ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.

4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

Kauppakomitea on sopimuksella perustettu elin; se on perustettu Euroopan unionin ja Singaporen tasavallan välisellä vapaakauppasopimuksella.

Säädös, joka kauppakomitean on määrä hyväksyä, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla Euroopan unionin ja Singaporen tasavallan välisen vapaakauppasopimuksen 16.4 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

4.2.Aineellinen oikeusperusta

4.2.1.Periaatteet

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät yhteiseen kauppapolitiikkaan.

Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 207 artiklan 4 kohta.

4.3.Päätelmät

Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 207 artiklan 4 kohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

5.Suunnitellun säädöksen julkaiseminen

Kauppakomitean päätös on tarkoitus julkaista, kun se on hyväksytty.

2022/0287 (NLE)

Ehdotus

NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan unionin ja Singaporen tasavallan välisellä vapaakauppasopimuksella perustetussa kauppakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta kauppakomitean työjärjestyksen vahvistamiseen
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Neuvoston asetuksessa (EU) 2022/109 vahvistetaan vuodeksi 2022 unionin vesillä ja unionin aluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen kalastusmahdollisuudet. Näitä kalastusmahdollisuuksia muutetaan useita kertoja niiden soveltamisaikana viimeisimpien tieteellisten lausuntojen ja kehityksen huomioon ottamiseksi.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

Ehdotetut toimenpiteet ovat yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) tavoitteiden mukaisia.

•Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

Ehdotetut toimenpiteet ovat johdonmukaisia suhteessa unionin muuhun politiikkaan, erityisesti ympäristöalalla.

2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

•Oikeusperusta

Tämän ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 43 artiklan 3 kohta.

•Toissijaisuusperiaate

Ehdotus kuuluu SEUT-sopimuksen 3 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuun unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Sen vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta.

•Suhteellisuusperiaate

Ehdotuksessa kalastusmahdollisuudet jaetaan jäsenvaltioille yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 tavoitteiden mukaisesti. Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 ja 17 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on päätettävä, kuinka niiden käytettävissä olevat kalastusmahdollisuudet voidaan jakaa sen lipun alla purjehtiville aluksille tiettyjen kalastusmahdollisuuksien jakamista koskevien perusteiden mukaisesti. Jäsenvaltioilla on siis harkintavalta päättää niille myönnettyjen suurimpien sallittujen saaliiden (TACit) jakamisesta sen perusteella, minkä sosiaalisen/taloudellisen mallin ne ovat valinneet käytettävissään olevien kalastusmahdollisuuksien hyödyntämiseen.

•Toimintatavan valinta

Neuvoston asetus.

3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

•Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset
Kehitettävien investointialojen lopullisen valinnan hyväksyminen

Tämän investoinnin mukainen tuki koostuu seuraavista:

1) Varojen osoittaminen tilusjärjestelyihin, myös poikkeuksellisesti maanhankintaan;

2) Varojen myöntäminen tarvittavan infrastruktuurin rakentamiseen, mukaan lukien tuotanto- ja varastointilaitosten sekä yleishyödyllisten infrastruktuurien (kuten vesi-, kaasu- ja energiainfrastruktuurin) rakentaminen;

3) Teknisen tuen antaminen paikallis- ja alueviranomaisille.



Kehitys-, työ- ja teknologiaministeriö vastaa arviointiperusteiden laatimisesta.



Perusteita laadittaessa on otettava huomioon seuraavat ominaisuudet:

a) etusijalle on asetettava investointialueet, jotka sijaitsevat alueilla, joihin covid-19-pandemia on vaikuttanut eniten ja jotka määräytyvät vuoden 2020 työttömyysasteen nousun ja bruttokansantuotteen vuoden 2020 laskun perusteella;

b) etusijalle asetetaan investointialueet, jotka sijaitsevat vähiten kehittyneillä alueilla, jotka määräytyvät asukaskohtaisen bruttokansantuotteen vuoden 2019 tason (alempi BKT asukasta kohti eli vähemmän kehittynyt) ja vuoden 2019 työttömyysasteen (korkeampi työttömyysaste eli vähemmän kehittynyt) perusteella;

c) etusijalle on asetettava alueet, jotka sijaitsevat alueilla, joilla on suurimmat ympäristö- ja ilmastoinvestointitarpeet;

d) etusijalle on asetettava hankkeet, joiden kehitysaste on korkein.

Kriteereissä on noudatettava avoimuuden ja syrjimättömyyden periaatteita.

Toimenpide on toteutettava kaikilta osin ”ei merkittävää haittaa” -teknisten ohjeiden (2021/C 58/01) mukaisesti. Erityisesti on varmistettava, että tuetut investoinnit ovat luontodirektiivin 6 artiklan 3 kohdan ja 12 artiklan sekä lintudirektiivin 5 artiklan mukaisia, ja tarvittaessa on tehtävä ympäristövaikutusten arviointi tai seulonta YVA-direktiivin mukaisesti. Kaikkien tämän osa-alueen puitteissa rahoitettavien investointihankkeiden, joista on tehtävä YVA-päätös, on oltava direktiivin 2011/92/EU, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2014/52/EU, mukaisia. Kaikki uudet hankkeet, jotka edellyttävät ympäristövaikutusten arviointia, on hyväksyttävä ympäristöä ja sen suojelua koskevien tietojen antamisesta, yleisön osallistumisesta ympäristönsuojeluun ja ympäristövaikutusten arviointiin annetun lain, sellaisena kuin se on muutettuna kyseisen lain ja eräiden muiden lakien muuttamisesta 30 päivänä maaliskuuta 2021 annetulla lailla, nojalla. Puolalle 23 päivänä helmikuuta 2021 tiedoksi annettujen suuntaviivojen ”Ohjeet korjaavista toimista EU:n rahastoista yhteisrahoitetuille hankkeille, joihin rikkomus on vaikuttanut 2016/2046” (viite Ares(2021)1423319) määräykset on otettava huomioon pantaessa täytäntöön kaikkia investointihankkeita, joista on haettu tai myönnetty ympäristöpäätöstä tai rakennus- tai kehittämislupaa ennen 30 päivänä maaliskuuta 2021 annetun lain voimaantuloa.
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Sopimuksen muutoksesta on neuvoteltu perushyödyketyöryhmää (PROBA) kuullen, ja se on neuvoston antamien neuvotteluohjeiden mukainen. Muutokset koskevat seuraavia kolmea seikkaa: hallinnollinen talousarvio ja jäsenten maksuosuudet (25 artikla); tavoitteiden, tutkimusten, seurannan ja tutkimustyön laajentaminen muiden sokeriin liittyvien tuotteiden (erityisesti bioetanolin) sisällyttämiseksi 1, 32, 33 ja 34 artiklan soveltamisalaan; ja toimeenpanevan johtajan nimityssäännöt (23 artikla).

2.OIKEUSPERUSTA

3.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

Järjestölle suoritettavia maksuosuuksia koskevien nykyisten sääntöjen mukaan unionin osuus maksuosuudesta on vuodesta 1992 lähtien pysynyt käytännössä samana, vaikka sokerin maailmanmarkkinat, ja erityisesti unionin suhteellinen asema niillä, ovat sittemmin muuttuneet huomattavasti. Tästä johtuen unionille on viime vuosina langennut suhteettoman suuri osuus talousarviomenoista.

4.LISÄTIEDOT

•Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

Kunkin jäsenen on sopimuksen 44 artiklan 1 kohdan mukaisesti annettava talteenottajalle ilmoitus muutosten hyväksymisestä sokerineuvoston asettamassa määräajassa. Jäsenten on sokerineuvoston asettamassa aikataulussa saatava muutoksille hyväksyntä valtiosääntönsä edellyttämää menettelyä noudattaen viimeistään 25. marraskuuta 2022. Hyväksynnän saatuaan jäsenen on annettava talteenottajan muutosten hyväksymisilmoitus Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeristöön New Yorkiin ennen 30. kesäkuuta 2023.
Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

Kumppanuusneuvosto on sopimuksella perustettu elin; se on perustettu kauppa- ja yhteistyösopimuksella.

Säädös, joka kumppanuusneuvoston on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen lainsäädännön nojalla kauppa- ja yhteistyösopimuksen 14 artiklan mukaisesti.

Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta kauppa- ja yhteistyösopimuksen institutionaalisia rakenteita.

Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 artikla.

4.2.Aineellinen oikeusperusta

4.2.1.Periaatteet

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

Suunnitellun säädöksen tavoite ja sisältö liittyvät yhteiseen kauppapolitiikkaan, kalastukseen ja liikenteeseen. Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellisena oikeusperustana ovat SEUT-sopimuksen 207 artikla, 91 ja 100 artikla ja 43 artikla.

4.3.Päätelmät

Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 207 artikla, 91 ja 100 artikla ja 43 artikla yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

2022/0034 (NLE)

Ehdotus

NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisellä kauppa- ja yhteistyösopimuksella perustetussa kumppanuusneuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta kansalaisyhteiskuntafoorumin toimintaohjeiden hyväksymiseen

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43, 91, 100 ja 207 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:
PERUSTELUT

Työttömiksi jääneitä työntekijöitä tukevan Euroopan globalisaatiorahaston, jäljempänä ’EGR’, rahoitustukeen sovellettavat säännöt vahvistetaan Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) työttömiksi jääneille työntekijöille ja asetuksen (EY) N:o 1309/2013 kumoamisesta 28. huhtikuuta 2021 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/691, jäljempänä ’EGR-asetus’.

HAKEMUKSEN TIIVISTELMÄ

Keskeiset tiedot: EGR-viitenumero EGF/2022/000 Euroopan komissio Tekninen apu Hallintomenot: budjetti euroina 290 000 Hallintomenot % (enimmäismäärä: 0,5 %) 0,14 %

EGR-asetuksen 11 artiklan 1 kohdan mukaisesti enintään 0,5 prosenttia EGR:n vuotuisesta enimmäismäärästä voidaan käyttää vuosittain komission aloitteesta annettavaan tekniseen apuun.

Rahoitettava tekninen apu ja sen arvioitujen kustannusten erittely

1.Covid-19-pandemia on häirinnyt EGR-tapauksista päättämistä ja aiheuttanut epävarmuutta myös sikäli kuin on kyse yleisistä toimista ja erityisesti tapahtumista, jotka edellyttäisivät fyysistä läsnäoloa. Näin ollen komissio ei pyytänyt vuonna 2021 tekniseen apuun tarkoitettua tukea. Vuotta 2022 koskeva ehdotus on mukautettu nykytilanteeseen.

2.Tuki käytetään EGR-asetuksen 11 artiklan 1 ja 4 kohdassa ja 12 artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa mainittuihin menoihin jäljempänä esitetyllä tavalla. Euroopan komissio hallinnoi sitä suoraan.

Kuvaus Kokonaismenot

(euroa) Hallintomenot 190 000 Tekniset menot 100 000 Arvioidut kokonaismenot 290 000

3.Hallintomenot:

·EGR-yhteyshenkilöiden asiantuntijaryhmä, johon kuuluu kaksi jäsentä jokaisesta jäsenvaltiosta, pitää sääntömääräiset kokouksensa (vuoden 2022 alku- ja jälkipuoliskolla ja vuoden 2023 alkupuoliskolla). Pandemian vuoksi vuoden 2021 kokous oli täysin virtuaalinen. Nykyisen suunnitelman mukaan kokouksia, joissa osallistujat ovat fyysisesti läsnä, jatketaan todennäköisesti vuonna 2022.
COM(2020) 697 final of 12.11.2020 downgraded on 25.1.2021

PERUSTELUT

Komissio ehdottaa neuvotteluja maantieteellisiä merkintöjä koskevasta kahdenvälisestä sopimuksesta Euroopan unionin (EU) ja Mongolian välillä.

1.SUOSITUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

EU:n maantieteellisten merkintöjen suojaaminen kansainvälisellä tasolla on yksi EU:n kauppapolitiikan kulmakivistä. EU käy neuvotteluja EU:n maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta joko kauppasopimuksin tai erillisin sopimuksin.

EU ja sen jäsenvaltiot ja Mongolia ovat allekirjoittaneet kumppanuutta ja yhteistyötä koskevan puitesopimuksen, joka tuli voimaan 1 päivänä marraskuuta 2017. Puitesopimuksen 27 artiklan 1 kohdassa, joka koskee teollis- ja tekijänoikeuksien suojaamista, osapuolet sopivat tekevänsä mahdollisimman pian maantieteellisiä merkintöjä koskevan kahdenvälisen sopimuksen.

Maantieteelliset merkinnät ovat jo pitkään olleet tunnettuja Mongoliassa, jossa on tällä hetkellä 20 maantieteellistä merkintää, jotka on rekisteröity kansallisella tasolla erityisen lain nojalla. Koska Mongolian perinteiset tuotteet ovat maineikkaita, maantieteellisten merkintöjen käytöstä on mahdollisuus saada merkittävää taloudellista hyötyä.

Tällä aloitteella pannaan täytäntöön velvoite tehdä EU:n ja Mongolian kumppanuus- ja yhteistyösopimuksessa määrätty maantieteellisiä merkintöjä koskeva kahdenvälinen sopimus.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

Maantieteellisiä merkintöjä koskevan sopimuksen tekeminen Mongolian kanssa on yhdenmukainen EU:n maantieteellisiä merkintöjä koskevan politiikan edistämiseen sovellettavan yleisstrategian kanssa. Aloitteen tavoitteena on tarjota korkean tason suoja tietyille EU:n maantieteellisille merkinnöille Mongoliassa ja Mongolian maantieteellisille merkinnöille EU:ssa. Aloite antaa maantieteellisillä merkinnöillä varustettujen tuotteiden tuottajille kilpailuedun. Erityisesti Mongolian pientuottajien pääsy erittäin laajoille EU:n markkinoille paranee. EU:lla on maantieteellisten merkintöjen osalta yksinomainen toimivalta suojata elintarvikkeiden, maustettujen viinien, viinien ja tislattujen alkoholijuomien kaltaisia maataloustuotteita EU:n tasolla. Sitä vastoin muiden kuin maataloustuotteiden maantieteellisiä merkintöjä varten ei ole tällä hetkellä olemassa EU:n tason suojajärjestelmää.

•Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

Maantieteellisiä merkintöjä koskevasta kahdenvälisestä sopimuksesta neuvotteleminen Mongolian kanssa on EU:n ulkoisten toimien mukaista ja erityisesti maantieteellisten merkintöjen politiikan edistämistä koskevaan EU:n strategiaan liittyvien unionin tavoitteiden mukaista.

2.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

• Voimassa olevan lainsäädännön jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

Ei sovelleta

• Sidosryhmien kuuleminen

Ei sovelleta

• Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö
neuvoston päätöksen 2008/971/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Yhdistyneessä kuningaskunnassa tuotetun metsänviljelyaineiston vastaavuudesta unionissa tuotetun metsänviljelyaineiston kanssa

PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Neuvoston päätöksessä 2008/971/EY vahvistetaan kolmansissa maissa tuotetun metsänviljelyaineiston vastaavuutta koskevat säännöt.

Yhdistynyt kuningaskunta erosi unionista 1. helmikuuta 2020 ja Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä tehdyssä sopimuksessa, jäljempänä ’erosopimus’, määrätty siirtymäkausi päättyy 31. joulukuuta 2020. Sen vuoksi Yhdistynyt kuningaskunta on pyytänyt komissiota tunnustamaan, että kyseisessä maassa tuotettu metsänviljelyaineisto täyttää neuvoston direktiivin 1999/105/EY vaatimukset.

Sen jälkeen, kun direktiivi 1999/105/EY annettiin, Yhdistynyt kuningaskunta on saattanut sen osaksi kansallista lainsäädäntöään ja pannut sen tosiasiallisesti täytäntöön.

Se on ilmoittanut komissiolle, että lainsäädäntö, jolla se saattoi kyseisen direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöään, ei muutu ja että sen soveltamista jatketaan 1. tammikuuta 2021 jälkeen. Komissio on tutkinut Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädäntöä ja todennut, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa tuotettu metsänviljelyaineisto vastaa unionissa tuotettua ja direktiivin 1999/105/EY mukaista metsänviljelyaineistoa, sillä Yhdistyneessä kuningaskunnassa tuotetulla metsänviljelyaineistolla on sen perusaineiston hyväksymisestä ja sen tuottamiseksi kaupan pitämistä varten toteutetuista toimenpiteistä annettujen säännösten osalta samat takeet kuin unionissa tuotetulla metsänviljelyaineistolla.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

Kyseessä on nykyisten vaatimusten tekninen täytäntöönpano eli säädös on siten johdonmukainen tällä politiikan alalla tai siementen kaupan pitämisen alalla voimassa olevien säännösten kanssa.

•Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

Ehdotus on unionin kauppa- ja maatalouspolitiikan tavoitteiden mukainen, koska se edistää unionin sääntöjen mukaista metsänviljelyaineiston kauppaa.

2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

•Oikeusperusta

Tämän säädöksen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 43 artiklan 2 kohta, jolla Euroopan parlamentille ja neuvostolle annetaan valtuudet antaa yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteiden toteuttamisessa tarvittavia säännöksiä.

•Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

Metsänviljelyaineistoa koskevista vaatimuksista säädetään unionin tasolla. Unionin tason toimet ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että Yhdistyneestä kuningaskunnasta tuotu metsänviljelyaineisto voi liikkua vapaasti sisämarkkinoilla.

•Suhteellisuusperiaate

Tämä on ainoa mahdollinen unionin toiminnan muoto, jolla tavoite saavutetaan.

•Toimintatavan valinta
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Unioni, jota edustaa komissio, on ollut Euroopan investointirahaston (EIR) osakkeenomistaja EIR:n perustamisesta lähtien. Sen hallussa on tällä hetkellä 29,7 prosenttia osakkeista. Suurin osa osakkeista (58,9 %) on Euroopan investointipankin omistuksessa. Loput osakkeet (11,4 %) ovat muiden rahoituslaitosten omistuksessa.

Kun otetaan huomioon covid-19-kriisin odotetut vaikutukset ja jotta voidaan myötävaikuttaa unionin ja EIR:n pyrkimyksiin vastata kriisiin panemalla täytäntöön valmisteilla oleva InvestEU-ohjelma osana vuosien 2021–2027 monivuotista rahoituskehystä, EIR:n hallitus [on päättänyt] ehdottaa osakepääoman korotusta yhtiökokoukselle, jossa komission, joka edustaa unionia EIR:n osakkeenomistajana, on voitava äänestää korotuksesta.
3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

ETA:n EFTA-valtioiden on osallistuttava unionin talousarvion budjettikohdan 33 02 03 01 ”Yhtiöoikeus” rahoittamiseen. Tarkka määrä määritetään ETA-sopimuksen määräysten mukaisesti, kun tämä luonnos neuvoston päätökseksi on hyväksytty.

5.LISÄTIEDOT

EU:n talousarviopolitiikan mukaisesti osallistuminen EU:n toimintaan on mahdollista vasta, kun vastaava rahoitusosuus on maksettu. ETA-sopimuksen pöytäkirjan 32 mukaisesti ETA:n EFTA-valtiot maksavat rahoitusosuutensa vuosittain viimeistään 31. elokuuta sen jälkeen, kun Euroopan komissio on vahvistanut rahoituspyynnön ja toimittanut sen ETA:n EFTA-valtioille viimeistään 15. elokuuta.

Sen vuoksi sekakomitean päätösluonnosta sovelletaan takautuvasti tammikuusta lähtien, jotta voitaisiin kattaa tammikuun ja elokuun välinen ajanjakso. ETA-sopimuksessa määrätty yhteistyön jatkuvuus varmistetaan tällä tavoin koko kalenterivuoden ajaksi.

Takautuva soveltaminen ei vaikuta asianomaisten henkilöiden oikeuksiin ja velvollisuuksiin, ja se noudattaa luottamuksensuojan periaatetta.
asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta siltä osin kuin kyseessä ovat nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahoja varten tarkoitetut määrärahat

PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Ehdotuksen tavoitteena on mukauttaa taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden tukemiseen asetuksen (EU) N:o 1303/2013 91 artiklan 1 kohdan nojalla käytettävissä olevia määrärahoja sekä saman asetuksen 92 artiklan 5 kohdassa vahvistettuja nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahoja varten tarkoitettuja määrärahoja. Lisäksi tavoitteena on mukauttaa asetuksen liitteessä VI esitettyä maksusitoumusmäärärahojen vuotuista jakautumista siten, että siinä otetaan huomioon nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahojen lisäys. Tarkemmin sanottuna nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahoihin kohdennettuja maksusitoumusmäärärahoja olisi vuodeksi 2020 hyväksytyn talousarvion mukaisesti lisättävä 28 333 334 eurolla, mikä nostaisi vuoden 2020 kokonaismäärän 145 miljoonaan euroon.

Lisäksi ehdotuksella selvennetään, että ohjelmatyön helpottamiseksi nuorisotyöllisyysaloitteen lisämäärärahojen yhteydessä vuonna 2019 käyttöön otettuja asiaa koskevia säännöksiä sovelletaan nuorisotyöllisyysaloitteen lisämäärärahoihin myös vuonna 2020.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

Ehdotus perustuu unionin vuoden 2020 talousarvioon.

•Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

Ehdotus on johdonmukainen sellaisten muiden ehdotusten ja aloitteiden kanssa, joita Euroopan komissio on esittänyt.

2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

•Oikeusperusta

Tarkistus vastaa nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahoihin kohdistuvaa määrärahojen lisäystä unionin talousarviossa vuodeksi 2020.

•Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

Ehdotus on toissijaisuusperiaatteen mukainen.

•Suhteellisuusperiaate

Ehdotus on oikeasuhteinen. Se sisältää tarvittavat tekniset mukautukset, jotka johtuvat siitä, että vuoden 2020 talousarviossa on lisätty määrärahoja nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahoja varten.

•Toimintatavan valinta