FI    FI FI 
 
FI 1   FI  EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 30.6.2010 
SEK(2010) 797 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA  
 
 
Oheisasiakirja: 
  
Ehdotus: 
 
  
NEUVOSTON ASETUS 
  
kääntämistä koskevista järjestelyistä  Euroopan unionin patentin osalta 
  
{KOM(2010) 350 lopullinen} 
{SEK(2010) 796} 
 
FI 2   FI TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
Vaikutusten arviointi esitet ään oheisasiakirjana, joka  liittyy ehdotukseen neuvoston 
asetukseksi kääntämistä koskevista jä rjestelyistä EU-patentin osalta. 
1. O NGELMAN MÄÄRITTELY  
EU:ssa tehdyt keksinnöt voidaan suojata Euro opan patenttiviraston (EPO) tai kansallisten 
patenttivirastojen myöntämillä kansallisilla patenteilla. Suojan koko EU:ssa tarjoavaa 
yhtenäistä patenttia ei ole. Tämä johtaa hajanaiseen patenttijärjestelmään. 
Hajanaisuus johtuu siitä, et tä eurooppapatenttien voimaan  saattaminen yksittäisissä 
jäsenvaltioissa on kallista ja monimutkaista; se  voi aiheuttaa jopa 40 pr osenttia patentoinnin 
Euroopassa aiheuttamista kokonaiskustannuksista. Esimerkiksi 13 maassa voimaan saatettava 
eurooppapatentti on yli kymmenen kertaa niin kallis kuin patentti  Yhdysvalloissa tai 
Japanissa. Siksi patentinhaltija t useimmiten rajaavat suojan muutamaan EU:n jäsenvaltioon.  
Suuret voimaansaattamiskustannukset johtuvat ka nsallisista vaatimuksi sta, joiden mukaan 
patenteista on toimitettava käännökset niiden maiden  virallisilla kielillä, jo issa suojaa haetaan:  
- Käännöksistä on maksettava erikoistuneille pate nttikääntäjille. Patentin käännetystä sivusta 
laskutetaan keskimäärin 85 euroa, ja taval lisesti patentit ovat noin 20 sivun mittaisia. 
- Patenttiasiamiehet laskutta vat käännöksiin liittyvistä palvel uista, kuten toimimisesta 
välittäjinä patentinhaltijan ja kansallisten patent tivirastojen välillä, kään nösten hallinnasta ja 
oikeaksi vahvistamisesta sekä kansallisten lakien noudattamisen varmistamisesta. Nämä maksut ovat noin 150–600 euroa vahvistusta kohden. 
- Jotkin kansalliset patenttivirastot otta vat virallisen käsitt elymaksun käännösten 
julkaisemisesta, ja se voi olla 25–400 euroa.  
Esimerkkejä tyypillisistä voimaansaattamiskus tannuksista 20-sivuisen, saksaksi myönnetyn 
eurooppapatentin kohdalla: 
– ei kustannuksia Saksan, Ranskan ja Yhdist yneen kuningaskunnan kohdalla, sillä niissä ei 
sovelleta voimaansaattamisvaatimuksia;  
– yli 4 500 euroa kuudessa EU :n jäsenvaltiossa; 
– lähes 12 000 euroa 13:ssa EU:n jäsenvaltiossa. 
Suuret voimaansaattamiskustannukset ja m onimutkaisuus johtavat siihen, että 
eurooppapatentit saatetaan voimaan keskimäär in viidessä EU:n jäsenvaltiossa. Voimaan 
saattamisten keskimääräinen lukumäärä on vähentynyt 15 viime vuoden aikana, koska 
Euroopan patenttisopimuksen sopimusvaltioiden lukumäärä on noussut 17:stä 37:ään. Voimaansaattamisaste on erittäin korkea kolm essa suurimmassa EU:n jäsenvaltiossa. 
Vuonna 2003 kaikista EPO:n voimaan saattamista pa tenteista 95 prosenttia saatettiin voimaan 
Saksassa, 80 prosenttia Ranskassa ja 75 pr osenttia Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Sitä 
vastoin alle 40 prosenttia eu rooppapatenteista saatetaan voim aan muissa jäsenvaltioissa. 
 
FI 3   FI Voimaan saattamisten vähäisyys saa EU:ssa aikaan hajanaisen patenttisuojajärjestelmän, jolla 
on kielteisiä vaikutuksia sisäma rkkinoiden toimintaan. Yksittäis ten jäsenvaltioiden ympärille 
nousee ”patenttioikeusrajoja”, mikä alentaa pa tentoitujen keksintöje n kaupallista arvoa, 
haittaa rajat ylittävää toimintaa ja saa aikaan  sen, että liiketoimintamahdollisuuksia jätetään 
hyödyntämättä. EU-patentti sitä vastoin ta rjoaisi suojan, joka kattaa koko EU:n. 
Käännöskustannusten vähentämiseksi on tehty jo itakin uudistuksia. Lontoon sopimus tuli 
voimaan 1. toukokuuta 2008. Sen 14 sopimusvaltiota ovat sopineet luopuvansa kokonaan tai osittain käännösvaatimuksista. Neljässä EU :n jäsenvaltiossa (DE, FR, LU, UK) 
voimaansaattamiskustannukset on poistettu kok onaan. Kuudessa muussa jäsenvaltiossa (DK, 
LV, LT, NL, SE, SI) käännökset on toimitettava  patenttivaatimuksista . EU:n jäsenvaltioista 
17 ei kuitenkaan ole Lontoon sopimuksen sopi muspuolia, ja ne vaativat koko patentin 
kääntämistä virallisille kielilleen. Vai kka Lontoon sopimus on alentanut kustannuksia, 
erilaiset voimaansaattamiskustannukset voivat lisä tä patentinhaltijoiden valikoivia käytäntöjä. 
Tällä on ei-toivottavia vaikutuksia  sisämarkkinoiden toimintaan. 
• Patenttisuojan lokalisointi muutamissa jä senvaltioissa tuo m ukanaan riskin T&K-
investointien ja teknologiasii rtojen keskittymisestä. Vähäisellä patentoinnilla muissa 
jäsenvaltioissa on todennäköise sti seurannaisvaikutuksia T&K- toimintaan ja innovointiin, 
mikä vaikuttaa erityisesti pk-yrityksiin. Tämä lis ää EU:n sisäisiä rakenteellisia eroja, mikä 
vaikuttaa kokonaiskilpailukykyyn. 
• Patenttien suojaamistoimintoihin liittyy seur aava ongelma: jos tavaraa tulee EU:hun 
sellaisen jäsenvaltion kautta, jossa tietty patent ti ei ole voimassa, oike uksien haltija ei voi 
luottaa siihen, että EU:n tulli koodeksin nojalla takavarikoidaan  tavaroita, joita epäillään 
patentin loukkaamisesta. Nämä tavarat voivat silloin levitä sisämarkkinoille. 
2. T
OISSIJAISUUS  
Eurooppalaisen teollis- ja tekijänoikeuksien suojan luomisesta yhdenmukaisen suojan 
varmistamiseksi EU:ssa ja siihen liittyvist ä kielijärjestelyistä on määrätty SEUT:n 
118 artiklassa. Ainoastaan EU on oikeutettu toimimaan yhtenäisen EU-patentin ja siihen 
liittyvien käännösjärjestelyjen luomiseksi. 
3. T AVOITTEET  
Komissio hyväksyi 3. maaliskuuta 2010 Eurooppa 2020 -strategian, jossa asetettiin kolme 
toisiaan vahvistavaa prioriteet tia: älykäs, kestävä ja osallista va kasvu. Näistä ensimmäinen 
edellyttää osaamisen ja innovoinni n vahvistamista tulevan kasvun vetureina. Keskeinen tekijä 
tässä yhteydessä on yritysten innovoinnin reunaehtojen parantaminen, mukaan lukien EU:n 
yhteisen patentin ja erikoistuneen patenttituomioistuimen luominen. Huolehtimalla patenttioikeuksien yhtenäisest ä suojelusta sisämarkkinoill a EU-patentilla parannetaan 
edellytyksiä investoida T& K:hon, erityisesti alue illa, joiden innovointitoiminta on 
keskimääräistä vähäisempää. Näin pitäisi s aavuttaa helpommin Eurooppa 2020 -strategiassa 
vahvistettu tavoite sijoittaa T&K: hon kolme prosenttia BKT:sta. 
Sidosryhmien kuuleminen, erityisesti laaja kuule minen Euroopan tulevasta patenttipolitiikasta 
vuonna 2006, on osoittanut, että EU-patentin luomisen  pitäisi tuoda lisäarvoa sekä kansallisiin 
että eurooppalaisiin patenttijärjestelmiin. Pate nttisuojan pitäisi olla helpommin saatavissa 
 
FI 4   FI kaikille eurooppalaisille yrityks ille, myös pk-yrityksille. Kääntä mistä koskevien järjestelyjen 
on näin ollen oltava 
(i) kustannustehokkaita (varmistetaan kilpailuk yky suhteessa patenttijärjestelmiin muissa 
suurissa maailmantalouksissa),  
(ii) yksinkertaistettuja (punnit aan innovatiivisten yrity sten teknistä tietoa koskevia tarpeita 
suhteessa kustannuksiin),  
(iii) oikeudellisesti varmoja (vältetään käännösten, joilla on oike udellinen vaikutus, 
aiheuttama epävarmuus). 
4. T OIMINTAVAIHTOEHDOT JA ANALYYSI NIIDEN VAIKUTUKSESTA  
4.1. Johdanto 
Kaikki analysoidut vaihtoehdot peru stuvat seuraaviin periaatteisiin: 
1) Käännösten keskitetty arkistoi nti ja sähköinen julkaiseminen. Patentin myöntämisen 
yhteydessä kaikki vaaditut kää nnökset olisi arkistoitava keskitetysti EPO:hon, joka on 
vastuussa EU-patentin sähköisestä julkaisu sta ja patenttivaatimusten mahdollisista 
käännöksistä. Pelkästään tämä alentaa ku stannuksia ja yksinkertaistaa menettelyä 
huomattavasti nykytilanteeseen verrattuna. 
2) Automaattiset konekäännökset. Automaattiset konekäännösohjel mat patenttiasiakirjoja 
varten täydentävät patentin myöntämisen jä lkeen toimitettavia ihmisen tekemiä käännöksiä. 
Tämä parantaa teknisen tiedon le vittämistä tutkijoille ja ant aa EU-patentille monikielisen 
luonteen. Konekääntäminen antaa käyttäjille mahdollisuuden tutustua patenttihakemuksiin 
EPO:n julkaistua ne. Automaattiset konekäännök set olisivat ilmaisia tiedonantotarkoituksessa, 
eikä niillä olisi oikeusvaikutusta.  
3) Täysimääräinen käännös riitatapauksessa.  EU-patenttiin liittyvässä riitatapauksessa 
patentinhaltijan on toimitettava, omalla kusta nnuksellaan ja väitetyn  patentinloukkaajan 
pyynnöstä, täysimääräinen käännös yhdelle sen jäsenvalt ion virallisista kiel istä, jossa väitetty 
loukkaus on tapahtunut tai jo ssa väitetty patentin loukkaaja asuu vakinaisesti. Arvioiden 
mukaan alle yksi prosentti kaikista patenteista joutuu riidanalaiseksi. 
4) Kustannusten korvaaminen.  Hakemuksen EU-patentista voi esittää millä tahansa kielellä. 
Jos kieli ei ole mikään EPO:n virallisista ki elistä, on toimitettava käännös tietyn määräajan 
kuluessa, jotta hakemus käsitellään. Sellaisten hakijoiden kohdalla, jotk a asuvat tai hoitavat 
pääasiallista liiketoimintaansa jäsenvaltiossa, jolla ei ole EPO:n kanssa yhteistä virallista kieltä, järjestelmä vast aa käännöskustannuksista. 
Vaikutustenarviointiraportissa tarkastellaan seuraavia vaihtoehtoja: Perusskenaario – ei ehdotusta EU-patenttia koskevista käännösjärjestelyistä. 
Vaihtoehto 1 – EU-patentit käsitellään, myönnetään ja julkaistaan englanniksi. 
Vaihtoehto 2 – EU-patentit käsitellään, myönnetään ja  julkaistaan yhdellä EPO:n kolmesta 
työkielestä; patenttivaatimukset k äännetään kahteen muuhun työkieleen. 
 
FI 5   FI Vaihtoehto 3 – EU-patentit käsitellään, myönnetään ja  julkaistaan yhdellä EPO:n kolmesta 
työkielestä; patenttivaatimukset käännetään neljään muuhun EU:ssa eniten puhuttuun kieleen. 
Vaihtoehto 4 – EU-patentit käsitellään, myönnetään ja  julkaistaan yhdellä EPO:n kolmesta 
työkielestä; patenttivaatimukset käännetään  EU:n kaikkiin virallisiin kieliin. 
Toimintavaihtoehtojen analyysissa keskitytään EU-patentin kääntämistä koskevien 
järjestelyjen tärkeimpiin taloudellisiin vaikutuks iin. Tämä kattaa patenttijärjestelmän käyttäjät 
(yleisesti ja pk-yritykset), innovo ijat yleisesti, pate nttitiedon käyttäjät ja  käännöksiin liittyvät 
asiantuntijapalvelut.  
4.2. Perusskenaario 
Jos komissio ei ehdota asetusta kääntämistä koske vista järjestelyistä EU-patentin osalta, se ei 
voi toteutua. Tämä lähestymistapa olisi ri stiriidassa neuvoston 4. joulukuuta 2009 tekemien 
päätelmien ja Eurooppa 2020 -strategian kanssa. Tä mä vaihtoehto tarkoittaisi, että kääntämis- 
ja voimaansaattamisvaatimusten aiheu ttamiin suuriin kus tannuksiin nykyisessä 
eurooppalaisessa patenttijärjestelm ässä ei puututtaisi. Lisäksi jä rjestelmä pysyisi hajanaisena, 
mikä haittaa sisämarkkinoiden toimintaa. 
Käännöskustannukset voisivat pienentyä, jo s useammat jäsenvaltio t liittyisivät Lontoon 
sopimukseen. Vaikka kaikki jäse nvaltiot liittyisivät  Lontoon sopimukseen, eurooppapatenttiin 
liittyvät kielijärjestelyt pysyisivät kalliina kansallisten lakien edelleen edellyttämien 
patenttivaatimusten käännösten takia. 
4.3. Vaihtoehto 1: 
Tässä vaihtoehdossa käytettäisiin englantia EU-p atenttiin liittyvien menettelyjen kielenä eikä 
käännöksiä tarvittaisi. Vaikutus  huomattavaan osaan patenttijärj estelmän käyttäjiä Euroopassa 
olisi myönteinen. Niiden, jotka esittävät eurooppapate nttihakemuksia englanniksi, ei enää 
tarvitsisi kääntää patenttivaatimuksia ranska ksi ja saksaksi myöntämisen yhteydessä. 
Vaihtoehdolla 1 olisi kuitenkin kielteinen hakemus moniin käy ttäjiin, jotka tällä hetkellä 
esittävät hakemuksia eurooppapatentista ranskaks i ja saksaksi. Noin 48 prosenttia Euroopasta 
tulevista hakemuksista toimitetaan EPO:hon ranskaksi tai saksaksi. 
Vaihtoehto 1 muuttaisi EPO:n nykyistä EU-p atenttihakemuksia koskevaa kolmen kielen 
järjestelmää. Kaikki kirjallinen ja suulline n viestintä myöntämis- ja väitemenettelyissä 
EPO:ssa tapahtuisi englanniksi. Yritysten, jo tka tällä hetkellä hake vat eurooppapatentteja 
ranskaksi tai saksaksi, olisi mukauduttava  huomattaviin muutoksiin tehdäkseen EU-
patenttihakemuksia. Vaihtoehto 1 poistaisi nyk yisen järjestelmän joustavuuden, josta monet 
EU:n yritykset ovat hyötyneet, ja voisi siten heikentää Eu roopan teollisuuden yleistä 
kilpailukykyä, erityisesti pk-yrit ysten kohdalla. EU-patentti ei siks i ehkä toisikaan  odotettuja 
etuja, sillä sen käyttö voisi o lla vähäistä niiden eurooppalaiste n yritysten joukossa, jotka tällä 
hetkellä eivät käytä englantia EPO:ssa. 
Muihin sidosryhmiin, mukaan lukien patent titiedon käyttäjät ja käännöksiin liittyvien 
asiantuntijapalvelujen tarjoajat, muutos vaikuttaisi kielteisesti. Ainoastaan kääntäjät, joiden äidinkieli on englanti, hyötyisi vät, sillä kaikki EU-patentteih in liittyvät hakemukset ja 
menettelyasiakirjat laadittaisiin englanniksi. 
 
FI 6   FI 4.4. Vaihtoehto 2 
Tämä vaihtoehto vastaa nykyistä Euroopan patent tisopimuksen mukaista järjestelmää, jossa 
menettelyt hoidetaan yhdellä kolmesta työki elestä. EU-patentin myöntämisen jälkeen 
patentinhaltija toimittaisi EPO:lle kahde lle muulle työkielelle tehdyn käännöksen 
patenttivaatimuksista. Patenttivaatimuskää nnöksillä ei olisi oikeusvaikutusta. 
Vaikutus patenttijärjestelmän käyttäjiin  olisi myönteinen. Kai kki käännökset ja 
voimaansaattamisvaatimukset myöntämisen jälkeen poistettaisiin, mikä vähentäisi kustannuksia ja yksinkertaistaisi menettelyä huomattavasti. Käännöskustannukset olisivat 
noin 680 euroa patenttia kohden. Tämä vastaa eurooppapatentin myöntämisen yhteydessä 
toimitettujen patenttivaatimuskäännösten vähimm äiskustannuksia. Toisin kuin vaihtoehto 1, 
vaihtoehto 2 ei vaikutta isi Euroopan patenttisopimuks en kielijärjestelyihin.  
Tämä vaihtoehto toisi etuja useimmille ryhmille, mukaan luettuina kaikki patenttijärjestelmän 
käyttäjät sekä pk-yritykset, i nnovoijat yleisesti ja  patenttitiedon käy ttäjät. Ainoastaan 
kääntämiseen liittyvien asiantuntijapalvelujen tarjoajille seuraisi kielteisiä vaikutuksia 
myöntämisen jälkeisten käännösvaatimusten poistamisesta. 
4.5. Vaihtoehto 3 
Ennen EU-patentin myöntämistä tässä vaih toehdossa noudatetaan eurooppapatenttien 
hakemuksia koskevaa nykyistä järjestelyä. Myöntämisen yhteydessä patenttivaatimukset 
käännettäisiin neljälle muulle EU:ssa eniten puhutulle kielelle (eli EPO:n kahdelle muulle 
työkielelle ja kahdelle muulle EU:ssa eniten  puhutulle kielelle, ni mittäin italiaksi ja 
espanjaksi). 
Vaihtoehdolla 3 olisi myönteinen vaikutus patentti järjestelmän käyttäjiin Euroopassa, sillä se 
yksinkertaistaisi menettelyä huomattavast i ja vähentäisi kustannuksia. Välittömät 
käännöskustannukset olisivat noin 1 360 euroa patenttia kohden. 
Vaihtoehto 3 aiheuttaa hakijoille suurem mat kustannukset patent tia kohden mutta olisi 
kohtuuhintainen patenttijärjestelm än käyttäjille ja innovoijille yleise sti. Patenttitiedon 
käyttäjiin vaikuttaisi myöntei sesti patenttivaatimusten saat avuus EU:n eniten puhutuilla 
kielillä. Asiantuntijapalvelujen ta rjoajiin vaikutus olisi kieltein en, muttei niin suuressa määrin 
kuin vaihtoehdon 2 kohdalla. 
4.6. Vaihtoehto 4 
Vaihtoehto 4 vastaa 3. maaliskuuta 2003 vahvistettu a yhteistä poliittista lähestymistapaa. EU-
patentti käsiteltäisiin, myönnettä isiin ja julkaistaisiin yhdellä  EPO:n kolmesta työkielestä. 
Myöntämisen jälkeen patentinhaltija toimittais i käännöksen patenttivaatimuksista kaikille 
vaadituille EU:n virallisille kielille. 
Tämä vaihtoehto loisi EU-paten tin, jonka käännöskustannukset o lisivat suuret, mikä toimisi 
vastapainona yhteisen EU:n nimikkeen edu ille. Kustannukset patenttivaatimusten 
kääntämisestä muille 20:lle EU:n jäsenvaltioiden tällä hetkellä vaatimalle kielelle olisivat 
noin 6 800 euroa patenttia kohden. 
Sidosryhmät ovat yksiselitteisesti hylänne et yhteisen poliittis en lähestymistavan 
epätyydyttävien käännösjärjestelyj en takia. Patenttien käyttäjä t, erityisesti pk-yritykset, 
toteavat selkeästi, että tämä vaihtoehto EU-pat entin osalta olisi liia n kallis. Niiden olisi 
 
FI 7   FI toimitettava ja hallittava lukui sia käännöksiä rajallisen  ajanjakson aikana. Lisäksi olisi tehtävä 
päätöksiä, jotka vaikuttavat EU-patentin yhten äiseen luonteeseen, esimerkiksi silloin, kun 
käännöstä yhteen kieleen ei toimiteta. 
Näistä hankaluuksista huolimatta patenttitietoa olisi paremmin saatavilla monilla 
eurooppalaisilla kielillä, jos käännökset olisiv at käytettävissä hyvin aikaisin. Kääntämiseen 
liittyvien asiantuntijapalvelujen tarjoajat hyötyisiv ät myös järjestelystä, jos näin kallista EU-
patenttia käytettäisiin. Tiettyjen kielten kohdalla  saattaa myös olla käytettävissä riittämätön 
määrä erikoistuneita patenttikääntäjiä. 
5. V AIHTOEHTOJEN VERTAILUA  
Vaikka vaihtoehto 1 näyttäisi ol evan yksinkertaistettu ja kusta nnustehokas ratkaisu, se johtaisi 
huomattavaan muutokseen nykyisessä EPO-järjeste lmässä, joka on joustava menettelykielten 
osalta. Vaihto pelkkään englant iin saattaisi sa ada suurimman osan euro oppalaisista hakijoista 
(jotka käyttävät ranskaa tai saksaa) haluttomiksi hakemaan EU-patenttia.  
Vaihtoehto 2 olisi niin ollen asianmukaisempi , sillä siinä säilytetään EPO:n menestyksekäs 
myöntämistä edeltävä kielijä rjestely. Tämä vaihtoehto on myös kustannustehokas, 
yksinkertaistettu ja oi keudellisesti varma.  
Vaihtoehdon 3 viiden kielen järjestelmä olisi yhtä yksinkertaistettu ja  oikeudellisesti varma 
kuin vaihtoehto 2, mutta koska sen välittömät k äännöskustannukset olisivat suuremmat, se ei 
olisi yhtä kustannustehokas.  
Koska vaihtoehdossa 4 vaadittaisiin patenttivaat imusten kääntämistä kaikille EU:n virallisille 
kielille, se aiheuttaisi järjeste lmän käyttäjille huomattavat kust annukset ja riskit. Se ei olisi 
kustannustehokas, yksinkertaistettu eikä oikeudellisesti varma. 
6. S EURANTA JA ARVIOINTI  
EU-patentin tarkoitus on parantaa innovoinnin reunaehtoja Euroopassa. Innovointitoimintaa 
mittaa INNO-Metrics, johon sisältyy Euroopan innov aatioiden tulostaulu ja Eurobarometri. 
Eurooppa 2020 -strategiassa sitoudutaan m yös uuden indikaattorin kehittämiseen 
innovaatioiden seurantaan. 
EU-patentin pitäisi toimia rint a rinnan eurooppapatentin ja ka nsallisten patenttijärjestelmien 
kanssa. Näin ollen patenttivirastojen julkai semia patentointilukuja pitäisi seurata sen 
varmistamiseksi, että esitetyt vaihtoehdot vastaavat innovoijien tarpeisiin, kääntämistä 
koskevat järjestelyt mukaan lukien.