Ehdotus neuvoston asetus yhteisyrityksen perustamisesta uuden sukupolven eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän (SESAR) kehittämiseksi {SEC(2005)1532} /* KOM/2005/0602 lopull. - CNS 2005/0235 */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 25.11.2005 KOM(2005) 602 lopullinen 2005/0235 (CNS) KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE uuden sukupolven eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän (SESAR) kehittämishankkeesta sekä SESAR-yhteisyrityksen perustamisesta Ehdotus NEUVOSTON ASETUS yhteisyrityksen perustamisesta uuden sukupolven eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän (SESAR) kehittämiseksi (komission esittämät) {SEC(2005)1532} KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE uuden sukupolven eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän (SESAR) kehittämishankkeesta sekä SESAR-yhteisyrityksen perustamisesta 1. JOHDANTO Ilmaliikenteen osuus EU:n bruttokansantuotteesta on noin 220 miljoonaa euroa, ja ala työllistää noin 3,1 miljoonaa ihmistä. Lisäksi ilmaliikenteen rooli eurooppalaisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä on merkittävä, koska se mahdollistaa tavaroiden ja ihmisten nopean ja tehokkaan liikkuvuuden sekä välttämättömät yhteydet syrjäisille seuduille. Euroopan ilmaliikenteen kehitystä koskevien ennusteiden mukaan liikenteen odotetaan yli kaksinkertaistuvan seuraavan 20 vuoden aikana ja jopa kolminkertaistuvan tietyillä alueille, erityisesti Keski-Euroopassa[1]. Ilmaliikenteen infrastruktuurin kehittäminen on näin ollen merkittävä tekijä Euroopan kasvulle. Kasvu pohjautuu lisäksi suuriin runsaasti teknologista arvoa omaaviin teollisuushankkeisiin, joita ovat muun muassa GALILEO (satelliittinavigointi) ja ITER (ydinfuusio). SESAR kuuluu samaan sarjaan. Hankkeessa on tarkoitus toteuttaa uuden sukupolven eurooppalainen ilmaliikenteen hallintajärjestelmä. Haasteena on kehittää teknologiaa, organisointitapoja ja teollisuuskomponentteja, joilla voidaan varmistaa lentoliikenteen turvallisuus ja sujuvuus seuraavien 20 vuoden aikana Euroopassa ja kaikkialla maailmassa. SESAR-hankkeen avulla Euroopan yhteisö pyrkii myös toteuttamaan yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa käsitelleen korkean tason asiantuntijaryhmän vision sekä Euroopan ilmailualan tutkimuksen neuvoa-antavan elimen ACAREn suositukset. ACAREn mukaan tarvitaan lennonjohtojärjestelmien ”vallankumousta”, jotta Eurooppa pystyisi vastaamaan taloudelliseen ja sosiaalisen kehitykseensä liittyviin haasteisiin. Koska SESAR antaa ratkaisevan panoksen Euroopan ilmailualan kehittymiseen Euroopassa, se on johdonmukainen Euroopan unionin Lissabonissa asettaman tavoitteen kanssa. Sen mukaan Euroopan unionista on tultava maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin osaamistalous[2]. Vaikutusten arvioinnin tulokset osoittavat, että hanke edistää huomattavasti kasvua Euroopassa ja vauhdittaa lisäarvoa antavien työpaikkojen luomista Euroopassa. Lisäksi SESAR kuuluu Eurooppa-neuvoston nimeämiin yhteistä etua koskeviin infrastruktuurihankkeisiin[3]. 2. Lennonjohto: olennainen osa lentotoimintaa Lennonjohto on vastuussa lentojen turvallisuuden ja säännöllisyyden varmistamisesta. Tällä hetkellä se perustuu pääasiassa maalta käsin toteutettavaan ilma-alusten valvontaan ja ohjaukseen sekä erityisesti lennonjohtajien työhön. Lentäjät ovat itse asiassa ohjaamossa suuressa määrin ”sokeita”. Lennonjohtajat toimivat heidän ”silminään” ja kertovat lentäjille, mikä lentorata niiden olisi valittava. 2.1. Nopeasti muuttuva institutionaalinen organisaatio Yhtenäinen eurooppalainen ilmatila[4], joka hyväksyttiin maaliskuussa 2004 ja jonka toteuttaminen on jo edistynyt hyvin, muuttaa perusteellisesti lennonvarmistuspalvelujen organisointia. Hankkeessa määritellään selkeästi se, miten tehtävät ja vastuut jakautuvat valvontaviranomaisten ja palveluntarjoajien välillä, ja määritetään valtioiden rajat ylittävät ilmatilan lohkot. Näiden lohkojen ansiosta reittejä ja ilmatilan rakenteita ei enää määritetä valtioiden rajojen mukaan vaan lentoliikenteen todellisen toiminnan perusteella. Uudistus johtaa alan merkittävään uudelleenorganisointiin, koska siinä otetaan käyttöön uusia, aiempaa tehokkaampia työskentely- ja päätöksentekomenettelyjä. Niiden laatiminen perustuu jäsenvaltioiden ja teollisuuden kuulemiseen. 2.2. Vanheneva infrastruktuuri Vaikka ala kehittyy nopeasti ja järjestelmän yleinen suoritustaso on parantunut, laitteisto ei ole juurikaan muuttunut. Ilmaliikenne on kasvanut nopeasti viimeisten 20 vuoden aikana, mutta lennonjohtoa ei ole juurikaan nykyaikaistettu. Tietoyhteiskunnan aikanakin lennonjohtajat ja lentäjät käyttävät yhteydenpitoon puheliikennettä ja samoja radiovälineitä kuin aiemmin[5]. Vaikka ohjaamot ovat yhä suuremmassa määrin automatisoituja, lennonjohtajan työ perustuu edelleen pääasiassa mahdollisten ongelmien ja esteiden ennakointiin. Lentoliikenteen luotettavuus- ja turvallisuusaste, joka on poikkeuksellisen hyvä verrattuna muihin liikennemuotoihin, on pystytty pitämään korkeana suureksi osaksi henkilökunnan huomattavan lisäyksen avulla. Näin on pystytty jakamaan liikennettä paremmin. Lisäksi tämä on ollut kaikkien eurooppalaisten lennonjohtajien ja heidän lisäponnistelujensa ansiota. Työskentelytavat eivät kuitenkaan ole muuttuneet. Nyt kun lähestytään kapasiteettien rajoja, tarvitaan laadullista edistysaskelta. 2.3. Tarvittava tekninen uudistus Koska tämänhetkiset lennonjohtojärjestelmät ovat vanhentuneita ja niillä on huomattava määrä paikallisia ominaisuuksia, ne sopivat huonosti palvelemaan ilmailualan nopeaa, taloudellista ja luotettavaa kehitystä Euroopassa. Samaan aikaan alan tarpeet muuttuvat huomattavasti: - Lentomatkustajat haluavat tehokasta, kohtuuhintaista ja turvallista ilmaliikennettä. - Ympäristönsuojelusta tulee merkittävä tekijä liikkuvuuden tasapainoisessa kehittämisessä. - Syyskuun 11. päivä vuonna 2001 osoitti, että lentokoneesta voi tulla uhka kansalaisten turvallisuudelle. Tarpeelliset muutokset, joissa nämä uudet lentoliikennettä koskevat näkökohdat otetaan huomioon, eivät voi perustua nykyiseen järjestelmään: - Teknologia, josta osa on kymmeniä vuosia vanhaa, saavuttaa kohta kehityskapasiteettinsa rajan. Tämä vaikeuttaa erityisesti televiestinnän ja satelliittinavigoinnin kehityksen täysimääräistä hyödyntämistä. - Teknisen mukautumismahdollisuuden puute tarkoittaa erityisesti sitä, että lentokoneiden on noudatettava ennalta määritettyjä ja joustamattomia lentoreittejä, jotka eivät ole parhaita mahdollisia energiankulutuksen ja meluhäiriöiden kannalta. - Vaikka järjestelmien mukauttaminen paikallisiin erityisoloihin onkin ehkä auttanut toimijoita reagoimaan liikenteen paineisiin, se heikentää järjestelmää kokonaisuutena ja vaikeuttaa sekä teknistä että toiminnallista yhteentoimivuutta. - Lennonjohdon laitteissa ja suorituskyvyssä on tällä hetkellä huomattavia eroja Euroopan unionin eri maissa, mikä heikentää lennonjohdon suorituskykyä kokonaisuutena. Tältä osin alan kehitys ei välttämättä mene oikeaan suuntaan: - Euroopan lennonjohtojärjestelmän kustannukset (tällä hetkellä noin 7 miljardia euroa vuodessa) lisääntyvät tällä hetkellä samassa suhteessa liikenteen kanssa. Jos tilannetta ei ryhdytä aktiivisesti muuttamaan vaan seurataan passiivisesti kehitystä, lennonjohto maksaa vuonna 2020 14–18 miljardia euroa vuodessa. - Vaikka maailmanlaajuisella tasolla ilmaliikenteen turvallisuus on saavuttanut erittäin korkean tason, turvallisuustietojen analyysi Euroopassa osoittaa, että viimeisten viiden vuoden aikana on tapahtunut kolme suurta onnettomuutta, jotka ovat suoraan liittyneet lennonjohdon puutteisiin[6]. Ilmaliikenteen vaaratilanteiden analysointi osoittaa, että kehitys on huolestuttavaa. Yhteisö on omaksunut ennakoivan lähestymistavan, mikä näkyy erityisesti Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisessa. Viraston roolia on kehitettävä niin, että siitä tulee keskeinen taho kaikissa lentoturvallisuuteen liittyvissä kysymyksissä. Tästä huolimatta on kuitenkin pelättävissä, että liikenteen huomattavan lisääntymisen myötä lento-onnettomuuksien riski kohoaa tasolle, jota Euroopan kansalaiset eivät voi hyväksyä. - Järjestelmien tämänhetkinen koordinoimaton kehittäminen aiheuttaa huomattavia lisäkustannuksia sekä viiveitä uusien laitteiden käyttöönotossa. Lisäksi siitä aiheutuu haittaa käyttäjille sekä korkeiden kustannusten että alhaisen suorituskyvyn vuoksi. Lennonjohtajat puolestaan joutuvat käyttämään laitteita, joiden joustavuus ja suorituskyky jättää toivomisen varaa[7]. 3. SESAR-HANKE 3.1. SESAR: uuden sukupolven lennonjohtojärjestelmä Lentoliikenteen kasvu edellyttää, että lennonjohdon infrastruktuuri Euroopassa on pikaisesti nykyaikaistettava. Koska SESAR parantaa ratkaisevasti ilmaliikenteen hallintaa, sen avulla voidaan puuttua ilmatilan rajoituksiin ja lentoasemakapasiteetin puutteeseen optimoimalla olemassa olevien infrastruktuurien käyttö. SESAR on yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan tekninen perusta: siinä toteutettavalla teknisellä ja toiminnallisella infrastruktuurilla voidaan tukea ja helpottaa institutionaalista uudistusta. Siinä hyödynnetään lisäksi lainsäädäntövälineitä ja yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan mahdollistamia uusia työtapoja sekä Eurocontrolin asiantuntemusta. Näin varmistetaan, että teknologian uutuuksia voidaan tehokkaasti toteuttaa kentällä. Kyseessä on todellinen teknologinen edistysaskel, joka liittyy esimerkiksi ilma-aluksen ja maan välisiin tietoyhteyksiin, satelliittinavigointiin ja ilma-alusten lentoreittien reaaliaikaiseen automatisoituun hallintaan. Sen avulla voidaan hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla laskenta- ja tiedonsiirtoteknologian kehittymistä ja ottaa samalla huomioon tarpeelliset turvallisuuteen ja toimintavarmuuteen liittyvät rajoitukset suunnittelun eri vaiheissa. Yhdysvalloissa, jossa on kohdattu samat vaikeudet, on jo käynnistetty uuden sukupolven lentoliikennejärjestelmähanke (NGATS, Next Generation Air Transport System). SESARn avulla pyritään vahvistamaan Euroopan asemaa alalla. Teollinen haaste on valtava, koska markkinat ovat maailmanlaajuiset. 4. SESAR ON SUURI EUROOPPALAINEN TEOLLISUUSHANKE SESAR-hanke kuuluu samaan eurooppalaisten teollisten menestystarinoiden joukkoon kuin Ariane, Airbus ja Galileo. Hankkeen avulla yhdistetään tutkimusponnistelut ja lisätään Euroopan innovaatiokapasiteettia, ja sen ansiosta lennonjohdon eurooppalaisesta infrastruktuurista tulee maailman nykyaikaisin ja suorituskykyisin. SESARn avulla voidaan yhdistää ja järkeistää uuden sukupolven lennonjohtojärjestelmän kehittämiseen tähtäävät toimet. Uusi järjestelmä luo varhaisessa vaiheessa mittakaavaetuja sekä jatkovaiheessa merkittäviä etuja järjestelmien toiminnassa ja ylläpidossa. Komission teettämä tutkimus, johon osallistui teollisuuden neuvoa-antavan elimen edustajia, osoitti, että SESARn kehittämisen nettonykyarvo on 20 miljardia euroa . Yleinen analyysi, jossa otetaan huomioon SESAR-hankkeen vaikutus Euroopan koko ilmailualan kehittymiseen, osoittaa, että hankkeen ansiosta alalle syntyy useita tuhansia lisätyöpaikkoja. Teknologiset edut, joita eurooppalainen ilmailuala saa SESARn ansiosta, antavat alalle vahvan aseman vientimarkkinoilla. Sen ansiosta eurooppalaiset ilma-alukset voivat erottautua ulkomaalaisista kilpailijoista. SESAR-hankkeen vaikutus turvallisuuteen on ratkaiseva. Järjestelmien ja toiminnallisten menettelyjen hajanaisuus ja laitteistojen vanhentuminen eivät voi jatkua, kun lennonjohdon päätavoitteena on turvallisuus. Nykyaikaisen, turvallisen ja luotettavan teknologian käytöstä sekä lennonjohdon infrastruktuurin yhdenmukaistamisesta saadaan ratkaisevia etuja ilmaliikenteen turvallisuudelle. Myös hankkeen ympäristövaikutus on merkittävä, erityisesti koska voidaan hyödyntää Galileo-järjestelmän merkittäviä etuja ja käyttää lentoreittejä, jotka ovat aiempaa suorempia ja siten ympäristön kannalta suotuisampia. Arvioiden mukaan kasvihuonekaasujen päästöjä voitaisiin vähentää 4–6 prosenttia lentoa kohti[8]. Lisäksi satelliittinavigoinnin ansiosta saavutettava suurempi tarkkuus ja joustavuus sekä uuden sukupolven lasku- ja nousujärjestelmät mahdollistavat sen, että lentoreitit lentoasemien läheisyydessä voidaan optimoida. Siten voidaan ottaa paremmin huomioon myös paikallisten asukkaiden tarpeet. Nämä edut liittyvät kuitenkin kuhunkin toteutuneeseen lentoon, ja lentojen määrän huomattavalla nousulla on ympäristöön yleinen negatiivinen vaikutus, jota SESAR ei pysty kokonaan ehkäisemään. Näin ollen on tarpeen toteuttaa lisätoimenpiteitä, joiden tavoitteena on vähentää ilmaliikenteen vaikutusta ympäristöön[9]. 5. SESARN HALLINTO: ONNISTUNEEN HANKKEEN AVAINTEKIJÄ 5.1. Päätöksenteko-ongelmien välttäminen Ilmaliikenteen infrastruktuurin nykyaikaistamisessa kohdatut ongelmat johtuvat osittain myös päätöksenteon vaikeuksista. Lennonjohtoon osallistuu monentyyppisiä toimijoita, joilla on erilaiset asemat, ja maantieteelliset vaihtelut korostavat näitä eroja. Kuten GALILEO-hankkeessakin, ongelmat pyritään ratkaisemaan yhteisön institutionaalisten järjestelyjen käytöllä sekä joustavalla ja mukautetulla hallintorakenteella. 5.2. Yhtenäinen eurooppalainen ilmatila: institutionaalinen ratkaisu Yhteisö on laatinut yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa varten sääntelyvälineet, joiden ansioista sillä on käytössä tehokkaat päätöksentekojärjestelyt. Niissä korostetaan kuulemista käyttäen erityisesti yhtenäisen ilmatilan komiteaa, joka muodostuu jäsenvaltioiden jäsenistä, sekä alan neuvoa-antavaa elintä, johon osallistuvat kaikki alan sidosryhmät. Järjestelmän vahvuutena on se, että päätökset ovat sitovia ja ne pannaan täytäntöön asetusten kautta. 5.3. SESAR-yhteisyritys SESAR-hankkeessa yhdistetään tutkimus- ja kehitysvarat uuden sukupolven järjestelmien luomiseksi. Hankkeen avulla yhdenmukaistetaan laitteiden taso Euroopan unionin eri maissa ja otetaan käyttöön uusi eurooppalainen ilmaliikenteen infrastruktuuri. Tätä politiikkaa on voitava kehittää julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyönä, jossa yhdistyvät pitkän aikavälin investointikapasiteetti sekä riskien jakaminen teollisuuden kanssa. Hankkeen on voitava saada julkista ja yksityistä rahoitusta. Sen toiminnan on ohjauduttava ohjelman eikä määrärahojen mukaisesti, ja toiminta on voitava siirtää vaiheittaisesti ja peruuttamattomasti teollisuudelle. Tämän vuoksi on tarpeen luoda joustava ja ennakoivan toiminnan mahdollistava rakenne, jolla on oikeushenkilön asema, jotta voidaan tehdä eurooppalaisen lennonjohtojärjestelmän kehittämiseksi tarvittavat sopimukset. On kuitenkin säilytettävä läheiset yhteydet sääntelystä vastaaviin viranomaisiin. SESAR on ennen kaikkea vaativa tutkimus- ja kehityshanke. Sille voidaan sen vuoksi myöntää yhteisön rahoitusta tutkimuksen puiteohjelmista ja Euroopan laajuisten liikenneverkkojen puitteissa. Näihin verkkoihin liittyy nimenomaisesti mahdollisuus rahoittaa teknologisen kehittämisen toimia. EY:n perustamissopimuksen 171 artiklassa asetetaan yhteisön käyttöön edellä kuvattuun tilanteeseen sopiva väline, joka on osoittautunut arvokkaaksi GALILEO-hankkeessa eli yhteisyritys . Tällainen yhteisyritys on Lissabonin strategian mukainen, koska siinä voidaan yhdistää julkisen ja yksityisen tahon resurssit yhteisen tavoitteen toteuttamiseksi. Yhteisyritys on myös riittävän joustava voidakseen hallita itse tutkimushankkeita tai toimiakseen tehokkaasti ja aktiivisesti muiden aloitteiden kanssa yleisen yhdenmukaisuuden varmistamiseksi. Tämän tiedonannon liitteenä on ehdotus asetukseksi yhteisyrityksen perustamisesta ja sen yhtiöjärjestyksen vahvistamisesta. Yhteisyrityksellä on useita etuja: - se varmistaa hyvin erilaisista lähteistä peräisin olevan rahoituksen yhtenäisen hallinnan, - sen ansiosta yhteisö (jäsenvaltiot ja komissio) voivat säilyttää SESAR-hankkeen poliittisen hallinnan, - se varmistaa johdonmukaisuuden yhtenäiseen eurooppalaiseen ilmatilaan liittyvien komission toimien ja SESAR-hankkeen edellyttämien toimien välillä, - se varmistaa moniin sidosryhmiin (lentoyhtiöihin, sotilasalaan, teollisuuteen, palvelujen tarjoajiin jne.) vaikuttavien hankkeen yhdenmukaisuuden, - siinä voidaan hyötyä Eurocontrolin[10] tuesta SESAR-hankkeelle sopivalla tavalla, - teollisuus voi osallistua hankkeeseen kaikilta osin, erityisesti yksityisten kansainvälisten pääomapanosten kautta, - hankkeessa voidaan hyötyä käyttäjien osuuksista, jotka pidätetään suoraan lentoreittimaksuista yhteistä etua koskevissa hankkeissa, - siinä luodaan mahdollisuus ulottaa SESAR-yhteistyö kolmansiin maihin. Yhteisyritys toimii hankkeen valvonnan tasolla. Sen toiminta pohjautuu suurelta osin ulkopuolisten, erityisesti sen osakkaiden, tekniseen työhön. Se on perustettava nopeasti, jotta se voi ottaa hoitaakseen määrittelyvaiheen tuloksena syntyvän uudenaikaistamissuunnitelman ja laatia siihen perustuvan liiketoimintasuunnitelman. 6. SESAR-HANKE ETENEE VAIHEITTAIN Koska Euroopassa käytössä olevien lennonjohtojärjestelmissä ja lentokalustossa on huomattavia eroja, tarvitaan siirtymäjärjestelyjä, joilla varmistetaan iltatilan käyttäjille tarjottavien palvelujen jatkuvuus ja korkea laatu. Tämän vuoksi SESAR on tarkoitus toteuttaa useassa vaiheessa, jotta mahdollistetaan joustavuus järjestelmän kehittämisessä ja minimoidaan siirtymävaiheesta johtuvat riskit. 6.1. Määrittelyvaihe (2005–2007) Määrittelyvaiheen tarkoituksena on pääasiassa toteuttaa Euroopan ilmaliikenteen hallinnan uudenaikaistamissuunnitelma. Siinä täsmennetään tarvittavat tekniset vaiheet, uudenaikaistamissuunnitelmien painopistealueet ja toiminnallinen toteutus. Tästä määrittelyvaiheesta, joka yhteisrahoitetaan Eurocontrolin kanssa, aiheutuu noin 60 miljoonan euron kustannukset. Näistä puolet rahoittaa yhteisö Euroopan laajuisten verkkojen puitteissa. Vaihe on parhaillaan alkamassa ja se päättyy vuoden 2007 lopussa. Siinä työskentelee kahden vuoden aikana noin 200 henkilön ryhmä, jossa koko ala on laajasti edustettuna. Tämä osoittaa sidosryhmien vahvaa sitoutumista SESAR-hankkeeseen. 6.2. Toteutusvaihe (2008-2020) Määrittelyvaihetta seuraa toteutusvaihe , joka jakautuu kahteen osaan: - Kehitys (2008–2013) Tämän vaiheen aikana kehitetään perustekniikka, johon uuden sukupolven järjestelmät pohjautuvat. Se mahdollistaa myös merkittävän toiminnallisen edistymisen. Erityisesti tämä koskee lennonjohdolle tarjottavan avun kehittämistä sekä tiettyjen tehtävien jakamista maan ja ilma-aluksen välillä. Näin voitaisiin vapauttaa lennonjohtajat joistakin tehtävistä, jotka lentäjät voisivat toteuttaa lennon tietyissä vaiheissa (esimerkiksi lähestymisvaiheessa). - Käyttöönotto (2014-2020) Tässä vaiheessa toteutetaan uusien järjestelmien asentaminen laajassa mittakaavassa sekä niihin liittyvien toimintojen toteuttaminen yleisesti. Vaiheessa luotava ilmaliikenteen hallintajärjestelmä vastaa uuden sukupolven lennonjohtoa. Uusi järjestelmä kolminkertaistaa kapasiteetin nykyiseen tilanteeseen verrattuna ja parantaa turvallisuutta tekijällä, joka on ainakin 10. Toiminnan yksikkökustannukset alenevat huomattavasti nykyisestä. Yhteisyritys on toteutettava nopeasti, jopa ennen määrittelyvaihetta, jotta se voi ottaa hoitaakseen parhaillaan laadittavan uudenaikaistamissuunnitelman ja laatia siihen perustuvan liiketoimintasuunnitelman. Näin yhteisyritys voi myös hyötyä määrittelyvaiheen innostuksesta ja ylläpitää sitä, kun alan suosituksia toteutetaan käytännössä. 6.3. Toimijat ja rahoitus Seuraavassa taulukossa esitetään hankkeen rahoituksen aikataulu ja määritetään sidosryhmät, jotka ovat vastuussa tämän rahoituksen toteuttamisesta. Komission rahoitusanalyysi osoittaa, että rahoitustarve hankkeen perustamis-, käyttöönotto- ja vakauttamisvaiheita varten on noin 300 miljoonaa euroa vuodessa . Vaihe | Vuodet | Rahoitus | Toiminjat | Määritelmä | 2005-2007 | 60 milj. euroa Eurocontrol (30 milj. euroa) Yhteisö (30 milj. euroa) | Eurocontrol | Kehitys | 2008-2013 | 300 milj. euroa vuodessa: Yhteisö (100 milj. euroa) Eurocontrol (100 milj. euroa) Teollisuus ja muut (100 milj. euroa) | Yhteisyritys | Käyttöönotto | 2014-2020 | Teollisuus | Teollisuus | Määrittelyvaihetta lukuun ottamatta mainitut määrät ovat alustavia. Niitä täsmennetään tämänhetkisen ensimmäisen vaiheen aikana, ja komissio antaa niistä erityisen tiedonannon vuoden 2006 kuluessa. Erityisesti on huomattava, että kehitysvaiheen lopussa vuonna 2013 koko SESAR-hankkeen rahoitus ja valvonta siirretään teollisuudelle. Tämän vaiheen lopussa ja sen perusteella, miten tavoitteiden saavuttamisessa on edistytty, yhteisyrityksen on muututtava pääasiassa yksityisyritykseksi (esim. yhteisön oikeuden mukaiseksi yhtiöksi), joka vastaa hankkeen kehittämisestä alkuperäisten tavoitteiden mukaisesti varmistaen samalla, että vältetään eturistiriidat. Tämä rakenne mahdollistaisi sen, että viranomaiset osallistuvat edelleen hankkeeseen erityisesti julkisin varoin rahoitetun aineellisen ja aineettoman omaisuuden omistajana. Tällainen osallistuminen helpottaa myös työn valvontaa erityisesti niiden tehtävien osalta, jotka liittyvät kansainväliseen yhteistyöhön ja standardointimenettelyihin. Rahoitus saadaan seuraavista lähteistä: - Euroopan yhteisöltä tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelmien[11] sekä Euroopan laajuisten verkkojen kautta. Määrittelyvaiheen jälkeen yhteisön rahoitus rajoittuu tiukasti uusien rajoitusnäkymien kattamaan ajanjaksoon 2007–2013[12]. - teollisuuden resurssit, - Eurocontrolin talousarvio, - lennonvarmistuspalvelujen käytöstä veloitettavat maksut , jotka peritään lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisesta yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa annetun asetuksen 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti. - yhteisyrityksen uusien osakkaiden , mukaan luettuina kolmannet maat, maksuosuudet. 7. PÄÄTELMÄT Lennonjohdon eurooppalaisen infrastruktuurin nykyaikaistamisen vaikutukset on arvioitu ja asiasta on keskusteltu alan sidosryhmien kanssa. Erityisesti on kuultu jäsenvaltioita yhtenäisen ilmatilan komiteassa sekä työmarkkinaosapuolia ja teollisuutta. Tämä on osoittanut, että ainoa mahdollisuus kehittää Euroopassa uuden sukupolven lennonjohtojärjestelmä on keskittää ponnistelut yhteen suureen teollisuushankkeeseen. SESAR-hankkeen määrittelyvaihe, joka on jo alkanut, osoittaa eri tahojen sitoutuneen hankkeeseen tavalla, joka on ilmailualalla ennennäkemätöntä. Se osoittaa myös, miten tärkeää on toteuttaa pikaisia toimia ilmailualalla ja missä määrin SESAR-hankkeesta odotetaan saatavan etuja. SESAR-hanke merkitsee todellista edistymistä tehokkuudessa tarjoamalla teknologiaa, joiden ansiosta sekä laitteiden että ihmisten kapasiteettia voidaan käyttää paremmin. SESAR-hanke luo myös huomattavia mittakaavaetuja järkeistämällä kehityshankkeita sekä edistämällä asennettavien järjestelmien yhdenmukaisuutta ja yhteentoimivuutta. SESAR parantaa myös kunkin lennon ympäristötehokkuutta vähentämällä ruuhkautumista, joka lisää epäpuhtauksia, sekä mahdollistamalla ilma-alusten lentoreittien optimoinnin ympäristörajoitusten mukaisesti. SESAR-hankkeen ansiosta voidaan myös huomattavasti parantaa ilmaliikenteen turvallisuutta, jota tällä hetkellä rajoittaa tekniikan vanhentuminen ja lennonjohdon epäyhtenäisyys Euroopassa. Tämä on näkökohta, joka eniten hyödyttää yhteiskuntaa Euroopassa ja erityisesti kansalaisia, joiden toiveissa turvallisuus on ensisijaisella sijalla. PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA 1.1. Ehdotuksen perusteet ja tavoitteet Euroopan lentoliikenteen kehitystä koskevien ennusteiden mukaan liikenne enemmän kuin kaksinkertaistuu seuraavien 20 vuoden aikana. Joillakin alueilla se jopa kolminkertaistuu, erityisesti Keski-Euroopassa. Lentoliikenteen infrastruktuurin kehittäminen ja sen merkitys Euroopan talouskasvulle on näin ollen tulossa ensisijaiseksi. Tässä kasvussa tukeudutaan lisäksi merkittäviin, huomattavaa teknologista arvoa sisältäviin teollisuushankkeisiin, kuten GALILEO- (satelliittinavigointi) tai ITER-hankkeisiin (ydinfuusio). SESAR kuuluu samaan sarjaan. Hankkeella pyritään uuden sukupolven eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän kehittämiseen. Haasteena on kehittää teknologia, organisointimenetelmät ja teollisuuskomponentit, joilla voidaan varmistaa lentoliikenteen turvallisuus ja sujuvuus seuraavien 20 vuoden aikana sekä Euroopassa että kaikkialla maailmassa. Tämän ehdotuksen tarkoituksena on luoda SESAR-yhteisyritys, jolla pyritään varmistamaan hankkeen sisäinen yhdenmukaisuus ja yhtenäisyys ja edistää samalla yhteisön sekä muiden laitosten ja organisaatioiden – sekä julkisten että yksityisten – kumppanuutta. 1.2. Yleinen asiayhteys Koska tämänhetkiset lennonjohtojärjestelmät ovat vanhentuneita ja niillä on huomattava määrä paikallisia ominaisuuksia, ne sopivat huonosti palvelemaan ilmailualan nopeaa, taloudellista ja luotettavaa kehitystä Euroopassa. Samaan aikaan alan tarpeet muuttuvat huomattavasti: - Lentomatkustajat haluavat tehokkaan, helposti käytettävän ja huipputurvallisen liikennemuodon. - Ympäristönsuojelullisista seikoista tulee merkittävä liikkuvuuden sujuvaan kehittymiseen vaikuttava tekijä. - Syyskuun 11. päivä vuonna 2001 osoitti, että lentokone voi olla kansalaisten turvallisuutta uhkaava vaaratekijä. Tarpeelliset muutokset, joissa nämä uudet lentoliikennettä koskevat näkökohdat otetaan huomioon, eivät voi perustua nykyiseen järjestelmään: - Käytetyt teknologiat, joista jotkut ovat useita vuosikymmeniä vanhoja, ovat saavuttamassa kehitysmahdollisuuksiensa rajat. Tämä koskee erityisesti valmiuksia hyödyntää televiestinnän ja satelliittinavigoinnin aloilla saavutettuja edistysaskeleita. - Teknisen mukautumiskyvyn puute tarkoittaa sitä, että lentokoneiden on noudatettava ennalta määritettyjä ja tiukkoja lentoreittejä, jotka eivät energiankulutuksen ja meluhäiriöiden kannalta ole parhaita mahdollisia. - Vaikka erilaisten järjestelmien mukauttaminen paikallisiin erikoisoloihin onkin ehkä auttanut toimijoita vastaamaan liikenteen paineisiin, se heikentää järjestelmää kokonaisuudessaan ja vaikeuttaa sekä teknistä että toiminnallista yhteentoimivuutta. Tämä herättää myös kysymyksen järjestelmän yleisen kapasiteetin kyvystä kehittyä uusien toimintojen tasolle. - Lennonjohdon laitteistovaatimusten ja sen toimintakyvyn tasossa on tällä hetkellä huomattavia eroja unionin eri maiden välillä, mikä heikentää lennonjohdon suorituskykyä kokonaisuudessaan. Kehitys tällä alalla ei välttämättä ole menossa oikeaan suuntaan: - Euroopan lennonjohtojärjestelmän kustannukset (tällä hetkellä noin 7 miljardia euroa vuodessa) lisääntyvät tällä hetkellä samassa suhteessa liikenteen kanssa. Jos tilannetta ei ryhdytä aktiivisesti muuttamaan, vaan yksinkertaisesti seurataan suuntausta, vuonna 2020 lennonjohdon vuosikustannukset ovat 14–18 miljardia euroa. - Vaikka ilmailun alalla on maailmanlaajuisesti vähitellen saavutettu hyvin korkea turvallisuustaso, Euroopan turvallisuustietojen tutkiminen osoittaa, että viimeisten viiden vuoden aikana on tapahtunut kolme suuren luokan onnettomuutta, jotka ovat suoraan liittyneet lennonjohdon puutteisiin. Lentoliikenteen vaaratilanteiden tutkiminen osoittaa suuntausten olevan huolestuttavia. Yhteisö on omaksunut ennakoivan lähestymistavan, mikä näkyy erityisesti Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisessa. Viraston roolia on kehitettävä niin, että siitä tulee keskeinen taho kaikissa lentoturvallisuuteen liittyvissä kysymyksissä. On kuitenkin pelättävissä, että liikenteen huomattavan lisääntymisen myötä lento-onnettomuuksien riski kohoaa tasolle, jota Euroopan kansalaiset eivät voi hyväksyä. Järjestelmien tämänhetkinen koordinoimaton kehittäminen aiheuttaa huomattavia lisäkustannuksia ja viiveitä uusien laitteiden käyttöönotossa, vaikuttaa kielteisesti sekä kustannuksiin että suorituskykyyn käyttäjien kannalta ja aiheuttaa haittaa myös lennonjohtajille, joiden käyttöön annettavat laitteet eivät ole joustavia eivätkä suorituskykyisiä. 1.2.1. Alalla aiemmin annetut säännökset Ehdotuksen alalla ei ole voimassa säännöksiä. 1.2.2. Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen ja tavoitteiden kanssa Yhtenäinen eurooppalainen ilmatila, joka hyväksyttiin maaliskuussa 2004 ja jonka toteuttaminen on jo edistynyt hyvin, muuttaa voimallisesti lennonvarmistuspalvelujen organisointia. Hankkeessa määritellään selkeästi se, miten tehtävät ja vastuut jakautuvat valvontaviranomaisten ja palveluntarjoajien välillä, ja määritetään valtioiden rajat ylittävät ilmatilan lohkot. Näiden lohkojen ansiosta reittejä ja ilmatilan rakenteita ei enää määritetä rajojen mukaan vaan lentoliikenteen todellisen toiminnan perusteella. SESAR on yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan tekninen perusta. Lisäksi ehdotuksessa sovelletaan Lissabonissa määriteltyä strategiaa, sillä siinä yhdistetään ja vauhditetaan eurooppalaista tutkimustyötä ja teknisiä innovaatioita, millä on myönteinen vaikutus taloudelliseen kasvuun ja uusien työpaikkojen syntymiseen Euroopassa. Lisäksi SESAR kuuluun Eurooppa-neuvoston nimeämiin yhteistä etua koskeviin infrastruktuurihankkeisiin. Näistä on tietoa seuraavissa asiakirjoissa: Neuvoston päätöslauselmat, annettu 24. lokakuuta 1994 (94/C 309/02), 17. marraskuuta 1995 (95/C 317/01) ja 19. heinäkuuta 1999 (1999/C 222/01). Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 1692/96/EY, tehty 23. heinäkuuta 1996. Komission ehdotus KOM(2002) 475, tehty 14. heinäkuuta 2004. 2. ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN KUULEMINEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI 2.1. Sidosryhmien kuuleminen 2.1.1. Kuulemismenettely, tärkeimmät kohderyhmät ja yleiskuvaus osallistujista Teollisuudenalan neuvoa-antava elin, joka on perustettu yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan puiteasetuksella (asetus (EY) N:o 549/2004) ja joka muodostuu siviili-ilmailun alan edustajista kautta linjan (mukaan luettuna työmarkkinaosapuolet), on perustanut erityisen alatyöryhmän, jonka vastuulle on annettu SESARn taloudellisia vaikutuksia koskeva tutkimus sekä hankkeessa mahdollisesti sovellettavia erilaisia hallintomalleja koskeva arviointi. Tämän tutkimuksen tulokset on myös esitetty teollisuuden neuvoa-antavalle elimelle ja yhtenäisen ilmatilan komitealle, joka koostuu EU:n jäsenvaltioiden edustajista. 2.1.2. Yhteenveto vastauksista ja siitä, miten ne on otettu huomioon Eri toimijoiden jatkuva osallistuminen taloudellisten vaikutusten ja hallinnoinnin arviointiin on merkinnyt sitä, että laskentapäätelmät on voitu validoida ja kommentteja ja ehdotuksia on voitu kerätä jatkuvasti. Ehdotusta laatiessaan komissio otti lisäksi huomioon kommentit, jotka se sai tutkimustulosten lopullisen esittämisen yhteydessä. 2.2. Asiantuntijalausunnot Ulkopuoliseen asiantuntemukseen ei ole ollut tarvetta turvautua muuten kuin taloudellisia vaikutuksia ja hallintomallia koskevan tutkimuksen osalta. 2.3. Vaikutusten arviointi Mikäli valitaan vaihtoehto, jossa ”ei tehdä mitään” , ollaan tilanteessa, jossa uusien lennonjohtolaitteistojen tutkimus-, kehitys- ja käyttöönotto jatkuu Euroopassa yhtä hajanaisena ja sirpaleisena kuin ennenkin. Komission rooli rajoittuisi järjestelmien yhteentoimivuutta edistävien standardien antamiseen, millä ei vauhditettaisi innovaatioita: käytännössä standardeja asetettaisiin ennemminkin innovaatioiden ylläpitämiseksi kuin niiden vauhdittamiseksi. Tässä skenaariossa Euroopan lennonjohtoinfrastruktuuri olisi edelleen erittäin hajanainen ja tutkimuksen hajanaisuuteen liittyisi riski, että järjestelmien uudistamiseksi ei syntyisi riittävästi teknologisia innovaatioita. Lisäksi päätöksentekoprosessit olisivat jatkossakin yhtä tehottomia, mikä johtuisi teknologisten uudistusten ja niiden käyttöönottoon liittyvän lainsäädännön välillä vallitsevasta kuilusta. Tämä vaihtoehto johtaisi siis tilanteeseen, jossa lennonjohtoinfrastruktuuri ei kykenisi käsittelemään liikenteen toivottua kasvua, ja tuloksena olisivat sekä toiminnallisesti että taloudellisesti heikot tulokset. Ruuhkien kustannuksiksi on arvioitu 20 miljardia euroa, ja turvallisuuteen kohdistuva uhka on todellinen lennonjohdon toimiessa kapasiteettinsa ylärajoilla ja käyttäessä vanhentuneita laitteita. On analysoitu myös toinen vaihtoehto , jossa perustettaisiin eurooppalainen keskusorganisaatio korvaamaan kansalliset ja paikalliset elimet. Jälkimmäisten vastuulle jäisi enää keskusorganisaation kehittämien tuotteiden saattaminen käyttöön toiminnallisella tasolla. Tämä vaihtoehto on kuitenkin kohdannut merkittävää vastustusta kaikkien kuultujen osapuolten taholta. Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat katsovat, että alalla, jolla kilpailu jatkuvasti kiihtyy erityisesti yhtenäisen ilmatilan vuoksi, laitteisto on keskeinen osa niiden tuotantovälineitä, minkä vuoksi sen osalta on tärkeää säilyttää jonkinasteinen strateginen valvonta. Työmarkkinaosapuolet, jotka tiedostavat täysin, että "ylhäältä tuleva" yhdenmukaistaminen on suotavaa, ovat esittäneet, että siirtymisvaihe nykyisestä paikallisten sovellutusten tilkkutäkkimäisestä järjestelmästä uuteen yhdenmukaistettuun tilanteeseen edellyttäisi ainakin alussa paikallista tai alueellista toimijaa. Ilmailualan toimijat toivovat yhdenmukaista eurooppalaista järjestelmää, mutta ovat tiedostaneet vaiheittaisen siirtymisen edut. Jäsenvaltiot ovat toivoneet, Euroopassa voitaisiin säilyttää tietty kilpailu, ja ne haluaisivat siirtymisen tapahtuvan siten, että paikalliset rajoitukset otetaan huomioon. Ennakoitu vaihtoehto , jossa luodaan SESAR-hanketta hallinnoiva yhteisyritys, on kompromissi kahden aiemmin mainitun vaihtoehdon välillä, sillä siinä keskitetään sellaista, minkä osalta se on tarkoituksenmukaisinta, ja samalla kuitenkin säilytetään tietty joustavuus paikallisen toteutuksen ja mukauttamisen osalta. Yhteisyrityksen muoto tarjoaa alan toimijoille mahdollisuuden merkittävään osallistumiseen, ja sen avulla voidaan yhdistää pitkän aikavälin investointikapasiteetti sekä riskien jakaminen teollisuuden kanssa. Tämä vaihtoehto vaikuttaa taloudellisesti huomattavasti kannattavammalta verrattuna "ei tehdä mitään" -vaihtoehtoon, sillä tutkimuksen mukaan SESAR-hankkeen nettonykyarvo on 20 miljardia euroa. Tämän vaihtoehdon ansiosta voidaan luoda suorituskykyinen, huipputeknologiaa edustava järjestelmä, jolla parannetaan jokaisen lennon ympäristötehokkuutta ja samalla maksimoidaan turvallisuusnäkökohdat. Lisäksi tutkimus- ja kehitysohjelman järkeistäminen sekä yhteisyrityksen toiminnan puitteissa suunniteltu julkisten viranomaisten ja yksityisten yritysten kumppanuus johtaisivat siihen, että Euroopan teollisuuden kilpailukyky laitteisto- ja lentokonemarkkinoilla kohoaisi hyvin korkealle tasolle. 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT 3.1. Tiivistelmä ehdotetuista toimista Ehdotus koostuu neuvoston asetuksesta SESAR-yhteisyrityksen perustamiseksi. 3.2. Oikeusperusta Ehdotus perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 171 artiklaan. 3.3. Toissijaisuusperiaate Toissijaisuusperiaatetta sovelletaan, koska ehdotuksen soveltamisala ei kuulu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Ehdotuksen tavoitteita ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimesta seuraavista syistä: - Yhtenäinen ilmatila on perusluonteeltaan ylikansallinen. Siihen liittyy erityisesti rajat ylittävien ilmatilan lohkojen muodostaminen. Näiden lohkojen ansiosta reittejä ja ilmatilan rakenteita ei enää määritetä maiden rajojen mukaan vaan todellisten lentoliikennevirtojen perusteella. Lennonjohdon uusia järjestelmiä, jotka on nimenomaan tarkoitettu laitteistamaan nämä ilmatilan funktionaaliset lohkot, ei voida rajoittaa enää kansallisten ulottuvuuksien perusteella. Lisäksi käyttöönotettava uusi teknologia asettaa ilma-alusten laitteille sellaisia vaatimuksia, joihin sovellettavien teknisten ratkaisujen jättäminen pelkästään kansallisten päätösten varaan ei olisi kovinkaan järkevää. Lopuksi on syytä todeta, että jäsenvaltioiden lennonjohtojärjestelmien laitteistot ja suorituskyky ovat niin vaihtelevia, että Euroopan tasolla toteutettava yhdenmukaistaminen on välttämätöntä: Euroopan lennonjohtoinfrastruktuurin yleinen suorituskyky erityisesti turvallisuusnäkökohtien kannalta on sidoksissa ennen kaikkea sen ”heikoimpien” lenkkien suorituskykyyn. - Jäsenvaltiot ovat hyväksyneet yhteisen lausuman yhtenäiseen eurooppalaiseen ilmatilaan liittyvistä sotilaallisista kysymyksistä[13]. Lausuman mukaan ilmatilan sotilas- ja siviilikäyttäjien välinen tiivis, Euroopan mittakaavassa toteutettava yhteistyö kaikissa ilmaliikenteen hallintaan liittyvissä kysymyksissä on tarpeellista. - Lennonjohtolaitteistoja valmistavan teollisuudenalan markkinoille on tyypillistä kapea-alainen erikoistuminen, johon ei käytännöllisesti katsoen liity juuri lainkaan käyttövalmiiden tuotteiden tuotantolinjoja, sillä kaikki asennettavat lennonjohtojärjestelmät ovat paikallisten rajoitusten mukaisia. Tämän vuoksi tuotannon yksikkökustannukset ovat korkeat, ja teollisuudenalan investointimahdollisuudet teknologisten innovaatioiden suhteen ovat heikot verrattuna Yhdysvalloissa vallitseviin kilpailuolosuhteisiin, joissa ala hyötyy maan laajoista yhtenäismarkkinoista. Tutkimuksen ja kehityksen keskittäminen unionin tasolla on välttämätöntä, kun otetaan huomioon kehitettävien laitteistojen ja tekniikkojen ylikansallinen luonne sekä tarve saavuttaa määrällisesti riittävät resurssit, joiden avulla innovaatioiden tuottaminen olisi mahdollista. Ehdotuksen tavoitteet voidaan paremmin saavuttaa yhteisön tasoisilla toimilla seuraavista syistä: - Tutkimus- ja kehittämistyötä on toteutettava Euroopan tasolla. Teknologisten innovaatioiden tehokasta toteuttamista unionissa on koordinoitava, jotta voitaisiin varmistaa lennonjohtopalvelujen yhdenmukainen laatu ja turvallisuus Euroopan alueella. Tämä koordinointi voidaan toteuttaa vain hyödyntämällä yhtenäiseen ilmatilaan perustuvaa yhteisön lainsäädäntöä. Lisäksi on todettava, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus, jota innovaatioiden edellyttämä synergioiden hyödyntäminen vaatii, sekä kolmansien maiden osallistuminen ovat saavutettavissa vain Euroopan tasolla toteutettavalla toiminnalla. Yhteisön osallistumisen ansiosta kehittämisohjelmia voidaan rationalisoida ja asennettavissa järjestelmissä voidaan saavuttaa merkittävä yhteentoimivuuden taso, mikä johtaa merkittäviin mittakaavaetuihin. Kun Euroopan järjestelmät yhdenmukaistetaan ja vanhentunut tekniikka korvataan, eurooppalaisen lennonjohdon turvallisuustaso paranee huomattavasti. Taloudellisesta arvioinnista käy ilmi, että SESAR-hanke edistää merkittävästi taloudellista kasvua ja uusien työpaikkojen syntymistä Euroopassa, sillä sen ansiosta lentoliikennetoiminnan tulokset ja Euroopan ilmailuteollisuuden kilpailukyky paranevat. Tätä ehdotusta varten valittu vaihtoehto on Euroopan tasolla toteutettavien toimien yhdistelmä, jossa keskitetään sellaista, mikä sitä edellyttää (tutkimusohjelmat, suunnittelu), sekä sellaista, jossa siitä on hyötyä (yhteisten komponenttien kehittäminen), ja samalla säilytetään kuitenkin tietty joustavuus paikallisen toteutuksen osalta. Ehdotus on näin ollen toissijaisuusperiaatteen mukainen. 3.4. Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: SESAR-hankkeella koordinoidaan ja yhdistetään tutkimus- ja kehittämistoimintaa Euroopan lennonjohtoalalla; hankkeen yhtenäinen hallinto on välttämätön yhdenmukaisuuden varmistamiseksi. Yhteisyritys vaikutti muodoltaan kaikkien osapuolten näkemyksen mukaan yksinkertaisimmalta ratkaisulta SESAR-hankkeen hallinnoimiseksi, sillä sen ansiosta julkiset viranomaiset (yhteisö, Eurocontrol) voivat yhdistää toimintansa yksityisen sektorin kanssa. Sen ansiosta on lisäksi mahdollista se, että SESAR-hankkeeseen voivat liittyä kolmannet maat, jotka ovat tehneet Euroopan yhteisön kanssa vähintään yhden lentoliikennealan sopimuksen. Yhteisyritys toimii hankkeen valvonnan tasolla. Sillä on kuitenkin oltava mahdollisuus hyödyntää riittävässä määrin teknistä asiantuntemusta sen varmistamiseksi, että sen vastuulla olevat päätökset perustuvat vankkaan tietämykseen. Sen toiminta pohjautuu suurelta osin ulkopuolisten, erityisesti sen osakkaiden, tekniseen työhön. SESARn tarvitsema kokonaisrahoitus on arvioitu 300 miljoonaksi euroksi vuodessa. Tätä summaa tarkasteltaessa on kuitenkin muistettava, että Euroopassa käytetään tällä hetkellä yksinomaan tutkimukseen 200 miljoonaa euroa, ja lennonjohtoon sijoitetaan vuosittain Euroopan tasolla miljardi euroa. SESAR-hankkeella järkeistetään näitä menoja koordinoimalla niitä ja vähentämällä työn päällekkäisyyttä. 3.5. Säädöslaji Ehdotettu säädöslaji: asetus. Muut säädöslajit eivät olisi olleet tarkoituksenmukaisia seuraavista syistä: - Kun perustetaan yritys, johon yhteisö osallistuu, edellytetään neuvoston päätöstä. 4. VAIKUTUS TALOUSARVIOON Ennakoiva talousarviota koskeva arvio, jota on käynnissä olevan määrittelyvaiheen aikana vielä täsmennettävä, viittaa siihen, että yhteisön menot olisivat vuonna 2007 kolme miljoonaa euroa ja vuosina 2008–2013 100 miljoonaa euroa vuosittain. 5. LISÄTIETOJA 5.1. Simulaatio, kokeiluvaihe ja siirtymäaika Ehdotuksen kohteena on määrittelyvaihe, joka on jo käynnistetty. 5.2. Tarkastus-/tarkistus-/raukeamislauseke Ehdotus sisältää tarkastelulausekkeen. Ehdotukseen sisältyy raukeamislauseke, joka koskee säädöstä kokonaisuudessaan tai osaa siitä, kun ennalta määrätyt edellytykset täyttyvät. 2005/0235 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON ASETUS yhteisyrityksen perustamisesta uuden sukupolven eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän (SESAR) kehittämiseksi EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 171 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen[14], ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[15], ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[16], sekä katsoo seuraavaa: (1) Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamiseksi Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät 10 päivänä maaliskuuta 2004 asetuksen (EY) N:o 549/2004 yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista (puiteasetus)[17], asetuksen (EY) N:o 550/2004 lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisesta yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa (palveluntarjonta-asetus)[18], asetuksen (EY) N:o 551/2004 yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan organisoinnista ja käytöstä (ilmatila-asetus)[19] ja asetuksen (EY) N:o 552/2004 eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkon yhteentoimivuudesta (yhteentoimivuusasetus)[20]. (2) Euroopan ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamishanke, jäljempänä ’SESAR-hanke’, on yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan tekninen perusta. Sen tarkoituksena on tarjota yhteisölle suorituskyvyltään huipputasoinen lennonjohtoinfrastruktuuri, jonka avulla voidaan varmistaa lentoliikenteen turvallinen ja ympäristöystävällinen kehitys hyödyntäen täysimääräisesti GALILEOn kaltaisissa ohjelmissa saavutettua teknistä kehitystä. (3) SESAR-hankkeella pyritään liittämään toisiinsa toimintoja, jotka yhteisössä on aiemmin toteutettu erillisinä ja yhteensovittamattomina, sekä koordinoimaan niitä. (4) Parhaillaan on käynnissä SESAR-hankkeen ensimmäinen, määrittelyvaiheeksi kutsuttu vaihe, jossa pyritään täsmentämään erilaiset välttämättömät tekniset kehitysaskeleet, nykyaikaistamissuunnitelmien painopistealueet ja toiminnallinen toteutus. Yhteisö osallistuu yhteisrahoitukseen Euroopan laajuisten verkkojen puitteissa ja Euroopan lennonvarmistusjärjestön (Eurocontrol) kautta. (5) Tämän määrittelyvaiheen toteuttaa Eurocontrolin johdolla julkisen tarjouspyynnön jälkeen valittujen yritysten yhteenliittymä. Vaihe päättyy vuonna 2007, ja lopputuloksena on yhteisön ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamissuunnitelma. (6) Määrittelyvaihetta seuraa yhteisön ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamissuunnitelman toteutusvaihe, joka muodostuu kahdesta perättäisestä osasta: kehitys (2008–2013) ja käyttöönotto (2014–2020). (7) Asetuksen (EY) N:o 550/2004 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti lennonvarmistuspalveluista perittävistä maksuista voidaan saada tuloja sellaisten hankkeiden tukemista varten, joiden tarkoituksena on avustaa tiettyjä ilmatilan käyttäjien ja/tai lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien ryhmiä yhteisten lennonvarmistusinfrastruktuurien, lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen sekä ilmatilan käytön parantamiseksi. (8) Kilpailuneuvoston 7. kesäkuuta 2005 hyväksymien, Euroopan tulevan avaruusohjelman laadintaa koskevien suuntaviivojen[21] mukaisesti Euroopan unionin tehtävänä on varmistaa sen politiikkoja tukevien operationaalisten palvelujen saatavuus ja jatkuvuus sekä edistää eurooppalaisen avaruusinfrastruktuurin kehittämistä, käyttöönottoa ja toimintaa keskittymällä avaruuspohjaisiin sovellutuksiin politiikkojensa toteuttamiseksi. (9) SESAR-hanke vähentää tutkimus- ja kehitystyön päällekkäisyyttä, millä vältetään se, että ilmatilan käyttäjien kokonaisosuus tutkimus- ja kehitystoiminnan rahoituksesta lisääntyisi. (10) Yhteisön liityttyä Eurocontroliin komissio ja Eurocontrol allekirjoittivat yhteistyötä koskevan puitesopimuksen, joka koskee yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamista sekä ilmaliikenteen valvonnan tutkimus- ja kehitystoimintaa. (11) SESAR-hankkeen toteutusvaiheessa julkisen sektorin rahoitusta olisi täydennettävä yksityisen sektorin osuuksilla. (12) Tähän prosessiin osallistuvien toimijoiden suuren määrän sekä tarvittavien rahoitusvarojen ja teknisen asiantuntemuksen vuoksi on välttämätöntä, että perustetaan oikeushenkilö, joka kykenee varmistamaan, että SESAR-hankkeen toteutusvaiheeseen myönnettyjä varoja hallinnoidaan yhtenäisesti. (13) Tätä oikeushenkilöä, jonka tehtävä on Euroopan etua koskevan julkisen tutkimushankkeen hallinnointi, on pidettävä kansainvälisenä toimielimenä siten, kuten on tarkoitettu jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta – yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste, 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY[22] 15 artiklan 10 kohdan toisessa luetelmakohdassa, sekä valmisteveron alaisia tuotteita koskevasta yleisestä järjestelmästä sekä näiden tuotteiden hallussapidosta, liikkumisesta ja valvonnasta 25 päivänä helmikuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/12/ETY[23] 23 artiklan 1 kohdan toisessa luetelmakohdassa. (14) Jäsenvaltioiden olisi myös myönnettävä tälle oikeushenkilölle vapautus muista veroista kuin arvonlisä- ja valmisteverosta, ja yhteisyrityksen henkilöstölle maksettavat palkat olisi vapautettava kaikista kansallisista tuloveroista. (15) SESAR on tutkimus- ja kehittämishanke, jonka rahoitus yhteisön tutkimuksen ja kehittämisen puiteohjelmista on perusteltua. Näin ollen on tarpeen perustaa yhteisyritys Euroopan unionin perustamissopimuksen 171 artiklan nojalla, jotta lennonjohtojärjestelmiin liittyvän teknologian kehityksessä saavutettaisiin huomattavaa edistystä kehitysvaiheessa (2008–2013). (16) Yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi 23 päivänä heinäkuuta 1996 tehdyn neuvoston ja Euroopan parlamentin päätöksen N:o 1692/96/EY[24] 4 artiklan g alakohdassa säädetään mahdollisuudesta rahoittaa tutkimus- ja kehittämistoimintaa. (17) Yhteisyrityksen pääasiallinen tehtävä on organisoida ja koordinoida SESAR-hanketta yhdistämällä julkiselta ja yksityiseltä sektorilta saatu rahoitus ja hyödyntämällä ulkoisia, erityisesti yhteisyrityksen osakkailta peräisin olevia teknisiä voimavaroja sekä Eurocontrolin kokemusta. (18) Perustajaosakkaisiin pidettävien yhteyksien helpottamiseksi on syytä vahvistaa yhteisyrityksen päätoimipaikaksi Bryssel. (19) Koska lentoreittimaksut koituvat yksinomaan ilmatilan käyttäjien maksettaviksi, käyttäjät osallistuvat näin ilmaliikenteen hallinnan alan tutkimus- ja kehitystoiminnan rahoitukseen. Tämän vuoksi niiden olisi saatava asiaankuuluva edustus yhteisyrityksessä. (20) On syytä määritellä yhteisyrityksen organisaatiota ja toimintaa koskevat säännöt laatimalla yhteisyrityksen yhtiöjärjestys. (21) Komissiota avustaa asetuksen (EY) N:o 549/2004 5 artiklalla perustettu yhtenäisen ilmatilan komitea. (22) Yhteisyritys olisi perustettava ennen määrittelyvaiheen päättymistä, jotta se voisi seurata määrittelyvaiheen aikana tehtävää työtä ja valmistella kehitysvaihetta Euroopan ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamissuunnitelman pikaiseksi toteuttamiseksi. ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Yhteisyrityksen perustaminen 1. Euroopan ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamishankkeen, jäljempänä ’SESAR-hankkeen’, toteutusvaiheen kehittämistoimien täytäntöönpanemiseksi perustetaan yhteisyritys, jäljempänä ’yhteisyritys SESAR’, 31 päivään joulukuuta 2013 ulottuvaksi ajaksi. 2. Yhteisyrityksen tarkoituksena on varmistaa Euroopan ilmaliikenteen hallintajärjestelmän uudenaikaistaminen koordinoimalla tutkimus- ja kehitystoimintaa yhteisössä. Erityisesti se vastaa seuraavista tehtävistä: - SESAR-hankkeen toteuttamisen organisoiminen ja koordinoiminen Euroopan lennonvarmistusjärjestön (Eurocontrol) laatiman Euroopan ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamissuunnitelman, jäljempänä ’suunnitelma’, mukaisesti yhdistämällä julkiselta ja yksityiseltä sektorilta saatava rahoitus, - suunnitelman ajantasaistaminen ja sen täytäntöönpanon varmistaminen, - sen alaisuudessa toteutettavan teknisen tutkimus-, kehitys-, validointi- ja selvitystyön organisointi, - toimien valvominen niiden yhteisten tuotteiden kehittämiseksi, jotka on asianmukaisesti määritelty suunnitelmassa, ja tarvittaessa erityisten tarjouspyyntöjen järjestäminen. 3. Yhteisyrityksen päätoimipaikka on Bryssel. 2 artikla Oikeudellinen asema 1. Yhteisyritys on oikeushenkilö. Sillä on kaikissa jäsenvaltiossa laajin kyseisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaan oikeushenkilöillä oleva oikeuskelpoisuus. Se voi erityisesti hankkia tai luovuttaa irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä. 2. Yhteisyritystä on pidettävä direktiivin 77/388/ETY 15 artiklan 10 kohdan toisessa luetelmakohdassa sekä direktiivin 92/12/ETY 23 artiklan 1 kohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitettuna kansainvälisenä toimielimenä. 3. Jäsenvaltiot myöntävät yhteisyritykselle vapautuksen muista veroista kuin arvonlisä- ja valmisteverosta. Erityisesti se vapautetaan rekisteröintimaksuista sekä yritysveroista ja niitä vastaavista. Yhteisyrityksen henkilöstölle maksettavat palkat vapautetaan kaikista kansallisista tuloveroista. 3 artikla Yhteisyrityksen yhtiöjärjestys 1. Hyväksytään yhteisyrityksen yhtiöjärjestys, joka on tämän päätöksen liitteenä. 2. Yhtiöjärjestystä voidaan muuttaa 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti, ja erityisesti tämä koskee yhtiöjärjestyksen 3–6 ja 8 artiklaa. 4 artikla Rahoituslähteet 1. Yhteisyrityksen rahoitus muodostuu: a) sen osakkaiden rahoitusosuuksista yhtiöjärjestyksen 1 artiklan mukaisesti, ja b) lennonvarmistuspalveluja koskevien maksujen mahdollisesta perinnästä asetuksen (EY) N:o 550/2004 15 artiklan 3 kohdan e alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla. Komissio määrittelee asetuksen (EY) N:o 550/2004 15 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti näiden maksujen perintä- ja käyttömenettelyt. 2. Yhteisön rahoitusosuus saadaan erityisesti tutkimuksen ja kehittämisen puiteohjelmien sekä eurooppalaisten liikenneverkkojen talousarvioista. 3. Kaikki yhteisyritykselle maksettavat yhteisön rahoitusosuudet lopetetaan 1 artiklassa tarkoitetun ajan umpeutuessa. 5 artikla Komitea 1. Asetuksen (EY) N:o 549/2004 5 artiklalla perustetulle yhtenäisen ilmatilan komitealle, jäljempänä ’komitea’, tiedotetaan säännöllisesti yhteisyrityksen työn edistymisestä. Sen vuoksi komissio sisällyttää komitean kaikkien kokouksien esityslistalle SESAR-hanketta koskevan kohdan. 2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa. Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan yhdeksi kuukaudeksi. 6 artikla Arviointi Joka kolmas vuosi yhteisyrityksen toiminnan käynnistymisestä sen päättymiseen asti komissio toteuttaa arvioinnit tämän asetuksen täytäntöönpanosta, yhteisyrityksen saavuttamista tuloksista ja sen työmenetelmistä. 7 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE Yhteisyrityksen yhtiöjärjestys 1 artikla Osakkaat 1. Yhteisyrityksen perustajaosakkaita ovat: - Euroopan yhteisö, jota edustaa Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, - Euroopan lennonvarmistusjärjestö (Eurocontrol), jota edustaa sen virasto, jäljempänä ’Eurocontrol’. 2. Yhteisyrityksen osakkaiksi voivat tulla: - Euroopan investointipankki, - kolmannet maat, ja erityisesti ne, jotka ovat tehneet Euroopan yhteisön kanssa vähintään yhden lentoliikennealan sopimuksen, - mikä tahansa muu julkinen tai yksityinen yritys tai yhteisö. 3. Edellä 2 kohdan mukaista osakkaaksi pääsyä koskevat pyynnöt on osoitettava pääjohtajalle, joka toimittaa ne hallintoneuvostolle. Hallintoneuvosto päättää, hyväksytäänkö pyyntö vai hylätäänkö se. Myönteisissä tapauksissa pääjohtaja neuvottelee liittymistä koskevat ehdot ja toimittaa ne hallintoneuvostolle. Näihin ehtoihin voi sisältyä säännöksiä, jotka liittyvät erityisesti rahoitusosuuksiin ja edustukseen hallintoneuvostossa. 4. Yhteisyrityksen osakkaan oikeuksia ei voi luovuttaa ulkopuolisille tahoille ilman hallintoneuvoston yksimielistä etukäteissuostumusta. 2 artikla Yhteisyrityksen päätöksentekoelimet Yhteisyritystä johtavat hallintoneuvosto ja pääjohtaja. 3 artikla Hallintoneuvoston kokoonpano 1. Hallintoneuvoston kokoonpano on seuraava: a) yksi edustaja yhteisyrityksen kultakin osakkaalta, b) yksi ilmatilan käyttäjien edustaja, c) yksi lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien edustaja, d) yksi osatoimittajien edustaja, e) yksi lentoasemien edustaja, f) yksi ilmaliikenteen hallinnan alan henkilöstöä edustavien järjestöjen edustaja, 2. Edellä 1 kohdan b–f alakohdassa tarkoitetut edustajat nimeää teollisuudenalan neuvoa-antava elin, joka on perustettu asetuksen (EY) N:o 549/2004 6 artiklan nojalla. 4 artikla Äänioikeus hallintoneuvostossa 1. Edellä 3 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetuilla edustajilla on äänioikeus. 2. Yhteisyrityksen osakkailla on äänimäärä, joka on suhteutettu niiden yhteisyritykseen sijoittamaan pääomaan. Yhteisöllä ja Eurocontrolilla on kummallakin kuitenkin vähintään 30 prosenttia kaikista äänistä ja 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla ilmatilan käyttäjien edustajalla on vähintään 10 prosenttia kaikista äänistä. 3. Hallintoneuvoston päätökset tehdään yksinkertaisella enemmistöllä annetuista äänistä, jollei tässä yhtiöjärjestyksessä toisin säädetä. 4. Jos äänet menevät tasan, yhteisön edustajan ääni ratkaisee. 5. Kaikkien 1 artiklan 2 kohdan mukaista uusien osakkaiden hyväksymistä, uuden pääjohtajan nimittämistä tai yhteisyrityksen lakkauttamista koskevien päätösten on saatava hallintoneuvostossa yhteisön edustajan hyväksyntä. 5 artikla Hallintoneuvoston tehtävät ja kokoukset 1. Hallintoneuvoston tehtävänä on erityisesti: a) antaa suuntaviivat ja tehdä päätökset, jotka ovat tarpeellisia SESAR-hankkeen toteuttamiseksi, ja valvoa yleisesti hankkeen täytäntöönpanoa, b) päättää uusien osakkaiden liittymisestä, c) nimittää pääjohtaja ja hyväksyä organisaatiorakenne, d) päättää osakkaiden rahoitusosuuksien maksutavasta, e) hyväksyä yhteisyrityksen taloushallintoa koskevat säännöt, f) hyväksyä 15 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettu yhteisyrityksen kolmivuotinen liiketoimintasuunnitelma ja vuotuinen työohjelma sekä vuositalousarvio, johon sisältyy henkilöstötaulukko, g) hyväksyä vuosittainen tuloslaskelma ja tilinpäätös, h) hyväksyä 15 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu SESAR-hankkeen edistymistä kuvaava vuosikertomus, i) päättää kaikista maa- ja muun kiinteän omaisuuden hankinnoista, myynneistä ja kiinnityksistä, takaussitoumusten ja vakuuksien antamisesta, osakkuuksien hankkimisesta muissa yrityksissä tai instituutioissa, lainojen myöntämisestä ja ottamisesta sekä yhteisyrityksen lakkauttamisesta, j) laatia yhteisyrityksen omistamaa aineellista ja aineetonta omaisuutta koskevien oikeuksien myöntämismenettelyt, k) vahvistaa suunnitelman toteuttamiseksi tarvittavien sopimusten tekemistä koskevat säännöt ja menettelyt, l) päättää kaikkien SESAR-hankkeen ja sen työohjelman toteuttamista olennaisesti muuttavien ehdotusten hyväksymisestä, m) käyttää sellaista muuta toimivaltaa ja vastata kaikista muista tehtävistä, täydentävien elinten perustaminen mukaan luettuna, joita SESAR-hanke edellyttää. 2. Hallintoneuvosto kokoontuu vähintään kahdesti vuodessa. Ylimääräinen kokous pidetään, jos kolmasosa hallintoneuvoston jäsenistä, jotka edustavat vähintään 30:ä prosenttia äänistä, tai yhteisö tai pääjohtaja sitä pyytää. Kokoukset pidetään yleensä yhteisyrityksen kotipaikassa. Jollei erikoistapauksissa toisin päätetä, pääjohtaja osallistuu kokouksiin. 3. Johtokunta vahvistaa työjärjestyksensä. 6 artikla Pääjohtaja 1. Pääjohtaja vastaa yhteisyrityksen päivittäisestä johtamisesta ja hän on yhteisyrityksen laillinen edustaja. Hallintoneuvosto nimittää pääjohtajan komission ehdotuksesta. Hänellä on tehtäviensä hoitamisessa täydellinen itsenäisyys. 2. Pääjohtaja johtaa SESAR-hankkeen toteuttamista hallintoneuvoston vahvistamien suuntaviivojen mukaisesti. Pääjohtaja on vastuussa hallintoneuvostolle. Hän toimittaa hallintoneuvostolle kaikki tiedot, joita se tarvitsee tehtäviensä suorittamiseksi. 3. Johtajan tehtävänä on erityisesti: a) ottaa palvelukseen, johtaa ja valvoa yhteisyrityksen henkilöstöä, mukaan luettuna 7 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu henkilöstö, b) organisoida, johtaa ja valvoa yhteisyrityksen toimintaa, c) tehdä hallintoneuvostolle yhteisyrityksen organisaatiota koskevat ehdotukset, d) laatia ja säännöllisesti ajantasaistaa yhteisyrityksen liiketoimintasuunnitelma ja vuotuinen työohjelma ja esittää ne hallintoneuvoston hyväksyttäviksi, e) laatia vuosittain budjettiluonnos, mukaan luettuna henkilöstötaulukko, ja toimittaa se hallintoneuvostolle, f) huolehtia, että noudatetaan yhteisyrityksen tekemissä sopimuksissa ja yleissopimuksissa asetettuja yhteisyrityksen velvoitteita, g) varmistaa, että yhteisyrityksen toiminta toteutetaan täysin riippumattomasti ja ilman mitään eturistiriitoja, h) laatia SESAR-hankkeen edistymistä kuvaava vuosikertomus ja esittää se hallintoneuvoston hyväksyttäväksi, i) toimittaa vuosittain tuloslaskelma ja tilinpäätös hallintoneuvoston hyväksyttäviksi, j) toimittaa SESAR-hanketta olennaisesti muuttavat ehdotukset hallintoneuvoston päätettäviksi. 7 artikla Yhteisyrityksen henkilöstö 1. Henkilöstö määritellään vuotuiseen talousarvioon sisältyvässä henkilöstötaulukossa. 2. Yhteisyrityksen henkilöstön kanssa tehdään määräaikaiset työsopimukset, jotka pohjautuvat Euroopan yhteisöjen muihin toimihenkilöihin sovellettavaan järjestelmään. 3. Yhteisyritys vastaa itse kaikista henkilöstöstään aiheutuvista kuluista. 4. Yhteisyrityksen osakas voi tehdä pääjohtajalle ehdotuksen henkilöstönsä jäsenten siirtämisestä yhteisyritykseen. Jos ehdotus hyväksytään, siihen liittyvät kustannukset koituvat kyseisen osakkaan maksettaviksi, ja ne voivat koostua 11 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuista luontoissuorituksista. Yhteisyritykseen siirretyn henkilöstön on toimittava täysin riippumattomasti ja pääjohtajan valvonnan alaisena. 5. Hallintoneuvosto antaa yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta. 8 artikla Sopimukset Tämän asetuksen 1 artiklassa määriteltyjen tehtävien suorittamiseksi yhteisyritys tekee Eurocontrolin kanssa sopimuksen, jonka mukaisesti: a) Eurocontrol jakaa määrittelyvaiheen tulokset yhteisyrityksen kanssa, b) Eurocontrol saa vastattavakseen seuraavat tehtävät, jotka liittyvät suunnitelman toteuttamiseen, sekä tähän liittyvien varojen hallinnoinnin: i) tutkimus-, kehitys- ja validointitoiminnan organisointi yhteisyrityksen työohjelman mukaisesti, ii) tulevan järjestelmän yhteisen kehittämisen johtaminen, iii) suunnitelman seuranta ja siihen mahdollisesti tehtävien muutosten ehdottaminen, iv) lähentymistä koskevien indikaattoreiden ajantasaistaminen (Euroopan lähentymis- ja toimeenpanosuunnitelma, alueellinen lähentymis- ja toimeenpanosuunnitelma), v) yhteydet Kansainväliseen siviili-ilmailujärjestöön. 9 artikla Ulkoiset sopimukset 1. Yhteisyritys voi erityisesti tämän asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa vahvistettujen tehtävien toteuttamiseksi tehdä tavara- ja palveluhankintoja koskevia sopimuksia yritysten tai yritysten muodostaman yhteenliittymän kanssa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 artiklan säännösten soveltamista. 2. Yhteisyritys huolehtii siitä, että 1 kohdassa tarkoitetuissa sopimuksissa taataan komission oikeus suorittaa yhteisyrityksen nimissä tarkastuksia sen varmistamiseksi, että yhteisön taloudellisia etuja suojataan. 3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin sopimuksiin on sisällytettävä kaikki 17 artiklassa tarkoitettuihin teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvät asiaankuuluvat säännökset. Kaikkien eturistiriitojen välttämiseksi ne osakkaat, jotka ovat mukana tarjouspyynnön kohteena olevien töiden määrittelyssä, mukaan luettuna 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti siirretty henkilöstö, eivät voi osallistua kyseisten töiden toteuttamiseen. 10 artikla Työryhmät 1. Tämän asetuksen 1 artiklassa säädettyjen tehtävien suorittamiseksi yhteisyritys voi perustaa rajoitetun määrän työryhmiä toteuttamaan toimia, joita toisaalla ei vielä olla suorittamassa. Nämä ryhmät perustuvat ilmaliikenteen hallinnan alan ammattilaisten asiantuntemukseen ja niiden työskentely on avointa. 2. Työryhmiin osallistuvat asiantuntijat eivät kuulu yhteisyrityksen henkilökuntaan. 3. Työryhmissä puhetta johtaa yhteisyrityksen edustaja. 11 artikla Rahoitusmääräykset 1. Yhteisyrityksen rahoitus muodostuu osakkaiden osuuksista sekä mahdollisesta lennonvarmistusmaksujen perinnästä asetuksen (EY) N:o 550/2004 15 artiklan 3 kohdan e alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla. 2. Yhteisyrityksen toiminnan käynnistämistä varten perustajaosakkaat maksavat vähintään 10 miljoonan euron suuruisen alkurahoitusosuuden yhden vuoden kuluessa yhteisyrityksen perustamisesta. 3. Edellä 1 artiklan 2 kohdan toisessa ja kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitetut osakkaat sitoutuvat maksamaan vähintään 10 miljoonan euron suuruisen alkurahoitusosuuden vuoden määräajan kuluessa siitä, kun niiden liittyminen yhteisyritykseen on hyväksytty. Tämä summa lasketaan viiteen miljoonaan euroon niiden jäsenten osalta, jotka liittyvät yhteisyritykseen 12 kuukauden kuluessa sen perustamisesta. Niiden yritysten osalta, jotka sijoittavat pääomaa yksinään tai yhdessä ja jotka voidaan luokitella pieniksi ja keskisuuriksi yrityksiksi komission 6 päivänä toukokuuta 2003 antaman pienten ja keskisuurten yritysten määritelmää koskevan suosituksen[25] mukaisesti, tämä määrä rajoitetaan 250 000 euroon riippumatta siitä, milloin näistä yrityksistä on tullut osakkaita. 4. Hallintoneuvosto päättää määristä, jotka kunkin osakkaan olisi vapautettava käyttöön suhteessa rahoitusosuuteen, jonka osakas on sitoutunut maksamaan, ja vahvistaa määräajan, johon mennessä osakkaiden on maksettava rahoitusosuutensa. 5. Sijoitetut varat voivat olla myös luontoissuorituksia. Tällaisen omaisuuden arvosta ja sen tarjoamasta hyödystä yhteisyrityksen toiminnan toteuttamisessa on tehtävä arvio. 6. Hallintoneuvosto tekee komissiolle ehdotuksen 1 kohdassa tarkoitettujen lennonvarmistusmaksujen tasosta ja niiden määräytymisperusteista. 7. Yhteisyrityksen osakas, joka ei noudata luontoissuorituksia koskevia velvoitteitaan tai joka ei suorita maksettavanaan olevaa pääoman määrää vahvistetussa määräajassa, menettää määräajan umpeutumista seuraavien kuuden kuukauden ajaksi äänioikeutensa hallintoneuvostossa, kunnes sen velvoitteet on suoritettu. Mikäli tilannetta ei kyseisten kuuden kuukauden umpeutuessa edelleenkään ole korjattu, osakas menettää jäsenyytensä 12 artikla Tulot 1. Yhteisyrityksen kaikki tulot käytetään tämän asetuksen 1 artiklassa määriteltyjen tehtävien toteuttamiseen. Ellei 23 artiklasta muuta johdu, yhteisyrityksessä kulujen jälkeen jääviä mahdollisia tuottoja ei makseta yhteisyrityksen osakkaille. 2. Osakkaiden maksamista rahoitusosuuksista mahdollisesti aiheutuvia korkoja on pidettävä yhteisyrityksen tuloina, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisön rahoitusosuutta koskevien säännösten soveltamista. 13 artikla Taloushallintoa koskevat säännöt 1. Hallintoneuvosto hyväksyy yhteisyrityksen taloushallintoa koskevat säännöt. 2. Taloushallintoa koskevien sääntöjen tavoitteena on varmistaa yhteisyrityksen terve ja taloudellinen taloushallinto. 3. Taloushallintoa koskevien sääntöjen olisi pääpiirteissään noudatettava asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2343/2002 säädettyjä periaatteita, ja niissä on oltava keskeiset määräykset muun muassa seuraavista seikoista: a) SESAR-hankkeen kustannusarvioiden ja vuosibudjetin muoto ja rakenne, b) vuotuisen talousarvion toteuttaminen ja sisäinen varainhoidon valvonta, c) yhteisyrityksen osakkaiden rahoitusosuuksien maksutapa, d) kirjanpito ja inventaarit ja niiden muoto sekä vuositaseen laadinta ja esitystapa, e) tarjouspyyntöihin liittyvät menettelyt, jotka perustuvat syrjimättömyyteen yhteisyrityksen osakkaiden edustamien valtioiden välillä ja joissa otetaan huomioon hankkeen yhteisöluonne, sekä yhteisyrityksen lukuun tehdyt julkiset hankinnat ja tilaukset ja niihin liittyvät ehdot ja edellytykset. 4. Yksityiskohtaiset täytäntöönpanosäännöt, joiden avulla komissio voi varmistaa, että sen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 274 artiklassa määrättyjä velvoitteita noudatetaan, vahvistetaan yhteisyrityksen ja komission välillä tehtävässä sopimuksessa. 14 artikla Talousarvion toteuttaminen ja valvonta 1. Tilikausi on kalenterivuosi. 2. Johtajan on joka vuosi ennen 31. maaliskuuta toimitettava osakkaille SESAR-hankkeen kustannusarvio sellaisena kuin hallintokomitea on sen hyväksynyt. Hankkeen kustannusarvioon sisältyvät vuotuiset kuluennusteet seuraaville kahdelle vuodelle. Näiden ennusteiden puitteissa laaditaan jokaisen osakkaan sisäisten budjettimenettelyjen tarpeiden kannalta riittävän yksityiskohtaiset tuotto- ja kuluennusteet (budjettiluonnos) ensimmäiselle kyseisistä kahdesta tilikaudesta, ottaen huomioon osakkaan yhteisyritykseen sijoittamien varojen määrä. Johtaja toimittaa osakkaille kaikki tätä varten tarvittavat lisätiedot. 3. Osakkaiden on ilmoitettava viipymättä johtajalle SESAR-hankkeen kustannusarviota ja erityisesti seuraavalle vuodelle ennustettuja tuottoja ja kuluja koskevat huomionsa. 4. SESAR-hankkeen hyväksyttyjen kustannusarvioiden perusteella ja ottaen huomioon osakkaiden esittämät huomautukset pääjohtaja valmistelee seuraavan vuoden talousarvioesityksen ja toimittaa sen 30 päivään syyskuuta mennessä hallintoneuvoston hyväksyttäväksi. 5. Kunkin varainhoitovuoden päättymistä seuraavien kahden kuukauden kuluessa pääjohtaja toimittaa edellisen vuoden tilinpäätöksen ja taseen Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuimelle. Tilintarkastustuomioistuimen suorittama tarkastus perustuu asiakirja-aineistoon ja paikan päällä tehtyihin tarkastuksiin. 6. Toimitusjohtaja esittelee vuotuisen tilinpäätöksen ja taseen sekä tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen hallintoneuvostolle, joka hyväksyy ne 75 prosentin ääntenenemmistöllä annetuista äänistä. Johtajalla on oikeus ja hallintoneuvoston pyynnöstä velvollisuus esittää huomautuksia kertomuksesta. 7. Tilintarkastustuomioistuin toimittaa kertomuksensa yhteisyrityksen osakkaille. 15 artikla Laadittavat asiakirjat 1. Yrityksen liiketoimintasuunnitelmassa täsmennetään SESAR-hankkeen kaikkien osatekijöiden toteuttamista koskeva suunnitelma. Se kattaa kolme vuotta ja sitä päivitetään säännöllisesti. 2. Vuotuinen työohjelma laaditaan joka vuosi 12 kuukauden pituiselle ajanjaksolle, ja siinä kuvataan yhteisyrityksen toimintaa, aikataulua ja kustannuksia kyseisenä ajanjaksona. 3. SESAR-hankkeen edistymistä kuvataan vuosikertomuksessa, jossa käsitellään erityisesti kyseisen hankkeen aikataulua, kustannuksia ja tuloksia. 16 artikla Yhteisön taloudellisten etujen suojaaminen 1. Komissiolla on oikeus tehokkain tarkastuksin varmistaa, että Euroopan yhteisön taloudellisia etuja suojataan. Komissio varaa itselleen oikeuden pienentää mitä tahansa yhteisyritykselle suoritettavia maksuja tai keskeyttää niiden suorittamisen, mikäli se toteaa sääntöjenvastaisuuksia. 2. Komissio päättää 1 kohdan mukaisesti pienennettävästä tai keskeytettävien suoritusten määrästä tosiasiallisesti havaitsemiensa sääntöjenvastaisuuksien arvon perusteella. 17 artikla Tekijänoikeudet Yhteisyritys omistaa kaikki aineelliset ja aineettomat hyödykkeet, jotka ovat syntyneet tai jotka sille on luovutettu SESAR-hankkeen toteutusvaihetta varten. 18 artikla Asiakirjojen avoimuus ja käsittely Hallintoneuvosto hyväksyy asiakirjojen käsittelyä koskevat säännöt turvallisuuden, liikesalaisuuksien ja asiakirjojen julkisuuden yhteensovittamiseksi. Säännöissä otetaan tarvittaessa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 vahvistetut periaatteet ja rajat[26]. 19 artikla Petostentorjuntatoimet 1. Petosten, lahjonnan ja muun laittoman toiminnan torjumiseksi sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1073/1999[27]. 2. Yhteisyritys liittyy Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission välillä 25 päivänä toukokuuta 1999 tehtyyn toimielinten väliseen sopimukseen Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista[28] ja antaa viipymättä yhteisyrityksen kaikkeen henkilöstöön sovellettavat asiaankuuluvat säännökset. 3. Tilintarkastustuomioistuin ja OLAF voivat tarvittaessa tehdä paikalla suoritettavia tarkastuksia, jotka koskevat yhteisyrityksen antaman rahoituksen edunsaajia ja niiden jakamisesta vastaavia tahoja. 20 artikla Vastuu 1. Yhteisyritys vastaa yksin velvoitteistaan. 2. Yhteisyrityksen sopimusperusteinen korvausvastuu määritellään asiaan liittyvässä sopimuslainsäädännössä ja kyseiseen sopimukseen sovellettavassa lainsäädännössä. 3. Yhteisyrityksen kaikkien maksujen, joiden tarkoituksena on kattaa 2 kohdassa tarkoitettu vastuu, sekä niihin liittyvien maksujen ja kulujen katsotaan olevan yhteisyrityksen kuluja. 4. Pääjohtaja tekee hallintoneuvostolle ehdotukset tarvittavista vakuutuksista, ja yhteisyritys ottaa hallintoneuvoston määräämät vakuutukset. 21 artikla Luottamuksellisuus Yhteisyritys varmistaa sellaisten arkaluontoisten tietojen suojelun, joiden luvaton paljastaminen voi haitata sopimuspuolten etuja. Yhteisyritys soveltaa niitä turvallisuutta koskevia periaatteita ja vähimmäisvaatimuksia, jotka on saatettu voimaan neuvoston päätöksellä 2001/264/EY[29]. 22 artikla Yhteisyrityksen toiminnan kesto 1. Yhteisyritys perustetaan 31 päivään joulukuuta 2013 ulottuvaksi ajaksi. Tämän asetuksen 1 artiklassa määriteltyjen yhteisyrityksen tehtävien toteuttamisessa saavutetun edistyksen mukaan kyseistä kautta voidaan lyhentää tai pidentää tätä yhtiöjärjestystä muuttamalla. 2. Liiketoimintasuunnitelman ja sen ajantasaistettujen versioiden tavoitteissa saavutetun edistyksen mukaan edellä 1 kohdassa tarkoitetun ajan päättyessä komissio ehdottaa neuvostolle, että kaikki tai osa yhteisyrityksen omistamasta aineellisesta tai aineettomasta omaisuudesta siirretään toiselle elimelle. 23 artikla Yhteisyrityksen lakkauttaminen Yhteisyrityksen lakkauttamiseen liittyviä menettelyjä varten hallintoneuvosto nimittää yhden tai useamman selvittäjän, jotka toimivat hallintoneuvoston tekemien päätösten mukaisesti. 24 artikla Sovellettava lainsäädäntö Niiden kysymysten osalta, joita ei käsitellä tässä yhtiöjärjestyksessä, sovelletaan sen valtion lainsäädäntöä, jossa yhteisyrityksen kotipaikka sijaitsee. SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. EHDOTUKSEN NIMI: Ehdotus neuvoston asetukseksi yhteisyrityksen perustamisesta uuden sukupolven eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän kehittämiseksi (SESAR) 2. LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA JOHTAMIS- JA BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄ Toimintalohko(t) sekä toiminto/toiminnot: Toiminto: Maa-, lento- ja meriliikennepolitiikka Tavoite: Liikennepalvelujen sisämarkkinoiden toteuttamisen valvonta 3. BUDJETTIKOHTA/-KOHDAT 3.1. Budjettikohdat (toimintamäärärahat sekä niihin liittyvät teknisen ja hallinnollisen avun määrärahat (entiset BA-budjettikohdat) ja budjettinimikkeet: Nykyisten koodien mukaan: 06.0301 - Rahoitustuki Euroopan laajuisen liikenneverkon yhteisen edun mukaisille hankkeille 06.0601 - Energiaan ja liikenteeseen liittyvä tutkimustoiminta – Ilmailu ja avaruus 3.2. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto: 2007–2013 3.3. Budjettitiedot (rivejä lisätään tarvittaessa): Budjettikohta | Menolaji | Uusi | EFTA osallistuu | Ehdokasmaat osallistuvat | Rahoitusnäkymien otsake | 06.0301 | Ei-pakoll. | JM[30] | EI | KYLLÄ | EI | Nro 1A | 06.0601 | Ei-pakoll. | JM | EI | KYLLÄ | EI | Nro 1A | 4. YHTEENVETO RESURSSEISTA 4.1. Taloudelliset resurssit 4.1.1. Yhteenveto maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM) Kaikki muutokset yhteisön talousarviosta jaettaviin vuosittaisiin summiin on hyväksyttävä kyseisen vuoden talousarviomenettelyyn liittyvissä keskusteluissa, eivätkä ne saa ylittää rajoja, jotka asetetaan yhteistä etua koskeville hankkeille päätöksissä, jotka tehdään asiakirjassa KOM(2004) 475 esitetyn ehdotuksen perusteella. Milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Menolaji | Osuus nro […] | Vuosi 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 ja myöh. | Yhteensä | Toimintamenot[31] | Maksusitoumusmäärärahat (MSM) 06.0301 | 8.1 | a | 3,000 | 50,000 | 50,000 | 50,000 | 50,000 | 100,000 | 303,000 | 06.0601 | 0 | 50,000 | 50,000 | 50,000 | 50,000 | 100,000 | 300,000 | Maksumäärärahat (MM) 06.0301 | b | 2,000 | 26,000 | 50,000 | 50,000 | 50,000 | 125,000 | 303,000 | 06.0601 | 0 | 25,000 | 50,000 | 50,000 | 50,000 | 125,000 | 303,000 | Viitemäärään sisältyvät hallintomenot [32] | Tekninen ja hallinnollinen apu | 8.2.4 | c | = | = | = | = | = | = | = | VIITEMÄÄRÄ YHTEENSÄ | Maksusitoumusmäärärahat | a+c | 3,000 | 100,000 | 100,000 | 100,000 | 100,000 | 200,000 | 603,000 | Maksumäärärahat | b+c | 2,000 | 51,000 | 100,000 | 100,000 | 100,000 | 250,000 | 603,000 | Hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään [33] Toimenpiteen alustavat rahoituskustannukset yhteensä | Henkilöstöresurssit ja niihin liittyvät menot (EI-JM) | 8.2.5 | d | 0,389 | 0,281 | 0,281 | 0,281 | 0,281 | 0,562 | 2,075 | Viitemäärään sisältymättömät hallintomenot lukuun ottamatta henkilöstöresursseja ja niihin liittyviä menoja (EI-JM) | 8.2.6 | e | pm | pm | pm | 0,200 | pm | 0,400 | 0,600 | MSM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | a+c+d+e | 3,389 | 100,281 | 100,281 | 100,481 | 100,281 | 200,962 | 605,675 | MM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | b+c+d+e | 2,389 | 51,281 | 100,281 | 100,481 | 100,281 | 250,962 | 605,675 | Tiedot yhteisrahoituksesta Jos ehdotukseen liittyy jäsenvaltioilta tai muilta tahoilta (jotka on ilmoitettava) saatavaa osarahoitusta, seuraavassa taulukossa ilmoitetaan kyseisen osarahoituksen arvioitu määrä (rivejä voidaan lisätä, jos rahoitusta saadaan useilta tahoilta): milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Rahoitukseen osallistuva taho | Vuosi 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 ja myöh. | Yht. | EUROCONTROL | f | 3,000 | 100,000 | 100,000 | 100,000 | 100,000 | 200,000 | 603,000 | Muut yhteisyrityksen osakkaat ja lennonvarmistusmaksujen perintä * | 0 | 100,000 | 100,000 | 100,000 | 100,000 | 200,000 | 600,000 | MSM YHTEENSÄ yhteisrahoitus mukaan luettuna | a+c+d+e+f | 6,389 | 300,281 | 300,281 | 300,481 | 300,281 | 601,162 | 1.808,875 | 4.1.2. Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman kanssa Ehdotettu yhteisön rahoitus on yhteensopiva asiakirjassa KOM(2004) 487 lopullinen esitetyn ehdotuksen kanssa, edellyttäen, että tästä sovitaan lopullisesti vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymissä. TEN- ja TTK-ohjelmista maksettavat viitteelliset summat sisältyvät summiin, jotka on esitetty asiakirjoihin KOM (2004) 475 lopullinen ja KOM (2005) 119 sisältyvissä ehdotuksissa. ( Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen. ( Ehdotus edellyttää kyseeseen tulevan rahoitusnäkymien otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. ( Ehdotus voi edellyttää toimielinten sopimuksen[34] määräysten soveltamista (ts. joustovälineen käyttöä tai rahoitusnäkymien tarkistamista). 4.1.3. Vaikutukset tuloihin: ( Ehdotuksella ei ole vaikutuksia tuloihin. ( Ehdotuksella on seuraavat vaikutukset tuloihin: Huomautus: Tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskutapaa koskevat täsmennykset ja huomautukset esitetään erillisessä liitteessä. milj. euroa (yhden desimaalin tarkkuudella) Ennen toteutusta [vuosi n-1] | Toteutuksen jälkeen | Henkilöstön määrä yhteensä | 4 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 vuodessa | 5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEET Yksityiskohtainen selvitys ehdotuksen taustasta sisältyy perusteluosaan. Rahoitusselvityksen tässä osassa esitetään vain seuraavat lisätiedot: 5.1. Tarve, johon ehdotuksella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä SESAR-hanke koostuu määrittelyvaiheesta (2004–2007) ja toteutusvaiheesta (2008–2020), joka on jaettu kahteen osaan: kehitysvaiheeseen (2008–2013) ja käyttöönottovaiheeseen (2014–2020). Toteutusvaiheen täsmällinen laajuus selviää vasta, kun määrittelyvaihe on saatu päätökseen. Yhteisyritys on mukana vain toteutusvaiheen kehitystoiminnan aikana. Komission SESAR-hanketta koskeva tiedonanto sisältää tätä seikkaa koskevia täsmennyksiä. 5.2. Yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo, ehdotuksen johdonmukaisuus muiden rahoitusvälineiden kanssa sekä mahdolliset synergiaedut Yhteisö osallistuu jo nyt Eurocontrolin kanssa määrittelyvaiheen yhteisrahoitukseen Euroopan laajuisten liikenneverkkojen ohjelman puitteissa. Ilman yhteisön osallistumista tätä vaihetta ei olisi voitu käynnistää, tai sille oli aiheutunut huomattavia viivästyksiä, jotka olisivat saattaneet vaarantaa hankkeen. Viranomaisten osallistuminen toteutusvaiheeseen lisää hankkeeseen strategisen ja institutionaalisen ulottuvuuden. Tällainen tutkimusalalla toteutettava julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus on täysin Lissabonin strategian mukaista. Lainsäädäntövallan käyttäjänä komissio varmistaa, että toimet ovat yhdenmukaisia yhtenäiseen eurooppalaiseen ilmatilaan liittyvän lainsäädännön kanssa ja että päätöksenteko on tehokasta ja nopeaa, mikä on olennaisen tärkeää Euroopan ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamiseksi. Yhteisön osallistuminen ohjelman rahoitukseen toimii merkittävänä kannustimena teollisuudelle, sillä tämä ei yksin kykenisi rahoittamaan järjestelmän nykyaikaistamista joutuessaan samalla vastaamaan myös nykyisen järjestelmän toimintakustannuksista. 5.3. Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä näihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissa SESAR-hanke on yhdenmukainen maa-, lento- ja meriliikennepolitiikan toiminnon toimintoperusteisen johtamismallin tavoitteen kanssa, jonka mukaisesti pyritään energia- ja liikennepalvelujen sisämarkkinoiden toteuttamiseen ja tämän toteuttamisen valvontaan. SESAR- hankkeen tavoitteena on Euroopan ilmaliikenteen hallintajärjestelmän nykyaikaistaminen. Yhteisyrityksen tarkoituksena on koordinoida hanketta sovittamalla yhteen tutkimus- ja kehitystoimintaa Euroopan yhteisössä. Hankkeen määrittelyvaihe on tällä hetkellä käynnissä, ja johtaa vuonna 2007 Euroopan ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamissuunnitelman valmistumiseen. Suunnitelma tarjoaa keskeiset osatekijät yhteisyrityksen toiminnallisten tavoitteiden määrittelyä varten . Suunnitelmassa määritellään, mitä uudelta, vuoden 2020 jälkeisessä tulevaisuudessa häämöttävältä järjestelmältä edellytetään, ja siinä yksilöidään ratkaisuvaihtoehdot standardisoidun ja maailmanlaajuisesti yhteentoimivan ilmaliikenteen hallintajärjestelmän luomiseksi. Siinä määritellään tutkimus-, kehitys- ja validointitoimintaa koskeva työohjelma sekä yksityiskohtainen, kustannukset ja painopistealueet käsittävä suunnitelma kehitys- ja käyttöönottovaiheita varten. Tämän vuoksi ei ole mahdollista määritellä toiminnallisia tavoitteita ja täsmällisiä indikaattoreita ennen nykyaikaistamissuunnitelman valmistumista. Voimme kuitenkin jo määritellä ”erityiset” tavoitteet: - yhteisyrityksen perustaminen, hallintoelinten luominen, henkilökunnan rekrytoiminen, - hankkeen organisoiminen ja koordinoiminen ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamissuunnitelman mukaisesti, - sen alaisuudessa toteutettavan tutkimus-, kehitys-, validointi- ja selvitystyön organisointi, - tarjouspyyntöjen järjestäminen yhteisten tuotteiden kehittämiseksi. Tässä vaiheessa voidaan harkita seuraavia indikaattoreita: hallintorakenteen kehittäminen (päätoimipaikan sijoittaminen, hallintoneuvoston muodostaminen, työjärjestyksen ja taloushallintoa koskevien sääntöjen hyväksyminen, pääjohtajan ja henkilöstön rekrytoiminen), toiminnan käynnistäminen (työohjelman vahvistaminen, sopimuksen tekeminen Eurocontrolin kanssa, rahoitussitoumusten pyytäminen osakkailta), toiminnan jatkaminen ja sen arviointi (uusien osakkaiden houkutteleminen, tarjouspyyntöjen järjestäminen, saavutettua edistystä koskevien kertomusten tuottaminen, vertailuanalyysien tekeminen Yhdysvaltoihin nähden). 5.4. Toimeenpanomenetelmä (alustava) Mitä seuraavista menettelyistä[36] käytetään toiminnan toteuttamisessa? ( Keskitetty hallinnointi ( komissio hallinnoi suoraan ( hallinnointivastuu siirretään ( toimeenpanovirastoille ( varainhoitoasetuksen 185 artiklassa tarkoitetuille yhteisöjen perustamille elimille ( kansallisille julkisoikeudellisille yhteisöille tai julkisen palvelun tehtäviä suorittaville yhteisöille ( Yhteistyössä toteutettava tai hajautettu hallinnointi ( jäsenvaltioiden kanssa ( kolmansien maiden kanssa ( Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava) 6. SEURANTA JA ARVIOINTI 6.1. Seurantamenettely Yhteisyrityksen yhtiöjärjestyksen luonnoksessa asetetaan erityisiä sisäistä valvontaa koskevia säännöksiä. 6.2. Arviointimenettely 6.2.1. Ennakkoarviointi Tämän ehdotuksen liitteenä oleva vaikutusten arviointi, joka perustuu SESAR-hanketta ja sen hallinnointia koskevaan valmistelevaan kustannus-hyöty-tutkimukseen, tarjoaa jo suurimman osan niistä tiedoista, joita SESAR-yhteisyrityksen perustamisen ennakkoarviointi edellyttää. Edellä 5 kohdassa esitetyistä syistä yhteisyrityksen toiminnallisten tavoitteiden määrittelemiseen tarvittavat keskeiset tiedot saadaan kuitenkin käyttöön vasta vuonna 2007. Koska tässä vaiheessa ei näin ollen ole mahdollista suorittaa hankkeen kattavaa ennakkoarviointia, komissio saattaa tämän arvioinnin päätökseen määrittelyvaiheen lopussa. 6.2.2. Väli-/jälkiarviointien perusteella toteutetut toimenpiteet (aikaisemmat kokemukset vastaavista toimenpiteistä) Ei sovelleta. 6.2.3. Tulevaa arviointia koskevat säännöt ja arviointien suorittamisvälit Yhteisyrityksen sisäinen arviointi on varmistettu hankkeen edistymistä kuvaavalla vuosikertomuksella. Joka kolmas vuosi komissio toteuttaa arvioinnit asetuksen täytäntöönpanosta sekä saavutetuista tuloksista. Lisäksi tehdään loppuarviointi. 7. PETOSTENTORJUNTA Yhteisyrityksen yhtiöjärjestykseen sisältyy erityisiä petoksentorjuntatoimenpiteitä koskevia säännöksiä. 8. YKSITYISKOHTAISET TIEDOT TARVITTAVISTA RESURSSEISTA 8.1. Ehdotuksen tavoitteet ja niihin liittyvät rahoituskustannukset MSM milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Vuosi 2007 | Vuosi 2008 | Vuosi 2009 | Vuosi 2010 | Vuosi 2011 | 2012–2013 | Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt[39] (06 01 01) | A*/AD | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | B*, C*/AST | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | Momentilta 06 01 02 rahoitettava henkilöstö[40] | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | Momenteilta 06 01 04/05 rahoitettava muu henkilöstö[41] | = | = | = | = | = | = | YHTEENSÄ | 4 | 3 | 3 | 3 | 3 | 6 | 8.2.2. Toimintaan liittyvien tehtävien kuvaus - yhteisyrityksen käynnistämiseen liittyvät valmistelevat toimenpiteet, - yhteydet erilaisiin poliittisiin, taloudellisiin, teknisiin ja yhteiskunnallisiin toimijoihin, - yhteisön tukien hallinnointi. 8.2.3. Henkilöresurssien lähteet (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö) (Jos lähteitä on useita, ilmoitetaan kustakin lähteestä peräisin olevien virkojen ja/tai toimien määrä) ( Hankkeen hallinnointiin osoitetut nykyiset 2 virkaa ja/tai tointa , jotka korvataan tai joita jatketaan ( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä vuotta n koskevassa menettelyssä jo myönnetyt virat ja/tai toimet ( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä seuraavassa menettelyssä pyydettävä 1 virka ja/tai toimi ( Hallinnoinnista vastaavan henkilöstön nykyisen 1 viran ja/tai toimen uudelleenjärjestely (henkilöstön sisäinen uudelleenjärjestely) ( Vuodeksi n tarvittavat virat ja/tai toimet, jotka eivät sisälly toimintastrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvään kyseistä vuotta koskevaan menettelyyn 8.2.4. Muut viitemäärään sisältyvät hallintomenot (06 01 04/05 – hallintomenot) Ei sovelleta. milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Budjettikohta (numero ja nimike) | Vuosi n | Vuosi n+1 | Vuosi n+2 | Vuosi n+3 | Vuosi n+4 | Vuosi n+5 ja myöh. | YHT. | 1. Tekninen ja hallinnollinen apu (henkilöstökust. mukaan luettuina) | = | = | = | = | = | = | = | Toimeenpanovirastot[42] | Muu tekninen ja hallinnollinen apu | = | = | = | = | = | = | = | - sisäinen | - ulkoinen | Tekninen ja hallinnollinen apu yhteensä | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8.2.5. Henkilöstökustannukset ja niihin liittyvät kustannukset, jotka eivät sisälly viitemäärään Milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Resurssin laji | Vuosi 2007 | Vuosi 2008 | Vuosi 2009 | Vuosi 2010 | Vuosi 2011 | Vuosi 2012 ja myöh. | Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt (06 01 01) | 0,324 | 0,216 | 0,216 | 0,216 | 0,216 | 0,432 | Momentilta 06 01 02 rahoitettava henkilöstö (kansall. asiantuntijat) | 0,065 | 0,065 | 0,065 | 0,065 | 0,065 | 0,130 | Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot yhteensä (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0,389 | 0,281 | 0,281 | 0,281 | 0,281 | 0,562 | Laskelma – virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt Tarvittaessa viitataan kohtaan 8.2.1 Vakiomenot 108 000 euroa/vuosi toimihenkilöä kohti. Laskelma – momentilta 06 01 02 rahoitettava henkilöstö Tarvittaessa viitataan kohtaan 8.2.1 Siirretystä kansallisesta asiantuntijasta aiheutuvat menot: Päiväraha 41 000 euroa/vuosi Matkat 4 000 euroa/vuosi Hallintokulut 19 985 euroa/vuosi Yhteensä 64 985 Euroa/vuosi => 65 000 euroa/vuosi 8.2.6. Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään Milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Vuosi 2007 | Vuosi 2008 | Vuosi 2009 | Vuosi 2010 | Vuosi 2011 | Vuosi 2012 ja myöh. | YHT. | 06 01 02 11 01 – Virkamatkat ** | pm | pm | pm | pm | pm | pm | pm | 6 01 02 11 02 – Konferenssit ja kokoukset | 6 01 02 11 03 – Komiteoiden[43] kokoukset | 06 01 02 11 04 – Selvitykset ja kuulemiset | 06 01 02 11 05 – Tietojärjestelmät | 2. Muut hallintomenot yhteensä (06 01 02 11) | 3. Muut hallintomenojen kaltaiset menot (eritellään budjettikohdittain) arviot 06.010503 - 06.010404*** | 0,200 | 0,600 | 0,800 | Hallintomenot yhteensä lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0,200 | 0,600 | 0,800 | Laskelma – Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään ** Hankkeessa työskentelevän komission henkilökunnan virkamatkat. Riippuu yhteisyrityksen lopullisesta päätoimipaikasta. *** Kaksi välivaiheen arviointia ja yksi loppuarviointi. Henkilöstö- ja hallintotarpeet katetaan toimenpiteen hallinnosta vastaavalle pääosastolle myönnetyistä varoista vuotuisen talousarvion puit [1] Lähde: Eurocontrol. [2] SESARon huomioitu komission panoksessa Lissabonin prosessiin. [3] Neuvoston päätöslauselmat, annettu 24. lokakuuta 1994 (94/C 309/02), 17. marraskuuta 1995 (95/C 317/01) ja 19. heinäkuuta 1999 (1999/C 222/01). Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (1692/96/EY), tehty 23. heinäkuuta 1996. Komission ehdotus KOM(2002) 475, tehty 14. heinäkuuta 2004. [4] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 549/2004, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2004, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 550/2004 lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisesta yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 551/2004, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan organisoinnista ja käytöstä. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 552/2004, eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkon yhteentoimivuudesta. [5] Tämä tuo esiin myös turvallisuusnäkökohtia, jotka liittyvät taajuuksien ruuhkautumiseen sekä väärinymmärryksiin, joita voi esiintyä yhden osapuolen ohjeiden ja toisen osapuolen toimien välillä. [6] Pariisin Roissy vuonna 2000, Milanon Linate vuonna 2001 ja Überlingen vuonna 2002. Lisäksi vuodessa tapahtuu keskimäärin 9 onnettomuutta, jotka välillisesti liittyvät lennonjohtoon. [7] Selvin esimerkki on ilmailualan televiestintäverkko. Se määritettiin ja standardoitiin vanhentuneen mallin mukaan ennen Internet-tekniikkaa, joka ei vieläkään ole käytössä. [8] Lähteenä Eurocontrol. [9] Komissio onkin hiljattain antanut tiedonannon ilmailun ilmastonmuutosvaikutusten vähentämisestä (KOM(2005)459 lopullinen) . [10] Erityisesti ATM 2000 + -strategian soveltaminen. [11] Komissio pitää Euroopan ilmailualan tutkimuksen neuvoa-antavan elimen ACAREn ajantasalla yhteisyrityksen ohjelmista. [12] Mahdolliset muutokset yhteisön talousarviosta myönnettäviin vuotuisiin määriin on hyväksyttävä kyseisen vuoden talousarviomenettelyyn liittyvissä keskusteluissa. Ne eivät saa ylittää rajoja, jotka asetetaan yhteistä etua koskeville hankkeille päätöksissä, jotka tehdään asiakirjassa KOM(2004) 475 esitetyn ehdotuksen perusteella. [13] EUVL L 96, 31.3.2004, s. 9. [14] EUVL C […], [..].[..].[….], s. [..]. [15] EUVL C […], [..].[..].[….], s. [..]. [16] EUVL C […], [..].[..].[….], s. [..]. [17] EUVL L 96, 31.3.2004, s. 1. [18] EUVL L 96, 31.3.2004, s. 10. [19] EUVL L 96, 31.3.2004, s. 20. [20] EUVL L 96, 31.3.2004, s. 26. [21] 9440/05 RECH 120 COMPET 111 [22] EYVL L 145, 13.6.1977, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/66/EY (EUVL L 168, 1.5.2004, s. 35). [23] EYVL L 76, 23.3.1992, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2000/106/EY (EUVL L 359, 4.12.2004, s. 30). [24] EYVL L 228, 9.9.1996, s. 1. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 884/2004/EY (EUVL L 167, 30.4.2004, s. 1). [25] EYVL L 124, 20.5.2003, s. 36. [26] EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43. [27] EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1. [28] EYVL L 136, 31.5.1999, s. 15. [29] EYVL L 101, 11.4.2001, s. 1. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2005/571/EY (EUVL L 193, 23.7.2005, s. 31). [30] Jaksotetut määrärahat [31] Menot, jotka eivät kuulu kyseisen osaston 06 lukuun 06 01. [32] Menot, jotka otetaan osaston 06 momentille 06 01 04. [33] Menot, jotka otetaan lukuun 06 01 muille momenteille kuin 06 01 04 tai 06 01 05. [34] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta. [35] Taulukkoon lisätään sarakkeita, jos toiminnan kesto ylittää kuusi vuotta. [36] Jos käytetään useampaa kuin yhtä menettelyä, tämän kohdan huomautuksissa olisi annettava lisätietoja. [37] Kuten kuvattu kohdassa 5.3. [38] Kuten kuvattu kohdassa 5.3. [39] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään. [40] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään. [41] Kyseisen henkilöstön kustannukset sisältyvät viitemäärään. [42] Tässä olisi viitattava asianomaisia toimeenpanovirastoja koskeviin rahoitusselvityksiin. [43] Ilmoitetaan, millaisesta komiteasta on kysymys ja mihin ryhmään se kuuluu.