(4)Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kohdistuvat kaikkiin tai merkittävään osaan vuosien 2019 ja 2020 ohjausjaksoilla annetuista maakohtaisista suosituksista. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu muokatun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

(3)Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt esimerkiksi energian ja elintarvikkeiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisesti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen. EU:hun on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Tilapäistä suojelua koskeva direktiivi otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön. Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti EU:ssa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita.

(23)Verojärjestelmä perustuu vahvasti työn verotuksesta saataviin tuloihin, kun taas osallistavan kasvun kannalta vähemmän haitallisia veropohjia käytetään edelleen liian vähän. Työn verokiila on Saksassa EU:n korkeimpia. Tämä alentaa nettopalkkaa eikä kannusta tehtyjen työtuntien lisäämiseen tietyissä ryhmissä, kuten pieni- ja keskituloisten tai kotitalouksien toissijaisten tulonsaajien keskuudessa. Lisäksi se jarruttaa työvoimapotentiaalin parempaa hyödyntämistä, vaikka näköpiirissä on työvoimapulaa. Ympäristöveroista saatavat tulot ovat suhteellisen vähäiset, kun taas ympäristön kannalta haitalliset tuet (mukaan lukien veronalennukset ja verovapautukset) heikentävät mahdollisuuksia saavuttaa ympäristökestävyystavoitteet ja vaikuttavat kielteisesti hiilestä irtautumiseen, energiatehokkuuteen ja uusiutuvan energian käyttöönottoon.

(20)Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Saksan ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan supistuvan 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuodesta 2022. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä vuonna 2023. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen kiristävä vaikutus, joka on 0,7 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun vuoksi toteutettujen toimenpiteiden asteittaisen päättymisen vaikutus (0,7 % suhteessa BKT:hen) sekä lisäkustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,05 % suhteessa BKT:hen) verrattuna vuoteen 2022.

(19)Komission kevään 2022 talousennusteen ja Saksan vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan neuvoston suosituksen mukaisesti elvyttävä –1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Saksa aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan pysyvän vuoteen verrattuna 2021 vakaana. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,2 prosenttiyksikköä vuonna 2022. Sen vuoksi Saksa suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) ennakoidaan olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen vuonna 2022 niin ikään elvyttävä vaikutus, joka on 1,5 prosenttiyksikköä. Tähän merkittävään elvyttävään vaikutukseen sisältyy nykyisten toimenpiteiden lisäksi niiden toimenpiteiden lisävaikutus, joilla puututaan energian hintojen nousun taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin (0,7 % suhteessa BKT:hen), ja se sisältää myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen), kun taas vihreästä siirtymästä aiheutuvien lisämenojen (0,2 % suhteessa BKT:hen) odotetaan lisäävän myös nettomääräisten juoksevien menojen kasvua.

(18)Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021, että Saksa varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja. Se suositti myös, että Saksa harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden keskipitkän aikavälin rahoitusasema ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi.

(17)Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätilanteeseen liittyvien tukitoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 1,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 4,2 prosenttia. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,7 prosenttia vuonna 2022 ja vuonna 2023 niistä lienee luovuttu. Näitä toimenpiteitä ovat pääasiassa kohdennettu tuki lämmityskustannuksiin; uusiutuvia energialähteitä koskevan maksun (EEG-Umlage) lakkauttamisen aikaistaminen; päivittäistyömatkaliikenneavustuksen korotuksen (Pendlerpauschale) aikaistaminen; polttoaineiden energiaveron alentaminen kolmen kuukauden ajaksi; energian hinnan johdosta maksettava kertaluonteinen avustus (Energiepreispauschale) ja lisä jokaista lasta kohden; kertaluonteinen avustus toimeentulotuen saajille; julkisen paikallisliikenteen kuukausilipun alennettu hinta kolmen kuukauden ajan. Toimenpiteiden on ilmoitettu olevan väliaikaisia. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä saatetaan jatkaa. Osaa näistä toimenpiteistä ei ole kohdennettu. Tällaisia ovat etenkin päivittäistyömatkaliikenneavustuksen korotus ja polttoaineiden energiaveron alentaminen. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat suhteessa BKT:hen 0,1 prosenttia vuonna 2022 ja 0,2 prosenttia vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämään vaikuttaa myös puolustusmenojen kasvu suhteessa BKT:hen 0,4 prosenttia vuonna 2022 ja 0,5 prosenttia vuonna 2023.

(16)Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2022 suotuisa ja sen jälkeen realistinen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 3,6 prosenttia vuonna 2022 ja 2,3 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa reaalisen BKT:n kasvu on vuonna 2022 heikompaa, 1,6 prosenttia, ja vuonna 2023 samankaltaista, 2,4 prosenttia. Ero johtuu pääasiassa ennusteiden erilaisista tiedonkoontipäivistä. Se oli vakausohjelman osalta ennen Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyssodan alkua, jolloin vuoden 2022 kasvunäkymät olivat vielä optimistisemmat. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän pysyvän 3¾ prosentissa suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja supistuvan 2 prosenttiin vuonna 2023. Sama taso vuonna 2022 johtuu pääasiassa pandemian johdosta toteutettujen hätätoimenpiteiden jatkamisesta, puolustusmenojen lisäämisestä ja Ukrainan sodan aiheuttaman energian hintojen nousun vastaisista toimenpiteistä sekä lisämenoista ja investoinneista vihreään siirtymään. Julkisen talouden velan odotetaan ohjelman mukaan supistuvan 66¾ prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 65¾ prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 2,5 prosenttia vuonna 2022 ja 1,0 prosenttia vuonna 2023. Tämä on pienempi kuin vuoden 2022 vakausohjelmassa vuosiksi 2022 ja 2023 ennakoitu alijäämä, mikä johtuu pääasiassa siitä, että marraskuussa 2021 tehtyihin varovaisiin laskelmiin perustuvat verotuloennusteet ovat hieman alhaisemmat ja ohjelman odotukset tukien ja julkisten investointien toteuttamisesta ovat optimistisemmat. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on samankaltainen, 66,4 prosenttia vuonna 2022 ja vuonna 2023 alhaisempi, 64,5 prosenttia. Ero johtuu vastaavasta erosta alijäämäennusteessa.

(13)Saksa toimitti vuotta 2022 koskevan uuden alustavan talousarviosuunnitelman 27 päivänä huhtikuuta 2022. Komissio on antanut kyseistä suunnitelmaa koskevan lausunnon asetuksen (EU) N:o 473/2013 7 artiklan mukaisesti.

(12)Komissio on tehnyt asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla Saksasta perusteellisen tarkastelun, jonka tulokset se julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022. Komission päätelmä oli, että Saksan makrotaloudessa on epätasapainoja. Haavoittuvuustekijät liittyvät erityisesti jatkuvasti suureen vaihtotaseen ylijäämään, joka johtuu investointien vähäisyydestä suhteessa säästöihin ja jolla on rajat ylittävää merkitystä.

(10)Saksa toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 2 päivänä toukokuuta 2022 ja vuoden 2022 vakausohjelmansa 27 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Saksan puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa.

(9)Saksa toimitti 28 päivänä huhtikuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohtaa noudattaen kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 13 päivänä heinäkuuta 2021 päätöksen Saksan elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä. Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti tehty komission päätös siitä, että Saksa on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut.

(8)Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan 2 päivänä maaliskuuta 2022 hyväksytyn finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, ja sitä on eriytettävä maittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

(5)Yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso EU:ssa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

(24)Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa vuoteen 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Saksalle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu suunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Suunnitelman avulla voidaan erityisesti vastata tarpeeseen lisätä julkisia ja yksityisiä investointeja etenkin vihreään ja digitaaliseen siirtymään, kestävään liikenteeseen, puhtaisiin, tehokkaisiin ja integroituihin energiajärjestelmiin, julkishallinnon ja terveyspalvelujen digitalisointiin, koulutukseen sekä tutkimukseen ja innovointiin.

(25)Saksan elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Saksan suunnitelman kokonaismäärärahoista on 42 prosenttia, ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus on 52 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Saksaa toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen olennaista, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan.

(26)Saksa toimitti 4 päivään huhtikuuta 2022 mennessä koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjat, jotka koskivat kaikkia 15:tä Euroopan aluekehitysrahaston ohjelmaa, kaikkia 16:ta Euroopan sosiaalirahasto plussaa koskevaa ohjelmaa sekä yhtä Euroopan aluekehitysrahaston ja Euroopan sosiaalirahasto plussan yhdistelmäohjelmaa. Komissio hyväksyi 19 päivänä huhtikuuta 2022 koheesiopolitiikan varojen käyttöä koskevan kumppanuussopimuksen Saksan kanssa. Saksa on ottanut vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen 24 päivänä kesäkuuta 2021 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä.

(27)Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa käsiteltyjen taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi Saksa on edelleen jäljessä erittäin suuren kapasiteetin laajakaistan käyttöönotossa maaseutualueilla, joilla investointeja lisäämällä on mahdollista parantaa tuottavuuden kasvua ja korjata säästöjen ja investointien epätasapainoa. Saksa paransi viime vuoden aikana merkittävästi erittäin suuren kapasiteetin laajakaistan kokonaiskattavuutta ja on sen osalta tällä hetkellä EU:n keskiarvon yläpuolella. Maaseutualueilla kattavuus oli kuitenkin 22,5 prosenttia eli alle EU:n keskiarvon (37,1 %). Samaan aikaan vain 15,4 prosentilla kotitalouksista on mahdollisuus saada valokuituyhteys (EU:n keskiarvo on 50 %), minkä johdosta Saksa sijoittuu valokuitukattavuudeltaan heikoimpien jäsenvaltioiden joukkoon. Viiden EU:n kärjessä olevan maan valokuitukattavuus on vähintään 85 prosenttia. Valokuituyhteyksien puute ilmenee erityisen selvästi maaseutualueilla (11,3 %, kun EU:n keskiarvo on 33,8 %). Tämä jarruttaa erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten tuottavuuden kasvua, sillä niistä monet sijaitsevat maaseudulla ja maaseutumaisilla alueilla. Saksan elpymis- ja palautumissuunnitelmassa ei käsitellä laajakaistayhteyksien laajentamista eikä 5G-teknologiaa. Liittovaltion ja alueiden tasolla on ohjelmia, joilla pyritään parantamaan yhteyksiä harmailla alueilla ja mobiiliyhteyksiä valkoisilla alueilla. Hallitusohjelmaan sisältyy kunnianhimoisia tavoitteita, jotka koskevat valokuitu- ja 5G-yhteyksien maanlaajuista saatavuutta kaikille Saksan kotitalouksille, mutta niiden toteuttamiselle on vielä määritettävä määräaika. Ripeän toteutuksen kannalta ratkaisevan tärkeässä asemassa on yksityisen sektorin maa- ja vesirakentamisen suunnittelu- ja hallinnointivalmiuksien sekä julkisen sektorin suunnittelun ja toteutuksen hallinnon laajentaminen. Tavoitteiden saavuttaminen edellyttää myös hakemus- ja lupamenettelyjen parantamista sekä vaihtoehtoisten, vähemmän aikaa vievien asennustekniikoiden standardointia.

(28)EU:n valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain Euroopan unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten määritetään vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja EU:n tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä.

(29)Saksalla on haasteita, jotka liittyvät sen riippuvuuteen fossiilisista polttoaineista ja energiantuonnista Venäjältä sekä täysin integroituun kestävään energiajärjestelmään tehtävien investointien taustaedellytyksiin. Vuoden 2020 tietojen mukaan riippuvuus kaasuntuonnista Venäjältä on erityisen suuri (65 %) ja suurempi kuin EU:ssa keskimäärin (44 %). Myös riippuvuus öljyntuonnista Venäjältä on suurempi kuin EU:ssa keskimäärin (Saksassa 34 %, kun EU:n keskiarvo on 26 %). Yli puolet Saksan energiapaletista koostuu kaasusta (26 %) ja öljystä (35 %). Tällä riippuvuudella on suoria vaikutuksia Saksan teollisuuteen, jonka osuus energian loppukulutuksesta maakaasun osalta on 35 prosenttia. Näihin haasteisiin vastaamiseksi, ilmasto- ja energiatavoitteiden saavuttamiseksi ja säästöihin liittyvien investointien lisäämiseksi ratkaisevan tärkeässä asemassa on siirto- ja jakeluverkkojen laajentamisen ja uusiutuvien energialähteiden käyttöönoton vauhdittaminen. Energiahuollon ja energian toimitusreittien monipuolistamiseksi tarvitaan tehokkaampia toimia, joissa hyödynnetään kaikkia saatavilla olevia hiilettömiä energialähteitä, erityisesti ottamalla käyttöön uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä ja uusiutuvia kaasuja, myös uusiutuvaa vetyä ja nesteytettyä maakaasua. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämistä koskevaa tavoitetasoa on tarpeen nostaa edelleen, jotta Saksa olisi linjassa 55-valmiustavoitteiden kanssa. Tarvitaan toimia, joilla voidaan vauhdittaa teollisuuden hiilestä irtautumista, parantaa joustovaihtoehtoja ja energiankuluttajien reagointia hintojen vaihteluun sekä lujittaa energiajärjestelmän integrointia. Lisäksi olisi toteutettava toimia energiatehokkuuden lisäämiseksi ja energiankulutuksen vähentämiseksi sekä rakennuskannan ja liikennealan hiilestä irtautumisen nopeuttamiseksi, sillä vuonna 2021 näiden alojen vuotuiset kansalliset päästötavoitteet jäivät saavuttamatta. Jaetun liikkumisen ja kestävän julkisen liikenteen yleistyminen voi vähentää fossiilisten polttoaineiden kulutusta. Saksan sähköverkkojen laajentaminen on viivästynyt huomattavasti. Keskeisiä esteitä ovat muun muassa suunnittelun sekä lupa- ja muutoksenhakumenettelyjen monimutkaisuus ja kesto. Sähköverkkojen laajentamisen viivästykset ovat johtaneet tarpeeseen asettaa uusiutuvia energialähteitä koskevia rajoituksia tietyillä alueilla. Lisäksi sähköverkkojen laajentamisen viivästykset vaikuttavat merkittävästi naapurijäsenvaltioiden verkkoihin, koska Saksan verkkokapasiteetti ei riitä siirtämään sähkömääriä, joilla käydään kauppaa kyseisellä hintavyöhykkeellä. Hallitus on sitoutunut nostamaan uusiutuvien energialähteiden osuuden sähköntuotannossa 80 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä ja lähes 100 prosenttiin vuoteen 2035 mennessä. Uusiutuvien energialähteiden, erityisesti maatuulivoiman, käyttöönotto on kuitenkin hidastunut merkittävästi viime vuosina sen toteutukseen liittyvien jatkuvien esteiden vuoksi. Toteutuksen esteitä voidaan poistaa ryhtymällä toimiin maankäyttöä koskevien ristiriitojen ratkaisemiseksi varhaisessa vaiheessa, keventämällä vähimmäisetäisyyttä koskevia sääntöjä, parantamalla maankäytön suunnittelun käyttöä tuulivoiman käyttöönottoalueiden määrittämiseksi ja helpottamalla lupien saamista. Hyväksyttävyyttä paikallistasolla voidaan parantaa muun muassa virtaviivaistamalla kuulemisprosessia, lisäämällä kansalaisten mahdollisuuksia osallistua hankkeisiin ja hankkeisiin liittyvällä tulonjaolla. Uusiutuvien energialähteiden käytön lisääminen ja energiatehokkuuden parantaminen paitsi vähentävät riippuvuutta energiantuonnista myös alentavat merkittävästi energian hintoja. Lisäksi voidaan edelleen vahvistaa osallistumista rajat ylittävään energiayhteistyöhön, ja olemassa olevissa yhteyksissä voidaan lisätä joustavuutta ja vastakkaisvirtauskapasiteettia.

(30)Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Saksa voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Saksa voi hyödyntää Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

(31)Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto ilmenee jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

(32)Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat – myös elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta – toimia noudattaakseen euroalueen talouspolitiikkaa koskevaa suositusta. Saksan osalta tämä ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävistä suosituksista 1, 2 ja 3.

(33)Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelman ja vuoden 2022 vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1, 2, 3 ja 4. Suositukset 1, 2 ja 3 edistävät myös euroalueelle annettujen suositusten, erityisesti suositusten 1 ja 4, täytäntöönpanoa. Suosituksessa 1 tarkoitetuilla finanssipolitiikoilla ja suosituksissa 2, 3 ja 4 tarkoitetuilla politiikoilla autetaan muun muassa korjaamaan vaihtotaseen ylijäämään liittyvää epätasapainoa, jos investoinnit lisääntyvät,

SUOSITTAA, että Saksa toteuttaa vuosina 2022 ja 2023 toimia, joilla se

1.varmistaa vuonna 2023, että kansallisesti rahoitettavien juoksevien menojen kasvu on linjassa kaiken kaikkiaan neutraalin finanssipolitiikan virityksen kanssa, kun otetaan huomioon jatkuva väliaikainen ja kohdennettu tuki energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä Ukrainasta pakeneville ihmisille; on valmiina mukauttamaan juoksevia menoja tilanteen muuttuessa; lisää julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen muun muassa elpymis- ja palautumistukivälineen, RePowerEU:n ja muiden EU:n varojen avulla; harjoittaa vuoden 2023 jälkeen finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä; parantaa veroyhdistelmää osallistavamman ja kestävämmän kasvun tukemiseksi erityisesti parantamalla verokannustimia tehtyjen työtuntien lisäämiseksi; turvaa eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyden;

2.etenee elpymis- ja palautumissuunnitelmansa täytäntöönpanossa 13 päivänä heinäkuuta 2021 annettuun neuvoston täytäntöönpanopäätökseen sisältyvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti; saattaa nopeasti päätökseen komission kanssa käytävät neuvottelut vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjoista, jotta niiden täytäntöönpano voidaan aloittaa;

3.poistaa investointien esteitä ja tehostaa investointeja erittäin suuren kapasiteetin digitaalisiin viestintäverkkoihin;

4.vähentää yleistä riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja monipuolistaa niiden tuontia parantamalla energiatehokkuutta, kannustamalla energiansäästöön, monipuolistamalla energiahuoltoa ja energian toimitusreittejä, poistamalla investointien pullonkauloja, sujuvoittamalla edelleen lupamenettelyjä, lisäämällä investointeja sähköverkkoihin ja uusiutuvaan energiaan ja nopeuttamalla niiden käyttöönottoa sekä edistämällä edelleen osallistumista rajat ylittävään energiayhteistyöhön.

Tehty Brysselissä