Alueiden komitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) Euroopan aluekehitysrahastosta" CdR 240/98 fin -



Virallinen lehti nro C 051 , 22/02/1999 s. 0001



Alueiden komitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) Euroopan aluekehitysrahastosta" (1999/C 51/01) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon 18. maaliskuuta 1998 tehdyn ehdotuksen neuvoston päätökseksi (EY) Euroopan aluekehitysrahastosta KOM(98) 131 lopull. 98/0114 SYN (), ottaa huomioon neuvoston 19. toukokuuta 1998 tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 e artiklan ja 198 c artiklan ensimmäisen kohdan mukaisesti, ottaa huomioon työvaliokunnan 13. toukokuuta 1998 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu valiokunta 1:n "Aluepolitiikka Rakennerahastot Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus Rajanylittävä ja alueidenvälinen yhteistyö" tehtäväksi, ottaa huomioon valiokunta 1:n syyskuun 30. päivänä 1998 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 240/98 rev., jonka esittelijät olivat Manuel Chaves González ja Markku Kauppinen, ottaa huomioon antamansa lausunnon aiheesta "Paikallisten ja alueellisten viranomaisten asema rakennerahastojen kumppanuusperiaatteessa" (CdR 234/95) (), ottaa huomioon antamansa lausunnon aiheesta "Rakennerahastojen uutta luovat toimet 1995 1999 EAKR-asetuksen 10 artiklan mukaiset ohjeet toisen ohjelmakauden toimista" (CdR 303/95) (), ottaa huomioon antamansa lausunnon aiheesta "Euroopan unionin välimerenpolitiikan vahvistaminen: ehdotukset Euroopan unionin ja Välimeren maiden yhteistyökumppanuuden täytäntöönpanemiseksi" (CdR 371/95) (), ottaa huomioon antamansa lausunnon aiheesta "Euroopan unionin pohjoinen ulottuvuus sekä EU:n ja Venäjän rajan ylittävän sekä Barentsin alueen yhteistyöpolitiikan kehittäminen" (CdR 10/96 fin) (), ottaa huomioon antamansa lausunnon aiheesta "EU:n nykyinen ja tuleva, erityisesti alue- ja paikallisnäkökulmaa painottava Itämeren alueen politiikka" (CdR 141/96 fin) (), ottaa huomioon antamansa lausunnon aiheesta "Interreg II C -yhteisöaloite sekä paikallis- ja alueviranomaisten mahdollinen rooli" (CdR 108/97 fin) (), ottaa huomioon antamansa lausunnon aiheesta "Paikallisyhteisöt sekä EU:n ja Välimeren alueen kumppanuus" (CdR 125/97 fin) (), ottaa huomioon antamansa lausunnon aiheesta "Alueiden ja kuntien näkemyksiä eurooppalaisesta rakennepolitiikasta vuoden 1999 jälkeen" (CdR 131/97 fin) (), ottaa huomioon antamansa lausunnon aiheesta "Agenda 2000: Euroopan unionin rahoitus vuoden 1999 jälkeen laajentumisnäkymät ja 21. vuosisadan haasteet huomioon ottaen" (CdR 303/97 fin) (), ottaa huomioon antamansa lausunnon aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä" (CdR 167/98 fin) (), hyväksyi 18. 19. marraskuuta 1998 pitämässään 26. täysistunnossa (marraskuun 18. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. 1. Yleistä 1.1. Alue- ja rakennepolitiikka on avainasemassa yhteistä Eurooppaa kehitettäessä. Kolmasosa EU:n talousarviosta kanavoidaan rakennerahastojen kautta kehityksessä eniten jälkeenjääneille alueille poistamaan kehityseroja ja luomaan kehitykselle suotuisia edellytyksiä. Euroopan aluekehitysrahastolla EAKR:lla on koko prosessissa ratkaiseva tehtävä. 1.2. Euroopan komission esitykset rakennerahastojen uusiksi säädöksiksi ovat tärkeä kokonaisuus Euroopan tasapainoisen ja kestävän taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edistämiseksi sekä alueellisten kehityserojen poistamiseksi. 1.3. Säädösten uudistaminen tapahtuu aikana, jolloin alueet ja paikallisyhteisöt joutuvat kohtaamaan nopean yhteiskunnallisen ja teknologisen kehityksen aiheuttamat suuret muutokset ja niistä johtuvat haasteet kehityksen mukanaan tuomien ongelmien väistämiseksi ja tarjoutuvien mahdollisuuksien hyödyntämiseksi. 1.4. Alueiden komitea katsoo, että on tärkeätä nähdä EU:n rakennepolitiikka myös käytännössä osana jäsenvaltioiden sekä niiden alueiden ja paikallisyhteisöjen omaa kehitystyötä. 1.5. Yhtä lailla on alusta lähtien tärkeää nähdä keskinäisen vuorovaikutuksen merkitys eri alueellisilla tasoilla olevien toimijoiden kesken. 1.6. Talouden maailmanlaajuistuminen vaikuttaa perusteellisesti paikallisyhteisöjen ja alueiden sosiaalis-taloudelliseen rakenteeseen. Näin ollen alue- ja paikallishallinnon vastuualueeseen kuuluu taata yhdenmukainen ja tasapainoinen kehitys. 1.7. Euroopan komission esitykset ovat yhtenäinen kokonaisuus. Ne poikkeavat vallitsevasta käytännöstä siinä, että nyt on laadittu kaikkia rahastoja koskevaksi yhteiseksi perustaksi ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä sekä erityisehdotukset Euroopan aluekehitysrahastosta, Euroopan sosiaalirahastosta, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston ohjausosastosta sekä kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineestä. 2. Euroopan aluekehitysrahaston yleinen tehtävä 2.1. Antaessaan tämän EAKR:a koskevan lausunnon alueiden komitea viittaa erilliseen lausuntoon ehdotuksesta asetukseksi (EY) rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä. 2.2. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 c artiklassa säädetään, että Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) tarkoituksena on myötävaikuttaa pahimman alueellisen epätasapainon poistamiseen yhteisössä. 2.3. Rakennerahastoja koskevissa yleisissä säännösehdotuksissa esitetään, että EAKR:n pääasiallinen tehtävä on mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden 1 ja 2 tukeminen sekä osallistuminen rajatylittävän, valtioiden välisen ja alueiden välisen yhteistyön rahoittamiseen. Edelleen rahasto tukee yhteisön tasolla toteutettavia uutta luovia toimia ja teknisen avun toimenpiteitä. 3. Euroopan aluekehitysrahaston tehtävät eriteltyinä komission esityksen mukaan 3.1. Tavoite 1 3.1.1. Tavoite 1:n avulla pyritään kehityksessä jälkeenjääneiden alueiden kehittämisen ja sopeuttamisen edistämiseen. Tavoite 1 -alueet sisältävät esityksen mukaan ne NUTS II -tasoa vastaavat alueet, joiden BKT asukasta kohti ostovoimayksikkönä on alle 75 % yhteisön keskiarvosta laskettuna käytössä olevien kolmen viimeisen vuoden tietojen perusteella. Lisäksi tavoitteen piiriin kuuluvat erityisen syrjäiset alueet sekä tavoitteen 6 alueet kaudella 1995 1999. Komissio vahvistaa tavoitealueet kaudeksi 2000 2006. 3.1.2. Ne alueet, jotka voimassa olevana ohjelmakautena kuuluvat tavoite 1 -alueisiin, mutta eivät kuulu siihen enää alkavalla kaudella, saavat tavoite 1 -alueen mukaista siirtymäkauden tukea kuuden vuoden ajan. 3.1.3. Alueiden komitea on tietoinen tavoite 1 -alueiden määrittelyn vaikeudesta, mutta katsoo, että komissio on tehnyt tasapainoisen ehdotuksen, joka vastaa komitean marraskuussa 1997 hyväksymää kantaa. 3.2. Tavoite 2 3.2.1. Tavoite 2 -alueet koostuvat ehdotuksen mukaan neljästä eri aluetyypistä, jotka kärsivät taloudelliseen ja sosiaaliseen uudistumiseen liittyvistä rakenteellisista ongelmista ja joiden pinta-ala tai asukasluku on suuri. Alueisiin kuuluvat teollisuus- ja palvelualan sosiaalis-taloudelliset muutosalueet, taantuvat maaseutualueet, vaikeuksissa olevat kaupunkialueet ja kalastuksesta riippuvaiset kriisialueet. Näiden alueiden väestöosuus ei saa ylittää 18:aa prosenttia yhteisön kokonaisväestöstä. Tavoite 2:n soveltamisalaan on koottu erilaisia maaseutu- ja kaupunkialueisiin, taloudelliseen ja sosiaaliseen uudistumiseen sekä kalastukseen liittyviä ongelmia, mikä kuvaa komission halua yksinkertaistaa ja selkiyttää yhteisön tukipolitiikkaa. Alueiden komitea muistuttaa kuitenkin, että menettelyjen yksinkertaistamisen tulee olla myös rakennerahastojen toteuttamisesta paikallistasolla vastaavien toimijoiden havaittavissa. 3.2.2. Tavoite 2 -alueet määritetään komission ja jäsenvaltioiden yhteistoimin. Ne alueet, jotka kuluvalla ohjelmakaudella kuuluvat tavoite 2 ja 5b -alueisiin, mutta joita ei lueta uusiin tavoite 2 -alueisiin, saavat neljän vuoden ajan siirtymäkauden tukea uuden tavoite 2:n säädösten mukaisesti. 3.2.3. Tavoite 2:n yksittäisiä säännöksiä on syytä tarkistaa alueiden komitean marraskuussa 1997 antaman lausunnon ja sen rakennerahastoja koskevia yleisiä säännöksiä koskevasta asetusehdotuksesta antaman lausunnon mukaisiksi. 3.2.4. Tavoite 2 -alueiden määrittäminen tulee olemaan jäsenmaille vaikea tehtävä. Alueiden ja paikallisyhteisöjen kannalta on tärkeää, että päätökset perustuvat mahdollisimman avoimeen tilastolliseen ja laadulliseen tarkasteluun sekä pyrkimykseen päästä alueiden ja alueet muodostavien paikkakuntien väliseen tasapuolisuuteen. 3.3. Uusi Interreg -yhteisöaloite rajatylittävästä, valtioiden välisestä ja alueiden välisestä yhteistyöstä 3.3.1. Yhteisöaloitteiden määrä on esityksissä rajattu kolmeen siten, että kustakin rakennerahastosta tuetaan yhtä aloitetta. AK muistuttaa, että tarvitaan lisäväline, jolla tuetaan myös teollista ja alakohtaista rakennemuutosta sekä puolustusteollisuuden uudelleensuuntaamista, jotta pystytään reagoimaan asianmukaisesti ennalta arvaamattomiin kriiseihin. 3.3.2. Komissio ehdottaa rajatylittävän, valtioiden välisen ja alueiden välisen yhteistyön edistämistä EAKR:n varoin siten, että toimilla edistetään kehitystä ja yhdenmukaista, tasapainoista yhdyskuntasuunnittelua. 3.3.3. Uusi aloite muodostaa näin ollen tärkeän osan EAKR:n sisältöä. AK aikoo seurata tarkasti yhteisöaloitteen toimivuutta käytännössä. 3.3.4. Jokainen yhteisöaloitteen piiriin kuuluva hanke rahoitetaan yhdestä rahastosta. Asetus kuitenkin mahdollistaa rahoituksen soveltamisalan laajentamisen kulloisenkin hankkeen toimeenpanon edellyttämien toimien vaatimalla tavalla. 3.4. Uutta luovat toimet 3.4.1. Jokaisen rahaston vuotuisista varoista voidaan rahoittaa komission aloitteesta ja 0,7 %:n rajoissa uutta luovia toimia yhteisön tasolla. Näihin toimiin kuuluvat tutkimukset, pilottihankkeet ja kokemusten vaihto. 3.4.2. Jokainen pilottihankeala rahoitetaan yhdestä rahastosta. Asetuksessa voidaan laajentaa perinteistä rahoituksen soveltamisalaa pilottihankkeen täytäntöönpanoon tarvittavien toimenpiteiden toteuttamiseksi. 3.5. Tekninen apu 3.5.1. Rahastot voivat rahoittaa komission aloitteesta ja 0,3 prosentin rajoissa vuotuisista varoista rakennerahastotoimien täytäntöönpanoon tarvittavia valmistelun, seurannan, arvioinnin ja valvonnan toimenpiteitä. 3.5.2. Teknisen avun yksityiskohdat on määritetty yleisasetuksen artiklassa 22. 4. Euroopan aluekehitysrahastosta tehdyn asetusesityksen tehtävä ja sisältö 4.1. Ehdotuksen mukaan asetuksessa on tarkennettava niiden toimenpiteiden laatu, joita EAKR voi rahoittaa. Samalla on täsmennettävä alueellisen kehittämisen tehtävää. 4.2. Asetusehdotuksessa on yleisperustelujen lisäksi vain yhdeksän artiklaa, joista viisi koskee yleishallinnollisia määräyksiä. Artikloissa 1 4 määritetään rahaston tehtävä, artiklassa 2 rahaston soveltamisala, artiklassa 3 yhteisöaloitetta koskevat säädökset sekä artiklassa 4 uutta luovia toimia koskevat säädökset. 4.3. Alueiden komitea panee tyytyväisenä merkille, että yleisasetuksen ja erillisten rahastoasetusten välille on saatu aikaan rakenteellinen selkeys. 5. EAKR-asetusesityksen arviointia 5.1. Asetuksen yleisperustelut 5.1.1. Yleisperustelut muodostavat alueiden komitean mielestä johdonmukaisen kokonaisuuden. Asetusesityksestä ilmenee myös selvästi usean rahaston olemassaolo ja niiden erilaiset tehtävät. Niinpä esimerkiksi kohdassa 4 viitataan taloudellisen toiminnan sopusointuista, tasapainoista ja kestävää kehitystä varten myönnettävään rahoitukseen. Kuitenkin alueellisen kehittämisen kokonaisuudessa on tarkasteltava myös muita yhteiskunnallisia aloja. Nyt osa niihin liittyvistä toimista rahoitetaan Euroopan sosiaalirahastosta. Nykyisten menettelyvaikeuksien vuoksi alueiden komitea katsoo eri rakennerahastojen koordinoinnin tehostamisen olevan tarpeen, jotta kehittämisen ohjelmointia voidaan yleisesti helpottaa. 5.1.2. Kohdassa 5 on ympäristön osalta ilmaistu tavoitteet ja ehdot muita yksityiskohtaisemmin. Selvyyden vuoksi olisikin ao. kohdassa yritysten kilpailukyvyn tukemisesta korostettava pienten ja keskisuurten yritysten kansainvälistymisen tukemista aina globaalille tasolle asti. Niin ikään olisi mainittava riittävien vesivarojen saannin merkitys, jotta voitaisiin hidastaa ja torjua maaperän saastumista ja eroosiota ja jotta varmistettaisiin laajojen Euroopan unionin alueiden kestävä kehitys. 5.1.3. Koska EAKR:n erityistehtävä on edistää taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta korjaamalla alueellisia epäkohtia ja osallistumalla alueiden kehittämiseen ja rakenteiden uudistamiseen, perusteluissa olisi komitean mielestä mainittava saarille ominaiset piirteet sekä maaseutualueiden jälkeenjääneisyys, joista aiheutuu rakenteellisia haittoja, kuten Amsterdamin sopimuksen 158 artiklassa vahvistetaan. Perusteena tulisi Amsterdamin sopimuksen 299 artiklan mukaisesti mainita lisäksi sijainti unionin ulkoalueilla, jotta voidaan ottaa huomioon asianomaisten alueiden kaukaisuus ja pysyvät haitat. Komitea katsoo lopuksi, että myös syrjäisyys tulee ottaa huomioon paitsi siihen liittyvien haittojen vuoksi myös sellaisia yhteys- ja rakennetarpeita silmällä pitäen, jotka johtuvat syrjäisten alueiden alueellisesta rakenteesta ja niiden maantieteellisestä sijainnista yhteisön alueella. 5.2. Artikla 1: rahaston tehtävä 5.2.1. Artikla on sisällöltään riittävän yleinen, mutta toisaalta täsmällinen eikä alueiden komitealla ole siihen huomauttamista. 5.3. Artikla 2: rahaston soveltamisala 5.3.1. Artiklan sanamuoto kuvastaa kategorioita ja aloja, jotka voivat saada rahoitusta EAKR:sta. Artikla on siten asetusehdotuksen tärkein. AK:n mielestä ehdotuksen puitteissa Euroopan alueilla ja paikallisyhteisöillä on mahdollisuus toimia sellaisilla aloilla, jotka niiden mielestä sopivat edistämään alueiden ja paikallisyhteisöjen mahdollisuuksien mukaista tasapainoista ja kestävää taloudellista ja sosiaalista kehitystä. 5.3.2. Kunkin kunnan ja alueen erityispiirteiden sekä Euroopan rakennusprosessin kehittymisen perusteella on ensisijaisesti tuettavien alueiden luetteloon lisättävä sellaiset tuotanto- ja palvelurakenteen uudistukset, jotka edesauttavat etenkin pienten ja keskisuurten yritysten sopeutumista yhteismarkkinoihin kilpailukykyisellä tavalla. 5.3.3. Komitea pitää komission tavoin EAKR:n osallistumista infrastruktuuri-investointeihin tärkeänä. Se ei kuitenkaan ymmärrä komission suhtautumista alue- ja paikallisviranomaisten toivomukseen, että tällaisiin investointeihin osallistuttaisiin mm. taantuvilla teollisuusalueilla: alue- ja paikallisviranomaiset pitävät liikenneinfrastruktuurin nykyaikaistamista välttämättömänä. 5.3.4. Kulttuurilla on tärkeä merkitys paikallisyhteisöjen ja alueiden identiteetille ja elinvoimaisuudelle. Siksi on globalisoituvassa maailmassa välttämätöntä huolehtia kulttuuris-taloudellisen toiminnan ja sen eri ilmenemismuotojen huomioon ottamisesta alueellisessa kehittämisessä. Siksi AK esittää, että rakennepoliittisesti merkittävä kulttuuritoiminta, johon kuuluu mm. kulttuuriperinnön hyödyntämiseen ja kulttuurimatkailun kehittämiseen liittyvät toimet, lisättäisiin 2 artiklaan, jossa luetellaan tuettavat alat. 5.3.5. Komitea korostaa, että EAKR:n on liitettävä toiminta-alaansa Euroopan laajuisten verkkojen rinnalle alueiden ja alueiden väliset perusrakenteet liikenteen, tietoliikenteen ja energian aloilla ottaen huomioon saaret, ulkoalueet, vuoristoiset maaseutualueet ja syrjäiset alueet, joilla on erityisiä rakenteellisia haittoja. 5.4. Artikla 3: yhteisöaloite rajatylittävästä, valtioiden välisestä ja alueiden välisestä yhteistyöstä 5.4.1. Yhteisöaloite, uudistettu Interreg-ohjelma, koskee sisällöllisesti Euroopan alueen sopusointuisen ja tasapainoisen kehittämisen ja suunnittelun edistämiseen tähtäävää rajatylittävää, valtioiden välistä ja alueiden välistä yhteistyötä. 5.4.2. Ohjelma rahoitetaan vain EAKR:stä, mutta rahoitettavat toimet voivat olla myös sellaisia, jotka perinteisesti kuuluvat muiden rakennerahastojen toimivallan piiriin. 5.4.3. Alueiden komitea ilmaisee tyytyväisyytensä komission ehdotukseen sekä sen sisällön että rahoituksen osalta. Rahoittaminen vain yhdestä rahastosta antaa mahdollisuuden selkeyttää toteuttamista. Esitetty menettely antaa myös hyvän mahdollisuuden kokeilla yhden rahaston periaatteita käytännössä. Interreg-ohjelmat ovat pääosin eräitä poikkeuksia lukuun ottamatta toimineet hyvin, ja tarve rajatylittävään, valtioiden väliseen ja alueiden väliseen yhteistyöhön on suuri. 5.4.4. Koska yksityiskohtaisia säädösehdotuksia vasta valmistellaan, alueiden komitea kiinnittää tässä yhteydessä huomiota muutamiin asioihin, jotka uusissa säädöksissä ja komission toimissa tulisi ottaa huomioon. 5.4.5. Yhteisöaloite koostuu kolmesta osasta: rajatylittävästä, valtioiden välisestä ja alueiden välisestä yhteistyöstä. Alueiden komitea painottaa erityisesti paikallisyhteisöjen ja alueiden kannustamista osallistumaan rajatylittävään ja alueiden väliseen yhteistyöhön, koska valtioilla on monia mahdollisuuksia keskinäiseen yhteistyöhön. 5.4.6. AK katsoo, että tässä yhteisöaloitteessa tulee kiinnittää huomiota ja niin laadullista kuin määrällistä tukea alueiden yhteistyö- ja yhteysprosesseille, joilla pyritään vahvistamaan alueiden sisäisten pienehköjen taloudellisten ja yhteiskunnallisten kokonaisuuksien välisiä suhteita luomalla uusia toiminnallisia, taloudellisia ja kulttuurisia alueita, joita yhdistää niiden asema Euroopan alueellisessa rakenteessa. 5.4.7. Rajatylittävässä yhteistyössä alueiden komitea kiinnittää erityistä huomiota niiden ongelmien poistamiseen, jotka nyt liittyvät unionin ulkorajat ylittävään alueiden väliseen yhteistyöhön. 5.4.8. Meda-, Phare- ja Tacis -ohjelmien toimissa rajatylittävän yhteistyön edistämiseksi on EU:n ulkorajoilla käytännössä kohdattu lukuisia erityisongelmia, jotka rajoittavat yhteistyötä. Siksi on tarpeen selkiyttää menettelyjä, joilla uuden EAKR-aloitteen mukaiset toimet sovitetaan nykyistä paremmin yhteen Phare-, Meda- ja Tacis -ohjelmien kanssa erityisesti niiden rajatylittävien rahoitusnäkökohtien osalta. Koska alueet ja paikallisyhteisöt ovat rajatylittävässä yhteistyössä olennaisia toimijoita, on AK halukas osallistumaan menettelyjen kehittämiseen käytäntöön soveltuvien ratkaisujen löytämiseksi. 5.4.9. Phare-ohjelmien yhteensovittaminen uuden rajatylittävän, valtioiden ja alueiden välisen yhteistyöaloitteen kanssa on nyt erityisen tärkeätä valmistauduttaessa EU:n laajentumiseen. Hyvällä yhteistyöllä pystytään myös poistamaan ongelmia, joita EU:n raja-alueilla saattaa laajentumisen yhteydessä ilmetä. 5.4.10. Uusi aloite on niin ikään sovitettava aiempaa paremmin yhteen Meda-ohjelman kanssa, jotta alueet ja paikallisyhteisöt osallistuvat entistä tehokkaammin Barcelonan konferenssissa marraskuussa 1995 tehtyyn sopimukseen Euro Välimeri-kumppanuudesta. Näin ne antavat hajautetun yhteistyön avulla oman panoksensa rauhan, vakauden ja edistyksen alueen luomiseen Välimeren alueella. 5.4.11. Tacis-ohjelmaan sisältyvä rajatylittävä yhteistyö yhteensovitettuna uuteen yhteisöaloitteeseen voi muodostaa erittäin toimivan avaintekijän Venäjän ja EU:n raja-alueiden välisen vuorovaikutuksen aikaansaamiseksi. Tällä Euroopan raja-alueella vallitsevat ehkä kaikkein jyrkimmät kehityserot Euroopassa niin elintasossa kuin kansanvaltaisen alue- ja paikallishallinnon toimivuudessa. 5.4.12. AK katsoo myös, että uudessa aloitteessa tulee kiinnittää erityishuomiota alueisiin tai seutuihin, joilla on yhteinen, rajan molemmin puolin esiintyvä vähemmistökulttuuri ja/tai -kieli. 5.4.13. Alueiden välinen yhteistyö on Euroopan rakentamisen avainalueita. Alueiden komitea painottaa erityisesti tällaisen yhteistyön merkitystä. Euroopan koheesion edistäminen edellyttää hyvän keskinäisen ymmärryksen saavuttamista Euroopassa. Uusi yhteisöaloite antaa keinot saavuttaa päämäärä. 5.4.14. Rajatylittävää, valtioiden välistä ja alueiden välistä yhteistyötä koskevan uuden aloitteen määräyksissä on myös tarjottava mahdollisuus erityisesti rajatylittävän ja alueiden välisen yhteistyön yhdistelmään ohjelmia laadittaessa. 5.4.15. Komitea katsoo, että rajatylittävää, valtioiden välistä ja alueiden välistä yhteistyötä koskevaan aloitteeseen tulisi sisällyttää myös erityisiä ulkoalueiden välisiä yhteistyötoimia. 5.5. Artikla 4: uutta luovat toimet 5.5.1. Uutta luovat toimet käsittävät komission aloitteesta käynnistettävät tutkimukset, pilottihankkeet ja innovatiivisen kokemusten vaihdon. 5.5.2. Alueiden komitea kannattaa komission ehdotusta, koska uutta luovat toimet on koettu tärkeiksi alueiden ja paikallisyhteisöjen piirissä. Myös komission aloitteesta toteutetuilla hankkeilla on ollut huomattava vaikutus. Alueet ja paikallisyhteisöt ovat voineet lisäksi solmia läheisiä suhteita komission kanssa, mikä on omalta osaltaan lisännyt keskinäistä ymmärrystä. 5.5.3. Uutta luovien toimien rahoittaminen EAKR:stä laventamalla toimialaa muiden rakennerahastojen piiriin on myös nähtävä positiivisena seikkana. Ehdotus osoittaa komission ennakkoluulottomuutta ja toisaalta alueiden ja paikallisyhteisöjen tarpeiden ymmärtämystä. Alueiden komitea rohkenee kuitenkin toivoa, että komissio antaa yksinkertaisia ja tehokkaita menettelytapasäädöksiä ja edistää erityisesti kulujen hyväksymistä koskevien sääntöjen yksinkertaistamista, jälkikäteisen rahoitusvalvonnan sekä pienimuotoisten hankkeiden riskien jakomekanismien luomista. 5.5.4. Uutta luovien toimien osalta alueiden komitea kiinnittää huomiota siihen, että viime aikoina komissio on päättänyt antaa etusijan taloudellisesti mittaville hankkeille, jolloin yhteisrahoitettujen hankkeiden määrä on laskenut. Alueiden komitea ymmärtää komission pyrkimyksen taustan, mutta rohkenee päättäväisesti olla toista mieltä tästä kehityssuunnasta. 5.5.5. Monet Euroopan alueet ja paikallisyhteisöt ovat varsin pieniä eikä niillä ole suurten hankkeiden politiikan aikana sanottavia mahdollisuuksia osallistua niihin. Siksi on välttämätöntä, että komissio antaa mahdollisuuden myös mm. kansalaisyhteiskunnasta lähtöisin oleville pienimuotoisille uutta luoville hankkeille. Myös pienet alueet ja paikallisyhteisöt tarvitsevat uusia innovaatioita selviytyäkseen kehityksen pyörteissä. 5.5.6. AK on kiinnostunut alueiden välisen yhteistyön edistämisestä innovatiivisten toimien avulla. Komitea kannattaa varsinkin Ecos-Ouverture- ja Recite-ohjelmien jatkamista ja menettelytapojen parantamista, jotta EAKR:n rahoittamat toimet ja Meda-, Phare- ja Tacis -ohjelmien toimet sovitetaan entistä paremmin yhteen. 5.6. Artiklat 5 9 5.6.1. Alueiden komitealla ei ole huomauttamista näihin artikloihin. 6. Yhteenveto Alueiden komitea liittää tämän lausunnon itsenäisenä osana yleisasetuksesta annettuun lausuntoonsa ja esittää, että komissio tarkistaa ehdotuksensa neuvoston asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastosta ottaen huomioon alueiden komitean tekemät ehdotukset. Edelleen alueiden komitea esittää, että komissio ottaa huomioon alueiden komitean tässä lausunnossa tekemät esitykset rajatylittävää, valtioiden välistä ja alueiden välistä yhteistyötä koskevan uuden aloitteen sekä uutta luovien toimien yksityiskohtaisten säädösten valmistelussa ja vastaavasti tarkistamaan Meda-, Phare- ja Tacis -ohjelmien säädöksiä toimivan järjestelmän luomiseksi rajatylittävien ja alueiden välisten ohjelmien laatimiselle ja toteuttamiselle. Bryssel 18. marraskuuta 1998. Alueiden komitean puheenjohtaja Manfred DAMMEYER () EYVL C 176, 9.6.1998, s. 35. () EYVL C 100, 2.4.1996, s. 72. () EYVL C 100, 2.4.1996, s. 124. () EYVL C 126, 29.4.1996, s. 12. () EYVL C 337, 11.11.1996, s. 7. () EYVL C 42, 10.2.1997, s. 6. () EYVL C 244, 11.8.1997, s. 19. () EYVL C 64, 27.2.1998, s. 59. () EYVL C 64, 27.2.1998, s. 5. () EYVL C 64, 27.2.1998, s. 40. () EYVL C 373, 2.12.1998, s. 1.