[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 23.10.2007

KOM(2007) 640 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE SEKÄ ALUEIDEN KOMITEALLE

Komission lainsäädäntö- ja työohjelma vuodeksi 2008

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE SEKÄ ALUEIDEN KOMITEALLE

Komission lainsäädäntö- ja työohjelma vuodeksi 2008

1. JOHDANTO

EU liikkuu eteenpäin. Eurooppa-neuvoston epävirallisessa kokouksessa päästiin äskettäin sopimukseen uudistussopimuksesta, ja ratifioinnin jälkeen tämä Lissabonin sopimus antaa EU:lle nykyistä paremmat mahdollisuudet tarttua haasteisiin ja toteuttaa 2000-luvun politiikkaa. Lissabonin strategia kasvun ja työllisyyden tukemiseksi kohentaa talouden suorituskykyä. EU on antanut historiallisen lupauksen tarttua ilmastonmuutokseen liittyviin haasteisiin ja ottaa käyttöön turvallisia, kilpailukykyisiä ja kestäviä energialähteitä. Komissio on ryhtynyt suunnittelemaan tulevia toimintalinjoja sisämarkkinastrategiaa koskevan katsauksen ja vireillä olevan eurooppalaisen yhteiskunnan kartoituksen avulla. Lisäksi tekeillä on EU:n talousarviota koskeva selvitys, joka osaltaan auttaa päivittämään tämän EU:n keskeisen kehitysmoottorin seuraavalle vuosikymmenelle ja kauemmaksikin tulevaisuuteen. EU pyrkii myös aktiivisesti luomaan uusia kumppanuussuhteita keskeisten toimijoiden kanssa sekä lähialueilla että Afrikassa ja muualla maailmassa. Kun viimeisin laajentuminen on nyt saatettu päätökseen, EU:n kriittinen massa on jälleen kasvanut ja se on saavuttanut uudet mittasuhteet. On päästy yhteisymmärrykseen siitä, että 27 jäsenvaltion EU:n olisi pyrittävä tekemään globalisaatiosta kansalaisilleen menestymisen mahdollisuus. Tähän näkemykseen ovat yhtyneet sekä Eurooppa-neuvosto lokakuussa 2007 pidetyssä epävirallisessa kokouksessaan että Euroopan parlamentti vuoden 2008 toimintastrategiaa koskevassa päätöslauselmassaan. Tämä muodostaa erinomaisen lähtökohdan vuotta 2008 koskevien tavoitteiden asettelulle EU:ssa.

Keskitetty työohjelma

Vuonna 2008 komissio pyrkii edelleen saavuttamaan tuloksia ensisijaisesti toimikautensa alussa asetettujen strategisten kokonaistavoitteiden puitteissa. Sen tavoitteita ovat hyvinvointi, solidaarisuus, turvallisuus ja vapaus sekä Euroopan aseman vahvistaminen maailmanpolitiikassa[1]. Ne ovat komission toiminnan keskeinen päämäärä ja kannustavat sitä kunnianhimoisten toimintapolitiikkojen suunnitteluun.

Useimmat poliittisen työlistan kärkeen sijoitetuista aiheista liittyvät yleisesti strategisiin tavoitteisiin ja edistävät niistä useita tai kaikkia. Myös EU:n haasteet kuten ilmastonmuutos, EU:n laajuisen energiapolitiikan luominen ja maahanmuuttovirtojen hallinta edellyttävät kattavaa, joustavaa ja johdonmukaista lähestymistapaa, joka ulottuu yli perinteisten toimialarajojen. EU:n toimielinten on tartuttava näihin kysymyksiin yhdessä sekä muiden EU:n keskeisten toimijoiden kanssa että maailmanlaajuisesti eri yhteistyökumppaneiden kanssa. Vuonna 2008–2009 esitettävä talousarvion kokonaistarkastelu on toinen keskeinen esimerkki siitä, että EU:n toimintalinjoja on tarkasteltava kokonaisvaltaisesti.

Kuten vuonna 2007, myös vuoden 2008 työohjelmassa keskitytään vain muutamiin uusiin toiminta-aloitteisiin. Työohjelma sisältää strategisia aloitteita, jotka komissio on sitoutunut toteuttamaan vuoden aikana, sekä ensisijaisia aloitteita, jotka on tarkoitus toteuttaa vuoden tai puolentoista kuluessa.

Kaikista työohjelmassa mainituista strategisista ja ensisijaisista aloitteista laaditaan laadunvarmistukseen liittyvä vaikutustenarviointi. Lisäksi vaatimusta, jonka mukaan kaikkien aloitteiden vaikutukset on arvioitava ennen asianomaisen ehdotuksen esittämistä, ryhdytään soveltamaan myös muihin aloitteisiin. Vaikutustenarvioinnit toimitetaan vaikutustenarviointilautakunnan[2] käsiteltäväksi. Vaikutustenarvioinnit julkaistaan, myös silloin kun ne johtavat ehdotuksen peruuttamiseen[3].

Komissio on ottanut tätä työohjelmaa laatiessaan täysimääräisesti huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa vuoden 2008 toimintastrategiasta[4] käydyn vuoropuhelun tulokset sekä kansallisten parlamenttien lausunnot. Tässä työohjelmassa esitetään myös ensi kertaa toimielinten yhteiset viestinnän painopistealat vuodelle 2008. Jotta työohjelmassa voitaisiin ottaa paremmin huomioon se, että useimmat komission toimet ovat nykyään monivuotisia, ja lisätä avoimuutta yleensä, siihen on lisätty uusi luku, jossa käsitellään sellaisia kysymyksiä, joiden parissa komissio työskentelee vuonna 2008 ja jotka saattavat johtaa uusien aloitteiden esittämiseen myöhemmin.

2. VUODEN 2008 PAINOPISTEALAT

Kasvu ja työllisyys

Kasvua ja työllisyyttä tukeva Lissabonin strategia, jota toteutetaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, on edelleen tärkein keino edistää hyvinvointiin ja osallisuuteen perustuvaa, ympäristöstä vastuuta kantavaa Euroopan unionia. Kevään 2008 Eurooppa-neuvoston kokouksessa EU:lla on tilaisuus pohtia, olisiko Lissabonin strategiaa vielä hiottava, jotta globaalisaation haasteisiin voitaisiin vastata sen avulla mahdollisimman tehokkaasti. Vuonna 2008 nähdään myös ensimmäiset tulokset hankkeesta, jossa EU:n koheesiopolitiikkaa käytetään tukena Lissabonin strategian toteuttamisessa aluetasolla.

Työllisyyslukujen nostaminen Lissabonin strategian mukaiseen tavoitteeseen luo perustan kasvulle ja elämänlaadun parantamiselle sekä antaa mahdollisuuden vastata väestön ikääntymisen mukanaan tuomiin haasteisiin. Tätä varten niin työntekijät kuin työnantajatkin tarvitsevat paitsi joustoa myös turvallisuutta sekä kannustimia ja mahdollisuuksia elinikäiseen oppimiseen. Toisaalta EU:n on löydettävä uusia keinoja, joiden avulla parannetaan kansalaisten edellytyksiä hyödyntää tarjolla olevia mahdollisuuksia, puututaan sosiaalisen syrjäytymisen ja köyhyyden riskeihin ja syihin edistämällä aktiivista osallistumista sekä autetaan kansalaisia ennakoimaan muutoksia. Myös riittävää sosiaalista suojelua olisi edistettävä.

Osaamisyhteiskunnan luominen on keskeinen osa kasvua ja työllisyyttä koskevaa strategiaa, ja komissio etsii edelleen uusia keinoja edistää Lissabonin strategian yhteydessä sekä ammatillista että yleissivistävää koulutusta, tutkimusta ja innovaatiota.

Yhtenäismarkkinakatsauksen yhteydessä yksilöitiin uusia aloitteita, joista monet esitetään vuonna 2008. Ne tukevat vahvaan, innovatiiviseen ja kilpailukykyiseen teollisuuteen perustuvia yhtenäismarkkinoita. Niillä palveluihin liittyvät mahdollisuudet hyödynnetään mahdollisimman tehokkaasti, niin että kuluttajat ja yritykset voivat saada täyden hyödyn toimivista, avoimista markkinoista, jotka takaavat yrityksille tasavertaiset toimintaedellytykset ja joilla eurooppalaisia standardeja käytetään esikuvana kansainvälisellä tasolla. Komission ensisijaisena tavoitteena on edistää markkinoiden toimintaa sekä vähittäisrahoituspalvelujen alalla että niillä aloilla, joilla toimintapolitiikkojen avulla voidaan saavuttaa mahdollisimman suuri vaikutus, niin että sekä kuluttajat että yritykset ja erityisesti pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) voivat saada sisämarkkinoista täyden hyödyn. Tämä vaatii kohdennettuja toimia, kuten nykyistä koordinoidumpaa markkinoiden valvontaa, jotta voidaan varmistaa, että tuotteet ja palvelut ovat sääntöjen ja vaatimusten mukaisia. Lisäksi tarvitaan järjestelmällisempää markkina- ja alakohtaista seurantaa ja menetelmiä, joiden avulla sisämarkkinoiden suorituskykyä voidaan mitata kuluttajan näkökulmasta.

Koska Euroopassa juuri pk-yritykset luovat eniten työpaikkoja ja vaurautta, niiden markkinatilannetta pyritään parantamaan pienyrityksiä koskevaan säädökseen perustuvien erityistoimenpiteiden avulla.

Vuoden 2008 alusta Kypros ja Malta ottavat käyttöön euron. Euro symboloi yhteistä identiteettiä, yhteisiä arvoja ja Euroopan yhdentymisen onnistumista. Kun talous- ja rahaliiton perustamisesta tulee kuluneeksi kymmenen vuotta, komissio laatii strategisen katsauksen Euroopan rahaliitosta ja esittää samalla ehdotuksia tulevaisuutta varten.

Kestävän kehityksen Eurooppa

Ilmastonmuutoksen hallinta on olennainen osa komission vuodeksi 2008 asettamia ensisijaisia tavoitteita, jotta Euroopassa voitaisiin varmistaa kestävä hyvinvointi. Koska ilmastonmuutos on jo tosiasia, EU:n on selvitettävä, miten mukautumista uuteen todellisuuteen voidaan tukea julkisin toimin. Komissio esittää tätä varten valkoisen kirjan ilmastonmuutoksen vaikutuksiin mukautumisesta . Muutoksia tarvitaan monilla EU:n toiminnan aloilla, joihin kuuluvat mm. ihmisten ja eläinten terveys, maatalous, kalastus, biodiversiteetti, energia, teollisuus, tutkimus ja matkailu. Valkoisessa kirjassa onkin tarkoitus selvittää, missä niitä tarvitaan kipeimmin. Erityisen huomion kohteena ovat toimenpiteet, joilla kannustetaan ympäristön kannalta kestävän liikenteen kehittämistä. Ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuista seurantajärjestelmää (GMES) koskevan tiedonannon täytäntöönpano on hyödyllinen väline tällaista EU:n politiikkojen hienosäätöä varten.

Komissio esittää kevään 2009 Eurooppa-neuvostolle toisen strategisen energiakatsauksen , jonka pohjalta laaditaan uusi energia-alan toimintasuunnitelma vuodesta 2010 eteenpäin. Samalla tarkistetaan energiaverodirektiiviä, jotta siinä voidaan ottaa paremmin huomioon sekä verotus- että ympäristötavoitteet. Jäsenvaltioiden keskinäistä solidaarisuutta on lujitettava, sillä luonnonvarojen rajallisuus ja niiden maailmanlaajuisesti kiristyvä kysyntä uhkaavat toimitusvarmuutta.

Uudistettua yhteistä maatalouspolitiikkaa (YMP) on tarkoitus tarkastella sen selvittämiseksi, voitaisiinko vuonna 2003 toteutettua tilatukijärjestelmää ja eräitä maatalouden markkinajärjestelyjä ja niiden täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa vielä tehostaa. Näin voidaan myös tasoittaa tietä yhteisen maatalouspolitiikan jatkosuunnittelulle ja painopisteiden asettamiselle.

EU:n meripolitiikka on toinen esimerkki siitä, miten eri alojen toimintalinjat voidaan yhdistää EU:n johdonmukaisen toiminnan avulla ja varmistaa siten kaikkien merellä ja rannikkoalueilla toteutettavien toimien kestävä kehitys. Yhteisen kalastuspolitiikan valvontakehyksen uudelleenlaatiminen ja vahvistaminen on merkittävä edistysaskel kohti kestävää kalastusta.

Maahanmuuton yhtenäinen hallinta

Komissio esittää lisätoimia yhteisen maahanmuuttopolitiikan luomiseksi. Maahanmuutto ja maahanmuuttajien kotouttaminen ovat 2000-luvun keskeisiä haasteita, jotka edellyttävät monialaista lähestymistapaa, jotta maahanmuuton tarjoamat mahdollisuudet edistää sekä lähtö- että kohdemaiden sosioekonomista kehitystä voivat toteutua. Tämä tarkoittaa sitä, että hallittu työvoimaperusteinen maahanmuutto, kiertomuuton tukeminen sekä maahanmuuttajien koulutuksen ja kotouttamisen edistäminen on yhdistettävä osaksi yhteiskunnan väestömuutosten hallintaan tähtääviä laajempia toimia. Lisäksi tarvitaan tehokkaita toimia laittoman maahanmuuton ja ihmiskaupan torjumiseksi.

EU:n on suojeltava ulkorajojaan yhteisin toimin laittoman maahanmuuton torjumiseksi. Sen on ehkäistävä ihmiskauppaa mahdollisimman tehokkaasti ja pyrittävä estämään se, että maahantulijat joutuvat meren uhreiksi pyrkiessään kohti Euroopan rannikoita. Komissio aikoo tämän vuoksi laatia vuonna 2008 arvion EU:n rajaturvallisuusviraston toiminnasta ja tarjota jäsenvaltioiden käyttöön Euroopan laajuisen valvontajärjestelmän , jolla tuetaan laittoman maahanmuuton torjuntaa.

Komission tavoitteena on muotoilla johdonmukainen ja tehokas yhteinen eurooppalainen turvapaikkapolitiikka . Tätä varten on mm. annettava vastaanotto-olosuhteita ja arviointikriteereitä koskevaa EU:n lainsäädäntöä, jotta valintaperusteita koskevia kansallisia sääntöjä voidaan lähentää nykyisestä, ja edetä kohti yhteistä menettelyä pakolaisasemaa koskevien hakemusten arvioinnissa. Näin voidaan ilmentää solidaarisuuteen liittyviä eurooppalaisia arvoja.

Kansalaiset etusijalla

Yksi nykyisen komission päätavoitteista on asettaa kansalaiset Euroopan yhdentymishankkeen keskipisteeseen. Tämä käy ilmi monista eri aloitteista.

Samoin kuin sisämarkkinakatsauksen yhteydessä, myös sosiaalisen todellisuuden kartoituksen yhteydessä on tarkasteltu Euroopan talouselämässä ja yhteiskunnissa tapahtuvia muutoksia ja pyritty selvittämään, miten voitaisiin parhaiten edistää kansalaisten hyvinvointia globalisoituvassa maailmassa. Kartoituksen pohjalta on tarkoitus laatia moderni sosiaalinen toimintaohjelma, jonka avulla voidaan edistää muun muassa työ-, yksityis- ja perhe-elämän yhteensovittamista. Ohjelmassa myös esitetään, miten EU voi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa torjua syrjintää ja antaa kaikille eurooppalaisille mahdollisuuden hyödyntää heille tarjolla olevia mahdollisuuksia.

EU:n on valmistauduttava hallitsemaan tehokkaasti niitä turvallisuus- ja terveysriskejä, joita avoimeen maailmaan väistämättä liittyy. Terveyspalvelujen eurooppalaista ulottuvuutta onkin tarkoitus edistää potilasturvallisuutta ja terveyspalvelujen laatua koskevin konkreettisin aloittein.

Internet ja muut uudet mediat kehittyvät jatkuvasti. Viestintä- ja tietoinfrastruktuurit ovat yhä tiukemmin ja laajemmin sidoksissa toisiinsa. Uudet teknologiat tuovat mukanaan uusia mahdollisuuksia, uusia sovelluksia ja uusia haasteita. On tärkeää luoda johdonmukainen EU:n lähestymistapa, jonka avulla uusia markkinoita voidaan kehittää turvallisessa ympäristössä.

Vuonna 2008 vietetään kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuotta, ja tarkoituksena on edistää uusien, entistä tiiviimpien suhteiden luomista halki Euroopan.

Eurooppa maailmanlaajuisena kumppanina

Globalisaatio tuo uusia mahdollisuuksia, mutta samalla se testaa Euroopan valmiuksia vaikuttaa siihen ja hallita sen vaikutuksia. On yhä selvempää, että sisäisten ja ulkoisten politiikkojen tavoitteet nivoutuvat toisiinsa entistä tiukemmin. Siksi tarvitaan moderni ja johdonmukainen näkemys siitä, miten Euroopan etuja ja arvoja voidaan suunnitella, edistää ja suojata menestyksekkäästi.

EU:n laajentumispolitiikan myötä rauha, vakaus, vauraus, demokratia, ihmisoikeudet ja oikeusvaltioperiaatteet ulottuvat kaikkialle Eurooppaan. EU:n naapuruuspolitiikka tukee vakaita ja kukoistavia naapuruussuhteita, jotka perustuvat yhteisiin periaatteisiin ja etuihin. EU:n globaalia kilpailukykyä koskeva toimintasuunnitelma tukee kestävää kasvua ja työllisyyttä EU:n sisällä ja edistää kaupankäyntiä ja kehitystä muualla maailmassa. EU on maailmassa johtoasemassa köyhyyden torjunnassa sekä kestävän kehityksen, ihmisoikeuksien ja hyvän hallintotavan edistämisessä sekä humanitaarisen avun antamisessa. Toisaalta ilmastonmuutoksen hillitsemiseen, maahanmuuton hallintaan, terrorismin torjuntaan ja energiaturvallisuuden kehittämiseen liittyvät kansainväliset toimet tunnustetaan menestyksen kannalta keskeisiksi tekijöiksi.

Komissio raportoi liittymisneuvotteluihin tai vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuvissa maissa saavutetusta edistyksestä ja esittää tarvittavat suositukset EU:n laajenemisstrategian mukauttamista varten. Erityistä huomiota kiinnitetään Kosovon tulevan aseman toteuttamiseen ja siinä tarvittavaan tukeen.

Euroopan naapuruuspolitiikka on vakiinnuttanut asemansa keskeisenä välineenä, jonka avulla syvennetään suhteita sen piiriin kuuluvien maiden kanssa Itämereltä Välimerelle. Sen yhteydessä tuetaan edelleen poliittisia, taloudellisia ja sosiaalisia uudistuksia kumppanimaissa ja vastataan niiden tarpeisiin laaja-alaisesti yhteisen toimintakehyksen avulla. Komissio esittää yhteenvetoanalyysin kentällä tapahtuneesta edistymisestä sekä vuosiraportin kustakin maasta. Se toteuttaa omia aloitteita vahvistaakseen kumppanimaiden kannustimia ja jatkaa tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa varmistaakseen, että EU hoitaa tämän politiikan toteuttamiseen liittyvät tehtävänsä tehokkaasti. Euro–Välimeri-kumppanuuden yhteydessä Euroopan naapuruuspolitiikka tarjoaa unionille myös välineet kehittää edelleen pitkäaikaista alueellista vuoropuhelua ja yhteistyötä kaikkien Välimeren alueen maiden kanssa.

Joulukuussa 2007 pidettävässä EU:n ja Afrikan huippukokouksessa saadaan toivottavasti aikaan edellytykset uudenlaisille, entistä kypsemmille suhteille EU–Afrikka-strategian puitteissa. Tavoitteena on varmistaa, että poliittisista, taloudellisista ja kehitystoimista saadaan mahdollisimman suuri hyöty. Strategian muuttamisessa todellisuudeksi pyritään hyödyntämään kaikkia käytettävissä olevia rahoituslähteitä, joita ovat kymmenes Euroopan kehitysrahasto ja sen eri välineet ja rahastot sekä asiaa koskevat EU:n talousarviovälineet, EU:n ja Afrikan maiden kahdenväliset järjestelyt sekä asianomaisten kolmansien osapuolten ja kansainvälisten organisaatioiden sekä yksityisen sektorin investoinnit. Komissio tutkii myös uusia mahdollisuuksia toteuttaa vuosituhannen kehitystavoitteita. Se aikoo esittää kehitysyhteistyön rahoitusta ja avun tuloksellisuutta koskevan kunnianhimoisen toimenpide-ehdotuspaketin Accrassa (syyskuussa 2008) ja Dohassa (joulukuussa 2008) pidettäviä kansainvälisiä huippukokouksia silmällä pitäen.

3. TOIMEENPANO: PÄIVITTÄINEN TEHTÄVÄ

Poliittisiin painopisteisiin keskittyvät uudet toimet ovat vain osa komission toimintaa. Niiden lisäksi komissio on ympärivuotisesti vastuussa aiemmin sovittujen politiikkojen toimeenpanosta ja seurannasta sekä erilaisten rahoitusohjelmien ja operatiivisten tehtävien hallinnoinnista. Yhteisten eurooppalaisten etujen valvojana se on suoraan vastuussa siitä, että yhteisön lainsäädäntöä sovelletaan asianmukaisella tavalla. Komission vastuulla on myös EU:n kansalaisille suunnatun tehokkaan viestinnän kehittäminen ja EU:n yhdentymishankkeen merkityksestä kertominen. Komissio jatkaa hallinnonuudistustaan tavoitteenaan nykyaikainen, tehokas, vastuullinen ja läpinäkyvä hallinto, johon unionin kansalaiset voivat luottaa. Osana Euroopan avoimuusaloitteen täytäntöönpanoa komissio perustaa vuonna 2008 edunvalvojien (lobbaajien) rekisterin ja jatkaa työtä sen varmistamiseksi, että tieto EU:n varojen lopullisista edunsaajista on avoimesti saatavilla.

Sovittujen politiikkojen toimeenpano

Vuonna 2008 on tarkoitus seurata yksityiskohtaisesti nykyisen komission toimikaudella esitettyjen aloitteiden toteuttamista. Neuvotteluissa pyritään viemään eteenpäin jo käsittelyssä olevia ehdotuksia ja kiinnittämään erityistä huomiota ajankohtaisiin toimiin. Vuonna 2008 on erityisen tärkeää viedä eteenpäin komission vuoden 2007 alussa hyväksymien energia- ja ilmastonmuutosehdotusten toteuttamista. Toimielinten kesken pyritään pääsemään poliittiseen sopimukseen sisämarkkinalainsäädännöstä ja siitä, miten EU voi saavuttaa kasvihuonekaasujen vähentämistä ja uusiutuvien energianlähteiden käyttöä koskevat tavoitteensa ja miten voidaan edistää muutoksia energiateknologian alalla. Ilmastonmuutosta käsittelevän Balin konferenssin seurannan puitteissa käydään tiiviitä kansainvälisen tason neuvotteluja Kioton pöytäkirjan seuraajasta.

REACH-lainsäädännön (kemikaalien rekisteröinti, arviointi ja lupamenettely) täytäntöönpano on haaste, johon vastaamalla EU voi osoittaa pystyvänsä lisäämään Euroopan teollisuuden kilpailukykyä ja edistämään samalla kansalaisten terveyttä ja parantamaan elinympäristöä.

Tutkimus ja teknologian kehittäminen ovat avainasemassa, kun tavoitteena on edistää kestävää kehitystä ja innovointia sekä varmistaa kilpailukyky ja hyvinvointi myös tulevaisuuden Euroopassa. Puiteohjelmien täytäntöönpano jatkuu vuonna 2008. Lisäksi eurooppalaista tutkimusaluetta pyritään syventämään erilaisin aloittein, joihin kuuluvat muun muassa tutkijoiden liikkuvuuden edistäminen, uusien infrastruktuurien kehittäminen ja laajoja yhteiskunnallisia haasteita koskevan tutkimuksen suunnittelu EU:n ja jäsenvaltioiden yhteisin voimin. Euroopan teknologiainstituutin pitäisi aloittaa toimintansa vuonna 2008 osana laaja-alaista innovointistrategiaa. Instituutin tarkoituksena on strategisen tutkimus- ja koulutustoiminnan avulla auttaa EU:ta kuromaan umpeen tärkeimpiin kilpailijoihin nähden innovoinnin alalla syntynyt kuilu.

Rahoitusmarkkinoiden myllerryksen jälkeen on yksilöity tiettyjä ongelmia, jotka vaativat tarkempaa analyysia, jotta päättäjät ja lainsäätäjät voivat tehdä tarvittavat päätelmät ja mahdollisesti ehdottaa muutoksia lainsäädäntöön. Komissio käsittelee vuonna 2008 yhdessä muiden EU:n ja kansainvälisen tason toimijoiden kanssa ainakin seuraavia kysymyksiä: avoimuus investoijien, markkinoiden ja lainsäätäjien kannalta; arvostamisstandardit, myös silloin kun kyseessä ovat ei rahaksi muutettavat varat; vakavaraisuuden valvontajärjestelmä, riskienhallinta ja -valvonta rahoitusalalla; sekä markkinoiden toiminta, luottolaitosten rooli mukaan luettuna.

Vuonna 2008 pannaan täytäntöön yhteisen maatalouspolitiikan viimeisimmät markkinauudistukset, joiden tarkoituksena on edelleen parantaa eurooppalaisen maatalouden kestävyyttä ja kilpailukykyä. Koheesiopolitiikkaan liittyy kaudella 2007–2013 kaikkiaan 452 uutta ohjelmaa, joiden täytäntöönpanoa maaseudun kehittämisen (96 ohjelmaa) ja kalastuksen alalla jatketaan sitkeästi. Tavoitteena on varmistaa, että ne edistävät entistä tehokkaammin kasvua ja tuovat unionin kansalaisille uusia, entistä parempia työpaikkoja.

Lisäksi viedään eteenpäin vuoden 2008 vuosistrategiassa esitettyä ajatusta, jonka mukaan yritysten olisi voitava käyttää halutessaan EU:n laajuista veropohjaa. Eri vaihtoehtoja ja niiden vaikutuksia tarkastellaan parhaillaan laadittavassa vaikutustenarvioinnissa.

Komissio jatkaa vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alaa koskevan Haagin ohjelman toteuttamista ja kiirehtii vielä käsiteltävänä olevien ehdotusten hyväksymistä. Se aikoo myös käynnistää uuden vaiheen huumausaineiden salakuljetuksen ja laittoman käytön vastaisessa EU:n toiminnassa.

Komissio hyväksyi vuonna 2007 EU:n uutta yhdennettyä meripolitiikkaa koskevan toimintasuunnitelman, joka pannaan täytäntöön vaiheittain muun muassa tässä työohjelmassa mainittujen aloitteiden sekä uuden seuranta- ja raportointimenettelyn avulla. Komissio hyväksyy eläinten terveyttä koskevan kuusivuotisen EU:n toimintasuunnitelman ja ryhtyy panemaan sitä täytäntöön. Komissio aikoo myös täsmentää säädöskehystä, jonka pohjalta Euroopan elintarvikeviranomainen arvioi geneettisesti muunnettuihin organismeihin liittyviä riskejä.

Kansainvälinen toiminta

Vuonna 2008 EU pyrkii viemään eteenpäin useita strategisesti merkittäviä neuvotteluaiheita. Liittymisneuvotteluja Turkin ja Kroatian kanssa jatketaan sovittujen neuvottelupuitteiden mukaisesti. Vakautus- ja assosiaatiosopimusten verkoston odotettu täydentäminen Länsi-Balkanin maiden kanssa lujittaa kahdenvälisiä poliittisia ja taloudellisia siteitä ja nopeuttaa uudistuksia. Toinen edistymisraporttien sarja esitetään Euroopan naapuruuspolitiikan yhteydessä. Euroopan naapuruuspolitiikan tarjoamat edut ovat edelleen Valko-Venäjän saatavilla, jos se sitoutuu demokratiakehitykseen ja ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteiden noudattamiseen.

Komissio jatkaa globaalia Eurooppaa koskevan uuden strategiansa toteuttamista kauppasopimuksen tekemiseksi WTO:n piirissä ja pyrkii samalla käymään useita tavoitteellisia kahdenvälisiä neuvotteluja . Vuosi 2008 on myös talouskumppanuussopimusten ensimmäinen täytäntöönpanovuosi ja kymmenes Euroopan kehitysrahaston toteuttamisvuosi. Uudet resurssit ja uusi painopiste eli tuen vaikuttavuus ja täydentävyys edistävät merkittävästi kehitysyhteistyön tavoitteiden toteutumista AKT-kumppanimaiden kanssa käyttöön otetun laajemman kumppanuuden puitteissa. Humanitaariseen apuun liittyvä toiminta perustuu tiedonantoon ”Tavoitteena eurooppalainen konsensus humanitaarisesta avusta”[5].

Komissio myös edelleen valmistelee, neuvottelee ja tekee sopimuksia mm. seuraavien maiden ja yhteisöjen kanssa: Venäjä, Ukraina, Moldova, Armenia, Azerbaidžan, Georgia, Irak, Kiina, Intia, Indonesia, Thaimaa, Singapore, Vietnam, Filippiinit, Malesia, Brunei, Laos, Kamputsea, ASEAN-maat, Persianlahden yhteistyöneuvosto, Andien yhteisö, Keski-Amerikan maat ja Mercosur. Komissio aloittaa myös valmistelut virallisten suhteiden luomiseksi Libyaan.

Komissio seuraa aktiivisesti poliittista kehitystä eri puolilla maailmaa ja jatkaa sitoumuksiaan tukea vakauttamista ja jälleenrakentamista Lähi-idässä mm. kvartetin jäsenenä sekä merkittävänä rahoittajana alueella. Vastaavia toimia toteutetaan myös Afrikassa ja Aasiassa. Komissio myös pyrkii lujittamaan edelleen transatlanttista kumppanuutta, joka on Euroopan ulkosuhteiden kulmakivi ja joka on saanut lisää poliittista merkitystä, kun EU:n ja Yhdysvaltojen viime huippukokouksessa hyväksyttiin talouden transatlanttista yhdentymistä koskeva kehys.

Rahoitusohjelmien hallinnointi

EU:n talousarvio on EU:n poliittisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta keskeinen väline. Sen etuna on jatkuvuus, koska unionin menojen painopisteet määritellään monivuotisen suunnittelun pohjalta. Vuotuisessa budjettimenettelyssä rahoituskehykseen kirjatut suuntaukset konkretisoidaan ja viimeistellään, strategisia linjauksia kuitenkaan muuttamatta. Koska uudentyyppiset rahoitusohjelmat on valtaosaksi jo otettu käyttöön, vuonna 2008 voidaan tältä osin keskittyä ohjelmien täytäntöönpanoon.

Budjettivallan käyttäjän on määrä tehdä lähiaikoina päätös vuoden 2008 talousarviota koskevista komission ehdotuksista, joiden mukaan maksusitoumusmäärärahoihin varattaisiin noin 129 miljardia euroa ja maksumäärärahoihin noin 122 miljardia euroa. Yli 44 % maksusitoumusmäärärahoista varataan toimiin, joilla tuetaan kasvua ja työllisyyttä Euroopassa investoimalla mm. tutkimukseen, kilpailukykyyn ja innovointiin, liikenne- ja energiaverkkoihin, elinikäiseen oppimiseen sekä taloudellisen ja sosiaalisen koheesion edistämiseen. Näiden sitoumusten lisäksi komissio hallinnoi vuosien 2000–2006 ohjelmien ja hankkeiden loppuunsaattamista. Pelkästään koheesiopolitiikan alalla tämä merkitsee lähes 380 rakennerahasto-ohjelman ja 1 200:n koheesiorahastosta rahoitettavan hankkeen hallinnointia.

Näitä tehtäviä toteuttaessaan komissio pyrkii varmistamaan, että rajallisia resursseja käytetään mahdollisimman kustannustehokkaasti unionin kansalaisten sosiaalisen ja taloudellisen hyvinvoinnin parantamiseen ja että budjettimäärärahat käytetään mahdollisimman tarkkaan. Se on sitoutunut noudattamaan moitteettoman varainhoidon tiukimpia sääntöjä. Silloin kun talousarvion toteuttaminen tapahtuu yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, komissio antaa tarvittaessa ohjausta. Jos komissio ei voi saada riittävää varmuutta varainhoidon moitteettomuudesta, se voi harkita asianomaisille jäsenvaltioille tarkoitettujen maksujen keskeyttämistä.

Yhteisön säännöstön hallinnointi

Syyskuussa 2006 hyväksyttiin tiedonanto ”Tulosten Eurooppa – yhteisön lainsäädännön soveltaminen”[6]. Komissio jatkaa sen pohjalta yhteisön lainsäädännön soveltamisen kehittämistä muun muassa parantamalla vuoropuhelua jäsenvaltioiden kanssa. Tavoitteena on varmistaa, että yhteisön lainsäädäntö pannaan täytäntöön ajoissa ja että sitä sovelletaan tehokkaasti ja oikeudenmukaisesti.

Komissio pyrkii edelleen parhaansa mukaan varmistamaan, että EU:n standardeja noudatetaan. Toiminnan painopistealoja ovat liikenne, ympäristö, elintarviketurvallisuus, eläinten terveys ja hyvinvointi sekä kasvien terveys. Komissio pitää erittäin tärkeänä jäsenvaltioiden kanssa tehtävää yhteistyötä EU:n lainsäädännön täytäntöönpanon ja sen valvonnan helpottamiseksi. Tätä varten se kehittää mekanismeja, joiden avulla voidaan valvoa uuden kansallisen lainsäädännön antamista, kannustaa jäsenvaltioita osallistumaan aktiivisesti SOLVIT-verkkoon sekä ympäristöasioita käsittelevien EU:n tuomareiden epävirallisen verkoston (Forum of Judges) toimintaan. Komissio kantaa huolta samoista asioista kuin EU:n kansalaiset, ja ongelmatapauksissa se voi perustamissopimusten valvojana viime kädessä aloittaa jäsenvaltioita vastaan menettelyn yhteisön lainsäädännön rikkomisen vuoksi. Monet tällaiset menettelyt ovat saaneet alkunsa yksityisten kansalaisten, yritysten ja kansalaisjärjestöjen esittämistä kanteluista ja vetoomuksista.

Valvomalla EU:n kilpailusääntöjen noudattamista yksittäisissä tapauksissa komissio tukee paitsi markkinoiden toimintaa kuluttajien hyväksi myös kilpailukykyä yleensä. Komissio aikoo käynnistää ainakin yhden tai useampia uusia kilpailuun liittyviä alakohtaisia kyselyitä sellaisilla markkinoilla, joilla on havaittu ongelmia. Valtiontuen toimintasuunnitelman mukaisesti komissio esittää aloitteita, joiden tarkoituksena on täydentää siirtymistä perusteellisen taloudellisen analyysin pohjalta laadittuihin tehokkaampiin ja yksinkertaisempiin tukisääntöihin.

4. UUSIEN POLITIIKKOJEN MUOTOILU

Jotta voitaisiin tuoda paremmin esiin se, että useimmat komission toimet ovat luonteeltaan monivuotisia, tässä uudessa luvussa esitellään sellaisiin painopistealoihin liittyviä aiheita, joista komission yksiköt laativat vuonna 2008 suunnitteilla oleviin uusiin toimiin liittyviä vaikutustenarviointeja, selvityksiä ja sidosryhmien kuulemisia. Ne saattavat myöhemmin johtaa myös uusien aloitteiden esittämiseen.

Komissio tekee työtä monilla aloilla, jotka liittyvät kestävän kilpailukyvyn tukemiseen osana kestävän kehityksen edistämistä. Tässä yhteydessä mm. selvitetään, miten normien avulla voidaan ohjata ympäristötavoitteiden huomioon ottamista ja raaka-aineiden kestävää käyttöä muuallakin kuin energia-alalla sekä tarkastellaan keinoja puuttua ilmastonmuutoksen aiheuttamiin terveysvaikutuksiin. Maataloustuotteiden laatua koskevan vihreän kirjan jatkotoimena komissio aikoo pohtia, miten parantamalla laatua mahdollisimman paljon voidaan parhaiten vastata kysyntään ja tuoda lisäarvoa maataloustuotantoon. Komissio aikoo myös laatia vihreän kirjan alueellisesta koheesiosta, joka on Lissabonin sopimuksessa vahvistettu käsite.

Maatalousneuvoston pyynnöstä komissio valmistelee aloitetta, jonka avulla on tarkoitus lisätä hedelmien kulutusta kouluissa. Vaikutustenarviointia laaditaan parhaillaan, ja ehdotus laaditaan sen tulosten pohjalta.

Sosiaalisen todellisuuden kartoituksen perusteella tehtävät päätelmät tulevat näkymään EU:n sosiaalipolitiikan uudistuksina, jotka heijastavat globalisaatioon liittyviä haasteita ja tarvetta ennakoida ja hallita muutosta.

Lissabonin sopimus vauhdittaa toimia vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla. On määriteltävä näihin kysymyksiin liittyvän EU:n politiikan tulevat painopisteet ja tavoitteet sekä niiden toteuttamiseksi tarvittavat keinot ja aloitteet. Komissio esittää tiedonannon seuraavasta monivuotisesta strategiasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen luomiseksi .

Yhtiöoikeutta ja yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää ( corporate governance ) koskevan toimintasuunnitelman painopisteiden määrittämiseksi järjestetyn kuulemisen perusteella ja vastatakseen suureen kysyntään komissio tekee eurooppalaisten säätiöiden perussääntöä koskevan toteutettavuustutkimuksen. Vuonna 2008 komissio myös toteuttaa valmistelutoimia, jotka liittyvät kolmansien maiden kanssa siviilioikeuden alalla tehtävään oikeudelliseen yhteistyöhön. Tähän liittyy mm. oikeudellinen mekanismi, jonka avulla käsiteltäisiin jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä erityisaloilla tehtyjä kahdenvälisiä sopimuksia, sekä yhteistyö kansainvälisten järjestöjen kanssa (mm. Euroopan neuvosto).

Vuonna 2008 aloitetaan sulautuma-asetuksen, kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta annetun asetuksen (EY) N:o 1/2003 ja useiden kilpailusääntöjä koskevien ryhmäpoikkeusasetusten tarkistukset. Valtiontukien alalla käynnistetään kuulemismenettelyjä vaikeuksissa olevien yritysten pelastamista ja rakenneuudistusta koskevan valtiontuen suuntaviivojen sekä laivanrakennusteollisuutta koskevien puitteiden tarkistamista varten.

Komissio selvittää myös, miten kriisiin liittyvän toiminnan koordinoinnin sekä kriisien ehkäisemisen ja niihin valmistautumisen potentiaaliset voimavarat voitaisiin maksimoida. Se aikoo myös selkeyttää henkilötietojen suojaa koskevia sääntöjä.

Komissio myös harkitsee merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehdyn päätöksen perusteellista tarkistamista EY:n perustamissopimuksen asettamissa rajoissa siltä osin, mikä koskee EU:n ja merentakaisten maiden ja alueiden tulevia suhteita.

Komissio alkaa valmistautua vuonna 2009 järjestettävään luovuuden ja innovoinnin eurooppalaiseen teemavuoteen. Sen yhteydessä pyritään monien yhteisöohjelmien puitteissa (mm. elinikäinen oppiminen, kulttuuri, nuorisotoiminta ja kansalaisten Eurooppa) edistämään tietoisuutta siitä, miten innovointia ja luovuutta voidaan tukea koulutuksen ja kulttuurin avulla.

Komissio valmistautuu myös vuosien 2008–2009 talousarvion kokonaistarkasteluun, jonka tarkoituksena on antaa EU:lle mahdollisimman hyvät edellytykset vastata seuraavan vuosikymmenen keskeisiin haasteisiin.

5. SÄÄNTELYN PARANTAMINEN: YKSINKERTAISTAMINEN, KODIFIOINTI, EHDOTUSTEN PERUUTTAMINEN JA HALLINTOMENOJEN MÄÄRITTÄMINEN

EU:n sääntelyn parantaminen on komission ensisijainen painopiste. Sääntelyn parantamiseen tähtäävä kunnianhimoinen ohjelma, jonka tarkoituksena on tuottaa laadukkaita aloitteita ja uudistaa ja yksinkertaistaa voimassa olevaa lainsäädäntöä, perustuu kasvua ja työllisyyttä tukevaan Lissabonin strategiaan. Sääntelyn taloudellisia ja sosiaalisia sekä ympäristövaikutuksia arvioidaan kokonaisvaltaisesti ja tasapuolisesti, minkä lisäksi mitataan säädösluonnosten aiheuttamat hallinnolliset kustannukset, silloin kun niiden voidaan olettaa olevan merkittävät. Vaikutustenarvioinnit tukevat myös komission yksinkertaistamisohjelmaa[7], koska niiden yhteydessä selvitetään mahdollisuudet yksinkertaistaa voimassa olevaa lainsäädäntöä.

Sääntelyn parantamista koskeva strateginen katsaus

Kevään 2008 Eurooppa-neuvoston kokousta varten laaditaan vuoden alussa strateginen katsaus, jossa esitellään vuonna 2007 toteutunut edistyminen paremman sääntelyn eri toimissa ja otetaan huomioon EU:n muiden toimielinten ja eri sidosryhmien näkemykset. Erityisesti katsauksessa päivitetään ja lujitetaan yksinkertaistamista koskevaa jatkuvaa ohjelmaa ja raportoidaan hallinnollisen rasituksen keventämiseen tähtäävän toimintaohjelman[8] täytäntöönpanosta sekä tarkastellaan vaikutustenarviointia koskevia uusia järjestelyjä, jotka on otettu käyttöön vaikutustenarviointilautakunnan perustamisen jälkeen.

Vireillä olevien ehdotusten tarkastelu

Euroopan parlamentille antamansa lupauksen mukaisesti komissio on käynyt läpi vuoden 2005 loppuun mennessä hyväksymänsä ehdotukset, jotka ovat edelleen lainsäätäjän käsiteltävänä. Tämän lainsäädäntö- ja työohjelman liitteenä on luettelo niistä 30:stä yhä vireillä olevasta ehdotuksesta, jotka komissio aikoo peruuttaa, ja asiaa koskevat perustelut. Komissio jatkaa lainsäädäntöprosessissa vireillä olevien ehdotusten seurantaa tavoitteenaan peruuttaa ehdotukset tarvittaessa tai toteuttaa muita toimia, jotka ovat sen poliittisten painopisteiden ja sääntelyn parantamista koskevien vaatimusten mukaisia.

Yksinkertaistaminen

Yksinkertaistamista koskevan jatkuvan ohjelman täytäntöönpano etenee hyvin. Vuonna 2007 komission oli tarkoitus hyväksyä 47 yksinkertaistamisehdotusta, joista 19 on jo hyväksytty ja 25 suunnitteilla. Vuoden loppuun mennessä saataneen hyväksyttyä kaikkiaan 44 ehdotusta (94 % alkuperäisestä tavoitteesta). Tuoreimpia saavutuksia ovat EU:n vakuutuslainsäädännön (SOLVENCY II) tarkistus ja GSM-direktiivin kumoaminen, jotka vaikuttavat suoraan sekä yrityksiin että kansalaisiin. Ohjelmassa mainittujen aloitteiden toteuttaminen jatkuu vuonna 2008, jolloin pyritään jälleen vahvistamaan monivuotista ohjelmaa mm. tekemällä uusia yksinkertaistamisehdotuksia hallinnollisen rasituksen keventämiseksi. Vuonna 2008 komission on tarkoitus hyväksyä 45 tällaista aloitetta. Niistä 15 on kokonaan uusia aloitteita, jotka koskevat eri aloja kuten maataloutta, autoteollisuutta, terveydenhuoltoa, ympäristöä ja energiaa.

Ohjelman tarkoituksena on tuoda todellista etua unionin kansalaisille. Ehdotusten tarkoituksena on muun muassa

- yksinkertaistaa sähkölaiteromusta annettuja voimassa olevia sääntöjä, jotta laitevalmistajien, vähittäiskauppiaiden ja kuluttajien on helpompi täyttää ympäristönsuojeluvelvoitteensa;

- yksinkertaistaa merkittävästi voimassa olevaa kasvinsuojeluaineita koskevaa sääntelykehystä ja vastata monimutkaisuutta ja kustannuksia sekä eräiden kasvinsuojeluaineiden saatavuutta koskeviin huolenaiheisiin;

- kumota noin 50 autoteollisuuden teknistä direktiiviä ja korvata ne tarvittaessa viittauksilla UNECE-sääntöihin;

- keventää teollisuudelle aiheutuvaa hallinnollista rasitusta yksinkertaistamalla farmaseuttisiin tuotteisiin sovellettavia sääntöjä;

- keventää talouden toimijoiden (erityisesti pk-yritysten) tilastointivelvollisuutta (Intrastat);

- vahvistaa ja laajentaa aloja, joilla kansalliset alue- ja paikallisviranomaiset voivat myöntää tukea ilman komission ennakkohyväksyntää, yksinkertaistamalla valtiontukiin sovellettavaa yleistä ryhmäpoikkeusasetusta.

Hallintomenojen vähentäminen

Vuonna 2007 aloitetun toimintaohjelman tarkoituksena on keventää EU:n yritysten hallinnollista rasitusta 25 prosentilla vuoteen 2012 mennessä. Eniten tästä hyötyvät pk-yritykset. Jotta sidosryhmät osallistuisivat ohjelmaan aktiivisesti, komissio on perustanut kaikilla EU:n virallisilla kielillä toimivan verkkosivuston, jonka kautta eri puolilla Eurooppaa toimivat yritykset voivat esittää ehdotuksiaan hallinnollisen rasituksen keventämiseksi.[9] Tämän verkossa tapahtuvan kuulemisen lisäksi komissio on perustanut ”hallinnollista rasitusta käsittelevien itsenäisten sidosryhmien korkean tason ryhmän”, jonka tehtävänä on antaa toimintaohjelman täytäntöönpanoa koskevia neuvoja ja siten kehittää sitä edelleen.

6. EUROOPPA-ASIOISTA TIEDOTTAMINEN

Komissio on kahden viime vuoden aikana pyrkinyt parantamaan Eurooppa-asioista tiedottamista ja kannustamaan kansalaisia osallistumaan päätöksentekomenettelyihin. Tätä työtä jatketaan vuonna 2008 siten, että painopisteitä ovat kumppanuus muiden toimielinten kanssa[10] ja paikallinen toiminta. Ensi kertaa esitetäänkin nyt toimielinten yhteiset viestinnän painopistealat. Kuten vuoden 2008 toimintastrategiassa päätettiin, viestinnän painopistealat vuonna 2008 perustuvat komission poliittisiin painopisteisiin ja tuloksiin, joita viime aikoina on saatu paitsi Eurobarometritutkimuksista myös kansalaisten kiinnostuksenaiheiden pohjalta laadituista K-suunnitelma-hankkeista ja tehokkaasta viestinnästä. Tärkeä tavoite, jonka saavuttamiseen kaikkien EU:n toimielinten olisi panostettava, on se, että kansalaiset osallistuisivat Euroopan parlamentin vaaleihin vuonna 2009 vilkkaammin kuin vuonna 2004.

Viimeaikaisissa tutkimuksissa on käynyt ilmi, että EU:n kansalaisten huolenaiheita ovat etenkin EU:n sosiaalinen ulottuvuus globalisoituvassa maailmassa (erityisesti työllisyys ja työttömyyden uhka) sekä maahanmuutto ja kansalaisten turvallisuuteen liittyvät kysymykset. Kiinnostus energia-asioita ja ilmastonmuutosta kohtaan on kasvamassa, ja näitä kysymyksiä koskevat ehdotuspaketit saavat laajaa kannatusta. Komission suosiman laaja-alaisen toimintamallin mukaisesti kaikilla viestinnän painopistealoilla on otettava huomioon esimerkiksi sellaiset haasteet, jotka liittyvät globalisaatioon ja kestävän kehityksen varmistamiseen sen kaikilla kolmella osa-alueella (talous, yhteiskunta ja ympäristö). Toisaalta viestinnässä on mentävä paikallistasolle, ja komissio jatkaakin pyrkimyksiä lokalisoida sanomaansa eri kohdeyleisöjen, toiminta-alojen ja maiden vaatimukset huomioon ottaen.

Kun toimielinten välinen konferenssi saatiin päätökseen menestyksellisesti ja EU:n uusi perussopimus hyväksyttiin, viestinnässä keskitytään antamaan kattavaa tietoa sopimuksesta ja käymään jatkuvaa vuoropuhelua unionin kansalaisten kanssa. Tätä toimintaa vahvistetaan ratifiointiprosessin ajan tiiviissä yhteistyössä kansallisten viranomaisten kanssa.

Viestinnän painopistealat vuonna 2008 esitetään liitteessä 4.

LIITE 1 – Luettelo strategisista ja ensisijaisista aloitteista

STRATEGISET ALOITTEET

Nimi | Ehdotuksen tai säädöksen laji | Kuvaus soveltamisalasta ja tavoitteista |

Lissabonin strategian vuosittainen seurantaraportti | Muu kuin lainsäädäntö | Vuosittaisessa seurantaraportissa tarkastellaan sekä yhteisön että kansallisella tasolla saavutettua edistystä ja yksilöidään joitakin toimia, joista on tehtävä päätökset. Seurantaraportti on kevään Eurooppa-neuvoston keskustelujen tärkein tausta-asiakirja. Tarkoitus on korostaa yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen merkitystä. |

Valkoinen kirja sopeutumisesta ilmastonmuutokseen | Muu kuin lainsäädäntö / valkoinen kirja | Poliittinen lausunto toimenpiteistä, joilla voidaan varmistaa ilmastonmuutokseen sopeutuminen monilla eurooppalaisille keskeisillä aloilla (esim. teollisuus, maatalous, energia, kalastus, metsätalous, matkailu, sosiaalipolitiikka), vähentää näiden alojen haavoittuvuutta ja lisätä niiden kestävyyttä ilmastonmuutokseen väistämättä liittyvien kielteisten vaikutusten varalta sekä ennakoida ja mukautua näihin muutoksiin. Tavoitteena on välttää tuntuvat vaikutukset ihmisten terveyteen, biologiseen monimuotoisuuteen ja luontotyyppeihin sekä EU:n kansalaisten elämänlaatuun. Valkoisen kirjan mukaiset toimenpiteet merkitsevät myös muutoksia yhteisön nykyisiin toimintalinjoihin. |

Ympäristön kannalta kestävää liikennettä koskevat aloitteet: a) Tiedonanto liikennealan muuttamisesta ympäristön kannalta kestävämmäksi b) Tiedonanto liikenteen ulkoisten kustannusten sisällyttämisestä hintoihin | Muu kuin lainsäädäntö / komission tiedonanto | a) Tiedonannon tarkoituksena on esitellä liikennealan kolmen keskeisimmän aloitteen (ulkoisten kustannusten sisällyttäminen hintoihin, ympäristöä säästävä käyttövoima ja ITS-toimintasuunnitelma) pääkohdat ja mahdollisesti esittää suosituksia tulevaisuutta varten. b) Toisessa tiedonannossa esitetään yleisesti sovellettavissa oleva, läpinäkyvä ja ymmärrettävä malli eri liikennemuotojen ulkoisten kustannusten arvioimiseksi. Siinä analysoidaan, miten sisällyttämällä hintoihin ulkoiset kustannukset voidaan korjata markkinoiden toimintapuute, joka on erityisen merkityksellinen liikennealalla ja joka johtuu suurista kielteisistä ulkoisvaikutuksista. Tiedonannossa kuvaillaan käytettävissä olevia toimintavälineitä (päästökauppa, verot, maksut jne. ja yksittäisten toimintavälineiden yhdistelmät) ja analysoidaan kunkin esitetyn vaihtoehdon todennäköisiä taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristövaikutuksia. Tiedonannon lisäksi saatetaan esittää lainsäädäntöehdotuksia tai ilmoittaa, että ehdotuksia esitetään myöhemmin vuonna 2008. |

Energiapolitiikan aloitteet: a) Toinen strateginen energiakatsaus b) Öljyvarastoja koskevan lainsäädännön tarkistus (*) c) Rakennusten energiatehokkuudesta 16. joulukuuta 2002 annetun direktiivin 2002/91/EY uudelleenlaatiminen (*) d) Energiaverodirektiivin tarkistus | a) Muu kuin lainsäädäntö / komission tiedonanto b) Lainsäädäntöehdotus / direktiivi Oikeusperusta: EY:n perustamissopimuksen 99 artikla; 100 artiklan 1 kohta c) Lainsäädäntöehdotus / direktiivi Oikeusperusta: EY:n perustamissopimuksen 175 artiklan 1 kohta d) Lainsäädäntöehdotus / direktiivi Oikeusperusta: EY:n perustamissopimuksen 93 artikla | a) Katsauksessa arvioidaan edistymistä maaliskuussa 2007 sovittujen strategisten tavoitteiden saavuttamisessa. Lisäksi arvioidaan sisämarkkinoiden muotoutumista, toimia uusiutuvien energialähteiden osuuden kasvattamiseksi, energiantuotannosta syntyvien kasvihuonepäästöjen tilannetta, energiateknologian keskeisiä kehityssuuntauksia ja saavutuksia EU:n ulkoisessa energiapolitiikassa. Katsaus auttaa laatimaan suosituksia tulevan toimintalinjan kehittämiseksi ja toteuttaa uusia toimia EU:n energiapolitiikan edistämiseksi. Siinä tarkastellaan erityisesti, miten toimitusvarmuutta voidaan lisätä EU:ssa täysimääräisesti toimivien sisämarkkinoiden avulla, parempien ja monipuolisempien infrastruktuurien ja yhteenliittämisen avulla (myös varastointi ja nesteytetyn maakaasun terminaalit), varastonhallinnan kehittämisellä, solidaarisuusjärjestelyjen avulla, monipuolisemmalla energialähteiden valikoimalla, kehittämällä teknologia, jolla edistetään uusiutuvien energialähteiden pääsyä markkinoille ja vähennetään energiateollisuuden hiilidioksidipäästöjä (esim. CCS-teknologia). Siinä tarkastellaan myös kansainvälistä toimintaympäristöä ja kaikkia toimitusvarmuuteen EU:ssa vaikuttavia kahdenvälisiä ja monenvälisiä sopimuksia. b) Ehdotus uudeksi direktiiviksi öljyvarastojen ylläpitämisestä hätätilanteita varten annetaan nykyisen, osittain 1960-luvulta peräisin olevan lainsäädännön korvaamiseksi (kodifioitiin vuonna 2006 direktiivillä 2006/67/EY). Tavoitteena on luoda tehokas toimintaväline, jota voidaan käyttää EU:hun vaikuttavien öljytoimitushäiriöiden ratkaisemiseksi käytännön olosuhteiden mukaan. c) Rakennusten energiatehokkuudesta annetun direktiivin nojalla rakennusten energiatodistukset tulevat pakollisiksi, ja direktiivissä asetetaan energiatehokkuuden vähimmäisvaatimukset uudisrakennuksille ja peruskorjatuille rakennuksille. Lisäksi direktiivissä edellytetään vesikattiloiden ja ilmastointijärjestelmien säännöllistä tarkastamista, jotta näiden laitteiden energiatehokas toiminta voidaan varmistaa. Tarkistetussa direktiivissä saatetaan tiukentaa ja täsmentää joitakin näistä vaatimuksista ja lisätä rahoitusnäkökohdat direktiiviin. Vaikutustenarvioinnissa täsmennetään ja analysoidaan näitä mahdollisia muutoksia. d) Energiaverotus tarjoaa EU:lle mahdollisuuden yhtäältä kannustaa energiatehokkaampaan ja ympäristöystävällisempään energiankulutukseen verotuksen avulla ja kerätä samalla tuloja. Ehdotus on jatkoa vihreälle kirjalle markkinapohjaisista ohjauskeinoista ympäristöä ja asiaan liittyviä toimintapoliittisia tarkoituksia varten (KOM(2007) 140). Tarkistuksella pyritään siihen, että energiaverotusdirektiivi tukisi paremmin energia-alaan ja ilmastonmuutokseen liittyviä EU:n tavoitteita, ja tehostamaan sen vaikutuksia. |

Lainsäädäntöehdotukset, jotka perustuvat yhteisen maatalouspolitiikan uudistamisesta annettuun tiedonantoon (*) | Lainsäädäntöehdotus / asetus Oikeusperusta: EY:n perustamissopimuksen 37 artiklan 1 kohta | Yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistamisesta vuonna 2007 annetun tiedonannon perusteella esitetyissä lainsäädäntöehdotuksissa tarjotaan vaihtoehtoja, joilla pyritään tehostamaan tulotukijärjestelmää, mukauttamaan markkinatukivälineitä ja vastaamaan alan uusiin haasteisiin. Kyseessä ei kuitenkaan ole politiikan perusteellinen uudistaminen. Pikemminkin päätarkoituksena on varmistaa, että yhteinen maatalouspolitiikka toimii tehokkaasti, ja yksinkertaistaa sitä mahdollisuuksien mukaan. Aloitteen lähtökohtana ovat tulotukijärjestelmää ja tiettyjä maatalousmarkkinoita koskevat tarkistussäännökset, jotka sisältyivät YMP:n vuosien 2003–2004 uudistuksiin. |

Maahanmuuttopolitiikan aloitteet: a) Tiedonanto maahantulo- ja maastapoistumisjärjestelmästä sekä muista rajavalvontavälineistä (esim. sähköinen matkustuslupa) b) Kertomus EU:n rajaturvallisuusviraston arvioinnista ja jatkokehityksestä c) Tiedonanto eurooppalaisesta rajavalvontajärjestelmästä | Muu kuin lainsäädäntö / komission tiedonanto | a) Päätavoitteena on lujittaa kolmansien maiden kansalaisiin sovellettavia rajavalvontamenettelyjä, jotta voidaan hallita paremmin muuttoliikkeitä, ehkäistä laitonta maahanmuuttoa ja hallita paremmin EU:n turvallisuudelle mahdollisesti aiheutuvia uhkia. Lisäksi tavoitteena on tehdä rajanylityksestä (sekä EU:n alueelle tultaessa että sieltä poistuttaessa) helpompaa EU:n kansalaisille ja sellaisille kolmansien maiden kansalaisille, jotka matkustavat vilpittömässä mielessä. Näin voidaan kohdentaa paremmin rajavalvonnan resursseja. b) Tarkoituksena on luoda EU:hun täysin yhdennetty ulkorajojen valvontajärjestelmä. EU:n ulkorajojen valvonnasta ja muuttoliikkeiden hallinnasta vastaavien jäsenvaltioiden yksiköiden välistä operatiivista yhteistyötä parannetaan. Laitonta maahanmuuttoa torjutaan ulkorajoilla, ihmiskauppaa unionin alueelle estetään huomioiden samalla tähän liittyvät humanitaariset kysymykset (esim. laittomasta ulkorajojen ylityksestä aiheutuvien hengenvaarallisten tilanteiden ehkäisy). EU:n rajaturvallisuusviraston arvioinnin ja erityisesti kansallisten asiantuntijaryhmien (nopeat rajainterventioryhmät) arvioinnin perusteella on tarkoitus arvioida mahdollisuuksia eurooppalaisen rajavartiojärjestelmän perustamiseen. c) Komissio aikoo ehdottaa tiedonannossa eurooppalaisen rajavalvontajärjestelmän perustamista kolmessa vaiheessa: Yhdistetään ja järkeistetään nykyisiä raportointi- ja valvontajärjestelmiä ja –mekanismeja jäsenvaltioiden tasolla (2008–2009) Kehitetään ja otetaan käyttöön yhteiset rajavalvontavälineet ja –sovellukset EU:n tasolla (2008–2013) Perustetaan merenkulkualan yhteinen tietojenvaihtojärjestelmä, joka kattaa Välimeren ja Mustanmeren (2012–2013) Tämän eurooppalaisen rajavalvontajärjestelmän perustamiseen tähtäävän kolmivaiheisen toimintalinjan uskotaan parantavan tuntuvasti Schengen-alueen sisäistä turvallisuutta mm. ehkäisemällä laitonta maahanmuuttoa, ihmiskauppaa ja terrorismia. Lisäksi sen pitäisi vähentää huomattavasti laittomien siirtolaisten traagisia kuolemantapauksia, koska järjestelmä helpottaa pelastustoimia merialueilla. |

Turvapaikkapolitiikkaan liittyvät aloitteet: a) Turvapaikkapolitiikan toimintasuunnitelma b) Ehdotus turvapaikanhakijoiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vähimmäisvaatimuksista annetun neuvoston direktiivin 2003/9/EY muuttamisesta c) Ehdotus turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastaavan jäsenvaltion määrittämisperusteista ja -menettelyistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 343/2003 muuttamisesta d) Turvapaikkamenettelyistä annetun direktiivin muuttaminen e) Pakolaisaseman tunnustamisesta ja toissijaisen suojelun muotojen lähentämisestä annetun direktiivin muuttaminen | a) Muu kuin lainsäädäntö / komission tiedonanto b) Lainsäädäntöehdotus / direktiivi Oikeusperusta: EY:n perustamissopimuksen 63 artiklan 1 kohdan b alakohta c) Lainsäädäntöehdotus / direktiivi Oikeusperusta: EY:n perustamissopimuksen 63 artiklan 1 kohdan a alakohta d) Lainsäädäntöehdotus / direktiivi Oikeusperusta: EY:n perustamissopimuksen 63 artiklan 1 kohdan d alakohta e) Lainsäädäntöehdotus / direktiivi Oikeusperusta: EY:n perustamissopimuksen 63 artiklan 1 kohdan c alakohta, 2 kohdan a alakohta, 3 kohdan a alakohta | a) Toimintasuunnitelman tarkoituksena on luonnostella yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän (CEAS) toimintaa, joka riippuu pitkälti 6. kesäkuuta 2007 julkaistun vihreän kirjan perusteella käytävien keskustelujen tuloksista. Se sisältää ehdotukset Haagin ohjelman mukaisista turvapaikkajärjestelmän pitkän aikavälin osa-alueista, mm. yhteinen turvapaikkamenettely, yhdenmukainen asema pakolaisille ja toissijaista suojelua saaville sekä jäsenvaltioiden yhteistyötä turvapaikka-asioissa tukevan EU:n viraston perustaminen. b), c), d), e) Ehdotukset annetaan jäsenvaltioiden täytäntöönpano- ja soveltamiskokemusten sekä yhteisestä eurooppalaisesta turvapaikkajärjestelmästä annetun vihreän kirjan kuulemisten tulosten perusteella. Niiden tarkoituksena on muuttaa/selventää tiettyjä nykyisten direktiivien säännöksiä, tehostaa niiden vaikutusta ja ratkaista eräitä soveltamisongelmia, jotta alan normistoa voitaisiin yhdenmukaistaa lisää ja varmistaa yhdenmukaisuus kehittyvän turvapaikkalainsäädännön kanssa. |

Terveysalan aloitteet: a) Tiedonanto ja neuvoston suositus potilasturvallisuudesta ja terveyspalvelujen laadusta b) Neuvoston suositus terveydenhoitoon liittyvistä infektioista | a) Muu kuin lainsäädäntö / komission tiedonanto b) Muu kuin lainsäädäntö / suositus | a) Potilasturvallisuutta ja terveyspalvelujen laatua koskevan aloitteen päätavoitteet ovat i) jäsenvaltioiden tukeminen, kun ne varmistavat mahdollisimman korkean potilasturvallisuuden tason EU:n kaikissa terveydenhoitojärjestelmissä, tarjoamalla jäsenvaltioille ja tärkeimmille sidosryhmille tarvittavia ja asiaankuuluvia käytännön keinoja ja oikeudellisia välineitä, jotta ne voivat toteuttaa riittävät toimet hoidon turvallisuuden ja laadun parantamiseksi; ii) EU:n kansalaisten luottamuksen lisääminen siihen, että heillä on käytettävissään riittävästi tietoja EU:n terveydenhoitojärjestelmien turvallisuudesta, myös terveydenhoitopalvelujen tarjoajista heidän kotimaassaan ja muissa jäsenvaltioissa. b) Terveydenhoitoon liittyviä infektioita koskevan suosituksen tarkoituksena on ehdottaa seuraavia erityistoimenpiteitä, joita jäsenvaltiot voisivat toteuttaa rajoittaakseen terveydenhoitoon liittyvien infektioiden leviämistä: valvonta- ja ennaltaehkäisytoimenpiteet, infektioiden ehkäisy, valvontaohjelmat, aktiivisten seurantajärjestelmien kehittäminen tai lujittaminen ja ennaltaehkäisyä ja valvontaa koskevan yleissivistävän ja ammattikoulutuksen, tutkimuksen ja tietojenvaihdon edistäminen. |

Laajentumispolitiikan aloitteet 2008: a) Laajentumista käsittelevä strategia-asiakirja b) Seurantaraportit | a) Muu kuin lainsäädäntö / komission tiedonanto b) Muu kuin lainsäädäntö | a) Strategia-asiakirja sisältää yhteenvedon seurantaraporttien pääkohdista sekä ehdotuksia suosituksiksi. b) Seurantaraporteissa arvioidaan Kroatian ja Turkin sekä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian liittymisvalmistelujen edistymistä sekä Albanian, Bosnia ja Hertsegovinan, Montenegron, Serbian ja Kosovon (YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244 nojalla) edistymistä vakautus- ja assosiaatioprosessissa. |

Euroopan naapuruuspolitiikka: maaraportit | Muu kuin lainsäädäntö | Komissio jatkaa poliittisten, taloudellisten ja sosiaalisten uudistusten tukemista naapuruuspolitiikan maissa. Se tarjoaa monipuolisia toimenpiteitä, joilla vastataan yhteisen poliittisen kehyksen piiriin kuuluviin tarpeisiin. Komissio noudattaa sitoumuksiaan lisätä kumppanuusmaiden kannustimia ja tehdä läheistä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa naapuruuspolitiikan tuloksellisen toteuttamisen varmistamiseksi. Komissio analysoi käytännön edistymistä toisessa seurantaraporttien sarjassa, joka käsittää Israelin, Jordanian, Moldovan, Marokon, palestiinalaishallinnon, Tunisian ja Ukrainan. Ensimmäiset raportit on myös laadittu Armeniasta, Azerbaidžanista, Georgiasta ja Libanonista. |

Tiedonanto yhteisen EU–Afrikka-strategian käytännön seurantatoimista | Muu kuin lainsäädäntö / komission tiedonanto | Tiedonannossa esitetään toinen arviointi EU:n Afrikka-strategian toteuttamisesta. Se sisältää ensimmäisessä yhteisen EU–Afrikka-strategian toteuttamiseksi laaditussa toimintasuunnitelmassa yksilöidyt prioriteetit ja siinä asetetaan niiden toteuttamisen edellyttämät suuntaviivat. Tiedonanto perustuu jäsenvaltioille alkuvuodesta 2008 lähetettävään kyselyyn, jonka tarkoituksena on laatia seuranta-asiakirja. Asianmukainen synergia Monterrey-tiedonannon kanssa varmistetaan. |

Parempaan sääntelyyn tähtäävät aloitteet: a) Strateginen katsaus b) Lainsäädännön yksinkertaistamista koskeva toinen seurantaraportti c) Hallintorasitteiden vähentämistä koskeva seurantaraportti | a) Muu kuin lainsäädäntö / komission tiedonanto b) Muu kuin lainsäädäntö / komission tiedonanto c) Muu kuin lainsäädäntö | a) Tiedonannossa esitetään katsaus lainsäädännön kehittämissuunnitelman etenemisestä (ml. vaikutustenarviointilautakunnan ensimmäiset kokemukset) ja ilmoitetaan suunnitelman mukaisista uusista aloitteista. b) Tämä aloite sisältää yleiskatsauksen yksinkertaistamisohjelmasta ja uusia yksinkertaistamisehdotuksia. Toimielinten välisellä tasolla tarkastellaan myös yksinkertaistamisaloitteiden antamisen etenemistä. Lisäksi esitetään yhteenveto suuntaa-antavasta kodifiointiohjelmasta vuosina 2006–2008. c) Komissio esitti tammikuussa 2007 kunnianhimoisen toimintasuunnitelman, jonka perusteella EU:n lainsäädännön aiheuttamia hallintorasitteita vähennettäisiin 25 prosenttia. EU ja jäsenvaltiot pyrkivät saavuttamaan tämän tavoitteen vuoteen 2012 mennessä. Toimintasuunnitelmassa esitetään, miten yrityksille asetettuja tiedonantovelvoitteita yksilöidään, arvioidaan ja vähennetään. Siinä luetellaan noin 40 säädöstä ja 13 painopistealaa, joiden uskotaan muodostavan noin 80 prosenttia yritysten hallintokustannuksista. Jotta konkreettisia tuloksia saavutettaisiin lyhyellä aikavälillä, suunnitelmassa esitetään myös ensimmäinen sarja pikaisesti toteutettavia toimenpiteitä. Toimenpiteiden tarkoituksena on tuottaa merkittäviä etuja suhteellisen vähäisin lainsäädäntömuutoksin. |

(26 aloitetta on koottu 12 säädöspaketiksi)

(*) aloitteet, jotka liittyvät myös lainsäädännön yksinkertaistamisohjelmaan, ks. liite 2

ENSISIJAISET ALOITTEET

Nimi | Ehdotuksen tai säädöksen laji | Kuvaus soveltamisalasta ja tavoitteista |

Talousarvion tarkistus | Muu kuin lainsäädäntö / komission tiedonanto | Tarkoitus on tutkia, minkälaisia uudistuksia tarvitaan, jotta EU pystyy vastaamaan parhaalla mahdollisella tavalla seuraavan vuosikymmenen haasteisiin. Lähtökohtana ovat yhteisten etujen ajamiseen perustuva lisäarvo ja varainkäytön tehokkuus. Analyysi voikin tarjota merkittävää tausta-aineistoa ehdotuksille, jotka seuraava komissio esittää osana uutta monivuotista rahoituskehystä vuodesta 2014 alkavalle kaudelle. |

Komission tiedonanto EMU@10 - | Muu kuin lainsäädäntö / komission tiedonanto | Keväällä 2008 tulee kuluneeksi 10 vuotta siitä, kun päätökset talous- ja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen siirtymisestä ja liiton ensimmäisistä jäsenistä tehtiin. Ajankohta vaikuttaa nyt sopivalta talous- ja rahaliiton tähänastisen toiminnan syvälliseen strategiseen tarkasteluun, jotta kokemuksista voidaan ottaa opiksi tulevaisuutta varten. Komission tiedonannon tarkoituksena on selostaa tarkastelun tärkeimpiä tuloksia ja esittää perusteellisen selvityksen jälkeen keskeiset suositukset tulevaisuutta varten. |

Vihreä kirja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta Euroopassa | Muu kuin lainsäädäntö / vihreä kirja | Vihreän kirjan tavoitteena on: Analysoida institutionaaliselta, poliittiselta ja operatiiviselta kannalta jäsenvaltioiden tapaa ymmärtää ja soveltaa alueellisen yhteenkuuluvuuden käsitettä. Lähtökohtana ovat pääasiassa operatiivisia ohjelmia koskevat kyselyt ja analyysi. Laatia yhteinen määritelmä alueellisen yhteenkuuluvuuden käsitteelle ja ehdottaa mahdollisia toimenpiteitä, joiden avulla se voidaan ottaa paremmin huomioon rakennerahastojen toiminnassa ja alueellisia vaikutuksia sisältävillä politiikan aloilla. Aloittaa syvällinen vuoropuhelu jäsenvaltioiden ja komission välillä. |

Pääomavaatimuksista annettujen direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY muuttaminen | Lainsäädäntöehdotus / direktiivi Oikeusperusta: EY:n perustamissopimuksen 47 artiklan 2 kohta | Pääomavaatimuksista annetun direktiivin monien keskeisten osien tarkistuksella pyritään ajantasaistamaan ja vähentämään jäsenvaltioihin ja pankkialaan kohdistuvia sääntelyvelvoitteita: Paremmat puitteet valvontaviranomaisten väliselle yhteistyölle ja tietojenvaihdolle (erityisesti kriisitilanteissa). Vastaanottavan jäsenvaltion valvontaviranomaisten pääsy sivuliikettä koskeviin tietoihin. Suuria riskikeskittymiä koskevien vaatimusten tarkistaminen Tier 1 –pääomaan laskettavien hybridipääomainstrumenttien vakavaraisuuskohtelu Osuustoiminnallisille pankeille myönnettävien poikkeusten laajentaminen Pääomavaatimuksista annetun direktiivin selkeyttäminen ja tekniset mukautukset (ml. kaupankäyntisalkun vastapuoliriskin kohtelu). |

Asetus yksityisen eurooppayhtiön perussäännöstä | Lainsäädäntöehdotus / asetus Oikeusperusta: EY:n perustamissopimuksen 308 artikla | Yksityisen eurooppayhtiön perussäännön laatimisen tavoitteena on parantaa eurooppalaisten pk-yritysten liikkuvuutta ja kilpailukykyä. Jos pk-yrityksille tarjotaan yhteiset säännöt kaikissa jäsenvaltioissa, niiden on helpompi harjoittaa rajat ylittävää liiketoimintaa. Tämä edistäisi uusien liikeyritysten perustamista toisissa jäsenvaltioissa ja/tai nykyisten yritysten organisaatiorakenteiden yksinkertaistamista. Toiminta eri jäsenvaltioissa samojen sääntöjen mukaisesti voisi vähentää sääntöjen noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia ja tehdä yhtiöiden perustamisesta EU:ssa helpompaa ja halvempaa. |

Tiedonanto pienyrityksiä koskevasta eurooppalaisesta säädöksestä | Muu kuin lainsäädäntö / komission tiedonanto | Pienyrityksiä koskeva eurooppalainen säädös kokoaa monia yleisperiaatteita (esim. pk-yritysten erityiskohtelu ”pienet ensin” –periaatteen mukaan, poistetaan kansainvälistymisen esteitä, helpotetaan EU:n ohjelmiin osallistumista ja edistetään pk-yritysten innovaatio- ja kasvumahdollisuuksia), lainsäädäntöä (esim. ehdotus eurooppayhtiön perussäännöstä) sekä jäsenvaltioiden ja komission toteuttamia konkreettisia toimenpiteitä (esim. helpotetaan pk-yritysten osallistumista julkisiin hankintamenettelyihin). |

Alennettuja arvonlisäverokantoja koskevan nykyisen lainsäädännön tarkistaminen | Lainsäädäntöehdotus / direktiivi Oikeusperusta: EY:n perustamissopimuksen 93 artikla | Komissio antoi muista arvonlisäverokannoista kuin yleisistä arvonlisäverokannoista tiedonannon (KOM(2007) 380), joka perustui riippumattoman työryhmän selvitykseen alennettujen verokantojen vaikutuksesta työpaikkojen luomiseen, talouskasvuun ja sisämarkkinoiden toimintaan. Tiedonannon tarkoituksena on käynnistää keskustelut neuvostossa, Euroopan parlamentissa ja eri sidosryhmissä. Kaikki tätä varsin arkaluontoista asiaa koskevat mielipiteet auttavat alennettuja arvonlisäverokantoja koskevan kestävän ja tasapainoisen ehdotuksen antamista keskipitkällä aikavälillä. |

Lääkevalmisteita koskevat aloitteet: a) Tiedonanto ihmisille tarkoitettujen lääkevalmisteiden yhteismarkkinoiden tulevaisuudesta b) Direktiivi lääkevalmisteista – Tietoja potilaille c) EU:n lääketurvatoiminnan lujittaminen ja järkeistäminen | a) Muu kuin lainsäädäntö / komission tiedonanto b) Lainsäädäntöehdotus / direktiivi Oikeusperusta: EY:n perustamissopimuksen 95 artikla c) Lainsäädäntöehdotus / direktiivi ja asetus Oikeusperusta: EY:n perustamissopimuksen 95 artikla | a) Tiedonannon tavoitteena on esittää lyhyt katsaus alan saavutuksiin vuodesta 2004, kuvailla tulevia haasteita ja asettaa komissiolle ja jäsenvaltioille tavoitteita seuraaville vuosille. b) Direktiivin tavoitteena on vahvistaa yhdenmukaiset säännöt, joissa huomioidaan yhteiskunnan ja teknologian kehitys (kansalaisten lisääntynyt tiedonhaku ja Internetin kasvava käyttö). c) Näiden aloitteiden tavoitteena on järkeistää ja kehittää kansanterveyden suojelua, parantaa sisämarkkinoiden toimintaa ja lisätä EU:ssa käytettävien lääkevalmisteiden turvallisuutta. |

Komission suositus aktiivisesta osallisuudesta | Muu kuin lainsäädäntö / suositus | Alkuvuonna 2008 poliittinen huomiota kohdistuu EU:ssa tuloksiin, joita komissio on saanut sosiaalisen todellisuuden kartoittamisesta. Aloite on vuonna 2006 käynnistetyn prosessin viimeinen vaihe. Se alkoi 138 artiklaan perustuvalla kuulemisella, joka koski työmarkkinoilta etääntyneimpien henkilöiden aktiivista osallisuutta. Tavoitteina olivat a) paremmat yhteydet työmarkkinoille työllistymismahdollisuuksien ja ammattikoulutuksen kautta, b) ihmisarvoisen elintason turvaava toimeentulotuki ja c) laadukkaiden palvelujen saatavuuden lisääminen. Lissabonin strategian mukaisesti tämä aloite täydentää joustavaa työsuhdeturvaa, koska se on kohdennettu työmarkkinoilta etääntyneimpiin henkilöihin. |

Ehdotus asetukseksi erillisistä sääntelypuitteista uuden yleiseurooppalaisen tutkimusinfrastruktuurin perustamista ja toimintaa varten | Lainsäädäntöehdotus / asetus Oikeusperusta: EY:n perustamissopimuksen 171 artikla | Tavoitteena on helpottaa eurooppalaisen konsortion muodostamista yleiseurooppalaisen tutkimusinfrastruktuurin perustamista ja toimintaa varten. Tämä on tarpeen yhteisön tutkimusohjelmien tehokkaan toteuttamisen varmistamiseksi. EY:n asetuksella täydennetään kansallisia tai hallitusten rahoittamia ohjelmia. Se tarjoaa yhteisen ja helppokäyttöisen sääntelykehyksen ja jättää paljon joustonvaraa yksittäisille konsortioille, jotta ne voivat ottaa käyttöön omaan rakenteeseensa soveltuvat säännöt Euroopan tasolla. Puiteasetuksen oikeusperusta on EY:n perustamissopimuksen 171 artikla. Siinä vahvistetaan yhteisön tutkimusohjelmien tehokkaan toteuttamisen edellyttämien yleiseurooppalaisten tutkimusinfrastruktuurien pääpiirteet sekä niiden perustamiseen sovellettavat säännöt ja menettelyt. Puiteasetuksessa voitaisiin käsitellä yhteisön tutkimuspolitiikkaan liittyviä ajankohtaisia kysymyksiä, kuten vastuuvelvollisuutta, verotusta ja henkilöstökysymyksiä, ja se korostaisi myös Euroopan komission keskeistä roolia uusien oikeushenkilöiden perustamisessa EU:hun. |

Tiedonanto tutkimusalan yhteisestä ohjelmasuunnittelusta | Muu kuin lainsäädäntö / komission tiedonanto | Tavoitteena on lisätä hyvin valittujen kansallisten tutkimusinvestointien arvoa yhteisellä ohjelmasuunnittelulla, jotta nämä yhteiset ohjelmat saavuttaisivat maailmanlaajuisen vaikutuksen edellyttämän kriittisen massan ja laajuuden. |

Euroaluetta koskevat aloitteet: a) Lähentymiskertomus – 2008 b) (Mahdolliset) ehdotukset 122 artiklan 2 kohdan mukaisiksi neuvoston päätöksiksi yhden tai useamman uuden jäsenvaltion liittymisestä euroalueeseen c) Mahdollinen ehdotus neuvoston asetukseksi euron ja euron käyttöön ottavien jäsenvaltioiden valuuttojen välisistä muuntokursseista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2866/98 muuttamisesta | a) Muu kuin lainsäädäntö / komission tiedonanto b) Lainsäädäntöehdotus / päätös Oikeusperusta: EY:n perustamissopimuksen 122 artiklan 2 kohta c) Lainsäädäntöehdotus / asetus Oikeusperusta: EY:n perustamissopimuksen 123 artiklan 5 kohta | a) Komissio ja EKP antavat kumpikin vähintään joka toinen vuosi tai jäsenvaltion pyynnöstä lähentymiskertomuksen perustamissopimuksen 122 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti. Kertomuksissa tarkastellaan, missä määrin poikkeuksen saaneet jäsenvaltiot ovat saavuttaneet kestävän lähentymisen korkean tason. Kertomuksessa arvioidaan lisäksi jäsenvaltion lainsäädännön yhdenmukaisuutta yhteisön lainsäädännön kanssa. Seuraavat lähentymiskertomukset on tarkoitus antaa vuonna 2008 (edelliset on julkaistu joulukuussa 2006). Yhtä tai useampaa jäsenvaltiota koskevat myönteiset lähentymisarviot saattavat johtaa euroalueen laajentamiseen. b) Jos yhden tai useamman jäsenvaltion katsotaan täyttävän euron käyttöönotolle asetetut edellytykset, neuvosto kumoaa niitä koskevan poikkeuksen. c) Jos yhden tai useamman jäsenvaltion katsotaan täyttävän euron käyttöönotolle asetetut edellytykset, neuvosto päättää euroalueeseen liittyvien uusien jäsenvaltioiden muuntokurssit 123 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Euroalueen laajentaminen edellyttää euron käyttöönottoon liittyvän johdetun oikeuden antamista. |

Tiedonanto GMES-ohjelman (ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seurantaohjelma) käynnistämisestä ja hallinnosta sekä rahoituksesta pitkällä aikavälillä | Muu kuin lainsäädäntö / komission tiedonanto | Tiedonannossa käsitellään GMES-ohjelmien pitkän aikavälin kestävyyttä seuraavien painopisteiden perusteella: valmistelutoimia seuraava ohjelmasuunnittelukehys, toimien koordinointi avaruusteollisuuden alalla ja paikan päällä (in situ) käytettävien havainnointi-infrastruktuurien osalta, jotta voidaan varmistaa tietojen saanti ja GMES-ohjelmien pitkän aikavälin hallintojärjestelyt. Tiedonannon lisäksi tai sen jälkeen voidaan antaa täytäntöönpanoa koskevia lainsäädäntöehdotuksia. |

Kestävyyttä edistävät aloitteet: a) Tiedonanto ja toimintasuunnitelma kestävästä teollisuuspolitiikasta b) Kestävää tuotantoa ja kulutusta koskeva toimintasuunnitelma | a) Muu kuin lainsäädäntö / komission tiedonanto b) Muu kuin lainsäädäntö / komission tiedonanto | Näillä aloitteilla luodaan yhdennetty strategia, jolla voidaan tukea EU:n talouden muuttamista ympäristön kannalta kestävämmäksi ja kilpailukykyisemmäksi. Strategia kattaa innovaatiot, sisämarkkinat ja ulkoisen ulottuvuuden, myös tuotanto- ja kulutustottumukset. Aloitteissa kuvaillaan lähestymistapaa, esitellään toimintasuunnitelmaa tavoitteiden saavuttamiseksi ja lisäksi niihin voi sisältyä lainsäädäntöaloitteita. Aloitteiden keskeinen osa on uuden tuotepolitiikan käynnistäminen, jolla asetetaan dynaamisia kestävyysvaatimuksia. Tarkoitus on laajentaa energiaa käyttävistä tuotteista annetun direktiivin soveltamisalaa ja asettaa vapaaehtoisia toimintanormeja. Kansainvälistä vaikutusta saadaan alakohtaisten kansainvälisten sopimusten kautta. Lisäksi toteutetaan merkittäviä toimenpiteitä innovaatioiden edistämiseksi (esim. eurooppalainen ympäristöteknologian varmennusjärjestelmä), järkevämpien kulutustottumusten tukemiseksi (myös ympäristömerkkien tarkistamisen kautta) ja teollisuuden avustamiseksi tuotantoprosessien muuttamisessa kestävämmiksi (myös yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmän tarkistamisen ja pk-yritysten ympäristöohjelman avulla) sekä aloitteita julkisten ja yksityisten hankintojen kestävyyden lisäämiseksi. |

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 761/2001, annettu 19. maaliskuuta 2001, organisaatioiden vapaaehtoisesta osallistumisesta yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään (EMAS-järjestelmä) (*) | Lainsäädäntöehdotus / asetus Oikeusperusta: EY:n perustamissopimuksen 175 artiklan | Tarkistuksella pyritään parantamaan osallistuvien organisaatioiden ympäristönsuojelun tasoa ja lisäämään sekä teollisuuden että julkisen sektorin osallistujien määrää. Osallistuvien organisaatioiden valmiuksia noudattaa lainsäädäntöä ja parantaa ympäristönsuojelun tasoa edistetään tarjoamalla neuvontaa ympäristönsuojeluun liittyvistä lakisääteisistä velvoitteista ja opastusta parhaista ympäristöasioiden hallintakäytännöistä. Osallistuvat organisaatiot saavat myös muita etuja, mm. niiden hallintorasitteita vähennetään mahdollistamalla suurille konserneille konsernitason rekisteröityminen ja pienille yhteisöille klusteritason rekisteröityminen. Synergiaa muiden ympäristöjärjestelmien kanssa edistetään. Lisäksi jäsenvaltioita kannustetaan myöntämään osallistuville organisaatioille kannustimia ja sääntelyhelpotuksia. |

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1980/2000, annettu 17. heinäkuuta 2000, tarkistetusta yhteisön ympäristömerkin myöntämisjärjestelmästä (*) | Lainsäädäntöehdotus / asetus Oikeusperusta: EY:n perustamissopimuksen 175 artiklan 1 kohta | Tarkistuksella pyritään parantamaan tehokkuutta ja markkinavaikutusta lisäämällä järjestelmään hyväksyttävien tuoteryhmien määrää ja kuluttajien saatavilla käytännössä olevien ympäristömerkin saaneiden tuotteiden ja palvelujen määrää. Menettelyä ympäristömerkin kehittämiseksi ja myöntämiseksi muutetaan perusteellisesti ja sitä yksinkertaistetaan. Talouden sidosryhmien osuutta prosessissa pyritään lisäämään. Näin vahvistetaan osallisuuden ja itsesääntelyn merkitystä järjestelmässä ja samalla vähennetään jäsenvaltioilta edellytettäviä hallintotoimia. Tarkistuksella lisätään synergiaa kansallisten ympäristömerkkien kanssa ja rajoitetaan kustannuksia ja palkkioita, joita jäsenvaltiot saavat veloittaa hakijalta. Kriteerit olisi lisäksi määritettävä siten, että niitä voidaan soveltaa helposti ympäristöä säästävän julkisen hankinnan tarkoituksiin. |

Biologista monimuotoisuutta koskevat aloitteet: a) Väliraportti biologista monimuotoisuutta koskevan toimintasuunnitelman edistymisestä b) Tiedonanto ekologisesti haitallisia tulokaslajeja koskevista toimintavaihtoehdoista | b) Muu kuin lainsäädäntö b) Muu kuin lainsäädäntö / komission tiedonanto | a) Biologista monimuotoisuutta koskevassa toimintasuunnitelmassa komissiota vaaditaan raportoimaan vuonna 2008 toimintasuunnitelman toteuttamisesta. Raportissa on otettava huomioon jäsenvaltioiden toimittamat raportit ja muut tiedot. Tavoitteena on esittää asiantunteva yleiskatsaus toimintasuunnitelman etenemisestä ja korostaa ongelma-alueita vuotta 2010 koskevaa sitoumusta silmällä pitäen. b) Tiedonannolla pyritään esittelemään käytettävissä olevia erilaisia toimintavaihtoehtoja, joilla voidaan vähentää tulokaslajien kielteisiä vaikutuksia perinteisiin eurooppalaisiin lajeihin. Parhaillaan toteutettavan selvityksen perusteella tulokaslajeja vastaan ehdotetaan uusia toimenpiteitä vuosina 2009–2010. Tavoitteena on säilyttää ja kontrolloida ekologisesti haitallisten tulokaslajien leviämistä ja suojella näin Euroopan biologista monimuotoisuutta. |

Vihreä kirja maataloustuotteiden laatupolitiikasta | Muu kuin lainsäädäntö / vihreä kirja | Vihreässä kirjassa tarkastellaan ideoita ja vaihtoehtoisia toimintatapoja maanviljelijöille ja tuottajille, jotka haluavat suuntautua laatutuotteisiin ja vastata näin paremmin kuluttajakysyntään ja lisätä tuotantonsa arvoa. Asiakirjassa pyydetään kommentteja, näkemyksiä ja ehdotuksia kehitystoimenpiteiksi ja sopiviksi sääntelypuitteiksi, joilla voidaan helpottaa siirtymistä laatutuotantoon ja markkinointiin. Tiedonanto perustuu (5.–6.2.2007 Brysselissä pidetyn) elintarvikkeiden laadunvarmistusta käsitelleen konferenssin tuloksiin ja vastaa pyyntöihin lisätä EU:n maatalousalan markkinasuuntautuneisuutta. Vihreässä kirjassa pyydetään lisäksi sidosryhmiltä mielipiteitä nykyisten maantieteellisiä merkintöjä ja aitoja perinteisiä tuotteita koskevien EU:n laatuohjelmien kehittämisestä. |

Neuvoston asetus – Epäsuotuisien alueiden järjestelmän tarkistaminen (nimettyjen alueiden rajoittaminen) | Lainsäädäntöehdotus / asetus Oikeusperusta: EY:n perustamissopimuksen 37 artikla | Epäsuotuisille alueille myönnettävän tuen tarkoituksena on maatalousmaan käyttöä jatkamalla tukea maaseudun säilyttämistä sekä kestävien viljelyjärjestelmien ylläpitoa ja edistämistä. Se on keskeinen osa maaseudun kehittämispolitiikkaa. Aloitteella kehitetään luonnonhaitta-alueiden määritysjärjestelmää ja mukautetaan toimenpidettä muuttuneiden olosuhteiden mukaisesti. |

Tiedonanto yhteisön vesiviljelyalan kestävästä kehittämisestä | Muu kuin lainsäädäntö / komission tiedonanto | Tiedonanto perustuu vuonna 2002 esitettyyn strategiaan (KOM(2002) 511 lopullinen). Siinä todetaan, että kaikkia asettuja kasvutavoitteita ei ole saavutettu odotetulla tavalla, mutta ympäristö- ja terveystavoitteet on sen sijaan pitkälti täytetty. Tämän vuoksi pyritään yksilöimään kestävän kasvun pääasialliset esteet ja haasteet ja arvioimaan, mitä toimenpiteitä eri toimijoiden (erityisesti viranomaisten) olisi toteutettava läpinäkyvämmän ja paremmin ennakoitavissa olevan liiketoiminta- ja sääntely-ympäristön luomiseksi. Tämä on tarpeen, jotta yrittäjät voivat toteuttaa investointeja ja kehittää toimintaansa. (Aloite on osa meripolitiikan toimintasuunnitelmaa) |

Yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä annetun asetuksen (ETY) N:o 2847/93 nykyaikaistaminen ja uudelleenlaatiminen (*) | Lainsäädäntöehdotus / asetusOikeusperusta: EY:n perustamissopimuksen 37 artikla | Päätavoitteena on kalastuksen valvonnan alalla nykyisin sovellettavien sääntöjen lujittaminen, yhdenmukaistaminen ja yksinkertaistaminen. Menettelyjen nykyaikaistaminen edistää täytäntöönpanon valvontaa ja helpottaa alalle ja viranomaisille aiheutuvia rasitteita ja velvoitteita, sillä tarkoituksena on lisätä tietotekniikkavälineiden käyttöä ja vähentää raportointivelvoitteita. Tämä on olennainen edistysaskel kalastuksen kestävyyden palauttamiseksi. Aloite sisältyy toimintaohjelmaan hallinnollisen rasituksen keventämiseksi EU:ssa (KOM(2007) 23). |

Meriliikenteen aloitteet: a) Tiedonanto EU:n tulevasta meriliikennepolitiikasta ja sen kanssa esitettävät lainsäädäntöehdotukset: b) Euroopan meriturvallisuusviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1406/2002 tarkistaminen c) Lainsäädäntöehdotus esteettömästä meriliikennealueesta | a) Muu kuin lainsäädäntö / komission tiedonanto b) Lainsäädäntöehdotus / asetus Oikeusperusta: c) Lainsäädäntöehdotus / asetus Oikeusperusta: EY:n perustamissopimuksen 71 ja 75 artikla | a) Tiedonannossa otetaan huomioon meriliikennestrategiassa vuoden 1996 jälkeen tapahtunut kehitys. Siinä käsitellään kysymyksiä, jotka ovat nousseet esiin meriliikenteen roolista ja osuudesta eurooppalaisessa talousjärjestelmässä. Siinä tarkastellaan kaikkia globalisaation syvenemisestä aiheutuvia vaikutuksia, kaupan kasvua, energia- ja ilmastonmuutosvaikutuksia, turvallisuuskysymyksiä, kestävää kehitystä, inhimillistä tekijää, kilpailukykyä ja kehittyviä logistiikkatrendejä. (Aloite on osa meripolitiikan toimintasuunnitelmaa) b) EU:n meriliikennelainsäädäntö on kehittynyt huomattavasti Euroopan meriturvallisuusviraston perustamisen jälkeen. Osoituksena tästä perustamisasetukseen on tehty jo kolme muutosta. Komission vuonna 2005 esittämällä kolmannella meriturvallisuuspaketilla lisätään edelleen meriturvallisuusviraston tehtäviä. Seuraavia lisätehtäviä harkitaan: tietyt satamavaltioiden harjoittamaa tarkastustoimintaa koskevan Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan mukaiset tehtävät ja turvallisuuden, tutkimuksen ja yleisen meripolitiikan alan uudet tehtävät. Lisäksi tarkastellaan yhteistyötä kolmansien maiden kanssa sekä hallintokysymyksiä. c) Jotta voidaan luoda lyhyiden merikuljetusten tehokkaat sisämarkkinat, lyhyisiin merikuljetuksiin sovellettavia hallintomenettelyjä on yksinkertaistettava. Tämä vähentää ruuhkia, kielteisiä ympäristövaikutuksia ja energiankulutusta ja lisää turvallisuutta. Sisämarkkinakäsitteen tehokas täytäntöönpano rannikkovesillä eri puolilla EU:ta edellyttää nykyisten sääntely- ja hallintopuitteiden muuttamista. (Aloite on osa meripolitiikan toimintasuunnitelmaa) |

Lentoliikenteen aloitteet: a) Tiedonanto yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan kehittämisestä b) Ehdotus yhtenäisestä eurooppalaisesta ilmatilasta annettujen asetusten muuttamisesta c) Euroopan lentoturvallisuusviraston toimivallan laajentaminen ilmaliikenteen hallintaan (ATM), lennonvarmistuspalveluihin (ANS) ja lentoasemien sääntelyyn d) SESAR-ohjelman kehittämisvaiheen käynnistäminen (2008–2013) | a) Muu kuin lainsäädäntö / komission tiedonanto b) Lainsäädäntöehdotus / asetus Oikeusperusta: EY:n perustamissopimuksen 80 artikla c) Lainsäädäntöehdotus / asetus Oikeusperusta: EY:n perustamissopimuksen 80 artikla d) Muu | a) Tässä tiedonannossa esitetään kolme aloitetta yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan kehittämiseksi edelleen. b) Tällä lainsäädäntöehdotuksella - parannetaan ilmaliikenteen hallinnan toimivuutta - varmistetaan, että ilmaliikenteen hallintainfrastruktuuri täyttää liikenteen ennakoidun kasvun asettamat vaatimukset - edistetään uusia teknologioita Lissabonin tavoitteiden mukaisesti - mahdollistetaan ilmaliikenteen hallinnan käyttö kestävyystavoitteiden saavuttamiseen. c) Lainsäädäntöehdotus asetuksen (EY) N:o 1592/2002 muuttamisesta siten, että yhteiset lentoturvallisuussäännöt ulotetaan lennonvarmistuspalveluihin, ilmaliikenteen hallintaan ja lentoasemien sääntelyyn turvallisuuden ja yhteentoimivuuden parantamiseksi. d) Komission seurantaraportissa SESAR-ohjelman kehittämisvaiheen etenemisestä - esitetään ATM-yleissuunnitelma neuvoston hyväksyttäväksi - kuvaillaan siirtymistä SESAR-ohjelman kehittämisvaiheesta soveltamiseen - esitetään edellytykset EU:n ulkopuolisten valtioiden osallistumiselle. |

Ehdotus direktiiviksi kausityöntekijöiden maahantulon ja oleskelun edellytyksistä | Lainsäädäntöehdotus / direktiivi Oikeusperusta: EY:n perustamissopimuksen 63 artiklan 3 kohta | Ehdotuksen tarkoituksena on ottaa käyttöön kolmansien maiden kausityöntekijöiden maahantulon ja oleskelun edellytyksiä koskevat yhteiset säännöt. Ehdotus on osa kattavaa toimenpidekokonaisuutta, joka sisältyy vuonna 2005 laadittuun laillista maahanmuuttoa koskevaan toimintapoliittiseen suunnitelmaan ja jota on sittemmin kehitetty kiertomuutosta ja muuttoliikkeen kumppanuuksista vuonna 2007 annetussa tiedonannossa. Erityistavoitteena on varmistaa erityisen heikossa asemassa oleville kolmansista maista peräisin oleville työntekijöille, kuten kausityöntekijöille, turvattu oikeusasema ja tehostettu suoja hyväksikäyttöä vastaan ja kehittää kiertomuuttopolitiikkaa. |

Ehdotus direktiiviksi menettelyistä, joilla säännellään yhtiönsä toiseen maahan väliaikaisesti lähettämien henkilöiden maahantuloa sekä väliaikaista asumista ja oleskelua maassa, sekä palkattujen harjoittelijoiden maahantulon ja oleskelun edellytyksistä | Lainsäädäntöehdotus / direktiivi Oikeusperusta: EY:n perustamissopimuksen 63 artikla | Yhtiönsä toiseen maahan väliaikaisesti lähettämien henkilöiden osalta säädetään yhteisistä menettelyistä, joita sovelletaan tällaisten henkilöiden maahantuloon sekä väliaikaiseen asumiseen ja oleskeluun EU:ssa, kun kyse on aloista, jotka eivät kuulu GATS-neuvottelujen piiriin. Nämä menettelyt eivät näin ollen vaikuta EY:n tai EY:n ja sen jäsenvaltioiden antamiin kansainvälisiin sitoumuksiin. Palkattujen harjoittelijoiden osalta päätavoitteena on kiertomuuttopolitiikan kehittäminen, myös EY:n kehitysyhteistyöpolitiikkaa tukevalla tavalla: kun kolmansien maiden kansalaisille annetaan tilaisuus hankkia tietoja ja taitoja EU:n alueella suoritettavan harjoittelujakson avulla, samalla voidaan edistää osaamiskiertoa, josta on hyötyä sekä lähettävälle että vastaanottavalle maalle. |

Tiedonanto seuraavasta monivuotisesta strategiasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen luomiseksi | Muu kuin lainsäädäntö / komission tiedonanto | Päätarkoituksena on määrittää muutamien tulevien vuosien painopistealat ja tavoitteet, joiden avulla EU:ta kehitetään vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueena, sekä määrittää, minkälaisten keinojen ja aloitteiden avulla ne voidaan toteuttaa. |

Vihreä kirja maahanmuutosta ja koulutuksesta | Muu kuin lainsäädäntö / vihreä kirja | Tässä vihreässä kirjassa korostetaan koulutuksen keskeistä roolia kotouttamispolitiikassa, lisätään tietoisuutta maahanmuuttajaoppilaiden ongelmista ja tarkastellaan mahdollisia ratkaisuja ja hyviä toimintatapoja. Lisäksi pohditaan, miten yhteisön ohjelmilla ja rahoituksella voidaan tukea politiikan kehittämistä. |

Komission tiedonanto yhteiskunnallisesti oikeudenmukaista Eurooppaa koskevasta uudistetusta sitoumuksesta - sosiaalisen suojelun ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden avoimen koordinointimenetelmän syventäminen | Muu kuin lainsäädäntö / komission tiedonanto | Kaikki EU:n kansalaiset eivät voi hyödyntää täysimääräisesti kykyjään, koska mahdollisuudet siihen eivät ole tasapuoliset. On tarvetta parantaa nykyisiä menettelyjä, joilla tuetaan jäsenvaltioiden toimia köyhyyden poistamiseksi, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi ja sosiaalisen suojelun nykyaikaistamiseksi. Politiikan koordinointia ja vastavuoroista oppimista olisi lisättävä. Avoimen koordinointimenetelmän syventämisellä tarkoitetaan sitä, että jäsenvaltioita autetaan tunnistamaan selvemmin sosiaalisen yhteenkuuluvuuden haasteet ja sosiaalisen suojelun järjestelmissä esiintyvät puutteet sekä yksilöimään toimintalinjat, jotka sopivat parhaiten näiden kysymysten ratkaisemiseen lähemmän seurannan ja esikuva-analyysien avulla, ja selventämään toimeenpanokäytänteiden painopisteitä. |

Tiedonanto muutosten ennakoinnista ja hallinnasta | Muu kuin lainsäädäntö / kuuleminen | Tiedonannossa esitetään poliittinen yhteenveto aloitteista, jotka on esitetty uudelleenjärjestelyjä ja työllisyyttä koskevan tiedonannon antamisen jälkeen (KOM(2005) 120). Tiedonannolla käynnistetään Eurooppa-kumppanuus muutosvalmiuksien lisäämiseksi. Muutoksenhallinnan päätoimijoiden (komissio, jäsenvaltiot, alueet, toimialat, yritykset, työntekijät ja työmarkkinaosapuolet) roolia ja vastuualueita korostetaan. Komissio käynnistää tiedonannolla toisen kierroksen työmarkkinaosapuolten kuulemisessa, joka käsittelee yritysten uudelleenjärjestelyjen ennakoimista. |

Ehdotus 22. syyskuuta 1994 annetun neuvoston direktiivin 94/45/EY tarkistamisesta (eurooppalaiset yritysneuvostot) | Lainsäädäntöehdotus / direktiivi Oikeusperusta: EY:n perustamissopimuksen 137 artiklan 2 kohdan b alakohta | EU:n lainsäädäntöä on muutettava, jotta voidaan lisätä sen johdonmukaisuutta ja vaikuttavuutta eurooppalaisten yritysneuvostojen roolin lujittamisessa, erityisesti enne yritysten uudelleenjärjestelyjä ja niiden aikana. |

Ehdotus direktiiviksi tasapuolisen kohtelun periaatteen soveltamisesta työmarkkinoiden ulkopuolella | Lainsäädäntöehdotus / direktiivi Oikeusperusta: EY:n perustamissopimuksen 13 artikla | Perustamissopimuksen 13 artikla muodostaa oikeusperustan, jonka nojalla EU voi toteuttaa tarvittavat toimet sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän vastustamiseksi. Syrjimättömyyden periaatetta voidaan kuitenkin soveltaa vain silloin, kun se sisältyy direktiiviin tai muuhun 13 artiklan nojalla annettuun säädökseen. Tämän oikeusperustan nojalla on annettu jo kolme direktiiviä, mutta niitä ei voi soveltaa työmarkkinoiden ulkopuolella esiintyvään syrjintään rodun, etnisen alkuperän tai sukupuolen perusteella. Vaikka eräät jäsenvaltiot voivatkin noudattaa nykyisiä direktiivejä laajempia vaatimuksia ja tarjota saman suojan tason kaikentyyppistä syrjintää vastaan, on tarpeen varmistaa riittävän yhdenmukainen lähestymistapa asiaan koko EU:ssa. Ainoastaan direktiivillä voidaan luoda tällaiset yhdenmukaiset puitteet. Yhdenmukaisen suojelun puute voi vaikuttaa työ- ja opiskelupaikan valintaan toisessa jäsenvaltiossa tai matkustuspäätöksiin ja palvelujen saatavuuteen. Euroopan yrityspaneelin kuuleminen osoittaa, että monet yritykset (63 %) pitävät merkittävänä sitä, että EU:n jäsenvaltioiden välillä on eroja suojelun tasossa, joka liittyy ikään, vammaisuuteen, uskontoon tai seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää vastaan, kun kyse on pääsystä hyödykkeisiin, palveluihin ja asuntoihin. Osa yrityksistä (26 %) uskoo, että suojelun tason ero vaikuttaisi niiden valmiuksiin harjoittaa liiketoimintaa toisessa jäsenvaltiossa. Uuden aloitteen lähtökohtana on käsitys, jonka mukaan suojelun taso uskontoon tai vakaumukseen, ikään, vammaisuuteen ja seksuaaliseen suuntautuneisuuteen perustuvaa syrjintää vastaan on alhaisempi kuin rotuun perustuvan syrjinnän tapauksessa. |

Ehdotus direktiiviksi toimenpiteistä raskaana olevien ja äskettäin synnyttäneiden tai imettävien työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen kannustamiseksi työssä 19. lokakuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/85/ETY muuttamisesta | Lainsäädäntöehdotus / direktiivi Oikeusperusta: EY:n perustamissopimuksen 137 artikla | Direktiivillä 92/85/ETY säädetään toimenpiteistä, joilla pyritään kehittämään toimenpiteitä raskaana olevien ja äskettäin synnyttäneiden tai imettävien työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamiseksi. Direktiivi sisältää vaatimuksen vähintään 14 viikon yhtäjaksoisen äitiysloman myöntämisestä. Tavoitteena on parantaa työ-, yksityis- ja perhe-elämän yhteensovittamista kehittämällä voimassa olevia äitiyteen sovellettavia suojasäännöksiä. |

Vihreä kirja terveydenhoitoalan ammattilaisista Euroopassa | Muu kuin lainsäädäntö / komission tiedonanto | Tavoitteena on käynnistää korkean tason keskustelut terveydenhoitoalan ammattilaisten liikkuvuuteen liittyvistä kysymyksistä. Mahdollinen tuleva komission ehdotus on tarkoitus tehdä myöhemmin kuulemisprosessin tulosten pohjalta. |

Komission tiedonanto EU:n toimista harvinaisten sairauksien alalla | Muu kuin lainsäädäntö / komission tiedonanto | EU:n toimista harvinaisten sairauksien alalla (ml. geneettiset sairaudet) annetun komission tiedonannon tarkoituksena on parantaa potilaiden mahdollisuuksia saada asianmukaista hoitoa, lisätä tietoja harvinaisista sairauksista ja muuttaa nykytilanne, jossa harvinaisista sairauksista kärsivien henkilöiden asema on epävarma ja näkymätön. Terveydenhoidon ammattilaisilla ja terveysviranomaisilla ei ole riittävästi tietoa useimmista harvinaisista sairauksista. Tiedon puute johtaa diagnosointivirheisiin, joka aiheuttaa potilaille ja heidän perheilleen kärsimystä ja viivyttää hoidon antamista, mikä voi toisinaan olla hyvinkin haitallista. Tiedonanto edistää yleistavoitteiden saavuttamista (parantaa terveydenhoidon tuloksia) ja sitä kautta lisää terveiden elinvuosien määrää, mikä on yksi Lissabonin strategian keskeisistä indikaattoreista. |

Direktiivi elinten luovutuksen ja elinsiirtojen laadusta ja turvallisuudesta sekä toimintasuunnitelma jäsenvaltioiden yhteistyön lisäämiseksi elinten luovutuksen ja elinsiirtojen alalla | Lainsäädäntöehdotus / direktiivi Oikeusperusta: EY:n perustamissopimuksen 152 artikla Muu kuin lainsäädäntö / komission tiedonanto | Direktiivissä vahvistetaan periaatteet, joiden perusteella voidaan määrittää ihmisen elinten lääkinnällisen käytön laatua ja turvallisuutta koskevat vähimmäisvaatimukset: direktiivin vaatimusten täytäntöönpanosta vastaavan kansallisen viranomaisen perustaminen, yhteiset laatu- ja turvallisuusnormit elinten säilytystä ja kuljetusta varten sekä elinten jäljitettävyyden ja vakavista ongelmatilanteista raportoinnin varmistaminen. Toimintasuunnitelmalla lisätään jäsenvaltioiden yhteistyötä elinten luovutusten määrän maksimoimiseksi ja elinsiirtomahdollisuuden käytön tasapuolistamiseksi. Toimintasuunnitelmassa määritetään myös yhteiset tavoitteet, joiden osalta yhteisön toiminta on katsottu tarpeelliseksi, kuvaillaan toimet, vahvistetaan sovitut määrä- ja laatuindikaattorit ja mittarit sekä otetaan käyttöön säännöllinen raportointikäytäntö. |

Tiedonanto elintärkeiden viestintä- ja tietoinfrastruktuurien suojaamisesta | Muu kuin lainsäädäntö / komission tiedonanto | Tavoitteena on kehittää elintärkeiden tietoinfrastruktuurien suojaamista koskevaa EU:n politiikkaa osana laajempaa ja kehittyvää Euroopan elintärkeiden infrastruktuurien suojaamisohjelmaa. Pyrkimyksenä on varmistaa, että kriittisen tietoinfrastruktuurin suojatoimet ja selviytymisvalmiudet ovat riittävällä ja yhtenäisellä tasolla palvelujen jatkuvuuden takaamiseksi. |

Tiedonanto etälääketieteen ja innovatiivisen teknologian hyödyntämisestä kroonisten sairauksien hoidossa | Muu kuin lainsäädäntö / komission tiedonanto | Tämän tiedonannon tavoitteena on: arvioida merkittävimpien sidosryhmien kanssa etälääketieteen asemaa jäsenvaltioissa teknologiselta, oikeudelliselta ja sääntelyn kannalta sekä tunnistaa etälääketieteen esteet ja mahdollisuudet. ehdottaa toimenpiteitä, joilla helpotetaan innovatiivisten teknologioiden hyödyntämistä sekä lainsäädännön kehittämistä etälääketieteen alalla EU:ssa. Pilottihankkeita suunnitellaan erityisesti osana kilpailukyky- ja innovaatio-ohjelmaa. ehdottaa asianmukaisia teknologian arviointi- ja varmennusmekanismeja, joilla voidaan ratkaista markkinoiden hajautumiseen ja avoimuuteen sekä potilasturvallisuuteen liittyviä kysymyksiä. |

Ohjelma Internetiä ja uusmediaa käyttävien lasten suojaamiseksi (2009–2013) | Lainsäädäntöehdotus / päätös Oikeusperusta: EY:n perustamissopimuksen 153 artikla | Ohjelma perustuu Safer Internet plus –ohjelman tuloksiin. Sillä edistetään Internetin ja uuden verkkoteknologian käyttöturvallisuutta erityisesti lasten näkökulmasta ja torjutaan sekä laitonta että loppukäyttäjän kannalta ei-toivottua sisältöä. Ohjelma on osa EU:n johdonmukaista toimintalinjaa. |

Tiedonanto verkkovierailuasetuksen toimivuuden tarkistamisesta | Muu kuin lainsäädäntö / komission tiedonanto | Komissio tarkastelee uudelleen verkkovierailuasetuksen toimivuutta ja raportoi asiasta Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 30. joulukuuta 2008. Komissio arvioi erityisesti, onko asetuksen tavoitteet saavutettu. Komissio tarkastelee kertomuksessaan verkkovierailuasiakkailta puhelinpalvelujen ja datapalvelujen tarjoamisesta perittävien kokonaistukkuhintojen ja vähittäishintojen kehittymistä, mukaan lukien tekstiviestipalvelujen ja multimediaviestipalvelujen hinnat, ja antaa tarvittaessa suosituksia näiden palvelujen sääntelytarpeesta.Komissio arvioi kertomuksessaan markkinoiden kehittymisen, kilpailutilanteen ja kuluttajansuojatarpeen perusteella, onko asetuksen voimassaoloaikaa tarpeen pidentää 13 artiklassa tarkoitetusta jaksosta tai onko asetusta tarpeen tarkistaa, kun otetaan huomioon matkapuhelinpalveluista ja datapalveluista perittävien hintojen kehittyminen kansallisella tasolla sekä asetuksen vaikutukset pieniin, itsenäisiin tai vasta toimintansa aloittaneisiin operaattoreihin. |

Lainsäädäntöehdotus Eurojust-yksikön vahvistamisesta | Lainsäädäntöehdotus / päätös Oikeusperusta: EY:n perustamissopimuksen 31 artiklan 2 kohta ja 34 artiklan 2 kohdan c alakohta | Eurojust-yksiköllä on merkittävä rooli jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten toimien koordinoinnissa ja yhteistyössä kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan alalla. Tällä hetkellä Eurojust-yksikön kansallisten jäsenten valtuudet ovat rajoittuneet ja keskittyvät tutkinta- ja syytetoimien koordinointiin. Jotta kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa voidaan tehostaa, Eurojust-yksikön toimivaltaa olisi lisättävä ja Eurojust-yksikön ja Euroopan oikeudellisen verkoston suhteet olisi jäsenneltävä uudelleen. Jos nämä toimet toteutetaan, Eurojust-yksikkö pystyy osallistumaan tuntuvammin kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan. |

Tiedonanto sähköisestä lainsäädännöstä | Muu kuin lainsäädäntö / komission tiedonanto | Tiedonannon tavoitteena on määritellä komission kokonaisvaltainen strategia sähköisen lainsäädännön alalla. Se liittyy moniin voimassa ja suunnitteilla oleviin yhteisön instrumentteihin (kuten rikosrekisteritiedot ja sähköinen maksumääräys). On myös tärkeä ottaa kantaa portaalien yhteenliittämistä EU:n tasolla koskeviin suunnitelmiin. |

Perimystä ja testamentteja koskeva säädös | Lainsäädäntöehdotus / asetus Oikeusperusta: EY:n perustamissopimuksen 67 artikla | Tavoitteena on helpottaa EU:n kansalaisten elämää luomalla yhdenmukaiset sääntelypuitteet lainvalintakysymyksille, jotka koskevat perimystä, tuomioistuinten toimivaltaa, perintöasioiden sopimisessa tarvittavien tuomioistuinten päätösten, asiakirjojen ja tuomioistuimen ulkopuolisten menettelyjen vastavuoroista tunnustamista ja täytäntöönpanoa. Lisäksi on suunniteltu eurooppalaisen perintötodistuksen ja –järjestelmän käyttöönottoa, jonka avulla voidaan selvittää täsmällisesti, onko EU:n alueella asuva henkilö tehnyt testamentin. |

Tiedonanto väkivaltaisesta radikalisoitumisesta | Muu kuin lainsäädäntö / komission tiedonanto | Politiikan tavoitteena on kehittää aloitteita väkivaltaisen radikalisoitumisen torjumiseksi selvitysten, kyselyn ja suuren konferenssin perusteella. Selvitykset perustuvat kenttätutkimukseen ja uusien empiiristen tietojen keräämiseen. Niiden laatimisessa noudatetaan vertailevaa ja monialaista lähestymistapaa. |

Ehdotus puitedirektiiviksi kuluttajasopimuksiin liittyvistä oikeuksista (*) | Lainsäädäntöehdotus / direktiivi Oikeusperusta: EY:n perustamissopimuksen 95 artikla | Säännösten tarkistamisen yleisenä tavoitteena on yksinkertaistaa kuluttajansuojasääntöjä ja lisätä niiden johdonmukaisuutta. Näin parannetaan sekä kuluttajien että yritysten oikeusvarmuutta. Säännökset ovat yhdistelmä nykyisten direktiivien kodifikaatioita ja eräiden säännösten kumoamista sekä uusien sääntöjen antamista. Todennäköisin sääntelyratkaisu (uudelleentarkastelun lopputuloksesta riippuen) on vaihtelevan lähestymistavan valinta eri säännösten tarkistamiseen. Tarkoitus on antaa horisontaalinen instrumentti, jota tuetaan tarvittaessa vertikaalisin ratkaisuin. |

Tiedonanto monikielisyydestä: Eurooppalaisen yhteiskunnan haasteet | Muu kuin lainsäädäntö / komission tiedonanto | Tiedonanto tarjoaa suuntaviivoja EU:n ja jäsenvaltioiden noudattamien monikielisyyspolitiikkojen synergian kehittämiseksi. Tässä hyödynnetään erityisesti avointa koordinointimenetelmää ja käytetään tehokkaammin olemassa olevia yhteisön ohjelmia ja aloitteita. Uuden strategian tarkoituksena on parantaa erityisesti kansalaisten työllistettävyyttä, eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä, kulttuurienvälistä vuorovaikutusta ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta sekä luoda kansalaisten kanssa käytävään vuoropuheluun sopiva foorumi. Uuden lähestymistavan tarkoituksena on kattaa kaikki EU:n politiikan alat. Kaikkia sidosryhmiä kannustetaan osallistumaan, ja lähestymistapa luodaan ja sitä toteutetaan läheisessä yhteistyössä kaikkien jäsenvaltioiden kanssa. |

Tiedonanto EU:n kehitysavusta: Enemmän, paremmin ja nopeammin – sitoumusten täyttäminen | Muu kuin lainsäädäntö / komission tiedonanto | Tässä tiedonannossa kuvaillaan EU:n panosta kolmanteen avun tuloksellisuutta käsittelevään huippukokoukseen (Accra, syyskuu 2008) ja Monterreyn konsensuksen toteuttamista käsittelevään kehitysrahoituskonferenssiin (Doha, joulukuu 2008). Siinä käsitellään myös kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuutta. Lisäksi tarkastellaan EU:n syyskuussa 2007 julkaisemaan raporttiin perustuvien keskustelujen tuloksia ja Aid for Trade -aloitetta koskevia toimia. |

Tiedonanto: EU, Afrikka ja Kiina: Kolmikantayhteistyö ja vuoropuhelu Afrikan rauhan, vakauden ja kestävän kehityksen edistämiseksi | Muu kuin lainsäädäntö / komission tiedonanto | Tiedonannon tarkoituksena on esitellä kolmen osapuolen välisen vuoropuhelun ja yhteistyön innovatiivinen kehittämissuunnitelma, jolla vastataan merkittävimpiin muutoksiin EU:n suhteissa molempien kumppaneiden kanssa ja etelä–etelä-yhteistyössä. Erityisesti Kiinan tulo viimeisten vuosien aikana Afrikan johtavaksi kumppaniksi on vaikuttanut turvallisuuteen, vakauteen ja kestävään kehitykseen Afrikassa sekä maailmanlaajuisessa ohjausjärjestelmässä, ja tämä edellyttää poliittisia toimia EU:lta. Pyrkimyksenä on lisätä sekä Afrikkaa että Kiinaa koskevien toimintalinjojen johdonmukaisuutta. Tiedonannossa ehdotetaan rakentavaa vuoropuhelua, yhteistyötä ja keinoja kilpailun hallintaan. Tavoitteena ovat toimet, jotka edistävät rauhaa, vaurautta ja kestävää kehitystä Afrikassa |

Tiedonanto talouskehityksestä ja alueellisesta yhdentymisestä AKT-maissa | Muu kuin lainsäädäntö / komission tiedonanto | Tiedonannossa tarkastellaan parhaita keinoja edistää talouskehitystä ja alueellista yhdentymistä AKT-maissa (ml. kauppa). Painopiste on vahvasti yksityissektorin kehittämisessä. Tavoitteena on kehittää strategia, jolla varmistetaan EU:n ja jäsenvaltioiden tason toimien ja välineiden keskinäinen täydentävyys. |

Metsäalan aloitteet: a) Tiedonanto toimenpiteistä metsien hävittämishakkuiden vähentämiseksi b) Tiedonanto laittomasti korjatun puutavaran pääsyn estämisestä EU:n markkinoille (ja mahdollinen lainsäädäntöehdotus) | a) Muu kuin lainsäädäntö / komission tiedonanto b) Muu kuin lainsäädäntö / komission tiedonanto | a) Tiedonannossa ehdotetaan toimintavaihtoehtoja sovellettavaksi osana tulevaa järjestelmää, jonka tavoitteena on puolittaa metsien hävityshakkuiden määrä. b) Tiedonannossa tarkastellaan toimintavaihtoehtoja, joilla voidaan välttää laittomasti korjatun puun ja tällaisesta puusta tehtyjen tuotteiden tuonti/saattaminen EU:n markkinoille. Tiedonannon lisäksi saatetaan antaa lainsäädäntöehdotus vaikutustenarvioinnin tuloksista riippuen. Suurimpien puutavaran tuottajamaiden kanssa neuvotellaan parhaillaan ja jatkossa kahdenvälisten FLEGT-sopimusten (metsälainsäädännön noudattaminen, metsähallinto ja puukauppa) tekemisestä. Aloitteella pyritään suojelemaan uhanalaisia metsiä laittomilta hakkuilta ja estämään niistä peräisin olevien tuotteiden myynti EU:ssa. |

(61 aloitetta on koottu 49 säädöspaketiksi)

(*) aloitteet, jotka liittyvät myös lainsäädännön yksinkertaistamisohjelmaan, ks. liite 2

LIITE 2 – Luettelo lainsäädännön yksinkertaistamiseen liittyvistä aloitteista

Nimi | Toimenpiteen laji | Kuvaus soveltamisalasta ja tavoitteista |

Lainsäädäntöehdotukset, jotka perustuvat yhteisen maatalouspolitiikan uudistamisesta annettuun tiedonantoon | Tarkistaminen | Yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistamisesta vuonna 2007 annetun tiedonannon perusteella esitetyissä lainsäädäntöehdotuksissa tarjotaan vaihtoehtoja, joilla pyritään tehostamaan tulotukijärjestelmää, mukauttamaan markkinatukivälineitä ja vastaamaan alan uusiin haasteisiin. Kyseessä ei kuitenkaan ole perusteellinen uudistaminen. Pikemminkin päätarkoituksena on varmistaa, että yhteinen maatalouspolitiikka toimii