Alustava lisätalousarvioesitys nro 6 vuoden 2005 talousarvioon Yleinen tulotaulukko - Tulo- ja menotaulukko pääluokittain - Pääluokka III - Komissio /* SEK/2005/1083 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 08.09.2005 SEC (2005) 1083 lopullinen ALUSTAVA LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 6 VUODEN 2005 TALOUSARVIOON YLEINEN TULOTAULUKKO TULO- JA MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAIN Pääluokka III – Komissio (komission esittämä) ALUSTAVA LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 6 VUODEN 2005 TALOUSARVIOON YLEINEN TULOTAULUKKO TULO- JA MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAIN Pääluokka III – Komissio Euroopan komissio ottaa huomioon - Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 272 artiklan, - Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 177 artiklan, - Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002[1] ja erityisesti sen 37 artiklan, ja esittää budjettivallan käyttäjälle alustavan lisätalousarvioesityksen nro 6 vuoden 2005 talousarvioon jäljempänä esitettyjen perustelujen mukaisesti. *** SISÄLLYSLUETTELO PERUSTELUT 4 YHTEENVETOTAULUKKO RAHOITUSNÄKYMIEN OTSAKKEITTAIN 9 YLEINEN TULOTAULUKKO JA TULO- JA MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAIN Yleinen tulotaulukko sekä tulo- ja menotaulukko pääluokan III (komissio) osalta toimitetaan erikseen SEI-BUD -järjestelmän välityksellä. Taulukoiden englanninkielinen toisinto on esitetty esimerkinomaisesti tämän asiakirjan budjettiteknisenä liitteenä. PERUSTELUT Tammikuun 8. päivänä 2005 suuri osa Pohjois-Eurooppaa joutui rajun myrskyn kouriin. Myrsky aiheutti monissa maissa suuria vahinkoja. Ruotsi, Viro, Latvia ja Liettua anoivat myrskyn vuoksi rahoitustukea EU:n solidaarisuusrahastosta neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002[2] 4 artiklassa säädetyn kymmenen viikon määräajan puitteissa. Komissio on tutkinut hakemukset perusteellisesti asetuksen (EY) 2012/2002 ja erityisesti sen 2, 3 ja 4 artiklan mukaisesti. Arvioinnin tärkeimmät näkökohdat ovat seuraavat: Ruotsi 1. Hakemus esitettiin 10. maaliskuuta 2005 eli kymmenen viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot todettiin tapahtuneiksi 8. tammikuuta 2005. Ruotsin viranomaiset toimittivat komission pyynnöstä lisätietoja, jotka vastaanotettiin 26. toukokuuta 2005. 2. Kyseessä on luonnonkatastrofi. Ruotsi arvioi välittömien vahinkojen olevan yhteensä 2,297 miljardia euroa. Koska määrä ylittää kynnysarvon, 0,6 prosenttia suhteessa Ruotsin BKTL:oon (1,603 miljardia euroa), katastrofi täyttää luonnonmullistuksen kriteerit ja kuuluu asetuksen N:o 2012/2002 soveltamisalaan. 3. Myrsky tuhosi laajasti metsää ja infrastruktuuria, erityisesti Etelä-Ruotsissa. On arvioitu, että myrsky kaatoi puita 75 miljoonan kuutiometrin verran (vastaa koko Ruotsissa tehtyjä vuosihakkuita). 450 000 kotitaloutta jäi ilman sähköä ja 250 000 puhelinliittymän haltijaa ilman puhelinyhteyttä. Junaliikenne keskeytyi koko Etelä-Ruotsin alueella ja tieverkoston katkaisi valtava määrä kaatuneita puita ja sähkökaapeleita. Yhdeksän ihmistä kuoli välittömästi myrskyn seurauksena. Ruotsin viranomaiset ovat arvioineet vahingot suuremmiksi kuin missään muussa Ruotsissa nykyaikana tapahtuneessa luonnonkatastrofissa. 4. Ruotsi on arvioinut ensisijaisten hätätoimien kustannukset 85,858 miljoonaksi euroksi ja jaotellut kustannukset toimittain. Tähän määrään sisältyy vakuutuskorvausten piiriin kuuluvia toimia 1,177 miljoonan euron arvosta. Koska solidaarisuusrahastosta suoritettavilla maksuilla rahoitetaan periaatteessa vain toimenpiteitä sellaisten vahinkojen korjaamiseksi, jotka eivät ole vakuutuskelpoisia, asetuksen 2012/2002 3 artiklan 2 kohdan mukaisten korvauskelpoisten toimien korvaussumma on yhteensä 84,682 miljoonaa euroa. 5. Ruotsin viranomaiset ovat ilmoittaneet, että tavoite 2 -ohjelmiin katastrofialueella ei ole tarkoitus tehdä muutoksia. Budjettikehyksessä Ruotsin maaseudun kehittämisohjelmaa varten varatut määrärahat on periaatteessa kokonaan sidottu. Lääninhallituksilla on jonkin verran pelivaraa, kun ne päättävät maaseudun kestävän kehityksen edistämiseen tähtäävistä toimenpiteistä (esim. uusista ensisijaisista tavoitteista koulutuksessa). 6. Ruotsin viranomaiset vahvistivat, että mikään vakuutus ei kata edellä 4 kohdassa mainittuja 84,682 miljoonan euron arvoisia tukikelpoisia toimenpiteitä. Edellä esitetyn perusteella ehdotetaan Ruotsin tekemän hakemuksen hyväksymistä suurkatastrofin kriteerien perusteella ja tuen myöntämistä solidaarisuusrahastosta. Viro 7. Hakemus esitettiin 14. maaliskuuta 2005 eli kymmenen viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot todettiin tapahtuneiksi 8. tammikuuta 2005. Viron viranomaiset toimittivat komission pyynnöstä lisätietoja, jotka vastaanotettiin 6. kesäkuuta 2005. 8. Kyseessä on luonnonkatastrofi. Viro arvioi välittömien vahinkojen olevan yhteensä 47,868 miljoonaa euroa. Koska määrä ylittää kynnysarvon, 0,6 prosenttia suhteessa Viron BKTL:oon (45,209 miljoonaa euroa), katastrofi täyttää luonnonmullistuksen kriteerit ja kuuluu asetuksen N:o 2012/2002 soveltamisalaan. 9. Myrsky kohdistui noin 39 prosenttiin Viron maaperästä ja noin 18 prosenttiin Viron väestöstä. Länsirannikon maakunnat kärsivät kovan tuulen lisäksi tulvista. Myrsky tuhosi laajasti infrastruktuuria ja metsää (puita kaatui arviolta yli 1,1 miljoonaa kiintokuutiometriä). Väestö kärsi etenkin kaatuneiden puiden aiheuttamista laajoista katkoksista sähkö- ja puhelinverkossa. 10. Viro on arvioinut asetuksen 2012/2002 3 artiklan 2 kohdan nojalla tukikelpoisiksi katsottavien välttämättömien hätätoimien kustannuksiksi 19,644 miljoonaa euroa. Summa on jaettu toimenpidetyypeittäin. Summaan sisältyy 5,752 miljoonaa euroa Narva-Jõesuu -aallonmurtajan uudelleenrakentamiseen, jota ei voida katsoa ensisijaiseksi hätätoimeksi. Arvio olisi sen vuoksi korjattava enintään 16,768 miljoonaksi euroksi. 11. Viro on ilmoittanut, että luonnonkatastrofin välittömien vaikutusten edellyttämiin toimenpiteisiin ei ole käytetty muita yhteisön varoja. Rakennerahastotuki on tarkoitus kohdentaa uudelleen tavoitteen 1 mukaiseen YOA:aan kuuluvan toimenpiteen 4.2 ”Ympäristön infrastruktuurin kehittäminen” puitteissa myrskyn aiheuttamien tuhojen korjaamiseksi rajoitetussa määrin. 12. Viron viranomaisten mukaan mikään vakuutus ei kata edellä 4 kohdassa mainittuja tukikelpoisia toimenpiteitä. Edellä esitetyn perusteella ehdotetaan Viron tekemän hakemuksen hyväksymistä suurkatastrofin kriteerien perusteella ja tuen myöntämistä solidaarisuusrahastosta. Latvia 13. Hakemus esitettiin 10. maaliskuuta 2005 eli kymmenen viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot todettiin tapahtuneiksi 8. tammikuuta 2005. Latvian viranomaiset toimittivat komission pyynnöstä lisätietoja, jotka vastaanotettiin 20. kesäkuuta 2005. 14. Kyseessä on luonnonkatastrofi. Latvia arvioi välittömien vahinkojen olevan yhteensä 192,590 miljoonaa euroa. Koska määrä ylittää kolminkertaisesti kynnysarvon, 0,6 prosenttia suhteessa Latvian BKTL:oon (59,092 miljoonaa euroa), katastrofi täyttää luonnonmullistuksen kriteerit ja kuuluu asetuksen N:o 2012/2002 soveltamisalaan. 15. Kolmesta Baltian maasta myrsky iski rajuimmin Latviaan, etenkin sen rannikolle, jossa tulvat aiheuttivat lisätuhoa. Myrsky aiheutti suuria vahinkoja maataloudelle, metsätaloudelle, infrastruktuuriin kuuluville verkoille, kuten sähköverkolle, sekä liikenne- ja viestintäyhteyksille. Metsätalouden osalta on arvioitu, että puita kaatui noin 6,9 miljoonan kiintokuutiometrin verran, mikä horjutti puumarkkinoita. Latvian viennistä puukaupan osuus on noin 40 prosenttia. Väestö kärsi etenkin kaatuneiden puiden aiheuttamista laajoista sähkökatkoksista ja puhelinyhteyksien katkeamisesta sekä vesi- ja viemäriverkoston vaurioista. Myrskyn katsotaan aiheuttavan maan finanssipolitiikalle haittaa, koska se vaikuttaa negatiivisesti julkisen talouden alijäämään. 16. Latvia on arvioinut asetuksen 2012/2002 3 artiklan 2 kohdan perusteella tukikelpoisten välttämättömien hätätoimien kustannuksiksi 57,191 miljoonaa euroa. Summa on jaettu toimenpidetyypeittäin. 17. Latvia on ilmoittanut, että luonnonkatastrofin välittömien vaikutusten edellyttämiin toimenpiteisiin ei ole käytetty muita yhteisön varoja. Rakennerahasto-ohjelmaa muutettiin niin, että sen puitteissa on mahdollista korjata myrskyn aiheuttamia metsätuhoja. 18. Latvian viranomaisten mukaan mikään vakuutus ei kata edellä 4 kohdassa mainittuja tukikelpoisia toimenpiteitä. Edellä esitetyn perusteella ehdotetaan Latvian tekemän hakemuksen hyväksymistä suurkatastrofin kriteerien perusteella ja tuen myöntämistä solidaarisuusrahastosta. Liettua 19. Hakemus esitettiin 16. maaliskuuta 2005 eli kymmenen viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot todettiin tapahtuneiksi 8. tammikuuta 2005. Liettuan viranomaiset toimittivat komission pyynnöstä lisätietoja, jotka vastaanotettiin 15. kesäkuuta 2005. 20. Kyseessä on luonnonkatastrofi. Liettua arvioi välittömien vahinkojen olevan yhteensä 15,156 miljoonaa euroa. Koska määrä jää alle kynnysarvon, 0,6 prosenttia suhteessa Liettuan BKTL:oon (94,261 miljoonaa euroa), katastrofi ei täytä asetuksessa N:o 2012/2002 määriteltyjä luonnonmullistuksen kriteerejä. Liettua joutui kuitenkin tammikuun 8. ja 9. päivän välisenä yönä saman myrskyn kohteeksi, joka aiheutti Latviassa suurkatastrofin. Sen vuoksi todettiin, että kyseisessä tapauksessa täyttyi asetuksen 2012/2002 2 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa määritelty edellytys, jonka mukaan rahastosta voidaan poikkeuksellisesti myöntää tukea myös rajanaapurina oleville jäsenvaltioille, joita on koetellut sama katastrofi. 21. Pahimpia tuhoja kärsineet alueet ovat Klaipėda, Šiauliai, Telšiai, Panevėžys ja Tauragė. Myrsky aiheutti suuria vahinkoja asuntorakennuksille, julkisille rakennuksille, matkailukohteille, rannikon hiekkasuoja-aidoille, sairaaloille sekä sähkö- ja liikenneverkoille. Metsätalouden osalta arvioitiin, että myrsky kaatoi puita yli miljoonan kuutiometrin verran, mikä horjutti markkinoita. Lisäkustannuksia aiheutti metsien hyönteistorjuntatoimet ja metsäteiden puhdistaminen. Myrsky vaurioitti myös kulttuurikohteita (lähinnä kirkkoja ja kartanoita). 22. Liettua on arvioinut asetuksen 2012/2002 3 artiklan 2 kohdan perusteella tukikelpoisten välttämättömien hätätoimien kustannuksiksi 9,296 miljoonaa euroa. Summa on jaettu toimenpidetyypeittäin. 23. Liettua on ilmoittanut, että luonnonkatastrofin välittömien vaikutusten edellyttämiin toimenpiteisiin ei ole käytetty muita yhteisön varoja. Liettua ei aio käyttää rakennerahastotukea luonnonkatastrofin seurausten hoitamiseen. 24. Liettuan viranomaisten mukaan valtion omaisuuden vakuuttaminen ei ole pakollista eikä vakuutuksia ollut tukikelpoisten toimien osalta näin ollen otettu. Edellä esitetyn perusteella ehdotetaan Liettuan tekemän hakemuksen hyväksymistä saman katastrofin perusteella, joka koetteli myös naapurivaltiota, ja tuen myöntämistä solidaarisuusrahastosta. Metsätalous Kaikissa neljässä valtiossa merkittävä osuus kokonaistuhosta kohdistui metsätalouteen. Komissio on tarkastanut laskelman metsätaloudelle aiheutuneista vahingoista ja todennut joitakin eroja vahinkojen arvioinnissa suhteessa arvioinnin pohjana kussakin tapauksessa oleviin olettamuksiin. Olisi kuitenkin huomattava, että kyseisistä maista yhdessä harjoitettavaa metsätaloutta ei voi täysin verrata toiseen ja että vastaavasti puumarkkinoissa on eroja. Laskelma arvioiduista kokonaisvahingoista perustuu tukea hakeneiden jäsenvaltioiden toimittamiin tietoihin. Hakemuksessa esitetty laskelma arvioiduista kokonaisvahingoista on yleisesti ottaen hyväksyttävä. Rahoitus Solidaarisuusrahastolla on vuosittain käytettävissä miljardin euron kokonaismäärärahat. Vuoden 2005 määrärahoista on jo sidottu 5 667 578 euroa aiempien hakemusten perusteella, jolloin jäljelle jää 994 332 422 euroa. Koska rahasto perustettiin solidaarisuuden tukemiseksi, komissio katsoo, että rahastosta maksettavan tuen olisi oltava porrasteista. Tämä tarkoittaa, että aiemman käytännön mukaisesti asetetun kynnysarvon (0,6 prosenttia suhteessa BKTL:oon tai 3 miljardia euroa vuoden 2002 hintoina sen mukaan, kumpi näistä on pienempi) ylittävien vahinkojen osalta olisi sovellettava suurempaa tuki-intensiteettiä kuin kynnysarvon alle jäävien vahinkojen osalta. Suurkatastrofien perusteella myönnettävä tuki on aikaisemmin ollut 2,5 prosenttia kynnysarvon alle jäävistä välittömistä vahingoista ja 6 prosenttia kynnysarvon ylittävistä vahingoista. Edellä mainittuja prosenttiosuuksia ehdotetaan sovellettavan myös tässä tapauksessa. Komission ehdotus rahastosta maksettavasta osuudesta perustuu hakemuksista saatuihin tietoihin. Komissio ehdottaa, että tukea myönnetään seuraavasti: (euroa) | Välittömät vahingot | 2,5 prosentin mukaan laskettu määrä | 6 prosentin mukaan laskettu määrä | Ehdotettu kokonaistukimäärä | Ruotsi | 2 297 313 252 | 40 081 300 | 41 643 675 | 81 724 975 | Viro | 47 868 000 | 1 130 225 | 159 540 | 1 289 765 | Latvia | 192 590 000 | 1 477 300 | 8 009 880 | 9 487 180 | Liettua | 15 156 395 | 378 910 | 378 910 | Yhteensä | 92 880 830 | Tämän korvaussumman jälkeen Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varoista vähintään 25 prosenttia jää käytettäväksi vuoden viimeisen neljänneksen aikana, kuten asetuksen N:o 2012/2002 4 artiklan 2 kohdassa edellytetään. YHTEENVETOTAULUKKO RAHOITUSNÄKYMIEN OTSAKKEITTAIN Rahoitusnäkymät Otsake/alaotsake | Rahoitusnäkymät 2005 | Talousarvio 2005 + LT 1 ja 2/2005 ja ALTE 3–5/2005 | ALTE 6/2005 | Talousarvio 2005 + LT 1 ja 2/2005 ja ALTE 3–6/2005 | |MSM |MM |MSM |MM |MSM |MM |MSM |MM | |1. MAATALOUS | | | | | | | | | |- Maatalousmenot |44 598 000 000 | |42 835 450 000 |42 835 450 000 | | |42 835 450 000 |42 835 450 000 | |- Maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet |6 841 000 000 | |6 841 000 000 |6 279 400 000 | | |6 841 000 000 |6 279 400 000 | |Yhteensä |51 439 000 000 | |49 676 450 000 |49 114 850 000 | | |49 676 450 000 |49 114 850 000 | | Marginaali | | |1 762 550 000 | | | |1 762 550 000 | | | 2. RAKENNETOIMET | | | | | | | | | |- Rakennerahastot |37 247 000 000 | |37 291 564 455 |29 390 527 704 | | |37 291 564 455 |29 390 527 704 | |- Koheesiorahasto |5 194 000 000 | |5 131 932 989 |3 005 500 000 | | |5 131 932 989 |3 005 500 000 | |Yhteensä |42 441 000 000 | |42 423 497 444 |32 396 027 704 | | |42 423 497 444 |32 396 027 704 | | Marginaali | | |17 502 556 | | | |17 502 556 | | | 3. SISÄISET POLITIIKAT[3] |9 012 000 000 | |9 057 667 578 |7 923 781 439 |92 880 830 |92 880 830 |9 150 548 408 |8 016 662 269 | | Marginaali | | |-40 000 000 | | | |-40 000 000 | | | 4. ULKOISET TOIMET |5 119 000 000 | |5 219 000 000 |5 476 162 603 | | |5 219 000 000 |5 476 162 603 | | Marginaali | | |-100 000 000 | | | |-100 000 000 | | | 5. HALLINTO |6 360 000 000 | |6 292 367 368 |6 292 367 368 | | |6 292 367 368 |6 292 367 368 | | Marginaali | | |67 632 632 | | | | 67 632 632 | | | 6. VARAUKSET | | | | | | | | | |- Takuuvaraus |223 000 000 | |223 000 000 |223 000 000 | | |223 000 000 |223 000 000 | |- Hätäapuvaraus[4] |223 000 000 | |223 000 000 |223 000 000 | | |223 000 000 |223 000 000 | |Yhteensä |446 000 000 | |446 000 000 |446 000 000 | | |446 000 000 |446 000 000 | | Marginaali | | |0 | | | |0 | | | 7. LIITTYMISTUKI |3 472 000 000 | |2 081 000 000 |3 286 990 000 | | |2 081 000 000 |3 286 990 000 | | Marginaali | | | 1 391 000 000 | | | | 1 391 000 000 | | |8. KORVAUKSET |1 305 000 000 | |1 304 988 996 |1 304 988 996 | | |1 304 988 996 |1 304 988 996 | | Marginaali | | | 11 004 | | | | 11 004 | | | YHTEENSÄ | 119 594 000 000 |114 235 000 000 |116 500 971 386 | 106 241 168 110 | 92 880 830 | 92 880 830 | 116 593 852 216 | 106 334 048 940 | | Marginaali | | |3 098 696 192 | | | |3 098 696 192 | | | [1] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. [2] Neuvoston asetus (EY) N:o 2012/2002, annettu 11 päivänä marraskuuta 2002, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta, EYVL L 311, 14.11.2002. [3] EU:n solidaarisuusrahastoa koskeva määrä otetaan talousarvioon ylittämällä rahoitusnäkymien asianomaisten otsakkeiden määrät, kuten 7 päivänä marraskuuta 2002 tehdyssä toimielinten sopimuksessa määrätään (EYVL C 283, 20.11.2002). [4] Määrässä on mukana 100 miljoonaa euroa, jotka on siirretty hätäapua koskevaan budjettikohtaan. Määrärahoja on tarkoitus siirtää 70 miljoonaa euroa lisää ALTE:stä 3/2005 käytyjen neuvottelujen aikana, kuten sovittiin 15. heinäkuuta 2005 pidetyssä sovittelukokouksessa.