ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
10.

toistaa aiemmin esittämänsä kannan, että EU:lla tulee olla uskottava, vähintään 1 prosentin budjetti, jotta se voi saavuttaa tärkeät tavoitteensa Eurooppa 2020 –strategian päämäärien ja kuntien ja alueiden tarpeiden mukaisesti. Komitea muistuttaa, että neuvosto madalsi vuonna 2000 omien varojen katon 1,29 prosenttiin BKTL:stä maksusitoumusten ja 1,23 prosenttiin maksumäärärahojen osalta. Komitea korostaa, että sen jälkeen ero omien varojen enimmäismäärän ja monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärän välillä on jatkuvasti kasvanut ja on ollut keskimäärin 25 prosenttia. Komitea muistuttaa lisäksi, että monivuotisessa rahoituskehyksessä asetetaan ainoastaan varainkäytön ylärajat, kun taas EU:n talousarvio on aina jäänyt kooltaan runsaasti näiden tasojen alapuolelle sekä maksusitoumuksissa että maksumäärärahoissa. Komitea kannattaa näin ollen – komission ehdotukseen 6. heinäkuuta 2012 tehdyn tarkistuksen pohjalta – Euroopan parlamentin kantaa, jonka mukaan uusi talousarvio on suuruudeltaan 1,14 prosenttia EU:n BKTL:stä, Kroatian liittymisestä unioniin aiheutuvat kustannukset mukaan luettuina.
2 artikla Koheesiorahaston tuen laajuus 1. Koheesiorahastosta tuetaan tasapainoisella tavalla seuraavia kohteita ottaen huomioon kunkin tuensaajana olevan jäsenvaltion erityiset investointi- ja infrastruktuuritarpeet: (a) ympäristöinvestoinnit muun muassa kestävään kehitykseen ja energiaan liittyvillä aloilla, joilla on nähtävissä ympäristöhyötyjä; (b) Euroopan laajuisten verkkojen liikenneinfrastruktuurit päätöksellä N:o 661/2010/EU annettujen suuntaviivojen mukaisesti; (c) tekninen apu. 2. Koheesiorahastosta ei rahoiteta (a) ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa; (b) direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuuluvaa kasvihuonekaasujen päästöjen vähentämistä; (c) asumista.

2 artikla Koheesiorahaston tuen laajuus 1. Koheesiorahastosta tuetaan tasapainoisella tavalla seuraavia kohteita ottaen huomioon kunkin tuensaajana olevan jäsenvaltion erityiset investointi- ja infrastruktuuritarpeet: (a) ympäristöinvestoinnit muun muassa kestävään kehitykseen ja energiaan liittyvillä aloilla, joilla on nähtävissä ympäristöhyötyjä; (b) Euroopan laajuisten verkkojen liikenneinfrastruktuurit päätöksellä N:o 661/2010/EU annettujen suuntaviivojen mukaisesti; (c) tekninen apu. 2. Koheesiorahastosta ei rahoiteta (a) ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa; (b) direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuuluvaa kasvihuonekaasujen päästöjen vähentämistä;
4.

on tyytyväinen siihen, että komissio on samaa mieltä alueiden komitean ehdotuksesta (1), jonka mukaan on tarpeen erotella seuraavat tapaukset: 1) tilanteet, joissa julkisista palveluista myönnettävät vähämerkityksiset korvaukset eivät vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja joita ei näin ollen tule alistaa valtiontukia koskevaan valvontaan, 2) paikallisista julkisista ja sosiaalisista palveluista myönnettävät korvaukset, jotka ylittävät vähämerkityksistä tukea koskevat kynnysarvot, mutta jotka organisaation erityispiirteiden ja sisämarkkinoiden kehityksen nykytilanteen vuoksi eivät vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan unionin edun vastaisessa määrin, ja 3) muista unionin tasoisista tai rajatylittävistä julkisista palveluista myönnettävät korvaukset, joita hallinnoidaan alakohtaisilla direktiiveillä tai asetuksilla tai joita tuottavien kaupallisten yritysten organisaatio on rajatylittävä tai ylikansallinen.
2 a Jos vähintään yhden EAYY:n jäsenellä on rajoitettu vastuu tai ei vastuuta ollenkaan sen kansallisen lainsäädännön perusteella, jonka nojalla jäsen on perustettu, myös muut jäsenet voivat rajoittaa vastuutaan sopimuksessa. Sellaisen EAYY:n nimeen, jonka jäsenillä on rajoitettu vastuu, on lisättävä sanat ”rajoitettu vastuu”. Sellaisen EAYY:n, jonka jäsenillä on rajoitettu vastuu, sopimus, perussääntö ja kirjanpito on julkistettava ainakin samalla tavoin kuin sellaisen muuntyyppisen oikeussubjektin osalta, jonka jäsenillä on rajoitettu vastuu ja joka on perustettu sen jäsenvaltion lainsäädännön nojalla, jossa asianomaisen EAYY:n kotipaikka on. Sellaisen EAYY:n osalta, jonka jäsenillä on rajoitettu vastuu, jäsenvaltiot voivat vaatia, että EAYY ottaa asianmukaisen vakuutuksen kyseisen EAYY:n toiminnalle ominaisten riskien kattamiseksi.

2 a Jos vähintään yhden EAYY:n jäsenellä on rajoitettu vastuu tai ei vastuuta ollenkaan sen kansallisen lainsäädännön perusteella, jonka nojalla jäsen on perustettu, myös muut jäsenet voivat rajoittaa vastuutaan sopimuksessa. Sellaisen EAYY:n , jonka jäsenillä on rajoitettu vastuu, on lisättävä ”rajoitettu vastuu”, . Sellaisen EAYY:n, jonka jäsenillä on rajoitettu vastuu, sopimus, perussääntö ja kirjanpito on julkistettava ainakin samalla tavoin kuin sellaisen muuntyyppisen oikeussubjektin osalta, jonka jäsenillä on rajoitettu vastuu ja joka on perustettu sen jäsenvaltion lainsäädännön nojalla, jossa asianomaisen EAYY:n kotipaikka on. Sellaisen EAYY:n osalta, jonka jäsenillä on rajoitettu vastuu, jäsenvaltiot voivat vaatia, että EAYY ottaa asianmukaisen vakuutuksen kyseisen EAYY:n toiminnalle ominaisten riskien kattamiseksi.
7.

Komitea kehottaa komissiota edistämään sellaista menettelyä, että tarjoajat voivat hakea jäsenvaltiotasolla nk. hankintamarkkinapassia (mielellään sähköisessä rekisteröintijärjestelmässä), sekä yhdenmukaistamaan tällaisen passin sisällön ja käytön. Passi osoittaa, että yrittäjällä on hankintaviranomaisten menettelyissään usein vaatimat lausunnot ja todisteet. Kun yrittäjä hankkii tällaisen passin, hänen ei tarvitse esittää lausuntoja ja todisteita joka kerta uudelleen. Yrittäjä, joka osallistuu usein hankintamenettelyihin, säästää näin paljon aikaa ja resursseja. Koska hankintamarkkinapassin saamiseksi vaadittavat todistukset vanhenevat aikanaan, passi on voimassa määräajan, mikä parantaa sen luotettavuutta. Tällaisia järjestelmiä on jo paikoitellen käytössä alue- ja paikallistasoilla, ja niistä on saatu hyviä kokemuksia. Hankintamarkkinapassin luonteesta johtuu, ettei siihen liity suuria kustannuksia.
2.

painottaa, että kuten Lissabonin strategian epäonnistuminen osoittaa, hyvät suunnitelmat ja jopa oikeat analyysit eivät riitä tehokkaiden tulosten saavuttamiseen. On ryhdyttävä rohkeisiin käytännön toimiin ja annettava jäsenvaltioiden kaikille hallintotasoille – sekä alue- ja paikallistasolle että keskushallinnolle – suurempi vastuu ja saatava mukaan kaikki muut sidosryhmät. Alueita on kannustettava perustamaan innovaatiofoorumeita, jotka toimivat kysynnän mukaan suuntautuneina palvelukeskuksina ja edistävät Eurooppa 2020 -strategiaa toteuttavan kansainvälisen tiedon käyttöä, älykästä erikoistumista ja eurooppalaista yhteistyötä alueen intressien mukaisesti. Jotta tähän päästäisiin, on sovellettava uutta dynaamista käsitystä alueellisista innovaatioekosysteemeistä, joissa yritykset, kunnat ja korkeakoulut sekä muut julkisen ja yksityisen sektorin toimijat (”Triple Helix”) oppivat työskentelemään yhdessä uusin ja luovin tavoin hyödyntääkseen täysimääräisesti innovaatiopotentiaaliaan.
10.

on tietoinen siitä, että unionin kansalaisuuden tunteminen ja tunnetuksi tekeminen on perustavanlaatuinen ja strategisen tärkeä asia varsinkin niille maille, joista on tullut unionin jäseniä viime vuosina tai jotka ovat hakeneet unionin jäsenyyttä.
11.

Vuoden 2013 jälkeisen yhteisen maatalouspolitiikan tuet on painotettava uudelleen niin, että edistetään työllisyyttä ja maatalouden säilyttämistä kaikilla Euroopan viljelykelpoisilla alueilla. Samalla on kiinnitettävä erityistä huomiota herkkiin alueisiin, taajamien lähialueet mukaan luettuina. Tämän vuoksi on syytä suhtautua myönteisesti siihen, että komission ehdottamissa, vuoteen 2020 tähtäävissä YMP:n uusissa painopisteissä korostetaan alueellista näkökulmaa.
—

on sitä mieltä, että on keskityttävä nykyistä enemmän paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksien parantamiseen, sillä ne ovat keskeisessä asemassa muuttoliikepolitiikan suunnittelussa ja hallinnoinnissa sekä etenkin yhteistyön edistämisessä EU:n ulkopuolisten maiden työllisyys- ja maahanmuuttoviranomaisten kanssa. AK on aiemmissa lausunnoissaan tästä muistuttanut.
Komissio voi 1 tai 3 kohdassa tarkoitetun pyynnön saatuaan tai 2 kohdan tai mukaisesti omasta aloitteestaan päättää, että kaikki tämän asetuksen mukaiset hakijoiden siirrot kyseiseen jäsenvaltioon keskeytetään. Tällainen päätös on tehtävä mahdollisimman pian ja viimeistään kuukauden kuluttua pyynnön vastaanottamisesta. Siirtojen keskeyttämistä koskevassa päätöksessä on mainittava sen perusteet ja erityisesti seuraavat seikat: (a) selvitys kaikista asiaan vaikuttavista olosuhteista siinä jäsenvaltiossa, johon tehtävät siirrot mahdollisesti keskeytetään; (b) selvitys siirtojen keskeyttämisen mahdollisista vaikutuksista muihin jäsen valtioihin; (c) ehdotus päivämäärästä, jona siirtojen keskeyttäminen tulisi voimaan; (d) keskeyttämiseen mahdollisesti liittyvät ehdot.
21.

on tietoinen siitä, että useimmilla maahanmuuttajataustaisilla koululaisilla on hyvin monitahoisia ongelmia ja että heihin on tästä syystä kiinnitettävä erityistä huomiota. Komitea on tätä taustaa vasten tyytyväinen siihen, että komissio on tarttunut aiheeseen vihreässä kirjassaan (2), josta alueiden komitea antaa erillisen lausunnon. Tässä yhteydessä on syytä tukea koulun ponnisteluja tarjota ulkomaalaisten lasten ja nuorten sekä heidän perheidensä kotouttamiseksi monikulttuurisuuteen liittyvää kasvatusta, jonka avulla varmistetaan kaikkien osapuolten huomioon ottaminen ja erilaisuuden kunnioittaminen. Kun ymmärretään kielen ja kulttuurin syvällinen yhteys, voidaan nähdä, kuinka tärkeää on opiskella kieliä. Asuinmaan kieltä tulee ymmärtää puhuttuna ja kirjoitettuna kommunikoinnin ja yhteyksien pitämisen välineenä, ja kotimaan kielen osaaminen on tärkeää identiteetin tunnustamisen sekä erilaisuuden kunnioittamisen ja arvostamisen kannalta.
1.

ottaa huomioon tehtävänsä varmistaa, että kaikille yleispalvelua sähköisen viestinnän alalla haluaville tarjotaan palvelut, jotka ovat tarpeen yhteiskunnan kehittymiseksi ja yhteiskuntaan osallistumiseksi, ja on hyvillään sähköisten viestintäverkkojen alalla tarjottavan yleispalvelun laajuuden toisesta määräaikaistarkastelusta. Tämä on tärkeä askel tarkasteltaessa saatavuuden yhdenvertaisuutta, osallistamista ja osallistumista kaupalliseen toimintaan kaikkialla EU:n alueella. Laajakaistapalvelua voidaan verrata muihin julkisiin palveluihin, kuten veteen ja sähköön, ja se katsotaan nykyisin yhä useammin ”neljänneksi julkiseksi palveluksi”. Alueiden komitea toteaa, että tieto- ja viestintätekniikka on omiaan edistämään kilpailukyvyn kehittymistä ja julkisten palvelujen paranemista EU:n uudistetun Lissabonin sopimuksen puitteissa, jotta — tieto- ja viestintätekniikalla vahvistetaan tietoyhteiskuntaa, joka on avoin kaikille ja joka täyttää yhteiskunnan kaikkien jäsenten tarpeet, myös vammaisten, ikäihmisten ja kaikkien niiden, jotka ovat vaarassa syrjäytyä sosiaalisesti — sähköisellä viestinnällä puututaan palvelujen saatavuuteen liittyviin ongelmiin niiden kansalaisten hyväksi, jotka asuvat sellaisilla alueilla (etenkin maaseutualueilla), joilla tieto- ja viestintäverkkoja ja -palveluja ei ole tällä hetkellä tarjolla asianmukaisesti — sähköistä viestintää koskevaa yleispalvelua, joka edellyttää määritelmän mukaista tietynlaatuisen tai tietyllä nopeudella tarjottavan vähimmäispalvelun tuomista kaikkien käyttäjien saataville, hyödynnetään paremmin digitaalisen kahtiajaon kuromiseksi umpeen tulevaisuudessa — yleispalvelua ajantasaistetaan, kun otetaan huomioon, että käsitteen käyttöönotosta lähtien sen soveltamisala on pysynyt käytännössä muuttumattomana ja se rajoittuu edelleen yhteen liittymään — internetin käyttö voi lisääntyä tulevaisuudessa, eivätkä sitä Euroopan unionissa rajoita sellaiset asiat kuten IP-osoitteiden uhkaava loppuminen tai turvallisuuskysymykset. AK pitää tässä yhteydessä tervetulleena Euroopan komission ”tavaroiden internet” -kuulemista ja korostaa tarvetta siirtyä Ipv4-protokollasta parannettuun Ipv6-protokollaan, joka helpottaa internetin laajentumista ja näin edesauttaa välittömästi Euroopan kilpailukykyä.
44.

on tyytyväinen Bosnian parlamentin hyväksymään poliisitoimen uudistukseen, sillä kyseessä on tärkeä seikka liittymisprosessin etenemisessä. Komitea on tietoinen siitä, että hyväksytty uudistus on tulosta konsensuksesta, johon päästiin kaikkien osapuolten kesken käytyjen pitkien ja vaikeuden neuvottelujen päätteeksi. Komitea painottaa kuitenkin, että tarvitaan myös muita perustuslaillisia muutoksia, jotta valtion elimet saataisiin toimivammiksi ja jotta voitaisiin varmistaa, etteivät etniset tekijät olisi enää ratkaisevassa asemassa Bosnia ja Hertsegovinan yhteiskuntaelämän hoitamisessa. Komitea tähdentää myös, että entistä tiiviimpi yhteistyö entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen (International Criminal Tribunal for the former Yugoslavia, ICTY) kanssa on tärkeää.
8.

on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio on asettanut unionin energiapolitiikan tavoitteeksi paitsi kilpailukyvyn myös toimitusvarmuuden ja kestävyyden. On korostettava, että nämä kolme tavoitetta eivät ole välttämättä yhteensopivia, mikä vaatii tavoitteiden tasapainottamista.
13.

huomauttaa, että yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevien yleisten käsitysten ja todellisuuden välillä on valtava juopa, joka poliittisten päättäjien tulisi korjata. Hiljattain tehdyssä Eurobarometri-tutkimuksessa (1) 88 % vastaajista katsoi maanviljelyn ja maaseutualueiden olevan joko tärkeitä tai hyvin tärkeitä Euroopan tulevaisuuden kannalta. Samaan aikaan lähes 90 % vastaajista sanoi tietävänsä vähän tai ei ollenkaan yhteisestä maatalouspolitiikasta (54 % ei koskaan ollut kuullutkaan siitä ja 34 % ei tiennyt mitä se on). Tästä syystä komitea katsoo, että YMP:n tavoitteita ja saavutuksia on arvioitava tarkemmin ja että niistä on tiedotettava paremmin.
37.

toteaa, että Ohridin puitesopimuksen täytäntöönpano on muuttanut entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian yhteiskuntaa perinpohjaisesti: sen etninen ja kulttuurinen monimuotoisuus tunnustetaan tätä nykyä täysin, mikä onkin olennainen osa Euroopan unioniin liittymiselle asetettuja poliittisia kriteereitä. Komitea muistuttaa jälleen, että Badinterin periaatteeseen on mukauduttava kaikin puolin ja että kaikkien osapuolten on kunnioitettava toisiaan ja tehtävä yhteistyötä demokraattisissa elimissä, jotka maa on kovalla vaivalla saanut luotua. Komitea kuitenkin pahoittelee sitä, että etnisten vähemmistöjen integroiminen toimintaan on edelleen vähäistä.
2.8

toteaa tässä yhteydessä painokkaasti, että alue- ja paikallisviranomaisten keskeinen rooli lapsille erittäin tärkeiden palveluiden, kuten koulutus-, asumis-, ja lastenhoitopalveluiden sekä muiden sosiaalipalveluiden, keskeisinä tarjoajina on tunnustettava selvästi. Vastaavasti on kiinnitettävä huomiota kyseisten viranomaisten rooliin sellaisen fyysisen ympäristön suunnittelussa, luomisessa ja ylläpidossa, joka takaa, että lapsilla on heidän tarpeisiinsa soveltuvat asianmukaiset asumisolot, ja että heidän käytettävissään on riittävästi leikki- ja virkistystiloja ja että he voivat kasvaa turvallisessa ympäristössä.
30.

katsoo, että tässä yhteydessä on välttämättä tarkasteltava uudelleen unionin kasvustrategioiden yksipuolista suuntautumista. Alueiden, joiden väkiluku vähenee, on muutettava kehityssuunnitelmiaan. Perusrakenteiden kustannuksista ja säilyttämisestä on kyettävä huolehtimaan väestön vähetessäkin. Alueellisissa kehityssuunnitelmissa on otettava asianmukaisesti huomioon entistä pienemmän väkimäärän tarpeet. Investointeja ei kuitenkaan tule vähentää, vaan ne on pikemminkin kohdennettava toisin. Talous- ja yhteiskuntakehitys on väkimäärän vähetessä ja alueellisten erojen kasvaessa laadullinen, ei ensi sijassa määrällinen kysymys. Näin ollen tähän mennessä vain kasvuun tähtäävässä politiikassa on otettava huomioon myös supistuminen ja uudistaminen.
1.11

katsoo, että vaikka enemmistö komission kuulemista toimijoista ei kannattanutkaan yhteisön aloitetta selkiyttää ja yhdenmukaistaa alihankintaa koskevia sääntöjä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksissa, yhteisön toimielinten ei pidä unohtaa, että palveluita käyttävä kansalainen on yhteistyössä vastaanottajana ja että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuustoiminnan onnistuminen saattaa vaarantua, jos julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyösopimuksen toimeksisaaja ei anna asianmukaista hyvitystä alihankkijoille ja toimittajille, jotka toteuttavat tarjottavan palvelun osittain tai kokonaan. Toisaalta paikallisten ja alueellisten tahojen intressissä on vahvistaa pieniä ja keskisuuria yrityksiä, jotka suuressa osassa tapauksista toimivat alihankkijoina ja toimittajina. Siksi on määrättävä, että urakoitsijoilla tai luvanhaltijoilla on velvollisuus täyttää taloudelliset velvollisuutensa alihankkijoita ja toimittajia kohtaan samoin taloudellisin ehdoin, kuin joita sovelletaan hankintaviranomaisten taloudellisten velvollisuuksien noudattamiseen urakoitsijoita tai luvanhaltijoita kohtaan.
1.11

katsoo lisäksi, että yksittäisille osanottajille on tarjottava sekä asianmukaista kielellistä, pedagogista ja käytännön asioita koskevaa valmennusta että ohjaavaa tukea, jonka avulla he voivat suunnitella kulttuurista ja ammatillista kehittymistään. Ammatillista liikkuvuutta koskevissa EU:n ohjelmissa tulisi nyt enemmän kuin koskaan keskittyä voimakkaasti yksilöön. Ohjelmat tulisi nähdä resurssina, joka on otettava käyttöön työelämässä. Tätä varten on kotimaahan paluun jälkeen helpotettava arviointia siitä, minkälaisia liikkuvuudesta saatuja kokemuksia ja tietoja voidaan hyödyntää työelämässä. Tässä yhteydessä on käytettävä myös olemassa olevia välineitä (esimerkiksi liikkuvuuteen nivoutuvaa Europass-järjestelmää) opittujen tietojen tunnustamiseksi ja hyödyntämiseksi.
1.14

tähdentää, että korkea-asteen oppilaitoksia voitaisiin kannustaa omaksumaan aiempaa aktiivisempi rooli monikielisyyden edistämisessä opiskelijoiden ja henkilöstön keskuudessa. Lisäksi komitea pitäisi tervetulleena kaikkien tutkintoa suorittavien kieltenoppimisen edistämiseksi toimivan eurooppalaisen ENLU-verkon (The European Network for the promotion of Languages Among All Undergraduates) kaltaisten hankkeiden lisäämistä.
1.1

on komission kanssa samaa mieltä siitä, että teemakohtaisessa strategiassa mainituista edistysaskeleista huolimatta terveydelle ja ympäristölle haitallisia, kaasumaisista tai kiinteistä hiukkasista johtuvia ilman epäpuhtauksia on edelleen vähennettävä ja että – koska ilman puhtautta koskevalla politiikalla on sekä paikallinen että rajatylittävä ulottuvuus – kyseinen tavoite voidaan saavuttaa vain kaikkien paikallis-, alue-, jäsenvaltio- ja unionitason toimijoiden yhteisvoimin. Komitea muistuttaa, että paikallisyhteisöjen ensisijainen tavoite on asukkaiden terveyden suojelu ja että tavoitteeseen pyritään kaupunkisuunnitteluun liittyvin toimenpitein (asuin- ja elinkeinoalueiden erottaminen toisistaan, toimet liikenteen ohjaamiseksi ja rauhoittamiseksi, taajamien rakentamattomat alueet ja viheralueet sekä mikroilmastollisten olosuhteiden huomioon ottaminen ilmanvaihtumisen edistämiseksi asuinalueilla).
1.6

on tyytyväinen, että unionin strategian maailmanlaajuiseen kehittämiseen yhteydessä olevat asiakirjat ja sopimukset luetteloidaan perinpohjaisesti. Komitea toteaa kuitenkin, että myös näissä tapauksissa sovelletaan toissijaisuusperiaatetta, minkä vuoksi kansainväliset sopimukset on ratifioitava jäsenvaltioiden tasolla tai unionin elinten välille on luotava koordinointimenettelyjä.
15.

kehottaa paikallis- ja aluehallintoa osallistumaan omia yhteisöjään koskevien kysymysten käsittelyyn Euroopan unionin tulevaisuudesta käytävässä keskustelussa, tiedottamaan yhteisöilleen kyseisistä asioista sekä kertomaan nykyistä paremmin Euroopan yhdentymiseen liittyvistä prosesseista ja käytännön saavutuksista alue- ja paikallistasolle hajaannutetun tiedotuspolitiikan avulla. Koska on syytä olettaa, että pelkästään Euroopan tasolla käytävä keskustelu ei tavoita suurta yleisöä, tarvitaan jäsenvaltio- alue- ja paikallistasolla käytäviä järjestelmällisiä keskusteluja valtioiden välisiä elementtejä sisältävistä asioista. AK:n jäsenten on osallistuvat kyseisiin keskusteluihin ja niillä on oltava EU:n toimielinten tuki.
2.1

Palvelujen saatavuus: Tiedonannon mukaan vuoteen 2051 mennessä lähes 40 prosenttia EU:n väestöstä on yli 65-vuotiaita. Tämän ikäryhmän nuorimmat osat ovat ihmisiä, jotka ovat eläneet ja työskennelleet sähköisessä ympäristössä. He todennäköisesti tuntevat sähköiset terveyspalvelut ja hyödyntävät niitä vaikeuksitta – edellyttäen, että tarvittava laadunvarmistus on ollut moitteetonta koko heidän käyttökokemuksensa ajan. 2000-luvun alkupuolella monien vanhemman ikäluokan ihmisten kokemukset tieto- ja viestintätekniikan hyödyntämisestä terveydenhuollon alalla saattavat kuitenkin olla vähäiset, ja heiltä saattaa puuttua tarvittavia tietotekniikan taitoja sähköisten terveyspalveluiden parhaaksi mahdolliseksi hyödyntämiseksi. Juuri nämä ovat kuitenkin ihmisiä, jotka todennäköisesti eniten tarvitsevat terveydenhuoltopalveluita. On varmistettava, ettei heidän etujaan vahingoiteta. Vielä joidenkin vuosien ajan on tarpeen tarjota kansalaisille palveluita muiden viestintävälineiden – esimerkiksi puhelimen – avulla. Tietoa on oltava tarjolla myös painetussa muodossa.
2.9

Salzburgissa päädyttiin siihen tulokseen, että maaseudun elinvoimaisuus on maatalouden kannalta olennaista, sillä maatalouselinkeino on elinvoimaisen maaseudun keskeinen tekijä. On erittäin tärkeää, että maaseudunkehittämisohjelmissa annetaan riittävästi huomiota nuorten viljelijöiden toiminnan aloittamiseen. Nykyisin ei ole olemassa nuoria viljelijöitä koskevaa yhdennettyä politiikkaa. Esimerkki tällaisesti yhdennetystä politiikasta on ”aloituspaketti”, jossa kaikki maatilayrityksen hallinnan siirtymiseen ja nuoren viljelijän toiminnan aloittamiseen liittyvät asiat on koottu yhteen hankkeeseen.
1.2

Komitea tukee tavoitetta vähentää kuolonuhrien määrä puoleen vuoteen 2010 mennessä ja pitää tervetulleena, että neuvostokin kannattaa tavoitetta. Kuten tiedonannossa todetaan, tavoite merkitsee yhteistä, päättäväistä sitoutumista sekä vastuun ja toimien jakamista kaikille julkishallinnon tasoille. Tavoitteiden asettaminen, vastuualojen määritteleminen ja yhdennetty suunnittelu ovat menestymisen avaintekijöitä. Komitea on kuitenkin sitä mieltä, että toimintasuunnitelmalle asetettua tavoitetta tulisi harkita uudelleen. Kun otetaan huomioon, että tieliikennekuolemien määrä on vähentynyt puolella viimeisen kolmenkymmenen vuoden aikana, tavoite vähentää tieliikenteessä kuolleiden määrää edelleen puolella vuoteen 2010 mennessä saattaa vaikuttaa liiankin kunnianhimoiselta, etenkin ajateltaessa toimintaohjelmassa hahmoteltuja toimenpiteitä. Kun otetaan huomioon tieliikennekuolemien ja onnettomuuksien määrän huomattava vaihtelu EU:n sisällä, on myös tärkeä varmistaa, että jäsenvaltioissa päästään asetettuun tavoitteeseen. Tässä yhteydessä on erityisesti otettava huomioon tieliikenneonnettomuuksien määrä sekä tieliikenneturvallisuuden alalla jo saavutetut hyvät tulokset. Samalla on pyrittävä siihen, että tulokset koskevat kaikkia tienkäyttäjiä eikä pelkästään autoilijoita.
1.

Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevasta toimintasuunnitelmasta on tultava tehokas väline, jonka avulla kaikki toimijat voivat tehdä kumppaneina yhteistyötä rakennettaessa tasa-arvoisempia, kestävämpiä, osallistavampia ja selviytymiskykyisempiä eurooppalaisia yhteiskuntia. Kaikki ETSK:ssa edustettuina olevat kansalaisyhteiskunnan eri ulottuvuudet vaikuttavat ratkaisevasti prosessin onnistumiseen. Eurooppalaisen kansalaisyhteiskunnan aktiivisen osallistumisen kautta kaikkien kansalaisten, myös vammaisten henkilöiden, etnisten ja vähemmistöryhmien ja kaikkein heikoimmassa asemassa olevien ja syrjäytyneimpien ihmisten, on kyettävä tuntemaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskeva visio omakseen ja löytämään siitä toivoa sekä osallistumaan sen tulevaan täytäntöönpanoon. Erityistä tunnustusta ja tukea olisi annettava yhteisötaloudelle, jolla on keskeinen rooli vastattaessa täyttämättömiin sosiaalisiin tarpeisiin, lievennettäessä köyhyyttä ja vähennettäessä eriarvoisuutta.