Erityiskertomus Ydinvoimaloiden 
käytöstäpoistoa Liettuassa, 
Bulgariassa ja Slovakiassa 
koskevat EU:n 
avustusohjelmat: 
vuoden 2011 jälkeen on 
edistytty jonkin verran, 
mutta edessä on suuria 
haasteitaFI 2016  nro 22
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxemburg  
LUXEMBURG
Puh. +352 4398-1
Tiedustelut:  eca.europa.eu/fi/Pages/ContactForm.aspx
Verkkosivut:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu).
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2016
Print  ISBN 978-92-872-5455-9  ISSN 1831-0958  doi:10.2865/50505  QJ-AB-16-020-FI-C
PDF ISBN 978-92-872-5512-9 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/799548 QJ-AB-16-020-FI-N
EPUB ISBN 978-92-872-5464-1 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/542839 QJ-AB-16-020-FI-E
© Euroopan unioni, 2016
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Kaavioiden 1, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14 ja 15 sekä liitteessä VII olevan kaavion käyttöön tai toisintamiseen on pyydettävä lupa 
suoraan tekijänoikeuden haltijalta.
Ydinvoimaloiden  
käytöstäpoistoa Liettuassa, 
Bulgariassa ja Slovakiassa  
koskevat EU:n  
avustusohjelmat:  
vuoden 2011 jälkeen on  
edistytty jonkin verran,  
mutta edessä on suuria  
haasteita
(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287  artiklan 
4 kohdan toisen alakohdan mukaisesti)ErityiskertomusFI 2016  nro 22
02
 Tarkastustiimi
Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa käsitellään eri talousarvioaloilla tai hallinnon aloilla toimitettujen 
tuloksellisuuden ja säännönmukaisuuden tarkastusten tuloksia. Tilintarkastustuomioistuin valitsee ja suunnittelee nämä 
tarkastustehtävät niin, että niillä saadaan aikaan mahdollisimman suuri vaikutus. Se ottaa valinta- ja suunnitteluvaiheessa 
huomioon tuloksellisuuteen tai säännönmukaisuuteen kohdistuvat riskit, asianomaisten tulojen tai menojen määrän, 
tulevat kehityssuunnat sekä poliittiset näkökohdat ja yleisen edun.
Tämän tuloksellisuuden tarkastuksen toimitti II  tarkastusjaosto, jonka puheenjohtaja on tilintarkastustuomioistuimen jä -
sen Henri Grethen. Jaosto on erikoistunut rakennepolitiikkojen, liikenteen ja energian menoaloihin. Tarkastus toimitettiin 
raportoinnista vastaavan jäsenen Phil  Wynn Owenin johdolla, ja siihen osallistui II  jaoston tarkastustiimi.
03
 Sisällys
Kohta
 Sanasto
 Lyhenteet
I–X Tiivistelmä
1–28  Johdanto
4–10  Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskevat EU:n avustusohjelmat
11–17  Mitä ydinvoimaloiden käytöstäpoistolla tarkoitetaan?
18–19  Radioaktiivisen jätteen huolto
20 Aiheuttamisperiaate EU:n ja kansainvälisen yhteisön ohjenuorana
21–27  Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskeviin EU:n avustusohjelmiin osallistuvien toimijoiden 
tehtävät ja vastuualueet
28 Euroopan tilintarkastustuomioistuimen edellinen ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskeva 
erityiskertomus
29–35  Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa
36–106  Huomautukset
36–71  Käytöstäpoistossa on edistytty jonkin verran vuoden 2011 jälkeen, mutta edessä on suuria 
haasteita
37–58  Valvonta-alueiden ulkopuolella on edistytty, mutta reaktorirakennusten käytöstäpoisto on yhä 
aloittamatta ja radioaktiivisen jätteen huollon infrastruktuuri on vain osittain valmis
59–71  Lähes kaikki keskeiset käytöstäpoiston infrastruktuurihankkeet ovat viivästyneet
72–106  Käytöstäpoistokustannusten arvioidaan olevan vähintään 5,7  miljardia  euroa ja kaksinkertaiset, 
jos mukaan lasketaan loppusijoituskustannukset
73–74  Käytöstäpoiston arvioidut kokonaiskustannukset ovat kasvaneet vuodesta 2010 40 prosenttia eli 
5,7 miljardiin  euroon
75–85  Jäsenvaltioilla, etenkin Liettualla, on rahoitusvaikeuksia
86–88 Komissio ei ole arvioinut rahoitus- ja käytöstäpoistosuunnitelmia riittävästi
89–92  Suurin osa kustannuksista kaikissa kolmessa jäsenvaltiossa rahoitetaan EU:n talousarviosta
04 Sisällys 
93–99  Arvioidut kokonaiskustannukset ovat kaksinkertaiset, jos niissä huomioidaan korkea-aktiivisen jätteen 
loppusijoituskustannukset
100–106  Tulevia kustannuksia koskevien velkojen käsittely kirjanpidossa ei ole ollut asianmukaista tarkastetuissa 
kolmessa jäsenvaltiossa
107–120  Johtopäätökset ja suositukset
 Liite I  –  Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskevissa EU:n avustusohjelmissa käytöstä 
poistettavat ydinreaktorit
 Liite II  –  Yleiskatsaus ydinvoimalaitosten käytöstäpoiston avustusohjelmien oikeusperustaan
 Liite III – Jäsenvaltioissa sijaitsevat ydinreaktorit ja niiden tila 31. joulukuuta 2015
 Liite IV  – Yleiskatsaus ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelmien toimijoihin
 Liite V  – Tarkastuksessa tutkitut EU:n rahoittamat hankkeet
 Liite VI  –  Viivästykset ja kustannusten ylitykset otokseen valituissa 18 keskeisessä 
käytöstäpoiston infrastruktuurihankkeessa ja infrastruktuurihankkeita tukevassa 
hankkeessa, joita on rahoitettu EU:n avustusohjelmista vuodesta 2001 alkaen
 Liite VII  –  Käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoitustilan rakentaminen syvälle kallioperään 
Suomen Olkiluodossa
 Komission vastaus
05
 Sanasto
Aiheuttamisperiaate : Yleisesti hyväksytty ympäristöpolitiikan käytäntö, jonka mukaan ympäristön pilaantumisen 
aiheuttajan on vastattava haittojen hoitamisesta aiheutuvista kustannuksista.
Aktivoituminen : Prosessi, jossa neutronisäteilytys aiheuttaa tahatonta radioaktiivisuutta hidastimissa, 
jäähdytteissä sekä rakenne- ja säteilysuojamateriaaleissa.
Alkuperäistilaan palautettu alue (greenfield) : Termillä ei ole vakiintunutta kansainvälistä määritelmää, mutta 
tässä kertomuksessa sillä tarkoitetaan käytöstä poistetun ydinvoimalaitoksen laitosalueen lopputilaa, jossa maa-
alue voidaan vapauttaa viranomaisten valvonnasta.
Ehdollinen velka : Kirjanpidossa ehdollisella velalla tarkoitetaan olemassa olevaa velvoitetta, jonka maksaminen 
ei ole todennäköistä tai jonka suuruus ei ole määritettävissä luotettavasti, taikka mahdollista velvoitetta, jonka 
olemassaolo riippuu jonkin epävarman tapahtuman toteutumisesta tulevaisuudessa.
Ennakkoehdot : Ennakkoehdot ovat EU:n tuen tuloksellista ja tehokasta käyttöä koskevia ehtoja. Ydinvoimaloiden 
käytöstäpoiston avustusohjelmia koskevista ennakkoehdoista säädetään neuvoston asetuksissa (Euratom) 
N:o 1368/20131 ja (Euratom) N:o 1369/20132. Liettuan, Bulgarian ja Slovakian oli toteutettava asianmukaiset 
toimenpiteet täyttääkseen ehdot siihen mennessä, kun komissio teki vuoden 2014 vuotuista työohjelmaa koskevan 
rahoituspäätöksen.
Entinen laitosalue (brownfield) : Termillä ei ole vakiintunutta kansainvälistä määritelmää, mutta tässä 
kertomuksessa sillä tarkoitetaan käytöstä poistetun ydinvoimalaitoksen laitosalueen lopputilaa, joka ei täytä 
alkuperäistilaan palautetun alueen (greenfield) vaatimuksia. Entisen laitosalueen asteella oleva alue on 
viranomaisten valvonnassa, ja sen uudelleenkäytölle ja muokkaukselle on asetettu tietyt rajoitukset.
Kontaminaatio : Radioaktiivisen aineen tahaton tai epätoivottu esiintyminen pinnoilla tai kiinteissä aineissa taikka 
prosessi, joka johtaa aineen esiintymiseen kyseisissä paikoissa.
Käytetty ydinpolttoaine : Reaktorissa säteilytetty ydinpolttoaine, joka on tullut käyttöaikansa päähän.
Käytetyn ydinpolttoaineen kuivavarastointi : Kuivavarastoinnissa käytettyä ydinpolttoainetta varastoidaan 
säiliöihin suljettuna siihen tarkoitetussa laitoksessa. Kuivavarastointi on toinen käytetyn polttoaineen 
välivarastointiin käytettävistä vaihtoehdoista. Toinen on niin sanottu märkävarastointi.
Käytetyn ydinpolttoaineen märkävarastointi : Märkävarastoinnissa käytettyä ydinpolttoainetta varastoidaan 
vesialtaissa. Märkävarastointi on toinen käytetyn polttoaineen välivarastointiin käytettävistä vaihtoehdoista. Toinen 
on niin sanottu kuivavarastointi.
1 Neuvoston asetus (Euratom) N:o 1368/2013, annettu 13 päivänä joulukuuta 2013, unionin tuesta ydinvoimaloiden käytöstä poistamisen 
avustusohjelmille Bulgariassa ja Slovakiassa sekä asetusten (Euratom) N:o 549/2007 ja (Euratom) N:o 647/2010 kumoamisesta (EUVL L 346, 20.12.2013, s. 1).
2 Neuvoston asetus (Euratom) N:o 1369/2013, annettu 13 päivänä joulukuuta 2013, unionin tuesta ydinvoimaloiden käytöstä poistamisen 
avustusohjelmalle Liettuassa ja asetuksen (EY) N:o 1990/2006 kumoamisesta (EUVL L 346, 20.12.2013, s. 7).
06 Sanasto 
Käytöstäpoiston kansainväliset tukirahastot : Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) hallinnoimat 
rahastot, joilla tuetaan ydinvoimaloiden käytöstäpoistoprosessia. Liettuassa on käytössä Ignalinan käytöstäpoiston 
kansainvälinen tukirahasto (IIDSF), Bulgariassa Kozloduyn käytöstäpoiston kansainvälinen tukirahasto (KIDSF) ja 
Slovakiassa Bohunicen käytöstäpoiston kansainvälinen tukirahasto (BIDSF).
Käytöstäpoistotoimenpiteet : Hankkeet, joilla pyritään helpottamaan jäsenvaltioille voimalaitosten käytöstä 
poistamisesta aiheutuvaa taloudellista rasitetta.
Lieventämistoimenpiteet : Hankkeet, joilla pyritään lieventämään ydinvoimaloiden aikaistetusta sulkemisesta 
johtuvan kansallisen energiantuotantokapasiteetin pienenemisen vaikutusta.
Loppusijoitus : Radioaktiivisen jätteen huollon viimeinen vaihe. Loppusijoitus voidaan toteuttaa useilla eri tavoilla, 
kuten sijoittamalla korkea-aktiivinen ydinjäte syvällä maaperässä sijaitsevaan loppusijoitustilaan.
Lopullinen käytöstäpoistosuunnitelma : Asiakirja, jonka ydinvoimalaitoksen toiminnanharjoittaja laatii, kun laitos 
on suljettu, ja liittää käytöstäpoistolupaa koskevaan hakemukseensa. Suunnitelmassa esitetään kaikki tarvittavat 
toimet, toimien aikataulu ja arvioidut kustannukset sekä rahoitussuunnitelma. Suunnitelmaa voidaan muuttaa 
käytöstäpoiston edetessä.
Luvat : Kaikki ydinvoimalaitoksen elinkaaren aikana toteutetut toimet, käytöstäpoisto mukaan lukien, ovat 
säänneltyjä ja edellyttävät kansallisen viranomaisen lupaa. Valvonta-alueella työskentely edellyttää käyttöluvan 
muuttamista käytöstäpoistoluvaksi.
Monivuotinen rahoituskehys (MRK) : Monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistetaan EU:n varainkäytön 
painopisteet ja enimmäismäärät, jotka EU voi käyttää tietyillä aloilla monivuotisen määräajan aikana. Monivuotista 
rahoituskehystä koskevassa asetuksessa vahvistetut menojen enimmäismäärät eivät ole samat kuin EU:n 
talousarviossa, jossa enimmäismäärät ovat aina pienemmät. Monivuotinen rahoituskehys sisältää myös EU:n 
talousarvion tulonlähteet ja korjausmekanismit kyseisellä kaudella (nykyinen kehys kattaa vuodet 2014–2020).
Radioaktiivinen jäte : Voimalaitoksen käytön ja käytöstäpoiston aikana syntyvä materiaali, joka on radioaktiivisen 
aineen tai aktivoitumisen saastuttamaa. Jätteet voidaan jakaa alaryhmiin niiden radioaktiivisuuden mukaan 
(valvonnasta vapaa, hyvin lyhytikäinen, hyvin matala-aktiivinen, matala-aktiivinen, keskiaktiivinen tai 
korkea-aktiivinen).
Reaktorirakennus : Rakennus, jossa sijaitsee voimalaitoksen reaktori ja muut tärkeimmät osat ja joka 
muodostaa  osan valvonta-aluetta.
Syvällä maaperässä sijaitseva loppusijoitustila : Maanalainen loppusijoituslaitos, joka sijaitsee geologisesti 
vakaassa maaperäkerrostumassa ja mahdollistaa pitkäikäisen radioaktiivisen jätteen leviämisen estämisen ja sen 
eristämisen biosfääristä pitkäksi aikaa (tuhansiksi vuosiksi tai pidempään). Loppusijoittaminen tarkoittaa, ettei 
jätettä aiota siirtää myöhemmin pois, vaikka se onkin mahdollista. Geologinen loppusijoitus tarkoittaa erityisesti 
korkea-aktiiviselle ydinjätteelle tarkoitettua loppusijoitusmenetelmää.
Tekninen käytöstäpoisto : Teknisellä käytöstäpoistolla tarkoitetaan tässä kertomuksessa säteilyn aktivoimien tai 
saastuttamien rakenteiden ja järjestelmien dekontaminointiin, purkamiseen ja paloitteluun liittyviä menetelmiä, 
tekniikkaa ja työtä sekä kyseisten materiaalien asianmukaista huoltoa.
Valvonta-alue : Alue, jolle pääsyä valvotaan ja jota varten on vahvistettu erityiset säännöt ionisoivalta säteilyltä 
suojaamiseksi tai radioaktiivisen kontaminaation leviämisen estämiseksi.
Varaus : Kirjanpidossa varauksella tarkoitetaan taseeseen merkittävää velkaa, jonka toteutumisajankohta tai 
toteutuva määrä on epävarma.
Velka : Kirjanpidossa velalla tarkoitetaan aikaisempien tapahtumien seurauksena syntynyttä olemassa olevaa 
velvoitetta.
07 Sanasto 
Välillinen hallinnointi : Yksi kolmesta EU:n talousarvion toteuttamistavasta. Tässä hallinnointimuodossa komissiolla 
on kokonaisvastuu talousarviosta, mutta se siirtää talousarvion toteuttamistehtäviä yhdelle tai useammalle 
kumppanimaalle, kansainväliselle järjestölle, jäsenvaltion virastolle tai muulle elimelle.
Ydinreaktori : Ydinvoimalan alueella sijaitseva järjestelmä, jossa ylläpidetään ja säädellään atomiytimien 
ketjureaktiota.
Ydinvoimala : Voimalaitos, jossa käytetään polttoaineena halkeavia ydinaineita.
Ydinvoimaloiden käytöstäpoisto : Prosessi, jossa ydinvoimalaitos puretaan ja laitosalue puhdistetaan ennalta 
määritettyyn lopputilaan.
Ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelmat : EU-ohjelmat, joissa annetaan taloudellista apua 
Liettualle, Bulgarialle ja Slovakialle maiden sulkiessa ja poistaessa käytöstä Ignalinan, Kozloduyn ja Bohunicen 
neuvostovalmisteiset ydinreaktorit maiden liittymissopimuksissa määritettyjen ehtojen mukaisesti. Näitä reaktoreita 
ei ollut mahdollista kunnostaa länsimaisten turvallisuusvaatimusten mukaisiksi taloudellisesti kannattavalla tavalla.
08
 Lyhenteet
AWP : vuotuinen työohjelma
BNPP : Bohunicen ydinvoimala Slovakiassa
CPMA : Liettuan hankehallinnoinnin keskusvirasto
EBRD : Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki
IAEA : Kansainvälinen atomienergiajärjestö
IAS: Euroopan komission sisäisen tarkastuksen osasto
INPP : Ignalinan ydinvoimala Liettuassa
JAVYS a.s. : Ydinvoimaloiden käytöstäpoistosta ja radioaktiivisen jätteen huollosta vastaava Slovakian valtionyhtiö
KNPP : Kozloduyn ydinvoimala Bulgariassa
KPI: Keskeinen tulosindikaattori
NDAP : Ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelmat
RBMK-1500 : Kanavatyyppinen tehoydinreaktori (käytössä Liettuassa)
SERAW : Radioaktiivisen jätteen huollosta vastaava Bulgarian valtionyhtiö
VVER 440/230 : Vesi-vesi-energiareaktori eli painevesireaktori (käytössä Bulgariassa ja Slovakiassa)
09
 Tiivistelmä
I
Kun Liettua, Bulgaria ja Slovakia olivat Euroopan unionin (EU) jäsenyyttä hakevia ehdokasmaita, jäsenyyden ehdoksi 
asetettiin kahdeksan neuvostovalmisteisen ensimmäisen sukupolven ydinreaktorin sulkeminen ja käytöstä poista -
minen kolmessa ydinvoimalassa.
II
Ydinreaktoreiden sulkeminen ja käytöstä poistaminen ennen niiden suunnitellun käyttöiän päättymistä oli näille 
kolmelle jäsenvaltiolle suuri rahoituksellinen ja taloudellinen rasite. Siksi EU päätti antaa maille taloudellista tukea 
vuodesta 1999 lähtien. Vuoteen 2020 mennessä EU on antanut tukea yhteensä 3,8 miljardia euroa, josta Liettua on 
saanut suurimman osan, Bulgaria toiseksi suurimman ja Slovakia pienimmän.
III
Tämän tarkastuksen tarkoituksena oli selvittää, onko ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa Liettuassa, Bulgariassa ja 
Slovakiassa koskevissa EU:n avustusohjelmissa edistytty sen jälkeen, kun tilintarkastustuomioistuin julkaisi edellisen 
aihetta käsittelevän kertomuksen vuonna 2011.
IV
Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskevissa EU:n rahoitusohjelmissa ei ole onnistuttu luomaan oikeanlaisia kannus -
timia oikea-aikaiselle ja kustannustehokkaalle käytöstäpoistolle.
V
Liettuassa sijaitsevan Ignalinan ydinvoimalan, Bulgariassa sijaitsevan Kozloduyn ydinvoimalan ja Slovakiassa sijait -
sevan Bohunicen ydinvoimalan käytöstäpoistossa on edistytty jonkin verran vuoden 2011 jälkeen. Voimalaitosten 
valvonta-alueiden ulkopuolella sijaitsevat keskeiset osat on purettu, mutta kaikilla kolmella jäsenvaltiolla on yhä 
edessään suuria haasteita valvonta-alueilla, kuten reaktorirakennuksissa, suoritettavassa työssä. Vaikka ydinvoimalat 
on jäsenvaltioiden viranomaisten mukaan suljettu pysyvästi, ne eivät ole täysin saaneet aikaan kaikkia edellytettyjä 
tuotoksia, joiden perusteella komissio arvioi lopullisen sulkemisen edistymistä.
VI
Kaikki kolme jäsenvaltiota ovat edistyneet jonkin verran jätehuoltoinfrastruktuurin rakentamisessa, mutta monet 
keskeiset infrastruktuurihankkeet viivästyivät vuosina 2011–2015. Viivästykset ovat olleet pahimpia Liettuassa, missä 
käytöstäpoiston päättymisajankohtaa on vuoden 2011 jälkeen lykätty yhdeksällä vuodella vuoteen 2038. Kaikissa 
kolmessa jäsenvaltiossa on yhä haasteita, jotka liittyvät esimerkiksi riippuvuuteen ulkopuolisista asiantuntijoista ja 
uudenlaisten teknisten ratkaisujen käsittelemiseen.
10 Tiivistelmä 
Suositus 1 : Tarkastuksen kohteena olleiden kolmen jäsenvaltion olisi
a) parannettava edelleen projektinhallintakäytäntöjään, jotta tarvittavat jätehuollon ja käytetyn ydinpolttoaineen 
huollon infrastruktuurit saadaan käyttöön suunnitellussa aikataulussa
b) kehitettävä omia teknisiä valmiuksiaan saavuttaakseen paremman tasapainon sisäisen ja ulkopuolisen asiantun -
temuksen välillä
c) löydettävä parempia tapoja vaihtaa parhaita käytäntöjä ja teknistä tietoa paitsi keskenään myös laajemmin koko 
ydinvoimaloiden käytöstäpoiston parissa EU:ssa ja sen ulkopuolella työskentelevän yhteisön kanssa. Komission 
olisi tuettava näitä pyrkimyksiä kustannustehokkaasti.
VII
Korkea-aktiivisen ydinjätteen ja käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoitusratkaisuja koskevat keskustelut ovat kaikissa 
kolmessa jäsenvaltiossa yhä luonnosteluvaiheessa, vaikka ratkaisujen toteuttaminen kestää vuosikymmeniä. Loppu -
sijoitusratkaisut voivat olla kansallisia, alueellisia tai muita EU-tason ratkaisuja.
Suositus 2
a) Komission olisi yhdessä kaikkien asianomaisten EU:n jäsenvaltioiden kanssa kartoitettava käytetyn ydinpolttoai -
neen ja korkea-aktiivisen jätteen loppusijoitusvaihtoehtoja alueelliset ja muut EU-tason ratkaisut mukaan lukien 
ja pohdittava asianmukaisesti eri vaihtoehtojen turvallisuutta, vaarattomuutta ja kustannustehokkuutta. Komis -
sion olisi sisällytettävä asiaa koskeva arviointi ensimmäiseen Euroopan parlamentille ja neuvostolle antamaansa 
kertomukseen radioaktiivisen jätteen huollosta annetun direktiivin täytäntöönpanosta.
b) Tämän tarkastuksen kohteena olleiden kolmen jäsenvaltion olisi edistyttävä loppusijoitussuunnitelmiensa 
suhteen ja laadittava kattavammat käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen loppusijoitusta koske -
vat kustannusarviot ja rahoitussuunnitelmat radioaktiivisen jätteen huollosta annetun direktiivin vaatimusten 
mukaisesti.
VIII
Kolmen voimalaitoksen käytöstäpoiston on arvioitu maksavan yhteensä vähintään 5,7 miljardia euroa. Jos mukaan 
lasketaan loppusijoituksesta aiheutuvat kulut, kokonaiskustannukset ovat kaksinkertaiset. Ydinvoimaloiden käy -
töstäpoistoa koskeva rahoitusvaje on kasvanut Liettuassa viime tarkastuksen jälkeen: tällä hetkellä kustannukset 
ovat 1,6  miljardia  euroa suuremmat kuin käytettävissä oleva rahoitus. Bulgarian rahoitusvajeen arvioidaan olevan 
28 miljoonaa euroa ja Slovakian 92 miljoonaa euroa. Vaikka kyseiset kolme jäsenvaltiota ovat viime kädessä itse 
vastuussa sen varmistamisesta, että niillä on riittävästi varoja sekä voimalaitosten käytöstäpoistoon että loppusijoi -
tukseen, niiden osallistuminen ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskevien EU-ohjelmien yhteisrahoitukseen on yhä 
hyvin vähäistä. Komissio ei ole antanut selkeitä ohjeita yhteisrahoitusta koskevista vaatimuksista. Kaikissa kolmessa 
voimalaitoksessa on nykyään vähemmän henkilöstöä kuin niiden ollessa täydessä toiminnassa, mutta EU:n varoja 
käytetään laitosten turvallisesta ylläpidosta vastaavasta henkilöstöstä aiheutuviin kustannuksiin. Komissio ilmoitti 
vuonna 2011, että EU:n taloudellista tukea ei ole tarkoitus jatkaa vuoden 2020 jälkeen.
Suositus 3 : Kolmen asianomaisen jäsenvaltion olisi tunnistettava oma roolinsa sen varmistamisessa, että aiheutta -
misperiaatetta noudatetaan, ja oltava valmiita käyttämään kansallisia varojaan ydinvoimaloiden käytöstäpoistosta 
ja loppusijoituksesta aiheutuvien kustannusten kattamiseen sekä nykyisellä rahoituskaudella että sen jälkeen.
11 Tiivistelmä 
Suositus 4 : Komission olisi pyrittävä kasvattamaan jäsenvaltioiden yhteisrahoitusosuuksia rahoituskaudella 2014–
2020. Sen olisi määritettävä selkeästi esimerkiksi komission päätöksellä, milloin on kyse ”perustelluista poikkeusta -
pauksista”, joissa EU voi rahoittaa hankkeita kokonaan ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskevien avustusohjel -
miensa kautta.
Suositus 5 : Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa Liettuassa, Bulgariassa ja Slovakiassa koskevat rahoitusohjelmat olisi 
lopetettava vuoden 2020 jälkeen. Jos näistä kolmesta jäsenvaltiosta yhdessä tai useammassa osoitetaan olevan 
selvä tarve EU:n varojen käytön jatkamiselle vuoden 2020 jälkeen, komission tulevaisuudessa ehdottamaan ja lain -
säätäjän hyväksymään EU-rahoitukseen olisi sisällytettävä oikeanlaiset kannustimet käytöstäpoiston jatkamiselle, 
kuten rahoituksen rajoittaminen määräaikaiseksi ja asianmukaisen yhteisrahoitusosuuden edellyttäminen jäsenval -
tioilta. Yksi keino tähän olisi harkita Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttömahdollisuuksien laajenta -
mista niin, että niitä voitaisiin käyttää myös ydinvoimaloiden käytöstäpoistoon liittyviin toimiin ehtojen täyttyessä.
Suositus 6 : Komission olisi määrättävä, että ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelmista myönnettävää 
EU:n rahoitusta saa käyttää vain yksinomaan käytöstäpoistotoimien parissa työskentelevän henkilöstön kustannus -
ten kattamiseen.
IX
Komissio ei ole arvioinut riittävästi sitä, täyttävätkö rahoitus- ja käytöstäpoistosuunnitelmat niille asetetut 
ennakkoehdot.
Suositus 7 : Komission olisi saatettava päätökseen ennakkoehtojen arviointi.
X
Tulevia kustannuksia ei ole aina merkitty varauksina ja/tai sisällytetty tilinpäätöksen liitetietoihin. Tämä heikentää 
avoimuutta ja vaikeuttaa asianomaisten viranomaisten mahdollisuuksia suunnitella riittävästi, miten tulevat käytös -
täpoisto- ja loppusijoituskustannukset katetaan.
Suositus 8 : Komission olisi työskenneltävä yhdessä kaikkien asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa, jotta kaikkia 
ydinvoimaloiden käytöstäpoiston ja käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoituksen tulevia kustannuksia käsitellään 
kirjanpidossa asianmukaisesti, läpinäkyvästi ja relevanttien tilinpäätösstandardien mukaisesti.
12
 Johdanto Kaavio 1Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskevien EU:n 
avustusohjelmien kattamat ydinvoimalat Liettuassa, 
Bulgariassa ja Slovakiassa01 
Kun Liettua , Bulgaria  ja Slovakia  olivat Euroopan unionin (EU) jäsenyyttä hake -
via ehdokasmaita, jäsenyyden ehdoksi asetettiin kahdeksan neuvostovalmistei -
sen ensimmäisen sukupolven ydinreaktorin sulkeminen ja käytöstä poistaminen 
kolmessa ydinvoimalassa3 (ks. kaavio 1  ja liite I ). Koska reaktorien kunnostami -
nen länsimaisten turvallisuusvaatimusten mukaisiksi katsottiin taloudellisesti 
kannattamattomaksi, jäsenyysneuvotteluissa sovittiin, että reaktorit suljettaisiin 
ennen niiden suunnitellun käyttöiän päättymistä4. Näistä kolmesta laitosalueesta 
vastaavat valtionyhtiöt.3 Kozdoluyn voimalaitoksessa 
Bulgariassa ja Bohunicen 
voimalaitoksessa Slovakiassa 
käytöstä poistettavien 
reaktorien rinnalla on käytössä 
myös muita reaktoreita. Tässä 
kertomuksessa voimalalla tai 
voimalaitoksella tarkoitetaan 
ainoastaan käytöstä 
poistettavia reaktoreita.
4 DOC/97/8, ”Agenda 2000 – 
Summary and conclusions of 
the opinions of Commission 
concerning the Applications 
for Membership to the 
European Union presented by 
the candidate Countries”, 
Strasbourg/Bryssel, 15.7.1997; 
Länsi-Euroopan ydinalan 
sääntelyviranomaisten järjestö 
(WENRA), ”Nuclear Safety in 
EU Candidate Countries”, 
lokakuu 2000.
Ignalinan ydinvoimala, Liettua
Yksiköissä 1 ja 2 kummassakin yksi reaktori
Reaktorityyppi: Kanavatyyppinen tehoydinreaktori (RBMK-1500)Ignalinan ydinvoimala, Liettua
Yksiköissä 1 ja 2 kummassakin yksi reaktoriReaktorityyppi: Kanavatyyppinen tehoydinreaktori (RBMK-1500)
Bohunicen ydinvoimala V1 Slovakiassa
Kaksi reaktoriaReaktorityyppi: vesi-vesi-energiareaktori (VVER 440/230)
Kozloduyn ydinvoimala Bulgariassa
Yksiköissä 1–4 kussakin yksi reaktoriReaktorityyppi: vesi-vesi-energiareaktori (VVER 440/230)Kozloduyn ydinvoimala Bulgariassa
Yksiköissä 1–4 kussakin yksi reaktoriReaktorityyppi: vesi-vesi-energiareaktori (VVER 440/230)
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin (ETT) ydinvoimalaitoksilta saatujen tietojen perusteella. 
Kuvat: © Bohunicen ydinvoimala, Kozloduyn ydinvoimala ja Ignalinan ydinvoimala.
13 Johdanto 
02 
Slovakian Bohunicen V1-ydinvoimalassa ja Bulgarian Kozloduyn ydinvoimalassa 
on käytössä painevesireaktoreihin kuuluvat vesi-vesi-energiareaktorit (VVER) 
(ks. kaavio 2 ). Kyseisiä reaktoreita on aiemmin poistettu käytöstä muualla 
Euroopassa. Kaavio 2Kaaviokuva painevesireaktorilla (VVER 440/230) toimivasta ydinvoimalasta
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin. Reaktori
PolttoainePaineistin
Höyrystin
LauhdutinTurbiini Generaattori
MuuntajaSähköverkkoTurbiinirakennuksen
sekundääripiiriKytkinlaitos
Reaktorirakennuksessa sijaitsevat reaktori ja jäähdytyksen ensiö- eli primääripiirin osat muodostavat aktivoituneen ja kontaminoituneen primääripiirin. Turbiini ja lauhdutin 
muodostavat toisio- eli sekundääripiirin. Bohunicen V1-yksikössä ja Kozloduyn yksiköissä 1–4 ei ole massiivisia teräksisiä ja betonisia suojarakenteita viimeisenä esteenä säteilyn purkautumisen estämiseksi reaktorissa ja primääripiirin osissa tapahtuvan onnettomuuden yhteydessä.jokeen tai järvestä/järveen 
tai jäähdytystorneista/ 
jäähdytystorneihinReaktorin
jäähdytinpumppuReaktorirakennuksen
primääripiiri, osa 
valvontaaluetta
Syöttövesi-
pumppu
14 Johdanto 
03 
Liettuan Ignalinan voimalaitoksen reaktori on kiehutusvesireaktoreihin luokitelta -
va grafiittihidasteinen reaktori (RBMK-1500), jota kutsutaan yleisesti myös Tšer -
nobyl-tyyppiseksi reaktoriksi (ks. kaavio 3 ). Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun 
tällainen grafiittihidasteinen reaktori poistetaan käytöstä5.5 Vaikka ne on suljettu, 
Tšernobylin reaktoreita ei ole 
poistettu käytöstä. Vuonna 
1986 sattuneen 
onnettomuuden jälkeen 
nelosreaktorin päälle 
rakennettiin niin kutsuttu 
sarkofagi.Kaavio 3Kaaviokuva grafiittihidasteisella reaktorilla (RBMK-1500) toimivasta ydinvoimalasta
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.KytkinlaitosTurbiinirakennus
TurbiiniGeneraattoriSähköverkko
Muuntaja
Lauhdutin
PääkiertopumppuPolttoaine-
elementit
Reaktori
Reaktorirakennuksessa sijaitsevat reaktori ja jäähdytyspiirin pääosat muodostavat aktivoituneen ja kontaminoituneen piirin, joka on suoraan kytköksissä turbiinirakennuk -
sessa olevaan turbiiniin ja lauhduttimeen. Ignalinan yksiköissä 1 ja 2 ei ole massiivisia teräksisiä ja betonisia suojarakenteita viimeisenä esteenä säteilyn purkautumisen 
estämiseksi reaktorissa ja jäähdytyspiirin pääosissa tapahtuvan onnettomuuden yhteydessä.Pääkierto-
pumppuGra/f_iittia sisältävät
säätösauvatJäähdytysvesi
järveen/järvestäRumpumainen 
höyrynerotinReaktorirakennus, osa
valvonta-aluetta
15 Johdanto 
Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskevat EU:n 
avustusohjelmat
04 
Ydinvoimaloiden sulkeminen ja käytöstäpoisto ennen niiden suunnitellun käyt -
töiän päättymistä oli tässä tutkituille kolmelle jäsenvaltiolle merkittävä rahoituk -
sellinen ja taloudellinen rasite etenkin, koska ne eivät olleet keränneet kansallisia 
varoja kaikkien käytöstäpoistokustannusten kattamiseksi eikä niillä ollut tarvitta -
vaa jätehuoltoinfrastruktuuria6. 
05 
EU päätti antaa maille taloudellista tukea vuodesta 1999 lähtien. Aluksi tukea 
annettiin Phare-ohjelmasta, joka oli liittymistä valmisteleva tukiväline taloudel -
lisen ja teknisen avun antamiseen Keski- ja Itä-Euroopassa sijaitseville ehdokas -
maille. Maiden liityttyä EU:hun tukea jatkettiin ydinvoimaloiden käytöstäpoiston 
avustusohjelmissa kunkin maan liittymissopimuksen määräysten ja neuvoston 
asetusten säännösten mukaisesti (ks. yleiskatsaus liitteessä II )7. Kutakin maata 
varten käynnistettiin oma erillinen tukiohjelma.
06 
Tukiohjelmien käynnistymisestä vuonna 1999 vuoteen 2013 asti ohjelmat koski -
vat seuraavia toimia:
 ο käytöstäpoistotoimenpiteet, joilla pyrittiin helpottamaan jäsenvaltioille lai -
tosten käytöstäpoiston aloittamisesta aiheutuvaa taloudellista rasitetta
 ο toimenpiteet, joilla pyrittiin lieventämään aikaistetusta sulkemisesta johtuvan 
kansallisen energiantuotantokapasiteetin pienenemisen vaikutusta.
07 
Nykyisellä vuodet 2014–2020 kattavalla kaudella käytöstäpoistoa koskevista EU:n 
avustusohjelmista myönnetään rahoitusta ainoastaan käytöstäpoistotoimenpi -
teille8, joilla pyritään saavuttamaan taulukossa 1  esitetyt erityistavoitteet.6 Komission yksiköiden 
valmisteluasiakirja ”Nuclear 
Decommissioning Assistance 
Programme data”, 
SEK(2011)  914 lopullinen.
7 EU:n tuen lisäksi Liettua ja 
Bulgaria ovat saaneet 
Euroopan jälleenrakennus- ja 
kehityspankin (EBRD) 
hallinnoimalta ydin -
turvallisuus rahastolta erilliset 
avustukset ydinvoimaloiden 
käyttöturvallisuuden 
ylläpitämiseen.
8 Lieventämistoimenpiteille, 
joihin kuuluvat myös 
energiatehokkuus ja uusiutuva 
energia, on mahdollista 
myöntää rahoitusta Euroopan 
rakenne- ja investointi -
rahastoista, joista kaikki kolme 
jäsenvaltiota saavat tukea.
16 Johdanto Taulukko 1Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskevien EU:n avustusohjelmien erityistavoitteet 
vuosina 2014–2020
Ohjelma Erityistavoitteet
Ignalina, LiettuaPolttoaineen poistaminen reaktoriyksikön 2 sydämestä ja reaktoriyksiköiden 1 ja 2 polttoainealtaista käytetyn polttoaineen 
kuivaan varastotilaan
Reaktoriyksiköiden turvallinen kunnossapito
Purkamisen suorittaminen turbiinihallissa ja muissa oheisrakennuksissa
Käytöstäpoistojätteen turvallinen huolto yksityiskohtaisen jätehuoltosuunnitelman mukaisesti
Kozloduy, BulgariaPurkamisen suorittaminen reaktoriyksiköiden 1–4 turbiinihalleissa ja oheisrakennuksissa
Suurten osien ja laitteiden purkaminen reaktoriyksiköiden 1–4 reaktorirakennuksissa
Käytöstäpoistojätteen turvallinen huolto yksityiskohtaisen jätehuoltosuunnitelman mukaisesti
Bohunice, SlovakiaPurkamisen suorittaminen reaktori V1:n turbiinihallissa ja oheisrakennuksissa
Suurten osien ja laitteiden purkaminen reaktori V1:n reaktorirakennuksissa
Käytöstäpoistojätteen turvallinen huolto yksityiskohtaisen jätehuoltosuunnitelman mukaisesti
KaikkiMahdolliset toimenpiteet, joilla käytöstä poistettavissa reaktoreissa ylläpidetään mahdollisimman korkea turvallisuustaso, 
mukaan lukien ydinvoimalan henkilöstön tukeminen
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin neuvoston asetusten (Euratom) N:o 1368/2013 ja (Euratom) N:o 1369/2013 perusteella.
08 
Vuoteen 2020 mennessä EU on antanut tukea yhteensä 3,8 miljardia euroa 
(ks. kaavio 4 ).Kaavio 4EU:n Liettualle, Bulgarialle ja Slovakialle myöntämät 
ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskevat avustukset 
vuosina 1999–2020
0200
100400600
500
300800
700900miljoonaa euroa
1999–2006                                                                                                                       
(8 vuotta)2007–2013                                                            
(7 vuotta)2014–2020                                                                                             
(7 vuotta)340530
201837
510
423
225293451Ignalina, Liettua
Kozloduy, Bulgaria
Bohunice, Slovakia
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin Euroopan komission tietojen perusteella.
17 Johdanto 
09 
Liettua on saanut eniten avustuksia, Bulgaria toiseksi eniten ja Slovakia vähiten 
(ks. kaavio 5 )9.9 Nämä kolme jäsenvaltiota 
luetellaan tässä 
kertomuksessa niitä koskevien 
avustusohjelmien suuruuden 
mukaisessa järjestyksessä: 
Liettua, Bulgaria ja Slovakia.
10 Komission yksiköiden 
valmisteluasiakirja ”Impact 
assessment”, SEK(2011)  1387 
lopullinen.
11 Ohjeellinen ydinohjelma – 
Osoitettu Euratomin 
perustamissopimuksen 
40 artiklan mukaisesti 
Euroopan talous- ja 
sosiaalikomitealle lausuntoa 
varten, jäljempänä ’komission 
vuonna 2016 antama 
ohjeellinen ydinohjelma’, 
COM(2016)  177  final, 
4. huhtikuuta 2016, s. 7.Kaavio 5Jäsenvaltiokohtaiset osuudet kaikista ydinvoimaloiden 
käytöstäpoistoa koskevista EU:n avustuksista vuosina 
1999-2020
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin Euroopan komission tietojen perusteella.Bohunice, Slovakia
849 miljoonaa euroa
22 %Kozloduy, Bulgaria
1 143 miljoonaa euroa
30 % Ignalina, Liettua
1 818 miljoonaa euroa
48 %
10 
Rahoituskautta 2014–2020 varten laatimassaan vaikutustenarvioinnissa10 komissio 
totesi, ettei EU:n rahoitustukea ole tarkoitus jatkaa vuoden 2020 jälkeen.
Mitä ydinvoimaloiden käytöstäpoistolla tarkoitetaan?
11 
Käytöstäpoisto on ydinvoimalan elinkaaren viimeinen vaihe. Yhä useampia 
Euroopassa sijaitsevia ydinvoimaloita ollaan jo poistamassa käytöstä tai tullaan 
poistamaan käytöstä lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä. Vuoden 2015 lopussa 
EU:ssa oli 129 toiminnassa olevaa ydinreaktoria ja 91 suljettua reaktoria, joista 
kolme oli poistettu käytöstä kokonaan (ks. liite III ). Arvioiden mukaan toiminnas -
sa olevista 129 reaktorista yli 50 suljetaan vuoteen 2025 mennessä11.
18 Johdanto 
12 
Ydinvoimalaitoksen käytöstäpoistoon sisältyy joukko erityisiä prosesseja, jois -
ta osaa toteutetaan rinnakkain. Prosessi on saatu päätökseen, kun laitosalue 
on puhdistettu niin, että maata voidaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti 
käyttää tai muokata uudelleen joko täysin vapaasti (palautettu alkuperäistilaan, 
ns. greenfield-tila) tai tietyin rajoituksin (entinen laitosalue, ns. brownfield-tila). 
Kaikki Liettuassa, Bulgariassa ja Slovakiassa sijaitsevat laitosalueet on määrä pois -
taa käytöstä niin, että niiden lopputilana on brownfield-tila.
13 
Kaikki kolme jäsenvaltiota valitsivat käytöstäpoistostrategiaksi välittömän pur -
kamisen eivätkä viivästettyä purkamista tai pitkäaikaista turvallista eristämistä. 
Välittömän purkamisen strategiassa käytöstäpoisto aloitetaan pian voimalaitok -
sen lopullisen sulkemisen jälkeen. Viivästetyn purkamisen strategiassa ydinpolt -
toaineen poistamisen jälkeen koko radioaktiivista materiaalia sisältävä laitos tai 
sen osa joko käsitellään tai varastoidaan turvallisesti, kunnes se myöhemmin 
dekontaminoidaan ja/tai puretaan12.
14 
Käytöstäpoistoon kuuluu tavallista teollisuuslaitosten käytöstäpoistoon liittyvää 
työtä, kuten turbiinihallin purkaminen, ja laitosalueella olevaan radioaktiiviseen 
materiaaliin liittyviä erikoistehtäviä. On tärkeää suunnitella toimien oikea järjes -
tys ja määrittää noudatettavat menetelmät ja menettelytavat. Kaavio 6Ydinreaktorien tila EU:ssa (31. joulukuuta 2015)
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin Euroopan komission ja IAEA:n Power Reactor Informa -
tion System (PRIS) -tietokannan tietojen perusteella.Suljettu: 
91 reaktoria 
(joista 3 poistettu 
kokonaan käytöstä) Toiminnassa: 
129 reaktoriaToiminnassa: 
129 reaktoriaRakenteilla:
4 reaktoriaRakenteilla:
4 reaktoria12 IAEA:n 
turvallisuusvaatimukset, 
”Decommissioning of 
Facilities, General Safety 
Requirements No. GSR Part 6”, 
2014.
19 Johdanto 
15 
Kaaviossa 7  esitetään tärkeimmät ydinvoimalan käytöstäpoistoon liittyvät 
prosessit. Kaavio 7Tärkeimmät ydinvoimalan käytöstäpoistoon liittyvät prosessit
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoprosessit 
Laitosalueella käynnissä olevat tehtävät:
 laitoksen radiologisen inventaarion ja karakterisoinnin käynnistäminen ja ylläpito
 suojajärjestelmien rakentaminen, ylläpito ja muokkaaminen
 dekontaminaatio
Valvonta-alueen ulkopuolinen alue (pääasiassa reaktorirakennuksen ulkopuolella):
 järjestelmien, rakenteiden ja laitteiden dekontaminointi, purkaminen ja poistaminen
 kontaminoituneen/aktivoituneen materiaalin poistaminen ja suojaaminen
 matala- ja keskiaktiivisen jätteen poistaminen/varastointi
Valvonta-alue (pääasiassa reaktorirakennuksen sisäpuolella):
 järjestelmien, rakenteiden ja laitteiden dekontaminointi, purkaminen ja poistaminen
 kontaminoituneen/aktivoituneen materiaalin poistaminen ja suojaaminen
 matala-, keski- ja korkea-aktiivisen jätteen poistaminen ja varastointiPolttoaineen ja 
käytetyn polttoaineen poistaminen reaktoristaInstitutionaali-sesta valvonnasta vapauttaminen
Laitosalueen 
jättäminen brownﬁeld- tai greenﬁeld-tilaan ennalta määrätyn mukaisesti 
16 
Ydinlaitosten toiminnanharjoittajien on laadittava lopullinen käytöstäpois -
tosuunnitelma , joka sisältää rahoitussuunnitelman, kaikki tarvittavat toimet 
sekä niiden aikataulun ja arvioidut kustannukset, ja pidettävä suunnitelma ajan 
tasalla13. EU:n tuki on pantava täytäntöön kyseisten suunnitelmien mukaisesti 
ylläpitäen koko ajan mahdollisimman korkeaa turvallisuustasoa14.
17 
Kaikki ydinvoimalan elinkaaren aikana toteutetut toimet, käytöstäpoisto mukaan 
lukien, ovat säänneltyjä ja edellyttävät kansallisen viranomaisen lupaa.13 IAEA:n 
turvallisuusvaatimukset, 
”General Safety Requirements 
Part 6”, s. 15 ja 16.
14 Neuvoston asetusten 
(Euratom) N:o 1368/2013 ja 
(Euratom) N:o 1369/2013 
2 artiklan 1 kohta.
20 Johdanto 
Radioaktiivisen jätteen huolto
18 
Ydinpolttoainekierron kaikissa vaiheissa syntyy radioaktiivista jätettä. Kansainvä -
linen atomienergiajärjestö (IAEA) jakaa radioaktiivisen jätteen kuuteen luokkaan 
radioaktiivisuuden mukaan. Nämä luokat esitetään taulukossa 2 .Taulukko 2Radioaktiivisten jätteiden luokat sekä jätteiden huolto ja loppusijoitus
Luokka KuvausHuolto ja loppusijoitus
(syvyydet viitteellisiä)
Valvonnasta vapaaJäte, jonka radionuklidipitoisuus on niin pieni, että 
sitä varten ei tarvita säteilysuojelumääräyksiä ja se 
voidaan vapauttaa viranomaisvalvonnasta.maan pinnallavapauttaminen tavanomaiseen käsitte -
lyyn, kaatopaikka
Hyvin lyhytikäinenJäte, joka sisältää ainoastaan sellaisia radionuk -
lideja, joiden puoliintumisaika on hyvin lyhyt ja 
aktiivisuuspitoisuudet ylittävät valvonnasta vapaut -
tamisen raja-arvot.maan pinnalla hajoamaan jätettävän jätteen varasto
Hyvin matala-aktiivinenJäte, joka ei välttämättä täytä valvonnasta 
vapautetun jätteen vaatimuksia mutta ei edellytä 
merkittäviä leviämisen estämistä ja eristämistä 
koskevia toimenpiteitä.maan pinnalla kaatopaikka
Matala-aktiivinenJäte, joka sisältää rajallisen määrän pitkäikäisiä 
radionuklideja. Tällaisen jätteen leviäminen on 
estettävä ja jäte eristettävä tehokkaasti jopa muuta -
maksi sadaksi vuodeksi.maan alla lähellä pintaa (< 30 metriä)
KeskiaktiivinenJäte, jonka leviäminen on jätteen sisällön ja etenkin 
pitkäikäisten radionuklidien vuoksi estettävä tehok -
kaasti mutta joka ei edellytä lainkaan tai edellyttää 
vain vähäistä lämmöntuottoon varautumista.maan alla keskisyvällä (30–100 metriä)
Korkea-aktiivinenJäte, jonka aktiivisuuspitoisuus on riittävän suuri 
tuottamaan merkittävästi lämpöä tai joka sisältää 
paljon pitkäikäisiä radionuklideja. Käytetty ydinpolt -
toaine kuuluu tähän luokkaan.maan alla kallioperä (> 400 metriä)
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin IAEA:n vuonna 2009 laatimien turvallisuusvaatimusten ”General Safety Guide No  GSG-1, Classification 
of Radioactive Waste” perusteella.
21 Johdanto 
19 
Kuhunkin luokkaan kuuluvan jätteen turvallinen suojaaminen ja huolto edellyt -
tää erilaista tekniikkaa ja erilaisia menetelmiä. Asteikon matala-aktiivisemmassa 
päässä valvonnasta vapautetut jätteet voidaan hävittää talousjätteen mukana. 
Asteikon toisessa päässä oleva korkea-aktiivinen jäte, kuten käytetty ydinpoltto -
aine, on niin radioaktiivista, että se on suojattava ja eristettävä mahdollisimman 
tehokkaasti turvallisuuden ja vaarattomuuden varmistamiseksi pitkällä aikavälillä. 
Korkea-aktiivisen jätteen loppusijoitukseen suositellaan yleisesti jätteen säilö -
mistä maaperään useiden satojen metrien syvyyteen louhittuun loppusijoitusti -
laan15. IAEA:n turvallisuusvaatimusten mukaan jätehuolto ei pääty ydinvoimalan 
käytöstäpoiston jälkeen, sillä korkea-aktiivista jätettä ei ole vielä siinä vaiheessa 
sijoitettu loppusijoituslaitokseen16.
Aiheuttamisperiaate EU:n ja kansainvälisen yhteisön 
ohjenuorana
20 
Käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huoltoa säännellään Euroo -
pan unionissa radioaktiivisen jätteen huollosta annetulla direktiivillä17. Direktiivin 
vaatimukset perustuvat vuonna 1997 tehtyyn IAEA:n yleissopimukseen18, jonka 
myös Liettua, Bulgaria ja Slovakia ovat allekirjoittaneet. Yleissopimus velvoittaa 
sopimuspuolet soveltamaan niin sanottua aiheuttamisperiaatetta (eli saastuttaja 
maksaa  -periaatetta), jonka mukaan jätteen tuottajan on vastattava kustannuk -
sista, joita syntyy jätteen käsittelemisestä niin, ettei se aiheuta vahinkoa ihmisten 
terveydelle eikä ympäristölle19. Toinen yleissopimuksen perusperiaatteista on se, 
ettei ydinjätehuollosta saa aiheutua tuleville sukupolville kohtuutonta rasitetta. 
Tämä periaate näkyy myös radioaktiivisen jätteen huollosta annetussa direktii -
vissä, jossa todetaan, että ”kullakin jäsenvaltiolla olisi oltava eettinen velvolli -
suus välttää sitä, että tuleville sukupolville jätetään kohtuuton rasite käytetystä 
ydinpolttoaineesta ja radioaktiivisesta jätteestä, olemassa olevien ydinlaitosten 
käytöstä poistamisesta syntyvä radioaktiivinen jäte mukaan lukien”20.
Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskeviin EU:n 
avustusohjelmiin osallistuvien toimijoiden tehtävät ja 
vastuualueet
21 
Euroopan komissio  on asiaa koskevien säännösten sallimalla tavalla valinnut 
ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelmien hallinnointitavaksi välillisen 
hallinnoinnin21. Kyseisessä hallinnointimuodossa komissio siirtää talousarvion 
toteuttamistehtäviä täytäntöönpanoelimille (ks. liite IV ), mutta sillä on edelleen 
kokonaisvastuu EU:n talousarvion toteuttamisesta. Komission on tätä varten var -
mistettava, että täytäntöönpanoelimillä on riittävät valvonta- ja seurantaraken -
teet. Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki  (EBRD) toimii täytäntöönpa -
noelimenä kaikissa kolmessa ohjelmassa.15 IAEA:n turvallisuusvaatimukset 
”General Safety Guide 
No GSG-1, Classification of 
Radioactive Waste”, 2009, s. 6.
16 IAEA:n turvallisuusvaatimukset 
”General Safety Guide 
No GSG-1, Classification of 
Radioactive Waste”, 2009, s. 3.
17 Neuvoston direktiivi 2011/70/
Euratom, annettu 19  päivänä 
heinäkuuta 2011, yhteisön 
kehyksen perustamisesta 
käytetyn ydinpolttoaineen ja 
radioaktiivisen jätteen 
vastuullista ja turvallista 
huoltoa varten (EUVL L 199, 
2.8.2011, s. 48).
18 IAEA, käytetyn polttoaineen ja 
radioaktiivisen jätteen huollon 
turvallisuutta koskeva 
yleissopimus.
19 Käytetyn polttoaineen ja 
radioaktiivisen jätteen huollon 
turvallisuutta koskevan IAEA:n 
yleissopimuksen 21  artiklassa 
määrätään seuraavaa: ”Kukin 
sopimuspuoli takaa, että 
pääasiallinen vastuu käytetyn 
polttoaineen tai radio -
aktiivisen jätteen huollon 
turvallisuudesta on sitä 
koskevan luvan haltijalla, ja 
ryhtyy asianmukaisiin toimiin 
varmistaakseen, että jokainen 
luvanhaltija täyttää 
velvollisuutensa”.
20 Neuvoston direktiivin 2011/70/
Euratom johdanto-osan 
24 kappale.
21 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus (EU, 
Euratom) N:o 966/2012, 
annettu 25  päivänä lokakuuta 
2012, unionin yleiseen 
talousarvioon sovellettavista 
varainhoitosäännöistä ja 
neuvoston asetuksen (EY, 
Euratom) N:o 1605/2002 
kumoamisesta (EUVL L 298, 
26.10.2012, s.  1), sellaisena kuin 
se on viimeksi muutettuna 
28 päivänä lokakuuta 2015 
annetulla asetuksella (EU, 
Euratom) N:o 2015/1929, 
58 artiklan 1 kohdan 
c alakohta.
22 Johdanto 
22 
Liettuassa toimii myös toinen täytäntöönpanoelin eli hankehallinnoinnin 
keskusvirasto  (Central Project Management Agency, CPMA), joka on kansalli -
nen julkinen elin ja hoitaa hallinnoimissaan hankkeissa samanlaisia tehtäviä kuin 
EBRD22. Tarkastuksen suorittamisen aikaan kaikki uudet hankkeet kanavoitiin han -
kehallinnon keskusviraston kautta. EBRD vastaa sen vastuulle aiemmin annetuista 
hankkeista.
23 
Kaikilla kolmella jäsenvaltiolla  on velvollisuus luoda ohjelman täytäntöönpanoa 
varten asianmukaiset kansalliset rakenteet ja toteuttaa kaikki tarvittavat toimet 
käytöstäpoisto-ohjelmiensa moitteetonta toimintaa haittaavien oikeudellisten tai 
hallinnollisten esteiden poistamiseksi23. Jäsenvaltiot nimeävät energiapolitiikasta 
vastaavasta ministeriöstä ohjelmakoordinaattorin, jolla on kokonaisvastuu maan 
käytöstäpoisto-ohjelmien suunnittelusta, koordinoinnista ja seurannasta kansal -
lisella tasolla.
24 
Liettua on lisäksi nimittänyt valtiovarainministeriön rahoituskoordinaattoriksi 
vastaamaan hankehallinnoinnin keskusviraston rahoitusvalvonnasta.
25 
Ohjelmien pääasialliset edunsaajat  ovat ydinvoimaloiden toiminnanharjoittajat 
ja/tai käytöstäpoistoluvan haltijat, jotka ovat valtionyhtiöitä. Ne vastaavat hank -
keiden toteuttamisesta sen jälkeen, kun ehdotukset on hyväksytty.
26 
Kukin jäsenvaltio laatii joka vuosi vuotuisen työohjelman, jossa esitetään suun -
nitelma varojen käytöstä. Tämän jälkeen komissio tekee rahoitusta koskevat 
päätökset kuultuaan ensin ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelman 
hallintokomiteaa (Nuclear Decommissioning Assistance Programme Committee, 
NDAPC), joka koostuu EU:n 28 jäsenvaltion edustajista. Komissio hyväksyy myös 
EU:n avustuksella rahoitettavia, täytäntöönpanoelimen valitsemia yksittäisiä 
hankkeita koskevat asiakirjat. Kansallisen koordinoinnin jälkeen ohjelmakoor -
dinaattori toimittaa uusia hankkeita koskevat ehdotukset EBRD:n ja Liettuassa 
myös hankehallinnoinnin keskusviraston hyväksyttäväksi. Täytäntöönpanoelimet 
esittävät hanke-ehdotukset tarkistusten jälkeen komissiolle.22 Slovakia on tehnyt virallisen 
ehdotuksen toisen, kansallisen 
täytäntöönpanokanavan 
perustamisesta siten, että 
Slovakian innovaatio- ja 
energiavirasto toimisi EBRD:n 
rinnalla.
23 Komission täytäntöönpano -
päätös, annettu 7  päivänä 
elokuuta 2014, Bulgariaa, 
Liettuaa ja Slovakiaa koskeviin 
ydinvoimaloiden käytöstä -
poiston avustusohjelmiin 
liittyvistä soveltamissään -
nöistä kaudella 2014–2020, 
C(2014) 5449 final, 4 artikla.
23 Johdanto 
24 Erityiskertomus nro 16/2011 
”Ydinvoimaloiden käytöstä 
poistamiseen tarkoitettu EU:n 
taloudellinen tuki Bulgarialle, 
Liettualle ja Slovakialle: 
saavutettu edistys ja tulevat 
haasteet” ( http://eca.europa.
eu).27 
Tämän jälkeen komissio siirtää sopimusjärjestelyjen mukaisesti asianmukaiset 
varat EBRD:lle ja Liettuassa myös hankehallinnon keskusvirastolle. Nämä elimet 
seuraavat hankkeiden toteuttamista.
Euroopan tilintarkastustuomioistuimen edellinen 
ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskeva 
erityiskertomus
28 
Euroopan tilintarkastustuomioistuin tutki vuonna 2011 antamassaan erityiskerto -
muksessa ydinvoimaloiden käytöstä poistamiseen tarkoitettua EU:n taloudellista 
tukea Bulgarialle, Liettualle ja Slovakialle24.
24
 Tarkastuksen laajuus ja 
tarkastustapa
25 Erityiskertomus nro 16/2011.29 
Tässä tarkastuksessa pyrittiin selvittämään, onko ydinvoimaloiden käytöstä -
poistoa Liettuassa, Bulgariassa ja Slovakiassa koskevissa EU:n avustusohjelmissa 
edistytty sen jälkeen, kun tilintarkastustuomioistuin julkaisi aiheesta edellisen 
kertomuksensa25 vuonna  2011.
30 
Tarkastuksessa keskityttiin erityisesti siihen, onko ohjelmissa edistytty seuraavien 
tavoitteiden suhteen:
– voimalaitosten purkaminen, tarvittavien lupien hankkiminen ja käytetyn 
ydinpolttoaineen huollon ja jätehuollon infrastruktuurien rakentaminen
– luotettavien kustannusarvioiden laatiminen ja ydinvoimaloiden käytöstäpois -
ton loppuun saattamiseen tarvittavan rahoituksen varmistaminen.
31 
Kaikissa kolmessa jäsenvaltiossa käytiin asianomaisilla laitosalueilla, analysoitiin 
ohjelmia ja hankkeita koskevia asiakirjoja ja haastateltiin jäsenvaltioiden viran -
omaisia, ydinvoimalaitosten toiminnanharjoittajia, kansallisia radioaktiivisen jät -
teen huollon luvanhaltijoita, valvontaviranomaisia sekä täytäntöönpanoelinten ja 
Euroopan komission virkamiehiä.
32 
Hanketason edistymisen arviointia varten asianomaisista kolmesta jäsenvaltiosta 
valittiin 17 EU-rahoitusta saanutta ydinvoimaloiden käytöstäpoistoon liittyvää 
infrastruktuurihanketta ja muuta hanketta (ks. liite V ). Tarkasteluun valittiin 
hankkeita, joiden suhteen edellisessä kertomuksessa oli tehty vakavimmat ha -
vainnot, ja muita käytöstäpoiston kannalta keskeisiä hankkeita. Lisäksi tarkastuk -
sessa kerättiin tietoja 18:sta käynnissä olevaa keskeistä infrastruktuurihanketta 
koskevasta viivästyksestä ja kustannusten ylittymisestä ( liite VI ).
33 
Tarkastuksessa poimittiin myös mahdollisuuksien mukaan esimerkkejä me -
nettelytapojen parantamisesta tutkituissa kolmessa jäsenvaltiossa ja yleisestä 
kaukonäköisyydestä. Tätä varten vierailtiin myös maailman ensimmäisen syvälle 
maaperään rakennettavan loppusijoitustilan rakennustyömaalla Suomessa (ks. 
liite VII ).
25 Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa 
34 
Tarkastus toimitettiin huhtikuun  2015 ja huhtikuun  2016 välisenä aikana.
35 
Tarkastuksessa ei käsitelty sitä, onko hankemenoissa noudatettu rahastokohtaisia 
sääntöjä. Tarkastuksessa ei myöskään käsitelty julkisia hankintamenettelyjä eikä 
arvioitu säteilyturvallisuutta tai laitosten turvallisuutta, sillä se on asianomaisten 
kansallisten viranomaisten tehtävä. Tarkastuksessa ei millään tavalla pyritty otta -
maan kantaa ydinvoiman puolesta tai sitä vastaan eikä tekemään johtopäätöksiä 
EU:n energiapaletista. Näitä seikkoja ei käsitellä tässä kertomuksessa.
26
 Huomautukset
26 Komission yksiköiden 
valmisteluasiakirja ”Impact 
assessment  – Accompanying 
document to the Proposal for 
a Council Regulation on Union 
support for the nuclear 
decommissioning assistance 
programmes in Bulgaria, 
Lithuania and Slovakia”, 
SEK(2011)  1387 lopullinen, 
24. marraskuuta 2011.
27 Ignalinan ydinvoimalasta 
saatujen tietojen mukaan 
voimalaitoksen yksikön 1 
sulkeminen oli lopullista jo 
vuonna 2007, kun sen 
käyttölupa muutettiin ja sen 
käytöstä poistamisen 
edellytykset hyväksyttiin. 
Maassa kumottiin 
16. kesäkuuta 2014 laki, joka 
kielsi yksikön 1 toiminnan 
lopullisen lopettamisen, 
kunnes kaikille kyseiseen 
vaiheeseen tai laitoksen 
käytöstäpoistoon liittyville 
toimille on saatu varmistettua 
rahoitus. Yksikön 2 lupaa 
muutettiin vuosina 2012 ja 
2014. Bulgarian energia -
ministeri sanoi Bulgarian 
parlamentin täysistunnossa 
6. helmikuuta 2015, että 
kyseisten neljän yksikön 
käytöstäpoisto oli lopullista. 
Slovakian viranomaisten 
mukaan luvan muuttaminen 
käytöstäpoistoluvaksi 
tarkoittaa lopullista 
sulkemista.Käytöstäpoistossa on edistytty jonkin verran 
vuoden 2011 jälkeen, mutta edessä on suuria haasteita
36 
Tässä osiossa esitetään havaintoja siitä, miten EU:n avustusohjelmilla tuetussa 
ydinvoimalaitosten käytöstäpoistossa on edistytty vuoden 2011 jälkeen, ja noste -
taan esiin keskeisiin infrastruktuurihankkeisiin vaikuttavia viivästyksiä.
Valvonta-alueiden ulkopuolella on edistytty, mutta 
reaktorirakennusten käytöstäpoisto on yhä aloittamatta 
ja radioaktiivisen jätteen huollon infrastruktuuri on vain 
osittain valmis
37 
Kaikkien kolmen ydinvoimalan osalta tutkittiin,
– onko ydinvoimalan sulkeminen lopullista
– onko purkutöissä edistytty valvonta-alueella ja sen ulkopuolella
– onko käytöstäpoistoa ja purkutöitä varten olemassa tarvittavat käytetyn 
ydinpolttoaineen huollon ja jätehuollon infrastruktuurit.
Kansallisten viranomaisten mukaan voimalaitosten sulkeminen on 
nyt lopullista, mutta komission edellyttämiä tuotoksia ei ole vielä 
saatu aikaan
38 
Komissio määritti vuonna 2011 neljä edellytettyä tuotosta, joiden perusteella 
ydinvoimalan sulkemista voidaan pitää lopullisena26. Taulukossa 3  esitetään 
tilintarkastustuomioistuimen arvio siitä, missä määrin nämä edellytetyt tuotokset 
ovat toteutuneet Liettuassa, Bulgariassa ja Slovakiassa.
39 
Liettuan, Bulgarian ja Slovakian viranomaisten mukaan tähän mennessä saavu -
tettu edistyminen tarkoittaa, että sulkeminen on käytännössä lopullista, sillä 
toiminnan uudelleen käynnistäminen ei olisi enää teknisesti mahdollista tai 
kustannustehokasta27.
27 Huomautukset 
Euroopan tilintarkastustuomioistuimen arvio lopullisen sulkemisen edellyttämien 
tuotosten toteutumisesta kolmessa tarkastellussa ydinvoimalaitoksessa 
(31. joulukuuta 2015)
Edellytetyt tuotokset Ignalina, Liettua Kozloduy, Bulgaria Bohunice, Slovakia
1. Ydinvoimalaitosta 
ylläpidetään turvallisesti 
sulkemisen jälkeisessä tilassa, 
kunnes kaikki polttoaine on 
poistettuTäyttyy osittain
Turvallinen ylläpito on meneillään. 
Reaktorista 1 on poistettu polttoaine. 
Reaktorista 2 ei ole vielä poistettu 
polttoainetta.Täyttyy
Polttoaine on poistettu reakto -
reista ja polttoainealtaista.Täyttyy
Polttoaine on poistettu reaktoreis -
ta ja polttoainealtaista.
2. Käytöstäpoistolupa on 
voimassaEi täyty
Lupaa ei ole vielä myönnetty.Täyttyy osittain
Yksiköille 1 ja 2 on myönnetty 
lupa. Yksiköiden 3 ja 4 odotetaan 
saavan luvan vuonna 2016.Täyttyy
Lupa myönnetty vuonna 2015.
3. Reaktorin sydämen / 
primääripiirin 
purkusuunnitelma on valmisTäyttyy osittain
Purkuprosessia koskeva suunnitelma ei 
ole vielä valmis, asiaa koskeva tutkimus 
käynnissä (ks. liite  V, hanke 6).Toteutunut osittain
Purkuprosessin suunnitteluhanke 
on hankintavaiheessa.Toteutunut osittain
Purkuprosessin suunnitteluhanke 
on yhä käynnissä (ks. liite  V, hanke 
16).
4. Purkaminen on aloitettu 
reaktori rakennuksessaToteutunut osittain
Reaktorirakennuksessa on tähän mennes -
sä suoritettu vain vähäisiä töitä.Toteutunut osittain
Reaktorirakennuksessa on tähän 
mennessä suoritettu vain vähäisiä 
töitä.Toteutunut osittain
Reaktorirakennuksessa on tähän 
mennessä suoritettu vain vähäisiä 
töitä.
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin kansallisten viranomaisten tietojen perusteella.Taulukko 3
40 
Lopullisen vaiheen saavuttamista ydinvoimalan käytöstäpoistoprosessissa 
voidaan arvioida myös sen edellytetyn tuotoksen perusteella, onko voimalalle 
myönnetty käytöstäpoistolupa, joka vaaditaan ennen töiden aloittamista val -
vonta-alueella. Bulgariassa ja Slovakiassa asianomaisten voimalaitosten luvat on 
vuoden 2011 jälkeen muutettu käyttöluvista käytöstäpoistoluviksi, mutta Liet -
tuassa ei.
– Liettuan  Ignalinan voimalaitokselle ei ole vielä myönnetty käytöstäpoisto -
lupaa. Lupa on tarkoitus myöntää vasta vuonna 2022 eli 10 vuotta alkuperäi -
sestä aikataulusta jäljessä ja 18 vuoden kuluttua yksikön 1 sähköntuotannon 
lopettamisesta.
– Bulgarian  Kozloduyn voimalaitoksen kahdelle ensimmäiselle yksikölle 
myönnettiin kymmenen vuoden käytöstäpoistoluvat 27. marraskuuta 2014, 
ja yksiköille 3 ja 4 on tarkoitus myöntää käytöstäpoistoluvat vuonna 2016. 
Reaktorien keskeisten järjestelmien tai itse reaktorien suurempiin purkutöihin 
saatetaan kuitenkin tarvita vielä lisälupia.
– Slovakian  Bohunicen voimalaitokselle myönnettiin käytöstäpoistolupa 
23. joulukuuta 2014. Luvan myötä reaktorirakennuksessa voidaan aloittaa 
purkutyöt. Käytöstäpoistosuunnitelmaan sisältyvän aikataulun mukaan mer -
kittävät purkutyöt oli määrä aloittaa vasta vuoden 2015 lopussa. Merkittäviä 
purkutöitä ei ole vielä aloitettu.
28 Huomautukset 
Purkutöissä on edistytty valvonta-alueen ulkopuolella
41 
Kuten taulukosta 3  käy ilmi, yhdessäkään kolmesta voimalaitoksesta ei ole vielä 
saatu valmiiksi reaktorien sydänten/primääripiirien purkusuunnitelmia tai tehty 
muitakin kuin vähäisiä töitä reaktorirakennuksessa. Näin ollen kaikilla kolmella 
jäsenvaltiolla on yhä edessään suuria haasteita valvonta-alueella, kuten reaktori -
rakennuksessa, suoritettavassa työssä.
42 
Purkutöissä on kuitenkin edistytty valvonta-alueen ulkopuolella. Tilintarkastus -
tuomioistuimen edellisen kertomuksen jälkeen eräiden keskeisten osien, kuten 
valvonta-alueen ulkopuolella sijaitsevien turbiinihallien, purkamisessa on edistyt -
ty kaikissa kolmessa kohteessa (ks. esimerkit kaavioissa 8 ja 9 ). Liettuassa purka -
minen aloitettiin suunniteltua myöhemmin, mutta työt ovat edenneet vuodesta 
2014 lähtien. Kaaviot 8 ja 9Kuvia keskeisten osien purkamisen edistymisestä Bohunice V1-ydinvoimalan 
turbiinihallissa Slovakiassa  
Kaavio 8 – Ennen purkamista Kaavio 9 – Purkamisen jälkeen
2011: Turbiinihalli, jossa turbiinit on paikallaan
© Javys.2015: Turbiinihalli, josta on poistettu turbiinit
© Javys.
29 Huomautukset 
Jätehuoltoinfrastruktuurin luomisessa on edistytty jonkin verran, 
mutta käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoituslaitokset ovat 
vasta luonnosteluvaiheessa
43 
Lupa jatkaa käytöstäpoistoprosessia myönnetään vain, jos on käytössä mm. riit -
tävät jätehuoltoratkaisut ja -infrastruktuuri. Koska erilaisia jätteitä käsitellään eri 
tavoin (ks. taulukko 2 ), laitoksesta ja radioaktiivisesta jätteestä tarvitaan riittä -
vän täydellinen radiologinen inventaario ja karakterisointi, jotta voidaan tarkasti 
määrittää järjestelmien ja rakenteiden dekontaminoinnissa, purkamisessa ja 
paloittelemisessa tarvittavat menetelmät ja tekniikat sekä valita sopivimmat jäte -
huoltoratkaisut. Kaikki kolme jäsenvaltiota ovat edistyneet tässä suhteessa viime 
tarkastuksen jälkeen. Vaikka työ yleisesti ottaen edistyykin käytöstäpoistosuunni -
telmien aikataulujen mukaisesti, reaktorirakennuksen radiologinen karakterisoin -
ti ei ole vielä kattava yhdessäkään kolmesta voimalaitoksesta.
44 
Hyvin matala-aktiivisen, matala-aktiivisen ja keskiaktiivisen jätteen  osalta 
(ks. taulukko 4 ) kaikki kolme jäsenvaltiota ovat edistyneet jonkin verran tär -
keimmän tarvittavan jätehuoltoinfrastruktuurin rakentamisessa. Olemassa oleva 
infrastruktuuri täyttää tarpeet käytöstäpoiston tässä vaiheessa. Näin ollen yhdes -
säkään kolmesta voimalaitoksesta ei ole välitöntä vaaraa siitä, että käytöstäpoisto 
olisi keskeytettävä jätehuoltoinfrastruktuurin kapasiteetin riittämättömyyden 
vuoksi. Useat korkea-aktiivisen jätteen tai tulevaisuudessa syntyvien suurempien 
jätemäärien käsittelemistä koskevat hankkeet ovat kuitenkin viivästyneet, ja osa 
on yhä suunnitteluvaiheessa (ks. taulukko 4  ja kohdat 60–71).
45 
Korkea-aktiivinen jäte  on pääasiassa joko loppusijoitukseen tarkoitettua 
käytettyä ydinpolttoainetta tai käytetyn ydinpolttoaineen jälleenkäsittelystä 
jäljelle jäävää materiaalia. Yleisesti ottaen käytetyn ydinpolttoaineen osuus 
korkea-aktiivisen jätteen määrästä on 95 prosenttia ja sen osuus ydinvoimalan 
koko radioaktiivisuudesta on 95–99 prosenttia. Kun käytetty ydinpolttoaine on 
poistettu reaktorista (ks. kaavio 10 ), se joko jälleenkäsitellään tai välivarastoidaan 
noin 50 vuodeksi.
30 Huomautukset 
Hyvin matala-aktiivisen, matala-aktiivisen ja keskiaktiivisen jätteen 
jätehuoltoinfrastruktuurin rakentamisen edistyminen vuosina 2011  ja 2015
2011 2015
Ignalina, LiettuaHyvin matala-aktiivisen jätteen kaatopaikkalaitoksen 
välivaraston rakentaminen on käynnissä.Välivarasto on valmis, ja sen nykykapasiteetista 80 prosenttia on täynnä.
Maanpäällisen laitoksen rakentamista ei ole vielä 
aloitettu.Maanpäällisen laitoksen rakentamista ei ole vielä aloitettu tarjouskilpai -
lun viivästyttyä teknisiin suunnitelmiin tehtyjen muutosten vuoksi.
Matala- ja keskiaktiivisen ja lyhytikäisen jätteen 
lähellä maanpintaa sijaitseva loppusijoitustila on 
suunnitteluvaiheessa.Lähellä maan pintaa sijaitseva loppusijoitustila on yhä suunnitteluvai -
heessa ja viivästynyt vuodella.
Pitkäikäisen, keskiaktiivisen kiinteän jätteen huolto- ja 
varastointilaitos on viivästynyt 3,5 vuotta.Kiinteän jätteen huolto- ja varastointilaitos on viivästynyt 9 vuotta. 
Laitoksen toiminnalle on tarkoitus saada hyväksyntä vuonna 2018. 
Reaktorin purkamisesta syntyvän jätteen varastointiin ei ole olemassa 
laitosta, mutta asiaa koskeva hanke on käynnistetty.
Kozloduy, 
BulgariaLaitosalueella olemassa olevat varasto- ja käsittelylaitok -
set ovat käytössä, mutta tulevaa käytöstäpoistoa varten 
tarvitaan lisää varastointi- ja käsittelykapasiteettia.Käytöstäpoistoluvan haltijan eli radioaktiivisen jätteen huollosta vastaa -
van valtionyhtiö SERAWin tekemän arvioinnin mukaan radioaktiivisen 
jätteen nykyisen varastointikapasiteetin pitäisi riittää vuoteen 2022 asti.
Kansallinen matala- ja keskiaktiivisen jätteen loppusi -
joituslaitos on tarkoitus rakentaa vuoden 2015 loppuun 
mennessä.Keskeisin puuttuva osa, kansallinen matala- ja keskiaktiivisen jätteen 
loppusijoituslaitos, viivästyy kuusi vuotta. Laitoksen odotetaan valmistu -
van vuonna 2021 (ks. kohta 56).
Bohunice, 
SlovakiaLaitosalueella olemassa olevat varastointi- ja käsittely -
laitokset ovat käytössä. Tulevaa käytöstäpoistoa varten 
tarvitaan lisää varastointi- ja käsittelykapasiteettia.Käynnissä oleva hanke hyvin matala-aktiivisen jätteen kansallisen loppu -
sijoitustilan kapasiteetin kasvattamiseksi on tarkoitus saada päätökseen 
vuonna 2018.
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin kansallisten viranomaisten tietojen perusteella.
VVER 440/230 -reaktorin 
käytettyjen polttoaine-elementtien 
varastointitelineTaulukko 4 Kaavio 10
© Javys.
31 Huomautukset 
46 
Bulgariassa  ja Slovakiassa  kaikki ydinpolttoaine on saatu poistettua reaktoreis -
ta, mutta Liettuan  yksikössä 2 on vielä osa polttoaineesta ja yksikön 1 varas -
toaltaat ovat yhä täynnä käytettyä polttoainetta. Bulgariassa  ja Slovakiassa  
käytetyt ydinpolttoaine-elementit luokitellaan yhä mahdollisesti tulevaisuudessa 
käyttökelpoiseksi materiaaliksi, joskin osa siitä päätyy väistämättä pysyvästi lop -
pusijoitettavaksi. Taulukossa 5  esitetään yleiskatsaus käytetyn ydinpolttoaineen 
luokitteluun, sen tämänhetkiseen varastointipaikkaan ja -tapaan sekä käytetyn 
ydinpolttoaineen väliaikaiseen huoltoon tarkoitetun infrastruktuurin tilaan.
Yleiskatsaus käytetyn ydinpolttoaineen varastointiin ja luokitteluun
Polttoaine pois -
tettu reaktorin 
sydämestä?Polttoaine pois -
tettu reaktori- ja 
varasto  altaista?Käytetyn poltto -
aineen luokkaKäytetyn polttoaineen 
nykyinen sijaintiOnko käytetylle 
poltto  aineelle 
loppusijoitus  tila?
Ignalina, 
LiettuaYksikkö 1 Kyllä EiKorkea-aktiivinen 
jäteYksikön 1 reaktorialtaat 
ja laitosalueella oleva 
käytetyn polttoaineen 
välivarastoin  tiin tarkoitettu 
kuivavarastoEi
Yksikkö 2 Ei EiKorkea-aktiivinen 
jäteYksikön 2 reaktorin sydän 
ja yksikön 2 reaktorialtaatEi
Kozloduy, Bulgaria Kyllä KylläMahdollisesti 
tulevaisuu  dessa 
käyttö  kelpoinen 
materiaaliLaitosalueella olevat 
käytetyn polttoaineen 
välivarastoin  tiin tarkoitetut 
märkä- ja kuivavarastot, 
osittain lähetetty VenäjälleEi
Bohunice V1, Slovakia Kyllä KylläMahdollisesti 
tulevaisuu  dessa 
käyttö  kelpoinen 
materiaaliLaitosalueella sijaitseva 
käytetyn polttoaineen 
välivarastoin  tiin tarkoitettu 
märkävarastoEi
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin kansallisten viranomaisten tietojen perusteella.Taulukko 5
47 
Taulukossa 6  luodaan yleiskatsaus käytetyn ydinpolttoaineen välivarastoin -
ti-infrastruktuurin  suhteen vuoden  2011 jälkeen saavutettuun edistykseen. 
Etenkin Liettuassa edistymistä on haitannut käytetyn polttoaineen välivarastoin -
tilaitoksen rakennustöiden viivästyminen.
32 Huomautukset 
Käytetyn ydinpolttoaineen välivarastointi-infrastruktuurin rakentamisen 
edistyminen vuosina 2011  ja 2015
2011 2015
Ignalina, LiettuaPolttoainetta ei voitu poistaa yksiköistä, ennen kuin 
käytetyn polttoaineen välivarastointilaitos oli toi -
mintakunnossa, mutta hanke oli neljä vuotta jäljessä 
aikataulustaan.Käytetyn polttoaineen välivarastointilaitoksen rakentaminen on 
viivästynyt vielä kuusi vuotta, joten se on kymmenen vuotta jäljessä 
vuoden  2005  lopullisessa käytöstäpoistosuuunnitelmassa asetetusta 
aikataulusta. Laitoksen valmistuminen on edellytys käytöstäpoisto -
luvan saamiselle.
Kozloduy, 
BulgariaKäytettyjen polttoainenippujen säiliöissä tapahtuvaan 
varastointiin tarkoitetun kuivavaraston suunnittelus -
sa ja rakentamisessa on merkittäviä viivästyksiä ja 
budjetinylityksiä.Haltuunottotodistus saatiin maaliskuussa 2013, ja vuoteen 2015 men -
nessä 34:stä säiliöstä oli täytetty ja varastoitu kuusi. Varastolaitokselle 
saatiin kymmenen vuoden käyttölupa 29. tammikuuta 2016.
Bohunice, 
SlovakiaKäytetyn polttoaineen välivarastointiin on käytettävissä 
märkävarasto.V1-ydinvoimalaitoksen käytetty polttoaine on varastoitu laitosalueella 
sijaitsevaan käytetyn polttoaineen välivarastoon. Sen varastointikapa -
siteetti riittää muiden voimaloiden käytetty ydinpolttoaine huomioon 
ottaen vuoteen 2024 saakka. Loppusijoituspäätöstä odoteltaessa 
on suunnitteilla käytetyn polttoaineen välivarastointiin tarkoitetun 
kuivavaraston rakentaminen.
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin kansallisten viranomaisten tietojen perusteella.Taulukko 6
48 
Käytetyn ydinpolttoaineen välivarastointi on väliaikainen ratkaisu ennen loppusi -
joitusta. Korkea-aktiivinen jäte suositellaan yleisesti säilöttäväksi syvällä maa -
perässä sijaitsevaan , vähintään useiden satojen metrien syvyyteen louhittuun 
loppusijoitustilaan  (ks. esimerkki liitteessä VII ). Periaatteessa jokaisen maan, 
jolla on ydinohjelma, on laadittava ohjelma riittävän loppusijoitustilan rakenta -
miseksi28. Joissakin maissa radioaktiivista jätettä kuitenkin syntyy vähän, mailla 
voi olla rajalliset taloudelliset resurssit tai niiden geologiset olosuhteet eivät ole 
sopivat29. Kuten taulukosta 5  käy ilmi, yhdelläkään tässä käsitellyistä kolmesta 
jäsenvaltiosta ei ole käytettävissään tällaista loppusijoitustilaa. Muissa EU:n jäsen -
valtioissa haetaan ratkaisua samoihin haasteisiin.
49 
Loppusijoituspaikka voidaan hankkia monikansallisen yhteistyön avulla. Niin 
sanottuun monikansalliseen loppusijoitustilaan säilötään useammasta kuin 
yhdestä maasta peräisin olevaa jätettä. Jos kaikki hankkeeseen osallistuvat 
maat sijaitsevat samalla alueella, tällaista laitosta kutsutaan usein alueelliseksi 
loppusijoitustilaksi30.28 IAEA, ”Developing 
multinational radioactive 
waste repositories: 
Infrastructural framework and 
scenarios for cooperation”, 
lokakuu 2004. IAEA, käytetyn 
polttoaineen ja radioaktiivisen 
jätteen huollon turvallisuutta 
koskeva yleissopimus.
29 IAEA, ”Developing 
multinational radioactive 
waste repositories: 
Infrastructural framework and 
scenarios for cooperation”, 
lokakuu 2004. IAEA, käytetyn 
polttoaineen ja radioaktiivisen 
jätteen huollon turvallisuutta 
koskeva yleissopimus.
30 IAEA, ”Developing 
multinational radioactive 
waste repositories: 
Infrastructural framework and 
scenarios for cooperation”, 
lokakuu 2004, s. 5.
33 Huomautukset 
50 
Radioaktiivisen jätteen huollosta annetussa EU:n direktiivissä jätetään mahdolli -
suus asiaa koskevaan alueelliseen yhteistyöhön ja todetaan nimenomaisesti, että 
”eräät jäsenvaltiot katsovat, että käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen 
jätteen huoltoon liittyvien laitosten, myös loppusijoituslaitosten, jakaminen voisi 
olla hyödyllinen, turvallinen ja kustannustehokas vaihtoehto”31. Osa EU:n jäsen -
valtioista on kuitenkin rajoittanut ydinjätteen tuontia kansallisella lainsäädännöl -
lä. Esimerkkejä:
– Liettua  on kieltänyt radioaktiivisen jätteen ja käytetyn ydinpolttoaineen 
tuonnin lukuun ottamassa tapauksia, joissa on kyse a) radioaktiivisen jätteen 
ja käytetyn ydinpolttoaineen kauttakuljetuksesta Liettuan läpi ja b) ulko -
mailla käsitellyn radioaktiivisen jätteen ja käytetyn polttoaineen tuonnista 
takaisin Liettuaan32.
– Bulgaria  on kieltänyt radioaktiivisen jätteen tuonnin lukuun ottamatta a) 
Bulgariassa valmistettujen käytettyjen ionisoivaa säteilyä lähettävien umpi -
lähteiden jälleentuontia ja b) Bulgariaa varten jälleenkäsiteltyä radioaktiivista 
jätettä33.
– Slovakia  on kieltänyt radioaktiivisen jätteen tuonnin lukuun ottamassa a) 
maan läpi kulkevaa kauttakuljetusta ja b) radioaktiivisen jätteen tuontia jäl -
leenkäsittelyä ja käsittelyä varten34.
51 
Koko EU:ssa on parhaillaan rakenteilla vain yksi syvällä maaperässä sijaitseva 
loppusijoitustila. Se sijaitsee Suomessa (ks. liite VII ). Suomen valtioneuvosto teki 
toteuttamisaikataulusta ensimmäisen päätöksen vuonna 1983, jolloin aloitettiin 
myös sijoituspaikan seulonta. Loppusijoitus voidaan aloittaa vasta lähes 40 vuot -
ta myöhemmin (hankkeen aikataulu esitellään kaaviossa 11 ). Käytetyn polttoai -
neen loppusijoitus on tarkoitus aloittaa 2020-luvun alussa.31 Ks. neuvoston direktiivin 
2011/70/Euratom johdanto-
osan 33 kappale. Tuontia ja 
vientiä koskevista ehdoista 
säädetään radioaktiivisen 
jätteen huollosta annetun 
direktiivin 4  artiklan 
4 kohdassa ja neuvoston 
direktiivissä 2006/117/
Euratom, annettu 20  päivänä 
marraskuuta  2006, 
radioaktiivisen jätteen ja 
käytetyn ydinpolttoaineen 
siirtojen valvonnasta ja 
tarkkailusta (EUVL L 337, 
5.12.2006, s.  21).
32 Ks. 20. toukokuuta 1999 
radioaktiivisen jätteen 
huollosta annetun Liettuan 
lain nro VIII-1990 24  artikla.
33 Ks. ydinenergian turvallisesta 
käytöstä annetun Bulgarian 
lain 17  artikla (muutettu 
viimeksi 28.  marraskuuta 
2014).
34 Ks. ydinenergian rauhan -
omaisesta käytöstä annettu 
Slovakian laki nro  541/2004 ja 
sen radioaktiivisen jätteen 
tuontia koskeva 21  artikla.
34 Huomautukset 
Suomen kallioperään rakennettavan loppusijoitustilan aikatauluKaavio 11
 
Loppusijoitus-
paikkojen geologiset kartoitukset aloitetaan.
Valtioneuvoston päätös yleisestä aikataulustaValtioneuvoston ja eduskunnan periaatepäätös RakennuslupahakemusRakennuslupa  Käyttölupahakemus 
Sijoituspaikkojen karakterisointiOlkiluoto valitaan loppusijoituspaikaksiONKALOn rakenta-minen ja sijoituspai-kan vahvistamista koskevat tutkimuk-set alkavat Olkiluodossa.Loppusijoituslaitoksen rakentaminenKäyttöönottoa edeltävät testit ja käyttöönottoLoppusijoitus aloitetaan 2020-luvun 
alussa.
19781983200120122015
LOPPUSIJOITUKSEN AIKAJANA 
© Posiva Oy.
52 
Myös muut jäsenvaltiot ovat eri vaiheissa valmistelemassa syvällä maaperässä 
sijaitsevan loppusijoitustilan rakentamista.
– Ruotsissa  syvälle maaperään rakennettavaa Forsmarkin loppusijoitustilaa 
koskeva hakemus on Ruotsin säteilyturvaviraston käsiteltävänä. Laitos on 
tarkoitus saada valmiiksi ja ottaa käyttöön vuoteen 2028 mennessä35.
– Ranskassa  saatetaan jättää rakennuslupahakemus vuonna 2017  tai 2018. 
Toiminnan pilottivaihe on tarkoitus toteuttaa vuosien 2025 ja 2035 välisenä 
aikana ja kaupallinen toiminta käynnistää vuoden  2035 jälkeen36.35 Komission tiedonantoon 
”Ohjeellinen ydinohjelma  – 
Osoitettu Euratomin 
perustamissopimuksen 
40 artiklan mukaisesti 
Euroopan talous- ja 
sosiaalikomitealle lausuntoa 
varten” liittyvä komission 
yksiköiden valmisteluasiakirja 
SWD(2016) 102 final, 
4. huhtikuuta 2016, s. 30.
36 http://www.developpement-
durable.gouv.fr/Calendrier-du-
projet.html
35 Huomautukset 
– Saksassa  korkea-aktiivisen radioaktiivisen jätteen varastointia käsittelevälle 
valiokunnalle on annettu tehtäväksi laatia vuoden  2016 loppuun mennes -
sä sijoituspaikan valintaa valmisteleva raportti. Kansallisen lainsäädännön 
mukaan paikka on valittava vuoteen 2031 mennessä. Loppusijoitus voitaisiin 
aloittaa aikaisintaan vuonna 2045 tai 205037.
53 
Radioaktiivisen jätteen huollosta vuonna 2011 annetun EU:n direktiivin mukaan 
jäsenvaltioiden oli laadittava kansallinen ohjelma ja siihen sisältyvä loppusijoi -
tussuunnitelma elokuuhun 2015 mennessä. Komission tehtävänä on toimittaa 
parlamentille ja neuvostolle kertomus direktiivin täytäntöönpanosta, mutta se ei 
ole vielä antanut kertomusta38.
54 
Tilintarkastustuomioistuin analysoi käsiteltävinä olevien kolmen jäsenvaltion 
kansalliset ohjelmat ja totesi, että Liettuassa, Bulgariassa ja Slovakiassa on vasta 
alettu keskustella mahdollisista loppusijoitusratkaisuista, joten asian käsittely on 
vasta luonnosteluvaiheessa.
55 
Bulgarian  kansallisessa ohjelmassa nimetään kolme vaihtoehtoa korkea-aktiivi -
sen jätteen ja käytetyn polttoaineen käsittelyyn:
– jälleenkäsittely muissa maissa
– osallistuminen alueellisiin tai kansainvälisiin loppusijoitusratkaisuihin vaaran -
tamatta kuitenkaan kansallisen ohjelman täytäntöönpanoa
– korkea-aktiivisen jätteen loppusijoitus Bulgariaan.
 Tarkastuksen yhteydessä haastatellut Bulgarian viranomaiset suosivat toiseksi 
mainittua, alueellista vaihtoehtoa maan pienen ydinvoimakapasiteetin, 
geologisten ja ilmasto-olosuhteiden, lainsäädännön, yleisen mielipiteen, ta -
loudellisten valmiuksien ja korkea-aktiivisen jätteen määrän vuoksi. Aikatau -
lun mukaan lopullinen valinta on tarkoitus tehdä vuoteen 2030 mennessä. 
Kansallisessa ohjelmassa esitetään väliaikaisena ratkaisuna loppusijoitusta 
edeltävään varastointiin tarkoitetun laitoksen rakentamista.37 Prozesswege zu einer sicheren 
Lagerung hoch radioaktiver 
Abfälle unter Aspekten der 
Rückholbarkeit/Bergbarkeit/
Reversibilität, Papier der 
Vorsitzenden unter 
Einbeziehung von 
Kommentaren weiterer 
Mitglieder der AG 3, 
osoitteessa www.
endlagerbericht.de , s. 4, 
viittauspäivä 11.  huhtikuuta 
2016.
38 Neuvoston direktiivin 2011/70/
Euratom 14 artiklan 1 kohta.
36 Huomautukset 
56 
Liettuan  joulukuussa 2015 hyväksytyssä kansallisessa ohjelmassa esitetään 
loppusijoitustilan rakentamista Liettuaan. Haastatellut Liettuan viranomaiset 
kuitenkin mainitsivat samanlaisia huolenaiheita kuin Bulgarian viranomaiset ja 
kannattivat heidän tavoin alueellista järjestelmää.
57 
Slovakian  kansallisessa ohjelmassa mainitaan kaksi vaihtoehtoa:
– loppusijoitus Slovakiassa syvälle maaperään rakennettavassa loppusijoitusti -
lassa, josta esitetään ohjelmassa kustannusarvio
– kansainvälisen loppusijoitustilan rakentamisen seuranta ja tukeminen.
58 
Yksikään kolmesta jäsenvaltiosta ei maininnut, mikä alue tai mitkä maat voisivat 
osallistua mahdolliseen alueelliseen tai muuhun EU-tason ratkaisuun.
Lähes kaikki keskeiset käytöstäpoiston 
infrastruktuurihankkeet ovat viivästyneet
59 
Sen selvittämiseksi, onko käytöstäpoistossa edistytty vuoden 2011 jälkeen, tar -
kastuksessa kerättiin tietoa 18 keskeisestä käytöstäpoiston infrastruktuurihank -
keesta ja infrastruktuurihankkeita tukevasta hankkeesta kaikista kolmesta jäsen -
valtiosta, joille on myönnetty rahoitusta EU:n avustusohjelmista (ks. liite VI )39.
60 
Lähes kaikki otokseen poimitut keskeiset käytöstäpoiston infrastruktuurihank -
keet olivat viivästyneet vuosina 2011–2015. Kuten liitteestä VI  käy ilmi, hankkei -
den toteutuksen aloittamisesta vuoden 2015 loppuun mennessä hankkeet olivat 
viivästyneet jopa kymmenisen vuotta. Viivästykset ovat yksi suurimmista syistä 
siihen, että Liettua on lykännyt lopullisen käytöstäpoiston päättymisaikaa vielä 
yhdeksällä vuodella edellisen, tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2011 julkaise -
man kertomuksen jälkeen. Tällä hetkellä käytöstäpoisto on määrä saada Liettuas -
sa päätökseen vuonna 2038.39 Valitut 18 hanketta edustavat 
yhteensä 587 miljoonaa euroa 
käytöstäpoistotoimiin 
suunnatusta EU-rahoituksesta 
eli noin 37:ää prosenttia 
sopimusten kattamasta 
EU-rahoituksesta vuoden 2001 
jälkeen (pois lukien 
lieventämistoimenpiteet).
37 Huomautukset 
61 
Tilintarkastustuomioistuimen vuoden  2011 kertomuksessa todettiin, että Liet -
tuan  käytetyn polttoaineen välivarastointilaitoksen  rakennushanke (ks. 
kaavio 12 ) oli viivästynyt yli neljä vuotta, kuten taulukosta 6  käy ilmi. Sittemmin 
hanke on viivästynyt vielä kuusi vuotta. Hanke edistyi erityisen hitaasti vuosina 
2011–2014. Edistyminen alkoi vasta vuoden 2013 alussa tehtyjen päätösten myö -
tä. Hankkeen viivästyminen on lykännyt polttoaineen poistamista reaktorista (ks. 
liitteessä V  oleva hanke 1).Kaavio 12Käytetyn polttoaineen välivarastointilaitos Liettuan Ignalinan ydinvoimalassa  
© I N PP. © INPP. 
62 
Liettuassa toinenkin merkittävä hanke eli kiinteän jätteen talteenotto- ja 
varastointilaitos  on viivästynyt viime tarkastuksen jälkeen viisi vuotta ja on nyt 
yhteensä yhdeksän vuotta myöhässä. Hankkeeseen liittyvät kauppaoikeudelliset 
kiistat on saatu sovittua toimeksisaajan kanssa, ja EU:n avustusohjelmasta on 
maksettu 55  miljoonaa  euroa korvauksia. Lisäksi ennakoituja riskejä varten on 
varattu 17,9  miljoonaa  euroa.
63 
Pääasiallisia syitä hankkeiden viivästymiseen Liettuassa ovat olleet sopimus -
kiistat, puutteelliset tiedot siitä, miten voimalaitos on rakennettu, puutteelliset 
tiedot laitoksesta ja käytetystä polttoaineesta sekä alihankkijoiden työn puut -
teellinen koordinointi ja valvonta.

38 Huomautukset 
64 
Vaikka hankkeet ovat viivästyneet myös Bulgariassa ja Slovakiassa, niissä viiväs -
tykset eivät ole johtaneet käytöstäpoiston suunnitellun päättymisajan lykkäänty -
miseen. Slovakiassa päättymisaika on edelleen vuonna 2025. Bulgariassa mää -
räaikaa on jopa aikaistettu viidellä vuodella vuodesta 2035 vuoteen 2030. Tämä 
johtuu siitä, että käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huoltoa koske -
vassa vuoden  2011 kansallisessa strategiassa vahvistettiin laitosalueen lopputilak -
si entisen laitosalueen aste ja suljettiin pois alueen palauttamista alkuperäistilaan 
koskeva vaihtoehto, jonka toteuttaminen olisi vienyt enemmän aikaa.
65 
Esimerkiksi seuraavat hankkeet ovat viivästyneet Bulgariassa :
– Keskeinen radioaktiivisen jätteen käsittelylaitos, kansallinen matala- ja kes -
kiaktiivisen jätteen loppusijoituslaitos , oli määrä saada valmiiksi vuonna 
2015 (ks. taulukko 4  ja kaavio 13 ). Laitoksen rakentaminen on kuitenkin 
viivästynyt kuusi vuotta lähinnä siksi, että hankkeen ympäristövaikutusten 
arviointi hylättiin. Arviointi oli aloitettava alusta, ja se on yhä kesken. Tällä 
hetkellä laitoksen on määrä valmistua vuonna 2021 (ks. liitteessä V  oleva 
hanke 11).
Kansallisen matala- ja keskiaktiivisen jätteen 
loppusijoituslaitoksen rakennuspaikka BulgariassaKaavio 13
© SERAW.
– Plasmasulatuslaitoksen  rakentaminen on viivästynyt lähes viisi vuotta. Ky -
seessä on kiinteän jätteen käsittelyyn tarkoitettu laitos, jossa voidaan saavut -
taa korkea jätteen tilavuuden pienentymiskerroin. Viivästyminen on johtu -
nut aivan uudenlaisten teknisten ratkaisujen määrittämisessä esiintyneistä 
vaikeuksista, sääntelykehyksen muutoksista, joiden vuoksi laitoksen suun -
nitelmia on jouduttu tarkistamaan kolme kertaa, ja ympäristövaikutusten 
arviointia koskevasta muutoksenhakumenettelystä. Laitokselle myönnettiin 
rakennuslupa 14.  toukokuuta 2015, ja sen odotetaan valmistuvan kesäkuussa 
2017 (ks. kaavio 14  ja liitteessä V  oleva hanke 11).
39 Huomautukset 
66 
Slovakiassa  primääripiirin dekontaminaatio  (ks. kaavio 15 ), joka on suoritet -
tava ennen kuin reaktorirakennuksen sydän voidaan purkaa, oli alun perin tarkoi -
tus saada päätökseen vuonna 2014. Monet tekniset ongelmat ovat kuitenkin yhä 
ratkaisematta, minkä vuoksi hankkeen lopullista valmistumisaikaa ei vielä tiedet -
ty tammikuun lopussa vuonna 2016. Viivästyksen vaikutus kustannuksiin ja koko 
käytöstäpoistoaikatauluun oli myös epäselvä (ks. liitteessä V  oleva hanke 16).Plasmasulatuslaitoksen valmistelutyöt
VVER 440/230 -reaktori ja jäähdytyksen primääripiirin 
tärkeimmät osatKaavio 14 Kaavio 15© SERAW.
© Javys.

40 Huomautukset 
67 
Edellä mainitut esimerkit osoittavat, että viivästyksiin on tarkastelluissa kolmessa 
jäsenvaltiossa ollut monia syitä, kuten seuraavat seikat:
– uudenlaisten teknisten ratkaisujen määrittämiseen ja toteuttamiseen liittyvät 
haasteet
– puutteelliset tiedot käyttöhistoriasta ja siitä, miten voimalaitos on tosiasiassa 
rakennettu
– jätteen puutteellinen inventointi ja/tai karakterisointi, etenkin reaktoriraken -
nusten osalta.
68 
Joissakin tapauksissa hankkeiden edistymistä on haitannut tarve tehdä merkit -
täviä muutoksia suunnitelmiin tai jopa lakkauttaa hankkeita, vaikka ehdotuksia 
on tarkasteltu aiemmin jo useaan otteeseen. Tämä viittaa vaikeuksiin hankkeiden 
valinnassa ja suunnittelussa. Ongelma kertoo myös ministeriöiden, kansallisten 
viranomaisten ja lopullisten edunsaajien haasteista käytöstäpoiston edetessä 
reaktorirakennuksia koskevaan kriittiseen vaiheeseen, jossa valvonta-alueella si -
jaitsevien rakenteiden ja osien purkaminen, siirtäminen ja varastointi edellyttävät 
erityistä osaamista ja kokemusta.
69 
Etenkin käytöstäpoistoluvan haltijat ovat tukeutuneet voimakkaasti ulkopuolisiin 
asiantuntijoihin, kuten konsultteihin, insinööreihin ja lakimiehiin (ks. ulkopuoli -
sista asiantuntijoista aiheutuneita kustannuksia koskeva taulukko 7 ). Vaikka ul -
kopuolisten asiantuntijoiden käyttöä edellytetäänkin EBRD:n säännöissä ja vaikka 
se on ollut suunnitteluvaiheessa ja toteuttamisen alkuvaiheessa välttämätöntä, 
ulkopuolisten asiantuntijoiden käytön olisi vähennyttävä vuosien mittaan, kun 
tietoa ja  osaamista siirtyy paikalliselle henkilöstölle.
Ulkopuolisista asiantuntijoista aiheutuneet kustannukset vuosina 2001–2015 ja 
niiden osuus käytöstäpoistoon osoitetusta EU:n tuesta
Ignalina, Liettua
2001–2016Kozloduy, Bulgaria
2001–20151Bohunice, Slovakia
2003–2016
miljoonaa euroa % EU:n tuesta miljoonaa euroa % EU:n tuesta miljoonaa euroa % EU:n tuesta
75 9 99 20 45 9
1 Bulgariaa koskeviin lukuihin sisältyy yksi hankehallinnointiyksikön sopimus, joka kattaa vuodet 2016–2019.
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin täytäntöönpanoelinten toimittamien hanketietojen ja ydinvoimaloiden käytöstäpoistohankkeiden 
seurantaraporttien perusteella.Taulukko 7
41 Huomautukset 
70 
Koko EU:ssa on pulaa pätevistä, kokeneista insinööreistä, mikä on riski. Ongelma 
koskee etenkin Liettuaa, sillä RBMK-reaktorin purkamisesta ei ole riittävästi kan -
sainvälistä kokemusta, koska kyseessä on ensimmäinen kerta, kun kyseisenlainen 
reaktori poistetaan käytöstä (ks. kohta 2)40.
71 
Tarkastellut kolme jäsenvaltiota pyrkivät kehittämään teknisiä valmiuksiaan ja 
lisäämään osaamisen jakamista. Esimerkkejä:
– Bulgariassa  yhdistettiin huhtikuussa 2013 kaksi hankehallinnointiyksikköä, 
jotka vastaavat käytöstäpoistosta ja kansallisen matala- ja keskiaktiivisen 
jätteen loppusijoituslaitoksen rakentamisesta. Yksiköt sulautettiin SERAWiin, 
joka on käytöstäpoistoluvan haltija. Hankehallinnointiyksikköä avustavan 
ulkopuolisen konsulttiyrityksen henkilöstö toimii  osana SERAWin organisaa -
tiorakennetta. Voimalaitoksella työskentelevä konsulttiyrityksen henkilöstö 
tekee töitä pareittain kunkin hankkeen paikallisten työntekijöiden kans -
sa. Ylin päätöksentekovalta on hankehallinnointiyksikön johtajalla, joka 
on paikallinen SERAWin työntekijä. Järjestely on lisännyt vastuunottoa ja 
sitoutumista.
– Slovakiassa  ydinvoimaloiden käytöstäpoistosta ja radioaktiivisen jätteen 
huollosta vastaava valtionyhtiö JAVYS a.s. järjesti maaliskuussa 2015 kaksipäi -
väisen seminaarin tiedon ja  osaamisen vaihtoa varten. Seminaariin osallistui 
edustajia Ignalinan, Bohunicen ja Kozloduyn ydinvoimaloista, EBRD:stä, 
Euroopan komissiosta ja Slovakian talousministeriöstä.40 Pula pätevistä insinööreistä on 
todettu Euroopan komission 
kertomuksessa ”Putting into 
perspective the supply of and 
demand for nuclear experts by 
2020 within the EU-27 Nuclear 
Energy Sector”, 2012.
42 Huomautukset 
Käytöstäpoistokustannusten arvioidaan olevan 
vähintään 5,7  miljardia  euroa ja kaksinkertaiset, jos 
mukaan lasketaan loppusijoituskustannukset
72 
Tilintarkastustuomioistuimen edellisessä kertomuksessa todettiin, että kaikkien 
kolmen jäsenvaltion kansalliset käytöstäpoistosuunnitelmat ja niiden kustannus -
arviot olivat puutteellisia. Tarkastuksessa havaittiin merkittäviä rahoitusvajeita. 
Tarkastuksessa tutkittiin sitä, miten käytöstäpoistokustannukset ja saatavilla 
olevan rahoituksen määrä ovat kehittyneet sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla. 
Lisäksi pyrittiin arvioimaan kolmelle jäsenvaltiolle aiheutuvat kokonaiskustan -
nukset, loppusijoitus mukaan lukien, ja analysoitiin, miten tulevia kustannuksia 
koskevia velkoja käsitellään kirjanpidossa.
Käytöstäpoiston arvioidut kokonaiskustannukset 
ovat kasvaneet vuodesta 2010 40 prosenttia eli 
5,7 miljardiin euroon
73 
Tilintarkastustuomioistuimen edellisessä kertomuksessa suositeltiin ydinvoima -
loiden käytöstäpoistokustannusten kattavaa arviointia. Asianomaiset jäsenvaltiot 
päivittivät komissiolle aiemmin toimittamiinsa lopullisiin käytöstäpoistosuunni -
telmiin sisältyviä ydinvoimaloiden käytöstäpoistokustannusten arvioita vuonna 
2014. Slovakia teki arvioihin pieniä muutoksia myös vuonna 2015. Päivitetyillä tie -
doilla pyrittiin antamaan tilanteesta kattavampi kuva. Kustannusarviot kasvoivat 
40 prosenttia vuonna 2010 arvioidusta 4,1 miljardista eurosta 5,7 miljardiin eu -
roon vuonna 2015. Kasvu oli voimakkainta vuosina 2010 ja 2011 (ks. kaavio 16 ). 
Tarkasteltujen kolmen jäsenvaltion välillä oli huomattavia eroja. Suurin osa arvioi -
tujen kustannusten kasvusta johtuu Liettuasta, jossa arvio kasvoi vuoden 2010 ja 
vuoden  2015 välillä 67  prosenttia. Samalla ajanjaksolla myös Slovakian Bohunicen 
arvioidut kustannukset kasvoivat 30  prosenttia. Bulgarian Kozloduyta koskeva 
kustannusarvio on pysynyt pääpiirteittäin ennallaan. Arvioidut kustannukset kas -
voivat aluksi vuonna 2011, mutta valmistumisajan aikaistamista koskevan päätök -
sen jälkeen kustannukset pienenivät 136 miljoonalla eurolla (ks. kohta 64).
74 
Kaikki kolme jäsenvaltiota ovat vuoden 2011 jälkeen parantaneet menetelmiä, 
joilla ne arvioivat ydinvoimaloiden käytöstäpoistokustannuksia lopullista käy -
töstäpoistosuunnitelmaa varten. Maat käyttävät nykyään uusinta menetelmää, 
kansainvälistä ydinvoimaloiden käytöstäpoiston kustannuslaskennan rakennetta 
(International Structure for Decommissioning Costing of Nuclear Installations)41. 
Kaikki toimet sisältäviin luetteloihin ja etenkin reaktorirakennusten purkamisesta 
aiheutuviin kustannuksiin liittyy kuitenkin edelleen epävarmuutta, sillä yhdellä -
kään laitosalueella ei ole vielä saatu päätökseen valvonta-alueen kattavaa inven -
taariota ja radiologista karakterisointia (ks. kohta 32).41 Euroopan komission, IAEA:n 
sekä Taloudellisen yhteistyön 
ja kehityksen järjestön (OECD) 
yhdessä kehittämä 
menetelmä, jolla pyritään 
yhdenmukaistamaan 
ydinvoimaloiden käytöstä 
poistamiseen liittyvien 
kustannusten laskentaa.
43 Huomautukset 
Jäsenvaltioilla, etenkin Liettualla, on rahoitusvaikeuksia
75 
Kaikkien kolmen jäsenvaltion edellisen tarkastuksen aikaisia kustannusarvioita 
ja rahoitusta verrattiin tämän tarkastuksen aikana saatavilla olleisiin tuoreimpiin 
tietoihin. Tämän hetkisen tiedon mukaan EU myöntää rahoitusta käytöstäpoisto -
toimiin vuoteen 2020 asti. Käytettävissä oleva jäsenvaltioiden oma ja EU:n tarjoa -
ma yhteensä 4 miljardin euron rahoitus ei kuitenkaan riitä kattamaan arvioituja 
5,7 miljardin  euron kokonaiskustannuksia, jotka eivät sisällä loppusijoituksesta 
aiheutuvia kustannuksia (ks. taulukko 8  ja kaavio 17 ). Ero merkitsee 1,7 miljar -
din euron rahoitusvajetta käytöstäpoistoprosessin päättymiseen asti. Liettuan 
osuus rahoitusvajeesta on 93  prosenttia.Kaavio 16Arvioidut käytöstäpoistokustannukset vuosina 2010–2015
Lähde:  Vuoden 2010 luvut: lopulliset käytöstäpoistosuunnitelmat. Vuoden 2011 luvut: maaliskuussa 2011 pidetyssä ydinvoimaloiden käytöstä -
poiston avustusohjelman hallintokomitean (NDAPC) kokouksessa esitetyt päivitetyt arviot. Vuoden 2015 luvut: päivitetyt lopulliset käytöstä -
poistosuunnitelmat, vuoden 2015 vuotuiset työohjelmat ja Slovakian osalta arvioiden päivittämisen vuoksi vuoden 2016 vuotuisen työohjelman 
luonnos.2 930 3 376 
1 118 1 243 
1 107 950 1 239 
5001 0001 5002 0002 5003 0003 500
2010 2011 2012 2013 2014 2015miljoonaa euroa
2 019 
1 146Ignalina, Liettua
Kozloduy, BulgariaBohunice, Slovakia
44 Huomautukset 
Arvioidut käytöstäpoiston kokonaiskustannukset ja rahoitusvaje vuosina 2011  ja 2015
(miljoonaa euroa)
 Ignalina,
LiettuaKozloduy,
BulgariaBohunice,
SlovakiaYhteensä
2011 2015 2011 2015 2011 2015 2011 2015
Arvioidut kustannukset 2 930 3 376 1 243 1 107 1 146 1 239 5 319 5 722
Osoitettu kansallinen 
rahoitus1 83 262 171 348 231 476 485 1 086
Osoitettu EU-rahoitus 1 367 1 553 493 731 489 671 2 349 2 955
Rahoitusvaje 1 480 1 561 579 28 426 92 2 485 1 681
1  Hankkeisiin osoitettu kansallinen rahoitus voi olla peräisin käytöstäpoistoa varten perustetuista rahastoista, tarkoitukseen sidotuista julkisista 
menoista tai muista kansallisista lähteistä.
Lähde:  Vuoden 2011 luvut: maaliskuussa 2011 pidetyssä ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelman hallintokomitean (NDAPC) kokouk -
sessa esitetyt päivitetyt arviot.  
Vuoden 2015 luvut: jäsenvaltioiden viranomaiset, päivitetyt lopulliset käytöstäpoistosuunnitelmat ja vuoden 2015 vuotuiset työohjelmat sekä 
Slovakian osalta arvioiden päivittämisen vuoksi vuoden 2016 vuotuisen työohjelman luonnos.Taulukko 8 Kaavio 17Havainnollistava esitys kaikkien kolmen jäsenvaltion rahoitusvajeista vuosina 
2011  ja 2015
Lähde:  Perustuu taulukkoon 8 .51 %46 %
47 %3 %
37 %7 %
 01 0002 0003 000
2011 2015 2011 2015 2011 2015
Ignalina, Liettua Kozloduy, Bulgaria Bohunice, Slovakiamiljoonaa euroa
Kansallinen rahoitus
EU-rahoitus 
Rahoitusvaje
45 Huomautukset 
Liettuan kustannusten kasvu ja rahoitusvaje ovat merkittävät
76 
Liettuan  vuoden  2015 arviot käytöstäpoiston kokonaiskustannuksista olivat 
noin 15 prosenttia suuremmat kuin vuonna 2011 ja 67 prosenttia suuremmat 
kuin vuonna 2010. Kustannusarvio on 3,4  miljardia  euroa. Liettuan viranomaisten 
mukaan kasvu johtuu työvoimakustannuksista, käytöstä poistamisen päätty -
misajan lykkääntymisestä ja suurten käytöstäpoistoon liittyvien infrastruktuuri -
hankkeiden kustannusten ylittymisestä. Inflaation osuus vuoteen  2038 asti jäljellä 
olevista käytöstäpoistokuluista on 26 prosenttia eli 695 miljoonaa euroa. Määrä 
on laskettu kolmen prosentin vuosiarvion perusteella, mutta Liettuan laskel  mien 
aikaan maan keskuspankki arvioi inflaation olevan vuonna 2015 keskimäärin 
1,5 prosenttia. Arviossa on otettu huomioon vuodet 2013 ja 2014.
77 
Tilintarkastustuomioistuin pitää kustannusten kasvua merkkinä huonosta 
alkuvaiheen suunnittelusta. Esimerkiksi lopulliseen käytöstäpoistosuunnitel -
maan vuonna 2014 tehty päivitys sisälsi 15 käytöstäpoistotoimea, joita ei ollut 
aiemmin otettu huomioon. Niiden yhteenlasketut kustannukset ovat arviolta 
318 miljoonaa  euroa.
78 
Tilintarkastustuomioistuin analysoi Liettuan keskeisiä infrastruktuurihankkeita 
niiden toteuttamisen aloittamisesta vuoden 2015 loppuun. Analyysi vahvisti sen, 
että hankkeiden kustannukset ovat kasvaneet merkittävästi (ks. liite VI ). Osa 
lisäkustannuksista johtui hankkeiden viivästymisestä. Esimerkiksi käytetyn polt -
toaineen välivarastoa koskevan hankkeen viivästyminen vaikutti polttoaineen 
poistamiseen reaktoreista ja oli vuoden 2014 loppuun mennessä aiheuttanut 
yli 61,3 miljoonan euron edestä ylimääräisiä ylläpitokustannuksia (ks. kohta 61) 
ja osaltaan johtanut käytöstäpoiston päättymisajankohdan lykkääntymiseen.
79 
Käytöstä poistettavan laitoksen henkilöstömäärä pysyy todennäköisesti yleisesti 
lähes samana kuin toiminnassa olevassa laitoksessa, kunnes polttoaine on pois -
tettu reaktorista. Tämän jälkeen henkilöstön määrää olisi vähennettävä asteittain, 
sitä mukaa kuin voimalaitoksen toimintaa lopetetaan.
46 Huomautukset 
80 
Henkilöstön määrä on vähentynyt kaikissa voimalaitoksissa (ks. taulukko 9 ). Liet -
tuan Ignalinassa polttoaine on saatu poistettua vain toisesta reaktorisydämestä 
ja laitoksella on yhä käyttölupa. Näin ollen laitoksen henkilöstömäärä ja siten 
myös EU:n rahoittamat kustannukset ovat yhä suuret. Henkilöstöstä kolmannes 
työskentelee edelleen voimalaitoksen turvallisen ylläpidon parissa. Bulgariassa 
ja Slovakiassa työntekijöille on onnistuttu löytämään muita töitä samalla laitos -
alueella sijaitsevien, yhä toiminnassa olevien ydinreaktoreiden parista. Liettuassa 
tämä ei ole ollut mahdollista, sillä maassa ei enää tuoteta ydinvoimaa. Taulukko 9Henkilöstömäärä reaktorin sulkemisen aikaan ja 
vuonna 2015
Henkilöstömäärä Myönnetty EU:n tuki
(miljoonaa euroa)3toiminta-aikana1vuonna 2015
Ignalina, Liettua
(2 reaktoriyksikköä)3 517 2 1272171
Kozloduy, Bulgaria
(4 reaktoriyksikköä)1 400 650 130
Bohunice, Slovakia
(2 reaktoriyksikköä)1 060 239 45
Yhteensä 5 977 3 016 346
1  Täysimääräisen toiminnan aikainen luku kuvastaa Ignalinan tilannetta 31.12.2004, Kozlo -
duyn tilannetta 31.12.2002 ja Bohunicen tilannetta 1.4.2006.
2  Ignalinan työntekijöistä 1 377 työskenteli ydinvoimalaitoksen käytöstäpoiston ja 701 voi -
malaitoksen turvallisen ylläpidon parissa.
3  Ignalinaa koskevat tiedot kattavat EU:n tuen ensimmäisen yksikön sulkemisesta vuonna 
2005 vuoteen 2016, Kozloduyn tiedot ensimmäisen yksikön sulkemisesta vuonna 2003 
vuoteen 2017 ja Bohunicen tiedot ensimmäisen yksikön sulkemisesta vuonna 2008 
vuoteen 2016.
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin jäsenvaltioiden viranomaisilta saatujen tietojen 
perusteella.
81 
Tilintarkastustuomioistuimen edellisen kertomuksen jälkeen Ignalinan henki -
löstöhallinto on parantunut. Ignalinan ydinvoimalan johto on esimerkiksi otta -
nut käyttöön ulkoistusstrategian. Siihen sisältyy useiden eri toimintojen kuten 
laitteiden kunnossapidon ja rajoittamattomassa käytössä olevien rakennusten 
dekontaminoinnin analysointi ja sen päättäminen, onko kustannustehokkaampaa 
hankkia niihin liittyvät palvelut vai teettää ne omilla työntekijöillä.
47 Huomautukset 
82 
Nykyisen henkilöstömäärän asianmukaisuutta ei kuitenkaan ole vahvistutettu 
ulkopuolisella toimijalla, eikä koko käytöstäpoistoprosessia varten ole vieläkään 
laadittu tarkkaa henkilöstösuunnitelmaa. Koska Liettuan Ignalinaa koskeva yh -
teisrahoitus on puutteellista ja laitoksen käytöstäpoistoon liittyy paikallisia talou -
dellisia ja yhteiskunnallisia haasteita, on vaarana, että työntekijöitä on enemmän 
kuin käytöstäpoisto-ohjelma edellyttää ja että käytöstäpoistoon tarkoitettua 
EU-rahoitusta käytetään työllisyyden tukemiseen.
83 
Kuten taulukossa 8  ja kohdassa 76 todetaan, Liettuan rahoitusvaje on kasva -
nut merkittävästi tilintarkastustuomioistuimen edellisen kertomuksen jälkeen. 
Liettuan edustajat viittasivat haastatteluissaan Liettuan EU-jäsenyyttä koskevan 
liittymissopimuksen pöytäkirjaan N:o  4 ja Liettuan siitä tekemään tulkintaan, 
jonka mukaan EU rahoittaa myös käytöstäpoistohankkeen kasvaneet kustannuk -
set42. Komission vuonna 2011 julkaiseman vaikutustenarvioinnin mukaan kaikille 
kolmelle jäsenvaltiolle olisi annettava tukea vuosina 2014–2020 niiden tarpeiden 
mukaan, mutta komission mukaan EU:n rahoitustukea ei ole tarkoitus jatkaa vuo -
den 2020 jälkeen (ks. kohta 10)43.
Bulgariassa ja Slovakiassa on edelleen pieni rahoitusvaje, mutta 
arviot ovat ajan mittaan vaihdelleet merkittävästi
84 
Vuosia 2014–2020 koskevan EU-rahoituksen myöntämisen myötä tilintarkastus -
tuomioistuimen edellisessä kertomuksessa todetut rahoitusvajeet ovat pienen -
tyneet merkittävästi Bulgariassa ja Slovakiassa. Bulgariassa vaje on 28 miljoo -
naa euroa ja Slovakiassa 92  miljoonaa  euroa. Kustannuksia ja rahoitusvajetta 
koskevat arviot ovat kuitenkin vaihdelleet huomattavasti. Esimerkkejä:
– Bulgarian  viranomaisten arviot rahoitusvajeesta ovat supistuneet mer -
kittävästi syyskuussa 2014 arvioidusta 230 miljoonasta eurosta 28 miljoo -
naan euroon vuoden 2015 lopussa. Pääasiallinen syy muutokseen oli se, ettei 
Kozloduyn ydinvoimalaitoksen osuutta käytöstäpoiston valmistelun kustan -
nuksista ollut huomioitu aiemmissa laskelmissa. Näistä arvioista poiketen 
rahoitusvaje oli komission mukaan vuoden 2015 lopussa 150 miljoonaa euroa.
– Slovakiassa  rahoitusvaje oli komission tietojen mukaan kesäkuun lopussa 
2015 193 miljoonaa euroa, mutta vuoden 2016 vuotuisen työohjelman luon -
noksessa vajeeksi arvioitiin 92 miljoonaa euroa.42 Ignalinan ydinvoima -
laitoksesta Liettuassa tehdyssä 
pöytäkirjassa N:o 4 ja sen 
3 artiklassa todetaan, että 
”Ignalinan ydinvoimalaitoksen 
käytöstä poistaminen on 
pitkän ajan työ ja Liettualle 
poikkeuksellisen painava 
taloudellinen taakka, joka ei 
ole suhteessa maan kokoon 
eikä sen taloudelliseen 
voimaan” ja että ”unioni 
solidaarisuudesta Liettuaa 
kohtaan antaa asianmukaista 
yhteisön lisätukea ydin -
voimalaitoksen käytöstä 
poistamiseen myös 
vuoden2006 jälkeen” 
(EUVL L 236, 23.9.2003). 
Pöytäkirjassa todetaan myös, 
että ”[j]atketun Ignalina-
ohjelman mukaisten 
keski määräisten kokonais -
määrä rahojen on oltava 
tarkoituksenmukaiset 
seuraavien rahoitusnäkymien 
voimassaolokautena”.
43 Komission yksiköiden 
valmisteluasiakirja ”Impact 
assessment  – Accompanying 
document to the Proposal for 
a Council Regulation on Union 
support for the nuclear 
decommissioning assistance 
programmes in Bulgaria, 
Lithuania and Slovakia”, 
SEK(2011)  1387 lopullinen, 
24.11. 2011.
48 Huomautukset 
85 
Tällaiset erot kansallisten arvioiden ja komission lukujen välillä herättävät ky -
symyksiä käytettyjen laskentamenetelmien luotettavuudesta ja varmuudesta. 
Lukujen merkittävät muutokset viittaavat myös siihen, etteivät kansalliset sidos -
ryhmät ja komissio olleet tilintarkastustuomioistuimen tekemän tarkastuksen 
aikaan vielä perusteellisesti tarkastaneet lopullisissa käytöstäpoistosuunnitelmis -
sa esitettyjä arvioita.
Komissio ei ole arvioinut rahoitus- ja 
käytöstäpoistosuunnitelmia riittävästi
86 
Osittain tilintarkastustuomioistuimen edellisessä kertomuksessa esitettyjen suo -
situsten johdosta rahoituskautta 2014–2020 koskevaan lainsäädäntökehykseen 
sisällytettiin kolme ennakkoehtoa44 (ks. laatikko 1 ). Ennakkoehdot ovat edelly -
tyksiä uuden rahoituksen saamiselle käytöstäpoistoa varten nykyisestä monivuo -
tisesta rahoituskehyksestä. Niillä pyritään varmistamaan EU:n varojen tehokas ja 
vaikuttava käyttö.44 Ks. KOM(2011) 783 lopullinen, 
neuvoston asetukset 
(Euratom) N:o 1368/2013 ja 
(Euratom) N:o 1369/2013 sekä 
komission täytäntöönpano -
päätös C(2014)5449.Laatikko 1Ennakkoehdot
Kaikkien kolmen jäsenvaltion on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet 1. tammikuuta 2014 mennessä täyt -
tääkseen seuraavat ennakkoehdot:
1. ne noudattavat Euratomin perustamissopimuksen mukaista säännöstöä ydinturvallisuuden alalla, eri -
tyisesti siltä osin kuin kyse on direktiivin 2009/71/Euratom ja direktiivin 2011/70/Euratom saattamises -
ta osaksi kansallista lainsäädäntöä
2. ne vahvistavat kansallisessa kehyksessä rahoitussuunnitelman, jossa määritetään kokonaiskustannukset 
ja suunnitellut rahoituslähteet ydinreaktoriyksiköiden turvallista käytöstä poistamista varten, mukaan 
lukien käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huolto
3. ne toimittavat komissiolle tarkistetun yksityiskohtaisen käytöstäpoistamissuunnitelman, jossa eritellään 
seikkaperäisesti käytöstäpoistamistoimet, mukaan lukien aikataulu ja vastaava kustannusrakenne, jonka 
on perustuttava kansainvälisesti hyväksyttyyn käytöstä poistamista koskevaan kustannusarvioon.
Lähde:  Neuvoston asetusten (Euratom) N:o 1368/2013 ja (Euratom) N:o 1369/2013 4 artikla.
49 Huomautukset 
87 
Siihen mennessä, kun komissio teki lokakuussa 2014 vuoden 2014 vuotuista 
työohjelmaa koskevan rahoituspäätöksensä, sen olisi pitänyt arvioida, oliko 
jäsenvaltioissa toteutettu asianmukaiset toimenpiteet45. Tilintarkastustuomiois -
tuin kuitenkin katsoo, että rahoitussuunnitelmia ja yksityiskohtaisia käytöstäpois -
tosuunnitelmia eli toista ja kolmatta ennakkoehtoa koskevat komission arvioinnit 
olivat puutteellisia. Komission sisäisen tarkastuksen osaston syyskuussa 2015 
julkaisema kertomus vahvistaa tilintarkastustuomioistuimen arvion. Tilintarkas -
tustuomioistuin havaitsi esimerkiksi, että kokonaiskustannuksia ja rahoitusta kos -
kevia arviointeja oli muutettu merkittävästi (ks. kohta 84) ja joissakin tapauksissa 
tietyistä kustannuksista tai toimista ei ollut esitetty yksityiskohtaista suunnitel -
maa (ks. esim. henkilöstökustannuksia koskeva kohta 79). Energian pääosasto on 
sisällyttänyt toimintakertomukseensa vuodelta 2015 varauman, joka liittyy pää -
osaston ennakkoehdoista vuonna 2014 esittämän arvion asianmukaisuuteen46.
88 
Komission energian pääosasto laati komission sisäisen tarkastuksen osaston 
havaitsemien puutteiden korjaamiseksi toimintasuunnitelman, jonka mukaan 
ennakkoehtojen arviointi on saatava päätökseen lokakuuhun 2016 mennessä. On 
tärkeää, että komissio saattaa arvioinnin päätökseen ja analysoi tarkasti kunkin 
jäsenvaltion rahoitus- ja käytöstäpoistosuunnitelmat, sillä asiakirjat muodostavat 
tulevan rahoituksen perustan.
Suurin osa kustannuksista kaikissa kolmessa jäsenvaltiossa 
rahoitetaan EU:n talousarviosta
89 
Kaikki kolme jäsenvaltiota ovat perustaneet kansalliset rahastot radioaktiivisen 
jätteen turvallista huoltoa ja loppusijoitusta sekä ydinvoimaloiden käytöstäpois -
toa koskevien kansallisten politiikkojen rahoittamista varten. Rahastojen resurssit 
ovat kuitenkin vähäiset, etenkin Liettuassa.
– Liettuan  kansallinen käytöstäpoiston tukirahasto perustettiin vuonna 1995. 
Rahasto sai varoja ydinvoimalan toiminnan tuloista, kunnes voimala suljettiin 
vuoden  2009 lopussa. Nykyään rahasto on riippuvainen tarpeettomien omai -
suuserien myynnistä saatavista tuloista, ulkoisista varoista ja niille kertyvistä 
koroista. Aiemmin rahastosta rahoitettiin myös muita kuin käytöstäpoistoon 
liittyviä toimia, kuten etuuskohteluun perustuvia sähkö- ja lämmitystariffeja 
tai paremman sosiaaliturvan tarjoamista entisille työntekijöille. Energiami -
nisteriön arvion mukaan rahastossa oli 1.  tammikuuta 2016 neljä  miljoonaa 
euroa47.45 Ks. neuvoston asetusten 
(Euratom) N:o 1368/2013 ja 
(Euratom) N:o 1369/2013 
4 artikla.
46 Energian pääosaston 
toimintakertomus vuodelta 
2015, viite Ares(2016)1 667 891, 
8.4.2016.
47 SWD(2016) 102 final, s. 38. 
Asiaa ei mainita komission 
yksiköiden valmisteluasia -
kirjassa, vaan siinä yhteen -
laskettujen varojen määräksi 
ilmoitetaan 0,5  miljardia  euroa. 
On epäselvää, mihin luvulla 
viitataan.
50 Huomautukset 
– Bulgaria  perusti vuonna 1999 kansallisen radioaktiivista jätettä koskevan 
rahaston ja ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskevan rahaston. Kumpikin 
rahasto kattaa kaikki Bulgarian ydinvoimalat. Ensin mainitun rahaston varat 
ovat peräisin pääasiassa radioaktiivisen jätteen tuottajien maksamista mak -
suista. Suurin maksaja on 92 prosentin osuudella Kozloduyn ydinvoimala. Ra -
hastosta käytettiin yksiköiden 1–4 radioaktiivisen jätteen huoltoon 34,8 mil -
joonaa euroa, ja siellä oli vuoden 2015 lopussa 61 miljoonaa euroa. Toisen 
rahaston varat ovat peräisin ydinlaitosten toiminnanharjoittajien maksamista 
maksuista. Kozloduyn yksiköihin 1–4 liittyvät varat olivat vuoden 2015 lop -
puun mennessä yhteensä 156 miljoonaa euroa.
– Slovakia  otti vuonna 2010 käyttöön loppukäyttäjiltä perittävän sähkönku -
lutusveron kompensoimaan aiempina vuosina kertynyttä alijäämää ja sitä, 
etteivät ydinvoimaloiden toiminnanharjoittajien vuodesta 1995 lähtien mak -
samat pakolliset maksut riitä kattamaan ydinvoimaloiden käytöstäpoiston ja 
käytetyn polttoaineen loppusijoituksen kustannuksia. Kansallisesta käytös -
täpoistoa koskevasta rahastosta oli vuoden 2014 lopussa varattu Bohunicen 
V1-ydinvoimalan käytöstäpoistoon 290  miljoonaa  euroa.
90 
Käytöstäpoistoa koskevista rahastoista ja muista kansallisista lähteistä peräisin 
olevat yhteenlasketut kansalliset varat eivät riitä kattamaan kaikkia käytöstäpois -
tokustannuksia (ks. kohta 67 ja taulukko 8 ). Kansalliset varat kattavat arvioiduista 
kustannuksista Bulgariassa 31  prosenttia ja Slovakiassa 38  prosenttia. Liettuas -
sa ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskevan EU:n ohjelman kansalliset varat 
kattaisivat alle 8  prosenttia käytöstäpoiston kokonaiskustannuksista. Puuttuvaa 
rahoitusta on tähän asti maksettu EU:n talousarviosta ydinvoimaloiden käytöstä -
poiston avustusohjelmien kautta.
91 
Jäsenvaltioilla ei nykyään ole lainsäädäntöön perustuvaa velvoitetta  osallistua 
käytöstäpoistoon myönnettävän avustuksen rahoittamiseen ohjelman eikä yksit -
täisten hankkeiden tasolla. Euroopan rakenne- ja investointirahastoissa (ERI-ra -
hastot)48 jäsenvaltioiden sen sijaan edellytetään osallistuvan omista varoistaan 
ohjelmien tai hankkeiden rahoittamiseen maksamalla tietyn ennalta määrätyn 
prosenttiosuuden mukaisen yhteisrahoitusosuuden. Tilintarkastustuomioistui -
men edellisessä kertomuksessa suositeltiin, että jos komissio ehdottaa rahoi -
tusta seuraavan, vuosia 2014–2020 koskevan rahoituskehyksen yhteydessä, sen 
olisi otettava huomioon myös EU:n muut rahastot, kuten rakennerahastot, sekä 
maksusuorituksiin sovellettavat ehdot. Komissio vastasi suositukseen jatkamalla 
lieventämistoimenpiteiden tukemista ERI-rahastojen kautta mutta päätti pitää 
ydinvoimaloiden käytöstäpoistoon tarkoitetun tuen erillään niin, ettei ERI-rahas -
toista myönnetä rahoitusta varsinaista käytöstäpoistoa varten.48 Euroopan rakenne- ja 
investointirahastoihin 
kuuluvat muun muassa 
Euroopan aluekehitysrahasto, 
koheesiorahasto ja Euroopan 
sosiaalirahasto. Ennen 
vuotta 2014 rahastoja 
kutsuttiin rakennerahastoiksi.
51 Huomautukset 
92 
Yhteisrahoitusvelvollisuus on tärkeä, sillä se on EU-rahoituksen saajille talou -
dellinen kannustin pyrkiä saamaan hankkeita hallinnoitaessa rahoille vastinetta 
ja edistymään ohjelmissa. Ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelmia 
koskevissa neuvoston asetuksissa tunnustetaan yhteisrahoituksen merkitys ja 
todetaan, että hankkeiden rahoittaminen kokonaan EU:n varoista olisi sallittava 
ainoastaan ”perustelluissa poikkeustapauksissa”49. Komissio ei kuitenkaan ole 
vielä antanut selkeitä ohjeita siitä, milloin on kyse tällaisesta tapauksesta. Tämä 
vahvistetaan myös komission sisäisen tarkastuksen yksikön syyskuussa 2015 anta -
massa kertomuksessa. Komissio ei siten ole toistaiseksi pystynyt hyödyntämään 
mahdollisuutta kannustaa jäsenvaltioita  osallistumaan rahoitukseen ja pyrkiä 
mahdollisimman suuriin yhteisrahoitusosuuksiin.
Arvioidut kokonaiskustannukset ovat kaksinkertaiset, 
jos niissä huomioidaan korkea-aktiivisen jätteen 
loppusijoituskustannukset
93 
Lopullisissa käytöstäpoistosuunnitelmissa esitetyt rahoitusvajearviot eivät kerro 
koko totuutta voimalaitoksen sulkemisen jälkeen syntyvistä kustannuksista, 
sillä missään niistä ei oteta huomioon käytetyn polttoaineen loppusijoituksen 
kustannuksia.
94 
Kansainvälisesti hyväksytyn aiheuttamisperiaatteen mukaan jäsenvaltion on 
varmistettava, että toiminnanharjoittaja täyttää sille saastuttajan ominaisuudessa 
kuuluvat velvollisuudet ja varaa riittävästi varoja kaikkien käytöstäpoistosta ja 
käytetyn polttoaineen loppusijoituksesta aiheutuvien kustannusten kattamiseen 
(ks. kohta 20).
95 
Samaa periaatetta noudatetaan myös radioaktiivisen jätteen huollosta vuonna 
2011 annetussa direktiivissä. Siinä edellytetään jäsenvaltioiden varmistavan, että 
kaikki radioaktiivisen jätteen ja käytetyn ydinpolttoaineen huoltoon liittyvät 
toimet loppusijoitus mukaan lukien määritetään ja niiden kustannukset arvioi -
daan kokonaisuudessaan ja että tarvittaessa on saatavilla riittävät taloudelliset 
voimavarat50.
96 
Ydinvoimaloiden käytöstäpoistamisen avustusohjelmissa on asetettu rahoituksen 
yhdeksi edellytykseksi (ks. kohdat 86–88) myös se, että jäsenvaltiot vahvistavat 
”kansallisessa kehyksessä rahoitussuunnitelman, jossa määritetään kokonaiskus -
tannukset ja suunnitellut rahoituslähteet ydinreaktoriyksiköiden turvallista käy -
töstä poistamista varten, mukaan lukien käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktii -
visen jätteen huolto”51.49 Neuvoston asetuksen 
(Euratom) N:o 1368/2013 
johdanto-osan 17 kappale ja 
neuvoston asetuksen 
(Euratom) N:o 1369/2013 
johdanto-osan 15 kappale.
50 Ks. erityisesti neuvoston 
direktiivin 2011/70/Euratom 
12 artikla.
51 Ks. neuvoston asetusten 
(Euratom) N:o 1368/2013 ja 
(Euratom) N:o 1369/2013 
4 artikla.
52 Huomautukset 
97 
Tarkastuksessa laskettiin loppusijoituskustannuksia koskeva arvio, jotta voimalai -
tosten käytöstäpoistokustannuksista saataisiin kattavampi käsitys.
98 
Kuten taulukosta 10  käy ilmi, laskelmien mukaan kaikkien kolmen jäsenvaltion 
yhteenlasketut arvioidut käytöstäpoiston kokonaiskustannukset voivat olla jopa 
kaksinkertaiset eli 11,4  miljardia  euroa, jos mukaan lasketaan myös loppusijoituk -
seen liittyvät kustannukset. Taulukko 10Käytöstäpoiston kustannusarvio sisältäen korkea-aktiivisen jätteen ja käytetyn 
ydinpolttoaineen loppusijoituksen
(miljoonaa euroa)
Ignalina, Liettua Kozloduy, Bulgaria Bohunice, Slovakia Yhteensä
Vuoden 2015 kustannusarvio ilman korkea-aktiivisen 
jätteen ja käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoitusta3 376 1 107 1 239 5 722
Kahdeksan reaktorin korkea-aktiivisen jätteen 
ja käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoituksen 
kustannusarvio12 610 1 590 1 466 5 666
Kustannusarvio sisältäen korkea-aktiivisen jätteen ja 
käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoituksen5 986 2 697 2 705 11 388
Kansallinen rahoitus 262 348 476 1 086
EU-rahoitus 1 553 731 671 2 955
Rahoitusvaje 4 171 1 618 1 558 7 347
1 Arvioituja loppusijoituskustannuksia koskeva huomautus
Liettuan Ignalinan  osalta 2 610 miljoonan euron arvio perustuu kansallisessa ohjelmassa ilmoitettuun lukuun, joka mainittiin myös komis -
sion vuonna 2016 antamassa ohjeellisessa ydinohjelmassa.
Bulgarian  kansallisessa ohjelmassa ei ilmoiteta Kozloduyn  osalta mitään summaa. Tässä esitetty 1,59  miljardin  euron kustannusarvio 
perustuu tarkastuksen aikana Bulgarian kansallisten viranomaisten kanssa Suomen hankkeesta käytyjen keskustelujen perusteella tehtyyn 
arvioon, jonka mukaan kansallisen loppusijoituslaitoksen kokonaiskustannukset olisivat kolme  miljardia euroa. Kolme  miljardia euroa jaettiin 
puoliksi yksiköiden 1–4 ja käytössä olevien yksiköiden 5 ja 6 osuuksien mukaisesti. Arviossa ei otettu huomioon tulevia yksiköitä tai voimalai -
toksia koskevia suunnitelmia, sillä ne eivät olleet vielä konkreettisia.
Slovakian Bohunicen  osalta esitetty 1,46  miljardin  euron arvio perustuu Slovakian viranomaisten arvioon, jonka mukaan kansalliset loppu -
sijoituskustannukset ovat 4,4  miljardia  euroa, mutta arvioinnissa on käytetty varovaisempaa skenaariota, jossa Slovakian vielä toiminnassa 
olevien ydinvoimalaitosten käyttöikä on 60  vuotta. Arvioinnissa 4,4  miljardia  euroa jaettiin kolmella, jotta kustannukset jakautuisivat tasai -
sesti kahden käytöstä poistettavan yksikön ja neljän yhä käytössä olevan yksikön välillä. Toisin kuin Slovakian kansallisessa ohjelmassa tässä 
arviossa ei otettu huomioon kahta Mohovceen suunniteltua yksikköä, koska niiden rakentaminen on viivästynyt. Jos ne olisi laskettu mukaan, 
käytöstä poistettavien yksiköiden osuus 4,4 miljardista eurosta olisi ollut 16,3 prosenttia eli 717 miljoonaa euroa. Komission vuoden 2016 
ohjeellisessa ydinohjelmassa viitataan 3,7  miljardiin  euroon, joka vaikuttaa perustuvan vähemmän varovaiseen skenaarioon, jossa voimalai -
tosten käyttöikä on 40 vuotta.
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin komission, vuosien 2015 ja 2016 vuotuisten työohjelmien ja kansallisten sidosryhmien tietojen 
perusteella.
53 Huomautukset 
99 
Kun otetaan huomioon sekä käytöstäpoistosta että loppusijoituksesta aiheutuvat 
kustannukset, suurin osa yhteenlasketusta 7,4  miljardia  euron rahoitusvajeesta 
koskee Liettuaa. Myös Bulgarian ja Slovakian rahoitusvajeet olisivat merkittävät 
(ks. kaavio 18 ).Kaavio 18Rahoitusvajeet huomioitaessa sekä käytöstäpoisto että 
loppusijoitus
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin taulukon 10  perusteella. 01 0002 0003 0004 0005 0006 000
Ignalina, Liettua Kozloduy, Bulgaria Bohunice, Slovakia58 %70 %
60 %miljoonaa euroa
Kansallinen rahoitus
EU-rahoitus 
Rahoitusvaje52 IAS 37 ”Varaukset, ehdolliset 
velat ja ehdolliset varat” ja 
IPSAS  19. Ydinvoimaloiden 
käytöstä poistamiselle ei ole 
erillistä kansainvälistä 
tilin  päätösstandardia. Siitä, 
miten käytöstöpoistamiskus -
tannuksia koskevat tilastolliset 
tiedot lasketaan Euroopan 
kansantalouden tilinpitojärjes -
telmässä (EKT), on olemassa 
standardi. Siinä ei vaadita 
tulevia kustannuksia 
koskevien velkojen 
kirjaamista.
53 IAS 37.10:n mukaan 
velvoitteen synnyttävä 
tapahtuma on tapahtuma, 
joka synnyttää oikeudellisen 
tai tosiasiallisen velvoitteen 
(esim. ydinvoimalan 
rakentaminen synnyttää 
velvoitteen poistaa 
ydinvoimala käytöstä) ja joka 
johtaa siihen, että yhteisölle ei 
jää muuta realistista 
vaihtoehtoa kuin täyttää 
kyseinen velvoite.
54 IAS 37.40:n mukaan kerta -
luonteisia tapahtumia 
(uudelleenjärjestely, 
ympäristön puhdistaminen tai 
oikeusjutun sopiminen) 
koskevat varaukset 
arvostetaan todennäköisim -
män määrän mukaan.
Tulevia kustannuksia koskevien velkojen käsittely 
kirjanpidossa ei ole ollut asianmukaista tarkastetuissa 
kolmessa jäsenvaltiossa
100  
Kansainvälisten tilinpäätösstandardien52 mukaan velat, joita tulevaisuudessa 
odotetaan aiheutuvan, on esitettävä varauksina ja merkittävä sen organisaation 
taseeseen, jolla on velvollisuus maksaa ne, jos
– organisaatiolle on syntynyt aikaisemman tapahtuman seurauksena olemassa 
oleva oikeudellinen tai tosiasiallinen velvoite53
– maksaminen on todennäköistä eli toteutuminen on todennäköisempää kuin 
toteutumatta jääminen
– määrä on arvioitavissa luotettavasti54.
54 Huomautukset 
101  
Jos nämä kolme ehtoa eivät täyty, velkaa kutsutaan ehdolliseksi velaksi, joka 
ilmoitetaan taseen ulkopuolella esimerkiksi tilinpäätöksen liitetiedoissa, jollei 
maksaminen tapahdu pitkän ajan kuluttua, jolloin velkaa ei tarvitse ilmoittaa55.
102  
Näin ollen ydinvoimalan käytöstä poistamisesta ja käytetyn polttoaineen loppu -
sijoituksesta aiheutuvat kustannukset olisi merkittävä velkoina sen organisaation 
taseeseen, jolla on velvollisuus maksaa ne, jos maksaminen on todennäköistä ja 
määrä voidaan arvioida luotettavasti. Kustannusarviot voivat perustua esimer -
kiksi käytöstäpoistosuunnitelmaan. Se, miten eriä tarkalleen ottaen käsitellään 
kirjanpidossa, riippuu maksuvelvollisuutta koskevasta oikeudellisesta asetelmasta 
ja jäsenvaltion tai organisaation noudattamista kirjanpitokäytännöistä56.
103  
Pyysimme jäsenvaltioiden asianomaisia viranomaisia toimittamaan tiedon siitä, 
miten ydinvoimaloiden käytöstäpoistoon ja käytetyn ydinpolttoaineen loppusi -
joitukseen liittyviä kustannuksia vastaavia velkoja käsitellään kirjanpidossa.
104  
Kuten taulukko 1 1  osoittaa, kirjanpitokäytännöt vaihtelevat tarkastettujen 
kolmen jäsenvaltion välillä ja riippuen siitä, liittyvätkö kustannukset ydinvoima -
laitosten käytöstäpoistoon vai loppusijoitukseen. Liettuassa ydinvoimaloiden 
käytöstäpoistokustannuksia ei merkitä varauksina mihinkään taseeseen ja ainoas -
taan pienet ehdolliset velat ilmoitetaan. Bulgariassa käytöstäpoistokustannuksia 
ei merkitä Kozloduyn ydinvoimalan tileihin, ja Slovakiassa ne merkitään vain 
osittain Bohunicen ydinvoimalan tileihin.
105  
Liettuassa ja Bulgariassa loppusijoituskustannuksia ei ole merkitty varauksina 
kyseisten organisaatioiden taseeseen eikä niistä ole ilmoitettu mitään tietoja ti -
linpäätöksen liitetiedoissa. Ainoastaan Slovakiassa organisaatiot ovat merkinneet 
loppusijoituskustannuksia koskevan varauksen kansallisen ydinvoimarahaston 
alatiliin.55 IAS 37:n mukaan ilmoitta -
minen ei ole pakollista, jos 
maksaminen tapahtuu pitkän 
ajan kuluttua.
56 Joidenkin organisaatioiden 
täytyy soveltaa kansainvälisiä 
tilinpäätösstandardeja, kun 
taas toiset organisaatiot voivat 
käyttää kansallisen tason 
tilinpäätösstandardeja.
55 Huomautukset 
106  
Se, että tulevia kustannuksia ei järjestelmällisesti merkitä varauksina ja/tai ilmoi -
teta tilinpäätöksen liitetiedoissa, heikentää avoimuutta ja vaikeuttaa asianomais -
ten viranomaisten mahdollisuuksia suunnitella riittävän hyvin, miten tulevat 
käytöstäpoisto- ja loppusijoituskustannukset katetaan. Taulukko 11Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoon ja käytetyn polttoaineen loppusijoitukseen 
liittyviä velkoja koskevat kirjanpitokäytännöt
Ydinvoimalaitoksen tilit (pois lukien käytetyn poltto -
aineen loppusijoitus)Rahaston/ministeriön tilit tai valtion tilinpito
(mukaan lukien käytetyn polttoaineen loppusijoitus)
Ignalina, 
LiettuaEi merkittyjä varauksia.
Selventävissä liitetiedoissa kerrotaan, ettei purkamisen osalta 
ole saatavilla luotettavaa arviota. Siksi ehdollisia velkoja ei 
ilmoiteta.Ei merkittyjä varauksia.
Taseen ulkopuolella ilmoitetaan pieniä käytöstäpoistoon liittyviä 
ehdollisia velkoja (13 miljoonaa euroa), jotka koskevat ydinvoima -
lan entisten työntekijöiden ylimääräistä sosiaaliturvaa.
Kozloduy, 
BulgariaEi merkintöjä ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa eikä käytetyn 
polttoaineen varastointi- ja huoltokustannuksia koskevista va -
rauksista. Riippumaton tilintarkastaja oli tämän vuoksi esittänyt 
vuoden 2014 tilinpäätöksessä varaumia.Kansallisten ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa ja radioaktiivista 
jätettä koskevien rahastojen tulot ja menot on sisällytetty energia -
ministeriön vuotuisen talousarvion tileihin. Kertyneiden varojen 
käyttämättömät osuudet, aiempien vuosien varat mukaan lukien, 
ilmoitetaan taseen ulkopuolella.
Bohunice, 
SlovakiaMerkitty osittain mutta ei kohdennettu Bohunicen 
V1-ydinvoimalaan.Kansallisen ydinvoimarahaston alatili sisältää loppusijoitusta 
koskevia alustavia tietoja.
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin kansallisten viranomaisten tietojen perusteella.
56
 Johtopäätökset ja 
suositukset
107  
Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskevissa EU:n rahoitusohjelmissa ei ole onnis -
tuttu luomaan oikeanlaisia kannustimia oikea-aikaiselle ja kustannustehokkaalle 
käytöstäpoistolle. Tilintarkastustuomioistuin julkaisi edellisen kertomuksensa 
aiheesta vuonna 2011. Liettuassa sijaitsevan Ignalinan ydinvoimalan, Bulgariassa 
sijaitsevan Kozloduyn ydinvoimalan ja Slovakiassa sijaitsevan Bohunicen ydinvoi -
malan käytöstäpoistamisessa on edistytty tämän jälkeen jonkin verran. Voimalai -
tosten valvonta-alueiden ulkopuolella sijaitsevia keskeisiä osia on purettu. Lähes 
kaikki käytöstäpoiston keskeiset infrastruktuurihankkeet ovat kuitenkin viivästy -
neet, ja kaikilla kolmella jäsenvaltiolla on yhä edessään suuria haasteita valvon -
ta-alueilla tehtävässä työssä. Jäsenvaltioiden viranomaisten mukaan ydinvoimalat 
on suljettu pysyvästi, mutta ne eivät ole täysin toteuttaneet kaikkia edellytettyjä 
tuotoksia, joiden perusteella komissio arvioi lopullisen sulkemisen edistymistä. 
Liettuan rahoitusvaje on kasvanut viime tarkastuksen jälkeen 1,6  miljardiin  eu-
roon. Kolmen voimalaitoksen käytöstäpoiston on arvioitu maksavan yhteensä 
vähintään 5,7  miljardia  euroa. Jos mukaan lasketaan loppusijoituksesta aiheutu -
vat kustannukset, kokonaiskulut ovat 11,4  miljardia  euroa.
Käytöstäpoistossa on edistytty jonkin verran vuoden 2011 
jälkeen, mutta edessä on suuria haasteita
108  
Vuoden 2011 jälkeen kaikki kolme jäsenvaltiota ovat purkaneet tiettyjä keskeisiä 
osia valvonta-alueen ulkopuolelta ja ovat Liettuaa lukuun ottamatta edistyneet 
myös valvonta-alueella tehtäviä töitä varten tarvittavien lupien hankkimisessa. 
Liettua ei ole vielä saanut tarvittavaa lupaa. Lupa on tarkoitus myöntää vuonna 
2022 eli kymmenen vuotta alkuperäisestä aikataulusta jäljessä (ks. kohdat 40 ja 
42).
109  
Kaikkien kansallisten viranomaisten mukaan saavutettu edistys merkitsee sitä, 
että voimalaitosten sulkeminen on nyt käytännössä lopullista. Mikään kolmesta 
voimalaitoksesta ei kuitenkaan ole vielä toteuttanut kaikkia edellytettyjä tuotok -
sia, joiden perusteella komissio arvioi sulkemisen edistymistä. Rektoriydinten/
primääripiirien purkamista koskevat suunnitelmat eivät ole vielä valmiit, ja reak -
torirakennuksissa on tähän mennessä tehty vain vähäisiä töitä. Näin ollen kaikilla 
kolmella jäsenvaltiolla on yhä edessään suuria haasteita valvonta-alueilla, kuten 
reaktorirakennuksissa, suoritettavassa työssä (ks. kohdat  38–42).
110  
Jätehuoltoinfrastruktuurin rakentamisessa on edistytty jonkin verran, mutta mo -
net keskeiset infrastruktuurihankkeet viivästyivät vuosina 2011–2015 kaikissa kol -
messa jäsenvaltiossa (ks. kohdat 43 ja 59–71). Viivästykset ovat olleen pahimpia 
Liettuassa, missä käytöstäpoiston päättymisajankohtaa on vuoden  2011 jälkeen 
lykätty yhdeksällä vuodella vuoteen 2038 (ks. kohdat 59–63).
57 Johtopäätökset ja suositukset 
111 
Kaikissa kolmessa jäsenvaltiossa on edelleen haasteita, jotka liittyvät esimerkiksi 
riippuvuuteen ulkopuolisista asiantuntijoista (ks. kohta 69) ja uudenlaisten teknis -
ten ratkaisujen käsittelemiseen (ks. kohdat 67 ja 68). EU:n laajuinen pula pätevis -
tä, kokeneista insinööreistä on riski, etenkin Liettuassa (ks. kohta 70).
Suositus 1 – Käytöstä poistamisen edistymisen 
varmistaminen
Kyseisten kolmen jäsenvaltion olisi
a) parannettava edelleen projektinhallintakäytäntöjään, jotta tarvittavat 
jätehuollon ja käytetyn ydinpolttoaineen huollon infrastruktuurit saadaan 
käyttöön suunnitellussa aikataulussa
b) kehitettävä omia teknisiä valmiuksiaan saavuttaakseen paremman tasapai -
non sisäisen ja ulkopuolisen asiantuntemuksen välillä
c) löydettävä parempia tapoja vaihtaa parhaita käytäntöjä ja teknistä tietoa 
paitsi keskenään myös laajemmin koko ydinvoimaloiden käytöstäpoiston 
parissa EU:ssa ja sen ulkopuolella työskentelevän yhteisön kanssa. Komission 
olisi tuettava näitä pyrkimyksiä kustannustehokkaasti.
Toteuttamisen tavoiteajankohta: Vuoden 2017 loppuun mennessä.
112  
Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskevista EU:n avustusohjelmista rahoitettavat 
hankkeet eivät koske käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoitusta vaan ainoastaan 
sen välivarastointia. Käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoituspaikan rakentami -
nen voi kestää kymmeniä vuosia ja edellyttää suuria taloudellisia sitoumuksia. Se 
voi olla vaikeaa maissa, joissa radioaktiivista jätettä syntyy hyvin vähän, joilla on 
rajalliset taloudelliset resurssit tai joiden geologiset olosuhteet eivät ole sopivat. 
Korkea-aktiivisen jätteen ja käytetyn ydinpolttoaineen kansallisia tai alueellisia 
loppusijoitusratkaisuja koskevat keskustelut ovat kaikissa kolmessa jäsenvaltiossa 
yhä luonnosteluvaiheessa (ks. kohdat 48–58). Komission on raportoitava asiaa 
koskevista jäsenvaltioiden suunnitelmista, mutta se ei ole vielä tehnyt niin (ks. 
kohta  53).
58 Johtopäätökset ja suositukset 
Suositus 2 – Käytetyn ydinpolttoaineen 
loppusijoitusratkaisut
a) Komission olisi yhdessä kaikkien asianomaisten EU:n jäsenvaltioiden kanssa 
selvitettävä käytetyn ydinpolttoaineen ja korkea-aktiivisen jätteen loppu -
sijoitusvaihtoehtoja alueelliset ja muut EU-tason ratkaisut mukaan lukien ja 
pohdittava asianmukaisesti eri vaihtoehtojen turvallisuutta, vaarattomuutta 
ja kustannustehokkuutta. Komission olisi sisällytettävä asiaa koskeva arviointi 
ensimmäiseen Euroopan parlamentille ja neuvostolle antamaansa kertomuk -
seen radioaktiivisen jätteen huollosta annetun direktiivin täytäntöönpanosta.
Toteuttamisen tavoiteajankohta: Aloitettava välittömästi, kertomus julkaista -
va viimeistään vuoden 2017 puolivälissä.
b) Tämän tarkastuksen kohteena olleiden kolmen jäsenvaltion  olisi edistyttävä 
loppusijoitussuunnitelmiensa suhteen ja laadittava kattavammat käytetyn 
ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen loppusijoitusta koskevat kustan -
nusarviot ja rahoitussuunnitelmat radioaktiivisen jätteen huollosta annetun 
direktiivin vaatimusten mukaisesti.
Toteuttamisen tavoiteajankohta: Vuoden 2017 puoliväliin mennessä.
Käytöstäpoistokustannusten arvioidaan olevan 
vähintään 5,7  miljardia  euroa ja kaksinkertaiset, jos 
mukaan lasketaan loppusijoituskustannukset
113  
Kaikkien kolmen ohjelman arvioidut käytöstäpoiston kokonaiskustannukset kas -
voivat vuosina 2010–2015 yhteensä 40 prosenttia 4,1 miljardista eurosta 5,7 mil -
jardiin euroon (ks. kohdat 73 ja 74). Jos arvioihin lasketaan mukaan myös käyte -
tyn ydinpolttoaineen loppusijoituksesta aiheutuvat kulut, kokonaiskustannukset 
voivat olla kaksinkertaiset eli jopa 11,4 miljardia euroa (ks. kohdat 93–99).
114  
Tällä hetkellä käytettävissä oleva jäsenvaltioiden oma ja EU:n tarjoama yhteensä 
4 miljardin euron rahoitus ei riitä kattamaan arvioituja 5,7 miljardin euron koko -
naiskustannuksia, jotka eivät sisällä loppusijoituksesta aiheutuvia kustannuksia. 
Tämä merkitsee 1,7 miljardin euron rahoitusvajetta käytöstäpoistoprosessin päät -
tymiseen asti. Yhteenlasketusta rahoitusvajeesta 93 prosenttia koskee Liettuaa, 
jossa puuttuvan rahoituksen määrä on 1,6 miljardia euroa (ks. kohdat 73–85). 
Bulgarian arvioitu rahoitusvaje on 28 miljoonaa euroa ja Slovakian 92 miljoo -
naa euroa (ks. kohta 84).
59 Johtopäätökset ja suositukset 
115  
Kansainvälisesti hyväksytyn aiheuttamisperiaatteen mukaan jäsenvaltion on 
varmistettava, että ydinvoimaloiden toiminnanharjoittajat täyttävät niille saas -
tuttajan ominaisuudessa kuuluvat velvollisuudet ja varaavat riittävästi varoja 
kaikkien käytöstäpoistosta ja käytetyn polttoaineen loppusijoituksesta aiheutu -
vien kustannusten kattamiseen (ks. kohdat 20 ja 93). Näistä kolmesta laitosaluees -
ta vastaavat valtionyhtiöt. Kaikki kolme jäsenvaltiota ovat perustaneet kansalliset 
rahastot radioaktiivisen jätteen turvallista huoltoa ja loppusijoitusta sekä ydin -
voimaloiden käytöstäpoistoa koskevien kansallisten politiikkojen rahoittamista 
varten. Tähän mennessä kansallisia rahastoja on kuitenkin hyödynnetty kolmessa 
ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskevassa ohjelmassa vain vähän, ja rahasto -
jen resurssit ovat edelleen vähäiset etenkin Liettuassa (ks. kohdat 89–92).
116  
Tästä seuraa, että hankkeiden yhteisrahoittaminen kansallisin varoin on ollut pi -
kemminkin harvinainen poikkeus kuin sääntö. Vaikka näissä ohjelmissa ei muista 
EU:n rahastoista poiketen olekaan lainsäädäntöön perustuvaa vaatimusta hank -
keiden yhteisrahoittamisesta, niiden oikeusperustassa todetaan, että hankkeiden 
rahoittaminen kokonaan EU:n varoista olisi hyväksyttävä ainoastaan ”perustel -
luissa poikkeustapauksissa”57. Komissio ei kuitenkaan ole vielä antanut selkeitä 
ohjeita siitä, milloin on kyse tällaisesta tapauksesta. Jos komissio olisi antanut 
ohjeet, se olisi voinut tehokkaammin luoda oikeanlaiset kannustimet suuremmil -
le kansallisille yhteisrahoitusosuuksille ydinvoimaloiden käytöstäpoistossa (ks. 
kohta  92).
117  
Tarkastetut kolme jäsenvaltiota ovat viime kädessä itse vastuussa sen varmistami -
sesta, että niillä on riittävästi varoja sekä ydinvoimaloiden käytöstäpoistoon että 
loppusijoitukseen (ks. kohdat 20 ja 95). Komissio totesi vuonna 2011 tekemässään 
vaikutustenarvioinnissa jäsenvaltioiden tarpeita koskevan arvioinnin perusteella, 
että EU:n taloudellista tukea ei tulisi jatkaa vuoden 2020 jälkeen (ks. kohta 10). 
Tältä osin Liettuan edustajat pyysivät tilintarkastustuomioistuinta kiinnittämään 
erityisesti huomiota EU-jäsenyyttä koskevan liittymissopimuksen pöytäkirjoihin 
(ks. kohta 83 ja alaviite 43).
Suositus 3 – Aiheuttamisperiaatteen noudattaminen 
lisäämällä kansallista rahoitusta vuosina 2014–2020 ja sen 
jälkeen
Kolmen asianomaisen jäsenvaltion olisi tunnistettava oma roolinsa sen 
varmistamisessa, että aiheuttamisperiaatetta noudatetaan, ja oltava valmiita 
käyttämään kansallisia varojaan ydinvoimaloiden käytöstäpoistosta ja loppusijoi -
tuksesta aiheutuvien kustannusten kattamiseen sekä nykyisellä rahoituskaudella 
että sen jälkeen.
Toteuttamisen tavoiteajankohta: Kansallisten yhteysrahoitusosuuksien kas -
vattaminen aloitettava vuoden 2017 vuotuisissa työohjelmissa.57 Neuvoston asetuksen 
(Euratom) N:o 1368/2013 
johdanto-osan 17 kappale ja 
neuvoston asetuksen 
(Euratom) N:o 1369/2013 
johdanto-osan 15 kappale.
60 Johtopäätökset ja suositukset 
Suositus 4 – Jäsenvaltioiden yhteisrahoitusosuuksien 
kasvattaminen rahoituskaudella 2014–2020
Komission olisi pyrittävä kasvattamaan jäsenvaltioiden yhteisrahoitusosuuksia 
rahoituskaudella 2014–2020. Sen olisi määritettävä selkeästi esimerkiksi komis -
sion päätöksellä, milloin on kyse ”perustelluista poikkeustapauksista”, joissa EU 
voi rahoittaa hankkeita kokonaan ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskevien 
avustusohjelmiensa kautta.
Toteuttamisen tavoiteajankohta: Joulukuun 2017 loppuun mennessä.
Suositus 5 – Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa Liettuassa, 
Bulgariassa ja Slovakiassa koskevien rahoitusohjelmien 
lopettaminen vuoden 2020 jälkeen
Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa Liettuassa, Bulgariassa ja Slovakiassa koske -
vat rahoitusohjelmat olisi lopetettava vuoden 2020 jälkeen. Jos näistä kolmesta 
jäsenvaltiosta yhdessä tai useammassa osoitetaan olevan selvä tarve EU:n varojen 
käytön jatkamiselle vuoden  2020 jälkeen, komission tulevaisuudessa ehdotta -
maan ja lainsäätäjän hyväksymään EU-rahoitukseen olisi sisällytettävä oikeanlai -
set kannustimet käytöstäpoiston jatkamiselle, kuten rahoituksen rajoittaminen 
määräaikaiseksi ja asianmukaisen yhteisrahoitusosuuden edellyttäminen jäsen -
valtioilta. Yksi keino tähän olisi harkita Euroopan rakenne- ja investointirahasto -
jen käyttömahdollisuuksien laajentamista niin, että niitä voitaisiin käyttää myös 
ydinvoimaloiden käytöstäpoistoon liittyviin toimiin ehtojen täyttyessä.
Toteuttamisen tavoiteajankohta: Tarvittaessa vuoden 2018 loppuun 
mennessä.
118  
Henkilöstön määrä on vähentynyt kaikissa kolmessa voimalaitoksessa. Liettuan 
Ignalinassa polttoaine on poistettu vain toisesta reaktorisydämestä ja laitoksel -
la on yhä käyttölupa. Näin ollen laitoksen henkilöstömäärä ja siten myös EU:n 
rahoittamat kustannukset ovat yhä suuret. Henkilöstöstä kolmannes työskentelee 
edelleen voimalaitoksen turvallisen ylläpidon parissa. Koska Liettuan Ignalinaa 
koskeva yhteisrahoitus on puutteellista ja laitoksen käytöstäpoistoon liittyy ta -
loudellisia ja yhteiskunnallisia haasteita, on vaarana, että työntekijöitä on enem -
män kuin käytöstäpoisto-ohjelma edellyttää ja että käytöstäpoistoon tarkoitet -
tua EU-rahoitusta käytetään työllisyyden tukemiseen (ks. kohdat 80 ja 81).
61 Johtopäätökset ja suositukset 
Suositus 6 – EU:n rahoitus vain käytöstäpoistokustannuksiin
Komission olisi määrättävä, että ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjel -
mista myönnettävää EU:n rahoitusta saa käyttää vain yksinomaan käytöstäpoisto -
toimien parissa työskentelevän henkilöstön kustannusten kattamiseen.
Toteuttamisen tavoiteajankohta: Vuoden 2017 vuotuisista työohjelmista 
alkaen.
119  
Komissio ei ole arvioinut riittävästi sitä, täyttävätkö rahoitus- ja käytöstäpoisto -
suunnitelmat niille asetetut ennakkoehdot (ks. kohdat  86–88).
Suositus 7 – Komission valvonnan parantaminen
Komission olisi saatettava päätökseen ennakkoehtojen arviointi.
Toteuttamisen tavoiteajankohta: Lokakuun 2016 loppuun mennessä.
120  
Ydinvoimaloiden käytöstäpoiston ja käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoituksen 
tulevia kustannuksia koskeviin velkoihin ja ehdollisiin velkoihin liittyvät kirjanpi -
tokäytännöt vaihtelevat tarkastetuissa kolmessa jäsenvaltiossa. Se, että tulevia 
kustannuksia ei aina merkitä varauksina ja/tai ilmoiteta tilinpäätöksen liitetie -
doissa heikentää avoimuutta ja vaikeuttaa asianomaisten viranomaisten mahdol -
lisuuksia suunnitella riittävän hyvin, miten tulevat käytöstäpoisto- ja loppusijoi -
tuskustannukset katetaan (ks. kohdat 100–103).
62 Johtopäätökset ja suositukset 
Suositus 8 – Kirjanpitokäytännöt
Komission olisi työskenneltävä yhdessä kaikkien asianomaisten jäsenvaltioiden 
kanssa, jotta kaikkia ydinvoimaloiden käytöstäpoiston ja käytetyn ydinpolttoai -
neen loppusijoituksen tulevia kustannuksia koskevia velkoja käsitellään kirjan -
pidossa asianmukaisesti, läpinäkyvästi ja kansainvälisten tilinpäätösstandardien 
mukaisesti.
Toteuttamisen tavoiteajankohta: Joulukuun 2017 loppuun mennessä.
Tilintarkastustuomioistuimen II  jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen 
Henri  Grethenin johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 
14. heinäkuuta  2016 pitämässään kokouksessa.
 Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 presidentti

63
 Liitteet
Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskevissa EU:n avustusohjelmissa käytöstä pois -
tettavat ydinreaktorit
TWhKaupallinen toimintaSuunniteltu käy -
töstäpoiston 
päättymis  ajankohta
Aloitus Lopetus Vuodet% 30 vuoden 
käyttö  iästäETT:n vuo -
den  
2011 kerto -
muk  sessaJoulu -
kuussa 
2015
LiettuaIgnalina 1 86 Toukokuu 1985 Joulukuu 2004 20 652029 2038Ignalina 2 155 Joulukuu 1987 Joulukuu 2009 22 73
BulgariaKozloduy 1 61 Lokakuu 1974 Joulukuu 2002 28 94
2035 2030Kozloduy 2 63 Marraskuu 1975 Joulukuu 2002 27 90
Kozloduy 3 63 Tammikuu 1981 Joulukuu 2006 26 86
Kozloduy 4 61 Kesäkuu 1982 Joulukuu 2006 25 82
SlovakiaBohunice V1, 
reaktori 172 Huhtikuu 1980 Joulukuu 2006 27 89
2025 2025Bohunice V1, 
reaktori 277 Tammikuu 1981 Joulukuu 2008 28 93
Lähde:  IAEA, PRIS-tietokanta.Liite I
64 Liitteet 
Yleiskatsaus ydinvoimalaitosten käytöstäpoiston avustusohjelmien oikeusperustaan
Ignalina, Liettua Kozloduy, Bulgaria Bohunice, Slovakia
Ennen liittymistäNeuvoston asetus 
(ETY) N:o 3906/1989, annettu 
18 päivänä joulukuuta 1989.Neuvoston asetus (EY) N:o 1266/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999 (Phare-ohjelma)
Liittymissopi -
muksetLiettuan tasavallan liittymi -
sehdoista ja niiden sopimusten 
mukautuksista, joihin Euroopan 
unioni perustuu, tehtyyn asiakir -
jaan liitetty Liettuassa sijaitsevaa 
Ignalinan ydinvoimalaitosta kos -
keva pöytäkirja N:o 4 (EUVL L 236, 
23.9.2003, s. 944 ja 945).Asiakirja Bulgarian tasavallan ja Romanian 
liittymisehdoista (EUVL L 157 , 21.6.2005, 
s. 203)Slovakian tasavallan liittymisehdoista ja niiden 
sopimusten mukautuksista, joihin Euroopan 
unioni perustuu, tehtyyn asiakirjaan liitetty 
pöytäkirja N:o 9.
(Bohunice V1 -ydinvoimalaitos) (EUVL L 236, 
23.9.2003, s. 954)
Liittymisen 
jälkeenNeuvoston asetus (EY) 
N:o 1990/2006, annettu 21 päi -
vänä joulukuuta 2006, Ignalinan 
ydinvoimalaitosta koskevan pöy -
täkirjan N:o 4 täytäntöönpanostaNeuvoston asetus (Euratom) N:o 647/2010, 
annettu 13 päivänä heinäkuuta 2010Neuvoston asetus (Euratom) N:o 549/2007 , 
annettu 14 päivänä toukokuuta 2007 , Tšekin, 
Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unka -
rin, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian 
liittymisehdoista tehtyyn asiakirjaan liitetyn 
Slovakiassa sijaitsevan Bohunice V1-ydinvoima -
laitoksen 1 ja 2 reaktoria koskevan pöytäkirjan 
N:o 9 täytäntöönpanosta
Neuvoston asetus (Euratom) 
N:o 1369/2013, annettu 
13 päivänä joulukuuta 2013, 
unionin tuesta ydinvoimaloiden 
käytöstä poistamisen avustusoh -
jelmalle Liettuassa ja asetuksen 
(EY) N:o 1990/2006 kumoamisestaNeuvoston asetus (Euratom) N:o 1368/2013, annettu 13 päivänä joulukuuta 2013, unionin 
tuesta ydinvoimaloiden käytöstä poistamisen avustusohjelmille Bulgariassa ja Slovakiassa 
sekä asetusten (Euratom) N:o 549/2007 ja (Euratom) N:o 647/2010 kumoamisestaLiite II
65 Liitteet 
Jäsenvaltioissa sijaitsevat ydinreaktorit ja niiden tila 31. joulukuuta 2015Liite IIITila
Suljettu
Toiminnassa
Rakenteilla91
129
2244Yhdistynyt kuningaskunta
SuljettuToiminnassaRakenteilla3015
45-
AlankomaatSuljettuToiminnassaRakenteilla
11
2-
Belgia
SuljettuToiminnassaRakenteilla
17
8-
Saksa
SuljettuToiminnassaRakenteilla
28
8
36-
RanskaSuljettuToiminnassaRakenteilla
1258
711
EspanjaSuljettuToiminnassaRakenteilla
37
10-
ItaliaSuljettuToiminnassaRakenteilla
4-
4-Suomi
Suljettu
Toiminnassa
Rakenteilla-
4
51
Ruotsi
SuljettuToiminnassaRakenteilla3
10
13-
LiettuaSuljettuToiminnassaRakenteilla
2
-
2-
TšekkiSuljettuToiminnassaRakenteilla
-
6
6-
RomaniaSuljettuToiminnassaRakenteilla
-
2
2-
BulgariaSuljettuToiminnassaRakenteilla
4
2
6-SlovakiaSuljettuToiminnassa
Rakenteilla3
4
92
Unkari
SuljettuToiminnassaRakenteilla-
4
4-Slovenia (yhteinen Kroatian
kanssa)
Suljettu
ToiminnassaRakenteilla-
1
1-
YhteensäYhteensäYhteensäYhteensäYhteensäYhteensäYhteensä
Yhteensä Yhteensä YhteensäYhteensäYhteensäYhteensäYhteensäYhteensäYhteensä Yhteensä
Huomautus:  Liettuan Ignalinassa kahdella reaktoriyksiköllä on yhä käyttölupa (ks. kohta 40).
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin Euroopan komission ja IAEA:n Power Reactor Information System (PRIS) -tietokannan tietojen 
perusteella.
66 Liitteet 
Yleiskatsaus ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelmien toimijoihin
Ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelma Liettuassa, kaksi 
täytäntöönpanoelintäLiite IV
EBRD-kanava Kansallisen viraston kanava
Ohjelman 
seurantakomiteaLiettua
EdunsaajaEdunsaaja
Toimeksisaajan
hankeToimeksisaajan
hankePuitesopimus
Vuotuinen 
valtuutussopimusPuitesopimus
Vuotuinen valtuutussopimus
Varojen siirtoa koskeva sopimus
Seuranta SeurantaSeurantaPuitesopimus
Avustussopimusten
hyväksyminen
SopimusMaksusuoritusMaksusuoritusSopimusRahoitussopimus
Valvonta ValvontaLiettua
NimeäminenSeuranta
Valtiovarainministeriö
Rahoituksen 
koordinointiTarkastuksen ja
rahoitusvalvonna armistaminenIgnalinan käytöstäpoiston 
kansainvälinen tukirahasto, 
rahoittajien kokouksen 
sääntelemänä  ja
EBRD:n
(täytäntöönpanoelin) 
hallinnoimanaKansallinen virasto 
(CPMA)
Ohjelman
koordinointiEuroopan komissio 
ydinvoimaloiden 
käytöstäpoiston 
avustusohjelman 
hallintokomitean 
avustamana
EBRD vastasi vuonna 2015 seu -
raavista käynnissä olevista 
käytöstäpoistohankkeista:EU-rahoitus 
(miljoonaa 
euroa)
INPP:n käytetyn polttoaineen välivarasto 205,97
Kiinteän jätteen huolto- ja varastointilaitokset 184,02
Hankehallinnointiyksikkö  – vaiheet 1–5
(2001–2015)51,81
Lähellä maan pintaa sijaitsevan matala- ja keskiaktii -
visen lyhytikäisen radioaktiivisen jätteen loppusijoi -
tustila (suunnittelu)10,63
Yhteensä vuonna 2015 452,43
EBRD:n päättyneet ja käynnissä olevat käytöstäpois -
tohankkeet vuodesta 1999 vuoden 2015 loppuun 
mennessä yhteensä522,91CPMA vastasi vuonna 2015 seuraavista käyn -
nissä olevista käytöstäpoistohankkeista:EU-rahoitus 
(miljoonaa 
euroa)
INPP:n vuotuiset käytöstäpoistotoimet ja niihin liittyvät 
kustannukset vuonna 201550,50
Hyvin matala-aktiivisen jätteen kaatopaikkalaitoksen 
rakentaminen (kaatopaikkalaitoksen vaihe 3)8,42
Tekninen apu VATESIlle (vaihe 6) 1,80
Betoniset jäteastiat 1,00
Radioaktiivisen metallin käsittelylaitoksen (RMTF) 
perustaminen0,96
Yhteensä vuonna 2015 62,68
CPMA:n päättyneet ja käynnissä olevat käytöstä -
poistohankkeet vuodesta 1999 vuoden 2015 loppuun 
mennessä yhteensä465,97
67 Liitteet 
Ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelmat Bulgariassa ja Slovakiassa, yksi 
täytäntöönpanoelinLiite IV
EBRD-kanava
EdunsaajaSeurantaSeuranta
Seuranta
Valvonta
MaksusuoritusPuitesopimus
Vuotuinen valtuutussopimus
Avustussopimusten 
hyväksyminen
Toimeksisaajan 
hankeKozloduyn ja Bohunicen käytöstäpois-
ton kansainvälinen tukirahasto
rahoittajien kokouksen sääntelemänä 
ja EBRD:n (täytäntöönpanoelin) 
hallinnoimanaBulgaria 
Slovakia
Kozloduyn ja Bohunicen 
ohjelmien 
seurantakomiteatEuroopan komissio 
ydinvoimaloiden 
käytöstäpoiston 
avustusohjelman 
hallintokomitean 
avustamana
Sopimus
68 Liitteet 
Tarkastuksessa tutkitut EU:n rahoittamat hankkeet
Ignalina, Liettua
Hanke Tilintarkastustuomioistuimen arvio
1. Käytettyjen polttoainenippujen 
välivarasto
Alkuperäinen budjetti: 
165 miljoonaa euroa
Viimeisin budjetti: 206 miljoonaa euroa
Alkuperäinen määräaika: elokuu 2008
Viimeisin määräaika: lokakuu 2017ETT:n 
vuoden 2011 
kertomusMerkittävillä viipeillä on suuri vaikutus ydinturvallisuuteen siihen saakka, kunnes kaikki 
käytetty polttoaine on saatu säiliöihin, ja voimalan toimintakuluihin.
Joulukuu 
2015Varastointilaitoksen rakentaminen on viivästynyt vielä kuusi vuotta, joten se on 10 vuotta 
jäljessä vuoden 2005 lopullisessa käytöstäpoistosuuunnitelmassa asetetusta aikataulusta. 
B1-hankkeeseen liittyvät laitoksen ylimääräiset ylläpitokulut ovat yli 61 miljoonaa euroa.
2. Kiinteän jätteen huolto- ja 
varastointilaitos
Alkuperäinen budjetti: 
120 miljoonaa euroa
Viimeisin budjetti: 184 miljoonaa euroa
Alkuperäinen määräaika: marraskuu 
2009
Viimeisin määräaika: marraskuu 2018ETT:n 
vuoden 2011 
kertomusHankkeen täytäntöönpano on viivästynyt huomattavasti. Viivästykset ovat vakavia, sillä de -
kontaminaatio- ja purkamishankkeiden edistyminen edellyttää jätehuoltomenetelmiä. Igna -
linan käytöstäpoiston kansainvälisestä tukirahastosta tarvitaan todennäköisesti lisärahoitusta.
Joulukuu
2015Hanke on viivästynyt yhdeksän vuotta; viivästyksistä viisi vuotta aiheutui vuosina 2011–2014. 
Ignalinan ydinvoimala ja Liettuan energiaministeriö sopivat asiaa koskevat kauppaoikeudel -
liset kiistat toimeksisaajan kanssa maksamalla 55 miljoonan euron korvaukset ja ovat lisäksi 
varanneet 17 ,9 miljoonaa euroa ennakoituja riskejä varten.
3. Purkamiseen ja dekontaminaa -
tioon liittyvä tekninen ja muu 
suunnittelu ja lupa-asiat
Hankkeen alkuperäinen budjetti: kahdek -
san miljoonaa euroa
Hankkeella ei ole tällä hetkellä budjettia 
tai aikataulua.ETT:n 
vuoden 2011 
kertomusHanketoimien ulkoistamispäätös tehtiin arvioimatta riittävästi vaadittavien teknisten resurs -
sien saatavuutta laitoksessa tai vaihtoehdon kustannustehokkuutta.
Joulukuu
2015Asiakirjojen laadinta on viivästynyt 30 kuukautta toimeksisaajien resurssien yliarvioimisen 
sekä asiakirjojen hyväksyttämiseen voimalaitoksessa ja sääntelyviranomaisilla kuluvan ajan 
vuoksi. Hanke on viivästynyt kolme vuotta, koska työkalujen hankintaa koskevat hankkeet 
on siirretty Ignalinan käytöstäpoiston kansainvälisen tukirahaston alaisuudesta CPMA:n 
alaisuuteen.
4. Hallinnointiin ja tekniseen 
suunnitteluun liittyvä tuki 
hankehallinnointiyksikölle
Alkuperäinen budjetti: 
45 miljoonaa euroa
Viimeisin budjetti: 54 miljoonaa euroaETT:n 
vuoden 2011 
kertomusHankehallinnointiyksikön konsultti on edesauttanut edistymistä merkittävästi, mutta 
hankehallinnoinnin ja hallinnollisten tehtävien kustannukset ovat korkeat eikä ydinvoimalan 
organisaatiorakennetta ei ole kehitetty riittävästi.
Joulukuu
2015Hankehallinnointiyksikön konsulttihenkilöstöä on vähennetty vuodesta 2010. He  osallistuivat 
enemmän käytöstäpoistoon liittyviin tehtäviin, johtivat merkittäviä infrastruktuurihankkeita 
ja tukivat ydinvoimalan henkilöstön kehittämistä. Suuri osa konsulttien tehtävistä koskee 
kuitenkin yhä yleistä hankehallinnointia ja hankintaa eikä ydinvoimalan käytöstäpoistoa.
5. Ignalinan ydinvoimalan työvoi -
man suoraan tukemiseen ja ulkoisiin 
toimituksiin liittyvät hankkeet
Budjetti: 198 miljoonaa euroa
Määräaika: jatkuva vuotuinen hankeETT:n 
vuoden 2011 
kertomusEi tutkittu.
Joulukuu
2015Työvoimaan liittyvät ongelmat koskivat esimerkiksi vaikeuksia henkilöstön määrän perustele -
misessa sekä epäselvyyksiä sisäisessä laskentatoimessa ja henkilöstökulujen kohdentamisessa 
tehtäviin. Ignalinan ydinvoimalassa otettiin käyttöön uusi ydinvoimalan henkilöstöä koskeva 
laskentamalli, kehitettiin töille kustannusrakenne ja otettiin käyttöön ansaittuun arvoon 
perustuva hallinnointimenetelmä (Earned Value Management). Henkilöstömäärän perustele -
misessa ja ulkoistamisstrategian toteuttamisessa edistyttiin kuitenkin vain vähän.
6. Reaktorin purkamista koskeva 
tutkimus
Alkuperäinen budjetti: 5 miljoonaa euroa
(pelkkä toteutettavuustutkimus)
Viimeisin budjetti: 70 miljoonaa euroa
(tekninen ja muu suunnittelu)ETT:n 
vuoden 2011 
kertomusEi tutkittu.
Joulukuu
2015Reaktorin purkamista koskeva toteutettavuustutkimus aloitettiin Ignalinan käytöstäpoiston 
kansainvälisen tukirahaston tuella vuonna 2009, mutta se peruttiin ja siirrettiin CPMA:n alai -
suuteen vuonna 2010. CPMA:n johtama uusi hanke on sittemmin viivästynyt. Kyseisenlaisen 
reaktorin purkamisesta ei ole kokemusta, mikä saattaa entisestään haitata hankkeen edis -
tymistä. Sen vuoksi on epävarmaa, voidaanko reaktorin purkamiselle asetettu vuoden 2038 
määräaika saavuttaa.Liite V
69 Liitteet Liite VKozloduy, Bulgaria
Hanke Tilintarkastustuomioistuimen arvio
7 . Hankehallinnointiyksikön yleiset 
konsulttipalvelut
Kausi 2006–2013
Alkuperäinen budjetti: kahdeksan miljoo -
naa euroa
Viimeisin budjetti: 45 miljoonaa euroa
Alkuperäinen määräaika: joulukuu 2006
Viimeisin määräaika: heinäkuu 2013
Kausi 2014–2016
Alkuperäinen budjetti: 14 miljoonaa euroa
Viimeisin budjetti: 32 miljoonaa euroa
Alkuperäinen määräaika: tammikuu 2016
Viimeisin määräaika: tammikuu 2019ETT:n 
vuoden 2011 
kertomusKonsultoinnista oli apua käytöstäpoistostrategian mukauttamisessa, mutta ongelmia esiintyi 
hankkeiden viivästymisen, kustannusarvioiden, käytöstäpoiston yhteydessä suoritettavien 
töiden yksilöimisen ja jätteitä koskevien luetteloiden suhteen. Konsultti keskittyi enemmän 
hankehallintoon kuin käytöstäpoistoon.
Joulukuu
2015Hankehallinnointiyksikkö on vuodesta 2013 lähtien vastannut yksin sekä käytöstäpoistoon 
että kansallisen loppusijoituslaitoksen rakentamiseen liittyvien toimien hallinnoinnista. Kon -
sulttiyritys toimii nykyään osana yksikön organisaatiorakennetta, jossa päätöksentekovalta 
on SERAWilla. Konsultteja on käytetty työssä entistä enemmän, eikä heidän osallistumisensa 
asteittaisesta lopettamisesta ole merkkejä.
8. Käytetyn polttoaineen kuivavaras -
ton suunnittelu ja rakentaminen
Alkuperäinen budjetti: 49 miljoonaa euroa
Viimeisin budjetti: 73 miljoonaa euroa
Alkuperäinen määräaika: joulukuu 2008
Viimeisin määräaika: maaliskuu 2013ETT:n 
vuoden 2011 
kertomusVaraston valmistuminen on viivästynyt 2,5  vuotta. Alkuperäisiin vaatimuksiin tehtyjen muu -
tosten seurauksena kustannukset nousivat ja sopimuksen hintaperustaa muutettiin, mistä on 
aiheutunut 19  prosentin budjetinylitys.
Joulukuu
2015Hanke jaettiin kahteen vaiheeseen: varaston rakentaminen ja polttoainenippujen varas -
tointi 34 säiliössä sekä varaston kapasiteetin laajentaminen enintään 72 säiliöön. Kaikkea 
suunniteltua varastointikapasiteettia ei käytetä yksiköiden  1–4 käytetyn ydinpolttoaineen 
varastointiin. Muiden materiaalien varastointi edellyttää sääntelyviranomaisen lupaa.
9. Plasmasulatuslaitos kiinteän jät -
teen käsittelyyn ja pakkaamiseen
Alkuperäinen budjetti: 21 miljoonaa euroa
Viimeisin budjetti: 21 miljoonaa euroa
Alkuperäinen määräaika: maaliskuu 2013
Viimeisin määräaika: kesäkuu 2017ETT:n 
vuoden 2011 
kertomusHankkeessa valittiin käyttöön uutta teknologiaa ilman, että sen vaikuttavuutta olisi osoitettu 
asianmukaisesti ja toimintakuluja olisi arvioitu asianmukaisesti. Riskinä on, että kulut ovat 
ennakoitua suuremmat.
Joulukuu
2015Suunnitelmaa oli muutettava lainsäädäntöön tehtyjen muutosten takia. Laitoksen rakenta -
minen on viivästynyt pääasiassa ympäristövaikutusten arviointia koskevan muutoksenhaku -
menettelyn ja useiden kaupallisten ja hallinnollisten ongelmien, kuten ydinvoimaan liittyvän 
korvausvastuusopimuksen puuttumisen, vuoksi. Laitosta ei ole testattu, joten järjestelmän 
toimivuutta ei ole vielä osoitettu. Hanke on tarkoitus saada päätökseen kesäkuussa 2017.
10. Henkilöstöresurssien käytön 
tehostaminen
Vuoteen 2009 asti
Alkuperäinen budjetti: 20 miljoonaa euroa
Viimeisin budjetti: 84 miljoonaa euroa
Alkuperäinen määräaika: syyskuu 2009
Viimeisin määräaika: maaliskuu 2014
Vuoteen 2015 asti
Alkuperäinen budjetti: 35 miljoonaa euroa
Viimeisin budjetti: 46 miljoonaa euroa
Alkuperäinen määräaika: joulukuu 2015
Viimeisin määräaika: joulukuu 2017ETT:n 
vuoden 2011 
kertomusHanke ei ole käynnistänyt organisaatiomuutosta, joka auttaisi osoittamaan selvästi ne henki -
löstön jäsenet, jotka edistävät siirtymistä operatiivisesta organisaatiosta käytöstäpoisto-or -
ganisaatioon. Käytöstäpoistoa valmistelevien toimien seuranta ei ole ollut asianmukaista.
Joulukuu
2015Käytöstäpoistotoimiin osallistuvan henkilöstön rahoittamisessa on yhä nojauduttu Koz -
loduyn käytöstäpoiston kansainväliseen tukirahastoon. Vuoden 2011 jälkeen tapahtunut 
myönteinen suuntaus on se, että kaikki SERAWin 650 työntekijää työskentelevät yksinomaan 
käytöstäpoiston parissa.
11. Kansallisen matala- ja keskiaktii -
visen jätteen loppusijoituslaitoksen 
rakentaminen
Alkuperäinen budjetti: 66 miljoonaa euroa
Alkuperäinen määräaika: joulukuu 2015
Viimeisin määräaika: tammikuu 2021ETT:n 
vuoden 2011 
kertomusEi tutkittu.
Joulukuu
2015Laitos oli alun perin tarkoitus saada valmiiksi viimeistään vuonna 2015. Prosessi on kuitenkin 
kuusi vuotta myöhässä. Viivästys on johtunut pääasiassa siitä, että ympäristövaikutusten 
arviointia ei hyväksytty ja se piti aloittaa alusta. Tämänhetkinen määräaika on vuonna 2021.
70 Liitteet Liite VBohunice, Slovakia
Hanke Tilintarkastustuomioistuimen arvio
12. Hankehallinnointiyksikön konsulttipalve -
lut – hankkeen toteutus
Kausi 2003–2007
Alkuperäinen budjetti: 11 miljoonaa euroa
Kausi 2015–2016
Viimeisin budjetti: 45 miljoonaa euroaETT:n vuo -
den 2011 
kertomusKonsultti on auttanut muokkaamaan käytöstäpoistostrategiaa, mutta käytöstäpois -
tostrategian laatimisessa ja täytäntöönpanossa ei ole edistytty riittävästi.
Joulukuu
2015Vaikka konsultointipalveluja on käytetty paljon, hanke on viivästynyt, mikä on puo -
lestaan johtanut kustannusten ylityksiin. Uuden konsulttiyrityksen toiminnan laajuus 
on supistunut vuodesta 2015 lähtien.
13. Uuden loppusijoituslaitoksen suunnittelu 
ja rakentaminen V1-ydinvoimalan hyvin ma -
tala-asteiselle ja matala-asteiselle jätteelle 
Mochovcen kansallisen loppusijoitustilan 
yhteyteen
Budjetti: 22 miljoonaa euroa
Määräaika: kesäkuu 2018ETT:n vuo -
den 2011 
kertomusHanketta koskeva toteutettavuustutkimus on viivästynyt, sillä ydinvoimala ei ole 
toimittanut tarvittavia tietoja.
Joulukuu
2015Loppusijoitustilan rakennustyöt ovat käynnissä. Hanketta rahoitetaan myös kan -
sallisista varoista. Tilaan rakennetaan kolmas kaksoisrivi, jonka rahoittaa kokonaan 
Bohunicen käytöstäpoiston kansainvälinen tukirahasto. Vielä on epäselvää, miten 
loppusijoituksen kustannukset jaetaan V1-ydinvoimalaitoksesta ja muista laitoksista 
peräisin olevan jätteen loppukäsittelyn kesken.
14. Käytöstäpoisto-ohjelman täytäntöön -
pano hyödyntämällä käytettävissä olevia 
henkilöstöresursseja
Vaiheen 1 budjetti: 1,5 miljoonaa euroa
Vaiheen 9 budjetti: 50 miljoonaa euroaETT:n vuo -
den 2011 
kertomusHanke ei ole käynnistänyt organisaatiomuutosta, joka auttaisi osoittamaan selvästi 
ne henkilöstön jäsenet, jotka edistävät siirtymistä operatiivisesta organisaatiosta 
käytöstäpoisto-organisaatioon. Käytöstäpoistoa valmistelevien toimien seuranta ei 
ole ollut asianmukaista.
Joulukuu
2015Hankkeella rahoitetaan 246 käytöstäpoiston parissa työskentelevää JAVYSin 
henkilöstön kokoaikavastaavaa. JAVYS on kehittynyt operatiivisesta organisaatiosta 
käytöstäpoisto-organisaatioksi.
15. Radioaktiivisen jätteen välivarasto Bohu -
nicen laitosalueelle
Budjetti: 11 miljoonaa euroa
Alkuperäinen määräaika: maaliskuu 2016
Viimeisin määräaika: elokuu 2017ETT:n vuo -
den 2011 
kertomusEi tutkittu.
Joulukuu
2015Hanke oli alun perin tarkoitus toteuttaa maaliskuun 2013 ja maaliskuun 2016 välisenä 
aikana. Rakennustyöt aloitettiin vuonna 2015. Tällä hetkellä hanke on tarkoitus saada 
päätökseen elokuussa 2017. Sijaintipaikan muuttaminen edellytti uutta ympäristö -
vaikutusten arviointia ja avustussopimuksen muuttamista. Hankkeen viivästyminen 
ei enää johda purkuhankkeiden viivästymiseen, sillä viimeksi mainitut toteutetaan 
niin, että keskiaktiivista jätettä syntyy vasta, kun välivarasto on saatu valmiiksi.
16. Primääripiirin dekontaminointi
Alkuperäinen budjetti: 6 miljoonaa euroa
Viimeisin budjetti: 5 miljoonaa euroa
Alkuperäinen määräaika: syyskuu 2014
Viimeisin määräaika: syyskuu 2016
(radioaktiivisen jätteen huoltoa koskeva osuus 
siirretty JAVYSille)ETT:n vuo -
den 2011 
kertomusEi tutkittu.
Joulukuu
2015Työt oli tarkoitus aloittaa vuonna 2013 ja saada päätökseen vuoden 2014 loppuun 
mennessä. Hanke on kuitenkin keskeytetty viivästysten ja ratkaisemattomien tek -
nisten ongelmien vuoksi. Nykyisen toimittajan kanssa tehty sopimus on irtisanottu. 
Hanke on saatava päätökseen, ennen kuin valvonta-alueen purkutyöt voidaan 
aloittaa, minkä vuoksi hankkeen viivästyminen voi vaikuttaa koko käytöstäpoiston 
päättymisajankohtaan.
17 . Käytöstäpoistoa koskeva tietokanta, joka 
kattaa myös inventaarion ja radiologisen 
karakterisoinnin
Alkuperäinen budjetti: 2,48 miljoonaa euroa
Viimeisin budjetti: 3,5 miljoonaa euroa
Alkuperäinen määräaika: toukokuu 2012
Viimeisin määräaika: joulukuu 2012ETT:n vuo -
den 2011 
kertomusEi tutkittu.
Joulukuu
2015Hanke saatiin päätökseen vuonna 2012, mutta karakterisointia ja inventaariota on 
yhä päivitettävä säännöllisesti. Jätteen inventaariota ja/tai karakterisointia koskevien 
tietojen puutteellisuus johti viivästyksiin ja kustannusten ylittymiseen useissa 
alahankkeissa.
71 Liitteet Liite VIViivästykset ja kustannusten ylitykset otokseen valituissa 18 keskeisessä käytös -
täpoiston infrastruktuurihankkeessa ja infrastruktuurihankkeita tukevassa hank -
keessa, joita on rahoitettu EU:n avustusohjelmista vuodesta 2001 alkaen
HankeHankkeen 
kustan -
nukset
(miljoonaa 
euroa)Sopimuksen mukai -
nen rahoitusViivästys 
tähän 
asti 
yhteensä
(vuotta)Kustannus -
ten kasvu 
tähän asti
(%)EU 
(mil -
joonaa 
euroa)Kansalli -
nen
(miljoonaa 
euroa)
Ignalina, 
LiettuaKäytettyjen polttoainenippujen välivarasto
(ks. liite IV, hanke 1)211 206 5 9,2 25 %
Kiinteän jätteen huolto- ja varastointilaitokset
(ks. liite IV, hanke 2)184 184 9,0 53 %
Hyvin matala-aktiivisen jätteen kaatopaikkalaitos (vaihe 1, 
välivarasto)7 6 1 2,8 0 %
Hyvin matala-aktiivisen jätteen kaatopaikkalaitoksen rakentami -
nen (vaihe  3)8 8 1,0 12 %
Matala- ja keskiaktiivisen lyhytikäisen radioaktiivisen jätteen 
lähellä maan pintaa sijaitseva loppusijoitustila (suunnittelu)11 11 1,0 3 %
Viisi hanketta yhteensä 421 415 6
Sopimusten mukainen käytöstäpoistoa koskeva EU:n 
rahoitus vuosina 2001–2014/2015 yhteensä989
Kozloduy, 
BulgariaIoninvaihtohartsin talteenotto- ja pakkauslaitteiden toimitus, 
asennus ja käyttöönotto
(alkuperäistä alaa laajennettu)6 5 1 10,9 132 %
Käytetyn polttoaineen kuivavaraston suunnittelu ja rakentami -
nen (ks. liite IV, hanke 8)73 73 4,3 50 %
Haihduttimen konsentraatiosäiliöiden kiinteän faasin talteenot -
to- ja käsittelylaitos (vaihe 1 valmis, vaihe 2 lopetettu)10 10 4,6 Ei ole
Plasmasulatuslaitos (ks. liite IV, hanke 9) 30 21 9 4,2 0 %
Hajotus- ja dekontaminointitilat 19 19 2,8 0 %
Säteilyominaisuuksia koskevan inventaarion arviointi 1 1 1,3 Ei ole
Kuusi hanketta yhteensä 139 129 9
Sopimusten mukainen käytöstäpoistoa koskeva EU:n 
rahoitus vuosina 2001–2014 yhteensä360
72 Liitteet Liite VI HankeHankkeen 
kustan -
nukset
(miljoonaa 
euroa)Sopimuksen mukai -
nen rahoitusViivästys 
tähän 
asti 
yhteensä
(vuotta)Kustannus -
ten kasvu 
tähän asti
(%)EU 
(mil -
joonaa 
euroa)Kansalli -
nen
(miljoonaa 
euroa)
Bohunice, 
SlovakiaVanhojen jätevesilietteiden ja sorbenttien käsittely (valmis) 11 11 3,0 38 %
Primääripiirin dekontaminointi
(ks. liite IV, hanke 16) (keskeytetty)4 4 2,0 0 %
JAVYSin energiahuoltosuunnitelman muuttaminen V1-ydinvoi -
malan lopullisen sulkemisen jälkeen11 11 1,5 21 %
Olemassa olevien paloittelu- ja dekontaminointilaitteistojen 
kapasiteetin lisääminen2 2 1,2 13 %
Vanhan jätteen käsittely 6 4 2 0,4 7 %
V1-ydinvoimalan turbiinihallin teknisten laitteiden purkaminen 8 8 – 6 %
Käytöstäpoistoprosessissa syntyvien materiaalien vapauttaminen 
tavanomaiseen käsittelyyn3 3 – 20 %
Seitsemän hanketta yhteensä 45 43 2
Sopimusten mukainen käytöstäpoistoa koskeva EU:n 
rahoitus vuosina 2001–2014 yhteensä228
Yhteensä18 hanketta yhteensä 605 587 17
Sopimusten mukainen käytöstäpoistoa koskeva EU:n 
rahoitus vuosina 2001–2014 yhteensä1 577
Lähde:  Komissio, vuoden 2016 vuotuisten työohjelmien luonnokset ja vuoden 2016 seurantakertomusten luonnokset. EBRD:n ja hankehallin -
noinnin keskusviraston toimittamat tiedot.
73 Liitteet Liite VIIKäytetyn ydinpolttoaineen loppusijoitustilan rakentaminen syvälle kallioperään  
Suomen Olkiluodossa
Suomen länsirannikolle rakennetaan maailman ensimmäinen geologinen loppusijoitustila siviilikäytössä syn -
tyneelle käytetylle ydinpolttoaineelle. Laitos on päätetty rakentaa Olkiluodon kallioperään, lähelle olemassa 
olevaa ydinvoimalaa. Sinne on tarkoitus sijoittaa kahden suomalaisen ydinvoimalaitoksen jätteet.
Laitoksen kehitysprosessi kuvastaa tällaisten hankkeiden pitkää toteutusaikaa. Suomen valtioneuvosto teki 
vuonna 1983 periaatepäätöksen ydinjätehuollon yleisestä aikataulusta ja strategiasta, minkä jälkeen aloitettiin 
geologiset seulontatutkimukset mahdollisten sijaintipaikkojen etsimiseksi. Olkiluoto valittiin loppusijoitus -
paikaksi vuonna 2000. Tämän jälkeen aloitettiin mittavat louhinta- ja tutkimustyöt käytetyn ydinpolttoaineen 
loppusijoittamiseksi kallioperään, noin 400–450 metrin syvyyteen. Työhön käytettiin noin 150 miljoonaa euroa. 
Käytetyn polttoaineen loppusijoitus on tarkoitus aloittaa 2020-luvun alussa.
Kokonaiskustannukset tulevat olemaan noin 3,5  miljardia  euroa, josta noin miljardi euroa aiheutuu rakennusvai -
heesta ja noin 2,5 miljardia euroa laitoksen käytöstä noin 100 vuoden aikana. Tarvittavat varat kerätään valtion 
ydinjätehuoltorahastoon tuotetusta sähköstä perittävinä maksuina.
© Posiva Oy.
74 Komission  
vastaus
Tiivistelmä
I
Neuvotellessaan Euroopan unioniin liittymisestä Bulgaria, Liettua ja Slovakia sitoutuivat sulkemaan ja poistamaan sitten 
käytöstä kahdeksan neuvostovalmisteista ensimmäisen sukupolven ydinreaktoria, joita ei voitu kunnostaa kannattavasti 
länsimaisten turvallisuusvaatimusten mukaisiksi.
II
EU oli sitoutunut avustamaan kyseisiä maita käytöstäpoistoprosessin aiheuttaman poikkeuksellisen suuren taloudellisen 
taakan keventämisessä.
IV
Komissio katsoo, että EU:n taloudellisella tuella on lievennetty tehokkaasti ennenaikaisen sulkemisen aiheuttamia talou -
dellisia seurauksia ja että käytöstäpoistoprosessi on hyvässä käynnissä. Komissio kuitenkin huomauttaa, että käytöstä -
poisto on monimutkainen ja pitkällinen prosessi, joka jatkuu seitsenvuotista rahoituskehystä pitempään – useimmiten yli 
kaksikymmentä vuotta.
Vuosien 2014–2020 monivuotisessa rahoituskehyksessä hyväksytyt päivitetyt käytöstäpoistosuunnitelmat ja niitä koske -
vat kustannusarviot ovat ohjelmasuunnittelun perustana kyseisissä kolmessa jäsenvaltiossa. Näissä järjestelyissä komis -
sio seuraa tiiviisti, miten käytöstäpoistotavoitteen saavuttamisessa edetään mahdollisimman korkeaa turvallisuustasoa 
ylläpitäen.
V
Käytöstäpoistossa on yleensä kaksi pääasiallista vaihetta: i) sulkemisen jälkeinen vaihe (jolloin käyttölupa on yhä voi -
massa, koska käytettyä ydinpolttoainetta on jäljellä) ja ii) käytöstäpoisto tai purkaminen.
Slovakia ja Bulgaria ovat kakkosvaiheessa, kun taas Liettua on edelleen sulkemisen jälkeisessä vaiheessa, koska yhdessä 
reaktorissa on käytettyä ydinpolttoainetta. Komissio katsoo jäsenvaltioiden tavoin, ettei ydinvoimaloiden käytöstäpois -
ton avustusohjelmiin kuuluvia laitoksia voi ottaa uudelleen taloudelliseen käyttöön. Se yhtyy muissa vastaavanlaisissa 
käytöstäpoistotoimissa tehtyihin havaintoihin siitä, että reaktorien purkamisen suurimmat tekniset haasteet ovat vasta 
edessä.
VI
Käytöstäpoisto-ohjelmat kolmessa jäsenvaltiossa etenevät eri tahtiin ja päättyvät eri ajankohtina.
Bohunicen (SK) ja Kozloduyn (BG) ohjelmat ovat edenneet pisimmälle, ja niiden on määrä päättyä vuosina 2025 ja 2030. 
Kozloduyn ohjelmaa lyhennettiin viidellä vuodella ohjelman tarkistuksen yhteydessä vuonna 2011.
Ingalinassa (LT) Tšernobyl-tyyppisten reaktorien käytöstäpoisto on aivan uudenlainen prosessi, joka pitää itse asiassa 
sisällään suurimmat haasteet.
Komissio myöntää, että jo saavutetusta edistymisestä huolimatta käytöstäpoisto-ohjelmat edellyttävät jatkuvia 
parannuksia.
Komission vastaus 75
Suositus 1
Komissio toteaa, että suosituksen 1 a ja b alakohta on osoitettu jäsenvaltioille.
Komissio hyväksyy suosituksen 1 c  alakohdan omalta osaltaan. Se kannattaa ajatusta parhaita käytäntöjä ja teknistä osaa -
mista koskevien tietojen vaihtamisesta ja aikoo kannustaa kyseistä kolmea jäsenvaltiota näin tekemään.
a) Komissio on jo tehnyt nykyiseen rahoituskehykseen parannuksia laatimalla kattavat säännöt, joita sovelletaan 
ohjelmasuunnitteluun, projektinhallintaan ja seurantaan ja joiden mukaisesti jäsenvaltiot toimivat.
b) Komissio ymmärtää, että osaamista ja asiantuntemusta on jatkuvasti kehitettävä, mutta huomauttaa, että joilla -
kin erikoisaloilla on hyvä käyttää ulkopuolisia asiantuntijoita.
c) Komissio on jo ryhtynyt toimiin edistääkseen avointa ja läpinäkyvää toimintaympäristöä, helpottaakseen parhai -
den käytäntöjen ja osaamisen vaihtoa ja edistääkseen standardisointiprosesseja muun muassa kilpailukyvyn ja 
turvallisuuden parantamiseksi.
VII
Komissio pitää tärkeänä, että käytetty ydinpolttoaine ja radioaktiivinen jäte käsitellään vastuullisesti ja turvallisesti. 
Komissio antaa kansallisista ohjelmista lausuntoja ja parlamentille ja neuvostolle vuonna 2016 kertomuksen direktiivin 
201 1/70/Euratom täytäntöönpanosta.
Lisäksi komissio huomauttaa, että korkea-aktiivisen jätteen loppusijoitusta ja käytetyn ydinpolttoaineen käsittelyä koske -
vat kysymykset eivät kuulu ydinvoimaloiden käytöstä poistamisen avustusohjelman piiriin.
Suositus 2
a) Komissio hyväksyy suosituksen. Komissio esittää jo tämänsuuntaisia ajatuksia lausunnoissa, joita se antaa 
direktiivin 2011/70/Euratom mukaisista kansallisista ohjelmista vuosina 2016 ja 2017. Lausunnot käynnistävät 
vuonna 2017 keskustelun loppusijoitusvaihtoehdoista sekä alueellisista ja muista EU:n yhteisistä ratkaisuista. 
Keskustelujen jälkeen komissiolla on paremmat edellytykset laatia toimintavaihtoehtoja ja etenemissuunnitelma 
vuoteen 2018 mennessä.
b) Komissio huomauttaa, että tämä suositus on osoitettu jäsenvaltioille ja että komissio on jo ottanut sen huomioon 
laatimalla arvioinnin kansallisista ohjelmista ja antamalla lausunnon, joka on osoitettu jäsenvaltioille.
VIII
Komissio myöntää, ettei yhteisrahoitusta ole saatu järjestelmällisesti aikaan yksittäisten hankkeiden tasolla. Se huo -
mauttaa, ettei nykyisessä oikeusperustassa ole selkeää yhteisrahoituksen määritelmää eikä vähimmäisosuutta. Komissio 
toteaa, että tilintarkastustuomioistuimen ilmoituksen mukaan Liettuan, Bulgarian ja Slovakian yhteenlaskettu rahoitus -
osuus niiden käytöstäpoisto-ohjelmissa on 1,09 miljardia euroa.
Suositus 3
Komissio toteaa, että suositus on osoitettu jäsenvaltioille. Se aikoo edistää tilintarkastustuomioistuimen suosittamaa 
toimintaa hankkeella, jonka tarkoituksena on ottaa käyttöön selkeästi määritelty yhteisrahoitus ydinvoimaloiden käytöstä 
poistamisen avustusohjelmassa ja joka tukee siten saastuttaja maksaa -periaatetta. Se ohjaa tällöin jäsenvaltioiden kanssa 
käytävää keskustelua ja tarkastelee kriittisesti yhteisrahoituksen määrää koskevia ehdotuksia, joita jäsenvaltiot esittävät 
vuoden 2017 työohjelmissaan.
Komission vastaus 76
Suositus 4
Komissio hyväksyy suosituksen.
Se myöntää, että yhteisrahoituksella voidaan edistää ohjelman tehokasta ja vaikuttavaa täytäntöönpanoa ja lisätä 
jäsenvaltion sitoutumista ohjelmaan. Se ryhtyy toimiin selkeyttääkseen käsitettä ”perustellut poikkeustapaukset”, jotka 
mainitaan nykyisissä asetuksissa, ja se aikoo tarkastella kriittisesti yhteisrahoituksen määrää koskevia ehdotuksia, joita 
jäsenvaltiot esittävät vuoden 2017 työohjelmissaan.
Suositus 5
Komissio hyväksyy suosituksen osittain. Komissio aikoo tehdä uusia aloitteita koskevista ehdotuksista varainhoitoasetuk -
sen ja paremman sääntelyn agendan vaatimusten mukaisen vaikutusarvioinnin. Vaikutusarvioinnissa selvitetään, tulisiko 
rahoitusta jatkaa ja, jos jatkamisen kannalle päädytään, mitkä ovat tarkoituksenmukaisimmat rahoitusjärjestelyt. Jos 
arvioinnissa päädytään katsomaan, että rahoitusta on jatkettava vuoden 2020 jälkeisessä tulevassa rahoituskehyksessä, 
komissio aikoo ottaa tilintarkastustuomioistuimen suosituksen huomioon ja huolehtia siitä, että rahoitusmekanismiin 
sisältyy kannustimia käytöstäpoiston jatkamiseen, kuten rahoituksen rajaaminen määräaikaiseksi ja asianmukaisen 
yhteisrahoitusosuuden edellyttäminen jäsenvaltioilta.
Suositus 6
Komissio hyväksyy suosituksen osittain.
Komissiossa laaditaan parhailleen selvitystä muista kuin käytöstäpoistoon liittyvistä kustannuksista. Prosessi viimeis -
tellään väliarvioinnissa, ja ehdotus mahdollisista toimista, joilla tällaiset kustannukset poistetaan vaiheittain, laaditaan 
vuonna 2018.
Komissio kuitenkin katsoo, että EU:n rahoituksen piiristä ei tulisi poistaa eräitä olennaisia toimintoja, jotka liittyvät muun 
muassa turvallisuuteen.
Suositus 7
Komissio hyväksyy suosituksen ja huomauttaa ryhtyneensä jo toimiin. Arviointi on parhaillaan käynnissä ja saadaan pää -
tökseen lokakuuhun 2016 mennessä.
Suositus 8
Komissio hyväksyy suosituksen. Komissio myöntää tämän kysymyksen olevan tärkeä.
Se on alkanut noudattaa suositusta jätedirektiivin täytäntöönpanon yhteydessä. Komissio arvioi parhaillaan jätedirek -
tiivin nojalla esitettyjä kansallisia ohjelmia, ja se on laatinut suunnitelman useista tutkimuksista kerätäkseen tietoja ja 
lisätäkseen osallistumistaan validointiin.
Komission vastaus 77
Johdanto
20
Ydinenergia-ala on muuttunut EU:ssa huomattavasti viime vuosikymmenen aikana, kun EU:n tasolla on hyväksytty uutta 
merkittävää lainsäädäntöä, joka koskee ydinturvallisuutta, radioaktiivisen jätteen ja käytetyn ydinpolttoaineen käsittelyä 
ja säteilysuojelua. Lisäksi komissio on hyväksynyt vuonna 2016 uuden PINC-ohjelman, joka kattaa ensimmäisen kerran 
ydinvoimaloiden käytöstäpoistoon sekä radioaktiivisen jätteen ja käytetyn ydinpolttoaineen käsittelyyn liittyvät rahoi -
tustarpeet, kuten syvälle maaperään rakennettavien geologisten loppusijoituslaitosten rakentamisen ja muiden pitkän 
aikavälin ratkaisujen rahoittamisen.
Radioaktiivista jätettä koskevassa direktiivissä (neuvoston direktiivi 2011/70/Euratom) perustetaan unionissa sovellet -
tava kehys käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen vastuullista ja turvallista käsittelyä varten, jotta tuleville 
sukupolville ei jätettäisi kohtuuttomia rasitteita. Direktiivissä mennään yleissopimusta pidemmälle siltä osin, että jäsen -
valtioilla on oltava kansallinen ohjelma käytettyä ydinpolttoainetta ja radioaktiivista jätettä koskevan jätehuoltopolitiikan 
toteuttamiseksi.
Komission tavoitteena on muodostaa PINC-ohjelman ja jätedirektiivin välityksellä ensimmäistä kertaa kokonaiskuva lai -
tosten käytöstäpoistoon ja jätehuoltoon liittyvistä kokonaiskustannuksista sekä siitä, miten jäsenvaltiot varmistavat, että 
kustannukset rahoitetaan saastuttaja maksaa  -periaatetta noudattaen.
Huomautukset
Komission yhteinen vastaus 38–40 kohtaan
Komissio katsoo jäsenvaltioiden tavoin, ettei ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelmiin kuuluvia laitoksia voi 
ottaa uudelleen taloudelliseen käyttöön.
40 Ensimmäinen luetelmakohta
Komissio myöntää, ettei Ignalinan voimalaitoksen käyttöluvan poistamistavoitetta ole saavutettu odotetusti laitoksessa 
olevan käytetyn ydinpolttoaineen vuoksi, mutta se huomauttaa myös, että Ignalinan ydinvoimalan turbiinihallin purka -
minen varmistaa, että kyseessä on lopullinen prosessi.
40 Toinen luetelmakohta
Kozloduyn voimalaitosta (BG) koskevilta osin komission huomauttaa, että mahdollisesti tarvittavat lisäluvat koskevat 
töitä, joita tehdään lopullisen käytöstäpoiston jälkeen.
40 Kolmas luetelmakohta
Bohunicen (SK) voimalaitoksen osalta komissio toteaa, että nykytila vastaa käytöstäpoistosuunnitelmaa ja vuodeksi 2025 
suunniteltua lopullista sulkemisajankohtaa.
Komission yhteinen vastaus 41–42 kohtaan
Komissio myöntää, että suurimmat haasteet ovat vielä edessä, mutta se huomauttaa myös, että taulukossa 3 esitetty 
tilanne on kaikkia kolmea jäsenvaltiota koskevien käytöstäpoistosuunnitelmien ja kaavailtujen lopullisten sulkemisajan -
kohtien mukainen. Reaktorirakennuksen tärkeimmät purkutoimet voidaan suorittaa vasta käytöstäpoistoprosessin 
loppuvaiheilla.
Komission vastaus 78
Komission yhteinen vastaus 43–46 kohtaan
Ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelma kattaa käytöstäpoistoprosessin ja jätehuoltoinfrastruktuurin, kuten 
pitkän aikavälin turvallisen varastoinnin ja matala-aktiivisten jätteiden loppusijoituksen. Yli 90 prosenttia jätemäärästä on 
yleensä matala-aktiivista jätettä, jonka loppusijoitusta varten on käytettävissä kehittyneitä ratkaisuja. Käytetyn ydin -
polttoaineen ja korkea-aktiivisen jätteen loppusijoitus on osa vastuuta, joka jäsenvaltioille kuuluu radioaktiivista jätettä 
koskevan direktiivin nojalla ja kattaa kaiken tällaisen jätteen tuotannon jäsenvaltiossa.
48
Kunkin jäsenvaltion on direktiivin 2011/70/Euratom nojalla varmistettava, että jäsenvaltiossa toteutetaan käytetyn ydin -
polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huoltoa koskeva kansallinen ohjelma, joka kattaa kaikentyyppisen, jäsenvaltion 
lainkäyttövaltaan kuuluvan käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon eri vaiheet jätteen syntymisestä 
sen loppusijoitukseen.
Komissiossa laaditaan ensimmäistä kertaa kokonaiskuvaa jäsenvaltioiden suunnitelmista, jotka koskevat ydinjätehuoltoa 
ja siihen liittyviä kustannuksia.
Komission yhteinen vastaus 49–52 kohtaan
Komissio tutkii yhteisten loppusijoitustilojen taloudelliset, oikeudelliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset ottaen huomioon, 
että käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen loppusijoituslaitosten ja muiden huoltolaitosten jakaminen voi 
olla hyvä, turvallinen ja kustannustehokas ratkaisu.
53
Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kansallisten ohjelmiensa sisältö ensimmäisen kerran vasta elokuussa 2015. 
Komissio voi kuuden kuukauden kuluessa ilmoituksesta pyytää selventäviä tietoja ja/tai esittää näkemyksensä siitä, 
onko kansallisen ohjelman sisältö direktiivin mukainen. Jäsenvaltioiden on toimitettava pyydetyt selventävät tiedot ja/
tai ilmoitettava komissiolle kansallisten ohjelmien mahdollisesta tarkistamisesta kuuden kuukauden kuluessa komission 
pyynnön vastaanottamisesta.
Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle myös kertomus tämän direktiivin täytäntöönpanosta ensimmäisen kerran 
viimeistään elokuussa 2015 ja sen jälkeen joka kolmas vuosi.
Komissio toimittaa jäsenvaltioiden kertomusten pohjalta Euroopan parlamentille ja neuvostolle
a) kertomuksen direktiivin täytäntöönpanon edistymisestä; ja
b) inventaarion unionin alueella olevasta radioaktiivisesta jätteestä ja käytetystä ydinpolttoaineesta sekä 
tulevaisuudennäkymistä.
Tämä hanke on ensimmäinen laatuaan, ja komissio aikoo ottaa siitä saadut kokemukset huomioon pyrkiessään paranta -
maan ja yhdenmukaistamaan tulevaa raportointia. Tässä nimenomaisessa hankkeessa komission oli otettava huomioon 
kaikkien 28 jäsenvaltion kansalliset ohjelmat ja kansalliset kertomukset. Tästä syystä ja kokonaiskuvan saamiseksi komis -
sio otti huomioon kansallisten ohjelmien arviointiprosessin, kun se laati parlamentille ja neuvostolle annettavan kerto -
muksensa aikataulua. Kertomuksen arvioidaan valmistuvan vuoden 2016 viimeisellä neljänneksellä.
Komission vastaus 79
Komission yhteinen vastaus 60–68 kohtaan
Komissio myöntää, että monet käytöstäpoistohankkeista viivästyivät etenkin edellisen monivuotisen rahoituskehyksen 
aikana. Kaudelle 2014–2020 komissio on ottanut käyttöön lisää suunnittelu-, valvonta- ja raportointivaatimuksia, ja se seu -
raa tiiviisti hankkeiden toteutusta asiakirjatarkastuksin ja tarkastuskäynnein.
Huomautettakoon, että Bulgariassa ja Slovakiassa ilmenneet viivästykset eivät tällä hetkellä vaikuta lopulliseen 
sulkemisajankohtaan.
69
Komission mielestä on äärimmäisen tärkeää, että ydinvoimalatoiminnan harjoittajat ja käytöstäpoistoluvan haltijat kehit -
tävät osaamistaan ja asiantuntemustaan erityisesti projektinhallinnassa. Joillakin erikoisaloilla on kuitenkin hyvä käyttää 
ulkopuolisia asiantuntijoita.
Komission yhteinen vastaus 73–74 kohtaan
Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskevat näkymät ovat muuttuneet huomattavasti viime vuosikymmenen aikana. 
Komissio on auttanut parantamaan käytöstäipoisto-ohjelmien kustannusarvioita ja osallistunut ydinvoimaloiden käytös -
täpoiston kustannuslaskennan kansainvälisen rakenteen (International Structure for Decommissioning Costing of Nuclear 
Installations, ISDC) laadintaan vuonna 2012 yhdessä OECD:n ja ydinenergiajärjestö NEA:n kanssa. Arviointi edellyttää 
jatkokehittelyä. Tämä on herättänyt laajaa maailmanlaajuista kiinnostusta, sillä OECD, NEA ja IAEA ovat edelleen aktiivi -
sesti mukana ratkomassa kustannusarvioihin ja epävarmuustekijöihin liittyviä kysymyksiä. Komissio antaa täyden tukensa 
tällaisille toimille.
Komissio huomauttaa, että kustannusten kasvu oli nopeinta ennen vuotta 2011, mikä käy myös ilmi kaaviosta 16. Kas -
vuvauhdin muutos osoittaa, että ohjelmien hallinnointia on parannettu edellisen tarkastuksen perusteella varsinkin 
Bulgariassa ja Slovakiassa.
75
Kaudelle 2014–2020 ei ole odotettavissa rahoitusvajetta, sillä komissio on tehostanut ohjelmien seurantaa ja tarkastusta. 
Komissio on myös aloittanut rahoitussuunnitelmien paikkansapitävyyden yksityiskohtaisen arvioinnin, jonka on määrä 
valmistua lokakuun lopussa 2016.
Komissio on käyttänyt lisäksi makrotalouspolitiikan analyysi- ja tutkimusmallia QUEST (jota komissio käyttää ennusteis -
saan) laatiakseen eri skenaarioita vuoden 2020 jälkeisistä ohjelmista. Tärkein tulos oli, että jopa pahimman mahdollisen 
skenaarion tapauksessa jäsenvaltiot pystyvät rahoittamaan käytöstäpoisto-ohjelmat makrotalouden muuttujiinsa kohdis -
tuvin mitättömin tai vähäisin vaikutuksin.
Vuoden 2020 jälkeistä rahoituskehystä varten komissio aikoo tehdä uusia aloitteita koskevista ehdotuksista varainhoito -
asetuksen ja paremman sääntelyn agendan vaatimusten mukaisen vaikutusarvioinnin, mutta se ei anna tässä vaiheessa 
sitoumuksia vuoden 2020 jälkeisestä rahoituksesta. Vaikutusarvioinnissa selvitetään, tulisiko rahoitusta jatkaa ja, jos jatka -
misen kannalle päädytään, mitkä ovat tarkoituksenmukaisimmat rahoitusjärjestelyt. Ks. komission vastaus suositukseen 5.
77
Komissio on lisäksi tehostanut ohjelmasuunnittelua vuosien 2014–2020 rahoituskehyksessä ottamalla käyttöön ennakko -
ehdon käytöstäpoisto- ja rahoitussuunnitelmien esittämisestä. Riippumaton ulkopuolinen asiantuntija arvioi parhaillaan 
suunnitelmien täydellisyyttä ja paikkansapitävyyttä.
Komission vastaus 80
80
Komissio on pyytänyt perusteellista selvitystä siitä, kuinka paljon henkilöstöä Ignalinan ydinvoimalaitoksessa on oltava, 
kun otetaan huomioon tarve olla vaarantamatta alueen turvallisuutta, sillä reaktorissa on käytettyä ydinpolttoainetta, 
minkä vuoksi vaaran mahdollisuus on edelleen suurehko.
82
Komissio myöntää riskin siitä, että riittämättömät kannustimet rajata henkilöstömäärä ehdottoman välttämättömään 
saattavat johtaa kustannusten kasvuun. Tätä riskiä on yritetty pienentää jo usean vuoden ajan erilaisin toimenpitein, 
kuten arvioimalla järjestelmällisesti toimien ulkoistamisesta saatavat edut ja laatimalla vuosittain henkilöstösuunnitelma, 
joka on mitoitettu suunniteltuihin toimiin. Parhaillaan käydään keskusteluja siitä, mitkä olisivat järkeviä keinoja lisätä 
yhteisrahoitusjärjestelyjen käyttöä, jotta paikallisten sidosryhmien intressit saataisiin vastaamaan komission intressejä.
84
Komissio huomauttaa, että rahoitusvajeet ovat pienentymässä sekä Bulgariassa että Slovakiassa. Komission arvioinnit 
perustuvat käytöstäpoistosuunnitelmaan ja saatavilla oleviin resursseihin. Arviointeja tarkistetaan väliarvioinnin tulosten 
perusteella.
85
Komissio on tietoinen siitä, että arviointi edellyttää vielä lisätoimia. Tämä on myös hyvin OECD:n, NEA:n, IAEA:n ja muiden 
kansainvälisten organisaatioiden tiedossa. Komissio seuraa tiiviisti tämän osa-alueen kehitystä, ja se on perustanut käy -
töstäpoiston rahoitusta käsittelevän asiantuntijaryhmän, jonka välityksellä se keskittää toimensa tälle osa-alueelle.
Komissio käyttää kyseessä olevien ohjelmien osalta varovaisempaa lähestymistapaa kuin jäsenvaltiot. Bulgarian ja Slova -
kian tapauksessa rahoitusvajeen on havaittu kuitenkin olevan yleisesti pienenemään päin.
Ks. myös komission vastaukset 75 kohtaan ja suositukseen 5.
87
Komission sisäinen tarkastus on jo havainnut tällaisia puutteita hallinnointi- ja valvontajärjestelmässä. Vuonna 2015 otet -
tiinkin käyttöön toimintasuunnitelma, jota toteutetaan parhaillaan. Tärkeimmät toimet tilintarkastustuomioistuimen esiin 
tuoman ongelman korjaamiseksi saadaan päätökseen lokakuun 2016 loppuun mennessä, ja vuoden loppuun mennessä 
toteutetaan myös useita muita sovittuja toimia.
Yhteinen vastaus 89–90 kohtaan
Kun otetaan huomioon, että nämä ydinvoimalaitokset suljettiin ennenaikaisesti poliittisen päätöksen vuoksi, on loogista, 
ettei rahastoista voida kattaa kaikkia käytöstäpoistokustannuksia. Yksi EU:n taloudellisen tuen käynnistämisen taustalla 
vaikuttaneista syistä oli tarve keventää tietyille jäsenvaltioille aiheutuvaa taloudellista taakkaa.
Komission vastaus 81
91
Kansallisten yhteisrahoitusosuuksien määrää ei vahvisteta oikeusperustassa. Siinä mainitaan ainoastaan tarve jatkaa 
aiemmin luotua yhteisrahoituskäytäntöä. Vaikka yhteisrahoitukseen ei olekaan päästy yleisesti yksittäisten hankkeiden 
tasolla, ohjelmien kokonaistasolla yhteisrahoitusta harjoitetaan.
Liettuan, Bulgarian ja Slovakian yhteenlaskettu rahoitusosuus niiden käytöstäpoisto-ohjelmissa on 1,09  miljardia  euroa.
92
Komissio pitää kansallisten yhteisrahoitusosuuksien lisäämistavoitetta tärkeänä. Komissio ei pysty kuitenkaan sitoutu -
maan tässä vaiheessa tiukasti tilintarkastustuomioistuimen suositukseen jäsenvaltioiden osarahoituksen lisäämisestä 
vuoden 2016 loppuun mennessä. Mahdollisia vaihtoehtoja tarkastellaan vuonna 2017 suoritettavan ohjelman väliarvioin -
nin aikana.
93
Vuosien 2014–2020 rahoituskehyksessä hyväksytyt käytöstäpoistosuunnitelmat ja kustannusarviot ovat ohjelmasuunnit -
telun perustana kyseisissä kolmessa jäsenvaltiossa. Käytetyn ydinpolttoaineen ja korkea-aktiivisen jätteen loppusijoitus 
on osa vastuuta, joka jäsenvaltioille kuuluu radioaktiivista jätettä koskevan direktiivin nojalla, minkä vuoksi sitä ei sisälly -
tetty ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelmaan.
94
Direktiivissä 2011/70/Euratom säädetään, että vastuun käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon 
kustannuksista on oltava niillä, jotka ovat tuottaneet nämä aineet (4 artiklan 3 kohdan e alakohta), ja vastuu on jaet -
tava käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon eri vaiheisiin osallistuville elimille (5 artiklan 1 kohdan 
f alakohta). Direktiivin mukaan jäsenvaltioiden on myös varmistettava, että kansallisessa kehyksessä edellytetään, että 
tarvittaessa on saatavilla riittävät taloudelliset voimavarat, erityisesti käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen 
huollon osalta, ottaen asianmukaisesti huomioon käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen tuottajien vastuu 
(9 artikla).
95
Jätedirektiivin täytäntöönpano jäsenvaltioissa on komissiolle ensiarvoisen tärkeää. Jäsenvaltioiden kansallisten ohjelmien 
arviointi on parhaillaan käynnissä, ja siinä tullaan käsittelemään näitä kysymyksiä.
96
Käytöstäpoistosuunnitelmiin sisältyvät käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huoltokustannukset ydin -
voimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelman määräysten mukaisesti. Niihin ei sisälly pitkällä aikavälillä aloitettavien 
loppusijoitushankkeiden kustannuksia. Niihin sisältyvät tämän puutteen poistamiseksi tarvittavien varastointitilojen 
kustannukset.
Komission vastaus 82
Johtopäätökset ja suositukset
107
Vuonna 2011 toimitetun tarkastuksen jälkeen komissio on tehnyt useita tärkeitä parannuksia ohjelmasuunnitteluun ja 
projektinhallintaan. Kaudella 2014–2020 sovellettavaan oikeusperustaan on otettu keskeisillä tulosindikaattoreilla arvioi -
tavia erityistavoitteita sekä uusi seuranta- ja raportointijärjestelmä.
Sen vuoksi komissio katsoo, että EU:n taloudellisella tuella on lievennetty tehokkaasti ennenaikaisen sulkemisen aiheut -
tamia taloudellisia seurauksia ja että käytöstäpoistoprosessi on hyvässä käynnissä. Komissio kuitenkin huomauttaa, että 
käytöstäpoisto on monimutkainen ja pitkällinen prosessi, joka jatkuu seitsenvuotista rahoituskehystä pitempään – useim -
miten yli kaksikymmentä vuotta.
Vuosien 2014–2020 monivuotisessa rahoituskehyksessä hyväksytyt päivitetyt käytöstäpoistosuunnitelmat ja niitä koske -
vat kustannusarviot ovat ohjelmasuunnittelun perustana kyseisissä kolmessa jäsenvaltiossa. Näissä järjestelyissä komis -
sio seuraa tiiviisti, miten käytöstäpoistotavoitteen saavuttamisessa edetään mahdollisimman korkeaa turvallisuustasoa 
ylläpitäen.
Komission yhteinen vastaus 108–111 kohtaan
Komissio seuraa aktiivisesti, miten neuvoston asetuksissa asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa edetään, ja se raportoi 
parlamentille ja neuvostolle vuosittain.
Käytöstäpoistossa on yleensä kaksi pääasiallista vaihetta: i) sulkemisen jälkeinen vaihe (jolloin käyttölupa on yhä voi -
massa, koska käytettyä ydinpolttoainetta on jäljellä) ja ii) käytöstäpoisto tai purkaminen.
Slovakia ja Bulgaria ovat kakkosvaiheessa, kun taas Liettua on edelleen sulkemisen jälkeisessä vaiheessa, koska yhdessä 
reaktorissa on käytettyä ydinpolttoainetta.
Komissio katsoo jäsenvaltioiden tavoin, ettei ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelmiin kuuluvia laitoksia voi 
ottaa uudelleen taloudelliseen käyttöön. Se yhtyy muissa vastaavanlaisissa käytöstäpoistotoimissa tehtyihin havaintoihin 
siitä, että reaktorien purkamisen suurimmat tekniset haasteet ovat vasta edessä.
Suositus 1 – Käytöstä poistamisen edistymisen varmistaminen
Komissio toteaa, että suosituksen 1 a ja b alakohta on osoitettu jäsenvaltioille.
Komissio hyväksyy suosituksen 1 c  alakohdan omalta osaltaan. Se kannattaa ajatusta parhaita käytäntöjä ja teknistä osaa -
mista koskevien tietojen vaihtamisesta ja aikoo kannustaa kyseistä kolmea jäsenvaltiota näin tekemään.
a) Komissio on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen aikana asettanut etusijalle ohjelmasuunnittelun, projek -
tinhallinnan ja seurannan kokonaiskehyksen, jonka puitteissa jäsenvaltiot toimivat. Lisäksi komissio on ottanut 
käyttöön ansaittuun arvoon perustuvan hallinnointijärjestelmän (Earned Value Management, EVM), jolla arvioi -
daan puolueettomasti hankkeen tuloksellisuutta ja etenemistä. Näiden muutosten odotetaan alkavan vaikuttaa 
täysimääräisesti lähivuosina.
b) Komission mielestä on äärimmäisen tärkeää, että ydinvoimalatoiminnan harjoittajat ja käytöstäpoistoluvan 
haltijat kehittävät osaamistaan ja asiantuntemustaan erityisesti projektinhallinnassa ja määrittävät osa-alueita, 
joilla palvelujen ulkoistamisesta on hyötyä. Joillakin erikoisaloilla on hyvä käyttää ulkopuolisia asiantuntijoita.
c) Komissio yrittää edistää avointa ja läpinäkyvää toimintaympäristöä helpottaakseen parhaiden käytäntöjen ja 
osaamisen vaihtoa ja edistääkseen standardisointiprosesseja muun muassa kilpailukyvyn ja turvallisuuden 
parantamiseksi.
Komission vastaus 83
Tämän tavoitteen tueksi komissio on käynnistänyt uudelleen vuonna 2015 kansallisista asiantuntijoista koostuvan työryh -
män, joka käsittelee käytöstäpoiston rahoitusta ja antaa ajantasaista tietoa käytöstäpoistokustannuksista ja rahoituksen 
hallinnasta.
Lisäksi komissio aikoo hyödyntää osallistumistaan kansainvälisiin foorumeihin ja työryhmiin jakaakseen tietoa käytöstä -
poisto-ohjelmien hallinnoinnista saaduista kokemuksista. Se aikoo jatkaa varsinkin yhteistyötään IAEA:n sekä OECD:n ja 
NEA:n kanssa.
112
Jäsenvaltioiden suunnitelmia koskevan raportin osalta ks. komission vastaus 53 kohtaan.
Komissio arvioi parhaillaan kaikkien 28 jäsenvaltion kansallisia ohjelmia. Tämä hanke on ensimmäinen laatuaan, ja komis -
sio aikoo ottaa siitä saadut kokemukset huomioon pyrkiessään parantamaan ja yhdenmukaistamaan tulevaa raportoin -
tia. Tässä nimenomaisessa hankkeessa komission oli otettava huomioon kaikkien 28 jäsenvaltion kansalliset ohjelmat ja 
kansalliset kertomukset. Tästä syystä ja kokonaiskuvan saamiseksi komissio otti huomioon kansallisten ohjelmien arvi -
ointiprosessin, kun se laati parlamentille ja neuvostolle annettavan kertomuksensa aikataulua. Kertomuksen arvioidaan 
valmistuvan vuoden 2016 viimeisellä neljänneksellä.
Suositus 2 – Käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoitusratkaisut
a) Komissio hyväksyy suosituksen. Komissio pitää erittäin tärkeänä käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jät -
teen vastuullista ja turvallista käsittelyä, jotta tuleville sukupolville ei jätettäisi kohtuuttomia rasitteita. Komissio 
esittää jo tämänsuuntaisia ajatuksia lausunnoissa, joita se antaa direktiivin 2011/70/Euratom mukaisista kansalli -
sista ohjelmista vuosina 2016 ja 2017. Lausunnot käynnistävät vuonna 2017 keskustelun loppusijoitusvaihtoeh -
doista sekä mahdollisista alueellisista ja muista EU:n yhteisistä ratkaisuista. Keskustelujen jälkeen komissiolla on 
paremmat edellytykset laatia toimintavaihtoehtoja ja etenemissuunnitelma vuoteen 2018 mennessä.
b) Komissio toteaa, että suositus on osoitettu jäsenvaltioille. Se huomauttaa myös ottaneensa suosituksen jo 
huomioon laatimalla arvioinnin kansallisista ohjelmista ja antamalla lausunnon, joka on osoitettu jäsenvalti -
oille. Komissio aikoo käynnistää vuonna 2017 tutkimuksen jäsenvaltioiden jätehuollon kustannusarvioiden 
arvioimiseksi.
113
Vuosien 2014–2020 rahoituskehyksessä hyväksytyt käytöstäpoistosuunnitelmat ovat ohjelmasuunnittelun perustana 
kyseisissä kolmessa jäsenvaltiossa. Käytetyn ydinpolttoaineen ja korkea-aktiivisen jätteen loppusijoituskustannuksiin ei 
voida myöntää rahoitusta ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelmasta, eivätkä ne ole osa lähtötietoja. Käytetyn 
ydinpolttoaineen ja korkea-aktiivisen jätteen loppusijoitus on osa vastuuta, joka jäsenvaltioille kuuluu radioaktiivista 
jätettä koskevan direktiivin nojalla. Ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelmassa tulisi varmistaa, että asiaankuu -
luva unionin tuki on täydentävää ja johdonmukaista suhteellisuusperiaatteen mukaisesti.
114
Komissio korostaa, ettei kauden 2014–2020 rahoituskehyksen mukaisessa sovittujen tavoitteiden rahoituksessa ole 
vajetta.
Suositus 3 – Saastuttaja maksaa -periaatteen noudattaminen lisäämällä kansallista 
rahoitusta vuosina 2014–2020 ja sen jälkeen
Komissio toteaa, että suositus on osoitettu jäsenvaltioille.
Komission vastaus 84
Komissio aikoo edistää tilintarkastustuomioistuimen suosittamaa toimintaa hankkeella, jonka tarkoituksena on ottaa 
käyttöön selkeästi määritelty ja siten saastuttaja maksaa -periaatetta tukeva yhteisrahoitus. Se ohjaa tällöin jäsenvaltioi -
den kanssa käytävää keskustelua ja tarkastelee kriittisesti yhteisrahoituksen määrää koskevia ehdotuksia, joita jäsenvaltiot 
esittävät vuoden 2017 työohjelmissaan.
Suositus 4 – Jäsenvaltioiden yhteisrahoitusosuuksien kasvattaminen 
rahoituskaudella 2014–2020
Komissio hyväksyy suosituksen.
Komissio myöntää, että yhteisrahoituksella voidaan edistää ohjelmien tehokasta ja vaikuttavaa täytäntöönpanoa ja lisätä 
jäsenvaltion sitoutumista ohjelmiin. Nykyisessä oikeusperustassa ei kuitenkaan aseteta erityistä kansallisen yhteisrahoi -
tuksen tasoa. Komissio ryhtyykin ensivaiheessa toimiin selkeyttääkseen käsitettä ”perustellut poikkeustapaukset”, jotka 
mainitaan nykyisissä asetuksissa, ja se aikoo tarkastella kriittisesti yhteisrahoituksen määrää koskevia ehdotuksia, joita 
jäsenvaltiot esittävät vuoden 2017 työohjelmissaan.
Suositus 5 – Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa Liettuassa, Bulgariassa ja Slovakiassa 
koskevien rahoitusohjelmien lopettaminen vuoden 2020 jälkeen
Komissio hyväksyy suosituksen osittain. Komissio aikoo tehdä uusia aloitteita koskevista ehdotuksista varainhoitoasetuk -
sen ja paremman sääntelyn agendan vaatimusten mukaisen vaikutusarvioinnin. Vaikutusarvioinnissa selvitetään, tulisiko 
rahoitusta jatkaa ja, jos jatkamisen kannalle päädytään, mitkä ovat tarkoituksenmukaisimmat rahoitusjärjestelyt. Jos 
arvioinnissa päädytään katsomaan, että rahoitusta on jatkettava vuoden 2020 jälkeisessä tulevassa rahoituskehyksessä, 
komissio aikoo ottaa tilintarkastustuomioistuimen suosituksen huomioon ja huolehtia siitä, että rahoitusmekanismiin 
sisältyy kannustimia käytöstäpoiston jatkamiseen, kuten rahoituksen rajaaminen määräaikaiseksi ja asianmukaisen 
yhteisrahoitusosuuden edellyttäminen jäsenvaltioilta.
118
Komissio on pyytänyt perusteellista selvitystä siitä, kuinka paljon henkilöstöä Ignalinan ydinvoimalaitoksessa on oltava, kun 
otetaan huomioon tarve olla vaarantamatta alueen turvallisuutta  – reaktorirakennuksissa on vielä jäljellä käytettyä ydin -
polttoainetta – sekä tähän liittyvä vaara ja tästä johtuva tarve säilyttää olennaiset turvallisuustehtävät.
Suositus 6 – EU:n rahoitus vain käytöstäpoistokustannuksiin
Komissio hyväksyy suosituksen osittain.
Komissiossa laaditaan parhailleen selvitystä muista kuin käytöstäpoistoon liittyvistä kustannuksista. Prosessi viimeistellään 
väliarvioinnissa, ja ehdotus mahdollisista toimista, joilla tällaiset kustannukset poistetaan vaiheittain, laaditaan vuonna 2018.
Komissio kuitenkin katsoo, että EU:n rahoituksen piiristä ei tulisi poistaa eräitä olennaisia toimintoja, jotka liittyvät muun 
muassa turvallisuuteen.
Suositus 7 – Komission valvonnan parantaminen
Komissio hyväksyy suosituksen, ja toimiin on jo ryhdytty. Ennakkoehtojen arviointi saadaan päätökseen lokakuuhun 2016 
mennessä.
Suositus 8 – Kirjanpitokäytännöt
Komissio hyväksyy suosituksen. Komissio myöntää tämän kysymyksen olevan tärkeä.
Se on alkanut noudattaa suositusta jätedirektiivin täytäntöönpanon yhteydessä. Komissio arvioi parhaillaan jätedirek -
tiivin nojalla esitettyjä kansallisia ohjelmia, ja se on laatinut suunnitelman useista tutkimuksista kerätäkseen tietoja ja 
lisätäkseen osallistumistaan validointiin.
MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?
Maksuttomat julkaisut:
  yksi kappale:  
EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
  enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat:  
Euroopan unionin edustustoista (http://ec.europa.eu/represent_/f_i.htm),
muissa kuin EU-maissa sijaitsevista lähetystöistä (http://eeas.europa.eu/delegations/index_/f_i.htm),  
ottamalla yhteyttä Europe Direct -palveluun (http://europa.eu/europedirect/index_/f_i.htm)  
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).
(*)  Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit  
tai hotellit voivat periä puheluista maksun.
Maksulliset julkaisut:
 EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
Tapahtuma Päivämäärä
Tarkastuksen suunnittelumuistio hyväksytty / Tarkastus alkoi 25.3.2015
Kertomusluonnos lähetetty komissioon (tai muulle tarkastuskohteelle) 2.5.2016
Lopullinen kertomus hyväksytty kuulemismenettelyn jälkeen 14.7. 2016
Komission (tai muun tarkastuskohteen) viralliset vastaukset saatu kaikilla kielillä 15.7.2016
Liettuassa, Bulgariassa ja Slovakiassa sijaitsevien 
kahdeksan neuvostovalmisteisen ydinreaktorin 
käytöstäpoisto oli ehtona maiden EU-jäsenyydelle. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että ehdon 
täyttämiseksi perustetuissa EU:n rahoitusohjelmissa ei ole 
onnistuttu luomaan oikeanlaisia kannustimia 
oikea-aikaiselle ja kustannustehokkaalle käytöstäpoistolle. 
Vaikka edistymistä on tapahtunut, keskeiset 
infrastruktuurihankkeet ovat kuitenkin viivästyneet, ja 
edessä on yhä suuria haasteita koskien valvonta-alueilla 
tehtävää työtä. Vuoteen 2020 mennessä EU-tuen määrän 
odotetaan olevan 3,8 miljardia euroa. Käytöstäpoiston on 
arvioitu maksavan vähintään 5,7  miljardia  euroa. 
Kokonaiskustannukset saattavat kaksinkertaistua, jos 
niissä huomioidaan korkea-aktiivisen jätteen 
loppusijoituskustannukset.
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN