Tämän vuoksi on tehtävä paljon enemmän yhteiskuntaan osallistamisen ja Riian tavoitteiden toteuttamiseksi. EU:n osallistuminen toimiin on perusteltua siitä syystä, että näin varmistetaan yhtäläiset oikeudet tietoyhteiskunnassa, sisämarkkinoiden yhdenmukaisuus ja yhteiskuntaan osallistamiseen liittyvä koordinointi.

Tietoyhteiskuntaan osallistamisella tarkoitetaan toimia, joiden tavoitteena on toteuttaa osallistava tietoyhteiskunta eli kaikille tarkoitettu tietoyhteiskunta. Tavoitteena on, että jokainen voi halutessaan osallistua täysimääräisesti tietoyhteiskunnan toimintaan, henkilökohtaisista tai sosiaalista vajavaisuuksista huolimatta. Tietoyhteiskuntaan osallistaminen on välttämätöntä sosiaalisen oikeudenmukaisuuden kannalta, koska sillä varmistetaan tasapuolisuus osaamisyhteiskunnassa. Sitä tarvitaan myös taloudellisista syistä, jotta voidaan hyödyntää tietoyhteiskunnan tarjoamat mahdollisuudet täysimääräisesti tuottavuuden lisäämiseksi sekä sosiaalisen ja taloudellisen syrjäytymisen aiheuttamien kustannusten pienentämiseksi. Osallistava tietoyhteiskunta tarjoaa myös huomattavia liiketoimintamahdollisuuksia TVT-alalla.

Tieto- ja viestintäteknologioista (TVT) on tullut hyvin tärkeitä monille eurooppalaisille. Kyseisten teknologioiden aktiivinen käyttö tarjoaa ihmisille paremmat mahdollisuudet tehdä työtä, hankkia tietoja ja hoitaa sosiaalisia suhteita. Tieto- ja viestintäteknologioiden avulla on mahdollista saavuttaa huomattavaa edistystä sosiaalipalvelujen, terveydenhuollon ja koulutuksen alalla. Lisäksi niillä edistetään merkittävästi tuotannon kasvua ja luodaan monia uusia liiketoimintamahdollisuuksia.

·Kaikkien kaikkiaan tietoyhteiskunnan esteettömyyden taso on parempi maissa, jossa sääntely on voimakasta, mikä ei suinkaan estä täysin kilpailuun perustuvien TVT-markkinoiden toteutumista. Tietoyhteiskunnan esteettömyyttä koskevilla lakisääteisillä vaatimuksilla on pikemminkin luotu yrityksille yhtäläiset toimintaedellytykset ja uusia liiketoimintamahdollisuuksia.

·Monissa maissa ilmenee edelleen tietoyhteiskunnan esteettömyyden toteutumista haittaavia puutteita, jotka koskevat Internet-sivustoja, digitaalista televisiota, hätäpalvelujen saavutettavuutta puhelimitse ja yleiseen käyttöön tarkoitettuja tietopäätteitä. Lisäksi ilmenee uusia esteitä. Nämä johtuvat usein markkinoiden rakenteellisista ongelmista ja yhteisen lähestymistavan puuttumisesta sisämarkkinoilla, mikä aiheuttaa vakavaa haittaa teollisuudelle. Massamarkkinoille suunnatuissa teknologioissa ja palveluissa jätetään edelleen usein huomioimatta esteetön, osallistava suunnittelu eli mahdollisimman monille käyttäjille sellaisinaan soveltuvat ratkaisut (design for all). Tämän myötä jää käyttämättä tietoyhteiskunnan esteettömyyteen liittyvät useiden miljardien eurojen liiketoimintamahdollisuudet (vammaisten osuus on arviolta 15 prosenttia EU:n väestöstä).

·Eroja on myös siinä, kuinka eri kouluilla on käytössään laajakaistayhteyksiä ja tietokoneita ja millaiset ovat opettajien digitaaliset taidot. Eroja esiintyy myös siinä, kuinka pk‑yritykset osaavat hyödyntää tieto- ja viestintäteknologioiden tarjoamia etuja.

·Digitaalisissa taidoissa on yhä eroja. Tieto- ja viestintäteknologioiden käytön ja TVT‑pohjaisten palvelujen lisääntyessä jotkut ihmiset, erityisesti työelämän ulkopuolella olevat ja vähän koulutetut, jäävät kehityksessä yhä enemmän jälkeen. Esteenä on edelleen myös potentiaalisten käyttäjien osaamalla kielellä saatavilla olevan sisällön puuttuminen.

Tieto- ja viestintäteknologioiden käyttö, erityisesti matkapuhelin- ja Internet-palvelujen käyttö, on laajentunut nopeasti moniin väestöryhmiin. Viime vuosina digitaalinen kahtiajako on vähentynyt, kun kriteerinä käytetään sukupuolta, ikää tai työvoimaan kuulumista. Edelleen on kuitenkin rakenteellista kahtiajakoa, jota ei ole saatu poistettua, joten tulevaisuudessa on vielä vastattava merkittäviin haasteisiin, joita ovat erityisesti seuraavat:

ØJulkisten Internet-sivustojen esteettömyys: Kaikkien julkisten Internet-sivustojen on noudatettava verkkosivujen sisällön esteettömyyttä koskevien suuntaviivojen versiota 1.0 (Web Content Accessibility Guidelines 1.0), mikä on tärkeää erityisesti vammaisten kannalta.

Vuoden 2006 lopussa ilmeni edelleen huomattavia eroja EU-27-maiden keskivertoväestön (59 % on saavuttanut digitaalisten taitojen vähimmäistason) ja tiettyjen ryhmien, erityisesti yli 65‑vuotiaiden (digitaaliset taidot on vain 17 %:lla), työelämän ulkopuolella olevien (27 %) ja vähän koulutettujen (35 %) välillä.

Tämä tavoite saavutettiin jo vuoden 2006 loppuun mennessä (peitto oli 89 % EU:n väestöstä), mutta eri maiden ja alueiden välillä on edelleen eroja, esimerkiksi laajakaistapeitto on vain 70 % maaseutuväestöstä.

Vuonna 2006 annetussa Riian ministerijulistuksessa asetetaan vuoteen 2010 mennessä saavutettavat tavoitteet. Jos nykyinen suuntaus jatkuu, on hyvin vaikeaa saavuttaa useimmat asetetuista tavoitteista keskimäärin EU:ssa. Erot ovat tosin suuria eri puolilla Eurooppaa, ja tietyillä alueilla edistyminen on nopeaa. Sosiaaliset erot vaikuttavat edelleen tieto- ja viestintäteknologioiden käyttöön, ja nämä erot ovat tietyissä tapauksissa jopa kasvamassa.

2.3.Viranomaisten toimien koordinointi ja vaikuttavuus ei ole riittävää

Monet viranomaiset kaikilla hallinnon tasoilla toteuttavat tietoyhteiskuntaan osallistamista edistäviä aloitteita. Tällaisia toimia ovat esimerkiksi tieto- ja viestintäteknologioiden esteettömyyttä ja niiden saatavuutta koskevan lakisääteisen oikeuden tunnustaminen tai taloudellinen tuki tietoyhteiskuntaan osallistamista edistäville toimille. Myös EU on ollut hyvin aktiivinen toteuttamalla tietoyhteiskuntaa, tietosuojaa, sosiaalista osallistamista ja työllisyyttä, julkisia hankintoja, tutkimusta, koulutusta, kulttuuria ja standardointia koskevia poliittisia tavoitteitaan. Tietoyhteiskuntaan osallistaminen on yksi i2010-aloitteen kulmakivistä, jonka toteuttamiseksi on toteutettu konkreettisia toimia. Vuonna 2006 annetulla Riian ministerijulistuksella luotiin pohjaa laaja-alaiselle poliittiselle toimintalinjalle, jossa määritellään ensisijaiset tavoitteet ja sitoudutaan saavuttamaan ne. Paljon on kuitenkin vielä tehtävä.

·Tietoisuus sekä viestintäteknologioiden käytön ja yhteiskunnallisen ja taloudellisen osallistumisen välisen yhteyden ymmärtäminen on edelleen puutteellista, eikä vaikutuksista ole riittävästi näyttöä.

·Vieläkään ei ole yleistä, että tietoyhteiskuntaan osallistamista koskevat näkökohdat huomioitaisiin sosiaali-, talous ja teknologiapoliittisissa tavoitteissa. Lisäksi sidosryhmien kanssa yhteisten tavoitteiden määrittämiseksi käytävää yhteistyötä koskevia strategisia lähestymistapoja ei ole määritetty lainkaan tai ne ovat riittämättömät.

·Toimet ovat usein yksittäisiä, ja julkisten toimien ja kansalaisyhteiskunnan ja elinkeinoelämän toimien välinen koordinointi ei ole riittävää. Tämä johtuu osittain tietoyhteiskuntaan osallistamisen monisäikeisyydestä, sillä tämä toiminta voi kuulua useiden ministeriöiden vastuualaan. Toimilta puuttuu toimiva lainsäädäntökehys, jolla voitaisiin tehokkaasti turvata syrjäytymisvaarassa olevien käyttäjien oikeudet sisämarkkinoilla. Tämä koskee erityisesti tietoyhteiskunnan esteettömyyttä: lainsäädäntö muodostuu yksittäisistä kansallisista säädöksistä, ja niiden vaikutus on rajallinen. Asiaa koskevia EU-säännöksiä pannaan täytäntöön epäjohdonmukaisesti tai niitä ei panna täytäntöön ollenkaan pääasiassa siitä syystä, että ne eivät ole sitovia, ja kansallisissa lähestymistavoissa saattaa olla huomattavia eroja. Tämä estää tietoyhteiskunnan esteettömyyteen liittyvien yhteisten ominaisuuksien toteutumisen, mistä on haittaa monille käyttäjille ja TVT-teollisuudelle, joka joutuu kohtaamaan epäyhtenäiset markkinat ja toisistaan eroavat vaatimukset.

Tietoyhteiskuntaan osallistamisen tavoite: Laaditaan johdonmukaiset ja tehokkaat tietoyhteiskuntaan osallistamista koskevat poliittiset toimintalinjat ja lainsäädäntö.

3.Haasteisiin vastaaminen: tietoyhteiskuntaan osallistamista koskeva eurooppalainen aloite

Edellisessä luvussa yksilöityihin ongelmiin reagoimalla voidaan saavuttaa huomattavaa edistymistä yhteiskuntaan osallistamista koskevien i2010-tavoitteiden ja Riian tavoitteiden saavuttamisessa. Tästä syystä tietoyhteiskuntaan osallistamista koskevassa eurooppalaisessa aloitteessa pyritään ensiksi lisäämään tietoisuutta asian kiireellisyydestä ja parantamaan sen tosiasian näkyvyyttä, että yhteiskuntaan osallistamisella on huomattava myönteinen vaikutus elämänlaatuun, talouden kasvuun ja uusien työpaikkojen syntymiseen. Lisäksi aloitteella pyritään aluksi lujittamaan Riiassa tehtyjä keskeisiä sitoumuksia. Aloite ei edellytä hallinnollisia tai taloudellisia panostuksia EU-tasolla.

”Tule mukaan tietoyhteiskuntaan!”: tietoisuuden lisääminen ja toimien yhdistäminen -Komissio toteuttaa asiaan liittyvän kampanjan vuonna 2008 (”Tule mukaan tietoyhteiskuntaan!”) ehdotuspyynnön perusteella. Kampanjalla lisätään tietoyhteiskuntaan osallistamista koskevien aloitteiden, tapahtumien ja tulosten näkyvyyttä eri puolilla Eurooppaa. -Komissio järjestää tietoyhteiskuntaan osallistamista käsittelevän korkean tason ministerikonferenssin vuoden 2008 lopulla. Konferenssin tarkoituksena on koota yhteen ja julkistaa kattava joukko tietoyhteiskuntaan osallistamisen saavutuksia, lisätä niiden painoarvoa palkitsemalla saavutuksia eurooppalaisella tietoyhteiskuntaan osallistamista koskevalla palkinnolla, pohdiskella senhetkistä tilannetta ja asettaa uusia tulevaisuuden tavoitteita.

Toiseksi tietoyhteiskuntaan osallistamista koskeva eurooppalainen aloite tarjoaa toimintakehyksen, jossa pyritään saavuttamaan nykyisten toimien pohjalta synergiaetuja ja korjaamaan puutteet. Lopullisena päämääränä on tehostaa yhteiskuntaan osallistamisen vaikutuksia toteuttamalla johdonmukainen toimien kokonaisuus seuraavilla kolmella osa-alueella:

·luodaan kaikille edellytykset osallistua tietoyhteiskunnan toimintaan;

·edistetään syrjäytymisvaarassa olevien ryhmien täysipainoista osallistumista ja parannetaan elämänlaatua:

·integroidaan tietoyhteiskuntaan osallistamista edistävät toimet kestävän vaikutuksen maksimoimiseksi.

3.1.Edellytysten luominen kaikkien osallistumiselle tietoyhteiskunnan toimintaan

Tietoyhteiskunnan toimintaan osallistuminen edellyttää, että kohtuuhintaisia ja esteettömiä tieto- ja viestintäteknologioita on saatavilla ja että ihmiset osaavat käyttää niitä. Vieläkään monilla ei ole mahdollisuutta hyödyntää tieto- ja viestintäteknologioiden tarjoamia mahdollisuuksia täysimääräisesti, koska edellä mainitut edellytykset eivät täyty. Joillekin TVT-tuotteet ja -palvelut, erityisesti laajakaistayhteys, eivät ole fyysisesti saatavilla, toisilla ei ole varaa käyttää tieto- ja viestintäteknologioita. Jotta tietoyhteiskunnan tarjoamat edut voitaisiin hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla, on tärkeää huolehtia siitä, että käytettävissä on riittävän nopea laajakaistayhteys. Muutaman vuoden kuluessa palvelujen kuten etälääketieteen palvelujen käyttöön tarvittava vähimmäisnopeus on 20 Mbit/s. Tällaiset palvelut ovat hyvin tärkeitä syrjäytymisvaarassa oleville henkilöille, erityisesti vanhuksille, joiden määrä on kasvussa. On myös tärkeää lisätä tietoisuutta kaikista niistä riskeistä, jotka liittyvät henkilötietojen käsittelyyn TVT-verkoissa, ja valistaa käyttäjiä tästä asiasta kuten henkilöllisyyden varastamisen riskeistä, syrjivästä profiloinnista ja jatkuvasta valvonnasta.

Monille vammaisille tietoyhteiskunnan esteettömyyden toteutumisen tiellä olevat esteet aiheuttavat suurta haittaa. Vuonna 2005 esteettömästä tietoyhteiskunnasta annetussa tiedonannossa todettiin, että jatkotoimenpiteitä, kuten uutta lainsäädäntöä, voitaisiin tarvittaessa ehdottaa vuonna 2007. Euroopan laajuisista selvityksistä ja tämän tiedonannon laatimisen yhteydessä käydystä julkisesta kuulemisesta käy ilmi, että edistyminen ei ole ollut riittävää. Vaikka useat maat ovat toteuttaneet toimenpiteitä, kuten antaneet lainsäädäntöä, niiden vaikutus on tietyissä tapauksissa rajallinen, koska täytäntöönpano on ollut heikkoa. Tämän vuoksi on tärkeää vahvistaa selkeät säännöt ja mekanismit EU:n tasolla, mitä Euroopan talous- ja sosiaalikomitea kehottikin tekemään hiljattain. Tämä on toteutettava nyt ennen kuin keskenään erilaisilla kansallisilla toimilla epäyhtenäistetään markkinoita entisestään ja ennen kuin massamarkkinoille suunnatut teknologiat kuten digitaalinen televisio leviävät laajassa mittakaavassa. Lainsäädäntötoimet ja muu kuin sääntelyllinen tuki (pilottihankkeet, tutkimustoiminta, edistäminen) olisi nivottava yhteen. Lisäksi olisi jatkettava kansainvälistä yhteistyötä tietoyhteiskunnan esteettömyyden alalla.

On myös ratkaistava ongelmat, jotka johtuvat siitä, että monilla syrjäytymisvaarassa olevilla ihmisillä ei ole tarvittavia digitaalisia taitoja.

Laajakaistan levinneisyyserojen umpeen kurominen -Komissio edistää osallistavaa tietoyhteiskuntaa koskevia alueellisia aloitteita hyödyntämällä Euroopan komission Regions for Economic Change ‑aloitteen yhteydessä toimivia aihepiirikohtaisia verkkoja. Koheesiorahastosta keskitytään jatkossakin tukemaan osaamiseen kohdistuvia investointeja alueilla, joilla TVT-infrastruktuurin ja palvelujen kaupallinen hyödyntäminen on riittämätöntä. -EU:n alue- ja paikallistason viranomaisten on pyrittävä kuromaan laajakaistan levinneisyyserot umpeen muun muassa hyödyntämällä EU:n rakennerahastoja ja maaseudun kehittämisrahastoa ja edistettävä tätä kautta osallistavan tietoyhteiskunnan toteutumista erityisesti syrjäisillä ja maaseutualueilla. Niiden on tuettava infrastruktuuria sekä kansalaisille suunnattuja sähköisiä palveluja ja sovelluksia (sähköiset terveyspalvelut, sähköiset viranomaispalvelut, verkko-oppiminen ja osallisuus tietoyhteiskuntaan). -Komissio tukee TVT-politiikan tukiohjelmasta (ICT-PSP) tietoyhteiskuntaa koskevien alueellisten aloitteiden verkkoalusta ja lisäksi se laatii selvityksen alueellisten tietoyhteiskuntahankkeiden EU-rahoituksesta.