Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS hallinnollisesta yhteistyöstä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmässä(IMI-asetus) /* KOM/2011/0522 lopullinen - 2011/0226 (COD) */





PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA · Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet EU:n lainsäädännössä edellytetään yhä useammin, että EU:n lainsäädännön soveltamisesta vastuussa olevat jäsenvaltioiden viranomaiset tekevät yhteistyötä muissa jäsenvaltioissa toimivien vastaavien viranomaisten kanssa. Tukeakseen viranomaisia niiden tehtävien hoidossa Euroopan komissio suunnitteli ja kehitti sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän (Internal Market Information System, IMI), joka on yleiseen käyttöön hyväksytty mukautettavissa oleva hallinnollinen yhteistyöjärjestelmä. Sitä on tarjottu vuodesta 2008 maksuttomana palveluna jäsenvaltioille. IMI tarjoaa yli 6 000 rekisteröidylle viranomaiselle 27 jäsenvaltiossa ja kolmessa ETA-valtiossa nopean ja turvallisen yhteydenpitokanavan, jonka avulla viranomaiset voivat vaihtaa tietoja muissa maissa toimivien kollegoidensa kanssa, jotta kielieroista ja hallintorakenteissa olevista eroista johtuvat esteet voitaisiin ylittää tehokkaasti. IMI-järjestelmää käytetään nykyisin ammattipätevyyden tunnustamisesta 7 päivänä syyskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY[1], jäljempänä ’ammattipätevyyden tunnustamisesta annettu direktiivi’, ja palveluista sisämarkkinoilla 12 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/123/EY[2], jäljempänä ’palveludirektiivi’, nojalla tapahtuvaan tietojenvaihtoon Vuonna 2010 IMI-järjestelmän kautta vaihdettiin noin 2 000 tietopyyntöä. Rajat ylittävään hallinnolliseen yhteistyöhön sisältyy usein EU:n kansalaisten henkilötietojen käsittelyä ja vaihtoa. Tämä pätee myös palveludirektiiviin ja ammattipätevyyden tunnustamisesta annettuun direktiiviin. Oikeudelliselta kannalta IMI-järjestelmän toiminta perustuu komission päätökseen sekä lisäksi nk. komitologiapäätökseen ja komission suositukseen.[3] Sen, että IMI-järjestelmän toiminnan perustana ei ole Euroopan parlamentin ja neuvoston hyväksymää säädöstä, on katsottu estävän järjestelmän laajentamisen vielä pitemmälle. IMI takaa käytännössä korkean tekniikkaan ja menettelyihin liittyvän tietosuojan tason. Järjestelmään on sisällytetty sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaatteen mukaisesti monia menettelyllisiä ja teknisiä yksityisyyttä suojaavia ominaisuuksia, joiden ansiosta henkilötietojen käsittely on IMIssä huomattavasti suojatumpaa ja turvallisempaa kuin muissa tietojenvaihtomenetelmissä (esim. posti, puhelin, faksi tai sähköposti). Lisäksi tietosuojanäkökohdat otetaan huomioon järjestelmän jokapäiväisessä käytössä ja IMIn käyttäjien koulutusaineistossa. Komission tiedonannon ”Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti”[4] mukaan IMIn laajentaminen muille aloille, jotta voitaisiin ”luoda todellinen eurooppalaisten viranomaisten henkilökohtaiseen yhteydenpitoon pohjautuva verkkoyhteisö”, on yksi keskeisistä sisämarkkinoiden hallinnoinnin parantamista edistävistä tekijöistä. Komission tiedonannossa[5] ”Sisämarkkinoiden hallinnoinnin parantaminen hallinnollisen yhteistyön laajentamisen avulla – Sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän (IMI) laajentamista ja kehittämistä koskeva strategia”, jäljempänä ’IMI-järjestelmää koskeva strateginen tiedonanto’, joka annettiin 21. helmikuuta 2011 esitellään suunnitelmia IMIn laajentamisesta muille EU:n lainsäädännön aloille. Komission tiedonannossa ”Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti”[6] korostettiin IMIn tärkeää merkitystä sisämarkkinatoimijoiden – myös paikallistason toimijoiden – välisen yhteistyön lujittamisessa ja sitä kautta myös sisämarkkinoiden hallinnoinnin parantamisessa. Tämän ehdotuksen tavoitteet ovat seuraavat: (1) luoda IMIlle vakaa oikeudellinen kehys ja yhteinen säännöstö sen tehokkaan toiminnan varmistamiseksi; (2) tarjota kattava tietosuojakehys vahvistamalla säännöt IMIssä tapahtuvalle henkilötietojen käsittelylle; (3) helpottaa IMIn mahdollista tulevaa laajentamista uusille EU:n lainsäädännön aloille; sekä (4) selkiyttää IMIn toimintaan osallistuvien eri toimijoiden asemaa. · Yleinen tausta Komissio päätti 14. elokuuta 2006 tekemällään päätöksellä K/2006/3606, 25. heinäkuuta 2007 tekemällään päätöksellä K/2007/3514 ja 14. toukokuuta 2008 tekemällään päätöksellä K/2008/1881 sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän rahoittamisesta ja perustamisesta. Kyse oli yhteisen edun mukaisesta hankkeesta, joka toteutettiin yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimivaa toimittamista julkishallinnolle, yrityksille ja kansalaisille (IDABC) koskevan ohjelman puitteissa. Lisärahoituksesta säädetään IDABC-työohjelman neljännestä tarkistuksesta 25 päivänä heinäkuuta 2007 tehdyssä komission päätöksessä K/2007/3514. IMI-toimijoiden ja -käyttäjien toiminnot, oikeudet ja velvollisuudet vahvistetaan komission päätöksessä 2008/49/EY, jossa otetaan huomioon 29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän lausunto[7]. Kun päätös oli tehty, Euroopan tietosuojavaltuutettu antoi lausunnon[8], jossa se kehotti Euroopan parlamenttia ja neuvostoa hyväksymään säädöksen, jolla tuettaisiin suunnitelmassa olevaa IMIn laajentamista uusille sisämarkkinalainsäädännön aloille. Ennen kyseisen säädöksen hyväksymistä päätettiin edetä vaiheittain ja laatia aluksi ohjeet tietosuojasääntöjen täytäntöönpanosta IMIssä tiiviissä yhteistyössä tietosuojavaltuutetun kanssa.[9] Komissio piti tätä vaiheittaista lähestymistapaa tehokkaana tapana varmistaa, että IMIssä tarjotaan korkeatasoinen tekninen ja menettelyihin liittyvä tietosuoja.[10] · Voimassa olevat aiemmat säännökset Henkilötietojen käsittelyä IMIssä tarkastellaan alaviitteessä 3 mainituissa komission päätöksissä ja suosituksessa. 2. INTRESSITAHOJEN KUULEMISEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINNIN TULOKSET · Intressitahojen kuuleminen Komissio tiedotti viime vuoden aikana IMI-sidosryhmille – myös IMIä käyttäville kansallisille koordinaattoreille ja viranomaisille – eri foorumien kautta IMIn laajentamista koskevista suunnitelmistaan. Komission saamat kommentit osoittivat yleisesti ottaen, että sidosryhmät tukivat komission aikomusta ehdottaa horisontaalista säädöstä, jolla poistettaisiin kaikki epäilykset järjestelmässä tapahtuvaa henkilötietojen käsittelyä koskevien sääntöjen velvoittavuudesta. Euroopan tietosuojavaltuutettua kuultiin epävirallisesti varhaisessa vaiheessa ehdotusta valmisteltaessa ja virallisesti komission sisäisellä lausuntokierroksella. Tietosuojavaltuutetun panosta pidettiin erittäin tärkeänä. · Vaikutusten arviointi Kuten edellä mainittiin, tällä päätöksellä konsolidoidaan nykyiset IMIä koskevat säännöt yhdeksi horisontaaliseksi oikeudellisesti velvoittavaksi välineeksi. Sen vuoksi tässä vaiheessa ei ole tarpeen tarkastella eri toimintavaihtoehtoja. Tällä päätöksellä ei myöskään ennakoida eikä estetä mahdollisten tulevien päätösten tekemistä IMIn laajentamisesta uusille unionin lainsäädännön aloille, vaan sillä helpotetaan ainoastaan mahdollista laajentamista tarjoamalla IMIn toiminnalle vankka oikeudellinen kehys ja joustava menettely tuleville laajentamispäätöksille, jotka tehdään edellä mainitussa IMI-järjestelmää koskevassa strategisessa tiedonannossa vahvistettujen kriteerien perusteella. Näistä syistä ehdotuksesta ei ole laadittu vaikutusten arviointia. IMIn käytön laajentaminen muille unionin lainsäädännön aloille kuin niille, joilla sitä käytetään nykyisin, edellyttää oikeasuhteisten vaikutustenarviointien tekemistä. 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ · Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Tämän ehdotuksen tarkoituksena on parantaa sisämarkkinoiden toimintaedellytyksiä tehokkaalla ja käyttäjäystävällisellä välineellä, joka helpottaa hallinnollista yhteistyötä ja tietojenvaihtoa koskevan valtuutuksen antamista koskevan unionin lainsäädännön säännösten käytännön täytäntöönpanoa. Ehdotetussa asetuksessa vahvistetaan myös IMIssä noudatettavat tärkeimmät tietosuojaperiaatteet, muun muassa tietojenvaihdon kohteiden eli rekisteröityjen oikeudet yhtenä säädöksenä, ja lisätään siten avoimuutta ja oikeusvarmuutta. Liitteessä I on luettelo niistä unionin lainsäädännön aloista, jotka IMI kattaa tällä hetkellä. Liitteessä II luetellaan alat, joille IMI mahdollisesti laajennetaan tulevaisuudessa. Menettelyihin ja talousarvioon liittyvät näkökohdat, joilla pyritään helpottamaan IMIn tulevaa laajentamista, ovat edellä mainitun IMI-järjestelmää koskevan strategisen tiedonannon mukaiset. · Oikeusperusta: SEUT-sopimuksen 114 artikla · Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet Koska IMI on komission kehittämä ja hallinnoima keskitetty yhteydenpitoväline, on tarpeen vahvistaa järjestelmään sovellettava yhteinen säännöstö ja panna se keskitetysti täytäntöön. IMIn tavoitteena on ylittää rajojen yli tehtävää yhteistyötä haittaavat esteet. Tällaisia esteitä ovat muun muassa kieliesteet, erilaiset hallinto- ja työkulttuurit sekä vakiintuneiden tietojenvaihtomenettelyjen puuttuminen. Tätä tavoitetta ei voida saavuttaa jäsenvaltioiden tasolla vaan se edellyttää toimien toteuttamista Euroopan unionin tasolla. Tässä ehdotuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen. · Sääntelytavan valinta Ehdotettu säädöslaji: asetus. Edellä mainittujen tavoitteiden perusteella on tärkeää vahvistaa yhteinen säännöstö IMIn toimintaa varten. Tällaista säännöstöä ei voitaisi vahvistaa direktiivillä, joka velvoittaa vain saavutettavaan tulokseen nähden mutta jättää kansallisten viranomaisten valittavaksi muodon ja menetelmät. Tämän ehdotuksen tapauksessa on kuitenkin tarpeen määritellä täsmällisesti IMIn kautta tehtävän hallinnollisen yhteistyön muoto ja menetelmät. Asetuksia on käytetty jo aiemmin myös muiden suurten tietotekniikkajärjestelmien tapauksessa apuna tietosuojaan ja muihin seikkoihin liittyvien kysymysten ratkaisemisessa.[11] Jos ehdotettaisiin säädöstä, esimerkiksi komission päätöstä, jonka komissio hyväksyy Euroopan parlamentin ja neuvoston sijaan, merkitsisi se pelkästään tilanteen pysymistä ennallaan eikä sen avulla voitaisi poistaa Euroopan tietosuojavaltuutetun aiemmin esille ottamia ongelmia, jotka liittyvät kansalaisille annettavaan oikeusvarmuuteen. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Koska jäsenvaltioiden on pakko käyttää IMIä palveludirektiivin ja potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa äskettäin annetun direktiivin[12] nojalla, on tarpeen varmistaa, että IMIn toiminta on luonteeltaan pysyvää. Tästä syystä samoin kuin talousarvion hallinnoinnin tehostamiseen ja sen valvonnan parantamiseen liittyvistä syistä ehdotetaan, että IMIin liittyvät menot ryhmitellään uudelleen merkitsemällä kaikki kustannukset samaan sisämarkkinoiden pääosaston hallinnoimaan budjettikohtaan (12.02.01 – Sisämarkkinoiden toteuttaminen ja kehittäminen) liitteenä olevan rahoitusselvityksen mukaisesti. Tällä ehdotuksella on vain komission virallisessa ohjelmasuunnitelmassa tuleviksi vuosiksi ennakoituja talousarviovaikutuksia, eikä se ei vaikuta päätöksiin, jotka tehdään vuoden 2013 jälkeisestä monivuotisesta rahoituskehyksestä. 5. LISÄTIETOJA · Euroopan talousalue Ehdotettu toimenpide koskee ETA-sopimuksen soveltamisalaan kuuluvaa alaa, minkä vuoksi se olisi ulotettava koskemaan Euroopan talousaluetta. · Ehdotuksen yksityiskohtaiset perustelut Oikeusperustan valinta Ehdotuksen päätavoitteena on parantaa sisämarkkinoiden toimintaedellytyksiä tehokkaalla ja käyttäjäystävällisellä välineellä, joka helpottaa niiden unionin lainsäädännön säännösten käytännön täytäntöönpanoa, joissa jäsenvaltioiden edellytetään tekevän yhteistyötä toistensa ja komission kanssa sekä vaihtavan tietoa (monissa tapauksissa myös henkilötietoja). IMIn tehokkaan toiminnan varmistamiseksi sen hallinnoinnista ja käytöstä on tarpeen antaa tietyt yhteiset säännöt. Sääntöjä on annettava kunkin jäsenvaltion velvollisuudesta nimittää yksi kansallinen IMI-koordinaattori (7 artikla), toimivaltaisten viranomaisten velvollisuudesta antaa riittävän kattava vastaus riittävän ajoissa (8 artiklan 1 kohta) ja siitä, että IMI-järjestelmän kautta vaihdettuja tietoja voidaan käyttää todisteina samalla tavalla kuin samassa jäsenvaltiossa hankittuja vastaavanlaisia tietoja (8 artiklan 2 kohta). IMIn täytäntöönpanon yhteydessä olisi samaan aikaan varmistettava, että tietosuojan taso on korkea. I luku (Yleiset säännökset) Monissa unionin säädösten säännöksissä edellytetään, että jäsenvaltiot tekevät yhteistyötä toistensa ja komission kanssa vaihtamalla tietoja. Esimerkiksi ammattipätevyyden tunnustamisesta annetussa direktiivissä jäsenvaltioiden viranomaiset valtuutetaan tekemään hallinnollista yhteistyötä ja vaihtamaan keskenään tiettyjä tietoja, myös henkilötietoja. Jäsenvaltiot ovat sopineet käyttävänsä vuodesta 2008 IMIä tämänkaltaisessa yhteistyössä ja tietojenvaihdossa monilla ammattialoilla. IMIn käyttö on laajennettu vähitellen uusille ammattialoille, ja tarkoituksena on ulottaa se lopulta kaikkiin säänneltyihin ammatteihin. Palveludirektiivissä asetetaan jäsenvaltiolle keskinäistä avunantoa koskevia velvoitteita, muun muassa velvoite toimittaa tietoja sähköisesti (28 artiklan 6 kohta). Palveludirektiivin nojalla jäsenvaltioiden välillä tapahtuvan tietojenvaihdon käytännön järjestelyistä säädetään 2. lokakuuta 2009 tehdyssä komission päätöksessä 2009/739/EY. Työntekijöiden lähettämiseen liittyvistä kysymyksistä vastuussa olevat viranomaiset ovat 16. toukokuuta 2011 alkaen voineet vaihtaa tietoja IMIn kautta koeluonteisesti.[13] Lisäksi äskettäin annetussa direktiivissä potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa säädetään, että IMIn käyttö on pakollista, kun on kyse tiedoista, jotka vaihdetaan terveydenhuollon ammattihenkilöiden oikeudesta ammatinharjoittamiseen.[14] IMI-järjestelmää koskevan strategisen tiedonannon oheisasiakirjassa luetellaan muita aloja, jotka voisivat hyötyä IMIn käytöstä. Lisäksi olisi tutkittava millaisia synergiaetuja saadaan IMIn ja muiden komission käyttämien tietotekniikkavälineiden käytöstä muun muassa ongelmanratkaisuun. IMIn tarkoituksesta ja soveltamisalasta säädetään ehdotuksen 1, 2 ja 3 artiklassa. Järjestelmällä, jota ehdotetaan käytettäväksi IMI:n laajentamisessa kattamaan unionin uudet säädökset (4 artikla), pyritään tarjoamaan tarvittava jousto tulevaisuudessa ja varmistamaan samalla oikeusvarmuuden ja avoimuuden korkea taso erityisesti rekisteröidyille. Tätä varten unionin säädökset, jotka IMI kattaa tällä hetkellä, luetellaan liitteessä I. Lisäksi liitteessä II luetellaan alat, joille IMI voidaan mahdollisesti laajentaa tulevaisuudessa. Järjestelmän teknisen toteutettavuuden, kustannustehokkuuden, käyttäjäystävällisyyden ja kokonaisvaikutusten arvioinnin sekä mahdollisen testausvaiheen tulosten perusteella komissio valtuutetaan tarvittaessa päivittämään liitteessä I olevaa luetteloa aloista hyväksymällä delegoidun säädöksen. Luku II (IMIin liittyvät toiminnot ja vastuualueet) Tämän luvun säännökset ovat keskeisessä asemassa järjestelmän tehokkaan toiminnan kannalta (esim. kansallisen IMI-koordinaattorin – 7 artikla – ja toimivaltaisten viranomaisten – 8 artikla – tehtävien kannalta). Toimivaltaisten viranomaisten ei muun muassa pitäisi voida kyseenalaistaa toisesta jäsenvaltiosta saadun asiakirjan todistusarvoa pelkästään sen vuoksi, että asiakirja saatiin IMIn avulla, vaan niiden pitäisi käsitellä sitä samalla tavalla kuin omasta jäsenvaltiostaan peräisin olevia samankaltaisia asiakirjoja. Kyseisissä säännöksissä näkyy myös jousto, jonka IMI antaa jäsenvaltioille näiden jakaessa eri tehtäviä järjestelmän sisällä kansallisen hallintorakenteensa mukaisesti. Ehdotuksen 9 artiklassa täsmennetään komission asema. IMIn tällä hetkellä kattamien hallinnollisen yhteistyön muotojen osalta komission tehtävät rajoittuvat IMIin liittyvien ohjelmistojen ja tietotekniikkainfrastruktuurin turvallisuuden, käytettävissäolon, ylläpidon ja kehittämisen varmistamiseen. Komissio voisi kuitenkin osallistua aktiivisesti myös IMIn työnkulkuihin, esimerkiksi ilmoitusmenettelyihin, IMIn käyttöä tietyllä sisämarkkina-alalla koskevien säännösten tai muiden järjestelyiden perusteella. Tiedonsaantioikeuksia koskeva 10 artikla on keskeisessä asemassa järjestelmässä käsiteltävien henkilötietojen suojan tehostamisessa. Mainitussa artiklassa säädetään erityisesti, että oikeus saada IMIssä käsiteltäviä henkilötietoja on rajattava kyseiseen menettelyyn osallistuviin IMI-käyttäjiin. Luku III (Tietojenkäsittely ja tietoturva) IMIn avulla tapahtuva henkilötietojen käsittely perustuu myös jatkossa ennalta määriteltyihin työnkulkuihin, kysymyssarjoihin ja muihin menettelyihin (12 artikla). Rekisteröidyt saavat tätä kautta lisätakeen avoimuudesta. IMIn avulla käsiteltäviä henkilötietoja olisi pidettävä saatavilla vain niin kauan kuin se on välttämätöntä. Sen vuoksi on tärkeää vahvistaa säilytysaikojen enimmäiskesto, jonka jälkeen tiedot olisi suojattava, ts. sanoen IMI-käyttäjiä olisi estettävä saamasta niitä tavallisen rajapinnan kautta. Lisäksi tiedot olisi poistettava automaattisesti järjestelmästä viiden vuoden kuluttua hallinnollisen yhteistyömenettelyn päättymisestä (13 artikla). Tietojen suojaaminen 18 kuukauden kuluttua (sen sijaan, että ne poistettaisiin välittömästi) on suositeltavaa, jotta voidaan varmistaa, että rekisteröidyt pystyvät käyttämään oikeuksiaan tehokkaasti. Rekisteröityjen olisi esimerkiksi saatava todisteet IMIn kautta vaihdetuista tiedoista voidakseen hakea muutosta kyseiseen tietojenvaihtoon perustuvaan päätökseen. Tämä menettelytapa noudattaa myös unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöä asiassa C-553/07 – Rijkeboer. IMIn käyttäjien (esimerkiksi sitä käyttävien kansallisten hallintovirastojen työntekijöiden) henkilötietoja olisi oltava mahdollista käsitellä IMIn toimintaan liittyvissä tarkoituksissa, esimerkiksi silloin, kun IMI-koordinaattorit ja komissio pyrkivät varmistamaan, että järjestelmä toimii asianmukaisesti, tai keräävät kyselyiden kautta tietoja sisämarkkinoilla tehtävästä hallinnollisesta yhteistyöstä (14 artikla). Ehdotuksen 15 artiklassa näkyy se, että IMIä käytetään jo nykyään ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun direktiivin ja palveludirektiivin nojalla arkaluonteisten tietojen (esimerkiksi kurinpidollisia tai rikosoikeudellisia seuraamuksia koskevien tietojen) vaihtoon. On tärkeää selventää, että sovellettavat tietosuojasäännöt vahvistetaan asetuksessa (EY) N:o 45/2001, koska IMIn kehittäminen, ylläpito ja hallinnointi tapahtuu keskitetysti komissiossa (16 artikla). Luku IV (Rekisteröityjen oikeudet ja valvonta) IMIä käyttävien toimivaltaisten viranomaisten suuren määrän (yli 6 000 maaliskuussa 2011) sekä niiden tilanteiden ja kontekstien vaihtelevuuden vuoksi, joissa sitä saatetaan käyttää tulevaisuudessa, ehdotetussa asetuksessa on mahdotonta vahvistaa yhtä kaikille sopivaa ratkaisua rekisteröityjen oikeuksien osalta. Toimivaltaisten viranomaisten velvoitteet kuuluvat periaatteessa kansallisen tietosuojalainsäädännön piiriin, kun taas asetuksen 15 ja 16 artikla kattavat IMIin liittyvät erityiskysymykset (esimerkiksi suojatut tiedot) ja komission velvoitteet. On myös tärkeää, että rekisteröidyille annetaan takeet avoimuudesta, kun kansallinen lainsäädäntö rajoittaa heidän oikeuksiensa käyttöä IMIn yhteydessä (19 artikla). Koordinoitua valvontaa koskevat säännöt noudattavat VIS- ja SIS II -asetuksissa[15] vahvistettua mallia (20 artikla). Luku V (IMIn maantieteellinen soveltamisala) IMIä koskevan säädöksen olisi tarjottava riittävästi joustoa, jotta voidaan mukautua järjestelmän käytön tulevaan kehitykseen, erityisesti mahdollisuuteen, että kolmannet maat osallistuvat tietojenvaihtoon tietyillä aloilla (22 artikla), tai järjestelmän käyttöön puhtaasti kotimaisissa yhteyksissä (21 artikla). Eräät jäsenvaltiot ovat jo osoittaneet mielenkiintoa viimeksi mainittua käyttötapaa kohtaan. Kaikissa tilanteissa olisi annettava takeet henkilötietojen suojasta. Luku VI (Loppusäännökset) Jotta IMIn käyttö voidaan laajentaa muihin unionin säädöksiin, komissio valtuutetaan päivittämään liitteessä I olevaa luetteloa IMIn soveltamisalaan jo nyt kuuluvista säännöksistä liitteessä II olevilla lisäsäännöksillä. Komissio sitoutuu laatimaan säännöllisin väliajoin kertomuksia IMIn toiminnasta muun muassa järjestelmästä saatujen ja jäsenvaltioilta tarvittaessa pyydettävien tilastotietojen perusteella (26 artikla). 2011/0226 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS hallinnollisesta yhteistyöstä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmässä (IMI-asetus) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun säädösehdotus on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[16], ottavat huomioon Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunnon, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1) Sovellettaessa tiettyjä tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaata liikkuvuutta koskevia unionin säädöksiä edellytetään, että jäsenvaltiot tekevät yhteistyötä ja vaihtavat tietoja toistensa ja komission kanssa. Koska käytännön keinoja tällaisen tietojenvaihdon toteuttamiseen ei usein määritetä kyseisissä säädöksissä, tarvitaan asianmukaisia käytännön järjestelyitä. (2) Sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmä, jäljempänä ’IMI’, on internetin kautta käytettävä ohjelmasovellus, jonka Euroopan komissio on kehittänyt yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa avustaakseen jäsenvaltioita unionin säädöksissä säädettyjen tietojenvaihtovaatimusten käytännön täytäntöönpanossa siten, että jäsenvaltioiden käyttöön asetetaan keskitetty yhteydenpitojärjestelmä, joka helpottaa tietojenvaihtoa ja keskinäistä avunantoa rajojen yli. IMI auttaa toimivaltaisia viranomaisia erityisesti yksilöimään vastaavan viranomaisen toisessa jäsenvaltiossa, hallinnoimaan tietojenvaihtoa, mukaan lukien henkilötietojen vaihto, yksinkertaisten ja yhtenäistettyjen menettelyiden perusteella sekä ylittämään kieliesteet ennakkoon määriteltyjen ja käännettyjen työnkulkujen perusteella. (3) IMIn tarkoituksena olisi oltava sisämarkkinoiden toiminnan parantaminen tarjoamalla tehokas käyttäjäystävällinen väline jäsenvaltioiden ja komission välisen hallinnollisen yhteistyön toteutusta varten, mikä helpottaa tämän asetuksen liitteissä mainittujen unionin säädösten soveltamista. (4) Komission tiedonannossa[17] ”Sisämarkkinoiden hallinnoinnin parantaminen hallinnollisen yhteistyön laajentamisen avulla – Sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän (IMI) laajentamista ja kehittämistä koskeva strategia” esitellään suunnitelmia IMIn mahdollisesta laajentamisesta muihin unionin säädöksiin. Komission tiedonannossa ”Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti”[18] korostettiin IMIn tärkeää merkitystä sisämarkkinatoimijoiden – myös paikallistason toimijoiden – välisen yhteistyön lujittamisen ja sitä kautta myös sisämarkkinoiden hallinnoinnin parantamisen kannalta. Sen vuoksi IMIlle on tarpeen luoda vakaa oikeudellinen kehys ja yhteinen säännöstö sen varmistamiseksi, että järjestelmä toimii tehokkaasti. (5) Jos unionin lainsäädännön sisältämän säännöksen soveltaminen edellyttää jäsenvaltioiden vaihtavan henkilötietoja ja kyseisessä säännöksessä säädetään tämän tietojenkäsittelyn tarkoituksesta, kyseisen säännöksen olisi katsottava tarjoavan riittävän oikeusperustan henkilötietojen käsittelylle, jollei Euroopan unionin perusoikeuskirjan 8 ja 52 artiklan mukaisista edellytyksistä muuta johdu. IMI olisi katsottava ensisijaisesti välineeksi, jota käytetään tietojen (mukaan lukien henkilötiedot) vaihtoon, joka toteutettaisiin muussa tapauksessa muilla keinoilla, mukaan lukien tavanomaisen postin, faksin tai sähköpostin kautta, unionin säädöksissä jäsenvaltioiden viranomaisille ja elimille asetetun lakisääteisen velvoitteen perusteella. (6) IMIn kehittämisessä on noudatettu sisäänrakennettua yksityisyyden suojan periaatetta ja otettu huomioon tietosuojalainsäädännön vaatimukset, ja se on ollut alusta alkaen tietosuojan kannalta myönteinen ympäristö erityisesti järjestelmässä vaihdettavien henkilötietojen saannille asetettujen rajoitusten vuoksi. Tämän vuoksi IMIm tarjoama suoja- ja turvallisuustaso on huomattavasti korkeampi kuin muiden tietojenvaihtomenetelmien, kuten postin, puhelimen, faksin tai sähköpostin. (7) Jäsenvaltioiden keskinäisessä sekä jäsenvaltioiden ja komission välisessä sähköisessä hallinnollisessa yhteistyössä olisi noudatettava henkilötietojen suojaa koskevia sääntöjä, jotka vahvistetaan yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelystä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/46/EY[19] sekä yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 45/2001[20]. (8) Avoimuuden varmistamiseksi erityisesti tietojenvaihdon kohteiden eli rekisteröityjen osalta unionin säädökset, joissa edellytetään IMIn käyttöä, olisi lueteltava tämän asetuksen liitteessä I. Alat, joille IMIn käyttö mahdollisesti laajennetaan, olisi lueteltava liitteessä II. On aiheellista yksilöidä liitteessä II unionin säädökset, joiden tapauksessa on tarpeen arvioida teknistä toteutettavuutta, kustannustehokkuutta, käyttäjäystävällisyyttä ja järjestelmään kohdistuvia kokonaisvaikutuksia ennen kuin tehdään päätös IMIn käytöstä kyseisten säädösten tapauksessa. (9) Mikään tämän asetuksen säännös ei saisi estää jäsenvaltioita ja komissiota päättämästä käyttää IMIä tietojenvaihdossa, johon ei sisälly henkilötietojen käsittelyä. (10) Tässä asetuksessa olisi vahvistettava säännöt, joita sovelletaan IMIn käyttöön hallinnolliseen yhteistyöhön liittyvissä tarkoituksissa, muun muassa kahdenvälisessä tietojenvaihdossa, ilmoitusmenettelyissä, hälytysjärjestelmissä, keskinäistä avunantoa koskevissa järjestelyissä ja ongelmanratkaisussa. (11) Jäsenvaltioiden olisi kyettävä mukauttamaan IMIin liittyvät toiminnot ja vastuualueet sisäisiin hallintorakenteisiinsa tai ottamaan huomioon yksittäiseen IMI-työnkulkuun liittyvät erityistarpeet. IMI-koordinaattoreiden tehtävien hoito voidaan antaa yhden tai useamman valtuutetun IMI-koordinaattorin tehtäväksi, ja tämä voi hoitaa tehtäviään yksin tai yhdessä muiden koordinaattoreiden kanssa yksittäisen sisämarkkina-alan, hallintoalan tai maantieteellisen alueen osalta tai muun perusteen mukaan. (12) Vaikka IMI on ensisijaisesti viranomaisten yhteydenpitoväline eikä ole avoinna suurelle yleisölle, voi olla tarpeen kehittää teknisiä keinoja, jotta ulkopuoliset toimijat, kuten kansalaiset, yritykset ja organisaatiot, voivat olla vuorovaikutuksessa toimivaltaisten viranomaisten kanssa toimittaakseen ja hakeakseen tietoja tai käyttääkseen rekisteröidyille kuuluvia oikeuksiaan. Kyseisiin teknisiin keinoihin olisi sisällytettävä tietosuojaa koskevat aiheelliset suojatoimet. (13) IMIn kautta tapahtuvassa tietojenvaihdossa noudatetaan jäsenvaltioiden viranomaisten lakisääteistä keskinäisen avunannon velvoitetta. Jotta voidaan varmistaa, että sisämarkkinat toimivat asianmukaisesti, tiedoilta, jotka toimivaltainen viranomainen on saanut IMIn kautta toisesta jäsenvaltiosta, ei saisi poistaa niiden todistusarvoa hallinnollisissa menettelyissä pelkästään sen perusteella, että ne ovat lähtöisin toisesta jäsenvaltiosta tai että ne saatiin sähköisesti, ja viranomaisen olisi käsiteltävä niitä samaan tapaan kuin kotijäsenvaltiostaan lähtöisin olevia samankaltaisia asiakirjoja. (14) Korkean tietosuojan tason turvaamiseksi jaksoille, joina henkilötietoja säilytetään IMIssä, on tarpeen asettaa enimmäiskesto. Näiden jaksojen on kuitenkin myös syytä olla riittävän pitkiä, jotta rekisteröidyt voivat käyttää täysipainoisesti oikeuksiaan esimerkiksi hankkimalla todisteet siitä, että tietojenvaihto tapahtui, hakeakseen muutosta johonkin päätökseen. (15) IMIn käyttäjien nimiä ja yhteystietoja olisi oltava mahdollista käsitellä tämän asetuksen tavoitteiden mukaisissa tarkoituksissa, mukaan lukien sen seurannassa, kuinka IMI-koordinaattorit ja komissio käyttävät järjestelmää, yhteydenpidossa, koulutuksessa ja tiedotusaloitteissa sekä sisämarkkinoilla harjoitettavaa hallinnollista yhteistyötä tai keskinäistä avunantoa koskevien tietojen keruussa. (16) Euroopan tietosuojavaltuutetun olisi seurattava tämän asetuksen säännösten, mukaan lukien tietosuojaa koskevat säännökset, soveltamista ja varmistettava, että niitä sovelletaan. (17) Rekisteröidyille olisi ilmoitettava direktiivin 95/46/EY täytäntöönpanemiseksi annetun kansallisen lainsäädännön mukaisesti heidän henkilötietojensa käsittelystä IMIssä ja siitä, että heillä on oikeus saada heihin liittyviä tietoja sekä oikeus virheellisten tietojen oikaisemiseen ja luvatta käsiteltyjen tietojen poistamiseen. (18) IMIssä käytettäviä hallinnollisia yhteistyömenettelyjä olisi helpotettava ennakkoon määritellyillä työnkuluilla, kysymyssarjoilla ja lomakkeilla, jotka komissio on laatinut tätä tarkoitusta varten, tarvittaessa täydennettyinä liiteasiakirjoilla ja vapaamuotoisilla tekstiosioilla. Jotta rekisteröidyille voitaisiin taata riittävä avoimuus, ennakkoon määritellyt työnkulut ja lomakkeet sekä muut IMIssä harjoitettavaan hallinnollisiin yhteistyömenettelyihin liittyvät järjestelyt olisi julkistettava. (19) Jos jäsenvaltiot asettavat direktiivin 95/46/EY 13 artiklan mukaisesti rajoituksia tai poikkeuksia rekisteröityjen oikeuksille, kyseisiä rajoituksia tai poikkeuksia koskevat tiedot olisi julkistettava, jotta rekisteröidyille voitaisiin taata täysi avoimuus. Kyseisenkaltaisten poikkeusten tai rajoitusten olisi oltava välttämättömiä ja oikeassa suhteessa niiden tarkoitukseen ja niihin olisi kohdistettava riittäviä suojatoimia. (20) Sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän (IMI) täytäntöönpanosta henkilötietojen suojelun osalta 12 päivänä joulukuuta 2007 tehty komission päätös 2008/49/EY[21] olisi kumottava. Palveluista sisämarkkinoilla annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/123/EY VI luvun mukaisten jäsenvaltioiden välisen sähköisen tiedonvaihdon käytännön järjestelyjen vahvistamisesta 2 päivänä lokakuuta 2009 tehtyä komission päätöstä 2009/739/EY[22] olisi sovellettava myös jatkossa kysymyksiin, jotka liittyvät palveluista sisämarkkinoilla annetun direktiivin 2006/123/EY[23] nojalla tapahtuvaan tietojenvaihtoon. (21) Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti sellaisten liitteessä II lueteltujen säädösten piiriin kuuluvien unionin säädösten osalta, joihin sisältyvät hallinnollista yhteistyötä ja tietojenvaihtoa koskevat säännökset voidaan panna täytäntöön IMIn avulla, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: I luku YLEISET SÄÄNNÖKSET 1 artikla Kohde Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän, jäljempänä ’IMI’, käyttöä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten ja komission välisessä hallinnollisessa yhteistyössä, mukaan lukien henkilötietojen käsittely. 2 artikla Sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän perustaminen Perustetaan sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmä. 3 artikla Soveltamisala IMIä on käytettävä sellaisessa jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten ja komission välisessä tietojenvaihdossa, joka on tarpeen sellaisten sisämarkkinasäädösten panemiseksi täytäntöön, joissa säädetään jäsenvaltioiden välisestä tai jäsenvaltioiden ja komission välisestä hallinnollisesta yhteistyöstä, mukaan lukien henkilötietojen vaihto. Sisämarkkinasäädökset luetellaan liitteessä I. 4 artikla IMIn kehittäminen 1. Tämän asetuksen liitteessä II lueteltujen säädösten osalta komissio voi päättää IMIn käytöstä ottaen huomioon teknisen toteutettavuuden, kustannustehokkuuden, käyttäjäystävällisyyden ja järjestelmään kohdistuvat kokonaisvaikutukset. Tuolloin komissiolle on siirrettävä valta sisällyttää kyseiset säädökset liitteeseen I noudattaen 23 artiklassa tarkoitettua menettelyä. 2. Ennen delegoidun säädöksen hyväksymistä voidaan järjestää kestoltaan rajoitettu kokeilujakso (pilottihanke), johon monet jäsenvaltiot tai kaikki jäsenvaltiot osallistuvat. 5 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa käytetään direktiivissä 95/46/EY ja asetuksessa (EY) N:o 45/2001 säädettyjä määritelmiä. Lisäksi tässä asetuksessa tarkoitetaan (a) ’sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmällä’ (’IMI’) Euroopan komission käyttöön asettamaa sähköistä välinettä, jolla helpotetaan kansallisten viranomaisten ja komission välistä hallinnollista yhteistyötä; (b) ’hallinnollisella yhteistyöllä’ jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten ja komission tiivistä yhteistoimintaa, joka perustuu tietojenvaihtoon, mukaan lukien ilmoitukset, tai keskinäiseen avunantoon, mukaan lukien ongelmien ratkaiseminen, unionin lainsäädännön soveltamisen parantamiseksi; (c) ’sisämarkkina-alueella’ Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua sisämarkkinoiden lainsäädännöllistä tai toiminnallista alaa, jolla IMIä käytetään edellä olevan 3 artiklan mukaisesti; (d) ’hallinnollisella yhteistyömenettelyllä’ IMIn ennalta määriteltyä työnkulkua, jonka avulla IMI-toimijat voivat olla yhteydessä ja vuorovaikutuksessa toistensa kanssa jäsennellyllä tavalla; (e) ’toimivaltaisella viranomaisella’ kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla perustettua elintä, jolla on kansallisen tai unionin lainsäädännön soveltamiseen liittyviä erityisiä vastuualueita yhdellä tai useammalla sisämarkkina-alueella ja jonka rekisteröinnin IMIin IMI-koordinaattori on vahvistanut; (f) ’IMI-koordinaattorilla’ elintä, jonka jäsenvaltiot ovat nimittäneet suorittamaan IMIn tehokkaan toiminnan kannalta välttämättömiä tukitehtäviä tämän asetuksen mukaisesti; (g) ’IMI-käyttäjällä’ toimivaltaisen viranomaisen, IMI-koordinaattorin tai komission valvonnassa työskentelevää ja IMIin näiden puolesta rekisteröityä luonnollista henkilöä; (h) ’IMI-toimijoilla’ toimivaltaisia viranomaisia, IMI-koordinaattoreita ja komissiota; (i) ’ulkopuolisilla toimijoilla’ muita luonnollisia tai oikeushenkilöitä kuin IMI-käyttäjiä, jotka voivat käyttää IMIä teknisillä keinoilla ja tarkoitusta varten kehitetyn erityisen ennakkoon määritellyn työnkulun mukaisesti; (j) ’suojaamisella’ sellaisten teknisten keinojen käyttöä, joilla estetään se, että IMI-käyttäjät saisivat henkilötietoja sovelluksen yleisen rajapinnan kautta. II luku IMIIN LIITTYVÄT TOIMINNOT JA VASTUUALUEET 6 artikla Yleinen tarkoitus IMI-toimijat vaihtavat ja käsittelevät henkilötietoja vain liitteessä I tarkoitetussa asianomaisessa oikeusperustassa määritellyissä tarkoituksissa. 7 artikla IMI-koordinaattorit 1. Kunkin jäsenvaltion on nimitettävä yksi kansallinen IMI-koordinaattori, jonka tehtävät kattavat seuraavat: (a) IMI-koordinaattoreiden ja toimivaltaisten viranomaisten rekisteröinti tai rekisteröinnin vahvistaminen; (b) toimiminen pääasiallisena yhteyspisteenä IMIin liittyvissä kysymyksissä ja komission yhteyskumppanina, mukaan lukien henkilötietojen suojaan liittyvien näkökohtien osalta; (c) tietojen, koulutuksen ja tuen, mukaan lukien tekninen tuki, antaminen toimivaltaisille viranomaisille ja IMI-käyttäjille; (d) järjestelmän tehokkaan toiminnan varmistaminen, mukaan lukien sen varmistaminen, että toimivaltaiset viranomaiset antavat oikea-aikaisia ja riittäviä vastauksia hallinnollista yhteistyötä koskeviin pyyntöihin. 2. Kukin jäsenvaltio voi lisäksi sisäisen hallintorakenteensa mukaan nimittää yhden tai useamman IMI-koordinaattorin hoitamaan yhden tai useampia edellä mainituista tehtävistä. 3. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 1 ja 2 kohdan mukaisesti nimitetyt IMI-koordinaattorit ja tehtävät, joista nämä vastaavat. Komissio välittää nämä tiedot muille jäsenvaltioille. 4. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että IMI-koordinattoreilla on riittävät resurssit hoitaakseen tehtävänsä tämän asetuksen mukaisesti. 5. Kaikki IMI-koordinaattorit voivat toimia toimivaltaisina viranomaisina. Tällöin IMI-koordinaattorilla on oltava samat tiedonsaantioikeudet kuin toimivaltaisella viranomaisella. Kunkin IMI-koordinaattorin on oltava omien IMI-toimijana toteuttamiensa tietojenkäsittelytoimintojen rekisterinpitäjä. 8 artikla Toimivaltaiset viranomaiset 1. Tehdessään yhteistyötä IMIn avulla toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että pyyntöihin annetaan riittävä vastaus mahdollisimman lyhyessä ajassa tai sovellettavassa unionin säädöksessä vahvistetussa määräajassa, toimien IMI-käyttäjien kautta hallinnollisten yhteistyömenettelyjen mukaisesti. 2. Toimivaltaiset viranomaiset voivat vedota todisteena mihin tahansa IMIn avulla toimitettuihin tietoihin, asiakirjoihin, havaintoihin, lausuntoihin, oikeaksi todistettuihin jäljennöksiin tai tiedustelutietoihin samoista lähtökohdista kuin omassa maassaan hankittuihin samankaltaisiin asiakirjoihin tarkoituksissa, jotka ovat yhdenmukaisia niiden tarkoitusten kanssa, joita varten tiedot alun perin kerättiin. 3. Kunkin toimivaltaisen viranomaisen on oltava omien toimivaltaansa kuuluvan IMI-käyttäjän suorittamien tietojenkäsittelytoimintojensa rekisterinpitäjä ja varmistettava, että tietojenvaihdon kohteet eli rekisteröidyt voivat käyttää tarvittaessa III ja IV lukujen mukaisia oikeuksiaan. 4. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaisilla viranomaisilla on riittävät resurssit hoitaakseen tehtävänsä tämän asetuksen mukaisesti. 9 artikla Komissio 1. Komissio varmistaa IMIn ohjelmistojen ja tietotekniikkainfrastruktuurin turvallisuuden, saatavuuden, ylläpidon ja kehittämisen. Se tarjoaa monikielisen järjestelmän, koulutusta yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja neuvontapisteen, joka avustaa jäsenvaltioita IMIn käytössä. 2. Komissio voi osallistua hallinnollisiin yhteistyömenettelyihin, joihin sisältyy henkilötietojen käsittelyä, jos liitteessä I luetellussa unionin säädöksessä edellytetään sitä. 3. Komissio rekisteröi kansalliset IMI-koordinaattorit ja myöntää niille pääsyn IMIin. 4. Komissio suorittaa henkilötietojen käsittelytoiminnot IMIssä tässä asetuksessa säädetyissä tapauksissa. 5. Hoitaakseen tehtävänsä tämän artiklan nojalla ja laatiakseen kertomuksia ja tilastoja komission on voitava saada tarvitsemansa tiedot IMIssä suoritetuista tietojenkäsittelytoiminnoista. 10 artikla IMI-toimijoiden ja -käyttäjien tiedonsaantioikeudet 1. Vain IMI-toimijan asianmukaisesti valtuuttamilla ja tämän lukuun toimivilla IMI-käyttäjillä on oikeus käyttää IMIä. 2. Jäsenvaltioiden yhteistyössä komission kanssa on nimettävä IMI-koordinaattorit ja toimivaltaiset viranomaiset sekä sisämarkkina-alueet, joilla ne ovat toimivaltaiset. 3. Kunkin IMI-toimijan on myönnettävä asianmukaiset tiedonsaantioikeudet IMI-käyttäjilleen ja tarvittaessa peruutettava kyseiset oikeudet sisämarkkina-alueella, jolla se on toimivaltainen. 4. On otettava käyttöön asianmukaiset tekniset keinot sen varmistamiseksi, että IMI-käyttäjät pystyvät saamaan IMIssä käsiteltäviä henkilötietoja vain silloin, kun ne todella tarvitsevat niitä, ja vain sillä sisämarkkina-alueella tai -alueilla, jolle/joille niille on myönnetty tiedonsaantioikeudet 3 kohdan mukaisesti. 5. IMIn avulla käsiteltävien henkilötietojen käyttö erityistarkoitukseen tavalla, joka on ristiriidassa alkuperäisen käyttötarkoituksen kanssa, on kiellettävä, jollei laissa nimenomaisesti säädetä kyseisestä käyttötarkoituksesta. 6. Jos hallinnolliseen yhteistyömenettelyyn sisältyy henkilötietojen käsittelyä, vain mainittuun menettelyyn osallistuvilla IMI-käyttäjillä on oikeus saada kyseisiä henkilötietoja. 7. Ulkopuoliset toimijat voivat käyttää IMIä tarkoitukseen varatuilla teknisillä keinoilla, kun se on tarpeen toimivaltaisten viranomaisten välisen hallinnollisen yhteistyön helpottamiseksi jäsenvaltioissa tai kyseisille toimijoille rekisteröityinä kuuluvien oikeuksien käyttämiseksi tai kun siitä säädetään muutoin unionin säädöksessä. 11 artikla Salassapito 1. Kunkin jäsenvaltion on sovellettava IMI-toimijoihinsa ja -käyttäjiinsä salassapitovelvollisuutta tai muita luottamuksellisuuteen liittyviä velvoitteita koskevia sääntöjään kansallisen lainsäädännön mukaisesti. 2. IMI-toimijoiden on varmistettava, että niiden toimivallan alaisina työskentelevät IMI-käyttäjät noudattavat muiden IMI-toimijoiden esittämiä pyyntöjä, jotka koskevat IMIn avulla vaihdettujen tietojen käsittelemistä luottamuksellisina. 12 artikla Hallinnolliset yhteistyömenettelyt IMIn on perustuttava hallinnollisiin yhteistyömenettelyihin, jotka komissio on kehittänyt ja päivittänyt tarkoitusta varten tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. III luku TIETOJENKÄSITTELY JA TIETOTURVA 13 artikla Henkilötietojen säilyttäminen 1. IMIssä käsitellyt henkilötiedot on suojattava viimeistään 18 kuukauden kuluttua hallinnollisen yhteistyömenettelyn muodollisesta lopettamisesta, jollei toimivaltainen viranomainen pyydä nimenomaisesti tietojen suojaamista tapauskohtaisesti ennen kyseistä ajankohtaa. 2. Jos IMIn hallinnollisessa yhteistyömenettelyssä perustetaan tietorekisteri, jotta IMI-toimijat voivat käyttää tietoja myöhemmin, rekisteriin sisältyviä henkilötietoja voidaan käsitellä niin kauan kuin se on tarpeen tässä tarkoituksessa joko rekisteröidyn suostumuksella tai kun kyseisten tietojen käsittely on välttämätöntä unionin säädöksen noudattamiseksi. 3. Tämän artiklan nojalla suojattuja henkilötietoja saa niiden säilyttämistä lukuun ottamatta käsitellä vain todisteena IMIn avulla suoritetusta tietojenvaihdosta tai rekisteröidyn suostumuksella. 4. Suojatut tiedot on poistettava automaattisesti viiden vuoden kuluttua hallinnollisen yhteistyömenettelyn päättymisestä. 5. Komissio varmistaa teknisillä keinoilla henkilötietojen suojaamisen ja poistamisen sekä niiden haun 3 kohdan mukaisesti. 14 artikla IMI-käyttäjien henkilötietojen säilyttäminen 1. Poiketen siitä, mitä 13 artiklassa säädetään, 2 ja 3 kohtaa sovelletaan IMI-käyttäjien henkilötietojen säilyttämiseen. 2. IMI-käyttäjiin liittyviä henkilötietoja säilytetään IMIssä niin kauan kuin ne pysyvät IMI-käyttäjinä, ja kyseisiä tietoja voidaan käsitellä tämän asetuksen tavoitteiden mukaisissa tarkoituksissa. Henkilötietoihin on sisällytettävä koko nimi ja kaikki sähköiset ja muut tämän asetuksen kannalta tarpeelliset yhteydenpitovälineet. 3. Kun luonnollinen henkilö ei ole enää IMI-käyttäjä, häneen liittyvät henkilötiedot on suojattava teknisesti viiden vuoden ajaksi. Kyseisiä tietoja voidaan niiden tallentamista lukuun ottamatta käsitellä ainoastaan todisteina IMIn avulla tapahtuneesta tietojenvaihdosta, ja ne on poistettava viiden vuoden jakson päätyttyä. 15 artikla Erityisiä tietoryhmiä koskeva käsittely 1. Direktiivin 95/46/EY 8 artiklan 1 kohdassa ja asetuksen (EY) N:o 45/2001 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisiä tietoryhmiä koskeva käsittely IMIn avulla on sallittava vain kyseisen direktiivin 8 artiklan 2 kohdassa ja kyseisen asetuksen 10 artiklan 2 kohdassa mainitun erityisen syyn perusteella ja soveltaen asianmukaisia suojatoimia niiden yksilöiden oikeuksien turvaamiseksi, joiden henkilötietoja käsitellään. 2. IMIä voidaan käyttää direktiivin 95/46/EY 8 artiklan 5 kohdassa ja asetuksen (EY) N:o 45/2001 10 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuun rikoksiin, rikosasioissa annettaviin tuomioihin tai turvallisuutta koskeviin toimenpiteisiin liittyvien tietojen käsittelyyn, mukaan lukien kurinpidollisia, hallinnollisia tai rikosoikeudellisia seuraamuksia koskevien tietojen tai muiden sellaisten tietojen, jotka ovat tarpeen yksilön tai oikeushenkilön hyvän maineen vahvistamiseksi, käsittely, jos kyseisenkaltaisten tietojen käsittelystä säädetään käsittelyn perustana olevassa unionin säädöksessä tai rekisteröity on antanut käsittelyyn nimenomaisen suostumuksensa ja edellyttäen, että noudatetaan asianmukaisia erityisiä suojatoimia. 16 artikla Turvallisuus 1. Tämän asetuksen nojalla tapahtuvassa henkilötietojen käsittelyssä on noudatettava tietosuojasääntöjä, jotka komissio on antanut asetuksen (EY) N:o 45/2001 22 artiklassa olevien sääntöjen lisäksi. 2. Komissio ottaa käyttöön tarvittavat toimenpiteet IMIssä käsiteltävien henkilötietojen suojan varmistamiseksi, mukaan lukien asianmukainen pääsynvalvonta ja turvasuunnitelma, joka on pidettävä ajan tasalla. 3. Komissio varmistaa, että tietoturvaloukkauksen tapauksessa on mahdollista tarkistaa, mitä henkilötietoja IMIssä on käsitelty, milloin niitä on käsitelty, kuka niitä on käsitellyt ja mihin tarkoitukseen niitä on käsitelty. IV luku REKISTERÖITYJEN OIKEUDET JA VALVONTA 17 artikla Tietojen antaminen rekisteröidyille ja avoimuus 1. IMI-toimijoiden on varmistettava direktiivin 95/46/EY 10 tai 11 artiklan ja kyseisen direktiivin mukaisen kansallisen lainsäädännön mukaisesti, että rekisteröidyille annetaan tietoja heidän henkilötietojensa käsittelystä IMIssä ja että rekisteröityjen saatavilla on tietosuojailmoitus, jossa on selvitys heidän oikeuksistaan ja niiden käytöstä. 2. Komissio asettaa julkisesti saataville (a) asetuksen (EY) N:o 45/2001 10 ja 11 artiklan mukaisesti IMIä koskevan kattavan tietosuojailmoituksen selkeässä ja ymmärrettävässä muodossa; (b) tietoja 12 artiklassa tarkoitettujen IMIn hallinnollisten yhteistyömenettelyjen tietosuojanäkökohdista; (c) tietoja 19 artiklassa tarkoitetuista rekisteröityjen oikeuksia koskevista poikkeuksista tai rajoituksista. 18 artikla Tiedonsaantioikeus, oikaiseminen ja poistaminen 1. IMI-toimijoiden on varmistettava, että rekisteröity voi käyttää oikeuttaan saada itseään koskevia tietoja sekä oikeuttaan saada virheelliset tai puutteelliset tiedot oikaistuiksi ja luvatta käsitellyt tiedot poistetuiksi kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Asiasta vastuussa olevan IMI-toimijan on oikaistava ja poistettava tiedot 60 vuorokauden kuluessa. 2. Henkilötietoja, jotka on suojattu 13 artiklan 1 kohdan nojalla, ei oikaista tai poisteta, jollei voida selkeästi osoittaa, että oikaiseminen tai poistaminen on tarpeen rekisteröidyn oikeuksien suojaamiseksi eikä heikennä tietojen arvoa todisteena IMIn avulla tapahtuneesta tietojenvaihdosta. 3. Jos rekisteröity kiistää 13 artiklan 1 kohdan nojalla suojattujen tietojen oikeellisuuden tai laillisuuden, myös tämä seikka on kirjattava tiedoksi oikeellisten, oikaistujen tietojen lisäksi. 19 artikla Poikkeukset ja rajoitukset Jos jäsenvaltiot säätävät direktiivin 95/46/EY 13 artiklan mukaisesti kansallisessa lainsäädännössä tässä luvussa vahvistettuja rekisteröityjen oikeuksia koskevista poikkeuksista tai rajoituksista, niiden on ilmoitettava siitä komissiolle. 20 artikla Valvonta 1. Kussakin jäsenvaltiossa nimitetyn kansallisen valvontaviranomaisen tai ‑viranomaisten, jolla/joilla on direktiivin 95/46/EY 28 artiklassa tarkoitetut valtuudet, jäljempänä ’kansallinen valvontaviranomainen’, on valvottava, että toimivaltaiset viranomaiset käsittelevät henkilötietoja alueellaan lainmukaisesti, ja varmistettava erityisesti, että tässä luvussa vahvistettuja rekisteröityjen oikeuksia kunnioitetaan. 2. Euroopan tietosuojavaltuutetun on varmistettava, että komission IMI-toimijana harjoittama henkilötietojen käsittely tapahtuu tämän asetuksen mukaisesti. Asetuksen (EY) N:o 45/2001 46 ja 47 artiklassa tarkoitettuja tehtäviä ja toimivaltaa sovelletaan vastaavasti. 3. Kansallisten valvontaviranomaisten ja Euroopan tietosuojavaltuutetun on varmistettava toimivaltansa rajoissa, että IMI-järjestelmää ja sitä, kuinka toimivaltaiset viranomaiset käyttävät sitä jäsenvaltioissa, valvotaan koordinoidusti. Euroopan tietosuojavaltuutettu voi tarvittaessa kutsua kansalliset valvontaviranomaiset koolle tässä tarkoituksessa. Euroopan tietosuojavaltuutettu vastaa näiden kokousten kustannuksista. Tässä tarkoituksessa käytettäviä lisätyömenetelmiä, mukaan lukien työjärjestys, voidaan tarvittaessa kehittää yhdessä. Yhteinen toimintaselvitys lähetetään Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle vähintään joka kolmas vuosi. V luku IMIN MAANTIETEELLINEN SOVELTAMISALA 21 artikla IMIn kansallinen käyttö 1. Jäsenvaltio voi käyttää IMIä alueellaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti harjoitettavaan hallinnolliseen yhteistyöhön toimivaltaisten viranomaisten välillä edellyttäen, että (a) voimassa oleviin hallinnollisiin yhteistyömenettelyihin ei edellytetä huomattavia muutoksia; sekä (b) kansalliselle valvontaviranomaiselle on annettu ilmoitus IMIn käyttöä koskevasta suunnitelmasta; sekä (c) käytöllä ei ole olennaista vaikutusta IMIn tehokkaaseen toimintaan. 2. Jos IMIn kansallisella käytöllä on todennäköisesti olennainen vaikutus IMIn tehokkaaseen toimintaan, jäsenvaltion on ilmoitettava tällaisesta käytöstä komissiolle ja saatava siltä ennakkohyväksyntä. Jäsenvaltion ja komission välillä on tarvittaessa tehtävä sopimus, jossa vahvistetaan muun muassa tekniset, taloudelliset ja organisatoriset järjestelyt, mukaan lukien IMI-toimijoiden vastuualueet. 22 artikla Tietojenvaihto kolmansien maiden kanssa 1. Unionin ja kolmannen maan IMI-toimijoiden välillä voidaan vaihtaa henkilötietoja IMIssä tämän asetuksen nojalla vain seuraavien edellytysten täyttyessä: (a) tiedot käsitellään liitteessä I luetellun säännöksen ja kolmannen maan vastaavan säännöksen nojalla; (b) tiedot vaihdetaan tai asetetaan saataville sellaisen kansainvälisen sopimuksen mukaisesti, jossa määrätään, että kolmannen maan on sovellettava liitteessä I lueteltua säännöstä; sekä (c) komissio on hyväksynyt päätöksen, jossa todetaan, että kyseinen kolmas maa takaa direktiivin 95/46/EY 25 artiklan 6 kohdan mukaisesti tietosuojan riittävän tason, tai direktiivin 95/46/EY 26 artiklan säännökset ovat sovellettavissa, mukaan lukien riittävät suojatoimet, joilla varmistetaan, että IMIssä käsiteltäviä tietoja käytetään vain siinä tarkoituksessa, jota varten ne alun perin vaihdettiin. 2. Jos komissio on IMI-toimija, IMIssä käsiteltävien henkilötietojen vaihtoon kolmannen maan IMI-toimijoiden kanssa sovelletaan asetuksen (EY) N:o 45/2001 9 artiklan 1 ja 7 kohtaa. 3. Komissio julkaisee Euroopan unionin virallisessa lehdessä päivitetyn luettelon niistä kolmansista maista, joita tämän artiklan mukainen tietojenvaihto koskee. VI luku LOPPUSÄÄNNÖKSET 23 artikla Siirretyn säädösvallan käyttäminen 1. Siirretään 4 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä komissiolle määräämättömäksi ajaksi. 2. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 3. Komissiolle siirrettyyn valtaan antaa delegoituja säädöksiä sovelletaan 24 ja 25 artiklassa säädettyjä ehtoja. 24 artikla Säädösvallan siirron peruuttaminen 1. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi peruuttaa 3 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. 2. Toimielin, joka on aloittanut sisäisen menettelyn päättääkseen, peruuttaako se säädösvallan siirron, ilmoittaa asiasta toiselle toimielimelle ja komissiolle viimeistään kuukautta ennen lopullisen päätöksen tekemistä sekä ilmoittaa samalla, mitä siirrettyä säädösvaltaa mahdollinen peruuttaminen koskee, ja mainitsee peruuttamisen syyt. 3. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan joko välittömästi tai jonakin myöhempänä, siinä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. Se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. 25 artikla Delegoitujen säädösten vastustaminen 1. Euroopan parlamentti tai neuvosto voivat vastustaa delegoitua säädöstä kahden kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta määräaikaa pidennetään kuukaudella. 2. Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole määräajan päättyessä vastustanut delegoitua säädöstä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen kyseistä päivää ilmoittaneet komissiolle, etteivät ne aio vastustaa säädöstä, delegoitu säädös tulee voimaan päivänä, joka mainitaan sen säännöksissä. 3. Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto vastustaa delegoitua säädöstä, se ei tule voimaan. Säädöstä vastustava toimielin esittää syyt, miksi se vastustaa delegoitua säädöstä. 26 artikla Seuranta ja raportointi 1. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain kertomuksen IMIn toiminnasta. 2. Komissio antaa kolmen vuoden välein Euroopan tietosuojavaltuutetulle kertomuksen näkökohdista, jotka liittyvät henkilötietojen suojaan IMIssä, mukaan lukien tietosuoja. 3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen kertomusten laatimiseksi jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle pyynnöstä kaikki tämän asetuksen soveltamisen kannalta merkitykselliset tiedot, mukaan lukien tiedot tässä asetuksessa säädettyjen tietosuojavaatimusten käytännön soveltamisesta. 27 artikla Kustannukset 1. IMIn kehittämisestä, toiminnasta ja ylläpidosta aiheutuvat kustannukset katetaan Euroopan unionin yleisestä talousarviosta sanotun kuitenkaan rajoittamatta 21 artiklan 2 kohdan mukaisten järjestelyiden soveltamista. 2. Jollei unionin säädöksessä toisin säädetä, kukin jäsenvaltio kattaa kustannukset, joita aiheutuu IMIn toiminnasta jäsenvaltioiden tasolla, mukaan lukien koulutus- ja tiedotustoiminta sekä tekninen avustustoiminta (neuvontapiste) sekä järjestelmän hallinnointi kansallisella tasolla. 28 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan […] päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty […] Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja 3 artiklassa tarkoitettu liite I, jossa luetellaan ne hallinnollista yhteistyötä koskevat unionin säädösten säännökset, jotka pannaan täytäntöön IMIn avulla 1. Palveluista sisämarkkinoilla 12 päivänä joulukuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/123/EY: VI luku 2. Ammattipätevyyden tunnustamisesta 7 päivänä syyskuuta 2005 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/36/EY: 8, 50, 51 ja 56 artikla 3. Potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa 9 päivänä maaliskuuta 2011 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/24/EU: 10 artikla[24] 4 artiklassa tarkoitettu liite II, jossa mainitaan potentiaalisia aloja, joilla hallinnollista yhteistyötä koskevat säännökset voidaan pannan täytäntöön IMIn avulla I Sisämarkkinat ja tavaroiden vapaa liikkuvuus (1) Periaatteista ”SOLVIT”-ongelmanratkaisun käytössä – sisämarkkinoiden ongelmanratkaisuverkko 7. joulukuuta 2001 annettu komission suositus: I ja II luku[25] II Sijoittautumisvapaus ja palvelujen tarjoamisen vapaus (1) Palveluista sisämarkkinoilla 12 päivänä joulukuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/123/EY: 15 artiklan 7 kohta ja 39 artiklan 5 kohta (2) Palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon 16 päivänä joulukuuta 1996 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 96/71/EY: 4 artikla[26] (3) Tietoyhteiskunnan palveluja, erityisesti sähköistä kaupankäyntiä, sisämarkkinoilla koskevista tietyistä oikeudellisista näkökohdista (”Direktiivi sähköisestä kaupankäynnistä”) 8 päivänä kesäkuuta 2000 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/31/EY: 3 artikla[27] [4. Direktiivien 89/666/ETY, 2005/56/EY ja 2009/101/EY muuttamisesta keskus-, kauppa- ja yhtiörekistereiden yhteenliittämisen osalta annettu ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI (COD/2011/0038)] III Henkilöiden vapaa liikkuvuus (1) Potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa 9 päivänä maaliskuuta 2011 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/24/EU: 6 artikla IV Pääoman ja maksujen vapaa liikkuvuus [1. Euroalueeseen kuuluvien jäsenvaltioiden välisistä ammattimaisista eurorahan maantiekuljetuksista annettu ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEKSI (COD/2010/0204)] SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS [liitettävä kaikkiin lainsäädäntövallan käyttäjälle toimitettaviin ehdotuksiin ja aloitteisiin (varainhoitoasetuksen 28 artikla ja soveltamissääntöjen 22 artikla)] 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi 1.2. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB) 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne 1.4. Tavoitteet 1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.6. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto 1.7. Hallinnointitapa (hallinnointitavat) 2. HALLINNOINTI 2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt 2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat 3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin 3.2.2. Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin 3.2.3. Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.4. Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa 3.2.5. Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen 3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihin SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o xxx hallinnollisesta yhteistyöstä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmässä (”IMI-asetus”) 1.2. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB) [28] Sisämarkkinat – Palvelut 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne þ Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen. 1.4. Tavoitteet 1.4.1. Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee Komissio ehdotti tiedonannossaan ”Eurooppa 2020 – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” [KOM(2010) 2020], että sisämarkkinoiden pullonkauloja torjuttaisiin muun muassa siten, että ”vahvistetaan rakenteita, jotta sisämarkkinatoimenpiteet, kuten […] palveludirektiivi […] voidaan toteuttaa oikeaan aikaan ja oikealla tavalla, panna ne tehokkaasti täytäntöön ja ratkaista mahdolliset ongelmat nopeasti”. Sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmä (IMI) on Euroopan komission kehittämä verkkoviestintäväline, jota on tarjottu vuodesta 2008 maksuttomana palveluna jäsenvaltioille. IMIä käytetään nykyisin ammattipätevyyden tunnustamisesta 7 päivänä syyskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY[29], jäljempänä ’ammattipätevyyden tunnustamisesta annettu direktiivi’, ja palveluista sisämarkkinoilla 12 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/123/EY[30], jäljempänä ’palveludirektiivi’, nojalla tapahtuvaan tiedonvaihtoon. IMIn avulla kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset voivat pitää nopeasti ja helposti yhteyttä muissa jäsenvaltioissa toimiviin vastaaviin viranomaisiin noudattaen kaikkien jäsenvaltioiden hyväksymiä yhdenmukaisia työmenetelmiä. IMI auttaa käyttäjiään i) löytämään oikean yhteysviranomaisen, ii) olemaan yhteydessä kyseisiin viranomaisiin käyttämällä ennakkoon käännettyjä kysymyksiä ja vastauksia sekä iii) seuraamaan tietopyynnön etenemistä seurantajärjestelmän avulla. Esimerkiksi irlantilainen viranomainen, joka tarvitsee tietoja unkarilaiselta viranomaiselta, voi valita englanninkielisen kysymyksen. Unkarilainen viranomainen näkee kysymyksen ja sitä vastaavat vastausvaihtoehdot unkariksi, ja sen vastaus saadaan englanniksi. Komission tiedonannon ”Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti”[31] mukaan IMIn laajentaminen muille aloille, jotta voitaisiin ”luoda todellinen eurooppalaisten viranomaisten henkilökohtaiseen yhteydenpitoon pohjautuva verkkoyhteisö”, on yksi keskeisistä sisämarkkinoiden hallinnoinnin parantamista edistävistä tekijöistä. Komission tiedonannossa ”Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti”[32] korostettiin IMIn tärkeää merkitystä sisämarkkinatoimijoiden – myös paikallistason toimijoiden – välisen yhteistyön lujittamisessa ja sitä kautta myös sisämarkkinoiden hallinnoinnin parantamisessa. 1.4.2. Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä Erityistavoite nro 12: Kehittää sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmää (IMI) siten, että sitä voidaan käyttää tukena sisämarkkinalainsäädännön paremmassa täytäntöönpanossa. IMI-järjestelmän käyttö on pakollista palveludirektiivin nojalla. Tiedonannossaan ”Sisämarkkinoiden hallinnoinnin parantaminen hallinnollisen yhteistyön laajentamisen avulla – Sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän (IMI) laajentamista ja kehittämistä koskeva strategia” (KOM(2011) 75 lopullinen, IMI-järjestelmää koskeva strateginen tiedonanto) komissio esittelee suunnitelmia IMIn tulevasta laajentamisesta muille unionin lainsäädännön aloille. Ehdotuksen tavoitteet ovat seuraavat: - luoda IMIlle vakaa oikeudellinen kehys ja yhteinen säännöstö sen tehokkaan toiminnan varmistamiseksi; - tarjota kattava tietosuojakehys vahvistamalla horisontaalisessa säädöksessä IMIin sovellettavat säännöt henkilötietojen suojasta; - helpottaa IMIn mahdollista tulevaa laajentamista uusille unionin lainsäädännön aloille; - selkiyttää IMI-järjestelmässä mukana olevien eri toimijoiden asemaa. Mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi jatketaan seuraavia toimintoja: 1. Ylläpito, ts. virheiden ehkäiseminen ja korjaaminen, pienet parannukset nykyisiin toimintoihin ja järjestelmän toiminnallisen jatkuvuuden varmistaminen; 2. Järjestelmäinfrastruktuurin hoito; 3. Kehittäminen, ts. uusien järjestelmävaatimusten täytäntöönpano; sekä 4. Yhteydenpito- ja tiedotustoiminta, muun muassa konferenssit, koulutusjaksot sekä tiedotus- ja koulutusaineiston laadinta. Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä 12/03 4: Palveluiden sisämarkkinat Koska järjestelmä ulottuu muille unionin lainsäädännön aloille, se voi koskea myös muita toimintoja toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä. 1.4.3. Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset Selvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän tilanteeseen 1. Hyvä oikeusvarmuus, kun EU:n kansalaisten henkilötietoja käsitellään IMIn avulla, jotta tällä tavoin voidaan ylittää oikeudelliset esteet, jotka haittaavat IMIn laajentamista uusille unionin lainsäädännön aloille; 2. Joustava kehys, joka helpottaa IMIn mahdollista tulevaa laajentamista uusille unionin lainsäädännön aloille; 3. IMIn avulla tapahtuvaa tietojenvaihtoa koskevien komission, jäsenvaltioiden, kansallisten viranomaisten ja Euroopan tietosuojavaltuutetun tehtävien ja velvollisuuksien täsmentäminen; 4. Kustannussäästöt, joita saadaan olemassa olevan tietotekniikkavälineen käytöstä uusilla aloilla yhtä tarkoitusta palvelevien uusien välineiden kehittämisen sijaan; 5. IMIn kestävän rahoituksen turvaaminen, kun otetaan huomioon, että järjestelmän käyttö on pakollista palveludirektiivin nojalla, ja mahdollinen tuleva laajentaminen uusille aloille IMI-järjestelmää koskevan strategisen tiedonannon mukaisesti. 1.4.4. Tulos- ja vaikutusindikaattorit Selvitys siitä, millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan Ehdotuksella tehostetaan unionin lainsäädännön soveltamista aloilla, joilla IMIä käytetään, ja vähennetään tietotekniikan kehittämis- ja ylläpitokustannuksia. Ehdotuksen suoria vaikutuksia voitaisiin mitata seuraavien indikaattoreiden perusteella: - IMIn kattamien lainsäädäntöalojen lukumäärä (lisäys verrattuna niihin kahteen alaan, jotka se kattoi vuonna 2011); - IMIn avulla tapahtuneen tietojenvaihdon määrä kunakin vuonna; - järjestelmää aktiivisesti käyttävien (ts. ei pelkästään käyttäjiksi rekisteröityjen) toimivaltaisten viranomaisten lukumäärä; - arvioidut kustannussäästöt kullakin lisätyllä uudella politiikanalalla. 1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.5.1. Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Ehdotuksella lisätään oikeusvarmuutta henkilötietojen käsittelyssä IMIssä Euroopan tietosuojavaltuutetun ehdotusten mukaisesti. Pitkällä aikavälillä sillä helpotetaan IMIn mahdollista tulevaa laajentamista uusille unionin lainsäädännön aloille tarjoamalla joustava kehys laajentamiselle. 1.5.2. EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo Koska IMI on komission kehittämä ja hallinnoima keskitetty yhteydenpitoväline, on tarpeen vahvistaa järjestelmään sovellettava yhteinen säännöstö ja panna se keskitetysti täytäntöön. Komissio tarjoaa IMIn maksuttomana palveluna jäsenvaltioille sekä huolehtii ylläpito- ja kehittämispalveluista, neuvontapisteestä ja tietojenkäsittelyinfrastruktuurista. Näitä tehtäviä ei voitaisi hoitaa hajautetusti. IMIn avulla voidaan ylittää rajojen yli tehtävän yhteistyön esteet, kuten kieliesteet, erilaiset hallinto- ja työkulttuurit sekä vakiintuneiden tietojenvaihtomenettelyjen puuttuminen. Koska jäsenvaltiot ovat olleet mukana järjestelmän suunnittelussa, IMI tarjoaa kaikkien jäsenvaltioiden hyväksymät yhdenmukaiset työmenetelmät. 1.5.3. Vastaavista toimista saadut kokemukset IMI otettiin käyttöön vuonna 2008. Järjestelmään on tällä hetkellä rekisteröity yli 5 700 toimivaltaista viranomaista ja 11 000 käyttäjää. Vuonna 2010 vaihdettiin tietoja noin 2 000 kertaa. Oikeudelliselta kannalta IMIn toiminta perustuu komission päätökseen sekä nk. komitologiapäätökseen ja komission suositukseen.[33] Euroopan parlamentin ja neuvoston hyväksymän säädöksen puuttumisen on katsottu olevan esteenä IMIn laajentamisen viemiselle pitemmälle. IMIn kehittämiskustannukset rahoitettiin aluksi IDABC-ohjelmasta (yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimiva toimittaminen julkishallinnolle, yrityksille ja kansalaisille), kunnes ohjelman voimassaolo päättyi vuonna 2009. Sisämarkkinoiden pääosasto vastasi heinäkuuhun 2010 saakka huollosta, toisen tason tuesta, järjestelmähallinnosta, ylläpidosta, koulutuksesta, yhteydenpidosta ja tiedotuksesta aiheutuvista kustannuksista. Heinäkuussa 2010 päästiin sopimukseen IMIn rahoittamisesta vuodet 2010–2015 kattavasta ISA-ohjelmasta (yhteentoimivuusratkaisut eurooppalaisille julkishallinnoille)[34], joten sovelluksen käyttö ja parantaminen vuonna 2010 rahoitettiin kyseisestä ohjelmasta. IMIn rahoittamista ISA-ohjelmasta on tarkoitus jatkaa ainakin vuoteen 2012. Sisämarkkinoiden pääosasto vastaa edelleen ylläpito-, koulutus-, yhteydenpito- ja tiedotuskustannuksista. Koska järjestelmän käyttö on pakollista palveludirektiivin nojalla ja IMIn käyttöä suunnitellaan laajennettavaksi tulevaisuudessa uusille unionin lainsäädännön aloille, rahoitukseen liittyviä näkökohtia on täsmennettävä ja järjestelmälle on turvattava vakaa ja kestävällä pohjalla oleva rahoitus vuodesta 2012 eteenpäin. 1.5.4. Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut Tiedonannossaan ”Sisämarkkinoiden hallinnoinnin parantaminen hallinnollisen yhteistyön laajentamisen avulla – Sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän (IMI) laajentamista ja kehittämistä koskeva strategia” (KOM(2011) 75 lopullinen) komissio esittelee suunnitelmia IMIn tulevasta laajentamisesta muille EU:n lainsäädännön aloille. Komission tiedonannossa ”Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti”[35] korostettiin IMIn tärkeää merkitystä sisämarkkinatoimijoiden – myös paikallistason toimijoiden – välisen yhteistyön lujittamisessa ja sitä kautta myös sisämarkkinoiden hallinnoinnin parantamisessa. 1.6. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto þ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu. Ehdotuksen odotetaan tulevan voimaan vuonna 2013. 1.7. Hallinnointitapa (hallinnointitavat)[36] þ komissio hallinnoi suoraan keskitetysti 2. HALLINNOINTI 2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset Komissio laatii vuosikertomuksen IMIn kehittämisestä ja toiminnasta. Lisäksi Euroopan tietosuojavaltuutetulle annetaan määräajoin kertomus IMIin liittyvistä tietosuojakysymyksistä, mukaan lukien turvallisuus. 2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.2.1. Todetut riskit Komissio on IMI-järjestelmävastaava ja vastuussa sen päivittäisestä toiminnasta, ylläpidosta ja kehittämisestä. Komission pääosasto (DIGIT) vastaa järjestelmän kehittämisestä ja hallinnoinnista, mikä mahdollistaa sen, että toiminnan jatkuvuusaste on korkea. Kun IMIn käyttöä laajennetaan uusille lainsäädäntöaloille sen hallinnointi saattaa monimutkaistua, kun sidosryhmien lukumäärä kasvaa ja erilaisten tarpeiden välille on kenties löydettävä kompromissiratkaisu. Tämä edellyttää huolellista hallinnointia. 2.2.2. Valvontamenetelmä(t) IMIssä käytettävän tietotekniikan ylläpitoa ja kehittämistä hallinnoidaan MARKT- ja DIGIT-pääosastojen välisellä yhteisymmärryspöytäkirjalla, jossa vahvistetaan säännöt, menettelyt sekä järjestelmävastaavan (MARKT) ja järjestelmätoimittajan (DIGIT) vastuualueet ja velvoitteet. Säännölliset kokoukset ja raportointivälineet helpottavat tietotekniikan ylläpito- ja kehitystyön seurantaa. IMI-ohjauskomitea, jossa ovat edustettuina kaikki IMI-hankkeeseen osallistuvat sidosryhmät (järjestelmävastaava, järjestelmätoimittaja, sisämarkkinoiden alan yhteensovittamista käsittelevä neuvoa-antava komitea ja IMI-käyttäjät), vastaa muun muassa korkean tason seurannasta ja valvonnasta. IMAC:n IMI-työryhmä (sisämarkkinoiden alan yhteensovittamista käsittelevän neuvoa-antavan komitean alaryhmä) neuvoo komissiota IMIn kehittämiseen liittyvissä horisontaalisissa kysymyksissä. Lisäksi Euroopan tietosuojavaltuutettu varmistaa ehdotuksen 19 artiklan nojalla, että komissio käsittelee IMIssä henkilötietoja sovellettavien sääntöjen mukaisesti. Kansalliset tietosuojaviranomaiset valvovat jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten harjoittamaa henkilötietojen käsittelyä. 2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet Petosten, lahjonnan ja muun laittoman toiminnan torjumiseksi IMIin sovelletaan komission toimintaan tavanomaisesti sovellettavia säännöksiä rajoituksetta, mukaan lukien Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1073/1999. 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat · Talousarviossa jo olevat budjettikohdat Monivuot. rahoitus-kehyksen otsake || Budjettikohta || Määräraha- laji || Rahoitusosuudet Numero [Nimi…...……………………………………] || JM/EI-JM ([37]) || EFTA-mailta[38] || ehdokas-mailta[39] || kolman-silta mailta || varainhoito-asetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet 1A || 12.02.01 Sisämarkkinoiden toteuttaminen ja kehittäminen || JM || KYL-LÄ || EI || EI || EI 1A || 12.01.04 Sisämarkkinoiden toteuttaminen ja kehittäminen – Hallintomenot || EI-JM || KYL-LÄ || EI || EI || EI 1A || 26.03.01.01 Yhteentoimivuusratkaisut eurooppalaisille julkishallinnoille (ISA) || JM || KYL-LÄ || KYL-LÄ || EI || EI 3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 1B || Sisämarkkinoiden toteuttaminen ja kehittäminen PO: MARKT || || || Vuosi 2013 || || || || || || || YHTEENSÄ  Toimintamäärärahat || || || || || || || || 12.02.01 || Sitoumukset || (1) || 1,440 || || || || || || || 1,440 Maksut || (2) || 1,440 || || || || || || || 1,440 || || || || || || || || MARKT PO:n määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =1+1a +3 || 1,440 || || || || || || || 1,440 Maksut || =2+2a +3 || 1,440 || || || || || || || 1,440 Tämän ehdotuksen odotetaan tulevan voimaan vuonna 2013, eikä sillä ole muita kuin komission virallisessa ohjelmasuunnitelmassa tuleviksi vuosiksi ennakoituja talousarviovaikutuksia. Ehdotus ei myöskään vaikuta päätöksiin, jotka tehdään vuoden 2013 jälkeisestä monivuotisesta rahoituskehyksestä. Vuonna 2010 IMIn rahoitus saatiin seuraavista lähteistä: ISA-ohjelma (500 000 euroa – budjettikohta 26.03.01.01) ja sisämarkkinoita koskevat budjettikohdat ( 925 000 euroa). Vuosina 2011–2012 ISA-ohjelmasta suunniteltu rahoitus on noin 1 150 000 euroa vuodessa. ISA-ohjelmasta saatavaa rahoitusta tarkastellaan kuitenkin vuosittain uudelleen ohjelman yleisten painopistealueiden ja käytettävissä olevan talousarvion puitteissa. IMIn rahoittamista ISA-ohjelmasta on tarkoitus jatkaa ainakin vuoteen 2012. Jotta voidaan varmistaa, että IMI on jäsenvaltioiden käytettävissä pysyvästi, talousarvion hallinnointi tehokkaampaa ja sen valvonta parempaa, komissio tutkii, onko kaikki kustannukset mahdollista merkitä samaan MARKT-pääosaston hallinnoimaan budjettikohtaan (12.02.01 – Sisämarkkinoiden toteuttaminen ja kehittäminen). Tämä merkitsisi tässä budjettikohdassa käytettävissä olevien nettomäärärahojen lisäystä vuonna 2013 muista budjettikohdista tehtävillä määrärahasiirroilla. On joka tapauksessa odotettavissa, että IMIn kokonaiskustannukset alkavat alentua vuodesta 2012 uusien toimintojen kehittämistarpeen pienenemisen myötä. Kaikkien toimintojen pitäisi yleisesti ottaen olla valmiita kyseiseen ajankohtaan mennessä.  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) || 1,440 || || || || || || || 1,440 Maksut || (5) || 1,440 || || || || || || || 1,440  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) || || || || || || || || Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 1A kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =4+ 6 || 1,440 || || || || || || || 1,440 Maksut || =5+ 6 || 1,440 || || || || || || || 1,440 Maksut || =5+ 6 || || || || || || || || Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 5 || ”Hallintomenot” milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || || || Vuosi 2013 || || || || || || || YHTEENSÄ PO: MARKT ||  Henkilöresurssit || || || || || || || ||  Muut hallintomenot || || || || || || || || MARKT PO YHTEENSÄ || Määrärahat || || || || || || || || Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTENSÄ || (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) || || || || || || || || milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || || || Vuosi 2013[40] || || || || || || || YHTEENSÄ Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTENSÄ || Sitoumukset || || || || || || || || 1,440 Maksut || || || || || || || || 3.2.2. Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin – þ Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti: Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Tavoitteet ja tuotokset ò || || || Vuosi 2013 || || || || || || || YHTEENSÄ TUOTOKSET Tyyp–pi[41] || Keski-määr. kus-tan-nukset || Lukumäärä || Kus–tannus || || || || || || || || || || || || || Luku-määrä yhteensä || Kustannukset yhteensä ERITYISTAVOITE 1[42] … || || || || || || || || || || || || || || || || - Ylläpito A || 0,4 || || 0,4 || || || || || || || || || || || || || || 0,4 - Hoito B || 0,24 || || 0,24 || || || || || || || || || || || || || || 0,24 - Kehittäminen C || 0,3 || || 0,6 || || || || || || || || || || || || || || 0,6 - Yhteydenpito ja tiedotus D || 0,2 || || 0,2 || || || || || || || || || || || || || || 0,2 Välisumma erityistavoite 1 || || 1,440 || || || || || || || || || || || || || || 1,440 ERITYISTAVOITE 2… || || || || || || || || || || || || || || || || - Tuotos || || || || || || || || || || || || || || || || || || Välisumma erityistavoite 2 || || || || || || || || || || || || || || || || KUSTANNUKSET YHTEENSÄ || || 1,440 || || || || || || || || || || || || || || 1,440 3.2.3. Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.3.1. Yhteenveto – þ Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja. – ¨ Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti: 3.2.3.2. Henkilöresurssien arvioitu tarve – þ Ehdotus/aloite ei edellytä lisähenkilöresursseja. – ¨ Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti: Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa – þ Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen. 3.2.4. Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen – þ Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja. 3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihin – þ Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin. [1] EUVL L 255, 30.9.2005, s. 22. [2] EUVL L 376, 27.12.2006, s. 36. [3] Sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän (IMI) täytäntöönpanosta henkilötietojen suojelun osalta 12 päivänä joulukuuta 2007 tehty komission päätös 2008/49/EY (EUVL L 13, 16.1.2008, s. 18), palveluista sisämarkkinoilla annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/123/EY VI luvun mukaisten jäsenvaltioiden välisen sähköisen tiedonvaihdon käytännön järjestelyjen vahvistamisesta 2 päivänä lokakuuta 2009 tehty komission päätös 2009/739/EY (EUVL L 263, 7.10.2009, s. 32) ja sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmään (IMI) liittyvistä tietosuojaohjeista 26 päivänä maaliskuuta 2009 annettu komission suositus (EUVL L 100, 18.4.2009, s. 12). [4] Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle ”Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – Kohti kilpailukykyistä sosiaalista markkinataloutta – 50 ehdotusta työskentelyn, yrittäjyyden ja kaupankäynnin parantamiseksi”, KOM(2010) 608 lopullinen, ehdotus nro 45, s. 31. [5] KOM(2011) 75. [6] KOM(2011) 206. [7] Lausunto 01911/07/EN, WP 140. [8] Euroopan tietosuojavaltuutetun 22. helmikuuta 2008 antama lausunto komission 12 joulukuuta 2007 tekemästä päätöksestä tietojenvaihtojärjestelmän (IMI) täytäntöönpanosta henkilötietojen suojelun osalta (EUVL C 270, 25.10.2008, s. 1). [9] Sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmään (IMI) liittyvistä tietosuojaohjeista 26 päivänä maaliskuuta 2009 annettu komission suositus, EUVL L 100, 18.4.2009, s. 12. [10] Tietosuojan tilasta sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmässä 22. huhtikuuta 2010 annettu komission kertomus, KOM(2010) 170 lopullinen. [11] Ks. esim. toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä 20 päivänä joulukuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1987/2006 (EUVL L 381, 28.12.2006, s. 4) ja viisumitietojärjestelmästä (VIS) ja lyhytaikaista oleskelua varten myönnettäviä viisumeja koskevasta jäsenvaltioiden välisestä tietojenvaihdosta (VIS-asetus) 9 päivänä heinäkuuta 2008 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 767/2008 (EUVL L 218, 13.8.2008, s. 60). [12] Potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa 9 päivänä maaliskuuta 2011 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/24/EC (EUVL L 88, 4.4.2011, s. 45). [13] Palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon 16 päivänä joulukuuta 1996 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 96/71/EY (EYVL L 018, 21.01.1997, s. 1). Ks. myös 7. maaliskuuta 2011 päivätyt neuvoston päätelmät osoitteessa http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/119621.pdf [14] Ks. alaviite 12, 10 artiklan 4 kohta. [15] Neuvoston päätelmät, 10. joulukuuta 2010. [16] EUVL C , , s. . [17] KOM(2011) 75. [18] KOM(2011) 206. [19] EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31. [20] EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1. [21] EUVL L 13, 16.1.2008, s. 18. [22] EUVL L 263, 7.10.2009, s. 32. [23] EUVL L 376, 27.12.2006, s. 36. [24] EUVL L 88, 4.4.2011, s. 45. [25] EYVL L 331, 15.12.2001, s. 79. [26] EYVL L 18, 21.1.1997, s. 1. [27] EYVL L 178, 17.7.2000, s. 1. [28] ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi. [29] EUVL L 255, 30.9.2005, s. 22. [30] EUVL L 376, 27.12.2006, s. 36. [31] Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle ”Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – Kohti kilpailukykyistä sosiaalista markkinataloutta – 50 ehdotusta työskentelyn, yrittäjyyden ja kaupankäynnin parantamiseksi”, KOM(2010) 608 lopullinen, ehdotus nro 45, s. 31. [32] Ks. alaviite 6 edellä. [33] Sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän (IMI) täytäntöönpanosta henkilötietojen suojelun osalta 12 päivänä joulukuuta 2007 tehty komission päätös 2008/49/EY (EUVL L 13, 16.1.2008, s. 18), palveluista sisämarkkinoilla annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/123/EY VI luvun mukaisten jäsenvaltioiden välisen sähköisen tiedonvaihdon käytännön järjestelyjen vahvistamisesta 2 päivänä lokakuuta 2009 tehty komission päätös 2009/739/EY (EUVL L 263, 7.10.2009, s. 32) ja sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmään (IMI) liittyvistä tietosuojaohjeista 26 päivänä maaliskuuta 2009 annettu komission suositus (EUVL L 100, 18.4.2009, s. 12). [34] Päätös N:o 922/2009/EY (EUVL L 260, 3.10.2009, s. 20). [35] Ks. alaviite 6 edellä. [36] Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [37] JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat. [38] EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto. [39] Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat. [40] Vuosi N on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi. [41] Tuotokset ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluita (esim. rahoitettujen opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit). [42] Kuten kuvattu kohdassa 1.4.2 ”Erityistavoitteet”.