Elintarvikkeiden turvallisuus
20. pyytää sellaisen rehuntuotannon ja karjatalouskäytäntöjen kieltämistä, joihin kuuluu eläinjätteiden
kierrättämistä nautakarjaan, lampaisiin, vuohiin tai muihin eläimiin, kanat ja kalat mukaan lukien, kunnesjäsenvaltiot kykenevät takaamaan BSE:n torjuntaa koskevien olemassa olevien EU:n säädösten täytäntöön-panon ja kunnes komission ehdotuksen mukainen kuolleiden eläinten erottaminen tulee voimaan;
21. toistaa pyyntönsä, joka koskee kaiken teuraaksi tarkoitetun yli 18-kuukauden ikäisen karjan, lampai-
den ja vuohien pakollisten BSE-testien nopeaa käyttöönottoa kaikissa jäsenvaltioissa, jotta saadaan selkeäkuva epidemiologisesta tilanteesta koko EU:n alueella;
22. panee tässä yhteydessä tyytyväisenä merkille Euroopan elintarvikeviranomaisen luomisen, joka tulee
olemaan tärkeässä asemassa palautettaessa EU:n kuluttajien luottamus elintarvikkeiden turvallisuuteenjäsenvaltioissa ja joka tulee vahvistamaan Euroopan elintarviketeollisuuden asemaa maailmanmarkkinoilla;
Sosiaalinen agenda
23. pyytää Eurooppa-neuvostoa hyväksymään kunnianhimoisen sosiaalisen toimintaohjelman parlamen-
tin jo hyväksymien, komission tiedonantoon sisältyvien suuntaviivojen mukaisesti ja sisällyttämään siihenselkeitä tavoitteita, ehdotuksia erityisvälineiksi ja tarkkoja määräaikoja;
*
**
24. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja HVK:lle.
9. Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP)
A5-0340/2000
Euroopan parlamentin päätöslauselma yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan toteuttamisessa
tapahtuneesta edistymisestä (C5-0255/2000 /dash 2000/2038(INI))
Euroopan parlamentti, joka
Ydash ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21artiklan sekä työjärjestyksen 1 03 artiklan
3 kohdan ja 163 artiklan,
Ydash ottaa huomioon 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 40 kohdan
(H osasto) mukaisesti 15. toukokuuta 2000 Euroopan parlamentille esitetyn neuvoston vuosittaisen
selvityksen YUTP:n tärkeimmistä näkökohdista ja perusvalinnoista ja niiden taloudellisista vaikutuksista
Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon Ydash 1999 (C5-0255/2000)(1),
Ydash ottaa huomioon 5. toukokuuta 1999 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin asemasta maail-
massa: yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan toteuttaminen vuonna 1998(2),
Ydash ottaa huomioon 5. syyskuuta 2000 antamansa päätöslauselman yhteisön yhteisestä diplomatiasta(3),
Ydash ottaa huomioon 6. syyskuuta 2000 antamansa päätöslauselman EU:n ulkoisen toiminnan painopis-
teistä(4),
Ydash ottaa huomioon ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan
valiokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A5-0340/2000),
(1) EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1.
(2) EYVL C 279, 1.10.1999, s. 218.
(3) Hyväksytyt tekstit, kohta 4.
(4) Hyväksytyt tekstit, kohta 9.13.8.2001 FI C 228/165 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 30. marraskuuta 2000
A. katsoo, että vuosi 1999 merkitsi käännekohtaa Euroopan unionin roolille maailmassa, sillä
Ydash yhtenäisvaluutta eurosta tuli todellisuutta 1. tammikuuta,
Ydash Euroopan unionista tehty sopimus (Amsterdamin sopimus) ja siihen sisältyneet uudet YUTP:tä
koskevat määräykset tulivat voimaan 1. toukokuuta,
Ydash YUTP:n korkea edustaja astui virkaansa 18. lokakuuta ja antoi näin unionin ulkopuolelle suuntau-
tuvalle toiminnalle kasvot,
Ydash Kosovon kriisin (25. maaliskuuta-10. kesäkuuta) seurauksena tiedostettiin seikkoja, jotka ilmenivät
Kölnin (4. ja 5. kesäkuuta) ja Helsingin (10. ja 11. joulukuuta) julistuksissa ja ensimmäisissä pää-
töksissä, joilla ryhdyttiin toteuttamaan sekä ei-sotilaallisen että sotilaallisen siiven varaan rakentu-vaa Euroopan yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa,
Ydash Helsingin Eurooppa-neuvosto päätti käynnistää liittymisneuvottelut niiden maiden kanssa, joita
Luxemburgin Eurooppa-neuvosto ei ollut ottanut mukaan, ja antaa Turkille ehdokasvaltion ase-man,
B. katsoo, että Euroopan unionin yhteisten etujen puolustaminen, demokratian ja oikeusvaltion kehittä-
minen ja vahvistaminen, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien sekä vähemmistöjen oikeuksien kunnioit-taminen ovat sen yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan johtoajatuksena,
C. katsoo, että tehdäkseen YUTP:stä uskottavamman ja tehokkaamman unioni on ottanut käyttöön
Euroopan yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (EYTPP), jonka ansiosta sillä on käytettävissäänlaaja ei-sotilaallisten ja sotilaallisten välineiden kirjo puolustaessaan perusarvojaan ja etujaan; katsoo,että Petersbergin tehtävien piiriin kuuluvat ja väliintuloa koskevat päätökset on tehtävä demokraatti-selta kannalta hyväksyttävällä tavalla niin Euroopan parlamentin kuin kansallistenkin parlamenttienmyötävaikutuksella,
D. muistuttaa, että yhteinen puolustus jää EYTPP:n ulkopuolelle ja kuuluu Naton vastuulle,
E. katsoo, että unionin ulkopolitiikan painopisteet ilmaistaan Amsterdamin sopimuksella luoduissa
yhteisissä strategioissa, joiden avulla unioni voi toimia jäsenvaltioiden yhteisiä ja merkittäviä etujakoskettavilla aloilla,
F. katsoo niin ikään, että yhteiset strategiat tekevät YUTP:stä joustavamman, koska niiden täytäntöönpa-
noa koskevat päätökset tehdään määräenemmistöllä,
G. panee merkille, että Amsterdamin sopimuksella joustavoitettiin päätöksentekoa myös ns. rakentavan
pidättymisen avulla; toteaa, että sen avulla päätöksiä voidaan tehdä toimista, joihin jokin jäsenvaltioei sisäisten syiden vuoksi halua osallistua,
H. katsoo, että YUTP on vain yksi politiikan keinoista, joiden avulla unioni voi toimia ulkosuhteiden
saralla, ja muistuttaa siitä, että sen on huolehdittava Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklanmukaisesti koko ulkoisen toimintansa johdonmukaisuudesta,
I. katsoo, että neuvostolla ja komissiolla on perustamissopimuksen mukaan vastuu kyseisen johdonmu-
kaisuuden takaamisesta; katsoo, että ratkaisu, jossa vastuu unionin ulkoisesta toiminnasta jaettiinYUTP:n korkean edustajan ja komission välillä, voisi johtaa jännitteisiin toimielinten välillä,
J. katsoo, että Euroopan yhteisen ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikan kehittämisessä ilmennyt
demokratiavaje on poistettava pikaisesti,
K. katsoo, että meneillään olevaa hallitustenvälistä konferenssia olisi hyödynnettävä tekemällä parannuk-
sia YUTP:hen ja EYTPP:hen erityisesti sen kannalta, kuinka Euroopan parlamentti osallistuu näidenkahden politiikan alan muotoiluun, jotta ne voidaan tuoda lähemmäksi kansalaista ja jotta ne saadaantoimimaan entistä demokraattisemmin,C 228/166 FI13.8.2001 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 30. marraskuuta 2000
L. katsoo, että Helsingin Eurooppa-neuvoston tekemät laajentumista koskevat päätökset, jotka muodosta-
vat varmasti unionin ulkopolitiikan merkittävimmän peruslinjauksen, auttoivat osaltaan käynnistä-mään uudelleen keskustelun Euroopan rakennustyön tavoitteista, Euroopan ja unionin sisäisestä luon-teesta, sen maantieteellisistä rajoista sekä sen toimielinten tulevista muodoista,
Rauhan takaaminen ja EU:n etujen ja perusarvojen puolustus YUTP:n johtoajatuksena
1. toteaa, että rauhan, vapauden, perusarvojen kunnioittamisen ja EU:n omien etujen takaaminen Euroo-
passa ja koko maailmassa on YUTP:n kulmakivi;
2. painottaa sitä, että myös siksi ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen, demokratian ja
oikeusvaltion edistäminen sekä vähemmistöjen oikeuksien suojelu on näiden tavoitteiden mukaista jasamalla Euroopan unionin ulkopolitiikan tärkeä perusta, mikä ilmenee kolmansien valtioiden kanssa solmi-tuista sopimuksista (demokratialauseke), yhteisistä strategioista, laajentumispolitiikasta ja juuri nyt Euroo-pan yhteisestä turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta;
3. katsoo, että valtioiden ja yhteiskuntien demokratisoituminen on unionin turvallisuutta lisäävä seikka
ja taloudellisen kehityksen välttämätön edellytys, koska sosiaalista markkinataloutta ei pitkällä aikavälillätoimi oloissa, joissa poliittisia ja kansalaisvapauksia on rajoitettu;
4. korostaa, että taloudellisten ja sosiaalisten ongelmien ratkaiseminen on tärkeä turvallisuustekijä ja että
Euroopan unionilla on tässä asiassa suuri vastuu niin Euroopassa kuin muuallakin maailmassa;
5. pitää myönteisenä sitä, että neuvosto on julkaissut ihmisoikeustilannetta koskevan ensimmäisen ker-
tomuksen, jossa selvitetään unionin ihmisoikeuspolitiikkaa koko maailmassa;
6. pitää tervetulleena unionin pyrkimystä paitsi saada aikaan kuolemantuomioiden täytäntöönpanon
yleismaailmallinen lykkääminen ja lopulta kuolemanrangaistuksen maailmanlaajuinen poistaminen, myöslopettaa muut ihmisarvoa loukkaavat käytännöt kuten kidutus; painottaa, että tämä vastaa eurooppalaisiaarvoja;
Laajentuminen YUTP:n peruslinjauksena
7. toteaa, että 12 valtion kanssa käynnistetyt laajentumisneuvottelut samoin kuin EuroYdashVälimeri-kump-
panuus sekä Kaakkois-Euroopan vakaussopimus ovat osoittautuneet tehokkaimmaksi ulkopolitiikan väli-neeksi Välimeren alueen sekä Keski- ja Itä-Euroopan vakauttamisessa;
8. painottaa sitä, että unionin laajentuminen edistää myös Euroopan turvallisuus- ja ulkopoliittisia etuja;9. korostaa, että Euroopan unionin tulisi samanaikaisesti laajentumisprosessin kanssa pyrkiä aikaansaa-
maan yhteistyötä muiden Euroopan maiden kanssa;
10. toteaa kuitenkin, että meneillään oleva laajentuminen Ydash puhumattakaan kaukaisemmista näkö-
aloista Ydash uhkaa horjuttaa unionin yhteenkuuluvuutta ja näin myös sen vakauttavaa roolia kansainvälisellänäyttämöllä, ellei se ota vakavasti välttämättömiä uudistuksia, erityisesti toimielinuudistusta, ja vastaa vaa-timuksiin suuremmasta avoimuudesta ja kansalaisläheisyydestä;
Euroopan yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka
11. panee merkille, että EYTPP, joka luotiin Kölnin ja Helsingin julistuksilla, on sekin yksi YUTP:n kehi-
tyksen päälinjauksista; painottaa, että tämä uusi politiikka merkitsee edistysaskelta Euroopan yhdentymisenkannalta;
12. toteaa, että EYTPP laajentaa unionin käytössä olevia vaihtoehtoja kansainvälisen yhteistyön, rauhan
ja konfliktinehkäisytoimien edistämisessä ja tekee mahdolliseksi kriisinhallinnan kaikilla sen käytössä ole-villa ei-sotilaallisella ja sotilaallisella keinoilla, mikä edellyttää sitä, että unioni pystyy määrittelemään ulko-poliittiset tavoitteensa selkeästi ja tarkasti;13.8.2001 FI C 228/167 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 30. marraskuuta 2000
13. ilmaisee tyytyväisyytensä EYTPP:n alalla saavutettuun edistykseen Eurooppa-neuvoston Lissabonissa
(23. ja 24. maaliskuuta 2000) ja Santa Maria da Feirassa (19. ja 20. kesäkuuta 2000) pidetyissä kokouk-sissa; toivoo, että eteneminen jatkuu kriisinhallintaan osoitettavia voimavaroja käsittelevän konferenssinjälkeen (20. ja 21. marraskuuta 2000) sekä Nizzan Eurooppa-neuvostossa (7. ja 8. joulukuuta 2000);
14. muistuttaa, että siviilikonfliktinesto ja -kriisinhallinta tulee asettaa etusijalle ja että sotilaallisia väli-
neitä pitää käyttää vasta viimeisenä keinona;
15. kehottaa Euroopan unionin jäsenvaltioita laatimaan WEU:n Portossa 15. ja 16. toukokuuta 2000
pidetyn ministerikokouksen jälkimainingeissa aikataulun tämän järjestön lakkauttamiselle ja pyytää samallaEuroopan unionin neuvostoa saattamaan valmiiksi yksityiskohtaiset säännöt, joilla WEU:n tehtävät siirre-tään hallitustenvälisessä konferenssissa määritettävään uuteen unionin toimielinjärjestelmään ilman, ettätämä vaikuttaa joidenkin jäsenvaltioiden puolueettomuuteen ja sitoutumattomuuteen;
YUTP:n pääpiirteet vuonna 1999 ja nykyiset kehityssuunnat
16. palauttaa mieleen Balkanin kriisit, jotka johtivat sotilaalliseen yhteenottoon keväällä 1999 Kosovon
kriisin yhteydessä;
17. pitää siksi myönteisenä Jugoslavian liittotasavallan valitsemaa uutta suuntaa, ja vaatii komissiota ja
neuvostoa seuraamaan tarkoin sekä Belgradin demokratisoitumisprosessia että maan humanitaarista tilan-netta sekä tukemaan sitä poliittisesti ja taloudellisesti;
18. pyytää presidentti Kostunicaa tutkimaan kiireellisesti kaikki Serbian poliittisten vankien tapaukset ja
erityisesti Kosovon albaanien tapaukset ja vapauttamaan kaikki toteennäyttämättömin poliittisin perusteinpidätetyt tai tuomitut henkilöt sekä henkilöt, jotka ovat olleet kuukausien ajan pidätettynä tai vangittunailman syytteitä;
19. toistaa kantansa, jonka mukaan uusia ulkopoliittisia prioriteetteja ei saa rahoittaa Euroopan unionin
muiden tärkeiden tehtävien kustannuksella, ja vaatii korottamaan rahoitusnäkymien otsakkeen 4 ylärajaaniiden uusien rahoituksellisten haasteiden vuoksi, jotka liittyvät Jugoslavian liittotasavallan jälleenrakennuk-sen avustamiseen;
20. toteaa kuitenkin, että Kosovon tilanne on vielä jännittynyt ja että se johtuu osittain Yhdistyneiden
Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244 moniselitteisyydestä; toivoo, että 28. lokakuuta2000 pidetyt kunnallisvaalit voivat edistää rauhanomaista vuoropuhelua Jugoslavian liittotasavallan jaKosovon demokraattisen liiton välillä, tarkoituksena edistää mainitun YK:n päätöslauselman täytäntöönpa-noa; toteaa, että presidentti Kostunican halu uudistaa liittotasavallan rakennetta antaa tilaa poliittisellekompromissille, joka voisi edistää koko liittotasavallan siirtymistä lähemmäksi Euroopan unionia;
21. antaa tunnustusta UNMIK:n, KFOR:n ja Euroopan jälleenrakennusviraston hyvin vaikeissa olosuh-
teissa tekemästä työstä; rohkaisee Kosovon eri etnisiä ryhmiä läheiseen yhteistyöhön näiden elinten kanssa;vaatii tässä yhteydessä Euroopan unionia, sen jäsenvaltioita ja kansainvälisiä järjestöjä koordinoimaan aloit-teitaan alueella entistä paremmin ja sopimaan keskenään entistä paremmista vastuualueita koskevista mää-räyksistä;
22. kannattaa Kaakkois-Euroopan vakaussopimuksella käynnistynyttä Euroopan unionin alueellista
lähestymistapaa, jonka avulla pyritään lopettamaan Länsi-Balkania ravisteleva kriisi, ja pitää myönteisenäJugoslavian liittotasavallan osallistumista mainittuun vakaussopimukseen 26. lokakuuta 2000 alkaen, mikälisää tämän alueen rauhaa, turvallisuutta ja vakautta;
23. pitää myönteisenä suhteessa Kroatiaan ja entiseen Jugoslavian tasavaltaan Makedoniaan kehitettyä
uutta vakaus- ja assosiaatiosopimuksiin perustuvaa politiikkaa, jonka avulla nämä maat voivat kiinnittyäEuroopan kehitykseen;
24. toivoo, että valtion rakenteiden vahvistamista jatketaan Bosnia-Hertsegovinassa ja Albaniassa sekä
alueen rauhoittamiseksi että otollisten olosuhteiden luomiseksi vakaus- ja assosiaatiosopimusten solmimi-selle näiden valtioiden kanssa; toivoo myös, että tämä vakaus- ja assosiaatiosopimuksia koskeva poliittinenaloite kattaa kaikki Länsi-Balkanin maat heti, kun ne täyttävät vaadittavat ehdot;C 228/168 FI13.8.2001 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 30. marraskuuta 2000
25. pitää tervetulleena 24. marraskuuta 2000 järjestettyä Euroopan unionin ja Länsi-Balkanin välistä
huippukokousta ja korostaa sen antaneen alueen kansoille selkeän vastauksen niiden Eurooppaan kohdis-tamiin toiveisiin; katsoo, että tämä koskee myös Serbiaa;
26. toivoo tässä yhteydessä, että neuvosto ilmaisee Länsi-Balkania koskevan politiikkansa täsmällisem-
min yhteisen strategian avulla, jota alueen demokraattiset voimat voisivat käyttää ohjenuoranaan, esittä-mällä näille johdonmukaisen näkemyksen alueen tulevaisuudesta ja sen suhteesta Euroopan unioniin;
27. pitää täten myönteisenä Feiran Eurooppa-neuvoston päätelmiä, jotka antavat Kaakkois-Euroopan
maille pitkällä aikavälillä mahdollisuuksia EU-jäsenyyteen;
28. pitää tervetulleena Eurooppa-neuvoston Kölnissä hyväksymää Venäjän federaatiota koskevaa yhteistä
strategiaa, jonka tavoitteena on tehdä kyseisestä maasta unionin strateginen kumppani; toivoo, että Venäjäjatkaa kulkuaan kohti demokratiaa ja oikeusvaltiota; esittää kuitenkin huolestuneisuutensa tietyistä kieltei-sistä sisäisistä tapahtumista (Tšetšenia ja joihinkin medioihin kohdistuneet toimenpiteet) mutta tunnustaatarpeen pysäyttää Venäjän valtion rapautuminen;
29. katsoo, että Tšetšenian konflikti voidaan ratkaista vain poliittisin keinoin ja että tämän ratkaisun on
kunnioitettava Venäjän federaation alueellista koskemattomuutta;
30. pitää lisäksi välttämättömänä, että puututaan avoimesti ihmisoikeusloukkauksiin ja Tšetšenian konf-
liktin aikana tapahtuneisiin väärinkäytöksiin; kehottaa Venäjän viranomaisia ryhtymään asian vaatimiin
toimiin;
31. painottaa, että Venäjän demokraattisen legitimiteetin kannalta on tarpeen Ydash etenkin, kun Venäjä ja
Valko-Venäjä ovat solmineet poliittisen liiton Ydash että maan presidentti ja hallitus korostavat selkeästi jasitkeästi Valko-Venäjällä tarvittavia laajoja demokraattisia uudistuksia, varsinkin kun Euroopan unionin,Euroopan neuvoston ja Ety-järjestön muodostama parlamentaarinen troikka käsitteli näitä asioita 16. loka-kuuta 2000 Minskissä julkistamassaan raportissa;
32. pitää tervetulleena Eurooppa-neuvoston Helsingissä hyväksymää Ukrainaa koskevaa yhteistä strate-
giaa, jolla näiden kahden osapuolen välistä strategista kumppanuutta vahvistetaan; panee merkille, ettäUkrainasta samoin kuin Valko-Venäjästä ja Moldovasta tulee Euroopan unionin rajanaapureita laajentumi-sen toteuduttua, minkä seurauksena unionin ja näiden valtioiden väliset suhteet siirtyvät uudelle pohjalle;korostaa, että näiden maiden suhde Euroopan unioniin tulee perustumaan niiden kehitykseen demokratianja oikeusvaltion saralla;
33. panee merkille Pariisissa 15. syyskuuta 2000 pidetyn viimeisimmän Euroopan unionin ja Ukrainan
välisen huippukokouksen tulokset; pitää valitettavana sitä, ettei osapuolten välisen yhteistyön lähentämi-selle löydetty konkreettisempia muotoja esimerkiksi ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla;
34. toivoo, että uuden kaasuputken rakentamista koskevassa erittäin arkaluontoisessa asiassa Euroopan
unioni asettaa selkeästi etusijalle yhteisymmärryksen aikaansaamisen Venäjän, Ukrainan, Puolan ja muidenasianosaisten maiden välille;
35. toivoo, että Euroopan unioni hyödyntää kumppanuus- ja yhteistyösopimuksiaan kolmen Etelä-Kau-
kasian valtion kanssa kehittääkseen poliittisia ja taloudellisia suhteitaan näihin valtioihin, edistääkseen nii-den talouden ja hyvien naapuruussuhteiden kehitystä ja osallistuakseen näin ratkaisematta olevien konflik-
tien rauhoittamiseen; katsoo, että ajatusta Kaukasuksen alueen vakaussopimuksesta, johon osallistuisivat
kaikki kyseeseen tulevat osapuolet (Euroopan unioni, Venäjä, Yhdysvallat, Turkki ja Iran), on syytä tarkas-tella syvällisemmin;
36. katsoo, että Euroopan unionin olisi tuettava Iranin uudistusliikettä siten, että edellisten vaalien jäl-
keen havaittu myönteinen kehitys vahvistuu; toivoo, että Euroopan unioni normalisoisi suhteensa tähänvaltioon;
37. kehottaa neuvostoa ja jäsenvaltioita tekemään aloitteen ja ehdottamaan Yhdistyneissä Kansakunnissa
Irakin asioita käsittelevän kansainvälisen tuomioistuimen perustamista, jonka tehtävänä olisi tutkia SaddamHusseinin hallituksen vastuuta sotarikoksissa, ihmiskunnan vastaisissa rikoksissa ja kansanmurhaa koske-vissa rikoksissa;13.8.2001 FI C 228/169 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 30. marraskuuta 2000
38. kiittelee Euroopan unionin hyväksymää Afganistania koskevaa yhteistä kantaa; toivoo, että unioni
omaksuu tiukemman asenteen Talibaneja kohtaan, joiden politiikka halveksii ihmisoikeuksia ja afgaanikan-san toivetta rauhasta;
39. painottaa sitä, että Aasia, Afganistanista aina Kiinanmerelle asti, on epävakaa ja vaarallinen alue, jota
repivät sivilisaatioiden ja ideologioiden väliset ristiriidat ja joidenkin valtioiden esittämät aluevaatimukset,unohtamatta massatuhoaseiden olemassaoloa ja niitä kuljettavien ohjusten kehittelyn aiheuttamia uhkia;katsoo, että Euroopan unionin olisi seurattava tarkoin tämän maanosan kehitystä erityisesti Petersbergintehtävien kannalta;
40. on huolissaan Kashmirin kysymystä koskevasta selkkauksesta Intian ja Pakistanin välillä, joilla
molemmilla on atomiase; pitää Euroopan unionin ja kansainvälisen yhteisön poliittisia toimia tarpeellisina
alueen jännitteiden vähentämiseksi;
41. katsoo yleisesti ottaen, että Euroopan unionin olisi toimittava aktiivisemmin Aasiassa edistääkseen
alueen vakautta ja ihmisoikeuksien kunnioittamista; pitää tältä kannalta tervetulleina Euroopan ja Aasianhuippukokouksia (ASEM), jotka vastaavat APEC:in (Aasian ja Tyynenmeren maiden taloudellinen yhteistyö-järjestö) piirissä järjestettyjä tapaamisia;
42. pitää valitettavana, että viimeisin ASEM-huippukokous antoi aihetta jäsenvaltioiden julkisesti ja kor-
kealla taholla esittämiin ristiriitaisiin kantoihin Pohjois-Koreasta;
43. korostaa EU:n ja Kiinan välisten suhteiden kasvavaa merkitystä, mutta pahoittelee, että EU:n ja Kii-
nan ihmisoikeusvuoropuhelussa ei ole juurikaan edistytty; kehottaa neuvostoa ja komissiota tekemään Kii-nan viranomaisille jälleen kerran selväksi, että nykyiset ja tulevat suhteet riippuvat konkreettisista paran-nuksista ihmisoikeusasioissa;
44. kehottaa neuvostoa tässä yhteydessä pohtimaan keinoja poliittisten siteiden lujittamiseksi Taiwanin
kanssa Taipein ja Kiinan välisen vuoropuhelun edistämiseksi sekä Taiwanin demokratian tukemiseksi;
kehottaa jälleen kerran komissiota avaamaan toimiston Taipeissa;
45. ilmaisee tyytyväisyytensä Itä-Timorin kysymyksen ratkeamisesta vuonna 1999, mikä on mahdollis-
tanut suhteiden normalisoinnin Indonesian kanssa; tuomitsee sen sijaan viimeisimmät Itä-Timorin väestöönkohdistuneet väkivallanteot, joihin ääri-islamilaiset puolisotilaalliset joukot ovat syyllistyneet; vaatii, ettäIndonesian hallitus hajottaa nämä joukot;
46. vaatii, että Euroopan unioni antaa Afrikalle keskeisemmän aseman; pitää tervetulleena Afrikan ja
Euroopan välistä huippukokousta, joka pidettiin 3. ja 4. huhtikuuta 2000 Afrikan yhtenäisyysjärjestöOAU:n ja Euroopan unionin suojeluksessa; toivoo, että Euroopan unioni antaa tässä yhteydessä hyväksy-tylle Kairon julistukselle konkreettista sisältöä yhteisellä strategialla;
47. pitää myönteisenä 22. lokakuuta 2000 pidettyjen Norsunluurannikon presidentinvaalien tulosta,
joka merkitsee paluuta siviilihallintoon; pitää kuitenkin valitettavana vaalien jälkeen tapahtuneita väkivallanpurkauksia ja kehottaa poliittisia johtajia osoittamaan vastuuntuntonsa ja sallimaan maan paluun perus-tuslaillisiin olosuhteisiin ja rauhanomaiseen elämään;
48. toteaa AIDS-epidemian laajuuden Afrikassa; katsoo, että epidemia voi uhata siitä pahimmin kärsi-
vien Afrikan valtioiden sisäistä vakautta; vaatii päättäväisiä kansainvälisiä toimia tässä kysymyksessä;
49. ilmaisee jälleen täyden tukensa EuroYdashVälimeri-kumppanuuteen perustuvalle politiikalle; yhtyy Mar-
seillessa 13. ja 14. marraskuuta 2000 pidetyn neljännen EuroYdashVälimeri-kokouksen päätelmiin;
50. pahoittelee sitä, että neljännessä EuroYdashVälimeri-kokouksessa ei voitu hyväksyä rauhaa ja vakautta
koskevaa EuroYdashVälimeri-peruskirjaa Lähi-idän poliittisen tilanteen vuoksi;
51. pitää myönteisenä suhteiden parantumista Libyan kanssa; ilmaisee kuitenkin edelleen huolestunei-
suutensa Algerian tilanteesta ja joukkomurhien jatkumisesta kansallisesta sovinnosta 16. syyskuuta 1999järjestetystä kansanäänestyksestä huolimatta;C 228/170 FI13.8.2001 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 30. marraskuuta 2000
52. muistuttaa tuestaan Lähi-idän rauhanprosessille ja pahoittelee, ettei israelilaisten ja palestiinalaisten
välillä Camp Davidissä heinäkuussa 2000 käydyissä neuvotteluissa päästy tulokseen; on hyvin huolissaansiitä, että uudet provokaatiot ja väkivallanpurkaukset vaarantavat rauhanprosessin; odottaa YK:lta, Euroo-pan unionilta, Yhdysvalloilta, Arabiliitolta ja Persianlahden yhteistyöneuvostolta, että ne vakuuttavatmolemmat osapuolet siitä, että väkivallan käyttö vain pahentaa tilannetta ja että neuvottelujen uudelleena-loittamiselle ei ole vaihtoehtoa; toivoo siksi, että seuraavat neuvottelut johtaisivat elinkelpoisen Palestiinanvaltion syntyyn, Israelin perusteltujen turvallisuustarpeiden takaamiseen ja Jerusalemin aseman järjestämi-seen;
53. pitää valitettavana, että EU ei edelleenkään kykene ottamaan rakentavaa roolia Lähi-idän rauhan-
ponnisteluissa heti jännitysten ilmettyä; ilmaisee tyrmistyksensä sen täydellisen hajaannuksen johdosta,joka esiintyi jäsenvaltioiden keskuudessa YK:n yleiskokouksen äänestyksessä 21. lokakuuta 2000;
54. pitää myönteisenä sitä, että Feiran Eurooppa-neuvosto hyväksyi Välimeren aluetta koskevan yhteisen
strategian;
55. kehottaa komissiota ja neuvostoa kartoittamaan kansainvälistä turvallisuutta uhkaavat riskit, jotka
liittyvät vesivarojen epätasaiseen jakautumiseen, ja osallistumaan mahdollisesti muiden kyseeseen tulevienmaiden kanssa kriisinestotoimenpiteisiin, joilla pyritään ehkäisemään sodan syttyminen veteen liittyviensyiden vuoksi;
56. pitää myönteisenä latinalaisen Amerikan ja Karibian maiden sekä Euroopan unionin valtion- ja hal-
litusten päämiesten 28. ja 29. kesäkuuta 1999 Riossa pitämää ensimmäistä huippukokousta sekä suhteidenkehittymistä Mercosurin ja Chilen kanssa; toivoo, että yhteistyö Euroopan unionin ja näiden maiden välilläsyventyy;
57. kannattaa Euroopan unionin aikomusta tukea Kolumbian presidentin aloittamaa rauhanprosessia
omien prioriteettiensa mukaisesti ja merkittävän eurooppalaisen ohjelman avulla;
58. pitää toivottavana yhteisen strategian laatimista unionin toiminnasta latinalaisen Amerikan ja Kari-
bian maissa;
59. pitää tervetulleina Euroopan unionin ponnisteluja yleissopimuksiin pohjautuvassa aseriisunnassa eri-
tyisesti henkilömiinojen kiellon sekä kevyiden ja pienikaliiberisten aseiden salakuljetuksen torjunnan saralla;
60. panee tyytyväisenä merkille aseiden vientiä koskevan Euroopan unionin ensimmäisen vuosikerto-
muksen julkaisemisen 8. kesäkuuta 1998 hyväksyttyjen käytännesääntöjen 8 kohdan mukaisesti;
61. pitää niin ikään tervetulleina unionin ponnisteluja aseriisunnan ja ydinaseiden leviämisen estämisen
puolesta ja erityisesti yhteisiä kantoja, jotka se on hyväksynyt ydinaseiden leviämisen estämistä koskevan
sopimuksen ja täydellistä ydinkoekieltoa koskevan sopimuksen osalta; kiittelee sitä, että Venäjän duuma onratifioinut START II-sopimuksen ja täydellistä ydinkoekieltoa koskevan sopimuksen, ja pahoittelee sitä, etteiYhdysvaltain senaatti ole tehnyt näin viimeksi mainitun sopimuksen kohdalla;
62. rohkaisee unionia jatkamaan ponnistelujaan halkeamiskelpoisten aineiden valmistamisen kieltämi-
seen tähtäävää sopimusta koskevien neuvottelujen aloittamiseksi aseriisuntakonferenssissa; pitää tervetul-leena turvallisuusneuvoston viiden pysyvän jäsenvaltion julistusta, jonka ne antoivat ydinaseiden leviämisenestämistä koskevan sopimuksen 24. huhtikuuta 2000 avatun tarkastelun yhteydessä ja jossa ne toistivatsitoumuksensa pyrkiä poistamaan kaikki ydinaseet;
63. rohkaisee unionia jatkamaan ponnistelujaan bakteriologisten ja toksiiniaseiden kieltämistä koskevan
yleissopimuksen vahvistamiseksi siten, että juridisesti sitova pöytäkirja voitaisiin hyväksyä ennen viidettäyleissopimuksen tarkistamiskonferenssia, joka pidetään viimeistään vuonna 2001;
64. ilmaisee syvän huolestuneisuutensa siitä, että Yhdysvallat suunnittelee rajoitetun ohjustentorjuntajär-
jestelmän käyttöönottoa, koska tähän aloitteeseen liittyy riskejä strategisen tasapainon kannalta; toivoo, ettäsuunnitelmasta käytäisiin tiivistä vuoropuhelua Atlantin molemmin puolin ja että muutkin kyseeseen tule-vat valtiot kuten Venäjä otettaisiin mukaan meneillään olevaan keskusteluun siksi, että ballistiset ohjuksetovat leviämässä kaikkialla maailmassa;13.8.2001 FI C 228/171 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 30. marraskuuta 2000
Amsterdamin sopimuksen uudet mekanismit
65. panee merkille, että Amsterdamin sopimuksella tehtiin parannuksia yhteiseen ulkopolitiikkaan
Maastrichtin sopimukseen nähden; katsoo tältä osin, että Amsterdamin sopimuksen mukanaan tuomatyhteiset strategiat ovat tehostaneet yhteistä ulkopolitiikkaa, YUTP:n korkean edustajan viran perustaminenon lisännyt sen näkyvyyttä ja rakentava pidättyminen on muuttanut sitä joustavammaksi;
66. katsoo, että unionin jäsenvaltioiden välisen solidaarisuuden murenemisen estämiseksi tiettyjen taho-
jen on vältettävä jatkuvaa turvautumista rakentavaan pidättymiseen, joka tuo YUTP:n ja EYTPP:n päätök-
sentekoprosesseihin välttämätöntä joustavuutta;
67. katsoo, että vaikka YUTP:n korkean edustajan viran luomisella parannetaankin unionin näkyvyyttä,
se johtaa väistämättä myös toimivaltaristiriitoihin ulkosuhteista vastaavan komission jäsenen kanssa, mikäosoittaa Euroopan unionin pilarirakenteen heikkouden;
68. vaatii, että tämä tilanne otetaan jatkossa huomioon pohdittaessa unionin toimielinrakenteen tulevai-
suutta; ehdottaa, että korkean edustajan tehtävät siirretään komission varapuheenjohtajalle, joka vastaaulkosuhteista ja yhteisestä ulkopolitiikasta ja joka olisi vastuussa niin neuvostolle kuin Euroopan parlamen-tillekin;
69. katsoo, että jatkoselvityksiä odoteltaessa on syytä kehittää toimintapolitiikan suunnittelu- ja varhais-
varoitusyksikköä yhdessä komission kanssa ja saattaa WEU:n satelliittikeskus ja turvallisuusinstituutti sen
yhteyteen, jotta se voi suorittaa mahdollisimman tehokkaasti varoitus-, tutkimus- ja suunnittelutehtäviään
Amsterdamin sopimukseen liitetyssä julistuksessa N:o 6 mainituilla tavoilla;
Ulkosuhteiden organisointi
70. pitää myönteisinä ulkosuhteiden alan uudelleenjärjestelyjä, jotka seurasivat uuden komission vir-
kaanastumista ja joilla pantiin päätepiste vastuualueiden maantieteelliselle jakamiselle komission jäsentenvälillä; toistaa kuitenkin, että YUTP:n korkean edustajan virka olisi liitettävä komissioon;
71. painottaa neuvoston ja komission läheisen yhteistyön välttämättömyyttä; katsoo, että tässä yhteis-
työssä on kunnioitettava kunkin toimielimen toimivaltaa; katsoo, että näin on erityisesti toteutettaessakonfliktien ehkäisemiseen tai kriisien hallintaan tähtääviä toimia, koska tällöin on kyse unionin ulkopolitii-kan uskottavuudesta;
72. muistuttaa yhteisön keinojen tärkeästä osuudesta YUTP:n tavoitteiden saavuttamisessa; katsoo siksi,
että Amsterdamin sopimuksessa hahmoteltua uutta troikkaa olisi hyödynnettävä nykyistä enemmän joh-donmukaisuuden ja tehokkuuden varmistamiseksi; katsoo tästä syystä, että neuvoston puheenjohtajanolisi otettava korkea edustaja ja ulkosuhteista vastaava komission jäsen järjestelmällisesti ja kumppanuudenhengessä troikan osana mukaan YUTP:aan liittyviin aloitteisiin ja toimiin odotettaessa näiden tehtävien
yhdistämistä;
73. panee merkille komission ulkomaanedustuksen uudelleenorganisoinnin, joka perustuu sen virka-
miesten ja toimihenkilöiden entistä suurempaan vastuuseen; tukee komission ehdotusta ulkomaanavunuudistamiseksi;
74. kehottaa komissiota toimittamaan Euroopan parlamentille unionin ulkopolitiikkaa koskevaa vuosit-
taista keskustelua silmällä pitäen asiakirjan, josta ilmenee Euroopan unionin antaman tuen maakohtainenkokonaismäärä jaoteltuna yhteisön antamaan apuun ja jäsenvaltioiden panostuksiin ja jonka avulla näitävoidaan verrata unionin ulkopuolisten valtioiden antamaan apuun; katsoo, että kyseisessä asiakirjassa olisiselostettava, millaisia tuloksia yhteisön antamalla avulla on saatu konkreettisesti aikaan ja millaisia vaikeuk-sia on kohdattu;
75. huomauttaa, että kuten neuvoston epävirallisessa kokouksessa Evianissa todettiin, jäsenvaltioiden
palveluksessa työskentelee 40000 diplomaattia 1500 suurlähetystössä; toteaa, ettei tätä ylenpalttista mää-rää kuitenkaan käytetä riittävässä määrin yhteisten etujen hyväksi;
76. kehottaa tästä syystä jäsenvaltioita koordinoimaan paremmin unionin ulkopuolisissa valtioissa sijait-
sevien suurlähetystöjensä toimintaa; katsoo, että niiden olisi työskenneltävä läheisessä yhteistyössä komis-sion edustustojen kanssa; katsoo, että näiden edustustojen olisi muututtava asteittain yhä enemmän unio-nin lähetystöjen kaltaisiksi ja koordinoitava jäsenvaltioiden diplomaattisia edustustoja ja konsulaatteja, mitävoitaisiin ryhtyä toteuttamaan pilottihankkeiden avulla;C 228/172 FI13.8.2001 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 30. marraskuuta 2000
77. katsoo lopuksi, että Euroopan diplomaattikoulun perustaminen, jota ehdotettiin sen edellä maini-
tussa 5. syyskuuta 2000 antamassa päätöslauselmassa yhteisön yhteisestä diplomatiasta, olisi askel eteen-päin rakennettaessa YUTP:tä palvelevaa yhteistä diplomatiaa;
Euroopan parlamentti, YUTP ja EYTPP
78. painottaa tarvetta saada Euroopan unionin kriisinhallintatoimet siviili- ja sotilaskeinoin Ydash erityisesti
Petersbergin tehtävien yhteydessä Ydash entistä tiukemman parlamentaarisen valvonnan alaisuuteen;
79. toteaa, että on olemassa selkeä tehtäväjako Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien
välillä;
80. muistuttaa tässä yhteydessä 15. kesäkuuta 2000 antamastaan päätöslauselmasta Euroopan yhteisen
turvallisuus- ja puolustuspolitiikan luomisesta Feiran Eurooppa-neuvostoa silmällä pitäen(
1) ja ehdottaa,
että säännöllisin väliajoin järjestettäisiin YUTP:tä ja EYTPP:tä käsittelevä tapaaminen kansallisten parlament-tien ja Euroopan parlamentin asiasta vastaavien valiokuntien edustajien kesken siten, että niiden yhteydessätarkasteltaisiin yhdessä neuvoston puheenjohtajan, YUTP:n korkean edustajan ja ulkoasioista vastaavankomission jäsenen kanssa näiden kahden politiikan kehittymistä; pitää tietyin edellytyksin toivottavanasitä, että näihin tapaamisiin otettaisiin samalla tavoin mukaan ehdokasvaltioiden ja EU:iin kuulumattomienNaton jäsenvaltioiden parlamentit;
81. pitää hyvin tärkeänä Euroopan parlamentin yhteistyötä Naton parlamentaarisen kokouksen kanssa;
82. pitää YUTP:n tärkeimpiä näkökohtia ja perusvalintoja koskevaa neuvoston asiakirjaa tervetulleena
keinona ohjailla YUTP:tä ja käydä siitä vuoropuhelua; valittelee kuitenkin sitä, että tämä on ainoa asiakirja,josta parlamenttia on kuultu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21artiklan nojalla; vaatii erityisesti,että parlamenttia on kuultava yhteisistä strategioista niiden valmisteluvaiheessa, jolloin sen näkökannatvoidaan ottaa asianmukaisesti huomioon;
*
**
83. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenval-
tioiden parlamenteille.
(1) Hyväksytyt tekstit, kohta 5.
10. Euroopan yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka Kölnin ja Helsingin
jälkeen
A5-0339/2000
Euroopan parlamentin päätöslauselma Euroopan yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan mää-
rittämisestä Kölnin ja Helsingin Eurooppa-neuvoston jälkeen (2000/2005(INI))
Euroopan parlamentti, joka
Ydash ottaa huomioon seuraavat päätöslauselmaesitykset:
a) Salvador Garriga Polledon päätöslauselmaesitys Euroopan siviilirauhanturvajoukkojen perustami-
sesta (B5-0361/1999),
b) Jorge Salvador Hernández Mollarin päätöslauselmaesitys Maghreb-maihin ylläpidettävien suhteiden
edistämisestä Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa silmällä pitäen (B5-0114/2000),
Ydash ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 17 artiklan,
Ydash ottaa huomioon Berliinissä 1996 kokoontuneen Pohjois-Atlantin neuvoston hyväksymät ja Madridissa
1997 ja Washingtonissa 1999 pidetyissä Naton huippukokouksissa hyväksytyt Euroopan turvallisuus-ja puolustusidentiteettiä koskevat päätökset,13.8.2001 FI C 228/173 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 30. marraskuuta 2000