EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 6.10.2020 COM(2020) 660 final KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Vuoden 2020 tiedonanto EU:n laajentumispolitiikasta {SWD(2020) 350 final} - {SWD(2020) 351 final} - {SWD(2020) 352 final} - {SWD(2020) 353 final} - {SWD(2020) 354 final} - {SWD(2020) 355 final} - {SWD(2020) 356 final}



Vuoden 2020 tiedonanto EU:n laajentumispolitiikasta I.JOHDANTO Uuden komission aloitettua toimikautensa vuoden 2019 lopulla EU:n laajentumisagendassa on tapahtunut merkittävää kehitystä. Komissio hyväksyi helmikuussa 2020 ehdotukset liittymisprosessin tehostamisesta, ja maaliskuussa Eurooppa-neuvoston jäsenet vahvistivat yleisten asioiden neuvoston päätöksen aloittaa liittymisneuvottelut Albanian tasavallan ja Pohjois-Makedonian tasavallan kanssa. EU:n johtajat vahvistivat EU:n ja Länsi-Balkanin maiden huippukokouksessa 6. toukokuuta 2020 unionin päättäväisyyden tiivistää edelleen yhteistyötään alueen kanssa ja suhtautuivat myönteisesti Länsi-Balkanin kumppaneiden lupaukseen toteuttaa tarvittavat uudistukset perinpohjaisesti ja tarmokkaasti. Vuotta 2020 leimaavat covid-19-pandemian tuhoisat vaikutukset. Vaikka EU on itsekin kärsinyt kriisistä vakavasti, se on antanut mittavaa tukea erityisesti Länsi-Balkanin alueen hallitusten pyrkimyksille vastata siihen liittyviin haasteisiin. EU on myös alkanut kohdentaa uudelleen EU:n rahoitusapua kriisistä aiheutuneisiin kiireellisiin sosioekonomisiin ja terveystarpeisiin alueella. EU on valmistellut yli 3,3 miljardin euron tukipaketin Länsi-Balkanin kansalaisten ja yritysten hyväksi. Paketti sisältää 38 miljoonaa euroa määrärahasiirtoja liittymistä valmistelevasta tukivälineestä terveydenhuollon välittömään tukemiseen (erityisesti toimittamalla ihmishenkien pelastamiseen vaadittavia tarvikkeita, kuten henkilönsuojaimia, testejä ja hengityskoneita), 389 miljoonaa euroa sosiaalisiin ja taloudellisiin elvytystarpeisiin ja uuden 455 miljoonan euron talouden elvytyspaketin läheisessä yhteistyössä kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa. Lisäksi siihen kuuluu 8 miljoonaa euroa vakautta ja rauhaa edistävän välineen rahoitusta covid-19-tukitoimiin Länsi-Balkanilla oleville siirtolaisille, pakolaisille ja turvapaikanhakijoille, ehdotus 750 miljoonan euron makrotaloudellisesta rahoitusavusta ja 1,7 miljardin euron tukipaketti Euroopan investointipankilta. Meneillään oleva pandemia on osoittanut selvästi, miten EU ja Länsi-Balkan vastaavat yhdessä yhteisiin haasteisiin. Tähän sisältyy lääkinnällisten laitteiden yhteishankinta, alueen ottaminen mukaan EU:n terveysturvakomitean työhön ja vapauttaminen henkilönsuojaimia koskevasta EU:n vientilupajärjestelmästä ja Euroopan komission yhteisen tutkimuskeskuksen kehittämän testausmateriaalin tuominen EU:sta, jotta voidaan varmistaa, että Länsi-Balkanin maiden covid-19-testit toimivat asianmukaisesti. EU:n ja Länsi-Balkanin yhteistyö sekä EU:n antama tuki on paljon mittavampaa kuin mitä yksikään muu kumppani on tarjonnut Länsi-Balkanille, mikä kertoo alueen strategisesta merkityksestä. Nämä ja muut toimenpiteet esitettiin 29. huhtikuuta annetussa komission tiedonannossa Länsi-Balkanin tukemisesta covid-19:n torjunnassa ja pandemian jälkeisessä elpymisessä . Tiedonannossa hahmoteltiin EU:n välitöntä tukea Länsi-Balkanille covid-19:n torjumiseksi. Pian sen jälkeen EU:n ja Länsi-Balkanin maiden johtajat tapasivat videoyhteyksin 6. toukokuuta Zagrebin huippukokouksessa, jossa todettiin jälleen EU:n vahva solidaarisuus Länsi-Balkania kohtaan ja vahvistettiin alueen Eurooppa-perspektiivi. Huhtikuun tiedonannossa esitettiin myös kehys alueen talous- ja investointiohjelmalle , joka hyväksytään yhtä aikaa tämän tiedonannon kanssa. Talous- ja investointiohjelman tavoitteena on vauhdittaa pitkän aikavälin elpymistä, edistää talouskasvua ja tukea uudistuksia, joita eteneminen kohti EU-jäsenyyttä edellyttää, kuten Länsi-Balkanin lähentämistä EU:n sisämarkkinoihin. Sen tavoitteena on vapauttaa alueen käyttämätön taloudellinen potentiaali ja hyödyntää huomattavia mahdollisuuksia lisätä alueen sisäistä talousyhteistyötä ja kauppaa. Turkin osalta EU on tähän mennessä kohdentanut uudelleen 83 miljoonaa euroa covid-19:n torjuntaan ja niiden tukemiseen, joihin pandemia on eniten vaikuttanut. Komissio käynnisti välittömästi Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen puitteissa tiedotustoimia pakolaisväestölle, jonka asema on erityisen haavoittuva. Turkin hallituksen kanssa päästiin sopimukseen koordinointivälineen säästöjen ja ennakoimattomien menojen varauksen käyttämisestä kansallisten covid-19-toimien tukemiseen. Tätä tukea jatketaan. Turkki lupasi 4. toukokuuta pidetyssä maailman koronavirushuippukokouksessa 75 miljoonaa euroa tutkimustyöhön rokotteen kehittämiseksi. Katsaus tärkeimpiin kehityssuuntiin Euroopan komissio antoi 5. helmikuuta tiedonannon Liittymisprosessin tehostaminen – Uskottavat jäsenyysnäkymät Länsi-Balkanin maille . Tiedonannossa, jonka sisällön myös neuvosto vahvisti maaliskuussa, esitetään konkreettisia ehdotuksia liittymisprosessin vahvistamiseksi tekemällä siitä ennakoitavampi, uskottavampi ja dynaamisempi ja lisäämällä sen poliittista ohjausta. Siinä korostetaan, että liittymisprosessi perustuu objektiivisiin ja selkeisiin kriteereihin ja tiukkaan ehdollisuuteen, ja vahvistetaan perääntymismahdollisuutta, jotta EU voi reagoida vaikuttavammin ja oikeasuhteisemmin uudistusten täytäntöönpanon pysähtymiseen tai taantumiseen. Komission ehdotuksissa korostetaan sellaisen ansioiden mukaisen liittymisprosessin merkitystä, joka perustuu EU:n ja Länsi-Balkanin kumppaneiden keskinäiselle luottamukselle ja selkeille sitoumuksille ja jossa painotetaan entistäkin enemmän perusasioihin keskittyviä uudistuksia. Komissio esitti 2. maaliskuuta tilannekatsauksen uudistusten täytäntöönpanosta Albaniassa ja Pohjois-Makedoniassa . Niiden mukaan kumpikin maa oli tehostanut toimiaan ja saanut aikaan lisää konkreettisia ja kestäviä tuloksia kesäkuussa 2018 annetuissa neuvoston päätelmissä määritellyillä keskeisillä aloilla. Yleisten asioiden neuvosto vahvisti maaliskuussa 2020 komission tiedonannon sisällön, päätti aloittaa liittymisneuvottelut Albanian ja Pohjois-Makedonian kanssa ja pyysi komissiota laatimaan ehdotukset neuvottelukehyksistä näitä maita varten. Komissio esitti neuvottelukehyksiä koskevat ehdotuksensa heinäkuussa 2020. Ehdotukset ovat liittymisprosessiin sovellettavan tehostetun lähestymistavan mukaisia, ja periaatetta on täsmennetty niissä edelleen. Komissio myös raportoi uudistusten täytäntöönpanon edistymisestä Albaniassa ja Pohjois-Makedoniassa. Komissio odottaa, että ensimmäiset hallitustenväliset konferenssit kutsutaan koolle mahdollisimman pian sen jälkeen, kun neuvosto on hyväksynyt neuvottelukehykset. Neuvosto luetteli useita ehtoja, jotka Albanian on täytettävä ennen sen ensimmäistä hallitustenvälistä konferenssia. Maa on jo edistynyt tuntuvasti neuvoston ensimmäistä hallitustenvälistä konferenssia varten asettamien ehtojen täyttämisessä. Tämänvuotisessa laajentumispaketissa on otettu huomioon ehdotukset liittymisprosessiin sovellettavan lähestymistavan tehostamisesta. Maita koskevat arvioinnit ja suositukset, erityisesti tiettyjä ensisijaisia uudistuksia koskevat tulevaisuuteen suuntautuvat ohjeet, ovat entistäkin selkeämpiä ja tarkempia. Kertomuksissa annetaan entistä selkeämpi kuva siitä, missä vaiheessa liittymisneuvottelut ja perusasioihin keskittyvät uudistukset ovat. Niissä esitetään vertaileva katsaus perusasioiden osalta saavutettuihin tuloksiin sekä komission arvioita täydentäviä ulkoisia indeksejä. Jäsenvaltiot osallistuivat prosessiin aiempaa suuremmalla panoksella. Niitä kuultiin prosessin aikana, ja ne tarjosivat näkemyksiään ja asiantuntemustaan muun muassa kohteissa toimivien suurlähetystöjensä välityksellä. Kertomuksiin sisältyy myös arvioita viranomaisten julkisesta poliittisesta sitoutumisesta strategiseen EU-jäsenyystavoitteeseen. Komissio arvioi ensimmäistä kertaa Montenegron ja Serbian kanssa käytävien liittymisneuvottelujen kokonaistilannetta ja ehdottaa jatkotoimia. Sen ansiosta komission vuotuisen paketin julkaisemisen jälkeen järjestettävissä hallitustenvälisissä konferensseissa on mahdollista käydä poliittista vuoropuhelua uudistuksista, tarkastella liittymisprosessin etenemistä ja laatia seuraavan vuoden suunnitelmia, myös neuvottelulukujen avaamisesta ja sulkemisesta sekä mahdollisista korjaavista toimenpiteistä. Edellisen laajentumispaketin jälkeen neuvosto on myös antanut päätelmät , joissa vahvistetaan Bosnia ja Hertsegovinan EU-jäsenyyshakemuksesta annetussa komission lausunnossa esitetyt 14 tärkeintä painopistettä. Komission toukokuussa 2019 antamassa lausunnossa esitetään uudistuksia koskeva kokonaisvaltainen etenemissuunnitelma, jonka tarkoituksena on ohjata ja tukea maata sen yhdentyessä EU:hun. Kosovo * on edistynyt vain vähän EU:hun liittyvissä uudistuksissa, mikä johtuu erityisesti vaalikauden pitkittymisestä ja kahdesta hallituksen vaihtumisesta. Kosovon viranomaisten on tärkeää tehostaa toimia jäsenyysvalmistelujen edistämiseksi muun muassa panemalla täytäntöön vakautus- ja assosiaatiosopimus. Vuoden 2018 Länsi-Balkanin strategiaan liitetyn toimintasuunnitelman täytäntöönpano on jatkunut kuluneen vuoden aikana. Strategia keskittyy aloihin, joilla Länsi-Balkanin kumppaneiden on toteutettava lisää uudistuksia ja toimia, sekä EU:n tehostettuun tukeen alueelle. EU:n jäsenvaltiot ja Länsi-Balkanin kumppanit ovat sittemmin hyväksyneet merkittävän osan näistä toimista Sofian prioriteettiagendassa, joka esitettiin Sofiassa toukokuussa 2018 järjestetyssä huippukokouksessa. Tämän tiedonannon liitteessä esitetään tilannekatsaus eri toimien täytäntöönpanon edistymisestä.

Turkki on EU:n tärkeä kumppani ja ehdokasmaa. Vuoropuhelua ja yhteistyötä Turkin kanssa on jatkettu varsinkin muuttoliikkeeseen liittyvien haasteiden ratkaisemiseksi, vaikka välikohtaukset Kreikan ja Turkin välisellä rajalla maaliskuussa 2020 ovatkin aiheuttaneet huolta. Turkki jatkoi kiitettäviä pyrkimyksiään isännöidä maailman suurinta pakolaisyhteisöä, johon kuuluu noin 4 miljoonaa pakolaista Syyriasta ja muista maista. EU antoi edelleen merkittävää tukea pakolaisille ja heitä vastaanottaville yhteisöille Turkissa, mikä on konkreettinen osoitus EU:n solidaarisuudesta. Turkin-pakolaisavun koordinointivälineestä on otettu käyttöön 6 miljardia euroa. Sopimuksia on jo tehty yhteensä 5,1 miljardista eurosta. Tästä määrästä on jo maksettu 3,8 miljardia euroa. Heinäkuussa 2020 EU sopi 485 miljoonan euron lisävaroista, jotta voidaan varmistaa koordinointivälineen keskeisen humanitaarisen avun jatkuminen vuoden 2021 loppuun saakka. Koordinointivälineestä maksettiin keskimäärin 60 miljoonaa euroa kuukaudessa tarkastelujakson aikana, mikä osoittaa täytäntöönpanon nopeutuneen. Yhteensä 115 sopimuksesta on vielä allekirjoittamatta seitsemän. Syyrian kriisistä kärsiviä pakolaisia ja heitä vastaanottavia maita on edelleen autettava, ja hiljattain annetussa tiedonannossa uudesta muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksesta todettiin, että EU:n rahoituksen jatkaminen jossakin muodossa on olennaisen tärkeää. Turkki on kuitenkin jatkanut loitontumistaan EU:sta demokratian, oikeusvaltioperiaatteen, perusoikeuksien kunnioittamisen ja oikeuslaitoksen riippumattomuuden osa-alueilla. Oppositiojohtajien, ihmisoikeusaktivistien, toimittajien, kansalaisyhteiskunnan edustajien ja tutkijoiden pidätysten jatkuminen ja tutkintavankeudessa pitäminen laajan terrorismin vastaisen lainsäädännön nojalla on erittäin huolestuttavaa. Neuvosto totesi kesäkuussa 2019 viitaten 26. kesäkuuta 2018 antamiinsa päätelmiin, että Turkin liittymisneuvottelut ovat tosiasiassa pysähdyksissä ja että uusien neuvottelulukujen avaamista tai avoinna olevien sulkemista ei voida harkita. Turkin ulkopolitiikka on enenevässä määrin ristiriidassa EU:n yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan painopisteiden kanssa, mikä johtuu erityisesti Turkin sotilasoperaatioista Koillis-Syyriassa ja Libyan kansallisen sovinnon hallituksen kanssa allekirjoitetuista kahdesta yhteisymmärryspöytäkirjasta. Niistä toinen koskee turvallisuusyhteistyötä, ja se on johtanut Turkin syvempään sekaantumiseen Libyan konfliktiin. Toinen koskee merialueiden lainkäyttövallan määrittelyä, eikä siinä oteta huomioon Kreikan saarten suvereniteettioikeuksia. EU päätti heinäkuussa 2019 useista toimenpiteistä Turkin itäisellä Välimerellä harjoittaman luvattoman poraustoiminnan vuoksi. Se päätti muun muassa olla toistaiseksi järjestämättä EU–Turkki-assosiaationeuvoston kokousta tai muita EU:n ja Turkin korkean tason kokouksia. Lisäksi se hyväksyi marraskuussa 2019 kehyksen Turkkiin kohdistettavia kohdennettuja toimenpiteitä varten ja päätti helmikuussa 2020 lisätä kaksi henkilöä pakotekehyksen mukaiseen luetteloon. Eurooppa-neuvosto totesi 1. lokakuuta 2020, että EU:lla on strateginen intressi itäisen Välimeren vakaaseen ja turvalliseen ympäristöön sekä yhteistyöhön perustuvan molempia osapuolia hyödyttävän suhteen kehittämiseen Turkin kanssa. Edellyttäen, että Kreikan ja Kyproksen vastaisten laittomien toimien lopettamiseksi tapahtuu rakentavia ponnistuksia, Eurooppa-neuvosto on sopinut käynnistävänsä positiivisen poliittisen EU:n ja Turkin asialistan, jossa keskitytään erityisesti tulliliiton nykyaikaistamiseen ja kaupan helpottamiseen, ihmisten välisiin yhteyksiin, korkean tason vuoropuheluun ja yhteistyön jatkamiseen muuttoliikekysymyksistä vuoden 2016 EU:n ja Turkin julkilausuman mukaisesti. Eurooppa-neuvosto korosti myös, että mikäli Turkki toteuttaa uusia yksipuolisia kansainvälisen oikeuden vastaisia toimia tai provokaatioita, EU käyttää kaikkia mahdollisia, myös Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 29 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 215 artiklan mukaisia välineitä ja keinoja puolustaakseen omia ja jäsenvaltioidensa etuja. Yhteistyön ja solidaarisuuden varmistamiseksi covid-19-pandemiassa EU:n rahoittamat ensivaiheen toimet käynnistettiin välittömästi epidemian alettua. EU:n tukea on kohdennettu uudelleen noin 83 miljoonaa euroa, josta 52 miljoonaa euroa kohdennettiin nopeasti heikoimmassa asemassa olevien pakolaisten auttamiseen Turkin-pakolaisavun koordinointivälineestä. Unionin pelastuspalvelumekanismi aktivoitiin toukokuun 2020 lopussa Turkin tukemiseksi Peruun ja Kolumbiaan juuttuneiden Turkin kansalaisten palauttamisessa. II.EU-JÄSENYYTEEN LIITTYVÄT PERUSASIAT Ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden valmistaminen täyttämään jäsenyyden edellytykset vaatii voimakasta keskittymistä oikeusvaltion rakenteiden, talouden sekä demokraattisten instituutioiden ja julkishallinnon toiminnan perusteelliseen uudistamiseen. Näillä aloilla toteutettavat toimet vahvistavat toisiaan eikä niitä voida erottaa toisistaan vaan niitä on jatkettava määrätietoisesti ja niihin on sitouduttava selkeästi poliittisella tasolla. Näihin uudistuksiin kiinnitetään entistä enemmän huomiota neuvoston hyväksyttyä komission ehdotukset liittymisprosessin tehostamisesta. Oikeusvaltioperiaate on keskeinen osa demokraattista muutosta ja keskeinen vertailuarvo, jonka avulla EU arvioi laajentumismaiden etenemistä kohti jäsenyyttä. Edistys on ollut viime vuoden aikana vaihtelevaa. Yksi myönteinen asia on ollut se, että Länsi-Balkanin operatiivinen yhteistyö EU:n jäsenvaltioiden ja EU:n virastojen kanssa väkivaltaiseen ääriliikehdintään johtavan terrorismin ja radikalisoitumisen torjunnassa sekä muuttoliike- ja rajaturvallisuusasioissa on edelleen parantunut ja tiivistynyt. Uskottava edistyminen oikeusvaltioperiaatteen noudattamisessa on kuitenkin edelleen huomattava haaste, joka on usein kytköksissä poliittisen tahdon puutteeseen, edelleen esiintyviin pyrkimyksiin vaikuttaa valtiovallan toimiin, oikeuslaitoksen riippumattomuuden vähäiseen edistymiseen, institutionaaliseen vastarintaan ja kansalaisyhteiskunnan yhä vaikeampaan toimintaympäristöön. Euroopan komissio suositteli pitämään covid-19-pandemian yhteydessä toteutettavat poikkeustoimet perusperiaatteiden ja -arvojen mukaisina, oikeasuhteisina, välttämättömään rajattuina ja määräaikaisina ja yleisesti ottaen eurooppalaisten normien mukaisina sekä toteuttamaan ne syrjimättömällä tavalla ja soveltamaan niihin oikeudellista ja demokraattista valvontaa. Oikeuslaitos ja perusoikeudet Riippumaton ja tehokas oikeuslaitos, jonka päätökset pannaan tuloksellisesti täytäntöön, on ratkaisevan tärkeä oikeusvaltion kannalta. Oikeuskulttuurin muutos on edelleen hidasta koko Länsi-Balkanin alueella, joka ei ole riittävän sitoutunut oikeuslaitoksen riippumattomuuden periaatteeseen ja tuomioistuinten päätösten kunnioittamiseen. Viranomaisten olisi erityisesti pidättäydyttävä puuttumasta vireillä oleviin asioihin ja esittämästä julkisia kommentteja, jotka saattavat heikentää luottamusta tuomioistuinten päätöksiin. Albania edistyy edelleen hyvin oikeusjärjestelmänsä uudistamisessa, sillä se jatkaa oikeuslaitoksen kokonaisvaltaista uudistamista ja taustaselvitykset tuottavat konkreettisia tuloksia. Päätöksiä tehtiin kaikkiaan yli 286, ja kaikki ensisijaiset tapaukset käsiteltiin ensimmäisessä oikeusasteessa. Tämän seurauksena selvitystyön kohteena olleista tuomareista 62 prosenttia joko erotettiin tai irtisanoutui vapaaehtoisesti. Uudet riippumattomat oikeudelliset elimet on perustettu, ja ne ovat täysin toiminnassa. Pohjois-Makedonia on edistynyt hyvin muun muassa syyttäjänvirastoa koskevan lain voimaantulon ansiosta. Laki on tärkeä virstanpylväs, ja se muun muassa takaa kestävän ratkaisun erityissyyttäjänviraston käsittelemiä tapauksia varten. Entinen ylin erityissyyttäjä tuomittiin lahjusten ottamisesta ja virka-aseman väärinkäytöstä nk. kiristysasiassa, jonka käsitteli erityissyyttäjänvirasto. Bosnia ja Hertsegovina ei ole edistynyt oikeuslaitoksen osalta. Oikeuslaitoksen uudistuksen esteet poliittisten toimijoiden taholta ja oikeuslaitoksen sisältä sekä oikeusjärjestelmän heikko toiminta heikensivät edelleen kansalaisten oikeuksien toteutumista sekä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa. Kosovo on edistynyt jonkin verran. Käytössä on uudet eettiset säännöt, ja kurinpitomenettelyjä on tehostettu. Montenegro on edistynyt vain vähän, ja oikeuslaitoksen riippumattomuuteen, ammattimaisuuteen, tehokkuuteen ja vastuuvelvollisuuteen liittyy edelleen haasteita. Serbiassa ei tapahtunut edistystä tarkastelujakson aikana, koska se ei ole pannut täytäntöön komission edellisessä kertomuksessa esitettyjä suosituksia. Perustuslain muutoksia, joilla pyritään mukauttamaan perustuslaki eurooppalaisiin normeihin, on lykätty parlamenttivaalien jälkeen. Viivästys vaikuttaa asiaan liittyvän oikeuslaitosta koskevan lainsäädännön antamiseen. Kyseistä lainsäädäntöä tarvitaan, jotta oikeuslaitoksen riippumattomuus voidaan taata paremmin. Turkissa vuoden 2016 vallankaappausyrityksen jälkeen alkanut vakava taantuminen jatkui. Tuomareihin ja syyttäjiin kohdistuu edelleen poliittista painostusta ja lukuisia tuomareita ja syyttäjiä on siirretty vastoin tahtoaan, mikä vähentää edelleen Turkin oikeuslaitoksen riippumattomuutta, ja vakavia huolenaiheita on edelleen erityisesti oikeuslaitoksen riippumattomuuden systeemisestä puutteesta, johon liittyy myös rinnakkainen rauhantuomareiden järjestelmä. Huolta herättää se, että nämä menettelyt aiheuttavat itsesensuuria ja toimivat pelotteena oikeuslaitoksessa. Oikeuslaitoksen uudistusstrategian hyväksynnän yhteydessä hukattiin tilaisuus puuttua moniin tarvittaviin perustavanlaatuisiin uudistuksiin. Länsi-Balkanilla ja Turkissa on edelleen laajalle levinnyttä korruptiota. Korruption torjunnassa tarvitaan tuntuvia tuloksia, jotta voidaan vähentää demokraattisiin rakenteisiin sekä liiketoimintaympäristön vakauteen ja avoimuuteen kohdistuvia todellisia uhkia. Edistyminen korkean ja keskitason korruption torjunnassa vaihtelee alueella, mutta tahti on yleisesti ottaen hidastunut ja tulokset ovat useimmissa maissa kaukana jäsenyysvaatimuksista. Korkean tason ja poliittiseen korruptioon on puututtava entistä selkeämmin ja johdonmukaisemmin. Myönteinen merkki sitoutumisesta on Albanian, Bosnia ja Hertsegovinan, Kosovon, Montenegron ja Pohjois-Makedonian päätös osallistua Sofian prioriteettiagendan toimeen, joka koskee korkean tason korruptiota ja järjestäytynyttä rikollisuutta koskevien oikeudenkäyntien seurantaa. Serbian kanssa on vielä keskusteltava tästä. Julkiset hankinnat ovat edelleen erityisen alttiita laajalle levinneelle korruptiolle. Valvontamekanismeja on vahvistettava koko julkisia hankintoja koskevan prosessin aikana, ja prosessin läpinäkyvyyttä on lisättävä merkittävästi kestävillä ja kunnianhimoisilla toimenpiteillä. Albania on edistynyt hyvin korruption torjunnassa. Taustaselvityksillä on vaikutusta, ja korkean tason virkamiehille on annettu joitakin tuomioita. Pohjois-Makedonia on edistynyt hyvin korruption torjunnassa. Korkean tason korruptiotapausten tutkinnasta, syytteeseenpanosta ja oikeuskäsittelystä on lisää näyttöä, ja korruption ehkäisemiseen keskittyvä valtiollinen komitea toimii yhä aktiivisemmin.

Bosnia ja Hertsegovinassa ei ole tapahtunut edistystä. Lainsäädännön epäyhdenmukaisuus maan sisällä ja heikko institutionaalinen yhteistyö ja koordinointi vaikeuttivat edelleen korruption torjuntaa. Kosovossa on edistytty vain vähän. Varojen menetetyksi tuomitsemista pidetään edelleen vain rikosoikeudellisten menettelyjen liitännäistoimena, johon ei kiinnitetä juurikaan huomiota ja johon käytetään vain vähän resursseja. Montenegrossa on edistytty vain vähän. Varojen menetetyksi tuomitsemisesta tarvitaan enemmän näyttöä. Joistakin myönteisistä muutoksista huolimatta korruptiontorjuntaviraston riippumattomuuteen, uskottavuuteen ja priorisointiin liittyviä haasteita ei ole juurikaan ratkaistu. Serbiassa on edistytty vain vähän. Korruptiontorjuntaviraston riippumattomuutta lujitettiin operatiivisilla toimenpiteillä, mutta läpinäkyvyyttä ja korruptioriskien arviointia ja lieventämistä on parannettava tuntuvasti aloilla, jotka ovat erityisen alttiita korruptiolle. Turkissa on edistytty vain vähän. Oikeudellista kehystä ja institutionaalista rakennetta on vielä parannettava, jotta voidaan välttää asiaton poliittinen vaikuttaminen korruptiotapausten tutkinta- ja syytetoimiin. Perusoikeudet on suurelta osin kirjattu lainsäädäntöön Länsi-Balkanilla, ja viime vuonna on edistytty jonkin verran, mutta täytäntöönpano on edelleen käytännössä haasteellista monilla aloilla koko alueella. Turkissa ihmisoikeusloukkaukset eivät ole lainkaan vähentyneet, ja niitä, jotka pyrkivät puolustamaan ihmisoikeuksia Turkissa, pidätetään usein. Sananvapaus sekä tiedotusvälineiden vapaus ja moniarvoisuus ovat demokratian tukipilareita, koska ne ovat avoimen ja vapaan keskustelun olennaisia osatekijöitä. Vaikka perussäännökset ovat olemassa, koko alueella tarvitaan pikaisia toimia sananvapauden ja tiedotusvälineiden riippumattomuuden varmistamiseksi. Tällä alalla on edistytty viime vuonna vähiten. Toimittajiin kohdistuva uhkailu, pelottelu ja väkivalta ovat edelleen vakava huolenaihe, ja tällaisten hyökkäysten tutkinta ja syytteeseenpano on hidasta koko alueella. Alueen kaikissa maissa tarvitaan lisätoimia yleisradioyhtiöiden riippumattomuuden takaamiseksi, tiedotusvälineiden julkisen ja yksityisen rahoituksen läpinäkyvyyden parantamiseksi ja mainosmarkkinoiden vääristymien korjaamiseksi. Albaniassa ei ole tapahtunut edistystä. Albanian viranomaiset ovat sitoutuneet harkitsemaan uudelleen tiedotusvälineitä koskevan lainsäädännön muuttamista ja toteuttamaan lisätoimia Venetsian komission suositusten mukaisesti jo ennen parlamentin hyväksyntää. Pohjois-Makedoniassa edistyminen on ollut tarkastelujakson aikana vähäistä. Yleinen tilanne ja ilmapiiri, jossa tiedotusvälineet toimivat, edistävät yleisesti ottaen tiedotusvälineiden vapautta, sananvapautta ja kriittistä uutisointia. Bosnia ja Hertsegovinassa ei ole tapahtunut edistystä. Viranomaiset reagoivat ponnettomasti huoliin toimittajien poliittisesta painostuksesta, pelottelusta ja uhkailusta. Kosovossa on edistytty vain vähän. Vaikka tiedotusvälineiden toiminta on vireää ja erilaiset näkemykset pääsevät hyvin esiin, tiedotusvälineillä on vaikeuksia toimintansa rahoittamisessa kaupallisin keinoin, ja yleisradioyhtiö on edelleen altis poliittiselle painostukselle ja vaikuttamiselle. Taloudellisen omavaraisuuden puute tekee tiedotusvälineistä haavoittuvia poliittisten ja liiketoiminnallisten intressien suhteen. Montenegrossa ei ole tapahtunut kokonaisuutena tarkastellen edistystä. Vaikka medialainsäädännön tarkistus on tuonut edistystä, sitä ovat varjostaneet pidätykset ja syytteet, joita on vuoden 2020 kuluessa nostettu verkkoportaalien vastaavia ja kansalaisia vastaan heidän verkossa julkaisemastaan tai jakamastaan sisällöstä. Disinformaation ja verkossa esiintyvän häirinnän tai vihapuheen vaikutusten rajoittamiseksi toteutettavat toimenpiteet eivät saisi rajoittaa suhteettomasti sananvapautta ja tiedotusvälineiden vapautta. Serbian uusi mediastrategia on laadittu avoimella ja osallistavalla tavalla, ja siinä määritellään suurimmat haasteet. Uuden strategian täytäntöönpanoa ei ole kuitenkaan vielä aloitettu eikä sananvapauden yleisten edellytysten parantamisessa ole tapahtunut edistystä. Toimittajiin kohdistuva uhkailu, pelottelu ja väkivalta on edelleen vakava huolenaihe. Poikkeustilan lakkauttamisesta huolimatta vakava taantuminen jatkui Turkissa, jossa sananvapauden harjoittamista ja opposition äänten kuulumista rajoittaa edelleen huomattavasti rajoittavien toimenpiteiden suhteeton soveltaminen. Kuten aiempinakin vuosina, voimakas paine sananvapautta kohtaan ja tiedotusvälineiden pelottelu jatkuivat, ja tiedotusvälineiden henkilöstöä pidätettiin, asetettiin syytteeseen, tuomittiin ja irtisanottiin, mikä johti sensuuriin ja itsesensuuriin media-ammattilaisten keskuudessa. Turkin on hyväksyttävä ihmisoikeuksia koskeva toimintasuunnitelma, joka korvaa toimintasuunnitelman Euroopan ihmisoikeussopimuksen loukkausten ehkäisemiseksi, jotta voidaan varmistaa ihmisoikeuksien täysimääräinen kunnioittaminen. Sukupuolten tasa-arvon varmistamiseksi ja naisiin kohdistuvan syrjinnän, häirinnän ja väkivallan ehkäisemiseksi ja torjumiseksi tarvitaan lisätoimia. Perheväkivallan raportoidaan lisääntyneen koko alueella covid-19-sulkutoimien aikana. Naiset ovat edelleen aliedustettuina päätöksentekoprosesseissa ja työmarkkinoilla. Lisätoimia tarvitaan lapsen oikeuksien edistämiseksi ja suojelemiseksi laajentumismaissa, joissa on kiireesti vahvistettava lastensuojelu- ja lastenhoitojärjestelmiä. Myös lapsille suunnattuja suojelu- ja neuvontapalveluja on kiireesti parannettava erityisesti niitä lapsia varten, jotka joutuvat tekemisiin oikeusjärjestelmän kanssa, ja nuorisovankiloiden suhteen, ottaen huomioon muun muassa liian vähäisen korjaavan oikeuden käytön. Hallitusten on myös edelleen edistettävä ja suojeltava vammaisten oikeuksia vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen mukaisesti ja puututtava vähemmistöjen syrjintään. Haavoittuvassa asemassa olevien romanien sosioekonomisen tilanteen parantamisessa on edistytty vain vähän. Covid-19-kriisi ja siihen liittyvät rajoitukset ovat vaikuttaneet jo ennestään esiintyneiden rakenteellisten ongelmien vuoksi suhteettoman kielteisesti haavoittuvassa asemassa oleviin romaneihin. Länsi-Balkanin johtajat sitoutuivat heinäkuussa 2019 Poznańissa järjestetyssä Länsi-Balkanin huippukokouksessa täyttämään liittymisajankohtaan mennessä romanien integraatiota koskevat konkreettiset tavoitteet, jotka liittyvät koulutukseen, työllisyyteen, terveyteen, asumiseen, henkilöasiakirjoihin ja romanivastaisuuden torjuntaan. Alueen hallitusten olisi myös edelleen varmistettava asianmukaiset vankilaolot ja ehkäistävä kaltoinkohtelua kansainvälisten ihmisoikeusnormien mukaisesti. Oikeus, vapaus ja turvallisuus Järjestäytynyt rikollisuus on edelleen erittäin vakava ongelma Länsi-Balkanilla ja Turkissa. Vaikutusvaltaiset rikollisverkostot, joilla on kansainvälinen ulottuvuus, toimivat edelleen näistä maista käsin ja niiden kautta, ja näiden maiden kautta kulkee merkittäviä salakuljetusreittejä. Balkanin reitti on edelleen merkittävin reitti heroiinin ja laittomien aseiden tuomiseksi EU:hun. Ilmiöön on näissä maissa puututtu joiltakin osin, ja vuosina 2019 ja 2020 raportoitiin jälleen merkittävistä pidätyksistä ja huumetakavarikoista. Operatiivista yhteistyötä, myös EU:n virastojen kanssa, on tehostettu, mikä tuottaa käytännön tuloksia. Kaiken kaikkiaan tulokset järjestäytynyttä rikollisuutta koskevien lopullisten tuomioiden suhteen ovat kuitenkin usein vähäisiä. Eräät maat ovat viime vuosina voineet esittää näyttöä korkeintaan muutamasta lopullisesta tuomiosta järjestäytynyttä rikollisuutta ja rahanpesua koskevissa asioissa, usein syyteneuvottelun tuloksena ja lievin seuraamuksin. Näin heikot tulokset osoittavat rikosoikeudellisten menettelyjen tehottomuuden, antavat vahvan signaalin rankaisemattomuudesta ja lisäävät riskiä rikollisten soluttautumisesta politiikkaan ja talouteen. Maiden on puututtava voimakkaammin rikollisryhmiin, varmistettava, ettei rikollisuuden yhteyksiä politiikkaan suvaita, ja lisättävä merkittävästi varojen takavarikointia ja menetetyksi tuomitsemista sekä järjestäytynyttä rikollisuutta että korruptiota koskevissa tapauksissa.

Albania on edistynyt hyvin järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa. Operatiivista yhteistyötä on tiivistetty erityisesti EU:n jäsenvaltioiden ja virastojen kanssa. Pohjois-Makedonia on edistynyt jonkin verran muun muassa perustamalla varallisuuden takaisin hankinnasta vastaavan toimiston EU:n säännöstön mukaisesti. Bosnia ja Hertsegovinassa ei ole tapahtunut edistystä. Viranomaiset ja oikeuslaitos eivät ole toteuttaneet asianmukaisia toimia komission lausunnon tärkeimpien painopisteiden ja oikeusvaltioperiaatetta käsittelevän asiantuntijaraportin havaintojen huomioon ottamiseksi. Kosovossa on edistytty vain vähän. Syyttäjälaitoksen ja tuomioistuinten saavuttamat tulokset ovat kaiken kaikkiaan vähäisiä, ja varojen lopullinen menetetyksi tuomitseminen on edelleen vähäistä. Montenegrossa on edistytty jonkin verran. Maa edistyi ihmiskaupan torjunnassa hyvin. Poliisin valmiuksia ja ammattimaisuutta on parannettu, ja varojen menetetyksi tuomitsemista koskevia menettelyjä on vireillä entistä enemmän. Serbiassa on edistytty vain vähän. Rikollisverkostojen hajottamisessa edistyttiin vähän samoin kuin tulosten saavuttamisessa ennakoivan tutkinnan, syytteeseenpanon ja tuomioiden osalta. Turkissa on edistytty vain vähän. Rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevaa oikeudellista kehystä on vahvistettava. Länsi-Balkan jatkaa tärkeitä toimia terrorismin ja väkivaltaisten ääriliikkeiden torjuntaa koskevan oikeudellisen ja institutionaalisen kehyksen nykyaikaistamiseksi. Operatiivista yhteistyötä EU:n jäsenvaltioiden ja EU:n virastojen kanssa on edelleen parannettu ja lisätty. Vuonna 2018 hyväksyttiin terrorismin torjuntaa koskeva yhteinen toimintasuunnitelma, ja kaikki Länsi-Balkanin kumppanit allekirjoittivat vuonna 2019 kahdenväliset täytäntöönpanojärjestelyt komission kanssa. Länsi-Balkanin on jatkettava toimia väkivaltaiseen ääriliikehdintään johtavan radikalisoitumisen ehkäisemiseksi muun muassa vankiloissa ja puututtava palaavien vierastaistelijoiden kysymykseen. Tiedonvaihtoa, seurantaa ja toimintavalmiuksia on parannettava. Länsi-Balkanin on tehostettava käytännön toimia, joilla torjutaan rahanpesua, terrorismin rahoitusta ja epäasianmukaista ulkopuolista vaikutusta sekä laitonta rahoitusta, jolla edistetään väkivaltaisen ääriliikehdinnän leviämistä. Turkin on tarkistettava terrorismin vastaista lainsäädäntöään. Vaikka terroristiryhmät ovat edelleen uhka Turkille, Turkin toimet terrorismin torjumiseksi ovat parantaneet yleistä turvallisuutta. Turkki jatkoi työtä kotoperäisten ja ulkomaisten terroristisolujen torjumiseksi. Yhteistyötä EU:n jäsenvaltioiden kanssa jatkettiin terrorismiin syyllistyvien vierastaistelijoiden löytämiseksi ja kotimaahan palauttamiseksi, mikä on yksi keskeisistä yhteisen edun mukaisista aloista. Turkin uhkakuva-arviossa ovat etusijalla Kurdistanin työväenpuolueen (PKK), jota EU pitää edelleen terroristijärjestönä, vastaiset toimet ja Gülen-liikkeen hajottaminen. Vaikka Turkilla on perusteltu oikeus torjua terrorismia, sen vastuulla on varmistaa, että torjunta tapahtuu oikeusvaltioperiaatetta, ihmisoikeuksia ja perusvapauksia kunnioittaen. Näin ei tällä hetkellä ole. Terrorismin vastaisten toimenpiteiden on oltava oikeasuhteisia, ja niissä on noudatettava oikeusvaltioperiaatetta, ihmisoikeuksia ja perusvapauksia. Niin kutsutut hybriditoimet erityisesti kolmansien valtioiden toimijoiden taholta, kuten covid-19-tautiin liittyvä disinformaatio, ovat yhä yleisempiä Länsi-Balkanilla ja Turkissa. Ne paljastavat yhteiskuntien ja infrastruktuurin alttiuden kyberhyökkäyksille, kyberrikollisuudelle ja hybridiuhkille. Kuten Zagrebin julistuksessa todetaan, yhteistyötä disinformaation ja muun hybriditoiminnan torjumiseksi olisi lisättävä. Häiriönsietokyvyn, kyberturvallisuuden ja strategisen viestinnän aloilla tarvitaan tiiviimpää yhteistyötä. Pakolaiskriisi ja sääntelemätön muuttoliike ovat olleet keskeisiä haasteita EU:lle, Länsi-Balkanille ja erityisesti Turkille, jossa on maailman eniten pakolaisia. Yhteistyötä on jatkettu itäisen Välimeren ja Länsi-Balkanin muuttoreittien varrella. Huolta aiheuttavat edelleen muuttajien salakuljetus, ilman huoltajaa olevat alaikäiset ja ihmiskauppa, joka koskee erityisesti naisia ja lapsia. Alueen kautta kulkevien muuttajien määrä kasvoi tuntuvasti vuonna 2019. Länsi-Balkanin reitillä havaittiin yli 15 000 laitonta maahantuloa EU:n jäsenvaltioihin, mikä on 159 prosenttia enemmän kuin vuonna 2018. Bosnia ja Hertsegovinaan saapui vuonna 2019 sääntöjenvastaisesti yli 29 000 pakolaista ja muuta maahantulijaa. Vaikka nykytilannetta ei voida verrata sääntöjenvastaisesti saapuneiden määrään kriisin huippuaikoina (pelkästään vuonna 2015 heitä oli 750 000), EU:lta tarvitaan lisää tukea, jota on koordinoitava jäsenvaltioiden ja EU:n virastojen kanssa, jotta kumppaneiden valmiuksia hallita muuttoliikettä voidaan vahvistaa. Vapaaehtoisen paluun lisäämistä sekä takaisinottoa koskevaa yhteistyötä lähtömaiden kanssa on tuettava edelleen. EU:n ja sen jäsenvaltioiden olisi edelleen kannustettava alueelliseen tietojenvaihtoon ja tuettava sitä. Hiljattain ehdotetussa uudessa Euroopan maahanmuutto- ja turvapaikkasopimuksessa korostetaan, että muuttoliike olisi otettava keskeiseksi osaksi kokonaisvaltaisia kumppanuuksia EU:n ja sen kumppanimaiden etuja koskevan arvion pohjalta. Länsi-Balkanin maat tarvitsevat räätälöityä lähestymistapaa johtuen niiden maantieteellisestä sijainnista sekä niiden tulevaisuudesta kiinteänä osana EU:ta. Koordinoinnilla voidaan osaltaan varmistaa, että niillä on tulevina jäsenvaltioina hyvät valmiudet vastata rakentavasti yhteisiin haasteisiin, kun niiden valmiuksia ja rajamenettelyjä kehitetään niiden lähentämiseksi EU:hun jäsenyyttä silmällä pitäen. Turkin osalta sopimuksessa todetaan Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen merkitys ja se, että EU:n pitkäaikaisen rahoituksen jatkaminen jossakin muodossa on olennaisen tärkeää. EU on tukenut Länsi-Balkanilla uusien tai tehokkaampien instituutioiden, lakien ja menettelyjen luomista turvapaikka-asioiden, suojelun ja rajaturvallisuuden aloilla sekä monimutkaisten ja vaativien EU:n säännösten saattamista osaksi kunkin Länsi-Balkanin kumppanin lainsäädäntöä. Länsi-Balkanin kumppaneiden olisi myös otettava omaa vastuuta kaikista muuttoliikkeen näkökohdista. Viiden alueeseen kuuluvan maan kanssa on lisäksi tehty asemaa koskeva sopimus, jonka avulla toimeenpanovaltaisia eurooppalaisen raja- ja merivartioston ryhmiä voidaan lähettää tukemaan kansallisia rajaviranomaisia vyöhykkeille, jotka rajoittuvat EU:n ulkorajaan. Rajaturvallisuuden ja -valvonnan vahvistamiseksi kaikkien Euroopan raja- ja merivartioviraston asemaa koskevien sopimusten voimaantulo ja tosiasiallinen täytäntöönpano on tärkeä painopiste. Albanian kanssa tehty sopimus on jo tullut voimaan, ja ensimmäiset rajavartijat on lähetetty maahan. Myös Montenegron kanssa tehty sopimus on tullut voimaan, 1. heinäkuuta. Kumppanimaiden olisi toteutettava lisätoimia, joilla varmistetaan täysi yhdenmukaisuus EU:n viisumipolitiikan kanssa. EU ja Turkki ovat sitoutuneet panemaan täytäntöön maaliskuussa 2016 annetun EU:n ja Turkin julkilausuman . Turkilla on ollut siitä lähtien keskeinen rooli muuttovirtojen tehokkaan hallinnan varmistamisessa itäisen Välimeren reitillä. Laiton muuttoliike Turkista EU:hun lisääntyi vuonna 2019, mutta luvut ovat edelleen huomattavasti alhaisemmat kuin ennen julkilausumaa. Tilanne heijastaa osittain Turkkiin suuntautuvan laittoman muuttoliikkeen kasvua vuonna 2019 edellisiin vuosiin verrattuna. Maaliskuun 2020 alussa Turkki kuitenkin aktiivisesti kannusti muuttajia ja pakolaisia lähtemään maitse Eurooppaan Kreikan kautta. Vaikka EU tunnusti kasvaneen muuttopaineen ja riskit, joita Turkki kohtaa alueellaan, sekä sen huomattavat toimet pakolaisten vastaanottamisessa, se tuomitsi jyrkästi sen, että Turkki käytti muuttopainetta poliittisia tarkoitusperiä varten. Myöhemmin maaliskuussa Turkin viranomaiset järjestivät siirtolaisten ja pakolaisten kuljetuksia pois Kreikan vastaiselta raja-alueelta ja sulkivat Kreikan ja Bulgarian vastaiset rajansa kaupallista liikennettä lukuun ottamatta covid-19-pandemian vuoksi. Tänä aikana myös muuttovirrat Turkista Kyprokselle kasvoivat merkittävästi. Turkki on jatkanut merkittävää työtä vastaanottaessaan 3,6 miljoonaa rekisteröityä pakolaista Syyriasta ja noin 370 000 pakolaista muista maista. EU tukee edelleen Turkkia pakolaisten auttamisessa. EU:n Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen koko 6 miljardin euron operatiivinen rahoitus oli kohdennettu vuoden 2019 loppuun mennessä. Tästä määrästä on tehty sopimuksia 5,1 miljardin euron arvosta ja maksettu tähän mennessä 3,8 miljardia euroa. Maksuja jatketaan sitä mukaa kuin sopimuksia tehdään ja hankkeita toteutetaan. Tarkastelujakson aikana maksettiin keskimäärin 60 miljoonaa euroa kuukaudessa. Tähän mennessä on allekirjoitettu sopimukset yli sadasta hankkeesta, joista suurimmat on tarkoitus toteuttaa viimeistään vuoden 2025 puoliväliin mennessä. Koordinointivälineellä vastataan edelleen pakolaisten ja heitä vastaanottavien yhteisöjen humanitaarisiin ja kehitystarpeisiin Turkissa, ja siitä saadaan konkreettisia ja näkyviä tuloksia. Koordinointiväline on edelleen yksi tärkeimmistä mekanismeista, jonka avulla EU:n antama apu voidaan toimittaa nopeasti, tehokkaasti ja tuloksellisesti. Turkin-pakolaisavun koordinointivälineestä jo myönnetyn 6 miljardin euron lisäksi EU varmisti heinäkuussa 2020 heikoimmassa asemassa oleville pakolaisille suunnatun avun jatkumisen 485 miljoonan euron paketilla, jolla jatketaan kahta EU:n humanitaarista lippulaivahanketta vuoden 2021 loppuun saakka. Demokraattisten instituutioiden toiminta

Demokraattisten instituutioiden vahvistaminen ja osallistavien demokraattisten prosessien varmistaminen ovat edelleen laajentumismaiden tärkeimpiä painopisteitä. Parlamenttien asianmukainen toiminta, myös toimeenpanovallan valvonnassa ja tehokkaassa lainsäädäntötyössä, on keskeinen EU-jäsenyyden ehto. Länsi-Balkanin demokraattiset järjestelmät eivät vieläkään toimi kunnolla, mikä johtuu voimakkaasta poliittisesta kahtiajaosta, joissakin tapauksissa oppositiolle demokraattista valvontaa varten sallitun tilan ahtaudesta sekä opposition boikoteista vaaleja ja parlamenttityötä kohtaan. Vapaat ja rehelliset vaalit ovat ratkaisevan tärkeitä maan demokraattiselle hallinnolle. Vaalitarkkailuvaltuuskuntien suositukset on pantava asianmukaisesti täytäntöön, ja rakenteelliset puutteet on korjattava. Albaniassa puolueet pääsivät sopimukseen vaaliuudistuksesta, jonka pitäisi parantaa Albanian vaaliprosessin integriteettiä ja läpinäkyvyyttä Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö (Etyj) demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR) suositusten mukaisesti. Maassa järjestetyt vaalit ovat kärsineet oppositioryhmien boikoteista. Bosnia ja Hertsegovinassa heinäkuussa 2020 hyväksyttyjen lakimuutosten pitäisi mahdollistaa paikallisvaalien järjestäminen Mostarissa joulukuussa, ensimmäistä kertaa sitten vuoden 2008. Poliittiset johtajat ovat myös päässeet yhteisymmärrykseen vaaliuudistuksen jatkamisesta. Kosovossa lokakuussa 2019 pidetyt parlamenttivaalit olivat pääosin kilpaillut, mutta niissä korostui myös tarve korjata toistuvia puutteita EU:n vaalitarkkailuvaltuuskunnan suositusten mukaisesti. Pohjois-Makedoniassa ja Serbiassa lykättiin covid-19-pandemian vuoksi vaaleja, jotka oli suunniteltu pidettäviksi huhtikuussa 2020. Parlamenttivaalit pidettiin Serbiassa 21. kesäkuuta, Pohjois-Makedoniassa 15. heinäkuuta ja Montenegrossa 30. elokuuta. Pohjois-Makedoniassa ODIHR arvioi, että heinäkuun 2020 vaalit sujuivat pandemiasta huolimatta hyvin. Joihinkin sen aiemmista suosituksista reagoitiin, mutta vaalilain huomattavat muutokset ja niitä seuranneet poikkeustilan aikana annetut tilapäiset asetukset heikensivät oikeudellista vakautta. Montenegrossa oli vaalien alla paljon jännitteitä ja epäluottamusta poliittisten toimijoiden välillä. Väliaikainen parlamentin valiokunta ei kyennyt päätösvaltaisuuden puutteen vuoksi saattamaan työtään päätökseen, minkä takia 30. elokuuta 2020 pidetyt parlamenttivaalit järjestettiin suurelta osin samanlaisissa puitteissa kuin ennenkin. Yksikään puolue ei boikotoinut vaaleja. ODIHR:n alustavan arvion mukaan Montenegron vaalit perustuivat kilpailuun, ja ne järjestettiin ympäristössä, jossa näkemykset kirkosta ja kansallisesta identiteetistä ovat voimakkaasti jakautuneita. Kampanjointi sujui rauhallisesti vastakkainasettelua usein ruokkivista äänenpainoista huolimatta. Kilpailijat pystyivät tuomaan viestiään esiin, mutta hallitseva puolue sai perusteetonta etua käyttämällä väärin valtaa ja valtion varoja ja hallitsemalla medianäkyvyyttä. Useat Serbian oppositiopuolueet jatkoivat parlamentin toiminnan boikottiaan huolimatta Euroopan parlamentin johtamasta puolueiden välisestä vuoropuhelusta valtaapitävän enemmistön sekä parlamentaarisen ja parlamentin ulkopuolisen opposition välillä vuonna 2019. Useat oppositiopuolueet boikotoivat myös kesäkuun 2020 parlamenttivaaleja. Serbian uuden parlamentin jäsenistä suurin osa edustaa hallituskoalitioon kuuluvia puolueita. Varteenotettavaa oppositiota ei ole. Vaikka ehdokkaat pystyivät kampanjoimaan ja perusvapauksia kunnioitettiin 21. kesäkuuta järjestetyissä Serbian parlamenttivaaleissa, ODIHR:n kansainvälisten tarkkailijoiden mukaan hallitsevan puolueen ylivoimainen etulyöntiasema ja hallituksen politiikan kannatus useimmissa tärkeimmissä tiedotusvälineissä tosiasiallisesti kavensivat äänestäjien valinnanvaraa. Osa oppositiopuolueista boikotoi vaaleja. Julkista ja yksityistä puoluerahoitusta koskevat säännöt kaipaavat perusteellista uudistamista. Serbian hallitus teki päätöksiä, joilla pyritään sääntelemään julkisten varojen käyttöä vaalitarkoituksiin. Puolueita ja niiden rahoitusta koskevassa sääntelykehyksessä on edelleen puutteita Montenegrossa, vaikka uusi lainsäädäntö hyväksyttiin joulukuussa 2019 ja siihen tehtiin muutoksia huhtikuussa 2020. Puolueiden ja vaalikampanjoiden rahoituksen läpinäkyvyyden ja tilivelvollisuuden lisääminen edellyttää koko alueella vielä huomattavia ponnisteluja. Turkissa presidenttijohtoinen järjestelmä on keskittänyt edelleen liikaa toimivaltaa presidentille ilman tehokasta valvontamekanismia. Parlamentin lainsäädäntö- ja valvontatehtäviä rajoitettiin edelleen huomattavasti. Monet oppositiossa olevan, kurdeja tukevan HDP-puolueen (demokraattinen kansanpuolue) parlamenttiedustajat ovat edelleen pidätettyinä. Kolme parlamentin jäsentä erotettiin kesäkuussa 2020. Istanbulissa maaliskuussa 2019 pidetyt paikallisvaalit ja kesäkuussa 2019 uudelleen järjestetyt pormestarinvaalit kärsivät tiedotusvälineiden moniarvoisuuden puutteesta, eivätkä ne tarjonneet kaikilta osin objektiivisesti tasapuolisia edellytyksiä kaikille puolueille ja ehdokkaille. Turkin on parannettava vaalien yleisiä olosuhteita ja suojeltava vaaliprosessin integriteettiä. Kaakkois-Turkin vaaleilla valittujen pormestarien erottamiset ja heidän korvaamisensa hallituksen nimittämillä luottohenkilöillä sekä paikallisten edustajien pidätykset jatkuivat ja aiheuttivat edelleen suurta huolta, koska ne heikentävät paikallisdemokratiaa. Hallitusten on varmistettava, että oppositiolla on asianmukaiset edellytykset hoitaa demokraattista valvontatehtäväänsä. Toisaalta opposition on osallistuttava demokraattisiin prosesseihin. Lyhennettyjen parlamenttimenettelyjen liiallinen käyttö heikentää opposition roolia ja vaikuttaa hyvin toimivalle demokratialle tunnusomaiseen keskinäiseen valvontaan. Kiireellisten menettelyjen käyttö vaihteli maittain, mutta yleisesti ottaen se on edelleen liiallista ja altistaa väärinkäytöksille. Myös covid-19-kriisin aikana toteutettujen poikkeustoimien yhteydessä parlamenteilla olisi edelleen oltava valtuudet valvoa täytäntöönpanotoimia, ja niiden olisi osallistuttava poikkeustilan valvontaan, mukaan lukien päätöksentekoon poikkeustilan jatkamisesta. Parlamentin hajottaminen tai sen toiminnan keskeyttäminen voi vaikuttaa kielteisesti tämän toimivallan käyttöön. Albanian hallitus antoi useita asetuksia, joilla pidennettiin marraskuun 2019 maanjäristyksestä alkaen voimassa ollutta poikkeustilaa kesäkuuhun 2020 saakka. Parlamentin valiokunnat jatkoivat toimintaansa etätyönä, ja viikoittaiset täysistunnot aloitettiin uudestaan 16. huhtikuuta. Parlamentti hyväksyi tartuntatautien levittämiseen liittyviä muutoksia rikoslakiin. Kaikki muut kuin kiireelliset oikeuskäsittelyt keskeytettiin. Oikeudenkäynnit aloitettiin uudestaan toukokuun loppuun mennessä. Bosnia ja Hertsegovinassa federaatioparlamentti ei pitänyt vuonna 2020 istuntoja maaliskuun puolivälistä toukokuun puoliväliin. Serbitasavallan kansalliskokous otti käyttöön poikkeustilan 3. huhtikuuta – 20. toukokuuta ja antoi presidentille täydet lainsäädäntävaltuudet. Federaatio otti käyttöön parlamentin verkkoistunnot. Kosovon hallitus julisti maaliskuussa 2020 kansanterveydellisen hätätilan. Kansalaisten suojelemiseksi otettiin käyttöön esimerkiksi muun kuin välttämättömän liikkumisen tilapäisiä rajoituksia, alueellisia karanteeneja, kokoontumiskieltoja, lentoliikenteen laajoja keskeytyksiä ja rajojen sulkemisia. Toimenpiteitä on toteutettu myös välittömiin tarpeisiin vastaamiseksi ja kriisin sosioekonomisten seurausten lievittämiseksi. Parlamentti on jatkanut toimintaansa kriisin aikana. Montenegrossa ei julistettu poikkeustilaa. Viranomaiset toteuttivat toimenpiteitä pandemian torjumiseksi, kansalaisten suojelemiseksi ja kriisin sosioekonomisten seurausten lieventämiseksi rajoittamalla kokoontumisvapautta ja kansalaisten liikkumista. Parlamentin lainsäädäntötyö keskeytettiin lähes 50 päiväksi, ja parlamentin rooli pandemiaan liittyvien hallituksen toimien valvonnassa oli vähäinen. Viranomaisten odotetaan huolehtivan sopivasta tasapainosta terveyden suojelun, henkilökohtaisten terveystietojen luottamuksellisuuden sekä kansalaisten oikeuden yksityiselämään välillä. Pohjois-Makedonian presidentti julisti maaliskuussa poikkeustilan, jota jatkettiin useaan otteeseen lopulta kesäkuuhun 2020. Poliittiset johtajat päättivät yksimielisesti lykätä 15. heinäkuuta 2020 saakka ennenaikaisia vaaleja, jotka oli alun perin ollut määrä pitää 12. huhtikuuta. Tänä aikana parlamentti pysyi hajotettuna, ja virkamieshallitus, johon suurin oppositiopuolue osallistui, antoi asetuksia. Viranomaiset ovat toteuttaneet poikkeuksellisia toimenpiteitä kansalaisten suojelemiseksi, kuten rajoittaneet muuta kuin välttämätöntä liikkumista ja kokoontumisia, määränneet omaehtoisesta eristäytymisestä, keskeyttäneet lentoliikenteen ja sulkeneet rajoja. Toimenpiteitä on toteutettu myös välittömiin tarpeisiin vastaamiseksi ja kriisin sosioekonomisten seurausten lievittämiseksi. Serbiaan julistettiin 15. maaliskuuta poikkeustila, jonka vahvistivat presidentti, pääministeri ja parlamentin puhemies. Parlamentti kokoontui vasta hieman yli kuusi viikkoa myöhemmin ja hyväksyi poikkeustilan 28. ja 29. huhtikuuta ja kumosi sen viikkoa myöhemmin. Huhtikuulle alun perin suunniteltuja parlamentti-, alue- ja paikallisvaaleja lykättiin. Viranomaiset ovat toteuttaneet monia tilapäisiä toimenpiteitä, kuten tiukka ulkonaliikkumiskielto tiettyinä tunteina, koulujen ja yliopistojen sulkeminen, julkisten kokoontumisten kielto, lentoliikenteen keskeyttäminen suurimmalta osalta ja rajojen sulkeminen.

Turkin parlamentti hyväksyi enemmistöllä kiistanalaisen lainsäädäntöpaketin, jonka tavoitteena oli muun muassa vähentää vankilapopulaation suurta määrää ja vapauttaa ehdonalaisesti noin 90 000 vankia. Sen soveltamisala ei kuitenkaan ulotu henkilöihin, jotka ovat tutkintavankeudessa epäiltyinä terrorismirikoksista ja joiden joukossa on muun muassa juristeja, toimittajia, poliitikkoja ja ihmisoikeusaktivisteja. Parlamentti päätti pitää pandemian vuoksi kymmenen päivän tauon, jota seurasi tavanomainen kuukauden loman ramadanin keston ajan. Julkishallinnon uudistus Julkishallinnon uudistaminen on olennaisen tärkeää hallintotavan parantamiseksi kaikilla tasoilla. Tähän sisältyy avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden lisääminen, moitteeton julkinen varainhoito ja entistä ammattitaitoisempi hallinto. Albania, Pohjois-Makedonia, Montenegro ja Serbia ovat valmistautuneet kohtuullisesti julkishallinnon uudistamiseen, ja alueella on tapahtunut yleistä edistystä. Serbiassa ei ole kuitenkaan edistytty ylemmän johdon tilapäisten viranhaltijoiden liiallisen määrän tuntuvassa vähentämisessä. Kosovo on jossain määrin valmistautunut, kun taas Bosnia ja Hertsegovina on alkuvaiheessa. Turkissa on tapahtunut taantumista politiikan suunnittelussa, hallinnon vastuuvelvollisuudessa ja henkilöstöhallinnossa, mikä on vaikuttanut kielteisesti maan yleiseen valmiuteen. Politiikan suunnittelun parantamisessa on edistytty jonkin verran, mutta lisätoimia tarvitaan sen varmistamiseksi, että keskushallinnon suorittama laadunvalvonta on tehokasta. Montenegro tehosti ja järkeisti politiikan suunnittelua ja onnistui vähentämään strategisten asiakirjojen määrää. Politiikkaa, lainsäädäntöä ja julkisia investointeja valmistellaan edelleen usein ilman vaikutustenarviointeja. Useimmissa maissa on vielä varmistettava johdon vastuuvelvollisuus ja virkamieskunnan ammattimaisuus ja puututtava liialliseen politisoitumiseen. Lainsäädäntökehyksiin on sisällytettävä avoimet ja ansioihin perustuvat menettelyt rekrytoinnissa, ylennyksissä, tehtävän alennuksissa ja irtisanomisissa, ja niitä on sovellettava johdonmukaisesti koko julkisella sektorilla. Valtionhallinnon rakenteessa olisi varmistettava selkeä vastuunjako. Useimmat maat ovat pyrkineet parantamaan kansalaisille ja yrityksille suunnattuja palveluja, erityisesti sähköisiä palveluja. Julkishallinnon uudistusten toteuttaminen edellyttää toimielinten välisen koordinoinnin tehostamista. Alue- ja paikallisviranomaisilla on keskeinen rooli EU:hun lähentymisessä ja myöhemmin EU:n sääntöjen soveltamisessa. Samoin on löydettävä sopiva tasapaino keskus-, alue- ja paikallishallinnon välille. Turkin viranomaisten päätökset ja toimet sellaisia kuntia vastaan, joiden pormestarit ovat oppositiopuolueista, ovat edelleen erittäin huolestuttavia erityisesti silloin, kun ne näyttävät perustuvan poliittisiin motiiveihin. EU:n säännöstön täytäntöönpanosta vastaavien elinten hallinnollisia valmiuksia on parannettava ja ammattitaitovaatimuksia tiukennettava ja sääntelyelinten riippumattomuus turvattava. On edelleen erittäin tärkeää lisätä avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta ja huolehtia varsinkin julkisten hankintamenettelyjen ja julkisen varainhoidon tuloksellisuudesta, tehokkuudesta ja läpinäkyvyydestä. Vaikka Serbia on sovittanut merkittävän osan julkisia hankintoja koskevasta lainsäädännöstään EU:n säännöstöön, helmikuussa 2020 annettu laki erityismenettelyistä lineaarisen infrastruktuurin hankkeissa mahdollistaa sen, että Serbia voi ”erityisen merkittävissä” infrastruktuurihankkeissa poiketa julkisia hankintoja koskevista säännöistä ja siten kiertää EU:n sääntöjä ja normeja. Montenegrossa hallitus käynnisti lokakuussa 2019 korkean profiilin tarjouskilpailun Montenegron lentoasemien hallinnointiin oikeuttavista toimiluvista. Prosessi testaa hallituksen määrätietoisuutta julkisten hankintojen oikeudenmukaisuutta ja avoimuutta koskevien EU:n normien noudattamisen suhteen. Turkilla on suuria puutteita lainsäädäntönsä yhdenmukaistamisessa EU:n tämän alan säännöstön kanssa, sillä erilaiset poikkeukset sekä syrjivät kotimaanhintaedut ja kuittauskäytännöt kaventavat merkittävästi julkisia hankintoja koskevien sääntöjen kattavuutta. Covid-19-pandemian ajan on erityisen tärkeää säilyttää kirjausketjut petosriskien vähentämiseksi. Kaikkien covid-19:ään liittyviä hankintoja koskevien tietojen julkaiseminen valtionhallinnon verkkosivuilla lisää sekin avoimuutta ja luottamusta. Kansallisten hallintojärjestelmien uudistaminen johdon vastuuvelvollisuuden, moitteettoman varainhoidon ja julkisten varojen ulkoisen tarkastuksen tehostamiseksi on ratkaisevan tärkeää. Pohjois-Makedoniassa on edistytty jonkin verran julkisen varainhoidon sisäistä valvontaa koskevan uuden toimintapolitiikan ja kansallisen petostentorjuntastrategian täytäntöönpanossa, mutta sisäistä valvontaa ei ole vielä parannettu eikä ulkoisen tarkastuksen suosituksiin perustuvia jatkotoimia toteutettu eivätkä varainhoidon valvonnan tarkastukset ole vieläkään tehokkaita. Montenegrossa tarvitaan lisätoimia johdon vastuuvelvollisuuden täyttämiseksi sekä sisäisen valvonnan ja sisäisen tarkastuksen tehostamiseksi kaikilla tasoilla. Kriisiaikoina viranomaisten olisi jatkettava erilaisia valvontatoimia sen varmistamiseksi, että talousarviota koskevat päätökset pannaan täytäntöön sellaisina kuin ne on hyväksytty ja resursseja käytetään suunnitelmien mukaisesti, jotta voidaan välttää tuhlausta, petoksia ja hallinnollisia virheitä. Näiden toimenpiteiden avoimuus olisi taattava, ja hallituksen toimien vastuuvelvollisuuden varmistamiseen olisi otettava mukaan ulkoisia valvontaelimiä. Petosten torjumiseksi olisi toteutettava lisätoimia, ja kumppanimaita kannustetaan jatkamaan tähän liittyvän yhteistyön lujittamista ja hyödyntämään Euroopan petostentorjuntaviraston tukea petosriskien vähentämiseksi. Talous EU-jäsenyys edellyttää toimivaa markkinataloutta sekä kykyä selviytyä kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa. Talouden ohjauksesta on viime vuosina tullut entistäkin keskeisempi osa laajentumisprosessia. Komissio seuraa tätä alaa talousuudistusohjelman avulla ja arvioimalla laajentumispakettiin sisältyvien jäsenyyden taloudellisten arviointiperusteiden täyttymistä. Albania, Montenegro ja Serbia edistyivät tarkastelujakson aikana jonkin verran sekä toimivan markkinatalouden että kilpailupaineen sietokyvyn osalta. Turkki ei ole edistynyt, kun taas Bosnia ja Hertsegovina, Kosovo ja Pohjois-Makedonia ovat edistyneet vähän toimivan markkinatalouden luomisessa. Pohjois-Makedonia on myös edistynyt jonkin verran valmiuksissa selviytyä kilpailupaineista, mutta Turkki ei ole edistynyt, ja Bosnia ja Hertsegovina ja Kosovo ovat edistyneet asiassa vain vähän. Ainoastaan Turkki on toimiva markkinatalous siihen liittyvistä vakavista huolenaiheista huolimatta, ja sillä on hyvät valmiudet selviytyä kilpailupaineista. Länsi-Balkanin kumppaneilla on huomattavaa käyttämätöntä taloudellista potentiaalia ja huomattavia mahdollisuuksia lisätä alueen sisäistä taloudellista yhteistyötä ja kauppaa. Alueella on lähes 18 miljoonaa asukasta, ja se muodostaa tärkeän markkina-alueen EU:n tavaroille. Ennen covid-19-pandemiaa alueen keskimääräinen kasvu ylitti EU:n keskiarvon mutta ei vielä riittävästi, jotta se voisi todella lähentyä EU:n tulotasoa. Covid-19-pandemia on johtanut suuriin kysynnän ja tarjonnan häiriöihin, tuotannon vähenemiseen ja työttömyyden kasvuun. Taantuman kesto ja vakavuus vaihtelevat maittain riippuen talouden rakenteista sekä globaalien toimitusketjujen, matkailun ja maastamuuttaneiden rahalähetysten tai joissakin tapauksissa perushyödykkeiden viennin merkityksestä. Länsi-Balkanin kumppanit ovat toteuttaneet välittömiä ja sittemmin finanssipoliittisia toimenpiteitä kriisin vaikutusten lieventämiseksi, mikä on väistämättä johtanut julkisen velan ja alijäämän kasvuun. Keskeisenä haasteena on varmistaa kohdennetut, tehokkaat ja avoimet kriisitoimet ja samalla turvata julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä. Covid-19-pandemia on tuonut korostetusti esiin pitkälle edenneen markkinoiden yhdentymisen ja talouksien keskinäisen riippuvuuden EU:n ja Länsi-Balkanin välillä sekä Länsi-Balkanin sisällä. Länsi-Balkanin alue on sitoutunut sääntelyn lähentämiseen EU:n kanssa. Tämä yhdenmukaistaminen mahdollistaa alueellisen talousalueen syventämisen ja sen kehittämisen yhteisiksi alueellisiksi markkinoiksi EU:n sääntöjen ja normien pohjalta. Kehityssuunnat vahvistavat toisiaan ja tekevät alueesta houkuttelevan investointikohteen. Länsi-Balkanin kumppaneilla on kuitenkin edelleen suuria haasteita, joiden vuoksi ne eivät pysty hyödyntämään koko taloudellista potentiaaliaan ja saavuttamaan yhdenmukaisuutta EU:n kanssa. Vaikka kasvu on kiihtynyt, työpaikkoja on syntynyt ja tulot ovat kasvaneet viime vuosina jonkin verran, maat ovat jääneet jälkeen talousrakenteidensa uudistamisessa ja kilpailukyvyn parantamisessa. Niiden työttömyysaste, erityisesti nuorten parissa, on edelleen korkea, osaamisen tarjonnan ja kysynnän epäsuhta on merkittävä, epävirallisen talouden osuus on pysynyt suurena, aivovuoto on ongelma, naisten työvoimaosuus on pieni ja innovointi on vähäistä. Alueen koulutusjärjestelmien laadun ja relevanssin parantaminen sekä työnantajien ja oppilaitosten välisten yhteyksien tiivistäminen on olennaista. Investointiympäristö on säilynyt pitkälti muuttumattomana. Sille ovat ominaisia oikeusvaltion heikkous, riittämätön valtiontukien valvonta, syvään juurtunut harmaa talous, yritysten vaikeus saada rahoitusta sekä matala alueellisen yhdentymisen ja yhteenliitettävyyden taso. Valtio puuttuu edelleen talouteen. Infrastruktuuria on parannettava merkittävästi ja investoinnit olisi kanavoitava yhden hankejatkumon kautta ja niiden olisi oltava yhdenmukaisia EU:n kanssa sovittujen painopisteiden kanssa. Suuria investointeja koskevat päätökset olisi tehtävä avoimesti ja asianmukaista huolellisuutta noudattaen, kuten tehdään Länsi-Balkanin investointikehyksen kautta rahoitetuissa yhteenliitettävyyshankkeissa. Covid-19-kriisin aikana on keskitytty erityisesti varmistamaan esteetön tavaroiden liikkuminen (etenkin välttämättömät elintarvikkeet ja terveydenhuollon laitteet ja tarvikkeet). Tätä varten EU ja Länsi-Balkanin kumppanit perustivat kriittisille rajanylityspaikoille vihreitä kaistoja ja jälkimmäiset tekivät niin myös alueen sisäisessä kaupassa hyvin koordinoidusti ja nopeasti. EU on edelleen Länsi-Balkanin selvästi suurin kauppakumppani, jonka osuus tavarakaupan kokonaismäärästä oli 69,4 prosenttia vuonna 2019 (82,9 prosenttia kokonaisviennistä ja 61,8 prosenttia kokonaistuonnista). Vuodesta 2009 lähtien kauppa on kasvanut 129,6 prosenttia. EU:n yritykset ovat alueen suurimpia investoijia. Niiden osuus suorista ulkomaisista sijoituksista on 73 prosenttia. Ne siis muodostavat alueen suurimman kasvua ja työllisyyttä vauhdittavan ulkoisen tekijän. On tärkeää vahvistaa alueen selviytymiskykyä sen varmistamiseksi, että kaikessa ulkomaalaisrahoitteisessa taloudellisessa toiminnassa noudatetaan aukottomasti EU:n arvoja, normeja ja standardeja, erityisesti keskeisillä aloilla, joita ovat esimerkiksi oikeusvaltioperiaate, julkiset hankinnat, ympäristö, energia, infrastruktuuri ja kilpailu. Kolmansien maiden liiketoiminnan ja investointien lisäämisessä Länsi-Balkanilla sivuutetaan usein sosioekonominen ja rahoituksellinen kestävyys sekä julkisia hankintoja koskevat EU:n säännöt. Tämä voi johtaa korkeaan velka-asteeseen, EU:n yritysten sulkemiseen markkinoilta, koska ne eivät pysty kilpailemaan, julkisten varojen epäoptimaaliseen käyttöön ja strategisten resurssien hallinnan luovuttamiseen. Tämän tiedonannon ohessa hyväksytyllä alueen talous- ja investointiohjelmalla on merkittävä rooli edellä kuvattujen haasteiden ratkaisemisessa sekä talouskasvun ja investointien edistämisessä molempia osapuolia hyödyttävällä ja kestävällä tavalla. Turkin osalta on edelleen vakavia huolia markkinatalouden toiminnasta. Taantuma ja kotimaisen kysynnän nopea lasku johtivat huomattavaan käänteeseen ja vaihtotaseen alijäämän umpeutumiseen, mutta Turkin ulkoinen rahoitustarve on edelleen suuri, mikä altistaa talouden sijoittajien mielialan muutoksille ja seuraamusten riskille. Aiemmin erittäin korkea inflaatio hidastui mutta pysyi selvästi tavoitteen yläpuolella. Talous elpyi vuoden 2019 jälkipuoliskolla julkisen sektorin elvyttävien toimien ja nettoviennin voimakkaan vaikutuksen ansiosta. Elpyminen on kuitenkin edelleen haurasta, kun otetaan huomioon heikot työmarkkinat, yritysten taseiden korjaustarve ja jatkuva geopoliittinen epävarmuus. Turkin epävirallinen sektori on edelleen suuri. Valtio puuttui edelleen hinnanmuodostusmekanismeihin, valtiontukien täytäntöönpanosäännöt, sääntöjen valvonta ja avoimuus ovat edelleen puutteellisia, eikä institutionaalinen rakenne ole edelleenkään valmis. Turkin talouden ohjausjärjestelmä heikkeni entisestään, sillä toistuva poliittinen painostus heikentää riippumattomien instituutioiden uskottavuutta ja toimintaa. Turkin on saatava markkinauudistusten taantuva kehitys käännettyä. Turkki on edelleen hyvin yhdentynyt EU:n markkinoihin sekä kaupan että investointien osalta, mutta EU:n suhteellinen osuus Turkin ulkomaankaupasta on pienentynyt (EU:n osuus Turkin viennistä laski 50 prosentista 48,5 prosenttiin ja tuonnista 36,25 prosentista 34,2 prosenttiin vuosien 2018 ja 2019 välillä) samalla kun Turkki poikkeaa yhä enemmän EU:n ja Turkin tulliliiton mukaisista velvoitteistaan. Koulutuksen laadussa ja saatavuudessa on edelleen vakavia ongelmia. Naisilla on vaikeuksia saada laadukasta koulutusta ja päästä työmarkkinoille. III.KYKY TÄYTTÄÄ JÄSENYYSVELVOITTEET

Länsi-Balkan on jatkanut lainsäädäntönsä mukauttamista EU:n vaatimuksiin useilla aloilla, vaikkakin vaihtelevaan tahtiin. Useimmat Länsi-Balkanin maat ovat jo kohtalaisen valmistautuneita monilla sisämarkkinoiden aloilla: tavaroiden, palvelujen ja pääoman vapaa liikkuvuus, kilpailupolitiikka, rahoituspalvelut sekä kuluttajien ja terveyden suojelu. Montenegro ja Serbia ovat hyvin valmistautuneita yhtiöoikeuden sekä immateriaalioikeuksien alalla. Serbia on edistynyt hyvin sijoittautumisoikeuden ja palvelujen tarjoamisen vapauden, yhtiöoikeuden, immateriaalioikeuksien, kilpailupolitiikan ja rahoituspalvelujen aloilla. Useimmissa Länsi-Balkanin maissa valmistautumisen taso on kohtalainen kilpailukykyyn ja osallistavaan kasvuun liittyvillä aloilla, joita ovat tietoyhteiskunta ja media, verotus, talous- ja rahapolitiikka sekä yritys- ja teollisuuspolitiikka. Albania, Montenegro, Pohjois-Makedonia ja Serbia ovat kohtuullisen valmistautuneita tietoyhteiskunnan ja audiovisuaalisen median alalla; ne ovat edistyneet myös digitaalistrategioissa ja sähköisissä viranomaispalveluissa. Kosovo on jossain määrin valmistautunut näillä aloilla, kun taas Bosnia ja Hertsegovina on valmistautumisen alkuvaiheessa. Montenegro on edistynyt hyvin verotuksen sekä tieteen ja tutkimuksen aloilla. Montenegro ja Serbia ovat hyvin valmistautuneita tieteen ja tutkimuksen sekä koulutuksen ja kulttuurin aloilla. Tulliliiton alalla hyvin edistynyt Pohjois-Makedonia sekä Serbia ovat hyvin valmistautuneita, kun taas Albania, Kosovo ja Montenegro ovat valmistautuneet kohtalaisesti. Bosnia ja Hertsegovina on jonkin verran valmistautunut. Kaikkialla on kuitenkin toteutettava sosioekonomisia uudistuksia, joista on apua nykyisten rakenteellisten heikkouksien korjaamisessa, heikon kilpailukyvyn parantamisessa, korkean työttömyyden madaltamisessa sekä covid-19-pandemian vaikutusten lievittämisessä. Vihreä siirtymä ja kestävät yhteydet ovat avaintekijöitä taloudellisessa yhdentymisessä alueen sisällä ja EU:n kanssa, sillä ne helpottavat rajat ylittävää kauppaa alueella ja tuottavat todellisia hyötyjä yrityksille ja kansalaisille. Serbia ja osittain Montenegro ovat hyvin valmistautuneita liikennepolitiikan alalla. Pohjois-Makedonia on edistynyt hyvin energia-alalla ja valmistautunut hyvin Euroopan laajuisiin verkkoihin, kun taas Montenegron ja Serbian valmistautumisaste on kohtalainen. Albania, Pohjois-Makedonia, Montenegro ja Serbia ovat jossain määrin valmistautuneet ympäristö- ja ilmastonmuutosasioissa, Kosovo on alkuvaiheessa ja Bosnia ja Hertsegovina alkuvaiheessa / jossain määrin valmistautunut. Kaikkien maiden on tehostettava merkittävästi toimiaan tällä alalla. Luonnonvarojen, maatalouden ja koheesion osalta Pohjois-Makedonia ja Montenegro ovat valmistautuneet kohtalaisesti maatalouden ja maaseudun kehittämisen alalla, kun taas Albania, Kosovo ja Serbia ovat valmistautuneet jossain määrin ja Bosnia ja Hertsegovina on alkuvaiheessa. Pohjois-Makedonia ja Montenegro ovat edistyneet hyvin myös elintarviketurvallisuuden sekä eläinlääkintä- ja kasvinsuojelupolitiikan alalla. Lisäksi Keski-Euroopan vapaakauppasopimuksen (CEFTA) osapuolet ovat tehneet päätöksen hedelmien ja vihannesten kaupan helpottamisesta. Aluepolitiikan ja rakennepoliittisten välineiden koordinoinnin osalta Länsi-Balkanin kumppanit ovat kohtuullisen valmistautuneita lukuun ottamatta Bosnia ja Hertsegovinaa, joka on vasta alkuvaiheessa. Laajentumismaiden on myös nopeutettava ja jatkettava mukautumista EU:n yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan (YUTP), mukaan lukien rajoittavat toimenpiteet. Länsi-Balkanilla Albania ja Montenegro ovat edelleen yhtyneet täysin kaikkiin YUTP-kantoihin (korkean edustajan EU:n puolesta antamat julkilausumat ja neuvoston päätökset rajoittavista toimenpiteistä). Serbia jatkoi tiiviiden suhteiden ja strategisten kumppanuuksien kehittämistä useiden maailman maiden, kuten Venäjän, Kiinan ja Yhdysvaltojen, kanssa. Serbian yhteistyö Kiinan kanssa lisääntyi covid-19-kriisin aikana, ja sitä leimasi korkeiden virkamiesten Kiina-myönteinen ja EU-skeptinen retoriikka. Turkin ulkopolitiikka on enenevässä määrin ristiriidassa YUTP:n painopisteiden kanssa, mikä johtuu erityisesti Turkin sotilasoperaatioista Koillis-Syyriassa ja Libyan kansallisen sovinnon hallituksen kanssa allekirjoitetuista kahdesta yhteisymmärryspöytäkirjasta. Niistä toinen koskee turvallisuusyhteistyötä, ja se on lisännyt Turkin tukea kansallisen sovinnon hallitukselle. Toinen koskee merialueiden lainkäyttövallan määrittelyä, eikä siinä oteta huomioon Kreikan saarten suvereniteettioikeuksia. Turkki on jatkanut lainsäädäntönsä mukauttamista EU:n säännöstöön, joskin hyvin hitaasti ja hajanaisesti, mikä osoittaa, että yleistä yhdenmukaistamisstrategiaa ei ole. Taantumista tapahtui edelleen monissa tärkeissä asioissa kilpailun, tietoyhteiskunnan ja median, talous- ja rahapolitiikan, tulliliiton, ulkosuhteiden sekä ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikan aloilla. Turkin valmistelut ovat pitkällä yhtiöoikeuden, Euroopan laajuisten verkkojen sekä tieteen ja tutkimuksen aloilla, ja se on valmistautunut hyvin tavaroiden vapaan liikkuvuuden, immateriaalioikeuksien, rahoituspalvelujen, yritys- ja teollisuuspolitiikan, kuluttajien ja terveyden suojelun, tulliliiton ja varainhoidon valvonnan aloilla. IV.ALUEELLINEN YHTEISTYÖ JA HYVÄT NAAPURUUSSUHTEET Hyvät naapuruussuhteet ja alueellinen yhteistyö ovat vakautus- ja assosiaatioprosessin ja laajentumisprosessin keskeisiä osatekijöitä. Säännöllistä hallitustenvälistä yhteydenpitoa ja teknistä vuoropuhelua sekä yhteistyötä kahdenvälisellä ja alueellisella tasolla on jatkettu. Osallistavat alueelliset järjestöt – alueellinen yhteistyöneuvosto, liikenneyhteisö ja CEFTA – ovat olleet keskeisessä asemassa toteutettaessa alueen toimia covid-19-kriisissä. Ne koordinoivat toimia tehokkaasti keskenään sekä kaikkien Länsi-Balkanin kumppaneiden ja komission kanssa. Alueellinen yhteistyö tuotti edelleen tuloksia. Liitettävyysagendalla edistettiin liikenne- ja energiaverkkojen kehittämistä. Huomattavia lisätoimia kuitenkin tarvitaan kaikkien alueellisiin sopimuksiin sisältyvien velvoitteiden ja sitoumusten täyttämiseksi, mikä koskee myös vuonna 2015 sovittujen, yhteenliitettävyyttä koskevien uudistustoimien täytäntöönpanoa. Alueen maiden on otettava tämä asia täysin omakseen. Kaikkien Länsi-Balkanin kumppanien olisi voitava osallistua esteettä ja täysipainoisesti alueellisiin yhteistyöaloitteisiin ja -tapahtumiin. Erasmus+ -ohjelma on edelleen edistänyt kulttuurienvälistä vuoropuhelua nuorten keskuudessa. Sekä Poznańissa vuonna 2019 pidetty Länsi-Balkanin huippukokous että Zagrebissa toukokuussa 2020 pidetty EU:n ja Länsi-Balkanin huippukokous tarjosivat alueen johtajille mahdollisuuden sopia kunnianhimoisen vihreän ja digitaalisen siirtymän jatkamisesta ja yhteenliitettävyyden edelleen kehittämisestä kaikilla osa-alueilla: liikenteessä, energia-alalla, digitaaliyhteyksien sekä ihmisten välisten yhteyksien osalta. Johtajat toivoivat alueelle vihreää toimintasuunnitelmaa, jolla edistettäisiin suoraan kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia, houkuteltaisiin alueelle lisää investointeja ja matkailijoita ja mahdollistettaisiin vihreän kasvun ja kiertotalouden huomattavan taloudellisen potentiaalin hyödyntäminen. Tämä vihreä toimintasuunnitelma liittyy alueen talous- ja investointiohjelmaan. Alueellinen yhdentyminen on keskeinen tekijä elintason kohentamisessa Länsi-Balkanilla. Kun luodaan alueellinen talousalue, kilpailu lisääntyy ja saadaan mittakaava- ja tuottavuusetuja. Alueelliset markkinat lisäävät alueen sisäistä kauppaa ja tekevät Länsi-Balkanista houkuttelevamman sijoituskohteen. Markkinoiden yhdentyminen auttaa kehittämään uusia arvoketjuja ja lisäämään alueen houkuttelevuutta suorille ulkomaisille investoinneille. Liikenne- ja energiayhteyksien parantaminen nopeuttaa liittymistä Euroopan laajuisiin verkkoihin. Liikenneyhteisö tukee ja vahvistaa liitettävyysagendan täytäntöönpanoa. Nopeat ja turvalliset digitaaliset yhteydet ovat olennainen osa uudistuksia, joita tarvitaan markkinoiden ja investointien kannalta suotuisan ympäristön luomiseksi Länsi-Balkanilla. Osana alueellista talousaluetta huhtikuussa 2019 allekirjoitettu uusi alueellinen verkkovierailusopimus on johtanut verkkovierailumaksujen asteittaiseen alentamiseen heinäkuusta 2019 alkaen kunnes ne poistetaan kokonaan heinäkuussa 2021. Sopimus antaa myös mahdollisuuden etenemissuunnitelman laatimiseksi, jotta verkkovierailumaksuja Länsi-Balkanin ja EU:n välillä voidaan alentaa, kuten Länsi-Balkanin digitaalistrategiassa todetaan. Kaupan alalla kauan odotetut CEFTA:n päätökset sisältävät palvelukaupan vapauttamista koskevan lisäpöytäkirjan nro 6 hyväksymisen, valtuutettuja talouden toimijoita koskevien ohjelmien vastavuoroisen tunnustamisen sekä hedelmien ja vihannesten kaupan helpottamista koskevan sopimuksen hyväksymisen. Julistus korkeakoulututkintotodistusten tunnustamisesta hyväksyttiin Poznańissa heinäkuussa 2019 pidetyssä Länsi-Balkanin huippukokouksessa. Siinä esitetään automaattinen malli ulkomailla suoritettujen korkeakoulututkintojen ja opintojaksojen tunnustamiseksi, ja se on tärkeä osa pyrkimyksiä tiivistää alueellista taloudellista yhdentymistä. Lisätoimia tarvitaan, jotta voitaisiin edetä ammattipätevyyden vastavuoroisessa tunnustamisessa, mikä lisäisi työmarkkinoiden yhdentymistä ja tarjoaisi alueen nuorille kipeästi kaivattuja mahdollisuuksia. Menneisyyden painolastista irrottautuminen ja 1990-luvun konflikteista johtuvien riitojen ratkaiseminen on edelleen ratkaisevan tärkeää. Ratkaisematta on vielä tärkeitä kahdenvälisiä kysymyksiä, kuten rajakysymyksiä, oikeuden tarjoaminen sotarikosten uhreille, jäljellä olevien kadonneiden henkilöiden tunnistaminen ja totuudenmukaisten selvitysten laatiminen aiemmista alueellisista hirmuteoista. EU:ssa ei ole sijaa provosoivalle retoriikalle, saati sotarikollisten ihannoinnille – kenenkään taholta. Yksi alueen kiireellisimmistä kysymyksistä on edelleen Serbian ja Kosovon suhteiden normalisointi. Niiden suhteet ovat edelleen vaikeat. Kosovon virkamieshallitus poisti 1. huhtikuuta 2020 Serbiasta ja Bosnia ja Hertsegovinasta peräisin olevaan tuontiin sovelletun 100 prosentin tullin, joka oli ollut voimassa marraskuusta 2018, ja kaikki vastavuoroiset toimet kumottiin 6. kesäkuuta. EU:n tukeman vuoropuhelun käynnistäminen uudelleen heinäkuussa 2020 ja molempien osapuolten sitoutuminen siihen uudelleen on myönteinen ensiaskel. Tämän jälkeen tarvitaan konkreettista edistystä kohti kattavaa ja oikeudellisesti sitovaa normalisointisopimusta.

Kaikkien osapuolten on vilpittömästi jatkettava voimassa olevien sopimusten täytäntöönpanoa, mukaan lukien Pohjois-Makedonian ja Kreikan välinen Prespan sopimus ja sopimus hyvistä naapuruussuhteista Bulgarian kanssa. Jännitteet itäisellä Välimerellä ja Egeanmerellä heikensivät edelleen alueellista vakautta ja turvallisuutta. Ottaen huomioon Turkin jatkuvan luvattoman hiilivetyjen etsinnän Kyproksen merialueilla, yhteisymmärryspöytäkirjan allekirjoittamisen Libyan kansallisen sovinnon hallituksen kanssa sekä Kreikkaan kohdistuvien provosoivien toimien voimakkaan lisääntymisen komissio on toistuvasti kehottanut Turkkia välttämään kaikkia sellaisia uhkia, kiistanaiheita tai toimia, jotka voisivat vaikuttaa kielteisesti hyviin naapuruussuhteisiin ja riitojen rauhanomaiseen ratkaisuun. Komissio on myös toistuvasti korostanut EU:n jäsenvaltioiden kaikkia suvereniteettioikeuksia. Näihin kuuluvat muun muassa oikeus tehdä kahdenvälisiä sopimuksia ja oikeus tutkia ja hyödyntää luonnonvaroja EU:n säännöstön ja kansainvälisen oikeuden, kuten YK:n merioikeusyleissopimuksen, mukaisesti. Kaikkien rannikkonaapurivaltioiden suvereniteettia ja suvereniteettioikeuksia niiden – myös niiden saarten – merialueilla on kunnioitettava, ja talousvyöhykkeiden ja mannerjalustan rajojen määrittämisestä olisi käytävä vuoropuhelua ja neuvotteluja vilpittömässä mielessä kunnioittaen täysin kansainvälistä oikeutta ja noudattaen hyvien naapuruussuhteiden periaatetta. EU hyväksyi Turkin luvattoman poraustoiminnan johdosta marraskuussa 2019 kehyksen Turkkiin kohdistettavia kohdennettuja toimenpiteitä varten ja päätti helmikuussa 2020 lisätä kaksi henkilöä pakotekehyksen mukaiseen luetteloon. Turkkilaisen tutkimusaluksen vetäytyminen 12. syyskuuta 2020 avasi mahdollisuuden ilmoittaa tunnustelujen käynnistämisestä uudelleen Kreikan kanssa. Eurooppa-neuvosto tuomitsi päätelmissään 1. lokakuuta 2020 voimakkaasti Kyproksen tasavallan suvereniteettioikeuksien loukkaamisen, joka on lopetettava. Se korosti, että EU:lla on strateginen intressi itäisen Välimeren vakaaseen ja turvalliseen ympäristöön sekä yhteistyöhön perustuvan molempia osapuolia hyödyttävän suhteen kehittämiseen Turkin kanssa. Tältä osin ehdottomana vaatimuksena on vuoropuhelun jatkaminen vilpittömässä mielessä sekä pidättäytyminen yksipuolisista toimista, jotka ovat EU:n intressien vastaisia ja rikkovat kansainvälistä oikeutta sekä EU:n jäsenvaltioiden suvereniteettioikeuksia. Kaikki erimielisyydet on ratkaistava rauhanomaisessa vuoropuhelussa ja kansainvälisen oikeuden mukaisesti. EU suhtautui myönteisesti Kreikan ja Turkin luottamusta rakentaviin toimiin sekä ilmoitukseen siitä, että ne jatkavat suoria tunnustelevia neuvotteluja, jotka tähtäävät kummankin maan mannerjalustan ja talousvyöhykkeen määrittelyyn. Näitä toimia on jatkettava ja laajennettava. On erittäin tärkeää, että Turkki on edelleen sitoutunut neuvotteluihin Kyproksen kysymyksen oikeudenmukaisesta, kokonaisvaltaisesta ja toteuttamiskelpoisesta ratkaisusta YK:n puitteissa ja asiaa koskevien YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmien mukaisesti ja että se edistää niitä konkreettisesti. On tärkeää ylläpitää edistystä, joka on saatu aikaan YK:n johdolla käydyissä neuvotteluissa Kyproksen tilanteesta, ja jatkaa oikeudenmukaisen, kokonaisvaltaisen ja toteuttamiskelpoisen ratkaisun, myös sen ulkoisten näkökohtien, valmisteluja. Turkin on kiireesti täytettävä velvollisuutensa ja pantava EU:n ja Turkin assosiaatiosopimuksen lisäpöytäkirja kaikilta osin täytäntöön ja edistyttävä suhteiden normalisoinnissa Kyproksen kanssa. V.PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET Edellä esitetyn analyysin ja liitteenä oleviin maakohtaisiin yhteenvetoihin sisältyvien arvioiden perusteella komissio esittää seuraavat päätelmät ja suositukset: I 1.Uskottava laajentumispolitiikka on geostrateginen investointi rauhaan, vakauteen, turvallisuuteen ja talouskasvuun koko Euroopassa. Laajentumispolitiikka perustuu tiukkoihin mutta oikeudenmukaisiin ehtoihin ja omien ansioiden periaatteeseen. Se tukee kumppanimaiden muuttumista ja modernisaatiota ympäristössä, joka on kokonaisuudessaan haastava. Kumppanimaiden poliittinen tahto ja päättäväisyys ovat onnistumisen avaintekijöitä. 2.EU:n laajentumisagendassa tapahtui merkittävää kehitystä, kun komission uudistetun lähestymistavan perustaksi otettiin kolme keskeistä pilaria: ehdotus liittymisprosessin tehostamisesta, neuvoston päätös liittymisneuvottelujen aloittamisesta Albanian ja Pohjois-Makedonian kanssa sekä ehdotus Länsi-Balkanin talous- ja investointiohjelmaksi, joka hyväksytään samanaikaisesti tämän tiedonannon kanssa. 3.Euroopan komission helmikuussa 2020 esittämä ja neuvoston maaliskuussa hyväksymä ehdotus tehostaa entisestään liittymisprosessia tekemällä siitä ennakoitavamman, uskottavamman ja dynaamisemman ja lisäämällä sen poliittista ohjausta. Komission ehdotuksessa korostetaan sellaisen ansioiden mukaisen liittymisprosessin merkitystä, joka perustuu EU:n ja Länsi-Balkanin kumppaneiden keskinäiselle luottamukselle ja selkeille sitoumuksille. Uudistuksia oikeusvaltion, demokraattisten instituutioiden toiminnan, julkishallinnon ja talouden keskeisillä aloilla painotetaan entistä enemmän. Länsi-Balkanin maiden on myös edistyttävä sovinnonteossa, hyvissä naapuruussuhteissa ja alueellisessa yhteistyössä. 4.Maaliskuussa 2020 kokoontunut yleisten asioiden neuvosto päätti myös aloittaa liittymisneuvottelut Albanian ja Pohjois-Makedonian kanssa antaen tunnustusta näiden maiden edistymiselle uudistuksissa. 5.Uuden EU:n erityisedustajan nimittäminen huhtikuussa 2020 Belgradin ja Pristinan välistä vuoropuhelua ja muita Länsi-Balkanin alueellisia kysymyksiä varten oli lisäosoitus siitä, miten tärkeänä EU pitää sekä aluetta että Serbian ja Kosovon suhteiden normalisointia. EU:n tukema vuoropuhelu käynnistettiin uudelleen heinäkuussa, ja tähän mennessä on pidetty useita korkean tason ja valmistelutason kokouksia.

6.Zagrebin julistuksessa 6. toukokuuta 2020 vahvistettiin yksiselitteisesti Länsi-Balkanin kumppaneiden Eurooppa-perspektiivi. Länsi-Balkanin johtajat ovat vahvistaneet sitoutumisensa tähän Eurooppa-perspektiiviin ja välttämättömiin keskeisiin uudistuksiin vakaana strategisena valintanaan. Sitoutumisen uskottavuus riippuu myös selkeästä julkisesta viestinnästä ja tarvittavien uudistusten toteuttamisesta. Zagrebin julistuksessa pyydettiin Euroopan komissiota laatimaan vankka talous- ja investointiohjelma alueen talouksien tueksi. 7.Turkki on edelleen EU:n tärkeä kumppani yhteisen edun mukaisilla aloilla, joita ovat muun muassa muuttoliike, terrorismin torjunta, talous, kauppa, energia ja liikenne. Neuvosto toisti kesäkuussa 2019, että Turkki jatkaa etääntymistä EU:sta ja että liittymisneuvottelut ovat tosiasiassa pysähdyksissä eikä uusien neuvottelulukujen avaamista tai avoinna olevien sulkemista voida harkita. Tämän arvioinnin perustana olevat tosiseikat pitävät yhä paikkansa. 8.Vuotta 2020 ovat leimanneet myös covid-19-pandemian tuhoisat vaikutukset. Kaikkien laajentumismaiden viranomaiset ovat toteuttaneet tiukkoja toimenpiteitä pandemian ja sen terveysvaikutusten rajoittamiseksi sekä sen sosioekonomisten seurausten lievittämiseksi. Pandemian taloudellinen vaikutus on kuitenkin huomattava, mikä jättää vain vähän liikkumavaraa julkisen talouden toimille. Poikkeustoimien on oltava oikeasuhteisia ja määräaikaisia ja niissä on kunnioitettava perusvapauksia, sananvapaus mukaan luettuna. 9.Vaikka EU on itsekin kärsinyt kriisistä vakavasti, se on järjestänyt yli 3.3 miljardin euron apupaketin, joka sisältää välitöntä apua terveyshaasteisiin sekä huomattavaa rahoitusta alueen talouden elvyttämiseen. EU kohtelee Länsi-Balkanin maita etuoikeutettuina kumppaneina myös myöntämällä niille pääsyn moniin aloitteisiin ja välineisiin, jotka on yleensä varattu EU:n jäsenvaltioille. Tämä EU:n antama tuki on paljon mittavampaa kuin mitä yksikään muu kumppani on antanut alueelle, mikä kertoo alueen strategisesta merkityksestä. II 10.Montenegrossa viranomaisten julkinen poliittinen sitoutuminen strategiseen EU-jäsenyystavoitteeseen mainitaan säännöllisesti ja johdonmukaisesti maan keskeiseksi tavoitteeksi, ja yleisesti ottaen tämä näkyy asiaan liittyvissä poliittisissa päätöksissä. Tähän on kuulunut muun muassa se, että maa on jatkuvasti täysin linjassa EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikan kanssa. Komission arvion mukaan edistyminen oikeusvaltiota koskevissa luvuissa ja muissa liittymisneuvottelujen luvuissa on kaiken kaikkiaan neuvottelukehyksen mukaisesti tasapainossa. Montenegro on edistynyt tarkastelujakson aikana vähän oikeuslaitoksen ja perusoikeuksien alalla (23 luku) ja jonkin verran oikeuden, vapauden ja turvallisuuden alalla (24 luku). Sen jälkeen kun viimeinen luku avattiin kesäkuussa 2020, yleinen edistyminen liittymisneuvotteluissa ja muiden lukujen sulkeminen toistaiseksi edellyttää, että 23 ja 24 luvuissa asetetut oikeusvaltiota koskevat välitavoitteet saavutetaan. Montenegro on tehnyt paljon oikeusvaltioon liittyviä uudistuksia oikeudelliseen ja institutionaaliseen kehykseensä, ja useimmilla aloilla on saavutettu lisää tuloksia. Päättämisedellytysten määrittely on EU:lle tilaisuus asettaa selvät vaatimukset, jotka Montenegron on täytettävä ennen kuin nämä kaksi neuvottelulukua voidaan sulkea. Montenegro pääsee liittymisprosessin tähän vaiheeseen vain, jos se korjaa jäljellä olevat puutteet sananvapauden, tiedotusvälineiden vapauden ja korruption torjunnan keskeisillä aloilla ja korjaa ongelmat, jotka koskevat poliittista vaikuttamista ja puuttuvia nimityksiä tärkeimmissä riippumattomissa instituutioissa ja oikeuslaitoksessa perääntymättä aiemmissa oikeuslaitoksen uudistamista koskevissa saavutuksissa. Montenegro on edistynyt tasaisesti kaikissa neuvotteluluvuissa, mutta tällä hetkellä mikään luku ei täytä kaikkia sulkemisen edellytyksiä. Covid-19-pandemian yhteydessä Montenegro toteutti monenlaisia toimenpiteitä, mukaan lukien tiukka ulkonaliikkumiskielto tiettyinä tunteina ja liikkumisrajoitukset. Parlamentti ei osallistunut covid-19-pandemian torjumiseksi toteutettujen alkuperäisten toimenpiteiden päätöksentekoprosessiin, mutta sille ilmoitettiin toteutetuista toimenpiteistä ja se hyväksyi useita taloudellisia toimenpidepaketteja. Vaalien alla oli paljon jännitteitä ja epäluottamusta poliittisten toimijoiden välillä. Väliaikainen parlamentin valiokunta ei kyennyt päätösvaltaisuuden puutteen vuoksi saattamaan työtään päätökseen, minkä takia 30. elokuuta 2020 pidetyt parlamenttivaalit järjestettiin suurelta osin samanlaisissa puitteissa kuin ennenkin. Yksikään puolue ei boikotoinut vaaleja. ODIHR:n alustavan arvion mukaan Montenegron vaalit perustuivat kilpailuun, ja ne järjestettiin ympäristössä, jossa näkemykset kirkosta ja kansallisesta identiteetistä olivat voimakkaasti jakautuneita. Kampanjointi sujui rauhallisesti vastakkainasettelua usein ruokkivista äänenpainoista huolimatta. Kilpailijat pystyivät tuomaan viestiään esiin, mutta hallitseva puolue sai perusteetonta etua käyttämällä väärin valtaa ja hallitsemalla medianäkyvyyttä. Haastava covid-19-tilanne ei haitannut äänestämistä: äänestysaktiivisuus oli ennätyksellisen korkea, 76,6 prosenttia äänioikeutetuista. Voidakseen edetä kohti EU-jäsenyyttä vasta muodostetun parlamentin ja hallituksen on säilytettävä laaja yksimielisyys EU:hun liittyvistä poliittisista ja taloudellisista uudistuksista ja keskityttävä erityisesti oikeusvaltiota koskevien välitavoitteiden saavuttamiseen. Strategisten politiikka-asiakirjojen suunnittelussa ja laadunvalvonnassa on edistytty hyvin. Hallituksen käytäntö, joka koskee valtion tukemia asuntoja tai edullisia lainoja oikeuslaitoksen ja riippumattomien instituutioiden jäsenille, herätti kuitenkin huolta keskinäisen valvontajärjestelmän tehokkuudesta. Sen eteen olisi tehtävä enemmän, että kansalaisyhteiskunta voi osallistua mielekkäällä tavalla sekä liittymis- että lainsäädäntöprosesseihin. Vuonna 2019 talous kasvoi voimakkaasti (3,6 prosenttia). BKT:n kasvu johtui ennätysmäisestä matkailukaudesta, mikä lisäsi yksityistä kulutusta ja palvelujen vientiä. Taloudellinen suorituskyky heikkenee kuitenkin vuonna 2020 covid-19-epidemian kielteisten vaikutusten vuoksi, sillä Montenegron talous on vahvasti riippuvainen matkailusta. Covid-19 on pahentanut rakenteellisia heikkouksia, mikä korostaa uudistusten suurta tarvetta erityisesti kansanterveyden, työllisyyden, sosiaalisen suojelun ja liiketoimintaympäristön suhteen. 11.Serbian hallituksen puheiden mukaan EU-jäsenyys on edelleen strateginen tavoite. On kuitenkin tarpeen lisätä yksiselitteistä, objektiivista ja myönteistä viestintää EU:sta, joka on Serbian tärkein poliittinen ja taloudellinen kumppani. Serbian edistyminen oikeusvaltiokysymyksissä ja suhteiden normalisoinnissa Kosovon kanssa on olennaisen tärkeää ja määrittää jatkossakin liittymisneuvottelujen yleisen tahdin. Serbia on edistynyt tarkastelujakson aikana erittäin vähän oikeuslaitoksen ja perusoikeuksien alalla (23 luku) ja jonkin verran oikeuden, vapauden ja turvallisuuden alalla (24 luku). Serbian ja Kosovon suhteet ovat edelleen vaikeat, joskin EU:n tukeman vuoropuhelun käynnistäminen uudelleen heinäkuussa on erittäin myönteinen askel. Kaiken kaikkiaan komissio arvioi, että edistyminen oikeusvaltioperiaatteen toteuttamisessa ja suhteiden normalisoinnissa on yleisesti ottaen tasapainossa muita lukuja koskevien neuvottelujen etenemisen kanssa. Edistyminen oikeusvaltion suhteen ei kuitenkaan ole niin nopeaa ja tehokasta kuin neuvottelevalta maalta voitaisiin odottaa. Serbian on kiireesti nopeutettava ja syvennettävä uudistuksia, jotka koskevat erityisesti oikeuslaitoksen riippumattomuutta, korruption torjuntaa, tiedotusvälineiden vapautta, sotarikosten käsittelyä maan sisällä ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa. Serbian olisi myös pyrittävä saavuttamaan 23 ja 24 lukujen välitavoitteet muun muassa panemalla näitä neuvottelulukuja koskevat tarkistetut toimintasuunnitelmat täytäntöön tulossuuntautuneella tavalla. Kosovon-suhteiden normalisoinnin osalta Serbia osoitti sitoutuneisuutta uudelleen käynnistettyyn vuoropuheluprosessiin. Serbian on toteutettava uusia määrätietoisia toimia edellytysten luomiseksi kattavan ja oikeudellisesti sitovan sopimuksen tekemiseksi Kosovon kanssa. Sopimus on erittäin tärkeä ja se on tehtävä nopeasti, jotta Kosovo ja Serbia voivat edetä tahoillaan kohti EU-jäsenyyttä. Serbian olisi myös pidettävä kiinni kaikesta vuoropuhelussa aiemmin sovitusta ja jatkettava sovittujen toimien täytäntöönpanoa.

Serbian poliittiselle kentälle on ominaista jatkuva kahtiajako. Hallitus julisti covid-19-tilanteen vuoksi maaliskuussa 2020 poikkeustilan ja määräsi laajoja väliaikaisia toimenpiteitä. Parlamentti kokoontui vasta hieman yli kuusi viikkoa poikkeustilan julistamisen jälkeen, mikä rajoitti sen kykyä valvoa toimeenpanevia elimiä. Alun perin huhtikuulle 2020 suunniteltuja parlamentti-, alue- ja paikallisvaaleja lykättiin 21. kesäkuuta saakka. Vaikka vaalijärjestelyt sujuivat tehokkaasti, hallituspuolueet olivat näkyvimmässä asemassa, myös tiedotusvälineissä. Useat oppositiopuolueet boikotoivat vaaleja vedoten huoliin demokratiasta ja epätasapuolisuudesta, vaikka Euroopan parlamentin johdolla oli pyritty saavuttamaan puolueiden välinen yhteisymmärrys vaaliuudistuksista. Serbian uuden parlamentin jäsenistä suurin osa edustaa hallituskoalitioon kuuluvia puolueita. Varteenotettavaa oppositiota ei ole. Serbia on edelleen tärkeä kumppani EU:n YTPP-operaatioissa, mutta sen linjojen yhdenmukaisuus EU:n ulkopolitiikan kanssa on edelleen vähäistä. Serbia ei ole vielä merkittävästi vähentänyt julkishallintonsa ylemmän johdon tilapäisten viranhaltijoiden liiallista määrää. Avoimuuden puute ja ansioihin perustuvan palvelukseenottomenettelyn noudattamattomuus korkeiden virkojen täyttämisessä on yhä huolestuttavampaa. Serbia on tehostanut työtä lainsäädäntönsä yhdenmukaistamiseksi EU:n säännöstön kanssa taloutta ja sisämarkkinoita koskevien lukujen osalta. Talousuudistukset tuottivat edelleen tuloksia, erityisesti makrotalouden vakauttamisen osalta. Työmarkkinoiden toimivuus parani edelleen. Verohallinnon uudistuksissa ja valtion omistamien pankkien yksityistämisessä edistyttiin, kun taas eräät muut keskeiset – erityisesti julkishallinnon ja valtion omistamien yritysten – uudistukset etenivät edelleen hitaasti. Valtiolla on edelleen suuri osuus taloudessa. Covid-19-kriisin ennustetaan heikentävän voimakkaasti talousnäkymiä vuonna 2020 erityisesti BKT:n kasvun, julkisen talouden ja työllisyyden osalta. 12.Pohjois-Makedonia on edistynyt strategisten tavoitteidensa saavuttamisessa, kun liittymisneuvottelut EU:n ja Naton kanssa päätettiin aloittaa maaliskuussa 2020. Viranomaiset osoittivat edelleen julkisesti sitoutuneensa etenemään kohti EU-jäsenyyttä. Maalis- ja kesäkuun 2020 väliseksi ajaksi julistettiin covid-19-pandemian vuoksi poikkeustila, minkä johdosta virkamieshallitus pystyi hallitsemaan maata asetuksilla yhteistyössä pääoppositiopuoluetta edustavien ministerien ja heidän sijaistensa kanssa. Pohjois-Makedonia toteutti toimenpiteitä pandemian hillitsemiseksi, kansalaistensa terveyden suojelemiseksi ja kriisin sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi muun muassa ainutlaatuisella EU:n tuella. Puolueet päättivät pandemiasta johtuvien epävarmuustekijöiden vuoksi lykätä ennenaikaisia vaaleja huhtikuusta heinäkuuhun 2020. ODIHR:n mukaan 15. heinäkuuta pidetyt parlamenttivaalit sujuivat yleisesti ottaen hyvin ja ehdokkaat saattoivat kampanjoida vapaasti, mutta oikeudellista vakautta heikensivät oikeudellisen kehyksen huomattavat muutokset ja myöhemmin hallituksen asetukset. Pohjois-Makedonia on jatkanut tarkastelujakson aikana EU-uudistusten edistämistä osallistavalla tavalla yhdessä parlamentin opposition, kansalaisyhteiskunnan ja kansainvälisten kumppaneiden kanssa. Pohjois-Makedonia tehosti toimiaan ja saavutti lisää konkreettisia ja kestäviä tuloksia muun muassa kesäkuussa 2018 annetuissa neuvoston päätelmissä määritellyillä keskeisillä aloilla. Näiden rakenneuudistusten kestävyys taataan pitkän aikavälin prosessilla, joka edellyttää pysyvää sitoutumista sekä hallitukselta että oppositiolta. Heinäkuun 2020 vaalien jälkeen uusi hallitus on sitoutunut jatkamaan ja nopeuttamaan EU:hun liittyvien uudistusten täytäntöönpanoa erityisesti oikeusvaltioasioissa, mukaan lukien järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjunta. Painopiste on asetettava olemassa olevien strategioiden ja lakien täytäntöönpanoon ja jo käytössä olevien välineiden käyttöön EU:n normien mukaisesti. Oikeuslaitoksen riippumattomuuden parantamisessa on saavutettu merkittäviä tuloksia. Syyttäjänvirastoa koskevan lain hyväksyminen oli tärkeä virstanpylväs. Korruptiotapausten ja järjestäytyneen rikollisuuden tutkinnassa, syytteeseenpanossa ja lopullisissa tuomioissa saavutetut tulokset, myös korkealla tasolla, ovat edelleen parantuneet. Entinen ylin erityissyyttäjä sai tuomion virka-aseman väärinkäytöstä nk. kiristysasiassa. Korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa on jatkettava hellittämättä ja avoimella tavalla riippumatta epäiltyjen asemasta tai poliittisesta suuntautumisesta. Korruption ehkäisemiseen keskittyvä valtiollinen komitea on ollut erityisen aktiivinen korruption torjunnassa ja käsitellyt väitteitä nepotismista tai ansioihin perustumattomista nimityksistä. On tärkeää varmistaa, että komitealla on tehtäviensä hoitamiseen tarvittavat resurssit ja valmiudet. Kaikkien valtion instituutioiden on tehtävä enemmän sen suositusten noudattamiseksi. Julkishallinnon avoimuutta on pyritty lisäämään ottamalla käyttöön avoimuusstrategia ja lisäämällä julkisen sektorin tietojen julkaisemista. Maa on tehnyt tiivistä yhteistyötä Naton ja strategisten kumppanien kanssa tiedustelu- ja turvallisuuspalvelujensa uudistamiseksi. Parlamentin valmiuksia valvoa tiedustelupalveluja on kuitenkin parannettava. Mukautuminen EU:n ulkopolitiikkaan lisääntyi merkittävästi. Ennen covid-19:n vuonna 2020 aiheuttamaa ulkoista häiriötä talouskasvu kiihtyi 3,6 prosenttiin vuonna 2019 kotimaisen kysynnän vahvistumisen ansiosta, mukaan lukien investointien elpyminen. Kasvua tukivat myös finanssipoliittiset elvytystoimet ja kevyt rahapolitiikka. Työttömyysaste laski 17,3 prosenttiin vuonna 2019 työllisyysasteen noustessa. Epävirallisten työpaikkojen osuus väheni hieman mutta niiden osuus BKT:stä pysyi edelleen huomattavana. Alkukeväästä alkanut covid-19-kriisi alkoi vaikuttaa taloudelliseen suorituskykyyn ja julkiseen talouteen. Covid-19-kriisi edellytti mittavia sulkutoimia taloudessa, ja tärkeimpien kauppakumppaneiden vastaavat toimet johtivat kaupan häiriöihin. Näiden seurausten vuoksi talous ajautuu todennäköisesti taantumaan vuonna 2020 ja työmarkkinoiden myönteinen kehitys todennäköisesti kääntyy. Viranomaiset ovat toteuttaneet monenlaisia toimenpiteitä yritysten ja kotitalouksien tukemiseksi ja kriisin taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten lieventämiseksi. Viranomaiset toteuttivat lisätoimenpiteitä julkisen talouden avoimuuden parantamiseksi. Sen sijaan julkisen talouden kannalta merkittävät tuloverotuksen ja eläkejärjestelmän uudistukset peruutettiin. Komissio odottaa Kreikan kanssa tehdyn Prespan sopimuksen ja hyvistä naapuruussuhteista Bulgarian kanssa tehdyn sopimuksen täytäntöönpanon jatkuvan ja korostaa sen tärkeyttä. Eurooppa-neuvoston jäsenet hyväksyivät maaliskuussa 2020 päätöksen liittymisneuvottelujen aloittamisesta Pohjois-Makedonian kanssa. Komissio on neuvoston päätelmien mukaisesti aloittanut tarvittavan valmistelutyön ja odottaa ensimmäistä hallitustenvälistä konferenssia, joka järjestetään mahdollisimman pian sen jälkeen, kun neuvosto on hyväksynyt neuvottelukehyksen. 13.Albania on edistynyt strategisten tavoitteidensa saavuttamisessa neuvoston päätettyä aloittaa liittymisneuvottelut. Viranomaiset osoittivat edelleen julkisesti sitoutuneensa etenemään kohti EU-jäsenyyttä, jolla onkin kansan vankka tuki. Albania mukautuu edelleen sataprosenttisesti EU:n ulkopolitiikkaan. Covid-19-pandemian puhjettua Albania jatkoi marraskuun 2019 maanjäristyksen jälkeen käyttöön otettua poikkeustilaa kesäkuuhun 2020. Poikkeustilasta huolimatta Albania on edistynyt ratkaisevalla tavalla ja täyttää lähes kaikki ehdot, jotka neuvosto on asettanut ensimmäisen hallitustenvälisen konferenssin järjestämiselle. Voimakas poliittinen kahtiajako helpottui tammikuussa 2020, jolloin valtaapitävä enemmistö sekä parlamentaarinen ja parlamentin ulkopuolinen oppositio sopivat vaaliuudistuksen edistämisestä. Yhteisymmärrykseen päästiin lopulta 5. kesäkuuta 2020. Parlamentti hyväksyi 23. heinäkuuta 2020 vaalilain muutokset 5. kesäkuuta 2020 saavutetun yhteisymmärryksen mukaisesti. Tällä pantiin täytäntöön ODIHR:n suositukset. Muutoksilla tiukennetaan vaaliprosessin rehellisyyttä ja avoimuutta koskevia vaatimuksia ennen huhtikuussa 2021 pidettäväksi kaavailtuja parlamenttivaaleja. Lisäksi parlamentti hyväksyi 30. heinäkuuta joitakin vaalijärjestelmää koskevia perustuslain muutoksia. Näiden ODIHR:n suosituksiin liittymättömien muutosten täytäntöönpano edellytti vaalilain lisämuutoksia, joista keskusteltiin poliittisessa neuvostossa, mutta kompromissiin ei päästy ennen kuin parlamentti äänesti niistä 5. lokakuuta. Huolimatta 5. kesäkuuta 2020 saavutetun yhteisymmärryksen myönteisistä tuloksista, maan poliittista vuoropuhelua erityisesti vaaliuudistuksesta ja sen täytäntöönpanosta on parannettava. Tuloksia on saatu lisää myös oikeuslaitoksen kokonaisvaltaisen uudistuksen täytäntöönpanossa, joka on edennyt tasaisesti. Kaikki uudet oikeuslaitoksen itsehallintoelimet ovat täysin toimintakykyisiä ja toimivat tehokkaasti. Korkein oikeus aloitti toimintansa. Myös perustuslakituomioistuimen toiminnassa on edistytty merkittävästi. Korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntayksikkö SPAK on perustettu, myös siihen kuuluva erikoissyyttäjän virasto, joka on hoitanut tärkeitä tutkintatehtäviään. Keskusrikospoliisiin on nimitetty johtaja. Kaikkien tuomareiden ja syyttäjien väliaikaista uudelleenarviointia (taustaselvityksiä) on jatkettu tasaiseen tahtiin. Se tuotti edelleen konkreettisia tuloksia ja johti erottamiseen tai irtisanoutumiseen 62 prosentissa tapauksista, pääasiassa perusteettomaan varallisuuteen liittyvistä syistä. Taustaselvitykset, joissa on tullut esiin rikosepäilyjä, on toimitettu syyttäjälle. Joukossa on kymmenen entistä korkean tason tuomaria korkeimmasta oikeudesta ja perustuslakituomioistuimesta. Albania jatkoi korruption torjunnan tehostamista ja edistyi hyvin vakiinnutettuaan operatiiviset koordinointi- ja seurantavalmiudet. Toimia vakuuttavan näytön hankkimiseksi korruption tutkinnasta, syytteeseenpanosta ja oikeuskäsittelystä jatkettiin. Vaikka meneillään olevien tutkimusten määrä on edelleen suuri, lopulliset tuomiot tapauksissa, joissa on mukana korkean tason virkamiehiä, ovat edelleen vähäisiä. Hiljattain perustettujen korruption torjuntaan erikoistuneiden elinten odotetaan lisäävän merkittävästi yleisiä valmiuksia tutkia korruptiota ja nostaa siitä syytteitä. Toimia jatkettiin myös järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi. Poliisioperaatiot rikollisjärjestöjen hajottamiseksi ovat edelleen tehostuneet ja edistys on jatkunut hyvänä, myös kannabiksen viljelyn ja kaupan torjumiseksi. Kansainvälinen poliisiyhteistyö varsinkin EU:n jäsenvaltioiden kanssa on lisääntynyt ja johtanut siihen, että useita laajamittaisia lainvalvontaoperaatioita on viety menestyksekkäästi päätökseen. Toimia on jatkettava erityisesti tehostamalla rahanpesun torjuntaa ja jatkamalla rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen vastaisen toimintaryhmän (FATF) toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa. Perusoikeuksien osalta toteutetaan parhaillaan toimia kattavan maareformin toteuttamiseksi ja omistusoikeuksien vakiinnuttamiseksi. Laki siirtymäkauden omistusoikeusprosessien loppuun saattamisesta hyväksyttiin Venetsian komission suositusten pohjalta. Rekisteröinti- ja korvausmenettelyt jatkuvat. Albanian on nopeasti hyväksyttävä kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevaan vuoden 2017 puitelakiin liittyvä, vielä puuttuva täytäntöönpanolainsäädäntö. Parlamentti hyväksyi joulukuussa 2019 uuden tiedotusvälineitä koskevan lain, jota tarkistetaan parhaillaan Venetsian komission lausunnon perusteella. Albania jatkoi julkishallinnon uudistamista ja edistyi konkreettisesti sääntelyn vaikutusten arvioinneissa, politiikan suunnitteluun liittyvän lainsäädäntöpaketin laatimisessa, sähköisten palvelujen tarjonnan lisäämisessä sekä tiedonkeruuta ja henkilöstöhallintoa koskevan avoimuuden parantamisessa keskus- ja paikallistason välillä. Toimia tällä alalla on jatkettava muun muassa virkamiesten palkkapolitiikan määrittämiseksi. Ennen marraskuun 2019 maanjäristystä ja covid-19-pandemian aiheuttamaa ulkoista häiriötä vuonna 2020 työttömyys laski edelleen ennätyksellisen alhaiseksi, vienti kasvoi voimakkaasti ja julkinen velka suhteessa BKT:hen supistui edelleen vaikkakin taso oli edelleen korkea. Pankit saivat edelleen vähennettyä järjestämättömien lainojen määrää ja yksityisen sektorin lainoitus lähti kasvuun. Rahoitusmarkkinoiden kehittämisessä on edistytty, mutta rahoituksen välitystoiminta on pysynyt vähäisenä. Eurooppa