Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille - Tulostaulu vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteutumisen seuraamiseksi Euroopan unionissa: puolivuotispäivitys (Vuoden 2003 jälkipuolisko) /* KOM/2003/0812 lopull. */





KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE - TULOSTAULU VAPAUTEEN, TURVALLISUUTEEN JA OIKEUTEEN PERUSTUVAN ALUEEN TOTEUTUMISEN SEURAAMISEKSI EUROOPAN UNIONISSA: PUOLIVUOTISPÄIVITYS (VUODEN 2003 JÄLKIPUOLISKO) SISÄLLYS 1. Yhteenveto 2. Maahanmuuttopolitiikka 2.1. Kumppanuussuhde lähtö- ja kauttakulkumaihin 2.2. EU:n yhteinen turvapaikkajärjestelmä 2.3. Kolmansien maiden kansalaisten oikeudenmukainen kohtelu 2.4. Maahanmuuttovirtojen hallinta 3. Todellinen Euroopan oikeusalue 3.1. Oikeussuojan parempi saatavuus EU:ssa 3.2. Oikeuden päätösten vastavuoroinen tunnustaminen 3.3. Yhtenäistämisen jatkaminen yksityisoikeuden alalla 4. Rikollisuuden torjunta koko unionissa 4.1. Rikosten ehkäiseminen unionin tasolla 4.2. Yhteistyön tehostaminen rikollisuuden vastaisessa toiminnassa 4.3. Eräiden rikollisuuden muotojen torjunta 4.4. Erityistoimet rahanpesun torjumiseksi 5. Unionin sisä- ja ulkorajapolitiikka sekä viisumipolitiikka, EY:n perustamissopimuksen 62 artiklan soveltaminen ja Schengenin säännöstön siirtäminen yhteisön toimivaltaan 6. Unionin kansalaisuus 7. Yhteistyö huumeiden torjunnassa 8. Ulkoisen toiminnan vahvistaminen 9. Muut vireillä olevat aloitteet 1. Yhteenveto Amsterdamin sopimuksessa, Wienin toimintasuunnitelmassa ja Tampereella 15.-16. lokakuuta 1999 pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen päätelmissä sovittiin vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamiseksi tarvittavista toimenpiteistä ja niiden toteutusaikataulusta. Tampereen Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota laatimaan tulostaulun, jonka avulla voidaan säännöllisesti seurata näiden tavoitteiden edistymistä. Komissio laati ensimmäisen tulostaulun maaliskuussa 2000. Tulostaulua on päivitetty kuuden kuukauden välein. Myöhemmissä päivityksissä on otettu huomioon myös ensin Laekenin (2001) ja sittemmin Sevillan (2002) ja Thessalonikin (kesäkuu 2003) Eurooppa-neuvostoissa asetetut tavoitteet. Koska Amsterdamin sopimuksessa asetettiin toukokuu 2004 määräajaksi, johon mennessä vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen ensimmäinen vaihe on toteutettava, tämä on tulostaulun viimeistä edellinen puolivuotispäivitys, joka perustuu Tampereella asetettuun alkuperäiseen toimintaohjelmaan. Komission tarkoituksena on antaa kesäkuussa 2004 tiedonanto, jossa esitetään puolueeton kokonaisarvio siitä, miten hyvin Tampereella asetetut tavoitteet ja Amsterdamin sopimuksesta johtuvat velvoitteet on pystytty toteuttamaan. Arvioinnissa otetaan huomioon lähiaikoina käynnistettävän EU:n kansalaisten ja muiden asianomaisten tahojen verkkokonsultoinnin tulokset sekä muiden toimielinten (mm. Euroopan parlamentin) kannanotot. Tiedonannon yhteydessä esitetään Tampereen tulostaulun viimeinen päivitys. Lisäksi tiedonannossa luonnostellaan suuntaviivoja vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen kehittämistä koskevaa toista vaihetta eli Tampere II -toimintaohjelmaa varten. Sen lähtökohtana on perustuslakisopimuksen teksti. Seuraavassa tarkastellaan aiempien päivitysten tavoin edistymistä Tampereen päätelmien toteuttamisessa, lainsäädäntöprosessin viiveitä ja vielä ratkaisematta olevia kysymyksiä. Johdannon liitteenä on luettelo tärkeimmistä komission ehdotuksista ja jäsenvaltioiden aloitteista, jotka odottavat vielä EU:n muiden toimielinten hyväksymistä. Lisäksi luetellaan keskeiset ehdotukset, jotka komission on työohjelmansa mukaan tarkoitus esittää vuoden 2004 aikana. Vuoden 2003 jälkipuolisko on ollut tärkeä ajanjakso vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen tulevan kehityksen ja etenkin sen toisen vaiheen kannalta. Tänä aikana Euroopan tulevaisuutta käsittelevä valtuuskunta sai työnsä päätökseen ja hallitustenvälinen konferenssi käynnistyi Roomassa 4. lokakuuta 2003. Valmistelukunta teki arvokkaan työn laatiessaan perustuslakisopimuksen luonnokseen varsin yksityiskohtaiset määräykset oikeus- ja sisäasioista. Komissio on tyytyväinen valmistelukunnan luonnokseen, kuten todetaan 17. syyskuuta 2003 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 48 artiklan mukaisesti annetussa lausunnossa. Oikeus- ja sisäasioita koskevat määräykset kehittäisivät päätöksentekomenetelmiä nykyistä tehokkaampaan, avoimempaan ja demokraattisempaan suuntaan ja vahvistaisivat myös unionin oikeus- ja sisäpoliittisia tavoitteita. Vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen kehittäminen nykyisen Tampereen ohjelman mukaisesti sai lisävauhtia Thessalonikissa kesäkuussa 2003 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa. Kokouksen päätelmissä vahvistetaan vuotta aiemmin Sevillassa esitetyt suuntaviivat ja EU:n strategiset painopistealueet, jotka ovat maahanmuutto, turvapaikka-asiat ja unionin ulkorajojen valvonta. Erikseen viitataan EU:n alueella laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten kotouttamiseen sekä tarpeeseen edistää maahanmuuttopolitiikan ulkoista ulottuvuutta. Näin pyritään jo valmistelemaan myös Amsterdamin sopimuksessa asetetun määräajan (toukokuu 2004) jälkeen toteutettavia toimenpiteitä. Näitä toimenpiteitä käsitellään erikseen jäljempänä. Brysselissä 16.-17. lokakuuta 2003 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä omistetaan kokonainen luku vapauden, turvallisuuden ja oikeuden vahvistamiselle. Pääpaino on Sevillassa ja Thessalonikissa tehtyjen päätösten jatkotoimenpiteillä. Erityisesti viitataan unionin yhteisten rajojen valvontaan ja muuttovirtojen hallintaan. Lisäksi päätelmissä kehotetaan jatkamaan toimia tiiviimmän poliisi-, oikeus- ja tulliyhteistyön toteuttamiseksi ja vahvistamaan lainvalvontaviranomaisten välistä yhteistyötä erityisesti vakavan rikollisuuden ja terrorismin operatiivisen torjunnan osalta. Näin EU:n historian suurimman laajentumisen kynnyksellä, kun Amsterdamin sopimuksessa asetetun määräajan päättymiseen on enää kuusi kuukautta, vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen ensimmäisen vaiheen toteuttaminen on entistäkin selvemmin valtion- ja hallitusten päämiesten keskeinen poliittinen päämäärä. Kaikilla rintamilla on edistytty sen jälkeen kun tulostaulua päivitettiin viimeksi (22. toukokuuta 2003), mutta voi olla, että joitakin olennaisia säädöksiä ei ehditä antaa ennen määräajan umpeutumista ensi vuonna. Siksi komissio kehottaa neuvostoa työskentelemään entistä tiiviimmin lähikuukausina ja toivoo, että jäsenvaltiot luopuisivat kansallisista varaumistaan useiden säädösehdotusten osalta. Yhteinen turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikka Tulostaulun edellinen päivitys koski vuoden 2003 alkupuoliskoa. Siinä esitettiin yleisesti ottaen myönteinen arvio yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän ensimmäisen vaiheen etenemisestä. Tämä arvio perustui siihen, että kyseisellä ajanjaksolla oli otettu käyttöön tilapäisen suojelun järjestelmä ja annettu turvapaikanhakijoiden vastaanottoa koskevia vähimmäisvaatimuksia sääntelevä säädös sekä asetus, jolla korvattiin turvapaikkahakemuksen käsittelemisestä vastuussa olevan valtion määrittämistä koskeva Dublinin yleissopimus. Lisäksi Eurodac-järjestelmä on ollut toiminnassa vuoden 2003 alusta lähtien. Eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän ensimmäisen vaiheen täydentämistä varten on välttämätöntä (kuten Thessalonikin Eurooppa-neuvosto muistutti) sopia vielä kahdesta järjestelmän keskeisestä osasta. Ensimmäinen ehdotus koskee pakolaisaseman yhteistä määritelmää ja yhteistä lähestymistapaa toissijaiseen suojeluun. Toinen ehdotus, jota puheenjohtajavaltio Italia on ajanut tarmokkaasti, koskee turvapaikkamenettelyjä ja sisältää yhteisen luettelon turvallisista lähtömaista. Vaikka Eurooppa-neuvosto toivoi, että säädökset annettaisiin ennen vuoden 2003 loppua, neuvostossa ei puheenjohtajavaltion ponnisteluista huolimatta ole vieläkään päästy yhteisymmärrykseen näistä kahdesta ehdotuksesta. Komissio esittää vuoden 2004 alussa myös ehdotuksen neuvoston päätökseksi Euroopan pakolaisrahaston seuraavasta toimintajaksosta, joka kattaa vuodet 2005-2010. Maahanmuuttopolitiikan puolella vuoden 2003 jälkipuoliskon tärkeimpiä saavutuksia on direktiivin antaminen EU:n alueella pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemasta. Direktiivin tuomia keskeisiä parannuksia ovat mahdollisuus saada EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön asema viiden vuoden laillisen oleskelun jälkeen, ja tasapuolisen kohtelun periaatteen tunnustaminen monilla yhteiskunta- ja talouselämän aloilla. Lisäksi direktiivi yhdenmukaistaa edellytykset sille, että jäsenvaltiossa pitkään oleskellut henkilö voi siirtyä toiseen jäsenvaltioon työskentelemään tai opiskelemaan. Komissio antoi 3. kesäkuuta 2003 maahanmuuttoa, kotouttamista ja työllisyyttä käsittelevän tiedonannon. Thessalonikin Eurooppa-neuvosto korosti, että jäsenvaltioiden on kehitettävä kotouttamispolitiikkaansa yhtenäisen Euroopan unionin kehyksen mukaisesti, pyysi komissiota esittämään vuosittain raportin kotouttamisesta ja painotti, että on tärkeää kehittää yhteistyötä ja tiedonvaihtoa vastaperustetun kotouttamisasioihin keskittyvien kansallisten yhteyspisteiden verkoston puitteissa. Kansallisten yhteyspisteiden kehittämistyön jatkuessa komissio käynnisti kesän aikana kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista koskevan pilottihankkeen, joka sai hyvin myönteisen vastaanoton kansalaisyhteiskunnan keskuudessa. Lisäksi komissio on vauhdittanut vuonna 2002 pilottihankkeena käynnistetyn EU:n muuttoliikkeiden verkoston toimintaa. Direktiivi perheiden yhdistämisestä annettiin 22. syyskuuta 2003. Puheenjohtajavaltio Italian rakentavan toiminnan tuloksena neuvosto pääsi 6. marraskuuta 2003 poliittiseen yhteisymmärrykseen direktiivistä, joka koskee viranomaisten kanssa yhteistyötä tekeville ihmiskaupan uhreille myönnettävää lyhytaikaista oleskelulupaa. Sen sijaan heinäkuussa 2001 esitetyn työvoimamuuttajien maahanpääsyä koskevan direktiiviehdotuksen käsittely on edennyt hitaasti, kuten neuvosto totesi 27. marraskuuta 2003. Komissio täydentää lähiaikoina opiskelijoiden maahanpääsyä koskevaa direktiiviehdotusta ehdotuksella direktiiviksi tutkijoiden maahanpääsystä. Thessalonikin Eurooppa-neuvoston mukaan kolmansien maiden kansalaisten laillisia keinoja muuttaa Euroopan unioniin ottaen huomioon jäsenvaltioiden vastaanottokyky on tarkasteltava maahanmuuttajien kotimaiden kanssa tehtävän tehostetun, molempien osapuolien kannalta hyödylliseksi osoittautuvan yhteistyön puitteissa. Lokakuussa Brysselissä pidetyssä kokouksessaan Eurooppa-neuvosto pani merkille komission aloitteen tutkia laillisen ja laittoman maahanmuuton välistä suhdetta ja kehotti jäsenvaltioita, unioniin liittyviä valtioita ja ehdokasmaita tekemään tätä varten täysimääräisesti yhteistyötä komission kanssa. Komissio arvioi tutkimuksen valmistuvan kevään 2004 aikana. Laittoman maahanmuuton torjuminen on edelleen keskeinen poliittinen tavoite. Thessalonikin Eurooppa-neuvosto vahvisti kokonaisvaltaisen lähestymistavan, jota esitettiin 3. kesäkuuta 2003 annetussa tiedonannossa laitonta maahanmuuttoa koskevan yhteisen politiikan kehittämisestä, ihmisten salakuljetuksesta ja ihmiskaupasta, ulkorajoista ja laittomien maahanmuuttajien palauttamisesta. Viimeaikaisessa keskustelussa on painotettu ulkorajojen valvontastrategian kehittämistä (tätä näkökohtaa käsitellään tarkemmin johdannon kappaleessa "Unionin sisä- ja ulkorajoihin sekä viisumipolitiikkaan ja Schengen-alueeseen liittyvät kysymykset"). Vastauksena Thessalonikin Eurooppa-neuvoston pyyntöön neuvosto pääsi 3. lokakuuta 2003 periaatesopimukseen maahanmuuttoasioiden yhteyshenkilöverkoston perustamisesta. Virallinen päätös asiasta tehtäneen vuoden 2003 loppuun mennessä. Thessalonikin päätelmissä todetaan, että laittomien maahanmuuttajien palauttamista koskevan yhteisen politiikan toteuttamista voitaisiin tehostaa vahvistamalla nykyistä yhteistyötä. Marraskuussa 2003 päästiin poliittiseen yhteisymmärrykseen Italian aloitteesta, joka koskee yhteisten lentojen järjestämistä kahden tai useamman jäsenvaltion alueella laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten poistamiseksi unionista. Lisäksi neuvosto antoi marraskuussa direktiivin avunannosta kauttakulkutilanteissa lentoteitse tapahtuvien palauttamistoimenpiteiden yhteydessä. Neuvosto pääsi 6. marraskuuta poliittiseen yhteisymmärrykseen myös neuvoston päätöksestä, jossa säädetään kolmansien maiden kansalaisia koskevien maastapoistamispäätösten vastavuoroisesta tunnustamisesta annetun neuvoston direktiivin 2001/40/EY soveltamisesta aiheutuvan taloudellisen epätasapainon korvaamista koskevista käytännön perusteista ja säännöistä. Thessalonikin Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaan on toteutettava palauttamispolitiikkaa koskevia järjestelyjä, joihin on sisällytettävä myös rahoitusosio. Brysselissä lokakuussa 2003 kokoontunut Eurooppa-neuvosto ilmaisikin tyytyväisyytensä komission aikomukseen esittää ehdotus palauttamista varten myönnettävästä taloudellisesta tuesta. Komissio esittää lähiaikoina tähän liittyvän ehdotuksen palauttamisen hallintaa varten perustettavasta maahanmuuttopoliittisesta rahoitusvälineestä. Komissio esittää vuoden 2004 aikana myös ehdotuksen neuvoston direktiiviksi palauttamismenettelyjä koskevista vähimmäisvaatimuksista ja palauttamispäätösten vastavuoroisesta tunnustamisesta. Maahanmuuttokysymysten sisällyttämiseksi unionin ulkosuhteisiin on edelleen kehitettävä Tampereella määriteltyä ja Sevillan, Thessalonikin sekä viimeksi lokakuussa 2003 Brysselin Eurooppa-neuvostossa vahvistettua kokonaisvaltaista toimintamallia. Komissio on edelleen pyrkinyt sisällyttämään maahanmuuttokysymykset yhteisön ja sen ulkopuolisten maiden alueellisiin yhteistyöohjelmiin. Komissio ehdotti kesäkuussa 2003 maahanmuutto- ja turvapaikka-asioihin liittyvän, kolmansille maille suunnattavan taloudellisen ja teknisen avun ohjelman perustamista. Asian käsittely on edennyt ripeästi neuvostossa ja Euroopan parlamentissa, ja ohjelma on tarkoitus hyväksyä vuoden 2004 alussa. Thessalonikin päätelmistä johtuvana käytännön toimenpiteenä neuvoston on määrä hyväksyä vuoden loppuun mennessä arviointijärjestelmä, jonka avulla voidaan seurata suhteita kolmansiin maihin laittoman maahanmuuton torjumisen alalla. Jotta yhteisö saisi nopeasti tuloksia kolmansien maiden kanssa tehtäviä takaisinottosopimuksia koskevissa neuvotteluissa ja voisi siten tehostaa muuttovirtojen valvontaa, on selvää, että sen on esiinnyttävä yksimielisenä noudattaen monialaista toimintamallia, joka kattaa EU:n useita eri politiikkoja. Edistystä on tapahtunut viime aikoina, sillä takaisinottosopimus Macaon kanssa allekirjoitettiin lokakuussa 2003 ja takaisinottosopimus Sri Lankan kanssa allekirjoitetaan lähiaikoina. Hongkongin kanssa jo marraskuussa 2002 allekirjoitettu sopimus samoin kuin Macaon kanssa tehty sopimus tullevat voimaan vuoden 2004 alkupuolella. Lisäksi Albanian kanssa käydyissä neuvotteluissa päästiin sopimukseen marraskuun 2003 alussa. Takaisinottosopimus on tarkoitus parafoida joulukuussa 2003. Kiinan kanssa parafoitiin yhteisymmärryspöytäkirja hyväksytyn matkustuskohteen asemasta (Agreed Destination Status) EU:n ja Kiinan huippukokouksessa 30. lokakuuta 2003. Pöytäkirja on tarkoitus allekirjoittaa vuoden loppuun mennessä. Pöytäkirja helpottaa EU:hun suuntautuvaa ryhmämatkailua ja sisältää takaisinottolausekkeen, jossa velvoitetaan Kiinan valtio ottamaan takaisin henkilöt, jotka ovat jääneet EU:n alueelle viisuminsa voimassaolon päättymisen jälkeen. Lisäksi siinä on määräyksiä, jotka mahdollistavat kyseisten henkilöiden nopean palauttamisen. Laitonta maahanmuuttoa ja ihmiskauppaa koskevien korkean tason neuvottelujen aikana Kiina ilmoitti olevansa valmis käsittelemään palauttamiskysymyksiä vuoden 2004 alkupuoliskolla korkean tason neuvotteluina järjestettävässä erityiskokouksessa, jossa käsitellään palauttamista ja laillista maahanmuuttoa. Komissio laatii Kiinaa varten luonnoksen takaisinottosopimukseksi heti kun mahdollista, ja toivoo, että ensimmäinen virallinen takaisinottosopimusta koskeva neuvottelukierros voidaan järjestää pian palauttamista koskevan erityiskokouksen jälkeen. Venäjän ja Ukrainan kanssa on käyty kolme neuvottelukierrosta takaisinotosta. EU:n ja Venäjän huippukokouksessa 6. marraskuuta annetussa yhteisessä julistuksessa todetaan, että neuvottelut pyritään saamaan pikaisesti päätökseen. Komissio pyrkii määrätietoisesti tekemään takaisinottosopimukset sekä Venäjän että Ukrainan kanssa mahdollisimman pian. Pakistanin kanssa käytiin lokakuussa 2003 alustavia teknisiä neuvotteluja takaisinotosta, ja varsinaiset sopimusneuvottelut arvioidaan voitavan käynnistää alkuvuodesta 2004. Komissio esittää vuoden 2004 alussa raportin yhteisestä takaisinottopolitiikasta lokakuussa 2003 Brysselissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston pyynnön mukaisesti. Kohti Euroopan oikeus- ja turvallisuusaluetta Yksityisoikeudelliset asiat Yksityisoikeuden alan oikeudellisen yhteistyön alalla on edistytty vastavuoroista tunnustamista koskevan toimintaohjelman toteuttamisessa. Lapsen huoltoa ja avioliittoa koskeva asetus hyväksyttiin äskettäin. Asetuksella on suora vaikutus EU:n kansalaisten elämään, sillä kuten 16.-17. lokakuuta 2003 Brysselissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä todetaan, se mahdollistaa kansallisten tuomioiden tunnustamisen ja täytäntöönpanon koko yhteisössä ja laajentaa huomattavasti kansalaisten oikeussuojakeinoja. Asetus on merkittävä edistysaskel pyrittäessä takaamaan alaikäisten huoltoa ja suojelua koskevien päätösten täytäntöönpano. Komissio on myös tyytyväinen, että samalla on edistytty lapsen huoltoa koskevan vuoden 1996 Haagin yleissopimuksen ratifioinnissa. Perheoikeuden alalla komissio keskittyy lähiaikoina perintöoikeuden kehittämiseen. Toinen tärkeä säädösehdotus koskee direktiiviä rikoksen uhreille (mm. terrorismin uhreille) maksettavista valtion korvauksista. Ehdotuksen käsittelyssä on edistytty merkittävästi Italian puheenjohtajakaudella. Komission mielestä ehdotus on tärkeä pelinavaus, sillä siinä asetetaan vähimmäisvaatimukset, jotka takaavat rikoksen uhreille oikeudenmukaisen kohtelun. Hiljattain on käynnistetty tiedotuskampanja oikeudellisesta yhteistyöstä siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa. Kampanjan avulla pyritään lisäämään kansalaisten tietoisuutta oikeussuojan yhtäläisen saatavuuden merkityksestä. Lisäksi komissio ja Euroopan neuvosto julistivat yhteisesti lokakuun 25. päivän Euroopan yksityisoikeuden päiväksi ja järjestivät yleisötilaisuuksia sen tekemiseksi tunnetuksi. Oikeusapua koskeva direktiivi annettiin tammikuussa 2003. Komissio toteutti lupauksensa säätää tarvittavista täytäntöönpanotoimista tekemällä kesäkuussa 2003 päätöksen oikeusapuhakemusten välittämisessä käytettävän lomakkeen laatimisesta. Ehdotus eurooppalaisen maksusuoritusmääräyksen käyttöönotosta esitetään vuoden loppuun mennessä. Siihen sisällytetään myös yhdenmukaistetut lomakkeet. Neuvoston odotetaan hyväksyvän vuoden 2003 loppuun mennessä yhteisen kannan riitauttamattomia vaateita koskevaan komission ehdotukseen, jotta ehdotus voidaan toimittaa Euroopan parlamentille ja hyväksyä lopullisesti ennen parlamentin nykyisen toimikauden loppua. Komissio esitti 22. heinäkuuta 2003 ehdotuksen asetukseksi sopimuksenulkoisiin velvoitteisiin sovellettavasta laista (Rooma II). Ehdotusta valmisteltaessa kuultiin laajasti eri tahoja. Sen tavoitteena on varmistaa, että kaikkien jäsenvaltioiden tuomioistuimet soveltavat samoja sääntöjä sopimuksenulkoisiin velvoitteisiin liittyvien oikeusriitojen ratkaisemisessa sovellettavan aineellisen oikeuden säännösten määrittämiseksi. Asetus tulee edistämään tällaisten riitojen ratkaisemisen avoimuutta ja ennustettavuutta. Rikosoikeudelliset asiat Komissio esitti helmikuussa 2003 vihreän kirjan rikoksista epäiltyjen ja syytettyjen etujen turvaamisesta rikosoikeudenkäynneissä Euroopan unionin alueella. Asiasta järjestettiin julkinen kuulemistilaisuus 16. kesäkuuta 2003 ja Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa marraskuussa 2003. Nyt komissio valmistautuu esittämään ehdotuksen puitepäätökseksi menettelyllisistä takeista. Puitepäätös on vasta ensimmäinen vaihe vastavuoroista tunnustamista koskevan toimintaohjelman toteuttamisessa; sen jälkeen on tarkoitus toteuttaa myös muita toimenpiteitä. Komissio julkaisee lähiaikoina kaksi vihreää kirjaa, joista toisessa käsitellään tutkintavankeutta ja ilman vapaudenmenetystä toteutettavien keinojen tunnustamista ja täytäntöönpanoa. Toisessa käsitellään rikosoikeudellisten seuraamusten lähentämistä, tunnustamista ja täytäntöönpanoa Euroopan unionissa. Neuvosto on jatkanut keskusteluja Kreikan tekemästä ne bis in idem -periaatteen soveltamista koskevasta aloitteesta. Tässä yhteydessä komissiota on pyydetty esittämään uusia ehdotuksia tuomioistuinten toimivaltaa koskevien ristiriitojen ehkäisemisestä. Komissio esittää joulukuussa 2003 ensimmäisen kertomuksensa rikoksen uhrien asemaa rikosoikeudenkäyntimenettelyissä koskevan puitepäätöksen täytäntöönpanosta. Ennen oikeudenkäyntiä annettujen määräysten vastavuoroiseen tunnustamiseen liittyen neuvosto teki heinäkuussa 2003 varojen jäädyttämistä ja todisteita koskevan puitepäätöksen. Komissio esitti marraskuussa 2003 ehdotuksen puitepäätökseksi eurooppalaisesta luovuttamismääräyksestä todisteiden, asiakirjojen ja tietojen hankkimiseksi rikosoikeudenkäyntejä varten. Perusajatus on se, että minkä tahansa jäsenvaltion oikeusviranomaisten olisi tunnustettava ja pantava täytäntöön todisteiden luovuttamismääräys, jonka ovat antaneet minkä tahansa toisen jäsenvaltion oikeusviranomaiset. Yksi Tampereella sovituista tavoitteista oli se, että rikollisille ei saa antaa mahdollisuutta suojautua käyttämällä hyväkseen jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmien eroja. Tältä osin ja myös terrorismin torjunnan yhteydessä on syytä todeta, että jäsenvaltioiden on pantava täytäntöön eurooppalaista pidätysmääräystä koskeva puitepäätös 31. joulukuuta 2003 mennessä. Toistaiseksi vasta muutamat jäsenvaltiot ovat toteuttaneet tarvittavat toimenpiteet. Komissio antaa vuonna 2004 puitepäätöksen kansallista soveltamista koskevan kertomuksen. Rikollisuuden torjunta koko unionissa Brysselissä lokakuussa 2003 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä kehotetaan jatkamaan toimia tiiviimmän poliisi-, oikeus- ja tulliyhteistyön toteuttamiseksi ja vahvistamaan lainvalvontaviranomaisten välistä yhteistyötä erityisesti vakavan rikollisuuden ja terrorismin operatiivisen torjunnan osalta. Komissio esittääkin lähiaikoina raportin joulukuussa 2002 tehdyn terrorismin torjuntaa koskevan puitepäätöksen täytäntöönpanosta. Lisäksi komissio aikoo esittää vielä vuoden 2003 aikana tiedonannon terrorismin rahoittamisen torjunnasta sekä ehdotuksen päätökseksi terrorismia koskevien tietojen vaihtamisesta. Operatiivisen yhteistyön puolella hanke tilapäisten monikansallisten tutkintaryhmien perustamiseksi terroristeja koskevien tietojen vaihtamista varten on edennyt Italian puheenjohtajakaudella. Edistystä on tapahtunut nimenomaan tutkintaryhmien toimintatapaa koskevissa valmisteluissa. Neuvosto antoi marraskuussa 2003 säädöksen, jolla muutetaan monia Europol-yleissopimuksen määräyksiä Europolin toiminnan tehostamiseksi. Lokakuussa 2003 annettiin päätöslauselma tullialan yhteistyöstrategiasta. Komissio esittää lähiaikoina tiedonannon EU:n tulevasta poliisi- ja tulliyhteistyöstä. Komissio esittää lähiaikoina tiedonannon järjestäytyneen talousrikollisuuden ehkäisemisestä ja torjunnasta. Lisäksi äskettäin on valmistunut tammikuussa 2004 julkistettava kertomus muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvien petosten ja väärennösten torjunnasta tehdyn puitepäätöksen täytäntöönpanosta. Jäsenvaltioiden oli määrä saattaa puitepäätös osaksi kansallista lainsäädäntöä kesäkuuhun 2003 mennessä. Komissio antaa lähiaikoina kertomuksen, jossa käsitellään rahanpesusta, rikoksentekovälineiden ja rikoksen tuottaman hyödyn tunnistamisesta, jäljittämisestä, jäädyttämisestä, takavarikosta ja menetetyksi tuomitsemisesta tehdyn puitepäätöksen täytäntöönpanoa. Korruption torjunnan alalla neuvosto teki heinäkuussa 2003 puitepäätöksen lahjonnan torjumisesta yksityisellä sektorilla. Komissio antoi toukokuussa 2003 tiedonannon yhteisestä lahjonnan vastaisesta politiikasta. Lisäksi komissio esitti joulukuussa 2003 ehdotuksen neuvoston päätökseksi yhteisön valtuuttamisesta allekirjoittamaan korruptionvastainen YK:n yleissopimus. Muiden rikoksentorjuntaan liittyvien keskeisten säädösten osalta on valitettavaa, että viime kuukausina ei ole edistytty lainkaan rasismia ja muukalaisvihaa koskevan puitepäätöksen käsittelyssä. Italian puheenjohtajuuskaudella käynnistettiin lukuisia yleiseen järjestykseen ja huliganismin torjuntaan liittyviä uusia aloitteita, joista neuvosto pääsi nopeasti sopimukseen. Näihin kuuluvat päätöslauselma turvallisuudesta Eurooppa-neuvoston kokouksissa ja muissa vastaavissa tilaisuuksissa sekä päätöslauselma pääsyn kieltämisestä jäsenvaltioissa kentille, joilla pelataan kansainvälisiä jalkapallo-otteluita. Komissio esittää lähiaikoina tiedonannon rikoksentorjunnasta. Roomassa pidettiin marraskuussa 2003 eurooppalaiseen rikoksentorjuntaverkostoon liittyvä konferenssi parhaiden käytäntöjen vaihtamisesta. Järjestäytyneen rikollisuuden ehkäisemistä käsittelevä eurooppalainen foorumi on kokoontunut useita kertoja. Kokouksissa on käsitelty muun muassa seuraavia aiheita: piratismin ja väärentämisen torjunta, korruption torjunta, ihmiskaupan torjunta, rahanpesu, laittoman asekaupan torjunta, tuotteiden suojaaminen rikolliselta käytöltä, alueiden kehitys ja rikoksentorjunta, rikostilastot. Unionin sisä- ja ulkorajoihin sekä viisumipolitiikkaan ja Schengen-alueeseen liittyvät kysymykset Eurooppa-neuvosto korosti Sevillassa vuonna 2002 sekä Thessalonikissa ja Brysselissä vuonna 2003 pidetyissä kokouksissaan, että on jäsenvaltioiden yhteisen edun mukaista tehostaa ulkorajojen valvontaa erityisesti kansalaisten turvallisuuden parantamiseksi EU:n alueella. Komissio on toiminut erittäin aktiivisesti tämän tavoitteen hyväksi ja esitti 11. marraskuuta 2003 ehdotuksen rajavalvontaviraston perustamisesta. Viraston tehtävänä on erityisesti tehostaa operatiivista yhteistyötä tarkastuksista ja valvonnasta jäsenvaltioiden ulkorajoilla vastaavien kansallisten yksiköiden välillä. Ehdotuksessa hyödynnetään rajavalvonnan yhteisen ohjausryhmän työstä saatuja kokemuksia. Brysselissä lokakuussa 2003 kokoontunut Eurooppa-neuvosto toivoi, että neuvosto pääsisi poliittiseen yhteisymmärrykseen tärkeimmistä seikoista vuoden loppuun mennessä. Tärkeimmistä virastoa koskevista näkökohdista onkin päästy sopimukseen, ja ne esiteltiin 27. marraskuuta 2003 hyväksytyissä neuvoston päätelmissä. Myös ilmarajojen valvontakeskuksen perustamisen valmisteluissa on edistytty. Merirajoja varten on tarkoitus perustaa kaksi erillistä keskusta, joista toinen sijoitetaan Kreikkaan valvomaan itäisen Välimeren aluetta ja toinen Espanjaan valvomaan läntistä Välimerta ja unionin muita meriraja-alueita. Komissio julkisti syyskuussa 2003 tutkimuksen merirajoista. Neuvosto sopi tutkimuksen tulosten perusteella työohjelmasta marraskuussa 2003. Ulkorajojen valvontaa koskevan neuvoston toimintasuunnitelman toteuttaminen etenee vauhdikkaasti myös muilta osin. Komissio esittää lähiaikoina ehdotuksen asetukseksi viisumitietojärjestelmästä (VIS) ja on osoittanut varoja Eurooppa-neuvoston esittämiin kolmeen keskeiseen tavoitteeseen eli viisumitietojärjestelmän kehittämiseen, ulkorajojen valvontaan ja palauttamista koskevan toimintaohjelman toteuttamiseen. Lisäksi komissio tutkii edelleen mahdollisuuksia kohdentaa nykyisten rahoitusnäkymien puitteissa lisää määrärahoja näille aloille vuoteen 2006 mennessä. Muita komission aloitteita viimeksi kuluneen puolivuotiskauden aikana ovat passien leimaamista ja paikallista rajaliikennettä koskevat ehdotukset. Lisäksi laaditaan ehdotusta Ulkorajojen yhteisen käsikirjan tarkistamisesta. Matkustusasiakirjojen luotettavuuden varmistamiseksi Eurooppa-neuvosto kehotti neuvostoa pyrkimään vuoden 2003 loppuun mennessä poliittiseen yhteisymmärrykseen komission kahdesta ehdotuksesta neuvoston asetuksiksi, jotka koskevat biometristen tunnisteiden käyttöönottoa viisumeissa ja kolmansien maiden kansalaisille myönnettävissä oleskeluluvissa. Seuraavana tavoitteena on lisätä EU-kansalaisille myönnettävien matkustusasiakirjojen turvaominaisuuksia. Koska neuvosto on suhtautunut myönteisesti näiden toimien priorisointiin, komissio aikoo laatia lähiaikoina ehdotuksen biometristen tunnisteiden sisällyttämisestä myös passeihin. Tämä hanke helpottaa kansainvälisellä tasolla asiasta käytäviä neuvotteluja sekä yhteistyötä kolmansien maiden kanssa. Toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) kehittämistyö jatkuu edelleen. Kaliningradin alueen erikoisasemaan liittyvien järjestelyjen täydentämiseksi komissio tekee lähiaikoina päätöksen niiden lisäkustannusten korvaamisesta, joita aiheutuu Liettualle erityisten kauttakulkua helpottavien asiakirjojen (FTD ja FRTD) käyttöön ottamisesta annettujen asetusten soveltamisesta vuoden 2003 liittymissopimukseen liitetyn, henkilöiden kauttakulusta maitse Kaliningradin alueen ja Venäjän federaation muiden osien välillä tehdyn pöytäkirjan N:o 5 mukaisesti. Schengenin säännöstön täytäntöönpanon ja ulkorajojen valvonnan rahoittamiseksi perustetaan erityinen lisärahoitusväline, jonka avulla parannetaan EU:n tulevien ulkorajojen turvallisuutta seitsemässä liittymissopimuksen allekirjoittaneista kymmenestä maasta. Komissio viimeistelee tätä ns. Schengen-järjestelyä ja tekee lähiaikoina päätöksen sen hallinnoinnista ja toteuttamisesta. Neuvosto antoi heinäkuussa 2003 asetuksen viisumien myöntämisen helpottamisesta Ateenassa vuonna 2004 pidettävien olympiakisojen osanottajille. Unionin kansalaisuus EU:n kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeutta liikkua ja oleskella vapaasti unionin alueella koskevan direktiiviehdotuksen käsittely on edennyt suotuisasti. Komissio antoi muutetun ehdotuksen huhtikuussa 2003. Neuvosto pääsi siitä poliittiseen yhteisymmärrykseen syyskuussa ja hyväksyy joulukuussa 2003 Euroopan parlamentille toimitettavan yhteisen kannan. Direktiivissä yhdistetään kaikki EU:n nykyiset henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevat säädökset, mikä yksinkertaistaa suuresti hallintomenettelyjä, joita sovelletaan EU:n kansalaisiin ja heidän perheisiinsä, kun he päättävät muuttaa toiseen jäsenvaltioon ja oleskella siellä. Yhteistyö huumeiden torjunnassa Brysselissä lokakuussa 2003 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti laittoman huumausainekaupan torjunnan tärkeyden ja kehotti neuvostoa hyväksymään asiaa koskevan komission ehdotuksen neuvoston puitepäätökseksi vuoden 2003 loppuun mennessä, jos mahdollista. Neuvosto pääsikin marraskuussa 2003 poliittiseen yhteisymmärrykseen laittoman huumausainekaupan rikostunnusmerkistöjen ja seuraamusten vähimmäissäännöksiä koskevasta puitepäätöksestä. Komissio pitää tämän ehdotuksen hyväksymistä keskeisenä edellytyksenä vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamiselle. Komissio esitti marraskuussa 2003 tiedonannon EU:n huumeidentorjunnan koordinointijärjestelmistä. Koska kyse on monitahoisesta ongelmasta ja mukana on monia eri tahoja, kattava ja tehokas koordinointi on ensiarvoisen tärkeää. Koordinointia on hoidettava oikealla tasolla sekä EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden sisällä että niiden välillä. Tämä on huumausainepolitiikan keskeisiä piirteitä, sillä koordinointi on sekä kansallisten että koko unionia koskevien päätöksentekoprosessien ydintekijä. Neuvosto hyväksyi kesäkuussa 2003 huumausaineiden kysynnän ja tarjonnan vähentämistä koskevan toimintasuunnitelman, joka liittyy huumausaineita koskevan toimintasuunnitelman (2000-2004) toteuttamiseen. Jäsenvaltiot, komissio, EDMC ja Europol osallistuvat täytäntöönpanosuunnitelman toteuttamiseen. Neuvosto hyväksyi kesäkuussa 2003 suosituksen huumausaineiden väärinkäyttöön liittyvien riskien ehkäisemisestä ja vähentämisestä. Komissio esitti lokakuussa 2003 ehdotuksen neuvoston päätökseksi 16. kesäkuuta 1997 hyväksytyn, synteettisiä huumausaineita koskevan yhteisen toiminnan muuttamisesta ja korvaamisesta. Neuvosto pääsi marraskuussa 2003 sopimukseen uusia synteettisiä huumausaineita 2C-I, 2C-T-2, 2C-T-7 ja TMA 2 koskevista valvontatoimenpiteistä ja rikosoikeudellisista seuraamuksista annettavasta neuvoston päätöksestä. Ulkoisen toiminnan vahvistaminen Bulgarian liittymisneuvotteluissa oikeus- ja sisäasioita koskevan 24 luvun käsittely päätettiin toistaiseksi 29. lokakuuta 2003. Seurantaprosessi jatkuu liittymiseen asti. Romanian kanssa jatketaan neuvotteluja 24 luvusta, ja luonnos yhteiseksi kannaksi voidaan ehkä laatia vielä tämän vuoden aikana. Turkin kanssa käydään yhä tiiviimpiä neuvotteluja oikeus- ja sisäasioista. Keskustelujen tueksi suunnitellaan erilaisia hankkeita, mm. kummitoimintaa, seminaareja ja teknisten työryhmien perustamista. Huomattavaa edistystä on tapahtunut neuvotteluissa, joiden tavoitteena on EU:n sekä Islannin ja Norjan välinen sopimus keskinäistä oikeusapua koskevan vuoden 2000 yleissopimuksen ja siihen vuonna 2001 liitetyn pöytäkirjan eräiden määräysten soveltamisesta. Sopimus allekirjoitettaneen ennen vuoden 2003 loppua. Oikeus- ja sisäasiat ovat luultavasti tärkein asiakokonaisuus EU:n ja Länsi-Balkanin maiden välisissä suhteissa, kuten käy ilmi Thessalonikin Eurooppa-neuvoston päätelmistä. Järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevan strategian laatiminen on neuvottelujen keskeisiä aiheita. Tätä varten komissio valmistelee uusia instituutioiden kehittämistoimia. Myös rajavalvonta, oikeuslaitos ja maahanmuutto ovat keskeisiä aloja, joilla tarvitaan teknistä apua. Oikeus- ja sisäministerien troikka kokoontui 28. marraskuuta 2003. Lisäksi neuvosto hyväksyi kesäkuussa 2003 huumausaineiden torjuntaa Balkanilla koskevan EU:n toimintasuunnitelman. Venäjän kanssa puolivuosittain järjestettävä huippukokous pidettiin 6. marraskuuta 2003. Sen aikana käsiteltiin muun muassa henkilöiden kauttakulkua Kaliningradin alueen kautta ja todettiin, että asiassa on tapahtunut tasaista edistystä vuoden 2003 aikana. Järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevan toimintasuunnitelman toteuttamiseksi on vielä tehtävä työtä. Ukrainan osalta on edistytty oikeus- ja sisäasioiden toimintasuunnitelman toteuttamisessa ja toteuttamista koskevan tulostaulun laatimisessa. EU:n ja Yhdysvaltojen väliset sopimukset rikoksen johdosta tapahtuvasta luovuttamisesta ja oikeudellisesta yhteistyöstä rikosasioissa allekirjoitettiin 25. kesäkuuta 2003. Takaisinottosopimuksia koskevat neuvottelut ovat käynnissä. Niiden edistymisestä kerrotaan yhteistä turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikkaa käsittelevässä luvussa. Monenvälisten välineiden osalta neuvosto hyväksyi lokakuussa 2003 päätelmät eurooppalaisen pidätysmääräyksen soveltamisesta ja sen suhteesta rikoksen johdosta tapahtuvaa luovuttamista koskeviin Euroopan neuvoston oikeudellisiin välineisiin. Järjestäytyneen rikollisuuden vastainen YK:n yleissopimus tuli voimaan 29. syyskuuta 2003. Komissio esitti 22. elokuuta 2003 ehdotuksen neuvoston päätökseksi järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen YK:n yleissopimuksen ja sitä täydentävien, ihmiskauppaa ja maahanmuuttajien salakuljetusta koskevien pöytäkirjojen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta. Korruptionvastainen YK:n yleissopimus on määrä allekirjoittaa joulukuussa 2003. Oikeus- ja sisäasioita koskevat komission ehdotukset ja jäsenvaltioiden aloitteet, jotka ovat muiden EU:n toimielinten käsiteltävänä Tässä luettelossa esitetään tärkeimmät komission ehdotukset ja jäsenvaltioiden aloitteet, jotka ovat muiden EU:n toimielinten käsiteltävänä tai joiden hyväksyntä edellyttää kansallisten varaumien poistamista. Yhteinen turvapaikkapolitiikka - Ehdotus neuvoston direktiiviksi pakolaisaseman myöntämistä tai peruuttamista koskevissa menettelyissä jäsenvaltioissa sovellettavista vähimmäisvaatimuksista - Ehdotus neuvoston direktiiviksi vähimmäisvaatimuksista siitä, milloin kolmansien maiden kansalaisia ja kansalaisuudettomia henkilöitä on pidettävä pakolaisina tai muuta kansainvälistä suojelua tarvitsevina henkilöinä, ja näiden henkilöiden asemasta Yhteinen maahanmuuttopolitiikka ja laittoman maahanmuuton torjunta - Ehdotus neuvoston direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä palkkatyötä tai itsenäistä ammatinharjoittamista varten - Ehdotus neuvoston direktiiviksi sellaisille laittomassa maahanmuutossa avustamisen tai ihmiskaupan uhreille, jotka tekevät yhteistyötä viranomaisten kanssa, myönnettävästä lyhytaikaisesta oleskeluluvasta (poliittinen yhteisymmärrys) - Ehdotus neuvoston direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä opiskelua, ammatillista koulutusta tai vapaaehtoistyötä varten - Ehdotus neuvoston päätökseksi kolmansien maiden kansalaisia koskevien maastapoistamispäätösten vastavuoroisesta tunnustamisesta annetun neuvoston direktiivin 2001/40/EY soveltamisesta aiheutuvan taloudellisen epätasapainon korvaamista koskevista käytännön perusteista ja säännöistä (poliittinen yhteisymmärrys) Sisä- ja ulkorajat, yhteinen viisumipolitiikka - Ehdotus neuvoston direktiiviksi edellytyksistä, joiden täyttyessä kolmansien maiden kansalaiset voivat matkustaa vapaasti jäsenvaltioiden alueella enintään kolmen kuukauden ajan, erityisen matkustusluvan käyttöön ottamisesta ja maahantulon edellytysten vahvistamisesta enintään kuuden kuukauden matkaa varten - Espanjan kuningaskunnan aloite neuvoston direktiivin antamiseksi liikenteenharjoittajien velvollisuudesta toimittaa tietoja kuljetetuista henkilöistä - Ehdotus neuvoston asetukseksi yhtenäisestä viisumin kaavasta annetun asetuksen (EY) N:o 1683/95 muuttamisesta - Ehdotus neuvoston asetukseksi kolmansien maiden kansalaisten oleskeluluvan yhtenäisestä kaavasta annetun asetuksen (EY) N:o 1030/2002 muuttamisesta - Ehdotus neuvoston asetukseksi jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten velvollisuudesta leimata järjestelmällisesti kolmansien maiden kansalaisten matkustusasiakirjat jäsenvaltioiden ulkorajojen ylittämisen yhteydessä, ja Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen ja yhteisen käsikirjan muuttamisesta tätä varten - Ehdotus neuvoston asetukseksi paikallista rajaliikennettä koskevan järjestelyn käyttöönotosta jäsenvaltioiden maaulkorajoilla - Ehdotus neuvoston asetukseksi paikallista rajaliikennettä koskevan järjestelyn käyttöönotosta jäsenvaltioiden väliaikaisilla maaulkorajoilla - Ehdotus neuvoston asetukseksi operatiivista yhteistyötä ulkorajoilla hallinnoivan Euroopan unionin viraston perustamisesta EU:n kansalaisuus - Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella Todellinen oikeusalue yksityisoikeudellisissa asioissa - Ehdotus neuvoston direktiiviksi rikoksen uhreille maksettavista korvauksista - Ehdotus neuvoston asetukseksi riitauttamattomia vaateita koskevan eurooppalaisen täytäntöönpanomääräyksen käyttöönotosta Rikollisuuden torjunta ja todellinen oikeusalue rikosoikeudellisissa asioissa - Ehdotus neuvoston puitepäätökseksi lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja lapsipornografian torjumisesta (poliittinen yhteisymmärrys) - Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhteisön taloudellisten etujen rikosoikeudellisesta suojaamisesta - Ehdotus neuvoston puitepäätökseksi laittoman huumausainekaupan rikostunnusmerkistöjen ja seuraamusten vähimmäissäännöksistä (poliittinen yhteisymmärrys) - Ehdotus neuvoston päätökseksi rasismin ja muukalaisvihan vastaisesta toiminnasta - Ehdotus neuvoston puitepäätökseksi tietojärjestelmiin kohdistuvista hyökkäyksistä (poliittinen yhteisymmärrys) - Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ympäristönsuojelusta rikosoikeudellisin keinoin - Ehdotus direktiiviksi alusten aiheuttamasta ympäristön pilaantumisesta ja pilaamisrikoksista määrättävistä seuraamuksista, myös rikosoikeudellisista seuraamuksista - Ehdotus neuvoston puitepäätökseksi alusten aiheuttaman ympäristön pilaantumisen ehkäisemistä koskevan rikosoikeudellisen kehyksen vahvistamisesta - Ehdotus neuvoston päätökseksi väärennettyjen eurometallirahojen analysoinnista ja niihin liittyvästä yhteistyöstä - Ehdotus puitepäätökseksi eurooppalaisesta luovuttamismääräyksestä todisteiden, asiakirjojen ja tietojen hankkimiseksi rikosoikeudenkäyntejä varten - Yhdistyneen kuningaskunnan, Ranskan tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan aloite neuvoston puitepäätöksen tekemiseksi vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamisesta taloudellisiin seuraamuksiin (poliittinen yhteisymmärrys) - Tanskan kuningaskunnan aloite neuvoston puitepäätöksen tekemiseksi rikoksen tuottaman hyödyn ja rikoksella saadun omaisuuden sekä rikoksentekovälineiden menetetyksi tuomitsemisesta (poliittinen yhteisymmärrys) - Tanskan kuningaskunnan aloite neuvoston puitepäätöksen tekemiseksi menetetyksi tuomitsemista koskevien päätösten täytäntöönpanosta Euroopan unionissa - Tanskan kuningaskunnan aloite neuvoston päätöksen tekemiseksi Euroopan unionin jäsenvaltioiden yhteistyön tehostamisesta oikeudenmenettämispäätösten osalta - Kreikan tasavallan aloite puitepäätöksen tekemiseksi ne bis in idem -periaatteen soveltamisesta. 2. Maahanmuuttopolitiikka Tampereen prioriteetit Turvapaikka ja maahanmuutto ovat erillisiä, mutta toisiinsa läheisesti kytkeytyviä asioita ja edellyttävät EU:n yhteisen politiikan kehittämistä. Sevillan Eurooppa-neuvosto muistutti asian tärkeydestä ja asetti tarkat määräajat säädösten antamista varten. 2.1. Kumppanuussuhde lähtö- ja kauttakulkumaihin Euroopan unioni tarvitsee kokonaisvaltaisen maahanmuuttoa koskevan menettelytavan, jossa otetaan huomioon poliittiset näkökohdat, ihmisoikeudet ja kehitys lähtö- ja kauttakulkumaissa ja -alueilla. On luotava kumppanuussuhde kolmansien maiden kanssa ja pyrittävä yhteiseen kehitykseen kumppanuuden pohjalta, jotta tämä politiikka toimisi. Tampereella pidetystä Eurooppa-neuvoston kokouksesta lähtien kolmansien maiden kanssa toteutettaviin yhteistyöohjelmiin on sisällytetty oikeus- ja sisäasioita (ks. esim. kansallista ja alueellista strategiaa koskevat komission asiakirjat). Tavoite: Arvioida lähtö- ja kauttakulkumaita ja -alueita tarkoituksenmukaisen ja kokonaisvaltaisen lähestymistavan kehittämistä varten >TAULUKON PAIKKA> 2.2. EU:n yhteinen turvapaikkajärjestelmä Tavoitteena on soveltaa Geneven yleissopimusta täysimääräisesti ja kokonaisvaltaisesti, jolloin varmistetaan, että ketään ei palauteta takaisin vainottavaksi, eli noudatetaan edelleen palauttamiskiellon periaatetta. On myös luotava yhteinen turvapaikkamenettely ja koko unionissa sovellettavat yhtenäiset säännöt turvapaikan myöntämiselle. Turvapaikanhakijoiden liikkumista jäsenvaltioiden välillä on rajoitettava. Pyritään aktiivisesti pääsemään sopimukseen jäsenvaltioiden yhteisvastuuseen perustuvasta järjestelmästä siirtymään joutuneiden henkilöiden tilapäistä suojelua varten. Tavoite: Määrittää turvapaikkahakemuksen käsittelemisestä vastuussa oleva jäsenvaltio >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 2.3. Kolmansien maiden kansalaisten oikeudenmukainen kohtelu Kolmansien maiden kansalaisten maahanpääsyn ja oleskelun edellytyksiä koskevaa kansallista lainsäädäntöä on lähennettävä unionin talouden ja väestön kehityksestä laadittavan yhteisen arvion sekä lähtömaiden tilanteen perusteella. On pyrittävä integrointipolitiikan avulla takaamaan jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskeleville kolmansien maiden kansalaisille EU:n kansalaisten oikeuksiin ja velvollisuuksiin verrattavissa olevat oikeudet ja velvollisuudet. Kyseisellä politiikalla on myös edistettävä syrjimättömyyttä sekä rasismin ja muukalaisvihan vastaisia toimenpiteitä. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 2.4. Maahanmuuttovirtojen hallinta Muuttovirtojen kaikkien vaiheiden hallintaa on tehostettava läheisessä yhteistyössä lähtö- ja kauttakulkumaiden kanssa. Laekenin Eurooppa-neuvosto muistutti siitä, kuinka tärkeää on liittää muuttovirtoja koskeva politiikka osaksi Euroopan unionin ulkopolitiikkaa ja tehostaa laittoman maahanmuuton torjumista toimimalla siihen sekaantuneita rikollisverkostoja vastaan turvaten samalla uhrien oikeudet, ja pyysi laatimaan toimintaohjelman laitonta maahanmuuttoa ja ihmiskauppaa koskevan komission tiedonannon perusteella. Sevillan Eurooppa-neuvosto vahvisti nämä suuntaviivat ja pyysi, että toteutettavissa toimenpiteissä otetaan tasaveroisesti huomioon toisaalta laillisten maahanmuuttajien kotouttamispolitiikka ja kansainvälisten yleissopimusten, pääasiassa vuoden 1951 Geneven yleissopimuksen, mukainen turvapaikkapolitiikka sekä toisaalta laittoman maahanmuuton ja ihmiskaupan määrätietoinen torjunta. Lisäksi neuvosto pyysi komissiota esittämään kertomuksen yhteisön tasolla käytettävissä olevasta rahoituksesta maahanmuuttajien ja kielteisen päätöksen saaneiden turvapaikanhakijoiden palauttamisessa, ulkorajojen valvonnassa sekä turvapaikka- ja maahanmuuttoasioihin liittyvissä hankkeissa kolmansissa maissa. Kertomuksesta keskusteltiin Thessalonikissa järjestetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 3. Todellinen Euroopan oikeusalue Tampereen prioriteetit Tavoitteena on, että kansalaisilla olisi yhtäläinen käsitys oikeudesta koko unionin sisällä. Oikeus on miellettävä arkielämää helpottavaksi asiaksi, jonka ansiosta henkilöt, jotka uhkaavat yksilöiden ja yhteiskunnan vapautta ja turvallisuutta, joutuvat vastuuseen teoistaan. Tämän edellytyksenä on sekä oikeussuojan parempi saatavuus että täysipainoinen oikeudellinen yhteistyö jäsenvaltioiden välillä. Tampereen huippukokouksessa vaadittiin konkreettisia toimia oikeussuojan saatavuuden parantamiseksi Euroopassa ja uhrien oikeudet suojaavien menettelyjen käyttöönottamiseksi. Lisäksi vaadittiin, että luodaan järjestelmä, jossa oikeuden päätökset tunnustetaan vastavuoroisesti. 3.1. Oikeussuojan parempi saatavuus EU:ssa Todellisen Euroopan oikeusalueen avulla on luotava edellytykset sille, että yksityishenkilöt ja yritykset voivat saattaa asiansa tuomioistuimen tai viranomaisten käsiteltäväksi missä tahansa jäsenvaltiossa yhtä hyvin kuin omassa maassaan ilman, että jäsenvaltioiden oikeus- ja hallintojärjestelmien eroavuudet tai monimutkaisuus estävät heitä käyttämästä oikeuksiaan tai saavat oikeuksien käyttämisen vaikuttamaan hankalalta. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 3.2. Oikeuden päätösten vastavuoroinen tunnustaminen Todellisen oikeusalueen on taattava oikeusvarmuus sekä yksityishenkilöille että talouden toimijoille. Siksi tuomioita ja muita oikeusviranomaisten päätöksiä on noudatettava ja ne on pantava täytäntöön koko EU:n alueella. Tehostettu oikeuden päätösten ja tuomioiden vastavuoroinen tunnustaminen ja lainsäädännön lähentäminen parantaisivat viranomaisten välistä yhteistyötä ja yksilön oikeuksien oikeudellista suojaa, ja kuten Laekenissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto muistuttaa, oikeusjärjestelmien eroista johtuvat ongelmat voitaisiin ratkaista tehostamalla oikeuden päätösten vastavuoroista tunnustamista. Vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen pitäisi olla unionin oikeudellisen yhteistyön kulmakivi sekä yksityisoikeudellisissa että rikosasioissa. Yksityisoikeudelliset asiat >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 3.3. Yhtenäistämisen jatkaminen yksityisoikeuden alalla Oikeudellisen yhteistyön sujuvoittamiseksi ja oikeussuojan saatavuuden parantamiseksi on jatkettava oikeusjärjestelmien yhtenäistämistä ja parannettava niiden yhteensopivuutta. >TAULUKON PAIKKA> 4. Rikollisuuden torjunta koko unionissa Tampereen painopisteet ja EU:n strategia järjestäytynyttä rikollisuutta vastaan uudelle vuosituhannelle Tampereella kokoontunut Eurooppa-neuvosto muistutti, että unionin laajuisia toimia kaikkien rikollisuuden muotojen torjumiseksi, vakava järjestäytynyt ja valtioiden rajat ylittävä rikollisuus mukaan luettuna, pitäisi kehittää tasapainoisesti turvaten samalla yksilöiden sekä talouden toimijoiden vapaus ja lainmukaiset oikeudet. Tässä yhteydessä kiinnitetään erityistä huomiota järjestäytyneen rikollisuuden ehkäisemistä ja valvontaa koskevaan "Euroopan unionin strategiaan uuden vuosituhannen alussa". Tähän lukuun on sisällytetty joitakin mainitussa strategiassa suositeltuja toimia, jotka täydentävät Tampereen huippukokouksen päätelmiä. 4.1. Rikosten ehkäiseminen unionin tasolla Kaikkien rikollisuuden muotojen, niin järjestäytyneen kuin muunkin rikollisuuden, tehokas torjuminen edellyttää laaja-alaisia ennaltaehkäiseviä toimia. Rikosten ehkäisemistä koskeva näkökulma on sisällytettävä kaikkiin rikollisuuden vastaisiin EU:n ja jäsenvaltioiden toimiin ja ohjelmiin. Kansallisten rikostenehkäisemisjärjestöjen yhteistyötä on vahvistettava ja sen painopistealueet on määritettävä. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 4.2. Yhteistyön tehostaminen rikollisuuden vastaisessa toiminnassa Todellisella oikeusalueella rikollisille ei saa antaa mahdollisuutta käyttää hyväkseen jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmien eroja. Suojatakseen Euroopan yhteisön taloudellisia etuja Laekenissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi komission vihreän kirjan Euroopan syyttäjäntoimen perustamisesta ja kehotti neuvostoa käsittelemään sen nopeasti. Euroopan unionin tulevaisuutta käsittelevä valmistelukunta ehdotti hallitustenväliselle konferenssille, että tulevassa perustuslakisopimuksessa määrättäisiin mahdollisuudesta perustaa Euroopan syyttäjävirasto, jolla olisi muun muassa toimivalta tutkia EU:n taloudellisia etuja vahingoittavia rikoksia. Korkeatasoisen suojan antaminen kansalaisille edellyttää jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisilta nykyistä tiiviimpää yhteistyötä, jota on hyödynnettävä mahdollisimman laajasti tutkittaessa valtioiden rajat ylittävää rikollisuutta. Amsterdamin sopimuksessa laajennettiin Europolin toimivaltuuksia ja tunnustettiin siten sen keskeinen asema järjestäytyneen rikollisuuden ehkäisemiseen ja torjumiseen tähtäävässä eurooppalaisessa yhteistyössä. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 4.3. Eräiden rikollisuuden muotojen torjunta Kansallisen rikoslainsäädännön osalta pyrkimyksissä sopia yhteisistä määritelmistä, kriminalisoinnista ja seuraamuksista olisi keskityttävä ensimmäisessä vaiheessa vain muutamiin erityisen tärkeisiin aloihin. On tehtävä sopimukset yhteisistä määritelmistä, kriminalisoinnista ja seuraamuksista vakavan järjestäytyneen rikollisuuden ja valtioiden rajat ylittävän rikollisuuden torjumiseksi, jotta voidaan turvata yksilöiden ja talouden toimijoiden vapaus ja lainmukaiset oikeudet. Neuvosto sitoutui 27. ja 28.9.2001 pidetyssä kokouksessaan kehittämään viipymättä rangaistusten yhdenmukaistamisessa noudatettavaa menettelyä ja antoi 25. ja 26.4.2002 pidetyn kokouksen päätelmät rangaistusten yhdenmukaistamisessa noudatettavista suuntaviivoista. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 4.4. Erityistoimet rahanpesun torjumiseksi Rahanpesu on keskeisellä sijalla järjestäytyneessä rikollisuudessa. Se on kitkettävä kaikkialta, missä sitä esiintyy. Siksi on ryhdyttävä konkreettisiin toimiin, jotta rikoksen tuottama hyöty voidaan jäljittää, jäädyttää, takavarikoida ja tuomita menetetyksi. Eurooppa-neuvoston ylimääräisessä kokouksessa 21. syyskuuta 2001 korostettiin myös terrorismin rahoittamisen torjumista. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 5. Unionin sisä- ja ulkorajapolitiikka sekä viisumipolitiikka, EY:n perustamissopimuksen 62 artiklan soveltaminen ja Schengenin säännöstön siirtäminen yhteisön toimivaltaan >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 6. Unionin kansalaisuus >TAULUKON PAIKKA> 7. Yhteistyö huumeiden torjunnassa Euroopan unionin huumeiden vastaisen strategian painopisteet Huumausaineet ovat uhkana yhteisöjen ja yksilöiden turvallisuudelle, joten ongelma on pyrittävä ratkaisemaan kokonaisvaltaisella, monialaisella ja yhtenäisellä tavalla. Komissio esitti marraskuussa 2002 antamassaan tiedonannossa huumausaineita koskevan Euroopan unionin toimintasuunnitelman (2000-2004) täytäntöönpanon väliarvioinnin. Loppuarviointi tehdään jäsenvaltioiden, Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen (EDMC) ja Europolin avulla. >TAULUKON PAIKKA> 8. Ulkoisen toiminnan vahvistaminen Tampereen ja Feiran Eurooppa-neuvoston prioriteetit Vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen luomiseksi on käytettävä tehokkaasti ja yhdenmukaisesti kaikkia Euroopan unionilla erityisesti ulkosuhteiden alalla käytettävissä olevia toimivaltuuksia ja välineitä. Oikeus- ja sisäasiakysymykset on otettava huomioon muiden unionin politiikkojen ja toimien määrittelyssä ja täytäntöönpanossa. Komissio pyrkii sisällyttämään oikeus- ja sisäasioihin liittyvät aiheet (monivuotisen ohjelman mukaisesti) yhteistyösopimuksiin myös niiden kolmansien maiden kanssa, jotka eivät ole hakeneet EU:n jäsenyyttä. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 9. Muut vireillä olevat aloitteet >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA>