A4-0308/97

Päätöslauselma komission tiedonannosta «Kokonaiskatsaus energiapolitiikkaan ja energia-alan toimiin» (KOM(97)0167 - C4-0205/97)

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon komission tiedonannon KOM(97)0167 - C4-0205/97,

- ottaa huomioon aiheesta aiemmin antamansa päätöslauselmat ja erityisesti:

. 14. marraskuuta 1996 antamansa päätöslauselman komission valkoisesta kirjasta «Euroopan unionin energiapolitiikka» ((EYVL C 362, 2.12.1996, s. 279.)),

. 14. marraskuuta 1996 antamansa päätöslauselman Euroopan yhteisön kaasutoimituksia ja tulevaisuudennäkymiä koskevasta komission tiedonannosta ((EYVL C 362, 2.12.1996, s. 291.)),

. 14. marraskuuta 1996 antamansa päätöslauselman Euroopan ja Välimeren alueen energia-alan kumppanuudesta ((EYVL C 362, 2.12.1996, s. 287.)),

- ottaa huomioon 27. toukokuuta 1997 kokoontuneen energia-asioita käsitelleen ministerineuvoston johtopäätökset,

- ottaa huomioon tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevän valiokunnan mietinnön ja taloudellisten ulkosuhteiden valiokunnan lausunnon (A4-0308/97),

A. katsoo, että Amsterdamin sopimus sellaisena kuin se on jätetty jäsenvaltioiden ratifioitavaksi ei, kuten tiukasti ja toistuvasti on esitetty Euroopan parlamentissa, sisällä vahvaa oikeudellista perustaa energia-alalla toteutettavia toimia varten,

B. katsoo, että Amsterdamin sopimuksessa asetetaan keskeisiksi yhteisön velvoitteiksi työllisyyden edistäminen, ympäristö ja elämänlaatu sekä näkökohdat, jotka liittyvät energia-alalla toteutettavaan politiikkaan,

C. katsoo, että edellä mainitussa komission valkoista kirjaa koskevassa päätöslauselmassa on korostettu noudatetun politiikan puutteita energian kestävän käytön, sähkön ja maakaasun sisämarkkinoiden toteuttamisen, toimielinten välisten suhteiden, budjettiyhteyden, aluepolitiikan, teknologisen tutkimuksen ja esittelyn, ympäristön ja energia-alan välisen suhteen uudelleen määrittelyn, muissa maanosissa sijaitsevien kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön sekä energiaperuskirjan todellisten ympäristövaikutusten ja Euroopan ja Välimeren alueen kumppanuuksien kannalta,

D. katsoo, että keskustelu energian tulevaisuudesta Euroopan unionissa on laimenemassa verrattuna keskusteluun, jonka energiakriisi olisi aiheuttanut, mutta että tällaisen kriisin uhka varjostaa yhä jatkuvasti Euroopan markkinoita ja kansalaisten ostovoimaa energiatavoitteiden toteuttamisasteesta, riippuvaisuudesta ulkomaisista energiatoimituksista, Euroopan energian kokonaiskulutuksesta ja energiankäytön intensiteetin kehityksestä johtuen,

E. katsoo, että energiamarkkinoiden vapauttaminen ja yhteensovittaminen suosii yritysten välistä kilpailua ja sisämarkkinoiden vähitellen etenevän toteutumisen ei tarvitse tapahtua alueellisen koheesion kustannuksella eikä aiheuttaa etujen epätasaista jakautumista suurten teollisuuskuluttajien ja yksittäisten kansalaisten välillä, kun ajatellaan energian hinnan vaikutusta perheiden talouteen ja pohditaan tarvetta vilkastuttaa jäsenvaltioiden taloutta ja siten myös työllisyyttä yksityiseen kulutukseen kannustamalla,

F. katsoo, että yhteisön tämänhetkisen toiminnan rakenteet energia-alalla eivät helpota alueen valvontaa, ohjausta ja syvällistä analysointia, ja että olisi toivottavaa keskittää ja yksinkertaistaa lainsäädäntöä sekä toimeenpanon että soveltamisen tasolla suuremman avoimuuden aikaansaamiseksi,

G. katsoo, että yhteisön käytössä olevat rahoitusvälineet ovat viime vuosina olleet neuvoston jatkuvien energia-alalle, erityisesti sisällöltään ekologisesti kehittyneille alueille, suunnattujen varojen supistamiseen tähtäävien ponnistelujen kohteena;

1. Tunnistaa komission ponnistelut avoimuuden saavuttamiseksi tiedonannossaan «Kokonaiskatsaus energiapolitiikkaan ja energia-alan toimiin», joka on pohjana tulevaisuudessa tehtävälle yksityiskohtaisemmalle tutkimukselle ja arvioinnille, jotka antavat mahdollisuuden tällä hetkellä Euroopan unionin käytössä olevien välineiden parempaan yhteensovittamiseen kansalaisten hyväksi ja yritysten kilpailukyvyn parantamiseksi sopimuksessa annettujen tehtävien toteuttamisessa;

2. Kehottaa kokoamaan eurooppalaiset energiapolitiikat EY:n perustamissopimuksen energiaa koskevaan lukuun;

3. Kehottaa Euroopan parlamenttia osallistumaan kaikkiin yhteisön energiapoliittisiin päätöksiin yhteispäätösmenettelyn kautta;

4. Pyytää komissiota tulevaisuudessa liittämään yhteisön energiapolitiikkaa ja - toimintaa koskevien ehdotusten valmistelutyöhön selkeitä perusteluja kyseisten ehdotusten vaikutuksesta yhteisön tehtävien suorittamiseen erityisesti kestävän ympäristönsuojelun aikaansaamiseksi ja jäsenvaltioiden kansalaisten työllisyyden, elintason ja elämänlaadun parantamiseksi;

5. Pitää energiapolitiikan suuntauksen kehittymiselle tärkeänä, että komissio vahvistaisi Euroopan energia-alan seurantaelimen asemaa sopivana välineenä tulevaisuuden yleisten viitekehysten, energianhankinnan turvaamisedellytysten, alueellisen energiantoimituksen tasaisuuden kehittymisen - erityisesti sähkön, maakaasun ja öljyn pääkuljetusreittien osalta - määrittelemisen edistämisessä ja kykenevänä toimimaan luotettavana kiinnekohtana toimijoille ja itse markkinoille;

6. Pyytää komissiota arvioimaan ja analysoimaan säännöllisin väliajoin jäsenvaltioiden energia- ja ympäristöpolitiikkoja, jotta kansallisesti saavutettujen ja Euroopan unionin hyväksymien energia- ja ympäristötavoitteiden yhteensopivuutta sekä yhteensopivuuksien puuttumisesta tai riittämättömyydestä johtuvia kustannuksia voidaan tutkia ja ajanmukaistaa mahdollisena askeleena kohti yhteisen yhteistyökehyksen luomista, ottaen huomioon erityisesti Euroopan unionin tuleva laajentuminen, ja tiedottamaan kaikesta riittävän aikaisin Euroopan parlamentille erityisesti suunnittelu- ja koulutuskeskusten ja - laitosten välityksellä;

7. Katsoo, että uusiutuvien energiamuotojen kehitystä ja sovellusta koskevan poliittisen sopimuksen vahvistamisen olisi käsitettävä myös intensiivisessä käytössä olevien energialähteiden tehokkuus ja optimointi ympäristönäkökohtineen, ottaen huomioon erityisesti maakaasun kulutuksen jatkuvan kasvun, mutta pitäen kuitenkin mielessä, että liian suuri maakaasuriippuvuus voi olla unionille pitkällä aikavälillä riski;

8. Suosittelee, että mahdollisesti vakiinnutettavat korvausmekanismit, joiden on tarkoitus mahdollistaa uusiutuvien energialähteiden kaupallisen käytön suotavan kehittymisen vaatimat huomattavat investoinnit, eivät kaataisi tämän «teknologisen rakennemuutoksen» taloudellista painoa kansalaisten niskaan»;

9. Pahoittelee neuvoston yhteisön talousarvion energiaa koskevassa luvussa esittämiä suuria leikkauksia, jotka synnyttävät suurta epävarmuutta Altener-, Thermie- ja Save-ohjelmien ympärille jo vakiintuneiden eurooppalaisten välineiden ja erityisesti alan kansainväliseen yhteistyöhön suunnattujen välineiden tulevaisuudelle;

10. Pyytää komissiota pitämään riittävästi huolta energia-alan ulkoisen toiminnan avoimuudesta voidakseen helpottaa Euroopan parlamentin tekemää tiedotus- ja valvontatyötä ja perusteellista tutkimustyötä kolmansien maiden yhteistyöhön liittyvissä avustus- ja yhteistyöohjelmissa (Phare, Tacis ja Meda) ja Aasian, Latinalaisen Amerikan ja Euroopan kehitysrahaston vastaavissa ohjelmissa sekä liittyen Euroopan laajuisten sähkö- ja maakaasuverkkojen toteuttamista koskeviin suuntaviivoihin, ottaen huomioon lukuisat tapaukset, joissa jopa tiedotusvaihe on jätetty hoitamatta;

11. Korostaa, kuinka tärkeää on varata puiteohjelmassa suunniteltuihin yhteisön epäsuoriin tekniikan tutkimus- ja kehittämistoimiin paljon tilaa sellaisille uudistaville energiatekniikoille, jotka vastaavat tarvetta asettaa ensisijaiseksi uusiutuvat energialähteet ja ajankohtaiset maakaasun sovellus- ja kulutustarpeet, erityisesti sellaisilla aloilla kuin kaasun nesteyttäminen, kuljetus ja höyrystäminen, ottaen huomioon uusien syrjäseutujen hankintoihin liittyvien keinojen mahdollisuudet; tunnustaa lisäksi, että yhteisön toimielinten olisi osallistuttava ydinvoima-alan kehittämiseen, kun otetaan huomioon sen merkitys Euroopan unionin sähköntuotannossa ja sen osuus energiariippuvuuden vähentämisessä, pitäen mielessä myös ydinvoiman mahdollisuuden lisätä energiavaihtoehtojen valikoimaa ja erityisesti vähentää unionin hiilidioksidipäästöjä kansainvälisten sopimusten mukaisesti;

12. Muistuttaa tukevansa Euroopan unionin energiapolitiikan puiteohjelman kehittämistä, jolla edistetään yhteisön aloitteiden selkeyttämistä ja keskittämistä tällä alalla ja varmistetaan sellainen monivuotisen rahoituksen taso, joka mahdollistaa merkittävien toimien kehittämisen erityisesti uusiutuvan energian alalla, ilman käytettävissä olevien määrärahojen rakenteellista vähentämistä;

13. Kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle ja neuvostolle.