EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 03.04.1996 
KOM(96) 149 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE 
EUROOPAN JA VÄLIMEREN ALUEEN ENERGIA-ALAN 
KUMPPANUUDESTA 

KOMISSION TIEDONANTO 
EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE 
EUROOPAN JA VÄLIMEREN ALUEEN ENERGIA-ALAN 
KUMPPANUUDESTA 
1. YLEISTAUSTAA 
1. Barcelonassa 27. ja 28. manaskuuta 1995 pidetty Euroopan ja Välimeren alueen 
konferenssi oli lähtökohta uudelle rauhan ja vakauden ajan luomiseen perustuvalle 
kumppanuudelle samoin kuin talousalueelle, jonka perustana on vapaakauppa sekä 
taloudellisen ja rahoituksellisen yhteistyön kehittäminen. Poliittiset, taloudelliset ja 
sosiaaliset periaatteet, jotka ohjaavat Euroopan unionin ja Välimeren alueen 
kumppaneiden välisiä suhteita, perustuvat konferenssissa hyväksyttyyn Barcelonan 
julkilausumaan.1 
Tätä yleistaustaa vasten taloudelliselle ja rahoitukselliselle kumppanuudelle on asetettu 
seuraavat tavoitteet: 
kestävän sosiaalis-taloudellisen kehittämisen nopeuttaminen, 
väestön elinolojen parantaminen, työllisyyden lisääminen ja Välimeren alueen 
kehitystasoeroj en vähentäminen, 
alueellisen yhteistyön ja yhdentämisen edistäminen. 
2. Energia-alan rakentava asema on tunnustettu. Näin ollen on päätetty vahvistaa yhteistyötä, 
syventää energiapoliittista vuoropuhelua ja suosia riittävien edellytysten luomista energia-
alan yritysten investoinneille ja toiminnalle. 
Näiden yleisten edellytysten toteuttamisen on vastattava osapuolten kaikkia keskinäisiä 
etuja. Energia-alan yhteistyötä on siten tehtävä näiden yleisten edellytysten puitteissa, 
vaikka se yksinään vastaisikin keskinäistä etua siltä osin, että myötävaikuttaessaan 
yhteisön energiatarjonnan turvaamiseen ja Välimeren alueiden kumppaneiden 
taloudellisen ja sosiaalisen kehittämisen tarpeiden tyydyttämiseen, se toteuttaa koko 
alueen etuja. Itse asiassa se suosii energiankulutuksen ja -tuotannon hallintaan tehtäviä 
investointeja ja myötävaikuttaa kestävään kehitykseen, sillä energia vaikuttaa ratkaisevasti 
taloudellisen toiminnan, ympäristön ja elintason muodostaman taloudellisen ja sosiaalisen 
yhteenkuuluvuuden perustekijöihin. 
Energia-alan yhteinen etu ylittää kuitenkin Välimeren alueen yksinomaan alueelliset 
näkökohdat; tämä alue muodostaa itse asiassa merkittävän energiatuotteiden 
siirtymäalueen ja myötävaikuttaa täten myös yhteisön tarjonnan varmistamiseen. Alueen 
poliittinen, taloudellinen ja sosiaalinen vakaus on siten myös välttämätön tämän 
siirtymäalueen turvaamiseksi. 
Algeria, Egypti, Kypros, Israel, Jordania, Libanon, Malta, Marokko, Palestiinan 
hallitus, Syyria, Tunisia ja Turkki 
AtK 
3. Tästä strategisesta tehtävästä seuraa, että Välimeren alueen energia-alan yhteistyötä 
edistäviä toimia ei voida kehittää ilman, että otetaan myös huomioon tämän alueen 
ulkopuolisten alueiden edut ja yhteistyötoimet niiden alueiden kanssa, joihin Välimeren 
alueen yhteistyö saattaa vaikuttaa tai joita se voi joka tapauksessa koskea. Kyseessä ovat 
Golf-virran varrella sijaitsevista maat sekä Mustanmeren ja Kaspianmeren maat. Koska 
yhteisö on vahvasti sitoutunut näiden alueiden maiden ja järjestöjen kanssa tehtävään 
yhteistyöhön, sen on huolehdittava näiden yhteistyötoimien tasapainoisesta kehittämisestä 
ja kunkin osapuolen riittävästä tiedonsaannista. 
4. Samanaikaisesti Barcelonan konferenssin kanssa pidettiin myös Euroopan ja Välimeren 
alueen kansalaisfoorumi. Tämä tilaisuus osoitti jälleen kerran energiaan liittyvien 
kysymysten ja kyseisten maiden taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen vaikutusten 
läheisen yhteyden. Tämä kansalaisyhteiskunnan sitoutuminen Euroopan ja Välimeren 
alueen kumppanuuteen ilmeni myös Kemian-, energia- kaivosteollisuuden ja eri 
teollisuudenalojen työntekijäjärjestön (ICEM) aiheesta "energian merkitys sosiaaliselle 
kehittämiselle" Madridissa 22. ja 23. helmikuuta 1996 järjestämässä konferenssissa. 
5. Välimeren maiden kanssa toteutettavan yhtenäisen energia-alan yhteistyön kehittämisen 
on myös oltava osa yhteisön energiapolitiikan toteuttamista, sellaisena kuin se on esitetty 
komission valkoisessa kirjassa2, joka perustuu yhteisten tavoitteiden toteuttamiseen ja 
yhteisön kaikkien välineiden käyttöönottoon. 
yhteisön energiapolitiikan, joka perustuu energiamarkkinoiden ja energiatuotteiden 
kuljetuksen perusrakenteiden yhdenmukaistamiseen, on yhtäältä tarjottava 
kuluttajille yhteisön hankinnat entistä paremmin turvaava menetelmä 
toimittajamaiden kanssa tehtävää yhteistyötä lujittamalla ja toisaalta tuettava 
unionin energia-alan yrityksiä niiden investoinneissa ja niiden teknologioiden 
siirtoa alueen maissa, 
energiapolitiikan toteuttamisessa on käytettävä hyväksi kaikkia yhteisön välineitä, 
erityisesti tutkimus- ja kehityspolitiikan taloudellisen yhteistyön keinoja, samoin 
kuin yleisiä tai alueellisia rahoitusvälineitä. 
ENERGIATILANTEEN ANALYYSI 
Alueen energiatilannetta kuvaavat merkittävät olemassa olevat energiavarat, jotka ovat 
yhteisön markkinoita lähinnä olevat öljy- ja kaasulähteet Pohjanmeren varoja lukuun 
ottamatta, ja mahdollisuudet lisätä energian kulutusta, jotka asettavat samalla sekä 
taloudellisia että ympäristöllisiä haasteita3, 
i) Alueen energiamahdollisuudet 
2 Komission tiedonanto Euroopan unionin energiapolitiikasta, 14.12.1995, KOM(95) 
682 
Osittain käsitelty komission yksiköiden työasiakirjassa "Euroopan energia vuoteen 
2020 asti: tilannearvio" ("European Energy to 2020: A Scenario Approach"), 
joulukuu 1995, SEC(95) 2285 
7. Alueen varannot ovat tärkeimpiä maailmassa, mutta niitä ei ole voitu täysin hyödyntää 
pääasiassa aluuen tuottajamaiden taloudellisen ja poliittisen tilanteen vuoksi. Euroopan 
ja Välimeren alueen energia-alan yhteistyöllä pyritään luomaan edellytykset tämän 
kehityssuunnan korjaamiseksi. 
Raakaöljy varantoja arvioitiin olevan 6 030 miljoonaa tonnia vuonna 1993: tämä 
koskee Euroopan ja Välimeren alueen kumppanuusmaista Algeriaa, Egyptiä, 
Syyriaa ja Tunisiaa; Libya yksin omistaa näistä 50 prosenttia, 
Todetut kaasuvarannot ovat samaa suuruusluokkaa: 5 650 miljardia m3 
(5 085 Mtoe). Nämä varannot sijaitsevat samoilla alueilla kuin öljyvarannot: 
Algeria on maakaasun ensisijainen tuottaja 64 prosentin varanto-osuudellaan, jota 
seuraavat Libya, Egypti, Syyria ja Tunisia. 
Eräiden asiantuntijoiden mukaan löytymättömiä varantoja saattaa olla yli 3 300 miljoonaa 
tonnia öljyä ja tiivistymiä sekä 3 400 miljardia m3 maakaasua. Täten olisi pyrittävä öljyn 
ja kaasun suurisuuntaiseen etsintään. 
8. Olemassa olevilla perusrakenteilla voidaan viedä vuosittain 162 miljoonaa tonnia öljyä 
ja 37 miljardia m3 maakaasua. Merkittävä osa Algerian yhteisöön viedystä maakaasusta 
on nesteytetyn maakaasun muodossa. Näiden energiatu otteiden tärkeimpänä 
määräpaikkana ovat Euroopan unionin markkinat, missä myydään 92 miljoonaa tonnia 
öljyä ja öljytuotteita sekä 35 miljardia m3 maakaasua: 
Välimeren alueen tuottajamaat tuottavat noin neljänneksen Euroopan unionin 
öljy tarpeesta. Ne muodostavat öljyjohtojen myötä myös tärkeän siirtymäalueen. 
Yhteisö tuo 10 prosenttia maakaasun tarpeestaan Välimeren alueen 
kumppanuusmaista, pääasiassa Algeriasta. Nämä maat tuottavat myös lähes kaiken 
yhteisön tuomasta nesteytetystä maakaasusta. Yhteisön kaasun kuljetusrakenteiden 
kehittämisestä huolimatta yhteisö aikoo lisätä riippuvuuttaan näiden maiden 
ulkopuolelta tulevasta kaasusta kulutustaan kehittämällä; tämän vuoksi Välimeren 
alueen tuotannon olisi voitava sisäisiä yhteyksiä kehittämällä parantaa yhteisön 
toimitusvarmuutta. 
Välimeren alueen kumppaneiden energiavarojen suuria eroja olisi kavennettava 
kehittämällä kaasun, öljyn ja sähkön kuljetusten välisiä yhteyksiä. 
9. Kairossa syyskuussa 1995 pidetyssä konferenssissa arvioitiin energian tuotantorakenteita, 
kuljetuksia ja jakelua koskevien investointien määrän olevan 192 300 miljoonaa ecua 
seuraavien 25 vuoden ajan. Tämä luku vastaa Välimeren alueen kumppaneiden 12 
prosenttia osuutta BKT:sta samana ajanjaksona. 
Tällä alueella olevat fossiiliset energiavarat eivät saa kätkeä niitä mahdollisuuksia, joita 
uusiutuvat energialähteet tarjoavat. 
Välimeren eteläisissä ja itäisissä maissa uusiutuvien energialähteiden osuus on 9,5 
prosenttia primäärienergian määrästä. Tärkeimmät mahdollisuudet liittyvät aurinko- ja 
tuulienergiaan. Biomassassa saatava energia on myös tärkeä, vaikka sitä onkin vaikea 
arvioida. 
ii) Kysynnän kasvunäkymät 
10. Välimeren alueen kumppanuusmaiden väestömäärä kasvaa todennäköisesti huomattavasti, 
vaikka se vaihteleekin maasta toiseen: vuonna 2020 väestön määrän oletetaan kasvaneen 
nykyisestä 200 miljoonasta 340 miljoonaan. Tämä väestö on keskittynyt pääasiassa 
taajama-ja kaupunkialueille, mikä aiheuttaa vakavia ympäristöongelmia: jätteitä, ilman 
saastumista, juomaveden saatavuusongelmia, jne. Tällaiseen kehityskulkuun vastaamiseksi 
tärkeimpien kyseisten maiden olisi luotava vuosittain 15 vuoden ajan 2,4 miljoonaa 
työpaikkaa, kun ne tällä hetkellä luovat ainoastaan 1,7 miljoonaa työpaikkaa ottamatta 
huomioon työmarkkinoille tulevan naistyövoiman yhä suurempaa määrää. Tämä 
väestötilanne vaikuttaa jo yksinään kulutuksen kasvunäkymiin ja sitä kautta 
ympäristöriskeihin. 
11. a) Suurimmassa osassa Välimeren alueen kumppanuusmaita energiankulutus henkilöä 
kohden on hyvin vähäistä (0,9 toe vastaan yhteisön Välimeren pohjoisrannan 
maissa sijaitsevien jäsenvaltioiden 3,0). Tällaisten tasojen säilyminen on 
ristiriidassa niiden taloudellisen kehityksen näkymien kanssa, joihin Euroopan ja 
Välimeren alueen kumppanuudella halutaan vaikuttaa. Nykysuuntausten perusteella 
energiankysyntä erityisesti liikenteessä ja energiantuotannossa saattaa kasvaa 
vuoden 1992 155 miljoonasta toe noin 458 miljoonaan toe vuonna 2020. Tämä 
lisäys saattaisi edellyttää hiilivetyjen tuotannon huomattavaa kasvua taloudellisen 
kehityksen rahoittamiseksi. 
Sähkön kysynnän voisi samana ajanjaksona kasvaa 5 prosenttia vuodessa (kun se 
unionissa kasvaisi ainoastaan 1 prosenttia ) nykyisestä 194 TWh:sta noustessaan 920 
TWh:iin vuonna 2020. Ottaen kuitenkin huomioon väestön kasvu kulutus henkeä kohden 
jäänee suhteellisen alhaiseksi (2 650 kWh) unionin nykytilanteeseen (6 000 kWh) 
verrattuna. 
12. b) Energiatuotteiden kulutuksen kasvu luo välittömästi ympäristöriskeihin liittyviä 
huolenaiheita, joita Välimeren alueella erityisesti korostavat tällaisen lähes suljetun 
meren saastumisriskit, joka on ennen kaikkea kaikille tähän 
kumppanuustoimintaan osallistuville maille yhteinen. 
"Business as usual" -kehitysnäkymän mukaan C02-päästöt lisääntyvät 
yhteisössä vuoden 1990 3 150 miljoonasta tonnista 3 721 miljoonaan 
vuonna 2020, eli noin 18 prosenttia4. Välimeren alueen kumppanuusmaissa 
nämä päästöt voivat lähes kolminkertaistua, sillä ne kasvavat vuoden 1990 
287 miljoonasta tonnista 929 miljoonaan vuonna 2020. 
C02-päästöjä käsitellään joulukuussa 1993 ratifioidussa ilmastomuutoksia 
koskevassa yleissopimuksessa. Kansainvälinen pöytäkirja on valmisteilla päästöjen 
vähentämisen jatkamiseksi vuoden 2000 jälkeen. Yhteisöllä on puolestaan 
käytettävissä strategia, jolla pyritään vuonna 2000 vakauttamaan päästöt vuonna 
1990 saavutetulle tasolle. 
Ollessaan energiatuotteiden, varsinkin tankkereiden, siirtymäalue ja ottaen 
; huomioon sitä ympäröivien alueiden suurten keskusten ja 
rannikkoteollisuusalueiden kehittyminen Välimeri on erityisen altis 
kuljetuksiin ja energiankäyttöön liittyville saastumisriskeille. Öljyalusten 
kulku Välimerellä aiheuttaa vuosittain 650 000 tonnin öljyvuodot. Lisäksi 
joet ovat hyvin saastuneita ja Välimeren tärkeimmät suistomaat ovat 
vaaravyöhykkeessä. 
Välimeren alueen kumppanuusmaiden vesivajaus on maailman merkittävin: 
60 prosenttia niiden uusiutuvista vesivaroista on liiallisessa käytössä ja ne 
ovat keskipitkällä aikavälillä kokonaan ehtymässä. Makeiden vesistöjen 
suojeluun tähtäävien radikaalien ympäristönsuojelullisten toimien ohella 
sähköenergian käyttö on ainoa vastaus tarpeeseen poistaa meriveden 
suolaisuus. 
Tyytyväisyyden kulutukseen kasvuun ei tule ilmetä pelkästään fossiilisten 
energiamuotojen käyttönä. Välimeren maissa uusiutuvat energialähteet 
myötävaikuttavat tämän ongelman ratkaisemiseen ja yleisemmin ottaen 
niihin ympäristönsuojelua koskeviin ongelmiin, jotka aiheutuvat energian 
tuotannosta ja kulutuksesta. 
3. TOIMINTAOHJELMA 
13. Energia-alan strategisesta merkityksestä ja tämän alan yhteistoiminnan rakentavasta 
tehtävästä johtuen Barcelonan konferenssia edelsi joukko yhteisön toimielimet, 
teoUisuustahot ja Välimeren alueen kumppanit liikkeelle panneita valmistelualoitteita. 
Energianeuvoston 1. kesäkuuta 1995 pidetyssä kokouksessa puheenjohtajat 
kehottivat komissiota "antamaan asetetuille tavoitteille asianmukaiset rahavarat, 
jotka Euroopan yhteisö käyttää Välimeren eteläisten ja itäisten maiden kanssa 
toteutettavaan kumppanuuspuiteohjelmaansa". 
Komission ja Välimeren alueen kumppaneiden Ateenassa 6. ja 7. kesäkuuta 1995 
pidetyssä kokouksessa päädyttiin siihen, että olisi määriteltävä Euroopan ja 
Välimeren alueen välinen energia-alan toimintasuunnitelma ja perustettava tämän 
suunnitelman seurannasta vastaava foorumi. 
Euroopan yhteisöjen talous-ja sosiaalikomitean kanssa pidetyssä kokouksessa 19. 
lokakuuta 1995 Välimeren eteläisten ja itäisten maiden edustajat suosittelivat, että 
energia-ala otettaisiin Euroopan ja Välimeren yhteistyön erityiskysymykseksi. 
Madridissa 20. marraskuuta 1995 pidetyssä kokouksessaan Espanjan, Ranskan ja 
Italian energiaministerit sekä Välimeren alueen kumppanien, tiettyjen Euroopan 
unionin jäsenvaltioiden ja Euroopan komission edustajat ilmoittivat, että 
"energiahankkeiden edistämiseksi on otettava käyttöön sopivia välineitä. Energialle 
omistetun erikoisluvun ottaminen mukaan MEDA-ohjelmaan osoittaisi, kuinka 
tärkeänä Eurooppa pitää Välimeren alueen energia-alaa". 
14 Tässä yhteydessä viimeisten kolmen vuoden aikana on voitu aloittaa SYNERGY-ohjelman 
puitteissa pilottiyhteistoimia, joista tietyt ovat Euroopan ja Välimeren alueen välisen 
energia-alan kumppanuuden yleissuuntausten perustana: 
Ateenan konferenssissa marraskuussa 1993 julkaistussa toimintasuunnitelmassa 
"Energia ja kaupunkiympäristö Välimeren alueella" perustettiin eteläisen 
Välimeren kaupunkien välille yhteistyö energianhallinnan ja ympäristönsuojelun 
alalla. 
Presidentti Arafatin päätöksellä 28. joulukuuta 1993 perustettu Palestiinan 
energiakeskus on perustamisestaan lähtien saanut SYNERXjY-ohj el malta 
rahoitustukea ja teknistä apua. Palestiinan energiakeskus antaa tukeaan Palestiinan 
hallitukselle energia- ja ympäristöalalla erityisesti oikeudellisen kehyksen 
laatimiseksi ja hankkeiden suunnittelua, yhteensovittamista ja seurantaa varten. 
Tunisiassa maaliskuussa 1995 pidettyyn konferenssiin osallistui edustajia Euroopan 
unioniin kuulumattomista Välimeren maista. Sen tarkoituksena oli arvioida alueen 
energiatilannetta sekä ehdottaa aiheita ja painopistealueita alueellista yhteistyötä 
varten. 
Maailmanpankin ja Välimeren alueen energia-alan tarkkailuelimen yhdessä 
Kairossa syyskuussa 1995 järjestämässä konferenssissa käsiteltiin alueen 
energiahankkeiden rahoitukseen liittyviä ongelmia ja esitettiin ehdotuksia tämän 
tarkoituksen edellyttämien säästöjen aikaansaamiseksi. 
15. JOULE-THERMIE-ohjelman yhteydessä on myös voitu toteuttaa toimia, joiden 
tarkoituksena on vahvistaa Välimeren alueen kumppaneiden kanssa tehtävää 
teollisuusyhteistyötä enimmäkseen pai kai li sel la tu el la: THERMIE-ohjelman rahoittamien, 
alueen uusiutuvia energialähteitä käsitelleiden Madridin (1995) ja Ateenan (1996) 
konferenssien ansiosta on voitu antaa suositukset uusiutuvien energialähteiden levittämisen 
nopeuttamisesta. 
3.1. Yhteistyöalat 
16 Konferenssissa hyväksytyssä Barcelonan julkilausumassa taloudellisen kumppanuuden 
mukaisesti määriteltyjen tavoitteina on osallistua: 
taloudellisen siirtymän avustamiseen (vapaakauppa-alueen perustaminen, Euroopan 
yksityisen sektorin ja yksityisten investointien piristäminen taloudellisen 
perusrakenteen tasolla), 
entistä paremman sosiaalistaloudellisen tasapainon saavuttamisen tukemiseen 
(sosiaalipalveluja parantamalla, sopusointuisen ja yhtenäistetyn maaseudun 
kehittämisen edistäminen, ympäristönsuojelu), 
alueellisen ja rajat ylittävän yhteistyön tukemiseen. 
17. Näiden kolmen tavoitteen saavuttaminen edellyttää energia-alan yhteistyön kehittämistä 
seuraavilla aloilla: 
i) Energiapolitiikan alalla erityisesti seuraavien osalta: 
alueellisen pohdintakehyksen perustaminen yhtenäisten 
energiatoimintaohjelmien kehittämiseksi. Tätä varten olisi järjestettävä 
entistä useammin Euroopan unionin toimielinten, asiantuntijoiden ja 
Välimeren alueen kumppaneiden välisiä tapaamisia entistä 
järjestäytyneemmässä muodossa. 
energiaohjelmien laadintakeinojen kehittäminen kummankin rannan 
suuresti toisiaan täydentävien Välimeren pohjoisten ja eteläisten 
markkinoiden ja hankintaverkostojen osalta. 
energiatuotteiden kaupan lisääminen. Olisi laadittava asianmukainen 
oikeudellinen kehys alueellisen ja alueiden välisen kaupan kannustamiseksi 
ja edistämiseksi. 
yksityisten investointien turvaaminen energiavarojen ja verkostojen alalla 
investointiesteiden poistamiselle suotuisan ilmanpiirin luomiseksi, jotta 
voitaisiin lisätä yksityisiä investointeja, uudenaikaistaa tätä teollisuudenalaa 
ja olemassa olevia perusrakenteita sekä muuttaa niiden rakennetta. 
yhteinen taistelu kasvihuoneilmiön vaikutuksia ja ilmastomuutoksia vastaan 
vakauttamalla päästöt alueellisella tasolla. 
18. ii) Perusrakenteiden ja verkostojen alalla erityisesti eri Välimeren alueiden välisten 
energiaverkostojen kehittämiseksi ja toisiinsa kytkemiseksi. 
Kaasun ja sähkön siirron suuriin perusrakenteisiin liittyvän toiminnan, johon 
yhteisö on parhaillaan sitoutumassa yhteistä etua omaavia hankkeita kartoittamalla, 
seurauksena on myös taloudelliselta kannalta turvattava Välimeren alueen 
kumppaneiden investoinnit. Itse asiassa eivät ainoastaan kaasutoimitukset ole 
riippuvaisia näiden maiden kuljetusverkostojen käytettävyydestä, vaan myös 
Välimeren alueen sähköverkostojen toimivuus käy hyvästä ja oikea-aikaisesta 
yhteyskanavasta sellaisen Välimeren renkaan muodostamiseksi, jonka avulla 
tuotantokapasiteettia voidaan hyödyntää tehokkaasti. 
19. Kun tällaisten yhteyshankkeiden on yhteisössä tunnustettu edustavan yhteistä etua, nämä 
hankkeet voivat saada Euroopan laajuisten verkostojen alan rahoitustukea koskevassa 
asetuksessa säädettyä yhteisön rahoitusta, pääasiassa energiahankkeiden 
toteutettavuustutkimusten yhteisrahoituksella5. Komissio ehdottaa neuvostolle Euroopan 
laajuisten energiaverkkojen yhteisön yleisistä suuntaviivoista parlamentin ja neuvoston 
odotetusti tekemän päätöksen perusteella, että Barcelonan konferenssiin osallistuneiden 
kahdentoista kumppanuusmaan tietoon saatetaan kumppanuussopimusten puitteissa näistä 
hankkeista koituva yhteinen etu. 
Neuvoston asetus (EY) N:o 2236/95, 18.9.1995 (EYVL N:o L 228, 23.9.1995) 
7 
Yleensä on tärkeää sovittaa yhteen Euroopan ja Välimeren alueen toiminta ja Keski-
Aasian maita koskevat jo käynnistetyt avustuskeinot TACIS-ohjelman puitteissa. 
Yhteisö on jo määrittänyt joukon Euroopan laajuisia energiaverkostoja koskevia 
hankkeita, joiden katsotaan edustavan yhteistä etua6. 
20 Tällä hetkellä näistä yhteistä etua omaaviksi tunnustetuista hankkeista useat koskevat 
Välimeren aluetta ja niiden tarkoituksena on luoda tai vahvistaa Euroopan unionin ja 
Välimeren alueen kumppanien välisiä sähkö-ja kaasuyhteyksiä, eli: 
sähköverkkoja. Espanja - Marokko, Kreikka - Turkki, 
kaasuverkkoja: Algeria - Espanja - Portugali - Ranska, Algeria - Tunisia -
Italia. 
Unionin ja Välimeren alueen kumppanien energiakysynnän kehittymiseen sekä maakaasun 
ja sähköntuotannon kehitysvauhtiin ja niiden paikallistamiseen liittyen voi lähivuosien 
aikana valmistua muita Välimeren aluetta kiinnostavia hankkeita7: 
sähköverkot: Italia - Tunisia, Marokko - Algeria - Tunisia, Turkki - Syyria 
kaasuverkot: nykyisten kaasujohtojen vahvistaminen, 
Libyan kaasukentiltä lähtevä kaasuputki, 
Turkin kautta Keski-Aasiasta ja Iranista tuleva kaasuputki. 
21. Lisäksi Välimeren maat ovat myös aloittaneet useita hankkeita, joiden ansiosta voidaan 
vahvistaa kaasun ja sähkön toimitusvarmuutta: 
sähköverkot: Marokko - Algeria - Tunisia - Libya, Libya - Egypti, Egypti -
Jordania, Jordania - Syyria - Turkki, 
Egypti - Israel - Palestiinan kansallinen hallitus 
- Jordania 
kaasuverkot: Marokko, Algeria, Egypti - naapurimaat. 
Jäsenvaltiot ja kumppanuusmaat yhdistävien verkkojen on vastattava 
ympäristövaikutustutkimuksia koskevia olemassa olevia yhteisön standardeja. Niiden 
hankkeiden osalta, jotka ovat rajoittuneet ainoastaan kumppanuusmaihin, suositellaan 
samankaltaisen menettelyn noudattamista. 
22 iii) Teollisen yhteistyön sekä teknologisen tutkimuksen ja kehityksen (TTK) 
Neuvoston yhteinen kanta 29 päivältä kesäkuuta 1995 ja 26 päivänä lokakuuta 
1995 toisessa käsittelyssä ollut Euroopan parlamentin lausunto ehdotuksesta 
Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi energia-alan Euroopan laajuisiin 
verkkoihin liittyvistä yleisistä suuntaviivoista, COM (93) 685 
Iran ja Libya eivät saa yhteisön rahoitusta eivätkä ne täytä MEDA-ohjelmaan 
osallistumisen edellytyksiä. 
alalla mitä tulee erityisesti TTK.n ja investointien edistämiseen 
kumppanuustoimien kautta seuraavilla aloilla: uusiutuvat energialähteet ja 
energiatehokkuus, vedenkäsittely ja vesihuolto, hiilivetyjen etsintä, tuotanto, 
jalostus ja jakelu sekä sähkön tuotanto, siirto ja jakelu. 
Rahoitustarpeet sähkökapasiteetin kehittämiseksi, mikä on yksi kummankin alueen 
tärkeimmistä yhteistyön osa-aloista erityisesti teknologioiden siirtotarpeiden 
kannalta. Tämä liittyy varsinkin kivihiilen käyttöön tyydyttävissä 
ympäristöolosuhteissa sekä tuotannon ja kuljetusten perusrakenteiden lujittamiseen, 
Energia-alan TTK-yhteistyön kehittäminen on yksi Välimeren maiden kanssa 
tehtävän tieteellisen ja teknisen yhteistyön tärkeä osa-alue ja on näin ollen 
tutkimusalan Välimeren kumppanuuspolitiikan vahvistamiseksi asetetun 
seurantakomitean tarkkailun alainen. Tutkimusneuvostossa, joka kokoontui 25. 
maaliskuuta 1996, korostettiin tämän politiikan tärkeyttä ja tässä yhteydessä myös 
seurantakomitean roolia. Energia-alan TTK-toimia voidaan toteuttaa olemassa 
olevien JOULE-THERMIE (muu kuin ydinenergia) ja INCO (yhteistyö 
kolmansien maiden kanssa). THERMIE-ohjelman ansiosta voidaan erityisesti 
levittää sellaisia teknologioita, jotka ovat lähtöisin jäsenvaltioiden tai 
assosiointisopimuksen allekirjoittaneiden valtioiden elimistä tai teollisuudenaloilta. 
standardointiyhteistyön olisi helpotettava keskinäisiin yhteyksiin tehtäviä 
investointeja ja, kuten yhteisössäkin, uusiutuviin energialähteisiin tehtäviä 
investointeja. Euroopan standardointikomitea (CEN) perusti vuonna 1990 
Euroopan yhteisön tukemana yksikön, jonka kahtena eri tehtävänä on välittää 
kolmansille maille niiden toivomia eurooppalaista standardointia koskevia tietoja 
ja antaa standardointitukea sitä haluaville maille. Tunisia, Malta ja Israel ovat jo 
hyötyneet tämän yksikön toiminnasta. Samanaikaisesti energiapolitiikkaa koskevan 
valkoisen kirjan täytäntöönpanon yhteydessä tehtävän energiatehokkuuden ja 
uusiutuvien energialähteiden alan standardointityön edistämisen kanssa komissio 
tutkii mahdollisuuksia laajentaa tämän yksikön toimintaa näille kahdelle alalle. 
3.2 Investointien turvallisuus 
23. Ottaen huomioon mikro- ja makrotaloudelliset pakotteet, jotka rasittavat yrityksiä ja 
Välimeren eteläisiä ja itäisiä valtioita, rahoitustarpeiden tyydyttämisessä on yhä enemmän 
käytettävä yksityisiä investointeja. Tämä edellyttää yhtäältä riittävän kannattavia hankkeita 
yksityisten - paikallisten tai kansainvälisten - investointien houkuttelemiseksi ja toisaalta 
yleistä kehystä, jolla varmistetaan riittävä suoja riskejä vastaan. 
24. Lneigiaan liittyvät investoinnit ovat luonteellaan useimmiten •ilialrp,i>ii;i jit Hihma 
taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle erityisesti silloin, kun niiden tarkoituksena on 
tyydyttää paikallisin tarpeita Täten on välttämätöntä luoda näiden investointien 
edistämistä suosiva ympäristö Välimeren kumppanuusmaiden energia-alan uudistusten 
toteuttamiseksi tai käynnistämiseksi. Tässä tulisi pyrkiä vahvistamaan markkinoiden 
toimivuutta ja varmistamaan tietyn ajan kuluttua mahdollisuus luoda 
investoi nti kapasiteetti a. Kuitenkin useimmilla näistä maista on vaikeuksia vastata tähän 
kehityskulkuun ja niiden välillä on lukuisia eroavaisuuksia. Tämä edellyttää 
erityistoimenpidettä, jossa käytetään hyväksi useita välineitä ja joka poikkeaa muissa 
maailmanosissa noudatetuista menettelyistä. 
25 Yleisesti ollaan sitä mieltä, että suurimmat alueen energiahankkeiden rahoitusta haittaavat 
ongelmat ovat seuraavat: 
riittävästi viimeistellyn institutionaalisen kehyksen puuttuminen, 
poliittinen riski, 
muutosriskit, 
paikallisten säästöjen liikkeellepanon vaikeudet, 
hankkeiden sisällön määrittämisen monimutkaisuus. 
26 Välimeren alueen kumppanuusmaiden tärkeimpien yritysten välistä teknistä yhteistyötä, 
tietotaidon vaihtoa ja hankintasopimuksia koskeviin suhteisiin liittyy nykyään paljon 
vaikeuksia kehittyä todellisiksi yhteisiksi yhteistyö- ja investoi nti suhteiksi. On täten 
tarpeen määritellä sekä määräyksiä että sopimuksia koskevat yhdenmukaisuusehdot 
ulkomaisten yritysten investointien suosimiseksi; on välttämätöntä, että Välimeren alueen 
kumppanit markkinoidensa avaamisen lisäksi antavat mahdollisimman yhtenäisiä sääntöjä 
sen välttämiseksi, että yritysten olisi mukauduttava kunkin maan erilaisiin sääntöihin ja 
määräyksiin. 
i) Euroopan energiaperuskirja 
27. Euroopan energiaperuskirjaa koskevan perustamissopimuksen allekirjoittaneiden 
Välimeren maiden liittoutuminen mainitaan Barcelonan konferenssin työohjelmassa yhtenä 
keinona luoda suotuisa ympäristö energiaa tuottavien yritysten investoinneille ja 
toiminnalle. 
Peruskirjaa koskevan perustamissopimuksen tarkoituksena on edistää pääsyä energia-alan 
varoihin, kauppaan ja investointeihin. Sillä myötävaikutetaan energian käyttöön ja 
hankintoihin ja kiinnitetään erityistä huomiota ympäristönsuojeluun varsinkin 
energiatehokkuutta koskevan pöytäkirjan avulla. 
Yksityisille sijoittajille perustamissopimus tarjoaa vakaan ja ei-syrjivän oikeudellisen 
kehyksen, jonka avulla voidaan poistaa investointeja haittaavat esteet, helpottaa 
neuvotteluja ja avata uusia näkymiä. Se, että allekirjoittajamaat noudattavat ulkomaista 
sijoittajaa kohtaan olevia sitoumuksiaan, varmistetaan riitatapauksessa kansainvälisen 
välimiesmenettelyn varauksettomalla hyväksymisellä. Tämä mahdollistaa energia-alojen 
entistä suuremman kilpailukykyisyyden investointien houkuttelijoina. 
28. Peruskirja tarjoaisi näin ollen riittäviä vastauksia mahdollisiin investoi nti ai an riskeihin. 
Komissio katsoo kuitenkin, että eräitä varotoimenpiteitä on toteutettava ennen kuin 
sellaisille Välimeren alueen kumppaneille ehdotetaan perustamissopimuksen 
sopimuspuoliksi tulemista, jotka eivät vielä ole sopimusta allekirjoittaneet8: 
Peruskirjaa koskevan perustamissopimuksen allekirjoittaneita Välimeren alueen 
kumppaneita ovat Kypros, Maita ja Turkki. Algeriaa, Marokkoa ja Turkkia on 
pyydetty osallistumaan tarkkailijoina konferenssin työskentelyyn. 
10 
Peruskirjaa koskeva perustamissopimus laadittiin sellaista yleiseurooppalaista 
erityistarkoitusta varten, joka on mukautettu Itä-Euroopan maiden siirtymätalouden 
tilanteeseen ja useimpien Keski- ja Itä-Euroopan maiden kuluttajamaihin 
suuntautuviin kaasu-ja öljykuljetuksiin. Useimmat Välimeren alueen kumppanit 
eivät kuitenkaan ole vielä Euroopassa vallitsevassa energiatilanteessa, joka 
perustuu keskinäiseen riippuvuuteen, 
Peruskirjasopimusta koskevien neuvottelujen aikana energiatuotteiden siirtäminen 
oli tärkeä osa, jota käsiteltiin varoen ja joka muodosti sopimuksen yhden 
perusosan. Siirtymätehtävä on Välimeren alueella kuitenkin rajoitettu ottaen 
huomioon verkostojen heikon kehitysasteen, 
Perustamissopimusta koskevien neuvottelujen tarkoituksena oli vastata siihen, että 
kauppaa ja sijoittautumista koskevaa yhteistyötä ja niitä koskevia sääntöjä ei ollut; 
Euroopan ja Välimeren välisellä alueella yhteisön parhaillaan tekemät 
assosiointisopimukset ovat parannus tähän puutteeseen; lisäksi eräät Välimeren 
alueen kumppanit osallistuvat Maailmankaupan järjestöön9. Näissä olosuhteissa 
niiden liittyminen peruskirjaa koskevaan perustamissopimukseen ei juurikaan 
vaikuta olemassa olevaan oikeudelliseen ympäristöön. 
29. Tästä huolimatta vaikuttaa kuitenkin tehottomammalta lisätä yhteistyötä varsinkin, kun 
eräät Välimeren alueen kumppanit ovat peruskirjaa koskevan perustamissopimuksen 
sopimuspuolia. Peruskirjakonferenssin laajentaminen vaikuttaa kuitenkin myös tämän 
vuonna 1996 toimintavaiheeseen edistyneen organisaation tehokkuuteen. Tämän vuoksi 
yhteisön olisi ennemminkin tukeuduttava edistykselliseen lähestymistapaan käyttäen 
hyväkseen perustamissopimuksen suomaa joustavuutta, joka sallii peräkkäin tarkkailijan 
aseman, sitten assosiointijäsenen, ja lopuksi täysvaltaisen jäsenen aseman. 
Tarkkailijan aseman ansiosta öljymaat ja maakaasun viejämaat voivat esimerkiksi 
saada kaikki tiedot perustamissopimuksen allekirjoittajamaiden välillä 
neuvotelluista näille maille tärkeitä aloja koskevista sopimuksista 
Peruskirjan allekirjoittajat, jotka eivät ole allekirjoittaneet perustamissopimusta, 
voivat osallistua aktiivisesti tarkkailijoina konferenssin ja sitä avustavien elinten 
kokouksiin ilman äänioikeutta tiettyä korvausta vastaan. 
Assosiointijäsenen asema mahdollistaa kansainvälisille edunsaajamaille ja -
järjestöille osallistumisen ja tiettyjen perustamissopimuksen määräysten 
täytäntöönpanon neuvottelemalla peruskirjakonferenssin kanssa sekä 
osallistumisen laajuudesta että aktiivisuudesta. Aivan kuten tarkkailija-aseman 
kohdalla, perustamissopimuksessa ei ole selväsanaisia määräyksiä, jotka 
pakottaisivat ensisijaisesti assosioi nti maat allekirjoittamaan peruskirjan. 
Assosiointisopimuksen sisältö olisi määriteltävä neuvottelujen aikana ja 
konferenssin on yksimielisesti hyväksyttävä se. 
9 Kypros, Israel, Malta, Marokko, Tunisia ja Turkki 
11 
Perustamissopimukseen liittyminen edellyttää sitä vastoin peruskirjan 
allekirjoittamista etukäteen. Liittymisehdot on hyväksyttävä yksimielisesti. 
\ 
30. Komission olisi siis tuettava Välimeren alueen kumppaneiden kuulemismenettelyjä sen 
huomioon ottamiseksi, että ne mahdollisesti osallistuvat peruskirjakonferenssin 
työskentelyyn ennen jäseniksi tulemistaan. Tätä menettelyä on valmistella yhdessä 
kaikkien asianomaisten osapuolten kanssa, ensi sijassa peruskirjankonferenssin 
osanottajien kanssa. 
Peruskirjan ja siihen liitetyn perustamissopimuksen täytäntöönpanosta saadut kokemukset 
ja Välimeren altaan maiden suorittama analyysi peruskirjan ominaisuuksista ja siinä 
käytetyistä keinoista sen tavoitteiden saavuttamiseksi voisivat tulevaisuudessa saada nämä 
maat liittymään assosiointijäseninä tai täysvaltaisina jäseninä niiden omien etujen 
mukaisesti. 
Välimeren alueen kumppanien asenne niiden peruskirjaan liittymistä kohtaan riippuu 
ensisijaisesti niiden omasta valinnasta; liittyminen voi toteutua ainoastaan, jos kumppanit 
tuntevat ne myönteiset vaikutukset, jotka peruskirja voi heille tuoda. Komissio järjestää 
yhdessä peruskirjan sihteeristön kanssa Välimeren alueen kumppanien ja teollisten tahojen 
yhteisen tiedotusseminaarin. 
ii) Investointien helpottamista koskevien mahdollisten vaihtoehtojen analysointi 
31. Näyttää ilmeiseltä, että vakaan oikeudellisen ympäristön luomisen, joka antaa 
markkinamekanismeille etuoikeutetun aseman, on oltava ensisijainen tavoite investointien 
kehittämisen suosimiseksi. Tiettyjen kumppanuusmaiden taloudellisen ja poliittisen 
tilanteen takia ei kuitenkaan voida odottaa lyhyellä aikavälillä nopeaa ja merkittävää 
kehitystä tällä alalla. 
Komissio käynnistää tutkimuksen olemassa olevista tai kehityskelpoisista 
mahdollisuuksista helpottaa investointeja Välimeren alueen kumppanuusmaissa. Tämä 
tutkimus käsittää niiden riskien ja epävarmuustekijöiden tarkastelun, jotka tällä hetkellä 
rajoittavat näitä investointeja, käytettävissä olevia rahoitustekniikoita ja mahdollisuuksia 
parantaa investointeihin liittyvien riskien kattamista. Siinä olisi määriteltävä keinot, jotka 
Euroopan ja Välimeren alueen yhteistyön tavoitteiden noudattamisessa ovat parhaita, jotta 
voidaan turvata en ergi a-al ai le tyypilliset erityisinvestoinnit. 
Yhteistyön järjestäminen 
:" 1. Euroopan ja Välimeren alueen yhteistyötä on kehitettävä perustamalla varma ja tehokas 
organisaatio, joka sallii yhteisten etujen huomioon ottamisen. On luotava tarvittavat 
perustat kokemusten ja tietotaidon siirtämiseen, samoin kuin yhteisön ja Välimeren alueen 
kumppanien väliseen vuoropuheluun kysymyksistä, jotka liittyvät pääasiassa 
toimintaohjelmiin ja energiastrategiaan, energian hinnoitteluun, koulutukseen, hankkeiden 
rahoitukseen, institutionaaliseen kehykseen, toimintasuunnitelmien hallintaan ja 
ympäristönsuojeluun. 
12 
Yhteistyön järjestäminen perustuu yhteistyön kahden seurantavälineen luomiseen: 
Euroopan ja Välimeren alueen välisen energia-alan foorumin ja rahavarojen 
perustamiseen. 
i) Euroopan ja Välimeren alueen energia-alan foorumi 
33 Ateenassa 6. ja 7. heinäkuuta 1995 pidetyssä kokouksessa osallistujat hyväksyivät 
foorumin perustamisperiaatteen Euroopan ja Välimeren alueen energia-alan yhteistyön 
aikaansaamiseksi. Tämän foorumin tehtävänä on kahden päätavoitteen toteuttaminen: 
Euroopan yhteisön ja Välimeren kumppanien välisten yhteistyösuhteiden 
rakentaminen yhtäältä hallintojen välisiä yhteydenpitoverkostoja edistämällä ja 
toisaalta teollisuuden kanssa käytävää tiedonvaihtoa ja vuoropuhelua 
kannustamalla ottamalla asianmukaisella tavalla huomioon energian ja ympäristön 
välisen suhteen kestävän kehityksen näkökulmasta, 
suunnitelluille hankkeille tarpeellisten avoimuusmenettelyjen kehittäminen. 
34. Tällaisen foorumin luomista voidaan perustella sillä, että Barcelonan konferenssin 
yhteydessä toteutettu kehys ei tarjoa mitään erityistä rakennetta energiaan liittyvien 
erityisongelmien (tietotaidon siirtäminen, tiedonvaihto, öljyn, kaasun ja kivihiilen käytön 
parantaminen, energiaverkostojen kehittäminen, energiatehokkuuden parantaminen, 
uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen ja ympäristönsuojelu) käsittelemiseen. 
Kyseenalaistamatta Barcelonan konferenssin yhteydessä toteutettua yleistä 
yhteistyökehystä tai kahdenvälisiä sopimuksia vastuullisilla hallinnoilla on oltava 
mahdollisuus tavata toisiaan ja kehittää yhteisiä strategioita tai yhteistyöhankkeita 
ministerikonferenssin vastuulla. 
a) Foorumin kokoonpano ja toiminta 
35. Foorumi tarjoaa puitteet ministeri-ja/tai hallinnollisen tason poliittiselle vuoropuhelulle, 
johon osallistuu Euroopan ja Välimeren alueen eri yhteistyökumppaneita. Foorumin 
toiminnan tehokkuus riippuu sen osallistujavaltioiden edustajien muodostamasta 
kokoonpanosta, joilla on sen jälkeen vastuu yhteistyötoimien täytäntöönpanosta ja myös 
yhteistä etua edustavien hankkeiden edistämisestä. 
Foorumin on työskenneltävä Euroopan ja Välimeren alueen ministerikonferenssissa 
määriteltyjen suuntausten puitteissa. Barcelonan konferenssissa Euroopan ja Välimeren 
alueen yhteistyön seurantaa varten suunnitellun ministerikonferenssin on varmistettava 
foorumin toiminnan nivoutuminen muihin Euroopan ja Välimeren alueen yhteistyötahoihin 
ja foorumin toimivaltuuksissa on otettava huomioon TTK.tä käsittelevän Euroopan ja 
Välimeren alueen seurantakomitealle myönnetyt toimivaltuudet. 
36. Komissio on valmis antamaan kaiken mahdollisen avun tämän foorumin tehokkaan 
toiminnan varmistamiseksi. Sen mielestä kumppanuussuhteessa kaikkien siihen 
osallistujien on kuitenkin otettava osansa vastuusta. Tämän vuoksi komissio sitoutuu 
määrittelemään yhteistyökumppaniensa kanssa niiden foorumiin osallistumista koskevat 
yksityiskohtaiset säännöt hyväksyttävin ehdoin. 
13 
37. Koska energiayhteistyö edellyttää foorumin ulkopuolisten keskustelukumppanien 
osallistumista, olivatpa ne rahoituselimiä tai yrityksiä ja ammattijärjestöjä, foorumin on 
sen sisäisten toimintasääntöjen määritelmän mukaisesti annettava ulkopuolisille 
keskustelukumppaneilleen mahdollisuus saada äänensä kuuluviin. Omalta osaltaan 
komissio kannattaa kaikkia hyödyllisiä aloitteita, joiden tarkoituksena on helpottaa 
Välimeren pohjois- ja eteläpuolella sijaitsevien teollisten tahojen ja ammattijärjestöjen 
foorumin töitä koskevaa yhteistyötä. 
b) Foorumin tehtävät 
38. Foorumin ensimmäisenä tehtävänä on saattaa kaikkien osallistujien käyttöön pysyvä 
vuoropuhelun ja tiedonvaihdon kehys. Tässä mielessä sillä on tärkeä asema entistä 
paremman keskinäisen yhteisymmärryksen saavuttamisessa. 
Foorumin on myös hyödynnettävä alueellisen yhteistyön suomat mahdollisuudet 
hankkeiden kehittämisessä ottamalla käyttöön Euroopan ja Välimeren alueen etua kuvaava 
merkintä niille hankkeille, jotka myötävaikuttavat tähän yhteistyöhön. Foorumi myöntää 
tämän merkinnän sellaisten vielä määrittelemättömien perusteiden pohjalta. Näillä 
perusteilla annetaan etusija vähintään kahden maan yhteistyönä esiteltyjen hankkeiden 
tutkimiselle. Tällaisen merkinnän myöntäminen helpottaisi varainhoito-ja valintasääntöjen 
noudattamisessa näiden hankkeiden mukaanpääsyä yhteisön rahoituksen piiriin. 
Lopuksi foorumin on laadittava ja julkaistava viisivuotinen toimintasuunnitelma, joka 
foorumin kaikkien jäsenten on hyväksyttävä. Joka toinen vuosi foorumi laatii ja julkaisee 
arvioinnin kahta edellistä vuotta koskevan toimintasuunnitelman toteutumisesta. 
ii) Rahavarat 
39 Euroopan ja Välimeren alueen energia-alan yhteistyön on tukeuduttava jo olemassa 
olevaan rahoitukseen. Yhteisön on kuitenkin nykyisten rajallisten varojen käytön 
parantamiseksi kehitettävä joustava poliittinen ja taloudellinen menetelmä yhteisön ja 
Välimeren altaan kumppaneiden etujen yhdenmukaistamiseksi. 
Näin ollen on välttämätöntä löytää riittävät rahoitusmenetelmät kumppanuuden avulla 
saavutettavien jo asetettujen energiatavoitteiden ja myös näiden yleistavoitteiden 
toteutumisen saavuttamiseksi. 
a) Rahoitukselliset ja tekniset tukitoimet (MEDA) 
ô. ) Rahavarojen käyttöönottoa on useaan otteeseen ehdotettu Euroopan ja Välimeren alueen 
kumppanuuden määrittelyn kuluessa: 
puheenjohtajisto pyysi 1. kesäkuuta 1995 pidetyssä energianeuvoston kokouksessa 
"antamaan määritellyille tavoitteille asianmukaiset rahavarat niiden rahavarojen 
puitteissa, jotka Euroopan yhteisö on varannut Välimeren eteläisten ja itäisten 
maiden kumppanuuspuiteohjelmalleen". 
Madridissa 20. marraskuuta 1995 pidetyssä kokouksessa Espanjan, Ranskan ja 
Italian energiaministerit, Välimeren alueen kumppanien edustajat sekä Euroopan 
14 
unionin ja Euroopan komission jäsenvaltiot ilmoittivat, että: "Energiahankkeiden 
edistämiseksi on otettava käyttöön asianmukaiset välineet. Energialle omistetun 
erityisluvun luominen MEDAssa osoittaisi, miten tärkeänä Eurooppa pitää 
Välimeren alueen energia-alaa. 
MEDAlla on tarkoitus tukea Välimeren alueen kumppanien pyrkimyksiä niiden 
taloudellisten ja sosiaalisten rakenteiden parantamiseksi sekä niiden seurausten 
lieventämiseksi, jotka saattavat aiheutua taloudellisesta kehityksestä sosiaalisella ja 
ympäristön tasolla. 
41. Komissio helpottaa energia-alan hankkeiden yhteensovittamista ja käsittelyä MEDAn 
tavoitteita ja menettelyjä noudattaen. Se asettaa myös tämän alan yhteistyön varsinaiset 
tavoitteet ja määrittelee hankkeiden valintaperusteet Välimeren alueen 
yhteistyökumppaneita kuullen. Komissio ottaa huomioon foorumin aseman toiminnan 
suunnan määrittelyssä MEDA-asetuksen menettelyjen säilyessä ennallaan. Tällaisen 
MED Aan sisältyvän lähestymistavan oikeutus riippuu siis sen energia-alan merkittävyyden 
toteennäyttämisestä, joka näillä mailla on Euroopan unionille ja väestöongelmista 
johtuville energiahaasteille. 
42. Kyseenalaistamatta MEDAn huomattavan osan kahdenvälistä luonnetta tällaisella 
yhdenmukaistetulla lähestymistavalla voidaan luoda tarpeelliset synergiat yhteistyön eri 
kahdenvälisten kohtien välille. Tällä tavoin MED Aa voidaan käyttää sellaisten energia-
alan toimien kehittämiseen, jotka ulottuvat pelkkää energiapoliittisten tavoitteiden 
toteuttamista pidemmälle (ks. 3.1 kohta), mutta jotka myötävaikuttavat myös muiden 
yleisluonteisempien tavoitteiden toteuttamiseen: ympäristönsuojeluun, poliittiseen 
vakauteen, sosiaaliseen yhdentymiseen, rauhaan ja vaurauteen. 
b) neljäs TTK-puiteohjelma 
43. Barcelonan konferenssin osanottajat halusivat edistää tutkimus- ja kehitystyötä käymällä 
tieteellisten suoritusten yhä kasvavia eroja koskevan ongelman kimppuun ottaen huomioon 
keskinäisen hyödyn periaatteen. Tässä mielessä yhteistyö koskee erityisesti seuraavaa: 
Välimeren maiden oman tutkimuskapasiteetin vahvistaminen sekä tieteellisen ja 
teknisen henkilökunnan koulutuksen edistäminen lisäämällä yhteisiin 
tutkimushankkeisiin osallistumista, 
Euroopan ja Välimeren maiden arvostettujen tutkimuslaitosten ja ylemmän asteen 
opetusta antavien oppilaitosten osallistuminen yhteisiin tutkimushankkeisiin; 
tieteellisten verkostojen perustaminen selkeästi määriteltyjä aiheita varten. 
44. Tässä yhteydessä on syytä mainita neljänteen teknologisen tutkimuksen ja kehityksen 
puiteohjelmaan kuuluvat lukuisat erityisohjelmat, erityisesti ne, joiden aiheena on 
ympäristö ja teknologia, terveys ja yhteiskunta, uusiutuvien energialähteiden tutkimus, 
yhdyskuntasuunnittelu, "tietoteknologiaf-ohjelma ja "tietoliikenneteknologiat"-ohjelma, 
jotka mahdollistavat näihin Välimeren alueen kumppanuusmaihin sijoittautuneiden 
tieteellisten ja teknisten tutkimuslaitosten osallistumisen hankekohtaiselta perustalta ja 
ilman kyseisten erityisohjelmien rahoitusosuutta. 
15 
45. Kaksitoista Välimeren alueen kumppania voi osallistua muuta kuin ydinenergiaakoskeviin 
erityisohjelmiin ja INCOon näissä ohjelmissa asetetuissa rajoissa: 
näiden maiden tutkimuslaitokset voivat liittyä eurooppalaisten yritysten JOULE-
ohjelman puitteissa esittämiin hankkeisiin ilman tästä ohjelmasta tulevaa 
rahoitusosuutta. Tämä ohjelma muodostaa siis välineen Euroopan ja Välimeren 
alueen etuja edistävien hankkeiden toteuttamiseksi. Tällainen on INTERSUMED-
hanke, joka yhdistää koko Välimeren alueen energiayhtiöt uusiutuvien 
energialähteiden yhdistämiseksi sähköjärjestelmään (yhteinen JOULE-INCO 
-hanke), 
levitystä ja pk-yritysten piristämistä koskevat ja yhdenmukaistetut toimet voivat 
liittyä THERMIE-ohjelmaan perustuen hankkeisiin, jotka liittyvät uusiin 
energiateknologioihin niiden teollisen elinkelpoisuuden toteennäyttämiseksi 
teknologisen toteutettavuuden vaiheessa (lukuun ottamatta kaupallisia näkökohtia). 
Näitä toimia voidaan toteuttaa näissä maissa, vaikkei niillä olisikaan oikeutta 
osallistua ohjelmaan. 
yhteisiä tieteellisen ja teknologisen tutkimuksen hankkeita ja tukitoimia, jotka 
kehittävät uusiutuvien energialähteiden käyttöä varsinkin luonnonvarojen kestävän 
hoidon osalta, voidaan rahoittaa INCO-DC -ohjelmalla10. Tämän ohjelman varoista 
käytetään 3 miljoonaa ecua muun energian kuin ydinenergian alaan, joista 1,66 
miljoonaa ecua esittelytoimiin ja 1,34 miljoonaa ecua kolmansien maiden 
rahoittamiseen JOULE-ohjelman puitteissa, 
Välimeren alueen energiaan ja teknologiaan liittyvien näkymien tutkimustoiminta 
ja erityisesti energiavalintojen taloudellisten, rahoituksellisten ja 
ympäristövaikutusten analyysi voidaan myös käynnistää näiden ohjelmien 
puitteissa. 
c) SYNERGY-ohjelma 
46. SYNERGY-ohjelman avulla on voitava asettaa eri yhteistyötoimia yhtenäiseen kehykseen 
avustamalla näitä maita kokonaisvaltaisen energiapolitiikan määrittelyssä. Näin tehdessään 
tämän ohjelman on kannustettava yhtäältä niiden hankkeiden, joille on esitetty MEDAn 
rahoitusta, määrittelyn valmisteluvaiheita, ja toisaalta rohkaistava kumppanuusmaita 
käynnistämään toimia. SYNERGY-ohjelmalla voidaan myös avustaa foorumia sen 
toiminnassa sen tuen lisäksi, jota saadaan MEDAsta. Näiden kahden ohjelman 
kustannusten jakautumisesta on vielä päätettävä tarkemmin. 
47. SYNERGY on jo rahoittanut joitakin Välimeren alueen kumppanien kanssa toteutettavia 
koulutustoimia, ohjelmia ja avunantoa ja sillä on vuonna 1996 käytettävissään 9 miljoonaa 
ecua, josta kolmanneksella olisi rahoitettava Välimeren alueen kumppanien kanssa 
toteutettava toiminta. 
Kehitysmaille suunnattu INCO-ohjelman osa 
16 
Jos neuvosto hyväksyy SYNERGY-ohjelman, näiden maiden kanssa tehtävää yhteistyötä 
voidaan jatkaa monivuotisena ottamalla kaikki jäsenvaltiot mukaan tähän toimintaan. 
4. PÄÄTELMÄT 
48. Barcelonan konferenssissa alkunsa saaneiden energia-alan yhteistyöalojen perusteella 
aloitteet, joita komissio aikoo kehittää, koskevat seuraavia aiheita: 
Euroopan ja Välimeren alueen energiafoorumin perustaminen, jonka avulla 
voidaan toteuttaa yhteinen energia-alan yhteistyön hallinta muodostamalla puitteet 
kumppanuusmaiden jäsenten välisille tapaamisille ja tiedonvaihdolle, 
neuvottelujen aloittaminen Välimeren alueen kumppanuusmaiden kanssa niiden 
mahdollisesta osallistumisesta Euroopan peruskirjakonferenssin työskentelyyn 
silloin, kun ne eivät ole sen jäseniä, 
investointien helpottamisen olemassa olevia tai kehiteltäviä mahdollisuuksia 
koskevan tutkimuksen toteuttaminen. Komissio laatii vuoden kuluessa 
kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle ja liittää siihen tarvittaessa 
hyödyllisiä ehdotuksia, 
kyseisten maiden kanssa tehtävän yhteistyön toteuttaminen niiden 
kumppanuussopimusten puitteissa, jotka koskevat yhteistä etua omaavien 
Euroopan laajuisten verkkojen alan hankkeiden toteuttamista ottaen huomioon 
ilmastomuutosten vastainen taistelu, 
energia-alan hankkeiden yhteensovittamisen ja käsittelyn helpottaminen MEDAn 
tavoitteiden ja menettelyjen noudattamisessa. 
17 
___LL •Qmmnmimiiii ataMMMani 
ISSN 1024-4492 
KOM(96) 149 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 12 11 
Luettelonumero : CB-CO-96-165-FI-C 
ISBN 92-78-02595-X 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg