Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Koulutuksen eurooppalainen ulottuvuus: luonne, sisältö ja tulevaisuuden näkymät"



Virallinen lehti nro C 139 , 11/05/2001 s. 0085 - 0092



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Koulutuksen eurooppalainen ulottuvuus: luonne, sisältö ja tulevaisuuden näkymät" (2001/C 139/16) Talous- ja sosiaalikomitea päätti 2. maaliskuuta 2000 työjärjestyksensä 23 artiklan 3 kohdan nojalla antaa lausunnon(1) aiheesta "Koulutuksen eurooppalainen ulottuvuus: luonne, sisältö ja tulevaisuuden näkymät". Asian valmistelusta vastannut "Työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus" -jaosto antoi lausuntonsa 31. tammikuuta 2001. (Esittelijä oli Christoforos Koryfidis ja apulaisesittelijä Bernd Rupp). Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28. helmikuuta ja 1. maaliskuuta 2001 pitämässään 379. täysistunnossa (maaliskuun 1. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 100 ääntä puolesta, 4 vastaan 5:n pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Tiedonanto aiheesta "Koulutuksen eurooppalainen ulottuvuus: luonne, sisältö ja tulevaisuuden näkymät" kuuluu jo talous- ja sosiaalikomitean saavutuksiin. Tiedonannon mahdollista vaikutusta opetuksen kehittämiseen Euroopassa voidaan arvioida vasta tarpeellisen välimatkan päästä. Täytyy myös odottaa vielä jonkin aikaa, ennen kuin voidaan arvioida tiedonannon laadullista ulottuvuutta. Tiedonanto toimii kuitenkin jo nyt runkona, joka kokoaa yhteen paitsi tietoja myös järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan näkemyksiä koulutuksesta. Asettamansa tavoitteen mukaisesti se on jo antanut merkittävän panoksen sikäli, että koulutuskysymykset on voitu nostaa (enemmän tai vähemmän, mutta se ei ole pääasia) keskeiselle sijalle poliittisessa, taloudellisessa ja sosiaalisessa vuoropuhelussa. 1.2. Käy selvästi ilmi, että tiedonanto vaikuttaa laajalti tämän lausuntoluonnoksen sisältöön. Sitä vastoin tässä luonnoksessa ei rakenteellisista syistä toisteta kaikkia tiedonannon ulottuvuuksia ja näkökohtia. Siksi tiedonanto ja sen liite ovat olennainen osa tätä lausuntoa. 1.3. Rinnan edellä mainitun tiedonannon valmistamisen kanssa ja Portugalin puheenjohtajakauden aikana (vuoden 2000 ensimmäisellä vuosipuoliskolla) koulutuskysymysten parissa on toimittu aktiivisesti kaikissa Euroopan unionin toimielimissä (Euroopan parlamentissa, neuvostossa ja komissiossa). Toiminnan peruslähtökohtana on ollut toteamus, ettei koulutus ole enää ainoastaan kehityskeino vaan että se on myös tuon kehityksen oleellinen osa ja samaan aikaan yksi sen päätavoitteista(2). 23. ja 24. maaliskuuta pidetyssä Lissabonin Eurooppa-neuvostossa tehtiin unionin seuraavaa vuosikymmentä varten asetettujen strategisten päämäärien puitteissa (unionista "on tultava maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietopohjainen talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta"(3)) mm. seuraavat päätökset: - Opetus- ja koulutuskysymyksissä harkitaan uutta lähestymistapaa, jossa korostetaan tarvetta "mukauttaa Euroopan koulutusjärjestelmät tietopohjaisen talouden tarpeisiin" ja tarvetta "korkeamman työllisyystason ja laadukkaamman työn tarjoamiseen". Tässä toimintatavassa monipuolistetaan perusteellisesti koulutuksen ja kansalaisten välillä tähän asti vallinneita yhteyksiä tarjoamalla "oppimis- ja koulutusmahdollisuuksia, jotka on varta vasten suunniteltu eri elämänvaiheissa oleville kohderyhmille". Lähestymistapa voidaan jakaa kolmeen päälinjaan, joita ovat: "paikallisten oppimiskeskusten kehittäminen, uusien, varsinkin tietotekniikan perustaitojen edistäminen sekä pätevyyksien selkeyttäminen"(4). Tuon lähestymistavan perusteella Eurooppa-neuvosto pyytää näin ollen neuvostoa ja komissiota sekä jäsenvaltioita näiden valtiosääntöjen mukaisesti ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin omaan toimivaltaansa kuuluvilla aloilla tavoitteiden saavuttamiseksi: - Inhimilliseen pääomaan asukasta kohti tehtäviä investointeja olisi lisättävä vuosittain merkittävästi; - Niiden vain alemman keskiasteen koulutuksen saaneiden 18-24-vuotiaiden määrä, jotka eivät ole jatkokoulutuksessa, olisi puolitettava vuoteen 2010 mennessä; - Kouluista ja koulutuskeskuksista, joilla kaikilla olisi Internet-yhteydet, olisi kehitettävä kaikille avoimia paikallisia oppimisen monitoimikeskuksia tavoilla, jotka soveltuvat parhaiten laajojen kohderyhmien tavoittamiseen. Koulujen, oppimiskeskusten, yritysten ja tutkimuslaitosten välille olisi luotava oppimiskumppanuuksia, joista kaikki osapuolet voivat hyötyä; - Euroopan tasolla olisi määriteltävä uudet perustaidot, joita kehitettäisiin elinikäisen oppimisen avulla. Näitä olisivat tietotekniikkataidot, vieraat kielet, tekninen sivistys, yrittäjyys ja sosiaaliset taidot. ATK-lukutaidon edistämiseksi koko unionissa olisi luotava tietotekniikan perustaitoja koskeva eurooppalainen tutkintotodistus, johon sovellettaisiin hajautettuja todistuksenmyöntämismenetelmiä; - Opiskelijoiden, opettajien sekä koulutus- ja tutkimushenkilöstön liikkuvuutta edistävät keinot olisi määriteltävä vuoden 2000 loppuun mennessä käyttämällä kaikkia yhteisön nykyisten ohjelmien (Sokrates, Leonardo, Nuoriso) tarjoamia mahdollisuuksia, poistamalla esteitä ja noudattamalla suurempaa avoimuutta pätevyyksien ja opiskelu- ja koulutusjaksojen tunnustamisessa. Olisi toimittava opettajien liikkuvuuden esteiden poistamiseksi vuoteen 2002 mennessä sekä erittäin ammattitaitoisten opettajien kiinnostuksen herättämiseksi asiaan; - Ansioluetteloille olisi laadittava yhteinen eurooppalainen malli, jonka käyttö olisi vapaaehtoista ja joka helpottaisi liikkuvuutta auttamalla sekä koulutuslaitoksia että työnantajia arvioimaan hankittuja tietoja(5). Lisäksi Eurooppa-neuvosto "pyytää koulutusneuvostoa aloittamaan laajan keskustelunkoulutusjärjestelmien konkreettisista tulevaisuuden tavoitteista keskittyen yhteisiin huolenaiheisiin ja prioriteetteihin ja ottaen huomioon kansalliset erityispiirteet; tarkoituksena on tukea Luxemburgin ja Cardiffin prosesseja ja esittää Eurooppa-neuvostolle laaja raportti keväällä 2001"(6). - Laaditaan sähköistä Eurooppaa koskeva kokonaisvaltainen toimintaohjelma (eEurope-toimintaohjelma). Ohjelman yhteydessä on muun muassa päätetty taata kaikille unionin kouluille pääsy Internetiin vuoden 2001 loppuun mennessä sekä perehdyttää asianomainen koulutushenkilöstö Internetin ja multimedioiden käyttöön ennen vuoden 2002 loppua. - Luodaan Euroopan tutkimusalue, jonka tavoitteena on etenkin(7): - kehittää tarkoituksenmukaisia keinoja kansallisten ja yhteisten tutkimusohjelmien verkottamiseksi vapaaehtoiselta pohjalta vapaasti valittavien aiheiden perusteella; - ottaa huomioon ja tunnustaa tutkimusalan osaaminen; - edistää yksityisille tutkimusinvestoinneille ja T& K-kumppanuuksille suotuisaa ympäristöä; - toteuttaa toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on poistaa tutkijoiden liikkuvuuden esteet Euroopassa vuoteen 2002 mennessä sekä houkutella Eurooppaan korkeatasoisia tieteellisiä kykyjä ja saada heidät jäämään Eurooppaan; - varmistaa, että yhteisön patentti ja hyödyllisyysmalli ovat käytössä vuoden 2001 loppuun mennessä. 1.3.1. Kesäkuun 8. päivänä 2000 kokoontunut koulutusneuvosto totesi, että se on valmis panemaan täytäntöön Eurooppa-neuvoston sille osoittamat tehtävät(8). Käytännössä se on valmis ottamaan osaa raportin laatimiseen. Raportissa käsitellään opetusjärjestelmien tulevia haasteita ja tavoitteita, ja se jätetään kesällä 2001 pidettävälle Tukholman ylimääräiselle Eurooppa-neuvostolle Lissabonin päätelmien mukaisesti. 1.3.2. Samassa koulutusneuvostossa otettiin lämpimästi vastaan komission 24. toukokuuta antama tiedonanto aloitteesta E-learning - katse huomispäivän koulutukseen. Aloitteessa toistuvat muutamat Lissabonin Eurooppa-neuvoston päätelmien tärkeimmät näkökohdat tietoyhteiskunnan kehittämisestä, ja sen tarkoituksena on tuoda konkreettista sisältöä eEurope-aloitteelle yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen osalta. Tarkoituksena on täsmentää koulutuksen roolia digitaalisen tekniikan levittämisessä kautta Euroopan, jotta kaikilla Euroopan kansalaisilla olisi tarvittavat taidot sen käyttämiseen. Koulutusneuvostossa perehdyttiin eurooppalaiseen raporttiin nimeltä "Kouluopetuksen laatu: 16 laatuindikaattoria" sekä kouluopetuksen laadun arviointia koskevassa yhteistyössä saavutettuun kehitykseen. Koulutusneuvosto kehotti komissiota tukemaan näitä toimia sekä "luomaan tietokannan koulujen laadun arviointia koskevien tehokkaiden menetelmien ja välineiden levittämiseksi"(9). 1.3.3. Santa Maria da Feirassa 19. ja 20. kesäkuuta 2000 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa hyväksyttiin koulutusneuvoston suuntaviivat haasteille, joihin koulutusjärjestelmien on vastattava, sekä tavoitteille, joihin niiden on pyrittävä, ja arvioitiin, että opetus ja elinikäinen koulutus ovat olennaisen tärkeitä kansalaisuuden kehittymisen, sosiaalisen koheesion ja työllisyyden edistämisen kannalta(10). 1.3.4. On mielenkiintoista todeta, että kaikkia näitä toimia on jatkettu Ranskan puheenjohtajakaudella(11). Ranska on painottanut edellä mainittujen päätösten täytäntöönpanoa ja pyrkinyt siihen, että näitä päätöksiä kehitettäisiin ja täsmennettäisiin sekä Euroopan parlamentissa että komissiossa. Puheenjohtajavaltio Ranska haluaa edistää muun muassa seuraavia asioita: - koulutuksen sisällyttämistä työllisyyden suuntaviivoihin, - elinikäisen oppimisen ja sen työllistävän merkityksen edistämistä, - sähköinen Eurooppa -toimintaohjelman soveltamista, - oppilaiden, opiskelijoiden, opettajien ja tutkijoiden liikkumisen esteiden poistamista (opetusministerien kokous 30. syyskuuta 2000), - tutkintotodistusten tunnustamisesta annettujen direktiivien muuttamista ja yksinkertaistamista koskevien töiden loppuun saattamista, - yhteisen kulttuurisen viitekehyksen välittämistä Euroopan nuorille jo kouluissa opettamalla äidinkielen lisäksi kahta vierasta kieltä sekä eurooppalaisen ulottuvuuden sisällyttämistä historian opetusohjelmiin, - "sähköistä opetusta" koskevan ohjelman soveltamista vihdoin viimein koko unionissa. 1.3.4.1. Koulutusasiain neuvoston 9. marraskuuta 2000 pidetyssä kokouksessa esitetyt näkökannat merkitsevät tärkeää edistysaskelta koulutuksen eurooppalaisen ulottuvuuden kehittämiseksi Ranskan puheenjohtajakaudella. Tärkeimpiä kysymyksiä ovat - vapaa liikkuminen ja sitä koskeva toimintaohjelma (42 tärkeää toimenpidettä vapaan liikkumisen edistämiseksi ja sen esteiden poistamiseksi) - eurooppalaisten koulutusjärjestelmien tulevat tavoitteet (koulutusjärjestelmien laadun parantaminen, kaikkien unionin kansalaisten koulutukseenpääsyn helpottaminen) - avoimen koordinointimenetelmän edistäminen Lissabonin Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti - koulutuksen rajoitusten määritteleminen työllistyvyyteen nähden. 1.3.4.2. Erityisesti liikkuvuuden osalta Nizzassa 7.-8. joulukuuta pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa hyväksytty päätöslauselma on erityisen tärkeä. Päätöslauselman mukaan "nuorten, lukiolaisten, opiskelijoiden, tutkijoiden ja kaikkien koulutuksessa olevien henkilöiden sekä heidän opettajiensa liikkuvuuden kehittäminen" on tärkeä poliittinen tavoite, jonka toteuttamiseen 15 jäsenvaltion valtion ja hallitusten päämiehet vastedes sitoutuvat. 1.3.4.3. Elinikäisen oppimisen periaatteen ja sen toteutuskeinojen kehittäminen sellaisina kuin ne kuvataan komission muistiossa(12) ovat myös hyvin tärkeitä. Muistion mukaan elinikäisen oppimisen on palveltava kahta seuraavaa, keskenään yhtä tärkeää tavoitetta: - edistetään aktiivista osallistumista sosiaalialan toimiin - lisätään työmahdollisuuksia. 1.4. Talous- ja sosiaalikomitean mielestä Lissabonin Eurooppa-neuvostossa vastaus eurooppalaisen koulutuksen tämänhetkisiin tarpeisiin on erityisen merkittävä asia, joka saattaa todella osoittautua ratkaisevaksi tekijäksi Euroopan koulutusnäkymien kannalta kokonaisuudessaan. Sen ansiosta voidaan luoda välttämättömät edellytykset myös tulevalle eurooppalaiselle koulutusalueelle, joka kykenee toiminnallaan antamaan mahdollisuuden täydentää kansallisia ja alueellisia opetusjärjestelmiä ja korjata niiden mahdollisia puutteita. Sen avulla pystytään myös kokoamaan laajoja osia eurooppalaisesta yhteiskunnasta mukaan sellaisen uuden todellisuuden määrittämiseen, joka päivittäin hahmottuu yleismaailmallisen kehityksen myötä teknologisella, taloudellisella, sosiaalisella ja poliittisella alalla. 1.4.1. Tässä yhteydessä komitea määrittelee uudelleen yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen suuntaviivojaan uuden tilanteen pohjalta tarkastelemalla erityisen huolellisesti sekä Eurooppa-neuvoston tarkastelutavan sisällön yleistä filosofiaa että konkreettisia ehdotuksia, joita on tehty opetustoiminnan osalta. 1.4.2. Talous- ja sosiaalikomitea on tyytyväinen siihen, että Lissabonin Eurooppa-neuvoston päätökset antoivat vahvistusta huolelle, jota se on jo jonkin aikaa tuonut esiin koulutuksesta Euroopassa sekä koulutuksen näköaloista. Komitea toteaa lisäksi tyytyväisenä, että kyseiset päätökset konkretisoivat ja edistävät monia sen itse tekemiä esityksiä. Siksi komitea, asiantuntemukseensa ja aiempiin töihinsä nojautuen, antaa mielellään lausuntoja sekä Lissabonin päätösten menettelytavoista että niiden sisällöstä. Komitean kannanottojen selkeänä tavoitteena on korjata opetuksen mahdollisia puutteita, selventää epämääräisiä kohtia sekä täsmentää muutamia muita. 2. Yleisiä havaintoja ja huomioita 2.1. Koulutusnäkymät Euroopassa ja koulutuksen rooli Euroopan rakentamisessa ovat useaan otteeseen synnyttäneet huolta ja toisistaan kiihkeästi eriäviä näkemyksiä EU:ssa. Nämä kiistat vaikeuttavat yhteisen eurooppalaisen koulutusstrategian kehittämistä ja vaikuttavat kielteisesti Euroopan asemaan. Tähän saakka EU:n osallistuminen koulutustoimiin on rajoittunut pääasiassa erityisaloja tai -aiheita koskevien eurooppalaisten ohjelmiin. Sitä vastoin eurooppalainen näkökulma ja luonnollisesti myös eurooppalainen sisältö näkyvät hyvin vähän monien jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmissä(13). 2.2. Komitea yhtyy ja uskoo teesiin, jonka mukaan "ei ole epäilystäkään siitä, etteivätkö jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmät eroineen ja erityispiirteineen ole korvaamaton rikkaus, joka on säilytettävä ja jota on hyödynnettävä"(14). Komitea on myös tietoinen eurooppalaisen näkemyksen ja sisällön kattavan koulutuspolitiikan laatimisen esteistä ja vaikeuksista. Samalla komitea huomauttaa kuitenkin olevan tärkeää ja tarpeellista kehittää opetuksen oleelliseen uudistamiseen tähtäävää politiikkaa niin laadullisten ja määrällisten kuin rakenteellisten osa-alueiden suhteen(15). Uudistaminen edellyttää, että eurooppalaisen koulutuksen historiallisen kehityksen, Euroopan nykytodellisuuden aiheuttamien tarpeiden ja etenkin eurooppalaisten näköalojen synnyttämien tulevien tarpeiden välille löydetään uusi tasapaino. Uudistuksen on pohjauduttava periaatteeseen, jonka mukaan koulutus ei palvele pelkästään talouden tarpeita vaan myös laajempaa yksilön henkisen kehityksen tavoitetta mm. kulttuuriselta ja sosiaaliselta kannalta. Uudistaminen edellyttää lisäksi opetuksen ja kulttuurin hyväksi tarkoitetun ajan, tilan, termistön sekä menetelmien määrittämistä. Lopuksi se edellyttää myös sellaisen laadullisesti uudenlaisen koulumuodon luomista, jota voidaan luonnehtia seuraavilla tekijöillä(16): - nykyisiä laajemmat tavoitteet vastauksena tietoyhteiskunnan, monimuotoisuuden ja uuden eurooppalaisen realiteetin sekä talouden maailmanlaajuistumisen vaatimuksiin; - toisenlainen koulutusrakenne vastauksena elinikäisen oppimisen logiikasta johtuvaan uuteen tilanteeseen; - oppimisalueen laajentaminen vastauksena tarpeeseen pidentää pakollisen koulutuksen kestoa sekä tarpeeseen soveltaa käytännössä elinikäistä oppimista; - opiskeluvälineiden ja -menetelmien sekä oppiaineiden uudistaminen (uusien tekniikoiden, etenkin tietotekniikan opetteleminen ja hyödyntäminen opetusmenetelmissä ja -tilanteissa). 2.3. Komitea katsoo, että tällä välin Lissabonin ylimääräisessä Eurooppa-neuvostossa, Santa Maria da Feiran ja Nizzan Eurooppa-neuvostoissa sekä 17. joulukuuta 1999, 8. kesäkuuta 2000(17) sekä 9. marraskuuta 2000 pidetyissä Eurooppa-neuvostoissa on tapahtunut merkittävää edistystä, ja ilmaisee tyytyväisyytensä siitä. Komitea suhtautuu erityisen myönteisesti elinikäisen oppimisen periaatteen poliittiseen painoarvoon. Tätä periaatetta on jo sovellettu tietyissä jäsenvaltioissa. Jos "Euroopan sosiaalisen mallin yhtenä perustekijänä"(18) toimivaa elinikäistä oppimista toteutetaan yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa ja yhteisön nykyisten toimivaltuuksien puitteissa, se merkitsee eittämättä kehityksen harppauksena eteenpäin. Samaa voidaan sanoa edellä mainitun Eurooppa-neuvoston kehotuksista jäsenvaltioille, neuvostolle ja komissiolle, jotta nämä ryhtyisivät omien toimivaltuuksiensa rajoissa toimiin, jotka ovat tarpeen etenkin seuraavien tavoitteiden saavuttamiseksi: - lisätään vuosittain huomattavasti henkilöresursseihin panostamista asukasta kohti mitattuna; - toimitaan siten, että kouluista ja koulutuskeskuksista, joilla kaikilla on oltava Internetin käyttömahdollisuus, tulee vähitellen kaikille avoimia paikallisia oppimisen monitoimikeskuksia. Tähän pyritään käyttämällä kaikkein tarkoituksenmukaisimpia keinoja ja kohderyhmien suuri vaihtelevuus huomioon ottaen(19). 2.4. Vaikka niin liikkuvuus kuin koulutusta koskevien muutosten dynamiikka ovat edistyneet hyvin myönteisesti (opetuksen kaikilla tasoilla ja kaikissa mittasuhteissa), komitea kehottaa etenemään mahdollisimman nopeasti Lissabonin ylimääräisen Eurooppa-neuvoston viitoittamalla tiellä. Komitean mielestä on myös tarpeen pyrkiä määrittelemään selkeästi sekä käsitteet että vastuualueet ja roolit koulutuksen kaikilla eri tasoilla. Komitea ilmoittaa olevansa halukas ja valmis osallistumaan tällaiseen seurantaan ja arviointiin. 2.4.1. Komitea on tehnyt tässä hengessä ja koulutuksen eurooppalaista ulottuvuutta koskevan tiedonantonsa sekä muiden viime vuonna laadittujen asiakirjojen(20) perusteella seuraavat yleisluontoiset toteamukset ja ehdotukset: 2.4.1.1. Komitea katsoo, että muodollinen koulutus on pääasiassa inhimillisten arvojen ohjaama prosessi. Tässä mielessä kaikkien opetuksen suunnittelua koskevien valintojen on oltava sopusoinnussa noiden arvojen kanssa. Aikakaudellamme, jolla koulutuksen tasapainossa on vaarallinen taipumus hyväksyä välittömästi uudet teknologiset ja taloudelliset tiedot, on syytä kiinnittää enemmän kuin koskaan erityistä huomiota koulutuksen eurooppalaiseen ulottuvuuteen. Uusi teknologinen ja taloudellinen todellisuus on mielekäs ja hyväksyttävissä vain siinä tapauksessa, että se palvelee ihmisiä ja yhteiskuntaa. Valtioiden ja hallitusten viidentoista päämiehen sekä Eurooppa-neuvoston sitoumus merkitsee epäilemättä eurooppalaiselle yhteiskunnalle taetta siitä, ettei Euroopassa laiminlyödä koulutuksen perustavoitteita eikä sen inhimillistä identiteettiä. 2.4.1.2. Komitea arvioi, että opetus voi onnistua sopeutumaan uusiin tietoihin ja että opetuksen tehokkuutta voidaan lisätä, jos vahvistetaan sen inhimillistä ulottuvuutta tekemällä samankaltaisia valintoja kuin Lissabonin Eurooppa-neuvostossa. Kysymys on siten valinnoista, joilla luodaan viestintä- ja yhteistyösiltoja kansallisten ja alueellisten koulutusjärjestelmien välillä ja niiden avulla rakennetaan eurooppalainen koulutusalue kaikkialle, missä se on tarpeen, kansallisten koulutus-järjestelmien rikas moninaisuus huomioon ottaen. Lisäksi pyritään luomaan suotuisat edellytykset niiden esteiden tehokkaalle poistamiselle, jotka haittaavat sivistysprosessia tieto- ja osaamisyhteiskuntaan. 2.4.1.3. Komitea korostaa, että järjestäytyneessä kansalaisyhteiskunnassa vallitsee laaja yksimielisyys siitä, että koulutus on sekä kansallinen että eurooppalainen kysymys. Tällainen kanta edellyttää etenkin, että vahvistetaan asiasta käytävää eurooppalaista sosiaalista vuoropuhelua sekä Euroopan toimielinten ja jäsenvaltioiden välisiä neuvottelurakenteita kaikissa koulutukseen liittyvissä kysymyksissä. Komitea katsoo, että kaikkien ehdokasvaltioiden on osallistuttava neuvotteluprosessiin ja sosiaaliseen vuoropuheluun. 2.4.1.4. Komitea on lisäksi sitä mieltä, että edellä kuvattujen kaltaisten uusien koulujen toimintaa ja koulutusta koskevaa uutta lähestymistapaa pitäisi ohjata yhtenäinen ja johdonmukainen ajatusmalli ja että niillä pitäisi olla valmiuksia kattaa eurooppalaiset, kansalliset ja paikalliset koulutustarpeet. Niillä pitäisi olla valmiuksia vastata etenkin - monikulttuurisen ja monikielisen Euroopan tarpeisiin (jotka aiheutuvat maahanmuutosta, laajentumisesta ja talouden maailmanlaajuistumisesta) - kansalaisten vapaan liikkuvuuden synnyttämiin tarpeisiin (esimerkiksi tutkintojen tunnustaminen) sekä - elinikäisen oppimisen mukanaan tuomiin tarpeisiin. 2.4.1.5. Komitea ehdottaa, että yhteisvastuu olisi valttia niillä koulutuksen aloilla, jotka liittyvät Euroopan yhdentymiseen, Euroopan kansalaisten (työssäkäyvien, monikulttuuristen ja monikielisten) koulutukseen ja yleisemmin sanottuna aloilla, jotka jäsenvaltioiden suostumuksella soveltuvat yhteistyöhön. 2.4.1.6. Lopuksi komitea ehdottaa, että sovelletaan avointa koordinointimenetelmää suunniteltaessa ja kehitettäessä elinikäistä oppimista sekä tieto- ja osaamisyhteiskunnan kaikkia osa-alueita (uusia aloja) ja eurooppalaista koulutusalan tutkimuksen tieteellistä instituuttia. Tämän eurooppalaisen instituutin tulisi käsitellä koulutuksen kehittämistä koskevia kysymyksiä. Instituutti voi tarjota jäsenvaltioille tärkeitä Eurooppaa koskevia tietoja ja auttaa sitä kautta käymään objektiivista keskustelua. Komitea huomauttaa, että koulutusalaa koskevat EU:n toimet hyväksytään paikallisyhteisöissä helpommin, jos ne koskevat uusia koulutuksen aloja ja jos niitä tukevat tieteelliset todisteet. Sitä vastoin perinteisiä koulutuksen aloja koskevia toimia ei useinkaan hyväksytä, ellei niihin liitetä tieteellisiä todisteita. 2.5. Komitea kiinnittää erityistä huomiota sellaisen Euroopan koulutusalueen luomiseen, joka on tuoreimman kehityksen valossa sisällöltään entistä monimuotoisempi ja josta tehdään oppimisen ja kulttuurin eurooppalainen alue. Komitea liittäisi siihen sekä koulutuksen eurooppalaisen ulottuvuuden että Euroopan kansalaisia koskevat koulutukselliset haasteet ja prosessit. Näin ollen elinikäinen oppiminen ja kansalaisten perehdyttäminen - ikään katsomatta - tietoyhteiskunnan logiikkaan ja mekanismeihin kuuluvat olennaisesti tällaiseen alueeseen. Monimuotoisen maailmanlaajuistumisen synnyttämän uuden todellisuuden omaksuminen ja tiedostaminen kaikkien kansalaisten keskuudessa kuuluu niin ikään tähän alueeseen, samoin kuin hankala mukautumisprosessi kansalaisen totuttautuessa uuteen elämänrytmiin ja nykyteknologian pakottamien muutosten vauhtiin. Tuohon alueeseen sisältyy myös ajatus siitä, että Euroopan kansalainen joutuu omaksumaan uuden kulttuurin, Euroopan yhdentymisen synnyttämän kulttuurin, joka omia historiallisia juuriaan unohtamatta muokkaa uuden vuosituhannen Eurooppaa ja eurooppalaisia. 2.5.1. Oppimisen ja kulttuurin eurooppalaisen alueen suhde vastaaviin kansallisiin ja alueellisiin alueisiin ei voi olla kilpailusuhde, vaan sen on perustuttava täydentävään ja dialektiseen yhteistyöhön. Yhteisten tavoitteiden asettaminen ja keinot niiden saavuttamiseksi, hyvien käytäntöjen vaihto, opettajien ja oppilaiden liikkuminen, verkottaminen, laadunarviointi ja vertailukelpoiset tilastot sekä sähköinen viestintä ovat kysymyksiä, jotka mahdollistavat kansallisten koulutuspolitiikkojen kohtaamisen ja samalla muodostuvat lähentymisen tilan koulutuksen alalla suoritettavia yhteisiä valintoja varten eurooppalaisen ulottuvuuden tai tason osalta sekä yhteisesti toteutettavia toimia silmällä pitäen (sisältö). 2.5.2. Komitean mielestä tässä tilanteessa olosuhteet ovat nyt suotuisat ja unioni voisi edetä opetusalalla toteuttamissaan strategisissa toimissa (oppimisen ja kulttuurin eurooppalaisen alueen luonteen ja sisällön määrittelyssä). Siksi on tarpeen, että kaikki asianosaiset kaikilla tasoilla aloittaisivat perusteellisen ja hyvin valmistellun vuoropuhelun, joka on jo käynnistetty Lissabonissa tehdyin päätöksin ja johon komitea on valmis ottamaan osaa. 3. Erityisiä huomioita ja ehdotuksia 3.1. Komitea on päätynyt edellä mainitun vuoropuhelun sekä Eurooppa-neuvostossa ja neuvostossa tapahtuneen viimeisemmän kehityksen samoin kuin laadittujen asiakirjojen perusteella erityisesti seuraaviin ehdotuksiin: 3.1.1. Komitea ehdottaa suoraa ja kokonaisvaltaista toimintaa tavoitteiden saavuttamiseksi ja Lissabonin, Santa Maria da Feiran ja Nizzan Eurooppa-neuvostojen päätösten täytäntöön panemiseksi. Jäsenvaltioiden koulutusalan toimijoille ja Euroopan kansalaisille tiedottaminen on tärkeintä tässä toiminnassa. Komitea katsoo, että ensisijaisesti komission pitäisi vastata hyvin suunnitellusta ja integroidusta tiedotuskampanjasta. Nykyisen koulutusyhteisön toimijat (opettajat, vanhemmat, opiskelijat ja oppilaat), työmarkkinaosapuolet ja yleisemmin sanottuna järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta voivat tuoda merkittävän panoksen tiedotuskampanjaan. 3.1.2. Komitea ehdottaa, että täsmennettäisiin tiettyjä tavoitteita, rooleja ja toimivaltuuksia. Ylipäätänsä on viipymättä ja entistä tehokkaammin inventoitava, kartoitettava ja kansanomaistettava - elinikäisen oppimisen tavoitteita - uusia tärkeitä taitoja - keinoja tutkintojen tunnustamiseksi, sekä - määriteltävä rooli, joka pitää antaa sanan laajassa merkityksessä uudelle koululle "paikallisena oppimisen monitoimikeskuksena"(21) - lisäksi on määriteltävä korkeakouluopetuksen uusi tehtävä ja päätettävä yleisistä puitteista, joissa olisi vastedes tarkoitus kehittää koulutuksen eri ulottuvuuksia. 3.1.2.1. Komitea puolustaa elinikäistä oppimista koskevia tarkoin määriteltyjä ajatuksia, sillä se katsoo, että elinikäinen oppiminen on avainasemassa perehdytettäessä Euroopan kansalaisia tietoyhteiskunnan(22), uusien tekniikoiden ja "uuden talouden" logiikkaan. Komitea edellyttää, että elinikäinen oppiminen vastaa tarpeeseen sopeutua uuteen yrittäjähenkeen ja auttaa kehittämään uusia sosiaalisia taitoja. Komitea on lisäksi sitä mieltä, että elinikäisen oppimisen ansiosta voidaan järkevästi vastata edellä mainittujen haasteiden synnyttämään ongelmaan, joka koskee uutta elämänrytmiä, toimintatahtia ja -logiikkaa. Euroopan nykyinen työikäinen väestö voi nimittäin tuoda elinikäisen oppimisen yhteydessä oman panoksensa poliittisen, taloudellisen, sosiaalisen ja teknologisen kehityksen muokkaamiseen maailmassa. 3.1.2.2. Komitea ehdottaa, että kehitetään joukko uraauurtavia, nykyisiä esikuvia pitemmälle meneviä eurooppalaisia pilottitoimia, jotka koskevat kokemustenvaihtoverkostoja, ohjelmistoja, kesävaihto-ohjelmia, nykyisten eurooppalaisten koulutusjärjestelmien hyödyntämistä jne. 3.1.2.3. Koulun nykyisen roolin ja monitahoisuuden osalta komitea korostaa sen tehokkuuden rajallisuutta. Komitea korostaa, ettei koulu voi ratkaista kaikkia yhteiskunnan ongelmia. Tätä taustaa vasten komitea ehdottaa uudenlaista koulua: - koulun on oltava demokraattinen, osallistuva ja edistyksellinen toimintansa suunnittelussa; - koulun on tehokkaasti toteutettava tätä suunnittelua; - koulun on oltava kokonaisvaltainen ja monipuolinen sikäli, että se puhuttelee kaikkia sijaintipaikkansa kansalaisia koko heidän elinikänsä ajan auttamalla täyttämään heidän henkilökohtaisiin ja ammatillisiin saavutuksiinsa liittyvät tarpeet ja ottamalla erityisesti huomioon erityistarpeet ja monimuotoisuuden; - koulun on oltava joustava ja valmis sopeutumaan dynaamisesti kaikenlaisten nykymuutosten rytmiin; - koulun on oltava innovatiivinen tieteellisessä tutkimuksessa ja ongelmien ratkaisussa; - koulun on osoitettava yrittäjähenkeä solmimissaan yhteistyösuhteissa työmarkkinoihin, työllisyyteen ja yrittäjähengen edistämiseen liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi; - koulun on oltava houkutteleva, jotta kansalaiset (erityisesti henkilöt, joilla on erityistarpeita) tuntisivat kiinnostusta siihen, ja jotta se vetäisi puoleensa pedagogisesti lahjakkaita henkilöitä; - koulun on kiinnitettävä huomiota viestintään, sillä koulun tavoitteena olisi oltava unionin sisäisen tiedonvaihdon, yhteyksien ja verkottamisen jatkuva lisääminen; koulun on oltava tietopohjainen siinä mielessä, että sen olisi kyettävä omaksumaan logiikka ja menetelmät, jotka koskevat jatkuvaa tutkimusta ja taitotiedon validiteetin valvontaa; koululla on oltava myös informatiivinen rooli, jotta se voisi tiedottaa jatkuvasti ja oikein koulutukseen liittyvistä asioista kansalaisille, joiden kanssa se on tekemisissä; - koululla on oltava paikallinen ja alueellinen rooli, jotta se voi luoda suoria yhteyksiä paikallisiin yhteisöihin ja kansalaisiin; - koululla on oltava myös kansallinen rooli, jotta se voi suojella, vaalia ja kehittää eri kansakuntien kulttuurin ja sivilisaation tunnuspiirteitä; - koulun on oltava eurooppalainen siinä mielessä, että se osallistuu koulutuksen alalla tätä nykyä toteutettaviin toimiin ja sen suunnitteluun ja että se lisäksi vaalii, hyödyntää ja säilyttää eurooppalaisia arvoja, Euroopan sosiaalisia saavutuksia ja sen rakennustyön historiaa (yhdentymisen alkuperäiset syyt, EU:n toiminta, unionin noudattama politiikka sekä kansalaisten asema, velvollisuudet ja oikeudet). 3.1.2.4. Komitea tekee seuraavia huomioita koulutuksen eri muotojen ja ulottuvuuksien rajoista ja sisällöstä: - Komitea katsoo, että elinikäisen oppimisen täytyy liittyä tiiviisti virallisessa koulutusjärjestelmässä annettavaan lopetukseen. Tästä seuraa erityisesti, että virallinen koulutus ei ole enää ajallisesti rajattu ja että elinikäisen oppimisen järjestämiseen velvoitetaan poliittisesti. Tämä merkitsee myös sitä, että pakollisen opetuksen ja elinikäisen oppimisen välinen suhde säilyy ja että niillä on edelleen dialektinen yhteys toisiinsa. - Komitea arvioi niin ikään, että esikouluopetus on ensimmäinen hyvin tärkeä osa muodollista koulujärjestelmää ja että oppivelvollisuuden tulee - esikoulujaksoa lukuun ottamatta - vastata uusia tavoitteita. Opetukseen on syytä lisätä taitoja ja aineita, jotka ovat tulleet välttämättömiksi uusien haasteiden (tietoyhteiskunnan, uuden talouden ja Euroopan muuttuneen todellisuuden jne.) vuoksi. Samaan yhteyteen on syytä lisätä myös toiminnallisen ja ATK-lukutaidottomuuden torjunta, jotta voidaan taata elinikäisen oppimisen moitteeton toteutuminen. - Komitea katsoo, että erityisopetusta tarvitsevien lasten opetus tulisi aloittaa lasten ikään katsomatta heti, kun sitä edellyttäviä seikkoja ilmenee tai kyseinen vaara havaitaan. 4. Suositukset Viimeaikaisten eurooppalaista koulutusta koskevien merkittävien päätösten puitteissa sekä nojautuen - komiteassa edustettuina olevilta talous- ja yhteiskuntaelämän organisaatioilta saatuihin viesteihin sekä - koulutusalaa koskeviin aiempiin lausuntoihinsa TSK suosittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle seuraavaa. 4.1. Komitea kehottaa jatkamaan ja vahvistamaan toimia, jotka tähtäävät todellisen eurooppalaisen koulutus- ja kulttuurialueen kehittämiseen. Eurooppalainen koulutus- ja kulttuurialue hyödyntäisi myönteisellä tavalla Euroopan monimuotoisuutta muuntamalla sen täydentävyydeksi, muovaisi Euroopassa vastedes ehdottoman välttämätöntä poliittista tietoisuutta ja toimisi jäsenvaltio- ja aluetason koulutus- ja kulttuurialueiden kanssa yhteistyössä, vuorovaikutuksessa ja niitä täydentäen. Tällaisen alueen luominen on selvästikin välttämätön ennakkoehto Euroopan talouden suorituskyvyn ja tuotantotehon parantamiselle. Avoimen koordinointimenetelmän ja säännöllisesti tehtävien vertailevien arviointien puitteissa komitea suosittaa, että eurooppalainen koulutus- ja kulttuurialue käsittäisi - Euroopan yhdentymiseen sekä Euroopan kansalaisuutta koskevan tietoisuuden kehittymiseen liittyvät alat - uudet koulutuksen alat, kuten elinikäinen oppiminen sekä tietoyhteiskuntaa ja uutta taloutta koskevat kysymykset. 4.2. Komitea kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota siihen tapaan, jolla tällainen eurooppalainen koulutus- ja kulttuurialue toteutetaan. Komitea kehottaa myös ottamaan huomioon, että sekä yksittäisten henkilöiden että paikallisyhteisöjen ajattelutavassa tarvittavat muutokset ovat suuria. Komitea kehottaa niin ikään huolehtimaan siitä, että Euroopan kehitys kohti osaamisyhteiskuntaa ja uutta taloutta on tietoista ja yksimielistä. Koulun uudenaikaistaminen merkitsee komitean mielestä ennen kaikkea koulun uudelleenorientointia niin, että se voi vastata kansalaisten ja yhteiskunnan tämänhetkisiin tarpeisiin, joita Euroopan yhdentyminen, maailmanlaajuistuminen, uusi teknologia ja työllistettävyyden edellytykset aiheuttavat. 4.3. Komitea suosittaa, että koulutuksen alalla kiinnitetään erityistä huomiota liikkuvuuteen sen kaikissa muodoissa (virtuaalinen tai todellinen liikkuvuus, opettajien, oppilaiden ja opiskelijoiden liikkuvuus, uusien ajatusten ja hyvien käytänteiden liikkuvuus) ja asetetaan se tärkeysjärjestyksessä etusijalle. Nizzan Eurooppa-neuvoston toimintasuunnitelma ja päätöslauselma ovat erittäin tärkeä askel tähän suuntaan. Niiden ansiosta voidaan vahvistaa jo olemassaolevia yhteyksiä ja myös luoda uusia siltoja jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmien välille. Komitean mielestä lopullisena tavoitteena koulutusalan liikkuvuuden esteiden poistamisessa on oltava se, että jokainen EU:n kansalainen voi, vaikka lyhyenkin aikaa, opiskella jossain muussa EU-maassa kuin synnyinmaassaan. Komitean mielestä tästä on tultava jokaisen Euroopan unionin kansalaisen oikeus. 4.4. Komitean mielestä elinikäinen oppiminen on avainasemassa kansalaisten perehdyttämisessä tietoyhteiskuntaan, uuteen teknologiaan yleensä sekä uuteen talouteen. Tässä yhteydessä komitea suosittaa, että komission tiedonantoa elinikäisestä oppimisesta hyödynnetään mahdollisimman paljon yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa. Komitea kehottaa myös kehittämään mahdollisimman nopeasti paikallisia oppimisen monitoimikeskuksia palvelemaan edellä mainittujen tavoitteita. 4.5. Komitean mielestä "eLearning"-aloite on EU:n tärkein hanke kansalaisten perehdyttämiseksi digitaaliaikaan. Sen tavoitteena on erityisesti edistää Internetin käyttöä, verkottaa koulutusjärjestelmiä ja kehittää virtuaalista liikkuvuutta. Komitea kehottaa myös poistamaan mahdollisimman nopeasti esteet, jotka haittaavat tämän aloitteen tehokasta kehitystä. Tällaisista esteistä tärkeimpiä ovat infrastruktuurin kustannukset ja laadulliset puutteet, yhteyksien hinnat, virtuaalisen sisällön ongelmat sekä Internetin kielitilanne. 4.6. Komitea katsoo, että ehdotetussa muodossaan vertailevaan arviointiin perustuva avoin koordinointimenetelmä on prosessi, joka vaikuttaa myönteisesti ja stimuloivasti dynaamisen eurooppalaisen koulutus- ja kulttuurialueen luomiseen. Komitea kehottaa kuitenkin kiinnittämään erityistä huomiota tietojen pätevyyteen ja vertailtavuuteen. 4.7. Riippumatta koulutuksen eurooppalaista ulottuvuutta ja eurooppalaista koulutus- ja kulttuurialuetta koskevista kysymyksistä komitea korostaa, että humanismin yleisten arvojen on jatkossakin oltava koulutuksen ohjenuorana. Komitea suosittaa, että kaikki koulutuksen suunnittelua koskevat valinnat sovitetaan yhteen näiden periaatteiden kanssa. 4.8. Komitea korostaa koulutuksen merkitystä Euroopan yhdentymiskehityksessä ja kehottaa kaikin keinoin pyrkimään siihen, että koulutus on vastedeskin tärkeässä asemassa EU:n politiikassa ja talous- ja yhteiskuntaelämässä. Tämän varmistamiseksi eurooppalaisen koulutuksen kehittämisestä 21. vuosisadalla on käytävä avointa, jatkuvaa ja merkityksellistä vuoropuhelua, johon voivat osallistua kaikki: niin EU:n toimielimet, jäsenvaltiot kuin ehdokasvaltiotkin; työmarkkinaosapuolet ja kaikenlaiset muut talous- ja yhteiskuntaelämän etujärjestöt; koulutuksen asiantuntijat ja myös kaikki muut aktiiviset EU:n kansalaiset. Myös talous- ja sosiaalikomitea on omalta osaltaan valmis osallistumaan siihen. Bryssel 1. maaliskuuta 2001. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Göke Frerichs (1) Talous- ja sosiaalikomitea päätti 27. toukokuuta 1999 työjärjestyksensä 26 artiklan nojalla laatia tiedonannon aiheesta "Koulutuksen eurooppalainen ulottuvuus: luonne, sisältö ja tulevaisuuden näkymät". Asian valmistelusta vastannut "Työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus" -jaosto hyväksyi 13. kesäkuuta 2000 neuvottelujen jälkeen yksimielisesti valmisteluryhmän laatiman tiedonannon aiheesta (Esittelijä oli Christoforos Koryfidis ja apulaisesittelijä Bernd Rupp). Täysistunnossa hyväksyttiin 13. heinäkuuta 2000 pidetyssä kokouksessa edellä mainitun jaoston päätös ja päätettiin toimittaa tiedonanto EU:n muille toimielimille. (2) UNESCOn koulutusraportti 2000-lukua varten - johdannon on laatinut Jacques Delors. (3) Lissabonin Eurooppa-neuvosto (23. ja 24. maaliskuuta 2000), puheenjohtajavaltion päätelmät - http://ue.eu.int/council/off/conclu/mar2000/index.htm (kohta 5) Ks. myös aihetta koskeva TSK:n lausunto (CES 244/2000, kohdat 5 ja 8), joka laadittiin Lissabonin huippukokousta varten. (4) Sama asiakirja kuin ed., kohta 25. (5) Sama asiakirja kuin ed., kohta 26. (6) Sama asiakirja kuin ed., kohta 27. (7) Yksityiskohtaiset tiedot löytyvät kohdasta 13. (8) Sama asiakirja kuin ed., kohta 27 sekä 8. kesäkuuta 2000 kokoontunut koulutusneuvosto. (9) Katso 8. kesäkuuta 2000 pidetyn koulutusneuvoston 2270:nnes lehdistötiedote. (10) Santa Maria da Feirassa 19.-20. kesäkuuta 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, kohta 32. http://europa.eu.int/council/off/conclu/june2000/june2000_fi.pdf. (11) Katso Ranskan puheenjohtajakauden prioriteetit, 1 kohdan toinen luetelmakohta. http://presidence.europe.fr/pfue/static/acces3.htm. (12) Ks. SEC(2000) 1832. (13) http://www.ces.eu.int/en/org/fr_org_6_sections.htm. (14) http://www.ces.eu.int/en/org/fr_org_6_sections.htm. (15) Sama asiakirja kuin ed., kohta 3.1. (16) Sama asiakirja kuin edellä. (17) Ks. tämän lausuntoluonnoksen johdanto-osan kohdat 1.3, 1.3.1 ja 1.3.2. (18) Katso Lissabonin Eurooppa-neuvoston (23. ja 24. maaliskuuta 2000) päätelmät, kohdat 26 ja 29. (19) Sama asiakirja kuin ed., kohta 26. (20) "Työllisyys, talousuudistus ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus" - EYVL C 117, 26.4.2000. "Eurooppalainen yhteistyö: kouluopetuksen laadunarviointi" - EYVL C 168, 16.6.2000. (21) Katso Lissabonin Eurooppa-neuvoston (23. ja 24. maaliskuuta 2000) päätelmät, kohta 26, kolmas luetelmakohta. (22) EYVL C 117, 26.4.2000.