4.Rahoitussopimuksen mukaisten erien saataville vapauttamisen ehtona on, että rahoitusta on käytettävissä ja että komissio on tehnyt asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan mukaisesti päätöksen siitä, että Espanja on tyydyttävästi saavuttanut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanoon liittyvät yksilöidyt asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Edellyttäen, että 1 kohdassa tarkoitetut oikeudelliset sitoumukset tulevat voimaan, tuen maksamisen edellytyksenä on, että välitavoitteet ja tavoitteet saavutetaan viimeistään 31 päivänä elokuuta 2026.

(62)Espanja on pyytänyt ennakkomaksua, joka on 13 prosenttia rahoitusosuudesta. Kyseinen määrä olisi asetettava Espanjan saataville asetuksen (EU) 2021/241 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun rahoitussopimuksen mukaisesti sillä edellytyksellä, että kyseinen rahoitussopimus tulee voimaan.

(57)Asianomaisten toimijoiden sitoutumisen varmistamiseksi on olennaisen tärkeää, että kaikki asianomaiset alueelliset ja paikalliset viranomaiset ja sidosryhmät, työmarkkinaosapuolet mukaan lukien, osallistuvat suunnitelmaan sisältyvien investointien ja uudistusten täytäntöönpanoon. Laajemman omistajuuden varmistaminen suunnitelman toteuttamiselle lisäisi sen tuloksellisuutta ja odotettua pitkäaikaista vaikutusta. Elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevassa asetuksessa tunnustetaan, että alueet ja paikallisviranomaiset ovat tärkeitä kumppaneita uudistusten ja investointien toteuttamisessa. Espanja on perustanut suunnitelman toteuttamista varten uuden alakohtaisen elpymis-, muutos- ja palautumiskonferenssin koordinoimaan alueiden, paikallisyksiköiden ja keskushallinnon työtä. Lisäksi eri politiikanaloilla jo olemassa olevien alakohtaisten konferenssien on määrä tukea toimialaansa kuuluvien toimenpiteiden toteuttamista. Suunnitelmassa korostetaan, että työmarkkinaosapuolia kuullaan tiettyjen suunnitelmassa ilmoitettujen toimenpiteiden, kuten työmarkkina- ja eläkejärjestelmien uudistusten, lopullisessa muotoilussa.

(56)Kuten asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 4 kohdan q alakohdassa edellytetään, Espanjan elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää tiivistelmän sen valmistelua ja täytäntöönpanoa varten toteutetusta kuulemisprosessista. Espanja toteutti suunnitelmaa laatiessaan työmarkkinaosapuolten, sidosryhmien ja neuvoa-antavien toimikuntien kohdennettuja kuulemisia. Se on hyödyntänyt myös kiinnostuksenilmaisupyyntöjä lähestyäkseen yrityksiä investointien muotoilun osalta. Näiden pyyntöjen avulla viranomaiset ovat keränneet laajan valikoiman ehdotuksia, joiden on määrä muodostaa suunnitelman kautta tuettavien strategisten hankkeiden perusta.

(54)Espanja on asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 4 kohdan g alakohdan nojalla toimittanut digitaalisiin valmiuksiin ja yhteyksiin tehtävien investointien osalta turvallisuutta koskevan itsearvioinnin. Suunnitelman komponentin 15 (Digitaaliset yhteydet) osalta Espanja on selostanut, että se aikoo panna täytäntöön verkkoyhteyksistä annetun Euroopan komission suosituksen ja 5G-verkkojen ja ‑palvelujen turvallisuuden varmistamista koskevista vaatimuksista annetun lain, joka sisältää 29 päivänä tammikuuta 2020 annetussa Euroopan komission tiedonannossa 5G:n turvallinen käyttöönotto EU:ssa – EU:n välineistön täytäntöönpano esitetyt keskeiset suositukset.

(53)Espanja on toimittanut runsaasti tietoa suunnitelman odotetusta vaikutuksesta sukupuolten yhdenvertaisuuteen ja kaikille yhtäläisiin mahdollisuuksiin sekä näiden tavoitteiden valtavirtaistamisesta. Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa keskitytään vahvasti sukupuolten tasa-arvoon, joka on yksi suunnitelman neljästä poikkileikkaavasta toimintalinjasta. Suunnitelmassa on erilaisia toimenpiteitä, joilla on suora vaikutus sukupuolten epätasa-arvon kaventamiseen, kuten naisten kannustaminen tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijatehtäviin, toimenpiteet palkka-avoimuutta ja sukupuolten tasa-arvoa koskevien suunnitelmien toteuttamisen parantamiseksi yrityksissä, varhaiskasvatuksen ja päivähoidon tarjonnan lisääminen, investoinnit, joilla tuetaan naisten yrittäjyyttä ja haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvien naisten integroitumista yhteiskuntaan ja työelämään.

(52)Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää kattavan ja tasapainoisen uudistus- ja investointipaketin. Samaan komponenttiin sisältyvät toimenpiteet vahvistavat toistensa vaikutuksia, ja kaikki komponentit sisältävät hyvin tasapainotetun uudistus- ja investointikokonaisuuden. Lisäksi myös eri komponentteihin kuuluvat toimenpiteet tukevat ja täydentävät toisiaan. Suunnitelmassa ehdotetaan laajaa uudistuskokonaisuutta, jonka on tarkoitus yleisesti helpottaa kaikkien suunnitelmaan sisältyvien toimenpiteiden täytäntöönpanoa parantamalla alakohtaista sääntelyä ja liiketoimintaympäristöä. Julkishallinnon toiminnan ja yhteentoimivuuden parantamiseen tähtäävällä uudistuskokonaisuudella toteutettavan julkisten instituutioiden vahvistamisen odotetaan helpottavan uudistusten ja investointien tuloksellista toteuttamista ja lisäävän vastuuvelvollisuutta kansalaisyhteiskuntaa kohtaan. Vahvojen julkisen sektorin instituutioiden ja järjestelmien tukemiseen tähtäävien toimenpiteiden odotetaan myötävaikuttavan myös julkisen talouden terveyteen ja kestävyyteen. Sillä, että monet uudistukset on määrä etupainottaa suunnitelman kahdelle ensimmäiselle vuodelle, 1 päivän tammikuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2022 väliselle ajalle, on tarkoitus mahdollistaa investointien tuloksellinen toteuttaminen.

(48)Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa kuvattu sisäisen valvonnan järjestelmä perustuu luotettaviin prosesseihin ja rakenteisiin, jotka on luotu aiemmin rakennerahastojen seurantaan. Järjestelmässä yksilöidään selkeästi toimijat sekä niiden tehtävät ja vastuualueet sisäisen valvonnan tehtävien suorittamisessa. Espanjan valtionhallinnon tarkastusvirasto (IGAE) on tarkastuselin, joka myös koordinoi alueellisten elinten työtä. IGAE ja eri viranomaisten sisäisen valvonnan yksiköt ovat päätoimijat, jotka vastaavat suunnitelman valvonnasta ja tarkastuksesta. Kokonaisuutena valvontajärjestelmä ja muut asiaankuuluvat järjestelyt, kuten lopullisia tuensaajia koskevien tietojen keräämiseen ja saataville asettamiseen liittyvät järjestelyt, ovat asianmukaisia ehkäisemään, havaitsemaan ja korjaamaan asetuksen (EU) 2021/241 nojalla myönnettyjen varojen käyttöön liittyviä lahjontaa, petoksia ja eturistiriitoja ja välttämään päällekkäisen rahoituksen myöntäminen asetuksen nojalla ja muista unionin ohjelmista. Jotta voidaan varmistaa integroidun tietojärjestelmän toteuttaminen ja lopullisia tuensaajia, toimeksisaajia, alihankkijoita ja tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskevien tietojen keräämistä ja säilyttämistä koskevan velvoitteen noudattaminen kyseisen asetuksen 22 artiklan mukaisesti, olisi asetettava erityinen välitavoite.

(46)Espanja on toimittanut kaikista elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvistä investoinneista ja uudistuksista erilliset kustannusarviot, jotka perustuvat useisiin lähteisiin niiden perustelemiseksi. Näitä ovat muun muassa erityisesti suunnitelmaa varten käynnistetyt kiinnostuksenilmaisupyynnöt, kansainvälisten organisaatioiden antamat ulkopuoliset todistukset sekä hankintasopimukset, joissa on kyse samankaltaisista palveluista tai aikaisemmista samankaltaisista investoinneista. Tämän perusteella useimpien suunnitelmaan sisältyvien toimenpiteiden kustannusarvioita pidetään kohtuullisina. Espanja on käyttänyt yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja sekä kiinteiden määrien että yksikkökustannusten osalta. Espanjan valtionhallinnon tarkastusvirasto (IGAE) on tehnyt riippumattoman kohtuullisuusvalidoinnin merkittävästä osasta suunnitelmaan sisältyviä kustannusarvioita. Suunnitelman arvioidut kokonaiskustannukset ovat suunniteltujen uudistusten ja investointien luonteen ja tyypin mukaisia. Tämän perusteella useimpien suunnitelmaan sisältyvien toimenpiteiden kustannusarvioita pidetään uskottavina. Espanja on toimittanut riittävät tiedot ja todisteet siitä, että arvioitujen kokonaiskustannusten määrää ei kateta jo myönnetyllä tai suunnitellulla unionin rahoituksella. Elpymis- ja palautumissuunnitelman arvioitujen kokonaiskustannusten määrä on oikeassa suhteessa odotettuihin kansallisiin taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin.

(43)Elpymis- ja palautumissuunnitelman toteuttamista koskevista kansallisista järjestelyistä säädetään 30 päivänä joulukuuta annetussa kuninkaan asetuksessa 36/2020, jolla hyväksytään kiireelliset toimenpiteet julkishallinnon nykyaikaistamiseksi ja elvytyssuunnitelman toteuttamiseksi. Elpymis-, muutos- ja palautumiskomissio, jossa kokoontuvat kaikki suunnitelmasta vastaavat ministerit, vastaa poliittisesta ohjauksesta ja sen on määrä toimia pääministerin johdolla. Elpymissuunnitelman vastuuviranomaisena toimii uusi valtiovarainministeriöön sijoitettu EU-varojen pääsihteeristö. Kyseisen elimen on määrä laatia komissiolle maksupyynnöt sen jälkeen, kun asianomaisten välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttamisesta vastaavat elimet ovat ilmoittaneet niiden saavuttamisesta ja valtionhallinnon tarkastusvirasto (IGAE) antanut riittävän varmuuden niiden saavuttamisesta. Yleisesti ottaen välitavoitteet ja tavoitteet ovat selkeät ja realistiset ja niille ehdotetut indikaattorit ovat merkityksellisiä, hyväksyttäviä ja luotettavia. Lisäksi välitavoitteiden ja tavoitteiden ajoitus on maksujen ja seurannan edistymisen kannalta riittävän selkeä, ja siinä näkyy toimenpiteiden voimakas etupainotteisuus. Suurin osa välitavoitteista ja tavoitteista keskittyy 1 päivän tammikuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2023 välille. Välitavoitteet ja tavoitteet koskevat myös jo toteutettuja toimenpiteitä, jotka ovat asetuksen 17 artiklan 2 kohdan nojalla tukikelpoisia. Näiden välitavoitteiden ja tavoitteiden tyydyttävä saavuttaminen aikanaan on tarpeen maksupyynnön perustelemiseksi. Espanjaan olisi perustettava integroitu tietojärjestelmä, joka on kaikkien asiaankuuluvien hallintojen yhteinen.

(38)Suunnitelma sisältää investointeja, joilla kavennetaan kaupunkien ja maaseudun välistä digitaalista kuilua ja mahdollistetaan 5G-yhteyksien koko potentiaali. Investointeja suunnitellaan ultranopean laajakaistan käyttöönottamiseksi tietyillä alueilla, joilla tällaista infrastruktuuria ei ole, kuten maaseudulla tai historiallisissa kaupunkikeskuksissa. 5G-verkko on tarkoitus ottaa käyttöön tärkeimpien kansallisten liikennekäytävien tiettyjen osien varrella tietyillä Ranskan ja Portugalin rajatylittävillä osuuksilla sellaisilla alueilla, jotka eivät kuulu matkaviestinoperaattoreiden toiminta-alueeseen, sekä tietyillä kriittisillä hotspot-alueilla, kuten yrityspuistoissa, teollisuusalueilla ja keskeisten julkisten palvelujen läheisyydessä. Heikossa asemassa oleville väestöryhmille ja pk-yrityksille tarkoitettuja verkkoyhteyspalveluja tuetaan, jotta voidaan kasvattaa niiden ihmisten ja yritysten osuutta, joilla on internetyhteys. Suunnitelma sisältää toimenpiteitä väestön digitaalisen osaamisen parantamiseksi, kohdennettuja koulutusjärjestelmässä toteutettavia toimenpiteitä (kuten opettajakoulutuksen ja ammatillisen koulutuksen digitalisaatio) sekä investointeja työntekijöiden ja työnhakijoiden uudelleen- ja täydennyskoulutukseen. Lisäksi suunnitelmaan sisältyy tuki yritystoiminnan digitalisaatiolle ja edistyksellisten teknologioiden integroinnille, ja pk-yritysten erityinen tukeminen digitaalisen välineistön laajamittaisen käyttöönoton avulla. Lisäksi suunnitelma sisältää uudistuksia ja investointeja, jotka liittyvät pitkälle vietyyn digitaaliseen osaamiseen, tekoäly ja kyberturvallisuus mukaan lukien. Niiden odotetaan lisäävän luottamusta digitaalipalveluihin ja -teknologioihin ja auttavan niiden käyttöönotossa kestävältä pohjalta. Suunnitelma sisältää myös kattavan uudistus- ja investointipaketin, jolla parannetaan julkishallinnon digitalisaatiota kaikilla tasoilla ottaen erityisesti huomioon yhteenkytkennän ja yhteentoimivuuden. Paketti kattaa oikeuslaitoksen, verohallinnon, julkiset työvoimapalvelut, digitaaliset julkiset hankinnat, julkisen terveydenhuollon, liikennesektorin, ekosysteemien ja luonnon monimuotoisuuden säilyttämisen, rannikoiden suojelun ja vesihuollon sekä sähköverkot.

(33)Suunnitelman toimenpiteillä myötävaikutetaan siihen, että Espanja saavuttaa taakanjakoasetuksen (EU) 2018/842 piiriin kuuluvilla sektoreilla, kuten liikenne-, maatalous-, jäte- ja rakennussektorilla, vuodelle 2030 asetetun nykyisen tavoitteensa, joka on kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen 26 prosentilla vuoteen 2005 verrattuna. Kestävään liikkuvuuteen tehtävillä investoinneilla pyritään vähentämään liikenteen päästöjä, sillä liikenne on sektori, jolla kasvihuonekaasupäästöt kasvavat edelleen eniten. Suunnitelma edistää Espanjan yleistavoitetta vuoteen 2023 mennessä asentaa 80 000–110 000 latauspistettä ja nostaa ladattavien sähköajoneuvojen määrä vähintään 250 000:een. Se tarjoaa myös kannustimia yksityisille yrityksille, jotta ne korvaisivat henkilö- ja tavarakuljetuskalustonsa puhtaammilla ajoneuvoilla. Lisäksi suunnitelmaan sisältyy vähäpäästöisten alueiden luominen kuntiin, ja sillä kannustetaan julkisen liikenteen ja aktiivisten liikennemuotojen, kuten pyöräilyn ja kävelyn, käyttöön sekä parannetaan kaupunkiliikennettä, rautatieliikenne mukaan lukien, ja edistetään sen käyttöä. Tavoitteena on vähentää yksityistä liikennettä vuoteen 2030 mennessä 35 prosenttia ja vähentää ilman pilaantumista. Suunnitelmaan sisältyy myös investointeja, joilla tavaraliikennettä siirretään maanteiltä rautateille, kuten Atlantin ja Välimeren TEN-T-käytävien viimeistely 1 400 kilometrin matkalta, investointeja raidetraktorikalustoon vetyyn tai sähköön siirtymiseksi sekä intermodaalisten solmukohtien kehittäminen ja satamiin vievien rautatieyhteyksien parantaminen.

(32)Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää vihreään siirtymään liittyviä uudistuksia ja investointeja. Erityisen voimakkaasti ilmastotavoitteita edistetään komponenteilla, jotka koskevat asuntojen ja kaupunkialueiden energiaperuskorjauksia, kestävää liikkuvuutta ja uudistuvaa energiaa. Espanjalle myönnettävä rahoitusosuus antaa mahdollisuuden etupainottaa investointeja, jotka ovat tarpeen, jotta voidaan saavuttaa EU:n ilmastotavoite, jonka mukaan kasvihuonekaasujen nettopäästöjä vähennetään vuoteen 2030 mennessä vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasosta ja EU etenee kohti ilmastoneutraaliutta vuoteen 2050 mennessä, kuten Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat eurooppalaisen ilmastolain puitteissa alustavasti sopineet. Energiatehokkuuden osalta Espanjan yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassaan (2021–2030) esittämä panos EU:n tason tavoitteeseen on vähentää primäärienergian kulutusta 39,5 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa asetetaan tavoitteeksi kunnostaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä vähintään 355 000 yksittäistä asuinrakennusta osana vähintään 510 000:ta peruskorjaustoimea, vähintään 600 hehtaaria kaupunkialueita (eli vähintään 40 000 asuinrakennusta ja 690 000 m² muita kuin asuinrakennuksia), vähintään 26 000 asuinrakennusta kunnissa ja alle 5 000 asukkaan kaupunkialueilla ja vähintään 1 230 000 m² julkisia rakennuksia. Suunnitelmassa esitetyt investoinnit asuinrakennusten energiaperuskorjaukseen muodostavat merkittävän osan kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa kaavaillusta julkisesta tuesta tällä osa-alueelle. Niillä edistetään vuoteen 2030 asetettua energiansäästötavoitetta ja kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa asetettua tavoitetta kunnostettavien asuntojen määrän osalta. Julkista rahoitusta tarvitaan kuitenkin edelleen lisää, jotta saadaan liikkeelle koko se investointien määrä, jota kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa vuodelle 2030 asetetun tavoitteen saavuttaminen edellyttää, ja jotta voidaan varmistaa suhteellisesti suurempi vipuvaikutus yksityisten investointien houkuttelemiseksi. Uusiutuvaa energiaa koskevilla uudistuksilla ja investoinneilla on tarkoitus lisätä merkittävästi uusiutuvien energialähteiden kehittämistä ja käyttöönottoa Espanjassa ja edistää kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa asetettua tavoitetta, jonka mukaan uusiutuvan energian osuus on 42 prosenttia vuonna 2030. Suunnitelmaan sisältyy tukea innovatiivisille uusiutuville energialähteille teollisuudessa ja rakennuksissa (lähes 4 GW) ja uusiutuville energialähteille saarilla. Sähköinfrastruktuuria koskevilla toimenpiteillä pyritään edistämään älykkäitä verkkoja sekä joustotoimenpiteiden ja varastoinnin käyttöönottoa. Tätä varten uudistuksilla pyritään luomaan suotuisat puitteet, joilla helpotetaan uusiutuvien energialähteiden integrointia energiajärjestelmään, energian varastoinnin käyttöönottoa sekä kysynnän hallintaa ja joustopalveluja. Suunnitelmassa on myös investointeja uusiutuvaan vetyyn, ja sillä edistetään Espanjan yleistä tavoitetta asentaa vuoteen 2030 mennessä 4 GW:n elektrolyysikapasiteetti uusiutuvan vedyn tuottamiseksi ja jopa 200 vedyn tankkausasemaa. Tällä on määrä edistää hiilestä irtautumista sektoreilla, joilla se on vaikeasti toteutettavissa, kuten teollisuudessa ja liikenteessä.

(31)Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan e alakohdan ja liitteessä V olevan 2.5 jakson mukaisesti toimenpiteitä, joilla suuressa määrin (luokitus A) edistetään vihreää siirtymää, mukaan lukien luonnon monimuotoisuus, tai siitä johtuviin haasteisiin vastaamista. Espanjan elpymis- ja palautumissuunnitelmassa ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus on 39,7 prosenttia suunnitelman kokonaismäärärahoista laskettuna asetuksen (EU) 2021/241 liitteessä VI esitetyn menetelmän mukaisesti. Kuten asetuksen (EU) 2021/241 17 artiklassa edellytetään, elpymis- ja palautumissuunnitelma on johdonmukainen niiden tietojen kanssa, jotka on sisällytetty vuosien 2021–2030 kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan.

(30)Valitsemalla toimenpiteitä, jotka joko edistävät merkittävästi ympäristötavoitteita tai joilla ei ole ennakoitavissa olevaa vaikutusta ympäristötavoitteisiin tai vaikutus on merkityksetön, on odotettavissa, että monet suunnitelmaan sisältyvät toimenpiteet ovat lähtökohtaisesti ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen mukaisia, esimerkiksi koulutuksen, työmarkkinoiden, julkishallinnon, kulttuurin ja urheilun aloilla. Muiden toimenpiteiden arviointi osoittaa, että ne on laadittu niin, että ”ei merkittävää haittaa” ‑periaatteen noudattaminen varmistetaan. Tällaisia toimenpiteitä ovat laajat tukijärjestelmät, jotka ulottuvat monille aloille ja monenlaiseen toimintaan, kuten tutkimukseen, kehitykseen ja innovointiin sekä teollisuuden ja pk-yritysten tukemiseen. Espanja on toimittanut todisteita ja takeita siitä, että toimenpiteet eivät aiheuta merkittävää haittaa yhdellekään kuudesta ympäristötavoitteesta, jotka ovat ilmastonmuutoksen hillintä, ilmastonmuutokseen sopeutuminen, vesivarojen ja merten luonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu, kiertotalous, ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen sekä luonnon monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen. Espanja on tarvittaessa ehdottanut lieventävien toimenpiteiden toteuttamista tai sisällyttänyt toimenpiteisiin erityisiä elementtejä merkittävän haitan välttämiseksi, mikä on tarkoitus varmistaa relevanteilla välitavoitteilla ja tavoitteilla. Tämä koskee erityisesti toimenpiteitä, joilla tuetaan EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin kuuluvia laitoksia koskevia strategisia hankkeita, erityisiä jätteenkäsittelytoimia, maataloustuotannon kastelujärjestelmiä sekä useita aloja ja monenlaista toimintaa koskevia laaja-alaisia tukijärjestelmiä.

(27)Espanjan toimittamaan elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyy toimenpiteitä, joilla pyritään vastaamaan aiemmissa maaraporteissa ja Espanjalle annetuissa maakohtaisissa suosituksissa yksilöityihin sosiaalisen yhteenkuuluvuuden haasteisiin, joita seurataan sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun avulla. Yksittäisillä toimenpiteillä puututaan sosiaaliturvajärjestelmän heikkouksiin. Esimerkkinä voidaan mainita työttömyystuen yksinkertaistaminen ja parantaminen, maksuihin perustumattomien etuuksien järjestelmän virtaviivaistaminen ja perhe-etuusjärjestelmän uudelleentarkastelu, jonka tarkoituksena on lapsiköyhyyden vähentäminen. Kesäkuussa 2020 hyväksytyn kansallisen vähimmäistulojärjestelmän täysimääräistä toteuttamista on tarkoitus tukea pilottihankkeilla, joilla tuetaan järjestelmän edunsaajien sosioekonomista osallisuutta. Suunnitelmalla pyritään myös vahvistamaan sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja sosiaaliturvajärjestelmää ylläpitämällä eläkeläisten ostovoimaa ajan kuluessa muiden jäsenvaltioiden käytäntöjen mukaisesti.

(25)Komission yksiköiden tekemät simulaatiot osoittavat, että suunnitelmalla on mahdollista kasvattaa Espanjan BKT:tä 1,8–2,5 prosenttia vuoteen 2024 mennessä. Espanjan esittämien investointien ja uudistusten yhdistelmän on tarkoitus piristää talouskasvua useiden kanavien kautta, muun muassa parantamalla kokonaistuottavuutta, lisäämällä kaupankäyntikapasiteettia ja -osaamista, poistamalla investointien esteitä ja lisäämällä työmarkkinoiden tehokkuutta. Koulutuksen ja osaamisen, digitalisaation, tutkimuksen ja innovoinnin osa-alueilla toteutettavilla uudistuksilla ja investoinneilla odotetaan olevan suurin vaikutus talouskasvuun ja työpaikkojen luomiseen.

(24)On odotettavissa, että elpymis- ja palautumissuunnitelmalla on asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja liitteessä V olevan 2.3 jakson mukaisesti suuria vaikutuksia (luokitus A) jäsenvaltion kasvupotentiaalin, työpaikkojen syntymisen sekä taloudellisen, sosiaalisen ja institutionaalisen palautumiskyvyn lujittumiseen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoon muun muassa siten, että se edistää lapsia ja nuoria koskevia toimintapolitiikkoja sekä lieventää covid-19-kriisin taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia, jotta voidaan lisätä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja lähentymistä unionissa.

(22)Suunnitelmaan sisältyy myös eläkejärjestelmän uudistus, jolla pyritään säilyttämään järjestelmän riittävyys ja pitkän aikavälin kestävyys. Joistakin toimenpiteistä, kuten tarkistetusta indeksointijärjestelmästä, kannustimista eläkkeelle jäämisen lykkäämiseksi ja varhaiseläkkeelle jäämistä koskevista sääntelymuutoksista, on tarkoitus keskustella työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun yhteydessä. Tämän ja muiden työmarkkinaosapuolten kanssa keskusteltavana olevien uudistusten, kuten työmarkkinoiden uuden jousto- ja vakausmekanismin, on tarkoitus olla lopulliselta muodoltaan sellaisia, että ne ovat sopusoinnussa julkisen talouden keskipitkän ja pitkän aikavälin kestävyyden kanssa.

(21)Julkisen talouden haasteisiin vastaamiseksi suunnitelmaan sisältyy toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on vahvistaa menojen uudelleenarviointijärjestelmän hallinnointia, ja suunnitelmassa sitoudutaan toteuttamaan uudistuksia, jotka perustuvat aiempiin menojen uudelleenarviointeihin ja verojärjestelmän uudistukseen. Viimeksi mainittu on määrä toteuttaa sen jälkeen, kun veroasiantuntijakomitea antaa suosituksia siitä, miten julkisen talouden kestävyyttä ja tehokkuutta voidaan parantaa. Tässä yhteydessä perhetukijärjestelmää olisi tarkasteltava uudelleen sen vaikuttavuuden parantamiseksi. Lisäksi suunnitelmaan sisältyy merkittäviä terveydenhuoltoalan toimenpiteitä, kuten huipputeknologian laitteisiin kohdistuvia investointeja, joilla tuetaan terveydenhuoltojärjestelmän kantokykyä ja kapasiteettia koskevan maakohtaisen suosituksen noudattamista.

(20)Suunnitelmaan kuuluvien julkisten investointien avulla on tarkoitus saada liikkeelle yksityisiä investointeja useilla aloilla, joita ovat muun muassa kestävä ja puhdas energia ja liikenne, rakennusten peruskorjaus, maatalouselintarvikeala, kalastus sekä terveys ja keskeiset digitaaliteknologiat, ja näin myötävaikuttaa investointeja koskevien maakohtaisten suositusten noudattamiseen. Yritysten perustamista ja kasvua koskevan lainsäädännön kaltaisten uudistusten, joilla on määrä edistää ajoissa maksamisen kulttuuria ja poistaa tarpeettomia ja kohtuuttomia sääntelyesteitä, odotetaan parantavan liiketoimintaympäristöä. Kansallisen julkisia hankintoja koskevan strategian hyväksymisellä taas pyritään tehostamaan julkisia hankintoja. Suunnitelman odotetaan myös parantavan tutkimus- ja innovaatiopolitiikan vaikuttavuutta muun muassa toimenpitein, joilla pyritään vahvistamaan tutkimuksen ja innovoinnin hallintoa kaikilla tasoilla ja järjestämään uudelleen korkeakoulujärjestelmässä ja julkisissa tutkimusorganisaatioissa harjoitettava julkinen tutkimus. Toimenpiteillä pyritään myös vahvistamaan eri hallintotasojen välistä koordinointia muun muassa varmistamalla keskus- ja aluehallinnon tietotekniikka-alustojen yhteentoimivuus.

(17)Useat suunnitelman työmarkkinauudistuksista riippuvat edelleen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tuloksista, ja näin ollen niiden lopullista muotoa ei ole vielä määritetty. Näiden uudistusten on tarkoitus olla osa kattavaa pakettia, jolla tuetaan työpaikkojen luomista ja uudelleenkohdentamista ja puututaan työmarkkinoiden segmentoitumiseen. Välitavoitteissa on tarkoitus täsmentää, että uudistukset toteutetaan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua kunnioittaen ja osana kattavaa lähestymistapaa, jossa tasapainotetaan työmarkkinoilla tarve joustavuuteen ja työsuhdeturvaan. Tämä koskee erityisesti uutta jousto- ja vakausmekanismia sekä työehtosopimusneuvottelujen uudistusta.

(13)Pandemian johdosta toteutettavia välittömiä finanssipoliittisia toimia koskevien suositusten voidaan katsoa jäävän Espanjan suunnitelman ulkopuolelle huolimatta siitä, että jäsenvaltio on yleisesti ottaen vastannut asianmukaisesti ja riittävästi välittömään tarpeeseen tukea taloutta finanssipoliittisin keinoin vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen säännösten mukaisesti. Suositus edistyä riittävästi julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisessa vuonna 2020 ei myöskään ole enää merkityksellinen, koska kyseinen budjettikausi on päättynyt ja aktivoitiin vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke maaliskuussa 2020 pandemiakriisin yhteydessä.

(11)Monilla suunnitelman komponenteilla on määrä tukea terveyden ja taloudellisen, sosiaalisen ja institutionaalisen palautumiskyvyn pilaria. Esimerkiksi terveydenhuoltojärjestelmän vahvistamista ja julkishallinnon nykyaikaistamista koskevilla komponenteilla pyritään vahvistamaan näiden kahden osa-alueen palautumiskykyä, kun taas uudistuksilla verojärjestelmän nykyaikaistamiseksi muun muassa veropetoksia ehkäisemällä ja pyrkimällä vaikuttavampaan varojenkäyttöön on tarkoitus parantaa taloudellista ja sosiaalista palautumiskykyä. Muilla toimenpiteillä parannetaan maan valmiuksia säilyttää luonnonpääomaansa ja reagoida luonnonkatastrofeihin. Seuraavalle sukupolvelle suunnattujen toimintapolitiikkojen pilaria tuetaan toimenpiteillä, jotka koskevat koulutusjärjestelmää (esim. varhaiskasvatuksen ja päivähoidon sekä ammatillisen koulutuksen tarjonnan laajentaminen), digitaalisia taitoja (esim. toimenpiteet haavoittuvassa asemassa olevien opiskelijoiden digitaalisen kuilun kaventamiseksi) ja työmarkkinoita (esim. nuorisotyöttömyyden torjuntaa koskeva uusi toimintasuunnitelma). Lisäksi kaavaillaan perheiden moninaisuutta koskevaa lakia, johon sisältyy perhe-etuuksien tarkistaminen lapsiköyhyyden vähentämiseksi.

(9)Suunnitelman keskeiset poikkileikkaavat toimintalinjat ovat vihreä ja digitaalinen pilari sekä sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus ja sukupuolten välinen tasapaino, ja niitä tuetaan asiaankuuluvilla uudistuksilla ja investoinneilla. Suunnitelman vihreisiin komponentteihin sisältyy muun muassa toimenpiteitä, joilla tuetaan kestävää liikkuvuutta, rakennusten kunnostamista, luonnon monimuotoisuutta (mukaan lukien maatalouselintarviketuotannon ja kalastusjärjestelmän uudistaminen ja ekosysteemien säilyttäminen, joihin integroidaan ilmastonmuutokseen sopeutuminen), kiertotaloutta, vesi- ja jätehuoltoa, energia- ja liikenneinfrastruktuureja ja uusiutuvaa energiaa, uusiutuva vety mukaan lukien. Vihreä siirtymä on mukana kaikkialla suunnitelmassa, verojärjestelmän nykyaikaistamisesta (johon sisältyy toimenpiteitä ympäristöverotuksen alalla) toimiin, joilla tuetaan osaamista ja työllisyyttä vihreää siirtymää varten. Digitaalisen pilarin osalta elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää useita pysyvästi vaikuttavia komponentteja, joilla on määrä edistää suoraan maan digitalisaatiota. Mittavilla investoinneilla on määrä tukea digitaalisia infrastruktuureja (mukaan lukien yhteydet, kyberturvallisuus ja 5G), teollisuuden ja pk-yritysten digitalisaatiota ja nykyaikaistamista, julkishallinnon digitalisaatiota, oikeuslaitos ja terveydenhuoltojärjestelmä mukaan lukien, ja digitaalisia taitoja (virallinen koulutus, ammatillinen koulutus ja elinikäinen oppiminen).

(3)Komissio julkaisi 2 päivänä kesäkuuta 2021 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Espanjaa koskevan perusteellisen tarkastelun. Tekemänsä analyysin perusteella komissio päätteli, että Espanjan makrotaloudessa on epätasapainoja, ja erityisesti sekä julkisen että yksityisen sektorin suureen ulkomaiseen ja kotimaiseen velkaan liittyviä haavoittuvuuksia tilanteessa, jossa työttömyys on korkea, ja katsoi tällä olevan valtioiden rajat ylittävää merkitystä.

(2)Neuvosto antoi Espanjalle 9 päivänä heinäkuuta 2019 ja 20 päivänä heinäkuuta 2020 eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä suosituksia. Julkisen talouden osalta neuvosto suositti sille erityisesti, että se turvaa eläkejärjestelmän kestävyyden, lujittaa julkisen talouden ja julkisten hankintojen kehyksiä kaikilla hallinnon tasoilla, toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet pandemian torjumiseksi ja vahvistaa terveydenhuoltojärjestelmän kantokykyä ja kapasiteettia, ylläpitää taloutta ja tukee alkavaa elpymistä sekä harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys, samalla kun lisätään investointeja. Työllisyyden osalta neuvosto suositti, että Espanja edistää siirtymistä toistaiseksi voimassa oleviin työsuhteisiin, tukee työllisyyttä työpaikkojen säilyttämiseen tähtäävillä järjestelyillä, tehokkailla työhönottokannustimilla ja osaamisen kehittämisellä, vahvistaa työllisyys- ja sosiaalipalvelujen valmiuksia sekä vahvistaa työttömyysturvaa erityisesti epätyypillisissä työsuhteissa olevien työntekijöiden osalta. Koulutuksen ja osaamisen osalta neuvosto suositti, että se parantaa mahdollisuuksia digitaaliseen oppimiseen, vähentää koulunkäynnin keskeyttämistä ja parantaa koulutustuloksia sekä lisää yhteistyötä koulutuksen ja liike-elämän välillä, jotta voidaan parantaa työmarkkinoiden kannalta tarpeellisten taitojen ja osaamisen tarjontaa erityisesti tieto- ja viestintätekniikan alalla. Sosiaalipolitiikan osalta neuvosto suositti perheille annettavan tuen parantamista, vähimmäistulojärjestelmien kattavuudessa olevien puutteiden korjaamista ja kansallisen työttömyystuen segmentoitumisen vähentämistä. Investointien osalta neuvosto suositti, että Espanja aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita, edistää yksityisiä investointeja ja keskittää investoinnit vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen, erityisesti tutkimuksen ja innovoinnin edistämiseen, puhtaaseen ja tehokkaaseen energian tuotantoon ja käyttöön, energiainfrastruktuuriin, vesi- ja jätehuoltoon ja kestävään liikenteeseen. Liiketoimintaympäristön osalta neuvosto suositti, että se edistää markkinoiden yhtenäisyyttä koskevan lain täytäntöönpanoa ja varmistaa, että toimenpiteet, joilla tarjotaan pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille) ja itsenäisille ammatinharjoittajille likviditeettiä, muun muassa välttämällä maksujen viivästymistä, toteutetaan tuloksellisesti. Viimeisenä kohtana neuvosto suositti julkishallinnon osalta Espanjalle hallinnon eri tasojen välisen koordinoinnin parantamista. Arvioituaan edistymistä näiden maakohtaisten suositusten täytäntöönpanossa elpymis- ja palautumissuunnitelman toimittamisajankohtana komissio katsoo, että edistyminen on ollut merkittävää suosituksessa toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi vakaus- ja kasvusopimuksen yleistä poikkeuslauseketta noudattaen.

EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 16.6.2021 COM(2021) 322 final LIITE

asiakirjaan ehdotus neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi Espanjan elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä {SWD(2021) 147 final}



LIITE

OSIO 1: ELPYMIS- JA PALAUTUMISSUUNNITELMAN MUKAISET UUDISTUKSET JA INVESTOINNIT 1.Uudistusten ja investointien kuvaus A. KOMPONENTTI 01: KESTÄVÄ, TURVALLINEN JA VERKOTETTU LIIKENNESHOKKIUUNNITELMA KAUPUNKI- JA SUURKAUPUNKIYMPÄRISTÖISSÄ Espanjan elpymis- ja palautumissuunnitelman tässä komponentissa käsitellään ilmanlaatuun liittyviä haasteita, jotka vaikuttavat pääasiassa suurkaupunkialueisiin ja jotka ovat johtaneet yli 20 000 ennenaikaiseen kuolemaan Espanjassa vuonna 2018. Uudistusten ja investointien yleisenä tavoitteena on siirtyä puhtaaseen, turvalliseen ja älykkääseen kaupunkiliikenteeseen. Tämän komponentin erityistavoitteet ovat seuraavat: ·nopeutetaan vähäpäästöisten vyöhykkeiden käyttöönottoa kaikissa yli 50 000 asukkaan kunnissa ja maakuntien pääkaupungeissa sekä sähköisen liikkuvuuden yleistymistä; ·edistetään aktiivista liikkuvuutta sekä muita toimenpiteitä, joilla autetaan vähentämään yksityisautojen käyttöä; ·julkisen liikenteen alan digitalisaatio ja kestävä muutos todellisena vaihtoehtona yksityisajoneuvojen käytölle; ·lyhyen matkan rautatiepalvelujen laadun ja luotettavuuden parantaminen niiden tehokkaan käytön lisäämiseksi suurkaupunkialueilla yksityisajoneuvon kustannuksella; ·liikenteenhallinnan optimointi ja päätöksenteon helpottaminen puhtaamman liikkuvuuden edistämiseksi. Komponentti liittyy maakohtaisiin suosituksiin julkisten ja yksityisten investointien edistämisestä ja vihreän siirtymän edistämisestä (maakohtainen suositus 3 vuodelta 2020), innovointiin ja energiatehokkuuteen tehtävien investointien edistämisestä (maakohtainen suositus 3 vuodelta 2019) sekä hallintotasojen välisen yhteistyön vahvistamisesta (maakohtainen suositus 4 vuodelta 2019). Minkään tämän osa-alueen toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitettyjen toimenpiteiden kuvaus ja lieventävät toimet ”Ei merkittävää haittaa” -ohjeiden (2021/C58/01) mukaisesti. A.1. Kuvaus uudistuksista ja investoinneista, joita rahoitetaan rahoitustuella, jota ei makseta takaisin Uudistus 1 (C1.R1) – Sähköajoneuvojen latausinfrastruktuuria ja edistämistä koskeva suunnitelma Toimenpiteen tavoitteena on vahvistaa toiminta- ja sääntelykehystä, jolla helpotetaan latausinfrastruktuurin käyttöönottoa sähköajoneuvojen käytön lisäämiseksi. Uudistuksessa hyväksytään seuraava sääntelykehys, jolla pyritään poistamaan latauspisteiden yleistymistä tällä hetkellä haittaavat esteet: -Kuninkaan asetus, jolla säännellään yleisesti saatavilla olevia latauspalveluja ja varmistetaan asennettujen pisteiden asianmukainen ja luotettava toiminta; -Kuninkaan lakiasetus 23/2020, annettu 23 päivänä kesäkuuta 2020, latausinfrastruktuurin toteuttamisen nopeuttamisesta julistamalla yli 250 kW:n latauslaitteet yleishyödyllisiksi;

-Määräys TMA/178/2020, jolla vähennetään hallinnollista taakkaa, joka aiheutuu sähkön latauspisteiden hyväksymisestä ja käyttöönotosta huoltoasemilla; -Muutettu rakennuslaki, jolla lisätään sähköajoneuvojen latausinfrastruktuurin vähimmäismäärää sekä asuin- että palvelukäyttöön tarkoitetuilla pysäköintialueilla ja joka ylittää rakennusten energiatehokkuudesta annetun direktiivin vähimmäisvaatimukset; ja -Muutettu pienjännitesähkötekninen asetus, johon sisältyy latausinfrastruktuuria koskevia velvoitteita pysäköintialueilla, jotka eivät liity rakennukseen. Uudistuksen täytäntöönpano on saatettava päätökseen 30 päivään kesäkuuta 2022 mennessä. Uudistus 2 (C1.R2) – Liikkuvuutta ja liikenteen rahoitusta koskeva laki Tämän lain nojalla toteutetun toimenpiteen tavoitteena on luoda Espanjan uudistetun liikkuvuuspolitiikan perustana oleva sääntelykehys, joka perustuu parempaan kestävyyteen ja digitaaliseen ulottuvuuteen. Laissa on säädettävä ainakin seuraavaa: ·valtion teiden käyttöä varten otetaan käyttöön maksumekanismi, joka otetaan käyttöön vuodesta 2024 saastuttaja maksaa -periaatteen mukaisesti. Tällaisen toimenpiteen tavoitteena on sisällyttää tieliikenteen ulkoiset kustannukset hintoihin ja luoda siten kannustimia alan tehokkuuden lisäämiseksi ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi. ·tietynkokoisiin kuntiin ja tietynkokoisiin yrityksiin sovellettavat velvoitteet ja menetelmäoppaat, joilla kannustetaan kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelman ja kestävien työhön liittyvien liikkuvuusjärjestelyjen täytäntöönpanoon; ·infrastruktuurin suunnittelun tiukkuutta lisäävän mekanismin perustaminen riippumattoman veroviranomaisen (Autoridad Independiente de Responsabilidad Fiscal, AIReF) antamien suositusten mukaisesti, jossa otetaan huomioon kestävyysnäkökohdat ja sosiaalinen kustannus-hyötyanalyysi; ·kaupunkiliikenteen ennustettavan rahoitusjärjestelmän perustaminen maan kunnissa valtion varojen yhdenmukaisin jakoperustein; ·sellaisen sääntelyn testausympäristön käyttöönotto, jolla helpotetaan liikenne- ja liikkuvuusalan innovaatioita ja niiden markkinoilletuloa; ·hallinnon parantaminen AIReF:n suositusten mukaisesti perustamalla: i) kansallinen liikkuvuusjärjestelmä, jolla edistetään koordinointia ja yhteistyötä kolmen liikenne- ja liikkuvuusasioista vastaavan aluehallinnon välillä;; ii) liikenne- ja liikkuvuusneuvosto, joka on neuvonta- ja keskusteluelin, joka ottaa toimialojen, korkeakoulujen ja kansalaisyhteiskunnan edustajia mukaan liikenne- ja liikkuvuuspolitiikkojen määrittelyyn; yhdennetty liikenne- ja liikkuvuustiedotusalusta, johon kootaan eri hallintoelimiltä ja ulkoisista lähteistä saatuja tietoja liikenteestä ja liikkuvuudesta. Näin viranomaiset voivat optimoida julkisen politiikan suunnittelun ja parantaa valmiuksiaan reagoida kriiseihin ja hätätilanteisiin. Toimenpide on julkaistava virallisessa lehdessä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023. Investointi 1 (C1.I1) – Vähäpäästöiset alueet sekä kaupunki- ja suurkaupunkiliikenteen muutos Tämän toimenpiteen tavoitteena on edistää liikennepalvelujen kestävää ja digitaalista muutosta, jolla pyritään vähentämään yksityisajoneuvojen käyttöä kaupunkiympäristössä 35 prosentilla vuoteen 2030 mennessä. Toimenpide kattaa myös liikennepalveluja tarjoavien yrityksille kannustimia muuttaa henkilö- ja tavaraliikenteen kalustoa puhtaammaksi. Tämän investoinnin toteuttavat paikallisviranomaiset, itsehallintoalueet ja liikenne-, liikkuvuus- ja kaupunkiministeriö (MITMA). Investointihankkeet, jotka itsehallintoalueiden on määrä toteuttaa, voivat koskea seuraavia: a) julkisen liikenteen kaluston muuntaminen puhtaita ajoneuvoja koskevan direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi ja ”ei merkittävää haittaa” -ohjeen (2021/C58/01) mukaisesti; b) vähäpäästöisten vyöhykkeiden täytäntöönpano ja hallinnointi; c) julkisen liikenteen digitalisointi, sen hallinto ja sen saavutettavuuden parantaminen; d) toimenpiteet joukkoliikenteen ja aktiivisen liikkuvuuden priorisoimiseksi, pyöräilyinfrastruktuuri ja jalankulkuväylät mukaan luettuina; e) kannustetaan uusien päästöttömien liikenneteknologioiden käyttöönottoon Espanjassa; F) näiden kuntien ja maakuntien pääkaupunkien ulkopuolella sijaitsevat pysäköintialueet kaupunkikeskukseen tulevan liikenteen vähentämiseksi ja g) rautatieliikennejärjestelmän laajentaminen tai parantaminen (esim. metrot tai rautatiet); h) digitalisaatiohankkeet, jotka täydentävät kestävää liikkuvuutta tukevia toimenpiteitä, mukaan lukien reaaliaikaiset tietojärjestelmät, jotka koskevat julkisia liikennepalveluja, liikkuvuutta palveluna, intermodaalista tai yhtä liikennemuotoa koskevaa lipunmyyntiä parantavat hankkeet, liikenteen ja liikkuvuuden hallintaa tukevat hankkeet sekä tietoanalyysit liikennejärjestelmän tehokkuuden lisäämiseksi ja i) kaikki muut hankkeet, jotka i. edistävät ilmanlaadun parantamista erityisesti kaupunkialueilla ii. kannustavat yksityisen liikenteen käytön vähentämiseen kaupunki- ja suurkaupunkialueilla iii. kannustavat käyttämään julkista liikennettä tai iv. kannustavat aktiiviseen ja terveelliseen liikkuvuuteen. Paikallisviranomaisten hankkeisiin kuuluvat esimerkiksi seuraavat: a) julkisen liikenteen kaluston muuntaminen puhtaita ajoneuvoja koskevan direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi ja ”ei merkittävää haittaa” -ohjeen (2021/C58/01) mukaisesti; b) vähäpäästöisten vyöhykkeiden täytäntöönpano ja hallinnointi; c) julkisen liikenteen digitalisointi, sen hallinto ja sen saavutettavuuden parantaminen; ja d) toimenpiteet joukkoliikenteen ja aktiivisen liikkuvuuden kannustamiseksi ja priorisoimiseksi Tuki myönnetään yli 50 000 asukkaan kunnille ja maakuniten pääkaupungeille, ja tietyin edellytyksin se voidaan myöntää myös 20 000-50 000 asukkaan kunnille. MITMA-investointihankkeissa on tarkoitus toteuttaa sen vastuulla olevan kaupunkiteiden liikenteen inhimillistämistä ja organisointia. Investoinneilla edistetään jalankulkijoiden ja pyöräilijöiden liikkuvuutta ja muita uusia liikkuvuuden muotoja (skootterit) tai vähennetään autotiloja ja vähennetään ajoneuvojen nopeutta, jotta voidaan vähentää sekä ilmansaasteita että melusaastetta.

Kuljetusyritysten matkustaja- ja rahtilaivaston muuttamista koskevien kannustimien on koostuttava seuraavista tukilinjoista: tuki päästöttömien ja vähäpäästöisten henkilö- ja tavaraliikenteen ajoneuvojen hankintaan; tuki vaihtoehtoisia polttoaineita (sähkö, nesteytetty maakaasu, paineistettu maakaasu ja biometaani) käyttävien hyötyajoneuvojen tankkausinfrastruktuurin käyttöönottoon; tuki yrityksille, jotka hankkivat tai mukauttavat perävaunuja ja puoliperävaunuja intermodaalikuljetuksiin; ja d) tuki yrityksille vanhojen ajoneuvojen romuttamiseksi. Toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetty toimenpiteen kuvaus ja lieventävät toimet ”Ei merkittävää haittaa” -ohjeiden (2021/C58/01) mukaisesti. Tukilinjalle a myönnettävä tuki koskee ainoastaan matalalattiaisia sähkö- ja vetylinja-autoja (luokat M2 ja M3, tyypillisesti kaupunki- ja esikaupunkilinja-autot); korkealattiaisia linja-autoja, mukaan lukien nesteytettyä/paineistettua maakaasua käyttävät, hybridit sekä sähkö- ja vetylinja-autot (luokat M2 ja M3, tyypillisesti kaupunkien väliset linja-autot), jotka ovat EURO VI-E -luokituksen (luokat M2 ja M3, tyypillisesti kaupunkien väliset linja-autot) mukaisia; sekä biopolttoaineita, bionesteitä ja biomassapolttoaineita käyttävät päästöttömät , vähäpäästöiset ja nesteytettyä maakaasua ja paineistettua maakaasua käyttävät kuorma-autot. Tukilinjan b osalta hyötyajoneuvojen tankkausinfrastruktuurin on täytettävä biopolttoaineita, bionesteitä ja biomassapolttoaineita koskevat edellytykset . Valintaperusteilla on varmistettava, että vähintään 310 000 000 eurolla edistetään ilmastonmuutostavoitteita 100 prosentin ilmastokertoimella ja vähintään 2 195 000 000 eurolla 40 prosentin ilmastokertoimella elpymis- ja palautumistukivälineestä annetun asetuksen (EU) 2021/241 liitteen VI mukaisesti. Tämän toimenpiteen mukaiset investoinnit on toteutettava 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä. Investointi 2 (C1.I2) – Kannustinjärjestelmä latauspisteiden asentamiselle, sähkö- ja polttokennoajoneuvojen hankkimiselle sekä sähköistä liikkuvuutta, latausta ja vihreää vetyä koskevalle innovoinnille Toimenpiteellä pyritään tukemaan liikenteen vaihtoehtoista energiaa koskevan Espanjan kansallisen kehyksen noudattamista, nopeuttamaan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman täytäntöönpanoa ja tukemaan alueellista yhteenkuuluvuutta sähköistämällä liikkuvuutta maaseutualueilla. Investointi on jaettu eri tukijärjestelmiin, joilla kannustetaan sähköajoneuvojen ja polttokennoajoneuvojen käyttöönottoon ja kannustetaan samalla yksittäisiin innovointihankkeisiin, jotka liittyvät sähköisen liikkuvuuden arvoketjuun ja ajoneuvokannan yleiseen uudistamiseen, mukaan lukien vihreän vedyn teknologian hyödyntäminen. Investointiin on sisällyttävä myös julkisten latausasemien asentaminen asuinalueille ja kansalliseen tieverkkoon. Valintaperusteet, joita ehdotuspyynnöissä käytetään tukijärjestelmien varojen jakamiseksi, ovat seuraavat: ympäristövaikutusten vähentäminen, ii) tekninen ja taloudellinen elinkelpoisuus, iii) teknologisen kehityksen ja innovoinnin taso, iv) toistettavuus ja skaalattavuus, v) hankkeeseen liittyvä työpaikkojen luominen, suoraan ja välillisesti ja vi) vaikutus arvoketjuun ja synergia muiden alojen, pääasiassa teollisuuden, kanssa. Investointi on toteutettava viimeistään 31 päivänä elokuuta 2025. Investointi 3 (C1.I3) – Toimet rautatieliikennepalvelujen laadun ja luotettavuuden parantamiseksi Toimenpiteen tavoitteena on parantaa julkisen lyhyen matkan rautatieverkon (nk. Cercanías) houkuttelevuutta ja saavutettavuutta, jotta siitä tulee kaupunkiliikenteen selkäranka ja sillä korvataan yksityisajoneuvojen käyttö suurkaupunkialueilla. Hankkeet toteuttavat ADIF (rautatieinfrastruktuurin haltija) ja RENFE (rautatiepalvelujen tarjoaja, johon liittyy julkisen palvelun velvoitteita). ADIF toteuttaa infrastruktuuri-investointeja Cercanías-rautateillä, mukaan lukien raiteiden uudistaminen, asemien parantaminen sekä sähköistämis- ja merkinantojärjestelmän parantaminen. Lisäksi RENFE vastaa julkisen rautatieliikenteen hallinnon nykyaikaistamiseen tehtävistä investoinneista. Investoinnit jakautuvat pääasiassa viiteen ulottuvuuteen: a) asemien turvajärjestelmien digitalisointi; b) matkustajatietojärjestelmä; c) kulunvalvonnan parantaminen; d) lippuautomaattien mukauttaminen uuteen teknologiaan; ja e) Cercanías-verkon asemilla sijaitsevien tilojen kunnostaminen. Investointi on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026. A.2. Seurantaa ja täytäntöönpanoa koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu – rahoitustuki, jota ei makseta takaisin Ks. taulukko jäljempänä. Kaikkien indikaattorien perustaso on 1 päivänä helmikuuta 2020, ellei toimen kuvauksessa toisin mainita. Taulukossa esitetyt määrät eivät sisällä arvonlisäveroa. Numero Toimenpide Välitavoite (M)

/tavoite (T) Nimi Laadullinen indikaattori (välitavoitteiden osalta) Määrällinen indikaattori (tavoitteiden osalta) Aika Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Yksikkö Perustaso Päämäärä Vuosineljännes Vuosi 1 C1.R1. M Määräys TMA/178/2020 ja kuninkaan lakiasetus 23/2020 Määräyksen ja kuninkaan lakiasetuksen säännökset, joista ilmenee niiden voimaantulo Q4 2020 Määräys TMA/178/2020 sähkökäyttöisten latauslaitteistojen asentamisesta polttoainehuoltoasemille aiheutuvan hallinnollisen rasituksen keventämisestä ja infrastruktuurin hävittämiseen tarvittavan ajan määrittämisestä ja ii) 23 päivänä kesäkuuta annettu kuninkaallinen lakiasetus 23/2020, jolla yli 250 kW:n latausinfrastruktuuri julistetaan julkishyödykkeeksi tämäntyyppisten järjestelmien käyttöönoton nopeuttamiseksi, tulevat voimaan 2 C1.R1 M Muutokset rakennuslakiin (TBC) ja pienjännitesähkötekniseen sääntöön (LVER) ja kuninkaan asetuksen hyväksyminen julkisten latauspalvelujen sääntelemiseksi Lain, säännön ja kuninkaan asetuksen säännökset, joista ilmenee niiden voimaantulo Q2 2022 Seuraavien voimaantulo:

i) rakennuslakiin tehtävät muutokset, joissa säädetään a) velvollisuudesta asentaa latauspisteet 100 prosenttiin asuinrakennusten uusista pysäköintipaikoista ja 20 prosenttiin uusista pysäköintipaikoista liike- ja muissa rakennuksissa, b) velvollisuudesta asentaa yksi latauspiste jokaista 40:tä uutta pysäköintipaikkaa kohti (ja yksi jokaista 20:tä pysäköintipaikkaa kohti valtionhallinnon rakennuksissa) ja c) muiden kuin asuinrakennusten olemassa oleville yli 20 paikan pysäköintitiloille velvoite mukautua edellä mainittuun vaatimukseen (eli asentaa yksi latauspiste jokaista 40:tä uutta pysäköintipaikkaa kohti) vuoteen 2023 mennessä.

ii) muutokset pienjännitesähkötekniseen asetukseen (LVER), johon sisältyy latausinfrastruktuuria koskevia velvoitteita pysäköintialueilla, jotka eivät liity rakennukseen, ja;

iii) kuninkaallinen asetus, jolla säännellään julkisia latauspalveluja, mukaan lukien palvelun tarjoamiseen osallistuvien tahojen (latauspisteiden ylläpitäjät, sähköisen liikkuvuuden palvelujen tarjoajat) suhde, ja vahvistetaan heidän oikeutensa ja velvollisuutensa 3 C1.R2 M Kestävää liikkuvuutta ja liikenteen rahoitusta koskevan lain hyväksyminen Lain säännös, josta ilmenee voimaantulo Q4 2023 Kestävää liikkuvuutta ja liikenteen rahoitusta koskevan lain hyväksyminen. Lailla parannetaan julkisen liikenteen politiikkojen suunnittelua, koordinointia ja tehokkuutta, tuetaan liikenteen digitalisointia ja julkisen liikenteen käyttöä sekä perustetaan julkisten infrastruktuurien säilyttämistä ja huoltoa koskeva rahoitusjärjestelmä, jossa ympäristökustannukset sisällytetään hintoihin. 4 C1.I1 T Kestävän liikkuvuuden edistämishankintoihin käytetyt tai kuntien myöntämät määrärahat Miljoonaa euroa 0 400 Q4 2022 Hankkeen tai tuen myöntämisen julkaiseminen virallisessa lehdessä tai julkisten hankintojen alustalla tai sellaisten kuntien hankintoihin liittyvien menojen toteuttaminen, joilla edistetään kestävää liikkuvuutta yli 50 000 asukkaan kunnissa ja maakunnan pääkaupungeissa ja jotka tietyin edellytyksin voidaan myöntää 20 000-50 000 asukkaan kunnille. Hankkeilla tuetaan esimerkiksi seuraavia: a) julkisen liikenteen kaluston muuntaminen puhtaita ajoneuvoja koskevan direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi ja ”ei merkittävää haittaa” -ohjeen (2021/C58/01) mukaisesti; b) vähäpäästöisten vyöhykkeiden täytäntöönpano ja hallinnointi; c) julkisen liikenteen digitalisointi, sen hallinto ja sen saavutettavuuden parantaminen; d) toimenpiteet joukkoliikenteen ja aktiivisen liikkuvuuden kannustamiseksi ja priorisoimiseksi.

Valintaperusteilla on varmistettava, että 1 500 000 000 euron lopullisista kokonaismäärärahoista vähintään 310 000 000 eurolla edistetään ilmastonmuutostavoitteita 100 prosentin ilmastokertoimella ja vähintään 1 190 000 000 eurolla 40 prosentin ilmastokertoimella elpymis- ja palautumistukivälineestä annetun asetuksen (EU) 2021/241 liitteen VI mukaisesti. 5 C1.I1 T Kestävän liikkuvuuden edistämishankintoihin käytetyt tai itsehallintoalueiden myöntämät vähintään 900 miljoonan euron määrärahat Miljoonaa euroa 0 900 Q4 2023 Hankkeiden tai tukien myöntämisen julkaiseminen virallisessa lehdessä tai julkisten hankintojen alustalla tai itsehallintoalueiden hankintoihin liittyvien menojen toteuttaminen. Itsehallintoalueiden myöntämien hankkeiden, tukien ja hankintojen on täytettävä seuraavat edellytykset:

1) edistää kestävää liikkuvuutta myöntämällä tukea yksityisille yrityksille a) raskaiden ajoneuvojen romuttamiseen, b) raskaan henkilö- ja tavaraliikenteen kaluston korvaamiseen puhtaammilla ajoneuvoilla, c) perävaunujen tai puoliperävaunujen ostamiseen tai mukauttamiseen intermodaaliliikennettä varten tai d) vaihtoehtoisten polttoaineiden (sähkö, nesteytetty maakaasu, paineistettu maakaasu ja biometaani) lataus- ja tankkauspisteiden asentamiseen; Tukia myönnettäessä olisi noudatettava teknistä ohjetta ”Ei merkittävää haittaa” (2021/C58/01);

tai

2) edistää kestävää liikkuvuutta yli 50 000 asukkaan ja pääkaupunkiseudun kunnissa tukemalla esimerkiksi seuraavia: a) julkisen liikenteen kaluston muuntaminen puhtaita ajoneuvoja koskevan direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi ja ”ei merkittävää haittaa” -teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukaisesti; b) vähäpäästöisten vyöhykkeiden täytäntöönpano ja hallinnointi; c) julkisen liikenteen digitalisointi, sen hallinto ja sen saavutettavuuden parantaminen; d) toimenpiteet joukkoliikenteen ja aktiivisen liikkuvuuden priorisoimiseksi, pyöräilyinfrastruktuuri ja jalankulkuväylät mukaan luettuina; e) kannustaminen uusien päästöttömien liikenneteknologioiden käyttöönottoon Espanjassa; f) näiden kuntien ja maakuntien pääkaupunkien ulkopuolella sijaitsevat pysäköintialueet kaupunkikeskukseen tulevan liikenteen vähentämiseksi; g) rautatieliikennejärjestelmän laajentaminen tai parantaminen (esim. metrot tai rautatiet), h) digitalisaatiohankkeet, jotka täydentävät kestävää liikkuvuutta tukevia toimenpiteitä, mukaan lukien reaaliaikaiset tietojärjestelmät, jotka koskevat julkisia liikennepalveluja, liikkuvuutta palveluna, intermodaalista tai yhtä liikennemuotoa koskevaa lipunmyyntiä parantavat hankkeet, liikenteen ja liikkuvuuden hallintaa tukevat hankkeet sekä tietoanalyysit liikennejärjestelmän tehokkuuden lisäämiseksi ja i) muut hankkeet, jotka i. edistävät ilmanlaadun parantamista erityisesti kaupunkialueilla ii. kannustavat yksityisen liikenteen käytön vähentämiseen kaupunki- ja suurkaupunkialueilla iii. kannustavat käyttämään julkista liikennettä tai iv. kannustavat aktiiviseen ja terveelliseen liikkuvuuteen.

Valintaperusteilla on varmistettava, että vähintään 900 000 000 eurolla edistetään ilmastonmuutostavoitteita 40 prosentin ilmastokertoimella elpymis- ja palautumistukivälineestä annetun asetuksen (EU) 2021/241 liitteen VI mukaisesti. 6 C1.I1 T Päätökseen saatetut kestävää liikkuvuutta edistävät hankkeet, myös kaupunki- ja suurkaupunkialueilla Määrä 0 25 Q4 2023 Vähintään 25 hanketta kestävän liikkuvuuden edistämiseksi 150:llä yli 50 000 asukkaan kaupunki- ja suurkaupunkialueella, ja tietyin edellytyksin 20 000-50 000 asukkaan kaupunkialueilla, on saatu päätökseen.

Kestävää liikkuvuutta edistävät hankkeet ovat seuraavat:

I) Kuntien kehittämät hankkeet, jotkä myötävaikuttavat kestävän liikkuvuuden edistämiseen yli 50 000 asukkaan kunnissa ja maakunnan pääkaupungeissa, ja tietyin edellytyksin myös 20 000-50 000 asukkaan kunnissa. Hankkeilla tuetaan esimerkiksi seuraavia: a) julkisen liikenteen kaluston muuntaminen puhtaita ajoneuvoja koskevan direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi ja ”ei merkittävää haittaa” -ohjeen (2021/C58/01) mukaisesti; b) vähäpäästöisten vyöhykkeiden täytäntöönpano ja hallinnointi; c) julkisen liikenteen digitalisointi, sen hallinto ja sen saavutettavuuden parantaminen; d) toimenpiteet joukkoliikenteen ja aktiivisen liikkuvuuden kannustamiseksi ja priorisoimiseksi. Hanke koostuu määritellyistä, toisiinsa liittyvistä ja yhteensovitetuista toimista, joilla on yhteinen tavoite ja jotka toteutetaan tiettyjen määräaikojen ja budjettirajoitusten puitteissa ja joille haetaan tukea. Yksi kunta voi kehittää useamman kuin yhden hankkeen.

ii. Itsehallintoalueen kehittämät hankkeet kestävän liikkuvuuden edistämiseksi kaupunki- ja suurkaupunkialueilla. Tämä koskee investoinnin C1.I1 typologioita a-i. Kaupunki- ja suurkaupunkialueet määritellään yli 50 000 asukkaan kunniksi, maakuntien pääkaupungeiksi ja tietyin edellytyksin yli 20 000 asukkaan kunniksi. Kukin itsehallintoalue voi kehittää useamman kuin yhden hankkeen.

iii. Hankkeet, joissa yksityisille yrityksille annetaan tukea a) raskaiden ajoneuvojen romuttamiseen, b) raskaan henkilö- ja tavaraliikenteen kaluston korvaamiseen puhtaammilla ajoneuvoilla, c) perävaunujen tai puoliperävaunujen ostamiseen tai mukauttamiseen intermodaaliliikennettä varten tai d) vaihtoehtoisten polttoaineiden (sähkö, nesteytetty maakaasu, paineistettu maakaasu ja biometaani). Vähintään 8 500:ta raskasta ajoneuvoa tai tankkauspistettä on tuettava, jotta voidaan katsoa, että yksi kestävää liikkuvuutta edistävä hanke on saatu päätökseen. Tukia myönnettäessä olisi noudatettava teknistä ohjetta ”Ei merkittävää haittaa” (2021/C58/01). 7 C1.I1 T Kestävän liikkuvuuden edistämishankintoihin käytetyt tai kuntien myöntämät määrärahat Miljoonaa euroa 400 1 500 Q4 2024 Hankkeen tai tuen myöntämisen julkaiseminen virallisessa lehdessä tai julkisten hankintojen alustalla tai sellaisten kuntien hankintoihin liittyvien menojen toteuttaminen, joilla edistetään kestävää liikkuvuutta yli 50 000 asukkaan kunnissa ja maakunnan pääkaupungeissa ja jotka tietyin edellytyksin voidaan myöntää 20 000-50 000 asukkaan kunnille. Hankkeilla tuetaan esimerkiksi seuraavia: a) julkisen liikenteen kaluston muuntaminen puhtaita ajoneuvoja koskevan direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi ja ”ei merkittävää haittaa” -ohjeen (2021/C58/01) mukaisesti; b) vähäpäästöisten vyöhykkeiden täytäntöönpano ja hallinnointi; c) julkisen liikenteen digitalisointi, sen hallinto ja sen saavutettavuuden parantaminen; d) toimenpiteet joukkoliikenteen ja aktiivisen liikkuvuuden kannustamiseksi ja priorisoimiseksi.

Valintaperusteilla on varmistettava, että vähintään 310 000 000 eurolla edistetään ilmastonmuutostavoitteita 100 prosentin ilmastokertoimella ja vähintään 1 190 000 000 eurolla 40 prosentin ilmastokertoimella elpymis- ja palautumistukivälineestä annetun asetuksen (EU) 2021/241 liitteen VI mukaisesti. (Perustaso: 31. joulukuuta 2022). 8 C1.I1 T Hankkeet, joilla parannetaan uusia liikkuvuuden muotoja maanteillä Miljoonaa euroa 0 105 Q4 2024 Liikenne-, liikkuvuus- ja kaupunkiministeriö on julkaissut virallisessa lehdessä tai julkisten hankintojen portaalissa vähintään 105 miljoonan euron hankkeet, joilla parannetaan valtion teitä kaupunkialueilla. Hankkeissa rakennetaan uusia pyöräteitä, laajennetaan jalankulkualueita, vähennetään pysäköintialueita tai parannetaan risteysten turvallisuutta 9 C1.I1 T Päätökseen saatetut kestävää liikkuvuutta edistävät hankkeet, myös kaupunki- ja suurkaupunkialueilla Määrä 25 280 Q4 2025 Vähintään 280 hanketta kestävän liikkuvuuden edistämiseksi on saatu päätökseen muun muassa 150:llä yli 50 000 asukkaan kaupunki- ja suurkaupunkialueella, ja tietyin edellytyksin 20 000-50 000 asukkaan kaupunkialueilla.

Kestävää liikkuvuutta edistävät hankkeet ovat seuraavat:

I) Kuntien kehittämät hankkeet, jotkä myötävaikuttavat kestävän liikkuvuuden edistämiseen yli 50 000 asukkaan kunnissa ja maakunnan pääkaupungeissa, ja tietyin edellytyksin myös 20 000-50 000 asukkaan kunnissa. Hankkeilla tuetaan esimerkiksi seuraavia: a) julkisen liikenteen kaluston muuntaminen puhtaita ajoneuvoja koskevan direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi ja ”ei merkittävää haittaa” -ohjeen (2021/C58/01) mukaisesti; b) vähäpäästöisten vyöhykkeiden täytäntöönpano ja hallinnointi; c) julkisen liikenteen digitalisointi, sen hallinto ja sen saavutettavuuden parantaminen; d) toimenpiteet joukkoliikenteen ja aktiivisen liikkuvuuden kannustamiseksi ja priorisoimiseksi. Hanke koostuu määritellyistä, toisiinsa liittyvistä ja yhteensovitetuista toimista, joilla on yhteinen tavoite ja jotka toteutetaan tiettyjen määräaikojen ja budjettirajoitusten puitteissa ja joille haetaan tukea. Yksi kunta voi kehittää useamman kuin yhden hankkeen.

ii. Itsehallintoalueen kehittämät hankkeet kestävän liikkuvuuden edistämiseksi kaupunki- ja suurkaupunkialueilla. Tämä koskee investoinnin C1.I1 typologioita a-i. Kaupunki- ja suurkaupunkialueet määritellään yli 50 000 asukkaan kunniksi, maakuntien pääkaupungeiksi ja tietyin edellytyksin yli 20 000 asukkaan kunniksi. Kukin itsehallintoalue voi kehittää useamman kuin yhden hankkeen.

iii. Hankkeet, joissa yksityisille yrityksille annetaan tukea a) raskaiden ajoneuvojen romuttamiseen, b) raskaan henkilö- ja tavaraliikenteen kaluston korvaamiseen puhtaammilla ajoneuvoilla, c) perävaunujen tai puoliperävaunujen ostamiseen tai mukauttamiseen intermodaaliliikennettä varten tai d) vaihtoehtoisten polttoaineiden (sähkö, nesteytetty maakaasu, paineistettu maakaasu ja biometaani). Vähintään 3 000:ta raskasta ajoneuvoa tai lataus- tai tankkauspistettä on tuettava, jotta voidaan katsoa, että yksi kestävää liikkuvuutta edistävä hanke on saatu päätökseen. Tukia myönnettäessä olisi noudatettava teknistä ohjetta ”Ei merkittävää haittaa” (2021/C58/01). (Perustaso: 31. joulukuuta 2023). 10 C1.I1 T Valtion teitä kaupunkialueilla on parannettu uusien liikkuvuuden muotojen edistämiseksi Määrä 0 34 Q4 2025 Vähintään 34:ää valtion tietä on parannettu kaupunkialueilla rakentamalla uusia pyöräteitä, laajentamalla jalankulkualueita, vähentämällä pysäköintialueita tai parantamalla risteysten turvallisuutta.

Tämän investoinnin toteuttaa liikenne-, liikkuvuus- ja kaupunkiministeriö omistamillaan teillä kaupunkialueilla. 11 C1.I2 T Sähköistä liikkuvuutta edistävien innovatiivisten hankkeiden myöntäminen Miljoonaa euroa 0 250 Q2 2023 Julkaistaan virallisessa lehdessä sähköistä liikkuvuutta edistäviä innovatiivisia hankkeita tukevien ehdotuspyyntöjen perusteella vähintään 250 miljoonan euron myöntäminen. Valintaperusteet, joita ehdotuspyynnöissä käytetään tukijärjestelmien varojen jakamiseksi, ovat seuraavat: ympäristövaikutusten vähentäminen, ii) tekninen ja taloudellinen elinkelpoisuus, iii) teknologisen kehityksen ja innovoinnin taso, iv) toistettavuus ja skaalattavuus, v) hankkeeseen liittyvä työpaikkojen luominen, suoraan ja välillisesti ja vi) vaikutus arvoketjuun ja synergia muiden alojen, pääasiassa teollisuuden, kanssa. 12 C1.I2 T Sähköajoneuvot ja latauspisteet käytössä Määrä 0 238 000 Q4 2023 Vähintään 238 000:ta sähköajoneuvoa (BEV, REEV, PHEV ja FCEV) ja latauspistettä tuettu 13 C1.I2 T Sähköistä liikkuvuutta edistävien innovatiivisten hankkeiden loppuun saattaminen Määrä 0 85 Q4 2025 Vähintään 85 hankkeen loppuun saattaminen sähköistä liikkuvuutta koskevien innovointihankkeiden (MOVES Singulares) tukiohjelman puitteissa. 14 C1.I3 T Lyhyen matkan (Cercanias) rautatielinjat Määrä (km) 0 200 Q4 2023 Vähintään 200 km lyhyen matkan rautateitä kunnostettu jonkin osajärjestelmän osalta: laiturit, raiteet, sähköistäminen, turvallisuus ja viestintä-/merkinantolaitteet.

Kunnostettujen lyhyen matkan rautateiden pituus tarkoittaa pituutta kaupunki- tai suurkaupunkialueilla, jossa merkittävä toimenpide, joka ei ole toteutettava määrä tai korjattava, on toteutettu. Toimenpiteisiin voisi sisältyä sähköistäminen, radan uusiminen, merkinanto- ja turvajärjestelmien parantaminen ja asemaparannukset, jotka ulottuvat huoltoa ja korjausta pidemmälle ja jotka on toteutettava maan alueella kaikissa väestökeskittymissä, joissa Cercanías Ferroviarias palvelee. 15 C1.I3 T Asemia parannettu digitalisaatiolla Määrä 0 420 Q4 2023 Vähintään 420:tä asemaa parannettu kaikkien tai joidenkin RENFEn SPO-operaattorina kehittämien hankkeiden myötä. Hankkeet ovat seuraavat:

• Asemien turvallisuusjärjestelmien digitalisointi (kuten älykäs videoanalytiikka, kyberturvallisuus ja petosten torjunta)

• Matkustajatietojärjestelmä

• Asemien kulunvalvonnan parantaminen

• Lipunmyyntiautomaattihankkeet

• Laitosten mukauttaminen 16 C1.I3 T Parannetut ”Cercanias”-asemat Määrä 0 20 Q4 2023 ADIF kunnostanut vähintään 20 ”Cercanias”-asemaa pääasiassa saavutettavuuden sekä uusien tai kunnostettujen raiteiden osalta 17 C1.I3 T Lyhyen matkan rautatieyhteyksiin tehtäviin investointeihin myönnetty kumulatiivinen talousarvio Miljoonaa euroa 0 1 619 Q4 2024 Lyhyen matkan rautatieyhteyksiin tehtäviin investointeihin myönnetty kumulatiivinen talousarvio julkaistu virallisessa lehdessä: vähintään EUR 1 619 000 000. 18 C1.I3 T Lyhyen matkan (Cercanias) rautatielinjoja kunnostettu Määrä (km) 200 700 Q2 2026 Vähintään 700 km lyhyen matkan rautateitä kunnostettu jonkin osajärjestelmän osalta: laiturit, raiteet, sähköistäminen, turvallisuus ja viestintä-/merkinantolaitteet.

Kunnostettujen lyhyen matkan rautateiden pituus tarkoittaa pituutta kaupunki- tai suurkaupunkialueilla, jossa merkittävä toimenpide, joka ei ole toteutettava määrä tai korjattava, on toteutettu. Toimenpiteisiin voisi sisältyä sähköistäminen, radan uusiminen, merkinanto- ja turvajärjestelmien parantaminen ja asemaparannukset, jotka ulottuvat huoltoa ja korjausta pidemmälle ja jotka on toteutettava maan alueella kaikissa väestökeskittymissä, joissa Cercanías Ferroviarias palvelee. (Perustaso: 31. joulukuuta 2023). 19 C1.I3 T Asemia parannettu digitalisaatiolla Määrä 420 850 Q2 2026 Vähintään 850:tä asemaa parannettu kaikkien tai joidenkin RENFEn SPO-operaattorina kehittämien hankkeiden myötä. Hankkeet ovat seuraavat:

• Asemien turvallisuusjärjestelmien digitalisointi (kuten älykäs videoanalytiikka, kyberturvallisuus ja petosten torjunta)

• Matkustajatietojärjestelmä

• Asemien kulunvalvonnan parantaminen

• Lipunmyyntiautomaattihankkeet

• Laitosten mukauttaminen (Perustaso: 31. joulukuuta 2023). 20 C1.I3 T Parannetut ”Cercanias”-asemat Määrä 20 70 Q2 2026 ADIF kunnostanut vähintään 70 ”Cercanias”-asemaa pääasiassa saavutettavuuden sekä uusien tai kunnostettujen raiteiden osalta (Perustaso: 31. joulukuuta 2023).



B. KOMPONENTTI 02: Espanjan kaupunkiagendan täytäntöönpano: kaupunkialueiden kunnostamista ja elvyttämistä koskeva suunnitelma Espanjan elpymis- ja palautumissuunnitelman tässä komponentissa käsitellään rakennusten energiakunnostusta, hiilestä irtautumista sekä rakennusten laadun ja mukavuuden parantamista. Siinä käsitellään myös sosiaalista vuokra-asumista, lisätään sen määrää ja varmistetaan oikeudenmukaisempi ja osallistavampi elpyminen. Lisäksi komponentilla pyritään puuttumaan energiaköyhyyteen tukemalla sosiaalista tai kohtuuhintaisia vuokra-asumista. Mukana ovat myös digitalisaatiotoimet. Tällä Espanjan elpymis- ja palautumissuunnitelman komponentilla tuetaan Espanjan kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman täytäntöönpanoa. Siihen sisältyy 1 200 000 asuinrakennuksen kunnostaminen vuoteen 2030 mennessä ja vuosittain keskimäärin 300 000 asuinrakennuksen lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmien kunnostaminen. Espanja ehdottaa tässä yhteydessä seuraavaa: a)Kehitetään ja toteutetaan uudistustoimenpiteitä, mukaan lukien Espanjan kaupunkiagenda, Espanjan pitkän aikavälin peruskorjausstrategia, asuntolaki, laki arkkitehtonisen maiseman parantamiseksi ja keskitettyjen palvelupisteiden perustaminen rakennusten kunnostamista varten; b)Kunnostetaan vuoteen 2026 mennessä vähintään 355 000 yksittäistä asuntoa osana vähintään 510 000:ta peruskorjaustoimea, vähintään 600 hehtaaria kaupunkialueita, mikä vastaa vähintään 40 000:ta asuinrakennusta ja 690 000 m² muissa kuin asuinrakennuksissa, vähintään 26 000:ta asuinrakennusta kunnissa ja alle 5 000 asukkaan kaupunkialueilla ja vähintään 1 230 000 m² julkisissa rakennuksissa, millä saavutetaan keskimäärin yli 30 prosentin primäärienergian säästöt muun muassa peruskorjaamalla ja parantamalla lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmiä;

c)rakennetaan vähintään 20 000 uutta asuntoa sosiaaliseen vuokraukseen tai kohtuulliseen hintaan siten, että primäärienergian kysyntä on vähintään 20 prosenttia pienempi kuin lähes nollaenergiarakennuksissa; ja d)toteutetaan paikallistasolla vähintään 100 pilottihanketta, joilla tuetaan energiatehokkuutta ja Espanjan kaupunkiagendan täytäntöönpanoa. Espanjan elpymis- ja palautumissuunnitelman tällä komponentilla tuetaan vihreää siirtymää (maakohtainen suositus 3 vuodelta 2019) ja erityisesti energiatehokkuuden parantamista (maakohtainen suositus 3 vuodelta 2020). Sillä parannetaan myös perheille annettavaa tukea (maakohtainen suositus 2 vuodelta 2019; maakohtainen suositus 2 vuodelta 2020) ja auttaa etupainottamaan kypsiä julkisia investointihankkeita ja edistämään yksityisiä investointeja talouden elpymisen edistämiseksi (maakohtainen suositus 3 vuodelta 2020). Minkään tämän osa-alueen toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitettyjen toimenpiteiden kuvaus ja lieventävät toimet ”Ei merkittävää haittaa” -ohjeiden (2021/C58/01) mukaisesti. B.1. Kuvaus uudistuksista ja investoinneista, joita rahoitetaan rahoitustuella, jota ei makseta takaisin Uudistus 1 (C2.R1) – Espanjan kaupunkiagendan (ja siihen liittyvän toimintasuunnitelman) täytäntöönpano Tämän toimenpiteen tavoitteena on valmistella ja hyväksyä Espanjan kaupunkiagenda, joka on strateginen ja muu kuin sääntelyasiakirja, jossa kestävyys sisällytetään kaupunkikehityspolitiikkaan. Se on myös työmenetelmä, joka ohjaa kaikkia julkisia ja yksityisiä sidosryhmiä oikeudenmukaisen, yhdenvertaisen ja kestävän kehityksen saavuttamisessa omilla alueillaan ja palvelee paikallishallintoa, kaupunkeja ja kyliä niiden väestömäärästä riippumatta välineenä, jolla on strateginen, yhdennetty ja kattava näkökulma, kuten EU:n kaupunkiagendassa ja uudessa Leipzigin peruskirjassa edellytetään. Espanjan kaupunkiagenda sisältää diagnoosin Espanjan kaupunkien ja kylien heikkouksista ja haasteista, jotta voidaan saavuttaa ympäristön kannalta kestävä, sosiaalisesti yhtenäinen ja taloudellisesti toteuttamiskelpoinen kaupunkikehitys. Siihen sisältyy strateginen kehys, joka rakentuu seuraavien kymmenen strategisen haasteen ympärille: väestörakenne; ympäristö; talous- ja sosiaalikysymykset; nykyinen rakennuskannan tilanne; alttius ilmastonmuutoksen haitallisille vaikutuksille; (suuri) riippuvuus matkailusta; ja saastumiseen liittyvät riskit. Kaupunkiagendaan on sisällyttävä myös erityinen kansallisen hallinnon toimintasuunnitelma, ja siihen on sisällyttävä ohjeita, joilla tuetaan paikallisia yhteisöjä niiden laatiessa omia paikallisia toimintasuunnitelmiaan valtionhallinnon ehdottaman menetelmän mukaisesti ja sitoudutaan parantamaan julkista sekä julkisen ja yksityisen sektorin hallintoa. Investointi 6 täydentää tätä uudistusta tukemalla vähintään 100 paikallisen toimintasuunnitelman laatimista. Espanja on laatinut osana kaupunkiagendaa rakennusten energiatehokkuudesta annetun direktiivin (EU) 2018/844 noudattamiseksi pitkän aikavälin peruskorjausstrategian, jolla tuetaan asuinrakennusten ja muiden kuin asuinrakennusten peruskorjausta. Tämä koskee sekä julkisia että yksityisiä rakennuksia, ja sillä on saavutettava erittäin energiatehokas ja vähähiilinen rakennuskanta vuoteen 2050 mennessä, mikä helpottaa olemassa olevien rakennusten kustannustehokasta muuntamista lähes nollaenergiarakennuksiksi. Toimenpiteen täytäntöönpano on saatettava päätökseen 30 päivään kesäkuuta 2020 mennessä. Uudistus 2 (C2.R2) – Espanjan pitkäaikaisen kunnostusstrategian ja siihen liittyvän toimintasuunnitelman vuoden 2020 päivitys Toimenpiteen tavoitteena on pitkäaikaisen kunnostusstrategian täytäntöönpano (ERESEE). Tähän sisältyy toimia pitkän aikavälin kunnostusstrategiaa koskevan toimintasuunnitelman strategisen asiakirjan valmistelemiseksi, siitä keskustelemiseksi asiaa käsittelevissä työryhmissä sekä pitkän aikavälin kunnostusstrategian strategisen asiakirjan hyväksymiseksi ja levittämiseksi. Toimintasuunnitelman on oltava ERESEE-ohjelmaan sisältyvien toimien mukainen. ERESEE:n toteuttamiseksi perustetaan useita työryhmiä, joiden tehtävänä on laatia selkeitä suosituksia kaupunkialueiden kunnostamista ja elvyttämistä koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa varten. Työryhmien suositukset sisältävät raportit julkaistaan. ERESEE-ohjelman III osan ”Täytäntöönpano” on sisällettävä joukko toimia, joihin kuuluu joukko uudistuksia osana etenemissuunnitelmaa, jolla edistetään kaupunkien kunnostamista ja uudistamista sekä edistetään vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta. Etenemissuunnitelma rakentuu yhdelletoista toimintalinjalle ja toiminnalle, joilla pyritään parantamaan hallintoa, sääntelyä ja rahoitusta. Tämä etenemissuunnitelma sisällytetään strategia-asiakirjaan tärkeimpänä askeleena kohti ERESEE:n täytäntöönpanoa. Tärkeimmät toimet ovat seuraavat: ·Kunnostetaan julkishallinnon rakennuksia (linjattu Espanjan elpymis- ja palautumissuunnitelman komponentin 11 kanssa); ·Rahoitetaan parannuskohteiksi yksilöityjä aloja, mukaan lukien kunnostusta suosiva uusi verotus sekä asunto- että palvelusektorilla; ·Edistetään ja mobilisoidaan yksityistä rahoitusta; ·Torjutaan energiaköyhyyttä; ·Otetaan käyttöön uusi energiamalli rakennusalalla uusiutuvan energian kulutuksen edistämiseksi rakennuksissa; ·Aktivoidaan ja yhdistetään kunnostuskysyntää;

·Parannetaan tarjontapuolen edellytyksiä edistämällä kunnostusalan nykyaikaistamista tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin, digitalisoinnin ja seurannan avulla; Vahvistetaan taitoja ja koulutusta; ·Levitetään tietoa kansalaisille ja yrityksille ja vaihdetaan hyviä käytäntöjä viranomaisten välillä; ja ·Kehitetään tilastoja ja indikaattoreita julkisin varoin rahoitettujen toimien seuraamiseksi, jotta julkista politiikkaa voidaan arvioida asianmukaisesti. Strategia-asiakirjan avulla voidaan toteuttaa ERESEE Espanjan kaupunkiagendan puitteissa ja integroida siihen eri hallintotasot (keskus-, alue- ja paikallishallinto). Toimenpiteen täytäntöönpano on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2023. Uudistus 2 (C2.R3) – Asuntolaki Tämän toimenpiteen tavoitteena on panna asuntolailla täytäntöön ensimmäinen Espanjassa annettu asetus, jolla puututaan erilaisiin jo käytössä oleviin julkisiin suunnittelu-, ohjelmointi- ja yhteistyövälineisiin, joilla tuetaan oikeutta kunnolliseen ja asianmukaiseen asuntoon. Siinä on käsiteltävä olemassa olevan sekä julkisen että yksityisen asuntokannan kunnostamista ja parantamista sekä asuinympäristön elvyttämistä ja uudistamista elämänlaadun parantamiseksi. Laki koskee kohtuuhintaisten vuokra-asuntojen riittävän asuntokannan saavuttamista. Lainsäädännössä on käsiteltävä erilaisia suunnittelu-, ohjelmointi- ja yhteistyövälineitä, joilla varmistetaan kunnollista ja riittävää asuntoa koskevan oikeuden toteutuminen, mukaan lukien yhtenä painopisteenä nykyisen asuntokannan kunnostaminen ja parantaminen sekä asuinympäristön elvyttäminen ja kunnostaminen. Lisäksi lailla kannustetaan lisäämään kohtuuhintaisten ja sosiaalisten asuntojen tarjontaa varmistamalla, että rakennuslain (CTE) perusenergiasäästöasiakirjassa (DB-HE) olevia lähes nollaenergiarakennuksia koskevia vaatimuksia noudatetaan ja vältetään toimenpiteet, jotka voisivat haitata asuntojen tarjontaa keskipitkällä aikavälillä. Uudistuksen täytäntöönpano on saatettava päätökseen 30 päivään syyskuuta 2022 mennessä. Uudistus 3 (C2.R4) – laki arkkitehtuurin ja rakennusympäristön laadusta ja uusi kansallinen arkkitehtuuristrategia Tämän lain tavoitteena on julistaa arkkitehtuurin ja rakennusten laatu julkiseksi hyödykkeeksi, jolla parannetaan elämänlaatua, edistetään arkkitehtuurin sosiaalisia juuria, edistetään kaupunkialueiden ja keskusten kestävää kehitystä, edistetään taloudellista ja sosiaalista kehitystä sekä suojellaan ja säilytetään kulttuuri- ja luonnonperintöä. Tätä varten laissa käsitellään erilaisia aloitteita ja toimia, jotka liittyvät läheisesti tämän Espanjan elpymis- ja palautumissuunnitelman komponentin kunnostamis- ja elvyttämisohjelmiin. Laissa säädetään erityisesti seuraavaa: i) hallinnolliset yhteistyötoimet arkkitehtuuri-, insinööri- ja kaupunkisuunnitteluhankkeiden ja -töiden hankinnan alalla; ii) välineet hyvien käytäntöjen levittämiseen ja tukeen, koulutukseen sekä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiin; ja iii) edellä kuvatun kaltaisen kunnostuksen edistäminen kokonaisvaltaisesta näkökulmasta. Uudistuksen täytäntöönpano on saatettava päätökseen 30 päivään syyskuuta 2022 mennessä. Uudistus 4 (C2.R5) – Kunnostamistoimistot (”keskitetty asiointipiste”) Toimenpiteen tavoitteena on kannustaa ja laajentaa joissakin kunnissa perustettuja paikallisia kunnostustoimistoja, jotka tukevat kotitalouksia ja omistajayhteisöjä erittäin monimutkaisissa asuinrakennuksen kunnostustehtävissä. Tätä varten tällä toimenpiteellä edistetään ja laajennetaan tätä lähestymistapaa luomalla prosessi, jolla varmistetaan tehokas yhteistyö keskus-, alue- ja/tai paikallishallintojen välillä. Tähän sisältyy kaikkien julkisten tukien välisen koordinoinnin vahvistaminen (keskus-, alue- tai paikallistasolla). Kaikkien hallintotasojen on osallistuttava näihin keskitettyihin palvelupisteisiin peruskorjaustoimien tehokkuuden maksimoimiseksi. Uudistuksen täytäntöönpano on saatettava päätökseen 30 päivään syyskuuta 2021 mennessä. Uudistus 5 (C2.R6) – Kunnostustoimien rahoituksen parantaminen Toimenpiteen tavoitteena on puuttua yhteen peruskorjaustoiminnan käynnistämisen suurimmista esteistä eli rahoituksen saantiin suotuisin ehdoin. Jotta kunnostuslaina hyväksyttäisiin, on toisinaan myönnettävä yksilöllinen henkilökohtainen laina jokaiselle rakennuksen omistajalle. Tämä on haitannut rakennusten perusteellista ja integroitua kunnostamista.

Tämän ongelman ratkaisemiseksi toimenpiteellä ·Perustetaan uusi Instituto de Crédito Oficialin (ICO) takausjärjestely, jolla katetaan osittain yksityisten rahoituslaitosten asuinrakennusten kunnostamiseen myöntämien lainojen riski; ·Edistetään erityisten säännösten hyväksymistä, mukaan lukien horisontaalisen omaisuuslain uudistaminen, jotta voidaan parantaa omistajien yhteisöjen rahoituksen saantia; ja ·Kannustetaan rahoituslaitoksia käyttämään vihreää rahoitusta. Uudistuksen täytäntöönpano on saatettava päätökseen 30 päivään syyskuuta 2022 mennessä. Investointi 1 (C2.I1) – Kuntoutusohjelma asuinympäristöjen taloudellisen ja sosiaalisen elpymisen edistämiseksi Tämän toimenpiteen tavoitteena on tukea asuinrakennusten ja asuinalueiden energiatehokkuutta parantavia peruskorjauksia. Tämän toimenpiteen mukaisilla toimilla on toteutettava vähintään 510 000 peruskorjaustoimea vähintään 355 000 yksittäisessä asunnossa siten, että saavutetaan keskimäärin vähintään 30 prosentin vähennys primäärienergian kysynnässä energiatehokkuustodistuksilla todennettuna. Seuraavia toimia tuetaan: a)Ohjelma, jolla tuetaan energiaperuskorjauksia asuinalueilla myöntämällä avustuksia ja muuta tukea keskimäärin 20 000 euroa asuntoa kohden. Ohjelmassa on kunnostettava vähintään 600 hehtaaria kaupunkialueita siten, että saavutetaan keskimäärin vähintään 30 prosentin vähennys primäärienergian kysynnässä energiatehokkuustodistuksilla todennettuna. Toimiin kuuluvat energiatehokkuuden parantaminen, sähköisen liikkuvuuden infrastruktuurin käyttöönotto, rakennusten esteettömyyden parantaminen ja vaarallisten aineiden poistaminen. Enintään 15 prosenttia toimenpiteestä on kohdennettava asuinalueiden tason parannuksiin, kuten ulkovalaistuksen, pyöräilyväylien, vihreän infrastruktuurin ja viemäröintijärjestelmien parantamiseen, ottaen huomioon asuinalueen sosioekonomiset ominaisuudet. b)Ohjelma, jolla tuetaan energiaperuskorjauksia asuinrakennuksissa myöntämällä avustuksia keskimäärin 15 000 euroa asuntoa kohden. Tukitaso on korkeampi niiden toimien osalta, joissa primäärienergian kysyntä vähenee enemmän, ja pienituloisille kotitalouksille. Toimiin kuuluvat energiatehokkuuden parantaminen, sähköisen liikkuvuuden infrastruktuurin käyttöönotto, rakennusten esteettömyyden parantaminen ja vaarallisten aineiden poistaminen. c)Energiaperuskorjausten kannustamiseksi on toimikokonaisuus. Tähän sisältyy muun muassa i) mahdollisuus vähentää peruskorjaukset henkilökohtaisesta tuloverosta, jos primäärienergian kysynnän vähentäminen vähintään 30 prosentilla saavutetaan, ja ii) rahoituspuitteiden parantaminen edistämällä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia. Kuninkaan asetuksessa säädetään teknisistä vaatimuksista, joilla varmistetaan primaarienergiankysynnän 30 prosentin keskimääräisen vähennyksen noudattaminen. Henkilökohtaisen tuloveron muutokset hyväksytään kuninkaan lakiasetuksella, ja niiden tavoitteena on määritellä verokannustimet rakennusten uudistamistoimenpiteille energiatehokkuuden parantamiseksi. Investoinnin toteuttaminen on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026. Investointi 2 (C2.I2) – Sosiaalisesti vuokrattujen asuntojen rakentamista energiatehokkaisiin rakennuksiin koskeva ohjelma Tämän toimenpiteen tavoitteena on rakentaa vähintään 20 000 uutta energiatehokkaita kriteerejä vastaavaa asuntoa sosiaalisiin vuokratarkoituksiin tai kohtuulliseen hintaan. Ne on rakennettava erityisesti alueilla, joilla sosiaalinen asuntotarjonta on tällä hetkellä riittämätöntä, ja julkisessa omistuksessa olevalla maalla. Sosiaalisen asuntotuotannon primäärienergian kysynnän on oltava vähintään 20 prosenttia pienempi kuin lähes nollaenergiarakennusten tarve. Tätä varten kuninkaan asetuksessa vahvistetaan tekniset vaatimukset, joilla primäärienergian kysynnän arvo rajoitetaan 80 prosenttiin rakennusteknisen säännöstön (CTE) energiansäästöä koskevan perusasiakirjan (DB-HE) kohdassa HE 0 vahvistetusta rajasta. Investoinnin toteuttaminen on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026. Investointi 3 (C2.I3) – Rakennusten kunnostamista koskeva ohjelma Tämän toimenpiteen tavoitteena on tukea energiaperuskorjauksia määrä, joka vastaa vähintään 40 000 asuinrakennusta ja 690 000 m²:n alaa muissa kuin asuinrakennuksissa, ja parantaa energiatehokkuutta ja integroida uusiutuvaa energiaa. Ohjelmasta tuetaan ainoastaan uusiutuvaa energiaa, ei fossiilisia polttoaineita, tarjotaan energiayhteisöille suurempi tuki-intensiteetti ja sallitaan kunnostustoimien ennakkorahoitus. Erityistoimet koskevat energiatehokkuuden parantamista lämpöeristyksen avulla, uusiutuvan energian käyttöä lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmissä sekä valaistusjärjestelmän parantamista. Kelpoisuusperusteena on, että keskimäärin vähintään 30 prosentin primäärienergian kysynnän vähennys saavutetaan energiatehokkuustodistuksilla todennettuna. Investoinnin toteuttaminen on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026. Investointi 4 (C2.I4) – Elvytysohjelma ja väestönkehityksen haasteet

Toimenpiteen tavoitteena on tukea rakennusten kunnostamista alle 5 000 asukkaan kunnissa ja kaupunkialueilla. Toimiin kuuluvat rakennusten, julkisten laitteiden ja infrastruktuurin energiatehokkuuden parantaminen, uusiutuvan energian tuotanto ja kulutus, omistajien oma kulutus ja paikalliset energiayhteisöt sekä kestävä liikkuvuus (kuten sähkölatausasemat). On toteutettava kahdenlaisia toimia: a)Energiatehokkuuden osalta asuinrakennuksissa on tehtävä vähintään 26 000 energiaperuskorjausta, joilla saavutetaan keskimäärin vähintään 30 prosentin vähennys primäärienergian kysynnässä energiatehokkuustodistuksilla todennettuna. b)Paikallisviranomaisten on toteutettava vähintään 250 yksittäistä puhtaan energian hanketta tarjouskilpailujen tai investointien kautta seuraavilla aloilla: i) uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön, lämmityksen ja jäähdytyksen asentaminen julkisiin rakennuksiin tai infrastruktuuriin (mukaan luettuna vähintään 80 prosenttia omaa kulutusta); ii) julkisten rakennusten tai infrastruktuurin energiaperuskorjaukset (vähintään 30 prosentin primäärienergian säästöt, varmennettu energiatehokkuustodistuksilla); iii) kestävä liikkuvuus (modaalimuutosta tai sähköistä liikkuvuutta koskevat hankkeet); iv) valosaasteen vähentäminen parantamalla yleistä valaistusta; ja v) paikallisen energiayhteisön tai muut yhteisöjohtoiset hankkeet näissä kunnissa. Tätä varten oikeusperustat ja paikallisviranomaisille suunnatut investointitukipyynnöt julkaistaan virallisessa lehdessä. Investoinnin toteuttaminen on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026. Investointi 5 (C2.I5) – Julkisten rakennusten kunnostusohjelma Tämän toimenpiteen tavoitteena on tukea energiaperuskorjauksia julkisissa rakennuksissa, myös julkishallinnossa, koulutuksessa, sosiaalihuollossa, urheilussa, terveydenhuollossa, kulttuurissa tai julkisissa palveluissa. Vähintään 1 230 000 m2 julkisia rakennuksia korjataan, millä saavutetaan keskimäärin vähintään 30 prosentin vähennys primäärienergian kysynnässä energiatehokkuustodistuksilla todennettuna. Toimenpiteellä tuetaan seuraavia: i) veden käytön, materiaalien käytön, jätehuollon ja ilmastonmuutokseen sopeutumisen parantaminen; ii) rakennusten esteettömyyden parantaminen; iii) vaarallisten aineiden poistaminen ja sisäilman laadun parantaminen; ja iv) rakennusten konservointi. Investoinnin toteuttaminen on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026. Investointi 6 (C2.I6) – tukiohjelma Espanjan kaupunkiagendan paikallisia toimintasuunnitelmia koskevien pilottihankkeiden kehittämiseksi Toimenpiteen tavoitteena on tukea paikallisviranomaisia Espanjan kaupunkiagendan kymmenen strategisen tavoitteen toteuttamisessa hyväksymällä vähintään 100 paikallista toimintasuunnitelmaa. Espanjan kaupunkiagendan kymmenen strategista tavoitetta ovat seuraavat: i) maankäytön suunnittelu ja järkiperäistäminen, maan säilyttäminen ja suojelu; ii) vältetään kaupunkirakenteen hajautuminen ja elvytetään olemassa olevia kaupunkeja; iii) ilmastonmuutoksen vaikutusten ehkäiseminen ja vähentäminen sekä selviytymiskyky; iv) luonnonvarojen kestävä käyttö ja kiertotalouden edistäminen; v) edistetään tiiviyttä ja kestävää liikkuvuutta; vi) edistetään sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja pyritään tasa-arvoon; vii) kaupunkitalouden edistäminen ja kannustaminen; viii) asunnon saannin varmistaminen; ix) digitaalisen innovoinnin johtaminen ja edistäminen; ja x) osallistumis- ja hallintovälineiden parantaminen. Toimenpiteen on i) toimittava mallina ja ohjenuorana muille paikallisviranomaisille niiden laatiessa omia toimintasuunnitelmiaan; ii) pantava täytäntöön Espanjan kaupunkiagenda ja toimintasuunnitelmat paikallistasolla; ja iii) toteutettava konkreettisia hankkeita osana paikallisia toimintasuunnitelmia Espanjan kaupunkiagendan tarjoamien mahdollisuuksien korostamiseksi. Tuki myönnetään kilpailumenettelyllä, ja se käsittää erityisesti monialaisia ja integroituja hankkeita, joilla on strateginen visio, sekä hallintomallilla, jolla varmistetaan mahdollisimman laaja osallistuminen. Tämän toimenpiteen mukaiset investoinnit on toteutettava 31 päivään joulukuuta 2022 mennessä. B.2. Seurantaa ja täytäntöönpanoa koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu – rahoitustuki, jota ei makseta takaisin Ks. taulukko jäljempänä. Kaikkien indikaattorien perustaso on 1 päivänä helmikuuta 2020, ellei toimen kuvauksessa toisin mainita. Taulukossa esitetyt määrät eivät sisällä arvonlisäveroa. Numero Toimenpide Välitavoite (M)

/ tavoite (T) Nimi Laadullinen indikaattori (välitavoitteiden osalta) Määrällinen indikaattori (tavoitteiden osalta) Aika Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Yksikkö Perustaso Päämäärä Vuosineljännes Vuosi 21 C2.R1 M Espanjan kaupunkiagendan ja rakennusten energiatehokkuuden kunnostamista koskevan pitkän aikavälin peruskorjausstrategian voimaantulo Espanjassa. Julkaiseminen virallisessa lehdessä Q2 2020 Espanjan kaupunkiagendan voimaantulo kansallisena kaupunkipolitiikkana, jolla varmistetaan kaupunkien yhdennetty ja kattava strateginen suunnittelu, ja Espanjan rakennusten kunnostamista koskevan pitkän aikavälin peruskorjausstrategian (ERESEE) vuoden 2020 päivitys. ERESEE-strategian tarkoituksena on tehdä selvitys Espanjan rakennuskannasta ja poistaa esteitä ja luoda uusia lähestymistapoja rakennusten peruskorjauksen laajentamiseksi, alan investointien edistämiseksi, energiansäästön lisäämiseksi ja hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi ilmastotavoitteiden mukaisesti. 21bis C2.R2 M Pitkän aikavälin kunnostusstrategian täytäntöönpanoa Espanjassa käsittelevien työryhmien suositusten julkaiseminen Työryhmien suositusten julkaiseminen Q2 2023 Yksityiskohtaisten suositusten julkaiseminen työryhmissä Espanjan (ERESEE) rakennusten kunnostamista koskevan pitkän aikavälin kunnostusstrategian (LTRS) vuoden 2020 päivityksen täytäntöönpanemiseksi. ERESEE-strategian tarkoituksena on tehdä selvitys Espanjan rakennuskannasta ja poistaa esteitä ja luoda uusia lähestymistapoja rakennusten peruskorjauksen laajentamiseksi, alan investointien edistämiseksi, energiansäästön lisäämiseksi ja hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi ilmastotavoitteiden mukaisesti. ERESEE:n toteuttamiseksi perustetaan useita työryhmiä, joiden tehtävänä on laatia selkeitä suosituksia kaupunkialueiden kunnostamista ja elvyttämistä koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa varten. Yksityiskohtaisiin suosituksiin on sisällyttävä etenemissuunnitelma ja menetelmäoppaat jokaista toteutettavaa toimenpidettä varten, ja ne on osoitettava kaikille asiaan liittyville toimijoille (julkishallinto, sidosryhmät jne.). 22 C2.R3 M Asuntolain voimaantulo, mukaan lukien toimet, joilla tuetaan asuntotarjonnan lisäämistä lähes nollaenergiarakennuksen mukaisesti Asuntolain voimaantulosäännös Q3 2022 Asuntolaissa käsitellään erilaisia suunnittelu-, ohjelmointi- ja yhteistyövälineitä, joilla varmistetaan kunnollista ja riittävää asuntoa koskevan oikeuden kunnollinen toteutuminen, mukaan lukien yhtenä painopisteenä nykyisen asuntokannan kunnostaminen ja parantaminen sekä asuinympäristön elvyttäminen ja kunnostaminen. Lailla kannustetaan lisäämään kohtuuhintaisten ja sosiaalisten asuntojen tarjontaa varmistamalla, että rakennuslain (CTE) perusenergiasäästöasiakirjassa (DB-HE) olevia lähes nollaenergiarakennuksia koskevia vaatimuksia noudatetaan. 23 C2.R4 M Arkkitehtuurin laadusta ja rakennusympäristöstä annetun lain voimaantulo Arkkitehtuurin laadusta ja rakennusympäristöstä annetun lain säännös sen voimaantulosta Q3 2022 Hyväksytään laki arkkitehtuurin ja rakennusympäristön laadusta, mukaan lukien yhtenäinen lähestymistapa kunnostamiseen, jolla edistetään lähes nollaenergiarakennuskannan kasvua paitsi uusissa rakennusten myös olemassa olevien rakennusten osalta. Laissa vahvistetaan arkkitehtuurin ja rakennetun ympäristön laadun periaate, vahvistetaan ympäristökestävyys ja edistetään energiatehokkuustavoitteiden saavuttamista yhtenä keskeisenä arviointiperusteena ja ohjataan rakennuskannan tarvittavaa kunnostamista kohti yhtenäistä lähestymistapaa kunnostamiseen. 24 C2.R5 M Kuninkaan asetus kunnostusvirastoista (”keskitetyt palvelupisteet”) tulee voimaan Kunnostusvirastoista annetun kuninkaan asetuksen voimaantulosäännös Q3 2021 Annetaan kuninkaan asetus, jossa määritellään kunnostusvirastojen (keskitetyt palvelupisteet) soveltamisala ja niiden rahoitus. Alakohtainen asuntokonferenssi on pidetty ja julkinen tiedotus ja muut oikeudelliset menettelyt on saatettava päätökseen ennen kuninkaan asetuksen viimeistelyä. 25 C2.R6 M Horisontaaliseen omaisuuslakiin tehtyjen muutosten voimaantulo kunnostuksen rahoituksen helpottamiseksi Horisontaaliseen omaisuuslain voimaantulosäännös Q3 2022 Yhteisomistajuudesta 21 päivänä heinäkuuta 1960 annettuun lakiin 49/1960 (horisontaalinen omaisuuslaki) tehdyt muutokset, joiden tarkoituksena on edistää omistajien yhteisöjen rakennusten kunnostamista ja parantamista sekä rahoituksen saantia. Muutoksen tavoitteena on helpottaa omistajien yhteisöjen päätöksentekoa sellaisten rakennusten peruskorjaustöiden toteuttamiseksi, joilla parannetaan energiatehokkuutta ja helpotetaan pankkirahoituksen saantia. 26 C2.I1 M Uudistamisohjelman täytäntöönpanoa koskevasta sääntelykehyksestä annetun kuninkaan asetuksen voimaantulo; ja kuninkaan lakiasetus, jolla säännellään henkilökohtaisia tuloverokannustimia ohjelman tukemiseksi Kuninkaan asetuksen ja lakiasetuksen voimaantulosäännös Q3 2021 Uudistamisohjelman täytäntöönpanoa koskevasta sääntelykehyksestä annetun kuninkaan asetuksen; ja kuninkaan lakiasetuksen, jolla säännellään henkilökohtaisia tuloverokannustimia ohjelman tukemiseksi, hyväksyminen. Sääntelykehystä koskevassa kuninkaan asetuksessa säädetään teknisistä vaatimuksista, joilla varmistetaan ei-uusiutuvan primaarienergiankulutuksen 30 prosentin keskimääräisen vähennyksen noudattaminen. Alakohtainen asuntokonferenssi pidetään ja julkinen tiedotus ja muut oikeudelliset menettelyt saatetaan päätökseen ennen kuninkaan asetuksen viimeistelyä. 27 C2.I1 T Asuinrakennusten peruskorjaustoimien loppuun saattaminen siten, että saavutetaan keskimäärin vähintään 30 prosentin vähennys primäärienergian kysynnässä (vähintään 231 000 toimea vähintään 160 000 yksittäisessä asunnossa) Määrä 0 231 000 Q4 2023 Vähintään 231 000 asuinrakennusten peruskorjaustointa toteutettu vähintään 160 000 yksittäisessä asunnossa, millä saavutetaan keskimäärin vähintään 30 prosentin vähennys primäärienergian kysynnässä (kumulatiivinen). Indikaattoria sovellettaessa asumisen käsitteen on oltava yhteensopiva Eurostatin määritelmän kanssa (asunto on huone tai huoneiden kokonaisuus – mukaan lukien sen lisävarusteet, aulat ja käytävät – pysyvässä rakennuksessa tai rakennuksen rakenteellisesti erillisessä osassa, joka on rakentamis-, uudelleenrakentamis- tai muuntamistapansa perusteella tarkoitettu yhden yksityisen kotitalouden asumiseen ympäri vuoden), ja siihen voi sisältyä tarvittaessa sosiaalisia tai julkisia asuntoja. Käytettävät energiatehokkuuden parantamista kuvaavat indikaattorit on akkreditoitava asiaankuuluvalla energiatehokkuustodistuksella rakennusten energiatehokkuudesta 19 päivänä toukokuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/31/EU puitteissa. Asuntojen kunnostustoimien lukumäärä on kaikkien (rajatuilla asuinalueilla, rakennusten tai asuntojen tasolla) niiden parannus- ja kunnostustoimien summa, jotka toteutetaan jonkin tukilinjan (täydellinen kunnostaminen tai rakennuselementit) tai verokannustimen avulla. Uusiutumattoman primäärienergian kulutuksen keskimääräinen säästön 30 prosentin vähimmäisarvon noudattaminen saadaan painottamalla kunnostustoimien joukko elpymis- ja palautumissuunnitelman mukaisesti sovelletun tuen tai rahoituksen määrällä. Tämä indikaattori sisältää parannus- ja kunnostustoimia kaikissa kunnissa niiden koosta riippumatta. Saavutettujen energiansäästöjen noudattamisen perustelemiseksi vaaditaan päätökseen saatettujen töiden energiatehokkuustodistukset, jotka on aggregoitu saavutettujen keskimääräisten energiansäästöjen vahvistamiseksi. 28 C2.I1 T Niiden alueiden tai asuinalueiden hehtaarit, joilla uudistus on saatettu päätökseen ja joilla primäärienergian kysyntä vähenee keskimäärin vähintään 30 prosenttia Lukumäärä (hehtaaria) 0 600 Q2 2026 Uudistus toteutettu vähintään 600 hehtaarin alueilla tai asuinalueilla). Luku sisältää niiden alueiden tai kaupunkialueiden pinta-alat, jotka ovat olleet ohjelman puitteissa tehtyjen sopimusten perusteella toteutettujen toimien kohteena. Toimet on toteutettava varmistamalla tekniset vaatimukset, joilla varmistetaan uusiutumattoman primäärienergian kulutuksen 30 prosentin keskimääräinen vähennys rakennusten peruskorjauksessa. Saavutettujen energiansäästöjen noudattamisen perustelemiseksi vaaditaan päätökseen saatettujen töiden energiatehokkuustodistukset, jotka on aggregoitu saavutettujen keskimääräisten energiansäästöjen vahvistamiseksi. 29 C2.I1 T Asuinrakennusten peruskorjaustoimien loppuun saattaminen siten, että saavutetaan keskimäärin vähintään 30 prosentin vähennys primäärienergian kysynnässä (vähintään 510 000 toimea vähintään 355 000 yksittäisessä asunnossa) Määrä 231 000 510 000 Q2 2026 Toteutettu vähintään 510 000 asuinrakennusten peruskorjaustointa vähintään 355 000 yksittäisessä asunnossa, millä saavutetaan keskimäärin vähintään 30 prosentin vähennys primäärienergian kysynnässä (kumulatiivinen). Indikaattoria sovellettaessa asumisen käsitteen on oltava yhteensopiva Eurostatin määritelmän kanssa (asunto on huone tai huoneiden kokonaisuus – mukaan lukien sen lisävarusteet, aulat ja käytävät – pysyvässä rakennuksessa tai rakennuksen rakenteellisesti erillisessä osassa, joka on rakentamis-, uudelleenrakentamis- tai muuntamistapansa perusteella tarkoitettu yhden yksityisen kotitalouden asumiseen ympäri vuoden), ja siihen voi sisältyä tarvittaessa sosiaalisia tai julkisia asuntoja. Käytettävät energiatehokkuuden parantamista kuvaavat indikaattorit on akkreditoitava asiaankuuluvalla energiatehokkuustodistuksella rakennusten energiatehokkuudesta 19 päivänä toukokuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/31/EU puitteissa. Asuntojen kunnostustoimien lukumäärä on kaikkien (rajatuilla asuinalueilla, rakennusten tai asuntojen tasolla) niiden parannus- ja kunnostustoimien summa, jotka toteutetaan jonkin tukilinjan (täydellinen kunnostaminen tai rakennuselementit) tai verokannustimen avulla. Uusiutumattoman primäärienergian kulutuksen keskimääräinen säästön 30 prosentin vähimmäisarvon noudattaminen saadaan painottamalla kunnostustoimien joukko elpymis- ja palautumissuunnitelman mukaisesti sovelletun tuen tai rahoituksen määrällä. Tämä indikaattori sisältää parannus- ja kunnostustoimia kaikissa kunnissa niiden koosta riippumatta. Saavutettujen energiansäästöjen noudattamisen perustelemiseksi vaaditaan päätökseen saatettujen töiden energiatehokkuustodistukset, jotka on aggregoitu saavutettujen keskimääräisten energiansäästöjen vahvistamiseksi. (Perustaso: 31. joulukuuta 2023). 30 C2.I2 M Energiatehokkuuskriteerien mukaisia energiatehokkaita sosiaalisia vuokra-asuntoja koskevan ohjelman täytäntöönpanon sääntelykehyksen määrittelystä annetun kuninkaallisen asetuksen voimaantulo Kuninkaan asetuksen voimaantulosäännös Q3 2021 Energiatehokkuuskriteerien mukaisia energiatehokkaita sosiaalisia vuokra-asuntoja koskevan ohjelman täytäntöönpanon sääntelykehyksen määrittelystä annetun kuninkaallisen asetuksen hyväksyminen Kuninkaan asetuksessa vahvistetaan tekniset vaatimukset, joilla varmistetaan rakentamisessa tavoite, jonka mukaan primäärienergian kysyntä on vähintään 20 prosenttia pienempi kuin kansallisten suuntaviivojen mukainen lähes nollaenergiarakennuksia koskeva vaatimus. Tätä varten vaatimuksena on rajoittaa uusiutumattoman primäärienergian kulutus 80 prosenttiin rakennusteknisen säännöstön (CTE) energiansäästöä koskevan perusasiakirjan (DB-HE) kohdassa HE 0 vahvistetusta rajasta. Alakohtainen asuntokonferenssi pidetään ja julkinen tiedotus ja muut oikeudelliset menettelyt saatetaan päätökseen ennen kuninkaan asetuksen viimeistelyä. 31 C2.I2 T Uudet asunnot, jotka on rakennettu sosiaalista vuokrausta varten tai kohtuuhintaisiksi ja jotka täyttävät energiatehokkuuskriteerit Määrä 0 20 000 Q2 2026 Vähintään 20 000 asuntoa rakennettu sosiaalista vuokrausta varten tai kohtuuhintaisiksi ja jotka täyttävät energiatehokkuuskriteerit Tämä luku on sosiaaliseen vuokraukseen tai kohtuuhintaisten valmistuneiden asuntojen lukumäärä, ja osoituksena on toimivaltaisen viranomaisen antama todistus tai todiste asunnon valmistumisesta ja käytöstä. Lisäksi energiatehokkuustodisuksella varmistetaan vaatimus rajoittaa uusiutumattoman primäärienergian kulutus 80 prosenttiin rakennusteknisen säännöstön (CTE) energiansäästöä koskevan perusasiakirjan (DB-HE) kohdassa HE 0 vahvistetusta rajasta. 32 C2.I3 M Asuntojen ja muiden kuin asuinrakennusten peruskorjausten myöntäminen, millä saavutetaan keskimäärin vähintään 30 prosentin vähennys primäärienergian kysynnässä Itsehallintoalueiden yhteenlasketut myöntämispäätökset Q4 2023 Tukea myönnetty määrä, joka vastaa peruskorjausta vähintään 40 000 asunnossa ja 690 000 m2:n alalla muissa kuin asuinrakennuksissa, millä saavutetaan keskimäärin vähintään 30 prosentin vähennys primäärienergian kysynnässä Vastaavuus määritellään suhteessa kunkin tukitoimityypin keskimääräiseen energiansäästöön neliömetriä kohti. Indikaattoria sovellettaessa asumisen käsitteen on oltava yhteensopiva Eurostatin määritelmän kanssa (asunto on huone tai huoneiden kokonaisuus – mukaan lukien sen lisävarusteet, aulat ja käytävät – pysyvässä rakennuksessa tai rakennuksen rakenteellisesti erillisessä osassa, joka on rakentamis-, uudelleenrakentamis- tai muuntamistapansa perusteella tarkoitettu yhden yksityisen kotitalouden asumiseen ympäri vuoden), ja siihen voi sisältyä tarvittaessa sosiaalisia tai julkisia asuntoja. Käytettävät energiatehokkuuden parantamista kuvaavat indikaattorit on akkreditoitava asiaankuuluvalla energiatehokkuustodistuksella rakennusten energiatehokkuudesta 19 päivänä toukokuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/31/EU puitteissa. 33 C2.I3 M Asuntojen ja muiden kuin asuinrakennusten peruskorjausten valmistuminen, millä saavutetaan keskimäärin vähintään 30 prosentin vähennys primäärienergian kysynnässä Päätökseen saatujen töiden yhdistetyt energiatehokkuustodistukset Q2 2026 Peruskorjaus toteutettu vähintään 40 000 asunnossa ja 690 000 m