P7_TA(2014)0121

Euroopan unionin lainvalvontayhteistyö- ja -koulutusvirasto (Europol) ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 25. helmikuuta 2014 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan unionin lainvalvontayhteistyö- ja -koulutusvirastosta (Europol) sekä neuvoston päätösten 2009/371/YOS ja 2005/681/YOS kumoamisesta (COM(2013)0173 – C7-0094/2013 – 2013/0091(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2017/C 285/37)

Euroopan parlamentti, joka

(1) EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

P7_TC1-COD(2013)0091

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 25. helmikuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o …/2014 antamiseksi Euroopan unionin lainvalvontayhteistyö- ja -koulutusvirastosta lainvalvontayhteistyövirastosta (Europol) sekä neuvoston päätösten päätöksen 2009/371/YOS ja 2005/681/YOS kumoamisesta [tark. 1]

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan ja 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan, [tark. 2]

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ovat kuulleet Euroopan tietosuojavaltuutettua,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (1),

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Europol perustettiin neuvoston päätöksellä 2009/371/YOS (2) Euroopan unionin talousarviosta rahoitettavana unionin virastona, jonka tavoitteena on tukea ja tehostaa jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten toimintaa ja keskinäistä yhteistyötä vähintään kahteen jäsenvaltioon vaikuttavan järjestäytyneen rikollisuuden, terrorismin ja muiden vakavan rikollisuuden muotojen ehkäisemisessä ja torjunnassa. Neuvoston päätöksellä 2009/371/YOS myös korvattiin Euroopan poliisiviraston perustamisesta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella tehty yleissopimus, jäljempänä ”Europol-yleissopimus”. (3)

(2) Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 88 artiklan mukaan Europolin toimintaa on säänneltävä asetuksella, joka annetaan tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen. Sopimuksessa myös edellytetään, että on vahvistettava menettelytavat, joilla Euroopan parlamentti valvoo Europolin toimintaa yhdessä kansallisten parlamenttien kanssa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 12 artiklan c alakohdan sekä kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa laaditun pöytäkirjan N:o 1 9 artiklan mukaisesti Europolin demokraattisen legitimiteetin sekä vastuuvelvollisuuden unionin kansalaisia kohtaan vahvistamiseksi . Sen vuoksi neuvoston päätös 2009/371/YOS on korvattava asetuksella, jossa vahvistetaan parlamentin harjoittamaa valvontaa koskevat säännöt. [tark. 3]

(3) Euroopan poliisiakatemia, jäljempänä ”CEPOL”, perustettiin neuvoston päätöksellä 2005/681/YOS (4) helpottamaan kansallisten poliisivoimien välistä yhteistyötä järjestämällä ja koordinoimalla eurooppalaista poliisitoimintaa koskevaa koulutusta. [tark. 4]

(4) Asiakirjassa ”Tukholman ohjelma – Avoin ja turvallinen Eurooppa kansalaisia ja heidän suojeluaan varten” (5) todetaan, että Europolista olisi tehtävä jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten välisen tietojenvaihdon keskipiste, palveluntarjoaja ja lainvalvontayksiköiden yhteinen foorumi. Europolin toiminnasta laaditun arvioinnin perusteella tämän tavoitteen saavuttaminen edellyttää Europolin operatiivisen toiminnan tehostamista. Lisäksi Tukholman ohjelmassa asetetaan tavoitteeksi todellisen eurooppalaisen lainvalvontakulttuurin luominen perustamalla sekä kansallisella että EU:n tasolla lainvalvonta-alan ammattilaisille tarkoitettuja eurooppalaisia koulutus- ja vaihto-ohjelmia. [tark. 5]

(5) Laajat rikollis- ja terroristiverkostot muodostavat vakavan uhkan unionin sisäiselle turvallisuudelle sekä kansalaisten turvallisuudelle ja toimeentulolle. Käytettävissä olevat uhka-arviot osoittavat, että rikollisryhmät harjoittavat yhä monialaisempaa rikollisuutta ja laajentavat toimintaansa yli rajojen. Kansallisten lainvalvontaviranomaisten on sen vuoksi tehtävä tiiviimpää yhteistyötä muissa jäsenvaltioissa toimivien kollegojensa kanssa. Tätä varten on tarpeen antaa Europolille paremmat edellytykset tukea jäsenvaltioita rikollisuuden ehkäisemisessä, analysoinnissa ja tutkimisessa kaikkialla unionissa. Tämä on vahvistettu myös päätöksiä päätöstä 2009/371/YOS ja 2005/681/YOS koskevissa arvioinneissa koskevassa arvioinnissa . [tark. 6]

(6) Kun otetaan huomioon Europolin ja CEPOLin tehtävien väliset yhteydet, näiden virastojen toimintojen yhdistäminen ja järkeistäminen parantaisi operatiivisen toiminnan vaikuttavuutta, koulutuksen merkityksellisyyttä ja unionin poliisiyhteistyön tehokkuutta. [tark. 7]

(7) Päätökset Päätös 2009/371/YOS ja 2005/681/YOS olisi sen vuoksi kumottava ja korvattava tällä asetuksella, joka perustuu kummankin päätöksen täytäntöönpanosta saatuihin kokemuksiin. Tällä asetuksella perustettavan Europolin Europol-viraston olisi korvattava kumottavilla päätöksillä perustetut kumottavalla päätöksellä perustettu Europol ja CEPOL ja otettava hoitaakseen niiden sen tehtävät. [tark. 8]

(8) Koska rikollisuus usein leviää unionissa yli sisäisten rajojen, Europolin olisi tuettava ja lujitettava jäsenvaltioiden toimia ja niiden yhteistyötä vähintään kahteen jäsenvaltioon vaikuttavan järjestäytyneen vakavan rikollisuuden ehkäisemisessä ja torjunnassa. Koska terrorismi on yksi suurimmista unionin turvallisuuteen kohdistuvista uhkista kohdistuva uhka , Europolin olisi autettava jäsenvaltioita kohtaamaan tähän liittyviä yhteisiä haasteita. EU:n lainvalvonta-alan virastona Europolin olisi myös tuettava ja lujitettava toimia ja yhteistyötä EU:n etuihin kohdistuvien rikollisuuden muotojen torjumiseksi. Sen olisi tarjottava tukea myös sellaisten liitännäisrikosten ehkäisemisessä ja torjunnassa, jotka tehdään Europolin toimivaltaan kuuluvien tekojen suorittamiseen tarvittavien välineiden hankkimiseksi, tällaisten tekojen edistämiseksi tai toteuttamiseksi tai niiden rankaisematta jäämisen varmistamiseksi. [tark. 9]

(9) Europolin olisi varmistettava, että kaikki lainvalvontaviranomaiset arvoasteesta riippumatta voivat saada laadukkaampaa, koordinoitua ja yhdenmukaista koulutusta, joka perustuu koulutustarpeiden pohjalta laadittuun selkeän kehykseen. [tark. 10]

(10) Europolin olisi voitava pyytää jäsenvaltioita aloittamaan, toteuttamaan tai koordinoimaan rikostutkintaa tietyissä tapauksissa, joissa rajatylittävä yhteistyö voisi tuoda lisäarvoa. Europolin olisi ilmoitettava tällaisista pyynnöistä Eurojustille. Europolin olisi perusteltava pyyntö. [tark. 11]

(10 a) Europolin olisi pidettävä kirjaa osallistumisestaan toimivaltaansa kuuluvia rikoksia käsittelevien yhteisten tutkintaryhmien toimintaan. [tark. 12]

(10 b) Jos Europol ja jäsenvaltiot ovat aloittaneet tiettyä tutkintaa koskevan yhteistyön, Europolille ja yhteistyöhön osallistuville jäsenvaltioille olisi laadittava selkeät säännökset, joissa säädetään suoritettavista tehtävistä, jäsenvaltioiden tutkintamenettelyihin tai oikeudenkäynteihin osallistumisen asteesta ja vastuunjaosta sekä oikeudelliseen valvontaan sovellettavasta lainsäädännöstä. [tark. 13]

(11) Jotta voitaisiin tehostaa Europolin toimintaa unionin tietojenvaihdon keskipisteenä, jäsenvaltioille olisi asetettava selkeät velvoitteet toimittaa Europolille tiedot, jotka se tarvitsee tavoitteidensa toteuttamiseksi. Näiden velvoitteiden täyttämisen yhteydessä jäsenvaltioiden olisi on kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että niiden toimittamat tiedot ovat merkityksellisiä sellaisten rikosten torjunnassa ne toimittavat vain sellaisten rikosten torjunnassa tarvittavia tietoja , jotka on asianomaisissa unionin politiikan välineissä määritelty strategisiksi ja operatiivisiksi painopisteiksi. Jäsenvaltioiden olisi myös toimitettava Europolille jäljennös toisten jäsenvaltioiden kanssa kahden- tai monenvälisesti vaihdetuista tiedoista, jotka koskevat Europolin toimivaltaan kuuluvia rikoksia , ja ilmoitettava myös kyseisten tietojen lähde . Samalla Europolin olisi lisättävä tukeaan jäsenvaltioille, jotta niiden keskinäistä yhteistyötä ja tietojenvaihtoa voidaan tehostaa. Europolin olisi on esitettävä kaikille unionin toimielimille ja kansallisille parlamenteille vuosikertomus, jossa selvitetään, minkä verran tietoja kukin jäsenvaltio on sille toimittanut. [tark. 14]

(12) Jotta voitaisiin varmistaa Europolin ja jäsenvaltioiden tehokas yhteistyö, kuhunkin jäsenvaltioon olisi perustettava kansallinen yksikkö. Sen olisi toimittava ensisijaisena yhteyspisteenä kansallisten lainvalvontaviranomaisten ja koulutuslaitosten sekä Europolin välillä. Tässä asetuksessa olisi säilytettävä Europolin kansallisten yksiköiden tehtävä kansallisten etujen takaajana ja puolustajana virastossa. Kansallisten yksiköiden olisi myös säilyttävä yhteyspisteenä Europolin ja toimivaltaisten viranomaisten välillä, jotta voidaan taata yksiköiden keskitetty ja koordinoiva rooli kaikessa jäsenvaltioiden Europolin kanssa ja sen välityksellä tekemässä yhteistyössä ja jotta voidaan varmistaa jäsenvaltioiden kyky vastata yhtenäisesti Europolin pyyntöihin. Jotta voitaisiin vahvistaa jatkuva ja tehokas tietojenvaihto Europolin ja kansallisten yksiköiden välillä ja helpottaa niiden yhteistyötä, kunkin kansallisen yksikön olisi lähetettävä Europoliin ainakin yksi yhteyshenkilö. [tark. 15]

(13) Kun otetaan huomioon eräiden jäsenvaltioiden hajautettu hallintorakenne ja tarve varmistaa tietyissä tapauksissa nopea tietojenvaihto, Europolin olisi voitava tehdä yhteistyötä yksittäisissä tutkimuksissa suoraan jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten kanssa, samalla kun Europolin kansalliset yksiköt pidettäisiin ajan tasalla.

(14) Jotta voitaisiin varmistaa, että unionin tasolla annettava lainvalvonta-alan koulutus on laadukasta, koordinoitua ja yhdenmukaista, Europolin olisi toimittava unionin lainvalvonta-alan koulutuspolitiikan mukaisesti. Unionin tasolla annettavan koulutuksen olisi oltava kaikkien lainvalvontaviranomaisten saatavilla arvoasteesta riippumatta. Europolin olisi varmistettava, että koulutusta arvioidaan ja että koulutustarpeiden arviointia koskevat päätelmät otetaan huomioon suunnittelussa, jotta voidaan vähentää päällekkäisyyttä. Europolin olisi edistettävä unionin tasolla annettavan koulutuksen tunnustamista jäsenvaltioissa. [tark. 16]

(15) Olisi myös parannettava Europolin hallintoa pyrkimällä toiminnan tehostamiseen ja menettelyjen keventämiseen.

(16) Komission ja jäsenvaltioiden olisi oltava edustettuina Europolin hallintoneuvostossa, jotta ne voivat tehokkaasti valvoa sen toimintaa. Jotta voitaisiin ottaa huomioon uuden viraston kahtalainen toimenkuva (operatiivisen tuen ja koulutuksen tarjoaminen lainvalvonnan alalla), Hallintoneuvoston varsinaiset jäsenet olisi nimitettävä heidän lainvalvontayhteistyöhön liittyvän asiantuntemuksensa perusteella ja varajäsenet heidän lainvalvontaviranomaisten koulutusta koskevan asiantuntemuksensa perusteella. Varajäsenten olisi toimittava varsinaisina jäseninä näiden poissa ollessa ja aina kun keskustellaan tai päätetään koulutukseen liittyvistä kysymyksistä. Hallintoneuvoston olisi saatava neuvoja tiedekomitealta, kun on kyse koulutukseen liittyvistä teknisistä kysymyksistä. [tark. 17]

(17) Hallintoneuvostolle olisi annettava tarvittavat valtuudet, joiden nojalla se muun muassa laatii talousarvion ja valvoo sen toteuttamista, hyväksyy tarvittavat varainhoitosäännöt ja suunnitteluasiakirjat, hyväksyy toimia unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi ja petosten torjumiseksi, antaa eturistiriitojen ehkäisyä ja hallinnointia koskevia sääntöjä, vahvistaa Europolin pääjohtajan päätöksentekoa varten helposti seurattavat työmenetelmät ja hyväksyy vuotuisen toimintakertomuksen. Sen olisi käytettävä nimittävän viranomaisen toimivaltaa suhteessa viraston henkilöstöön, pääjohtaja mukaan lukien. Päätöksentekomenettelyjen keventämiseksi ja hallinnon ja varainhoidon valvonnan lujittamiseksi hallintoneuvostolla olisi myös oltava valtuudet perustaa johtokunta. [tark. 18]

(18) Jotta voidaan varmistaa Europolin tehokas päivittäinen toiminta, pääjohtajan olisi toimittava viraston oikeudellisena edustajana ja johdettava sitä hoitaen tehtäviään täysin riippumattomasti sen varmistamiseksi, että Europol toteuttaa tässä asetuksessa säädetyt tehtävät. Pääjohtajan olisi vastattava erityisesti talousarvion ja suunnitteluasiakirjojen valmistelusta, jotta hallintoneuvosto voi tehdä niistä päätöksensä, ja Europolin vuotuisen ja monivuotisen työohjelman sekä muiden suunnitteluasiakirjojen toteuttamisesta.

(19) Europolin on saatava käyttöönsä mahdollisimman täydelliset ja ajantasaiset tiedot, jotta se voi ehkäistä ja torjua toimivaltaansa kuuluvaa rikollisuutta. Tätä varten Europolin olisi voitava käsitellä jäsenvaltioiden, kolmansien maiden, kansainvälisten järjestöjen ja unionin elinten sille toimittamia sekä julkisista lähteistä saatavia tietoja, edellyttäen että Europolia voidaan pitää näiden tietojen lainmukaisena vastaanottajana, jotta se voi perehtyä rikollisiin ilmiöihin ja suuntauksiin, kerätä tietoja rikollisverkostoista sekä havaita yhteyksiä rikosten välillä. [tark. 19]

(20) Jotta voidaan tehostaa Europolin edellytyksiä toimittaa jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisille yksityiskohtaisia rikosanalyyseja, sen olisi käytettävä tietojenkäsittelyssä uutta teknologiaa. Europolin olisi voitava havaita nopeasti yhteyksiä tutkittavien tapausten ja yleisten toimintatapojen välillä eri rikollisverkostojen puitteissa, tarkistaa tietoja ristiin ja hankkia selkeä yleiskuva suuntauksista, samalla kun säilytetään taataan yksilöiden tietosuojan korkea taso. Sen vuoksi Europolin tietokantoja ei pitäisi määritellä ennalta, vaan Europolin olisi voitava valita tätä varten tehokkain järjestelmärakenne. Tietosuojan korkean tason varmistamiseksi olisi säädettävä tietojenkäsittelytoimien tarkoituksesta ja oikeudesta päästä tietoihin sekä erityisistä lisätakeista. Henkilötietojen käsittelyssä on noudatettava tarkoituksenmukaisuuden periaatetta ja suhteellisuusperiaatetta. [tark. 20]

(21) Jotta voidaan kunnioittaa tietojen omistajuutta ja tietosuojaa, jäsenvaltioiden sekä kolmansien maiden viranomaisten ja kansainvälisten järjestöjen olisi voitava määrittää ne tarkoitukset, joita varten Europol voi käsitellä niiden toimittamia tietoja, ja rajoittaa oikeuksia päästä näihin tietoihin. Tarkoituksen rajaamisella lisätään avoimuutta, oikeusvarmuutta ja ennakoitavuutta, ja se on erityisen tärkeää poliisiyhteistyön alalla, jolla rekisteröidyt eivät yleensä tiedä, että heidän henkilötietojaan kerätään ja käsitellään, ja jolla henkilötietojen käytöllä saattaa olla hyvin huomattava vaikutus henkilöiden elämään ja vapauksiin. [tark. 21]

(22) Sen varmistamiseksi, että tietoihin pääsevät vain ne, joille se on tarpeen heidän tehtäviensä suorittamista varten, asetuksessa olisi vahvistettava yksityiskohtaiset säännöt eriasteisista pääsyoikeuksista Europolissa käsiteltäviin tietoihin. Tällaiset säännöt eivät saisi vaikuttaa tietojen toimittajien asettamiin pääsyrajoituksiin, vaan olisi noudatettava tietojen omistajuuden periaatetta. Jotta voidaan tehostaa Europolin toimivaltaan kuuluvien rikosten ehkäisemistä ja torjuntaa, Europolin olisi ilmoitettava kullekin jäsenvaltiolle sen tietoon tulleista kyseistä jäsenvaltiota koskevista tiedoista.

(23) Jotta voidaan tehostaa virastojen operatiivista yhteistyötä ja erityisesti luoda yhteyksiä eri virastojen hallussa jo olevien tietojen välille, Europolin olisi voitava antaa Eurojustille ja Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) pääsy Europolin käytettävissä oleviin tietoihin ja mahdollisuus tehdä niihin hakuja tiettyjen ehtojen mukaisesti . [tark. 22]

(24) Europolin olisi pidettävä yllä yhteistyösuhteita muihin EU:n unionin elimiin, ja kolmansien maiden lainvalvontaviranomaisiin ja lainvalvonta-alan koulutuslaitoksiin, kansainvälisiin järjestöihin ja yksityisiin osapuoliin siinä määrin kuin sen tehtävien suorittaminen edellyttää. [tark. 23]

(25) Toiminnan tehokkuuden varmistamiseksi Europolin olisi voitava vaihtaa kaikkia tietoja, henkilötietoja lukuun ottamatta, muiden unionin elinten, kolmansien maiden lainvalvontaviranomaisten ja lainvalvonta-alan koulutuslaitosten ja kansainvälisten järjestöjen kanssa siltä osin kuin on tarpeen sen tehtävien suorittamiseksi. Koska yrityksillä ja niiden etujärjestöillä, valtiosta riippumattomilla järjestöillä ja muilla yksityisillä osapuolilla on asiantuntemusta ja tietoja, joilla on välitöntä merkitystä vakavan rikollisuuden ja terrorismin ehkäisemisen ja torjunnan kannalta, Europolin olisi voitava vaihtaa tällaisia tietoja myös yksityisten osapuolten kanssa. Jotta voitaisiin ehkäistä ja torjua verkko- ja tietoturvallisuuden poikkeamiin liittyvää verkkorikollisuutta, Europolin olisi [toimenpiteistä yhteisen korkeatasoisen verkko- ja tietoturvan varmistamiseksi koko unionissa] annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (*1) mukaisesti voitava tehdä yhteistyötä ja vaihtaa tietoja, henkilötietoja lukuun ottamatta, verkko- ja tietoturvallisuudesta vastaavien kansallisten viranomaisten kanssa. [tark. 24]

(26) Europolin olisi voitava vaihtaa henkilötietoja muiden unionin elinten kanssa siinä määrin kuin on tarpeen sen tehtävien suorittamiseksi. Euroopan tietosuojavaltuutetun olisi varmistettava, että tätä ristikkäistä tietojenvaihtoa sovelletaan vain henkilöihin, jotka ovat syyllistyneet tai joiden epäillään voivan syyllistyä rikoksiin, jotka kuuluvat Europolin toimivaltaan. [tark. 25]

(27) Vakavalla rikollisuudella ja terrorismilla on usein yhteyksiä EU:n alueen ulkopuolelle. Sen vuoksi Europolin olisi voitava vaihtaa henkilötietoja kolmansien maiden lainvalvontaviranomaisten ja kansainvälisten järjestöjen, kuten Interpolin, kanssa, siinä määrin kuin on tarpeen sen tehtävien suorittamiseksi. Tehokkaan lainvalvonnan tarpeen ja henkilötietojen suojan on oltava asianmukaisessa tasapainossa vaihdettaessa henkilötietoja kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa. [tark. 26]

(28) Europolin olisi voitava siirtää henkilötietoja kolmannen maan viranomaiselle tai kansainväliselle järjestölle sellaisen komission päätöksen perusteella, jonka mukaan kyseisen maan tai järjestön tietosuojan taso on riittävä, tai siinä tapauksessa, että tällaista päätöstä ei ole tehty, sellaisen kansainvälisen sopimuksen perusteella, jonka unioni on tehnyt Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan nojalla, tai Europolin ja kyseisen kolmannen maan välillä ennen tämän asetuksen voimaantuloa tehdyn yhteistyösopimuksen perusteella. Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, siirtymämääräyksistä tehdyssä pöytäkirjassa nro 36 olevan 9 artiklan mukaisesti tällaisten sopimusten oikeusvaikutukset säilyvät niin kauan kuin näitä sopimuksia ei kumota, julisteta mitättömiksi tai muuteta perussopimusten nojalla.

(29) Jos henkilötietojen siirtoa ei voida toteuttaa tietosuojan tason riittävyyttä koskevan komission päätöksen perusteella eikä unionin tekemän kansainvälisen sopimuksen eikä voimassa olevan yhteistyösopimuksen perusteella, hallintoneuvoston ja Euroopan tietosuojavaltuutetun olisi voitava valtuuttaa tällainen siirto tai siirtojen sarja, edellyttäen että varmistetaan riittävät takeet. Jos mitään edellä olevista ei voida soveltaa, pääjohtajan olisi voitava hyväksyä tietojensiirto poikkeustilanteessa ja tapauskohtaisesti, jos se on tarpeen jonkin jäsenvaltion olennaisten etujen suojelemiseksi, rikokseen tai terrorismin uhkaan liittyvän välittömän vaaran estämiseksi, jos siirto on muutoin tarpeen tai lain vaatima tärkeän yleisen edun turvaamiseksi, jos rekisteröity on suostunut siihen tai kyseessä on rekisteröidyn elintärkeiden etujen suojaaminen.

(30) Europolin olisi voitava käsitellä yksityisiltä osapuolilta ja yksityishenkilöiltä peräisin olevia henkilötietoja vain jos ne on siirtänyt Europolille jäsenvaltion kansallinen Europol-yksikkö kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti tai sellainen kolmannessa maassa sijaitseva yhteyspiste, jonka kanssa tehdään vakiintunutta yhteistyötä ennen tämän asetuksen voimaantuloa päätöksen 2009/371/YOS 23 artiklan mukaisesti tehdyn yhteistyösopimuksen perusteella, tai kolmannen maan viranomainen tai kansainvälinen järjestö, jonka kanssa unioni on tehnyt kansainvälisen sopimuksen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan nojalla.

(31) Tietoja, jotka kolmas maa tai kansainvälinen järjestö on selvästi hankkinut hankittu tavalla, joka loukkaa ihmisoikeuksia, ei saa käsitellä. [tark. 27]

(32) Europolin tietosuojasääntöjä olisi lujitettava, ja ne olisi mukautettava muihin Euroopan unionissa poliisiyhteistyön alalla tapahtuvaan henkilötietojen käsittelyyn sovellettaviin tietosuojasäännöksiin, jotta voidaan varmistaa yksilöiden korkeatasoinen suojelu henkilötietojen käsittelyn yhteydessä. Vaikka päätöksessä 2009/371/YOS säädetään vankasta Europolin tietosuojajärjestelmästä, sitä olisi kehitettävä edelleen, jotta Europol mukautetaan Lissabonin sopimuksen vaatimuksiin, otetaan huomioon Europolin kasvava merkitys, parannetaan rekisteröityjen oikeuksia ja lisätään edelleen jäsenvaltioiden ja Europolin välistä luottamusta, joka on välttämätöntä onnistuneen tietojenvaihdon kannalta. Europolin tietosuojasääntöjä olisi lujitettava niiden olisi oltava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (6) taustalla olevien periaatteiden tai asetuksen (EY) N:o 45/2001 korvaavan välineen mukaiset, jotta voidaan varmistaa yksilöiden korkeatasoinen suojelu henkilötietojen käsittelyn yhteydessä. Koska lainvalvonta-alalla suoritettavan henkilötietojen käsittelyn erityispiirteet tunnustetaan , ja niissä olisi noudatettava myös muita tietosuojaperiaatteita, kuten tilivelvollisuuden periaatetta, tietosuojaa koskevaa vaikutustenarviointia, sisäänrakennettua ja oletusarvoista yksityisyyden suojaa sekä henkilötietojen tietoturvaloukkauksista ilmoittamista . Heti kun EU:n toimielinten ja elinten uusi tietosuojakehys hyväksytään, sitä olisi sovellettava Europoliin. Kuten Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä julistuksessa nro 21, Europolin tietosuojasääntöjen olisi oltava itsenäiset ja ne olisi yhdenmukaistettava todetaan , lainvalvonta-alalla suoritettavan henkilötietojen käsittelyn erityispiirteiden vuoksi on tarpeen laatia Europolille erityiset henkilötietojen suojaa ja näiden tietojen vapaata liikkuvuutta koskevat säännöt Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 16 artiklan perusteella ja yhdenmukaistaa ne muiden Euroopan unionissa tehtävän poliisiyhteistyön alalla sovellettavien tietosuojasäännösten kanssa, joita ovat erityisesti Euroopan neuvoston yleissopimus nro 108 (7) ja sen 8 päivänä marraskuuta 2001 tehty lisäpöytäkirja ja suositus nro R(87) 15 (8) sekä poliisiyhteistyössä ja rikosasioissa tehtävässä oikeudellisessa yhteistyössä käsiteltävien henkilötietojen suojaamista koskeva neuvoston puitepäätös puitepäätöksessä 2008/977/YOS (9) [korvataan hyväksymisen yhteydessä viittauksella asianomaiseen voimassa olevaan direktiiviin] vahvistettu vankka tietosuojajärjestelmä. Avoimuus on keskeinen osa tietosuojaa, sillä se mahdollistaa muiden tietosuojaa koskevien periaatteiden ja oikeuksien käytön. Avoimuuden lisäämiseksi Europolilla olisi oltava avoimet tietosuojaperiaatteet, jotka sen olisi asetettava helposti julkisesti saataville ja joissa olisi esitettävä helposti ymmärrettävässä muodossa sekä selkeällä ja yksinkertaisella kielellä henkilötietojen käsittelyä koskevat säännökset ja rekisteröityjen keinot oikeuksiensa käyttämiseksi. Lisäksi Europolin olisi julkaistava luettelo kansainvälisistä sopimuksista ja yhteistyösopimuksista, joita se on tehnyt kolmansien maiden, unionin elinten ja kansainvälisten organisaatioiden kanssa . [tark. 28]

(33) Henkilötiedot olisi mahdollisuuksien mukaan eriteltävä niiden tarkkuuden ja luotettavuuden mukaan. Tosiseikat olisi on erotettava henkilökohtaisista arvioista, jotta voidaan varmistaa toisaalta yksilöiden suojelu ja toisaalta Europolin käsittelemien tietojen laatu ja luotettavuus. [tark. 29]

(33 a) Viraston erityisluonteen vuoksi sillä olisi oltava oma erityinen säännöstönsä, jolla olisi voitava taata myös tietosuoja ja joka ei saisi olla alempitasoinen kuin unioniin ja sen virastoihin yleisesti sovellettavat säännöt. Tietosuojaa koskeviin yleisiin sääntöihin tehtäviä uudistuksia olisi näin ollen sovellettava Europoliin mahdollisimman pian ja viimeistään kahden vuoden kuluttua uusien yleisten sääntöjen voimaantulosta. Tietosuojaan sovellettavien Europolin erityissääntöjen ja EU:n sääntöjen yhdenmukaistaminen olisi tehtävä ennen kuin kaksi vuotta on kulunut siitä, kun asiaa koskevia sääntöjä on hyväksytty. [tark. 30]

(34) Poliisiyhteistyön yhteydessä käsitellään eri ryhmiin kuuluvien rekisteröityjen henkilötietoja. Sen vuoksi Europolin olisi mahdollisimman selkeästi erotettava toisistaan eri ryhmiin kuuluvien rekisteröityjen henkilötiedot. Erityisesti olisi suojeltava esimerkiksi uhrien, todistajien, merkityksellisiä tietoja omaavien henkilöiden sekä alaikäisten henkilötietoja. Sen vuoksi Europolin ei pitäisi käsitellä tällaisia tietoja ellei se ole ehdottoman välttämätöntä sen toimivaltaan kuuluvien rikosten ehkäisemistä ja torjuntaa varten ja vain jos kyseiset tiedot täydentävät muita, Europolin jo käsittelemiä tietoja.

(35) Kun otetaan huomioon henkilötietojen suojaa koskevat perusoikeudet, Europolin ei pitäisi säilyttää henkilötietoja pidempään kuin on tarpeen sen tehtävien suorittamiseksi. Tietojen säilyttämisen jatkamisen tarpeellisuus olisi tutkittava viimeistään kolmen vuoden kuluttua niiden järjestelmään tallentamisesta. [tark. 32]

(36) Europolin olisi on toteutettava tarvittavat tekniset ja organisatoriset toimenpiteet henkilötietojen turvallisuuden varmistamiseksi. [tark. 33]

(37) Jokaisella olisi oltava oikeus tutustua häntä itseään koskeviin henkilötietoihin, oikaista itseään koskevat virheelliset tiedot sekä vaatia niiden poistamista tai suojaamista tietokannassa, jos niitä ei enää tarvita. Rekisteröidyn oikeudet ja niiden käyttö eivät saisi vaikuttaa Europolin velvollisuuksiin, ja niihin olisi sovellettava tässä asetuksessa säädettyjä rajoituksia. [tark. 34]

(38) Rekisteröidyn oikeuksien ja vapauksien suojelu edellyttää tässä asetuksessa vahvistettujen velvollisuuksien selkeää kohdentamista. Jäsenvaltioiden olisi erityisesti vastattava Europolille toimittamiensa tietojen paikkansapitävyydestä ja ajantasaisuudesta sekä tällaisten tiedonsiirtojen lainmukaisuudesta. Europolin olisi vastattava muilta tahoilta saamiensa tietojen paikkansapitävyydestä ja ajantasaisuudesta. Europolin olisi on myös varmistettava, että tietoja käsitellään asianmukaisesti ja lainmukaisesti, että ne kerätään ja niitä käsitellään nimenomaisesti määriteltyä tarkoitusta varten, että ne ovat asianmukaisia ja olennaisia, mutta eivät liian laajoja siihen tarkoitukseen nähden, jota varten niitä käsitellään, ja ettei niitä säilytetä pidempään kuin on tarpeen tuon tarkoituksen toteuttamiseksi. [tark. 35]

(39) Europolin olisi pidettävä kirjaa henkilötietojen keräämisestä ja muuttamisesta, tietoihin pääsystä sekä niiden paljastamisesta, yhdistämisestä tai poistamisesta, jotta voidaan tarkistaa tietojenkäsittelyn lainmukaisuus, toteuttaa omaehtoista valvontaa ja varmistaa tietojen eheys ja tietoturva. Europol olisi on velvoitettava tekemään yhteistyötä Euroopan tietosuojavaltuutetun kanssa ja esittämään pyydettäessä tietojenkäsittelyä koskevat lokitiedot tai asiakirjat, jotta tietojenkäsittelytapahtumia voidaan seurata niiden pohjalta. [tark. 36]

(40) Europolin olisi nimettävä tietosuojavastaava, jonka tehtävänä on avustaa sitä tämän asetuksen säännösten noudattamisen valvonnassa. Tietosuojavastaavan olisi voitava täyttää velvollisuutensa ja suorittaa tehtävänsä riippumattomasti ja tehokkaasti. Tietosuojavastaavalle olisi annettava hänen tehtäviensä suorittamiseen tarvittavat resurssit. [tark. 37]

(41) Riippumaton, riittävillä toimivaltuuksilla varustettu, avoin, tilivelvollinen ja tehokas valvontarakenne on oleellinen yksilöiden suojelemiseksi henkilötietojen käsittelyn yhteydessä, kuten perusoikeuskirjan 8 artiklassa ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 16 artiklassa edellytetään. Henkilötietojen käsittelyn valvonnasta vastaavien toimivaltaisten kansallisten viranomaisten olisi valvottava jäsenvaltioiden suorittaman henkilötietojen käsittelyn lainmukaisuutta. Euroopan tietosuojavaltuutetun olisi valvottava Europolin suorittaman henkilötietojen käsittelyn lainmukaisuutta hoitaen tehtäviään täysin riippumattomasti. [tark. 38]

(42) Euroopan tietosuojavaltuutetun ja kansallisten valvontaviranomaisten olisi tehtävä keskenään yhteistyötä sellaisten erityiskysymysten osalta, jotka edellyttävät kansallisten viranomaisten osallistumista, ja varmistettava tämän asetuksen johdonmukainen soveltaminen kaikkialla unionissa.

(43) Koska Europol käsittelee myös sellaisia henkilötietoja, jotka eivät liity mihinkään rikostutkintaan, kuten Europolin henkilöstön, palveluntarjoajien ja vierailijoiden henkilötietoja, tällaisten tietojen käsittelyyn olisi sovellettava asetusta (EY) N:o 45/2001. [tark. 40]

(44) Euroopan tietosuojavaltuutetun olisi kuultava rekisteröityjen kanteluita ja tutkittava ne. Kantelu olisi tutkittava siinä määrin kuin kussakin tapauksessa on asianmukaista tarpeen perusteellisen selvityksen tekemiseksi , ja ratkaisu olisi voitava saattaa tuomioistuimen tutkittavaksi. Tietosuojavaltuutetun olisi ilmoitettava rekisteröidylle kantelun käsittelyn etenemisestä ja kantelua koskevasta ratkaisustaan kohtuullisen ajan kuluessa viipymättä . [tark. 41]

(45) Jokaisella luonnollisella henkilöllä olisi oltava oikeus hakea tuomioistuimessa muutosta häntä koskevaan Euroopan tietosuojavaltuutetun päätökseen.

(46) Europoliin olisi sovellettava unionin toimielimiin, virastoihin ja muihin elimiin sovellettavia, sopimusvastuuta ja sopimuksenulkoista vastuuta koskevia yleisiä sääntöjä, laitonta tietojenkäsittelyä koskevaa vastuuta lukuun ottamatta.

(47) Asianomaiselle yksilölle saattaa olla epäselvää, johtuuko hänelle laittoman tietojenkäsittelyn seurauksena aiheutunut vahinko Europolin vai jäsenvaltion toiminnasta. Sen vuoksi Europolin ja sen jäsenvaltion, jossa vahinko on aiheutunut, olisi vastattava siitä yhteisvastuullisesti.

(48) Jotta voidaan varmistaa kunnioittaa parlamenttien roolia vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen seurannassa sekä kansallisten parlamenttien ja Euroopan parlamentin poliittista vastuuta niiden harjoittaessa toimivaltaansa lainsäädäntömenettelyssä, on varmistettava Europolin sisäisen organisaation täysimääräinen vastuuvelvollisuus ja avoimuus, . Siksi olisi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 88 artiklan mukaisesti myös vahvistettava menettelyt, joiden mukaisesti Euroopan parlamentti valvoo Europolin toimintaa yhdessä kansallisten parlamenttien kanssa kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa laaditun pöytäkirjan N:o 1 II osaston parlamenttien välistä yhteistyötä koskevien määräysten mukaisesti , ottaen asianmukaisella tavalla huomioon tarve turvata operatiivisten tietojen luottamuksellisuus. [tark. 42]

(49) Europolin henkilöstöön olisi sovellettava neuvoston asetuksella (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 (10) vahvistettuja Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä ja Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavia palvelussuhteen ehtoja. Europolin olisi voitava ottaa palvelukseensa jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten henkilöstöä väliaikaisina toimihenkilöinä, joiden palvelusaikaa olisi rajoitettava kierrätysperiaatteen noudattamiseksi, sillä näiden henkilöiden paluu toimivaltaisen viranomaisen palvelukseen helpottaisi tiivistä yhteistyötä Europolin ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välillä. Jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että Europolin palveluksessa väliaikaisina toimihenkilöinä olevat henkilöt voivat palvelusaikansa Europolissa päätyttyä palata sen kansallisen viranomaisen palvelukseen, josta he ovat lähtöisin.

(50) Europolin tehtävien ja pääjohtajan aseman luonteen vuoksi pääjohtajaa voidaan pyytää olisi pyydettävä antamaan lausunto ja vastaamaan toimivaltaisen Euroopan parlamentin valiokunnan yhteisparlamentaarisen valvontaryhmän esittämiin kysymyksiin ennen kuin hänet nimitetään tehtäväänsä tai ennen kuin hänen toimikauttaan jatketaan. Pääjohtajan olisi myös esiteltävä vuosikertomus Euroopan parlamentille yhteisparlamentaariselle valvontaryhmälle ja neuvostolle. Lisäksi Euroopan parlamentin olisi voitava pyytää pääjohtajaa raportoimaan tehtäviensä hoidosta. [tark. 43]

(51) Europolin täyden itsemääräämisoikeuden ja riippumattomuuden varmistamiseksi sillä olisi oltava oma talousarvio, jonka varat muodostuvat suurimmaksi osaksi Euroopan unionin talousarviosta saatavasta rahoitusosuudesta. Unionin talousarviomenettelyä olisi noudatettava siltä osin kuin kyseessä ovat unionin rahoitusosuus tai muut unionin yleisestä talousarviosta maksettavat tuet. Tilintarkastustuomioistuimen olisi suoritettava viraston tilintarkastus.

(52) Europoliin olisi sovellettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU, Euratom) N:o 966/2012 (11).

(53) Europoliin olisi sovellettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1073/1999 (12).

(54) Europol käsittelee tietoja, jotka edellyttävät erityistä suojelua, koska niihin kuuluu EU:n turvallisuusluokiteltuja tietoja ja arkaluonteisia turvallisuusluokittelemattomia tietoja. Europolin olisi sen vuoksi vahvistettava salassapitosuojaa ja tällaisten tietojen käsittelyä koskevat säännöt, joissa otetaan huomioon neuvoston päätöksessä 2011/292/EU (13) vahvistetut perusperiaatteet ja vähimmäisvaatimukset.

(55) Tämän asetuksen soveltamista olisi arvioitava säännöllisesti.

(56) Tarvittavat säännökset, jotka koskevat Europolin sijoittamista jäsenvaltioon, jossa sen toimipaikka sijaitsee, eli Alankomaihin, sekä Europolin henkilöstöön ja heidän perheenjäseniinsä sovellettavat erityiset säännöt olisi vahvistettava toimipaikkaa koskevassa sopimuksessa. Lisäksi vastaanottavan jäsenvaltion olisi varmistettava parhaat mahdolliset olosuhteet Europolin moitteettoman toiminnan varmistamiseksi, mukaan lukien lasten koulunkäyntimahdollisuudet ja liikenneyhteydet, jotta voidaan houkutella korkealuokkaisia henkilöresursseja mahdollisimman laajalta maantieteelliseltä alueelta. [tark. 44]

(57) Tällä asetuksella perustettava Europol korvaa päätöksellä 2009/371/YOS perustetun Europolin ja päätöksellä 2005/681/YOS perustetun CEPOLin ja toimii niiden sen seuraajana. Siksi sen olisi oltava niiden oikeusseuraaja myös suhteessa kaikkiin niiden tekemiin sopimuksiin, työsopimukset mukaan lukien, sekä niiden vastuihin ja niiden hankkimaan omaisuuteen. Päätöksellä 2009/371/YOS perustetun Europolin ja päätöksellä 2005/681/YOS perustetun CEPOLin tekemien kansainvälisten sopimusten olisi pysyttävä voimassa, lukuun ottamatta CEPOLin tekemää toimipaikkaa koskevaa sopimusta. [tark. 45]

(58) Jotta Europol voi jatkaa päätöksellä 2009/371/YOS perustetun Europolin ja päätöksellä 2005/681/YOS perustetun CEPOLin tehtävien hoitamista parhaan kykynsä mukaan, olisi vahvistettava siirtymätoimenpiteet, jotka koskevat erityisesti hallintoneuvostoa ja pääjohtajaa sekä Europolin talousarvion tietyn osan kohdentamista koulutukseen kolmeksi vuodeksi tämän asetuksen voimaantulon jälkeen. [tark. 46]

(59) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on lainvalvonta-alan yhteistyöstä ja koulutuksesta unionin tasolla vastaavan yksikön perustaminen, vaan se voidaan toiminnan vaikutusten ja laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. [tark. 47]

(60) [Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevan 3 artiklan mukaisesti nämä jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet haluavansa osallistua tämän asetuksen hyväksymiseen ja soveltamiseen] TAI [Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevan 1 ja 2 artiklan mukaisesti nämä jäsenvaltiot eivät osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido näitä jäsenvaltioita eikä sitä sovelleta näihin jäsenvaltioihin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista].

(61) Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan.

(62) Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita, etenkin perusoikeuskirjan 8 ja 7 artiklassa ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 16 artiklassa tunnustettua oikeutta henkilötietojen suojaan ja yksityisyydensuojaan,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I luku

YLEISET SÄÄNNÖKSET JA EUROPOLIN TAVOITTEET

1 artikla

Euroopan unionin lainvalvontayhteistyö- ja -koulutusviraston lainvalvontayhteistyöviraston perustaminen [tark. 48]

1. Perustetaan Euroopan unionin lainvalvontayhteistyö- ja –koulutusvirasto lainvalvontayhteistyövirasto , jäljempänä ”Europol”, jonka tavoitteena on parantaa Euroopan unionin lainvalvontaviranomaisten keskinäistä yhteistyötä, sekä lujittaa ja tukea niiden toimia sekä laatia yhdenmukainen eurooppalainen koulutuspolitiikka. [tark. 49]

2. Tällä asetuksella perustettava Europol korvaa päätöksellä 2009/371/YOS perustetun Europolin ja päätöksellä 2005/681/YOS perustetun CEPOLin ja toimii niiden sen seuraajana. [tark. 50]

2 a. Europol toimii yhteistyössä kunkin jäsenvaltion 7 artiklan mukaisesti perustettavan tai nimettävän yhden kansallisen yksikön kanssa. [tark. 51]

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan

a) ”jäsenvaltioiden toimivaltaisilla viranomaisilla” kaikkia jäsenvaltioiden poliisiviranomaisia ja muita lainvalvontayksiköitä viranomaisia , jotka ovat voimassa olevan kansallisen lainsäädännön mukaan vastuussa Europolin toimivaltaan kuuluvien rikosten ehkäisemisestä ja torjunnasta; [tark. 52]

b) ”analyysilla” tietojen keräämistä, käsittelyä tai käyttöä, jonka tarkoituksena on avustaminen rikostutkinnassa perusteellista tutkimista niiden merkityksen ja oleellisten piirteiden selvittämiseksi , rikostutkinnassa avustamiseksi ja muiden 4 artiklassa lueteltujen tehtävien suorittamiseksi ; [tark. 53]

c) ”unionin elimillä” toimielimiä, yksiköitä, operaatioita ja virastoja, jotka on perustettu Euroopan unionista tehdyllä sopimuksella ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyllä sopimuksella tai niiden perusteella;

d) ”lainvalvontaviranomaisilla” poliisi- ja tulliviranomaisia ja muita alan yksiköitä, myös unionin elimiä, jotka vastaavat vähintään kahteen jäsenvaltioon vaikuttavan vakavan rikollisuuden, terrorismin ja unionin politiikkaan liittyvään yhteiseen etuun kohdistuvien rikollisuuden muotojen ehkäisemisestä ja torjunnasta sekä siviilikriisinhallinnasta ja merkittäviin tapahtumiin liittyvästä kansainvälisestä poliisitoiminnasta;

e) ”kolmansilla mailla” maita, jotka eivät ole Euroopan unionin jäsenvaltioita;

f) ”kansainvälisillä järjestöillä” kansainvälisiä järjestöjä ja niiden alaisia julkisoikeudellisia elimiä tai muita elimiä, jotka on perustettu kahden tai useamman valtion välisellä sopimuksella tai tällaisen sopimuksen perusteella;

g) ”yksityisillä osapuolilla” jäsenvaltion tai kolmannen maan lainsäädännön mukaisesti perustettuja yhteisöjä ja elimiä, erityisesti yhtiöitä ja yrityksiä, kaupallisia yhteenliittymiä, voittoa tavoittelemattomia järjestöjä ja muita oikeushenkilöitä, jotka eivät kuulu f alakohdan soveltamisalaan;

h) ”yksityishenkilöillä” kaikkia luonnollisia henkilöitä;

i) ”henkilötiedoilla”kaikenlaisia kaikkia tunnistettua tai tunnistettavissa olevaa luonnollista henkilöä, jäljempänä ”rekisteröity”, koskevia tietoja; tunnistettavissa olevana pidetään henkilöä, joka voidaan suoraan tai epäsuorasti tunnistaa, erityisesti tunnisteiden, kuten nimen, henkilönumeron , sijaintitiedon, yksilöllisen tunnisteen taikka yhden tai useamman hänelle tunnusomaisen fyysisen, fysiologisen, geneettisen, psyykkisen, taloudellisen, kulttuurisen tai , sosiaalisen tai sukupuoleen liittyvän tekijän perusteella; [tark. 54]

j) ”henkilötietojen käsittelyllä”, jäljempänä ”käsittely”, kaikkia sellaisia toimia tai toimien kokonaisuuksia, joita kohdistetaan henkilötietoihin joko automaattisen tietojenkäsittelyn avulla tai muutoin, kuten tietojen kerääminen, tallentaminen, järjestäminen, säilyttäminen, muokkaaminen tai muuttaminen, tiedon haku, kysely, käyttö, luovuttaminen siirtämällä, levittämällä tai asettamalla muutoin saataville, yhteensovittaminen tai yhdistäminen sekä suojaaminen, poistaminen tai tuhoaminen;

k) ”vastaanottajalla” luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, viranomaista, virastoa tai muuta elintä, jolle tietoja luovutetaan, oli kyseessä sivullinen tai ei; niitä viranomaisia, jotka mahdollisesti saavat tietoja erityisen tutkimuksen puitteissa, ei kuitenkaan pidetä vastaanottajina; [tark. 55]

l) ”henkilötietojen siirtämisellä” mitä tahansa henkilötietojen välittämistä siten, että ne saatetaan aktiivisesti saataville rajoitetulle määrälle tunnistettuja osapuolia, kun lähettäjän tiedossa tai tarkoituksena on, että vastaanottaja saa pääsyn henkilötietoihin;

m) ”henkilötietojen rekisteröintijärjestelmällä”, jäljempänä ”rekisteröintijärjestelmä”, kaikkia sellaisia järjestettyjä henkilötietojen kokoelmia, joista tiedot ovat saatavilla tietyin perustein, oli kokoelma sitten keskitetty, hajautettu taikka toiminnallisin tai maantieteellisin perustein jaettu;

n) ”rekisteröidyn suostumuksella” vapaaehtoista, yksilöityä , nimenomaista ja tietoista tahdonilmaisua, jolla rekisteröity selkeästi ja yksiselitteisesti hyväksyy henkilötietojensa käsittelyn; [tark. 56]

o) ”hallinnollisilla henkilötiedoilla” kaikkia Europolin käsittelemiä henkilötietoja pois lukien ne, joita käsitellään 3 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyjen tavoitteiden täyttämiseksi.

3 artikla

Tavoitteet

1. Europol tukee ja tehostaa jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten toimintaa ja keskinäistä yhteistyötä vähintään kahteen jäsenvaltioon vaikuttavan vakavan sellaisten järjestäytyneen rikollisuuden, terrorismin ja unionin politiikkaan liittyvään yhteiseen etuun kohdistuvien muiden liitteessä 1 lueteltujen vakavan rikollisuuden muotojen ehkäisemisessä ja torjunnassa liitteen 1 mukaisesti , jotka vaikuttavat vähintään kahteen jäsenvaltioon siinä määrin, että ne edellyttävät jäsenvaltioiden yhteisiä toimia rikosten laajuuden, merkittävyyden ja seurausten vuoksi . [tark. 57]

2. Europol tukee ja tehostaa jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten toimintaa ja keskinäistä yhteistyötä myös 1 kohdassa tarkoitettuihin rikoksiin liittyvien rikosten ehkäisemisessä ja torjunnassa. Tällaisiksi liitännäisrikoksiksi katsotaan seuraavat rikokset:

a) rikokset, jotka tehdään Europolin toimivaltaan kuuluvien tekojen suorittamiseen tarvittavien välineiden hankkimiseksi;

b) rikokset, jotka tehdään Europolin toimivaltaan kuuluvien tekojen edistämiseksi tai toteuttamiseksi;

c) rikokset, jotka tehdään Europolin toimivaltaan kuuluvien tekojen rankaisematta jäämisen varmistamiseksi.

3. Europol tukee, kehittää, tarjoaa ja koordinoi lainvalvontaviranomaisille tarkoitettua koulutustoimintaa. [tark. 58]

II luku

LAINVALVONTAYHTEISTYÖHÖN LIITTYVÄT TEHTÄVÄT

4 artikla

Tehtävät

1. Europol on Euroopan unionin virasto, jonka tehtävänä on tämän asetuksen mukaisesti:

a) kerätä, säilyttää, käsitellä, analysoida ja vaihtaa tietoja;

b) ilmoittaa jäsenvaltioille viipymättä 7 artiklassa tarkoitettujen Europolin kansallisten yksiköiden välityksellä niitä koskevista tiedoista ja rikosten keskinäisistä yhteyksistä; [tark. 59]

c) koordinoida, suunnitella ja toteuttaa tutkimuksia ja operatiivisia toimia, i) jotka toteutetaan yhdessä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa joko jäsenvaltioiden jo aloittamissa tutkintatoimissa tai Europolin jäsenvaltiolle esittämästä, rikostutkinnan käynnistämistä koskevasta pyynnöstä ; tai [tark. 60] ii) jotka toteutetaan yhteisten tutkintaryhmien avulla 5 artiklan mukaisesti, tarvittaessa yhteistyössä Eurojustin kanssa;

d) osallistua yhteisiin tutkintaryhmiin sekä ehdottaa niiden perustamista 5 artiklan mukaisesti;

e) toimittaa tiedustelutietoja ja analyysitukea jäsenvaltioille merkittävien kansainvälisten tapahtumien yhteydessä;

f) laatia uhka-arvioita, strategisia ja operatiivisia analyyseja ja yleisiä tilannekatsauksia;

g) kehittää, jakaa ja edistää rikoksentorjuntamenetelmiä, tutkintamenetelmiä sekä teknisiä ja rikostekniikkaan liittyviä menetelmiä koskevaa erityisasiantuntemusta ja antaa jäsenvaltioille neuvontaa;

h) antaa jäsenvaltioille teknistä ja taloudellista tukea rajatylittäviä operaatioita sekä tutkintaa varten , myös yhteisiä tutkintaryhmiä, varten yhteisten tutkintaryhmien avulla 5 artiklan mukaisesti ; [tark. 61]

i) tukea, kehittää, tarjota, koordinoida ja toteuttaa lainvalvontaviranomaisille tarkoitettua koulutusta yhteistyössä jäsenvaltioiden koulutuslaitosten verkoston kanssa; [tark. 62]

j) toimittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen V osaston nojalla perustetuille unionin elimille ja Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) rikostiedustelutietoja ja analyysitukea niiden toimivaltaan kuuluvilla aloilla; [tark. 63]

k) antaa tietoja ja tukea Euroopan unionista tehdyn sopimuksen nojalla perustetuille EU:n kriisinhallintarakenteille ja kriisinhallintaoperaatioille;

l) luoda Europolin toimivaltaan kuuluvien eri rikostyyppien torjuntaan erikoistuneita unionin keskuksia ja erityisesti Euroopan verkkorikostorjuntakeskus;

l a) avustaa jäsenvaltioissa tehtävää tutkintaa erityisesti välittämällä kansallisille yksiköille kaikki asiaankuuluvat tiedot; [tark. 64]

2. Europol laatii strategisia analyyseja ja uhka-arvioita auttaakseen neuvostoa ja komissiota vahvistamaan rikoksentorjuntaa koskevat unionin operatiiviset painopisteet. Europol myös avustaa näiden painopisteiden operatiivisessa täytäntöönpanossa.

3. Europol toimittaa strategisia tiedustelutietoja edistääkseen operatiiviseen toimintaan ja sen tukemiseen kansallisella ja unionin tasolla käytettävissä olevien voimavarojen tehokasta ja tuloksellista käyttöä.

4. Europol toimii euron väärentämisen torjunnan keskustoimistona euron suojelemisesta väärentämiseltä nimeämällä Europol euron väärentämisen torjunnan keskustoimistoksi neuvoston päätöksen 2005/511/YOS (14) mukaisesti. Europol myös edistää jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten ja yhteisten tutkintaryhmien euron väärentämisen torjumiseksi toteuttamien toimenpiteiden yhteensovittamista, tarvittaessa yhteistyössä unionin elinten ja kolmansien maiden viranomaisten kanssa.

4 a. Europol ei saa käyttää pakkokeinoja. [tark. 65]

5 artikla

Osallistuminen yhteisiin tutkintaryhmiin

1. Europol voi osallistua sen toimivaltaan kuuluvia rikoksia käsittelevien yhteisten tutkintaryhmien toimintaan.

2. Europol voi avustaa kaikessa yhteisen tutkintaryhmän toiminnassa ja vaihtaa tietoja kaikkien sen jäsenten kanssa sen jäsenvaltion lainsäädännössä säädetyissä rajoissa, jonka alueella yhteinen tutkintaryhmä toimii. Europolin henkilöstö ei saa osallistua pakkokeinojen käyttöön. [tark. 66]

3. Jos Europolilla on aihetta olettaa, että yhteisen tutkintaryhmän perustaminen voisi tuoda johonkin tutkintaan lisäarvoa, se voi ehdottaa tätä asianomaiselle jäsenvaltiolle ja toteuttaa toimenpiteitä avustaakseen sitä yhteisen tutkintaryhmän perustamisessa.

3 a. Yhteisen tutkintaryhmän muodostavien jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on annettava hyväksyntänsä Europolin osallistumiselle kyseiseen tutkintaryhmään, ja tämä suostumus on esitettävä Europolin johtajan etukäteen allekirjoittamassa asiakirjassa, joka liitetään yhteisen tutkintaryhmän perustamista koskevaan sopimukseen. [tark. 67]

3 b. Edellä 3 a kohdassa tarkoitetussa liitteessä vahvistetaan ehdot, joiden mukaisesti Europolin henkilöstö osallistuu yhteiseen tutkintaryhmään, mukaan lukien henkilöstön etuoikeuksia ja koskemattomuutta koskevat säännökset sekä henkilöstön mahdollisesta sääntöjenvastaisesta toiminnasta aiheutuvat vastuut. [tark. 68]

3 c. Yhteiseen tutkintaryhmään osallistuvaan Europolin henkilöstöön sovelletaan heihin mahdollisesti kohdistuvien tai heidän mahdollisesti tekemiensä rikkomusten osalta sitä lainsäädäntöä, jota sovelletaan vastaavia toimintoja kyseisessä jäsenvaltiossa toteuttaviin yhteisen tutkintaryhmän jäseniin siinä jäsenvaltiossa, jossa yhteinen tutkintaryhmä harjoittaa toimintaansa. [tark. 69]

3 d. Yhteiseen tutkintaryhmään osallistuva Europolin henkilöstö voi vaihtaa tutkintaryhmän jäsenten kanssa tietoja, jotka ovat peräisin Europolin tiedontallennusjärjestelmistä. Koska tähän sisältyy 7 artiklassa tarkoitettua suoraa yhteydenpitoa, Europol tiedottaa samanaikaisesti asiasta yhteisessä tutkintaryhmässä edustettuina olevissa jäsenvaltioissa oleville Europolin kansallisille yksiköille ja Europolin kansallisille yksiköille niissä jäsenvaltioissa, jotka toimittivat tiedot. [tark. 70]

3 e. Europolin kansalliset yksiköt voivat tallentaa tiedot, jotka Europolin virkamies on saanut osallistuessaan yhteisen tutkintaryhmän työhön, mihin tahansa Europolin tietojentallennusjärjestelmään tiedot toimittaneen toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella ja vastuulla. [tark. 71]

4. Europol ei saa soveltaa pakkokeinoja.

6 artikla

Rikostutkinnan aloittamista koskevat Europolin pyynnöt

1. Kun Europol katsoo, että jossakin yksittäisessä tapauksessa olisi aloitettava rikostutkinta sen toimivaltaan kuuluvan rikoksen osalta, se ilmoittaa asiasta Eurojustille. [tark. 72]

2. Samalla Europol voi pyytää 7 artiklan 2 kohdan nojalla perustettuja asianomaisen jäsenvaltion kansallisia yksiköitä aloittamaan tai suorittamaan rikostutkinnan tai koordinoimaan sitä. [tark. 73]

2 a. Jos epäillään kolmannessa maassa sijaitsevan valtiollisen tai valtiosta riippumattoman toimijan vihamielistä hyökkäystä vähintään kahden jäsenvaltion tai unionin elimen verkko- ja tietojärjestelmiin, Europol käynnistää tutkinnan oma-aloitteisesti. [tark. 74]

3. Kansallisten yksiköiden Jäsenvaltioiden on otettava tällaiset pyynnöt huomioon ja ilmoitettava kansallisten yksiköidensä välityksellä Europolille viipymättä tutkinnan aloittamisesta aloitetaanko tutkinta . [tark. 75]

4. Jos asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset päättävät olla noudattamatta Europolin pyyntöä, niiden on esitettävä Europolille tätä koskevat perustelut kuukauden kuluessa pyynnön esittämisestä. Perustelut voidaan jättää esittämättä, jos niiden esittäminen

a) vahingoittaisi keskeisiä kansallisia turvallisuusetuja; tai

b) vaarantaisi vireillä olevan tutkinnan onnistumisen tai yksittäisten henkilöiden turvallisuuden.

5. Europol ilmoittaa Eurojustille jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen päätöksestä aloittaa tutkinta tai kieltäytyä tutkinnan aloittamisesta.

7 artikla

Jäsenvaltioiden yhteistyö Europolin kanssa

1. Jäsenvaltioiden ja Europolin on tehtävä Europolin kanssa yhteistyötä sen Europolin tehtävien suorittamiseksi. [tark. 76]

2. Kunkin jäsenvaltion on perustettava tai nimettävä kansallinen yksikkö, joka toimii yhteyselimenä Europolin ja jäsenvaltion nimettyjen toimivaltaisten viranomaisten sekä lainvalvontaviranomaisten koulutuslaitosten välillä. Kunkin jäsenvaltion on nimitettävä virkamies kansallisen yksikön päälliköksi päällikkö . [tark. 77]

3. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden kansalliset yksiköt pystyvät suorittamaan niille tässä asetuksessa osoitetut tehtävät ja erityisesti että niillä on pääsy kansallisiin lainvalvontatietokantoihin.

4. Kansallinen yksikkö on ainoa Europolin ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välinen yhteyselin. Europol voi kuitenkin tehdä yksittäisten tutkintojen yhteydessä puitteissa yhteistyötä suoraan kyseiset tutkinnat toteuttavien jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa edellyttäen, että suora yhteydenpito tuo lisäarvoa tutkinnan onnistumiselle ja että se on kansallisen lainsäädännön mukaista . Siinä tapauksessa Europol ilmoittaa asiasta viipymättä kansalliselle yksikölle ja toimittaa sille tällaisen yhteydenpidon tarpeesta. Europol toimittaa mahdollisimman pian jäljennöksen kaikista Europolin ja kyseisten toimivaltaisten viranomaisten välisen tämän suoran yhteydenpidon yhteydessä vaihdetuista tiedoista. [tark. 78]

5. Jäsenvaltioiden on kansallisen yksikkönsä tai jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen kautta erityisesti [tark. 79]

a) toimitettava oma-aloitteisesti Europolille tiedustelu- ja muut tiedot, jotka se tarvitsee tehtäviensä suorittamiseksi , ja vastattava Europolin esittämiin tiedustelu- ja muita tietoja sekä neuvoja koskeviin pyyntöihin . Europolille on toimitettava viipymättä tiedot muun muassa sellaisilta rikollisuuden aloilta, jotka on unionissa määritelty painopisteiksi. Europolille on toimitettava jäljennös myös toisen jäsenvaltion tai toisten jäsenvaltioiden kanssa kahden- tai monenvälisesti vaihdetuista tiedoista siltä osin kuin tietojenvaihto liittyy Europolin toimivaltaan kuuluvaan rikollisuuteen; Rajoittamatta jäsenvaltioiden vastuuta pitää yllä lakia ja järjestystä sekä huolehtia sisäisestä turvallisuudesta, kansallinen yksikkö ei yksittäisessä tapauksessa ole velvollinen välittämään tiedustelu- tai muita tietoja, jos tämä i) vahingoittaisi keskeisiä kansallisia turvallisuusetuja; ii) vaarantaisi vireillä olevan tutkinnan onnistumisen tai yksittäisten henkilöiden turvallisuuden; tai iii) paljastaisi tietoja valtion turvallisuusyksiköistä tai valtion turvallisuutta koskevista yksittäisistä tiedustelutoimista. [tark. 80]

b) varmistettava tehokas yhteydenpito ja yhteistyö kaikkien jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten ja jäsenvaltioissa toimivien lainvalvontaviranomaisten koulutuslaitosten sekä Europolin välillä; [tark. 81]

c) levitettävä tietoa Europolin toiminnasta. [tark. 82]

c a) pyydettävä Europolilta merkityksellisiä tietoja, jotka voivat helpottaa nimettyjen toimivaltaisten viranomaisten suorittamaa tutkintaa; [tark. 83]

c b) varmistettava tehokas yhteydenpito ja yhteistyö toimivaltaisten viranomaisten kanssa; [tark. 84]

c c) varmistettava, että kaikki tietojenvaihto niiden ja Europolin välillä tapahtuu lainmukaisesti. [tark. 85]

6. Kansallisten yksiköiden päälliköiden on kokoonnuttava säännöllisesti, erityisesti keskustelemaan Europolin kanssa tehtävän operatiivisen yhteistyön yhteydessä esiin tulevista ongelmista ja ratkomaan niitä.

7. Kunkin jäsenvaltion on määritettävä kansallisen yksikön organisaatio ja henkilöstö oman kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti.

8. Jäsenvaltioiden on vastattava kuluista, jotka aiheutuvat kansallisten yksiköiden ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten yhteydenpidosta Europoliin, eikä niitä veloiteta Europolilta, yhteysmaksuja lukuun ottamatta.

9. Jäsenvaltioiden on varmistettava kaikkien Europolin kanssa toteutettavassa yhteydenpidossa käytettävien järjestelmien vähimmäisturvallisuustaso mahdollisimman korkea turvallisuustaso . [tark. 86]

10. Europol laatii vuosittain kertomuksen, johon kootaan tiedot kunkin jäsenvaltion Europolille 5 artiklan kohdan a alakohdan perusteella toimittamien tietojen määrästä ja laadusta jakamista tiedoista ja sen kansallisen yksikön toiminnasta. Vuosikertomus Hallintoneuvosto analysoi kertomuksen tavoitteenaan parantaa jatkuvasti Europolin ja jäsenvaltioiden välistä keskinäistä yhteistyötä. Vuosikertomus toimitetaan Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja kansallisille parlamenteille. [tark. 229]

8 artikla

Yhteyshenkilöt

1. Kunkin kansallisen yksikön on lähetettävä Europoliin ainakin yksi yhteyshenkilö. Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä, yhteyshenkilöt ovat heidät lähettäneen jäsenvaltion lainsäädännön alaisia.

2. Yhteyshenkilöt muodostavat Europolin kansalliset yhteystoimistot, ja he saavat ohjeita Europolin kansallisilta yksiköiltään heidät lähettäneen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön ja Europolin hallintoon sovellettavien säännösten mukaisesti.

3. Yhteyshenkilöt avustavat Europolin ja jäsenvaltioidensa välisessä tietojenvaihdossa välittävät kansallisista yksiköistään saamansa tiedot Europolille, ja Europolilta saamansa tiedot kansallisille yksiköille . [tark. 87]

4. Yhteyshenkilöt avustavat jäsenvaltioidensa ja muiden jäsenvaltioiden yhteyshenkilöiden välisessä tietojenvaihdossa kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti. Tällaisessa kahdenvälisessä tietojenvaihdossa voidaan käyttää Europolin infrastruktuuria kansallisen lainsäädännön mukaisesti, myös silloin kun on kyse rikoksista, jotka eivät kuulu Europolin toimivaltaan. Yhteyshenkilöiden oikeudet ja velvollisuudet suhteessa Europoliin määrittää hallintoneuvosto. Kaikessa tällaisessa tietojenvaihdossa on noudatettava unionin oikeutta ja kansallista lainsäädäntöä, erityisesti neuvoston puitepäätöstä 2008/977/YOS tai Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 95/46/EY (15) soveltuvin osin. Europol käsittelee tämän säännöksen nojalla saatuja tietoja vain, jos sitä voidaan kansallisen tai unionin lainsäädännön nojalla pitää lainmukaisena vastaanottajana. [tark. 88]

5. Yhteyshenkilöillä on tehtäviensä suorittamiseksi tarpeelliset 65 artiklan mukaiset erioikeudet ja vapaudet.

6. Europol huolehtii siitä, että yhteyshenkilöille tiedotetaan kaikesta sen toiminnasta ja että heidät otetaan mukaan kaikkeen sen toimintaan siinä määrin kuin on tarpeen heidän tehtäviensä suorittamiseksi.

7. Europol kattaa kustannukset, jotka aiheutuvat tarvittavien tilojen antamisesta jäsenvaltioiden käyttöön Europolin toimitiloissa, ja tarvittavan tuen antamisesta yhteyshenkilöille, jotta nämä voivat suorittaa tehtävänsä. Kaikista muista yhteyshenkilöiden nimeämisestä sekä heidän varusteistaan aiheutuvista kustannuksista vastaa heidät lähettävä jäsenvaltio, jollei budjettivallan käyttäjä päätä toisin hallintoneuvoston suosituksen perusteella.

III luku

LAINVALVONTAVIRANOMAISTEN KOULUTUKSEEN LIITTYVÄT TEHTÄVÄT

9 artikla

Europol-akatemia

1. Tällä asetuksella perustettava Europol-akatemiaksi kutsuttu Europolin yksikkö tukee, kehittää, tarjoaa ja koordinoi lainvalvontaviranomaisille tarkoitettua koulutusta, joka liittyy erityisesti vähintään kahteen jäsenvaltioon vaikuttavan vakavan rikollisuuden ja terrorismin torjuntaan, suuria yleiseen järjestykseen liittyviä riskejä sisältävien tapahtumien ja urheilutapahtumien hallintaan, ei-sotilaallisten EU-operaatioiden strategiseen suunnitteluun ja johtamiseen sekä lainvalvonta-alan johtamiseen ja kieltenopetukseen ja jonka tarkoituksena on erityisesti

a) levittää tietoa i) lainvalvontayhteistyötä koskevista unionin ja kansainvälisistä välineistä; ii) unionin elimistä, erityisesti Europolista, Eurojustista ja Frontexista, sekä niiden toiminnasta ja tehtävistä; iii) lainvalvontayhteistyön oikeudellisista näkökohdista sekä käytännön tietoa siitä, mistä tietoa on saatavilla;

b) kannustaa alueellisen ja kahdenvälisen yhteistyön kehittämistä sekä jäsenvaltioiden kesken että jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä;

c) käsitellä erityisiä rikollisuuden tai poliisitoiminnan osa-alueita, joilla unionin tason koulutus voi tuoda lisäarvoa;

d) laatia erityisiä lainvalvontaviranomaisille tarkoitettuja yhteisiä oppijaksoja, joiden avulla heitä voidaan kouluttaa osallistumaan unionin siviilioperaatioihin;

e) tukea jäsenvaltioita kahdenvälisten lainvalvontavalmiuksien kehittämisessä kolmansissa maissa;

f) kouluttaa kouluttajia ja avustaa hyvien oppimiskäytäntöjen vaihdossa.

2. Europol-akatemia kehittää ja päivittää säännöllisesti oppimisvälineitä ja -menetelmiä ja soveltaa niitä elinikäisen oppimisen periaatetta noudattaen lainvalvontaviranomaisten taitojen kehittämiseksi. Europol-akatemia arvioi näiden toimien tuloksia voidakseen parantaa tulevien toimien laatua, johdonmukaisuutta ja vaikuttavuutta.

10 artikla

Europol-akatemian tehtävät

1. Europol-akatemia laatii monivuotisia strategisten koulutustarpeiden analyyseja ja monivuotisia koulutusohjelmia.

2. Europol-akatemia laatii ja toteuttaa koulutustoimia ja opetustuotteita, esimerkiksi

a) kursseja, seminaareja, konferensseja ja verkko-opiskeluvälineitä;

b) yhteisiä oppijaksoja, joiden avulla levitetään tietoa, paikataan aukkoja ja/tai helpotetaan yhteisten lähestymistapojen omaksumista rajatylittäviin rikollisiin ilmiöihin;

c) koulutusmoduuleja, jotka on porrastettu asteittain tai tasoittain asianomaisen kohderyhmän tarvitsemien taitojen vaativuuden perusteella ja joissa keskitytään joko tiettyyn maantieteelliseen alueeseen tai rikollisen toiminnan alaan tai tiettyihin ammatissa tarvittaviin taitoihin;

d) lainvalvontaviranomaisille tarkoitettuja vaihto-ohjelmia operatiivisiin tarpeisiin perustuvan koulutusmenetelmän puitteissa.

3. Jotta voidaan varmistaa yhdenmukainen eurooppalainen koulutuspolitiikka kolmansissa maissa toteutettavien siviilioperaatioiden ja valmiuksien kehittämisen tukemiseksi, Europol-akatemia

a) arvioi nykyisten unioniin liittyvien lainvalvonta-alan koulutuspolitiikkojen ja -aloitteiden vaikutuksia;

b) laatii ja tarjoaa koulutusta, jonka avulla jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaiset voivat valmistautua osallistumaan siviilioperaatioihin muun muassa hankkimalla tarvittavan kielitaidon;

c) laatii ja tarjoaa koulutusta kolmansien maiden ja erityisesti unionin jäsenyyttä hakeneiden maiden lainvalvontaviranomaisille;

d) hallinnoi erityisiä unionin ulkoisen avun varoja, joilla tuetaan kolmansien maiden valmiuksien kehittämistä asianomaisilla toiminta-aloilla unionin vahvistamien painopisteiden mukaisesti.

4. Europol-akatemia edistää jäsenvaltioiden lainvalvonta-alan koulutuksen ja siihen liittyvien eurooppalaisten laatunormien keskinäistä tunnustamista.

11 artikla

Koulutukseen liittyvä tutkimustoiminta

1. Europol-akatemia edistää tässä luvussa tarkoitettujen koulutustoimien kannalta merkityksellisen tutkimustoiminnan kehittämistä.

2. Europol-akatemia edistää ja luo kumppanuuksia unionin elinten sekä julkisten ja yksityisten oppilaitosten kanssa ja kannustaa lujempien kumppanuussuhteiden muodostamista yliopistojen ja lainvalvonta-alan oppilaitosten välillä jäsenvaltioissa. [tark. 89]

IV luku

EUROPOLIN ORGANISAATIO

12 artikla

Europolin hallinto- ja johtamisrakenne

Europolin johtamis- ja hallintorakenne muodostuu seuraavasti:

a) hallintoneuvosto, jonka tehtävät vahvistetaan 14 artiklassa;

b) pääjohtaja, jonka velvollisuudet vahvistetaan 19 artiklassa;

c) koulutusta käsittelevä tiedekomitea 20 artiklan mukaisesti; [tark. 90]

d) tarvittaessa mikä tahansa muu neuvoa-antava elin, jonka hallintoneuvosto perustaa 14 artiklan 1 kohdan p alakohdan mukaisesti.

e) tarvittaessa johtokunta 21 ja 22 artiklan mukaisesti. [tark. 91]

1 JAKSO

HALLINTONEUVOSTO

13 artikla

Hallintoneuvoston kokoonpano

1. Hallintoneuvosto koostuu yhdestä kunkin jäsenvaltion edustajasta ja kahdesta yhdestä komission edustajasta, joilla kaikilla on äänioikeus. [tark. 92]

1 a. Yhteisparlamentaarisen valvontaryhmän edustaja voi osallistua hallintoneuvoston kokouksiin tarkkailijana. Tällä edustajalla ei ole äänioikeutta. [tark. 93]

2. Hallintoneuvoston jäsenet nimitetään ottaen huomioon heidän kokemuksensa julkisen tai yksityisen sektorin organisaatioiden hallinnosta ja lainvalvontayhteistyön tuntemuksensa.

3. Jokaista hallintoneuvoston jäsentä edustaa varajäsen, joka nimitetään ottaen huomioon hänen kokemuksensa julkisen tai yksityisen sektorin organisaatioiden hallinnosta ja lainvalvontaviranomaisten koulutusta koskevan kansallisen politiikan tuntemuksensa. Varajäsen toimii varsinaisena jäsenenä, kun käsitellään lainvalvontaviranomaisten koulutukseen liittyviä kysymyksiä. jonka varsinainen jäsen nimittää 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen perusteiden mukaisesti. Varajäsen edustaa varsinaista jäsentä tämän poissaollessa. Varsinainen jäsen edustaa varajäsentä, kun tämän poissaollessa käsitellään lainvalvontaviranomaisten koulutukseen liittyviä kysymyksiä. [tark. 94]

4. Kaikkien hallintoneuvostossa edustettuina olevien osapuolten on pyrittävä rajoittamaan edustajiensa vaihtuvuutta, jotta voidaan varmistaa hallintoneuvoston työskentelyn jatkuvuus. Kaikkien osapuolten on pyrittävä naisten ja miesten tasapuoliseen edustukseen hallintoneuvostossa. [tark. 95]

5. Varsinaisten jäsenten ja varajäsenten toimikausi on neljä vuotta. Toimikausi voidaan uusia. Jos jäsenen toimikausi päättyy tai hän eroaa, hän jatkaa tehtävässään, kunnes hänet on nimitetty uudeksi toimikaudeksi tai hänen tilalleen on nimitetty uusi jäsen määräaikainen sen mukaan, kuinka pitkäksi ajaksi nimittävä jäsenvaltio on heidät nimittänyt . [tark. 96]

5 a. Puheenjohtajalla on tukenaan hallintoneuvoston sihteeristö. Sihteeristöllä on erityisesti seuraavat tehtävät:

a) osallistua tiiviisti ja jatkuvasti hallintoneuvoston työskentelyn järjestelyyn, yhteensovittamiseen ja sen työskentelyn johdonmukaisuudesta huolehtimiseen. Puheenjohtajan vastuulla ja hänen antamiensa ohjeiden mukaisesti

b) tarjota hallintoneuvostolle hallinnollista tukea, jota se tarvitsee velvollisuuksiensa hoitamisessa. [tark. 97]

5 b. Jokaisen hallintoneuvoston jäsenen on annettava toimikautensa alussa ilmoitus sidonnaisuuksistaan. [tark. 98]

14 artikla

Hallintoneuvoston tehtävät

1. Hallintoneuvosto

a) hyväksyy vuosittain Europolin työohjelman seuraavaksi vuodeksi jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä ja 15 artiklan mukaisesti;

b) hyväksyy monivuotisen työohjelman jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä 15 artiklan mukaisesti;

c) hyväksyy jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä Europolin vuotuisen talousarvion ja suorittaa muut Europolin talousarvioon liittyvät tehtävät XI luvun mukaisesti;

d) hyväksyy Europolin toimintaa koskevan konsolidoidun vuosikertomuksen ja , lähettää ja myös esittää sen viimeistään seuraavan vuoden 1 päivänä heinäkuuta Euroopan parlamentille, yhteisparlamentaariselle valvontaryhmälle sekä toimittaa sen neuvostolle, komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja kansallisille parlamenteille ja Euroopan tietosuojavaltuutetulle seuraavan vuoden 1 päivään heinäkuuta mennessä . Toimintaa koskeva konsolidoitu vuosikertomus julkaistaan; [tark. 99]

e) hyväksyy Europoliin sovellettavat varainhoitosäännöt 63 artiklan mukaisesti;

f) hyväksyy viimeistään 31 päivänä tammikuuta monivuotisen henkilöstöpoliittisen suunnitelman otettuaan huomioon komission lausunnon;

g) hyväksyy petostentorjuntastrategian, joka on oikeassa suhteessa petosriskeihin nähden, ottaen huomioon toteutettavien toimenpiteiden kustannustehokkuuden; [tark. 100]

h) hyväksyy säännöt jäseniinsä ja koulutusta käsittelevän tiedekomitean jäseniin liittyvien eturistiriitojen ehkäisemistä ja hallinnointia varten; [tark. 101]

i) käyttää 2 kohdan mukaisesti Europolin henkilöstön suhteen henkilöstösäännöissä nimittävälle viranomaiselle ja muuhun henkilöstöön sovellettavissa palvelussuhteen ehdoissa työsopimusten tekemiseen valtuutetulle viranomaiselle annettuja valtuuksia, jäljempänä ”nimittävän viranomaisen valtuudet”; [tark. 102]

j) vahvistaa pääjohtajan ehdotuksesta tarvittavat henkilöstösääntöjen ja muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen täytäntöönpanoa koskevat säännökset henkilöstösääntöjen 110 artiklan mukaisesti; [tark. 103]

k) nimittää pääjohtajan ja apulaispääjohtajat ja tarvittaessa pidentää heidän toimikauttaan tai erottaa heidät virasta 56 ja 57 artiklan mukaisesti;

l) vahvistaa suoritusindikaattorit ja valvoo pääjohtajan toimintaa, muun muassa hallintoneuvoston päätösten täytäntöönpanoa;

m) jollei henkilöstösäännöistä ja muuhun henkilöstöön sovellettavista palvelussuhteen ehdoista muuta johdu, nimittää tilinpitäjän, joka hoitaa tehtäviään täysin riippumattomasti;

n) nimittää koulutusta käsittelevän tiedekomitean jäsenet; [tark. 104]

o) huolehtii siitä, että sisäisen tai ulkoisen tarkastuksen raportteihin ja arviointeihin perustuvien havaintojen ja suositusten sekä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) ja Euroopan tietosuojavaltuutetun tutkimusten perusteella toteutetaan asianmukaiset jatkotoimet; [tark. 105]

p) tekee päätökset Europolin sisäisten rakenteiden luomisesta ja tarvittaessa niiden muuttamisesta; [tark. 106]

q) hyväksyy työjärjestyksensä;

q a) nimittää tietosuojavastaavan, joka hoitaa tehtäviään hallintoneuvostosta riippumattomasti ja vastaa tiedonkäsittelyjärjestelmien perustamisesta ja hallinnoinnista. [tark. 107] Hallintoneuvosto voi Euroopan tietosuojavaltuutetun 46 artiklan 3 kohdan f alakohdan mukaisesti esittämän suosituksen perusteella kieltää käsittelyn väliaikaisesti tai lopullisesti jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä. [tark. 108]

2. Hallintoneuvosto tekee henkilöstösääntöjen 110 artiklan mukaisesti henkilöstösääntöjen 2 artiklan 1 kohtaan ja muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 6 artiklaan perustuvan päätöksen, jolla siirretään nimittävän viranomaisen toimivalta pääjohtajalle ja määritellään olosuhteet, joissa toimivallan siirto voidaan keskeyttää. Pääjohtajalla on valtuudet siirtää tämä toimivalta edelleen.

Jos poikkeukselliset olosuhteet sitä edellyttävät, hallintoneuvosto voi tekemällään päätöksellä tilapäisesti keskeyttää nimittävän viranomaisen toimivallan siirron pääjohtajalle ja hänen edelleen toteuttamansa nimittävän viranomaisen toimivallan siirron ja käyttää kyseistä toimivaltaa itse tai siirtää sen jollekin jäsenistään tai jollekulle henkilöstöön kuuluvalle, joka on muu kuin pääjohtaja. [tark. 109]

15 artikla

Vuotuinen työohjelma ja monivuotinen työohjelma

1. Hallintoneuvosto hyväksyy vuotuisen työohjelman vuosittain viimeistään 30 päivänä marraskuuta pääjohtajan esittämän ja yhteisparlamentaariselle valvontaryhmälle esitetyn luonnoksen perusteella, ottaen huomioon komission lausunnon. Se toimittaa työohjelman Euroopan parlamentille yhteisparlamentaariselle valvontaryhmälle , neuvostolle, komissiolle ja , kansallisille parlamenteille ja Euroopan tietosuojavaltuutetulle . [tark. 110]

2. Vuotuisessa työohjelmassa on esitettävä yksityiskohtaiset tavoitteet ja odotetut tulokset, suoritusindikaattorit mukaan lukien. Siinä on myös esitettävä kuvaus rahoitettavista toimista ja mainittava kuhunkin toimeen osoitetut taloudelliset ja henkilöstöresurssit toimintoperusteisen budjetoinnin ja hallinnoinnin periaatteiden mukaisesti. Vuotuisen työohjelman on oltava yhdenmukainen Vuotuinen työohjelma on osa 4 kohdassa tarkoitetun monivuotisen työohjelman kanssa tarkoitettua monivuotista työohjelmaa . Siinä on selkeästi ilmoitettava, mitkä toiminnot on lisätty tai poistettu tai mitä toimia on muutettu edelliseen varainhoitovuoteen verrattuna. [tark. 111]

3. Hallintoneuvosto muuttaa hyväksyttyä vuotuista työohjelmaa tarvittaessa, jos virastolle annetaan uusi tehtävä.

Vuotuiseen työohjelmaan tehtävät olennaiset muutokset on hyväksyttävä samaa menettelyä noudattaen kuin alkuperäinen vuotuinen työohjelma. Hallintoneuvosto voi siirtää pääjohtajalle valtuudet tehdä vuotuiseen työohjelmaan muita kuin olennaisia muutoksia. [tark. 112]

4. Hallintoneuvosto hyväksyy myös monivuotisen työohjelman ja päivittää sitä viimeistään kunkin vuoden 30 päivänä marraskuuta, ottaen huomioon komission lausunnon ja kuultuaan Euroopan parlamenttia ja kansallisia parlamentteja sekä Euroopan tietosuojavaltuutettua . [tark. 114]

Hyväksytty monivuotinen työohjelma lähetetään ja esitetään yhteisparlamentaariselle valvontaryhmälle ja se toimitetaan Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja , kansallisille parlamenteille ja Euroopan tietosuojavaltuutetulle . [tark. 113]

Monivuotisessa työohjelmassa on esitettävä strategiset tavoitteet ja odotetut tulokset, suoritusindikaattorit mukaan lukien. Siinä on myös mainittava kuhunkin tavoitteeseen osoitettujen määrärahojen ja henkilöstön määrä monivuotisen rahoituskehyksen ja monivuotisen henkilöstösuunnitelman mukaisesti. Siinä on esitettävä strategia suhteiden järjestämiseksi 29 artiklassa tarkoitettuihin kolmansiin maihin tai kansainvälisiin järjestöihin.

Monivuotinen ohjelma on pantava täytäntöön vuotuisten työohjelmien avulla ja sitä on tarvittaessa päivitettävä ulkoisten ja sisäisten arviointien tulosten perusteella. Näiden arviointien päätelmät on tarvittaessa otettava huomioon myös seuraavan vuoden vuotuisessa työohjelmassa.

16 artikla

Hallintoneuvoston puheenjohtaja

1. Hallintoneuvosto valitsee jäsentensä keskuudesta puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan. Puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja valitaan hallintoneuvoston jäsenten kahden kolmasosan enemmistöllä.

Varapuheenjohtaja toimii viran puolesta puheenjohtajan sijaisena tämän ollessa estyneenä.

2. Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan toimikausi on neljä viisi vuotta. Toimikausi voidaan uusia kerran. Jos heidän jäsenyytensä hallintoneuvostossa päättyy heidän ollessaan puheenjohtajana tai varapuheenjohtajana, toimikausi päättyy samaan aikaan ilman eri toimenpiteitä. [tark. 115]

17 artikla

Hallintoneuvoston kokoukset

1. Hallintoneuvoston kokoukset kutsuu koolle puheenjohtaja.

2. Europolin pääjohtaja osallistuu kokouksiin.

3. Hallintoneuvosto pitää vähintään kaksi sääntömääräistä kokousta vuodessa. Lisäksi se kokoontuu puheenjohtajan aloitteesta tai jos komissio tai vähintään kolmasosa hallintoneuvoston jäsenistä sitä pyytää.

4. Hallintoneuvosto voi kutsua kenet tahansa henkilön, jonka lausunnolla voi olla merkitystä keskustelussa, osallistumaan kokouksiin tarkkailijana ilman äänioikeutta.

4 a. Yhteisparlamentaarisen valvontaryhmän edustaja voi osallistua hallintoneuvoston kokouksiin tarkkailijana. [tark. 116]

5. Hallintoneuvoston jäsenillä voi olla avustajinaan neuvonantajia tai asiantuntijoita, jollei sen työjärjestyksen määräyksistä muuta johdu.

6. Europol vastaa hallintoneuvoston sihteeristön tehtävistä.

18 artikla

Äänestyssäännöt

1. Hallintoneuvosto tekee päätöksensä jäsentensä enemmistöllä, 14 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a, b ja c alakohdan, 14 artiklan 1 kohdan 1 a alakohdan, 16 artiklan 1 kohdan ja 56 artiklan 8 kohdan soveltamista kuitenkaan rajoittamatta. [tark. 117]

2. Kullakin jäsenellä on yksi ääni. Jäsenen poissaollessa hänen varajäsenellään on oikeus käyttää äänioikeutta.

3. Puheenjohtaja osallistuu äänestykseen.

4. Pääjohtaja ei osallistu äänestykseen.

4 a. Yhteisen parlamentaarisen valvontaryhmän edustaja ei osallistu äänestykseen. [tark. 118]

5. Hallintoneuvoston työjärjestyksessä määritellään yksityiskohtaisemmat äänestystä koskevat järjestelyt, erityisesti olosuhteet, joissa jäsen voi toimia toisen jäsenen puolesta, sekä tarvittaessa päätösvaltaisuutta koskevat vaatimukset.

2 JAKSO

PÄÄJOHTAJA

19 artikla

Pääjohtajan tehtävät

1. Pääjohtaja vastaa Europolin hallinnosta. Hän vastaa toiminnastaan hallintoneuvostolle.

2. Pääjohtaja hoitaa tehtäviään täysin riippumattomasti, eikä hän saa pyytää eikä ottaa vastaan ohjeita miltään hallitukselta eikä miltään muulta elimeltä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission, hallintoneuvoston tai johtokunnan toimivaltaa.

3. Pääjohtaja raportoi saapuu pyydettäessä Euroopan parlamentille yhteisparlamentaarisen valvontaryhmän kuultavaksi ja raportoi sille säännöllisesti tehtäviensä hoidosta. Neuvosto voi pyytää pääjohtajaa raportoimaan tehtäviensä hoidosta. [tark. 119]

4. Pääjohtaja on Europolin laillinen edustaja.

5. Pääjohtaja vastaa Europolille tällä asetuksella uskottujen tehtävien täytäntöönpanosta. Pääjohtajan vastuulla on erityisesti

a) Europolin päivittäisen toiminnan hallinnointi;

b) hallintoneuvoston tekemien päätösten täytäntöönpano;

c) vuotuisen työohjelman ja monivuotisen työohjelman valmistelu ja niiden toimittaminen hallintoneuvostolle sen jälkeen, kun komissiota on kuultu ottaen huomioon komission lausunnon ; [tark. 120]

d) vuotuisen työohjelman ja monivuotisen työohjelman täytäntöönpano ja siitä raportoiminen hallintoneuvostolle;

e) Europolin toimintaa koskevan vuotuisen konsolidoidun toimintakertomuksen laatiminen ja sen esittäminen hallintoneuvoston hyväksyttäväksi;

f) toimintasuunnitelman laatiminen sisäisten tai ulkoisten tarkastusraporttien ja arviointien päätelmien sekä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimusraporttien ja suositusten perusteella ja raportointi komissiolle edistymisestä kahdesti vuodessa ja hallintoneuvostolle säännöllisesti;

g) unionin taloudellisten etujen suojaaminen soveltamalla petoksia, korruptiota ja muuta laitonta toimintaa ehkäiseviä toimenpiteitä ja toteuttamalla tehokkaita tarkastuksia, OLAFin tutkintavaltuuksia kuitenkaan rajoittamatta, ja jos väärinkäytöksiä havaitaan, perimällä takaisin aiheettomasti maksetut määrät ja tarvittaessa määräämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia ja taloudellisia seuraamuksia;

h) Europolin petostentorjuntastrategian petostentorjuntaa koskevan strategisen analyysin ja eturistiriitojen ehkäisy- ja ratkaisustrategian valmistelu ja sen esittäminen hallintoneuvoston hyväksyttäväksi; [tark. 121]

i) Europoliin sovellettavien varainhoitosääntöjen luonnoksen valmistelu;

j) Europolin tuloja ja menoja koskevan ennakkoarvion luonnoksen laatiminen ja viraston talousarvion täytäntöönpano;

k) monivuotisen henkilöstösuunnitelman luonnoksen laatiminen ja sen esittäminen hallintoneuvostolle sen jälkeen kun komissiota on kuultu ottaen huomioon komission lausunnon ; [tark. 122]

k a) Europolin henkilöstöön Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavissa henkilöstösäännöissä nimittävälle viranomaiselle ja muuhun henkilöstöön sovellettavissa palvelussuhteen ehdoissa työsopimusten tekemiseen valtuutetulle viranomaiselle annettujen valtuuksien, jäljempänä ”nimittävän viranomaisen valtuudet”, käyttäminen, tämän rajoittamatta 14 artiklan 1 kohdan j alakohdan soveltamista; [tark. 123]

k b) Europolin sisäisten rakenteiden luomista ja tarvittaessa niiden muuttamista koskevien päätösten tekeminen; [tark. 124]

l) hallintoneuvoston puheenjohtajan tukeminen hallintoneuvoston kokousten valmistelussa;

m) rikoksentorjuntaa koskevien unionin strategisten ja operatiivisten painopisteiden täytäntöönpanoa koskeva säännöllinen tiedottaminen hallintoneuvostolle.

3 JAKSO

KOULUTUSTA KÄSITTELEVÄ TIEDEKOMITEA

20 artikla

Koulutusta käsittelevä tiedekomitea

1. Koulutusta käsittelevä tiedekomitea on riippumaton neuvoa-antava elin, joka takaa koulutukseen liittyvän Europolin toiminnan tieteellisen laadun ja ohjaa sitä. Tämän vuoksi pääjohtajan on otettava koulutusta käsittelevä tiedekomitea jo varhaisessa vaiheessa mukaan kaikkien 14 artiklassa tarkoitettujen asiakirjojen valmisteluun siltä osin kuin ne koskevat koulutusta.

2. Koulutusta käsittelevään tiedekomiteaan kuuluu yksitoista jäsentä, jotka edustavat korkeinta akateemista tai ammatillista asiantuntemusta tämän asetuksen III luvun soveltamisalaan kuuluvilla aloilla. Jäsenet nimittää hallintoneuvosto Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistavan avoimen hakuilmoituksen ja valintamenettelyn perusteella. Hallintoneuvoston jäsenet eivät saa olla koulutusta käsittelevän tiedekomitean jäseniä. Koulutusta käsittelevän tiedekomitean jäsenet ovat riippumattomia. He eivät saa pyytää eivätkä ottaa vastaan ohjeita miltään hallitukselta tai muultakaan taholta.

3. Europol julkaisee verkkosivuillaan luettelon koulutusta käsittelevän tiedekomitean jäsenistä ja pitää sen ajan tasalla.

4. Koulutusta käsittelevän tiedekomitean jäsenten toimikausi on viisi vuotta. Sitä ei voida uusia, ja jäsenet voidaan erottaa, jos he eivät täytä riippumattomuuden vaatimusta.

5. Koulutusta käsittelevä tiedekomitea valitsee puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan viiden vuoden toimikaudeksi. Se antaa lausuntonsa jäsentensä ääntenenemmistöllä. Puheenjohtaja kutsuu komitean koolle neljä kertaa vuodessa. Puheenjohtaja voi tarvittaessa kutsua koolle ylimääräisiä kokouksia joko oma-aloitteisesti tai vähintään neljän komitean jäsenen pyynnöstä.

6. Pääjohtaja, koulutuksesta vastaava apulaispääjohtaja tai heidän edustajansa kutsutaan kokouksiin tarkkailijana ilman äänioikeutta.

7. Koulutusta käsittelevää tiedekomiteaa avustaa sihteeri, joka on komitean nimeämä Europolin henkilöstön jäsen ja jonka pääjohtaja nimittää.

8. Koulutusta käsittelevän tiedekomitean tehtävänä on erityisesti

a) neuvoa pääjohtajaa ja koulutuksesta vastaavaa apulaispääjohtajaa vuotuisen työohjelman ja muiden strategisten asiakirjojen laatimisessa, jotta voidaan varmistaa niiden tieteellinen laatu ja yhdenmukaisuus asianmukaisia aloja koskevien unionin politiikkojen ja painopisteiden kanssa;

b) antaa riippumattomia lausuntoja ja neuvoja hallintoneuvostolle sen toimivaltaan kuuluvissa asioissa;

c) antaa riippumattomia lausuntoja ja neuvoja oppijaksojen laadusta, sovellettavista opiskelumenetelmistä, opiskeluvaihtoehdoista ja tieteellisestä kehityksestä;

d) suorittaa muita neuvoa-antavia tehtäviä, jotka liittyvät koulutusta koskevan Europolin toiminnan tieteellisiin näkökohtiin, hallintoneuvoston tai pääjohtajan tai koulutuksesta vastaavan apulaispääjohtajan pyynnöstä.

9. Koulutusta käsittelevän tiedekomitean vuotuinen talousarvio osoitetaan Europolin talousarvion erilliseen budjettikohtaan. [tark. 125]

4 JAKSO

JOHTOKUNTA

21 artikla

Perustaminen

Hallintoneuvosto voi perustaa johtokunnan.

22 artikla

Tehtävät ja organisaatio

1. Johtokunnan tehtävänä on avustaa hallintoneuvostoa.

2. Johtokunnalla on seuraavat tehtävät:

a) valmistella hallintoneuvoston päätökset;

b) huolehtia yhdessä hallintoneuvoston kanssa siitä, että sisäisen tai ulkoisen tarkastuksen raportteihin ja arviointeihin perustuvien havaintojen ja suositusten sekä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksiin perustuvien raporttien ja suositusten perusteella toteutetaan asianmukaiset jatkotoimet;

c) avustaa ja neuvoa pääjohtajaa hallintoneuvoston päätösten täytäntöönpanossa hallinnon valvonnan lujittamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 19 artiklassa lueteltuja pääjohtajan velvollisuuksia.

3. Silloin kun se on asian kiireellisyyden vuoksi tarpeen, johtokunta voi tehdä hallintoneuvoston puolesta tiettyjä väliaikaisia päätöksiä erityisesti hallinnollisista kysymyksistä, kuten nimittävän viranomaisen toimivallan siirron keskeyttämisestä.

4. Johtokunnan muodostavat hallintoneuvoston puheenjohtaja, yksi komission edustaja hallintoneuvostosta ja kolme muuta jäsentä, jotka hallintoneuvosto nimittää keskuudestaan. Hallintoneuvoston puheenjohtaja on myös johtokunnan puheenjohtaja. Pääjohtaja osallistuu johtokunnan kokouksiin ilman äänioikeutta.

5. Johtokunnan jäsenten toimikausi on neljä vuotta. Johtokunnan jäsenten toimikausi päättyy, kun heidän jäsenyytensä hallintoneuvostossa päättyy.

6. Johtokunta pitää vähintään yhden sääntömääräisen kokouksen kolmen kuukauden välein. Lisäksi se kokoontuu puheenjohtajansa aloitteesta tai jäsentensä pyynnöstä.

7. Johtokunta noudattaa hallintoneuvoston laatimaa työjärjestystä. [tark. 126]

V luku

TIETOJENKÄSITTELY

23 artikla

Tietolähteet

1. Europol käsittelee ainoastaan tietoja, joita sille ovat toimittaneet

a) jäsenvaltiot kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti;

b) unionin elimet, kolmannet maat ja kansainväliset järjestöt VI luvun mukaisesti;

c) yksityiset osapuolet 29 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

2. Europol voi suoraan hakea ja käsitellä tietoja, myös henkilötietoja, jotka ovat peräisin julkisista lähteistä, kuten tiedotusvälineistä, internet ja julkiset tiedot mukaan lukien.

3. Europol voi hakea ja käsitellä tietoja, myös henkilötietoja, jotka ovat peräisin kansallisista, unionin tietojärjestelmistä tai kansallisista tai kansainvälisistä tietojärjestelmistä, myös automaattista tietojenkäsittelyjärjestelmää käyttäen, siltä osin kuin sillä on siihen valtuutus unionin säädösten taikka kansainvälisten tai kansallisten oikeudellisten välineiden nojalla , ja kun voidaan osoittaa, että pääsy näihin tietoihin on tarpeen ja oikeasuhtaista Europolin toimivaltuuksien piiriin kuuluvan tehtävän suorittamiseksi . Europolin pääsyä näihin tietoihin ja niiden käyttöä säännellään sovellettavilla unionin taikka kansainvälisten tai kansallisten oikeudellisten välineiden säännöksillä, siltä osin kuin niihin sisältyvät, tietoihin pääsyä ja niiden käyttöä koskevat säännöt ovat tiukempia kuin tämän asetuksen säännöt.

Niissä on määriteltävä tietojen käsittelyn tavoitteet, käsiteltävät henkilötietoluokat, käsittelyn tarkoitukset ja välineet sekä tietojen hakemisessa ja myöhemmässä käsittelyssä noudatettava menettely ja niissä on noudatettava voimassa olevia tietosuojasäännöksiä ja periaatteita. Pääsy tällaisiin tietojärjestelmiin on vain asianmukaisesti valtuutetuilla Europolin henkilöstön jäsenillä siltä osin kuin on ehdottomasti tarpeen heidän ja oikeasuhtaista sen tehtäviensä suorittamiseksi. [tark. 127]

24 artikla

Tietojenkäsittelytoimien tarkoitukset

1. Europol käsittelee voi käsitellä tietoja, myös henkilötietoja, siltä osin kuin se on tarpeen 3 artiklan 1 ja 2 kohdassa artiklassa säädettyjen tavoitteiden toteuttamiseksi,.

Henkilötietoja voidaan käsitellä ainoastaan seuraavia tarkoituksia varten:

a) ristiintarkistaminen seuraavia seikkoja koskevien tietojen keskinäisten yhteyksien tai muiden merkityksellisten yhteyksien havaitsemiseksi; i) henkilöt, joita epäillään Europolin toimivaltaan kuuluvasta rikoksesta tai osallisuudesta tällaiseen rikokseen tai jotka on tuomittu tällaisesta rikoksesta, ii) henkilöt, joiden voidaan tosiasioihin perustuvan näytön tai kohtuullisen syyn perusteella epäillä syyllistyvän rikoksiin;

b) strategiset tai aihekohtaiset analyysit;

c) yksittäistapauksia koskevat operatiiviset analyysit.

Nämä tehtävät toteutetaan seuraavia kriteerejä noudattaen:

— a alakohdassa tarkoitetut tarkastukset toteutetaan tarvittavien tietosuojatakuiden mukaisesti ja niiden on erityisesti edellytettävä riittäviä perusteluja tietopyynnölle ja sen tarkoitukselle; on myös toteutettava tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että vain ne viranomaiset, jotka ovat alun perin vastuussa tietojen keräämisestä, voivat myöhemmin muuttaa niitä;

— jokaiseen c alakohdassa tarkoitettuun operatiiviseen analyysiin sovelletaan seuraavia erityistakeita: i) on määritettävä nimenomainen tarkoitus; henkilötietoja saa käsitellä vain, jos ne ovat merkityksellisiä tämän nimenomaisen tarkoituksen kannalta; ii) kaikki Europolin henkilöstön suorittamat ristiintarkistamiset on nimenomaisesti perusteltava; tietojen haku kyselyn jälkeen on rajoitettava tiukasti minimiin ja se on perusteltava nimenomaisesti; iii) vain valtuutetut henkilöstön jäsenet, jotka vastaavat siitä tarkoituksesta, johon tiedot alun perin kerättiin, voivat muuttaa kyseisiä tietoja.

Europol dokumentoi asianmukaisesti nämä toimet. Dokumentointi on asetettava pyynnöstä tietosuojavastaavan ja Euroopan tietosuojavaltuutetun saataville käsittelyn lainmukaisuuden tarkastamista varten.

2. Eri henkilötietoluokat ja ne rekisteröityjen ryhmät, joiden tietoja voidaan kerätä kutakin 1 kohdassa mainittua tarkoitusta varten, luetellaan liitteessä 2.

2 a. Europol voi poikkeustapauksissa tilapäisesti käsitellä tietoja sen selvittämiseksi, ovatko ne merkityksellisiä sen tehtävien kannalta, ja jos ovat, mihin 1 kohdassa mainituista tarkoituksista. Hallintoneuvosto päättää pääjohtajan ehdotuksesta ja Euroopan tietosuojavaltuutettua kuultuaan tällaisten tietojen käsittelyä sekä erityisesti niihin pääsyä ja käyttöä koskevista ehdoista samoin kuin tietojen säilyttämistä ja poistamista koskevista aikarajoista, jotka eivät saa ylittää kuutta kuukautta, ottaen asianmukaisesti huomioon 34 artiklassa tarkoitetut periaatteet.

2 b. Euroopan tietosuojavaltuutettu laatii ohjeet, joissa täsmennetään 1 kohdan a, b ja c alakohdassa lueteltuja tarkoituksia. [tark. 128]

25 artikla

Tietojenkäsittelytoimien tarkoituksen määrittäminen

1. Edellä 24 artiklassa tarkoitetun tietojenkäsittelyn nimenomaisen ja selvästi määritellyn tarkoituksen määrittää se jäsenvaltio, unionin elin, kolmas maa tai kansainvälinen järjestö, joka toimittaa tietoja Europolille. Jos se ei ole tehnyt sitä, Europol määrittää kyseisten tietojen merkityksen sekä tarkoituksen, jota varten niitä käsitellään. Europol voi käsitellä tietoja muuta kuin sitä tiettyä nimenomaista tarkoitusta varten, jota varten tiedot on toimitettu, vain tietojen toimittajan siihen sovellettavan lainsäädännön mukaisesti antaman nimenomaisen valtuutuksen perusteella. [tark. 129]

2. Jäsenvaltiot, unionin elimet, kolmannet maat ja kansainväliset järjestöt voivat ilmoittaa tiedonsiirron yhteydessä tietoihin pääsyä tai niiden käyttöä koskevista mahdollisista yleisistä tai nimenomaisista rajoituksista, tietojen poistaminen tai tuhoaminen mukaan lukien. Jos tällaisten rajoitusten tarve tulee ilmi vasta tiedonsiirron jälkeen, niiden on ilmoitettava siitä Europolille vastaavasti. Europolin on noudatettava tällaisia rajoituksia.

3. Europol voi rajoittaa jäsenvaltioiden, unionin elinten, kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen pääsyä tietoihin tai niiden oikeutta käyttää tietoja, jotka ovat peräisin julkisista lähteistä.

25 a artikla

Tietosuojaa koskeva vaikutustenarviointi

1. Europol tekee ennen kaikkea henkilötietojen käsittelyä suunniteltujen käsittelyjärjestelmien ja menettelyjen henkilötietojen suojalle aiheuttamien vaikutusten arviointi ja toimittaa sen Euroopan tietosuojavaltuutetulle.

2. Arvioinnissa on esitettävä vähintään yleinen kuvaus suunnitelluista käsittelytoimista, arvio niihin rekisteröidyn oikeuksien ja vapauksien kannalta liittyvistä riskeistä, toimet, joiden avulla riskeihin on tarkoitus puuttua, sekä takeet, suojatoimenpiteet, turvatoimet ja mekanismit, joilla varmistetaan henkilötietojen suoja ja osoitetaan, että tämän asetuksen säännöksiä on noudatettu, ottaen huomioon rekisteröityjen ja muiden asianomaisten oikeudet ja oikeutetut edut. [tark. 130]

26 artikla

Jäsenvaltioiden ja Europolin henkilöstön pääsy Europolin tallentamiin tietoihin

1. Jäsenvaltioilla on , jos ne voivat osoittaa tarvitsevansa tietoja tehtäviensä suorittamiseksi, oltava pääsy ja niiden on voitava tehdä hakuja kaikkiin tietoihin, jotka on toimitettu 24 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa mainittuja tarkoituksia varten, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden, unionin elinten, kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen oikeutta ilmoittaa tällaisia tietoja koskevista pääsy- ja käyttörajoituksista. Jäsenvaltioiden on nimettävä toimivaltaiset viranomaiset, joilla on valtuudet tehdä tällaisia hakuja.

2. Jäsenvaltioilla on oltava osuma / ei osumaa -tyyppisten hakujen pohjalta epäsuora pääsy tietoihin, jotka on toimitettu 24 artiklan 1 kohdan c alakohdassa mainittuja tarkoituksia mainittua nimenomaista tarkoitusta varten, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tiedot toimittaneiden jäsenvaltioiden, unionin elinten, kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen 25 artiklan 2 kohdan mukaisesti ilmoittamien rajoitusten soveltamista. Jos haku tuottaa osuman, Europol ilmoittaa asiasta tiedot toimittaneelle jäsenvaltiolle ja aloittaa menettelyn, jonka avulla osumaan johtaneet tiedot voidaan jakaa tiedot Europolille toimittaneen jäsenvaltion tekemän päätöksen mukaisesti ja siinä määrin kuin on tarpeen kyseisen jäsenvaltion tehtävien suorittamiseksi lainmukaisesti .

3. Pääjohtajan asianmukaisesti valtuuttamalla Europolin henkilöstöllä on pääsy Europolin käsittelemiin tietoihin siinä määrin kuin on tarpeen heidän tehtäviensä suorittamiseksi.

3 a. Europol pitää yksityiskohtaisesti kirjaa kaikista osumista ja saaduista tiedoista 43 artiklan mukaisesti. [tark. 131]

27 artikla

Eurojustin ja OLAFin pääsy Europolin tietoihin

1. Europol toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen mahdollistamiseksi, että Eurojustilla ja Euroopan petostentorjuntavirastolla (OLAF) on toimivaltuuksiensa puitteissa pääsy ja oikeus tehdä hakuja kaikkiin tietoihin, jotka on toimitettu 24 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa mainittuja tarkoituksia varten, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden, unionin elinten, kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen oikeutta ilmoittaa tällaisia tietoja koskevista pääsy- ja käyttörajoituksista. Europolille on ilmoitettava, jos Eurojustin tai OLAFin tekemä haku tuottaa osuman Europolin käsittelemissä tiedoissa.

2. Europol toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet sen mahdollistamiseksi, että Eurojustilla ja OLAFilla on toimivaltuuksiensa puitteissa osuma / ei osumaa -tyyppisten hakujen pohjalta epäsuora pääsy tietoihin, jotka on toimitettu 24 artiklan 1 kohdan c alakohdassa mainittuja tarkoituksia mainittua nimenomaista tarkoitusta varten, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tiedot toimittaneiden jäsenvaltioiden, unionin elinten, kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen 25 artiklan 2 kohdan mukaisesti ilmoittamien rajoitusten soveltamista. Jos haku tuottaa osuman, Europol aloittaa menettelyn, jonka avulla osumaan johtaneet tiedot voidaan jakaa, tiedot Europolille toimittaneen jäsenvaltion, unionin elimen, kolmannen maan tai kansainvälisen järjestön tekemän päätöksen mukaisesti. Jos haku tuottaa osuman, Eurojust tarkentaa, mitä tietoja se tarvitsee, ja Europol voi jakaa tiedot vain siltä osin kuin osuman tuottaneet tiedot ovat välttämättömiä sen tehtävien lainmukaiseen suorittamiseen. Europol kirjaa muistiin, mitä tietoja on käytetty.

3. Edellä olevan 1 ja 2 kohdan mukaisia hakuja saa tehdä ainoastaan sen selvittämiseksi, täsmäävätkö Eurojustin tai OLAFin käytettävissä olevat tiedot Europolin käsittelemien tietojen kanssa.

4. Europol sallii 1 ja 2 kohdan mukaiset haut vasta saatuaan Eurojustilta ja OLAFilta tiedot siitä, ketkä Eurojustin kansalliset jäsenet, varajäsenet, avustavat jäsenet ja Eurojustin henkilöstöön kuuluvat sekä OLAFin henkilöstöön kuuluvat on valtuutettu tekemään tällaisia hakuja.

5. Jos Europol tai jäsenvaltio toteaa yksittäiseen tutkimukseen liittyvien Europolin tietojenkäsittelytoimien yhteydessä, että tarvitaan Eurojustin tai OLAFin toimivaltuuksien mukaista koordinointia, yhteistyötä tai tukea, Europol ilmoittaa asiasta niille ja aloittaa menettelyn, jonka avulla tiedot voidaan jakaa tiedot toimittaneen jäsenvaltion tekemän päätöksen mukaisesti. Tällaisessa tapauksessa Eurojust tai OLAF neuvottelee Europolin kanssa.

6. Eurojust, mukaan lukien sen kollegio, kansalliset jäsenet, varajäsenet ja avustavat jäsenet sekä Eurojustin henkilöstöön kuuluvat, ja OLAF noudattavat kaikkia tietoihin pääsyä tai niiden käyttöä koskevia yleisiä tai nimenomaisia rajoituksia, joista jäsenvaltiot, unionin elimet, kolmannet maat tai kansainväliset järjestöt ovat ilmoittaneet 25 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

6 a. Europol ja Eurojust ilmoittavat toisilleen, jos ne toistensa tietoja tutkiessaan havaitsevat merkkejä siitä, että tiedot ovat virheellisiä tai ristiriidassa muiden tietojen kanssa. [tark. 132]

28 artikla

Velvollisuus ilmoittaa jäsenvaltioille

1. Jos Europolin on 4 artiklan 1 kohdan b alakohtaan perustuvan tehtävänsä mukaisesti ilmoitettava jäsenvaltiolle sitä koskevista tiedoista, ja pääsyä näihin tietoihin on rajoitettu 25 artiklan 2 kohdan mukaisesti tavalla, joka estää niiden jakamisen, Europolin on neuvoteltava pääsyrajoituksen asettaneen tietojen toimittajan kanssa ja pyydettävä siltä lupaa tietojen jakamiseen.

Ilman tätä nimenomaista lupaa tietoja ei saa jakaa.

Mikäli näihin tietoihin ei sovelleta pääsyrajoituksia 25 artiklan mukaisesti, Europol ilmoittaa kuitenkin tiedot toimittaneelle jäsenvaltiolle niiden edelleen siirtämisestä. [tark. 133]

2. Mahdollisista pääsyrajoituksista riippumatta Europolin on ilmoitettava jäsenvaltiolle sitä koskevista tiedoista, jos

a) se on ehdottoman tarpeellista vakavaan rikollisuuteen tai terrorismin uhkaan liittyvän välittömän vaaran estämiseksi; tai

b) se on olennaisen tärkeää kyseisen jäsenvaltion yleiseen turvallisuuteen kohdistuvan välittömän ja vakavan uhkan ehkäisemiseksi.

Tällaisessa tapauksessa Europolin on ilmoitettava tietojen toimittajalle kyseisten tietojen jakamisesta mahdollisimman nopeasti ja perusteltava tilannearvionsa.

VI luku

SUHTEET YHTEISTYÖKUMPPANEIHIN

1 JAKSO

YHTEISET SÄÄNNÖKSET

29 artikla

Yhteiset säännökset

1. Europol voi luoda ja pitää yllä yhteistyösuhteita unionin elimiin näiden elinten tavoitteiden mukaisesti sekä kolmansien maiden lainvalvontaviranomaisiin ja lainvalvonta-alan koulutuslaitoksiin, kansainvälisiin järjestöihin ja yksityisiin osapuoliin siltä osin kuin on tarpeen sen tehtävien suorittamiseksi.

2. Europol voi suoraan vaihtaa kaikkia tietoja, henkilötietoja lukuun ottamatta, 1 kohdassa tarkoitettujen yksiköiden kanssa siltä osin kuin on tarpeen sen tehtävien suorittamiseksi, jollei 25 artiklan 2 kohdan nojalla asetetuista mahdollisista rajoituksista muuta johdu.

3. Europol voi vastaanottaa henkilötietoja 1 kohdassa tarkoitetuilta yksiköiltä 1 kohdassa tarkoitettujen yksikköjen , yksityisiä osapuolia lukuun ottamatta, ylläpitämiä henkilötietoja ja käsitellä niitä, siltä osin kuin se on ehdottomasti tarpeen ja oikeasuhtaista sen tehtävien lainmukaiseksi suorittamiseksi, ellei tämän luvun säännöksistä muuta johdu.

4. Europol voi siirtää henkilötietoja unionin elimille, kolmansille maille ja kansainvälisille järjestöille vain jos se on tarpeen Europolin toimivaltaan kuuluvien rikosten ehkäisemiseksi ja torjumiseksi ja tämän luvun mukaisesti ja jos vastaanottaja nimenomaisesti vahvistaa, että tietoja käytetään vain niihin tarkoituksiin, joihin ne on siirretty , sanotun kuitenkaan rajoittamatta 36 artiklan 4 5 kohdan soveltamista. Jos siirrettävät tiedot on toimittanut jäsenvaltio, Europolin on pyydettävä etukäteen asianomaisen jäsenvaltion nimenomainen suostumus, paitsi jos

a) suostumus voidaan olettaa annetuksi, koska jäsenvaltio ei ole nimenomaisesti rajoittanut edelleen tehtävien siirtojen mahdollisuutta; tai

b) kyseinen jäsenvaltio on etukäteen antanut tällaiselle tietojen edelleen siirtämiselle yleisen tai erityisehdoin rajoitetun suostumuksensa. Suostumus voidaan peruuttaa milloin tahansa.

5. Jäsenvaltiot, unionin elimet, kolmannet maat ja kansainväliset järjestöt eivät saa siirtää henkilötietoja edelleen, ellei Europol ole antanut siihen etukäteen nimenomaista suostumustaan ja ellei vastaanottaja vahvista nimenomaisesti, että tietoja käytetään vain niihin tarkoituksiin, joita varten ne on siirretty .

5 a. Europol varmistaa, että henkilötietojen siirrot sekä siirtojen perustelut kirjataan yksityiskohtaisesti tämän asetuksen mukaisesti.

5 b. Tietoja, jotka kolmas maa, kansainvälinen järjestö tai yksityinen osapuoli on hankkinut tavalla, joka loukkaa EU:n perusoikeuskirjan mukaisia perusoikeuksia, ei saa käsitellä. [tark. 134]

2 JAKSO

HENKILÖTIETOJEN VAIHTAMINEN/SIIRTÄMINEN

30 artikla

Henkilötietojen siirtäminen unionin elimille

Jollei 25 artiklan 2 tai 3 kohdan nojalla asetetuista mahdollisista rajoituksista muuta johdu ja sanotun rajoittamatta 27 artiklan soveltamista , Europol voi suoraan siirtää henkilötietoja unionin elimille siltä osin kuin on tarpeen sen tai vastaanottajana olevan unionin elimen tehtävien suorittamiseksi. Europol laatii ja julkaisee verkkosivuillaan luettelon EU:n laitoksista ja toimielimistä, joiden kanssa se jakaa tietoja. [tark. 135]

31 artikla

Henkilötietojen siirtäminen kolmansille maille ja kansainvälisille järjestöille

1. Europol voi siirtää henkilötietoja kolmannen maan viranomaiselle tai kansainväliselle järjestölle siltä osin kuin on tarpeen sen tehtävien suorittamiseksi, seuraavien välineiden perusteella:

a) päätös, jonka komissio on h