Suositus: 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO Slovenian lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004-2007

(Komission esittämä)

PERUSTELUT

Julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97 [1] säädetään, että osallistumattomien jäsenvaltioiden eli jäsenvaltioiden, jotka eivät ole ottaneet käyttöön yhteistä rahaa, on esitettävä perustamissopimuksen 99 artiklan mukaisesti neuvostolle ja komissiolle säännöllisin väliajoin monenvälistä valvontaa varten tarvittavat lähentymisohjelmat.

[1] EYVL L 209, 2.8.1997. Kaikki tässä asiakirjassa mainitut asiakirjat löytyvät verkko-osoitteesta: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/ about/activities/sgp/main_en.htm.

Kyseisen asetuksen 9 artiklan mukaisesti neuvoston on tutkittava kutakin lähentymisohjelmaa komission ja perustamissopimuksen 114 artiklassa määrätyn komitean (talous- ja rahoituskomitea) arvioiden perusteella. Neuvoston on annettava komission suosituksen perusteella ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan lausunto, joka perustuu sen suorittamaan ohjelman tutkimiseen. Asetuksen mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava vuosittain tarkistetut lähentymisohjelmat, joita voidaan myös tutkia neuvostossa samojen menettelyjen mukaisesti.

Kymmeneen 1. toukokuuta 2004 EU:hun liittyneeseen maahan sovelletaan poikkeusta, eivätkä ne tämän vuoksi osallistu vielä yhteisen rahan käyttöön. Ne sitoutuivat esittämään lähentymisohjelmansa 15. päivään toukokuuta 2004 mennessä ja ensimmäisen tarkistetun lähentymisohjelmansa vuoden 2004 loppuun mennessä.

Slovenian vuodet 2004-2007 kattava lähentymisohjelma esitettiin 14. toukokuuta 2004. Komission yksiköt ovat suorittaneet kyseisen ohjelman teknisen arvioinnin ottaen huomioon kevään 2004 talousennusteen tulokset sekä käytännesäännöt [2] ja komission 27. marraskuuta 2002 neuvostolle ja Euroopan parlamentille antamassa tiedonannossa finanssipolitiikan koordinoinnin tehostamisesta vahvistetut periaatteet [3]. Arvioinnin tuloksena voidaan todeta seuraavaa:

[2] Talous- ja rahoituskomitean tarkistettu lausunto vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällöstä ja muodosta. Hyväksytty Ecofin-neuvostossa 10.7.2001.

[3] KOM(2002) 668 lopullinen, 27.11.2002.

Slovenian on esittänyt 14. toukokuuta 2004 ensimmäisen lähentymisohjelmansa, joka kattaa vuodet 2004-2007. Slovenia pyrkii liittymään ERM II:een aikaisessa vaiheessa, viimeistään vuonna 2004, ja ottamaan euron käyttöön vuoden 2007 alussa.

Ohjelma vastaa pääpiirteissään tietovaatimuksia, jotka tarkistetuissa käytännesäännöissä asetetaan vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällölle ja muodolle [4].

[4] Julkisyhteisöjen rajaamista ei ole sovellettu täysimääräisesti ja suoriteperusteista kirjanpitoa on parannettava entisestään..

Lähentymisohjelmaan sisältyvää makrotaloudellista skenaariota on tarkistettu alaspäin vuonna 2003 esitettyyn liittymistä valmistelevan talousohjelmaan verrattuna, mutta se on silti hieman optimistisempi kuin komission keväällä 2004 esittämä, vuoteen 2005 ulottuva talousennuste. Erityisesti talouskasvusta esitetty ennuste vuodelle 2004 vaikuttaa nykyisten ennusteiden perusteella korkeahkolta. Loppukauden osalta esitetyt arviot kasvun kehittymisestä - aluksi lähennytään potentiaalista talouskasvua, kansallisten viranomaisten mukaan 3,7:ää prosenttia, ja se ylitetään hieman vuodesta 2006 lähtien - vaikuttavat vakuuttavilta. Ne ovat yleisesti ottaen myös linjassa komission ennusteiden kanssa. Ennusteet, joiden mukaan inflaatio nousee 3,3 prosenttiin vuonna 2004 ja vakiintuu alle 3,0 prosentin vuoden 2005 lopussa, kielivät siitä, että odotukset tulevasta hintakehityksestä ovat varsin suotuisia. Komission yksiköt ovatkin olleet varovaisempia inflaation hidastumista koskevissa näkemyksissään.

Vuonna 2001 alkanut inflaation asteittainen hidastumiskehitys vahvistui vuoden 2003 toisella puoliskolla. Kuluttajahintojen vuosittainen kasvu oli vuoden 2003 lopussa 4,6 prosenttia, mikä laski kyseisen vuoden keskiarvon edellisen vuoden 7,5 prosentista 5,7 prosenttiin. Inflaation hidastuminen jatkui vuonna 2004, mutta vuositason kuluttajahintainflaatio oli toukokuussa 3,9 prosenttia eli 0,3 prosenttiyksikköä huhtikuuta korkeampi. Inflaation pysyvää alentamista pitkällä aikavälillä on tehostettava, sillä 12 kuukauden liukuva keskiarvo, 4,7 prosenttia, on yhä verrattain korkea. Talouspolitiikan tehokas yhteensovittaminen on avainasemassa pyrittäessä inflaation supistamiseen pysyvästi. Maltillinen palkkakehitys ja muutokset palkkojen indeksointijärjestelmään on katsottu olennaisen tärkeiksi inflaation hidastumisen tukemisen kannalta. Uudessa vuosien 2004-2005 palkkojen mukauttamismenettelyssä, jossa otetaan käyttöön ennakoiva indeksointijärjestelmä, otetaan huomioon pikemminkin tuleva kuin nykyinen kotimaan inflaatio sekä EU:n inflaatioon ja euron ja tolarin väliseen valuuttakurssiin liittyvät odotukset. Kyseisellä menettelyllä pyritään palkkojen nousuun ja inflaatiopaineiden vähentämiseen. Slovenian keskuspankin päätavoitteena on hintojen vakaus, ja se harjoittaa rahapolitiikkaa säätelemällä korkoja ja valuuttakursseja. Vuodesta 2003 korkoja on alennettu kumulatiivisesti 325 peruspisteellä, ja tällä hetkellä lyhyen aikavälin reaalikorko on noin 2 prosenttia. Valuuttakurssien heikkeneminen suhteessa euroon on hidastunut noin 0,1 prosenttiin kuukaudessa.

Lähentymisohjelman tavoitteena on turvata vakaa lähellä tasapainoa oleva rahoitusasema, vaikkei tässä yhteydessä viitatakaan suoraan vakaus- ja kasvusopimukseen. Alijäämän odotetaan kuitenkin olevan vuonna 2007 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja lähellä tasapainoa oleva rahoitusasema saavutetaan vasta ohjelmakauden loppua kohti julkisen talouden alijäämä supistuessa asteittain. Lähentymisohjelmassa esitetty kehityssuunta on hieman hitaampi kuin vuonna 2003 esitetyssä liittymistä valmistelevassa talousohjelmassa. Lähentymisohjelmassa esitetään takapainotteista julkisen talouden vakauttamista siten, että alijäämän vähentämistä lykätään ohjelmakauden loppupäähän. Tällöin mukautukset toteutetaan pääosin leikkaamalla menosuhdetta.

Vakauttamisura vaikuttaa uskottavalta, mutta siinä esitetyt julkisen talouden tavoitteet eivät ole kovin kunnianhimoisia. Lähentymisohjelmassa ei ole riittävästi yksityiskohtaista tietoa eikä varsinkaan tietoja suunniteltujen julkista taloutta koskevien toimenpiteiden määrällisistä vaikutuksista. Vakauttamisstrategia vaikuttaa suurelta osin samalta kuin vuonna 2003 esitetyn liittymistä valmistelevan ohjelman strategia. Siihen sisältyy suunnitelmia julkisen talouden tulojen ja menojen uudelleenjärjestelyistä sekä julkisen talouden liikkumavaran lisäämisestä. Erityisesti pakollisten budjettimenojen vähentäminen katsotaan tarpeelliseksi, jotta voitaisiin selviytyä EU- ja NATO-jäsenyyden synnyttämistä taloudellisista velvoitteista, koska viranomaiset katsovat näiden aiheuttavan talousarviolle lisäpaineita. Pakolliset menot kattavat yli 80 prosenttia talousarviosta. Hallitus on sitoutunut tavoitteiden saavuttamiseen pienentämällä asteittain suhdannekorjattua alijäämää. Se tulee myös sallimaan epäsuotuisissa olosuhteissa automaattisten vakauttajien toiminnan rajoitetusti (noin 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoden 2004 talousarvion toteuttamista koskevan esityksen mukaisesti). Koska julkisen talouden alijäämän odotetaan jäävän vuosina 2004-2005 vain hieman alle 2 prosentin suhteessa BKT:hen, ei tarjolla ole välttämättä riittävää varmuusmarginaalia, jotta alijäämän 3 prosentin raja-arvoa suhteessa BKT:hen ei ylitetä, jos viranomaiset eivät onnistu rajoittamaan julkisen talouden vakauttajien toimintaa. Jos talouden kehitys kääntyy laskuun ja aiheuttaa lähimenneisyydessä koetun kaltaisia takaiskuja, voi talousarvion toteuma olla ennakoitua heikompi.

Julkinen velka on varsin alhainen, jollaisena se tulee pysymäänkin ohjelmakauden ajan. Vuonna 2003 velka nousi 28,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Sitkeän perusalijäämän vuoksi hallitus ennakoi velkasuhteen kasvavan entisestään kahden ensimmäisen vuoden aikana ja saavuttavan huippuarvonsa, 29,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, vuonna 2005. Velan odotetaan supistuvan jälleen 28,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2007 mennessä, sillä BKT:n nimellisen kasvun arvioidaan olevan korkojen kasvua nopeampaa ja helpottavan täten velan vakauttamista. Lisäksi viranomaiset katsovat, että velkasalkun juoksuaika- ja valuuttarakenne on asianmukainen, sillä pitkän aikavälin takaisinmaksuaikataulu jakautuu tasaisesti koko ajalle. Yhä suurempi osa siitä koostuu tolarmääräisestä velasta ja ulkomaan velka pääosin euromääräisestä velasta.

Ohjelmassa esitellään lyhyesti hallituksen rakenneuudistusta, jossa keskitytään talouden kilpailukyvyn tehostamiseen lisäämällä T&K-menojen osuutta talousarviosta. Lisäksi se sisältää kestävää talouskasvua edistäviä toimia, joita ovat muun muassa työpaikkojen luomiseen tähtäävien investointien edistäminen ja työmarkkinoiden rakenteellisten heikkouksien poistaminen. Ohjelmassa ei kuitenkaan esitellä tarkemmin rakenneuudistuksen toteuttamista. Myös politiikkaan liittyvät tavoitteet ovat varsin yleisiä, ja niiden yhteydessä on vain poikkeustapauksissa esitetty pitkälle kehiteltyjä toimenpiteitä. Vaikutuksia julkiseen talouteen ei voida hahmottaa yksiselitteisesti, sillä suunniteltujen rakenneuudistusten määrällisiä vaikutuksia ei ole esitetty pääasiallisten finanssipolitiikan aggregaattien ennusteissa.

Slovenian julkinen talous on vaarassa joutua epätasapainoon ikääntyvän väestön aiheuttamien kustannusten vuoksi. Julkisen talouden saattamiseksi kestävälle pohjalle on olennaista, että eläkeuudistus toteutetaan loppuun asti, otetaan käyttöön vakaa terveydenhuoltojärjestelmä ja varmistetaan perusylijäämän riittävyys.

Taulukko: Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

>TAULUKON PAIKKA>

Tämän arvion perusteella komissio on hyväksynyt oheisen suosituksen neuvoston lausunnoksi Slovenian lähentymisohjelmasta ja esittää sen edelleen neuvostolle.

Suositus: 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO Slovenian lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004-2007

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 [5] ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

[5] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Kaikki tässä asiakirjassa mainitut asiakirjat löytyvät verkko-osoitteesta: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/ about/activities/sgp/main_en.htm.

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

Neuvosto tarkasteli [5 päivänä heinäkuuta 2004] Slovenian lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2004-2007. Ohjelma vastaa pääpiirteissään tietovaatimuksia, jotka tarkistetuissa käytännesäännöissä asetetaan vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällölle ja muodolle.

Lähentymisohjelmaan sisältyvän finanssipolitiikan strategian tavoitteena on turvata terve julkinen talous, mikä edellyttää, että rahoitusasema on lähellä tasapainoa. Sen saavuttamiseksi ohjelmassa esitetään julkisen talouden alijäämän supistamista asteittain ohjelmakauden ajan, mikä on yhdenmukainen tulojen ja muiden menojen kuin korkomenojen leikkausten kanssa. Menoleikkaukset toteutetaan rajoittamalla pakollisia menoja. Sopeuttamisuraa noudattaen alijäämä puolittuu seuraavien neljän vuoden aikana ja on vuonna 2007 hieman alle 1 prosentin. Viranomaiset pyrkivät supistamaan rakenteellista alijäämää asteittain ja mahdollistamaan täten automaattisten julkisen talouden vakauttajien toiminnan, vaikkakin rajoitetusti, epäsuotuisissa talouden olosuhteissa.

Ohjelman perustana olevassa makrotalouden skenaariossa esitetään varsin vakuuttavia oletuksia BKT:n kasvusta vuoden 2005 jälkeen. Siinä ennustetaan BKT:n määrän kasvavan hieman potentiaalista tuotantoa nopeammin. Vuoden 2004 kasvu arvioidaan kuitenkin varsin suotuisaksi. Inflaatiota koskevat ennusteet vuodelle 2004 vaikuttavat myös hieman alhaisilta suhteessa nykyiseen ennustemarginaaliin. Ne ovat kuitenkin loppukauden osalta realistisia, jos talouspolitiikkojen yhteensovittaminen jatkuu inflaation hidastamiseksi pysyvästi.

Julkisen talouden alijäämä kasvaa vuonna 2004 marginaalisesti 1,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja laskee sen jälkeen asteittain 0,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2007 mennessä. Sen odotetaan pysyvän kunakin vuonna alle viitearvon eli 3 prosentin suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa esitetyt julkisen talouden tavoitteet eivät riitä varmistamaan vakaus- ja kasvuohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteen eli lähellä tasapainoa oleva julkisen talouden rahoitusaseman saavuttamista. Kyseistä keskipitkän aikavälin tavoitetta lähestytään vasta ohjelmakauden lopussa. Talousarvion toteuma saattaa olla ennakoitua heikompi erityisesti talouskasvun hidastumisen synnyttämien riskien vuoksi, jotka liittyvät edellä kuvattuihin vuoden 2004 nousujohteisiin kasvuennusteisiin. Ne voivat johtaa aiemman kaltaiseen menojen ylitykseen. Niinpä ohjelmaan sisältyvä finanssipolitiikan viritys ei ehkä tarjoa varsinkaan ohjelmakauden alkuvuosina riittävää varmuusmarginaalia, jotta alijäämän 3 prosentin raja-arvoa suhteessa BKT:hen ei ylitetä talouden suhdannevaihteluiden pysyessä tavanomaisina.

Julkisen velan bruttoarvo on varsin alhainen, jollaisena se tulee pysymäänkin. Velkasuhde nousee vuoteen 2005 mennessä 29,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen, ja sen odotetaan sittemmin supistuvan 28,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Slovenian julkinen talous on vaarassa joutua epätasapainoon ikääntyvän väestön aiheuttamien kustannusten vuoksi. Julkisen talouden saattamiseksi kestävälle pohjalle on olennaista, että eläkeuudistus toteutetaan loppuun asti, otetaan käyttöön vakaa terveydenhuoltojärjestelmä ja varmistetaan perusylijäämän riittävyys.

Slovenian lähentymisohjelman keskeiset ennusteet

>TAULUKON PAIKKA>