FI Euroopan unionin virallinen lehti C 139/13

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

(2018/C 139/10)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”RUCAVAS BALTAIS SVIESTS”

EU-nro: PGI-LV-02170 – 18.3.2016

SAN ( ) SMM ( X )

1. Nimi tai nimet

”Rucavas baltais sviests”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Latvia

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1 Tuotelaji

Luokka 1.5 Rasvat (voi, margariini, öljyt jne.)

3.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

”Rucavas baltais sviests” on puolirasvainen voi, joka on koostumukseltaan tasainen, pehmeä ja elastinen.

Fyysiset ja kemialliset ominaisuudet

Tuotteen maku: aavistuksen hapan ja kevyt, vasta kirnutun voin maku ja tuoksu.

Aromi: maitorasvan puhdas ja ominainen aromi ilman ylimääräisiä tuoksuja tai makuja.

Väri: valko-keltainen, väri saattaa olla epätasainen plasmapisaroiden epätasaisen jakautumisen vuoksi.

Rakenne: pehmeä ja kuohkea, ja siinä näkyy erikokoisia plasmapisaroita, jotka tulevat pintaan, kun tuotetta puristetaan mekaanisesti.

Rasvapitoisuus: 39–41 prosenttia

Viimeinen käyttöpäivä: kolmas päivä valmistuspäivän jälkeen.

3.3 Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

Käytettävälle rehulle tai sen laadulle ei ole asetettu sääntöjä.

Valmistuksessa käytetään seuraavia raaka-aineita: hyvin jäähdytetty paksu kerma (rasvaa vähintään 35–40 prosenttia), juoksetettu maito tai maito sekä suola. ”Rucavas baltais sviests” -voin valmistuksessa tulee käyttää kermaa ja maidosta valmistettua juoksetettua rasvatonta maitoa tai maitoa.

3.4 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Kaikkien tuotantovaiheiden (maidon tuotannon, jäähdytyksen ja separoinnin, kerman tuotannon ja voin valmistuksen) on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella.

3.5 Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

Valkoinen voi syödään perinteisesti välittömästi kirnuamisen jälkeen keitettyjen perunoiden kanssa tai ruisleivän päälle levitettynä. Vain tällöin voin koostumus on oikeanlainen, elastinen ja huokoinen. Kun voi tulee myyntiin, se pakataan heti pieniin rasioihin ja kääritään kelmuun (jotta voidaan säilyttää juuri valmistetun voin lämpötila ja ominaisuudet sekä varmistaa tuotteen tasainen laatu ja aistinvaraiset ominaispiirteet).

Voin laadun ja aistinvaraisten ominaispiirteiden säilyttämiseksi se on pakattava heti valmistamisen jälkeen ja määrätyllä maantieteellisellä alueella. Vain näin se voidaan säilyttää kolme päivää siten, että sen laatu säilyy muuttumattomana.

3.6 Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Nimi ”Rucavas baltais sviests” merkitään myyntiin tarkoitettuun voihin. Kun voita myydään tukussa tai vähittäismyynnissä, nimen tulee olla näkyvissä tai lähellä tuotteen pakkausta.

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Rucavan kunta sijaitsee Latviassa Kuurinmaan lounaisosassa. Sen rajakuntia ovat Nīca, Grobiņa ja Priekule sekä Skuodasin ja Klaipėdan kunnallispiirit Klaipėdan läänissä Liettuassa.

5. Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Tuotteen yhteys maantieteelliseen alueeseen perustuu sen maineeseen, joka juontaa pitkistä perinteistä ja erityisistä valmistusmenetelmistä.

Valmistusmenetelmä ei ole muuttunut 1800-luvun lopun jälkeen, ja koko tuotantoprosessi suoritetaan edelleen käsityönä. Voi sekoitetaan kulhossa käsin puulusikalla. Kuumentamisen aikana voin joukkoon lisätään kirnumaito, minkä jälkeen siihen sekoitetaan juoksetettu maito tai tavallinen maito, mistä syntyy tuotteelle ominainen maku ja laatu.

”Rucavas baltais sviests” -voita on tehty kotitalouksissa 1800-luvun lopulta lähtien. Valmistusohjeet on siirretty sukupolvelta toiselle. Keitetyt perunat ja valkoinen voi ovat olleet kautta aikojen halvin ja toisinaan jopa pääasiallinen ravinnonlähde, koska jokaisessa kotitaloudessa oli lehmä ja siten myös maitoa. Vielä nykyäänkin lähes jokaisessa kodissa tehdään itse ”Rucavas baltais sviests” -voita. Valkoisen voin valmistuksella oli alueella aiemmin suuri merkitys, ja näin on vieläkin, sillä Rucavassa maanviljely ja karjankasvatus ovat yhä talouden tukipilareita, ja maitotuotteiden tuotanto ja kulutus on suurta.

Latvian perinteistä maitotaloutta koskevassa tutkimuksessaan (Latviešu tradicionālā piensaimniecība) kansatieteen tohtori professori Linda Dumpe toteaa, että ”valkoinen voi” valmistettiin erityisellä tavalla vain Rucavan alueella (”Kuurinmaalla ja erityisesti sen lounaisosassa”): ”Lämmitettyä kermaa sekoitettiin kulhossa hitaasti yhdellä tai kahdella lusikalla. Joskus kulho laitettiin voita valmistettaessa suurempaan lämpimällä vedellä täytettyyn astiaan.””Lopuksi joukkoon lisättiin ja sekoitettiin juoksetettu maito.””Valkoista voita ei valmisteta juuri tällä tavalla muualla Latviassa. Joskus näin on tapahtunut vahingossa, kun lämpimässä vedessä on vispattu kermaa, jota ei ollut jäähdytetty riittävän hyvin.” Rucavassa tällä tuotteella on kuitenkin aina ollut erityinen merkitys, ja sitä on tarjottu yhdessä ruisleivän kanssa paikallisena herkkuna arvohenkilöille ja muille tärkeille vieraille. Esimerkiksi silloin, kun presidentti Alberts Kviesis, pääministeri Kārlis Ulmanis, varapääministeri Marģers Skujenieks, sotaministeri Jānis Balodis, maatalousministeri Jānis Birznieks ja maavoimien päällikkö, kenraali Krišjānis Berķis, pysähtyivät lokakuussa 1935 armeijan leirejä kiertäessään Kuurinmaalla sijaitsevalla leirillä, heille tuotiin heti leirin portilla ruisleipä ja valkoista Kuurinmaan voita sisältävä puuastia (”Zemnieku veltes vadoņiem”) (”Johtajiemme maan hedelmät”) (Rīts nro 282-a, 1935).

Vuonna 2004 perustetussa Rucavan perinteisen kulttuurin keskuksessa järjestetään erilaisiin vuotuisiin perinteisiin ja kulttuurikasvatusohjelmiin liittyviä tapahtumia, kuten perinteiset juhlaillalliset ”Rucavas goda mielasts” ja ”Vakarēšana”, joiden yhteydessä esitellään ”Rucavas baltais sviestsin” valmistamista ja tarjoillaan maistiaisia.

Tuotteen mainetta osoittavat myös julkaisut ja esittelyt alueellisissa sanomalehdissä, matkailuesitteissä, videoissa ja lehtisissä, joista mainittakoon erityisesti Zvanītājin museotalon esittelylehtinen (2005). Zvanītājin vieraskirjaan vuodesta 2006 alkaen tehdyt merkinnät kertovat siitä, kuinka ”Rucavas baltais sviests” toi mieleen lapsuuden maut tai oli Rucavaan liittyvä yllättävä löytö tai elämys.

”Rucavas baltais sviestsin” maine on nähtävissä siitä, että sitä tarjotaan säännöllisesti näyttelyissä, juhlissa ja festivaaleilla, että se on saanut runsaasti tunnustusta ja että siitä on kirjoitettu lehdissä ja kerrottu joukkotiedotusvälineissä: ”Baltais sviests tiešām ir gards!” (”Valkoinen voi on todella herkullista!”) (Padomnieks-liite Kursas laiks -lehdessä nro 30 (50)); ”Kurzemnieku maltīte” (”Kuurinmaalaisten ruoka”) (Praktiskais latvietis, 11. elokuuta 2008); ”Tradicionālās gudrības Kurzemes sievu virtuvē” (”Kuurinmaan naisten keittiöperinteet”) (Kultūras pulss -liite Kurzemes vārds -lehdessä, 22. tammikuuta 2008); ”Māca putru vārīt gultā” (”Kuinka puuroa valmistetaan sängyssä”) (Kursas laiks, 16. helmikuuta 2009); ”Īsts un patiess!” (”Aito ja alkuperäinen!”) (OK! nro 44, 18. heinäkuuta 2014); ”Baltais sviests ar skunstīgo jušanu no Rucavas” (”Rucavan valkoisen voin hienostunut tuntu”) (6. syyskuuta 2014, internetportaali http://apollo.tvnet.lv/); ”Baltais sviests jeb leitis” (”Valkoinen eli liettualainen voi”) (12. helmikuuta 2011, internetportaali http://apollo.tvnet.lv/).

”Rucavas baltais sviests” on olennainen osa Rucavan kulttuuri- ja ruokaperintöä. ”Rucavas baltais sviests” koristaa Rucavassa jokaista juhlapöytää, ja yleensä Rucavan perinteitä ja makuja esitellään myös vieraille voimaistiaisten muodossa.

Zvanītājin perinnetalossa toimivat Rucavan perinnekerho ”Rucavas tradīciju klubs” ja Rucavan naisten perinneyhdistys ”Rucavas sievas” levittävät tietoa ”Rucavas baltais sviests” -voista Rucava banquet -tapahtumassa, jossa kulttuuriperinteitä esitellään matkailijoille. Tapahtumassa vieraat voivat maistella useita rucavalaisia ruokia, joista yksi on ”Rucavas baltais sviests”. Zvanītājin perinnetalossa järjestettävän tapahtuman osallistujamäärä kasvoi vuosien 2006 ja 2015 välisenä aikana (kävijöitä oli muun muassa Ruotsista, Saksasta, Unkarista, Puolasta, Bulgariasta, Valko-Venäjältä, Virosta, Ukrainasta, Yhdistyneestä kuningaskunnasta, Venäjältä, Japanista, Islannista, Alankomaista, Suomesta ja Liettuasta). Zvanītājin perinnetalon vieraskirjassa on runsaasti ylistäviä kommentteja sekä vieraanvaraisuudesta että Rucavan herkullisista ruoista, kuten ”Rucavas baltais sviests” -voista, jonka erinomaiseen makuun vieraat saavat tutustua sekä keitettyjen perunoiden että käsin leivotun ruisleivän kera.

”Rucavas baltais sviests” on edustanut Rucavaa – ja Kuurinmaata ja Latviaa – ja saanut kunniamainintoja suurissa tapahtumissa: Rucava-päivänä Latvian etnografisessa ulkoilmamuseossa Riiassa (2005), Pyhän Annan päivänä Vītolniekin maatilalla Papessa (2007–2016), osana Päivä Latviassa -valokuvatapahtumaa (Zvanītājin museotalossa Rucavassa 2007), Latvian kulttuuria esittelevässä tapahtumassa Latvian etnografisessa ulkoilmamuseossa osana Naton huippukokousta (elokuussa 2008), Rucava-päivänä Letonika-kongressissa Liepājan opettajankoulutuslaitoksessa (2008), Euroopan kulttuuriperintöpäivänä Papessa sijaitsevassa Kuninkaankylässä olevalla Mikjāņin maatilalla (9. syyskuuta 2011), Pyhän Yrjön päivän juhlassa Palangassa (26. huhtikuuta 2013) ja Baltian (Latvian ja Liettuan) yhtenäisyyden päivänä Rucavassa (13. syyskuuta 2014).

Rucavan naisten perinneyhdistys järjestää seminaareja ja oppitunteja, joilla opetetaan ”Rucavas baltais sviests” -voin valmistusta, esittelee valkoisen voin valmistustapaa ja järjestää maistiaisia (joiden yhteydessä voi ostaa voita) markkinoilla ja festivaaleilla Riiassa, Liepājassa ja muualla. ”Rucavas baltais sviests” -voin valmistustapaa on kuvattu Kurzemes laiks -sanomalehdessä (2002), Ievas māja -aikakauslehdessä (2. toukokuuta 2007), Kurzemes vārds -sanomalehdessä (2008), Praktiskais latvietis -aikakauslehdessä (2008), Panorāma-ohjelmassa Latvian television LTV1-kanavalla (2008), ”TE – Latvijas jaunatklāšanas raidījums” -ohjelmassa (TÄÄLLÄ – uudelleen löydetty Latvia) Latvian television LTV7-kanavalla (2012), radio-ohjelman ”Nedēļas nogale” (Viikonloppu) suorassa lähetyksessä Zvanītājista (11. lokakuuta 2014) ja Aizputen television lähetyksessä ”Rucavniece Mirdza Ārenta” (Rucavalainen Mirdza Ārenta).

Eritelmän julkaisutiedot

(tämän asetuksen 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)

http://www.zm.gov.lv/partikas-un-veterinarais-dienests/statiskas-lapas/partikas-uzraudziba/lauksaimniecibas-un-partikas-produktu-norazu-registracija?nid=2247

(1) EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.