Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolleEMOTR: n tukiosaston menojen kehityksestä - Varojärjestelmä nro 3/2000 /* SEK/2000/0555 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE EMOTR:n tukiosaston menojen kehityksestä - Varojärjestelmä nro 3/2000 KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE EMOTR:n tukiosaston menojen kehityksestä - Varojärjestelmä nro 3/2000 SISÄLTÖ 1. Kuukausittaisten menojen kokonaiskehitys 2. Määrärahojen alustava käyttö 3. Selvitysosa 4. Päätelmät 1. Kuukausittaisten menojen kokonaiskehitys Seuraavissa taulukoissa esitetään kuukausittaisten menojen kokonaiskehitys verrattuna menoprofiiliin. Tämä tilanne vastaa jäsenvaltioissa 16. päivästä lokakuuta 1999 31. päivään tammikuuta 2000 toteutettuja menoja. 1.1. Alaotsake "EMOTR:n tukiosaston perinteiset menot ja eläinlääkintämenot" >TAULUKON PAIKKA> 1.2. Alaotsake 1b "Maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet" >TAULUKON PAIKKA> 2. Määrärahojen alustava käyttö >TAULUKON PAIKKA> 3. Selvitysosa 3.1. Määrärahojen täytäntöönpano maaliskuussa 2000 Talousarvion alaluokan B1 määrärahojen täytäntöönpano maaliskuussa 2000 (jäsenvaltioiden menot 16.10.1999-31.1.2000) on 22 805 miljoonaa EUR eli 55,6 prosenttia määrärahoista. Menot ovat - alaotsakkeessa 1a (EMOTR:n tukiosaston perinteiset menot ja eläinlääkintämenot) edellisen kuukauden tavoin lähes indikaattorin tasolla, - alaotsakkeessa 1b (maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet) 70 miljoonaa EUR indikaattorin yläpuolella. Myös tämä ylitys vastaa tilannetta edellisen kuukauden lopussa. Markkinointivuoden 2000/2001 hintojen vahvistamista koskevien ehdotusten yhteydessä tehtiin alaotsakkeen 1a rahoitustarpeiden suhdannetarkistus. Kyseisessä tarkistuksessa arvioidaan, että rahoitustarpeet alittavat hieman viime vuoden syksyllä laaditussa oikaisukirjelmässä vahvistetut määrät. Koska talousarvioon kirjatut määrärahat on kuitenkin vahvistettu huomattavasti oikaisukirjelmässä esitettyä tasoa alhaisemmalle tasolle, suhdannetarkistuksessa määrärahojen ennustetaan ylittyvän varainhoitovuoden lopulla 582 miljoonalla EUR (ks. liitteenä oleva taulukko). Tästä määrästä voidaan kuitenkin tarvittaessa vähentää dollarin suotuisasta kurssikehityksestä johtuvia säästöjä enintään 200 miljoonaa EUR (vrt. seuraava kohta). Kun tämä säästö otetaan huomioon, menojen ei pitäisi ylittää alaotsakkeen 1a enimmäismäärää. 3.2. Valuuttoihin vaikuttavat tekijät 3.2.1. Dollarin pariteetti euroon nähden Edellisessä kohdassa mainituissa menoissa on otettu huomioon dollarin kurssikehitys euroon nähden. Suuresta osasta maataloustuotteiden vientituista (erityisesti viljat ja sokeri) sekä eräistä yhteisön sisäisistä tuista (esim. puuvillatuki) aiheutuvat menot riippuvat dollarin kurssikehityksestä. Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti vuoden 2000 maatalousbudjettia laadittaessa perustana oli vuoden 1999 tammi-, helmi- ja maaliskuun keskimääräinen dollarin pariteetti eli 1 EUR = 1,12 $. Viimeksi kuluneiden kuukausien aikana noteeratut euron tosiasialliset kurssit olivat selvästi alhaisempia kuin budjettipariteetti. Hyvin todennäköisesti 1.8.1999-31.7.2000 (dollarin vaikutuksen arvioinnissa noudatettava viiteajanjakso) todettujen dollarin noteerausten keskiarvo poikkeaa mainitusta budjettipariteetista. Jäsenvaltioissa toteutuneiden menojen määrä on luultavasti alhaisempi dollarin kurssikehityksen vuoksi [1]. [1] 1.8.1999-22.2.2000 todettujen dollarin noteerausten keskiarvo on 1 EUR = 1,03 $. Jos 22. päivänä helmikuuta todettu arvo (noin 1 EUR = 1 $) jäisi voimaan varainhoitovuoden loppuun, dollarin keskimääräinen pariteetti olisi 1,02. Budjettikuria koskevissa säännöissä vahvistetun 200 miljoonan EUR ylärajan ylittävät säästöt siirretään varainhoitovuoden lopussa rahoitusvaraukseen. 3.2.2. Kaksoiskurssien vaikutukset Kaksoiskurssien vaikutuksista aiheutuu aiempia vuosia huomattavasti vähemmän menoja. Vihreiden kurssien poistaminen on johtanut kaksoiskurssien vaikutusten lakkaamiseen euroon osallistuvissa jäsenvaltioissa ja siten huomattaviin säästöihin. Kaksoiskursseista johtuvat EMOTR:n tukiosaston kustannukset on arvioitu oikaisukirjelmää laadittaessa 119 miljoonaksi EUR. Tammikuun suhdannetarkistuksessa kaksoiskurssin vaikutukseksi arvioitiin 193 miljoonaa EUR eli 74 miljoonaa EUR enemmän. 3.3. Markkinoihin vaikuttavat tekijät 3.3.1. Alaotsake 1a " EMOTR:n tukiosaston perinteiset menot ja eläinlääkintämenot" Luku B1-12: Oliiviöljy // - 98 milj. EUR (menot: 1 805 milj. EUR) (indikaattori: 1 903 milj. EUR) (jäsenvaltioiden arviot: 1 818 milj. EUR) Alikäyttö indikaattoriin nähden johtuu oliiviöljyn tuotantotukien aiempaa pienemmistä menoista. Koska kiintiöjärjestelmässä on siirrytty kansallisiin kiintiöihin, ennakkomaksujen kokonaismäärä jää alhaisemmaksi kuin edellisinä vuosina. Alikäyttö luultavasti häviää, kun jäännös maksetaan myöhemmin varainhoitovuonna. Luku B1-14: Kuitukasvit ja silkkiäistoukat // + 48 milj. EUR (menot: 754 milj. EUR) (indikaattori: 705 milj. EUR) (jäsenvaltioiden arviot: 762 milj. EUR) Indikaattorin ylitys johtuu puuvillatukien nopeutuneesta maksutahdista. Tätä vahvistavat jäsenvaltioiden toimittamat arviot, jotka osoittavat menotason lähestyvän indikaattoria seuraavien kuukausien aikana. Luku B1-15: Hedelmät ja vihannekset // - 209 milj. EUR (menot: 426 milj. EUR) (indikaattori: 635 milj. EUR) (jäsenvaltioiden arviot: 524 milj. EUR) Alikäyttö indikaattoriin nähden johtuu tomaattijalosteiden tuotantotukien myöhäisestä maksusta (erityisesti Italia on siirtänyt maksut seuraaville kuukausille) sekä sitrushedelmien jalostuksen edistämiseksi maksettavien korvausten myöhäisestä maksusta. Luku B1-17: Tupakka // - 93 milj. EUR (menot: 560 milj. EUR) (indikaattori: 653 milj. EUR) (jäsenvaltioiden arviot: 587 milj. EUR) Alikäyttö indikaattoriin nähden johtuu vuoden 1999 sadon palkkiomaksujen myöhästymisestä. Luku B1-21: Naudanliha // + 178 milj. EUR (menot: 1 501 milj. EUR) (indikaattori: 1 322 milj. EUR) (jäsenvaltioiden arviot: 1 558 milj. EUR) Indikaattorin ylityksen aiheuttavat seuraavat tekijät: - palkkiot on maksettu indikaattoriin nähden arvioitua aiemmin. Jo edeltävinä vuosina on havaittu, että jäsenvaltiot maksavat nämä palkkiot epäsäännöllisesti, minkä vuoksi täytäntöönpanon ja indikaattorin välillä on usein suuria eroja, jotka katoavat vasta kesäkuun lopussa, jolloin on määräaika maksaa suurin osa näistä palkkioista, - julkisista varastoista myynnistä saadut voitot ovat ennakoitua pienemmät. Rahoitustarpeiden voidaan olettaa ylittävän talousarvioon kirjatut määrärahat. Ylitystä kompensoi osittain vientitukien alikäyttö indikaattoriin nähden. Vientitukien tason arvioidaan kuitenkin vastaavan talousarvioon kirjattuja määrärahoja varainhoitovuoden lopussa. Luku B1-22: Lampaan- ja vuohenliha // + 86 milj. EUR (menot: 571 milj. EUR) (indikaattori: 485 milj. EUR) (jäsenvaltioiden arviot: 577 milj. EUR) Indikaattorin ylitys johtuu uuhipalkkion toisen ennakkomaksun nopeammasta maksutahdista aiempiin vuosiin verrattuna. Yhteisön markkinoiden myönteisen hintatason voidaan odottaa johtavan rahoitustarpeiden alenemiseen tässä luvussa. Luku B1-23: Sianliha, munat ja siipikarja // + 24 milj. EUR (menot: 166 milj. EUR) (indikaattori: 142 milj. EUR) (jäsenvaltioiden arviot: 168 milj. EUR) Indikaattorin ylitys johtuu sianlihan vientitukien kasvaneista menoista. Tästä toimenpiteestä aiheutuvien rahoitustarpeiden arvioidaan ylittävän hieman talousarvioon kirjatut määrärahat varainhoitovuoden lopussa. Luku B1-39: Muut toimenpiteet // + 54 milj. EUR (menot: 303 milj. EUR) (indikaattori: 249 milj. EUR) (jäsenvaltioiden arviot: 301 milj. EUR) Pääosin indikaattorin ylitys johtuu maatalouden valuuttatukien (siirtymäkauden järjestelmä) aikaistamisesta. Lisäksi Italia maksoi vuoden 1999 joulukuussa ensimmäisen erän maatalouden valuuttatuista (vanha järjestelmä ennen euron käyttöönottoa). Tämä koskee komission vuoden 1998 keväällä hyväksymiä ohjelmia. Tämä erä on kirjattu varainhoitovuoden 1999 talousarvioon, ja se ylittää Italialle vuoden 2000 talousarviossa varatun määrän. Tämän vuoksi komissio pyytää budjettivallan käyttäjältä 29 miljoonan EUR suuruisen määrärahan siirtoa edelliseltä varainhoitovuodelta kuluvalle varainhoitovuodelle. Määrärahan siirron hyväksymisen jälkeen 29 miljoonan EUR määrä vapautetaan varainhoitovuoden 2000 määrärahoista ja kirjataan siirrettyihin määrärahoihin. Jäsenvaltioiden toimittamien arvioiden mukaan menotaso on seuraavina kuukausina alhainen, joten indikaattori ylittyy ainoastaan väliaikaisesti. 3.3.2. Alaotsake 1b "Maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet" Luku B1-40: Maaseudun kehittäminen // + 70 milj. EUR (menot: 670 milj. EUR) (indikaattori: 600 milj. EUR) (jäsenvaltioiden arviot: 683 milj. EUR) Indikaattorin ylitys johtuu hieman oletettua suuremmista, kolmesta aiemmasta liitännäistoimenpiteestä aiheutuvista menoista. 4. Päätelmät Talousarvion alaluokan B1 määrärahojen täytäntöönpano maaliskuussa 2000 (jäsenvaltioiden menot 16.10.1999-31.1.2000) on 22 805 miljoonaa EUR eli 55,6 prosenttia määrärahoista. 4.1. Määrärahojen täytäntöönpano alaotsakkeessa 1a Menot ovat alaotsakkeessa 1a (EMOTR:n tukiosaston perinteiset menot ja eläinlääkintämenot) edellisen kuukauden tavoin lähes indikaattorin tasolla. Talousarviolukujen mukaan jaoteltuna indikaattorin voidaan todeta ylittyvän erityisesti seuraavilla aloilla: naudanliha, lampaan- ja vuohenliha, maatalouden valuuttatuet, kuitukasvit sekä sianliha. Sitä vastoin hedelmien ja vihannesten, tupakan sekä oliiviöljyn osalta on alikäyttöä indikaattoriin nähden. Melkein kaikki erot johtuvat tukien nopeammasta maksutahdista tai maksujen myöhästymisestä edellisiin vuosiin verrattuna, ja eroja voidaan siksi pitää väliaikaisina. Komissio teki hintojen vahvistamista koskevien ehdotusten yhteydessä suhdannetarkistuksen, joka osoitti alaotsakkeen 1a [2] rahoitustarpeiden ylittävän määrärahat varainhoitovuoden lopussa useilla sadoilla miljoonilla euroilla. Kun kuitenkin otetaan huomioon dollarin myönteisestä kurssikehityksestä aiheutuva säästö, menojen ei pitäisi ylittää alaotsakkeen 1a enimmäismäärää. [2] Suhdannetarkistus tehtiin ainoastaan alaotsakkeen 1a rahoitustarpeiden osalta. 4.2. Määrärahojen täytäntöönpano alaotsakkeessa 1b Menot ovat alaotsakkeessa 1b (maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet) 70 miljoonaa EUR indikaattorin yläpuolella. Indikaattorin ylitys johtuu hieman oletettua suuremmista, kolmesta aiemmasta liitännäistoimenpiteestä aiheutuvista menoista. >TAULUKON PAIKKA>