Ehdotus: neuvoston päätös Cartagenan bioturvallisuuspöytäkirjan tekemisestä yhteisön puolesta /* KOM/2002/0127 lopull. - CNS 2002/0062 */



Virallinen lehti nro 181 E , 30/07/2002 s. 0258 - 0274



Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS Cartagenan bioturvallisuuspöytäkirjan tekemisestä yhteisön puolesta (komission esittämä) PERUSTELUT Eräs yhteisön tavoitteista ympäristöpolitiikan alalla on edistää kansainvälisiä toimia alueellisten tai maailmanlaajuisten ympäristöongelmien käsittelemiseksi. Kansainvälisiä kysymyksiä ovat mm. biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen ja lajien kestävä käyttö. Yhteisö teki päätöksellä 93/626/ETY [1] Yhdistyneiden Kansakuntien ympäristöohjelmaan sisältyvän biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen. Yleissopimuksen sopimuspuolten toisessa konferenssissa vuonna 1995 [2] perustettiin yleissopimuksen 19 artiklan 3 kohdan mukaisesti neuvotteluprosessi, jossa tarkastellaan bioturvallisuutta koskevan pöytäkirjan tarvetta ja yksityiskohtia. [1] EYVL L 309, 13.12.1993, s. 1-20. [2] Elävien muunnettujen organismien turvallista siirtämistä, käsittelyä ja käyttöä koskevan pöytäkirjan tarpeellisuuden ja yksityiskohtien tarkastelu, biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen sopimuspuolien toisen konferenssin päätös II/5. Neuvosto valtuutti 19. lokakuuta 1995 [3] komission osallistumaan yhteisön puolesta neuvotteluihin, jotka käydään biologista monimuotoisuutta koskevaan yleissopimukseen kuuluvasta bioturvallisuuspöytäkirjasta. [3] Neuvoston asiakirja 10887/95 ENV 265. Cartagenan bioturvallisuuspöytäkirja hyväksyttiin yksimielisesti Montrealissa 29. tammikuuta 2000 biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen osapuolien ylimääräisessä konferenssissa. Yhteisö saavutti näissä neuvotteluissa kaikki tärkeimmät neuvotteluohjeissa, erityisesti 13. joulukuuta 1999 [4] annetuissa neuvoston päätelmissä asetetut tavoitteet. [4] Neuvoston asiakirja 13799/99 ENV 428. Cartagenan bioturvallisuuspöytäkirja muodostaa ennalta varautumisen periaatteeseen perustuvan kehyksen sellaisten nykyaikaisella biotekniikalla muunnettujen elävien organismien turvallista siirtoa, käsittelyä ja käyttöä varten, joilla voi olla haitallisia vaikutuksia biologisen monimuotoisuuden suojeluun ja kestävään käyttöön tai jotka voivat aiheuttaa ihmisten terveydelle riskejä. Pöytäkirjassa käsitellään erityisesti tällaisten organismien valtioiden rajat ylittävää liikkumista. Pöytäkirja oli avoinna allekirjoittamista varten yleissopimuksen osapuolien viidennen konferenssin aikana 15.-26. toukokuuta 2000 Nairobissa sekä YK:n päämajassa New Yorkissa 5. kesäkuuta 2000 - 4. kesäkuuta 2001. Helmikuun 14. päivään 2002 mennessä 107 maata oli allekirjoittanut pöytäkirjan ja kaksitoista maata on jo ratifioinut sen. Euroopan yhteisö ja sen jäsenvaltiot [5] antoivat selvän poliittisen merkin siitä, että EU on sitoutunut ratifioimaan Cartagenan bioturvallisuuspöytäkirjan nopeasti, sillä lähes kaikki jäsenvaltiot allekirjoittivat sen jo Nairobissa (24. toukokuuta 2000). [5] Neljätoista jäsenvaltiota allekirjoitti pöytäkirjan 24. toukokuuta 2000. Luxemburg allekirjoitti sen 11. heinäkuuta 2000. Kansainväliset kumppanimme odottavat, että yhteisö ja sen jäsenvaltiot johtavat ratifiointiprosessia, jotta varmistettaisiin pöytäkirjan pikainen voimaantulo. Kun otetaan huomioon yhteisön ja sen jäsenvaltioiden toimivalta pöytäkirjan soveltamisalaan kuuluvilla aloilla, on tärkeää, että yhteisö ja sen jäsenvaltiot tulevat samanaikaisesti sopimuksen osapuoliksi, jotta kaikki velvollisuudet voidaan täyttää asianmukaisesti. Komissio on jo esittänyt ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi geneettisesti muunnettujen organismien rajat ylittävistä liikkeistä [6]. Asetuksen on määrä täydentää yhteisön lainsäädäntöä ja mahdollistaa Cartagenan pöytäkirjan täytäntöönpano täysimääräisesti. [6] COM(2002)85, 18.02.2002. Yhteisöjen tuomioistuimen neuvoa-antavan lausunnon mukaisesti [7] liittymistä koskevan päätöksen pitäisi perustua 175 artiklan 1 kohtaan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen kanssa. [7] Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen lausunto 2/2000, 6.12.2001. Biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen 34 artiklan mukaan jäsenvaltiot ja alueelliset taloudellisen yhdentymisen järjestöt voivat ratifioida ja hyväksyä yleissopimukseen mahdollisesti tehtäviä pöytäkirjoja. Yleissopimuksen 34 artiklan 3 kohdan mukaisesti alueellisten taloudellisen yhdentymisen järjestöjen on ilmoitettava, mikä niiden toimivalta on kyseeseen tulevan pöytäkirjan soveltamisalalla. Tämän velvollisuuden täyttämiseksi komissio on laatinut tämän ehdotuksen liitteessä olevan ilmoituksen. Komissio siis ehdottaa, että neuvosto valtuuttaa puheenjohtajansa nimeämään henkilön tai henkilöt, joilla on valtuutus tallettaa Cartagenan bioturvallisuuspöytäkirjan hyväksymisasiakirja yhteisön puolesta, ja antaa hänelle tai heille tarvittavat valtuudet. 2002/0062 (CNS) Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS Cartagenan bioturvallisuuspöytäkirjan tekemisestä yhteisön puolesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan 1 kohdan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen [8], [8] EYVL C , , s. . ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [9], [9] EYVL C , , s. . sekä katsoo seuraavaa: (1) Eräs yhteisön tavoitteista ympäristöpolitiikan alalla on Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 174 artiklan mukaisesti edistää sellaisia kansainvälisiä toimia, joilla puututaan alueellisiin tai maailmanlaajuisiin ympäristöongelmiin, mukaan lukien biologisen monimuotoisuuden suojelu ja kestävä käyttö. (2) Yhteisö teki Yhdistyneiden Kansakuntien ympäristöohjelmaan sisältyvän biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen tekemisestä 25 päivänä lokakuuta 1993 tehdyllä neuvoston päätöksellä 93/626/ETY [10]. [10] EYVL L 309, 13.12.1993, s. 1-20. (3) Neuvosto valtuutti komission [11] vuonna 1995 osallistumaan yhteisön puolesta bioturvallisuuspöytäkirjaa koskeviin neuvotteluihin biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen 19 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Komissio osallistui kyseisiin neuvotteluihin yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. [11] Neuvoston asiakirja 10887/95 ENV 265. (4) Cartagenan bioturvallisuuspöytäkirja hyväksyttiin Montrealissa 29 päivänä tammikuuta 2000. (5) Cartagenan bioturvallisuuspöytäkirja muodostaa ennalta varautumisen periaatteeseen perustuvan kehyksen sellaisten nykyaikaisella biotekniikalla muunnettujen elävien organismien turvallista siirtoa, käsittelyä ja käyttöä varten, joilla voi olla haitallisia vaikutuksia biologisen monimuotoisuuden suojeluun ja kestävään käyttöön. Siinä otetaan myös huomioon ihmisten terveydelle aiheutuvat riskit ja keskitytään erityisesti organismien rajat ylittävään liikkumiseen. (6) Yhteisö ja neljätoista jäsenvaltiota allekirjoittivat pöytäkirjan 24 päivänä toukokuuta 2000 biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen osapuolien viidennen konferenssin aikana Nairobissa. Luxemburg allekirjoitti pöytäkirjan 11 päivänä heinäkuuta 2000. (7) Biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen 34 artiklan mukaan valtiot ja alueelliset taloudellisen yhdentymisen järjestöt voivat ratifioida ja hyväksyä kaikki yleissopimukseen mahdollisesti liitettävät pöytäkirjat. (8) Cartagenan bioturvallisuuspöytäkirja myötävaikuttaa yhteisön ympäristöpolitiikan tavoitteiden saavuttamiseen. Pöytäkirja olisi sen vuoksi tehtävä yhteisön puolesta mahdollisimman pian, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Hyväksytään täten yhteisön puolesta biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen Cartagenan bioturvallisuuspöytäkirja. Pöytäkirja on tämän päätöksen liitteenä. 2 artikla 1. Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään henkilö tai henkilöt, joilla on valtuudet tallettaa hyväksymisasiakirja yhteisön puolesta Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin huostaan biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen 34 ja 41 artiklan mukaisesti. 2. Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään henkilö tai henkilöt, joilla on valtuudet tallettaa tämän päätöksen liitteenä oleva toimivaltaa koskeva ilmoitus yhteisön puolesta biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen 34 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Tehty Brysselissä . Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE A biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen CARTAGENAN BIOTURVALLISUUSPÖYTÄKIRJA Tämän pöytäkirjan sopimuspuolet, jotka ovat biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen, jäljempänä 'yleissopimuksen', sopimuspuolia, palauttavat mieleen yleissopimuksen 19 artiklan 3 ja 4 kappaleen sekä 8 artiklan g kohdan ja 17 artiklan palauttavat mieleen myös yleissopimuksen sopimuspuolten konferenssin 17. marraskuuta 1995 tekemän päätöksen II/5 bioturvallisuutta koskevasta pöytäkirjasta, jossa keskitytään erityisesti sellaisten nykyaikaisella biotekniikalla muunnettujen elävien organismien tarkoituksellisiin siirtoihin valtion rajojen yli, joilla voi olla haitallisia vaikutuksia biologisen monimuotoisuuden suojeluun ja kestävään käyttöön, ja esitetään erityisesti asianmukaiset menettelyt tosiasioihin perustuvaa ennakkosuostumusta varten, vahvistavat uudestaan varovaisuusperiaatteen, joka sisältyy ympäristöä ja kehitystä koskevan Rion julistuksen 15. periaatteeseen, ovat tietoisia nykyaikaisen biotekniikan nopeasta leviämisestä sekä lisääntyvästä yleisestä huolestumisesta, joka liittyy sen mahdollisiin haitallisiin vaikutuksiin biologiseen monimuotoisuuteen, ottaen huomioon myös ihmisten terveydelle aiheutuvat riskit, tiedostavat, että nykyaikainen biotekniikka tarjoaa huomattavia mahdollisuuksia parantaa ihmisten hyvinvointia, mikäli sen kehittämisessä ja käytössä noudatetaan riittäviä turvatoimenpiteitä ympäristön ja ihmisten terveyden suojelemiseksi, tiedostavat myös alkuperäkeskusten ja perinnöllisen monimuotoisuuden keskusten ratkaisevan merkityksen ihmiskunnalle, ottavat huomioon monien maiden, erityisesti kehitysmaiden, rajalliset mahdollisuudet käsitellä eläviin muunnettuihin organismeihin liittyvien tunnettujen ja mahdollisten riskien luonnetta ja laajuutta, tiedostavat, että kauppa- ja ympäristösopimusten tulisi tukea toisiaan kestävän kehityksen saavuttamiseksi, painottavat, että tämän pöytäkirjan ei tulkita muuttavan sopimuspuolten oikeuksia ja velvollisuuksia, jotka perustuvat olemassaoleviin kansainvälisiin sopimuksiin, katsovat, että edellä olevan perustelukappaleen tarkoituksena ei ole asettaa tätä pöytäkirjaa muita kansainvälisiä sopimuksia alempaan asemaan, ovat sopineet seuraavaa: 1. 1 artikla TAVOITE Rion julistuksen 15. periaatteeseen sisältyvän varovaisuusperiaatteeseen perustuvan lähestymistavan mukaisesti tämän pöytäkirjan tavoitteena on myötävaikuttaa suojelun riittävän tason varmistamiseen sellaisten nykyaikaisella biotekniikalla muunnettujen elävien organismien turvallista siirtoa, käsittelyä ja käyttöä varten, joilla voi olla haitallisia vaikutuksia biologisen monimuotoisuuden suojeluun ja kestävään käyttöön, ottaen huomioon myös ihmisten terveydelle aiheutuvat riskit, ja kiinnittäen erityisesti huomiota valtion rajat ylittäviin siirtoihin. 2. 2 artikla YLEISET MÄÄRÄYKSET 1. Kukin sopimuspuoli ryhtyy tarvittaviin ja asianmukaisiin oikeudellisiin, hallinnollisiin ja muihin toimenpiteisiin täyttääkseen tähän pöytäkirjaan perustuvat velvoitteensa. 2. Sopimuspuolet varmistavat, että muunnettujen elävien organismien kehittäminen, käsittely, kuljetus, käyttö, siirto ja levittäminen tapahtuu siten, että ehkäistään tai vähennetään biologiselle monimuotoisuudelle aiheutuvia riskejä, ottaen huomioon myös ihmisten terveydelle aiheutuvat riskit. 3. Mikään tämän pöytäkirjan määräys ei vaikuta millään tavalla valtioiden suvereniteettiin niiden kansainvälisen oikeuden mukaan määritetyillä aluemerillä eikä täysivaltaisiin oikeuksiin tai lainkäyttövaltaan, jotka kuuluvat valtioille niiden talousvyöhykkeillä ja mannerjalustoilla kansainvälisen oikeuden mukaisesti, eikä minkään valtion laivojen ja ilma-alusten sellaisten merenkulkuun liittyvien oikeuksien ja vapauksien käyttöön, jotka perustuvat kansainväliseen oikeuteen ja sisältyvät asiaan liittyviin kansainvälisin asiakirjoihin. 4. Minkään tämän pöytäkirjan määräyksen ei tulkita rajoittavan sopimuspuolten oikeutta ryhtyä toimenpiteisiin, jotka ovat biologisen monimuotoisuuden ja kestävän käytön suojelun kannalta suotuisampia kuin tämän pöytäkirjan vaatimukset, edellyttäen kuitenkin, että kyseiset toimenpiteet ovat tämän pöytäkirjan tavoitteiden ja määräysten sekä sopimuspuolten muiden kansainväliseen oikeuteen perustuvien velvoitteiden mukaisia. 5. Sopimuspuolia rohkaistaan ottamaan tarvittaessa huomioon käytettävissä oleva asiantuntemus ja asiakirjat sekä sellaisilla kansainvälisillä foorumeilla tehty työ, jotka ovat toimivaltaisia käsittelemään ihmisten terveyteen liittyviä riskejä. 3. 3 artikla MÄÄRITELMÄT Tässä pöytäkirjassa a) "sopimuspuolten konferenssi" tarkoittaa yleissopimuksen sopimuspuolten konferenssia; b) "suljettu käyttö" tarkoittaa jossakin laitoksessa, laitteistossa tai muussa fyysisessä rakenteessa toteutettavaa toimintaa, jossa eläviä muunnettuja organismeja valvotaan erityistoimenpitein, jotka tehokkaasti rajoittavat niiden pääsyä ja vaikutusta ulkoiseen ympäristöön; c) "vienti" tarkoittaa tarkoituksellisia siirtoja valtion rajojen yli yhden sopimuspuolen alueelta toisen sopimuspuolen alueelle; d) "viejä" tarkoittaa viejäsopimuspuolen lainkäyttövaltaan kuuluvaa oikeushenkilöä tai luonnollista henkilöä, joka järjestää elävän muunnetun organismin viennin; e) "tuonti" tarkoittaa tarkoituksellisia siirtoja valtion rajojen yli yhden sopimuspuolen alueelta toisen sopimuspuolen alueelle; f) "tuoja" tarkoittaa tuojasopimuspuolen lainkäyttövaltaan kuuluvaa oikeushenkilöä tai luonnollista henkilöä, joka järjestää elävän muunnetun organismin tuonnin; g) "elävä muunnettu organismi" tarkoittaa elävää organismia, jolla on nykyaikaisen biotekniikan avulla luotu uusi perintöainesyhdistelmä; h) "elävä organismi" tarkoittaa biologista yksikköä, joka pystyy siirtämään tai kahdentamaan perintöainesta, mukaan luettuina steriilit organismit, virukset ja viroidit i) "nykyaikainen biotekniikka" tarkoittaa seuraavien tekniikoiden käyttämistä: a. in vitro -nukleiinihappotekniikat, mukaan luettuina yhdistelmädeoksiribonukleiinihappo (DNA) ja nukleiinihapon suora ruiskuttaminen soluihin tai soluelimiin, tai b. taksonomisten sukurajojen yli menevät solufuusiot, jotka ylittävät luonnolliset fysiologiset lisääntymis- ja rekombinaatioesteet, eivätkä ole tekniikoita, joita käytetään perinteisessä jalostuksessa ja valinnassa. (j) "alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestö" tarkoittaa täysivaltaisten valtioiden tietyllä alueella muodostamaa järjestöä, jolle jäsenvaltiot ovat siirtäneet tämän pöytäkirjan soveltamisalaan kuuluvia asioita koskevaa toimivaltaa ja joka on asianmukaisesti sisäisten menettelytapojensa mukaisesti valtuutettu allekirjoittamaan, ratifioimaan ja hyväksymään tämä pöytäkirja tai liittymään siihen (k) "siirrot valtion rajojen yli" tarkoittavat elävien muunnettujen organismien siirtämistä sopimuspuolen alueelta toisen sopimuspuolen alueelle; 17 ja 24 artiklan soveltamista varten siirrot rajojen yli tarkoittavat kuitenkin myös siirtoja sopimuspuolten ja pöytäkirjan ulkopuolisten valtioiden välillä. 4. 4 artikla SOVELTAMISALA Tätä pöytäkirjaa sovelletaan kaikkien sellaisten elävien muunnettujen organismien siirtoon, kuljetukseen, käsittelyyn ja käyttöön, joilla voi olla haitallisia vaikutuksia biologisen monimuotoisuuden suojeluun ja kestävään käyttöön, ottaen huomioon myös ihmisten terveydelle aiheutuvat riskit. 5. 5 artikla LÄÄKKEET Sen estämättä, mitä 4 artiklassa määrätään, ja tämän kuitenkaan rajoittamatta sopimuspuolten oikeutta edellyttää kaikkien elävien muunnettujen organismien riskinarviointia ennen tuontipäätösten tekemistä, tätä pöytäkirjaa ei sovelleta sellaisten elävien muunnettujen organismien siirtoihin rajojen yli, jotka ovat ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä ja joita käsitellään muissa asiaan liittyvissä kansainvälisissä sopimuksissa tai organisaatioissa. 6. 6 artikla KAUTTAKULJETUS JA SULJETTU KÄYTTÖ 1. Sen estämättä, mitä 4 artiklassa määrätään, ja tämän kuitenkaan rajoittamatta kauttakulkuvaltion oikeutta säännellä elävien muunnettujen organismien kuljetusta alueensa kautta ja ilmoittaa bioturvallisuuden tiedonvälitysjärjestelmään (Biosafety Clearing-House) sopimuspuolen 2 artiklan 3 kappaleen mukaiset päätökset, jotka koskevat sen alueen kautta tapahtuvaa elävien muunnettujen organismien kuljetusta, tämän pöytäkirjan määräyksiä, jotka koskevat tosiasioihin perustuvaa ennakkosuostumusta, ei sovelleta sopimuspuolen kautta kuljetettaviin eläviin muunnettuihin organismeihin. 2. Sen estämättä, mitä 4 artiklassa määrätään, ja tämän kuitenkaan rajoittamatta sopimuspuolten oikeutta edellyttää kaikkien muunnettujen organismien riskinarviointia ennen tuontia koskevia päätöksiä ja määrittää normeja suljetusta käytöstä sen lainkäyttövallan alueella, tämän pöytäkirjan määräyksiä, jotka koskevat tosiasioihin perustuvaa ennakkosuostumusta, ei sovelleta sellaisten elävien muunnettujen organismien siirtoihin rajojen yli, jotka on tarkoitettu suljettuun käyttöön tuojasopimuspuolen vaatimusten mukaisesti. 7. 7 artikla tosiasioihin perustuvaa ENNAKKOsuostumusta koskevan MENETTELYN SOVELTAMINEN 1. Jollei 5 ja 6 artiklassa toisin määrätä, 8-10 artiklan ja 12 artiklan mukaista tosiasioihin perustuvaa ennakkosuostumusta koskevaa menettelyä sovelletaan ennen elävien muunnettujen organismien ensimmäisiä tarkoituksellisia valtion rajat ylittäviä siirtoja, joiden tarkoituksena on tarkoituksellinen vieminen tuojasopimuspuolen ympäristöön. 2. Edellä 1 kappaleessa mainitulla "tarkoituksellisella viemisellä tuojasopimuspuolen ympäristöön" ei viitata eläviin muunnettuihin organismeihin, jotka on tarkoitettu käytettäväksi suoraan elintarvikkeena tai rehuna tai jalostukseen. 3. Ennen suoraan elintarvikkeena tai rehuna käytettäväksi tai jalostukseen tarkoitettujen elävien muunnettujen organismien ensimmäisiä siirtoja valtion rajojen yli sovelletaan 11 artiklaa. 4. Tosiasioihin perustuvaa ennakkosuostumusta koskevaa menettelyä ei sovelleta sellaisten elävien muunnettujen organismien tarkoituksellisiin siirtoihin rajojen yli, jotka on tämän pöytäkirjan sopimuspuolten kokouksena toimivassa sopimuspuolten konferenssin päätöksessä määritetty sellaisiksi organismeiksi, joilla ei todennäköisesti ole haitallisia vaikutuksia biologisen monimuotoisuuden suojeluun ja kestävään käyttöön, ottaen huomioon myös riskit ihmisten terveydelle. 8. 8 artikla ILMOITTAMINEN 1. Viejäsopimuspuoli tekee tai edellyttää viejän varmistavan kirjallisen ilmoituksen tuojasopimuspuolen toimivaltaisille kansallisille viranomaisille ennen 7 artiklan 1 kappaleen soveltamisalaan kuuluvien elävien muunnettujen organismien tarkoituksellista siirtoa rajojen yli. Ilmoituksen on sisällettävä vähintään I liitteessä määritetyt tiedot. 2. Viejäsopimuspuoli varmistaa, että laissa edellytetään viejän toimittamien tietojen olevan täsmällisiä. 9. 9 artikla ILMOITUKSEN VASTAANOTTAMISEN VAHVISTAMINEN 1. Tuojasopimuspuoli vahvistaa ilmoituksen vastaanottamisen kirjallisesti ilmoituksen tekijälle 90 päivän kuluessa sen vastaanottamisesta. 2. Vahvistuksessa tulee mainita: (a) päivämäärä, jona ilmoitus on vastaanotettu; (b) näyttääkö ensi arviolta siltä, että ilmoitus sisältää 8 artiklassa tarkoitetut tiedot; (c) toimitaanko jatkossa tuojasopimuspuolen kansallisten määräysten vai 10 artiklassa määritetyn menettelyn mukaisesti. 3. Edellä 2 kappaleen c kohdassa tarkoitettujen sopimuspuolen kansallisten määräysten on oltava yhdenmukaisia tämän pöytäkirjan määräysten kanssa. 4. Vaikka tuojasopimuspuoli jättäisi vahvistamatta ilmoituksen vastaanottamisen, tämän ei katsota tarkoittavan, että se on suostunut tarkoitukselliseen siirtoon valtion rajojen yli. 10. 10 artikla PÄÄTÖSMENETTELY 1. Tuojasopimuspuolen tekemien päätösten on oltava 15 artiklan mukaisia. 2. Tuojasopimuspuoli ilmoittaa 9 artiklassa mainitussa määräajassa kirjallisesti, voidaanko tarkoituksellista siirtoa rajojen yli jatkaa (a) vasta kun tuojasopimuspuoli on antanut kirjallisen luvan; vai (b) aikaisintaan yhdeksänkymmenen päivän kuluttua ilman myöhempää kirjallista lupaa. 3. Kahdensadanseitsemänkymmenen päivän kuluessa ilmoituksen vastaanottamisesta tuojasopimuspuoli ilmoittaa kirjallisesti ilmoituksen tekijälle ja bioturvallisuuden tiedonvälitysjärjestelmään edellä 2 kappaleen a kohdassa tarkoitetusta päätöksestä, jolla se (a) hyväksyy tuonnin tiettyjen ehtojen mukaisesti tai ilman ehtoja, mukaan luettuna tiedot siitä, miten päätöstä sovelletaan saman elävän organismin myöhempään tuontiin; (b) kieltää tuonnin; (c) pyytää asianmukaisia lisätietoja kansallisten määräystensä tai I liitteen mukaisesti; laskettaessa aikaa, jonka kuluessa tuojasopimuspuolen on vastattava, niitä päiviä, jotka sen on odotettava asianmukaisia lisätietoja, ei oteta huomioon; tai (d) antaa ilmoituksen tekijän tiedoksi, että tässä kappaleessa määritettyä määräaikaa jatketaan tietyllä ajalla. 4. Lukuun ottamatta tapauksia, joissa suostumukseen ei liity ehtoja, edellä olevan 3 kappaleen mukaisen päätöksen tulee sisältää myös perustelut. 5. Vaikka tuojasopimuspuoli ei antaisi päätöstään tiedoksi kahdensadanseitsemänkymmenen päivän kuluessa siitä, kun ilmoitus on vastaanotettu, sen ei katsota antaneen suostumusta tarkoitukselliseen siirtoon valtion rajojen yli. 6. Vaikka asianmukaisten tieteellisten tietojen puutteen vuoksi ei olisi tieteellistä varmuutta elävien muunnettujen organismien mahdollisista haitallisista vaikutuksista tuojasopimuspuolen biologisen monimuotoisuuden suojeluun ja kestävään käyttöön, ottaen huomioon myös ihmisten terveydelle aiheutuvat riskit, tämä ei estä kyseistä sopimuspuolta tilanteen mukaan tekemästä päätöstä edellä 3 kappaleessa tarkoitetun elävän muunnetun organismin tuonnista tällaisten mahdollisten haitallisten vaikutusten välttämiseksi tai minimoimiseksi. 7. Sopimuspuolten kokouksena toimivan sopimuspuolten konferenssin on päätettävä ensimmäisessä kokouksessaan asianmukaisista menettelyistä ja järjestelyistä, joilla helpotetaan tuojasopimuspuolten päätöksentekoa. 11. 11 artikla SUORAAN ELINTARVIKKEENA TAI REHUNA KÄYTETTÄVIÄ TAI JALOSTUKSEEN TARKOITETTUJA ELÄVIÄ MUUNNETTUJA ORGANISMEJA KOSKEVA MENETTELY 1. Sopimuspuoli, joka tekee lopullisen päätöksen kotimaisesta käytöstä, mukaan luettuna sellaisen elävän muunnetun organismin saattaminen markkinoille, joka voidaan siirtää valtion rajojen yli käytettäväksi suoraan elintarvikkeena tai rehuna taikka jalostukseen, ilmoittaa siitä sopimuspuolille viidentoista päivän kuluessa päätöksen tekemisestä bioturvallisuuden tiedonvälitysjärjestelmän kautta. Tietojen on sisällettävä vähintään II liitteessä määritetyt tiedot. Sopimuspuoli toimittaa tiedot kirjallisesti kunkin sellaisen sopimuspuolen kansalliselle tiedonvälityskeskukselle, joka ilmoittaa sihteeristölle ennakkoon, että sillä ei ole pääsyä bioturvallisuuden tiedonvälitysjärjestelmään. Tätä määräystä ei sovelleta kenttäkokeita koskeviin päätöksiin. 2. Sopimuspuoli, joka tekee päätöksen edellä olevan 1 kappaleen mukaisesti, varmistaa, että laissa edellytetään hakijan toimittamien tietojen olevan täsmällisiä. 3. Mikä tahansa sopimuspuoli voi pyytää lisätietoja II liitteen b kohdassa määritetyltä viranomaiselta. 4. Sopimuspuoli voi tehdä päätöksen suoraan elintarvikkeena tai rehuna käytettävien tai jalostukseen tarkoitettujen elävien muunnettujen organismien tuonnista kansallisten määräystensä mukaisesti, mikäli määräykset ovat tämän pöytäkirjan tavoitteiden mukaisia. 5. Kukin sopimuspuoli toimittaa bioturvallisuuden tiedonvälitysjärjestelmään kaikki mahdollisesti annetut kansalliset lait, määräykset ja ohjeet, joita sovelletaan suoraan elintarvikkeena tai rehuna käytettävien tai jalostukseen tarkoitettujen elävien muunnettujen organismien tuontiin. 6. Sopimuspuoliin kuuluva kehitysmaa tai siirtymätalouden maa voi, mikäli edellä 4 kappaleessa tarkoitettuja kansallisia määräyksiä ei ole annettu, käyttää kansallista lainkäyttövaltaansa ja ilmoittaa bioturvallisuuden tiedonvälitysjärjestelmän kautta, että sen päätös, joka tehdään ennen suoraan elintarvikkeena tai rehuna käytettävän tai jalostukseen tarkoitetun elävän muunnetun organismin ensimmäistä tuontia, josta on annettu tietoja edellä olevan 1 kappaleen mukaisesti, tehdään seuraavin perustein: (a) 15 artiklan mukaisesti suoritettu riskinarviointi ja (b) päätös, joka on tehty arvioitavissa olevassa ajassa, joka ei ylitä kahtasataaseitsemääkymmentä päivää. 7. Vaikka sopimuspuoli ei ilmoita päätöstään edellä olevan 6 kappaleen mukaisesti, tämän ei katsota tarkoittavan, että se suostuu elintarvikkeena tai rehuna suoraan käytettäväksi tai jalostukseen tarkoitetun elävän muunnetun organismin tuontiin tai kieltäytyy siitä, mikäli sopimuspuoli ei muuta ilmoita. 8. Vaikka asianmukaisten tieteellisten tietojen puutteen vuoksi ei olisi tieteellistä varmuutta elävien muunnettujen organismien mahdollisista haitallisista vaikutuksista tuojasopimuspuolen biologisen monimuotoisuuden suojeluun ja kestävään käyttöön, ottaen huomioon myös ihmisten terveydelle aiheutuvat riskit, tämä ei estä kyseistä sopimuspuolta tilanteen mukaan tekemästä päätöstä elintarvikkeena tai rehuna suoraan käytettävän tai jalostukseen tarkoitetun elävän muunnetun organismin tuonnista tällaisten mahdollisten haitallisten vaikutusten välttämiseksi tai minimoimiseksi. 9. Sopimuspuoli voi ilmoittaa tarpeista, jotka koskevat elintarvikkeena tai rehuna suoraan käytettäviin tai jalostukseen tarkoitettuihin eläviin muunnettuihin organismeihin liittyvää taloudellista ja teknistä apua ja valmiuksien parantamista. Sopimuspuolet tekevät yhteistyötä näiden tarpeiden täyttämiseksi 22 ja 28 artiklan mukaisesti. 12. 12 artikla PÄÄTÖSTEN TARKISTAMINEN 1. Tuojasopimuspuoli voi milloin tahansa, kun käytettävissä on uutta tieteellistä tietoa mahdollisista haitallisista vaikutuksista biologisen monimuotoisuuden suojeluun ja kestävään käyttöön, ottaen huomioon myös ihmisten terveydelle aiheutuvat riskit, tarkistaa ja muuttaa päätöstä tarkoituksellisesta siirrosta valtion rajojen yli. Tällaisessa tapauksessa sopimuspuolen on kolmenkymmenen päivän kuluessa annettava tämä tiedoksi ilmoituksen tekijälle, joka on aiemmin tehnyt ilmoituksen kyseisessä päätöksessä mainitusta elävän muunnetun organismin siirrosta, sekä bioturvallisuuden tiedonvälitysjärjestelmään ja esitettävä perustelut päätökseensä. 2. Viejäsopimuspuoli tai ilmoituksen tekijä voi pyytää tuojasopimuspuolta tarkistamaan päätöstään, jonka se on tehnyt 10 artiklan mukaisesti, mikäli viejäsopimuspuoli tai ilmoituksen tekijä katsoo, että (a) olosuhteissa on tapahtunut sellainen muutos, joka voi vaikuttaa päätöksen perusteena olleen riskinarvioinnin tulokseen; tai (b) käytettävissä on uutta asiaan liittyvää olennaista tieteellistä tai teknistä tietoa. 3. Tuojasopimuspuolen on vastattava pyyntöön yhdeksänkymmenen päivän kuluessa ja esitettävä perustelut päätökselleen. 4. Tuojasopimuspuoli voi harkintansa mukaan vaatia riskinarviointia myöhempiä tuontikertoja varten. 13. 13 artikla YKSINKERTAISTETTU MENETTELY 1. Tuojasopimuspuoli voi, mikäli elävien muunnettujen organismien valtion rajojen yli tapahtuvan tarkoituksellisen siirron turvallisuuden varmistamiseksi suoritetaan riittäviä toimenpiteitä tämän pöytäkirjan tavoitteiden mukaisesti, ilmoittaa ennakkoon bioturvallisuuden tiedonvälitysjärjestelmään a) tapaukset, joissa tarkoituksellinen siirto valtion rajojen yli voi tapahtua samaan aikaan kun siirrosta ilmoitetaan tuojasopimuspuolelle; ja b) tapaukset, joissa elävien muunnettujen organismien tuonti vapautetaan tosiasioihin perustuvan ennakkosuostumuksen vaatimuksesta. Edellä a kohdassa tarkoitettuja ilmoituksia voidaan soveltaa myöhempiin samanlaisiin siirtoihin samaan sopimuspuoleen. 2. Valtion rajojen yli tapahtuvaan tarkoitukselliseen siirtoon liittyvät tiedot, jotka on mainittava edellä 1 kappaleen a kohdassa tarkoitetussa ilmoituksessa, on määritetty I liitteessä. 14. 14 artikla KAHDENVÄLISET, ALUEELLISET JA MONENVÄLISET SOPIMUKSET JA JÄRJESTELYT 1. Sopimuspuolet voivat tehdä kahdenvälisiä, alueellisia ja monenvälisiä sopimuksia ja järjestelyjä elävien muunnettujen organismien tarkoituksellisista siirroista valtion rajojen yli, mikäli ne ovat yhdenmukaisia tämän pöytäkirjan kanssa eikä niiden tuloksena ole tässä pöytäkirjassa määrättyä suojelun tasoa heikompi suojelun taso. 2. Sopimuspuolet ilmoittavat toisilleen bioturvallisuuden tiedonvälitysjärjestelmän kautta kaikista tällaisista kahdenvälisistä, alueellisista ja monenvälisistä sopimuksista ja järjestelyistä, joita ne ovat tehneet ennen tämän pöytäkirjan voimaantulopäivämäärää ja sen jälkeen. 3. Tämän pöytäkirjan määräykset eivät vaikuta sellaisiin valtion rajojen yli tapahtuviin tarkoituksellisiin siirtoihin, jotka tapahtuvat edellä mainittujen sopimusten ja järjestelyjen mukaisesti näiden sopimusten tai järjestelyjen sopimuspuolten välillä. 4. Sopimuspuoli voi päättää, että tiettyihin tuonteihin sen alueelle sovelletaan sen kansallisia määräyksiä, jolloin sen on ilmoitettava päätöksensä bioturvallisuuden tiedonvaihtojärjestelmään. 15. 15 artikla RISKINARVIOINTI 1. Tämän pöytäkirjan mukaisesti toteutettu riskinarviointi on suoritettava tieteellisesti vakuuttavalla tavalla III liitteen mukaisesti ja ottaen huomioon vakiintuneet riskinarviointitekniikat. Riskinarvioinnin tulee perustua vähintään 8 artiklan mukaisesti toimitettuihin tietoihin ja muuhun tieteelliseen näyttöön, jotta elävien muunnettujen organismien mahdolliset haitalliset vaikutukset biologisen monimuotoisuuden suojeluun ja kestävään käyttöön voidaan määrittää ja arvioida, ottaen huomioon myös riskit ihmisten terveydelle. 2. Tuojasopimuspuoli varmistaa, että riskinarviointi suoritetaan 10 artiklan mukaisesti tehtyjen päätösten osalta. Se voi vaatia viejää suorittamaan riskinarvioinnin. 3. Riskinarvioinnin kustannuksista vastaa ilmoituksen tekijä, mikäli tuojasopimuspuoli sitä edellyttää. 16. 16 artikla RISKINHALLINTA 1. Sopimuspuolet laativat ja ylläpitävät, ottaen huomioon yleissopimuksen 8 artiklan g kohdan, asianmukaisia järjestelyjä, toimenpiteitä ja strategioita sellaisten riskien sääntelemiseksi, hallitsemiseksi ja valvomiseksi, jotka on määritetty tämän pöytäkirjan riskinhallintaa koskevissa määräyksissä ja jotka koskevat elävien muunnettujen organismien käyttöä, käsittelyä ja siirtoja valtion rajojen yli. 2. Riskinarviointiin perustuvia toimenpiteitä on toteutettava siinä määrin kuin se on tarpeen, jotta voidaan estää elävien muunnettujen organismien haitalliset vaikutukset biologisen monimuotoisuuden suojeluun ja kestävään käyttöön tuojasopimuspuolen alueella, ottaen huomioon myös ihmisten terveydelle aiheutuvat riskit. 3. Kukin sopimuspuoli ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin estääkseen elävien muunnettujen organismien tahattomat siirrot valtion rajojen yli, mukaan luettuna muun muassa vaatimus siitä, että ennen elävän muunnetun organismin levittämistä ensimmäisen kerran suoritetaan riskinarviointi. 4. Kukin sopimuspuoli pyrkii varmistamaan, että kaikki elävät muunnetut organismit, sekä maahantuodut että paikallisesti kehitetyt, ovat olleet tarkkailun alaisena asianmukaisen ajan, joka vastaa organismin elinkaarta tai generaatioaikaa, ennen kuin ne otetaan suunniteltuun käyttöön, tämän kuitenkaan rajoittamatta edellä olevan 2 kappaleen määräysten soveltamista. 5. Sopimuspuolet tekevät yhteistyötä, jonka tarkoituksena on: (a) määrittää elävät muunnetut organismit tai elävien muunnettujen organismien erityispiirteet, joilla voi olla haitallisia vaikutuksia biologisen monimuotoisuuden suojeluun ja kestävään käyttöön, ottaen huomioon myös riskit ihmisten terveydelle; ja (b) toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet, jotka liittyvät kyseisten elävien muunnettujen organismien tai erityispiirteiden käsittelyyn. 17. 17 artikla TAHATTOMAT SIIRROT VALTION RAJOJEN YLI JA KIIREELLISET TOIMENPITEET 1. Kukin sopimuspuoli ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin ilmoittaakseen valtioille, joihin asia (mahdollisesti) vaikuttaa, bioturvallisuuden tiedonvälitysjärjestelmään sekä tarvittaessa asianmukaisille kansainvälisille järjestöille, jos se on tietoinen sen lainkäyttövallan alueella sattuneen tapahtuman aiheuttamasta levittämisestä, joka johtaa tai saattaa johtaa elävän muunnetun organismin valtion rajojen yli tapahtuvaan tahattomaan siirtoon, jolla todennäköisesti on huomattavia haitallisia vaikutuksia biologisen monimuotoisuuden suojeluun ja kestävään käyttöön, ottaen huomioon myös ihmisten terveydelle näissä valtioissa aiheutuvan riskin. Ilmoitus on tehtävä heti, kun sopimuspuoli saa tiedon edellä kuvatusta tilanteesta. 2. Kukin sopimuspuoli toimittaa viimeistään tämän pöytäkirjan tullessa voimaan bioturvallisuuden tiedonvälitysjärjestelmään asianmukaiset tiedot, joista käy ilmi sen yhteyspaikka tämän artiklan mukaisten ilmoitusten vastaanottamista varten. 3. Kaikkiin edellä olevan 1 kappaleen mukaisiin ilmoituksiin tulisi sisältyä: (a) käytettävissä olevat asianmukaiset tiedot elävien muunnettujen organismien arvoiduista määristä ja olennaisista ominaisuuksista ja/tai piirteistä; (b) tiedot levittämisen olosuhteista ja arvioidusta päivämäärästä sekä elävien muunnettujen organismien käytöstä alkuperävaltiossa; (c) kaikki käytettävissä olevat tiedot mahdollisista haitallisista vaikutuksista biologisen monimuotoisuuden suojeluun ja kestävään käyttöön, ottaen huomioon myös riskit ihmisten terveydelle sekä käytettävissä olevat tiedot mahdollisista riskinhallintatoimenpiteistä; (d) muut asianmukaiset tiedot ja (e) yhteispiste lisätietojen välittämistä varten. 4. Jotta merkittäviä haitallisia vaikutuksia biologisen monimuotoisuuden suojeluun ja kestävään käyttöön olisi mahdollisimman vähän, ottaen huomioon myös riskit ihmisten terveydelle, kukin sopimuspuoli, jonka lainkäyttövallan alueella edellä 1 kappaleessa tarkoitettu elävän muunnetun organismin levittäminen tapahtuu, neuvottelee välittömästi niiden valtioiden kanssa, joihin asia vaikuttaa tai saattaa vaikuttaa, jotta ne voivat määrittää asianmukaiset menettelyt ja aloittaa tarvittavat toimet, mukaan luettuina kiireelliset toimenpiteet. 18. 18 artikla KÄSITTELY, KULJETUS, PAKKAAMINEN JA TUNNISTAMINEN 1. Välttääkseen haitalliset vaikutukset biologisen monimuotoisuuden suojeluun ja kestävään käyttöön, ottaen huomioon myös riskit ihmisten terveydelle, kukin sopimuspuoli ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että elävät muunnetut organismit, joiden tarkoitukselliset siirrot valtion rajojen yli kuuluvat tämän pöytäkirjan soveltamisalaan, käsitellään, pakataan ja kuljetetaan turvallisesti, ottaen huomioon asiaan liittyvät kansainväliset säännöt ja vaatimukset. 2. Kukin sopimuspuoli ryhtyy toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että asiakirjoissa, jotka liittyvät: (a) suoraan elintarvikkeena tai rehuna käytettäviin tai jalostukseen tarkoitettuihin eläviin muunnettuihin organismeihin, selkeästi ilmoitetaan, että ne "voivat sisältää" eläviä muunnettuja organismeja eikä niitä ole tarkoitettu tarkoitukselliseen levittämiseen ympäristöön; lisäksi on ilmoitettava yhteyspaikka lisätietoja varten. Tämän pöytäkirjan sopimuspuolten kokouksena toimiva sopimuspuolten konferenssi tekee päätöksen tähän tarkoitukseen liittyvistä yksityiskohtaisista vaatimuksista, mukaan luettuina organismien tunnistetiedot ja mahdollisen yksilöllisen tunnistamisen määrittely, viimeistään kahden vuoden kuluttua siitä päivästä, jona tämä pöytäkirja on tullut voimaan; (b) suljettuun käyttöön tarkoitettuihin eläviin muunnettuihin organismeihin, selkeästi ilmoitetaan, että kyseessä ovat elävät muunnetut organismit, ja määritetään mahdolliset vaatimukset niiden turvallista käsittelyä, varastointia, kuljetusta ja käyttöä varten sekä yhteyspaikka lisätietoja varten, mukaan luettuna sen henkilön ja laitoksen nimi ja osoite, jonka hallussa elävät muunnetut organismit ovat; ja (c) eläviin muunnettuihin organismeihin, jotka on tarkoitettu tarkoitukselliseen viemiseen tuojasopimuspuolen ympäristöön, sekä muihin pöytäkirjan soveltamisalaan kuuluviin eläviin muunnettuihin organismeihin, selkeästi ilmoitetaan niiden olevan eläviä muunnettuja organismeja, määritetään tunnistetiedot ja olennaiset piirteet ja/tai ominaisuudet, mahdolliset turvallista käsittelyä, varastointia, kuljetusta ja käyttöä koskevat vaatimukset, yhteyspaikka lisätietoja varten ja tarvittaessa tuojan ja viejän nimi ja osoite; lisäksi asiakirjojen on sisällettävä ilmoitus siitä, että siirto on tämän pöytäkirjan viejään sovellettavien vaatimusten mukainen. 3. Tämän pöytäkirjan sopimuspuolten kokouksena toimiva sopimuspuolten konferenssi tarkastelee tarvetta ja järjestelyjä normien laatimiseksi tunnistus-, käsittely-, pakkaus- ja kuljetusmenetelmiä varten yhteistyössä muiden asiaa käsittelevien kansainvälisten elinten kanssa. 19. 19 artikla TOIMIVALTAISET KANSALLISET VIRANOMAISET JA KANSALLISET TIEDONVÄLITYSKESKUKSET 1. Kukin sopimuspuoli nimeää yhden kansallisen tiedonvälityskeskuksen, joka on sen puolesta vastuussa yhteydenpidosta sihteeristön kanssa. Kukin sopimuspuoli nimeää myös yhden tai useamman toimivaltaisen kansallisen viranomaisen, joka on vastuussa tämän pöytäkirjan edellyttämien hallinnollisten tehtävien suorittamisesta ja jolla on valtuudet toimia sopimuspuolen puolesta näiden tehtävien suorittamiseksi. Sopimuspuoli voi nimetä yhden yksikön hoitamaan sekä kansallisen tiedonvälityskeskuksen että toimivaltaisen kansallisen viranomaisen tehtäviä. 2. Kunkin sopimuspuolen on viimeistään sinä päivänä, jona tämä pöytäkirja tulee voimaan sen osalta, ilmoitettava sihteeristölle sen tiedonvälityskeskuksen ja toimivaltaisen kansallisen viranomaisen tai toimivaltaisten kansallisten viranomaisten nimet ja osoitteet. Mikäli sopimuspuoli nimeää useamman kuin yhden toimivaltaisen kansallisen viranomaisen, se toimittaa sihteeristölle ilmoituksensa yhteydessä myös asianmukaiset tiedot kyseisten viranomaisten välisestä vastuunjaosta. Tarvittaessa tiedoissa tulee mainita ainakin, mikä toimivaltainen viranomainen on vastuussa kunkin tyyppisestä elävästä muunnetusta organismista. Kunkin sopimuspuolen on ilmoitettava välittömästi sihteeristölle kansallisten tiedonvälityskeskusten muutoksista tai toimivaltaisen kansallisen viranomaisen nimen tai osoitteen tai vastuun muutoksista. 3. Sihteeristön on ilmoitettava sopimuspuolille välittömästi ilmoituksista, jotka se saa edellä olevan 2 kappaleen mukaisesti, ja lisäksi sen on toimitettava tiedot bioturvallisuuden tiedonvälitysjärjestelmän kautta. 20. 20 artikla TIEDONVAIHTO JA BIOTURVALLISUUDEN TIEDONVÄLITYSJÄRJESTELMÄ 1. Osana yleissopimuksen 18 artiklan 3 kappaleen mukaista tiedonvälitysjärjestelmää perustetaan bioturvallisuuden tiedonvälitysjärjestelmä, jonka tarkoituksena on (a) helpottaa eläviä muunnettuja organismeja koskevan tieteellisten, teknisten, ympäristöön liittyvien ja oikeudellisten tietojen ja kokemusten vaihtoa; ja (b) auttaa sopimuspuolia pöytäkirjan täytäntöönpanossa, ottaen huomioon sopimuspuoliin kuuluvien kehitysmaiden erityistarpeet, erityisesti vähiten kehittyneiden maiden, pienten kehittyvien saarivaltioiden ja siirtymätalousmaiden tarpeet sekä sellaisten maiden tarpeet, jotka ovat alkuperäkeskuksia ja geneettisen monimuotoisuuden keskuksia. 2. Bioturvallisuuden tiedonvälitysjärjestelmä toimii välineenä, jonka kautta toimitetaan tietoja edellä olevan 1 kappaleen soveltamista varten. Sen kautta voidaan saada sopimuspuolten toimittamia tietoja pöytäkirjan täytäntöönpanosta. Lisäksi sen kautta hankitaan mahdollisuuksien mukaan tietoja muista kansainvälisistä bioturvallisuuden tiedonvälitysjärjestelmistä. 3. Rajoittamatta luottamuksellisten tietojen suojelua kukin sopimuspuoli toimittaa bioturvallisuuden tiedonvälitysjärjestelmään kaikki tämän pöytäkirjan perusteella bioturvallisuuden tiedonvälitysjärjestelmään toimitettavat tiedot, ja a) voimassaolevat pöytäkirjan täytäntöönpanoa koskevat lait, määräykset ja ohjeet sekä sopimuspuolten tosiasioihin perustuvaa ennakkosuostumusta varten tarvitsemat tiedot; b) kahdenväliset, alueelliset ja monenväliset sopimukset ja järjestelyt; c) tiivistelmät sopimuspuolen sääntelyprosessiin perustuvasta ja 15 artiklan mukaisesti tehdystä elävien muunnettujen organismien riskinarvioinnista tai ympäristöarvioinnista, mukaan luettuina tarvittaessa asianmukaiset tiedot elävistä muunnetuista organismeista saaduista tuotteista, erityisesti jalostetuista materiaaleista, jotka ovat peräisin elävästä muunnetusta organismista ja sisältävät havaittavissa olevia uusia yhdistelmiä kahdentamiskelpoista perintöainesta, joka on saatu aikaan nykyaikaisen biotekniikan avulla; (d) lopulliset päätöksensä, jotka koskevat elävien muunnettujen organismien tuontia tai levittämistä; ja (e) sen 33 artiklan perusteella toimittamat raportit, mukaan luettuina ne, jotka koskevat tosiasioihin perustuvaa ennakkosuostumusta koskevan menettelyn toteuttamista. 4. Bioturvallisuuden tiedonvälitysjärjestelmän toimintaa koskevista järjestelyistä, mukaan luettuna sen toimintaa koskevat raportit, keskustellaan ja päätetään tämän pöytäkirjan sopimuspuolten kokouksena toimivan sopimuspuolten konferenssin ensimmäisessä kokouksessa, ja niitä tarkistetaan sen jälkeen säännöllisesti. 21. 21 artikla LUOTTAMUKSELLISET TIEDOT 1. Tuojasopimuspuoli sallii ilmoituksen tekijän määrittävän, mitkä niistä tiedoista, jotka on toimitettu tämän pöytäkirjan menettelyjen mukaisesti tai joita tuojasopimuspuoli on pyytänyt osana pöytäkirjan mukaista tosiasioihin perustuvaa ennakkosuostumusta koskevaa menettelyä, ovat luottamuksellisia. Tällaisissa tapauksissa annetaan pyydettäessä perustelut. 2. Tuojasopimuspuoli kuulee ilmoituksen tekijää, mikäli se päättää, että ilmoituksen tekijän luottamukselliseksi määrittämiä tietoja ei tule käsitellä luottamuksellisina, ja antaa ennen tietojen paljastamista päätöksen tiedoksi ilmoituksen tekijälle, sekä pyydettäessä perustelee päätöksen ja antaa tilaisuuden kuulemiseen ja päätöksen uudelleenkäsittelyyn. 3. Kukin sopimuspuoli suojelee tämän pöytäkirjan mukaisesti saatuja luottamuksellisia tietoja, mukaan luettuina pöytäkirjan mukaisen tosiasioihin perustuvaa ennakkosuostumusta koskevan menettelyn yhteydessä saadut tiedot. Kukin sopimuspuoli varmistaa, että sillä on menettelytavat tällaisten tietojen suojelemista varten, ja suojelee tällaisten tietojen luottamuksellisuutta vähintään yhtä suotuisalla tavalla kotimaassa tuotettuihin eläviin muunnettuihin organismeihin liittyviä luottamuksellisia tietoja. 4. Tuojasopimuspuoli ei saa käyttää tällaisia tietoja kaupalliseen tarkoitukseen muutoin kuin ilmoituksen tekijän kirjallisella luvalla. 5. Mikäli ilmoituksen tekijä peruuttaa tai on peruuttanut ilmoituksen, tuojasopimuspuolen on kunnioitettava kaupallisten ja teollisten tietojen luottamuksellisuutta, mukaan lukien tutkimus- ja kehitystiedot sekä tiedot, joiden luottamuksellisuudesta sopimuspuoli ja ilmoituksen tekijä ovat eri mieltä. 6. Tämän rajoittamatta edellä olevan 5 kappaleen soveltamista, seuraavia tietoja ei pidetä luottamuksellisina: (a) ilmoituksen tekijän nimi ja osoite; (b) elävän muunnetun organismin tai elävien muunnettujen organismien yleiskuvaus; (c) tiivistelmä riskinarvioinnista, joka koskee vaikutuksia biologisen monimuotoisuuden suojeluun ja kestävään käyttöön, ottaen huomioon myös riskit ihmisten terveydelle; ja (d) menetelmät ja suunnitelmat kiireellisiä menettelyjä varten. 22. 22 artikla VALMIUKSIEN PARANTAMINEN 1. Varmistaakseen tämän pöytäkirjan tehokkaan täytäntöönpanon, sopimuspuolet tekevät yhteistyötä henkilöstön ja institutionaalisten valmiuksien kehittämiseksi ja/tai vahvistamiseksi bioturvallisuuden alalla sekä biotekniikan alalla siinä määrin kuin se on tarpeen bioturvallisuuden kannalta, sopimuspuoliin kuuluvissa kehitysmaissa, erityisesti vähiten kehittyneissä maissa ja pienissä kehittyvissä saarivaltioissa, sekä siirtymätalousmaissa, mukaan lukien nykyisten maailmanlaajuisten, alueellisten, pienalueiden ja kansallisten instituutioiden ja järjestöjen kautta tapahtuva yhteistyö sekä tarvittaessa yksityisen sektorin osallistumisen helpottaminen. 2. Edellä olevan 1 kappaleen soveltamista varten yhteistyön osalta sopimuspuoliin kuuluvien kehitysmaiden, erityisesti vähiten kehittyneiden maiden ja pienten kehittyvien saarivaltioiden, tarpeet, jotka liittyvät rahavaroihin sekä tekniikan ja taitotiedon saatavuuteen ja siirtoon yleissopimuksen tätä koskevien määräysten mukaisesti, otetaan täysimääräisesti huomioon valmiuksien parantamiseksi bioturvallisuuden alalla. Valmiuksien parantamiseen liittyvän yhteistyön on kunkin sopimuspuolen tilanteen, mahdollisuuksien ja vaatimusten mukaisesti sisällettävä tieteellistä ja teknistä koulutusta biotekniikan asianmukaisessa ja turvallisessa hallinnassa, bioturvallisuuteen liittyvän riskinarvioinnin ja riskinhallinnan käytössä sekä bioturvallisuuteen liittyvien teknisten ja institutionaalisten valmiuksien parantamisessa. Sopimuspuoliin kuuluvien siirtymätalouden maiden tarpeet otetaan täysimääräisesti huomioon tällaisessa bioturvallisuutta koskevien valmiuksien parantamisessa. 23. 23 ARTIKLA YLEINEN TIETOISUUS JA OSALLISTUMINEN 1. Sopimuspuolet (a) edistävät ja helpottavat yleistä tietoisuutta, valistusta ja osallistumista, joka liittyy elävien muunnettujen organismien turvalliseen siirtoon, käsittelyyn ja käyttöön ja niiden vaikutukseen biologisen monimuotoisuuden suojeluun ja kestävään käyttöön, ottaen huomioon myös riskit ihmisten terveydelle. Näiltä osin sopimuspuolet toimivat tarvittaessa yhteistyössä muiden maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa; (b) pyrkivät varmistamaan, että yleiseen tiedotukseen ja valistukseen sisältyy mahdollisuus saada tämän pöytäkirjan mukaisesti määritetyt tiedot sellaisista elävistä muunnetuista organismeista, joita mahdollisesti tuodaan maahan. 2 Sopimuspuolet kuulevat omien lakiensa ja määräystensä mukaisesti kansalaisia eläviä muunnettuja organismeja koskevassa päätöksenteossa ja antavat päätökset tiedoksi kansalaisille, kunnioittaen kuitenkin tietojen luottamuksellisuutta 21 artiklan mukaisesti. 3. Kukin sopimuspuoli pyrkii tiedottamaan kansalaisilleen siitä, miten nämä voivat tutustua bioturvallisuuden tiedonvälitysjärjestelmään. 24. 24 artikla VALTIOT, JOTKA EIVÄT OLE PÖYTÄKIRJAN SOPIMUSPUOLIA 1. Elävien muunnettujen organismien siirrot valtion rajojen yli sopimuspuolten ja niiden valtioiden välillä, jotka eivät ole pöytäkirjan sopimuspuolia, tulee olla tämän pöytäkirjan tavoitteiden mukaisia. Sopimuspuolet voivat tehdä tällaisia valtion rajojen yli tapahtuvia siirtoja koskevia kahdenvälisiä, alueellisia ja monenvälisiä sopimuksia ja järjestelyjä niiden valtioiden kanssa, jotka eivät ole pöytäkirjan sopimuspuolia. 2. Sopimuspuolet rohkaisevat valtioita, jotka eivät ole tämän pöytäkirjan sopimuspuolia, liittymään tähän pöytäkirjaan ja toimittamaan bioturvallisuuden tiedonvälitysjärjestelmään asianmukaisia tietoja elävistä muunnetuista organismeista, joita on levitetty niiden kansallisen lainkäyttövaltaan kuuluvilla alueilla tai siirretty näille alueille tai niiltä pois. 25. 25 artikla LAITTOMAT SIIRROT VALTION RAJOJEN YLI 1. Kukin sopimuspuoli ryhtyy tarvittaviin kansallisiin toimenpiteisiin sellaisten valtion rajojen yli tapahtuvien elävien muunnettujen organismien siirtojen estämiseksi, jotka ovat tämän pöytäkirjan täytäntöönpanemiseksi toteutettujen kansallisten toimenpiteiden vastaisia, sekä säätää tarvittaessa rangaistukset tällaisista siirroista. Näitä siirtoja pidetään laittomina siirtoina valtion rajojen yli. 2. Laittoman siirron tapahtuessa sopimuspuoli, jota asia koskee, voi tarvittaessa pyytää alkuperämaata poistamaan kyseisen elävän muunnetun organismin omalla kustannuksellaan joko siirtämällä sen takaisin tai tuhoamalla sen. 3. Kukin sopimuspuoli toimittaa bioturvallisuuden tiedonvälitysjärjestelmään tietoja laittomista valtion rajojen yli tapahtuvista siirroista, jotka koskevat sitä. 26. 26 artikla SOSIOEKONOMISET NÄKÖKOHDAT 1. Tehdessään päätöksen tuonnista tämän pöytäkirjan tai sen täytäntöönpanemiseksi toteutettujen kansallisten toimenpiteiden mukaisesti sopimuspuolet voivat kansainvälisten velvoitteidensa mukaisesti ottaa huomioon sosioekonomiset näkökohdat, jotka liittyvät elävien muunnettujen organismien vaikutukseen biologisen monimuotoisuuden suojeluun ja kestävään käyttöön, ottaen erityisesti huomioon biologisen monimuotoisuuden merkityksen alkuperäis- ja paikallisyhteisöille. 2. Sopimuspuolia rohkaistaan tekemään yhteistyötä tutkimuksen tekemiseksi ja tietojen vaihtamiseksi elävien muunnettujen organismien sosioekonomisista vaikutuksista erityisesti alkuperäis- ja paikallisyhteisöihin. 27. 27 artikla VASTUU- JA KORVAUSKYSYMYKSET Tämän pöytäkirjan sopimuspuolten kokouksena toimiva sopimuspuolten konferenssi päättää ensimmäisessä kokouksessaan siitä, miten laaditaan kansainväliset säännöt ja menettelyt, jotka koskevat vastuuta valtion rajojen yli tapahtuvista elävien muunnettujen organismien siirroista johtuvista vahingoista ja niiden korvaamista, analysoiden ja ottaen asianmukaisesti huomioon kansainvälisen oikeuden kehityksen näiden asioiden osalta, ja pyrkii saattamaan tämän prosessin päätökseen neljän vuoden kuluessa. 28. 28 artikla RAHOITUSJÄRJESTELMÄ JA RAHAVARAT 1. Harkitessaan tämän pöytäkirjan täytäntöönpanon edellyttämää rahoitusta sopimuspuolet ottavat huomioon yleissopimuksen 20 artiklan määräykset. 2. Yleissopimuksen 21 artiklan mukainen rahoitusjärjestelmä on sen toiminnasta vastaavan hallintorakenteen kautta myös tämän pöytäkirjan rahoitusjärjestelmä. 3. Tämän pöytäkirjan 22 artiklassa tarkoitetun valmiuksien parantamisen osalta tämän pöytäkirjan sopimuspuolten kokouksena toimiva sopimuspuolten konferenssi, antaessaan edellä olevassa 2 kappaleessa mainittua rahoitusjärjestelmää koskevia ohjeita sopimuspuolten konferenssin käsittelyä varten, ottaa huomioon rahavarojen tarpeen sopimuspuoliin kuuluvissa kehitysmaissa, erityisesti vähiten kehittyneissä maissa ja pienissä kehittyvissä saarivaltioissa. 4. Edellä olevaa 1 kappaletta sovellettaessa sopimuspuolet ottavat huomioon myös sopimuspuoliin kuuluvien kehitysmaiden, erityisesti vähiten kehittyneiden maiden ja pienten kehittyvien saarivaltioiden sekä siirtymätalouden maiden tarpeet niiden pyrkiessä yksilöimään ja toteuttamaan valmiuksien parantamiseen liittyviä vaatimuksia tämän pöytäkirjan täytäntöönpanemiseksi. 5. Sopimuspuolten konferenssin päätöksissä annetut rahoitusjärjestelmää koskevat ohjeet, mukaan luettuina ennen tämän pöytäkirjan tekemistä tehdyt päätökset, koskevat tämän artiklan määräyksiä tarpeellisin muutoksin. 6. Sopimuspuoliin kuuluvat teollisuusmaat voivat myös myöntää ja sopimuspuoliin kuuluvat kehitysmaat sekä siirtymätalouden maat hyödyntää kahdenvälisten, alueellisten ja monenvälisten kanavien kautta rahavaroja ja teknisiä voimavaroja tämän pöytäkirjan määräysten täytäntöönpanemiseksi. 29. 29 artikla TÄMÄN PÖYTÄKIRJAN SOPIMUSPUOLTEN KOKOUKSENA TOIMIVA SOPIMUSPUOLTEN KONFERENSSI 1. Sopimuspuolten konferenssi toimii tämän pöytäkirjan sopimuspuolten kokouksena. 2. Yleissopimuksen sopimuspuolet, jotka eivät ole tämän pöytäkirjan sopimuspuolia, voivat osallistua tarkkailijoina tämän pöytäkirjan sopimuspuolten kokouksena toimivan sopimuspuolten konferenssin kokouksiin. Kun sopimuspuolten konferenssi toimii tämän pöytäkirjan sopimuspuolten kokouksena, tätä pöytäkirjaa koskevien päätösten tekemiseen osallistuvat ainoastaan pöytäkirjan sopimuspuolet. 3. Kun sopimuspuolten konferenssi toimii tämän pöytäkirjan sopimuspuolten kokouksena, sopimuspuolten konferenssin puheenjohtajiston jäsen, joka edustaa yleissopimuksen sopimuspuolta, joka kyseisenä aikana ei ole tämän pöytäkirjan sopimuspuoli, korvataan jäsenellä, jonka tämän pöytäkirjan sopimuspuolet valitsevat keskuudestaan. 4. Tämän pöytäkirjan sopimuspuolten kokouksena toimivan sopimuspuolten konferenssi tarkastelee säännöllisesti tämän pöytäkirjan täytäntöönpanoa ja tekee valtuuksiensa rajoissa päätöksiä sen tehokkaan täytäntöönpanon edistämiseksi. Se suorittaa sille tässä pöytäkirjassa määrätyt tehtävät ja: a) antaa suosituksia, jotka koskevat tämän pöytäkirjan täytäntöönpanon kannalta tarpeellisia asioita; b) perustaa tämän pöytäkirjan täytäntöönpanon kannalta tarpeellisiksi katsottuja avustavia toimielimiä; c) pyytää ja käyttää tarvittaessa toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen sekä hallitustenvälisten elinten sekä kansalaisjärjestöjen tarjoamia palveluita, yhteistyötä ja tietoja; d) päättää miten ja kuinka usein tämän pöytäkirjan 33 artiklan mukaisesti tulee toimittaa tietoja sekä käsittelee mainitut tiedot ja avustavilta toimielimiltä saamansa raportit; e) käsittelee ja hyväksyy tarvittaessa tämän pöytäkirjan täytäntöönpanon kannalta tarpeelliseksi katsotut muutokset tähän pöytäkirjaan sekä sen liitteisiin sekä mahdolliset lisäliitteet tähän pöytäkirjaan; ja (f) suorittaa muut tämän pöytäkirjan täytäntöönpanon edellyttämät tehtävät. 5. Sopimuspuolten konferenssin menettelytapasääntöjä ja yleissopimuksen rahoitussääntöjä sovelletaan tarpeellisin muutoksin tähän pöytäkirjaan, jollei tämän pöytäkirjan sopimuspuolten kokouksena toimiva sopimuspuolten konferenssi yksimielisesti toisin päätä. 6. Sihteeristö kutsuu koolle tämän pöytäkirjan sopimuspuolten kokouksena toimivan sopimuspuolten konferenssin ensimmäisen kokouksen, joka pidetään pöytäkirjan voimaantulon jälkeen pidettäväksi sovitun sopimuspuolten konferenssin ensimmäisen kokouksen yhteydessä. Sen jälkeen tämän pöytäkirjan sopimuspuolten kokouksina toimivien sopimuspuolten konferenssin varsinaiset kokoukset pidetään sopimuspuolten konferenssin yhteydessä, jollei tämän pöytäkirjan sopimuspuolten kokouksena toimiva sopimuspuolten konferenssi toisin päätä. 7. Tämän pöytäkirjan sopimuspuolten kokouksena toimivia sopimuspuolten konferenssin ylimääräisiä kokouksia pidetään muina aikoina, kun tämän pöytäkirjan sopimuspuolten kokouksena toimiva sopimuspuolten konferenssi katsoo sen tarpeelliseksi, sekä jonkin sopimuspuolen kirjallisesta pyynnöstä, jos ylimääräisen konferenssin pitämistä tukee vähintään kolmasosa sopimuspuolista kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun sihteeristö on toimittanut pyynnön muille sopimuspuolille. 8. Yhdistyneet Kansakunnat, sen erityisjärjestöt ja Kansainvälinen atomienergiajärjestö sekä niiden jäsenvaltiot tai niissä tarkkailijoina olevat valtiot, jotka eivät ole yleissopimuksen sopimuspuolia, voivat olla edustettuina tarkkailijoina tämän pöytäkirjan sopimuspuolten kokouksena toimivassa sopimuspuolten konferenssissa. Muu tämän pöytäkirjan soveltamisalaan kuuluvissa asioissa toimivaltainen kansallinen tai kansainvälinen elin tai kansalaisjärjestö, joka on ilmoittanut sihteeristölle haluavansa olla edustettuna tämän pöytäkirjan sopimuspuolten kokouksena toimivassa sopimuspuolten konferenssissa tarkkailijana, voidaan hyväksyä sellaiseksi, jollei vähintään kolmasosa läsnäolevista sopimuspuolista sitä vastusta. Jollei tässä artiklassa toisin määrätä, tarkkailijoiden hyväksyminen ja osallistuminen tapahtuu edellä 5 kappaleessa tarkoitettujen menettelytapasääntöjen mukaisesti. 30. 30 artikla AVUSTAVAT TOIMIELIMET 1. Mikä tahansa yleissopimuksella tai sen mukaisesti perustettu avustava toimielin voi tämän pöytäkirjan sopimuspuolten kokouksena toimivan sopimuspuolten konferenssin päätöksellä suorittaa pöytäkirjan mukaisia tehtäviä, jolloin sopimuspuolten kokous päättää, mitä tehtäviä kyseinen toimielin suorittaa. 2. Yleissopimuksen sopimuspuolet, jotka eivät ole tämän pöytäkirjan sopimuspuolia, voivat osallistua tarkkailijoina mainittujen avustavien toimielinten kokouksiin. Kun yleissopimuksen avustava toimielin toimii tämän pöytäkirjan avustavana toimielimenä, pöytäkirjan mukaisten päätösten tekemiseen osallistuvat ainoastaan pöytäkirjan sopimuspuolet. 3. Kun yleissopimuksen mukainen avustava toimielin suorittaa tähän pöytäkirjaan liittyviä tehtäviä, kyseisen avustavan toimielimen puheenjohtajiston jäsenet, jotka edustavat yleissopimuksen sopimuspuolta, joka kyseisenä aikana ei ole pöytäkirjan sopimuspuoli, korvataan jäsenellä, jonka pöytäkirjan sopimuspuolet valitsevat keskuudestaan. 31. 31 artikla SIHTEERISTÖ 1. Yleissopimuksen 24 artiklalla perustettu sihteeristö toimii tämän pöytäkirjan sihteeristönä. 2. Yleissopimuksen 24 artiklan 1 kappaletta, joka koskee sihteeristön tehtäviä, sovelletaan tarpeellisin muutoksin tähän pöytäkirjaan. 3. Siltä osin kuin ne ovat eriteltävissä, tämän pöytäkirjaan liittyvien sihteeripalvelujen kustannuksista vastaavat sen pöytäkirjan sopimuspuolet. Tämän pöytäkirjan sopimuspuolten kokouksena toimiva sopimuspuolten konferenssi päättää ensimmäisessä kokouksessaan tätä varten tarvittavista rahoitusjärjestelyistä. 32. 32 artikla PÖYTÄKIRJAN SUHDE YLEISSOPIMUKSEEN Ellei tässä pöytäkirjassa toisin määrätä, pöytäkirjoja koskevat yleissopimuksen määräykset koskevat myös tätä pöytäkirjaa. 33. 33 artikla SEURANTA JA RAPORTOINTI Kukin sopimuspuoli seuraa tähän pöytäkirjaan perustuvien velvoitteidensa noudattamista ja esittää pöytäkirjan sopimuspuolten kokouksena toimivalle sopimuspuolten konferenssille tämän asettamin määräajoin raportin toimenpiteistä, joihin se on ryhtynyt tämän pöytäkirjan täytäntöönpanemiseksi. 34. 34 ARTIKLA MÄÄRÄYSTEN NOUDATTAMINEN Pöytäkirjan sopimuspuolten kokouksena toimivan sopimuspuolten konferenssi käsittelee ja hyväksyy ensimmäisessä kokouksessaan yhteistyömenettelyt ja hallinnolliset järjestelyt, joiden avulla edistetään pöytäkirjan määräysten noudattamista ja käsitellään niitä tapauksia, joissa määräyksiä ei ole noudatettu. Näihin menettelyihin ja järjestelyihin sisältyy tarvittaessa määräyksiä neuvonnan tai avun tarjoamisesta. Ne ovat erillisiä yleissopimuksen 27 artiklan mukaisista riitojen ratkaisumenettelyistä eivätkä ne rajoita niiden soveltamista. 35. 35 artikla ARVIOINTI JA SEURANTA Pöytäkirjan sopimuspuolten kokouksena toimiva sopimuspuolten konferenssi suorittaa viiden vuoden kuluttua tämän pöytäkirjaan voimaantulosta ja vähintään joka viides vuosi sen jälkeen arvioinnin pöytäkirjan tehokkuudesta, mukaan luettuina pöytäkirjaan liittyvien menettelyjen ja sen liitteiden arviointi. 36. 36 artikla ALLEKIRJOITTAMINEN Tämä pöytäkirja on avoinna allekirjoittamista varten valtioille ja alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestöille Yhdistyneiden Kansakuntien toimistossa Nairobissa 15 päivästä toukokuuta 2000 lähtien 26 päivään toukokuuta 2000 saakka ja Yhdistyneiden Kansakuntien päämajassa New Yorkissa 5 päivästä kesäkuuta 2000 lähtien 4 päivään kesäkuuta 2001 saakka. 37. 37 ARTIKLA VOIMAANTULO 1. Tämä pöytäkirja tulee voimaan yhdeksäntenäkymmenentenä päivänä sen päivän jälkeen, jona viideskymmenes sopimuspuoliin kuuluvan valtion tai alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestön ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirja on talletettu. 2. Sellaisen valtion tai alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestön osalta, joka ratifioi tai hyväksyy tämän yleissopimuksen tai liittyy siihen sen jälkeen, kun se on edellä olevan 1 kappaleen mukaisesti tullut voimaan, tämä pöytäkirja tulee voimaan yhdeksäntenäkymmenentenä päivänä siitä päivästä, jona asianomainen valtio tai alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestö on tallettanut ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjansa tai sinä päivänä, jona yleissopimus tulee asianomaisen valtion tai taloudellisen yhdentymisen järjestön osalta voimaan, mikäli tämä tapahtuu myöhemmin. 3. Sovellettaessa tämän artiklan 1 ja 2 kappaletta, taloudellisen yhdentymisen järjestön tallettamaa asiakirjaa ei oteta huomioon tämän järjestön jäsenvaltioiden tallettamien asiakirjojen lisäksi. 38. 38 artikla VARAUMAT Tähän pöytäkirjaan ei saa tehdä varaumia. 39. 39 ARTIKLA IRTISANOMINEN 1. Milloin tahansa kahden vuoden kuluttua siitä päivästä, jona tämä yleissopimus on tullut voimaan jonkin sopimuspuolen osalta, tämä sopimuspuoli voi irtisanoa pöytäkirjan antamalla siitä kirjallisen ilmoituksen tallettajalle. 2. Edellä tarkoitettu irtisanoutuminen tulee voimaan vuoden kuluttua siitä päivästä, jona tallettaja on vastaanottanut irtisanomista koskevan ilmoituksen tai ilmoituksessa mainittuna myöhempänä ajankohtana. 40. 40 artikla TODISTUSVOIMAISET TEKSTIT Tämän yleissopimuksen alkuperäiskappale, jonka arabian-, englannin-, espanjan-, kiinan-, ranskan- ja venäjänkieliset tekstit ovat yhtä todistusvoimaisia, talletetaan Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin huostaan. TÄMÄN VAKUUDEKSI allekirjoittaneet, siihen asianmukaisesti valtuutettuina, ovat allekirjoittaneet tämän pöytäkirjan. TEHTY Montrealissa 29 päivänä tammikuuta 2000. I liite PÖYTÄKIRJAN 8, 10 JA 13 ARTIKLAN MUKAISIIN ILMOITUKSIIN SISÄLLYTETTÄVÄT TIEDOT a) Viejän nimi, osoite ja yhteystiedot b) Tuojan nimi, osoite ja yhteystiedot c) Elävän muunnetun organismin nimi ja tunnistetiedot sekä elävän muunnetun organismin bioturvallisuustason kansallinen luokittelu vientimaassa, mikäli sellainen on tehty d) Rajojen yli tapahtuvan siirron suunniteltu päivämäärä tai suunnitellut päivämäärät, mikäli ne ovat tiedossa e) Taksonominen asema, yleisnimi, keräys- tai hankintapaikka, vastaanottajaorganismin ja emo-organismien bioturvallisuuteen liittyvät ominaisuudet f) Vastaanottajaorganismin tai emo-organismien alkuperäkeskukset ja geneettisen monimuotoisuuden keskukset, mikäli ne ovat tiedossa, sekä kuvaus elinpaikoista, joissa organismit voivat säilyä tai lisääntyä g) Luovuttajaorganismin tai -organismien taksonominen asema, yleisnimi, keräys- tai hankintapiste sekä bioturvallisuuteen liittyvät ominaisuudet h) Nukleiinihapon tai tehdyn muuntamisen kuvaus, käytetty tekniikka sekä tuloksena saadut elävän muunnetun organismin ominaisuudet i) Elävän muunnetun organismin tai siitä saatujen tuotteiden suunniteltu käyttö, erityisesti sellaisten jalostettujen materiaalien suunniteltu käyttö, jotka ovat peräisin elävästä muunnetusta organismista ja sisältävät havaittavissa olevia uusia yhdistelmiä kahdentamiskelpoista perintöainesta, joka on saatu aikaan nykyaikaisen biotekniikan avulla j) Siirrettävien elävien muunnettujen organismien määrä tai tilavuus k) Liitteen III mukainen aiempi ja nykyinen riskinarviointiraportti l) Ehdotetut menetelmät turvallista käsittelyä, varastointia, kuljetusta ja käyttöä varten, mukaan luettuina tilanteen mukaan pakkaukset, merkinnät, asiakirjat sekä menetelmät hävittämistä ja ennakoimattomia tilanteita varten m) Elävän muunnetun organismin oikeudellinen asema vientimaassa (esimerkiksi onko se kielletty vientimaassa, onko sille asetettu muita rajoituksia, onko se hyväksytty yleiseen levittämiseen); mikäli elävä muunnettu organismi on kielletty vientimaassa, kiellon syy tai syyt n) Mikäli viejä on antanut siirrettävää elävää muunnettua organismia koskevia ilmoituksia muille valtioille, ilmoitusten perustelut ja tarkoitukset o) Vakuutus siitä, että edellä mainitut tiedot ovat asiallisesti oikein. II liite VAADITUT TIEDOT ELÄVISTÄ MUUNNETUISTA ORGANISMEISTA, JOTKA ON TARKOITETTU KÄYTETTÄVÄKSI SUORAAN ELINTARVIKKEENA TAI REHUNA TAI JALOSTUKSEEN 11 ARTIKLAN MUKAISESTI a) Hakijan nimi ja yhteystiedot kotimaista käyttöä koskevaa päätöstä varten b) Päätöksestä vastaavan viranomaisen nimi ja yhteystiedot c) Elävän muunnetun organismin nimi ja tunnistetiedot d) Geenien muuntamisen, käytetyn tekniikan ja elävän muunnetun organismin aikaansaatujen ominaisuuksien kuvaus e) Elävän muunnetun organismin mahdollinen yksilöllinen tunnistaminen f) Vastaanottajaorganismin tai emo-organismien taksonominen asema, yleisnimi, keräys- tai hankintapaikka sekä bioturvallisuuteen liittyvät ominaisuudet g) Vastaanottajaorganismin ja/tai emo-organismien alkuperäkeskukset ja geneettisen monimuotoisuuden keskukset, mikäli ne ovat tiedossa, sekä kuvaus elinpaikoista, joissa organismit voivat säilyä ja lisääntyä h) Luovuttajaorganismin tai -organismien taksonominen asema, yleisnimi, keräys- tai hankintapaikka sekä bioturvallisuuteen liittyvät ominaisuudet i) Elävän muunnetun organismien hyväksytyt käyttötarkoitukset j) III liitteen mukainen riskinarviointiraportti k) Ehdotetut menetelmät turvallista käsittelyä, varastointia, kuljetusta ja käyttöä varten, mukaan luettuina tilanteen mukaan pakkaukset, merkinnät, asiakirjat sekä menetelmät hävittämistä ja ennakoimattomia tilanteita varten. III liite RISKINARVIOINTI Tavoite 1. Tässä pöytäkirjassa tarkoitetun riskinarvioinnin tarkoituksena on tunnistaa ja arvioida elävien muunnettujen organismien mahdolliset haitalliset vaikutukset biologisen monimuotoisuuden suojeluun ja kestävään käyttöön todennäköisessä mahdollisessa vastaanottavassa ympäristössä, ottaen huomioon myös riskit ihmisten terveydelle. Riskinarvioinnin käyttö 2. Riskinarviointia käyttävät muun muassa toimivaltaiset viranomaiset tehdessään tosiasioihin perustuvia päätöksiä elävistä muunnetuista organismeista. Yleiset periaatteet 3. Riskinarviointi olisi suoritettava tieteellisesti vakuuttavalla ja avoimella tavalla, ja siinä voidaan ottaa huomioon asiaan liittyvien kansainvälisten järjestöjen antama asiantuntija-apu ja niiden laatimat ohjeet. 4. Tieteellisten tietojen tai tieteellisen yksimielisyyden puutetta ei tulisi välttämättä pitää merkkinä tietyntasoisesta riskistä, riskin puuttumisesta tai hyväksyttävästä riskistä. 5. Riskejä, jotka liittyvät eläviin muunnettuihin organismeihin tai niistä saatuihin tuotteisiin, erityisesti jalostettuihin materiaaleihin, jotka ovat peräisin elävästä muunnetusta organismista ja sisältävät havaittavissa olevia uusia yhdistelmiä kahdentamiskelpoista perintöainesta, joka on saatu aikaan nykyaikaisen biotekniikan avulla, olisi tarkasteltava niiden riskien yhteydessä, joita aiheuttavat muuntamattomat vastaanottajaorganismit tai emo-organismit todennäköisessä vastaanottavassa ympäristössä. 6. Riskinarviointi olisi suoritettava tapauskohtaisesti. Vaaditut tiedot voivat vaihdella luonteeltaan ja yksityiskohtaisuuden tasoltaan tapauksesta toiseen, riippuen kyseisestä elävästä muunnetusta organismista, sen käyttötarkoituksesta ja todennäköisestä vastaanottavasta ympäristöstä. Menetelmät 7. Riskinarviointiprosessin aikana voidaan havaita, että on tarpeen hankkia tiettyjä aiheita koskevia lisätietoja, jolloin tarvittavat tiedot voidaan määrittää ja niitä voidaan pyytää arviointiprosessin aikana; toisaalta joissakin tapauksissa ei välttämättä tarvita kaikissa kohdissa lueteltuja tietoja. 8. Tavoitteiden saavuttamiseksi riskinarviointi sisältää tilanteen mukaan seuraavat vaiheet: a) sellaisiin eläviin muunnettuihin organismeihin liittyvien uusien geno- ja fenotyyppisten ominaisuuksien tunnistaminen, joilla voi olla haitallisia vaikutuksia biologiseen monimuotoisuuteen todennäköisessä mahdollisessa vastaanottavassa ympäristössä, ottaen huomioon myöskin riskit ihmisten terveydelle b) arviointi siitä, miten todennäköisesti nämä haitalliset vaikutukset toteutuvat, ottaen huomioon se, missä määrin ja millä tavalla todennäköinen mahdollinen vastaanottava ympäristö altistuu elävälle muunnetulle organismille c) arvio seurauksista, mikäli nämä haitalliset vaikutukset toteutuvat d) elävän muunnetun organismin aiheuttaman kokonaisriskin arviointi, joka perustuu arviointiin määritettyjen haitallisten vaikutusten toteutumisen todennäköisyydestä ja seurauksista e) suositus siitä, ovatko riskit hyväksyttäviä tai hallittavissa, mukaan luettuna tarvittaessa strategioiden määrittäminen näiden riskien hallitsemiseksi, sekä f) mikäli riskin tasosta ei ole varmuutta, voidaanko se huomioida pyytämällä lisätietoja tietyistä huolta aiheuttavista seikoista, toteuttamalla asianmukaisia riskinhallintastrategioita ja/tai elävän muunnetun organismin seurannalla vastaanottavassa ympäristössä. Muita huomioonotettavia seikkoja 9. Tapauksesta riippuen riskinarvioinnissa otetaan huomioon asiaan liittyvät tekniset ja tieteelliset yksityiskohdat, jotka koskevat seuraavassa lueteltuja seikkoja ja ominaisuuksia: a) Vastaanottajaorganismi tai emo-organismit. Vastaanottajaorganismin tai emo-organismien biologiset ominaisuudet, mukaan luettuina tiedot taksonomisesta asemasta, yleisnimi, alkuperä, alkuperäkeskukset ja perinnöllisen monimuotoisuuden keskukset, mikäli ne ovat tiedossa, sekä kuvaus elinpaikoista, joissa organismit voivat säilyä tai lisääntyä b) Luovuttajaorganismi tai -organismit. Luovuttajaorganismien taksonominen asema ja yleisnimi, lähde sekä luovuttajaorganismien olennaiset biologiset ominaisuudet c) Vektori. Vektorin ominaisuudet, mukaan luettuna sen mahdolliset tunnistetiedot, sen lähde tai alkuperä ja isäntäkirjo d) Insertti tai insertit ja/tai muuntamisen ominaisuudet. Siirretyn nukleiinihapon geneettiset ominaisuudet ja sen määrittelemä toiminto ja/tai tehdyn muuntamisen ominaisuudet e) Elävät muunnetut organismit. Elävän muunnetun organismin tunnistetiedot sekä elävän muunnetun organismin ja vastaanottajaorganismin tai emo-organismien biologisten ominaisuuksien erot f) Elävän muunnetun organismin havaitseminen ja tunnistaminen. Ehdotetut havaitsemis- ja tunnistusmenetelmät ja niiden spesifisyys, herkkyys ja luotettavuus g) Suunniteltua käyttöä koskevat tiedot. Elävän muunnetun organismin käyttötarkoitukseen liittyvät tiedot, mukaan luettuina uusi tai muuttunut käyttö verrattuna vastaanottajaorganismiin tai emo-organismiin, ja (h) Vastaanottava ympäristö. Tiedot sijainnista sekä maantieteellisistä, ilmastollisista ja ekologisista ominaisuuksista, mukaan luettuina asianmukaiset tiedot todennäköisen mahdollisen vastaanottavan ympäristön biologisesta monimuotoisuudesta ja alkuperäkeskuksista. LIITE B BIOLOGISTA MONIMUOTOISUUTTA KOSKEVAN YLEISSOPIMUKSEN 34 ARTIKLAN 3 KOHDAN MUKAINEN EUROOPAN YHTEISÖN ILMOITUS "Euroopan yhteisö ilmoittaa, että sillä on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan mukaisesti toimivalta tehdä kansainvälisiä sopimuksia ja täyttää niistä aiheutuvat velvollisuudet, jotka myötävaikuttavat seuraavien tavoitteiden saavuttamiseen: - ympäristön laadun säilyttäminen, suojelu ja parantaminen - ihmisten terveyden suojelu - luonnonvarojen harkittu ja järkevä käyttö - sellaisten toimenpiteiden edistäminen kansainvälisellä tasolla, joilla puututaan alueellisiin tai maailmanlaajuisiin ympäristöongelmiin. Lisäksi Euroopan yhteisö ilmoittaa, että se on jo antanut jäsenvaltioitaan sitovia säädöksiä, jotka kattavat kaikki tämän pöytäkirjan soveltamisalaan kuuluvat asiat."