Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Yhtenäismarkkinoiden toimintasuunnitelma"



Virallinen lehti nro C 287 , 22/09/1997 s. 0089



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Yhtenäismarkkinoiden toimintasuunnitelma" (97/C 287/19) Komissio päätti 13. toukokuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta "Yhtenäismarkkinoiden toimintasuunnitelma". Talous- ja sosiaalikomitea nimitti Antonello Pezzinin yleisesittelijäksi. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 346. täysistunnossaan (toukokuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 59 ääntä puolesta, 2 vastaan, ja 4 pidättyi äänestämästä. 1. Yleistä 1.1. Komitea on tyytyväinen siihen, että komissio on esittänyt yhteismarkkinoiden toimintasuunnitelmaluonnoksensa yleiset linjat muutaman kuukauden kuluessa lokakuussa 1996 julkaisemastaan tiedonannosta, joka käsittelee yhteismarkkinoita. 1.2. Tämä nopeus on rohkaiseva osoitus yhteismarkkinoiden suhteen asteittain vakiintuvasta yhteisymmärryksestä. 1.3. Komitea toivoo, että jäsenvaltiot ja muut yhteismarkkinoihin ETA-maat valtiot (Norja, Islanti ja Liechtenstein) ponnistelevat edelleen toteuttaakseen parhaalla mahdollisella tavalla komission ehdotuksen sisällön, ja että ne tältä pohjalta tekevät oikea-aikaisesti ja päättävästi tarpeelliset päätökset yhteismarkkinoiden loppuunsaattamiseksi. 1.4. Kuten komission lokakuussa 1996 julkaisemasta tiedonannosta antamassaan lausunnossa komitea arvostaa nytkin syventävää analyysiä toimintasuunnitelman perustana olevan yhteismarkkinaohjelman vaikutuksesta ja tehokkuudesta. 1.5. Ehdotettujen toimien kunnianhimoiset tavoitteet sekä toimien soveltamisen tiivis aikataulu vaatii unionin toimielimiltä ja jäsenvaltioilta suuria ponnistuksia, jotka ylittävät pitkälti ehdotettujen toimien teknisen sisällön ja joita ei voi uskottavasti toteuttaa ilman asianomaisten osapuolten täyttä poliittista hyväksyntää. 1.6. Jotta tämän monitahoisen yhteisymmärryksen rakentaminen helpottuisi komitea toivoo, että komissio ponnistelee kaikin tavoin edistääkseen avoimuutta ja selventää näin mahdollisimman pitkälle toimintasuunnitelmassa tehdyistä valinnoista asianomaisille toimijoille aiheutuvia kuluja ja etuja. 1.7. Komitea korostaa kuitenkin, että vaikka yhteismarkkinaohjelmassa keskitytään taloudellisiin näkökohtiin, sillä on tätä laajempia tavoitteita. 1.8. Suuret taloudelliset mahdollisuudet, jotka liittyvät maailman suurimpien yhteismarkkinoiden toteuttamiseen, tarjoavat tilaisuuden Euroopan unionin 370 miljoonan asukkaan elintason parantamiseen heidän asemastaan tai asuinpaikastaan riippumatta. 1.9. Kestävää taloudellista kehitystä innovatiivisessa, dynaamisessa ja sosiaalisesti vastuuntuntoisessa talousjärjestelmässä ei voi yhdistää yhteismarkkinoihin, joiden tehokkuus heikkenee yritysten koon pienentyessä. 1.10. Kuten komitea mainitsi 23. huhtikuuta 1997 antamassaan lausunnossa (), sen mielestä on hyvin tärkeää, että unionin ja jäsenvaltioiden sekä muiden yhteismarkkinamaiden instituutiot kykenevät luomaan todella toimivat yhteismarkkinat myös marginaalisten yhteiskunnallisten toimijoiden työntekijöiden, tavaroiden ja palvelujen tuottajien sekä kuluttajien kannalta. 1.11. Näin ollen komitea pitää tarpeellisena liittää kestävästi toimintasuunnitelman toteuttamiseen kaikki asianomaiset osapuolet: yritysjärjestöt, ammattiliitot, kuluttajien edustajat jne. 1.12. Kuten komitean ja komission lokakuussa 1996 annetun tiedonannon johdosta järjestämät kuulemistilaisuudet osoittivat, kiinnostus tätä aihetta kohtaan on suuri. Kokemuksesta saatu palaute on hyvin arvokasta ja sillä voi olla ratkaiseva osuus erityisesti varmistettaessa toimintasuunnitelman tehokas toteuttaminen, kun otetaan huomioon tiukka aikataulu. Samalla toimijoiden osallistuminen on oleellinen tekijä vakiinnutettaessa poliittista konsensusta, joka on välttämätön toimintaohjelman onnistumiselle. 2. Toimintasuunnitelma 2.1. Komitea antaa täyden tukensa myös komission esilleottamaan tarpeeseen edistää yhteismarkkinoiden toimivuutta sen vuoksi, että sillä on merkitys myös suunnitteilla olevaan unionin laajentamiseen. Komitea on vakuuttunut siitä, että jäsenmaiden valmius laajentumiseen voimistuu jos nyt esitettyjä yhteismarkkinatoimenpiteitä saatetaan voimaan mahdollisimman tehokkaasti. 2.2. Komission ehdottamassa toimintasuunnitelmassa korostetaan aivan oikein yhteismarkkinoiden toteutumisen tärkeimpänä tekijänä luottamusta instituutioihin, talouden toimijoihin ja kansalaisiin, luottamusta yhteismarkkinoiden perussääntöjen täydelliseen ja yhtäläiseen soveltamiseen sekä markkinoiden tärkeimpiä kilpailuvääristymiä vastaan käytävään oikea-aikaiseen ja tehokkaaseen taisteluun. Tarvitaan myös pk-yritysten luottamusta siihen, että yhteismarkkinat, jotka alun perin suunniteltiin pk-yrityksiä ajatellen, toteutetaan käytännössä. Myös kuluttajien on voitava luottaa tavaroiden ja palvelujen laatuun. Ennen kaikkea on kuitenkin luotettava siihen, että kansalliset viranomaiset tekevät parhaansa toimivien yhteismarkkinoiden aikaansaamiseksi. 2.2.1. Tämä on tärkeä tunnustus yhteismarkkinoiden hyväksi tehtävien ponnistelujen poliittisten ja kulttuuristen valintojen merkitykselle. Tätä aihetta on käsitelty laajalti komitean yhteismarkkinoita koskevissa lausunnoissa. 2.2.2. Yleisessä lähestymistavassa on myös yhtäläisyyksiä sisämarkkinaohjelman ja Emun kolmannen vaiheen välisen suhteen sekä ohjelmassa mainittujen strategisten tavoitteiden integroidun lähestymistavan osalta. 2.2.3. Komitea korostaa komission lokakuussa 1996 antamasta tiedonannosta laatimassaan lausunnossa, että yhtenäisvaluutta on otettava käyttöön samanaikaisesti yhteismarkkinoiden loppuunsaattamisen kanssa. Näin vältetään ennen kaikkea tilanne, jossa heikoimmat osapuolet joutuvat toimimaan yhtenäisvaluutan käyttöön ottaneissa talousjärjestelmissä voimatta täysin hyötyä sisämarkkinaohjelmassa mainituista säännöistä. 2.2.4. On siis ilmeistä, että kaikki eritellyt toiminta-alueet on toteutettava yhdessä, sillä kullakin toiminta-alueella on merkitystä muiden toiminta-alueiden tehokkuudelle. 2.3. Komitea on samaa mieltä toimintaohjelmassa eritellyistä strategisista tavoitteista. Neljä toiminta-aluetta ilmenevät selvästi lokakuussa 1996 annetussa sisämarkkinoiden vaikutusta ja tehokkuutta koskevassa tiedonannossa esitetystä tiivistetystä analyysistä. Toiminta-alueet vahvistettiin merkittävällä tavalla myös komitean maaliskuussa 1997 aiheesta järjestämän kuulemistilaisuuden suuntaviivoissa. 2.3.1. Yhteismarkkinoiden sääntöjen toteuttaminen, markkinavääristymien ja alakohtaisten integraatioesteiden poistaminen sekä yhteismarkkinoiden etujen konkretisoiminen kansalaisten hyödyksi ovat haasteita, joiden perusteella voidaan mitata yhteismarkkinoihin kohdistuvaa poliittista yhteisymmärrystä. 2.3.2. Komitea pitää hyvin mielenkiintoisena, että komissio painottaa jäsenvaltioiden viranomaisten aktiivista roolia sääntöjen toteuttamiseksi suunnitelluissa toimissa. Jäsenvaltioiden viranomaisten on täydennettävä oikeuskehystä, jotta säännöt voidaan toteuttaa nykyistä paremmin, ongelmat ratkaista pikaisemmin ja rikkomuksiin reagoida nopeammin. 2.3.3. Erityisen mielenkiintoinen on suunnitelma luoda "yhteismarkkinoiden arviointikaavio" kutakin asiaa koskevaa valtiota varten. Kaavion avulla voitaisiin seurata yhteismarkkinoiden toteutumista säännöllisesti. Tämä on huomattava askel jäsenvaltioiden välisten suhteiden avoimuuden suuntaan ja vaikuttaa osaltaan näistä kysymyksistä luotavaan yhteisymmärrykseen. 2.3.4. Komitea toteaa myös tyytyväisenä, että komissio on yhtä mieltä edellä mainitun lausunnon kanssa verotuskysymysten tärkeydestä yhteismarkkinoiden tehokkuuden kannalta. 2.3.5. Vaikka komitea onkin tietoinen aiheen arkaluontoisuudesta, se haluaa antaa selvän merkin siitä, ettei jäsenvaltioiden välistä avointa ja ennakkoluulotonta vertailua voi enää lykätä, sillä muutoin on uhkana kansallisten viranomaisten talouspoliittisten välineiden tehokkuuden heikentyminen. Komission toimintasuunnitelmassaan ehdottamilla toimilla voidaan konkreettisesti kokeilla koordinointiperiaatetta tässä asiassa. 2.3.6. Edelliseen aiheeseen kiinteästi liittyvä kysymys on tiukka lähestymistapa kilpailupolitiikkaan. Myös tässä komission mainitsemat suuntaviivat on toteutettava soveltuvasti jäsenvaltioiden kanssa käytävässä keskustelussa. On kuitenkin tärkeää, että jo tässä ensimmäisessä asiakirjassa korostetaan, että pk-yritysten kilpailukyky on useissa tapauksissa pikemminkin heikentynyt, kun tuet ovat keskittyneet suuriin yrityksiin. 2.3.7. Komitean sisämarkkinoiden tarkkailuelimen selvitysten yhteydessä on havaittu palvelualan ongelmat. Vaikka palveluala muodostaa 70 % BKT:stä unionissa, tällä alalla on suurimmat integraatioesteet. Rahoitusmarkkinat, julkiset palvelut sekä kuljetukset ja tietoliikenne ovat epäilemättä tärkeimmät alat, joilla on toimittava päättäväisesti. 2.3.8. Komitea tukee täysin toimintaohjelmaa, jonka tarkoituksena on luoda kansalaisille edulliset yhteismarkkinat. Komitea on toimenkuvansa puolesta kiinnittänyt runsaasti huomiota tähän aiheeseen. Komitea odottaa, että komissio antaa työmarkkinajärjestöjen kanssa asiasta sovittuaan konkreettisia ehdotuksia Euroopan työpaikkaneuvostojen tiedotuksen ja neuvottelujen parantamiseksi, kun suljetaan toimipaikkoja, joilla on huomattavia työllisyysvaikutuksia. Jollei yhteismarkkinoihin onnistuta liittämään sosiaalista ulottuvuutta ja jollei kaikille yhteiskuntaryhmille taata vähimmäissuojaa ja täyttä osallistumista, yhteismarkkinoiden mahdollinen kannatus häviää. 2.3.9. Työn liikkuvuuteen ja sosiaalisten oikeuksien suojeluun liittyvät kysymykset ovat erittäin tärkeitä. Yhteys veropolitiikkaan on ilmeinen. Nykyisissä pääoman kansainvälisen liikkuvuuden olosuhteissa voidaan tuskin välttää sitä, että valtioiden välinen kilpailu lisää asteittain verotuspainetta muuttumattomaksi taloudelliseksi tekijäksi. Tämä on erityinen näkökohta, joka voidaan liittää kilpailusäännöistä käytävään keskusteluun. 2.3.10. Toimintasuunnitelmaan tulisi liittää muitakin ensisijaisia kysymyksiä: teknisten esteiden ylenmääräisen muodostumisen torjuminen niiden alkulähteillä esimerkiksi päättämällä jäsenvaltioiden "pelisäännöistä" sisämarkkinoiden toiminnassa; etenkin pk-yritysten rajanylittävän alueellisen tiedonvaihdon edistäminen; euroopanlaajuisten verkkojen kehityksen nopeuttaminen, jotta yhtenäismarkkinoiden vaikutus talouskasvuun optimoituu; yhteisön teollis- ja tekijänoikeuksien lopullinen yhdenmukaistaminen; tulliyhteistyön vahvistaminen ulkorajoilla; yhteisen strategian kehittäminen kolmansien maiden markkinoille pääsyn helpottamiseksi. 2.3.11. Komitea kannattaa uuden aikataulun asettamista, mutta arvioi, että toimintaohjelman toteuttaminen kokonaisuudessaan vuoteen 1999 mennessä on vaikeaa. Uuden aikataulun uskottavuuden ja tuloksellisuuden takaamiseksi: komission tulee tarkentaa, miten se aikoo nopeuttaa päätöksentekoa eri aloilla; hallitustenvälisen konferenssin tulisi velvoittaa jäsenvaltiot pitämään lupauksensa nopeuttaa sisämarkkinoiden toteuttamista sekä hyväksyä menettelytapauudistukset, jotka saatavat osoittautua välttämättömiksi, jotta lupaukset pidetään; olisi myös harkittava vuoden 2002 asettamista aikarajaksi, jotta vuoden 1999 loppuun mennessä ratkaisematta jäävät kysymykset saadaan hoidetuksi ennen uutta laajentumista. 2.3.12. Lopuksi komitea toistaa pyyntönsä, että hallitustenvälisessä konferenssissa tunnustettaisiin muodollisesti sisämarkkinoiden tarkkailuelimen rooli. Tämä voitaisiin tehdä esimerkiksi julistuksella, jossa muistutettaisiin neuvoston, komission ja Euroopan parlamentin komitealle esittämistä toivomuksista tämän roolin täyttämiseksi. Komitea olisi myös tyytyväinen, jos sisämarkkinoiden tarkkailuelimen työ mainittaisiin komission toimintasuunnitelmassa. Bryssel, 29. toukokuuta 1997. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS () EYVL C 206, 7.7.1997, s. 65