EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 24.8.2016 COM(2016) 551 final 2016/0264(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS yhteisten puitteiden vahvistamisesta otannoilla kerättyihin yksilötason tietoihin perustuville henkilöitä ja kotitalouksia koskeville Euroopan tilastoille (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) {SWD(2016) 282 final}

{SWD(2016) 283 final}



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet EU:n sosiaalisen ulottuvuuden merkityksen kasvu Euroopan unionin keskeisenä poliittisena tavoitteena on saada aikaan erittäin kilpailukykyinen sosiaalinen markkinatalous, joka luo kasvua ja parempia työpaikkoja, sosiaalista edistystä ja oikeudenmukaisuutta kaikille kansalaisilleen. Vuonna 2015 annetussa viiden puheenjohtajan kertomuksessa Euroopan talous- ja rahaliiton viimeistelystä korostettiin vahvemman sosiaalisen Euroopan rakentamisen merkitystä. Unionin tilaa käsitelleessä puheessaan syyskuussa 2015 puheenjohtaja Juncker ilmaisi tämän pyrkimyksen korostaessaan, että ”sekä jäsenvaltioiden välille että jäsenvaltioiden sisälle on nyt luotava uudelleen lähentymisprosessi, jonka ytimessä ovat tuottavuus, työpaikkojen luominen ja sosiaalinen oikeudenmukaisuus”. Tämä tavoite pyritään saavuttamaan uudistetun eurooppalaisen ohjausjakson eli talouspolitiikan EU-tason vuosittaisen koordinointikierroksen avulla, toimista Euroopan talous- ja rahaliiton viimeistelemiseksi lokakuussa 2015 annetun tiedonannon mukaisesti. Eurooppalaisen ohjausjakson taloudellisten ja sosiaalisten tavoitteiden onnistunut tasapaino on erityisen tärkeä talous- ja rahaliiton kestävyyden ja legitiimiyden kannalta. Sosiaaliset ja työllisyystavoitteet ovatkin nousseet selvemmin esiin eurooppalaisessa ohjausjaksossa siten, että kussakin maaraportissa ja maakohtaisissa suosituksissa arvioidaan sosiaalisia ja työllisyyshaasteita ja edistetään poliittisia uudistuksia parhaiden toimintatapojen pohjalta. Komissio on myös ehdottanut EU:n sosiaalisten oikeuksien pilarin kehittämistä, jolloin tavoitteena on edistää työllisyys- ja sosiaalisten olojen ylöspäin suuntautuvaa lähentymistä sekä parantaa talouden sietokykyä äkillisten häiriöiden varalta. Pilarin olisi perustuttava EU:n sosiaalisäännöstöön ja täydennettävä sitä, jotta voidaan ohjata politiikkaa useilla hyvin toimivien ja oikeudenmukaisten työmarkkinoiden ja sosiaaliturvajärjestelmien kannalta olennaisilla aloilla. Siitä olisi tultava viitekehys, jonka pohjalta arvioidaan osallistuvien jäsenvaltioiden sosiaali- ja työllisyysasioita koskevaa tuloskuntoa ja edistetään kansallisen tason uudistusprosessia. Sen pitäisi etenkin antaa suuntaa euroalueen uudelle lähentymisprosessille. Tämän olisi autettava varmistamaan, että taloudellinen kehitys lisää sosiaalista edistystä ja yhteenkuuluvuutta Eurooppa 2020 -strategian ja sen osallistavaa kasvua koskevan tavoitteen mukaisesti. EU:n vahva sitoutuminen sosiaalisiin tavoitteisiin tarvitsee tuekseen vankan näyttöön perustuvan pohjan. Kun otetaan lisäksi huomioon, että sosiaalipolitiikan menot laajassa merkityksessä (sosiaalinen suojelu, koulutus ja terveys mukaan luettuina) ovat yli neljännes BKT:stä ja yli puolet julkisista menoista useimmissa jäsenvaltioissa, on keskityttävä voimakkaasti politiikan tuloksiin, rahalle saatavaan vastineeseen ja toimiin, joilla pyritään parempiin tuloksiin kansainvälisten vertailujen, vertailuanalyysien ja keskinäisen oppimisen keinoin. EU tarvitsee luotettavia ja ajantasaisia sosiaalitilastoja, jotta voidaan seurata sosiaalista tilannetta ja talouden muutosten ja talouspolitiikan toimintalinjojen vaikutusta jäsenvaltioiden ja niiden alueiden sosiaalisiin oloihin ja eri väestöryhmien tilanteeseen. Tämän vuoksi on tarpeen laadukkaiden ja ajantasaisten tilastojen avulla kuvata nykyistä paremmin erilaisia aiheita, kuten köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä, eriarvoisuutta, taitoja, kaikkien pääsyä työelämään ja sosiaalisen suojelun menoja. Euroopan sosiaali- ja työllisyystilastot Euroopan tilastojärjestelmässä tuotetaan tilastotiedot, joilla arvioidaan jäsenvaltioiden saavutuksia eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä, seurataan Eurooppa 2020 -strategian keskeisiä tavoitteita, pannaan täytäntöön monia työllisyyden ja sosiaalisen alan muutoksia koskevia komission arviointipuitteita ja pohjustetaan uutta strategista näkemystä Eurooppa 2020 -strategian jatkoksi. Vuosien myötä Euroopan tilastojärjestelmässä on rakennettu kehittyneitä välineitä, joilla tuotetaan laadukkaampia ja paremmin vertailukelpoisia tilastoja Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden tasolla tapahtuvan poliittisen päätöksenteon tueksi. Euroopan tilastojärjestelmältä odotetaan yhä enemmän tilastotietoja analyysien, tutkimuksen ja poliittisen päätöksenteon tueksi. Tilastotietojen olisi lisäksi edelleen täytettävä virallisiin tilastoihin kohdistuvat korkeat laatuvaatimukset, myös ajantasaisuuden osalta. EU:n tasolla käytettävät sosiaalitilastot ovat peräisin monista eri lähteistä: väestönlaskennat, aggregoidut hallinnolliset tiedot, yritysten toimittamat tiedot ja yksilötasolla otannoilla kerätyt henkilöitä ja kotitalouksia koskevat tiedot. Nyt käsillä oleva ehdotus liittyy viimeksi mainittuun sosiaalitilastojen lähteeseen. Euroopan nykyinen tilastojärjestelmä, jolla tuotetaan henkilöitä ja kotitalouksia koskevia tilastoja otannoilla kerättyjen yksilötason tietojen pohjalta, jäljempänä ’otannoilla kerätyt Euroopan sosiaalitilastot’, koostuu useista erillisistä alakohtaisista asetuksista, joissa täsmennetään käsiteltävät aiheet ja tiedonkeruun tekniset vaatimukset (esim. otoksen koko, laatukriteerit ja tietojen toimittamista koskeva vaatimukset) Tällä hetkellä Euroopan sosiaalialan tilastotutkimukset toteutetaan viiden oikeusperustan pohjalta. Ne koskevat työvoimatutkimusta, Euroopan tulo- ja elinolotilastoja (EU-SILC), aikuiskoulutustutkimusta, eurooppalaista terveyshaastattelututkimusta (EHIS) sekä tieto- ja viestintätekniikan käyttöä kotitalouksissa koskevaa kyselytutkimusta. Kaksi Euroopan tasoista tutkimusta toteutetaan pelkän epävirallisen sopimuksen pohjalta. Ne ovat kotitalouksien kulutustutkimus (HBS) ja yhdenmukaistettu eurooppalainen ajankäyttötutkimus (HETUS). Tämä aloite kuuluu sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevaan ohjelmaan (REFIT), ja sillä pyritään virtaviivaistamaan otannoilla kerättyjä Euroopan sosiaalitilastoja, tehostamaan tiedonkeruuprosessia ja parantamaan tuotettujen tilastojen relevanssia. Ehdotetulla asetuksella pyritään varmistamaan tietojen vertailukelpoisuus ja johdonmukaisuus pitkällä aikavälillä. Euroopan sosiaalialan kyselytutkimusjärjestelmän on oltava riittävän vankka ja tehokas, ja samalla olisi varmistettava, että tilastojen korkea laatu voidaan säilyttää – tämä voi olla haasteellista tilastoalan jatkuvassa muutoksessa; tietoteknisten menetelmien ja tietotekniikan käytön nopea kehitys, uusien tietolähteiden saatavuus, tietojen käyttäjien tarpeiden ja odotusten muuttuminen ja käytettävissä oleviin resursseihin kohdistuva jatkuva paine. •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa On yhä tärkeämpää, että tilastot ovat luotettavia, ajantasaisia ja korkealaatuisia, jotta poliittiset päättäjät, yritykset ja kansalaiset voivat tehdä tarvittavat, näyttöön perustuvat päätöksensä. Korkealaatuisten tilastojen tuottaminen Euroopan tilastojärjestelmässä on kuitenkin haasteellista; tietojen kysyntä kasvaa jatkuvasti ja samalla tilastollisten kyselytutkimusten vastaajat pyytävät vastausrasituksensa pienentämistä, mikä aiheuttaa paineita tilastojen tuotannolle. Viimeaikaisissa tilastoalan aloitteissa onkin tämän vuoksi pyritty Euroopan tilastojärjestelmän yksinkertaistamiseen ja sen sisäisen koordinoinnin ja yhteistyön lisäämiseen, jotta Euroopan tilastojen tuotantoa voitaisiin tehostaa ja samalla pienentää vastaajille koituvaa rasitetta. Esimerkki tästä on Euroopan tilastoista annettu asetus (EY) N:o 223/2009, jota muutettiin vuonna 2015, jotta voitiin selkeyttää Euroopan tilastojärjestelmän hallinnointia ja vahvistaa koordinointi- ja yhteistyökeinoja sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla. Komission REFIT-aloitteesen, jolla pyritään yksinkertaistamaan ja virtaviivaistamaan Euroopan tilastojen tuotantoa valituilla kohdealoilla, sisältyy myös muita aloitteita, kuten tämä ehdotus ja yritystilastot yhteen kokoava puiteasetus (FRIBS). Euroopan tilasto-ohjelmassa vuosiksi 2013–2017 nimetään ”kansalaisten Euroopan” tilastot (eli sosiaalitilastot) yhdeksi tilastotietojärjestelmän kolmesta peruspilarista: taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristötilastot. Kuhunkin näistä kolmesta pilarista kuuluu joukko perustilastoja, jotka tarjoavat poliittisia indikaattoreita ja kirjanpitojärjestelmiä varten vaadittavat tietopanokset. Jotta Euroopan tilasto-ohjelman tavoitteet voidaan saavuttaa mahdollisimman tehokkaasti ja johdonmukaisesti, tässä asetuksessa vahvistetaan laaja-alaiset oikeudelliset puitteet otannoilla kerättyjen Euroopan sosiaalitilastojen tuotantoa varten. Euroopan tilastojärjestelmän Vision 2020 aloitteella pyritään nykyaikaistamaan Euroopan tilastotuotantoa ja näin saamaan paremmin tasapainoon korkealaatuisten Euroopan tilastojen edut ja merkitys sekä toisaalta niiden tuotantoon liittyvä rasitus. Näin Euroopan tilastojärjestelmässä vastataan sekä politiikan laadintaan liittyvään Euroopan toimielinten tiedontarpeeseen että yhteiskunnan laajempiin tilastotarpeisiin ja otetaan samalla asianmukaisesti huomioon se, että on tarpeen keventää kotitalouksiin ja yrityksiin kohdistuvaa hallinnollista rasitetta.

•Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa Politiikan laatiminen ja arviointi unionin politiikan painopisteiden osalta – erityisesti kun kyseessä ovat työpaikkoihin, kasvuun, investointeihin, digitaalisiin sisämarkkinoihin, tiiviimpään ja oikeudenmukaisempaan talous- ja rahaliittoon, muuttoliikkeeseen, sisämarkkinoihin, energiaunioniin ja ilmastoon liittyvät painopisteet – edellyttää hyviä analyyttisia ja seurantavälineitä. Politiikan painopisteet vastaavat sosiaali- ja taloustilastojen lukuisia eri aloja, minkä vuoksi on tarpeen varmistaa tietolähteiden nykyistä suurempi keskinäinen johdonmukaisuus ja helpottaa uusien innovatiivisten lähteiden ja toimintatapojen laajempaa käyttöä. Eurooppa 2020 strategiassa käytetään indikaattoreita yleistavoitteiden seurantaan. Näitä ovat työllisyyden edistäminen, koulutustason parantaminen ja sosiaalisen osallisuuden edistäminen vähentämällä köyhyyttä. Näiden indikaattoreiden laskeminen edellyttää ajantasaisia tilastotietoja, jotka olisi tuotettava mahdollisimman tehokkaasti käyttämällä nykyaikaisia tilastotietojen keruu- ja tuotantomenetelmiä. Eri alat eivät nykyisin ole yhdentyneet keskenään, mikä vaikeuttaa eri tiedonkeruista peräisin olevien tietojen analysointia. Myös kestävän kehityksen toimintaohjelmaan 2030 liittyville tilastovaatimuksille, jotka koskevat sekä köyhyyden poistamista että kestävän kehityksen taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristönäkökohtia, on etua nykyistä paremmin yhdennetyistä ja ajantasaisista indikaattoreista, jotka saadaan tämän ehdotuksen tuloksena. Politiikan painopisteet voivat ajan myötä muuttua ja laadukkaiden Euroopan sosiaalitilastojen tarpeen odotetaan entisestään kasvavan, kun esimerkiksi suunnitellun Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin tavoitteiden saavuttamista koskeva työ käynnistyy. Poliittiset päättäjät tarvitsevat laadukkaista tilastoja myös nähdäkseen nykyhetken tilannetta kauemmas ja määritelläkseen ja kehittääkseen uusia politiikan puitteita ja tavoitteita. Euroopan tilastojen merkitys eri rajoitus pelkästään nykyisten strategioiden ajanjaksoon. Lähimenneisyydestä löytyvä esimerkki on se, että indikaattoripohjaisten tavoitteiden laatiminen Eurooppa 2020 strategiaa varten oli mahdollista vain, koska Euroopan tilastoperusta oli riittävän vahva tällaisten tavoitteiden mittaamista ja seurantaa varten. Nykyisten tietojen käyttäminen uusiin tarkoituksiin osoitti tässä yhteydessä, että on tärkeää kehittää ja ylläpitää perustilastoja, jotka ovat niin joustavia, että niitä voidaan nopeasti sopeuttaa uusiin poliittisiin vaatimuksiin. Sosiaalitilastojen kehittäminen unionin painopisteiden mukaisesti ja EU:n nykyistä vahvempi sosiaalinen ulottuvuus edellyttävät vahvaa sitoutumista jäsenvaltioilta sekä poliittisten päättäjien ja tilastotieteilijöiden tiivistä koordinaatiota kaikissa vaiheissa. On ensiarvoisen tärkeää, että nämä pitävät yllä riittävän tasoisia investointeja sosiaalitilastoihin ja antavat tarvittavan poliittisen tuen, erityisesti hallinnollisen tiedon saatavuuden osalta. 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta Euroopan tilastojen oikeusperustana on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 338 artikla. Euroopan parlamentti ja neuvosto päättävät tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen unionin toiminnan kannalta tarpeellisten tilastojen tuottamiseen liittyvistä toimenpiteistä. Kyseisessä 338 artiklassa asetetaan Euroopan tilastojen tuottamiseen liittyvät vaatimukset ja todetaan, että tilastojen laatimisessa on noudatettava puolueettomuutta, luotettavuutta, objektiivisuutta, tieteellistä riippumattomuutta, kustannustehokkuutta ja tilastosalaisuutta. •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta) Toissijaisuusperiaatetta sovelletaan, koska asia, jota ehdotus koskee, ei kuulu unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Euroopan tilastojärjestelmä tarjoaa infrastruktuurin tilastotiedolle. Järjestelmä on suunniteltu täyttämään monien käyttäjien tarpeet ja käytettäväksi demokraattisten yhteiskuntien päätöksenteossa. Tämä asetusehdotus on laadittu, jotta voidaan suojella Euroopan tilastojärjestelmän kumppanien ydintoimintoja ja samalla parantaa tehokkuutta ja varmistaa, että tarpeettomat muutokset ja päällekkäinen työ vältetään mahdollisimman suuressa määrin. Ehdotuksen piiriin kuuluvien tilastojen keruu tapahtuu nykyisin EU:n tasolla erilaisten sääntöjen mukaisesti. Ehdotuksella on tarkoitus virtaviivaistaa ja nykyaikaistaa tilastojen keruuta yksien puitteiden mukaisesti. EU:n tasoisten vertailukelpoisten tilastojen tuottaminen politiikan tarpeisiin on mahdollista vain EU:n tasoisilla toimilla. Yksi keskeisistä vaatimuksista, jotka tilastotietojen on täytettävä, koskee niiden johdonmukaisuutta ja vertailukelpoisuutta. Jäsenvaltiot eivät voi saavuttaa tarvittavaa johdonmukaisuutta ja vertailukelpoisuutta ilman selkeitä Euroopan tasoisia puitteita eli EU:n lainsäädäntöä, jossa vahvistetaan yhteiset tilastokäsitteet, raportointimuodot ja laatuvaatimukset. Ehdotetun toiminnan tavoitetta eli otannoilla kerättyjen Euroopan sosiaalitilastojen virtaviivaistamista ei voida saavuttaa tyydyttävällä tavalla jäsenvaltioiden erillisin toimin. Toimet voidaan tehokkaammin toteuttaa EU:n tasolla unionin säädöksen pohjalta, jolla varmistetaan tilastotietojen EU:n tasoinen johdonmukaisuus ja vertailukelpoisuus ehdotetun säädöksen piiriin kuuluvilla tilastoaloilla. Varsinaisen tiedonkeruun toteuttavat jäsenvaltiot. Tämän vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä tällä alalla perussopimuksen 5 artiklassa esitetyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. •Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: Sillä varmistetaan otannoilla kerättävien Euroopan sosiaalitilastojen laatu ja vertailukelpoisuus, kun kaikissa jäsenvaltioissa sovelletaan samoja periaatteita. Sillä myös varmistetaan, että otannoilla kerättävät Euroopan sosiaalitilastot ovat edelleen relevantteja ja että ne sopeutetaan käyttäjien tarpeita vastaaviksi. Asetuksella lisätään tilastojen tuotannon kustannustehokkuutta ja samalla otetaan huomioon jäsenvaltioiden järjestelmien erityispiirteet. Nyt voimassa olevaa henkilöihin ja kotitalouksiin liittyviä tilastoja koskevaa EU-lainsäädäntöä on toistuvasti tarkistettu viime vuosien aikana. On käynyt selväksi, että tätä prosessia tehostaisi (pienemmät kustannukset hyötyihin nähden) ja sen vaikutusta lisäisi asetus, jolla luodaan yhteiset puitteet tilastotietojen keruulle, käsittelylle ja levittämiselle näillä sosiaalikysymysten erityisaloilla. Asetuksen odotetaan pienentävän vastaajille, kansallisille, alueellisille ja paikallisviranomaisille sekä yrityksille ja kansalaisille koituvaa taloudellista ja hallinnollista rasitetta. Tähän päästään erityisesti standardoimalla käsitteitä ja menetelmiä, poistamalla päällekkäisyyksiä, harventamalla tietojen toimitustiheyttä joillakin aloilla ja käyttämällä nykyistä enemmän lähteiden yhdistelmää kyselytutkimusten lisäksi.

Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti ehdotetussa asetuksessa säädetään vain asetuksen tavoitteen saavuttamisen edellyttämistä vähimmäisvaatimuksista, eikä siinä mennä pidemmälle kuin on tämän vuoksi tarpeen. •Toimintatavan valinta Ehdotettu sääntelytapa: asetus. Kun otetaan huomioon ehdotuksen tavoite ja sisältö, sopivin sääntelytapa on asetus. Soveltuvan sääntelytavan valinta riippuu lainsäädännön tavoitteesta. Koska Euroopan tasolla tarvitaan vertailukelpoisia tilastotietoja, Euroopan tilastojen suuntauksena on ollut käyttää perussäädöksinä asetuksia direktiivien sijaan. Asetus on parempi vaihtoehto, sillä asetuksella vahvistetaan sama säädös koko unioniin. Näin varmistetaan tietojen vertailukelpoisuus EU:ssa ja samalla mahdollistetaan korkealaatuisten Euroopan tilastojen tuottaminen. Asetus on lisäksi suoraan sovellettavaa lainsäädäntöä, mikä tarkoittaa, että sitä ei tarvitse saattaa osaksi kansallista lainsäädäntöä. 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset Koska tämä aloite pantiin vireille ennen uusien paremman sääntelyn suuntaviivojen (COM(2015)215) antamista, otannoilla kerättyjen Euroopan sosiaalitilastojen nykyisen tuotantojärjestelmän täysimittaista arviointia ei ole toteutettu. Komission standardien pohjalta noudatettiin voimassa olevan lainsäädännön – Euroopan tilasto-ohjelman arviointi mukaan lukien – arviointia koskevaa Eurostatin järjestelmää, ja se muodosti koko prosessin keskeisen osan. Lisäksi vuosittain tehdään käyttäjätutkimuksia, jotta saataisiin parempi käsitys käyttäjistä sekä käyttäjien tarpeista ja tyytyväisyydestä Eurostatin tarjoamiin palveluihin nähden. Eurostat käyttää tuloksia kehittääkseen tilastotietojen tuotantoprosessia ja tilastotuotoksiaan. Niistä saadaan panos erilaisiin strategiasuunnitelmiin, kuten työohjelmaan ja hallintosuunnitelmaan. •Sidosryhmien kuuleminen Kuulemisten kohteeksi valittiin kolme keskeistä ryhmää: Tiedontuottajat: tähän ryhmään kuuluvat sosiaalitilastojen keruusta ja kokoamisesta vastaavat viranomaiset. Siihen kuuluu lähinnä kansallisia tilastolaitoksia ja EU:n tasolla Eurostat. Tietojen tuottajat toimivat tässä yhteydessä myös perustietojen toimittajien eli kotitalouksien tärkeimpinä edustajina. Tiedontoimittajat: tähän ryhmään kuuluu sekä vastaajia että kansallisia laitoksia, jotka ovat hallinnollisten tiedostojen haltijoita, kuten sosiaaliturva- ja verohallinnot. Tähän liittyvät laajemmassa merkityksessä myös kansalliset tilastolaitokset perustietojen toimittajien (eli kotitalouksien) edustajina, kun otetaan huomioon, että yksittäisissä kotitalouksissa on vaikeaa toteuttaa haastatteluja tällaista kuulemista varten. Tiedonkäyttäjät: tässä ryhmässä voidaan erottaa institutionaaliset käyttäjät (komissio itse, kansalliset ministeriöt, muut kansainväliset organisaatiot ja muissa EU:n toimielimissä työskentelevät ammattikäyttäjät) ja muut ulkoiset käyttäjät, kuten yleisö, viestimet ja tutkijat. Erityisesti olisi mainittava yksi elin, jota on kuultu tiedonkäyttäjänä: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 234/2008/EY vuonna 2008 perustettu eurooppalainen tilastoja käsittelevä neuvoa-antava komitea (ESAC). Siinä on 24 jäsentä, jotka edustavat käyttäjiä, vastaajia ja muita sidosryhmiä, joille Euroopan tilastot ovat merkityksellisiä (mukaan luettuina tiedeyhteisö, työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunta) sekä institutionaalisia käyttäjiä (kuten neuvostoa ja Euroopan parlamenttia). Asetuksen (EY) N:o 223/2009 8 artiklan nojalla ESAC:ia voidaan kuulla mahdollisen uuden lainsäädännön valmistelun aikana. Kuuleminen toteutettiin heinäkuusta joulukuuhun vuonna 2015. Tulokset esitellään kolmessa erillisessä raportissa. Kuultujen sidosryhmien kohtaamat ongelmat voidaan tiivistää seuraavasti: 1)Tiedonkäyttäjät ilmaisivat huolensa siitä, että Euroopan viralliset tilastot eivät täytä niiden tarpeita eivätkä siis ole relevantteja. Tämä liittyy useisiin tietojen laatua koskeviin kysymyksiin, kuten puutteellinen kattavuus uusissa sosiaalisissa kysymyksissä, rajalliset aikasarjat ja rajallinen vertailukelpoisuus ja johdonmukaisuus tilastollisten tietokokonaisuuksien välillä. 2)Tiedontuottajat (kansalliset tilastolaitokset) ovat huolestuneita korkeista tuotantokustannuksista ja paineesta, joita niille aiheutuu tiukoista määräajoista, joissa uusien sosiaalisten kriisien yhteydessä tarvittavat tilastot on toimitettava. Myös vastausrasitetta pidetään ongelmana (koska liian suuri rasite pienentää vastausastetta ja heikentää näin tietojen laatua). Kansalliset tilastolaitokset haluaisivat enemmän tukea nykyaikaistamisprosesseilleen (esim. tekniikan ja menetelmien innovaatiot, uusien tietolähteiden ja uuden hallinnoinnin hyödyntäminen), joilla pyritään pienentämään tuotantokustannuksia. Sidosryhmien kuvaamat ratkaisut voidaan jaotella kolmeen keskeiseen toiminta-alaan: Euroopan virallisten sosiaalitilastojen parempi sopeuttaminen uusiin tietotarpeisiin (eli niiden relevanssin parantaminen);

Euroopan sosiaalitilastojen johdonmukaisuuden ja vertailukelpoisuuden lisääminen, jotta voidaan varmistaa korkeampi laatu; innovatiivisten toimintatapojen käyttäminen tuotantokustannusten vähentämiseksi ja vastaamisesta aiheutuvan rasitteen keventämiseksi. •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö Eurostat on käynyt ehdotuksesta laajoja keskusteluja kansallisten tilastolaitosten kanssa. Se on perustanut työryhmiä (kutakin tilastollista tiedonkeruuta varten), erityisryhmiä ja johtajien ryhmiä, jotka ovat kokoontuneet säännöllisesti käsittelemään ehdotusta. Ehdotus on myös esitelty asetuksella (EY) N:o 223/2009 perustetulle Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevälle komitealle. Komitea antaa ammatillista ohjausta Euroopan tilastojärjestelmälle Euroopan tilastojen kehittämisessä, tuottamisessa ja levittämisessä. Sen puheenjohtajana toimii komissio (Eurostat) ja se koostuu kansallisten tilastolaitosten edustajista. Euroopan talousalueen (ETA) ja Euroopan vapaakauppaliiton (Efta) maat osallistuvat komiteaan tarkkailijoina. Komitean kokouksiin osallistuu myös tarkkailijoita Euroopan keskuspankista (EKP), taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestöstä (OECD) ja muista kansainvälisistä järjestöistä. Myös lukuisista muista lähteistä saatiin ulkopuolisten näkemyksiä ja asiantuntemusta; 1)Edellä kuvattuun sidosryhmien kuulemiseen sisältyi tiedonkäyttäjien ja tiedontoimittajien näkemyksiä. 2)ESAC:in lausuntoa pyydettiin ulkopuolisen asiantuntemuksen saamiseksi. ESAC antoi tukensa ehdotukselle puiteasetukseksi henkilöitä ja kotitalouksia koskevista Euroopan tilastoista. Se katsoi, että puiteasetus on olennaisen tärkeä, jotta voidaan tukea komission nykyistä, aikaisempaa laajempaa sosiaalipoliittista ohjelmaa ja parantaa kaikkialta Euroopasta saatujen sosiaalialan tietojen yhdentymistä ja johdonmukaisuutta. •Vaikutustenarviointi Tähän ehdotukseen liittyy vaikutustenarviointi. Tässä yhteydessä nimetään nykyiset ongelmat, esitellään toimintavaihtoehtoja, joilla näihin ongelmiin voitaisiin vastata, ja arvioidaan kunkin vaihtoehdon sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia. Sääntelyntarkastelulautakunta antoi maaliskuussa 2016 myönteisen lausunnon vaikutustenarvioinnista. Vaikutustenarvioinnissa nimettiin kaksi keskeistä taustalla vaikuttavaa tekijää ongelmiin otannoilla kerättyjen Euroopan sosiaalitilastojen alalla: 1)otannoilla kerättyjen Euroopan sosiaalitilastojen pirstoutuminen useille eri tilastoaloille; ja 2)henkilöitä ja kotitalouksia koskevien tietojen keruussa käyttävien menetelmien joustamattomuus. Seuraavat vaihtoehdot arvioitiin keinoina korjata otannoilla kerättyjen Euroopan sosiaalitilastojen pirstoutuminen. Vaihtoehto Kuvaus 1.0 Perustilanne: pirstoutuneet tuotantoprosessit, ei oikeudellista yhdentymistä Säilytetään nykyinen oikeudellinen rakenne, johon kuuluvat alakohtaiset EU:n asetukset ja pirstoutuneet prosessit (erilaiset ohjeet, menettelyt ja tuotantoprosessit) 1.1 Tuotantoprosessien yhtenäistäminen, ei voimassa olevan lainsäädännön yhdentämistä Pidetään alakohtaiset EU:n asetukset, mutta jatketaan eri tuotantoprosessien, määritelmien ja muuttujien standardointia (yhtenäistämistä) eri tiedonkeruissa 1.2 Pirstoutuneet tuotantoprosessit mutta voimassa olevan lainsäädännön yhdentäminen Yhdennetään otannoilla kerättyjä Euroopan sosiaalitilastoja koskeva lainsäädäntö mutta ei pyritä aktiivisesti yhtenäistämään tuotantoprosesseja 1.3 Tuotantoprosessien yhtenäistäminen ja oikeudellinen yhdentyminen Yhdistetään oikeudellinen yhdentyminen tuotantoprosessien yhtenäistämiseen. Tässä vaihtoehdossa on lisävaihtoehtoja, joita erottaa niiden laajuus ja koko järjestelmän hallinnointi 1.3a Tuotantoprosessien yhtenäistäminen, voimassa olevan lainsäädännön yhdentäminen Tähän sisältyvät vain viisi sovellettavaa asetusta (työvoimatutkimus, tulo- ja elinolotilastot, aikuiskoulutustutkimusta, terveyshaastattelututkimusta ja tieto- ja viestintätekniikan käyttöä kotitalouksissa koskeva kyselytutkimus) 1.3b Tuotantoprosessin yhtenäistäminen, otannoilla kerättyjen Euroopan sosiaalitilastojen hallinnoinnin yhdentäminen Myös kotitalouksien kulutustutkimuksen (HBS) ja yhdenmukaistetun eurooppalaisen ajankäyttötutkimuksen (HETUS) tiedonkeruut sisällytetään asetuksen piiriin. Jäsenvaltioiden nykyiset erot antavat syytä olettaa, että tarvitaan merkittävää yhdenmukaistamista Jäljempänä esiteltäviä kolmea vaihtoehtoa on analysoitu mahdollisina keinoina tiedonkeruiden joustamattomuuden korjaamiseksi Vaihtoehto Kuvaus 2.0 Perustilanne: lainsäädäntö määrää ohjelman ja tekniset muotoseikat Ohjelman tai teknisten seikkojen muutokset edellyttävät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen muuttamista 2.1 Lainsäädäntö / joustavat tekniset eritelmät määrittävät ohjelmasuunnittelun Parlamentti ja neuvosto määrittävät tilastollisen ohjelmasuunnittelun, teknisissä kysymyksissä enemmän joustavuutta 2.2 Joustava ohjelmasuunnittelu / joustavat tekniset eritelmät Tilastollisen ohjelmasuunnittelun ja teknisten kysymysten joustavuus Vaikutustenarvioinnin tulosten pohjalta valittiin toimintavaihtoehdot 1.3a (Voimassa olevien asetusten vakiinnuttaminen, tuotantoprosessien yhtenäistäminen) ja 1.3b pitkällä aikavälillä (Otannoilla kerättyjen Euroopan sosiaalitilastojen hallinnoinnin yhdentäminen, eri tiedonkeruissa käytettävien tuotantoprosessien yhtenäistäminen), jotta voidaan korjata otannoilla kerättyjen Euroopan sosiaalitilastojen pirstoutumista. Näihin toimintavaihtoehtoihin sisältyy eri erityisaloilla nyt voimassa olevien EU-asetusten yhdentäminen ja toimenpiteitä, joilla pyritään lisäämään johdonmukaisuutta tiedontuotannossa ja käsittelyssä. Tällä toimintatavalla olisi parhaat mahdollisuudet onnistua parantamaan otannoilla kerättyjen sosiaalitilastojen sopeuttamista käyttäjien muuttuviin tarpeisiin, kohentamaan niiden laatua, lisäämään innovatiivisten menetelmien käyttöä ja pienentämään tai rajoittamaan kustannuksia, joita koituu otannoilla kerättyjen Euroopan sosiaalitilastojen nykyisestä pirstoutuneesta tuotantomallista.

Sen mukaan, miten tuotantomenetelmät on toteutettu kansallisella tasolla (esimerkiksi se, onko otettu käyttöön teknisiä ja menetelmäinnovaatioita tai onko hallinnollisten rekisterien käyttömahdollisuuksia parannettu), sosiaalitutkimusten alkuvaiheen kohonneet suunnittelukustannukset voitaisiin suurelta osin peittää kustannusten alentumisella tietojen keruuvaiheessa, joka vastaa kahta kolmasosaa tilastotuotannon kokonaiskustannuksista. •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen Ehdotuksen tavoitteena REFIT-ohjelman kannalta on hyödyntää yksityisten kotitalouksien ja henkilöiden antamia tietoja mahdollisimman hyvin Euroopan tilastojen laatimisen nykyisiä ja tulevia tarpeita varten samalla kun rajoitetaan vastaajiin kohdistuvaa rasitusta. Yksinkertaistamiseen olisi päästävä yhdistämällä samojen puitteiden alle erilaisia Euroopan tilastojen tiedonkeruita, jotka nyt ovat eri asetusten piirissä. Malliskenaarioiden pohjalta lasketut yksityiskohtaiset tiedot kustannusten pienentymisestä tiedontuottajien ja toimittajien osalta ovat saatavilla vaikutustenarvioinnissa (kohta 7.4 Impacts on efficiency ja liitteessä 4 Analytical models used in preparing the impact assessment). Perustason hypoteesi johtaa arviolta 10,3 miljoonan euron kustannusten nousuun suunnitteluvaiheessa (EU-tasolla) ja 20,8 miljoonan euron kustannussäästöön tietojen keruuvaiheessa (-10,4 miljoonan euron nettonykyarvo). Kustannusarviot vaihtelevat kuitenkin rajatumman hypoteesin mukaisesta 3,1 miljoonan euron nettonykyarvosta 34 miljoonan nettonykyarvoon vähemmän rajatun vaihtoehdon mukaisesti. Koska ehdotus koskee yksityisistä kotitalouksista ja henkilöiltä kerättyjä tietoja, sillä ei ole lainkaan vaikutuksia yrityksiin, mikroyritykset sekä pienet ja keskisuuret yritykset mukaan luettuina. Ehdotus on Digital Check vaatimusten mukainen, koska sillä edistetään yhteentoimivuutta ja uudelleenkäytettävyyttä seuraavilla tavoilla: Tietokokonaisuuksiin sovelletaan samoja teknisiä eritelmiä. Eritelmiin sisällytetään muuttujien määrä ja kuvaus; tilastoluokitukset; tilastopopulaation ominaispiirteet, havaintoyksiköt ja vastaajat; viitekaudet ja viitepäivät; sekä vaatimukset, jotka koskevat maantieteellistä kattavuutta, otannan ominaisuuksia, kenttätyön teknisiä seikkoja, tietojen toimitustyötä ja puuttuvien tietojen korvaamista, painotusta, estimointia ja varianssin estimointia. Samat Eurostatin ja jäsenvaltioiden välisen tietojen vaihdon ja jakamisen standardit. Nämä standardit kattavat käsitteet, prosessit ja tuotteet, myös tiedot ja metatiedot. Kun tietojen laatu täyttää asetuksen (EY) N:o 223/2009 12 artiklan 1 kohdassa määritellyt laatukriteerit, jäsenvaltioiden olisi voitava toimittaa useista lähteistä peräisin olevia tietoja, mukaan luettuina innovatiiviset menetelmät tai toimintatavat, siinä määrin kun ne voivat varmistaa, että tuotettavat tiedot ovat vertailukelpoisia ja täyttävät asetuksessa vahvistetut erityisvaatimukset. •Perusoikeudet Ehdotuksella ei ole vaikutuksia perusoikeuksien suojeluun. Tämän ehdotuksen tärkeimmät näkökohdat ovat sen mahdolliset vaikutukset tietosuojaan (jota koskevista oikeuksista säädetään Euroopan unionin perusoikeuskirjan 8 artiklassa, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 16 artiklassa ja johdetussa oikeudessa). Valituissa politiikan vaihtoehdoissa ei kuitenkaan esitetä tietosuojasäännösten muuttamista. Tilastoja koskevassa kansallisessa ja EU-tason lainsäädännössä säädetään, että kansalliset tilastolaitokset takaavat tietosuojan. Niillä on käytössä järeät toimintalinjat, joilla esimerkiksi turvataan vastaajien luottamuksellisuutta, poistetaan tietojen tunnistettavuus ja suojataan kyselyvastaukset. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Ehdotuksen käynnistämiskausi kestää seitsemän vuotta eli vuodesta 2019 vuoteen 2025, ja ohjelman on tarkoitus jatkua myös tämän jälkeen. Säädösehdotukseen liittyvässä rahoitusselvityksessä on tarkasteltu ainoastaan niitä vuosia, jotka kuuluvat käynnissä olevaan monivuotiseen rahoituskehykseen. Rahoituksen jatkumisen edellytyksenä on, että seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen osalta päästään sopimuksiin ja että jatketaan erityisohjelmia, joista rahoitus on kaavailtu saatavaksi. Vuosina 2019 ja 2020 rahoitus tulee ohjelmien nykyisistä määrärahaosuuksista eikä lisärahoitusta tarvita. Vuosien 2019 ja 2020 määrärahojen kokonaismääräksi arvioidaan 28,814 miljoonaa euroa. Yksityiskohtaiset talousarviovaikutukset esitetään säädökseen liittyvässä rahoitusselvityksessä. 5.LISÄTIEDOT •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt Euroopan parlamentin ja neuvoston odotetaan hyväksyvän asetusehdotuksen vuonna 2017 tai 2018 ja pian tämän jälkeen komissio voisi antaa täytäntöönpanotoimenpiteet. Jäsenvaltioiden odotetaan käynnistävän uuden asetuksen mukaiset tietojen toimitukset komissiolle vuonna 2019. Ehdotetusta säädöksestä tehdään myös täydellinen arviointi muun muassa sen selvittämiseksi, kuinka toimiva ja tehokas se on ollut tavoitteiden saavuttamisessa ja tarvitaanko uusia sääntelytoimia tai muutoksia. On tärkeää ottaa ensiksi huomioon nykyiset seuranta- ja arviointivälineet, jotka ovat jo käytössä, ja soveltaa niitä kaikkiin Eurostatin tilastotuotannon aloihin. Nämä työkalut tarjoavat jo nyt välineet, joilla voidaan tarkastella uuden tilastoaloitteen tehokkuutta ja vaikuttavuutta ja tuotettujen tietojen laatua. Tärkeimpiä välineitä ovat seuraavat:

Nykyisessä Euroopan tilasto-ohjelmassa säädetään järjestelmällisesti toteutettavista ohjelman väli- ja loppuarvioinneista. Sosiaalitilastot ovat olennainen osa näitä raportointijärjestelyitä. Eurostatin toimintasuunnitelmassa todetaan, että keskeisten suorituskykyindikaattoreiden mukaisesti toteutetaan toimia useilla eri aloilla, myös sosiaalitilastoissa. Käyttäjien tyytyväisyystutkimuksia toteutetaan säännöllisesti. Kutakin tilastoalaa seurataan myös laaturaporttien avulla. Jäsenvaltiot laativat niitä säännöllisesti ja Eurostat analysoi ne osana tilastojen laadunvarmistuspuitteita. Raportteihin sisältyy tilastotuotoksen laatu tilastojen relevanssin, tarkkuuden ja luotettavuuden sekä ajantasaisuuden ja oikea-aikaisuuden, saatavuuden ja selkeyden sekä johdonmukaisuuden ja vertailukelpoisuuden osalta, kuten asetuksessa (EY) N:op 223/2009 vahvistetaan. Myös tilastojen tuotantokustannuksia seurataan osana tavanomaista tiedonkeruuta. Erityisesti seuraavia seikkoja seurataan yksityiskohtaisesti (sekä yksilön että muuttujan tasolla): muutokset hallinnollisten tietojen käytössä, tiedonkeruutapa (esim. verkkohaastattelu, henkilökohtainen haastattelu), otoksen koko, kyselylomakkeiden pituus, haastattelujen kesto ja tiedonkeruun tiheys. Näin voidaan mitata edistymistä erityismenetelmien käytössä ja näiden muutosten vaikutusta vastaajille koituvaan rasitteeseen. EU-tasolla aggregoitujen sosiaalisten tietojen keruukustannusten vaihtelua käytetään lisäksi indikaattorina, jolla seurataan ehdotetun lainsäädännön täytäntöönpanoa. Tässä indikaattorissa erotetaan toisistaan tiedon suunnitteluun, keruuseen ja toimittamiseen liittyvät kansallisten tilastolaitosten kustannukset. Luvut eivät ole suoraan verrattavissa jäsenvaltioiden välillä niiden selvien kokoerojen ja niiden tilastotoimessa omaksuman toimintatavan sekä muiden seikkojen vuoksi. Ajan myötä näitä indikaattoreita voidaan kuitenkin käyttää seurattaessa otannoilla kerättyjen Euroopan sosiaalitilastojen tuotantokustannusten kehittymistä EU:n tasolla ja kussakin jäsenvaltiossa. Nämä kustannukset voidaan ilmaista henkilöstönä (esim. haastattelutyötä tekevät kokoaikavastaavina) tai rahavaroina (esim. tiettyyn tiedonkeruuseen osoitetut määrärahat). Näin ollen näillä indikaattoreilla saadaan tärkeää tietoa, jolla voidaan seurata otannoilla kerättyjen Euroopan sosiaalitilastojen tuotantokustannuksia, mikä on yksi uuden lainsäädännön kohteena olevista keskeisistä kysymyksistä. On laadittava kustannusten raportointiin nykyistä paremmat ja yhdenmukaiset puitteet, jotka kattavat koko Euroopan tilastojärjestelmän ja joissa erotellaan tilastotuotannon eri vaiheet. •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset Ehdotettu asetus koostuu 19 artiklasta ja viidestä liitteestä. Kuten 1 artiklassa (Kohde) esitetään, asetuksella pyritään luomaan yhteiset puitteet otannoilla kerättyihin yksilötason tietoihin perustuville henkilöitä ja kotitalouksia koskeville Euroopan tilastoille. Ehdotuksen 2 artiklassa esitetään asetuksessa käytettyjen erityiskäsitteiden määritelmät. Asetuksen piiriin kuuluvat tilastot on jaoteltu 3 artiklassa lueteltujen tilastoalojen ja aiheiden mukaisesti, jotka esitetään yksityiskohtaisemmin asetusehdotuksen liitteessä I. Komissiolle ehdotetaan myönnettävän valtuudet antaa delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteessä I lueteltuja tarkkoja aiheita, jotta tiedonkeruuta voidaan sopeuttaa käyttäjien tuleviin tarpeisiin. Lisäksi ehdotetaan, että komissio valtuutetaan antamaan delegoituja säädöksiä, joilla perustetaan monivuotinen liukuva ohjelma (4 artikla) tai muutetaan sitä, jotta voidaan vastata käyttäjien vaatimuksiin, joita tekniikan, yhteiskunnan ja talouden muutokset tuovat mukanaan. Komissiolle olisi myös annettava valtuudet antaa täytäntöönpanotoimenpiteitä, jotka koskevat tietokokonaisuuksien teknisiä eritelmiä (6 artikla), tiedonvälityksen ja vaihdon standardeja (7 artikla), otantakehikoiden ominaisuuksia (11 artikla) ja laaturaportointia (12 artikla). Laaturaportointiin liittyvät vaatimukset ovat asetuksen (EY) N:o 223/2009 mukaisia. Siinä säädetään viitekehyksestä ja edellytetään, että jäsenvaltiot noudattavat kyseisen asetuksen tilastoperiaatteita ja laatukriteerejä. Ehdotuksella sallitaan ja edistetään uusien tiedonkeruumuotojen ja vaihtoehtoisten tietolähteiden käyttöä, mukaan luettuna hallinnollinen tieto sekä mallintamisesta ja suurista tietoaineistoista saatavat estimaatit (8 artikla). Siinä myös edellytetään, että jäsenvaltiot käyttävät korkealaatuisia otantakehikoita (11 artikla). Ehdotus kattaa useita muita otannoilla kerättyjen Euroopan sosiaalitilastojen nykyaikaistamiseen liittyviä tärkeitä seikkoja: –Siinä otetaan käyttöön edustavat toteutettavuus ja pilottitutkimukset, jotta voidaan parantaa tilastojen laatua ja tukea uusien menetelmien kehittämistä ja täytäntöönpanoa (13 artikla). –Siihen sisältyy säännöksiä jäsenvaltioille tietyin edellytyksin tarjottavasta rahoitustuesta (14 artikla). –Siihen sisältyy säännöksiä myönnettävistä poikkeuksista, joiden mukaan i) jäsenvaltiot voisivat saada lisäaikaa sopeutuakseen uusiin vaatimuksiin ja ii) joilla sallitaan jonkin verran vaihtelua siinä, miten yhteisiä menetelmiä sovelletaan, mutta samalla varmistetaan tuotettavien tilastojen laatu ja vertailukelpoisuus (17 artikla). Lisäksi asetukseen sisältyvät siirretyn säädösvallan käyttöä koskevat vaadittavat säännökset (15 artikla), joissa täsmennetään, että asetus on paremmasta lainsäädännöstä 13. huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen mukainen. Loppuartikloissa viitataan komiteamenettelyyn (16 artikla) ja kumotaan kaksi voimassa olevaa asetusta, jotka korvataan kokonaisuudessaan uudella asetuksella (18 artikla). Viidessä liitteessä vahvistetaan yksityiskohtaiset tiedot asetuksen piiriin kuuluvista aiheista, tarkkuusvaatimuksista, otannan ominaisuuksista, jaksotuksesta sekä tietojen toimittamisen määräajoista. 2016/0264 (COD) Ehdotus

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS yhteisten puitteiden vahvistamisesta otannoilla kerättyihin yksilötason tietoihin perustuville henkilöitä ja kotitalouksia koskeville Euroopan tilastoille (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 338 artiklan 1 kohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä sekä katsovat seuraavaa: (1)Eurooppa 2020 strategian ja talouden ohjausjärjestelmän vahvistamisen kannalta sosiaaliset indikaattorit ovat keskeisellä sijalla, kun luodaan tietopohjaa unionin keskeisimpiä painopisteitä eli kasvua ja työpaikkojen luomista, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vähentämistä, taitoja, liikkuvuutta ja digitaalista taloutta varten ja kun tuetaan näitä painopisteitä. Sosiaalisten indikaattoreiden täytyy etenkin tarjota vankka tilastollinen perusta niiden toimintalinjojen kehittämistä ja seurantaa varten, joita unioni ottaa käyttöön tällaisten ensisijaisten painopisteiden hyväksi toimiessaan. (2)Tämän vuoksi sosiaalisten indikaattorien olisi oltava tarvittavan korkealaatuisia, erityisesti varmuuden, ajantasaisuuden, relevanssin, uusiin käyttäjien pyyntöihin sopeutumisen sekä vertailukelpoisuuden ja tehokkuuden osalta. (3)Henkilöitä ja kotitalouksia koskevien Euroopan tilastojen keruu pohjautuu tällä hetkellä useisiin eri säädöksiin, jotka kattavat henkilöitä ja kotitalouksia koskevia kyselytutkimuksia, väestötilastoja, väestö- ja asuntolaskentoja sekä lähinnä hallinnollisista lähteistä kerättäviä tilastoja. Osa tiedoista kerätään myös yritystutkimuksista. Vaikka merkittävää edistymistä on viime vuosina tapahtunut, on edelleen tarpeen jatkaa henkilöitä ja kotitalouksia koskevien tutkimusten pohjalta tapahtuvan tilastojen keruun yhdentämistä. (4)Mahdollisuudet käyttää hallinnollisia tietolähteitä tilastotarkoituksiin ovat tekniikan kehityksen ansiosta merkittävästi laajentuneet. Hallinnollisten lähteiden käyttöä olisi aktiivisesti edistettävä sosiaalitilastojen alalla samalla jatkuvasti varmistaen tällaisten tilastojen laatu, tarkkuus, ajantasaisuus ja vertailukelpoisuus (5)Komission tiedonannossa Euroopan parlamentille ja neuvostolle: EU:n tilastojen uusi tuotantotapa – visio tulevalle vuosikymmenelle korostettiin eri tietolähteiden ja innovatiivisten tiedonkeruumenetelmien käytön lisäämistä ja sitä, että tilastollisten käsitteiden ja menetelmien yhdenmukaistaminen eri tilastoaloilla on yhä tärkeämpää. Siinä kehotettiin antamaan uuden sukupolven tilastolainsäädäntöä, jolla käsitellään laajempia alueita. (6)Euroopan tilastojärjestelmän kokouksessa Wiesbadenissa vuonna 2011 vahvistettiin muistio kotitalous- ja sosiaalitilastoja koskevasta uudesta rakennesuunnitelmasta. Sen mukaan olisi virtaviivaistettava henkilöistä ja kotitalouksista tietoja tuottavat Euroopan kyselytutkimukset ja lisäksi olisi käytettävä harvemmin toteutettavia mikrodatan keruita tällaisten keskeisten sosiaalisten kyselytutkimusten täydentämiseksi. Lisäksi hallinnollisten tietolähteiden olisi oltava paremmin saatavilla ja sekä jäsenvaltioiden että EU:n tasolla olisi kehitettävä nykyisten tietolähteiden uudelleen käyttöä ja hankittava pääsy uusiin tietolähteisiin. (7)Edellä kuvatut muutokset on vähitellen virtaviivaistettava, ja sosiaalitilastojen alan lainsäädäntöä on nykyaikaistettava, jotta voidaan varmistaa laadukkaiden sosiaalisten indikaattorien tuotanto nykyistä paremmin yhdennetyllä sekä joustavalla ja tehokkaalla tavalla. Samanaikaisesti on otettava asianmukaisesti huomioon käyttäjien tarpeet, vastaajiin ja jäsenvaltioiden voimavaroihin kohdistuva rasitus, käytettävien menetelmien luotettavuus ja tarkkuus, tilastotuotannon tekninen toteutettavuus, aika, jonka kuluessa tilastot ovat saatavilla, ja tulosten luotettavuus. (8)Tässä asetuksessa vahvistetaan yhteiset puitteet otannoilla kerättyihin yksilötason tietoihin perustuville henkilöitä ja kotitalouksia koskeville Euroopan tilastoille. Siinä täsmennetään tiedot, jotka jäsenvaltiot keräävät ja toimittavat, ja siihen sisältyvät tiedoilta edellytettävät keskeiset laatuvaatimukset. Siinä säädetään nykyistä tarkemmista teknisistä eritelmistä, jotka annetaan delegoiduissa säädöksissä ja täytäntöönpanotoimenpiteissä. Sen avulla eri tiedonkeruut voidaan yhdentää sekä keskenään että hallinnollisen tiedon käyttöön ja samalla vakauttaa ja yksinkertaistaa voimassa olevaa lainsäädäntöä. (9)Jotta otannoilla kerättyjen Euroopan sosiaalitilastojen viitekehystä voidaan paremmin virtaviivaistaa ja järkiperäistää, yksilötason tietoihin pohjautuvat henkilöitä ja kotitalouksia koskevat Euroopan tilastot olisi koottava yksiin puitteisiin. Näin voitaisiin taata, että otannoilla kerätyt Euroopan sosiaalitilastot esimerkiksi työmarkkinoiden, tulo- ja elinolojen, terveyden, koulutuksen sekä tieto- ja viestintäteknologian käytön alalla toteutetaan yhtenäisesti, johdonmukaisesti ja koordinoidusti. (10)Ajankäytön ja kulutuksen alalla monet jäsenvaltiot toteuttavat tällä hetkellä vapaaehtoisen tiedonkeruun sovittujen yleisten suuntaviivojen pohjalta. Näitä kahta tilastoalaa olisi nykyaikaistettava, jotta voidaan täysimittaisesti hyödyntää tekniikan uusi kehitys. Näiden kahden tilastoalan tiedonkeruut olisi järjestettävä tämän asetuksen mukaisesti, jotta avataan uusia mahdollisuuksia ja mahdollistetaan tuleva kehitys, varmistetaan tietojen suurempi ajantasaisuus ja relevanssi ja tuotetaan ne tehokkaammin. Jäsenvaltioiden nykyisiä toimintatapoja ei kuitenkaan olisi muutettava. (11)Ominaispiirteidensä vuoksi väestötilastot, väestö- ja asuntolaskennat, yritysten kyselytutkimukset ja lähinnä hallinnollisiin lähteisiin pohjautuvat tilastot eivät kuulu tämän asetuksen piiriin vaan niitä on hallinnoitava erikseen niiden ominaispiirteisiin sopeutetuilla erityispuitteilla.

(12)Tilastoja ei enää pidetä vain yhtenä poliittisen päätöksenteon tietolähteenä vaan niillä on keskeinen asema päätöksentekoprosessissa. Näyttöön perustuva päätöksenteko edellyttää, että tilastot täyttävät korkeat laatukriteerit, jotka on vahvistettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 223/2009 niiden käyttötarkoituksen mukaisesti. (13)Korkealaatuisia sosiaalialan tietoja tarvitaan politiikan lisäksi myös tutkimukseen ja toimivan tietoinfrastruktuurin osatekijäksi. Tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien tietojen käyttöoikeutta koskevan komission asetuksen (EU) N:o 557/2013 mukaisesti tutkijat voivat tieteellisiin tarkoituksiin saada käyttöönsä mikrotietoja, ja heille olisi hyötyä paremmin linkitetyistä tilastotietokokonaisuuksista, mikä puolestaan tehostaisi politiikan vaikutustenarviointitutkimuksia. (14)Asetuksella (EY) N:o 223/2009 luodaan puitteet Euroopan tilastoille ja siinä edellytetään, että jäsenvaltiot noudattavat asetuksessa vahvistettuja tilastoperiaatteita ja laatukriteerejä. Laaturaportit ovat olennaisen tärkeitä, kun arvioidaan ja parannetaan Euroopan tilastojen laatua ja tiedotetaan siitä. Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevä komitea on vahvistanut Euroopan tilastojärjestelmän laaturaporttien rakennestandardin asetuksen (EY) N:o 223/2009 12 artiklan mukaisesti. Näin edistetään laaturaportoinnin yhdenmukaistamista tämän asetuksen mukaisesti. (15)Asetukseen (EY) N:o 223/2009 sisältyy sääntöjä, jotka koskevat tietojen toimittamista jäsenvaltioista, luottamuksellisten tietojen toimittaminen mukaan luettuna. Tämän asetuksen mukaisesti toteutettavilla toimenpiteillä olisi varmistettava, että luottamukselliset tiedot suojataan eikä tietoja paljasteta laittomasti tai käytetä muihin kuin tilastotarkoituksiin Euroopan tilastojen tuotannon ja levittämisen aikana. (16)Tilastoja tarvitaan myös jäsenvaltioiden ja alueiden tasolla. Asetuksen (EY) N:o 1059/2003 mukaisesti kaikissa jäsenvaltioiden komissiolle toimittamissa tilastoissa, jotka jaotellaan alueellisiin yksiköihin, olisi käytettävä NUTS-luokitusta. Sen vuoksi alueellisia yksiköitä koskevat tiedot olisi alueellisten tilastojen vertailukelpoisuuden varmistamiseksi vahvistettava NUTS-luokitusta noudattaen. (17)Jotta voidaan ottaa huomioon talouden, yhteiskunnan ja tekniikan kehitys, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädöksiä liitteessä I eritellyistä aiheista. Komissiolla pitäisi myös olla valtuudet toteuttaa kahdeksan vuotta kestävä monivuotinen liukuva ohjelma tämän asetuksen piiriin kuuluvan tiedon keräämiseksi liitteessä IV täsmennetyn jaksotuksen mukaisesti tai muuttaa tätä ohjelmaa. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että kyseiset kuulemiset toteutetaan niiden periaatteiden mukaan, jotka on vahvistettu 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä parempaa lainsäädäntöä koskevassa toimielinten sopimuksessa. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. (18)Jotta varmistettaisiin tämän asetuksen yhdenmukaiset täytäntöönpanoedellytykset, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta tiettyjen tietokokonaisuuksien teknisten eritelmien, useille tietokokonaisuuksille yhteisten teknisten seikkojen, komission (Eurostat) ja jäsenvaltioiden välisen tietojen vaihdon ja jakamisen edellyttämien teknisten standardien, otantakehikoiden ja erityisesti niiden vähimmäisvaatimusten asettamisen, laaturaporttien yksityiskohtaisten sääntöjen ja sisällön sekä kaikkien poikkeuksien osalta. Täytäntöönpanovaltaa olisi käytettävä asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. (19)Tämän asetuksen täytäntöönpano voi edellyttää merkittäviä muutoksia kansalliseen tilastojärjestelmään, ja komissio voi näin ollen myöntää jäsenvaltioille poikkeuksia. (20)Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 95/46/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 olisi sovellettava tämän asetuksen piiriin kuuluviin tilastotietoihin. Etenkin niitä tilastotietoja, joita tarvitaan unionin ja kansallisten toimien ja strategioiden kehittämiseen ja seurantaan kansanterveyden sekä työterveyden ja turvallisuuden alalla, olisi pidettävä tärkeän yleisen edun syystä käsiteltävinä tietoina. (21)Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli luoda yhteisiä puitteita otannoilla kerättyihin yksilötason tietoihin perustuville henkilöitä ja kotitalouksia koskeville Euroopan tilastoille vaan se voidaan yhdenmukaistamisen ja vertailukelpoisuuden vuoksi saavuttaa paremmin EU:n tasolla. EU voi sen vuoksi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi, (22)Otannoilla kerättyjen Euroopan sosiaalitilastojen ja tiedonkeruuprosessin olisi tultava entistä tehokkaammaksi ja relevantimmaksi. Tietojen vertailukelpoisuus ja johdonmukaisuus olisi varmistettava pitkällä aikavälillä. Otannoilla kerättyihin yksilötason tietoihin perustuvia henkilöitä ja kotitalouksia koskevia Euroopan tilastoja säädellään tällä hetkellä useilla eri säädöksillä, jotka olisi korvattava tällä asetuksella. Tämän vuoksi on tarpeen kumota neuvoston asetus (EY) N:o 577/98 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1177/2003. (23)Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu. (24)Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevää komiteaa on kuultu, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Kohde 1.Tällä asetuksella vahvistetaan yhteiset puitteet henkilöiden ja kotitalouksien otannoilla kerättyihin yksilötason tietoihin perustuville yksityishenkilöitä ja kotitalouksia koskeville Euroopan tilastoille. 2.Tätä asetusta ei sovelleta asetuksessa (EY) N:o 763/2008 tarkoitettuihin väestö- ja asuntolaskentoihin. 2 artikla Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan a)’ennakkotarkastetuilla tiedoilla tai mikrotiedoilla’ jäsenvaltioiden yhteisesti hyväksyttyjen validointisääntöjen pohjalta todentamia tietoja tai mikrotietoja; b)’tilastoalalla’ yhtä tai useampaa tietokokonaisuutta, joka on jäsennetty useamman aiheen kattamiseksi; c)’havaintoyksiköllä’ tunnistettavissa olevaa yksikköä, josta voidaan saada tietoja; d)’aiheella’ havaintoyksiköstä kerättävän tiedon sisältöä siten, että kukin aihe kattaa useita yksityiskohtaisia aiheita; e)’hallinnollisilla rekistereillä’ muista kuin tilastollisista lähteistä yleensä julkisen tahon omiin tarkoituksiinsa tuottamia tietoja, joiden tarkoituksena ei ole tuottaa tilastoja; f)’lisäkysymyksillä’ aiheita, jotka ovat erityisen kiinnostavia käyttäjien kannalta tiettynä ajankohtana mutta jotka eivät sisälly tavanomaisiin tietokokonaisuuksiin; g)’pääindikaattorilla’ laajalti käytettyjä tietoja, joita hyödynnetään EU-politiikan jonkin keskeisen tavoitteen seurannassa. 3 artikla Tietokokonaisuudet 1.Edellä 1 artiklassa tarkoitettu tiedonkeruu on jäsennettävä seuraaviin aloihin: a)työmarkkinat, b)tulot ja elinolot, c)terveys, d)koulutus, e)tieto- ja viestintätekniikan käyttö, f)ajankäyttö, g)kulutus. 2.Tietokokonaisuuksien on katettava kaikille tilastoaloille yhteiset aiheet jäljempänä täsmennettävin erityisaiheiden lisäksi, jotka eritellään yksityiskohtaisemmin liitteessä I: a)henkilöiden ja kotitalouksien ominaispiirteet,

b)osallistuminen työmarkkinoille, c)työsuhde ja aiempi työkokemus, d)työolot, mukaan lukien työaika ja työaikajärjestelyt, e)koulutustaso ja tausta, f)osallistuminen koulutukseen, g)terveys: terveydentila ja toimintarajoite, terveydenhuolto ja terveyteen vaikuttavat tekijät, h)tulot, kulutus ja varallisuus, mukaan lukien velat, i)elinolot, mukaan lukien aineellinen puute, asuminen, elinympäristö ja palveluiden saatavuus, j)elämänlaatu, mukaan lukien sosiaalinen ja kulttuurinen osallistuminen ja hyvinvointi, k)ajankäyttö ja l)osallistuminen tietoyhteiskuntaan. 3.Eri tilastoaloihin käytettävien otantojen tarkkuusvaatimusten ja ominaispiirteiden on oltava liitteissä II ja III täsmennetyn mukaisia. 4.Komissiolle siirretään valta hyväksyä delegoituja säädöksiä 15 artiklan mukaisesti muuttaakseen liitteessä I lueteltuja yksityiskohtaisia aiheita, jotta ne kuvastaisivat merkittäviä teknisiä, yhteiskunnallisia tai taloudellisia muutoksia ja vastaisivat käyttäjien uusia tarpeita. Käyttäessään tätä valtaa komission on varmistettava, että a)tällaisista delegoiduista säädöksistä ei aiheudu merkittävää lisärasitetta tai kustannuksia jäsenvaltioille tai vastaajille; b)delegoiduilla säädöksillä vaihdetaan enintään 20 prosenttia liitteessä I luetelluista yksityiskohtaisista aiheista kullakin tilastoalalla. Niillä tilastoaloilla, joilla tiedot kerätään osavuosittain tai vuosittain, näiden muutosten on vastattava enintään 10 prosentista yksityiskohtaisten aiheiden luetteloa. Näitä enimmäisprosenttiosuuksia sovelletaan neljään peräkkäiseen vuoteen. Niiden yksityiskohtaisten aiheiden määrä, jota voidaan muuttaa, pyöristetään lähimpään kokonaislukuun. 4 artikla Monivuotinen liukuva ohjelma 1.Komissiolle siirretään valta hyväksyä delegoituja säädöksiä 15 artiklan mukaisesti, jotta se voi perustaa kahdeksan vuotta kestävän monivuotisen liukuvan ohjelman tämän asetuksen piiriin kuuluvan tiedon keräämiseksi liitteessä IV täsmennetyn jaksotuksen mukaisesti tai muuttaa sitä. Komissio varmistaa, ettei tällaisista delegoiduista säädöksistä aiheudu huomattavaa lisärasitetta tai kustannuksia jäsenvaltioille tai vastaajille. 2.Monivuotisessa liukuvassa ohjelmassa on täsmennettävä kausi, jonka kuluessa tiedot kerätään: a)tilastoaloihin liitetyistä yksityiskohtaisista aiheista,

b)käyttäjien pyytämistä lisäkysymyksistä työmarkkinoiden ja tulojen sekä elinolojen tilastoalaa varten liitteessä IV vahvistetun mukaisesti. Poikkeuksellisissa ja perustelluissa tapauksissa nämä tiedot voivat kattaa muita kuin liitteessä I lueteltuja yksityiskohtaisia aiheita. 3.Edellä 1 kohdassa tarkoitetut ohjelman muutokset on tehtävä viimeistään 24 kuukautta ennen ohjelmassa täsmennettyä kunkin tiedonkeruukauden alkamista. Näillä muutoksilla on pyrittävä varmistamaan ohjelman tehokkuus ja johdonmukaisuus käyttäjien tarpeisiin nähden. 5 artikla Tilastopopulaatiot ja havaintoyksiköt 1.Tilastopopulaatio koostuu kaikista henkilöistä, joiden vakinainen asuinpaikka on yksityisessä kotitaloudessa jossakin jäsenvaltiossa. 2.Tiedonkeruu toteutetaan kussakin jäsenvaltissa havaintoyksiköiden otannasta, joka koostuu yksityisistä kotitalouksista tai yksityisiin kotitalouksiin kuuluvista henkilöistä, joiden vakituinen asuinpaikka on kyseisessä jäsenvaltiossa. 6 artikla Tietokokonaisuuksien tekniset eritelmät 1.Komissiolle siirretään valta antaa täytäntöönpanosäädöksiä seuraavien teknisten seikkojen täsmentämiseksi yksittäisissä tietokokonaisuuksissa: a)muuttujien määrä ja kuvaus; b)tilastoluokitukset; c)tilastopopulaation tarkat ominaispiirteet, havaintoyksiköt ja vastaajat; d)viitekaudet ja viitepäivät; e)vaatimukset, jotka koskevat maantieteellistä kattavuutta, otannan ominaisuuksia, osaotanta mukaan luettuna, kenttätyön teknisiä seikkoja, tietojen toimitustyötä ja puuttuvien tietojen korvaamista, painotusta, estimointia ja varianssin estimointia; f)tarvittaessa tiedonkeruussa käyttävät menetelmät, jotta voidaan saavuttaa vertailukelpoisuuden korkea taso työllisyys- ja työttömyystietojen osalta työmarkkinoiden tilastoalalla. Tähän voi tarvittaessa sisältyä kyselylomakkeen kysymysten järjestys ja asettelu. Tämän tarpeellisuus on perusteltava asianmukaisesti. 2.Kun tietoalkiot ovat yhteisiä useille tietokokonaisuuksille, komissiolle siirretään valta antaa täytäntöönpanosäädöksiä seuraavien teknisten ominaispiirteiden täsmentämiseksi tietokokonaisuuksissa: a)muuttujien luettelo ja kuvaus; b)tilastoluokitukset; c)tilastopopulaation ja havaintoyksiköiden tarkat ominaispiirteet. 3.Työmarkkinoiden tilastoalaan liittyvien kuukausittaista työttömyyttä koskevien tietokokonaisuuksien osalta komissiolle siirretään valta antaa täytäntöönpanosäädöksiä toimitettavan aikasarjan muuttujien ja pituuden sekä laatuvaatimusten ja yksityiskohtaisuuden tason kuvaamiseksi.

4.Nämä täytäntöönpanosäädökset annetaan 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. 7 artikla Tietojen toimittamista ja vaihtoa koskevat standardit 1.Komission (Eurostat) ja jäsenvaltioiden välillä tapahtuvan tietojen vaihdon ja jakamisen helpottamiseksi laaditaan teknisiä standardeja, jotta voidaan erityisesti tukea tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluviin tilastoihin liittyvää laadunhallintaa ja dokumentaatioprosessia. 2.Nämä tekniset standardit kattavat tilastokäsitteet, prosessit ja tuotteet, myös tiedot ja metatiedot. 3.Komissiolle siirretään valta antaa täytäntöönpanosäädöksiä, jotta se voi antaa 1 kohdassa tarkoitettuja teknisiä standardeja. Nämä täytäntöönpanosäädökset annetaan 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. 8 artikla Tietolähteet ja menetelmät 1.Jäsenvaltioiden on toimitettava 1 artiklassa tarkoitetut tiedot käyttämällä yhtä seuraavista lähteistä tai seuraavien lähteiden yhdistelmää sillä edellytyksellä, että ne täyttävät 12 artiklassa annetut laatuvaatimukset: a)suoraan vastaajilta saadut tiedot; b)hallinnolliset rekisterit ja kaikki muut tietolähteet, menetelmät tai innovatiiviset toimintatavat, kunhan ne mahdollistavat vertailukelpoisten ja tässä asetuksessa vahvistettujen erityisvaatimusten mukaisten tietojen tuotannon. 2.Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostat) ynistykohtaiset tiedot käytetyistä lähteistä ja menetelmistä. 9 artikla Tietokokonaisuuksien jaksotus Tietokokonaisuuksien jaksotus vahvistetaan liitteessä IV. 10 artikla Tietojen toimittaminen ja määräajat 1.Tietojen toimittamisen määräajat vahvistetaan liitteessä V. 2.Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostat) jokaisesta tietokokonaisuudesta ennakkotarkastetut mikrotiedot ilman suoraa tunnistusmahdollisuutta. 3.Poikkeuksena 2 kohtaan kuukausittaisten työttömyystilastojen kokoamista varten on toimitettava ennakkotarkastetut aggregoidut tiedot.

4.Jäsenvaltioiden on kerättävä ja toimitettava tämän asetuksen mukaiset tiedot vuodesta 2019. 11 artikla Otantakehikot 1.Tietojen on perustuttava edustaviin otoksiin, jotka on saatu kansallisella tasolla perustetuista otantakehikoista, joiden avulla henkilöt tai kotitaloudet voidaan valita satunnaisesti ja valinnan todennäköisyys tiedetään. Otantakehikoilla on pyrittävä tyhjentävästi ja yksinomaisesti kattamaan kohdepopulaatio, ja niitä on päivitettävä säännöllisesti. Niihin on sisällytettävä kaikki otannan suunnittelun kannalta tarpeelliset tiedot, kuten tiedot, joita tarvitaan osittamista varten ja yhteyden ottamiseksi henkilöihin tai kotitalouksiin. Otantakehikkoon on sisällytettävä myös tiedot, joita tarvitaan henkilöiden yhdistämiseksi muihin hallinnollisiin rekistereihin, siinä määrin kuin se on tietosuojasääntöjen mukaista. 2.Jos tällaista otantakehikkoa ei ole saatavilla jäsenvaltiossa, käytetään muita otantakehikoita, jotka täyttävät seuraavat kriteerit. Tällaisissa otantakehikoissa on a)tunnistettava otantayksiköt, jotka voivat olla henkilöitä, kotitalouksia, asuntoja tai osoitteita; b)voitava ilmaista valinnan todennäköisyys; c)ja niitä on päivitettävä säännöllisesti. 3.Komissiolle siirretään valta antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa säädetään otantakehikoita koskevista yhdenmukaisista edellytyksistä ja erityisesti vahvistetaan vähimmäisvaatimukset. Nämä täytäntöönpanosäädökset annetaan 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. 12 artikla Laatu 1.Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet toimitettujen tietojen ja metatietojen laadun varmistamiseksi. 2.Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EY) N:o 223/2009 12 artiklan 1 kohdassa määriteltyjä laatukriteereitä. 3.Komissio (Eurostat) arvioi metatietojen laadun näiden eritelmien suhteen sekä toimitettujen tietojen ja otantakehikoiden laadun. 4.Tätä varten jäsenvaltioiden on toimitettava 10 artiklassa tarkoitettujen tietojen ja metatietojen osalta a)metatiedot, jotka kuvaavat käytettyä menetelmää ja sitä, miten teknisten eritelmien vaatimukset on saavutettu viittaamalla tässä asetuksessa vahvistettuihin; b)tietoa käytettyjä otantakehikoita koskevien vähimmäisvaatimusten noudattamisesta, myös niitä kehitettäessä ja päivitettäessä, tässä asetuksessa vahvistetun mukaisesti. 5.Jäsenvaltioiden on toimitettava 4 kohdassa tarkoitetut metatiedot ja tiedot viimeistään kolmen kuukauden kuluttua tietojen ja mikrotietojen toimittamiselle asetetusta määräajasta. Nämä lisätiedot on annettava laaturaportteina, joista käy erityisesti ilmi, miten toimitetut tiedot ja mikrotiedot sekä metatiedot ja tiedot täyttävät laatuvaatimukset. 6.Komissiolle siirretään valta antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa täsmennetään laaturaportteja koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja niiden sisältö. Nämä täytäntöönpanosäädökset annetaan 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. 7.Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle (Eurostat) mahdollisimman pian kaikki tämän asetuksen täytäntöönpanon kannalta merkitykselliset tiedot ja muutokset, jotka voivat vaikuttaa toimitettavien tietojen laatuun.

8.Jäsenvaltioiden on komission (Eurostat) pyynnöstä toimitettava sille kaikki tilastotietojen laadun arviointia varten tarvittavat tiedot. 13 artikla Toteutettavuus- ja pilottitutkimukset Jotta tietokokonaisuuksien laatua voitaisiin parantaa, komissio (Eurostat) käynnistää tarvittaessa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa useita toteutettavuus ja pilottitutkimuksia, jotta voidaan erityisesti parantaa laatua, vertailukelpoisuus mukaan luettuna, nykyaikaistaa kulutusta ja ajankäyttöä koskevia tilastoaloja, tutkia ja panna täytäntöön uusia tapoja parantaa vastaavuutta käyttäjien tarpeisiin nähden, yhdentää nykyistä paremmin tiedonkeruu ja muiden tietolähteiden käyttö ja tehostaa tiedonkeruuta jäsenvaltioissa ottaen huomioon tekniikan kehitys. 14 artikla Rahoitus 1. Tämän asetuksen täytäntöönpanoa varten unioni voi myöntää avustuksia kansallisille tilastolaitoksille tai muille asetuksen (EY) N:o 223/2009 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuille kansallisille viranomaisille seuraaviin tarkoituksiin: a)sosiaalitilastojen tiedonkeruiden tai tiedonkeruumenetelmien kehittäminen ja/tai täytäntöönpano, otantakehikot mukaan luettuina, tietokokonaisuuksien keruun neljän ensimmäisen vuoden aikana; b)menetelmien kehittäminen, mukaan lukien 13 artiklassa tarkoitetut toteutettavuus- ja pilottitutkimukset; c)tilastojen keruu käyttäjien pyytämistä lisäkysymyksistä liitteessä IV vahvistetun mukaisesti, ensimmäisen kerran täytäntöön pantavat uudet tai tarkistetut muuttuja- ja ominaispiirrekokonaisuudet. 2. Unionin rahoitusosuus myönnetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 99/2013 7 artiklan, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1296/2013 16 artiklan 1 kohdan a alakohdan, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1291/2013 6 artiklan, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 58 artiklan tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 282/2014 5 artiklan mukaisesti. 3. Tällaisen unionin rahoitusosuuden määrä ei saa ylittää 90:tä prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. 15 artikla Siirretyn säädösvallan käyttäminen 1.Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin. 2.Siirretään komissiolle ... päivästä ...kuuta ... [Publications Office: please insert exact date of entry into force of the Regulation] määräämättömäksi ajaksi 3 artiklan 4 kohdassa ja 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. 3.Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 3 artiklan 4 kohdassa ja 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. 4.Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. 5.Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 6.Edellä olevan 3 artiklan 4 kohdan ja 4 artiklan 1 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

16 artikla Komiteamenettely 1.Komissiota avustaa asetuksella (EY) N:o 223/2009 perustettu Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevä komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea. 2.Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa. 17 artikla Poikkeukset 1.Jos tämän asetuksen tai sen nojalla annettujen täytäntöönpanotoimenpiteiden ja delegoitujen säädösten soveltaminen jäsenvaltion tilastojärjestelmässä edellyttäisi merkittäviä muutoksia, komissio voi myöntää täytäntöönpanosäädösten avulla enintään kolmen vuoden pituisen poikkeuksen. Poikkeus voidaan myöntää ainoastaan, jos se ei vaaranna pääindikaattoreihin liittyvien jäsenvaltioiden tietojen vertailukelpoisuutta tai estä edellytettyjen ajantasaisten ja edustavien Euroopan aggregaattien laskemista. 2.Jos poikkeus on vielä sille myönnetyn kauden päättyessä perusteltu, komissio voi täytäntöönpanosäädöksillä myöntää uuden poikkeuksen enintään kolmeksi vuodeksi. 3.Jos jäsenvaltio voi toimittaa vaadittavat tietokokonaisuudet ainoastaan käyttämällä muita kuin asetuksessa tai sen nojalla annetuissa täytäntöönpanotoimenpiteissä ja delegoiduissa säädöksissä vahvistettuja menetelmiä, komissio voi poikkeuksellisesti täytäntöönpanosäädöksillä antaa luvan tällaisten menetelmien käyttöön enintään viideksi vuodeksi. 4.Jos lupa on vielä sille myönnetyn kauden päättyessä perusteltu, komissio voi täytäntöönpanosäädöksillä myöntää uuden luvan enintään viideksi vuodeksi. 5.Edellä olevien 1–4 kohdan soveltamiseksi jäsenvaltioiden on toimitettava asianmukaisesti perusteltu pyyntö komissiolle kolmen kuukauden kuluessa kyseisen säädöksen voimaantulopäivästä tai viimeistään kuusi kuukautta ennen myönnetyn poikkeuksen tai luvan voimassaolokauden päättymistä. Pyytäessään 3 ja 4 kohdassa tarkoitettua lupaa jäsenvaltion on kuvattava käytetyt menetelmät yksityiskohtaisesti ja osoitettava, että ne johtavat vertailukelpoisiin tuloksiin. 6.Komissio hyväksyy tällaiset täytäntöönpanosäädökset 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tarkastelumenettelyn mukaisesti. 18 artikla Kumoaminen 1.Kumotaan asetukset (EY) N:o 577/98 ja (EY) N:o 1177/2003 31 päivästä joulukuuta 2018. Näissä asetuksissa vahvistettuja tietojen ja metatietojen toimittamista, laaturaportit mukaan luettuina, koskevia vaatimuksia sovelletaan edelleen niihin viiteajanjaksoihin, jotka edeltävät niiden kumoamista. 2.Viittauksia kumottuihin asetuksiin pidetään viittauksina tähän asetukseen. 19 artikla Voimaantulo 1.Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. 2.Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2025 3 artiklan 1 kohdan f ja g alakohdassa vahvistettuihin tilastoaloihin.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi 1.2.Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB) 1.3.Ehdotuksen/aloitteen luonne 1.4.Tavoite (Tavoitteet) 1.5.Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.6.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto 1.7.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat) 2.HALLINNOINTI 2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt 2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi 3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat 3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin

3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin 3.2.2.Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin 3.2.3.Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.4.Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa 3.2.5.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet 3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS yhteisten puitteiden vahvistamisesta otannoilla kerättyihin yksilötason tietoihin perustuville henkilöitä ja kotitalouksia koskeville Euroopan tilastoille 1.2.Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB) 3403 – Tilastotietojen tuottaminen 1.3.Ehdotuksen/aloitteen luonne ◻ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen. ◻ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen. ◻ Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen. ☒ Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen. 1.4.Tavoite (Tavoitteet) 1.4.1.Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee Politiikan laatiminen ja arviointi komission politiikan painopisteiden osalta edellyttää hyviä analyyttisia ja seurantavälineitä – erityisesti kun kyseessä ovat työpaikkoihin, kasvuun, digitaalisiin markkinoihin, tiiviimpään ja oikeudenmukaisempaan talous- ja rahaliittoon, muuttoliikkeeseen ja liikkuvuuteen liittyvät painopisteet. Politiikan painopisteet vastaavat sosiaali- ja taloustilastojen lukuisia eri aloja, minkä vuoksi on tarpeen varmistaa tietolähteiden nykyistä suurempi johdonmukaisuus. Eurooppa 2020 strategiassa käytetään indikaattoreita yleistavoitteiden seurantaan. Näitä ovat työllisyyden edistäminen, koulutustason parantaminen ja sosiaalisen osallisuuden edistäminen, erityisesti vähentämällä köyhyyttä. Indikaattoreiden laskeminen edellyttää ajantasaisia tilastotietoja, jotka olisi tuotettava mahdollisimman tehokkaasti käyttämällä nykyaikaisia tilastotietojen keruu- ja tuotantomenetelmiä.

Ehdotuksella myös lisätään joustavuutta, jotta voidaan vastata korkean tason strategisiin aloitteisiin, jotka edellyttävät uusia indikaattoreita. 1.4.2.Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä Erityistavoite nro 1: Korjataan i) otannoilla kerättyjen Euroopan sosiaalitilastojen tuotannon nykyistä pirstoutumista ja ii) otannoilla kerättyjen Euroopan sosiaalitilastojen nykyisen tiedonkeruujärjestelmän jäykkyyttä. Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä 3403 – Tilastotietojen tuottaminen 1.4.3.Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset Selvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän tilanteeseen Ehdotuksen ansiosta otannoilla kerättävät Euroopan sosiaalitilastot voidaan paremmin mukauttaa yhteiskunnan tarpeisiin. Lisäksi ehdotuksella tarjotaan keinoja edistää eri tilastoalojen välistä johdonmukaisuutta ja autetaan näin Eurostatia varmistamaan otannoilla kerättyjen Euroopan sosiaalitilastojen laatu. Sillä helpotetaan innovatiivisten tilastotyökalujen ja menetelmien käyttöä ja mahdollistetaan tehokkaampi yhteistyö ja koordinointi kansallisten tilastolaitosten ja muiden kansallisten viranomaisten välillä Euroopan tilastoista annetun asetuksen (EY) N:o 223/2009 mukaisesti. Ehdotuksesta koituu kertaluonteisia suunnittelukustannuksia kansallisille tilastolaitoksille. Täytäntöönpanon kokonaiskustannusten uskotaan kuitenkin pienentyvän, mikä johtuu pääasiassa erilaisten tiedonkeruujärjestelmien päällekkäisyyksien vähentymisestä ja tilastojen tuotantojärjestelmien uudelleenkäytöstä. Sen mukaan, miten tuotantomenetelmät on toteutettu kansallisella tasolla (esimerkiksi se, onko otettu käyttöön teknisiä ja menetelmäinnovaatioita tai onko hallinnollisten rekisterien käyttömahdollisuuksia parannettu), sosiaalitutkimusten alkuvaiheen kohonneet suunnittelukustannukset voitaisiin suurelta osin peittää kustannusten alentumisella tietojen keruuvaiheessa, joka vastaa kahta kolmasosaa tilastotuotannon kokonaiskustannuksista. Tiedonkeruun lisääntyneestä joustavuudesta mahdollisesti koituvat lisäkustannukset voidaan pitää kurissa, jos kyselytutkimuksen keskeiset osat, jotka suurelta osin määräävät kansallisille tilastolaitoksille koituvat kustannukset, vahvistetaan puitelainsäädännössä, kuten onkin suunniteltu. Ehdotus täyttää REFIT-ohjelman yksinkertaistamistavoitteet, erityisesti siksi, että siinä virtaviivaistetaan viisi asetusta yhdeksi sääntelykehykseksi. 1.4.4.Tulos- ja vaikutusindikaattorit Selvitys siitä, millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan Komissio (Eurostat) tuottaa laaturaportointia koskevia yhteisiä eurooppalaisia tilasto-ohjeita ja asettaa vaatimuksia, jotka liittyvät sosiaalitilastojen kehittämiseen, tuottamiseen ja levittämiseen. Jäsenvaltioiden edellytetään laativan laaturaportteja jokaisesta tiedonkeruusta, ja niihin on sisällytettävä kyseisen tiedonkeruun kannalta relevantteja erityistarkastuksia. Näin varmistetaan tilastotietojen laatu. 1.5.Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.5.1.Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä: yhdentää otannoilla kerättäviä Euroopan sosiaalitilastoja nykyisin koskevat asetukset; yhtenäistää otannoilla kerättävien Euroopan sosiaalitilastojen tuotantoprosessit ja parantaa tiedonkeruun joustavuutta ottamalla käyttöön monitasoista lainsäädäntöä. Pitkällä aikavälillä: varmistaa, että otannoilla kerättävillä Euroopan sosiaalitilastoilla annetaan jatkossakin merkittävä panos EU:n ja jäsenvaltioiden tason poliittiseen päätöksentekoon; ja parantaa sosiaalitilastojen kokoamisessa käyttävien menetelmien tehokkuutta. 1.5.2.EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo Tehtävänä on tuottaa tilastoja, jotka ovat 1) yhdenmukaistettuja ja vertailukelpoisia jäsenvaltioiden välillä ja 2) jotka on tuotettu EU:n tarpeisiin, mitä ei voida saavuttaa pelkästään kansallisella tasolla. EU:n tilastoja voidaan tuottaa vain, jos jäsenvaltiot soveltavat yhdenmukaistettuja menetelmiä ja tuottavat tilastoja määritellyn yhteisen tuotoksen ja yhteisten ominaispiirteiden mukaisesti. Tämä voidaan saavuttaa ainoastaan EU:n tasoisilla toimilla.

1.5.3.Vastaavista toimista saadut kokemukset Koska sosiaalitilastojen eri aloista on annettu useita eri asetuksia, tuloksena on epäjohdonmukaisuutta ja tehottomuutta tiedonkeruissa. Nyt ehdotetaan ensimmäistä kertaa puiteasetusta, jotka kattaa seitsemän sosiaalitilastojen alaa. Aloitteessa virtaviivaistetaan viisi nykyistä oikeusperustaa, jotka ovat työvoimatutkimus, Euroopan tulo- ja elinolotilastot (EU-SILC), aikuiskoulutustutkimus, eurooppalainen terveyshaastattelututkimus (EHIS) sekä tieto- ja viestintätekniikan käyttöä kotitalouksissa koskeva kyselytutkimus (ICT-HH). Se tarjoaa oikeusperustan myös kahdelle Euroopan tasoiselle sosiaalitutkimukselle, jotka nykyisin toteutetaan epävirallisen sopimuksen pohjalta: kotitalouksien kulutustutkimus (HBS) ja yhdenmukaistettu eurooppalainen ajankäyttötutkimus (HETUS). 1.5.4.Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut Ehdotus on yhteensopiva Euroopan tilastoista annetun asetuksen (EY) N:o 223/2009 kanssa. 1.6.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto ◻ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu. –◻ Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa [PP/KK]VVVV ja päättyy [PP/KK]VVVV. –◻ Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna VVVV ja päättyvät vuonna VVVV. ☒ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu. –Ehdotuksen täytäntöönpanon käynnistämiskausi kestää seitsemän vuotta eli vuodesta 2019 vuoteen 2025. –Ohjelman on kuitenkin tarkoitus jatkua myös tämän jälkeen. –Säädösehdotukseen liittyvässä rahoitusselvityksessä on tarkasteltu ainoastaan niitä vuosia, jotka kuuluvat käynnissä olevaan monivuotiseen rahoituskehykseen (2019–2020). Rahoituksen jatkumisen edellytyksenä on, että seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen osalta päästään sopimuksiin ja että jatketaan erityisohjelmia, joista rahoitus on kaavailtu saatavaksi. 1.7.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat) ☒ Suora hallinnointi, jonka komissio toteuttaa käyttämällä –☒ yksiköitään, myös unionin edustustoissa olevaa henkilöstöään –◻ toimeenpanovirastoja ◻ Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ◻ Välillinen hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty –◻ kolmansille maille tai niiden nimeämille elimille

–◻ kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille (tarkennettava) –◻ Euroopan investointipankille tai Euroopan investointirahastolle –◻ varainhoitoasetuksen 208 ja 209 artiklassa tarkoitetuille elimille –◻ julkisoikeudellisille yhteisöille –◻ sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville yksityisoikeudellisille elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut –◻ sellaisille jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisille elimille, joille on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano ja jotka antavat riittävät rahoitustakuut –◻ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa SEU-sopimuksen V osaston mukaisia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityistoimia ja jotka nimetään asiaa koskevassa perussäädöksessä. –Jos käytetään useampaa kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava lisätietoja. Huomautukset […] […] 2.HALLINNOINTI 2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset. Kunkin tilastollisen tiedonkeruun toteuttamisesta toimitetaan jo nyt säännöllisesti syvälliset laaturaportit voimassa olevien tarkkojen sääntöjen mukaisesti. Raportointia jatketaan ja kehitetään edelleen uuden ehdotuksen mukaisesti. Avustusten saajien on toimitettava kerätyt tiedot ja niihin liittyvä laaturaportti. 2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.2.1.Todetut riskit Koska valittu hallinnointitapa on komission toteuttama suora hallinnointi, suurimmat riskit liittyvät hankintojen ja avustusten hallinnointiin. 2.2.2.Tiedot käyttöön otetusta sisäisen valvonnan järjestelmästä.

Komissio (Eurostat) on laatinut valvontastrategian vuosiksi 2013–2017. Strategiaan sisältyviä toimenpiteitä ja työkaluja voidaan soveltaa täysimittaisesti ehdotetun asetuksen nojalla toteuttavaan tilastojen kokoamiseen. Strategian mukaisesti tehtävillä muutoksilla voidaan pienentää petosten todennäköisyyttä ja tukea niiden torjuntaa. Niihin sisältyvät seuraavat: monimutkaisuuden vähentäminen, kustannustehokkaiden seurantamenettelyiden soveltaminen ja riskiperusteisten ennakko- ja jälkitarkastusten toteuttaminen. Strategiaan sisältyy myös petosten torjuntaa koskevia tiedotus- ja koulutustoimia. 2.2.3.Arvio tarkastusten kustannustehokkuudesta ja odotettavissa olevasta virheriskin tasosta. Komissiolla (Eurostat) on käytössä valvontastrategia, jolla pyritään yleisesti rajoittamaan vaatimustenvastaisuuden riski alle 2%:n vaikuttavuuskriteerin, mikä on komission vuosia 2016–2020 koskevan strategisen ohjelman sisäistä valvontaa ja riskinhallintaa koskevien tavoitteiden mukaista. Varainhoitoasetuksen mukaisia pakollisia ennakkotarkastuksia sovelletaan 100 prosenttiin rahoitustoimista (ja näin ollen 100 prosenttiin talousarviosta). Lisäksi vuosittaisten riskianalyysien pohjalta tehdään tarkistuksia, jotka perustuvat perustana olevien asiakirjojen syvälliseen analyysiin. Ne voivat kattaa 4–6 prosenttia Eurostatin hallinnoimasta kokonaistalousarviosta. 2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet Eurostat hyväksyi 30. lokakuuta 2013 petostentorjuntastrategian vuosiksi 2017–2017 24. kesäkuuta 2011 hyväksytyn komission petostentorjuntastrategian mukaisesti. Eurostatin petostentorjuntastrategiassa vahvistetaan kolme toiminnan tavoitetta: i) nykyisten petostentorjuntatoimenpiteiden vahvistaminen; ii) petostentorjuntamenettelyiden yhdentäminen nykyistä paremmin Eurostatin riskinarviointiin ja hallintaan sekä auditointeihin, suunnitteluun, raportointiin ja seurantaan ja iii) Eurostin petostentorjuntavalmiuksien ja tietoisuuden vahvistaminen osana komission petostenvastaista toimintakulttuuria. Petostenvastaiseen strategiaan liittyy petostenvastainen toimintasuunnitelma. Petostenvastaisen strategian soveltamisaikana sitä seurataan johdon kahdesti vuodessa toteuttaman raportoinnin avulla. Eurostat arvioi strategian vaikutuksia vuonna 2017 ja päivittää strategiaa niiden mukaisesti. Petostenvastaisen strategian väliarviointi toteutetaan vuonna 2016. Sekä Eurostatin strategia että toimintasuunnitelman arviointi toteutetaan Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) helmikuussa 2016 antamien päivitettyjen menetelmien ja ohjeiden pohjalta. Kaikki avustusten potentiaaliset vastaanottajat ovat julkisyhteisöjä (kansalliset tilastolaitoksia ja muita asetuksessa (EY) N:o 223/2009 määriteltyjä kansallisia viranomaisia). Lisäksi avustukset myönnetään ilman ehdotuspyyntöjä. Avustusten hallinnoinnin seurantatoimenpiteet ovat käytössä. Niissä otetaan huomioon erityiset avustusmenettelyt ja niihin sisältyyy avustusten hallinnoinnin etu- ja jälkikäteen tehtävä analyysi. Yksikkökustannusten ja kertakorvausten käyttö varainhoitoasetuksen 124 artiklan 1 kohdan mukaisesti vähentää huomattavasti avustusten hallinnointiin liittyvää virheriskiä ja yksinkertaistaa siten hallinnointia merkittävästi. 3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat Talousarviossa jo olevat budjettikohdat Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä Moni-vuotisen rahoitus-kehyksen otsake Budjettikohta Määrä-rahalaji Rahoitusosuudet Numero

[Nimi………………………...……………] JM/EI-JM EFTA-mailta Ehdokas-mailta Kolman-silta mailta Varainhoito-asetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet 1a 04.030201 – Liit.ohj.: Euroopan unionin työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskeva ohjelma (EaSI-ohjelma) JM KYLLÄ EI EI EI 1a 09.040201- Johtoasema tieto- ja viestintätekniikassa (Liit.ohj.: HORISONTTI 2020 - tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma (Horisontti 2020) JM KYLLÄ EI EI EI 1a 29.020100 – Liitännäisohjelmat: ESP - Euroopan tilasto-ohjelma 2013–2017 ESP18_20 - Euroopan tilasto-ohjelma (ESP) 2018–2020 JM KYLLÄ EI EI EI 1 13.036501 – Liit.ohj.: EAKR – Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) JM EI EI EI EI 1 13.046101 – Liit.ohj.: Koheesiorahasto JM EI EI EI EI 3 17.030100 – Liit.ohj.: Terveys - Unionin toimet terveyden alalla (terveysalan toimintaohjelma) JM KYLLÄ KYLLÄ KYLLÄ EI 3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin [Tämän osan täyttämisessä on käytettävä hallintomäärärahoja koskevaa laskentataulukkoa (tämän rahoitusselvityksen liitteessä oleva toinen asiakirja), joka on asetettava saataville CISNETiin komission sisäistä lausuntokierrosta varten.] 3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Monivuotisen rahoituskehyksen otsake

Numero 1a. Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

PO: ESTAT Vuosi

2019 Vuosi

2020 YHTEENSÄ •Toimintamäärärahat Budjettikohdan numero 29.020100 Sitoumukset (1) 5,298 4,648 9,946 Maksut (2) 2,649 4,444 7,093 Budjettikohdan numero Sitoumukset (1a) Maksut (2a) Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat Budjettikohdan numero (3) ESTAT-pääosaston määrärahat YHTEENSÄ Sitoumukset =1+1a +3 5,298 4,648 9,946 Maksut =2+2a +3 2,649 4,444 7,093





PO: EMPL Vuosi

2019 Vuosi

2020 YHTEENSÄ •Toimintamäärärahat Budjettikohdan numero 04.030201 Sitoumukset (1) 3,194 2,695 5,889 Maksut (2) 1,597 2,625 4,222 Budjettikohdan numero Sitoumukset (1a) Maksut (2a) Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat Budjettikohdan numero (3) EMPL-pääosaston määrärahat YHTEENSÄ Sitoumukset =1+1a +3 3,194 2,695 5,889 Maksut =2+2a +3 1,597 2,625 4,222



PO: CONNECT Vuosi

2019 Vuosi

2020 YHTEENSÄ •Toimintamäärärahat Budjettikohdan numero 09.040201 Sitoumukset (1) 2,000 0,000 2,000 Maksut (2) 1,000 0,800 1,800 Budjettikohdan numero Sitoumukset (1a) Maksut (2a) Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat Budjettikohdan numero (3) CONNECT-pääosaston määrärahat YHTEENSÄ Sitoumukset =1+1a +3 2,000 0,000 2,000 Maksut =2+2a +3 1,000 0,800 1,800 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Monivuotisen rahoituskehyksen otsake



Numero 1. Älykäs ja osallistava kasvu PO: REGIO Vuosi

2019 Vuosi

2020 YHTEENSÄ •Toimintamäärärahat Budjettikohdan numero 13.036501 Sitoumukset (1) 0,466 0,466 0,932 Maksut (2) 0,233 0,419 0,652 Budjettikohdan numero 13.046101 Sitoumukset (1a) 0,200 0,200 0,400 Maksut (2a) 0,100 0,180 0,280 Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat Budjettikohdan numero (3) REGIO-pääosaston määrärahat YHTEENSÄ Sitoumukset =1+1a +3 0,666 0,666 1,332 Maksut =2+2a +3 0,333 0,599 0,932









• Toimintamäärärahat YHTEENSÄ Sitoumukset (4) 11,159 8,008 19,167 Maksut (5) 5,579 8,468 14,047 • Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ (6) Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 1 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ



Sitoumukset =4+ 6 11,159 8,008 19,167 Maksut =5+ 6 5,579 8,468 14,047 Jos ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia useampaan otsakkeeseen: Monivuotisen rahoituskehyksen otsake





Numero 3. Turvallisuus ja kansalaisuus PO: SANTE Vuosi

2019 Vuosi

2020 YHTEENSÄ •Toimintamäärärahat Budjettikohdan numero 17.030100 Sitoumukset (1) 0,000 0,500 0,500 Maksut (2) 0,000 0,250 0,250 Budjettikohdan numero Sitoumukset (1a) Maksut (2a) Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat Budjettikohdan numero (3) SANTE-pääosaston määrärahat YHTEENSÄ Sitoumukset =1+1a +3 0,000 0,500 0,500 Maksut =2+2a +3 0,000 0,250 0,250





• Toimintamäärärahat YHTEENSÄ Sitoumukset (4) 0,000 0,500 0,500 Maksut (5) 0,000 0,250 0,250 • Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ (6) Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 3 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ



Sitoumukset =4+ 6 0,000 0,500 0,500 Maksut =5+ 6 0,000 0,250 0,250 Jos ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia useampaan otsakkeeseen: • Toimintamäärärahat YHTEENSÄ Sitoumukset (4) 11,159 8,508 19,667 Maksut (5) 5,579 8,718 14,297 • Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ (6) Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–4 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ





(Viitemäärä) Sitoumukset =4+ 6 11,159 8,508 19,667 Maksut =5+ 6 5,579 8,718 14,297







Monivuotisen rahoituskehyksen otsake







5 Hallintomenot milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Vuosi

2019 Vuosi

2020 YHTEENSÄ PO: ESTAT •Henkilöresurssit 4,164 4,164 8,328 •Muut hallintomenot 0,404 0,414 0,818 ESTAT-PÄÄOSASTO YHTEENSÄ Määrärahat 4,568 4,578 9,146 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) 4,568 4,578 9,146 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Vuosi

2019 Vuosi

2020 YHTEENSÄ Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ



Sitoumukset 15,727 13,087 28,814 Maksut 10,147 13,296 23,443 3.2.2.Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin –◻ Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja. –☒ Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti: Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Tavoitteet ja tuotokset ⇩ Vuosi

2019 Vuosi

2020 YHTEENSÄ TUOTOKSET Tyyp-pi Keskimäär. kus-tan-nukset Lukumäärä Kus-tannus Lukumäärä Kus-tannus Lukumäärä yhteensä Kustan-nukset yhteensä ERITYISTAVOITE 1 .... Korjataan otannoilla kerättyjen Euroopan sosiaalitilastojen nykyistä pirstoutumista EU:ssa ja nykyisen tiedonkeruujärjestelmän jäykkyyttä. - tuotos työvoimatutkimuksen lisäkysymykset 0,067 30 2,000 30 2,000 60 4,000 - tuotos Euroopan tulo- ja elinolotilastojen (EU-SILC) lisäkysymykset 0,017 30 0,500 0 0,000 30 0,500 - tuotos Tiedonkeruiden täytäntöönpano 0,096 60 5,650 30 3,000 90 8,650 - tuotos Menetelmä- ja pilottitutkimukset 0,080 37 3,009 44 3,509 81 6,517 Välisumma erityistavoite 1 157 11,159 104 8,509 261 19,667 ERITYISTAVOITE 2 ... - tuotos Välisumma erityistavoite 2 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ 157 11,159 104 8,509 261 19,667 3.2.3.Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.3.1.Yhteenveto

–◻ Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja. –☒ Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti: milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Vuosi

2019 Vuosi

2020 YHTEEN-SÄ Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 Henkilöresurssit 4,164 4,164 8,328 Muut hallintomenot 0,404 0,414 0,818 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma 4,568 4,578 9,146 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät Henkilöresurssit Muut hallintomenot Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma YHTEENSÄ 4,568 4,578 9,146 Henkilöresursseihin ja muihin hallintomenoihin käytettävien määrärahojen tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetuilla pääosaston määrärahoilla ja/tai pääosastossa toteutetuilla määrärahojen uudelleenjärjestelyillä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. 3.2.3.2.Henkilöresurssien arvioitu tarve –◻ Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja. –☒ Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti: Arvio kokoaikaiseksi henkilöstöksi muutettuna Vuosi

2019 Vuosi

2020 29 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa) 24,45 24,45 XX 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella) XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) 29 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö) 12 12 XX 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat, vuokrahenkilöstö ja nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) XX 01 04 yy - päätoimipaikassa - EU:n ulkopuolisissa edustustoissa XX 01 05 02 (sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö – epäsuora tutkimustoiminta) 10 01 05 02 (sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö – suora tutkimustoiminta) Muu budjettikohta (mikä?) YHTEENSÄ 36,45 36,45 XX viittaa kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon. Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. Kuvaus henkilöstön tehtävistä: Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt Menetelmätyö kyselytutkimusten, lisäkysymykset mukaan luettuina, tarkoituksenmukaista määrittelyä varten Tietojen vastaanottamista, validointia ja käsittelyä koskeva tietotekniikka Tietojen analysointi, julkistaminen ja käyttäjätuki Ulkopuolinen henkilöstö Menetelmätyö kyselytutkimusten, lisäkysymykset mukaan luettuina, tarkoituksenmukaista määrittelyä varten Tietojen vastaanottamista, validointia ja käsittelyä koskeva tietotekniikka

3.2.4.Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa –☒ Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen. –◻ Ehdotus/aloite edellyttää monivuotisen rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät –◻ Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista. Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät 3.2.5.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet –Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja. –Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio): Määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Vuosi

N Vuosi

N+1 Vuosi

N+2 Vuosi

N+3 ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) Yhteensä Rahoitukseen osallistuva taho Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ



3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin –☒ Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin. –◻ Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti: –◻ vaikutukset omiin varoihin –◻ vaikutukset sekalaisiin tuloihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)