalla ole 
yleensä ylitä tietoisia yleisen hintatason muutoksista. I tiellä mainitusta 
hinnanlaskusta huolimalla kyseisen tuotteen kokonaiskulutus laski kuusi 
prosenttia. » 
Tämä johtuu siitä, että kuluttajat kyllästyvät tuotteisiin, joita myydään jatkuvasti 
niin halvalla, että he tuskin reagoivat rajattuun hintatason kokonaismuutokseen. 
Siksi on syytä epäillä, vaikuttaisiko tulli ja siis korkeintaan 1,3 prosentin 
hinnannousu merkittävästi yhteisön markkinoiden kysynnän tämänhetkisiin 
suuntauksiin. 
(123) Kun muita tekijöitä ei ole esitetty, eivätkä kuluttajajärjestöt ole reagoineet, 
todettiin, eitä ehdotettujen toimenpiteiden vaikutukset kyseisten jalkineiden 
kuluttajille jäisivät luultavasti hyvin pieniksi. 
3. Jälleenmyyntiin kohdistuva vaikutus 
(a) Koko jälleenmyyntiin kohdistuva vaikutus 
(124) On esitetty, että toimenpiteet vaikuttaisivat varsin kielteisesti tuojiin. Yleisesti 
jakeluketjun kokonaistilanteesta on esitetty eriäviä mielipiteitä. On väitetty, että 
jakeluketjulla on yhteisössä suurempi merkitys kuin jalkineiden tuotannolla sekä 
liikevaihdon että työllisyyden kannalta. 
61 
Ensinnäkin on palautettava mieliin, että jakeluketjulla on tietyn jalkinemäärän 
osalta pelkästään sen jälleenmyyntimarginaalista johtuen luontaisesti suurempi 
liikevaihto kuin valmistajilla, joilta se tuotteensa ostaa. Toiseksi 
kaikentyyppisten jalkineiden myyntiä sisältävän jälleenmyynnin 
työllistämislukuja ei voida verrata vain tutkimuksen kohteena olevan tuotteen 
yhteisön tuotannon työllistämislukuihin. 
Yhteisön kuluttajat eivät osta merkittäviä määriä kenkiä yhteisön ulkopuolelta. 
Siksi polkumyyntitullilla voi olla kielteisiä seurauksia jälleenmyyntiini 
kokonaisuudessaan vain, jos kulutus ja sen myötä liikevaihto merkittävästi 
laskevat, tai jos on paineita laskea jälleenmyyntimarginaaleja kuluttajahintojen 
nousun ja kulutuksen vähenemisen minimoimiseksi. 
Kuten edellä esitettiin, tarkasteltaessa mahdollisten toimenpiteiden odotettavia 
vaikutuksia tarkasteltavien jalkineiden kuluttajiin voidaan pitää erittäin 
epätodennäköisenä, että tarkasteltavien jalkineiden kulutus laskisi merkittävästi 
polkumyyntitoimenpiteiden takia, vaikka jälleenmyyntisektori säilyttäisikin 
nykyiset marginaalinsa. 
Kaiken kaikkiaan voidaan siis tehdä sellainen päätelmä, että mahdollisilla 
toimenpiteillä olisi hyvin vähäisiä vaikutuksia jakeluketjuun. Siitä huolimatta 
asiaa tutkittiin perusteellisesti yhteisön jalkineiden jälleenmyyntialan rakenteen 
kannalta. 
62 
(h) Yhteisön jalkineiden jälleenmyyntiäkin rakenne 
(125) Euroopan yhteisön jalkineiden jällcenmyynlialalla on neljä eri myyntikanavaa 
loppukäyttäjälle. Näilä ovat mcrkkiiiikckctjui, itsenäiset vähittäiskauppiaat, 
erikoistumattomat supermarketit ja neljäntenä muut erikoistumattomat 
jälleenmyyjät (esimerkiksi vaatekaupat ja sekatavarakaupat). 
(i) Itsenäiset vähittäiskauppiaat 
(126) Perinteinen jakelukanava muodostuu itsenäisistä vähittäiskauppiaista, jotka 
yleensä ostavat tukkukauppiailta. Kehityksen edetessä tukkukauppiaiden osuus 
kuitenkin usein häviää, kun vähittäiskauppiaat solmivat läheisempiä suhteita 
pienempiin määriin tuottajia tai liittyvät ostoryhmittymiin itsenäisyytensä 
säilyttäen. 
Vähittäiskauppiaat oval haitallisessa kilpailutilanteessa, koska ne eivät voi 
vaikuttaa jalkinetoimillajien veloittamiin hintoihin ja koska ne tarvitsevat suuret 
marginaalit (150—200 prosenttia) kattaakseen kaupunkien keskusalueiden, 
joissa niiden jälleenmyyntiliikkeet yleensä toimivat, varsin korkeat 
kustannukset. Tietyissä jäsenvaltioissa ne ovat menettäneet asemiaan 
uusimmille kolmeen muuhun jakelukanavaryhmään kuuluville jälleenmyyjille, 
erityisesti merkkiliikeketjuille. 
-63 
Koska itsenäisillä vähittäiskauppiailla on kuitenkin vahva asema joissakin 
jäsenvaltioissa ja koska ne myyvät markkinoiden kalleimpia tuotteita ja ovat 
luoneet pysyvät liikesuhteet asiakkaisiinsa, ne ovat vielä ainakin lisäarvon ja 
työllistämisen (yli 250 000 henkeä) osalla tärkein yhteisön jakelukanavista, 
vaikka ei kuitenkaan tärkein määrällisellä markkinaosuudella mitattuna. 
(ii) Merkkiliikeketjut 
( 127) Merkkiliikeketjut, jolka joskus harjoittavat tuotantoa yhteisössä, ovat yleensä 
kussakin maassa yhden tai kahden suuren yrityksen omistuksessa, jotka 
omistavat lukuisia merkkejä ja joiden toiminta kaitaa markkinat 
kokonaisuudessaan. Niillä on kaupungin ulkopuolella sijaitsevia 
supermarketteja lai halpamyyntiliikkeitä, jotka kestävät suurien 
myyntimääriensä, hintojensa ja erikoistumisensa ansiosta erikoistumattomien 
supermarkettien aiheuttaman paineen. 
Merkkiliikeketjut harjoittavat myyntiä myös kaupungin keskustoissa, missä ne 
korvaavat itsenäiset vähittäiskauppiaat tavallisilla liikkeillä, joiden kustannukset 
ovat alhaisemmat ja jotka vastaavat joidenkin asiakkaiden tarpeeseen hankkia 
ostoksensa ympäristöstä, joka olisi vaihtoehto halpamyyntiliikkeille. 
Merkkiliikeketjuilla on suuri valta-asema, ja ne voivat hankkia tavaran 
maailman markkinoilta, koska ne harjoittavat tuontia omaan laskuunsa ja koska 
niillä on suhteellisen alhaiset marginaalit - yleensä noin 25 prosenttia 
keskusliikkeen myynlikuluista ja keskimäärin 100 prosenttia kauppojen 
myynlikuluista. Näin ollen ne kykenevät markkinoille tullessaan nopeasti 
saamaan itselleen markkinaosuuden ja saavuttamaan yli viiden prosentin 
vuosittaisen kasvun. 
64 
(iii) Erikoistumattomat supermarketit 
(128) Erikoistumattomilla supermarketeilla, joiden myyntimäärät ovat suuret mutta 
joiden osuus jalkinemarkkinoista on myynnin arvon perusteella vähäisempi 
johtuen keskimääräisten myyntihintojen alhaisuudesta, on vahva osuus 
markkinoiden halvempien tuotteiden myynnistä. Vaikka ne joskus ostavat 
suoraan yhteisön ulkopuolisilta toimittajilta, ne yleensä hankkivat 
tuontitavaransa, jotka ovat tärkeä osa niiden myyntiä, erikoistuneilta tuojilta. 
Niiden perinteinen voittomarginaali on noin 100 prosenttia, mutta se voi 
vaihdella alennusmyynneistä saadusta 60 prosentista yhteisön tietyistä tuotteista 
saatuun yli 130 prosenttiin. Tuojan osuuden ja aiheutuneiden kulujen kiinteän 
osan vuoksi tämän myyntikanavan kaulia tulevan tuonnin kuluttajahinta on 
tavallisesti kolme kertaa korkeampi kuin CIF-hinta. 
(iv) Muut myyntikanavat 
(129) Muut myyntikanavat, kuten postimyynti liikkeet tai vaateliikkeet, ovat tulleet 
merkittäviksi tietyissä jäsenvaltioissa, mutta mikään niistä ei ole merkittävä 
koko yhteisön mittakaavassa. Tietyissä jäsenvaltioissa erikoistuneilla 
postimyyntiliikkeillä on samanlainen kustannusrakenne kurn 
merkkiliikeketjuilla. Myös koko yhteisön alueella toimivat pienten 
vaateliikkeiden ketjut myyvät jalkineita merkkitavarana yleensä korkeammalla 
marginaalilla kuin vaatteita. Kyseisen myynnin muotinäkökohdan huomioon 
ottaen ne kilpailevat merkkiliikcketjujen kanssa mutta eivät kuitenkaan niin 
paljon kuin suuret kaupungin keskustan liikkeet. 
65 
(c) Ehdotettujen toimenpiteiden erityisvaikutus eri myyntikanaviin 
( 130) Itsenäisten vähittäiskauppiaitten osalta, jotka edelleen työllistävät eniten 
yhteisön jalkineiden jälleenmyynnin alalla, tämän asetuksen johdanto-osan 124 
kappaleessa esitettyä päätelmää tukee se, että tavallisesti vain vähäinen osuus 
niiden kyseisen tuotteen hankinnoista on peräisin Kiinan kansantasavallasta, 
Indonesiasta tai Thaimaasta. Olisi lisäksi todettava, että ne ovat ryhmittyneet 
kahdeksaa jäsenvaltiota edustavaksi liitoksi ja kyseinen liitto eikä muukaan taho 
ole esittänyt polkumyynnin vastaisien toimenpiteiden käyttöönottamista 
vastustavia näkökantoja. 
(131)Merkkiliikeketjuja omistavat yritykset ovat asettaneet kyseenalaiseksi 
polkumyyntitullien käyttöönoton tarpeellisuuden. Vaikka yleinen päätelmä 
pätee myös niihin, jotkut niistä ovat itsenäisiä vähittäiskauppiaita 
riippuvaisempia polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista niiden tarkasteltavana 
olevan tuotteen hankinnassaan, mikä selittää sen, miksi ne pelkäävät 
toimenpiteillä olevan kielteisiä vaikutuksia niiden kilpailutilanteeseen 
jälleenmyynnissä. 
Mahdollisten toimenpiteiden välitön vaikutus näiden yritysten taloudelliseen 
tilanteeseen on vähäinen, jos tullin määrä siirretään kokonaisuudessaan 
kuluttajahintaan. Välillisiä taloudellisia vaikutuksia on odoteltavissa 
ainoastaan, jos kyseisen hinnankorotuksen johdosta kuluttajat ostaisivat kyseistä 
tuotetta merkittävästi vähemmän. Jos näin tapahtuisi, vaikutukset olisivat vain 
vähäisiä, kuten johdanto-osan 122 kappaleessa on selitetään. 
-66 
Lisäksi erikoistuneissa liikkeissä ei koskaan myydä pelkästään kyseistä tuotetta, 
joka erityisen alhaisten hintojensa vuoksi edustaa alle 12 prosenttia 
merkkiliikeketjuja omistavien ja yhteistyössä toimineiden yritysten 
liikevaihdosta. Tässä suhteessa pieni kyseisen tuotteen kysynnän lasku, joka 
sekin vaikuttaa epätodennäköiseltä, vaikuttaisi vain vähän yrityksiin 
kokonaisuudessaan erityisesti, jos kysyntä suuntautuisi ainakin osittain 
kalliimpiin jalkineisiin, joiden osalta absoluuttinen marginaali on 
todennäköisesti suurempi. 
(132) Kun otetaan huomioon, että erikoistumattomien supermarkettien ja liikkeiden 
myynti perustuu vieläkin vähäisemmässä määrin kyseisen tuotteen myyntiin, 
toimenpiteiden käyttöönoton ei edes markkinoiden kehittyessä edellä esitetyn 
mukaisesti pitäisi vaikuttaa näiden yritysten tilanteeseen. 
(133) Erikoistumattomille jakelukanaville tuontitavaroita toimittavien tuojien 
tilannetta tarkasteltiin, koska menettelyn kohteena olevista maista tuotujen 
tuotteiden myyntiin perustuva osuus niiden liikevaihdosta todettiin 
huomattavaksi. Näillä yrityksillä on yleensä hyvin suppea ja joustava rakenne, 
mikä jolloin ne voivat myydä vain silloin, kun niiden ennakoitu 
myyntimarginaali kaitaa aiheutuneet kustannukset. Tavaroiden alkuperämaa ei 
vaikuta niiden markkinoiden asiantuntemukseen eikä niiden suunnittelu- ja 
myyntikykyyn. Polkumyyntitoimenpiteet vaikuttavat jalkineiden 
jälleenmyyntiin kokonaisuudessaan, mutta kyseiset tuojat kykenevät hyötymään 
kaikista markkinatilanteista ja toimittamaan edelleen asiakkailleen kiinalaisia, 
indonesialaisia tai thaimaalaisia tuontitavaroita ja myös muita kuin 
polkumyynnillä tuotuja tavaroita sekä yhteisössä tuotettuja tavaroita. 
67 
( 134) Lopuksi voidaan todeta, että ei ole voitu vahvistaa kyseisiä jalkineita koskevien 
polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotolla olevan merkittävää vaikutusta koko 
jalkineiden jakeluketjun tai sen osan taloudelliseen tilailleeseen. 
4. Yhteisön etua koskeva päätelmä 
(135) Asiaan liittyvien eri etujen tutkimisen jälkeen voidaan todeta, että ei ole 
pakottavia syitä olla ryhtymättä mutta on hyviä syitä ryhtyä toimenpiteisiin 
kyseessä olevaa polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia vastaan. Jos yhteisön 
tuotannonalaa ei suojata asianmukaisesti vahingolliselta polkumyynniltä, 
tuotannonalan vaikeudet lisääntyvät, ja se saattaa hävitä tai siirtyä yhteisön 
ulkopuolelle. Polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotosta johtuvan rajoitetun 
hinnannousun ei voida katsoa olevan samaa suuruusluokkaa kuin tärkeän 
yhteisön tuotannonalan häviäminen kokonaan. 
Koska polkumyyntiä ja vahinkoa koskevan tutkimuksen päättämisestä on 
kulunut aikaa, on asianmukaista ottaa suoraan käyttöön kyseisen tuotteen 
tuontia koskeva lopullinen polkumyyntitulli ilman, että tukeudutaan ensin 
< 
väliaikaiseen tulliin. 
68 
II. MM'IJMJNKNTUMJ 
I. Polkumyyntitoimenpiteiden ja määrällisten rajoitusten samanaikainen 
soveltaminen 
(a) Oikeudellisia näkökulmia 
(136) Tietyt asianosaiset osapuolet ovat esittäneet, että Kiinan kansantasavallasta 
tuotujen tutkimuksen kohteena olevien tuotteiden osalta ei pitäisi toteutua 
polkumyyntitoimenpiteitä, koska tuotteille oli tutkimusajanjakson aikana jo 
asetettu yhteisön laajuinen määrällinen kiintiö neuvoston asetuksella (EY) N:o 
5I9/946. 
( 137) Yhteisön toimielimet eivät voi tukea tätä näkökantaa, joka niiden mielestä 
perustuu edellä mainitun asetuksen tarkoituksen virheelliseen tulkintaan. 
Kyseisessä asetuksessa otettiin käyttöön uusi kauppajärjestelmä, jonka ansiosta 
poistettiin noin 4 617 edellisen järjestelmän mukaista kansallista rajoitusta, joita 
sovellettiin muihin kuin markkinatalousmaihin ja joista lähes kaikki koskivat 
Kiinan kansantasavaltaa. Rajoitukset korvattiin seitsemän kiinalaisen tuotteen 
osalta yhteisön kiintiöillä ja 26 muun tuotteen osalta yhteisön suorittamalla 
valvonnalla. 
Yleisesti ottaen ei voida katsoa, että nämä itsenäiset kiintiöt, jotka rajoittuvat 
ainoastaan muutamaan erityisen herkkään tuotteeseen, muodostaisivat 
poikkeuksen jostakin Kiinan kansantasavaltaa koskevasta hypoteettisesta 
vapaakauppajärjestelmästä, vaan niitä on pidettävä yhtenä keinona saavuttaa 
liberaalimpi ja ennen kaikkea yhdenmukaisempi kauppajärjestelmä Kiinan 
kansantasavallan kanssa; perusasetuksen mukaisilla toimenpiteillä sitä vastoin 
puututaan vahingolliseen polkumyyntiin. 
EYVLL67, 10.3.1994, s. 89. 
-69 
Vahinkoon, jota polkumyyntitoimenpiteillä yritetään korjata, ei siis ole 
suunnattu mitään muuta kaupallista puolustautumiskeinoa. Koska 
polkumyyntitutkimuksesta on ilmennyt, etlä polkumyynnin vahingolliset 
vaikutukset voidaan korjata polkumyyntitoimenpitein, toimenpiteiden käyttöön 
ottaminen saattaa olla perusteltua riippumalta siitä, sovelletaanko kyseisiin 
tuotteisiin jo joitakin määrällisiä rajoituksia. Tälä päätelmää oli kuitenkin vielä 
analysoitava myös taloudelliselta kannalta. 
(b) Taloudellisia näkökulmia (kiintiöiden vaikutus tuonnin suuntauksiin) 
(138) Alustavien (ja ainoastaan vuotta 1995 koskevien) toteamusten vahvistamisen 
aikaan saatavissa olevista tiedoista ilmeni, eitä tutkimusajanjakson päätyttyä 
Kiinan kansantasavallasta tulevan luonnin määrä oli merkittä viis li pienentynyt ja 
että tuontihinnat olivat puolestaan nousseet. 
Katsottiin, että nämä olosuhteet olivat niin poikkeukselliset, etlä niiden 
perusteella olisi edelleen tarkasteltava uusimpien tietojen pohjalta 
tutkimusajanjakson jälkeen ilmenneitä tuonnin suuntauksia. Väliaikaisten 
toimenpiteiden käyttöön ottamista ei pidetty aiheellisena tähän lisätarkasteluun 
tarvittavana aikana. 
( 139) Jotta kyseisten jalkineiden tuonnin suuntauksia olisi voitu tarkastella kiintiön 
käyttöön ottamista seuranneiden kahden vuoden ajalta, huomiota kiinnitettiin 
mm. seuraaviin metodologisiin seikkoihin: 
70-
Ensinnäkin todettiin, että koska kiintiö annetaan vuosittain ja kalenterivuosiksi, 
ainoastaan joihinkin vuoden 1996 kuukausiin perustuvat arviot eivät olleet 
riittävän tarkkoja. Tämän vuoksi jäljempänä esitellyssä analyysissä käytettiin 
ainoastaan vuosikohtaisia vuotta 1995 ja vuotta 1996 koskevia tietoja, ja 
analyysi voitiin saattaa päätökseen vasta, kun tietoja oli myös koko vuodelta 
1996. 
Toiseksi, asetuksessa (ETY) N:o 519/94, sellaisena kuin se on muutettuna, 
oiettiin käyttöön tiettyjä tässä menettelyssä tarkasteltuihin tullinimikkeistön 
otsakkeisiin kuuluvia jalkineita koskevia määrällisiä rajoituksia, joita ei 
kuitenkaan sovellettu jalkineisiin, joiden valmistuksessa on käytettävä 
"erityisteknologiaa" ja joiden myyntihinta paria kohden on määritelmän 
mukaisesti vähintään 9 ecua (alunperin 12 ecua) CIF-tasolla. Kuten johdanto-
osan 15 kappaleessa todetaan, tässä polkumyyntitutkimuksessa ei ole tarkasteltu 
jalkineita, joilla hinnastaan riippumatta on sama käyttötarkoitus ja samat 
ominaispiirteet kuin erity isteknologiaa edellyttävillä jalkineilla. 
(140) Jotta tuonnin määrä ja arvo olisi voitu määrittää vuosien 1995 ja 1996 osalta, 
Taric-tietojen perusteella ilmoitetusta kyseisiin CN-koodeihin kuuluvien 
tuotteiden kokonaistuonnista jätettiin huomioimatta erityisteknologiaa 
edellyttävät jalkineet. Koska täydellisiä Tarie-tietoja ei ollut vuotta 1995 
edeltävältä ajalta, aikaisempien vuosien osalta lehtiin oikaisuja, joissa vuosi 
1995 oteltiin viitcvuodeksi. Kun verrataan lukuja, jotka koskevat Kiinan 
kansantasavallasta vuosina 1995 ja 1996 tullutta tuontia, ja lukuja, jotka 
koskevat kiintiön käyttöön ottamista edeltäneitä vuosia, voidaan tehdä seuraavat 
kaksi johtopäätöstä: 
71 
Kuten odotettua, kiintiöllä oli selvä vaikutus Kiinan kansantasavallasta tulevan 
tuonnin määrään, joka pieneni eniten vuosina 1994-1995, jolloin tuonti väheni 
28,6 miljoonasta parista 16,1 miljoonaan pariin. Yksityiskohtaisemmin voidaan 
todeta, että tuonnin määrä pieneni vuosina 1994-1995 kaikissa neljässä eri CN-
koodeja vastaavassa tarkasteltavana olevan tuotteen ryhmässä. Tuonnin määrä 
kuitenkin kasvoi jälleen vuosina 1995-1996, jolloin se oli 19,1 miljoonaa 
jalkineparia. 
Lisäksi on erityisesti polkumyynnin vastaisen menettelyn kannalta todettava, 
että kiintiön käyttöön ottaminen ei johtanut hintojen nousuun. Toisin kuin voisi 
olettaa, hinnat eivät nousseetkaan kiintiön kohteena olevan tuonnin määrän 
vähetessä. Keskimääräinen tuontihinta pysyi vakaana kiintiön käyttöön 
ottamisen jälkeen vaihdellen 5,75 ecusta parilta vuonna 1993, joka oli tuonnin 
määrän huippuvuosi, 5,69 ecuun parilla vuonna 1996. Kiinan kansantasavallasta 
tulevien tuotteiden tuontihintojen suuntauksissa ei havaittu muutoksia 
yhdessäkään kyseisessä neljässä jalkincryhmässä. Lisäksi olisi huomattava, 
että hintataso on selvästi alhaisempi Kiinassa kuin muissa tarkastelun kohteena 
olevissa viejämaissa. 
(141) Kyseisiin neljään CN-koodiin kuuluvien tuotteiden analyysissä ei myöskään 
voitu osoittaa, että kuluttajat olisivat vähitellen siirtyneet käyttämään 
tutkimuksesta pois suljettuja ja kalliimpia erityisteknologiaa edellyttäviä 
jalkineita, mikä olisi voinut selittää muiden tuotteiden tuontihintojen säilymisen 
ennallaan. Erityisteknologiaa edellyttävien jalkineiden osuus tarkasteltavana 
oleviin CN-koodeihin kuuluvien tuotteiden luonnista pysyi vuosina 1995 ja 
1996 sekä määrältään että arvoltaan vakaana. 
72 
(142) Ei voitu osoittaa, että Thaimaasta ja Indonesiasta tulevan tuonnin tai näiden 
maiden kilpailuedellytysten yleisistä suuntauksissa olisi tapahtunut mitään 
sellaista merkittävää muutosta, joka kumoaisi edellä johdanto-osan 78 - 87 
kappaleessa esitetyt toteamukset. 
( 143) Edellä esitettyjen seikkojen perusteella pääteltiin, että Kiinan kansantasavallasta 
peräisin olevien ja tarkastelun kohteena olevien jalkineiden tuontiin 
sovellettujen määrällisien rajoitusten vaikutus luonnin suuntauksiin ei anna 
perustetta tarkastella kokonaisuudessaan uudelleen päätelmää, jonka mukaan 
polkumyyntitoimenpiteisiin turvautuminen on tässä tapauksessa aiheellista. 
Kuten jäljempänä selitetään, nämä tuonnin suuntaukset on kuitenkin aiheellista 
ottaa huomioon määriteltäessä toimenpiteiden muotoa. 
2. Vahingon korjaava taso 
(a) Menetelmä 
(144) Tarkasteltiin perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti, mikä olisi se 
sopiva tullin taso, joka korjaisi yhteisön tuotannonalalle polkumyynnistä 
aiheutuneen vahingon. 
Tarkastelun tuloksena katsottiin, että polkumyynnillä tuotujen tuotteiden 
vientihinta olisi nostettava vahinkoa aiheuttamattomalle tasolle, joka vastaisi 
yhteisön tuotannonalan tuotantokustannuksia ja kohtuullista voittoa (jäljempänä 
'vahinkoa aiheuttamaton hinta'). 
73 
Katsottiin, että tuotantokustannusten viitearvoksi olisi aiheellista ottaa 
tarkistusotokseen kuuluneiden yhteisön tuottajien tuotantokustannukset. 
Lisäksi katsottiin, että aiheellinen vähimmäisvoittomarginaali olisi 7 prosenttia 
liikevaihdosta, kun otetaan huomioon pitkäaikaisinvestointien tarve ja erityisesti 
laso, jonka yhteisö itse pystyi markkinaosuutensa kustannuksella säilyttämään 
vähimmäistasona neljän tarkastellun vuoden aikana (1991-1994). 
(145) Kuten edellä johdanto-osan 16 kappaleessa selitetään, tutkimuksen alussa 
katsottiin, että tarkasteltavana olevat tuotteet olisi jaettava neljään eri ryhmään, 
joiden perusteella hintavertailu suoritettaisiin. Kuten johdanto-osan 84 
kappaleessa todetaan, tutkimuksen kuluessa ilmeni kuitenkin, että yhteistyöhön 
osallistuneiden tuottajien/viejien osalla tuotevastaavuudessa saavutettaisiin 
suurempi varmuus käyttämällä vieläkin yksityiskohtaisempaa tuotejaottelua. 
Tätä varten valittiin Kiinan ja Indonesian sekä yhteistyöhön osallistuneiden 
Thaimaan tuottajien/viejien kaikkein viedyimmät mallit, jotka sitten jaettiin 17 
nk. jalkineperheeseen. 
74 
Vahinkoa aiheuttamattoman marginaalin laskemista varten verrattiin keskenään 
ClF-tuontihintaa, jota oikaistiin maksetun lullin ja asiakkaalle toimitettuna -
hintatason mukaisesti, sekä yhteisön tuottajien vahinkoa aiheuttamatonta hintaa 
•f 
samassa kaupan portaassa. Koska yhteistyöhalukkuus oli erittäin vähäistä 
kaikissa kolmessa tarkastelun kohteena olevassa maassa, tämä laskelma lehtiin 
pääsääntöisesti jalkineryhmittäin ja jalkineperheiItäin ainoastaan yhteistyöhön 
osallistuneiden tuottajien/viejien tapauksessa silloin, kun tällaisesta 
tarkkuudesta oli niiden kannalta hyötyä. On huomattava, että vientihintoja 
oikaistiin suhteessa maksettuun tullin ja asiakkaalle toimitettuna -hintatasoon 
käyttämällä edellä johdanto-osan 85 kappaleessa esitettyjä hinnan alittavuuden 
arvioinnissa käytettyjä menetelmiä. 
(h) Kiinan kansantasavalta 
(146) Koska yritykselle Grosby (China) Limited vahvistettu polkumyyntimarginaali 
oli vähimmäistasoa (1,3 prosenttia) ja aiheuttaisi siten yrityksen lopullisen 
polkumyyntitullin asettamisen nollalasolle, kyseiselle yritykselle ei laskettu 
vahingon korjaavaa tasoa. 
(147) Kiinan kansantasavallasta tulevan muun viennin vahingon korjaavaksi 
jäännösmarginaaliksi todettiin 46,0 prosenttia, mikä on vahvistettua 
polkumyyntimarginaalia alhaisempi ja minkä on tämän vuoksi perusasetuksen 9 
artiklan 4 kohdan mukaisesti oltava perustana kaiken muun Kiinan 
kansantasavallasta peräisin olevan tuonnin lopulliselle polkumyyntitullille. 
75-
(c) Indonesia 
148) Indonesiaa koskevan otoksen osalta yhteistyössä toimineiden tuottajien/viejien 
yksittäiset vahingon korjaavat marginaalit, jotka ilmaistaan prosentuaalisena 
osuutena CIF-hinnasta, vaihtelivat 0:sta 99,5 prosenttiin, ja otoksen 
ulkopuolisiin yhteistyössä toimineisiin tuottajiin/viejiin sovellettava 
keskimääräinen prosenttimäärä oli 33,6. 
Todettiin, että kahta yritystä lukuun ottamatta (P.T. Golden Adishoes ja P.T. 
Indosepamas Anggun / P.T. Primashoes Ciplakreasi) nämä marginaalit olivat 
otokseen kuuluneiden tuottajien/viejien osalta korkeammat kuin vastaavasti 
vahvistetut polkumyyntimarginaalit. Yhteistyössä toimineiden Indonesian 
tuottajien/viejien lopullisen polkumyyntitullin tason olisi siis perusasetuksen 9 
artiklan 4 kohdan mukaisesti perustuttava vahvistettuihin 
polkumyyntimarginaaleihin. Poikkeuksia ovat seuraavat yritykset: 
- P.T. Golden Adishoes, jonka vahingon korjaava marginaali - joka oli sen 
polkumyyntimarginaalia alhaisempi - todettiin nollaksi, minkä vuoksi tämän 
yrityksen lopulliseksi polkumyyntimarginaaliksi olisi vahvistettava 0 
prosenttia, 
ja 
- P.T. Indosepamas Anggun / P.T. Primashoes Ciptakreasi, jonka yhteinen 
vahingon korjaava marginaali (2,6 prosenttia) oli yritysten 
polkumyyntimarginaalia alhaisempi, minkä vuoksi ensin mainitun 
marginaalin olisi edellä johdanto-osan 24 kappaleessa selitettyjen syiden 
vuoksi oltava näihin molempiin yrityksiin sovellettavan lopullisen 
polkumyyntimarginaalin perustana. 
-76-
(149) Katsottiin, etlä edellä johdanto-osan 31 kappaleessa mainitun tuottajan/viejän 
(P.T. Kingherlindo), johon oli sovellettava käytettävissä olevia tietoja, 
osittainen yhteistyöhalukkuus oli tässä yhteydessä erotettava niiden Indonesian 
tuottajien täydellisestä yhteistyöhaluttomuudesta, jotka eivät vastanneet 
komission kyselyyn eivätkä myöskään tehneet itseään tunnetuiksi. Koska 
polkumyyntilaskelmissa käytettyyn menetelmään (katso edellä johdanto-osan 40 
kappale) perustuva laskentatapa olisi antanut kyseisen yrityksen vahingon 
korjaavaksi marginaaliksi 26,9 prosentlia, joka on korkeampi kuin yhteistyöhön 
osallistumattomien tuottajien/viejien marginaali, katsottiin kuitenkin, että 
yrityksen P.T. Kingherlindo vahingon korjaava marginaali olisi aiheellista 
mukauttaa vahingon korjaavaan jäännösmarginaaliin, joka edellä esitetyn 
mukaisesti vahvistettiin 20,3 prosentiksi. 
( 150) Yhteistyöhön osallistumattomien Indonesian tuottajien/viejien vahingon 
korjaavaksi marginaaliksi todettiin 20,3 prosenttia, joka siis on alhaisempi kuin 
kyseiselle maalle vahvistettu polkumyynnin jäännösmarginaali (50 prosenttia). 
Indonesiasta tulen tuonnin polkumyynnin jäännösmarginaali olisi tämän vuoksi 
vahvistettava vahingon korjaavan marginaalin perusteella. 
(c) Thaimaa 
(151) Koska yhteistyöhön osallistuneille kolmelle Thaimaan tuottajalle/viejälle (CK 
Shoes ja PSR Footwear/Bangkok Rubber Company) vahvistetut 
polkumyyntimarginaalit olivat joko nolla- lai vähimmäistasoa ja siten 
johtaisivat mahdollisten lopullisten polkumyyntitullien vahvistamiseen 0 
prosentiksi, kyseisille yrityksille ei laskettu vahingon korjaavaa tasoa. 
77-
(152) Yhteistyöhön osallistumattomien Thaimaan tuottajien/viejien vahingon 
korjaavaksi marginaaliksi todettiin 24,7 prosenttia, joka on alhaisempi kuin 
kyseiselle maalle vahvistettu polkumyynnin jäännösmarginaali (50 prosenttia). 
Thaimaasta tulevan tuonnin polkumyynnin jäännösmarginaali olisi tämän 
vuoksi vahvistettava vahingon korjaavan marginaalin perusteella. 
3. Lopullisten tullien muoto 
(153) Edellä johdanto-osan 138-143 kappaleessa esitetyn analyysin perusteella 
ilmeni, että vaikka kiintiön käyttöön ottamisella oli selvästi kyetty rajoittamaan 
kyseisten Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tuotteiden tuonnin määrää 
ja siten myös kyseisistä kolmesta maasta tulevan tuonnin kumuloitua määrää, 
kiintiöllä ci ollut ollut näkyvää vaikutusta tuotujen tuotteiden hintoihin, joiden 
voidaan siis olettaa edelleen aiheuttaneen vahinkoa. Tämä johtuu pääsiassa 
siitä, että tuonti on keskittynyt halpa- ja keskihintaiseen markkinalohkoon. 
(154) Näissä olosuhteissa katsottiin, että arvotulli vaikuttaisi kohtuuttomasti 
suhteellisen kalliisiin jalkineisiin ja kohdistuisi heikommin halpa- ja 
keskihintaisiin jalkineisiin. Vähimmäishintaan perustuva muuttuva tulli sen 
sijaan kohdistuisi täsmälleen siihen vahingolliseen hintatekijään, jota ei ole 
kyetty korjaamaan kiintiön avulla. Tämän vuoksi katsottiin, että lopullinen 
polkumyyntitulli olisi toteutettava vähimmäishintaan perustuvana muuttuvana 
tullina. 
78 
Tällainen toimenpide edistääkin hinnankorotuksia tuonnin suurimmassa osassa, 
joka koostuu halpa- ja keskihintaisista jalkineista. Odotetut hintojenkorotukset 
toteutuvat siis siinä tuotevalikoimassa, johon polkumyynnillä tapahtuva tuonti 
eniten vaikuttaa, ja kohdistuvat mahdollisimman vähän pitemmälle kehitettyjen 
jalkineiden tuontiin, josta aiheutuu myös kaikkein vähiten vahinkoa. Vaikka 
kiintiön avulla ollaan siis selvästi kyetty luomaan turvaverkko äkillistä ja 
mahdollisesti vahingollista jalkinetuonlia vastaan, vaikuttaa siltä, että muuttuva 
tulli on erityisen käyttökelpoinen täydentävänä turvaverkkona, joka antaa suojan 
kyseisen luonnin vahingollisia hintoja vastaan. 
( 155) Vähimmäishinnan tason osalla oiettiin huomioon seuraavia seikkoja: 
Yhteisön tuotannonalan kannalta katsottiin, että ehdotettujen toimenpiteiden 
vaikutusten olisi mahdollistettava se, että keskimääräinen tuontihinta oikaistuna 
toimitettuna tuojan varastoon -tasolle (johdanto-osan 85 kappaleessa esitetyn 
menetelmän mukaisesti) olisi yhtä suuri kuin keskimääräinen vahinkoa 
aiheuttamaton hinta, joka vahvistettiin edellä johdanto-osan 144-145 
kappaleessa selitetyn kyseisten tuotteiden vahingon korjaavan tason laskemista 
varten ja jonka painotettu keskiarvo kaikkien neljän jalkineryhmän osalta oli 9»6 
ecua parilla toimitettuna -tasolla. 
79 
(156) Mitä tulee tuotuihin tuotteisiin ja niiden hintajakaumaan, tuonnin määrää ja 
keskihintoja koskevia Eurostatin tietoja analysoitiin yksityiskohtaisesti 
yhteistyöhön osallistuneiden tuottajien/viejien ja tuojien antamien yksittäisiä 
vientitapahtumia koskevien tietojen perusteella. Todettiin, että jos 
vähimmäishinnaksi asetettaisiin 5,7 ecua parilta CIF-tasolla, tuotujen tuotteiden 
hintajakauma muuttuisi siten, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien 
tuotteiden ennakoiduksi keskimääräiseksi tuontihinnaksi tulisi 7,5 ecua parilta 
CIF-tasolla, joka tuojan varastoon toimitettuna -tasolla vastaisi vahinkoa 
aiheuttamatonta 9,6 ecua parilta. , 
Suurin osa kokonaistuonnista ja ainakin osa kunkin ryhmän tuonnista 
tapahtuikin sekä määrällisesti että arvollisesti alle ehdotetun vähimmäishinnan. 
Muuttuvan tullin käyttöön ottamisen vuoksi luonnin pääosaan kohdistuvan 
hinnan korotuksen odotetaan täten vahvasti vaikuttavan keskimääräiseen 
tuontihintaan. Tätä analyysiä tehtäessä varmistuttiin siitä, että edellä johdanto-
osan 140 kappaleessa esitetyt tuonnin kiintiöiden vaikutukset otettiin 
aiheellisella tavalla huomioon. 
(157) Indonesiasta ja Thaimaasta peräisin olevia tuotteita koskevat tiedot olivat 
joidenkin tuoteryhmien osalta liian suppeita, jotta niiden olisi voinut katsoa 
edustavan näistä maista tulevaa kokonaistuontia. Edellisessä johdanto-osan 
kappaleessa esitetyt yleiset päätelmät voitiin kuitenkin vahvistaa siltä osin, että 
osa näistä maista tutkimusajanjakson aikana tulleesta tuonnista oli todella 
tapahtunut alle kaavaillun vähimmäishinnan. Voitiin myös osoittaa, että 
Indonesiaa ja Thaimaata koskevan parikohtaisen 5,7 ecun vähimmäishinnan 
asettaminen varmistaisi johdanto-osan 150-152 kappaleessa esitettyjen 
päätelmien mukaisesti sen, että tuontihinnat pysyisivät keskimääräisesti 
vahinkoa aiheuttamattomalla tasolla. 
80-
(158) Niiden tuottajien/viejien osalta, joille ehdotettiin yksittäisiä tulleja, katsotaan, 
että sovellettavan tullin olisi perustuttava vähimmäishintaan, jos tällainen tulli 
olisi pienempi kuin yritysten yksittäisien arvotullien määrään perustuva tulli. 
Perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti mitään tullia ei sovelleta niihin 
tuottajiin/viejiin, joiden polkumyyntimarginaali on alle 2 prosenttia eli 
vähimmäistasoa. 
(159) Lopullisen ilmoituksen jälkeen tietyt asianomaiset osapuolet, jotka sinänsä 
vastustivat kaikkia toimenpiteitä, asettivat kyseenalaiseksi tullin, joka perustuisi 
yhteen ainoaan, kaikkiin neljään jalkineryhmään sovellettavaan 
vähimmäishintaan, ja väittivät, että hintojen eron ilmentämiseksi olisi otettava 
käyttöön ainakin kaksi erilaisia vähimmäishintaa, joista loinen koskisi 
ensimmäiseen ryhmään kuuluvia jalkineita, joiden päälliset ovat muovia, ja 
toinen kolmeen muuhun ryhmään kuuluvia jalkineita, joiden päälliset ovat 
nahkaa. Toiset asianomaiset osapuolet vastustivat sitä vastoin edellä esitetystä 
väitteestä tiedon saatuaan jo ennalta kaikkia jaotteluja sillä perusteella, että 
jaottelut johtaisivat nahkapäällyksisten jalkineiden vähimmäishinnan nousuun. 
-81 -
(160) Tältä osin ei voida kieltää, etteivätkö muovipäällyksisten jalkineiden 
keskimääräiset tuontihinnat olisi nahkapäällyksisten jalkineiden tuontihintoja 
alhaisempia. On kuitenkin korostettava, että sekä nahka- että 
muovipäällyksisten kenkien tuonti koskee laajoja ja keskenään päällekkäisiä 
hintaryhmiä. Lisäksi kaikki nämä jalkineet muodostavat yhden samankaltaisen 
tuotteen, eikä kuluttaja aina kykene erottamaan muovia nahasta. Tältä osin 
voidaan olettaa, eitä toimenpide vaikuttaa hyvin vähän, jos ollenkaan, kyseisten 
neljän jalkineryhmän kesken tavallisesti vallitsevaan hintahierarkiaan. Tämän 
vuoksi katsotaan, että vähimmäishintaan perustuva muuttuva tulli on aiheellinen 
ja järkevä keino saada kaikkien jalkineryhmien hinnat nousemaan odotetulla 
tavalla. 
(161) Valituksen tehneen yhteisön tuotannonalan edustajat ilmaisivat epäilevänsä, 
ettei vähimmäishintaan perustuvalla polkumyyntitullilla olisi odotettua 
korjaavaa vaikutusta, jos tuodut tuotteet olisivat hyvin eri hintaisia. 
Tuotannonalan edustajat kalsoivatkin, että arvolulli olisi parempi vaihtoehto. 
( 162) Neuvosto ei voi tukea näitä päätelmiä ja vahvistaa, että johdanto-osan 153-157 
kappaleessa enteilyjen näkökantojen olisi vaikutettava toimenpiteiden muotoon 
ja että ne oietaan asianmukaisella lavalla huomioon vähimmäishintaan 
perustuvan muuttuvan polkumyyntitullin vahvistamisen avulla. Tällainen 
toimenpide ei johtaisi tullin automaattiseen perimiseen, mutta siitä pitäisi 
kuitenkin aiheutua sellainen kyseisistä kolmesta maasta tuotujen tuotteiden 
keskimääräisten hintojen nousu, joka vastaisi vahingon korjaavan tason 
laskemisessa tehtyjä päätelmiä. 
-82-
(163) Lopullinen polkumyyntitulli olisi tämän vuoksi laskettava seuraavasti: 
a) Kiinan kansantasavalta: yritystä Cirosby (China) Limited lukuun ottamatta 
vähimmäistason polkumyyntimarginaalin saaneiden tuottajien/viejien tullin olisi 
vastattava parikohtaisen 5,7 ecun vähimmäishinnan ja parikohtaisen vapaasti 
yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohinnan erotusta. 
b) Indonesia: yritystä P.T. Golden Adishoes lukuun ottamatta vahingon korjaavaa 
tasoa korkeammalle hinnalla tuotteensa myyneiden tuottajien/viejien tullin olisi 
vastattava parikohtaisen 5,7 ecun vähimmäishinnan ja parikohtaisen vapaasti 
yhteisön rajalla tullaamattomana -neliöhinnan erotusta. 
Seuraavien yhteistyöhön osallistuneiden Indonesian tuottajien/viejien lullin olisi 
oltava seuraavien määrien mukainen tai vastattava parikohtaisen 5,7 ecun 
vähimmäishinnan ja parikohtaisen vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -
nettohinnan erotusta riippuen siitä, kumman vaihtoehdon mukainen tullin määrä 
on alhaisempi: 
- P.T. Emperor Footwear 2,0 % 
P.T. Indosepamas Anggun 2,6 % 
P.T. Primashoes Ciptakrcasi 2,6 % 
P.T. Dragon 5,9% 
P.T. Fortune Mate 14,9% 
P.T. Eosaeng Java 12,3% 
P.T. Karct Murni Jelita 12,3% 
P.T. Koryo International 12,3 % 
P.T. Lintas Adhikrida 12,3 % 
P.T. Universal Wisesa 12,3 % 
P.T. Volmacarol 12,3% 
P.T. Kingherlindo 20,3 % 
83-
e) Thaimaa: yrityksiä Bangkok Rubber. CK Shoes ja PSR Footwear lukuun 
ottamatta nolla- tai vähimmäistason polkumyyntimarginaalin saaneiden 
tuottajien/viejien lullin olisi vastattava parikohtaisen 5,7 ecun vähimmäishinnan 
ja parikohlaisen vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -neliöhinnan erotusta. 
I. UUDET VIENTIÄ HARJOITTAVAT TUOTTAJAT 
( 164) Perusasetuksen II artiklan 4 kohdan mukaisesti tässä menettelyssä ei voida 
aloittaa Indonesian uusia viejiä koskevaa tarkastelua, jossa määritettäisiin 
yksittäiset polkumyyntimarginaalit, koska alkuperäisessä tutkimuksessa 
käytettiin menetelmänä otantaa. Mahdollisten uusien vientiä harjoittavien 
tuottajien ja tähän tutkimukseen osallistuneiden mutta otoksen ulkopuolelle 
jääneiden tuottajien/viejien yhdenvertaisen kohtelun varmistamiseksi katsotaan 
kuitenkin, että olisi säädettävä siitä, että keskimääräistä arvotullia (12,3 
prosenttia), jota sovelletaan muuttuvan tullin vaihtoehtona viimeksi mainittuihin 
tuottajiin/viejiin, sovellettaisiin niihin mahdollisiin uusiin vientiä harjoittaviin 
tuottajiin, joilla muuten olisi oikeus uudelleentarkasteluun 11 artiklan 4 kohdan 
nojalla, 
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 
/ artikla 
Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta, 
Indonesiasta ja Thaimaasta peräisin olevien CN-koodeihin ex 6402 99 98 
(Taric-koodi 6402 99 98 * 90), ex 6403 99 93 (Taric-koodi 6403 99 93 * 90), ex 
6403 99 96 (Taric-koodi 6403 99 96*90) ja ex 6403 99 98 (Taric-koodi 
6403 99 98 * 90) kuuluvien jalkineiden luonnissa, lukuun ottamatta 3 kohdassa 
kuvailuja jalkineita. 
-84-
Lopullinen polkumyyntitulli on seuraava: 
Man 
Klllldll 
kansan 
la sa valla 
Indonesia 
I'luiillUKI Tuot leirien valmistaja 
Kaikki tuottajat/viejät 
lukuun ottamatta yritystä: 
Grosby (China) Limited 
Kaikki tuottajat/viejät 
lukuun ottamatta yritystä: 
P.T. Golden Adishocs 
sekä seuraavia tuottajia/viejiä: 
P.T. limperor Footwear 
P.T. Indosepamas Anggun 
P.T. Primashoes Ciptakreasi 
P.T. Dragon 
P.T. Fortune Matc 
P.T. Bosaeng Jaya 
P.T. Karel Munii Jclila 
P.T. Koryo Inlcrnalional 
P.T. Lintas Adhikrida 
P.T. Universal Wisesa 
P.T. Volmaearol 
P.'l'. Kiujjherliiulo 
Kaikki tuottajat/viejät 
lukuun ottamatta yrityksiä: 
Bangkok Rubber 
CK Shoes 
PSR Footvvear Muulliiva tai arvotulli 
parikohlaisen 5.7 ecun 
vähimmäishinnan ja parikohlaisen 
vapaasti yhteisön rajalla 
tullaamattomana -nettohinnan erotus 
0% 
pari kohtaisen 5,7 ecun 
vähimmäishinnan ja parikohtaisen 
vapaasti yhteisön rajalla 
tullaamattomana -nettohinnan erotus 
0 % 
seuraavien määrien mukainen tai 
parikohlaisen 5.7 ecun 
vähimmäishinnan ja parikohlaisen 
vapaasti yhteisön rajalla 
lullaamallomana -nettohinnan erotus 
riippuen siitä, kumman vaihtoehdon 
mukainen tullin määrä on alhaisempi: 
2,0 % 
2,6% 
2,6% 
5,9% 
14,9% 
12,3% 
12,3% 
12,3% 
12.3% 
12,3% 
12,3% 
20.3 % 
parikohtaisen 5,7 ecun 
vähimmäishinnan ja parikohtaisen 
vapaasti yhteisön rajalla 
tullaamattomana -nettohinnan erotus 
0% 
0% 
0% Taric-
lisiikoodit 
S«)()() 
8759 
8900 
8759 
8760 
8761 
8761 
8763 
8764 
8765 
8765 
8765 
8765 
8765 
8765 
S762 
8900 
8766 
8766 
8766 
85-
3. Tullia ei sovelleta urheilukäyttöön tarkoitettuihin jalkineisiin, joissa on muotin 
mukaan muulla kuin ruiskuvalumenetelmällä tehty yksi- tai useampikerroksinen 
pohja, joka on valmistettu synteettisistä materiaaleista, jotka on erityisesti 
suunniteltu vaimentamaan pysty- tai vaakasuuntaisten liikkeiden aiheuttamia 
iskuja ja joissa on esimerkiksi seuraavia teknisiä ominaisuuksia: kaasua tai 
nestettä sisältäviä ilmatiiviitä tyynyjä, iskuja vaimentavia tai tasoitlav;a 
mekaanisia osia lai pientiheyspolymeerien kaltaisia materiaaleja (Tarie-koodit 
6402 99 98* II ja 6402 99 98*19, 6403 99 93*11 ja 6403 99 93*19, 
6403 99 96 * 11 ja 6403 99 96 * 19 ja 6403 99 98 * 11 ja 6403 99 98 * 19). 
4. Mikäli joku indonesialainen osapuoli antaa komissiolle riittäviä todisteita siitä, 
ettei se ole tutkimusajanjakson aikana vienyt yhteisöön edellä 1 kohdassa 
kuvattuja tuotteita, ettei se ole etuyhteydessä yhteenkään tässä asetuksessa 
käyttöön otettujen toimenpiteiden kohteena olevaan viejään tai tuottajaan ja että 
se on vienyt kyseisiä tuotteita yhteisöön tutkimusajanjakson jälkeen tai että se 
on peruuttamattoman sopimusvelvoitteen mukaisesti velvollinen viemään 
huomattavan määriin luulleita yhteisöön, neuvosto voi yksinkertaisella 
enemmistöllä komission ehdotuksesta, jonka se on tehnyt neuvoa-antavaa 
komiteaa kuultuaan, muuttaa 2 kohtaa soveltamalla kyseiseen osapuoleen, 
muuttuvan tullin vaihtoehtona, 12,3 prosentin arvotullia, jota sovelletaan 
otokseen kuulumattomiin yhteistyöhön osallistuneisiin vientiä harjoittaviin 
tuottajiin. 
-86-
5. Ellei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja ja muita tullikäytäntöjä 
koskevia säännöksiä ja määräyksiä. 
2 artikla 
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu 
Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa 
jäsenvaltioissa. 
Tehty Brysselissä 
Neuvoston puolesta 
Puheenjohtaja 
87 

ISSN 1024-4492 
KOM(98) 59 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
Fï 02 11 10 
Luettelonumero : CB-CO-98-062-FI-C 
ISBN 92-78-30838-2 
Buroopan yhteisöjen virallisien julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg