Yhteinen työryhmä on verrannut voimassa olevia teknisiä vaatimuksia, joita sovelletaan EU:n lainsäädännön mukaisesti ja RNKK:ssa, ja etsinyt yhdenmukaisia ratkaisuja aloilla, joilla vaatimuksissa on eroja.

RNKK:lle on kertynyt huomattavasti kokemusta sisävesialusten teknisten vaatimusten vahvistamisesta. RNKK:n puitteissa perustetulla ja kaikki EU:n jäsenvaltiot kattavalla CESNIllä on näin ollen tarvittava asiantuntemus ja maantieteellinen edustavuus kaikilla Euroopan unionin sisävesiväylillä noudatettavien yhteisten standardien laatimiseen.

Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen 22 artiklan perusteella myönnettyjen todistusten ja unionin sisävesialustodistusten katsotaan olevan vaatimuksia vastaavia alusten teknisten vaatimusten osalta erityisesti siksi, että tekniset vaatimukset EU:n oikeudellisessa kehyksessä perustuvat pääasiassa Reinin navigaation keskuskomission teknisiin vaatimuksiin.

Lisäksi direktiivin 2006/87/EY 20 artiklassa säädetään, että kaikilla alan tekniikan kehitykseen perustuvilla liitteen II muutoksilla, jotka ovat lähtöisin kansainvälisistä järjestöistä ja erityisesti RNKK:sta, on varmistettava, että kunkin sääntelykehysten mukaisesti myönnetyt todistukset vastaavat edelleen vaatimuksia, jotta taataan vastaava turvallisuustaso.

Tästä syystä RNKK:n teknisten vaatimusten muutoksista johtuvalla kehityksellä voi olla vaikutusta direktiiviin 2006/87/EY.

Lisäksi komissio hyväksyi 10. syyskuuta 2013 NAIADES II -paketin osana ehdotusta direktiiviksi sisävesialusten teknisistä vaatimuksista ja nykyisen direktiivin 2006/87/EY kumoamisesta. Kuten tämän ehdotuksen johdanto-osan kappaleissa todetaan, on vaikea säilyttää kaksia erillisiä sääntöjä alusten teknisistä vaatimuksista kahdessa eri oikeudellisessa järjestelmässä (RNKK ja EU), jotka toimivat omien sääntöjen ja menettelyjensä mukaan, eikä näin taata oikeusvarmuutta ja turvallisuutta. Edellä mainitun ehdotuksen lainsäädäntömenettely on edennyt huomattavasti sekä neuvostossa että Euroopan parlamentissa. On syntynyt laaja yksimielisyys siitä, että tässä yhteydessä on tarpeen virtaviivaistaa sisävesiliikenteen teknisiä sääntöjä ja välttää tarpeetonta päällekkäisyyttä. Ajatus siitä, että tulevaan direktiiviin sisällytetään viittaus RNKK:n johdolla vahvistettavaan tekniseen standardiin keinona näiden tavoitteiden saavuttamiseksi, on saanut laajan hyväksynnän. Euroopan parlamentti hyväksyi ensimmäisessä käsittelyssä 15. huhtikuuta 2014 kannan, jossa kannatetaan laajalti komission ehdotusta. Neuvostossa päästiin yleisnäkemykseen liikenneneuvoston 11. kesäkuuta 2015 pidetyssä kokouksessa, jossa komission ehdotuksen tekstiin tehtiin rakenteellisia muutoksia selkeyden lisäämiseksi. Erityisesti yleisnäkemyksessä korvataan ehdotuksen liite II, joka sisältää tekniset vaatimukset viittaamalla RNKK:ssa laadittuun tekniseen standardiin. Toimielinten väliset neuvottelut ovat edelleen käynnissä, ja sopimukseen pyritään pääsemään ensimmäisessä käsittelyssä. Yhteenvetona voidaan todeta, että standardin hyväksymismenettely RNKK:ssa on tärkeää myös yhteisön säännöstön kehittämiselle tällä alalla lähitulevaisuudessa.

3.KUULEMISTEN TULOKSET

Teknistä standardia on valmisteltu intensiivisesti EU:ssa ja RNKK:ssa. Useita julkisen ja yksityisen sektorin asiantuntijoita on kuultu tältä osin. Standardin laadinnan aikana on järjestetty seuraavat tekniset kokoukset:

–yhteinen (EU–RNKK) työryhmä: kokoukset 17.–20. helmikuuta 2014, 3.–5. kesäkuuta 2014, 9.–1. syyskuuta 2014, 9.–11. joulukuuta 2014, 17.–19. helmikuuta 2015, 16.–18. kesäkuuta 2015 ja 22.–23. syyskuuta 2015.

–RNKK: tarkastusmääräyskomitean kokoukset 9. huhtikuuta 2014, 15. huhtikuuta 2014 ja 22. huhtikuuta 2015 sekä valmistelukomitean kokoukset 11. kesäkuuta 2014, 8. lokakuuta 2014, 3. joulukuuta 2014, 25. maaliskuuta 2015 ja 3. kesäkuuta 2015.

–CESNI: kokous 28. syyskuuta 2015.

Lisää teknisiä kokouksia on suunniteltu pidettäväksi 21.–22. lokakuuta 2015 ja 6. marraskuuta 2015.

Näiden kokousten avulla voidaan päästä asiantuntijatasolla yhteisymmärrykseen sisävesialusten teknisistä vaatimuksista.

4.SEUT-SOPIMUKSEN 218 ARTIKLAN 9 KOHDAN MUKAISEN PÄÄTÖKSEN TARPEELLISUUS

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan mukaan ”neuvosto tekee komission – – ehdotuksesta päätöksen – – sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan sovellettavuuden suhteen sen mukaista menettelyä on noudatettava, kun siinä vahvistetut edellytykset täyttyvät. Nämä edellytykset ovat seuraavat: a) asianomainen ala kuuluu unionin toimivaltaan, b) unionin kanta esitetään kansainvälisellä sopimuksella perustetussa elimessä, silloin kun tämän elimen on annettava c) säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia. Oikeuskäytännöstä on käynyt selväksi, ettei SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan soveltaminen edellytä unionin jäsenyyttä kyseisessä elimessä.

Tässä tapauksessa on ilmeistä, etteivät sisävesialusten tekniset vaatimukset pelkästään kuulu unionin toimivaltaan (vesiliikenteen turvallisuus), vaan EU on käyttänyt toimivaltaansa antamalla direktiivin 2006/87/EY ja sisävesialusten teknisiä vaatimuksia säännellään suurelta osin yhteisillä unionin säännöillä.