Ministerineuvoston on olennaista hyväksyä työjärjestyksensä sille sopimuksen 21,22 ja 23 artiklalla määrättyjen tehtävien asianmukaisen suorittamisen ja täytäntöönpanon varmistamiseksi. Koska unioni on osapuolena liikenneyhteisösopimuksessa, sen kanta on tarpeen.

Liikenneyhteisösopimuksen 21 artiklassa perustetun ministerineuvoston tehtävänä on varmistaa asetettujen tavoitteiden saavuttaminen. Ministerineuvoston vastuulla on

Tässä mielessä muistutetaan, että liikenneyhteisösopimus on yksi tekijä, jolla voidaan vahvistaa alueellista yhteistyötä Länsi-Balkanin alueen kanssa, kuten selitetään tarkemmin komission ehdotuksessa neuvoston päätökseksi liikenneyhteisösopimuksen allekirjoittamisesta [COM(2017) 324 final, väliotsikko ”Yleinen tausta”].

4.OIKEUSPERUSTA

4.1Menettelyllinen oikeusperusta

4.1.1 Periaatteet

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 218 artiklan 9 kohdassa määrätään neuvoston päätöksistä: ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”. Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.

4.1.2 Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

Ministerineuvosto on sopimuksella (liikenneyhteisösopimus) perustettu elin.

Säädös, joka ministerineuvoston on annettava, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Ministerineuvosto on liikenneyhteisösopimuksella perustettu elin, jolla on valtuudet toteuttaa toimia liikenneyhteisösopimuksen 21 artiklan mukaisesti. Näin ollen sillä on katsottava olevan valtuudet hyväksyä työjärjestys, jotta se voi asianmukaisesti toteuttaa sille annetut tehtävät. Nämä työjärjestyksen säännöt sisältävät luonteensa vuoksi, ja koska ministerineuvostoa sääntelee kansainvälinen oikeus, osia, jotka sitovat oikeudellisesti ministerineuvoston jäseniä ja näin ollen myös unionin edustajaa. Tästä syystä sillä on katsottava olevan oikeusvaikutuksia

Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä tai muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

4.2Aineellinen oikeusperusta

4.2.1.Periaatteet

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan mukaan päätöksen aineellinen oikeusperusta riippuu lähinnä sen suunnitellun säädöksen tarkoituksesta ja sisällöstä, jota koskeva kanta unionin puolesta esitetään. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

Jos suunnitellulla säädöksellä on samanaikaisesti useita eri tavoitteita tai tekijöitä, jotka liittyvät erottamattomasti toisiinsa ilman, että jokin niistä on ainoastaan liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan mukaisen päätöksen aineellisen oikeusperustan on sisällettävä poikkeuksellisesti kaikki vastaavat oikeusperustat.

4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

Suunniteltu päätös on tarpeen liikenneyhteisösopimuksen asianmukaisen toiminnan kannalta. Liikenneyhteisösopimuksen tavoitteet ja tekijät liittyvät maantie-, rautatie- ja sisävesiliikenteeseen, jotka kuuluvat SEUT-sopimuksen 91 artiklan soveltamisalaan, sekä meriliikenteeseen, joka kuuluu SEUT-sopimuksen 100 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan. Suunniteltu säädös koskee horisontaalisen luonteensa vuoksi kaikkia näitä tekijöitä. Kaikki kyseiset tekijät liittyvät erottamattomasti toisiinsa ilman, että jokin niistä olisi ainoastaan liitännäinen.