EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
KOM(95) 35 lopull 
Bryssel, 01.03.1995 
95/ 0061(CNS) 
Report on the operation of the 
system of aid for cotton 
(pursuant to Article 5 of Council Regulation (EEC) No 
2052/92 ) 
Ehdotus 
NEUVOSTON ASETUKSEKSI ŒY) 
Kreikan liittymisasiakirjaan liitetyllä pöytäkirjalla N:o 4 
käyttöön otetun puuvillan tukijärjestelmän mukauttamisesta 
viidennen kerran 
Ehdotus 
.NEWQSTON ASETUKSESI n 
puuvillan tukijärjestelmän yleisistä säännöistä 
ja asetuksen (ETY) N:o 2169/81 kumoamisesta 
(komission antamat) 

Report on the operation of the 
system of aid for cotton 
(pursuant to Article 5 of Council Regulation (EEC) No 
2052/92 ) 
AùL 
CONTENTS 
1. THE COTTON MARKET 
1.1. Background 
1.2. World market 
1.3. Community production 
1.4. Community trade 
2. SOCIO-ECONOMIC ASPECTS 
2.1. Economic importance and production regions 
2.2. Production structures 
2.3. Costs and margins 
2.4. Cotton and the environment 
2.5. Operators in the sector 
3. OPERATION OF THE AID SYSTEM 
3.1. Production aid and the minimum price 
3.2. The stabilizer mechanism 
3.3. Aid to small producers 
3.4. Problems of control 
3.5. vBudgetary expenditure 
4. CONCLUSION/PROPOSALS 
AL 
1. THE COTTON MARKET AND PRODUCTION STRUCTURES 
1.1. Background 
The cotton plant ("Gossypium") is grown as an annual 
plant in sufficiently hot regions. Its fruit is a 
capsule containing oilseeds surrounded by textile 
fibre. Ginning separates the seeds and fibres. The seed 
can then be pressed to extract the oil (edible) and to 
produce cake (for animal feed). The fibre (ginned 
cotton) is processed essentially by the textile 
industry. 
1.2. The world market 
Since the principal use of cotton is as textile fibre 
and there is no international trade in unginned cotton 
and that in cotton seed is insignificant, any analysis 
of the world market must concentrate on fibre (ginned 
cotton). 
World area under cotton has varied between 30 and 34 
million hectares since the beginning of the 1960s. 
World production of ginned cotton, on the other hand, 
has almost doubled in thirty years, reaching an average 
for the 1991/93 to 1993/94 marketing years of 
18,5 million t. In September 1994, the USDA forecast 
that production in 1994/95 would be 18,8 million t. 
The principal producer countries are China, the United 
States, India, Pakistan, and Ouzbékistan as can be 
seen from the following table (Community production is 
given for comparison). 
Principal producer countries 
Average 
91/92-93/94 
(mio t) World 
share 
(%) 1994/95 
forecast 
(mio t) 
China 
United States 
India 
Pakistan 
Ouzbékistan 
European Union 
Total of above 
World total 4.6 
3.6 
2.2 
1.7 
1.4 
0.3 
13.8 
18.5 25 
20 
12 
9 
7 
1.7 
75 
100 4.4 
4.1 
2.3 
1.6 
1.3 
0.4 
14.1 
18.8 
(Sources : USDA, DG VI for EU) 
*L. 
In the United States, the cotton belt extends from 
South Carolina to California. Cotton production is 
covered by a programme in the same way as wheat and 
maize. The figure fixed in the ARP ("Acreage 
Reduction Programme") for cotton in 1994 was 11%. 
International trade in cotton is considerable, 
reaching 5,8 million t or 32% of world production 
(average 1991/92 to 1993/94). The principal exporters 
are the United States (23 % of the world market), 
Ouzbékistan (21 %), the countries of the African 
franc area (8 %), Australia (7 %) and Pakistan (4 %) 
and the main importers are the European Union, 
southeast Asia, Russia and Japan. China, the world's 
largest producer, alternates between being an 
importer and an exporter nation. 
There is only one forward market for cotton and that, 
characteristically for the American situation, is in 
New York. However, the most widely used indicator of 
world prices is the Cotlook A index (Cotlook is a 
specialized information agency based in Liverpool). 
The index, expressed in US cents/pound is the average 
of the five lowest spot prices from a range of very 
varied, representative locations, CIF North Europe. 
It refers to a fibre 28 mm (1-3/32") long of grade 
no 5 - "white middling" (grade is an index of 
overall visual quality). 
The world price for cotton is very volatile over any 
timescale. For example, the weekly average Cotlook A 
index varied between 52 and 86 cents/pound over the 
period from August 1992 to July 1994. 
This volatility, more marked for cotton than for 
other agricultural raw materials, is explained by the 
hazards of trade but principally by the hazards of 
production; water supply (too much or too little), 
temperature, attacks by parasites are to a great 
extent matters of chance in many production regions. 
1.3.Community production 
1.3.1,Areas 
Following the cessation of the very limited 
production in Italy, Greece and Spain are currently 
the only Member States producing cotton. Cotton is 
produced in those countries almost solely on 
irrigated land. 
Changes in areas in those two Member States and total 
areas are shown in the graph on the following page 
(page i). Planting at Community level appeared to be 
under control during 1989 to 1991 after a peak in 
1988, but began to grow again from 1992. The area 
under cotton in 1994 is estimated at 423 000 ha. 
Developments in Greece and Spain diverge, at least 
from 1988. The area is growing in Greece, reaching 
383 000 ha in 1994, although in Spain developments 
are irregular: a maximum of 135 000 ha in 1988, a 
minimum of 32 000 ha in 1993 and a slight increase to 
40 000 ha in 1994. In the years 1993 and 1994, Spain 
suffered from water shortages during the sowing 
period, and irrigated crops were prohibited in 
certain areas. The basic trend, however, is a 
relative fall in the under cotton in Spain compared 
with that in Greece. Before accession, the average 
area in Spain was 54 700 ha (1983-85 average). 
1.3.2. Yields 
Unginned cotton yields show neither an upward nor a 
downward trend at national or community level. This can 
be seen in the graph given on the following page 
(page ii), showing developments since 1982. The average 
yields are given in the following table: clipped average 
- 1989 to 1993 (lowest and highest figures excluded). 
Average per hectare yields 1989-1993 
(t/ha, unginned standard quality cotton) 
Greece 2.72 
Spain 3.06 
E.U. 2.80 
N.B. The standard quality used for calculation is 
that used since 1992/93: 3% impurities, 10% humidity. 
The unginned cotton fibre and seed yields are very 
stable and are around 32 % and 54 % respectively both 
in Greece and Spain. The standard quality is based on 
these yields (see 3.1. on the price arrangements and 
aid). 
COTTON.XLS V|S 
EU cotton an* 
& 
too »Spain 
•Grtect 
1983/84 '1984/85 1985/88 1988/87 1987/88 198809 1989/90 1990/91 1991/92 1992/93 1993/94 1994/95 
14/09/94 
COTTON.XLS 
EU cotton yield (standard iquality) 
4000 
•*—Gfttet 
••—Spain 
••••EU 
198203 198304 1984/85 198506 198607 198708 198809 198900 199001 1991/92 199203 199304 199405 
^ 
1.3.3. Production (unginned cotton) 
The remarks made regarding changes in areas apply 
mutatis mutandis to production as shown in the 
table given below: 
- apparent control of community production during 
the years 1989 to 1991 after a peak in 1988, 
then a sharp increase in 1994 to a record level 
of 1 170 000 t ; 
- developments diverge in Greece and Spain: 
almost continual increase in Greece, reaching 
1 050 000 t in 1994, the decline in Spain being 
particularly marked over the last two years, 
with production of only 120 000 t in 1994 (it 
should be noted that yields were normal in 1993 
and 1994 in Spain but areas were reduced owing 
to water shortages at the time of sowing - see 
1.3.1.). 
COMMUNITY COTTON PRODUCTION(t) 
on the basis of the quantities eligible for aid in terms of 
standard quality 
(10% humidity, 3% impurities) 
MARKET-ING YEAR 
1986/87 
1987/88 
1988/89 
1989/90 
1990/91 
1991/92 
1992/93 
1993/94 
1994/95 (e) PRODUCT. GREECE 
622754 
559963 
751521 
827118 
662008 
670940 
760685 
985676 
1050000 PRODUCT, SPAIN 
265364 
256523 
357753 
197332 
262835 
260725 
223932 
98883 
120070 PRODUCT. ITALIAN 
0 
0 
92 
27 
32 
0 
0 
0 
0 TOTAL PRODUCT, 
888118 
816486 
1109367 
1024477 
924875 
931665 
984617 
1084559 
1170070 
1.3.4. Production — short—term forecasts 
Short-term production forecasts were based on the following hypotheses, assuming no change to the current support system: 
stabilization of area in Spain at 80 000 ha 
(normal water supply situation); 
continuation of the . upward trend in areas in 
Greece (trend over the period 1986-94 under the 
stabilizer) ; 
use of the average historical yield over the 
period 1989-93 of 2,8 t/ha in the absence of any 
clear trend. 
? 
The relevance of these hypotheses will be explained 
later in the report, particularly in the microeconomic 
analysis and the analysis of the stabilizer system with 
cut-off. 
Under these conditions, the community area down to 
cotton could increase from 423 000 ha in 1994 to 
540 000 ha in 2000, an increase of 28 % ; production 
would increase from 1 170 000 t in 1994 to 1 520 000 t 
in 2000, an increase of 30 %• That would also mean an 
increase of 30 % in budgetary expenditure to almost ECU 
1 billion (see 3.5.). 
Leaving aside environmental problems (see 2.4.), such 
an increase, although large, is not impossible from the 
point of view of land use, since the main competing 
irrigated crops are on a downward trend: particularly 
maize, but also tobacco, fruit (particularly peaches) 
and vegetables. It also assumes adequate ginning 
capacity which would appear possible, even if only 
through extending the period of operation. 
1.4. Community trade (ginned cotton) 
The European Union has a significant shortfall in 
ginned cotton (fibre). Average imports over the period 
1991-93 were 925 000 t and exports 107 000 t (source 
EUROSTAT-COMEXT). As production increases, however, the 
external trade balance is improving at the rate of 
45 000 t per year, as shown in the graph on the next 
page (page iii). 
The supply balance for the period 1991-93 (1990 
production has been included in 1991, etc.) is given 
below. 
Supply balance for ginned cotton 1991-93 average 
(000 t) 
Productxon 296 
Imports 925 
Exports 107 
Apparent consumption 1114 
The average rate of self-sufficiency was therefore 
27 % during the period 1991-93» It is increasing and 
should reach 45 % by 2000 if the production forecast 
(and budgetary expenditure) made above (see 1.3.4») 
are accurate and per capita apparent consumption 
remains stable at 3 kg. 
% 
For reference, ginned cotton (CN code 5201 00, cotton, 
not carded or combed) is imported free from customs 
duties• 
The European Union's principal external suppliers are 
the former Soviet Union (Ouzbékistan), from which 
supplies are increasing, the United States and the 
franc zone in Africa (see graph on next page, page 
iv) • The principal export markets are Brazil and 
eastern Europe. 
The average value of imports into the Union is 
ECU 1244/t (1991-93 average) while the average value 
of exports from the Union is ECU 1163/t. This slight 
difference reflects an absolutely correct valuation of 
community production. The detailed study of these unit 
values, by origin and destination, gives other 
information, in particular: 
American cotton exported to the European Union 
has a high unit value, reflecting its high 
,quality; 
recently the poorest quality Community cotton 
has been exported to Brazil. 
Within the Community, Greece is naturally the main 
supplier, while Italy, Germany and Portugal are the 
main purchaser Member States. 
1 
EXTERNAL TRADE 
COTTON (OOOt) 
^00 
400 
200 EXPORTS 
k m « - »^* * * ** ~~* .—A- — it A .„„.--•? " ----*""" +. 13000t/year 
--—A —*!"""** I 
0 
1986 A 
I 
1988 1990 1992 1994 1996 1998 2000 
ORIGIN OF COTTON IMPORTS INTO THE COMMUNITY OF TWELVE 
(average of 925 000 t in 1991-93) 
'ORMER SOVIET UNION 
AFRICAN FRANC ZONE 
USA 
SYRIA 
TURKEY 
ARGENTINA 
PARAGUAY 
AUSTRALIA 
PAKISTAN 
OTHERS 
10 15 20 25 
% TOTAL 30 35 
IV 
*A 
2. SOCIO-ECONOMIC ASPECTS 
2.1. Economic importance and production regions 
Although textile fibres (principally cotton, but also 
flax fibre) account for only a small percentage of 
final agricultual community production (0.5 %), they 
are of greater importance in the Member States and 
regions in which they are grown. 
In Greece, cotton accounted for 9.3 % of final 
agricultural production in 1992, a figure comparable 
to that of olive oil. The figure is higher in the 
three large production regions (NUTS 2) : 
Thessaly ; 
Macedonia-Thrace (three NUTS 2 regions) ; 
Sterea Ellada 
In Spain, the percentage is 0,9 % (1989-91 average) 
but rises to 3,9 % in Andalusia (NUTS 2), the main 
production region, while above Murcia and Valencia. 
Within Andalusia, production is mainly concentrated in 
the provinces (NUTS 3) of Seville (11,6 % of 
agricultural production) and Cordoba (5,6 %). 
2.2. Production structures 
The regular inquiry into structures does not provide 
specific information on cotton which is included in 
industrial crops. There are, however, two sources. 
They both pose certain problems but have the advantage 
of being to a certain extent complementary. 
- statistics on the system of aid in favour of small 
producers: additional aid per hectare is paid to 
producers sowing less than 2,5 ha with cotton (see 
3.3.); this special system has created, however, 
particularly in Greece, a growth of small producers 
which throws doubt on the statistical conclusions 
which can be drawn; 
- FADN (Farm Accountancy Data Network) statistics, 
these only cover farms exceeding a minimum economic 
size, which reduces their scope as regards cotton. 
There is also a considerable contrast in structures in 
Greece and Spain. 
In Greece: there are said to be around 100 000 small 
cotton producers in the 1993/94 marketing year, 
accounting for 53 % of the area. It is highly 
probablethat this figure is too high owing to a 
division of applications for aid for small producers 
given that the area farmed by "small producers" has 
tripled in four years. The FADN (1989-91 average) 
shows 45 000 farms producing cotton with an average 
arable area of 4,3 ha and an average area under cotton 
of 2,5 ha, but this includes only 44% of Greek areas 
under cotton because of the minimum economic size 
criterion. Curiously, despite the fact that the 
figures refer to different years, the two sources 
cover almost the total area. 
Structures in Greece are very small and highly 
specialized in cotton production. 
FADN figures permit s more profound regional analysis 
in Greece. In the Sterea Ellada region^ holdings 
producing cotton produce little else: cotton 
represents around five sixths of the arable land. In 
Thessaly there is also a trend towards single crop 
farming, with cotton representing an average of two 
thirds of the arable area of the holdings concerned. 
This trend is much less marked in Macedonia-Thrace, a 
large cotton production region but where maize 
dominates. 
In Spain, more precisely, in Andalusia, the growth in 
the number of small producers remains small: 3 800 in 
1993/94, accounting for 16 % of the area (as against 
13 % on the introduction of the system) • FADN figures 
(1989-91 average) show 11 000 holdings producing 
cotton, with an average arable area of 14 ha and an 
average area under cotton of 8,6 ha. FADN figures here 
include almost all the area under cotton. Structures 
are therefore significantly larger in Spain than in 
Greece, but specialization in cotton is also very 
strong• 
2.3 Costs and margins 
FADN figures up to 1991, permit a comparative analysis 
of competing regions and crops. The figures are given 
in the table on the next page (page v). An initial 
analysis has been made of the criterion - costs /cash 
margin, with cash costs covering specific costs and 
overheads, in particular harvest costs, but not 
depreciation or labour costs, whether waged or not. 
The figures given are 1989-91 averages and are 
expressed in trade ecus. 
The margin is highest in Thessaly, at ECU 2200/ha. 
Cotton production in the regxon is much more 
profitable than that of maize, the main competing 
crop, for which the margin is around ECU 1700/ha. In 
Macedonia-Thrace, the margins for cotton and maize 
are ECU 1600/ha and ECU 1500 /ha respectively, and 
therefore much closer. This explains the structural 
differences between these two large production 
regions: specialization in cotton in Thessaly, 
dominance of maize in Macedonia-Thrace. 
In Andalusxa, cash margins are lower than in Greece at 
ECU 14 00 /ha for cotton and ECU 1100/ha for maize. 
Despite slightly higher yields, cotton, in absolute 
terms, is less profitable in Andalusia than in 
Thessaly and Macedonia-Thrace. This is due to higher 
production costs and a more favourable agromonetary 
situation in Greece than in Spain during the period 
examined. The relative level of cotton/maize margins, 
as in Greece^ makes cotton more attractive and 
explains the preference of farmers for cotton when the 
water supply situation is suitable. 
A\ 
08.09.1994 (D:\DATA\123\C0T0N\RICA) 
£25!?M^I§2N-.PP CASH MARGIN OF COTTON AND MAIZE IN THE MAIN / REGIONS OF COTTON'S PRODUCTION moyenne 1989-1990-1991 
FARMS 
REPRESENTED SAMPLES 
FARMS AVERAGE AREA 
flirt"" AREA PRODUCT 
(ha) TOTAL TOTAL AVERAGE 
AREA , PRODUCTIONyiiLD'"0 
(ha) O lÈL (t/ha) OUTPUT 
;/na TOTAL .GASH COSTS CASH 
MARGIN 
ECU/ha 
GREECE cotton maize 
MACED-THRACE 
cotton ma'ize 
THBSSAUE 
cotton maize 
STEREA ELLADA 
cotton maize 48402 
116641 
21638 
54393 
15651 
13335 
7052 1152 
1537 
498 
818 
425 
162 
213 7.8 
7.0 
7.9 
7.2 
6.3 
7.5 
11.2 2.5 
1.9 
2.1 
2.1 
2.5 
2.1 
4.0 4.3 
3.5 
4.5 
2.9 
3.8 
3.0 
4.7 6.18 
19.82 
4.54 
22.90 
7.05 
23.47 
9.86 2.50 
10.62 
2.19 
11.04 
2.90 
11.13 
2.51 2330.8 
2039.7 
2228.2 
2066.4 
2902.0 
2262.7 
1744.4 597.7 
494.7 
686.7 
546.3 
674.7 
B46.5 
492.0 1733.1 
1545.0 
1641.5 
1520.1 
2227.3 
•1716.2 
SPAIN cotton maize_ 
ANDALOUSIE 
cotton maize 11355 
90522 
11070 
4070 135 
812 
129 
32 17.1 
14.2 
17.4 
18.2 8.6 
3.0 
8.7 
5.6 14.0 
8.3 
14.3 
15.8 26.02 
23.47 
26.56 
50.73 3.04 
7.77 
3.04 
8.96 2722.6 
1517.2 
2724.9 
1766.6 1287.3 
577.5 
1290.7 
643.5 1435.3 
939.7 
1434.2 
1122.. 
li^°ï££«£B55l? " CERALES AREA + COTTON + POTATOES + SUGAR BEET 
Source : RICA + S?1*™»™ + NO PERENNES PLANTS 
There is no reason to think that the profitability of 
cotton fell significantly after 1991, since yields 
were normal. The fail in areas was probably due to 
water supplies being less than expected and to the 
attraction of sunflower seed under the new 
arrangements for oilseeds, particularly in 1993. 
This analysis shows the microeconomic bases for the 
rapid development of cotton in Greece. It also shows 
its reduced attractiveness in Spain, although if 
normal water supply conditions return, there is no 
reason to expect structural decline. 
2.4. Cotton and the environment 
The relationship between cotton and the environment is 
extremely varied. On the one hand, cotton is the main 
plant textile fibre. It has a better image than 
competing synthetic fibres, particularly thanks to its 
being a "natural" product. On the other hand, 
production of cotton does pose certain environmental 
problems, as is the case with many intensive crops. 
The most important effect of the trend towards single 
crop farming of cotton, described above, in certain 
production regions, the fact that cotton is an 
irrigated crop, and the lack of crop rotation in 
certain areas is the risk, over the long term, of 
exhausting the soil and increasing the danger of plant 
health problems. Irrigation, whilst not solely for 
cotton, causes problems of water management, both in 
Greece and in Spain. 
There is also the question of inputs, fertilizer and 
pesticides, which cotton is reputed to consume in 
large quantities. In fact, on the basis of cost 
statistics supplied by the FADN, the levels of these 
two inputs are at comparable levels for cotton and for 
other intensive crops (such as irrigated maize, wheat 
in the cereal producing regions in the north, etc). 
The use of a defoliant on mature cotton plants to 
facilitate mechanical harvesting is the most obvious 
use of inputs. 
At the ginning stage, there can also be problems with 
the disposal of byproducts, which are often simply 
burned in the open air, thus resulting in pollution. 
The chemical treatment applied to cotton fibres in the 
textile industry can also pose environmental problems. 
Following successful experiments with organic 
production of cotton in several countries, 
particularly in the United States, Paraguay, Egypt and 
India, interest has grown for this type of production 
in Greece where producers have requested the right to 
market "organic" cotton. This type of production, 
however, requires considerably more manpower than 
traditional methods. 
IÇ 
There have also been experiments in the United States on the 
production of naturally coloured cotton, of value in the 
high-quality clothing industry! this avoids the need for 
polluting treatments in the industry itself. 
2.5. Operators in the sector 
Downstream from agricultural production proper, the 
principal operators are the producers' organizations 
and the ginning undertakings. A brief outline of these 
two groups will be given, passing over the textile 
sector further downstream, principally spinning and 
weaving. 
Producer groups 
During the 1980s, the Community encouraged the 
establishment of producer groups in the cotton sector. 
Start-up aid was provided as was investment aid, 
mainly for the purchase of harvesting machinery. 
Most producers now have harvesting machinery, both in 
Greece and Spain. Producer groups still have a role in 
managing the pool of equipment. On the other hand, 
they do not appear very active in concentrating and 
adjusting supply from producers. It must be 
recognized, however, that this role can be played by 
industry downstream (cooperative or otherwise) more 
easily in this sector than in others, such as the 
fruit and vegetable sector, since prices are stable, 
the product relatively uniform and producers are 
competitive• 
Ginning undertakings 
Ginning is an industrial activity with a very low 
level of value added and is largely dependent on 
community support. Cooperative undertakings account 
for around one third of capacity in both producer 
countries. 
Generally speaking, there are no particular 
difficulties for the sixty odd undertakings in Greece, 
given the growth in production. In Spain, on the other 
hand, competition is currrently fierce owing to the 
small harvests in 1993 and 1994. There are still 32 
undertakings, with considerable overcapacity. Working 
at the average rate, all Spanish production could have 
been ginned in 15 days in 1994, although operations 
can easily be spread over three to four months, and 
more if necessary. 
THE STABILIZER 
Marketing year MC*3 MECHANISM SINCE THE ACCESSION OF SPAIN 
DEDUCTION OP GUIDE PRICE MAXIMUM LOUT 
1986/87 
1987/88 
1988/89 
1989/90 
1990/91 
1991/92 
1992/93 
1993/94 
1994/95 
1995/96 (tonnes) 
752000 
752000 
752000 
752000 
752000 
752000 
701000(1) 
701000 
701000 
701000 DIFFERENCE ä,t c « ADJUSTED MGQ 
of aarketiBj year 
(tonnes) 
(Est. Rod. - MGQ)«0.5 
15000 
(Ht. Prod. - MGQ)+0.5 
15000 
(Est.Prod.-MQQ)»0.5 
15000 
(Est.Prod. - HBP)»0.5 
15000 
(Est.Prod. - MOQ)«0.5 
15000 
(Et. Prod. - M0D)»0.5 
15000 
(Est. Prod. - MGQ 1*0.5 
15000 
(Est.Prod. - MGQ)«0.5 
15000 
(Est. Prod. - MGQ)»0.5 
MGQ 
(Est. Prod. - MGQ*0.5 
MOD 15% cut-off 
20% cut-off 
25% cut-off 
25% cut-off 
Max. réduction of 
15% X 
(«11 penalties) +5% 
carryover 
3% threshold of X 
(2) 
15% cut-off 
5% carry-over x 
3% threshold of X 
(2) 
18.5% cut-off 
7% carry-over x 
3% threshold of x 
(2) 
20% cut-off 
7% carry-over x 
3% threshold of X 
(2) (tonnes) 
MGQ (+ or -) 
X 
MGQ (+ or -) 
X 
MGQ(+ or -) X 
MGQ (+ or -) 
X 
MGQ (+ or -) 
X 
MGQ (+ or -) 
X 
( 1 ) : Adjustment of the MGQ following adjustment of the 
standard quality. 
(2): The threshold only applies to production below the cut­
off. 
Est. prod.: production estimated at beginning of marketing 
year 
Actual production: production recognized as eligible for aid 
at end of marketing year 
X: actual production less estimated production 
MGQs adjusted MGQ 
(f 
UNGINNED COTTON 
EVOLUTION OF PRICES 1986 TO 1994 
o> too 
o o EFFECTIVE GUIDE PRICE 
EFFECTIVE MINIMUM PRICE 
WORLD PRICE 
O^N SEPT. 86 TO JUNE 94 
COTTON.XLS 
Cotton Nominal Producer Price Index (1986/87=100) 
300 
-Greece (Dra) 
-Spiin(Pta) 
•EU(gECU) 
1986V87 198&V89 198*90 199CM91 1991/92 1992^3 1993/94 199495(e) 
30/09/94 
^ 
3. OPERATION OF THE SYSTEM OF AID 
3.1. Production aid and the minimum price 
Although cotton does not figure in Annex II to the 
Treaty, Protocol No 4 of the Act of Accession of 
Greece explicitly recognizes the agricultural 
character of cotton production and introduces 
production aid. This was supplemented by Protocol 
No 14 to the Act of Accession of Spain and Portugal. 
The aid is intended to support producer incomes but 
its operation is based on the ginning enterprises. Aid 
is paid to such undertakings provided that thm 
producer has been paid at least the minimum prie* 
(fixed by the Council). 
Productionn aid, fixed at least monthly by the 
Commission, is the difference between the guide price 
for unginned cotton, fixed annually by the Council, 
and the price recorded on the world market. In the 
absence of quotations for unginned cotton, the 
Commission must "reconstitute" a world price on the 
basis, per 100 kg: 
- of 32 kg of ginned cotton (fibres) ; 
- of 54 kg of cotton seed, calculated on the basis of 
other oilseeds; 
- of standard ginning cost calculated at 
A ECU 14.25/100 kg . 
It should be noted that fibres generally represent 
more than 90 % of the total value of fibres and 
seeds• 
The world price used for fixing the aid is a spot 
price, i.e., forward prices are not used in view of 
the technical difficulties in establishing them (see 
1.2.). Nevertheless, the aid can be fixed in advance 
of or even after cotton is placed under control in the 
ginning plants. Advanced fixing enables operators to 
sell for future delivery knowing in advance the amount 
of aid they will receive, and if they can sell för 
future delivery at a higher price than the spot price, 
they gain because of the fixed nature of the aid. 
Fixing after delivery is a further facility, although, 
curiously, ginners who have so far made use of it have 
generally misread market trends, which has been to the 
benefit of the Community budget. For cotton, the 
problem with these operating facilities is not so much 
their existence as the lack of speedy information 
about them on which the Commission could take any 
measures necessary (Commission staff examine changes 
in world prices on a daily basis). 
Compliance with a minimum price is monitored for all 
deliveries from an individual producer to a given 
plant on leaving the farm. It is adjusted, not only on 
the basis of the water and impurity content, but also 
on the basis of the fibre quality (length and grade), 
which requires sampling and the application of a 
(Community) scale of increases and reductions for 
cotton aboye and below the standard quality. 
Official prices for the 1994/95 marketing year before 
application of the stabilizer (see next paragraph) are 
as follows: 
- guide price: A ECU 101,46/100 kg 
- minimum price: A ECU 96,39 /100 kg 
3*2. The stabilizer mechanism 
Since its introduction in 1981, the production aid 
for cotton has been covered by a stabilizer mechanism 
based on a community maximum guaranteed quantity 
(MGQ). Since the accession of Spain (1986/87 
marketing year, the rules of these arrangements have 
been amended almost every year. A description of 
those changes is given on the next page (page vi). 
The arrangements are currently as follows: 
MGQ of 701 000 t ; 
reduction in the guide price corresponding to 
50 % of the overrun of estimated production of 
the MGQ ; 
- reduction in the minimum price by the same 
amount; 
correction possible the following year on the 
basis of actual production? with a threshold of 
3 % of the gap; 
maximum reduction (cutoff) of 18,5 % of the 
guide price for the current marketing year and 
7 % for next year. 
The system is similar in certain respects to that 
used for oilseeds between 1988/89 and 1991/92 but has 
the fundamental difference of having a cutoff, which 
is now regularly reached. This has meant that 
production has not fallen (see 1.3. above) and 
budgetary expenditure has continued to increase (see 
3.5. below). 
The MGQ of 752 000 t fixed for 1986/87 resulted from 
the addition of the quantities for two Member States: 
567 000 t for Greece, the previous MGQ; 
185 000 t for Spain, the quantity referred to 
in the Act of Accession, as a form of "right 
to produce" for Spain. 
Subsequently, the standard quality having changed, 
the MGQ was adjusted to 701 000 t from 1992/93. 
It 
The table on the next page (page vii) shows changes 
in actual official prices, i.e. the prices after 
application of the stabilizer, from 1986/87 and the 
reconstituted world price. It shows the importance of 
the world price and of aid in producers' incomes. 
They currently account for around 1/3 (around A ECU 
250/t and 2/3 (A ECU 500/t) of income respectively. 
To show the impact of monetary and agrimonetary 
effects, the following page (page viii) shows changes 
in the actual minimum price in national currency at 
current prices. The stabilizer did not prevent the 
minimim price in Greece increasing by a factor of 2.7 
between 1986/87 and 1994/95 and the same price in 
Spain from remaining at the same level. If account is 
taken of the difference in inflation rates, however, 
the gap is reduced. 
It should not be forgotten that the monetary effects 
are the same for all products covered by a market 
organization and are not therefore specific to 
cotton. Neither do they explain the relative decline 
of cotton production in Spain to that in Greece. In 
both countries, it is the relative levels of support 
for crops which explain changes in production. 
The current level of aid is around A ECU 1400/ha. 
3.3. Aid to small producers 
A special aid scheme for small cotton producers was 
introduced in the 1989/90 marketing year in order to 
partly offset the effects of the stabilizer for those 
producers and following the introduction of the 
system of aid for small olive oil producers. Small 
producers were assumed to be unable to benefit from 
the economies resulting from mechanization. 
Cotton producers eligible for a particular marketing 
year for aid for small cotton producers are those 
with an area of not more than 2,5 ha under cotton. 
The basic additional aid is ECU 250/ha up to a 
maximum guaranteed area of 73 000 ha, calculated on a 
historical basis, in order to ensure absolute 
budgetary neutrality. 
Over the years, this aid has resulted in an increase 
in the number of small producers by producing a 
division in applications, particularly in Greece, and 
therefore an increase in the area concerned, which 
has increased from 21 % in 1989/90 to 50 % in 
1993/94. The position during the latest year of 
application was as follows: 
'il 
System of aid foi. ducers in 1993/94 
Number of Area % of area 
producers concerned under 
cotton 
Greece 99 000 187 000 3.2 
Spain 3 800 5 200 16.5 
E.U. 102 800 192 200 50.1 
This development of the system brought actual aid to A ECU ?4/ha ill 1993/94, representing only around 4 % of the income of the producers concerned. 
The argument that.small producers lack mechanization is no longer valid since producers use harvesting machines in common through producer groups. 
3.4. Problems of control 
The keys to management of the cotton arrangements are: the area declaration submitted by producters.; the contract between the producer and the gmner, with t^e undertaking, to respect the minimum price; the bringing of unginned cotton under control in the ginning plant, with determination 9f quality ; goods in/goods out records at the ginning plant. 
In theory, this system of management: should ensure adequate control • It enables the origin of eaqh. batch of unginned cotton to be traced and the plausibility of quantities to be checked given the areas concerned. 
The Commission takes the. view that the operatipn of the system is generally satisfactory in Spam.. This is not the case for Greece however, where attention. has been drawn, particularly since Che 1991/92 marketing, year, to an increase .in the quantities elig j.b}e. f or aiçl which appears excessive wqen compared with initial estimates• The Commission's principal criticisms of management of the system in Greece are: 
the almost total absence of checks on individual areas; the lack of checks on implausible yields; the existence of intermediaries between producers and ginners, with numerous cases of falsification of crop declarations; shortcomings in the procedures for bringing cotton under control, which can lead to falsification of the quantities eligible ; management of the system by a body (the Cotton Board) whose status is unclear and which, furthermore, takes 1 % of aid ; . . lack of cooperation from the Greek authorities. 
The situation was considered sufficiently alarming for the Commission to announce its intention of refusing to clear the 1991 accounts for Greece for cotton, refusing 25 % of expenditure and 100 % if cooperation was not forthcoming• 
There have been no complaints from producers regarding lack of compliance with the minimum price. 
<"U 
3.5. Budgetary expenditure 
Budgetary expenditure on cotton is accounted for by production aid (paid per tonne) and the special aid for small producers (paid per hectare). The former, 
Chapter 1-38 - Rural Development, is çnly 
B ECU 21 million per year, thanks to the maximum 
guaranteed area mechanism which ensures absolute udgetary neutrality. The following table shows expenditure on production aid since 1986. 
Expenditure on production aid 
1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 19^3 1994 Ml0> 
(budget) 
532 479 472 571 540 488 742 831 760 
(Source : DG VI) 
The existence of the. maximum guaranteed quantity has not permitted stabilization of expenditure because of the cutoff for reductions applicable to official prices and aid• 
As was see.n in 1.3.4. on medium-term production forecasts, if the suppprt system remains unchanged, budgetary expenditure will be almost ECU 1 billion in 
2 4 
4. JOHTOPÄÄTÖKSET/EHDOTUKSET 
Tästä analyysistä käy ilmi, että nykyinen tukijärjestelmä taatun 
enimmäismäärän (TEM) osalta ei ole onnistunut tavoitteessaan 
rajoittaa tukea suunniteltuun määrään tuen vähentämistä koskevan 
rajan vuoksi ja että järjestelmä on havaittu epäoikeudenmukaisek­
si, koska lisäys yhdessä tuottajajäsenvaltiossa on johtanut tuen 
vähentämiseen molemmissa jäsenvaltioissa. Tätä taustaa vasten ei 
ole yllättävää, että neuvosto totesi joulukuussa 1993 komission 
aikovan pohtia "puuvilla-alan erityisongelmia oikeudenmukaisen 
hallinnon kannalta". 
Mahdolliset ratkaisut 
Yhtenä ratkaisuna, jota komissio on tutkinut, olisi sisällyttää 
puuvilla peltoviljelykasvien tuottajille tarkoitettuun korvaus­
järjestelmään viljojen, valkuaisaineiden ja öljynsiementen 
rinnalle. Komissio ei kuitenkaan pidä tätä ratkaisua aiheellise­
na. Puuvillaa koskevan tuen taso, hehtaaritukena ilmaistuna, on 
huomattavasti yli muita peltoviljelykasveja koskevia tukia eli 
noin 1400 ecua/ha verrattuna maissille, jota viljellään kastel­
luilla aloilla, annettavaan tukeen, joka on 450 ecua/ha. Näin 
ollen perusalueen sääntely ei sellaisenaan tarjoaisi riittävää 
budjettisuojaa ja puuvillaan olisi tarpeen soveltaa erillistä 
taattua enimmäisviljelyaluetta. Ottaen lisäksi huomioon, että 
työvoiman ja muiden panostekijöiden osuus puuvillan kokonaisar­
vosta on huomattava, tuottajilla olisi suuri kiusaus vaatia 
aluetukea alhaisen tai vähimmäisviljelyn perusteella eli viljellä 
tukea. 
Komissio on sen vuoksi tullut johtopäätökseen, jonka mukaan 
tukijärjestelmän perusrakenne olisi säilytettävä seuraavissa 
kohdissa selvitetyin mukautuksin. 
EHDOTUKSET 
Tuen taso 
Tuen perustana tällä alalla olisi pidettävä vuonna 1992, jona 
uudistus muilla aloilla alkoi, tarjotun tuen määrää. 
Pienten tuottajien järjestelmä 
Koska pienet tuottajat pystyvät hyötymään koneellistamisesta 
työskentelemällä yhteisesti ja koska on ilmeistä, että järjeste-
män seurauksena tuotantorakenteet ovat vääristyneet Kreikassa, 
tämä järjestelmä olisi lopetettava ja sen budjettimaärärahat 
olisi sisällytettävä alaa koskevan tuen kokonaisarvoon. Alaa 
koskeva kokonaistuki pienten ja suurten tuottajien osalta yhdessä 
oli 762.9 Mecua vuonna 1992. 
<U 
Tarkistettu TEM ja jakaminen tuottajajäsenvaltioiden kesken 
TEM olisi jaettava kyseisten kahden tuottajajäsenvaltion kesken 
niiden viimeisen kolmen peräkkäisen vuoden, jona ilmasto-olosuh­
teita voidaan pitää tavanomaisina, aikana eli vuosina 1990/91 -
1992/1993 saadun keskituotannon mukaisesti. Keskimääräinen 
yhteisön tuotanto oli tänä aikana 947,000 tonnia, josta 698,000 
tonnia Kreikassa ja 249,000 tonnia Espanjassa. 
Tarkistettu tavoitehinta 
Sen varmistamiseksi, että tarkistettu TEM on yhteensopiva vuoden 
1992 tukitason kanssa, ohjehinnan taso olisi asetettava 91.7 
ecuun/100 kg. Tämän tavoitehinnan taso on laskettu ottaen 
huomiooon arvioitu tavanomainen maailmanmarkkinahinta 25 ecua/t. 
(havaitun hintatason 15-35 ecua/100 kg keskikohta ja vuosien 
1986/87 - 1991/92) keskimääräinen taso). Näin ollen ta­
vanomaisissa maailmanmarkkinaoloissa ja viimeaikaisten keskimää­
räisten tuotantotasojen jatkuessa, talousarvio kattaa määrärahat. 
(*) 
Tasapuolinen hallinto 
Kohonneen TEM:n ylittyessä sovellettavia tukiseuraamuksia 
sovellettaisiin osittain yhteisön tasolla ja osittain jäsenvalti­
on tasolla. Siten jokaisen ylityksen ensimmäistä 10 prosenttia 
(eli 5 prosentin suuruista seuraamusta) voitaisiin soveltaa 
yhtäläisesti tuottajiin molemmissa kyseisissä jäsenvaltioissa. 
Tämän jälkeen kaikki seuraamukset jaettaisiin suhteessa siihen 
määrään, jolla toisen tai molempien jäsenvaltioiden tuotanto on 
ylittänyt niiden taatun kansallisen määrän yli 10 prosentilla. 
Käytettäessä uudelleen arvioitua TEM:iä ja jaettessa mahdolliset 
seuraamukset tasapuolisesti jokainen jäsenvaltio voisi rohkaista 
tuottajia noudattamaan niiden taattuja kansallisia määriä ja 
siten välttämään laajat tuen vähennykset, jolloin rajaa mahdolli­
sille tuen vähennyksille ei enää tarvita, eikä se ole enää 
tarkistetun järjestelmän tavoitteen mukaista. Tällöin ei myöskään 
olisi enää aiheellista säilyttää nykyisiä säännöksiä, joiden 
mukaan osa tukiseuraamuksista voidaan siirtää edelleen kaudelta 
toiselle. Tällöin tuen vähennys kohdistuu tasapuolisesti 
tuottajiin sinä vuonna, jona ylitys tapahtuu. 
Tehostettu valvonta 
Vaikka edellä luetelluista syistä hehtaaritukijärjestelmä ei 
olisi puuvillan osalta aiheellinen, on kuitenkin suotavaa luoda 
valvontasyistä yhteys viljeltyjen puuvillahehtaarien ja rohdin-
laitoksille toimitetun rohkimattoman puuvillan määrän välille. 
Tämä tarvittavien joustokertoimien perusteella luotava yhteys 
vahvistaa nykyistä valvontaa rohdintehtaiden tuottaman rohditun 
puuvillan määrän osalta. Tällaisella lisävalvonnalla suojataan 
yhteisön budjettia riskiltä, että tukea maksetaan puuvillalle, 
joka ei tosiasiallisesti ole yhteisön tuottajien tuottamaa, ja 
vältetään riski, että aitoja tuottajia rangaistaisiin sellaisesta 
TEM:in ylittämisestä, joka johtuu vilpillisestä tuotannosta. 
<U 
Maailmanmarkkinahinnan vahvistaminen 
Tällä hetkellä rohkimattoman puuvillan maailmanmarkkinahinta 
vahvistetaan rohditun puuvillan ja puuvillansiemenen arvon perus­
teella, ottaen huomioon rohkimiskustannukset. Tässä järjestelmäs­
sä on kuitenkin vakavia heikkouksia. Rohkimiskustannuksia ei 
voida vahvistaa täsmällisesti ja luotettavat noteraaukset puuvil­
lan siemenen arvosta puuttuvat. Sen vuoksi ehdotetaan, että 
rohkimattoman puuvillan hinta vahvistetaan tulevaisuudessa 
rohditun puuvillan noteerausten perusteella, jota on tarkistettu 
kertoimella, joka perustuu viimeisimpään rohditun puuvillan 
hinnan ja rohkimattoman puuvillan hinnan väliseen suhteeseen, 
sellaisena kuin komissio on sen laskenut. 
Markkinointivuosi ja tuen maksaminen 
Tuotannon ennustamiseksi tarkemmin ehdotetaan markkinointivuoden 
alun siirtämistä 1 päivästä syyskuuta 1 päivään lokakuuta eli 
päivään, joka vastaa paremmin rohdintakauden alkamista. Maksun 
lopullinen taso riippuu tietenkin osittain siitä, onko TEM 
ylitetty ja missä määrin, jota ei voida todeta ennen kuin 
lähestyttäessä markkinointivuoden päättymistä. Enintään X 
prosentin etumaksu on kuitenkin rohdinlaitosten käytettävissä. 
Komissio määrää vuosittain hallintokomiteaa kuultuaan etumaksun 
tason edellä mainitun enimmäismäärän puitteissa tuotannon tasoa 
koskevan väliaikaisen tiedon ja varamarginaalin perusteella. 
Komissio ehdottaa varamarginaaliksi Y prosenttia, joka määritel­
lään ennustetun ja tosiasiallisen tuotannon välisestä erosta 
saatujen viimeisimpien kokemusten perusteella. 
Johtopäätös 
Komissio katsoo, että tämä järjestelmä tarjoaa tuottajille 
suuremman varmuuden ja paremman pohjan, jolle perustaa suunnitte­
lunsa. Järjestelmällä varmistetaan, että tuotanto jää uusien 
TEM:ien ja TKM:ien sisälle, jos osoittautuu, että ehdotettu 
tukitaso tarjoaa kohtuullisen tulostason verrattuna kilpaileviin 
viljelykasveihin. Jos lisäys tapahtuu ennen tasapainon saavutta­
mista, se kertoo tasapuolisesta hallinnosta puuvillan osalta 
verrattuna muihin viljelykasveihin. Samanaikaisesti TEM:in 
jakamista tuottajajäsenvaltioiden kesken voidaan pitää näiden 
kahden yhteisön tuotantoalueen tasavertaisena kohteluna. 
?> 
Espanj a: 
Kreikka: LIITE 
I. Taattu kansallinen määrä 
249 000 (1) 
698 000 (2) 
ESPANJA (1) 
1990/91 1991/92 1992/93 Keskiarvo 
Aiemman vakiolaadun 
(14-3) tukeen oikeutetut 
määrät 281 838 
Nykyisen vakiolaadun 
(10-3)* tukeen oikeutetut 
määrät 262 835 279 575 
260 725 223 932 249 164 
KREIKKA (2) 
1990/91 1991/92 1992/93 Keskiarvo 
Aiemman vakiolaadun 
(14-3) tukeen oikeutetut 
määrät 709 871 
Nykyisen vakiolaadun 
(10-3)* tukeen oikeutetut 
määrät 662 008 719 449 
670 940 760 685 697 87& 
(*) Sellaisen puuvillan laatuluokka, josta siemeniä ei ole 
poistettu, on mukautettu markkinointivuoden 1992/93 aikana: 
tukeen oikeutettujen määrien muuntaminen (suhteessa edellä 
mainittua laatuluokan muuttamista edeltäneisiin markkinoin­
tivuosiin) ilmaistuina nykyisessä laatuluokassa saadaan 
käyttämällä vähennyskerrointa 0,9325748 
1* 
- oletettu maailmanmarkkinahinta puuvillalle> josta siemeniä ei 
ole poistettu: 25 ecua/100 kg (keskiarvo 1986/87 - 1991/92) 
- kokonaiskustannukset uiman, järjestelmän muuttamista)* x io6 = 
taattu enimmäismäärä 
947 000 tonnia 
= 66,7 maatalous-ecua/100 kg. ** 
- kohdehinta puuvillalle, josta siemeniä ei ole poistettu = 
66,7 maatalous-ecua/100 kg + 25 maatalous-ecua/100 kg 
= 91,7 maatalous-ecua/100 kg eli 110,73 ecua/100 kg*** 
* : suhteessa markkinointivuoteen 1992/93 ja jaettuna seuraa­
vasti: 
- yleisjärjestelmä: 742 milj. budjetti-ecua 
- pientuottajien järjestelmä: 20,9 milj. budjetti-ecua 
** : budjetti-ecut voidaan muuntaa maatalous-^ecuiksi käyttä­
mällä jakokerrointa 1,207. 
*** : 1 päivästä helmikuuta 1995 alkaen kaikki maatalous-ecuina 
ilmaistut hinnat ja määrät on muunnettava rahoitus-ecuiksi 
käyttämällä kerrointa 1,207509 
11 
95/ 0061(CNS) 
EHDOTUS NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) N:o ..., 
annettu .. päivänä .....kuuta 19.., 
Kreikan liittymisasiakirjaan liitetyllä pöytäkirjalla N:o 4 
käyttöön otetun puuvillan tukijärjestelmän mukauttamisesta 
viidennen kerran 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, 
ottaa huomioon Kreikan liittymisasiakirjan ja erityisesti 
puuvillaa koskevan pöytäkirjan N:o 4, sellaisena kuin se on 
viimeksi muutettuna asetuksella (ETY)• N:o 2052/92(1), 11 
artiklan, 
ottaa huomioon Kreikan liittymisasiakirjaan liitetyllä 
pöytäkirjalla N:o 4 käyttöön otetun puuvillan tukijärjestelmän 
mukauttamisesta toisen kerran 30 päivänä kesäkuuta 1992 
annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2052/92 ja erityisesti 
sen 5 artiklan, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen, 
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, 
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, 
sekä katsoo, että 
pöytäkirjalla N:o 4 käyttöön otetun tukijärjestelmän 
asetuksen (EY) N:o 2052/92 5 artiklassa tarkoitetun toiminnan 
tarkastelun tulokset osoittavat, että on tarpeen mukauttaa 
tätä järjestelmää, 
tutkimus puuvillanviljelyn vaikutuksista alueilla, joilla 
puuvillanviljelya harjoitetaan, osoittaa mahdollisuuden lisätä 
tuotantoa niillä Euroopan unionin vyöhykkeillä, jotka ovat 
sopivimpia tälle viljelylle ottaen huomioon myös unionin 
puuvillakuidun tarpeet; näistä syistä olisi nostettava taattua 
enimmäismäärää, 
(1) EYVL N:o L 215, 30.7.1992, s.10. 
> 
toisaalta, jotta ei edistettäisi tämän viljelyn lisääntymistä 
siihen huonommin soveltuvilla alueilla ja kustannusten nousua, 
olisi laskettava kohdehintaa suhteessa taatun enimmäismäärän 
kasvuun sekä poistettava kaikki rajoitukset tuen vähentämiselle 
silloin, kun taattu enimmäismäärä ylitetään; kohdehintaa 
vahvistettaessa on tarpeen ottaa huomioon yhteisessä maata­
louspolitiikassa sovellettavista laskentayksiköstä ja 
muuntokursseista annetun asetuksen (ETY) N:o 3813/921*/ 
muuttamisesta annetulla neuvoston asetuksella (EY) N: o 
150/95 säädetty ecu-määräisten hintojen tarkistus, 
talousarvion yksinkertaistamiseen ja toimijoiden tasa-arvoisuu-
teen liittyvistä syistä tuen vähentämistä ei pitäisi lykätä, 
tuotannon erilainen kehitys tuottajajäsenvaltioissa on 
aiheuttanut tiettyjä tasapainottavan järjestelmän toimintaan 
liittyviä epäoikeudenmukaisia vaikutuksia; 
oikeudenmukaisemman järjestelmän luomiseksi olisi säädettävä, 
että taatun enimmäismäärän ylittyessä enintään 10 prosentilla 
tukea vähennetään tasapuolisesti tuottajajäsenvaltioissa ja 
että silloin kun ylitys on suurempi kuin 10 prosenttia, 
vastuussa oleville jäsenvaltiolle koituu lisävähennys; olisi 
kuitenkin säädettävä puuvillan mahdollisten tuottajajäsen­
valtioiden mahdollisuudesta aloittaa viljely, vahvistamalla 
tuotantotaso, johon tasapainottavaa järjestelmää ei sovelleta, 
kohdehintaa ja tuottajalle tuen saannin takaamiseksi 
maksettavaa vähimmäishintaa ei pitäisi enää vahvistaa 
vuosittain, jotta toimijat voisivat tehdä pitempiaikaisia 
tuotanto- ja jalostusohjelmia, ja 
kokemus voisi osoittaa, että mainitussa pöytäkirjassa säädetyn 
järjestelmän 1isämukautukset ovat tarpeen; olisi sen vuoksi 
säädettävä menettelystä, joka sallii neuvoston mukauttaa 
järjestelmää, 
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 
1 artikla 
Tällä asetuksella vahvistetaan Kreikan liittymisasiakirjaan 
liitetyssä pöytäkirjassa N:o 4 olevassa 3, 8, 9 ja 11 kohdassa 
määrätyn ja asetuksella (ETY) N:o 1964/87(3) mukautetun 
puuvillan tukijärjestelmän mukautukset.sellaisena kuin se 
on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2760/94(4) 
(2) EYVL N:o L 22, 31.01.1995, s. 1. 
(3) EYVL N:o L 184, 3.7.1987, s. 14 
(4) EYVL N:o L 294, 15.11.1994, s.l 
2 artikla 
Korvataan asetuksen (ETY) N:o 1964/87 2 artikla seuraavasti: 
"2 artikla 
1. Otetaan käyttöön taattu enimmäismäärä, jolle myönnetään 
puuvillaa koskevassa pöytäkirjassa N:o 4 olevassa 3 kohdassa 
tarkoitettua tukea. 
Tämä määrä vahvistetaan jokaiseksi markkinointivuodeksi 947 000 
tonniksi puuvillaa, josta siemeniä ei ole poistettu. 
2. Taattu enimmäismäärä jaetaan jäsenvaltioiden kesken 
seuraavasti (taattu kansallinen määrä): 
Espanja: 249 000 tonnia 
Kreikka: 698 000 tonnia. 
3. Jos tosiasiallinen tuotanto markkinointivuoden aikana on 
suurempi kuin taattu enimmäismäärä, kohdehintaa täksi mark­
kinointivuodeksi mukautetaan seuraavasti: 
jos taatun enimmäismäärän ylitys on enintään 10 
prosenttia, kohdehintaa vähennetään prosenttimäärällä, 
joka vastaa puolta ylityksen määrästä, 
jos taatun enimmäismäärän ylitys on suurempi kuin 10 
prosenttia, kohdehintaa vähennetään lisäksi 10 
prosentilla kaikissa jäsenvaltioissa, joiden tuotanto 
on suurempi kuin taattu enimmäismäärä. 
Tämä lisävähennys vahvistetaan toisaalta ottaen huomioon 
taatun enimmäismäärän ylitys ja toisaalta suhteessa 
kunkin jäsenvaltion tosiasiallisen tuotannon ja sen 
taatun kansallisen määrän väliseen erotukseen, 
sanotun kuitenkaan rajoittamatta 4 kohdan soveltamista. 
Sovellettavat vähennykset vahvistetaan asetuksen (ETY) N:o 
1308/70(5) 12 artiklassa säädettyä menettelyä 
noudattaen,sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna pââtos 
95/1/CE, Euratom, CECA*6) 
4. Edellä olevaa 3 kohtaa ei sovelleta jäsenvaltioihin, joiden 
tosiasiallinen puuvillantuotanto markkinointivuoden aikana ei 
ole suurempi kuin 1 500 tonnia puuvillaa, josta siemeniä ei ole 
poistettu." 
(5) EYVL N:o L 146, 4.7.1970, s. 1. 
(6) EYVL N:o L 1, 01.01.1995, s.l 
n 
3 artikla 
Korvataan pöytäkirjassa N:o 4 oleva 8 kohta seuraavasti: 
" Kohdehinta vahvistetaan 110,73 ecuksi 100 kilogrammalta 
puuvillaa, josta siemeniä ei ole poistettu. 
Tämä hinta koskee puuvillaa, 
- joka on virheetöntä, aitoa ja myyntikelpoista, 
jonka kosteuspitoisuus on 10 prosenttia ja jossa on 3 
prosenttia epäpuhtauksia, . 
jolla on tarvittavat ominaisuudet, jotta siitä saadaan 
siementen poistamisen jälkeen 32 prosenttia laatuluokkaan N:o 5 
kuuluvia .(white middling) ja 28 millimetrin pituisia (1-3/32) 
kuituja." 
4 artikla 
Lisätään pöytäkirjaan N:o 4 kohta seuraavasti: 
"8 a. Tuotantotukea myönnetään ainoastaan niille yrityksille, 
jotka ostavat puuvillaa, josta siemeniä ei ole poistettu, 
hintaan, joka on vähintään sama kuin vähimmäishinta. Vähim­
mäishinta vahvistetaan 105,19 ecuksi 100 kilogrammalta puuvil­
laa, josta siemeniä ei ole poistettu, kohdehinnan perustana 
olevalle laadulle, maatilalta alkaen. 
5 artikla 
Poistetaan a kohta pöytäkirjassa N:o 4 olevan 9 kohdan toisesta 
alakohdasta. 
6 artikla 
Korvataan pöytäkirjassa N:o 4 oleva 11 kohta seuraavasti: 
"11. Markkinointivuoden 1999/2000 alkuun mennessä komission on 
toimitettava neuvostolle kertomus puuvillan tukijärjestelmän 
toiminnasta. 
Jos kertomus osoittaa tarpeelliseksi, neuvosto päättää määrä­
enemmistöllä komission ehdotuksesta ja kuultuaan Euroopan 
parlamenttia järjestelmän mahdollisista mukautuksista ottaen 
huomioon toisaalta tämän järjestelmän toiminnasta saadun 
kokemuksen ja toisaalta peltokasviviljelyjen tukijärjestelmän." 
M 
7 artikla 
Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, 
kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 
Sitä sovelletaan markkinointivuodesta 1995/1996. 
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä 
sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. 
Tehty Brysselissä •• päivänä .....kuuta 19.. 
Neuvoston puolesta 
3<7 
EHDOTUS 
NEUVOSTON ASETUS (EY) NfrO /94, 
annettu 
puuvillan tukijärjestelmän yleisistä säännöistä 
ja asetuksen (ETY) N:o 2169/81 kumoamisesta 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, 
ottaa huomioon Kreikan liittymisasiakirjan ja erityisesti puuvillaa 
koskevassa pöytäkirjassa N:o 4 olevan 9 kohdan, sellaisena kuin se on 
viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o /95<1) 
ottaa huomioon komission ehdotuksen, 
sekä katsoo, että 
Kreikan liittymisasiakirjan pöytäkirjaa Nso 4 sekä neuvoston asetusta 
(ETY) N:o I964/87(2) on muutettu asetuksella (EY) Nso /94; sen 
vuoksi on syytä muuttaa neuvoston asetus (ETY) N:o 2169/81(3), 
sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 
1554/93(4>; koska asetukseen (ETY) Nso 2169/81 on tehtävä suuria 
mukautuksia ja koska siihen on jo tehty lukuisia muutoksia, sen 
uudelleen laatiminen on tarkoituksenmukaista selkeyden ja avoimuuden 
vuoksi; tämän vuoksi on syytä kumota asetus (ETY) Nso 2169/81, 
pöytäkirjassa olevan 9 kohdan mukaisesti on syytä vahvistaa erityisesti 
menettelyä ja moitteetonta hallintoa koskevat säännöt sen 
soveltamiseksi, yleiset säännöt tuotantotukijärjestelmälle ja 
maailmanmarkkinahinnan määritysperusteet sekä säädettyjen 
toimenpiteiden rahoitusta koskevat säännöt, 
(1) Katso taman lehden s. 
(2) EYVL N:o L.184, 03.07.1987, s.14 
(3) EYVL N:o L 211, 31.07.1981, s. 2 
(4) EYVL N:o L 154, 25.06.1993, s. 23 
V 
tuotantotukijärjestelmän täytäntöönpanon helpottamiseksi ja tämän 
järjestelmän moitteettoman hallinnon varmistamiseksi on syytä säätää 
menettelystä, jolla toteutetaan jäsenvaltioiden ja komission välinen 
tiivis yhteistyö hallintokomiteassa; on suotavaa vedota pellavan ja 
hampun hallintokomiteaan, josta säädetään pellava- ja hamppualan 
yhteisestä markkinajärjestelystä annetulla asetuksella (ETY) N-o 
1308/70(5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Itävallan, 
suomen ja Ruotsin. 
asetuksen (ETY) Nso 1964/87 2 artiklan mukaisesti tukeen sovelletaan 
kerrointa, joka määritetään siinä tapauksessa, että yhteisön tuotanto 
ylittää ennalta määritetyn tuotantomäärän; tämän vuoksi myönnettävän 
tuen määrä voidaan tietää vasta, kun tuotettu määrä on todettu; tuen 
myöhäisestä maksamisesta asianomaisille aiheutuvien haittojen 
lieventämiseksi on syytä säätää osittaisesta ennakkomaksusta, 
pöytäkirjassa olevan 3 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti tuki 
vahvistetaan puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, kohdehinnan ja 
maailmanmarkkinahinnan välisen erotuksen perusteella; koska 
puuvillalla, josta siemeniä ei ole poistettu, ei käydä kansainvälistä 
kauppaa, eikä siten ole käytettävissä tarjouksia ja hintoja, on syytä 
säätää tarvittavista säännöksistä, joilla voidaan määrittää tämän 
tuotteen maailmanmarkkinahinta; hinnan määrittämisperusteena voidaan 
käyttää suhdetta, joka on aikaisemmin todettu puuvillalle, josta 
siemenet on poistettu, käytetyn hinnan ja puuvillalle, josta siemeniä 
ei ole poistettu, lasketun hinnan välillä, 
puuvillan, josta siemenet on poistettu, hinnan määrittämiseksi on syytä 
ottaa huomioon maailmanmarkkinoilla tehdyt tarjoukset sekä 
kansainvälisen kaupan kannalta tärkeissä pörsseissä noteeratut hinnat; 
maailmanmarkkinahinta on määritettävä valitsemalla näillä markkinoilla 
noteeratuista tarjouksista ja hinnoista alhaisimmat niistä, joiden 
katsotaan edustavan markkinoiden tosiasiallista suuntausta, 
(5) EYVL N:o L 146, 04.07.1970, s. 1 
3* 
tukijärjestelmän moitteettoman toiminnan varmistamiseksi 
maailmanmarkkinahinta on todettava yhtä yhteisön rajanylityspaikkaa 
varten; tätä paikkaa määritettäessä on syytä ottaa huomioon sen 
edustavuus suhteessa kyseisten tuotteiden alkuperään; siksi on syytä 
valita Pohjois-Euroopan satamat, kuti alkuperämaita on useita, ja 
Pireukaen satama, kun alkuperämaita on rajoitettu määrä tai kun 
tarjoukset ja hinnat ovat peräisin Euroopan ulkopuolisesta pörssistä; 
jälkimmäisissä tapauksissa käytettävät tarjoukset ja hinnat on 
tarkistettava, jos ne liittyvät muuhun rajanylityspaikkaan kuin 
Pireuksen satamaan, 
käytettäville tarjouksille ja hinnoille on syytä suorittaa myös 
tarkistuksia, joilla korvataan tuotteiden esillepanossa ja laadussa 
mahdollisesti esiintyvät eroavuudet verrattuna kohdehinnan vahvistamisen 
yhteydessä käytettyihin perusteisiin, 
tuottajajäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat valvontatoimenpiteet 
tukijärjestelmän moitteettoman toiminnan varmistamiseksi, 
suunnitellun toimenpiteen soveltamisesta yhteisölle aiheutuvien kulujen 
saattamiseksi rahoitus- ja valuuttaaääntöjen ja asianmukaisten 
menettelyjen alaisiksi on puuvillan erityisesti maataloudellisen 
luonteen huomioon ottaen syytä saattaa tällä alalla syytä soveltuvin 
osin sovellettaviksi 21 päivänä huhtikuuta 1970 yhteisen 
maatalouspolitiikan rahoituksesta annettu neuvoston asetus (ETY) Nso 
729/70(6), sellaisena kuin se viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) Nso 
2048/88(7)sekä yhteisessä maatalouspolitiikassa sovellettavan 
laskentayksikön arvoa ja muuntokursseja koskevat asetukset, ja 
tällä asetuksella säädetyt tukijärjestelmään tehtävät mukautukset on 
toteutettava parhain mahdollisin edellytyksin; siirtymätoimenpiteet 
voivat tästä syystä osoittautua tarpeellisiksi, 
(6) EYVL N:o L 94, 28.04.1970, s. 13 
(7) EYVL N:o L 185, 15.07.1988, s. 1 n 
ON ANTANUT TAMAN ASETUKSENS 
1 artikla 
Tässä asetuksessa tarkoitetaans 
a) 'puuvillalla, josta siemeniä ei ole poistettu' puuvillapensaan 
(Gossypium) kypsyneitä ja korjattuja hedelmiä, jotka sisältävät 
siemenkotien, lehtien ja maa-aineksen jäänteitä; 
b) 'puuvillalla, josta siemenet on poistettu' karstaamattomia ja 
kampaamattomia puuvillakuituja (muita kuin linttereitä ja jätteitä), 
joista on poistettu siemenet ja suurin osa siemenkotien, lehtien ja maa-
aineksen jäänteistä. 
2 artikla 
Puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, tietylle laadulle 
määritettyä kohdehintaa sovelletaan koko kyseisen markkinointivuoden 
ajan; markkinointivuosi käsittää ajanjakson 1 päivästä lokakuuta 30 
päivään syyskuuta. 
3 artikla 
1. Puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinta 
määritetään ottamalla huomioon aikaisempi suhde puuvillalle, josta 
siemenet on poistettu, käytetyn maailmanmarkkinahinnan ja puuvillalle, 
josta siemeniä ei ole poistettu, lasketun maailmanmarkkinahinnan 
välillä. Se määritetään säännöllisin väliajoin puuvillan, josta siemenet 
on poistettu, maailmanmarkkinahinnan perusteella. 
2. Jos puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, 
maailmanmarkkinahintaa ei voida määrittää 1 kohdan mukaisesti, hinta 
lasketaan viimeksi määritetyn hinnan perusteella. 
V 
4 artikla 
1. Puuvillan, josta siemenet on poistettu, maailmanmarkkinahinta 
määritetään tuotteelle, joka on laatua Nso 5 (white middling) ja jonka 
kuitujen pituus on 28 millimetriä (1-3/32"), ottamalla huomioon 
kyseisillä markkinoilla tehdyt tarjoukset sekä yhden tai useamman 
eurooppalaisen, kansainvälisen kaupan kannalta tärkeän pörssin 
noteeraamat hinnat. Maailmanmarkkinahinta määritetään niistä 
tarjouksista ja hinnoista, joita pidetään markkinoiden todellista 
suuntausta edustavina, alhaisimpien perusteella. 
2. Tätä hinnanmääritystä varten lasketaan pohjois-eurooppalaiseen 
satamaan CIF-toimituksena kuljetetusta, kansainvälisen kaupan kannalta 
edustavimpina pidetyistä toimittajamaista lähtöisin olevasta tuotteesta 
tehtyjen tarjousten sekä yhden tai useamman eurooppalaisen pörssin 
tällaiselle tuotteelle noteeraamien hintojen keskiarvo. 
Jos maailmanmarkkinahintaa ei voida määrittää edellisen alakohdan 
mukaisesti, se määritetääns 
- käyttämällä perusteena rajoitettua määrää Pireukseen CIF-toimituksena 
kuljetetulle tuotteelle Liverpoolin pörssissä tai muussa 
eurooppalaisessa pörssissä noteerattuja edustavimpia tarjouksia ja 
hintoja; tai 
- Euroopan ulkopuolisen pörssin tarjousten ja hintojen perusteella joko 
laskemalla CIF-toimituksena Pireukseen kuljetettua, kansainvälisen 
kaupan kannalta edustavimpina pidetyistä toimittajamaista lähtöisin 
olevaa tuotetta koskevien tarjousten keskiarvo tai valitsemalla 
rajoitettu määrä CIF-toimituksena Pireukseen toimitettua tuotetta 
koskevia tarjouksia ja hintoja. 
3. Jos noteeratut tarjoukset ja hinnat eivät täytä edellisissä kohdissa 
tarkoitettuja edellytyksiä, tarjouksiin ja hintoihin tehdään tarvittavat 
tarkistukset. 
W 
5 artikla 
1. Kun 3 artiklan mukaisesti määritetty maailmanmarkkinahinta on 
alhaisempi kuin kohdehinta, yhteisössä korjatulle puuvillalle, josta 
siemeniä ei ole poistettu, myönnetään näiden kahden hinnan välisen 
erotuksen suuruista tukea, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen 
(ETY) Nso 1964/87 2 artiklan 3 kohdan soveltamista. 
2. Maksettavan tuen määrä on tukihakemuksen jättöpäivänä voimassa olevan 
tuen määrän suuruinen. Hakemuksen jättöpäivänä voimassa oleva tuen määrä 
tarkistetaan kuitenkin hakemuksen jättöpäivänä voimassa olevan 
kohdehinnan ja puuvillan valvontaanasettamispäivänä voimassa olevan 
kohdehinnan välisen eron mukaan. 
Jos tukihakemus jätetään ennen valvontaanasettamishakemuksen jättämistä, 
tukihakemus voidaan hyväksyä ainoastaan sillä ehdolla, että 
valvontaanasettamishakemuksen jättämisestä määräajassa annetaan riittävä 
vakuus. 
3. oikeus tukeen syntyy sinä hetkenä, jona puuvillasta poistetaan 
siemenet. Tukea voidaan kuitenkin maksaa ennakkoon 16 päivästä lokakuuta 
lähtien markkinointivuoden alettua, heti, kun puuvilla, josta siemeniä 
ei ole poistettu, on toimitettu siementenpoistoyritykseen, sillä 
edellytyksellä, että annetaan riittävä vakuus. Ennakkomaksun suuruus 
määritetään 10 artiklan 1 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti 
ottamalla huomioon yhtäältä puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, 
arvioitu tuotantomäärä ja toisaalta tuen ennakoitavissa oleva määrä. 
Ennakkomaksu ei voi olla suurempi kuin 40 prosenttia kohdehinnasta. 
Mahdollisesti maksettavaksi jäävä tuen määrä maksetaan, kun 
tosiasiallinen tuotanto ja tuen mahdollinen vähennys on määritetty. Se 
maksetaan viimeistään ennen markkinointivuoden loppua. 
4. Tuen maksaa tuottajajäsenvaltio, jonka alueella siementenpoisto 
tapahtuu. 
5. Tukea myönnetään ainoastaan laadultaan virheettömälle, kunnolliselle 
ja myyntikelpoiselle tuotteelle. 
h& 
6. Tuen maksamisperusteena käytetään siementenpoistoyritykseen 
toimitetun puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, määrää. 
Jos kuiteakin puuvillan, josta siemenet on poistettu, määrä on pienempi 
tai yhtä auuri kuin 33 prosenttia siementenpoistoyritykseen toimitetun 
puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, määrästä, tuen 
maksamieperusteenä käytetään puuvillan, josta siemenet on poistettu, 
määrää kerrottuna 100s11a ja jaettuna 32:11a. 
Puuvillan, josta siemenet on poistettu, määrä lasketaan painon 
perusteella, johon on tehty mahdolliset vähennykset sen mukaan, 
poikkeavatkos 
- todettu edustava epäpuhtauspitoisuus laadun Nso 5 edustavasta 
epäpuhtauspitoisuudesta ja 
- todettu kosteuspitoisuus yhteisössä tapahtuvan siementenpoiston 
edustavasta kosteuspitoisuudesta. 
Edellisissä luetelmakohdissa tarkoitetut edustavat pitoisuudet 
määritetään 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. 
6 artikla 
Asetuksen (ETY) Nso 1964/87 2 artiklan 3 kohdan toisessa 
luetelmakohdassa tarkoitettu kohdehintaan tehtävä lisäalennus 
määritetään seuraavasti s 
a) jos tosiasiallinen tuotanto ylittää Espanjassa ja Kreikassa taatun 
kansallisen määrän (TKM) korotettuna 10 prosentilla, ylitys lasketaan 
jokaisen jäsenvaltion osalta prosentuaalisena osuutena taatusta 
kansallisesta määrästä ja kohdehintaa alennetaan puolella ylityksen 
prosentuaalisesta osuudesta; 
b) muissa tapauksissa 10 prosentilla korotetun taatun enimmäismäärän 
(TEM) ylittävä tosiasiallinen tuotanto lasketaan prosentuaalisena 
osuutena kyseisen jäsenvaltion taatusta kansallisesta määrästä ja 
kohdehintaa alennetaan puolella ylityksen prosentuaalisesta osuudesta. 
V 
7 artikla 
Tukea myönnetään ainoastaan siementenpoistoyrityksille, jotka hakevat 
tukea ja jotkas 
1. ovat toimittaneet jokos 
a) sopimuksen, jossa määrätään erityisesti, että tuottajalle on 
maksettava vähintään pöytäkirjan Nso 4 8 a kohdassa tarkoitetun 
vähimmäishinnan suuruinen hinta, ja joka sisältää lausekkeen, jossa 
määrätään, ettäs 
- sovellettaessa asetuksen (ETY) Nso 1964/87 2 artiklan 3 kohtaa 
sovitusta hinnasta on vähennettävä tämän artiklan säännösten vaikutus 
tukeen; 
- toimitetun puuvillan laadun erotessa vakiolaadusta sovittua hintaa 
tarkistetaan vastaavassa suhteessa sopimuspuolten yhteisestä 
sopimuksesta; 
tai 
b) jos ne suorittavat siementenpoiston yksittäisen tai osakkaana olevan 
tuottajan lukuun, ilmoituksen, jossa vahvistetaan edellytykset, joilla 
siementenpoisto suoritetaan ja tuki siirretään tuottajille; 
2. pitävät tukioikeuden valvomiseksi sekä puuvillasta, josta siemeniä ei 
ole poistettu, että puuvillasta, josta siemenet on poistettu, • 
varastokirjanpitoa, joka täyttää määritettävät vaatimuksets 
3. toimittavat muut tukioikeuden valvontaan tarvittavat todisteet; 
4. todistavat, että sopimuksen täytäntöönpanemiseksi toimitetusta tai 1 
alakohdan b alakohdassa tarkoitetun ilmoituksen kohteena olevasta 
puuvillasta, tehdään 8 artiklassa tarkoitettu pinta-aloja koskeva 
ilmoitus. 
4£ 
8 artikla 
Ennen kunkin markkinointivuoden alkua lasketaan 11 artiklan 1 kohdassa 
tarkoitettua menettelyä noudattaen ja satoarviot huomioon ottaen 5 
artiklan 3 kohdassa tarkoitettu puuvillan arvioitu tuotantomäärä. 
Näiden arvioiden laatimiseksi otetaan käyttöön kylvettyjen alojen 
ilmoitusjärjestelmä. 
9 artikla 
Kulloinkin kuluvan markkinointivuoden kesäkuun loppuun mennessä 
määritetään 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen 
kyseisen markkinointivuoden tosiasiallinen tuotanto ottaen huomioon 
erityisesti määrät, joille tukea on haettu. 
10 artikla 
Tuottajajäsenvaltioiden on perustettava valvontajärjestelmä, jonka 
avulla on mahdollista erityisestis 
- laskea kuhunkin siementenpoistoyritykseen toimitetun, yhteisön 
puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, määrä, 
- laskea yhteisön puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, määrä, 
josta siemenet on poistettu, 
- laskea kustakin siementenpoistoyrityksestä saadun puuvillan, josta 
siemenet on poistettu, määrä ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetun 
määrän perusteella, 
- tarkistaa, että vähimmäishintaa noudatetaan. 
11 artikla 
1. Yksityiskohtaiset säännöt tämän asetuksen soveltamisesta annetaan 
asetuksen (ETY) N:o 1308/70, 12 artiklassa säädettyä menettelyä 
noudattaen. 
M 
2. Jos siirtymätoimenpiteet ovat tarpeen helpottamaan tässä asetuksessa 
säädettyjen mukautusten täytäntöönpanoa, nämä toimenpiteet toteutetaan 1 
kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. Niitä sovelletaan enintään 
markkinointivuoden 1995/1996 loppuun. 
12 artikla 
1. Kumotaan asetus (ETY) Nso 2169/81. 
2. Yhteisön asiakirjoissa olevia viittauksia asetukseen (ETY) Nso 
2169/81 tai tiettyhin sen artikloihin on pidettävä viittauksina tähän 
asetukseen tai tämän asetuksen vastaaviin artikloihin. 
13 artikla 
Yhteisessä maatalouspolitiikassa sovellettavan laskentayksikön arvoa ja 
muuntokursseja koskevien asetusten säännöksiä ja asetuksen (ETY) Nso 
729/70 säännöksiä sovelletaan soveltuvin osin tämän asetuksen alaan. 
14 artikla 
Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on 
julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 
Sitä sovelletaan markkinointivuodesta 1995/1996 lähtien. 
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan 
sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. 
Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta 
4% 
06/2516/95.sf 
RAHOITUSTA KOSKEVA SELVITYS 
(RS/94/FF/005) 
PÄIVÄYS: 26.1.1995 
1. BUDJETTIKOHTA: 141 irtotavarana olevan puuvillan MÄÄRÄRAHAT: 723 milj. 
tuotantotuki ecua 
2. TOIMENPITEEN NIMI: 
Ehdotukset puuvillan tukijärjestelmän mukauttamiseksi'. 
3 OIKEUDELLINEN PERUSTA : Kreikan liittymisasiakirjaan liitetty pöytä­
kirja N:o 4 
4. TOIMENPITEEN TAVOITTEET: 
Puuvilla-alan oikeudenmukaisen hallinnon varmistaminen ottaen huomioon 
puuvillantuotannon erilainen kehitys Kreikassa ja Espanjassa. 
5. RAHOITUS 12 KUUKAUDEN 
JAKSO KULUVA SEURAAVA 
VARAIN- VARAIN­
HOITO- HOITO­
VUOSI VUOSI 
(95) (96) 
nolla - 5 milj. ecua 
1997 1998 1999 2000 5.0 MENOT 
-EY:N BUDJETISTA 
(TUET/INTERVENTIOT) 
-KANSALLISISTA TALOUSARVIOISTA 
-MUILTA ALOILTA 
5.1 TULOT 
-EY:N OMAT VARAT 
(MAKSUT/TULLIMAKSUT) 
-KANSALLISELLA TASOLLA 
5.0.1 MENOJA KOSKEVAT ENNUSTEET 
5.1.1 TULOJA KOSKEVAT ENNUSTEET 
5.2 LASKENTATAPA 
KS. LIITE 
6. RAHOITUS ON MAHDOLLINEN TOTEUTETTAVAN TALOUSARVION KYSEISEEN LUKUUN O-
TETUILLA MÄÄRÄRAHOILLA 
6.1 RAHOITUS ON MAHDOLLINEN TOTEUTETTAVAN TALOUSARVION LUKUJEN VÄLISELLÄ 
SIIRROLLA 
6.2 TÄYDENTÄVÄN LISÄTALOUSARVION TARVE EI 
6.3 TULEVIIN TALOUSARVIOIHIN OTETTAVAT MÄÄRÄRAHAT KYLLÄ 
HUOMAUTUKSIA: 
hs 
I. Entisen järjestelmän kustannukset markkinointivuonna 1995/1996 (vuoden 
1996 talousarvio) 
1. Oletukset 
-i Tuotanto : Espanja 210 000 tonnia 
Kreikka 1 050 000 tonnia 
15 jäsenvaltiota 1 260 000 tonnia 
- Ylitys : 1 260 000 t - 701 000 t = 559 000 tonnia 
559 000 t : 701 000 t = 80 % 
- Maailmanhinta : 303 ecua/t (0.77 USD/Ib ja 1 USD « 0.82 ecua) 
- Tuen vähennys : 20 % kohdehinnasta + 7 % markkinointivuodelta 
1994/1994 siirrettyä 
27 % x 1 225,1 ecua/t = 330,8 ecua/t 
- Myönnetty tuki :(1 225,1 - 303 - 330,8) ecua/t - 591,3 ecua/t 
2. Kustannuslaskelma lukuun ottamatta pientuottajille myönnettäviä tukia 
1,26 milj. t x 591,3 ecua/t x 0,993 (kokonaiskustannukset) = 
739 milj. ecua 
3. Pientuottajille myönnettävien tukien kustannus 
73 000 ha x 298 ecua/ha x 0,993 (kokonaiskustannukset) = 22 milj. ecua 
4. Entisen järjestelmän kokonaiskustannukset 
739 milj. ecua + 22 milj. ecua = 761 milj. ecua 
1. Oletukset 
- Tuotanto ) Samat kuin I osassa 
- Maailmanhinta ) 
- Ylitys yhteisössä: 1 260 000 t - 947 000 t » 313 000 t 
313 000 t : 947 000 t - 33,1 % 
- 10 % ylityksestä yhteisössä: 94 700 t 
- Kohdehinta: 1 107,3 ecua/t 
- 5 prosentin vähennys tuista sekä Kreikassa että Espanjassa: 
5 % x 1 107,3 ecua/t • 55,4 ecua/t 
- Ylitys Kreikassa: 1 050 000 t - 698 000 t » 352 000 t 
352 000 t : 698 000 t * 50,4 % 
- Ylitys Espanjassa: 0 t 
- Maittain jaettava ylitys: 
313 000 t - 94 700 t = 218 300 t, josta 
Espanja 0 t 
Kreikka 218 300 t - 31,2 % 
- Lisävähennys: 
Espanja • 0 
Kreikka » 31,2 % x 0,5 * 15,6 % 
15,6 % x 1 107,3 ecua/t * 172,7 ecua/t 
- Tukien vähennys yhteensä: 
Espanja.» 55,4 ecua/t 
Kreikka - 55,4 ecua/t + 172,7 ecua/t 
= 288,1 ecua/t 
- Myönnetty tuki: Espanja (1 107,3) - 303 - 55,4) ecua/t = 748,9 
ecua/t 
Kreikka (1 107,3 - 303 - 228,1). ecua/t - 576,2 
ecua/t 
2. Kustannuslaskelma 
- Espanja: 
0,21 milj. t x 748,9 ecua/t x 0,991(kokonaiskustannus) - 156 milj. ecua 
- Kreikka: 
1,05 milj. t x 576,2 ecua/t x 0,993(kokonaiskustannus) » 600 miH. ecua 
YHTEENSÄ 756 milj. ecua 
756 milj. ecua - 761 milj. ecua » - 5 milj. ecua 
L,L 
wmmmmmtm^^gmmmm 
ISSN 1024-4492 
KOM(95) 35 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
H 03 
Luettelonumero : CB-CO-95-080-FT-C 
ISBN 92-77-86279-3 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxembourg