ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.16

Sosioekonomisten mallien uudistaminen – Yksilöiden voimaantuminen voi uudistaa yhteiskuntaa. Lohkoketjun merkittävimpänä etuna on se, että ihmisten välinen luottamusongelma voidaan ratkaista ilman kolmatta osapuolta, mutta tämän teknologian avulla voidaan myös luoda uudenlaisia hallintotapoja ja suhteita, jotka perustuvat vuorovaikutuksen avoimuuteen. Kuten minkä tahansa yhteiskunnallisen muutoksen yhteydessä, on huolehdittava siitä, että estetään sellaisten rakenteiden syntyminen, jotka johtavat väärinkäytöksiin, samalla kun annetaan liikkumavaraa kokeilemiseen, josta voi olla merkittävää hyötyä ihmiskunnalle. Lohkoketjuteknologioiden ja -verkostojen yhteydessä on myös vältettävä luomasta jakolinjoja, jotka erottavat toisistaan yhtäältä ne, jotka kontrolloivat näitä teknologioita tai jotka kykenevät niitä hankkimaan, ja toisaalta ne, joilla on mahdollisuus käyttää näitä teknologioita ainoastaan suurten yritysten hallinnassa olevien mallien kautta. Jotta lohkoketjuteknologia voi menestyä pk-yritysten ja pienten organisaatioiden keskuudessa, on keskeisen tärkeää tukea ja edistää osuuskuntien kaltaisia avointa ja demokraattista hallintomallia soveltavia organisaatioita tähän teknologiaan perustuvien yritysratkaisujen kehittämiseksi.
6.3

Komitea pahoittelee syvästi nykyisiä takaiskuja naisten seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja niihin liittyvien oikeuksien alalla Euroopassa, sillä tämä kehitys vaikuttaa vakavasti naisten ihmisoikeuksiin ja on yleinen uhka ihmisoikeuksien yleismaailmallisuudelle. Lainsäädännön muuttaminen on kohdistunut erityisesti naisten mahdollisuuteen saada laillisia raskaudenkeskeytyspalveluita eräissä Euroopan maissa (vaikka on näyttöä siitä, että kattavalla seksuaalivalistuksella voidaan vähentää epätoivottuja raskauksia 50 prosenttia), mutta vaikutukset ovat kohdistuneet myös muihin naisten seksuaali- ja lisääntymisterveyteen liittyviin näkökohtiin ja asianomaisiin oikeuksiin, esim. lakisääteisiin edellytyksiin saada lääkemääräys jälkiehkäisyä varten. Lisäksi on tullut voimaan naisten oikeuksiin laajalti haitallisesti vaikuttavaa taantumuksellista lainsäädäntöä ja toimintapolitiikkaa, esimerkkinä lait, jotka estävät seksuaalivalistusta ja mm. kasvatustarkoituksissa tapahtuvaa tiedon levittämistä seksuaalisesta suuntautumisesta ja sukupuoli-identiteetistä tai joilla poistetaan tiettyjen perheväkivallan muotojen rangaistavuus.
1.3

ETSK ehdottaa keskustelun käynnistämistä EU:n ilmasto-oikeussäädöksestä, johon kirjattaisiin EU:n kansalaisten ja luonnon oikeudet maailmanlaajuiseen ilmastonmuutoskriisiin liittyvien haasteiden yhteydessä. ETSK tiedostaa EU:n johtavan roolin vakaan ja oikeudenmukaisen kansainvälisen ilmastonsuojelujärjestelmän edistämisessä ja kannustaa EU:n toimielimiä ja valtioiden hallituksia pohtimaan ilmasto-oikeudenmukaisuuden periaatteiden soveltamista kaikilla tasoilla, niin maailmanlaajuisesti ja Euroopan tasolla kuin maakohtaisesti ja yhteisöissäkin. EU-ohjausjaksoprosessia voitaisiin käyttää välineenä tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Ilmasto-oikeudenmukaisuudessa on kyse oikeudenmukaisuudesta sekä ihmisiä että ympäristöä – josta me olemme riippuvaisia – kohtaan, sillä molemmat ovat toisiinsa kytköksissä. ETSK muistuttaa tässä yhteydessä kahdesta viimeaikaisesta aloitteesta, joista toinen on maailmanlaajuinen ympäristösopimus (Global Pact for the Environment) ja toinen luonnos ihmiskunnan oikeuksien yleismaailmalliseksi julistukseksi (Universal Declaration of the Rights of Humankind).
1.2.1

Monenvälistä lähestymistapaa maatalouteen nähden on pohdittava uudelleen ja sitä on lujitettava, mutta sitä ei pidä hylätä. ”Doha” on kehittyneiden ja kehitysmaiden kauppaa koskevan vuoropuhelun käsite, joka tulee säilyttää ja jota pitää kehittää kunnioittaen samalla periaatetta, jonka mukaan ruokasuvereniteetti on kaikkien oikeus.
4.2

Puhtaasti kaupallisesta näkökulmasta vuoden 1997 sopimusta voidaan pitää suhteellisen hyödyllisenä molemmille osapuolille. Vuosina 2003–2013 keskinäinen kauppa on kolminkertaistunut, ja Meksiko on kasvattanut osuuttaan Euroopan unionin viennistä yhdestä prosentista 1,7 prosenttiin, kun vastaavasti Euroopan unionin kauppataseen ylijäämä on säilynyt lähes muuttumattomana 7–10 miljardissa eurossa kaikki nämä vuodet. Meksiko on näin EU:n 17:nneksi merkittävin kauppakumppani. Sen kokonaistuonti EU:sta on yksi prosentti ja – kuten edellä todetaan – 1,7 prosenttia unionin kokonaisviennistä. Nämä luvut ovat kuitenkin alhaisempia kuin Meksikon kahden prosentin osuus maailmanlaajuisesta bruttokansantuotteesta. EU on puolestaan Meksikon kolmanneksi suurin kauppakumppani Yhdysvaltojen ja Kiinan jälkeen.
2.4

Näin ollen tieto on kuluttajien ja käyttäjien ostopäätösten kannalta ratkaiseva tekijä sekä silloin, kun he valitsevat tietyn tuotteen mieltymystensä perusteella, että silloin kun he hylkäävät muut tuotteet, jotka eivät vastaa yhtä hyvin heidän tarpeitaan ja toiveitaan. Vastaavasti yritysten on teknologian kehityksen ansiosta mahdollista vastata yhä paremmin eriytetysti eri kuluttajaryhmien vaatimuksiin prosessissa, jossa asiakasuskollisuus hankitaan tuotteiden yksilöllisellä räätälöinnillä. Selvä esimerkki tästä on niin kutsuttu one-to-one-markkinointi.
2.3

Kuten komissio toteaa tiedonannossaan ”Laajentumisstrategia ja vuosien 2013 ja 2014 tärkeimmät haasteet” (4), ”yksi tärkeimmistä opetuksista on se, miten tärkeää on tarttua ensin perusasioihin” eli ensinnäkin oikeusvaltioperiaatteeseen, joka on ”nyttemmin laajentumisprosessin keskiössä”. Tämä on merkittävä strateginen suunnanmuutos yksittäisistä poliittisista mukautuksista kohti laajaa demokraattisen hallintotavan käsitettä, jota on lopultakin alettu pitää ennakkoedellytyksenä sille, että politiikan yhdenmukaistaminen EU:n säännöstön kanssa on mielekästä ja pysyvää. Tämän mukaisesti komissio aikookin parhaillaan käytävissä liittymisneuvotteluissa (Montenegro, Serbia, Turkki) pitää luvut 23 (Oikeuslaitos ja perusoikeudet) ja 24 (Oikeus, vapaus ja turvallisuus) avoinna koko liittymisneuvottelujen ajan. Näin ollen on mahdollista, että neuvottelujen etenemisvauhti riippuu näissä keskeisissä luvuissa saavutetusta edistyksestä.
3.5

Pakkauslasia käytetään pullojen, purkkien ja muiden pakkausalan tuotteiden valmistamiseen. Se on EU:n lasiteollisuuden suurin sektori noin 60 prosentin osuudella kaikesta lasintuotannosta, ja sillä on palveluksessaan 90 000 ihmistä EU:ssa (Eurostatin mukaan). Lasialan työpaikkojen määrä on kaiken kaikkiaan supistunut automaation lisääntyessä, toimialan keskittyessä ja matalalla kustannustasolla kilpailemisen vaikutuksesta. EU:n ulkopuolelta peräisin oleva tuonti kiristää kilpailua. Tuotantolaitosten määrä EU:n lähialueella sijaitsevissa ja unioniin rajoittuvissa maissa on kasvanut: Kyseisissä maissa työvoimakustannukset ovat matalammat ja sääntely löyhempää. Tämä aiheuttaa lyhyellä aikavälillä ylituotantoa ja luo hintapaineita. Ranska, Saksa ja Italia ovat suurimmat tuottajat EU:ssa, ja niiden vaikutuspiiriin lukeutuvat seuraavaksi suurimmat tuottajat EU:ssa. Lasi on resurssitehokas materiaali, ja sitä pystytään kierrättämään määrättömiä kertoja. Esimerkiksi lasipakkauksia valmistaville yrityksille energiankäyttö muodostaa merkittävämmän kustannustekijän kuin muille yrityksille. Koska jopa 80 prosenttia jätteeksi päätyneistä lasipakkauksista kierrätetään, lasin kierrätys on tekijä, joka merkittävällä tavalla edistää EU:n kierrätystavoitteiden saavuttamista ja pienentää unionin alueen hiilijalanjälkeä. Sektorin muut osa-alat ovat kuitenkin vähemmän riippuvaisia energiasta. Tämä johtuu niiden käyttämistä materiaaleista ja valmistamista tuotteista.
4.3.1

Sekä unionin jäsenvaltioista että kolmansista maista kotoisin olevien maahanmuuttajanaisten asema on hyvin huolestuttava. Heiltä puuttuvat usein perusluonteisimmat oikeudet, mikä tarkoittaa myöhästynyttä palkan maksua tai perustelemattomia ja perusteettomia palkan vähennyksiä. Tilanne on heikentynyt kriisin alettua, eikä sitä voida perustella pienten maatalous- ja jalostusyritysten luotonsaantivaikeuksilla. Monissa tapauksissa naistyöntekijöiden on ollut pakko palata kotimaahansa ilman palkkaa tai he ovat joutuneet sellaisten hyväksikäyttäjien, rikollisten ja ihmiskaupan harjoittajien kohteeksi, joita ei valitettavasti eräissä EU:n jäsenvaltioissa vielä voida asettaa syytteeseen.
1.4

Jotta muita heikommassa asemassa oleville kansalaisille ja pk-yrityksille voidaan tarjota kohtuuhintaisia internetyhteyksiä, tulisi yksityisiä investointeja ja julkisen ja yksityisen tahon kumppanuuksia edistää rakennerahastoista sekä Euroopan investointipankin ja Euroopan investointirahaston välineiden avulla syrjä- ja maaseuduilla sekä alueilla, joilla asuvien tulotaso on alhainen. Euroopan komission ohjelmilla ja toimenpiteillä tulisi pyrkiä edistämään julkisen ja yksityisen tahon kumppanuuksia alueidenvälisissä ja rajatylittävissä kokeiluhankkeissa sekä moninkertaistamaan niiden määrä. Lisäksi olisi edistettävä eurooppalaista teemapäivää, jonka aiheena on sähköisten palveluiden tarjoaminen kaikille (European Day on e-services for all).
2.4

Euroopan unioni ja jäsenvaltiot noudattavat vaativia tavoitteita elintarviketurvallisuudessa sekä ympäristön-, ilmaston- ja eläinten suojelussa. Tämä on tärkeä osa eurooppalaista maatalousmallia. Vuosien 2003–2005 YMP:n uudistuksessa päätettiin nivoa tuotantomääristä irrotetut tilatuet perusstandardien sekä ”hyvän maatalouden ja ympäristön” vaatimusten noudattamiseen (täydentävät ehdot, Cross Compliance). Kyseisten perusvaatimusten ohella myös maatalouden ympäristötoimenpiteet ovat mahdollisia, mutta niiden osalta ei vuodesta 2007 lähtien ole enää ollut kannustimia. Vuoden 2013 jälkeistä aikaa ajatellen tukirakennetta on maatalouden ympäristöpoliittisten ja yhteiskunnallisten tavoitteiden saavuttamiseksi kehitettävä edelleen. ETSK on toistuvasti korostanut perusluonteista kantaansa, että Euroopan maatalouden suuntaaminen pelkästään maailmanmarkkinaehtojen tai maailmanmarkkinahintojen mukaisesti olisi väärä lähestymistapa.
9.5.2

Nopeasti muuttuvassa maailmassa otetaan käyttöön uutta teknologiaa, mutta se myös vanhenee nopeasti. Euroopan maiden valtionhallintojen on varmistettava, että kansalaiset pystyvät sopeutumaan tällaiseen uuteen toimintaympäristöön ja että kaikki saavat mahdollisuuden. Tarvitaan kiireesti sellaista modernia työmarkkina- ja sosiaalipolitiikkaa, joka edistää kansalaisten toimintamahdollisuuksia ja työllistettävyyttä tukemalla osaamista ja lisäämällä työvoiman joustavuutta. Tämän vaativan tavoitteen saavuttamiseksi on ratkaisevan tärkeää, että jäsenvaltiot muotoilevat ja harjoittavat yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alalla sellaista kansallista politiikkaa, jossa keskeistä on panostaminen koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen. Siten voidaan varmistaa, että kansalaiset pystyvät sopeutumaan muutoksiin ja uusille, kilpailueduiltaan paremmille aloille. Kuten Lissabonin strategiassa korostetaan, tässä yhteydessä olisi kehitettävä uusia perustaitoja, kuten tietotekniikkataitoja, vieraiden kielten osaamista, teknologiakasvatusta, yrittäjähenkeä ja sosiaalisia taitoja.
1.10

Vuoristoaluepolitiikan tulevaisuutta koskevan EU:n vihreän kirjan avulla voitaisiin järkeistää ja yhtenäistää unionitasolla toteutettavaa politiikkaa ja aloitteita ja tehostaa niitä erityisesti vuoristoalueita ajatellen. Tämä pätee erityisesti tässä lausunnossa mainittuun vuoristoalueiden maatalouteen. Suurimmalla osalla Euroopan vuoristoalueita maatalous on muun sosioekonomisen toiminnan, kuten jalostuksen ja matkailupalvelujen, kehityspohja ja alueiden kiinnostavuuden perusta. Yhteisellä maatalouspolitiikalla on siis keskeinen rooli, ja se on sisällytettävä vuoristoalueilla toteutettavia yhteisön toimintalinjoja koskevaan katsaukseen, jollainen vihreän kirjan perusteella halutaan laatia.
3.2

Yhteensä 12 prosentin osuudellaan EU on Keski-Amerikan toiseksi tärkein ulkopuolinen kauppakumppani heti Yhdysvaltojen jälkeen. Yhdysvaltojen osuus kaupasta on 46 prosenttia. Kehitysyhteistyön ja -avun osalta EU on Keski-Amerikan suurin avunantaja. Vuosina 2002–2006 avun määrä oli 563,2 miljoonaa euroa, ja siihen on lisättävä komission ja SICA:n pääsihteeristön väliseen muistioon perustuvat 74,5 miljoonaa euroa sekä aluetta ravistelleiden onnettomuuksien — etenkin Mitch-pyörremyrskyn ja heti sen jälkeen El Salvadoria koetelleen maanjäristyksen — jälkeen avustuksina annetut yli 279 miljoonaa euroa. Vuosina 2007–2013 EU on luvannut nostaa kehitysavun määrän 840 miljoonaan euroon. Toisaalta myös Keski-Amerikkaan suuntautuvien eurooppalaisten suorien investointien volyymi lisääntyy jatkuvasti.
3.1

Komission tulisi löytää vaihtoehtoinen keino säilyttää banaanintuottajajärjestöjä koskevat yhteisön puitteet, koska banaanin tuotanto on Euroopassa erittäin pirstoutunut. Useimmat banaaninkasvattajat ovat pientuottajia, joiden täytyy myydä hedelmänsä markkinoilla, joille on ominaista kova kilpailu. Siksi tarjonnan voimakas keskittyminen on välttämätöntä. Komitea katsoo, että tuottajajärjestöjä koskevat yhteisön puitteet voitaisiin säilyttää pitämällä voimassa asetuksen (ETY) N:o 404/93 II osaston eräät säännökset, erityisesti 5, 8 ja 9 artikla.
3.3

Toisin kuin ikänsä puolesta voisi ehkä otaksua, Reinin navigaation keskuskomissio (RNKK eli CCNR, Central Commission for Navigation on the Rhine) on erittäin nykyaikainen organisaatio. Sitä hallinnoi pieni sihteeristö, sillä on käytettävissään laaja (kansallisten) asiantuntijoiden verkosto, sillä on tiiviit suhteet sisävesiliikennealan yrityskenttään ja se kykenee reagoimaan nopeasti muutoksiin Reinin liikenteeseen sovellettavan järjestelmän pitämiseksi mahdollisimman tehokkaana ja ajantasaisena.
2.4.11

Yksikään yhteiskuntamalli ei ole saavuttanut lopullista tilaansa eikä koskaan saavutakaan. Yhteiskuntamallin taustalla olevana perusajatuksena on, että malli luo kehittyessään ideoita ja avaa näkymiä. Yhteiskuntamallin on oltava dynaaminen, tai muutoin se kivettyy ja näivettyy kuoliaaksi. Yhteiskuntamallia on testattava ja siitä on keskusteltava, mikä on jatkuva demokraattinen prosessi. Sitä on arvioitava ja sille on laadittava asianmukaiset hallintavälineet, joita on myös hiottava.
3.6

On välttämätöntä edistää tuotantomallia, jossa korostuvat muut tekijät kuin valmistettujen tuotteiden hinta. On korostettava, että kilpailukyky ei perustu ainoastaan kustannuksiin tai verokannustimiin, vaan että ihmiset ovat tärkeä osa yrityksen kilpailukykyä. Tutkimus sekä tuotantokustannusten alentamisen ja tuotantokapasiteetin parantamisen mahdollistavan uuden teknologian kehittäminen on tärkeää, mutta ei pidä unohtaa sitä tosiseikkaa, että näiden edistysaskeleiden todellinen arvo on niiden soveltamisessa. Siksi on ensisijaisen tärkeää, että tällaisten prosessien asianmukaiseksi hyödyntämiseksi löytyy tarvittava asiantuntemus, jonka avulla huomattavia parannusmahdollisuuksia voidaan hyödyntää. Yhtä tärkeää on saada yritykset havaitsemaan riskit ja tarve etsiä uusia sovellutuksia nykyiselle teknologialle. Toisin sanoen on edistettävä innovatiivista asennetta. Tässä yrittäjillä ja työntekijöillä on eittämättä ratkaisevan tärkeä rooli. Lopullisena tavoitteena on kannustaa eurooppalaisia yrityksiä sijoittamaan suuri osa lisäarvostaan ja kilpailuvalteistaan tietopääomaan. Siksi keskeisellä sijalla ovat toimet, joilla tähdätään työvoiman jatkuvaan kouluttamiseen sekä tutkimukseen ja innovointiin suunnattujen investointien lisäämiseen. Myös tässä Euroopan työmarkkinaosapuolilla on tärkeä rooli niiden yhteisen työohjelman välityksellä. (29)
7.2.10

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea korostaa samasta aiheesta antamiensa aikaisempien lausuntojen — erityisesti Euroopan teollisuusalueista 6. huhtikuuta 2005 antamansa lausunnon 374/2005 — mukaisesti, että on tärkeää luoda innovaatiokeskuksina toimivien teollisuuspuistojen ja -alueiden eurooppalainen foorumi (eurooppalainen innovaatiokeskusten foorumi). Sen ansioista voitaisiin muodostaa yhteisiä strategisia kantoja ja laatia yhteisiä toimia kapasiteetin kehittämiseksi. Lisäksi ETSK korostaa, että on tärkeää luoda mahdollisuudet teollisuuden ammatti- ja ammattialajärjestöjen kulttuuriselle kehitykselle yhteistyössä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan asianmukaisten toimijoiden kanssa. Tässä yhteydessä on pyrittävä hyödyntämään kaikkia osaamisen siirtämistä ja innovointia edistäviä asianmukaisia välineitä, joita ovat hyväksi havaittujen käytäntöjen vaihtaminen, tunnistamista koskevien yhdenmukaisten vaatimusten määrittäminen, yhteisistä koulutustoimenpiteistä päättäminen, mahdollisuus hyödyntää suoraan YTK:n ammatillista tietoutta, yhteisten käsitteiden ja luokitusten kehittäminen, teollisuuspuistojen ja -ryppäiden synergioiden hyödyntäminen kansainvälisesti ja siihen kannustaminen tarjoamalla kyseisille rakenteille mahdollisuus osallistua suoraan yhteisön ohjelmiin ja aloitteisiin. Samalla on kehitettävä yhteisiä Euroopan teollisuus- ja teknologiapuistojen ja teollisuusalueiden suoritusten arviointi-, seuranta- ja vertailujärjestelmiä.
5.8

Kilpailu alhaisimmasta verokannasta (”race to the bottom”) sisältää kuitenkin myös riskejä. On nimittäin olemassa mahdollisuus, että julkisia varoja ei ole riittävästi, jotta voitaisiin rahoittaa taloudellisten erojen kiinnikuromisen kannalta tarpeelliset investoinnit infrastruktuuriin ja sosiaalijärjestelmään. Näin ollen vaarana on myös, että verorasitus siirtyisi verrattain kiinteään työ-faktoriin, millä olisi kielteisiä vaikutuksia työllisyystilanteeseen.
3.2

Tämä käy erityisen selväksi kahdesta nykyisinkin käytetystä lainauksesta, joista ilmenee jo aikaisessa vaiheessa havaittu korkeiden odotusten ja huippuvaikeiden fysikaalisten ja teknisten ongelmien välinen jännite. H.J. Bhabha totesi Genevessä vuonna 1955 pidetyn ensimmäisen ydinvoiman rauhanomaista käyttöä käsittelevän konferenssin avauspuheenvuorossaan: ”I venture to predict that a method will be found for liberating fusion energy in a controlled manner within the next two decades (18)”. Toisaalta taas R.F. Post kirjoitti vuonna 1956 ensimmäisessä fuusiota käsittelevässä katsauksessa (19), jonka julkaisun Yhdysvallat salli: ”However, the technical problems to be solved seem great indeed. When made aware of these, some physicists would not hesitate to pronounce the problem impossible of solution (20)”.
7.3

Eurooppa—Välimeri-kumppanuuteen on syytä kiinnittää erityishuomiota. Eurooppa—Välimeri-yhteistyötä koskeva strategia on yksi EU:n ulkosuhteiden keskeisiä painopisteitä. Tärkein väline strategian toteuttamiseksi on Meda-ohjelma. Toinen keskeinen väline, jolla voidaan edistää ympäristöön ja kestävään kehitykseen liittyvien politiikkojen täytäntöönpanoa, on lyhyen ja keskipitkän aikavälin ympäristöohjelma SMAP.
5.3

Elinikäinen oppiminen on kaikille työntekijäryhmille tärkeä asia. Elinikäisen oppimisen käsite merkitsee etenkin pyrkimystä järjestelmälliseen ja jatkuvaan oppimiseen, jota Euroopan kansalaiset harjoittavat koko elämänsä ajan vastatakseen nykymaailman asettamiin vaatimuksiin. (22) Ammattiosaamisen tunnistaminen ja laajentaminen on paitsi työntekijöiden itsensä myös yritysten edun mukaista. ETSK on tyytyväinen siihen, että työllisyystyöryhmä viittaa myös julkissektoriin merkittävänä tämän alan toimijana. Myös työmarkkinaosapuolilla on tässä yhteydessä tärkeä rooli. Koska elinikäinen oppiminen hyödyttää työntekijöitä, yrityksiä ja koko yhteiskuntaa, tästä seuraa, että myös vastuu elinikäisestä oppimisesta samoin kuin sen kustannukset on jaettava. Perus- ja jatkokoulutuksen korkea laatu sekä työntekijöiden mahdollisuus hankkia tarvittava pätevyys pienentävät työttömyysriskiä, parantavat työllistymismahdollisuuksia ja torjuvat siten sosiaalista syrjäytymistä. Investoinnit pätevyystason kohottamiseen ja elinikäisen oppimisen strategiat ovat tärkeitä Euroopan tulevan kilpailukyvyn kannalta, ja niillä on oikeutetusti tärkeä sija Euroopan työllisyysstrategiassa. Jotta lisätään työntekijöiden ammatillisia kehitysmahdollisuuksia ja parannetaan heidän mahdollisuuksiaan työmarkkinoilla, on tarpeen kehittää perus- ja jatkokoulutusta niin, että se välittää työmarkkinoilla tarvittavaa osaamista. ETSK on tyytyväinen, että työmarkkinaosapuolet ovat sisällyttäneet tämän lähestymistavan ”yhteisiin toimintapuitteisiin ammattitaidon ja pätevyyden elinikäistä kehittämistä varten”. (23)
”Energia – Länsi-Balkanin alueen kehitystä ja liittymisprosessin syventämistä edistävä tekijä”

Geopolitiikan kannalta erityisen tärkeä esimerkki on lisäksi Länsi-Balkanin vihreä toimintaohjelma, jonka tarkoituksena on tukea kattavaa ekologista muutosta kohti vähäpäästöistä ja kestävää kiertotaloutta Länsi-Balkanin alueella. Länsi-Balkanin vihreä toimintaohjelma voi erityisesti vapauttaa kiertotalouden potentiaalia ja luoda uusia työpaikkoja sekä avata uusia kasvunäkymiä. Riittävä rahoitus EU:lta, maiden hallituksilta ja yksityiseltä sektorilta on olennaisen tärkeää tämän vihreän siirtymän tukemiseksi. ETSK:n lausunnon ( 4 ) mukaan energian on oltava alueen kehitystä ja yhteenliitettävyyttä edistävä tekijä, ja Länsi-Balkanin alueen kansalaisilla on oltava selkeä näkemys taloudellisista ja ympäristöön liittyvistä eduista, joita EU:hun liittyminen tuo.
2.2

ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että tämä strategia, jolla tähdätään ihmisarvoisen työn puolustamiseen ja edistämiseen kaikkialla maailmassa, on paitsi asianmukainen myös tarpeellinen osana Next Generation EU -välineen puitteissa luotua ja rahoitettua kestävän elpymisen mallia. Komission ja ILO:n esittämät luvut ovat osoittaneet, että parannuksista huolimatta ihmisarvoinen työ ei ole vieläkään todellisuutta monille ihmisille eri puolilla maailmaa. ILO:n arvioiden mukaan 4 miljardia ihmistä on vailla sosiaaliturvaa ja 205 miljoonaa ihmistä ilman työtä. Joka kymmenes lapsi maailmassa (160 miljoonaa) tekee lapsityötä, ja 25 miljoonaa ihmistä on pakkotyössä. Keskimäärin lähes joka neljäs pakkotyön uhri on pakkotyössä kotimaansa ulkopuolella, mutta tilannekohtaiset erot ovat suuria. Työterveys ja -turvallisuus on perustavaa laatua oleva tekijä ihmisarvoisessa työssä, mutta ILO:n mukaan maailmassa kuolee enemmän kuin viisi työntekijää joka minuutti työtapaturman tai ammattitaudin vuoksi.
2.2

Valtuutus kattaa seuraavat toimenpiteet: — väliaikaiset toimenpiteet, joilla kannustetaan noudattamaan sopimuksia ja/tai välimiesoikeuden osapuolen pyynnöstä hyväksymien vastasuoritteiden soveltaminen, jos vaatimusten noudattaminen on riittämätöntä tai puutteellista, tai asianmukaiset toimet siinä tapauksessa, että toinen osapuoli ei tee yhteistyötä helpottaakseen turvautumista sitovaan riitojenratkaisuun — korjaavat toimenpiteet erosopimuksen nojalla siinä tapauksessa, että asianomaisia unionin säädöksiä ei ole lisätty Irlantia/Pohjois-Irlantia koskevaan pöytäkirjaan ja/tai kauppa- ja yhteistyösopimuksen nojalla, kun on kyse tuista, tieliikenteestä ja kalastuksesta — tasapainottavat toimenpiteet erosopimuksen nojalla, kun on kyse Yhdistyneen kuningaskunnan toteuttamista suojatoimista Irlantia/Pohjois-Irlantia koskevan pöytäkirjan puitteissa — tasapainottavat toimenpiteet kauppa- ja yhteistyösopimuksen nojalla, kun on kyse suojatoimista, jotka johtavat epätasapainoon kauppa- ja yhteistyösopimuksessa ja sitä täydentävissä sopimuksissa määrättyjen oikeuksien ja velvoitteiden välillä, tai kun on nimenomaisesti kyse eroista työsuojelun, sosiaalisen suojelun tai ympäristön- tai ilmastonsuojelun tai tukien valvonnan alalla — vastatoimenpiteet kauppa- ja yhteistyösopimuksen nojalla (vastauksena tasapainottaviin toimiin kauppa- ja yhteistyösopimuksen 411 artiklan nojalla) — suojatoimet erosopimuksen nojalla (jos Irlantia/Pohjois-Irlantia koskevan pöytäkirjan soveltaminen johtaa vakaviin taloudellisiin, sosiaalisiin tai ympäristöön liittyviin vaikeuksiin, jotka todennäköisesti jatkuvat, tai kauppavirtojen muutokseen) sekä kauppa- ja yhteistyösopimuksen nojalla (jos ilmenee vakavia taloudellisia, sosiaalisia tai ympäristöön liittyviä alakohtaisia tai alueellisia vaikeuksia, jotka todennäköisesti jatkuvat) — kauppa- ja yhteistyösopimuksen mukaisten velvoitteiden keskeyttäminen tapauksissa, joissa tiettyjä määräyksiä rikotaan tai tietyt ehdot eivät täyty, erityisesti tavarakaupan, lento- tai tieliikenteen, kalastuksen tai unionin ohjelmien osalta, tai jos Yhdistynyt kuningaskunta ei maksa rahoitusosuuttaan tai tekee huomattavia muutoksia tiettyihin alkuperäisiin ehtoihin.