[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 1.2.2006

KOM(2006) 36 lopullinen

KOMISSION VALMISTELUASIAKIRJA

Tarkistettu ehdotus talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta tehdyn TOIMIELINTEN SOPIMUKSEN uusimisesta

PERUSTELUT

Komissio esitti 14. heinäkuuta 2004 ehdotuksen[1] talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta tehdyn toimielinten sopimuksen uusimisesta vuosiksi 2007–2013.

Euroopan parlamentti antoi 8. kesäkuuta 2005 päätöslauselman[2] politiikan haasteista ja rahoitusmahdollisuuksista laajentuneessa unionissa 2007–2013 ja 1. joulukuuta 2005 päätöslauselman[3] talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta tehdystä toimielinten välisestä sopimuksesta.

Joulukuun 15–16. päivänä 2005 kokoontunut Eurooppa-neuvosto saavutti poliittisen yhteisymmärryksen[4] vuosien 2007–2013 rahoituskehyksestä.

Euroopan parlamentti puolestaan antoi 18. tammikuuta 2006 päätöslauselman Eurooppa-neuvoston rahoitusnäkymiä ja toimielinten välisen sopimuksen 2007–2013 uudistamista koskevasta kannasta[5].

Tämän asiakirjan liitteenä oleva luonnos toimielinten sopimukseksi on tarkoitettu Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä käytävien neuvottelujen viimeistä vaihetta varten. Luonnoksessa on etenkin otettu huomioon 15.–16. joulukuuta 2005 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät.

Toimielinten sopimus sisältää yhteisesti sovitut säännöt, jotka koskevat monivuotista rahoituskehystä ja vuotuisen talousarviomenettelyn vaiheita.

1. Uuden sopimuksen yleislinjat

1.1. Perusperiaatteet ennallaan

Agenda 2000:n päätavoitteet olivat talousarviota koskevan kurinalaisuuden eli budjettikurin säilyminen, menojen hallittu kasvu ja talousarviomenettelyä koskeva toimielinten yhteistyö. Nämä tavoitteet on saavutettu. Euroopan unionin talousarvio on hyväksytty ajallaan joka vuosi, ja budjettivallan käyttäjät ovat yhdessä tarkistaneet vuodet 2000–2006 kattavaa rahoituskehystä siten, että kymmenen uuden jäsenvaltion liittyminen Euroopan unioniin on voitu ottaa huomioon.

a) Rahoituskehyksen keskeiset piirteet on uudessa toimielinten sopimuksessa tarkoitus säilyttää ennallaan:

- Kauden 2007–2013 vuosikohtaiset menot jaotellaan väljästi määriteltyihin menoluokkiin eli otsakkeisiin.

- Vuosien 2007–2013 rahoituskehystä koskevassa taulukossa esitetään ylärajat eli enimmäismäärät kunkin otsakkeen maksusitoumusmäärärahoille. Menojen määrät perustuvat oletukseen, jonka mukaan Bulgaria ja Romania liittyvät EU:hun 1. tammikuuta 2007; jos liittyminen lykkääntyy, menoja voidaan joutua tältä osin tarkistamaan.

- Sekä maksusitoumusmäärärahoista että maksumäärärahoista esitetään vuotuiset kokonaismäärät.

- Maksumäärärahojen vuotuinen yläraja ei saa ylittää nykyistä omien varojen enimmäismäärää, joka on 1,24 prosenttia suhteessa EU:n bruttokansantuloon (BKTL).

b) Tässä toimielinten sopimusta koskevassa ehdotuksessa ennakoidaan toimielinmääräysten uudistamista ja esitetään, että ilmaus ’rahoitusnäkymät’ korvataan ilmauksella ’monivuotinen rahoituskehys’, josta käytetään myös nimitystä ’rahoituskehys’.

c) Siinä esitetään myös, että sopimukseen lisätään uusi määräys, jonka mukaan komissio esittää vuosina 2008–2009 Euroopan parlamentille ja neuvostolle laajan selvityksen kaikista EU:n menoihin ja varoihin liittyvistä näkökohdista.

1.2. Yksinkertaistaminen ja koontaminen

Tämän ehdotuksen tarkoituksena on 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten sopimuksen uusiminen ja sen tarkistaminen täytäntöönpanosta saatujen kokemusten perusteella. Uuteen sopimukseen on tarkoitus yhdistää kaikkien vuodesta 1982 lähtien tehtyjen talousarviota koskevien yhteisten julistusten ja toimielinten sopimusten sisältö. Tässä ehdotuksessa on myös pyritty yksinkertaistamaan kehystä aina kun se on ollut perusteltua ja mahdollista.

a) Uuteen sopimuksen on tarkoitus sisällyttää etenkin 7 päivänä marraskuuta 2002 tehty toimielinten sopimus Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta. Tämä sopimus tehtiin nykyisten rahoitusnäkymien kattaman kauden aikana erillisenä toimielinten välisenä lisäsopimuksena. Ehdotuksessa esitetään, että solidaarisuusrahaston varojen käyttöönottoa koskevat säännöt säilytetään ennallaan. Kun kyseisiä varoja otetaan käyttöön, talousarvioon otetaan vastaavat menot siten, että rahoituskehyksen asianomaisten otsakkeiden enimmäismäärät ylitetään.

b) Teknisessä mukauttamisessa käytettävää menetelmää yksinkertaistetaan siten, että rakennerahasto- ja maatalousmenoihin sovellettavaa, ennalta määrättyä 2 prosentin inflaatioastetta sovelletaan vastaisuudessa myös muihin menoihin.

c) Menetelmää, jonka mukaisesti takuurahastoon siirretään varoja myönnettäessä lainoja kolmansille maille, järkeistetään siten, ettei siirtoa varten ole enää tarpeen tehdä varausta. Tähän tarkoitetut (entistä pienemmät) menot otetaan talousarvioon osana unionin ulkoisten toimien rahoitusvälineiden menoja.

1.3. Joustavuus: Agenda 2000:sta saatujen kokemusten arviointi

Budjettikuri edellyttää joustavuutta sovitun monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa. Oikein käytettynä joustavuus tehostaa resurssienjakoa. Sen avulla voidaan myös täyttää ennakoimattomat tarpeet ja ottaa huomioon painopisteiden muutokset. Rahoituskehyksen joustovaraan vaikuttavat useat tekijät: rahoituskehyksen kattaman ajanjakson pituus, menoluokkien lukumäärä, liikkumavara menojen enimmäismäärään nähden ja liikkumavara omien varojen enimmäismäärään nähden, yhteispäätösmenettelyssä annettuun lainsäädäntöön sisältyvien viitemäärien mukainen, ennalta määrätty osuus EU:n menoista, sellaiset monivuotiset ohjelmat, joille varat on kohdennettu etukäteen, ja yleinen suhtautuminen tarkistusmenettelyn käyttöön.

Joustovara on kehittynyt ajan mittaan näiden tekijöiden suhteellisen merkityksen vaihdellessa. Agenda 2000:n ansiosta on toistaiseksi pystytty vastaamaan EU:n talousarvioon kohdistuneisiin odottamattomiin paineisiin, vaikka tämä onkin tapahtunut talousarvion selkeyden ja seurattavuuden kustannuksella, eikä resurssien kohdentaminen välttämättä ole tehostunut. Esimerkiksi nykyinen joustoväline ja Euroopan unionin solidaarisuusrahasto jouduttiin perustamaan rahoitusnäkymien ulkopuolelle, jotta todetut tarpeet voitaisiin täyttää.

Joulukuun 15.–16. päivänä 2005 kokoontunut Eurooppa-neuvosto saavutti poliittisen yhteisymmärryksen rahoituskehyksestä. Tässä kehyksessä menojen enimmäismäärät ovat kuitenkin huomattavasti pienemmät kuin komission ehdotuksessa. Tiukemmat menokatot tekevät rahoituskehyksestä aiempaa joustamattomamman ja vaarantavat unionin kyvyn vastata tulevaisuuden haasteisiin. Lisäksi ne pikemminkin haittaavat kuin edistävät resurssien tehokasta jakamista. Tämän vuoksi komissio esittää seuraavia toimenpiteitä, jotta voitaisiin vastata tuleviin haasteisiin ja saavuttaa tasapaino budjettikurin ja resurssien tehokkaan kohdentamisen välillä.

(1) Monivuotisen rahoituskehyksen tarkistaminen on edelleen tärkein keino, jolla voidaan ottaa huomioon EU:n politiikassa tapahtuneet merkittävät ja pysyvät muutokset nopeasti muuttuvissa olosuhteissa.

(2) Joitakin joustovälineitä voidaan käyttää sovitussa rahoituskehyksessä asetetuissa rajoissa. Niillä voidaan helpottaa varojen kohdentamista ja uudelleenkäyttöä menoille asetettujen enimmäismäärien puitteissa. Tällaisia ovat:

a) Otsakkeeseen 4 sisältyvä hätäapuvaraus, joka on tarkoitettu kolmansille maille annettavaa hätäapua varten. Varauksen määrä ja käyttöönottomenettely säilyvät ennallaan.

b) Globalisaatioon mukautumista helpottava uusi eurooppalainen rahasto (European Globalisation Adjustment Fund). Rahastosta on tarkoitus tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupassa tapahtuneiden suurten rakennemuutosten seurauksista, ja auttaa kyseisiä työntekijöitä pääsemään takaisin työmarkkinoille.

c) Lisäksi budjettivallan käyttäjälle olisi annettava mahdollisuus vuotuisen talousarviomenettelyn puitteissa poiketa komission ehdotuksen perusteella enintään 10 prosenttia ns. viitemääristä, jotka liittyvät yhteispäätösmenettelyssä hyväksyttyihin monivuotisiin ohjelmiin (koheesio-ohjelmia lukuun ottamatta).

(3) Edellisten lisäksi voidaan käyttää eräitä muita välineitä, jolloin menojen sovitut enimmäismäärät ylitetään tietyissä rajoissa. Näitä välineitä käytetään vuotuisen talousarviomenettelyn puitteissa ja niiden käytössä noudatetaan tämän asiakirjan liitteenä olevaan, toimielinten sopimuksesta laadittuun luonnokseen sisältyviä määräyksiä. Niihin kuuluvat seuraavassa luetellut välineet:

a) Euroopan solidaarisuusrahasto, jonka varat ja käyttöönottomenettely säilyvät ennallaan

b) joustoväline, jonka vuotuista enimmäismäärää kasvatetaan 700 miljoonaan euroon ja josta voidaan kattaa myös monivuotisia tarpeita. Varojen käyttöönotossa noudatettava menettely säilyy ennallaan.

2. Seuraukset talousarvion kurinalaisuudesta annetun asetuksen kannalta

Vuosien 2000–2006 rahoitusnäkymien soveltamisesta saatujen kokemusten perusteella ei ole enää tarvetta pitää kiinni talousarvion kurinalaisuudesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2040/2000 mukaisesta maatalouden menolinjauksesta, koska maatalousmenoihin sovelletaan jo ylärajoja, joista on sovittu vuoteen 2013 asti. Muut maatalouden budjettikuria koskevat säännökset säilytetään ja niitä vahvistetaan yhteisen maatalouspolitiikan rahoittamisesta annetussa uudessa asetuksessa (18–20 artikla). Maatalousmenot ovat muuttuneet entistä ennustettavammiksi, kun pääpaino on siirtynyt markkinatoimenpiteistä maanviljelijöille annettavaan suoraan tukeen ja maatalouden kehittämistoimenpiteisiin.

Valuuttavaraus on poistettu, ja komissio on ehdottanut, että EU:n ulkopuolisille maille myönnettyjä lainoja varten perustettua takuurahastoa rahoitetaan vastaisuudessa uudella tavalla. Hätäapuvarausta koskevat määräykset sisältyvät tämän asiakirjan liitteenä olevaan toimielinten sopimuksesta laadittuun luonnokseen.

Näistä syistä komissio katsoo, että asetus (EY) N:o 2040/2000 olisi kumottava. Komissio antaa aikanaan erikseen ehdotuksen asiaa koskevaksi säädökseksi.

3. Ohjeet toimielinten yhteistyölle talousarviomenettelyssä

Sopimuksen II osan määräysten tarkoituksena on tehostaa vuotuista talousarviomenettelyä. Suurin osa näistä määräyksistä perustuu tähänastiseen käytäntöön tai aiempiin sopimuksiin ja julistuksiin. Määräyksiä on tarkistettu niin, että ne ovat uuden varainhoitoasetuksen[6] mukaisia. Liitteet I–IV ovat sopimusehdotuksen erottamaton osa.

3.1. Menojen rakenne ja luokitus

Liitteessä III jaetaan menot uuden luokituksen mukaisesti otsakkeittain pakollisiin ja ei-pakollisiin menoihin. Sopimuksessa säilytetään määräys, jonka mukaan budjettivallan käyttäjät määrittävät yhdessä uusien budjettikohtien luokituksen vuotuisen neuvottelumenettelyn yhteydessä.

3.2. Säädösten rahoitussäännökset

Sopimuksessa pidetään kiinni periaatteesta, joka esitettiin 6. maaliskuuta 1995 annetussa yhteisessä julistuksessa ja sisällytettiin myös 6. toukokuuta 1999 tehtyyn toimielinten sopimukseen. Sen mukaan toimielimet sitoutuvat pitäytymään yhteispäätösmenettelyssä hyväksyttyihin viitemääriin. Yhteispäätösmenettelyn käyttöä on kuitenkin vuodesta 1995 lähtien jatkuvasti laajennettu, ja viitemäärien tiukka noudattaminen aiheuttaa tämän vuoksi yhä suurempia rajoitteita yhteisön budjettipolitiikalle. Kuten edellä on mainittu, komissio ehdottaa, että budjettivallan käyttäjä ja komissio voivat vuotuisen talousarviomenettelyn puitteissa poiketa viitemääristä tietyn prosenttiosuuden verran (enintään 10 prosenttia).

4. Päätelmä

Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta tehdyn toimielinten sopimuksen avulla on pystytty tehokkaasti sovittamaan vuotuinen talousarviomenettely ennalta sovittuun monivuotiseen rahoituskehykseen. Sopimuksen uudistaminen antaa tilaisuuden ajanmukaistaa ja yksinkertaistaa voimassaolevia talousarvioon liittyviä sopimuksia ja yhteisiä julistuksia. Lisäksi sopimuksella olisi pyrittävä saavuttamaan tasapaino budjettikurin ja resurssien tehokkaan kohdentamisen välillä.

talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta tehdynTOIMIELINTEN SOPIMUKSENuusimisesta

SISÄLLYS

I OSA - RAHOITUSKEHYS 2007–2013: MÄÄRITELMÄ JA TÄYTÄNTÖÖNPANOMÄÄRÄYKSET

A. Rahoituskehyksen sisältö ja luonne

B. Rahoituskehyksen vuosittainen mukautus

C. Rahoituskehystä koskeva selvitys

D. Rahoituskehyksen tarkistus

E. Rahoituskehyksen mukauttamista tai tarkistamista koskevan yhteisen päätöksen tekemättä jättämisen seuraukset

F. Hätäapuvaraus

G. Euroopan unionin solidaarisuusrahasto

H. Joustoväline

I. Globalisaatioon mukautumista tukeva eurooppalainen rahasto

J. Rahoituskehyksen mukauttaminen laajentumisen edellyttämällä tavalla

K. Rahoituskehyksen voimassaolo ja seuraukset rahoituskehystä koskevan päätöksen tekemättä jättämisestä

OSA II – TOIMIELINTEN VÄLISEN YHTEISTYÖN PARANTAMINEN TALOUSARVIOMENETTELYN AIKANA

A. Toimielinten välinen yhteistyömenettely

B. Talousarvion laatiminen

C. Menojen luokittelu

D. Ei-pakollisten menojen suurin sallittu korottaminen, jos rahoituskehystä koskeva päätös jätetään tekemättä

E. Varainhoitoa koskevien säännösten sisällyttäminen säädöksiin

F. Kalastussopimuksiin liittyvät menot

G. Yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) rahoittaminen

LIITE I: RAHOITUSKEHYS 2007–2013

LIITE II: TOIMIELINTEN VÄLINEN YHTEISTYÖ TALOUSARVIOTA KOSKEVISSA ASIOISSA

LIITE III: MENOJEN LUOKITTELU

LIITE IV: KALASTUSSOPIMUKSISTA JOHTUVIEN MENOJEN RAHOITTAMINEN

JULISTUS rakennerahastojen, maaseudun kehittämisrahaston ja Euroopan kalastusrahaston mukauttamisesta niiden käyttöedellytyksiin

Luonnos:

EUROOPAN PARLAMENTTI

NEUVOSTO

KOMISSIO

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välinen toimielinten sopimus,

tehty […] päivänä […] kuuta […],

talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta

Huom. Termi ’rahoitusnäkymät’ on oheisessa luonnoksessa korvattu termillä ’monivuotinen rahoituskehys’.

Huomautukset koskevat muutoksia, jotka on tehty aikaisempaan komission ehdotukseen tai 6 päivänä toukokuuta 1999 tehtyyn toimielinten sopimukseen. Huomautuksissa mainittu Eurooppa-neuvoston kanta viittaa 15.–16. päivänä joulukuuta 2005 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston lopullisiin päätelmiin, ellei toisin mainita. Euroopan parlamentin kanta puolestaan viittaa Euroopan parlamentin 8 päivänä kesäkuuta 2005 antamaan päätöslauselmaan politiikan haasteista ja rahoitusmahdollisuuksista laajentuneessa unionissa 2007–2013, sen 1 päivänä joulukuuta 2005 antamaan päätöslauselmaan talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta tehdystä toimielinten välisestä sopimuksesta ja sen 18 päivänä tammikuuta 2006 antamaan päätöslauselmaan Eurooppa-neuvoston rahoitusnäkymiä ja toimielinten välisen sopimuksen 2007–2013 uudistamista koskevasta kannasta.

Sopimusteksti | Huomautukset |

1. Tämän Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission (jäljempänä ’toimielimet’) välisen sopimuksen tavoitteena on toteuttaa talousarviota koskevaa kurinalaisuutta sekä parantaa vuosittaista talousarviomenettelyä ja toimielinten välistä, talousarviota koskevaa yhteistyötä. |

2. Talousarviota koskeva kurinalaisuus on tässä sopimuksessa yleiskattava. Sitä sovelletaan sopimuksen voimassaoloaikana kaikkiin menoihin, ja sen täytäntöönpano koskee kaikkia toimielimiä. |

3. Tämä sopimus ei vaikuta talousarviota koskeviin eri toimielinten toimivaltuuksiin, sellaisina kuin ne on määritelty perussopimuksissa. Jos tähän kohtaan viitataan tässä tekstissä, neuvosto tekee ratkaisunsa määräenemmistöllä ja Euroopan parlamentti jäsentensä enemmistöllä sekä kolmella viidesosalla annetuista äänistä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen (jäljempänä ’EY:n perustamissopimus’) 272 artiklan 9 kohdan viidennessä alakohdassa määrättyjen äänestyssääntöjen mukaisesti. |

4. Tämän sopimuksen sisältöä ei voida muuttaa ilman kaikkien sen osapuolina olevien toimielinten suostumusta. Monivuotista rahoituskehystä kuvaavaa taulukkoa koskevat muutokset on tehtävä tässä sopimuksessa määrättyjen menettelyjen mukaisesti. |

5. Tässä sopimuksessa on kaksi osaa: – I osassa määritellään vuosien 2007–2013 monivuotinen rahoituskehys[7] ja annetaan sen täytäntöönpanoa koskevat määräykset, ja sitä sovelletaan kyseisen rahoituskehyksen voimassaolon ajan, – II osa koskee toimielinten välisen yhteistyön parantamista talousarviomenettelyn aikana. |

6. Komissio esittää, aina katsoessaan sen tarpeelliseksi ja joka tapauksessa aina kun tehdään ehdotuksia uudesta rahoituskehyksestä 31 kohdan mukaisesti, kertomuksen tämän sopimuksen soveltamisesta ja liittää kertomukseen tarvittaessa muutosehdotuksia. |

7. Tämä sopimus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2007. Se korvaa samasta päivästä alkaen – talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[8], – Euroopan unionin solidaarisuusrahaston rahoittamisesta 7 päivänä marraskuuta 2002 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[9], jolla täydennetään talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehtyä toimielinten sopimusta. | Muutokset: ajanmukaistaminen ja yksinkertaistaminen. Komissio on jo ehdottanut kyseistä muutosta asiakirjassa KOM(2004) 498 (lopullinen), ja kehotus ’budjettiasioita koskevien eri sopimusten ja yhteisten lausumien’ yhdistämisestä sisältyy myös Eurooppa-neuvoston päätelmiin (päätelmien 6 kohta). |

I OSA – RAHOITUSKEHYS 2007–2013: MÄÄRITELMÄ JA TÄYTÄNTÖÖNPANOMÄÄRÄYKSET A. Rahoituskehyksen sisältö ja luonne 8. Liitteenä I oleva kauden 2007–2013 rahoituskehystä esittävä taulukko on tämän sopimuksen erottamaton osa. Se muodostaa viitekehyksen toimielinten väliselle talousarviota koskevalle kurinalaisuudelle. |

9. Rahoituskehyksen on tarkoitus varmistaa, että Euroopan unionin menokehitys keskipitkällä aikavälillä on hallittua sen omien varojen rajoissa, kun kehitystä tarkastellaan väljän menoluokituksen perusteella. |

10. Kauden 2007–2013 rahoituskehyksessä vahvistetaan kunkin vuoden sekä kunkin otsakkeen tai alaotsakkeen osalta maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen määrät. Menojen vuosittaiset kokonaismäärät vahvistetaan sekä maksusitoumuksiin käytettäville määrärahoille että maksumääräyksiin käytettäville määrärahoille. Kaikki nämä määrät ilmaistaan vuoden 2004 hintoina. Rahoituskehys ei kata niitä budjettikohtia, jotka rahoitetaan 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen[10], jäljempänä ’varainhoitoasetus’, 18 artiklassa tarkoitetuilla käyttötarkoitukseensa sidotuilla tuloilla. Muuta kuin Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sisältyvää toimintaa koskevat tiedot sekä yhteisön omien varojen eri ryhmien ennakoitu kehitys esitetään ohjeellisina erillisissä taulukoissa. Nämä tiedot saatetaan vuosittain ajan tasalle rahoituskehyksen teknisen mukautuksen yhteydessä. | Muutokset: – koko kohdan ajanmukaistaminen – nykyisen sopimuksen neljäs alakohta poistetaan (mitätön): ehdotuksessa ei ole erillistä otsaketta liittymistä valmisteleville menoille. – kolmas alakohta poistetaan (nykyisen sopimuksen 5 alakohta): tämä alakohta koskee Euroopan kehitysrahastoa, joka jää rahoituskehyksen ulkopuolelle. – nykyisen sopimuksen kuudes alakohta: viittaus maatalouden menolinjaukseen poistetaan (ks. edellä olevat perustelut). – yksittäisten otsakkeiden mukautukset: ks. jäljempänä oleva 15 kohta. |

11. Toimielimet tunnustavat, että jokainen vuosien 2007–2013 rahoituskehyksessä ilmoitetuista absoluuttisista määristä on Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion menojen vuosittainen yläraja. Toimielimet sitoutuvat käyttämään toimivaltuuksiaan siten, että ne noudattavat kunkin talousarviomenettelyn kuluessa ja asianomaisen varainhoitovuoden talousarvion toimeenpanossa eri menoille asetettuja vuosittaisia ylärajoja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän sopimuksen määräysten mukaisesti mahdollisesti tehtäviä ylärajojen muutoksia. | – nykyisen sopimuksen toinen alakohta poistetaan (mitätön): ehdotuksessa ei esitetä vuosien 2007–2013 rahoituskehykseen erillistä otsaketta liittymistä valmisteleville menoille. |

12. Budjettivallan käyttäjät sopivat hyväksyvänsä vuosien 2007–2013 rahoituskehyksen ajaksi sellaiset ei-pakollisten menojen enimmäislisäykset, jotka perustuvat rahoituskehyksen ylärajojen puitteissa laadittuihin talousarvioihin. Varmistaakseen varainhoidon moitteettomuuden toimielimet huolehtivat mahdollisuuksien mukaan siitä, että talousarviomenettelyn yhteydessä ja talousarviota hyväksyttäessä eri otsakkeiden, lukuun ottamatta rahoituskehyksen alaotsaketta 1 B (Kasvua ja työllisyyttä edistävä koheesio), ylärajoihin sisältyy riittävästi liikkumavaraa. 13. Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteispäätösmenettelyn mukaisesti antamaa säädöstä tai neuvoston säädöstä, jolla ylitetään talousarviossa käytettävissä olevat määrärahat tai rahoituskehyksessä suunnitellut määrärahat, sellaisina kuin ne on määritelty 11 kohdassa, ei voida panna täytäntöön, ennen kuin talousarviota on muutettu ja tarvittaessa rahoituskehystä riittävällä tavalla tarkistettu kutakin tapausta varten määrätyn menettelyn mukaisesti. | Muutokset: – 12 kohdan 2 alakohta: alaotsake 1 B (otsake 2 Agenda 2000 –ohjelmassa) kattaa vain ennalta kohdennetut menot, ja kyseisen otsakkeen erityislaatu säilytetään kaudella 2007–2013 – nykyisen sopimuksen 12 kohdan 3 alakohta poistetaan: vastaava määräys lisätään II osassa olevaan 41 kohtaan. |

14. Maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen kokonaismäärä vuosittaisen mukautuksen jälkeen ja muut mukautukset ja tarkistukset huomioon ottaen ei yhdenkään rahoituskehykseen kuuluvan vuoden osalta saa aiheuttaa sellaista omien varojen tarvetta, joka ylittää näitä varoja koskevan voimassa olevan ylärajan. Budjettivallan käyttäjät päättävät tarvittaessa tämän sopimuksen 3 kohdan mukaisesti rahoituskehyksessä asetettujen ylärajojen alentamisesta siten, että noudatetaan omia varoja koskevaa ylärajaa. |

B. Rahoituskehyksen vuosittainen mukautus Tekninen mukautus 15. Komissio tekee joka vuosi ennen varainhoitovuoden n+1 talousarviomenettelyä seuraavan teknisen mukautuksen rahoituskehykseen: a) se arvioi uudelleen ylärajat sekä maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen ja maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen kokonaismäärät vuoden n+1 hinnoin; b) se laskee omien varojen enimmäismäärään jäävän liikkumavaran. Komissio tekee edellä mainitun teknisen mukautuksen 2 prosentin kiinteän vuosittaisen deflaattorin perusteella. Mukautuksen tulokset ja sen perustana olevat talousennusteet toimitetaan budjettivallan käyttäjille. Tämän jälkeen ei tehdä muuta kyseessä olevaa vuotta koskevaa teknistä mukautusta varainhoitovuoden aikana eikä jälkeenpäin tehtävänä korjauksena sitä seuraavina vuosina. 16. Jos osoittautuu, että jonkin jäsenvaltion vuosien 2007–2009 kumulatiivinen bruttokansantulo poikkeaa enemmän kuin ±5 prosenttia tätä sopimusta laadittaessa muodostetusta, kumulatiivista bruttokansantuloa koskevasta arviosta, komissio mukauttaa vuotta 2011 koskevan teknisen mukautuksen yhteydessä määriä, jotka kyseiselle jäsenvaltiolle on osoitettu koheesiota tukevista varoista kyseisen kauden aikana. Tällaisten mukautusten positiivinen tai negatiivinen kokonaisnettovaikutus saa olla enintään 3 miljardia euroa. Jos nettovaikutus on positiivinen, lisävarojen kokonaismäärä rajoitetaan alaotsaketta 1 B varten vuosiksi 2007–2010 vahvistettuihin enimmäismääriin nähden käyttämättä jääneeseen osuuteen. Tarvittavat mukautukset jaetaan tasasuhtaisesti vuosiksi 2011–2013 ja asianomaisia enimmäismääriä mukautetaan vastaavasti. | Huomautukset ja muutokset: – toinen alakohta: teknisessä mukauttamisessa noudatettavan menettelyn ajanmukaistaminen maatalous- ja rakenneohjelmien uusien nimien huomioon ottamiseksi – toinen alakohta: 2 prosentin kiinteän deflaattorin käytön laajentaminen kaikkiin menoluokkiin. Budjettimenoista lähes 80 prosenttiin (maatalous, koheesio sekä tuleva Euroopan kalastusrahasto) sovelletaan jo 2 prosentin deflaattoria. Lisäksi vuosien 2007–2013 rahoituskehyksestä käytyjen neuvottelujen yhteydessä komissio käytti järjestelmällisesti 2 prosentin yksinkertaistettua vuosideflaattoria muuntaessaan kaikki uusiin oikeusperustoihin liittyvät, nykyhintoina lasketut määrärahat vuoden 2004 hintoihin. Käyttämällä samaa 2 prosentin deflaattoria voidaan yksinkertaistaa vuosittaista teknistä mukautusta ja parantaa nykyhintoina ilmoitettujen menojen enimmäismäärien ennustettavuutta. – toinen alakohta: indeksiperustan tarkistusmahdollisuus jää pois – uusi 16 kohta: kohdan lisäämisellä otetaan huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmiin sisältyvän 42 kohdan mahdolliset vaikutukset. |

Täytäntöönpanon edellytyksiin liittyvä mukautus 17. Rahoituskehyksen teknisestä mukautuksesta ilmoittaessaan komissio tekee budjettivallan käyttäjille tarpeellisina pitämänsä ehdotukset maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen kokonaismäärän mukauttamiseksi täytäntöönpanon edellytykset huomioon ottaen, jotta varmistetaan hallittu kehitys suhteessa maksusitoumuksiin käytettäviin määrärahoihin. | Muutokset: – nykyisen sopimuksen 17 kohta poistetaan: sen tilalle ehdotetaan tämän asiakirjan lopussa olevaa julistusta. |

Vuoden 2013 jälkeisiä maksumäärärahoja koskevien ennakkoarvioiden päivittäminen 18. Komissio päivittää vuoden 2013 jälkeisiä maksumäärärahoja koskevia ennakkoarvioita vuonna 2010. Päivityksessä otetaan huomioon jo toteutuneet maksusitoumus- ja maksumäärärahat sekä ennakkoarviot toteuttamisesta. Lisäksi siinä otetaan huomioon säännöt, jotka on annettu sen varmistamiseksi, että maksumäärärahat kehittyvät hallitusti suhteessa maksusitoumusmäärärahoihin, sekä Euroopan unionin bruttokansantuloa (BKTL) koskevat kasvuennusteet. |

Liialliseen julkisen talouden ylijäämään liittyvät mukautukset 19. Jos liiallista alijäämää koskeva menettely johtaa koheesiorahastoon liittyvien talousarviositoumusten jäädyttämiseen, neuvosto voi jäädyttämisen päättyessä päättää siirtää jäädytetyt sitoumukset seuraavalle vuodelle. Jäädytettyjä, vuonna n tehtyjä sitoumuksia ei voida siirtää vuoden n+1 jälkeisille vuosille. Neuvosto tekee ratkaisunsa komission ehdotuksesta ja perusasetuksen asianomaisten säännösten mukaisesti. | Lisätään uusi 19 kohta, joka liittyy uutta koheesiorahastoasetusta koskevaan ehdotukseen sekä liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn ja etenkin seuraamuksiin, jotka liittyvät talousarvioon koheesiorahastoa varten otettuihin maksusitoumusmäärärahoihin. |

20. Euroopan parlamentti ja neuvosto tekevät kumpikin ennen vuoden n toukokuun 1 päivää päätöksen näistä ehdotuksista tämän sopimuksen 3 kohdan mukaisesti. |

C. Rahoituskehystä koskeva selvitys 21. Komissio esittää vuosina 2008–2009 Euroopan parlamentille ja neuvostolle valkoisen kirjan muodossa laaja-alaisen selvityksen, joka kattaa kaikki EU:n menoihin ja varoihin liittyvät näkökohdat, jotta voitaisiin varmistaa, että talousarviolla voidaan vastata tulevaisuuden haasteisiin. | Uusi määräys: Kohdassa määrätään EU:n menoja ja tuloja koskevasta laaja-alaisesta selvityksestä, joka on tarkoitus tehdä vuosina 2008–2009. Kohta vastaa Eurooppa-neuvoston päätelmien 80 kohtaa. |

D. Rahoituskehyksen tarkistus 22. Säännöllisten teknisten ja täytäntöönpanon edellytysten mukaisten mukautusten lisäksi rahoituskehystä voidaan omien varojen ylärajaa noudattaen tarkistaa komission ehdotuksesta, jos syntyy ennakoimaton tilanne. |

23. Tällainen tarkistusehdotus on pääsääntöisesti esitettävä ja hyväksyttävä ennen asianomaista varainhoitovuotta tai asianomaisista varainhoitovuosista ensimmäistä koskevan talousarviomenettelyn aloittamista. Jos rahoituskehyksen tarkistus on enintään 0,03 prosenttia yhteisön BKTL:sta ennakoimattomiin menoihin varatun liikkumavaran sisällä, se hyväksytään 3 kohdan mukaisesti budjettivallan käyttäjien yhteisellä päätöksellä. Jos rahoituskehyksen tarkistus on suurempi kuin 0,03 prosenttia yhteisön BKTL:sta ennakoimattomiin menoihin varatun liikkumavaran sisällä, se hyväksytään budjettivallan käyttäjien yhteisellä päätöksellä, jolloin neuvoston päätöksen on oltava yksimielinen. | Ajanmukaistaminen: omien varojen järjestelmästä tehdyn uuden päätöksen (EYVL L 253, 7.10.2000, s. 42) tullessa voimaan englanninkielinen termi ’gross national product’ korvattiin termillä ’gross domestic product’ (bruttokansantulo, BKTL). |

24. Toimielimet tarkastelevat mahdollisuuksia kohdistaa menoja uudelleen tarkistettavana olevaan otsakkeeseen sisältyvien ohjelmien kesken odotettavissa olevan määrärahojen vajaakäytön perusteella, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 41 kohdan soveltamista. Kyseisen otsakkeen ylärajan puitteissa olisi pyrittävä osoittamaan määrä, joka on merkittävä osa uusista suunnitelluista menoista sekä absoluuttiselta arvoltaan että suhteelliselta osuudeltaan. Toimielimet tarkastelevat lisäksi mahdollisuuksia korvata jonkin otsakkeen ylärajan ylittäminen alentamalla jonkin toisen otsakkeen ylärajaa. Rahoituskehyksen pakollisten menojen tarkistus ei saa vähentää ei-pakollisiin menoihin käytettävää määrää. Tarkistettaessa on aina säilytettävä asianmukainen suhde maksusitoumusten ja maksumääräysten välillä. | Ajanmukaistaminen: nykyisen sopimuksen kolmas alakohta poistetaan (mitätön), koska ehdotuksessa ei esitetä vuosien 2007–2013 rahoituskehykseen erillistä otsaketta liittymistä valmisteleville menoille. |

E. Rahoituskehyksen mukauttamista tai tarkistamista koskevan yhteisen päätöksen tekemättä jättämisen seuraukset 25. Jos Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteistä päätöstä komission ehdottamasta rahoituskehyksen mukauttamisesta tai tarkistamisesta ei ole tehty, aiemmin määriteltyjä määriä sovelletaan teknisen mukautuksen jälkeen edelleen menojen ylärajoina kyseiseen varainhoitovuoteen. |

F. Hätäapuvaraus 26. Hätäapuvaraus sisällytetään rahoituskehyksen otsakkeeseen 4, ’EU kansainvälisenä toimijana’. Varaus otetaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon. Hätäapuvarauksen tarkoituksena on vastata nopeasti unionin ulkopuolisten maiden yksittäisiin avuntarpeisiin, jotka koskevat ensisijaisesti humanitaarisia toimia ja tarvittaessa siviilikriisinhallintaa ja väestönsuojelua, kun nämä tarpeet johtuvat tapahtumista, joita ei voitu ennakoida talousarviota laadittaessa. Varauksen määräksi rahoituskehyksen voimassaoloaikana asetetaan 221 miljoonaa euroa vuodessa kiinteinä hintoina. Kun komissio katsoo tarpeelliseksi käyttää tätä varausta, se esittää budjettivallan käyttäjille ehdotuksen määrärahojen siirtämisestä asianmukaisiin budjettikohtiin. Kun komissio ehdottaa määrärahasiirtoa hätäapuvarauksen käyttämiseksi, on kuitenkin ensin selvitettävä mahdollisuudet määrärahojen uudelleen kohdentamiseen. Samanaikaisesti siirtoehdotuksensa kanssa komissio aloittaa kolmikantamenettelyn, tarvittaessa yksinkertaistetussa muodossa, jotta budjettivallan käyttäjät voivat päästä yksimielisyyteen varauksen käyttötarpeesta sekä tarvittavasta määrästä. Siirrot tehdään varainhoitoasetuksen[11] 26 artiklan mukaisesti. | Muutokset ja yksinkertaistaminen: – nykyisen sopimuksen ensimmäisen alakohdan a alakohta: mitätön. Rahoitusvaraus oli käytössä ainoastaan vuoteen 2002 asti. – nykyisen sopimuksen ensimmäisen alakohdan b alakohta: poistetaan viittaus kolmansille maille annettavia lainatakuita varten tehtävään varaukseen. Komissio ehdottaa uutta järjestelyä, jossa määrärahat takuurahastoa varten otetaan talousarvioon ilman määräyksiä varojen tapauskohtaisesta käyttöönotosta. – ensimmäinen alakohta: varauksista viitataan ainoastaan hätäapuvaraukseen, joka otetaan otsakkeeseen 4. Varausta laajennetaan niin, että se sisältää siviilikriisinhallinnan, ja sen määrää tarkistetaan vuoden 2004 hintoihin (kaikki ehdotetun rahoituskehyksen rahamäärät on esitetty vuoden 2004 kiinteinä hintoina). – nykyisen sopimuksen toinen, kolmas, neljäs ja viides alakohta: varauksen käyttöönottomenettely saatetaan uuden varainhoitoasetuksen mukaiseksi. Varausta koskevat lisätarpeet voidaan tarvittaessa rahoittaa joko siirtämällä määrärahat muista toimintamäärärahoja sisältävistä budjettikohdista tai hyväksymällä liikkumavaran käyttöä koskeva lisätalousarvio. |

G. Euroopan unionin solidaarisuusrahasto 27. Euroopan unionin solidaarisuusrahaston tarkoituksena on tarjota nopeasti taloudellista apua asiaa koskevassa perussäädöksessä määritellyissä suurkatastrofeissa, jotka tapahtuvat jonkin jäsenvaltion tai ehdokasmaan alueella. Rahaston käyttöön vuosittain asetettavien määrärahojen ylärajaksi asetetaan miljardi euroa. Kunkin vuoden lokakuun 1 päivänä on oltava jäljellä vähintään neljäsosa vuosittain käytössä olevien varojen määrästä, jotta voitaisiin kattaa varainhoitovuoden lopulla syntyvät tarpeet. Sitä osuutta vuotuisesta määrästä, jota ei ole otettu talousarvioon, ei saa siirtää seuraaville vuosille. Poikkeustapauksissa ja jos rahastossa asiaa koskevassa perussäädöksessä määritellyn katastrofin tapahtumisvuonna jäljellä olevat rahoitusvarat eivät riitä kattamaan budjettivallan käyttäjän tarpeelliseksi katsoman avun määrää, komissio voi ehdottaa erotuksen rahoittamista seuraavan vuoden rahastovaroista. Talousarvioon rahastoa varten otettava vuosimäärä ei missään olosuhteissa saa ylittää yhtä miljardia euroa. Kun asiaa koskevassa perussäädöksessä säädetyt edellytykset solidaarisuusrahaston varojen käyttöön ottamiseksi täyttyvät, komissio tekee ehdotuksen rahaston käytöstä. Jos määrärahoja on mahdollista kohdentaa uudelleen sen otsakkeen sisällä, johon lisämenoja tarvitaan, komissio ottaa tämän huomioon tehdessään tarvittavan ehdotuksen voimassa olevan varainhoitoasetuksen mukaisesti asianmukaisen budjettivälineen avulla. Päätös solidaarisuusrahaston käyttöön ottamisesta tehdään 3 kohdan mukaisesti budjettivallan käyttäjien yhteisellä sopimuksella. Vastaavat maksusitoumusmäärärahat otetaan talousarvioon ylittämällä liitteessä I esitetyn rahoituskehyksen asianomaisten otsakkeiden määrät. Samaan aikaan kun komissio esittää solidaarisuusrahaston käyttöönottoa koskevan ehdotuksensa, se aloittaa kolmikantamenettelyn, mahdollisesti yksinkertaistetussa muodossa, jotta budjettivallan käyttäjät voivat päästä yksimielisyyteen solidaarisuusrahaston käyttötarpeesta ja tarvittavasta määrästä. | Uusi kohta: Kohtaan 27 on otettu voimassa olevan solidaarisuusrahastosta 7 päivänä marraskuuta 2002 tehdyn toimielinten sopimuksen määräykset. Solidaarisuusrahasto säilytetään rahoituskehyksen ulkopuolella. Seuraavat rahastoon sovellettavat määräykset säilyvät ennallaan: enimmäismäärä (1 miljardi), kolmikantamenettelyn käyttö, menettely, jossa budjettivallan käyttäjät hyväksyvät yhdessä komission esittämän ehdotuksen, sekä periaate, jonka mukaan seuraaville varainhoitovuosille ei voida siirtää sellaisia rahaston varoja, joita ei ole otettu talousarvioon. |

H. Joustoväline 28. Joustovälineen vuosittainen enimmäismäärä on yhteensä 700 miljoonaa euroa, ja siitä on tarkoitus rahoittaa tietylle varainhoitovuodelle osoitettujen varojen rajoissa tarkasti määriteltyjä kertaluonteisia ja/tai monivuotisia menoja, joita ei voida kattaa yhden tai useamman muun otsakkeen enimmäismäärien rajoissa käytettävissä olevista määristä. Komissio tekee ehdotuksen joustovälineen käyttämisestä tutkittuaan mahdollisuudet kohdentaa määrärahat uudelleen sen otsakkeen sisällä, johon lisämenoja tarvitaan. Kyseistä varainhoitovuotta koskeva ehdotus voidaan tehdä vuosittaisen talousarviomenettelyn aikana. Komission ehdotus liitetään alustavaan talousarvioesitykseen, tai se sisältyy varainhoitoasetuksen mukaisesti annettavaan asianmukaiseen budjettivälineeseen. Päätös joustovälineen käyttöön ottamisesta tehdään 3 kohdan mukaisesti budjettivallan käyttäjien yhteisellä sopimuksella. Yhteinen sopimus tehdään tämän sopimuksen II osan A jaksossa ja liitteessä II esitetyssä neuvottelumenettelyssä. | Muutokset ja yksinkertaistaminen: Kohdentamisjousto korvataan jo aikaisemmin käytössä olleella joustovälineellä. Joustovälineen vuosittaista enimmäismäärää kasvatetaan 700 miljoonaan euroon ja sen soveltamisalaa laajennetaan siten, että siitä voidaan vastaisuudessa rahoittaa myös perustellut monivuotiset tarpeet. Näillä muutoksilla voidaan varmistaa, että liikkumavaraa jää riittävästi, vaikka maksusitoumusmäärärahojen enimmäismäärät ovat pienemmät kuin komission alkuperäisessä ehdotuksessa. Muutoksilla myös yksinkertaistetaan joustovälineen käyttöä. |

I. Globalisaatioon mukautumista tukeva eurooppalainen rahasto 29. Globalisaatioon mukautumista tukevasta eurooppalaisesta rahastosta on tarkoitus tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupassa tapahtuneiden suurten rakennemuutosten seurauksista, ja auttaa kyseisiä työntekijöitä pääsemään takaisin työmarkkinoille. Rahaston varojen vuosittainen enimmäismäärä on 500 miljoonaa euroa, joka voidaan ottaa edellisen vuoden kokonaismenojen enimmäismäärään nähden jäljellä olevasta liikkumavarasta ja/tai kahden edellisen vuoden aikana vapautetuista maksusitoumusmäärärahoista. Kun asiaa koskevassa perussäädöksessä säädetyt edellytykset globalisaatioon mukautumista tukevan eurooppalaisen rahaston varojen käyttöön ottamiseksi täyttyvät, komissio tekee ehdotuksen rahaston käytöstä. Päätös globalisaatioon mukautumista tukevan eurooppalaisen rahaston käyttöön ottamisesta tehdään 3 kohdan mukaisesti budjettivallan käyttäjien yhteisellä sopimuksella. Samaan aikaan kun komissio esittää määrärahasiirtoa tai rahaston käyttöönottoa koskevan ehdotuksensa, se aloittaa kolmikantamenettelyn, mahdollisesti yksinkertaistetussa muodossa, jotta budjettivallan käyttäjät voivat päästä yksimielisyyteen rahaston käyttötarpeesta ja tarvittavasta määrästä. Vastaavat maksusitoumusmäärärahat otetaan talousarvioon asianomaiseen budjettikohtaan tarvittaessa ylittämällä liitteessä I vahvistettu määrä. | Uusi määräys |

J. Rahoituskehyksen mukauttaminen laajentumisen edellyttämällä tavalla 30. Jos unioni laajenee siten, että siihen liittyy uusia jäsenvaltioita tämän rahoituskehyksen kattaman ajanjakson aikana, Euroopan parlamentti ja neuvosto mukauttavat yhdessä komission ehdotuksesta ja 3 kohdan mukaisesti rahoituskehystä laajentumisneuvottelujen tuloksesta johtuvien rahoitustarpeiden huomioon ottamiseksi. | – nykyisen sopimuksen toinen alakohta poistetaan (mitätön): vuosien 2007–2013 rahoituskehykseen ei ole tarkoitus liittää erillistä taulukkoa laajentumisen edellyttämistä lisämäärärahoista. |

K. Rahoituskehyksen voimassaolo ja seuraukset rahoituskehystä koskevan päätöksen tekemättä jättämisestä 31. Komissio esittää 1 päivään heinäkuuta 2011 mennessä ehdotuksia uudeksi keskipitkän ajan rahoituskehykseksi; se ottaa tässä yhteydessä huomioon 21 kohdassa mainitun selvityksen. Jolleivät budjettivallan käyttäjät pääse sopimukseen uudesta rahoituskehyksestä ja jollei jokin tämän sopimuksen osapuolista erikseen sano irti nykyistä rahoituskehystä, voimassa olevan rahoituskehyksen viimeisen vuoden ylärajoja mukautetaan 15 kohdan mukaisesti siten, että säilytetään vuoden 2013 ylärajat kiinteinä hintoina. Jos Euroopan unioni laajenee vuoden 2013 jälkeen, laajennettua rahoituskehystä mukautetaan tarvittaessa laajentumisneuvottelujen tuloksen huomioon ottamiseksi. | Muutos: Tällä määräyksellä pyritään viimeksi tapahtuneesta laajentumisesta saatujen kokemusten perusteella poistamaan nykyiset epäselvyydet, jotka koskevat rahoituskehyksen ja liittymissopimusten keskinäistä johdonmukaisuutta. Laajennettuja ylärajoja pitäisi voida mukauttaa laajentumista varten, vaikka rahoituskehyksestä ei päästäisikään sopimukseen. |

OSA II – TOIMIELINTEN VÄLISEN YHTEISTYÖN PARANTAMINEN TALOUSARVIOMENETTELYN AIKANA A. Toimielinten välinen yhteistyömenettely 32. Toimielimet sopivat talousarvioasioita koskevan toimielinten välisen yhteistyömenettelyn luomisesta. Tätä yhteistyötä koskevat yksityiskohtaiset säännöt ovat liitteessä II, joka on erottamaton osa tätä sopimusta. |

B. Talousarvion laatiminen 33. Komissio tekee joka vuosi alustavan talousarvioesityksen, joka perustuu yhteisön tosiasiallisiin rahoitustarpeisiin. Esityksessä otetaan huomioon – jäsenvaltioiden toimittamat, rakennerahastoja koskevat tarkat ennusteet, – mahdollisuus määrärahojen käyttämiseen tavoitteena säilyttää kiinteä yhteys maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen ja maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen välillä, – mahdollisuudet aloittaa uusia politiikkoja pilottihankkeiden ja/tai uusien valmistelutoimien avulla tai jatkaa päättyviä monivuotisia toimia, sen jälkeen kun on arvioitu, ovatko edellytykset varainhoitoasetuksen 49 artiklassa tarkoitetulle perussäädökselle olemassa (perussäädöksen määrittely, perussäädöksen tarve täytäntöönpanoa ja poikkeuksia varten), – tarve varmistaa, että menot kehittyvät edelliseen varainhoitovuoteen verrattuna talousarviota koskevien kurinalaisuusvaatimusten mukaisesti. Alustavaan talousarvioesitykseen liitetään toimintoselvityksiä, joissa annetaan muun muassa varainhoitoasetuksen 27 artiklan 3 kohdassa ja 33 artiklan 2 kohdan d alakohdassa edellytetyt tiedot (tavoitteet, indikaattorit ja arviointitiedot). | Lisäykset: – ensimmäinen alakohta: uusi luetelmakohta, jossa muistutetaan, että tarkat ennusteet rakennerahastojen maksumäärärahojen kehityksestä ovat tärkeitä. Nämä ennusteet saadaan jäsenvaltioista. – uusi toinen alakohta, jossa viitataan toimintoselvitysten sisältämiin varainhoitoasetuksessa edellytettyihin tietoihin. |

34. Toimielimet välttävät mahdollisuuksien mukaan ottamasta talousarvioon vähäisiä toiminnasta aiheutuvia menoeriä. Budjettivallan käyttäjät sitoutuvat myös ottamaan huomioon talousarvion toteuttamismahdollisuuksien arvioinnin, jonka komissio suorittaa talousarvioesitystensä ja meneillään olevan talousarvion toteuttamisen yhteydessä. Ennen talousarvioesityksen toista käsittelyä neuvostossa komissio lähettää Euroopan parlamentin budjettivaliokunnan puheenjohtajalle sekä toiselle budjettivallan käyttäjälle kirjeen, joka sisältää komission huomautukset Euroopan parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä talousarvioesitykseen hyväksyttyjen tarkistusten toteutettavuudesta. Budjettivallan käyttäjät ottavat nämä huomautukset huomioon liitteessä II esitetyn neuvottelumenettelyn yhteydessä. Varainhoidon moitteettomuuden varmistamiseksi, ja koska budjettinimikkeistön osastojen ja lukujen nimiin tehtävät merkittävät muutokset vaikuttavat varainhoitoa koskevaan komission yksiköiden raportointivastuuseen, budjettivallan käyttäjät sitoutuvat neuvottelemaan komission kanssa kaikista tällaisista merkittävistä muutoksista neuvottelumenettelyn yhteydessä. | Lisäykset: – uusi toinen alakohta virallistaa nykyisen epävirallisen käytännön – edelliseen liittyvässä kolmannessa alakohdassa korostetaan, että moitteeton varainhoito edellyttää budjettinimikkeistön tietynasteista vakiinnuttamista. |

C. Menojen luokittelu 35. Toimielimet katsovat, että pakollisia menoja ovat menot, jotka budjettivallan käyttäjän on otettava talousarvioon perustamissopimuksista tai niiden nojalla annetuista säädöksistä johtuvan oikeudellisen sitoumuksen täyttämiseksi. |

36. Alustavassa talousarvioesityksessä on luokitteluehdotus, joka koskee uusia budjettikohtia tai sellaisia budjettikohtia, joiden oikeusperustaa on muutettu. Jos Euroopan parlamentti ja neuvosto eivät hyväksy alustavassa talousarvioesityksessä olevaa luokitteluehdotusta, ne tutkivat kyseisen budjettikohdan luokittelun tämän sopimuksen erottamattoman osan muodostavan liitteen III mukaisesti. Ne yrittävät päästä asiassa sopimukseen liitteessä II esitetyn neuvottelumenettelyn avulla. |

D. Ei-pakollisten menojen suurin sallittu korottaminen, jos rahoituskehystä koskeva päätös jätetään tekemättä 37. Toimielimet sopivat seuraavista määräyksistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 12 kohdan ensimmäisen alakohdan soveltamista: a) EY:n perustamissopimuksen 272 artiklan 9 kohdan neljännessä alakohdassa määriteltyä Euroopan parlamentin omaa liikkumavaraa, joka on vähintään puolet enimmäislisäyksestä, voidaan soveltaa neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä laatimasta talousarvioesityksestä alkaen ottaen huomioon mainittuun esitykseen mahdollisesti tehdyt oikaisukirjelmät. Vuosittaisessa talousarviossa sekä mahdollisissa lisätalousarvioissa on noudatettava enimmäislisäystä. Enimmäislisäyksen mahdollisesti käyttämättä jäänyt osa voidaan ottaa käyttöön lisätalousarvioesityksessä, tämän kuitenkaan estämättä uuden lisäyksen vahvistamista. b) Jos talousarviomenettelyn aikana ilmenee, että sen päätökseen saattaminen mahdollisesti edellyttää ei-pakollisten menojen kasvun vuoksi uuden maksumääräyksiin käytettäviin määrärahoihin sovellettavan lisäyksen ja/tai uuden maksusitoumuksiin käytettäviin määrärahoihin sovellettavan lisäyksen vahvistamista yhteisellä sopimuksella, jolloin jälkimmäinen määrä voidaan vahvistaa erisuuruiseksi kuin edellinen, toimielimet pyrkivät saamaan aikaan budjettivallan käyttäjien välille sopimuksen liitteessä II esitetyn neuvottelumenettelyn yhteydessä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta a kohdan määräyksiä. |

E. Varainhoitoa koskevien säännösten sisällyttäminen säädöksiin 38. Yhteispäätösmenettelyssä hyväksyttäviä monivuotisia ohjelmia koskeviin säädöksiin sisältyy säännös, jolla lainsäätäjä vahvistaa kyseisen ohjelman rahoituspuitteet. Budjettivallan käyttäjä pitää tätä määrää ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. Alustavaa talousarvioesitystä laatiessaan budjettivallan käyttäjä ja komissio sitoutuvat olemaan poikkeamatta tästä määrästä enempää kuin 10 prosenttia, jollei ilmene uusia objektiivisia ja pysyviä seikkoja, joille on selkeät ja täsmälliset perusteet, ja ottavat erityisesti suoritettujen arviointien perusteella huomioon ohjelman toteuttamisesta saadut tulokset. Tätä kohtaa ei sovelleta koheesiomäärärahoihin, jotka on hyväksytty yhteispäätösmenettelyllä ja kohdennettu ennalta jäsenvaltiokohtaisesti ja joille on vahvistettu ohjelman koko voimassaoloaikaa koskevat rahoituspuitteet. | Lisäys: – kolmanteen alakohtaan tehty lisäys on välttämätön, jotta vuotuiseen talousarvioon saataisiin joustovaraa suhteessa yhteispäätösmenettelyssä hyväksyttyihin ohjeellisiin määriin. Joustovara on Euroopan parlamentin ehdotuksen mukaisesti enintään 10 prosenttia, jotta tarvittavat mukautukset voitaisiin tehdä. |

39. Monivuotisia ohjelmia koskevat säädökset, joita ei hyväksytä yhteispäätösmenettelyssä, eivät sisällä ”tarpeelliseksi arvioitua määrää”. Jos neuvosto aikoo antaa rahoitusohjeen, sillä on lainsäätäjän tahtoa ilmaiseva luonne, eikä se vaikuta perustamissopimuksessa määriteltyyn budjettivallan käyttäjän toimivaltaan. Tämä määräys on mainittava kaikissa säädöksissä, joihin sisältyy tällainen rahoitusohje. Jos kyseisestä määrästä on sovittu 4 päivänä maaliskuuta 1975 annetun Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen julistuksen[12] mukaisessa neuvottelumenettelyssä, sitä pidetään tämän sopimuksen 38 kohdan mukaisena ohjeellisena määränä. |

40. Varainhoitoasetuksen 28 artiklan mukaisessa rahoitusta koskevassa selvityksessä esitetään ehdotetun ohjelman tavoitteiden mukainen rahoitus ja aikataulu koko ohjelman ajaksi. Tarvittaessa määrärahoja tarkistetaan alustavaa talousarvioesitystä laadittaessa sen mukaan, kuinka pitkälle ohjelman toteutus on edennyt. |

41. Budjettivallan käyttäjät sitoutuvat 12 kohdan ensimmäisessä alakohdassa määriteltyjen ei-pakollisten menojen enimmäislisäysten rajoissa noudattamaan rakennetoimille, maaseudun kehittämiselle ja Euroopan kalatalousrahastolle niitä koskevissa asetuksissa säädettyjä maksusitoumusmäärärahoja. | Muutos: siirretty nykyisen sopimuksen 12 kohdasta. |

F. Kalastussopimuksiin liittyvät menot 42. Toimielimet sopivat kalastussopimuksiin liittyvien menojen rahoittamisesta tämän sopimuksen erottamattoman osan muodostavan liitteen IV määräysten mukaisesti. |

G. Yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) rahoittaminen 43. Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 28 artiklan mukaisesti otettujen YUTP:n menojen osalta toimielimet pyrkivät liitteessä II tarkoitetun neuvottelumenettelyn avulla ja komission laatiman alustavan talousarvioesityksen pohjalta pääsemään vuosittain sopimukseen yhteisöjen talousarvioon menoina otettavien YUTP:n toimintamenojen määrästä sekä tämän summan osoittamisesta YUTP:tä koskevan talousarvion luvun eri momenteille tämän kohdan neljännessä alakohdassa ehdotetulla tavalla. Jollei sopimusta tehdä, katsotaan, että Euroopan parlamentti ja neuvosto ottavat talousarvioon edellisessä talousarviossa otetun määrän, jollei alustavassa talousarvioesityksessä ehdotettu määrä ole pienempi. YUTP:n toimintamenot otetaan kokonaisuudessaan yhteen talousarvion lukuun (YUTP) ja osoitetaan sen momenteille tämän kohdan neljännessä alakohdassa ehdotetulla tavalla. Tämä summa kattaa todelliset ennakoidut tarpeet sekä riittävän liikkumavaran odottamattomia toimia varten. Varaukseen ei oteta määrärahoja. Kukin momentti koskee yhteisiä toimintoja tai jo hyväksyttyjen yhteisten toimintojen täytäntöönpanoa koskevia neuvoston päätöksiä, ennakoituja mutta vielä hyväksymättä olevia toimenpiteitä sekä kaikkia tulevia – eli odottamattomia – toimia, jotka neuvosto hyväksyy kyseisen varainhoitovuoden aikana. Komissiolla on varainhoitoasetuksen mukaisesti oikeus itsenäisesti siirtää varoja momentilta toiselle saman talousarvion luvun, eli tässä tapauksessa YUTP:n rahoituspuitteiden sisällä, millä varmistetaan YUTP:n toimintojen pikaisen täytäntöönpanon edellyttämä joustavuus. Jos YUTP:n talousarvio ei varainhoitovuoden aikana riitä kattamaan tarpeellisia menoja, Euroopan parlamentti ja neuvosto sopivat mahdollisimman pikaisesta ratkaisusta komission ehdotuksen pohjalta ja 26 kohdan määräykset huomioon ottaen. YUTP:tä koskevaan talousarvion lukuun sisältyvät momentit, joihin YUTP-toiminnot osoitetaan, voisivat olla seuraavanlaisia: konfliktien ja rauhanprosessien seuranta ja valvonta, aseiden leviämisen estäminen ja aseistariisunta, poliisioperaatiot, kiireelliset toimet, valmistelu- ja seurantatoimet, Euroopan unionin erityisedustajat, konfliktien ratkaiseminen ja muut vakauttamistoimet. Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat yhtä mieltä siitä, että neljännessä luetelmakohdassa mainitun momentin toimintoihin osoitettavat varat voivat olla enintään 20 prosenttia YUTP:tä koskevan talousarvion kokonaismäärästä. | Ajanmukaistaminen. |

44. Neuvoston puheenjohtaja kuulee Euroopan parlamenttia vuosittain neuvoston laatimasta asiakirjasta, jossa käsitellään YUTP:n tärkeimpiä näkökohtia ja perusvalintoja sekä niiden Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon aiheuttamia taloudellisia vaikutuksia. Lisäksi sen mukaisesti, mitä on sovittu neuvottelukokouksessa 24 päivänä marraskuuta 2003, neuvoston puheenjohtaja ja kaksi seuraavaa puheenjohtajaa antavat parlamentille tietoja järjestämällä yhteisiä neuvottelukokouksia vähintään viidesti vuodessa. Tilaisuuksien ajankohdasta on sovittava viimeistään ennen neuvoston toista käsittelyä järjestettävässä neuvottelukokouksessa. Komissio osallistuu näihin kokouksiin. Aina kun neuvosto hyväksyy YUTP:n alalla menoja aiheuttavan päätöksen, sen on välittömästi annettava Euroopan parlamentille arvio suunnitelluista menoista ('rahoitusselvitys'), etenkin niistä menoista, jotka koskevat aikataulua, henkilöstöä, tilojen ja muun infrastruktuurin käyttöä, kuljetusvälineitä, koulutustarpeita ja turvallisuusjärjestelyjä. Komissio antaa budjettivallan käyttäjälle neljännesvuosittain tiedot YUTP-toimien toteuttamisesta sekä rahoitustilanteesta loppuvuoden osalta. | Ensimmäiseen alakohtaan tehty muutos vastaa sitä, mitä sovittiin neuvottelukokouksessa 24. marraskuuta 2003. |

LIITE I

RAHOITUSKEHYS 2007–2013

LIITE II

TOIMIELINTEN VÄLINEN YHTEISTYÖ TALOUSARVIOTA KOSKEVISSA ASIOISSA

Huomautukset |

A. Kun tulevan varainhoitovuoden rahoituskehykseen on tehty tekninen mukautus, jossa otetaan huomioon komission esittämä vuotuinen toimintastrategia, ja ennen kuin komissio tekee päätöksen alustavasta talousarvioesityksestä, järjestetään kolmikantaneuvottelut, joissa käsitellään tulevan varainhoitovuoden talousarvion mahdollisia painopisteitä. Neuvotteluissa otetaan asianmukaisesti huomioon eri toimielinten toimivaltuudet sekä määrärahatarpeiden odotettavissa oleva kehitys tulevan varainhoitovuoden sekä seuraavien rahoituskehyksen kattamien vuosien aikana. Lisäksi otetaan huomioon alkuperäisen rahoituskehyksen hyväksymisen jälkeinen kehitys, jolla saattaa olla merkittävä ja pysyvä vaikutus Euroopan unionin talousarvioon. B. Komissio määrittelee alustavaa talousarvioesitystä antaessaan pakollisten menojen osalta a) uusiin tai suunnitteilla oleviin säädöksiin liittyvät määrärahat; b) määrärahat, jotka johtuvat edellistä talousarviota vahvistettaessa voimassa olleen lainsäädännön soveltamisesta. Komissio arvioi lainsäädäntöön perustuvien yhteisön velvoitteiden taloudelliset vaikutukset tarkkaan. Se saattaa tarvittaessa arvionsa ajan tasalle talousarviomenettelyn aikana ja esittää budjettivallan käyttäjälle tämän pyytämät perustelut. Komissio voi, jos se katsoo tarpeelliseksi, osoittaa budjettivallan käyttäjille ad hoc -oikaisukirjelmän saattaakseen alustavan talousarvioesityksen maatalousmenojen arvioinnin perustana olevat tiedot ajan tasalle ja/tai korjatakseen kansainvälisiin kalastussopimuksiin liittyviin toiminnallisiin budjettikohtiin ja varauksiin otettujen määrärahojen määrää ja jakautumista kyseisen varainhoitovuoden 1 päivänä tammikuuta voimassa oleviin kalastussopimuksiin liittyvien tuoreimpien tietojen perusteella. Tämä oikaisukirjelmä on toimitettava budjettivallan käyttäjälle lokakuun loppuun mennessä. Jos ad hoc -oikaisukirjelmä esitetään neuvostolle vähemmän kuin kuukautta ennen Euroopan parlamentin ensimmäistä käsittelyä, neuvosto käsittelee sen pääsääntöisesti talousarvioesityksen toisen käsittelyn yhteydessä. Budjettivallan käyttäjät pyrkivät ennen talousarvioesityksen toista käsittelyä neuvostossa luomaan edellytykset sille, että kumpikin toimielin voi hyväksyä oikaisukirjelmän yhdessä käsittelyssä. C. 1. Otetaan käyttöön kaikkia menoja koskeva neuvottelumenettely. 2. Neuvottelumenettelyn tavoitteena on a) jatkaa neuvotteluja yleisestä menokehityksestä ja tässä yhteydessä myös talousarvion suuntaviivoista tulevana varainhoitovuonna komission alustavan talousarvioesityksen perusteella; b) pyrkiä saamaan budjettivallan käyttäjät sopimaan seuraavista seikoista: – B kohdan ensimmäisen alakohdan a ja b alakohdassa tarkoitetuista määrärahoista, B kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetussa ad hoc -oikaisukirjelmässä ehdotetut määrärahat mukaan luettuina, – talousarvioon ei-pakollisina menoina otettavista määrärahoista tämän sopimuksen 41 kohdan mukaisesti, – ja varsinkin kysymyksistä, joiden osalta tässä sopimuksessa viitataan neuvottelumenettelyyn. 3. Menettely aloitetaan kolmikantakokouksella, joka kutsutaan koolle niin, että toimielimille jää riittävästi aikaa päästä sopimukseen viimeistään neuvoston talousarvioesityksensä laatimista varten määräämään ajankohtaan mennessä. Kolmikantakokouksen tuloksista käydään neuvoston ja Euroopan parlamentin valtuuskunnan välillä neuvotteluja, joihin myös komissio osallistuu. Jollei kolmikantakokouksessa toisin päätetä, neuvottelukokous järjestetään samojen osapuolten välillä perinteisesti pidettävän tapaamisen yhteyteen; tapaaminen järjestetään sinä päivänä, jonka neuvosto on määrännyt talousarvioesityksensä laatimista varten. 4. Ennen Euroopan parlamentin ensimmäistä käsittelyä voidaan tarvittaessa järjestää uusi kolmikantakokous komission kirjallisesta ehdotuksesta tai joko Euroopan parlamentin budjettivaliokunnan puheenjohtajan tai budjettineuvoston puheenjohtajan kirjallisesta pyynnöstä. Toimielimet päättävät yhteisesti kolmikantakokouksen järjestämisestä sen jälkeen kun talousarvioesitys on hyväksytty neuvostossa ja ennen kuin Euroopan parlamentin budjettivaliokunta on äänestänyt ensimmäisessä käsittelyssä tehtävistä tarkistuksista. 5. Talousarvion oltua molempien budjettivallan käyttäjien ensimmäisessä käsittelyssä toimielimet jatkavat neuvottelujaan päästäkseen sopimukseen ei-pakollisista ja pakollisista menoista sekä varsinkin keskustellakseen edellä 2 alakohdassa tarkoitetusta ad hoc -oikaisukirjelmästä. Tätä varten kutsutaan koolle kolmikantakokous Euroopan parlamentin ensimmäisen käsittelyn jälkeen. Kolmikantakokouksen tuloksista järjestetään toinen neuvottelukokous samana päivänä kuin neuvoston toinen käsittely. Toimielimet jatkavat tarvittaessa neuvoston toisen käsittelyn jälkeen neuvotteluja ei-pakollisista menoista. 6. Toimielinten valtuuskuntia johtavat kolmikantakokouksissa budjettineuvoston puheenjohtaja, Euroopan parlamentin budjettivaliokunnan puheenjohtaja sekä talousarviosta vastaava komission jäsen. 7. Budjettivallan käyttäjät toteuttavat tarvittavat toimenpiteet neuvottelun aikana saavutettujen tulosten noudattamiseksi koko käynnissä olevan talousarviomenettelyn ajan. D. Jotta komissio voi arvioida hyvissä ajoin sellaisten budjettivallan käyttäjän suunnittelemien tarkistusten toteutettavuutta, joilla luodaan uusia tai jatketaan entisiä valmistelutoimia tai pilottihankkeita, molemmat budjettivallan käyttäjät ilmoittavat komissiolle aikeistaan kesäkuun puoliväliin mennessä; näin asiasta voidaan keskustella alustavasti jo neuvoston ensimmäisen käsittelyn yhteydessä järjestettävässä neuvottelukokouksessa. Tällöin noudatetaan myös tämän liitteen määräyksiä neuvottelumenettelyn seuraavista vaiheista sekä tämän sopimuksen 37 kohdan määräyksiä tarkistusten toteutettavuudesta. Kaikki kolme toimielintä sopivat lisäksi pilottihankkeille myönnettävien määrärahojen kokonaismäärän rajoittamisesta 38 miljoonaan euroon varainhoitovuoden aikana. Ne sopivat myös uusille valmistelutoimille myönnettävien määrärahojen kokonaismäärän rajoittamisesta 36 miljoonaan euroon varainhoitovuoden aikana sekä valmistelutoimien toteuttamiseen tosiasiallisesti sidottujen määrärahojen kokonaismäärän rajoittamisesta 90 miljoonaan euroon. | Muutokset ja ajantasaistaminen: – A kohdassa viitataan vuotuiseen toimintastrategiaan osana strategista suunnittelua. B kohta: alakohtien järjestystä on muutettu. C kohdan 4 alakohta (nykyisen sopimuksen B kohdan 5 alakohta): muutos. Kokemus on osoittanut, että kolmikantaneuvottelut ennen Euroopan parlamentin ensimmäistä käsittelyä ovat joskus tarpeettomat. – D kohta (uusi): korvaa nykyisen sopimuksen 37 ja 38 kohdan. Pilottihankkeita ja valmistelutoimia koskevat uudet ylärajat perustuvat nykyisessä toimielinten sopimuksessa oleviin lukuihin, joita on mukautettu vuoden 2004 hintoihin ja joihin on lisätty 10 prosenttia laajentumisen vaikutusten huomioon ottamiseksi. Valmistelutoimien määrärahojen kokonaismäärä on saatu kertomalla uusien valmistelutoimien määrärahat 2,5:llä. |

LIITE III

MENOJEN LUOKITTELU

OTSAKE 1 | Kestävä kasvu |

1 A | Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | Ei-pakolliset menot (EPM). |

1 B | Kasvua ja työllisyyttä edistävä koheesio | EPM |

OTSAKE 2 | Luonnonvarojen suojelu ja hoito | EPM |

Lukuun ottamatta |

markkinatoimenpiteisiin ja suoriin tukiin kohdistuvia yhteisen maatalouspolitiikan menoja, ml. kalatalouden hyväksi toteutettavat markkinatoimenpiteet ja kalastussopimukset | Pakolliset menot (PM) |

OTSAKE 3 | Unionin kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus | EPM |

3 A | Vapaus, turvallisuus ja oikeus | EPM |

3 B | Unionin kansalaisuus | EPM |

OTSAKE 4 | EU kansainvälisenä toimijana | EPM |

Lukuun ottamatta |

Euroopan unionin kolmansien osapuolten kanssa tekemistä kansainvälisistä sopimuksista johtuvia menoja, | PM |

maksuosuuksia kansainvälisille järjestöille tai elimille ja | PM |

takuurahastoon suoritettavia maksuosuuksia. | PM |

OTSAKE 5 | Hallinto | EPM |

Lukuun ottamatta |

eläkkeitä ja erorahoja, | PM |

palkanlisiä ja sekalaisia työsuhteen päättymisestä johtuvia menoja, | PM |

oikeudenkäyntikuluja ja | PM |

vahingonkorvauksia | PM |

OTSAKE 6 | Korvaukset | PM |

LIITE IV

KALASTUSSOPIMUKSISTA JOHTUVIEN MENOJEN RAHOITTAMINEN

A. Kalastussopimuksista johtuvat menot rahoitetaan kahdesta kalatalouden toimintalohkoon kuuluvasta budjettikohdasta (toimintoperusteinen budjettinimikkeistö): a) Kansainväliset kalastussopimukset (11 03 01) B) Kansainvälisille järjestöille maksettavat rahoitusosuudet (11 03 02). Kaikki rahamäärät, jotka liittyvät asianomaisen varainhoitovuoden tammikuun 1 päivänä voimassa oleviin sopimuksiin ja niiden pöytäkirjoihin, otetaan budjettikohtaan 11 03 01. Rahamäärät, jotka liittyvät asianomaisen varanhoitovuoden tammikuun 1 päivän jälkeen voimaan tuleviin uusiin tai uudistettaviin sopimuksiin, sisällytetään budjettikohtaan 31 02 41 02 – Varaukset / Jaksottamattomat määrärahat (pakolliset menot). | Ajanmukaistaminen |

B. Euroopan parlamentti ja neuvosto pyrkivät komission esityksestä tekemään yhteisen sopimuksen budjettikohtiin ja varaukseen otettavasta rahamäärästä liitteessä III tarkoitetun neuvottelumenettelyn yhteydessä. |

C. Komissio sitoutuu pitämään Euroopan parlamentin ajan tasalla neuvottelujen valmisteluista ja niiden edistymisestä, myös niiden budjettivaikutusten osalta. Toimielimet sitoutuvat kalastussopimuksiin liittyvässä lainsäädäntöprosessissa tekemään voitavansa menettelyjen toteuttamiseksi mahdollisimman nopeasti. Jos kalastussopimuksiin liittyvät määrärahat (varaus mukaan luettuna) osoittautuvat riittämättömiksi, komissio esittää budjettivallan käyttäjälle mahdollisesti yksinkertaistetulla kolmikantaneuvottelulla käytävää keskustelua varten tarvittavat tiedot tilanteeseen johtaneista syistä sekä toimenpiteistä, jotka voidaan toteuttaa vakiintuneilla menettelyillä. Tarvittaessa komissio tekee ehdotuksen asianmukaisista toimista. Komissio esittää budjettivallan käyttäjälle neljännesvuosittain yksityiskohtaiset tiedot voimassa olevien sopimusten toteuttamisesta ja talousennusteista loppuvuoden osalta. |

JULISTUKSET

Julistus rakennerahastojen, maaseudun kehittämisrahaston ja Euroopan kalastusrahaston mukauttamisesta niiden käyttöedellytyksiin

Toimielimet voivat päättää komission ehdotuksesta, että jos rakennerahastoista, maaseudun kehittämisrahastosta ja Euroopan kalastusrahastosta annetaan uudet säännöt ja hyväksytään uudet ohjelmat 1 päivän tammikuuta 2007 jälkeen, rahoituskehyksen ensimmäisen vuoden aikana käyttämättä jääneet määrärahat voidaan siirtää seuraaville vuosille.

[1] KOM(2004) 498.

[2] P6_TA(2005)0224.

[3] P6_TA PROV(2005)0453.

[4] Asiakirja 15915/05 CADREFIN 268, 19.12.2005.

[5] PE 368.274, B6-0049/2006.

[6] EYVL 248, 16.9.2002, s. 1.

[7] Monivuotisesta rahoituskehyksestä käytetään tässä sopimuksessa myös nimitystä ’rahoituskehys’.

[8] EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1. Kyseinen toimielinten sopimus korvasi jo seuraavat vanhentuneet asiakirjat:– Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 30 päivänä kesäkuuta 1982 antama yhteinen julistus erilaisista toimenpiteistä talousarviomenettelyn parantamiseksi (EYVL C 194, 28.7.1982, s. 1),– Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä 29 päivänä lokakuuta 1993 tehty toimielinten välinen sopimus talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta (EYVL C 331, 7.12.1993, s. 1),- Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 6 päivänä maaliskuuta 1995 antama julistus varainhoitoa koskevien säännösten sisällyttämisestä säädöksiin (EYVL C 102, 4.4.1996, s. 4),– 12 päivänä joulukuuta 1996 annettu yhteinen julistus kalastussopimuksia koskevan budjettivallan käyttäjälle suunnatun tiedotuksen parantamisesta (EYVL C 20, 20.1.1997, s. 109),– Euroopan parlamentin, neuvoston ja Euroopan komission välillä 16 päivänä heinäkuuta 1997 tehty toimielinten välinen sopimus yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan rahoitusta koskevista määräyksistä (EYVL C 286, 22.9.1997, s. 80),– Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä 13 päivänä lokakuuta 1998 tehty toimielinten välinen sopimus talousarvion toteuttamisesta ja oikeusperusteista (EYVL C 344, 12.11.1998, s. 1).

[9] EYVL C 283, 20.11.2002, s. 1.

[10] EYVL 248, 16.9.2002, s. 1.

[11] EYVL 248, 16.9.2002, s. 1.

[12] EYVL C 89, 22.4.1975.