[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |

Bryssel 25.2.2010

KOM(2010)60 lopullinen

KOMISSION VUOSIKERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

jäsenvaltioiden toimista vuonna 2008 kalastuskapasiteetin ja kalastusmahdollisuuksien välisen kestävän tasapainon saavuttamiseksi

[SEK(2010)146] [SEK(2010)147]

SISÄLLYSLUETTELO

KOMISSION VUOSIKERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE jäsenvaltioiden toimista vuonna 2008 kalastuskapasiteetin ja kalastusmahdollisuuksien välisen kestävän tasapainon saavuttamiseksi

1. Johdanto 3

2. Yhteenveto jäsenvaltioiden vuosikertomuksista 3

3. Kalastuskapasiteetin hallinnointisääntöjen noudattaminen - kokonaistulokset 8

3.1. Eurooppaan rekisteröityä laivastoa (syrjäisimmille alueille rekisteröityjä aluksia lukuun ottamatta) koskevat tulokset 8

3.2. Syrjäisimmille alueille rekisteröityjä laivastoja koskevat tulokset 9

4. Komission päätelmät 9

JOHDANTO

Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle vuosittain ennen 1. toukokuuta kertomus niiden edellisen vuoden aikana toteuttamista pyrkimyksistä saavuttaa laivaston kapasiteetin ja käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien välinen kestävä tasapaino[1]. Jäsenvaltioiden kertomukset löytyvät Europa-palvelimen sivuilta[2]. Komissio on kyseisten kertomusten ja EU:n kalastuslaivastorekisterissä olevien tietojen perusteella laatinut vuotta 2008 koskevan yhteenvedon, joka esiteltiin tieteellis-teknis-taloudelliselle kalastuskomitealle (STECF) ja kalastus- ja vesiviljelyalan komitealle. Komissio esittää tässä kertomuksessa neuvostolle ja Euroopan parlamentille jäsenvaltioiden kertomuksia koskevan yhteenvedon sekä teknisen liitteen (SEC(2010) 146) ja edellä mainittujen komiteoiden lausunnot (SEC(2010) 147). Teknisessä liitteessä esitetään yksityiskohtaisia huomioita kapasiteetin hallinnoinnista[3] sekä taulukkoja ja kaavioita EU:n kalastuslaivaston yleisistä kehityssuuntauksista ja lisäys/poisto -järjestelmän noudattamisesta jäsenvaltioissa. Tämän lisäksi seuraavat tiedot löytyvät Europa-palvelimen sivuilta englanniksi:

- säännösten noudattamista yksittäisissä jäsenvaltioissa koskevat yksityiskohtaiset tulokset,

- kullakin unionin syrjäisimmällä alueella saadut tulokset,

- jäsenvaltioiden kertomukset.

YHTEENVETO JÄSENVALTIOIDEN VUOSIKERTOMUKSISTA

Tänä vuonna ainoastaan yhdenksän jäsenvaltiota toimitti kertomuksensa ajoissa; muut kertomukset viivästyivät yhdestä kahteentoista viikkoon. Näistä viivästyksistä huolimatta komissio esitti yhteenvetokertomuksen edellä mainituille komiteoille 31. heinäkuuta 2009 mennessä. Lisättäköön, että vaikka monet jäsenvaltiot noudattivat kertomukselle asetuksen (EY) N:o 1438/2003 13 artiklassa vahvistettua rakennetta, toimitettujen tietojen laatu ei ollut aina riittävä tämän kertomuksen tarpeisiin.

Tässä kertomuksessa esitetään yhteenveto jäsenvaltioiden toimittamista tiedoista, jotka koskevat niiden kalastuslaivastoja, nykyisten järjestelmien vaikutusta pyyntiponnistuksen vähentämiseen sekä lisäys/poisto -järjestelmän noudattamista jäsenvaltioissa.

Auttaakseen jäsenvaltioita laatimaan yhdenmukaisen ja hyvin perustellun analyysin niiden laivastojen ja käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien välisestä tasapainosta komissio on yhteistyössä STECF:n kanssa laatinut suuntaviivat kalastuskapasiteetin ja kalastusmahdollisuuksien välisen tasapainon analysoinnin parantamiseksi. Vuoden 2007 kertomuksissa vain muutama jäsenvaltio sovelsi suuntaviivoja. Vuoden 2008 kertomuksissa suuntaviivoja käytettiin enemmän, ja 12 maata käytti laskelmissaan ja tulkinnoissaan kaikkia suositettuja indikaattoreita tai ainakin osaa niistä. Joissakin tapauksissa toimitetut laskelmat viittaavat huomattavaan ylikapasiteettiin. Suuntaviivojen käytöstä ja indikaattoreista on tarkempi selvitys komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa.

Belgia: Belgian kertomuksessa sovellettiin suuntaviivoja maan tärkeimmän laivastonosan eli puomitroolarien osalta. Kapasiteetin alhainen käyttöaste ja sijoitetun pääoman negatiivinen tuotto viittaavat 12–24 -metristen alusten osalta jonkinasteiseen liikakapasiteettiin; toisaalta 24–40 -metristen alusten osalta kapasiteetin käyttöaste oli suurempi ja investoinnit olivat kannattavia. Vetoisuus väheni hieman vuonna 2008 ilman julkista tukea. Euroopan kalatalousrahaston (EKTR) kauden 2007–2013 toimintaohjelman mukaisesti Belgia pyrkii laatimaan kaudella 2009–2010 laivaston mukauttamisohjelman, jota sovelletaan puomitrooleilla kalastavaan suureen laivastonosaan (koneteho yli 221 kW). Puomitrooleilla kalastavan 24–40 -metristen alusten laivastonosa käytti punakampelan ja merianturan kiintiöitään tehokkaasti kaikilla alueilla aluetta VIIa lukuun ottamatta. Kertomuksen mukaan kapasiteetin alhainen käyttöaste kyseisellä alueella johtuu muista tekijöistä (kansallisen kiintiön korottaminen vaihtojen vuoksi, korkeat polttoainekustannukset ja alusten romuttaminen vuonna 2006).

Bulgaria: Bulgarian laivastosta 96 % on pieniä aluksia. Kaikkiaan 2 547 aluksesta 1 820 alusta ilmoitettiin passiivisiksi vuonna 2008. Laivastoon lisättiin kaksi alusta ennen liittymistä tehdyn hallinnollisen päätöksen perusteella. Bulgarian kertomuksessa sovellettiin suuntaviivoja. Tekninen indikaattori osoittaa alhaista kapasiteetin käyttöastetta kaikkien laivastonosien suhteen. Heikoimmat tulokset olivat alle 6-metrisillä aluksilla, ja Bulgaria aikoo ryhtyä toimiin tämän laivastonosan tilanteen parantamiseksi. Bulgarian laivastoon ei sovelleta pyyntiponnistuksen mukautusohjelmaa. Kiintiöjärjestelmää sovelletaan vain kahteen pääasialliseen kohdelajiin, piikkikampelaan ja kilohailiin.

Tanska: Suuntaviivoja sovellettiin Tanskan kertomuksessa 11 laivastonosaan, jotka luokiteltiin tietojenkeruuasetuksen[4] mukaisesti. Indikaattoreiden mukaan kalakantojen ja aktiivisten alusten määrän voidaan katsoa olevan tasapainossa. Ylikapasiteetti liittyy alle 12-metrisiin aluksiin. Monien laivastonosien taloudellinen suorituskyky on hyvä. Vuosina 2003–2008 Tanskan kalastuslaivaston kapasiteetti väheni 23 % vetoisuuden (GT), 22 % konetehon (kW) ja 22 % alusten määrän osalta. Vähennykset koskivat ensisijaisesti 12–24 -metristen alusten laivastonosaa. Vuoden 2008 aikana kaikkiaan 901 alusta (yhteensä 11 594 GT ja 44 238 kW) ilmoitettiin passiivisiksi. Tanskan laivastoon sovelletaan liitteen II toimenpiteitä osana turskan elvytyssuunnitelmaa, ja kalastuspäivien kokonaismäärää vähennettiin 48 % ja alusten lukumäärää 41 % vuoden 2003 tasoihin nähden.

Saksa: Saksan kertomuksessa ei sovellettu suuntaviivoja. Sen sijaan laivastonosittain toteutetussa kalastuskapasiteetin ja kalastusmahdollisuuksien välisen tasapainon arvioinnissa käytettiin kvalitatiivista biologista lähestymistapaa. Kertomuksessa tarkasteltiin, noudattiko kunkin laivastonosan kapasiteetin kehityssuuntaus asianomaisten tärkeimpien kantojen runsauden ja kalastustason suuntauksia. Pienimuotoisen rannikkokalastuksen laivastonosasta poistettiin 30 alusta, puomitroolareiden laivastonosasta 9 alusta (luettelo I+II) ja sinisimpukoita ja muita kuin kiintiölajeja kalastavasta laivastonosasta niin ikään 9 alusta. Passiivisia pyydyksiä käyttävien alle 12-metristen alusten lisäykset sekä troolareiden ja puomitroolarien laivastonosan lisäykset johtivat kuitenkin laivaston kokonaiskapasiteetin lievään kasvuun (GT +0,1 %, kW +0,26 %). Kertomuksen mukaan pyyntiponnistuksen vähentämisohjelmilla oli vain vähän vaikutusta laivaston pienenemiseen, eikä määrällisiä vaikutuksia ole ilmoitettu.

Viro: Viron kertomuksessa suuntaviivoja sovellettiin osittain. Tekninen indikaattori osoittaa selkeää ylikapasiteettia yli 12-metristen troolareiden laivastonosassa. Raportointijaksolla laivastonosaan lisättiin 7 ja sieltä poistettiin 7 alusta ilman julkista tukea. Itämerellä, NAFO- ja NEAFC-sääntelyalueilla ei vuonna 2008 otettu käyttöön yhtään uutta monivuotista hoito- ja elvytyssuunnitelmaa. Viron Itämerellä toimivaan laivastoon sovellettiin Itämeren turskan elvytystoimenpiteitä. Kertomuksessa ei kuitenkaan arvioitu näiden toimenpiteiden vaikutuksia.

Kreikka: Kreikan kertomuksessa toimitettiin laskelmat joistakin suuntaviivoissa suositetuista indikaattoreista. Maantieteellisellä osa-alueella (GSA) 22–23, alukselta vedettävien nuottien käyttö väheni huomattavasti vuonna 2008 (12–24 metrin alukset), kun taas rannikkoalusten (12–24 metrin alukset) käyttö kasvoi. Kurenuotta-alusten laivastonosassa (12–24 metrin alukset) on osa-alueella 20 ollut kapasiteetin alikäyttöä viimeisten vuosien aikana. Kapasiteetin vähennyksiä korvattiin julkisella tuella vuonna 2008, ja käytöstä poistettiin yhteensä 1 807 GT and 6 769 kW.

Espanja: Espanjan kertomuksessa ei sovellettu suuntaviivoja, eikä siinä arvioitu laivaston kapasiteetin ja kalastusmahdollisuuksien välistä tasapainoa. Vuonna 2008 otettiin pois käytöstä 1 736 alusta (12 803 GT), mutta ainoastaan 25 alusta (2 408 GT) poistettiin laivastosta julkisilla varoilla. Laivastoon lisättiin vuonna 2008 141 alusta (2 958 GT). NAFO-alueella sovellettavan grönlanninpaltaan elvytyssuunnitelman vuoksi kyseistä lajia pyytävän Espanjan laivaston kalastuspäivien lukumäärää vähennettiin vuonna 2008 84 % vuoteen 2003 nähden. Eteläisen kummeliturskan ja keisarihummerin elvytyssuunnitelman tuloksena kyseisen laivaston pyyntiponnistusta on vähennetty vuosittain 10 %, ja kalastuspäivien lukumäärä on laskenut vuoden 2005 260 päivästä 194 päivän enimmäismäärään vuonna 2008.

Ranska: Ranskan kertomuksessa ei sovellettu suuntaviivoja. Kertomuksessa annetaan yhteenveto kansallisista, kansainvälisistä ja EU:n hallinnointitoimenpiteistä, kuten TACeista ja kiintiöistä, joita sovelletaan Ranskan laivastoon. Kertomuksessa ei kuitenkaan arvioitu laivaston koon ja sille myönnettyjen kalastusmahdollisuuksien välistä tasapainoa. Marraskuussa 2007 aloitettujen käytöstäpoistamisohjelmien tuloksena 169 alusta (10 175 GT ja 40 779 kW) on romutettu. Vuonna 2008 aloitettu käytöstäpoisto-ohjelma on käynnissä, ja se koskee 220:a alusta.

Irlanti: Irlannin kertomuksessa ei sovellettu suuntaviivoja, eikä siinä arvioitu laivaston kapasiteetin ja kalastusmahdollisuuksien välistä tasapainoa. Siinä todetaan kuitenkin, että monet kohteena olevat kannat ovat turvallisten biologisten rajojen alapuolella. Vähärasvaisia kaloja pyytävän laivaston käytöstäpoistamisohjelma saatettiin päätökseen vuonna 2008, ja sen tuloksena laivastosta poistettiin 6 900 GT ja 19 000 kW. Irlannin laivastoon sovelletaan TAC- ja kiintiöasetuksen liitteen II mukaista pyyntiponnistuksen vähentämisohjelmaa sekä läntisten vesialueiden järjestelmää. Kantojen elvytyssuunnitelmien soveltamisalaan kuuluvat kalastukset (ICES-alueilla VIa ja VIIa) ovat luonteeltaan hyvin erilaisia. Pyyntiponnistuksen rajoittamisjärjestelmien vaikutusta on sen vuoksi Irlannin viranomaisten mukaan vaikeaa arvioida.

Italia: Italian kertomuksessa sovellettiin suuntaviivoja. Indikaattorit esitetään ensiksi kansallisella tasolla. Tekninen indikaattori osoittaa korkeata käyttöastetta troolareiden ja puomitroolareiden osalta, kun taas keskisyvän veden troolareiden, kurenuotta-alusten ja pohjahara-alusten osalta käyttöaste on alhainen. Lisäksi on suoritettu indikaattorin aluekohtainen analyysi, jossa eri maantieteelliset alueet esitetään "liikennevalojärjestelmää" käyttäen. EKTR-ohjelmaan sisältyy useita suunnitelmia kalakantojen tasapainon palauttamiseksi asteittain, ja näihin suunnitelmiin on nivelletty osana EU:n säilyttämistoimenpiteitä toteutettavia kansallisia hoitosuunnitelmia. Suunnitelmilla pitäisi saada aikaan 3–30 %:n suuruisia pyyntiponnistuksen vähennyksiä. Nykyisestä kapasiteetista 13 % (27 300 GT) on tarkoitus poistaa käytöstä vuosina 2007–2015. Vuosina 2007 ja 2008 poistettiin julkisella tuella käytöstä yhteensä 11 008 GT ja 47 716 kW.

Kypros: Kyproksen kertomuksessa ei arvioitu kapasiteetin ja kalastusmahdollisuuksien välistä tasapainoa, eikä ehdotettuja suuntaviivoja sovellettu. Laivastosta poistoja ei ollut vuonna 2008, lukuun ottamatta yhtä alusta, joka ilmoitettiin hävitetyksi. Kyproksen kalastuksessa ei sovellettu pyyntiponnistuksen vähentämisohjelmaa.

Latvia: Latvian kertomuksessa ei sovellettu suuntaviivoja. Avomerilaivaston osalta kapasiteetin katsotaan kuitenkin olevan tasapainossa käytettävissä olevien kiintiöiden kanssa. Itämeren laivastosta on tarkoitus poistaa käytöstä 70 alusta, pienimuotoista kalastusta harjoittavasta laivastosta 110 alusta ja muissakin laivastonosissa on kaudeksi 2007–2013 suunnitteilla vähennyksiä. Vuonna 2008 romutettujen alusten lukumäärästä ei annettu tietoja. Laivastosta on poistettu 1. toukokuuta 2004 alkaen 139 alusta, joista 110 romutettiin julkisella tuella. Latvian laivastoon sovellettiin Itämerellä toteutettavia elvyttämistoimenpiteitä, ja suurin osa poistetuista aluksista pyyti turskaa. Turskakantojen heikko tila, vanhentuva kalusto ja polttoainekustannusten kasvu ovat saaneet alusten omistajat hakemaan käytöstäpoistamispalkkioita.

Liettua: Liettuan kertomuksessa sovellettiin suuntaviivoja turskakantoja hyödyntävien laivastonosien osalta. Tiedot esitetään käyttämällä "liikennevalojärjestelmää", joka osoittaa, ettei turskaa pyytävän laivaston ja turskakantojen välillä ole tasapainoa. Kertomuksen mukaan pelagisia kantoja ja lohta pyytävän laivaston kapasiteetti on tasapainossa kalastusmahdollisuuksien kanssa. Pyyntiponnistuksen ja kalastusmahdollisuuksien välinen tasapaino on määrä saavuttaa Liettuan vuosia 2008–2009 koskevalla pyyntiponnistussuunnitelmalla, jonka tärkeimpiä toimia ovat kalastuskapasiteetin sääntely Itämeren rannikkoalueilla ja pohjatroolauksen sääntely NAFO:n ja NEAFC:n sääntelyalueilla. Liettua aikoo vähentää avomerialusten kapasiteettia 1,2 % ja rannikkokalastusalusten kapasiteettia 44 % EKTR:n avulla.

Malta: Maltan kertomuksessa sovellettiin suuntaviivoja. Tekninen indikaattori osoittaa laivaston alhaista käyttöastetta. Aktiivisten pyydysten (troolarit) käyttö on laskussa ja passiivisten alusten käyttökapasiteetti on jokseenkin vakaa. Kertomuksen mukaan laivaston kapasiteetti on oikeassa suhteessa käytettävissä oleviin kalavaroihin, eikä sitä ole tarkoitus vähentää. Laivasto koostuu täyspäiväistä ja osa-aikaista kalastusta harjoittavista aluksista. Pituudeltaan alle 12-metriset alukset muodostavat 99 % osa-aikaista kalastusta harjoittavista aluksista ja 78 % täyspäiväistä kalastusta harjoittavista kaupallisista aluksista. Maltan laivastoon ei sovellettu pyyntiponnistuksen mukauttamisjärjestelmiä.

Alankomaat: Alankomaiden kertomuksessa sovellettiin suuntaviivoja puomitroolareiden laivastonosaan. Kalastuskuolevuus on punakampela-, meriantura- ja turskakantojen osalta vähentynyt merkittävästi. Myös taloudelliset ja sosiaaliset indikaattorit osoittivat parempaa tulosta kuin vuonna 2007, erityisesti katkarapujen vuoden 2008 hyvän hintatason vuoksi. Alankomaiden kutterilaivaston koko pieneni vuonna 2008 tuntuvasti (noin 15 %) ja myös pyyntiponnistus laski (-23,1 %). Tämä johtui hoitosuunnitelmien täytäntöönpanosta, kutterilaivaston järkeistämisestä vuonna 2008, pienempien alusten käytöstä sekä vapaaehtoisesta toiminnan tilapäisestä lopettamisesta, joka koski lähinnä suuria puomitroolikuttereita kesällä 2008 öljyn hinnan ollessa korkealla. Pohjanmeren laivastoon sovelletaan merelläolopäiviä koskevaa rajoitusta (liitteen II järjestelmä). Alankomaat suunnittelee seisovilla verkoilla harjoitettavan kalastuksen kapasiteetin rajoittamista viime vuosina tapahtuneen tasaisen kasvun vuoksi. Vuonna 2008 suuri joukko kalastajia siirtyi puomitroolikalastuksesta perinteisiin trooleihin alhaisempien polttoainekustannusten vuoksi. Pelagisesta laivastosta poistettiin yksi alus. Kertomuksen mukaan jäljellä olevan laivaston koko on kalakantojen nykyisen koon ja tilanteen kannalta oikeasuhtainen.

Puola: Puolan kertomuksessa ei sovellettu suuntaviivoja eikä arvioitu laivaston kapasiteetin ja kalastusmahdollisuuksien välistä suhdetta. Itämeren laivastosta poistettiin vuonna 2008 34 alusta julkisella tuella. Syvänmeren laivastonosasta poistettiin yksi alus mutta siihen lisättiin kaksi alusta, minkä seurauksena laivaston kapasiteetti kasvoi 15 570 GT ja 11 216 kW. Kaiken kaikkiaan Puolan laivaston kapasiteetti kasvoi hieman, mikä johtui yhden aluksen korvaamisesta ja toisen uudenaikaistamisesta ennen liittymistä tehdyn hallinnollisen päätöksen mukaisesti. Puolan kertomuksen mukaan pyyntiponnistuksen vähentämisohjelman tuloksena Itämeren laivaston merelläolopäivien määrä aleni vuonna 2008 36,1 % vuodesta 2004. Turskaa kalastavien alusten merelläolopäivien määrä aleni peräti 38 % vuosien 2004– 2008 välisenä aikana.

Portugali: Portugalin kertomuksessa ei sovellettu suuntaviivoja eikä arvioitu laivaston kapasiteetin ja kalastusmahdollisuuksien välistä suhdetta. Sosioekonomisia tietoja kuitenkin annettiin kaudelta 2003–2007. Ainoastaan yksi alus romutettiin julkisella tuella vuonna 2008. Kummeliturskan ja keisarihummerin elvytyssuunnitelman soveltamista jatkettiin vuonna 2008, mutta kapasiteetin vähennyksistä ei kuitenkaan ilmoitettu. Pyyntiponnistus kuitenkin laski 30 % vuoden 2007 tasoon nähden. Vuonna 2008 hyväksyttiin eteläisellä alueella pohjaharoilla simpukoita kalastavien alusten mukautussuunnitelma, jolla pyritään vähentämään eteläisen alueen laivaston kokoa. Vuonna 2008 saatiin viisi hakemusta, mutta mitään päätöksiä ei tehty. NAFO-alueella kalastavat alueet kuuluvat grönlanninpaltaan elvytyssuunnitelman piiriin. Näiden alusten kalastukseen käyttämä aika väheni 50 % vuoden 2003 tasoihin nähden. Syvänmeren lajeihin sovelletaan kansallisia pyyntiponnistuksen rajoittamistoimenpiteitä.

Romania: Romanian kertomuksessa ei sovellettu suuntaviivoja. Kertomuksen mukaan laivaston toiminta on kuitenkin kestävää ja kalalajeja on käytettävissä riittävästi. Aluskanta on vanha ja kehnossa kunnossa. Aluksia on tarkoitus romuttaa EKTR:n ohjelmakaudella 2007–2013, mutta poistettavan kapasiteetin määrää ei ole ilmoitettu. Vuonna 2008 laivastoon lisättiin kuusi uutta alusta ennen liittymistä tehdyn hallinnollisen päätöksen perusteella, ja seitsemän alusta poistettiin ilman julkista tukea.

Slovenia: Slovenia sovelsi suuntaviivoja kertomuksessaan. Tekninen indikaattori osoittaa useimpien alusten osalta heikkoa käyttöastetta. Vuonna 2008 lisättiin yksi alus alle 12-metristen alusten laivastonosaan. Laivasto kärsii rakenneongelmista, jotka liittyvät erityisesti vanhentuneeseen alus- ja pyydyskantaan. Aluksia on tarkoitus romuttaa EKTR:n ohjelmakaudella 2007–2013, mutta poistettavan kapasiteetin määrää ei ole ilmoitettu. Slovenian laivastoon ei sovelleta pyyntiponnistuksen rajoittamisjärjestelmää.

Suomi: Suomen kertomuksessa ei sovellettu suuntaviivoja eikä arvioitu laivaston kapasiteetin ja kalastusmahdollisuuksien välistä suhdetta. Kaudella 2003–2008 kapasiteetti on vähentynyt 19 % bruttovetoisuutena (GT) ja 10 % kilowatteina (kW) ilmaistuna. Huolimatta kapasiteetin vähennyksestä Suomen laivaston kokonaispyyntiponnistus on vuodesta 2005 lähtien ollut kasvussa, ja se vakaantui vasta vuonna 2008. Kasvu on ollut suurinta pelagisten lajien kalastuksen alalla, kun taas turskankalastusta seisovilla pyydyksillä harjoittava laivastonosa vähensi pyyntiponnistustaan asteittain, ja kahden viimeisten vuoden aikana tämä laivastonosa ei ajoverkkokiellon vuoksi ole harjoittanut kalastusta lainkaan. Suomen laivastoon ei sovellettu pyyntiponnistuksen rajoittamisjärjestelmiä vuonna 2008. Suunnitteilla on vuosia 2009–2010 koskeva uusi kapasiteetin vähennysohjelma, joka kohdistuu passiivisilla pyydyksillä kalastavaan laivastonosaan lohen avomeripyynnin heikon kannattavuuden vuoksi.

Ruotsi: Ruotsin kertomuksessa sovellettiin suuntaviivoja, ja indikaattorit perustuivat vuoden 2007 tietoihin. Laivastonosien määrittely ei aina ole johdonmukaista. Biologinen indikaattori osoittaa, että kolme laivastonosaa toimii tavalla, joka ei ole kestävä. Talouskehitys oli vuonna 2007 edeltäviä vuosia parempi, mikä johtui korkeista kalan hinnoista ja hyvistä saaliista, mutta sen oletettiin laskevan vuonna 2008 polttoaineen hinnannousun ja kalan hintojen laskun vuoksi. Tekninen indikaattori osoittaa liikakapasiteettia kaikissa laivastonosissa. Eräitä Pohjanmeren, Skagerrakin, Kattegatin ja Itämeren kantoja koskevien monivuotisten hoitosuunnitelmien ja elvytyssuunnitelmien ansiosta pyyntiponnistusta on vähennetty asteittain. Ruotsi toimitti vuonna 2008 komissiolle Itämeren turskankalastuksen mukauttamissuunnitelmansa. Tähän laivastonosaan kohdistettiin erityinen romutuskampanja, joka liittyi EKTR:sta kuudelle troolarille myönnettäviin romutuspalkkioihin.

Yhdistynyt kuningaskunta: Yhdistyneen kuningaskunnan kertomus kattoi myös vuoden 2007, koska sitä ei ollut toimitettu aikaisemmin. Suuntaviivoja ei sovellettu, vaikka eräitä muita teknisiä, biologisia ja sosioekonomisia tietoja annettiinkin. Kertomuksessa ei arvioitu laivaston kapasiteetin ja kalastusmahdollisuuksien välistä suhdetta. Turskan elvytysohjelman tuloksena yli 10-metristen alusten osalta saavutettiin kilowattipäivinä ilmoitettu pyyntiponnistuksen vähennys, joka oli 43 % kaudella 2000–2008. Vuoden 2007 käytöstäpoistamisohjelma nivellettiin Englannin kanaalin länsiosan merianturakantojen elvytysohjelmaan. Yli 10-metristen alusten osalta kilowattipäivinä ilmoitettu kyseisen kalastuksen pyyntiponnistus väheni 13 % kaudella 2004–2008. Laivasto kuuluu myös läntisten vesien ja syvänmerenlajien pyyntiponnistusohjelmaan. Suurimmat pyyntiponnistuksen vähennykset kilowattipäivinä ilmaistuna saavutettiin pohjatrooleilla ja kierrenuotilla kalastavassa laivastonosassa turskan elvytyssuunnitelman tuloksena (-45 %), sekä puomitrooleilla kalastavassa laivastonosassa kalastusmahdollisuuksien vähentymisen, vuoden 2007 käytöstäpoistamisohjelman sekä suurempien polttoainekustannusten vuoksi (-61 %). Kaikki laivastonosat, mertoja ja sulkupyydyksiä käyttävää laivastonosaa lukuun ottamatta, vähensivät kapasiteettiaan kaudella 2000–2008.

KALASTUSKAPASITEETIN HALLINNOINTISÄÄNTÖJEN NOUDATTAMINEN - KOKONAISTULOKSET

Eurooppaan rekisteröityä laivastoa (syrjäisimmille alueille rekisteröityjä aluksia lukuun ottamatta) koskevat tulokset

Yhteisön laivastorekisterin mukaan EU:n laivaston kokonaiskapasiteetti väheni kahdesta perättäisestä laajentumisesta huolimatta kuusivuotiskauden 2003–2008 aikana noin 331 000 GT ja 1 123 000 kW, mikä merkitsee noin 16 %:n nettovähennystä vetoisuuden osalta ja 15 %:n nettovähennystä konetehon osalta. Kalastuslaivastosta vähennettiin noin 12 400 alusta (13,3 %).

Kaudella 2003–2007 EU-15:n laivastosta poistettiin 260 486 GT ja 989 984 kW, ja EU-10 laivastosta[5] poistettiin 70 354 GT ja 132 980 kW liittymisajankohdan (1. toukokuuta 2004) kapasiteettiin nähden. EU-10:n laivaston vähennys on kyseisten jäsenvaltioiden liityttyä EU:hun ollut suhteellisesti suurempi kuin EU-15:n laivaston vähennys kaudella 2003–2008 (24 % verrattuna 14 %:iin konetehona ilmaistuna). Romania ja Bulgaria ovat vähentäneet kapasiteettiaan noin 5 % vetoisuuden osalta ja hieman alle 1 % konetehon osalta.

Kuusivuotiskaudella 2003–2008 EU:n laivastosta (syrjäisimpiä alueita lukuun ottamatta) poistettiin julkisen tuen turvin noin 224 590 GT ja 733 119 kW; näistä 25 657 GT ja 89 024 kW poistettiin vuonna 2008.

EU:n laivaston nettovähennykset vaikuttavat yleisesti ottaen edelleenkin riittämättömiltä, kun otetaan huomioon EU:n kalastusalan yleisesti heikko tila sekä jatkuvat tekniset parannukset, jotka tasaavat kapasiteetin vähennysten vaikutuksia.

Tämän kertomuksen liitteenä olevan komission yksiköiden valmisteluasiakirjan taulukoissa 1 ja 2 on yhteenveto lisäys/poistojärjestelmän ja viitetasojen noudattamisesta 31. joulukuuta 2008. Kaikki jäsenvaltiot ovat noudattaneet näitä sääntöjä.

Europa-palvelimen sivuilla esitetään yksityiskohtaisempia tietoja (taulukkoja ja kaavioita) jäsenvaltioiden laivastojen kapasiteetin kehityksestä[6].

Syrjäisimmille alueille rekisteröityjä laivastoja koskevat tulokset

Syrjäisimmille alueille rekisteröityjen laivastojen kapasiteetti ja sen vaihtelu 1. päivän tammikuuta 2003 ja 31. päivän joulukuuta 2008 välisenä aikana käy ilmi tämän kertomuksen liitteenä olevan komission yksiköiden valmisteluasiakirjan taulukosta 4. Tulokset osoittavat, että Espanjan ja Portugalin syrjäisimmille alueille rekisteröityjä laivastoja on vähennetty huomattavasti niin vetoisuutena kuin konetehonakin ilmaistuna. Samana ajanjaksona Ranskan merentakaisten departementtien laivaston kapasiteetti on noussut 343 uuden aluksen tultua laivastoon.

Vuoden 2008 lopussa viitetasot ylittyivät hienoisesti pohjakalalajeja pyytävän laivastonosan ja pelagisen laivastonosan (alle 12 m) osalta Réunionilla ja Ranskan Guyanassa.

KOMISSION PÄÄTELMÄT

Jäsenvaltioiden vuoden 2008 kertomusten laatu on parantunut vuoden 2007 kertomukseen nähden. Suurimmassa osassa kertomuksia ei kuitenkaan kuvailtu jäsenvaltioiden laivastoja suhteessa niiden harjoittamaan kalastukseen siten, että komissio olisi voinut analysoida toimia, joihin oli ryhdytty kalastuslaivaston kapasiteetin ja käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien tasapainottamiseksi, kuten asetuksen (EY) N:o 2371/2002 14 artiklassa säädetään. Jäsenvaltiot painottivat kertomuksissaan sen sijaan käyttöön otettuja kansallisia laivaston hallinnointijärjestelmiä ja laivastokapasiteetin kehitystä suhteessa lisäys/poistojärjestelmään.

Kaikkiaan 12 jäsenvaltiota sovelsi kertomuksessaan suuntaviivoja laivaston kapasiteetin ja kalastusmahdollisuuksien välisen tasapainon arvioimiseksi. Joissakin tapauksissa indikaattorit osoittivat, että kalastuskapasiteettia on liikaa. Komissio on tietoinen siitä, että tiettyjen tietojen saatavuuteen liittyy ongelmia, ja se pyrkii tarkastelemaan asiaa ja parantamaan suuntaviivoja yhteistyössä STECF:n kanssa. Jos kaikki jäsenvaltiot hyödyntävät jatkossa suuntaviivoissa ehdotettuja indikaattoreja, tulevista kertomuksista saadaan todennäköisesti luotettavampaa tietoa jäsenvaltioiden ponnistuksista laivaston kapasiteetin ja kalastusmahdollisuuksien välisen tasapainon saavuttamiseksi.

Useimmat kertomukset on laadittu siten, että on mahdotonta todeta selkeästi yhteyttä pyyntiponnistuksen hallinnointitoimenpiteiden ja laivaston kapasiteetin mukauttamistoimenpiteiden välillä, eikä niissä myöskään tarkastella kriittisesti todellisten ponnistelujen suuntauksia. Yleisesti ottaen pyyntiponnistuksen mukauttamistoimenpiteiden vaikutus laivaston kapasiteettiin näyttää olevan rajallinen. Kuten aikaisempina vuosina, laivaston kapasiteetin vähentämisen tärkein liikkeellepaneva voima vaikuttaisi olevan laivaston heikko taloudellinen kannattavuus ja samalla tarjolla oleva EU:n tai kansallinen rahoitus. Tämä saattaa johtua ainakin osittain siitä, että pyyntiponnistuksen hallinnointijärjestelmät puuttuvat useilta kalastuksilta, tai olemassa olevien järjestelmien rajallisesta toimivuudesta (liite II, läntiset vesialueet, syvänmeren kalastus, eräät kansalliset järjestelmät jne.). Vaikuttaa siltä, että yksilöllisesti siirrettävissä olevien oikeuksien käyttäminen on myötävaikuttanut kapasiteetin vähentämiseen joissakin maissa.

Vuoden 2008 polttoainekriisin johdosta neuvosto hyväksyi heinäkuussa 2008 väliaikaisia erityistoimenpiteitä, jotka tarjosivat mahdollisuuden EU:n kalastuslaivaston rakenteen uudistamiseen. Näiden toimenpiteiden vaikutus on toistaiseksi ollut hyvin rajallinen, koska asetuksessa säädettyjä kalastuslaivastojen rakenneuudistussuunnitelmia ei (tämän kertomuksen laatimisajankohtana) ollut vielä pantu täytäntöön. Julkisen tuen avulla toteutettuja laivastostapoistoja oli vuonna 2008 vähemmän kuin vuonna 2007.

EU:n laivaston kalastuskapasiteetti väheni vuoden 2008 aikana 2,6 %:n keskimääräisellä vuosivauhdilla vetoisuuden osalta ja 2,3 %:n vuosivauhdilla konetehon osalta. Komission yksiköiden valmisteluasiakirjan kaavioista 3–5 käy ilmi, että suuntaus on yleisesti ottaen ollut tällainen viimeisten 17 vuoden ajan, joskaan kehityssuuntaus ei ole lainkaan niin yhdenmukainen tarkasteltaessa yksittäisiä jäsenvaltioita.

Tieteellisen arvion mukaan 30 %:a kannoista, joita koskevat tiedot ovat käytettävissä, kalastetaan turvallisten biologisten rajojen alapuolella, ja 80 %:a hyödynnetään yli kestävän enimmäistuoton. Samanaikaisesti monissa laivastonosissa esiintyy kapasiteetin alikäyttöä, toisin sanoen kalastuspäivien määrä on alle sallitun enimmäismäärän. Niinpä saavutettu kapasiteetin vähennys vaikuttaakin riittämättömältä, jotta sen avulla päästäisiin lyhyellä aikavälillä kestävään tasapainoon kapasiteetin ja kalastusmahdollisuuksien välillä, varsinkin kun otetaan huomioon tekniikan kehitys, joka eräiden arvioiden mukaan etenee samassa tahdissa todetun kapasiteetin vähennyksen kanssa.

Kuten YKP:n uudistusta koskevassa vihreässä kirjassa todetaan, laivaston ylikapasiteetti on edelleenkin YKP:n perustavanlaatuinen ongelma. Euroopan laivastot ovat edelleenkin liian suuria käytettävissä oleviin resursseihin nähden, ja tämä epätasapaino on perimmäinen syy niihin moniin ongelmiin, jotka liittyvät talouden alhaiseen suorituskykyyn, heikkoon täytäntöönpanoon ja ylihyödynnettyihin resursseihin.

[1] Asetuksen (EY) N:o 2371/2002 14 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 1438/2003 12 artiklan mukaisesti.

[2] http://ec.europa.eu/fisheries/fleet/index.cfm?method=FM_Reporting.AnnualReport.

[3] Joulukuussa 2002 hyväksytyn yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) mukaisesti kalastuslaivastojen hallinnoinnissa noudatetaan yleissääntöä, jonka mukaan laivastoon lisätty uusi kapasiteetti, vetoisuutena ja konetehona ilmaistuna, ei saa ylittää laivastosta poistettua kapasiteettia.

[4] Komission asetus (EY) N:o 1639/2001 (EYVL L 222, 17.8.2001, s. 53–115).

[5] Unioniin 1. toukokuuta 2004 liittyneet jäsenvaltiot.

[6] http://ec.europa.eu/fisheries/fleet/index.cfm?method=FM_Reporting.AnnualReport.