Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (hakemus EGF/2014/018 GR/Attica Broadcasting) /* COM/2015/037 final - 2015/ ( ) */





PERUSTELUT EHDOTUKSEN TAUSTA 1. Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) myönnettävään rahoitustukeen sovellettavista säännöistä säädetään Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1309/2013[1], jäljempänä ’EGR-asetus’. 2. Kreikan viranomaiset toimittivat hakemuksen EGF/2014/018 GR/Attica Broadcasting EGR:n rahoitustuen saamiseksi sen jälkeen, kun työntekijöitä oli vähennetty ja työskentely lopetettu EGR-asetuksen 3 artiklan mukaisessa merkityksessä, jäljempänä ’työntekijävähennykset’, NACE Rev. 2:n kaksinumerotasolla 60 (Radio- ja televisiotoiminta)[2] Kreikan Attikassa NUTS 2 -tason[3] alueella (EL 30) toimivassa 16 yrityksessä. 3. Arvioituaan hakemuksen komissio on tullut EGR-asetuksen kaikkien sovellettavien säännösten mukaisesti siihen tulokseen, että edellytykset rahoitustuen saamiseksi EGR:stä täyttyvät. HAKEMUKSEN TIIVISTELMÄ EGR-hakemus: || EGF/2014/018 GR/Attica Broadcasting Jäsenvaltio: || Kreikka Asianomaiset alueet (NUTS 2 -taso): || Attika (EL 30) Hakemuksen jättämispäivä: || 4.9.2014 Ilmoitus hakemuksen vastaanottamisesta: || 18.9.2014 Lisätietopyyntö: || 18.9.2014 Tietojen toimittamiseen myönnettävää kahden viikon lisäaikaa koskeva pyyntö: || 29.10.2014 Lisätietojen toimittamisen määräaika: || 13.11.2014 Arvioinnin päättämisen määräaika: || 5.2.2015 Toimintakriteeri: || EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan b alakohta Toimialat (NACE Rev. 2 -kaksinumerotaso): || Kaksinumerotaso 60 (Radio- ja televisiotoiminta) Viiteajanjakso (yhdeksän kuukautta): || (12. syyskuuta 2013 – 12. kesäkuuta 2014) Vähennettyjen työntekijöiden tai työskentelyn lopettaneiden määrä viiteajanjaksolla: || 928 Toimenpiteisiin osallistuvien tukeen oikeutettujen edunsaajien odotettu määrä: || 928 Kohteena olevien työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten (nk. NEET-nuoret) määrä: || 0 Yksilöllisten palvelujen talousarvio (euroa) || 8 200 000 EGR:n täytäntöönpanon[4] talousarvio (euroa) || 210 000 Kokonaistalousarvio (euroa) || 8 410 000 EGR:n tuki (60 %) (euroa) || 5 046 000 HAKEMUKSEN ARVIOINTI Menettely 4. Kreikan viranomaiset toimittivat hakemuksen EGF/2014/018 GR/Attica Broadcasting 4. syyskuuta 2014 eli 12 viikon kuluessa siitä päivästä, jona EGR-asetuksen 4 artiklassa säädetyt toimintakriteerit täyttyivät. Komissio ilmoitti hakemuksen vastaanottamisesta 18. syyskuuta 2014 eli kahden viikon kuluessa hakemuksen jättämispäivästä. Komissio pyysi lisätietoja Kreikan viranomaisilta samana päivänä. Kreikan viranomaiset toimittivat lisätiedot kahdeksan viikon kuluessa niiden pyytämispäivästä sen jälkeen, kun määräaikaa oli lykätty kahdella viikolla Kreikan viranomaisten asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä. Täydellisen hakemuksen vastaanottamisesta alkava 12 viikon määräaika, jonka kuluessa komission olisi saatettava päätökseen arviointinsa siitä, täyttääkö hakemus rahoitustuen myöntämisen edellytykset, päättyy 5. helmikuuta 2015. Hakemuksen tukikelpoisuus Asianomaiset yritykset ja edunsaajat 5. Hakemus koskee 928 työntekijää, jotka NACE Rev. 2:n kaksinumerotasolla 60 (Radio- ja televisiotoiminta) Kreikan Attikassa NUTS 2 -tason alueella (EL 30) toimivat 16 yritystä[5] olivat vähentäneet[6]. Toimintakriteerit 6. Kreikan viranomaiset toimittivat hakemuksen EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan toimintakriteerin nojalla; siinä edellytetään, että vähintään 500 työntekijää vähennetään yhdeksän kuukauden viiteajanjaksona yrityksissä, jotka toimivat NACE Rev. 2:n kaksinumerotasolla määritellyllä samalla talouden alalla ja sijaitsevat NUTS 2 -tason yhdellä alueella tai kahdella vierekkäisellä alueella jäsenvaltiossa. 7. Yhdeksän kuukauden viiteajanjakso alkoi 12. syyskuuta 2013 ja päättyi 12. kesäkuuta 2014. Työntekijävähennysten ja työskentelyn loppumisen laskeminen 8. Kaikki työntekijävähennykset on laskettu päivästä, jona työsopimus päättyi tosiasiallisesti tai jona sen voimassaolo päättyi. Tukeen oikeutetut edunsaajat 9. Tukeen oikeutettuja edunsaajia on yhteensä 928. Työntekijävähennysten ja maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välinen yhteys (asetus (EY) N:o 546/2009) 10. Osoittaakseen, että työntekijävähennykset ovat yhteydessä asetuksessa (EY) N:o 546/2009 käsiteltyyn maailmanlaajuiseen rahoitus- ja talouskriisiin, Kreikka väittää, että Kreikan talous on syvässä taantumassa kuudetta perättäistä vuotta (2008–2013). Kreikan tilastoviranomaisen ELSTATin mukaan Kreikan BKT on pienentynyt 25,7 prosenttiyksikköä, julkinen kulutus 21 prosenttiyksikköä ja yksityinen kulutus 32,3 prosenttiyksikköä sitten vuoden 2008 samalla kun työttömyys on lisääntynyt 20,6 prosenttiyksikköä. Vaikka Kreikan talouden arvioidaan olevan palaamassa takaisin kasvuvaiheeseen ja jotkin näitä indikaattoreita koskevat ennusteet ovat jo positiivisia vuoden 2014 osalta[7], työmarkkinoilla on edelleen vaikeuksia myös lähitulevaisuudessa. 11. Selvitäkseen ulkomaanvelkojen maksuista Kreikan hallitus toteutti vuonna 2008 epäsuosittuja toimenpiteitä: se esimerkiksi lisäsi verotuloja, leikkasi julkisia menoja ja pienensi julkisen alan työntekijöiden palkkoja. Palkat ovat pienentyneet myös yksityisellä sektorilla, kun on pyritty parantamaan Kreikan talouden kilpailukykyä. Sitten vuoden 2008 tuhannet yritykset ovat lopettaneet toimintansa ja irtisanoneet henkilöstönsä ja tuhannet itsenäiset ammatinharjoittajat ovat lopettaneet toimintansa, mikä on vaikuttanut työttömyyden rajuun kasvuun. Alentunut tulotaso on johtanut suoraan kulutuksen – varsinkin ei-välttämättömien hyödykkeiden kulutuksen – vähenemiseen. 12. Vuonna 2009 kotitalouksien kulutuksen väheneminen Kreikassa noudatteli samaa negatiivista kehityssuuntaa kuin EU-27:ssä. Kotitalouksien kulutus elpyi EU-27:ssä vuosina 2010 ja 2011 mutta putosi jälleen vuonna 2012. Kotitalouksien kulutus on Kreikassa vähentynyt rahoitus- ja talouskriisin alusta lähtien, ja luvut ovat heikentyneet vuosi vuodelta. Kotitalouksien kulutus (muutos edellisvuodesta, %) || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 EU-27 || 0,44 || -1,67 || 1,04 || 0,26 || -0,74 Kreikka || 4,67 || -1,91 || -6,39 || -7,91 || -9,07 Lähde: Eurostat. 13. ELSTATin kotitalouksien tuloista ja elinoloista laatiman raportin mukaan 23 prosenttia kreikkalaisista eli vuonna 2012 köyhyysrajan[8] alapuolella. 14. Tuoreen heinäkuussa 2014 julkaistun[9] INE-GSEE:n[10] tutkimuksen mukaan kolme neljästä työntekijästä toteaa, että palkkaleikkauksien vuoksi heidän tulotasonsa on laskenut vuonna 2014 aiempiin vuosiin verrattuna. Lisäksi 38 prosenttia vastaajista uskoo, että heidän palkkojaan leikataan edelleen seuraavalla vuosineljänneksellä. Enemmistö vastaajista on vähentänyt menojaan etenkin ei-välttämättömien hyödykkeiden kuten aikakauslehtien ja sanomalehtien kulutuksen osalta. 15. Tähän mennessä ei ole esitetty muita radio- ja televisiotoimintaa koskevia EGR-hakemuksia. Työntekijävähennyksiin ja toiminnan lopettamiseen johtaneet tapahtumat 16. Kreikan viranomaisten mukaan työntekijävähennyksiin johti kaksi pääsyytä: 1) kotitalouksien käytettävissä olevien tulojen pieneneminen, joka johtui verotaakan kasvamisesta, palkkojen pienenemisestä (sekä yksityisellä että julkisella sektorilla) ja työttömyyden kasvamisesta ja johti ostovoiman rajuun heikkenemiseen ja menojen priorisoinnin tarpeeseen, jolloin pois jätettiin tuotteet, joita ei pidetä arkielämän kannalta välttämättöminä; 2) yrityksille ja yksityishenkilöille myönnettyjen lainojen jyrkkä väheneminen, joka johtui siitä, ettei kreikkalaisilla pankeilla ollut riittävästi varoja. Kreikan pankin mukaan kotitalouksille ja yrityksille (paitsi rahoitusalan yrityksille) myönnettyjen lainojen vuotuinen kasvuvauhti on ollut negatiivinen vuodesta 2010. Syynä on kreikkalaisten pankkien käteisvarapula[11]. 17. Media-alalla[12] toimivat yritykset ovat vuosina 2009–2012 lopettaneet toimintojaan tai laskeneet henkilöstönsä palkkoja[13]. Media-alan yritysten tulot ovat tässä yhteydessä pienentyneet, koska mainostulot – yksi niiden perustulolähteistä – olivat romahtaneet. Vuonna 2012 tiedotusvälineiden saamat mainostulot laskivat 1,14 miljardiin euroon vuoden 2008 2,67 miljardista eurosta, joten laskua oli 57 prosenttia[14]. 18. Seurauksena oli, että kaikentyyppisillä ja -kokoisilla media-alan yrityksillä alkoi olla vakavia vaikeuksia velkojensa maksamisessa. Maksutase osoittaa, että media-alan yritysten kokonaisvelka oli vuosina 2010 ja 2011 yli 3,2 miljardia euroa, ja tästä 50 prosenttia oli lyhytaikaisia velkoja[15]. 19. Radio- ja televisioyrityksillä on ollut vakavia kannattavuusongelmia, sillä niiden ennestään heikot rahoitus ja tulos heikkenivät edelleen kriisin aikana. Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään radio- ja televisioyritysten liikevaihto. Taulukko antaa hyvän kuvan viime vuosien heikkenevästä suuntauksesta: radio- ja televisioalan (kaksinumerotaso 60) yritysten liikevaihtoindeksi on menneiden kolmen vuoden (2010–2013) aikana laskenut yli 40 prosenttia. Taulukko 1: Liikevaihtoindeksin kehitys radio- ja televisioyrityksissä (NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso 60) Kreikassa vuosina 2010–2014 || 2010 || 2011 || 2012 || 2013 || MUUTOS 2010–2013 || 2014* Kaksinumerotaso 60: radio- ja televisiotoiminta (perusvuosi: 2010 = 100) || 100,0 || 73,0 || 61,0 || 56,2 || -43,8 || 57,7 * Arvio 20. Kreikan talouden taantuman sivuvaikutuksena aiheutunut kassavirran puute pahensi radio- ja televisioalan yritysten vaikeuksia. 21. Uusien verkkomediapalvelujen suosion jatkuva lisääntyminen johti radio- ja televisioyritysten mainostulojen huomattavaan vähenemiseen (34,3 %[16] vuosina 2008–2011). Kreikkalaisten kuluttajien tulojen jatkuva väheneminen muutti kulutuskäyttäytymistä, ja mainosten kysyntä putosi merkittävästi. Kassavirran puutteeseen yhdistettynä tämä pudotus sai aikaan sen, ettei yrityksillä ollut mahdollisuuksia tuottaa uusia ohjelmia. Tämä puolestaan johti alan työpaikkojen vähenemiseen 29,3 prosentilla vuosina 2010–2013.[17] Työntekijävähennysten odotettu vaikutus paikalliseen, alueelliseen tai kansalliseen talouteen ja työllisyyteen 22. Työntekijävähennyksillä on huomattavia kielteisiä vaikutuksia paikalliseen, alueelliseen ja kansalliseen talouteen. Kreikan työttömien määrä nelinkertaistui vuosina 2008–2013. Työttömyysaste Lähde: Eurostat.[18] 23. Attikan alueen työttömyysaste oli vuoden 2014 ensimmäisellä vuosineljänneksellä 28 prosenttia (Kreikan keskiarvon ollessa 27,8 %)[19]. Tämän alueen osuus Kreikan BKT:sta on 43 prosenttia (ja sen vuoksi kriisin seuraukset alueen yrityksiin vaikuttavat koko Kreikan talouteen). Verrattuna Kreikan muihin 12 alueeseen Attikan alueella on myös suurin työttömien osuus Kreikassa, mikä vaikuttaa kielteisesti alueen työntekijöiden tilanteeseen. 24. Lisäksi on todettu, että suurimmalla osalla suur-Ateenan alueen yrityksistä on yleisiä kannattavuusongelmia. On siis ilmeistä, että radio- ja televisioalan yritysten irtisanomiset ovat aiheuttaneet suuria paineita alueelle, joka on jo ennestään kärsinyt voimakkaasti kriisin kielteisistä seurauksista. Kohteena olevat edunsaajat ja ehdotetut toimet Kohteena olevat edunsaajat 25. Toimiin odotetaan osallistuvan arviolta 928 kohteena olevaa työntekijää. Kyseisten työntekijöiden jakauma sukupuolen, kansalaisuuden ja iän mukaan on seuraava: Ryhmä || Tuensaajien määrä Sukupuoli: || Miehiä: || 521 || (56,14 %) || Naisia: || 407 || (43,86 %) Kansalaisuus: || EU-kansalaisia: || 926 || (99,78 %) || Muita kuin EU-kansalaisia: || 2 || (00,22 %) Ikäryhmä: || 15–24-vuotiaita: || 12 || (1,29 %) || 25–29-vuotiaita: || 78 || (8,40 %) || 30–54-vuotiaita: || 814 || (87,72 %) || 55–64-vuotiaita: || 22 || (2,37 %) || yli 64-vuotiaita: || 2 || (0,22 %) Ehdotettujen toimien tukikelpoisuus 26. Vähennetyille työntekijöille tarjottavat yksilölliset palvelut koostuvat seuraavista toimista. Ammatillinen ohjaus: Tämä kaikille osallistujille tarjottava liitännäistoimenpide kattaa seuraavat vaiheet: 1. Tarpeiden kirjaaminen ja tarkastelu. Ensimmäiseen kaikille osallistujille tarjottavaan toimenpiteeseen sisältyy tietojen kirjaaminen, henkilökohtaisten, ammatillisten ja sosiaalisten tarpeiden kartoittaminen sekä tiedottaminen saatavilla olevista palveluista, koulutusohjelmista ja taito- ja koulutusvaatimuksista. 2. Yksilöllinen ja ammatillinen asiakirja. Toimenpiteen tarkoituksena on auttaa työntekijöitä tunnistamaan oma osaamisensa ja omiin intresseihinsä liittyvät mahdollisuudet sekä luomaan realistinen urasuunnitelma. Osaamisen arviointiin kuuluu intensiivistä ja henkilökohtaista neuvontaa, ja se rakentuu eri vaiheista, joiden kuluessa työntekijä ja neuvoja käsittelevät eri aiheita (esim. mahdollisuuksia, intressejä, motivaation ja odotusten analyysiä, esteitä jne.). Arvioinnin jälkeen laaditaan yksilöllinen ja ammatillinen asiakirja, jossa esitetään tiivistetysti osallistujan taidot, yksilöllinen projekti ja toimintasuunnitelma. 3. Yksilöllinen ja ammatillinen kehittäminen. Tähän vaiheeseen sisältyy 1) ammatillisten tavoitteiden määrittely työnhakutoimien rinnalla; 2) työllistymismahdollisuuksien määrittely ja arviointi; 3) työnhakumenetelmät; 4) CV:n ja saatekirjeen laatiminen; 5) haastatteluun valmistautuminen; 6) perustiedot työmarkkinoista sekä instituutioihin, työvoimaan, yrityksiin ja lainsäädäntöön liittyvistä aiheista. 4. Yksilöllisen toimintasuunnitelman laatiminen. Neuvojat ovat työntekijöiden tukena, kun nämä toteuttavat koulutuspolkujaan ja yksilöllisiä jälleentyöllistymissuunnitelmiaan. Oman yrityksen perustamisesta kiinnostuneille osallistujille tarjotaan ammatillisen ohjauksen osana yleisluontoista tukea ja neuvontaa. 5. Seuranta. Osallistujia seurataan kuuden kuukauden ajan siitä, kun toimenpiteet on saatettu päätökseen. Koulutus, uudelleenkoulutus ja ammatillinen koulutus. Toimenpiteessä järjestetään työntekijöille ammatillisia kursseja, jotka vastaavat heidän tarpeitaan, jotka on yksilöity ammatillisen neuvonnan kuluessa. Kurssien aiheisiin kuuluvat myös alueet ja sektorit, joilla on hyvät kehitysmahdollisuudet. Tässä yhteydessä tarjotaan kahdentyyppistä koulutusta: ammatillista jatkokoulutusta sekä erityiskoulutusta tai yleissivistävää koulutusta. Avustus itsenäiseen ammatinharjoittamiseen. Työntekijät, jotka perustavat oman yrityksen, saavat 15 000 euron kerta-avustuksen perustamiskustannusten kattamiseen. Kreikassa rahoituksen saaminen on yksi suurimmista ongelmista, jonka yritystä perustava yrittäjä kohtaa. Pankeilla on pulaa varoista, ja sen vuoksi ne hylkäävät useimmat lainahakemukset. Tällä toimenpiteellä halutaan edistää yrittäjyyttä rahoitustuen avulla. Työnhakuavustukset ja koulutusavustukset. Ammatilliseen ohjaukseen osallistumisesta aiheutuvien kulujen kattamiseksi osallistujat saavat 50 euroa osallistumispäivää kohti. Koulutuksessa avustus on 6 euroa tuntia kohti. Liikkuvuusavustus. Ne työntekijät, jotka vastaanottamansa työn vuoksi vaihtavat asuinpaikkaa, saavat kertasuorituksena 2 000 euroa välttämättömien kustannusten kattamiseen. 27. Tässä kuvatut toimet ovat aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, jotka ovat osa EGR-asetuksen 7 artiklassa vahvistettuja tukikelpoisia toimia. Toimet eivät korvaa passiivisia sosiaalisen suojelun toimenpiteitä. 28. Kreikan viranomaiset ovat toimittaneet vaaditut tiedot toimista, jotka ovat asianomaisille yrityksille pakollisia kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla. Ne ovat vahvistaneet, ettei EGR:n rahoitustuella korvata tällaisia toimia. Alustava talousarvio 29. Kokonaiskustannukset ovat arviolta 8 410 000 euroa. Yksilöllisten palvelujen osuus on 8 200 000 euroa ja valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus-, valvonta- ja raportointitoimien osuus 210 000 euroa. 30. EGR:ltä haettu rahoitusosuus on yhteensä 5 046 000 euroa (60 prosenttia kokonaiskustannuksista). Toimet || Arvioitu osallistujamäärä || Arvioidut kustannukset osallistujaa kohti (euroa) || Arvioidut kokonaiskustannukset (euroa) Yksilölliset palvelut (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan a ja c alakohta) Ammatillinen neuvonta || 928 || 1 250 || 1 160 000 Ammatillinen koulutus || 640 || 2 400 || 1 536 000 Erityiskoulutus/yleissivistävä koulutus || 288 || 4 000 || 1 152 000 Avustus itsenäiseen ammatinharjoittamiseen || 120 || 15 000 || 1 800 000 Välisumma a): Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen paketista || – || 5 648 000; (68,88 %) Avustukset ja kannustimet (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohta) Työnhakuavustukset || 928 || 1 250 || 1 160 000 Koulutusavustukset || 640 || 1 800 || 1 152 000 Liikkuvuusavustukset || 120 || 2 000 || 240 000 Välisumma b): Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen paketista || – || 2 552 000; (31,12 %) EGR-asetuksen 7 artiklan 4 kohdan mukaiset toimet 1. Valmistelutoimet || – || 40 000 2. Hallinnointi || – || 40 000 3. Tiedotus ja mainonta || – || 100 000 4. Valvonta ja raportointi || – || 30 000 Välisumma c): Prosenttiosuus kokonaiskustannuksista: || – || 210 000; (2,50 %) Kustannukset yhteensä (a + b + c): || – || 8 410 000 EGR:n rahoitusosuus (60 % kokonaiskustannuksista) || – || 5 046 000 31. Edellä olevassa taulukossa EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisiksi toimiksi yksilöityjen toimien kustannukset ovat enintään 35 prosenttia yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin kokonaiskustannuksista. Kreikan viranomaiset ovat vahvistaneet, että näiden toimien edellytyksenä on, että kohteena olevat edunsaajat osallistuvat aktiivisesti työnhakuun tai koulutukseen. 32. Kreikan viranomaiset ovat vahvistaneet, että itsenäiseen ammatinharjoittamiseen, yritysten perustamiseen ja yritysten toiminnan jatkamiseen työntekijöiden johdolla liittyvät investointikustannukset ovat enintään 15 000 euroa edunsaajaa kohti. Menojen tukikelpoisuuskausi 33. Kreikan viranomaiset aloittivat yksilöllisten palvelujen tarjoamisen kohteena oleville edunsaajille 28. marraskuuta 2014. Edellä 26 kohdassa tarkoitettujen toimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 28. marraskuuta 2014 – 28. marraskuuta 2016. 34. Kreikan viranomaisille on aiheutunut hallinnollisia kuluja EGR:n täytäntöönpanosta 3. marraskuuta 2014 lähtien. Valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus-, valvonta- ja raportointitoimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 3. marraskuuta 2014 – 28. toukokuuta 2017. Täydentävyys suhteessa kansallisin tai unionin varoin rahoitettuihin toimiin 35. Kansallinen esi- tai yhteisrahoitus järjestetään kehitysministeriön julkisten investointien ohjelmasta. 36. Kreikan viranomaiset ovat vahvistaneet, että EGR:n rahoitustukea saaviin edellä kuvattuihin toimiin ei saada tukea muista unionin rahoitusvälineistä. Menettelyt, joita noudatetaan kohteena olevien edunsaajien tai heidän edustajiensa taikka työmarkkinaosapuolten sekä paikallis- ja aluehallinnon viranomaisten kuulemiseksi 37. Kreikan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin laadinnassa on kuultu kohteena olevien edunsaajien edustajia (Ateenan päivälehtien toimittajaliittoa (ΕΣΗΕΑ), Ateenan päivälehtien työnantajaliittoa (ΕΠΗΕΑ) ja Kreikan työntekijöiden keskusliiton (GSEE) työvoimainstituuttia). Osapuolet lähettivät 17. kesäkuuta 2014 työministerille ja apulaistyöministerille kirjeen, jossa annettiin tietoa koko media-alaa koskevasta tulossa olevasta kriisistä, joka johtui maan talouden taantumasta. Kirjeessä kerrottiin, että lukuisat media-alalla toimivat yritykset olivat lopettamassa toimintaansa, leikkaamassa työntekijöidensä palkkoja, irtisanomassa työntekijöitä jne. Viranomaisia pyydettiin tutkimaan mahdollisen EGR-hakemuksen tukikelpoisuutta. Ensimmäinen kokous EGR:n Kreikan-hallintoviranomaisen (EYSEKT) ja ΕΣΗΕΑ:n, ΕΠΗΕΑ:n ja GSEE:n työvoimainstituutin edustajien välillä järjestettiin 27. kesäkuuta 2014. Toiseen, 31. heinäkuuta 2014 järjestettyyn kokoukseen osallistuivat EGR:n koordinointi- ja seurantaviranomainen (EYSEKT) sekä ΕΣΗΕΑ:n, ΕΠΗΕΑ:n, GSEE:n työvoimainstituutin ja työntekijöiden edustajat. Työntekijöiden edustajat antoivat kokouksessa yksityiskohtaista tietoa tästä mahdollisuudesta, ja ΕΣΗΕΑ:n, ΕΠΗΕΑ:n ja GSEE:n työvoimainstituutin edustajat tiedottivat kaikille työntekijöille Euroopan globalisaatiolle esitettävästä rahoitushakemuksesta. Sen jälkeen kaikki osallistujat keskustelivat ehdotettujen edunsaajille tarjottavien yksilöllisten palveluiden suunnittelusta. 38. Työntekijöiden edustajien ehdotukset perustuivat työntekijöiden tarpeisiin sekä työmarkkinaosapuolten kantaan, joka puolestaan perustui paikallisten työmarkkinoiden tarpeisiin ja erityispiirteisiin. 39. EYSEKT ja kaikki asianomaiset osapuolet tekivät yhteistyötä ehdotettujen edunsaajille tarjottavien yksilöllisten palveluiden suunnittelussa. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmät 40. Hakemuksessa on hallinnointi- ja valvontajärjestelmien kuvaus, jossa täsmennetään eri elinten vastuulla olevat tehtävät. Kreikka on ilmoittanut komissiolle, että rahoitustuen hallinnoinnista ja valvonnasta vastaavat samat elimet, joille kuuluu myös Euroopan sosiaalirahastosta (ESR) saatavan rahoituksen hallinnointi ja valvonta Kreikassa. ESR:n toimien koordinoinnista ja seurannasta vastaava viranomainen (EYSEKT) toimii hallintoviranomaisena, EDEL (verotarkastuskomitea) valvontaviranomaisena ja maksuviranomaisen erityisyksikkö todentamisviranomaisena. Asianomaisen jäsenvaltion sitoumukset 41. Kreikan viranomaiset ovat toimittaneet kaikki tarvittavat vakuutukset seuraavista: – Suunniteltuihin toimiin osallistumisen ja täytäntöönpanon osalta noudatetaan yhdenvertaisen kohtelun ja syrjimättömyyden periaatteita. – Kansallisessa ja EU:n lainsäädännössä säädettyjä joukkovähentämisiin liittyviä vaatimuksia on noudatettu. – Irtisanovat yritykset, jotka ovat jatkaneet toimintaansa irtisanomisten jälkeen, ovat noudattaneet työntekijöiden vähentämistä koskevia oikeudellisia velvoitteitaan ja turvanneet työntekijänsä asianmukaisesti. – Suunnitelluilla toimilla tuetaan yksittäisiä työntekijöitä, eikä niitä käytetä yritysten tai toimialojen rakenneuudistukseen. – Suunniteltuihin toimiin ei saada rahoitustukea muista unionin rahastoista tai rahoitusvälineistä, ja kaksinkertainen rahoitus estetään. – Suunnitellut toimet täydentävät rakennerahastoista rahoitettuja toimia. – EGR-rahoitustuki on unionin menettelyllisten ja aineellisoikeudellisten valtiontukisääntöjen mukaista. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Talousarvioesitys 42. EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2 päivänä joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013[20] 12 artiklassa säädetään. 43. Tutkittuaan hakemuksen EGR-asetuksen 13 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen edellytysten suhteen ja otettuaan huomioon kohteena olevien edunsaajien määrän, suunnitellut toimet ja arvioidut kustannukset komissio ehdottaa, että EGR:stä otetaan käyttöön 5 046 000 euroa eli 60 prosenttia suunniteltujen toimien kokonaiskustannuksista rahoitustuen myöntämiseksi hakemukselle. 44. Euroopan parlamentti ja neuvosto tekevät talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[21] 13 kohdan mukaisesti yhdessä ehdotetun päätöksen EGR:n varojen käyttöönotosta. Muut asiaan liittyvät asiakirjat 45. Samaan aikaan kun komissio esittää tämän ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle asianomaista budjettikohtaa koskevan määrärahasiirtoehdotuksen, jonka määrä on 5 046 000 euroa. 46. Samaan aikaan kun komissio tekee ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se antaa täytäntöönpanosäädöksen muodossa rahoitustukea koskevan päätöksen, joka tulee voimaan päivänä, jona Euroopan parlamentti ja neuvosto antavat päätöksen EGR:n varojen käyttöönottamisesta. Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (hakemus EGF/2014/018 GR/Attica Broadcasting) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013[22] ja erityisesti sen 15 artiklan 4 kohdan, ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[23] ja erityisesti sen 13 kohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen sekä katsovat seuraavaa: (1) Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, on perustettu tuen tarjoamiseksi globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 546/2009[24] käsitellyn maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin jatkumisen taikka uuden maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden työskentely on loppunut, ja heidän auttamisekseen integroitumisessa uudelleen työmarkkinoille. (2) EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013[25] 12 artiklassa säädetään. (3) Kreikka esitti 4 päivänä syyskuuta 2014 hakemuksen EGR:n varojen käyttöönottamiseksi NACE Rev. 2:n kaksinumerotasolla 60 (Radio- ja televisiotoiminta)[26] Kreikan Attikassa NUTS 2 -tason alueella (EL 30) toimivassa 16 yrityksessä toteutettujen työntekijävähennysten[27] vuoksi. Hakemusta täydennettiin lisätiedoilla asetuksen (EU) N:o 1309/2013 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Hakemus on asetuksen (EU) N:o 1309/2013 13 artiklassa säädettyjen EGR:n rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen. Näin ollen komissio ehdottaa, että varoja otetaan käyttöön 5 046 000 euroa. (4) Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön varoja rahoitustuen antamiseksi Kreikan hakemuksen perusteella, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Euroopan globalisaatiorahastosta otetaan käyttöön 5 046 000 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2015 koskevaa Euroopan unionin yleistä talousarviota. 2 artikla Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja [1] EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855. [2] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1893/2006, annettu 20. joulukuuta 2006, tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 vahvistamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3037/90 ja tiettyjen eri tilastoaloja koskevien yhteisön asetusten muuttamisesta (EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1). [3] Komission asetus (EU) N:o 1046/2012, annettu 8. marraskuuta 2012, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1059/2003 täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse aikasarjojen toimittamisesta uutta alueellista jaottelua varten (EUVL L 310, 9.11.2012, s. 34). [4] Asetuksen (EU) N:o 1309/2013 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti. [5] EGR-asetuksen 3 artiklan a alakohdan mukaisessa merkityksessä. [6] Asianomaiset yritykset ja kussakin yrityksessä vähennettyjen työntekijöiden määrä esitetään liitteessä. [7] http://ec.europa.eu/economy_finance/eu/forecasts/2014_autumn_forecast_en.htm [8] Kreikassa köyhyysraja on 5 708 euroa henkeä kohti vuodessa (yhden hengen taloudet) ja 11 986 euroa kahdesta aikuisesta ja kahdesta enintään 14-vuotiaasta lapsesta koostuvaa taloutta kohti. [9] http://www.inegsee.gr/wp-content/uploads/2014/07/Symperasmata.pdf [10] Kreikan työntekijöiden keskusliiton (GSEE) työvoimainstituutti. [11] http://www.bankofgreece.gr/BogEkdoseis/Summary_Annrep2013.pdf [12] Ks. myös EGR-hakemus EGF/2014/015 GR/Publishing activities. [13] http://www.efsyn.gr/?p=5033 [14] http://www.3comma14.gr/pi/?survey=16005 [15] http://www.efsyn.gr/?p=5033 [16] http://www.3comma14.gr/pi/?survey=12106 [17] Kreikan tilastoviranomainen. INE GSEE:n (Kreikan työvoimainstituutin) tuottamat tiedot. [18] Code tsdec450 [19] Lähde: Kreikan tilastoviranomainen, työvoimakyselyt, vuoden ensimmäisen neljänneksen tiedot. [20] EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884. [21] EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1. [22] EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855. [23] EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1. [24] EUVL L 167, 29.6.2009, s. 26. [25] Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884). [26] EGR-asetuksen 3 artiklan a alakohdan mukaisessa merkityksessä. [27] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1893/2006, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 vahvistamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3037/90 ja tiettyjen eri tilastoaloja koskevien yhteisön asetusten muuttamisesta (EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1). Yritykset ja irtisanottujen lukumäärä ALPHA ΔΟΡΥΦΟΡΙΚΗ ΤΗΛΕΟΡΑΣΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 96 ALPHA ΡΑΔΙΟΦΩΝΙΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 6 N.S.P. RADIO ΡΑΔΙΟΦΩΝΙΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 18 S.B.C. T.V. ΤΗΛΕΟΠΤΙΚΕΣ ΕΠΙΧΕΙΡΗΣΕΙΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 2 SPORT T.V. - ΡΑΔΙΟΤΗΛΕΟΠΤΙΚΗ ΠΡΟΒΟΛΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 6 ΑΝΤΕΝΝΑ T.V. ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 83 ΓΕΝΙΚΕΣ ΡΑΔΙΟΤΗΕΟΠΤΙΚΕΣ ΕΠΙΧΕΙΡΗΣΕΙΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 16 ΕΙΔΗΣΕΙΣ DOT COM ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΜΠΟΡΙΚΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ ΠΑΡΟΧΗΣ ΠΛΗΡΟΦΟΡΙΩΝ ΚΑΙ ΕΝΗΜΕΡΩΣΗΣ || 30 ΕΚΠΑΙΔΕΥΤΙΚΗ, ΡΑΔΙΟΤΗΛΕΟΠΤΙΚΗ, ΕΚΔΟΤΙΚΗ, ΠΑΡΑΓΩΓΙΚΗ, ΟΡΓΑΝΩΤΙΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 7 ΕΛΕΥΘΕΡΗ ΤΗΛΕΟΡΑΣΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 584 ΡΑΔΙΟΤΗΛΕΟΠΤΙΚΕΣ ΕΠΙΧΕΙΡΗΣΕΙΣ CHANNEL NINE-9 ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 5 ΡΑΔΙΟΤΗΛΕΟΠΤΙΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 23 ΡΑΔΙΟΦΩΝΙΚΕΣ & ΤΗΛΕΠΙΚΟΙΝΩΝΙΑΚΕΣ ΕΠΙΧΕΙΡΗΣΕΙΣ ΕΜΠΟΡΙΚΗ Α.Ε. ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 13 ΡΑΔΙΟΦΩΝΙΚΕΣ ΕΠΙΧΕΙΡΗΣΕΙΣ ΒΗΜΑ FM ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 3 STAR ΕΛΛΗΝΙΚΗ ΡΑΔΙΟΤΗΛΕΟΠΤΙΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 7 ΤΗΛΕΤΥΠΟΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ ΤΗΛΕΟΠΤΙΚΩΝ ΠΡΟΓΡΑΜΜΑΤΩΝ || 29 Yritysten kokonaismäärä: 16 || Irtisanottujen kokonaismäärä: || 928