•k -k 
ir -k EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 13.10.1999 
KOM(1999) 508 lopullinen 
KOMISSION 
VUODEN 1999 
•• •• MÄARAAIKAISKERTOMUS 
MALTAN 
EDISTYMISESTÄ EUROOPAN UNIONIIN 
LIITTYMISEN VALMISTELUISSA 
Sisältö 
A. Johdanto . 
a) Esipuhe 
b) Euroopan unionin ja Maltan suhteet 
Euroopan unionin ja Maltan Eurooppa-sopimukseen perustuva kehitys 
(kahdenvälinen kauppa mukaan luettuna) 
Rahoitusyhteistyö 
Liittymiskumppanuus ja yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskeva kansallinen 
ohjelma (NPAA) 
Liittymistä edeltävä tuki vuodesta 2000 alkaen 
B. Jäsenyyden arviointiperusteet 
1. Poliittiset arviointiperusteet 
Johdanto 
Viimeaikainen yleinen kehitys 
1.1. Demokratia ja oikeusvaltio 
Parlamentti 
Toimeenpanovalta 
Oikeuslaitos 
Korruption vastaiset toimenpiteet 
1.2. Ihmisoikeudet ja vähemmistöjen suojelu 
1.3. Yleisarvio 
2. Taloudelliset arviointiperusteet 
2.1. Johdanto 
2.2. Talouskehitys 
Makrotalouden kehitys 
Rakenneuudi stukset 
2.3. Kööpenhaminassa vahvistettujen perusteiden mukainen arviointi 
Toimiva markkinatalous 
Kyky selviytyä kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa 
2.4. Yleisarvio 
3. Edellytykset täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet 
3.1. Rajattomat sisämarkkinat 
Neljä vapautta 
Kilpailu 
3.2. Innovaatiot 
Tietoyhteiskunta 
Opetus, koulutus ja nuoriso 
Tutkimus ja teknologinen kehittäminen 
Televiestintä 
Audiovisuaaliala 
3.3. Taloutta ja verotusta koskevat kysymykset 
Talous-ja rahaliitto 
Verotus 
Tilastointi 
3.4. Alakohtaiset politiikat 
Teollisuus 
Maatalous 
Kalastus 
Energia 
Liikenne 
Pienet ja keskisuuret yritykset 
3.5. Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus 
Työllisyys ja sosiaalikysymykset 
Aluepolitiikka ja koheesio 
3.6. Elämänlaatu ja ympäristö 
Ympäristö 
Kuluttajansuoja 
3.7. Oikeus- ja sisäasiat 
3.8. Ulkosuhteisiin liittyvä politiikka 
Kauppa ja kansainväliset taloussuhteet 
Kehitysyhteistyö 
Tulli 
Yhteinen uiko-ja turvallisuuspolitiikka 
3.9. Varainhoitoa koskevat kysymykset 
Varainhoidon valvonta 
3.10. Yleisarvio 
4. Hallintojärjestelmän kyky soveltaa yhteisön säännöstöä 
4.1 Hallinnon rakenteet 
(a) Hallinnon ja oikeuslaitoksen toimintakyky: yhteisön säännöstön 
täytäntöönpanon avainalueet 
C. Päätelmät 
Liitteet 
Ehdokasmaiden ratifioimat ihmisoikeuksia koskevat yleissopimukset 
Tilastot 
A. Johdanto 
a) Esipuhe 
Lokakuussa 1998 kokoontuneen yleisten asioiden neuvoston pyynnöstä komissio esitti 
helmikuussa 1999 ajan tasalle saatetun lausunnon Maltan jäsenyyshakemuksesta, kun 
Malta oli päättänyt uusia jäsenyyshakemuksensa, joka oli jäädytetty marraskuussa 1996. 
Päätelmissään komissio totesi, että "komissio laatii määräaikaiskertomuksen, jossa 
esitetään yksityiskohtaisesti Maltan liittymisvalmistelujen nykytilanne. Se annetaan 
vuoden lopussa yhdessä muita hakijamaita ja niiden edistymistä liittymisvalmisteluissa 
koskevien kertomusten kanssa. Komissio olettaa, että kun Eurooppa-neuvosto 
keskustelee mahdollisuudesta laajentaa liittymisneuvotteluja, Malta voi liittyä niihin 
hakijamaihin, joiden osalta neuvottelut ovat jo käynnissä." 
Tässä Maltaa koskevassa määräaikaiskertomuksessa noudatetaan samaa rakennetta kuin 
komission helmikuussa 1999 antamassa lausunnossa. Siinä 
- kuvataan erityisesti Maltan ja unionin suhteita, 
- tarkastellaan tilannetta Eurooppa-neuvoston määrittelemien poliittisten edellytysten 
osalta (demokratia, oikeusvaltioperiaate, ihmisoikeudet, vähemmistöjen suojelu), 
- arvioidaan Maltan tilannetta ja tulevaisuuden näkymiä Eurooppa-neuvoston 
määrittelemien taloudellisten edellytysten osalta (toimiva markkinatalous, kyky 
selviytyä kilpailupaineista ja markkinavoimista unionissa), ja 
- arvioidaan Maltan valmiutta omaksua jäsenyyden mukanaan tuomat velvoitteet eli 
yhteisön säännöstö, sellaisena kuin se on perussopimuksissa, johdetussa oikeudessa ja 
unionin politiikoissa. 
Kertomuksessa käsitellään myös oikeuslaitoksen ja hallinnon valmiuksia Madridissa 
kokoontuneen Eurooppa-neuvoston pyynnön mukaisesti. Se korosti ehdokasmaiden 
tarvetta mukauttaa hallintorakenteitaan sen varmistamiseksi, että ne pystyvät 
toteuttamaan yhteisön politiikkoja moitteettomasti jäseniksi tultuaan. 
Kertomuksessa otetaan huomioon helmikuisen lausunnon julkistamisen jälkeinen kehitys. 
Siinä tarkastellaan, onko helmikuussa annetussa lausunnossa mainitut uudistukset 
toteutettuja tarkastellaan uusia aloitteita. 
Kun edistymisen arviointi poliittisten ja yhteisön säännöstöön liittyvien 
arviointiperusteiden täyttämisessä keskittyy siihen, mitä on saatu aikaan helmikuussa 
annetun lausunnon jälkeen, talouden arviointi perustuu pitempiaikaiseen arvioon Maltan 
talouden tilanteesta. Yhteisön säännöstön omaksumisen osalta edistymistä on arvioitu 
annetun lainsäädännön eikä niinkään joko valmistelun eri vaiheissa tai parlamentin 
hyväksyttävänä olevan lainsäädännön perusteella. Tämä lähestymistapa varmistaa 
kaikkien ehdokasmaiden tasavertaisen kohtelun ja mahdollistaa niiden 
jäsenyysvalmisteluissaan saavuttaman todellisen edistymisen objektiivisen arvioinnin ja 
vertailun. 
Tämä kertomus perustuu useisiin tietolähteisiin. Maltaa pyydettiin toimittamaan tietoja 
jäsenyysvalmisteluissa helmikuisen lausunnon julkistamisen jälkeen tapahtuneesta 
kehityksestä. Toukokuussa 1999 aloitettu kansallisen lainsäädännön analyyttinen 
arviointi ("screening") on ollut lisätiedon lähteenä. Kertomuksen valmistelussa on otettu 
huomioon neuvostossa käydyt keskustelut ja Euroopan parlamentin mietinnöt ja 
päätöslauselmat1. Komissio käytti hyväksi myös useiden kansainvälisten järjestöjen 
tekemiä arviointeja ja erityisesti Euroopan neuvoston, Euroopan turvallisuus- ja 
yhteistyöjärjestön (ETYJ) ja kansainvälisten rahoituslaitosten sekä kansalaisjärjestöjen 
(valtiosta riippumattomien järjestöjen) asiasta antamia tietoja. 
b) Euroopan unionin ja Maltan suhteet 
Maaliskuussa 1999 kokoontunut yleisten asioiden neuvosto päätti, että kansallisen 
lainsäädännön analyyttinen arviointi tulisi aloittaa mahdollisimman pian. Maltaa 
kehotettiin laatimaan kansallinen ohjelma yhteisön säännöstön ottamiseksi käyttöön. 
Komissiota kehotettiin tekemään ehdotuksia Maltan liittymistä valmistelevan strategian 
määrittelemiseksi. Näiden suuntaviivojen mukaisesti todettiin, että EU:n 
puheenjohtajavaltio kutsuisi Maltan osallistumaan seuraavaan Eurooppa-konferenssin 
kokoukseen. 
Komissio aloitti kansallisen lainsäädännön analyyttisen arvioinnin Maltan kanssa 
toukokuussa 1999 yhdeksän asiakokonaisuuden osalta. 
Kesäkuussa 1999 Kölnissä kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi tyytyväisenä, että 
"Maltan liittymishakemusta koskevan, komission ajantasaistetun lausunnon perusteella 
on voitu aloittaa unionin säännöstön analyyttinen tarkastelu Maltan kanssa. Komissio 
aikoo esittää hyvissä ajoin ennen Helsingin Eurooppa-neuvostoa myös Maltan 
edistymisestä liittymistä silmällä pitäen kertomuksen, joka yhdessä muita hakijamaita 
koskevien vastaavien kertomusten kanssa tulee olemaan perustana Helsingin Eurooppa-
neuvoston mahdollisille päätöksille". 
Kesäkuussa 1999 kokoontunut yleisten asioiden neuvosto sopi Kyproksen ja Maltan 
ottamisesta mukaan nykyiseen Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa käytävään 
monenväliseen poliittiseen vuoropuheluun. Päätelmissään se totesi, että "uiko- ja 
turvallisuuspoliittisista kysymyksistä Maltan kanssa käytävän vuoropuhelun 
tehostaminen hyödyttää molempia osapuolia ja sen ansiosta Malta voi perehtyä yhteisen 
uiko- ja turvallisuuspolitiikan välineisiin ja mukautua niihin sekä tehdä täysimääräisesti 
yhteistyötä unionin kanssa kansainvälisillä foorumeilla". 
Euroopan unionin ja Maltan Eurooppa-sopimukseen perustuva kehitys (kahdenvälinen 
kauppa mukaan luettuna) 
Eurooppa-sopimuksen täytäntöönpanosta ei ole erityistä uutta kerrottavaa. Tulliliiton 
perustaminen kahden viisivuotisjakson kuluessa on pitkäaikainen tavoite, johon ei 
toistaiseksi ole päästy. 
Esittelijät Euroopan parlamentissa: A. Oostlander ja E. Baron Crespo; yhteisesittelijät: M. 
Aelvoet, J. Donner, O. Von Habsburg, E. Caccavale, F. Kristoffersen, M. Hoff, C. Carnero 
Gonzales, P. Bernard-Reymond, R. Speciale, J. Wiersma, J.W. Bertens, B. Malone. 
Samoihin aikoihin komission edellisen kertomuksen julkistamisen kanssa helmikuussa 
1999 kokoontui Maltan ja Euroopan parlamentin edustajista koostuva parlamentaarinen 
sekavaliokunta. 
EU on edelleen Maltan tärkein kauppakumppani (kolme neljäsosaa Maltan 
ulkomaankaupasta suuntautuu EU:hun). Maltan vienti unioniin oli arvoltaan 763 euroa 
vuonna 1998 ja tuonti unionista 2 miljardia euroa. 
Rahoitusyhteistyö 
Tekninen ja rahoitusalan yhteistyö perustuu neljänteen rahoituspöytäkirjaan (kesäkuu 
1995 - lokakuu 1998). Neuvosto päätti maaliskuussa 1999 jatkaa neljännen 
rahoituspöytäkirjan voimassaoloa vuodella 31. joulukuuta 1999 asti. Vuonna 1999 
käytettävissä on 5 miljoonaa euroa: 
Toistaiseksi on sitouduttu Euroopan investointipankin (EIP) järjestämään kahden 
miljoonan euron riskipääomasijoitukseen ja 844 000 euron apurahaohjelmaan. Ennen 
tämän vuoden loppua tehdään maksusitoumukset 511 000 euron teknisestä avusta Maltan 
tilastokeskuksen menetelmien yhdenmukaistamiseksi Eurostatin kanssa sekä 1 645 000 
euron ohjelmasta, joka koskee teknistä apua ja hallinnollista yhteistyötä. 
Rahoituspöytäkirja on (EIP:n lainoja lukuun ottamatta) ainoa rahoitusväline, jolla tuetaan 
tekniseen ja rahoitusalan yhteistyöhön liittyviä toimia. 
Maltan tulisi varmistaa EU:n tulevan rahoitusavun tehokas käyttö. 
Liittymis kumppanuus ja yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskeva kansallinen ohjelma 
(NPAA) 
Ensimmäinen liittymiskumppanuus hyväksyttäneen vuoden 1999 aikana. 
Liittymiskumppanuuden tarkoituksena on esittää kootusti tulevan työn painopisteet, 
käytettävissä olevat rahoitusvälineet Maltan avustamiseksi näiden ensisijaisten 
tavoitteiden saavuttamisessa sekä avulle asetettavat ehdot. 
Malta valmistelee parhaillaan ensimmäistä yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevaa 
kansallista ohjelmaansa. 
Liittymistä edeltävä tuki vuodesta 2000 alkaen 
Komission yksiköt valmistelevat parhaillaan asetusta, jossa määritellään seuraavien 
viiden vuoden aikana liittymistä valmistelevan strategian osana rahoitettavat toimet. 
Rahoitettavissa toimissa keskitytään yhdenmukaistamiseen (Maltan kanssa 
liittymiskumppanuudessa määritettävien painopisteiden pohjalta). 
B. Jäsenyyden arviointiperusteet 
1. Poliittiset arviointiperusteet 
Johdanto 
Helmikuussa 1999 ajan tasalle saatetussa lausunnossaan Maltan jäsenyyshakemuksesta 
komissio esitti seuraavan päätelmän: 
"Poliittisten edellytysten osalta tämä kertomus vahvistaa päätelmät, jotka esitettiin 
komission vuonna 1993 antamassa lausunnossa. Toimielimet hoitavat tehtäviään 
asianmukaisesti eikä ihmisoikeuksiin liittyviä erityisiä ongelmia ole. Maltan julkisen 
hallinnon henkilöstömäärä on riittävä, mutta hallintoa on tehostettava. Vaikuttaa siltä, 
ettei Maltalla ole suuria ongelmia mukauttaa hallinnollisia rakenteitaan ja valtiollisia 
elimiään, kun se valmistautuu osallistumaan yhteisön toimielinten työhön." 
Viimeaikainen kehitys 
Maltan tasavallan presidentin toimikausi päättyi huhtikuussa 1999. Maan parlamentti 
nimitti huhtikuussa 1999 Maltan tasavallan presidentiksi varapääministerin ja 
ulkoasiainministerin, professori Guido de Marcon, mikä johti hallituksen 
uudel leenj ärj estel yyn. 
Maaliskuussa 1999 pidettiin paikallisneuvostojen vaalit 21 paikkakunnalla Maltassa ja 
Gozossa. 
EU-jäsenyys on edelleen vallassa olevan kansallismielisen puolueen (NP) ensisijaisten 
poliittisten tavoitteiden joukossa, mutta oppositiossa oleva Maltan työväenpuolue (MLP) 
suhtautuu asiaan edelleen kriittisesti. 
Liittymisen valmistelemiseksi on perustettu sekä valtiollisia että valtiosta riippumattomia 
elimiä. 
1.1 Demokratia ja oikeusvaltio 
Kuten helmikuisessa kertomuksessa todettiin, Maltan toimielimet ovat vakaita, mikä 
takaa demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen toteutumisen. Tässä jaksossa käsitellään sen 
vuoksi vain viimeksi kuluneen vuoden tärkeimpiä tapahtumia. 
Parlamentti 
Ei uutta raportoitavaa. 
To imeenpanovalta 
Toimeenpanovallan hallinnollisia valmiuksia on vahvistettava. Julkisen hallinnon 
työntekijöiden määrä on edelleen suuri (noin 33 000). Henkilöstön jatkuvasta 
koulutuksesta ja tietotekniikan käyttöönotosta huolimatta Maltalla on vielä paljon työtä 
julkisen hallinnon tehokkuuden ja tuloksellisuuden parantamisessa, erityisesti 
henkilöstön kouluttamisessa ja kohdentamisessa paremmin tarpeita vastaavalla tavalla. 
Oikeuslaitos 
Tuomioistuinten toiminta on edelleen yleisesti ottaen varsin hidasta. Tämä koskee 
oikeusprosessin lisäksi myös viivettä tuomioiden täytäntöönpanossa. 
Korruption vastaiset toimenpiteet 
Oikeusasiamiehen virasto, joka tutkii korruptioväitteitä, toimii edelleen häiriöittä. 
Kansalaisten oikeuksien suojelemiseksi tarkoitetun korruptiota vastustavan pysyvän 
komitean toimintaa tulisi kuitenkin tehostaa ja nopeuttaa. 
Malta ei ole allekirjoittanut lahjontaa koskevaa rikosoikeudellista Euroopan neuvoston 
yleissopimusta, joka avattiin Euroopan neuvoston jäsenten allekirjoitettavaksi 
tammikuussa 1999. 
Malta ei ole vielä liittynyt lahjonnan vastaiseen OECD:n sopimukseen (OECD:n 
neuvoston suositus jäsenvaltioiden hallituksille lahjonnasta kansainvälisissä 
liikesuhteissa). 
Malta ei ole liittynyt Yhdistyneiden kansakuntien huumevalvonta- ja 
rikostentorjuntaohjelmaan. 
1.2 Ihmisoikeudet ja vähemmistöjen suojelu 
Helmikuun 1999 kertomuksessa esitettiin päätelmä, ettei perustavaa laatua olevien 
ihmisoikeuksien ja vapauksien kunnioittamisessa ole ongelmia. Päätelmä pätee edelleen 
suurelta osin. 
Malta on ratifioinut useimmat keskeiset ihmisoikeuksia koskevat asiakirjat (ks. liite). 
Maltassa kunnioitetaan edelleen perustavaa laatua olevia poliittisia oikeuksia ja 
kansalaisoikeuksia. Ulkomaalaisten maanhankintaoikeutta kuitenkin rajoitetaan. 
Viimeaikaiset tapaukset ovat osoittaneet, että rasismia esiintyy nykyään Maltassakin. 
Lisäksi on saatu tietoja, joiden mukaan eräät Maltan poliisin pidättämät henkilöt eivät ole 
saaneet turvautua asianajajaan heti pidätyksen alussa ja joiden mukaan pidätysolot ovat 
epätyydyttävät. Maltan pitäisi pyrkiä parantamaan pidätettyjen oloja, mihin sisältyy myös 
ilmoituksen antaminen pidätyksestä, oikeus turvautua asianajajaan sekä lääkinnällinen 
hoito. 
1.3 Yleisarvio 
Malta täyttää Kööpenhaminassa vahvistetut poliittiset arviointiperusteet. 
2. Taloudelliset arviointiperusteet 
2.1 Johdanto 
Helmikuussa 1999 ajan tasalle saatetussa lausunnossaan Maltan 
jäsenyyshakemuksesta komissio esitti päätelmänä seuraavaa: "Maltan on annettava 
näyttöä vakaan ja terveen makrotaloudellisen ympäristön luomisesta sekä 
uudistusten ja vapauttamisen jatkumisesta. Koska Malta on pieni talous, se kykenee 
todennäköisesti suoriutumaan tästä asianmukaisesti ja siten yhdentymään 
menestyksekkäästi Euroopan talouteen." 
Komission tutkiessa muissa ehdokasmaissa tapahtunutta talouskehitystä 
lähestymistavan valintaan vaikuttivat Eurooppa-neuvoston Kööpenhaminan 
kokouksessa kesäkuussa 1993 tekemät päätelmät, joiden mukaan unionin jäsenyys 
edellyttää 
• toimivaa markkinataloutta 
• kykyä selviytyä kilpailupaineesta ja markkinavoimista unionissa. 
Seuraavassa arviossa komissio on noudattanut maalausunnossa käytettyjä 
menetelmiä. 
2.2 Talouskehitys 
BKT:n määrän kasvun arvioidaan olleen noin 4 prosenttia vuonna 1998, mikä on 
hieman vähemmän kuin aiemmat kasvuluvut. Heikkona pysynyt kotimainen kysyntä 
on auttanut puolittamaan vaihtotaseen vajeen vuosien 1995-1996 huippuluvusta, 
joka oli lähes 11 prosenttia BKT:sta. Inflaatio hidastui 1,4 prosenttiin vuoden 1998 
viimeisellä neljänneksellä, joten vuoden keskimääräinen inflaatio jäi 2,4 prosenttiin. 
Työttömyys kasvoi yli 5 prosenttiin vuoden 1999 alkukuukausina huolimatta 
työmarkkinoihin kohdistuneesta paineesta yksityisellä sektorilla. Maltan 
talouspolitiikan suurin haaste on vähentää nykyistä julkisen talouden alijäämää, joka 
on lähes 12 prosenttia BKT:sta. 
Makrotalouden kehitys 
BKT:n määrän kasvu oli vuosina 1993-1996 vähintään 4 prosenttia vuodessa ja 
vuonna 1998 hieman yli 4 prosenttia. Vuodesta 1993 Maltan BKT asukasta kohti on 
kasvanut reaalisesti noin neljänneksen, mutta se on edelleen alhainen verrattuna 
EU:n keskiarvoon (Maltan tilastojen perusteella ei voida vielä tehdä suoria 
ostovoimavertailuja). 
Vuoden 1998 lopussa työttömänä oli 5,1 prosenttia työvoimasta, ja työttömyys on 
noussut hieman vuoden 1999 alkukuukausina. Työllisten määrä kuitenkin nousi 
vuonna 1998, ja yksityisen sektorin palvelualalle syntyi enemmän työpaikkoja kuin 
julkiselta sektorilta katosi. Samanaikaisesti työpaikkojen määrä varsinaisessa 
tuotannossa pysyi ennallaan ja itsenäisten ammatinharjoittajien määrä -
11 prosenttia työllisistä - väheni. 
10 
Kotimaisen kysynnän heikentyminen on vähentänyt kauppataseen ja vaihtotaseen 
alijäämää kahden vuoden takaisiin suuriin alijäämiin verrattuna. Vuonna 1998 
suuntausta voimisti poikkeuksellisen suuri lisäys sähkötekniikan viennissä ja 
energian hintojen lasku, joskin viimeksi mainitun tekijän vaikutusta heikensivät 
aiemmat ostosopimukset. Vuosi 1998 oli hyvä myös matkailun kannalta: 
matkailijoiden määrä lisääntyi 6,4 prosenttia vuodesta 1997. Yksi maailman 
johtavista laivaristeily-yrityksistä päätti ryhtyä käyttämään Maltaa 
keskussatamanaan vuodesta 1999 alkaen. Vaihtotaseen alijäämän rahoituksen 
suhteen on syytä mainita, että pitkäaikaisen maahan tulleen pääoman määrä on 
kasvanut kahden viime vuoden aikana lyhytaikaisen pääoman kustannuksella. 
Inflaatio hidastui 2,4 prosenttiin vuonna 1998; joulukuussa kuluttajahintaindeksi oli 
vain 1,3 prosenttia korkeammalla kuin joulukuussa 1997. Tammikuussa 1999 
tapahtuneen arvonlisäveron käyttöönoton jälkeen inflaatio nopeutui vuositasolla 
mitattuna 1,9 prosenttiin helmikuussa mutta hidastui 1,4 prosenttiin toukokuussa. 
Kansainvälisten rahoitusmarkkinoiden viimeaikaiset heilahtelut eivät ole 
vaikuttaneet paljonkaan Maltan talouteen. Vuoden alkupuoliskolla keskuspankki 
laski interventiokorkojaan 0,50 prosenttiyksikköä, joten ne ovat nyt kahden vuoden 
takaisella tasolla, mutta korkoero EU:n korkotasoon on kasvanut selvästi yli yhteen 
prosenttiyksikköön. Maltan keskuspankki lykkäsi korkojen alentamista vedoten 
siihen, että kotitalouksien ja yritysten (valtionyritykset mukaan luettuina) lainanoton 
kasvu oli edelleen voimakasta - 10 prosenttia vuonna 1998 -ja että kotimaisen 
kysynnän vahvistuminen lisäisi maksutaseeseen kohdistuvia paineita. 
Vuodesta 1989 Maltan liira on ollut sidottuna koriin, joka muodostuu kolmesta 
valuutasta: ecu, Englannin punta ja Yhdysvaltain dollari. Liiran kytkentää 
mukautettiin euron käyttöönoton yhteydessä 1. tammikuuta 1999, mutta valuuttojen 
painoarvo korissa on ennallaan eli euron osuus on 56,8 prosenttia ja sekä Englannin 
punnan että Yhdysvaltain dollarin osuus on 21,6 prosenttia. 
Vaikka näyttää siltä, että finanssipolitiikkaa ollaan kiristämässä, budjetin alijäämä 
kasvoi 11,8 prosenttiin BKT:sta vuonna 1998, kun se vuonna 1995 oli vain 4 
prosenttia. Saman jakson aikana valtion lainanotto budjettialijäämän rahoittamiseksi 
on kasvanut erittäin merkittävästi. Lisääntyneet juoksevat menot, kuten 
julkishallinnon työntekijöiden palkat, ovat vaikuttaneet voimakkaasti julkistalouden 
heikkenemiseen. Toisaalta talouden kasvusta huolimatta valtion tulot ovat 
vähentyneet. Pudotus johtuu lähinnä verotulojen supistumisesta, joka liittyy 
muutokseen lisäverojen perimisen ajankohdassa ja välillisen verotuksen aiemman, 
heinäkuussa 1997 toteutetun muutoksen vaikutuksiin. Sosiaaliturvamaksujen ja 
-korvausten välinen ero on myös kasvanut tasaisesti 1990-luvun alkuvuosista 
lähtien. Korkomenot muodostavat myös huomattavan osan julkisen talouden 
alijäämän kasvusta. Vuoden 1998 lopussa julkisen talouden velka oli 55,2 prosenttia 
BKT:sta. 
11 
Talouden tunnuslukuja 
Malta 1995 1996 1997 1998 1999 viimeisin 
BKT:n määrän kasvu prosenttia 
Inflaatio 
- vuosikeskiarvo 
- joulukuusta joulukuuhun prosenttia 
prosenttia 
Työttömyys vuoden lopussa 
- ILOn määritelmän mukainen prosenttia 
Julkisyhteisöjen 
rahoitusasema2 
Vaihtotase prosenttia 
BKT:stä 
prosenttia 
BKT:stä 
miljoonaa 
ecua/euroa 
Ulkomainen velka3 
- velka suhteessa vientiin prosenttia 
- ulkomainen bruttovelka miljardia 
ecua/euroa 
Suorat sijoitukset ulkomailta 
Maltaan, nettopääomavirta prosenttia 
- maksutase BKT:stä 
miljoonaa 
ecua/euroa 6,2 
4,0 
3,7 
-3,5 
-11,0 
-274 
5,6 
140 4,0 
2,5 
4,4 
-7,7 
-10,7 
-281 
9,7 
256 4,9 
3,1 
5,0 
-6,2 
-183 
90 
2,6 
3,8 
113 4,1 
2,4 
5,1 
-4,8 
-150 
97 
3,2 4,0 Tammi-
maalisk 
5,1 Kesäku 
u 
-3,5 
-26,7 Tammi-
maali sk 
Lähde: Kansalliset lähteet, OECD:n ulkomaista velkaa koskevat tilastot, IMF: n julkisen talouden 
tilastot. 
Lukuun ottamatta paikallishallintoa. 
3 Tiedot ovat Kansainvälisen järjestelypankin, Kansainvälisen valuuttarahaston, OECD:n ja 
Maailmanpankin yhteistyön tulosta. Tämä lähde lienee luotettavampi, koska sen kattavuus on laajempi, 
siinä vältetään kaksinkertainen laskeminen jne. ja se on ajantasaisempi. 
12 
Rakenneuudistukset 
Nykyisen hallituksen talousohjelman ytimen muodostavat keskipitkän aikavälin 
finanssipolitiikan puitteet, joissa tavoitteena on julkisen talouden alijäämän 
vähentäminen 4 prosenttiin BKT:sta vuoteen 2004 mennessä. Ohjelma perustuu 
veronkannon tehostamiseen ja veronkorotuksiin, jos menojen kehitys uhkaa 
vaarantaa vajetta koskevien tavoitteiden saavuttamisen. Hallitus on päättänyt 
aikataulusta tuontimaksujärjestelmän purkamiseksi. Ohjelmaan sisältyy myös 
suunnitelmia julkisten menojen rakenneuudistuksesta, johon liittyisi sitoutuminen 
sosiaaliapuun ja työttömäksi jääneiden työntekijöiden uudelleenkoulutusjärjestelmä. 
Hallitus korostaa, että tällaisia toimia tarvitaan sekä Maltan oman edun vuoksi että 
EU:hun liittymisen helpottamiseksi. 
Maltan hallitus on vasta äskettäin pannut alulle julkisen sektorin yksityistämisen ja 
rakenneuudistuksen. Tätä varten on perustettu erityinen työryhmä, jossa on julkisen 
ja yksityisen sektorin edustajia. Toistaiseksi yleishyödylliset palvelulaitokset ovat 
edelleen valtion omistuksessa, ja muut yhtiöt kuten nostotelakat ja 
laivanrakennusyhtiöt saavat edelleen suuria tukia. Tappiota tuottavien julkisten 
yritysten valtion takaamien velkojen osuus on nykyisin yli 40 prosenttia BKT:sta. 
Yksityistämisaikeet herättävät todennäköisesti paljon vastustusta, ja asiaa 
valmistelevan työryhmän jäseniin kohdistuu suuria paineita. 
Kesäkuussa 1999 Maltan hallitus myi 70 prosentin osuutensa Mid-Med Bank -
pankista, joka on Maltan suurin pankki, Midland Bank -pankille. Kauppaan 
sisältyivät myös muiden hallituksen määräysvallassa olevien yhtiöiden omistamat 
Mid-Med Bank -pankin osakkeet, joiden osuus oli lähes 3 prosenttia Mid-Med Bank 
-pankista. Midland Bank -pankki on Hong Kong and Shanghai Banking Corporation 
(HSBC) -yhtiön tytäryhtiö. Se maksoi arviolta 86 miljoonaa Maltan liiraa valtion 
myymästä osuudesta. Työväenpuolue kritisoi kauppaa ankarasti ja väitti, että näin 
enemmistö Maltan pankkitoiminnasta päätyisi ulkomaalaiselle rahoituslaitokselle, 
mikä vaarantaisi Maltan valtion itsemääräämisoikeuden. 
13 
Talouden rakenteen keskeiset tunnusluvut vuonna 
1998 
Väestö (keskiarvo) tuhatta 
BKT henkeä kohti OVS-ecu 
prosenttia 
EU:n 
keskiarvosta 
Maatalouden osuus4 
: prosenttia 
- bruttoarvonlisästä prosenttia 
- työllisyydestä 
Investointien suhde prosenttia 
BKT:hen 
Ulkomaisen prosenttia 
bruttovelan suhde 
BKT:hen 
Tavara- ja prosenttia 
palveluviennin 
suhde BKT.hen 
Ulkomaisten suorien miljardia 
sijoitusten kanta ecua 
EBRD:n mukaan ecua henkeä 
kohti 
Lähde: Kansalliset lähteet, OECD 
koskevat tilastot, IMF, EBRD. 378 
2,8 
1,8 
100,7 
87,5 
n ulkomaista velkaa 
2.3 Kööpenhaminassa vahvistettujen perusteiden mukainen 
arviointi 
Toimiva markkinatalous 
Kuten Agenda 2000 -asiakirjassa esitettiin, toimiva markkinatalous edellyttää, että 
sekä hinnat että kauppa on vapautettu ja että maassa on oikeusjärjestelmä, joka 
sisältää täytäntöönpanokeinot ja joka kattaa myös omistusoikeuden. 
Maa-ja metsätalous, metsästys ja kalastus. 
14 
Markkinatalouden toimivuutta parantavat makrotalouden tasapaino ja 
talouspolitiikkaa koskeva yksimielisyys. Talouden tehokkuutta parantavat hyvin 
kehittynyt rahoitussektori ja markkinoille pääsyn ja sieltä poistumisen estävien 
merkittävien esteiden puuttuminen. 
Maltan uudella hallituksella on selvä enemmistö EY:n perustamissopimuksessa 
tarkoitetun makrotaloudellisen vakauden edellyttämien politiikan muutosten 
tekemiseen. 
Talouspolitiikan suurin haaste on julkisen talouden alijäämän vähentäminen tasolle, 
joka on pitkällä aikavälillä kestävä, ja jonka ansiosta Malta kykenisi pitämään 
talousarvionsa tasapainossa keskipitkällä aikavälillä EU:hun liittymisen jälkeen. 
Tämä auttaisi myös pienentämään korkoeroa EU:hun verrattuna. 
Arvonlisävero otettiin käyttöön 1. tammikuuta 1999. Aiemmin käytössä ollut alv-
järjestelmä korvattiin vaihtoehtoisella välillisellä verotuksella vuoden 1997 
puolivälissä. Arvonlisäveron käytön palauttamiseen yhdistettiin savukkeiden ja 
bensiinin valmisteverojen korottaminen. Muiden tuotteiden valmisteveroa laskettiin 
vastapainoksi sille, että ne sisällytettiin arvonlisäverokantaan. 
Syyskuun 1998 vaalien seurauksena myös kumottiin vuoden 1997 lopulla tehdyt 
veden- ja sähkönhinnan korotukset. Marraskuussa 1998 useimpia aiempien 
hinnankorotusten mukaisia laskuja ei ollut maksettu. 
Kuten edellä mainittiin, Maltan hallituksella on aikataulu edelleen voimassa olevien 
lukuisten tuontimaksujen kumoamiseksi (ks. tavaroiden vapaata liikkuvuutta 
koskeva jakso). Se on tehnyt selväksi aikomuksensa poistaa myös jäljellä olevat 
pääomanliikkeitä koskevat rajoitukset. 
Vuoden 1999 puolivälistä alkaen Malta on noudattanut kansainvälisiä standardeja 
riskien arvioimiseksi pankkialalla. Pankkien riskipainotettu vakavaraisuus oli 
vuoden 1998 lopussa 15,3 prosenttia. Valuuttakurssien ja korkojen vaihteluun 
liittyviä riskejä seurataan nykyään tiiviisti, ja rahoitussektorin sääntelyä tiukennetaan 
pääomanliikkeiden vapauttamiseen varautumiseksi. 
Malta on toimiva markkinatalous. Sen pitäisi vakauttaa makrotaloutensa 
vähentämällä suurta julkisen talouden alijäämää. Maltan pitäisi myös avata edelleen 
talouttaan vapauttamalla kauppaa ja pääomanliikkeitä. 
Edellytykset selviytyä kilpailun ja markkinavoimien paineista 
unionissa 
Kuten Agenda 2000 -asiakirjassa esitettiin, Maltan kyky täyttää tämä 
arviointiperuste edellyttää markkinataloutta ja vakaata makrotalouden kehystä, 
jolloin talouden toimijat voivat tehdä päätöksiä ennakoitavissa olosuhteissa. Siihen 
tarvitaan myös riittävästi inhimillistä ja aineellista pääomaa sekä infrastruktuuria. 
Valtionyrityksissä on toteutettava rakenneuudistus ja kaikkien yritysten on tehtävä 
investointeja tehokkuuden parantamiseksi. Mitä paremmin yritykset saavat 
ulkopuolista rahoitusta ja mitä paremmin ne onnistuvat rakenneuudistuksessa ja 
innovaatiossa, sitä parempi niiden sopeutumiskyky on. Kokonaisuudessaan talous 
pystyy vastaamaan jäsenyyden velvoitteista sitä paremmin, mitä kiinteämmin se on 
15 
integroitunut unioniin ennen liittymistään. Tämä ilmenee niiden tavaroiden määränä 
ja valikoimana, joilla käydään kauppaa Euroopan unionin jäsenvaltioiden kanssa. 
Tuontimaksujen poistamisaikataulun osalta Maltan hallitus on ilmoittanut 
toimenpiteistä sellaisten pienyritysten tukemiseksi, joihin kaupan vapauttaminen 
vaikuttaa erityisesti. Hallituksen mukaan jäljellä olevien pääomanliikkeiden 
rajoitusten poistaminen parantaisi Maltan houkuttelevuutta ulkomaisten suorien 
sijoitusten kohteena, ja se aikoo tehostaa lähestymistapaansa potentiaalisille 
sijoittajille tarkoitetulla "yhden palvelupisteen" politiikalla sekä tehokkaalla tuella 
käynnistetylle yritystoiminnalle. 
Sähkötekninen ja sähkömekaaninen ala sekä matkailu ovat edelleen tärkeimmät 
investointikohteet ja työllistäjät. Ulkomaisten suorien sijoitusten määrä vaihtelee 
herkästi, ja siihen vaikuttavat varsinkin suuret yksityistämishankkeet kuten HSBC-
rahoituslaitoksen toteuttama Mid-Med Bank -pankin osake-enemmistön hankinta. 
EU on edelleen Maltan tärkein vientimarkkina, johon suuntautuu yli 50 prosenttia 
kaikesta viennistä. EU-maista tulevan tuonnin osuus Maltan kokonaistuonnista on 
edelleen noin 70 prosenttia. Maltan suuri riippuvuus matkailusta ja harvoista 
vientituotteista tekee sen ulkomaankaupan hyvin alttiiksi kansainvälisen kysynnän 
vaihteluille. 
Maatalouden ja kalastuksen osuus kokonaistuotannosta on pieni - noin 3 prosenttia 
BKT:sta. 
Malta pystynee selviytymään kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa, 
kunhan se toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet ja etenkin jatkaa teollisuutensa 
rakenneuudistusta. 
2.4 Yleisarvio 
Malta on toimiva markkinatalous ja pystynee selviytymään kilpailun ja 
markkinavoimien paineista unionissa, kunhan se toteuttaa asianmukaiset 
toimenpiteet etenkin jatkamalla teollisuutensa rakenneuudistusta. Maltan 
talouskasvu hidastui vuonna 1998, ja heikkona pysynyt kysyntä johti vaihtotaseen 
alijäämän pienenemiseen. Inflaatio oli hidastumassa vuoden 1998 lopulla, mutta 
työttömyys kasvoi työmarkkinoiden paineesta huolimatta. 
Maltan talouspolitiikan suurin haaste lähivuosina on julkisen talouden alijäämän 
vähentäminen ja veronkannon tehostaminen. Maltan pitäisi myös jatkaa taloutensa 
avaamista vapauttamalla kauppaa ja pääomanliikkeitä edelleen. Sen pitäisi vahvistaa 
ja toteuttaa sitkeästi hallituksen talouspolitiikkaa. 
16 
3. Edellytykset täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet 
Tässä jaksossa päivitetään helmikuista kertomusta Maltan kyvystä selviytyä 
jäsenyysvelvoitteista eli niiden oikeudellisten ja institutionaalisten puitteiden - yhteisön 
säännöstön - noudattamisesta, joiden kautta unioni toteuttaa tavoitteitaan. 
Helmikuisessa kertomuksessa komissio esitti seuraavat päätelmät: 
"Vuonna 1971 tehdyssä assosiaatiosopimuksessa ja sen lisäpöytäkirjoissa esitetään useita 
välineitä, joita tarvitaan, jotta yhteisön säännöstö voidaan ottaa asteittain käyttöön. 
Tulliliiton toteutumista koskevaa lopullista tavoitetta ei näiden välineiden avulla ole 
kuitenkaan vielä saavutettu. 
Sisämarkkinoiden osalta Maltassa on saavutettu jonkin verran edistystä vuoden 1993 
lausunnon jälkeen. Tässä suhteessa ei Maltalla näyttäisi yleisesti olevan suuria ongelmia 
yhteisön säännöstön käyttöön ottamisessa. Edistymistä ilmentävät julkisia hankintoja 
koskeva uusi lainsäädäntö sekä yhtiö- ja kirjanpitolaki, vaikka mukautuksia on vielä 
tehtävä. Suuria parannuksia edellytetään kuitenkin vielä teollis- ja tekijänoikeuksien sekä 
henkilötietojen suojaa koskevan lainsäädännön osalta. Paljon on ehkä myös panostettava 
sääntöjen noudattamisen valvontaan. 
Tavaroiden vapaan liikkuvuuden osalta yhteisön säännöstön, erityisesti uuden 
lähestymistavan, täytäntöönpanoon liittyvät institutionaaliset järjestelyt puuttuvat tai ne 
ovat vielä keskeneräiset. Pääomien vapaan liikkuvuuden osalta Maltassa olisi otettava 
käyttöön tarkka aikataulu, jotta pääomien järjestelmällinen vapauttaminen saadaan 
käyntiin. Palvelujen vapaan liikkuvuuden osalta on otettava käyttöön joitakin 
toimenpiteitä, kuten talletustakuujärjestelmät ja konsolidoitu valvonta. Maksujärjestelmiä 
koskeva lainsäädäntö on mukautettava yhteisön direktiivejä vastaavaksi. Henkilöiden 
vapaan liikkuvuuden osalta yhdenmukaisuutta direktiiveihin, jotka koskevat tutkintojen 
vastavuoroista tunnustamista, on vielä selvitettävä. 
Yhteisön säännöstön käyttöönotossa on edistytty vaihtelevasti useimmilla aloilla. 
Ensisijaisesti olisi kuitenkin panostettava suuriin muutoksiin, joita edelleen tarvitaan. 
Yhteisön säännöstön siirtäminen Maltan lainsäädäntöön ja sen täytäntöönpano 
edellyttävät Maltan viranomaisilta paljon työtä, jotta Maltan lainsäädäntö saataisiin 
yhdenmukaiseksi koko yhteisön säännöstön kanssa tulevina vuosina." 
Jäljempänä noudatetaan samaa rakennetta kuin muitakin ehdokasmaita koskevissa 
määräaikaiskertomuksissa, ja tässä keskitytään helmikuun 1999 jälkeen tapahtuneeseen 
kehitykseen. Kunkin otsakkeen alla raportoidaan lainsäädäntöön liittyvistä päätöksistä 
sekä edistymisestä lainsäädännön täytäntöönpanossa ja soveltamisessa. 
3.1 Rajattomat sisämarkkinat 
Perustamissopimuksen 14 artiklassa määritellään Euroopan unionin sisämarkkinoiksi 
alue, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla taataan tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja 
pääomien vapaa liikkuvuus. Yhdentymiskehityksen kannalta keskeisessä osassa olevat 
sisämarkkinat perustuvat avoimeen markkinatalouteen, jossa kilpailun sekä taloudellisen 
ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden on toteuduttava täysimääräisesti. 
17 
Edellä mainittujen neljän vapauden voimaan saattaminen ja soveltaminen edellyttävät 
syrjimättömyyden tai kansallisen lainsäädännön vastavuoroisen tunnustamisen kaltaisten 
tärkeiden periaatteiden noudattamisen lisäksi myös yhteisten, kuten turvallisuutta, 
ympäristöä tai kuluttajansuojaa koskevien sääntöjen soveltamista sekä tehokkaita 
korjauskeinoja. Samoja periaatteita sovelletaan esimerkiksi tiettyihin yhteisiin sääntöihin, 
jotka ovat tärkeitä talouden yleisen toimintakehyksen muotoutumiselle julkisten 
hankintojen, teollis- ja tekijänoikeuksien ja tietosuojan aloilla. 
Uudet julkisia hankintoja koskevat säädökset tulivat voimaan vuonna 1996. Ne vastaavat 
osittain EY:n direktiivien säännöksiä. Maltan on vielä säädettävä julkisia hankintoja 
koskevien säännösten ulottamisesta myös paikallisiin viranomaisiin. Oikeudellisia 
tarkastusmenettelyjä on, mutta ne on saatettava yhteisön säännöstön mukaisiksi. 
Elokuussa 1999 poistettiin paikallisia valmistajia ja tavarantoimittajia suosiva kohtelu. 
Helmikuun jälkeen myönnettyjen sopimusten kokonaisarvo on noin 90 miljoonaa euroa. 
Teollis- ja tekijänoikeuksia koskeva Maltan nykyinen lainsäädäntö olisi uudistettava 
kiireellisesti ja mukautettava yhteisön säännöstöön. 
Helmikuisen kertomuksen jälkeen tekijänoikeuksien ja lähioikeuksien alalla ei ole 
tapahtunut muutoksia. Jatkuvia toimia tarvitaan uuden lainsäädännön antamiseksi ja 
täytäntöönpanemiseksi sekä nykyisen piratismin ja tuoteväärennösten poistamiseksi. 
Teollisoikeuksien suhteen Maltan pitäisi hyväksyä uusi patenttisäädös. Sekä teollis- että 
tekijänoikeusasiat edellyttävät erityisiä koulutusohjelmia. Käyttöön tulisi ottaa Lääkkeitä 
ja kasvinsuojeluaineita koskeva valmisteyhteenvedon käsite. 
Helmikuun kertomuksessa todettiin, "että yhtiölainsäädännön osalta yhteensopivuus 
yhteisön säännöstön kanssa on saavutettu Maltassa melko hyvin". Tältä alalta ei ole uutta 
raportoitavaa. 
Maltan olisi annettava tietosuojaa koskeva lainsäädäntö mahdollisimman pian. Tähän 
liittyen olisi perustettava myös riippumaton valvontaviranomainen. Malta ei ole vielä 
ratifioinut henkilötietojen suojaa koskevaa Euroopan neuvoston yleissopimusta. 
Neljä vapautta 
Helmikuun kertomuksessa komissio totesi, että tavaroiden vapaan liikkuvuuden osalta 
keskeiset toimielinjärjestelyt yhteisön säännöstön, erityisesti uuden lähestymistavan, 
täytäntöönpanoa varten vielä puuttuvat tai ne ovat keskeneräiset. Pääomien vapaan 
liikkuvuuden suhteen Maltan olisi sovellettava tarkkaa aikataulua voidakseen ryhtyä 
aiempaa määrätietoisemmin pääomanliikkeiden järjestelmälliseen vapauttamiseen. 
Palvelujen ja henkilöiden vapaan liikkuvuuden osalta Maltan on vielä saatettava 
päätökseen lainsäädäntönsä yhdenmukaistaminen yhteisön säännöstön kanssa. 
Tavaroiden vapaa liikkuvuus 
Tuontimaksujen poistaminen EU:sta tuotavilta tavaroilta on ennakkoedellytys EY:n 
perustamissopimuksen 28 artiklan moitteettomalle soveltamiselle Maltassa. Heinäkuussa 
1999 hallitus päätti aikataulusta muiden kuin maataloustuotteiden tuontimaksujen 
poistamiseksi. Lokakuuhun mennessä tuontimaksut poistetaan vain 56 tuotteelta, 
18 
1. tammikuuta 2000 mennessä 121 tuotteelta ja myöhemmin 392 tuotteelta (20 % 
1. tammikuuta 2001, 30 % 1. tammikuuta 2002 ja 50 % 1. tammikuuta 2003). 
Tämä pitkälle ulottuva aikataulu on selvässä ristiriidassa Maltan aiemman sitoumuksen 
kanssa, jonka mukaan sen oli määrä poistaa tuontimaksut 400 tuotteelta vuoden 1996 
loppuun mennessä. Aikataulusta maataloustuotteiden tuontimaksujen poistamiseksi ei ole 
vielä päätetty mutta asiaa tulisi käsitellä kiireellisesti. 
Yleisesti ottaen Maltalta puuttuu EU:n säännöstöä vastaava lainsäädäntö tavaroiden 
vapaan liikkuvuuden alalla, ja sen tulisikin harkita sisämarkkinoita koskevan 
lähentymisohjelman luomista. 
Standardoinnin ja varmentamisen alalla ei ole tapahtunut edistystä. 
Lisätyötä tarvitaan oikeudellisten puitteiden määrittelemiseksi akkreditointia, metrologiaa 
ja markkinoiden seurantaa koskevien EU:n periaatteiden soveltamiseksi sekä tehokkaan 
vaatimustenmukaisuuden arviointijärjestelmän suhteen. 
Alakohtaisen lainsäädännön osalta edistystä on tapahtunut seuraavasti: 
• EY:n direktiivit pienjännitteellä toimivista sähkölaitteista, sähkömagneettisesta 
yhteensopivuudesta ja räjähdysherkissä ympäristöissä käytettävistä laitteista on pantu 
täytäntöön hallinnollisin määräyksin. Lisätoimia tarvitaan vielä painelaitteiden, 
lelujen, huviveneiden, metrologian, valmispakkausten, mekaanisten laitteiden, 
henkilökohtaisten suojavälineiden, lääkinnällisten laitteiden, kaasumaisia 
polttoaineita käyttävien laitteiden ja rakennustuotteiden suhteen. 
• Elintarvikkeiden osalta yhteisön säännöstön täytäntöönpanevat säädökset on annettu 
maaliskuun ja heinäkuun 1999 välillä uuttamisliuottimista, vähäenergisiin 
ruokavalioihin tarkoitetuista elintarvikkeista, sokereista, hunajasta, hilloista, 
hedelmähyytelöistä ja -marmeladeista sekä makeutetuista kastanjapastoista. 
• Kemiallisten aineiden osalta edistystä on tapahtunut rajoitusten, hyvän 
laboratoriokäytännön ja pesuaineiden suhteen. Pesuaineiden rekisteröimistä ei vaadita 
ennen niiden saattamista markkinoille. 
Tuotevastuudirektiivin täytäntöönpanevia lainsäädäntötoimia ei ole annettu. 
Pääomien vapaa liikkuvuus 
Malta on edelleen jäljessä pääomanliikkeitä koskevan lainsäädäntönsä 
yhdenmukaistamisessa yhteisön säännöstön kanssa, vaikka viime kertomuksen jälkeen on 
toteutettu useita vapauttamistoimia. Muun muassa sitä rahamäärää, jonka Maltassa asuvat 
henkilöt saavat siirtää maasta pois, on nostettu huomattavasti. Pankkien ulkomaisia 
sijoituksia koskeva yleinen lupamenettely on kumottu ja korvattu tällaisia sijoituksia 
koskevalla rajoituksella, joka on 20 % pankkien omista varoista. Aikaa, jonka 
vientiyhtiöt voivat pitää ulkomailta saamiaan tuloja valuuttatilillä, sekä swap-järjestelyjen 
ja ulkomaisissa pankeissa olevien luotollisten pankkitilien voimassaoloa on pidennetty. 
Maltassa asuvat yksityishenkilöt saavat nyt ottaa pitkäaikaisia lainoja ulkomailta. 
Näiden muutosten jälkeenkin pääomanliikkeitä - varsinkin maasta pois - rajoitetaan 
edelleen varsin laajalti. Maahan suuntautuvia varainsiirtoja helpottavat varsin laajat 
19 
poikkeusmahdollisuudet. Maahan suuntautuvat suorat investoinnit ovat vapaita joitakin 
aloja lukuun ottamatta. Kiinteistöjen hankkiminen sallitaan yleensä Maltan kannalta 
hyödylliseksi katsottavaa liiketoimintaa varten. Samoin sallitaan korkeatasoisten 
asuntojen hankkiminen. 
Palvelujen vapaa liikkuvuus 
Yleisesti ottaen Maltan lainsäädäntö vastaa suurelta osin EU:n lainsäädäntöä 
rahoituspalvelujen alalla. 
Vuoden 1999 puolivälistä Malta on soveltanut myös kansainvälisiä (EU:n vaatimuksia 
vastaavia) standardeja pankkialan riskien arviointiin. Näillä muutoksilla pyritään myös 
panemaan täytäntöön vakavaraisuusdirektiivi. 
Pankkien valvonnasta vastaa Maltan keskuspankki. Helmikuun jälkeen on tehty 16 
tarkastuskäyntiä, 11 luottolaitoksissa ja viisi rahoituslaitoksissa (muissa kuin pankeissa). 
Tuloksista keskustellaan asioista vastaavien toimielinten korkeiden virkamiesten kanssa, 
minkä jälkeen keskuspankki arvioi niitä sisäisesti. Tarkastuskertomukset annetaan 
ulkopuoliselle tilintarkastajalle. 
Vuonna 1998 Malta muutti vakuutusalaa koskevaa lainsäädäntöään EY:n direktiivejä 
noudattaakseen. Helmikuun jälkeen ei ole raportoitu alaa koskevista 
lainsäädäntötoimista. Helmikuun jälkeen Maltan rahoituspalvelukeskus on tarkastanut 
viiden maltalaisen vakuutusyhtiön tilit. Lisäksi se on tarkastanut 31 vakuutusyhtiön 
välittäjänä toimivan yrityksen ja 20 muun välitysyrityksen tilit. Yrityksiin ei ole tehty 
tarkastuskäyntejä helmikuun jälkeen. 
Suurin osa osakemarkkinoita koskevasta EU-lainsäädännöstä on sisällytetty Maltan 
osakemarkkinalakiin. Muutoksia tarvitaan edelleen arvopapereita koskevan 
lainsäädännön mukauttamiseksi. 
Suuria summia koskevien maksujen yhteydessä ei liiketoimien määrä ole tähän mennessä 
edellyttänyt reaaliaikaisen bruttoselvitysjärjestelmän (RTGS-järjestelmä) käyttöä. 
Tällainen järjestelmä olisi kuitenkin otettava käyttöön, jotta Maltan maksujärjestelmä 
saadaan mukautettua Euroopan unionin jäsenvaltioissa käytettyjen järjestelmien 
mukaiseksi. 
Vuonna 1994 annetulla rahanpesun ehkäisemistä koskevalla asetuksella puututaan 
rahoitusjärjestelmään ja asetetaan velvoitteita, jotka koskevat tunnistamista, kirjanpitoa, 
koulutusta ja epäilyttävistä liiketoimista ilmoittamista. Asetuksella saatetaan kuitenkin 
vain osittain osaksi Maltan lainsäädäntöä neuvoston direktiivi 91/308/ETY 
rahoitusjärjestelmän rahanpesutarkoituksiin käyttämisen estämisestä. 
Henkilöiden vapaa liikkuvuus 
Henkilöiden vapaan liikkuvuuden, sijoittautumisvapauden sekä tutkintojen ja pätevyyden 
vastavuoroisen tunnustamisen alalla ei ole tapahtunut merkittävää edistystä. Toimia on 
jatkettava yhteisön säännöstön noudattamiseksi tällä alalla. 
Sisärajoilla tehtävien henkilötarkastusten poistamisen osalta Maltan on poistettava 
tarkastukset lento-ja meriliikenteessä EU:n sisällä. 
20 
Kilpailu 
Nykyinen kilpailulaki vastaa suurelta osin kilpailua koskevia EY:n perussääntöjä. 
Maltassa ei ole kuitenkaan erityistä yrityskeskittymien valvontaa. 
Maltassa ei ole vielä myöskään erityistä valtiontukien valvontajärjestelmää. Valtiontukea 
myönnetään eri muodoissa (vientituki, toimintatuki jne.), ja tukien myöntämisperusteet 
olisi saatettava EU:n sääntöjen mukaisiksi erityisesti laivanrakennus- ja 
laivankorjaustoiminnan osalta. 
Maltan on varmistettava täysi avoimuus laatimalla EU:n käytännön mukaisesti 
vuosittainen kertomus ja kattava luettelo nykyisistä valtiontuista. Sen pitää myös perustaa 
valtiontukia seuraava viranomainen, jolla on riittävät toimivaltuudet ja resurssit. 
Maltassa on monella alalla (televiestintä, postilaitos, sähkö, vesi jne.) valtion 
monopoleja, joihin olisi sovellettava kilpailusääntöjä. Kaupalliset monopolit on 
mukautettava täysin perustamissopimuksen 31 artiklan määräyksiä vastaaviksi. 
Maltassa ei ole perustamissopimuksen 86 artiklaa vastaavaa säännöstä. Kilpailusääntöjä 
ei siis yleensä sovelleta julkisiin yrityksiin eikä yksityisyrityksiin, joilla on erityis- tai 
yksinoikeuksia. Tähän tilanteeseen olisi puututtava. 
Päätelmät 
Helmikuun jälkeen ei ole tapahtunut merkittävää edistystä, ja Maltan pitäisi asettaa 
sisämarkkinat keskeiseksi painopisteeksi. 
Erityistä huomiota tulisi kiinnittää uuden lainsäädännön antamiseen ja yhteisön 
säännöstön edellyttämien hallinnollisten rakenteiden luomiseen etenkin seuraavilla 
aloilla: teollis- ja tekijänoikeudet, tietosuoja, tavaroiden vapaa liikkuvuus, 
pääomanliikkeiden vapauttaminen, kilpailu (valtiontuet, yrityskeskittymät, kaupalliset 
valtion monopolit). 
Tuontimaksujen periminen edelleen EU:sta tuotavilta tavaroilta on vastoin 
sisämarkkinoiden periaatetta. Tuontimaksujen poistamisaikataulua olisi täydennettävä ja 
sen toteutusta nopeutettava. 
3.2 Innovaatiot 
Tietoyhteiskunta 
Maassa on useita Internet-palvelujen tarjoajia, ja Internet-yhteys on noin 7 prosentilla 
väestöstä. Internet-palvelujen tarjoajien ja kaapelitelevisioyhtiö Melita Cablen välille 
luotiin hiljattain yhtiökumppanuus. Melita Cable, jonka palvelut kattavat noin 80 % 
talouksista, on muodostanut yhteenliittymän yhdysvaltalaisen verkkotelevisiopalveluja 
tarjoavan yhtiön kanssa. Mitä alueverkkoihin tulee, yhtiö Malta Information Technology 
and Training Services Ltd on luonut nykyaikaisen verkon (MAGNET) Maltan hallituksen 
virastojen välistä tiedonvaihtoa varten. Yhtiö toimii myös verkon ylläpitäjänä. 
21 
Opetus, koulutus ja nuoriso 
Edelleen on puututtava tiettyihin kysymyksiin, joita ovat henkilöiden vapaa liikkuvuus 
sekä syrjimättömyyteen liittyvät kysymykset, kuten naisten pääsy ammattikoulutukseen ja 
työmarkkinaosapuolten osallistuminen poliittiseen päätöksentekoon. Lainsäädännössä on 
vielä edistyttävä, jotta Malta voisi noudattaa siirtotyöläisten lasten koulutuksesta annettua 
direktiiviä. 
Maltan työllisyyspolitiikka keskittyy yhä selkeämmin uudelleenkoulutukseen. Tämä 
onkin erityisen tärkeää, kun otetaan huomioon sekä julkisella että yksityisellä sektorilla 
lähivuosina odotettavissa olevat rakennemuutokset. Tämä työllisyyspolitiikan uusi 
painotus tulisi muotoilla sitä silmällä pitäen, että Malta osallistuu tulevaisuudessa EU:n 
työllisyyspolitiikkaan. 
Malta on tuonut julki halunsa osallistua yhteisön ohjelmiin, kuten Sokrates H:een, 
Leonardo ELeen ja Nuorten Eurooppa -ohjelmaan. 
Tutkimus ja teknologinen kehittäminen 
Voimassa olevassa yhteisön t&k-säännöstössä ei edellytetä sen saattamista osaksi 
kansallista oikeusjärjestystä. On kuitenkin varmistettava, että yleinen oikeusjärjestys on 
sopusoinnussa yhteisön säännöstön kanssa. 
Edellisen kertomuksen jälkeen alalla ei ole edistytty. EU:n ja Maltan välinen t&k-
yhteistyö tapahtuu viidennen puiteohjelman kautta. 
Televiestintä 
Maltan teleala on pitkälle kehittynyt. Verkko on täysin digitalisoitu, ja kiinteä 
puhelinliittymä on 50,4 asukkaalla sadasta, mikä on lähellä EU:n keskiarvoa (52,6). 
Malta ei ole kuitenkaan vielä ryhtynyt mukauttamaan lainsäädäntöään yhteisön 
säännöstöön. Tämä lainsäädäntö on annettava, jotta kiinteän verkon 
puhelintoimintapalvelut voitaisiin vapauttaa kilpailulle viimeistään tammikuussa 2003 ja 
muiden palvelujen markkinat avata asteittain jo ennen sitä. Viranomaiset ovat jo 
ilmoittaneet luvan saaneille teleoperaattoreille, että puhelintoiminnan markkinoiden 
vapauttamista aiotaan aikaistaa. Vuonna 1997 annetun telelain mukaan markkinat 
vapautetaan vuonna 2010. 
Mitä yksityistämiseen tulee, hallitus myi vuoden 1998 kesäkuussa 40 % Maltacomin 
pääomasta kansainvälisessä julkisessa osakeannissa ja pitää nyt hallussaan 60 % 
osakkeista. 
Postilakia muutettiin vuonna 1998 siten, että yleispalveluvelvoitteet siirretään yhtiölle 
Malta Post, joka perustettiin julkisena osakeyhtiönä hallituksen säädöksellä. 
A udiovisuaaliala 
22 
Yhteisön audiovisuaalisäännöstön (Televisio ilman rajoja -direktiivin) käyttöönotossa ei 
ole edistytty merkittävästi vuoden 1999 helmikuun jälkeen. 
Päätelmät 
Lisätoimet ovat tarpeen opetuksen, koulutuksen ja nuorison aloilla. Tieteen ja 
teknologisen kehittämisen osalta ei ole raportoitavissa kehitystä. Televiestinnän osalta 
Maltalla on vielä paljon tehtävää, jotta se voisi noudattaa yhteisön säännöstöä. 
3.3 Taloutta ja verotusta koskevat kysymykset 
Talous-ja rahaliitto 
Maltan on noudatettava täysimääräisesti EY:n perustamissopimuksessa määriteltyä 
yhteisön säännöstöä ja muita olennaisia asiakirjoja sekä luotava tarvittavat hallinnolliset 
rakenteet yhteisön säännöstön täytäntöönpanemiseksi ja soveltamiseksi. 
Malta on edistynyt vain hyvin vähän valmistautumisessaan talous- ja rahaliiton 
jäsenyyteen. Tämä koskee erityisesti sitä osaa yhteisön säännöstöstä, jota on sovellettava 
jo ennen liittymistä. Maltan keskuspankki ei ole täysin riippumaton hallituksesta. Vaikka 
johtokunnan jäsenet eivät voimassa olevien säädösten mukaan saa ottaa vastaan eivätkä 
hyväksyä ohjeita keneltäkään henkilöltä tai viranomaiselta, valtiovarainministeri voi 
kuitenkin poikkeuksellisissa olosuhteissa antaa keskuspankille rahapolitiikkaa koskevia 
ohjeita. Keskuspankin antaman suoran rahoituksen osalta Malta ei noudata Euroopan 
yhteisön perustamissopimuksen määräyksiä. Nykyisin keskuspankki voi sekä myöntää 
hallitukselle tilapäisiä ennakkomaksuja että ostaa valtion obligaatioita ensimarkkinoilta. 
Maltan keskuspankkilain muutos, jolla poistetaan luotollinen sekkitili, ei ole vielä tullut 
voimaan. Maltan viranomaisten mukaan hallitus ei voi saada rahoituslaitoksilta rahoitusta 
erityisen edullisin ehdoin. 
Talous- ja rahaliittoa koskevan yhteisön säännöstön noudattaminen edellyttää 
pääomanliikkeiden täydellistä vapauttamista, jota tarkastellaan jaksossa 3.1 "Pääomien 
vapaa liikkuvuus". 
Verotus 
Arvonlisävero otettiin käyttöön vuonna 1995, mutta se kumottiin ja korvattiin 
heinäkuussa 1997 tulli- ja valmisteverolla. Sen jälkeen kun Malta päätti palauttaa 
voimaan hakemuksensa Euroopan unionin jäseneksi, tulli- ja valmistevero korvattiin 
arvonlisäverolla tammikuussa 1999. 
Valmisteverojen osalta valmisteverolainsäädäntöä muutettiin toukokuussa 1999. 
Savukkeiden valmisteveroa korotettiin ja valmistevero asetettiin myös tupakalle, jota ei 
ole tuotu maahan savukkeiden teollista valmistusta varten. Samalla kerosiinin 
valmisteveroa alennettiin. Välittömän verotuksen alalla on verovuonna 1999 otettu 
tuloverotuksessa käyttöön itsearvioinnin periaate, jota sovelletaan vuoden 1999 
veroilmoituksesta alkaen, samoin kuin seuraamusjärjestelmä ja koronmaksuvelvollisuus 
maksuviivästysten yhteydessä. 
23 
Päätelmät 
Arvonlisäveron käyttöön ottaminen uudelleen on edistysaskel, ja järjestelmä vastaa nyt 
yhteisön arvonlisäverojärjestelmän yleisperiaatteita, joskin yhdenmukaistamisessa on 
vielä huomattavasti tehtävää. Valmisteverojen suhteen ei ole kuitenkaan edistytty, ja 
Maltan järjestelmä poikkeaa suurelta osin yhteisössä sovelletusta järjestelmästä. Maltan 
tulisikin laatia tätä alaa koskeva johdonmukainen ja kohdennettu liittymistä edeltävä 
strategia. 
Tilastointi 
Malta kyennee täyttämään EU:n vaatimukset keskipitkällä aikavälillä. Vuoden 1998 
lopusta Maltan tilastokeskus on alkanut soveltaa Euroopan kansantalouden 
tilinpitojärjestelmää (ESA 1995), jonka täysimääräinen noudattaminen on määrä 
saavuttaa vuoden 2002 puolivälissä. Tarvittavien muutosten edellyttämät 
institutionaaliset puitteet on luotu, ja täytäntöönpano on käynnissä. 
Mainita voidaan myös, että IMF hyväksyi äskettäin maksutasetta koskevan tilinpidon 
(joka vastaa myös Eurostatin vaatimuksia) ja että tiedonkeruuta on tehostettu/tarkistettu 
esimerkiksi matkailun, maatalouden ja kalastuksen, ympäristön, liikenteen sekä 
sosiaaliasioiden alalla. 
3.4 Alakohtaiset politiikat 
Teollisuus 
Maltan hallitus on tunnustanut, että maan talous ei ole tarpeeksi avoin ja että 
kotimarkkinoille suuntautunut teollisuus ei ole kaikilta osin riittävän kilpailukykyinen. 
Hallitus onkin vahvistanut teollisuuden rakenneuudistusohjelman sekä aikataulun 
suojatullien poistamiselle muilta kuin maataloustuotteilta. Kyseistä hidasta aikataulua ja 
kyseisten tullien poistamista tulisi kuitenkin nopeuttaa (ks. Tavaroiden vapaa liikkuvuus). 
Vuonna 1998 perustettu pienyritysten edistämisinstituutti IPSE on parhaillaan 
aloittamassa rakennemuutosohjelman toteutusta. 
Monet Maltan kotimarkkinoille suuntautuneista yrityksistä, jotka perustettiin korvaamaan 
tuontia, toimivat edelleen protektionistisessa ympäristössä. Kansallista 
teollisuuspolitiikkaa ei ole vielä vahvistettu. 
Maltassa myönnetään vain vähän suoria valtiontukia. Tämä ei kuitenkaan koske 
telakkateollisuutta, joka saa huomattavaa valtion tukea ja on näin ollen edelleen 
huolenaiheena. Tärkeä teollisuuspolitiikkaan liittyvä kysymys onkin valtiontukien 
valvonta (ks. Kilpailu). 
Maltan on uudistettava teollisuutensa rakenteita ja kehitettävä pk-sektoriaan 
valmistellakseen liittymistä. Erityisesti huomiota kaipaa telakkateollisuus. 
24 
Maatalous 
Maatalouden tilanne 
Maatalouden osuus Maltan BKT:sta on noin 2,7 prosenttia (vuoden 1998 tieto) ja 
kokonaistyöllisyydestä 1,6 prosenttia. Sivutoiminen viljely on lisääntymässä, ja 
viranomaiset kannustavat osuuskuntien perustamista. Malta vie edelleen pääasiassa 
varhaisperunoita ja vähemmässä määrin muita puutarhaviljelytuotteita kuten kukkia ja 
tomaatteja. 
Suurin ongelma on veden puute. Maatalousmaata Maltassa on noin 12 000 hehtaaria 
(josta 6 prosenttia on kasteltua). 
Maatalouspolitiikka 
Yleinen tilanne on se, että Maltan maatalouspolitiikan toimenpiteet eivät noudata 
yhteisön maataloutta koskevaa säännöstöä. Valtion osuus maataloustuotteiden 
tuotannossa ja markkinoinnissa on pysynyt suurena. Nykyisin voimassa olevilla 
maksuilla mahdollistetaan Maltan oman maataloustuotannon suojaaminen tuonnilta. 
Viimeistään liittymisen yhteydessä suojajärjestelmä on mukautettava yhteisön sääntöihin. 
Maltalla ei ole vielä yhteisön maatalousalan säännöstön soveltamiseksi tarvittavaa 
riittävän kattavaa oikeudellista kehystä. 
Esimerkiksi kasvinsuojelu ja peltokasvien viljely ovat tärkeitä aloja, joilla Maltan 
lainsäädännön yhdenmukaistamisessa yhteisen maatalouspolitiikan kanssa ei ole 
saavutettu konkreettista edistystä. Tosin viimeksi mainitulla alalla yhteisen 
markkinajärjestelyn säännöstöä sovelletaan suoraan liittymisajankohdasta, joten Maltan 
ei tarvitse erikseen panna sitä täytäntöön. Sen vuoksi keskeistä on se, millainen 
kapasiteetti Maltalla on panna nämä säännöt täytäntöön ja valvoa niiden noudattamista. 
Eläinlääkintä- ja kasvinsuojelualojen säännöstön täytäntöönpanoa on ryhdyttävä 
suunnittelemaan. 
Maltassa on käytössä joitakin ympäristöohjelmia, joilla kannustetaan luonnonmukaista 
tuotantoa ja yhdennettyä tuholaisten hallintaa torjunta-ainejäämien vähentämiseksi. 
Päätelmät 
Kansallisen lainsäädännön yhdenmukaistaminen yhteisön säännöstön kanssa ei ole 
edistynyt merkittävästi. Maltan maatalouden ja maatalouspolitiikan täydellinen 
yhdentäminen Euroopan yhteisön yhteiseen maatalouspolitiikkaan vaatii vielä paljon 
työtä. Maataloushyödykkeiden suojamaksujen osalta yhteisön säännöstöön 
mukautuminen on välttämätöntä. 
Kalastus 
Maltan kalastusalan osuus on 0,21 prosenttia koko valtion BKT:sta (vuoden 1998 tieto). 
Kalastuksen alalla ei ole havaittu lainsäädännön yhdenmukaistamisessa edistystä. On 
edelleen selvää, että Maltan on toteutettava joukko uudistuksia erityisesti 
valvontapolitiikan, tuonnin, valtiontuen ja alusrekisterin perustamisen alalla, jotta sen 
25 
kalastuspolitiikka olisi yhteisön kalastuspolitiikan mukaista. Myös hallintorakenteet on 
tätä varten uudistettava perusteellisesti. 
Energia 
Malta ei ole antanut uutta energialainsäädäntöä helmikuun 1999 jälkeen. Maltan on 
mukautettava lainsäädäntönsä yhteisön säännöstöön raakaöljyn, öljytuotteiden kaupan ja 
öljyvarastojen osalta sekä annettava säännökset erityistoimenpiteistä öljykriisin varalta. 
Erityistä huomiota on kiinnitettävä poliittisen päätöksenteon ja itse toiminnan 
erottamiseen toisistaan sekä siihen, että kapasiteettia vahvistetaan yhteisön säännöstön 
täytäntöönpanoa silmällä pitäen. 
Päätelmät 
Suurin osa yhteisön energiasäännöstöstä on vielä siirtämättä Maltan kansalliseen 
lainsäädäntöön. Maltan on annettava lainsäädäntöä muun muassa energian 
sisämarkkinoista (kaasu- ja sähködirektiivit), hätätilanteisiin varautumisesta (mukaan 
luettuna öljyvarastojen kokoaminen) ja energiatehokkuudesta. 
Liikenne 
Yhteisön tieliikennesäännöstön täytäntöönpanossa on edelleen eräitä puutteita, erityisesti 
tieliikenteen turvallisuuden, ammattiinpääsyn, ajo- ja lepoaikojen sekä verojen ja 
maksujen osalta. Olisi huomattava, että Malta ei ole liittynyt useisiin tärkeisiin 
sosiaalilainsäädäntöä ja vaarallisten aineiden kuljetusta koskeviin YK/ECE-
yleissopimuksiin, jotka on myös saatettu osaksi yhteisön säännöstöä. 
Merenkulku on erityisen tärkeä ala Maltalle. Se ei ole vielä pannut täytäntöön yhteisön 
merenkulkusäännöstöä kokonaisuudessaan. Edellytykset laivanvarustamon 
perustamiseksi ja Maltan lipun saamiseksi eivät ole yhtä tiukat kuin jäsenvaltioissa. 
Täytäntöönpanon osalta Malta ei vielä sovella eräitä keskeisiä turvallisuus- ja 
saastestandardeja, joten tässä asiassa olisi edettävä pikaisesti. Maltan alusrekisteriin 
kuuluvien alusten heikko turvallisuustaso on huolestuttavaa. Lippuvaltion suorittaman 
hallinnon parantaminen on eräs tärkeimmistä tavoitteista. Malta tarvitsee moitteettoman 
strategian poistaakseen huonokuntoiset alukset rekisteristään. 
Ilmaliikenne on kehittynyt Maltassa hyvin sekä taloudellisesti että teknisesti. Vaikka 
eräillä tärkeillä aloilla yhteisön säännöstöä ei vielä ole hyväksytty, yhteisön 
ilmailusäännöstö tunnetaan Maltassa erittäin hyvin. Malta on ilmoittanut pyrkivänsä 
tekemään kaikkien Euroopan unionin jäsenvaltioiden kanssa vapaata ilmaliikennettä 
koskevat sopimukset, jotka perustuvat vastavuoroiseen kohteluun erityisesti maksujen 
hyväksynnän, kapasiteetin valvonnan ja markkinoillepääsyn osalta. Malta on jo nyt 
Euroopan ilmailuviranomaisten yhteistyöjärjestön jäsen. 
Malta osallistuu piakkoin liikenneinfrastruktuuritarpeiden arviointiohjelmaan (TINA -
ehdokasmaiden infrastruktuuritarpeiden arviointi). 
26 
Maltan osallistumista maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (GNSS) 
Euroopan laajuiseen verkkoon olisi tarkasteltava osana monimuotoista ja 
toteuttamiskelpoista Välimeren satelliittinavigointijärjestelmää. 
Päätelmät 
Koska merenkulku on erityisen tärkeä ala Maltalle, tämän alan yhteisön säännöstön 
täytäntöönpanoja soveltaminen olisi oltava ensisijainen tavoite. 
Pienet ja keskisuuret yritykset 
Pk-yritykset ovat hallitsevassa asemassa Maltan taloudessa. Yritysten 
toimintaedellytyksiä haittaa kuitenkin se, että maan talous ei ole tarpeeksi avoin ja että 
kotimarkkinoille suuntautunut teollisuus ei ole kaikilta osin riittävän kilpailukykyinen. 
Pk-sektorilla on vaikeuksia saada rahoitusta, erityisesti perustamisrahoitusta sekä 
pääomaa rakenneuudistuksia varten. Hallitus tarjoaa kuitenkin lainatakuita ja ylläpitää 
vientiluottojen takuujärjestelmää. Liikepankit ja muut rahoituslaitokset toteuttavat 
erityisohjelmia ja -toimenpiteitä, joilla parannetaan pk-yritysten rahoituksen saantia. 
Malta hyötyy jo osallistumisesta kumppanuustyyppisiin toimiin samalta pohjalta kuin 
muut Välimeren alueen kumppanimaat. Malta hyötyy myös muista yhteisön aloitteista, 
kuten eurotiedonvälityskeskuksista ja yritysten yhteistyöverkoista (BC-NET), sekä 
osallistumisesta yritysten yhteistyötapahtumiin, kuten Europartenariatiin ja Interpriseen. 
3.5 Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus 
Työllisyys ja sosiaalikysymykset 
Malta työttömyysaste on nousussa ja on yli 5 %. Työllisyyspolitiikassa keskitytään 
henkilöstön uudelleenkoulutukseen. Työllisyyspolitiikan yhteinen tarkastelu on määrä 
suorittaa lähivuosina. 
Malta on aloittanut merkittävän lainsäädäntönsä tarkistustyön seuraavilla aloilla: 
työterveys ja -turvallisuus, työlainsäädäntö sekä miesten ja naisten yhtäläinen kohtelu. 
Uusia säädöksiä tarvitaan, ja niiden täytäntöönpanoon on kiinnitettävä erityistä huomiota. 
Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu kuuluu vakiintuneeseen käytäntöön, ja sen 
yhteydessä on käsitelty muun muassa kasvavaa elintasokuilua. Kesäkuussa 1999 
perustettiin sosiaaliturvan uudistamista käsittelevä kansallinen toimikunta tarkastelemaan 
eläke-ja sosiaaliturvajärjestelmien uudistamista. 
Päätelmät 
Huomattavaa yhdenmukaistamista tarvitaan edelleen työllisyys-ja sosiaaliasioissa. 
Aluepolitiikka ja koheesio 
27 
Euroopan unioni tukee koheesion lujittamista pääasiassa rakennerahastojen välityksellä. 
Maltan edellytetään käyttävän näitä välineitä tehokkaasti ja noudattavan samalla sen 
liittymisen aikaan voimassa olevia periaatteita, tavoitteita ja menettelyjä. 
Ei muutoksia helmikuun 1999 raportista. Täsmällisten ostovoimapariteettina ilmaistujen 
BKT-tilastojen puute haittaa vertailua EU:n alueiden kanssa. Maltalla ei ole alueellista 
hallintorakennetta eikä kansallisen hallituksen ja 67 kunnan välistä tasoa. Gozolla on 
(Cominon kanssa) erillinen ministeriö ja erityiset tukiohjelmat. 
Päätelmät 
EU:n menetelmien mukaisten alueellisten tilastojen laatiminen olisi asetettava 
ensisijaiseen asemaan. 
3.6 Elämänlaatu ja ympäristö 
Ympäristö 
Malta on äskettäin alkanut harkita sisäisen ympäristöpolitiikkansa kehittämistä EU:n 
ympäristöpolitiikan mukaisesti, mutta kattavaa strategiaa ei ole vielä laadittu. 
Edistystä ei ole tapahtunut luonnonsuojelussa eikä juurikaan vesien suojelussa, ilman 
laadussa, jätehuollossa, teollisen saastumisen rajoittamisessa eikä riskien hallinnassa. 
Samoin yleisiä ongelmia, kuten kemiallisia aineita ja geneettisesti muunnettuja 
organismeja, koskevaa tietoisuutta olisi parannettava. 
Malta haki 15. heinäkuuta 1999 Euroopan ympäristöviraston jäsenyyttä. 
Päätelmät 
Kaikissa ympäristöön liittyvissä asioissa on vielä paljon tehtävää yhteisön säännöstön 
saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä sen täytäntöönpanemiseksi ja 
soveltamiseksi. Yksi keskeisistä seikoista ympäristöä koskevan yhteisön säännöstön 
täytäntöönpanossa on hyvä arvio aiheutuvista kustannuksista. Toistaiseksi Malta ei ole 
laatinut direktiivikohtaista rahoitussuunnitelmaa. 
Kuluttajansuoja 
Maltan kuluttajansuojapolitiikka ei vastaa yhteisön säännöstöä. Kuluttajajärjestöistä 
muodostuva kuluttaja-asiain neuvosto perustettiin toukokuussa 1999. Maltalle tärkeän 
matkailuelinkeinon vuoksi toiminnan painopisteitä ovat pakettimatkat, osa-aikaomistus, 
kuluttajaluotot, hyvän kauppatavan vastaiset sopimusehdot sekä vertaileva ja 
harhaanjohtava mainonta. Maltan matkailupalvelulaissa (annettu 13. heinäkuuta 1999) 
puututaan osittain joihinkin näistä seikoista perustamalla Maltan matkailuviranomainen 
sekä konsolidoimalla ja uudistamalla aiempia matkailuelinkeinoa koskeneita säädöksiä. 
Kuluttajansuojan alalla on tapahtunut myönteistä kehitystä, mutta paljon työtä on vielä 
jäljellä. 
28 
3.7 Oikeus- ja sisäasiat 
Helmikuun kertomuksessa korostettiin, että tärkein lyhyen aikavälin vaatimus koskee 
Geneven yleissopimukseen tehdyn maantieteellisen varauman poistamista. Lisätietoja 
haluttiin turvapaikkaoikeuden soveltamisesta käytännössä, laittoman maahanmuuton 
ehkäisystä, järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta, erityisesti huumeiden vastaisesta 
taistelusta ja siinä käytettävistä keinoista. Kertomuksessa todettiin myös, että Maltan on 
osallistuttava aiempaa enemmän myös kansainväliseen oikeudelliseen yhteistyöhön sekä 
siviilioikeuden että rikosoikeuden alalla. 
Maahanmuuttokysymykset ja rajavalvonta 
Maaliskuusta 1999 lähtien Maltan kansalaisten ei ole enää tarvinnut täyttää maahantulo­
ja maastapoistumislomakkeita, joilla liikkumista aiemmin valvottiin. Muiden 
matkailijoiden osalta nämä lomakkeet poistetaan käytöstä vuoden 1999 loppuun 
mennessä. Meritse tapahtuvaan laittomaan maahanmuuttoon liittyen Maltan ja Italian 
asevoimat keskittyivät vuoden 1999 vuosittaisessa yhteisharjoituksessaan meriliikenteen 
seurantaan. 
On tarpeen arvioida muuttoliikkeitä ja rajoja koskevaa Maltan lainsäädäntöä sen suhteen, 
miten sitä sovelletaan erityisesti aluevesirajoilla ja miten paljon henkilöstöä, koulutusta ja 
kalustoa tarvitaan. Vastuu aluevesien valvonnasta olisi siirrettävä asevoimilta 
siviilipoliisille (rajavartiostolle). 
Maltan olisi jatkettava viisumilainsäädännön ja -käytännön asteittaista 
yhdenmukaistamista EU:n lainsäädännön ja -käytännön kanssa. 
Turvapaikkakysymykset 
Malta on pitänyt voimassa maantieteellisen varauman Geneven yleissopimukseen ja se 
ottaa vastaan ainoastaan eurooppalaista alkuperää olevia pakolaisia. Tämä varauma on 
poistettava yhteisön säännöstön noudattamiseksi. Maltalla ei ole myöskään 
turvapaikkaoikeutta koskevaa erityistä lainsäädäntöä. Lainsäädännön ja hallinnollisten 
rakenteiden puuttumisen vuoksi Malta hyväksyy UNHCR:n päätökset 
turvapaikkaoikeudesta, ja turvapaikka-anomusten käsittely tapahtuu valtiosta 
riippumattoman järjestön, paikallisen siirtolaistoimikunnan välityksellä. 
Poliisi 
Huhtikuussa 1999 Malta ratifioi rikoksen tuottaman hyödyn rahanpesua, etsintää, 
takavarikkoa ja menetetyksi tuomitsemista koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen. 
Maltalla ei ole yleistä tietosuojalainsäädäntöä, mutta joissakin keskeisissä säädöksissä, 
kuten laissa asiakirjojen salassapitämisestä, verolaissa ja sosiaaliturvalaissa, on useita 
tietosuojaa koskevia lausekkeita. Varsinainen tietosuojaa koskeva laki on 
ennakkoedellytys Maltan osallistumiselle Europoliin. 
Talousrikoksia tutkiva ryhmä tarvitsee lisähenkilöstöä torjuakseen tehokkaammin 
petoksia ja korruptiota. Samoin lisähenkilöstöä tarvitaan kansainvälisestä yhteistyöstä 
vastaaviin rakenteisiin Europol-yhteyksien tiivistämiseksi. 
29 
Huumausaineet 
Maltaa ei pidetä laittomien huumausaineiden tuotantokeskuksena, mutta se toimii 
kauttakulkupaikkana ja määränpäänä Pohjois-Afrikasta, Lähi-idästä ja Itä-Euroopasta 
tulevalle huumeiden salakuljetukselle. Huumeiden käytöstä ja salakuljetuksesta on tullut 
suuri ongelma Maltassa. Malta ei ole vielä allekirjoittanut meriteitse käytävää laitonta 
kauppaa koskevaa Euroopan neuvoston sopimusta, joka on erityisen merkityksellinen 
maan sijainnin takia. Lisähenkilöstöä ja -kalustoa tarvitaan huumeita koskevan yhteisön 
säännöstön soveltamiseksi. 
Yhteistyö oikeusasioissa 
Malta allekirjoitti kesäkuussa 1999 eurooppalaisen yleissopimuksen ehdolliseen 
rangaistukseen tuomittujen tai ehdonalaisesti vapautettujen valvonnasta. Sen on kuitenkin 
vielä hyväksyttävä useita kansainvälisiä sopimuksia kuten helmikuun 1999 
kertomuksessa mainittiin. 
Päätelmät 
Voidakseen soveltaa Euroopan unionin säännöstöä oikeus- ja sisäasioissa Maltan on vielä 
hyväksyttävä useita oikeudellisia välineitä: turvapaikkalaki, jossa ei ole maantieteellistä 
varaumaa, tietosuojalaki, sopimus meriteitse käytävästä laittomasta kaupasta ja useita 
kansainvälisiä yleissopimuksia yhteistyöstä oikeusasioissa. 
Maltan on myös parannettava valmiuksiaan soveltaa yhteisön säännöstöä etenkin 
turvapaikkaoikeuden, laittoman maahanmuuton torjumisen sekä järjestäytyneen 
rikollisuuden ja huumeiden alalla. 
3.8 Ulkosuhteisiin liittyvä politiikka 
Kauppa ja kansainväliset taloussuhteet 
Malta on Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsen. Liittyessään EU:hun Maltan on 
luovuttava kehitysmaa-asemastaan ja liityttävä niihin monenvälisiin WTO:n sopimuksiin, 
joissa yhteisö on sopimuspuolena. 
Malta on ilmaissut halukkuutensa työskennellä tiiviissä yhteistyössä EY:n kanssa tulevan 
maailmankauppaa koskevan WTO:n neuvottelukierroksen valmisteluissa ja neuvottelujen 
aikana näkökantojen ja toimintalinjojen mukauttamiseksi toisiinsa mahdollisimman 
pitkälti. 
Malta on allekirjoittanut palvelujen kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATS). Tämän 
alan osalta ei ole ilmoitettu merkittävistä muutoksista edellisen kertomuksen jälkeen. 
Uusi WTO:n neuvottelukierros tarjoaa Maltalle tilaisuuden saattaa tätä alaa koskevat 
sitoumuksensa vähitellen EY:n tasoa vastaaviksi. 
Maltan keskimääräisissä tullitariffeissa ei ole tapahtunut merkittäviä muutoksia edellisen 
kertomuksen jälkeen. 
Uusista etuuskohtelukauppaa koskevista sopimuksista ei ole ilmoitettu. 
30 
Kehitysyhteistyö 
Maltalla ei ole kehitysyhteistyöpolitiikkaa. 
Tulli 
Maltan tullilainsäädäntö ei vastaa yhteisön säännöstöä eikä Malta ole edistynyt 
huomattavasti tullilainsäädäntönsä yhdenmukaistamisessa yhteisön säännöstön 
mukaiseksi. Yhdenmukaistamista tarvitaan esimerkiksi taloudellista vaikutusta omaavien 
tullimenettelyjen, vapaa-alueiden, tullivarastojen, tariffikiintiöiden ja -kattojen, 
tullisuspensioiden sekä väärennettyjen ja laittomasti valmistettujen tavaroiden alalla. 
Maltan olisi perustettava sitova tariffitietojärjestelmä. 
Ensisijaisena tehtävänä Maltan tulisi ottaa käyttöön Euroopan yhteisön yhdistetty 
nimikkeistö (mikä edellyttää alkuperäsääntöjen muuttamista), tarkistettava nykyistä 
tullausarvojärjestelmää WTO:ssa tehdyn tullausarvoja koskevan sopimuksen (Gatt 1994) 
soveltamiseksi ja alettava soveltaa yhtenäistä hallinnollista asiakirjaa. 
Malta on ilmaissut kiinnostuksensa allekirjoittaa EU:n kanssa pöytäkirja vastavuoroisesta 
hallinnollisesta avunannosta tulliasioissa, ja komissio on jo aloittanut tarvittavan 
menettelyn tätä alaa koskevan sopimuksen tekemiseksi. 
Päätelmät 
Maltan pitäisi laatia tullihallintoa koskeva liittymiseen valmistava strategia, joka kattaisi 
tullilainsäädännön yhdenmukaistamisen yhteisön säännöstön kanssa, kehitettävä maan 
toimielinten ja hallinnon valmiuksia selviytyä EY:n tullihallinnon edellyttämistä 
velvollisuuksista sekä tietokoneistettava alan hallinto. 
31 
Yhteinen uiko-ja turvallisuuspolitiikka 
Malta jatkaa ulkopolitiikkansa suuntaamista EU:hun. EU päätti 21. kesäkuuta 1999 
kutsua Maltan liittymään uudelleen monenväliseen poliittiseen vuoropuheluun, jota 
käydään assosioituneiden Keski-Euroopan maiden ja Kyproksen kanssa yhteisen uiko- ja 
turvallisuuspolitiikan yhteydessä, jotta maa voisi tottua ja mukautua yhteisen uiko- ja 
turvallisuuspolitiikan välineisiin sekä toimia täysipainoisesti yhteistyössä unionin kanssa 
kansainvälisillä foorumeilla. Tästä lähtien Malta osallistuu vuoropuheluun, myös 
poliittisten johtajien, eurokirjeenvaihtajien ja työryhmätason säännöllisiin kokouksiin, ja 
sovittaa kantansa yhteen EU:n kantojen kanssa. Jo ennen monenvälisen vuoropuhelun 
aloittamista uudelleen Malta on yleensä tukenut EU:n kantoja yhteisen uiko- ja 
turvallisuuspolitiikan alalla. Se liittyi yhteiseen kantaan Kosovon tilanteesta, Jugoslavian 
lentojen kieltoon ja Jugoslavian öljysaartoon. 
Malta pyrkii tukemaan alueellista vakautta Euro-Välimeri-kumppanuuden yhteydessä. 
Sillä on tiivistä yhteistyötä Välimeren alueen naapurimaidensa kanssa. 
3.9 Varainhoitoa koskevat kysymykset 
Varainhoidon valvonta 
Lainsäädäntöä on yhdenmukaistettava yhteisön säännöstön kanssa, jotta voidaan ottaa 
käyttöön omien varojen järjestelmä. Tämän alan hallinnollinen käytäntö on kehittynyt. 
Muitakin muutoksia (lainsäädännöllisiä ja hallinnollisia) tarvitaan EU:n 
valvontavaatimusten täyttämiseksi. Erityisen huomattavaa on, että julkinen varainhoidon 
sisäinen valvonta on Maltassa nykyisin hajautettu vastuuministeriöille. Puutteita liittyy 
tilintarkastajien toiminnan riippumattomuuteen, sisäisen tilintarkastuksen laatuun ja 
pätevän tarkastushenkilöstön lukumäärään. Tilanteen korjaamiseksi Malta on siirtämässä 
vastuuta tilintarkastuskomitealle, joka toimii erillään valtiovarainministeriöstä ja suoraan 
valtioneuvoston kanslian alaisuudessa. 
Maltan on myös luotava asianmukaiset hallinnolliset järjestelyt liittymisen jälkeen 
saamiensa EU-varojen hallinnoimiseksi ja niiden käytön valvomiseksi. 
Päätelmät 
Paljon työtä on vielä jäljellä lainsäädännön mukauttamisessa yhteisön säännöstöön ja 
tarvittavien hallinnollisten rakenteiden luomisessa. 
3.10 Yleisarvio 
Komission helmikuussa 1999 antaman ajan tasalle saatetun lausunnon jälkeen 
sisämarkkinoita koskevissa asioissa on edistytty hyvin vähän. Maltan tulisi kiireellisesti 
omaksua tämän alan yhdenmukaistamista koskeva ohjelma. Julkisten hankintojen osalta 
on edistytty, kun kansallisesta etuuskohtelusta on luovuttu, mutta standardoinnin ja 
varmentamisen suhteen on edelleen puutteita. Teollis- ja tekijänoikeuksia sekä 
tietosuojaa koskevien säännösten yhdenmukaistamista olisi nopeutettava. Arvonlisäveron 
32 
ottaminen käyttöön uudelleen vuonna 1999 oli myönteinen askel, mutta 
yhdenmukaistamisessa on vielä tehtävää. Tuontimaksujen periminen EU:sta tuotavilta 
tuotteilta on epätavallinen käytäntö, joka tulisi poistaa välittömästi. 
Kilpailulait ovat varsin pitkälle yhdenmukaisia yhteisön lainsäädännön kanssa, joskaan 
Maltassa ei ole lakia yrityskeskittymistä eikä kilpailusääntöjä vieläkään sovelleta 
yrityksiin, joilla on erityis- tai yksinoikeuksia. Valtiontukia ei valvota järjestelmällisesti 
eikä niitä koskevia lainsäädännöllisiä puitteita ole. Tämän asian yhdenmukaistaminen 
pitäisi asettaa ensisijalle, erityisesti laivanrakennus- ja laivankorjausalalle annettavan 
tuen osalta. Valtion rooli maataloudessa on edelleen tärkeä, eikä viime aikoina ole 
juurikaan edistytty maatalouden mukauttamisessa yhteiseen maatalouspolitiikkaan. 
Liikenteen alalla yhdenmukaistamista on jatkettava erityisesti meriliikenteen 
turvallisuuden ja saastumisen rajoittamisen suhteen. Maltan on otettava käyttöön 
ympäristöalan yhdenmukaistamista koskeva kokonaisstrategia sekä tehostettava 
täytäntöönpano- ja soveltamisvalmiuksiaan. Oikeus- ja sisäasioissa Maltan pitäisi antaa 
laki turvapaikkaoikeudesta ja poistettava maantieteellinen varaumansa. Valmiuksia on 
vahvistettava maahanmuuton valvonnassa, tietosuoja-asioissa sekä huumeiden ja 
järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa. 
Ympäristöstä, tulliasioista, kuluttajapolitiikasta, kalastuksesta, meriliikenteestä ja 
aluepolitiikasta vastaavat instituutiot on vielä perustettava. Hallinnon toimintakykyä on 
vahvistettava kaikilla aloilla. 
33 
4. Hallintojärjestelmän kyky soveltaa yhteisön säännöstöä 
Tässä luvussa päivitetään helmikuisen kertomuksen tietoja. Madridissa joulukuussa 1995 
kokoontunut Eurooppa-neuvosto viittasi tarpeeseen luoda edellytykset ehdokasmaiden 
vähittäiselle ja sopusointuiselle yhdentymiskehitykselle etenkin hallinnollisten 
rakenteiden mukauttamisen kautta. Agenda 2000 -asiakirjassa korostettiin yhteisön 
lainsäädännön sisällyttämistä asianmukaisesti kansalliseen lainsäädäntöön, mutta vielä 
tärkeämpänä siinä pidettiin yhteisön lainsäädännön soveltamista käytännössä 
asianmukaisten hallinnollisten ja oikeudellisten rakenteiden avulla. Tämä on keskeinen 
ennakkoedellytys tulevan jäsenyyden kannalta välttämättömälle keskinäiselle 
luottamukselle. 
Mahdollisuuksien mukaan tietoja annetaan siitä ministeriöstä tai organisaatiosta, joka 
vastaa tietystä yhteisön säännöstön osasta, sekä sen toimivaltuuksista, henkilöstöstä ja 
budjetista. Kuten jäsenvaltioissakin, kunkin hallinnonalan on päätettävä niukkojen 
henkilöstö- ja rahoitusresurssien jakamisesta ja varmistettava, että sillä on riittävät 
valmiudet soveltaa yhteisön säännöstöä. Ei ole olemassa ihanteellista henkilöstön määrää, 
eivätkä pelkät luvut riitä kertomaan kyvystä soveltaa yhteisön säännöstöä tehokkaasti. 
Henkilöstön määrä ja muutokset ilmoitetaan kuitenkin aina kun tiedot ovat saatavilla. On 
selvää, ettei yksi tai kaksi henkeä riitä aloilla, joilla valvontatyötä on paljon. Tällaisissa 
tapauksissa henkilöstön hyvin pieni määrä saattaa viitata tarpeeseen antaa enemmän 
painoa hallinnollisille valmiuksille. 
Monet tässä kertomuksessa esitetyistä täytäntöönpanorakenteista on luotu vasta äskettäin. 
Ne alkavat tehdä päätöksiä yhteisön säännöstöön liittyvillä aloilla, mutta usein on liian 
aikaista arvioida päätösten laatua ja sitä, miten johdonmukaisia ne ovat yhteisön 
säännöstön kanssa; aina tarvittavia tietoja ei ole edes saatavilla. Joillakin aloilla on 
kuitenkin mahdollista esittää tietoja sen havainnollistamiseksi, että yhteisön säännöstöstä 
on tulossa konkreettinen ja kiinteä osa maan sisäistä päätöksentekoa. Tulevan vuoden 
aikana komissio jatkaa työtään kunkin ehdokasmaan kanssa hallinnollisia valmiuksia ja 
täytäntöönpanoa koskevan tietokannan luomiseksi, jonka avulla unioni voi arvioida 
toiminnallisia valmiuksia yhteisön säännöstön täytäntöönpanoon. 
Helmikuun kertomuksessa komissio esitti seuraavan päätelmän: 
"Vaikuttaa siltä, että hallinnollisten ja oikeudellisten valmiuksiensa puolesta Maltalla ei 
tule olemaan suuria vaikeuksia yhteisön säännöstön käyttöönotossa. Hallinnollisia 
valmiuksia on kuitenkin parannettava monilla aloilla, joihin kuuluvat muun muassa tulli, 
kilpailu, meriliikenne sekä oikeus-ja sisäasiat." 
4.1 Hallinnon rakenteet 
Maltan hallinnolliset rakenteet perustuvat demokraattisiin periaatteisiin. 
Keskushallinnon palveluksessa on nykyisin noin 33 000 virkamiestä. Helmikuisessa 
kertomuksessa esitetty päätelmä, että "julkisen hallinnon tehokkuudessa ja 
tuloksellisuudessa on parantamisen varaa", pätee yhä. 
Helmikuun jälkeen on luotu joitakin hallinnollisia rakenteita yhdentymisprosessin 
hallinnoimiseksi. Liittymisen valmistelemiseksi on perustettu sekä keskushallinnon 
34 
alaisia että valtiosta riippumattomia elimiä. Analyyttiseen arviointiin (screening) ja 
neuvotteluihin liittyvät päätökset tekee valtioneuvoston kanslian alainen tilapäinen 
komitea, jonka puheenjohtajana on pääministeri, Maltan ja EU:n ohjaus- ja 
toimintakomitean (MEUSAC) suositusten perusteella. MEUSAC on perustettu 
ulkoasiainministerin alaisuuteen, ja siinä on laaja edustus hallituksesta, yksityiseltä 
sektorilta, ammattiyhdistyksistä, puolueista ja muista eturyhmistä. 
Lisäksi on perustettu EU:n tukea koordinoiva erityisryhmä helpottamaan Maltan 
osallistumista sille avoimiin yhteisön ohjelmiin ja varmistamaan EU:n varojen 
täysimääräinen ja tehokas käyttö ennen liittymistä ja sen jälkeen. 
4.2 Hallinnon ja oikeuslaitoksen toimintakyky: yhteisön säännöstön 
täytäntöönpanon avainalueet 
EY:n lainsäädännön yhdenmukainen soveltaminen: Laissa oikeudenkäynnistä 
yksityisasioissa säädetään tuomareiden määräksi 17, joista yksi on ylin tuomari (Chief 
Justice). Lisäksi toisenlaisia tehtäviä hoitaa 17 magistrate-mmislä tuomaria. EY:n 
lainsäädännön tuntemiseen kiinnitetään aiempaa enemmän huomiota. Tällä hetkellä 
kummankaan tuomariryhmän paikkoja ei ole vapaina. 
Tässä vaiheessa ei voida arvioida tarkasti ja kattavasti oikeuslaitoksen kykyä soveltaa 
yhteisön säännöstöä. 
Yhtenäismarkkinat: Valtiovarainministeriöön kuuluva itsenäinen sopimusosasto vastaa 
julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön eri näkökohtien soveltamisesta ja 
täytäntöönpanosta. Yleisessä sopimuskomiteassa on yhdeksän jäsentä (jotka eivät ole 
keskushallinnon virkailijoita), minkä lisäksi osastolla on 26 työntekijää. 
Kaikki ministeriöt ja monet julkiset yritykset esittävät tarjouspyyntönsä sopimusosaston 
kautta. Julkista palvelua (hankintoja) koskevissa säännöksissä annetaan paljon delegoitua 
valtaa osastopäällikölle, sopimusasioiden johtajalle, joka voi käyttää harkintaansa sen 
suhteen, annetaanko jokin asia valtiovarainministeriön lopullisesti päätettäväksi. 
Sopimusosasto vastaa julkisten tarjouspyyntöjen esittämisen valvonnasta, ja se neuvoo 
muita hallintoyksiköitä julkisiin hankintoihin ja niitä koskeviin tietoihin liittyvissä 
asioissa. Kaikki julkisin varoin rahoitettavat tarjouspyynnöt julkaistaan Malta 
Government Gazette -lehdessä, kun taas yritysten tarjouspyynnöt julkaistaan yleensä 
maan tiedotusvälineissä. 
Julkista palvelua (hankintoja) koskevien säännösten mukaan yleinen sopimuskomitea voi 
toimia myös muutoksenhakuelimenä, joka kuulee tarjoajia valitusasioissa, toimii 
tuomarina suosittelevan ministeriön tai yrityksen sekä asianosaisten tarjoajien välillä ja 
tekee päätökset. Valitusmenettelyn käyttöönotosta lähtien tarjoajat ovat voineet esittää 
vastalauseensa sopimuksen myöntämisen suhteen ennen sopimuksen allekirjoittamista. 
Lisäksi oikeutta on mahdollista hakea markkinatuomioistuimien kautta. 
Hallinnolliset valmiudet vaikuttavat keskushallinnon virastoille riittäviltä. Erityistä 
huomiota olisi kuitenkin kiinnitettävä henkilöstön asianmukaiseen koulutukseen. 
Julkisoikeudellisten elinten, paikallisneuvostojen ja julkisten (yleishyödyllisten) yritysten 
osalta Maltan on luotava tarvittavat hallinnolliset rakenteet, jotka vastaavat sen 
35 
seuraamisesta ja valvomisesta, että EU:n sääntöjen kattamat elimet soveltavat julkisia 
hankintoja koskevia sääntöjä. 
Teollisoikeuksien toimisto vastaa tavaramerkkien ja patenttien rekisteröinnin 
hyväksymisestä sekä äänitysoikeuksien myöntämisen määrittelystä. Sen jälkeen kun 
tavarat on laskettu paikallisille markkinoille, teollis- ja tekijänoikeuksien noudattamista 
valvoo talousrikoksia käsittelevä poliisin yksikkö, joka tekee säännöllisiä tarkastuksia 
vähittäismyyntipisteisiin ja avoimille markkinoille. Tullilaitoksen tutkintajaosto vastaa 
säännösten noudattamisen valvonnasta rajoilla. 
Hallinnollista rakennetta on vahvistettava huomattavasti, jotta yhteisön säännöstöä 
voidaan soveltaa tehokkaasti. Nykyiset järjestelmät on ehkä yhdistettävä viranomaiseksi, 
jolla on riittävästi pätevää henkilöstöä. Teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyviä tapauksia 
käsitteleviä erityistuomioistuimia ei ole. Tällaisia tapauksia käsitellään 
siviilituomioistuimissa, mutta hyvin harvat tuomarit ja syyttäjät ovat perehtyneet teollis-
ja tekijänoikeuksia koskevaan lainsäädäntöön. Poliisi- ja tulliviranomaiset tarvitsevat 
runsaasti koulutusta. 
Erityistä huomiota on kiinnitettävä täytäntöönpanosta vastaavien tahojen resurssien 
lisäämiseen. 
Valtiovarainministeriö (budjettitoimisto, valtionkassa ja tulliosasto) ja kansallinen 
tilintarkastusvirasto vastaavat tilintarkastusta koskevan lainsäädännön soveltamisesta. 
Ministeriössä noin 160 virkailijaa ja tilintarkastusvirastossa 30 virkailijaa työskentelee 
asiaa koskevan lainsäädännön panemiseksi täytäntöön Maltassa. 
Tilintarkastajat ovat vastuussa valtiovarainministeriön alaiselle tilintarkastus­
lautakunnalle, joka on perustettu tilintarkastustoiminnasta annetulla lailla. 
Tätä alaa koskevan yhteisön säännöstön täytäntöönpanemiseksi tarvittavat hallinnolliset 
rakenteet ovat jo olemassa, mutta henkilöstöresursseja on lisättävä huomattavasti. 
Yritysrekisterissä työskentelee 25 henkeä, ja se vastaa EY:n yrityslainsäädännön 
täytäntöönpanosta Maltassa. 
Yritysrekisteri toimii osana Maltan rahoituspalvelukeskusta ja valvoo vuonna 1995 
annetun yrityslain ja vuonna 1962 liikekumppanuuksista annetun määräyksen mukaan 
rekisteröityjä yhtiöitä. 
Nykyinen rakenne riittänee yhteisön säännöstön soveltamiseen ja täytäntöönpanoon. 
Tietosuojaa koskevia hallinnollisia rakenteita ei ole. Tämä muodostaa aukon Maltan 
kyvyssä panna täytäntöön yhteisön säännöstö. 
Tietosuojasäännösten asianmukaisen soveltamisen valvomiseksi on perustettava julkinen 
ja riippumattomasti toimiva valvontaviranomainen. 
Tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskevan EY:n lainsäädännön soveltaminen kuuluu 
useiden eri viranomaisten toimivaltaan. 
Tätä alaa koskevan teknisen lainsäädännön täytäntöönpanosta vastaa noin 15 virastoa ja 
keskushallinnon osastoa. Joissakin yhteyksissä henkilöstöä olisi lisättävä yhteisön 
säännöstön täysimääräisen täytäntöönpanon varmistamiseksi. 
36 
Keskinäisen tunnustamisen järjestelmää ei ole vielä perustettu. Nykyistä hallinnollista ja 
teknistä infrastruktuuria on kehitettävä, jotta voidaan tarkastaa, ovatko kolmansista 
maista tuodut tavarat tuoteturvallisuudesta annettujen sääntöjen mukaisia. 
Maltan standardointiviranomainen (MSA) perustettiin vuonna 1996 tehdyllä muutoksella 
Maltan standardointielintä koskevaan lakiin, jotta voitiin perustaa itsenäinen standardeja 
ja niihin liittyviä asioita käsittelevä viranomainen. MSA on nykyisin Maltan ainoa 
viranomainen, jonka tehtäviin kuuluu standardeja ja niihin liittyviä asioita koskevan työn 
koordinointi. Sitä johtaa neuvosto, jossa on julkisen hallinnon edustajia eri aloilta 
(teollisuus, maatalous, tulli, kuluttaja-asiat, ympäristönsuojelu, kansanterveys) sekä 
muiden eturyhmien edustajia (kauppa-ja ammattijärjestöjä, tiede-ja teknologianeuvosto). 
MSA:n neuvostossa on viisi kokopäiväistä työntekijää ja 15 osa-aikaista jäsentä. 
Terveysosasto vastaa edelleen terveysministeriön asettamien elintarvikkeita koskevien 
standardien tai MSA:n suositusten noudattamisen valvonnasta. 
Maltan viranomaisilla ei pitäisi olla kohtuuttomia vaikeuksia tavaroiden vapaata 
liikkuvuutta koskevan yhteisön säännöstön täytäntöönpanossa. Koulutus on kuitenkin 
keskeisessä asemassa. Riittävät hallinnolliset rakenteet yhteisön säännöstön 
täytäntöönpanemiseksi ja soveltamiseksi on vielä luotava. 
Pääomien vapaan liikkuvuuden alalla Maltan keskuspankki sääntelee ja valvoo luotto-ja 
rahoituslaitoksia, valvoo valuuttakursseja vuonna 1972 valuuttakurssien valvonnasta 
annetun lain mukaisesti sekä valvoo maksujärjestelmää valtiovarainministeriön 
delegoimana. Keskuspankissa on 329 virkailijaa. 
Yhteisön säännöstön soveltamiseksi ei tarvita uutta hallintorakennetta. Päinvastoin, 
vapauttamisprosessin myötä nykyiset pääomanliikkeitä valvovat ja lupia myöntävät 
hallintojärjestelmät on syytä poistaa. 
Rahoituspalvelujen osalta Maltan rahoituspalvelukeskus (MFSC) sääntelee vakuutus- ja 
sijoituspalveluyhtiöitä, yhteissijoitusjärjestelmiä ja offshore-yrityksiä. 
Rahoituspalvelukeskuksessa työskentelee 66 virkailijaa. 
MFSC myöntää toimilupia ja voi väärinkäytöstapauksissa perua toimiluvan, keskeyttää 
sen voimassaolon toistaiseksi tai rajoittaa sen soveltamista. Se voi myös tehdä selvityksiä 
ja antaa julkisia lausuntoja. 
Resurssitilanteen mukaan vaatimustenmukaisuutta koskevia tarkastuksia tehdään 
jatkuvasti sekä paikan päällä että ulkopuolisesi! Selvityksiä tehdään myös tarvittaessa. 
Yhteisön säännöstön täytäntöönpano on mahdollista nykyisellä hallinnollisella 
rakenteella. Keskipitkällä aikavälillä olisi perustettava erillinen viranomainen 
valvomaan vakuutusalaa. 
Henkilöiden vapaan liikkuvuuden alalla Maltan yliopiston aktuaari vastaa kaikkien 
korkea-asteen tutkintojen ja ammattipätevyyksien tunnustamisesta. Se voi kuulla 
asianomaisia ammattijärjestöjä mahdollisista ongelmista. Lisäksi joidenkin ammattien 
harjoittaminen edellyttää lupaa (hallituksen lupa asianajajille, arkkitehdeille jne.). 
Oikeus- ja sisäasiainministeriö myöntää luvat asianajajille ja ympäristöministeriö 
puolestaan arkkitehdeille. 
37 
Arkkitehdin ammatin harjoittamista sääntelevän lain, jonka parlamentti hyväksyi vuoden 
1996 puolivälissä, oli määrä tulla voimaan 1. lokakuuta. Laissa säädetään arkkitehtien 
lupatoimikunnasta, joka toimii yhdyssiteenä arkkitehtien ammattijärjestön ja hallituksen 
välillä. Toimikunnan tehtävänä on käsitellä hakemuksia arkkitehtiluvan myöntämiseksi 
sekä hyväksyä ja tunnustaa ulkomaisissa yliopistoissa hankittuja tutkintoja luvan 
myöntämistä varten. 
Sellaisten ammattipätevyyksien tunnustaminen, joita koskevia sääntöjä ja säädöksiä ei 
ole vielä annettu, on suuri ongelma. Yliopiston aktuaariin perustuva järjestelmä toimii 
suhteellisen hyvin Maltan kansalaisten osalta, mutta on muiden maiden kansalaisille 
melko hidas, mikä voitaisiin tulkita haluttomuudeksi antaa ulkomaalaisten asettua 
Maltaan. Asianajajille, arkkitehdeille jne. myönnettävän hallituksen luvan osalta 
nykyisen hallinnollisen rakenteen vahvistaminen ei riitä, vaan olisi perustettava 
itsenäinen sääntelyviranomainen, jonka toimivaltaan kuuluisivat kaikki asianosaiset alat. 
Kilpailu: Kilpailusääntöjen (rajoittavat sopimusehdot, hallitsevan aseman väärinkäyttö, 
ja yrityskeskittymien valvonta) soveltamisesta vastaava kansallinen viranomainen on 
kilpailuvirasto (Office for Fair Competition), jossa on 25 työntekijää. Tämä 
viranomainen tutkii hyvän kauppatavan vastaista kilpailua koskevat väitteet ja toimittaa 
rikkomismenettelyjen tulokset kilpailutoimikunnalle. 
Päätöksentekovalta on kilpailutoimikunnalla, joka on presidentin nimittämä itsenäinen 
viranomainen, joka päättää itse omista menettelyistään ja jolla on vastaava toimivalta 
kuin kansallisilla siviilituomioistuimilla. 
Maltan on perustettava valtiontukea valvova kansallinen viranomainen (esim. 
arvioimaan valtiontuen asianmukaisuutta yhteisön säännöstöön perustuvien kriteerien 
kannalta). 
Televiestintä: Valtion omistuksesta julkisessa verkko-operaattorissa, Maltacom-yhtiössä, 
vastaa talousministeriö. Omistus on siis erotettu sääntelytoiminnasta, mikä on yhteisön 
säännöstön mukaista. Televiestintäalan sääntelyvirasto ei ole kuitenkaan riippumaton 
valtion päätöksenteosta, sillä se toimii liikenne- ja viestintäministeriön alaisuudessa ja 
viraston johtajan nimittää maan pääministeri. 
Liikenne- ja viestintäministeriön alainen televiestintäalan sääntelyvirasto vastaa 
toimilupien myöntämisestä, hinnoittelumekanismien vahvistamisesta, radiotaajuuksien 
sääntelystä, kiistojen ratkaisemisesta ja tilausasiakkaiden etujen turvaamisesta. 
Langattomasta viestinnästä vastaava ministeriön osasto on vastuussa standardeista ja 
televiestintälaitteista. Sääntelyvirastossa on 65 työntekijää insinöörit, teknikot ja 
hallintohenkilökunta mukaan luettuina. 
Televiestintäalan valituslautakunta ratkaisee sääntelyviranomaisen ja operaattorin 
(operaattoreiden) väliset kiistat. Se muodostuu puheenjohtajasta ja kahdesta muusta 
jäsenestä, jotka nimeää liikenne-ja viestintäministeri. 
Sääntelyviranomaisen riippumattomuutta hallituksesta on lisättävä, ja sen tulisi osoittaa 
tehokkuutensa laatimalla yhteisön säännöstön mukaiset asetukset erityisesti toimilupien 
myöntämisestä, yhteenliittämisestä ja numeroinnista. 
Audiovisuaaliset palvelut: Maltan lähetystoiminnasta vastaava viranomainen vastaa 
yleisradiolain (1991) nojalla audiovisuaalista alaa koskevan lainsäädännön 
38 
täytäntöönpanosta ja soveltamisesta. Henkilökunnan vahvuus on 22. Tämän lakisääteisen 
elimen jäsenet nimittää tasavallan presidentti pääministerin esityksestä ja opposition 
johtajaa kuultuaan. 
Lukuun ottamatta perustuslaissa säädettyjä toimintoja (varmistaa puolueettomuuden 
säilyminen poliittisissa ja talouselämään liittyvissä ristiriitatilanteissa tai ajankohtaiseen 
julkiseen politiikkaan liittyvissä asioissa) lähetystoiminnasta vastaavan viranomaisen 
asema ja tehtävät ovat kaksijakoiset: valita radio- ja televisiotoiminnan harjoittajat ja 
myöntää niille toimiluvat sekä valvoa näitä asemia, säännellä niiden toimintaa 
lainsäädännön ja toimilupaehtojen pohjalta ja langettaa seuraamuksia ehtojen 
rikkomisesta; nämä seuraamukset vaihtelevat sakosta toimiluvan määräaikaiseen tai 
täydelliseen perumiseen. Lähetystoiminnasta vastaava viranomainen käsittelee myös 
toimiluvanhaltijoiden valituksia ja varmistaa, että mainontaa koskevia säännöksiä 
noudatetaan. 
Hallitus (valtioneuvoston kanslia) vastaa Maltan lähetystoiminnasta vastaavalle 
viranomaiselle osoitettujen taajuuksien jakamisesta. 
Lähetystoimintapalveluihin kuuluu valtiollisia ja yksityisiä radio- ja televisioasemia, 
jotka lähettävät ohjelmaa koko maahan, paikallisradioasemia, joiden lähetystoiminta on 
rajallista, sekä kaapelitelevisio, joka välittää paikallisia ja ulkomaisia maanpäällisiä 
televisiopalveluja sekä monia muita maanpäällisiä ja satelliittikanavia. 
Lähetystoiminnasta vastaava viranomainen on voittoa tuottamaton organisaatio, jonka 
tulot perustuvat lähinnä valtiontukeen (yleisestä talousarviosta). Lähetystoiminnasta 
vastaavan viranomaisen riippumattomuuden varmistamiseksi hallituksen on lain mukaan 
maksettava vähintään neljännesmiljoona. Tuloja saadaan myös lupamaksuista (joista 20 
prosenttia maksetaan automaattisesti langattomasta televiestinnästä vastaavalle 
ministeriölle), franchise-maksuista ja sakkojen perimisestä. 
Lähetystoiminnasta vastaava viranomainen toimii dynaamisesti. Se on ollut jo vuosien 
ajan aktiivinen jäsen Euroopan yleisradioliitossa ja brittiläisen kansainyhteisön 
yleisradioyhdistyksessä. Se on myös Euroopan mediainstituutin jäsen ja Maltassa 
vuonna 1995 pidetyssä konferenssissa perustetun EPRAn - Euroopan 
sääntelyviranomaisten yhdistys -perustajajäsen. 
Verotus: Verotuksesta vastaavat valtiovarainministeriöön kuuluvat tulovero-osasto (395 
työntekijää), arvonlisävero-osasto (125 työntekijää) sekä tulli- ja valmistevero-osasto 
(685 työntekijää, joista 32 työskentelee valmisteveroihin liittyen). 
Käytettävissä olevien tietojen perusteella ei voida esittää kattavaa ja tarkkaa arviota 
Maltan kyvystä soveltaa yhteisön säännöstöä tyydyttävästi. 
Maatalous: Maatalous- ja kalastusministeriö jakautuu kolmeen osastoon: 
maatalousosasto, eläinlääkintäosasto sekä kalastus-ja vesiviljelyosasto. 
Maatalousosaston kasvinterveysyksikkö, jossa on 41 työntekijää, käsittelee kaikki 
kasvinsuojelualan kysymykset (todistusten antaminen, torjunta-aineiden ja lannoitteiden 
rekisteröinti, kasvien terveyden ja laadun valvonta). Kasvinterveysyksikössä sijaitsee 
myös biologialaboratorio. Koska kasvinterveysyksikkö on Euroopan ja Välimeren 
maiden kasvinsuojelujärjestön (EPPO) jäsen, se parantaa standardejaan koko ajan ja 
antaa neuvoja ("ennakkovaroituksia") viljelijöille. 
39 
Eläinlääkintäosasto, jossa on 180 työntekijää, valvoo esimerkiksi lupien ja 
tuontitodistusten antamista, tilojen ja teurastamojen säännöllisiä tarkastuksia sekä 
elintarvikkeiden pakkauslaitoksia ja vähittäismyyntipisteitä. Osasto voi määrätä 
seuraamuksia, jos säännöksiä ei noudateta. 
Kasvinjalostajanoikeuksia varten Maltassa ei ole hallintorakennetta, mutta yhteisön 
kasvilajikevirastoon tarkoitetut hakemukset voidaan osoittaa maatalousosastoon. 
Maltan on vielä vahvistettava enimmäisjäämärajat, mutta maan kapasiteetti ei riitä tämän 
kohdan vaatimusten täytäntöönpanoon. 
Maatalous- ja kalastusministeriössä on hallinnon perusrakenteet, joilla voidaan panna 
täytäntöön ja soveltaa EY:n lainsäädäntöä useilla aloilla, mm. eläinlääkintä-, ja 
kasvinsuojelualalla. Tietyt yksiköt tarvitsevat enemmän pätevää henkilöstöä ja sopivia 
laitteita yhteisön säännöstön täytäntöönpanemiseksi. Eräs tällainen yksikkö on 
kasvinterveysyksikkö, jonka on organisoitava uudelleen henkilökuntansa. 
Eläinlääkintäosaston on hyödynnettävä henkilöresurssejaan paremmin ja parannettava 
yhteistyötä ja koordinaatiota muiden elinten, kuten kansanterveysosaston ja 
maatalousosaston sekä tarkastustavoitteita varten myös poliisin kanssa. Koska Malta on 
saari, rajatarkastusasemien käyttöönotto uudelleen edellyttää koulutusta. Myös uusia 
hallintorakenteita on perustettava useilla aloilla, joilla Maltalla ei vielä ole 
lainsäädäntöä. 
Kalastus: Yksi maatalous- ja kalastusministeriön osastoista muodostuu kalastus- ja 
vesiviljely-yksiköistä. Kalastusyksiköllä (50 työntekijää) on sääntelytehtäviä, kun taas 
vesiviljely-yksikkö (kuusi asiantuntijaa) on enemmän suuntautunut kokeiluun ja 
koulutukseen. 
Jotta yhteisön säännöstö voitaisiin panna täytäntöön, alusrekisteri, tarkastukset ja 
valvonta olisi uudistettava. Myös markkinarakenne olisi uudistettava, jotta yhteinen 
markkinajärjestely voitaisiin panna täytäntöön. 
Energia: Maan pääasiallisena energiantoimittajana Enemalta-yhtiö harjoittaa energian 
hankintaan, jalostukseen, valmistukseen, jakeluun ja myyntiin liittyvää toimintaa. 
Yhtiöllä on omat velvollisuutensa, ja se toimii hallituksen valvonnassa ja talouselämän 
palveluista vastaavan ministeriön alaisuudessa. 
Enemalta-yhtiöön kuuluu kolme osastoa: sähkö (2 lämpövoimalaa), kaasu (nestekaasun 
tuonti), öljy (kaikkien öljytuotteiden hankinta ja myynti, merenkulun ja ilmailun 
polttoainevarastot kansainvälisille asiakkaille). Enemalta-yhtiön henkilöstön määrä on 
2000. 
Maltalla ei ole ydinvoimaa, ja öljynetsintäosasto kuuluu valtioneuvoston kanslian 
alaisuuteen. Sillä on 12 työntekijää, ja se vastaa hiilivetyjä koskevista luvista annetun 
EY:n lainsäädännön täytäntöönpanosta. Uusien energianlähteiden hyödyntäminen on 
vielä kokeiluvaiheessa. 
Energiatehokkuudesta vastaa Maltan standardointiviranomainen (20 työntekijää, joista 5 
täysipäiväistä ja 15 osa-aikaista). Sitten kun energiatehokkuutta koskeva EY:n 
lainsäädäntö on saatettu osaksi Maltan kansallista lainsäädäntöä, sen soveltamisesta 
vastaavat yhdessä Maltan standardointiviranomainen, kuluttaja-asiain osasto ja 
teollisuusosasto. 
40 
Säädösten antaminen ja soveltaminen on tarpeen energiantuotantoa koskevien EU:n 
direktiivien noudattamiseksi. Itsenäisen sääntelyelimen perustaminen on keskeistä. 
Kansallisella tasolla ei ole kriisitoimenpiteiden yhteensovittamisesta ja 
täytäntöönpanosta vastaavaa elintä. 
Liikenne: Liikenneministeriö on toimivaltainen hallintoviranomainen. 
Julkista maaliikennettä koskevasta sääntelystä (ja sen soveltamisesta) vastaa 
ministeriössä joukkoliikennevirasto (PTA) ja liikennesäännöistä vastaa liikenteen 
valvontalautakunta (neljä jäsentä), kun taas liikennesääntöjen valvonnasta vastaa 
kokonaisuudessaan poliisi. 
PTA:han kuuluu puheenjohtaja ja neljä muuta julkisesta liikenteestä vastaavan ministerin 
nimeämää jäsentä (nimitykset voidaan uusia vuosittain) ja siellä on 172 työntekijää. 
Ajoneuvojen katsastusta koskeva lainsäädäntö annettiin äskettäin. Katsastukset tekevät 
yksityisessä omistuksessa olevat testausasemat. Ensimmäisessä vaiheessa (eli lokakuusta 
1999 alkaen) katsastetaan ainoastaan sellaiset ajoneuvon osat, joihin huonokuntoiset 
tieolot eivät vaikuta suoranaisesti (ohjaus, valaisimet, jarrut, rekisterikilpi). 
Ministeriön tieliikenneosasto (25 työntekijää) vahvistaa ja valvoo teiden suunnittelua ja 
rakentamista sekä tienpitoa koskevia standardeja. 
Muut ministeriön osastot ovat: 
• 
• 
• ilmailuosasto, joka sääntelee ilmailuasioita, tarjoaa ilmaliikennepalveluja Maltan 
lentotiedotusalueella ja varmistaa Maltan kansainvälisen lentokentän (MIA) 
hallinnossa tarvittavien välineiden saatavuuden, 
lupa- ja testausosasto, joka tarjoaa kaikenlaisia ajoneuvojen ja kuljettajien lupa-, 
koulutus- ja testauspalveluja, 
Maltan kansainvälinen lentokenttä, joka koordinoi hallintoa, politiikkoja, valvontaa, 
seurantaa, tutkimusta, suunnittelua, kauppaa ja muiden Maltan lentokenttien kaikkia 
muita toimintoja, 
Maltan merenkulkuhallitus (190 työntekijää), joka vastaa merenkulusta, satamien ja 
purjehduskeskusten hallinto, palvelut ja toiminta mukaan luettuina. 
Satamien lastaajilla on monopoli, jonka turvin ne voivat sanella kuljetusmaksut, ja tämä 
puolestaan johtaa kohtuuttomiin kuljetuskustannuksiin Maltassa (satamasta 
määräpaikkaan). Säädösten ja standardien täytäntöönpano on ollut heikkoa. Erityistä 
huomiota on kiinnitettävä kansainvälisten turvallisuus- ja saastestandardien 
täytäntöönpanoon ja soveltamiseen, sillä ne ovat merenkulun turvallisuuden 
avainvaatimukset. 
Työllisyys ja sosiaalipolitiikka: Sosiaaliministeriö hallinnoi sosiaaliturvajärjestelmää, 
josta maksetaan etuuksia, tukea ja eläkkeitä köyhille, sairaille, vanhoille ja työttömille. 
Sosiaalihuollon alalla on perustettu julkinen virasto, sosiaalisen hyvinvoinnin 
kehittämisohjelma. Sosiaaliministeriö vastaa myös kansallisen työllisyyspolitiikan 
toteutuksesta. Tätä varten perustettiin työllisyyskoulutusjärjestö vuonna 1990 annetun 
kansallista työllisyysviranomaista koskevan lain nojalla. Sen päätehtäviä on edistää 
41 
työttömien sijoittumista työelämään sekä vastata työvoima- ja 
uudelleenkoulutuskeskusten toiminnasta. 
Ammatillisen koulutuksen toteutuksesta vastaavat yhdessä sosiaaliministeriö 
työllisyyskoulutusjärjestön välityksellä ja opetusministeriö. Sosiaaliministeriö vastaa 
myös sellaisten sosiaalipoliittisten toimien kehittämisestä ja toteutuksesta, joilla itsessään 
on vaikutusta työllisyyteen. 
Suurinta työntekijöiden ammattijärjestöä - General Workers Union - lukuun ottamatta 
muut keskeiset ammattijärjestöt ja työntekijöiden yhdistykset ovat edustettuina Maltan 
ammattijärjestöjen keskusliitossa. Keskeiset työnantajia ja yrittäjiä edustavat järjestöt 
ovat Maltan työnantajayhdistys, Maltan teollisuuden liitto sekä Maltan kauppakamari. 
Tärkeistä sosiaalisista asioista hallitus kuulee Maltan taloudellisen kehityksen neuvostoa, 
jossa ovat edustettuina työnantajat, ammattijärjestöt ja muut keskeiset tahot. 
Sosiaaliministeriön alaisuudessa toimii lukuisia virastoja ja toimikuntia, jotka vastaavat 
yhteisön säännöstön eri osista (kansallinen vammaistoi mi kunta - neuvoa-antava elin / 
palveluiden hallinnointi, Sedqa (julkinen virasto) - huumausaineiden ja alkoholin käyttö, 
naisten asemaa edistävä toimikunta - tasa-arvoasiat). 
Nykyisin työterveys ja -turvallisuus kuuluu työ- ja työmarkkinasuhteista vastaavalle 
sosiaaliministeriön osastolle (49 työntekijää) sekä työterveyden ja työturvallisuuden 
toimikunnalle (kolmikantainen elin, jossa myös työmarkkinaosapuolet ovat edustettuina). 
Kansanterveys kuuluu terveysministeriön vastuualaan. Ministeriössä on kahdeksan 
osastoa, joilla jokaisella on johtajansa: rahoitus ja hallinto, terveyttä koskevat tiedot, 
politiikka ja suunnittelu, terveyden edistäminen, henkilöstö, terveydenhuollon 
instituutiot, perusterveydenhuoltoja kansanterveys. 
Terveysministeriön tehtävänä on järjestää kaikille Maltan asukkaille kattavat ja täysin 
ilmaiset terveyspalvelut. Julkisten palvelujen rinnalla on myös yksityisiä 
terveyspalveluja. Terveyteen liittyvissä asioissa hallituksen neuvonantajana toimii 
asiantuntijalääkäri. Hän vastaa ministeriön terveysosastosta ja on hallinnollisesti 
vastuussa ministerille hallituksen terveyspolitiikan toteutuksesta. 
Työllisyyttä ja sosiaaliturvaa koskevan yhteisön säännöstön soveltamiseksi tarvittavia 
hallinnollisia valmiuksia ei ole vielä parannettu riittävästi. Nykyisten hallinnollisten 
rakenteiden puutteisiin on puututtava ensi tilassa. Perusrakenteisiin sekä henkilöstön 
rekrytoimiseen ja asianmukaiseen koulutukseen tarvitaan investointeja. 
Aluepolitiikka ja koheesio: Maltan hallitus on perustanut Euroavustuksen työryhmän 
koordinoimaan tulevaisuudessa mahdollisesti saatavaa EU-rahoitusta (ennen liittymistä ja 
sen jälkeen). Työryhmässä on jäseniä työmarkkinaosapuolista, talouselämän edustajista ja 
muista asianomaisista osapuolista. 
Aluepolitiikan ja koheesion osalta alan sosiaalisesta ulottuvuudesta (Euroopan 
sosiaalirahaston ja asiaa koskevan lainsäädännön täytäntöönpanosta) vastaa 
sosiaalipolitiikan ministeriö, opetusministeriö ja Gozon ministeriö. Gozon ministeriö 
vastaa myös Gozon saarta koskevan lainsäädännön täytäntöönpanosta. Suunnitteluvirasto 
vastaa maaseudun kehittämistä koskevista kysymyksistä maankäytön osalta. 
42 
Maltan koon vuoksi todellista aluepolitiikkaa ei ole koskaan luotu. Valmistautuminen 
EU.n rakennepolitiikan täytäntöönpanoon on ollut erittäin vähäistä. Hyvin harvat 
viranomaiset tuntevat EU.n koheesiopolitiikkaa tai rakennetoimenpiteitä. Maltan on 
perustettava hallintorakenne koordinoimaan rakennerahastojen täytäntöönpanoa ja 
vastaamaan Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) täytäntöönpanosta. 
Ympäristö: Ympäristöministeriö ja erityisesti ympäristönsuojeluosasto on toimivaltainen 
viranomainen laaja-alaisen ympäristölainsäädännön osalta, kun taas varsinainen 
täytäntöönpano (ja soveltaminen) voi jakautua useiden eri instituutioiden kesken (esim. 
sisäasiainministeriöllä on osavastuu ympäristövaikutusten arvioinneissa ja 
ympäristölupien myöntämisessä; jälkimmäisestä se vastaa suunnitteluviranomaisen 
kanssa). 
Ympäristöministeriö vastaa ilman ja veden laadun seurannasta (saastevalvontaa 
koordinoiva ympäristönsuojeluosaston yksikkö), pintavesien saastumisen ehkäiseminen 
mukaan luettuna, sekä jätehuollosta (viemäröintiosasto). Sisäasiainministeriön alainen 
suunnitteluviranomainen vastaa luonnonsuojelusta, ympäristövaikutusten arvioinneista, 
ympäristölupien myöntämisestä ja suojelualueiden perustamisesta. Väestönsuojelu 
kuuluu sisäasiainministeriön väestönsuojeluosaston vastuulle. 
Ympäristönsuojeluosaston henkilöstön kokonaismäärä on 225, joista 13 työskentelee 
saastevalvontaa koordinoivassa yksikössä. Suunnitteluviranomaisen työntekijämäärä on 
320. 
Teollisuussaasteiden valvonnan ja riskienhallinnan toteuttamiseksi ja soveltamiseksi 
tarvittavia hallinnollisia rakenteita ei ole vielä luotu. 
Maltan on vielä päätettävä, miten jätehuoltoa, luonnonsuojelua (esim. lintudirektiivi), 
ajoneuvojen ja koneiden melupäästöjä sekä ydinturvallisuutta ja säteilysuojelua koskeva 
yhteisön säännöstö saatetaan kaikilta osin osaksi kansallista lainsäädäntöä. 
Hallinnolliset valmiudet eivät ole riittävät. Säädökset eivät vastaa standardeja, ja niiden 
soveltaminen on yleensä hyvin heikkoa tai olematonta. Laitteisiin ja henkilöstöön on 
investoitava lisää kiireellisesti. 
Ilman ja veden laatua (ympäristönsuojeluosasto, saastevalvontaa koordinoiva yksikkö 
terveysministeriön kanssa) sekä jätehuoltoa (viemäröintiosasto) koskevan lainsäädännön 
täytäntöönpano ja soveltaminen on lähes olematonta. 
Kuluttajapolitiikka: Kuluttajapolitiikasta vastaava viranomainen on talouselämän 
palveluista vastaavan ministeriön kuluttaja-asiain osasto, jonka henkilöstö on hyvin pieni 
(vain yksi tarkastaja ja muutama apulainen). Kuluttaja-asioista annetussa laissa (1994) 
säädetään kuluttaja-asiain neuvoston perustamisesta, joka aloittikin toimintansa tämän 
vuoden toukokuussa. Neuvoston tehtävänä on koota saman katon alle eri 
kuluttajajärjestöt (joita on toistaiseksi vain kaksi) ja antaa neuvoja kuluttajapolitiikasta. 
Toistaiseksi valmisteilla ei kuitenkaan ole kuluttajapolitiikan toimintasuunnitelmaa. 
Säännösten soveltaminen on hyvin vähäistä osaston pienen koon vuoksi. 
Terveysosaston yhteydessä toimii toinen tarkastuselin, jonka henkilöstön määrä on myös 
hyvin suppea. Sen tehtävänä on valvoa elintarvikkeiden turvallisuutta ravintoloissa ja 
hotelleissa. 
43 
Standardointi viranomainen vastaa itsenäisesti standardeista ja niihin liittyvistä asioista. 
Kuluttajatuomioistuin tekee päätöksiä valitusasioissa. 
Nykyiset hallinnolliset rakenteet ovat heikot ja niitä on kehitettävä. Hallinnolliset 
perusrakenteet eivät tällä hetkellä riitä panemaan kaikilta osin täytäntöön ja 
soveltamaan uutta lainsäädäntöä. Rakenteita on vahvistettava henkilöstön osalta, ja 
erityisasiantuntemusta omaavien työntekijöiden määrää on lisättävä. Huomiota olisi 
kiinnitettävä myös henkilöstön asianmukaiseen koulutukseen. 
Oikeus- ja sisäasiat: Turvapaikkahakemusten käsittelemiseksi ei ole julkisia 
hallintorakenteita, eikä hakemuksia koskevien valitusten käsittelemiseksi ole 
riippumatonta oikeudellista elintä, vaan hakemukset käsittelee kansalaisjärjestö. 
Rajavalvonnasta ja maahanmuuttoasioista vastaavat poliisilaitoksen 
maahanmuuttoviranomainen, jonka henkilöstön kokonaismäärä on 124. 
Maltan poliisi vastaa järjestäytyneestä rikollisuudesta, terrorismista, huumausaineista, 
petoksista ja korruptiosta sekä poliisialan yhteistyöstä. Rikososasto jakautuu kahteen 
osaan, rikostutkintaosastoon ja liikkuvaan poliisiin. Ensiksi mainittu muodostuu 
yhdeksästä ryhmästä, jotka vastaavat rikostutkinta-asioista yleensä, sekä yhdestä 
ajoneuvovarkauksiin erikoistuneesta ryhmästä. 
Huumeyksikkö on tärkein huumausaineiden vastaiseen toimintaan suoraan osallistuva 
organisaatio. Siihen kuuluu tällä hetkellä kuusi ryhmää ja yhteensä 39 henkeä, ja sitä 
johtaa apulaiskomentaja. Tulliosaston huumeyksikössä on 46 työntekijää, jotka 
analysoivat riskejä ja valitsevat tarkastettavat meri-ja ilma-alukset sekä matkustajat. 
Talousrikoksia käsittelevä yksikkö vastaa monia eri aloja koskevista rikostutkimuksista -
väärennöksistä tekijänoikeusrikkomuksiin, virkamiesten korruptiosta 
valuuttasäännöstelyyn jne. Yksikköön kuuluu vain 15 työntekijää. 
Nykyinen poliisiyhteistyö perustuu kahdenvälisiin sopimuksiin sekä Interpolin 
välityksellä tapahtuvaan toimintaan. Interpol-yhdystoimistoon on osoitettu vain seitsemän 
työntekijää, joilla on niukasti hallinnollisia tehtäviä. Oikeudellisen alan yhteistyöstä 
siviili-ja rikosasioissa vastaa ulkoasiainministeriö. 
Oikeus- ja sisäasioita koskevan säännöstön soveltamisesta vastaavia hallinnollisia 
valmiuksia on vahvistettava. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä asianmukaiseen ja 
jatkuvaan henkilöstön koulutukseen. Maltan poliisi tarvitsee lisää resursseja ja 
henkilöstöä voidakseen toimia aktiivisesti Europolissa. Poliisilaitoksen 
maahanmuuttoviranomainen tarvitsee lisää henkilöstöä ja kalustoa soveltaakseen 
ulkorajoja koskevaa yhteisön säännöstöä. 
Tulli: Valtiovarainministeriön tulliosasto vastaa tulliasioita koskevan yhteisön 
säännöstön täytäntöönpanosta. Osastolla on yhteensä 685 työntekijää (hallinto, rahoitus ja 
henkilöstö, tullaus, tutkimus, matkustajaliikenne, valmisteverot ja sisäiset verot). 
Osasto käsittelee tuonti- ja vientiasiakirjat, myöntää alkuperä-, purkamis- ja muita 
todistuksia, hyväksyy korvaushakemukset ja vahvistaa tuonti-/vien ti vaatimusten 
noudattamisen. 
44 
Tullihallintoa on uudistettava huomattavasti tarjoamalla sille riittävä henkilöstö, 
infrastruktuuri ja laitteisto. Tämä koskee erityisesti tietokoneistamista ja 
tutkintavalmiuksia. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä myös henkilöstön 
asianmukaiseen koulutukseen. 
Varainhoidon valvonta: Maltan toimivaltainen valvontaelin on kansallinen 
tilintarkastusvirasto (30 työntekijää). 
Hallinnolliset rakenteet vaikuttavat toimivan tyydyttävästi, mutta parannuksia kaivataan 
erityisesti sisäisen tilintarkastuksen rakenteeseen. Samoin olisi perustettava yhteystahona 
toimiva rahoitustieto- tai petostentorjuntayksikkö, johon komission virkamiehet voisivat 
ottaa yhteyttä tutkiessaan epäilyjä petoksista, jotka vahingoittavat EY:n taloudellisia 
etuja. Tämä edellyttäisi pätevän lisähenkilöstön rekrytoimista ja koulutuksen jatkamista. 
45 
C. Päätelmät 
Malta täyttää Kööpenhaminan kokouksessa sovitut poliittiset arviointiperusteet. 
Malta on toimiva markkinatalous ja pystynee selviytymään kilpailun ja markkinavoimien 
paineesta unionissa, kunhan se toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet, erityisesti otollisten 
olosuhteiden luomiseksi teollisuuden rakenneuudistuksen jatkamiselle. 
Maltan talouskasvu hidastui vuonna 1998, ja heikkona pysynyt kysyntä johti vaihtotaseen 
alijäämän pienenemiseen. Inflaatio hidastui vuoden 1998 lopulla, mutta työttömyys 
kasvoi työmarkkinoiden paineesta huolimatta. 
Maltan talouspolitiikan suurin haaste lähivuosina on julkisen talouden alijäämän 
vähentäminen ja veronkannon tehostaminen. Maltan pitäisi myös jatkaa taloutensa 
avaamista vapauttamalla kauppaa ja pääomanliikkeitä edelleen. Sen pitäisi vahvistaa ja 
toteuttaa sitkeästi hallituksen talouspolitiikkaa. 
Komission helmikuussa 1999 antaman ajan tasalle saatetun lausunnon jälkeen 
sisämarkkinoita koskevissa asioissa on edistytty hyvin vähän. Maltan tulisi kiireellisesti 
omaksua tämän alan yhdenmukaistamista koskeva ohjelma. Julkisten hankintojen osalta 
on edistytty, kun kansallisesta etuuskohtelusta on luovuttu, mutta standardoinnin ja 
varmentamisen suhteen on edelleen puutteita. Teollis- ja tekijänoikeuksia sekä 
tietosuojaa koskevien säännösten yhdenmukaistamista olisi nopeutettava. Arvonlisäveron 
ottaminen käyttöön uudelleen vuonna 1999 oli myönteinen askel, mutta 
yhdenmukaistamisessa on vielä tehtävää. Tuontimaksujen periminen EU:sta tuotavilta 
tuotteilta on epätavallinen käytäntö, joka tulisi poistaa välittömästi. 
Kilpailulait ovat varsin pitkälle yhdenmukaisia yhteisön lainsäädännön kanssa, joskaan 
Maltassa ei ole lakia yrityskeskittymistä eikä kilpailusääntöjä vieläkään sovelleta 
yrityksiin, joilla on erityis- tai yksinoikeuksia. Valtiontukia ei valvota järjestelmällisesti 
eikä niitä koskevia lainsäädännöllisiä puitteita ole. Tämän asian yhdenmukaistaminen 
pitäisi asettaa ensisijalle, erityisesti laivanrakennus- ja laivankorjausalalle annettavan 
tuen osalta. Valtion rooli maataloudessa on edelleen tärkeä, eikä viime aikoina ole 
juurikaan edistytty maatalouden mukauttamisessa yhteiseen maatalouspolitiikkaan. 
Liikenteen alalla yhdenmukaistamista on jatkettava erityisesti meriliikenteen 
turvallisuuden ja saastumisen rajoittamisen suhteen. Maltan on otettava käyttöön 
ympäristöalan yhdenmukaistamista koskeva kokonaisstrategia sekä tehostettava 
täytäntöönpano- ja soveltamisvalmiuksiaan. Oikeus- ja sisäasioissa Maltan pitäisi antaa 
laki turvapaikkaoikeudesta ja poistettava maantieteellinen varaumansa. Valmiuksia on 
vahvistettava maahanmuuton valvonnassa, tietosuoja-asioissa sekä huumeiden ja 
järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa. 
Ympäristöstä, tulliasioista, kuluttajapolitiikasta, kalastuksesta, meriliikenteestä ja 
aluepolitiikasta vastaavat instituutiot on vielä perustettava. Hallinnon toimintakykyä on 
vahvistettava kaikilla aloilla. 
46 
LIITE 
EHDOKASMAIDEN RATIFIOIMAT IHMISOIKEUKSIA KOSKEVAT YLEISSOPIMUKSET 
KESÄKUU 1999 
Liittyminen seuraaviin 
yleissopimuksiin ja 
pöytäkirjoihin 
Ihmisoikeuksia koskeva 
eurooppalainen 
peruskirja 
Pöytäkirja N:o 1 
(omistusoikeus ym.) 
Pöytäkirja N:o 4 (vapaa 
liikkuvuus ym.) 
Pöytäkirja N:o 6 
(kuolemanrangai stus) 
Pöytäkirja N:o 7 ("ei 
kahdesti samassa asiassa" 
-periaate) 
Eurooppalainen 
yleissopimus 
kidutuksen ja 
epäinhimillisen tai 
halventavan kohtelun 
tai rangaistuksen 
estämiseksi 
Euroopan sosiaalinen 
peruskirja 
Tarkistettu Euroopan 
sosiaalinen peruskirja 
Lisäpöytäkirja Euroopan 
sosiaaliseen peruskirjaan 
(ryhmäkannejärjestelmä) 
Kansallisia 
vähemmistöjä koskeva 
puiteyleissopimus BG 
X 
X 
O 
o 
o 
X 
o 
o 
o 
X CY 
X 
X 
X 
0 
0 
X 
X 
o 
X 
X cz 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
o 
o 
o 
X EE 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
0 
o 
0 
X HU 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
0 
0 
X LV 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
0 
o 
o 
o LIT 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
0 
o 
o 
o MT 
X 
X 
X 
X 
o 
X 
X 
0 
0 
X PL 
X 
X 
X 
o 
o 
X 
X 
o 
0 
o RO 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
0 
X 
o 
X SK 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
0 
o 
X sv 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
o 
X 
0 
X T 
X 
X 
o 
o 
o 
X 
X 
o 
0 
o 
47 
Kansainvälinen sopimus 
poliittisista ja 
kansalaisoikeuksista 
Valinnainen pöytäkirja 
poliittisista ja 
kansalaisoikeuksista 
tehtyyn kansainväliseen 
sopimukseen 
Toinen valinnainen 
pöytäkirja poliittisista ja. 
kansalaisoikeuksista 
tehtyyn kansainväliseen 
sopimukseen 
(kuolemanrangaistuksen 
poistaminen) 
Kansainvälinen sopimus 
taloudellisista, 
sosiaalisista ja 
kulttuurillisista 
oikeuksista 
Kidutuksen estämistä 
koskeva yleissopimus 
Kaikkinaisen 
rotusyrjinnän poistamista 
koskeva kansainvälinen 
yleissopimus 
Kaikkinaisen naisten 
syrjinnän poistamista 
koskeva yleissopimus 
Yleissopimus lapsen 
oikeuksista X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X X 
X 
O 
X 
X 
X 
X 
X X 
X 
0 
X 
X 
X 
X 
X X 
X 
o 
X 
X 
X 
X 
X X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X X 
X 
0 
X 
X 
X 
X 
X X 
X 
0 
X 
X 
X 
X 
X X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X X 
X 
o 
*x 
X 
X 
X 
X X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X X 
X 
0 
X 
X 
X 
X 
X X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X o 
o 
0 
0 
X 
0 
X 
X 
X = Yleissopimus ratifioitu 
O = Yleissopimus ratifioimatta 
BG = Bulgaria; CY = Kypros; CZ = Tsekki; EE = Eesti; HU = Unkari; LV = Latvia; LIT 
Liettua; MT = Malta; PL = Puola; RO = Romania; SK = Slovakia; SV = Slovenia T = Turkki 
48 
Liite 
TILASTOT 
49 
TILASTOT 
Perustiedot 
Väkiluku (keskimäärin) 
Kokonaispinta-ala 
Kansantalous 
Bruttokansantuote käypiin hintoihin 
Bruttokansantuote käypiin hintoihin 
Bruttokansantuote asukasta kohti käypiin hintoihin 
Bruttokansantuote kiinteisiin hintoihin (kans. 
valuuttana) 
Bruttokansantuote asukasta kohti käypiin hintoihin 
Tuotantorakenne 
- maatalous 
- teollisuus (lukuun ottamatta rakentamista) 
- rakentaminen 1994 1995 1996 1997 1998 
1000 
368 370 373 375 378 
km2 
: : : 315.6 
MTL 1 000 000 
1028.5 1145.5 1201.3 1288.2 1364.4 
milj. euroa 
2293.2 2482.2 2625.1 2952.7 3132.3 
euroa 
6207 6687 7019 7841 
muutos edeltävään vuoteen verrattuna, 
5.7 6.2 4.0 4.9 8276 
% 
4.1 
ostovoimastandardeina 
osuus bruttoarvonlisäyksestä , % 
2.8 
26.1 
3.4 2.9 
25.5 
3.3 2.9 
24.7 
3.1 2.9 
24.3 
3.0 2.8 
24.7 
2.8 
Tuotannontekijähintaan. 
50 
- palvelut 
Menojen rakenne 
- kulutusmenot 
- kotitaloudet ja kotitalouksia palvelevat voittoa 
tavoittelemattomat yhteisöt 
- julkisyhteisöt 
- kiinteän pääoman bruttomuodostus 
- varastojen muutos 
- tavaroiden ja palvelujen vienti 
- tavaroiden ja palvelujen tuonti 
Inflaatioaste 
Kuluttajahinnat 
Maksutase 
- vaihtotase 
- kauppatase 
- tavaroiden vienti 
- tavaroiden tuonti 
- palvelut, netto 
- tulot, netto 
- tulonsiirrot, netto 
-josta julkisyhteisöjen siirrot 67.7 68.3 69.3 69.7 69.7 
osuus (markkinahintaisesta) BKT:sta, 
79.5 
59.1 
20.4 
29.7 
96.7 
106.9 81.7 
61.1 
20.5 
31.9 
93.8 
107.5 85.2 
63.7 
21.6 
28.7 
87.C 
101.C 82.9 
62.4 
20.5 
25.3 
85.1 
93.5 % 
82.5 
62.2 
20.3 
23.8 
87.5 
92.4 
muutos edeltävään vuoteen verrattuna, 
4.1 4.0 2.5 3.1 % 
2.4 
milj. euroa 
-111 
-507 
1361 
1867 
259 
58 
79 
27 -274 
-553 
1490 
2042 
209 
30 
39 
8 -281 
-601 
1396 
1998 
233 
9 
78 
45 -183 
-579 
1467 
2046 
330 
8 
59 
26 -150 
-528 
1626 
2154 
368 
-53 
63 
25 
51 
Julkinen talous 
Julkisyhteisöjen ali- tai ylijäämä*' 
Rahoitusindikaattorit 
Kansantalouden ulkomaan bruttovelka 
Raha-aggregaatit 
-Ml 
-M2 
- Luotot yhteensä 
Lyhytaikaiset keskikorot 
- antolainauskorko 
- talletuskorko 
Euron valuuttakurssit 
- viitejakson keskikurssi 
- kurssi viitejakson lopussa 
- todellinen valuuttakurssi-indeksi 
Valuuttavaranto" 
- valuuttavaranto (ml. kulta) 
- valuuttavaranto (pl. kulta) 1994 1995 1996 1997 1998 
osuus BKT:sta, % 
-4.3 -3.5 -7.7 
osuus BKT:sta, % 
59.8 60.9 71.2 89.1 100.7 
1 000 milj. euroa 
1.0 
3.5 
2.1 1.1 
3.8 
2.4 1.1 
4.2 
3.0 1.1 
4.7 
3.5 1.2 
5.0 
3.8 
vuosikorko, % 
8.5 
4.5 7.4 
4.5 7.8 
4.5 8.0 
4.6 8.1 
4.6 
(1 euro=.. Maltan liiraa) 
0.449 
0.453 0.461 
0.463 0.458 
0.451 0.437 
0.433 0.435 
0.442 
1990 = 100 
93.4 94.5 93.4 94.8 95.8 
milj. euroa 
1525 
1509 1254 
1246 1229 
1221 1297 
1294 1417 
1416 
6 Ainoastaan valtionhallinto. 
7 Kansallinen lähde. 
52 
Ulkomaankauppa 
Tuonti 
Vienti 
Kauppatase 
Vaihtosuhde 
Tuonti EU-15-maista (1994: EU-12) 
Vienti EU-15-maihin (1994: EU-12) 
Väestö 
Luonnollinen väestönkasvu 
Nettomuuttoluku 
Imeväiskuolleisuus 
Elinajanodote: miehet 
naiset milj. euroa 
2047 
1320 
-727 2249 
1463 
-786 2200 
1362 
-837 2250 
1438 
-812 2379 
1637 
-742 
edeltävä vuosi = 100 
103.3 104.3 
osuus koko tuonnista tai viennistä, % 
75.7 
74.0 72.7 
71.4 68.5 
56.9 70.2 
54.3 69.3 
52.8 
1 000:ta henkeä kohti 
5.8 
2.4 5.1 
-0.5 5.8 
1.6 5.2 
1.6 3.8 
1 000: ta elävänä syntynyttä kohti 
9.1 8.9 10.7 6.4 5.3 
syntymästä 
74.9 
79.1 74.9 
79.5 74.9 
79.8 74.9 
80.1 74.48 
80.19 
8 Kansallinen lähde. 
9 Kansallinen lähde. 
53 
Työmarkkinat (ILO:n menetelmät) 
Työvoimaosuus 
Kokonaistyöttömyysaste 
Alle 25-vuotiaiden työttömyysaste 
25-vuotiaiden ja sitä vanhempien työttömyysaste 
Keskimääräinen työllisyys NACE-toimialoittain 
(työvoimatutkimus) 
- maa- ja metsätalous 
- teollisuus1'' (lukuun ottamatta rakentamista) 
- rakentaminen 
- palvelut 
Infrastruktuuri 
Rautateiden rataverkko 
Moottoriteiden pituus 
Teollisuus ja maatalous 
Teollisuustuotannon volyymi-indeksi 
Maatalouden kokonaistuotannon volyymi-indeksi 1994 1995 1996 1997 1998 
osuus työvoimasta, % 
47.0 
4.1 
4.4 
4.0 
1.9 
26.0 
3.9 
68.2 48.0 
3.7 
4.3 
3.5 48.6 
4.4 
5.2 
4.1 
osuus kaikista ansiotyössä 
1.9 
25.0 
4.3 
68.8 1.9 
24.1 
4.3 
69.7 48.6 
5.0 
6.4 
5.1 
olevista, % 
1.9 
23.8 
4.1 
70.2 5.1 
6.5 
4.7 
1.8 
23.9 
4.0 
70.3 
km/1 000 km2 
0 0 0 0 0 
km 
116.7 
: edeltävä vuosi = 
129.5 123.5 157 
00 
121.7* 130.4* 
: 
Elintaso 1 000:ta asukasta kohti 
10 Lukuun ottamatta vesihuoltoa. 
54 
Henkilöautojen lukumäärä*! 
Puhelinliittymien lukumäärä 
Internet-liittymien lukumäärä 564 597 547 
48312 611 634 
3.0013 
* ennakkotieto 
: tietoa ei ole käytettävissä 
1' Vuonna 1996 poistettiin rekisteristä suuri joukko ajoneuvoja, jotka olivat vielä rekisterissä, mutta 
jotka eivät enää olleet käytössä. Tämä selittää rekisteröityjen ajoneuvojen määrän vähenemisen 
vuosina 1995-1996. 
12 Pääpuhelinlinjat. Lähde: Yhdistyneet kansakunnat. 
13 Lähde: Yhdistyneet kansakunnat. 
55 
Menetelmiä koskevat huomautukset 
Inflaatioaste 
Hintaindeksi 
Maltan vähittäishintaindeksi on Laspeyres'n indeksi, jonka perusvuotena on 1995 = 100. 
Indeksin painot perustuvat vuonna 1994 tehtyyn vuoden mittaiseen 
kotitaloustutkimukseen. Indeksikorissa on noin 530 nimikettä, joiden hintoja Maltan 
tilastolaitoksen hintahaastattelijat keräävät kuukausittain. Indeksiä käytetään myös 
paikallisen inflaatioprosentin mittaamiseen. 
Rahoitus 
Lähteet: 
Päälähteenä on käytetty Kansainvälisen valuuttarahaston julkaisua "International 
Financial Statistics". Euron valuuttakurssit perustuvat mahdollisuuksien mukaan 
Euroopan komission antamiin tietoihin. 
Ulkomaista bruttovelkaa koskevat vuosien 1994-1996 tiedot perustuvat 
ulkomaanvelkatilastoja käsittelevään OECD:n julkaisuun (OECD External Debt 
Statistics). Vuosien 1997-1998 tiedot ovat tulosta Kansainvälisen järjestelypankin, 
Kansainvälisen valuuttarahaston, OECD:n ja Maailmanpankin entistä tiiviimmästä 
yhteistyöstä, ja nämä organisaatiot ovat julkaisseet tiedot yhdessä. Velka on 
kansantalouden kokonaisvelka, ja se sisältää sekä lyhyt- että pitkäaikaisen velan. 
Maksamaton velka muunnetaan sopimuksenmukaisesti Yhdysvaltain dollareista euroiksi 
käyttämällä vuoden lopun valuuttakursseja. BKT:n muuntamisessa käytetään sen sijaan 
vuoden keskikursseja. 
Julkisyhteisöjen ali- tai ylijäämän osalta ehdokasmaat eivät vielä pysty antamaan 
luotettavia kansantalouden tilinpitoon perustuvia tietoja. Koska luotettavat tiedot 
puuttuvat, julkisyhteisöjen ali- tai ylijäämä arvioidaan Kansainvälisen valuuttarahaston 
julkaiseman julkisyhteisöjen rahoitustilastoja koskevan vuosikirjan (Government Finance 
Statistics Yearbook) tietojen perusteella (tietoja menetelmästä jäljempänä). 
Menetelmä 
Valuuttavaranto: vuoden lopun tiedot. Valuuttavaranto sisältää keskuspankin hallussa 
olevan kullan, ulkomaanvaluutan määräiset varat sekä muut (bruttomääräiset) saamiset 
ulkomailta. Kulta arvotetaan vuoden lopun markkinahintaan. 
Julkisyhteisöjen ali- tai ylijäämä on pääosiltaan kansantalouden tilinpidossa käytetyn 
määritelmän mukainen, ja se perustuu tietoihin, jotka ovat Kansainvälisen 
valuuttarahaston käyttämien, julkisyhteisöjen rahoitustilastoja koskevien menetelmien 
(GFS) mukaisia. Julkisyhteisöjen ali- tai ylijäämä saadaan lisäämällä valtionhallinnon 
konsolidoitu ali- tai ylijäämä (joka yleensä sisältää tietyt budjetin ulkopuoliset varat) 
paikallishallinnon ali- tai ylijäämään. Tulokseksi saatu summa korjataan poliittisiin 
erityistarkoituksiin liittyvän nettoluotonannon/nettoluotonoton osalta, joka on yksi 
kansantalouden tilinpidon rahoitustilin eristä. Julkisyhteisöjen rahoitustilastot perustuvat 
kassaperusteisina kirjattuihin tietoihin. 
56 
Raha-aggregaatit: vuoden lopun tiedot. Ml sisältää yleensä yleisön hallussa olevan 
metallirahan ja setelit sekä pankeissa olevat avistatalletukset. M2 sisältää yleensä Ml:n 
lisäksi säästötalletukset ja muut lyhytaikaiset saamiset pankeilta. Luotot yhteensä -erä 
sisältää kotimaisen luotonannon seuraaville yksiköille: julkiselle sektorille 
(luotonannosta on vähennetty talletukset, mutta se kattaa muut julkiset yritykset kuin 
rahoitusyritykset), muille yksityissektoreille kuin rahoitussektorille ja rahoituslaitoksille 
lukuun ottamatta rahalaitoksia. On huomattava, että vaikeudet mitata yleisön hallussa 
olevan ulkomaanvaluutan määrää tietyissä ehdokasmaissa voivat vaikuttaa tulosten 
luotettavuuteen. 
Korot ovat vuosikeskikorkoja. Antolainauskorko on yleensä keskikorko, jonka tiedot 
antaneet pankit veloittavat myöntämistään lainoista. Talletuskorko on yleensä avista- ja 
aikatalletusten keskikorko. 
Valuuttakurssit: Euron valuuttakurssit ovat mahdollisuuksien mukaan virallisesti 
ilmoitettuja kursseja. Todellinen valuuttakurssi-indeksi on painotettu tärkeimpien 
kauppakumppanien mukaan ja perus vuotena on käytetty vuotta 1990. 
Ulkomaankauppa 
Tuonti ja vienti (käypiin hintoihin). Tiedot perustuvat pääasiassa 
yleiskauppajärjestelmään, mutta käytössä on myös erityiskauppajärjestelmä. Tiedot eivät 
sisällä suoraa jälleenvientiä, kauppaa tullivapaiden alueiden kanssa eivätkä lisenssien, 
taitotiedon, patenttien tai palvelujen kauppaa. Tuonti kirjataan CIF/CF-hintoina ja vienti 
FOB-hintoina. Luokituksessa käytetään harmonoitua tavarankuvas- ja 
koodausjärjestelmää (HS) yhdessä kansallisen tariffin kanssa, joka on 10-koodinen. 
Vaihtosuhde lasketaan siten, että viennin yksikköarvoindeksi jaetaan tuonnin 
yksikköarvoindeksillä. 
Tuonti EU:sta ja vienti EU:hun: Maltan ilmoittamat tiedot. 
Työvoima 
Työvoimaosuus (ILO:n käyttämän menetelmän mukainen): työvoiman prosenttiosuus 15-
vuotiaasta ja sitä vanhemmasta väestöstä. Tämä luku perustuu työvoimatutkimuksen 
(Labour Force Sample Survey) tuloksiin sekä seuraaviin ILO:n määritelmiin ja suosituksiin: 
Työvoima: jäljempänä esitettyjen ILO:n määritelmien mukaiset työlliset ja työttömät 
henkilöt. 
Työlliset: kaikki 15 vuotta täyttäneet henkilöt, jotka viitejakson aikana työskentelivät 
vähintään tunnin ajan palkkaa tai muuta korvausta vastaan työntekijöinä, yrittäjinä, 
osuuskuntien jäseninä tai yrittäjäperheen)äseninä. Työllisiin kuuluvat myös asevoimien 
palveluksessa olevat henkilöt ja hoitovapaalla olevat naiset. 
Työttömät: kaikki 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat henkilöt, jotka täyttävät samanaikaisesti 
kaikki kolme ILO:n käyttämään työttömän määritelmään sisältyvää ehtoa, eli henkilöt, jotka 
(i) ovat ilman työtä 
57 
(ii) etsivät työtä aktiivisesti ja 
(iii) voivat ottaa työpaikan vastaan kahden viikon kuluessa. 
Työttömyysaste (ELO:n menetelmän mukainen): työttömien osuus työvoimasta 
prosentteina. Tämä luku perustuu työvoimatutkimuksen (Labour Force Survey) tuloksiin 
sekä ILO:n määritelmiin ja suosituksiin (ks. ILO:n määritelmät edellä). 
Keskimääräinen työllisyys NACE-toimialoittain: Tämä indikaattori perustuu ILO:n 
määritelmiin ja suosituksiin. 
Ansiotyössä olevat henkilöt: tietyn jakson aikana ansiotyössä olevat henkilöt, sekä 
työnantajan palveluksessa olevat työtekijät että itsenäiset ammatinharjoittajat. Heidät on 
rekisteröitävä Employment and Training Corporationissa. (ETC), joka on työvoimatietoja 
käsittelevä virallinen taho. Kaikkien ansiotyössä olevien on lain mukaan rekisteröidyttävä. 
Työvoimatutkimusta ei tehdä, joten tiedot eivät ole miltään tietyltä viitejaksolta. 
Infrastruktuuri 
Rautateiden rataverkko: kaikki alueen rautatiet. Rataverkko ei sisällä tie- eikä 
vesitieosuuksia, vaikka rautatiekalustoa kuljetettaisiin näitä reittejä pitkin esimerkiksi 
perävaunuilla tai lautoilla. Rataverkko ei myöskään sisällä vain matkailusesongin aikana 
käytössä olevia matkailurautateitä eikä kaivosten, metsätyömaiden tai muiden teollisuus-
tai maatalousyritysten yksinomaiseen käyttöön rakennettuja ratoja, jotka eivät ole julkisen 
liikenteen käytettävissä. Tiedot ilmoittavat rautateiden rakentamispituuden. 
Moottoriteiden pituus: luku sisältää tiet, jotka on suunniteltu ja rakennettu 
moottoriliikennettä varten, joilta ei ole pääsyä niiden varrella sijaitseville kiinteistöille ja 
(a) joilla on, lukuun ottamatta tiettyjä paikkoja tai väliaikaisjärjestelyjä, kaksisuuntaista 
liikennettä varten erilliset kaistat, jotka on erotettu toisistaan joko liikenteeltä suljetulla 
keskiviivalla tai poikkeustapauksessa muulla tavoin 
(b) joilla ei ole tasoristeystä maantien, rautatien, raitiotien tai jalankulkutien kanssa 
(c) jotka on erikseen merkitty opastemerkillä moottoriteiksi ja jotka on tarkoitettu vain 
tiettyyn ajoneuvoluokkaan kuuluville moottoriajoneuvoille. 
Moottoriteiden ulos- ja sisäänajokaistat sisältyvät lukuihin opastemerkkien sijainnista 
riippumatta. Luvut sisältävät myös kaupunkimoottoritiet. 
Teollisuus ja maatalous 
Teollisuustuotannon volyymi-indeksi: teollisuustuotantoon kuuluvat kaivostoiminta ja 
louhinta, valmistusteollisuus sekä sähkö-, kaasu-, lämpö-ja vesihuolto (NACE Rev.Ln 
pääluokat C, D ja E). 
Maatalouden kokonaistuotannon volyymi-indeksi on laskettu vuoden 1993 kiinteisiin 
hintoihin. Vuosineljänneskohtaiset volyymi-indeksit on laskettu edellisen neljänneksen 
perusteella. 
Elintaso 
58 
Henkilöautojen lukumäärä: henkilöautoiksi katsotaan moottoripyöriä lukuun ottamatta 
sellaiset moottoriajoneuvot, jotka on tarkoitettu matkustajien kuljettamiseen ja joissa on 
tilaa enintään yhdeksälle henkilölle (kuljettaja mukaan luettuna). 
Henkilöautoihin kuuluvat siis myös pienoisautot (joiden kuljettamiseen ei tarvita erillistä 
lupaa), taksit sekä vuokratut henkilöautot, joissa on tilaa enintään yhdeksälle henkilölle. 
Henkilöautoihin voivat kuulua myös avopakettiautot. 
59 
Lähteet: 
Kokonaispinta-ala, kansantalouden tilinpito, inflaatioaste, infrastruktuuri, teollisuus ja 
maatalous, vuoden 1998 valuuttavaranto, ulkomaankauppa, työmarkkinat: kansalliset 
lähteet. 
Väestö: Eurostat. 
Maksutase: IMF. 
60 
ISSN 1024-4492 
KOM(1999) 508 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 17 01 11 06 
Luettelonumero : CB-CO-99-497-FI-C 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg