Komission tiedonanto - Menetelmiä koskeva huomautus yleistä taloudellista etua koskevien palveluiden laaja-alaista arviointia varten /* KOM/2002/0331 lopull. */





KOMISSION TIEDONANTO - Menetelmiä koskeva huomautus yleistä taloudellista etua koskevien palveluiden laaja-alaista arviointia varten 1. Johdanto: taustaa ja perustelut Raportissaan Laekenin Eurooppa-neuvostolle lokakuussa 2001 [1] komissio määritti strategian tehokkaan arvioinnin toteuttamiseksi yleishyödyllisten palvelujen toimivuudesta perustuen seuraaviin: [1] KOM (2001) 598, 17.10.2001. i) alakohtaisen raportoinnin vahvistaminen ii) palvelujen vuosittain toteutettava laaja-alainen arviointi Cardiffin prosessin puitteissa ja iii) vertailukohtien asettaminen tavoitteena mitata jäsenvaltioiden niiden toimien tehokkuutta, joilla ne pyrkivät siihen, että yleishyödylliset palvelut toimivat riittävän tehokkaasti aloilla, jotka eivät kuulu alakohtaisen raportoinnin eivätkä vuosiarvioinnin piiriin. Tässä komissio voisi avustaa jäsenvaltioita vertailukohtien asettamisessa. Tässä ehdotettu strategia on johdonmukainen komission yleisten aloitteiden kanssa, joilla pyritään parantamaan hallintoa ja sääntelyn laatua Euroopan unionissa. [2] [2] Eurooppalainen hallintotapa - Valkoinen kirja, KOM(2001) 428, 25.7.2001. Toimintasuunnitelma "Simplifying and improving the regulatory environment", KOM(2002) 278, 5.6.2002. Komissio esitteli 7. joulukuuta 2001 ensimmäisen laaja-alaisen arvioinnin yleishyödyllisiä palveluja tuottavien yhteysverkkoja tarvitsevien toimialojen toimivuudesta [3], joka on liitetty kertomukseen yhteisön tuote- ja pääomamarkkinoiden toiminnasta [4]. Arviointi oli ensimmäinen vastaus pyyntöön, jonka Eurooppa-neuvosto esitti Nizzan Eurooppa-neuvoston päätelmiin liitetyssä yleishyödyllisiä palveluja koskevassa julistuksessa. Se antoi suuntaviivat näiden palveluiden laaja-alaiselle seurannalle ja arvioinnille tulevaisuudessa. [3] SEK (2001) 1998. [4] KOM (2001) 736 lopullinen. Laekenin Eurooppa-neuvosto, sisämarkkinoiden, kuluttajien ja matkailuasioiden neuvosto, Barcelonan Eurooppa-neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat kaikki kehottaneet komissiota esittämään menetelmät yleistä taloudellista etuja koskevien palvelujen arvioimiseksi ja arvioimaan näitä palveluja säännöllisesti. Tällä tiedonannolla vastataan näihin pyyntöihin määrittelemällä menetelmät, joita komissio aikoo käyttää tulevissa laaja-alaisissa arvioissaan. Laaja-alainen arviointi ei sulje pois eikä haittaa millään tavoin markkinoiden tai yhteysverkkoja tarvitsevien toimialojen alakohtaista seurantaa. Pikemminkin päinvastoin, sillä tarjoamalla laaja-alaisen arvioinnin jäsenvaltioiden ja yhteisön politiikkojen tuloksista ja vaikutuksista, se rikastuttaa ja täydentää alakohtaisen seurannan avulla saatuja tietoja. Yleishyödyllisiä palveluja tuottavien yhteysverkkoja tarvitsevien toimialojen arviointi tänä nimenomaisena aikana on perusteltua siksi, että nämä alat käyvät parhaillaan läpi merkittäviä rakenneuudistuksia, jotka ovat seurausta lainsäädännöllisistä, teknologisista, sosiaalisista ja taloudellisista muutoksista. Näitä palveluja tarjoavilla yhteysverkkoja tarvitsevilla toimialoilla on lisäksi huomattava vaikutus kilpailukykyyn, sillä ne tuottavat suuren osan EU:n BKT:sta ja työpaikoista, ja niiden tarjoamat palvelut ovat merkittävä panos yhteisön talouteen. On tarpeellisempaa arvioida laaja-alaisesti yleishyödyllisiä palveluja tuottavia aloja kuin muita palveluja, joilla myös on merkittävä vaikutus kilpailukykyyn, sillä yleishyödylliset palvelut täyttävät tärkeitä yhteiskunnallisia ja yhteiskunnallisia tavoitteita. Ne voivat erityisesti auttaa lisäämään sosiaalista ja maantieteellistä yhteenkuuluvuutta, koska markkinat eivät aina tuota yhteiskunnallisesti haluttua palveluntarjonnan tasoa. Siksi on tarpeen arvioida niiden toimivuutta sen varmistamiseksi, että nykyiset rakennemuutokset eivät estä mainittujen sosiaalisten ja yhteiskunnallisten tavoitteiden saavuttamista. Jos EY:n perustamissopimuksessa määritellyt kestävää kehitystä, työllisyyttä ja yhteenkuuluvuutta koskevat tavoitteet aiotaan saavuttaa, on tärkeää, että yleishyödylliset koskevat palvelut toimivat hyvin. Siksi laaja-alaiset arviot on suoritettava yhteisön tasolla. Kuten jäljempänä selitetään, arvioinneissa on sovellettava toissijaisuusperiaatetta. Mitä tulee vertailukohtien asettamiseen edellä kohdassa iii) mainituille toimille, jotta yleishyödylliset palvelut toimisivat riittävän tehokkaasti aloilla, jotka eivät kuulu alakohtaisen raportoinnin eivätkä vuosiarvioinnin piiriin, komissio aikoo tarkastella jäsenvaltioiden esittämiä pyyntöjä tapauskohtaisesti. 2. Tavoitteet Tässä tiedonannossa kehitetään komission viime vuonna esittämää lähestymistapaa. Siinä pyritään edistämään päätöksentekoprosessia kaikilla toimintalohkoilla, jotka liittyvät niihin yhteysverkkoja tarvitseviin toimialoihin, jotka tuottavat yleishyödyllisiä palveluja, tarjoamalla käyttöön menetelmät, joilla voidaan tuottaa täsmällisiä, perusteellisia ja vertailukelpoisia arvioita siitä, miten toimivia yhteysverkkoja tarvitsevat toimialat ja niiden tuottamat palvelut ovat. Toimivuuden tiukka ja säännöllinen arviointi antaa suuntaviivoja päätöksenteolle ja erityisesti markkinoiden avautumis- ja uudistusprosessin jatkumiselle sekä auttaa määrittämään, mitkä markkinoilla saavutetut tulokset sopivat yhteen Euroopan unionin sosiaalisten ja taloudellisten tavoitteiden kanssa. Arvioinnit perustuvat asiatietoihin kyseisten alojen kehityksestä sekä kansalaisilta, kuluttajilta ja muilta sidosryhmiltä saatuun palautteeseen. Niissä seurataan ja raportoidaan yleishyödyllisiä palveluja tarjoavien yhteysverkkoja tarvitsevien toimialojen toimivuutta, nyt kun ne käyvät läpi rakenneuudistuksia ja ovat avautumassa kilpailulle. Tältä osin laaja-alaisissa arvioinneissa on keskityttävä seuraaviin kysymyksiin: 1 Kuinka kilpailu on muuttunut näillä aloilla, ja erityisesti, mikä merkitys markkinoiden avautumisella oli näihin muutoksiin- Näiden alojen kilpailussa, erityisesti markkinoiden avautumisen seurauksena, tapahtuneiden muutosten tarkastelussa on otettava huomioon muutokset sekä tarjonnan että kysynnän rakenteessa. Muutoksiin tarjonnan rakenteessa kuuluvat muutokset kilpailijoiden lukumäärässä, hintojen kehitys, markkinoiden avoimuuden aste oikeudellisin termein ja keskittymien kehittyminen. Kysynnän rakenteen muutosten osalta on tarkasteltava esimerkiksi sitä, onko valintamahdollisuuksien lisääntyminen saanut käyttäjät vaihtamaan toimittajaa. 2 Onko näillä muutoksilla ollut vaikutusta markkinoiden toimivuuteen- Toisena tavoitteena on arvioida, onko kilpailuolosuhteissa tapahtuneilla muutoksilla ollut myönteinen vaikutus yhteysverkkoja tarvitsevien toimialojen tuottavuuteen, innovointiin, työllisyyteen tai kasvuun sekä myös yhtä tärkeisiin yleishyödyllisten palvelujen tekijöihin kuten kohtuuhintaisuuteen, laatuun ja saatavuuteen. 3 Kuinka kuluttajat näkevät nämä muutokset- Kuten syyskuussa 2000 annetussa tiedonannossa [KOM(2000) 580] ja komission vuoden 2001 kertomuksessa [KOM(2001) 598] todetaan, huomiota olisi kiinnitettävä kuluttajien näkemyksiin markkinoiden toimivuudesta [5]. Sen arvioimiseksi, ovatko kuluttajat havainneet muutokset suorituskyvyssä ja arvostavatko he niitä, komissio aikoo tehdä kyselytutkimuksen kuluttajien tyytyväisyydestä. Yleisemmin ottaen kaikkien sidosryhmien havainnot on otettava huomioon. Käyttäjien havaintojen ja markkinoiden todellisen toiminnan väliset erot ovat merkki tarpeesta lisätä avoimuutta sekä parantaa viestintää ja käyttäjien kanssa käytävää, toimivuutta koskevaa vuoropuhelua. [5] Termi 'käyttäjät' käsittää sekä yritykset että kotitaloudet. Yksinkertaisuuden vuoksi kotitalouksista käytetään tästedes nimitystä 'kuluttajat'. 3. Ehdotettu lähestymistapa 3.1. Periaatteet Komissio on ottanut seuraavat periaatteet huomion menetelmiä laatiessaan: a) Menetelmät on mukautettava yleishyödyllisten palvelujen muuttuvaan luonteeseen. Kuten komissio toteaa yleishyödyllisiä palveluja koskevassa vuoden 2000 tiedonannossaan, kyseiset palvelut ovat jatkuvan sosiaalisen, taloudellisen ja teknisen muutoksen kohteena. Siksi ei ole mahdollista eikä hyödyllistä määritellä ennakolta täsmällistä ja pysyvää rakennetta niiden laaja-alaista arviointia varten. Arvioinnin alakohtaisen laajuuden ja aihekohtaisen painopisteen on myötäiltävä palvelujen itsensä kehittymistä ja tietojen saatavuutta. b) Menetelmien on oltava kattavia, ja niissä on otettava huomioon yleishyödyllisiä palveluja tuottavien yhteysverkkoja tarvitsevien toimialojen markkinasuorituksen taloudellinen, ympäristöllinen ja sosiaalinen ulottuvuus. Nämä palvelut vaikuttavat taloudelliseen kehitykseen, työpaikkojen syntymiseen, sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen, alueiden tasapainoiseen ja sopusointuiseen kehittymiseen, kestävään kehitykseen ja muihin tärkeisiin yhteiskunnallisiin tavoitteisiin, kuten palvelujen tarjonnan turvallisuuteen ja jatkuvuuteen. Menetelmien pitäisi viime kädessä, ja sikäli kuin tietoja on saatavilla, heti alusta alkaen kattaa kaikki nämä ulottuvuudet. Kuten ensimmäinen laaja-alainen arviointi osoitti, että tämä ei ole lainkaan mahdollista tässä vaiheessa. Tarvitaan lisätyötä nykyisten puutteiden paikkaamiseksi tiedon saatavuudessa siten, että kehitetään uusi indikaattoreita eritoten markkinoiden toimivuuden laadullisen ulottuvuuden ja näiden palvelualojen markkinasuorituksesta aiheutuvien ulkoisten vaikutusten mittaamiseksi. Näiden menetelmien täytäntöönpanon ja yhteistyön sidosryhmien kanssa pitäisi pitkällä aikavälillä mahdollistaa käytettävissä olevien indikaattorien määrän lisääminen. c) Menetelmien on perustuttava toissijaisuusperiaatteen täysimääräiseen soveltamiseen. Kuten yleishyödyllisiä palveluja koskevassa vuoden 2001 kertomuksessa todetaan, "kuuluu yleisesti ottaen jäsenvaltioille itselleen määritellä yleishyödyllisten palvelujen toimintavaatimukset ja huolehtia niiden noudattamisesta". Menetelmät keskittyvät näin yleishyödyllisten palvelujen toimivuuden yhteisöllisiin ulottuvuuksiin erityisesti niiden yleisten poliittisten tavoitteiden saavuttamisen osalta, jotka on määritelty yhteisön tasolla vahvistetuissa oikeudellisissa puitteissa näiden palvelujen tuottamista varten. Painopisteen on oltava yhdentymisen vaikutuksissa ja sisämarkkinoiden toiminnassa ottaen huomioon sekä yritysten että kuluttajien näkemykset. Analyysissä on otettava huomioon tilanne kussakin jäsenvaltiossa, mutta arvioinnin mittakeppinä ovat EU:n tasolla vahvistetut tavoitteet. Analyysissä on kuitenkin pyrittävä tuomaan esille myös arvonlisäys ja nimeämään jäsenvaltioiden parhaat käytännöt. Näiden menetelmien täytäntöönpanon onnistuminen riippuu ratkaisevasti yhteistyöstä jäsenvaltioiden viranomaisten ja lainsäätäjien kanssa, joiden panos ja yhteistyö ovat olennaisen tärkeitä, jotta saatavissa olevia tietoja onnistutaan parantamaan. Jäsenvaltioita ei kuitenkaan velvoiteta toteuttamaan uusia prosesseja tai laatimaan uusia raportteja näiden menetelmien täytäntöönpanemiseksi. d) Kyseessä olevien palvelujen selkeän sosiaalisen ulottuvuuden takia menetelmien on oltava avoimia ja pluralistisia . Menetelmissä on otettava huomioon kansalaisten kuluttajina ja sidosryhminä ilmaisema mielipide, joka on tärkeä osa markkinoiden toimivuuden arviointia. Kuten viime vuoden raportissa todetaan, aiotaan ehdottaa "pysyvää menetelmää kansalaisten näkemysten ja niiden kehittymisen seuraamiseksi". Sidosryhmiä, myös työmarkkinaosapuolia, kuullaan myös tilannekohtaisesti eri aiheista. Yleisön osallistumista voitaisiin suuresti lisätä, kuten Euroopan parlamentin päätöslauselmassa ehdotetaan [6]. Parlamentin ehdotuksena on "järjestää keskustelun olemassaolevien eri valvontaelinten välillä (talous- ja sosiaalikomitea, alueiden komitea, työmarkkinaosapuolia edustavat järjestöt, yleishyödyllisiä palveluja koskevien hankkeiden parissa työskentelevät yhdistykset ja kuluttajayhdistykset)". Keskustelun tulokset olisi otettava huomioon ja niiden olisi toimittava suuntaviivoina vuosittaisessa laaja-alaisessa arvioinnissa, ja itse arvioinnista olisi käytävä keskustelua. [6] Euroopan parlamentin päätöslauselma komission tiedonannosta yleishyödyllisistä palveluista Euroopassa KOM(2000) 580 C5-0399/2001 - 2001/2157/COS; lopullinen A5/0361/2001. Esittelijä Werner Langen. 17. lokakuuta 2001. 3.2. Laajuus Arviointi kohdistuu yleistä taloudellista etua koskeviin palveluihin, ja muita kuin taloudellista etua koskevia palveluja [7] ei arvioida. Aluksi laaja-alaiset arvioinnit kattavat seuraavat alat: lentoliikenne, paikallinen ja alueellinen julkinen liikenne, sähkö, kaasu, postipalvelut, rautatieliikenne ja televiestintä. [7] Ks. KOM(2001) 598, 17.10.2001 liite, yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palveluiden ja muiden palvelujen määritelmä. EY:n perustamissopimuksen 86 artiklassa käytetään termiä 'yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvät palvelut', joka viittaa palveluihin, joille jäsenvaltiot asettavat erityisiä julkisen palvelun velvoitteita yleishyödyllisyysperusteen nojalla. Alakohtaista kattavuutta voidaan laajentaa (tai jopa supistaa) tulevaisuudessa eri alojen kehityksen mukaan. Yleisradiotoiminta voisi olla mahdollisten ehdokkaiden joukossa. Näissä tapauksissa menetelmät kehittyvät vastaamaan uusien katettavien alojen erityisominaisuuksia. Arvioinnit kattavat periaatteessa kaikki jäsenvaltiot (erityisaiheita koskevien tietojen saatavuuden mukaan). Tarvittaessa ja tietojen saatavuuden mukaan kiinnitetään huomiota aluekohtaisiin tietoihin jäsenvaltioiden sisällä. Uudet jäsenvaltiot otetaan mukaan vuodesta 2005. 4. Raporttien antaminen ja rakenne Komissio antaa vuosittain raportin yleishyödyllisten palvelujen laaja-alaisen arvioinnin tuloksista Cardiffin talousuudistusprosessin puitteissa. Raporttien aikataulu mukautetaan keväisin pidettäviä Eurooppa-neuvon erityisistuntoja varten tuotettavien komission raporttien aikatauluun. Raportit koostuvat kolmesta pääosasta. 4.1. Rakennemuutosten ja markkinoiden toimivuuden analyysi Tässä jaksossa komissio käyttää määrä- ja laatuindikaattoreita arvioidakseen kilpailuympäristön kehitystä ja sen tuloksena olevaa yleishöydyllisiä palveluja tuottavien yhteysverkkoja tarvitsevien toimialojen markkinasuoritusta. Sikäli kuin tietoa on saatavilla, tämä jakso kattaa seuraavaa: i) Kilpailuympäristön analysoinnissa tarkastellaan tarjonnan puitteiden kehittymistä avoimuuden oikeudellisen asteen, kilpailuolosuhteiden, toimijoiden lukumäärän ja niiden käyttäytymisen kannalta. Arvioinnin tarkoituksena on määrittää, onko tarjoajien välillä aktiivista kilpailua [8], muuttuuko tarjonnan rakenne ja onko markkinoille pääsylle esteitä, kuten yhteenliittämisongelmat tai syrjivä pääsy. Analyysissä pitäisi tuoda esiin tarjoajien käyttäytyminen ja mahdolliset markkinoille pääsyn esteet sekä kotimaan että rajatylittävillä markkinoilla. Rajatylittävä ulottuvuus on tärkeä, sillä eräs markkinoiden avautumisen tavoitteista on luoda yhtenäismarkkinat yhteysverkkoja tarvitseville toimialoille. Toiseksi raportissa arvioidaan, onko kilpailuolosuhteissa tapahtuneisiin muutoksiin liittynyt muutoksia kysynnän rakenteessa. Muiden indikaattoreiden ohella seurataan tarkoin kuluttajien käyttäytymistä. [8] Tämä analyysi ei korvaa yksityiskohtaisempaa alakohtaista analyysiä tosiasiallisesta kilpailusta perustuen esimerkiksi hallitsevan aseman olemassaoloon. ii) Tämän jälkeen raportissa arvioidaan yhteysverkkoja tarvitsevien toimialojen markkinasuoritusta laajemmassa mielessä, sillä rakennemuutokset ja kasvava kilpailu vaikuttavat todennäköisesti markkinoiden tulosten eri ulottuvuuksiin näillä aloilla. Työllisyyden ja taloudellisen suorituskyvyn, kuten hintojen tai tuottavuuden, ohella indikaattoreiden avulla tarkastellaan yleishyödyllisten palvelujen velvoitteiden täyttymistä ja erityisesti palvelujen laatua, pääsyedellytyksiä, kohtuuhintaisuutta ja hinnoittelun edellytyksiä, ympäristövaikutuksia sekä vaikutuksia sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen. Erityistä huomiota kiinnitetään näillä aloilla tapahtuvien muutosten vaikutuksiin erilaisiin käyttäjiin ja kuluttajiin. Koska alueellinen ulottuvuus on useiden näiden palvelujen tuottamisessa merkittävä, kehitetään indikaattoreita, joilla mitataan markkinoiden vaikutuksia alueelliseen yhteenkuuluvuuteen. Lopuksi arvioidaan, täyttääkö lainsäädäntö asetetut tavoitteet. Tämän tiedonannon teknisessä liitteessä on alustava luettelo indikaattoreista, jotka perustuvat alakohtaisesta seurannasta saataviin tietoihin, ja tulevaisuudessa mahdollisesti kehitettävistä muista indikaattoreista. Luetteloa täydennetään ja täsmennetään sitä mukaa kuin menetelmiä kehitetään ja pannaan täytäntöön. 4.2. Kuluttajien jatkuvan kuulemisprosessin tulokset Tämä on laaja-alaisen arviointiprosessin avaintekijä. Se tarjoaa arvokasta tietoa alakohtaisten politiikkojen kehittämiselle ja niiden julkisten politiikkojen yleiselle arvioimiselle, jotka koskevat yleishyödyllisiä palveluja tuottavia yhteysverkkoja tarvitsevia toimialoja, arvioimalla, havaitsevatko käyttäjät yhteysverkkoja tarvitsevien toimialojen toimivuuden kehityksen ja arvostavatko he sitä. Kehitetään kaksi välinettä, joilla seurataan kuluttajien mielipiteen kehittymistä yleishyödyllisten palvelujen toimivuudesta. i) Ensinnäkin komissio tuottaa säännöllisesti indikaattoreita, joilla mitattaan kuluttajien tyytyväisyyttä yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen tuottamisen eri puoliin. Indikaattorit heijastavat kuluttajien näkemyksiä, ja ne perustuvat tätä tarkoitusta varten paneelitutkimuksista kerättyihin tietoihin. Indikaattoreissa otetaan huomioon mm. kohtuuhintaisuus, laatu, saatavuus, markkinoiden avoimuus, kirjatut kuluttajavalitukset, sopimussuhteet tuottajien kanssa ja palvelujen alueellinen ulottuvuus. ii) Lisäksi komissio teettää tilannekohtaisesti kyselytutkimuksia saadakseen lisää tietoja kuluttajilta ja kuluttajajärjestöiltä yleishyödyllisten palvelujen erityisnäkökohdista. Tarkasteltaessa kuluttajien mielipiteitä huomiota on kiinnitettävä erilaisiin kuluttajatyyppeihin. Tässä mielessä erityistä huomiota on kiinnitettävä vaikutuksiin, joita markkinoiden avautumisella on niihin kuluttajiin, jotka ovat herkimpiä yleishyödyllisten palvelujen tarjoamisessa tapahtuville muutoksille [9]. [9] Kuluttajatutkimusten tulkinnassa ollaan erityisen huolellisia. Komissio aikoo julkaista tarjouspyynnön näiden palvelujen tuottamiseksi ulkoisesti tulevina vuosina alkaen vuodesta 2003. Etusijalle asetetaan korkealaatuisten ja kattavien tietojen tuottaminen. 4.3. Laaja-alaisten aiheiden monialainen tarkastelu Tässä jaksossa komissio raportoi laaja-alaisista aiheista, joilla on merkitystä kaikille tai useimmille arvioinnin kattamille palveluille, jotka eivät kuulu säännöllisen alakohtaisen seurannan piiriin. Siinä käsitellään mm. yhteysverkkoja tarvitsevien toimialojen avautumista ja uudistusta, työllisyyttä, niiden yhdentymistä Euroopan tasolla, niiden ympäristövaikutuksia, tuottavuutta ja teknologista muutosta tai niiden vaikutusta sosiaaliseen ja alueellisen yhteenkuuluvuuteen. Laaja-alaisten aiheiden tarkastelu antaa arvokasta tietoa: i) tuottamalla lisäarvoa alakohtaiseen arviointiin ja seurantaan. ii) laajentamalla niiden aiheiden valikoimaa, jotka laaja-alaisten arviointiraporttien jaksossa 1 säännöllisesti katetaan. iii) luomalla uusia indikaattoreita ja tiedonlähteitä yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen säännöllistä seurantaa varten. Tässä tarkoituksessa ulkoiset tutkimukset annetaan asiantuntijoiden tehtäväksi. Asianomaisia sidosryhmiä kuullaan tämän raporttien kolmannen jakson valmistelussa ja tilannekohtaisesti. 5. Aikataulu ja siirtymäsäännökset Komissio tuottaa näitä menetelmiä soveltavia vuosiraportteja syksystä 2003 lähtien. Se aikoo kehittää ja mukauttaa sovellettuja menetelmiä saatujen kokemusten perusteella ja ottaen huomioon jäsenvaltioilta, yhteisön toimielimistä ja muilta asiasta kiinnostuneilta tahoilta saadut kommentit ja panokset. Vuonna 2006 toteutetaan kattavampi arviointi sen tarkastelemiseksi, saavutetaanko lähestymistavan avulla tavoitteet ja onko sitä mahdollisesti tarkistettava. Vuoden 2002 loppuun mennessä komissio tuottaa Cardiffin prosessin puitteissa komission yksiköiden valmisteluasiakirjan sekä päivityksen yleishyödyllisten palvelujen ensimmäisestä laaja-alaisesta arvioinnista, joka julkaistiin viime vuonna. Päivitys koostuu seuraavista: i) Yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen laaja-alainen arviointi, joka perustuu saatavissa oleviin indikaattoreihin. ii) Uusi kyselytutkimus kyseisten palvelujen tuottamista koskevista kuluttajien mielipiteistä. Tutkimuksella päivitetään komission syksyllä 2000 julkaiseman Eurobarometrin tulokset ja vertaillaan niitä. Liite Raportin sisältämät laadulliset ja määrälliset tiedot kerätään olemassa olevista läheistä käyttäen nykyisiä tietojärjestelmiä, komission yksiköiden suorittamia erilaisia esikuva-analyysejä ja erityistutkimuksia. Koska tiedon puute voi haitata vakavasti työtä, tiedon tuottajien - erityisesti jäsenvaltioiden, jäsenvaltioiden lainsäätäjien ja sidosryhmien - kanssa on tehtävä tiivistä yhteistyötä. Kaikissa 15 jäsenvaltiossa tutkittaviin aloihin tulee periaatteessa kuulua seuraavat: - Lentoliikenne: segmentoitu EU:n liikenteeseen ja muuhun kuin EU:n liikenteeseen sekä matkustajaliikenteeseen ja rahtiliikenteeseen. - Sähkö: segmentoitu teolliseen käyttöön ja kotitalouksien käyttöön sekä tuottamis-, siirtämis-, jakelu- ja vähittäisjakelutoimintaan. - Kaasu: segmentoitu teollisiin käyttäjiin ja kotitalouksiin sekä tuotantoon tai tuontiin, siirtämiseen, jakeluun ja vähittäisjakeluun. - Postipalvelut: segmentoitu kotimaan postiin (eli kirjeet ja suorapostitus), ulkomaan postiin, kotimaan paketteihin ja ulkomaan paketteihin. - Rautatieliikenne: segmentoitu kotimaan liikenteeseen ja ulkomaan liikenteeseen sekä matkustajaliikenteeseen ja tavaraliikenteeseen. - Televiestintä: segmentoitu paikallispuheluihin, kaukopuheluihin, ulkomaanpuheluihin ja erityyppisiin käyttömahdollisuuksiin, mukaan luettuna tilaajayhteyksien käyttömahdollisuus. - Paikallinen ja alueellinen julkinen liikenne: segmentoitu linja-autoliikenteeseen ja raide- ja metroliikenteeseen. Jäljempänä oleva indikaattoriluettelo luo puitteet analyysille. Jotkut indikaattoreista ovat saatavilla, kun taas toiset on kehitettävä. Lisäksi niiden merkitys ja määritelmä vaihtelevat teollisuudenaloittain. Yhteysverkkoja tarvitsevien toimialojen tuottamien palvelujen muuttuvan luonteen takia indikaattorien luetteloa on myös jatkuvasti tarkistettava. Periaatteena on, että olemassa olevat tiedonlähteet ja tietojärjestelmät ovat etusijalla. Seuraava luettelo perustuu toivottuihin indikaattoreihin, joista jotkut eivät vielä ole saatavilla. A. Kilpailuympäristön analyysi a) Markkinoiden tarjontapuoleen liittyvät näkökohdat. Määrällisiä indikaattoreita käytetään sen arvioimisessa, syntyykö tarjoajien välille kilpailua ja saapuuko vapautetuille markkinoille kilpailijoita. i) Kilpailulle laillisesti ja tosiasiallisesti avautunut osuus kysynnästä prosentteina. ii) Täysimääräisen laillisen markkinoiden avautumisen päivämäärä. iii) Vakiintuneiden toimijoiden tunnistaminen iv) Segmentillä olevien kilpailijoiden lukumäärä. v) Se prosenttiosuus väestöstä, joka voi valita useamman kuin x tarjoajan välillä segmentillä. vi) Vakiintuneiden toimijoiden markkinaosuus segmentillä. vii) Keskittymisaste. viii) Yritysten kansainvälistyminen. Toiset indikaattorit antavat tietoja tarjonnan rakenteesta ja sääntelystä. i) Vakiintuneiden toimijoiden ja muiden kilpailijoiden vertikaalisen integraation aste. ii) Sääntelyviranomainen: nimi, toimivalta (oikeus tehdä velvoittavia päätöksiä, oikeus sakottaa, etu- tai jälkikäteen toteutettava sääntely). iii) Olennainen toimintaedellytys: nimi, kolmansien osapuolten verkkoon pääsyn tyyppi (säännelty tai neuvotteluun perustuva pääsy ja muunlainen pääsy erityisiin verkon osiin) sekä kotimaisille että ulkomaisille kilpailijoille, eriyttämisen tyyppi (laskennallinen, hallinnollinen, oikeudellinen, omistajuudellinen). Muiden indikaattoreiden pitäisi antaa tietoja siitä, onko markkinoille pääsylle esteitä (kansallisilla markkinoilla tunnistamalla mahdollinen syrjivä pääsy sekä rajatylittävällä tasolla). Erityistä huomiota on kiinnitettävä mahdollisiin yhteenliittämisongelmiin, jotka johtuvat joko olemassa olevan kapasiteetin riittämättömyydestä tai tehottomasta käytöstä. i) Verkkoon pääsyn hinta kotimaisille toimijoille ja ulkomaisille kilpailijoille (mukaan luettuna tuonti, vienti ja kauttakulku). ii) Hinnoittelumekanismien rakenne ja avoimuus. iii) Verkkoon pääsyyn kuluva aika ja kustannukset. iv) Kolmansien osapuolten verkkoon pääsyn kautta tulevan tarjonnan osuus prosentteina. v) Tuonti prosentteina kotimaisesta kulutuksesta. vi) Yhteenliittäminen prosentteina kotimaisesta kapasiteetista. vii) Tiedottaminen vapaan kapasiteetin saatavuudesta. viii) Vakiintuneiden toimijoiden varaama kapasiteetti prosentteina (mukaan lukien integroituneet yritykset). a) Markkinoiden kysyntäpuoleen liittyvät näkökohdat. Indikaattoreilla analysoidaan, ovatko muutokset markkinoiden rakenteessa vaikuttaneet kysynnän rakenteeseen. i) Alan kasvu määrällisesti ilmaistuna. ii) Niiden kuluttajien prosentuaalinen osuus, jotka ovat vaihtaneet tarjoajaa kilpailulle avoimella segmentillä vähintään kerran viimeksi kuluneiden kolmen vuoden aikana. iii) Kysynnän hintajousto. B. Markkinoiden toimivuus yhteysverkkoja tarvitsevilla aloilla. a) Taloudellinen ja työllisyyteen liittyvä toimivuus (alueelliseen ulottuvuuteen kiinnitettävä mahdollisuuksien mukaan huomiota). i) Alan osuus BKT:sta. ii) Alan vaikutus työllisyyteen. iii) Vakiintuneiden toimijoiden työllisyyden kehittyminen. iv) Työllisyyden kehittyminen alalla. v) Alan tuottavuus mitattuna tuotoksena työntekijää kohti. vi) Vakiintuneiden toimijoiden tuottavuus mitattuna tuotoksena työntekijää kohti. vii) Alan innovatiivisuus mitattuna patenteilla ja T&K-toimilla. b) Hinta i) Hintojen kehittyminen kotimaan valuutassa reaali- ja nimellismääräisesti. ii) Suhteellinen hintataso euroina verrattuna EU:n keskiarvoon. iii) Kohtuuhintaisuus: palvelujen hinta suhteessa matala- tai keskituloisten kuluttajien tuloihin (ilmoitetaan eri tulotasoilla olevien kuluttajien osalta) [10]. [10] Kuluttajia ja käyttäjiä koskevia tietoja annettaessa erot kuluttajatyypeissä, tulotasoissa tai alueellisessa sijainnissa ilmoitetaan tietojen saatavuuden mukaan. c) Palvelujen laatu. Yleishyödyllisiä palveluja tuottavien yritysten palvelujen laatuun liittyvät tekijät vaihtelevat teollisuudenaloittain. Indikaattorit on siksi mukautettava kunkin alan tilanteeseen. Jäljempänä luetellut indikaattorit on annettu esimerkkitarkoituksessa. Indikaattorien valikoimaa laajennetaan tietojen saatavuuden mukaan. i) Palvelujen luotettavuus (1) Palvelujen keskeytyminen tai viivästyminen, minuuttia/tuntia/päivää/viikkoa. (2) Osuus väestöstä, johon palvelujen keskeytyminen tai viivästyminen vaikuttaa vuoden aikana. (3) Palvelun katkeamisen jälkeinen korjaamiseen kulunut aika tai korjaamisen viivästymisen keskimääräinen kesto. ii) Saatavuus (1) Verkkoon pääsyyn kuluva aika. (2) Postitoimistojen tai postilaatikkojen lukumäärä asukasta kohti. (3) Matkustajapaikkojen lukumäärä (junissa tai lentokoneissa) asukasta kohti. (4) Palvelujen saatavuus eri maantieteellisillä alueilla. iii) Turvallisuus (1) Onnettomuuksien lukumäärä suhteessa matkan pituuteen ja/tai matkustajien määrään. (2) Alakohtaiset turvallisuusindikaattorit. d) Yleispalveluvelvoitteisiin liittyvien säännösten vaikutus. i) Verkon taajuus ja muutokset (esim. uusi tai lopetettu lentoreitti). ii) Prosentuaalinen osuus väestöstä, jolla ei ole pääsyä palveluun (ilmoitetaan jäsenvaltioiden sisällä sijaitsevia alueita kohti). e) Ympäristöulottuvuus Yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen markkinoiden avautumisen ympäristövaikutuksia analysoivia indikaattoreita käytetään, jos se on tarkoituksenmukaista. Esimerkiksi: i) Uusiutuvien energialähteiden osuus sähkön bruttokulutuksesta lähteittäin ilmoitettuna. ii) Uusiutuvien energialähteiden osuus sähkön tuotannosta lähteittäin ilmoitettuna. iii) Energian kotimainen bruttokulutusindeksi polttoainetyypeittäin mukaan luettuna kaasu. Lisäksi sopivia indikaattoreita kehitetään tulevaisuudessa markkinoiden avautumisen ympäristövaikutusten mittaamiseksi erityisesti sen osalta, mitä vaikutuksia liikenteen alan rakennemuutoksilla on ympäristöön. Niitä voivat olla lentoliikenteen avautumisen vaikutukset kasvihuonekaasujen ja tavanomaisten ilmansaasteiden päästöihin sekä liikenteen eri alojen rakennemuutosten vaikutukset erilaisten kuljetusmuotojen energiatehokkuuteen. C. Kuluttajien näkemys tarjotuista palveluista a) Yleinen tyytyväisyys palveluihin. b) Hinta- ja laatutyytyväisyys. c) Kuluttajien ja palveluntarjoajien väliset sopimukseen tai tietoon liittyvät ongelmat. d) Riitojen ratkaisemisen indikaattorit. e) Palveluntarjoajan vaihtamista koskevat ilmoitetut vaikeudet. SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS Politiikan ala(t): Sisämarkkinat Toiminnan ala(t): Sisämarkkinapolitiikan arviointi Toimenpiteen nimi: yleistä taloudellista etua koskevien palveluiden laaja-alaisen arvioinnin menetelmät 1. BUDJETTIKOHTA/-KOHDAT B5-3001 Sisämarkkinoiden toteuttaminen ja kehittäminen A-7002 Eri toimintojen tekninen ja hallinnollinen tuki 2. NUMEROTIEDOT 2.1. Toimenpiteen kokonaismäärärahat (B osa): 3,450 milj. euroa maksusitoumusmäärärahoina 2.2. Toimenpiteen soveltamisaika: 2003-2007 2.3. Monivuotinen kokonaismenoarvio: (a) Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu (rahoitustuki) (vrt. kohta 6.1.1) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> (b) Tekninen ja hallinnollinen apu ja tukimenot (vrt. kohta 6.1.2) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> (c) Henkilöstö- ja muiden hallintomenojen kokonaisvaikutus rahoitukseen (vrt. kohdat 7.2 ja 7.3) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 2.4. Yhteensopivuus ohjelmasuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa [X] Ehdotus on tehdyn ohjelmasuunnitelman mukainen. Ehdotus edellyttää rahoitusnäkymien kyseisen otsakkeen ohjelmasuunnitelman muuttamista, Ehdotus voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten soveltamista. 2.5. Vaikutukset tuloihin: [11] [11] Lisätietoja erillisessä ohjeasiakirjassa. [X] Ei vaikuta tuloihin (kyseessä ovat toimenpiteen toteuttamiseen liittyvät tekniset näkökohdat) TAI Vaikutukset tuloihin ovat seuraavat: 3. BUDJETTITIEDOT >TAULUKON PAIKKA> 4. OIKEUSPERUSTA Tälle alamomentille kirjatut määrärahat on talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen määräysten mukaisesti tarkoitettu sellaisten toimien rahoittamiseen, joita komissio toteuttaa institutionaalisten erioikeuksiensa nojalla. 5. KUVAUS JA PERUSTELUT 5.1. Yhteisön toiminnan tarve 5.1.1. Toiminnan tavoitteet Tavoitteena on laatia vuosittain arviointi yleistä taloudellista etua koskevista palveluista. Euroopan parlamentti sekä sisämarkkina-, kuluttaja- ja matkailuneuvosto (1.3.2002) ovat pyytäneet tällaisia arviointeja. Ehdotetut menetelmät lisäävät sellaisten indikaattorien määrää, joita voidaan käyttää mitattaessa rakennemuutosten vaikutuksia yleishyödyllisiä palveluja tuottavilla yhteysverkkoja tarvitsevilla toimialoilla. Niiden avulla voidaan lisäksi säännöllisesti tutkia kansalaisten käsityksiä kyseisten alojen toimivuudesta ja markkinoiden avautumisen vaikutuksista. 5.1.2. Ennakkoarviointiin liittyvät toimenpiteet Yritystoiminnan pääosasto on laatinut ennakkoarvioinnista tiivistelmän (saatavilla pyynnöstä). Tähän tarkoitukseen on käytetty muista yksiköistä sekä talouden ja rahoituksen pääosaston tekniseltä tuelta saatuja tietoja. Ensimmäinen yleishyödyllisten palveluiden laaja-alainen arviointi suoritettiin viime vuonna Cardiffin prosessin puitteissa (SEC (2001) 1998). Siitä kävi ilmi määrällisten tietojen saatavuus, ja sen avulla tunnistettiin tulevissa arvioinneissa tarkasteltavat aiheet. Ennakkoarvioinnissa tutkittiin seuraavia pääaiheita: - Miten indikaattorien saatavuutta laajennetaan asteittain, erityisesti kyseisten alojen toiminnan laatunäkökohtien osalta- - Miten kuluttajien mielipiteitä markkinoiden toimivuudesta voidaan parhaiten mitata säännöllisin väliajoin- - Miten suoritetaan pluralistisia arviointeja, jotta eri sidosryhmien näkemykset voidaan ottaa huomioon- Menetelmien avulla vastataan näihin kysymyksiin tiedonantoluonnoksessa esitettyjen edellytysten mukaisesti. 5.2. Suunnitellut toimet ja yhteisön rahoitustukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt Vuosittaiset arviointiraportit laaditaan Cardiffin prosessin puitteissa. Arvioinnit toimitetaan sisämarkkinaneuvostolle, Ecofin-neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous- ja sosiaalikomitealle. Arvioinnit koostuvat kolmesta osasta, jotka vastaavat kolmea arviointiin sisältyvää toimea: 1. Indikaattoreihin perustuva analyysi yleishyödyllisiä palveluja tuottavien yhteysverkkoja tarvitsevien toimialojen toimivuudesta 2. Kuluttajien näkemyksiä koskeva kyselytutkimus kyseisten toimialojen toimivuudesta ja markkinoiden avautumisen vaikutuksista 3. Laaja-alaisen avainaiheen analyysi, joka laajentaa indikaattorein saatavuutta tulevaisuudessa. Toimi koskee kaikkia jäsenvaltioita. 5.3. Toteutusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt Toimivuuden analyysi suoritetaan komission yksiköissä, ja se perustuu teknistä tukea koskevan sopimuksen mukaisesti annettaviin tietoihin. Indikaattoreita koskeva tietokanta luodaan ja sitä päivitetään käyttämällä ulkopuolista teknistä tukea. Komissio laatii kyselylomakkeita ja tarjouseritelmän seuratakseen kuluttajien mielipiteitä ja toteuttaakseen perusteellisia tutkimuksia yleistä taloudellista etua koskeviin palveluihin liittyvistä laaja-alaisista kysymyksistä. Tätä tarkoitusta varten otetaan käyttöön kaksi puitesopimusta, jotta työ voidaan toteuttaa säännöllisin väliajoin. 6. RAHOITUSVAIKUTUKSET 6.1. Kokonaisrahoitusvaikutus, B osa (koko ohjelmakaudeksi) 6.1.1. Rahoitustuki Maksusitoumusmäärärahat milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> 6.2. Toimenpidekohtainen kustannuslaskelma, B osa (koko ohjelmakaudeksi) Maksusitoumusmäärärahat milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> 7. VAIKUTUKSET HENKILÖSTÖÖN JA HALLINTOMENOIHIN 7.1. Vaikutus henkilöstöön >TAULUKON PAIKKA> 7.2. Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus >TAULUKON PAIKKA> Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja. 7.3. Muut toimesta johtuvat hallintomenot >TAULUKON PAIKKA> Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja. I. Yhteensä vuodessa (7.2 + 7.3) II. Toimen kesto III. Toimen kokonaiskustannukset (I x II) // 0,324 EUR 5 vuotta 1,620 EUR 8. SEURANTA JA ARVIOINTI 8.1. Seurantajärjestelmä Ei sovelleta. 8.2. Arvioinnin yksityiskohtaiset säännöt ja arviointijaksot Ehdotetut menetelmät tarkistetaan ja arvioidaan vuonna 2006. 9. PETOSTEN TORJUNTATOIMET Edellä mainittujen puitesopimusten osalta käytetään avointa tarjousmenettelyä.