FI Euroopan unionin virallinen lehti C 274/1

EUROOPAN YHTEISÖJEN LOPULLINEN TILINPÄÄTÖS

VARAINHOITOVUOSI 2006

Nide I

KONSOLIDOITU TILINPÄÄTÖS JAKONSOLIDOITU SELVITYS TALOUSARVION TOTEUTTAMISESTA

(2007/C 274/01)

SISÄLLYS

Konsolidoituun tilinpäätökseen liitetty ilmoitus

Tärkeimmät tapahtumat ja keskeiset numerotiedot

I osa: Euroopan yhteisöjen konsolidoitu tilinpäätös ja liitetiedot

A. Tase

B. Tuotto- ja kululaskelma (ml. segmenttiraportointi)

C. Rahavirtalaskelma

D. Laskelma nettovarojen muutoksista

E. Tilinpäätöksen liitetiedot

II osa: Konsolidoitu selvitys euroopan yhteisöjen talousarvion toteuttamisesta ja sen liitetiedot

A. Konsolidoitu selvitys talousarvion toteuttamisesta

B. Talousarvion toteuttamisselvityksen liitetiedot

KONSOLIDOITUUN TILINPÄÄTÖKSEEN LIITETTY ILMOITUS

Euroopan yhteisöjen vuoden 2006 konsolidoitu tilinpäätös on laadittu käyttäen tietoja, jotka muut toimielimet ja elimet ovat toimittaneet varainhoitoasetuksen 129 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Vakuutan, että tilinpäätös on laadittu Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen VII osaston säännösten sekä tilinpäätöksen liitteessä esitettyjen kirjanpitoperiaatteiden, -sääntöjen ja -menetelmien mukaisesti.

Olen saanut kyseisten toimielinten ja elinten tilinpitäjiltä kaikki heidän oikeaksi vakuuttamansa tiedot, jotka tarvitaan laadittaessa tilinpäätöstä, josta käyvät ilmi Euroopan yhteisöjen varat ja velat sekä talousarvion toteuttaminen.

Edellä mainittujen tietojen perusteella ja tehtyäni tarpeellisiksi katsomani tarkistukset ennen kuin varmensin Euroopan komission tilinpäätöksen allekirjoituksellani vakuutan olevani riittävän varma siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan Euroopan yhteisöjen taloudellisesta asemasta.

Brian Gray Euroopan komission tilinpitäjä

TÄRKEIMMÄT TAPAHTUMAT JA KESKEISET NUMEROTIEDOT

Euroopan yhteisöjen tilinpäätös laaditaan vuodelta 2006 toista kertaa suoriteperusteiseen kirjanpitoon perustuvien sääntöjen mukaisesti, jotka otettiin käyttöön Euroopan yhteisöissä vuonna 2005. Kuten aina tilinpäätöstä laadittaessa, komissio on pyrkinyt kehittämään sitä aiempiin tilinpäätöksiin verrattuna. Tänä vuonna tavoitteena on ollut erityisesti antaa lukijalle ymmärrettävämpiä ja käyttökelpoisempia tietoja.

Vuoden 2006 tilinpäätöksen esittämistapa poikkeaa joissakin kohdin edellisen varainhoitovuoden tilinpäätöksestä:

— Toukokuun 1 päivänä 2007 sovellettavaksi tulleen tarkistetun varainhoitoasetuksen mukaisesti komission tilinpitäjä on liittänyt tilinpäätökseen ensi kertaa ilmoituksen, jossa hän toteaa olevansa riittävän varma siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan Euroopan yhteisöjen taloudellisesta asemasta.

— Tähän tilinpäätökseen konsolidoitujen elinten tilinpitäjät ovat sisällyttäneet omiin tilinpäätöksiinsä vakuutuksen, jonka mukaan he ovat riittävän varmoja siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan toimielimen tai viraston taloudellisesta asemasta.

— Luvut ilmoitetaan tilinpäätöksessä luettavuuden vuoksi miljoonina euroina.

— Talousarvion toteuttamista koskevia taulukoita on yksinkertaistettu.

— Komission suorittamien maksujen takaisinperinnästä on annettu aiempaa tarkemmat tiedot.

On huomattava, että konsolidointia on laajennettu vuodesta 2005 — tilinpäätökseen on nyt konsolidoitu 24 virastoa, kun niitä oli 16 vuonna 2005.

VARAINHOITOVUODEN 2006 TILINPÄÄTÖKSEN KESKEISET NUMEROTIEDOT

— Talousarvion ylijäämä jatkoi supistumistaan ja oli 1,85 miljardia euroa (2,41 miljardia euroa vuonna 2005).

— Tuotto- ja kululaskelman mukainen varainhoitovuoden tulos parani 7 812 miljoonan euron alijäämästä (vuonna 2005) 197 miljoonan euron ylijäämäksi vuonna 2006.

— Kokonaisvarat kasvoivat 67,3 miljardiin euroon (58,7 miljardia euroa vuonna 2005) ja kokonaisvelat 131,6 miljardiin euroon (120,9 miljardia euroa vuonna 2005). Erotus rahoitetaan lyhyellä aikavälillä talousarviovaroista, jotka on jo hyväksytty tai joihin jäsenvaltiot ovat sitoutuneet pitkällä aikavälillä.

I OSA

EUROOPAN YHTEISÖJEN KONSOLIDOITU TILINPÄÄTÖS JA LIITETIEDOT

SISÄLTÖ

A. Tase

B. Tuotto- ja kululaskelma (ml. segmenttiraportointi)

C. Rahavirtalaskelma

D. Laskelma nettovarojen muutoksista

E. Tilinpäätöksen liitetiedot:

1. Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet

2. Taseen liitetiedot

3. Tuotto- ja kululaskelman liitetiedot

4. Rahavirtalaskelman liitetiedot

5. Taseen ulkopuoliset erät ja niitä koskevat liitetiedot

6. Rahoitusriskien hallinta

7. Lähipiiriä koskevat tiedot

8. Tilinpäätöspäivän jälkeiset tapahtumat

9. Konsolidoidut yhteisöt

10. Konsolidoimattomat yhteisöt

A. TASE

milj. euroa Liitetieto 31.12.2006 31.12.2005 I. PYSYVÄT VASTAAVAT: 31 556 31 415 Aineettomat käyttöomaisuushyödykkeet 2.1 37 27 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet 2.2 4 586 4141 Sijoitukset 2.3 2 157 1 874 Lainat 2.4 2 023 2 397 Pitkäaikaiset ennakkomaksut 2.5 22 425 22 732 Pitkäaikaiset saamiset 2.6 328 244 II. VAIHTUVAT VASTAAVAT: 35 776 27 291 Vaihto-omaisuus 2.7 115 126 Lyhytaikaiset sijoitukset 2.8 1 426 1 440 Lyhytaikaiset ennakkomaksut 2.9 8 055 6 633 Lyhytaikaiset saamiset 2.10 9 796 7 238 Käteisvarat ja muut rahavarat 2.11 16 384 11 854 Vastaavaa yhteensä 67 332 58 706 III. PITKÄAIKAINEN VIERAS PÄÄOMA: 37 071 38 026 Työsuhde-etuudet 2.12 32 200 33 156 Riski- ja kuluvaraukset 2.13 989 1 097 Rahoitusvelat 2.14 1 862 1 920 Muut pitkäaikaiset velat 2.15 2 020 1 853 IV. LYHYTAIKAISET VELAT: 94 479 82 825 Riski- ja kuluvaraukset 2.16 379 275 Rahoitusvelat 2.17 20 22 Muut lyhytaikaiset velat 2.18 94 080 82 528 Vastattavaa yhteensä 131 550 120 851 NETTOVARAT (64 218) (62 145) Muut varat 2.19 2 855 2 808 Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet: 2.20 (67 073) (64 953) Työsuhde-etuudet (pitkäaikainen) (1) (32 200) (33 156) Muut määrät (2) (34 873) (31 797) V. NETTOVARAT (3) (64 218) (62 145)

B. TUOTTO- JA KULULASKELMA (ml. segmenttiraportointi)

milj. euroa Liitetieto 2006 2005 TOIMINNAN TUOTOT: 3.1 113 486 107 890 Tuotot omista varoista ja rahoitusosuuksista: 105 118 103 964 BKTL-varat 70 134 70 861 Alv-varat 17 207 16 018 Perinteiset omat varat 15 247 14 265 Budjettioikaisut 2 395 2 606 Kolmansien maiden maksuosuudet (ml. EFTA-valtiot) 135 214 Toiminnan tuotot: 8 368 3 926 Sakot 2 217 719 Maatalousmaksut 1 695 447 Varojen takaisinperintä 1 296 939 Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot 982 895 Muut toiminnan tuotot 2 178 926 TOIMINNAN KULUT 113 422 107 597 Hallintokulut: 3.2 6 619 6 127 Henkilöstökulut 3 998 3 613 Käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut 348 320 Muut hallintokulut 2 273 2 194 Toiminnan kulut: 3.3 106 803 101 470 Suora keskitetty hallinnointi 12 273 11 281 Välillinen keskitetty hallinnointi 677 351 Hajautettu hallinnointi 1 809 1 733 Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa 90 828 86 925 Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa 34 248 Muut toiminnan kulut 3.4 1 182 932 TOIMINNAN YLIJÄÄMÄ 64 293 Tuotot rahoitustoiminnasta 3.5 621 399 Kulut rahoitustoiminnasta 3.6 (331) (369) Pitkäaikaisiin työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen muutos 2.12 108 (8 044) MUUN TOIMINNAN YLIJÄÄMÄ/(ALIJÄÄMÄ) 398 (8 014) OSUUS OSAKKUUSYRITYSTEN JA YHTEISYRITYSTEN NETTO(TAPPIOISTA) 3.7 (265) (91) TAVANOMAISEN TOIMINNAN YLIJÄÄMÄ/(ALIJÄÄMÄ) 197 (7 812) VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS 197 (7 812)

SEGMENTTIRAPORTOINTI

Tässä raportissa jaotellaan toiminnan tuotot ja kulut komissiossa toimintalohkoittain toimintoperusteisen budjettirakenteen mukaisesti. Toimintalohkot voidaan jakaa kolmeen isompaan otsakkeeseen: toiminta Euroopan unionissa, toiminta Euroopan unionin ulkopuolella sekä palvelut ja muut.

”Toiminta Euroopan unionissa” on otsakkeista suurin, koska siihen kuuluu hyvin monta toimintalohkoa. ”Toiminta Euroopan unionin ulkopuolella” liittyy kaupan ja kehitysavun kaltaiseen unionin ulkopuoliseen toimintaan. ”Palvelut ja muut” ovat sisäisiä ja horisontaalisia toimintoja, joita tarvitaan yhteisöjen toimielinten ja muiden elinten toiminnan ylläpitämiseen.

Konsolidoidut virastot on yhdistetty eri toimintalohkoihin. Komissiota lukuun ottamatta muut toimielimet on sijoitettu erilliseen toimintalohkoon. Toimintalohkoista esitettävät luvut ovat bruttomääräisiä ennen konsolidoinnista johtuvia eliminointeja, jotka esitetään yhdessä erillisessä sarakkeessa.

On huomattava, että omia varoja ja rahoitusosuuksia ei ole jaettu toimintokohtaisesti, koska ne lasketaan, kannetaan ja hallinnoidaan komission keskusyksiköissä. Kyseiset luvut esitetään tässä sen vuoksi, että nettotulosta voitaisiin verrata tuotto- ja kululaskelman tulokseen.

SEGMENTTIRAPORTOINTI — TIIVISTELMÄ

milj. euroa Toiminta Euroopan unionissa Toiminta Euroopan unionin ulkopuolella Palvelut ja muut Selvitystilassa oleva EHTY Muut toimielimet Konsolidoinnista johtuvat eliminoinnit YHTEENSÄ TOIMINNAN TUOTOT: Sakot 2 217 0 0 0 0 0 2 217 Maatalousmaksut 1 695 0 0 0 0 0 1 695 Varojen takaisinperintä 1 248 58 1 0 0 (11) 1 296 Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot 44 48 702 0 275 (87) 982 Muut toiminnan tuotot 2 401 332 110 0 1 (666) 2 178 TOIMINNAN TUOTOT YHTEENSÄ 7 605 438 813 0 276 (764) 8 368 Hallintokulut: 1 985 899 1 576 0 2 280 (121) 6 619 Henkilöstökulut 1 505 655 745 0 1 100 (7) 3 998 Käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut 62 55 102 0 129 0 348 Muut hallintokulut 418 189 729 0 1 051 (114) 2 273 Toiminnan kulut: 99 016 6 928 1 449 53 0 (643) 106 803 Suora keskitetty hallinnointi 6 474 4 879 1 249 0 0 (329) 12 273 Välillinen keskitetty hallinnointi 611 308 1 0 0 (243) 677 Hajautettu hallinnointi 362 1 447 0 0 0 0 1 809 Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa 90 828 0 0 0 0 0 90 828 Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa 7 27 0 0 0 0 34 Muut toiminnan kulut 734 267 199 53 0 (71) 1 182 TOIMINNAN KULUT YHTEENSÄ 101 001 7 827 3 025 53 2 280 (764) 113 422 TOIMINNAN NETTOKULUT (93 396) (7 389) (2 212) (53) (2 004) 0 (105 054) Tuotot omista varoista ja rahoitusosuuksista 105 118 Toiminnan ylijäämä 64 Nettorahoitustuotot 290 Työsuhde-etuuksiin liittyvän velan muutos 108 Osuus osakkuusyritysten ja yhteisyritysten toiminnan tuloksesta (265) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos 197





SEGMENTTIRAPORTOINTI — TOIMINTA EUROOPAN UNIONISSA

milj. euroa Talous ja rahoitus Yritystoiminta ja teollisuus Kilpailu Työllisyys Maatalous Energia ja liikenne Ympäristöasiat Tutkimus Tietoyhteiskunta TOIMINNAN TUOTOT: Sakot 0 1 2 158 0 0 0 0 0 0 Maatalousmaksut 0 0 0 0 1 695 0 0 0 0 Varojen takaisinperintä 0 1 0 89 686 1 0 3 5 Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot 0 8 0 1 0 2 1 0 0 Muut toiminnan tuotot 1 146 0 34 436 194 39 382 23 TOIMINNAN TUOTOT YHTEENSÄ 1 156 2 158 124 2 817 197 40 385 28 Hallintokulut: 48 162 69 95 111 163 89 172 115 Henkilöstökulut 42 120 65 77 97 130 66 134 92 Käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut 0 6 0 1 0 1 1 0 0 Muut hallintokulut 6 36 4 17 14 32 22 38 23 Toiminnan kulut: 51 253 269 10 003 52 212 882 209 2 860 1 841 Suora keskitetty hallinnointi 51 191 1 147 35 749 182 2 807 1 796 Välillinen keskitetty hallinnointi 0 0 0 (2) 0 58 12 0 0 Hajautettu hallinnointi 0 0 0 0 275 (1) 0 0 0 Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa 0 0 0 9 842 51 868 0 0 0 0 Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa 0 0 0 0 0 (23) 0 0 0 Muut toiminnan kulut 0 62 268 16 34 99 15 53 45 TOIMINNAN KULUT YHTEENSÄ 99 415 338 10 098 52 323 1 045 298 3 032 1 956 TOIMINNAN NETTOKULUT (98) (259) 1 820 (9 974) (49 506) (848) (258) (2 647) (1 928) Yhteinen tutkimuskeskus Kalastus Sisämarkkinat Aluepolitiikka Verotus ja tulliliitto Koulutus ja kulttuuri Terveys- ja kuluttaja-asiat Oikeus,- vapaus- ja turvallisuusasiat Toiminta Euroopan unionissa yhteensä TOIMINNAN TUOTOT: Sakot 0 58 0 0 0 0 0 0 2 217 Maatalousmaksut 0 0 0 0 0 0 0 0 1 695 Varojen takaisinperintä 0 10 0 460 0 (11) 3 1 1 248 Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot 33 0 0 0 (3) (1) 0 3 44 Muut toiminnan tuotot 8 0 184 0 1 182 64 707 2 401 TOIMINNAN TUOTOT YHTEENSÄ 41 68 184 460 (2) 170 67 711 7 605 Hallintokulut: 339 32 134 65 46 145 131 69 1 985 Henkilöstökulut 214 28 98 52 42 94 97 57 1 505 Käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut 47 0 4 0 (2) 1 2 1 62 Muut hallintokulut 78 4 32 13 6 50 32 11 418 Toiminnan kulut: 73 652 47 28 095 35 347 275 912 99 016 Suora keskitetty hallinnointi 67 197 10 26 35 (156) 252 84 6 474 Välillinen keskitetty hallinnointi 0 0 0 95 0 448 0 0 611 Hajautettu hallinnointi 0 0 0 88 0 0 0 0 362 Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa 0 454 0 27 856 0 0 0 808 90 828 Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa 0 0 0 30 0 0 0 0 7 Muut toiminnan kulut 6 1 37 0 0 55 23 20 734 TOIMINNAN KULUT YHTEENSÄ 412 684 181 28 160 81 492 406 981 101 001 TOIMINNAN NETTOKULUT (371) (616) 3 (27 700) (83) (322) (339) (270) (93 396)





SEGMENTTIRAPORTOINTI — TOIMINTA EUROOPAN UNIONIN ULKOPUOLELLA

milj. euroa Ulkosuhteet Kauppapolitiikka Kehitysyhteistyö Laajentumisasiat Humanitaarinen apu Toiminta Euroopan unionin ulkopuolella yhteensä TOIMINNAN TUOTOT: Varojen takaisinperintä 35 0 1 21 1 58 Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot 48 0 0 0 0 48 Muut toiminnan tuotot 69 0 13 250 0 332 TOIMINNAN TUOTOT YHTEENSÄ 152 0 14 271 1 438 Hallintokulut: 632 51 125 71 20 899 Henkilöstökulut 427 46 118 50 14 655 Käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut 54 0 0 1 0 55 Muut hallintokulut 151 5 7 20 6 189 Toiminnan kulut: 3 449 8 737 2 131 603 6 928 Suora keskitetty hallinnointi 3 131 7 684 456 601 4 879 Välillinen keskitetty hallinnointi 48 0 29 231 0 308 Hajautettu hallinnointi 203 0 78 1 166 0 1 447 Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa 59 1 (62) 29 0 27 Muut toiminnan kulut 8 0 8 249 2 267 TOIMINNAN KULUT YHTEENSÄ 4 081 59 862 2 202 623 7 827 TOIMINNAN NETTOKULUT (3 929) (59) (848) (1 931) (622) (7 389)





SEGMENTTIRAPORTOINTI — PALVELUT JA MUUT

Viestintä Petostentorjuntavirasto Koordinointi Henkilöstö ja hallinto Eurostat Budjettipää-osasto Sisäinen tarkastus Muut Palvelut ja muut yhteensä TOIMINNAN TUOTOT: Varojen takaisinperintä 0 0 0 0 1 0 0 0 1 Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot 0 5 0 658 0 38 0 1 702 Muut toiminnan tuotot 0 0 35 5 0 0 0 70 110 TOIMINNAN TUOTOT YHTEENSÄ 0 5 35 663 1 38 0 71 813 Hallintokulut: 92 43 157 1 161 65 50 8 0 1 576 Henkilöstökulut 63 30 135 410 58 42 7 0 745 Käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut 0 0 0 102 0 0 0 0 102 Muut hallintokulut 29 13 22 649 7 8 1 0 729 Toiminnan kulut: 58 14 2 48 67 1 139 0 121 1 449 Suora keskitetty hallinnointi 57 14 0 33 66 1 083 0 (4) 1 249 Välillinen keskitetty hallinnointi 1 0 0 0 0 0 0 0 1 Muut toiminnan kulut 0 0 2 15 1 56 0 125 199 TOIMINNAN KULUT YHTEENSÄ 150 57 159 1 209 132 1 189 8 121 3 025 TOIMINNAN NETTOKULUT (150) (52) (124) (546) (131) (1 151) (8) (50) (2 212)

C. RAHAVIRTALASKELMA

milj. euroa Liitetieto 2006 2005 RAHAVIRRAT TAVANOMAISESTA TOIMINNASTA Tavanomaisen toiminnan ylijäämä/(alijäämä): 197 (7 812) Toiminnan rahavirrat: 4.2 Hankintamenon jaksottaminen 11 7 Poistot 306 278 Sijoitusten arvon alentuminen (3) (12) Lainojen (lisäys)/väheneminen 374 (99) Pitkäaikaisten ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen 307 (1 447) Pitkäaikaisten saamisten (lisäys)/väheneminen (84) 64 Vaihto-omaisuuden (lisäys)/väheneminen 11 (63) Lyhytaikaisten ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen (1 422) 94 Lyhytaikaisten saamisten (lisäys)/väheneminen (2 558) (99) Pitkäaikaisten varausten lisäys/(väheneminen) (108) 84 Pitkäaikaisten rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen) (58) 233 Muiden pitkäaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen) 167 9 Lyhytaikaisten varausten lisäys/(väheneminen) 104 35 Lyhytaikaisten rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen) (2) (130) Muiden lyhytaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen) 11 552 8 287 Varainhoitovuoden 2005 ylijäämä, joka kirjataan muuna kuin maksuperusteisena tulona varainhoitovuonna 2006 (2 410) (2 737) Muut transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa 140 2 Sijoitustoiminnan rahavirrat: 4.3 Aineettomien ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden (lisäys)/väheneminen (772) (351) Sijoitusten (lisäys)/väheneminen (4) (156) 13 Lyhytaikaisten sijoitusten (lisäys)/väheneminen 14 3 Pitkäaikaisten työsuhde-etuuksien muutos: 2.12 (956) 7 144 NETTORAHAVIRTA TAVANOMAISESTA TOIMINNASTA 4 654 3 503 KÄTEISVAROJEN JA MUIDEN RAHAVAROJEN NETTOMÄÄRÄINEN LISÄYS/(VÄHENEMINEN) (5) 4 654 3 503 KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT VARAINHOITOVUODEN ALUSSA (5) 2.11 12 170 8 667 KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT VARAINHOITOVUODEN LOPUSSA (5) 2.11 16 824 12 170

D. LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

milj. euroa Muut varat (7)Kertynyt ylijäämä/ (alijäämä) Varainhoito-vuoden taloudellinen tulos (7) Yhteensä Käyvän arvon rahasto Muut rahastot SALDO 31. JOULUKUUTA 2004 (oikaistu) 88 2 479 (58 359) 4 194 (6) (51 598) Takuurahaston varojen muutos 145 (145) 0 Käypään arvoon perustuvat muutokset (7) (7) Muut 9 9 Varainhoitovuoden 2004 taloudellisen tuloksen kohdentaminen 103 1 354 (1 457) 0 Jäsenvaltioille siirretty osa varainhoitovuoden 2004 tuloksesta (2 737) (2 737) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (7 812) (7 812) SALDO 31. JOULUKUUTA 2005 81 2 727 (57 141) (7 812) (62 145) Takuurahaston varojen muutos 22 (22) 0 Käypään arvoon perustuvat muutokset (77) (77) Muut 72 145 217 Varainhoitovuoden 2005 taloudellisen tuloksen kohdentaminen 30 (7 842) 7 812 0 Jäsenvaltioille siirretty osa varainhoitovuoden 2005 tuloksesta (2 410) (2 410) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos 197 197 SALDO 31. JOULUKUUTA 2006 4 2 851 (67 270) 197 (64 218)

E. TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT

1. Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet

2. Taseen liitetiedot

3. Tuotto- ja kululaskelman liitetiedot

4. Rahavirtalaskelman liitetiedot

5. Taseen ulkopuoliset erät ja liitetiedot

6. Rahoitusriskien hallinta

7. Lähipiiriä koskevat tiedot

8. Tilinpäätöspäivän jälkeiset tapahtumat

9. Konsolidoidut yhteisöt

10. Muut kuin konsolidoidut yhteisöt

1. TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISPERIAATTEET

1.1 LAINSÄÄDÄNTÖ JA VARAINHOITOASETUS

Kirjanpidossa noudatetaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettua neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 13 päivänä joulukuuta 2006 annetulla neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 1995/2006; EUVL L 390, 30.12.2006) ja kyseisen asetuksen soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annettua komission asetusta (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 28.3.2007).

Varainhoitoasetuksen 133 artiklan mukaan komission tilinpitäjä vahvistaa kirjanpitosäännöt ja -menetelmät, joita kaikkien toimielinten ja tiettyjen muiden elinten on noudatettava. Komission tilinpitäjä vahvisti yhteisöjen voimassa olevat kirjanpito- ja tilinpäätössäännöt 28. joulukuuta 2004. Nämä uudet suoriteperusteiset tilinpäätöksen laatimisperiaatteet perustuvat IPSASB:n (International Public Sector Accounting Standard Board) antamiin IPSAS-standardeihin (International Public Sector Standards) ja IASB:n (International Accounting Standard Board) antamiin IFRS-standardeihin (International Financial Reporting Standards). Komission tilinpitäjä on hyväksynyt nämä säännöt kuultuaan tilinpäätösstandardeja käsittelevää asiantuntijaryhmää, joka antoi standardeista riippumattoman asiantuntijalausunnon. Tarvittaessa kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjä tarkistetaan ja päivitetään säännöllisesti. Viimeisin päivitys tehtiin 18. lokakuuta 2006.

Komission tilinpitäjän vahvistamia arvostussääntöjä ja muita kirjanpitosääntöjä sovelletaan kaikissa konsolidoinnin piiriin kuuluvissa EU:n toimielimissä ja muissa elimissä. Tavoitteena on luoda kirjanpitoa, arvonmääritystä ja tilinpäätöksen esittämistä koskevat yhdenmukaiset säännöt, jotta tilinpäätöksen laatimisprosessi ja konsolidointi voidaan yhdenmukaistaa.

Komission tilinpitäjän on esitettävä alustava konsolidoitu tilinpäätös tilintarkastustuomioistuimelle ennen seuraavan varainhoitovuoden maaliskuun 31. päivää. Komissio hyväksyy viimeistään 31. heinäkuuta lopullisen konsolidoidun tilinpäätöksen, joka julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä yhdessä tilintarkastustuomioistuimen antaman tarkastuslausuman kanssa viimeistään 15. marraskuuta. Vuoden 2006 alustava ja lopullinen tilinpäätös esitetään seuraavasti: nide I sisältää konsolidoidun tilinpäätöksen ja nide II komission tilinpäätöksen.

1.2 TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISPERIAATTEET

Tilinpäätösasiakirjojen tarkoitus on antaa organisaation taloudellisesta asemasta, toiminnan tuloksesta ja rahavirroista tietoja, joista on hyötyä laajalle kohdeyleisölle. Euroopan yhteisöjen julkisoikeudellisen luonteen vuoksi tilinpäätöksellä on lisäksi erityistavoitteena antaa tietoja, joista on hyötyä päätöksenteon kannalta, ja täyttää yhteisöjen velvollisuus tehdä tiliä sille uskotuista varoista.

Jotta tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan varainhoitovuodesta, siinä on ensinnäkin esitettävä olennaiset tiedot toimielinten ja virastojen toiminnan luonteesta ja laajuudesta, kerrottava toiminnan rahoituksesta sekä annettava täsmälliset tiedot yksittäisistä toiminnoista. Tämän lisäksi tietojen on oltava selkeitä ja ymmärrettäviä, ja eri varainhoitovuosien tietojen keskenään vertailukelpoisia. Tämä asiakirja on laadittu näiden periaatteiden mukaisesti.

Euroopan unionin toimielinten ja virastojen kirjanpito muodostuu liikekirjanpidosta ja talousarviokirjanpidosta. Molemmat toteutetaan kalenterivuosittain euromääräisinä. Talousarviokirjanpito antaa yksityiskohtaisen kuvan talousarvion toteutuksesta. Talousarviokirjanpito pohjautuu mukautetun maksuperusteisen kirjanpidon periaatteeseen. (8) Liikekirjanpidosta käyvät ilmi kaikki varainhoitovuoden menot ja tulot, ja sen perusteella laaditaan tilinpäätös. Liikekirjanpidon avulla laaditaan myös tase, jossa esitetään yhteisöjen taloudellinen asema 31. päivänä joulukuuta.

Varainhoitoasetuksen 124 artiklassa säädetään tilinpäätöksen laadinnassa noudatettavista periaatteista:

— toiminnan jatkuvuus

— varovaisuus

— kirjanpitomenetelmien johdonmukaisuus

— tietojen vertailtavuus

— olennaisuus

— bruttoperiaate

— sisältöpainotteisuus

— suoriteperusteinen kirjanpito.

1.3 KONSOLIDOINTI

Euroopan yhteisöjen tilinpäätökseen konsolidoidaan 34 yhteisön määräysvallassa olevaa yhteisöä, yksi osakkuusyritys ja yksi yhteisyritys. Konsolidoitavien yhteisöjen täydellinen luettelo on kohdassa E9. Vuoteen 2005 verrattuna konsolidoinnin piiriin on otettu 8 uutta yhteisöä.

Määräysvallassa olevat yhteisöt

Määräysvallassa olevat yhteisöt ovat yhteisöjä, joissa Euroopan yhteisöt voivat määrätä taloudellisista ja operatiivisista toimintaperiaatteista hyötyäkseen kyseisten yhteisöjen toiminnasta. Määräysvallan pitää olla koko ajan käytettävissä. Määräysvallan tavallisinta osoittajaa, äänioikeuksien enemmistöä, ei voida useimmissa tapauksissa soveltaa Euroopan yhteisöihin, koska määräysvallassa olevilla yhteisöillä ei yleensä ole pääomiin perustuvia yhteyksiä.

Konsolidoinnin piiriin kuuluvat EU:n toimielimet on perustettu perustamissopimuksilla. Ne muodostavat organisaatiorakenteen perustan ja edistävät kiistatta Euroopan yhteisöjen tavoitteiden saavuttamista. Näiden toimielinten voidaan katsoa olevan Euroopan yhteisöjen yksinomaisessa määräysvallassa.

Saman lähestymistavan mukaisesti kaikkien yhteisön johdetun oikeuden nojalla perustettujen elinten ja toimeenpanovirastojen katsotaan olevan Euroopan yhteisöjen yksinomaisessa määräysvallassa. Tämän vuoksi ne on otettu konsolidoinnin piiriin. Vuonna 2006 konsolidoinnin piiriin otettiin ensimmäistä kertaa kuusi äskettäin perustettua virastoa. Lisäksi sisämarkkinoilla toimiva yhdenmukaistamisvirasto (Alicante) ja yhteisön kasvilajikevirasto (Angers), jotka eivät saa varoja yhteisön talousarviosta, on myös konsolidoitu yhteisön tilinpäätökseen ensimmäistä kertaa vuonna 2006. Kyseisten kahdeksan viraston konsolidoinnilla on seuraavat vaikutukset vuoden 2006 tilinpäätökseen:

Pysyvät vastaavat : 32 miljoonaa euroa Vaihtuvat vastaavat : 413 miljoonaa euroa Vieras pääoma : 168 miljoonaa euroa Nettovarat : 277 miljoonaa euroa

Myös selvitystilassa olevaa Euroopan hiili- ja teräsyhteisöä pidetään määräysvallassa olevana yhteisönä.

Määräysvallassa olevat yhteisöt konsolidoidaan täyden konsolidoinnin menetelmän mukaisesti. Kaikki näiden yhteisöjen väliset transaktiot ja rahamäärät eliminoidaan. Eri yhteisöjen välisiin transaktioihin liittyvät realisoitumattomat voitot ja tappiot ovat vähäisiä, minkä vuoksi niitä ei ole eliminoitu.

Osakkuusyritykset

Osakkuusyritykset ovat yhteisöjä, joissa Euroopan yhteisöillä on huomattava vaikutusvalta, mutta ei määräysvaltaa. Euroopan yhteisöjen omistusosuus on osakkuusyrityksissä yleensä 20–50 prosenttia äänioikeuksista. Sijoituksia osakkuusyrityksiin käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen, ja ne arvostetaan alun perin hankintamenoon.

Euroopan yhteisöjen osuus osakkuusyritysten voitoista tai tappioista osakkuuden hankinnan jälkeen kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan, ja osakkuuden hankinnan jälkeiset muutokset rahastoissa kirjataan rahastoihin. Kumulatiiviset osakkuuden hankinnan jälkeiset tapahtumat oikaistaan suhteessa sijoituksen kirjanpitoarvoon. Osakkuusyrityksestä saatu voitonjako vähentää sijoituksen kirjanpitoarvoa.

Euroopan yhteisöjen ja niiden osakkuusyritysten välisiin transaktioihin liittyvät realisoitumattomat voitot ja tappiot ovat vähäisiä, minkä vuoksi niitä ei ole vähennetty kirjanpidosta.

Osakkuusyritysten soveltamat tilinpäätöksen laatimisperiaatteet voivat poiketa Euroopan yhteisöjen soveltamista periaatteista, kun käsitellään samankaltaisia transaktioita ja tapahtumia samoissa olosuhteissa. Käytännön syistä osakkuusyritysten tilinpäätöksiin ei ole tehty oikaisuja pääomaosuusmenetelmää sovellettaessa.

Euroopan yhteisöt eivät pyri käyttämään huomattavaa vaikutusvaltaa riskipääomarahastoissa, joissa niillä on vähintään 20 prosentin omistusosuus. Näitä rahastoja pidetään myytävissä olevina omaisuuserinä, joihin ei sovelleta pääomaosuusmenetelmää.

Yhteisyritykset

Yhteisyritys on sopimukseen perustuva järjestely, jonka mukaisesti Euroopan yhteisöt ja yksi tai useampi osapuoli harjoittavat taloudellista toimintaa, joka on yhteisessä määräysvallassa. Yhteinen määräysvalta on taloudellista toimintaa koskevan määräysvallan pitämistä yhteisenä sopimukseen perustuen. Sijoituksia yhteisessä määräysvallassa oleviin yhteisöihin käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen, ja ne arvostetaan alun perin hankintamenoon.

Euroopan yhteisöjen osuus yhteisessä määräysvallassa olevien yhteisöjen voitoista tai tappioista kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan, ja osuus rahastojen muutoksista kirjataan rahastoihin. Kumulatiiviset tapahtumat oikaistaan suhteessa osuuden kirjanpitoarvoon.

Euroopan yhteisöjen ja niiden yhteisessä määräysvallassa olevien yhteisöjen välisiin transaktioihin liittyvät realisoitumattomat voitot ja tappiot ovat vähäisiä, minkä vuoksi niitä ei ole eliminoitu konsolidoinnin yhteydessä.

Yhteisyritysten soveltamat tilinpäätöksen laatimisperiaatteet voivat poiketa Euroopan yhteisöjen soveltamista periaatteista, kun käsitellään samankaltaisia transaktioita ja tapahtumia samoissa olosuhteissa. Käytännön syistä yhteisyritysten tilinpäätöksiin ei ole tehty oikaisuja pääomaosuusmenetelmää sovellettaessa.

Muut kuin konsolidoidut yhteisöt

Euroopan yhteisöjen tilinpäätökseen ei ole konsolidoitu varoja, joita yhteisöt hallinnoivat yhteisöjen henkilöstön sairausvakuutusjärjestelmän ja Euroopan kehitysrahaston puolesta. Sairausvakuutusjärjestelmän varat olivat 31. joulukuuta 2006 yhteensä 279 miljoonaa euroa ja kehitysrahaston varat yhteensä 3,3 miljardia euroa (ks. kohta E.10).

1.4 VALUUTTOJEN MUUNTAMINEN EUROIKSI

Toimintavaluutta ja raportointivaluutta

Konsolidoitu tilinpäätös laaditaan euromääräisenä, koska euro on Euroopan yhteisöjen toiminta- ja raportointivaluutta.

Maksutapahtumat ja saldot

Ulkomaan rahan määräiset maksutapahtumat muunnetaan euroiksi tapahtumapäivän valuuttakurssiin.

Tuotto- ja kululaskelmaan on kirjattu kurssivoitot ja -tappiot, jotka syntyvät ulkomaan rahan määräisten maksutapahtumien suorittamisesta sekä ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen muuntamisesta euromääräisiksi vuoden lopussa.

Ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen saldot on muunnettu euroiksi vuoden lopussa joulukuun 31. päivän 2006 kurssiin:

Euron vaihtokurssi 31. joulukuuta 2006 CYP 0,5782 LTL 3,4528 CZK 27,4850 MTL 0,4293 DKK 7,4560 PLN 3,8310 EEK 15,6466 SKK 34,4350 GBP 0,6715 SIT 239,6400 HUF 251,7700 SEK 9,0404 LVL 0,6972 USD 1,3170

Seuraavissa kohdissa käytetään eri muuntomenetelmiä:

— aineelliset ja aineettomat hyödykkeet arvostetaan euroina niiden hankintapäivänä voimassa olleiden euron kurssien mukaan; ja

— Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosastosta maksetut ennakot muunnetaan käyttämällä niiden myöntämistä seuraavan kuukauden 10. päivänä voimassa ollutta kurssia.

Ulkomaan rahan määräisten monetaaristen arvopaperien, jotka on luokiteltu myytävissä oleviksi, käypää arvoa analysoitaessa otetaan huomioon muuntoerot, jotka johtuvat arvopaperin jaksotetun hankintamenon muutoksista, ja muut arvopaperin kirjanpitoarvon muutokset. Muuntoerot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan, ja muut kirjanpitoarvon muutokset käyvän arvon rahastoon. Ei-monetaarisiin rahoitusvaroihin ja -velkoihin, jotka kirjataan tulosvaikutteisesti käypään arvoon, liittyvät muuntoerot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Myytävissä oleviin ei-monetaarisiin rahoitusvaroihin liittyvät muuntoerot kirjataan käyvän arvon rahastoon.

1.5 TASE

1.5.1 Aineettomat käyttöomaisuushyödykkeet

Hankituista tietokoneohjelmistojen lisensseistä aktivoidaan määrä, joka vastaa tietyn ohjelmiston hankkimisesta ja käyttöönotosta aiheutuneita kustannuksia. Näistä kustannuksista tehdään poistot niiden arvioituna taloudellisena vaikutusaikana (4 vuotta). Sisäisesti tuotetut aineettomat hyödykkeet kirjataan nykyään kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan.

Tietokoneohjelmien kehittämiseen ja ylläpitoon liittyvät menot kirjataan kuluiksi, kun ne syntyvät.

1.5.2 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

Kiinteistöt, koneet ja kalusto

Kaikki aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet kirjataan alkuperäiseen hankintamenoon, josta vähennetään poistot (pois lukien maa-alueet, taideteokset ja keskeneräiset hankinnat) ja arvon alentuminen. Alkuperäiseen hankintamenoon sisältyvät kustannukset, jotka voidaan suoraan kohdistaa omaisuuserien hankintaan.

Myöhemmin syntyvät menot sisällytetään omaisuuserän kirjanpitoarvoon tai kirjataan erillisenä omaisuuseränä ainoastaan silloin, kun on todennäköistä, että Euroopan yhteisöt saavat omaisuuserästä tulevaisuudessa taloudellista hyötyä, ja omaisuuserään liittyvät menot voidaan mitata luotettavasti. Kaikki muut korjaus- ja ylläpitotoimet kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan sinä varainhoitovuotena, jonka aikana ne syntyvät.

Maa-alueista, taideteoksista ja keskeneräisistä hankinnoista ei tehdä poistoja. Muista omaisuuseristä tehdään tasapoistot, jotta niiden jäännösarvo voidaan vähentää arvioituna taloudellisena käyttöaikana seuraavasti:

Poistoprosentit Omaisuuserän laji Tasapoisto prosentteina Aineettomat hyödykkeet 25 % Rakennukset 4 % Laitteistot, koneet ja kalusto 10–25 % Huonekalut 10–25 % Kiinteät kalusteet 10–33 % Ajoneuvot 25 % Tietokonelaitteet 25 % Muut käyttöomaisuushyödykkeet 10–33 %

Omaisuuserien jäännösarvoa ja taloudellista käyttöaikaa tarkastellaan ja tarvittaessa muutetaan kunakin tilinpäätöspäivänä. Omaisuuserän kirjanpitoarvoa alennetaan välittömästi vastaamaan siihen liittyvää kerrytettävissä olevaa rahamäärää, jos kirjanpitoarvon havaitaan olevan kerrytettävissä olevaa rahamäärää suurempi.

Omaisuuserien luovutuksesta saatavat voitot ja tappiot määritetään vertaamalla luovutustuloa kirjanpitoarvoon. Voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan.

Vuokraus

Aineellisten hyödykkeiden vuokraus luokitellaan rahoitusleasingtoiminnaksi, kun Euroopan yhteisöt vastaavat käytännössä kaikista omistamiseen liittyvistä riskeistä ja saavat kaikki siihen liittyvät hyödyt. Rahoitusleasingilla hankitut omaisuuserät aktivoidaan leasingsopimuksen tullessa voimaan joko omaisuuserän käyvän arvon tai leasingmaksujen vähimmäismäärän nykyarvon mukaisesti riippuen siitä, kumpi laskutapa tuottaa pienemmän arvon. Kukin leasingmaksu jaetaan pääoman lyhennykseen ja rahoituskuluihin, jotta tiedetään jäljellä olevan rahoitettavan määrän korkokustannus. Vuokravelvoitteet, joista on vähennetty rahoituskulut, sisällytetään muihin (lyhyt- ja pitkäaikaisiin) velkoihin. Koron osuus rahoituskustannuksista kirjataan kuluksi tuotto- ja kululaskelmaan vuokra-aikana, jotta kullekin varainhoitovuodelle voidaan kohdistaa asianmukainen osuus velan jäljellä olevasta pääomasta maksettavasta korosta. Rahoitusleasingilla hankituista omaisuuseristä tehdään poistot joko omaisuuserien taloudellisena vaikutusaikana tai leasingsopimuksen voimassaoloaikana, riippuen siitä kumpi on lyhyempi.

Leasingsopimuksia, joissa huomattava osuus omistajuuteen liittyvistä riskeistä ja hyödyistä pysyy vuokralleantajalla, pidetään käyttöleasing-toimintana. Käyttöleasingiin liittyvät maksut kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan tasaerinä leasingsopimuksen voimassaoloaikana.

1.5.3 Muiden kuin rahoitusvarojen arvon alentuminen

Omaisuuseristä, joiden taloudellista vaikutusaikaa ei ole rajoitettu, ei tehdä poistoja vaan niiden arvon alentumista testataan vuosittain. Poistojen kohteena olevien omaisuuserien arvon mahdollinen alentuminen selvitetään aina, kun käy ilmi, että kirjanpitoarvoa vastaava rahamäärä ei ole enää kerrytettävissä tapahtumien tai olosuhteiden muuttumisen vuoksi. Arvonalentumistappioksi kirjataan määrä, jolla omaisuuserän kirjanpitoarvo ylittää siitä kerrytettävissä olevan rahamäärän. Kerrytettävissä oleva rahamäärä on omaisuuserän käypä arvo, josta on vähennetty myyntikustannukset, tai käyttöarvo, riippuen siitä kumpi on suurempi.

1.5.4 Sijoitukset

Sijoitukset osakkuusyrityksissä ja osuudet yhteisyrityksissä

Sijoitukset osakkuusyrityksissä ja osuudet yhteisyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmän mukaisesti.

Sijoitukset riskipääomarahastoissa

Luokittelu ja arvon määrittäminen

Riskipääomarahastoissa olevat sijoitukset luokitellaan myytävissä oleviksi omaisuuseriksi. Tämän vuoksi ne olisi merkittävä kirjanpitoon käypään arvoon, ja käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot, mukaan luettuina muuntoerot, olisi kirjattava käyvän arvon rahastoon.

Käypään arvoon liittyvät näkökohdat

Koska riskipääomarahastoihin tehdyillä sijoituksilla ei ole noteerattua markkinahintaa toimivilla markkinoilla eikä niihin voida soveltaa muuta luotettavaa arvostusmenetelmää, ne arvostetaan omaisuuserittäin joko hankintamenoon tai rahastonhoitajan ilmoittamaan nettoarvoon tilinpäätöspäivänä sen mukaan, kumpi näistä arvoista on pienempi. Näin arvoon ei sisälly kohteena olevaan sijoitussalkkuun mahdollisesti sisältyviä realisoitumattomia voittoja. Riskipääomarahastoissa olevat sijoitukset, jotka on tilinpäätöspäivänä omistettu alle kaksi vuotta, arvostetaan saman periaatteen mukaisesti, lukuun ottamatta ainoastaan hallintokuluihin liittyviä realisoitumattomia tappioita, kun näitä realisoitumattomia tappioita ei oteta huomioon kohteena olevan sijoitussalkun lyhyestä omistusajasta johtuen.

On huomattava, että Euroopan investointirahasto on ottanut käyttöön IAS 39:n mukaisen ”käyvän arvon menetelmän”, ja sitä sovellettiin Euroopan yhteisöjen sijoituksiin riskipääomarahastoissa vuoden 2005 lopussa. Siirtyminen nykyisestä arvostusmenetelmästä ”käyvän arvon menetelmään” tapahtui komission kirjanpidossa 1. tammikuuta 2006, ja tarvittavat oikaisut merkittiin käyvän arvon rahastoon.

Tämän menetelmän mukaan riskipääomarahastoihin tehtyjen sijoitusten käypä arvo määritetään soveltamalla kokonaisnettoarvon käsitettä. Tämän mukaisesti kaikkien rahastojen kokonaisnettoarvon oletetaan olevan IAS 39:n mukaisesti laskettu, jos yksittäisten rahastojen nettoarvot on laskettu IAS 39:n mukaisesti.

Tämän menetelmän mukaisesti rahastot jaetaan kolmeen luokkaan:

— Luokka I — rahastot, jotka soveltavat IAS 39:n mukaisia käyvän arvon vaatimuksia.

— Luokka II — rahastot, jotka soveltavat muita arvostusnormeja (esim. AFIC, BVCA tai EVCA) tai standardeja, joiden voidaan katsoa vastaavan standardia IAS 39.

— Luokka III — rahastot, jotka eivät sovella IAS 39:n mukaisia käyvän arvon vaatimuksia eivätkä muita IAS 39:n mukaisia arvostusnormeja.

Luokkien I ja II osalta käyvän arvon määrittämisestä syntyvät realisoitumattomat voitot kirjataan rahastoihin. Realisoitumattomien tappioiden osalta on selvitettävä mahdollinen arvon alentuminen, jotta voidaan määrittää, kirjataanko ne arvonalentumistappioina tuotto- ja kululaskelmaan vai taseeseen käyvän arvon rahaston muutoksina.

Käyvän arvon mukainen nettoarvo määritetään joko viimeisimmän raportin mukaisena Euroopan yhteisöjen prosenttiosuutena rahastosta tai (mahdollisuuksien mukaan) rahastonhoitajan ilmoittamana yksittäisen osuuden tarkkana arvona samana ajankohtana.

Luokkaan III kuuluvien sijoitusten arvo on hankintameno, josta on vähennetty arvon alentuminen (tällä hetkellä Euroopan yhteisöillä ei ole hallussaan tällaisia sijoituksia).

Muut sijoitukset

Luokittelu

Euroopan yhteisöt luokittelevat sijoituksensa seuraavasti: käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat; lainat ja muut saamiset; eräpäivään asti pidettävät sijoitukset; ja myytävissä olevat rahoitusvarat. Sijoitusten luokka määritellään alkuperäisen kirjaamisen ajankohtana, ja sitä tarkastellaan vuosittain tilinpäätöspäivänä.

i) Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Tässä luokassa on kaksi alaluokkaa: kaupankäyntitarkoituksessa pidettävät rahoitusvarat ja käypään arvoon tulosvaikutteisesti hankintahetkellä kirjattavat rahoitusvarat. Rahoitusvaroihin kuuluva erä sijoitetaan tähän luokkaan, jos se on ensisijaisesti hankittu myytäväksi lyhyellä aikavälillä tai jos Euroopan yhteisöt ovat nimenneet sen myytäväksi lyhyellä aikavälillä. Johdannaisia pidetään myös kaupankäyntitarkoituksessa hankittuina, paitsi jos niihin voidaan soveltaa suojauslaskentaa. Tähän luokkaan kuuluvat omaisuuserät sisällytetään lyhytaikaisiin varoihin, jos ne todennäköisesti realisoidaan kahdentoista kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä.

ii) Lainat ja muut saamiset

Lainat ja muut saamiset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joilla on kiinteä tai muuten määriteltävissä oleva maksuaikataulu ja joita ei noteerata toimivilla markkinoilla. Nämä saamiset syntyvät silloin, kun yhteisöt antavat suoraan velalliselle rahaa, tavaroita tai palveluita ilman aikomusta käydä saamisella kauppaa. Ne luokitellaan pitkäaikaisiin omaisuuseriin lukuun ottamatta niitä omaisuuseriä, joiden eräpäivä on 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä.

iii) Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset

Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joilla on kiinteä tai muuten määriteltävissä oleva maksuaikataulu ja kiinteät eräpäivät ja jotka Euroopan yhteisöt aikovat ja pystyvät pitämään eräpäivään asti. Euroopan yhteisöillä ei ollut tähän luokkaan kuuluvia sijoituksia varainhoitovuonna 2006.

iv) Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat ovat muita kuin johdannaisia, ja ne on joko nimetty tähän luokkaan tai niitä ei ole sijoitettu mihinkään muuhun luokkaan. Ne luokitellaan pitkäaikaisiin omaisuuseriin, paitsi jos yhteisöt aikovat myydä kyseiset sijoitukset 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä.

Alkuperäinen kirjaaminen ja arvostaminen

Sellaiset rahoitusvarat, jotka kirjataan tulosvaikutteisesti käypään arvoon, pidetään eräpäivään saakka ja jotka ovat myytävissä, kirjataan kaupankäyntipäivänä eli päivänä, jona Euroopan yhteisöt sitoutuvat ostamaan tai myymään omaisuuserän. Lainat kirjataan silloin, kun rahavarat siirretään lainanottajille. Sijoitukset kirjataan alun perin käypään arvoon, johon lisätään transaktiomenot niille rahoitusvaroille, joita ei kirjata tulosvaikutteisesti käypään arvoon. Rahoitusvarat, jotka kirjataan tulosvaikutteisesti käypään arvoon, kirjataan ensin käypään arvoon, ja transaktiomenot kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan.

Rahoitusvaroihin kuuluvan erän käypä arvo on alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä yleensä kauppahinta, eli saadun vastikkeen käypä arvo. Kun myönnetään pitkäaikainen laina, josta ei peritä korkoa tai perittävä korko on markkinakorkoa pienempi, lainan käypänä arvona voidaan pitää kaikkien tulevien käteistulojen nykyarvoa, joka saadaan diskonttaamalla tulevat käteistulot vastaavaan luottoluokkaan kuuluvan vastaavan instrumentin vallitsevalla markkinakorolla.

Selvitystilassa olevan EHTY:n virkamiehille myöntämien lainojen osalta käypänä arvona käytetään transaktion hintaa sen toteutumishetkellä eikä mahdollisia edullisia korkoja oteta huomioon. Näin toimitaan käytännön syistä ja olennaisuusseikkojen vuoksi.

Sijoitukset kirjataan pois taseesta, kun Euroopan yhteisöillä ei ole enää oikeutta saada rahavirtaa sijoituksista tai kyseinen oikeus on siirretty, ja Euroopan yhteisöt ovat luopuneet käytännössä kaikista omistajuuteen liittyvistä riskeistä ja hyödyistä.

Myöhempi arvostaminen

Myytävissä olevat rahoitusvarat ja tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat kirjataan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon.

Luokkaan ”tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat” kuuluvien erien käyvän arvon muutoksista aiheutuvat voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan sillä jaksolla, jona ne syntyvät.

Ulkomaan rahan määräisten monetaaristen rahoitusvarojen, jotka on luokiteltu myytävissä oleviksi, käyvän arvon muutoksia analysoitaessa otetaan huomioon muuntoerot, jotka johtuvat omaisuuserän jaksotetun hankintamenon muutoksista, ja muut kirjanpitoarvon muutokset. Muuntoerot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan ja muut kirjanpitoarvon muutokset käyvän arvon rahastoon. Myytävissä oleviin ei-monetaarisiin rahoitusvaroihin liittyvät käyvän arvon muutokset kirjataan käyvän arvon rahastoon.

Kun myytävissä oleviksi luokitellut rahoitusvarat myydään tai niiden arvo alenee, käyvän arvon rahastoon aiemmin merkityt kumulatiiviset käyvän arvon oikaisut olisi kirjattava tuotto- ja kululaskelmaan.

Efektiivisen koron menetelmällä laskettu myytävissä olevien rahoitusvarojen tuottama korko kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Myytävissä olevista oman pääoman ehtoisista instrumenteista saatavat osingot kirjataan silloin, kun Euroopan yhteisöjen oikeus saada maksuja syntyy.

Toimivilla markkinoilla noteerattavien sijoitusten käyvät arvot perustuvat voimassa oleviin ostokursseihin. Jos rahoitusvaroihin kuuluvalla erällä ei ole toimivia markkinoita tai arvopaperi on noteeraamaton, Euroopan yhteisöt määrittävät käyvän arvon arvostusmenetelmiä soveltaen. Näihin menetelmiin kuuluvat muun muassa vertailu toisistaan riippumattomien osapuolten välisiin viimeaikaisiin liiketoimiin ja muihin keskeiseltä rakenteeltaan vastaaviin instrumentteihin, diskontattujen kassavirtojen analysointi, optionhinnoittelumallit sekä muut markkinatoimijoiden yleisesti käyttämät arvostusmenetelmät.

Jos oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin, joita ei noteerata toimivilla markkinoilla, tehtyjen sijoitusten käypää arvoa ei voida luotettavasti määrittää, nämä sijoitukset arvostetaan hankintamenoon, josta vähennetään arvon alentuminen.

Lainat ja muut saamiset sekä eräpäivään saakka pidettävät sijoitukset kirjataan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Lainatuista varoista myönnettävissä luotoissa efektiivisen koron menetelmää ei olennaisuusseikkojen vuoksi saa soveltaa erikseen otto- ja antolainaukseen. Euroopan yhteisöille koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainan edunsaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan.

Rahoitusvarojen arvon alentuminen

Euroopan yhteisöt arvioivat jokaisena tilinpäätöspäivänä, voidaanko rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvon katsoa alentuneen objektiivisen näytön perusteella. Rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvo on alentunut ja arvonalentumistappiota on syntynyt ainoastaan siinä tapauksessa, että arvonalentumisesta on objektiivista näyttöä yhden tai useamman, omaisuuserän alkuperäisen kirjaamisen jälkeen toteutuneen tapahtuman seurauksena ja että tappion synnyttävällä tapahtumalla (tai tapahtumilla) on luotettavasti arvioitavissa oleva vaikutus rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvioituihin vastaisiin rahavirtoihin.

i) Jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkittävät omaisuuserät

Jos on objektiivista näyttöä siitä, että jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkityistä lainoista ja muista saamisista tai eräpäivään asti pidettävistä sijoituksista on syntynyt arvonalentumistappiota, tappion suuruus määritetään omaisuuserän kirjanpitoarvon ja kyseisen rahoitusvaroihin kuuluvan erän alkuperäisellä efektiivisellä korolla diskontattujen arvioitujen vastaisten rahavirtojen nykyarvon erotuksena (ottamatta huomioon vastaisia, vielä toteutumattomia luottotappioita). Omaisuuserän kirjanpitoarvoa alennetaan ja tappion määrä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Mikäli lainan tai eräpäivään asti pidettävän sijoituksen korko on vaihtuva, arvonalentumistappiota määritettäessä käytetään diskonttauskorkona sopimuksen perusteella määräytyvää tarkasteluhetken efektiivistä korkoa.

Vakuudellisen rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvioitujen vastaisten rahavirtojen nykyarvon laskennassa otetaan huomioon rahavirrat, jotka mahdollisesti saadaan vakuuden realisoinnin seurauksena, vähennettyinä vakuuden haltuunotosta ja myynnistä aiheutuvilla menoilla, riippumatta siitä, onko vakuuden realisointi todennäköistä vai ei.

Mikäli arvonalentumistappion määrä pienenee jollakin myöhemmällä kaudella ja vähennyksen voidaan objektiivisesti katsoa liittyvän arvonalentumisen kirjaamisen jälkeiseen tapahtumaan, aikaisemmin kirjattu arvonalentumistappio peruutetaan tuotto- ja kululaskelmassa.

ii) Käypään arvoon taseeseen merkittävät omaisuuserät

Kun on kyse myytävissä oleviksi luokitelluista oman pääoman ehtoisista arvopapereista, arvopaperin käyvän arvon huomattava tai pitkittynyt alentuminen alle hankintamenon otetaan huomioon määritettäessä sitä, onko arvopaperien arvo alentunut. Jos tällaista näyttöä on myytävissä olevien rahoitusvarojen osalta, kumulatiivinen tappio poistetaan rahastoista ja kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Kumulatiivinen tappio lasketaan seuraavien erien erotuksena: hankintameno ja tarkasteluhetken käypä arvo, vähennettynä kyseisestä rahoitusvaroihin kuuluvasta erästä aikaisemmin tuotto- ja kululaskelmaan kirjatuilla arvonalentumistappioilla. Oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin tehdyn sijoituksen tulosvaikutteisesti kirjattuja arvonalentumistappioita ei peruuteta tulosvaikutteisesti. Jos myytävissä olevaksi luokitellun vieraan pääoman ehtoisen instrumentin käypä arvo nousee myöhemmällä kaudella ja jos nousun voidaan objektiivisesti katsoa liittyvän tappion kirjaamisen jälkeiseen tapahtumaan, arvonalentumistappio peruutetaan tulosvaikutteisesti.

1.5.5 Vaihto-omaisuus

Vaihto-omaisuus arvostetaan hankintamenoon tai nettorealisointiarvoon sen mukaan, kumpi näistä arvoista on pienempi. Hankintamenoa määritettäessä käytetään FIFO-menetelmää. Poikkeustapauksissa voidaan soveltaa painotetun keskihinnan menetelmää. Valmiiden tuotteiden ja keskeneräisen tuotannon hankintamenoon kuuluvat suunnittelumenot, raaka-ainemenot, välittömät työvoimamenot, muut välittömät menot sekä asiaan liittyvät valmistuksen yleismenot (normaalin toimintakapasiteetin mukaisesti). Nettorealisointiarvo on tavanomaisessa liiketoiminnassa saatava arvioitu myyntihinta, josta on vähennetty valmiiksi saattamisesta ja myynnistä johtuvat menot.

Jos vaihto-omaisuutta säilytetään luovutettavaksi veloituksetta tai nimellistä veloitusta vastaan, se arvostetaan hankintamenoon tai jälleenhankintahintaan, sen mukaan kumpi näistä arvoista on pienempi. Jälleenhankintahinta on hinta, jonka Euroopan yhteisöt maksaisivat hankkiessaan omaisuuserän tilinpäätöspäivänä.

1.5.6 Ennakkomaksut

Ennakkomaksun tarkoituksena on tarjota edunsaajalle käteisvaroja. Ennakkomaksut voidaan suorittaa useammassa erässä ennakkomaksusopimuksessa kulloinkin määrätyllä ajanjaksolla. Ennakkomaksu joko maksetaan takaisin tai käytetään tiettyyn tarkoitukseen sopimuksessa määrättynä ajanjaksona. Jos edunsaajalle ei aiheudu tukikelpoisia menoja, ennakkomaksu on palautettava Euroopan yhteisöille. Tukikelpoisten kustannusten hyväksyminen ja rahamäärien palauttaminen johtavat ennakkomaksun määrän vähentämiseen tai poistamiseen kokonaan.

Vuoden lopussa avoinna olevat ennakkomaksut arvostetaan alkuperäisiin maksettuihin määriin, joista on vähennetty seuraavat erät: palautetut määrät, ennakkomaksuja vastaan kuitatut tukikelpoiset menot sekä arvioidut, vuoden lopussa ennakkomaksuista vielä kuittaamatta olevat tukikelpoiset menot ja arvonalennukset.

Ennakkomaksujen tuottamat korot kirjataan sitä mukaa kuin ne kertyvät ja asianomaisen sopimuksen määräysten mukaisesti. Kertynyt korkotuotto arvioidaan mahdollisimman luotettavien tietojen perusteella vuoden lopussa ja merkitään taseeseen. Ennakkomaksuihin liittyvät vakuudet esitetään taseen ulkopuolisissa ehdollisissa varoissa.

1.5.7 Saamiset

Saamiset kirjataan alkuperäiseen määräänsä, josta vähennetään mahdollinen arvon alentuminen. Saamisten arvon alentuminen todetaan silloin, kun on objektiivista näyttöä siitä, että Euroopan yhteisöt eivät pysty perimään kaikkia määriä saamisten alkuperäisten ehtojen mukaisesti. Arvon alentumisena kirjattava määrä on omaisuuserän kirjanpitoarvon ja kerrytettävissä olevan rahamäärän (joka on odotettujen tulevien rahavirtojen nykyarvo, joka lasketaan diskonttaamalla tulevat rahavirrat vastaavilta lainanottajilta perittävällä markkinakorolla) erotus. Arvon alentumista vastaava määrä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Lisäksi vuosittain kirjataan yleinen 20 prosentin arvonalennus voimassa olevista perintämääräyksistä, joista ei ole siihen mennessä tehty erillistä arvonalentumiskirjausta.

Ks. myös jäljempänä kohta 1.5.13, joka koskee vuoden lopussa kirjattavien siirtosaamisten käsittelyä.

1.5.8 Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvaroja ja muita rahavaroja pidetään lyhytaikaisina varoina. Niihin kuuluvat muun muassa käteinen raha, pankeissa olevat vaadittaessa maksettavat talletukset, muut lyhytaikaiset erittäin likvidit sijoitukset, jotka erääntyvät enintään kolmen kuukauden aikana, ja luotolliset pankkitilit. Luotolliset pankkitilit merkitään taseessa rahoitusvelkoina kohtaan ”lyhytaikainen vieras pääoma”.

1.5.9 Työsuhde-etuudet

Eläkevastuut

Euroopan yhteisöillä on etuuspohjaisia eläkejärjestelyjä. Etuuspohjainen järjestely on eläkejärjestelmä, jossa yleensä määritellään eläke-etuuden määrä, jonka työntekijä saa eläkkeellä ollessaan. Etuuden määrä riippuu tavallisesti yhdestä tai useammasta tekijästä, kuten iästä, palvelusvuosien määrästä ja palkan suuruudesta. Henkilöstö maksaa palkoistaan kolmasosan etuuksien aiheuttamista arvioiduista kustannuksista, mutta eläkevelkaa vastaavaa määrää ei rahastoida.

Etuuspohjaisiin eläkejärjestelyihin liittyvä taseeseen merkittävä velka on etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen nykyarvo tilinpäätöspäivänä vähennettynä järjestelyn varojen mahdollisella käyvällä arvolla. Etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen arvon laskevat riippumattomat vakuutusmatemaatikot soveltamalla ennakoituun etuusoikeusyksikköön perustuvaa menetelmää. Etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen nykyarvo määritetään diskonttaamalla järjestelystä maksettavat arvioidut rahavirrat käyttämällä korkoja, jotka maksetaan etuuksien kanssa saman valuutan määräisistä korkealuokkaisista joukkovelkakirjalainoista, joiden liikkeeseenlaskijoita ovat yritykset ja joiden erääntymisaika vastaa suunnilleen eläkevastuun erääntymisaikaa.

Kokemukseen perustuvista oikaisuista ja vakuutusmatemaattisista oletuksista johtuvat vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot kirjataan välittömästi tuotto- ja kululaskelmaan.

Takautuvaan työsuoritukseen perustuvat menot kirjataan välittömästi tulosvaikutteisesti, paitsi jos eläkejärjestelmään tehtävät muutokset riippuvat siitä, että työntekijät pysyvät palveluksessa määrätyn ajan (oikeuden syntymisajanjakso). Tässä tapauksessa takautuvaan työsuoritukseen perustuvat menot jaksotetaan tasapoistomenetelmällä oikeuden syntymisajanjakson aikana.

Eläkkeelle jäämisen jälkeiset sairausetuudet

Euroopan yhteisöt tarjoavat työntekijöilleen terveydenhoitoetuuksia korvaamalla sairauskuluja. Juoksevaa hallintoa varten on perustettu erillinen rahasto (yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä (RCAM)). Järjestelmästä hyötyvät nykyiset työntekijät, eläkeläiset, lesket ja heidän edunsaajansa. Nykyisille työntekijöille myönnetyt etuudet luokitellaan henkilöstökuluiksi, ja tilikauden aikana maksettavat määrät kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan.

Muille kuin nykyisille työntekijöille (eläkeläiset, orvot jne.) myönnetyt etuudet luokitellaan ”työsuhteen jälkeisiksi etuuksiksi”. Näiden etuuksien luonteen vuoksi tarvitaan vakuutusmatemaattisia laskelmia. Taseeseen merkittävä velka määritetään vastaavin perustein kuin eläkevelvoitteita vastaava velka (ks. edellä).

1.5.10 Riski- ja kuluvaraukset

Riski- ja kuluvaraus kirjataan silloin, kun Euroopan yhteisöillä on aikaisempien tapahtumien seurauksena olemassa oleva oikeudellinen tai tosiasiallinen velvoite, kun on todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää resurssien siirtymistä pois yhteisöistä ja kun velvoitteen määrä on arvioitavissa luotettavasti. Vastaisia operatiivisen toiminnan tappioita varten ei tehdä varauksia.

Kirjattavan varauksen tulee vastata parasta arviota olemassa olevan velvoitteen täyttämisen edellyttämistä menoista tilinpäätöspäivänä. Jos varaukseen liittyy suuri määrä eriä, velvoite arvioidaan painottamalla mahdolliset tulemat niihin liittyvillä todennäköisyyksillä (ns. odotusarvomenetelmä).

Jos rahan aika-arvon vaikutus on olennainen, varauksen määrän tulee olla niiden menojen nykyarvo, joita velvoitteen täyttämisen odotetaan edellyttävän. Diskonttauskorkona käytetään korkoa, joka vastaa rahan aika-arvosta markkinoilla tehtyjä viimeaikaisia arvioita ja velalle ominaisia riskejä. Huomioon ei oteta niitä riskejä, joiden osalta arvioita tulevista rahavirroista on oikaistu.

1.5.11 Rahoitusvelat

Rahoitusvelkoihin kuuluvat lainat ja kaupankäyntitarkoituksessa pidettävät velkainstrumentit.

Lainoja ovat lainat luottolaitoksilta ja velat, joista on olemassa todistukset. Lainat kirjataan alun perin käypään arvoon, joka on saatu rahamäärä (saadun vastikkeen käypä arvo), josta on vähennetty transaktiomenot. Myöhemmässä vaiheessa ne kirjataan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmän mukaisesti. Saadun rahamäärän, josta on vähennetty transaktiomenot, ja lunastusarvon välinen mahdollinen erotus kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan laina-aikana efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Ne luokitellaan pitkäaikaiseen vieraaseen pääomaan lukuun ottamatta niitä omaisuuseriä, joiden eräpäivä on alle 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä.

Lainatuista varoista myönnettävissä luotoissa efektiivisen koron menetelmää ei olennaisuusseikkojen vuoksi saa soveltaa erikseen otto- ja antolainaukseen. Euroopan yhteisöille koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainan edunsaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan.

Kaupankäyntitarkoituksessa pidettäviin velkainstrumentteihin kuuluvat johdannaiset, joihin ei sovelleta suojauslaskentaa niiden käyvän arvon ollessa negatiivinen. Niitä käsitellään kirjanpidossa kuten kaupankäyntitarkoituksessa pidettäviä omaisuuseriä; ks. kohta 1.5.4.

1.5.12 Velat

Huomattava osa yhteisöjen veloista ei liity tavaroiden tai palvelujen ostamiseen vaan ne ovat maksamattomia menoilmoituksia edunsaajilta, joille on myönnetty avustuksia tai muuta yhteisöjen rahoitusta. Ne kirjataan menoilmoituksessa esitetyn määrän suuruisiksi veloiksi. Tarkastuksen jälkeen rahoituksesta vastaavat virkamiehet hyväksyvät niiden tukikelpoisuuden. Tässä vaiheessa ne arvostetaan hyväksyttyyn tukikelpoiseen määrään.

Tavaroiden ja palvelujen ostamisesta johtuvat velat merkitään taseeseen alkuperäiseen määrään laskun saapuessa, ja vastaavat menot kirjataan, kun Euroopan yhteisöt ovat vastaanottaneet ja hyväksyneet toimituksen.

1.5.13 Tilikausien erottaminen toisistaan — siirtyvät erät

Siirryttäessä suoriteperusteiseen kirjanpitoon on varmistettava, että vuoden aikana toteutetut liiketoimet kirjataan oikealle varainhoitovuodelle. Liiketoimet on kirjattava sille ajanjaksolle, jolle ne kuuluvat.

Erityisesti on arvioitava yhteisön rahoitusta saaneiden edunsaajien tukikelpoiset menot, joita ei ole vielä ilmoitettu yhteisöille (siirtovelat). Näistä määristä tehdään paras mahdollinen arvio eri menetelmillä sen mukaan, millaisesta toiminnasta on kyse ja mitä tietoja on käytettävissä. Toisaalta jotkin maksut kirjataan kuluvana vuonna, vaikka ne liittyvät tuleviin jaksoihin (menoennakot), ja ne on nimettävä ja sisällytettävä asianomaiselle varainhoitovuodelle.

Kirjanpitosääntöjen mukaan liiketoimet ja muut tapahtumat merkitään kirjanpitojärjestelmään ja tilinpäätökseen sillä jaksolla, johon ne liittyvät. Jos rahamäärää ei voida kirjata tarpeeksi ajoissa, jotta se voidaan ottaa huomioon tilinpäätöstä laadittaessa, ne määrät, jotka tiedetään riittävällä varmuudella ennen tilinpäätöksen valmistumista, olisi kirjattava siirtoveloiksi. Kirjaamisedellytysten mukaan Euroopan yhteisöt merkitsevät menon kirjanpitoon sen määrän mukaisesti, jonka arvioidaan vastaavan siirtovelvoitetta kyseisellä kaudella. Jotta siirtovelkojen määrä voidaan arvioida mahdollisimman tarkasti, yhteisöt analysoivat kaikkia tekijöitä, jotka liittyvät julkisyhteisöjen tilinpäätöserien jaksottamiseen. Sovellettavista säännöistä on laadittu täydellinen luettelo, ja myös tilinpäätöksen esittämistapaa on harkittu. Ehdotetuilla menetelmillä pyritään viime kädessä vähentämään riskiä siitä, että tilinpäätös ei anna oikeaa kuvaa. Tämän jälkeen jaksotusstrategian pohjalta laadittiin operatiiviset käytännön ohjeet, mukaan luettuina suositeltavat menetelmät ja kuvaus mahdollisista tekniikoista aihepiireittäin.

Tulot olisi myös kirjattava sille varainhoitovuodelle, jolle ne kuuluvat. Vuoden lopussa kun laskua ei ole lähetetty, mutta palvelu tai tavarat on toimitettu tai kun sopimusvelvoite on olemassa (esim. viittauksena perustamissopimukseen), kyseinen rahamäärä on arvioitava ja merkittävä tilinpäätökseen siirtosaamisena.

Jos lasku on lähetetty vuoden loppuun mennessä, mutta se ei kuulu raportointijaksolle, kyseinen määrä olisi kirjattava siirtyviin eriin ja vähennettävä tuloista. Tavoitteena on vähentää tuloista siirtyviin eriin merkitty määrä.

1.6 TUOTTO- JA KULULASKELMA

1.6.1 Tulot

Tavaroiden ja palvelujen vaihdosta saatavat tuotot

Tavaroiden myynnistä saatavat tuotot kirjataan silloin, kun tavaroiden omistajuuteen liittyvät riskit ja hyödyt siirtyvät olennaisilta osin ostajalle.

Palvelujen tarjoamista koskevaan liiketoimeen liittyviä tuottoja kirjattaessa otetaan huomioon se, missä vaiheessa liiketoimi on tilinpäätöspäivänä.

Muut kuin vaihtoon perustuvat tuotot

Tähän luokkaan kuuluu selvästi suurin osa yhteisöjen tuloista, jotka ovat pääasiassa välittömiä ja välillisiä veroja sekä omiin varoihin kuuluvia määriä. Verojen lisäksi Euroopan yhteisöt voivat saada tuloja myös muilta osapuolilta (esim. tullimaksut, sakot ja lahjoitukset).

Alv- ja BKTL-varat

Saamiset ja niihin liittyvät tulot kirjataan silloin, kun Euroopan yhteisöt lähettävät jäsenvaltioille pyynnön maksaa niiden rahoitusosuudet. Nämä summat arvostetaan ”pyydettyyn määrään”. Koska alv- ja BKTL-varat perustuvat asianomaista varainhoitovuotta koskeviin arvioihin, niiden määrää voidaan tarkistaa muutosten perusteella, kunnes jäsenvaltiot ovat lähettäneet lopulliset tiedot. Arvioon tehdyn muutoksen vaikutukset otetaan huomioon määritettäessä nettoylijäämää tai -alijäämää kaudella, jolla muutos tapahtui.

Perinteiset omat varat

Saamiset ja niihin liittyvät tulot kirjataan silloin, kun A-kirjanpitoon liittyvät kuukausikatsaukset saadaan jäsenvaltioilta (ml. kerätyt tullimaksut ja erääntyneet määrät, joille on vakuus ja joita ei ole kiistetty). Jäsenvaltioiden keräämät varainhoitovuotta koskevat tulot, joita ei ole vielä maksettu Euroopan yhteisöille, arvioidaan tilinpäätöspäivänä ja merkitään taseeseen siirtosaamiseksi. B-kirjanpitoon liittyvät jäsenvaltioiden lähettämät neljännesvuosikatsaukset (ml. tullimaksut, joita ei ole kerätty ja joilla ei ole vakuutta, sekä vakuudelliset määrät, jotka velallinen on kiistänyt) kirjataan tuloiksi, joista vähennetään 25 prosenttia kantokuluina. Lisäksi tuotto- ja kululaskelmaan kirjataan arvonalennus, joka vastaa perimättä jäävien saamisten arvioitua määrää.

Sakot

Saamiset ja niihin liittyvät tulot kirjataan silloin, kun yhteisöt ovat tehneet päätöksen sakon määräämisestä ja asiasta on virallisesti ilmoitettu vastapuolelle. Jos yrityksen maksukykyä pidetään epävarmana, saamisen arvoa pitäisi alentaa kirjanpidossa.

Sakkopäätöksen tekemisen jälkeen velallisen on kahden kuukauden kuluessa päätöksen tiedoksiantamisesta

— joko hyväksyttävä päätös ja maksettava sakko määräajassa, jolloin yhteisöt kirjaavat saamisen lopullisesti perityksi

— tai oltava hyväksymättä päätöstä ja nostettava kanne yhteisöjen lainsäädännön mukaisesti.

Tästä huolimatta sakko on maksettava kolmen kuukauden määräajassa, koska kanteella ei ole lykkäävää vaikutusta (perustamissopimuksen 242 artikla). Velallisella on tällöin kaksi vaihtoehtoa: joko maksaa sakko alustavasti tai esittää pankkitakuu.

Jos velallinen valittaa päätöksestä ja on jo maksanut sakon alustavasti, sakkoa vastaava määrä kirjataan ehdolliseksi velaksi. Koska velallisen nostamalla kanteella ei ole lykkäävää vaikutusta yhteisöjen tekemään päätökseen, saatu rahamäärä käytetään saamisen kuittaamiseen. Jos maksun sijaan saadaan vakuus, sakko säilyy saamisena ja vakuus kirjataan ehdolliseksi omaisuuseräksi.

Jos pidetään mahdollisena, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin antaa yhteisöjen vastaisen tuomion, kirjataan varaus, joka kattaa kyseisen riskin silloin, kun on jo saatu alustava maksu. Jos sen sijaan on saatu vakuus, saamisen määrää pienennetään kirjanpidossa vastaavasti. Euroopan yhteisöjen saamat korot, jotka kertyvät pankkitileiltä, joille saadut maksut talletetaan, kirjataan tuotoiksi, ja ehdollisten velkojen määrää korotetaan vastaavasti.

Korkotuotot ja -kulut

Korkotuotot ja -kulut kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Tällä menetelmällä lasketaan rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluva jaksotettu hankintameno ja kohdistetaan korkotuotot ja -kulut asianomaiselle ajanjaksolle. Efektiivinen korko on se korkokanta, jota käyttäen rahoitusvälineen odotettavissa olevana juoksuaikana tai (mikäli tämä on asianmukaista) lyhyemmän ajanjakson kuluessa saatavaksi tai suoritettavaksi arvioidut vastaiset maksut tulevat diskontatuiksi täsmälleen kyseisen rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvan erän nettokirjanpitoarvon suuruisiksi. Efektiivistä korkokantaa laskettaessa Euroopan yhteisöjen on arvioitava rahavirrat ottamalla huomioon rahoitusinstrumentin kaikki sopimusehdot (esimerkiksi mahdollisuus suorittaa maksu ennen eräpäivää), mutta huomioon ei oteta vastaisia luottotappioita. Laskelmaan on sisällytettävä kaikki sellaiset sopimuspuolten välillä suoritettavat tai saatavat palkkiot ja korkopisteet, jotka ovat kiinteä osa efektiivistä korkoa, transaktiomenot sekä kaikki muut yli- tai alikurssit.

Lainatuista varoista myönnettävissä luotoissa efektiivisen koron menetelmää ei olennaisuusseikkojen vuoksi saa soveltaa erikseen otto- ja antolainaukseen. Euroopan yhteisöille koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainan edunsaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan.

Siitä alkaen, kun rahoitusvaroihin kuuluvan erän tai samankaltaisten rahoitusvarojen muodostaman ryhmän kirjanpitoarvoa on alennettu arvonalentumistappion johdosta, korkotuotto kirjataan käyttämällä sitä korkokantaa, jota on käytetty vastaisten rahavirtojen diskonttaamiseen arvonalentumistappiota määritettäessä.

Osinkotuotot

Osinkotuotot kirjataan silloin, kun oikeus maksun saamiseen on syntynyt.

1.6.2 Menot

Tavaroiden ostamisesta aiheutuvat kulut kirjataan silloin, kun Euroopan yhteisöt ovat vastaanottaneet ja hyväksyneet tavarat. Ne arvostetaan laskun osoittamaan alkuperäiseen hankintamenoon.

Muut kuin vaihtoon perustuvat menot ovat tyypillisiä Euroopan yhteisöille, ja ne muodostavat valtaosan yhteisöjen menoista. Ne liittyvät varojen siirtoon edunsaajille ja jakautuvat kolmeen tyyppiin: saamiset, sopimuksen mukaiset siirrot sekä harkinnanvaraiset avustukset, rahoitusosuudet ja lahjoitukset.

Siirrot kirjataan kuluiksi sille jaksolle, jonka aikana siirron perustana oleva tapahtuma toteutuu edellyttäen, että siirto tapahtuu säännösten (varainhoitoasetus, henkilöstösäännöt tai muu lainsäädäntö) mukaisesti, tai siirron valtuuttava sopimus on allekirjoitettu. Lisäksi edunsaajan on täytettävä kaikki tukikelpoisuuskriteerit ja velvoitteen määrä pitää pystyä arvioimaan riittävän luotettavasti.

Kun maksupyyntö vastaanotetaan ja se täyttää kirjausperusteet, tukikelpoinen määrä kirjataan menoksi. Vuoden loppuun mennessä kertyneet menot, jotka yhteisöt ovat velkaa edunsaajille, mutta joita ei ole ilmoitettu, arvioidaan ja merkitään taseeseen siirtoveloiksi.

1.7 EHDOLLISET VARAT JA VELAT

Ehdolliset varat

Ehdollinen omaisuuserä on mahdollinen omaisuuserä, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta, kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan Euroopan yhteisöjen määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Ehdollinen omaisuuserä ilmoitetaan tilinpäätöksessä, kun se tuottaa todennäköisesti taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia.

Ehdollisia varoja arvioidaan jatkuvasti sen varmistamiseksi, että niiden muutokset otetaan asiamukaisesti huomioon tilinpäätöksessä. Jos on käytännössä varmaa, että omaisuuserästä saadaan taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ja omaisuuserän arvo voidaan määrittää luotettavasti, omaisuuserä ja siihen liittyvät tulot merkitään tilinpäätökseen kaudella, jonka aikana muutos tapahtuu.

Ehdolliset velat

Ehdollinen velka on mahdollinen velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan Euroopan yhteisöjen määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Se voi olla myös olemassa oleva velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena mutta jota ei merkitä taseeseen, koska ei ole todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien resurssien siirtymistä pois yhteisöistä tai (erittäin poikkeuksellisissa tapauksissa) velvoitteen suuruus ei ole määritettävissä riittävän luotettavasti.

Ehdolliset velat ilmoitetaan tilinpäätöksessä, paitsi jos on hyvin epätodennäköistä, että taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia siirtyy pois yhteisöistä.

Sen vuoksi niitä arvioidaan jatkuvasti sen toteamiseksi, onko taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien resurssit siirtyminen pois yhteisöistä tullut todennäköiseksi. Jos tulee todennäköiseksi, että taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien resurssien siirtymistä pois yhteisöistä vaaditaan sellaisen velvoitteen täyttämiseksi, jota on käsitelty kirjanpidossa ehdollisena velkana, tilinpäätökseen tehdään varaus kaudella, jonka aikana todennäköisyys muuttuu.

Tulevaa rahoitusta koskevat sitoumukset

Tulevaa rahoitusta koskeva sitoumus on oikeudellinen tai tosiasiallinen sitoumus, yleensä sopimus, jonka Euroopan yhteisöt ovat tehneet, ja joka saattaa edellyttää resurssien siirtymistä pois yhteisöistä tulevaisuudessa.

Vakuudet

Vakuudet ovat mahdollisia omaisuuseriä tai velvoitteita, jotka ovat syntyneet aikaisempien tapahtumien seurauksena ja joiden olemassaolo riippuu vakuuden kohteena olevan tapahtuman toteutumisesta. Vakuudet ovat näin ollen ehdollisia varoja tai velkoja. Vakuuden voimassaolo loppuu, kun sen kohdetta ei enää ole. Vakuus toteutuu, kun sen ehtojen mukaan voidaan vaatia maksua vakuuden antajalta.

1.8 ARVIOIDEN KÄYTTÄMINEN

Yleisesti hyväksyttyjen tilinpäätösperiaatteiden mukaisesti tilinpäätökseen sisältyy väistämättä määriä, jotka perustuvat johdon tekemiin arvioihin ja oletuksiin, jotka puolestaan perustuvat luotettavimpiin käytettävissä oleviin tietoihin. Merkittäviin arvioihin sisältyvät muun muassa eläkkeisiin liittyvien velvoitteiden määrä, tulevia menoja varten tehtävät varaukset, julkaisuvaraston arvostus, vaihto-omaisuuteen ja myyntisaamisiin liittyvä taloudellinen riski, siirtosaamiset ja -velat, ehdolliset varat ja velat sekä käyttöomaisuushyödykkeiden arvon alentuminen. Kyseisten erien todellinen arvo voi poiketa arvioista. Arvioihin tehtävät muutokset kirjataan kaudella, jonka aikana ne tulevat tietoon.

2. TASEEN LIITETIEDOT

I. PYSYVÄT VASTAAVAT

2.1 AINEETTOMAT KÄYTTÖOMAISUUSHYÖDYKKEET

Aineettomiksi käyttöomaisuushyödykkeiksi katsotaan muut kuin rahamääräiset yksilöitävissä olevat omaisuuserät, joilla ei ole fyysistä olomuotoa. Jotta ne voidaan merkitä taseen vastaavaa-puolelle, niiden on oltava yhteisön hallinnassa ja tuotettava tulevaisuudessa taloudellista hyötyä Euroopan yhteisöille.

Aineettomat käyttöomaisuushyödykkeet

milj. euroa Määrä Kirjanpitoarvo 31.12.2005, brutto 65 Lisäykset varainhoitovuoden aikana 15 Luovutukset (3) Siirrot kohdasta toiseen (5) Muut muutokset 10 Kirjanpitoarvo 31.12.2006, brutto 82 Kertyneet poistot 31.12.2005 38 Poistot varainhoitovuoden aikana 11 Luovutukset 0 Siirrot kohdasta toiseen (2) Muut muutokset (2) Kertyneet poistot 31.12.2006 45 KIRJANPITOARVO 31.12.2006, NETTO 37

2.2 AINEELLISET KÄYTTÖOMAISUUSHYÖDYKKEET

2.2.1 Maa-alueet ja rakennukset

Lähetystöjen käytössä olevien maa-alueiden ja niillä sijaitsevien rakennusten arvoa ei eräissä maissa voida erottaa toisistaan. Komissio aikoo arvioida tällaiset kiinteistöt kaikissa maissa, jotta voidaan määrittää maa-alueiden arvo, josta ei tehdä poistoja.

Komission osalta merkittävimmät uudet kiinteistöt ovat kaksi Brysselistä ostettua uutta rakennusta, joiden yhteisarvo on 201 miljoonaa euroa (ml. maa-alueiden arvo 47 milj. euroa) sekä Tokiosta 34 miljoonalla eurolla ostettu maa-alue. Tähän kohtaan on siirretty (kohdasta ”Rahoitusleasingsopimukset”) neljä komission rakennusta, joiden hankinta-arvo on yhteensä 300 miljoonaa euroa, koska komissio on käyttänyt niitä koskevan osto-option eikä rakennuksia näin ollen enää pidetä vuokrattuina omaisuuserinä. Lisäksi Euroopan parlamentti hankki vuonna 2006 Strasbourgista kolme rakennusta, joiden yhteishinta oli 143 miljoonaa euroa.

Kohtaan ”Muut muutokset” sisältyy omaisuuseriä, jotka kuuluvat kahdelle ensi kertaa konsolidoidulle virastolle eli sisämarkkinoilla toimivalle yhdenmukaistamisvirastolle ja yhteisön kasvilajikevirastolle.

2.2.2 Koneet ja kalusto

Lähetystöjen liiketoimien kirjaamiskäytäntö on muutettu siten, että ne sisällytetään nyt suoraan keskuskirjanpitojärjestelmään. Osana tätä prosessia kaikki 132 lähetystöä siirsivät aineellisia käyttöomaisuushyödykkeitä koskevat tiedot komission keskuskirjanpitojärjestelmään 31.12.2006 mennessä. Tietotekniikkajärjestelmien kehitystyön jatkuessa vuonna 2007 näiden tietojen laatua ja kattavuutta pystytään valvomaan paremmin.

ABAC Assets –hankkeesta ja siihen liittyvästä lähetystöjen omaisuuserien luetteloinnista suoraan johtuvat oikaisut esitetään jäljempänä olevassa taulukossa kohdassa ”Muut muutokset”. Kohtaan ”Muut muutokset” sisältyy myös omaisuuseriä, jotka kuuluvat ensi kertaa konsolidoitaville virastoille eli sisämarkkinoilla toimivalle yhdenmukaistamisvirastolle ja yhteisön kasvilajikevirastolle.

2.2.3 Rahoitusleasingsopimukset ja niitä vastaavat sopimukset

Julkaisutoimiston päärakennusta ei ole esitetty taseessa, koska sopimus luokitellaan käyttöleasingsopimukseksi. Vaikka julkaisutoimistolla on markkina-arvoon perustuva osto-optio (voimassa lokakuusta 2006 vuoteen 2010), omistajuuteen liittyvien riskien ja etujen ei voida katsoa siirtyneen olennaisilta osin julkaisutoimistolle. Rakennusten ostamisesta on tehty analyysi, mutta ei vielä päätöksiä.

Euroopan parlamentti otti Brysselissä vuonna 2006 käyttöön uuden vuokratun rakennuksen, jonka arvo on 34 miljoonaa euroa.

2.2.4 Keskeneräiset rakennukset

Neuvosto teki maaliskuussa 2003 rahoitusleasingsopimuksen Brysseliin sijoitettavan LEX-rakennuksen rakentamisesta ja hankinnasta. Neuvosto suoritti vuosina 2003–2006 useita ennakkomaksuja, joiden vakuuksina on pankkitakuita ja joiden pääomitettu arvo oli 224 miljoonaa euroa 31.12.2006 (vuonna 2005 niiden arvo oli 123 miljoonaa euroa). Neuvosto teki 1.2.2007 LEX-rakennuksen hankinnasta sopimuksen, jonka mukainen alustava kauppahinta on 262 miljoonaa euroa. Neuvosto maksoi kyseisenä päivänä sopimuksen mukaisen alustavan kauppahinnan ja ennakkomaksujen pääomitetun arvon erotuksen. Lopullinen kauppahinta määritetään vuoden 2007 aikana.

Parlamentti teki lokakuussa 2004 osto-option sisältävän rahoitusleasingsopimuksen Brysseliin sijoitettavasta rakennuskompleksista. Rakennustyöt aloitettiin vuonna 2004. Marraskuussa 2004 maksettiin ensimmäisenä ennakkomaksuna 40 miljoonaa euroa. Parlamentti voi suorittaa lisäennakkomaksueriä alustavan hyväksymisraportin allekirjoittamisajankohtaan asti. Joulukuun 31 päivään 2006 mennessä maksettiin 253 miljoonaa euroa, mikä vastaa töiden edistymistä kyseiseen päivään mennessä (31.12.2005 mennessä oli maksettu 196 miljoonaa euroa).

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

milj. euroa Maa-alueet ja rakennukset Koneet ja laitteet Irtaimisto ja ajoneuvot Tietokone- laitteet Muut aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet Rahoitus-leasingsopi-mukset ja niitä vastaavat sopimukset Keskeneräiset hankinnat YHTEENSÄ Kirjanpitoarvo 31. joulukuuta 2005, brutto 2 823 317 136 367 105 2 189 343 6 280 Lisäykset varainhoitovuoden aikana 423 32 13 56 14 37 156 731 Luovutukset (2) (14) (7) (35) (2) 0 0 (60) Siirrot kohdasta toiseen 300 (2) 1 4 3 (300) (1) 5 Muut muutokset 36 (2) 38 35 (10) 0 (15) 82 Kirjanpitoarvo 31. joulukuuta 2006, brutto 3 580 331 181 427 110 1 926 483 7 038 Kertyneet poistot 31. joulukuuta 2005 1 150 256 92 258 64 319 2 139 Poistot varainhoitovuoden aikana 124 26 14 62 13 70 309 Poistojen peruutukset 0 (1) 0 (2) 0 0 (3) Luovutukset (2) (13) (7) (31) (2) 0 (55) Arvon alentuminen 0 0 0 0 0 0 0 Arvonalennusten peruutukset 0 0 0 0 0 0 0 Siirrot kohdasta toiseen 77 (2) 1 1 2 (77) 2 Muut muutokset 5 (1) 30 26 0 0 60 Kertyneet poistot 31. joulukuuta 2006 1 354 265 130 314 77 312 2 452 KIRJANPITOARVO 31. JOULUKUUTA 2006, NETTO 2 226 66 51 113 33 1 614 483 4 586

Rahoitusleasingsopimuksia ja niitä vastaavia sopimuksia koskevat maksamattomat menot esitetään taseen vastattavaa-puolella pitkä- ja lyhytaikaisessa vieraassa pääomassa. Ne jakautuvat seuraavasti:

Rahoitusleasingsopimukset ja niitä vastaavat sopimukset

milj. euroa Erän kuvaus Kumulatii-viset menot (A) Vastaisuudessa maksettavat määrät Arvo yhteensä Urakoiden hankinta-arvo Omai-suuserän arvo Poistot Kirjanpito-arvo, netto = A + B + C + E Eräänty-miseen < 1 vuosi Eräänty-miseen > 1 vuosi Erääntymi-seen > 5 vuotta Velka yhteensä (B) A+B (C) A+B+C (E) Maa-alueet ja rakennukset 304 28 142 1 391 1 561 1 865 60 1 925 (312) 1 613 Muut aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet 0 0 1 0 1 1 0 1 0 1 Yhteensä 31.12.2006 304 28 143 1 391 1 562 1 866 60 1 926 (312) 1 614

2.3 SIJOITUKSET

Tässä kohdassa on esitetty sijoitukset, joiden tarkoituksena on pysyvien sidosten luominen ja/tai Euroopan yhteisöjen toimintojen tukeminen. Kohta sisältää myös takuurahaston nettovarat.

Sijoitukset

milj. euroa Saldo 31.12.2006 Saldo 31.12.2005 Sijoitukset osakkuusyhteisöihin: EIR 208 186 Osuudet yhteisyrityksissä: Galileo 62 141 Takuurahasto 1 371 1 309 Myytävissä olevat varat 495 211 Kaupankäyntitarkoituksessa pidettävät varat 21 27 Sijoitukset yhteensä 2 157 1 874

2.3.1 Sijoitukset osakkuusyhteisöihin ja osuudet yhteisyrityksissä

Osakkuusyhteisöt ja yhteisyritykset

milj. euroa Sijoitukset osakkuusyhteisöihin: EIR Osuudet yhteisyrityksissä: Galileo Määrä 31. joulukuuta 2005 186 141 Hankinnat 0 212 Luovutukset ja käytöstä poistamiset 0 (12) Osuus voitosta/(tappiosta) 14 (279) Kertyneisiin voittovaroihin merkityt oikaisut, jotka johtuvat IFRS-standardien käyttöönotosta EIR:ssa 7 0 Omaan pääomaan kirjatut käyvän arvon muutokset 6 0 Muut oman pääoman muutokset (osingot) (5) 0 Määrä 31. joulukuuta 2006 208 62

Euroopan investointirahasto (EIR)

EIR toimii Euroopan unionin rahoituslaitoksena, joka on erikoistunut pk-yrityksille suunnattuihin takauksiin ja riskipääomaan. Kesäkuun 6. päivänä 1994 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti Euroopan yhteisöillä, joita edustaa komissio, on hallussaan yhteensä 600 miljoonan euron eli 30 prosentin (600 osakkeen) osuus EIR:n pääomasta. Komissio on maksanut maksettavaksi vaaditun 20 prosentin pääomaosuuden kokonaan. Pääomaosuuteen, jota ei ole vielä vaadittu maksettavaksi (ja joka on 80 prosenttia), liittyvät suorittamattomat maksut ovat yhteensä 480 miljoonaa euroa.

Komission ja Euroopan investointipankin välisen vuonna 2005 allekirjoitetun sopimuksen mukaan komissio voi milloin tahansa myydä osakkeensa EIP:lle hintaan, joka vastaa EIR:n arvoa jaettuna liikkeeseen laskettujen osakkeiden kokonaismäärällä. Myyntioption arvo on lähellä nollaa, koska osakkeiden myyntihinnan määrittämisessä käytettävä kaava vastaa EIR:n oman pääoman nettomäärän määrittämisessä käytettävää kaavaa.

Euroopan yhteisöjen osuus EIR:sta arvostetaan pääomaosuusmenetelmällä tilinpäätös- ja kirjanpitosääntöjen mukaisesti. Yhteisöjen osakkuus on 30 prosenttia EIR:n omasta pääomasta, ja omistusosuuden arvo oli 208 miljoonaa euroa 31.12.2006 (2005: 186 miljoonaa euroa). Tästä summasta 14 miljoonaa euroa on varainhoitovuoden 2006 tulosta. Varainhoitovuodelta 2005 saatiin vuonna 2006 osinkoa yhteensä 5 miljoonaa euroa.

EIR:n tilinpäätös laadittiin ensi kertaa IFRS-standardien mukaisesti, ja avaava tase laadittiin 1.1.2005. IFRS-standardien käyttöönoton vaikutukset on kirjattu kertyneisiin voittovaroihin EIR:n avaavaan taseeseen. Yhteisöt kirjasivat osuutensa kyseisestä määrästä (7 milj. euroa) kertyneisiin voittovaroihin 31.12.2006. Omaan pääomaan kirjatut käyvän arvon muutokset liittyvät EIR:n myytävissä olevien sijoitusten salkkuun. EY:n kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjen ja EIR:n nykyisin soveltamien tilinpäätösstandardien välisistä eroista on tehty arviointi. Eroilla ei katsota olevan olennaista merkitystä.

Galileo-ohjelma

Neuvoston asetuksella (EY) N:o 876/2002 perustettiin Galileo-ohjelman kehitysvaihetta varten perustamissopimuksen 171 artiklassa tarkoitettu yhteisyritys, jonka on tarkoitus toimia neljän vuoden ajan (2002–2006.) Yrityksen tehtävänä on varmistaa, että Galileo-ohjelmaa hallinnoidaan ja sen varainhoidon valvonta järjestetään ohjelman kehitysvaiheessa yhdenmukaisella tavalla. Yrityksen tehtävänä on lisäksi käyttää ohjelmaa varten osoitettuja varoja. Yhteisyrityksen perustajaosakkaat ovat Euroopan yhteisöt, joita edustaa komissio, ja Euroopan avaruusjärjestö (ESA). Komissio osallistuu Galileo-ohjelman kehitysvaiheeseen osoittamalla yhteisyritykselle avustuksia Euroopan laajuisten verkkojen (TEN) määrärahoista.

Komissio merkitsi ja maksoi kyseisen yhteisön pääomasta 650 miljoonaa euroa 31.12.2006 mennessä. Juuri ennen vuoden loppua Euroopan yhteisöille palautettiin maksetusta pääomasta 12 miljoonaa euroa. Kyseinen määrä oli osa 70 miljoonan euron rahansiirtoa GNNS-virastolle (maailmanlaajuinen satelliittipaikannusjärjestelmä; Global Navigation Satellite System), ja se liittyi Galileo-yhteisyrityksen toimintojen siirtoon GNSS-virastolle. Galileo-yhteisyritys asetettiin selvitystilaan 1.1.2007. Galileo-yhteisyrityksen varat ja velat siirretään vuoden 2007 aikana GNSS-virastolle, joka jatkaa hankkeen toteuttamista.

Galileon konsolidoinnissa sovelletaan pääomaosuusmenetelmää. Vuonna 2006 yhteisöjen osuus yhteisyrityksen tuottamasta tappiosta oli 279 miljoonaa euroa. Investoinnin arvo oli näin 62 miljoonaa euroa 31.12.2006. Arvo on laskettu vähentämällä 637 miljoonan euron investoinneista kyseiseen ajankohtaan mennessä kertyneet 575 miljoonan euron tappiot.

2.3.2 Takuurahasto

Neuvosto antoi 31. lokakuuta 1994 asetuksen (EY, Euratom) N:o 2728/94, jolla perustettiin takuurahasto ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten. Takuurahaston tarkoituksena on taata maksut yhteisöjen velkojille tilanteissa, joissa lainansaaja laiminlyö Euroopan yhteisöjen myöntämän tai takaaman lainan takaisinmaksun. Tämä mekanismi kattaa lainat, joille yhteisöt ovat myöntäneet takauksen neuvoston päätöksellä, ja etenkin Euroopan unionin ulkopuolelle myönnetyt Euroopan investointipankin (EIP) lainat, makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnetyt lainat ja unionin ulkopuolisille maille myönnetyt Euratom-lainat.

Komissio antoi kyseisen asetuksen 6 artiklan mukaisesti rahaston varainhoidon Euroopan investointipankin (EIP) tehtäväksi Euroopan yhteisöjen ja EIP:n 23. marraskuuta 1994 Brysselissä ja 25. marraskuuta 1994 Luxemburgissa allekirjoittamalla sopimuksella.

Takuurahaston perustamisesta annetussa asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2728/94, sellaisena kuin se on muutettuna 25. toukokuuta 1999 annetulla neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 1149/1999, säädetään, että 1. tammikuuta 2000 alkaen takuurahastoa rahoitetaan yleisestä talousarviosta siirrettävillä varoilla, joiden määrä on 9 prosenttia toimenpiteiden pääoma-arvosta, rahaston sijoitusten korkotuotoilla ja maksuvelvoitteensa laiminlyöneiltä velallisilta perityillä varoilla, jos rahasto on suorittanut maksuja takauksen perusteella. Rahaston tavoitesummaksi asetetaan samassa asetuksessa 9 prosenttia toimenpiteiden pääoma-arvosta. Asetuksen säännösten mukaisesti ”jos tavoitesumma ylitetään vuoden lopussa, palautetaan jäännös Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion tulotaulukon erityiseen budjettikohtaan”.

Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6. toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten sopimuksen mukaisesti Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon otetaan takuuvaraus yhteisön ulkopuolisille maille myönnettyjen lainoja varten. Varauksen tarkoituksena on kattaa takuurahaston rahoitustarpeet ja tarvittaessa sellaiset takauksiin perustuvat vaatimukset, joiden määrä ylittää rahastossa käytettävissä olevat varat. Käytännössä varauksella varmistetaan, että nämä määrät voidaan kattaa talousarviosta.

Tämä yhteensä 1 253 miljoonan euron varaus vastaa takuurahaston tavoitemäärää, (9) joka perustuu laina- ja takauskantaan 31.12.2006. Komission taseen vastaavaa-puolella esitetty 1 379 miljoonan euron määrä (sisältää makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvät velkatodistukset) vastaa rahaston nettovaroja 31.12.2006. Taseen vastaavaa-puolella esitetyn määrän ja varauksen määrän välinen erotus vastaa talousarvioon palautettavaa 126 miljoonan euron ylijäämää.

Takuurahaston nettovarat

milj. euroa Saldo 31.12.2006 Saldo 31.12.2005 Lyhytaikaiset saamiset 1 380 1 325 Eliminoinnin jälkeen 1 372 1 310 Lyhytaikaiset sijoitukset: Myytävissä olevat varat 940 1 009 Eliminoinnin jälkeen 932 994 Käteisvarat ja muut rahavarat 440 316 Lyhytaikaiset velat (1) (1) Nettovarat 1 379 1 324 Eliminoinnin jälkeen 1 371 1 309

Takuurahastolla on hallussaan kolme vaihtuvakorkoista Euroopan yhteisöjen liikkeeseen laskemaa joukkovelkakirjalainaa, joiden arvo 31.12.2005 oli 8 miljoonaa euroa kertyneet korot mukaan luettuina (vuonna 2005 vastaava arvo oli 15 milj. euroa). Näiden joukkolainojen liikkeeseenlaskijana on talousarvion ulkopuolinen makrotaloudellisen rahoitusavun väline. Kirjanpidon näkökulmasta sekä varat (takuurahasto) että velat (makrotaloudellinen rahoitusapu) on eliminoitava yhteisön tasolla. Myytävissä olevien vieraan pääoman ehtoisten arvopaperien salkusta kirjattiin -32 miljoonan euron arvoiset käyvän arvon muutokset omaan pääomaan vuonna 2006. Vuonna 2005 käyvän arvon muutoksia kirjattiin -11 miljoonan euron arvosta.

Takuurahaston riskienhallintapolitiikkaa kuvataan jaksossa E 6.

2.3.3 Muut sijoitukset

2.3.3.1 Myytävissä olevat varat

Tähän kohtaan sisältyvät hankitut sijoitukset ja osuudet, joiden tavoitteena on auttaa tuensaajia kehittämään liiketoimintaansa.

Pitkäaikaiset myytävissä olevat varat

milj. euroa EBRD Riskipääomatoimet ETF-käynnistysjärjestelmä Euroopan Kaakkois-Euroopparahasto (EFSE) Muut Yhteensä Määrä 31.12.2005 157 0 48 0 6 211 Siirrot 0 224 0 0 0 224 Hankinnat 0 15 24 46 1 86 Luovutukset ja käytöstä poistamiset 0 (17) (8) 0 (2) (27) Uudelleenarvostuksesta johtuva lisäys/(vähennys); siirto omaan pääomaan 0 (4) 11 3 0 10 Arvonalentumistappio 0 (7) (1) 0 (1) (9) Määrä 31.12.2006 157 211 74 49 4 495

Sijoitukset Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankkiin (EBRD)

EBRD:lle annettiin alkupääomaa 10 miljardia euroa, josta Euroopan yhteisöt merkitsivät 3 prosenttia. Pääomasta on vaadittu maksettavaksi 30 prosenttia. Pankin valtuusto päätti 15. huhtikuuta 1996 pitämässään vuosikokouksessa kaksinkertaistaa pankin enimmäispääoman. Euroopan yhteisöt sitoutuivat päätöksessä merkitsemään 30 000 uutta osaketta, joista kunkin nimellisarvo on 10 000 euroa. Pääomankorotus muodostuu maksetuista osakkeista ja vaadittaessa maksettavista osakkeista seuraavassa suhteessa: merkityistä osakkeista 22,5 prosenttia on maksettuja ja loppuosa vaadittaessa maksettavia osakkeita.

Komission merkitsemä osuus EBRD:n pääomasta oli tilinpäätöspäivänä 157 miljoonaa euroa. Tästä summasta 151 miljoonaa on vaadittu maksettavaksi ja osin maksettu. Maksettavaksi vaaditusta osuudesta vielä maksamatta oleva osa (6 miljoonaa euroa) on esitetty taseessa pitkäaikaisissa veloissa jaksotettuun hankintamenoon arvostettuna. Vielä suorittamatta olevat maksut, jotka liittyvät merkityn pääoman siihen osuuteen, jota ei vielä ole vaadittu maksettavaksi, ovat yhteensä 443 miljoonaa euroa. Nämä maksut on merkitty taseen ulkopuolisiin ehdollisiin velkoihin.

EBRD:n osakkeita ei noteerata pörssissä. Lisäksi EBRD:n perussääntöön sisältyy sopimusperusteisia rajoituksia, jotka koskevat mm. omistusosuuksien myyntiä ja joiden mukaan omistusosuus voidaan myydä enintään hankintahintaan ja vain nykyisille osakkeenomistajille. Euroopan yhteisöjen kolmen prosentin omistusosuus EBRD:ssä arvostetaan tämän vuoksi hankintahintaan, josta vähennetään mahdolliset arvonalentumiset.

Riskipääomatoimet

Riskipääomatoimilla myönnetään rahoituksenvälittäjille varoja oman pääoman ehtoisten sijoitusten rahoittamiseksi. Näiltä rahoitussopimuksilta puuttuvat lainoille tyypilliset perusominaisuudet ja ominaispiirteet. Niihin ei mm. liity kiinteää takaisinmaksuaikataulua eikä pääomalle ole sovittu korkoa. Ne rinnastetaan tämän vuoksi arvostettaessa epäsuoriin pääomasijoituksiin. Tämän vuoksi on päätetty, että ne esitetään vuoden 2006 tilinpäätöksessä ja tulevissa tilinpäätöksissä tässä kohdassa sijoituksina — aiemmin ne on kirjattu lainoina (ks. jäljempänä kohta E 2.4.1).

Kyseiset sopimukset arvostetaan alkuperäiseen hankintamenoon, josta on vähennetty mahdolliset arvonalentumiset, koska niille ei ole saatavilla toimivien markkinoiden muodostamia markkinahintoja eikä niiden käypää arvoa voida näin luotettavasti arvioida. Tilinpäätöspäivän arvonalentumisvaraus perustuu vastapuolen ilmoittamiin alustaviin tai lopullisiin arvonalentumisiin.

ETF-käynnistysjärjestelmä (ETF Start up facility)

Kasvu ja työllisyys -ohjelmalla ja EIR:n hallinnoimalla MAP-ohjelmalla tuetaan pk-yritysten perustamista ja käynnistysvaiheessa olevien pk-yritysten rahoittamista investoimalla sopiviin erikoistuneisiin pääomasijoitusrahastoihin

Ns. käyvän arvon menetelmää sovellettiin ETF Start-up -välineen sijoituksiin ensi kertaa vuoden 2006 aikana. Jos menetelmää olisi sovellettu myös 31.12.2005, sijoitusten määrä olisi ollut 48 miljoonan euron sijaan 70 miljoonaa euroa. Uudelleenarvostuksesta johtuvat lisäykset ja vähennykset sisältävät vuonna 2006 arvonmuutokset ja kurssimuutokset käyvän arvon rahastossa.

Euroopan Kaakkois-Euroopparahasto (EFSE)

EFSE perustettiin vuonna 2005, ja sen alkuperäinen osakepääoma oli 147 miljoonaa euroa. Se on yhtiömuodoltaan vaihtuvapääomainen sijoitusyhtiö (SICAV). EFSE:n toiminnan päätavoite on edistää Kaakkois-Euroopan talouskehitystä ja vaurastumista tarjoamalla kestävällä tavalla täydentävää kehitysrahoitusta erityisesti pienille ja mikroyrityksille ja kotitalouksille paikallisten rahoituksenvälittäjien kautta.

Euroopan yhteisöillä on EFSE-rahastossa 17,9 prosentin osuus äänioikeuksista.

2.3.3.2 Kaupankäyntitarkoituksessa pidettävät varat

Euroopan yhteisöt käyttävät johdannaissopimuksia suojaustarkoituksessa. Yhteisöjen käyttämät johdannaiset muodostuvat valuutan- ja koronvaihtosopimuksista. Valuutan- ja koronvaihtosopimukset (swap-sopimukset) ovat rahavirtojen vaihtamisesta tehtyjä sitoumuksia. Swap-sopimusten seurauksena on valuutan tai koron vaihtaminen toiseksi (esimerkiksi kiinteän koron vaihtaminen vaihtuvaksi koroksi) tai molempien vaihtaminen (kuten valuutan- ja koronvaihtosopimuksissa). Swap-sopimuksia käytetään jäljempänä kuvatulla tavalla varmistamaan, että lainanantoon liittyvä rahavirta kattaa vastaavaan lainanottoon liittyvän rahavirran.

Nämä johdannaissopimukset voivat olla yhteisöjen kannalta edullisia (varoja) tai epäedullisia (velkoja) sen mukaan, miten sopimusehdoissa määritetyt markkinakorot tai valuuttakurssit vaihtelevat. Se, missä määrin johdannaissopimukset ovat edullisia tai epäedullisia, ja näin myös johdannaisvaroihin kuuluvien rahoitusvarojen ja –velkojen käypä arvo saattavat vaihdella merkittävästi eri aikoina.

Selvitystilassa oleva EHTY on tehnyt koronvaihtosopimuksen sekä koronvaihtosopimuksesta ja valuutan- ja koronvaihtosopimuksesta muodostuvan yhdistelmäsopimuksen. Näiden koronvaihtosopimusten käypä arvo on laskettu diskonttaamalla kiinteät nettorahavirrat tilinpäätöspäivän swap-käyrän nollakuponkikorolla. Seuraavassa taulukossa on esitetty käypään arvoon nämä swap-sopimukset (kertyneet korot mukaan luettuina), joiden lopullinen erääntymisajankohta on yli vuoden kuluttua tilinpäätöspäivästä.

Kaupankäyntitarkoituksessa pidettävät varat

milj. euroa Johdannaiset Saldo 31.12.2006 Saldo 31.12.2005 Selvitystilassa olevan EHTY:n swap-sopimukset 21 27

2.4 LAINAT

Tässä kohdassa esitetään Euroopan yhteisöjen myöntämät lainat, joiden erääntymiseen on yli vuosi.

2.4.1 Euroopan yhteisöjen talousarviosta myönnetyt ja selvitystilassa olevan EHTY:n myöntämät lainat

Tämä erä kattaa erityisehdoin osana EU:n ulkopuolisten maiden kanssa tehtävää yhteistyötä myönnetyt lainat sekä selvitystilassa olevan EHTY:n omista varoistaan asunto-olojen parantamiseksi myöntämät lainat. Kaikki kyseiset määrät erääntyvät yli 12 kuukauden kuluttua varainhoitovuoden päättymisestä.

Euroopan yhteisöjen talousarviosta myönnetyt ja selvitystilassa olevan EHTY:n myöntämät lainat

milj. euroa Erityisehdoin myönnetyt lainat Riskipääomatoimet Selvitystilassa oleva EHTY Yhteensä Yhteensä 31.12.2005 170 224 44 438 Siirrot 0 (224) 0 (224) Uudet lainat 0 0 0 0 Takaisinmaksut (26) 0 (8) (34) Valuuttakurssierot 0 0 0 0 Kirjanpitoarvon muutos 17 0 3 20 Arvonalentumistappio 0 0 0 0 Yhteensä 31.12.2006 161 0 39 200

Erityisehdoin myönnetyt lainat

Erityisehdoin myönnetyt lainat ovat lainoja, joiden korko on edullinen. Näiden lainojen efektiivinen korko on 7,39–12,36 prosenttia.

Riskipääomatoimet

Nämä varat on siirretty myytävissä oleviin sijoituksiin — ks. edellä kohta E 2.3.3.1.

Selvitystilassa olevan EHTY:n lainat asunto-olojen parantamiseksi

Asunto-olojen parantamiseksi myönnettävät lainat ovat EHTY:n omista varoista EHTY:n perustamissopimuksen 54 artiklan ja kyseisen artiklan 2 kohdan mukaisesti myönnettyjä lainoja. Lainoista maksetaan kiinteä 1 prosentin korko, joten lainat ovat halpakorkoisia lainoja. Näiden lainojen efektiivinen korko on 2,806–22,643 prosenttia.

2.4.2 Lainavaroista myönnetyt luotot

Neuvostolla on perussopimusten nojalla toimivalta hyväksyä yksimielisellä päätöksellä takaus- tai lainaohjelmia, jos se pitää sitä yhteisöjen tavoitteiden saavuttamisen kannalta tarpeellisena. Yhteisöjen ottamat lainat sitovat suoraan Euroopan yhteisöjä mutta eivät niiden yksittäisiä jäsenvaltioita. Tämä erä sisältää makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnetyt lainat, Euratom-lainat ja selvitystilassa olevan EHTY:n myöntämät lainat.

Alkuperäinen kirjaus tehdään kohdassa E 1.5.4 esitetyn kirjanpitokäytännön mukaisesti käypään arvoon, minkä jälkeen nämä lainat arvostetaan jaksotettuun hankintamenoon. Alkuperäisessä kirjauksessa käytettävä rahoitusvälineen käypä arvo on yleensä sen liiketoimessa toteutunut hinta. Jos kuitenkin osa annetusta tai saadusta vastikkeesta koskee muuta kuin rahoitusvälinettä, rahoitusvälineen käypä arvo arvioidaan käyttämällä arvostusmenetelmää.

Lainavaroista myönnetyt luotot

milj. euroa Makrotaloudelli-nen rahoitusapu Euratom-lainat Selvitystilassa oleva EHTY Yhteensä Yhteensä 31.12.2005 1 086 389 508 1 983 Uudet lainat 19 51 0 70 Takaisinmaksut (130) 0 (2) (132) Valuuttakurssierot 0 0 (4) (4) Kirjanpitoarvon muutos 2 2 (3) 1 Arvonalentumistappio 0 0 0 0 Yhteensä 31.12.2006 977 442 499 1 918 Määrä, jonka eräpäivään < 1 vuosi 20 0 75 95 Määrä, jonka eräpäivään > 1 vuosi 957 442 424 1 823

Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat

Makrotaloudellinen rahoitusapu on toimintapolitiikkaan perustuva rahoitusväline, josta myönnetään sitomatonta ja kohdentamatonta maksutasetukea ja/tai talousarviotukea EU:n aluetta maantieteellisesti lähellä oleville kumppanimaille. Makrotaloudellinen rahoitusapu muodostuu keskipitkän ja/tai pitkän aikavälin lainoista tai avustuksista tai tällaisten lainojen ja avustusten tarkoituksenmukaisesta yhdistelmästä. Yleensä sillä täydennetään Kansainvälisen valuuttarahaston tukemille rakennemuutos- ja uudistusohjelmille myönnettyä rahoitusta.

Efektiivisen koron menetelmää ei olennaisuusnäkökohtien vuoksi sovelleta erikseen anto- ja ottolainaukseen. Transaktiokulut kirjataan suoraan kuluina tuotto- ja kululaskelmaan.

Euratom-lainat

Euratom on itsenäinen Euroopan unionin oikeushenkilö, jota edustaa Euroopan komissio. Euratom myöntää lainoja jäsenvaltioille ja kolmansille maille seuraavassa luetelluin edellytyksin:

— Jäsenvaltioille myönnettävillä Euratom-lainoilla rahoitetaan jäsenvaltioissa toteutettavia investointihankkeita, jotka liittyvät ydinsähkön teolliseen tuotantoon ja polttoainekiertoon tarkoitettuihin teollisiin laitoksiin.

— Kolmansille maille myönnettävät Euratom-lainat on tarkoitettu toimivien tai rakenteilla olevien ydinvoimalaitosten ja ydinpolttoainekiertoon liittyvien laitosten turvallisuuden ja tehokkuuden parantamiseen.

Efektiivisen koron menetelmää ei olennaisuusnäkökohtien vuoksi sovelleta erikseen anto- ja ottolainaukseen. Transaktiokulut kirjataan suoraan kuluina tuotto- ja kululaskelmaan.

Selvitystilassa olevan EHTY:n myöntämät lainat

Erä sisältää lähinnä selvitystilassa olevan EHTY:n perustamissopimuksensa 54 ja 56 artiklan mukaisesti lainavaroista myöntämät luotot sekä kaksi noteeraamatonta joukkovelkakirjaa, jotka EIP on laskenut liikkeeseen maksukyvyttömän velallisen sijaan tulleena velallisena. EHTY pitää nämä velkakirjat hallussaan niiden erääntymiseen (vuonna 2017 ja vuonna 2019) saakka kattaakseen vastaavien ottamiensa lainojen takaisinmaksun.

Kirjanpitoarvon muutos vastaa kertyneen koron muutosta lisättynä kyseiselle vuodelle jaksotetulla maksettujen palkkioiden ja syntymisajankohtana aiheutuneiden transaktiokustannusten osuudella. Laskennassa on käytetty efektiivisen koron menetelmää. Seuraavasta taulukosta käy ilmi efektiivinen korko (joka ilmoitetaan korkojen vaihteluvälinä).

Lainavaroista myönnettyjen luottojen efektiivinen korko

Lainanotto 31.12.2006 31.12.2005 Makrotaloudellinen rahoitusapu 3.222 % - 4.54 % 2.039 % - 4.54 % Euratom 3.372 % - 5.76 % 2.224 % - 5.76 % Selvitystilassa oleva EHTY 3.064 % - 12.077 % (10) 2.241 % - 12.077 % (10)

2.5 PITKÄAIKAISET ENNAKKOMAKSUT

Ennakkomaksun tarkoituksena on tarjota edunsaajalle käteisvaroja. Ennakkomaksut voidaan suorittaa useammassa erässä ennakkomaksusopimuksessa kulloinkin määrätyllä ajanjaksolla. Jos maksettua ennakkoa ei käytetä sopimuksessa määrätyllä ajanjaksolla siihen tarkoitukseen, johon se on myönnetty, se on maksettava takaisin. Näin ollen jos edunsaajalle ei aiheudu tukikelpoisia menoja, edunsaajan on palautettava ennakkomaksu Euroopan yhteisöille. Maksettu ennakkomaksu on näin lopullinen meno vasta kun siihen liittyvät sopimusehdot on täytetty. Suoritetut ennakkomaksut kirjataan tämän vuoksi taseen vastaaviin. Taseeseen kirjattuun ennakkomaksujen määrään tehdään (osittainen tai koko määrän suuruinen) vähennys, kun tukikelpoiset menot hyväksytään tai suoritetut ennakkomaksut palautetaan. Kun yhteisöt hyväksyvät ennakkomaksun joko kokonaan tai osittain tutkittuaan ensin maksatushakemukseen sisältyvien menojen tukikelpoisuuden, hyväksyttyä tukikelpoista määrää vastaava määrä poistetaan taseesta ja kirjataan kuluksi tuotto- ja kululaskelmaan. Väli- ja loppumaksuilla puolestaan korvataan edunsaajalle jo aiheutuneet menot tämän toimittaman menoilmoituksen perusteella. Näistä maksuista voidaan vähentää ennakkomaksut joko kokonaan tai osittain.

Ennakkomaksut arvostetaan arvioituun kerrytettävissä olevaan määrään. Yhteisöt arvioivat tarvetta ennakkomaksumäärien arvon alentamiseen aina kun tapahtumien, olosuhteiden muutosten tai saatujen tietojen perusteella voidaan päätellä, että varoista kerrytettävissä oleva määrä saattaa jäädä kirjanpitoarvoa pienemmäksi. Arvioinnissa otetaan huomioon ennakkomaksuun liittyvät vakuudet. Ennakkomaksu, jota ei oletettavasti saada perittyä takaisin, tai määrä, jonka osalta takaisinperintä ei enää ole todennäköistä, kirjataan arvonalennuksena (kuluna) tuotto- ja kululaskelmaan, ja taseeseen merkittyä ennakkomaksun kirjanpitoarvoa vähennetään kulukirjausta vastaavalla määrällä.

Vuoden lopussa avoinna olevat ennakkomaksut arvostetaan alkuperäisiin maksettuihin määriin, joista on vähennetty seuraavat erät: palautetut määrät, ennakkomaksuja vastaan kuitatut tukikelpoiset menot sekä arvioidut vuoden lopussa ennakkomaksuista vielä kuittaamatta olevat tukikelpoiset menot ja arvonalennukset. Ennakkomaksuihin liittyvät vakuudet esitetään taseen ulkopuolisissa ehdollisissa varoissa.

Kaikista maksetuista ennakkomaksuista kertyy yleensä korkotuottoa. Poikkeuksena ovat jäsenvaltioille maksetut määrät ja liittymistä valmisteleva tuki. Ennakkomaksuista kertyneet korot kirjataan sitä mukaa kuin niitä kertyy kulloisenkin sopimuksen ehtojen mukaisesti. Kertynyt korkotuotto arvioidaan mahdollisimman luotettavien tietojen perusteella vuoden lopussa ja merkitään taseeseen. Korkotuoton omistusoikeus määräytyy sen mukaan, onko kyse Euroopan yhteisöjen vai kolmansien suorittamista ennakkomaksuista. Nämä kaksi ennakkomaksutyyppiä eroavat toisistaan siinä, että Euroopan yhteisöjen suorittamista ennakkomaksuista kertynyt korko on yhteisöjen omaisuutta, ja se on sen vuoksi palautettava yhteisöille, kun taas kolmansien suorittamista ennakkomaksuista kertynyt korko on edunsaajien omaisuutta.

Pitkäaikaiset ennakkomaksut

milj. euroa Hallinnointitapa Saldo 31.12.2006 Saldo 31.12.2005 Euroopan yhteisöjen suorittamat ennakkomaksut: 920 3 Suora keskitetty hallinnointi 300 3 Välillinen keskitetty hallinnointi 549 0 Hajautettu hallinnointi 50 0 Muut 21 0 Kolmansien suorittamat ennakkomaksut: 21 505 22 729 Suora keskitetty hallinnointi 57 145 Välillinen keskitetty hallinnointi 30 0 Hajautettu hallinnointi 224 106 Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa 20 744 22 478 Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa 450 0 Pitkäaikaiset ennakkomaksut yhteensä 22 425 22 732

Merkittävimmät pitkäaikaiset ennakkomaksut liit