FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 23/05/2008 
SEC(2008) 1912 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
Oheisasiakirja 
    
KOMISSION TIEDONANTOON NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN 
PARLAMENTILLE 
  
PAREMMAT URANÄKYMÄT JA SUUREMP I LIIKKUVUUS: EUROOPPALAINEN 
KUMPPANUUS TUTKIJOITA VARTEN 
    
VAIKUTUSARVIOINNIN  
TIIVISTELMÄ  
 
 
{KOM(2008) 317 lopullinen} 
{SEK(2008) 1911} 
FI 2   FI Ehdotus, johon tämä vaikutusarviointi liit tyy, on yksi yhteensä viidestä aloitteesta1, joita 
suunnitellaan jatkotoimenpiteik si vuonna 2007 julkaistulle vihreälle kirjalle  siitä, miten 
eurooppalaisesta tutkimusalueesta (ERA) void aan tehdä avoimempi, kilpailukykyisempi ja 
houkuttelevampi. Aloitteet ovat osa laajempia toim ia, joilla EU:n taloutta on tarkoitus muuttaa 
tietointensiivisempään suuntaan. 
Kevään 2008 Eurooppa-neuvosto  vahvisti, että investointi ihmisiin ja työmarkkinoiden 
uudistaminen sekä panostaminen osaamiseen ja innovointiin2 ovat Lissabonin uudistetun 
kasvu- ja työllisyysstrategian  painopistealoja. Samalla Eurooppa-neuvosto korosti tarvetta 
luoda Eurooppaan ”viides vapaus ” – osaamisen vapaa liikkuvuus. 
Tutkijat ovat tietämyksen luomisen ja siirron keskeisiä toimijoita. Tarvittavien tutkijoiden 
saannilla on korvaamaton merkitys kilpail ukykyisessä, tietopohjaisessa EU:n taloudessa. 
Vihreästä kirjasta käydyn julkisen kuulemisen  tulokset osoittivat, että tutkijoiden yhtenäisiä  
työmarkkinoita pidetään ensisijais impana kohteena EU:n tason toimille . 
Tutkijoita hyödyttävän eurooppa laisen kumppanuuden yleistavoitteena  on edetä nopeasti 
ja mitattavasti sekä kansallisella että EU:n tasolla  kohti sitä, että  Euroopasta tulee 
houkuttelevampi paikka tutkijanuran al oittamista ja jatkamista ajatellen. 
Liikkuvuutta ja urakehitystä ko skevan nykyisen EU-politiikan  ja eurooppalaista 
tutkijoiden peruskirjaa ja tutkijoiden t yöhönoton säännöstöä koskevan suosituksen  
täytäntöönpano on tuottanut joitain tuloksia. Täytäntöönpanosta saatuj en kokemusten pohjalta 
voidaan kuitenkin todeta, että ura- ja liikkuvuuskysymykset kattavan yhtenäisen toimintakehyksen puuttuminen ja  jäsenvaltioiden riittämätön osallistuminen ovat johtaneet 
hitaaseen ja epätasaiseen kehitykseen. 
Sosiaaliturvaa koordinoiva yhteisön lainsäädän tö on vuosien mittaan helpottanut erityisesti 
pitempiaikaista työntekijöiden liikkuvuutta. Kun tämä lainsäädäntö annettiin, liikkuvuus oli 
pääsääntöisesti pitkäaikaista – mutta kuten hi ljattaisessa Euroopan am matillisen liikkuvuuden 
toimintasuunnitelmassa
3 on tuotu esille, kyseiset vuosikymme niä sitten annetut säännöt eivät 
ehkä kata yhtä tehokkaasti uusia liikkuvuuden muot oja. Muun muassa tutkijat työskentelevät 
nykyään usein lyhytaikaisin työs opimuksin eri jäsenvaltioissa. 
EU saisi merkittävää lisäarvoa uudesta tutkijoi hin liittyvästä aloittees ta, joka pohjautuisi 
meneillään oleviin uudistuksiin ja toimiin. Aloitett a varten on tarkasteltu erilaisia strategisia 
ratkaisuja ja vaihtoehtoisia toimintamuotoja. 
Nykyinen oikeusperusta antaisi mahdollisuude n yhteisön lainsäädäntätoimiin vain 
sosiaaliturvan koordinoinnin ja lisäeläkeo ikeuksien aloilla. Parhaillaan ovat kuitenkin 
neuvoteltavina uusi sosiaaliturvaj ärjestelmien koordi nointia koskeva täyt äntöönpanoasetus ja 
lisäeläkeoikeuksien siirrettävyyden parantamista koskeva direktiivi. Lisäksi eurooppalaisella 
ammatillisen liikkuvuuden toimintasuunnitelma lla (2007–2010) on määrä tehdä parannuksia 
nykyiseen työntekijöiden liikkuvuutta koskevaan lainsäädäntöön ja hallinnollisiin käytäntöihin. Näin ollen olisi tässä vaiheessa enne naikaista suositella lisätoimia näillä aloilla. 
                                                
 
1 Immateriaalioikeuksien hallinta julkisissa tutkimuslaitoksissa, tutkijat, yleiseurooppalaiset 
tutkimusinfrastruktuurit, kansainvälinen tiede- ja teknologiayhteistyö sekä yhteinen suunnittelu. 
2 Puheenjohtajan päätelmät, Eurooppa-neuvosto 13.–14.3.2008. 
3 Liikkuvuuden avulla uusia ja parempia työpai kkoja: eurooppalainen ammatillisen liikkuvuuden 
toimintasuunnitelma  (2007–2010) , KOM(2007) 6.12.2007. 
FI 3   FI Ehdotetussa kumppanuudessa tarkastellaan kuitenki n mahdollisuutta tuleviin lainsäädäntö- ja 
muihin toimiin, kuten neuvoston tai komission suosituksiin, jos soveltamisessa ilmenee 
selkeitä puutteita. Toimintamuodoksi valittiin lopul ta tiedonanto, jossa esitetään 
jäsenvaltioiden kanssa luotavaa kolmivuoti sta kumppanuutta Lissabonin tavoitteita ja 
prosessia tukien. Tällaisen kumppanuuden hyöty on siinä,  että sen avulla voidaan saada 
aikaan dynaaminen koordinoidun toiminnan prosessi  ja keskittää ponnisteluja ja voimavaroja 
molemminpuolisen edun mukaisille painopiste aloille. Tiedonannossa ehdotetaan, että 
kumppanuudessa tulisi edistyä nopeasti ja mitattavasti kohti seuraavia tavoitteita: 
• Siirrytään järjestelmällisesti avoim iin hakumenettelyihin työhönotossa. 
• Huolehditaan tarpeista, jotka liittyvät liikkuvien tutkijoiden sosiaaliturvaan ja 
lisäeläkkeisiin.  
• Tarjotaan houkuttelevat työehdot ja -olot. 
• Parannetaan tutkijoiden koulutus ta, pätevyyttä ja kokemusta. 
Kumppanuuden kautta jäsenvaltiot voivat olla täysimääräi sesti mukana prosessin tarkassa 
määrittelyssä ja toteutuksessa  ja kohdentaa toimet ja painopisteet tarpeisiinsa.  Komissio 
pyrkii optimoimaan nykyisiä  (mm. seitsemännen puiteohjelman ”Ihmiset” -erityisohjelmaan 
kuuluvia) yhteisön välineitä  kansallisten toimien täydentäm iseksi ja kumppanuuden tueksi. 
Yksittäisten aloitteiden vaikutusta voitaisiin suuresti lisätä varmistamalla, että ne suunnitellaan ja pannaan täyt äntöön johdonmukaisesti, koherentis ti ja toisiaan tukevasti 
yhdessä asetettujen tavoitteiden po hjalta ja ensisijais iin aloihin keskitty en. Toimia tulisi 
seurata sekä kansallisesti että  EU-tasolla yhteisesti sovitt ujen indikaattorien pohjalta . 
Kumppanuuden odotetaan saavan aikaan merkittäviä muutoksia tu tkijoiden sekä tietopohjaisen 
talouden ja yhteiskunnan hyödyksi. Se voi auttaa poistamaan rakent eelliset, institutionaaliset, 
kansalliset ja kulttuuriset est eet, jotka haittaavat tutkijoiden  urakehitystä ja liikkuvuutta. 
Aloitteen yleistä hallinnointia valvoo kilpailukykyneuvosto , kuten myös muiden neljän 
ERA-aloitteen osalta. Viitekehyksenä tälle ovat Lissabo nin prosessi ja jäsenvaltioiden 
kansallisiin uudistusohje lmiin sisältyvät toimet , joilla aloite toteutetaan.