KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE - Tiedonanto EU:n vesialoitteen tulevasta kehityksestä ja vesialan AKT-EU-välineen perustamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä

SISÄLLYSLUETTELO

1. VESIALAN HAASTEET

2. EU-POLITIIKAN TAUSTAA

3. SANOISTA TEKOIHIN: EU:N VESIALOITE

Afrikka on prioriteettiasemassa

Karibian ja Tyynenmeren maat

Muut EU:n vesialoitteeseen kuuluvat osa-alueet

EU:n vesialoitteen tuleva kehitys ja sidosryhmät

Rahoitukselliset haasteet ja innovatiivisten järjestelmien tarve

4. VESIALAN AKT-EU-VÄLINE

4.1. PÄÄPERIAATTEET

4.2. VESIALAN VÄLINEELLÄ RAHOITETTAVAT TOIMET

Instituutioiden kehittäminen ja investointeihin liittymätön asiantuntija-apu

Investointihankkeiden ja asiantuntija-avun tukeminen

5. VESIALAN AKT-EU-VÄLINEEN HALLINNOINTI

5.1. Instituutioiden kehittäminen ja investointeihin liittymätön asiantuntija-apu

5.2. Investointihankkeet ja niihin liittyvä asiantuntija-apu

6. VAROJEN HANKKIMINEN

6.1. Jakamattomien varojen puuttuminen

6.2. Ehdollinen miljardi euroa

6.3. Sitoumusten ja maksujen arviointi

6.4. Ehdollisen miljardin vapauttamista koskeva ehdotus

7. PÄÄTELMÄT

LIITTEET

Liite 1: AKT-maiden EKR-määrärahat - tilanne 31.10.2003

LIITE 2: Ehdotusluonnos neuvoston päätökseksi Yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston ehdollisen miljardin euron määrän vapauttamisesta yhteistyöhön Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden kanssa

LIITE 3.1: Ilmoitus EKR-komitean jäsenille

LIITE 3.2: Ehdotusluonnos komission päätökseksi AKT-EY-kumppanuussopimuksen rahoituspöytäkirjan mukaisista määrärahakohdennuksista alueohjelmiin ja AKT-maiden keskinäiseen yhteistyöhön 15 päivänä kesäkuuta 2001 tehdyn komission päätöksen N:o C(2001)1578/2 muuttamisesta

LIITE 4: Ehdotusluonnos neuvoston päätökseksi AKT-EY-ministerineuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta päätökseen käyttää pitkän aikavälin kehityksen määrärahojen varausta sekä yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston investointikehyksen varoja vesialan AKT-EU-välineen perustamiseen

LIITE 5: Lyhenneluettelo

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE - Tiedonanto EU:n vesialoitteen tulevasta kehityksestä ja vesialan AKT-EU-välineen perustamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä

Puhdasta juomavettä ja toimivia sanitaatiopalveluita pidetään usein itsestäänselvyytenä Euroopan unionissa. Monet kehitysmaat eivät kuitenkaan ole näin onnellisessa asemassa. Maailman kestävän kehityksen huippukokouksessa EU käynnisti vesialoitteen, jolla pyritään saavuttamaan YK:n vuosituhattavoitteet juomaveden ja sanitaatiopalveluiden osalta. EU:n vesialoitteen tavoitteena on saattaa yhteen yhteisö ja jäsenvaltiot, kansalaisyhteiskunta ja rahoituslaitokset sekä EU:n vesialan asiantuntemus ja investointimahdollisuudet.

EU:n vesialoite pohjautuu periaatteeseen, jonka mukaan juomavettä ja sanitaatiopalveluita koskevat tavoitteet olisi saavutettava yhtenäisen valuma-alueiden hoitosuunnitelman puitteissa. EU:n vesialoitteessa keskityttiin ensin Afrikkaan ja Johannesburgissa allekirjoitettuun Afrikan ja EU:n väliseen vesialan strategiseen kumppanuuteen. Tämän jälkeen Maailman kestävän kehityksen huippukokouksessa vahvistettuja alueellisia aloitteita on kehitetty Itä-Euroopan, Kaukasian, Keski-Aasian, Välimeren alueen ja Latinalaisen Amerikan osalta. EU:n vesialoite eteni huomattavasti ensimmäisen vuoden aikana. Jotta EU:n vesialoite myötävaikuttaisi merkittävässä määrin YK:n vuosituhattavoitteiden saavuttamiseen, investointeja olisi lisättävä entisestään, vaikka EU:n kehitysohjelmien kautta investoidaan vuosittain huomattavia määriä jo nyt.

Komission puheenjohtajan Romano Prodin EU:n jäsenvaltioiden päämiehille esittämän ehdotuksen perusteella komissio ehdotti huhtikuussa 2003, että yhteisörahoitusta EU:n vesialoitteeseen lisätään AKT-alueella kirjaamalla määrärahoihin ns. ehdollinen miljardin euron suuruinen määrä yhdeksännestä Euroopan kehitysrahastosta (EKR). Yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvosto pani merkille toukokuussa 2003 "puheenjohtaja Romano Prodin 3. huhtikuuta 2003 päivätyssä kirjeessä esitetyn poliittisen aloitteen, jonka tavoitteena on lisätä huomattavasti Euroopan kehitysrahastosta myönnettäviä varoja" ja "vesirahaston perustamista koskevan komission tiedonannon, jonka toivotaan toimivan edistävänä tekijänä ja houkuttelevan uusia rahoituslähteitä". Neuvosto pyysi komissiota ehdottamaan erityisiä yksityiskohtaisia sääntöjä, joista keskusteltaisiin asianomaisissa EU:n neuvoston elimissä ja AKT-EY-ministerineuvostossa.

Tämän tiedonannon tarkoituksena on selvittää, kuinka EU:n vesialoitetta kehitetään tulevaisuudessa, ja ehdottaa yksityiskohtaisia sääntöjä vesialan AKT-EU-välineen perustamiseksi asianomaisten EU- ja AKT-elinten yhteispäätöksellä.

1. VESIALAN HAASTEET

Makea vesi on rajallinen ja arvokas luonnonvara, joka on välttämätön elämän ylläpitämiselle ja ihmisen kehitykselle, taloudellisesti tuottavalle toiminnalle sekä ympäristölle. Vedellä on keskeinen asema kestävässä kehityksessä, ja vesialan ongelmien ratkaiseminen edistää talouden, yhteiskunnan ja ympäristön kestävää kehitystä. Koska juomavesi on yksi tärkeimmistä ihmisen perustarpeista, sen säännöllinen saanti on ratkaisevan tärkeä eloonjäämiselle humanitaarisissa kriiseissä.

Kaikissa köyhyyden poistamiseen tähtäävissä suunnitelmissa on otettava huomioon ihmisten riippuvuus vedestä, ja kestävän kehityksen politiikassa on käsiteltävä vesivarojen tasapainoista ja kestävää hoitoa koko yhteiskunnan eduksi. Maailmanlaajuinen vesikriisi uhkaa ihmiselämää, kestävää kehitystä ja jopa rauhaa ja turvallisuutta.

Vesialan kysymyksiä on viime vuosina käsitelty useilla kansainvälisillä foorumeilla (Haagin, Bonnin, Johannesburgin ja Kioton konferenssit), joissa on saavutettu laaja yhteisymmärrys sille, mitä on tehtävä. Koska veden saanti on ratkaisevan tärkeä tekijä kehitykselle, YK:n vuosituhattavoitteissa on erityinen vettä koskeva tavoite, jonka mukaan vuoteen 2015 mennessä on puolitettava sellaisten ihmisten lukumäärä, joilla ei ole jatkuvasti saatavilla puhdasta juomavettä.

Johannesburgissa vuonna 2002 pidetyssä Maailman kestävän kehityksen huippukokouksessa otettiin erityisen suuri askel, sillä siellä hyväksyttiin EU:n voimakkaasti tukema, juomavesitavoitetta täydentävä uusi kansainvälinen tavoite, jonka mukaan vuoteen 2015 mennessä on puolitettava sanitaatiopalveluita vailla olevien ihmisten lukumäärä. Yksi edistysaskel oli myös uusi tavoite kehittää integroitua vesivarojen hoitoa koskevia suunnitelmia. Veden saanti ja sanitaatiopalvelujen saatavuus ovat tärkeitä tekijöitä myös muiden vuosituhattavoitteiden, kuten lapsikuolleisuuden vähentämisen, saavuttamiselle. Riittävät juomavesivarat ja sanitaatiopalvelut voivat vähentää eräiden sairauksien esiintymistä jopa 75 prosenttia.

* Ihmiset ja vesi: Juomaveden saannin ja sanitaatiopalvelujen saatavuuden parantaminen

Riittämättömät vesivarat ovat samalla sekä köyhyyden syy että sen seuraus. Yhteiskunnan kaikkein köyhimmät ovat poikkeuksetta niitä, joilla ei ole riittäviä ja tarpeeksi edullisia vesivaroja. Riittämättömien vesivarojen vaikutukset - sairaudet, veden hakemiseen kulutettava aika ja energia jne. - pahentavat köyhyysloukkua. Avunantajien, tuensaajamaiden ja sidosryhmien on tehtävä yhteistyötä veden saannin parantamiseksi. Olisi suunniteltava, kuinka vettä voidaan saada riittävän edullisesti samalla kun varmistetaan alan kestävyys. Vedensaannin paraneminen ja palvelujen kehittyminen vaikuttavat siis muihinkin aloihin, kuten terveyteen, koulutukseen sekä maaseudun ja kaupunkien kehitykseen. Vedensaanti, sanitaatiopalvelut ja terveys ovat läheisessä yhteydessä toisiinsa. Yksi tärkeimmistä veden pilaantumisen syistä on ihmisten (tai eläinten) ulosteiden riittämätön tai vääränlainen hävittäminen. Tämä johtaa usein tartuntojen ja saastumisen kierteeseen, joka on yksi tärkeimpiä sairauksien aiheuttajia ja kuolemansyitä kehitysmaissa. Sanitaatiopalveluihin on kiinnitettävä paljon enemmän huomiota, jotta tällä usein laiminlyödyllä alalla saavutettaisiin edistystä. Tämä edellyttää hygieniakäyttäytymisen ja ympäristöhygienian parantamista vesivarojen läheisyydessä. Nämä ovat kansanterveyden parantamiseen tähtäävien ohjelmien keskeisiä seikkoja.

Kaupungistumisen aiheuttamat haasteet: Kaupunkien vedensaantia ja sanitaatiopalveluiden saatavuutta rajoittaa se, että nykyiset järjestelmät ja rakenteet ovat riittämättömiä tyydyttämään makean veden ja sanitaatiopalveluiden yhä lisääntyvän tarpeen. Uudet asukkaat, jotka asettautuvat asumaan usein laittomasti, eivät kuulu ollenkaan palveluiden piiriin. Heidän tarpeidensa tyydyttäminen edellyttää huomattavia pääomainvestointeja ja innovatiivisia ratkaisuja. Järkevään paikalliseen ja kansalliseen kaupunkipolitiikkaan kuuluisia kaupunkien kasvun sääntely ja suunnittelu, jolloin käytettävissä olevat resurssit sekä veden ja sanitaatiopalveluiden kaltaiset palvelut voidaan optimoida.

Haasteet maaseudulla: Tytöt ja naiset joutuvat kävelemään Afrikassa ja Aasiassa arviolta noin kuusi kilometriä hakeakseen vettä, mikä on poissa koulutukseen ja taloudelliseen toimintaan käytettävästä ajasta. Kaikkein köyhimmille ja heikoimmassa asemassa oleville maaseudun asukkaille riittävän puhtaan veden saanti on erityisen tärkeätä.

Useimmissa kehitysmaissa maaseudun taloudellinen kasvu on ratkaisevassa asemassa koko maan talouskasvulle. Talouskasvu, elinkeinoelämän monipuolistuminen ja kehitys ovat edelleen suurelta osin riippuvaisia elintarviketuotannosta. Elintarvikkeiden tuotanto edellyttää vesivarojen kestävää hoitoa ja vedenkäytön tehokkuuden parantamista erityisesti maatalouden alalla, joka on suurin makean veden käyttäjä.

* Integroitu vesivarojen hoito

Väestön kasvu ja nopea kaupungistuminen, elämäntapojen muuttuminen ja talouden kehittyminen lisäävät vesivaroihin kohdistuvaa painetta kaikkialla, mutta erityisesti kehitysmaissa. Ilman tehokkaita toimenpiteitä tilanne pahenee. YK:n arvioiden mukaan kaksi kolmasosaa ihmisistä kärsii veden puutteesta vuoteen 2025 mennessä.

Vesivarojen hoitoon liittyvät kysymykset on ratkaistava kaikilla tasoilla (joet, järvet tai pohjavesialtaat). Vesivarojen hoidossa tärkeimpiä tekijöitä ovat sidosryhmien osallistuminen sekä köyhien ihmisten tarpeiden ja sukupuolen huomioon ottaminen. Integroitu vesivarojen hoito edistää myös rauhaa ja turvallisuutta rajat ylittävillä vesialtailla. EU vahvistaa tukevansa alueellista yhteistyötä ja talouskehitystä edistäviä aloitteita rajat ylittävillä vesiväylillä.

Suunnitelmia täytäntöönpantaessa on varmistettava tasapaino ihmisten ja ympäristön vedentarpeen välillä, sillä ekosysteemin terveys on välttämätöntä ihmisten terveydelle, kestävälle kehitykselle ja köyhyyden poistamiselle ja päinvastoin. Tavoitteena on pysäyttää luonnonvarojen ja biodiversiteetin tuhoutuminen tai jopa kääntää kehitys toiseen suuntaan vuoteen 2015 mennessä. Vedenkäytön tehokkuuden ja kestävyyden sekä valuma-alueiden hoidon paraneminen myötävaikuttavat tämän tavoitteen saavuttamiseen.

Hiljattain uudistettu EU:n vesipolitiikka ja uusi vesialan puitedirektiivi osoittavat, että EU:lla on yksi edistyneimmistä vesipolitiikoista koko maailmassa ja että sillä on runsaasti kokemusta ja asiantuntemusta.

2. EU-POLITIIKAN TAUSTAA

Toukokuussa 2002 annettiin neuvoston päätöslauselma, jolla vahvistetaan maaliskuussa 2002 annettu komission tiedonanto vesihuollosta kehitysmaissa [1]. Kyseisessä tiedonannossa todetaan tarve sisällyttää kestävä vesivarojen hoito kansallisiin ja alueellisiin kehitysstrategioihin ja tukea kumppanimaita kestävien ratkaisujen löytämisessä. Koko EU:n vesipolitiikan perustana on "integroitu vesivarojen hoito" (IWRM), jossa lähestymistavaksi on valittu valuma-alueet. IWRM:llä voi olla keskeinen asema, jos se saa voimakasta julkista tukea ja se on avoin ja selkeä. Se on erityisen tärkeä kestävälle kehitykselle ja konfliktien ehkäisemiselle rajat ylittävillä vesialueilla.

[1] KOM(2002)132, 12.3.2002, Vesihuolto kehitysmaissa ja EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan painopisteet. http://register.consilium.eu.int/pdf/fr/ 02/st08/08958f2.pdf

Tiedonannossa ja neuvoston päätelmissä vahvistettiin useita painopistealueita:

* Varmistetaan, että kaikille ihmisille ja erityisesti kaikkein köyhimmille on tarjolla riittävästi puhdasta juomavettä ja sanitaatiopalveluita sekä mahdollisuus hygienian hoitoon. Ennen kaikkea naisten ja lasten asemaa on painotettava. Tavoitteena on vähentää köyhyyttä ja parantaa ihmisten terveyttä, elämänlaatua ja toimeentulomahdollisuuksia.

* Kehitetään kestävä ja tasapainoinen rajat ylittävä vesivarojen hoitojärjestelmä, jossa otetaan huomioon kaikkien asianomaisten osapuolten vastakkaiset tarpeet ja helpotetaan etelä-etelä-yhteistyötä.

* Varmistetaan eri alojen välisellä koordinaatiolla, että vedenjakelu erilaisille käyttäjille tapahtuu tasapuolisesti, kestävästi ja soveltuvalla tavalla. Tavoitteiden saavuttaminen edellyttää, että vesivarojen hoidon periaatteet valtavirtaistetaan vesipolitiikalle läheisiin politiikan aloihin.

EU:n vesi- ja kehitysyhteistyöpolitiikassa painotetaan, että tulosten saavuttaminen edellyttää edistystä useilla aloilla. Tähän tarvitaan hyvää hallintotapaa sekä poliittisia ja alakohtaisia uudistuksia. Suunnittelu ja päätöksentekoa on tuettava tiedotuskampanjoin, hallintoa ja valmiuksia kehittämällä sekä tietopohjaa laajentamalla. Samalla on kuitenkin varmistettava kaikkien sidosryhmien osallistuminen ja eri politiikkojen ja strategioiden omavastuu.

Julkisten ja yksityisten toimijoiden sekä kansalaisjärjestöjen välistä kumppanuutta on edistettävä. On kuitenkin varmistettava, että tällainen kumppanuus säilyy tasapainoisena ja avoimena ja että vesivarojen hoitoon liittyvät valinnat ovat vapaita ja peruutettavissa, kuluttajien ja sijoittajien edut otetaan huomioon ja ympäristönsuojelun korkea taso säilyy. Kuten komission tiedonannossa "Valtionyhtiöiden ja etenkin yleishyödyllisten laitosten uudistaminen kehitysmaissa: kaikki vaihtoehdot arvioitava" [2] todetaan, Euroopan yhteisö ei ota kantaa yleishyödyllisten laitosten omistajuuteen. Vesipalvelujen hinnoittelulla olisi varmistettava vakavaraisuus, mutta köyhien ja heikoimmassa olevien ryhmien perustarpeiden tyydyttäminen edellyttää soveltuvien hintarakenteiden ja keruujärjestelmien suunnittelua.

[2] KOM(2003) 326 lopullinen ja neuvoston päätelmät.

EU:n vesipolitiikka on johdonmukaista ja käytäntöön perustuvaa. Sillä ohjataan kumppanimaita löytämään ratkaisuja, joilla varmistetaan kestävä ja tasapuolinen vedensaanti ja sanitaatiopalveluiden saatavuus.

3. SANOISTA TEKOIHIN: EU:N VESIALOITE

EU:n vesialoite perustuu vesivarojen hoitoa koskevaan neuvoston päätöslauselmaan. Se esiteltiin Maailman kestävän kehityksen huippukokouksessa toimia edistävänä tekijänä ja perustana, johon YK:n vuosituhattavoitteiden saavuttamiseen tähtäävät vesivaroja ja sanitaatiopalveluja koskevat toimet voisivat pohjautua.

Aloitteen keskeisinä tavoitteina on

* lujittaa poliittista sitoutumista tekoihin ja lisätä vettä ja sanitaatiopalveluita koskevien kysymysten huomioon ottamista köyhyyden vähentämiseen tähtäävissä toimenpiteissä;

* parantaa vesivarojen hoitoa. Tähän kuuluu julkisen ja yksityisen alan ja paikallisten sidosryhmien yhteistyön kannustaminen. Siihen kuuluu myös alueellisen, kansallisen ja paikallisen hallinnon lujittaminen tarjoamalla asiantuntija-apua ja edistämällä hyviä käytänteitä sekä teknologian, tietojen ja tutkimuksen jakamista edistävä kumppanuus ja tiedotuskampanjat;

* lisätä koordinaatiota ja yhteistyötä vesialaan liittyviä toimia suunniteltaessa ja pantaessa niitä täytäntöön. Tähän kuuluu siirtyminen itsenäisistä hankkeista sektoriohjelmiin. Siihen kuuluu myös useita sidosryhmiä yhdistävien prosessien laatiminen, jonka tarkoituksena on lujittaa toimintakumppanuuksia ja edistää etelä-etelä-yhteistyötä;

* kannustaa eri laajuisten alueiden yhteistyötä vesialan kysymyksissä IWRM-lähestymistavan avulla. Aloitteen yhteydessä EU tukee IWRM:n ja tehokasta vesihuoltoa koskevien suunnitelmien kehittämistä vuoteen 2005 saakka. Tähän kuuluvat valuma-alueiden toiminta-, suunnittelu- ja hoitoprosessit;

* edistää lisärahoitusta kehittämällä uusia, joustavia ja innovatiivisia rahoituskeinoja uusien kumppaneiden houkuttamiseksi ja tukemalla suotuisan toimintaympäristön luomista lisäinvestoinneille.

Näiden tavoitteiden toteuttamiseksi EU:n vesialoitteen kumppanit ovat sitoutuneet laatimaan koordinoidun toimintaohjelman, johon sisältyy pitkän aikavälin rahoitussuunnitelma. Prosessiin kuuluu tilannekatsaus eri maissa ja eri alueilla sekä suurimpien puutteiden ja rahoitustarpeiden analysointi. Lisäksi on perustettava valvonta- ja ilmoitusjärjestelmä täytäntöönpanossa tapahtuneen edistyksen mittaamiseksi ja lisätoimenpiteiden suuntaamiseksi.

Yleisesti ollaan sitä mieltä, että olisi nopeasti siirryttävä suunnittelemaan ja panemaan täytäntöön ohjelmia, jotka ovat konkreettisia ja jotka tuottavat tuloksia. Ensimmäisenä tavoitteena on ollut käynnistää neuvottelut sellaisten kehitysmaiden ja -alueiden hallitusten, yksityissektorin ja kansalaisyhteiskunnan kanssa, jotka ovat ilmaisseet kiinnostuksensa EU:n aloitetta kohtaan kumppanuuden edistämiseen tähtäävän sitoumuksen mukaisesti ja ottaen huomioon paikallisten voimakkaan omavastuun tärkeyden toteutettavien toimien onnistumiselle. Aloitteen viemiseksi eteenpäin prosessiin ovat osallistuneet aktiivisesti EU:n jäsenvaltiot, Euroopan komissio, Euroopan investointipankki, yksityissektori ja kansalaisyhteiskunta. Viimeisten 12 kuukauden aikana on edetty huomattavasti EU:n vesialoitteen kehittämisessä. Jäljempänä esitetään lyhyt tiivistelmä todetusta edistyksestä eri alueilla.

Afrikka on prioriteettiasemassa

Euroopan unioni on asettanut Afrikan prioriteettiasemaan YK:n vuosituhattavoitteiden saavuttamisen osalta. Tästä syytä komission puheenjohtaja, neuvoston pääsihteeri sekä Nigerian ja Etelä-Afrikan presidentit allekirjoittivat uuden EU:n ja Afrikan välisen vesialaa ja saniteettipalveluja koskevan strategisen kumppanuuden samaan aikaan kun EU:n vesialoite käynnistettiin Maailman kestävän kehityksen huippukokouksessa Johannesburgissa.

Strategisen kumppanuuden allekirjoittamisen jälkeen perustettiin kaksi sidosryhmien työryhmää. Tanska on ensimmäisen ryhmän eurooppalainen puheenjohtaja. Tämä ryhmä käsittelee vedensaantia ja sanitaatiopalvelujen saatavuutta. Toisen ryhmän eurooppalainen puheenjohtaja on Ranska ja se käsittelee integroitua vesivarojen hoitoa kansallisella tasolla ja rajat ylittävillä alueilla. Näihin ryhmiin kuuluvat kaikki asianomaiset sidosryhmät ja ne ovat jo saaneet päätökseen arviointinsa ja laatineet yksityiskohtaiset kannanotot. Afrikan maista pääasiallisena vastapuolena on AMCOW (African Ministerial Council on Water) ja sen neuvoa-antava tekninen komitea, jotka toimivat tiiviissä yhteistyössä NEPAD:n (New Partnership for African Development) kanssa. Euroopan ja Afrikan osapuolten välillä on vaihdettu laajalti teknisiä tietoja Tukholmassa elokuussa pidetyn vesiviikon aikana käydyissä keskusteluissa, AMCOW:n kokouksissa Ouagadougoussa lokakuussa ja yleisafrikkalaisessa vesikonferenssissa Addis Abebassa joulukuussa 2003. Tarkoituksena on laatia strategia- ja työohjelma, johon vesialaa ja sanitaatiopalveluja koskeva Afrikka-EU-kumppanuus perustuisi vuosina 2004 ja 2005. Tätä sitoumusta korostettiin Addis Abebassa annetussa Afrikan maiden ja EU:n yhteisessä julistuksessa, joka koskee kumppanuuden täytäntöönpanoa.

Karibian ja Tyynenmeren maat

Komissio tekee käynnissä olevien hankkeiden ja ohjelmien pohjalta yhteistyötä jäsenvaltioiden, kumppanimaiden ja muiden sidosryhmien kanssa juomaveteen ja sanitaatiopalveluihin liittyvien haasteiden arvioimiseksi myös Karibian ja Tyynenmeren maissa. Tavoitteena on perustaa sidosryhmien neuvoa-antavat foorumit myös näillä alueilla. Työtä helpottaa vuonna 2004 käynnistetty AKT-maiden keskinäinen "AKT-maiden vesihuoltoa koskeva ohjelma".

Muut EU:n vesialoitteeseen kuuluvat osa-alueet

EU sai valmiiksi Maailman kestävän kehityksen huippukokouksessa Johannesburgissa vesihuoltoa ja kestävää kehitystä koskevan strategisen kumppanuuden myös Itä-Euroopan, Kaukasian ja Keski-Aasian maiden (EECCA) kanssa. Aloitteen liikkeelle panevana tekijänä on Afrikan maiden tapaan sidosryhmien välinen työryhmä, jonka eurooppalaisena puheenjohtajan toimii Tanska. Ryhmä on työskennellyt tiiviisti EECCA-kumppaneiden kanssa ja tällä hetkellä se määrittää tärkeimpiä rakenneosia.

Välimeren alueen maiden osalta Kreikan johtama työryhmä on parhaillaan saattamassa päätökseen tämän osa-alueen suunnittelua. Espanja ja Portugali kehittävät tiiviissä yhteistyössä Meksikon kanssa Latinalaisen Amerikan osa-aluetta. Laajenemista muille alueille (Aasiaan) on tutkittava ottaen huomioon vesivarojen hoidon tärkeys näille alueille (veteen kohdistuva suuri kuormitus ja luonnonmullistukset).

Näiden osa-alueiden lisäksi EU:n vesialoitteeseen kuuluu myös Yhdistyneen kuningaskunnan johtama laaja rahoitusvaatimusten arviointi sekä komission johtama työryhmä, joka käsittelee tutkimusten vaikutusta vesivarojen hoidon ongelmien ratkaisuun. Sidosryhmien välinen alaryhmä on perustettu äskettäin valvontakysymyksien tarkastelua varten.

EU:n vesialoitteen tuleva kehitys ja sidosryhmät

EU:n vesialoitteen rakenne, koordinaatio ja verkottuminen ovat edenneet huomattavasti viimeisten 12 kuukauden aikana. On kuitenkin selvää, että nykyiset järjestelmät ovat väliaikaisia ja että kattavampi, järjestelmällisempi ja avoimempi järjestelmä on luotava myöhemmin. On myös erittäin tärkeää, että EU:n vesialoitteen sekä muiden tämän alan organisaatioiden, ohjelmien ja toimijoiden välinen suhde määritellään hyvin selkeästi.

Kaikkien asianomaisten toimijoiden osallistuminen EU:n vesialoitteeseen lisää prosessin elinvoimaa ja dynaamisuutta sekä helpottaa johdonmukaisen ja kevennetyn lähestymistavan kehittämistä resurssien käyttöön. Tämä prosessi ei voi kuitenkaan millään tavoin asettaa kyseenalaiseksi nykyistä EU:n toimielinten välistä päätöksentekojärjestelmää. Sidosryhmien foorumin (MSF) luonteen olisi oltava neuvoa-antava ja sen olisi annettava merkittävä panos komission, jäsenvaltioiden ja prosessiin osallistuvien käyttäjäryhmien työhön. MSF:n mahdollinen rakenne ja sen suhde muihin toimielimiin, organisaatioihin jne. esitetään kaaviossa 1. Lopullisista järjestelyistä on sovittava yhdessä asianomaisten kumppanien kanssa.

>VIITTAUS KAAVIOON>

Sidosryhmien foorumiin läheisesti yhdistettävien alueellisten foorumien tarkoituksena on kehittää yhteinen visio sille, kuinka vesivaroja voidaan hoitaa mahdollisimman tehokkaasti ja soveltuvasti kullakin alueella ja kullakin valuma-alueella YK:n vuosituhattavoitteiden ja Maailman kestävän kehityksen huippukokouksessa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Alueellisten foorumien tavoitteena olisi hakea tukea EU:n vesialoitteelle ja määrittää ensisijaiset toiminta-alat, helpottaa tietojen ja hyvien käytänteiden vaihtoa ja jakamista, edistää yhteisiä ja koordinoituja sidosryhmien välisiä toimia sekä jakaa työtaakka tehokkaammin eri osapuolten välillä. Komissio tai muut kumppanit toimisivat puheenjohtajana tai jakaisivat puheenjohtajuuden alueellisissa foorumeissa, joihin olisi osallistuttava sidosryhmiä monilta aloilta. Temaattisten/horisontaalisten ryhmien olisi tuettava alueiden sisäistä ja niiden välistä tietojenvaihtoa. Yleinen sidosryhmäfoorumi avustaisi ja koordinoisi eurooppalaisten osuutta eri alueellisissa foorumeissa. Suunnitelmien mukaan sidosryhmien foorumin puheenjohtajana toimisi komissio, ja asiantuntijaryhmien puheenjohtajana olisi joko komissio tai jokin muu kumppani tai nämä jakaisivat puheenjohtajuuden. Yleisen sidosryhmäfoorumin tehtävänä olisi varmistaa, että eri alueelliset foorumit ja asiantuntijaryhmät tekevät työnsä johdonmukaisesti. Tarkoituksena on, että komissio, jäsenvaltiot, tuensaajamaat, monenväliset rahoituslaitokset, kansainväliset rahoituslaitokset, yksityissektori ja muut toimijat ottavat huomioon alueellisten foorumien ja asiantuntijaryhmien työpanoksen kehittäessään politiikkojaan ja ohjelmiaan ja tehdessään päätöksiä toiminnastaan ja investoinneista. Komissio johtaisi koko sidosryhmäprosessia.

Rahoitukselliset haasteet ja innovatiivisten järjestelmien tarve

EU on jo nyt veteen liittyvän kehitysavun ja tieteellisen yhteistyön tärkein tarjoaja. Maa- ja alueohjelmiin annettavan tuen lisäksi veteen liittyviä toimia toteutetaan myös humanitaarisen avun, valtiosta riippumattomien järjestöjen yhteisrahoituksen, mikrohankkeiden, hajautetun yhteistyön ja tutkimusohjelmien yhteydessä.

Kansainvälisessä kehitysrahoituskonferenssissa maaliskuussa 2002 antamiensa sitoumusten mukaisesti EU ilmaisi Johannesburgissa valmiutensa lisätä ja toimittaa resursseja maille, jotka asettavat vedensaannin ja sanitaatiopalvelut ensisijaisiksi tavoitteikseen kestävään kehitykseen ja köyhyyden vähentämiseen tähtäävissä strategioissa. EU:n olisi hyödynnettävä kaikenlaisia vesihankkeisiin käytettävissä olevia rahoitusjärjestelmiä ja pyrittävä havaitsemaan puutteet ja korjaamaan ne.

Rahoitusta on lisättävä huomattavasti vedensaantia ja sanitaatiopalveluiden saatavuutta koskeviin hankkeisiin, jotta tavoitteet saavutettaisiin. Lisäksi olisi kehitettävä soveltuvampia järjestelmiä kehitysavun käyttämiseksi lisärahoitusta kannustavana tekijänä (yksityisrahoitus, kehityspankit, rahoituslaitokset, käyttäjien rahoitusosuudet, maksusuoritukset jne.).

EU:n vesialoitteen rahoitusalan työryhmässä ja vesi-infrastruktuurin rahoitusta käsittelevässä paneelissa (ns. Camdessus-paneeli) tehty työ on osoittanut, että nykyinen rahoituksen taso ei ole riittävä täyttämään investointitarpeita eikä saavuttamaan asetettuja tavoitteita ja että tarvitaan kiireellisesti uusia innovatiivisia ja joustavia rahoitusjärjestelmiä julkisen kehitysavun kannustavan vaikutuksen maksimoimiseksi ja lisärahoituksen saamiseksi useista lähteistä (julkiset, yksityiset, paikalliset ja kansainväliset lähteet).

Camdessus-paneelin vesialan rahoitusta koskevassa kertomuksessa todetaan, että rahoituksen olisi suunnilleen kaksinkertaistuttava ja tämän lisärahoituksen olisi tultava kaikista lähteistä. Yhdeksännestä Euroopan kehitysrahastosta kohdennetaan 555 miljoonaa euroa vesihankkeisiin 14 AKT-maan maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa. Jos lisäksi käytettäisiin miljardi euroa lisärahoitusta kannustavana tekijänä, alalle myönnettävä rahoitus kasvaisi huomattavasti, mikä puolestaan mahdollistaisi nykyisten ohjelmien tehostumisen ja tuen laajentamisen useampiin sellaisiin AKT-maihin, jotka eivät vielä ole asettaneet vedensaantia ensisijaiseksi tavoitteekseen maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa. Seuraavat määrärahat on myönnetty tuleviin vesialaan liittyviin toimiin muilla alueilla: EECCA 38 miljoonaa euroa, Aasia 35 miljoonaa euroa, Latinalainen Amerikka 95,6 miljoonaa euroa ja Välimeren alueen maat 315 miljoonaa euroa.

EU:n vesialoite on edennyt huomattavasti Johannesburgissa pidetyn Maailman kestävän kehityksen huippukokouksen jälkeen. Jäsenvaltioiden ja kumppanimaiden välillä lisääntynyt yhteistyö ja sidosryhmäprosessi, johon osallistuvat kaikki asianomaiset toimijat, edistävät vesialaan liittyvien ohjelmien johdonmukaisempaa, yhtenäisempää ja kustannustehokkaampaa suunnittelua ja toteutusta. Prosessiin tehtävät parannukset eivät kuitenkaan riitä. Vedensaantia ja sanitaatiopalvelujen saatavuutta koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi on lisättävä rahoitusta huomattavasti. Jotta toiminta voidaan kohdistaa mahdollisimman tehokkaalla tavalla, on tarpeen määrittää ensisijaiset tavoitteet. Näin ollen komissio ehdottaa, että ensimmäiseksi olisi kohdennettava runsaasti lisärahoitusta vesialan ongelmien ratkaisemiseksi AKT-maissa. Tämän tiedonannon loppuosassa käsitellään vesialan AKT-EU-välineen perustamista koskevaa ehdotusta.

4. VESIALAN AKT-EU-VÄLINE

4.1. PÄÄPERIAATTEET

* Hallintotapa

Välineen tavoitteena olisi oltava Maailman kestävän kehityksen huippukokouksessa asetettujen tavoitteiden ja YK:n vuosituhattavoitteiden saavuttaminen ja siinä olisi keskityttävä sellaisiin AKT-maihin, jotka harjoittavat moitteetonta kansallista vesipolitiikkaa tai jotka ovat sitoutuneet kehittämään sellaisen hyvän hallintotavan periaatteiden mukaisesti ja jotka kohdentavat rahoitusta ensisijaisesti sosiaalialalle (ottaen huomioon maaseudun ja kaupunkeja ympäröivien alueiden talouselämän) ja jotka ovat määritelleet asianomaiset indikaattorit osana köyhyyden poistamiseen tähtääviä strategioita. Vesialan väline auttaa maita perustamaan toimielin- ja sääntelykehyksensä lisärahoituksen houkuttelemiseksi.

* Omavastuu (ownership)

Omavastuun käsite on erittäin tärkeä vesialan välineessä, koska se on täysin kysynnän ohjaama.

- AKT-taso: temaattiset prioriteetit perustuvat EU-Afrikka-kumppanuuteen (joka on vahvistettu virallisesti EU:n ja Afrikan välisellä vuoropuhelulla) Vesialan välineen tavoitteena on lähentää afrikkalaisia toimielimiä ja edistää niiden välistä vuoropuhelua joko yleisellä tasolla (kuten NEPAD ja Afrikan yhtenäisyysjärjestö) tai alakohtaisella tasolla (kuten AMCOW ja Afrikan vesialan väline). Addis Abebassa joulukuussa 2003 pidetyssä Yleisafrikkalaisessa vesikonferenssissa AMCOW antoi päätöslauselman, jossa tuetaan ehdotettua vesialan AKT-EU-välinettä. Ehdotettu väline on myös vesialaa ja Afrikkaa koskevien G8-maiden toimintasuunnitelmien tavoitteiden mukainen. Vastaavia järjestelyjä kehitetään myös Karibian ja Tyynenmeren alueella.

- Maataso: tukitoimet johtuvat käynnissä olevasta köyhyyden poistamiseen tähtäävästä strategiasta ja ne ovat johdonmukaisia kansallisten politiikkojen ja sitoumusten kanssa. On yleisesti tunnustettua, että vesialaa, sanitaatiopalveluita ja hygieniaa koskevat kysymykset olisi sisällytettävä köyhyyden poistamiseen tähtääviin strategioihin ja väliarviointien perusteella myös maa- ja alueohjelmiin.

* Innovaatio ja joustavuus

Kannustava vaikutus olisi maksimoitava

- yhdistämällä luovasti avustukset ja muut perusinfrastruktuuria rahoittavat lähteet

- hankkeiden valmistelun ja investoinneille suotuisan toimintaympäristön kehittämisen alkupääomaan käytettävillä avustuksilla

- yhteisöjen, valtiosta riippumattomien järjestöjen, julkisen sektorin ja yksityissektorin välisillä uusilla kumppanuuksilla

- paikallisille ja eurooppalaisille vesihuoltopalvelujen tarjoajille, jotka ovat kiinnostuneita investoimaan tähän alaan, annettavilla tiedoilla ja tuella.

Välineen pääasiallisena tarkoituksena on toimia edistävänä tekijänä (kannustaa aloitteita, antaa tietoja, toimia tietokeskuksena, luoda tutkimus- ja hallintovalmiuksia AKT-maihin) ja puuttuvana lenkkinä kestävien hankkeiden ja toimien rahoituksessa. Puhtaan juomaveden ja saniteettipalveluiden osalta on tehty lukuisia suunnitelmia ja ehdotuksia, mutta kuten Camdessus-paneelin kertomuksessa todetaan, useimpia niistä ei voida toteuttaa nykyisten välineiden joustamattomuuden vuoksi.

Vesialan hankkeisiin ei ole saatu riittävästi yksityistä pääomaa etenkään Afrikassa. Avustukset eivät yksin voi ratkaista ongelmia ja suurimpana haasteena on ratkaista se, kuinka saada yksityissektori aktiivisemmin mukaan rahoitukseen. Markkinakorkoiset lainat ovat usein liian kalliita vesialan hankkeiden rahoittamiseen. Tämä johtuu pitkälti monenlaisista riskeistä ja investointien tuoton epävarmuudesta. Tämän vuoksi saatetaan rahoitettavista toimista riippuen tarvita monenlaisten rahoituskeinojen yhdistelmää (avustukset, korkotukilainat, lainatakuut, uudelleen käytettävissä olevat varat [revolving funds], mikroluotot, pientoimien rahoitus jne.). Ehdotetun välineen olisi tarjottava joustava ratkaisu useisiin erilaisiin tilanteisiin.

Riittävän rahoituksen hankkimiseen olisi kuuluttava

- optimaalinen yhteisrahoitus useiden rahoituslähteiden kanssa (paikallinen/kansainvälinen, yksityinen/julkinen) ottaen huomioon niiden vahvuudet ja heikkoudet. Yhteisrahoitusta tarjottaisiin AKT-maiden viranomaisille, jotka toimivat yhdessä Euroopan investointipankin (EIP), EU:n muiden julkisten rahoituslaitosten ja jäsenvaltioiden kehitysyhteistyövirastojen kanssa sekä tarvittaessa myös näiden maiden tai EU:n yksityisten/julkisten toimijoiden kanssa. Tällöin EU:n kansalaisjärjestöillä, erillisvirastoilla ja siirtolaisryhmillä voi olla tärkeä asema erityisesti silloin, kun on kyse ruohonjuuritason hankkeista;

- sellaisten uusien rahoitusjärjestelyjen harkitseminen, joilla taataan rahoituksen hankkiminen monenlaisista lähteistä ja edistetään sitä, ottaen huomioon avoimuuden ja selontekovelvollisuuden periaatteet sekä soveltuvuuden kyseessä olevaan sosiaalis-taloudelliseen ympäristöön.

Useita erilaisia aloitteita on tehty yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuteen (PPP) tähtäävien maakohtaisen ja monia maita koskevan neuvonnan ja siihen liittyvien toimintojen rahoittamiseksi. Ehdotetun vesialan AKT-EU-välineen ei periaatteessa pitäisi olla ristiriidassa voimassa olevien aloitteiden kanssa eikä sitä olisi syytä käyttää sellaisten yksityissektorin kohteiden rahoitukseen, jotka tuottavat kohtuullisen tuoton investoinnille. Välineellä rahoitettaisiin pääasiassa avustuksia, joiden kannustava vaikutus on suurempi kuin lainoilla ja jotka täydentäisivät muita EU:n rahoitusvälineitä ja kansainvälisiä rahoitusvälineitä. Välineen yhteisrahoituksen piiriin voitaisiin lisätä muut kansainväliset rahoituslaitokset, ennen kaikkea Afrikan kehityspankki (AfDB) ja Maailmanpankkiryhmä (Kansainvälinen rahoitusyhteisö ja Multilateraalinen investointitakauslaitos mukaan luettuina).

4.2. VESIALAN VÄLINEELLÄ RAHOITETTAVAT TOIMET

Kaksi toimintatyyppiä voidaan erottaa [3]:

[3] Ehdotettu väline ei koske vesialaan ja sanitaatiopalveluihin liittyviä toimia, jotka toteutetaan humanitaarisena apuna tai avustuksena konflikti- ja luonnonkatastrofitilanteessa, mutta se tarjoaa perustan hätäavun, kunnostustoimien ja kehityksen niveltämiseen tähtääville strategioille tällä alalla.

* Instituutioiden kehittäminen ja investointeihin liittymätön asiantuntija-apu

* Investointihankkeet ja niihin liittyvä asiantuntija-apu

Rahoituksellisesti investoinnit muodostavat selkeästi tärkeimmän toiminnan vesialan välineessä.

Instituutioiden kehittäminen ja investointeihin liittymätön asiantuntija-apu

Edistämistoimet

Vesialan välineen perustamiselle olisi saatava laajaa julkisuutta ja siihen osallistuvien AKT-maiden ja elinten on oltava tietoisia sen olemassaolosta ja tavasta, jolla rahoitusmahdollisuuksia voidaan käyttää. Tällaisia edistämistoimia voisivat olla uutiskirjeet, logon laatiminen, esitteet, verkkosivut sekä osallistuminen työpajoihin/seminaareihin ja niiden järjestäminen.

Tällaisia toimia voidaan tehdä laajemmassakin mittakaavassa esim. edistämällä itse vesialoitetta ja varmistamalla, että juomaveden saanti, sanitaatiopalvelujen saatavuus ja integroitu vesivarojen hoito saavat riittävästi huomiota köyhyyden poistamiseen tähtäävissä strategioissa ja maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa.

Valtiosta riippumattomat järjestöt voivat olla tärkeässä asemassa edistämistoimissa.

Instituutioiden kehittäminen ja alan uudistuksen tukeminen

Etusijalle asetetaan sellaisten maiden tukeminen, jotka ovat pitkälle edistyneitä tätä alaa koskevan politiikan uudistamisessa. Vesialan välineellä tuetaan kumppanimaita sellaisten moitteettomien ja kestävien hankkeiden laatimisessa, joissa noudatetaan kustannusten kattamisen enimmäismäärää koskevaa periaatetta. Tämä ei kuitenkaan sulje pois mahdollisuutta, että vesialan välineellä autetaan muitakin maita uudistamaan vesialaansa ja sanitaatiopalveluitaan, tehostamaan toimielimiään ja lisäämään alan kapasiteettia investoinneille suotuisan toimintaympäristön kehittämiseksi sekä lisäämään toiminta- ja ylläpitokapasiteettia kestävyyden parantamiseksi. Vesialan välineellä voidaan antaa tällaisille maille asiantuntija-apua ja valtiosta riippumattomien järjestöjen tukea sekä edistää AKT-maiden ja EU:n toimielinten välistä yhteistyötä.

Tässä toiminnassa on mahdollisuus yhdistää kansainvälisten rahoituslaitosten nykyiset varat ja aloitteet jäsenvaltioiden varoihin ja aloitteisiin, kuten julkisen ja yksityisen sektorin yhteinen infrastruktuurin neuvoa-antava väline (PPIAF) ja peruspalveluiden tarjoamiseen myönnettävän avun maailmanlaajuinen kumppanuus (GPOBA).

Integroitu vesivarojen hoito

Tässä toiminnassa keskitytään tukemaan integroidun vesivarojen hoidon kehitystä ennen kaikkea kansallisella tasolla ja valuma-alueilla AKT-maissa. Rajat ylittävillä altailla (eli Afrikassa) ensisijaisten toimien valinta tapahtuu AMCOW:n johdolla, ja sitä avustaa tässä tehtävässä integroitua vesivarojen hoitoa käsittelevä vesialoitteen työryhmä. Työohjelman puitteet hyväksyttiin joulukuussa 2003 Yleisafrikkalaisessa vesikonferenssissa, jonka perusteella valmistellaan parhaillaan yksityiskohtaista strategista työohjelmaa vuosiksi 2004 ja 2005.

Tukitoimiin voi kuulua integroitua vesivarojen hoitoa koskevien suunnitelmien valmistelu, tiedonkeruun ja tietojen välittämisen helpottaminen valuma-alueilla, veden laadun valvonta, alueellisten järjestöjen (kuten ECOWAS ja SADC) ja olemassa olevien jokialtaita koskevien aloitteiden tukeminen, asiaankuuluvan tutkimuskapasiteetin lisäämisen tukeminen, EU:n ja AKT-maiden välisen tutkimusyhteistyön soveltaminen sekä yhteistyö olemassa olevien järjestelyjen (kuten Global Water Partnership) kanssa.

Seuranta ja arviointi

Vesialan välineellä rahoitettuja hankkeita on seurattava ja arvioitava säännöllisesti. Tähän kuuluu myös sellaisten rahastojen ja välineiden ohjauskomiteoiden arviointi ja seuranta, joihin vesialan väline saattaa liittyä. Siihen voi kuulua myös AKT-maille myönnettävä tuki niiden seurantavalmiuksien parantamiseksi sellaisten kansainvälisten prosessien mukaisesti, joita on perustettu vesialan ja sanitaatiopalveluiden seurantaa ja YK:n vuosituhattavoitteiden saavuttamista varten.

Investointihankkeiden ja asiantuntija-avun tukeminen

Investointihankkeiden ja asiantuntija-avun tukeminen on toimintaa, jossa pääasiallisesti käytetään joustavia ja mahdollisuuksien mukaan innovatiivisia menetelmiä vesialaa ja sanitaatiopalveluita koskevien hankkeiden ja ohjelmien rahoittamiseen. Etusijalle asetetaan maat, joiden tämän alan ohjelmat ovat pitkälle kehittyneitä tai jotka ovat parhaillaan laatimassa sellaisia. Ihanteellisessa tilanteessa ohjelmat sisältyisivät tuensaajamaan johtamaan sektoriohjelmaan.

Julkisen sektorin investointiohjelman yhteisrahoitus jäsenvaltioiden, EDFI:n (European Development Finance Insititution) ja kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa on merkittävä osa tätä toimintaa. Useimmat hankkeet rahoitetaan sekä avustuksilla että luotoilla. Rahoitus- ja talousanalyysi sekä sosiaaliset näkökohdat määrittelevät, kuinka korkean tuen tason tulisi olla, jotta hanke olisi kestävä. Vesialan välineellä myönnettäviä avustuksia käytetään pääasiassa alhaisen tulotason ja sosiaalisesti heikossa asemassa olevien alueiden (kaupunkien laitamat, pikkukaupungit ja kylät) vedensaannin ja sanitaatiopalveluiden saatavuuden parantamiseen tähtäävien hankkeiden ja ohjelmien rahoittamiseen. Julkinen sektori kattaa keskushallinnon lisäksi valtiotasoa alemman hallintoalueen elimet kuten paikallishallinnot, kunnat ja vesialan viranomaiset.

Yksityissektorin investointien edistämiseksi vesialan väline voi edistää julkisten ja yksityisten toimijoiden välisellä kumppanuudella tai yksinomaan julkisella rahoituksella toteutettavia investointeja sekä kansainvälisesti että paikallisesti uusia rahoitusvälineitä kehittämällä. Yksityisen ja julkisen rahoituksen kannustamiseen on lukuisia innovatiivisia tapoja, ja komissio käy parhaillaan neuvotteluja jäsenvaltioiden, Euroopan investointipankin, EDFI:n (European Development Finance Institutions) ja kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa siitä, kuinka parhaat tulokset saavutetaan. Keskusteluissa esille tulleita ratkaisuja ovat esim. Euroopan investointipankin riskialttiiden hankkeiden rahoittamiseen tarkoitetun investointikehyksen ja EDFI:n tukeminen yhteisrahoituksella, valuutanvaihtoon liittyvien riskien [4] tai poliittisten riskien varalle perustettavat takuurahastot, myynti- ja ostotapahtumiin liittyvä neuvonta ja valmistelevat tutkimukset.

[4] Tämä koskee myös Camdessus-kertomuksessa mainittua ns. Devaluation Liquidity Backstopping -välinettä.

Vesialan väline voi olla hyödyllinen myös monille jo olemassa oleville investointialan rahastoille. Tällaisia rahastoja ovat esim. GuarantCo, Emerging Africa Infrastructure Fund ja Afrikan vesialan väline (AWF). Afrikan vesialan välineeseen on syytä kiinnittää erityistä huomiota ja antaa tukea, koska se muistuttaa vesialan AKT-EU-välinettä. Afrikan vesialan ministerineuvosto (AMCOW) perusti sen hiljattain, ja sitä hallinnoi Afrikan kehityspankki.

5. VESIALAN AKT-EU-VÄLINEEN HALLINNOINTI

Jotta nopeasti lisääntyviin tarpeisiin ja odotuksiin voidaan vastata riittävän nopeasti, on suunniteltava käytännöllinen ja joustava valinta-, ennakkoarviointi-, päätöksenteko- ja täytäntöönpanomenettely.

Välineen hallinnoinnissa on otettava huomioon välineeseen kuuluva poliittinen lähestymistapa. Ensiksi AKT-kumppaneiden omavastuu ja niiden aloiteoikeus on elintärkeä tälle prosessille. Toiseksi täytäntöönpanomenettelyn olisi noudatettava kokonaistavoitetta (vuosituhattavoitteiden saavuttaminen) ja erityisesti edistettävä köyhien vedensaantia ja sanitaatiopalveluiden saatavuutta. Kolmanneksi tämä edellyttää, että avustukset käytetään hyödyksi mahdollisimman hyvin ja että kannustusvaikutus on maksimoitava. Hankkeiden avustusosuus olisi näin ollen rajoitettava koskemaan ainoastaan sellaisten tarpeiden rahoitusta, joita ei voida kattaa muulla rahoituksella (EIP, EDFI:t, kansainväliset rahoituslaitokset, markkinakorkoiset lainat, yksityiset investoinnit, paikalliset julkiset varat).

Lisäksi vesialan välineellä rahoitettavien hankkeiden valmistelussa ja täytäntöönpanossa olisi käytettävä hyväksi mahdollisimman tarkkaan komission ulkopuolelta saatava asiantuntija-apu. Asiantuntija-apua on tarjolla erityisesti asiantuntijaryhmissä (sekä EU:ssa että AKT-maissa), EIP:n ja muiden kehitysrahoituslaitosten kanssa tehtävän yhteistyön kautta ja tarvittaessa yksityisellä sektorilla ja valtiosta riippumattomissa järjestöissä. Ulkopuoliseen asiantuntija-apuun turvautuminen ei saisi koskaan asettaa kyseenalaiseksi komission asemaa ja tehtäviä.

Komissio neuvottelee EU:n vesialoitteen yhteydessä perustettujen sidosryhmien välisten neuvoa-antavien ryhmien kanssa vesialoitteen tärkeimmistä kokonaistavoitteista ja muista poliittisista ja strategisista kysymyksistä.

Vesialan välinettä käytetään investointihankkeiden ja niihin liittyvän teknisen yhteistyön yhteisrahoitukseen sekä instituutioiden kehittämiseen ja muihin hankkeisiin liittymättömiin teknisiin tukitoimiin. Tarkoituksena on tehdä tarvittavat strategioiden, säännösten ja instituutioiden parannukset vesialalla, toteuttaa yhtenäinen valuma-alueiden hoitosuunnitelma ja edistää toimia, seurantaa, arviointia jne.

5.1. Instituutioiden kehittäminen ja investointeihin liittymätön asiantuntija-apu

Osa välineestä varataan tämän tyyppistä asiantuntija-apua varten. Toimet suunnitellaan vesialoitteen mukaisesti ja niissä keskitytään ennen kaikkea vesialoitteen täytäntöönpanoon liittyviin ensisijaisiin toimiin. Toimenpiteisiin kuuluvat asianomaisten sektoripolitiikkojen ja sääntelykehyksen määrittely, instituutioiden kehittämistä koskevat ohjelmat, alan uudistuksen tukeminen, yhtenäinen valuma-alueiden hoitosuunnitelma, edistämistoimenpiteet sekä valvonta ja arviointi. Komissio valmistelee ohjelman tiiviissä yhteistyössä AKT-kumppaneiden kanssa NEPAD-kumppanuuden (New Partnership for African Development), Afrikan unionin, Afrikan vesialan ministerineuvoston (AMCOW), alueellisten talousjärjestöjen sekä vastaavien Karibian ja Tyynenmeren järjestöjen yhteydessä ja se keskustelee ohjelmasta jäsenvaltioiden kanssa vesialoitteen yhteydessä.

EKR-komitea hyväksyy koko asiantuntija-apuohjelman kattavan rahoitusehdotuksen ja panee sen täytäntöön käyttäen kutakin toimea varten kaikkein sopivinta täytäntöönpanevaa AKT-elintä (esim. Afrikan kehityspankki, Inter-American Development Bank, valtiosta riippumattomat järjestöt). Täytäntöönpanoa valvoo toimivaltainen EU-lähetystö.

Ei ole syytä estää sitä, että vesialan AKT-EU-välineen varoihin liitetään jo olemassa olevien välineiden tai rahastojen (kuten Afrikan vesialan väline, Emerging Africa Infrastructure Fund jne.) varoja.

5.2. Investointihankkeet ja niihin liittyvä asiantuntija-apu

Vesialan väline ehdotetaan pantavaksi täytäntöön pikemminkin hankkeiden tai laajempien ohjelmien valinnan kautta kuin yksityiskohtaisella ohjelmasuunnittelulla. Jonkin AKT-maan viranomaisen (tukijan) on ehdotettava hankkeita ja ohjelmia, joiden on oltava johdonmukaisia kansallisten politiikkojen ja/tai mahdollisten laajempien valuma-alueiden hoitosuunnitelmien kanssa.

Tässä tiedonannossa esitettyjen yleisperiaatteiden perusteella ehdotettava menettely voidaan kuvata seuraavasti:

1) Komissio esittää yhden tai useampia ehdotuspyyntöjä, joissa mm.

(a) yksilöidään erityyppiset toimet, joita voidaan rahoittaa

(b) määritetään kelpoisuusperusteet

(c) määritetään valintaperusteet. Valintaperusteissa otetaan huomioon viisi seikkaa:

* Maailman kestävän kehityksen huippukokouksessa asetettujen tavoitteiden ja vuosituhattavoitteiden saavuttaminen sekä kehitysmaiden vesihuoltoa koskeva EU-politiikka (vedensaanti, perussanitaatiopalveluiden saatavuus köyhille) sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset sekä ympäristövaikutukset mukaan luettuina.

* Johdonmukaisuus alakohtaisten politiikkojen ja yhtenäisten valuma-alueiden hoitosuunnitelmien kanssa

* Avustusten mahdollisimman tehokas vaikutus optimaalisten tulosten saavuttamiseksi (esim. köyhyyden lievittäminen)

* Kumppaneiden täytäntöönpanovalmiudet

* Toimien kesto

(d) Ennen kuin ehdotuspyynnöt esitetään, EKR-komiteaa kuullaan asiasta.

2) Yhden (tai useamman, silloin kun on kyse alueellisista toimenpiteistä) AKT-maan viranomaiset (tukijat) voivat esittää ehdotuksia. Tässä tarkoitettuja viranomaisia ovat paikalliset, kunnalliset, alueelliset ja kansalliset viranomaiset sekä raja-alueviranomaiset. Kansalliselle tulojen ja menojen hyväksyjälle ilmoitetaan asiasta, mutta sen ei tarvitse antaa virallista hyväksyntää.

- Ihanteellisessa tapauksessa kuhunkin hanke-ehdotukseen kuuluisi eurooppalainen kumppani. Se voisi olla joko EIP ja/tai jokin EDFI, yksityisyritys, valtiosta riippumaton järjestö tai paikallisviranomainen (yhteisöllisissä hankkeissa ja hajautetuissa hankkeissa). Tämä ei kuitenkaan estäisi sitä, että hankkeisiin osallistuu alueellinen tai paikallinen kumppani, jolla on todistettavasti valmiudet hankkeiden määrittelyyn ja täytäntöönpanoon. Kumppanin on sitouduttava auttamaan tukijaa hankkeen kehittämisessä ja osarahoituksessa. Hanke-ehdotukseen kuuluu kuvaus suunnitellusta hankkeesta ja toivotuista tuloksista sekä rahoitussuunnitelman luonnos. Siinä ilmaistaan, tarvitaanko avustuksia köyhyyden lievittämiseen tähtäävien tavoitteiden saavuttamiseksi. Rahoitussuunnitelmassa tehdään ero hankevalmistelusta ja varsinaisesta täytäntöönpanosta aiheutuvien kustannusten välillä.

- Täysin valmisteltuja ja täytäntöönpanovalmiita hankkeita voidaan myös yhteisrahoittaa. Tässä tapauksessa ensimmäinen vaihe (hankevalmistelu) voidaan jättää väliin.

- Tukija voi esittää hanke-ehdotuksen ilman että kumppaneita on valittu, jolloin vesialan väline voisi toimia tietokeskuksena ja samalla sillä voidaan rahoittaa kustannukset, jotka aiheutuvat hankkeen toteuttamiseen tarvittavista myynti- ja ostotapahtumista.

3) Ehdotuspyynnön perusteella saadut ehdotukset analysoidaan hankevarannon luomiseksi.

Analyysin tekee riippumattomien asiantuntijoiden ryhmä, joka toimittaa analyysin tulokset komissiolle. Analyysissä keskitytään teknisiin ansioihin ja sosiaaliseen vaikutukseen (kuten työpaikkojen luominen) ja ympäristövaikutuksiin sekä ehdotettuihin rahoitusjärjestelyihin. Analyysissä arvioidaan myös kuinka suuri avustus on perusteltua lopullista hankevalmistelua ja/tai varsinaista hankkeen toteutusta varten. Periaatteessa vastuullisen kansallisen viranomaisen ja/tai kumppanin on yhteisrahoitettava sekä hankkeen valmistelu että sen toteutus.

Tässä prosessissa voidaan erottaa kolme hanketyyppiä. Ne ovat tärkeysjärjestyksessä:

(a) Hankkeet, jotka voidaan panna täytäntöön välittömästi ja joiden täytäntöönpano ja mahdollisesti jotkin hallinto- ja valvontakustannukset rahoitettaisiin osittain vesialan välineellä.

(b) Suunnittelu- ja rakennushankkeet, joiden valmistelu ja suunnittelu sekä varsinainen täytäntöönpano voitaisiin rahoittaa osittain vesialan välineellä. Ensimmäisessä vaiheessa tehdään ainoastaan päätös hankevalmisteluun liittyvän asiantuntija-avun yhteisrahoituksesta

(c) Myynti- ja ostotapahtumiin liittyvä asiantuntija-apu silloin, kun tukija tarvitsee apua hankkeen teknisessä, rahoituksellisessa ja organisatorisessa toteutuksessa sekä soveltuvien kumppanien löytämisessä hankkeen täytäntöönpanoa varten. Kun tämä vaihe on saatu päätökseen ja tukija ja kumppani ovat sopineet hankesuunnitelmasta, yhteisrahoitusta koskeva ehdotus voidaan tehdä (a tai b alakohta).

Komissio neuvottelee riippumattomien asiantuntijoiden tekemän arvion perusteella täytäntöönpanokumppaneiden kanssa hanke-ehdotuksesta ja sen rahoitussuunnitelmasta sosiaalisten vaikutusten ja ympäristövaikutusten maksimoimiseksi. Tällä perusteella voidaan järjestää yhteistyö kumppaneiden kanssa, vahvistaa täytäntöönpanoa varten tarvittavat järjestelyt ja tehtävät sekä tehdä valmisteluvaiheen yhteisrahoitusta koskeva sopimus ja tarvittaessa periaatesopimus sen tutkimiseksi toisessa vaiheessa, voidaanko hanke toteuttaa yhteisrahoituksella. Rahoitussopimukseen sovelletaan myös komission rahoitustukea koskevia tavanomaisia vaatimuksia. Hankkeen valmistelu ja täytäntöönpano kuuluvat asianomaiselle valtion viranomaiselle tai alemman hallintotason elimelle ja tukijalle. Komissio sitoutuu osarahoittamaan hankkeen toteutuksen, jos hankkeen valmistelu saadaan päätökseen onnistuneesti.

EKR-komitealta pyydetään tavanomaisia menettelyjä noudattaen kantaa kuhunkin investointihankkeiden ryhmään sisältyvään rahoitusehdotukseen sen jälkeen, kun yhteisrahoitusta koskevat neuvottelut on saatu päätökseen onnistuneesti.

Komissio tekee rahoitussopimukset täytäntöönpanokumppaneiden kanssa (kansalliset/paikalliset viranomaiset ja rahoituslaitokset/valtiosta riippumattomat järjestöt). Nämä sopimukset voivat koskea sovittuja yhteistyöjärjestelyjä ja niihin voi sisältyä yhteisörahoituksen maksuedellytykset. Lisäksi yhteisrahoitussopimuksessa määritellään komission valvontaedellytykset ja toimintojen tarkastus sekä hankkeiden toteutusta varten tarvittavat julkisia hankintoja koskevat menettelyt. Näissä menettelyissä on aina noudatettava avoimen tarjouskilpailun, tasavertaisen osallistumiskelpoisuuden ja kustannustehokkuuden periaatteita.

Yhteisörahoituksen maksu perustuu rahoitussopimuksessa määriteltyihin merkkipaaluihin. Tarvittaessa voidaan myöntää "suoritteeseen perustuvaa tukea [5]". Loppumaksu suoritetaan vasta kun hanke on saatettu moitteettomasti päätökseen tavanomaisia edellytyksiä noudattaen.

[5] Julkisrahoituksen maksaminen edellyttää tosiasiallisesti tarjottuja palveluita tai suoritteita.

4) Pienempien yhteisöhankkeiden yhteisrahoitusta varten laaditaan erityisjärjestelyjä. Ehdotuspyyntöihin on sisällytettävä tämänkaltaisiin hankkeisiin soveltuvat ehdot. Yhteisrahoituskriteerejä ja rahoitussopimuksia on mukautettava kyseessä olevien kumppaneiden ominaisuudet huomioon ottaen. Työvoimavaltaisilla menetelmillä voidaan kannustaa soveltuvissa tapauksissa työpaikkojen luomista. Afrikassa tämänkaltaisten hankkeiden hallinto voidaan suunnitella AMCOW:n hiljattain perustaman ja Afrikan kehityspankin hallinnoiman Afrikan vesialan välineen yhteydessä.

Organisatoriset järjestelyt

Vesialan välineen hallinto tapahtuu komissiossa. Siihen kuuluu virkamiehiä ja mahdollisesti ulkopuolisia asiantuntijoita. Virkamiehet vastaavat läheisessä yhteistyössä komission lähetystöjen toimihenkilöiden kanssa yhteisrahoitussopimusten neuvottelusta ja rahoitusehdotusten päätökseen saattamisesta.

Tässä vaiheessa tarkoituksena on, että vesialan välineen hallinnointi tapahtuu asianomaisissa yksiköissä tällä hetkellä olevan henkilöstön voimin.

Pieni osa vesialan välineestä käytetään vesialan AKT-EU-välineen hallintokustannusten rahoitukseen, kuten ulkopuolisten asiantuntijoiden palkkaukseen, edistämistoimenpiteisiin, seminaarien ja työpajojen järjestämiseen, valvontaan ja arviointiin jne.

6. VAROJEN HANKKIMINEN

Ainoa mahdollisuus rahoittaa vesialan väline Euroopan kehitysrahastosta on vapauttaa yhdeksänteen EKR:ään sisällytetty ehdollinen miljardi. Kuudennen, seitsemännen, kahdeksannen ja yhdeksännenä EKR:n varat on jaettu maille, alueille, AKT-maiden keskinäiseen yhteistyöhön ja investointikehykseen lähes kokonaan. EKR-varojen täytäntöönpano vuonna 2003 ja vuosia 2004-2007 koskevat ennusteet osoittavat, että käytettävissä olevat varat sidotaan vuoden 2007 loppuun mennessä. Vesialan välinettä täydennettäneen vuoden 2008 jälkeen yhdeksännen EKR:n seuraajalla (eli yhteisön talousarviolla), jos EKR on sulautettu talousarvioon.

6.1. Kohdentamattomien varojen puuttuminen

Vaikka AKT-maiden kanssa tehtävään yhteistyöhön on käytettävissä suhteellisen paljon varoja, näitä varoja ei voida käyttää vapaasti mihin tarkoitukseen tahansa. Ennen sitoumusten (ja rahoituspäätösten) tekemistä EKR-varat jaetaan osuuksiin, jotka ovat sitovia (Cotonoun sopimuksessa vahvistettuja määriä tai yhteisön tuensaajilla ilmoittamia tai AKT-EY-ministerineuvoston päätöksellä vahvistettuja määriä). Kuten liitteestä 1 käy ilmi, suurin osa kuudennesta yhdeksänteen EKR:ään (yhteensä 44,9 miljardia euroa) on kohdennettu. Uusia kohdennuksia varten on käytettävissä enää ainoastaan 199 miljoonaa euroa varauksia (ks. liitteessä 1 olevan taulukon sarakkeen "määrärahat yhteensä" rivi "varaukset pitkän aikavälin kehitykseen"). Voimme olettaa, että tulevaisuudessa horisontaalisista välineistä vapautuu lisää maksusitoumuksia, jotka täydentävät varauksia noin 150 miljoonalla eurolla. Parhaillaan valmistellaan ehdotuksia näiden varojen käytöstä mm. rauhaa edistävän välineen perustamiseen (125 miljoonaa euroa kohdentamattomista varoista ja sama määrä maakohtaisista määrärahoista leikkaamalla), sisäisen hajauttamisen rahoittamiseen (tehtävien siirto komission lähetystöille, 90 miljoonaa euroa) ja lisävaroiksi alueelliseen/AKT-maiden keskinäiseen yhteistyöhön.

Uusia kohdennuksia varten käytettävissä olevat varat ovat näin ollen riittämättömät vesialan välineen rahoittamiseen.

6.2. Ehdollinen miljardi euroa

Yhdeksännessä Euroopan kehitysrahastossa on AKT-maita varten kolme osaa: pitkän aikavälin kehityksen määrärahat (10 miljardia euroa), alueellisen yhteistyön ja yhdentymisen määrärahat (1,3 miljardia euroa) ja investointikehys (2,2 miljardia euroa) [6]. Yhteensä 13,5 miljardin euron määrästä EU:n jäsenvaltiot ovat päättäneet pitää miljardi euroa varauksena siihen saakka, kun EKR-varojen sitoumusten ja maksujen toteutuksesta on tehty arviointi. Toteutuma-arvio on tarkoitus tehdä vuonna 2004 [7]. Ehdollinen miljardi ilmenee EKR-tileissä kolmen määräraharyhmän suhteellisena vähennyksenä. Yhdeksännen EKR:n voimaantulosta alkaen tosiasiallisesti käytettävissä olevat määrät ovat näin ollen 9,259 miljardia euroa pitkän aikavälin kehitystä varten, 1,204 miljardia euroa alueellista yhteistyötä varten ja 2,037 miljardia euroa investointikehystä varten.

[6] Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun AKT-EY-kumppanuussopimuksen liitteessä I oleva rahoituspöytäkirja.

[7] Cotonoun sopimuksen loppuasiakirjan liitteenä olevan julistuksen XVIII ja AKT-EU-kumppanuussopimuksen rahoituspöytäkirjan mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta sekä taloudellisen avun jakamisesta tehdyn, neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

Ottaen huomioon, että yhdeksäs EKR tuli voimaan vasta 1. huhtikuuta 2003, sen toteutuma-aste on edelleen melko alhainen. Yhdeksännen EKR:n rahoituspöytäkirjassa täsmennetään kuitenkin, että yhdeksännen EKR:n varat sekä aiemmista EKR:istä käyttämättä jääneet määrät kattavat kustannukset vuoden 2007 loppuun asti. Toteutuma-arviossa olisi tämän vuoksi keskityttävä sekä sitoumusten ja maksujen toteutuma-asteeseen että tarpeisiin vuoden 2007 loppuun asti.

6.3. Sitoumusten ja maksujen arviointi

Vuoden 2003 alussa kuudennen, seitsemännen ja kahdeksannen EKR:n kokonaismäärä oli 32 389 miljardia euroa. Tästä määrästä oli sidottu 29,6 miljardia euroa, jolloin uusia sitoumuksia varten jäi 2,75 miljardia. Yhdessä uusien yhdeksännen EKR:n varojen (12,5 miljardia käytettävissä huhtikuusta 2003) kanssa uusia sitoumuksia varten on kaikkiaan ajanjaksolla 2003-2007 käytettävissä 15,25 miljardia. Cotonoun sopimuksen tultua voimaan aikaisempien EKR:ien sitomattomia varoja on siirretty yhdeksänteen EKR:ään (tähän mennessä 2,24 miljardia), mutta suurin osa näistä varoista on edelleen kohdennettu samoille maille ja alueille (sekä AKT-maiden keskinäiseen yhteistyöhön) kuin aikaisemmissa EKR:issä. Kuten edellä todetaan, ainoastaan 199 miljoonaa euroa on edelleen käytettävissä varauksista.

Jäsenvaltioiden sisäistä sopimusta edeltäneissä neuvotteluissa, joissa yhdeksännen EKR:n määrä vahvistettiin, komissio ilmoitti pyrkivänsä vuositasolla 3-3,5 miljardin euron täytäntöönpanoon. Komissio vahvistaa tämän tavoitteen ajanjaksolle 2003-2007 ja uskoo tavoitteen olevan saavutettavissa. Seuraavasta taulukosta käyvät ilmi kuudennen, seitsemännen, kahdeksannen ja yhdeksännen EKR:n sitoumusten ja maksujen ennusteet, jotka perustuvat komission tiedonantoon Euroopan kehitysrahasto (EKR) - Arviot varainhoitovuosien 2003 ja 2004 rahoituspäätöksistä, maksusuorituksista ja jäsenvaltioiden rahoitusosuuksista sekä ennusteet vuosien 2005-2008 rahoituspäätöksistä ja maksusuorituksista (KOM(2003)720) [8].

[8] Sitoumuksia ja maksuja koskevat tiedot tiedonannossa KOM(2003)720 viittaavat koko EKR:ään mukaan luettuina AKT-maiden ja merentakaisten maiden ja alueiden määrärahat sekä täytäntöönpanokulut. AKT-maiden määrärahojen osuus on 98,3 % EKR:n kaikista varoista. AKT-maita koskevat sitoumukset ja ennusteet on saatu soveltamalla tiedonannossa mainittuihin määriin kerrointa 0,983.

Taulukko 1: EKR-varojen täytäntöönpano

>TAULUKON PAIKKA>

Taulukosta käy ilmi, että nykyisten ennusteiden mukaan yhdeksännen EKR:n AKT-määrärahat käytetään kokonaan [9] vuosina 2003-2007. Vuoden 2003 ennusteet vahvistuivat vuoden 2003 todellisilla täytäntöönpanotiedoilla, joiden mukaan sitoumusten määrä oli 3,7 miljardia euroa ja maksujen määrä 2,4 miljardia euroa [10].

[9] Taulukon sitoumukset ovat bruttositoumuksia eikä niihin ole laskettu maksusitoumusten vapauttamisia. Tämä selittää negatiivisen "sitomatta"-luvun vuonna 2007.

[10] Alustava tieto 5. tammikuuta 2004. EKR:n vuoden 2003 osuudet suljetaan vuoden 2004 tammikuun lopussa. Ajantasaiset tiedot, mukaan luettuna tämän tiedonannon liitteenä oleva liite 1, voidaan julkaista tilien sulkemisen jälkeen.

6.4. Ehdollisen miljardin vapauttamista koskeva ehdotus

Edellä mainitun analyysin perusteella ja yhdeksättä EKR:ää koskevan sisäisen sopimuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio ehdottaa, että ehdollinen miljardi vapautetaan. Yhdeksättä EKR:ää koskevan rahoituspöytäkirjan määräysten sekä sisäisen sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti ehdollinen miljardi olisi jaettava oikeasuhteisesti kolmeen lohkoon (pitkän aikavälin kehitys 741 miljoonaa euroa, alueellinen yhteistyö 96 miljoonaa euroa, investointikehys 163 miljoonaa euroa).

Ehdotettu vesialan väline on luonteeltaan horisontaalinen väline, ja se olisi sen vuoksi rahoitettava osana AKT-maiden keskinäistä yhteistyötä, joka kuuluu alueellisen yhteistyön lohkoon. Yhden miljardin euron suuruisen vesialan välineen perustamiseksi on toteutettava seuraavat toimenpiteet:

* EU:n neuvoston päätettyä ehdollisen miljardin vapauttamisesta kuullaan AKT-maiden ryhmän periaatteellinen kanta kyseisten varojen käyttämiseen vesialan välinettä varten.

* Cotonoun sopimuksen liitteessä IV olevan 12 artiklan mukaisesti yhteisö voi korvamerkitä ylimääräiset 96 miljoonaa euroa alueellisen yhteistyön määrärahasta AKT-maiden keskinäiseen yhteistyöhön ja ilmoittaa tästä AKT-ministerineuvostolle. Tämä edellyttää komission päätöstä, jota varten sen on kuultava EU:n jäsenvaltioita EKR-komiteassa. Tällä päätöksellä käytetään loppuun alueellisen yhteistyön määräraha ja luodaan oikeusperusta seuraavalle vaiheelle.

* Rahoituspöytäkirjan (Cotonoun sopimuksen liite 1) 8 kohdan nojalla AKT-EY-ministerineuvosto voi päättää siirtää ylimääräiset varat pitkän aikavälin kehityksen määrärahoista (741 miljoonaa euroa) ja investointikehyksestä (163 miljoonaa euroa) alueellisen yhteistyön määrärahaan ja käyttää näitä varoja AKT-maiden keskinäiseen yhteistyöhön. Tämä edellyttää seuraavia vaiheita: i) komission ehdotus AKT-EU-ministerineuvostossa tehtävää päätöstä varten, ii) ehdotuksen hyväksyminen EU:n neuvostossa, iii) päätöksen teko AKT-EU-ministerineuvostossa. Päätökseen on myös sisällyttävä vesialan välinettä koskeva virallinen rahoituspyyntö, jonka tekoon AKT-ministerineuvostolla on Cotonoun sopimuksen liitteessä IV olevan 13 artiklan 2 kohdan mukainen oikeus.

* Kun edellä esitetyistä vaiheista on sovittu, komissio esittää rahoitusehdotuksen yksityiskohtaisine täytäntöönpanosääntöineen EKR-komitealle ja tekee rahoituspäätöksen vesialan välineen perustamiseksi. Cotonoun sopimuksen liitteessä IV olevan 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti se voi toimia täytäntöönpanoelimenä.

7. PÄÄTELMÄT

Tämän tiedonannon perusteluiden mukaisesti ja EU:n vesialoitteen tukemiseksi AKT-maissa komissio pyytää EU:n neuvostoa vahvistamaan sen antamat suositukset ja sopimaan:

- yhdeksännen EKR:n ehdollisen miljardin vapauttamisesta liitteessä 2 esitetyllä päätösluonnoksella

- AKT-EU-ministerineuvostossa esitettävästä yhteisön kannasta vesialan AKT-EU-välineen perustamiseen liitteessä 4 olevaa päätösluonnosta koskevalla periaatesopimuksella [11].

[11] Liitteessä 4 oleva päätösluonnos voidaan hyväksyä vasta sen jälkeen, kun liitteessä 3 kuvattu komission päätös on tehty. Päätös tehdään liitteessä 2 olevan ehdollista miljardia koskevan EU:n neuvoston päätöksen tekemisen jälkeen.

LIITTEET

LIITTEET 3.1, 3.2 ja 4 ovat mukana ainoastaan informaatiotarkoituksessa. Ne eivät sido päätösluonnoksia, jotka komissio esittää neuvostolle virallisesti neuvoston päätettyä ehdollisen miljardin vapauttamisesta (liite 2).

Liite 1: AKT-maiden EKR-määrärahat - tilanne 31.10.2003

Liite 2: Ehdotusluonnos neuvoston päätökseksi yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston ehdollisen miljardin euron määrän vapauttamisesta yhteistyöhön Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden kanssa

Liite 3.1: Ilmoitus EKR-komitean jäsenille AKT-maiden keskinäisen yhteistyön määrärahan kasvattamisesta yhdeksännessä EKR:ssä vesialan AKT-EU-välinettä varten

Liite 3.2: Ehdotusluonnos komission päätökseksi AKT-EY-kumppanuussopimuksen rahoituspöytäkirjan mukaisista määrärahakohdennuksista alueohjelmiin ja AKT-maiden keskinäiseen yhteistyöhön 15 päivänä kesäkuuta 2001 tehdyn komission päätöksen N:o C(2001)1578/2 muuttamisesta

Liite 4: Ehdotusluonnos neuvoston päätökseksi AKT-EY-ministerineuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta päätökseen käyttää pitkän aikavälin kehityksen määrärahojen varausta sekä yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston investointikehyksen varoja vesialan AKT-EU-välineen perustamiseen

Liite 5: Lyhenneluettelo

Liite 1: AKT-maiden EKR-määrärahat - tilanne 31.10.2003

LIITE 2

Brysselissä

KOM (2004)

Ehdotusluonnos

NEUVOSTON PÄÄTÖS

yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston ehdollisen miljardin euron määrän vapauttamisesta yhteistyöhön Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden kanssa

PERUSTELUT

1. Johdanto

Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun AKT-EY-kumppanuussopimuksen liitteessä 1 olevan rahoituspöytäkirjan 2 kohdassa vahvistetaan yhdeksäs, yhteensä 13,5 miljardin euron suuruinen Euroopan kehitysrahasto (EKR) Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maita varten. Kuten EU:n julistuksessa rahoituspöytäkirjasta (AKT-EY-kumppanuussopimuksen päätösasiakirjan julistus XVIII) tarkennetaan, 13,5 miljardin euron kokonaismäärästä ainoastaan 12,5 miljardia euroa oli käytettävissä heti, kun rahoituspöytäkirja tuli voimaan (1. huhtikuuta 2003). Loput rahat, miljardi euroa, vapautetaan sitoumusten ja maksujen toteutumaa koskevan EKR:n tulosarvioinnin perusteella. Tämä tulosarviointi toteutetaan vuonna 2004 komission ehdotuksesta AKT-EY-kumppanuussopimuksen XVIII julistuksen sekä jäsenvaltioiden hallitusten edustajien kumppanuussopimuksen rahoituspöytäkirjan mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta tehdyn sisäisen sopimuksen 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

Komissio ehdottaa, että ehdollinen miljardin euron määrä vapautetaan ja käytetään vesialan AKT-EU-välineen perustamiseen.

2. Sitoumusten ja maksujen arviointi

Vuoden 2003 alussa kuudennen, seitsemännen ja kahdeksannen EKR:n kokonaismäärä oli 32,389 miljardia euroa. Tästä määrästä oli sidottu 29,6 miljardia euroa, jolloin uusia sitoumuksia varten jäi 2,75 miljardia. Yhdessä uusien yhdeksännen EKR:n varojen (12,5 miljardia käytettävissä huhtikuusta 2003) kanssa uusia sitoumuksia varten on kaikkiaan ajanjaksolla 2003-2007 käytettävissä 15,25 miljardia. Cotonoun sopimuksen tultua voimaan aikaisempia EKR:ien sitomattomia varoja on siirretty yhdeksänteen EKR:ään (tähän mennessä 2,24 miljardia), mutta suurin osa näistä varoista on edelleen kohdennettu samoille maille ja alueille (sekä AKT-maiden keskinäiseen yhteistyöhön) kuin aikaisemmissa EKR:issä. Ainoastaan 199 miljoonaa euroa on edelleen käytettävissä varauksista.

Jäsenvaltioiden sisäistä sopimusta edeltäneissä neuvotteluissa, joissa yhdeksännen EKR:n määrä vahvistettiin, komissio ilmoitti pyrkivänsä vuositasolla 3-3,5 miljardin euron täytäntöönpanoon. Komissio vahvistaa tämän tavoitteen ajanjaksolle 2003-2007 ja uskoo tavoitteen olevan saavutettavissa. Seuraavasta taulukosta käyvät ilmi kuudennen, seitsemännen, kahdeksannen ja yhdeksännen EKR:n sitoumusten ja maksujen ennusteet, jotka perustuvat komission tiedonantoon Euroopan kehitysrahasto (EKR) - Arviot varainhoitovuosien 2003 ja 2004 rahoituspäätöksistä, maksusuorituksista ja jäsenvaltioiden rahoitusosuuksista sekä ennusteet vuosien 2005-2008 rahoituspäätöksistä ja maksusuorituksista [KOM(2003)720, 21.11.2003] [12].

[12] Sitoumuksia ja maksuja koskevat tiedot tiedonannossa KOM(2003)720 viittaavat koko EKR:ään mukaan luettuina AKT-maiden ja merentakaisten maiden ja alueiden määrärahat sekä täytäntöönpanokulut. AKT-maiden määrärahojen osuus on 98,3 % EKR:n kaikista varoista. AKT-maita koskevat sitoumukset ja ennusteet on saatu soveltamalla tiedonannossa mainittuihin määriin kerrointa 0,983.

Taulukko 1: EKR-varojen täytäntöönpano (määrät miljardeina euroina)

>TAULUKON PAIKKA>

Taulukosta käy ilmi, että nykyisten ennusteiden mukaan yhdeksännen EKR:n AKT-määrärahat käytetään kokonaan [13] vuosina 2003-2007. Vuoden 2003 ennusteet vahvistuivat vuoden 2003 todellisilla täytäntöönpanotiedoilla, joiden mukaan sitoumusten määrä oli 3,7 miljardia euroa ja maksujen määrä 2,4 miljardia euroa [14].

[13] Taulukon sitoumukset ovat bruttositoumuksia eikä niihin ole laskettu maksusitoumusten vapauttamisia. Tämä selittää negatiivisen "sitomatta"-luvun vuonna 2007.

[14] Ks. alaviite 10.

3. Ehdollisen miljardin vapauttamista koskeva ehdotus

Edellä esitetyn analyysin perusteella ja yhdeksättä EKR:ää koskevan sisäisen sopimuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio ehdottaa, että ehdollinen miljardi vapautetaan ja käytetään vesialan AKT-EU-välineen perustamiseen. Yhdeksättä EKR:ää koskevan rahoituspöytäkirjan määräysten sekä sisäisen sopimuksen 2 artiklan mukaisesti ehdollinen miljardi olisi jaettava oikeasuhteisesti kolmeen lohkoon (pitkän aikavälin kehitys 741 miljoonaa euroa, alueellinen yhteistyö 96 miljoonaa euroa, investointikehys 163 miljoonaa euroa).

Ehdotettu vesialan väline on luonteeltaan horisontaalinen väline, ja se olisi sen vuoksi rahoitettava osana AKT-maiden keskinäistä yhteistyötä, joka kuuluu alueellisen yhteistyön lohkoon. Yhden miljardin euron suuruisen vesialan välineen perustamiseksi on toteuttava seuraavat toimenpiteet:

* EU:n neuvoston päätettyä ehdollisen miljardin vapauttamisesta kuullaan AKT-maiden ryhmän periaatteellinen kanta kyseisten varojen käyttämiseen vesialan välinettä varten.

* Cotonoun sopimuksen liitteen IV 12 artiklan mukaisesti yhteisö voi korvamerkitä ylimääräiset 96 miljoonaa euroa alueellisen yhteistyön määrärahasta AKT-maiden keskinäiseen yhteistyöhön ja ilmoittaa tästä AKT-ministerineuvostolle. Tämä edellyttää komission päätöstä, jota varten sen on kuultava EU:n jäsenvaltioita EKR-komiteassa. Tällä päätöksellä käytetään loppuun alueellisen yhteistyön määräraha ja luodaan oikeusperusta seuraavalle vaiheelle.

* Rahoituspöytäkirjan (Cotonoun sopimuksen liite 1) 8 kohdan nojalla AKT-EY-ministerineuvosto voi päättää siirtää ylimääräiset varat pitkän aikavälin kehityksen määrärahoista (741 miljoonaa euroa) ja investointikehyksestä (163 miljoonaa euroa) alueellisen yhteistyön määrärahaan ja käyttää näitä varoja AKT-maiden keskinäiseen yhteistyöhön. Tämä edellyttää seuraavia vaiheita: i) komission ehdotus AKT-EU-ministerineuvostossa tehtävää päätöstä varten, ii) ehdotuksen hyväksyminen EU:n neuvostossa, iii) päätöksen teko AKT-EU-ministerineuvostossa. Päätökseen on myös sisällyttävä vesialan välinettä koskeva virallinen rahoituspyyntö, jonka tekoon AKT-ministerineuvostolla on Cotonoun sopimuksen liitteen IV 13 artiklan 2 kohdan mukainen oikeus.

* Kun edellä esitetyistä vaiheista on sovittu, komissio esittää rahoitusehdotuksen yksityiskohtaisine täytäntöönpanosääntöineen EKR-komitealle ja tekee rahoituspäätöksen vesialan välineen perustamiseksi. Cotonoun sopimuksen liitteen IV 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti se voi toimia täytäntöönpanoelimenä.

Ehdotus

NEUVOSTON PÄÄTÖS

yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston ehdollisen miljardin euron määrän vapauttamisesta yhteistyöhön Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden kanssa

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 310 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan kanssa,

ottaa huomioon Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun AKT-EY-kumppanuussopimuksen,

ottaa huomioon AKT-EY-kumppanuussopimuksen rahoituspöytäkirjan mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta 18 päivänä syyskuuta 2000 allekirjoitetun sisäisen sopimuksen ja erityisesti sen 2 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) AKT-EY-kumppanuussopimuksen rahoituspöytäkirjan 1 kohdan mukaisesti rahoituspöytäkirjaa sovelletaan viiden vuoden ajan 1 päivästä maaliskuuta 2000. Rahoituspöytäkirjan 5 kohdassa kuitenkin tarkennetaan, että pöytäkirjan kokonaismäärä täydennettynä aikaisemmista Euroopan kehitysrahastoista (EKR) siirretyillä jäännösvaroilla kattaa ajanjakson 2000-2007.

(2) Sisäisen sopimuksen 2 artiklan 2 kohdan sekä AKT-EY-kumppanuussopimukseen julistuksena XVIII liitetyn, EU:n rahoituspöytäkirjasta antaman julistuksen mukaisesti yhdeksännen EKR:n kokonaismäärästä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maille (AKT), joka on 13,5 miljardia euroa, vapautettiin AKT-EY-kumppanuussopimuksen tultua voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2003 ainoastaan 12,5 miljardia euroa. Tämä määrä jakautuu kolmeen lohkoon: 9,259 miljardia euroa pitkän aikavälin kehitykseen, 1,204 miljardia euroa alueelliseen yhteistyöhön ja yhdentymiseen ja 2,037 miljardia euroa investointikehykseen.

(3) Sisäisen sopimuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti yhden miljardin euron määrä voidaan vapauttaa vasta EU:n neuvoston komission ehdotuksesta vuonna 2004 toteuttaman tulosarvioinnin perusteella. AKT-EY-kumppanuussopimuksen rahoituspöytäkirjan 7 kohdassa ja julistuksessa XVIII tarkennetaan, että tulosarvioinnissa arvioidaan sitoumusten ja maksujen toteutumisastetta.

(4) Vuoden 2003 loppuun mennessä toteutuneiden sitoumusten ja maksujen määrä yhdessä komission vuosille 2004-2007 esittämien ennusteiden kanssa osoittaa, että yhdeksännen EKR:n AKT-määrärahat voidaan sitoa kokonaan.

(5) EU:n neuvosto tunnusti 19 päivänä toukokuuta 2003 tarpeen ottaa käyttöön merkittävä määrä varoja vesihuoltoa ja sanitaatiopalveluita varten ja pyysi komissiota laatimaan käytännön ehdotuksia keskusteltaviksi EU:ssa ja AKT-EY-ministerineuvostossa,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA

1 artikla

Sisäisen sopimuksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu miljardin euron määrä vapautetaan ja jaetaan seuraavasti:

(1) 741 miljoonaa euroa pitkän aikavälin kehityksen tukemiseen, johon viitataan sisäisen sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdassa ja rahoituspöytäkirjan 3 kohdan a alakohdassa, jolloin kyseisen määrärahan kokonaismääräksi tulee 10 miljardia euroa.

(2) 96 miljoonaa euroa alueellisen yhteistyön ja yhdentymisen tukemiseen, johon viitataan sisäisen sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja rahoituspöytäkirjan 3 kohdan b alakohdassa, jolloin kyseisen määrärahan kokonaismääräksi tulee 1,3 miljardia euroa.

(3) 163 miljoonaa euroa investointivälineeseen, johon viitataan sisäisen sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan c alakohdassa ja rahoituspöytäkirjan 3 kohdan c alakohdassa, jolloin kyseisen lohkon kokonaismääräksi tulee 2,2 miljardia euroa.

2 artikla

Neuvosto pyytää komissiota laatimaan tarvittavat ehdotukset vesialan AKT-EU-välineen perustamiseksi miljardilla eurolla yhdeksännestä EKR:stä.

3 artikla

Tämä päätös annetaan tiedoksi AKT-ministerineuvostolle.

4 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

Tehty Brysselissä

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

LIITE 3.1

>VIITTAUS KAAVIOON>

// EUROOPAN KOMISSIO

KEHITYSYHTEISTYÖN PO

Pääjohtaja

Brysselissä

A1*2(04) D/

Ilmoitus EKR-komitean jäsenille

Asia: EKR:n käyttö uusiin aloitteisiin - AKT-maiden keskinäisen yhteistyön määrärahan kasvattaminen yhdeksännessä EKR:ssä vesialan AKT-EU-välinettä varten

Johdanto:

Alueellisen yhteistyön määrärahojen määrittämisen menetelmistä AKT-EY-kumppanuussopimuksessa keskusteltiin marraskuussa 2000 pidetyssä kokouksessa ja sittemmin huhti- ja toukokuussa 2001. Sen jälkeen komissio on ilmoittanut sovitun menettelyn mukaisesti kohdentavansa alueelliseen yhteistyöhön yhteensä 700 miljoonaa euroa. Se on myös ilmoittanut AKT-ministerineuvostolle 300 miljoonan euron määrästä AKT-maiden keskinäiseen yhteistyöhön.

EKR-komitea hyväksyi kesäkuussa 2002 komission ehdotuksen lisätä AKT-maiden keskinäisen yhteistyön määrärahaa 60 miljoonalla eurolla kuudennen ja seitsemännen EKR:n varauksista HIV:n/aidsin ja malarian torjumiseksi perustetun maailmanlaajuisen rahaston rahoitukseen osallistumiseksi.

Komissio ilmoitti marraskuussa 2002 EKR-komitealle aikeistaan käyttää EKR:n varoja uusiin aloitteisiin. EKR-komiteaa kuultuaan komissio päätti toukokuussa 2003 käyttää ensimmäiseksi yhdeksännen EKR:n alueellisen yhteistyön määrärahavarauksen korottaakseen AKT-maiden keskinäiseen yhteistyöhön tarkoitettua määrärahaa toistamiseen, 204 miljoonalla eurolla, terveydenhuoltoalan ja valmiuksien kehittämisen aloitteita varten. Lisäksi AKT-EY-ministerineuvosto päätti toukokuussa 2003 siirtää 335 miljoonaa euroa yhdeksännen EKR:n pitkän aikavälin kehityksen määrärahavarauksesta AKT-maiden keskinäisen yhteistyön määrärahaan velkahelpotusaloitetta varten. Kolmantena vaiheena komissio ehdottaa nyt AKT-maiden keskinäisen yhteistyön määrärahan korotusta jälleen, 96 miljoonalla eurolla yhdeksännen EKR:n alueellisen yhteistyön ja yhdentymisen määrärahavarauksesta. (Tätä varausta täydennettiin vastaavalla määrällä EU:n neuvoston päätöksellä vapauttaa yhdeksännen EKR:n ehdollinen miljardi.)

Ehdotus:

Euroopan yhteisöllä on aktiivinen rooli EU:n vesialoitteessa, joka käynnistettiin Maailman kestävän kehityksen huippukokouksessa. Tällä aloitteella pyritään auttamaan merkittävästi köyhyyden vähentämisessä, joka on sekä Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun AKT-EY-kumppanuussopimuksen että yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikan tärkein tavoite. Siinä keskitytään vuosituhattavoitteiden saavuttamiseen ja Maailman kestävän kehityksen huippukokouksessa asetettuihin tavoitteisiin, jotka liittyvän puhtaan veden saatavuuteen ja perussanitaatiopalveluiden järjestämiseen köyhille.

Koska EKR on tärkein AKT-maille annettavan yhteisön avun rahoituslähde, (lisä)varojen kyseisiin AKT-maita koskeviin uusiin aloitteisiin olisi tultava EKR:stä. AKT-maiden keskinäiseen yhteistyöhön yhdeksännessä EKR:ssä korvamerkitty määrä on liian pieni kaikkien aloitteiden kattamiseen. Tästä syystä olisi otettava käyttöön yhdeksännen EKR:n varaukset.

Komissio ehdottaa EKR-komitealle, että varmistetaan yhteisön tuki vesialoitteelle siirtämällä yhdeksännen EKR:n alueellisen yhteistyön määrärahavarauksessa jäljellä olevat varat (96 miljoonaa euroa) AKT-maiden keskinäisen yhteistyön määrärahaan ja käytetään nämä varat vesialan AKT-EU-välineen perustamiseen. Tämän välineen tavoitteena on lisätä merkittävästi rahoitusta puhtaan veden saatavuuteen ja perussanitaatiopalveluiden järjestämiseen köyhille AKT-maissa liittyvien tavoitteiden saavuttamiseksi ja käyttää kehitysapua lisärahoitusta kannustavana tekijänä. AKT-maiden keskinäisen yhteistyön määrärahan ehdotettu lisäys 96 miljoonalla eurolla johtaa alueellisen yhteistyön ja yhdentymisen määrärahan käyttämiseen loppuun.

AKT-maiden keskinäisen yhteistyön määrärahan kasvattaminen entisestään on välttämätöntä ehdotetun vesialan AKT-EU-välineen tarpeita varten. Näin voidaan tehdä ainoastaan, jos otetaan käyttöön pitkän aikavälin kehitysmäärärahojen varaukset ja investointikehyksen varoja, joita on myös täydennetty EU:n neuvoston päätöksellä yhdeksännen EKR:n ehdollisen miljardin vapauttamisesta. Tästä syystä on samaan aikaan valmisteilla AKT-EY-ministerineuvoston päätös 741 miljoonan euron siirtämiseksi yhdeksännen EKR:n pitkän aikavälin kehityksen määrärahavarauksesta ja 163 miljoonan euron siirtämiseksi yhdeksännen EKR:n investointikehyksestä AKT-maiden keskinäiseen yhteistyöhön käytettäväksi vesialan AKT-EU-välineen perustamiseen. Näin vesialan välinettä varten saadaan kaikkiaan miljardi euroa. Asiasta laaditaan yksityiskohtainen rahoitusehdotus, joka toimitetaan EKR-komiteaan lausunnolle sisäisen sopimuksen määräysten mukaisesti.

Jos EKR-komitea antaa myönteisen lausunnon, komissio tekee virallisen päätöksen AKT-maiden keskinäiseen yhteistyöhön tarkoitetun määrärahan korottamiseksi 96 miljoonalla eurolla ja ilmoittaa tästä lisäyksestä AKT-ministerineuvostolle.

LIITE 3.2

Ehdotusluonnos

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty [...],

AKT-EY-kumppanuussopimuksen rahoituspöytäkirjan mukaisista määrärahakohdennuksista alueohjelmiin ja AKT-maiden keskinäiseen yhteistyöhön 15 päivänä kesäkuuta 2001 tehdyn komission päätöksen N:o C(2001)1578/2 muuttamisesta

MEMORANDUM TO THE COMMISSION

The European Community plays an active role in the EU Water Initiative launched during the World Summit on Sustainable Development (WSSD). This initiative has the objective to make substantial contributions to poverty reduction, the main objective of both the ACP-EC Partnership Agreement signed in Cotonou on 23 June 2000 and the Community Development Policy.

In accordance with the Cotonou Agreement and the Internal Agreement between EU Member States, the Commission's services have proposed to the EDF Committee to ensure support from the Community to the Water Initiative by transferring the unallocated resources remaining under the 9th EDF reserve for regional co-operation (EUR96 million) to the allocation for intra-ACP co-operation and to use these funds for a contribution to an ACP-EU Water Facility. The EDF Committee has expressed a positive opinion on this proposal at its ... meeting in ... 2004.

By decision C(2001)1578/2 of 15 June 2001, the Commission determined allocations to regional programmes and to intra-ACP co-operation under the financial protocol of the ACP-EC Partnership Agreement. Under this decision EUR 700 million were reserved for indicative resource allocations to regions and EUR 300 million for intra-ACP co-operation. EUR204 million were kept as a general reserve [15].

[15] The 9th EDF Financial Protocol foresees an amount of EUR1.300 million for regional co-operation. However, taking into consideration that EUR1 billion of the total amount of the 9th EDF (EUR13,5 billion) were conditioned by a performance review in 2004, the real amount available for regional co-operation was only EUR1.204 million. The real reserve was therefore EUR204 million and not EUR300 million as mentioned in the respective Commission decision.

By decision C(2002)2567 of 11 July 2002, the Commission decided to increase the allocation for intra-ACP co-operation under the ACP-EC Partnership Agreement by EUR 60 million, which originated from the general reserves of the sixth and seventh EDF. This supplementary allocation allowed for a financing decision on the contribution from the EDF to the Global Fund to Fight HIV/Aids and Malaria.

By decision C(2003)1508 of 12 May 2003 the Commission decided a second increase of the allocation for intra-ACP co-operation by EUR204 million, from the unallocated resources under the 9th EDF reserve for regional co-operation and integration, allowing for a contribution to new initiatives in the health sector and for capacity building.

By decision N° 2/2003 of 16 May 2003 the ACP-EC Council of Ministers decided to transfer EUR 335 million from the unallocated resources under the reserve of the 9th EDF long-term development envelope to the intra-ACP allocation, allowing for a new contribution to the debt reduction initiative in favour of Highly Indebted Poor Countries.

The attached draft decision proposes a fourth increase of the allocation for intra-ACP cooperation by EUR96 million, from the unallocated resources under the 9th EDF reserve for regional co-operation and integration. (This reserve was replenished with the same amount by a decision of the EU-Council on the release of the conditional billion under the 9th EDF.) It will lead to full absorption of the envelope for regional co-operation.

Under these circumstances, the ACP-EC Council of Ministers can take appropriate measures in accordance with paragraph 8 of the 9th EDF Financial Protocol, which can be applied when funds provided for in any of the instruments of the Cotonou Agreement are exhausted. A proposal has been prepared in parallel for a decision by the ACP-EC Council of Ministers on the transfer of EUR741 million from the reserve of the 9th EDF long-term development envelope and EUR163 million from the 9th EDF Investment Facility, to the allocation for intra-ACP co-operation, to be used for the establishment of an ACP-EU Water Facility.

The Commission is asked to adopt the enclosed decision on the increase of the intra-ACP allocation by EUR96 million.

Luonnos:

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty [...],

AKT-EY-kumppanuussopimuksen rahoituspöytäkirjan mukaisista määrärahakohdennuksista alueohjelmiin ja AKT-maiden keskinäiseen yhteistyöhön 15 päivänä kesäkuuta 2001 tehdyn komission päätöksen N:o C(2001)1578/2 muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun AKT-EY-kumppanuussopimuksen,

ottaa huomioon AKT-EY-kumppanuussopimuksen rahoituspöytäkirjan mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta 18 päivänä syyskuuta 2000 allekirjoitetun sisäisen sopimuksen ja erityisesti sen 16 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Komissio päätti 11 päivänä heinäkuuta 2002 tehdyllä päätöksellä C(2002)2567 korottaa AKT-EY-kumppanuussopimuksen mukaista AKT-maiden keskinäisen yhteistyön määrärahaa 60 miljoonalla eurolla, jotka ovat peräisin kuudennen ja seitsemännen Euroopan kehitysrahaston (EKR) kohdentamattomista varoista.

(2) Komissio päätti 12 päivänä toukokuuta 2003 tehdyllä päätöksellä C(2003)1508 korottaa AKT-maiden keskinäisen yhteistyön määrärahaa 204 miljoonalla eurolla, jotka ovat peräisin kohdentamattomista varoista yhdeksännen EKR:n varauksesta alueellista yhteistyötä ja yhdentymistä varten.

(3) AKT-EY-ministerineuvosto päätti 16 päivänä toukokuuta 2003 tehdyllä päätöksellä N:o 2/2003 siirtää 335 miljoonaa euroa yhdeksännen EKR:n alueellista yhteistyötä ja yhdentymistä koskevan varauksen kohdentamattomista varoista AKT-maiden keskinäiseen yhteistyöhön.

(4) Neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien AKT-EY-kumppanuussopimuksen rahoituspöytäkirjan mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta tehdyssä sisäisessä sopimuksessa valtuutetaan komissio määrittämään tukien alustava jakautuminen alueille AKT-EY-kumppanuussopimuksessa määriteltyjen perusteiden mukaisesti. Sisäisen sopimuksen 16 artiklan mukaisesti EKR-komiteaa on kuultu 96 miljoonan euron lisäyksestä, joka on peräisin yhdeksännen EKR:n alueellisen yhteistyön ja yhdentymisen määrärahavarauksesta, AKT-maiden keskinäisen yhteistyön määrärahaan,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan päätöksen N:o C(2001)1578/2 2 artiklan ensimmäinen virke seuraavalla:

"AKT-maiden keskinäiseen yhteistyöhön varataan 660 miljoonaa euroa, josta 600 miljoonaa euroa saadaan yhdeksännestä EKR:stä ja 60 miljoonaa euroa kuudennen ja seitsemännen EKR:n kohdentamattomista varoista."

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

Tehty Brysselissä [...].

Komission puolesta

[...]

Komission jäsen

LIITE 4

Ehdotusluonnos

NEUVOSTON PÄÄTÖS

AKT-EY-ministerineuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta päätökseen käyttää pitkän aikavälin kehityksen määrärahojen varausta sekä yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston investointikehyksen varoja vesialan AKT-EU-välineen perustamiseen

(komission esittämä)

MEMORANDUM TO THE COMMISSION

The European Community plays an active role in the EU Water Initiative launched during the World Summit on Sustainable Development (WSSD). This initiative has the objective to make substantial contributions to poverty reduction, the main objective of both the ACP-EC Partnership Agreement signed in Cotonou on 23 June 2000 and the Community Development Policy.

In accordance with the Cotonou Agreement and the Internal Agreement between EU Member States, the Commission's services have proposed to the EDF Committee to ensure support from the Community to the Water Initiative by transferring the unallocated resources remaining under the 9th EDF reserve for regional co-operation (EUR96 million) to the allocation for intra-ACP co-operation and to use these funds as a contribution to an ACP-EU Water Facility. The EDF Committee has expressed a positive opinion on this proposal at its ... meeting on ...2004.

This proposal leads to full absorption of the envelope for regional co-operation. Under these circumstances, the ACP-EC Council of Ministers can take appropriate measures in accordance with paragraph 8 of the 9th EDF Financial Protocol, which can be applied when funds provided for in any of the instruments of the Cotonou Agreement are exhausted.

Against this background, the Commission proposes that the Council adopt the enclosed decision on the transfer of EUR741 million from the unallocated resources under the reserve of the 9th EDF long-term development envelope and EUR163 million from the 9th EDF Investment Facility, to the allocation for intra-ACP co-operation, to be used for the establishment of an ACP-EU Water Facility. Together with the above mentioned increase of EUR96 million of the intra-ACP allocation, this will lead to a total amount of EUR1 billion for the Water Facility.

A proposal for a Council decision on the position to be adopted by the Community within the ACP-EC Council of Ministers regarding the use of unallocated resources under the reserve of the 9th EDF long-term development envelope as well as resources from the 9th EDF Investment Facility is attached to this memorandum. The Commission is asked to adopt this proposal for a Council Decision, in order to allow the above activities to be implemented.

Ehdotus

NEUVOSTON PÄÄTÖS

AKT-EY-ministerineuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta päätökseen käyttää pitkän aikavälin kehityksen määrärahojen varausta sekä yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston investointikehyksen varoja vesialan AKT-EU-välineen perustamiseen

(komission esittämä)

PERUSTELUT

Euroopan yhteisöllä on aktiivinen rooli EU:n vesialoitteessa, joka käynnistettiin Maailman kestävän kehityksen huippukokouksessa. Tällä aloitteella pyritään auttamaan merkittävästi köyhyyden vähentämisessä, joka on sekä Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun AKT-EY-kumppanuussopimuksen että yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikan tärkein tavoite.

Koska EKR on tärkein AKT-maille annettavan yhteisön avun rahoituslähde, (lisä)varojen kyseisiin AKT-maita koskeviin uusiin aloitteisiin olisi tultava EKR:stä. AKT-maiden keskinäiseen yhteistyöhön yhdeksännessä EKR:ssä korvamerkitty määrä on liian pieni kaikkien aloitteiden kattamiseen. Tästä syystä olisi otettava käyttöön yhdeksännen EKR:n varaukset.

Cotonoun sopimuksen ja EU:n jäsenvaltioiden sisäisen sopimuksen mukaisesti komission yksiköt ovat ehdottaneet EKR-komitealle, että varmistetaan yhteisön tuki vesialoitteelle siirtämällä yhdeksännen EKR:n alueellisen yhteistyön määrärahavarauksessa kohdentamatta olevat varat (96 miljoonaa euroa) AKT-maiden keskinäisen yhteistyön määrärahaan ja käytetään nämä varat vesialan AKT-EU-välineen perustamiseen. EKR-komitea on antanut tästä ehdotuksesta myönteisen lausunnon ... 2004 pitämässään kokouksessa.

Kyseinen ehdotus merkitsee alueellista yhteistyötä koskevien määrärahojen täysimääräistä käyttöä. Näin ollen AKT-EY-ministerineuvosto voi toteuttaa tarvittavat toimenpiteet yhdeksännen EKR:n rahoituspöytäkirjan 8 kohdan mukaisesti, jota voidaan soveltaa silloin, kun Cotonoun sopimuksen mukaisista rahoitusvälineistä myönnettävät varat on käytetty loppuun.

Näistä syistä komissio ehdottaa, että neuvosto hyväksyy liitteenä olevan päätöksen AKT-EY-ministerineuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta 741 miljoonan euron siirtoon yhdeksännen EKR:n pitkän aikavälin kehityksen määrärahavarauksesta (kohdentamattomat varat) sekä 163 miljoonan euron siirtoon yhdeksännen EKR:n investointikehyksestä AKT-maiden keskinäiseen yhteistyöhön käytettäväksi vesialan AKT-EU-välineen perustamiseen.

Ehdotus

NEUVOSTON PÄÄTÖS

AKT-EY-ministerineuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta päätökseen käyttää pitkän aikavälin kehityksen määrärahojen varausta sekä yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston investointikehyksen varoja vesialan AKT-EU-välineen perustamiseen

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 310 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan kanssa,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) EU:n neuvosto tunnusti 2509. kokouksessaan 19 päivänä toukokuuta 2003 tarpeen ottaa käyttöön merkittävä määrä varoja vesihuoltoa ja sanitaatiopalveluita varten ja pyysi komissiota laatimaan käytännön ehdotuksia keskusteltaviksi EU:ssa ja AKT-EY-ministerineuvostossa,

(2) Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun AKT-EY-kumppanuussopimuksen 15 artiklalla perustettiin AKT-EY-ministerineuvosto, jolla on sopimuksessa määritelty päätösvalta, ja sen liitteessä I (rahoituspöytäkirja) olevan 8 kohdan mukaisesti AKT-EY-ministerineuvosto voi toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet, jos sopimuksen mukaisista rahoitusvälineistä myönnettävät varat on käytetty loppuun.

(3) Yhdeksännestä Euroopan kehitysrahastosta myönnettävät määrärahat alueelliseen yhteistyöhön ja yhdentymiseen on käytetty loppuun. Tämän vuoksi olisi määritettävä AKT-EY-ministerineuvostossa vahvistettava yhteisön kanta, jotta AKT-EY-ministerineuvosto voisi tehdä päätöksen yhteisön rahoituksesta vesialan AKT-EU-välineen perustamiseen yhdeksännen EKR:n pitkän aikavälin kehityksen määrärahavarauksesta ja investointikehyksestä,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA

1 artikla

Yhteisön kanta AKT-EY-ministerineuvostossa yhdeksännen EKR:n pitkän aikavälin kehityksen määrärahavarauksen sekä investointikehyksen varojen käyttämiseen vesialan AKT-EU-välineen perustamiseen on liitteenä olevan AKT-EY-ministerineuvoston päätösluonnoksen mukainen.

Tehty Brysselissä [...].

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

[...]

LIITE

Luonnos:

AKT-EY-MINISTERINEUVOSTON PÄÄTÖS

yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston pitkän aikavälin kehityksen määrärahavarauksen ja investointikehyksen varojen käytöstä vesialan AKT-EU-välineen perustamiseen

AKT-EY-MINISTERINEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun AKT-EY-kumppanuussopimuksen ja erityisesti sen liitteessä I olevan 8 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Euroopan komissio on ilmoittanut AKT-ministerineuvostolle yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston (EKR) AKT-maiden keskinäiseen yhteistyöhön tarkoitetun määrärahan korottamisesta 96 miljoonalla eurolla ja ehdottanut, että nämä varat käytetään vesialan AKT-EU-välineen rahoitukseen.

(2) Tuen varmistamiseksi EU:n vesialoitteen täytäntöönpanolle AKT-maissa on aiheellista kohdentaa yhteensä 904 miljoonaa euroa lisävaroja ATK-maiden keskinäiseen yhteistyöhön. AKT-EY-kumppanuussopimuksen liitteen I (rahoituspöytäkirja) 3 kohdan b alakohdassa määritellyt määrärahat alueelliseen yhteistyöhön ja yhdentymiseen on kuitenkin käytetty loppuun. Tarvittavat varat on tämän vuoksi siirrettävä yhdeksännen EKR:n pitkän aikavälin kehityksen määrärahojen kohdentamattomista varoista ja investointikehyksestä, joihin viitataan rahoituspöytäkirjan 3 kohdan b ja c alakohdassa.

(3) Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun AKT-EY-kumppanuussopimuksen 15 artiklalla perustettiin AKT-EY-ministerineuvosto, jolla on sopimuksessa määritelty päätösvalta,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla - Vesialan AKT-EU-välineen perustaminen

Siirretään 904 miljoonaa euroa, josta 741 miljoonaa euroa yhdeksännen EKR:n pitkän aikavälin kehityksen määrärahavarauksesta ja 163 miljoonaa euroa yhdeksännen EKR:n investointikehyksestä, AKT-maiden keskinäiseen yhteistyöhön osana alueellista yhteistyötä ja yhdentymistä käytettäväksi vesialan AKT-EU-välineen perustamiseen.

2 artikla

AKT-EY-kumppanuussopimuksen liitteessä IV olevan 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti AKT-ministerineuvosto pyytää komissiota rahoittamaan vesialan AKT-EU-välineen tukemista AKT-maiden keskinäisen yhteistyön määrärahasta yhteensä miljardilla eurolla.

Tehty

AKT-EY-ministerineuvoston puolesta

Puheenjohtaja

LIITE 5

LYHENNELUETTELO

AKT // Afrikka, Karibia ja Tyynimeri

AfDB // Afrikan kehityspankki

AMCOW // African Ministerial Council on Water (Afrikan vesialan ministerineuvosto)

AU // Afrikan unioni

AWF // African Water Facility (Afrikan vesialan väline)

ECOWAS // Economic Community of West African States

EKR // Euroopan kehitysrahasto

EDFI // European Development Finance Institutions

EECCA // Itä-Eurooppa, Kaukasia ja Keski-Aasia

EIP // Euroopan investointipankki

EU // Euroopan unioni

GPOBA // (peruspalveluiden tarjoamiseen myönnettävän avun maailmanlaajuinen kumppanuus)

IWRM // Integroitu vesivarojen hoito

MSF // Sidosryhmien foorumi

NEPAD // New Partnership for African Development

PPIAF // Public Private Infrastructure Advisory Facility (julkisen ja yksityisen sektorin yhteinen infrastruktuurin neuvoa-antava väline)

PPP // Julkisten ja yksityisten toimijoiden välinen kumppanuus

SADC // Eteläisen Afrikan kehitysyhteisö