FI  
ECB -PUBLIC  
 
EUROOPAN KESKUSPANKIN LAUSUNTO,  
annettu 7 päivänä syyskuuta 2016,  
Finanssivalvonnan edustajan roolista Euroopan keskuspankin valvontaelimessä ja 
valvontamaksuista  
(CON/2016/43)  
 
Johdanto ja oikeusperusta  
Euroopan keskuspankki (EKP) vastaanotti 22 päivänä  kesäkuuta 2016 Suomen valtiovarainministeriöltä 
pyynnön antaa lausunto luonnoksesta hallituksen esitykseksi eduskunnalle Finanssivalvonnasta annetun 
lain ja Finanssivalvonnan valvontamaksusta annetun lain muuttamisesta ( jäljempänä finanssivalvontalain 
muutosehdotus  ja valvontamaksulain muutos ehdotus , yhdessä lakiehdotukset).  
EKP:n toimivalta antaa lausunto perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 127 artiklan 
4 kohtaan ja 282 artiklan 5  kohtaan sekä neuvoston päätöksen 98/415/EY1 2 artiklan 1 kohdan 
kolmanteen luetelmakohtaan, sillä lakiehdotukset liittyvät EKP:lle annettuihin luottolaitosten 
vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskeviin erityistehtäviin ja  Suomen Pankkiin. Tämän 
lausunnon on antanut EKP:n neuvosto Euroopan keskuspankin työjärjestyksen 17.5 artiklan 
ensimmäisen virkkeen mukaisesti.  
 
1.  Lakiehdotuksen tavoite  
1.1 Finanssivalvontalain muutos ehdotuksen tavoitteena on sovittaa voimassa oleva lainsäädäntö 
valvontaympäristön viimeaikaisiin muutoksiin, erityisesti valvontatehtävien jakautumiseen 
Finanssivalvonnan ja EKP:n kesken yhteisessä valvontamekanismissa (YVM) , sekä täsmentää 
Finanssivalvonnan sisäisiä tehtäviä ja vastuita YVM:ään liittyvi ssä asioissa . 
1.2 Finanssivalvontalain muutos ehdotuksessa esitetään, että Finans sivalvonnan johtokunnan jäsenten 
lukumäärää voitaisiin korottaa viidestä enintään kuuteen, ja että johtokunnan jäsenistä kolme 
nimitettäisiin, kuten ennenkin, Suomen Pankin, valtiovarainministeriön ja sosiaali - ja 
terveysministeriön ehdotusten perusteella.  Eduskunnan pankkivaltuustolla, joka nykyisin nimittää 
muut kaksi johtokunnan jäsentä, on tulevaisuudessa oikeus nimittää johtokuntaan kolme jäsentä. Kuten lakiehdotuk sen perusteluissa todetaan, Finanssivalvonnasta annetun lain muuttaminen on 
tarpeen, jott a varmistetaan Finanssivalvonnan johtokunnan riittävä asiantuntemus kaikkien sille 
osoitettujen tehtävien hoitamiseksi, mu kaan lukien makrovakauden ja vakuutustoiminnan valvonta.  
                                                 
1  Neuvoston päätös 98/415/EY, annettu 29 päivänä kesäkuuta 1998, jäsenmaiden viranomaisten velvollisuu desta kuulla 
Euroopan keskuspankkia suunnitelmista lainsäädännöksi (EYVL L 189, 3.7.1998, s. 42).  
 ECB -PUBLIC  
2 1.3 Finanssivalvontalain muutosehdotuksessa osoitetaan Finanssivalvon nan joht okunnalle 
nimenomainen tehtävä  nimetä Finanssivalvonnan edustaja EKP:n valvontaelimeen sekä edustajan 
ollessa estynyt tämän sijainen. Lakiehdotuksen perusteluissa todetaan, että vaikka 
Finanssivalvonnan johtokunta on nimennyt Finanssivalvonnan johtajan2 Finanssivalvonnan 
edustajaksi, johtokunta voisi periaatteessa nimetä tehtävään muunkin henkilön.  
1.4 Finanssivalvontalain muutos ehdotuksen mukaan EKP:n valvontaelimeen nimetyn 
Finanssivalvonnan edustajan on saatettava Finanssivalvonnan johtokunnan käsiteltäv äksi 
valvontaelimessä käsiteltävät asiat, jotka koskevat: 1)  EKP:n pankkivalvonnan rahoitusta ja 
taloutta, 2 ) merkittävien luottolaitosten liiketoimintaan liittyviä valvontapäätöksiä ja pääomitusta, 
3) merkittävien luottolaitosten toimintaan liittyviä määr äyksiä ja ohjeita, 4)  merkittävien 
luottolaitosten johdon toiminnan rajoittamista ja 5)  asioita, joilla on muutoin merkittäviä vaikutuksia 
Finanssivalvonnan toimintaan ja jotka ovat finanssimarkkinoiden kannalta periaatteellisia. 
Finanssivalvonnan edustaja voi käsitellä EKP: n valvontaelimen  kokouksessa käsiteltävän asian 
ilman Finanssivalvonnan johtokuntaa, jos asian kiireinen luonne sitä edellyttää. Tällöin asia on 
saatettava jälkikäteen Finanssivalvonnan johtokunnan tietoon. Lisäksi edustajan tehtävänä on pitää 
Finanssivalvonnan johtokunta tietoisena EKP:n valvontaelimen toiminnan kautta tietoon tulleista 
finanssimarkkinoiden kehitykseen ja finanssialan lainsäädäntöön merkittävästi vaikuttavista 
seikoista ja aloitteista.3 
Lakiehdotust en perustelujen mukaan säännöksen, jossa edellytetään EKP:n valvontaelimeen 
nimetyn Finanssivalvonnan edustajan saatta van edellä mainitut asiat Finanssivalvonnan 
johtokunnan tietoon, tarkoituksena ei ole, että Finanssivalvonnan johtokunta tekisi sitovan päätöksen EKP:n valvonta elimelle kuuluvassa asiassa, sillä Finanssivalvonnan johtokunnalla ei ole 
toimivaltaa ratkaista asiaa, jossa sitovan päätöksen tekee EKP:n neuvosto. Lakiehdotusten perusteluissa todetaan, että säännöstä sovellettaisiin ainoastaan päätöksiin, jotka koskevat  
Finanssivalvonnan valvottavia, ja päätöksiin, jotka ovat Euroopan finanssimarkkinoiden rakenteen 
tai vakauden kannalta merkittäviä. Tältä osin lakiehdotus ten perusteluissa selvennetään, että 
Finanssivalvonnan kannalta merkittävinä olisi pidettävä ainakin asioita, jotka koskevat Suomessa 
toimivia luottolaitoksia tai luottolaitoksia, joilla on Suomessa kotipaikka, ja että on tarpeen rajata 
EKP:n valvontaelimen käsittelemien asioiden saattamista Finanssivalvonnan johtokunnan 
käsiteltäväksi ottaen huomioon val vontaelimessä käsitelt ävien asioiden suuri lukumäärä.  
Lakiehdotus ten perusteluissa tunnustetaan, että neuvoston asetuksen (EU) N: o 1024/2013
4 
mukaan EKP:n valvontaelimen jäsent en on  toimitta va riippumattomasti, puolueettomasti ja koko 
unionin edun mukaises ti. Tämä merkitsee sitä, että päätökset on tehtävä itsenäisesti riippumatta 
ulkopuolisesta (poliittisesta tai toimialan taholta tulevasta) vaikuttamisesta. Lakiehdotuksen 
perusteluissa korostetaan myös, että Finanssivalvonnan johtokunta on osa Finanssivalv ontaa, ei 
siitä ulkopuolinen elin, ja että Finanssivalvonta on organisaationa edustettuna EKP:n 
                                                 
2  Finanssivalvonnan päällikkönä toimii johtaja, jonka eduskunnan pankkivaltuusto nimittää nykyisin viiden vuoden 
toimikaudeksi Finanssivalvonnan johtokunnan esityksestä. Johtaja ei ole Finanssivalvonnan johtokunnan jäsen.  
3  Ks. finanssivalvontalain muutos ehdotuksen 10 a §.  
4  Neuvoston asetus (EU) N:o 1024/2013, annettu 15 päivänä lokakuuta 2013, luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan 
liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille (EUVL L 287, 29.10.2013, s.  63). 
 ECB -PUBLIC  
3 valvontaelimessä. Lisäksi lakiehdotuksen perusteluissa esitetään, että neuvoston asetuksessa 
(EU) N: o 1024/2013  säädetty riippumattomuus ei estä sitä, että joht okunta kokouksessaan 
keskustelee ja merkittävissä ja periaatteellisissa asioissa tarvittaessa linjaa asiasta, joka on vireillä 
EKP:n valvontaelimessä.  
Lakiehdotus ten perustelujen mukaan neuvoston asetuksella (EU) N:o 1024/2013 on pyritty 
takaamaan YVM:n  ja EKP:n valvontaelimen toiminnan riippumattomuus ja puolueettomuus 
kokonaisuutena ilman, että sillä pyrittäisiin muuttamaan kansallisten valvontaviranomaisten 
toimielinten keskinäisiä suhteita, kuten kansallis ta viranomaista valvontaelimessä edustavan 
henki lön asemaa kansallisen valvontaviranomaisen päätöksentekojärjestelmässä. Neuvoston 
asetukseen (EU) N: o 1024/2013 ei sisäll y säännöksiä siitä, miten kansalliset valvontaviranomaiset 
järjestävät toimintansa tai sisäiset vastuunsa . Kansallis ten valvontaviranomaisten organisaatiosta 
ja sisäisistä vastuusuhteista päättäminen on kunkin jäsenvaltion omassa harkinnassa. Lakiehdotus ten perusteluissa esitetään myös, että Finanssivalvonnan edustajan rooli EKP:n 
valvontaelimessä eroaa Suomen Pankin pääjohtajan roolista EKP:n neuvostossa. 
Perussopimuksessa nimenomaisesti mainitaan, että Suomen Pankin pääjohtaja on EKP:n 
neuvoston jäsen ja käyttää äänioikeuttaan henkilökohtaisesti. Finanssivalvonta on sitä vastoin 
organisaationa edustettuna EKP:n valvontaelimessä eikä ään ioikeuden käyttämistä ole unionin 
lainsäädännössä sidottu henkilöön.  
1.5 Valvontamaksulain muutos ehdotuksen tarkoituksena on ottaa huomioon Suomen 
finanssimarkkinoiden rakenteelliset  muutokset ja niiden vaikutus muun muassa valvontatoiminnan 
rahoitukseen. Euroopan talousalueell a toimiluvan saaneiden luottolaitosten sivuliikkeiden 
valvontamaksuja muutetaan ottamalla käyttöön merkittäviksi ( yleisö talletusten markkinaosuus 
2-10 prosenttia) tai erittäin merkittäviksi ( yleisö talletusten markkinaosuus yli 10 prosenttia) 
luokiteltuja sivuliikkeitä koskevat korotetut maksut . Lisäksi perusmaksuja korotetaan seitsemällä 
prosentilla, kun taas suhteellisia maksuja alennetaan viidellä prosentilla, jotta saavutettaisiin 
maksurasitteen tasaisempi jakautuminen. Näillä muutoksilla pyritään ylläpitämään nykyinen 
rahoitusrakenne, jossa 95  prosenttia Finanssivalvonnan toiminnasta aiheutuvista kustannuksista 
rahoitetaan valvontamaksuilla ja jäljelle jäävän viiden prosentin osuuden rahoittaa Suomen Pankki.  
 
2. Erityiset huomautuks et 
2.1 Finanssivalvonnan edustajan nimeäminen EKP:n valvontaelimeen  
EKP panee merkille f inanssivalvontalain muutos ehdotuksessa olevan selvennyksen, jonka mukaan 
Finanssivalvonnan johtokunta nimeää Finanssivalvonnan edustajan EKP:n valvontaelimeen sekä 
edus tajan ollessa estynyt tämän sijaisen. Tältä osin EKP toteaa , että neuvoston asetuksen (EU) 
N:o 1024/2013 26 artiklan 1 kohdassa säädetään, että EKP:n valvontaelimessä on oltava kunkin 
osallistuvan jäsenvaltion kansallisen toimivaltaisen viranomaisen edustaja, eli myös yksi Finanssivalvonnan edustaja. Kuitenkin menettelyt ja ehdot, joita noudatetaan nimettäessä 
Finanssivalvonnan edustaja EKP:n valvontaelimeen, jäävät kansallisen  lainsäädännön  piiriin . 
 
 
 ECB -PUBLIC  
4 2.2 EKP:n valvontaelimelle kuuluvien asioiden käsittely  Finanssivalvonnan johtokunnassa 
2.2.1  EKP panee merkille, että finanssivalvontalain muutos ehdotuksen 10  a §:n mukaan EKP:n 
valvontaelimeen nimetyn Finanssivalvonnan edustajan on saatettava Finanssivalvonnan 
johtokunnan käsiteltäväksi tietyt EKP:n valvontaelimessä käsiteltävät asiat . Lisäksi  EKP:n 
valvontaelimen jäsen ei voi käsitellä EKP: n valvontaelimessä käsiteltävää asiaa ilman 
Finanssivalvonnan johtokuntaa, ellei kyseisen asian kiireinen luonne sitä edellytä. Tältä osin EKP kiinnittää huomiota neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013    19 artiklaa n, jossa säädetään, että 
EKP:n valvontaelimen jäsenet toimivat riippumattomasti, puolueettomasti ja koko unionin edun mukaisesti pyytämättä tai ottamatta ohjeita unionin toimielimiltä tai elimiltä, minkään jäsenvaltion hallitukselta taikka muulta julkiselta tai yksityiseltä elimeltä. Jäsenvaltioiden hallitusten ja kaikkien 
muiden elinten on kunnioitettava tätä riippumattomuutta. Lisäksi neuvoston asetuksen (EU) N:o 
1024/2013  26 artiklan 1 kohdassa todetaan, että kaikkien EKP:n valvontaelimen jäsenten on 
toimittava koko unionin etujen mukaisesti.
5 
2.2.2  EKP katsoo, että neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013  19 artiklan mukainen 
riippumattomuuden periaate kieltää muun muassa sen, että mikään kansallinen elin, muk aan lukien 
Finanssivalvonnan johtokunta, antaisi ohjeita EKP:n valvontaelimen jäsenille. Lakiehdotus  ei ole 
selkeä sen suhteen, voiko Finanssivalvonnan johtokunta sellaista asiaa käsiteltyään, jonka EKP:n 
valvontaelimeen nimetty Finanssivalvonnan edustaja saattaa sen käsitel täväksi, antaa ohjeita tälle 
EKP:n valvontaelimeen nimetylle Finanssivalvonnan edustajalle. EKP kuitenkin huomauttaa, että 
ehdotettuja säännöksiä voitaisiin tulkita tällä tavoin. Joka tapauksessa EKP:n valvontaelimen jäsenen olisi mahdot onta toimia riippumattomasti, jos hänen tulisi ennen EKP:n valvontaelimessä 
käytävää keskustelua saattaa tietyt asiat kansallisen toimivaltaisen viranomaisen 
päätöksentekoelimen käsiteltäviksi ja jos tä män päätöksentekoelimen sallittaisiin tai sen 
edellytettäis iin linjaavan näitä asioita. Tällaisessa tilanteessa EKP:n valvontaelimeen nimetty 
edustaja voisi olla haluton poikkeamaan kansallisen toimivaltaisen viranomaisen 
päätöksentekoelimen linjauksesta ja noudattamaan omaa harkintaansa. Näin ollen kansallis essa 
lainsäädännössä ei tulisi pyrkiä siihen, ett ä Finanssivalvonnan johtokunnall a olisi mahdollisuus  
vaikuttaa liiallisesti EKP :n valvontaelimeen nimeämäänsä edustajaan tavalla, joka missään määrin 
loukkaisi tämän EKP:n valvontaelimeen nimetyn edustajan r iippumattomuutta.  
2.2.3  EKP toteaa myös, että lakiehdotuksen perustelujen mukaan säännöksen, jossa edellytetään EKP:n 
valvontaelimeen nimetyn Finanssivalvonnan edustajan saattavan tietyt tarkemmin määritellyt asiat 
Finanssivalvonnan johtokunnan tietoon, ta rkoituksena ei ole, että Finanssivalvonnan johtokunta 
tekisi sitovan päätöksen EKP:n valvontaelimelle kuuluvassa asiassa, sillä Finanssivalvonnan 
johtokunnalla ei ole toimivaltaa ratkaista asiaa, jossa sitovan päätöksen tekee EKP:n neuvosto.  
 Kuten edellä on huomautettu, säännös on kuitenkin suunniteltu varmistamaan, että 
Finanssivalvonnan johtokunta voisi merkittävällä tavalla vaikuttaa Finanssivalvonnan edustajaan 
EKP:n valvontaelimessä. Tältä osin EKP painottaa, että kun EKP on valvontapäätöksen osalta 
                                                 
5  Ks. myös Euroopan keskuspankin työjärjestyksen hyväksymisestä 19 päivänä helmikuuta 2004 tehdyn Euroopan 
keskuspankin päätöksen 13b.1 artikla (EUVL L 80, 18.3. 2004, s.  33) ja Euroopan keskuspankin valvontaelimen jäsenten 
menettelytapaohjeiden 4 artikla (EUVL C 93, 20.3.2015, s. 2).  
 ECB -PUBLIC  
5 toimivaltainen viranomainen, kansallisen toimivaltaisen viranomaisen päätöksentekoa koskevalla 
kansallisella lainsäädännöllä ei voida vaikuttaa EKP:n päätöksentekoon. EKP:n valvontaelin on 
EKP:n sisäinen elin.  Vaikka kansallinen toimivaltainen viranomainen nimeää edustajan EKP:n 
valvontaelimeen, tähän edustajaan ei tulisi soveltaa mitään kansallisen toimivaltaisen viranomaisen 
hallintoa tai päätöksentekoa koskevaa kansallista lainsäädäntöä, kun kyse on hänen toimistaan 
EKP: n valvontaelimen jäsenenä, siltä os in kuin tällainen lainsäädäntö on yhteensopimaton sen 
unionin lainsäädännön kanssa, jossa määritetään EKP:n valvontaelimeen nimetyn edustajan 
asema. Neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1024/2013 kansallisen toimivaltaisen viranomaisen 
edustajan tehtävää ei osoiteta tietylle henkilölle,  vaan sallitaan kansallisen toimivaltaisen 
viranomaisen nimetä edustajansa vapaasti . Tällä seikalla ei ole sen johtopäätöksen kannalta 
merkitystä, että e dustaja an ei tulisi nimeämisen jälkeen soveltaa sellaisia kansallisesta 
lainsäädännöstä johtuvia vaatimuksia, jotka voivat haitata hänen riippumattomuuttaan ja puolueettomuuttaan, kun hän toimii tehtävässään edustajana EKP:n valvontaelimessä, joka on 
EKP:n sisäinen elin.  
2.2.4  Koska neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1024/2013 nimenomai sesti edellytetään, että EKP:n 
valvontaelimen jäsenet toimivat riippumattomasti, riippumattomuusvaatimuksen kanssa ristiriitaisen kansallisen lainsäädännön soveltami sen olisi katsottava olevan ristiriidassa unionin lainsäädännön 
kanssa. Neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013  19 artiklassa edellytetään, että EKP:n 
valvontaelimen jäsenet ” toimivat riippumattomasti ”. On korostettava, että mainitussa säännöksessä 
ei määritetä mitään poikkeuksia tästä riippumattomuusvaatimuksesta. Vaatimusta sovelletaan 
kaikkii n EKP:n valvontaelimen jäseniin, mukaan lukien kansallisten toimivaltaisten viranomaisten 
nimeämät jäsenet. EKP:n valvontaelimen jäsenen olisi mahdotonta ” toimia riippumattomasti ”, jos 
kansallisen toimivaltaisen viranomaisen päätöksentekoelin vaikuttaa  liiallisesti tällaiseen jäseneen 
tai jos tämä ei voi EKP:n valvontaelimen kokouksessa ottaa kantaa johonkin asiaan ilman 
kansallisen toimivaltaisen viranomaisen päätöksentekoelimen hyväksyntää.  Tämä ei sulje pois 
EKP:n valvontaelimen jäsenen mahdollisuutta om asta aloitteestaan ja oman harkintansa mukaan 
tarvittaessa pyytää muiden näkemyksiä valmistautuessaan EKP:n valvontaelimen  kokouksessa 
käytäviin keskusteluihin.  
2.2.5  On myös huomattava, että neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013 mukaan EKP:lle annettujen 
tehtävien suunnittelu ja toteutus kuuluvat kokonaisuudessaan EKP:n valvontaelimelle, joka 
valmistelee valvonta- asioita koskevat päätösluonnokset EKP: n neuvoston hyväksyttävi ksi. Tältä 
osin EKP:n valvontaelimen ei ole tarkoitettu toimivan hallitustenvälisenä elimenä vaan pikemminkin 
unionin toimielimen sisäisenä elimenä, jonka jäsenten edellytetään toimivan puolueettomasti ja koko unionin etujen mukaisesti. Tässä yhteydessä on huomattava, että Finanssivalvonnan 
johtokunnan jäseniin ei sovelleta samanlaista vaatimusta toimia puolueettomasti ja koko unionin 
etujen mukaisesti. Lisäksi Finanssivalvonnan johtokunnan jäsenen tehtävä on vain osa- aikainen, ja 
johtokunnan jäsenillä voi olla muita kokoaikaisia tehtäviä esimerkiksi valtion virastoissa. 
Kansallisen toim ivaltaisen viranomaisen sisäi sen eli men liiallinen vaikut us EKP:n valvontaelimeen 
nimettyyn kansallisen toimivaltaisen viranomaisen edustajaan heikentäisi  neuvoston asetuksen 
(EU) N:o 1024/2013 mukaista , EKP:n valvontaelimen jäseniä koskevaa velvollisuutta toimia 
 ECB -PUBLIC  
6 riippumattomasti ja puolueettomasti  ja koko unionin etujen mukaisesti, sillä se voisi merkitä sitä, 
että valvontaa ohjaisivat kansalliset intressit eivätkä unionin intressit.  
2.2.6  Lisäksi EKP katsoo, että kansallinen lainsäädäntö, jossa edellytet ään EKP:n valvontaelimeen 
nimetyn kansallisen toimivaltaisen viranomaisen edustajan saattavan asi oita kansallisen 
toimivaltaisen viranomaisen sisäisen elimen käsiteltäväksi, muodostaisi todennäköisesti esteen 
EKP:n valvontaelimen velvollisuuksien  tehokkaal le hoitamiselle ja siten heikentäisi EKP:n 
mahdol lisuuksia hoitaa tehokkaasti val vontatehtäväänsä. EKP:n valvontaelimen jäsenten on 
tarvittaessa pystyttävä ottamaan nopeasti kantaa valmisteltavien päätösluonnosten sisältöön tai tekemään mukautuksia asioiden käsittelymenettelyihin ilman, että heidän tarvitsisi saada varmistus 
tai vahvistus kantaansa kansallisen toimivaltaisen viranomaisen päätöksentekoelimeltä.  
2.2.7  Edellä oleva huomioon ottaen EKP katsoo, että f inanssivalvontalain  muutos ehdotuksesta olisi 
poistettava säännökset, joissa asetetaan EKP:n valvontaelimeen  nimetylle Finanssivalvonnan 
edustajalle velvollisuus saattaa EKP:n valvonta elimessä käsiteltäv iä asi oita Finanssivalvonnan 
johtokunnan käsiteltäviksi.  
2.3 Tietojen antaminen EKP:n valvontaeli messä käsiteltävistä asioista Fi nanssivalvonnan 
johtokunnalle  
2.3.1  EKP toteaa, että lakiehdotuksen perusteluissa esitetään, että Finan ssivalvonnan johtokunta ei 
pystyisi täyttämään oikeudellisia , hallinnollisia ja muita tehtäviä än, ellei se saa etukäteen ri ittävästi 
tietoa EKP:n valvontaelimen kokouksissa käsiteltävistä asioista. Tältä osin EKP:n käsityksenä on, 
että voimassa olevan lainsäädännön perusteella Finanssivalvonnan johtokunta päättää muun 
muassa Finanssivalvonnan toimintalinjoista, asettaa erityis et tavoi tteet sen toiminnalle ja antaa 
eduskunnan pankkivaltuustolle kertomuksen Finanssivalvonnan toiminnalle asetettujen tavoitteiden 
toteutumisesta. EKP:n käsityksenä on, että Finanssivalvonnan johtokunta päättää myös 
Finanssivalvonnan kansainvälisessä yhteistyössä noudatettavista periaatteista, on vastuussa 
tiettyjen valvontapäätösten, kuten hallinnollisia seuraamuksia koskevien päätösten, tekemisestä ja 
käsittelee tiettyjä Finanssivalvonnan johtajalle kuuluvia päätöksiä. EKP:n käsityksenä on, että 
Finanssivalvonnan johtokunnan velvollisuuksiin Finanssivalvonnan hallintoa koskevissa asioissa 
kuuluu muun muassa Finanssivalvonnan vuotui sen talousarvion käsittely  ja sen alistaminen 
Suomen Panki n johtokunnan vahvistettavaksi.  
2.3.2  Neuvoston asetuksen (EU) N :o 1024/2013  27 artiklan 1 kohdassa asetetaan valvontaelimen 
jäsenille Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön 
(jäljempänä EKPJ:n perussääntö) 37 artiklassa ja asiaa koskevissa unionin säädöksissä 
vahvistettu salassapitovel vollisuus.
6 Valvontaelimen jäsenten ja valvontaelimen kokouksiin 
osallistuvien muiden henkilöiden edellytetään varmistavan, että henkilöt, joilla on saatavillaan heidän hallussaan olevaa tietoa myös noudattavat EKPJ:n perussäännön 37 artiklan mukaista 
salassapitovelvollisuutta.
7 Lisäksi on huomattava, että EKP:n valvontaelimen laatimat asiakirjat 
ovat EKP:n asiakirjoja, ja ne on sen vuoksi luokiteltava ja niitä on käsiteltävä päätöksen 
                                                 
6  Ks. myös päätöksen EKP/2004/2 23 a artikla.  
7  Ks. Euroopan keskuspankin valvontaelimen jäsenten mene ttelytapaohjeiden 14.2 artikla. 
 ECB -PUBLIC  
7 EKP/2004/2 mukaisesti.8 Erityisesti EKP:n valvontaelimen menettelyt ovat  luottamuksellisia. EKP:n 
valvontaelimen jäsenten on näin ollen noudatettava tarkasti salassapitovelvollisuutta ja EKP:n 
luottamuksellisuutta koskevia sääntöjä, sanotun vaikuttamatta EKP:n ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten väliseen,  neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013 6 artiklan 2 kohdassa 
säädettyyn  tietojenvaihtovelvollisuuteen ja velvollisuuteen tehdä yhteistyötä vilpittömässä mielessä. 
Näin ollen tietojen luovuttaminen, k un EKP:n valvontaelimen jäsen pyytää muiden näkemyksiä 
edellä 2.2.4 kohdassa tarkoitetulla tavalla, edellyttää tällaisia muita henkilöitä koske vaa 
salassapitovelvollisuu tta. Tältä osin kuitenkin kansallinen lainsäädäntö, joka asettaa EKP:n 
valvontaelimen jäsenille velvollisuuden jakaa EKP:n asiakirjoja jonkun henkilön kans sa, kansalliset 
toimivaltaiset viranomaiset mukaan luettuina, on yhteensopimaton sen riippumattomuuden kanssa, 
joka EKP:lle kuuluu,  kun se päättää EKP:n asiakirjojen, mukaan lukien EKP:n valvontaelimen 
asiakirjojen, käsittelystä.  
2.3.3  Lisäksi EKP katsoo, että vaatimus tietojen antamisesta Finanssivalvonnan johtokunnalle ennen tietyn asian käsittelyä EKP:n valvontaelimessä heikentää EKP:n valvontaelimeen nimetyn 
Finanssivalvonnan edustajan riippumattomuutta ja asettaa tämän alttiiksi EKP:n valvontaelimen 
jäsenen tehtäviin liittyville epäasianmukaisille vaikutus yrityksille . 
2.4 Valvontamaksut  
Valvontamaksulain muutos ehdotuksen mukaan Finanssivalvonnan tuleva rahoitus turvattaisiin 
tilanteessa, jossa yksi tai useampi merkittävä tytäryhtiönä toimiva luottolaitos muutettaisiin sivuliikkeeksi. Lakiehdotust en perusteluissa kuitenkin tunnustetaan, että sellaisessa tilanteessa 
Finanssivalvonnan olisi perittävä valvontamaksuja lähes laissa sallittu enimmäismäärä. Tältä osin 
EKP korostaa, että Finanssivalvonnan resurss eja tarkasteltaessa olisi myös otettava huomioon 
YVM:n tarve käyttää kansallisten toimivaltaisten viranomaisten henkilöstöä yhteisissä 
valvontaryhmissä ja tarkastusryhmissä,  sekä intensiivisempi valvonta, jonka odotetaan kohdistuvan 
vähemmän merkittävi in laitok siin. 
 
Tämä lausunto ju lkaistaan EKP:n verkkosivuilla.  
 
 
Tehty  Frankfurt am Mainissa 7 päivänä syyskuuta 2016.  
 
[allekirjoitus]  
 
EKP:n puheenjohtaja  
Mario DRAGHI  
                                                 
8  Ks. päätöksen EKP/2004/2 23 a artikla luettuna yhdessä 23.3 artiklan kanssa.