Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Eurooppalainen ilmastolaki: puitteiden vahvistaminen ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi”

(2020/C 324/10)

Esittelijä: Juan Manuel MORENO BONILLA (ES, EPP), Andalusian aluehallituksen puheenjohtaja Viiteasiakirja: Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi ja asetuksen (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) COM(2020) 80 final

I MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

Johdanto-osan 5 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus (5) Unionin ja jäsenvaltioiden ilmastotoimien tavoitteena on suojella ihmisiä ja maapalloa, hyvinvointia, vaurautta, terveyttä, elintarvikejärjestelmiä, ekosysteemien eheyttä ja luonnon monimuotoisuutta ilmastonmuutoksen uhalta kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman puitteissa ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisesti, maksimoida vauraus maapallon sietokyvyn rajoissa sekä vahvistaa yhteiskunnan kykyä joustavasti mukautua muuttuvaan ilmastoon ja vähentää yhteiskunnan alttiutta ilmastonmuutokselle. (5) Unionin, jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten ilmastotoimien tavoitteena on suojella ihmisiä ja maapalloa, hyvinvointia, vaurautta, terveyttä, elintarvikejärjestelmiä, ekosysteemien eheyttä ja luonnon monimuotoisuutta ilmastonmuutoksen uhalta kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman puitteissa ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisesti, maksimoida vauraus maapallon sietokyvyn rajoissa sekä vahvistaa yhteiskunnan kykyä joustavasti mukautua muuttuvaan ilmastoon ja vähentää yhteiskunnan alttiutta ilmastonmuutokselle.

Perustelu

Paikalliset ja alueelliset toimet ovat ratkaisevan tärkeitä Pariisin sopimuksessa tunnustetun ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseksi ja täysin johdanto-osan kappaleessa esitettyjen tavoitteiden mukaisia. Paikallis- ja alueviranomaisten mainitsematta jättäminen tässä yhteydessä olisi siten laiminlyönti.

Muutosehdotus 2

Johdanto-osan 14 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus (14) Sopeutuminen on keskeinen osa maailmanlaajuisia pitkän aikavälin ilmastonmuutostoimia. Sen vuoksi jäsenvaltioiden ja unionin olisi parannettava sopeutumiskykyä, vahvistettava kykyä joustavasti mukautua muuttuvaan ilmastoon ja vähennettävä alttiutta ilmastonmuutokselle Pariisin sopimuksen 7 artiklan mukaisesti sekä maksimoitava rinnakkaishyödyt muiden ympäristöpolitiikkojen ja -lainsäädännön kanssa. Jäsenvaltioiden olisi vahvistettava kattavat kansalliset sopeutumisstrategiat ja -suunnitelmat. (14) Sopeutuminen on keskeinen osa maailmanlaajuisia pitkän aikavälin ilmastonmuutostoimia. Sen vuoksi jäsenvaltioiden ja unionin olisi parannettava sopeutumiskykyä, vahvistettava kykyä joustavasti mukautua muuttuvaan ilmastoon ja vähennettävä alttiutta ilmastonmuutokselle Pariisin sopimuksen 7 artiklan mukaisesti sekä maksimoitava rinnakkaishyödyt muiden ympäristöpolitiikkojen ja -lainsäädännön kanssa. Jäsenvaltioiden olisi vahvistettava kattavat kansalliset sopeutumisstrategiat ja -suunnitelmat , joissa otetaan huomioon unionin alueiden taloudellinen, sosiaalinen ja maantieteellinen monimuotoisuus ja syrjäisimpien alueiden erityispiirteet .

Perustelu

Alueelliset tekijät ovat ratkaisevassa asemassa tehtäessä päätös valittavasta oikeanlaisesta toimintapolitiikasta kestokyvyn ja sopeutumistoimien vahvistamiseksi. Maantieteelliset, ilmastolliset, sosiaaliset ja taloudelliset näkökohdat ovat olennaisen tärkeitä alttiuden arvioinnissa, riskinhallinnassa ja ilmastomuuttujien tulevien skenaarioiden määrittämisessä. Huomattava edistysaskel näiden strategioiden kehittämisessä olisi se, että luotaisiin ilmastonmuutokseen sopeutumista ja kestokyvyn parantamista varten sellaisia ennakointivälineitä, joita voidaan mukauttaa erilaisiin alueellisiin ja paikallisiin olosuhteisiin.

Muutosehdotus 3

Johdanto-osan 17 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus (17) Tiedonannossaan ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” komissio ilmoitti aikomuksestaan arvioida ja tehdä ehdotuksia vuoteen 2030 ulottuvan unionin kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteen nostamiseksi sen varmistamiseksi, että se on johdonmukainen vuoteen 2050 ulottuvan ilmastoneutraaliustavoitteen kanssa. Kyseisessä tiedonannossa komissio korosti, että kaikkien unionin politiikkojen olisi tuettava ilmastoneutraaliustavoitetta ja että kaikkien alojen olisi kannettava kortensa kekoon. Komission olisi syyskuuhun 2020 mennessä tarkasteltava uudelleen unionin vuoden 2030 ilmastotavoitetta kattavan vaikutustenarvioinnin perusteella ja ottaen huomioon analyysi komissiolle Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (1) mukaisesti toimitetuista yhdennetyistä kansallisista energia- ja ilmastosuunnitelmista sekä tutkittava vaihtoehtoja uudeksi vuoden 2030 tavoitteeksi, jonka mukaan päästöjä vähennetään 50– 55 prosenttia vuoden 1990 tasoihin verrattuna. Jos se katsoo, että on tarpeen muuttaa vuodelle 2030 asettua unionin tavoitetta, sen olisi tehtävä ehdotuksia Euroopan parlamentille ja neuvostolle tämän asetuksen muuttamisesta asianmukaisesti. Lisäksi komission olisi 30 päivään kesäkuuta 2021 mennessä arvioitava, miten unionin lainsäädäntöä, jolla kyseinen tavoite pannaan täytäntöön, olisi muutettava, jotta saavutettaisiin 50– 55 prosentin päästövähennykset vuoteen 1990 verrattuna. (17) Tiedonannossaan ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” komissio ilmoitti aikomuksestaan arvioida ja tehdä ehdotuksia vuoteen 2030 ulottuvan unionin kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteen nostamiseksi sen varmistamiseksi, että se on johdonmukainen vuoteen 2050 ulottuvan ilmastoneutraaliustavoitteen kanssa. Kyseisessä tiedonannossa komissio korosti, että kaikkien unionin politiikkojen olisi tuettava ilmastoneutraaliustavoitetta ja että kaikkien alojen olisi kannettava kortensa kekoon. Komission olisi mahdollisimman pian ja viimeistään vuoden 2020 syyskuun alussa tarkasteltava uudelleen unionin vuoden 2030 ilmastotavoitetta kattavan vaikutustenarvioinnin perusteella ja ottaen huomioon analyysi komissiolle Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (1) mukaisesti toimitetuista yhdennetyistä kansallisista energia- ja ilmastosuunnitelmista sekä tutkittava vaihtoehtoja uudeksi vuoden 2030 tavoitteeksi, jonka mukaan päästöjä vähennetään ainakin 55 prosenttia vuoden 1990 tasoihin verrattuna. Jos se katsoo, että on tarpeen muuttaa vuodelle 2030 asettua unionin tavoitetta, sen olisi tehtävä ehdotuksia Euroopan parlamentille ja neuvostolle tämän asetuksen muuttamisesta asianmukaisesti. Lisäksi komission olisi 30 päivään kesäkuuta 2021 mennessä arvioitava, miten unionin lainsäädäntöä, jolla kyseinen tavoite pannaan täytäntöön, olisi muutettava, jotta saavutettaisiin vähintään 55 prosentin päästövähennykset vuoteen 1990 verrattuna.

Perustelu

Jos haluamme varmistaa, että Euroopan elpymissuunnitelma on ympäristöystävällinen ja että nyt tehtävät investoinnit johtavat vuoden 2030 ja viime kädessä vuoden 2050 tavoitteiden saavuttamiseen, vuoden 2030 lainsäädäntökehyksen vaikutustenarvioinnin on oltava kunnianhimoinen ja se on julkaistava mahdollisimman pian.

Muutosehdotus 4

Johdanto-osan 18 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus (18) Sen varmistamiseksi, että unioni ja jäsenvaltiot pysyvät aikataulussa ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamisessa ja sopeutumisen edistämisessä, komission olisi arvioitava edistymistä säännöllisesti. Jos jäsenvaltioiden yhteinen edistyminen ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamisessa tai sopeutumisessa on riittämätöntä tai unionin toimenpiteet eivät ole ilmastoneutraaliustavoitteen mukaisia tai riittäviä sopeutumiskyvyn parantamiseksi, häiriönsietokyvyn vahvistamiseksi tai alttiuden vähentämiseksi, komission olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet perussopimusten mukaisesti. Komission olisi myös arvioitava säännöllisesti asiaankuuluvia kansallisia toimenpiteitä ja annettava suosituksia, jos se katsoo, että jäsenvaltion toimenpiteet eivät ole ilmastoneutraaliustavoitteen mukaisia tai riittäviä parantamaan sopeutumiskykyä, vahvistamaan häiriönsietokykyä ja vähentämään alttiutta ilmastonmuutokselle. (18) Sen varmistamiseksi, että unioni ja jäsenvaltiot pysyvät aikataulussa ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamisessa ja sopeutumisen edistämisessä, komission olisi mitattava ja arvioitava edistymistä säännöllisesti sekä asetettava yleisön saataville kaikki asiaankuuluvat tiedot . Jos jäsenvaltioiden yhteinen edistyminen ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamisessa tai sopeutumisessa on riittämätöntä (tavoitteita ei saavuteta määrällisesti tai asetetussa määräajassa) tai unionin toimenpiteet eivät ole vuoteen 2050 tähtäävän ilmastoneutraaliustavoitteen mukaisia tai riittäviä sopeutumiskyvyn parantamiseksi, häiriönsietokyvyn vahvistamiseksi tai alttiuden vähentämiseksi, komission olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet perussopimusten mukaisesti. Komission olisi myös arvioitava säännöllisesti asiaankuuluvia kansallisia toimenpiteitä ja annettava suosituksia, jos se katsoo, että jäsenvaltion toimenpiteet eivät ole ilmastoneutraaliustavoitteen mukaisia tai riittäviä parantamaan sopeutumiskykyä, vahvistamaan häiriönsietokykyä ja vähentämään alttiutta ilmastonmuutokselle.

Perustelu

Edistymisen tehokas seuranta voi lisätä ilmastoneutraaliuden saavuttamiseen tähtäävien toimien erottuvuutta ja avoimuutta sekä niihin sitoutumista. Kerättyjen tietojen olisi siten oltava saatavilla jatkuvasti eikä ainoastaan määräaikaiskertomuksissa, ja asetettu aikatavoite olisi mainittava erikseen.

Muutosehdotus 5

Johdanto-osan 20 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus (20) Koska kansalaisilla ja yhteisöillä on merkittävä rooli siirtymisessä ilmastoneutraaliuteen, olisi edistettävä kansalaisten ja yhteiskunnan vahvaa osallistumista ilmastotoimiin. Komission olisi sen vuoksi tehtävä yhteistyötä yhteiskunnan kaikkien osien kanssa, jotta ne voivat ja niillä on valmiudet toteuttaa toimia ilmastoneutraalin ja ilmastonmuutoksen kestävän yhteiskunnan hyväksi , muun muassa käynnistämällä eurooppalainen ilmastosopimus. (20) Koska kansalaisilla ja yhteisöillä on merkittävä rooli siirtymisessä ilmastoneutraaliuteen, olisi edistettävä kansalaisten ja yhteiskunnan vahvaa osallistumista ilmastotoimiin. Komission olisi sen vuoksi tehtävä yhteistyötä yhteiskunnan kaikkien osien kanssa, jotta lisätään kahdensuuntaista yhteistyötä, tietojenvaihtoa ja yhteisiä valistustoimia ilmastoneutraalin ja ilmastonmuutoksen kestävän yhteiskunnan saavuttamiseksi , muun muassa käynnistämällä eurooppalainen ilmastosopimus , joka on innovatiivinen hallintoväline paikallis- ja alueviranomaisten, kansalaisyhteiskunnan ja laajemmin kansalaisten osallistamiseksi .

Perustelu

Ilmastoneutraalin ja ilmastonmuutoksen kestävän yhteiskunnan saavuttamiseen tähtäävän toiminnan on perustuttava tietojenvaihtoon ja yhteiskunnalliseen valveuttamiseen. Näiden välineiden vahvistaminen on tehtävä, jota komissio voi johtaa toimintapolitiikkojensa suunnittelussa ja täytäntöönpanossa siltä osin kuin ne perustuvat laaja-alaiseen lähestymistapaan, kun taas ehdotetut toimet kuuluvat puolestaan alakohtaisiin toimintapolitiikkoihin, joita valtakunnalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset saattavat haluta tarpeen tullen toteuttaa.

Muutosehdotus 6

Johdanto-osan 21 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus (21) Jotta voidaan taata ennakoitavuus ja luottamus kaikkien talouden toimijoiden kannalta, mukaan lukien yritykset, työntekijät, sijoittajat ja kuluttajat, varmistaa, että siirtyminen ilmastoneutraaliuteen on peruuttamatonta, varmistaa päästöjen asteittainen vähentäminen ajan mittaan ja auttaa arvioimaan toimenpiteiden johdonmukaisuutta ja edistymistä ilmastoneutraaliustavoitteen suhteen, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädöksiä, joissa vahvistetaan kehityspolku kasvihuonekaasujen nettopäästöjen saattamiseksi nollatasolle unionissa vuoteen 2050 mennessä. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti . Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. (21) Jotta voidaan taata ennakoitavuus ja luottamus kaikkien talouden toimijoiden kannalta, mukaan lukien yritykset, työntekijät, sijoittajat ja kuluttajat, varmistaa, että siirtyminen ilmastoneutraaliuteen on peruuttamatonta, varmistaa päästöjen asteittainen vähentäminen ajan mittaan ja auttaa arvioimaan toimenpiteiden johdonmukaisuutta ja edistymistä ilmastoneutraaliustavoitteen suhteen, Euroopan komissio ehdottaa kehityspolkua kasvihuonekaasujen nettopäästöjen saattamiseksi nollatasolle unionissa vuoteen 2050 mennessä. On erityisen tärkeää, että komissio ehdotusta valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla ja jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa, alue- ja paikallisviranomaiset mukaan luettuina .

Perustelu

Poistetaan kaikki maininnat siitä, että kehityspolku vahvistetaan delegoiduilla säädöksillä. Komission toimien on rajoituttava kehityspolun ehdottamiseen ja edistyksen arvioimiseen.

Muutosehdotus 7

2 artiklan 2 kohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Asianomaisten unionin toimielinten on unionin tasolla ja jäsenvaltioiden kansallisella tasolla toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta 1 kohdassa esitetty ilmastoneutraaliustavoite voidaan saavuttaa yhteisesti ottaen huomioon, että on tärkeää edistää oikeudenmukaisuutta ja yhteisvastuuta jäsenvaltioiden välillä. Asianomaisten unionin toimielinten on unionin tasolla ja jäsenvaltioiden kansallisella tasolla toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta 1 kohdassa esitetty ilmastoneutraaliustavoite voidaan panna täytäntöön yhteisesti Euroopan kunnissa ja alueilla ottaen huomioon, että on tärkeää edistää oikeudenmukaisuutta ja yhteisvastuuta jäsenvaltioiden välillä.

Perustelu

Ilmastolainsäädännön täytäntöönpano on pääasiassa Euroopan kuntien ja alueiden varassa. Sanamuodon muuttaminen olisi näin ollen tarpeen.

Muutosehdotus 8

2 artiklan 3 kohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Komissio tarkastelee syyskuuhun 2020 mennessä uudelleen asetuksen (EU) 2018/1999 2 artiklan 11 kohdassa tarkoitettua vuoteen 2030 ulottuvaa unionin ilmastotavoitetta 2 artiklan 1 kohdassa vahvistetun ilmastoneutraaliustavoitteen valossa ja tutkii vaihtoehtoja uudeksi vuodelle 2030 asetettavaksi päästövähennystavoitteeksi, joka on 50– 55 prosenttia vuoteen 1990 verrattuna. Jos komissio katsoo, että on tarpeen muuttaa kyseistä tavoitetta, se tekee asianmukaisesti ehdotuksia Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Komissio tarkastelee mahdollisimman pian ja viimeistään vuoden 2020 syyskuun alussa uudelleen asetuksen (EU) 2018/1999 2 artiklan 11 kohdassa tarkoitettua vuoteen 2030 ulottuvaa unionin ilmastotavoitetta 2 artiklan 1 kohdassa vahvistetun ilmastoneutraaliustavoitteen valossa ja tutkii vaihtoehtoja uudeksi vuodelle 2030 asetettavaksi päästövähennystavoitteeksi, joka on vähintään 55 prosenttia vuoteen 1990 verrattuna. Jos komissio katsoo, että on tarpeen muuttaa kyseistä tavoitetta, se tekee asianmukaisesti ehdotuksia Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

Perustelu

Muutosehdotus noudattaa samaa logiikkaa kuin johdanto-osan 17 kappaleeseen ehdotettu muutos.

Muutosehdotus 9

3 artikla

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Kehityspolku ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi Kehityspolku ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi 1. Siirretään komissiolle valta antaa 9 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla unionin tason kehityspolku 2 artiklan 1 kohdassa asetetun ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä. Komissio tarkastelee kehityspolkua uudelleen kuuden kuukauden kuluessa kustakin Pariisin sopimuksen 14 artiklassa tarkoitetusta maailmanlaajuisesta tilannekatsauksesta. 1. Komissiolla on valta esittää muutoksia tähän asetukseen ehdottamalla unionin tason kehityspolkua 2 artiklan 1 kohdassa asetetun ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä. Komissio arvioi ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamisessa tapahtunutta edistystä kuuden kuukauden kuluessa kustakin Pariisin sopimuksen 14 artiklassa tarkoitetusta maailmanlaajuisesta tilannekatsauksesta. 2. Kehityspolun on alettava 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitetusta vuoteen 2030 ulottuvasta unionin ilmastotavoitteesta. 2. Kehityspolun on alettava 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitetusta vuoteen 2030 ulottuvasta unionin ilmastotavoitteesta. 3. Asettaessaan kehityspolkua 1 kohdan mukaisesti komissio ottaa huomioon seuraavat seikat: 3. Ehdottaessaan kehityspolkua 1 kohdan mukaisesti komissio ottaa huomioon seuraavat seikat:

Perustelu

Poistetaan kaikki maininnat siitä, että kehityspolku vahvistetaan delegoiduilla säädöksillä. Komission toimien on rajoituttava kehityspolun ehdottamiseen ja edistyksen arvioimiseen.

Muutosehdotus 10

3 artiklan 3 kohdan e alakohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus e) oikeudenmukaisuus ja yhteisvastuu jäsenvaltioiden välillä ja niiden sisällä; e) oikeudenmukaisuus ja yhteisvastuu jäsenvaltioiden välillä ja niiden sisällä EU:n alueellinen yhteenkuuluvuus kaikilta osin huomioon ottaen ;

Perustelu

Kriteereissä ilmastoneutraaliuteen tähtäävän kehityspolun vahvistamiseksi olisi otettava erikseen huomioon EU:n alueellinen yhteenkuuluvuus.

Muutosehdotus 11

3 artiklan 3 kohdan uusi k ja l alakohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus k) sitoutuminen maailmanlaajuiseen johtajuuteen ilmastoneutraaliuden alalla; l) hiili- ja vesijalanjäljen sekä biologista monimuotoisuutta koskevan jalanjäljen arvioiminen kauppasuhteissa kolmansien maiden kanssa ja unionin asiaankuuluvien kansainvälisten sopimusten mukaisten sitoumusten arvioiminen .

Perustelu

Euroopan unioni on sitoutunut ottamaan näkyvän ja vaikutusvaltaisen roolin kansainvälisellä tasolla ja toimimaan esimerkkinä vihreässä, oikeudenmukaisessa ja solidaarisessa siirtymässä, joka valtioiden ja alueiden on toteutettava saavuttaakseen ilmastoneutraaliuden tavoitteen vuoteen 2050 mennessä jättämättä ketään jälkeen. Kun otetaan huomioon ilmastovaikutusten luonne ja maailmanlaajuinen ulottuvuus sekä sosioekonomiset seuraukset, jotka eivät tunne rajoja, nyt olisi tilaisuus vahvistaa tämä Euroopan unionin vakaa aikomus sisällyttämällä säädökseen velvollisuus huolehtia ilmastoneutraaliuteen tähtäävää kehityspolkua määritettäessä siitä, että kaikissa unionin politiikoissa ja toimissa sitoudutaan varmistamaan, että muut EU:n ulkopuolella sijaitsevat maat ja alueet, joihin pidetään yllä yhteyksiä, ovat ne sitten minkälaisia tahansa, vahvistavat samat periaatteet, jotka ovat tämän asetuksen perustana

Euroopan unionin tulisi ottaa samalla huomioon kolmansista maista peräisin olevien tuotteiden hiili- ja vesijalanjälki, sillä näin paitsi parannetaan EU:n talouden kilpailukykyä myös vahvistetaan unionin johtavaa asemaa ilmastoneutraaliuden alalla vaatimalla maailmanlaajuisia standardeja.

Muutosehdotus 12

4 artiklan 2 kohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus 2. Jäsenvaltioiden on laadittava ja pantava täytäntöön sopeutumisstrategiat ja -suunnitelmat, jotka sisältävät kattavat riskinhallintakehykset ja jotka perustuvat vakaisiin ilmastoa ja alttiutta koskeviin perustasoihin ja edistymisen arviointeihin. 2. Jäsenvaltioiden on laadittava ja pantava täytäntöön sopeutumisstrategiat ja -suunnitelmat, jotka sisältävät kattavat riskinhallintakehykset ja jotka perustuvat vakaisiin ilmastoa ja alttiutta koskeviin perustasoihin ja edistymisen arviointeihin. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että alueellinen ja paikallinen sekä syrjäisten alueiden näkökulma otetaan huomioon niiden sopeutumisstrategioiden ja -suunnitelmien kehittämisessä ja täytäntöönpanossa.

Perustelu

Ilmastonmuutoksen seurausten vaikutukset ovat erilaisia eri alueilla ja vaikuttavat monin eri tavoin useista eri tekijöistä riippuen. Ilmastonmuutoksen vaikutuksissa on eroja, jotka johtuvat maantieteellisestä sijainnista ja sosioekonomisista olosuhteista, ja viime kädessä kyse on eroavuuksista riskitasossa, altistumisessa ja haavoittuvuudessa.

Siksi ilmastonmuutoksen vaikutuksiin liittyviä riskejä arvioitaessa onkin tarpeen tehdä ero alue- tai jopa paikallistason välillä maantieteellisten ja sosioekonomisten tekijöiden perusteella. Ilmastonmuutosongelman maailmanlaajuisesta luonteesta huolimatta sopeutuminen on näin ollen mukautettava kunkin alueen erityispiirteisiin vaikutusten tyypin ja niiden erityisen laajuuden mukaan. Tämä ei estä kehittämästä näitä politiikkoja sellaisten yhteisten, ylemmän tason strategioiden pohjalta, joiden kanssa niiden on oltava sopusoinnussa.

Muutosehdotus 13

5 artiklan 2 a kohta (uusi)

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus 2 a. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu arviointi ja 2 kohdassa tarkoitettu uudelleentarkastelu on toteutettava sellaisen julkisesti saatavilla olevan koko EU:n yhteisen tietojärjestelmän pohjalta, johon kootaan ilmastoneutraaliutta ja sopeutumisen edistämistä koskevien tavoitteiden saavuttamiseen osallistuvien eri toimijoiden tuottamat tiedot. On asetettava vaatimuksia, joilla varmistetaan tietojen standardointi ja yhtenäisyys, huolehdittava siitä, että tietojärjestelmä koostuu helposti löydettävistä, saatavilla olevista, yhteensopivista ja uudelleenkäytettävistä tiedoista. Järjestelmässä on hyödynnettävä digitalisaation ja uusien teknologioiden tarjoamia mahdollisuuksia.

Perustelu

Jotta edistetään koko yhteiskunnan osallistumista eurooppalaisen ilmastolain tavoitteiden saavuttamiseen, on olennaisen tärkeää, että käytettävissä on laadukasta ja varmennettua tietoa, joka tarjoaa perustan päätöksenteolle sekä asianmukaisten politiikkojen ja toimenpiteiden määrittelylle. Siksi on tarpeen määritellä hyviä käytäntöjä tietojen keräämistä ja siirtämistä varten sekä standardoitava ja yhtenäistettävä tietojen käsittely. On myös tarpeen luoda järjestelmä tällaisten tietojen jatkuvaa parantamista varten sekä hyödyntää uuden teknologian tarjoamia mahdollisuuksia helpottaa asianomaisten toimijoiden välistä tietojenvaihtoa, jotta voidaan hyödyntää mahdollisia synergiaetuja ja optimoida resursseja.

Muutosehdotus 14

5 artiklan 3 kohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus 3. Jos komissio toteaa 1 ja 2 kohdassa tarkoitetun arvioinnin perusteella, että unionin toimenpiteet eivät ole 2 artiklan 1 kohdassa vahvistetun ilmastoneutraaliustavoitteen mukaisia tai että ne eivät riitä varmistamaan edistymistä 4 artiklassa tarkoitetussa sopeutumisessa tai että edistyminen joko ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamisessa tai 4 artiklassa tarkoitetussa sopeutumisessa on riittämätöntä, se toteuttaa tarvittavat toimenpiteet perussopimusten mukaisesti samaan aikaan 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun kehityspolun uudelleentarkastelun kanssa. 3. Jos komissio toteaa 1 kohdassa tarkoitetun arvioinnin ja 2 kohdassa tarkoitetun uudelleentarkastelun perusteella, että unionin toimenpiteet eivät ole 2 artiklan 1 kohdassa vahvistetun ilmastoneutraaliustavoitteen mukaisia tai että ne eivät riitä varmistamaan edistymistä 4 artiklassa tarkoitetussa sopeutumisessa tai että edistyminen joko ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamisessa tai 4 artiklassa tarkoitetussa sopeutumisessa on riittämätöntä, se toteuttaa tarvittavat toimenpiteet perussopimusten mukaisesti samaan aikaan 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun kehityspolun uudelleentarkastelun kanssa.

Perustelu

Parannetaan tekstin johdonmukaisuutta täsmentämällä artiklassa tehtyä viittausta kohtien sisältöön.

Muutosehdotus 15

6 artiklan 2 a kohta (uusi)

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus 2 a. Edellä 5 artiklan 2 a kohdassa tarkoitettuun tietojärjestelmään on sisällyttävä osio, johon kootaan strategiat, toimenpiteet ja parhaat käytännöt, jotta voidaan helpottaa jäsenvaltioiden toimenpiteiden mukauttamista komission suosituksiin.

Perustelu

Jotta komission suositusten omaksuminen tehdään jäsenvaltioille mahdollisimman mutkattomaksi, jäsenvaltioiden käyttöön on asetettava laadukasta ja varmennettua tietoa, joka tarjoaa perustan päätöksenteolle sekä asianmukaisten politiikkojen ja toimenpiteiden määrittelylle. On lisättävä tietämyspohjaa, edistettävä viestintää innovatiivisista aloitteista ja strategioista sekä tehostettava hyvien käytäntöjen siirtämistä EU:n tasolla jäsenvaltioiden välisen solidaarisuuden edistämiseksi, synergioiden hyödyntämiseksi ja resurssien optimoimiseksi.

Muutosehdotus 16

7 artiklan 1 kohdan f alakohta (uusi)

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus f) paikallis- ja alueviranomaisilta saadut lisätiedot edistymisestä ja alueellisista vaikutuksista.

Perustelu

Kun otetaan huomioon ratkaisevan tärkeä rooli, joka Euroopan alueilla ja kunnilla on ilmastolainsäädännön piiriin kuuluvien eri politiikkojen täytäntöönpanossa, niiden näkemykset on otettava huomioon harkittaessa ilmastoneutraaliuteen tähtäävän kehityspolun tarkistamista.

Muutosehdotus 17

7 artiklan 1 kohdan e alakohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus e) mahdolliset lisätiedot unionin ja jäsenvaltioiden tekemistä ympäristön kannalta kestävistä sijoituksista asetuksen (EU) 2020/… [luokitusjärjestelmäasetus] mukaisesti, kun nämä tiedot ovat käytettävissä. e) mahdolliset lisätiedot unionin, jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallisviranomaisten tekemistä ympäristön kannalta kestävistä sijoituksista asetuksen (EU) 2020/… [luokitusjärjestelmäasetus] mukaisesti, kun nämä tiedot ovat käytettävissä.

Perustelu

Vaikka paikallis- ja alueviranomaisten investoinnit ovat volyymiltään pienempiä kuin unionin ja jäsenvaltioiden investoinnit, paikallis- ja alueviranomaisten investointien huomioon ottaminen varmistaisi Euroopan unionin alueellisen monimuotoisuuden täysimääräisen kunnioittamisen ilmastoneutraaliuteen tähtäävän kehityspolun mahdollisen tarkistamisen yhteydessä. Lisäksi Euroopan alueilla ja kunnilla on usein keskeinen asema kestävään kehitykseen liittyvässä innovoinnissa, ja ne olisi otettava asianmukaisesti huomioon asetettaessa kunnianhimoisia tavoitteita tulevaisuudessa.

Muutosehdotus 18

8 artikla

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Komissio toimii yhdessä yhteiskunnan kaikkien osien kanssa, jotta ne voivat ja niillä on valmiudet toteuttaa toimia ilmastoneutraalin ja ilmastonmuutosta kestävän yhteiskunnan hyväksi. Komissio helpottaa osallistavaa ja helposti lähestyttävää prosessia kaikilla tasoilla, myös kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla sekä työmarkkinaosapuolten, kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa, parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi ja sellaisten toimien määrittämiseksi, joilla edistetään tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamista. Komissio voi myös hyödyntää jäsenvaltioiden asetuksen (EU) 2018/1999 11 artiklan mukaisesti käynnistämiä monitasoisia ilmasto- ja energiakeskusteluja. Komissio toimii yhdessä yhteiskunnan kaikkien osien kanssa, jotta ne voivat toteuttaa laaja-alaisia toimenpiteitä ilmastoneutraalin ja ilmastonmuutosta kestävän yhteiskunnan hyväksi. Komissio helpottaa osallistavaa ja helposti lähestyttävää prosessia kaikilla tasoilla, myös kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla sekä työmarkkinaosapuolten, kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa, parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi ja sellaisten toimien määrittämiseksi, joilla edistetään tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamista. Etenkin osana covid-19-kriisistä elpymistä komission olisi hyödynnettävä ja tuettava suoria yhteyksiä kansalaisten, paikallisten yritysten sekä paikallis- ja alueviranomaisten välillä, sillä ilmastonmuutosta kestävän yhteiskunnan rakentaminen ja yhteisöjen tuen varmistaminen riippuvat näistä yhteyksistä. Komissio voi myös hyödyntää jäsenvaltioiden asetuksen (EU) 2018/1999 11 artiklan mukaisesti käynnistämiä monitasoisia ilmasto- ja energiakeskusteluja sekä ilmastosopimuksen mukaisia toimia .

Perustelu

Ilmastoneutraalin ja ilmastonmuutoksen kestävän yhteiskunnan saavuttamiseen tähtäävän toiminnan on perustuttava tietojenvaihtoon ja yhteiskunnalliseen valveuttamiseen. Näiden välineiden vahvistaminen on tehtävä, jota komissio voi johtaa toimintapolitiikkojensa suunnittelussa ja täytäntöönpanossa siltä osin kuin ne perustuvat laaja-alaiseen lähestymistapaan, kun taas ehdotetut toimet kuuluvat puolestaan alakohtaisiin toimintapolitiikkoihin, joita valtakunnalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset saattavat haluta tarpeen tullen toteuttaa. Tarvitaan vihreää elpymistä. Se voi kuitenkin toteutua vain, jos Euroopan kansalaiset ja yritykset sitoutuvat hankkeeseen. Niinpä alue- ja paikallisviranomaisilla on merkittävä rooli asiassa.

Muutosehdotus 19

9 artikla

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Siirretyn säädösvallan käyttäminen 1. Komissiolle siirrettyä 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset. 2. Siirretään komissiolle [julkaisutoimisto: tämän asetuksen voimaantulopäivästä] määräämättömäksi ajaksi 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. 3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. 4. Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. 5. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 6. Edellä olevan 3 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

Perustelu

Euroopan komission delegoitujen säädösten käyttö tavoitteiden tarkistamiseen ei ole SEUT-sopimuksen 290 artiklan mukaista.

II POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

1. toteaa, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelma on yksi Euroopan unionin lippulaivahankkeista, mutta korostaa, että Eurooppa-hankkeen uusi kasvustrategia sekä Euroopan komission äskettäin julkaisema tiedonanto EU:n talousarviosta tukevat elpymissuunnitelmaa, jolla varmistetaan, että meneillään olevasta terveys- ja talouskriisistä elvytään täysin ja nopeasti. Komitea korostaa, että vihreän kehityksen ohjelman keskeisenä tavoitteena on oltava siirtyminen ilmastoneutraaliuteen viimeistään vuoteen 2050 mennessä, ja samalla on edistettävä ripeää ja kestäväpohjaista elpymistä. Komitea toteaa, että tämä siirtymä tuo mukanaan uusia mahdollisuuksia unionille ja sen kansalaisille ja edistää entistä sopeutumiskykyisemmän yhteiskunnan ja talouden luomista.

2. kannattaa EU:n pitkän aikavälin ilmastoneutraaliustavoitteen vahvistamista asianmukaisen oikeudellisesti sitovan tavoitteen avulla, sillä se on välttämätön askel Eurooppa-hankkeen suuntaamiseksi kohti peruuttamatonta ilmastoneutraaliutta vuoteen 2050 mennessä. Tämä sitoumus on tarpeen, jotta voidaan vahvistaa Euroopan unionin asemaa ilmastotoimien maailmanlaajuisena johtajana ja kasvihuonekaasujen nettopäästöjen nollatasoon tähtäävien kunnianhimoisten tavoitteiden säilyttämisen ja kasvihuonekaasujen poistumien lisäämisen puolestapuhujana. Se on tarpeen myös, jotta voidaan valaa luottamusta kansalaisiin, yrityksiin ja kansalaisyhteiskuntaan ja varmistaa näin osallistava ja yhteinen toiminta. Tässä yhteydessä olisi myös tärkeää pohtia jo nyt vuoden 2050 jälkeistä politiikan kehityspolkua, koska negatiivisiin päästöihin perustuva kestävä järjestelmä on todennäköisesti edelleen tarpeellinen. Niin ikään on tärkeää kehittää sukupolvien välisen ilmasto-oikeudenmukaisuuden käsitettä ja ottaa se huomioon nykyisessä ja tulevassa päätöksenteossa.

3. toteaa, että nykyinen terveyskriisi vain korostaa tarvetta siirtyä kohti entistä kestävämpää ja sopeutumiskykyisempää yhteiskuntaa ja taloutta, koska sillä, ettei ilmastonmuutosta oteta jatkossakaan huomioon, voisi olla vielä tuntuvammat seuraukset maailmanlaajuisesti. Komitea korostaa, että siirtymän on oltava oikeudenmukainen, asteittainen ja pysyvä, sillä kestävyysperiaatteiden vastaiset lyhyen aikavälin ratkaisut voisivat paremminkin haitallisia kuin hyödyllisiä ilmastoneutraaliuteen siirryttäessä.

4. korostaa, että eurooppalaisella ilmastolailla olisi myös voitava varmistaa, että kasvihuonekaasujen nettopäästöjen nollatason saavuttamiseksi toteutettavat toimenpiteet vahvistavat eivätkä vaaranna ensisijaisia ympäristötavoitteita, kuten biologisen monimuotoisuuden suojelua ja suojeltujen alueiden hallinnointia.

5. kehottaa komissiota pohtimaan Yhdistyneen kuningaskunnan EU-eron vaikutuksia ilmastoneutraaliuden ja mahdollisten välitavoitteiden saavuttamiseen. Komitea muistuttaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan hiilidioksidipäästöt ovat tällä hetkellä EU:n toiseksi suurimmat ja nykyisten ja suunniteltujen päästövähennysten jälkeenkin selvästi yli EU:n keskiarvon ja että oikeudellisesti sitova kansallinen ilmastotavoite on noin 57 prosentin vähennys vuoteen 2030 mennessä ( 1 )

6. muistuttaa äskettäin antamastaan julkilausumasta ”Paikallis- ja alueviranomaisten osuus covid-19-kriisin vuoksi toteutettaviin EU:n toimiin” ja siitä, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman on oltava keskeinen osa EU:n elpymissuunnitelmaa, jotta kriisistä voi tulla mahdollisuus puuttua kiireellisesti ilmastonmuutokseen ja vahvistaa EU:n taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta.

7. pitää tarpeellisena ottaa kaikki asiaankuuluvat valtiotasoa alemmat hallinnon tasot mukaan kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien ja pitkän aikavälin kansallisten toimintapolitiikkojen laatimiseen sellaisen aidon osallistavan monitasoisen vuoropuhelun pohjalta, joka perustuu alueellisiin ja paikallisiin kokemuksiin. Komitea kannattaa ilmasto- ja energia-alan monitasoisen vuoropuhelun sisällyttämistä EU:n ilmastolainsäädännön puitteisiin mutta painottaa tarvetta soveltaa nykyistä järjestelmällisempää lähestymistapaa pyrittäessä osallistamaan paikallis- ja alueviranomaiset ilmastoneutraaliuteen siirtymisen prosesseihin, eikä vain unionin päätöksentekoprosessiin vaan myös kansainvälisiin neuvotteluihin. Komitea toistaa jäsenvaltioille ja Euroopan komissiolle kehotuksensa perustaa energia-alan pysyvä monitasoinen vuoropuhelufoorumi tukemaan paikallis- ja alueviranomaisten, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, elinkeinoelämän ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien aktiivista osallistumista energiakäänteen hallinnointiin ( 2 )

8. korostaa, että koska kansalaisten osallistuminen on olennaisen tärkeää, jotta ilmastoneutraaliuteen siirtymisessä voidaan saavuttaa merkittävää edistymistä, aloitteita, joilla kannustetaan alhaalta ylöspäin suuntautuvaan palautteeseen ja tuetaan ruohonjuuritason tietojenvaihtoa ja valistusta, on pidettävä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman onnistumisen kannalta äärimmäisen arvokkaina. Komitea ehdottaa tässä yhteydessä, että eurooppalainen ilmastosopimus sisällytetään eurooppalaiseen ilmastolakiin, ja katsoo, että sopimusta olisi kehitettävä innovatiiviseksi hallinnointivälineeksi, joka mahdollistaa kahdensuuntaisen kommunikaation, yhteistyön ja tietojenvaihdon eri tasoilla, aloilla ja alueilla EU:n ilmastopolitiikan tehokkuuden ja legitimiteetin lisäämiseksi. Komitea tähdentää, että yhteiskunnallisten toimijoiden ja muiden sidosryhmien asianmukainen osallistuminen paitsi lisää toimintalinjojen hyväksymisen todennäköisyyttä myös kannustaa edistymisen kattavaan ja avoimeen mittaamiseen ja tämän tuloksena vahvistaa paikallisten asukkaiden ja organisaatioiden konkreettista tunnetta mahdollisuudesta vaikuttaa muutosprosessiin.

9. muistuttaa, että yleispätevä lähestymistapa ei ole tarkoituksenmukainen ilmastonmuutoksen torjunnassa, ja korostaa Euroopan alueiden moninaisuutta ilmaston, ympäristön, maisemien, liikkuvuuden sekä taloudellisen ja sosiaalisen rakenteen osalta. Komitea muistuttaa, että eurooppalainen ilmastolaki on puiteasetus, jolla ilmastotavoite sisällytetään yksittäisiin toimintapolitiikkoihin, ja että sen onnistuminen riippuu vahvasti paikallis- ja alueviranomaisista. Komitea korostaa myös, että paikallis- ja alueviranomaisilla on kansalaisia lähimpänä olevana hallinnon tasona tärkeä rooli itse tuotetun sähkön kulutukseen, hajautettuun tuotantoon ja älykkäisiin verkkoihin perustuvan hajautetun energiantuotannon hallinnoinnissa, investointien edistämisessä sekä energia- ja ilmastopolitiikan nivomisessa toimenpiteisiin, joita toteutetaan asumisen, energiaköyhyyden ja liikenteen aloilla.

10. tähdentää, että eurooppalaisessa ilmastolaissa, joka on Euroopan vihreän kehityksen ohjelman keskeinen pilari ja puitelaki ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi, on varmistettava, että kaikissa EU:n toimenpiteissä sovelletaan haittavaikutusten välttämisen periaatetta ja kunnioitetaan unionin päätöksentekoprosessissa toissijaisuusperiaatteen aktivoinnin periaatteen mukaisesti täysimääräisesti kaikkia hallintotasoja kumppaneina eikä sidosryhminä.

11. katsoo, ettei ilmastonmuutostavoitteiden toteuttamista koskevia periaatteellisia päätöksiä tulisi tehdä delegoitujen säädösten muodossa, sillä muutoin rajoitetaan alue- ja paikallisviranomaisten yhteispäätösvaltuuksia. AK:n mielestä ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi määriteltävä kehityspolku on tällainen periaatteellinen päätös.

12. katsoo, että eurooppalaisen ilmastolain tavoitteiden saavuttamiseksi on olennaisen tärkeää, että käytettävissä on laadukasta ja varmennettua tietoa, joka tarjoaa perustan päätöksenteolle sekä asianmukaisten politiikkojen ja toimenpiteiden määrittelylle. Ilmastonmuutoksen vaikutukset ilmenevät aluetasolla ja kohdistuvat suoraan alueisiin ja kuntiin. Kansallisten inventaarioiden laatimisesta ja toimittamisesta vastaavat kunkin jäsenvaltion viranomaiset. Mittausten laadun parantamiseksi on tärkeää kehittää menettelyjä vuorovaikutuksessa EU:n, jäsenvaltioiden ja paikallis- ja aluetason kesken, jotta kunnat ja alueet voivat laatia omat inventaarionsa samojen kriteerien mukaisesti alueellisen lähestymistavan pohjalta. Näiden tietojen avulla olisi mahdollista määritellä kasvihuonekaasupäästöjä koskevat erityiset skenaariot, joiden avulla voidaan laatia kunkin alueen sosioekonomisiin ja ympäristöolosuhteisiin mukautettuja toimintasuunnitelmia sekä erityisiä alakohtaisia tavoitteita. Alueelliseen ja paikalliseen näkökulmaan perustuva seuranta antaa lisäksi mahdollisuuden analysoida paremmin mahdollisia poikkeamia suunnitelmissa määritellyistä kehityspoluista sekä niiden korjaamiseksi tarvittavia toimenpiteitä.

13. vahvistaa, että edistymisen tehokas seuranta voi lisätä ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi toteutettavien toimien erottuvuutta, avoimuutta ja omaksumista ja että tällaisten vaikutusten syntyminen edellyttää, että tiedot edistymisen seuraamiseksi unionin ilmastolainsäädännön alalla tulisi kerätä tarvittaessa alueellisella eikä valtakunnallisella tasolla. Komitea ehdottaa, että kerätyt tiedot olisivat jatkuvasti, eikä vain säännöllisten kertomusten muodossa, helposti yleisön saatavilla, sillä sidosryhmien osallistuminen seurantaprosessiin saattaa osoittautua olennaisen tärkeäksi tekijäksi, jotta voidaan jatkaa realistisella ja yleisesti hyväksyttävällä kehityspolulla kohti vuoteen 2050 asetettua ilmastoneutraaliuden tavoitetta.

14. katsoo, että energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta annetussa asetuksessa on oltava säännöksiä, joilla varmistetaan, että kansallisesti määriteltyihin panoksiin sisällytetään alueellisesti ja paikallisesti määriteltyjen panosten eritelmä, jotta tunnustetaan valtiotasoa alempien hallintotasojen rooli kansainvälisten ilmastositoumusten täyttämisessä. Komitea viittaa tässä yhteydessä aiheesta ”Vuoden 2020 jälkeinen ilmastohallinto eurooppalaisesta ja maailmanlaajuisesta näkökulmasta: panos UNFCCC:n COP24-konferenssiin” antamaansa lausuntoon, jonka esittelijänä oli Andrew Varah Cooper.

15. korostaa, että paikallisten ja alueellisten tavoitteiden huomioon ottaminen paitsi lisäisi avoimuutta ja parantaisi edistymisen yleisen seurannan laatua ja tarkkuutta myös hyödyttäisi suuresti yhteistyötä ja synergioita kaikkien hallintotasojen välillä sekä toimien toteuttamisessa että määrärahojen osoittamisessa. Näin vähennettäisiin huomattavasti riskiä siitä, että eurooppalaisen ilmastolainsäädännön piiriin kuuluvat yksittäiset toimintapolitiikat voisivat vaikuttaa haitallisesti unionin alueelliseen yhteenkuuluvuuteen.

16. korostaa, että määrärahojen räätälöity suora kohdentaminen alueellisesti ja paikallisesti mukautettuihin toimenpiteisiin tasokohtaisten tavoitteiden mukaisesti vaikuttaisi voimakkaasti talouden suhdanteisiin ja saisi myös yhteisöt toimimaan aktiivisemmin erilaisten osallistumisrakenteiden puitteissa.

17. ehdottaa, että kansallisten toimenpiteiden arvioinnin päätelmiin ja energiaunionin tilaa koskevaan katsaukseen sisällytetään paikallis- ja aluetasoa koskeva luku, jolla lisätään avoimuutta ja tarkkuutta koko Euroopan unionissa tapahtuvan edistymisen seurannassa. AK kannattaa tällaisen luvun laatimista.

18. toistaa kehotuksensa perustaa eurooppalainen ilmastoneutraaliuden seurantakeskus, jonka tehtävänä on auttaa täyttämään kansalliset raportointivelvoitteet energiaunionin hallinnon puitteissa. Keskuksen pitäisi asettaa riippumattomalla tavalla ja julkisesti päätöksentekijöiden ja suuren yleisön saataville kaikki ajantasainen tieteellinen tieto ilmastonmuutoksesta ja sen rajoittamiseen liittyvistä skenaarioista. Samalla olisi tarkasteltava uudelleen EU:n toimivaltuuksia EU:n osaamispanoraaman puitteissa. Seurantakeskus auttaisi lisäksi Euroopan alueiden erityispiirteiden ja haavoittuvuuksien kartoittamisessa ja seurannassa, jotta voidaan välttää siirtymäprosessin vastustaminen. Euroopan vihreän kehityksen ohjelma on EU:n uusi kasvustrategia, ja sen on oltava EU:n covid-19-pandemian jälkeisen kestävän elpymisen strategian keskeinen tukipilari, ja näin ollen toimintapolitiikkojen täytäntöönpanon yhteensovittaminen osaamisen kehittymisen kanssa on olennaisen tärkeää tulevaisuuteen suuntautuneiden toimintapolitiikkojen laatimisen, oikeudenmukaisen yhteiskunnan ja vakaan ja kasvavan talouden kannalta.

19. korostaa, että yleiseen osallistumiseen tähtäävien toimien tehokkuus riippuu paitsi siitä, että tietoja kerätään yhteiskunnan kaikilta aloilta, myös siitä, että annetaan asianmukaista tietoa kulloisenkin panoksen vaikutuksista. Kestävän kehityksen mukaiset ratkaisut edellyttävät sidosryhmien yhteistyötä sekä järjestelmien toiminnan ja ylläpidon että päätöksentekoprosessin yhteydessä. Sen vuoksi yleisön osallistumiseen tähtäävät toimet, joissa keskitytään ainoastaan yksisuuntaiseen viestintään, eivät riitä edistämään muutoksia käyttäytymisessä.

20. kannattaa ilmastotavoitteiden saavuttamista uusiutuvien energialähteiden avulla. AK:n mielestä ydinenergia ei ole kestäväpohjainen tulevaisuuden teknologia, eikä se hyväksy ydinvoiman käytön lisäämistä.

21. muistuttaa, että Euroopan paikallis- ja alueviranomaiset ovat osa EU:n rikasta ja monimuotoista valtiollista ja demokraattista rakennetta ja että niitä olisi kohdeltava sellaisina. Komitea painottaa tässä yhteydessä, että paikallis- ja alueviranomaisten osallistumisen ei pidä katsoa olevan osa yleisön osallistumista, eikä se saisi rajoittua tiettyihin toimiin. Sen sijaan on mahdollistettava alue- ja paikallisviranomaisten järjestelmällinen osallistuminen poliittisen päätöksentekoprosessin kaikkiin vaiheisiin sekä olemassa olevien lainsäädäntöelinten arvioimiseen ja uudelleentarkasteluun. Komitea muistuttaa, että Pariisin sopimuksessa tunnustetaan monitasoisen hallinnon merkitys ilmastopolitiikassa sekä tarve tehdä yhteistyötä alueiden ja kuntien kanssa ja että Pariisin sopimuksen osapuolet ovat sopimuksen 2 artiklassa sitoutuneet sovittamaan julkiset ja yksityiset rahoitusvirrat yhteen sopimuksen tavoitteiden ja ilmastokestävyyteen tähtäävän kehityksen kanssa. Ilmastolain puitteissa on tarkoitus luoda jo olemassa olevien ja vasta käyttöön otettujen raportointi- ja seurantaprosessien avulla perusta rahoitusvirtojen kokonaisvaltaiselle mukauttamiselle Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisiksi sekä EU- että jäsenvaltiotasolla.

22. muistuttaa, että ydinvoimaan liittyy huomattavia kestävyysongelmia (sekä raaka-aineiden osalta että ratkaisemattoman ydinjäteongelman vuoksi), ja suosittaa siksi, että ilmastotavoitteisiin pyritään SEUT-sopimuksen 194 artiklan mukaisesti etupäässä uusiutuvia energialähteitä hyödyntämällä eikä ydinvoiman käyttöä lisäämällä.

Bryssel, 2. heinäkuuta 2020. Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1).

(1) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1).

(1) Climate Neutrality as Long-term Strategy: The EU’s Net Zero Target and Its Consequences for Member States, O. Geden, F. Schenuit, elokuu 2019.

(2) AK on ilmaissut kantansa useissa lausunnoissaan: ”Energiaunionin hallinto ja puhdas energia”, esittelijä: Bruno Hranić; ”Puhdas maapallo kaikille – Eurooppalainen visio kukoistavasta, nykyaikaisesta, kilpailukykyisestä ja ilmastoneutraalista taloudesta”, esittelijä Michele Emiliano; ”Vuoden 2020 jälkeinen ilmastohallinto eurooppalaisesta ja maailmanlaajuisesta näkökulmasta: panos UNFCCC:n COP24-konferenssiin”, esittelijä Andrew Varah Cooper; joulukuussa 2019 hyväksytty AK:n päätöslauselma Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta.