[pic] | EUROOPAN KOMISSIO | Bryssel 1.12.2010 KOM(2010) 705 lopullinen 2010/0343 (NLE) Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS vuoden 2010 kansainvälisen kaakaosopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta PERUSTELUT Yhdistyneiden Kansakuntien vuoden 2010 kaakaokonferenssi päättyi virallisesti 25. kesäkuuta 2010, sillä eri valtuuskunnat pääsivät yhteisymmärrykseen uuden, vuoden 2010 kansanvälisen kaakaosopimuksen tekstistä. Kyseisen sopimuksen on tarkoitus korvata vuoden 2001 kansainvälinen kaakaosopimus, jonka voimassaoloaikaa on pidennetty. Uudesta välineestä käytyjen neuvottelujen ja sopimuksen sisällön, joka vastaa komission kantaa, perusteella komissio katsoo, että sopimuksen tekemistä koskeva asiakirja olisi talletettava Yhdistyneiden kansakuntien sopimusarkistoon New Yorkiin. Komissio on jo ehdottanut neuvostolle[1] kyseisen sopimuksen allekirjoittamista ja väliaikaista soveltamista. Samalla tavoin kuin sopimuksen allekirjoittamista ja sen väliaikaista soveltamista koskevien menettelyjen tapauksessa päätavoitteena on edelleen edistää kaakaokauppaan liittyvää kansainvälistä yhteistyötä. Tämä kuuluu Euroopan unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Tämän vuoksi Euroopan unionin olisi tehtävä vuoden 2010 kansainvälinen kaakaosopimus Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 207 artiklan mukaisesti. Koska hyväksymistä, tekemistä tai ratifioimista koskevat asiakirjat ovat avoinna tallettajan luona niiden allekirjoittamista ja tallettamista varten 1. lokakuuta 2010 – 30. syyskuuta 2012, neuvostoa pyydetään antamaan tämä päätös ennen kyseisen määräajan päättymistä. 2010/0343 (NLE) Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS vuoden 2010 kansainvälisen kaakaosopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, JOKA ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 3 ja 4 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän[2], sekä katsoo seuraavaa: 1. Yhdistyneiden Kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssin (UNCTAD) yhteyteen perustettu neuvottelukonferenssi hyväksyi 25 päivänä kesäkuuta 2010 vuoden 2010 kansainvälisen kaakaosopimuksen, jäljempänä ’vuoden 2010 sopimus’, tekstin. Tämän sopimuksen englannin-, espanjan- ja ranskan- sekä arabian-, kiinan- ja venäjänkieliset toisinnot ovat yhtä todistusvoimaisia. 2. Tämä uusi sopimus korvaa vuoden 2001 kansainvälisen kaakaosopimuksen, jonka voimassaoloa on pidennetty 30 päivään syyskuuta 2012. 3. Vuoden 2010 kansainvälinen kaakaosopimus on avoinna allekirjoittamista sekä ratifioimista tai hyväksymistä koskevien asiakirjojen tallettamista varten 1 päivästä lokakuuta 2010 30 päivään syyskuuta 2012 saakka. 4. Vuoden 2010 sopimuksen tavoitteet ovat yhteisen kauppapolitiikan mukaisia. 5. Euroopan unioni on voimassaoloajaltaan pidennetyn vuoden 2001 kansainvälisen sopimuksen sopimuspuoli, ja vuoden 2010 kansainvälisen kaakaosopimuksen allekirjoittamista ja sopimuksen väliaikaista soveltamista koskeva päätös (EU) N:o […][3] annettiin […], joten EU:n edun mukaista olisi tehdä myös kyseisen sopimuksen korvaava sopimus, ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Hyväksytään Euroopan unionin puolesta vuoden 2010 kansainvälinen kaakaosopimus. Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä. 2 artikla Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään henkilö, jolla on oikeus tallettaa hyväksymisasiakirja Euroopan unionin puolesta Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeristöön vuoden 2010 sopimuksen mukaisesti. Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE VUODEN 2010 KANSAINVÄLINEN KAAKAOSOPIMUS JOHDANTO Sopimuspuolet, jotka a) tunnustavat kaakaoalan vaikutuksen köyhyyden vähentämiseen ja kansainvälisesti sovittujen kehitystavoitteiden, erityisesti vuosituhannen kehitystavoitteiden, saavuttamiseen; b) tunnustavat kaakaoalan ja kaakaokaupan merkityksen kehitysmaiden kansantalouksille väestön tulonlähteenä ja tunnustavat kaakaokaupan keskeisen vaikutuksen maiden vientituloihin ja maiden taloudellisten ja sosiaalisten kehitysohjelmien laatimiseen; c) tunnustavat kaakaoalan merkityksen miljoonien ihmisten toimeentulolle erityisesti kehitysmaissa, joissa kaakaotuotanto on pientuottajien pääasiallinen suorien tulojen lähde; d) tunnustavat , että tiivis kansainvälinen yhteistyö kaakaoalaan liittyvissä kysymyksissä ja kaikkien kaakaon arvoketjun toimijoiden välinen jatkuva vuoropuhelu voivat edistää maailman kaakaotalouden kestävää kehitystä; e) tunnustavat viejäjäsenten ja tuojajäsenten välisten strategisten kumppanuuksien merkityksen kestävän kaakaotalouden saavuttamiselle; f) tunnustavat , että kansainvälisten kaakaomarkkinoiden avoimuus on tarpeen varmistaa tuottajien ja kuluttajien yhteisen edun vuoksi; g) tunnustavat aikaisempien, vuosien 1972, 1975, 1980, 1986, 1993 ja 2001 kansainvälisten kaakaosopimusten vaikutuksen maailman kaakaotalouden kehitykseen; ovat sopineet seuraavaa: I luku - Tavoitteet 1 artikla Tavoitteet Jotta voidaan vahvistaa maailman kaakaoalaa ja edistää sen kestävää kehitystä sekä tarjota lisää etuja kaikille sidosryhmille, seitsemännellä kansainvälisellä kaakaosopimuksella pyritään seuraaviin tavoitteisiin: a) edistämään kansainvälistä yhteistyötä maailman kaakaotaloudessa; b) tarjoamaan asianmukaiset puitteet hallitusten ja yksityissektorin välisille keskusteluille kaikista kaakaoalaan liittyvistä kysymyksistä; c) edistämään jäsenmaiden kaakaotalouden vahvistamista laatimalla, kehittämällä ja arvioimalla asianmukaisia hankkeita osoitettaviksi toimivaltaisille laitoksille rahoittamista ja toteuttamista varten, ja hankkimalla varoja jäsenmaiden ja maailman kaakaotalouden edun mukaisille hankkeille; d) saavuttamaan asianmukaiset hinnat, jotka tuottavat oikeudenmukaiset tulot tuottajille ja kuluttajille kaakaon arvoketjussa, ja edistämään maailman kaakaotalouden tasapainoista kehitystä kaikkien jäsenten edun mukaisesti; e) edistämään kestävää kaakaotaloutta taloudellisella, sosiaalisella ja ympäristönäkökohtien tasolla; f) kannustamaan tutkimusta ja sen tulosten soveltamista edistämällä koulutus- ja tiedotusohjelmia, jotka mahdollistavat kaakaoalalle soveltuvien teknologioiden siirron jäsenille; g) edistämään maailman kaakaotalouden avoimuutta ja erityisesti kaakaokauppaa kokoamalla, analysoimalla ja jakamalla relevantteja tilastotietoja ja tekemällä tarkoituksenmukaisia selvityksiä, sekä edistämään kaupan esteiden poistamista; h) edistämään ja kannustamaan suklaan ja kaakaopohjaisten tuotteiden kulutusta kaakaon kysynnän lisäämiseksi, erityisesti edistämällä tietoisuutta kaakaon hyvistä ominaisuuksista, myös myönteisistä terveysvaikutuksista, tiiviissä yhteistyössä yksityissektorin kanssa; i) kannustamaan jäseniä edistämään kaakaon laatua ja kehittämään kaakaoalaa varten asianmukaiset elintarviketurvallisuusmenettelyt; j) kannustamaan jäseniä laatimaan ja toteuttamaan strategioita, joilla parannetaan paikallisyhteisöjen ja pientuottajien kykyä hyötyä kaakaontuotannosta, ja auttaa näin vähentämään köyhyyttä; k) helpottamaan tietojen saamista rahoitusvälineistä ja -palveluista, joista kaakaontuottajat voivat hyötyä, erityisesti luotonsaannista ja riskinhallintamenetelmistä. II luku - Määritelmät 2 artikla Määritelmät Tässä sopimusta sovellettaessa 1. ’kaakaolla’ tarkoitetaan kaakaopapuja ja kaakaotuotteita, 2. ’jalo- eli aromikaakaolla’ tarkoitetaan kaakaota, jonka makua ja väriä pidetään poikkeuksellisen korkeatasoisina ja jota tuotetaan tämän sopimuksen liitteessä C luetelluissa maissa, 3. ’ kaakaotuotteilla’ tarkoitetaan tuotteita, jotka on valmistettu yksinomaan kaakaopavuista, kuten kaakaomassa, kaakaovoi, makeuttamaton kaakaojauhe, kaakaokakku ja murskatut kaakaopavut, 4. ’suklaalla ja suklaatuotteilla’ tarkoitetaan tuotteita, jotka on valmistettu kaakaopavuista Codex Alimentarius -kokoelman mukaisia suklaata ja suklaatuotteita koskevia vaatimuksia noudattaen, 5. ’kaakaopapujen kokonaisvarastoilla’ tarkoitetaan kaikkia kaakaovuoden viimeisenä päivänä (30 päivänä syyskuuta) tiedossa olevia kuivia kaakaopapuja riippumatta niiden säilytyspaikasta, omistajasta tai käyttötarkoituksesta, 6. ’ kaakaovuodella’ tarkoitetaan 12 kuukauden ajanjaksoa, joka alkaa 1 päivänä lokakuuta ja päättyy 30 päivänä syyskuuta, 7. ’ järjestöllä’ tarkoitetaan 3 artiklassa mainittua Kansainvälistä kaakaojärjestöä, 8. ’neuvostolla’ tarkoitetaan 6 artiklassa mainittua Kansainvälistä kaakaoneuvostoa, 9. ’sopimuspuolella’ tarkoitetaan hallitusta, Euroopan unionia tai 4 artiklassa määriteltyä hallitustenvälistä järjestöä, joka on väliaikaisesti tai lopullisesti sitoutunut noudattamaan tätä sopimusta, 10. ’ jäsenellä ’ tarkoitetaan edellä määriteltyä sopimuspuolta; 11. ’ tuojamaalla ’ tai ’ tuojajäsenellä ’ tarkoitetaan maata tai jäsentä, jonka kaakaontuonti papuina ilmaistuna ylittää viennin, 12. ’ viejämaalla ’ tai ’ viejäjäsenellä ’ tarkoitetaan maata tai jäsentä, jonka kaakaonvienti papuina ilmaistuna ylittää tuonnin. Kaakaontuottajamaa, jonka kaakaontuonti papuina ilmaistuna ylittää sen viennin mutta jonka tuotanto kuitenkin ylittää sen tuonnin tai jonka tuotanto ylittää nähtävissä olevan sisäisen kaakaonkulutuksen[4], voi halutessaan olla viejäjäsen, 13. ’kaakaonviennillä ’ tarkoitetaan kaakaon poistumista jonkin maan tullialueelta ja ’kaakaontuonnilla ’ kaakaon tuontia jonkin maan tullialueelle siten, että näiden määritelmien katsotaan tarkoittavan jäsenen kaikkia tullialueita yhdessä mikäli jäsen käsittää useampia kuin yhden tullialueen, 14. ’ kestävällä kaakaotaloudella’ tarkoitetaan integroitua arvoketjua, jossa kaikki sidosryhmät toimivat yhteistyössä ja edistävät asianmukaista politiikkaa saavuttaakseen sellaisen tuotanto-, jalostus- ja kulutustason, joka on taloudellisesti kannattava, ekologisesti järkevä ja sosiaalisesti vastuullinen, nykyisten ja tulevien sukupolvien edun mukaisesti, ja jonka tavoitteena on parantaa kaakaon arvoketjun tuottavuutta ja kannattavuutta kaikkien asianomaisten sidosryhmien osalta ja erityisesti pientuottajien osalta; 15. ’ yksityissektorilla’ tarkoitetaan kaikkia niitä yksityissektorilla toimivia yksikköjä, joiden pääasiallinen toiminta tapahtuu kaakaoalalla. Se käsittää viljelijät, välittäjät, jalostajat, valmistajat ja tutkimuslaitokset. Tätä sopimusta sovellettaessa yksityissektoriin luetaan kuuluviksi myös ne julkiset yritykset, organismit ja laitokset, jotka harjoittavat tehtäviä, joista toisissa maissa huolehtivat yleensä yksityiset tahot; 16. ’ tavoitehinnalla’ tarkoitetaan tätä sopimusta sovellettaessa käytettävää, 33 artiklan määräysten mukaisesti laskettua kaakaon kansainvälistä hintaa edustavaa indikaattoria, 17. ’ erityisnosto-oikeudella (SDR) ’ tarkoitetaan Kansainvälisen valuuttarahaston erityisnosto-oikeutta, 18. ’tonnilla’ tarkoitetaan 1 000 kilogramman metristä tonnia eli 2 204,6 naulaa ja ’naulalla’ 453,597 grammaa, 19. ’jaetulla yksinkertaisella ääntenenemmistöllä ’ tarkoitetaan viejäjäsenten antamien äänten enemmistöä ja tuojajäsenten antamien äänten enemmistöä erikseen laskettuina, 20. ’määräenemmistöllä’ tarkoitetaan kahta kolmasosaa viejäjäsenten antamista äänistä ja kahta kolmasosaa tuojajäsenten antamista äänistä erikseen laskettuina edellyttäen, että viejäjäsenistä vähintään viisi ja tuojajäsenistä enemmistö on läsnä, 21. ’voimaantulolla’ , ellei toisin määrätä, tarkoitetaan ajankohtaa, jolloin tämä sopimus tulee voimaan joko väliaikaisesti tai lopullisesti. III luku – Kansainvälinen kaakaojärjestö 3 artikla Kansainvälisen kaakaojärjestön päätoimipaikka ja rakenne 1. Vuoden 1972 kansainvälisellä kaakaosopimuksella perustettu Kansainvälinen kaakaojärjestö jatkaa toimintaansa ja panee täytäntöön tämän sopimuksen määräykset sekä valvoo niiden soveltamista. 2. Järjestön päätoimipaikan on aina sijaittava jäsenmaan alueella. 3. Järjestön päätoimipaikka on Lontoossa, jollei neuvosto toisin päätä. 4. Järjestön tehtäviä hoitavat seuraavat tahot: a) Kansainvälinen kaakaoneuvosto, joka on järjestön ylin toimielin; b) neuvoston avustavat toimielimet, joihin kuuluvat hallinto- ja rahoituskomitea, talouskomitea, maailman kaakaotalouden neuvoa-antava komitea ja kaikki muut neuvoston perustamat komiteat; ja c) sihteeristö. 4 artikla Järjestön jäsenet 1. Jokainen sopimuspuoli on järjestön jäsenmaa. 2. Järjestössä on kahdenlaisia jäseniä: a) viejäjäseniä ja b) tuojajäseniä. 3. Jäsen voi vaihtaa jäsenryhmää neuvoston vahvistamilla ehdoilla. 4. Vähintään kaksi sopimuspuolta voi ilmoittaa osallistuvansa järjestöön jäsenryhmänä edellyttäen, että asiasta ilmoitetaan asianmukaisesti neuvostolle ja tallettajalle; ilmoitus osallistumisesta jäsenryhmänä tulee voimaan asianomaisten sopimuspuolten nimeämänä päivänä ja neuvoston hyväksymin ehdoin. 5. Tässä sopimuksessa olevat viittaukset ’hallitukseen’ tai ’hallituksiin’ on tulkittava käsittävän myös Euroopan unionin ja kaikki hallitustenväliset järjestöt, joille kuuluu kansainvälisten sopimusten, erityisesti perushyödykesopimusten neuvottelemiseen, tekemiseen ja soveltamiseen liittyviä vastaavia velvoitteita. Näin ollen kaikkien tähän sopimukseen sisältyvien allekirjoittamista, ratifiointia, hyväksymistä, väliaikaista soveltamista koskevaa ilmoitusta taikka liittymistä koskevien mainintojen katsotaan hallitustenvälisen järjestön osalta tarkoittavan kyseisen järjestön taholta tapahtuvaa allekirjoittamista, ratifiointia, hyväksymistä, väliaikaista soveltamista koskevaa ilmoitusta taikka liittymistä. 6. Kun hallitustenväliset järjestöt äänestävät toimialaansa kuuluvista asioista, niillä on jäsenvaltioidensa 10 artiklan mukaista kokonaisäänimäärää vastaava äänimäärä. Tällöin hallitustenvälisten järjestöjen jäsenvaltiot eivät saa käyttää yksilöllistä äänioikeuttaan. 5 artikla Erioikeudet ja vapaudet 1. Järjestö on oikeushenkilö. Sillä on erityisesti kelpoisuus tehdä sopimuksia, hankkia ja luovuttaa irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynnissä. 2. Järjestön, sen toimitusjohtajan, henkilöstön ja asiantuntijoiden sekä jäsenmaiden edustajien asema sekä erioikeudet ja vapaudet heidän ollessaan isäntämaan hallituksen alueella virkatehtäviensä suorittamiseksi, ovat isäntämaan hallituksen ja Kansainvälisen kaakaojärjestön välillä tehdyn päätoimipaikkaa koskevan sopimuksen mukaiset. 3. Tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päätoimipaikkaa koskeva sopimus on tästä sopimuksesta riippumaton. Sen voimassaolo lakkaa kuitenkin a) päätoimipaikkaa koskevan sopimuksen määräysten mukaisesti; b) jos järjestön päätoimipaikka siirretään pois isäntämaasta; tai c) jos järjestö lopettaa toimintansa. 4. Järjestö voi tehdä yhden tai useamman jäsenen kanssa sopimuksia sellaisista erioikeuksista ja vapauksista, jotka saattavat olla tämän sopimuksen moitteettoman toiminnan kannalta tarpeellisia; neuvoston on hyväksyttävä sopimukset. IV luku – Kansainvälinen kaakaoneuvosto 6 artikla Kansainvälisen kaakaoneuvoston kokoonpano 1. Kansainväliseen kaakaoneuvostoon kuuluvat kaikki järjestön jäsenet. 2. Jäseniä edustavat neuvoston kokouksissa asianmukaisesti valtuutetut edustajat. 7 artikla Neuvoston valtuudet ja tehtävät 1. Neuvosto käyttää kaikkia niitä valtuuksia ja suorittaa tai suorituttaa kaikki ne tehtävät, jotka ovat tarpeen tämän sopimuksen nimenomaisten määräysten täytäntöönpanemiseksi. 2. Neuvostolla ei ole valtuuksia eikä sen voida olettaa saaneen jäseniltä valtuutusta ottaa vastatakseen mistään tämän sopimuksen soveltamisalan ulkopuolisesta velvoitteesta; etenkään sillä ei ole valtuuksia ottaa lainaa. Käyttäessään valtuuksiaan tehdä sopimuksia neuvoston on sisällytettävä sopimuksiin tämän kohdan ja 23 artiklan sisältämät ehdot sillä tavoin, että ne tulevat muiden sopimuskumppanien tietoon; mikäli näin ei kuitenkaan toimita, se ei silti tee sopimusta mitättömäksi eikä neuvoston katsota ylittäneen sille myönnettyjä valtuuksia. 3. Neuvosto hyväksyy tämän sopimuksen määräysten täytäntöönpanemiseksi tarvittavat ja niiden kanssa sopusoinnussa olevat säännöt ja määräykset, mukaan luettuina neuvoston ja sen komiteoiden työjärjestykset sekä järjestön varainhoitoa ja henkilöstöä koskevat määräykset. Neuvosto voi työjärjestyksessään määrätä menettelystä, jolla se voi kokoontumatta ratkaista tietyt kysymykset. 4. Neuvosto pitää tämän sopimuksen nojalla sille kuuluvien tehtäviensä suorittamiseksi tarvittavia asiakirjoja sekä muita asianmukaisiksi katsomiaan asiakirjoja. 5. Neuvosto voi asettaa työryhmän tai työryhmiä avuksi tehtäviensä suorittamisessa. 8 artikla Neuvoston puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja 1. Neuvosto valitsee jokaiseksi kaakaovuodeksi puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan, joille järjestö ei maksa palkkaa. 2. Puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja valitaan viejäjäsenten tai tuojajäsenten edustajien keskuudesta. Nämä toimet vuorottelevat kaakaovuosittain näiden kahden ryhmän välillä. 3. Sekä puheenjohtajan että varapuheenjohtajan ollessa tilapäisesti estyneitä tai toisen heistä ollessa pysyvästi estynyt, neuvosto voi tilanteen mukaan valita viejäjäsenten tai tuojajäsenten edustajien keskuudesta uudet henkilöt kyseisten toimien joko väliaikaisiksi tai pysyviksi haltijoiksi. 4. Puheenjohtaja tai muu neuvoston kokouksessa puheenjohtajana toimiva virkailija ei saa äänestää. Hänen valtuuskuntansa jäsen voi käyttää hänen edustamansa jäsenmaan äänioikeutta. 9 artikla Neuvoston istunnot 1. Neuvosto pitää yleensä yhden sääntömääräisen istunnon kaakaovuoden molempien puoliskojen aikana. 2. Neuvosto kokoontuu erityisistuntoon niin päättäessään tai a) viiden jäsenmaan pyynnöstä, b) vähintään kahden jäsenmaan pyynnöstä, joilla on vähintään 200 ääntä, c) 22 ja 59 artiklan soveltamiseksi toimitusjohtajan pyynnöstä. 3. Neuvoston istunnoista on ilmoitettava vähintään 30 kalenteripäivää aikaisemmin paitsi kiireellisissä tapauksissa, jolloin asiasta on ilmoitettava vähintään 15 päivää aikaisemmin. 4. Istunnot pidetään yleensä järjestön päätoimipaikassa, ellei neuvosto toisin päätä. Jos neuvosto päättää jonkin jäsenen kutsusta kokoontua muualla kuin järjestön päätoimipaikassa, kutsun esittäneen jäsenen on maksettava siitä aiheutuvat lisäkulut järjestön hallinnollisten määräysten mukaisesti. 10 artikla Äänet 1. Viejäjäsenillä on yhteensä 1 000 ääntä ja tuojajäsenillä yhteensä 1 000 ääntä. Äänet jakautuvat kummassakin jäsenryhmässä eli viejäjäsenten ja tuojajäsenten keskuudessa tämän artiklan seuraavien kohtien mukaisesti. 2. Viejäjäsenten äänet jaetaan kaakaovuosittain seuraavasti: jokaisella viejäjäsenellä on viisi perusääntä. Loput äänet jaetaan kaikkien viejäjäsenten kesken suhteessa niiden kolmen edeltävän kaakaovuoden aikana viemän kaakaon keskimäärään, joita koskevat tiedot järjestö on julkaissut Quarterly Bulletin of Cocoa Statistics -julkaisun viimeisimmässä numerossa. Tätä tarkoitusta varten vienti lasketaan lisäämällä kaakaopapujen nettovientiin 34 artiklan mukaisesti muuntokertoimilla kaakaopavuiksi muunnettujen kaakaotuotteiden nettovienti. 3. Kunakin kaakaovuonna tuojajäsenten äänet jaetaan kaikkien tuojajäsenten kesken suhteessa niiden kolmen edeltävän kaakaovuoden aikana tuoman kaakaon keskimäärään, joita koskevat tiedot järjestö on julkaissut Quarterly Bulletin of Cocoa Statistics -julkaisun viimeisimmässä numerossa. Tätä tarkoitusta varten tuonti lasketaan lisäämällä kaakaopapujen nettotuontiin 34 artiklan mukaisesti muuntokertoimilla kaakaopavuiksi muunnettujen kaakaotuotteiden bruttotuonti. Jäsenellä on oltava vähintään viisi ääntä. Tämän vuoksi sellaisten jäsenten, joiden äänimäärä ylittää vähimmäismäärän, äänioikeudet jaetaan sellaisten jäsenten kesken, joiden äänimäärä alittaa vähimmäismäärän. 4. Jos jostain syystä äänten tilastollinen laskentaperuste osoittautuisi vaikeaksi määritellä tai päivittää tämän artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti, neuvosto voi päättää muusta äänten tilastollisesta laskentaperusteesta. 5. Jäsenellä saa olla enintään 400 ääntä, lukuun ottamatta 4 artiklan 4 ja 5 kohdassa tarkoitettuja jäsenmaita. Kaikki tämän määrän ylittävät, tämän artiklan 2–4 kohtaan perustuvien laskutoimitusten mukaiset äänet jaetaan uudelleen muiden jäsenten kesken kyseisissä kohdissa olevien määräysten mukaisesti. 6. Jos järjestön kokoonpano muuttuu tai jäsenen äänioikeus on jonkin tämän sopimuksen määräyksen nojalla peruutettu tai palautettu, neuvoston on huolehdittava äänten uudelleen jakamisesta tämän artiklan mukaisesti. Tämän sopimuksen 4 artiklassa määritellyillä Euroopan unionilla tai hallitustenvälisillä järjestöillä on kullakin sama määrä ääniä kuin yksittäisellä jäsenellä tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. 7. Ääniä ei saa jakaa osiin. 11 artikla Neuvoston äänestysmenettely 1. Jokainen jäsen on oikeutettu äänestämään sille kuuluvalla äänimäärällä, eikä jäsen saa jakaa ääniään. Jäsen voi kuitenkin äänestää eri tavalla sellaisilla äänillä, joita se on oikeutettu käyttämään tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti. 2. Viejäjäsen voi neuvoston puheenjohtajalle osoitetulla kirjallisella ilmoituksella valtuuttaa toisen viejäjäsenen ja vastaavasti tuojajäsen toisen tuojajäsenen valvomaan etujaan ja käyttämään äänioikeuttaan neuvoston kokouksissa. Tällöin ei sovelleta 10 artiklan 5 kohdassa määrättyä rajoitusta. 3. Jäsenen, jonka toinen jäsen on valtuuttanut käyttämään 10 artiklan mukaista äänioikeuttaan, on äänestettävä valtuuttajajäsenen antamien ohjeiden mukaisesti. 12 artikla Neuvoston päätökset 1. Neuvosto pyrkii tekemään päätöksensä ja antamaan suosituksensa yksimielisesti. Jos yksimielisyyttä ei saavuteta, neuvosto tekee päätöksensä ja antaa suosituksensa määräenemmistöllä seuraavien menettelyjen mukaisesti: a) Jos ehdotus ei saavuta määräenemmistön edellyttämää enemmistöä enemmän kuin kolmen viejäjäsenen tai enemmän kuin kolmen tuojajäsenen kielteisen kannan vuoksi, ehdotus katsotaan hylätyksi. b) Jos ehdotus ei saavuta määräenemmistön edellyttämää enemmistöä enintään kolmen viejäjäsenen tai enintään kolmen tuojajäsenen kielteisen kannan vuoksi, ehdotuksesta äänestetään uudelleen 48 tunnin kuluessa. c) Jos ehdotus ei edelleenkään saavuta määräenemmistön edellyttämää enemmistöä, se katsotaan hylätyksi. 2. Neuvoston päätösten tekemiseen ja suositusten antamiseen vaadittavaa äänimäärää laskettaessa äänestyksestä pidättyneiden jäsenten ääniä ei oteta lukuun. 3. Jäsenet sitoutuvat noudattamaan kaikkia neuvoston tämän sopimuksen määräysten nojalla tekemiä päätöksiä. 13 artikla Yhteistyö muiden järjestöjen kanssa 1. Neuvosto ryhtyy tarpeellisiin toimenpiteisiin neuvottelujen ja yhteistyön järjestämiseksi Yhdistyneiden Kansakuntien ja sen toimielinten, erityisesti YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin ja YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön sekä tarvittaessa muiden YK:n erityisjärjestöjen ja hallitustenvälisten järjestöjen kanssa. 2. Ottaen huomioon YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin erityisen merkityksen kansainvälisessä perushyödykekaupassa neuvosto tiedottaa tarkoituksenmukaisella tavalla tälle järjestölle toiminnastaan ja työohjelmistaan. 3. Neuvosto voi myös ryhtyä aiheellisiin toimenpiteisiin tehokkaiden yhteyksien ylläpitämiseksi kaakaon tuottajien, välittäjien ja valmistajien kansainvälisten järjestöjen kanssa. 4. Neuvosto pyrkii saamaan kansainväliset rahoituslaitokset ja muut maailman kaakaotaloudesta kiinnostuneet tahot mukaan toimintaansa kaakaon tuotanto- ja kulutuspolitiikan alalla. 5. Neuvosto voi päättää toimia yhteistyössä muiden kaakaoalan toimivaltaisten asiantuntijoiden kanssa. 14 artikla Tarkkailijoiden kutsuminen ja osallistuminen 1. Neuvosto voi kutsua muita valtioita kuin jäseniä osallistumaan kokouksiinsa tarkkailijoina. 2. Neuvosto voi kutsua myös 13 artiklassa tarkoitettuja järjestöjä osallistumaan kokouksiinsa tarkkailijoina. 3. Neuvosto voi myös kutsua tarkkailijoiksi valtiosta riippumattomia järjestöjä, joilla on asianmukaista asiantuntemusta kaakaoalalla. 4. Neuvosto päättää järjestön hallinnollisissa määräyksissä vahvistettujen edellytysten mukaisesti tarkkailijoiden osallistumisesta kuhunkin kokoukseen, tapauskohtaisesti myös asianmukaista asiantuntemusta kaakaoalasta omaavien valtiosta riippumattomien järjestöjen osallistumisesta. 15 artikla Päätösvaltaisuus 1. Neuvoston istunnon avajaiskokous on päätösvaltainen, kun läsnä on vähintään viisi viejäjäsentä ja tuojajäsenten enemmistö edellyttäen, että kyseisillä jäsenillä on omassa jäsenryhmässään vähintään kaksi kolmannesta ryhmän kokonaisäänimäärästä. 2. Jos neuvosto ei ole tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti päätösvaltainen istunnon avajaiskokouksen määräpäivänä, se tulee päätösvaltaiseksi istunnon toisena päivänä ja on päätösvaltainen istunnon loppuun asti, jos läsnä olevilla viejä- ja tuojajäsenillä on omassa jäsenryhmässään yksinkertainen ääntenenemmistö. 3. Tämän artiklan 1 kohdan mukaista istunnon avajaiskokousta seuraavien kokousten päätösvaltaisuudesta on määrätty tämän artiklan 2 kohdassa. 4. Edellä olevan 11 artiklan 2 kohdan mukainen edustus katsotaan läsnäoloksi. V luku – Järjestön sihteeristö 16 artikla Järjestön toimitusjohtaja ja henkilöstö 1. Sihteeristö koostuu toimitusjohtajasta ja henkilöstöstä. 2. Neuvosto nimittää toimitusjohtajan toimikaudeksi, jonka kesto ei ylitä sopimuksen voimassaoloaikaa ja voimassaolon mahdollisia pidennyksiä. Se vahvistaa ehdokkaiden valintasäännöt sekä toimitusjohtajan nimitysehdot. 3. Toimitusjohtaja on asemaltaan järjestön korkein virkamies. Hän vastaa neuvostolle tämän sopimuksen hallinnosta ja toiminnasta neuvoston päätösten mukaisesti. 4. Järjestön henkilöstö on vastuussa toimitusjohtajalle. 5. Toimitusjohtaja nimittää henkilöstön jäsenet neuvoston vahvistamien sääntöjen mukaan. Näitä sääntöjä laatiessaan neuvoston on otettava huomioon muissa samanlaisissa hallitustenvälisissä järjestöissä virkamiehiin sovellettavat määräykset. Virkailijoiksi on mahdollisuuksien mukaan valittava viejä- ja tuojajäsenten kansalaisia. 6. Toimitusjohtajalla ja muulla henkilöstöllä ei saa olla mitään taloudellisia etuja valvottavanaan kaakaoteollisuudessa, kaakaokaupassa, kaakaon kuljetuksessa tai alan mainonnassa. 7. Toimitusjohtaja ja henkilöstö eivät saa tehtäviensä suorittamisessa pyytää tai vastaanottaa ohjeita jäseniltä eivätkä muulta järjestön ulkopuoliselta taholta. Heidän on pidättäydyttävä kaikesta toiminnasta, joka on ristiriidassa heidän asemansa kanssa yksinomaan järjestölle vastuussa olevina kansainvälisinä virkamiehinä. Jokainen jäsen sitoutuu kunnioittamaan toimitusjohtajan ja henkilöstön tehtävien puhtaasti kansainvälistä luonnetta, eikä pyri vaikuttamaan heihin heidän tehtäviensä hoidossa. 8. Järjestön toimitusjohtaja tai muu henkilöstö ei saa luovuttaa mitään tämän sopimuksen toimintaan tai hallintoon liittyviä tietoja, paitsi milloin neuvosto antaa siihen luvan tai tämän sopimuksen nojalla heille kuuluvien tehtävien asianmukainen hoitaminen sitä edellyttää. 17 artikla Työohjelma 1. Sopimuksen voimaantuloa seuraavassa ensimmäisessä neuvoston kokouksessa toimitusjohtaja esittää viisivuotisen strategisen suunnitelman neuvoston tarkasteltavaksi ja hyväksyttäväksi. Vuotta ennen viisivuotisen strategisen suunnitelman päättymistä toimitusjohtaja esittää neuvostolle uuden luonnoksen viisivuotiseksi strategiseksi suunnitelmaksi. 2. Kaakaovuoden viimeisessä kokouksessa neuvosto vahvistaa toimitusjohtajan seuraavaksi vuodeksi laatiman järjestön työohjelman talouskomitean suosituksen perusteella. Työohjelma sisältää hankkeet, aloitteet ja toimet, jotka järjestön on määrä toteuttaa. Toimitusjohtaja panee työohjelman täytäntöön. 3. Kaakaovuoden viimeisessä kokouksessa talouskomitea arvioi kuluvan vuoden työohjelman täytäntöönpanoa toimitusjohtajan laatiman selvityksen perusteella. Talouskomitea esittää neuvostolle päätelmänsä. 18 artikla Vuosikertomus Neuvosto julkaisee vuosikertomuksen. VI luku – Hallinto- ja rahoituskomitea 19 artiklaHallinto- ja rahoituskomitean perustaminen 1. Perustetaan hallinto- ja rahoituskomitea. Sen tehtävänä on a) valvoa toimitusjohtajan esittämän talousarvioesityksen pohjalta neuvostolle toimitettavan hallinnollisen talousarvioesityksen laatimista; b) suorittaa kaikki muut neuvoston sille osoittamat hallinto- ja rahoitustehtävät, mukaan lukien tulojen ja menojen sekä järjestön hallintoon liittyvien kysymysten seuranta. 2. Hallinto- ja rahoituskomitea esittää edellä mainittuja kysymyksiä koskevat suosituksensa neuvostolle. 3. Neuvosto vahvistaa hallinto- ja rahoituskomitean työjärjestyksen. 20 artikla Hallinto- ja rahoituskomitean kokoonpano 1. Hallinto- ja rahoituskomitea koostuu kuudesta vuorotellen vaihtuvasta viejäjäsenestä ja kuudesta tuojajäsenestä. 2. Kukin hallinto- ja rahoituskomitean jäsen nimeää yhden edustajan sekä halutessaan tälle yhden tai useamman varamiehen. Neuvosto valitsee kunkin jäsenluokan jäsenet 10 artiklassa määrättyä ääntenjakaumaa noudattaen. Jäsenten toimikausi on kaksivuotinen, ja se voidaan uusia. 3. Hallinto- ja rahoituskomitea valitsee puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan edustajiensa joukosta kahden vuoden ajaksi. Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan tehtäviä hoitavat vuorotellen viejäjäsenten ja tuojajäsenten edustajat. 21 artikla Hallinto- ja rahoituskomitean kokoukset 1. Kaikki järjestön jäsenet voivat osallistua hallinto- ja rahoituskomitean kokouksiin tarkkailijoina. 2. Hallinto- ja rahoituskomitea kokoontuu yleensä järjestön päätoimipaikassa, ellei se toisin päätä. Jos hallinto- ja rahoituskomitea päättää jonkin jäsenen kutsusta kokoontua muualla kuin järjestön päätoimipaikassa, kutsun esittäneen jäsenen on maksettava siitä aiheutuvat lisäkulut järjestön hallinnollisten määräysten mukaisesti. 3. Hallinto- ja rahoituskomitea kokoontuu yleensä kaksi kertaa vuodessa ja raportoi neuvostolle toiminnastaan. VII luku – Varainhoito 22 artikla Varainhoito 1. Tämän sopimuksen hallintoa varten pidetään hallinnollista tiliä. Tämän sopimuksen hallinnon edellyttämät kulut kirjataan hallinnolliselle tilille ja katetaan jäsenten suorittamilla vuosimaksuilla, jotka vahvistetaan 24 artiklan mukaisesti. Jos jokin jäsen pyytää erityispalveluja, neuvosto voi päättää pyyntöön suostumisesta ja samalla vaatia kyseistä jäsentä suorittamaan niistä maksun. 2. Neuvosto voi avata erillisiä tilejä erityistarkoituksiin tämän sopimuksen tavoitteiden mukaisesti. Näitä tilejä rahoitetaan jäsenten ja muiden elinten vapaaehtoisin maksuin. 3. Järjestön varainhoitovuosi on sama kuin kaakaovuosi. 4. Neuvoston, hallinto- ja rahoituskomitean, talouskomitean tai näiden perustamien muiden komiteoiden istuntoihin osallistuvien valtuuskuntien kuluista vastaavat asianomaiset jäsenet. 5. Jos järjestön varat eivät riitä tai vaikuttavat jäävän riittämättömiksi jäljellä olevan kaakaovuoden menojen kattamiseksi, toimitusjohtaja kutsuu neuvoston erityisistuntoon 15 päivän kuluessa, mikäli neuvoston ei muutoin ole määrä kokoontua 30 kalenteripäivän kuluessa. 23 artikla Jäsenmaiden vastuut Jäsenen vastuu neuvostolle ja muille jäsenille rajoittuu sen velvoitteisiin suorittaa maksuosuutensa siten kuin tässä sopimuksessa on erikseen määrätty. Neuvoston kanssa asioivien kolmansien osapuolten oletetaan olevan tietoisia neuvoston toimivaltuuksia ja jäsenten velvoitteita koskevista tämän sopimuksen määräyksistä, erityisesti 7 artiklan 2 kohdasta ja tämän artiklan ensimmäisestä virkkeestä. 24 artikla Hallinnollisen talousarvion hyväksyminen ja maksuosuuksien vahvistaminen 1. Neuvosto hyväksyy varainhoitovuoden jälkipuoliskolla järjestön hallinnollisen talousarvion seuraavaa varainhoitovuotta varten sekä vahvistaa jokaisen jäsenen rahoitusosuuden talousarvioon maksettavaksi. 2. Kunkin jäsenen maksuosuus kunkin varainhoitovuoden hallinnollista talousarviota varten määräytyy sen äänimäärän mukaisessa suhteessa kaikkien jäsenten kokonaisäänimäärään kyseisen talousarvion hyväksymisen ajankohtana. Maksuosuuksien vahvistamiseksi lasketaan kunkin jäsenen äänet ottamatta huomioon jonkin jäsenen äänioikeuden peruuttamista ja siitä johtuvaa äänten uudelleenjakoa. 3. Neuvosto vahvistaa järjestöön sopimuksen voimaantulon jälkeen liittyvän jäsenen ensimmäisen maksuosuuden jäsenen saaman äänimäärän ja kuluvan varainhoitovuoden loppuajan perusteella. Tämä ei muuta muille jäsenille kuluvaa varainhoitovuotta varten vahvistettuja maksuosuuksia. 4. Jos tämä sopimus tulee voimaan ennen ensimmäisen täyden varainhoitovuoden alkua, neuvosto hyväksyy ensimmäisessä istunnossaan hallinnollisen talousarvion, joka on voimassa ensimmäisen täyden varainhoitovuoden alkuun asti. 25 artikla Hallinnollisen talousarvion maksuosuuksien suorittaminen 1. Maksuosuudet jokaisen varainhoitovuoden hallinnollista talousarviota varten on suoritettava vapaasti vaihdettavina valuuttoina, vapautettuina ulkomaanvaluutan vaihtoa koskevista rajoituksista, ja ne erääntyvät varainhoitovuoden ensimmäisenä päivänä. Liittymisvuodelta suoritettava maksuosuus erääntyy ajankohtana, jolloin maasta tulee järjestön jäsen. 2. Edellä olevan 24 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksytyn hallinnollisen talousarvion maksuosuudet erääntyvät kolmen kuukauden kuluessa ajankohdasta, jolloin ne vahvistetaan. 3. Jos jokin jäsen ei ole suorittanut täyttä maksuosuuttaan hallinnollista talousarviota varten neljän kuukauden kuluessa varainhoitovuoden alusta tai jos uusi jäsen ei ole suorittanut sitä kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on vahvistanut sen maksuosuuden, toimitusjohtaja kehottaa jäsentä suorittamaan maksunsa mahdollisimman pian. Jollei jäsen ole kahden kuukauden kuluessa toimitusjohtajan kehotuksesta suorittanut maksuosuuttaan, jäsenen äänioikeus neuvostossa, hallinto- ja rahoituskomiteassa ja talouskomiteassa peruutetaan siihen asti, kunnes maksuosuus on kokonaan suoritettu. 4. Jäseneltä, jonka äänioikeus on tämän artiklan 3 kohdan nojalla peruutettu, ei kuitenkaan peruuteta muita oikeuksia eikä sitä vapauteta tämän sopimuksen mukaisista velvoitteistaan, ellei neuvosto toisin päätä. Jäsen on tällöinkin velvollinen suorittamaan maksuosuutensa ja muut tästä sopimuksesta johtuvat taloudelliset velvoitteensa. 5. Neuvosto ottaa harkittavaksi sellaisen jäsenen jäsenyyden, jonka maksuosuudet ovat maksamatta kahdelta vuodelta, ja voi päättää, että tämä jäsen lakkaa nauttimasta jäsenelle kuuluvia oikeuksia ja/tai sitä ei enää oteta huomioon talousarviota varten. Kyseinen jäsen on edelleen velvollinen vastaamaan kaikista muista tästä sopimuksesta johtuvista taloudellisista velvoitteistaan. Maksamalla erääntyneet maksuosuudet jäsen saa takaisin sille jäsenenä kuuluvat oikeudet. Jäsenten takautuvasti suorittamilla maksuilla katetaan ensin erääntyneet maksuosuudet kuluvaa varainhoitovuotta koskevien maksuosuuksien sijaan. 26 artikla Tilintarkastus ja tilinpäätöksen julkaiseminen 1. Järjestön tilinpäätös varainhoitovuoden ajalta sekä tase varainhoitovuoden päättyessä on tarkastettava 22 artiklassa tarkoitettujen tilien osalta mahdollisimman pian, mutta viimeistään kuuden kuukauden kuluttua jokaisen varainhoitovuoden päättymisestä. Tarkastuksen suorittaa riippumaton ja tunnustettu tilintarkastaja, jonka neuvosto valitsee jokaiselle varainhoitovuodelle. 2. Riippumattoman ja tunnustetun tilintarkastajan toimeksiantoa koskevat ehdot samoin kuin tarkastuksen tarkoitus ja päämäärät määritellään järjestön varainhoitoa koskevissa määräyksissä. Järjestön tarkastettu tilinpäätös ja tase esitetään neuvostolle hyväksyttäviksi sen seuraavassa sääntömääräisessä istunnossa. 3. Tarkastetusta tilinpäätöksestä ja taseesta julkaistaan yhteenveto. VIII luku – Talouskomitea 27 artikla Talouskomitean perustaminen 1. Perustetaan talouskomitea. Sen tehtävänä on a) tarkastella kaakaota koskevia tilastoja ja analysoida kaakaon tuotantoa, kulutusta, varastoja, jauhatusta, kansainvälistä kauppaa ja hintaa koskevia tilastoja; b) tarkastella analyyseja markkinasuuntauksista ja muista suuntauksiin vaikuttavista tekijöistä, erityisesti kaakaon kysyntä ja tarjonta, mukaan lukien kaakaovoin korvikkeiden käytön vaikutukset kaakaon kulutukseen ja kansainväliseen kaakaokauppaan; c) analysoida tietoja pääsystä kaakaon ja kaakaotuotteiden markkinoille tuottaja- ja kuluttajamaissa, mukaan lukien tiedot tulleista ja muista kaupan esteistä sekä toimista, joita jäsenmaat ovat toteuttaneet vähentääkseen kaupan esteitä; d) tarkastella ja suositella neuvostolle hankkeita, jotka on tarkoitus rahoittaa perushyödykerahaston tai muiden rahoittajayhteisöjen varoin; e) tarkastella kaakaotalouden kestävään kehitykseen liittyviä taloudellisia kysymyksiä; f) tarkastella järjestön vuotuisen työohjelman luonnosta tarvittaessa yhteistyössä hallinto- ja rahoituskomitean kanssa; g) valmistella neuvoston pyynnöstä kansainvälisiä kaakaoalan konferensseja ja seminaareja; h) tarkastella kaikkia muita neuvoston hyväksymiä kysymyksiä. 2. Talouskomitea esittää neuvostolle suosituksia edellä mainituista kysymyksistä. 3. Neuvosto vahvistaa talouskomitean työjärjestyksen. 28 artikla Talouskomitean kokoonpano 1. Kaikki järjestön jäsenet voivat osallistua talouskomitean kokouksiin. 2. Talouskomitea valitsee puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan kahden vuoden jaksoksi. Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan tehtäviä hoitavat vuorotellen viejäjäsenten ja tuojajäsenten edustajat. 29 artikla Talouskomitean kokoukset 1. Talouskomitea kokoontuu yleensä järjestön päätoimipaikassa, ellei se toisin päätä. Jos talouskomitea päättää jonkin jäsenen kutsusta kokoontua muualla kuin järjestön päätoimipaikassa, kutsun esittäneen jäsenen on maksettava siitä aiheutuvat lisäkulut järjestön hallinnollisten määräysten mukaisesti. 2. Talouskomitea kokoontuu yleensä kaksi kertaa vuodessa samaan aikaan neuvoston kokousten kanssa. Talouskomitea raportoi neuvostolle toiminnastaan. IX luku – Markkinoiden avoimuus 30 artikla Markkinoita koskeva tiedonvälitys ja markkinoiden avoimuus 1. Järjestö toimii maailmanlaajuisena tiedotuskeskuksena, ja se kerää, luokittelee, vaihtaa ja levittää tehokkaasti tilasto- ja tutkimustietoja kaikilla kaakaoon ja kaakaotuotteisiin liittyvillä aloilla. Tätä varten järjestö a) pitää ajan tasalla kaakaon ja kaakaotuotteiden tuotantoa, jauhatusta, kulutusta, vientiä, jälleenvientiä, tuontia, hintoja ja varastoja koskevia tilastotietoja; b) pyytää halutessaan teknisiä tietoja kaakaon viljelystä, markkinoinnista, kuljetuksesta, jalostuksesta, käytöstä ja kulutuksesta. 2. Neuvosto voi pyytää jäseniltä sen toimintaansa varten tarpeelliseksi katsomia kaakaota koskevia tietoja, myös tietoja kaakaoon sovellettavista hallitusten politiikoista sekä kansallisista veroista, standardeista, laeista ja asetuksista. 3. Edistääkseen markkinoiden avoimuutta jäsenet ilmoittavat toimitusjohtajalle mahdollisuuksiensa mukaan kohtuullisen ajan kuluessa mahdollisimman yksityiskohtaiset ja luotettavat tilastotiedot. 4. Jos jokin jäsen ei toimita järjestön moitteettoman toiminnan varmistamiseksi neuvoston vaatimia tilastotietoja tai ei toimita niitä kohtuullisen ajan kuluessa, neuvosto voi pyytää tätä perustelemaan toimintansa. Jos asiassa tarvitaan apua, neuvosto voi tarjota ongelmien ratkaisemiseksi tarvittavaa tukea. 5. Neuvosto julkaisee sopivin aikavälein, mutta kuitenkin vähintään kahdesti kunkin kaakaovuoden aikana, arvioita kaakaopapujen tuotannosta ja jauhatuksista. Neuvosto voi käyttää muista lähteistä saatavia asianmukaisia tietoja seuratakseen markkinoiden kehitystä ja arvioidakseen kaakaon nykyistä ja mahdollista tuotantoa ja kulutusta. Neuvosto ei kuitenkaan voi julkaista tietoja, jotka ovat omiaan paljastamaan tietoja sellaisten luonnollisten henkilöiden tai yritysten toiminnasta, jotka tuottavat, jalostavat tai jakelevat kaakaota. 31 artikla Varastot 1. Jotta voidaan helpottaa maailman kaakaovarastojen määrän arviointia markkinoiden mahdollisimman suuren avoimuuden varmistamiseksi, jokainen jäsen toimittaa vuosittain viimeistään toukokuussa toimitusjohtajalle tietoja maansa kaakaopapu- ja kaakaotuotevarastojen määrästä 30 artiklan 3 kohdan mukaisesti. 2. Toimitusjohtaja toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että yksityissektori osallistuu aktiivisesti näihin toimiin, turvaten samalla sille toimitettuihin tietoihin liittyvän liikesalaisuuden. 3. Näiden tietojen perusteella toimitusjohtaja laatii talouskomitealle vuosikertomuksen maailman kaakaopapujen ja kaakaotuotteiden varastotilanteesta. 32 artikla Kaakaon korvikkeet 1. Jäsenet katsovat, että korvikkeiden käyttö voi haitata kaakaon kulutuksen kasvua ja kestävän kaakaotalouden kehitystä. Tässä suhteessa ne ottavat täysimääräisesti huomioon alan kansainvälisten tahojen suositukset ja päätökset, erityisesti Codex Alimentarius –kokoelman. 2. Toimitusjohtaja esittää talouskomitealle tilannekatsaukset määräajoin. Talouskomitea arvioi tilanteen näiden katsausten perusteella ja antaa neuvostolle tarvittaessa suosituksia tilanteen edellyttämien päätösten tekemiseksi. 33 artikla Tavoitehinta 1. Tämän sopimuksen soveltamiseksi ja erityisesti kaakaomarkkinoiden kehityksen seuraamiseksi toimitusjohtaja laskee ja julkaisee Kansainvälisen kaakaojärjestön tavoitehinnan kaakaopavuille. Hinta ilmoitetaan Yhdysvaltain dollareina tonnia kohden, euroina tonnia kohden, puntina tonnia kohden ja erityisnosto-oikeuksina (SDR) tonnia kohden. 2. Kansainvälisen kaakaojärjestön tavoitehinta on kaakaopapujen päivittäisten hintanoteerausten keskiarvo termiinimarkkinoilla kolmelle lähinnä seuraavalle aktiiviselle kaupankäyntikuukaudelle Lontoon futuuripörssissä (NYSE Liffe) ja New Yorkin markkinoilla (ICE Futures US) Lontoon sulkemisaikaan. Lontoon hinnat muunnetaan Yhdysvaltain dollareiksi tonnilta käyttäen Lontoon sulkemisaikana käypää dollarin kuuden kuukauden termiinikurssia. Yhdysvaltain dollarin määräinen Lontoon ja New Yorkin hintojen keskiarvo muunnetaan euroiksi ja punniksi Lontoon sulkemisaikana voimassa olevan avistakurssin mukaan sekä erityisnosto-oikeuksiksi (SDR) Kansainvälisen valuuttarahaston julkaiseman Yhdysvaltain dollarin ja SDR:n välisen virallisen päivävaihtokurssin mukaan. Neuvoston on päätettävä laskutavasta, jota käytetään silloin, kun hintailmoitukset ovat saatavissa vain toisesta edellä mainitusta kaakaopörssistä tai kun Lontoon pörssi on suljettuna. Seuraavaan kolmen kuukauden ajanjaksoon siirtymisen ajankohta on 15 päivänä sitä kuukautta, joka välittömästi edeltää lähinnä aktiivista erääntymiskuukautta. 3. Neuvosto voi päättää muunkinlaisesta Kansainvälisen kaakaojärjestön tavoitehinnan laskemistavasta, jos se pitää tällaista muuta menettelytapaa tässä artiklassa määrättyä tapaa tyydyttävämpänä. 34 artikla Muuntokertoimet 1. Kaakaotuotteiden vastaavan papumäärän määrittämiseen käytetään seuraavia muuntokertoimia: kaakaovoi 1,33; kaakaokakku ja -jauhe 1,18; kaakaomassa ja murskatut kaakaopavut 1,25. Neuvosto voi tarvittaessa määritellä muitakin kaakaota sisältäviä tuotteita kaakaotuotteiksi. Neuvosto vahvistaa niiden kaakaotuotteiden muuntokertoimet, joiden muuntokertoimia ei ole määrätty tässä artiklassa. 2. Neuvosto voi muuttaa tämän artiklan 1 kohdassa ilmoitettuja muuntokertoimia. 35 artikla Tieteellinen tutkimus- ja kehitystyö Neuvosto tukee ja edistää kaakaon tuotannon, kuljetuksen, jalostuksen, markkinoinnin ja kulutuksen tieteellistä tutkimus- ja kehitystyötä sekä tulosten tunnetuksi tekemistä ja soveltamista käytännössä. Järjestö voi tässä tarkoituksessa tehdä yhteistyötä kansainvälisten järjestöjen, tutkimuslaitosten ja yksityissektorin kanssa. X luku – Markkinakehitys 36 artikla Markkina-analyysit 1. Talouskomitea analysoi kaakaon tuotannon ja kulutuksen alan kehityssuuntauksia ja -näkymiä sekä varastojen ja hintojen kehitystä, ja yksilöi markkinahäiriöt varhaisessa vaiheessa. 2. Kunkin kaakaovuoden ensimmäisessä kokouksessaan talouskomitea tarkastelee seuraavalle viidelle kaakaovuodelle tehtyjä maailman kaakaontuotantoa ja -kulutusta koskevia vuosiennusteita. Tarvittaessa ennusteita tarkastellaan ja tarkistetaan vuosittain. 3. Talouskomitea antaa kussakin neuvoston sääntömääräisessä kokouksessa yksityiskohtaisia kertomuksia. Neuvosto tekee näiden kertomusten perusteella yhteenvedon vallitsevasta tilanteesta arvioimalla erityisesti tarjonnan ja kysynnän maailmanlaajuista kehitystä. Neuvosto voi tehdyn arvion perusteella antaa jäsenille suosituksia. 4. Näiden ennusteiden perusteella viejäjäsenet voivat koordinoida kansallisia tuotantopolitiikkojaan markkinoiden tasapainon palauttamiseksi pitkällä ja keskipitkällä aikavälillä. 37 artikla Menekin edistäminen 1. Jäsenmaat sitoutuvat edistämään suklaan kulutusta ja kaakaotuotteiden käyttöä, parantamaan tuotteiden laatua ja kehittämään kaakaomarkkinoita, myös viejäjäsenmaissa. Jäsen vastaa itse tähän tarkoitukseen käyttämistään keinoista ja menetelmistä. 2. Jäsenet pyrkivät erityisesti poistamaan kaakaon kulutuksen kasvun tiellä olevat sisäiset esteet tai vähentämään niitä. Tässä tarkoituksessa jäsenet tiedottavat toimitusjohtajalle säännöllisesti kaakaon kulutukseen liittyvistä kansallisista laeista ja toimenpiteistä sekä toimittavat tälle muita kaakaon kulutukseen liittyviä, muun muassa kansallisia veroja ja tullitariffeja koskevia tietoja. 3. Talouskomitea laatii järjestölle menekinedistämisohjelman, johon voi sisältyä tiedotuskampanjoiden käynnistämistä, tutkimustoimintaa, kapasiteetin lisäämistä ja kaakaon tuotantoa ja kulutusta koskevien tutkimusten toteuttamista. Järjestö pyrkii tämän toimintansa toteutuksessa yhteistyöhön yksityissektorin kanssa. 4. Menekinedistämistoimet sisältyvät järjestön vuotuiseen työohjelmaan, ja niitä voidaan rahoittaa jäsenmaiden, muiden maiden, muiden järjestöjen ja yksityissektorin osoittamin varoin. 38 artikla Tutkimukset, selvitykset ja raportit 1. Avustaakseen jäseniään neuvosto edistää tutkimusten, selvitysten, teknisten raporttien ja muiden asiakirjojen laatimista kaakaon tuotanto- ja jakelutaloudesta. Kyseessä ovat erityisesti suhdanteet ja ennusteet, viejä- ja tuojamaiden hallitusten toimenpiteiden vaikutukset kaakaon tuotantoon ja kulutukseen, kaakaon arvoketjun analyysi, lähestymistavat rahoitusriskien ja muiden riskien hallintaan, kaakaoalan kestävyyteen liittyvät kysymykset, mahdollisuudet kulutuksen lisäämiseen perinteisillä ja mahdollisilla uusilla käyttöaloilla, kaakaon terveysvaikutukset sekä tämän sopimuksen soveltamisen vaikutukset kaakaon viejiin ja tuojiin, myös kauppaehtoihin. 2. Neuvosto voi tukea myös sellaisten selvitysten tekemistä, jotka ovat omiaan edistämään markkinoiden avoimuuden lisääntymistä sekä tasapainoisen ja kestävän kaakaotalouden kehitystä maailmanlaajuisesti. 3. Tämän artiklan 1 ja 2 kohdan täytäntöönpanemiseksi neuvosto voi vahvistaa talouskomitean suosituksesta luettelon tutkimuksista, selvityksistä ja raporteista, jotka sisällytetään vuotuiseen työohjelmaan tämän sopimuksen 17 artiklan määräysten mukaisesti. Nämä toimet voidaan rahoittaa hallinnollisesta talousarviosta tai muista lähteistä peräisin olevin varoin. XI luku – Jalo- eli aromikaakao 39 artikla Jalo- eli aromikaakao 1. Neuvosto tarkastaa ensimmäisessä tämän sopimuksen voimaan tultua järjestettävässä kokouksessaan tämän sopimuksen liitettä C ja muuttaa sitä tarvittaessa määrittämällä ne suhteet, joissa liitteessä mainitut maat tuottavat ja vievät yksinomaan tai osittain jalo- eli aromikaakaota. Neuvosto voi myöhemmin milloin tahansa sopimuksen voimassaoloaikana tarkastaa liitettä C ja muuttaa sitä tarvittaessa. Neuvosto käyttää tarvittaessa asiantuntija-apua. Tässä tapauksessa on mahdollisuuksien mukaan varmistettava, että asiantuntijaryhmä koostuu tasapuolisesti kuluttajamaiden ja tuottajamaiden asiantuntijoista. Neuvosto päättää asiantuntijaryhmän kokoonpanosta ja noudatettavista menettelyistä. 2. Talouskomitea tekee järjestölle ehdotuksia jalo- eli aromikaakaon tuotantoa ja kauppaa koskevan tilastointijärjestelmän laatimisesta ja soveltamisesta. 3. Jäsenet ottavat jalo- eli aromikaakaon merkityksen asianmukaisella tavalla huomioon tarkastelemalla ja tapauksen mukaan hyväksymällä jalo- eli aromikaakaoon liittyviä hankkeita 37 ja 43 artiklan määräysten mukaisesti. XII luku – Hankkeet 40 artikla Hankkeet 1. Jäsenmaat voivat tehdä hanke-ehdotuksia, joilla pyritään edistämään tämän sopimuksen tavoitteita ja ensisijaisia aloja, jotka on yksilöity 17 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa viisivuotisessa strategisessa suunnitelmassa. 2. Talouskomitea tarkastelee hanke-ehdotuksia ja esittää neuvostolle niitä koskevat suosituksensa neuvoston määrittämien järjestelyjen ja menettelyjen mukaisesti, jotka koskevat hankkeiden esittämistä, arviointia, hyväksymistä, tärkeysjärjestykseen asettamista ja rahoitusta. Neuvosto voi halutessaan määrittää järjestelyjä ja menettelyjä hankkeiden toteuttamista ja seurantaa varten sekä tulosten mahdollisimman laajaa levittämistä varten. 3. Toimitusjohtaja esittää jokaisessa talouskomitean kokouksessa kertomuksen neuvoston hyväksymien hankkeiden etenemisestä, mukaan lukien rahoitusta odottavat, toteutettavana olevat tai jo toteutetut hankkeet. Neuvostolle esitetään asiasta yhteenveto 27 artiklan 2 kohdan mukaisesti. 4. Järjestö vastaa pääsääntöisesti valvontatehtävistä hankkeiden toteuttamisen aikana. Järjestölle hankkeiden laatimisesta, hallinnoinnista, valvonnasta ja arvioinnista aiheutuvat yleiskulut on otettava huomioon hankkeiden kokonaiskustannuksissa. Nämä yleiskulut eivät saa ylittää 10 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista. 41 artikla Suhteet perushyödykerahastoon sekä muihin monen- ja kahdenvälisiin rahoittajiin 1. Järjestö hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla perushyödykerahaston tarjoamia järjestelyjä osallistuakseen kaakaotaloudelle merkityksellisten hankkeiden laatimiseen ja rahoitukseen. 2. Järjestö pyrkii tekemään yhteistyötä muiden kansainvälisten järjestöjen samoin kuin monen- ja kahdenvälisten rahoituslaitosten kanssa, jotta kaakaotaloudelle merkityksellisille ohjelmille ja hankkeille järjestyisi niiden tarvitsema rahoitus. 3. Järjestö ei missään tapauksessa vastaa hankkeisiin liittyvistä taloudellisista velvoitteista omissa eikä jäsentensä nimissä. Ketään järjestön jäsentä ei voida pitää jäsenyytensä perusteella vastuullisena toisen jäsenen tai muun tahon hankkeiden yhteydessä ottamista tai antamista lainoista. XIII luku – Kestävä kehitys 42 artikla Elintaso ja työolot Jäsenet pyrkivät parantamaan kaakaoalalla työskentelevän väestön elintasoa ja työoloja kehitystasoaan vastaavalla tavalla ja ottavat huomioon kansainvälisesti sovitut periaatteet ja ILO:n sovellettavat säännökset. Jäsenet myös sopivat siitä, ettei työnormeja saa käyttää protektionistisiin tarkoituksiin kaupankäynnissä. 43 artikla Kestävä kaakaotalous 1. Jäsenmaat toteuttavat kaikki tarvittavat toimenpiteet kestävän kaakaotalouden saavuttamiseksi ottaen huomioon kestävän kehityksen periaatteet ja tavoitteet, jotka on määritetty muun muassa Rio de Janeirossa vuonna 1992 vahvistetuissa Rion ympäristö- ja kehitysjulistuksessa ja Agenda 21 -toimintaohjelmassa, New Yorkissa vuonna 2000 annetussa Yhdistyneiden Kansakuntien vuosituhatjulistuksessa, Johannesburgissa vuonna 2002 pidetyssä kestävän kehityksen huippukokouksessa julkaistussa raportissa, vuonna 2002 saavutetussa kehitysrahoitusta koskevassa Monterreyn konsensuksessa ja vuonna 2001 annetussa Dohan kehitysohjelmaa koskevassa ministerijulistuksessa. 2. Järjestö avustaa pyynnöstä jäseniä saavuttamaan kestävän kaakaotalouden kehittämistä koskevat tavoitteet 1 artiklan ensimmäisen kohdan e alakohdan mukaisesti ja 2 artiklan 14 kohdan mukaisesti. 3. Järjestö on tärkein foorumi kaikkein asianomaisten väliselle jatkuvalle vuoropuhelulle, jolla edistetään tarvittaessa kestävän kaakaotalouden kehitystä. 4. Järjestö edistää jäsenmaiden välistä yhteistyötä toimilla, jotka edistävät kestävän kaakaotalouden saavuttamista. 5. Neuvosto hyväksyy kestävään kaakaotalouteen liittyviä ohjelmia ja hankkeita ja arvioi niitä säännöllisin väliajoin tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti. 6. Järjestö hankkii apua ja tukea monen- ja kahdenvälisiltä rahoittajilta näiden kestävän kaakaotalouden saavuttamiseen tähtäävien ohjelmien, hankkeiden ja toimien täytäntöönpanemiseksi. XIV luku – Maailman kaakaotalouden neuvoa-antava komitea 44 artikla Maailman kaakaotalouden neuvoa-antavan komitean perustaminen 1. Maailman kaakaotalouden neuvoa-antava komitea, jäljempänä ’neuvoa-antava komitea’, perustetaan, jotta voidaan kannustaa yksityissektorin asiantuntijoita osallistumaan aktiivisesti järjestön toimintaan ja edistää jatkuvaa vuoropuhelua julkisen sektorin ja yksityissektorin asiantuntijoiden välillä. 2. Neuvoa-antava komitea antaa neuvostolle lausuntoja erityisesti seuraavista kaakaoalan yleistä ja strategista etua koskevista kysymyksistä: a) tarjonnan ja kysynnän pitkän aikavälin rakenteellinen kehitys; b) keinot kaakaonviljelijöiden aseman vahvistamiseksi, jotta heidän tulojaan voidaan lisätä; c) ehdotukset kaakaon kestävän tuotannon, kaupan ja käytön edistämiseksi; d) kestävän kaakaotalouden kehittäminen; e) kulutuksen edistämistä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen ja puitteiden laatiminen; f) kaikki muut tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvat kaakaoalan kysymykset. 3. Neuvoa-antava komitea auttaa neuvostoa keräämään tietoja tuotannosta, kulutuksesta ja varastoista. 4. Neuvoa-antava komitea esittää neuvoston tarkasteltavaksi suosituksia edellä mainituista kysymyksistä. 5. Neuvoa-antava komitea voi perustaa erityistyöryhmiä avukseen tehtäviensä hoitamisessa edellyttäen, että niiden toimintamenot eivät vaikuta järjestön talousarvioon. 6. Neuvoa-antava komitea vahvistaa perustamisensa yhteydessä omat sääntönsä ja esittää neuvostolle suosituksen niiden hyväksymisestä. 45 artikla Maailman kaakaotalouden neuvoa-antavan komitean kokoonpano 1. Maailman kaakaotalouden neuvoa-antava komitea koostuu kaakaotalouden kaikkien alojen asiantuntijoista eli a) kaupan ja teollisuuden yhteenliittymistä, b) kaakaontuottajien kansallisista ja alueellisista, sekä julkisen sektorin että yksityissektorin järjestöistä, c) kaakaonviejien kansallisista järjestöistä ja viljelijöiden yhteenliittymistä, d) kaakaoalan tutkimuslaitoksista, e) muista yksityissektorin yhteenliittymistä tai laitoksista, joilla on etuja ajettavana kaakaotaloudessa. 2. Nämä asiantuntijat toimivat joko omissa nimissään tai edustamiensa tahojen puolesta. 3. Tämän artiklan 1 kohdassa määritellyn mukaisista neuvoa-antavan komitean jäsenistä kahdeksan asiantuntijaa on kotoisin viejäjäsenmaista ja kahdeksan asiantuntijaa tuojajäsenmaista. Neuvosto nimittää asiantuntijat joka toinen kaakaovuosi. Neuvoa-antavan komitean jäsenet voivat nimetä itselleen yhden tai useamman neuvonantajan ja varajäsenen, mutta neuvoston on ensin hyväksyttävä nimitykset. Neuvoa-antavan komitean kokemusten perusteella neuvosto voi lisätä neuvoa-antavan komitean jäsenmäärää. 4. Neuvoa-antavan komitean puheenjohtaja valitaan jäsenten joukosta. Puheenjohtajuutta hoitavat vuorollaan kahden kaakaovuoden välein viejä- ja tuojamaat. 46 artikla Maailman kaakaotalouden neuvoa-antavan komitean kokoukset 1. Neuvoa-antava komitea kokoontuu yleensä järjestön päätoimipaikassa, ellei neuvosto toisin päätä. Jos neuvoa-antava komitea päättää jonkin jäsenen kutsusta kokoontua muualla kuin järjestön päätoimipaikassa, kutsun esittäneen jäsenen on maksettava siitä aiheutuvat lisäkulut järjestön hallinnollisten määräysten mukaisesti. 2. Neuvoa-antava komitea kokoontuu yleensä kaksi kertaa vuodessa samaan aikaan neuvoston sääntömääräisten istuntojen kanssa. Neuvoa-antava komitea raportoi neuvostolle säännöllisesti toiminnastaan. 3. Maailman kaakaotalouden neuvoa-antavan komitean kokouksiin voivat osallistua tarkkailijoina kaikki järjestön jäsenet. 4. Neuvoa-antava komitea voi myös kutsua julkisen sektorin ja yksityissektorin asiantuntijoita tai edustajia, jotka ovat tunnettuja erityisosaamisestaan jollakin erityisalalla, osallistumaan toimintaansa, mukaan lukien valtiosta riippumattomia järjestöjä, joilla on asianmukaista asiantuntemusta kaakaoalalla. XV luku – Velvoitteista vapauttaminen ja erillis- ja tukitoimenpiteet 47 artikla Vapautus velvoitteista poikkeuksellisissa olosuhteissa 1. Neuvosto voi vapauttaa jäsenen jostakin velvoitteesta poikkeus- tai hätätilanteessa, ylivoimaisen esteen (force majeure) sattuessa tai huoltohallintojärjestelmän mukaisesti hallittujen alueiden osalta Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan kansainvälisten velvoitteiden perusteella. 2. Myöntäessään jäsenelle vapautuksen tämän artiklan 1 kohdan nojalla neuvoston on nimenomaisesti todettava, millä ehdoilla ja miksi ajaksi jäsen vapautetaan kyseisestä velvoitteesta sekä vapautuksen perustelut. 3. Edellä olevan artiklan määräyksistä poiketen neuvosto ei vapauta jäsentä sen 25 artiklan mukaisista velvoitteista suorittaa maksuosuutensa eikä maksuosuuden suorittamatta jättämisen seuraamuksista. 4. Niiden viejäjäsenten, joiden osalta neuvosto on tunnustanut ylivoimaisen esteen olemassaolon, äänten jakamisen laskutavan on perustuttava viennin tosiasialliseen määrään siltä vuodelta, jolloin ylivoimainen este ilmeni ja sitä seuraavilta kolmelta vuodelta. 48 artikla Erillis- ja tukitoimenpiteet Kehittyvät tuojajäsenet ja jäseninä olevat vähiten kehittyneet maat, joiden etuja tämän sopimuksen soveltamiseksi toteutetut toimenpiteet vahingoittavat, voivat pyytää neuvostoa ryhtymään asianmukaisiin erillis- ja tukitoimenpiteisiin. Neuvosto harkitsee tällaisiin asianmukaisiin toimenpiteisiin ryhtymistä Yhdistyneiden Kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssin hyväksymän päätöslauselman 93 (IV) määräysten perusteella. XVI luku – Neuvottelut, riidat ja valitukset 49 artikla Neuvottelut Jäsenen on tarkasteltava huolellisesti kaikkia esityksiä, joita toinen jäsen tekee sille tämän sopimuksen tulkinnasta tai soveltamisesta sekä varattava riittävä mahdollisuus asiaa koskeville neuvotteluille. Tällaisten neuvottelujen kuluessa toimitusjohtajan on jommankumman osapuolen pyynnöstä ja toisen osapuolen suostumuksella määrättävä sopiva sovittelumenettely. Tämän menettelyn kuluja ei järjestö korvaa. Jos menettely johtaa ratkaisuun, siitä on annettava selostus toimitusjohtajalle. Ellei ratkaisua saada aikaan, asia voidaan jommankumman osapuolen vaatimuksesta saattaa neuvoston käsiteltäväksi 50 artiklan mukaisesti. 50 artikla Riidat 1. Tämän sopimuksen tulkintaa tai soveltamista koskeva riita, jota sen osapuolet eivät saa ratkaistuksi, on jommankumman osapuolen pyynnöstä saatettava neuvoston ratkaistavaksi. 2. Milloin riita on tämän artiklan 1 kohdan nojalla saatettu neuvoston ratkaistavaksi ja siitä on käyty keskustelu, voivat jäsenet, jotka yhdessä edustavat vähintään yhtä kolmasosaa koko äänimäärästä, tai mitkä tahansa viisi jäsentä yhdessä pyytää, että neuvosto hankkii ennen asian ratkaisemista riidanalaisia kysymyksiä koskevan lausunnon tilapäiseltä neuvoa-antavalta ryhmältä, joka perustetaan tämän artiklan 3 kohdassa määrätyllä tavalla. 3. a) Ellei neuvosto toisin päätä, tilapäiseen neuvoa-antavaan ryhmään kuuluu i) kaksi viejäjäsenten nimittämää henkilöä, joista toisella on laajaa kokemusta riidanalaisista kysymyksistä ja toinen on pätevä ja kokenut juristi; ii) kaksi tuojajäsenten nimittämää henkilöä, joista toisella on laajaa kokemusta riidanalaisista kysymyksistä ja toinen on pätevä ja kokenut juristi; iii) puheenjohtaja, jonka valitsevat edellä olevien i ja ii alakohdan mukaisesti nimetyt neljä henkilöä yksimielisesti tai, jos nämä eivät pääse yksimielisyyteen, jonka neuvoston puheenjohtaja valitsee. b) Jäsenmaiden kansalaiset ovat vaalikelpoisia tilapäiseen neuvoa-antavaan ryhmään. c) Henkilöiden, jotka on nimetty tilapäiseen neuvoa-antavaan ryhmään, on toimittava henkilökohtaisessa ominaisuudessaan ottamatta vastaan ohjeita miltään hallitukselta. d) Tilapäisen neuvoa-antavan ryhmän kulut maksaa järjestö. 4. Tilapäisen neuvoa-antavan ryhmän lausunto perusteluineen toimitetaan neuvostolle, joka kaikkia asiaan liittyviä tietoja harkittuaan ratkaisee riidan. 51 artikla Neuvoston toiminta valitusasioissa 1. Valitus siitä, ettei jokin jäsen täytä tästä sopimuksesta sille johtuvia velvoitteita, on valituksen tehneen jäsenen pyynnöstä saatettava neuvoston käsiteltäväksi. Neuvosto tutkii asian ja tekee siitä päätöksen. 2. Päätös, jolla neuvosto toteaa jäsenen rikkoneen tästä sopimuksesta johtuvia velvoitteita, on tehtävä jaetulla yksinkertaisella ääntenenemmistöllä, ja siinä on mainittava rikkomisen luonne. 3. Milloin neuvosto toteaa joko valituksen perusteella tai muutoin jäsenen rikkoneen tämän sopimuksen mukaisen velvoitteen, se voi, estämättä muiden tämän sopimuksen artiklojen, kuten 60 artiklan, nimenomaisten määräysten mukaisiin toimenpiteisiin ryhtymistä a) peruuttaa tämän jäsenen äänioikeuden neuvostossa, ja b) tarpeelliseksi katsoessaan peruuttaa jäsenen muut oikeudet, mukaan luettuna oikeuden tulla valituksi neuvoston tai jonkin sen asettaman komitean jäseneksi ja hoitaa niissä virkaa, siihen asti, kunnes jäsen on täyttänyt velvoitteensa. 4. Jäsen, jonka äänioikeus on tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti peruutettu, on velvollinen täyttämään tästä sopimuksesta sille johtuvat taloudelliset ja muut velvoitteensa. XVII luku – Loppumääräykset 52 artikla Tallettaja Tämän sopimuksen tallettajaksi nimetään Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri. 53 artikla Allekirjoittaminen Tämä sopimus on avoinna allekirjoittamista varten Yhdistyneiden Kansakuntien päämajassa 1 päivästä lokakuuta 2010 alkaen 30 päivään syyskuuta 2012 asti kaikille vuoden 2001 kansainvälisen kaakaosopimuksen sopimuspuolille sekä kaikille hallituksille, jotka on kutsuttu Yhdistyneiden Kansakuntien vuoden 2010 kaakaokonferenssiin. Vuoden 2001 kansainvälisen kaakaosopimuksen tai tämän sopimuksen nojalla perustettu neuvosto voi kuitenkin pidentää tämän sopimuksen allekirjoittamisen määräaikaa yhden kerran. Neuvoston on välittömästi ilmoitettava tallettajalle tällaisesta pidennyksestä. 54 artikla Ratifioiminen ja hyväksyminen 1. Tämän sopimuksen allekirjoittaneiden hallitusten on ratifioitava tai hyväksyttävä se valtiosääntönsä mukaisesti. Ratifioimis- tai hyväksymisasiakirjat on talletettava tallettajan huostaan. 2. Jokainen sopimuspuoli ilmoittaa pääsihteerille ratifioimis- tai hyväksymisasiakirjojen tallettamisajankohtana tai madollisimman pian sen jälkeen, onko se viejä- vai tuojajäsen. 55 artikla Liittyminen 1. Tämä sopimus on avoinna liittymistä varten niiden valtioiden hallituksille, joilla on valtuudet allekirjoittaa se. 2. Neuvosto määrittelee, mihin tämän sopimuksen liitteistä sopimukseen liittyvän valtion katsotaan kuuluvan, jos kyseistä valtiota ei ole mainittu missään näistä liitteistä. 3. Liittyminen tapahtuu tallettamalla liittymisasiakirja tallettajan haltuun. 56 artikla Ilmoitus väliaikaisesta soveltamisesta 1. Allekirjoittajahallitus, joka aikoo ratifioida tai hyväksyä tämän sopimuksen, tai hallitus, joka aikoo liittyä sopimukseen mutta joka ei vielä ole voinut tallettaa asiakirjaansa, voi milloin tahansa ilmoittaa tallettajalle soveltavansa tätä sopimusta väliaikaisesti valtiosääntönsä ja/tai kansallisten lakiensa ja määräystensä mukaisesti joko sen tullessa voimaan 57 artiklan mukaisesti tai, jos se on jo tullut voimaan, tietystä ajankohdasta alkaen. Jokainen hallitus, joka antaa tällaisen ilmoituksen, ilmoittaa pääsihteerille ilmoitusajankohtana tai mahdollisimman pian sen jälkeen, onko se viejä- vai tuojajäsen. 2. Hallitus, joka on tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti ilmoittanut soveltavansa tätä sopimusta joko sen tullessa voimaan tai tietystä ajankohdasta alkaen, on ilmoituksen antamisesta lukien väliaikainen jäsen. Se pysyy väliaikaisena jäsenenä siihen asti, kunnes se tallettaa ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymisasiakirjansa. 57 artikla Voimaantulo 1. Tämä sopimus tulee lopullisesti voimaan 1 päivänä lokakuuta 2012 tai milloin tahansa sen jälkeen, kun hallitukset, jotka edustavat vähintään viittä viejämaata, joiden yhteenlaskettu vienti on vähintään 80 prosenttia liitteessä A lueteltujen maiden kokonaisviennistä, sekä tuojamaita, joiden yhteenlaskettu tuonti on vähintään 60 prosenttia liitteessä B esitetystä kokonaistuonnista, ovat kyseiseen päivään mennessä tallettaneet ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymisasiakirjansa tallettajan haltuun. Sopimus tulee myös lopullisesti voimaan heti, kun se on tullut väliaikaisesti voimaan ja kun mainitut prosenttivaatimukset on täytetty tallettamalla ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymisasiakirjat. 2. Tämä sopimus tulee väliaikaisesti voimaan 1 päivänä tammikuuta 2011, jos hallitukset, jotka edustavat vähintään viittä viejämaata, joiden yhteenlaskettu vienti on vähintään 80 prosenttia liitteessä A lueteltujen maiden kokonaisviennistä, sekä tuojamaita, joiden yhteenlaskettu tuonti on vähintään 60 prosenttia liitteessä B esitetystä kokonaistuonnista, ovat kyseiseen päivämäärään mennessä tallettaneet ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymisasiakirjansa taikka ovat ilmoittaneet tallettajalle soveltavansa tätä sopimusta väliaikaisesti sen tullessa voimaan. Tällaisista hallituksista tulee väliaikaisia jäseniä. 3. Jollei tämän artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisen voimaantulon edellytyksiä ole 1 päivänä syyskuuta 2011 täytetty, Yhdistyneiden Kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssin pääsihteeri kutsuu koolle mahdollisimman aikaisena ajankohtana ne hallitukset, jotka ovat tallettaneet ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymisasiakirjansa taikka ilmoittaneet tallettajalle soveltavansa tätä sopimusta väliaikaisesti. Kyseiset hallitukset voivat päättää, saattavatko ne tämän sopimuksen vahvistamanaan ajankohtana voimaan lopullisesti tai väliaikaisesti, kokonaan tai osittain, vai ryhtyvätkö ne muihin tarpeellisina pitämiinsä järjestelyihin. 4. Hallituksen osalta, jonka ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymisasiakirja taikka väliaikaista soveltamista koskeva ilmoitus on talletettu sopimuksen jo tultua tämän artiklan 1, 2 tai 3 kohdan mukaisesti voimaan, asiakirjan vaikutus alkaa tallettamispäivänä, väliaikaista soveltamista koskevan ilmoituksen osalta 56 artiklan 1 kohdan määräysten mukaisesti. 58 artikla Varaumat Tämän sopimuksen määräyksiin ei saa tehdä varaumia. 59 artikla Sopimuksen irtisanominen 1. Jäsen voi irtisanoa tämän sopimuksen milloin tahansa sen voimaantulon jälkeen ilmoittamalla asiasta kirjallisesti tallettajalle. Jäsenen on viipymättä ilmoitettava päätöksestään neuvostolle. 2. Irtisanominen tulee voimaan 90 päivän kuluttua siitä, kun tallettaja on vastaanottanut ilmoituksen. Jos jäsenten määrä ei irtisanomisen seurauksena täytä 57 artiklan 1 kohdassa määrättyjä tämän sopimuksen voimaantuloedellytyksiä, neuvosto kokoontuu erityisistuntoon tarkastelemaan tilannetta ja tekemään tarvittavat päätökset. 60 artikla Erottaminen Jos neuvosto 51 artiklan 3 kohdan määräysten mukaisesti toteaa jäsenen rikkoneen tästä sopimuksesta sille johtuvia velvoitteita ja lisäksi katsoo, että kyseinen rikkominen haittaa vakavalla tavalla tämän sopimuksen täytäntöönpanoa, neuvosto voi erottaa tällaisen jäsenen järjestöstä. Neuvoston on viipymättä ilmoitettava erottamisesta tallettajalle. Asianomainen jäsen lakkaa olemasta järjestön jäsen 90 päivän kuluttua neuvoston päätöksestä. 61 artikla Eronneiden tai erotettujen jäsenten kanssa tehtävät loppuselvitykset Neuvosto ryhtyy loppuselvityksiin sopimuksen irtisanoneiden tai erotettujen jäsenten kanssa. Järjestö pitää sopimuksen irtisanoneen tai erotetun jäsenen jo suorittamat maksut, ja jäsen on velvollinen suorittamaan kaikki sen osalta sopimuksen irtisanomisen tai erottamisen voimaantulohetkellä järjestölle suoritettavaksi erääntyneet maksut. Siinä tapauksessa, ettei sopimuspuoli voi hyväksyä jotakin sopimusmuutosta ja tämän johdosta lakkaa 63 artiklan 2 kohdan nojalla osallistumasta tähän sopimukseen, neuvosto voi tehdä loppuselvityksen kohtuulliseksi katsomallaan tavalla. 62 artikla Voimassaoloaika, sen pidentäminen ja päättyminen 1. Tämä sopimus on voimassa kymmenennen sen voimaantulon jälkeisen täyden kaakaovuoden loppuun, ellei sen voimassaoloaikaa tämän artiklan 4 kohdan nojalla pidennetä tai voimassaoloa tämän artiklan 5 kohdan nojalla päätetä aiemmin. 2. Neuvosto tarkastelee tämän sopimuksen soveltamista viiden vuoden kuluttua sen voimaantulosta ja tekee tarvittavat päätökset. 3. Neuvosto voi tämän sopimuksen voimassaoloaikana päättää neuvotella sopimuksen uudelleen, jotta uudelleenneuvoteltu sopimus tulee voimaan tämän artiklan 1 kohdan tarkoittaman viidennen kaakaovuoden lopussa tai neuvoston tämän artiklan 4 kohdan nojalla päättämän pidennyksen päättyessä. 4. Neuvosto voi pidentää koko tämän sopimuksen tai sen osan voimassaoloaikaa kahdessa jaksossa, joista kumpikaan ei ylitä kahta kaakaovuotta. Neuvosto ilmoittaa tallettajalle tällaisesta voimassaoloajan pidentämisestä. 5. Neuvosto voi milloin tahansa päättää lopettaa tämän sopimuksen voimassaolon. Tällöin sopimuksen voimassaolo päättyy neuvoston vahvistamana ajankohtana edellyttäen, että jäsenten 25 artiklan mukaiset velvoitteet jatkuvat, kunnes tämän sopimuksen täytäntöönpanoon liittyvät taloudelliset velvoitteet on täytetty. Neuvosto ilmoittaa tallettajalle tällaisesta päätöksestä. 6. Tämän sopimuksen voimassaolon millä tahansa tavoin tapahtuvan päättymisen estämättä neuvosto jatkaa toimintaansa niin kauan kuin on tarpeen järjestön lakkauttamiseksi, sen tilien päättämiseksi sekä varojen järjestelemiseksi. Neuvostolla on tänä aikana kaikkien hallinnollisten ja taloudellisten kysymysten selvittämiseen tarvittavat valtuudet. 7. Edellä olevan 59 artiklan 2 kohdan määräysten estämättä jäsenen, joka ei halua osallistua tämän artiklan nojalla voimassaololtaan pidennettyyn sopimukseen, on ilmoitettava asiasta tallettajalle ja neuvostolle. Jäsen lakkaa olemasta tämän sopimuksen sopimuspuoli pidennysjakson alkamisajankohdasta. 63 artikla Muutokset 1. Neuvosto voi antaa sopimuspuolille suosituksia tämän sopimuksen muuttamisesta. Muutos tulee voimaan 100 päivän kuluttua siitä, kun tallettaja on saanut ilmoitukset muutoksen hyväksymisestä sopimuspuolilta, jotka edustavat vähintään 75:tä prosenttia viejäjäsenistä, joilla on vähintään 85 prosenttia viejäjäsenten äänistä, sekä sopimuspuolilta, jotka edustavat vähintään 75:tä prosenttia tuojajäsenistä, joilla on vähintään 85 prosenttia tuojajäsenten äänistä, taikka myöhempänä ajankohtana, jonka neuvosto vahvistaa. Neuvosto voi asettaa määräajan, jonka kuluessa sopimuspuolten on ilmoitettava tallettajalle hyväksyvänsä muutoksen; jos muutos ei ole määräajan umpeutuessa tullut voimaan, se katsotaan rauenneeksi. 2. Jäsen, jonka puolesta muutoksen hyväksymistä koskevaa ilmoitusta ei ole tehty siihen päivään mennessä, jolloin muutos tulee voimaan, lakkaa kyseisenä päivänä olemasta tämän sopimuksen sopimuspuoli, ellei neuvosto päätä pidentää kyseisen jäsenen hyväksynnän vastaanottamisen määräaikaa niin, että tämä voi saattaa loppuun asiaa koskevat sisäiset menettelynsä. Muutos ei sido kyseistä jäsentä ennen kuin se on ilmoittanut hyväksyvänsä sen. 3. Heti kun muutosesitys on hyväksytty, neuvoston on toimitettava tallettajalle jäljennös muutoksesta. Neuvosto antaa tallettajalle tiedot, joita tämä tarvitsee todetakseen, riittävätkö vastaanotetut hyväksymisilmoitukset saattamaan muutoksen voimaan. XVIII luku – Lisä- ja siirtymämääräykset 64 artikla Erityisvararahasto 1. Perustetaan erityisvararahasto, josta katetaan yksinomaan järjestön lakkauttamisesta aiheutuvat menot. Neuvosto päättää siitä, miten rahastosta kertyvät korot käytetään. 2. Neuvosto vahvistaa erityisvararahaston varantomäärän vuoden 1993 kansainvälisen kaakaosopimuksen mukaisesti, mikä määrä siirretään tämän sopimukseen alaisuuteen 1 kohdassa määrättyihin tarkoituksiin. 3. Jäsenen, joka ei ole liittynyt vuosien 1993 ja 2001 kansainvälisiin kaakaosopimuksiin mutta joka liittyy tähän sopimukseen, on osallistuttava erityisvararahaston rahoitukseen. Neuvosto vahvistaa tällaisen jäsenen rahoitusosuuden sen hallussa olevan äänimäärän perusteella. 65 artikla Muut lisä- ja siirtymämääräykset 1. Tämän sopimuksen katsotaan korvaavan vuoden 2001 kansainvälisen kaakaosopimuksen. 2. Kaikki järjestön tai sen toimielinten vuoden 2001 kansainvälisen kaakaosopimuksen nojalla tekemät tai niiden puolesta tehdyt sitoumukset, jotka ovat voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä ja joiden ei ole määrä raueta kyseisenä ajankohtana, jäävät voimaan, ellei niitä tämän sopimuksen määräyksillä muuteta. Tehty Genevessä 25 päivänä kesäkuuta 2010. Tämän sopimuksen arabian-, englannin-, espanjan-, kiinan-, ranskan- ja venäjänkieliset tekstit ovat yhtä todistusvoimaiset. LIITTEET Liite A Kaakaonvienti 57 artiklan (Voimaantulo) soveltamista varten laskettuna Maa | b | 2005/06 | 2006/07 | 2007/08 | Kolmen vuoden keskiarvo 2005/06-2007/08 | (tonnia) | (osuus) | Norsunluurannikko | m | 1 349 639 | 1 200 154 | 1 191 377 | 1 247 057 | 38,75 % | Ghana | m | 648 687 | 702 784 | 673 403 | 674 958 | 20,98 % | Indonesia | 592 960 | 520 479 | 465 863 | 526 434 | 16,36 % | Nigeria | m | 207 215 | 207 075 | 232 715 | 215 668 | 6,70 % | Kamerun | m | 169 214 | 162 770 | 178 844 | 170 276 | 5,29 % | Ecuador | m | 108 678 | 110 308 | 115 264 | 111 417 | 3,46 % | Togo | m | 73 064 | 77 764 | 110 952 | 87 260 | 2,71 % | Papua-Uusi-Guinea | m | 50 840 | 47 285 | 51 588 | 49 904 | 1,55 % | Dominikaaninen tasavalta | m | 31 629 | 42 999 | 34 106 | 36 245 | 1,13 % | Guinea | 18 880 | 17 620 | 17 070 | 17 857 | 0,55 % | Peru | 15 414 | 11 931 | 11 178 | 12 841 | 0,40 % | Brasilia | m | 57 518 | 10 558 | -32 512 | 11 855 | 0,37 % | Venezuelan bolivaarinen tasavalta | m | 11 488 | 12 540 | 4 688 | 9 572 | 0,30 % | Sierra Leone | 4 736 | 8 910 | 14 838 | 9 495 | 0,30 % | Uganda | 8 270 | 8 880 | 8 450 | 8 533 | 0,27 % | Tansanian yhdistynyt tasavalta | 6 930 | 4 370 | 3 210 | 4 837 | 0,15 % | Salomonsaaret | 4 378 | 4 075 | 4 426 | 4 293 | 0,13 % | Haiti | 3 460 | 3 900 | 4 660 | 4 007 | 0,12 % | Madagaskar | 2 960 | 3 593 | 3 609 | 3 387 | 0,11 % | São Tomé ja Príncipe | 2 250 | 2 650 | 1 500 | 2 133 | 0,07 % | Liberia | 650 | 1 640 | 3 930 | 2 073 | 0,06 % | Päiväntasaajan Guinea | 1 870 | 2 260 | 1 990 | 2 040 | 0,06 % | Vanuatu | 1 790 | 1 450 | 1 260 | 1 500 | 0,05 % | Nicaragua | 892 | 750 | 1 128 | 923 | 0,03 % | Kongon demokraattinen tasavalta | 900 | 870 | 930 | 900 | 0,03 % | Honduras | 1 230 | 806 | -100 | 645 | 0,02 % | Kongo | 90 | 300 | 1 400 | 597 | 0,02 % | Panama | 391 | 280 | 193 | 288 | 0,01 % | Vietnam | 240 | 70 | 460 | 257 | 0,01 % | Grenada | 80 | 218 | 343 | 214 | 0,01 % | Gabon | m | 160 | 99 | 160 | 140 | − | Trinidad ja Tobago | m | 193 | 195 | -15 | 124 | − | Belize | 60 | 30 | 20 | 37 | − | Dominica | 60 | 20 | 0 | 27 | − | Fidži | 20 | 10 | 10 | 13 | − | Yhteensä | c | 3 376 836 | 3 169 643 | 3 106 938 | 3 217 806 | 100,00 % | Lähde: Kansainvälinen kaakaojärjestö, Quarterly Bulletin of Cocoa Statistics , osa XXXV, nro 3, kaakaovuosi 2008/09. Huomautuksia : a Kolmen vuoden, 2005/06-2007/08, keskiarvo kaakaopapujen nettoviennistä lisättynä kaakaotuotteiden nettoviennillä muutettuna papuja vastaaviksi luvuiksi seuraavia muuntokertoimia käyttäen: kaakaovoi 1,33; kaakaojauhe ja -kakku 1,18; kaakaomassa 1,25. b Luettelossa on mainittu vain ne maat, jotka Kansainvälisen kaakaojärjestön sihteeristön käytettävissä olevien tietojen mukaan ovat erikseen vieneet kaakaota jaksolla 2005/06–2007/08. c Koska luvut ovat pyöristettyjä, niiden yhteenlaskettu määrä ei aina vastaa tekijöiden tarkkaa summaa. m Vuoden 2001 kansainvälisen kaakaosopimuksen sopimuspuoli 9. marraskuuta 2009. – Ei lainkaan tai määrä joko merkityksetön tai vähemmän kuin käytetty yksikkö. Liite B Kaakaontuonti 57 artiklan (Voimaantulo) soveltamista varten laskettuna Maa | b | 2005/06 | 2006/07 | 2007/08 | Kolmen vuoden keskiarvo 2005/06-2007/08 | (tonnia) | (osuus) | Euroopan unioni: | m | 2 484 235 | 2 698 016 | 2 686 041 | 2 622 764 | 53,24 % | Saksa | 487 696 | 558 357 | 548 279 | 531 444 | 10,79 % | Itävalta | 20 119 | 26 576 | 24 609 | 23 768 | 0,48 % | Belgia/Luxemburg | 199 058 | 224 761 | 218 852 | 214 224 | 4,35 % | Bulgaria | 12 770 | 14 968 | 12 474 | 13 404 | 0,27 % | Kypros | 282 | 257 | 277 | 272 | 0,01 % | Tanska | 15 232 | 15 493 | 17 033 | 15 919 | 0,32 % | Espanja | 150 239 | 153 367 | 172 619 | 158 742 | 3,22 % | Viro | 37 141 | 14 986 | -1 880 | 16 749 | 0,34 % | Suomi | 10 954 | 10 609 | 11 311 | 10 958 | 0,22 % | Ranska | 388 153 | 421 822 | 379 239 | 396 405 | 8,05 % | Kreikka | 16 451 | 17 012 | 17 014 | 16 826 | 0,34 % | Unkari | 10 564 | 10 814 | 10 496 | 10 625 | 0,22 % | Irlanti | 22 172 | 19 383 | 17 218 | 19 591 | 0,40 % | Italia | 126 949 | 142 128 | 156 277 | 141 785 | 2,88 % | Latvia | 2 286 | 2 540 | 2 434 | 2 420 | 0,05 % | Liettua | 5 396 | 4 326 | 4 522 | 4 748 | 0,10 % | Malta | 34 | 46 | 81 | 54 | − | Alankomaat | 581 459 | 653 451 | 681 693 | 638 868 | 12,97 % | Puola | 103 382 | 108 275 | 113 175 | 108 277 | 2,20 % | Portugali | 3 643 | 4 179 | 3 926 | 3 916 | 0,08 % | Slovakia | 15 282 | 16 200 | 13 592 | 15 025 | 0,30 % | Tšekki | 12 762 | 14 880 | 16 907 | 14 850 | 0,30 % | Romania | 11 791 | 13 337 | 12 494 | 12 541 | 0,25 % | Yhdistynyt kuningaskunta | 232 857 | 234 379 | 236 635 | 234 624 | 4,76 % | Slovenia | 1 802 | 2 353 | 2 185 | 2 113 | 0,04 % | Ruotsi | 15 761 | 13 517 | 14 579 | 14 619 | 0,30 % | Yhdysvallat | 822 314 | 686 939 | 648 711 | 719 321 | 14,60 % | Malesia c | m | 290 623 | 327 825 | 341 462 | 319 970 | 6,49 % | Venäjän federaatio | m | 163 637 | 176 700 | 197 720 | 179 352 | 3,64 % | Kanada | 159 783 | 135 164 | 136 967 | 143 971 | 2,92 % | Japani | 112 823 | 145 512 | 88 403 | 115 579 | 2,35 % | Singapore | 88 536 | 110 130 | 113 145 | 103 937 | 2,11 % | Kiina | 77 942 | 72 532 | 101 671 | 84 048 | 1,71 % | Sveitsi | m | 74 272 | 81 135 | 90 411 | 81 939 | 1,66 % | Turkki | 73 112 | 84 262 | 87 921 | 81 765 | 1,66 % | Ukraina | 63 408 | 74 344 | 86 741 | 74 831 | 1,52 % | Australia | 52 950 | 55 133 | 52 202 | 53 428 | 1,08 % | Argentiina | 33 793 | 38 793 | 39 531 | 37 372 | 0,76 % | Thaimaa | 26 737 | 31 246 | 29 432 | 29 138 | 0,59 % | Filippiinit | 18 549 | 21 260 | 21 906 | 20 572 | 0,42 % | Meksiko c | 19 229 | 15 434 | 25 049 | 19 904 | 0,40 % | Etelä-Korea | 17 079 | 24 454 | 15 972 | 19 168 | 0,39 % | Etelä-Afrikka | 15 056 | 17 605 | 16 651 | 16 437 | 0,33 % | Iranin islamilainen tasavalta | 10 666 | 14 920 | 22 056 | 15 881 | 0,32 % | Kolumbia c | 16 828 | 19 306 | 9 806 | 15 313 | 0,31 % | Chile | 13 518 | 15 287 | 15 338 | 14 714 | 0,30 % | Intia | 9 410 | 10 632 | 17 475 | 12 506 | 0,25 % | Israel | 11 437 | 11 908 | 13 721 | 12 355 | 0,25 % | Uusi-Seelanti | 11 372 | 12 388 | 11 821 | 11 860 | 0,24 % | Serbia | 10 864 | 11 640 | 12 505 | 11 670 | 0,24 % | Norja | 10 694 | 11 512 | 12 238 | 11 481 | 0,23 % | Egypti | 6 026 | 10 085 | 14 036 | 10 049 | 0,20 % | Algeria | 9 062 | 7 475 | 12 631 | 9 723 | 0,20 % | Kroatia | 8 846 | 8 904 | 8 974 | 8 908 | 0,18 % | Syyria | 7 334 | 7 229 | 8 056 | 7 540 | 0,15 % | Tunisia | 6 019 | 7 596 | 8 167 | 7 261 | 0,15 % | Kazakstan | 6 653 | 7 848 | 7 154 | 7 218 | 0,15 % | Saudi-Arabia | 6 680 | 6 259 | 6 772 | 6 570 | 0,13 % | Valko-Venäjä | 8 343 | 3 867 | 5 961 | 6 057 | 0,12 % | Marokko | 4 407 | 4 699 | 5 071 | 4 726 | 0,10 % | Pakistan | 2 123 | 2 974 | 2 501 | 2 533 | 0,05 % | Costa Rica | 1 965 | 3 948 | 1 644 | 2 519 | 0,05 % | Uruguay | 2 367 | 2 206 | 2 737 | 2 437 | 0,05 % | Libanon | 2 059 | 2 905 | 2 028 | 2 331 | 0,05 % | Guatemala | 1 251 | 2 207 | 1 995 | 1 818 | 0,04 % | Bolivia c/ | 1 282 | 1 624 | 1 927 | 1 611 | 0,03 % | Sri Lanka | 1 472 | 1 648 | 1 706 | 1 609 | 0,03 % | El Salvador | 1 248 | 1 357 | 1 422 | 1 342 | 0,03 % | Azerbaidžan | 569 | 2 068 | 1 376 | 1 338 | 0,03 % | Jordania | 1 263 | 1 203 | 1 339 | 1 268 | 0,03 % | Kenia | 1 073 | 1 254 | 1 385 | 1 237 | 0,03 % | Uzbekistan | 684 | 1 228 | 1 605 | 1 172 | 0,02 % | Hongkong (Kiina) | 2 018 | 870 | 613 | 1 167 | 0,02 % | Moldova | 700 | 1 043 | 1 298 | 1 014 | 0,02 % | Islanti | 863 | 1 045 | 1 061 | 990 | 0,02 % | Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia | 628 | 961 | 1 065 | 885 | 0,02 % | Bosnia ja Hertsegovina | 841 | 832 | 947 | 873 | 0,02 % | Kuuba c | 2 162 | 170 | 107 | 700 | 0,01 % | Kuwait | 427 | 684 | 631 | 581 | 0,01 % | Senegal | 248 | 685 | 767 | 567 | 0,01 % | Libya | 224 | 814 | 248 | 429 | 0,01 % | Paraguay | 128 | 214 | 248 | 197 | − | Albania | 170 | 217 | 196 | 194 | − | Jamaika c | 479 | -67 | 89 | 167 | − | Oman | 176 | 118 | 118 | 137 | − | Sambia | 95 | 60 | 118 | 91 | − | Zimbabwe | 111 | 86 | 62 | 86 | − | Saint Lucia c | 26 | 20 | 25 | 24 | − | Samoa | 48 | 15 | 0 | 21 | − | Saint Vincent ja Grenadiinit | 6 | 0 | 0 | 2 | − | Yhteensä | d | 4 778 943 | 5 000 088 | 5 000 976 | 4 926 669 | 100,00 % | Lähde : Kansainvälinen kaakaojärjestö, Quarterly Bulletin of Cocoa Statistics , osa XXXV, nro 3, kaakaovuosi 2008/09. Huomautuksia: a Kolmen vuoden, 2005/06-2007/08, keskiarvo kaakaopapujen nettotuonnista lisättynä kaakaotuotteiden nettotuonnilla muutettuna papuja vastaaviksi luvuiksi seuraavia muuntokertoimia käyttäen: kaakaovoi 1,33; kaakaojauhe ja -kakku 1,18; kaakaomassa 1,25. b Luettelossa on mainittu vain ne maat, jotka Kansainvälisen kaakaojärjestön sihteeristön käytettävissä olevien tietojen mukaan ovat erikseen tuoneet kaakaota jaksolla 2005/06–2007/08. c Maa, joka voidaan lukea myös vientimaaksi. d Koska luvut ovat pyöristettyjä, niiden yhteenlaskettu määrä ei aina vastaa tekijöiden tarkkaa summaa. m Vuoden 2001 kansainvälisen kaakaosopimuksen sopimuspuoli 9. marraskuuta 2009. – Ei lainkaan tai määrä joko merkityksetön tai vähemmän kuin käytetty yksikkö. Liite C Yksinomaan tai osittain jalo- eli aromikaakaota vievät tuottajamaat Kolumbia | Madagaskar | Costa Rica | Papua-Uusi-Guinea | Dominica | Peru | Dominikaaninen tasavalta | Saint Lucia | Ecuador | São Tomé ja Príncipe | Grenada | Trinidad ja Tobago | Indonesia | Venezuelan bolivaarinen tasavalta | Jamaika | SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA Ehdotuksen/aloitteen nimi Ehdotus neuvoston päätökseksi vuoden 2010 kansainvälisen kaakaosopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[5] Ulkosuhteet, kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-maihin. Kansainvälisiin perushyödykejärjestöihin liittyvät velvoitteet. Kansainvälisiin sopimuksiin perustuvat velvoitteet. Ehdotuksen/aloitteen luonne Lainsäädäntöehdotuksen tarkoituksena on mahdollistaa se, että EU:sta tulee äskettäin neuvotellun kansainvälisen kaakaosopimuksen jäsen. ( Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen . ( Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen[6] . X Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen. ( Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen . Tavoitteet Liittymistä vuoden 2010 kansainväliseen kaakaosopimukseen on tarkasteltava osana EU:n yleisempää lähestymistapaa perushyödykkeitä koskevien kansainvälisten sopimusten allekirjoittamiseen ja tekemiseen. Kun tällaiset sopimukset on neuvoteltu, niiden katsotaan helpottavan tuojien ja viejien välistä kauppaa ja kauppasuhteita. Päätös jatkaa osallistumista tämäntyyppisiin sopimuksiin, joita pidetään keinoina edistää kehitystä, perustuu niiden tavoitteiden perusteelliseen analysointiin. Tämän sopimuksen tavoitteiksi on yksilöity seuraavat: kauppa, kaakaoalan kaupan avoimuuden edistäminen, jäsenmaiden kannustaminen kestävän kaakaotalouden luomiseen ja kehittämiseen, hallitustenvälisen keskustelufoorumin tarjoaminen. Sopimuksen päämäärät ovat luonteeltaan poliittisia, hallinnollisia, taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristönäkökohtiin liittyviä. Ehdotus ja sen tavoitteet ovat linjassa muiden rahoitusvälineiden kanssa, joilla EU osallistuu kansainvälisiin järjestöihin. Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee Toimintoperusteisen johtamisen yhteydessä tämän ehdotuksen tarkoituksena on kehittää komission roolia kehitysyhteistyön keskeisenä toimijana tehokkaalla ja suoralla osallistumisella kansainväliseen keskusteluun. Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä Erityistavoite nro. 4. Edistää kyseisten raaka-aineiden kaupan kestävyyttä; Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä: 21 07 Kehitysyhteistyötoimet ja ad hoc -ohjelmat. Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset Ehdotus antaa komissiolle yksinomaisen toimivallan toimia EU:n puolesta, jotta se voi noudattaa politiikkaansa ja esittää kantansa sopimuksen soveltamiseksi unionin keskeisten toimintaperiaatteiden mukaisesti. Tämän vuoksi komission edun mukaista on esittää tämä päätösehdotus institutionaalisten tehtäviensä ja jäsenvaltioiden toiveiden perusteella. Vaikutukset aiheutuvat erityisesti järjestön strategisista toimista ja sen hallinnoinnista. EU:n maksuosuuden suorittaminen kansainvälisen järjestön hallinto- ja toimintabudjettiin. Tulos- ja vaikutusindikaattorit Kansainvälisen sopimuksen kohdalla ei ole varsinaisia indikaattoreita, joita voidaan käyttää mittaamaan ehdotuksen toteutusta. Voidaan kuitenkin katsoa, että kaikkien jäsenten halu jatkaa kansainvälistä yhteistyötä on osoitus positiivisista ja tyydyttävistä tuloksista. Edistymistä kestävyyden politiikan noudattamisessa voitaisiin myös pitää osoituksena myönteisistä vaikutuksista. Ehdotuksen/aloitteen perustelut Tarkoituksena on antaa EU:lle mahdollisuus osallistua täysin oikeuksin kansainvälisen kaakaojärjestön toimintaan. Tämän toiveen esittivät myös jäsenvaltiot sopimusneuvottelujen päättyessä. Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Vuotuisten maksujen suorittaminen. EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo EU:n osallistuminen ja toiminnan johdonmukaisuus sen politiikan kanssa. Jos EU ei osallistuisi tämäntyyppisiin sopimuksiin, yhteistyö olisi hankalaa ja jopa vaikeaa. Vaarana olisi saattaa perushyödykkeiden alan yhteistyö kyseenalaiseksi. Vastaavista toimista saadut tärkeimmät kokemukset. Yhteensopivuus muiden rahoitusvälineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut EU:n osallistumisesta nykyiseen sopimukseen ei ole aiheutunut merkittäviä ongelmia, joten osallistumista on siis suotavaa jatkaa. Synergiamahdollisuuksia ei ole. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto Vuoden 2010 kansainvälisen kaakaosopimuksen odotetaan olevan voimassa vuodesta 2012 alkaen kymmenen vuoden ajan, ellei sitä pidennetä (enintään neljä vuotta). ( Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu . - X Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa vuonna 2012 ja päättyy vuonna 2022. - X Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna 2012 ja päättyvät vuonna 2022. ( Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu . - Käynnistysvaihe alkaa vuonna [VVVV] ja päättyy vuonna [VVVV], - minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa. Hallinnointitapa (hallinnointitavat)[7] Komission suora osallistuminen sopimuksen hallintoelinten toimintaan osana yksinomaista toimivaltaa, jonka lähtökohtana on ehdotuksen oikeusperusta (SEUT-sopimuksen 207 artikla). X komissio hallinnoi suoraan keskitetysti. ( välillinen keskitetty hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty - ( toimeenpanovirastoille - ( yhteisöjen perustamille elimille[8] - ( kansallisille julkisoikeudellisille yhteisöille tai julkisen palvelun tehtäviä hoitaville elimille - ( henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisessa perussäädöksessä ( hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ( hajautettu hallinnointi yhteistyössä kolmansien maiden kanssa ( Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa ( tarkennettava ). 2. HALLINNOINTI 2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt Seuranta- ja raportointisäännöt: Komissio esittää PROBA-työryhmässä EU:n edustajan ja tiedonvälittäjän roolinsa mukaisesti säännöllisesti yhteenvedon toiminnastaan sekä omasta ja neuvoston työskentelystä. Komissio osallistuu kokouksiin noin 3–4 kertaa vuodessa. 2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä Komissio vastaa järjestön hallinto- ja varainhoitotavan jatkuvasta seurannasta. Komission valtuuskunta on jäsenenä kaikissa päätöksentekoelimissä ja suoraa päätösvaltaa käyttävissä elimissä ja käyttää myös valvontavaltaa. 2.2.1. Todetut riskit Järjestön lakkauttaminen. Komission osallistumisen tarkoituksena on välttää tämän riskin toteutuminen, vaikka riski säilyykin. 2.2.2. Valvontamenetelmä(t) Suora osallistuminen järjestön neuvoston ja rahoituskomitean toimintaan. Nämä kaksi elintä keskustelevat hallinnollisesta talousarviosta ja hyväksyvät sen. Kaikki tilit ovat jäsenten saatavilla ja tilintarkastuksia voidaan vaatia milloin tahansa. 2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi Järjestö varmistaa, että sen kirjanpitoon voi tutustua, jotta OLAF tai jonkin muu rahoitusyksikkö voi suorittaa tilintarkastuksia tai varmennuksia, jos se pitää sitä tarpeellisena. Komissio valvoo jatkuvasti varainhoitoa ja käytettävissä olevia varoja. Järjestö sitoutuu varmistamaan, että kaikki tarkastukset, tutkimukset ja vierailut sen tiloihin ovat mahdollisia. 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat - Talousarviossa jo olevat budjettikohdat Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä Moniv. rahoitus-kehyksen otsake | Budjettikohta | Määrärahalaji | Rahoitusosuudet | Numero [Nimi………] | JM/EI-JM[9] | EFTA-mailta[10] | ehdokasmailta[11] | kolmansilta mailta | varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet | 21 07 04 Perushyödykesopimukset | EI | EI | EI | KYLLÄ/EI | - Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä Moniv. rahoitus-kehyksen otsake | Budjettikohta | Määrärahalaji | Rahoitusosuudet | Numero [Nimi………………………………………………] | JM/EI-JM | EFTA-mailta | ehdokasmailta | kolmansilta mailta | varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet | [XX.YY.YY.YY] | KYLLÄ/EI | KYLLÄ/EI | KYLLÄ/EI | KYLLÄ/EI | 3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihinNoin 15 miljoonaa euroa kymmenen vuoden ajan vuodesta 2012 alkaen. milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: | Numero | [Nimi] | milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) ( Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) | 21 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot) | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | XX 01 01 02 (lähetystöt) | XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) | 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) | ( Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)[19] | 21 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat CA, END ja vuokrahenkilöstö) | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | XX 01 02 02 (lähetystöjen CA, LA, END, JED ja vuokrahenkilöstö) | 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: CA; END ja vuokrahenkilöstö) | Muu budjettikohta (mikä?) | YHTEENSÄ | - XX viittaa kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon. Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. 3.2.4. Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa - X Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen. - ( Ehdotus edellyttää monivuotisen rahoituskehyksen kyseeseen tulevan otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät - ( Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista[22]. Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät 3.2.5. Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen - Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja. - Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja seuraavasti: määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) vuosi n | vuosi n+1 | vuosi n + 2 | vuosi n + 3 | …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) | Yhteensä | vuosi n | vuosi n+1 | vuosi n + 2 | vuosi n + 3 | …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) n + 10 | Momentti21 07 04 | | 1,200 |1,260 |1,323 |1,389 |1,458 |1,530 |15,056 | 15,056 | | Vastaava(t) menopuolen budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten tulojen tapauksessa: [1] EUVL C […], [….], s. […]. [2] EUVL C […], [….], s. […]. [3] EUVL C […], [….], s. […]. [4] Lasketaan kaakaopapujen jauhatuksista, joihin lisätään papuina ilmaistu kaakaotuotteiden, suklaan ja suklaatuotteiden nettotuonti. [5] ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi. [6] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 49 artiklan 6 kohdan a ja b alakohdassa. [7] Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [8] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 185 artiklassa. [9] JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat. [10] EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto. [11] Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat. [12] Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi. [13] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta. [14] Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi. [15] Tuotokset ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluita (esim. rahoitettujen opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit). [16] Kuten kuvattu kohdassa 1.4.2 ”Erityistavoitteet”. [17] Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi. [18] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta. [19] CA= sopimussuhteiset toimihenkilöt; LA= paikalliset toimihenkilöt, END= kansalliset asiantuntijat, JED = nuoremmat asiantuntijat lähetystöissä. [20] Toimintamäärärahoista katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat). [21] Etenkin rakennerahastot, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) ja Euroopan kalatalousrahasto. [22] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta. [23] Perinteiset omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on ilmoitettava nettomääräisinä eli bruttomäärästä on vähennettävä kantokuluja vastaava 25 prosentin osuus.