Ehdotus NEUVOSTON ASETUS vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta /* KOM/2011/0398 lopullinen - 2011/0177 (APP) */





PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA 1.1. Perussopimuspohja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’perussopimus’, 312 artiklassa määrätään, että monivuotinen rahoituskehys vahvistetaan neuvoston asetuksella ja että neuvosto tekee kyseistä asetusta hyväksyessään ratkaisunsa yksimielisesti. Rahoituskehyksessä vahvistetaan vuotuiset enimmäismäärät maksusitoumusmäärärahoille menoluokittain ja vuotuinen enimmäismäärä maksumäärärahoille ja siinä määrätään kaikista muistakin toimenpiteistä, jotka ovat hyödyksi vuotuisen talousarviomenettelyn moitteettomalle toteuttamiselle. Ensimmäinen monivuotinen rahoituskehys sekä toimielinten yhteistyötä ja budjettikuria koskevat määräykset hyväksyttiin yli 20 vuotta sitten.[1] Kyseisen ja sitä seuranneiden rahoituskehysten ansiosta vuotuista talousarviomenettelyä sekä toimielinten yhteistyötä on huomattavasti parannettu ja helpotettu ja samalla on lisätty budjettikuria. Perussopimuksessa monivuotinen rahoituskehys otettiin osaksi EU:n ensisijaista lainsäädäntöä ja siten tunnustettiin sen merkitys Euroopan unionin talousarvion perustana. Toimielimet sopivat nykyisestä vuodet 2007–2013 kattavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä toukokuussa 2006. Kyseinen kehys on vahvistettu talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta tehdyllä toimielinten sopimuksella, jäljempänä ’nykyinen toimielinten sopimus’[2]. Pannakseen täytäntöön uuden perussopimuksen määräykset komissio esitti 3. maaliskuuta 2010 ehdotuksen neuvoston asetukseksi vuosia 2007–2013 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta sekä ehdotuksen uudeksi toimielinten väliseksi sopimukseksi budjettiyhteistyöstä, yhdessä jäljempänä ’maaliskuussa 2010 tehdyt ehdotukset’[3]. Sen jälkeen kun ehdotukset on hyväksytty, ne korvaavat nykyisen toimielinten sopimuksen sekä saattavat vuosien 2007–2013 rahoituskehystä ja toimielinten talousarviomenettelyssä tekemää yhteistyötä koskevat määräykset perussopimuksen mukaisiksi. Siihen saakka ne nykyisen toimielinten sopimuksen määräykset, jotka eivät vanhentuneet perussopimuksen myötä, ovat edelleen voimassa. Tässä perusteluosassa käsitellään sellaisia uusia seikkoja, jotka on maaliskuussa 2010 tehtyjen ehdotusten jälkeen lisätty ehdotukseen asetukseksi vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta, jäljempänä ’rahoituskehysasetus’, ja luonnokseen toimielinten sopimukseksi budjettiyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta, jäljempänä ’toimielinten sopimuksen luonnos’. Perussopimuksen voimaantulosta aiheutuvien muutosten perustelut esitettiin 3. maaliskuuta 2010 tehdyn, vuosia 2007–2013 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta laaditun asetusehdotuksen perusteluosassa. Niitä ei ole tarpeen toistaa tässä. 1.2. Vuosia 2014–2020 koskevaa rahoituskehystä varten ehdotetut uudet säännökset 1.2.1. Keskeiset poliittiset suuntaviivat Rahoituskehysasetusta koskevalla ehdotuksella ja siihen liittyvällä luonnoksella toimielinten sopimukseksi saatetaan osaksi lainsäädäntöä 29. kesäkuuta 2011 annettu komission tiedonanto ”Eurooppa 2020 ‑strategiaa tukeva talousarvio”[4]. Sitä täydennetään ehdotuksella unionin vuotuiseen talousarvioon sovellettavia varainhoitosääntöjä koskevan komission asetusehdotuksen muuttamisesta. Tarkoitus on antaa joitakin uusia säännöksiä, jotka ovat osa vuosia 2014–2020 koskevaan rahoituskehykseen liittyvää ehdotuspakettia. Tiedonannossa esitellään ehdotusten keskeinen sisältö ja osatekijät, kuten kesto, Eurooppa 2020 ‑strategiaan perustuva rakenne, lisääntynyt joustavuuden tarve ja rahoituskehykseen otettavat määrät. 1.2.2. Joustavuus Rahoituskehyksellä pyritään varmistamaan budjettikurin lisäksi myös riittävä joustavuus, jotta resursseja voidaan kohdentaa tehokkaasti ja unioni voi ennakoimattomissa tilanteissa reagoida nopeasti. Rahoituskehyksen joustavuuteen tai joustamattomuuteen vaikuttaa moni seikka, kuten rahoituskehyksen kattaman ajanjakson pituus, meno-otsakkeiden lukumäärä ja rakenne, jäsenvaltioille ja alueille ennalta kohdennettujen varojen osuus tai yhteispäätösmenettelyssä annettuun lainsäädäntöön sisältyvien viitemäärien mukainen, ennalta määrätty osuus EU:n menoista, rahoituskehyksen enimmäismääriin nähden jäävä liikkumavara sekä omien varojen enimmäismäärään nähden jäävä liikkumavara. Komissio on ottanut nämä seikat huomioon laatiessaan ehdotuksia seuraavaa rahoituskehystä varten. Tuoreiden kokemusten perusteella näyttää kuitenkin siltä, että ennakoimattomista, vaikutuksiltaan maailmanlaajuisista tapahtumista aiheutuvat haasteet ovat nykyään aivan omaa luokkaansa. Nykyisen rahoituskehyksen alusta lähtien on ollut tarpeen soveltaa kaikkia joustavuuden mahdollistavia säännöksiä, ja itse rahoituskehystä on myös tarkistettu useaan otteeseen. Jatkossa unioni on yhä useammin alttiina talouden ja yhteiskunnan globalisaation, ilmastonmuutoksen, energiariippuvuuden, muuttopaineiden ja muiden maailmanlaajuisten haasteiden vaikutuksille. Useimmat näistä koskettavat aloja, joilla unionin vastuu ja rooli ovat kasvaneet Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen. On poliittisesti haastavaa löytää oikea tasapaino toisaalta tiukan budjettikurin ja menojen ennakoitavuuden ja toisaalta joustavuuden välillä. Joustavuutta tarvitaan, jotta unioni voi reagoida yllättäviin haasteisiin. Arvioituaan[5] nykyisen toimielinten sopimuksen toimintaa sekä pohdittuaan muita talousarvion kokonaistarkastelun[6] yhteydessä esiin tulleita seikkoja komissio ehdottaa eräitä kohdennettuja parannuksia nykyisiin joustavuutta koskeviin määräyksiin ja säännöksiin: 1. Ensiksikin joustovälineen ja hätäapuvarauksen laajamittainen ja säännöllinen hyödyntäminen nykyisen rahoituskehyksen voimassaoloaikana on osoittanut, että kyseiset välineet ovat tarpeelliset. Samalla esimerkiksi ulkoisten toimien hallinnoinnista viime vuosina saadut kokemukset ovat osoittaneet, että EU on joutunut soveltamaan useita eri välineitä (esim. hätäapuvarausta, vakautusvälinettä, kohdentamattomia liikkumavaroja ja joustovälinettä) voidakseen reagoida kansainvälisiin tapahtumiin ja vastata uusiin haasteisiin. Sen vuoksi ehdotetaan, että sekä joustovälineen että hätäapuvarauksen vuosittain käytettävissä olevia enimmäismääriä lisätään. Samalla ehdotetaan, että joustovälineen vuotuisista enimmäismääristä käyttämättä jääneet määrät olisivat käytettävissä vuoteen n + 3 saakka ja hätäapuvarauksen vuotuisista enimmäismääristä käyttämättä jääneet määrät vuoteen n + 1 saakka (jälkimmäinen uudistus edellyttää uuden säännöksen lisäämistä varainhoitoasetukseen). Hätäapuvarauksen soveltamisalaa laajennetaan kattamaan myös tilanteet, joissa muuttovirrat aiheuttavat erityisen suurta painetta unionin ulkorajoilla. Näiden toimenpiteiden ansiosta kyseisillä välineillä voidaan parantaa unionin valmiuksia toimia nopeasti ennakoimattomissa tilanteissa, joiden vaikutukset ovat rajalliset. 2. Toiseksi vaikka Euroopan unionin solidaarisuusrahasto ja Euroopan globalisaatiorahasto ovat osoittautuneet hyödyllisiksi, jälkimmäistä varten nykyisessä rahoituskehyksessä varattua vuotuista enimmäismäärää (500 miljoonaa euroa) ei ole koskaan käytetty kokonaan. Sen vuoksi ehdotetaan, että määrää supistetaan hieman, 429 miljoonaan euroon, ja että rahoitukseen ja avustusten maksamiseen sovellettavia menettelyjä yksinkertaistetaan ja rahaston soveltamisalaa laajennetaan, jotta sen avulla voidaan lisäksi lieventää globalisaation vaikutuksia maanviljelijöihin. 3. Kolmanneksi esitetään, että yhteispäätösmenettelyssä vahvistettujen ohjelmien ohjeellisista määristä voitaisiin poiketa aiemman 5 prosentin sijasta 10 prosenttia. Toimenpiteellä on tarkoitus lisätä joustavuutta otsakkeiden sisällä. 4. Neljänneksi komissio aikoo ehdottaa varainhoitoasetukseen uutta säännöstä lisätäkseen joustavuutta hiljattain perustetusta infrastruktuurivälineestä rahoitettavien hankkeiden yhteydessä. Infrastruktuurihankkeissa tarvitaan usein monimutkaisia sopimusmenettelyjä. Sen vuoksi pienetkin viiveet saattavat johtaa vuotuisten maksusitoumusmäärärahojen menettämiseen ja heikentää hankkeiden onnistumismahdollisuuksia ja siten estää komissiota noudattamasta antamaansa poliittista sitoumusta nykyaikaistaa liikenne-, energia- ja televiestintäverkkoja ja ‑infrastruktuureita. Sen vuoksi varainhoitoasetuksessa olisi mahdollistettava varainhoitovuoden lopussa käyttämättä jääneiden maksusitoumusmäärärahojen automaattinen siirtäminen seuraavalle varainhoitovuodelle infrastruktuurivälineestä rahoitettujen hankkeiden osalta. 5. Viidenneksi maatalousalan kriisialttius on ollut perusteena uudelle erityisvaraukselle, joka perustetaan maatalousalan kriisien varalta. Varausta varten esitetään 500 miljoonan euron vuotuista määrää, joka otetaan käyttöön ylittämällä rahoituskehyksessä vahvistetut enimmäismäärät. Kyseisestä varauksesta otetaan varoja samanlaista menettelyä noudattaen kuin hätäapuvarauksesta. Maatalousalan kriisivarauksesta myönnettävää avustusta koskevat yksityiskohtaiset tukikelpoisuussäännöt annetaan erillisessä säädöksessä. 6. Lopuksi rahoituskehyksen tarkistaminen on edelleen tarpeen ennakoimattomissa tilanteissa, joilla on merkittäviä taloudellisia vaikutuksia. Jotta voidaan varmistaa samantasoinen joustavuus kuin nykyisessä toimielinten sopimuksessa, esitetään ennakoimattomiin menoihin varattua liikkumavaraa, josta voidaan ottaa käyttöön varoja enintään 0,03 prosenttia EU:n bruttokansantulosta (BKTL) ylittämällä rahoituskehyksessä vahvistetut enimmäismäärät. Varojen käyttöönotossa noudatetaan nykyisen toimielinten sopimuksen 22 kohdassa vahvistettua menettelyä. Tässä ehdotetut joustavuutta koskevat säännökset vastaavat sekä rahoituskehysasetuksen että toimielinten sopimuksen luonnoksen osalta maaliskuussa 2010 tehdyissä ehdotuksissa esitettyä lähestymistapaa: asetuksen 2 artiklassa säädetään mahdollisuudesta ottaa käyttöön varoja rahoituskehyksen ulkopuolisista erityisrahoitusvälineistä yli rahoituskehyksessä vahvistettujen enimmäismäärien. Näitä rahoitusvälineitä, niiden määriä ja varojen käyttöönottoon sovellettavia menettelyjä koskevat määräykset vahvistetaan toimielinten sopimuksessa. Näin varmistetaan menettelyjen sekä kahden budjettivallan käyttäjän roolien yhdenmukaisuus (ks. toimielinten sopimuksen luonnoksen 10–15 kohta). 1.2.3. Takauksia koskevat erityissäännökset Jos maksutasejärjestelyn tai Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin mukaisesti myönnetyn taatun lainan takaisinmaksu on katettava unionin talousarviosta, asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1150/2000 säädetään mahdollisuudesta ottaa käyttöön täydentäviä omia varoja, jotta voidaan täyttää unionin talousarvioon kohdistuvat lailliset velvoitteet. Tämän käteisoperaation jälkeen on suoritettava budjettioperaatio eli tehtävä lisätalousarvio. Lisätalousarviossa on aina noudatettava monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismääriä. Koska kyse on huomattavista määristä (Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin ja maksutasejärjestelyn nojalla taatut lainat), tämä edellyttää melko varmasti monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista. On erittäin epätodennäköistä, että tähän tilanteeseen päädytään, mutta mahdollisten vaikeuksien ehkäisemiseksi rahoituskehysasetukseen esitetään lisättäväksi säännöstä, jolla tällaiset mahdolliset menot jätetään rahoituskehyksen ulkopuolelle (tarvittaessa kyseiset määrät otetaan käyttöön ylittämällä rahoituskehyksessä vahvistetut enimmäismäärät). Unionin valmiutta taata lainoja unionin talousarviosta rajoittaa omien varojen enimmäismäärä eikä monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärä. Monivuotisen rahoituskehyksen tarkistaminen tilanteessa, jossa takaukseen vedotaan, olisi vastoin lainsäätäjän tarkoitusta. 1.2.4. Osallistuminen laajamittaisten hankkeiden rahoitukseen Merkittävät teknologista kehittämistä koskevat ohjelmat, kuten eurooppalaiset satelliittinavigointiohjelmat EGNOS ja Galileo, jotka perustuvat laajamittaisiin infrastruktuurihankkeisiin, edellyttävät erityisiä säännöksiä, joilla pyritään pitämään unionin talousarviosta osoitettavaa rahoitusta vastaavat määrät erillään. Vuosia 2007–2013 koskevasta rahoituskehyksestä saatujen kokemusten perusteella nämä uudet säännökset ovat tarpeen, jotta voidaan varmistaa unionin menojen asianmukainen kehitys ja vuotuisen talousarviomenettelyn sujuminen. Edellä mainittuja ohjelmia koskevien säädösten on vastattava tässä asetuksessa esitettyjä varainhoitosäännöksiä. 2. EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ 2.1. Rahoituskehysasetus 1 artikla Ehdotetun asetuksen 1 artiklassa määritellään rahoituskehyksen voimassaoloaika ja viitataan liitteeseen, jossa esitetään rahoituskehystä koskeva taulukko. 2 artikla – Rahoituskehyksessä vahvistettujen enimmäismäärien noudattaminen Asetusehdotuksen 2 artiklan 1 kohdassa velvoitetaan toimielimet noudattamaan rahoituskehyksessä vahvistettuja enimmäismääriä vuotuisessa talousarviomenettelyssä perussopimuksen määräysten mukaisesti. Artiklan 2 kohdassa säädetään mahdollisuudesta ylittää tarvittaessa enimmäismäärät silloin, kun otetaan käyttöön varoja rahoituskehyksen ulkopuolisista rahoitusvälineistä. Hätäapuvaraus, solidaarisuusrahasto, joustoväline, Euroopan globalisaatiorahasto sekä uusi maatalousalan kriisivaraus ja uusi ennakoimattomiin menoihin varattu liikkumavara määritellään toimielinten sopimuksen luonnoksen 10–15 kohdassa. Näitä rahoitusvälineitä ei ole otettu rahoituskehykseen. Niillä varmistetaan, että rahoituskehyksen enimmäismäärät voidaan tarvittaessa ylittää erityisolosuhteissa tarvittavan rahoituksen käyttöön ottamiseksi. Ne lisäävät rahoituskehyksen joustavuutta, ja budjettivallan käyttäjät päättävät yhdessä niiden varojen käyttöönotosta. Jotta näiden rahoitusvälineiden käyttöön liittyvä nykyinen joustavuus ja toimielinten päätösvalta voitaisiin säilyttää ennallaan, kyseisiä rahoitusvälineitä koskevat määräykset otetaan toimielinten sopimuksen luonnokseen. Artiklan 3 kohdassa säädetään, että maksutasejärjestelyn tai Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin mukaisesti myönnettyjen lainojen takauksien kattamiseen unionin talousarviosta ei sovelleta rahoituskehyksen enimmäismääriä, eivätkä ne näin ollen edellytä rahoituskehyksen tarkistamista. Sen sijaan niiden osalta on noudatettava omien varojen enimmäismäärää. 3 artikla – Omien varojen enimmäismäärän noudattaminen Tähän artiklaan on ehdotettu muutosta maaliskuussa 2010 tehtyyn ehdotukseen verrattuna. Artiklassa säädetään nimenomaan, että myös sellaisten rahoitusvälineiden kohdalla, joista voidaan ottaa varoja rahoituskehyksen ulkopuolella, sekä unionin talousarviosta asetuksen (EY) N:o 332/2002 tai asetuksen (EU) N:o 407/2010 mukaisesti katettavien takausten kohdalla on noudatettava omien varojen enimmäismäärää. 4 artikla – Rahoituskehyksen tekniset mukautukset Rahoituskehys esitetään vuoden 2011 hintoina. Teknisiä mukautuksia koskeva menettely säilyy ennallaan, samoin 2 prosentin deflaattori. Tämän artiklan 1 kohdan c alakohtaan otetaan uusi säännös, jonka mukaan ennakoimattomiin menoihin varatun liikkumavaran absoluuttinen määrä on enintään 0,03 prosenttia EU:n BKTL:sta toimielinten sopimuksen luonnoksen 15 kohdan mukaisesti. 5 artikla – Koheesiopolitiikan määrärahojen mukauttaminen Tämä artikla vastaa nykyisen toimielinten sopimuksen 17 kohtaa ja maaliskuussa 2010 tehdyn ehdotuksen 5 artiklaa. Artiklaan ehdotetut muutokset vastaavat vuosia 2014–2020 koskevan rahoituskehyksen soveltamiskautta ja rahoituskehyksen muuttunutta rakennetta. 6 artikla – Täytäntöönpanoon liittyvät mukautukset Tämän artiklan sanamuoto vastaa nykyisen toimielinten sopimuksen 18 kohtaa, ja siinä vahvistetaan täytäntöönpanoon liittyviä mukautuksia koskevat säännöt. Maaliskuussa 2010 tehtyyn ehdotukseen ei ole esitetty muutoksia. 7 artikla – Rakennerahastojen, koheesiorahaston, maaseuturahaston ja Euroopan kalatalousrahaston mukauttaminen Tähän artiklaan on otettu nykyisen toimielinten sopimuksen 48 kohdan teksti. Oikeusperustojen ja ohjelma-asiakirjojen valmistelu vie yleensä suhteellisen kauan aikaa, joten on varauduttava siihen, että ne hyväksytään myöhäisessä vaiheessa. 8 artikla – Julkisen talouden liialliseen alijäämään liittyvät mukautukset Tähän artiklaan on otettu nykyisen toimielinten sopimuksen 20 kohdan teksti sellaisenaan eikä maaliskuussa 2010 tehtyyn ehdotukseen ole esitetty muutoksia. Artiklassa annetaan julkisen talouden liialliseen alijäämään liittyviä mukautuksia koskevat säännöt. 9 artikla – Rahoituskehyksen tarkistaminen Tämän artiklan sanamuoto vastaa nykyisen toimielinten sopimuksen 21–23 kohtaa ja maaliskuussa 2010 tehdyn ehdotuksen 8 artiklaa. Siihen on kuitenkin tehty eräitä muutoksia: 1) maaliskuussa 2010 tehdyn ehdotuksen 8 artiklan 2 kohdassa esitetty yleissääntö rahoituskehyksen tarkistamisehdotuksen ajoittamisesta on hylätty, koska se ei vastannut tämänhetkistä käytäntöä ja koska ennakoimattomiin tilanteisiin on voitava reagoida nopeasti; 2) maaliskuussa 2010 tehdyn ehdotuksen 8 artiklan 3 kohdassa oleva mahdollisuus mukauttaa rahoituskehystä määräenemmistöllä on poistettu (joustovälineitä on ehdotettu laajennettavaksi, ja käyttöön on tarkoitus ottaa ennakoimattomiin menoihin varattu liikkumavara); ja 3) artiklaan on lisätty uusi 5 kohta, jossa säädetään, mitkä ehdotuksen muissa artikloissa tarkoitetut rahoituskehyksen mukautukset on myös katsottava rahoituskehyksen tarkistamiseksi. 10 artikla – Perussopimuksen tarkistamiseen perustuva rahoituskehyksen mukauttaminen Tähän artiklaan on otettu nykyisen toimielinten sopimuksen 4 kohdan teksti sellaisenaan, ja se vastaa maaliskuussa 2010 tehdyn ehdotuksen 9 artiklaa. Artiklassa vahvistetaan perussopimuksen tarkistamiseen perustuvaa rahoituskehyksen mukauttamista koskevat säännöt. 11 artikla – Laajentumiseen perustuva rahoituskehyksen mukauttaminen Tähän artiklaan on otettu nykyisen toimielinten sopimuksen 29 kohdan ja maaliskuussa 2010 tehdyn ehdotuksen 11 artiklan teksti sellaisenaan. Artiklaan on lisätty uusi kohta, jossa viitataan Kyproksen ongelman mahdolliseen kokonaisvaltaiseen ratkaisuun rahoituskehyksen kattamalla ajanjaksolla. 12 artikla – Talousarviomenettelyyn liittyvä toimielinten yhteistyö Tämän artiklan säännökset vastaavat maaliskuussa 2010 tehtyä ehdotusta. Talousarviomenettelyn aikana tehtävää yhteistyötä koskevat yleiset säännöt sisältyvät rahoituskehysasetukseen, kun taas toimielinten sopimuksen luonnoksessa ja sen liitteessä esitetään yksityiskohtaisempia määräyksiä. 13 artikla – Yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) rahoittaminen Tässä artiklassa säilytetään maaliskuussa 2010 tehdyn ehdotuksen säännös lukuun ottamatta YUTP:n vähimmäismäärän vahvistamista. 14 artikla – Osallistuminen laajamittaisten hankkeiden rahoitukseen Laajamittaisiin infrastruktuurihankkeisiin perustuvia merkittäviä teknologista kehittämistä koskevia ohjelmia, kuten eurooppalaisia satelliittinavigointiohjelmia (EGNOS ja Galileo), varten tarvitaan erityisiä säännöksiä. Niitä voidaan perustella hankkeiden erityislaadulla: hankkeiden kesto ylittää pitkälti monivuotisen rahoituskehyksen voimassaoloajan, hankkeisiin liittyvät riskit saattavat johtaa kustannusten huomattavaan ylittymiseen, yksityisen pääoman osuus on rajallinen tai sitä ei ole lainkaan, ja hankkeiden kaupallisella hyödyntämisellä ei voida lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä luoda lainkaan tuloja tai tuloja saadaan vain vähän. Sen vuoksi uudessa säännöksessä esitetään vuosia 2014–2020 koskevasta rahoituskehyksestä eurooppalaisia satelliittinavigointiohjelmia (EGNOS ja Galileo) varten käytettävissä olevan määrän pitämistä erillään. 15 artikla – Rahoituskehyksen täytäntöönpanon väliarviointi Tähän artiklaan on lisätty säännös rahoituskehyksen täytäntöönpanoa koskevan väliarvioinnin ajoittamisesta. Vastaava säännös sisältyi myös nykyiseen toimielinten sopimukseen (7 kohta ja julistus N:o 1). 16 artikla – Siirtyminen seuraavaan rahoituskehykseen Tässä artiklassa velvoitetaan komissio esittämään uusi rahoituskehys ennen vuoden 2018 tammikuun 1 päivää eli kolme vuotta ennen rahoituskehyksen päättymistä. Artiklan toisessa kohdassa esitetään säännöt, joita sovelletaan, jos uutta rahoituskehystä ei ole vahvistettu ennen tämän asetuksen kattaman rahoituskehyksen päättymistä. 17 artikla Rahoituskehysasetuksen viimeisessä artiklassa vahvistetaan päivämäärä, jona asetus tulee voimaan. Toimielinten sopimuksen olisi tultava voimaan samana päivänä, sillä ne täydentävät toisiaan. 2.2. Toimielinten sopimus budjettiyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta Johdanto-osa – Toimielinten sopimuksen luonnoksen 1–6 kohta Toimielinten sopimuksen luonnoksen johdanto-osassa viitataan perussopimukseen (295 artiklaan) ja kuvataan sopimuksen sitovaa luonnetta, sen yhdenmukaisuutta muiden monivuotiseen rahoituskehykseen ja talousarviomenettelyyn liittyvien säädösten kanssa sekä sopimuksen rakennetta. Lisäksi johdanto-osassa määrätään sopimuksen voimaantulopäivä (joka on sama kuin rahoituskehysasetuksen voimaantulopäivä). Johdanto-osa vastaa sanamuodoltaan maaliskuussa 2010 tehdyn ehdotuksen 1–6 kohtaa. I osa – Rahoituskehystä ja rahoituskehyksen ulkopuolisia erityisrahoitusvälineitä koskevat määräykset A. Rahoituskehystä koskevat määräykset Toimielinten sopimuksen luonnoksen 7 kohdassa vahvistetaan säännöt, joita sovelletaan muuta kuin unionin talousarvioon sisältyvää toimintaa (eli Euroopan kehitysrahastoa) sekä omien varojen eri lajien ennakoitua kehitystä koskevien tietojen esittämiseen. Tietojen toimittamista jatketaan, mutta niitä ei enää esitetä toimitettavaksi rahoituskehyksen teknisen mukauttamisen yhteydessä vaan osana talousarvioesityksen mukana seuraavia asiakirjoja, joihin ne loogisesti liittyvät. Tietojen esittämisen ajankohta säilyy käytännössä ennallaan (huhtikuun loppu / toukokuun alku). Tämä muutos sisältyi jo maaliskuussa 2010 tehtyyn ehdotukseen. Uuden toimielinten sopimuksen 8 kohta koskee enimmäismääriin sisältyvää liikkumavaraa. Rahoituskehysasetuksessa vahvistetaan kaikille otsakkeille enimmäismäärät, joita on noudatettava perussopimuksen mukaisesti kaikissa vuotuisissa talousarviomenettelyissä. Samalla on kuitenkin mahdollisuuksien mukaan huolehdittava siitä, että eri otsakkeiden enimmäismääriin sisältyy riittävästi liikkumavaraa. Tämä on osa toimielinten talousarviomenettelyn yhteydessä vilpittömässä mielessä tekemää yhteistyötä, ja se kuuluu siten toimielinten sopimukseen. Määräys säilyy sellaisenaan, eikä se sisällä muutoksia nykykäytäntöön eikä maaliskuussa 2010 tehtyyn ehdotukseen verrattuna. Sopimusluonnoksen 9 kohdassa määrätään vuoden 2020 jälkeisiä maksumäärärahoja koskevien ennakkoarvioiden tarkistamisesta rahoituskehyksen neljäntenä voimassaolovuonna. Tämä vastaa sekä nykyistä käytäntöä että maaliskuussa 2010 tehtyä ehdotusta. B. Rahoituskehyksen ulkopuolisia erityisrahoitusvälineitä koskevat määräykset Määräykset, jotka koskevat nykyisiä rahoituskehyksen ulkopuolisia rahoitusvälineitä (hätäapuvaraus, solidaarisuusrahasto, joustoväline ja Euroopan globalisaatiorahasto), sisältyvät edelleen toimielinten sopimukseen. Rahoituskehysasetuksen 2 artiklassa säädetään kuitenkin mahdollisuudesta ottaa tarvittaessa käyttöön näiden rahoitusvälineiden varoja ylittämällä rahoituskehyksessä vahvistetut enimmäismäärät. Kyseisiä rahoitusvälineitä koskevat määräykset ja säännökset on tällä tavoin erotettu maaliskuussa 2010 tehtyjen ehdotusten mukaisesti. Maaliskuussa 2010 tehtyyn ehdotukseen nähden esitetään seuraavia muutoksia: lisätään joustovälineen ja hätäapuvarauksen määriä, vähennetään Euroopan globalisaatiorahaston määrää, otetaan käyttöön mahdollisuus siirtää hätäapuvarauksen vuotuisista enimmäismääristä käyttämättä jääneet määrät vuoteen n + 1 saakka edellyttäen, että varainhoitoasetukseen sisällytetään vastaava säännös, laajennetaan hätäapuvarauksen soveltamisalaa kattamaan myös tilanteet, joissa muuttovirrat aiheuttavat erityisen suurta painetta unionin ulkorajoilla, määrätään mahdollisuudesta siirtää joustovälineen vuotuisista enimmäismääristä käyttämättä jääneet määrät vuoden n + 2 sijasta vuoteen n + 3 saakka, poistetaan määräykset, jotka rajoittavat Euroopan globalisaatiorahaston vuosittain käytettävissä olevat määrät edellisiltä kahdelta vuodelta käyttämättä jääneisiin määriin, joita koskevat sitoumukset on purettu, sekä laajennetaan globalisaatiorahaston soveltamisalaa, jotta sen avulla voidaan lieventää globalisaation vaikutuksia maanviljelijöihin. Kaikki määrät esitetään vuoden 2011 hintoina, jotta sopimus olisi yhdenmukainen rahoituskehyksen kanssa. Varojen käyttöönottoon sovellettavia menettelyjä on yksinkertaistettu nykyiseen käytäntöön verrattuna. Maatalousalan kriisien varalta ehdotetaan uutta varausta. Varauksesta myönnettävää avustusta koskevat yksityiskohtaiset tukikelpoisuussäännöt on tarkoitus antaa erillisessä säädöksessä. Toimielinten sopimuksessa vahvistetaan varauksen määrä ja sen käyttöönottoa koskevat säännöt. Lisäksi ehdotetaan uutta välinettä, joka ei sisälly rahoituskehykseen: ennakoimattomiin menoihin varattu liikkumavara. Sitä koskeva sanamuoto vastaa olennaisesti neuvoston 18. tammikuuta 2011 esittämää kantaa maaliskuussa 2010 tehtyihin ehdotuksiin. Ennakoimattomiin menoihin varattua liikkumavaraa koskevien säännösten jakaminen sopimuksen ja asetuksen kesken vastaa maaliskuussa 2010 tehtyjen ehdotusten logiikkaa: kaikki rahoituskehyksen ulkopuolisia erityisrahoitusvälineitä koskevat määräykset sisältyvät edelleen toimielinten sopimukseen. II osa – Toimielinten budjettiyhteistyön parantaminen A. Toimielinten yhteistyömenettely Toimielinten budjettiyhteistyötä koskevia määräyksiä on muutettu huomattavasti verrattuna nykyisiin sääntöihin, jotta ne saataisiin vastaamaan perussopimuksessa käyttöön otettua uutta talousarviomenettelyä. Kaikki määräykset sisältyvät toimielinten sopimuksen liitteeseen, kuten maaliskuussa 2010 ehdotettiin. Liitteessä olevat määräykset vastaavat maaliskuussa 2010 tehtyä ehdotusta, mutta niihin on tehty toimielinten julistuksissa sovitut muutokset. B. Rahoitussäännösten sisällyttäminen lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviin säädöksiin Nykyisen toimielinten sopimuksen ja siten myös maaliskuussa 2010 tehdyn ehdotuksen määräykset on pidetty ennallaan. Mahdollisuutta poiketa lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttyihin säädöksiin sisältyvistä määristä nostetaan 5 prosentista 10 prosenttiin. Toimenpiteellä on tarkoitus lisätä joustavuutta otsakkeiden sisällä. Tätä määräystä ei sovelleta jäsenvaltioille koko rahoituskehyksen voimassaolon ajaksi ennalta osoitettuihin määriin eikä rahoituskehysasetuksen 13 artiklassa tarkoitettuihin laajamittaisiin hankkeisiin. C. Kalastussopimuksiin liittyvät menot Kalastussopimuksiin liittyviä menoja koskevia, nykyiseen toimielinten sopimukseen sisältyviä määräyksiä ehdotetaan muutettavaksi siten, että ne vastaavat uusia budjettisääntöjä. Sanamuotoon ehdotettavat muutokset koskevat vain sellaisia tekstin osia, jotka säilyvät voimassa ja joiden tarkoituksena on ainoastaan varmistaa, että yhteistyö säilyy hyvänä ja että toimielimet saavat tietoa kehityksestä. Määräykset vastaavat maaliskuussa 2010 tehtyä ehdotusta, sillä muutoksia ei katsottu tarpeellisiksi. D. Yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan rahoittaminen Määräykset vastaavat maaliskuussa 2010 tehtyä ehdotusta, sillä muutoksia ei katsottu tarpeellisiksi. E. Toimielinten osallistuminen Euroopan kehitysrahaston hallinnointiin Jotta voitaisiin parantaa Euroopan kehitysrahastoon liittyvää Euroopan parlamentin valvontaa ja lähentää sitä unionin talousarviosta rahoitettavaa kehitysyhteistyötä koskeviin sääntöihin, esitetään uusi määräys, joka koskee Euroopan parlamentin kanssa käytävää vuoropuhelua Euroopan kehitysrahastosta rahoitettavien ohjelmien ohjelma-asiakirjoista. F. Hallintomenoihin liittyvä toimielinten yhteistyö talousarviomenettelyssä Luonnokseen on sisällytetty uusi määräys, jolla pyritään varmistamaan, että toimielimet pääsevät kunakin vuonna heti vuotuisen talousarviomenettelyn alkuvaiheessa (aikataulu esitetään liitteessä) yhteisymmärrykseen hallintomenojen jaosta. Kunkin toimielimen hallintomenojen vuotuisessa vaihtelussa olisi otettava huomioon myös henkilöstösääntöihin tehtyjen muutosten mahdolliset talousarviovaikutukset sekä se, millaiset vaikutukset on henkilöstön vähentämisellä asteittain 5 prosenttia vuosina 2013–2018 kaikissa toimielimissä, elimissä ja virastoissa. III osa – EU:n varojen moitteeton hoito Tähän osaan on otettu maaliskuussa 2010 tehdyn ehdotuksen teksti, joka koskee rahoitussuunnitelmaa (lukuun ottamatta joitakin muutoksia, joilla tekstiä on mukautettu vastaamaan paremmin nykykäytäntöä) sekä virastoja ja Eurooppa-kouluja (tekstiin on tehty lisäys, jonka mukaan uuden viraston perustamista koskevia sääntöjä sovelletaan myös kyseisen perussäädöksen tai viraston tehtävien muuttamiseen; lisäksi ehdotuksessa määrätään tarkemmin vaikutusten arvioinnista, joka komission on tehtävä, ennen kuin se esittää ehdotuksen uuden viraston tai Eurooppa-koulun perustamiseksi). Uusia tai innovatiivisia rahoitusvälineitä koskeva osuus ei ole enää tarpeen, sillä varainhoitoasetukseen lisätään uusi osasto, jossa käsitellään pelkästään rahoitusvälineitä ja vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt kyseisiä välineitä koskevaa raportointia varten. 2011/0177 (APP) Ehdotus NEUVOSTON ASETUS vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, JOKA ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 312 artiklan yhdessä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 a artiklan kanssa, ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen[7], ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän[8], sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, noudattaa erityistä lainsäätämisjärjestystä, sekä katsoo seuraavaa: (1) Tässä asetuksessa vahvistetut menoluokittain esitetyt maksusitoumusmäärärahojen vuotuiset enimmäismäärät sekä maksumäärärahojen vuotuiset enimmäismäärät eivät saa ylittää [neuvoston päätöksessä XXXX/XX/EU, Euratom] vahvistettuja sitoumusten ja omien varojen enimmäismääriä. (2) Koska keskipitkän ajan investointien valmistelu ja toteuttaminen edellyttävät riittävää ennakoitavuutta, rahoituskehyksen kestoksi olisi määriteltävä seitsemän vuotta alkaen 1 päivästä tammikuuta 2014. Rahoituskehyksen täytäntöönpanoa olisi arvioitava jakson puolivälissä. Arvioinnin tulokset olisi otettava huomioon rahoituskehyksen kolmen viimeisen voimassaolovuoden aikana. (3) Erityiset rahoitusvälineet eli hätäapuvaraus, Euroopan unionin solidaarisuusrahasto, joustoväline, Euroopan globalisaatiorahasto, maatalousalan kriisivaraus sekä ennakoimattomiin menoihin varattu liikkumavara ovat tarpeen, jotta unioni voi reagoida tiettyihin erikseen määriteltyihin ennakoimattomiin tilanteisiin tai rahoittaa sellaisia tarkasti määriteltyjä menoja, joita ei voida kattaa rahoituskehyksessä vahvistettujen, yhden tai useamman otsakkeen enimmäismäärien rajoissa. Sen vuoksi tarvitaan erityisiä säännöksiä, joiden nojalla talousarvioon voidaan ottaa maksusitoumusmäärärahoja ylittämällä rahoituskehyksessä vahvistetut enimmäismäärät silloin kun on tarpeen turvautua erityisiin rahoitusvälineisiin. (4) Jos on otettava käyttöön unionin talousarviotakaukset lainoille, jotka on myönnetty järjestelystä keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseille 18 päivänä helmikuuta 2002 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 332/2002[9] perustetun maksutasejärjestelyn tai Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin perustamisesta 11 päivänä toukokuuta 2010 annetulla neuvoston asetuksella (EU) N:o 407/2010[10] käyttöönotetun Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin mukaisesti, tarvittava määrä otetaan käyttöön ylittämällä rahoituskehykseen sisältyvät maksusitoumus- ja maksumäärärahojen enimmäismäärät. Sen sijaan omille varoille vahvistettua enimmäismäärää on noudatettava. (5) Rahoituskehys olisi esitettävä vuoden 2011 hintoina. Lisäksi olisi annettava rahoituskehyksen teknisiä mukautuksia koskevat säännöt, joita sovelletaan enimmäismäärien ja käytettävissä olevien liikkumavarojen uudelleen laskemiseen. (6) Rahoituskehyksessä ei pitäisi ottaa huomioon niitä budjettikohtia, jotka rahoitetaan Euroopan unionin vuotuiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä […] annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o [xxx/201x][11] tarkoitetuilla käyttötarkoitukseensa sidotuilla tuloilla. (7) Lisäksi olisi vahvistettava säännöt sellaisia muita tilanteita varten, joissa saattaa olla tarpeen mukauttaa rahoituskehystä. Mukautukset voivat liittyä talousarvion toteuttamiseen, julkisen talouden liialliseen alijäämään, perussopimusten tarkistamiseen, laajentumiseen tai eräitä politiikanaloja koskevien uusien sääntöjen viivästyneeseen hyväksymiseen. (8) Otsakkeen ”Kasvua ja työllisyyttä edistävä koheesio” jäsenvaltiokohtaiset määrärahat määritellään bruttokansantuotetta, jäljempänä ’BKT’, koskevien kevään 2011 arvioiden perusteella. Kun otetaan huomioon arvioihin liittyvä epävarmuus ja vaikutukset niihin jäsenvaltioihin, joiden määrärahoja on rajoitettu, jakson puolivälissä olisi suoritettava arviointi, jotta voidaan verrata keskenään arvioitua ja todellista BKT:tä ja sen vaikutusta määrärahoihin. Jos vuosien 2014–2016 BKT on poikennut enemmän kuin ± 5 prosenttia vuonna 2011 käytetystä arviosta, kyseisten jäsenvaltioiden vuosien 2018–2020 määrärahoja on mukautettava. Mukauttamista varten on tarpeen antaa säännöt. (9) Rahoituskehystä saatetaan joutua tarkistamaan ennakoimattomissa tilanteissa, joiden aiheuttamaa rahoitustarvetta ei voida kattaa rahoituskehyksessä vahvistettujen enimmäismäärien puitteissa. Sen vuoksi olisi säädettävä rahoituskehyksen tarkistamisesta tällaisissa tapauksissa. (10) On tarpeen antaa yleiset säännöt talousarviomenettelyssä tehtävästä toimielinten yhteistyöstä. (11) Jotta voitaisiin helpottaa talousarviomenettelyn moitteetonta toteuttamista, on tarpeen antaa perussäännöt yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan menojen budjetointia varten ja vahvistaa rahoituskehyksen kattamaa ajanjaksoa vastaava kokonaismäärä. (12) Talousarviomenettelyssä tehtävää toimielinten yhteistyötä ja yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan menojen budjetointia koskevat yksityiskohtaiset määräykset sisältyvät Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä [...] 201x budjettiyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta tehtyyn toimielinten sopimukseen[12]. (13) Lisäksi tarvitaan erityisiä sääntöjä laajamittaisia infrastruktuurihankkeita varten, joiden kesto ylittää selvästi rahoituskehyksen kattaman ajanjakson. On tarpeen vahvistaa näille hankkeille unionin talousarviosta myönnettävän rahoituksen enimmäismäärät. Kyseisillä määrärahapyynnöillä ei saisi olla vaikutusta muihin unionin talousarviosta rahoitettaviin hankkeisiin. (14) Komission olisi esitettävä ehdotus uudeksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi ennen vuoden 2018 tammikuun 1 päivää, jotta toimielimet voisivat hyväksyä sen riittävän ajoissa ennen seuraavan rahoituskehyksen soveltamisen aloittamisajankohtaa. Tässä asetuksessa vahvistetun rahoituskehyksen soveltamista olisi jatkettava, jos uutta rahoituskehysasetusta ei hyväksytä ennen tässä asetuksessa vahvistetun rahoituskehyksen soveltamisen päättymistä, ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Monivuotinen rahoituskehys Vuosia 2014–2020 koskeva monivuotinen rahoituskehys, jäljempänä ’rahoituskehys’, vahvistetaan liitteessä. 2 artikla Rahoituskehyksessä vahvistettujen enimmäismäärien noudattaminen 1. Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio noudattavat rahoituskehyksessä vahvistettuja menojen vuotuisia enimmäismääriä jokaisessa talousarviomenettelyssä ja aina toteuttaessaan asianomaisen vuoden talousarviota. 2. Maksusitoumusmäärärahoja voidaan ottaa talousarvioon yli rahoituskehyksessä asianomaisille otsakkeille vahvistettujen enimmäismäärien silloin kun on tarpeen ottaa käyttöön hätäapuvarauksen, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston, joustovälineen, Euroopan globalisaatiorahaston, maatalousalan kriisivarauksen sekä ennakoimattomiin menoihin varatun liikkumavaran varoja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002[13], Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006[14], Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen N:o xxxx/201x[15] sekä budjettiyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta […] 201x tehdyn toimielinten sopimuksen, jäljempänä ’toimielinten sopimus’, mukaisesti. 3. Jos unionin talousarviosta asetuksen (EY) N:o 332/2002 tai asetuksen (EU) N:o 407/2010 nojalla myönnetty lainan takaus on otettava käyttöön, kyseinen määrä otetaan käyttöön ylittämällä rahoituskehyksessä vahvistetut enimmäismäärät. 3 artikla Omien varojen enimmäismäärän noudattaminen 1. Tarvittava maksumäärärahojen kokonaismäärä, jossa on otettu huomioon vuosittainen mukautus sekä kaikki muut mukautukset ja tarkistukset sekä 2 artiklan 2 ja 3 kohta, ei yhdenkään rahoituskehyksen kattaman vuoden osalta saa aiheuttaa sellaista omien varojen tarvetta, joka ylittää [päätöksen XXXX/XX/EU, Euratom] mukaisesti vahvistetun omien varojen enimmäismäärän. 2. Rahoituskehyksessä vahvistettuja enimmäismääriä supistetaan tarvittaessa sen varmistamiseksi, että [päätöksen XXXX/XX/EU, Euratom] mukaisesti vahvistettua omien varojen enimmäismäärää noudatetaan. 4 artikla Tekniset mukautukset 1. Komissio tekee joka vuosi ennen varainhoitovuoden n + 1 talousarviomenettelyä seuraavat tekniset mukautukset rahoituskehykseen: a) se arvioi uudelleen enimmäismäärät sekä maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen kokonaismäärät vuoden n + 1 hinnoin; b) se laskee [päätöksen XXXX/XX/EU, Euratom] mukaisesti vahvistettuun omien varojen enimmäismäärään nähden jäävän liikkumavaran; c) se laskee toimielinten sopimuksen 15 kohdassa tarkoitetun ennakoimattomiin menoihin varatun liikkumavaran absoluuttisen määrän. 2. Komissio tekee 1 kohdassa tarkoitetut tekniset mukautukset 2 prosentin kiinteän vuosittaisen deflaattorin perusteella. 3. Komissio toimittaa 1 kohdassa tarkoitettujen teknisten mukautusten tulokset ja niiden perustana olevat talousennusteet Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 4. Muita kyseessä olevaa vuotta koskevia teknisiä mukautuksia ei tehdä varainhoitovuoden aikana eikä sitä seuraavina vuosina jälkikäteen tehtävinä korjauksina. 5 artikla Koheesiopolitiikan määrärahojen mukauttaminen 1. Jos todetaan, että jonkin jäsenvaltion vuosien 2014–2016 kumulatiivinen bruttokansantuote, jäljempänä ’BKT’, poikkeaa enemmän kuin ± 5 prosenttia kumulatiivista BKT:tä koskevasta vuoden 2011 arviosta, jota on käytetty kauden 2014–2020 jäsenvaltiokohtaisten koheesiomäärärahojen määrittämisessä, komissio mukauttaa vuotta 2018 koskevan teknisen mukautuksen yhteydessä määriä, jotka kyseiselle jäsenvaltiolle on osoitettu koheesiopolitiikan varoista kyseiseksi kaudeksi. 2. Tällaisten 1 kohdassa tarkoitettujen mukautusten positiivinen tai negatiivinen kokonaisnettovaikutus saa olla enintään 3 miljardia euroa. 3. Tarvittavat mukautukset jaetaan tasasuhtaisesti vuosien 2018–2020 kesken, ja rahoituskehyksessä vahvistettuja asianomaisia enimmäismääriä mukautetaan vastaavasti. 6 artikla Täytäntöönpanoon liittyvät mukautukset Ilmoittaessaan rahoituskehyksen teknisten mukautusten tuloksista Euroopan parlamentille ja neuvostolle komissio tekee täytäntöönpanon perusteella tarpeellisiksi katsomansa ehdotukset maksumäärärahojen kokonaismäärän mukauttamiseksi varmistaakseen, että kehitys suhteessa maksusitoumusmäärärahoihin on hallittua. Näistä ehdotuksista päätetään ennen vuoden n toukokuun 1 päivää. 7 artikla Rakennerahastojen, koheesiorahaston, maaseuturahaston ja Euroopan kalatalousrahaston mukauttaminen 1. Jos rakennerahastoista, koheesiorahastosta, maaseuturahastosta tai Euroopan kalatalousrahastosta annetaan uudet säännöt ja hyväksytään uudet ohjelmat 1 päivän tammikuuta 2014 jälkeen, rahoituskehystä mukautetaan siirtämällä varainhoitovuonna 2014 käyttämättä jääneet määrärahat seuraaville vuosille vastaavien menojen enimmäismääriä kasvattamalla. 2. Vuoden 2014 käyttämättä jääneiden määrärahojen siirtoa koskeva mukautus hyväksytään ennen 1 päivää toukokuuta 2015. 8 artikla Julkisen talouden liialliseen alijäämään liittyvät mukautukset Jos koheesiorahastoon liittyvien talousarviositoumusten jäädyttäminen päättyy liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä, neuvosto tekee perussopimuksen ja asiaa koskevan perussäädöksen mukaisesti päätöksen jäädytettyjen sitoumusten siirtämisestä seuraaville vuosille. Jäädytettyjä, vuonna n tehtyjä sitoumuksia ei voida siirtää vuoden n + 2 jälkeisille vuosille. 9 artikla Rahoituskehyksen tarkistaminen 1. Ennakoimattomissa tilanteissa rahoituskehystä voidaan tarkistaa [päätöksen XXXX/XX/EU, Euratom] mukaisesti vahvistetun omien varojen enimmäismäärän rajoissa. 2. Tarkistettaessa rahoituskehystä 1 kohdan mukaisesti on otettava huomioon mahdollisuus kohdentaa menoja tarkistettavana olevaan otsakkeeseen sisältyvien ohjelmien kesken uudelleen etenkin määrärahojen odotettavissa olevan vajaakäytön perusteella. Sekä absoluuttisena lukuna että suhteellisena osuutena mitattuna merkittävä osuus uusista menoista katetaan kyseisen otsakkeen enimmäismäärän puitteissa, silloin kun tämä on mahdollista. 3. Tarkistettaessa rahoituskehystä 1 kohdan mukaisesti on otettava huomioon mahdollisuus kompensoida jonkin otsakkeen enimmäismäärän kasvattaminen supistamalla jonkin toisen otsakkeen enimmäismäärää. 4. Tarkistettaessa rahoituskehystä 1 kohdan mukaisesti on aina säilytettävä asianmukainen suhde sitoumusten ja maksujen välillä. 5. Edellä 3 artiklan 2 kohdassa sekä 6, 7, 8, 10, 11 ja 16 artiklassa tarkoitetuissa mukautuksissa on myös kyse rahoituskehyksen tarkistamisesta. 10 artikla Perussopimusten tarkistamiseen perustuva rahoituskehyksen mukauttaminen Jos perussopimuksiin tehdään monivuotisen rahoituskehyksen voimassaoloaikana tarkistus, jolla on vaikutuksia talousarvioon, kyseiseen rahoituskehykseen tehdään tämän tarkistuksen edellyttämät mukautukset. 11 artikla Laajentumiseen ja Kyproksen yhdistymiseen perustuva rahoituskehyksen mukauttaminen Jos unioniin liittyy uusia jäsenvaltioita rahoituskehyksen kattamalla jaksolla, rahoituskehystä mukautetaan laajentumisneuvottelujen tuloksesta johtuvien rahoitustarpeiden huomioon ottamiseksi. Jos Kypros yhdistyy rahoituskehyksen kattamalla jaksolla, rahoituskehystä mukautetaan Kyproksen ongelman kokonaisvaltaisen ratkaisun ja siitä johtuvien uusien rahoitustarpeiden huomioon ottamiseksi. 12 artikla Talousarviomenettelyyn liittyvä toimielinten yhteistyö Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio, jäljempänä ’toimielimet’, helpottavat vuotuista talousarviomenettelyä kaikin tavoin. Toimielimet tekevät yhteistyötä vilpittömässä mielessä koko menettelyn ajan tavoitteenaan kantojensa yhteensovittaminen. Toimielimet tekevät yhteistyötä asianmukaisten toimielinten välisten yhteyksien avulla, jotta ne voisivat menettelyn kaikissa vaiheissa seurata työn edistymistä ja selvittää, missä määrin lähentymistä on tapahtunut. Ne huolehtivat siitä, että niiden työskentelyaikataulut sovitetaan mahdollisimman hyvin yhteen, jotta menettely voitaisiin toteuttaa johdonmukaisella ja yhdenmukaisuuteen pyrkivällä tavalla ja jotta se johtaisi talousarvion lopulliseen hyväksymiseen. Kolmikantakokouksia voidaan pitää menettelyn kaikissa vaiheissa ja edustuksen eri tasoilla odotetun keskustelun luonteen mukaan. Kukin toimielin nimeää omat osallistujansa kuhunkin kokoukseen, määrittelee neuvotteluvaltuutuksensa ja tiedottaa muille toimielimille hyvissä ajoin kokousjärjestelyistä oman työjärjestyksensä mukaisesti. 13 artikla Yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan rahoittaminen Yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan, jäljempänä ’YUTP’, toimintamenot otetaan kokonaisuudessaan yhteen talousarviolukuun, jonka otsakkeena on YUTP. Tämä määrä kattaa todelliset ennakoitavissa olevat tarpeet, jotka on arvioitu unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan vuosittain laatimien ennakkoarvioiden perusteella talousarvioesityksen laatimisen yhteydessä, sekä riittävän liikkumavaran odottamattomia toimia varten. Määrärahoja ei saa ottaa varaukseen. 14 artikla Osallistuminen laajamittaisten hankkeiden rahoitukseen EU:n talousarviosta osoitetaan eurooppalaisiin satelliittinavigointiohjelmiin (EGNOS ja Galileo) vuosina 2014–2020 enintään 7 000 miljoonaa euroa vuoden 2011 hintoina. 15 artikla Rahoituskehyksen täytäntöönpanon väliarviointi Komissio arvioi vuonna 2016 rahoituskehyksen täytäntöönpanoa ja esittää tarvittaessa muutosehdotuksia. 16 artikla Siirtyminen seuraavaan rahoituskehykseen Komissio esittää ennen vuoden 2018 tammikuun 1 päivää ehdotuksen uudeksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi. Jos uuden monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta ei ole annettu neuvoston asetusta ennen 31 päivää joulukuuta 2020, voimassa olevan rahoituskehyksen kattaman viimeisen vuoden enimmäismäärien ja muiden säännösten soveltamista jatketaan siihen asti kunnes asetus, jossa vahvistetaan uusi rahoituskehys, on annettu. Jos unioniin liittyy uusia jäsenvaltioita vuoden 2020 jälkeen, jatkettua rahoituskehystä on tarvittaessa mukautettava laajentumisneuvottelujen tuloksen huomioon ottamiseksi. 17 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty …. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE Monivuotisen rahoituskehyksen taulukko [1] Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 29 kesäkuuta 1988 allekirjoittama toimielinten sopimus talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta (EYVL L 185, 15.7.1988, s. 33). [2] Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välinen 17 päivänä toukokuuta 2006 tehty toimielinten sopimus talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta (EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1). [3] KOM(2010) 72 ja KOM(2010) 73. [4] KOM(2011) 500, 29.6.2011. [5] KOM(2010) 185 lopullinen, 27.4.2010, 2 luku (4–13 sivu). [6] KOM(2010) 700 lopullinen, 19.10.2010, erityisesti 4.5–4.7 kohta (23–25 sivu). [7] EUVL C [...], […..], s. […]. [8] EUVL C [...], […..], s. […]. [9] EYVL L 53, 23.2.2002, s. 1. [10] EUVL L 118, 12.5.2010, s. 1. [11] EUVL L […], [….], s. […]. [12] EUVL C […], […], s. […]. [13] EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3. [14] EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1. [15] EUVL L [...], […..], s. […].