FI Euroopan unionin virallinen lehti C 255/72

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle syöväntorjunnasta: eurooppalainen kumppanuusohjelma”

KOM(2009) 291 lopullinen

(2010/C 255/13)

Esittelijä: Ingrid KÖSSLER

Euroopan komissio päätti 24. kesäkuuta 2009 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle syöväntorjunnasta: eurooppalainen kumppanuusohjelma

KOM(2009) 291 lopullinen.

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 10. marraskuuta 2009. Esittelijä oli Ingrid Kössler.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 16.–17. joulukuuta 2009 pitämässään 458. täysistunnossa (joulukuun 16. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 176 ääntä puolesta ja 1 vastaan; kukaan ei pidättynyt äänestämästä.

1. Suositukset

1.1 ETSK on tyytyväinen komission aloitteeseen syöväntorjuntaa koskevasta kumppanuudesta. Syöpä rasittaa valtavasti ihmisyksilöä ja eurooppalaista yhteiskuntaa. Kaikista diagnosoiduista taudeista juuri se vaatii eniten kuolonuhreja. Vuonna 2006 syöpä oli sydän- ja verisuonitautien jälkeen toiseksi yleisin kuolinsyy: naisten kuolinsyynä se oli kahdella kymmenestä ja miesten kuolinsyynä kolmella kymmenestä. Joka vuosi syöpä diagnosoidaan lähes 3,2 miljoonalla ihmisellä EU:ssa (1).

ETSK korostaa tarvetta sellaisiin yhteisiin EU-toimenpiteisiin tiedon-, asiantuntemuksen ja parhaiden käytänteiden vaihtamiseksi, joilla jäsenvaltioita tuetaan niiden pyrkimyksissä torjua syöpää.

1.2.1 ETSK painottaa, että jäsenvaltioiden välillä on sairastuvuudessa ja kuolevuudessa eroja, joita ei voi hyväksyä. Komitea tukee tavoitetta, että kumppanuusohjelman päättyessä kaikilla jäsenvaltioilla on oma yhtenäinen syöväntorjuntasuunnitelmansa.

1.2.2 ETSK yhtyy komission käsitykseen, että pantaessa syöpää koskevia yhtenäisiä strategioita alulle tarvitaan selkeitä tavoitteita toteutuksen käyttövoimaksi ja jotta pystytään punnitsemaan, onko tarkoitetut vaikutukset saatu aikaan.

1.2.3 ETSK yhtyy näkemykseen, jonka mukaan ennalta ehkäisevien toimenpiteiden merkitys on suuri ja ne voivat edistää hyvinvointia sekä aikaansaada sen, että ihmiset elävät tulevaisuudessa terveempinä ja pidempään.

1.2.4 ETSK katsoo vuoteen 2013 ulottuvan kumppanuuden olevan tärkeä jatkotoimi vuonna 2003 otetun ensiaskeleen (2) jälkeen. Komitea pitää ymmärrettävänä, mikäli kumppanuusohjelmaa katsotaan tarpeelliseksi jatkaa jossain muodossa vuoden 2013 jälkeen, varsinkin kun muistetaan, että useat tavoitteista on asetettu sitä pidemmälle – vuoteen 2020.

1.2.5 ETSK korostaa terveellisten elämäntapojen merkitystä ja pitää kumppanuusohjelmaa tärkeänä välineenä, jolla voidaan vakuuttaa jäsenmaiden johtohenkilöt ja kansanterveyden alalla toimivat tarpeesta voimistaa työskentelyä.

1.2.6 ETSK tähdentää, että kumppanuusohjelma tukee Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 152 artiklaa kansaterveydestä, jossa korostetaan, että yhteisön toiminnan tulee suuntautua kansanterveyden parantamiseen.

1.2.7 ETSK haluaa tukea kumppanuusohjelmaa ja pyrkii antamaan siihen aktiivisen panoksensa hyödyntämällä siteitään kansalaisyhteiskuntaan paikallisella ja valtakunnallisella tasolla.

1.2.8 ETSK toteaa, että on tärkeää hyödyntää rakennerahastoja, joista voidaan myöntää varoja terveysalan perusrakenteita ja koulutusta varten. Komitea huomauttaa kuitenkin, ettei mainittuja rahastoja käytetä jäsenvaltioissa vielä riittävässä määrin hyväksi.

2. Yleistä taustaa

2.1 ETSK toteaa myös tässä yhteydessä, että syöpä koettelee monia ihmisiä ja näiden läheisiä. Se on suuri terveydellinen ja yhteiskunnallinen ongelma. Kaikista diagnosoiduista taudeista nimenomaan se vaatii eniten kuolonuhreja työikäisten keskuudessa.

2.2 Syöpätapausten suuri lukumäärä aiheuttaa näin ollen myös erittäin merkittäviä sosioekonomisia vaikutuksia jäsenvaltioissa.

2.3 Syöpäsairauksien odotetaan lisääntyvän, ja siitä koituu lisää vakavia vaikutuksia.

2.4 Tehokkaan ennaltaehkäisyn avulla pystytään estämään lähes kolmannes kaikista syöpätapauksista. Mikäli syöpä havaitaan varhaisessa vaiheessa, pystytään sen lisäksi kolmannes sairaustapauksista hoitamaan tuloksekkaasti ja usein myös parantamaan kokonaan.

2.5 Neljä yleisintä syöpämuotoa EU:ssa ovat rintasyöpä, paksu- ja peräsuolen syöpä, keuhkosyöpä ja eturauhassyöpä.

2.6 Syöpämuodot, jotka ovat vaativat eniten kuolonuhreja 27 jäsenvaltion EU:ssa, ovat kuolleisuuden mukaisessa järjestyksessä keuhkosyöpä, paksu- ja peräsuolen syöpä, rintasyöpä, eturauhassyöpä ja mahalaukun syöpä. (1)

2.7 Mikäli elintapoja korjataan, voidaan sairastumisten ja kuolonuhrien määrää supistaa kaikkien näiden viiden syöpämuodon osalta.

2.8 Keuhkosyöpä vaatii syöpämuodoista eniten kuolonuhreja EU:ssa. Lähes viidennes kaikista vuonna 2006 sattuneista kuolemantapauksista johtui keuhkosyövästä, ja useimmissa niistä alkusyynä oli tupakanpoltto. Tähän syöpäsairauteen kuolee Euroopassa noin 335 000 ihmistä vuosittain (1).

3. Komission ehdotuksen oleellisimmat seikat

3.1 Euroopan komissio ehdottaa syöväntorjunnan eurooppalaista kumppanuusohjelmaa vuosiksi 2009–2013. Tavoitteena on, että kaikille jäsenvaltioille laaditaan ohjelman tuella yhtenäiset syöväntorjuntasuunnitelmat. Tällaisten suunnitelmien laatiminen auttaisi vähentämään syövän aiheuttamaa rasitetta EU:ssa. Tavoitteena on 15 prosentin vähennys vuoteen 2020 mennessä (510 000 uutta tapausta).

3.2 Komissio ehdottaa seuraavia toimia ja tavoitteita neljällä alalla:

Ala 1: Terveyden edistäminen ja varhainen havaitseminen

Tavoite: vähentää syövän aiheuttamaa rasitetta toteuttamalla syöpäseulonnasta annettua neuvoston suositusta tehokkaammin ja järjestää laajamittaisia syöpäseulontaa koskevia tiedotuskampanjoita, jotka on kohdistettu suurelle yleisölle sekä terveydenhuoltopalvelujen tarjoajille.

Ala 2: Hyvien käytäntöjen yksilöiminen ja yleistäminen

Tavoite: poistaa terveydenhuollon toimista johtuvia eroavuuksia syöpäkuolleisuudessa vähentämällä eroa parhaisiin ja huonoimpiin tuloksiin päässeen jäsenvaltion välillä.

Ala 3: Yhteistyö ja koordinointi syöpätutkimuksessa

Tavoite: kehittää koordinoitu lähestymistapa syöpätutkimukseen siten, että kolmasosa tutkimuksesta, rahoituslähteestä riippumatta, on koordinoitua vuoteen 2013 mennessä.

Ala 4: Esikuva-analyysi

Tavoite: varmistaa tarkat ja vertailukelpoiset tiedot syövästä.

4. Terveyden edistäminen ja varhainen havaitseminen

4.1 ETSK katsoo, että tarvitaan horisontaalinen strategia, jotta syövän aiheuttamaa rasitusta kyetään vähentämään koko EU:ssa.

4.2 Syövän syntymiseen vaikuttavat useat tekijät, mutta tietyissä tapauksissa se on ehkäistävissä. Siksi syövän ennaltaehkäisyssä on keskityttävä yhtäläisesti sekä elintapoihin että työperäisiin ja ympäristötekijöihin.

4.3 Ennaltaehkäisevässä työssä on otettava kaikilta osin huomioon ”Terveys kaikissa politiikoissa” -toimintamalli (Health in All Policies, HiAP). Kumppanuutta voidaan lujittaa viemällä terveyspoliittista ajattelua muiden alojen, kuten ympäristö- ja maatalouspolitiikan, valtavirtaan sekä jäsenvaltio- että EU-tasolla EU:n terveysstrategian mukaisesti.

4.4 ETSK:n näkemyksen mukaan on erityisen tärkeää kohdistaa ennaltaehkäisevä työ elintapoihin liittyviin seikkoihin, jotka kasvattavat syöpäriskiä. On erittäin tähdellistä saada nuoret tiedostamaan, että terveelliset elämäntavat pienentävät syöpään sairastumisen riskiä. Mikäli vanhemmanrooliin tulossa olevat nuoret ymmärtävät tämän, voi sillä olla suuri merkitys heidän lapsilleen ja tuleville sukupolville.

4.5 Nykyään käsillä on tietoa tekijöistä, jotka kasvattavat riskiä sairastua syöpään. Ehdottomasti suurin riskitekijä on tupakointi.

4.6 Muita riskitekijöitä ovat liikalihavuus, vähäinen liikunta, liiallinen auringonotto ja runsas alkoholinkäyttö.

4.7 Valtaosan kuolonuhreista vaativat tupakointi, ylipainoisuus, hedelmien ja vihannesten vähäinen osuus ruokavaliossa ja voimakas altistuminen auringonvalolle.

4.8 ETSK pitää tärkeänä, että kumppanuusohjelmassa kohdistetaan huomiota ennaltaehkäisyyn ja seurantaan.

4.9 ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio ehdottaa ennaltaehkäisyä ja seulontaa (screening) koskevia yleistavoitteita. Komitea pitääkin tärkeänä määrittää osoittimia, joiden avulla pystytään tarkkailemaan tavoitteiden saavuttamista jäsenvaltioissa.

4.10 Ennaltaehkäisevät toimet ja varhainen havaitseminen (seulonta) ratkaisevat mahdollisuudet hoidon onnistumiseen ja potilaan parantumiseen.

4.11 ETSK muistuttaa, että EU on jo vuodesta 2001 lähtien suosittanut kuvallisten varoitusten merkitsemistä savukerasioihin. Jäsenvaltioista vain kolme on omaksunut käytänteen. Niitä pitää saada enemmän mukaan. Kuvallinen varoitus tehoaa hyvin myös lapsiin – sillä on vaikutusta jo ennen kuin nämä oppivat lukemaan.

4.12 ETSK toteaa, että on tärkeää ryhtyä toimenpiteisiin passiiviselle tupakoinnille altistumisen ehkäisemiseksi.

4.13 ETSK pitää nuorten elintapojen parantamista tärkeänä. Sitä varten on jäsenvaltioiden koulujärjestelmissä ryhdyttävä antamaan elintapoja koskevaa opetusta, jotta voidaan varhaisessa vaiheessa levittää tietoa, joka pidentää elinikää. Jo nuorella iällä tulee saada tietää tupakoinnin, epäterveellisten ruokailutottumusten ja liian vähäisen hedelmien nauttimisen aiheuttamista riskeistä sekä auringonvalon negatiivisista ominaisuuksista. Jäsenvaltioissa pitää perusopetukseen sisällyttää vähintään 2–3 viikkotuntia liikuntaa. Fyysinen aktiivisuus sekä kiinnostus ulkoiluun ja urheiluun auttavat pienentämään ylipainoa myös aikuisiässä.

4.14 ETSK toteaa, että tutkijoilla, kansaterveystyön parissa toimivilla, potilasjärjestöillä, talousoppineilla, opettajilla, terveyden- ja sairaanhoitohenkilöstöllä, valvonnasta vastaavalla henkilöstöllä, poliitikoilla, muilla päätöksentekijöillä ja kansalaisyhteiskunnalla on tärkeä tehtävä muutettaessa kumppanuusohjelman tavoitteita jäsenvaltioissa tehtäväksi käytännön työksi.

4.15 ETSK korostaa, että potilasjärjestöillä on merkittävä asema Euroopan tasolla ja että niillä voi olla tärkeä tehtävä kumppanuusohjelmassa. Myös muut vapaaehtoisorganisaatiot ja -verkostot voivat tehdä tähdellistä työtä tiedottamalla keinoista ehkäistä syöpään sairastumista ja varhaisen havaitsemien tärkeydestä. Komitea toteaa lisäksi, että joukkoviestimet voivat olla mukana lisäämässä tietämystä terveellisistä elintavoista ja syöpäsairauksien varhaisesta havaitsemisesta sekä kehittämässä ennaltaehkäisevää toimintaa.

4.16 ETSK tähdentää, että tuloksekkaat ennaltaehkäisevät toimet pelastavat ihmishenkiä 20–30 vuoden aikajänteellä. Niistä kertyy lisäksi taloudellista hyötyä, koska ennaltaehkäisevien toimien aiheuttamat kustannukset ovat tuntuvasti alhaisemmat kuin sairauksien hoidon vaatimat kustannukset.

4.17 ETSK korostaa, että on tärkeää löytää osoittimia, joiden avulla primaariprevention tilanteen kehittymistä pystytään seuraamaan ajallisesti. Komitea ehdottaa, että jäsenvaltiot säännöllisin väliajoin mittaavat tupakoivien 15-vuotiaiden lukumäärän sekä soveltavat jotain ylipainoisuuden mittaria (esim. BMI-painoindeksiä). Näin kyetään mittaamaan primaariprevention jäsenvaltioissa ajan myötä antamaa panosta. Naisten ylipainoisuutta voidaan mahdollisesti seurata eri jäsenvaltioissa äitiyshuollon yhteydessä, ja armeijaan rekrytointi tarjonnee tavan seurata ajallisesti kehityssuuntauksia miesten osalta.

Seulonta

4.18 ETSK painottaa, että seulontatutkimukset ovat asianomaiselle ihmiselle investointi parempaan terveyteen ja sairastumisen välttämiseen.

4.19 ETSK pitää tärkeänä, että käyttöönotettavia seulontaohjelmia pystytään arvioimaan.

4.20 ETSK yhtyy näkemykseen, että mahdollisimman monen tulee päästä ehdotettavien rintasyövän, kohdunkaulan syövän sekä paksu- ja peräsuolen syövän seulontaohjelmien piiriin vuoteen 2013 ulottuvan syöpäseulonnasta annetun neuvoston suosituksen mukaisesti. Jo vuonna 2003 asetettiin selvät tavoitteet, joihin ei kuitenkaan ole ylletty.

4.21 ETSK on samaa mieltä siitä, että jäsenvaltioiden pitää tehdä enemmän työtä noudattaakseen syöpäseulonnasta annettua neuvoston suositusta täysimittaisesti vuoteen 2013 mennessä. ETSK:sta olisi toivottavaa, että jäsenvaltiot omaksuisivat realistisia välitavoitteita edetessään kohti päämäärää.

4.22 ETSK pitää tärkeänä, että tiedotusta ja tukitoimia kohdennetaan haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin, jotta nekin ymmärtävät seulontatutkimuksiin osallistumisen hyödylliseksi. On myös syytä tiedostaa, että syöpätautiin liittyvä huoli voi aiheuttaa ihmiselle stressiä ja rasitusta.

4.23 ETSK toivoo, että kaikki syöpäseulontaohjelmat, joita EU:n tasolla tullaan mahdollisesti ehdottamaan, perustuvat tieteelliseen näyttöön. Se toivoo lisäksi, että tulevien seulontaohjelmien käyttöönoton yhteydessä EU antaa jäsenvaltioille suosituksen seulottavista ikäluokista ja seulontojen tiheydestä. Jos jäsenvaltioissa seulottaisiin samanikäiset ja samoin aikavälein, tulosten eroavuudet supistuisivat ja se hyödyttäisi myös tutkimusta.

4.24 ETSK suhtautuu vapaaehtoiseen eurooppalaiseen pilottihyväksyntäjärjestelmään myönteisesti.

5. Hyvien käytäntöjen yksilöiminen ja yleistäminen

5.1 ETSK pitää asianmukaisena, että tavoitteeksi asetetaan vähentää eriarvoisuutta syöpäkuolleisuudessa supistamalla jäsenvaltioiden välillä esiintyviä eroja.

5.2 ETSK katsoo hyvin tärkeäksi, että kaikissa jäsenvaltioissa ryhdytään harjoittamaan mittaavaa tutkimusta ja otetaan käyttöön syöpärekisterit, jotta asetettuihin tavoitteisiin päästään. Kaiken perustana on avoin ja asiallinen vertailu. Tavoitteiden saavuttaminen vaatii vähintään sitä, että jokaisessa jäsenvaltioissa on tai niihin perustetaan väestörekisteri, uusia syöpätapauksia koskeva rekisteri ja kuolinsyyrekisteri. Siten kyetään saamaan paikkansapitävää tietoa sairastuvuudesta, vallitsevuudesta, eloonjäämisestä ja kuolevuudesta. ETSK ehdottaa, että myöhemmässä vaiheessa myös sairaalarekisterit liitetään mukaan. Silloin strategiat olisivat entistäkin vertailukelpoisempia, ja hoitoja pystyttäisiin vertaamaan keskenään.

5.3 ETSK pitää aiheellisena, että tiedonkeruun esteitä kartoitetaan. Komitea ehdottaa, että kohdennetaan voimavaroja sen hyväksi, että jäsenvaltiot, joilla ei ole rekisterejä, pystyvät ottamaan ne käyttöön pikaisesti.

5.4 Myös ETSK pitää tiedonkeruuta syövän aiheuttamista yhteiskunnallisista kustannuksista tärkeänä. Se hyödyttää asian käsittelyä ja on omiaan tuottamaan näyttöä tämän yhteiskunnallisen ongelman laajuudesta.

5.5 ETSK kannattaa ajatusta tutkimuksesta, jossa tarkastellaan EU:ssa vallitsevia käsityksiä tietojen rekisteröinnistä. Pohjoismaisten jäsenvaltioiden kokemukset voidaan mainita hyvänä esimerkkinä siinä yhteydessä.

5.6 ETSK yhtyy käsitykseen, että monet syyt, kuten elintavat, työolosuhteet ja ympäristötekijät, vaikuttavat syövän syntyyn ja että ennaltaehkäisevää työtä on siksi harjoitettava laajalla rintamalla.

5.7 ETSK korostaa erityisesti ennaltaehkäisevän työn merkitystä tupakoinnin suhteen. Monissa, eritoten uusissa, jäsenvaltioissa on runsaasti tupakoitsijoita. Useissa tapauksissa sosioekonomisesti vaikeimmassa asemassa olevissa väestöryhmissä tupakoidaan eniten. Myös nk. passiiviselle tupakoinnille altistumiseen liittyy terveysriskejä, joihin täytyy kiinnittää huomiota.

Tutkimus

5.8 ETSK katsoo komission tavoin, että maiden keskinäistä tiedonvaihtoa on varaa parantaa paljonkin ja että tutkimusinfrastruktuurin kehittäminen on tärkeää.

5.9 ETSK on tyytyväinen ehdotukseen parantaa syöpätutkimukseen sekä erityisesti kliinisiin tutkimuksiin liittyvien tietojen julkista saatavuutta.

5.10 ETSK pitää komission tavoin tärkeänä toteuttaa yleiseurooppalaisia tutkimusaloitteita ennaltaehkäisevän työn alalla. Kyseeseen tulee esimerkiksi elintapatutkimus, joka on muita hitaammin kehittynyt, strategisesti merkittävä aihepiiri, johon on tärkeää panostaa kumppanuusohjelman tavoitteiden mukaisesti. Alan tutkimuksessa on tarpeen paneutua lisäksi sivuvaikutusten ja myöhemmin ilmenevien hoitovahinkojen riskiin sekä psykososiaalisiin kysymyksiin.

5.11 ETSK painottaa tutkimusalan kilpailun merkitystä ja katsoo, että tutkimusyhteistyötä voidaan muilta osin parantaa ennen kaikkea perusrakenteiden suhteen. ETSK kannattaa yhteisten biopankkien perustamista, materiaalivaihdon helpottamista, tiedonvaihtoa ja kliinisiä tutkimuksia, joihin yksittäisten jäsenvaltioiden voimavarat eivät riitä tai jotka edistyvät paljon ripeämmin useamman maan yhteisin ponnistuksin (eurooppalaiset monikeskustutkimukset).

5.12 ETSK kannattaa sellaisen elimen yksilöimistä, joka arvioi tutkimusta ja tieteellisiä käytänteitä eurooppalaisesta näkökulmasta. Sen kaltainen riippumaton taho voisi arvioida ja tarkistaa kaiken tietyllä lääketieteen alalla kertyneen tutkimusevidenssin Euroopassa. Kyseessä olisi alalla tehtyjen tutkimusten vertaileminen ennalta vahvistettujen asianmukaisen tutkimustyön kriteerien avulla.

5.13 ETSK toivoisi, että kyseinen elin voisi erityisesti keskittyä määrittämään aihepiirejä sellaisia EU:n yhteisiä strategisia syöväntutkimushankkeita varten, jotka ovat perusteltuja mutta eivät kaupallisesti kiinnostavia.

Vertailu / Esikuva-analyysi (benchmarking)

5.14 Tavoite: varmistaa sellaiset tarkat ja vertailukelpoiset tiedot syövästä, joita tarvitaan poliittisia toimenpiteitä varten.

5.15 ETSK painottaa komission tavoin vertailukelpoisten tietojen merkitystä ja syöpärekisterien tarvetta jäsenvaltioissa.

5.16 ETSK kiinnittää lisäksi huomiota tarpeeseen kehittää vertailukelpoisia ja arvioitavissa olevia osoittimia. Jäsenvaltioiden tulee ensimmäisenä askeleena ottaa käyttöön syöpärekisterit ja raportoida niistä yhteisesti päätetylle elimelle. Kansainvälinen syöväntutkimuskeskus IARC ja Kansainvälinen syöpäunioni UICC tulevat tällöin kyseeseen mahdollisina raportoinnin vastaanottajatahoina. Molemmilla on toimintaa Euroopan tasolla.

5.17 ETSK pitää avointa vertailua erittäin merkittävänä keinona tehdä tunnetuksi ja siirtää edemmäs esimerkkejä parhaista käytänteistä.

5.18 Vertailukelpoisen tietoaineksen keskinäisen vaihdannan lisääminen on myös tärkeä seikka tutkimusta ajatellen.

5.19 ETSK toteaa, että hoitoketjun kaikki osa-alueet, kuten hoito, kuntouttaminen ja palliatiivinen hoito, ovat merkityksellisiä kevennettäessä syöpätautien aiheuttamaa rasitusta ja helpotettaessa sairaiden ja heidän läheistensä kärsimyksiä. ETSK suosittaa, että huomio kohdistetaan ensi kädessä primaaripreventioon (ennaltaehkäisyyn) ja sekundaaripreventioon (seulontaan), jotta mahdolliset syöpätaudit havaitaan mahdollisimman aikaisin ja hoito aloitetaan varhain.

5.20 ETSK pitää tärkeänä, että jäsenvaltioiden yhtenäisiin syöväntorjuntasuunnitelmiin sisällytetään panostuksia koko hoitoketjuun – hoito, kuntouttaminen, palliatiivinen hoito – sekä primaari- ja sekundaaripreventioon.

Bryssel 16. joulukuuta 2009 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Mario SEPI

(1) Lähde: Kansainvälinen syöväntutkimuskeskus (International Agency for Research on Cancer, IARC) 2007.

(2) Syöpäseulonnasta 2. joulukuuta 2003 annettu neuvoston suositus 2003/878/EY; EUVL L 327, 16.12.2003, s. 34.