KOMISSION TIEDONANTO

Suuntaviivat tislattujen alkoholijuomien määritelmistä, kuvauksesta, esittelystä ja merkinnöistä, tislattujen alkoholijuomien nimien käytöstä muiden elintarvikkeiden esittelyssä ja merkinnöissä, tislattujen alkoholijuomien maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta, maatalousperäisen etyylialkoholin ja maatalousperäisten tisleiden käytöstä alkoholijuomissa ja asetuksen (EY) N:o 110/2008 kumoamisesta 17 päivänä huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/787 tiettyjen merkintäsäännösten täytäntöönpanosta

(2022/C 78/03)

Alkusanat ja vastuuvapauslauseke Uusi tislattuja alkoholijuomia koskeva asetus (EU) 2019/787 julkaistiin 17. toukokuuta 2019 ja tuli voimaan seitsemän päivää myöhemmin. Useimpia sen valmistusta ja merkintöjä koskevia säännöksiä on kuitenkin sovellettu vasta 25. toukokuuta 2021 alkaen. Asetuksen (EU) 2019/787 43 artiklan 2 kohdan mukaisesti näiden suuntaviivojen – joita on myös sovellettu 25. toukokuuta 2021 alkaen – tarkoituksena on varmistaa asetuksen ja etenkin tiettyjen siihen sisältyvien merkintäsäännösten yhdenmukainen soveltaminen, mistä hyötyvät sekä kansalliset viranomaiset että elintarvikealan toimijat (esim. tislattujen alkoholijuomien tuottajat ja maahantuojat). Näissä suuntaviivoissa selitetään käytännönläheisesti tislattuihin alkoholijuomiin sovellettavia merkintäsäännöksiä, jotka koskevat etenkin ”virallisten nimien”, ”yhdistettyjen ilmaisujen”, ”viittausten”, ”sekoitusten” ja ”sekoitteiden” käyttöä. Tätä varten niissä esitetään useita esimerkkejä, jotka eivät ole tyhjentäviä ja joiden tarkoituksena on ainoastaan havainnollistaa asiaa. Näiden suuntaviivojen tarkoituksena on yksinomaan tiedottaa eikä pyrkiä korvaamaan mihinkään sovellettavaan oikeudelliseen lähteeseen tutustumista tai tarvittaessa oikeusasiantuntijalta saatuja tarpeellisia neuvoja. Komissio tai kukaan komission puolesta toimiva henkilö ei ole vastuussa näiden suuntaviivojen mahdollisesta käytöstä, eikä niitä voida pitää lainsäädännön sitovana tulkintana. Tämän asiakirjan tarkoituksena on auttaa yrityksiä ja kansallisia viranomaisia tislattuja alkoholijuomia koskevan lainsäädännön soveltamisessa. Ainoastaan Euroopan unionin tuomioistuimella on toimivalta antaa sitovia tulkintoja unionin lainsäädännöstä. Jäljempänä viittauksilla säännöksiin on tarkoitus viitata asetukseen (EU) 2019/787 (jäljempänä ’SDR-asetus’), jollei toisin mainita.

Sisällys

1. TISLATTUJEN ALKOHOLIJUOMIEN YLEISET MERKINTÄSÄÄNNÖT 7

1.1. Horisontaaliset säännökset (FIC-asetus) 7

1.2. Tislattuja alkoholijuomia koskevan asetuksen periaatteet 7

1.3. Viralliset nimet 8

1.4. Ilmaisut, joita viralliseen nimeen voidaan lisätä 10

1.5. Vapaaehtoiset elintarviketiedot (FIC-asetus) 12

1.5.1. Valmistuksessa käytetyn elintarvikkeen nimi 15

1.6. Etyylialkoholin tai tisleiden raaka-aineet 15

1.7. Virallisina niminä käytettävät kasviraaka-aineet 17

2. YHDISTETYT ILMAISUT 18

2.1. Mikä on yhdistetty ilmaisu? 18

2.2. Käyttöä koskevat edellytykset 20

2.3. Merkintäsäännökset 21

2.4. Tarkastukset 23

3. VIITTAUKSET 24

3.1. Mikä on viittaus? 24

3.2. Käyttöä koskevat edellytykset ja merkintäsäännökset 25

3.2.1. Viittaukset muihin elintarvikkeisiin kuin alkoholijuomiin 26

3.2.2. Viittaukset muihin alkoholijuomiin kuin tislattuihin alkoholijuomiin 27

3.2.3. Viittaukset likööreihin 28

3.2.4. Viittaukset muihin tislattuihin alkoholijuomiin kuin likööreihin 30

3.2.5. Muita viittauksia koskevia merkintäsääntöjä 34

3.3. Viittaus tislattuja alkoholijuomia ”jäljitteleviin” aromeihin 36

3.4. Vähäalkoholiset/alkoholittomat juomat, joissa viitataan tislattujen alkoholijuomien nimiin 37

3.5. Tarkastukset 39

3.5.1. Muut elintarvikkeet kuin alkoholijuomat 39

3.5.2. Muut alkoholijuomat kuin tislatut alkoholijuomat 39

3.5.3. Liköörit 40

3.5.4. Muut tislatut alkoholijuomat kuin liköörit 40

3.5.5. ”Jäljittelevät” aromit 42

3.5.6. Viittaukset maantieteellisiin merkintöihin 42

4. SEKOITUKSET 43

4.1. Mitä ovat sekoitukset? 43

4.2. Käyttöä koskevat edellytykset ja merkintäsäännökset 44

4.2.1. Yleissäännöt 44

4.2.2. Tislattujen alkoholijuomien luokkaa vastaavat sekoitukset 45

4.3. Tarkastukset 45

5. SEKOITTEET 46

5.1. Mitä ovat sekoitteet? 46

5.2. Käyttöä koskevat edellytykset ja merkintäsäännökset 47

5.3. Tarkastukset 48

6. YHTEENVETOTAULUKOT 48

6.1. Yhdistetyt ilmaisut 48

6.2. Viittaukset 49

6.3. Sekoitukset 49

6.4. Sekoitteet 50

Taulukko tunnuksista ja lyhenteistä

ABV alkoholipitoisuus CT yhdistetty ilmaisu EAAO maatalousperäinen etyylialkoholi FIC-asetus asetus (EU) N:o 1169/2011 elintarviketietojen antamisesta kuluttajille MM maantieteellinen merkintä QUID ainesosien määrän ilmoittaminen SDR-asetus asetus (EU) 2019/787 (Spirit Drinks Regulation) § näiden suuntaviivojen kohta # näiden suuntaviivojen esimerkkejä sisältävän laatikon numero

1. TISLATTUJEN ALKOHOLIJUOMIEN YLEISET MERKINTÄSÄÄNNÖT

3 artiklan 1, 4 ja 8 kohta Määritelmät 4 artiklan 1, 2, 3 ja 4 kohta Tekniset määritelmät ja vaatimukset 9, 10 ja 13 artikla Viralliset nimet ja muut merkintäsäännökset

1.1. Horisontaaliset säännökset (FIC-asetus)

Asetuksen (EU) 2019/787 (1) 9 artiklan mukaan ”unionin markkinoille saatettavien tislattujen alkoholijuomien on oltava asetuksessa (EU) N:o 1169/2011 (2) vahvistettujen esittämis- ja merkintävaatimusten mukaisia, jollei tässä asetuksessa toisin säädetä” (3).

Jollei SDR-asetukseen sisältyvien kaltaisissa erityissäännöksissä toisin säädetä, asetuksessa (EU) N:o 1169/2011 (jäljempänä ’FIC-asetus’) elintarvikkeille vahvistettuja esittämis- ja merkintäsääntöjä sovelletaan siten myös tislattuihin alkoholijuomiin sellaisinaan ja elintarvikkeiden osana.

Elintarvikemerkintöjä koskevassa unionin horisontaalisessa lainsäädännössä (FIC-asetuksessa) määritettyihin keskeisiin periaatteisiin, jotka ovat erittäin tärkeitä myös tislattujen alkoholijuomien kannalta, kuuluu se, että elintarviketiedot eivät saa johtaa harhaan vaan niiden on oltava oikeellisia, selviä ja kuluttajalle helposti ymmärrettäviä (4).

Kuluttajille annettavien tietojen on oltava oikeellisia ja helposti ymmärrettäviä , eivätkä ne saa johtaa harhaan.

Tässä yhteydessä on aiheellista muistuttaa, että FIC-asetuksen 9 artiklan 1 kohdan d alakohdan – luettuna yhdessä kyseisen asetuksen 22 artiklan ja liitteen VIII kanssa – mukainen tiettyjen ainesosien (tai ainesosien ryhmien) määrien pakollinen ilmoittaminen kuuluu myös horisontaalisiin sääntöihin, joita sovelletaan tislattuihin alkoholijuomiin.

FIC-asetuksessa säädettyjä QUID-sääntöjä sovelletaan tislattuihin alkoholijuomiin , koska SDR-asetuksessa ei nimenomaisesti poiketa niistä.

1.2. Tislattuja alkoholijuomia koskevan asetuksen periaatteet

Neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 1576/89 (5) syntyneen ja asetuksessa (EY) N:o 110/2008 (6) jatkuneen perinteen mukaisesti myös asetuksessa (EU) 2019/787 tukeudutaan samaan sallivaan periaatteeseen:

Unionin markkinoille voidaan asettaa mikä tahansa tislattu alkoholijuoma , kunhan se on valmistettu yleisen elintarvikelainsäädännön mukaisesti ja merkitty oikein.

Toisin sanoen mitään tislattua alkoholijuomaa – kuten ei mitään muutakaan elintarviketta – ei ole kielletty unionin markkinoilla, kunhan sen tuotanto täyttää asetetut vaatimukset, sen käyttö on turvallista ja siinä on riittävät kuluttajille tarkoitetut tiedot.

Kun kyseessä ovat tislatut alkoholijuomat, tämän sallivan periaatteen ohella unionin lainsäädännössä annetaan tehostettua suojaa niiden virallisille nimille, jotka ovat joko määritellyille luokille tai maantieteellisille merkinnöille varattuja nimiä.

Tislattujen alkoholijuomien virallisia nimiä (luokkia ja maantieteellisiä merkintöjä) suojataan erityisesti.

Tislattujen alkoholijuomien luokkien ja maantieteellisten merkintöjen maineen suojelemiseksi ja kuluttajien harhaanjohtamisen estämiseksi SRD-asetuksessa suojellaan selkeästi määriteltyjä tuotteita laittomalta käytöltä sellaisten niistä saatavien tuotteiden esittelyssä, jotka eivät täytä sovellettavia tiukkoja tuotantovaatimuksia.

Elintarvikealan toimijoiden (esim. tuottajien ja maahantuojien) onkin tutustuttava huolellisesti SDR-asetuksen merkintäsäännöksiin, ennen kuin ne saattavat unionin markkinoille tislattuja alkoholijuomia tai tislattuihin alkoholijuomiin viittavia elintarvikkeita.

Erityistä huomiota on kiinnitettävä virallisia nimiä (10 artikla), yhdistettyjä ilmaisuja (11 artikla) ja viittauksia (12 artikla) koskeviin sääntöihin sekä muihin merkintäsäännöksiin, kuten sekoituksia ja sekoitteita koskeviin säännöksiin (13 artikla).

1.3. Viralliset nimet

Unionin elintarvikelainsäädännössä ei säädetä pakollisista tuotemääritelmistä, lukuun ottamatta SDR-asetuksen kaltaista vertikaalista unionin lainsäädäntöä.

Sekä neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 1576/89 että asetuksessa (EY) N:o 110/2008 annettiin tehostettua suojaa sekä myyntinimityksille että maantieteellisille merkinnöille ja säädettiin, että jokaisella unionissa kaupan pidettävällä tislatulla alkoholijuomalla on oltava täsmällisesti määritelty nimi.

Nykyisessä SDR-asetuksessa noudatetaan samaa lähestymistapaa.

Yhdenmukaistaakseen SDR-asetusta elintarviketietojen antamista kuluttajille koskevan FIC-asetuksen sanamuodon kanssa unionin lainsäätäjä päätti lisäksi korvata käsitteen ”myyntinimitys” käsitteellä ”virallinen nimi”, jolla tarkoitetaan

— FIC-asetuksen 2 artiklan 2 kohdan n alakohdan mukaan ”elintarvikkeen nimeä, josta säädetään elintarvikkeeseen sovellettavissa unionin säännöksissä – –” ja

— SDR-asetuksen 3 artiklan 1 alakohdan mukaan ”nimeä, jolla tislattu alkoholijuoma saatetaan markkinoille”.

Lisäksi FIC-asetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaan ”elintarvikkeen nimen on oltava sen virallinen nimi. Jos tällaista nimeä ei ole, elintarvikkeen nimen on oltava sen tavanomainen nimi, tai, jos tavanomaista nimeä ei ole tai tavanomaista nimeä ei käytetä, on annettava elintarviketta kuvaava nimi.” Saman säännöksen 4 kohdassa täsmennetään, että ”elintarvikkeen nimeä ei saa korvata teollis- ja tekijänoikeuslainsäädännön mukaisesti suojatulla nimellä (7) , kaupallisella merkillä tai kuvitteellisella nimellä”.

Lisäksi FIC-asetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaan tislattujen alkoholijuomien virallinen nimi on pakollisten elintarviketietojen tapaan ”merkittävä helposti havaittavaan kohtaan näkyvällä, luettavalla ja tarvittaessa pysyvällä tavalla . Niitä ei saa millään tavalla peittää, himmentää tai katkaista eikä niiden huomioarvoa saa vähentää kirjallisella tai kuvallisella ilmaisulla eikä muulla väliin tulevalla materiaalilla.”

Kun tarkastellaan jälleen SDR-asetuksen erityissäännöksiä, sen 10 artiklassa säädetään seuraavien virallisten nimien käyttämisestä tislatun alkoholijuoman kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä:

a) PAKOLLINEN:

10 artiklan 2 kohta: sen tislattujen alkoholijuomien luokan nimi, jonka vaatimusten mukainen se on (tai muu kyseisessä luokassa sallittu nimi);

Jos juoma on kaikkien tislattujen alkoholijuomien luokan osalta vahvistettujen vaatimusten mukainen, sillä on oltava vastaava virallinen nimi.

10 artiklan 3 kohta: virallinen nimi ”viina”, jos se ei ole minkään liitteessä I olevan tislattujen alkoholijuomien luokan osalta vahvistettujen vaatimusten mukainen mutta on 2 artiklassa vahvistettujen tislattujen alkoholijuomien määritelmän ja niitä koskevien vaatimusten mukainen;

Jos juoma ei ole minkään tislattujen alkoholijuomien luokan osalta vahvistettujen vaatimusten mukainen mutta vastaa tislatun alkoholijuoman yleistä määritelmää, sillä on oltava yleisnimi ”viina”.

b) VALINNAINEN:

10 artiklan 4 kohta: tislattujen alkoholijuomien yhdessä tai useammassa luokassa sallitut viralliset nimet, jos se on useamman kuin yhden liitteessä I olevan tislattujen alkoholijuomien luokan osalta vahvistettujen vaatimusten mukainen;

#01 - Esimerkkejä sallituista merkinnöistä: 1) Brandy voidaan myös saattaa markkinoille viinistä tislattuna alkoholijuomana , jos se on liitteessä I olevien luokkien 4 ja 5 osalta vahvistettujen vaatimusten mukainen 2) Sambuca voidaan myös saattaa markkinoille liköörinä , koska sambuca on väistämättä samanaikaisesti liitteessä I olevien luokkien 33 ja 36 osalta vahvistettujen vaatimusten mukainen 3) Gin voidaan myös saattaa markkinoille katajanmarjoilla maustettuna tislattuna alkoholijuomana , jos se on liitteessä I olevien luokkien 19 ja 20 osalta vahvistettujen vaatimusten mukainen

10 artiklan 5 kohdan a alakohta: III luvussa tarkoitettu maantieteellinen merkintä, joka voi täydentää sen virallista nimeä tai korvata sen;

#02 - Esimerkkejä sallituista merkinnöistä: 1) Cognac voidaan saattaa markkinoille konjakkina tai nimityksellä ” eau-de-vie de Cognac ” 2) Cassis de Dijon voidaan saattaa markkinoille nimityksellä ” Cassis de Dijon ” tai ” Crème de Cassis de Dijon ”

10 artiklan 5 kohdan b alakohta: yhdistetty ilmaisu, joka sisältää ilmaisun ”likööri” tai ”kerma” ja joka voi korvata sen virallisen nimen poikkeuksena 10 artiklan 6 kohdan c alakohdasta, jonka mukaan yhdistetty ilmaisu voidaan vain lisätä viralliseen nimeen (ks. jäljempänä kohta 2.1), edellyttäen että se on liitteessä I olevan luokan 33 (ts. likööri) osalta vahvistettujen vaatimusten mukainen;

c) KIELLETTY:

10 artiklan 7 kohdan ensimmäinen alakohta: tislattujen alkoholijuomien luokassa sallittujen virallisten nimien ja maantieteellisten merkintöjen käyttö on kiellettyä minkä tahansa sellaisen (alkoholia sisältävän tai alkoholittoman) juoman kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöissä, joka ei ole asianomaisessa luokassa vahvistettujen vaatimusten mukainen tai asianomaisen maantieteellisen merkinnän vaatimusten mukainen (ks. myös jäljempänä kohta 3.3).

Kieltoa sovelletaan myös tällaisten virallisten nimien tai maantieteellisten merkintöjen käyttöön yhdessä sellaisten sanojen tai ilmaisujen kuin ”kaltainen”, ”tyyppinen”, ”tyylinen”, ”tapaan valmistettu” ja ”makuinen” kanssa, joiden tarkoituksena on ilmoittaa kuluttajalle, ettei tällaista juomaa pidä sekoittaa mainittuun tislattuun alkoholijuomaan.

Tästä kiellosta voidaan poiketa vain ”yhdistettyjen ilmaisujen”, ”viittausten” ja ”ainesosaluettelojen” osalta, sellaisina kuin niistä säädetään 11 ja 12 artiklassa sekä 13 artiklan 2–4 kohdassa.

Huom: Asetuksen (EU) 2019/787 myötä asetuksen (EY) N:o 110/2008 9 artiklan 4 ja 7 kohta yhdistettiin SDR-asetuksen uudeksi 10 artiklan 7 kohdaksi. Tämän seurauksena 10 artiklan 7 kohdan ensimmäiseen alakohtaan sisältyvä säännös on tiukempi kuin asetuksen (EY) N:o 110/2008 9 artiklan 7 kohta, jossa kiellettiin vain tislatun alkoholijuoman nimen käyttäminen alkoholijuomissa ( eikä ”missä tahansa juomassa” , kuten uudessa SDR-asetuksessa), jotka eivät ole kaikkien kyseisen tislatun alkoholijuoman osalta vahvistettujen vaatimusten mukaisia. Tämä sanamuodon muutos oli tarpeen, jotta varmistetaan yhdenmukaisuus asetuksen (EY) N:o 110/2008 9 artiklan 4 kohdan kanssa, jonka mukaan tislattujen alkoholijuomien luokkien myyntinimityksiä ei saa millään tavalla käyttää kuvaamaan tai esittelemään muuta juomaa kuin tislattua alkoholijuomaa, jonka nimitys on luetteloitu liitteessä II ja rekisteröity liitteessä III.

#03 - kielletyistä merkinnöistä: 1) Whisky -tyyppinen juoma 2) Cognacin makuinen juoma 3) Alkoholiton Brandy 4) Alkoholiton Gin

Huom: Asetuksessa (EU) 2019/787 uutta on se, että tislattujen alkoholijuomien nimiin voidaan viitata myös muissa elintarvikkeissa kuin juomissa. Sen 10 artiklan 7 kohdan toisen alakohdan mukaan sellaisten aromien esittelyssä tai merkinnöissä, jotka jäljittelevät tislattua alkoholijuomaa tai sen käyttöä muun elintarvikkeen kuin juoman tuotannossa, voi olla viittauksia tislattujen alkoholijuomien luokassa sallittuihin virallisiin nimiin. Ainoa edellytys on, että tällaisia virallisia nimiä täydennetään ilmaisulla ”makuinen” tai muulla samanlaisella ilmaisulla riittävien tietojen antamiseksi kuluttajalle. Maantieteellisiä merkintöjä ei kuitenkaan saa käyttää tähän tarkoitukseen.

#04 - sallituista merkinnöistä (luokista) tislattua alkoholijuomaa jäljittelevän aromin yhteydessä: 1) Leivonnassa käytettävä rommiaromi - Rommin makuinen kakku – tai - Rommin makuinen ananaskastike 2) Ginaromi – Ginin makuinen jäätelö - tai ginaromilla maustettu jugurtti 3) Whisky-aromi – Whiskyn makuinen suklaa - tai - Whisky-aromilla maustettu makeinen #05 - Esimerkkejä kielletyistä merkinnöistä (MMt) (kuitenkin sallittuja, jos aromin sijasta käytetään aitoa maantieteellistä merkintää): 1) Cognac -elintarvikearomi 2) Ouzon makuiset makeiset 3) Scotch Whisky -aromilla maustettu kakku 4) Ron de Guatemala n makuinen kastike

1.4. Ilmaisut, joita viralliseen nimeen voidaan lisätä

SDR-asetuksen 10 artiklan 6 kohdassa on ohjeellinen luettelo ilmaisuista, joita tislattujen alkoholijuomien virallisiin nimiin voidaan lisätä.

Tässä yhteydessä verbiä ”lisätä” ei pitäisi ymmärtää siten, että kyseisen ilmaisun on oltava erottamaton osa virallista nimeä. Se pikemminkin ilmaisee, että tällainen ilmaisu voidaan lisätä merkintöihin lisäosana, jonka avulla tuotetta voidaan kuvailla täsmällisemmin.

Nimeen ”lisättävän ilmaisun” ei siten tarvitse välttämättä olla samalla rivillä kuin virallinen nimi, vaan se voi esiintyä etiketin missä tahansa kohdassa.

Etiketissä voidaankin käyttää virallisen nimen ohella seuraavia:

(a) ”siinä jäsenvaltiossa sovellettavissa laeissa, asetuksissa ja hallinnollisissa määräyksissä säädetty nimi tai maantieteellinen viittaus (8) , jossa tislattu alkoholijuoma saatetaan markkinoille, edellyttäen että se ei johda kuluttajia harhaan”: tämä mahdollisuus varataan ilmaisuille, joita säännellään jäsenvaltioissa, joissa ne esiintyvät. Siinä tapauksessa nämä ilmaisut voidaan lisätä kansallisille markkinoille saatettujen tislattujen alkoholijuomien viralliseen nimeen. Tällaisia tislattuja alkoholijuomia voidaan myös saattaa toisen jäsenvaltion markkinoille, edellyttäen että tällaisten ilmaisujen ei katsota johtavan kyseisen jäsenvaltion kuluttajia harhaan; #06 - Esimerkkejä: 1) Gammel Dansk – bitter, joka tunnetaan Tanskassa yleisesti bitterinä (katkerona), vaikka se voitaisiin tuottaa myös Tanskan ulkopuolella 2) Berliner Gin tai Bodensee Obstler – Saksan lainsäädännössä säänneltyjä ilmaisuja 3) Korenwijn – (vruchten)brandewijn – ilmaisuja, joita Alankomaiden lainsäädännössä käytetään kansallisille markkinoille saatetuista tislatuista alkoholijuomista

(b) ”asetuksen (EU) N:o 1169/2011 2 artiklan 2 kohdan o alakohdassa (9) määritelty tavanomainen nimi , edellyttäen että se ei johda kuluttajia harhaan”: tämä mahdollisuus varataan nimille, joita käytetään perinteisesti jäsenvaltioissa, vaikka niitä ei olisikaan muodollisesti säännelty. Tällaisia nimiä voidaan lisätä kansallisille markkinoille saatettujen tislattujen alkoholijuomien viralliseen nimeen, jos kuluttajat mieltävät ne nimeksi ilman, että nimeä tarvitsee selittää; #07 - Esimerkkejä: 1) Rakia : tietyistä tislatuista alkoholijuomista Bulgariassa yleisesti käytetty ilmaisu 2) Schnaps - Klarer : tietyistä tislatuista alkoholijuomista Saksassa ja Itävallassa yleisesti käytetyt ilmaisut 3) Brännvin tai sprit : tislatuista alkoholijuomista Ruotsissa yleisesti käytetyt ilmaisut 4) Viski : whiskystä Virossa yleisesti käytetty ilmaisu 5) Nalewka : ilmaisu, jota Puolassa käytetään yleisesti tislatuista alkoholijuomista, jotka valmistetaan maseroimalla kasviaineksia maatalousperäiseen etyylialkoholiin, maatalousperäisiin tisleisiin tai tislattuihin alkoholijuomiin

(c) ” yhdistetty ilmaisu 11 artiklan mukaisesti tai viittaus 12 artiklan mukaisesti [likööreistä]” (lukuun ottamatta yhdistettyjä ilmaisuja, joissa tislatun alkoholijuoman nimeen yhdistyy ilmaisu ”likööri” tai ”kerma”, joka voi korvata viralliset nimet 10 artiklan 5 kohdan b alakohdan mukaisesti. On huomattava, että 11 artiklan 2 kohdan mukaan ilmaisut ”alkoholi”, ”viina”, ”juoma”, ”tislattu alkoholijuoma” ja ”vesi” eivät voi olla osa alkoholijuomaa kuvaavaa yhdistettyä ilmaisua, paitsi jos nämä ilmaisut ovat erottamaton osa sen tislatun alkoholijuoman luokan virallista nimeä, joka mainitaan yhdistetyssä ilmaisussa. Yhdistettyä ilmaisua ei siten saa missään tapauksessa kirjoittaa niin, että se on osa yleistä virallista nimeä ”tislattu alkoholijuoma”; #08 - sallituista merkinnöistä: 1) Tislattu alkoholijuoma Viljasta tislattu alkoholijuoma ja inkivääri (viralliseen nimeen ”Tislattu alkoholijuoma” on lisätty yhdistetty ilmaisu) 2) Chocolate Cream (likööri) rommintuoksuinen (viralliseen nimeen ”Chocolate Cream” on lisätty viittaus) #09 - Esimerkkejä kielletyistä merkinnöistä: (ilmaisuja, jotka eivät voi olla yhdistettyjen ilmaisujen osana): 1) Inkivääri Whisky tislattu alkoholijuoma 2) Rommivesi

(d) ”ilmaisu ” sekoite” (blend), ”sekoittaminen” (blending) tai ”sekoitettu” (blended) , edellyttäen että tislattu alkoholijuoma on valmistettu sekoittamalla 3 artiklan 11 kohdan mukaisesti”; Huom: tämä tieto on pakollinen 13 artiklan 3a kohdassa mainitussa tapauksessa #10 - sallituista merkinnöistä: 1) Sekoitettu Whisky (virallinen nimi ”Whisky” + täydentävä ilmaisu) 2) Rommien sekoite (virallinen nimi ”rommi’ + täydentävä ilmaisu) #11 - Esimerkkejä kielletyistä merkinnöistä: 1) Sekoitettu tislattu alkoholijuoma* 2) Whiskyn ja vodkan sekoite* * 3 artiklan 11 alakohdan mukaan ”sekoittamisella” (to blend) tarkoitetaan kahden tai useamman sellaisen samaan luokkaan kuuluvan tislatun alkoholijuoman yhdistämistä, joiden koostumukset ovat erotettavissa toisistaan vain vähän yhden tai useamman siinä mainitun tekijän osalta. Yleistä ”tislattua alkoholijuomaa” (joka ei toisin sanoen kuulu johonkin tislattujen alkoholijuomien luokkaan) tai eri luokkiin kuuluvia tislattuja alkoholijuomia ei siten saa merkitä sekoitteeksi.

(e) ”ilmaisu ’sekoitus’ (mixture), ’sekoitettu’ (mixed) tai ’sekoitettu tislattu alkoholijuoma’ (mixed spirit drink) , edellyttäen että tislattu alkoholijuoma on valmistettu sekoittamalla 3 artiklan 9 alakohdan mukaisesti”; Huom: tämä tieto on pakollinen 13 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa #12 - sallituista merkinnöistä: 1) Rommi & Gin (alkoholiainesosien luettelo) Sekoitettu tislattu alkoholijuoma (virallinen nimi ”tislattu alkoholijuoma” + täydentävä ilmaisu) 2) Tislattu alkoholijuoma (virallinen nimi) Rommin ja ginin sekoitus (alkoholiainesosien luettelo + täydentävä ilmaisu) #13 - Esimerkkejä kielletyistä merkinnöistä: 1) Hedelmistä tislattu alkoholijuoma ja appelsiinimehu Sekoitettu tislattu alkoholijuoma* 2) Aquavitin ja veden sekoitus* * 3 artiklan 9 alakohdan mukaan ”sekoittamisella” (to mix) tarkoitetaan tislatun alkoholijuoman (joka vastaa jotain tislattujen alkoholijuomien luokkaa tai maantieteellistä merkintää) yhdistämistä yhden tai useamman seuraavista kanssa: muut tislatut alkoholijuomat , jotka eivät kuulu samaan tislattujen alkoholijuomien luokkaan, maatalousperäiset tisleet ja maatalousperäinen etyylialkoholi . Tislatun alkoholijuoman ja alkoholittoman ainesosan tai veden yhdistelmää ei voida siten merkitä sekoitukseksi.

(f) ”ilmaisu ” kuiva ” tai ” dry ” [ts. englannin kielellä tai jollain muulla EU:n virallisella kielellä] edellyttäen, että tislattua alkoholijuomaa ei ole makeutettu edes maun pyöristämiseksi”. Jäljempänä olevia poikkeuksia sovelletaan seuraavissa tapauksissa: (i) ”tislattu alkoholijuoma on liitteessä I olevan luokan 2 vaatimusten mukainen” (ts. whisky tai whiskey ); tällaista juomaa ei saa missään tapauksessa makeuttaa edes maun pyöristämiseksi eikä siitä siten voida käyttää merkintää ”kuiva” tai ”dry” (10); (ii) tislattu alkoholijuoma on ”liitteessä I olevissa luokissa 20–22 vahvistettujen erityisten vaatimusten” mukainen (ts. gin, tislattu gin ja London gin); tällaisiin alkoholijuomiin olisi edelleen sovellettava erityisiä makeuttamis- ja merkintäsääntöjä ilmaisun ”dry” käytön osalta (ts. tuotteeseen ei ole lisätty makeutusta siten, että makeuttavien tuotteiden pitoisuus inverttisokerina ilmaistuna ylittää 0,1 grammaa lopputuotteen litraa kohden); (iii) ”sellaisten tislattujen alkoholijuomien [osalta], jotka ovat luokan 33 vaatimusten mukaisia” (ts. likööri) ja jotka on lähtökohtaisesti makeutettava. Sellaisten liköörien merkinnöissä, joille on ”ominaista etenkin kirpeä, karvas, pistävä, kitkerä, hapan tai sitrushedelmän maku”, voidaan mainita ilmaisu ”kuiva” tai ”dry””riippumatta siitä, kuinka paljon niitä on makeutettu” (johdanto-osan 17 kappale). Itse asiassa ilmaisun ”dry” käyttö liköörien kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä ei todennäköisesti johda kuluttajaa harhaan, koska likööreiltä vaaditaan tiettyä vähimmäissokeripitoisuutta, jotta ne voidaan luokitella likööreiksi. #14 - sallituista merkinnöistä: 1) Kuiva omenasiideristä tislattu alkoholijuoma (ellei sitä ole makeutettu edes maun pyöristämiseksi) 2) Dry Gin (jos se sisältää makeuttavia tuotteita enintään 0,1 grammaa litrassa) 3) Triple Sec -likööri (jos liköörille on ominaista esim. kirpeä tai karvas maku) #15 - Esimerkkejä kielletyistä merkinnöistä: 1) Dry Whisky (ei koskaan mahdollinen, koska kaikkien whiskyjen on oltava makeuttamattomia) 2) Dry Brandy (jos brandyä on makeutettu maun pyöristämiseksi)

1.5. Vapaaehtoiset elintarviketiedot (FIC-asetus)

Edellä esitettyjen lisäksi FIC-asetuksen mukaisesti tislatun alkoholijuoman kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä voidaan ilmoittaa vapaaehtoisia elintarviketietoja (11).

FIC-asetuksen 36 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että ”vapaaehtoisesti annettujen elintarviketietojen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

a) ne eivät saa johdattaa kuluttajaa harhaan 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla;

b) ne eivät saa olla kuluttajan kannalta moniselitteisiä tai epäselviä; ja

c) niiden on tarvittaessa perustuttava asiaan liittyviin tieteellisiin tietoihin”.

Vapaaehtoisiin tietoihin voi sisältyä sellaisia ilmaisuja kuin ”hieno” (fine), ”extra”, ”korkealuokkainen” (premium), ”deluxe”, ”100-prosenttista puhdasta viljaa”, ”ensiluokkainen” (superior), mutta myös ”kypsytetty viinitynnyrissä”, ”kypsytetty vanhassa tynnyrissä”, ”vanhennettu sherryn valmistamisessa käytetyssä tynnyrissä” (12), ”Stout-/oluttynnyrissä viimeistelty” jne.

Ilmaisuja, jotka viittaavat tislatun alkoholijuoman säilyttämiseen täyden kypsytysajan tai osan siitä puutynnyreissä, joita on aiemmin käytetty toisen tislatun alkoholihuoman kypsyttämiseen, ei voida pitää pelkkinä FIC-asetuksen 36 artiklassa tarkoitettuina vapaaehtoisina tietoina, toisin kuin viittauksia esim. viini- ja oluttynnyreihin. Tämä johtuu SDR-asetuksen 10 artiklan 7 kohdan ensimmäiseen alakohtaan sisältyvästä kiellosta käyttää tislattujen alkoholijuomien nimiä minkä tahansa sellaisen juoman kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöissä, joka ei ole SDR-asetuksessa vahvistettujen vaatimusten mukainen tai asianomaisen maantieteellisen merkinnän teknisen asiakirjan / tuote-eritelmän mukainen. Ainoat poikkeukset tästä kiellosta koskevat yhdistettyjen ilmausten, viittausten ja ainesosaluettelon merkintöjä, sellaisina kuin niistä säädetään SDR-asetuksen 11 ja 12 artiklassa sekä 13 artiklan 2–4 kohdassa. Viittaus tislattuun alkoholijuomaan, jonka valmistuksessa käytetyssä puutynnyrissä toista tislattua alkoholijuomaa on myöhemmin kypsytetty, on viittaus, josta säädetään SDR-asetuksen 12 artiklan 3a kohdassa (13) (ks. jäljempänä kohta 3.2.4.2).

Huom: Tämä jakso ei kata ilmaisuja, jotka sallitaan tislatun alkoholijuoman maantieteellisen merkinnän teknisessä asiakirjassa / tuote-eritelmässä ja joita voidaan joka tapauksessa lisätä maantieteelliseen merkintään, edellyttäen että tämä ei johda kuluttajaa harhaan, 10 artiklan 5 kohdan a alakohdan mukaisesti.

Huom: On aiheellista muistuttaa, että tiettyjä tislattujen alkoholijuomien luokkia (etenkään liitteessä I olevia luokkia 1–14) ei saa maustaa, värjätä eikä makeuttaa tai niihin ei saa lisätä alkoholia: näitä vaatimuksia ei saa kiertää kypsyttämällä tislattua alkoholijuomaa puutynnyreissä, joiden aiempaa sisältöä ei ole täysin poistettu. Säilyttämistä tyhjissä puutynnyreissä, jotka ovat aiemmin sisältäneet toista alkoholijuomaa, ei kuitenkaan pidetä maustamisena. Tällaiseen käytäntöön tislatun alkoholijuoman etiketissä viittaamisen tarkoituksena olisi oltava yksinomaan ilmoittaa kuluttajalle, millaista säiliötä sen säilytykseen on käytetty, ja viittauksen on oltava FIC-asetuksen 7 artiklan ja SDR-asetuksen 21 artiklan mukainen. Tislattujen alkoholijuomien maantieteellisten merkintöjen osalta tällaisen käytännön merkinnöissä on lisäksi noudatettava teknisissä asiakirjoissa / tuote-eritelmässä esitettyjä vaatimuksia, jotka koskevat tällaisten kuvaajien käyttöä tietyn maantieteellisen merkinnän osalta.

Koska SDR-asetuksessa ei säädetä vapaaehtoisten tietojen käytöstä tislattujen alkoholijuomien esittelyssä, kuvauksessa ja merkinnöissä, sovelletaan FIC-asetuksen yleisiä säännöksiä.

FIC-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan mukaan:

”Elintarviketiedot eivät saa johtaa harhaan, erityisesti

a) elintarvikkeen erityispiirteiden ja erityisesti sen luonteen, yksilöllisyyden, ominaisuuksien, koostumuksen, määrän, säilyvyyden, alkuperämaan tai lähtöpaikan, valmistus- tai tuotantomenetelmän osalta;

b) liittämällä elintarvikkeeseen vaikutuksia tai ominaisuuksia, joita sillä ei ole;

c) antamalla kuva, että elintarvikkeella on erityisiä erityispiirteitä korostamalla erityisesti tiettyjen ainesosien ja/tai ravintoaineiden esiintymistä tai puuttumista, kun tosiasiassa kaikilla samanlaisilla elintarvikkeilla on sellaisia erityispiirteitä;

d) antamalla ulkoasulla, nimityksellä tai kuvallisilla esityksillä kuva tietystä elintarvikkeesta tai ainesosasta, vaikka tosiasiassa kyseessä olevassa elintarvikkeessa luontaisesti oleva tai normaalisti käytetty ainesosa on korvattu jollakin muulla ainesosalla.”

Kansalliset toimivaltaiset viranomaiset vastaavat unionin lainsäädännön täytäntöönpanosta. Niiden tehtävä onkin arvioida tapauskohtaisesti, onko tällaisten vapaaehtoisten tietojen käyttö tislattujen alkoholijuomien merkinnöissä asiaa koskevan unionin lainsäädännön mukaista.

Tässä arvioinnissa olisi siten otettava huomioon muun muassa, että käytetyt ilmaisut:

— kuvaavat tuotteen todellista luonnetta ja ominaispiirteitä (esim. mainitsemalla tietty tuotannon erityispiirre);

— kuvaavat tuotannon erityispiirteitä, jotka sallitaan tislattujen alkoholijuomien luokan tai maantieteellisen merkinnän tuotantovaatimuksissa (jotka vahvistetaan SDR-asetuksen liitteessä I tai asianomaisessa teknisessä asiakirjassa / tuote-eritelmässä);

— kuvaavat tuotannon erityispiirteitä, jotka sallitaan sen elintarvikkeiden luokan tai maantieteellisen merkinnän tuotantovaatimuksissa, johon viitataan (esim. viinituotteet tai oluen maantieteelliset merkinnät);

— viittaavat oikein maantieteelliseen merkintään (esim. sherryn valmistuksessa käytettyjen tynnyrien tapauksessa, että asianomainen valvonta- ja sertifiointielin on todennut ne vaatimustenmukaisiksi);

— erottavat sen tuotteen, jossa niitä käytetään, ominaispiirteet muista (samankaltaisista) tuotteista, joihin se saatetaan sekoittaa;

— eivät johda harhaan kuluttajia, joille ne on osoitettu.

Jos tiettyjä ilmaisuja käytetään vapaaehtoisina tietoina ja niissä viitataan tislattuun alkoholijuomaan, elintarvikealan toimijan on pystyttävä osoittamaan, että tislatulla alkoholijuomalla on laadun, raaka-aineiden arvon, tuotantomenetelmän tai kypsytysajan osalta sellaiset ominaispiirteet, jotka erottavat sen muista saman luokan vähimmäisvaatimusten mukaisista tislatuista alkoholijuomista.

#16 - Esimerkkejä sallituista merkinnöistä ja vapaaehtoisten tietojen käyttöä koskevista edellytyksistä: 1) Fine Kirsch tai Edelkirsch voisi osoittaa, että tuotteessa käytetään yksinomaan pöytähedelmiä pudokkaiden sijasta 2) Luonnonmukainen mirabelleluumuviina osoittaa, että tuotteessa on käytetty yksinomaan luonnonmukaisesti viljeltyjä hedelmiä tai valvotusta integroidusta viljelystä saatavia hedelmiä asetuksen (EU) 2018/848 (14) säännösten mukaisesti ja että tislattu alkoholijuoma on sertifioitu luonnonmukaiseksi 3) Brandy Superior tai Premium voisi osoittaa esimerkiksi erityisen pitkää kypsytysaikaa 4) Single Malt Whisky kypsytetty Chardonnay-viinin tynnyrissä voisi osoittaa, että whisky on ollut riittävän kauan tynnyrissä, jota on aiemmin käytetty chardonnayn kypsytykseen, jotta se vaikuttaisi tislatun alkoholijuoman aistinvaraiseen ominaisuuteen* * Liitteessä I olevan 2 kohdan a alakohdan iii alakohdan (whisky tai whiskey) mukaan viimeisen tisleen kypsytys tapahtuu vetoisuudeltaan enintään 700 litran puutynnyreissä. Koska puutynnyrin tyyppiä ei ole määritetty, on mahdollista käyttää uudelleen tynnyreitä, joissa on aiemmin kypsytetty muita alkoholijuomia, erityisten aistinvaraisten ominaisuuksien antamiseksi whiskylle/whiskeylle. #17 - Esimerkkejä kielletyistä merkinnöistä ja vapaaehtoisten tietojen lainvastaisesta käytöstä: Whisky viimeistelty kuohuviinitynnyrissä on kielletty, koska kuohuviinien osalta vain pullokäyminen tai painesäiliössä käyminen muuttaa kuohumattoman viinin kuohuviiniksi, kun viiniin muodostuu kuplia

Huom: Tislatun alkoholijuoman kypsyttämisessä käytetyn tynnyrin tyypissä voidaan viitata suojattuun nimeen vain tarkoituksena antaa kuluttajalle tietoa käytetystä tynnyrityypistä. Tällaisen viittauksen on oltava SDR-asetuksen 21 artiklan ja FIC-asetuksen 7 ja 36 artiklan mukainen.

1.5.1. Valmistuksessa käytetyn elintarvikkeen nimi

Tislatun alkoholijuoman esittelyssä, kuvauksessa ja merkinnöissä voidaan myös ilmoittaa vapaaehtoisena tietona sen elintarvikkeen nimi, jota tislatun alkoholijuoman valmistuksessa on käytetty tislattujen alkoholijuomien luokan osalta liitteessä I vahvistettujen vaatimusten mukaisesti tai maantieteellisen merkinnän osalta sen teknisessä asiakirjassa / tuote-eritelmässä vahvistettujen vaatimusten mukaisesti (15).

Itse asiassa, kuten jäljempänä (ks. kohta 2.1) nähdään, tislatun alkoholijuoman virallisen nimen ja sen valmistuksessa käytetyn/sallitun elintarvikkeen nimen yhdistelmä ei muodosta 3 artiklan 2 alakohdassa tarkoitettua yhdistettyä ilmaisua. Kyseiseen säännökseen sisältyvän määritelmän mukaan yhdistetyllä ilmaisulla tarkoitetaan tislatun alkoholijuoman virallisen nimen ja (muiden muassa) ”yhden tai useamman sellaisen elintarvikkeen nimen, joka ei ole alkoholijuoma ja jota ei ole käytetty kyseisen tislatun alkoholijuoman valmistukseen liitteen I mukaisesti – –” yhdistelmää.

Tislatun alkoholijuoman valmistuksessa käytetyn elintarvikkeen/elintarvikkeiden nimi voidaan ilmoittaa, jotta kuluttajalle annetaan tietoa raaka-aineesta (raaka-aineista), jotka antavat sille erityisiä aistinvaraisia ominaisuuksia, sillä edellytyksellä, että tieto on todenmukainen ja oikeellinen eikä johda kuluttajaa harhaan.

Siinä tapauksessa virallinen nimi on edelleen nimi, joka on sallittu tislattujen alkoholijuomien luokassa tai maantieteellisen merkinnän teknisessä asiakirjassa / tuote-eritelmässä.

#18 - sallituista merkinnöistä, joissa ilmoitetaan yksi tai useampi tislatun alkoholijuoman valmistuksessa käytetyistä pääasiallisista elintarvikkeista: 1) Tislattu humalasta valmistettu Gin 2) Persikkalikööri – Kahvilikööri 3) Kahviadvocaat — Tislattu raparperista ja inkivääristä valmistettu Gin* — Chocolate Cream (likööri)** — Munalikööri, joka sisältää Speculoos-keksejä*** * Liitteessä I olevan 21 kohdan a alakohdan i alakohdan mukaan tislattu gin voidaan valmistaa tislaamalla maatalousperäistä etyylialkoholia katajanmarjojen ja muiden luontaisten kasvien kanssa siten, että katajan maku on hallitseva. Tällaisten luontaisten kasvien nimet voidaan siten lisätä viralliseen nimeen ”tislattu gin”. Viralliseen nimeen ”tislattu gin” ei voida lisätä muiden sellaisten elintarvikkeiden nimiä, jotka eivät ole luontaisia kasveja, kuten ”popcorn”, paitsi jos ”yhdistettyjen ilmaisujen” osalta säädetyt edellytykset täyttyvät. Huom: Liitteessä I olevan 20 kohdan a alakohdassa sallitaan katajanmarjojen käyttö luontaisina kasveina ginin valmistuksessa. Muiden luontaisten kasvien lisääminen giniin olisi siten merkittävä yhdistettynä ilmaisuna (ts. asianmukaisen virallisen nimen on oltava samassa visuaalisessa kentässä). ** Liitteessä I olevan 33 kohdan f alakohdan mukaan virallista nimeä ”likööri” voidaan täydentää sellaisen aromin tai elintarvikkeen nimellä, joka antaa väkevälle alkoholijuomalle sen hallitsevan maun, edellyttäen että aromin tai elintarvikkeen nimessä tarkoitetusta raaka-aineesta peräisin olevat makua antavat elintarvikkeet, aromivalmisteet tai luontaiset aromiaineet antavat väkevälle alkoholijuomalle kyseisen maun, jota on täydennetty aromiaineilla ainoastaan, jos se on tarpeen kyseisen raaka-aineen aromin vahvistamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 11 ja 12 artiklan ja 13 artiklan 4 kohdan soveltamista. *** Liitteessä I olevan 39 kohdan c alakohdan ja 40 kohdan c alakohdan mukaan munaliköörin tai advocaatin ja munaa sisältävän liköörin valmistuksessa voidaan käyttää – muiden muassa – makua antavia elintarvikkeita, kuten kahvia ja Speculoos-keksejä.

1.6. Etyylialkoholin tai tisleiden raaka-aineet

SDR-asetuksen 13 artiklan 1 kohtaan sisältyvät tiukat säännöt siitä, mitä maatalousperäisiä raaka-aineita tislauksessa voidaan käyttää:

”Tislatun alkoholijuoman kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöissä voidaan mainita kyseisen tislatun alkoholijuoman valmistuksessa käytetyn maatalousperäisen etyylialkoholin tai käytettyjen maatalousperäisten tisleiden valmistamiseen käytetty raaka-aine vain, jos kyseinen etyylialkoholi tai kyseiset tisleet on valmistettu yksinomaan mainituista raaka-aineista. Tällaisessa tapauksessa jokainen maatalousperäisen etyylialkoholin tai maatalousperäisen tisleen laji on mainittava sen sisältämän puhtaan alkoholin tilavuuden mukaisessa alenevassa järjestyksessä.”

Tislatussa alkoholijuomassa voidaan viitata vain niiden raaka-aineiden nimiin, joita on tislattu sen valmistuksessa käytetyn alkoholin saamiseksi, edellyttäen että nämä ovat ainoat tislauksessa käytetyt raaka-aineet. Kaikki käytetyt raaka-aineet on mainittava alenevassa järjestyksessä sen kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä.

Mikäli tämä edellytys täyttyy, jokainen etyylialkoholin tai tisleen tyyppi (sekä niiden valmistuksessa käytetty maataloustuote) on mainittava tislatun alkoholijuoman sisältämän puhtaan alkoholin tilavuuden mukaisessa alenevassa järjestyksessä.

#19 - sallituista merkinnöistä: 1) Tislattu alkoholijuoma: tislatun alkoholijuoman yleisnimi, jossa viitataan sen saamiseksi tislatun raaka-aineen (tislattujen raaka-aineiden) nimeen – Huom: mahdollinen vain, jos näin saatava juoma on tislatun alkoholijuoman määritelmän (2 artikla) mukainen muttei tislattujen alkoholijuomien luokan vaatimuksen mukainen -; a) tislatun alkoholijuoman, joka on saatu yksinomaan tislaamalla ruokosokeria mutta joka ei ole liitteessä I olevan luokan 1 (rommi) vaatimusten mukainen esimerkiksi, koska tislatun alkoholijuoman sisältävien makeuttavien aineiden määrä ylittää kyseisen tislatun alkoholijuoman luokalle vahvistetun enimmäismäärän, kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä voi olla vapaaehtoinen ilmaisu ” Ruokosokerista valmistettu tislattu alkoholijuoma ” b) tislatun alkoholijuoman, joka on saatu yksinomaan tislaamalla agaavea ja ruokosokeria ja joka ei ole minkään liitteessä I olevan luokan vaatimusten mukainen, kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä voi olla vapaaehtoinen ilmaisu ” Agaavesta ja ruokosokerista valmistettu tislattu alkoholijuoma ” 2) Viljasta tislattu alkoholijuoma (tislattujen alkoholijuomien luokka 3): SDR-asetuksen liitteessä I olevan 3 kohdan h alakohdan mukaan virallisessa nimessä ”viljasta tislattu alkoholijuoma” tai ”viljabrandy” ilmaisun ”vilja” saa korvata yksinomaan tislatun alkoholijuoman valmistuksessa käytetyn viljan nimellä, esim. ” Vehnästä tislattu alkoholijuoma ” tai ” Kaurabrandy ” 3) Viinistä tislattu alkoholijuoma (tislattujen alkoholijuomien luokka 4): a) viinistä tislatun alkoholijuoman, joka on saatu yksinomaan tislaamalla sovellettavan viinilainsäädännön mukaisesti valmistettua ”Chardonnay-viiniä”, kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä voi olla vapaaehtoinen ilmaisu ” Chardonnaysta tislattu alkoholijuoma ” b) viinistä tislatun alkoholijuoman, joka on saatu yksinomaan tislaamalla sovellettavan viinilainsäädännön mukaisesti valmistettua ”Chardonnay-viiniä” ja ”Merlot-viiniä”, kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä voi olla vapaaehtoinen ilmaisu ” Chardonnaysta ja Merlot’sta tislattu alkoholijuoma ” 4) Vodka (tislattujen alkoholijuomien luokka 15): a) vodkan, joka on valmistettu yksinomaan viljan käymisestä saadusta etyylialkoholista , kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä voi olla vapaaehtoinen ilmaisu ” Viljavodka ” b) vodkan, joka on valmistettu yksinomaan viljan ja perunan käymisestä saadusta etyylialkoholista , kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä voi olla vapaaehtoinen ilmaisu ” Vilja- ja perunavodka ” * SDR-asetuksen liitteessä I olevan 15 kohdan f alakohdan mukaan sellaisen vodkan kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöissä, jota ei ole valmistettu yksinomaan perunasta tai viljasta tai näistä molemmista, on oltava selkeästi ilmaisu ”valmistettu …sta/stä” täydennettynä maatalousperäisen etyylialkoholin valmistamisessa käytettyjen raaka-aineiden nimellä. Tämä ilmaisu on esitettävä samassa visuaalisessa kentässä kuin virallinen nimi. 5) Gin (tislattujen alkoholijuomien luokka 20): a) ginin, joka on valmistettu yksinomaan viljaa tislaamalla saadusta etyylialkoholista , kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä voi olla vapaaehtoinen ilmaisu ” sisältää viljasta valmistettua (maatalousperäistä) etyylialkoholia ”*; b) ginin, joka on valmistettu yksinomaan vehnää ja ohraa tislaamalla saadusta etyylialkoholista , kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä voi olla vapaaehtoinen ilmaisu ” sisältää ohrasta ja vehnästä / vehnästä ja ohrasta valmistettua (maatalousperäistä) etyylialkoholia ” sen mukaan, mikä on kummankin viljan osuus puhtaasta alkoholista * * Liitteessä I olevan 20 kohdan a alakohdan mukaan gin on katajanmarjoilla maustettu tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan maustamalla maatalousperäistä etyylialkoholia katajanmarjoilla. Samassa liitteessä olevan 19 kohdan a alakohdan mukaan katajanmarjoilla maustettu tislattu alkoholijuoma on tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan maustamalla maatalousperäistä etyylialkoholia tai viljasta tislattua alkoholijuomaa tai viljatislettä tai näiden yhdistelmää katajanmarjoilla. 6) Likööri (tislattujen alkoholijuomien luokka 33): a) liköörin, joka on valmistettu yksinomaan päärynöistä saadusta etyylialkoholista tai tisleestä, kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä voidaan käyttää ilmaisuja ” Päärynöistä saadusta etyylialkoholista valmistettu likööri ” tai ” Päärynätisleestä valmistettu likööri ”; b) liköörissä, joka on valmistettu sekä päärynöistä että aprikooseista saadusta etyylialkoholista, voidaan käyttää merkintää ” Päärynästä ja aprikoosista saadun etyylialkoholin perusteella valmistettu likööri ” tai ” Päärynästä ja aprikoosista saadusta etyylialkoholista valmistettu likööri ” sen mukaan, mikä on päärynöistä saadun etyylialkoholin ja aprikooseista saadun etyylialkoholin osuus puhtaasta alkoholista.

Huom: Tällä viitataan maataloustuotteisiin, joita tislataan alkoholikäymisen jälkeen maatalousperäisen etyylialkoholin tai tisleiden valmistamiseksi. Raaka-aineet, joita maseroidaan alkoholissa tai lisätään muutoin tislattuun alkoholijuomaan sen tuotantovaatimusten mukaisesti, kuuluvat pikemminkin ”valmistuksessa käytettyihin elintarvikkeisiin”, joita käsitellään edellä kohdassa 1.5.1. Sen sijaan elintarvikkeet, joita yhdistetään tislattuun alkoholijuomaan, vaikka niitä ei vaadita/sallita sen valmistuksessa, on ilmoitettava yhdistettyjä ilmaisuja tai viittauksia koskevien sääntöjen mukaisesti.

1.7. Virallisina niminä käytettävät kasviraaka-aineet

SDR-asetuksen 13 artiklan 5 kohdan mukaan ”kasviraaka-aineiden nimien käyttö tiettyjen tislattujen alkoholijuomien virallisina niminä ei saa rajoittaa kyseisten kasviraaka-aineiden nimien käyttöä muiden elintarvikkeiden esittelyssä ja merkinnöissä. Tällaisten raaka-aineiden nimiä voidaan käyttää muiden tislattujen alkoholijuomien kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöissä edellyttäen, että tällainen käyttö ei johda kuluttajia harhaan.”

Tätä säännöstä pidettiin tarpeellisena, jotta hedelmien tai kasvien nimiä, jotka SDR-asetuksessa varataan tiettyjen tislattujen alkoholijuomien virallisiksi nimiksi, voidaan käyttää myös muiden elintarvikkeiden esittelyssä ja merkinnöissä ainesosina (hedelminä tai kasveina eikä tislattuina alkoholijuomina).

Sama mahdollisuus koskee muita tislattuja alkoholijuomia, kunhan niiden kuvauksesta, esittelystä ja merkinnöistä käy selvästi ilmi, ettei viitata tislattuun alkoholijuomaan (ainesosana) vaan itse kasviraaka-aineeseen.

#20 - Esimerkkejä: 1) Kirsch (hedelmistä tislatun alkoholijuoman virallinen nimi: luokka 9): saksankielistä ilmaisua ”Kirsch” (kirsikka) voidaan käyttää: a) kirsikkakakun (” Kirschkuchen ”) esittelyssä ja merkinnöissä, vaikka elintarvikkeen valmistuksessa käytettiin hedelmää eikä tislattua alkoholijuomaa; b) kirsikkaliköörin (” Kirschlikör ”) kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä, vaikka liköörin valmistuksessa käytettiin hedelmää eikä tislattua alkoholijuomaa, edellyttäen ettei ole vaaraa siitä, että kuluttajaa johdetaan harhaan luomalla sellainen vaikutelma, että likööri valmistettiin Kirschistä (tislatusta alkoholijuomasta) eikä kirsikoista (hedelmistä). 2) Anis (tislattujen alkoholijuomien luokan 28 virallinen nimi): ranskan- tai saksankielistä ilmaisua ”Anis” (anis) voidaan käyttää: a) anisuutteen (” infusion à l’anis ”) esittelyssä ja merkinnöissä, vaikka elintarvikkeen valmistuksessa käytettiin kasvia eikä tislattua alkoholijuomaa; b) anisliköörin (” Liqueur d’anis ”) kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä, vaikka se valmistettiin uuttamalla anista alkoholiin ja sokeriin eikä käyttämällä tislattua alkoholijuomaa, edellyttäen että kuluttajalle ilmoitetaan, miten likööri on tosiasiallisesti valmistettu. 3) Gentian (tislattujen alkoholijuomien luokan 18 virallinen nimi): ilmaisua ”Gentian” (ja sen käännöksiä muille EU:n virallisille kielille) voidaan käyttää: a) uutteen (” gentiantee ”) esittelyssä ja merkinnöissä, vaikka elintarvikkeen valmistuksessa käytettiin kasvia eikä tislattua alkoholijuomaa; b) elintarvikevalmisteen, kuten gentiansalaatin , esittelyssä ja merkinnöissä. 4) Blutwurz (saksalaisessa liköörin maantieteellisessä merkinnässä ”Blutwurz” käytetty ilmaisu): saksankielistä ilmaisua ”Blutwurz” (ts. rätvänän (Potentilla erecta (L.) Raeusch) juuri) voidaan käyttää: a) toisen liköörin (Blutwurzel Likör) kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä kyseisen tislatun alkoholijuoman valmistuksessa käytettynä pääasiallisena aromiaineena; b) toisen tislatun alkoholijuoman (esim. Blutwurzel Spirituose ), joka on valmistettu uuttamalla (tai maseroimalla ja tislaamalla) , kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä.

2. YHDISTETYT ILMAISUT

3 artiklan 2 alakohta Määritelmä 11 artikla Käyttöä koskevat edellytykset ja merkintäsäännökset

2.1. Mikä on yhdistetty ilmaisu?

Käyttämällä yhdistettyä ilmaisua voidaan kuvata tislattua alkoholijuomaa (luokkaa tai maantieteellistä merkintää), josta kaikki tuotteen sisältämä alkoholi on peräisin, johon lisätään muita elintarvikkeita ja jonka kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöissä ei siten voida enää käyttää kyseisen luokan tai maantieteellisen merkinnän virallista nimeä. Sen sijaan siinä on käytettävä virallista nimeä ”tislattu alkoholijuoma” (16), paitsi jos se täyttää vaatimukset yhdistetyn ilmauksen, joka sisältää ilmaisun ”likööri” tai ”cream” (17), käytölle virallisena nimenä.

Jos näin saatava tuote ei ole tislatun alkoholijuoman määritelmän ja vaatimusten mukainen (esim. koska sen alkoholipitoisuus on alle 15 tilavuusprosenttia (18)), sillä on oltava asianmukainen alkoholijuoman nimi FIC-asetuksen 17 artiklan mukaisesti (Huom : joka ei ole koskaan kaupallinen merkki (19)).

SDR-asetuksen 3 artiklan 2 alakohdan mukaan ”’yhdistetyllä ilmaisulla’ [tarkoitetaan] alkoholijuoman kuvauksen, esittelyn ja merkintöjen ollessa kyseessä joko liitteessä I olevan tislattujen alkoholijuomien luokkien kyseisessä luokassa säädetyn virallisen nimen tai tislatun alkoholijuoman, josta kaikki lopputuotteen alkoholi on peräisin, maantieteellisen merkinnän ja jonkin tai joidenkin seuraavista yhdistelmää:

a) yhden tai useamman sellaisen elintarvikkeen nimi, joka ei ole alkoholijuoma ja jota ei ole käytetty kyseisen tislatun alkoholijuoman valmistukseen liitteen I mukaisesti, tai kyseisistä nimistä johdetut adjektiivit;

b) ilmaisu ’likööri’ tai ’cream’”.

Näin ollen kummassakin tapauksessa:

— alkoholiainesosa on tislattujen alkoholijuomien luokka tai maantieteellinen merkintä (vain yksi), johon lisätään yhtä tai useampaa elintarviketta (esim. mehuja tai muita alkoholittomia juomia, yrttejä, mausteita, sokeria tai maitotuotteita) tiettyjen aistivaraisten ominaisuuksien antamiseksi lopputuotteelle;

— tislatun alkoholijuoman nimeen yhdistetty elintarvike / yhdistetyt elintarvikkeet eivät ole alkoholia sisältäviä juomia eivätkä elintarvikkeita, joita vaaditaan tai jotka sallitaan sen valmistuksessa asiaa koskevien sääntöjen mukaisesti;

— yhdistelmän tuloksena on väistämättä alkoholijuoma, ts. joko toinen tislattu alkoholijuoma, jonka vähimmäisalkoholipitoisuuden on oltava 15 tilavuusprosenttia, tai alkoholijuoma, jonka alkoholipitoisuus on alle 15 tilavuusprosenttia;

— lopputuotteen kaiken alkoholin on oltava peräisin yhdistetyssä ilmaisussa tarkoitetusta tislatusta alkoholijuomasta (ts. lopputuote ei saa sisältää jotain muuta alkoholiainesosaa, lukuun ottamatta alkoholia, jota saattaa esiintyä aromeissa tai väriaineissa tai muissa sallituissa ainesosissa, joita käytetään lopullisen alkoholijuoman valmistuksessa – ks. myös jäljempänä kohta 2.2). Huom: vaikka ilmaisun ”likööri” tai ”cream” käyttö yhdistetyssä ilmaisussa korostaa sitä, että makeuttavia tuotteita ja/tai maitotuotteita on lisätty tislattuun alkoholijuomaan, jonka valmistuksessa ne eivät ole sallittuja tai eivät ole sallittuja ainakaan tällaisina määrinä. Yhdistetyt ilmaisut muodostavan poikkeuksen sääntöön , jossa kielletään tislattujen alkoholijuomien virallisten nimien käyttäminen sellaisten juomien kuvaamiseen, jotka eivät ole näiden tislattujen alkoholijuomien osalta vahvistettujen kaikkien vaatimusten mukaisia. Yhdistettyjä ilmaisuja käytetään kuvaamaan alkoholijuomia, jotka saadaan yhdistämällä tiettyä elintarviketta tai tiettyjä elintarvikkeita tislattujen alkoholijuomien luokkaan tai maantieteelliseen merkintään , jota ei siten voitaisi enää käyttää merkinnöissä sellaisenaan. Huom: Elintarvikkeen nimi tai elintarvikkeiden nimet voidaan myös ilmaista käyttämällä tähän elintarvikkeeseen tai näihin elintarvikkeisiin viittaavaa adjektiivia. Huom: Yhdistetyssä ilmaisussa tislatun alkoholijuoman nimi ja elintarvikkeen nimi tai elintarvikkeiden nimet voidaan yhdistää prepositiolla tai ilman. #21 - sallituista yhdistetyistä ilmaisuista: 1) Scotch Whisky hunajalla – Scotch Whisky ja hunajaa* 2) Gin and tonic – Whisky & Cola – Kookosrommi* 3) Marc kanelilla ja kaakaolla* 4) Brandy Liqueur** 5) Whisky Cream** * Näissä tapauksissa lopputuotteen (virallinen) nimi on ilmoitettava yhdistetyn ilmaisun ohella. ** Näissä tapauksissa yhdistetty ilmaisu on myös virallinen nimi.

SDR-asetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaan seuraavat ilmaisut eivät voi olla osa alkoholijuomaa kuvaavaa yhdistettyä ilmaisua (paitsi jos jokin näistä ilmaisuista on virallisen nimen osa, esimerkiksi ”tislattu alkoholijuoma”, kuten ”viinistä tislattu alkoholijuoma” tai ”hedelmistä tislattu alkoholijuoma”, tai saksankielinen ilmaisu ”Wasser”, esim. nimessä ”Kirschwasser”):

— alkoholi

— viina

— juoma

— tislattu alkoholijuoma

— vesi.

Tällainen poissulkeminen korostaa sellaisiin elintarvikkeisiin liittyvien nimen käytön kieltämistä, jotka ovat luontaisesti osa sitä. Sillä pyritään myös ehkäisemään kuluttajien kannalta harhaanjohtavia käytäntöjä.

Huom: Esimerkiksi rommista, jonka sisältämien makeuttavien tuotteiden määrä ylittää sallitun enimmäismäärän eli 20 grammaa litrassa ja joka ei siten ole enää rommi vaan jonka virallinen nimi on oltava ”tislattu alkoholijuoma”, ei saa käyttää yhdistettyä ilmaisua ”sokerirommi” tai ”ruokosokerirommi”. Jos rommiin lisätään muita elintarvikkeita, jotka eivät ole sallittuja liitteessä I olevassa luokassa 1, ilmaisua ”rommi” voidaan käyttää yhdistetyssä ilmaisussa, kuten ”rommia ja mausteita”. Ellei, näin saatava tuote on merkittävä esim. ”ruokosokeria sisältäväksi tislatuksi alkoholijuomaksi” (sen ilmoittamiseksi, että siihen on lisätty sokeria) tai ”ruokosokerista tislatuksi alkoholijuomaksi” (sen ilmoittamiseksi, että sokeria tislattiin sellaisen tislatun alkoholijuoman valmistamiseksi, joka ei kuitenkaan ole muiden rommia koskevien tuotantovaatimusten mukainen).

#22 – kielletyistä yhdistetyistä ilmaisuista: 1) Brandy & alkoholi tai Cognac ja alkoholi 2) Whiskypohjainen tislattu alkoholijuoma tai Scotch Whisky tislattu alkoholijuoma 3) Rommipohjainen juoma tai Ron de Guatemala -juoma 4) Sokeriruokorommi tai Cuba-rommi ja sokeri 5) Likööri tislattu alkoholijuoma tai Irish Cream tislattu alkoholijuoma 6) Ginvesi tai Genever-vesi

SDR-asetuksen 10 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaan tislatun alkoholijuoman viralliseen nimeen voidaan vain lisätä yhdistetty ilmaisu. Yhdistettyä ilmaisua ei siten voida käyttää tislatun alkoholijuoman virallisena nimenä.

Ainoan poikkeuksen tähän sääntöön muodostavat yhdistetyt ilmaisut, jotka sisältävät ilmaisun ”likööri” tai ”kerma” ja jotka 10 artiklan 5 kohdan b alakohdan mukaan voivat korvata tislatun alkoholijuoman virallisen nimen, jos näin saatava juoma on liitteessä I olevan luokan 33 (”likööri”) vaatimusten mukainen.

#23 - Esimerkkejä sallituista yhdistetyistä ilmauksista , jotka sisältävät ilmaisun ” likööri ” tai ” kerma ”: 1) Vodka liqueur (EN) 2) Wodkalikör – Likör aus/mit Wodka (DE) 3) Liqueur à la vodka (FR) 4) Liquore alla vodka (IT) 5) Licor de vodka (ES) 6) Likier na bazie wódki (PL) — Irish Whiskey Cream (EN) — Berliner Kümmelcream (DE) — Crème de Cognac (FR) — Crema di Grappa (IT) — Crema de Orujo de Galicia (ES) — Krem na bazie Polskiej Wódki (PL) Kaikissa edellä luetelluissa tapauksissa on noudatettava seuraavia vaatimuksia: a) tislatun alkoholijuoman, johon viitataan, on oltava aito, eli sen on oltava asianomaisen tislattujen alkoholijuomien luokan tai maantieteellisen merkinnän osalta vahvistettujen vaatimusten mukainen, vähimmäisalkoholipitoisuus mukaan luettuna -> ts. tislattua alkoholijuomaa ei saa laimentaa vedellä sen alkoholipitoisuuden alentamiseksi säädettyä vähimmäisalkoholipitoisuutta pienemmäksi; ja b) sen valmistuksessa käytetty alkoholi on peräisin yksinomaan tislatusta alkoholijuomasta, johon yhdistetyssä ilmaisussa viitataan (lukuun ottamatta alkoholia, jota saattaa esiintyä aromeissa, väriaineissa tai muissa sallituissa ainesosissa, joita käytetään kyseisen juoman valmistuksessa) -> ts. tislattuun alkoholijuomaan ei saa lisätä muita tislattuja alkoholijuomia tai mitään maatalousperäistä etyylialkoholia tai maatalousperäisiä tisleitä; ja c) vaatimukset, joita liitteessä I olevassa luokassa 33 asetetaan virallisen nimen ” likööri ” (ts. alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 15 tilavuusprosenttia ja makeuttavien tuotteiden pitoisuus vähintään 100 grammaa litrassa) tai ” cream ” käytölle (ts. kaikki edellä mainitut + maidon tai maitotuotteiden käyttö).

2.2. Käyttöä koskevat edellytykset

SDR-asetuksen 11 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavista edellytyksistä tislatun alkoholijuoman nimen (luokan tai maantieteellisen merkinnän) käytölle yhdistetyssä ilmaisussa:

”a) alkoholijuoman valmistuksessa käytetty alkoholi on peräisin yksinomaan yhdistetyssä ilmaisussa mainitusta tislatusta alkoholijuomasta, lukuun ottamatta alkoholia, jota voi sisältyä kyseisen alkoholijuoman valmistuksessa käytettäviin aromeihin, väriaineisiin tai muihin sallittuihin ainesosiin; ja

b) tislattua alkoholijuomaa ei ole laimennettu lisäämällä pelkästään vettä sen alkoholipitoisuuden alentamiseksi liitteessä I olevan asianomaisen tislattujen alkoholijuomien luokan osalta säädettyä vähimmäisalkoholipitoisuutta pienemmäksi” (20).”

Tislatun alkoholijuoman nimen käyttö yhdistetyssä ilmaisussa on siten sallittua vain seuraavilla edellytyksillä:

a) on käytetty vain aitoa tislattua alkoholijuomaa, koska tislatun alkoholijuoman nimi (luokka tai maantieteellinen merkintä) ei saa olla nähtävissä, jos tuote, johon se viittaa, ei ole kaikkien sen tuotantovaatimusten mukainen; Huom: sen on toisin sanoen oltava kaikkien asianomaisessa tislattujen alkoholijuomien luokassa vahvistettujen vaatimusten mukainen tai maantieteellisen merkinnän teknisen asiakirjan / tuote-eritelmän vaatimusten mukainen.

b) lopputuotteeseen ei saa lisätä muuta alkoholia kuin tislatusta alkoholijuomasta, johon se viittaa, peräisin olevaa alkoholia, lukuun ottamatta alkoholia, jota saattaa esiintyä aromeissa tai väriaineissa tai muissa sallituissa ainesosissa, joita käytetään sen valmistuksessa; Huom: toisin sanoen: — tislatun alkoholijuoman, johon viitataan, alkoholipitoisuutta ei saa alentaa (ts. tislatusta alkoholijuomasta uutetut aromiaineet eivät ole sallittuja), ja — etyylialkoholia / tisleitä / muita tislattuja alkoholijuomia ei saa lisätä.

c) veden lisääminen on sallittua vain siinä määrin kuin tislatun alkoholijuoman säädetty vähimmäisalkoholipitoisuus säilyy. Huom: tätä kieltoa sovelletaan vain veteen, koska tislattuun alkoholijuomaan voidaan yhdistää muita alkoholittomia nestemäisiä elintarvikkeita (esim. hedelmämehuja ja maitotuotteita), jotka tietysti myös alentavat lopputuotteen kokonaisalkoholipitoisuutta suhteellisesti.

2.3. Merkintäsäännökset

Jos elintarvikealan toimija päättää käyttää yhdistettyä ilmaisua, on osoitettava, että alkoholijuoma täyttää sen käytölle asetetut edellytykset (ks. edellä kohdat 2.1 ja 2.2), ja sen lisäksi tuote on merkittävä vastaavasti.

SDR-asetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaan alkoholijuomaa kuvaavan yhdistetyn ilmaisun on oltava seuraavien vaatimusten mukainen:

”a) se on esitettävä samanlaisin ja samanvärisin kirjaimin käyttäen samaa kirjasinlajia ja -kokoa;

b) sen keskelle ei saa lisätä siihen kuulumattomia teksti- tai kuvaelementtejä;

c) se ei saa olla merkitty alkoholijuoman nimessä käytettyä kirjasinkokoa suuremmalla kirjasinkoolla; ja

d) jos alkoholijuoma on tislattu alkoholijuoma, yhdistettyyn ilmaisuun on aina oltava liitettynä tislatun alkoholijuoman virallinen nimi, joka esitetään samassa visuaalisessa kentässä kuin yhdistetty ilmaisu, paitsi jos virallinen nimi korvataan yhdistetyllä ilmaisulla 10 artiklan 5 kohdan b alakohdan mukaisesti”. (21)

Näillä merkintäsäännöksillä pyritään varmistamaan, että:

(a) ja b): yhdistetyssä ilmaisussa käytetyn tislatun alkoholijuoman nimi ei ole näkyvämpi kuin siihen yhdistetyn elintarvikkeen nimi,

(c): alkoholijuoman (virallista) nimeä ei ole merkitty yhdistetyssä ilmaisussa käytettyä kirjasinkokoa pienemmällä kirjasinkoolla, jotta kuluttajaa ei johdettaisi harhaan tuotteen todellisesta luonteesta; ja

(d): kun lopputuote on tislattu alkoholijuoma, sen virallinen nimi esitetään aina samassa visuaalisessa kentässä kuin yhdistetty ilmaisu – jollei yhdistetty ilmaisu korvaa oikeutetusti virallista nimeä –, jotta kuluttajaa ei johdettaisi harhaan tuotteen todellisesta luonteesta. Huom: 11 artiklan 3 kohdassa ei edellytetä, että yhdistetty ilmaisu esitetään samassa visuaalisessa kentässä kuin muiden alkoholijuomien kuin tislattujen alkoholijuomien nimi. Tähän sovelletaan kuitenkin FIC-asetuksen vaatimuksia, joiden mukaan elintarviketiedot eivät saa johtaa harhaan, erityisesti elintarvikkeen luonteen ja yksilöllisyyden osalta (FIC-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohta), ja ), ja elintarvikkeen nimi on merkittävä helposti havaittavaan kohtaan selkeästi näkyvällä tavalla jne. (FIC-asetuksen 13 artiklan 1 kohta). Huom: 11 artiklan 3 kohdassa ei edellytetä, että alkoholijuoman virallinen nimi ja yhdistetty ilmaisu esitetään eri riveillä. Saman artiklan 2 kohdan mukaan sellaiset ilmaisut kuin ”juoma” ja ”tislattu alkoholijuoma” eivät kuitenkaan voi olla osa alkoholijuomaa kuvaavaa yhdistettyä ilmaisua. Virallista nimeä ”tislattu alkoholijuoma” tai ilmaisua ”juoma” – esim. ”Gin & Tonic (tislattu alkoholi)juoma” – ei siten voida esittää samalla rivillä yhdistetyn ilmaisun kanssa.

2.4. Tarkastukset

Tuotetta, johon sisältyvässä yhdistetyssä ilmaisussa viitataan tislatun alkoholijuoman nimeen (luokkaan tai maantieteelliseen merkintään), (kuvausta), esittelyä ja merkintöjä koskevissa tarkastuksissa tarkastellaan seuraavien edellytysten täyttymistä:

Valmistus:

1) alkoholiainesosa on tislattujen alkoholijuomien luokka tai maantieteellinen merkintä (enintään yksi tislattu alkoholijuoma), johon lisätään yhtä tai useampaa elintarviketta, jotka eivät ole sallittuja sen valmistuksessa ja jotka eivät ole alkoholijuomia, erityisten aistinvaraisten lisäominaisuuksien antamiseksi lopputuotteelle;

2) lopputuote on alkoholijuoma;

3) on käytetty aitoa tislattua alkoholijuomaa, eli se on kaikkien liitteessä I olevassa asianomaisessa tislattujen alkoholijuomien luokassa vahvistettujen tai maantieteellisen merkinnän teknisen asiakirjan / tuote-eritelmän tuotantovaatimusten mukainen, vähimmäisalkoholipitoisuus mukaan luettuna;

4) kaikki alkoholi on peräisin tislatusta alkoholijuomasta, johon siinä viitataan, lukuun ottamatta alkoholia, jota saattaa esiintyä aromeissa, väriaineissa tai muissa sallituissa ainesosissa;

Merkinnät:

5) (virallinen) nimi on: a. ”tislattu alkoholijuoma” tislatuista alkoholijuomista, jotka eivät ole minkään luokan vaatimusten mukaisia, b. yhdistetty ilmaisu, jossa tislatun alkoholijuoman nimi yhdistyy ilmaisuun ”likööri” tai ”cream”, kun näin saatava tislattu alkoholijuoma on liitteessä I olevan luokan 33 asiaa koskevien vaatimusten mukainen, tai c. alkoholijuoman nimi, ellei se ole tislattu alkoholijuoma (esim. alkoholipitoisuus on alle 15 prosenttia) FIC-asetuksen sääntöjen mukaisesti (22);

6) yhdistetyssä ilmaisussa tislatun alkoholijuoman nimi yhdistyy joko ilmaisuun ”likööri” tai ”cream” (jos se on asiaa koskevien vaatimusten mukainen, kuten edellä kohdassa 5.b. todettiin) tai niiden elintarvikkeiden nimeen tai niitä elintarvikkeita kuvaavaan adjektiiviin, joita ei sallita sen valmistuksessa;

7) alkoholijuoman (virallinen) nimi on merkittävä helposti havaittavaan kohtaan näkyvällä, luettavalla ja tarvittaessa pysyvällä tavalla. Sitä ei saa millään tavalla peittää, himmentää tai katkaista eikä sen huomioarvoa saa vähentää kirjallisella tai kuvallisella ilmaisulla eikä muulla väliin tulevalla materiaalilla;

8) tislatun alkoholijuoman, joka saadaan yhdistämällä tislattua alkoholijuomaa yhteen tai useampaan elintarvikkeeseen, virallinen nimi esitetään aina samassa visuaalisessa kentässä kuin yhdistetty ilmaisu (ellei yhdistetty ilmaisu ole myös tislatun alkoholijuoman virallinen nimi SDR-asetuksen 10 artiklan 5 kohdan b alakohtaa sovellettaessa) (23);

9) rajoittamatta 10 artiklassa tarkoitettujen virallisten nimien käyttöä, ilmaisut ”alkoholi”, ”viina”, ”juoma”, ”tislattu alkoholijuoma” ja ”vesi” eivät voi olla osa yhdistettyä ilmaisua;

10) yhdistetty ilmaisu on esitettävä samanlaisin ja samanvärisin kirjaimin käyttäen samaa kirjasinlajia ja -kokoa;

11) yhdistetyn ilmaisun muodostavien sanojen keskelle ei saa lisätä siihen kuulumattomia teksti- tai kuvaelementtejä;

12) yhdistetty ilmaisu on merkitty alkoholijuoman (virallisessa) nimessä käytettyä kirjasinkokoa vastaavalla tai pienemmällä kirjasinkoolla.

3. VIITTAUKSET

3 artiklan 3 alakohta Määritelmä 12 artikla Käyttöä koskevat edellytykset ja merkintäsäännökset

3.1. Mikä on viittaus?

Viittausta on tietyin edellytyksin mahdollista käyttää viittaamaan tislatun alkoholijuoman nimeen (luokkaan tai maantieteelliseen merkintään) toisen elintarvikkeen (kuvauksessa), esittelyssä tai merkinnöissä.

SDR-asetuksen 3 artiklan 3 alakohdan mukaan ”’viittauksella’ [tarkoitetaan] liitteessä I olevissa tislattujen alkoholijuomien luokissa säädettyyn yhteen tai useampaan viralliseen nimeen tai yhteen tai useampaan tislattujen alkoholijuomien maantieteellisiin merkintöihin tehtyä suoraa tai välillistä viittausta, joka on muu kuin yhdistetyssä ilmaisussa tai 13 artiklan 2–4 kohdassa tarkoitetuissa ainesosaluetteloissa oleva maininta, seuraavien kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä:

a) muu elintarvike kuin tislattu alkoholijuoma;

b) tislattu alkoholijuoma, joka on liitteessä I olevien luokkien 33–40 vaatimusten mukainen; tai

c) tislattu alkoholijuoma, joka on 12 artiklan 3 a kohdassa vahvistettujen edellytysten mukainen”.

Toisin sanoen tislattujen alkoholijuomien nimiin voidaan viitata:

— muiden elintarvikkeiden kuin alkoholijuomien esittelyssä ja merkinnöissä;

— muiden alkoholijuomien kuin tislattujen alkoholijuomien esittelyssä ja merkinnöissä;

— liköörien kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä;

— muiden tislattujen alkoholijuomien kuin liköörien kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä [sallittua vain tietyissä tapauksissa, joita ei voida pitää yhdistettyinä ilmauksina tai sekoituksina (mixture), joihin sovelletaan erityisiä merkintäsäännöksiä (ks. edellä luku 2 ja jäljempänä luku 4)].

SDR-asetuksen 10 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaan yhdistetty ilmaisu voidaan vain lisätä tislatun alkoholijuoman viralliseen nimeen. Siten viittaus tislattuun alkoholijuomaan ei voi koskaan korvata sen virallista nimeä, vaan se olisi lisättävä siihen 12 artiklan 4 kohdassa säädettyjen merkintäsääntöjen mukaisesti (ks. jäljempänä kohdat 3.2.3 ja 3.2.4).

Viittauksessa yhteen tai useampaan tislatun alkoholijuoman nimeen (luokkiin tai maantieteellisiin merkintöihin) viitataan toisen elintarvikkeen esittelyssä ja merkinnöissä. Jos viitataan tislattuun alkoholijuomaan , sitä ei voida koskaan käyttää virallisena nimenä .

Huom: Tässä yhteydessä tuli esille kysymys, miten SDR-asetuksen 10 artiklan 7 kohdan ensimmäisen alakohdan säännös – jonka mukaan tislatun alkoholijuoman nimen (luokan tai maantieteellisen merkinnän) käyttö on kiellettyä minkä tahansa sellaisen juoman kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöissä, joka ei ole asianomaisessa luokassa vahvistettujen vaatimusten mukainen tai asianomaisen maantieteellisen merkinnän vaatimusten mukainen, lukuun ottamatta viittauksia, yhdistettyjä ilmaisuja ja aineosaluetteloja – on ymmärrettävä suhteessa FIC-asetuksen 8 artiklan 1 kohdan ja 9 artiklan 1 kohdan h alakohdan mukaiseen horisontaaliseen velvoitteeseen ilmoittaa elintarvikealan toimijan nimi tai toiminimi ja osoite . Itse asiassa voi olla niin, että elintarvikealan toimijan nimi tai osoite (mutta myös logot tai rekisteröidyt tuotenimet) sisältävät tislattujen alkoholijuomien luokan nimen (esim. ”Guadeloupe Rum Distilleries” tai ” Vodka Brand X Company”) tai maantieteellisen merkinnän (esim. Bassano del Grappa ). Tämä kysymys on sitäkin merkityksellisempi, jos tislattu alkoholijuoma, joka esiintyy tällaisen elintarvikealan toimijan nimessä tai osoitteessa, ei kuulu samaan tislattujen alkoholijuomien luokkaan (esim. jos ” Vodka Brand X Company” valmistaa giniä ). Vastaus tähän kysymykseen on, etteivät nämä kaksi oikeudellista velvoitetta (toinen SDR-asetuksen ja toinen FIC-asetuksen sääntöjen mukainen) ole välttämättä yhteensopimattomia: jos yrityksen nimeen tai osoitteeseen sisältyy (laillisesti) tislattujen alkoholijuomien luokan tai maantieteellisen merkinnän nimi mutta tällaista nimeä ei käytetä tislatun alkoholijuoman virallisena nimenä , tämä nimi tai osoite on ilmoitettava, koska molempia säännöksiä sovelletaan rinnakkain ja SDR-asetuksen säännös ei estä toiminimen ilmoittamista FIC-asetuksen mukaisesti. Sama pätee muiden alkoholijuomien kuin tislattujen alkoholijuomien (FIC-asetuksen 2 artiklan 2 kohdan p alakohdassa tarkoitettuihin) kuvaaviin nimiin , joiden ei pitäisi olla yhteensopimattomia SDR-asetuksen 10 artiklan 7 kohdan ensimmäiseen alakohtaan sisältyvän tislatun alkoholijuoman nimen mainitsemista koskevan kiellon kanssa.

3.2. Käyttöä koskevat edellytykset ja merkintäsäännökset

SDR-asetuksen 12 artiklan mukaisesti sovelletaan erilaisia sääntöjä sen mukaan, sisältyykö viittaus tislatun alkoholijuoman nimeen

a) muuhun elintarvikkeeseen kuin alkoholijuomaan;

b) muuhun alkoholijuomaan kuin tislattuun alkoholijuomaan;

c) johonkin liitteessä I oleviin luokkiin 33–40 (liköörit) kuuluvaan tislattuun alkoholijuomaan; tai

d) muuhun tislattuun alkoholijuomaan kuin likööreihin (tietyissä rajoitetuissa tapauksissa). Viittauksia tislattujen alkoholijuomien nimiin voidaan tehdä minkä tahansa tyyppisen elintarvikkeen (kuvauksessa), esittelyssä ja merkinnöissä. Viittaukset muihin tislattuihin alkoholijuomiin kuin likööreihin ovat kuitenkin sallittuja vain tietyissä rajoitetuissa tapauksissa. Huom: Jotta otetaan huomioon maantieteellisten merkintöjen erityisluonne ja niiden maineen väärinkäytön estämiseksi käyttöön otettu tehostettu suoja, viitattaessa muissa elintarvikkeissa ainesosana käytettävän tislatun alkoholijuoman maantieteelliseen merkintään on suositeltavaa , että: 1) maantieteellisen merkinnän nimen käsittämää tislattua alkoholijuomaa olisi käytettävä riittävä määrä, jotta se antaisi asianomaiselle elintarvikkeelle olennaisen ominaisuuden; 2) elintarvikkeen, jossa viitataan yhteen tai useampaan tislattujen alkoholijuomien maantieteelliseen merkintään, ei tulisi sisältää mitään muuta ”verrattavissa olevaa ainesosaa” , toisin sanoen ainesosaa, jolla maantieteellisen merkinnän suojan saanut ainesosa(t) voitaisiin korvata kokonaan tai osittain. Jos näin on, maantieteellisen merkinnän nimen olisi esiinnyttävä vain ainesosaluettelossa FIC-asetuksen 18–22 artiklan mukaisesti. Tämä suositus pätee tietenkin vain tislattuihin alkoholijuomiin, jotka kuuluvat samaan luokkaan kuin maantieteellinen merkintä tai maantieteelliset merkinnät, johon tai joihin viitataan, tai tislattuja alkoholijuomia ”jäljitteleviin” aromeihin, kun taas muita tislattujen alkoholijuomien luokkia voidaan lisätä ja merkitä viittauksia koskevien säännösten mukaisesti; ja 3) maantieteellisen merkinnän nimen tai nimien käsittämän ainesosana käytetyn tuotteen prosenttiosuus olisi mainittava viittauksessa tislatun alkoholijuoman maantieteelliseen merkintään tai sen välittömässä läheisyydessä tai joka tapauksessa ainesosaluettelossa heti asianomaisen ainesosan vieressä, kuten QUID-säännöissä todetaan (24). Viittauksissa maantieteellisten merkintöjen nimiin on suositeltavaa , että: 1) elintarvikkeen yhtenä olennaisena ominaispiirteenä olisi oltava maku, joka syntyy ensisijaisesti ainesosana käytetyn tislatun alkoholijuoman maantieteellisestä merkinnästä; 2) mitään muuta ”verrattavissa olevaa” ainesosaa (lukuun ottamatta muihin luokkiin kuuluvia tislattuja alkoholijuomia) ei pitäisi käyttää; ja 3) käytetty määrä olisi ilmoitettava selvästi. #25 – Esimerkkejä: Ouzotäytteiset suklaakonvehdit (5 %) olisi hyväksyttävä vain, jos on käytetty riittävä määrä aitoa ouzoa antamaan suklaakonvehdeille maku, joka syntyy ensisijaisesti ouzosta. Olut joka sisältää Rum da Madeiraa (7 %) olisi hyväksyttävä vain, jos olueen ei ole lisätty Rum da Madeira maantieteellisen merkinnän lisäksi mitään muuta ”verrattavissa olevaa” ainesosaa (esim. toista rommia (maantieteellisellä merkinnällä tai ilman), rommista uutettua aromisekoitusta (da Madeira) tai rommiaromin ”jäljitelmää”). Huom: Jos olueen on lisätty Rum da Madeiran lisäksi jotain muuta ”verrattavissa olevaa” ainesosaa tai ainesosia, maantieteellisen merkinnän nimeä ei voida käyttää viittauksena. Se voi esiintyä ainoastaan ainesosaluettelossa ”verrattavissa olevien” ainesosien ja itse oluen valmistuksessa käytettyjen ainesosien kanssa. Huom: Jos olueen on lisätty Rum da Madeiran lisäksi muuta tislattua alkoholijuomaa tai muita tislattuja alkoholijuomia, jotka eivät kuulu liitteessä I olevaan luokkaan 1 (rommi), tislattujen alkoholijuomien kaikki nimet on mainittava viittauksessa (tai ainesosaluettelossa).

Huom: Muistutettakoon, että SDR-asetuksen 10 artiklan 7 kohdan toisen alakohdan mukaan tislattujen alkoholijuomien maantieteellisten merkintöjen nimiä ei saa käyttää sellaisten aromien kuvaamiseen, jotka jäljittelevät näitä maantieteellisiä merkintöjä tai niiden käyttöä elintarvikkeessa.

3.2.1. Viittaukset muihin elintarvikkeisiin kuin alkoholijuomiin

SDR-asetuksen 12 artiklan 1 kohdan mukaan muun elintarvikkeen kuin alkoholijuoman esittelyssä ja merkinnöissä on sallittua käyttää viittausta yhden tai useamman tislatun alkoholijuoman nimeen (luokkiin tai maantieteellisiin merkintöihin), edellyttäen että ”elintarvikkeen valmistuksessa käytetty alkoholi on peräisin yksinomaan viittauksessa tarkoitetusta tislatusta alkoholijuomasta tai tislatuista alkoholijuomista”.

Ainoan sallitun poikkeuksen tähän edellytykseen muodostaa ”alkoholi, jota voi sisältyä kyseisen elintarvikkeen valmistuksessa käytettäviin aromeihin, väriaineisiin tai muihin sallittuihin ainesosiin”, ts. näiden ainesosien valmistuksessa käytetty alkoholi.

Tätä poikkeusta lukuun ottamatta kaiken lopputuotteen sisältämän alkoholin on oltava peräisin aidosta tislatusta alkoholijuomasta (ts. alkoholin on oltava kaikkien asianomaisessa luokassa vahvistettujen vaatimusten mukainen tai asianomaisen maantieteellisen merkinnän vaatimusten mukainen – myös vähimmäisalkoholipitoisuus käyttöajankohtana). Siihen ei saa lisätä etyylialkoholia, tisleitä tai muita tislattuja alkoholijuomia.

Mahdollisia tapauksia on etenkin kaksi:

a) sellainen muu nestemäinen elintarvike kuin alkoholijuoma ja vesi, johon on lisätty useampaa kuin yhtä tislattua alkoholijuomaa (25), minkä tuloksena saadaan alkoholijuoma (ts. juoma, jolla on tietty alkoholipitoisuus sen mukaan, paljonko alkoholia on lisätty näiden tislattujen alkoholijuomien muodossa); Huom: Alkoholittoman nestemäisen elintarvikkeen ja tislattujen alkoholijuomien yhdistelmästä saatava juoma sisältää kaikissa tapauksissa alkoholia.

b) muu kuin nestemäinen elintarvike, johon on lisätty sen valmistuksen aikana yhtä tai useampaa tislattua alkoholijuomaa, minkä seurauksena syntyy väistämättä elintarvike, jolla on tietty jäännösalkoholipitoisuus sen mukaan, minkä verran tislattua alkoholijuomaa tai tislattuja alkoholijuomia on käytetty. Osa tästä alkoholista saattaa kuitenkin haihtua valmistusmenetelmissä, kuten leivonnassa.

Tällaisen elintarvikkeen merkinnöistä ei säädetä SDR-asetuksessa, joten niihin sovelletaan FIC-asetusta ja etenkin sen vapaaehtoisia tietoja koskevaa 36 artiklaa ja hyviä tiedotuskäytänteitä koskevaa 7 artiklaa.

#26 - sallituista viittauksista muihin elintarvikkeisiin kuin alkoholijuomiin: — Kirsikkasuklaa* tai — Cognac-konvehdit* — Munaliköörikakku* tai — Mirto di Sardegna -keksit* — Rommirusinajäätelö* tai — Génépi des Alpes -jäätelö* — Rommilla & brandyllä raffinoitu hedelmänektari** tai — Sekahedelmämehut, jotka sisältävät rommia ja whiskyä ** * Nämä eivät ole yhdistettyjä ilmaisuja, koska lopputuote ei ole alkoholijuoma. ** Jos alkoholittomissa juomissa viitataan useampaan kuin yhteen tislattuun alkoholijuomaan, kaiken lopputuotteen sisältämän alkoholin on oltava peräisin yksinomaan tislatuista alkoholijuomista, joihin viitataan.

3.2.2. Viittaukset muihin alkoholijuomiin kuin tislattuihin alkoholijuomiin

SDR-asetuksen 12 artiklan 2 kohdan mukaan muun alkoholijuoman kuin tislatun alkoholijuoman esittelyssä ja merkinnöissä on sallittua käyttää viittausta yhden tai useamman tislatun alkoholijuoman nimeen (luokkaan tai maantieteelliseen merkintään), edellyttäen että

”a) lisätty alkoholi on peräisin yksinomaan viittauksessa tarkoitetusta tislatusta alkoholijuomasta tai tislatuista alkoholijuomista; ja

b) kunkin alkoholiainesosan osuus ilmoitetaan ainakin kerran samassa visuaalisessa kentässä kuin viittaus käytettyjen määrien mukaisessa alenevassa järjestyksessä. Tämä osuus vastaa kyseisen ainesosan puhtaan alkoholin tilavuuden prosenttiosuutta lopputuotteen puhtaan alkoholin kokonaistilavuudesta.”

Tässä säännöksessä käsitellään kaikkia alkoholia sisältäviä juomia, jotka eivät ole tislattuja alkoholijuomia. Niihin kuuluvat muun muassa:

1) viini (rajoittamatta asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (26) soveltamista);

2) maustetut viinituotteet (rajoittamatta asetuksen (EU) N:o 251/2014 (27) soveltamista);

3) olut;

4) omenasiideri, päärynäsiideri ja muut käymisen avulla valmistetut juomat.

Unionin lainsäätäjä otti tämän uuden säännöksen, jota ei sisältynyt asetukseen (EY) No 110/2008, käyttöön selventääkseen edellytyksiä, joita sovelletaan muiden alkoholijuomien esittelyssä ja merkinnöissä käytettäviin viittauksiin tislattuihin alkoholijuomiin.

Tämä tarkoittaa, että alkoholijuoman luontaisesti sisältämään alkoholiin on lisätty alkoholia näin ollen sen periaatteen vastaisesti, että alkoholin on oltava peräisin yksinomaan viittauksessa tarkoitetusta tislatusta alkoholijuomasta tai tislatuista alkoholijuomista.

#27 - sallituista viittauksista muihin alkoholijuomiin kuin tislattuihin alkoholijuomiin: 1) Geneveriä sisältävä olut – tai – Olut, johon on lisätty hiven Geneveriä – tai – Geneverillä raffinoitu olut: kaiken olueen lisätyn alkoholin on oltava peräisin aidosta Geneveristä (ts. sen on oltava kaikkien tämän maantieteellisen merkinnän vaatimusten mukainen, vähimmäisalkoholipitoisuus mukaan luettuna), eikä siihen saa lisätä muita ”verrattavissa olevia” ainesosia, etyylialkoholia, tisleitä tai muita tislattuja alkoholijuomia; 2) Kuuma omenasiideri punch au rhumilla: kaiken omenasiideriin lisätyn alkoholin on oltava peräisin punch au rhumista (ts. sen on oltava liitteessä I olevassa 33 luokassa ja etenkin sen d kohdan kolmannessa luetelmakohdassa vahvistettujen vaatimusten mukainen). 3) Alkoholijuoma Diplomat* raffinoitu Maraschino-liköörillä ja Cognacilla : kaiken alkoholijuomaan (vermutti) lisätyn alkoholin on oltava peräisin aidosta Maraschino-likööristä (ts. oltava kaikkien liitteessä I olevassa luokassa 37 vahvistettujen vaatimusten mukainen) ja Cognacista (ts. oltava kaikkien sen teknisen asiakirjan / tuote-eritelmän vaatimusten mukainen). * ”Diplomat” on vermuttia ja likööriä sisältävä juomasekoitus. Siihen viitataan tässä yksinomaan sen havainnollistamiseksi, että on mahdollista käyttää viittauksia maustettuihin viinituotteisiin. Koska asetukseen (EU) N:o 251/2014 ei sisälly yhdistettyjä ilmaisuja ja viittauksia koskevia säännöksiä ja siinä kielletään maustetuille viinituotteille varattujen myyntinimitysten käyttäminen alkoholijuomista, jotka eivät täytä niiden tuotannolle asetettuja vaatimuksia, tällaisten alkoholijuomien kuvauksessa on käytettävä vaihtoehtoisia nimityksiä. Huom: Edellä mainitut esimerkit ovat kuvailevia , eivätkä ne päde merkintäsäännöksiin, joissa edellytetään, että viittauksen on oltava eri rivillä kuin liköörin virallinen nimi ja se on esitettävä kirjasinkoolla, joka saa olla enintään puolet liköörin nimessä käytetystä kirjasinkoosta. #28 - kielletyistä viittauksista muihin alkoholijuomiin kuin tislattuihin alkoholijuomiin: 1) Rommiaromilla raffinoitu olut* tai Genever-aromisekoituksella maustettu olut* 2) Sambucaa sisältävä vermutti** tai Madeira-rommilla raffinoitu sangria** * Viittaukset juomiin (tässä tapauksessa olueen) ovat kiellettyjä, jos niissä viitataan aromeihin eikä aitoon tislattujen alkoholijuomien luokkaan (rommi) tai maantieteelliseen merkintään (Genever). ** Asetuksessa (EU) N:o 251/2014 ei sallita yhdistettyjen ilmaisujen tai viittausten käyttöä maustetuista viinituotteista, ja siinä kielletään maustetuille viinituotteille varattujen myyntinimitysten käyttäminen alkoholijuomista, jotka eivät täytä niiden tuotannolle asetettuja vaatimuksia.

Selvennyksen, jonka mukaan alkoholijuomissa käytettävissä viittauksissa lisätyn alkoholin on oltava peräisin viittauksessa tarkoitetusta tislatusta alkoholijuomasta tai tislatuista alkoholijuomista, ansiosta unionin lainsäätäjä saattoi säätää, että samaa merkintäsääntöä, josta säädettiin aiemmin asetuksen (EY) N:o 110/2008 11 artiklan 5 kohdassa vain sekoitusten osalta, sovelletaan nyt myös alkoholijuomiin, joissa viitataan yhteen tai useampaan tislattuun alkoholijuomaan. Tällä pyritään antamaan kuluttajalle tietoa sen alkoholin osuudesta lopputuotteessa, joka on peräisin alkuperäisestä alkoholijuomasta ja viittauksessa tarkoitetusta tislatusta alkoholijuomasta tai tislatuista alkoholijuomista.

Siten, jos viitataan yhteen tai useampaan tislattuun alkoholijuomaan, alkoholiainesosien luettelo on ilmoitettava ainakin kerran samassa visuaalisessa kentässä kuin viittaus ja alenevassa järjestyksessä sen mukaan, mikä on kunkin ainesosan puhtaan alkoholin tilavuuden prosenttiosuus lopputuotteesta (12 artiklan 2 kohdan b alakohta).

#29 - Esimerkkejä kunkin alkoholiainesosan alkoholiosuuden merkitsemisestä: 1) Geneveriä sisältävä olut (alk. 6 til-%: olut 90 % - Genever 10 %) 2) Kuuma omenasiideri punch au rhumilla (alk. 8 til-%: omenasiideri 95 % - rommi 5 %) 3) Diplomat* raffinoitu Cognacilla ja Maraschinolla (alk 15 til-%: viini 75 % - Cognac 10 % - Maraschino 8 % - maatalousperäinen etyylialkoholi 7 %) * Asetuksessa (EU) N:o 251/2014 ei sallita yhdistettyjen ilmaisujen tai viittausten käyttöä maustetuista viinituotteista, ja siinä kielletään maustetuille viinituotteille varattujen myyntinimitysten käyttäminen alkoholijuomista, jotka eivät täytä niiden tuotannolle asetettuja vaatimuksia. Juomasekoituksen nimeä kuten ”Diplomat” – joka sisältää vermuttia – voidaan kuitenkin käyttää tässä yhteydessä. Koska vermutti on maustettu viini, johon lisätään alkoholia, jos sen valmistuksessa käytetään maatalousperäistä etyylialkoholia, se on mainittava alkoholiainesosien luettelossa tällaisen alkoholin erottamiseksi alkoholista, joka on peräisin viinistä ja tislatuista alkoholijuomista, joihin viitataan. Huom: Edellä mainitut esimerkit ovat kuvailevia , eivätkä ne päde merkintäsäännöksiin, joissa edellytetään, että viittauksen on oltava eri rivillä kuin liköörin virallinen nimi ja se on esitettävä kirjasinkoolla, joka saa olla enintään puolet liköörin nimessä käytetystä kirjasinkoosta.

3.2.3. Viittaukset likööreihin

SDR-asetuksen 12 artiklan 3 kohdan mukaan liitteessä I olevien luokkien 33–40 (liköörit) vaatimusten mukaisen tislatun alkoholijuoman kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä on sallittua käyttää viittausta yhden tai useamman tislatun alkoholijuoman nimeen (luokkiin tai maantieteelliseen merkintään), edellyttäen että

”a) lisätty alkoholi on peräisin yksinomaan viittauksessa tarkoitetusta tislatusta alkoholijuomasta tai tislatuista alkoholijuomista;

b) kunkin alkoholiainesosan osuus ilmoitetaan ainakin kerran samassa visuaalisessa kentässä kuin viittaus käytettyjen määrien mukaisessa alenevassa järjestyksessä. Tämä osuus vastaa kyseisen ainesosan puhtaan alkoholin tilavuuden prosenttiosuutta lopputuotteen puhtaan alkoholin kokonaistilavuudesta; ja

c) ilmaisu ”cream”[Huom: ainoastaan englanninkielinen ilmaisu ”cream”] ei esiinny liitteessä I olevien luokkien 33–40 vaatimusten mukaisen tislatun alkoholijuoman virallisessa nimessä eikä viittauksessa tarkoitetun tislatun alkoholijuoman tai tislattujen alkoholijuomien virallisessa nimessä”.

Tässä säännöksessä käsitellään kaikkia luokkia 33–40 (liköörit) poiketen siitä, mitä sekoituksia koskevan 13 artiklan 4 kohdassa säädetään.

Yhden tai useamman tislatun alkoholijuoman lisääminen likööriin muodostaisi itse asiassa 3 artiklan 9 ja 10 alakohdassa esitetyn määritelmän mukaan sekoituksen, joka olisi merkittävä vastaavasti.

Unionin lainsäätäjä otti kuitenkin käyttöön poikkeuksen niiden viittaussääntöjen soveltamisalaan, joiden oli tarkoitus alun perin koskea muita elintarvikkeita kuin tislattuja alkoholijuomia. Näin pyrittiin varmistamaan, että kuluttaja saa asianmukaisesti tietoa sellaisen liköörin sisällöstä, johon on lisätty toista tislattua alkoholijuomaa tietyn aistinvaraisen ominaisuuden antamiseksi sille. Tämä on yleinen käytäntö, koska muiden muassa liköörejä saatetaan valmistaa yhdistämällä niihin yhtä tai useampaa tislattua alkoholijuomaa (ks. liitteessä I olevan 33 kohdan a alakohdan ii alakohta).

SDR-asetuksen 13 artiklan 3 ja 4 kohtaan sisältyvissä sekoituksia koskevissa säännöksissä itse asiassa edellytetään, että tislattujen alkoholijuomien (ja muiden sekoituksen alkoholiainesosien) nimi esitetään yksinomaan luettelossa, johon sisältyvät kaikki sekoituksen (mixture) alkoholiainesosat. Sen sijaan likööreihin tehtäviä viittauksia koskevien säännösten mukaan lisätyn tislatun alkoholijuoman tai tislattujen alkoholijuomien nimi voi esiintyä missä tahansa, kunhan se esitetään samassa visuaalisessa kentässä kuin virallinen nimi (kuten 12 artiklan 4 kohdan c alakohdassa edellytetään, ks. jäljempänä kohta 3.2.5). Väärinkäytösten ja harhaanjohtavien käytäntöjen riskin pienentämiseksi unionin lainsäätäjä otti myös likööreihin tehtävien viittausten (ja sekoitusten) osalta käyttöön vaatimuksen, jonka mukaan alkoholiainesosien luettelo on ilmoitettava ainakin kerran samassa visuaalisessa kentässä kuin viittaus ja alenevassa järjestyksessä sen mukaan, mikä on kunkin ainesosan alkoholin tilavuuden prosenttiosuus lopputuotteesta (12 artiklan 3 kohdan b alakohta).

Lisäksi 12 artiklan 4 kohdan a ja b alakohtaan sisältyvissä merkintäsäännöksissä edellytetään, että viittaus ei saa olla samalla rivillä kuin liköörin virallinen nimi ja että se on esitettävä kirjasinkoolla, joka saa olla enintään puolet virallisessa nimessä tai mahdollisissa yhdistetyissä ilmaisuissa käytetystä kirjasinkoosta.

Sekoitusten alkoholiainesosien luettelosta (joka on myös esitettävä kirjasinkoolla, joka saa olla enintään puolet virallisessa nimessä käytetystä kirjasinkoosta: ks. 13 artiklan 3 kohdan toinen alakohta ja 13 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan a alakohta sekä jäljempänä kohdat 4.2.1 ja 4.2.2) poiketen viittaukset likööreihin voidaan esittää kirjasimin, jotka eivät ole samanlaisia ja samanvärisiä kuin virallisessa nimessä käytetyt.

SDR-asetuksen 12 artiklan 4 kohdan c alakohdassa säädetään lisäksi, että viittauksiin likööreihin on ”aina oltava liitettynä tislatun alkoholijuoman virallinen nimi, joka on esitettävä samassa visuaalisessa kentässä kuin viittaus”. (ks. jäljempänä kohta 3.2.5).

Huom: Unionin lainsäätäjä otti käyttöön edellä mainittua säännöstä koskevan rajoituksen, ts. ilmaisun ”cream” sisältävät viralliset nimet eivät ole sallittuja, kun likööreissä viitataan tislattuihin alkoholijuomiin. Tätä poikkeusta sovelletaan vain englanninkieliseen ilmaisuun (eikä muunkielisiin ilmaisuihin), ja sillä pyritään suojelemaan maantieteellisen merkinnän ”Irish Cream” mainetta.

#30 - sallituista ja kielletyistä viittauksista likööreihin: 1) Brandyllä raffinoitu munalikööri tai — Blutwurz-likööri Cognacilla 2) Suklaalikööri, johon on lisätty hieman giniä tai — Licor de café de Galicia rommilla 3) Kirsikkaviinasta valmistettu munalikööri (vaikka kaikki alkoholi – toisin sanoen 100 prosenttia – on peräisin kirsikkaviinasta, tätä voidaan käyttää viittauksena) 4) Crème de Brandy avec Rhum MUTTEI: Brandy Cream avec Rhum / rommilla 5) Crema de Orujo con Whisky MUTTEI: Orujo Cream con Whisky / whiskyllä Huom: Munalikööri, johon on lisätty hieman vodkaa voidaan käyttää viittauksena . Toisin kuin vodkaliköörissä , joka on yhdistetty ilmaisu eikä sellaisenaan salli muun alkoholin kuin vodkasta peräisin olevan alkoholin lisäämistä, viittauksessa likööreihin alkoholin lisääminen on sallittua liköörin valmistusohjeessa. Kuluttajan harhaanjohtamisen välttämiseksi viittauksissa likööreihin on pakollista ilmoittaa kaikista alkoholiainesosista peräisin olevan alkoholin osuus. Huom: Whisky cream (englanniksi) voi olla vain yhdistetty ilmaisu ja edellyttää, että kaikki alkoholi on peräisin yksinomaan whiskystä. Huom: Edellä mainitut esimerkit ovat kuvailevia , eivätkä ne päde merkintäsäännöksiin, joissa edellytetään, että viittauksen on oltava eri rivillä kuin liköörin virallinen nimi ja se on esitettävä kirjasinkoolla, joka saa olla enintään puolet liköörin nimessä käytetystä kirjasinkoosta.

Huom: On väitetty, että mahdollisuus viitata liköörissä tislattuihin alkoholijuomiin heikentää vaatimusta, jonka mukaan yhdistetyissä ilmauksissa kaiken alkoholin on oltava peräisin tislatusta alkoholijuomasta, johon viitataan. Itse asiassa, kun ”whiskyliköörissä” kaiken alkoholin on oltava peräisin whiskystä, ”likööri, jossa on (siemaus) whiskyä” voidaan valmistaa käyttämällä myös muun tyyppistä alkoholia.

Tästä syystä on suositeltavaa , että jos likööreissä käytetään viittauksia, viralliseen nimeen ”likööri” olisi aina lisättävä sen pääasiallisen raaka-aineen nimi, jota on käytetty antamaan sille sen hallitseva maku (esim. kookoslikööri, johon on lisätty hieman rommia; suklaalikööri, johon on lisätty hiven brandyä). Muutoin viittauksissa virallisen nimen ”likööri” käyttö siten, ettei siihen lisätä käytetyn pääasiallisen aromin nimeä, saattaa viitata aikomukseen johtaa kuluttajia harhaan.

3.2.4. Viittaukset muihin tislattuihin alkoholijuomiin kuin likööreihin

SDR-asetuksen 12 artiklan 3a kohdan mukaan muun tislatun alkoholijuoman kuin liköörin (ts. liitteessä I olevien luokkien 33–40 vaatimukset täyttävän) kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä voidaan viitata yhden tislatun alkoholijuoman nimeen (luokkaan tai maantieteelliseen merkintään) ”sillä edellytyksellä, että

a) viittauksessa tarkoitettua tislattua alkoholijuomaa (i) on käytetty ainoana alkoholipohjana sellaisen lopullisen tislatun alkoholijuoman valmistuksessa, jonka on täytettävä jonkin liitteessä I vahvistetun tislattujen alkoholijuomien luokan vaatimukset; (ii) ei ole yhdistetty muihin elintarvikkeisiin kuin sen valmistuksessa tai lopullisen alkoholijuoman valmistuksessa liitteen I tai asiaa koskevan tuote-eritelmän mukaisesti käytettyihin elintarvikkeisiin; ja (iii) ei ole laimennettu vedellä alkoholipitoisuuden alentamiseksi sitä vähimmäisalkoholipitoisuutta pienemmäksi, josta säädetään siinä liitteessä I olevassa tislattujen alkoholijuomien luokassa tai sen maantieteellisen merkinnän tuote-eritelmässä, johon viittauksessa tarkoitettu tislattu alkoholijuoma kuuluu; tai

b) tislattu alkoholijuoma on varastoitu täyden kypsytysajan tai osan siitä puutynnyrissä, jota on aiemmin käytetty viittauksessa tarkoitetun tislatun alkoholijuoman kypsyttämiseen, sillä edellytyksellä, että (i) puutynnyristä poistettiin sen aiempi sisältö, kun kyseessä ovat sellaiset tislattujen alkoholijuomien luokat tai tislattujen alkoholijuomien maantieteelliset merkinnät, joissa on kiellettyä lisätä laimennettua tai laimentamatonta alkoholia; (ii) viittaus tehdään tislatun alkoholijuoman kypsyttämiseen käytetyn tynnyrin kuvauksen mukaisesti; (iii) viittaus ei ole yhtä näkyvä kuin käytetyn tislatun alkoholijuoman virallinen nimi tai mahdollinen yhdistetty ilmaisu; ja (iv) poiketen siitä, mitä 4 kohdan b alakohdassa säädetään, viittaus esitetään kirjasinkoolla, joka ei saa olla suurempi kuin tislatun alkoholijuoman virallisessa nimessä tai mahdollisessa yhdistetyssä ilmaisussa käytetty kirjasinkoko”.

Myös näissä tapauksissa 12 artiklan 4 kohdan c alakohdan mukaan viittauksiin on ”aina oltava liitettynä tislatun alkoholijuoman virallinen nimi, joka on esitettävä samassa visuaalisessa kentässä kuin viittaus”. (ks. jäljempänä kohta 3.2.5).

3.2.4.1. Viittaukset ainoana alkoholipohjana käytettyihin tislattuihin alkoholijuomiin

Tuottajat voivat haluta kehittää innovatiivisia tuotteita tekemällä kokeiluja vakiintuneilla tislattujen alkoholijuomien luokilla tai maantieteellisillä merkinnöillä ja muuntamalla niitä siten, että ne kuuluvat toiseen tislattujen alkoholijuomien luokkaan.

Tietyissä tapauksissa unionin lainsäätäjä antaa näille tuottajille mahdollisuuden viitata alkuperäisen tislatun alkoholijuoman viralliseen nimeen lopullisen tislatun alkoholijuoman kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä edellisessä kohdassa luetelluin edellytyksin.

Toisaalta joitain tislattujen alkoholijuomien luokkia – esim. maustettua vodkaa – voidaan valmistaa käyttämällä toista tislattujen alkoholijuomien luokkaa – esimerkkitapauksessa vodkaa – sen ainoana alkoholipohjana. Tuottajalla voi olla intressi viitata tähän alkoholiainesosaan lopputuotteen kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä.

SDR-asetuksen 12 artiklan 3a kohdan a alakohdan säännökset kattavat juuri edellä mainitut tapaukset.

Tislatun alkoholijuoman (luokan tai maantieteellisen merkinnän) maineen väärinkäytön estämiseksi unionin lainsäätäjä on säätänyt, että toisen tislatun alkoholijuoman, joka on valmistettu käyttämällä tislattua alkoholijuomaa, johon viitataan, sen ainoana alkoholipohjana, kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöissä voidaan viitata sen viralliseen nimeen vain, jos lopullinen tislattu alkoholijuoma on asianomaisen tislattujen alkoholijuomien luokan vaatimusten mukainen, ja sillä on siten oltava kyseisen tislattujen alkoholijuomien luokan osalta säädetty virallinen nimi.

Tämä tarkoittaa, että ainoana alkoholipohjana käytettyyn tislattujen alkoholijuomien luokkaan tai maantieteelliseen merkintään ei voida koskaan viitata tuotteessa, joka on merkitty yleisesti ”tislatuksi alkoholijuomaksi”.

Lisäksi kielto lisätä elintarvikkeita, joita ei sallita sen tislatun alkoholijuoman, johon viitataan, tai lopullisen tislatun alkoholijuoman valmistuksessa liitteessä I tislattujen alkoholijuomien luokkien osalta vahvistettujen asiaa koskevien sääntöjen tai tislattujen alkoholijuomien maantieteellisten merkintöjen teknisen asiakirjan / tuote-eritelmän mukaisesti, estää tislattuja alkoholijuomia koskevien viittausten päällekkäisyydet yhdistettyjen ilmaisujen kanssa, jotka edellyttävät juuri yhdistämistä yhteen tai useampaan tällaiseen elintarvikkeeseen (ks. edellä kohta 2.1).

Jotta tislatun alkoholijuoman viralliseen nimeen voidaan viitata toisen tislatun alkoholijuoman kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä, lopullisen tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuus ei voi olla alhaisempi kuin vähimmäisalkoholipitoisuus, jota viittauksessa tarkoitetulta tislatulta alkoholijuomalta edellytetään SDR-asetuksen liitteessä I tislattujen alkoholijuomien luokkien osalta vahvistettujen asiaa koskevien sääntöjen tai tislattujen alkoholijuomien maantieteellisten merkintöjen teknisen asiakirjan / tuote-eritelmän mukaisesti (ks. esimerkit laatikossa #31).

Huom: Tässä yhteydessä tuli esille kysymys, onko tislatun alkoholijuoman nimen (luokan tai maantieteellisen merkinnän), joka esiintyy jo yhdistetyssä ilmaisussa – esimerkiksi kuvaamassa tämän tislatun alkoholijuoman erityisominaisuuksia – toistamista pidettävä viittauksena. Edellä mainituissa SDR-asetuksen 12 artiklan 3a kohdan a alakohdan säännöksissä suljetaan tällainen mahdollisuus selvästi pois. Siinä tapauksessa toistuva viittaus sellaisen tislatun alkoholijuoman nimeen, jota on käytetty yhdessä toisen elintarvikkeen kanssa, olisi ymmärrettävä ”jatkoksi” tämän nimen käytölle yhdistetyssä ilmaisussa. Viittauksen olisi oltava SDR-asetuksen 11 artiklan 3 kohdassa säädettyjen merkintäsääntöjen mukainen.

#31 - sallituista merkinnöistä: Viinistä tislattu alkoholijuoma (alk. 40 til-%) valmistettu Cognacista viimeistelty bourbon-tynnyrissä Koska Cognacin teknisessä asiakirjassa / tuote-eritelmässä ei sallita sen kypsyttämistä muissa kuin puutynnyreissä, jotka ovat sisältäneet aiemmin viiniä tai viinistä tislattuja alkoholijuomia, aiemmin bourbonia sisältäneessä tynnyrissä viimeistellyssä Cognacissa ei voida enää käyttää kyseisen maantieteellisen merkinnän nimeä. Viittaus siihen, että alkuperäinen tislattu alkoholijuoma on valmistettu Cognacia koskevien vaatimusten mukaisesti siihen saakka, kunnes sitä on säilytetty bourbonin valmistuksessa käytetyssä tynnyrissä, antaa kuitenkin kuluttajalle hyödyllistä tietoa. Huom : siinä tapauksessa viinistä tislatulla alkoholijuomalla on oltava Cognacilta vaadittava vähimmäisalkoholipitoisuus (ts. 40 tilavuusprosenttia alkoholia). Katajanmarjoilla maustettu tislattu alkoholijuoma (alk. 32 til-%) VALMISTETTU KORNISTA Liitteessä I olevassa 19 luokassa vahvistettujen vaatimusten mukaan katajanmarjoilla maustettuja tislattuja alkoholijuomia voidaan valmistaa – muun muassa – maustamalla viljasta tislattua alkoholijuomaa katajanmarjoilla. Koska Korn on viljasta tislattu alkoholijuoma, joka on rekisteröity maantieteellisenä merkintänä, tämä merkintä on sallittu sillä edellytyksellä, että lopputuotteen alkoholipitoisuus vastaa Kornilta edellytettävää vähimmäisalkoholipitoisuutta (ts. 32 tilavuusprosenttia), joka on korkeampi kuin katajanmarjoilla maustetuilta tislatuilta alkoholijuomilta edellytettävä vähimmäisalkoholipitoisuus (ts. 30 tilavuusprosenttia). Vadelmalla maustettu vodka (alk. 37,5 til-%) valmistettu neljä kertaa tislatusta vodkasta Maustetun vodkan, joka – liitteessä I olevan 31 luokan vaatimusten mukaisesti – valmistetaan lisäämällä vodkaan aromeja ja mahdollisesti makeuttavia tuotteita, kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä voidaan viitata käytettyyn vodkaan SDR-asetuksen 12 artiklan 3a kohdan a alakohdan mukaan. Huom: maustetulta vodkalta edellytettävä vähimmäisalkoholipitoisuus on sama kuin vodkalta edellytettävä vähimmäisalkoholipitoisuus eli 37,5 tilavuusprosenttia. #32 - kielletyistä merkinnöistä (Huom: viittaaminen tislattuun alkoholijuomaan, joka ei vastaa jotain luokkaa – ja jonka virallinen nimi on siten ”tislattu alkoholijuoma” – on aina kiellettyä): 1) Tislattu alkoholijuoma valmistettu rommista ja brandystä Kahden eri tislatun alkoholijuoman yhdistelmää ei voida merkitä viittaukseksi. Jos tällainen yhdistelmä koostuu vain tislatuista alkoholijuomista, se on merkittävä sekoitukseksi . Jos siihen on lisätty muita elintarvikkeita, tislattujen alkoholijuomien nimet voidaan sisällyttää vain elintarvikkeiden ainesosaluetteloon, edellyttäen että luettelo on FIC-asetuksen 18–22 artiklan mukainen, kuten SDR-asetuksen 13 artiklan 2 kohdassa säädetään. 2) Rommipohjainen tislattu alkoholijuoma sisältää mausteita Tislatun alkoholijuoman yhdistäminen yhteen tai useampaan muuhun elintarvikkeeseen kuin ne, joita sen valmistuksessa on käytetty sitä koskevien erityisvaatimusten mukaisesti, tuottaa aina yhdistetyn ilmaisun , eikä sitä voida siten merkitä viittaukseksi. 3) Tislattu alkoholijuoma saatu rommista (alk. 15 til-%) Viittaukset tislattujen alkoholijuomien luokkiin tai maantieteellisiin merkintöihin ovat kiellettyjä, jos tuotetta on pelkästään laimennettu vedellä vaadittua vähimmäisalkoholipitoisuutta (rommin tapauksessa 37,5 tilavuusprosenttia) pienemmäksi.

3.2.4.2. Viittaukset muiden tislattujen alkoholijuomien tynnyreihin

Kuten edellä (ks. kohta 1.5) selitettiin, ilmaisuja, joissa viitataan tislatun alkoholijuoman säilyttämiseen täyden kypsytysajan tai osan siinä puutynnyreissä, joita on aiemmin käytetty toisen tislatun alkoholijuoman kypsyttämiseen, ei voida pitää FIC-asetuksen 36 artiklassa tarkoitettuina vapaaehtoisina tietoina. SDR-asetuksen 10 artiklan 7 kohdan ensimmäisessä alakohdassa nimittäin kielletään tislattujen alkoholijuomien nimien käyttö minkä tahansa sellaisen juoman kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöissä, joka ei ole SDR-asetuksessa vahvistettujen vaatimusten mukainen tai asianomaisen maantieteellisen merkinnän teknisen asiakirjan / tuote-eritelmän vaatimusten mukainen.

Ainoat poikkeukset tästä kiellosta koskevat yhdistettyjen ilmausten, viittausten ja ainesosaluettelon merkintöjä, sellaisina kuin niistä säädetään SDR-asetuksen 11 ja 12 artiklassa sekä 13 artiklan 2–4 kohdassa. Viittaus tislattuun alkoholijuomaan, jonka valmistuksessa käytetyssä puutynnyrissä toista tislattua alkoholijuomaa on myöhemmin kypsytetty, on siten paitsi FIC-asetuksessa tarkoitettu vapaaehtoinen tieto myös viittaus, josta säädetään SDR-asetuksen 12 artiklan 3a kohdassa.

Huom: SDR-asetuksen 12 artiklan 3a kohdan b alakohdan i alakohdassa vaaditaan niiden tislattujen alkoholijuomien (luokkien tai maantieteellisten merkintöjen) osalta, joihin on kiellettyä lisätä alkoholia mahdollisesta laimentamisesta riippumatta, että tynnyristä poistetaan aiempi sisältö. Tätä vaatimusta sovelletaan esim. tislattujen alkoholijuomien luokkiin 1–14. Niiden tislattujen alkoholijuomien luokkien tai maantieteellisten merkintöjen osalta, joihin edellä ma