Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, annetun asetuksen (EU) 2018/842 muuttamisesta”

(COM(2021) 555 final – 2021/0200(COD))

(2022/C 152/31)

Esittelijä: Veselin MITOV Toinen esittelijä: Udo HEMMERLING

Lausuntopyyntö Euroopan parlamentti, 13.9.2021 Neuvosto, 17.9.2021 Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla ja 192 artiklan 1 kohta Vastaava jaosto Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö Hyväksyminen jaostossa 25.11.2021 Hyväksyminen täysistunnossa 8.12.2021 Täysistunnon nro 565 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 220/4/8

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen muuttaa taakanjakoasetusta (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842 ( 1 ) sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa) niin, että sillä voidaan edistää Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisen ja 55-valmiuspaketin avulla konkreettisiksi toimiksi muunnetun, entistä kunnianhimoisemman vuoteen 2030 tähtäävän ilmastotavoitteen toteutumista.

1.2 Vaikka EU:n päästövähennystavoitteet on kansainvälisessä vertailussa nostettu kunnioitettavalle tasolle, nämä rikkaan talouden ja merkittävien päästöjen aiheuttajan tehostetutkin ponnistelut saattavat olla riittämättömiä edistämään sitä, että ilmaston lämpeneminen saataisiin rajoitettua enintään 1,5 celsiusasteeseen vuosisadan loppuun mennessä, kun otetaan huomioon mm. hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) hiljattain julkaistussa kuudennessa arviointiraportissa (2021) esitetty dramaattinen ennuste ( 2 ) . Siksi on erittäin tärkeää, että EU:n laajuinen tavoite vähentää päästöjä 55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä pannaan täytäntöön, ja jäsenvaltioiden toimet ovat tässä yhteydessä ratkaisevassa asemassa. ETSK toteaakin, että jäsenvaltioille taakanjakoasetuksessa asetetuilla kunnianhimoisilla ja sitovilla tavoitteilla on keskeinen merkitys.

1.3 Koko 55-valmiuspaketin ilmastotavoitteiden taso on siis kiistatta korkea. Tarvittavien ilmastotoimien jakaumavaikutukset voivat kuitenkin olla huomattavia (sekä jäsenvaltioiden välillä että niiden sisällä), joten niihin on puututtava asianmukaisesti.

1.4 ETSK onkin samaa mieltä siitä, että jäsenvaltioiden väliset erot on huomioitava niin oikeudenmukaisuuden kuin kustannustehokkuudenkin mahdollisimman korkean tason varmistamiseksi. Jotta todelliseen kustannustehokkuuteen päästään oikeudenmukaisella tavalla, taakanjakolaskelmissa olisi mieluiten huomioitava molemmat näkökohdat yhtä aikaa ja asetettava tavoitteet niin, että päästöjen vähentämisestä aiheutuvat kustannukset ovat BKT:hen suhteutettuna samat kaikille maille. ETSK pitää joustomekanismien roolia ratkaisevan tärkeänä taakanjaon puutteiden kompensoimisessa, ja niihin on kiinnitettävä erityistä huomiota.

1.5 Päästöt ja poistumat olisi sisällytettävä ilmasto- ja energiapolitiikan puitteisiin ilmastoneutraaliutta pitkäjänteisesti edistävällä tavalla, joten huomioon olisi otettava sekä päästöjen vähentäminen että hiilen sitominen samoin kuin sopeutumiseen ja elintarviketurvaan liittyvät haasteet.

1.6 Ottaen huomioon uuden, tieliikennettä ja rakennuksia koskevan päästökauppajärjestelmän luomisen ETSK kannattaa komission nykyistä ehdotusta näiden alojen sisällyttämisestä taakanjakoasetuksen soveltamisalaan myös sen jälkeen, kun uusi tieliikennettä ja rakennuksia koskeva päästökauppajärjestelmä on perustettu. Komitea panee merkille, että mainituilla aloilla päästökaupan tuloksena syntyvät päästövähennykset lasketaan osaksi jäsenvaltioiden toimia taakanjakoasetuksessa säädettyjen velvoitteiden täyttämiseksi. ETSK korostaa, että komission ja jäsenvaltioiden on sovitettava nämä kaksi järjestelmää yhteen sujuvasti ja avoimesti.

2. Yleistä

2.1 Nyt tarkasteltavana oleva ehdotus on osa komission 14. heinäkuuta 2021 julkistamaa 55-valmiuspakettia, ja sen avulla pyritään muuttamaan taakanjakoasetusta niin, että sillä voidaan edistää vuoteen 2030 tähtäävän 55 prosentin päästövähennystavoitteen toteutumista eurooppalaisen ilmastolain mukaisesti. Asetuksen piiriin kuuluvien kasvihuonekaasupäästöjen kokonaisvähennysten olisi oltava noin 11 prosenttiyksikköä suuremmat kuin nykyisessä taakanjakoasetuksessa vuonna 2018 tavoitteeksi asetettu 29 prosentin vähennys vuoteen 2030 mennessä. ETSK esittää tässä lausunnossa kantansa ehdotettuun asetukseen sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030.

2.2 Taakanjakoasetusta koskeva ehdotus on osa toimia, joilla pannaan täytäntöön EU:n sitoumus vähentää kasvihuonekaasupäästöjään vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä. Kuten komissio on ehdottanut, vuodeksi 2030 asetetun tavoitteen saavuttamiseksi on päästävä 61 prosentin päästövähennykseen EU:n nykyiseen päästökauppajärjestelmään kuuluvilla aloilla, 43 prosentin vähennykseen liikennettä ja rakennuksia varten ehdotetun erillisen päästökauppajärjestelmän puitteissa ja 40 prosentin vähennykseen muilla (päästökauppajärjestelmän ulkopuolisilla) aloilla vuoden 2005 päästötasoihin verrattuna.

2.3 Ehdotettu asetus koskee tieliikennettä ja rakennuksia, jotka 55-valmiuspaketin mukaan kuuluisivat vastedes erillisen päästökauppajärjestelmän piiriin, samoin kuin EU:n sisäistä vesiliikennettä sekä esimerkiksi maatalouden ja jätealan kaltaisia päästökauppajärjestelmän ulkopuolisia aloja ja toimintoja. ETSK kannattaa komission ehdotusta, jonka mukaan edellä mainituilla aloilla sovelletaan jatkossakin taakanjakoasetusta. Tästä odotettavissa oleva lisäarvo on komission vaikutustenarvioinnin mukaan se, että näin varmistetaan, että nämä alat saavat aikaan vaaditut päästövähennykset, ja että (laajennettua) päästökauppajärjestelmää olisi pidettävä lisätukena vuoteen 2030 asetettujen, entistä kunnianhimoisempien tavoitteiden saavuttamiseksi. Vaikutustenarvioinnissa todetaan myös, että taakanjakoasetuksen mukaisten kansallisten tavoitteiden kohottaminen edellyttää oikeudenmukaisuuden ja kustannustehokkuuden periaatteiden tarkistamista. Täydentävät välineet (markkinat ja sääntely) saattavatkin olla tarpeen aloilla, joilla markkinoiden jäykkyydet (kohtuuhintaisten vähähiilisten ratkaisujen puute) vaikuttavat suoraan väestöön (erityisesti pienituloisiin ryhmiin). Taakanjakoasetuksen nojalla toimivilla jäsenvaltioilla olevien sääntelymahdollisuuksien säilyttäminen näillä aloilla takaa toivottujen tulosten saavuttamisen ja saattaa tuoda parempaa suojaa ja oikeudenmukaisuutta. Siksi komitea kannattaa komission ehdotusta säilyttää kyseiset alat taakanjakoasetuksen soveltamisalan piirissä myös sen jälkeen, kun tieliikennettä ja rakennuksia koskeva uusi päästökauppajärjestelmä on perustettu. ETSK korostaa, että komission ja jäsenvaltioiden on sovitettava nämä kaksi järjestelmää yhteen sujuvasti ja avoimesti.

2.4 Eurooppa-neuvoston vaatimien oikeudenmukaisuuden ja kustannustehokkuuden periaatteiden noudattamiseksi komissio ehdottaa eriytettyjen kansallisten päästövähennystavoitteiden säilyttämistä. Yksittäisten jäsenvaltioiden tarkistetut vuoteen 2030 ulottuvat kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteet taakanjakoasetuksen piiriin kuuluvilla aloilla vaihtelevat 10 prosentista 50 prosenttiin vuoden 2005 tasosta. ETSK kannattaa voimakkaasti ajatusta siitä, että niiden jäsenvaltioiden, joilla on parhaat taloudelliset edellytykset kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen, olisi tehtävä suhteellisesti enemmän asian hyväksi. Myös kustannustehokkaat päästövähennysmahdollisuudet olisi kuitenkin otettava huomioon, ja joustomekanismeilla olisi oltava tässä yhteydessä keskeinen osuus.

2.5 Joustomekanismeista todettakoon, että olisi hyödynnettävä myös jäsenvaltioiden välistä joustoa ja ajallisia joustomahdollisuuksia joko talletusten tai lainanoton keinoin ottaen huomioon jäsenvaltioiden erilaiset kyvyt ja valmiudet, kustannustehokkaat ratkaisut ja suhdannevaihteluiden vaikutukset.

2.6 Komissio esittää sellaisen joustojärjestelmän jatkamista, joka mahdollistaa päästökiintiöiden siirtämisen jäsenvaltioiden kesken ja ajallisesti, ja ehdottaa uusia joustomuotoja, jotka antavat taakanjaon piiriin kuuluville aloille mahdollisuuden tehdä tietynlaisia kompensaatiojärjestelyjä päästökauppajärjestelmään kuuluvien alojen ja LULUCF-alojen (maankäyttö, maankäytön muutos ja metsätalous) kanssa.

2.7 Ehdotetussa 55-valmiuspaketissa säädetään myös kasvihuonekaasujen seurannasta ja raportoinnista, mm. maankäyttöä ja metsätaloutta koskevista tilinpitosäännöistä.

3. Erityistä

3.1 Komissio kiinnittää ehdotuksessaan aivan oikein huomiota oikeudenmukaisuuden ja kustannustehokkuuden periaatteisiin. ETSK onkin samaa mieltä siitä, että jäsenvaltioiden väliset erot on huomioitava niin oikeudenmukaisuuden kuin kustannustehokkuudenkin varmistamiseksi. Näin voidaan ottaa huomioon jäsenvaltioiden erilaiset erityispiirteet ja lähtökohdat sekä niiden taloudelliset mahdollisuudet vähentää päästöjä.

3.2 ETSK korostaa, että kun on kyse kansallisista päästövähennystavoitteista ja keinoista saavuttaa ne oikeudenmukaisella ja kustannustehokkaalla tavalla, nykyisten fossiilisen energian tuotantoa ja kulutusta ylläpitävien valtiontukien asteittainen poistaminen tulee toteuttaa harkitusti.

3.3 ETSK varoittaa kuitenkin, että oikeudenmukaisuutta ja kustannustehokkuutta tarkastellaan nyt ehdotetussa lähestymistavassa erillään toisistaan. Jotta EU:n tasolla päästäisiin mahdollisimman toimivaan tulokseen ja todelliseen kustannustehokkuuteen oikeudenmukaisella tavalla, laskelmissa olisi mieluiten huomioitava molemmat näkökohdat kokonaisvaltaisesti kaikissa jäsenvaltioissa.

3.4 Maankäytöstä ja metsätaloudesta on tehty erillinen ehdotus, jolla on jossain määrin merkitystä myös muille aloille, ja komissio esittää niiden osalta, että tilinpitosääntöjen mukaisesti laskettujen päästöjen ja poistumien on oltava tasapainossa jokaisessa jäsenvaltiossa. Sen myötä, että hiilinielut otetaan huomioon EU:n vuoteen 2030 ulottuvassa kasvihuonekaasujen vähennystavoitteessa, LULUCF-alojen kasvihuonekaasujen nettopoistumien tavoitetaso nousisi 310 miljoonaan tonniin. ETSK pitää tavoitetason nostamista tarpeellisena mutta toteaa, ettei hiilipoistumia pitäisi nähdä muiden alojen päästövähennyksiä kompensoivana mekanismina.

3.5 ETSK katsoo, että lisäksi tarvitaan tehokas, avoin järjestelmä joustomahdollisuuksien tuottamien tulosten seuraamiseksi. Sen vuoksi nykyistä seurantakehystä, joka toimii komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/1124 ( 3 ) nojalla perustetun rekisterin avulla, olisi vahvistettava sen varmistamiseksi, että tapahtumatiedot myös joustomahdollisuuksien käytöstä ovat kattavasti yleisön saatavilla ( 4 )

3.6 Kansallisten päästövähennystavoitteiden osalta ETSK kannustaa komissiota tarkastelemaan, mitä muita jäsenvaltioiden ominaispiirteitä kansallisia tavoitteita asetettaessa olisi otettava huomioon pelkän asukaskohtaisen BKT:n lisäksi (esim. hiili-intensiteetti, haavoittuvat alueet) unohtamatta EU:n elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoamaa tukea.

Bryssel 8. joulukuuta 2021. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Christa SCHWENG

(1) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 26).

(2) IPCC (2021): Summary for Policymakers, teoksessa Climate Change 2021: The Physical Science Basis. Contribution of Working Group I to the Sixth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change [Masson-Delmotte, V., P. Zhai, A. Pirani, S. L. Connors, C. Péan, S. Berger, N. Caud, Y. Chen, L. Goldfarb, M. I. Gomis, M. Huang, K. Leitzell, E. Lonnoy, J. B. R. Matthews, T. K. Maycock, T. Waterfield, O. Yelekçi, R. Yu ja B. Zhou (toim.)], Cambridge University Press.

(3) Komission delegoitu asetus (EU) 2019/1124, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2019, delegoidun asetuksen (EU) 2019/1122 muuttamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/842 mukaisen unionin rekisterin toiminnan osalta (EUVL L 177, 2.7.2019, s. 66).

(4) Nykyisin tapahtumatiedot myös joustomahdollisuuksien käytöstä ovat yleisön saatavilla (Union Registry). Lisäksi komissio raportoi vuosittain EU:n ilmastolainsäädännön noudattamisesta ilmastotoimien edistymistä koskevassa raportissa.