-tr 4 
-tr ir EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 07.01.1998 
KOM(97) 722 lopull. 
KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE 
JA EUROOPAN PARLAMENTILLE 
MATTHAEUS-TAX -OHJELMAN TOTEUTTAMISESTA TAMMIKUUN 1 
PÄIVÄSTÄ 1996 JOULUKUUN 31 PÄIVÄÄN 1996 
(29 PÄIVÄNÄ LOKAKUUTA 1993 TEHDYN NEUVOSTON PÄÄTÖKSEN 11 
ARTIKLA) 
1. JOHDANTO 
Välillisestä verotuksesta vastaavien kansallisten viranomaisten välillä tarvittiin syvällistä 
ja kestävää yhteistyötä sen varmistamiseksi, ettei rajalla toteutettavien tarkastusten 
poistaminen 1 päivästä tammikuuta 1993 alkaen lisäisi välilliseen verotukseen 
(arvonlisävero ja valmistevero) liittyviä petoksia, veron kiertämistä ja kilpailun 
vääristymistä. Yhteistyön edistämiseksi komissio ehdotti välillisestä verotuksesta 
vastaavien virkamiesten "Matthaeus-Tax" -koulutusohjelmaa, jonka neuvosto hyväksyi 
29 päivänä lokakuuta 1993l. 
Päätöksen 3 artiklassa vahvistetut ohjelman tavoitteet ovat: 
valmistella jäsenvaltioiden kansallisia virkamiehiä sisämarkkinoiden vaikutuksiin 
ja hallinnollisen yhteistyön kehittämiseen ja varmistaa näin yhteisön 
lainsäädännön entistä parempi soveltaminen 
saada kansalliset virkamiehet tietoisiksi työnsä yhteisönlaajuisuudesta ja kehittää 
keskinäistä luottamusta välillisestä verotuksesta vastaavien jäsenvaltioiden 
viranomaisten välillä 
antaa välillisestä verotuksesta vastaaville virkamiehille sovellettua ammatillista 
täydennyskoulutusta 
hyödyntää välillisestä verotuksesta vastaavien yhteisössä toimivien yksikköjen 
tietämystä mahdollisimman paljon henkilöstön liikkuvuuden avulla ja parantaa 
siten sisämarkkinoiden hallintoa ja tehokkuutta 
edistää tiivistä ja jatkuvaa yhteistyötä asianmukaisten hallintojen kaikilla tasoilla 
niiden saamiseksi työskentelemään yhdessä sisämarkkinoilla. 
Nämä tavoitteet aiotaan saavuttaa neljällä keinolla: virkamiesvaihdolla, 
koulutusseminaareiUa, yhteensovitetuilla ammatillisen koulutuksen ohjelmilla sekä 
vaihtoon todennäköisesti osallistuville virkamiehille tarkoitetulla kielikoulutuksella. 
Toiminta käynnistettiin 1 päivänä heinäkuuta 1993. Neuvostolle ja parlamentille 
annetussa komission kertomuksessa KOM (95) 663 käsiteltiin ohjelman toteuttamista 1 
päivän heinäkuuta 1993 ja 31 päivän joulukuuta 1994 ja kertomuksessa KOM (96) 543 
1 päivän tammikuuta 1995 ja 31 päivän joulukuuta 1995 välisenä aikana. 
1 Neuvoston päätös, tehty 29 päivänä lokakuuta 1993, EYVL N:o L 280, 13.11.1993 
-2-
2. TOIMINTA VUONNA 1996 
2.1 Virkamiesvaihto 
2.1.1 Tavoitteet 
Virkamiesvaihdon päätavoitteena on parantaa välillisestä verotuksesta vastaavien 
virkamiesten tietämystä eri jäsenvaltioiden organisaatioista, menetelmistä ja 
menettelyistä. Sekä käytännön tietämystä että teoreettista tietämystä on parannettava. 
Näin saadaan kehitetyksi yhteistyötä ja levitetyksi parhaita menettelytapoja. Oikeiden 
työtehtävien tekeminen vastaanottavassa hallinnossa on hyvä keino saavuttaa tavoitteet. 
2.1.2 Organisaatio 
Vuonna 1996 jäsenvaltioille annettiin ensimmäistä kertaa täysi päätösvalta valita 
vaihtoon lähetettävien virkamiesten määrämaa (vuonna 1995 ainoastaan 50 prosenttia 
valittiin tällä tavalla ja muut tapaukset sovittiin komission ja jäsenvaltioiden välillä). 
Vastuuta hajautettiin edelleen siten, että jokaiselle jäsenvaltiolle myönnettiin 
virkamiesvaihtoon tarkoitetut määrärahat (aiemmin myönnettiin tietty määrä vaihtoja) ja 
rohkaistiin hyödyntämään niitä mahdollisimman hyvin. Uudistuksen tarkoituksena oli 
kannustaa jäsenvaltioita asettamaan tarpeensa tärkeysjärjestykseen käytettävissä olevien 
määrärahojen mukaisesti. 
Jäsenvaltiot antoivat määrärahojen käyttöä koskevan arvion vuoden puolivälissä 
voimavarojen mahdollisimman tehokkaan hyödyntämisen varmistamiseksi. Sellaisten 
maiden varat, jotka ennakoivat jättävänsä määrärahoja käyttämättä (Alankomaat, 
Yhdistynyt kuningaskunta) jaettiin uudelleen määrärahat ylittäville maille (Ranska, 
Suomi, Belgia). 
Lopuksi vaihto-ohjelman valmistelun ja toteuttamisen parantamiseksi komissio kokosi 
sarjan kaikille kansallisille verohallinnoille tarkoitettuja oppaita perustietojen 
tarjoamiseksi jokaiselle vaihtoon osallistuvalle virkamiehelle ennen vierailun 
toteuttamista. Samanaikaisesti vuonna 1996 yritettiin yhdessä siirtyä yleisvaihdoista 
(virkamiesryhmän yleinen perehdyttäminen vastaanottavan viraston toimintaan) 
yksittäisiin vaihtoihin (työskentely sopivan kollegan kanssa) tai kohdennettuihin 
vaihtoihin (erityishanke). 
2.1.3 Toiminta 
Vuonna 1996 toteutettiin 218 vaihtoa (vuonna 1995 vaihtoja oli 116, vuonna 1994 niitä 
oli 95 ja vuonna 1993 vaihtoja oli 88). Lisäys saavutettiin käyttämällä varoja entistä 
paremmin ja kohdistamalla varoja uudelleen seminaareista vaihtoihin. Vaihdoista 34 
prosenttia oli yleisvaihtoja, 25 prosenttia yksittäisvaihtoja ja 42 prosenttia kohdennettuja 
vaihtoja. Lisätietoja vaihtoon osallistuneista virkamiehistä on tämän kertomuksen 
liitteessä A. 
2.1.4 Arviointi 
Komissio ja jäsenvaltiot seuraavat virkamiesvaihtoa ympäri vuoden. Lisäksi virkamiehet 
(ja vuodesta 1996 heidän esimiehensä) antavat palautetta kyselylomakkeilla. Myös 
3-
kansallisia verohallintoja pyydettiin ensimmäistä kertaa vuonna 1996 kertomaan 
käsityksensä vaihto-ohjelman hyödyllisyydestä. 
Kansallisilta hallinnoilta, virkamiehiltä ja heidän esimiehiltään saadut huomiot olivat 
yllättävän myönteisiä. Belgia katsoi, että ne olivat "menestyksen kruunaamia". Saksan 
osalta huomattiin virkamiesten suuri mielenkiinto ohjelmaa kohtaan ja heidän osuutensa 
yhteistyön parantamisessa. Yhdistynyt kuningaskunta oli hyvin innostunut 
virkamiestensä antamasta palautteesta ja huomautti, että muut jäsenvaltiot olivat todella 
ponnistelleet vastatakseen virkamiesten tarpeisiin. Ruotsissa pantiin merkille, että yhdelle 
isäntänä toimineelle virkamiehelle vaihto oli ollut hänen parhaimpia kokemuksiaan 
verohallinnossa. Useat jäsenvaltiot olivat tyytyväisiä uusiin joustaviin järjestelyihin 
vaihtojen järjestämiseksi ja kohdennettujen vaihtojen lisäämiseen (Italia, Ranska, Belgia, 
Yhdistynyt kuningaskunta, Ruotsi, Suomi). 
Tätä tukivat virkamiesten huomiot: "uudisti moraalia ja antoi uusia virikkeitä uralle" 
(Belgia); "vaihto on ollut hyödyllinen ei ainoastaan toiminnan kannalta vaan myös 
virkamiehen näkemysten laajenemisen kannalta" (esimies, Yhdistynyt kuningaskunta); 
"vierailu sekä keskusvirastoon että aluetoimistoon oli onnistunut ratkaisu" (Tanska); 
"vaihdosta oli myönteisiä tuloksia sekä todellista ja aivan ilmeistä hyötyä" (Luxemburg). 
Vaihto-ohjelma johti myös todellisiin muutoksiin kansallisissa hallinnoissa. Alankomaat 
pani merkille, että vaihto-ohjelman tuloksena muiden jäsenvaltioiden työtapoja 
ymmärrettiin entistä paremmin ja epävirallinen viestintä parani. Itävalta pani merkille 
useita ohjelman perusteella tehtyjä muutoksia, mukaan lukien riskianalyysin 
käyttöönotto, lisääntynyt kiinnostus kielikoulutukseen ja yhteistyö sähköisen 
tietojenkäsittelyn alalla. 
Lisäksi virkamiehet kertoivat muun muassa valvontamenetelmien parantamisesta, joita 
ovat esimerkiksi tarkastettavien asiakirjojen valinta tietokoneiden avulla (Belgia), ATK-
ja tilintarkastustekniikoiden käyttö (Portugali, Kreikka, Luxemburg), äskettäin 
rekisteröityneiden yritysten tilintarkastus (Suomi), riskianalyysin entistä parempi käyttö 
(Itävalta, Suomi), käteiskauppiaiden entistä parempi valvonta (Portugali, Yhdistynyt 
kuningaskunta), alkoholin valmisteveron entistä parempi valvonta (Portugali), 
kauppiaiden laajan tilintarkastuksen aloittaminen (Kreikka), perintämaksujärjestelmien ja 
työskentelykäytäntöjen parantaminen (Ranska), ammatillinen erikoistuminen petosten 
tutkintaan ja petossyytteiden nostamiseen (Irlanti), veronmaksajien avustamisen 
parantaminen (Ranska), kaupan harjoittajien koulutusohjelmien kehittäminen virheiden 
poistamiseksi (Portugali) ja hallinnollisen yhteistyön parantaminen (Itävalta, Saksa ja 
Ranska). 
Ohjelmaa on vielä mahdollista parantaa: Kreikka, Ruotsi, Ranska ja Tanska pitivät 
yksittäisiä vaihtoja ja kohdennettuja vaihtoja hyödyllisempinä kuin yleisvaihtoja. Saksa 
ja Kreikka korostivat sitä, että vaihtojen olisi oltava käytännöllisiä ja virkamiehen 
erityistarpeisiin liittyviä. Ruotsi korosti jokaista vaihtoa varten räätälöidyn ohjelman 
merkitystä. 
Virkamiehet olivat sitä mieltä, että vaihtojen on oltava nykyistä pidempiaikaisia 
todellisen yhteistyön toteuttamiseksi (Saksa, Belgia, Ranska, Luxemburg, Italia, Suomi, 
Yhdistynyt kuningaskunta). Valmistelun aikaisia yhteyksiä olisi lisättävä ja vaihdon 
aikana olisi oltava enemmän joustavuutta (Belgia, Irlanti, Ruotsi, Ranska ja Espanja). 
-4-
Vastaanottavan viranomaisen on ponnisteltava nykyistä enemmän tavoitteiden 
saavuttamiseksi (Kreikka, Ranska ja Ruotsi). Olisi tehtävä nykyistä enemmän käytännön 
yhteistyötä, erityisesti todellista valvontatyötä toimistossa ja kentällä (Belgia, Kreikka, 
Ranska, Suomi, Ruotsi, Itävalta, Saksa, Alankomaat). Olisi toteutettava entistä 
erikoistuneempia vaihtoja erillään muiden virkamiesten vaihdosta (Itävalta, Belgia, 
Saksa, Espanja, Portugali, Irlanti, Yhdistynyt Kuningaskunta, Kreikka). 
Nämä arviot ovat vaihtoon osallistuneiden virkamiesten aiempina vuosina antamien 
arvioiden kaltaisia. Vaikka parannuksia on tehty vaihtojen saamiseksi entistä 
käytännöllisemmiksi ja paremmin virkamiesten tarpeita vastaaviksi, lisäedistystä 
tarvitaan. Erityisesti vastaanottavien viranomaisten on pyrittävä entistä enemmän 
antamaan muiden jäsenvaltioiden virkamiehille todellisia työtehtäviä. Joidenkin 
jäsenvaltioiden osalta jatkuvana ongelmana on toteutettavia tehtäviä rajoittava, yleensä 
verotietojen luottamuksellisuuteen liittyvä kansallinen lainsäädäntö. Komission ja 
jäsenvaltioiden on tulevaisuudessa pohdittava rajoitusten yksityiskohtia ja 
mahdollisuuksia työskennellä niiden puitteissa. 
Vaihtojen lukumääräinen arviointi, joka perustuu virkamiesten ja heidän esimiestensä 
täyttämiin kyselylomakkeisiin, esitetään liitteessä A. 
2.2 Seminaarit 
2.2.1 Tavoite 
Seminaariohjelman tavoitteena on tarjota kansallisten hallintojen virkamiehille 
mahdollisimman hyvä tilaisuus suunnitelmalliseen ajatustenvaihtoon. Seminaarit 
tarjoavat mahdollisuuden levittää parhaita menettelytapoja jäsenvaltioissa, tarkastella 
yhteisiä ongelmia ja ratkaisuja, kouluttaa virkamiehiä heidän työhönsä kuuluvissa 
yhteisöön liittyvissä asioissa sekä tehostaa hallinnollista yhteistyötä. Seminaarit voivat 
myös johtaa ehdotuksiin voimassa olevien yhteisön oikeudellisten asiakirjojen 
parantamiseksi. 
2.2.2 Toiminta 
Vuonna 1996 järjestettiin 10 seminaaria (vuonna 1995 järjestettiin 11, vuonna 1994 
järjestettiin 8 ja vuonna 1993 järjestettiin 6 seminaaria). Kaksi seminaaria rahoitettiin 
vuoden 1995 talousarviosta ja niitä käsiteltiin vuoden 1995 kertomuksessa. 
Seminaareihin osallistui noin 300 virkamiestä. Kunkin seminaarin lyhyt kuvaus esitetään 
liitteessä B. 
2.2.3 Arviointi 
Osallistujat täyttivät kyselylomakkeen kunkin seminaarin lopussa. Kuusi kuukautta 
myöhemmin kukin jäsenvaltio täytti lisäkyselylomakkeen, jonka tarkoituksena oli 
arvioida seminaarin keskipitkän aikavälin vaikutusta. Kyselylomakkeiden 
yksityiskohtainen tarkastelu esitetään liitteessä B. Yleisesti ottaen välittömästi vaihdon 
jälkeen tehtyjen arvioiden mukaan vuonna 1996 järjestettyjä seminaareja pidettiin 
lievästi vähemmän onnistuneina kuin vuosina 1993 - 95 järjestettyjä seminaareja. Kuusi 
kuukautta vaihdon jälkeen tehdyt arvioinnit ovat näitä myönteisempiä. Seminaarit olivat 
yleisesti ottaen hyödyllisiä ja onnistuneita asioiden ymmärtämisen syventämiseksi, ja 11 
prosenttia seminaareista johti muutoksiin työskentelykäytännöissä, 33 prosenttia 
-5-
seurantakokousten järjestämiseen ja 51 prosenttia muihin seurantatoimiin kansallisissa 
hallinnoissa. 
2.3 Yhteinen koulutusohjelma 
2.3.1 Tavoite 
Matthaeus-Tax-päätöksessä esitetään yhteisen koulutusrakenteen kehittämistä koskeva 
tavoite. 
2.3.2 Toiminta 
Jäsenvaltioiden kanssa neuvoteltuaan komissio teki päätöksen2 vuonna 1995 Matthaeus-
Tax-ohjelmasta tehdyn päätöksen 4 artiklan c alakohdassa määrätystä ammatillista 
koulutusta koskevasta yhteisestä ohjelmasta. Vuosi 1996 oli ohjelman ensimmäinen 
kokonainen täytäntöönpano vuosi. Täytäntöönpanon yksityiskohdat esitetään liitteen C 
taulukossa 24. 
2.3.3 Arviointi 
Taulukosta 24 käy ilmi, että samoin kuin vuonna 1995, joillakin jäsenvaltioilla oli suuria 
vaikeuksia toimittaa tietoja virkamiehille annetusta koulutuksesta huolimatta komission 
yrityksistä selvittää vaadittuja tietoja. Tietojen puuttumista koskevaa ongelmaa 
käsitellään FISCALIS-ohjelman ehdotuksissa. Vuosilta 1995 ja 1996 käytettävissä 
olevien tietojen epätäydellisyyden vuoksi luotettavia johtopäätöksiä ei voida tehdä. 
2.4 Kielikoulutus 
2.4.1 Tavoite 
Matthaeus-Tax-päätöksessä määrätään, että virkamiesvaihtoon mahdollisesti 
osallistuville virkamiehille on annettava kielikoulutusta. 
2.4.2 Toiminta 
Liitteessä D esitetään kielikoulutusta koskevat yksityiskohdat ja koulutuksesta vuonna 
1996 saadut tulokset. 
2.4.3 Arviointi 
Yleisen koulutusohjelman osalta joidenkin maiden antamat virkamiehille tarkoitettua 
kielikoulutusta koskevat tiedot ovat vuoden 1995 tietojen tavoin puutteellisia luotettavien 
johtopäätösten tekemiseen. Tätä tietojen puutteellisuuteen liittyvää kysymystä ehdotetaan 
käsiteltäväksi FISCALIS-ohjelmassa. Vaihtoihin osallistuvien virkamiesten antamat 
tiedot muodostavat arviointikelpoisen otoksen verotuksesta vastaavista virkamiehistä. 
Vaikka virkamiehet näyttävät kykenevän viestimään vastaanottavassa maassa melko 
hyvin, vastaanottavan maan kielen osaamistaso näyttää pudonneen. Kielikursseille 
osallistuvien vaihtoon lähtevien virkamiesten määrä on vakio, noin 20 prosenttia. 
2 Komission päätös 95/279/EY, tehty 12 päivänä heinäkuuta 1995, EYVL N:o L 172, 22.7.95, s. 24 
-6-
3. HALLINTO JA RAHOITUS 
3.1 Hallinto 
Ohjelmaa johtavat kussakin jäsenvaltiossa toimivat koordinaattorit (tavallisesti kaksi 
koordinaattoria, jos valmisteveron ja alv:n hallinnot ovat erillään) ja komission yksiköt. 
Vuonna 1995 komissio ja koordinaattorit kokoontuivat neljästi Matthaeus-Tax-
komiteassa. Komitean pääasiallisena tehtävänä oli suunnitella ja valvoa vuoden 1996 
vaihtoa ja seminaariohjelmaa sekä laatia vuoden 1997 ohjelma. 
Vuonna 1996 komissio hyväksyi menettelyoppaan, johon koottiin edellisten vuosien 
aikana kertyneet parhaimmat menettelytavat. Tämä yksinkertaisti huomattavasti 
ohjelman hallinnointia. Komission ja jäsenvaltioiden ponnistelujen kohdentamiseksi 
komitea hyväksyi myös tulostavoitteet (jotka perustuvat liitteissä oleviin 
kyselylomakkeisiin). Yleisesti ottaen tulostavoitteet luotiin tulosten parantamiseksi 
vuodesta 1995, jolloin puolestaan saavutettiin parempi tulos kuin vuosina 1993 - 94. 
Lisäksi otettiin käyttöön esimiehille tarkoitettu kuusi kuukautta vaihdon jälkeen 
täytettävä lisäarviointilomake, jonka tulokset esitetään tässä kertomuksessa. 
3.2 Talousarvio 
Budjettikohta B5-3051 koskee sekä tullialan Matthaeus-ohjelmaa että verotuksen 
Matthaeus-Tax-ohjermaa menettelytapoihin liittyvistä syistä. Vuonna 1996 tähän 
budjettikohtaan varattiin 3 200 000 ecua, joista komissio osoitti Matthaeus-Tax-
ohjelmaan 825 000 ecua (712 000 ecua vuonna 1995, 600 000 ecua vuonna 1993 ja 
1994). Tästä 520 000 ecua myönnettiin vaihtoihin ja 305 000 ecua seminaareihin. 
Vaihtoihin myönnetyistä määrärahoista käytettiin 87 prosenttia ja seminaareihin 
myönnetyistä määrärahoista 92 prosenttia. 
Seminaarien osalta vajaakäyttö on hyväksyttävissä rajoissa, kun otetaan huomioon, että 
määrärahat myönnettiin kutakin seminaaria kohden laskettujen osallistujakohtaisten 
keskimääräisten kulujen perusteella. Vaihtojen osalta määrärahojen vajaakäyttö on 
valitettavaa. Kuusi jäsenvaltiota (Saksa, Kreikka, Espanja, Alankomaat, Portugali, 
Yhdistynyt kuningaskunta) vastaa 80 prosentista vajaakäytöstä. Komissio uskoo, että 
tämä johtuu suurelta osin siirtymisestä hajautettuun talousarviomenettelyyn. Vuoden 
1997 tuloksia on tarkasteltava mahdollisten taustalla olevien ongelmien havaitsemiseksi. 
3.2.1 Rahoituksen hallinto 
Kuten 2.1.2 kohdassa mainittiin, vaihtoon varatun talousarvion hallinto hajautettiin täysin 
jäsenvaltioiden määrärahojen entistä tehokkaamman käytön edistämiseksi. Myös 
rahoitusvalvontamenettelyt hajautettiin ja uudenaikaistettiin vuonna 1996, kuten vuoden 
1995 kertomuksessa suunniteltiin. 
-7-
4. OHJELMAN ALOITTAMINEN ASSOSIOITUNEISSA MAISSA 
Matthaeus-Tax-ohjelma oli avoin kymmenelle Keski- ja Itä-Euroopan maalle (sekä 
Maltalle ja Kyprokselle) osana yhteisön näitä maita kohtaan tekemää sitoumusta3. 
Ohjelma käynnistettiin vuonna 1996 Tulli 2000 -ohjelmasta rahoitettuna 
pilottihankkeena Matthaeus-Tax-ohjelman yhteydessä. Komission yksiköt ovat laatineet 
vuoden 1996 pilottihanketta koskevan kertomuksen. Vaikka assosioituneiden maiden 
osallistuminen ei olekaan täysimääräinen osa Matthaeus-Tax-ohjelmaa, tässä 
kertomuksessa ja sen liitteissä esitetään pilottihanketta koskevan täydellisemmän 
kertomuksen tiivistelmä. 
4.1 Vaihdot 
Toteutettiin 22 vaihtoa, joissa useimmat assosioituneet maat lähettivät yhden alv- ja 
yhden valmisteveroasiantuntijan johonkin jäsenvaltioon. Yksityiskohtaiset tiedot 
esitetään liitteessä A. Assosioituneet maat, jotka osallistuivat maidensa osallistumista 
arvioivaan Matthaeus-Tax-komitean kokoukseen, ilmaisivat arvostavansa vaihtoja 
erittäin paljon. Tätä näkemystä tukee myös kyseisten maiden virkamiesten antama 
myönteinen arviointi. Tärkeimpänä seikkana tuli ilmi se, että assosioituneiden maiden 
virkamiesten kielitaitoa on kohennettava kiireellisesti. 
4.2 Seminaarit 
Yksi virkamies kustakin assosioituneesta maasta kutsuttiin kolmeen kahdeksasta 
seminaarista (kahteen arvonlisäveroa ja yhteen valmisteveroa käsittelevään seminaariin). 
Virkamiesten täyttämistä kyselylomakkeista kävi ilmi, että he arvostivat seminaareja jopa 
enemmän kuin jäsenvaltioiden virkamiehet. Kielteisenä asiana huomattiin se, että 
virkamiesten täysimääräistä osallistumista haittasi puutteellinen kielitaito. Lisätietoja 
esitetään liitteessä B. 
4.3 Päätelmät 
Ohjelmaan osallistuminen pilottihankkeena vuonna 1996 oli oleellinen osa yhteisön 
strategiaa assosioituneiden maiden avustamiseksi niiden valmistellessa liittymistä 
unioniin. Virkamiesten omien ja vastaanottavien jäsenvaltioiden ponnistelujen ansiosta 
kokemus osoittautui arvokkaaksi etenkin edessä olevien työtehtävien selvittämiseksi. 
Tämän vuoksi pilottihanketta jatketaan vuosina 1997 ja 1998. Sen lisäksi FISCALIS-
ehdotukseen sisältyvät assosioituneiden maiden tarpeet (katso jäljempänä 5.1 kohta). 
5. PÄÄTELMÄT 
Vuonna 1996 esille nousee ohjelman rahoituksellisesti suurimman osan, vaihto-
ohjelman, onnistuminen. Ohjelma lähes kaksinkertaistettiin ja sen laatua parannettiin 
huomattavasti. Tämä on suurimmaksi osaksi virkamiesten ja heidän vastaanottajiensa 
ansiota. On kuitenkin selvä, että ohjelman hallinnon parantamien ja aiempaa parempi 
valmistautuminen sekä vaihtojen toteuttaminen (entistä enemmän kohdennettuja ja 
Esitetty valkoisessa kirjassa Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneiden maiden valmistautumisesta 
unionin sisämarkkinoihin liittymiseen, KOM(95) 163 lopull. 
käytännön vaihtoja) mahdollistivat toiminnan lisääntymisen ja laadun paranemisen. 
Tämän osalta erityismaininnan ansaitsevat kansallisten koordinaattorien ponnistelut. 
Sen sijaan seminaariohjelman osalta aiempien vuosien huomattavat parannukset eivät 
toistuneet. Vaikka osallistujien vaikutelmat olivat ainoastaan hieman vähemmän 
myönteisiä kuin vuonna 1995 (ja kuusi kuukautta vaihdon jälkeen tehtävät arvioinnit 
olivat monessa tapauksessa myönteisemmät kuin vuonna 1995), voidaan tehdä joitakin 
johtopäätöksiä. Kymmenen seminaarin järjestäminen vuoden aikana oli liian suuri 
tehtävä komission yksiköille, jotka suurimmaksi osaksi vastasivat järjestelyistä. Joissakin 
tapauksissa seminaareissa käsitellyt aiheet ja jäsenvaltioiden lähettämät osallistujat 
sopivat huonosti yhteen. Tarvitaan sekä alan teoreettisia kysymyksiä käsitteleviä että 
niitä käytännönläheisempiä, menetelmiä käsitteleviä seminaareja. 
Tulevaisuudessa komission on tarpeen kohdistaa voimavarojaan pienempään 
seminaarimäärään ja ponnistella aiempaa enemmän sen varmistamiseksi, että niihin 
kokoontuvat sopivimmat osallistujat. Yleisesti ottaen komissio on kuitenkin vakuuttunut 
siitä, että seminaariohjelma on herättänyt kansallisissa verohallinnoissa todellista 
keskustelua, jota ei aiemmin ollut lainkaan. 
5.1 FISCALIS-ohjelma 
Matthaeus-Tax-ohjelmasta vuonna 1996 saadut kokemukset vaikuttivat huomattavasti 
FISCALIS-ohjelmaa koskevan ehdotuksen laatimiseen (KOM (97) 175), jonka on määrä 
tulla voimaan vuonna 1998. Erityisesti vaihto-ohjelman onnistuminen ja kansallisten 
virkamiesten keskuudessa havaittu vaihto-ohjelman kysyntä vaikuttivat päätökseen 
ehdottaa tämän kysynnän ja nämä tarpeet täyttävää ohjelmaa. Lisäksi FISCALIS-ehdotus 
yhdistää Matthaeus-Tax-ohjelman kaltaisen toiminnan yhteisön laajempaan 
yhteistyöpolitiikkaan. Lopuksi koulutusta ja assosioituneita maita koskeviin FISCALIS-
ehdotuksiin vaikuttivat voimakkaasti Matthaeus-Tax-ohjelmasta saadut kokemukset. 
Koulutuksessa ja kielikoulutuksessa havaitut ongelmat vaikuttivat erityisen paljon. 
-9-
Liite A: Vaihto 
Vuonna 1996 jäsenvaltiot saivat täysin vapaasti valita virkamiehensä vastaanottavan 
jäsenvaltion. Lähetettyjen ja vastaanotettujen virkamiesten lukumääriä vertailemalla 
(katso taulukot 1-3) voidaan todeta, että Yhdistynyt kuningaskunta, Alankomaat, Ruotsi 
ja Belgia olivat erityisen suosittuja. Saksa ja Italia olivat vähiten suosittuja 
vastaanottajamaita. Tämä jakauma saattaa heijastaa suhteellisesti yleisimpien kielten 
käyttämistä maiden verotushallinnoissa. Olisi valitettavaa, jos tämä kehitys jatkuisi: 
Saksassa vierailleet virkamiehet antoivat vaihdolle poikkeuksetta korkeat pisteet. 
Vaihtoon osallistuneiden virkamiesten profiili (taulukot 4-8) oli säilynyt suurelta osin 
muuttumattomana. 
Taulukossa 9-11 esitetään, että vuonna 1996 vaihtojen valmistelun ja toteuttamisen 
parantamista koskevilla ponnisteluilla (entistä parempia hakijoita ja entistä 
kohdennetumpia vaihtoja) oli virkamiesten omasta mielestä lievästi myönteinen vaikutus. 
Esimiesten vastaus samaan kysymykseen oli yllättäen huomattavasti myönteisempi. 
Taulukoissa 12-18 esitetään kuva vaihdon laajemmista vaikutuksista. Vuoden 1996 
luvut ovat jonkin verran myönteisempiä kuin vuoden 1995, vaikka esimiehet olivatkin 
lievästi epäilevämpiä vaikutusten suhteen kuin heidän alaisinaan toimivat virkamiehet. 
Merkittävintä on se, että 40 prosenttia virkamiehistä (taulukko 14) osasi ennustaa 
hallinnollisia muutoksia vaihdon tuloksena. Tämä luku on kasvanut tasaisesti ohjelman 
aikana (vaikka se on vieläkin suurempi assosioituneiden maiden osalta). 
-10 
Taulukko 1 : 
Koti-
jäsenvaltio 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
YHT. Vaihdon jakav 
Lähetettyjen 
virkamiesten 
määrä 
15 
14 
17 
12 
13 
21 
11 
20 
8 
10 
15 
12 
14 
17 
19 
218 im a vuonna tl996 
Vastaanottava jäsenvaltio 
B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK 
Vastaanotettujen virkamiesten määrä 
1 
1 
1 
2 
2 
2 
1 
2 
2 
2 
2 
2 
20 1 
1 
1 
1 
1 
1 
3 
9 1 
3 
2 
1 
1 
8 4 
1 
1 
2 
15 1 
2 
2 
1 
1 
2 
1 
1 
11 1 
2 
2 
1 
3 
2 
1 
2 
2 
3 
19 4 
2 
1 
13 1 
1 
1 
3 
1 
1 
2 
2 
1 
13 1 
1 
2 
1 
2 
1 
8 1 
1 
1 
2 
2 
1 
2 
3 
2 
3 
2 
20 2 
3 
1 
1 
1 
1 
2 
1 
12 2 
11 2 
1 
1 
2 
3 
1 
1 
1 
1 
13 2 
2 
1 
1 
2 
1 
2 
2 
1 
1 
4 
2 
21 5 
3 
1 
2 
4 
1 
2 
2 
1 
1 
2 
1 
25 
-11 -
Taulukko 2: 
Koti-
jäsenvaltio 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
YHT. Vaihdon jakau 
Lähetettyjen 
virkamiesten 
määrä 
39 
35 
46 
35 
37 
47 
29 
51 
19 
31 
22 
30 
20 
24 
52 
517 ma vuosina 1993 - 96 
Vastaanottava jäsenvaltio 
B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK 
Vastaanotettujen virkamiesten määrä 
2 
4 
2 
4 
6 
1 
4 
3 
4 
2 
5 
1 
2 
5 
45 3 
2 
3 
1 
3 
3 
2 
1 
1 
1 
1 
2 
1 
5 
29 3 
2 
2 
3 
5 
3 
6 
2 
2 
4 
2 
1 
4 
39 5 
2 
3 
2 
2 
2 
4 
1 
2 
1 
1 
1 
2 
4 
32 3 
2 
2 
2 
5 
1 
4 
1 
1 
1 
3 
1 
4 
30 3 
3 
3 
5 
5 
2 
7 
2 
3 
1 
5 
2 
8 
49 2 
6 
5 
1 
1 
3 
3 
1 
2 
2 
2 
2 
2 
1 
33 2 
2 
5 
6 
5 
3 
2 
1 
3 
2 
2 
2 
4 
39 2 
2 
2 
15 2 
4 
3 
4 
5 
4 
3 
5 
1 
3 
2 
3 
4 
6 
49 3 
4 
1 
1 
1 
2 
1 
1 
2 
1 
1 
18 3 
1 
2 
2 
1 
2 
2 
6 
1 
3 
1 
2 
3 
29 3 
2 
1 
2 
4 
1 
2 
1 
1 
1 
2 
20 2 
1 
3 
2 
2 
3 
2 
2 
2 
2 
1 
1 
4 
4 
31 4 
9 
6 
4 
7 
6 
2 
4 
2 
4 
1 
5 
3 
2 
59 
-12 
Taulukko 3: Vaihdon jakauma vuonna 1996 - Assosioituneet maat 
Assosioitunut 
maa 
Bulgaria 
Tsekin tasav. 
Kypros 
Viro 
Unkari 
Latvia 
Liettua 
Malta 
Puola 
Romania 
Slovakia 
Slovenia 
YHT. Lähetettyjen 
virkamiesten 
määrä 
2 
2 
2 
1 
1 
2 
2 
2 
1 
4 
1 
2 
22 Vastaanottava jäsenvaltio 
B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK 
Vastaanotettujen virkamiesten määrä 
2 
2 1 
1 
1 
3 1 
1 
2 1 
1 0 2 
2 1 
1 
1 
3 1 
1 
2 0 1 
1 
2 0 1 
1 1 
1 1 
1 
2 1 
1 
- 13 
Huom. Tähdellä (*) merkityistä muuttujista ei ole saatavissa vertailukelpoisia lukuja 
vuosilta 1993 -1994. 
"JV" tarkoittaa jäsenvaltioita, "AM" assosioituneita maita, "ALV" 
arvonlisäverotuksesta vastaavia virkamiehiä ja "Vv" valmisteverosta vastaavia 
virkamiehiä. 
Taulukko 4: Sukupuoli 
Miehiä 
Naisia 1996 JV 
69% 
31% 1996 AM 
61% 
39% 1996 ALV 
67% 
33% 1996 Vv 
76% 
24% 1995 JV 
70% 
30% 1993-94 JV 
77% 
23% 
Naisia prosentuaalisesti eniten: Suomi (71%), Kreikka (58%), Ruotsi (56%), 
assosioituneet maat (56%) 
Naisia prosentuaalisesti vähiten: Belgia (8%), Irlanti (9%), Itävalta (14%), Yhdistynyt 
kuningaskunta (17%) 
Taulukko 5: Keskimääräinen ikä 
1996 JV 
41 1996 AM 
39 1996 ALV 
41 1996 Vv. 
42 1995 JV 
41 1993-94 JV 
39 
Taulukko 6: Työn ala 
ALV 
Valmiste­
vero 
Molemmat 1996 
JV 
69% 
26% 
5% 1996 AM 
61% 
28% 
11% 1995 
79% 
18% 
3% 1993-94 
80% 
20% 
0% 
Taulukko 7: Virka-asema 
Johtavat virkamiehet 
Työnjohdosta ja valvonnasta vastaavat 
virkamiehet, jotka voivat myös 
osallistua suorittaviin tehtäviin 
Pelkästään suorittavia tehtäviä hoitavat 
mutta työssään päätöksiä tekevät 
virkamiehet 1996 
JV 
20% 
44% 
37% 1996 
AM 
22% 
39% 
39% 1996 
ALV 
18% 
42% 
40% 1996 
Vv. 
23% 
48% 
29% 1995 
JV 
23% 
48% 
30% 1993-
94 JV 
24% 
40% 
36% 
Taulukko 8: Miksi uskot tulleesi valituksi? 
Vapaaehtoisuus 
Tekninen tietämys 
Kielitaito 
Tehtävä virastossa 
muu 1996 JV 
30% 
23% 
20% 
24% 
3% 1996 AM 
5% 
27% 
30% 
35% 
3% 1995 JV 
28% 
22% 
18% 
26% 
5% 1993-94 JV 
26% 
24% 
25% 
23% 
2% 
- 14-
Taulukko 9: Asetitko virastollesi ennakolta erityisiä vaihtoa koskevia tavoitteita? * 
Kyllä 
Ei 1996 JV 
82% 
18% 1996 AM 
71% 
29% 1995 JV 
74% 
26% 
Taulukko 10: Jos asetit, saavutettiinko nämä tavoitteet ?* 
1996 JV4 
1996 AM 
1995 JV Kyllä, 
täydellisesti 
27% 
8% 
26% Enimmäkseen 
59% 
75% 
61% Osittain 
13% 
17% 
9% Ei lainkaan 
0% 
0% 
4% 
Taulukko 11: Kuinka läheisesti vaihto liittyi työhösi ?* 
1996 JV5 
1996 AM 
1995 JV Hyvin 
läheisesti 36% 
17% 
36% 42% 
56% 
42% 19% 
28% 
18% 3% 
0% 
5% 0% 
0% 
0% Ei 
lainkaan 
Taulukko 12: Oliko vaihdosta saadusta kokemuksesta hyötyä ?* 
1996 JV6 
1996 AM 
1995 JV Hyvin paljon 50% 
44% 
50% 40% 
50% 
37% 10% 
6% 
12% 1% 
0% 
1% 0% 
0% 
0% Ei 
lainkaan 
Taulukko 13: Kuinka suurta osaa tästä kokemuksesta pystyit hyödyntämään 
omassa virastossasi ?* 
1996 JV7 
1996 AM 
1995 JV Kaikkea 6% 
6% 
11% 23% 
67% 
26% 48% 
6% 
47% 19% 
17% 
15% 3% 
6% 
1% En 
mitään 
Taulukko 14: Voitko arvioida vaihtosi johtavan hallinnon muutoksiin? 
Kyllä 
Ei 1996 JV 
40%8 
60% 1996 AM 
53% 
47% 1995 JV 
27% 
73% 1993-94 JV 
12% 
88% 
4 Esimiesten osalta vastaavat luvut ovat 36 %, 53 %, 11 % ja 0 % 
5 Esimiesten osalta vastaavat luvut ovat 42 %, 37 %, 16 %, 5 % ja 0 %. 
6 Esimiesten osalta vastaavat luvut ovat 32 %, 36 %, 23 %, 8 % ja 2 %. 
7 Esimiesten osalta vastaavat luvut ovat 7 %, 20 %, 35 %, 21 % ja 17 %. 
8 Esimiesten osalta vastaava luku on 28 %. 
-15-
Taulukko 15: Annoitko kertomuksen vaihdostasi? 
I 
Kirjallisesti?9 
Suullisesti? 
Molemmat? 
YHTEENSÄ 1996 JV 
59% 
7% 
32% 
98% 1996 AM 
11% 
50% 
39% 
100% 1996 ALV 
55% 
8% 
34% 
97% 1996 Vv. 
67% 
8% 
23% 
98% 1995 JV 
52% 
11% 
37% 
100% 1993-94 JV 
64% 
10% 
26% 
100% 
Taulukko 16: Oliko vaihtoaika mielestäsi* 
1996 JV 
1996 AM 
1995 JV Liian 
pitkä 3% 
0% 
0% 13% 
0% 
7% 61% 
82% 
70% 14% 
12% 
12% 9% 
6% 
10% Liian 
lyhyt 
Taulukko 17: Minkälainen on vaihtosi kokonaismerkitys virastosi kannalta?* 
1996 JV10 
1996 AM 
1995 JV Hyvin 
suuri 21% 
44% 
28% 48% 
56% 
39% 27% 
0% 
27% 3% 
0% 
6% 1% 
0% 
1% Hyvin 
pieni 
Taulukko 18: Pitäisikö ohjelmaa mielestäsi jatkaa? 
Kyllä, entisenlaisena 
Kyllä, tietyin muutoksin 
Ei 1996 JV 
60% 
40% 
0% 1996 AM 
82% 
18% 
0% 1995 JV 
58% 
42% 
0% 1993-94 JV 
26% 
74% 
0% 
Kysymykseen, haluaisivatko esimiehet virkamiestensä osallistuvan uudelleen vaihtoon, 
98 prosenttia heistä vastasi "kyllä". 
9 Esimiesten kyselylomakkeen mukaisesti 17 % kertomuksista kierrätettiin kansallisessa hallinnossa, 
37 % keskushallinnossa, 15 % alueellisesti ja 32 % työpaikalla. 
10 Esimiesten osalta vastaavat luvut ovat 24 %, 43 %, 23 %, 8 % ja 3 %. 
- 16 
Liite B: Seminaarit 
Namur fBelgia) 25. - 26. huhtikuuta 1996: "Arvonlisäverovelkojen perintä" 
Seminaarin tarkoituksena oli määritellä mahdollisimman hyvä oikeudellinen perusta ja 
hallinnollinen lähestymistapa arvonlisäverojen perintää varten. Osallistujat vertailivat 
kansallisten hallintojen käytettävissä olevia valtuuksia ja erilaisia kansallisia 
strategioita, joita sovelletaan saamisten etuoikeusjärjestystä määritettäessä. 
Haag (Alankomaata 25. - 26. kesäkuuta ja Dublin flrlanti) 26. - 27. syyskuuta 1996: 
"Verovelvollisen ja hallinnon suhde". 
Tämä laaja aihe jaettiin kahteen seminaariin, joihin osallistuivat suurin piirtein samat 
henkilöt. Tarkoituksena oli etsiä joukosta käytäntö, jossa verotettavan henkilön 
oikeudet ja velvollisuudet olisivat tasapainossa. Assosioituneiden maiden valtuuskunnat 
osallistuivat seminaariin ensimmäistä kertaa. Ensimmäisessä seminaarissa käsiteltiin 
rekisteröinti-, kirjanpito- sekä laskutusmenettelyjä ja toisessa seminaarissa 
tilintarkastusta, perintää ja muutoksenhakua. 
Helsinki f Suomia 1. - 2. heinäkuuta 1996: "Arvonlisäverotuksesta vastaavien 
viranomaisten tehokkuuden varmistaminen". 
Seminaarin tarkoituksena oli määritellä veroviranomaisten tehokkuuden 
varmistamisessa tarvittavia organisaation ja hallinnon avaintekijöitä. Seminaarissa 
käsiteltiin yleistä hallintoa, mukaan lukien tavoitteiden asettaminen, työohjelmat ja 
painopistealueet sekä yksilöiden ja heidän urakehityksensä arviointi. 
Ateena (Kreikka) 30. syyskuuta - 2. lokakuuta 1996: "Valmisteveron alaisten 
tavaroiden valvonta" 
Seminaarin tarkoituksena oli pohtia veromerkkien merkitystä valmisteverojen 
valvonnassa. Seminaariin osallistui myös kaupan edustajia ja osallistujia 
assosioituneista maista. Lisäksi seminaarissa vertailtiin tievalvontaa ja inventoinnin 
valvontamenettelyj ä. 
Wien (Itävalta) 9. - 11. lokakuuta 1996: "Yhteyksistä vastaavien keskustoimistojen 
(ÇLQ) johtajat" 
Seminaariin kokoontuivat jäsenvaltioiden yhteyksistä vastaavien keskustoimistojen 
(CLO) johtajat tarkastelemaan ajankohtaisia hallinnollisen yhteistyön johtamiseen 
liittyviä ongelmia ja suunnittelemaan tietojen vaihtoon liittyvää tulevaa kasvua. 
Seminaarissa tarkasteltiin myös keskustoimistojen välistä keskinäistä suhdetta ja niiden 
laajempia verohallintoja. 
Bad Honnef (Saksa) 6. - 8. marraskuuta 1996: "Verotukseen liittyvien riskien 
rajoittaminen takuiden ja teknologian avulla" 
Seminaarin tarkoituksena oli arvioida uusia ja käytössä olevia menetelmiä kansallisille 
hallinnoille valmisteverojärjestelmästä aiheutuvan riskin rajoittamiseksi. Seminaarissa 
tarkasteltiin takuisiin liittyviä toimintoja, veronperintämenettelyjä ja 
satelliittiteknologian mahdollista käyttöä valvontavälineenä. 
- 17-
Madrid f Espanja) 2.-3. joulukuuta 1996: "Laskutuksen valvonta ja laskutukseen 
liittyvät petokset" 
Seminaarin tarkoituksena oli määritellä laskutukseen liittyvät pääongelmat, tarkastella 
petoksentekijöiden käyttämiä menetelmiä ja tutkia laskutusvalvonnan 
parantamiskeinoj a. 
Arviointi 
Taulukosta 19 käy ilmi, että osallistujien välittömästi seminaarin jälkeen ilmaisema 
mielipide seminaarin hyödyllisyydestä ja siitä, kuinka se oli vastannut heidän 
odotuksiaan, oli hieman alhaisempi kuin vuonna 1995 (vaikkakaan ei dramaattisesti: 
kysymykseen saatiin enemmän "enimmäkseen"- kuin "kyllä" -vastauksia). Taulukoista 
20 - 23 käy sitä vastoin ilmi, että kuusi kuukautta tapahtuman jälkeen jäsenvaltiot 
suhtautuivat vuoden 1996 seminaareihin myönteisemmin kuin vuoden 1995 
seminaareihin. Dublinissa ja Haagissa järjestetyt rinnakkaisseminaarit näyttävät aluksi 
kärsineen teoreettisesta luonteestaan, mutta se ei näkynyt vaikutuksissa. Taulukossa 23 
esitetty seurannan taso on erityisen kannustava. 
- u 
Taulukko 19: Osallistujien arviot seminaareista (kaikki luvut prosentteina) 
1. Vastasiko seminaari odotuksiasi (tai ylittikö se ne)? 
2. Käsiteltiinkö seminaarissa odottamiasi aiheita? 
3. Oliko esitelmiä liikaa? 
4. Jäikö keskustelulle tarpeeksi aikaa? 
5. Oliko tarpeeksi aikaa keskustella muiden jäsenvaltioiden 
osallistujien kanssa? 
6. Oliko asiakirjoja saatavilla riittävästi? 
7. Hyödyttikö mielestäsi seminaari kokonaisuutena virastoasi? 
8. Oliko seminaaripaikka sopiva? 
9. Olivatko käännös-ja tulkkauspalvelut riittävät? kyllä 
94 
JV 
74 
67 
19 
70 
71 
85 
74 
82 
69 95 
JV 
67 
72 
4 
60 
63 
63 
72 
87 
56 96 
JV 
51 
58 
12 
53 
61 
72 
61 
84 
71 96 
AM 
64 
71 
0 
57 
57 
63 
78 
100 
83 enimmäkseen 
94 
JV 
22 
25 
4 
16 
16 
7 
17 
15 
17 95 
JV 
27 
23 
2 
21 
21 
16 
21 
12 
21 96 
JV 
39 
34 
5 
20 
22 
16 
30 
12 
19 96 
AM 
33 
29 
12 
26 
27 
26 
22 
0 
14 osittain 
94 
JV 
4 
9 
8 
9 
9 
7 
9 
3 
7 95 
JV 
6 
5 
7 
12 
11 
14 
6 
1 
14 96 
JV 
10 
8 
8 
16 
11 
8 
9 
3 
7 96 
AM 
3 
0 
7 
14 
13 
7 
0 
0 
6 ei 
94 
JV 
1 
0 
68 
5 
4 
0 
0 
0 
6 95 
JV 
0 
1 
87 
7 
5 
7 
0 
0 
9 96 
JV 
0 
0 
75 
10 
3 
3 
0 
0 
3 96 
AM 
0 
0 
81 
3 
3 
4 
0 
0 
3 
Keskiarvon yläpuolella: Helsinki, Bad Honnef, Ateena, Wien, Madrid 
Keskiarvon alapuolella: Namur, Haag, Dublin 
Taulukko 20. Laativatko osallistujat kirjallisen kertomuksen seminaarin jälkeen? 
I 1996 JV 1 1995 JV 
Kyllä 73% 75% 
Ei 26% | 25% 
Taulukko 21: Ymmärretäänkö virastossasi seminaariin osallistumisen jälkeen 
entistä paremmin keskusteluissa käsiteltyjä aiheita? 
1996 JV 
1995 JV Ymmärretään 
entistä paremmin 16% 
17% 52% 
50% 23% 
29% 5% 
2% 1% 
1% Ei ymmärretä entistä 
paremmin 
Keskiarvon yläpuolella: Bad-Honnef, Ateena 
Keskiarvon alapuolella: Helsinki, Madrid 
Taulukko 22: Oletko sitä mieltä, että seminaari oli yleisesti ottaen hyödyllinen 
virastollesi? 
1996 JV 
1995 JV erittäin 
hyödyllinen 22% 
21% 49% 
42% 22% 
33% 5% 
3% 1% 
0% ei ollut 
hyödyllinen 
Keskiarvon yläpuolella: Dublin, Ateena, Bad-Honnef 
Keskiarvon alapuolella: Madrid, Namur 
Taulukko 23: Onko virastosi seminaarin jälkeen 
1 1996 JV I 1995 JV 
muuttanut työskentelymenetelmiä jollain tavalla?11 11% 17% 
järjestänyt kokouksia/seminaareja omassa virastossasi? . 33% 28% 
harkinnut muita tapoja seminaarista hankitun kokemuksen 51% 49% 
hyödyntämiseen? 
järjestänyt seminaarin alaan kuuluvaa vaihtoa? 8% 18% 
luonut yhteyksiä muihin jäsenvaltioihin? 4% 16% 
11 Keskiarvon yläpuolella: Namur (20 %), Wien (23 %) ja Madrid (38 %) 
Keskiarvon alapuolella: Dublin, Ateena - 20 -
Liite C: Yhteinen koulutusohjelma 
Taulukko 24: Perus- ja jatkokoulutus jäsenvaltioissa. 
1996 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK PERUSKOULUTUS 
KOULUTUSTA 
SAANEIDEN 
VIRKAMIESTEN 
KOKONAISMÄÄRÄ 
165 Vv, 597 ALV 
145 
3 523 
150 ALV 
252 
1 438 Vv, 357 ALV 
61 ALV 
19 ALV, 3,940 Guardia 
13 ALV, 8 Vv 
246 
270 ALV, 53 Vv 
340 ALV 
120 ALV, 5 Vv 
116 
-YHTEISESSÄ 
KOULUTUSOHJELMASSA 
KOULUTETTUJEN 
VIRKAMIESTEN MÄÄRÄ 
762 
145 
3 523 
150 ALV 
252 
1 438 Vv, 357 ALV13 
61 ALV 
19 ALV 
7 ALV, 0 Vv 
246 
270 ALV, 53 Vv 
340 ALV 
120 ALV, 5 Vv 
116 
-JATKOKOULUTUS YHTEISEN KOULUTUSOHJELMAN 
ALOILLA 
VALINTAKELPOISET 
VIRKAMIEHET 
3 137 Vv, 2 040 ALV 
noin 4,000 
noin 53 500 12 
1960 ALV, 4006 Vv 
10 421 
2 50014Vv, 7 800 ALV 
400 ALV 
-
90 ALV, 4 Vv 
noin 2 000 
5 366 ALV, 210 Vv18 
2 430 ALV, 1 655 Vv 
500 ALV, 100 Vv 
4 000 
-KOULUTUKSEEN 
OSALLISTUNEET 
VIRKAMIEHET 
475 Vv, 2 040 ALV 
420 
' -
280 ALV 
872 
2 50015Vvl 66516ALV 
311 ALV 
0 ALV, 757 Guardia 
32 ALV, 2 Vv 
017 
1 695 ALV, 173 Vv 
86 ALV 
180 ALV, 60 Vv 
337 
-
12 
13 
14 
15 
16 
17 
18 Noin 3500 Vv, noin 50 000 ALV 
286 virkailijaa osallistui koko ohjelmaan, 71 virkailijaa ainoastaan osaan sitä. 
Ensisijaisesti valmisteverosta vastaavat virkailijat. Noin 20 000 tullivirkailijaa käsittelee ALV:tä tai valmisteveroa ajoittain. 
Kaikki tulli- ja valmisteverovirkamiehet saavat jonkin verran jatkuvaa koulutusta vuosittain. 
Luvut ovat vuodelta 1994. 
Jatkuvaa koulutusta ei tarvita, koska koulutussisältö kuului edelliseen koulutukseen. 
Etupäässä valmisteverosta vastaavat virkamiehet. Lisäksi 3 000 tuUivirkamiestä ajoittain. 21 -
Liite D: Kielikoulutus 
Vaihtoon osallistuneiden kielitaito 
Vaikka vaihtoon osallistuvien viestintätaidot (taulukko 28) ovat edelleen hyvät, on 
valitettavaa huomata, että peruskielitaidon hallitsevien ja vaihtoa edeltävään 
kielikoulutukseen osallistuvien virkamiesten taso on hieman pudonnut. Tätä ristiriitaa on 
voinut vahvistaa lisääntynyt päätösvalta vastaanottavien jäsenvaltioiden valinnassa: 
valitaan maita, joissa puhutaan laajasti yleisimpiä kieliä. 
Taulukko 25: Osasitko puhua vastaanottavan maan kieltä? 
Kyllä, 
sujuvasti 
Auttavasti 
En 1996 JV 
47% 
15% 
38% 1996 
AM 
44% 
22% 
33% 1996 ALV 
47% 
12% 
41% 1996 Vv. 
44% 
23% 
33% 1995 JV 
45% 
26% 
29% 1993-94 JV 
66% 
13% 
21% 
Vaihtoon osallistuneiden virkamiesten kielitaito keskimääräistä parempi: DK, E, F, NL, 
FIN 
Vaihtoon osallistuneiden virkamiesten kielitaito keskimääräistä huonompi: B, IRL, L, A, 
S 
Taulukko 26: Kävitkö kielikurssin Matthaeus-Tax-ohjelmaan osallistumista 
varten?* 
Kyllä 
En 1996 JV 
19% 
81% 1996 AM 
24% 
76% 1996 ALV 
21% 
79% 1996 Vv. 
15% 
85% 1995 JV 
21% 
79% 
Kielikurssin käyneiden vaihtoon osallistuneiden virkamiesten määrä keskimääräistä 
suurempi: DK, L, A, FIN, UK 
Kielikurssin käyneiden vaihtoon osallistuneiden virkamiesten määrä keskimääräistä 
pienempi: B, D, EL, F, IRL, I, NL 
Taulukko 27: Jos kävit kielikurssin, oliko siitä hyötyä vaihdon kannalta?* 
1996 JV 
1996 AM 
1995 JV paljon 
hyötyä 45% 
50% 
52% 34% 
25% 
26% 14% 
25% 
4% 2% 
0% 
15% 5% 
0% 
4% ei lainkaan 
hyötyä 
Taulukko 28: Kuinka hyvin pystyit mielestäsi viestimään vastaanottavassa 
maassa?* 
1996 JV 
1996 AM 
1995 JV erittäin 
hyvin 56% 
56% 
54% 34% 
33% 
33% 9% 
11% 
12% 1% 
0% 
1% 0% 
0% 
0% en 
lainkaan 
Keskimääräistä paremmat viestintätaidot vastaanottavassa maassa: B, EL, NL, A 
Keskimääräistä huonommat viestintätaidot vastaanottavassa maassa: DK, I 
-22-
Taulukko 29: Jäsenvaltioiden yleinen kielikoulutus kokonaisuutena 
1996 
Englanti 
Ranska 
Saksa 
Espanja 
Muu 
Yhteensä 
Keskim. virkamiesten määrä 
tuntia/virkamies 
virkamiesten määrä 
tuntia/virkamies 
virkamiesten määrä 
tuntia/virkamies 
virkamiesten määrä 
tuntia/virkamies 
virkamiesten määrä 
tuntia/virkamies 
virkamiesten määrä 
tuntia/virkamies B 
124 
67 
146 
74 
35 
56 
29 
77 
38 
65 
372 
69 DK 
30024 D 
1 20025 EL19 
10 
3 
1 
0 
0 
5 
19 
0 E 
45 
40 
1 
12 
1 
55 
0 
0 
0 
0 
47 
40 F20 
106 
35 
0 
0 
2 
47 
3 
70 
2 
47 
113 
37 IRL21 
0 
0 
33 
118 
4 
118 
5 
118 
3 
118 
45 
118 I 
26 
12 
19 
12 
5 
16 
1 
81 
0 
0 
51 
14 L 
3 
350 
0 
0 
0 
0 
7 
308 
1 
45 
11 
295 NL22 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 A23 
713 
50 
11 
30 
0 
0 
1 
36 
3 
32 
728 
50 P 
41 
41 
1 
66 
0 
0 
0 
0 
83 FIN 
25 
80 
5 
60 
6 
40 
0 
0 
2 
40 
38 
69 S 
62 
22 
5 
50 
3 
30 
0 
0 
0 
0 
70 
24 UK 
0 
0 
12 
59 
3 
35 
3 
39 
0 
0 
18 
51 
19 Ainoastaan Vv 
20 Ainoastaan ALV. Kaikki tulli- ja valmisteverovirkamiehet saavat kielikoulutusta peruskoulutusjaksolla (englanti, saksa, italia tai espanja, 2 tuntia viikossa). Myöhempi koulutus 
tapahtuu työtehtävien mukaisesti, eikä siitä ole käytettävissä lukuja. 
21 Ainoastaan ALV. 
22 Kielikoulutusta ei tarvita: kaikkien virkamiesten, joilla on kansainvälisiä yhteyksiä, edellytetään puhuvan ja lukevan englantia saksaa ja/tai ranskaa. 
23 Ainoastaan ALV. 
24 Arvio, tarkkoja lukuja ei ole käytettävissä. 
25 Arvio ainoastaan tulli- ja valmiste verohallintojen osalta. ALV:tä koskevia tietoja ei ole käytettävissä osavaltioiden (länder) osalta. 
ISSN 1024-4492 
KOM(97) 722 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 09 06 
Luettelonumero : CB-CO-97-746-FI-C 
ISBN 92-78-29849-2 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg