Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle - Kaikille avoimet uudet eurooppalaiset työmarkkinat"

(2001/C 311/13)

Euroopan parlamentti päätti 3. heinäkuuta 2001 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta tiedonannosta.

Asian valmistelusta vastannut "työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus" -jaosto antoi lausuntonsa 5. syyskuuta 2001. Esittelijä oli Claire Carroll ja apulaisesittelijät Renata Polverini ja Christoph Fuchs.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12. ja 13. syyskuuta 2001 pitämässään 384. täysistunnossa (syyskuun 12. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 98 puolesta, ei yhtään vastaan, kahden pidättyessä äänestämästä.

1. Johdanto

1.1. Euroopan komission alustuksessa Tukholmassa 2001 kokoontuneelle kevään Eurooppa-neuvostolle vahvistettiin uusien avoimien eurooppalaisten työmarkkinoiden luominen yhdeksi kymmenestä tärkeimmästä poliittisesta toiminta-alasta. Alustuksen otsikkona oli "Euroopan unionin mahdollisuuksien hyödyntäminen: Lissabonin strategian lujittaminen ja laajentaminen". Komission tiedonanto "Kaikille avoimet uudet eurooppalaiset työmarkkinat" on ensimmäinen askel kohti eurooppalaisten työmarkkinoiden mahdollisuuksien toteuttamista sekä työntekijöiden että työnantajien hyödyksi.

1.1.1. Komitea on tyytyväinen Euroopan parlamentin pyyntöön kuulla komitean kanta tähän yhteisön politiikan tärkeään osa-alueeseen ja kannattaa Euroopan parlamentin mietintöluonnoksessa esitettyjä, komission asiakirjaa koskevia yleisesti myönteisiä näkökantoja.

1.1.2. Komissio käsittelee kysymystä seuraavista syistä:

- Yhä integroituneemmat eurooppalaiset liikeyritykset ja liikkuvat työntekijät vaativat yksinkertaisempia ratkaisuja liikkuvuus- ja rekrytointitarpeeseensa kaikkialla Euroopan työmarkkinoilla. Tämä johtuu monien sektoreiden ja teollisuudenalojen jatkuvasta integroitumisesta euron ja sisämarkkinoiden vaikutuksesta. Euroopan talouden jatkuva vahvistuminen viime vuosina, vaikka se onkin kärsinyt joitakin kolhuja viime aikoina, on myös lisännyt tarvetta tämän kysymyksen käsittelyyn.

- On otettava huomioon kaikkialla Euroopassa tapahtuvien laajojen rakennemuutosten vaikutukset. Niiden taustalla ovat globalisoituminen, teknologia, väestörakenteen muutokset ja yhteiskunnalliset pyrkimykset, ja ne tuovat esiin jatkuvasti muuttuvat ja yleisesti tunnetut taitotarpeet. Vauraimmilla alueilla ovat lisäksi osaamisvajeet ja liikkuvuutta koskevat kysymykset käymässä polttaviksi.

- Rakennemuutosten keskellä EU:n haasteena on lisäksi edistää sen eri alueiden lähentymistä ja parantaa niiden mahdollisuuksia. Tällöin tulee ottaa huomioon unionin melko hidas eteneminen yhteenkuuluvuuden lisäämisessä työllisyysasteen osalta sekä tulevan laajentumisen vaikutukset.

2. Kommentteja ehdotuksista

Seuraavassa esitellään komitean kanta tiettyihin komission ehdotuksiin, joita on pidetty myönteisinä myös Euroopan parlamentin mietintöluonnoksessa.

2.1. Poliittisten toimien ensimmäinen joukko

2.1.1. Komitea on tyytyväinen komission suunnitelmaan ehdottaa vuonna 2002 nykyistä yhdenmukaisempaa, selkeämpää ja joustavampaa ammattipätevyyksien tunnustamisjärjestelmää, johon sisältyy keinoja laajentaa automaattista tunnustamista. Komitea pitää jo toteutettuja toimia hyvinä. Ne kohdistuvat kuitenkin paljolti ylemmän tason ammattipätevyyteen eli koulutetuimpaan työvoimaan. Jäsenvaltiot eivät ole näinkään pitkän ajan kuluessa onnistuneet sopimaan käytännössä hankitun ammattitaidon vastavuoroisesta yleisestä tunnustamisesta (poikkeuksena direktiivi maanteiden tavara- ja henkilöliikenteen kuljettajien ammattikoulutuksesta(1); tämähän on erittäin säännelty ala), mikä on ollut suuri liikkuvuuden ja todellisten eurooppalaisten työmarkkinoiden luomisen este. On välttämätöntä ryhtyä ripeisiin toimiin, mikäli todellisille eurooppalaisille työmarkkinoille halutaan integroida myös työntekijät, joilla on vähän koulutusta, eikä vain ne, joilla on hyvä koulutus ja kysytyimpiä taitoja. Komission on tehtävä lisää tätä tukevia aloitteita, ja työmarkkinaosapuolet voivat halutessaan antaa aktiivisen panoksensa. Toisaalta ei ole syytä muuttaa alakohtaisia direktiivejä, mikäli ne ovat toimineet hyvin omalla alallaan.

2.1.2. Koko ajan muuttuvilla työmarkkinoilla suuri osa alkuvaiheen ammatillisesta koulutuksesta ja jatkuvasta täydennyskoulutuksesta annetaan yrityksen sisällä. Tämän vuoksi on keskeisen tärkeää määrittää keinoja, joilla tunnustetaan työssä hankittu ammattitaito standardit säilyttäen. Näin ollen komitea kannattaa komission ehdotusta ja toivoo, että sitä voidaan laajentaa mahdollisimman paljon varsinkin aloilla kuten matkailu ja muut elinkeinot, joilla on yhteisiä standardeja ja käytäntöjä.

2.1.3. Komitean mielestä elinikäinen oppiminen on avainasemassa eurooppalaisten kansalaisten perehdyttämisessä tietoyhteiskuntaan, uuteen teknologiaan sekä uuteen talouteen(2). Kysymystä on käsiteltävä kiireellisesti, ja sen tulisi olla tärkeällä sijalla komission poliittisten aloitteiden joukossa. Elinikäistä oppimista koskeva toimintasuunnitelma on määrä esittää vuoden 2002 kevätkokouksessa Eurooppa-neuvostolle useita vuosia käytyjen keskustelujen jälkeen. Komitea on huolissaan, koska suunnitelmassa ollaan vasta määrittelemässä liikkuvuuden kannalta keskeisiä perustaitoja virallisen koulutusjärjestelmän ulkopuolella hankittujen pätevyyksien tunnustamisen ja henkilöresursseihin investoimisen lisäämisen helpottamiseksi. Siinä tulisi myös määritellä keinoja, joiden avulla koulutusjärjestelmässä menneisyydessä epäonnistuneet voisivat hyödyntää elinikäisen oppimisen strategiaa integroituakseen työmarkkinoille.

2.1.4. EU tarvitsee pikaisia toimia, mikäli se aikoo parantaa ammattitaidon tasoa. On myös tarpeen laatia lyhyen tai keskipitkän aikavälin suunnitelma (2-5 vuotta). Komission on hyödynnettävä parhaita käytänteitään (kohta 2.1.5) antaakseen luotettavia ja nopeasti tehoavia lyhimmän aikavälin suuntaviivoja (6 kuukaudesta 2 vuoteen) yliopistoille ja paikallisviranomaisille. Näin parannetaan hyvin koulutettujen työntekijöiden ammatillisen ja yleissivistävän koulutuksen tasoa. Työmarkkinaosapuolet voivat halutessaan antaa arvokkaan panoksen tähän prosessiin.

2.1.5. Komitea toteaa, että kehitettäessä avointa koordinointimenetelmää parhaitten toimintatapojen vaihtamiseksi yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmissä saattaa syntyä ongelmia läheisyysperiaatteen noudattamisessa. Se huomauttaa kuitenkin, että menetelmän käyttäminen näillä aloilla jätettiin avoimeksi kysymykseksi Tukholmassa kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa. Komission tulisi käsitellä ensi sijassa sellaisia koulutusaloitteita, jotka ovat osoittautuneet tehokkaiksi epäedullisessa asemassa olevien oppilaiden tukena perus- ja keskiasteella sekä varhaisen koulutusjärjestelmästä putoamisen ehkäisemisessä. Toinen ensisijainen ja kiireellinen toimi on saada keski- ja korkea-asteen oppilaat valitsemaan teknisiä ja luonnontieteellisiä oppiaineita, sillä vaikeita teknisiä taitoja ei opita hetkessä ilman asiaankuuluvissa aineissa hankittua vankkaa pohjaa.

2.2. Liikkuvuuden esteiden poistaminen

2.2.1. Komitea myöntää, että palvelujen esteiden poistamiseen tähtäävän komission kokonaisvaltaisen sisämarkkinastrategian täytäntöönpanolla olisi välitöntä vaikutusta palveluntarjoajien liikkuvuuteen. Komitea on jo aiemmissa lausunnoissaan ilmaissut kannattavansa ehdotuksia.

2.2.2. Lisäeläkejärjestelmien eri muodot ovat olleet liikkuvuuden esteitä tai tuottaneet hankaluuksia työntekijöille useiden vuosien ajan. Aiheesta on keskusteltu silloin tällöin 1970-luvun loppupuolelta lähtien. Komitea toivoo, että komission ehdotettu tiedonanto aiheesta "Lisäeläkkeiden rajatylittävää tarjontaa estävien tekijöiden poistaminen" vauhdittaa tällaisten liikkuvuuden esteiden poistamista.

2.2.3. Komitea toteaa niin ikään tyytyväisenä, että komissio tekee lisäeläkkeiden siirrettävyyttä koskevan ehdotuksen vuoden 2001 loppuun mennessä. Komitea toivoo, että komission ehdotus rahastoiviin eläkejärjestelmiin sovellettavien sääntöjen yhdenmukaistamisesta hyväksytään pian.

2.2.4. Tutkijoiden, opiskelijoiden, opettajien ja kouluttajien liikkuvuus on yhdistyneiden eurooppalaisten työmarkkinoiden keskeinen tekijä, minkä vuoksi komitea on tyytyväinen aihetta koskeviin komission ehdotuksiin.

2.2.5. Komitea tukee komissiota sen kehottaessa painokkaasti neuvostoa ja Euroopan parlamenttia hyväksymään vireillä olevat ehdotukset siirtotyöläisten sosiaaliturvan uudistamiseksi ottaen samalla huomioon läheisyysperiaatteen.

2.2.6. Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että sen jälkeen kun on otettu huomioon vaikutukset yhteiskunnalliseen tasapainoon ja työmarkkinoihin, neuvoston olisi komission ehdotusten pohjalta vahvistettava perusteet ja edellytykset yhteisön ulkopuolisten maiden kansalaisten liikkuvuudelle EU:n alueella. Komitea kehottaa painokkaasti neuvostoa hyväksymään pikaisesti kaksi kyseisestä aiheesta tehtyä direktiiviehdotusta. Komitea viimeistelee parhaillaan lausuntojaan aiheista "Ehdotus neuvoston direktiiviksi pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemasta"(3) ja "Kolmansien maiden työntekijöiden maahanpääsy- ja oleskeluehdot"(4).

2.2.7. Mikäli halutaan luoda aidot eurooppalaiset työmarkkinat, siirtotyöläisten on oltava yhdenvertaisessa asemassa paikallisten työntekijöiden kanssa ja työmarkkinoiden päämääränä tulisi olla sosiaalisesti kestävä sekä kehittyvä liikkuvuus. Tämä on keskeisen tärkeää sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle ja eurooppalaiselle yhteiskuntamallille.

2.2.8. Työttömyyden pelko vastaanottajamaissa ruokkii helposti protektionistisia asenteita, jotka voivat olla liikkuvuuden esteitä. Lukuisia siirtotyöläisiä houkuttelevien alueiden taloudellinen ja yhteiskunnallinen kehitys on välttämätöntä tällaisen suuntauksen torjumiseksi.

2.3. Tiedotuksen ja ymmärrettävyyden parantaminen

2.3.1. Komitea on tyytyväinen komission ehdotukseen perustaa eurooppalaista liikkuvuutta koskeva täyden palvelun tietopiste, joka auttaisi kansalaisia verkottumaan ja muokkaamaan yhteisöstä ja kansallisista lähteistä saatua tietoa sekä antaisi kattavaa, helposti ymmärrettävää ja löydettävää keskeistä tietoa työpaikoista, liikkuvuudesta ja opiskelumahdollisuuksista Euroopassa.

2.3.2. Komission tulisi varmistaa, että tietopiste on kansalaisten käytettävissä Internetissä eikä yksinomaan jäsenvaltioiden työvoimatoimistoissa. Eures-verkosto, joka on pääasiallisesti jäsenvaltioiden työvoimaviranomaisten oma verkosto, tulisi yhdistää täyden palvelun tietopisteeseen ja tavallisten kansalaisten pääsyä siihen tulisi helpottaa. Lähtökohtaisesti Eures-verkostossa tulisi tiedottaa paitsi työllisyyttä koskevista seikoista myös sosiaalisista kysymyksistä kuten asumisesta, koulutuksesta, elinikäisesta oppimisesta ja siihen kuuluvien ohjelmien kautta saatavilla olevasta koulutuksesta sekä terveyspalveluista samoin kuin verotus- ja sosiaaliturvakysymyksistä. Tiedotuksen tulisi olla selvää, ja sitä tulisi olla saatavilla kaikilla EU:n työkielillä sekä EU:n siirtotyöläisten tärkeimmillä kielillä.

2.3.3. Aiemmin on toteutettu eri aiheisia kampanjoita vaihtelevalla menestyksellä. Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ehdotetussa liikkuvuutta koskevassa tiedotuskampanjassa tulisi hyödyntää olemassa olevia tuttuja välineitä, sikäli kuin ne ovat osoittaneet saavansa tehokkaasti ja suoraan kansalaisen välittömän huomion. Kampanjassa tulisi kuitenkin hyödyntää ehdotettua enemmän ja yhdennetymmin valtakunnallisen ja aluetason työmarkkinaosapuolia ja asianomaisia valtiovallasta riippumattomia organisaatiota. Näin tavoitettaisiin ne, jotka ovat liikkuvuuskysymysten kanssa eniten kosketuksissa: työnantajat, työntekijät, näiden organisaatiot ja heikossa asemassa olevia edustavat kansalaisjärjestöt.

2.3.3.1. Ei kaikilla potentiaalisilla maastamuuttajilla eikä jo EU:ssa asuvilla ole käytössään Internetiä eivätkä kaikki kuulu virallisen muotoisiin organisaatioihin kuten kansalaisjärjestöihin. Tämän vuoksi kampanjaa tulisi käydä myös muiden kanavien välityksellä: esimerkiksi radion ja TV-mainonnan sekä postitoimistojen ja muiden sellaisten julkislaitosten, joissa siirtotyöläiset aina joskus käyvät. Hyviä kampanjapaikkoja olisivat myös EU:n saapumis- ja lähtöpisteet: lentokentät, rautatieasemat, satamat, moottoritiet jne.

2.3.3.2. Myös työmarkkinaosapuolten ja siirtotyöläisten kanssa tekemisissä olevien valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden tulisi olla aktiivisesti kampanjassa mukana. Ammattiyhdistykset voisivat perustaa tiedotuspisteitä ja varmistaa kansainvälisten yhteyksien avulla, että lähtömaiden ammattiyhdistyksillä on tarkkaa tietoa annettavanaan jäsenilleen. Työnantajien tulisi rekrytoidessaan väkeä ulkomailta käyttää vakioitua tietopakettia, jossa kerrotaan työntekijöiden oikeuksista sekä vero- ja sosiaaliturvajärjestelyistä. Työmarkkinaosapuolille ja valtiovallasta riippumattomille organisaatioille tulisi tarpeen mukaan jakaa tietoa ja myöntää rahoitusta osana kampanjaa.

2.3.4. Ensisijaiset toimet ammattipätevyyden tunnustamiseksi ovat keskeinen osa eurooppalaisten työmarkkinoiden integraatiota. Komitea kannattaa ehdotusta. Etusijalle tulisi kuitenkin asettaa tosiasiallinen pätevyyksien tunnustaminen eikä niinkään tiedotus keskeneräisestä järjestelmästä, vaikka sekin on tärkeää myöhemmin. (Ks. myös tähän liittyen edellä kohdat 2.1.1 ja 2.1.2).

2.4. Toinen vaihe: taitoja ja liikkuvuutta käsittelevä korkean tason työryhmä ja toimintasuunnitelma vuodeksi 2002

2.4.1. Komitea on tyytyväinen taitoja ja liikkuvuutta käsittelevän korkean tason työryhmän perustamiseen ja sille annettuihin toimivaltuuksiin. Komitea toivoo saavansa työryhmän toiminnasta tietoa ja voivansa antaa lausunnon sen työskentelystä ja toimintasuunnitelmasta vuodeksi 2002. Komissio laatii toimintasuunnitelman vuoden 2001 joulukuussa työryhmän kertomuksen perusteella.

2.4.2. Korkean tason työryhmän perustaminen on myönteinen toimi, mutta pääasiassa niiden työntekijöiden kannalta, joilla jo on hyvä koulutus ja hyvät mahdollisuudet saada lisää tietoa. Myönteisiä toimia on kohdistettava myös niukasti koulutettuihin ja niihin, jotka tiedonannon tilastojen mukaan liikkuvat muita vähemmän.

3. Muita päätelmiä Euroopan parlamentin harkittavaksi

3.1. Komitea kannattaa yleisesti komission tiedonannon pääsisältöä. Se tekee kuitenkin joitakin huomioita niistä eurooppalaisten työmarkkinoiden ulottuvuuksista, joita ei käsitellä riittävästi tiedonannossa ja jotka se toivoo Euroopan parlamentin ottavan huomioon.

3.2. Komitea pitää myönteisenä komission toteamusta, että tällä hetkellä ei ole olemassa integroituneita eurooppalaisia työmarkkinoita vaan joukko (etupäässä) maantieteellisiä, alueellisia ja alakohtaisia työmarkkinoita, joista kaksi jälkimmäistä ovat jossain määrin rajat ylittäviä. On ratkaisevan tärkeää, että samalla kun kehitetään integroituneita eurooppalaisia työmarkkinoita, jatketaan työtä taloudellisten ja yhteiskunnallisten olojen parantamiseksi EU:n heikosti kehittyneillä alueilla. Mikäli kaikilla alueilla ei ole mahdollisuutta kehittyä ja vetää puoleensa niille sopivia korkean teknologian yrityksiä ja palveluja, liikkuvuus pysyy yhdensuuntaisena keskusten ja syrjäisten alueiden välillä. Tämä ei ole yhteiskunnallisesti eikä taloudellisesti tervettä. Kaikilla toimintasuunnitelmassa hahmotelluilla toimintalinjoilla ja käytännön toimilla tulisi pyrkiä varmistamaan työmarkkinoiden tasainen kehitys EU:ssa ja hakijavaltioissa.

3.2.1. Elinvoimaiset valtiolliset ja alueelliset työmarkkinat ovat eurooppalaisten työmarkkinoiden merkittävä tekijä. Itse asiassa kun otetaan huomioon EU:n kansalaisten nykyinen liikkuvuus, valtiollisten ja alueellisten työmarkkinoiden elinvoimaisuutta voitaisiin pitää kansalaisille vielä tärkeämpänä asiana. On muistettava, että työmarkkinat koostuvat sekä ihmisistä että organisaatioista, ja ihmisistä suuri enemmistö on tähän asti halunnut jäädä kotikaupunkiinsa, kotiseudulleen tai kotimaahansa. Vaikka vuodeksi 2002 laadittava toimintasuunnitelma pantaisiinkin menestyksekkäästi täytäntöön, luvuista voi päätellä että suurin osa eurooppalaisista haluaa tulevaisuudessakin työskennellä lähellä kotiaan. Heidän ei pitäisikään joutua lähtemään taloudellisten tai yhteiskunnallisten olosuhteiden pakosta, mikäli suinkin mahdollista. Toisaalta komitea myöntää, että ihmisille pitäisi antaa mahdollisuudet liikkua unionissa silloin kun he sitä haluavat.

3.2.2. Epätäydellisessä maailmassa monet Euroopan kansalaiset joutuvat kuitenkin muuttamaan työn perässä unionin vauraimmille alueille. Toiset taas muuttavat vapaaehtoisesti. Lähtevätpä ihmiset pakosta tai vapaaehtoisesti, komitea pitää aloitetta hyvänä, koska sillä parannetaan muuttajien mahdollisuuksia löytää sopivaa työtä ja sopiva asunto sekä asettua aloilleen mahdollisimman joustavasti.

3.3. Tiedonannossa käsitellään Euroopan integraatiota yleisesti, mutta puututaan vain pintapuolisesti erityisongelmiin, joita esiintyy integroitaessa hakijavaltioiden melko kehittymättömät työmarkkinat EU:n pitemmälle kehittyneisiin työmarkkinoihin. Tämä on vakava laiminlyönti, koska vuodeksi 2002 tehty toimintasuunnitelma on määrä panna kokonaan täytäntöön vuoteen 2005 mennessä.

3.3.1. Vaikka työntekijöiden vapaata liikkuvuutta hakijavaltioista saatetaan rajoittaa tietyksi ajaksi liittymispäivästä lukien, tosiasia on, että hakijavaltioiden yksittäiset muuttajat hakevat tulevaisuudessakin pääsyä EU:n työmarkkinoille. Tämä on ymmärrettävää, kun otetaan huomioon hakijavaltioiden ja nykyisten EU-valtioiden erot työmarkkinoilla ja elintasossa.

3.3.2. Laajentuneen EU:n yleisen taloudellisen ja yhteiskunnallisen hyvinvoinnin kannalta on välttämätöntä kehittää hakijavaltioita niiden saamiseksi lähemmäksi Euroopan työmarkkinoiden keskitasoa ja mahdollisesti sen tasalle. Nykyhetken ja liikkumisvapauden toteutumisen välisenä aikana tulisi toteuttaa kohdennettuja toimia hakijavaltioiden omien työmarkkinoiden kehittämiseksi. Kyseisiä maita ei saa tarkastella vain työvoiman lähteinä vaan myös omina itsenäisinä työmarkkinoinaan. Olisi liian myöhäistä odottaa varsinaiseen liittymisajankohtaan tarkoituksenmukaisten suunnitelmien tekemiseksi ja elvyttämistoimiin ryhtymiseksi.

3.4. Tiedonannossa jätetään vain maininnan varaan EU:n nykyisten työmarkkinoiden monet epäkohdat. Liikkuvuusvapautta hyödyntävät useimmin hyvin koulutetut, joilla on sosiaalisia ja kulttuurisia (esim. kielellisiä) avuja. Komitea huomauttaa kuitenkin, että liikkuvuus on vähäistä niukasti koulutettujen ryhmissä. Sitä huolettavat erityisesti yhteiskunnan huono-osaiset ryhmät - muun muassa naiset, vammaiset, maahanmuuttajat ja toisen polven maahanmuuttajat - joista monilla on vain vähän tai ei ollenkaan ammattitaitoa. Monet heistä voisivat sopivan tilaisuuden saatuaan antaa arvokkaan panoksen eurooppalaisille työmarkkinoille. Sosiaalinen yhteenkuuluvuus edellyttääkin erityisponnisteluja tämän hyväksi.

3.5. Jotta käsiteltävänä olevalla aloitteella voidaan vaikuttaa mahdollisimman paljon Euroopan talouteen, se pitää ottaa kokonaisuudessaan osaksi kaikkia toimintasuunnitelmia ja ohjelmia, joiden tarkoituksena on parantaa Euroopan asemaa tieto- ja viestintäteknologian alalla. Komitea on jo antanut lausunnon aiheesta "eEurope 2002", ja lausunto aiheesta "eLearning-toimintasuunnitelma" hyväksytään samanaikaisesti nyt käsillä olevan lausunnon kanssa.

Bryssel 12. syyskuuta 2001.

Talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Göke Frerichs

(1) KOM(2001) 56 lopullinen - 2001/0033 (COD) - Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi maanteiden tavara- ja henkilöliikenteen kuljettajien ammattikoulutuksesta.

(2) EYVL C 139, 11.5.2001. Ks. myös lausunto aiheesta "Elinikäinen oppiminen" SEK(2000) 1832.

(3) KOM(2001) 127 lopullinen - 2001/0074 (CNS).

(4) COM(2001) 386 final - 2001/0154 (CNS).