Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan laajuisen korkeakouluopetusta koskevan yhteistyöohjelman toisen vaiheen (Tempus II) (1994-1998) hyväksymisestä 29. päivänä huhtikuuta 1993 tehdyn päätöksen 93/246/ETY muuttamisesta"



Virallinen lehti nro C 295 , 07/10/1996 s. 0034



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan laajuisen korkeakouluopetusta koskevan yhteistyöohjelman toisen vaiheen (Tempus II) (1994 1998) hyväksymisestä 29. päivänä huhtikuuta 1993 tehdyn päätöksen 93/246/ETY muuttamisesta" (96/C 295/06) Neuvosto päätti 1. heinäkuuta 1996 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut sosiaali-, perhe-, koulutus- ja kulttuuriasiainjaosto antoi lausuntonsa 20. kesäkuuta 1996. Esittelijänä oli Ángel Panero Flórez. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 10. 11. heinäkuuta 1996 pitämässään 337. täysistunnossa (heinäkuun 10. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 98 ääntä puolesta, 1 vastaan, ja 3 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Tempus-ohjelma syntyi Strasbourgissa joulukuussa 1989 kokoontuneen Eurooppaneuvoston komissiolle esittämän pyynnön tuloksena. Komissiolta toivottiin keinoja korkeakouluopetuksen mukauttamiseksi siten, että se tukisi Keski- ja Itä-Euroopan (KIE-) maiden uudistusprosessia. Neuvosto hyväksyi 7. toukokuuta 1990 päätöksen 90/233/ETY Tempus-ohjelman perustamisesta yleiseurooppalaisen liikkuvuuden edistämiseksi korkeakouluopetuksen alalla. 1.2. Ohjelman yleistavoitteet: korkeakoulujen opettaja- ja oppilasvaihdon koordinoinnin helpottaminen yhteisömaiden ja KIE-maiden välillä, KIE-maiden koulutuksen kehittäminen sekä yhteisömaiden kanssa harjoitettava yhteistyö, yhteisökielten opetuksen lisääminen KIE-maissa ja päinvastoin, harjoittelujaksojen tarjoaminen KIE-maiden opiskelijoille yhteisön korkeakouluissa ja yrityksissä, vastaavien mahdollisuuksien tarjoaminen yhteisön jäsenmaiden opiskelijoille KIE-maissa, opiskelija- ja opettajavaihdon tukeminen. 1.3. Edellä mainitun päätöksen 1 artiklan, jossa säädetään kolmevuotisesta kokeilujaksosta, sekä saman päätöksen 11 artiklan määräysten mukaisesti komissio teki ehdotuksen neuvoston päätökseksi korkeakouluopetusta koskevan Euroopan laajuisen yhteistyöohjelman toisen vaiheen (Tempus II) hyväksymisestä. 1.4. Ehdotuksesta pyydettiin talous- ja sosiaalikomitean lausunto. Komitea hyväksyi tammikuun 27. päivänä 1993 pitämässään täysistunnossa yksimielisesti aiheesta laaditun lausunnon (). 1.5. Komitean lausunnossa esittämät näkemykset voidaan tiivistää seuraavasti: 1.5.1. Yleistä entisen Neuvostoliiton itsenäisten valtioiden tukeminen, eurooppalaisten yhteishankkeiden toimien keskittäminen, ohjelman yksittäisiin kansallisiin toimintasuunnitelmiin liittävä "alhaalta ylös" lähestymistapa, entistä parempien koordinaatiokanavien luominen ohjelman avunsaajamaiden ja komission välille, eri laitosten välisenä yhteistyönä laadittavan Tempus-käsikirjan julkaisemisen tukeminen, työmarkkinaosapuolten aseman korostaminen hankkeiden luomisessa ja arvioinnissa, suositus TSK:n yhteydessä toimivan komitean perustamisesta yhdyssiteeksi ohjelman avunsaajamaiden suuntaan, tuki yritysten osallistumiselle ohjelmaan sekä suositus työmarkkinaosapuolille ja yrityksille laajentaa osallistumistaan entisestään. 1.5.2. Erityistä päätoiminta-alueiden entistä tarkempi määrittäminen ja niiden perusteella tapahtuva anomusten ennakkokarsinta, valintaperusteiden entistä suurempi kielitasapaino, määrärahojen niukkuuden vuoksi hylättyjen merkittävien hankkeiden liittäminen automaattisesti ohjelman seuraavaan vaiheeseen, vaatimus, että avunsaajamaiden on määritettävä yritysten ja työmarkkinaosapuolten kanssa entistä tarkemmin ammattitutkintojen ja työvoimakoulutuksen uudelleenjärjestelyn tarpeet, vaatimus, että yritykset osallistuvat hankkeisiin aktiivisemmin kuin Tempus I:ssä ja että perustutkimus saadaan vastaamaan työmarkkinoiden ammatillisia tarpeita, vaatimus, että teollisuus on edustettuna komission neuvoa-antavassa komiteassa, Tempus-, Comett- ja Erasmus-ohjelman kansallisten toimistojen keskinäinen koordinointi erillishankkeiden välttämiseksi, vaatimus, että tarjolla olevista mahdollisuuksista tiedotetaan avoimesti ja ohjelmaan osallistumisesta annetaan selkeää ja aukotonta tietoa. 1.6. Neuvosto hyväksyi 29. huhtikuuta 1993 päätöksen korkeakouluopetusta koskevan Euroopan laajuisen yhteistyöohjelman toisen vaiheen (Tempus II) käynnistämisestä jaksolle 1994 1998 (). 1.7. Ohjelman päätavoitteet: korkeakoulujärjestelmien kehittäminen Phare- ja Tacis-ohjelman avunsaajamaissa, koulutusohjelmien ja opetussuunnitelmien kehittämisen avustaminen edellä mainituissa maissa, korkeakoulujen rakenne- ja hallintouudistuksen tukeminen, korkeakoulujen erityisopintojen tukeminen. 1.8. Edellä mainitun päätöksen 11 artiklan mukaisesti komission on ennen huhtikuun 30. päivää 1996 annettava lisätiedote, jossa kerrotaan ohjelman tuloksista ja arvioidaan ohjelmaa yleensä. Lisäksi komission on lausuttava mielipiteensä Tempus II:n jatkamisesta ja mukauttamisesta heinäkuun 1. päivän 1998 jälkeen. 1.9. Mainitut 11 artiklan mukaiset tiedot ja ehdotukset julkaistiin 8. toukokuuta 1996 ilmestyneissä komission asiakirjoissa KOM(96) 197 lopull. ja KOM(96) 198 lopull., ja neuvosto päätti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan laajuisen korkeakouluopetusta koskevan yhteistyöohjelman toisen vaiheen (Tempus II) (1994 1998) hyväksymisestä 29. päivänä huhtikuuta 1993 tehdyn päätöksen 93/246/ETY muuttamisesta. 2. Päätösehdotusta edeltäneiden toimien arviointi 2.1. Ohjelman kehitysvaiheita voidaan pitää myönteisinä, koska seurauksena on ollut yhteisön jäsenvaltioiden ja ohjelman avunsaajamaiden korkeakoulupiirien lähentyminen. Korkeakoulujen ja työmarkkinoiden vaatimien koulutusuudistusten yhteensovittamista sekä näiden uudistusten edellyttämien rakenne- ja hallintomuutosten toteuttamista voidaan pitää osoituksena ohjelman kehityksen aikana tapahtuneesta tehokkaasta mukauttamisesta. 2.2. Vaikka assosioituneiden maiden vaatimukset ovat hyvin monialaisia, niitä voidaan pitää johdonmukaisina, koska ne keskittyvät kahden merkittävän toimintasuunnan eli valtioiden yhteiskunnallistaloudellisen uudistuksen sekä demokratian syventämisen ja vahvistamisen ympärille. KIE-maiden pyrkimys etäisyyden kaventamiseksi yhteisömaihin nähden on ollut kiitettävää. 2.3. Tempus, joka alussa keskittyi laitosten ja tiedekuntien peruskysymyksiin ja vain sivusi itse korkeakoulujärjestelmää, on kehittynyt ohjelmaksi, joka pyrkii edistämään entistä yhtenäisempää ja kohdistetumpaa lähestymistapaa etsittäessä hankkeita, jotka tarjoaisivat ratkaisuja avunsaajamaiden korkeakoulujärjestelmille kokonaisuudessan. 2.4. Hankkeisiin osallistuvien yritysten aktiiviisuus on yhä merkittävämmässä asemassa. Korkeakouluopetuksen tavoitteena tulee ymmärrettävästi olla työmarkkinoille parhaalla mahdollisella tavalla soveltuvien ammattilaisten valmistaminen. Tavoitteen saavuttamiseksi koulujärjestelmän on pystyttävä tarjoamaan sopivia koulutusratkaisuja. 2.5. Muutetussa päätöksessä otetaan suppeasti huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnossa ennen ohjelman toisen vaiheen hyväksymistä esitetyt arviot. Phare- ja Tacis-ohjelman avunsaajamaiden yhteiskunnallis-taloudellinen uudistus edellyttää, että valtion- ja yksityisyritysten palveluksessa työskentelevien ammattilaisten tutkinnot, koulutus ja tiedot ovat ajan tasalla, jotta he voivat vastata markkinoiden heille asettamiin haasteisiin. Yritykset ja työmarkkinaosapuolet voivat parhaiten tarjota tietoa työmarkkinoiden todellisesta koulutustarpeesta. 2.6. Koska KIE-maat ovat vakaasti pyrkimässä Euroopan yhteisöön, niiden valtionyritysten on pyrittävä liittämistä edeltävänä ajanjaksona omaksumaan mahdollisimman paljon yhteisön toiminnan mukaisia tietoja ja käytänteitä. KIE-maiden julkishallinnon elinten on tulevaisuuden haasteisiin varautuneen ja mukautuneen korkeakoulujärjestelmän avulla löydettävä keinot, joilla vastata keskipitkällä aikavälillä eteen tuleviin tehtäviin. Direktiivit koskevat myös yrityksiä sekä niissä kehitettyjä tuotantomenetelmiä siten, että yritysten on täytettävä direktiivien määräykset liittymisen yhteydessä sovittavan ajanjakson kuluessa. Tämän vuoksi yritysten ja muiden työmarkkinaosapuolten osallistuminen Tempukseen ei saa jäädä vain sen olemassaolon takaavalle asteelle. 3. Ehdotus Ehdotuksessa päätöksen 93/246/ETY muuttamisesta vaaditaan seuraavaa: 3.1. Korkeakouluopetusta on vahvistettava yhdessä Phare- ja Tacis-ohjelman avunsaajamaiden kanssa, koska korkeakouluopetus on avainasemassa myönteisen talous- ja sosiaaliuudistuksen edistämisessä. Mainituista ohjelmista Tempus takaa tuen jatkumisen avunsaajamaiden korkeakouluohjelmille. 3.2. Essenissä joulukuussa 1994 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätöksen mukaisesti korkeakouluopetus on saatettava yhteisön erityisohjelmien (Leonardo, Sokrates) piiriin Phare-ohjelman liittymissuunnitelmaa edeltävän toimintasuunnitelman yhteydessä. 3.3. Korkeakouluopetuksen ja ammatillisten tutkintojen kehittyminen on varmistettava talousuudistuksen välineeksi. Näin assosioituneet maat voivat päästä Euroopan unionin sisämarkkinoille. 3.4. Ohjelma on rajattava yhteiskunnalliselta kehitykseltään ja demokratiatasoltaan hyvin erilaisten Phare- ja Tacis-avunsaajamaiden erityistarpeisiin. 3.5. Tieteellisen, kulttuurisen ja taloudellisen yhteistyön kehittämistä on tuettava. Tämä edistää opetuksen ja korkeakoulujen välisen yhteistyön monimuotoisuutta. 3.6. Eurooppalaisten yhteishankkeiden käsitettä on vahvistettava entisestään ja ohjelman toteutus on pohjattava tällaisiin hankkeisiin. 3.7. Ohjelman "ylhäältä alas" -lähestymistapaa tulee suosia kannustamalla toiminnan strategista suunnittelua, jolloin on mahdollista tarkastella laajasti niitä toimintamuotoja, joita kunkin maan edellytetään toteuttavan kaikkia osapuolia sitovan yhteisen tavoitteen hyväksi. Päätösehdotuksen liitteessä esitetään malleja ohjelman toteuttamiseksi käytännössä: Eurooppalaiset yhteishankkeet, jotka voivat saada laajennettua tukea seuraavien tavoitteiden toteuttamiseksi: korkeakoulujen hallinnon kehittäminen koulutusjärjestelmien kehittäminen teknisten apuvälineiden, asianmukaisten opetusmateriaalien ja -menetelmien käyttöä edistämällä, opintojen saattaminen yhteiskunnallis-taloudellisen uudistuksen myötä syntyneiden vaatimusten tasolle tukemalla tohtorintutkintoon tähtääviä ja vastaavantasoisia opintoja, opettajien kouluttaminen korkeakoulu-uudistuksen haasteiden edellyttämälle tasolle, Rakenteelliset ja täydentävät toimet, jotka tukevat ohjelman tavoitteita ja vahvistavat ohjelman integroivia ja "ylhäältä alas" -periaatteen mukaisia lähestymistapoja. Yksittäisiä apurahoja assosioituneiden maiden korkeakouluopetuksen laadun, kehityksen ja rakenneuudistuksen tukemiseksi. 4. Huomioita 4.1. Yleistä 4.1.1. Tempus-ohjelman ensimmäisen vaiheen hyväksymisen jälkeisten kokemusten perusteella voidaan todeta kehityksen avunsaajamaissa olleen myönteistä. Komitea toteaa tyytyväisenä, että toimet on toteutettu tavalla, joka pyrkii edistämään kyseisissä maissa käynnistettyä yhteiskunnallis-taloudellista uudistusta ja saattamaan maat asteittain kohti Euroopan unionin liittymisvaatimuksia. Tämän vuoksi komitea kannattaa Tempus-ohjelman jatkamista ja ohjelman suuntaamista avunsaajamaiden yhteiskunnallis-taloudellisia oloja edistäviin konkreettisiin toimiin. 4.1.2. Komitea mukaan Phare- ja Tacis-ohjelman avunsaajamaiden erilaisten olojen arvioinnissa on noudatettava erilaisia perusteita. Taloudellisesta, yhteiskunnallisesta ja poliittisesta kehityksestä riippuvat olosuhteet on otettava hankkeiden ensisijaisiksi perusteiksi. Maiden etusijalle asettamat lyhyen aikavälin tavoitteet poikkeavat toisistaan ja siksi on aiheellista kuten kappaleen alussa todetaan ottaa perusteista päätettäessä huomioon maiden erilaiset olosuhteet. 4.1.3. Eurooppalaisia yhteishankkeita on mukautettava ohjelman perusteita noudattaen. Yritysten osallistumista hankkeisiin ja niiden valintaan on edistettävä ja kehitettävä. Ottaen huomioon, että kyseessä on Tempus II:n toisen vaiheen mukauttaminen myönteisen kehityksen hengessä, olisi ohjelman kehittämisen kannalta erittäin suotavaa ottaa valintaperusteeksi avunsaajamaiden yritysten osallistuminen hankkeisiin. Edellytyksenä olisi tällöin, että kyseisissä hankkeissa on mukana myös jokin Euroopan unionin alueella toimiva yritys. 4.1.4. Ohjelman "alhaalta ylös" sekä "ylhäältä alas" -lähestymistavat on syytä yhdistää tässä vaiheessa. Koska avunsaajamaissa on käynnistettyihin toimiin varmaankin myönteisesti suhtautuvia ihmisiä, on välttämätöntä varmistaa, että yliopistojen ja korkeakoulujen erilaiset tarpeet ovat sopusoinnussa valtion koko korkeakouluopetusta, erityisopetusta, jatkokoulutusta ja ammatillista kiertoa koskevien suunnitelmien kanssa. Tämän vuoksi komitea edellyttää, että avunsaajamaiden ja komission välistä koordinaatiota tehostetaan ja valittujen ohjelmien kansallisten toimistojen toimintaa tuetaan. 4.1.5. Komitea suosittaa, että työmarkkinaosapuolten asemaa vahvistetaan eurooppalaisten yhteishankkeiden laatimisessa ja arvioinnissa. Työmarkkinaosapuolet tuntevat parhaiten työmarkkinoiden koulutukselle asettamat vaatimukset ja voivat aktiivisen osallistumisen myötä varmistaa, että käynnistettyjen toimien avulla korkeakouluista valmistuvien kelpoisuus vastaa työmarkkinoiden tarpeita. Työmarkkinaosapuolten sekä yritysten olematon osallistuminen hankkeisiin saattaa johtaa tilanteeseen, jossa korkeakouluopetuksen ja oppilaitosten havaitsemat sekä yritysten ja ammattilaisten kokemat rakenneuudistustarpeet eivät ole uudistushankkeen tavoitteen mukaisesti johdonmukaisella tavalla yhtenevät. Komitean aiemmassa Tempus-ohjelmaa koskevassa lausunnossa suosittelema valiokunta korostaisi työmarkkinaosapuolten asemaa rakenneuudistuksen yhteydessä. 4.1.6. Komitean mukaan tärkeimpiä koulutusuudistuksia ovat sellaiset, jotka vastaavat yritysten ilmoittamia koulutustarpeita. Suurten ja merkittävien talousuudistusten yhteydessä yritysten tuotantomenetelmistä ja hallinnosta vastaavilla ammattilaisilla on oltava mahdollisuus ajantasaistaa ja täydentää koulutustaan. Työmarkkinoille vasta siirtymässä olevien ammattilaisten on varmistettava, että heidän koulutuksensa vastaa työmarkkinoiden tarpeita. Korkeakouluopetuksen tulee taata, että yhteiskunnalla on tarjota yritysten palveluun tutkinnon suorittaneita ja laaja-alaisia ammattilaisia, jotka voivat edistää maan kehittymistä. 4.2. Erityistä 4.2.1. Korkeakoulutuksen laadun parantamisen sekä sen Phare- ja Tacis-ohjelman avunsaajamaiden todellisten tarpeiden mukaisesti on välttämätöntä asettaa etusijalle hankkeet, joiden myötä korkeakoulujen hallinto kehittyy. Opettajien ja opiskelijoiden lisäksi myös korkeakouluhallinnon tulee asennoitua myönteisesti Tempus-ohjelmaan, jotta saadaan aikaan ohjelman menestykselliseksi loppuunviemiseksi tarvittavaa yhteistyötä. 4.2.2. Liittymistä valmistelevat valtiot tarvitsevat riittävästi koulutettuja ammatti-ihmisiä käynnistämään ja hallinnoimaan yhdentymisen vaatimia uusia rakenteita. Komitea katsoo, että Tempus-ohjelmalla tulisi edistää sellaisten ammatillisten valmiuksien luomista, joita tarvitaan yhteisön lainsäädännön soveltamiseen niissä maissa, jotka eivät voi hyötyä Leonardo- ja Sokrates-ohjelmasta. Yritysten, joita yhteisön direktiivit koskevat, tulee voida vaikuttaa koulutusuudistuksen suuntaviivoihin sekä korkeakoulujen perus- ja jatkotutkintojen opinto-ohjelmaan ja kursseihin. 4.2.3. Komitea suosittaa uudelleen liike-elämän edustajan osallistumista päätökseen 93/246/ETY sisältyvässä 6 artiklassa säädettyyn arviointikomiteaan. Toistamme kantamme, jonka mukaan liike-elämän ja akateemisten piirien yhteistyö tuottaa johdonmukaisimmin komission kaipaaman perustellun mielipiteen. 4.2.4. Euroopan unionin sekä Phare- ja Tacis-ohjelman avunsaajamaiden yritysten osallistumista toimintaan on arvostettu yhä laajemmin sitä mukaa kun työmarkkinaosapuolet ovat tulleet mukaan prosessiin. Komitean mielestä olisi ehdottoman toivottavaa, että eurooppalaisiin yhteishankkeisiin osallistuisi vähimmäisvaatimuksen yksi yliopisto sekä avunsaajamaista että jäsenvaltioista lisäksi yksi yritys molemmista ryhmistä. Näin työelämän osallistuminen olisi ilmeisempää ja sen koulutusnäkökulman huomioonottaminen varmistettaisiin. Vaatimus nelikantaedustuksesta vahvistaisi Euroopan unionin sekä Phare- ja Tacis-ohjelman avunsaajamaiden työnantajien ammatillisia yhteyksiä ja siten myös talous- ja yhdentymiskehitystä. 4.2.5. Ohjelman avunsaajamailta tulee vaatia niiden korkeakoulujärjestelmän kansallisen yhtenäisyyden parantamista sekä sellaisen institutionaalisen strategian laatimista, jonka avulla vältetään korkeakoulujen liiallinen itsekeskeisyys lankeamatta kuitenkaan keskusjohtoisen suunnitelmahallinnon vanhentuneisiin kaavoihin ja kyseisille laitoksille välttämätöntä itsenäisyyttä kunnioittaen. Tämä mahdollistaa kansallisten tarpeiden ja strategioiden tärkeysjärjestykseen asettamisen kanssa ohjelmalle myönnettyjen varojen yhä tehokkaamman hyödyntämisen. 4.2.6. Tämä talousarvion kannattavuuden ajatus sovellettuna ohjelman yhteiskunnallistaloudelliseen hyödyntämiseen sekä Leonardo- ja Sokrates-ohjelmien eräät sovellutukset tietyissä assosioituneissa maissa saavat komitean suosittamaan entistä laajempaa ja parempaa koordinointia kaikkien ohjelmien johtamiseen osallistuvien tahojen välillä. Komission ja eri ohjelmien kansallisten toimistojen tulee toteuttaa kyseeseen tulevat yhteisöaloitteet sopivin järjestelyin. 4.2.7. Tiedottaminen yhtäältä Tempus-ohjelman tarjoamista mahdollisuuksista ja sen yhteyksistä muihin yhteisöohjelmiin sekä toisaalta toteutettujen hankkeiden tuloksista ovat hyvin tärkeitä tekijöitä, joihin tulee suhtautua niiden merkityksen edellyttämällä tavalla, komitea korostaa. Samalla komitea tähdentää, että ohjelman korkeakouluille ja yrityksille tarjoamien mahdollisuuksien täytyy olla avoinna kaikille. Tiedot tästä ja muista ohjelmista tulee saattaa tietotekniikan uusien keinojen avulla kaikkien mahdollisten osallistujien saataville. 4.2.8. Lopuksi komitea ilmaisee kiinnostuksensa ja kannatuksensa kaikille Tempuksen kaltaisille ohjelmille sekä ilonsa Tempus-ohjelman jatkamisesta. Yhteiskunnallis-taloudellinen kehitys ja demokraattisten arvojen vakiintuminen pohjaavat tukevasti koulutusjärjestelmään, joka antaa kansalaisille enemmän tietoa ja henkilökohtaista vapautta. Kaikki aloitteet, jotka lähentävät assosioituneita ja assosioitumista suunnittelevia maita edellä mainittuihin periaatteisiin ja arvoihin, ovat aina tervetulleita. Bryssel, 10. heinäkuuta 1996. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Carlos FERRER () EYVL N:o C 73, 15. 3. 1993. () EYVL N:o L 112, 6. 5. 1993.