EUROOPAN KOMISSIO Bryssel31.5.2017 COM(2017) 279 final 2017/0111(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS on the monitoring and reporting of CO2 emissions from and fuel consumption of new heavy-duty vehicles (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) {SWD(2017) 188 final}

{SWD(2017) 189 final}



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Komission tärkeimpiä poliittisia tavoitteita on työpaikkojen, kasvun ja investointien luominen ja tähän liittyen siirtyminen puhtaaseen energiaan kaikille eurooppalaisille. Tätä tuetaan investointisuunnitelmalla, jonka tavoitteena on Euroopan uudelleenteollistaminen uusien liiketoimintamallien ja huipputeknologian perusteella. Keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteena on saavuttaa vähähiilinen kiertotalous. Kuljetusten, erityisesti kuorma-autojen ja linja-autojen eli raskaiden hyötyajoneuvojen, osalta komission visiona on varmistaa, että kansalaisilla ja yrityksillä Euroopassa on oikeudenmukaiset, kestävät ja kilpailukykyiset mahdollisuudet liikkuvuuteen. EU:n markkinoille saatetuista uusista raskaista hyötyajoneuvoista aiheutuvia CO2-päästöjä ja kyseisten ajoneuvojen polttoaineenkulutusta ei tähän mennessä ole sertifioitu, seurattu eikä ilmoitettu. Tämä tietovajaus johtaa seuraavaan kolmeen haasteeseen raskaiden hyötyajoneuvojen osalta: (1)Menetetään mahdollisuuksia suunnitella toimia, joilla vähennettäisiin liikenteenharjoittajien polttoainekustannuksia: Tavaraliikenteen harjoittajien polttoainekulut voivat olla yli neljännes niiden toimintakuluista ja polttoainetehokkuus voi olla tärkeimpiä ostoperusteita. Vaikka raskaiden hyötyajoneuvojen polttoainetehokkuus on parantunut viime vuosikymmenten aikana, monella yli puolesta miljoonasta kuljetusyrityksestä, joista suuri osa on pk-yrityksiä, ei vielä ole mahdollisuutta käyttää vakiomuotoisia tietoja, joiden avulla voitaisiin arvioida polttoainetehokkuusteknologioita, vertailla kuorma-autoja parhaaseen tietoon perustuvien ostopäätösten tekemiseksi ja vähentää polttoainekuluja. Toteutumatta jääneet polttoainesäästöt ovat ajan myötä kumuloituneet ja lisänneet EU:n riippuvuutta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Näin on menettty mahdollisuus polttoainetuonnin vähentämiseen. (2)Ajoneuvovalmistajien kilpailun lisääminen: Tuotannonalan tietojen mukaan vuonna 2015 kuorma-autojen viennissä syntyi 5,1 miljardin euron kauppataseen ylijäämä. EU:n raskaiden hyötyajoneuvojen valmistusteollisuus on osa autoteollisuutta, joka tarjoaa 12,1 miljoonaa suoraa ja välillistä työpaikkaa Euroopassa (5,6 % koko EU:n työllisyydestä). EU:n raskaiden hyötyajoneuvojen valmistusteollisuus kohtaa yhä enemmän maailmanlaajuisia kilpailupaineita. Sellaiset merkittävät markkinat kuin Yhdysvallat, Kanada, Japani ja Kiina ovat viime vuosina panneet täytäntöön sertifiointi- ja polttoainetehokkuustoimenpiteitä polttoaineenkulutus- ja/tai päästönormien muodossa stimuloidakseen innovaatiota ja parantaakseen nopeasti ajoneuvojen tehokkuutta. Kaupunkibussimarkkinat kohtaavat yhä enemmän kilpailua sähköajoneuvojen alalla, erityisesti kiinalaisten valmistajien kanssa. Alan on pysyttävä teknologisten parannusten mukana näillä markkinoilla, jos se haluaa säilyttää tämänhetkisen markkina-asemansa. (3)Este toimille, joilla vähennetään raskaiden ajoneuvojen valmistusteollisuuden kasvihuonekaasupäästöjä: EU:n raskaiden ajoneuvojen valmistusteollisuus on kasvihuonekaasupäästöjen merkittävä lähde. Vuonna 2014 raskaista hyötyajoneuvoista peräisin olevat kasvihuonekaasupäästöt olivat noin viisi prosenttia kaikista EU:n päästöistä, viidennes kaikista liikenteenpäästöistä ja noin neljännes tieliikenteen päästöistä. Vuosina 1990–2014 kasvihuonekaasupäästöjen kokonaismäärä kasvoi 20 prosentilla ja raskaiden hyötyajoneuvojen päästöt 14 prosentilla. Ilman lisätoimia raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöt nousevat todennäköisesti 10 prosentilla vuosina 2010–2030. Samalla EU on asettanut kunnianhimoisia tavoitteita kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiselle vuoteen 2030 mennessä, ja liikennealan on annettava tähän panoksensa. EU:n kokonaistavoite sen omien päästöjen vähentämiselle vuoteen 2030 mennessä on vähintään 40 prosenttia vuoden 1990 tasosta. Kokonaistavoite on jaettu kustannustehokkuuden perusteella tavoitteisiin, joiden mukaan päästöjä vähennetään vuoteen 2030 mennessä vuoden 2005 tasosta EU:n päästökauppajärjestelmän kattamilla aloilla 43 prosentilla ja sen ulkopuolisilla aloilla 30 prosentilla. Lisäksi liikenteen päästöt jäsenvaltioissa vaihtelevat 21 prosentista 69 prosenttiin kaikista kansallisista päästöistä taakanjakoasetuksen kattamilla, EU:n päästökaupan ulkopuolisilla aloilla. Vaikka vuodeksi 2030 ei ole asetettu alakohtaisia tavoitteita, liikenteen on annettava panoksensa tavoitteiden saavuttamiseen taakanjakoasetuksen kattamilla, EU:n päästökaupan ulkopuolisilla aloilla samoin kuin esimerkiksi rakennus-, maatalous- ja jätealan. Tämän vuoksi komissio on toteuttanut toimia tietovajeen korjaamiseksi. Komissio on ensinnäkin laatinut simulaatio-ohjelmiston (Vehicle Energy Consumption Calculation Tool, VECTO), jonka avulla voidaan laskea uusien raskaiden hyötyajoneuvojen polttoaineenkulutus ja hiilidioksidipäästöt vertailukelpoisella ja kustannustehokkaalla tavalla. Lisäksi komissio on ehdottanut uutta asetusta uusien raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen ja polttoainekulutuksen määrittämiseksi (ns. sertifiointiasetusta) voimassa olevan tyyppihyväksyntää koskevan lainsäädännön perusteella. Sertifiointia koskevan komission asetuksen soveltamiseksi on VECTO-ohjelmiston avulla tehtävä hiilidioksidipäästöjen ja polttoainekulutuksen simulointi kustakin uudesta raskaasta hyötyajoneuvosta, joka kuuluu asetuksen soveltamisalaan ja joka saatetaan EU:n markkinoille. Ajoneuvojen valmistajat itse toteuttavat simuloinnin ajoneuvojen komponentteja koskevien sertifioitujen syöttötietojen sekä kyseisten syöttötietojen hankinnan, hallinnan ja soveltamisen sertifioidun prosessin perusteella. Sertifioinnilla korjataan havaittu tietovaje osittain. Tietyn ajoneuvon suorituskykyä koskevat tiedot asetetaan ainoastaan kyseisen ajoneuvon yksittäisen ostajan saataville sekä kansallisille viranomaisille maassa, jossa ajoneuvo rekisteröidään. Kolmanneksi komissio ehdottaa sertifiointimenettelyn piiriin kuuluvien uusien raskaiden hyötyajoneuvojen päästöjen seurantaa ja raportointia, jotta voidaan poistaa tietovaje ja saada aikaan täysi markkinoiden avoimuus. Tämän kolmannen toimen perusteella kaikkia valmistajien sertifiointimenettelyn mukaisesti laskemia tietoja seurattaisiin ja ne raportoitaisiin ja julkistettaisiin EU:n tasolla. Tällöin tiedot voitaisiin asettaa kaikkien sidosryhmien saataville. Tämä antaisi liikenteenharjoittajille pääsyn tietoihin, jotka koskevat erimerkkisten, ominaisuuksiltaan samanlaisten kuorma-autojen suorituskykyä, jolloin ne voisivat tehdä parempaan tietoon perustuvia ostopäätöksiä. Ajoneuvojen valmistajat voisivat verrata ajoneuvojensa suorituskykyä muiden merkkien kanssa, mikä lisäisi kannustimia innovointiin. Viranomaisilla olisi käytettävissään kattavaa tietoa, ja sitä voitaisiin käyttää suunniteltaessa ja toteutettaessa politiikkaa, jolla edistetään polttoainetehokkaiden kuorma-autojen käyttöönottoa esimerkiksi verotuksen tai tienkäyttömaksujen avulla. Tämä ei muutoin olisi mahdollista, koska jäsenvaltioilla olisi mahdollisuus käyttää VECTO-tietoja ainoastaan niiden alueella rekisteröidyistä ajoneuvoista. Lisäksi se mahdollistaisi tietojen analyysin eli voitaisiin arvioida tiettyjen teknologioiden levinneisyysastetta. Tämä on tarpeen myös, jotta tulevaisuudessa voidaan panna täytäntöön raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästönormit ja valvoa niiden noudattamista. Seuranta- ja raportointijärjestelmä on tarpeen erityisesti, jotta voidaan arvioida kyseisten tulevien normien noudattamista, kuten jo tehdään henkilö- ja pakettiautojen osalta. •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

Ehdotuksella pannaan täytäntöön vuonna 2014 annettu tiedonanto ”Strategia raskaiden hyötyajoneuvojen polttoaineen kulutuksen ja hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi”. Strategiassa ilmoitettiin täytäntöönpanotoimenpiteestä, jossa esitetään menettely EU:n markkinoille saatetuista uusista hyötyajoneuvoista peräisin olevien ja VECTO-simulointivälineellä laskettujen hiilidioksidipäästöjen sertifioinnille, sekä lainsäädäntöehdotuksesta, joka koskee näiden päästöjen seurantaa ja raportointia. Tässä ehdotuksessa pannaan myös täytäntöön vuonna 2016 annettu ”Vähäpäästöistä liikkuvuutta koskeva eurooppalainen strategia”, jonka tavoitteita on vähentää tieliikenteen kasvihuonekaasupäästöjä vähintään 60 prosentilla vuoteen 2050 mennessä vuoden 1990 tasoihin verrattuna sekä merkittävästi vähentää ilman epäpuhtauspäästöjä. Strategiassa todetaan, että komissio nopeuttaa tällaisten ajoneuvojen hiilidioksidipäästönormeja koskevien suunnitteluvaihtoehtojen analysointia. Tarkoituksena on tehdä lainsäädäntöehdotus tämän komission toimikauden aikana. Tällä ehdotuksella pyritään myös siihen, että laaditaan menetelmät, joilla eriytetään uusilta raskailta ajoneuvoilta perittävät infrastruktuurin käyttömaksut hiilidioksidipäästöjen mukaisesti. Näin tuetaan eurovinjettidirektiivin uudelleentarkastelun täytäntöönpanoa. •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa Tämä ehdotus noudattaa vuoteen 2030 ulottuvissa EU:n ilmasto- ja energiapolitiikan puitteissa tehtyä EU:n sitoumusta vähentää EU:n omia päästöjä vähintään 40 prosentilla vuoteen 2030 mennessä vuoden 1990 tasoihin verrattuna. Osana tämän sitoumuksen täytäntöönpanoa komissio ehdotti heinäkuussa 2016 asetusta sitovista vuotuisista kasvihuonekaasujen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030 (taakanjakoasetus) aloilla, jotka eivät kuulu päästökauppajärjestelmään (eli liikenne, rakentaminen, maatalous ja jätehuolto). Tämä ehdotus noudattaa myös vuonna 2016 tehtyä komission ehdotusta energiatehokkuusdirektiivin tarkistamisesta. Siinä asetetaan EU:n tasolla sitova yleistavoite, jonka mukaan energiatehokkuutta on parannettava 30 prosentilla vuoteen 2030 mennessä verrattuna siihen, että jatkettaisiin entiseen tapaan. 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 191–193 artiklalla vahvistetaan ja määritetään EU:n toimivalta ilmastonmuutoksen alalla. Tämän ehdotuksen oikeusperustana on SEUT-sopimuksen 192 artikla. •Toissijaisuusperiaate EU:n toimet ovat perusteltuja, kun otetaan huomion ilmastonmuutoksen rajat ylittävät vaikutukset sekä tarve suojata polttoaineiden, ajoneuvojen sekä liikennepalvelujen sisämarkkinat. Lisäksi tietyssä jäsenvaltiossa rekisteröidyt uudet raskaat hyötyajoneuvot on usein valmistettu toisessa jäsenvaltiossa. EU:n sijaan kansallisella tasolla toteutettava seuranta edellyttäisi siten laajaa yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä. Yhdenmukaista seurantatietoa ei voitaisi taata, koska jäsenvaltioiden lainsäädännössä ja käytännöissä on eroja. Tietojen vertailukelpoisuutta ja täydellisyyttä olisi vaikea saavuttaa, mikä johtaisi EU:n markkinoiden pirstaleisuuteen ja markkinoiden avoimuuden menetykseen. Kaikkien jäsenvaltioiden seurantatiedot sisältävän yhteisen tietokannan puuttuminen tarkoittaisi erityisesti sitä, etteivät ajoneuvojen ostajat ja EU:n tason poliittiset päättäjän voisi käyttää tietoja. Yhteinen seurantajärjestelmä EU:n tasolla vaikuttaa olevan selkein ja yksinkertaisin lähestymistapa. Tätä samaa soveltamistapaa sovelletaan jo henkilö- ja pakettiautoihin EU:n tason toimien kautta. •Suhteellisuusperiaate Koska ehdotus on tarpeellinen ja siitä saadaan mahdollisia taloudellisia hyötyjä, se täyttää suhteellisuuden vaatimukset. EU:n laajuisesti tarkasteltuna tarvittavat toimet ovat vähäisiä ja kustannukset miltei merkityksettömiä verrattuna kaikkien sidosryhmien mahdollisesti saamiin hyötyihin, jotka liittyvät markkinoiden avoimuuteen sekä raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjä ja polttoaineenkulutusta koskevien tietojen saatavuuteen. •Toimintatavan valinta Jotta ehdotettuja sääntöjä sovelletaan samalla lailla kaikkialla EU:ssa ja jotta voidaan saada samanlaisia ja vertailukelpoisia tietoja, joiden avulla luodaan tasapuoliset toimintaolosuhteet raskaiden hyötyajoneuvojen valmistajia ja käyttäjiä varten, on syytä käyttää asetusta, joka on sellaisenaan sovellettava ja jäsenvaltioita sitova. 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

Arviointeja ei ole tehty, koska asiaa ei ole aiemmin säännelty. •Sidosryhmien kuuleminen Komissio järjesti sidosryhmien kokouksen, jossa saatiin palautetta alustavasta vaikutustenarvioinnista ja esitettiin ulkopuolisen konsultin tekemä arviointi hallintokustannuksista. Sidosryhmiltä saatiin rakentavaa palautetta eikä kustannusarviointia kyseenalaistettu. Komissio järjesti myös julkisen verkkokuulemisen, joka koski raskaiden hyötyajoneuvojen polttoainekulutuksen ja hiilidioksidipäästöjen seurantaa ja raportointia koskevan lainsäädännön valmistelua. Kuulemiseen saatiin 121 vastausta monilta erilaisilta sidosryhmiltä, jotka ilmaisivat mielipiteensä tarvittavista toimista, tavoitteista, vaihtoehdoista ja odotetuista vaikutuksista. Sidosryhmien kannat sisällytettiin vaikutustenarviointiin. Useimmat vastaajista pitivät valittua vaihtoehtoa parhaimpana vaihtoehtona. Yhteenveto sidosryhmien kuulemisesta esitetään tähän ehdotukseen liittyvän vaikutustenarvioinnin liitteessä 2. •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö Kustannusarvioinnin eri seuranta- ja vaihtoehdoista teki ulkopuolinen toimeksisaaja (katso vaikutustenarvioinnin liite 10). Tutkimus perustuu suureksi osaksi kansallisten rekisteröintiviranomaisten ja raskaiden hyötyajoneuvojen valmistajien haastatteluihin, jotta voitiin kerätä niiden mielipiteitä eri seurantavaihtoehdoista ja saada tietoa erityisesti niiden organisaatioille aiheutuvista kustannuksista, kun otetaan huomioon tämänhetkiset menettelyt ja tarvittavat mukautukset. Muiden vaikutusten arvioinnin osalta vaikutustenarvioinnissa hyödynnetään aiempaa vaikutusten arviointia, joka liittyi vuonna 2014 julkaistuun strategiaan raskaiden hyötyajoneuvojen polttoaineenkulutuksen ja hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi. •Vaikutustenarviointi Tähän ehdotukseen liittyvä vaikutustenarviointi on valmisteltu ja laadittu noudattaen parempaa sääntelyä koskevia ohjeita, ja se on saanut sääntelyvalvontalautakunnalta positiivisen lausunnon. Lautakunnan suosittamat parannukset on sisällytetty lopulliseen versioon. Sillä täydennetään analyysiä, joka toteutettiin vuonna 2014 tehdyssä raskaita hyötyajoneuvoja koskevaan strategiaan liittyvässä vaikutustenarvioinnissa. Vaikutustenarvioinnissa tarkasteltiin vaihtoehtoja, jotka liittyvät niistä kaikista uusista hyötyajoneuvoista, joita saatetaan EU:n markkinoille ja joihin sovelletaan sertifiointiprosessia tyyppihyväksyntäjärjestelmässä, peräisin olevien hiilidioksidipäästöjen seurantaan ja raportointiin. Seurattavat ja raportoitavat tiedot koostuvat noin 80 muuttujasta, joiden avulla määritetään kunkin ajoneuvon polttoaineenkulutus ja hiilidioksidipäästöt. Euroopan ympäristökeskus on EU:n tasolla sopivin elin toimimaan komission puolesta. Se keräisi tietoja, perustaisi uuden tietokannan sekä analysoisi ja suorittaisi laatutarkastuksia raskaita hyötyajoneuvoja koskevista seurantatiedoista. Euroopan ympäristökeskus hoitaa jo nyt näitä tehtäviä kevyiden hyötyajoneuvojen osalta raportoitujen seurantatietojen osalta (katso vaikutustenarvioinnin liite 8). Vaikutustenarvioinnissa tarkasteltiin kolmea lainsäädäntövaihtoehtoa sille, miten seurantatiedot olisi toimitettava komissiolle Euroopan ympäristökeskuksen kautta: 1) raportoinnista huolehtivat kansalliset viranomaiset 2) raportoinnista huolehtivat raskaiden hyötyajoneuvojen valmistajat ja 3) raportointi jaetaan kansallisten viranomaisten ja valmistajien kesken. Vaihtoehdossa 1 kansalliset viranomaiset raportoivat seurantatiedot kyseessä olevia ajoneuvoja koskevien rekisteröintitietojen kanssa komissiolle Euroopan ympäristökeskuksen kautta. Tässä vaihtoehdossa seurannan ja raportoinnin täyttä digitalisointia ei ehkä saavuteta helposti, koska suurin osa kansallisista viranomaisista käyttää raskaiden hyötyajoneuvojen rekisteröinnissä edelleen paperipohjaisia asiakirjoja. Tämän seurauksena siirtyminen täysin digitalisoitujen seurantatietojen virtaan voi olla haastavaa ja kallista. Vaihtoehdossa 2 raskaiden hyötyajoneuvojen valmistajat ovat vastuussa kutakin uutta ajoneuvoa koskevien seurantatietojen raportoinnista komissiolle Euroopan ympäristökeskuksen kautta. Tässä tapauksessa seurantatiedot perustuvat ajoneuvojen valmistajien hallussa oleviin myyntitietoihin eikä rekisteröintitietoja raportoida. Tällöin raportoituja päästötietoja ei voida kohdentaa tiettyyn jäsenvaltioon. Jäsenvaltioiden on vaikeampaa suunnitella toimivia kansallisia politiikkoja polttoainetehokkaampien raskaiden hyötyajoneuvojen käyttöönoton lisäämiseksi. Vaihtoehto 3 on välivaihtoehto. Nimetyt kansalliset viranomaiset, joista useimpien odotetaan olevan kansallisia rekisteröintiviranomaisia, toimittavat komissiolle vuosittain komissiolle Euroopan ympäristökeskuksen kautta uusien rekisteröityjen ajoneuvojen rekisteröintitiedot, erityisesti ajoneuvojen valmistenumerot. Ajoneuvojen valmistajat toimittavat näitä ajoneuvoja vastaavat seurantatiedot komissiolle Euroopan ympäristökeskuksen kautta. Euroopan ympäristökeskus yhdistää tiedot valmistenumeroiden perusteella, jotta saadaan seurantatiedot jäsenvaltion tasolla. Tässä vaihtoehdossa tietovirran täysi digitalisointi on taattu, koska valmistajat ovat vastuussa seurantatietojen raportoinnista, ja niillä on nämä tiedot digitaalisessa muodossa sertifiointitarkoituksia varten. Vaihtoehto 3 on suositeltavin. Se on tehokkain vaihtoehto, erityisesti koska siinä varmistetaan digitaalinen tiedonkulku ja tietojen kattavuus sekä kansallisella että EU:n tasolla, ja siihen liittyvät hallintokustannukset ovat vähäiset. Valittu vaihtoehto luo todennäköisesti kilpailua energiatehokkaimpien ajoneuvojen tuottamiseksi sekä kannustimia innovointiin. Energiatehokkaamman tavaraliikenteen vaikutusten odotetaan leviävän ainakin osittain useimmille EU:n talouden aloille. Liikenteen alhaisemmat polttoaineesta aiheutuvat toimintakulut johtavat alhaisempiin kuljetuskustannuksiin ja vähentävät siten muiden alojen kustannuksia ja hyödyttävät EU:n kuluttajia. Kilpailukyvyn ja kansainvälisen vaikutuksen odotetaan olevan positiivisia keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä myös raskaiden hyötyajoneuvojen valmistajien kannalta, kun otetaan huomioon kansainvälinen tilanne. Muilla keskeisillä markkinoilla (kuten Yhdysvallat, Kanada, Japani ja Kiina) on jo voimassa sääntelyä, joka edellyttää raskaiden hyötyajoneuvojen polttoainetehokkuuden parannuksia. Työllisyyden odotetaan hyötyvän keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Ostettujen ajoneuvojen polttoainetehokkuuden lisäparannusten odotetaan johtavan hiilidioksidipäästöjen vähennyksiin. Lisäksi muiden päästöjen odotetaan vähenevän, tosin vähäisessä määrin. Toimista aiheutuvat kustannukset ovat hallintokustannuksia. Niiden odotetaan olevan vähäisiä, arviolta yksi euro ajoneuvoa kohti.

•Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen Pk-yrityksille ja mikroyrityksille ei aiheudu suoria raportointivelvoitteita. Liikenteenharjoittajien, joista suurin osa on pk-yrityksiä, odotetaan hyötyvän markkinoiden lisääntyneestä avoimuudesta. Sen avulla ne voivat tehdä parempaan tietoon perustuvia ostopäätöksiä ja suosia polttoainetehokkaampia ajoneuvoja ja siten vähentää polttoainekustannusten vähennysten kautta toimintakustannuksiaan ja lisätä kilpailukykyään. Ehdotetussa asetuksessa hyödynnetään sähköistä raportointia, jonka odotetaan vähentävän raskaiden hyötyajoneuvojen valmistajien, kansallisten viranomaisten ja komission/Euroopan ympäristökeskuksen hallinnollista taakkaa. •Perusoikeudet Ehdotuksella ei ole vaikutuksia perusoikeuksien suojeluun. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Ehdotetun asetuksen täytäntöönpanosta johtuva talousarviovaikutus on hyvin rajallinen (katso yksityiskohdat liitteenä olevasta rahoitusselvityksestä). Vaikka ehdotuksen osalta pysytään monivuotisen rahoituskehyksen (2014–2020) kokonaisliikkumavaran rajoissa otsakkeen 2 osalta, tarvitaan pientä uudelleenohjelmointia Euroopan ympäristökeskuksen osalta vuosille 2019–2020. 5.LISÄTIEDOT •Täytäntöönpanosuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt Komissio laatii vuosittain kertomuksen jäsenvaltioiden ja raskaiden hyötyajoneuvojen valmistajien toimittamien tietojen perusteella. Komission kertomuksella varmistetaan, että asetuksen täytäntöönpanoa seurataan tiiviisti. •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset 1 artikla – Kohde Tässä artiklassa selitetään asetuksessa säädetyt keskeiset toimenpiteet, joita ovat raskaiden hyötyajoneuvojen (kuorma- ja linja-autojen) päästöjen ja polttoaineenkulutuksen seuranta ja raportointi. 2 artikla – Soveltamisala Tässä artiklassa määritellään asetuksen soveltamisala ja määritetään ne ajoneuvoluokat, joiden osalta olisi seurattava ja raportoitava rekisteröintitietoja, teknisiä tietoja ja, sikäli kun ne ovat saatavilla, hiilidioksidipäästöjä ja polttoaineenkulutusta koskevia tietoja. 3 artikla – Määritelmät Asetus liittyy läheisesti tyyppihyväksyntälainsäädäntöön ja siinä käytetään samaa terminologiaa. Jotta varmistettaisiin yhdenmukaisuus eri säädösten välillä, on syytä selventää, että tässä asetuksessa käytettävä terminologia on ymmärrettävä siten kuin se on määritelty tyyppihyväksyntälainsäädännössä. 4 artikla - Jäsenvaltioiden suorittama seuranta ja raportointi Tässä artiklassa esitetään jäsenvaltioille asetettavat keskeiset velvoitteet, jotka koskevat seuranta- ja raportointiaikataulua, toimivaltaisten viranomaisten nimeämistä ja seurattavia tietoja. Näihin kuuluvat uudet raskaat hyötyajoneuvot ja uudet perävaunut, jotka rekisteröidään ensimmäistä kertaa unionissa tai jotka on rekisteröity unionin ulkopuolella alle kolme kuukautta ennen rekisteröintiä unionissa. Toimivaltaisten viranomaisten osalta selvennetään, että raskaiden hyötyajoneuvojen seurannasta olisi vastattava niiden viranomaisten, jotka ovat jo vastuussa kevyitä hyötyajoneuvoja koskevien tietojen seurannasta ja raportoinnista.

Liitteellä I ja II täydennetään tätä säännöstä määrittämällä seurattavat tietomuuttujat sekä seuranta- ja raportointimenettelyn hallinnolliset vaiheet. 5 artikla - Valmistajien suorittama seuranta ja raportointi Tässä artiklassa esitetään valmistajille asetettavat keskeiset velvoitteet, jotka koskevat seuranta- ja raportointiaikataulua, toimivaltaisten viranomaisten nimeämistä ja seurattavia tietoja. Liitteellä I ja II täydennetään tätä säännöstä määrittämällä seurattavat tietojen muuttujat sekä seuranta- ja raportointimenettelyn hallinnolliset vaiheet. 6 artikla – Keskusrekisteri raskaita hyötyajoneuvoja koskeville tiedoille Komissiolle raportoituja tietoja säilytetään julkisesti saatavilla olevassa rekisterissä. Rekisteriä ylläpitää Euroopan ympäristökeskus komission puolesta. Työ perustuu Euroopan ympäristökeskuksen kokemukseen, jota se on saanut kevyitä hyötyajoneuvoja ksokevan tietorekisterin ylläpidosta. Vaikka suurimman osan tiedoista olisi oltava julkisesti saatavilla, tiettyjä tietoja ei mahdollisesti julkisteta henkilötietojen suojaamiseksi (ajoneuvojen valmistusnumerot) sekä kilpailusyistä (komponenttien valmistajien nimet). 7 artikla – Tietojen laatu Tietojen hyvä laatu on keskeistä tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamisen kannalta. On sen vuoksi tärkeää selventää, että tietoja raportoivat yksiköt ovat vastuussa toimitettavien tietojen laadusta ja oikeellisuudesta. Lisäksi komissiolla on mahdollisuus varmentaa tietojen laatu ja korjata tiedot, mikäli toimitetuissa tiedoissa on virheitä. 8 artikla - Kertomus Komissiolle Euroopan ympäristökeskuksen kautta toimitettujen tietojen perusteella olisi tehtävä vuosittain analyysi hiilidioksidipäästöistä sekä raskaiden hyötyajoneuvojen kaluston kehittymisestä EU:ssa sekä samanlainen analyysi yksittäisten valmistajien osalta. Tämän vuosittaisen analyysin suorittaa komissio Euroopan ympäristökeskuksen tukemana, ja siitä saadaan merkittäviä tietoja laajempaan vuosittaiseen edistymistä koskevaan kertomukseen, johon annettiin toimeksianto ehdotetussa energiaunionin hallintoa koskevassa asetuksessa energiaunionin tilaa koskevassa katsauksen puitteissa. Analyysistä saadaan myös merkittävää tietoa muita mahdollisia poliittisia toimenpiteitä varten. Analyysin avulla lisätään avoimuutta sekä EU:n ajoneuvokannan että yksittäisten ajoneuvojen teknologisista konfiguraatioista ja suorituskyvystä hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen osalta. 9 ja 10 artikla – Täytäntöönpanotoimenpiteet ja toimivallan siirtäminen Näissä artikloissa säädetään oikeusperustasta, jonka perusteella komissio hyväksyy täytäntöönpanotoimenpiteitä sekä muuttaa delegoiduilla säädöksillä liitteen I ja II muita kuin keskeisiä osia. Täytäntöönpanotoimenpiteillä täydennetään 7 artiklaa mahdollistamalla se, että komissio määrittää yksityiskohtaiset säännökset ja menettelyt, joita tarvitaan raportoitujen tietojen varmistamiseen ja korjaamiseen. Komissiolle siirrettyyn toimivaltaan kuuluu seurattavien tietomuuttujien mukauttaminen ja päivittäminen sekä liitteissä I ja II esitetyn seurantamenettelyn eri vaiheet. 11 ja 12 artikla – Komiteamenettely ja siirretyn toimivallan käyttö Näissä artikloissa esitetään vakiosäännökset komiteamenettelystä, jota käytetään täytäntöönpanosäädösten hyväksymiseen sekä 9 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetun siirretyn toimivallan käyttöön. 2017/0111 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS uusien raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen seurannasta ja raportoinnista (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1)Lokakuun 23–24 päivänä 2014 kokoontuneen, vuoteen 2030 ulottuvia ilmasto- ja energiapolitiikan puitteita käsitelleen Eurooppa-neuvoston päätelmissä hyväksytään sitovaksi tavoitteeksi vähentää EU:n kasvihuonekaasupäästöjä vuoteen 2030 mennessä koko talouden laajuisesti vähintään 40 prosenttia vuoden 1990 tasoihin verrattuna. Maaliskuussa 2016 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti tavoitteen. (2)Eurooppa-neuvoston lokakuussa 2014 antamissa päätelmissä todetaan, että tavoite saavutetaan kustannustehokkaimmin unionin yhteistoimin siten, että päästöjä vähennetään vuoteen 2030 mennessä vuoden 2005 tasosta EU:n päästökauppajärjestelmän kattamilla aloilla 43 prosentilla ja sen ulkopuolisilla aloilla 30 prosentilla. Kaikkien jäsenvaltioiden olisi osallistuttava näihin ponnisteluihin ja kaikkien toimialojen, myös liikenteen, olisi annettava panoksensa näiden päästövähennysten saavuttamiseen. (3)Vuonna 2016 annetussa vähäpäästöistä liikkuvuutta koskevassa eurooppalaisessa strategiassa asetettiin tavoitteeksi vähentää tieliikenteen kasvihuonekaasupäästöjä vähintään 60 prosenttia vuoteen 2050 mennessä vuoden 1990 tasoihin verrattuna (4)Kuorma- ja linja-autojen eli raskaiden hyötyajoneuvojen kasvihuonekaasupäästöt ovat noin neljännes tieliikenteen päästöistä unionissa, ja niiden odotetaan lisääntyvän vuoteen 2030 mennessä. On otettava käyttöön tehokkaita toimenpiteitä raskaiden hyötyajoneuvojen päästöjen vähentämiseksi, jotta annetaan panos tarvittaviin päästövähennyksiin liikennealalla. (5)Vuonna 2014 annetussa strategiassa raskaiden hyötyajoneuvojen polttoaineen kulutuksen ja hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi komissio totesi, että edellytys kyseisten toimenpiteiden käyttöönotolle on säännelty menettely hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineen kulutuksen määrittämiseksi. (6)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 595/2009 luodaan perusteet kyseiselle säännellylle menettelylle. Mittausten avulla saadaan luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa hiilidioksidipäästöistä ja polttoaineenkulutuksesta kustakin ajoneuvosta merkittävässä osassa raskaiden hyötyajoneuvojen kalustoa unionissa. Tietoihin on pääsy tietyn ajoneuvon ostajalla sekä rekisteröintijäsenvaltiolla, mikä osaltaan korjaa tietovajeen. (7)Tiedot ajoneuvon suorituskyvystä hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen osalta olisi asetettava julkisesti saataville, jotta kaikki ajoneuvojen käyttäjät voivat tehdä tietoon perustuvia ostopäätöksiä. Kaikki ajoneuvojen valmistajat voivat verrata ajoneuvojensa suorituskykyä muunmerkkisten ajoneuvojen kanssa. Tämä lisää kannustimia innovointiin ja parantaa siten kilpailukykyä. Tämä tieto antaa myös poliittisille päättäjille unionin ja jäsenvaltioiden tasolla vakaan perustan laatia politiikkaa, jolla edistetään energiatehokkaampien ajoneuvojen käyttöönottoa. Sen vuoksi on asianmukaista, että kustakin uudesta raskaasta hyötyajoneuvosta komission asetuksen (EU) […/…] [Julkaisutoimisto lisää viitteen] mukaisesti määritettyjä hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen arvoja seurataan, niistä raportoidaan komissiolle ja ne asetetaan julkisesti saataville. (8)Jotta voidaan saada kattavat tiedot raskaiden hyötyajoneuvojen kaluston kokoonpanosta unionissa, sen kehittymisestä ajan myötä ja mahdollisesta vaikutuksesta hiilidioksidipäästöihin, on syytä seurata ja raportoida tietoja kaikkien uusien raskaiden hyötyajoneuvojen ja uusien perävaunujen rekisteröinnistä, mukaan lukien tiedot voimalaitteista sekä korityypeistä. (9)Hiilidioksidipäästöjä ja polttoaineenkulutusta koskevat tiedot ovat saatavilla tietyistä uusista raskaista hyötyajoneuvoista, jotka rekisteröidään vuonna [2019]. Kyseisestä päivämäärästä alkaen jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten olisi sen vuoksi toimitettava tietoja uusista rekisteröineistä ja valmistajien olisi toimitettava teknisiä tietoja kyseisistä ajoneuvoista. (10)Ajoneuvon hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyvää suorituskykyä koskevat tekniset tiedot olisi oltava julkisesti saatavilla, jotta lisätään ajoneuvojen eritelmien ja niihin liittyvän suorituskyvyn avoimuutta ja edistetään valmistajien välistä kilpailua. Ainoastaan tietoja, jotka ovat arkaluonteisia henkilötietojen suojan ja tasapuolisen kilpailun vuoksi, ei tulisi julkaista. On kuitenkin selkeästi yleisen edun mukaista, että ajoneuvojen suorituskyvyn määrittämiseen tarvittavat tekniset tiedot ovat saatavilla. Yleisön oikeutta tutustua tällaisiin tietoihin ei sen vuoksi tulisi evätä. (11)On tärkeää varmistaa, että seurattavat ja raportoidut tiedot ovat varmoja ja luotettavia. Komissiolla olisi sen vuoksi oltava keinot varmistaa ja tarvittaessa korjata lopulliset tiedot. Sen vuoksi seurantavaatimuksissa olisi säädettävä myös muuttujista, joiden avulla tiedot voidaan asianmukaisesti jäljittää ja varmistaa. (12)Sen kokemuksen perusteella, mitä on saatu hiilidioksidipäästöjä koskevien tietojen seurannasta ja raportoinnista uusien henkilöautojen osalta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 443/2009 ja uusien kevyiden hyötyajoneuvojen osalta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 510/2011 nojalla, on syytä antaa Euroopan ympäristökeskukselle vastuu tietojenvaihdosta jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten ja valmistajien kanssa sekä lopullisen tietokannan hallinnasta komission puolesta. On myös asianmukaista yhdenmukaistaa siinä määrin kuin mahdollista raskaita hyötyajoneuvoja koskevat seuranta- ja raportointimenettelyt kevyitä hyötyajoneuvoja varten luotujen menettelyjen kanssa.

(13)Jotta voidaan varmistaa, että tämän asetuksen säännökset seurattavien tietojen varmentamisesta ja korjaamiseksi pannaan täytäntöön yhdenmukaisesti, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. (14)Jotta voidaan varmistaa, että tietovaatimukset sekä seuranta- ja raportointimenettely pysyvät asianmukaisina ajan kuluessa arvioitaessa raskaiden ajoneuvojen kaluston panosta hiilidioksidipäästöihin, sekä varmistaa uusia ja kehittyneitä hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen käytettäviä menetelmiä koskevien tietojen saatavuus, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat liitteissä esitettyjen tietovaatimusten ja seuranta- ja raportointimenettelyn muuttamista. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. (15)Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on uusien raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen seuranta ja raportointi, vaan se voidaan sen vaikutusten ja laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla

Kohde Tässä asetuksessa säädetään Euroopan unionissa rekisteröidyistä uusista raskaista hyötyajoneuvoista peräisin olevien hiilidioksidipäästöjen ja kyseisten ajoneuvojen polttoaineenkulutuksen seurantaa ja raportointia koskevista vaatimuksista. 2 artikla

Soveltamisala Tätä asetusta sovelletaan jäsenvaltioiden ja raskaiden hyötyajoneuvojen valmistajien suorittamaan uusia ajoneuvoja koskevien tietojen seurantaan ja raportointiin. Sitä sovelletaan seuraaviin ajoneuvoluokkiin: a)M1- M2-, N1- ja N2-luokan raskaat hyötyajoneuvot, joiden vertailumassa on suurempi kuin 2 610 kg ja jotka eivät kuulu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2007 soveltamisalaan sekä kaikki M3- ja N3-luokan ajoneuvot; b)O3- ja O4-luokan ajoneuvot. 3 artikla

Määritelmät Tässä asetuksessa sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 595/2009 määritelmiä. 4 artikla

Jäsenvaltioiden suorittama seuranta ja raportointi 1.Kunkin vuoden 28 päivään helmikuuta mennessä vuodesta [2020] alkaen jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on kerättävä edeltävältä kalenterivuodelta liitteessä I olevassa A osassa esitetyt tiedot unionissa ensimmäisen kerran rekisteröitävistä uusista ajoneuvoista. Unionin ulkopuolella aiemmin rekisteröityjä uusia ajoneuvoja koskevia tietoja ei seurata eikä raportoida paitsi jos kyseinen rekisteröinti on tapahtunut alle kolme kuukautta ennen ajoneuvon rekisteröintiä unionissa. Tiedot toimitetaan komissiolle liitteessä II esitetyn raportointimenettelyn mukaisesti. 2.Tietojen keräämisestä ja toimittamisesta tämän asetuksen mukaisesti vastaavat toimivaltaiset viranomaiset, jotka jäsenvaltiot nimittävät asetuksen (EY) N:o 443/2009 8 artiklan 7 kohdan mukaisesti. 5 artikla

Valmistajien suorittama seuranta ja raportointi 1.Kunkin vuoden 28 päivään helmikuuta mennessä vuodesta [2020] alkaen raskaiden hyötyajoneuvojen valmistajien on kerättävä edeltävältä kalenterivuodelta liitteessä I olevassa B osassa esitetyt tiedot ajoneuvoista, joiden valmistuspäivä oli edeltävänä kalenterivuonna. Valmistuspäivä on päivä, jona vaatimustenmukaisuustodistus on allekirjoitettu, tai tilanteen mukaan päivä, jona yksittäishyväksyntätodistus on allekirjoitettu.

2.Valmistajien on nimettävä yhteyspiste tämän asetuksen mukaista tietojen raportointia varten. 6 artikla

Keskusrekisteri raskaita hyötyajoneuvoja koskeville tiedoille 1.Komissio pitää keskusrekisteriä 4 ja 5 artiklan mukaan raportoiduista tiedoista. Rekisterin on oltava julkisesti saatavilla lukuun ottamatta liitteessä I olevan B osan 1, 24, 25, 32, 33, 39 ja 40 kohdissa esitettyjä tietoja. 2.Rekisteriä hallinnoi Euroopan ympäristökeskus komission puolesta. 7 artikla

Tietojen laatu 1.Toimivaltaiset viranomaiset ja valmistajat ovat vastuussa 4 ja 5 artiklan mukaan raportoimiensa tietojen oikeellisuudesta ja laadusta. Niiden on viipymättä ilmoitettava komissiolle tiedoissa mahdollisesti havaituista virheistä. 2.Komissio voi suorittaa oman varmennuksensa 4 ja 5 artiklan mukaan raportoitujen tietojen laadusta. 3.Jos komissiolle ilmoitetaan tiedoissa olevista virheistä tai se löytää oman varmennuksensa avulla tiedoissa ristiriitaisuuksia, se toteuttaa tilanteen mukaan tarvittavat toimenpiteet 6 artiklassa tarkoitetussa keskusrekisterissä julkaistujen tietojen korjaamiseksi. 8 artikla

Kertomus 1.Komissio julkaisee osana [ehdotetun energiaunionin hallintoa koskevan asetuksen 29 artiklan] mukaista vuosikertomustaan analyysin tiedoista, jotka jäsenvaltiot ja valmistajat ovat toimittaneet edeltävältä kalenterivuodelta. 2.Analyysissä on käsiteltävä ainakin unionin raskaiden hyötyajoneuvojen kaluston suorituskykyä sekä kunkin valmistajan suorituskykyä keskimääräisen polttoaineenkulutuksen ja hiilidioksidipäästöjen osalta. Siinä on myös otettava huomioon tiedot uusien ja kehittyneiden hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen käytettävien teknologioitten leviämisestä, jos tiedot ovat saatavilla. 3. Komissio laatii analyysin Euroopan ympäristökeskuksen tukemana. 9 artikla

Täytäntöönpanovallan siirto Komissio voi täytäntöönpanosäädöksillä määrittää 7 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut varmennus- ja korjaustoimenpiteet. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 11 artiklassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. 10 artikla

Säädösvallan siirtäminen 1.Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 12 artiklan mukaisesti liitteen I muuttamiseksi, jotta voidaan saattaa ajan tasalle tai mukauttaa siinä määritetyt tietovaatimukset, jos tämä katsotaan tarpeelliseksi perusteellisen analyysin tekemiseksi 8 artiklan mukaisesti. 2.Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 12 artiklan mukaisesti liitteen II muuttamiseksi, jotta voidaan mukauttaa siinä esitettyä seuranta- ja raportointimenettelyä tämän asetuksen soveltamisesta saadun kokemuksen ottamiseksi huomioon. 11 artikla

Komiteamenettely 1.Komissiota avustaa Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 280/2004/EY 9 artiklalla perustettu ilmastonmuutoskomitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2.Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa. 12 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttö 1.Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset. 2.Siirretään komissiolle [tämän asetuksen voimaantulopäivästä] määräämättömäksi ajaksi 10 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. 3.Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 10 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. 4. Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. 5.Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 6.Edellä olevan 10 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella. 13 artikla

Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja Rahoitusselvitys – ’Virastot’ Euroopan ympäristökeskus (EEA) 1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi 1.2.Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)

1.3.Ehdotuksen/aloitteen luonne 1.4.Tavoite (Tavoitteet) 1.5.Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.6.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto 1.7.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat) 2.HALLINNOINTI 2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt 2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi 3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat 3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin 3.2.2.Arvioidut vaikutukset [elimen] määrärahoihin 3.2.3.Arvioidut vaikutukset [elimen] henkilöresursseihin 3.2.4.Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa 3.2.5.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet 3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA

1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus uusien raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen seurannasta ja raportoinnista 1.2.Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB) 34: Ilmastotoimet 1.3.Ehdotuksen/aloitteen luonne ☑ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen. ◻ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen. ◻ Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen. ◻ Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen. 1.4.Tavoite (Tavoitteet) 1.4.1.Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee Ehdotus on keskeinen säädös ensimmäisessä liikkuvuuspaketissa, joka on määrä hyväksyä toukokuussa 2017. Sillä edistetään vuonna 2016 hyväksyttyä vähäpäästöistä liikkuvuutta koskevaa eurooppalaista strategiaa ja siihen liittyvää toimintasuunnitelmaa, ja sillä parannetaan raskaiden hyötyajoneuvojen (kuorma-autojen ja linja-autojen) polttoainetehokkuutta ja vähennetään niistä aiheutuvia päästöjä. Ehdotus on osa täytäntöönpanotoimenpiteitä, joista ilmoitettiin vuonna 2014 annetussa komission tiedonannossa Strategia raskaiden hyötyajoneuvojen polttoaineen kulutuksen ja hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi. Tarkoituksena on luoda menettely raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen sertifioinnille, seurata niitä ja raportoida niistä kaikkien EU:n markkinoille saatettavien uusien ajoneuvojen osalta. Tällä toimenpiteellä luodaan keskeinen täytäntöönpanon valvonnan väline tulevia raskaiden hyötyajoneuvojen päästöjä koskevia päästönormeja. Komissio on sitoutunut ehdottamaan niitä vuonna 2018. Ehdotuksella autetaan EU:ta täyttämään sitoumuksensa, jonka mukaan se vähentää päästöjään 40 prosentilla vuoteen 2030 mennessä vuoteen 1990 verrattuna. 1.4.2.Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä Erityistavoite nro 3: EU:n liikennealan hiilidioksidipäästöjen vähentäminen edelleen yhdenmukaistettujen politiikkojen laatimisen ja täytäntöönpanon avulla (yhteistyössä muiden pääosastojen, kuten DG MOVE ja DG GROW, kanssa). Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä Toiminto 34 02 – Ilmastotoimet/ilmastotoimet unionin ja kansainvälisellä tasolla

Toiminto 07 02 – Ympäristöpolitiikka unionin ja kansainvälisellä tasolla (budjettikohta 07 02 06 Euroopan ympäristökeskus). 1.4.3.Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset Selvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän tilanteeseen Ehdotuksella luodaan järjestelmä EU:n markkinoille saatettavien uusien raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen seurantaa ja raportointia varten. Ehdotuksella edistetään avoimempia raskaiden hyötyajoneuvojen markkinoita, mikä edistää kilpailua raskaiden hyötyajoneuvojen ja liikenteen harjoittajien välillä. Tämä puolestaan edistää komponenttien ja ajoneuvojen valmistajien innovointia, jonka avulla tuotetaan energiatehokkaampia ajoneuvoja EU:n markkinoille. Odotuksena on, että jos seuranta ja raportointi saavat aikaan prosentin lisäparannuksen EU:n raskaiden hyötyajoneuvojen kannan energiatehokkuudessa, hiilidioksidipäästöt vähenevät noin 2,1 Mt. 1.4.4.Tulos- ja vaikutusindikaattorit Selvitys siitä, millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan Indikaattori 1: EU:ssa rekisteröidyistä, sertifiointilainsäädännön soveltamisalaan kuuluvista uusista raskaista hyötyajoneuvoista peräisin olevat keskimääräiset vuosittaiset hiilidioksidipäästöt ja niiden polttoaineenkulutus ajoneuvoluokkaa, valmistajaa ja jäsenvaltiota kohti. Indikaattori 2: Keskimääräisten vuosittaisten hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen vertailu samassa ajoneuvoluokassa eri vuosina. Indikaattori 3: Vuosittainen yleiskatsaus uusissa ajoneuvoissa käytettävistä polttoainetehokkuusteknologioista ja niiden levinneisyysaste. 1.5.Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.5.1.Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Jäsenvaltioiden ja EU:ssa vastoittain rekisteröityjen raskaiden hyötyajoneuvojen valmistajien olisi kerättävä ja raportoitava komissiolle seurantatiedot käyttäen Euroopan ympäristökeskuksen tietojärjestelmää. Euroopan ympäristökeskus keräisi tiedot ja hallinnoisi niitä. Tiedot asetettaisiin julkisesti saataville joka vuosi. Komissio julkaisisi vuosittaisen seurantakertomuksen. 1.5.2.EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo Uusien raskaiden hyötyajoneuvojen ja liikennepalveluiden markkinat toimivat molemmat EU:n laajuisesti ja ovat osa sisämarkkinoita. Uusien raskaiden hyötyajoneuvojen polttoaineenkulutusta ja hiilidioksidipäästöjä koskevan avoimuuden puutetta ei ole vielä käsitelty missään jäsenvaltioissa, ja se koskee EU:ta kokonaisuutena. Lisäksi raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöt kuuluvat EU:n kasvihuonekaasujen vähentämistavoitteen piiriin. Jos EU:n laajuista seuranta- ja raportointilainsäädäntöä ei ole, kansalliset viranomaiset voivat noudattaa erilaisia seuranta- ja raportointilähestymistapoja, jotka johtavat tällaisten tietojen hajanaiseen ja epäyhdenmukaiseen kokoamiseen eri puolilla EU:ta. Tämä lisää raskaiden hyötyajoneuvojen valmistajien hallinnollista taakkaa, koska niiden on noudatettava erilaisia raportointijärjestelmiä. Ehdotuksen valmistelun aikana järjestetty julkinen kuuleminen osoitti kuitenkin, että kansalliset viranomaiset suosisivat vaihtoehtoa, jossa toimia ei toteuttaisi. EU:n laajuinen järjestelmä raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen seurantaa ja raportointia varten tarjoaa raskaiden hyötyajoneuvojen ostajille ja poliittisille päättäjille mahdollisuuden saada tietoja kehittyneiden polttoainetehokkuusteknologioiden levinneisyystasosta ja tosiasiallisesta käytöstä. Lisäksi ilmastonmuutos on rajat ylittävä ongelma, ja toisaalta sitä koskeva toimivalta jakautuu EU:n ja jäsenvaltioiden välillä. Ilmastotoimien koordinointi EU:n tasolla on sen vuoksi tarpeen ja EU:n toimet ovat perusteltuja toissijaisuusperiaatteen perusteella.

1.5.3.Vastaavista toimista saadut kokemukset Henkilö- ja pakettiautojen osalta on jo käytössä EU:n laajuinen järjestelmä hiilidioksidipäästöjen seuraamiseksi ja raportoimiseksi. Järjestelmä on osoittautunut erittäin arvokkaaksi, koska se lisää uusien henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen markkinoiden avoimuutta EU:ssa. Euroopan ympäristökeskuksen vuosittain julkaisemia tietoja käytetään laajasti kevyiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen vertailuun EU:ssa. Se muodostaa myös perustan henkilö- ja pakettiautojen hiilidioksidipäästönormien asettamiselle sekä vuosittaiselle arvioinnille, joka koskee sitä, miten valmistajat noudattavat näitä normeja. Ehdotettu EU:n laajuinen kevyiden hyötyajoneuvojen seuranta- ja raportointijärjestelmä perustuu suuressa määrin kokemukselle, jota EU:n laajuisesti on saatu kevyiden hyötyajoneuvojen seuranta- ja raportointijärjestelmästä. Kuten kevyiden hyötyajoneuvojenkin osalta, ehdotetussa asetuksessa esitetään seurantajärjestelmää, joka perustuu ajoneuvojen valmistenumeroihin (VIN). Tietoja toimittaisivat sekä jäsenvaltiot että valmistajat, jotta hallinnollinen taakka pysyy mahdollisimman pienenä. Kuten autojen ja pakettiautojen seuranta- ja raportointijärjestelmässäkin, tietojen toimittamiseen käytettäisiin Euroopan ympäristökeskuksen tietokantaa. Lisäksi koska Euroopan ympäristökeskus on saanut kokemusta hiilidioksidipäästöjen seurannasta, se tukisi komissiota myös raskaita hyötyajoneuvoja koskevan EU:n laajuisen seurantajärjestelmän hallinnassa. 1.5.4.Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut Tämä ehdotus on yhdenmukainen ehdotuksen kanssa, joka koskee komission asetusta (EU) […/…] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 595/2009 täytäntöönpanosta raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen määrittämisen osalta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY muuttamisesta 1.6.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto ◻ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu. –◻ Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa [PP/KK]VVVV ja päättyy [PP/KK]VVVV –◻ Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna VVVV ja päättyvät vuonna VVVV. ☑ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu. –Käynnistysvaihe alkaa vuonna 2018 (ilman taloudellisia vaikutuksia), kestoa ei ole rajattu, –minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa. 1.7.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat) ☑ Suora hallinnointi, jonka komissio toteuttaa käyttämällä –☑yksiköitään, myös unionin edustustoissa olevaa henkilöstöään – toimeenpanovirastoja ◻ Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ☑ Välillinen hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty: –◻kolmansille maille tai niiden nimeämille elimille –◻kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille (tarkennettava)

–◻Euroopan investointipankille tai Euroopan investointirahastolle –☑varainhoitoasetuksen 208 ja 209 artiklassa tarkoitetuille elimille –◻julkisoikeudellisille yhteisöille –◻sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville yksityisoikeudellisille elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut –◻sellaisille jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisille elimille, joille on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano ja jotka antavat riittävät rahoitustakuut –◻henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa SEU-sopimuksen V osaston mukaisia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityistoimia ja jotka nimetään asiaa koskevassa perussäädöksessä. –Jos käytetään useampaa kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava lisätietoja. Huomautukset: Euroopan ympäristökeskuksen osallistumista tarvitaan uusien raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen seurantaa ja raportointia koskevan ehdotetun asetuksen vaatimusten täytäntöönpanemiseksi. 2.HALLINNOINTI 2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset. Ehdotetussa asetuksessa määritetään miten usein ja mitä tietoja jäsenvaltioiden ja raskaiden hyötyajoneuvojen valmistajien on raportoitava unionissa ensirekisteröidyistä raskaista hyötyajoneuvoista. Tiedot, jotka määritetään ehdotetussa asetuksessa, olisi toimitettava vuosittain käyttäen Euroopan ympäristökeskuksen tietojärjestelmää. Jotta voitaisiin tukea jäsenvaltioita ja valmistajia niiden vuosittaisessa raportointitehtävässä, tarkoituksena on antaa lisäohjeistusta CIRCABC-sivustolla. 2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.2.1.Todetut riskit Suunnittelu- ja raportointivelvoitteiden toteuttaminen voi viivästyä jäsenvaltioissa. Jäsenvaltioiden odotetaan nimeävän samat viranomaiset, jotka vastaavat jo seurannasta ja raportoinnista autojen ja pakettiautojen osalta. Nämä viranomaiset tuntevat seurannan ja raportoinnin sekä niihin liittyvät tietotekniset välineet, minkä ansiosta riskit ovat pieniä. Euroopan ympäristökeskuksen tietokanta on vakiintunut tietojen raportointijärjestelmä. Voidaan siis katsoa, että mahdollisia järjestelmähäiriöitä ja luottamuksellisuuskysymyksiä on käsitelty riittävästi. 2.2.2.Tiedot käyttöön otetusta sisäisen valvonnan järjestelmästä. Valvontatavoista säädetään varainhoitoasetuksessa ja soveltamissäännöissä. 2.2.3.Arvio tarkastusten kustannustehokkuudesta ja odotettavissa olevasta virheriskin tasosta

Ei sovelleta. 2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet Tarkoituksena on soveltaa varainhoitoasetusta petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi ja hyödyntää kokemusta, jota on saatu vakiintuneesta järjestelmästä uusien henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen seurantaa ja raportointia varten. Lisäksi tehdään laadunvarmistus ja toimitettujen tietojen varmennus mahdollisten puutteiden tai sääntöjenvastaisuuksien korjaamiseksi. 3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat ·Talousarviossa jo olevat budjettikohdat Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä Moni-vuotisen rahoitus-kehyksen otsake Budjettikohta Määrärahan

laji Rahoitusosuudet Numero

[Otsake………………………...……………] JM/EI-JM. EFTA-mailta ehdokas-mailta kolman-silta mailta Varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet 2 34 02 01: Kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen (hillitseminen). Ero EI EI EI EI 2 07 02 06 : Euroopan ympäristökeskus EI-JM KYLLÄ KYLLÄ KYLLÄ EI ·Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä Monivuotisen rahoituskehyksen otsake Budjettikohta Määrärahan

laji Rahoitusosuudet Numero

[Otsake………………………………………] JM/EI-JM EFTA-mailta ehdokasmailta kolmansilta mailta Varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet [XX.YY.YY.YY] KYLLÄ/EI KYLLÄ/EI KYLLÄ/EI KYLLÄ/EI 3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Monivuotisen rahoituskehyksen otsake

Numero 2 Kestävä kasvu: Luonnonvarat Euroopan ympäristökeskus: Vuosi

2019 Vuosi

2020 Vuosi

N+2 Vuosi

N+3 ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) YHTEENSÄ 2019-2020 Osasto 1: Henkilöstömenot Sitoumukset (1) 0,150 0,200 0,350 Maksut (2) 0,150 0,200 0,350 Osasto 2: Infrastruktuuri- ja toimintamenot Sitoumukset (1a) Maksut (2a) Osasto 3: Toimintamenot Sitoumukset (3a) 0,250 0,175 0,425 Maksut (3b) 0,250 0,175 0,425 Euroopan ympäristökeskuksen määrärahat yhteensä

Sitoumukset = 1 + 1a +3 a 0,400 0,375 0,775 Maksut =2+2a +3b 0,400 0,375 0,775







3.2.2.Arvioidut vaikutukset [elimen] määrärahoihin –□Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja. –☑Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti: Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Tavoitteet ja tuotokset ⇩ Vuosi

2019 Vuosi

2020 Vuosi

N+2 Vuosi

N+3 ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) YHTEENSÄ TUOTOKSET Tyyppi Keskimäär. kustannukset Nro Kustannus Nro Kustannus Nro Kustannus Nro Kustannus Nro Kustannus Nro Kustannus Nro Kustannus Lukumäärä yhteensä Kustannukset yhteensä ERITYISTAVOITE 1… Raportointialustan perustaminen 1 0,250 0,250 Avustaminen laadun-varmistuksessa / laadun-valvonnassa, jäsenvaltioiden /laite-valmistajien raportointi, viestintä maiden ja valmistajien kanssa, tietokannan hallinta ja ylläpito, käyttötuki 1 0,175 0,025 - Tuotos Välisumma erityistavoite 1 1 0,250 1 0,175 0,275 ERITYISTAVOITE 2 ... - Tuotos Välisumma erityistavoite 2 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ 1 0,250 1 0,175 0,275 3.2.3.Arvioidut vaikutukset perusoikeusviraston henkilöresursseihin 3.2.3.1.Yhteenveto –◻Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja. –☑Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti: milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Vuosi

2019 Vuosi

2020 Vuosi

N+2 Vuosi

N+3 ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) YHTEENSÄ 2019+2020 Virkamiehet (AD-palkkaluokat) Virkamiehet (AST-palkkaluokat) Sopimussuhteiset toimihenkilöt 0,150 0,200 0,350 Väliaikaiset toimihenkilöt Kansalliset asiantuntijat YHTEENSÄ 0,150 0,200 0,350 Arvioidut vaikutukset henkilöstöön (lisäys kokoaikaiseksi muutettuna) – henkilöstötaulukko Tehtäväryhmä ja palkkaluokka Vuosi 2019 Vuosi 2020 vuosi n + 2 ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) AD16 AD15 AD14 AD13 AD12 AD11 AD10 AD9 AD8 AD7 AD6 AD5 AD yhteensä AST11 AST10 AST9 AST8 AST7 AST6 AST5 AST4 AST3 AST2 AST1 AST yhteensä AST/SC 6 AST/SC 5 AST/SC 4 AST/SC 3 AST/SC 2 AST/SC 1 AST/SC Total KAIKKI YHTEENSÄ

Arvioidut vaikutukset henkilöstöön (lisäys) – ulkopuolinen henkilöstö Sopimussuhteiset toimihenkilöt vuosi n vuosi n +1 vuosi n + 2 ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) Tehtäväryhmä IV 1 1 Tehtäväryhmä III 1(*) 1 Tehtäväryhmä II Tehtäväryhmä I Yhteensä 2 2 (*) Rekrytointi on suunniteltu vuoden 2019 puoliväliin. Kansalliset asiantuntijat vuosi n vuosi n +1 vuosi n + 2 ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) Yhteensä Ilmoitetaan suunniteltu palvelukseenottopäivämäärä ja tehdään sen perusteella tarvittavat mukautukset määrään (jos henkilö on tarkoitus ottaa palvelukseen heinäkuussa, keskimääräisistä kustannuksista otetaan huomioon vain 50 prosenttia). Tarkemmat tiedot olisi annettava liitteessä, Tällä hetkellä Euroopan ympäristökeskuksessa on yksi väliaikainen toimihenkilö ja yksi sopimussuhteinen toimihenkilö hoitamassa henkilö- ja pakettiautojen hiilidioksidipäästöjen seurantaan liittyviä tehtäviä. Kun otetaan huomioon, että ympäristökeskukselle esitettyjen lisätehtävien kestoa ei ole rajattu, ympäristökeskus tarvitsee kaksi uutta sopimussuhteista toimihenkilöä seuraavia tehtäviä varten: ·Uusien raportointivirtojen ja sähköisen raportoinnin infrastruktuurin perustaminen, hallinnointi ja ylläpito, mukaan lukien kaikki tietotekniikkaan liittyvät tehtävät, raskaita hyötyajoneuvoja koskevien tietojen toimittamisen osalta; ·Yksityiskohtainen tietojen laadunvarmistus ja laadunvalmistus jäsenvaltioiden ja valmistajien toimittamista tiedoista, mukaan lukien viestinnän koordinointi jäsenvaltioiden viranomaisten ja valmistajien asiantuntijoiden kanssa, tähän liittyvä käyttötuki jne. ·Tietojen kerääminen ja julkaiseminen Euroopan ympäristökeskuksen sivustolla Euroopan komissiota ja muita sidosryhmiä varten. Yksi sopimussuhteinen toimihenkilö (tehtäväryhmä IV) aloittaisi vuonna 2019 raportointijärjestelmän valmistelun ja täytäntöönpanon sen varmistamiseksi, että se on täysin toiminnallinen vuonna 2020. Toinen sopimussuhteinen toimihenkilö (tehtäväryhmä III) aloittaisi vuoden 2019 toisella puoliskolla, ja hän tukisi raportointijärjestelmän täytäntöönpanoa sekä laadunvalmistus- ja laadunvalvontajärjestelmien valmistelua. Talousarviovaikutukset on laskettu siten, että kustannusten oletetaan olevan 100 000 euroa vuodessa kutakin sopimussuhteista toimihenkilöä varten. 3.2.4.Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa –☑Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen. –☑Ehdotus/aloite edellyttää monivuotisen rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät Ehdotettu aloite edellyttäisi määrärahojen lisäystä Euroopan ympäristökeskukselle, jota rahoitetaan budjettikohdasta 07 02 06, vuosille 2019 ja 2020, edellä olevassa taulukossa 3.2.1 ilmoitetuilla määrillä. –◻Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista.