Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle - Euroopan sisämarkkinoiden strategia /* KOM/99/0624 lopull. */





KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE - Euroopan sisämarkkinoiden strategia KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Euroopan sisämarkkinoiden strategia Johdanto Komissio antoi 5. lokakuuta 1999 ensimmäisen tiedonannon [1], jossa se esitti ajatuksensa sisämarkkinoiden uudeksi strategiaksi seuraaviksi viideksi vuodeksi. Tiedonanto käynnisti neuvostossa, parlamentissa ja talous- ja sosiaalikomiteassa sekä asianomaisten osapuolten keskuudessa lyhyen, mutta hyvin aiheeseen keskittyneen keskustelun. [1] KOM(1999) 464 lopullinen. Vastaanotto oli positiivinen. Pitkän ajan strategisten tavoitteiden ja lyhyen ajan vuosittain tarkistettavien kohdennettujen toimien yhdistäminen saa selvästi laajaa tukea. Ensimmäisestä tiedonannosta vaihdettiin näkemyksiä sisämarkkina-asian neuvoston kokouksessa 28. lokakuuta 1999. Ministerit kannattivat laajalti ehdotettua lähestymistapaa. Parlamentti suhtautui 4. marraskuuta antamassaan päätöslauselmassa [2] myönteisesti ehdotettuun rakenteeseen ja korosti, että johdonmukaisten ja yhtenäisten puitteiden aikaansaamisessa lainsäädännöllisiä ja muita toimenpiteitä varten tarvitaan yhtenäistä lähestymistapaa - kuitenkin niin, että samalla varmistetaan parlamentin asianmukainen mukanaolo. Sisämarkkinoiden tarkkailuelin, tutkimusryhmä, joka toimii talous- ja sosiaalikomitean teollisuusosaston alaisena, tarkasteli tiedonantoa 8. lokakuuta ja 8. marraskuuta pitämissään kokouksissa. Komissio järjesti 29. lokakuuta kuulemistilaisuuden, johon osallistui suuri joukko alan, ammattiliittojen, muiden valtiosta riippumattomien järjestöjen ja ehdokasmaiden edustajia [3]. [2] B5-0204/1999. [3] Täydellinen kertomus kuulemistilaisuudesta on komission www-sivustossa osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/dg15/en/update/strategy. Muita lausuntoja saatiin sähköpostitse ja kirjeitse. Tässä tiedonannossa esitetään sisämarkkinoita koskeva komission strategia seuraaviksi viideksi vuodeksi. Siinä määritetään neljä strategista tavoitetta, strategisiin tavoitteisiin perustuvat toiminnalliset tavoitteet ja ensimmäistä kertaa (vuosittain tarkistettavat) kohdennetut toimet, joita komissio suosittaa tavoitteisiin pääsemiseksi. Kohdennetut toimet heijastavat komission prioriteetteja. Prioriteettien asettamisessa komissiota ohjaavat asiasta kiinnostuneet tahot sekä erityisesti Euroopan parlamentti ja jäsenvaltiot, mukaan lukien nykyinen ja tuleva ministerineuvoston puheenjohtajavaltio. Komissio pyytää Euroopan parlamenttia, neuvostoa, talous- ja sosiaalikomiteaa ja kaikkia asiasta kiinnostuneita tahoja tukemaan ehdotettua yleistä lähestymistapaa ja erityisesti neljää strategista tavoitetta. Parlamenttia ja neuvostoa pyydetään lisäksi antamaan tukensa kohdennettujen toimien toteuttamiselle ja varmistamaan tärkeimpien lainsäädännöllisten toimien nopea hyväksyminen. Strategia Sisämarkkinoiden strategia tarjoaa yhtenäiset puitteet politiikan kehittämiselle vuosiksi 2000-2004. Siinä määritetään pitkän ajan strateginen linjaus, jonka on tarkoitus auttaa suuntaamaan välittömämpien ensisijaisten toimien tunnistamista. Ensisijaisena tavoitteena on sisämarkkinoiden toiminnan jatkuva parantaminen sekä kansalaisten että yritysten hyödyksi tulevina vuosina. Strategia on laadittu heijastamaan kypsempien sisämarkkinoiden ominaisuuksia, joita ovat: · tarve lisätä EU:n talouden kilpailukykyä ja parantaa EU:n kansalaisten elämänlaatua. Jos yritysten ja kuluttajien etunäkökohdat eroavat, ne on soviteltava tasapuolisesti. Ympäristönsuojelua, taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta, terveyttä ja turvallisuutta ja kuluttajansuojaa koskevat yhteisön politiikat on sovitettava yhteen sisämarkkinapolitiikan kanssa, ja sen lisäksi ne on vielä perustamissopimuksen määräysten mukaisesti sisällytettävä sisämarkkinapolitiikkaan. · tarve ottaa kaikki asianosaiset, sekä kansalaiset että yritykset, mukaan sisämarkkinoiden jatkuvaan kehittämiseen niiden sijainnista ja olosuhteista riippumatta. Sisämarkkinoiden jatkuvan kehittämisen pitäisi olla keskeisenä tekijänä EU:n lähentyessä kansalaisiaan sen vaikutuksen kautta, joka sillä on heidän päivittäiseen elämäänsä työntekijöinä, työnantajina, kuluttajina, eläkeläisinä, opiskelijoina, lainanottajina, säästäjinä, sijoittajina ja veronmaksuvelvollisina. · tarve poistaa kaikki epäoikeutetut esteet tavaroiden, palvelujen, henkilöiden ja pääomien vapaalta liikkuvuudelta. Uuden oikeudellisen kehyksen, joka on syntynyt kansallisten markkina-alueiden yhdentyessä, on toimittava optimaalisesti, jotta kuluttajat, kansalaiset ja yritykset saisivat siitä mahdollisimman suuren hyödyn. Lainsäädännöllisen ja muun toiminnan välille sekä yhdenmukaistamisen ja vastavuoroisen tunnustamisen välille haetaan oikea tasapaino. Komissio tukee tarvittaessa itsesääntelyä ja varmistaa, että sen avulla saavutetaan tuloksia avoimella tavalla. · tarve edistää perusteellista rakennemuutosta ja uudenaikaistamista monenkeskisen valvonnan prosessiin kuuluvan mikrotaloudellisen osatekijän kautta, kuten Eurooppa-neuvosto vahvisti Cardiffin kokouksessaan · tarve seurata ja tarkastella nykyisten sisämarkkinasäännösten vaikutuksia käyttämällä ja kehittämällä tulostaulun ja Cardiff-raportin kaltaisia välineitä [4]. Vuoropuhelussa kansalaisten ja yritysten kanssa olisi hyödynnettävä täysimääräisesti tietotekniikan tarjoamia mahdollisuuksia, jotta politiikan kehittäminen olisi laajaa ja vuorovaikutteista. [4] Yhtenäismarkkinoiden tulostaulu on osoittautunut arvokkaaksi lainsäädännöllisen ja hallinnollisen edistymisen seurantavälineeksi. Cardiff-raportissa on vuosittainen arviointi tuote- ja pääomamarkkinoiden toiminnasta. · tarve tarjota asianmukaiset oikeudelliset puitteet, jotta voidaan vapauttaa tieto- ja viestintätekniikoiden ja sähköisen kaupankäynnin sisämarkkinoiden valtavat kehittymismahdollisuudet · tarve valmistautua Euroopan unionin seuraavaan laajentumiseen. Kymmenen tai useamman maan liittyminen on suuri haaste sekä nykyisille että tuleville jäsenvaltioille. Nykyisten sääntöjen toimintaa on parannettava ja ehdokasmaat on otettava mahdollisimman pian mukaan niiden noudattamiseen käytännössä. · tarve suunnata katse EU:n rajojen ulkopuolelle. Internet ja sähköinen kaupankäynti tarjoavat pienimmillekin yrityksille mahdollisuuden käydä kauppaa maailmanlaajuisesti. Euroopan unionin laaja kokemus sisämarkkinoiden luomisessa voi toimia pohjana keskusteluille sen tärkeimpien kauppakumppaneiden kanssa. Lisäksi on viitattava erilliseen, mutta asiaan liittyvään EU:n tavoitteeseen vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen luomisesta. Amsterdamin sopimus tuo mukanaan uusia mahdollisuuksia varmistaa, että sisämarkkinoista johtuvia vapauksia voidaan käyttää kaikille avoimissa turvallisissa ja oikeudenmukaisissa oloissa. Eurooppa-neuvosto korosti Tampereen kokouksessaan yhteyttä, joka vallitsee tämän tavoitteen ja kansalaisten päivittäiseen elämään kuuluvien huolenaiheiden välillä. On selvää, että kehitys kohti vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen luomista (esim. oikeudelliseen apuun liittyen) on tärkeä tekijä siinä laajemmassa yhteydessä, jossa tätä strategiaa kehitetään. Strategiset tavoitteet On nimetty neljä strategista tavoitetta, jotka ovat: - kansalaisten elämänlaadun parantaminen - yhteisön tuote- ja pääomamarkkinoiden tehostaminen - liiketoimintaympäristön parantaminen - sisämarkkinoiden saavutusten hyödyntäminen muuttuvassa maailmassa. Nämä strategiset tavoitteet luovat viitekehyksen politiikan kehittämiselle. Ne eivät ole toisensa poissulkevia, vaan ne menevät päällekkäin ja täydentävät toisiaan. Edistymistä niiden saavuttamisessa on mitattava. Komissio laatii tätä varten määrällisiä ja laadullisia indikaattoreita. Eri alojen politiikan suuntaviivat (joista osa on jo laadittu, kuten julkisia hankintoja koskevat ja rahoituspalvelujen toimintasuunnitelma [5]) ovat osa tätä laajempaa yhteyttä. [5] Ks. KOM(1999) 232, "Komission tiedonanto - Rahoitusmarkkinoiden puitteiden toteuttaminen: toimintasuunnitelma", 11.05.1999. Toiminnalliset tavoitteet On myös nimetty joukko toiminnallisia tavoitteita. Jokainen toiminnallinen tavoite kattaa tietyn politiikan osa-alueen, joka edistää yhden tai useamman strategisen tavoitteen saavuttamista. Toiminnalliset tavoitteet tarjoavat vertailukohdan (benchmark), johon nähden edistystä voidaan arvioida. Kohdennetut toimet Osana strategisia ja toiminnallisia tavoitteita lyhyen aikavälin painopisteet nimetään kohdennetuiksi toimiksi. Ne on kuvattu tarkkaan, jotta tulos olisi mitattavissa. Niihin kuuluu aloitteita ja toimia sekä yhteisön että kansallisella tasolla. Kohdennetut toimet on laadittu 18 kuukauden tähtäimellä jatkuvuuden takaamiseksi vuodesta toiseen. Osaa näistä tavoitteista ei saavuteta sisämarkkina-asiain neuvoston toukokuussa 2000 tehtävään ensimmäiseen tarkistukseen mennessä, mutta niiden nimeäminen mahdollistaa sen, että seuraavat neuvoston puheenjohtajavaltiot ja komissio voivat alkaa tärkeän valmistelutyön ja varmistaa niiden valmistumisen ensi vuoden aikana. Kohdennettujen toimien valinta ja niiden määräajat eivät kuitenkaan määrää ennakolta kunkin yksittäisen toimen poliittista tärkeyttä. Vuosijakso Nykyiseen sisämarkkinoiden vuosijaksoon kuuluu kahdesti vuodessa julkaistava tulostaulu ja tuote- ja pääomamarkkinoiden toiminnasta annettava raportti (Cardiff-raportti). Lisäksi komissio esittää vuosittain tarkastetut ja päivitetyt kohdennetut toimet keskusteltavaksi Euroopan parlamentissa ja kunkin vuoden toisessa sisämarkkina-asiain neuvostossa. Tarkastelun aiheina ovat edistyminen ja se, kuinka hyvin jatkuva ohjelma vastaa pitkän ajan tavoitteita. Komissio laatii kattavan joukon indikaattoreita, joilla voidaan mitata politiikkojen tehokkuutta ja arvioida, miten ne ovat myötävaikuttaneet laajempien tavoitteiden saavuttamiseen. >TAULUKON PAIKKA> Sisämarkkinoiden kohdennettujen toimien vuosittaiset mukautukset ovat yhdenmukaiset rakenneuudistusten painopistealueiden kanssa, jotka on määritelty talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa, joilla puolestaan on keskeinen tehtävä jäsenvaltioiden talouspolitiikkojen koordinoinnissa. Sisämarkkinoiden strategian eri osatekijät, joihin kuuluvat sisämarkkina-asiain neuvoston Cardiff-raporttia koskevien keskustelujen tulokset ja Euroopan parlamentin esittämät näkemykset, vaikuttavat osaltaan sekä kohdennettujen toimien tarkistusta koskeviin komission ehdotuksiin että komission suosituksiin talouspolitiikan laajoiksi suuntaviivoiksi. Yhtenäisen lähestymistavan säilyttäminen on alkuvaiheessa komission ja myöhemmin jäsenvaltioiden velvollisuus. >VIITTAUS KAAVIOON> Kuva 1: sisämarkkinoiden strategian vuosijakso Strateginen tavoite 1: kansalaiset Yhteisön on vastattava yleisön kasvaviin odotuksiin kohentuvasta elämänlaadusta ja kestävästä kehityksestä. Kansalaiset hyötyvät aidosti avoimista ja tehokkaista markkinoista, jos he voivat tehdä tietoisia valintoja ja jos on olemassa tehokkaita mekanismeja, joiden avulla he voivat lisätä terveyttään, turvallisuuttaan tai taloudellisia etujaan. Kansalaisten on työtekijöinä voitava luottaa siihen, että lisääntyvään kilpailuun liittyy riittävä sosiaalinen suojelu. Euroopan kansalaisuus antaa yleisen oikeuden liikkua ja asua vapaasti EU:n alueella yksilön taloudellisesta asemasta riippumatta. Se antaa kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia, kuten oikeuden äänestää paikallisissa ja Euroopan parlamentin vaaleissa asuinmaassa. Kansalaiset odottavat EU:n pyrkivän perustavoitteiden saavuttamiseen perustamissopimuksen 2 artiklan mukaisesti. Tähän kuuluu taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edistäminen, korkea työllisyysaste ja tasapainoinen ja kestävä kehitys. Näin ollen ensimmäisen strategisen tavoitteen avulla on tarkoitus parantaa kansalaisten elämänlaatua. Tähän tavoitteeseen kuuluu kolme toiminnallista tavoitetta. Toiminnalliset tavoitteet Kansalaiset 1 // Ø Sen varmistaminen, että sisämarkkinat edistävät kestävää ja tasapainosta kehitystä Ympäristönsuojelua koskevat vaatimukset on liitettävä yhteisön kaikkiin politiikkoihin. On myös otettava huomioon tarve lujittaa taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta vähentämällä alueellisessa kehityksessä esiintyviä eroja [6]. Kestävä kehitys voi toteutua vain, jos otetaan huomioon ympäristönsuojelu, yritysten kilpailukyky, työllisyyskysymykset sekä epäsuotuisimpien ja myös syrjäisimpien alueiden erityistarpeet. [6] Perustamissopimuksen 158 ja 159 artikla. Komissio on jo määritellyt lähestymistavan, jonka avulla sisämarkkina- ja ympäristöpolitiikat tukevat ja lujittavat vastavuoroisesti toisiaan [7]. Yhteisön strategiaa ympäristö- ja sisämarkkinapolitiikan yhdentämiseksi ollaan laatimassa. [7] Ks. KOM(1999) 263 lopullinen, "Yhtenäismarkkinat ja ympäristö", 8.6.1999. Vaikka näyttää siltä, että sisämarkkinoilla on edullinen vaikutus [8] yhteenkuuluvuuteen, seurantaa on jatkettava sen varmistamiseksi, että aiheellisiin oheistoimenpiteisiin voidaan tarvittaessa ryhtyä. [8] vrt. mm. Ensimmäinen Kertomus Yhteenkuuluvuudesta (marraskuu 1996): Single Market Review (sub-series IV, erityisesti, volume 2). Sisämarkkinat ovat jo vaikuttaneet merkittävästi työpaikkojen syntymiseen. Tarjontapuolen aloitteisiin on kuitenkin sisällytettävä toimia, joilla lisätään Euroopan työvoiman taitoja, joustavuutta ja liikkuvuutta. Tätä lähestymistapaa on kehitetty työllisyyden suuntaviivoissa, erityisesti työllistettävyyttä ja sopeutumiskykyä koskevassa pilarissa. Operationaalisen tavoitteen 1 (Kansalaiset 1) saavuttamiseksi tarvitaan seuraavat kohdennetut toimet: >TAULUKON PAIKKA> Kansalaiset 2 // Ø Kansalaisten terveyden ja turvallisuuden edistäminen ja heidän taloudellisten etujensa turvaaminen Kuluttajien mielipiteet ovat avaintekijä sisämarkkinoiden toiminnassa kansalaisten hyväksi ja vertailukohta (benchmark), johon nähden sisämarkkinoiden toimintaa arvioidaan. Korkeatasoinen suoja ja erityisesti tavaroiden ja palvelujen turvallisuutta koskevien sääntöjen asianmukainen täytäntöönpano ovat olennaisia [9]. Rajatylittäviä kaupallisia toimia ja tehokkaita muutoksenhakumekanismeja on kehitettävä, varsinkin kun sähköinen kaupankäynti jatkaa räjähdysmäistä kasvuaan. [9] EY:n perustamissopimuksen 153 artiklan 2 kohdassa määrätään, että kuluttajansuoja otetaan huomioon muita yhteisön politiikkoja määriteltäessä. Yleisen edun mukaisten palvelujen vapauttamisen eteneminen, euron käyttöönotto ja sähköisen kaupankäynnin kehittyminen voivat kaikki tuoda mukanaan uusia taloudellisia hyötyjä kansalaisille. Näiden mahdollisuuksien toteutumiseksi tässä kehityskulussa on otettava huomioon nämä kysymykset. Sisämarkkinoita on valvottava tarkoin kansalaisten näkökulmasta sen varmistamiseksi, että EU:n lainsäädännössä kaavaillut edut toteutuvat käytännössä. Tämän toiminnallisen tavoitteen (Kansalaiset 2) saavuttamiseksi tarvitaan seuraavat kohdennetut toimet: >TAULUKON PAIKKA> Kansalaiset 3 // Ø Kansalaisoikeuksien täysimääräisen käytön vahvistaminen ja edistäminen Harvat kansalaiset käyttävät oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen: työvoiman liikkuvuus sisämarkkinoilla, jota sopeutumiskykyinen talous tarvitsee, on näin ollen vähäistä. Sisämarkkinoihin liittyviä oikeuksia, kuten tutkintotodistusten tunnustamista, on voitava soveltaa tehokkaammin ja käyttäjäystävällisemmin. Helppo tiedonsaanti työllisyysmahdollisuuksista eri jäsenvaltioissa on keskeinen edellytys liikkuvuuden lisääntymiselle. EURES-verkoston, joka kokoaa yhteen kansalliset työnvälityspalvelut, on lisättävä toimiaan tällä alalla. Euroopan unionin ja kansallisten hallintojen olisi yhteistyössä kehitettävä yhteinen hallintokulttuuri, joka tarjoaa korkealaatuista palvelua ja mahdollistaa ongelmien nopean ratkaisemisen. Kansalaiset tarvitsevat tarkoituksenmukaista tietoa, tukea ja neuvoja. Vuoropuhelu kansalaisten ja yritysten kanssa, kuluttajien eurotietokeskusten verkko (Euroguichet-neuvontapisteet) ja muut tiedotusverkot kuten EURES voivat auttaa kansalaisia käyttämään oikeuksiaan. Tämän operationaalisen tavoitteen (Kansalaiset 3) saavuttamiseksi tarvitaan seuraavat kohdennetut toimet: >TAULUKON PAIKKA> Strateginen tavoite 2: Markkinat Taloutensa kilpailukyvyn lisäämiseksi Euroopan unioni tarvitsee tehokkaita tuote-, palvelu- ja pääomamarkkinoita. Cardiffin Eurooppa-neuvoston sopiman talousuudistusprosessin kehittäminen edesauttaa tämän saavuttamisessa. Jäsenvaltioiden ja yhteisön toimielinten on vastattava tähän prosessiin toteuttamalla aktiivisesti tarvittavat muutokset. Laaja rakenneuudistus ja markkinoiden nykyaikaistaminen ovat olennainen osa EU:n talouden koordinointia, kuten talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista käy ilmi. Yhteisön laajuinen asianmukaisesti koordinoitu ja yhtenäinen yrityspolitiikka on yhä tärkeämpi. Pienten ja keskisuurten yritysten tarpeisiin pitäisi kiinnittää erityistä huomiota, jotta niiden mahdollisuudet innovaatiotoimintaan, kasvuun ja työpaikkojen luomiseen tulisivat täysin hyödynnetyiksi. Näistä syistä toisen strategisen tavoitteen on tarkoitus tehostaa yhteisön tuote- ja pääomamarkkinoita. Siihen kuuluu viisi toiminnallista tavoitetta. Toiminnalliset tavoitteet Markkinat 1 // Ø Talousuudistuksen kannustaminen markkinoiden tehostamiseksi Cardiffissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston alulle panema talousuudistusprosessi, joka on nyt yksi kolmesta eurooppalaisen työllisyyssopimuksen pilarista, osoittaa alueet, joilla tarvitaan toimia joko yhteisön tai kansallisella tasolla. Se myös lisää mikrotaloudellisen ulottuvuuden talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen valmisteluun. Kysymys ei ole siitä, onko jäsenvaltioiden sääntely laillisesti yhteensopiva sisämarkkinoiden kanssa, vaan siitä, voidaanko sen avulla saada yhtenäisistä markkinoista kilpailukyvyn ja työllisyyden kannalta suurin mahdollinen hyöty sekä saavuttaa julkisen politiikan tavoitteet tehokkaimmalla mahdollisella tavalla. Yhteistä arviointiprosessia, jossa jäsenvaltioiden raportteja tarkastellaan sisämarkkina-asiain neuvostossa, on edelleen kehitettävä vertailevan tarkastelun menettelyksi, jotta voidaan käyttää kaikkia tämän uuden välineen tarjoamia mahdollisuuksia. Tämän operationaalisen tavoitteen (Markkinat 1) saavuttamiseksi tarvitaan seuraavat kohdennetut toimet: >TAULUKON PAIKKA> Markkinat 2 // Ø Rahoituspalvelujen kaikkien mahdollisuuksien hyödyntämisen varmistaminen Rahoituspalvelut ovat avainala, jolla on suuri vaikutus siihen, että sisämarkkinoista tulee todellisuutta kuluttajille ja yrityksille. Euron käyttöönoton hyötyjä rahoituspalveluille on vahvistettava, jotta kuluttajat pääsevät valitsemaan suuremmasta valikoimasta luotettavia ja kilpailukykyisiä vähittäisrahoituspalvelutuotteita, jotta yritykset (erityisesti pk-yritykset) pääsevät hankkimaan investointipääomaa yksiltä syviltä ja likvideiltä markkinoilta ja jotta rahoitusmarkkinat pysyvät jatkossakin vakaina. Toukokuussa 1999 hyväksytyn, erityisesti näihin aiheisiin keskittyvän rahoituspalvelujen toimintasuunnitelman täytäntöönpano on siksi tärkeä osatekijä sisämarkkinoiden strategiassa. Tuloksena tulisi olla työllisyyden kasvu erityisesti sen seurauksena, että pienten yritysten investointeja innovaatiotoimintaan helpotetaan. Lisäksi erityisesti sähköisen kaupankäynnin lisääntymisen tuloksena kuluttajan tarpeisiin tulisi olla vastaamassa suurempi valikoima korkealaatuisia palveluja. Komissio tekee tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden virkamiesten, markkinatoimijoiden ja käyttäjien kanssa tarvittavista toimenpiteistä sopimisen ja niiden toteuttamisen helpottamiseksi. Tämän operationaalisen tavoitteen (Markkinat 2) saavuttamiseksi tarvitaan seuraavat kohdennetut toimet: >TAULUKON PAIKKA> Markkinat 3 // Ø Digitaalisesta aikakaudesta sisämarkkinoille saatavien hyötyjen maksimoiminen Tekniikka ja tieto muuttavat tulevina vuosina Euroopan taloutta, työpaikkoja ja yhteiskuntaa, mikä vaikuttaa yhtälailla yrityksiin kuin kansalaisiin. On olennaisen tärkeää kehittää sähköistä kaupankäyntiä suosivat olosuhteet, jotka perustuvat sisämarkkinoiden periaatteisiin. Se on olennainen osa "e-Europe" -aloitetta, jota valmistellaan Helsingin huippukokousta varten [10]. Se tarjoaa pääsyn rajojen yli uusille markkinoille suhteellisen pienin kustannuksin erityisesti niille yrityksille, jotka käyvät kauppaa aineettomilla hyödykkeillä (rahoituspalvelut, vakuutukset) tai pienikokoisilla, mutta kalliilla kulutushyödykkeillä (CD-levyt, merkkituotteet). Kuluttajat puolestaan voivat sähköisen kaupankäynnin avulla etsiä hyviä kauppoja koko sisämarkkinoiden alueelta ja maailmanlaajuisesti. Yhteisön lisätoimia tarvitaan sen varmistamiseksi, että erot kansallisissa säännöissä eivät vie sähköisestä kaupankäynnistä saatavia etuja ja että kuluttajat voivat tehdä ostoksia verkossa luottavaisin mielin. Yhteisön tavoitteena on oltava asianmukaisen sääntelykehyksen luominen, sääntelyn rajoittaminen mahdollisimman vähään oikeusvarmuuden takaamiseksi palvelujen tarjoajille, korkeatasoisen kuluttajansuojan sekä yksinkertaisten ja huokeiden muutoksenhakumekanismien tarjoaminen kuluttajille ja Internetin käytön estäminen rikollisessa toiminnassa. [10] "E-Europe" -aloite ("Information Society for all"), joka esitellään Eurooppa-neuvoston kokouksessa valmistaa tietä komission panokselle maaliskuussa 2000 Lissabonissa pidettävään huippukokoukseen, jonka teemana on "työllisyys, talousuudistus ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus - kohti innovaation ja tiedon Eurooppaa". Tämän operationaalisen tavoitteen (Markkinat 3) saavuttamiseksi tarvitaan seuraavat kohdennetut toimet: >TAULUKON PAIKKA> Markkinat 4 // Ø Luovuuden ja innovaatiotoiminnan kannustaminen suojaamalla riittävästi teollis- ja tekijänoikeuksia Teollis- ja tekijänoikeuksien markkinat muuttuvat jatkuvasti teknisen kehityksen, uusien markkinastrategioiden ja kuluttajien/käyttäjien käyttäytymisen mukaan. Teollis- ja tekijänoikeuksien asianmukainen suoja on ehdottoman tärkeä luotaessa toimintaympäristöä, joka on suotuisa innovoinnille, luovuudelle ja investointitoiminnalle. Tällä alalla voimassa olevien sisämarkkinoiden sääntöjen tulisi edistää kilpailumyönteisen ympäristön syntymistä ja samaan aikaan ottaa asianmukaisesti huomioon kaikki asiaa koskevat etunäkökohdat. Ehdotus yhteisön patentista edistää yhteisön yritysten innovaatiovalmiuksia. Tämän operationaalisen tavoitteen (Markkinat 4) saavuttamiseksi tarvitaan seuraavat kohdennetut toimet: >TAULUKON PAIKKA> Markkinat 5 // Ø Tehokkaan markkinoita avaavan lainsäädännön varmistaminen yleishyödyllisen yritystoiminnan alalla unohtamatta yleispalvelun säilyttämistä Televiestinnän, sähkönjakelun sekä lento- ja tieliikenteen vapauttaminen on jo nyt osoittautunut edulliseksi entistä alhaisempien hintojen ja kohonneen laadun ansiosta. Rautateiden rahtiliikenteen vapauttaminen on tällä hetkellä ensisijaista. Meriliikenteen kabotaasin viimeaikaisella vapauttamisella odotetaan olevan samansuuntaisia vaikutuksia. Komissio puuttuu myös myöhästymisiin lentoliikenteessä, jotka johtuvat riittämättömistä lentoliikenteen hallintajärjestelmistä, ja esittää aloitteita yhteisiksi säännöiksi lentoliikenteen hallinnoimiseksi Euroopan tasolla. On myös varmistettava, että kaikki sääntelystä vastaavat kansalliset viranomaiset soveltavat yhteisön lainsäädäntöä samalla tavalla. Kansallisten viranomaisten yhteistyötä EU:n tasolla vahvistavia menettelyjä on kiireesti kehitettävä. Kilpailulainsäädännöstä tulee tärkein väline näiden markkinoiden hallinnoimiseksi, vaikka yleisen palvelun tavoitteet, kuluttajien oikeudet ja yhteentoimivuus saattavat edelleen vaatia erityissääntelyä. Televiestintämarkkinoiden vapautumisen olisi taattava se, että kaikilla kansalaisilla on mahdollisuus saada kohtuuhintaan yleistä palvelua ja erityisesti tietoyhteiskunnan palveluja. Tämän operationaalisen tavoitteen (Markkinat 5) saavuttamiseksi tarvitaan seuraavat kohdennetut toimet: >TAULUKON PAIKKA> Strateginen tavoite 3: Liiketoiminta Tavaroiden ja palveluiden markkinoiden alakohtaisten esteiden poistamisella ja yhteisön säännöstön toiminnan parantamisella saavutettava markkinoiden yhdentymisen syventyminen toteutuu täysimääräisesti ainoastaan silloin, kun koko liiketoimintaympäristö on sille myönteinen. Myös tämä edellyttää jäsenvaltioiden ja yhteisön toimielinten yhteistä sitoutumista kilpailunvastaisten käytäntöjen, kuten kansainvälisen liiketoiminnan veroesteiden ja haitallisen verokilpailun poistamiseen eri alojen politiikkoja noudattaen. Lisäksi sekä kansallisella että yhteisön tasolla on pyrittävä jatkuvasti ja entistä tehokkaammin muuttamaan sääntelykehystä siten, että hallinnollinen taakka kevenee ja sääntelyn laatu paranee. Erityisesti pienet ja keskisuuret yritykset hyötyvät siitä, että lainsäädännön noudattamisesta aiheutuvat kustannukset pienenevät ja että hallinnolliset puitteet tukevat yrittäjyyttä. Kolmantena strategisena tavoitteena on siksi liiketoimintaympäristön parantaminen. Toiminnalliset tavoitteet Liiketoiminta 1 // Ø Sen varmistaminen yhteisesti, että kilpailunvastaiset käytännöt eivät haittaa markkinoiden yhdentymistä Kilpailunvastaisia toimia ja jäsenvaltioiden myöntämä tukia ei sallita sikäli, kun ne estävät sisämarkkinoiden yhdentymiskehitystä ja tehokkuuden parantumista. Yhteisön ja kansallisia sääntöjä on noudatettava tarkoin sen varmistamiseksi, etteivät tuottajat ja jakelijat voi jakaa markkinoida uudelleen tai pitää hintoja keinotekoisen korkealla tasolla joko rajoittavilla sopimuksilla tai määräävän aseman väärinkäytöllä. Komission valkoisessa kirjassa EY:n perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan soveltamissääntöjen uudistamisesta [11] esitetään ajatus sääntelyrakenteiden lisämuutoksista. On tärkeää, että kansalliset kilpailuviranomaiset ja komissio tekevät yhteistyötä vapaan ja reilun kilpailun varmistamiseksi kaikilla markkinoiden tasoilla. [11] 1999/C132/01. 85 ja 86 artikla on numeroitu uudelleen 81 ja 82 artiklaksi. Vaikka valtiontukien määrät ovat yleisesti laskussa, ne ovat yhä suuri uhka markkinoiden yhtenäisyydelle ja tehokkuudelle. Ilmoitettujen tukien yksittäistä arviointia pitäisi täydentää tarkastelemalla kilpailun vääristymistä aiheuttavien valtiontukien kumuloituvaa vaikutusta sisämarkkinoihin. Jäsenvaltioiden olisi suunnattava loput valtiontuet pois tilapäisistä ja alakohtaisista käyttötarkoituksista ja kohdistettava ne yhteisön edun mukaisten horisontaalisten tavoitteiden edistämiseen. Tämän operationaalisen tavoitteen (Liiketoiminta 1) saavuttamiseksi tarvitaan seuraavat kohdennetut toimet: >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Liiketoiminta 2 // Ø Sisämarkkinoiden veroesteiden ja haitallisen verokilpailun poistaminen Veronassa huhtikuussa 1996 pidetyn epävirallisen Ecofin-kokouksen jälkeen painopiste on ollut tarpeessa koordinoida toimintaa Euroopan tasolla, jotta voidaan: - pysäyttää tiettyjen verotuloluokkien pieneneminen - poistaa veroesteet sisämarkkinoiden moitteettomalta toiminnalta - tehdä verojärjestelmistä työllisyyttä edistäviä. Tämä kannusti komissiota esittämään veropaketin, jonka neuvosto hyväksyi joulukuussa 1997. Tällaisessa lisääntyvässä yhteistyössä tarvitaan tasapainoista ja kattavampaa lähestymistapaa, jotta veronmaksuvelvollisille voidaan tarjota sisämarkkinaystävällinen verojärjestelmä. Erityistä huomiota kiinnitetään syrjivien säännösten poistamiseen. Tällä hetkellä verovelvolliset, sekä yksityishenkilöt että yritykset, saattavat kärsiä kaksinkertaisesta verotuksesta, viiveistä veronpalautusten saamisessa ja muista neljän vapauden täysimääräisen hyödyntämisen tiellä olevista veroesteistä. Nykyisiä verotussääntöjä on sovellettava tehokkaasti. Yrityskyselyissä mainitaan jatkuvasti, että alv-menettelyjen monimutkaisuus ovat merkittävä este rajatylittävälle kaupalle. Komissio on jo tehnyt ehdotuksia näiden menettelyjen yksinkertaistamiseksi mahdollisimman pian (veroedustajien poistaminen ja alv-palautusten korvaaminen välittömällä alv:n vähentämisellä). Alv:a koskevia sääntöjä ja menettelyjä on uudenaikaistettava, jotta voidaan ottaa huomioon liiketoiminnan kehittyminen ja eritoten sähköinen kaupankäynti. Tämän operationaalisen tavoitteen (Liiketoiminta 2) saavuttamiseksi tarvitaan seuraavat kohdennetut toimet: >TAULUKON PAIKKA> Liiketoiminta 3 // Ø Oikeudellisen kehyksen tehostaminen Olennainen edellytys täysin yhdentyneille markkinoille, jotka nauttivat osakkaiden luottamusta, on kaikissa jäsenvaltioissa samalla tavalla sovellettu yhteinen säännöstö. Siihen, että sovittuja direktiivejä jätetään saattamatta osaksi kansallista lainsäädäntöä, on edelleen puututtava pikaisesti. Kaikkien jäsenvaltioiden pitäisi kyetä tätä nykyä pääsemään parhaiden jäsenmaiden saavuttamalle tasolle. Uusi oikeudellinen järjestys edellyttää myös sitä, että kaikki ymmärtävät sääntöjen merkityksen ja että kehitetään sovittuja täytäntöönpanostrategioita, mukaan lukien lisääntyvää hallinnollista yhteistyötä. Kansallisten virkamiesten on tehtävä yhteistyötä, jotta lakien täytäntöönpano on kaikkialla yhtä korkealaatuista ja jotta yritysten ja yksilöiden kohtaamat ongelmat voidaan ratkaista tehokkaasti. Täytäntöönpanosta vastaavat ensisijaisesti jäsenvaltiot. Niiden olisi kehitettävä sisämarkkinahenkisyyttä hallinnoissaan. Komissio käynnistää ja helpottaa yhteisiä toimia ja hyvien toimintatapojen vaihtoa. Lisäksi se jatkaa edistymisen seuraamista. Lisäksi komissio jatkaa rikkomusmenettelyjen tehokasta käsittelyä, kun taas jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki viralliset huomautukset ja perustellut lausunnot käsitellään nopeasti ja asianmukaisesti. Tietojen ja neuvojen saanti on erittäin tärkeää, kun yrityksiä autetaan saamaan sisämarkkinoista kaikki hyöty irti ja ratkaisemaan ongelmat. Olemassa olevien euroneuvontakeskusten käytön lisäksi komissio pitää ensisijaisena kansalaisten ja yritysten kanssa käytävän vuoropuhelun ja Euroguichet-neuvontapisteiden toiminnan kehittämistä edelleen. Tämän operationaalisen tavoitteen (Liiketoiminta 3) saavuttamiseksi tarvitaan seuraavat kohdennetut toimet: >TAULUKON PAIKKA> Liiketoiminta 4 // Ø Loppujen esteiden poistaminen tavaroiden ja palvelujen rajatylittävältä kaupalta Sisämarkkinat ovat muutamista vielä ratkaisemattomista ongelmista huolimatta osoittautuneet tehokkaaksi keinoksi yhdentää tavaramarkkinat. Yhteisön tavoitteena on nyt oltava jäljellä olevien esteiden poistaminen rajatylittävältä kaupalta, erityisesti palvelusektorilla ja uusien esteiden syntymisen estäminen. Erityisesti vastavuoroisen tunnistamisen periaatteen noudattamista on parannettava, vaikka yhdenmukaistamista ei saakaan jättää laskuista. Tämän operationaalisen tavoitteen (Liiketoiminta 4) saavuttamiseksi tarvitaan seuraavat kohdennetut toimet: >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Liiketoiminta 5 // Ø Liiketoiminnan sääntelystä aiheutuvan taakan vähentäminen erityisesti pk-yrityksiltä ja yritysten avustaminen sisämarkkinoista hyötymisessä Liian monimutkaisesta tai puutteellisesti laaditusta lainsäädännöstä aiheutuu ylimääräisiä kustannuksia ja taakkaa yrityksille, jolloin niiden kilpailukyky heikkenee. Tällainen lainsäädäntö voi myös vaikuttaa kielteisesti yritystoiminnan laajentamisaikeisiin ja näin ollen uusien työpaikkojen syntymiseen erityisesti pienissä ja keskisuurissa yrityksissä. Komissio on jo toteuttanut monia toimia lainsäädännön parantamiseksi [12], kuten SLIM-aloitteen täytäntöönpano ja yrityspaneelia (Business Test Panel) koskeva koehanke. Tulokset, joiden pitäisi näkyä vaikutuksena nykyiseen tai suunniteltuun lainsäädäntöön, eivät kuitenkaan edelleenkään yllä odotusten tasolle. On kehitettävä yhtenäinen politiikka, joka sisältää toimia sekä kansallisella että yhteisön tasolla. Tähän voisivat kuulua esimerkiksi SLIM-lähestymistavan soveltaminen yhtaikaa yhteisön direktiiviin ja vastaaviin kansallisiin täytäntöönpanotoimiin, jotka toteutettaisiin koordinoidusti jäsenmaiden välillä. Vuoropuhelulla kansalaisten ja yritysten kanssa voidaan auttaa yrityksiä hyödyntämään sisämarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia. Sitä myös kehitetään niin, että saadaan jatkuva palautevirta kaikille sisämarkkinoiden toiminnassa mukana oleville osapuolille. Tätä tietoa voidaan käyttää hyväksi oikeudellisten ja hallinnollisten kehysten parantamisessa ja yksinkertaistamisessa. Lisäksi liiketoiminnalle, myös pienille yrityksille, on luotava selkeä ja uudistettu yrityslainsäädännöllinen kehys sisämarkkinoilla. [12] Ks. vuosittainen kertomus "Säädöskäytännön parantaminen", joista uusin on KOM (1998) 715 lopullinen, 1.12.1998. Tämän operationaalisen tavoitteen (Liiketoiminta 5) saavuttamiseksi tarvitaan seuraavat kohdennetut toimet: >TAULUKON PAIKKA> Strateginen tavoite 4: Ulkoiset näkökohdat Sisämarkkinoita ei voida tarkastella erillään maailmantaloudesta. Mikrotalouden tasolla sisämarkkinoiden mukanaan tuoma entistä parempi kilpailukyky on elintärkeä maailmanmarkkinoilla kilpaileville eurooppalaisille yrityksille. Poliittisella tasolla sisämarkkinoita voidaan käyttää mallina neuvoteltaessa maailmanlaajuisen tai alueellisen kaupan vapauttamisesta. Ne ovat myös olennainen ennakkoedellytys onnistuneelle laajentumiselle. Viimeisenä strategisena tavoitteena on näin ollen sisämarkkinoiden saavutusten hyödyntäminen muuttuvassa maailmassa. Siihen kuuluu kaksi toiminnallista tavoitetta. Toiminnalliset tavoitteet Ulkoiset näkökohdat 1 // Ø Tulevan vuosisadan monenvälisen kauppajärjestelmän laatimiseen osallistuminen Sisämarkkinat, yhteinen valuutta, tuleva laajentuminen, jonka myötä EU:sta tulee maailman suurin yhtenäinen markkina-alue, jolla asuu 500 miljoonaa kuluttajaa, ja EU:n kasvava poliittinen vakuuttavuus kansainvälisillä foorumeilla tekevät EU:sta keskeisen vaikuttajan monenvälisen kauppajärjestelmän ja oikeusjärjestyksen kehittämisessä ja lujittamisessa. Seattlen sopimus seuraavan neuvottelukierroksen käynnistämisestä myöhemmin tänä vuonna tarjoaa EU:lle tilaisuuden vahvistaa sitoutumisensa avoimeen maailmanlaajuiseen kauppajärjestelmään sekä Maailman kauppajärjestön ja erityisesti sen kiistakysymysten sovittelujärjestelmän vahvistamiseen. Osallistumalla neuvotteluihin EU haluaa saavuttaa laajan kaupan vapautumisen ja markkinoille pääsyn varmistaen samalla, että Euroopan edut sosiaali-, ympäristö- ja kulttuurikysymyksissä ovat riittävän turvatut. Edistyminen kaupan vapautumisessa ja kehitysmaiden ottaminen yhä enenevässä määrin mukaan monenkeskiseen kauppajärjestelmään on edelleen EU:n yleinen tavoite. Sisämarkkinoiden keskeiset alat ovat käsiteltävien asioiden listalla: julkiset hankinnat, investoinnit, kilpailu, teollis- ja tekijänoikeudet, ammatinharjoittajien palvelut ja rahoituspalvelut. Sisämarkkinoilla kehitetyt ratkaisut voivat tarjota riittävän ja mahdollisen perustan kansainvälisen tason sääntelykehykselle, joka perustuu avoimuuden, syrjimättömyyden ja tasapuolisuuden periaatteille. Samaan aikaan edistyminen monenkeskisissä kauppaneuvotteluissa lisää ja lujittaa sisämarkkinoiden potentiaalia. Tämä vastavuoroisen hyödyn prosessi edistää maailmankaupan yhtenäisyyttä yleistä vaurautta lisäten. Sisämarkkinoiden periaatteiden kasvava merkitys kauppasopimuksissa kolmansien maiden kanssa heijastuu varmasti seuraavan monenvälisen kierroksen tuloksissa. Vapaakauppasopimuksia suunnitellaan tai niistä neuvotellaan mm. seuraavien maiden ja maaryhmittymien kanssa: Meksiko, Chile, Venäjä, eteläiset yhteismarkkinat (Mercosur) ja Barcelonan prosessiin kuuluvat Välimeren maat. Yritysten aktiivinen osallistuminen sisämarkkinalainsäädännön muotoiluun ja valvontaan on lähestymistapa, joka voitaisiin laajentaa koskemaan kahden- ja monenvälisiä yhteyksiä, kuten EU:n ja Yhdysvaltojen väliseen kaupalliseen vuoropuhelua. Tämän operationaalisen tavoitteen (Ulkoiset näkökohdat 1) saavuttamiseksi tarvitaan seuraavat kohdennetut toimet: >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Ulkoiset näkökohdat 2 // Ø Sen varmistaminen, että sisämarkkinat edistävät yhteisön laajentumisen onnistumista EU:n jäsenyyteen valmistautuminen on jo nyt vahvistanut Keski- ja Itä-Euroopan maiden talouksia, mistä on osoituksena näiden talouksien suhteellisen vähäinen järkkyminen Aasian viimesyksyisen talouskriisin vuoksi. Ehdokasmaiden on jatkettava laajentuvia sisämarkkinoita koskevia valmistelujaan. On ratkaisevan tärkeää, että tarvittavien lainsäädännöllisten muutosten tekemisen lisäksi ne luovat hallinnollisia perusrakenteita, jotka takaavat sisämarkkinoiden sääntöjen, myös ympäristöä, terveyttä ja kuluttajansuojaa koskevien sääntöjen, tehokkaan noudattamisen. Komissio käyttää välineitä, jotka sille on annettu vahvistetussa liittymistä valmistelevassa strategiassa, auttaakseen ehdokasmaita luomaan tarvittavat rakenteet ja kehittämään niitä. Huomio on keskitettävä liittymistä valmistelevan strategian sisämarkkinaulottuvuuden maksimointiin. Yhdenmukaistamista koskevat yleiset ohjeet (Road Maps for alignment) [13] on pantava täysimääräisesti täytäntöön osana liittymistä valmistelevaa kumppanuutta kaikkien käytössä olevien välineiden avulla. Niihin kuuluvat TAIEX (teknisen avun tiedonvaihtotoimisto) ja kummitoimintajärjestelyt, joita olisi laajennettava kattamaan kaikki sisämarkkinoiden alat. [13] Komissio esitti 9. maaliskuuta 1998 kullekin ehdokasmaalle yleisiä ohjeita, jotka auttavat niitä valmistelemaan yhteisön säännösten asteittaista täytäntöönpanoa sisämarkkinoiden alalla. Tämän operationaalisen tavoitteen (Ulkoiset näkökohdat 2) saavuttamiseksi tarvitaan seuraavat kohdennetut toimet: >TAULUKON PAIKKA> RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI Komission tiedonanto "Euroopan sisämarkkinoiden strategia" 2. BUDJETTIKOHTA / -KOHDAT B5-3001-"Sisämarkkinoiden toteuttaminen ja kehittäminen" 3. OIKEUSPERUSTA EY:n perustamissopimuksen 211 artikla 4. TOIMENPITEEN KUVAUS Tiedonannossa nimetyt strategiset tavoitteet ovat: a) Kansalaisten elämänlaadun parantaminen: - sen varmistaminen, että sisämarkkinat edistävät kestävää ja tasapainoista kehitystä - kansalaisten terveyden ja turvallisuuden edistäminen ja heidän taloudellisten etujensa turvaaminen - kansalaisoikeuksien täysimääräisen käytön vahvistaminen ja edistäminen. b) Yhteisön tuote- ja pääomamarkkinoiden tehostaminen: - talousuudistuksen kannustaminen markkinoiden tehostamiseksi - rahoituspalvelujen kaikkien mahdollisuuksien hyödyntämisen varmistaminen - digitaaliajasta sisämarkkinoille saatavien hyötyjen maksimoiminen - luovuuden ja innovaatiotoiminnan kannustaminen suojaamalla riittävästi teollis- ja tekijänoikeuksia - tehokkaan markkinoita avaavan lainsäädännön varmistaminen yleishyödyllisen yritystoiminnan ja liikenteen alalla unohtamatta yleispalvelun säilyttämistä. c) Liiketoimintaympäristön parantaminen: - sen varmistaminen yhteisesti, että kilpailunvastaiset käytännöt eivät haittaa markkinoiden yhdentymistä - sisämarkkinoiden veroesteiden ja haitallisen verokilpailun poistaminen - oikeudellisen kehyksen tehostaminen - jäljellä olevien esteiden poistaminen tavaroiden ja palvelujen rajatylittävältä kaupalta - liiketoiminnan sääntelystä aiheutuvan taakan vähentäminen erityisesti pk-yrityksiltä ja yritysten avustaminen sisämarkkinoista hyötymisessä. d) Sisämarkkinoiden saavutusten hyödyntäminen muuttuvassa maailmassa: - osallistuminen tulevan vuosisadan monenvälisen kauppajärjestelmän luomiseen - sen varmistaminen, että sisämarkkinat edistävät yhteisön laajentumisen onnistumista. 5. MENOJEN LUOKITUS 5.1 Ei-pakolliset menot 5.2 Jaksotetut määrärahat 5.3 Ei sovelleta 6. MENOLAJI Toimintakustannukset: - yhteisön edun mukaisille ulkopuolisten organisaatioiden hankkeille annettava tuki - rahoituksen myöntäminen tiedotustoimille ja viestintäohjelmille - rahoituksen myöntäminen yleisille tutkimuksille, analyyseille, simulaatioille ja alustaville tutkimuksille, jotka koskevat sisämarkkinoiden toimintaa käytännössä tai sen arviointia ja muiden politiikan tavoitteiden toteutumista. 7. RAHOITUSVAIKUTUKSET (B osa) 7.1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa Annetut luvut heijastavat vuoden 2000 ATE:n lukuja. Koska osa kohdennetuista toimista saattaa muuttua vuosittain, seuraavien vuosien lukuja ei ilmoiteta, sillä ne olisivat väistämättä vain erittäin karkeita arvioita. Luvut eivät kuitenkaan kasvane merkittävästi seuraavina viitenä vuotena. // Euroa Varainhoi-tovuosi // 2000 ATE Yhteensä // 11 850 000 7.2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken Kuten kohdassa 7.1 todettiin, osa kohennetuista toimista saattaa muuttua vuosittain. Siksi jäljempänä olevan taulukon luvut heijastavat vain vuoden 2000 ATE:n lukuja tarkoituksena tunnistaa strategian osatekijät. Seuraavien vuosien lukuja ei ilmoiteta, sillä ne olisivat väistämättä vain erittäin karkeita arvioita. Kuten edellä mainittiin, luvut eivät kuitenkaan kasvane merkittävästi seuraavina viitenä vuotena. >TAULUKON PAIKKA> 7.3 Maksusitoumusmäärärahojen / maksumäärärahojen aikataulu // euroa // 2 000 Maksusitoumus-määrärahat // 11 850 000 Maksumäärärahat // 8 200 000 8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET Ennen tuen maksamista komission yksiköt tarkastavat, että asianmukaisesti loppuun saatetut tutkimukset, palvelut tms. on vastaanotettu ja että niissä on otettu huomioon sopimusvelvoitteet ja moitteettoman varainhoidon periaatteet. Petostenvastaiset toimenpiteet (tarkastukset, raporttien vaatiminen jne.) ovat osa kaikkia komission ja sopimuspuolten välillä tehtyjä sopimuksia. 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI 9.1 Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä Kohderyhmä: - muut toimielimet - kansalliset, alueelliset ja paikalliset hallinnot - kansalaiset - talouden toimijat - työmarkkinaosapuolet - valtiosta riippumattomat järjestöt ja muut asiasta kiinnostuneet organisaatiot. 9.2 Toimenpiteen perustelut Strategia on laadittu sen varmistamiseksi, että sisämarkkinoiden ja muiden Euroopan unionin yhteisten politiikkojen välinen yhteisvaikutus olisi mahdollisimman suuri ja tuottaisi näin ollen konkreettista hyötyä kansalaisille, kasvattaisi yritysten suorituskykyä ja synnyttäisi työpaikkoja. Se tarjoaa myös kehyksen sen varmistamiseksi, että sisämarkkinoiden toiminta on linjassa talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja koskevissa komission suosituksissa määriteltyjen painopisteiden kanssa. 9.3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi Edistymisen seuraamiseksi sisämarkkinoiden PO on kehittänyt joukon välineitä, joihin kuuluvat tulostaulu, vuosittainen yrityskysely, vuoropuhelusta kansalaisten ja yritysten kanssa saatu palaute sekä Eurooppa-neuvoston Cardiffin kokouksessa käynnistämä talousuudistusprosessi. 10. HALLINTOMENOT (yleisen talousarvion pääluokka III, A osa) Tarvittavien hallintoresurssien tosiasiallinen käyttöönotto riippuu komission varojen myöntämistä koskevasta vuosittaisesta päätöksestä, jossa otetaan huomioon henkilöstön määrä ja budjettivallan käyttäjän myöntämät lisämäärärahat. Lisätarpeet eivät missään tapauksessa vaikuta ratkaisevasti päätökseen, joka komission on tehtävä lisähenkilöstöä koskevasta pyynnöstä ATEN:n yhteydessä ja varojen myöntämisestä. 10.1. Vaikutus henkilöstön määrään Sisämarkkinoiden PO:n koko nykyinen henkilökunta osallistuu Euroopan sisämarkkinoiden strategian toteuttamiseen. Siksi tässä annetaan vain tarvittavaa lisähenkilöstöä koskevat luvut. >TAULUKON PAIKKA> Tarvittavat hallinnolliset varat otetaan käyttöön komission vuosittaisen varojen myöntämistä koskevan päätöksen mukaisesti ottaen huomioon erityisesti budjettivallan käyttäjän tarkoitukseen varaama henkilöstön määrä ja tämän myöntämät lisävarat. Edellä mainitut tarvittavat lisäresurssit saadaan joko resurssien kohdentamista koskevien tulevien päätösten turvin tai siirtämällä varoja jo olemassa olevista määrärahoista, joiden puuttuessa on päätettävä, mitä kohdennetuista toimista ei voida toteuttaa. 10.2. Lisähenkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus >TAULUKON PAIKKA> 10.3. Toimenpiteen aiheuttama lisäys muissa hallintomenoissa >TAULUKON PAIKKA> Edellä esitetyssä taulukossa kohtaan A-7 liittyvät menot katetaan pääosaston yleisistä määrärahoista.