KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE tiede- ja teknologiatilastoista tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1608/2003/EY täytäntöönpanosta /* COM/2014/0211 final */





KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE tiede- ja teknologiatilastoista tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1608/2003/EY täytäntöönpanosta TIIVISTELMÄ Euroopan unionin viralliset tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastot perustuvat pitkälti yhteisön tiede- ja teknologiatilastojen tuotannosta ja kehittämisestä 22. heinäkuuta 2003 tehtyyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseen N:o 1608/2003/EY[1]. Komissio on pannut kyseisen päätöksen täytäntöön läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa sääntelytoimenpitein, vapaaehtoisilla tiedonkeruilla sekä hyödyntäen unionin tilastoviranomaisen (Eurostatin) omaa tilastotuotantoa. Tässä kertomuksessa arvioidaan edellä mainitun päätöksen 2 artiklassa lueteltujen yksittäisten tilastotoimien toteuttamista. Toimilla on tarkoitus perustaa tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastoja koskeva tilastotietojärjestelmä EU:n toimintapolitiikkojen tukemista ja seurantaa varten. Kertomuksessa käsitellään pääosin edellisen, vuonna 2011 laaditun kertomuksen kattaman ajanjakson jälkeen tapahtunutta kehitystä. Päätöksen N:o 1608/2003/EY täytäntöönpanosta annetut komission asetukset (EY) N:o 753/2004 ja (EY) N:o 1450/2004 liittyvät kahteen tiedonkeruuseen, joita jäsenvaltioiden tilastoviranomaiset tekevät säännöllisesti Euroopan tilastojärjestelmän EES:n puitteissa. Näiden kahden asetuksen mukaisesti kerätyt tutkimus- ja kehittämistoimintatilastot ja innovaatiotilastot sekä tiede- ja teknologia-alan henkilöresursseja koskevat tilastot, huipputeknologian aloja ja osaamispalveluja koskevat tilastot ja patenttitilastot ovat saavuttaneet aseman tunnustettuina ja laajasti käytettyinä viitetietoina EU:n tiede-, teknologia- ja innovaatiopolitiikan seurannassa. Viitevuodesta 2012 alkaen tiede-, teknologia- ja innovaatiotitilastoja koskevien tiedonkeruiden perustaksi tulee asteittain komission uusi täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 995/2012, jota sovelletaan lokakuussa 2013 tehtävistä tietojen toimituksista alkaen. Komission asetukset (EY) N:o 753/2004 ja (EY) N:o 1450/2004 on kumottu edellä mainitulla täytäntöönpanoasetuksella. Tilastotietojen laatu on noussut entistäkin tärkeämpään asemaan politiikan määrittelyyn ja seurantaan liittyvien vaatimusten vuoksi ja varsinkin siksi, että politiikan tavoitteiden asettelussa käytetään pohjana tilastotietoja. Eurooppa 2020 -strategiassa on asetettu täsmällinen tavoite nostaa julkisten ja yksityisten tutkimus- ja kehitysinvestointien yhteenlaskettu osuus 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Siksi on ensiarvoisen tärkeää, että mittausten laatu on korkea (ja pysyy sellaisena). Edellä mainitut päätöksen N:o 1608/2003/EY täytäntöönpanosta annetut komission asetukset ovat parantaneet tiede-, teknologia- ja innovaatiotietojen laatua. Laatua on sittemmin jatkuvasti asteittain parannettu, ja sitä on seurattu tiiviisti. Tilastoja pyritään pitämään ajantasaisina ja huippulaatuisina sopimalla kansainvälisistä standardeista ja menetelmistä, huolehtimalla niiden soveltamisesta ja käymällä jatkuvia keskusteluja niiden soveltuvuudesta ilmiöiden mittaamisen muuttuvassa ympäristössä. Tiede-, teknologia- ja innovaatiotitilastojen jatkokehittämisessä otetaan huomioon politiikan painopisteet ja Euroopan tilastojärjestelmän kokonaiskehitys. Eurooppa 2020 -strategiassa ja sitä tukevien toimien yhteydessä asetettujen prioriteettien mukaisesti tarkoituksena on löytää tasapaino uusien ratkaisujen ja nykyisten tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastojen parantamiseen tähtäävien toimenpiteiden välillä. Yhteyttä muihin yritystilastoihin vahvistetaan ottamalla tutkimus- ja kehitystilastot ja innovaatiotilastot mukaan uuteen yritystilastot yhteen kokoavaan puiteasetukseen, josta keskustellaan parhaillaan Euroopan tilastojärjestelmän piirissä. KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE tiede- ja teknologiatilastoista tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1608/2003/EY täytäntöönpanosta 1. JOHDANTO Tämä on kolmas täytäntöönpanokertomus, jonka komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle päätöksen N:o 1608/2003/EY, jäljempänä ’tiede- ja teknologiatilastopäätös’, 5 artiklan nojalla. Ensimmäinen kertomus annettiin 14. joulukuuta 2007[2] ja toinen 11. huhtikuuta 2011[3]. Tässä yhteydessä on syytä palauttaa mieliin joitakin viimeaikaisia toimintaan liittyviä aloitteita. Kesäkuussa 2010 Eurooppa-neuvosto hyväksyi älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun tähtäävän Eurooppa 2020 -strategian[4]. Lisäksi se vahvisti EU:n viisi yleistavoitetta, joista yhden mukaan innovoinnin sekä tutkimuksen ja kehittämistoiminnan edellytyksiä olisi parannettava, ja asetti tavoitteeksi julkisten ja yksityisten T&K-investointien tason nostamisen kolmeen prosenttiin bruttokansantuotteesta. Innovaatiounioni-lippulaivahanketta koskevassa 6. lokakuuta 2010 annetussa tiedonannossaan[5] komissio ehdotti innovointi-intensiteettiä kuvaavaa uutta indikaattoria sekä vuotuista innovaatiounionin tulostaulua, joiden avulla voitaisiin seurata innovaatiotoiminnan yleistä edistymistä. Komissio antoi 17. heinäkuuta 2012 tiedonannon[6] huippuosaamista ja kasvua edistävästä eurooppalaisen tutkimusalueen tiiviimmästä kumppanuudesta. Siinä kehotettiin jäsenvaltioita ja sidosryhmäorganisaatioita yhteistoimin pikaisesti toteuttamaan rakenteellisia muutoksia kautta Euroopan, jotta voitaisiin viipymättä toteuttaa konkreettisia toimia osaamisen tason nostamiseksi Euroopan julkisessa tutkimusjärjestelmässä. Osana tätä aloitetta on kehitetty vahva eurooppalaisen tutkimusalueen (ERA) seurantajärjestelmä. Se perustuu indikaattoreihin, joilla seurataan ERA:n toimintapoliittisia uudistuksia ja niiden täytäntöönpanoa. Näin lisätään toiminnan läpinäkyvyyttä neuvoston, Euroopan parlamentin ja tiedeyhteisön näkökulmasta ja luodaan perusta komission tuleville päätöksille. Sittemmin komissio on 13. syyskuuta 2013 antamassaan tiedonannossa[7] esitellyt indikaattorin, jolla mitataan innovaatiotuotosta. Indikaattorin tarkoituksena on tukea päätöksentekijöitä, kun luodaan tai lujitetaan toimia sellaisten pullonkaulojen poistamiseksi, jotka estävät innovoijia muuntamasta ideoita sellaisiksi tuotteiksi ja palveluiksi, jotka voivat menestyä markkinoilla. Tässä kertomuksessa tarkastellaan tiede- ja teknologiatilastopäätöksessä edellytetyn, alan EU-politiikkojen tukemista ja seurantaa varten tarkoitetun tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastoja koskevan tilastotietojärjestelmän täytäntöönpanoa. Kertomuksessa käsitellään pääosin edellisen, vuonna 2011 laaditun kertomuksen kattaman ajanjakson jälkeen tapahtunutta kehitystä. Ensimmäisessä osassa tarkastellaan tiede- ja teknologiatilastopäätöksen 2 artiklan mukaisten toimenpiteiden täytäntöönpanoa. Seuraavissa luvuissa käsitellään tietojen laatua, kustannuksia ja niistä aiheutuvaa rasitetta. Viimeisessä luvussa luodataan tulevia toimia. 2. PÄÄTÖKSEN TÄYTÄNTÖÖNPANO 2.1 Sääntelytoimenpiteet Komissio on pannut tiede- ja teknologiatilastopäätöksen täytäntöön käyttäen sääntelytoimenpiteitä, jäsenvaltioiden vapaaehtoisia tiedonkeruita ja omaa tilastotuotantoaan. Erityisesti on mainittava kaksi vuonna 2004 voimaan tullutta täytäntöönpanoasetusta: • Komission asetus (EY) N:o 753/2004[8], joka painottuu tutkimus- ja kehittämistoimintatilastoihin ja käsittelee lisäksi tiede- ja teknologia-alan henkilöresursseja, huipputeknologian aloja ja osaamispalveluja sekä patentteja koskevia tilastoja ja muita tiede- ja teknologiatilastoja (asettamatta suoraan tehtäviä jäsenvaltioille tai Euroopan tilastojärjestelmälle yleensä), sekä • Komission asetus (EY) N:o 1450/2004[9] yhteisön innovaatiotilastoista. Näiden kahden asetuksen mukaisesti t&k- ja innovaatiotilastot ovat saavuttaneet aseman tunnustettuina ja laajasti käytettyinä viitetietoina EU:n politiikan seurannassa. Vuoden 2004 asetukset korvattiin vuonna 2012 komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 995/2012[10], jolla myös muutettiin t&k-tilastoja, muita tiede- ja teknologiatilastoja sekä innovaatiotilastoja koskevia yksityiskohtaisia vaatimuksia. Uuden täytäntöönpanoasetuksen tarve johtui pääosin Eurooppa 2020 -strategian ja sen eri lippulaivahankkeiden hyväksymisestä. Lisäksi eurooppalaisen tutkimusalueen seuranta edellytti yhteisymmärrystä asianomaisten EU:n toimintapolitiikkojen tilastollisen seurannan puitteista. Jotta tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastot olisivat käyttäjien tarpeiden kannalta mahdollisimman relevantteja, on olennaista, että käytetyt indikaattorit perustuvat tilastoihin ja muuttujiin, joita tuotetaan jäsenvaltioissa säännöllisesti ja jotka kuuluvat mahdollisimman suurelta osin tilastolainsäädännön piiriin. Lisäksi asetuksessa säädettiin käytettävistä tilastoyksiköistä ja yhdenmukaisista laatuselvityksistä, mikä merkitsi askelta kohti t&k- ja innovaatiotilastojen yhdenmukaistamista ja niiden yhteyden vahvistamista yleisiin yritystilastoihin. 2.2 Tärkeimmät saavutukset Tärkeimmät saavutukset tämän kertomuksen kattamalla ajanjaksolla olivat seuraavat: • T&k-menoja ja -henkilöstöä koskevien tietojen tuotantomäärät kasvoivat edelleen, ja tietoja koottiin eri laajuudessa ja eri tavoin jaoteltuina Frascati-käsikirjaan (OECD 2002) perustuen. • Ulkomailta rahoitettua t&k-toimintaa koskevasta lisäjaottelusta päästiin sopimukseen. • Kehitettiin menetelmä Euroopassa harjoitetun monikansallisesti koordinoidun tutkimuksen mittaamiseksi (osana valtion tutkimus- ja kehittämismäärärahoja – GBAORD). • Alettiin kerätä yrityksiltä entistä kattavampia tietoja tieto- ja viestintätekniikan t&k-toimintaan saadusta julkisesta rahoituksesta. • Valmisteltiin vuoden 2012 yhteisön innovaatiotutkimus Oslon käsikirjan (OECD, Eurostat 2005) pohjalta. Sen avulla mitataan yritysten innovaatiosuorituskykyä yhdenmukaisella tutkimusmenetelmällä sekä kyselylomakkeella, johon sisältyy lisäkysymyksiä yritysten tavoitteiden saavuttamiseen liittyvistä strategioista ja esteistä (liikevaihdon, markkinaosuuden tai voittomarginaalin kasvattaminen; kustannusten karsiminen). • Yhteisön innovaatiotutkimuksen yritystason tietojen (mikrotietojen) saantia ulkopuolisten tutkijoiden käyttöön nopeutettiin Eurostatin turvatun tietokeskuksen (Safe Centre) ja cd-rom-julkaisujen kautta. Nyt ovat saatavilla myös vuoden 2010 tiedot. • Tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastotietojen laatua ja yhdenmukaisuutta on parannettu laaturaportoinnin avulla ja ottamalla käyttöön uusia laadunvarmistustoimenpiteitä. • Työ kansallisten tietojen ja metatietojen lähettämisen yksinkertaistamiseksi on aloitettu. Tarkoituksena on käyttää Euroopan tilastojärjestelmän yhteisiä työkaluja, jotta tuotantoprosessista saataisiin entistä tehokkaampi ja standardoidumpi. • Alustavien ja lopullisten tietojulkaisujen ajantasaisuus on parantunut Euroopan tilastojärjestelmän tiedontuotantoprosessien parantumisen ja tehostettujen seurantamenettelyjen ansiosta. • Käynnistettiin säännöllinen tiedontuotanto työllisyydestä osaamisintensiivisissä tehtävissä. Tuotannossa sovelletaan yhteisesti sovittua menetelmää ja kyseisten tehtävien luokitusta. • Yhteisön tavaramerkkejä ja yhteisömalleja koskevien tilastojen säännöllinen tuotanto aloitettiin vuonna 2013. • Tutkimus- ja kehittämistoimintatilastojen ja henkilöresursseja tieteen ja teknologian alalla koskevien tilastojen jaottelu soveltuvin osin sukupuolen mukaan helpotti komission laatiman naisten roolia tieteessä käsittelevän vuoden 2012 She Figures -raportin julkaisemista. • Tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastojen laadinnassa käytettävät luokitukset päivitettiin uusien versioiden mukaisiksi (toimialat – NACE, tavarat – SITC, koulutus – ISCED, ammatit – ISCO ja alueet – NUTS). Yksityiskohtaisten tiede-, teknologia- ja innovaatiotietojen ja niihin liittyvien asiakirjojen tärkein levityskanava on Eurostatin online-tietokanta (Eurobase). Komissio levittää tiede-, teknologia- ja innovaatiotietoja myös lukuisissa politiikkaa koskevissa raporteissaan, kuten Eurooppa 2020 -strategiaan ja eurooppalaiseen tutkimusalueeseen liittyvissä raporteissaan. 2.3 Tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastojen täytäntöönpano jäsenvaltioissa Kansallisia tiedonkeruita on mukautettu ja mukautetaan edelleen, jotta ne täyttäisivät täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 995/2012 tarkistetut tietovaatimukset. Uusia tietoja on vaadittu ensimmäistä kertaa joulukuussa 2013 valtion tutkimus- ja kehittämismäärärahoja koskevien GBAORD-tilastojen, kesäkuussa 2014 innovaatiotilastojen ja kesäkuussa 2015 t&k-tilastojen osalta. Osittain tätä työtä käynnistettiin jo uusien tai tarkistettujen tiedonkeruiden pilottivaiheessa. Jäsenvaltiot ovat noudattaneet pakollista tietojen toimittamista koskevia vaatimuksia varsin tyydyttävästi, ja toimintaa on seurattu kahden virallisen vuosittaisen raportointikierroksen avulla. Esimerkiksi sellaisia jäsenvaltioita, joiden alustavat t&k-tiedot olivat puutteelliset, oli vuonna 2013 vain yksi (kaksi ja kolme vuosina 2011 ja 2012). Parantuneen tilanteen ansiosta EU:n t&k-tavoiteindikaattori voitiin vuonna 2012 julkaista 16 päivää ja vuonna 2013 vain 14 päivää pakollisen toimitusmääräajan (31. lokakuuta) jälkeen. Aiemmin viipeet olivat 30–40 päivän luokkaa. Peittävyysongelmat ja tietojen toimittamisen viivästymiset rajoittuvat lähinnä kansallisten tiedontuotantojärjestelmien yksittäisiin ongelmiin (esim. tilapäiseen resurssipulaan tai tuotantojärjestelmän mittaviin muutoksiin). 3. TIETOJEN LAATU Euroopan tilastoja koskevat käytännesäännöt[11] muodostavat tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastojen laatua koskevat puitteet. Niihin sisältyy 15 pääperiaatetta, joista monet liittyvät jäsenvaltioiden viranomaisten ja organisaatioiden yleisiin institutionaalisiin puitteisiin (ammatillinen riippumattomuus, resurssien riittävyys), jotka vaikuttavat eurooppalaisten tilastojen kokonaislaatuun. Osa periaatteista (kuten käsikirjoihin perustuvat asianmukaiset menetelmät) on tiede-, teknologia ja innovaatiotilastoja varten kansainvälisesti vahvistettu, ja niitä arvioidaan säännöllisesti yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Useat suoraan tiede-, teknologia- ja innovaatiotutkimuksiin liittyvät laatuperiaatteet (mm. tarkkuus, yhtenäisyys ja vertailtavuus) ja niiden seuranta kuuluvat säännöllisen laaturaportoinnin piiriin. Eurostat on kerännyt t&k-tilastoihin ja valtion t&k-määrärahoja koskeviin tilastoihin liittyviä kansallisia laaturaportteja vuodesta 2007. Kutakin kahden vuoden välein tehtävää yhteisön innovaatiotutkimusta varten niitä on kerätty vuodesta 2004. Vakavia puutteita ei ole havaittu. T&k-tilastojen osalta on kuitenkin tunnistettu joitakin kehittämistarpeita, ja niitä on sisällytetty kansallisiin t&k-tilastojen laadun parantamista koskeviin toimintaohjelmiin (2011). Parannustarpeet ovat liittyneet esimerkiksi tutkimuksen perusjoukon (t&k-toimijat eli yritykset, jotka harjoittavat tai joiden oletetaan harjoittavan t&k-toimintaa) tunnistamiseen ja säännölliseen ajantasaistamiseen. Innovaatiotutkimusten vaikeudet liittyvät pääosin mittaamiseen. Jatkuvana haasteena on kyetä kertomaan tutkimuksiin osallistuville yrityksille lyhyesti mutta täsmällisesti, mitä tietoja niiltä pyydetään (uudet tai merkittävästi parannetut tuotteet ja prosessit) ja saada vastaajat tuottamaan halutut tiedot. Ongelmia liittyy myös innovatiivisista tuotteista saadun liikevaihdon määrän ja innovointikustannusten mittaamiseen. Yhteenveto innovaatiotutkimusten laatuselvityksistä julkaistaan online-tietokannassa yhdessä tietojen kanssa. Asetuksen (EU) N:o 995/2012 mukaisesti laatuselvitysten antaminen on osa pakollista tietojen toimittamista vuodesta 2013 alkaen. 4. KUSTANNUKSET JA RASITE Tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastot Euroopan tilastojärjestelmässä Eurostatin viimeisimmässä (2010) vastausrasitetta ja tuotantokustannuksia jäsenvaltioissa koskeneessa tutkimuksessa tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastojen (t&k ja innovointi) tuotantokustannusten arvioitiin olevan ”keskisuuret” ja vastausrasitteen ”keskisuuri/suuri”. Tässä arvioinnissa nämä tilastot asettuivat suunnilleen samalle tasolle yleiseen arviointiin sisältyneiden muiden alojen tilastojen kanssa niin, että tuotantokustannukset arvioitiin hieman pienemmiksi ja vastausrasite hieman suuremmaksi kuin yritystilastoissa yleensä. 4.2 Yksityiskohtainen tiedonkeruu kustannuksista ja rasitteesta Tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastoihin liittyvien tiedonkeruiden kustannuksista ja rasitteesta on pyritty keräämään tietoa säännöllisesti. Tarkkoja lukuja on pyydetty ilmoittamaan latuselvityksissä, mutta johdonmukaisia tietoja, joiden perusteella kokonaiskustannuksia voitaisiin vertailla ja arvioida, on ollut vaikea saada. Monet jäsenvaltiot ovat huomauttaneet, ettei t&k- ja innovaatiotutkimusten ja -tiedonkeruiden kustannuksia voida erottaa niistä kustannuksista, jotka liittyvät muihin yritystilastoihin tai niihin liittyviin tilastoihin taikka yksinomaan kansallisiin tarpeisiin perustuviin vastaaviin toimiin. Vaikka tietoja olisi saatavilla, jäsenvaltioissa ja jäsenvaltioiden toimielimissä käytetään erilaisia raportointimenetelmiä, minkä vuoksi yksittäisten kustannusarvioiden vertailu tai julkaiseminen ei ole mielekästä. Edellä esitetyt varaukset huomioon ottaen voidaan todeta, että viitevuotta 2009 koskevan yrityksille suunnatun t&k-kyselylomakkeen täyttämiseen meni 0,3–6 tuntia 13:ssa niistä 15:stä jäsenvaltiosta, joista tiedot ovat saatavilla. Kaksi jäsenvaltiota ilmoitti poikkeuksellisen arvon, 11 tuntia. Muilta toimialoilta on saatavana selvästi vähemmän tietoja. Julkisella sektorilla ja korkeakoulusektorilla, joiden luvut ovat suhteellisen lähellä toisiaan, t&k-lomakkeen täyttäminen näyttäisi vieneen enemmän aikaa kuin yrityssektorilla. Yhteisön innovaatiotutkimuksen osalta vuosien 2008 ja 2010 tutkimusaaltoihin liittyvistä laatuselvityksistä käy ilmi, että innovatiiviset yritykset käyttivät kyselylomakkeen täyttämiseen vähimmillään 0,48 tuntia ja enimmillään yli kolme tuntia. Vain kaksi maata ilmoitti, että lomakkeen täyttämiseen kului vuonna 2010 enemmän aikaa kuin vuonna 2008. Muut kuin innovatiiviset yritykset käyttivät vuonna 2010 kyselyyn vastaamiseen 0,24–1,85 tuntia. Neljä kymmenestä maasta ilmoitti kustannusten olleen vuonna 2010 suuremmat kuin vuonna 2008. Viidessä maassa kustannuksen olivat vuonna 2010 pienemmät ja yhdessä molempina vuosina samat. 4.3 Eurostatin osarahoitus tiede-, teknologia- ja innovaatiotietojen keruulle jäsenvaltioissa Samoin kuin vuosina 2006 ja 2009, komission vuoden 2011 talousarvion yhteydessä on julkaistu useita ehdotuspyyntöjä, jotka liittyvät t&k- tai innovaatiotietojen keruun ei-pakollisten osien, uusien indikaattorien toteutettavuustutkimusten taikka tohtorintutkinnon suorittaneiden urakehitystä mittaaviin CDH-tilastoihin liittyvien tutkimusten osarahoitukseen. Tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastojen laatimiseen suunnattujen rahoitussitoumusten kokonaismäärä vuonna 2011 oli 1 019 974 euroa 13 jäsenvaltiossa ja Norjassa. Tilastoyhteistyötä koskevista usean edunsaajan Phare-ohjelmista, integroitumista tilastoalalla koskevasta usean edunsaajan ohjelmasta (siirtymäjärjestely) ja liittymistä valmistelevasta tukivälineestä (vuosien 2004–2011 ohjelmat) osoitettiin kaikkiaan 1 518 105 euroa osarahoitusta t&k-, innovaatio- ja CDH-tutkimuksiin assosioituneissa maissa ja niissä jäsenvaltioissa, jotka liittyivät unioniin vuonna 2004 tai myöhemmin. 5. TIEDE-, TEKNOLOGIA- JA INNOVAATIOTILASTOJEN JATKOKEHITTÄMINEN 5.1 Muuttuva toimintaympäristö Komissio on esittänyt tiedonannossaan[12] eurooppalaisia tilastoja koskevan vision, jonka mukaan tilastojen tuotannossa olisi sovellettava integroidumpia ja älykkäämpiä toimintamalleja. Sitä varten olisi mm. integroitava tilastollisia välineitä ja lisättävä hallinnollisten lähteiden käyttöä sekä yksinkertaistettava ja parannettava tilastoihin liittyvää sääntelyä. Tavoitteena on saada monipuolisempia, eteenpäin suuntautuvia tilastotietoja, parantaa tuottavuutta ja keventää vastaustaakkaa. Tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastoja koskevat täytäntöönpanosäännöt on nyt esitetty entistä johdonmukaisemmin asetuksessa (EU) N:o 995/2012. Seuraavana tehtävänä on vahvistaa yhteyttä muihin yritystilastoihin sisällyttämällä t&k- ja innovaatiotilastot tulevaan yritystilastot yhteen kokoavaan puiteasetukseen, josta keskustellaan parhaillaan Euroopan tilastojärjestelmän piirissä. Siinä yhteydessä tarjoutuu myös seuraava mahdollisuus arvioida uudelleen t&k- ja innovaatiotilastojen pakollista sisältöä. Kansalliset tilastoviranomaiset ovat viime vuosien aikana useaan otteeseen kertoneet resurssien vähäisyydestä ja ilmaisseet vakavan huolensa siitä, pystyvätkö ne täyttämään Euroopan tilastojärjestelmän asettamat nykyiset ja uudet vaatimukset. Priorisointi on siksi tärkeämpää kuin koskaan sekä käynnissä olevien että suunniteltujen tilastotoimien kannalta. 5.2 Nykyisten tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastojen parantaminen ja arvioiminen Tilastojen täytyy olla vankalla pohjalla ja tarkoitukseensa sopivia. Varsinkin t&k- ja innovaatiotietoja koskevien nykyisten tiedonkeruiden soveltuvuutta ja laatua valvotaan jatkuvasti seuraamalla täysimittaisesti säännösten noudattamista ja keräämällä järjestelmällisesti laatuselvityksiä. Tämä on nyt entistäkin tärkeämpää, koska Eurooppa 2020 -strategian toteutumista seurataan osittain juuri tiede-, teknologia- ja innovaatioindikaattorien perusteella. T&k-tilastojen osalta jatketaan ponnisteluja sen varmistamiseksi, että perustiedot ilmoitetaan kaikista t&k-toimijoista (ainakin estimaatteina tarvittaessa, olivatpa tiedot tiedossa ennalta tai eivät) ja että tiedot kattavat kaikki toimialat ja alasektorit ja kaiken kokoiset toimintayksiköt, jolloin tarkasteltavaksi saadaan talouden koko t&k-toiminnan menot ja henkilöstö kunakin ajankohtana. Eurooppalaisten innovaatiotilastojen osalta suoritetaan arviointi sen selvittämiseksi, voitaisiinko peittävyyttä laajentamalla (kaikki yritystoiminta, koko talous) lisätä tietomäärää niin paljon, että lisäresurssien osoittaminen olisi perusteltua, ja olisiko laajentaminen menetelmien puolesta toteutettavissa. Uudistustyötä tehdään ja nykyisiä tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastoja parannetaan yhteistyössä OECD:n ja muiden kansainvälisten organisaatioiden kanssa, kun se on vastavuoroisesti hyödyllistä, ja tähän liittyvää koordinointia onkin jo tehostettu. Tähän sisältyy myös menetelmäkäsikirjojen jatkuva tarkistustyö. 5.3 Uudet indikaattorit ja uudet käyttötarkoitukset Käyttäjien uusiin tarpeisiin vastaaminen on varsin haastavaa Euroopan tilastojärjestelmän nykyisessä toimintaympäristössä, kun budjetteja jatkuvasti tiukennetaan. Käyttäjäyhteisöltä saadaan kuitenkin toistuvasti uusiin indikaattoreihin ja uusiin tietolähteisiin liittyviä pyyntöjä. Ennen kuin ryhdytään sellaiseen uudistustyöhön, joka menee nykyisten tietolähteiden käyttöä pitemmälle ja joka merkitsisi uusien indikaattoreiden ja tietolähteiden käyttöönottoa ja olemassa olevien tietojen lisäjaottelua (mihin voi liittyä otoskoon suurentamista tai menetelmällistä lisätyötä), tehdään perinpohjainen seulonta ja mahdollisuuksien mukaan kustannus-hyötyanalyysi. Lisäksi hyödynnetään toteutettavuus- ja pilottitutkimuksia. Lisähaasteita tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastojen laatimiselle nyt ja tulevaisuudessa asettaa t&k-, innovointi- ja muun yritystoiminnan lisääntyvä kansainvälistyminen. On hankittava uusia tilastotietoja kansainvälistymisestä ja kyettävä tekemään yrityskyselyjä entistä globaalimmassa ja siten monitahoisemmassa ympäristössä. Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmä (EKT 2010)[13] on uusin kansainvälisesti yhteensopiva EU:n tilinpitokehys, jonka avulla voidaan kuvata taloutta systemaattisesti ja yksityiskohtaisesti. Sen täytäntöönpano alkaa syyskuussa 2014. Huomattava ero aikaisempaan versioon (EKT-95) verrattuna on se, että nyt t&k-toiminta luetaan välituotekäytön sijasta pääomanmuodostukseen. Toisin sanoen kun t&k-toiminta katsottiin aiemmin yrityksen päätuotannon välituotepanokseksi, sitä pidetään nyt itsessään tuotoksena, joka kasvattaa maan BKT:tä. Tämä muutos tuo mukanaan uusia vaatimuksia t&k-toiminnan entistä yksityiskohtaisemmasta ja laajemmasta mittaamisesta. OECD:n johdolla tehtävän Frascati-käsikirjan tarkistustyön yhteydessä pohditaan parhaillaan sitä, missä määrin tilastollisia t&k-tutkimuksia voidaan hyödyntää t&k-toiminnan pääomitamisen määrittämisessä ja mitä muutoksia voitaisiin mahdollisesti tehdä. [1] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1608/2003/EY, tehty 22 päivänä heinäkuuta 2003, yhteisön tiede- ja teknologiatilastojen tuotannosta ja kehittämisestä (EUVL L 230, 16.9.2003, s. 1). [2] Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1608/2003/EY täytäntöönpanosta, KOM(2007) 801. [3] Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle tiede- ja teknologiatilastoista tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1608/2003/EY täytäntöönpanosta, KOM(2011) 184. [4] Eurooppa-neuvoston päätelmät, 17. kesäkuuta 2010, CO EUR 9, CONCL 2. [5] Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanke Innovaatiounioni, KOM(2010) 546. [6] Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Huippuosaamista ja kasvua edistävä eurooppalaisen tutkimusalueen tiiviimpi kumppanuus, COM(2012) 392 final. [7] Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Innovaatiotuotoksen mittaaminen Euroopassa: kohti uutta indikaattoria, COM(2013) 624 final. [8] komission asetus (EY) N:o 753/2004, annettu 22 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1608/2003/EY täytäntöönpanosta tiede- ja teknologiatilastojen osalta, EUVL L 118, 23.4.2004, s. 23. [9] Komission asetus (EY) N:o 1450/2004, annettu 13 päivänä elokuuta 2004, innovaatiotilastojen tuotannosta ja kehittämisestä tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1608/2003/EY täytäntöönpanosta, EUVL L 267, 14.8.2004, s. 32. [10] Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 995/2012, annettu 26 päivänä lokakuuta 2012, yhteisön tiede- ja teknologiatilastojen tuotannosta ja kehittämisestä tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1608/2003/EY täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, EUVL L 299, 27.10.2012, s. 18. [11] Komission suositus kansallisten ja yhteisön tilastoviranomaisten riippumattomuudesta, koskemattomuudesta ja vastuuvelvollisuudesta, KOM(2005) 217. [12] Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle: EU:n tilastojen uusi tuotantotapa – visio tulevalle vuosikymmenelle, KOM(2009) 404. [13] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 549/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä Euroopan unionissa, EUVL L 174, 26.6.2013, s. 1.