FI Euroopan unionin virallinen lehti C 364/25

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

2011/C 364/10

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

TIIVISTELMÄ

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”BOVŠKI SIR”

EY-N:o: SI-PDO-0005-0423-29.10.2004

SAN ( X ) SMM ( )

Tässä yhteenvedossa esitetään tuote-eritelmän pääkohdat tiedotustarkoituksessa.

1. Jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen:

Nimi: Ministrstvo RS za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano Osoite: Dunajska cesta 22 SI-1000 Ljubljana SLOVENIJA P. +386 14789000 F. +386 14789055 Sähköposti: varnahrana.mkgp@gov.si

2. Ryhmä:

Nimi: Društvo rejcev drobnice Bovške Osoite: Soča 50 SI-5232 Soča SLOVENIJA P. +386 53889510 F. — Sähköposti: — Kokoonpano: Tuottaja/jalostaja ( X ) Muu ( )

3. Tuotelaji:

Luokka 1.3 – Juustot

4. Eritelmä:

(yhteenveto asetuksen (EY) N:o 510/2006 4 artiklan 2 kohdan edellytyksistä)

4.1 Nimi:

”Bovški sir”

4.2 Kuvaus:

Bovški sir luokitellaan kovaksi, täysrasvaiseksi juustoksi. Se valmistetaan lampaan raakamaidosta, joka saadaan kotoperäisistä Bovec-rotuisista lampaista. Maito voi sisältää myös enintään 20 % lehmän- tai vuohenmaitoa.

Pyöreän kokonaisen juuston halkaisija on 20–26 cm, korkeus 8–12 cm ja paino 2,5–4,5 kg. Juuston kuori on kiinteä, sileä ja tasainen, ja sen väri vaihtelee harmahtavanruskeasta vaaleanruskeaan. Kyljet ovat hieman kuperat ja reunoiltaan pyöreähköt.

Rakenne on kiinteä, joustava, tiivis, helposti leikattavissa mutta ei mureneva. Väri on tasaisen harmahtavan vaaleanruskea, ja juustossa on harvassa tasaisesti jakautuneita linssin tai pienen herneen kokoisia koloja ja toisinaan siellä täällä myös pieniä reikiä ja halkeamia. Pidempään kypsytetyn juuston rakenne on kiinteämpi ja helpommin halkeava.

Juustolla on tunnusomainen täyteläisen aromaattinen voimakas ja hieman pistävä tuoksu ja maku. Jos valmistukseen on lisätty lehmän- tai vuohenmaitoa, maku ja tuoksu on hieman miedompi.

Bovški sir -juuston kuiva-ainepitoisuus on vähintään 60 % ja rasvapitoisuus kuiva-aineesta vähintään 45 %.

4.3 Maantieteellinen alue:

Alue, jolla Bovški sir -juuston valmistukseen käytettävä maito tuotetaan ja jolla itse juusto valmistetaan, määritellään seuraavasti: Italian rajan pohjois- ja länsipuolella Malista ja Veliki Mangartista Učjen rajanylityspaikkaan. Rajalta alue jatkuu Malin ja Veliki Muzecin kautta yli koko Božcan tasangon Na vrhu'uun kohti Hribiä, Pirovecin, Krasji vrh'n, Zaprikraj'n tasangon ja Zaplečin kautta Lopatnikiin ja Krniin, Mali Šmohoriin, Bogatiniin ja Vratcaan, Lanževicaan, Mala Vrataan, Velika Vrataan, Travnikiin, Malo Špičjeen ja Kanjeveciin, Triglavin ja Luknjan läpi Križiin, Prisojnikiin, Mala Mojstrovkaan Travnikin ohi Jaloveciin, Kotovo Sedloon, Mali Mangartiin ja takaisin Italian rajalle. Kaikki edellä mainitut raja-alueet sijaitsevat maantieteellisellä alueella.

4.4 Alkuperätodisteet:

Bovški sir -juuston jäljitettävyyden varmistamiseksi toteutetaan seuraavat menettelyt ja toimenpiteet:

Maidon tuotanto: Maito on tuotettava määritellyllä maantieteellisellä alueella. Kantakirjoilla varmistetaan, että karjan rodullinen koostumus on asianmukainen. Maatilat pitävät kirjaa myös rehuannoksista sekä rehun ja rehuaineiden hankinnoista.

Maidon kerääminen: Bovški sir -juuston valmistukseen käytettävä maito on kerättävä ja säilytettävä muusta maidosta erillään. Päivittäin tuotetuista ja ostetuista määristä (lampaan-, lehmän- ja vuohenmaito) pidetään tilakohtaista kirjaa.

Maidon jalostaminen: Bovški sir -juuston valmistajat pitävät kirjaa päivittäin jalostetuista maitomääristä sekä päivittäin tuotetuista juustomääristä ja -eristä. Erällä tarkoitetaan juustomäärää, joka on saatu yhdestä maidon juoksettumiskerrasta. Jos tiettynä päivänä valmistuu vain yksi juustoerä, valmistuspäivä muodostaa siten myös kyseisen juustoerän tunnistusmerkinnän.

Juuston kypsytys: Jotta varmistetaan, että kukin juustoerä kypsyy vähintään 60 päivää, tuottajat pitävät juuston kypsytyksestä kirjaa. Juuston valmistuspäivä tarkoittaa myös kypsymisen alkamispäivää.

4.5 Valmistusmenetelmä:

Bovški sir valmistetaan kotoperäisen Bovec-rotuisen lampaan raakamaidosta tai sekoitetusta lampaan-, lehmän- ja vuohenmaidosta. Lehmän- tai vuohenmaidon osuus maidon kokonaismäärästä saa olla enintään 20 %.

Bovški sir -juuston valmistus tapahtuu yksinomaan eläinten ollessa maidoneritysvaiheessa, joka ajoittuu lammaskarjan laiduntamiseen käytettyjen laidunten kasvukauteen. Pääosa maidoneritysvaiheessa olevien eläinten perusrehuannoksesta on peräisin laiduntamisesta, mutta sitä voidaan täydentää myös heinällä tai säilörehulla. Perusannos on vähintään 75 % päivittäisen annoksen kuiva-aineesta.

Bovški sir -juuston valmistukseen käytetään hapatettua maitoa, johon voidaan ennen juoksettumista lisätä tuoretta maitoa. Maidon hapatus kestää vähintään 12 tuntia; tällöin muodostuu kotoperäinen mikrobikasvusto, jolla varmistetaan maidon sopiva happamuus. Juoksettumisen nopeuttamiseksi maitoon voidaan lisätä kotitekoista hapatetta (pienen maitomäärän kypsentäminen korkeahkossa lämpötilassa vähintään 12 tuntia) tai valikoituja kantoja sisältävää hapatetta. Ennen juoksettumista maito lämmitetään 35–36 °C:seen. Juoksettuminen kestää 30–45 minuuttia. Saostuma rikotaan pavun tai herneen kokoisiksi paloiksi, jotka kuivuttuaan kutistuvat vehnänjyvän kokoisiksi. Juustomassa laitetaan muotteihin ja sitä puristetaan 4–6 tunnin ajan.

Suolaus voi tapahtua joko kuivasuolauksena (suolaa levitetään ja juustot käännetään kahdesti päivässä kahden päivän ajan) tai suolavedessä (24–48 tuntia). Suolauksen jälkeen kaikkiin tahkoihin merkitään päivämäärä, jona juuston kypsyminen alkoi, tai erän tunniste. Bovški sir -juusto kypsyy vähintään 60 päivää. Kypsytyksen aikana on huolehdittava juustojen kääntämisestä, harjaamisesta ja puhdistamisesta.

4.6 Yhteys maantieteelliseen alkuperään:

Bovški sir on tuote, jonka merkitys tunnetaan vuosisatojen ajan. Myös arkeologisten löytöjen mukaan Bovecin alueella on ollut asutusta jo tuhansien vuosien ajan. Oletetaankin, että juustonvalmistus alkoi tällä vuoristoalueella jo kolme vuosituhatta sitten, samaan aikaan teräksentuotannon kanssa.

Ensimmäiset viittaukset Bovecin alueeseen ovat peräisin ajalta ennen vuotta 1174 ja ensimmäiset viittaukset juustoon 1300-luvulta. Kyseiseltä ajalta peräisin olevien maarekisterien ja muiden kirjanpitotietojen mukaan juustolla oli suuri merkitys, koska maatiloista, kalastusoikeuksista jne. kannettavat maksut laskettiin juustona (Rutar, 1882).

Nimi ”Bovški sir” (italiaksi Formaggio di Plezo vero) mainittiin ensimmäisen kerran vuodelta 1756 peräisin olevassa Udinen kaupungin hintaluettelossa, josta ilmenee myös, että Bovški sir -juuston hinta oli korkeampi kuin monilla muilla juustoilla.

Laiduntamista, juustonvalmistusta ja vuoristolaidunten hoitoa käsiteltiin laidunten hoitoa koskevissa kirjoituksissa (Pašni red). Tri Henrik Tuma kirjoitti Planinski Vestnik -lehdessä julkaistun kuvauksen työpäivästä Zapotokissa Zadnja Trentan yläpuolella sijaitsevalla vuoristolaitumella ennen ensimmäistä maailmansotaa. Siitä ilmenee, että Bovški sir -juuston valmistustapa on – teknologian kehittymisestä huolimatta – lähes sama kuin vuosisatoja sitten.

Korkealla sijaitsevien vuoristolaidunten ja jyrkkien rinteiden vuoksi maantieteellisellä alueella ei ole juurikaan mahdollisuuksia tehomaatalouden harjoittamiseen. Maantieteellinen alue kokonaisuudessaan on Natura 2000 -aluetta ja suuri osa siitä kuuluu lisäksi Triglavin kansallispuistoon. Maantieteelliselle alueelle on tyypillistä Alppien mannerilmasto, jossa osittain tuntuu myös Välimeren ilmaston vaikutus, joka työntyy sisämaahan Soča-jokea pitkin. Sademäärä on korkea läpi vuoden (Bovecissa keskimäärin 2 735 mm/vuodessa vuosina 1961–1990). Eräät laaksot ovat ympäröivien korkeiden vuorenhuippujen vuoksi ilman auringonpaistetta jopa kaksi kuukautta vuodessa. Runsaista sateista huolimatta kuivuus ja voimakkaat tuulet heikentävät usein ohuen maaperän nurmisatoa, minkä vuoksi alue soveltuu parhaiten lampaan- ja vuohenkasvatukseen.

Bovški sir -juuston valmistukseen käytettävä lampaanmaito on peräisin kotoperäiseen Bovec-rotuun kuuluvista lampaista. Rotu on kehittynyt vuosisatojen kuluessa Soša-joen yläjuoksun laaksoissa, ja se on saanut nimensä Bovecin kaupungin mukaan. Bovec-rotu on tyypillisesti maidon tuotantoon tarkoitettu siropäinen ja lyhytkorvainen rotu. Jalostuksen tähänastisena perustavoitteena on ollut kehittää ankariin kasvatusolosuhteisiin ja korkeiden vuoristolaidunten niukkoihin laiduntamisoloihin sopeutunut lauhkealuonteinen, pitkäikäinen ja vastustuskykyinen rotu. Bovec-rodun lampaan maidon rasvapitoisuus kuiva-aineesta on korkeampi kuin muilla Sloveniassa kasvatetuilla maidontuotantoon tarkoitetuilla lammasroduilla, mikä vaikuttaa sekä saantoon että juuston makuun.

Maidoneritysvaiheessa Bovški sir -juuston valmistukseen käytettävää maitoa tuottavat lampaat laiduntavat ympäri aluetta. Laiduntaminen tapahtuu perinteisesti, mikä on myös ainoa taloudellisesti kannattava vaihtoehto. Tämä merkitsee sitä, että ravinto, jota lampaat nauttivat sinä aikana, kun ne tuottavat Bovški sir -juuston valmistukseen käytettävää maitoa, perustuu tuoreeseen laidunrehuun, mikä vaikuttaa suuresti juuston tyypilliseen makuun ja aromiin. Korkeusvyöhykkeestä, ilmastosta ja maaperän geologisesta koostumuksesta johtuen laitumilla esiintyy poikkeuksellisen monipuolinen valikoima kasveja. Maantieteellisellä alueella tavataan kasveja, jotka ovat tyypillisiä niin Alppien, Manner-Euroopan kuin Välimerenkin alueelle.

4.7 Valvontaelin:

Nimi: Bureau Veritas d.o.o. Osoite: Linhartova cesta 49 a SI-1000 Ljubljana SLOVENIJA P. +386 14757600 F. +386 14757601 Sähköposti: info@si.bureauveritas.com

4.8 Merkinnät:

Juustoihin, jotka täyttävät kaikki eritelmän vaatimukset, merkitään tuottajan ja juuston nimi, jäljempänä esitetty Bovški sir -juuston tunnus, Euroopan unionin tunnus sekä kansallinen laatumerkki. Jos käytetään lehmä- tai vuohenmaitoa, sen prosentuaalinen osuus on myös ilmoitettava.

Tuottajat voivat lisäksi ilmoittaa, jos juustoa on kypsytetty enemmän kuin yksi vuosi tai se on valmistettu vuoristojuustolassa.

(1) EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.