FI Euroopan unionin virallinen lehti C 175/35

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Uudistettu eurooppalainen strategia – Satsataan nuoriin”

(2010/C 175/09)

I. POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

1. suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen tarkistaa julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä annetun direktiivin (PSI-direktiivi) soveltamista ja panna vauhtia esineiden internetiä (IoT) koskevaan toimintasuunnitelmaan, sillä niistä saattaa tulla arvokkaita välineitä kansalaisille, yrityksille ja hallinnolle ja ne voivat auttaa luomaan työpaikkoja sekä parantamaan julkisten palveluiden laatua.

2. korostaa, että julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäyttö sekä kaupallisiin että ei-kaupallisiin tarkoituksiin on tärkeää, samoin kuin investoiminen tutkimukseen, jolla tuetaan erityistoimia ja uusien sovellusten kehittämistä esineiden internetin arvon lisäämiseksi.

3. korostaa eurooppalaista tietoyhteiskuntaa koskevan i2010-strategian mukaisesti paikallis- ja aluehallintojen merkitystä, sillä ne toimivat talouskasvun liikkeelle panevina voimina paikallistasolla ja tuottavat, käyttävät ja omistavat useita digitaalisia tietotuotteita ja -palveluita. Tästä syystä paikallis- ja alueviranomaisille olisi tarjottava tilaisuus osallistua täysipainoisesti ja tehokkaasti esineiden internetin hallintaan ja kehittämiseen.

4. toteaa, että esineiden internet saattaa parantaa kunnissa ja alueilla kansalaisten elämänlaatua ja sosiaalis-taloudellista toimintaa, piristää aluekehitystä ja paikallista liike-elämää sekä tarjota kansalaisille entistä tehokkaampia, räätälöityjä julkisia palveluita. Alueet ja kunnat voivat omalta osaltaan monin tavoin varmistaa, että tämä potentiaali saavuttaa täyden mittansa. Esineiden internetin hallintaperiaatteista hyötyvät ensi sijassa paikallis- ja alueviranomaiset, ja ne ovat periaatteiden kehittämisen ja täytäntöönpanon pääasiallisia edistäjiä.

5. kehottaa kartoittamaan sopivia ratkaisuja julkisen sektorin haltuun tarkoitettujen tietojen kokoamiseksi ja hallinnoimiseksi sekä ottamaan huomioon jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallishallinnon elinten monin tavoin toisistaan poikkeavat kulttuurit ja hallintorakenteet.

6. korostaa julkishallinnon kehittämissä ja hyödyntämissä sovelluksissa käytettävien suurten tietomäärien käsittelyyn tarvittavan logistiikan merkitystä.

7. pitää myönteisenä, että julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä annetussa direktiivissä pyritään minimoimaan kyseisen tiedon saatavuudesta julkishallinnon elimille koituva hallinnollinen lisärasitus.

8. korostaa sen seikan tärkeyttä, että on olemassa julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäyttöä ja hyödyntämistä koskevat yhteiset säännöt ja käytänteet. Niillä taataan, että kaikilla Euroopan tietomarkkinoiden toimijoilla on samat perusehdot, että tiedon uudelleenkäyttöä koskevat ehdot ovat nykyistä selkeämpiä ja että sisämarkkinoiden vääristymät saadaan poistettua.

9. korostaa, että on edistettävä tietoyhteiskuntaan osallistumista eli sellaista osallistavaa sekä alueellisesti ja sosiaalisesti tasapuolista tietoyhteiskuntaa, jossa tieto- ja viestintäteknologioita (ICT) käytetään laajalti esineiden internetissä parantamaan kilpailukykyä ja julkisia palveluita.

10. kehottaa kannustamaan korkeakoulujen ja yksityisten yritysten yhdessä rahoittamien laboratorioiden perustamista Eurooppaan tietotekniikkaan liittyvän tutkimustoiminnan vaikutuksen vahvistamiseksi Euroopassa.

11. painottaa, että julkisen sektorin hallussa olevien tietojen saatavuus ja uudelleenkäyttö saattavat parantaa esineiden internetin sovelluksia. Julkisen sektorin tärkeimpinä tietovarantoina ja sisällön haltijoina kunnilla ja alueilla on keskeinen tehtävä edistettäessä esineiden internetin luomista.

Julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä annettu direktiivi

12. toteaa, että julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytön markkinoiden kehittäminen edellyttää, että julkinen sektori ja yksityisyritykset luopuvat yksinoikeusjärjestelyistä ja siirtyvät käyttämään lupa- ja maksujärjestelmiä, jotka helpottavat julkisen sektorin tietojen uudelleenkäyttöä mahdollisimman tarkoin (etenkin soveltamalla marginaalikustannuksia). On myös tärkeää pohtia ja selkiyttää, millaisia mekanismeja julkista tietoa tuotettaessa ja hallinnoitaessa käytetään.

13. puhuttaessa periaatteesta, jonka mukaan julkisen sektorin tietojen markkinoiden on oltava kilpailukykyiset, painottaa, että on erittäin tärkeää varmistaa, että yksityisillä palvelun tarjoajilla on samat ehdot kuin julkisilla instituutioilla, jotta julkiset tiedot ovat yksityisten käyttäjien saatavilla. On niin ikään olennaista ilmoittaa selvästi, millaisin ehdoin kyseisiä tietoja voidaan käyttää kaupallisiin tarkoituksiin.

14. toteaa, että on erittäin tärkeää määritellä, miten tiedon taloudellinen arvo mitataan objektiivisesti, koska tiedot ovat luonteeltaan julkisia ja niillä on yhteys valtiovallan alaisiin instituutioihin.

15. ehdottaa, että julkisen tiedon saatavuus ja uudelleenkäyttö erotetaan toisistaan, mikä vastaa täysin tietosuojasääntöjä. Näin parannetaan tietojen kokoajan saamaa hyötyä, sillä tälle aiheutuvat kustannukset eivät välttämättä peity kaikilta osin kyseisiä tietoja tuotettaessa. Samoin minimoidaan tapaukset, joissa julkisen tiedon saantia rajoitetaan.

Paikallis- ja alueviranomaiset – julkisen sektorin hallussa olevien tietojen pääasialliset toimittajat ja hyödyntäjät

16. kehottaa kiinnittämään aiempaa enemmän huomiota tiedonpuutteen vähentämiseen, sillä alue- ja paikallistasolla ei osata eikä siellä ole mekanismeja löytää uudelleenkäytettävissä olevia tietoja, ja auttamaan julkisia elimiä olemaan avoimempia ja edistämään julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäyttöä.

17. korostaa, että julkisen sektorin hallussa olevia tietoja voidaan parhaiten hyödyntää uusiokäyttöön, jos paikallis- ja alueviranomaiset kutsutaan tiiviimmin mukaan prosessiin, sillä ne voivat omalla panoksellaan edistää merkittävästi julkisen sektorin tietojen uudelleenkäyttöä, mikä puolestaan lisää kilpailua ja luo työpaikkoja.

18. toteaa olevan ratkaisevan tärkeää, että alue- ja paikallistason julkisilla instituutioilla on digitoinnin edellyttämät sisäiset valmiudet ja asianmukaiset määrärahat. Yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuus sekä sähköisen oppimisen markkinoiden kehittäminen tarjoavat vaihtoehtoja sisällön digitoinnin rahoitukseen. Julkisen sektorin hallussa olevista tiedoista voi kehittyä toimivia tulovirtoja, jotka helpottavat tietojen keräämistä ja digitointia. Lisäksi verkostot ja interaktiiviset yhteisöt ovat myös tärkeitä, koska niiden avulla kustannukset pienenevät esimerkiksi avoimia ohjelmistoja kehitettäessä.

Esineiden internet

19. korostaa, että tietotekniikan kehitys on erittäin tärkeä haaste yhteiskunnillemme ja Euroopan yhtenäismarkkinoille, kunhan EU tarjoaa innovoinnin, perustutkimuksen ja muun tutkimus- ja kehitystoiminnan edellyttämät välineet sekä varmistaa tulevaisuuden internetin hallinnan poliittisella tasolla.

20. panee merkille, että nykyään on yhä hyödyllisempää kehittää Web 2.0:n tapaisia interaktiivisia foorumeita, koska niiden pitkälle kehitetyt toiminnot mahdollistavat tiedonvaihdon ja kehittyneen yhteentoimivuuden monien verkkojen kanssa, ja niiden avulla voidaan tuottaa tai toimittaa sisältöä joko yksilötasolla tai kollektiivisten yhteisöhankkeiden muodossa. Massamuistiteknologioiden nopea kehittyminen luo perustan julkishallinnon tietokannoille, joihin tallennetaan kuvaukset internetosoitteensa avulla tunnistettavien tuotteiden ominaisuuksista.

21. ehdottaa, että kiinnitetään erityistä huomiota tulevaisuuden internetiin, joka kehittynee eräänlaiseksi esineiden internetin ja korkealaatuisen sisällön ja palveluiden yhdistelmäksi, käyttöympäristönään Web 2.0 -teknologia. Siitä tulee uusi toimintamalli, joka muuttaa kokonaan kaikkialle ulottuvien verkkojen aseman ja roolin kansalaisten elämässä ja talouskasvussa tavalla, joka saattaa saada aikaan suuria yhteiskunnallisia muutoksia.

Esineiden internetin hallinta, yksityisyys ja tietoturva

22. painottaa, ettei esineiden internetin kehittämistä voida jättää yksinomaan yksityissektorille, sillä se saa aikaan syviä yhteiskunnallisia muutoksia. Vain Euroopan poliittiset päättäjät ja viranomaiset, paikallis- ja alueviranomaiset mukaan luettuina, voivat panoksellaan varmistaa, että tieto- ja viestintäteknologioiden (ICT) käytöllä edistetään muun muassa talouskasvua, vastataan väestön ikääntymisen haasteisiin ja vauhditetaan tehokasta energiankäyttöä.

23. korostaa, että esineiden internetin hallinta on suunniteltava ja toteutettava siten, että se sopii yhteen kaikkien julkispoliittisten toimien kanssa, kuten AK toteaa monitasoisesta hallinnosta laatimassaan valkoisessa kirjassa (1). Monitasoisen hallinnon tarkoituksena on tehostaa yhteisön toimintaa siten, että Euroopan unioni, jäsenvaltiot sekä alue- ja paikallisviranomaiset toteuttavat koordinoitua toimintaa, joka perustuu kumppanuuteen ja jolla pyritään muotoilemaan ja panemaan täytäntöön EU:n politiikkaa.

24. toteaa, että esineiden internetin kaltaisesta merkittävästä haasteesta selviytyminen edellyttää, että siihen puututaan monitasoisen hallinnon periaatteiden ja mekanismien avulla sekä vertikaalisesti paikallis- ja alueviranomaisten, valtionhallinnon ja Euroopan unionin välillä että horisontaalisesti paikallis- ja alueviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan välillä tai kokeilemalla tiettyjä innovaatioita paikallis- ja aluetasolla.

25. korostaa, että esineiden internetin infrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluja toteutettaessa on kiinnitettävä runsaasti huomiota kaikkien tasojen turvallisuusvaatimusten täyttämiseen, jotta varmistetaan mahdollisimman hyvä yksityisyyden ja henkilötietojen suoja ja estetään kaikentyyppisten henkilökohtaisten tietojen luvaton jäljittäminen ja profilointi, ostomieltymykset, terveydentila, potilastietorekisterit jne. mukaan luettuina.

26. panee merkille, että yksityisyyden suojan turvaaminen riippuu tietyistä tekijöistä, joita ovat julkisen sektorin elinten rakenneratkaisut (niistä suurin osa sijoittuu paikallistasolle), lainsäädännön yhdenmukaisuus unionitasolla, innovatiivisen toimintatavan edistäminen julkishallinnon työntekijöiden keskuudessa sekä yhteisen eettisen ohjeiston käyttö ja tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvien toimintojen hallinnointi.

27. katsoo siksi, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä sellaisten suuntaviivojen ja suositusten laatimiseen, joiden avulla pyritään määrittelemään ICT:tä koskevat strategiat, säännöt, standardit ja yhteiset formaatit tietoturvan parantamiseksi ja yksityisyyden suojan turvaamiseksi.

28. kehottaa järjestämään koko henkilökunnalle laaja-alaista koulutusta, joka suunnattaisiin etenkin teknisille asiantuntijoille (esimerkiksi verkot, järjestelmät, turvallisuus, yksityisyyden suoja), erilaisia menetelmiä sisältävien turvaprosessien kanssa suoraan työskenteleville sekä innovointiin ja ajanmukaistamiseen yleisesti tai epäsuorasti osallistuvalle henkilökunnalle (esimerkiksi digitaalisen lukutaidon opettajille).

Esineiden internetin sosioekonomiset vaikutukset

29. katsoo aiempien lausuntojensa (2) tavoin, että paikallis- ja alueviranomaisten tulisi osallistua laaja-alaiseen yhteistyöhön julkishallintojen yhteentoimivuuden parantamiseksi ja julkisten palvelujen tuottamisen tehostamiseksi.

30. korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla voi olla – ja onkin – johtava rooli parannettaessa Euroopan kilpailukykyä, lisättäessä liiketoimintamahdollisuuksia ja parannettaessa kansanterveyspalveluita. Lisäksi niillä on keskeinen asema kasvatettaessa energiatehokkuutta ICT:n avulla jakamalla parhaita teknologisia käytänteitä, kartoitettaessa hankekumppaneita ja osoitettaessa rahoitusta.

31. painottaa, että tieto- ja viestintätekniikkaa tukevat politiikat eivät kuitenkaan yksin riitä vahvistamaan taloudellista suorituskykyä, eikä niitä voida toteuttaa ilman alue- ja paikallisviranomaisten aktiivista tukea ja osallistumista. Kansalaisyhteiskunnan, paikallis- ja alueviranomaisten ja valtiovallan on tehtävä yhteistyötä sen varmistamiseksi, että saadaan liikkeelle itseään ruokkiva henkilöstöresurssien kehittämisen, organisaatiomuutoksen, tieto- ja viestintätekniikan ja tuottavuuden kehä ja että ICT:tä kehitetään ja käytetään tehokkaasti.

32. korostaa, että tieto- ja viestintäteknologian perustaitojen vahvistamiseen, korkeatasoisten ICT-taitojen kehittämiseen, elinikäisen ICT-oppimisen edistämiseen ja ICT:n tehokkaan käytön edellyttämien johtamis- ja verkostoitumistaitojen kehittämiseen tähtäävät politiikat ovat erityisen tärkeitä ja kuuluvat alue- ja paikallisviranomaisten ydinosaamiseen.

Tutkimus, kehitys ja innovaatiot

33. arvostaa komission sitoumusta jatkaa esineiden internetiin liittyvän tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen tukemista seitsemännessä puiteohjelmassa nyt, kun asiasta on saatu erinomaisia tuloksia, ja antaa tukensa kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman hyödyntämiselle, sillä se on erinomainen tapa edistää tulevaisuudessa toteutuvan esineiden internetin sovellutusten käyttöönottoa. Tässä mielessä paikallis- ja aluemittakaava osoittautunee varsin hyödylliseksi kokeiluhankkeita suunniteltaessa, sillä näin hankkeet on helppo panna täytäntöön ja niiden kustannus–hyöty-suhde on edullinen.

34. ilmaisee tukensa valtakunnallisille ja alueellisille sidosryhmille, sillä niillä on yhä tärkeämpi merkitys sellaisten uusien eurooppalaisten aloitteiden kehittämisessä kuin ERA-Net tai yhteinen teknologia-aloite. (3) Tutkimus- ja innovaatiopotentiaalin rakentamisprosessi, jonka tarkoituksena on tuottaa EU:hun kestävällä pohjalla olevaa kilpailuetua ja saavuttaa näin nopeammin esineiden internetin päämäärät, voi onnistua ainoastaan siinä tapauksessa, että siinä ovat mukana sellaiset kunnat ja alueviranomaiset, jotka priorisoivat julkisessa rahoituksessa ehdottomasti tutkimusta ja innovointia.

35. kehottaa huolehtimaan siitä, että nykyiset toimet ja yhteistyövälineet täydentävät aiempaa paremmin toisiaan, ja hyödyntämään seitsemättä tutkimuksen puiteohjelmaa, rakennerahastoja sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaa koordinoidusti, sillä ne tarjoavat eri tutkimushankkeiden erityispiirteitä vastaavia investointimahdollisuuksia.

36. painottaa, että Euroopan ulkopuolelta on saatava huippupäteviä tieteenharjoittajia, ja korostaa alueiden merkitystä koulutuspalveluiden pääasiallisina tuottajina sekä kasvavaa tarvetta lisätä henkilöresursseihin tehtäviä alueinvestointeja. Kuntien innovaatiotoimiin, teknologiakeskuksiin, yrityshautomoihin, tiedepuistoihin ja riskipääomaan olisi kiinnitettävä erityistä huomiota.

Kansainvälinen vuoropuhelu

37. toteaa, että turvautumalla kansainväliseen yhteistyöhön alueet edistävät tutkimuspolitiikallaan oleellisesti suunnittelulle, rakenteille ja lainsäädännölle suotuisia perusedellytyksiä.

38. korostaa, että jopa pienet alue- ja paikallistasolla toimivat laitokset pystyvät tuottamaan maailmanlaajuista mielenkiintoa herättävää tietoa rajatuilla erikoisaloilla, eritoten silloin, kun ne ovat mukana globaaleissa verkostoissa ja tekevät yhteistyötä tietopohjaisten liikeyritysten kanssa.

39. painottaa, että alueiden yhteydet ja yhteistyö sekä yhden maan sisällä että yli rajojen kasvattavat merkitystään jatkuvasti erityisesti tuettaessa klustereita, verkostoitumista ja innovaatioekosysteemejä, ja myös niiden tukeminen kehittyy. Tavoitteena on luoda maantieteellisesti sidottujen klustereiden sijasta globaaliin innovaatioketjuun liitettäviä maailmanluokan ”solmukohtia”.

Bryssel 10. helmikuuta 2010 Alueiden komitean puheenjohtaja Mercedes BRESSO

(1) CdR 89/2009 fin.

(2) CdR 10/2009 fin.

(3) CdR 83/2007 fin.