Phare 
Phare 
Vuosikertomus 
1994 
Euroopan komissio 
Bruxelles 20.7.1995 Kom (95) 366 lopullinen 

Sisällys 
Komissaarien saatesanat 2 
Pharen taloudellinen katsaus 1994 3 
Vuosi 1994 - Pharen käännekohta 6 
Poliittinen kehitys vuonna 1994 6 
Muutosprosessin tukeminen 8 
Vakaannuttaminen ja yhdentyminen -
Pharen uusi rooli 9 
Phare-ohjelman hallinto 14 
Albania 17 
Bulgaria 18 
Tshekin tasavalta 19 
Viro 21 
Unkari 22 
Latvia 23 
Liettua 24 
Puola 25 
Romania 27 
Slovakia 28 
Slovenia 29 
Phare-rahoitus maakohtaisesti 30 
Phare-rahoitus toimialakohtaisesti 38 
Pharen taloudelliset aikaansaannokset 44 
Tärkeimmät vuonna 1994 käynnistetyt hankkeet 47 
Vuonna 1994 käynnissä olleet 
monenkeskiset ohjelmat 50 
Komissaarien saatesanat 
Phare-ohjelma perustettiin Euroopan unionin vastauksena 
haasteisiin, joita Keski- ja Itä-Euroopan maat kohtasivat 
murtautuessaan vapaaksi totalitarismista ja 40 vuoden 
keskusjohtoisesta taloussuunnittelusta. 
Tuolloin kukaan ei kyennyt tarkasti aavistamaan, mitä 
tämä merkitsisi ja kuinka nopeasti kukin maa kehittyisi. 
Sen vuoksi Phare-ohjelma rakennettiin työskentelemään 
kyseisten maiden hallitusten politiikan ja talouspolitiikan 
rajoissa niiden omiin tarpeisiin reagoiden. Tässä suhteessa 
Phare on harvinaislaatuinen maailmanyhteisössä 
käynnistettyjen aloitteiden joukossa, joiden on tarkoitus 
tukea Keski- ja Itä-Euroopassa tapahtuvia muutoksia. 
Pharen alkuvuosina, kun poliittisen yhteistyön puite ei 
vielä ollut selvä, painopiste oli välittömissä ja ilmeisissä 
taloudellisen muutoksen tavoitteissa. Nyt kun tämä 
prosessi on kuitenkin käynnissä ja joissakin tapauksessa 
melkein saatettu loppuun, kysymys Pharen roolista 
laajemmassa poliittisessa puitteessa tulee tärkeämmäksi. 
Tässä suhteessa vuosi 1994 oli erittäin merkittävä 
huipentuen Euroopan neuvoston Essenissä omaksumaan 
strategiaan Keski- ja Itä-Euroopan maiden liittämisestä 
Euroopan unioniin. Pharen olemassaolo säilyy tärkeänä osoituksena siitä, että 
Euroopan unionin jäsenyyden tavoittelu ei ole tehtävä, 
joka kuuluu vain liittymistä tavoitteleville maille. 
Euroopan unionilla itsellään on vastuu valmistella tietä 
jäsenyyteen sekä Phare-ohjelman kautta antamansa tuen 
välityksellä että muuttamalla omia rakenteitaan ottaakseen 
vastaan ne Keski- ja Itä-Euroopan maat, jotka haluavat 
liittyä. 
Pharen sekä Euroopan unionin ja Keski- ja Itä-Euroopan 
maiden suhteiden tulevaisuus on jännittävä, ja siihen 
mahtuu sekä monia haasteita että monia palkintoja. 
Ohjelmasta vuonna 1994 vastuussa olevana ja toisaalta 
vuonna 1995 ohjelman vastuun ottavana Euroopan 
unionin komissaarina luovutamme teille tämän 
vuosikertomuksen. 
Phare-ohjelma on yksi liittymisstrategian kulmakivistä, ja 
vuonna 1994 on otettu tärkeitä askelia ohjelman 
painopisteen asettamiseksi yhdentymiseen. Erityisesti 
tämä on koskenut infrastruktuurin kehittämistä, 
investointitukea ja läheisempää raja-alueyhteistyötä sekä 
Euroopan unionin ja Keski- ja Itä-Euroopan maiden välillä 
että maiden itsensä välillä. Hans van den Broek 
Euroopan 
komission 
jäsen Sir Leon Brittan 
Euroopan 
komission 
varapuheeujohtaja 
Phare-ohjelma on myös tehnyt joitakin tärkeitä 
parannuksia omiin sisäisiin hallintoprosesseihinsa. Nämä 
ovat tehneet Phare-rahoituksen maksamisen 
tehokkaammaksi ja vuonna 1994 ohjelma lisäsi 
rahoitussopimuksia 15 prosentilla edellisestä vuodesta 
sekä maksatuksia 38 prosentilla edellisestä vuodesta. 
Tästä seuraa, että rahoitussopimuksista yli 95 prosenttia 
on nyt maksettu. 
Pharen taloudellinen katsaus 1994 
Vuonna 1994 Phare-ohjelma sitoi osallistujamaiden 
käyttöön kaikkiaan 963,3 miljoonaa ecua. Tämä nostaa 
ohjelman keston aikaiset sitoumukset 4 248,5 miljoonaan 
ecuun. 
Vuoden 1994 aikana Phare teki rahoitussopimuksia 659,8 
miljoonan ecun arvosta - kasvun ollessa 15 prosenttia 
edellisvuodesta. Ohjelman maksatukset olivat 721 
miljoonaa ecua - kasvun ollessa 38 prosenttia 
edellisvuodesta. 
Tämä merkitsee sitä, että Pharen kaikista sitoumuksista on 
nyt tehty sopimukset 52,4 prosentin osalta ja että tehdyistä 
sopimuksista maksatukset ovat olleet 95,8 prosenttia. Se 
on enemmän kuin maksut keskimäärin tämäntyyppisissä 
ohjelmissa, joihin kuuluu paljon pieniä tietotaitoa 
välittäviä hankkeita eikä vain harvoja suuria investointi-
tai lainaoperaatioita. 
Vuoden 1994 budjettisitoumusten maakohtainen ja 
toimialakohtainen jakautuminen esitetään alla. 
Budjettisitoumukset yhteensä 1990-1994 
4 248,5 miljoonaa ecua 
1.012,6 1.003,6 
yoJ,j 
773,7 
495,2 
1990 1991 1992 1993 1994 
Budjettisitoumukset maakohtaisesti 1990-1994 (miljoonaa ecua) 
Albania 
Bulgaria 
Tsekin 
tasavalta 1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 0 
1991 0 
1992 0 
1993 
1994 
Tsekkoslovakia 1990 
1991 
1992 
1993 
1994 0 
Viro 
Saksan 
demokraattinen 
tasavalta 
Unkari 
Latvia 1990 0 
1991 0 
1992 ^^B10 
1993 
1994 
119,5 
Liettua 
Puola 1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
Romania 1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
Slovakia 1990 0 
1991 0 
1992 0 
1993 
1994 
Slovenia 
Ent. Jugoslavia 
Monivaltio-
ohjelmat 1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 85,9 
Budjettisitoumukset toimialoittain 1990-1994 (miljoonaa ecua) 
Maatalouden 
uudelleenjärjestely 
Opetustoimi, 
terveys, koulutus 
ja tutkimus 
Ympäristö 
ja ydinturva 
Humanitäärinen 
ja elintarvikeapu 
Infrastruktuuri 
(energia, kuljetus, 
kaukoviestintä) 
Yksityisektorien 
kehitys ja 
yritystuki 
Julkisten 
laitosten ja 
hallinnon 
uudistus 1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 26,5 
25,2 182,9 
102,5 
100 
87,3 
71,4 
326,4 
JPHP 254,5 
Sosiaalinen 
kehitys 
ja työllisyys 
Muut 
Vuosi 1994 - Pharen käännekohta 
Tämä on Phare-ohjelman viides vuosikertomus -
Euroopan yhteisön aloitteen, joka tukee suuremman 
demokraattisen kansojen perheen kehittämistä vauraan ja 
vakaan Euroopan puitteissa. 
Vuosi 1994 oli ehkä Pharen merkittävin vuosi, sitten 
ohjelman käynnistämisen vuonna 1989. Vuonna 1994 
syntyi selkeä kehys Pharen tulevalle kehitykselle, joka 
perustui yhteisen poliittisen ja taloudellisen 
työjärjestyksen kehittämiselle Pharen ja sen Keski- ja Itä-
Euroopan osallistujamaiden välille. 
Phare-ohjelma kehittyi alkujaan välittömänä vastauksena 
Keski- ja Itä-Euroopan maihin kohdistuville haasteille 
maiden yrittäessä saada takaisin keskeisen asemansa 
eurooppalaisessa sivilisaatiossa ja liittyä taloudellisesti ja 
yhteiskunnallisesti Eurooppaan. Käännekohta oli 
kesäkuussa vuonna 1993, jolloin Eurooppaneuvosto päätti 
Kööpenhaminassa, että Keski- ja Itä-Euroopan 
assosioituneet maat voivat halutessaan päästä Euroopan 
unionin jäseniksi, kun ne kykenevät suoriutumaan jäsenyyden asettamista velvoitteista täyttämällä vaaditut 
taloudelliset ja poliittiset ehdot. Tämä asetti tavoitteen 
Euroopan unionille, Pharelle ja sen osallistujille. Vuoden 
1994 haasteena on ollut luoda järjestelmä, joka takaa, että 
Phare voi tukea osallistujia niiden jokaisella askeleella 
tämän tavoitteen saavuttamiseksi. 
Kehitys on osoittanut, että Phare ei ole muuttumaton 
instrumentti, jonka tarkoituksena on pelkästään auttaa 
muuntautumisessa keskusjohtoisesta taloudesta 
markkinatalouteen. Se on joustava ohjelma, jonka 
tarkoituksena on viedä osallistujamaat taloudellisen 
muutoksen ja demokratian voimistumisen kautta kohden 
vaihetta, missä ne ovat valmiita ottamaan vastuulleen 
Euroopan unionin jäsenyyden velvoitteet. 
Vahvistus Pharen keskeiselle roolille saatiin vuoden 
lopussa, kun eurooppaneuvosto hyväksyi Essenissä 
liittymisstrategian. Tämän strategian toteuttaminen 
merkitsee muutamia merkittäviä muutoksia Phare-
ohjelman painotuksiin. 
Poliittinen kehitys vuonna 1994 
Pharen kehitys kytkeytyy läheisesti poliittisten ja 
taloudellisten suhteiden kokonaiskehitykseen Euroopan 
unionin ja Pharen osallistujamaiden välillä. Tätä yhteyttä 
on lujittanut Pharen rooli Eurooppa-sopimusten 
rahoitusinstrumenttina ja sen keskeinen asema Essenin 
huippukokouksessa hyväksytyssä liittymisstrategiassa. 
Tässä jaksossa hahmotellaan poliittisten ja taloudellisten 
suhteiden taustaa, vuoden 1994 kehitystä sekä arvioidaan 
Essenin huippukokouksen päätöksiä ja niiden vaikutuksia 
Phareen. 
Tausta 
Phare on aina työskennellyt yhdessä niiden Euroopan 
yhteisön aloitteiden kanssa, jotka kattavat taloudelliset ja 
poliittiset suhteet Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa. 
Alkujaan nämä aloitteet kattoivat kauppasuhteiden 
kehittämisen ja markkinoillepääsyn sekä lainoituksen 
laajentamisen. Sittemmin poliittisen, sosiaalisen ja 
sivistyksellisen yhteistyön osuus on kasvanut. 
Prosessi alkoi vuonna 1988, kun allekirjoitettiin kaupan ja 
taloudellisen yhteistyön sopimukset, joilla luotiin suotuisat 
kauppasuhteet ja pyrittiin merkittävästi lisäämään kauppaa 
Euroopan yhteisön ja näiden maiden välillä. Vuonna 1990 Euroopan yhteisö kehitti uuden 
sopimusmuodon, joka ulottui pitemmälle kuin vain 
kaupan kysymyksiin. Nämä uudet sopimukset, jotka 
tunnetaan Eurooppa-sopimuksina, loivat yhteistyösuhteen, 
jossa nämä maat voivat läheisemmin integroitua Länsi-
Eurooppaan. Siksi ne kattoivat kauppasuhteiden lisäksi 
poliittisen, taloudellisen ja sivistyksellisen yhteistyön. 
Sopimukset perustuvat yhteisymmärrykseen ja yhteisiin 
arvoihin ja viitoittavat tietä yhdentymiselle. 
Euroopan yhteisö ja sen jäsenvaltiot ovat tehneet 
Eurooppa-sopimukset kuuden maan kanssa: Bulgarian, 
Tshekin tasavallan, Unkarin, Puolan, Romanian ja 
Slovakian. 
Eurooppa-sopimusten poliittinen merkitys kasvoi 
Eurooppaneuvoston Kööpenhaminan kokouksen jälkeen 
kesäkuussa 1993. Tässä huippukokouksessa neuvosto 
tarjosi mahdollisuutta Euroopan unionin jäsenyyteen niille 
Eurooppa-sopimuksen maille, jotka kykenevät 
suoriutumaan jäsenyyden taloudellisista ja poliittisista 
velvoitteista. 
Eurooppa-sopimuksista muodostui täten käytännössä 
Keski- ja Itä-Euroopan maiden jäsenyyspyrkimysten 
perusta. Phare todetaan näissä sopimuksissa 
rahoitusinstrumentiksi, joka auttaa maita saavuttamaan 
sopimuksien asettamat tavoitteet. 
Kehitys vuonna 1994 
Eurooppa-sopimukset tulivat voimaan Puolassa ja 
Unkarissa helmikuussa 1994. Sopimukset oli 
allekirjoitettu joulukuussa 1991, mutta ne odottivat eri 
jäsenvaltioiden parlamenttien ratifiointia. Ratitiointia 
odotettaessa voimassa oli väliaikaisia sopimuksia, jotka 
kattoivat sopimusten kaupankäyntiin liittyvät osat, mikä 
varmisti, ettei näiden osien toteutus viivästynyt. 
Sopimukset Bulgarian, Tshekin tasavallan, Romanian ja 
Slovakian kanssa tulevat voimaan helmikuussa 1995. 
Puola ja Unkari ovat myös virallisesti jättäneet Euroopan 
unionin jäsenhakemuksen. 
Vuonna 1994 yhteisö allekirjoitti myös uudet sopimukset 
kaupasta ja taloudellisesta yhteistyöstä Viron, Latvian ja 
Liettuan kanssa. Sopimuksilla perustetaan vapaakauppa-
alve näiden maiden kanssa. Neuvottelut Eurooppa-
sopimuksista ovat käynnistyneet kaikkien Baltian maiden 
kanssa ja samanlaisia neuvotteluja Slovenian kanssa 
odotetaan. Essenin liittymisstrategia ja sen seuraukset 
Pharelle 
Essenin strategiassa todetaan, että "Euroopan unionin 
Phare-ohjelma tukee yhdentymistä ja se tulee kehittymään 
alustavasti keskipitkän välin rahoitusinstrumentiksi, jolla 
on parantuneet mahdollisuudet edistää infrastruktuurin 
kehittämistä ja alueidenvälistä yhteistyötä". 
Käytännön termein ilmaistuna Phare tulee osoittamaan 
suuremman osuuden varoista infrastruktuurihankkeiden 
osarahoitukseen, samalla kun tämäntyyppisen 
rahankäytön vuosibudjetin kattoa ollaan nostamassa 15 
prosentista 25 prosenttiin. Infrastruktuuri saa myös 
huomattavaa rahoitusta raja-alue-ohjelmalta ja liikenne- ja 
ympäristöhankkeilta. Phare tulee myös esittämään 
toimenpiteitä, joilla edistetään osallistujamaiden välistä 
yhteistyötä ja keskitytään enemmän investointitukeen. Se 
tulee myös keskittymään osallistujamaiden tukemiseen 
niiden edetessä lainsäädännön, standardien ja käytäntöjen 
yhdenmukaistamisessa Euroopan yhteisön kanssa 
valmistautuessaan osallistumaan yhteismarkkinoihin. 
Tähän sisältyy merkittävää tukea julkishallinnon 
järjestelmälle sen varmistamiseksi, että tarpeellinen 
hyväksytty lainsäädäntö voidaan panna tehokkaasti 
täytäntöön. 
Vuonna 1994 otettiin tärkeä askel, joka antoi Eurooppa-
sopimuksen vahvistamalle yhteistyölle paljon selvemmin 
kohdennetun tavoitteen eli Euroopan unionin jäsenyyden 
saavuttamisen. Tämä askel oli eu:n komission 
valmisteleman liittymisstrategian hyväksyminen Essenin 
huippukokouksessa joulukuussa 1994. 
Tämä strategia antoi assosioituneille maille suunnitelman 
etenemiseksi kohti liittymistä. Tähän sisältyy asteittainen 
Euroopan yhteisön sisämarkkinoihin yhdentymisen 
valmistelu tukeutuen niiden periaatteiden toteuttamiseen, 
jotka edistävät 
. yhdentymistä kehittämällä infrastruktuuria, 
mukaanlukien Euroopan laajuinen liikenneverkosto 
. alueidenvälistä yhteistyötä Keski- ja Itä-Euroopan 
maiden kesken 
. ympäristöyhteistyötä 
. yhteistyötä yhteisen uiko- ja turvallisuuspolitiikan 
alueella 
. yhteistyötä oikeus- ja sisäasioiden, kulttuurin, 
kasvatuksen ja koulutuksen alueilla Eurooppaneuvosto päätti, että vuoden 1995 
budjettiehdotus Phare-ohjelmalle, yhteensä 5,5 miljardia 
ecua, toimii minimitasona vuoteen 1999 saakka. Tämä 
antaa Pharelle mahdollisuuden kehittää kattava 
monivuotinen puitesuunnitelma tämän ajanjakson 
toiminnalleen. 
Lisää korotuksia saattaa seurata budjetin tarkistuksista, 
jotka johtuvat Euroopan unionin laajenemisesta sekä 
määrärahoja koskevista jatkokeskusteluista Euroopan 
yhteisön yleisten talousnäkymien puitteissa. 
Muutosprosessin tukeminen 
Essenin strategia antaa Pharelle haasteen kattaa hyvin 
laaja toiminta-alue, jotta ohjelma olisi riittävän joustava 
täyttämään kaikkien osallistujamaiden tarpeet. 
Phare on kehittänyt joukon lähestymistapoja, niistä monia 
EU:n komission muiden sektoreiden ohjelmien kanssa 
tiiviisti koordinoiden; ne ovat yhteensopivia niiden eri 
kehitysvaiheiden kanssa, joiden kautta kukin maa etenee 
kohti jäsenyyttä. 
Pharen lähestymistapa ensimmäisessä vaiheessa kattaa 
tuen kansantalouden tasapainottamiseksi, humanitaarisen 
avun ja perustuontitavaroiden toimitukset, jotka ovat 
välttämättömiä teollisuuden ja maatalouden 
ylläpitämiseksi. 
Toinen vaihe kattaa laaja-alaisen toimialakohtaisen avun, 
pääasiassa tietotaitoa, jonka tarkoituksena on kehittää 
markkinatalouden kannalta tärkeät rakenteet. Kolmas vaihe käsittää vakaannuttamisen, missä 
tietotaidon tarjonta tulee yhä kohdistetummaksi, erityisesti 
julkishallinnon ja hallintomekanismien alueilla. 
Investointituki ja infrastruktuurien kehittäminen tulevat 
myös aiempaa näkyvimmiksi. 
Neljäs vaihe sisältää merkittävää tukea liittymisen 
valmistelemiseksi. Se sisältää infrastruktuurin 
kehittämistä, raja-alueiden fyysisen yhdentymisen 
Euroopan unioniin ja sisämarkkinoihin osallistumisen 
kannalta välttämättömän lainsäädännön kehittämisen ja 
täytäntöönpanon. 
Ensimmäisen ja toisen vaiheen tuki on toteutunut hyvin 
Phare-ohjelmassa. Vuoden 1994 aikana Phare-tuki 
keskittyi useissa maissa avun kolmanteen vaiheeseen ja 
Essenin kokouksen päätökset ovat tarjonneet puitteen, 
jossa Phare voi edetä neljänteen vaiheeseen. 
Vakaannuttaminen ja yhdentyminen -
Pharen uusi rooli 
Mennyt vuosi on ollut Pharelle tärkeä sen kehittämisen 
kannalta niillä alueilla, joilla on yhtymäkohtia 
uudistusprosessin vakaannuttamiseen ja läheisempään 
yhdentymiseen Euroopan unionin kanssa. Nämä kaksi 
aluetta tulevat Pharelle ja sen osallistujamaille yhä 
merkittävämmiksi, kun Euroopan unionin jäsenyys tulee 
ajankohtaisemmaksi ja tärkeämmäksi partnerimaissa. 
Vakaannuttaminen 
Uudistuksen vakaannuttamisella on kaksi keskeistä 
aluetta. Ensimmäinen liittyy osaamisen kehittämiseen 
hallinnon kaikilla tasoilla markkinasuuntautuneen 
järjestelmän hallitsemiseksi ja sääntelemiseksi. Yksi 
syvällisimmistä muutoksista, joka on kohdannut Keski- ja 
Itä-Euroopan maita, on ollut siirtyminen hallinnon 
komentojärjestelmästä sääntelyyn perustuvaan 
järjestelmään. Tämä on myös tuonut mukanaan muutoksia 
sosiaaliturvajärjestelmään, joka aikaisemmin liittyi 
näennäiseen täystyöllisyyteen valtion omistamissa 
yrityksissä. Koska monet näistä toimialoista ovat 
läpikäyneet rakennemuutoksen tai siirtyneet 
yksityisomistukseen, markkinatalouden tarpeisiin 
sovitetun sosiaaliturvajärjestelmän kehittäminen on tärkeä 
prioriteetti. 
Phare-tuki on keskittynyt sekä kehittämään uusia 
valtiollisia ja merkittäviä ei-valtiollisia toimielimiä että 
demokraattiseen markkinasuuntautuneeseen sääntelyyn. 
Tuki on myös tärkeää kehitettäessä ja täytäntöönpantaessa 
uutta lainsäädäntöä sekä muita standardeja ja käytäntöjä. 
Tietotaidon siirto jää Phare-tuen tärkeäksi osaksi, koska 
tämän alueen jatkuva edistyminen riippuu siitä, miten 
kukin osallistujamaa kerää taitoja ja kokemuksia 
hallinnossa ja sen ulkopuolella. 
Toinen uudistusprosessin vakaannuttamiseen liittyvä alue 
on investointien tukeminen. Nyt kun monet maat ovat 
saattamassa loppuun muutosprosessin perusasioita, kuten 
valtionyritysten rakennemuutoksen ja edellytysten 
luomisen yksityisten yritysten kehittämiselle, on 
lisääntyvää tarvetta tarjota tai houkutella sijoituksia 
taloudellisen kehityksen ylläpitämiseksi. Phare-tuki tällä 
alueella keskittyy siksi luomaan olosuhteita, jotka 
houkuttelevat sijoituksia ja myös hankkimaan pääomaa 
muista lähteistä niille alueille, jotka eivät kykene 
houkuttelemaan pääomaa, tavallisesti markkinoiden 
puutteen vuoksi. Nämä suorat sijoitukset ovat suureksi 
osaksi pienyrityssektorilla. Yhdentyminen 
Phare-tuki yhdentymiselle kohdistuu neljään laajaan 
toiminta-alueeseen: 
• osarahoitusinvestoinnit infrastruktuuriin 
• rajanylityksen pullonkaulojen poistaminen ja 
tullikäytävien perustaminen 
• raja-alue-yhteistyöohjelma 
• monenkeskinen ja alueidenvälinen yhteistyö. 
Useimmat näistä alueista keskittyvät liikenne­
infrastruktuurin kehittämiseen ja sisältävät merkittävästi 
suoria investointeja. Tietotaidon tarjonta säilyy kuitenkin 
merkittävänä tekijänä, erityisesti joissakin 
monenkeskisissä ohjelmissa sekä investointihankkeiden 
tukemiseksi ja täydentämiseksi. 
Vakaannuttamiseen ja yhdentymiseen liittyvä 
toiminta 
Erityispiirre Pharen työssä vuonna 1994 on ollut 
osaamisen kehittäminen alueilla, jotka ovat 
merkityksellisiä niille osallistujamaille, jotka ovat 
siirtymässä kolmanteen tai neljänteen kehitysvaiheeseen 
matkalla kohti Euroopan unionin jäsenyyttä. Nämä 
vaiheet ovat uudistuksen vakaannuttaminen ja 
yhdentyminen sekä Euroopan unionin että muiden Keski-
ja Itä-Euroopan maiden kanssa. 
Näitä osaamisalueita tarkastellaan yksityiskohtaisemmin 
seuraavassa. 
Lainsäädännön ja julkishallinnon uudistaminen 
Juridisten puitteiden kehittäminen ja lakien 
yhdenmukaistaminen Euroopan yhteisön lakien kanssa on 
aina ollut tärkeä osa Phare-tukea. 
Phare tarjoaa tukea jo seuraavilla alueilla: 
henkinen pääoma 
kuluttajansuoja 
standardien ja teknisten ohjeiden yhdenmukaistamien 
tulli ja tilastot 
ympäristö 
julkiset hankinnat 
kilpailu ja valtion tuki, liikenne, posti ja tietoliikenne 
pankkiala, verolainsäädäntö ja kirjanpito. 
Tämä alue on tullut erityisen tärkeäksi Essenin 
strategiassa, joka painottaa liittyvien maiden 
valmentamista sopeutumaan Euroopan yhteisön 
sisämarkkinoihin. Tähän prosessiin kuuluu välttämättä 
"acquis communautaire" -nimellä tunnettu kokoelma 
lakeja, standardeja ja käytäntöjä, jotka on omaksuttava ja 
pantava täytäntöön. 
Euroopan komissio valmistelee parhaillaan ennen 
kesäkuuta 1995 julkaistavaa Valkoista kirjaa, joka tarjoaa 
yksityiskohtaisen opastuksen "acquis communautaire" -
kokoelman omaksumiseen sisämarkkina-asioissa. Kirja 
nojautuu työhön, joka aiempina vuosina jo suoritettiin 
Pharessa lainsäädäntöä yhdenmukaistettaessa. 
Vuonna 1994 Phare otti tärkeän askeleen kehittäessään 
puitteen, jonka avulla yksittäiset maat voivat suorittaa 
omia lainsäädännön tarkistusohjelmia. Kyse oli 
kesäkuussa julkistetusta puitesopimuksesta, joka oli 
tarkoitettu helpottamaan lainsäädännön arviointia Tshekin 
tasavallassa. Kolmen asianajotoimiston ja kahden 
koulutuslaitoksen konsortio auttaa luonnostelemaan ja 
korjaamaan lainsäädäntöä ja asetuksia, tarjoaa koulutusta, 
laitteistoja ja tietokoneohjelmia, kirjoja ja asiakirjoja sekä 
myös kääntää pitkiä jaksoja lakiteksteistä. Samanlaisesta 
mallista keskustellaan Unkarin ja Slovakian kanssa ja sitä 
on ehdotettu Bulgarialle, Romanialle ja Puolalle. 
Lisäksi on perustettu puiteohjelma tukemaan 
lainsäädännön kehittämistä Latviassa, Liettuassa, Virossa, 
Sloveniassa ja Albaniassa. 
Uuden lainsäädännön kehittämiseen kytkeytyy 
julkishallintojärjestelmän uudistaminen. Tämä johtuu 
siitä, että tehokas julkishallinto yhdessä asianmukaisen 
hallintorakenteen, henkilöstön ja työvälineiden kanssa on 
olennaista minkä tahansa kehitteillä olevan lainsäädännön 
täytäntöönpanemiseksi. 
Phare tukee Keski- ja Itä-Euroopan maiden välttämätöntä 
julkishallinnon uudistamista tarjoamalla tietotaitoa niiden 
hallinnollisen kapasiteetin voimistamiseksi. Vuonna 1994 
Phare tuki valtioita niiden yrityksissä uudistaa 
julkishallintoa tarjoamalla tukea seuraavilla alueilla: 
• tuki hallinnon ja johtamisen kehittämiseen (tunnetaan 
nimellä SIGMA), ohjelma, joka perustettiin yhdessä 
Taloudellisen yhteistyö- ja kehittämisjärjestön (OECD) 
kanssa. 
• oikeusjärjestelmän uudistaminen: siviilioikeuden, 
rikoslain ja niiden menettelytapojen luonnostelu, 
tuomarien koulutus, oikeusministeriöiden ja 
syyttäjälaitosten uudistaminen, poliisien koulutus • toimielinten rakentaminen: strategioiden, 
siviilihallintopolitiikan ja koulutuksen kehittäminen, 
keskushallinnon rakennemuutos ja uudelleenkoulutus, 
hajauttamispolitiikka ja paikallishallinnon lujittaminen 
• informaatioteknologian kehittäminen. 
Sosiaalinen rakennemuutos 
Pharen tuki sosiaalisektorille on käymässä yhä 
tärkeämmäksi niissä maissa, jotka ovat uudistuksen 
vakaannuttamisvaiheessa. Tämä johtuu siitä, että 
markkinatalouden vaatimuksiin sovitetun 
sosiaaliturvajärjestelmän synnyttäminen on suuri hanke, 
joka vaatii pitkän tähtäyksen toimintaa. Taloudellisen 
uudistuksen jatkuva eteneminen vaikeutuu, ellei 
vastaavasti sosiaalisessa rakennemuutoksessa edetä. 
Tämän vuoksi Phare-tuki on siirtymässä pitkän tähtäyksen 
rakennemuutokseen, kun alussa painopiste oli uudistuksen 
ensiaskeleita seuranneissa välittömissä tarpeissa. Phare 
keskittyy seuraaville alueille: 
lähestymistavan 
Länsi-Euroopassa • eläke-ehtojen uudistaminen 
• sosiaaliturvajärjestelmät, uuden 
kehittämiseksi sosiaaliturvaan 
saatuihin kokemuksiin perustuen 
• työllisyyspolitiikka, vastapainona työpaikkojen 
menetyksille, jotka johtuvat valtion omistamien 
yritysten yksityistämisestä ja rakennemuutoksesta 
• terveydenhoito,erityisesti sairauksien ennaltaehkäisy, 
terveydenhuollon uudelleenorganisointi ja rahoitus, 
hoitohenkilökunnan koulutus ja farmasiapolitiikka. 
Investointituen kasvattaminen 
Kun taloudellisen muutoksen perustat on saatu 
paikoilleen, avaimena taloudellisen kehityksen 
jatkumiseen on pysyvän korkean investointiasteen 
saavuttaminen. 
Phare-ohjelma on aina korostannt sijoittamisen tukemisen 
tärkeyttä ja on siksi alusta asti sisältänyt aloitteita 
investointien suorittamiseksi yli ohjelmarajojen. Silti 
huomioon ottaen sijoitusten houkuttelun kasvavan 
merkityksen osana yhdentymisprosessia, mikä korostui 
Essenin kokouksen strategiassa, Phare on keskittynyt 
kehittämään sijoitusten tukitoimintaa useilla avainalueilla, 
joita ovat: 
10 
• laki- ja asetuspuitteiden parantaminen 
. jatkuva tuki sijoitusten edistämistoimistoille, joita on jo 
perustettu Phare-ohjelman alaisuudessa. Näitä 
perustettuja toimistoja ovat 
Tshekin tasavalta - Czechinvest 
Viro - Viron ulkomaisten sijoitusten toimisto 
Unkari - Sijoitusten ja kaupan kehittämistoimisto 
Latvia - Latvian kehittämistoimisto 
Liettua - Liettuan sijoitusten edistämistoimisto 
Puola - Valtion ulkomaisten sijoitusten toimisto 
Romania - Romanian kehittämistoimisto 
Slovakia - Slovakian kansallinen ulkomaisten 
sijoitusten ja kehityksen toimisto 
. rahoituksen tarjoaminen monentyyppisille 
pienyrityksille vakiintuneiden välittäjien kautta. Tämä 
on tärkeää sekä siksi, että se mahdollistaa tämän 
tärkeän sektorin rahoituksen, joka muuten ei olisi 
mahdollista ja myös siksi, että se toimii mallina, jota 
pankit voivat käyttää kehittäessään omaa lainanantoaan 
tälle sektorille. 
. pankkiuudistus. Pankkijärjestelmä ei vielä ole 
muotoutunut säästöjen tehokkaaseen kanavoimiseen 
sijoituksiin, eikä myöskään riskirahoituksen tarjonta ole 
kovin kehittynyttä. Phare tulee siksi voimistamaan 
pyrkimyksiään tukea pankkialaa ja edistää pääoman 
hankintaa, mukaanlukien riskipääoma. 
. johtamiskoulutus. Vuonna 1994 käynnistettiin joukko 
koetoimintoja ja tulevaisuudessa ohjelma voi tukea 
laajamittaista teollisuuden koulutuksen ohjelmaa. 
Infrastruktuuri-investoinnit 
Essenin huippukokouksen päätös nostaa Pharen 
budjettikattoa, joka on mahdollista käyttää infrastruktuuri-
investointeihin, heijastelee infrastruktuurin parantamisen 
tärkeyttä keskeisenä osana jäseneksiliittymisen 
valmisteluissa. Tämä johtuu tarpeesta parantaa fyysisiä 
yhteyksiä osallistujamaiden ja Euroopan yhteisön välillä 
ja myös siitä, että infrastruktuuri-investoinnit vahvistavat 
taloudellista kasvua. 
Vaikka Phare voi rahoittaa vain pienen osan hankkeen 
kokonaiskustannuksista, sen rooli voi olla ratkaiseva. Se 
joko täyttää aukon kansainvälisten rahoittajien lainaamien 
summien ja toisaalta valtiolta vaadittavan panostuksen 
välillä tai - koska Phare myöntää pikemminkin avustuksia 
kuin lainoja - parantaa rahoituspakettien valikoimaa. 
Tällaista rahoitusta Phare tarjoaa silloin, kun se välittää 
suurempia lainoja kansainvälisiltä rahoittajilta tai muilta 
sijoittajilta tai kun hankkeet, jotka tukevat tärkeitä 
yhdentymisen tavoitteita, eivät muuten etenisi. Useimmat tähän mennessä osarahoitetut hankkeet ovat 
olleet liikennesektorilla. Vaikka Phare voi rahoittaa mitä 
tahansa infrastruktuurihanketta neuvoston Kööpenhaminan 
kokouksen päätösten puitteissa, ovat hankkeet toistaiseksi 
joko liittyneet Keski- ja Itä-Euroopan seitsemään 
päähankkeeseen, jotka on todettu prioriteeteiksi Euroopan 
laajuisten verkostojen kehittämisessä, tai ovat liittyneet 
pullonkaulojen poistamiseen tärkeimmissä 
rajanylityskohdissa. 
Vuonna 1994 sidottiin 100 miljoonaa ecua infrastruktuuri-
investointien osarahoitukseen viidessä maassa (Puolassa, 
Unkarissa, Romaniassa, Bulgariassa ja Albaniassa). Tämä 
kattoi kahdeksan hanketta (kuusi liikennehanketta, yhden 
kaasuputki- ja yhden tietoliikennehankkeen). 
Raja-alueohjelma 
Raja-alueohjelma on toinen tärkeä yhdentymiseen liittyvä 
aloite, joka kallistuu ainakin alkuvaiheessa 
infrastruktuurin kehittämisen suuntaan. 
Ohjelma käynnistettiin alkujaan vuonna 1994 Euroopan 
parlamentin aloitteesta. Se täydentää ja on läheisesti 
yhteydessä Euroopan yhteisön menestyksekkääseen 
Interreg-aloitteeseen. Siinä kun Interreg-ohjelma tähtää 
alueiden yhteiseen kehittämiseen Euroopan yhteisön 
sisäisillä ja ulkoisilla raja-alueilla, Pharen rajat ylittävän 
yhteistyöohjelman päämääränä on kehittää verkostoja ja 
muita yhteistyömuotoja osallistujamaiden raja-alueiden ja 
Euroopan yhteisön Interreg-alueiden välillä. 
Keskeisimmät toiminta-alueet ovat liikenne, julkiset 
palvelut, ympäristö, taloudellinen kehitys ja henkinen 
pääoma. 
Alkujaan vuonna 1993 varattiin 15 miljoonaa ecua Phare-
budjetista alueidenväliseen infrastruktuuriyhteistyöhön. 
Vuonna 1994 summa kasvoi 150 miljoonaan ecuun. 
Vuonna 1994 ehdot täyttäviä maita olivat Albania, 
Bulgaria, Baltian maat, Tshekin tasavalta, Puola ja 
Slovenia. Mukaan pääsevät Unkari ja Slovakia vuonna 
1995 koska Euroopan unioni laajenee sisältämään myös 
Itävallan, Ruotsin ja Suomen. 
Vuonna 1994 Phare työskenteli yhdessä Interreg-
ohjelmasta vastaavan aluepolitiikan pääosaston kanssa 
varmistaakseen, että molemmat ottavat huomioon raja-
alueyhteistyön yhdenmukaisella tavalla. Rinnan näiden 
ponnistusten ja Eurooppaneuvoston Essenin kokouksen 
päätösten kanssa, Phare pyrkii antamaan useampivuotisen 
näkökulman raja-alueyhteistyön ohjelmille siten, että ne 
vastaavat Interreg II -ohjelman toimintaohjelmia, joista 
päätetään monivuotisuuden pohjalta ulottuen vuodesta 
1995 vuoteen 1999. Monivuotisten tavoiteohjelmien 
11 
valmistelua suunnitellaan; nämä jäljittelevät Interregin 
toimintaohjelmia ja tarjoavat puitteen vuosittaisille 
rahoituspäätöksille. 
Yksi silmiinpistävä ero Phare-yhteistyön ja Interregin 
välillä on se painoarvo, minkä Phare-maat asettavat 
infrastruktuuritoiminnoille (suurimmat kategoriat ovat 
liikenne ja ympäristö), kun taas Euroopan yhteisön 
jäsenvaltiot keskittyvät aluekehitykseen. Näiden erojen 
huomioonottamiseksi tullaan valmistelemaan 
yhteistyösopimuksia asianomaisten naapurimaiden kanssa. 
Niiden määräämissä rajoissa tullaan asettamaan yhteiset 
suunnittelu- ja valvontakomiteat jotka sopivat tavoitteista, 
toteutuksesta ja seurannasta. Ensimmäinen 
yhteistyösopimus allekirjoitettiin Puolan ja Saksan välillä 
joulukuussa 1994. 
Vuonna 1994 käynnistetyt tärkeimmät hankkeet raja-
alueohjelmassa ovat keskittyneet seuraaviin sektoreihin: 
. liikenne 
• ympäristö 
. energia 
• koulutus 
• viestintä 
• maatalous. 
Phare-rahoitusta annettiin myös pienemmälle aluiden 
väliselle yhteistyöhankkeelle ECOS/Ouverture-ohjelman 
puitteissa, joka tukee yhteistyötä valikoiduilla aloilla 
Euroopan yhteisön ja osallistujamaiden kaupunkien ja 
aluiden välillä. Phare-tuki mahdollisti Keski-ja Itä-
Euroopan kaupunkien ja alueiden aktiivisen 
osallistumisen tähän ohjelmaan. 
Rajanylityksen pullonkaulojen poistaminen 
Kolmantena yhdentymistä edistävänä osa-alueena Phare-
ohjelmassa ovat liikennesektorin hankkeet, jotka on 
kehitetty osana osallistujamaiden kansallisia ohjelmia tai 
liikenteen monenkeskisessä ohjelmassa. 
Phare on tällä alueella enimmäkseen keskittynyt 
rajanylitysten parantamiseen pullonkaulojen 
poistamiseksi. Seurauksena edellisen valtiojärjestelmän 
romahtamisesta ja rajojen avaamisesta liikenne yli rajojen 
on lisääntynyt yli sen pisteen, jonka mukaan 
rajanylityspalvelut oli suunniteltu. Tämän seurauksena 
viiveet, erityisesti rahtiliikenteessä, voivat ylittää 40 tuntia 
joissakin ylityskohdissa. Ongelmat, joita monet osallistujamaat ovat kohdanneet, 
ovat peräisin 
• heikosta infrastruktuurista ja tullipalveluista joko rajalla 
tai lähellä rajanylityskohtia, 
. vanhentuneista ja epätarkoituksenmukaisista 
tulliselvitys- ja kontrollimenettelyistä, 
• viranomaisten koordinoinnin puutteesta rajan 
molemmilla puolilla. 
Phare-tuki keskittyy tämän vuoksi sekä parantamaan 
käytäntöjä siirtämällä tietotaitoa että suoriin 
investointeihin infrastruktuurin parantamiseksi. Phare-
toiminnan painopiste on edellisinä vuosina ollut 
tietotaidon siirtämisessä - neuvontaa tarjoamalla 
välttämättömien menettelytapojen luomisessa ja 
tullihenkilöstön koulutuksessa. 
Nyt kun useimmat osallistujamaat ovat saattaneet asian 
kuntoon, Phare-tuki korostaa investointeja itse 
ylityspaikkojen parantamiseksi. Tähän voi kuulua teiden 
ja ajoneuvojen odotusalueiden uusiminen, niin että ne 
voivat selviytyä lisääntyneestä liikenteen määrästä sekä 
myös itse tullipisteiden uudelleenjärjestely tai uusiminen. 
Phare on tähän mennessä tarjonnut yli 100 miljoonaa ecua 
tälle alueelle, ja vuoden 1995 loppuun mennessä yli 50 
yksittäistä rajanylityspaikan uudenaikaistamishanketta on 
toteutettu. Noin 80 miljoonaa ecua on varattu asiakirjojen 
ja menettelyjen yhdenmukaistamiseen ja standardointiin 
sekä myös tullihallintojen tietokoneistamiseen. 
Vuonna 1994 tärkeä uusi aloite on ollut 
tullikäytäväkäsitteen kehittäminen. Tätä ehdotettiin 
ensimmäisen kerran luotaessa tullikäytävää, joka voisi 
parantaa liikennettä Balkanilla, minkä keskeytti entisen 
Jugoslavian konflikti. Pääosa Balkanin tullikäytävän 
suunnittelusta, joka sisälsi yhteistyötä viiden maan kesken 
Pharen koordinoimana ja Euroopan komission 
pääosastojen VII ja XXI tukemana, on nyt saatu valmiiksi. 
Maaliskuussa 1994 Euroopan liikenneministerit tapasivat 
Kreetalla yleiseurooppalaisessa liikennekonferenssissa, 
jossa määriteltiin yhdeksän ensisijaista liikennekäytävää. 
Phare rahoittaa useimmat investointeja edeltävistä 
selvityksistä ensimmäisenä askeleena näiden käytävien 
kehittämiseksi. Phare on myös aloittanut työn 
tullikäytävän kehittämiseksi Baltiaan. 
12 
Monenkeskisen ja alueidenvälisen yhteistyön 
edistäminen 
Pharen osallistujamaiden välisen yhteistyön kehittäminen 
on tunnustettu uudistuksen tärkeäksi osaksi, ei vain uusien 
taloudellisten siteiden kehittämiseksi, vaan myös 
poliittisen vakauden edistämiseksi. Essenin kokouksen 
liittymisen strategia korostaa myös Pharen 
osallistujamaiden välisen yhteistyön kehittämisen 
tärkeyttä ja ajatuksen "bon voisinage" edistämistä. 
Tässä yhteydessä Phare tukee aktiivisesti sopimusta 
tasapainosta Euroopassa, jolla pyritään edistämään hyviä 
suhteita Keski- ja Itä-Euroopan maiden välillä ja on yksi 
ensimmäisistä yhteisen uiko- ja turvallisuuspolitiikan 
yhteisistä toiminnoista. Phare-rahoitusta käytetään 
yhteensä 200 miljoonaa ecua rahoittamaan Keski- ja Itä-
Euroopan maiden esittämiä projekteja kuudella 
pääalueella, jotka sopimuksessa on valittu avainaiheiksi 
yhteistyön kannalta: 
alueellinen rajat ylittävä yhteistyö 
vähemmistöihin liittyvät kysymykset 
kulttuuriyhteistyö mukaanlukien kielikoulutus 
alueellinen taloudellinen yhteistyö 
lainopillinen yhteistyö ja hallintokoulutus 
ympäristöongelmat. 
On myös jatkuvasti painotettu osallistujamaiden 
yhteistyön kehittämistä Pharen monenkeskisten ohjelmien 
(aikaisempien alueohjelmien) avulla, jotka ensiksi 
käynnistettiin vuonna 1991. Vuonna 1994 monenkeskiset 
ohjelmat saivat 86 miljoonan ecun määrärahan ja kattoivat 
seuraavat avainalueet: • energia, erityisesti korostaen puhtaan kivihiilen 
strategiaa, rinnakkais- ja verkosto-ohjelmia ja 
energiapolitiikkojen yhdenmukaistamista 
. liikenne, jatkaen keskittymistä rajanylityksen 
pullonkaulojen poistamiseen 
. tilastot, tietojärjestelmien kehittäminen 
taloudellisten uudistusten tukemiseen ja seurantaan 
• koulutus ja tutkimus, komission ACE- ja COSINE-
ohjelmien kanssa, jotka molemmat saivat lisätukea 
. julkishallinto, SIGMA-ohjelman kanssa, joka sai 
lisätukea ja laajennettiin Albaniaan, Baltian maihin ja 
Sloveniaan. 
Valmistelevaa työtä on myös suoritettu etäkoulutuksen ja 
tietoliikenteen alueella. 
Edustajina ryhmässä, joka kokoontuu kahdesti vuodessa, 
ovat Pharen osallistujamaiden kansallisen tuen 
koordinaattorit. Ryhmällä on kiertävä puheenjohtajuus, 
joka seuraa maiden nimien aakkosjärjestystä. Vuonna 
1994 oli Unkarilla puheenjohtajuus, joka siirtyi Puolalle 
vuoden lopussa. 
Suuntaa-antava asiakirja monenkeskisille ohjelmille 
valmisteltiin ja hyväksyttiin ensimmäisen kerran vuonna 
1994 ja siinä asetettiin vuotuiset prioriteetit 
monenkeskiselle rahoitukselle. 
Vuonna 1994 ponnisteltiin jatkuvasti ohjelman hallinnon 
hajauttamiseksi ja koordinointiryhmän nimeämien sektori-
koordinaattoreiden saaman teknisen tuen lisäämiseksi. 
Tämän seurauksena ohjelman koordinointiyksiköt (PCU) 
ovat nyt olemassa liikenne-, tietoliikenne-, energia-, tulli-
ja huumeidenvastustusohjelmissa. 
13 
Phare-ohjelman hallinto 
Vuosi 1994 oli merkittävä käännekohta Phare-ohjelman 
hallinnossa. Uusi poliittinen ja taloudellinen ympäristö 
suhteessa liittymiseen ja kokemukset, jotka on saatu 
neljän vuoden aikana ohjelmaa toteutettaessa, vaativat 
monien näkökohtien uudelleenajattelua Pharen 
toiminnassa. 
Tämän seurauksena komissio teki joitakin olennaisia 
parannuksia ohjelman kokoonpanoon, toteutukseen ja 
johtamiseen sekä kehitti uuden lähestymistavan ohjelman 
hallinnolle tulevaisuudessa. 
Yksi tärkeimmistä kehittämisen alueista koski liittymisen 
strategiaa, joka hyväksyttiin Essenin huippukokouksessa. 
Tähän kuului yksityiskohtaisten työpapereiden valmistelu 
siitä, kuinka Phare-ohjelma voisi vastata haasteisiin 
Keski- ja Itä-Euroopan maiden tukemiseksi niiden 
valmistautuessa jäsenyyteen. 
Näiden papereiden laatiminen sisälsi merkittävästi 
politiikan ja hallinnon kehittämistä, joka kattaa sekä 
tarjotun tuen laadun että tavan, jolla sitä annetaan. Alueet, 
joita kehitettiin ja joita käsiteltiin myös tämän 
vuosikertomuksen edellisessä jaksossa, olivat 
infrastruktuuri-investoinnit, kaikentyyppinen 
monenkeskinen ja raja-alueyhteistyö, sisämarkkinoiden 
kehittäminen ja sijoitusten edistäminen. 
Essenin strategiaan on liittynyt suunnittelun edistäminen, 
erityisesti Essenissä tehty sopimus monivuotisesta 
rahoitustuesta aina vuoteen 1999 saakka. 
Kysymys hajauttamisesta, joka on tunnustettu tärkeäksi 
askeleeksi Pharen kehittämisessä, tuli tärkeämmäksi 
Essenin kokouksen päätösten valossa ja Phare on 
edistynyt merkittävästi taloushallinnon hajauttamisessa 
sekä määritellessään, kuinka parhaiten kehittää ohjelman 
suunnittelun ja toteutuksen hajauttamista. 
Phare on myös esittänyt alulle tärkeän 
aloitteen taloushallinnossa, perustamalla kaikki 
ohjelmanhallintayksiköt kattavan taloushallinto­
järjestelmän, joka sisältää järjestelmälliset seuranta- ja 
arviointimenettelyt. 
Ja lopuksi ylempi johto on ensimmäistä kertaa kiinnittänyt 
vakavaa huomiota viestintään, havaitessaan monien 
ryhmien kasvavan tarpeen saada informaatiota ohjelmasta. 
Hajautus 
Komission, parlamentin ja tilintarkastajien 
tuomioistuimen välillä on sopimus, jonka mukaan Pharen 
täytyy jatkaa hajautuskehitystä. Aikaisemmin tätä oli tarkasteltu pääasiassa teknisestä ja 
taloushallinnon näkökulmasta ja kyse oli sellaisen 
systeemin rakentamisesta, joka sallii osallistujamaassa 
sijaitsevan ohjelmanhallintayksikön ottaa vastuun 
hankkeiden toteutuksesta ja hallinnosta. Kuitenkin Pharen 
uusi kohdennus instrumentiksi liittymiselle on avannut 
paljon laajemman näkökulman, kuin mitä Pharen olisi 
pitänyt tavoitella hajautuksen kannalta. On käynyt 
selväksi, että osallistujamailla on välttämättä tarve edetä 
määritelläkseen ja johtaakseen omia ohjelmiaan 
laajemmassa mitassa edellyttäen, että tämä sopii Pharen 
asettamiin erikoisehtoihin ja Eurooppa-sopimuksien 
asettamiin yleisempiin tavoitteisiin. 
Tällä on vaikutusta Pharen rakenteeseen. Monet 
päällikkötehtävät, jotka nykyisin suoritetaan Brysselin 
päämajassa, tullaan siirtämään osallistujamaihin ja 
Brysselin toiminnot keskittyvät enemmän strategiseen 
menettelytapojen ja ohjeiden kehittämiseen. Ennenkuin 
tätä kuitenkaan voidaan suorittaa yleisellä tasolla, 
jokaisella osallistujamaalla tulee olla tietyt asiat 
kohdallaan, kuten säännöt julkisista hankinnoista, 
lainmukainen pohja tarjousten tekemiselle sekä tehokas 
järjestelmä julkishallintoon ja talousraportointiin. Siten 
nykyinen Phare-tuki näille alueille on tärkeää. 
Suunnittelu 
Phare toi esille monivuotisen suunnittelun vuosien 1994-
1996 välisissä tavoiteohjelmissa, joista neuvoteltiin 
vuonna 1994, kun edellisenä vuonna oli otettu käyttöön 
Phare-ohjeisto vuosiksi 1993-1997, jossa monivuotista 
suunnittelua ensimmäistä kertaa esiteltiin. Tämä aloite on 
suunniteltu varmistamaan, että Pharen tuki heijastelee 
tarkemmin kunkin maan keskipitkän välin prioriteetteja, 
sen sijaan että se nähtäisiin sarjana yksivuotisia aloitteita. 
Esilletuonnin ajankohtana yhtään monivuotista 
rahasitoumusta ei ollut tukemassa alkuperäistä ajatusta 
monivuotisesta suunnittelusta, mikä esti hankkeen 
toteutuksen. Yksittäiset maat olisivat varmasti 
vastahakoisia tekemään suunnitelmia Phare-tuen 
saamiseksi tulevina vuosina, jos ei olisi mitään taetta 
rahoituksen saatavuudesta. 
Monivuotisten rahoitussitoumusten puute hidastaa myös 
hankkeen toteutusta, koska se perustuu vuosibudjettiin, 
joka täytyy sitoa joka vuosi. Tämä merkitsee täyden 
suunnittelukierroksen läpikäyntiä joka vuosi, ja 
varsinainen budjettisitoumus jää vuoden loppuun. Se 
merkitsee myös sitä, että johdon täytyy omistaa 
kohtuuttoman suuri työpanos sitoumusmenettelylle, mikä 
haittaa hankkeen johtamista, toteutusta sekä valvontaa ja 
arviointia. 
14 
Vuoden 1994 lopussa Eurooppaneuvoston kokouksessa 
Essenissä neuvosto teki sitoumuksen tarjolla olevan 
rahallisen tuen minimitasosta ajanjaksoksi vuoteen 1999 
saakka. Siten taattiin ohjelmien taloudellinen jatkuvuus, 
joka on välttämätöntä Pharen rahoitukseen perustuvien 
keskipitkän välin ohjelmien kokoamiseksi. Tämän 
seurauksena Tshekin tasavallan, Unkarin, Puolan ja 
Slovakian tulevat tavoiteohjelmat suunnitellaan kattamaan 
ajanjakso vuodesta 1995 vuoteen 1999 ja muiden 
osallistujamaiden tavoiteohjelmat tulevat kattamaan 
ajanjakson vuodesta 1996 vuoteen 1999. 
Pharen johto Brysselin päämajassa on myös alkanut 
kehittää ohjelman hallinnolle uusia suuntaviivoja, jotka 
heijastavat uutta monivuotista näkökulmaa ja panevat 
suuremman painon seurantaan ja arviointiin. Nämä 
suuntaviivat tarjoavat tehokkaamman perustan pitemmän 
tähtäyksen ratkaisumallien suunnittelulle Pharen varojen 
käyttämiseksi. 
On ennakoitavissa, että nämä suuntaviivat tulevat voimaan 
siten, että ne kattavat merkittävän osan vuoden 1995 
suunnittelusta. 
Toteutus 
Vuonna 1994 Phare teki myös tärkeän aloitteen, joka 
koski Phare-ohjelman varsinaista toteutusta. Tämä aloite 
oli hajautetun toteutusjärjestelmän (DIS) käsikirjan 
käyttöönotto. 
DIS on järjestelmä, joka tarjoaa yhden ja yhdenmukaisen 
puitteen projektihallintaan. Sen tärkeimpänä osatekijänä 
on kokonaisvaltainen strateginen suunnitelma, yksilölliset 
työsuunnitelmat ja järjestelmä seurannan ja arvioinnin 
raportoimiseksi koko ohjelman keston ajan. 
Tämän järjestelmän etuna on, että ensimmäistä kertaa yksi 
projektinhallintajärjestelmä on käyttökelpoinen 
osallistujamaiden kaikille hankevastuullisille 
(ohjelmanhallintayksiköille). 
Avaintekijä tässä järjestelmässä on looginen puitematriisi 
- järjestelmä minkä tahansa yksittäisen hankkeen taustalla 
olevien tavoitteiden asettamiseksi ja mittaamiseksi. 
Brysselin päämajassa kaksi vuotta toiminut 
kirjanpitojärjestelmä otettiin ohjelmanhallintayksiköiden 
käyttöön ja laajennettiin osana hajautettua 
toteutusjärjestelmää. Hajautetun toteutusjärjestelmän käsikirja ja edelleen 
sopimus- ja hankintasääntöjen käsikirja esiteltiin kaikille 
ohjelmanhallintayksiköille vuoden kuluessa 
koulutusohjelman yhteydessä. 
Nämä uudet käsikirjat ovat suuri askel eteenpäin 
uudistettaessa projektihallinnon teknisiä ja taloudellisia 
piirteitä. Käsikirjat on suunniteltu joustavaksi 
järjestelmäksi, jota voidaan pitää ajan tasalla. 
Osallistujamailta saatua palautetta käytetään järjestelmän 
parantamiseen. 
Seuranta ja arviointi 
Phare on vuonna 1994 esitellyt joitakin tärkeitä valvonta-
ja arviointialoitteita. Nämä koskevat sekä taloudellisia 
menettelytapoja että arviota siitä, kuinka tehokkaasti 
ohjelma on saavuttanut tavoitteensa. 
Vuoden 1994 aikana Phare allekirjoitti puitesopimukset 
useiden riippumattomien tilintarkastusyritysten kanssa. 
Niiden ohjeena on suorittaa yksityiskohtainen 
tilintarkastus valituille projekteille. Phare-yksiköt 
komission edustustoissa osallistujamaissa ovat 
toimittaneet luetteloita välittömistä tilintarkastustarpeista, 
mutta tämän tilintarkastuksen lopullisena tavoitteena on 
varmistaa, että jokainen Phare-ohjelma tarkastetaan 
ainakin kahdesti ohjelman keston aikana - mikä 
tavallisesti on kahdesta kolmeen vuotta. 
Tilintarkastussuunnitelma annetaan tilintarkastajien 
tuomioistuimelle ja pääosastolle XX (talousvalvonta), ja 
tilintarkastusryhmän kertomukset ovat myös mainittujen 
kahden elimen käytössä. 
Näiden tilintarkastusten tulokset ovat jo osoittautuneet 
hyödyllisiksi suunniteltaessa, kuinka saada aikaan tehokas 
tilintarkastusprosessi tulevaisuuden hajautetummassa 
toiminnassa. 
Vuonna 1994 teetettiin joukko riippumattomia raportteja, 
joissa arvioidaan Phare-ohjelman vaikutuksia. 
Tutkittavaksi maaksi valittiin Unkari ja yksittäisiä 
toimialoja useissa maissa. 
Näiden selvitysten tulokset ovat osoittaneet, että Pharen 
johtamisen pääperiaatteet ovat terveitä siinä mielessä, että 
ohjelman tavoitteet vastaavat osallistujamaiden tarpeita ja 
tulokset yltävät tavoitteisiin. Raportit ovat kuitenkin 
nostaneet esille alueita, joissa täytyy tehdä muutoksia 
15 
tehokkaamman hallinnon saavuttamiseksi. Erityisesti 
nämä koskevat muutoksia taloudellisissa ja hallinnollisissa 
menettelyissä, jotta hankevastuullisilla olisi enemmän 
aikaa keskittyä varsinaisten hankkeiden johtamiseen 
talousraporttien sijasta. 
Hajautettu toteutusjärjestelmä itsessään antaa myös 
kontrolloidumman tavan suorittaa sekä teknistä että 
taloudellista arviointia perustuen säännöllisiin seuranta- ja 
arviointiraportteihin, jotka saadaan käytettäessä loogista 
puitematriisia. 
Seuraava askel arvioinnin alueella on ottaa käyttöön 
systemaattisempi lähestymistapa ohjelmien 
riippumattomassa arvioinnissa samaan tapaan, kuin mitä 
noudatettiin vuoden 1994 tilintarkastuksissa. 
Viestintä 
Phare-ohjelma on lähes ainutlaatuinen Euroopan 
komission aloitteiden joukossa sen aidon mielenkiinnon 
määrässä, joka sekä jäsenvaltioilla että yhdellätoista 
osallistujamaalla on ohjelmaa kohtaan. Vuoden 1993 aikana kävi selväksi, että resurssit, jotka oli 
omistettu tyydyttämään näiden ryhmien tarpeita, eivät 
olleet riittävät ja että tarvittiin järjestelmällisempää 
lähestymistapaa. Tämän seurauksena Pharen johto päätti 
kehittää kattavan viestintästrategian ja lisätä 
viestintäresursseja. Strategia perustuu kattavaan 
selvitykseen, jossa yksilöidään avainpäättäjien ja 
ohjelmassa työskentelevien informaatio- ja 
viestintätarpeet sekä komission sisällä että sen 
ulkopuolella. 
Ohjelma käynnistettiin Brysselin päämajasta vuoden 1994 
keskivaiheilla. Palaute on ollut riittävän rohkaisevaa 
toiminnan lisäämiseksi vuonna 1995. Ohjelmat ovat 
sisältäneet: sanallisen ja kuvallisen yrityskuvan täydellisen 
uudelleenarvioinnin; huomattavan julkaisuohjelman 22 
kielellä, sisältäen oikea-aikaisen tiedon tehdyistä 
sopimuksista; ja yhteystietokannan kehittämisen, johon 
tällä hetkellä kuuluu yli 40 000 nimeä. Ohjelma on nyt 
täydessä käynnissä Brysselissä, Varsovassa, Prahassa ja 
Budapestissa ja vuonna 1995 sitä laajennetaan ainakin 
kolmeen ja mahdollisesti viiteen uuteen sopimusmaahan. 
Muut osallistujamaat ovat mukana enemmän ad-hoc 
pohjalta. 
16 
Albania 
Vuosi 1994 oli tärkeä Albanialle ja Phare-ohjelmalle. 
Pharen painopiste on siirtymässä pois hätäavusta kohti 
tietotaidon tarjoamista, joka mahdollistaa 
markkinatalouden ja demokraattisen yhteiskunnan 
rakentamisen. 
Tämä siirtyminen heijastelee tasaista yleisen taloudellisen 
tilanteen parantumista jatkona vakavalle taloudelliselle 
kriisille, joka syntyi aikaisemman hallituksen 
romahtamisen vanavedessä. Bruttokansantuote (BKT) 
kasvoi 6 prosenttia ja teollinen tuotanto, joka putosi 30 
prosenttia vuonna 1991, kasvoi 12 prosenttia vuonna 
1994. 
Tämä suuntaus on mahdollistanut sen, että hallitus on 
ottanut käyttöön pitkän aikavälin strategian talouden 
rakennemuutokselle. Sen keskipitkän aikavälin strategia 
vuosille 1993-1996 ja julkisten investointien ohjelma 
vuosille 1994-1996 tarjoaa perustan Pharen 
tavoiteohjelmalle, joka kattaa jakson 1994-1996. 
Yhteistyö Pharen ja hallituksen välillä on osoittanut, että 
uudistuksen prioriteeteista vallitsee yhteisymmärrys. 
Tämän seurauksena on ollut mahdollista kehittää 
tehokkaita ohjelmia, jotka voidaan toteuttaa tehokkaasti. 
Tavoiteohjelma vuodeksi 1994 allekirjoitettiin 
toukokuussa ja 29 miljoonaa ecua sidottiin viidelle 
avainalueelle, joita ovat: 
• toimialakohtainen rakennemuutos (maatalous, terveys, 
pk-yritysten kehittäminen) 
• infrastruktuurien kehittäminen 
• henkisen pääoman kehittäminen 
. toimielinten kehittäminen 
. humanitaarinen apu. 
Lisäksi 20 miljoonaa ecua varattiin raja-alueyhteistyölle 
naapurimaiden Kreikan ja Italian kanssa. Painopiste 
on liikennesektorilla ja erityisesti tie-infrastruktuurin 
sekä itä-länsi-käytävän ja pohjoinen-etelä-
käytävän rajanylityspisteiden parantamisessa. 
Vuoden lopussa sovittiin 35 miljoonan ecun 
maksutasetukipaketista. Vuoden 1994 budjetissa on 15 
miljoonaa ecua ja loput 20 miljoonaa ecua varataan 
vuonna 1995. Budjettisitoumukset toimialoittain 1994 
49 miljoonaa ecua 
Julkisten laitosten 
ja hallinnon 
uudistus 4,6 
Infrastruktuuri 
(energia, kuljetus, 
kaukoviestintä) 23 Opetustoimi, terveys, 
koulutus ja tutkimus 9,4 
Humanitäärinen 
ja elintarvikeapu 7 
Maatalouden 
uudelleenjärjestely 5 
käsissä, vaikkakin suurimman osan maasta vievät pienet 
tilat, joilla tuotetaan vain omaan käyttöön. Maatalouden 
kehittämiseksi yksityisyritteliäisyyden kannalta 
elinkelpoiseksi toimialaksi Phare-toiminnan puitteissa 
edistetään toimivaa maatalouden luottojärjestelmää, 
yksityistilojen lisärakentamispalvelujen kehittämistä sekä 
maan kartoittamisen tukea. Phare tarjoaa koulutusta ja 
välineistöä kolmelle karttoja tuottavalle laitokselle, jotka 
ovat vastuussa yli 1,8 miljoonan maapalstan mittauksesta, 
kartoista ja rekisteröinnistä. 
On olemassa kasvava ja kiireellinen tarve ottaa kantaa 
vakaviin puutteisiin Albanian infrastruktuurissa, minkä 
seikan hallitus on todennut ja sisällyttänyt yleiseen 
investointiohjelmaan. Phare keskittyy sen vuoksi 
infrastruktuurin parantamiseen, erityisesti teiden ja 
satamien kehittämiseen. Phare osarahoittaa myös DUrresin 
lauttaterminaalia. Olemassaolevaa infrastruktuuria on 
merkittävästi parannettava, jotta voidaan vastata kahden 
viimeisen vuoden aikana kasvaneen liikenteen 
vaatimuksiin. 
Albania suoriutuu hyvin ohjelman toteuttamisesta. 
Vuoden 1994 lopussa 70 prosentista maalle sidotuista 
varoista oli sopimukset - luku on paljon suurempi, kuin 
kaikkien Pharen osallistujamaiden keskiarvo 52 
prosenttia. Ennakkomaksujen nopeudet ovat myös 
tyydyttäviä, koska 66 prosenttia rahoitussopimuksista on 
maksettu. 
Maatalous oli edelleen tärkeä prioriteetti Phare-tuessa 
vuonna 1994. Maauudistusprosessi on edennyt hyvin ja 98 
prosenttia viljelyskelpoisesta maasta on yksityisissä 
17 
Bulgaria 
Bulgariassa on saatu vakiinnutettua markkinatalouden ja 
demokraattisen yhteiskunnan perusta. Taloudellisen 
uudistamisen ja kehittämisen tahti on kuitenkin hidastunut 
Bulgariassa kahden viimeisen vuoden aikana erityisesti 
vaikeiden taloudellisten olojen ja Serbian ja Montenegron 
kauppasaarron sekä poliittisten muutosten vuoksi. Maata 
vaivaa yhä korkea inflaatio, työttömyys ja suuri 
budjettivaje. 
Vuonna 1994 ilmaantui kuitenkin positiivisia merkkejä. 
Hallitus esitti kunnianhimoisen taloudellisen suunnitelman 
ja edistymistä tapahtui monilla alueilla, kuten 
konkurssilain hyväksyminen ja arvonlisäveron 
käyttöönotto, joka tapahtui huhtikuun 1 päivänä 1994. 
Läntisten markkinoiden kanssa käyty kauppa on myös 
lisääntynyt merkittävästi viime vuosina. Budjettisitoumukset toimialoittain 1994 
85 miljoonaa ecua 
Muut 1,2 
Julkisten laitosten Yksityisektorien kehitys 
ja hallinnon uudistus 1,2 ja yritystuki 3 
Infrastruktuuri 
(energia, kuljetus, 
kaukoviestintä) 62,6 Opetustoimi, terveys, 
koulutus ja tutkimus 12 
Phare on näytellyt tärkeää roolia Bulgarian talouden 
muutoksessa. Pharen varat ovat menneet ydinmuutoksien 
alueille, sisältäen valtionyritysten yksityistämisen ja 
rakennemuutoksen, yksityissektorin kehittämisen, 
pankkien ja rahoituspalvelujen uudenaikaistamisen, 
työmarkkinoiden ja sosiaalisektorin uudistamisen. 
Lisäksi Phare on tarjonnut humanitaarista apua ja erityisen 
lisäbudjetin ydinturvallisuuteen. 
Phare on kuitenkin kohdannut kasvavia vaikeuksia 
ohjelmiensa toteuttamisessa erityisesti, koska tuki on 
siirtymässä pois toimitusohjelmista ja ensimmäisen asteen 
tietotaidon tarjoamisesta kohden erikoistuneempaa tukea. 
Tämä siirtymä edellyttää suurempaa yhteistyötä 
hallituksen kanssa ja edistymistä oikeudellisessa ja 
toimielinten rakennemuutoksessa tietyillä avainalueilla. 
Tällainen edistyminen on ollut vaikeaa useiden 
hallitusvaihdosten vuoksi. 
Vuonna 1994 hallitus esitti kuitenkin kunnianhimoisen 
uudistamisohjelman. Pharen toiminta sovitettiin tukemaan 
tätä ja samaan aikaan se kohdistettiin enemmän niille 
alueille, joilta saadut kokemukset ovat olleet positiivisia: 
• yksityissektorin kehittäminen 
• henkisen pääoman kehittäminen ja toimielinten 
uudistamien 
• investointituki. 
Yhteensä 85 miljoonaa ecua sidottiin Bulgarialle vuoden 
1994 ohjelmassa. 
Ohjelman aloittamisesta lähtien vuonna 1990 on 
Bulgariassa rahoitussopimuksien osuus 
budjettisitoumusten kokonaismäärästä prosentuaalisesti hieman alle keskiarvon (48 prosenttia, kun koko ohjelman 
on 52). Ennakkomaksujen nopeudet jakson aikana ovat 
kokonaisuutena ohjelman keskitasoa (51 prosenttia 
varoista, josta sopimukset on maksettu, kun keskiarvo 
on 50). 
Erityisiin kohokohtiin Pharen toiminnassa vuonna 1994 
kuului tuki energiasektorille, sekä ydinlaitteistojen 
turvallisuuden parantamiseksi että 
ydinvoimariippuvuuden lopettamiseksi hiilivoimaloita 
parantamalla. Erityisesti Phare tulee osallistumaan 
päästöjen suodatusjärjestelmän asentamiseen Maritsan 
itäiseen voimalaan. Tämä mahdollistaa 
ympäristöstandardien tyydyttämisen, mikä on 
välttämätöntä uudenaikaistamisrahoituksen saamiseksi 
Euroopan investointipankilta ja Euroopan 
jälleenrakennus- ja kehityspankilta. 
Phare osallistuu myös joidenkin tärkeiden 
infrastruktuurihankkeiden rahoitukseen, joista yksi on 
E79-pohjois-etelä-maantien rakentaminen. 
Pharen tuella etenee työ myös Bulgarian 
tietoliikennesektorin kehittämiseksi sekä kouluttamalla ja 
kehittämällä henkisen pääoman politiikkaa että 
nykyaikaistamalla Bulgarian postilaitoksen palveluja. 
Raja-alueyhteistyöohjelmassa Kreikan kanssa Phare 
rahoittaa myös useiden osien jälleenrakentamista 
Dupnitza-Kulata -rautatiellä; tähän sisältyy rautatien 
sähköistäminen 114 kilometrin matkalla yhteen suuntaan. 
Toisessa hankkeessa autetaan asentamaan uusi 
tietoliikenneyhteys Kavalasta Haskovoon, mihin kuuluu 
120 kilometrin valokuitukaapelin laskeminen ja 
digitaalisen siirtojärjestelmän asentaminen Sofiaan. 
18 
Tshekin tasavalta 
Vuosi 1994 oli käännekohta Pharelle Tshekin tasavallassa. 
Valmisteltaessa monivuotista tavoiteohjelmaa vuosille 
1994-1996 suoritettiin Pharen toiminnan arviointi. Uuden 
suunnanmäärittelyn perusteella Phare pystyi 
varmistamaan paljon suuremman tuen hallitukselta, mikä 
perustui yhteiseen näkemykseen Pharen tärkeydestä 
Tshekin tasavallan auttamisessa siirtymään kohti sen 
haluamaa Euroopan unionin jäsenyyttä. Arviointi otti 
myös huomioon Tshekin hallituksen halun siirtää 
painopistettä yksityisen sektorin kehittämisestä tukemaan 
julkisia palveluja infrastruktuuri-investoinnit 
mukaanlukien. Hallitus halusi myös vähemmän 
kohdennettua tukea yritysten rakennemuutokselle ja 
yksityissektorin ponnistuksille, kohdistettavaksi 
keskipitkällä tähtäyksellä tukeen yleisten palvelujen ja 
yritysten kehittämisohjelmille. 
Ohjelman arviointi osoitti, että viiveet vuosien 1991-1993 
ohjelmien toteutuksessa, jotka aiheutti Tshekin tasavallan 
ja Slovakian jako yhdistyneenä Tshekin talouden nopeaan 
muuttumiseen keskusjohtoisuudesta markkinatalouteen 
aiheuttivat, että rahoitusta saivat sellaisetkin alueet, jotka 
eivät enää välttämättä olleet ensisijaisia. Yli 90 prosenttia 
valtion aiemmasta varallisuudesta on nyt 
yksityisomistuksessa, inflaatio on hallinnassa ja 
työttömyys alhainen. Taantuma taloudellisessa kasvussa 
näyttää taittuneen, ja ennusteet lupaavat noin neljän 
prosentin kasvua. Valtion budjetti on tasapainossa, ja 
maalla on vaihtotaseen ylijäämä. 
Valtion prioriteetit kääntyivät taloudellisen uudistuksen 
vakaannuttamiseen ja yhdentymisen kehittämiseen 
Euroopan unionin kanssa. Tämän seurauksena Phare -
toiminta tulee kasvavasti kohdistumaan 
lainsäädännölliseen yhdentymiseen ja Eurooppa-
sopimuksen toteuttamiseen sekä infrastruktuurin 
kehittämiseen. 
Tätä uutta lähestymistapaa kehitetään edelleen vuosien 
1995-1999 tavoiteohjelmassa. 
60 miljoonaa ecua varattiin Tshekin tasavallalle vuonna 
1994, mistä 25 miljoonaa ecua varattiin uuden raja-
alueyhteistyöohjelman projekteille. 
Vuoden 1994 tärkeisiin projekteihin kuului Ostravan 
alueellisen investointiyhtiön ja kansallisen 
koulutusrahaston kehittäminen. Nämä aloitteet edustavat 
tärkeää kehitystä hajautuksessa ja tshekkiläisten 
organisaatioiden suurempaa osallistumista päätöksiin siitä, 
mihin Pharen varoja käytetään. Kaksi mielenkiintoista 
uutta aloitetta, energiansäästörahasto ja kierrätysrahasto Budjettisitoumukset toimialoittain 1994 
60 miljoonaa ecua 
Julkisten laitosten 
ja hallinnon uudistus 11 Opetustoimi, terveys, 
koulutus ja tutkimus 5,5 
Maatalouden 
uudelleenjärjestely 4,5 
nfrastruktuuri 
(energia, kuljetus, 
kaukoviestintä) 25 
on valmisteilla ja niiden odotetaan toteutuvan vuonna 
1995 yhteistyössä Euroopan jälleenrakennus- ja 
kehityspankin kanssa. 
Alueellinen sijoitusyhtiö on 8 miljoonan ecun rahasto 
voimakkaasti kasvavien yritysten kehittämiseen 
pääasiassa Ostravan alueella. Phare on tarjonnut pääomaa 
ja toimitusjohtajan, jota on autettu Euroopan unionin 
sijoitusyhtiöstä. Rahoituspäätökset hyväksyy paikallisista 
liikemaailman edustajista koostuva hallitus. Siitä alkaen, 
kun rahasto virallisesti aloitti toimintansa kesäkuussa 
1994, se on sijoittanut 1,1 miljoonaa ecua neljään 
hankkeeseen. Sen hallitus on lisäksi hyväksynyt 
2,7 miljoonan ecun sijoitukset, joita ollaan toteuttamassa. 
Kansallinen koulutusrahasto rahoittaa pilottihankkeena 
13 paikallista johtamiskoulutuslaitosta tarjotakseen 
intensiivisiä, korkeatasoisia ja modulaarisia kursseja 
Tshekin yksityisten ja julkisten laitosten keskijohdolle. 
Ajatus toimialakohtaisten rahastojen perustamisesta on 
sisäänrakennettuna Pharen uudessa lähestymistavassa, 
joka otetaan käyttöön tavoiteohjelmassa vuosille 1995-
1999. 
Ohjelman puiteohjelmassa pienille ja keskisuurille 
yrityksille tukea annettiin yli 5 000 yrittäjälle tarjoamalla 
neuvontapalveluja 20 alueellisen keskuksen ja 
yritysneuvontakeskuksen verkoston välityksellä. 
Raja-alueyhteistyöohjelma oli vuoden 1994 tärkein 
innovaatio. Huolimatta alun pienestä varauksellisuudesta, 
ohjelma on osoittautunut suosituksi ja arvostetuksi. On 
sovittu kuudesta hankkeesta, jotka koskevat liikenteen 
infrastruktuurin parantamista, vesivarastojen 
19 
puhdistamista, höyryputkistoa lämmönjakelun 
parantamiseksi ja myrkyllisten päästöjen vähentämistä 
Tshekin ja Saksan raja-alueella. 
Ulkomaisten investointien alueella Pharen tukema 
sijoitusten edistämistoimisto Czechinvest on 
menestyksellisesti kehittänyt toimintojaan, joihin kuuluu 
paikallisten edustajien verkoston perustaminen Tshekin 
alueille sekä myös ulkomainen edustus Lontoossa (Ranska 
ja Saksa ovat valmisteluvaiheessa). Czechinvest myös 
takasi vuonna 1994 suoraan kuusi sijoitusta, jotka olivat 
suuruudeltaan 48 miljoona Yhdysvaltain dollaria ja loivat 
1250 uutta työpaikkaa. 
Sopimusten ja ennakkomaksujen nopeudet ovat Tshekin 
tasavallassa paljon alle koko ohjelman keskiarvon ja vain 13 prosenttia sidotuista varoista on ennakkomaksettu ja 
21 prosenttia varoista, joista on sopimus, on 
todellisuudessa maksettu, siitä alkaen kun ohjelma alkoi 
tukea maata. Tämä suoritustaso ei ole vielä vakavasti 
haitannut hankkeen toteutusta, koska kyse on Tshekin 
suorituksista vasta vuoden 1993 jälkeen, jolloin maa 
itsenäistyi. 
Phare edistyi myös kehittäessään ennalta-aktiivisen 
lähestymistavan viestintään. Vuoden toisella puoliskolla 
suoritettiin tutkimus sen selvittämiseksi, kuinka parhaiten 
parannettaisiin viestintää ohjelman avainkohderyhmien 
kanssa. Tämän tutkimuksen tulosta on käytetty 
suunniteltaessa vuoden 1995 viestintäohjelmaa, joka tukee 
Pharen ja Euroopan komission kehittämää 
kokonaisvaltaista viestintästrategiaa. 
20 
Viro 
Pharen rahoitus Virolle vuonna 1994 melkein 
kaksinkertaistui vuoden 1993 tasosta, kasvaen 12 
miljoonasta ecusta 22,5 miljoonaan. Kasvu perustuu 
Phare-ohjelman hyvään suoritustasoon ja hallituksen 
lujaan sitoutumiseen uudistamisprosessiin. 
Yhteistyö Viron hallituksen ja Pharen välillä on johtanut 
tehokkaaseen hankkeen toteutukseen ja vastaavasti 
korkeaan sopimusmäärään (55,5 prosenttia 
kokonaisvaroista sidottu). Ennakkomaksut vuoden 1994 
lopussa ovat 25 prosenttia rahoitussopimuksista. 
Hallituksen ja toimielinten kyky yksilöidä ja toteuttaa 
ohjelmia on täten parantunut, ja sitä on auttanut Phare-
tuen koordinointiyksikkö, joka perustettiin 
valtionvarainministeriön toimesta. Yksikön avustamana 
eri valtion ja muut organisaatiot kykenevät nyt hoitamaan 
pääosan ohjelmista itse sen sijaan, että tukeutuisivat 
Brysselin Phare-palvelujen suoraan ohjelman 
toteuttamiseen. 
Hallitus on onnistunut rakentamaan puitteen 
riippumattomalle taloudelle äärimmäisen taloudellisen 
hajaannuksen jälkeen, joka seurasi Viron itsenäistymistä 
Neuvostoliiton alaisuudesta. Kauppa on keskittynyt 
länteen. Tärkeä aloite oli vapaakauppasopimuksen 
allekirjoittaminen Euroopan yhteisön kanssa ja 
neuvottelujen aloittaminen Eurooppa-sopimuksesta. 
Phare-rahoitus vuonna 1994 on keskittynyt uudistuksen 
avainalueille, kuten yksityistämiseen ja 
rakennemuutokseen. Phare-tuen alueet, kuten toukokuussa 
allekirjoitetussa tavoiteohjelmassa hahmoteltiin, ovat 
talousuudistus, infrastruktuurin kehittäminen ja 
toimielinten ja henkisen pääoman kehittäminen. Budjettisitoumukset toimialoittain 1994 
22,5 miljoonaa ecua 
Yksityisektorien kehitys 
ja yritystuki 8 
Opetustoimi, terveys, 
koulutus ja tutkimus 4,5 
Viro on yksityistänyt melkein puolet suurista 
valtionyrityksistä vuoden 1994 elokuun loppuun 
mennessä ja solminut 157 kauppaa kokonaismyyntihinnan 
ollessa noin 60 miljoonaa ecua. Phare tuki tätä luomalla 
Viron yksityistämistoimiston, luonnostelemalla 
vaatimusten edellyttämää lainsäädäntöä, valmistelemalla 
yksityistämistä edeltäviä selvityksiä teollisuuden 
avainaloista ja kouluttamalla yksityistettyjen yritysten 
hallitusten jäseniä ja johtajia. 
Phare on myös suuntautunut ympäristökysymyksiin 
kehittämällä kansallisen ympäristöstrategian ja varaamalla 
4 miljoonaa ecua ympäristön polttopisteiden ongelmien 
ratkaisemiseen. 
Ohjelma ylläpitää myös yleisen teknisen avun palvelua, 
joka keskittyy uusien vapaakauppasopimusten 
toteuttamiseen ja tukemaan julkisen investointiohjelman 
valmistelua. 
21 
Unkari 
Unkari on edistynyt hyvin taloudellisessa 
muutosprosessissa ja saanut kuntoon markkinatalouden ja 
demokraattisen yhteiskunnan perustan. Budjettisitoumukset toimialoittain 1994 
85 miljoonaa ecua 
Se on tästä syystä saavuttanut suhteissaan Phareen tason, 
jolla tuki on kohdentumassa uudistuksen 
vakaannuttamiseen ja yhdentymiseen Euroopan unionin 
kanssa. 
Tämä on tärkeä mutta vaikea vaihe, koska siihen usein 
sisältyy tarttumista poliittisesti arkaluontoisiin alueisiin 
sekä vaikeista asioista päättämistä. Unkarissa ei ollut 
tartuttu eräisiin vakaviin makrotaloudellisiin ongelmiin, 
joita olivat korkea kulutuksen taso, ulkomaan velka ja 
nykyinen maksutaseen vajaus, noin 9 prosenttia BKT:stä, 
ja ne uhkasivat uudistuksen etenemistä. Infrastruktuuri 
(energia, kuljetus, 
kaukoviestintä) 29 Yksityi sektorien kehitys 
ja yritystuki 16,5 
Opetustoimi, 
terveys, koulutus 
ja tutkimus 24 
Phare vahvisti muutamia tavoitteita uuden toukokuussa 
1994 valitun hallituksen kanssa. Näitä ovat 
• taloudelliselle kasvulle suotuisten olosuhteiden 
palauttaminen ulkoisen ja sisäisen tasapainon 
säilyttäen 
• uudistusten syventäminen ja laajentaminen 
• kiireellisten sosiaalisten kysymysten 
huomioonottaminen 
Yhteensä 85 miljoona ecua kohdennettiin Unkarille 
vuonna 1994, ja Pharen tuelle valitut alueet olivat 
yksityissektorin kehittäminen, infrastruktuurin 
kehittäminen ja henkisen pääoman kehittäminen. 
Nopeus, millä Phare-projekteja toteutettiin Unkarissa, on 
hieman yli Phare-maiden keskiarvon. Vuoden 1994 
lopussa 55 prosentille ohjelman keston aikana Unkarille 
sidotusta summasta oli tehty sopimukset. Tämä on 
verrattavissa koko ohjelman lukuun 52 prosenttia. 
Ennakkomaksujen nopeus on 62,5 prosenttia 
rahoitussopimuksista. 
On kuitenkin tarve parantaa koordinointia Unkarin 
kansallisen koordinointitoimiston ja komission välillä, 
jotta voidaan yksilöidä hankkeet, jotka ovat relevantteja 
hallituksen uudistuksen tärkeysjärjestykselle ja jotka 
voidaan toteuttaa nopeasti ja tehokkaasti. 
Kaikesta huolimatta vuoden aikana on tapahtunut 
positiivista kehitystä. Tukiohjelma pienille ja keskisuurille 
yrityksille on ollut kaikkein menestyksellisimpiä ohjelmia Pharen osallistujamaissa. Phare on myös myötävaikuttanut 
joihinkin merkittäviin tuloksiin pankki- ja 
rahoitussektorilla - erityisesti toisen kierroksen 
pääomarakenteen vahvistamisen loppuunsaattamiseen. 
Vuosi 1994 oli myös ensimmäinen vuosi, jolloin Phare 
teki merkittäviä investointeja infrastruktuuriin. Phare 
keskittyi liikenne-, ympäristö- ja energiasektoreille ja 
rajanylityspaikkojen nykyaikaistamiseen. Erityisesti 
Pharen hallintokomitea hyväksyi vuonna 1994 
osarahoituksen kahteen teiden kunnostushankkeeseen 
(E77-yhteys Slovakiaan ja M5-yhteys Romaniaan), ja viisi 
ensisijaista rajanylityspaikkaa on valittu parannuksen 
kohteeksi - kolme Romanian kanssa ja yksi Slovakian ja 
Ukrainan. Näillä parannuksilla on kiireellinen prioriteetti 
johtuen Balkanin selkkauksen vuoksi lisääntyneestä 
liikenteestä. Näiden hankkeiden toteutuksen pitäisi alkaa 
aikaisin vuonna 1995. 
Euroopan laajuinen liikkuvuusohjelma yliopisto-
opiskelulle (Tempus) korkeakoulujen akateemisen 
henkilöstön ja opiskelijoiden vaihtoon Euroopan unionin 
laitosten välillä oli myös hyvin menestyksekäs ja sai 16 
miljoonaa ecua lisää vuonna 1994. 
Vuoteen kuului samoin merkittävä kasvu niiden 
unkarilaisten yritysten määrässä, jotka tekivät sopimuksen 
Phare-hankkeen toteuttamiseksi. Unkarilaiset 
organisaatiot edustavat 80 prosenttia Pharen vuosina 
1990-1994 myöntämien sopimusten 
kokonaislukumäärästä. 
22 
Latvia 
Phare lisäsi merkittävästi rahoitusta Latvialle vuonna 
1994. Edellisen vuoden 18 miljoonasta ecusta rahoitus 
nousi 29,5 miljoonaan ecuun vuonna 1994. Tämä johtui 
siitä, että Latvia osoitti kykynsä toteuttaa hankkeet 
tehokkaasti ja sen vuoksi käyttää suurempaa rahoitusta. 
Tämän osoittaa myös ohjelman suoritustaso. Vuoden 1994 
lopussa oli solmittu sopimukset 49 prosentista 
budjettisitoumuksia alkaen siitä, kun Phare alkoi tukea 
Latviaa. Ennakkomaksut samalla ajanjaksolla (1992-
1994) ovat 25 prosenttia solmituista sopimuksista. 
Hallitus on enenevässä määrin tietoinen siitä roolista, 
mikä Phare-ohjelmalla voi olla talouden kehittämisessä ja 
Euroopan yhteisön kanssa lisääntyvän kaupan ja 
yhdentymisen hyödyn hyväksikäyttämisessä. Budjettisitoumukset toimialoittain 1994 
29,5 miljoonaa ecua 
Muut 4,5 
Yksityisektorien kehitys 
ja yritystuki 14,5 
Opetustoimi, 
terveys, koulutus ja tutkimus 5 
Vuosi 1994 oli 1990-luvun alun vaikean taloudellisen 
taantuman jälkeen positiivinen vuosi Latvian 
taloudellisessa kehityksessä. Maksutase parani 
merkittävästi, työttömyys pysyi vakaana 6,1 prosentissa ja 
inflaatio aleni. Latvian uuden valuutan latin vaihtokurssi 
on pysynyt vakaana suhteessa tärkeimpiin valuuttoihin 
vuoden 1994 ensimmäisellä neljänneksellä ja osoittaa 
jatkuvaa vahvistumista suhteessa USA:n dollariin. 
Vuoden 1994 jälkimmäisellä puoliskolla hallitus 
valmisteli kansallisen tavoiteohjelman, joka kattaa 
ajanjakson vuodesta 1995 vuoteen 1997 sisältäen 
seuraavat ensisijaiset tavoitteet: 
• talouden tasapainottaminen ja kehitys korostaen 
erityisesti pankki- ja rahasektoreita 
. lakien uudistaminen, sisältäen maauudistuksen, 
kiinteistöjen rekisteröinnin ja muut yksityistämistä 
helpottavat asiat 
. julkishallinnon uudistaminen sisältäen toimielinten 
kehittämisen ja henkisen pääoman kehittämisen. Tämä tarjoaa hyödyllisen ohjenuoran Pharen 
tavoiteohjelman kehittämiselle vuosiksi 1995-1999. 
Pharen rahoitustuki Latvialle vuonna 1994 keskittyi 
talousuudistukseen, henkisen pääoman ja instituutioiden, 
sekä infrastruktuurin kehittämiseen. 
Vuonna 1994 ohjelman suuria kehityskohteita oli 
koulutusohjelman toimeenpano 10 000 keskushallinnon 
virkamiehelle. Tätä ohjelmaa laajennetaan vuonna 1995, 
jolloin koulutetaan 17 000 paikallishallinnon ja poliisin 
henkilökuntaan kuuluvaa. 
Phare on ollut mukana myös kansallisen 
koulutusjärjestelmän uudistamisessa vuonna 1994. 
Vuoden kolmannella neljänneksellä saatiin käytettäväksi 
3 miljoonan ecun kohdennettu lisämääräraha tukemaan 
ammattikoulutusta ja koulutusuudistuksia. 
Tukiessaan hallituksen kunnianhimoista ohjelmaa 
julkishallinnon sektorilla Phare kehitti tulli-, tilasto- ja 
laadunvalvontapalveluohjelmia. 
23 
Liettua 
Pharen budjettisitoumukset Liettualle kasvoivat 
25 miljoonalla eculla 39 miljoonaan ecuun vuonna 1994. 
Tämä on seurausta maan osoittamasta kyvystä käyttää 
varoja ja toteuttaa projekteja hallituksen ja Pharen välisen 
tehokkaan koordinoinnin ansiosta. 
Vuoden 1994 lopussa 49 prosentille budjettisitoumuksista 
hankkeen aloittamisesta lähtien vuonna 1992 oli sopimus. 
Ennakkomaksut ovat 24 prosenttia rahoitussopimuksista. 
Hallitus on jatkanut rakennemuutoksen, 
makrotaloudellisen vakautuksen, veronpidätysten ja 
yksityissektorin edistämisen ohjelmiaan. Poliittinen paine 
on kuitenkin viivästänyt yksityistämisohjelman 
loppuunsaattamista sekä olennaisen talouslainsäädännön 
käyttöönottoa ja toimeenpanoa. Budjettisitoumukset toimialoittain 1994 
39 miljoonaa ecua 
Infrastruktuuri 
(energia, kuljetu 
kaukoviestintä) 
16,5 Yksityisektorien kehitys 
ja yritystuki 14,5 
Opetustoimi, terveys, 
koulutus ja tutkimus 6 
Samoin kuin Viron ja Latvian kohdalla, Phare-tuki 
perustui 1993 asti yleiseen tekniseen apuun, tukien useita 
eri sektoreita. Tämä tarjosi pohjan yksityiskohtaisempien 
alakohtaisten strategioiden valinnalle, mikä näkyy vuoden 
1994 tavoiteohjelmassa. 
Tämä tavoiteohjelma sitoi 39 miljoonaa ecua seuraaville 
alueille: infrastruktuurin kehittäminen, talouden 
kehittäminen ja henkisen pääoman kehittäminen. Liettuan talousmuutoksen avainpiirre on ollut nopeus, 
jolla taloutta on yksityistetty. Kolmessa vuodessa 
80 prosenttia avainalueiden elinkelpoisista yrityksistä on 
yksityistetty. Yritysten rakennemuutoksen tukemiseen 
jatkossa myönnettiin vuonna 1994 lisää varoja. 
Kaupallisten pankkien luottoja pienille yrityksille on myös 
lisätty, ja Phare jatkaa ohjelman puitteissa vuoden 1993 
lopussa perustetun sijoitusten edistämistoimiston 
toimintojen tukemista. 
Tärkeä kehityskohde vuonna 1994 oli Pharen ja 
hallituksen työ niiden valmistellessa ensimmäistä 
luonnosta julkisesta investointiohjelmasta. Tätä ohjelmaa 
Liettuan hallitus toteuttaa parhaillaan läheisessä 
yhteistyössä Pharen ja Maailmanpankin kanssa. Pharen 
rooli ohjelmassa on neuvoa hallitusta määriteltäessä 
strategisesti tärkeitä sektoreita, joihin sen pitäisi 
investoida. Se sisältää myös hankkeiden suunnitteluun ja 
määrittelyyn liittyvien kurssien laatimista Liettuan 
ministeriöiden ja muille valtionvirastojen henkilökunnalle. 
Tämä antaa painotuksen infrastruktuurisektorin Phare-
tuelle, jota nykyisin pyritään kohdistamaan liikenne-, 
energia- ja ympäristöprojekteihin. Muita merkittäviä vuoden aikana toteutettuja hankkeita oli 
RO-RO -terminaalin rakentaminen Klaipedan satamaan, 
mitä rahoitettiin raja-alueyhteistyöohjelmasta sekä 
Liettuan tilastokeskuksen laitteiston ajanmukaistaminen. 
Työmarkkinoiden uudistamisen alueella Phare on 
valmistellut laajaa ohjelmaa keski- ja korkeamman asteen 
ammatillisten koulujen kehittämiseksi. 
24 
Puola 
Puola on monilla tavoin edennyt talousuudistuksessa 
nopeammin ja pitemmälle kuin naapurimaat. 
Uudistamisprosessi hidastui Puolassa kuitenkin hieman 
vuonna 1994. On ollut vaikeaa käydä käsiksi joihinkin 
uudistuksen jäljellä oleviin avainalueisiin. Lisäksi uuden 
kokoomushallituksen oli vaikeaa ryhtyä päättäväisiin 
toimenpiteisiin, koska oli tarve olla tasapuolinen 
uudistuksen erilaisten näkökulmien suhteen. 
Tämän seurauksena hallitukselta vei huomattavasti aikaa 
päättää Phare-rahoituksen ensisijaisista kohteista. 
Lopulliset kohdennukset edustivat myös laajaa toiminta-
aluetta eivätkä olleet niin tiukasti keskittyneitä 
uudistuksen vakaannuttamiseen tai yhdentymiseen, kuin 
olisi voinut odottaa maalta, joka Puolan tavoin on pitkälle 
kehittynyt taloudellisessa muutoksessa. Budjettisitoumukset toimialoittain 1994 
208,8 miljoonaa ecua 
Julkisten laitosten 
ja hallinnon uudistus 21,5 
Infrastruktuuri 
(energia, kuljetus, 
kaukoviestintä) 93,8 Yksityisektorien kehitys 
ja yritystuki 31 
Opetustoimi, 
terveys, koulutus 
ja tutkimus 39 
Maatalouden 
uudelleenjärjestely 2,5 
Ympäristö 
ja ydinturva 12 
Tavoiteohjelma, joka lopulta allekirjoitettiin marraskuussa 
1994, sitoo 208,8 miljoonaa ecua yhdeksälle 
erityisalueelle: 
• rahoitussektorin kehittäminen 
• investoinnit liikenteen infrastruktuuriin 
• raja-alueyhteistyö 
• korkeamman koulutuksen kehittäminen Tempus-
ohjelman avulla 
• demokraattisten toimielinten tukeminen ja 
kansalaisyhteiskunnan kehittäminen kuntatasolla 
• työsuojelu 
. metsien suojelu 
• teollinen rakennemuutos, yksityistäminen ja 
energiainvestoinnit 
• Fiesta III - monialapalvelut. 
Nykyinen uudistuksen hidastuminen ei ole vielä 
vaikuttanut talouteen, joka osoitti voimakasta kasvua 
kirjaten 5 prosentin BKT:n kasvun ja 8 prosentin 
kokonaiskasvun. Yksityistäminen ja yksityisen sektorin 
kehittäminen ovat johtaneet siihen, että yksityissektori 
tuottaa 56 prosenttia koko BKT:stä. Kuitenkin Pharen 
yksityistämisohjelma on pysähtynyt odottamaan 
hallituksen päätöksiä yksityistämisen jatkon nopeudesta, 
samalla kun Pharen alueiden kehitysohjelma on myös 
osoittautunut monimutkaisemmaksi kuin alkujaan 
kuviteltiin. Puolan ohjelman keston aikaisten budjettisitoumusten 
kokonaismäärästä vain 39 prosentin osalta tehtiin 
käytännössä sopimukset vuoden 1994 loppuun mennessä. 
Tämä on verrattavissa koko ohjelman keskiarvoon, joka 
on 52 prosenttia. Kyseessä on merkittävä määrä 
tekemättömiä rahoitussopimuksia ottaen huomioon 
Puolan budjettimäärärahojen suuruuden. Tämä johtuu 
pääasiassa tarpeesta vastata poliittisiin paineisiin tuen 
levittämiseksi laajemmalle eikä vain keskittyen 
erityisalueisiin, joilla Phare pystyy olemaan 
tehokkaimmillaan. 
Maksatusten nopeus Puolassa on myös ollut pienempi 
kuin keskimäärin eli 46 prosenttia solmituista 
sopimuksista on käytännössä maksettu. 
Vaikeuksista huolimatta tehtiin vuonna 1994 muutamia 
positiivisia aloitteita. Merkittävää Phare-rahoitusta 
osoitettiin rohkaisemaan Puolan pankkialan 
rakennemuutosta, joka on Phare-tuen jatkuva prioriteetti. 
Tämä tietotaidon tarjoamiseen tarkoitettu rahoitus sisälsi 
sellaisia tehtäviä kuten huonojen velkapositioiden 
arvioinnin. Rahoitusta on saatavana myös 
pääomarakenteen vahvistamistukena pankeille, joilla oli 
menneisyydessä epäterve lainapolitiikka ja jotka ottivat 
harkitsemattomia lainariskejä; näitä olivat etenkin 
maaseudun ja maakuntien osuuspankit. 
25 
Liikenteen infrastruktuurisuunnitelmille kohdennettiin 
35 miljoonaa ecua vuonna 1994, erityisesti sellaisille, 
jotka auttavat uudenaikaistamaan moottoritie- ja 
rautatieyhteyksiä Euroopan unionin jäsenvaltioihin -
näiden hankkeiden nähdään olevan osa Euroopan laajuista 
verkostoa. Merkittävä investointi infrastruktuuriin 
on myös raja-alueohjelmassa, johon myönnettiin 
58,75 miljoonaa ecua. Tämä rahoitus osoitettiin pääasiassa 
suunnitelmille, joiden tarkoituksena oli poistaa 
pullonkauloja rajanylityksissä. Nämä hankkeet sisälsivät 
modernien tulliterminaalien ja uusien sisäänajoteiden 
rakentamisen helpottamaan rajanylitysliikenteen virtaa. 
Vuosi 1994 oli myös ensimmäinen vuosi, jolloin Phare-
rahoitteinen Puolan aluekehitystoimisto alkoi rahoittaa 
toimintaa investointiavustuksilla. Phare-ohjelma tukee Puolan hallitusta sen yrityksessä 
uudistaa julkishallintoa. Uudistamista tällä alueella on 
vaikea suorittaa, mutta se on käymässä yhä tärkeämmäksi, 
jotta Puola voi toteuttaa ne aloitteet, joilla tavoitellaan 
Euroopan unioniin yhdentymistä. Tämän alueen aloitteilla 
tuetaan kuntakehittämistoimistoa ja kansallista 
työntarkastusvirastoa. 
Phare on myös saavuttanut suurta menestystä 
ympäristösektorilla osallistumalla ohjelmaan, joka käytti 
ympäristöystävällisiä kemikaaleja vapauttaakseen yli 
800 000 hehtaaria metsää nunnaperhosten toukkien 
vahingonteolta, joka hävitti suuria metsäalueita. 
26 
Romania 
Romanian uudistamistie on Euroopan entisten 
kommunistimaiden vaikeimpia sen valtavan tehtävän 
johdosta, johon maan on ryhdyttävä purkaakseen 
eristäytyneen kulttuurin ja hyvin epätasapainoisen 
talouden rakenteen vaikutukset. Vuonna 1994 hallitus 
jatkoi vuonna 1993 käynnistetyn tärkeän makrotalouden 
tasapainotusohjelman toteutusta. Tämä aikaansai tuntuvan 
inflaation laskun, vapautti ulkomaisen valuutan markkinat 
ja rajoitti pankkijärjestelmän kautta ohjautuvaa piilotukea. 
Nämä toimenpiteet mahdollistivat sopimuksen 
Kansainvälisen valuuttarahaston valmiusluotosta ja 
auttoivat täten parantamaan Romanian asemaa 
kansainvälisessä investointiyhteisössä. 
Mikrotalouden tasolla edistyminen kriittisillä uudistuksen 
ja rakennemuutoksen alueilla oli kuitenkin hidasta vuonna 
1994. Tärkeitä osia lainsäädännöstä, varsinkin 
konkursseista ja kilpailusta, juuttui parlamenttiin. 
Lakiluonnos joukkoyksityistämisestä pantiin pöydälle 
vuoden 1994 puolivälissä ja se oli myös vahvasti 
kiistanalainen. 
Tällä oli vaikutusta Pharen toimintaan, ja se esti 
edistymisen yksityistämisohjelmassa ja muissa talouden 
rakennemuutokseen liittyvissä aloitteissa. Yleisesti ottaen 
ohjelman johto ja koordinointi hallituksen kanssa on 
kuitenkin hyvä. Tämä heijastuu rahallisessa 
suoritustasossa; 50 prosentilla budjettisitoumuksista on jo 
sopimus ja 47 prosenttia rahoitussopimuksista on 
maksettu vuoden 1994 lopussa. 
Vuoden 1994 ohjelmalle oli varattu 100 miljoonaa ecua. 
Neljä laajaa rahoitusaluetta, joista on sovittu kaudelle 
1994-1996, sisältävät talouden ja yksityissektorin 
kehittämisen, henkisen pääoman, työllisyyden ja 
sosiaalipolitiikan kehittämisen, toimielinten uudistamisen 
ja julkistalouden hallinnan, aluekehityksen ja Euroopan 
yhdentymisen. 
Merkittävää kehitystä vuonna 1994 ovat olleet tietyt 
ohjelmat, jotka suunniteltiin tukemaan hajautusaloitteita 
paikallisella tasolla. Näihin kuuluu tuki pienille ja 
keskisuurille yrityksille, alueellinen talouden 
kehittäminen, matkailu ja kansalaisyhteiskunnan Budjettisitoumukset toimialoittain 1994 
100 miljoonaa ecua 
Julkisten laitosten 
ja hallinnon 
uudistus 9,6 
Infrastruktuuri 
(energia, kuljetus, 
kaukoviestintä) 25 Yksityisektorien kehitys 
ja yritystuki 23,4 
Opetustoimi, 
terveys, koulutus 
ja tutkimus 37 
kehittäminen. Näiden ohjelmien johto tulee olemaan 
vähemmän riippuvainen keskushallinnosta. 
Vuonna 1994 toi tullessaan myös tärkeän osarahoitetun 
infrastruktuurihankkeen hyväksymisen - ensimmäisen 
tärkeän hankkeen, joka toteutettiin neuvoston 
Kööpenhaminan kokouksen kesäkuussa 1993 
hyväksymän suunnitelman mukaisesti. Se kattaa 
merkittävän teiden parantamishankkeen ja sitä 
osarahoittavat Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki 
ja Euroopan investointipankki. 
Tämä hanke merkitsi myös alkua suuremmalle 
keskittymiselle investointeihin ja yhdentymiseen liittyviin 
aloitteisiin. 
Vuoteen kuului myös ensimmäinen Phare-ohjelman 
keskeytys (jatkamisen kiellon muodossa). Kyse oli 
ohjelmasta, jota toteutettiin terveysministeriön kanssa ja 
joka johdonmukaisesti myöhästeli, syyn ollessa 
erimielisyyksissä tietyillä politiikan alueilla, joista oli 
sovittu Pharen ja hallituksen välillä allekirjoitetussa 
alkuperäisessä rahoitusmuistiossa. Tämä esimerkki ei 
suinkaan ole tyypillinen Pharen ja Romanian valtion 
suhteiden kannalta, mutta se on tärkeä siinä mielessä, että 
se on ensimmäinen kouriintuntuva esimerkki Pharen 
sitoutumisesta siirtämään varoja pois huonosti sujuvilta 
ohjelmilta. 
27 
Slovakia 
Slovakialla on suurempia taloudellisia ongelmia kuin sen 
entisellä kumppanilla Tshekin tasavallalla, koska se on 
riippuvaisempi suhteellisen rajoitetusta määrästä suuria 
valtion omistamia yhden alan teollisuusyrityksiä 
(esimerkiksi sotatarvikkeet), jotka ovat tuottaneet erityisiä 
vaikeuksia rakennemuutoksessa. Myös poliittinen 
epävakaus on ollut suurempaa, mikä on vaikuttanut 
uudistamisen vauhtiin. 
Vuosi 1994 oli kuitenkin positiivinen. Neljän vuoden 
taloustaantuman jälkeen alkoi näkyä merkkejä 
taloudellisen toimeliaisuuden elpymisestä. Todellisen 
BKT:n arvioidaan olleen ennätystasolla vuosikasvun 
ollessa 4,4 prosenttia, inflaatio hidastui ja maksutase alkoi 
parantua. 
Maaliskuussa muodostettu kokoomushallitus esitti uuden 
talouspolitiikan, joka oli tarkoitettu elvyttämään 
uudistamisprosessia. Vaikka seurannut epäonnistuminen 
joitakin epäilyksiä tulevasta 
Phare kykeni käyttämään tätä 
pohjana selvemmin määritellyille Budjettisitoumukset toimialoittain 1994 
40 miljoonaa ecua 
on heittänyt 
uudistusvauhdista, 
taloussuunnitelmaa 
prioriteeteille. 
Monivuotinen tavoiteohjelma, joka allekirjoitettiin vuonna 
1994, määritteli tuelle viisi aluetta: 
• yksityissektorin kehittäminen 
• henkisen pääoman kehittäminen, mukaanlukien tiede-
ja teknologiauudistus 
. sosiaaliturvajärjestelmän vahvistaminen 
• infrastruktuurin kehittäminen 
. valtion ja yhteiskunnan rakenteiden nykyaikaistaminen. 
Slovakialle sidottiin yhteensä 40 miljoonaa ecua vuodeksi 
1994. 
Phare ja Slovakian hallitus ottivat muutamia tärkeitä 
askeleita vuonna 1994, jotka ovat parantaneet monien 
ohjelmien suoritustasoa. Tämä on pääasiassa saavutettu 
ratkaisemalla joitakin pulmia, joita entisen 
Tshekkoslovakian jako aiheutti. Yksityisektorien kehitys 
ja yritystuki 5 
Opetustoimi, 
terveys, koulutus 
ja tutkimus 9 
Infrastruktuuri 
(energia, kuljetus, 
kaukoviestintä) 6,5 Maatalouden 
uudelleenjärjestely 5 
parempi kuin keskiarvo Pharen osallistujamaissa. 
Maksatusten määrä oli samana ajanjaksona 37,5 prosenttia 
rahoitussopimuksista. 
Yksi merkittävistä aloitteista, jonka Phare toteutti vuonna 
1994 oli tärkeä yritys ottaa käyttöön aikaisempina vuosina 
sidotut varat tukemaan toisen aallon yksityistämistä. Phare 
on myös korvamerkinnyt varoja yksityistämisen 
jälkihoitorahastoon yhdessä Euroopan jälleenrakennus- ja 
kehityspankin kanssa. Käynnistämisen jälkeen se tarjoaa 
pääomarahoitusta vastayksityistetyille yrityksille, jotka 
tarvitsevat uudelleenjärjestelyä. 
Phare tarjosi myös arvokasta tukea pankkisektorille 
pankkien työnjohdon ja koulutuksen alueilla - molempia 
sekä Slovakian kansallispankille että 
valtionvarainministeriölle. Tähän sisältyi strategian 
kehittäminen huonojen lainasalkkujen hoitoon ja 
hoitoyksiköiden perustamiseen.Phare on lisäksi perustanut 
lainarahaston pienille ja keskisuurille yrityksille yhdessä 
kolmen slovakialaisen pankin ja valtion kanssa. Tämä 
rahasto sopii yhteen pienten ja keskisuurten yritysten 
yleisten aloitteiden kanssa, joihin kuuluu kehitystoimisto 
ja 14 alueellista konsultointi- ja neuvontakeskusta sekä 
yksi yritysinnovaatiokeskus. 
Slovakian Phare-ohjelma koki tämän jaon johdosta 
vakavamman iskun kuin Tshekin tasavallan ohjelma. 
Tämä johtui suuremmasta tarpeesta panna pystyyn 
ministeriöitä ja hallintomekanismeja ja tämän 
aiheuttamasta viiveestä Phare-ohjelman 
hallintoyksiköiden perustamisessa uusissa ministeriöissä. 
Tämä työ on nyt kuitenkin saatu päätökseen ja vuoden 
loppuun mennessä ohjelma oli tehnyt Slovakiassa 
sopimuksia 57,2 prosentista vuoden 1993 lopun 
käytettävissä olevista varoista. Tämä luku on hieman Vuonna 1994 pystytettiin hallituksen kanssa tehokas 
järjestelmä valvomaan ja koordinoimaan vuonna 1993 
allekirjoitetun Eurooppa-sopimuksen toteutusta. 
Vuonna 1994 viimeisteltiin myös suunnitelmat Euroopan 
yhteisön edustuston avaamiseksi Bratislavassa. Tämä 
mahdollistaa ohjelman koordinoinnin edelleen 
parantamisen Slovakian hallituksen kanssa sekä 
viestintäohjelman toteutuksen. 
28 
Slovenia 
Slovenia on ollut yksi Pharen menestyksekkäimmistä 
osallistujamaista talouden muuttamisessa ja taloudellisen 
kasvun edistämisessä, saavuttaen 5,5 prosentin BKT:n 
kasvun vuonna 1994. Julkisen velan ollessa kolmen 
prosentin luokkaa ja budjetin tasapainossa, Slovenia 
täyttää jo kaksi Euroopan unionin kolmesta yhteisen 
valuutan konvergenssikriteeristä. 
Slovenian taloudellinen eteneminen kohden yhdentymistä 
Euroopan unionin kanssa on jonkin verran edellä 
poliittisia suhteita. Kaupan ja talouden yhteistyösopimus 
on ollut voimassa vuodesta 1993 Eurooppa-sopimuksen 
päätöstä odoteltaessa. 
Neuvoston Essenin kokousta seuraten Pharen 
painopisteenä tulevaisuudessa on helpottaa lopullisen 
liittymisen valmistelua ja tulevan Eurooppa-sopimuksen 
toteutusta samalla jatkaen tukea avainsektoreille 
keskipitkän aikavälin talouden rakennemuutosta varten 
tarkoituksena parantaa talouden tehokkuutta ja 
kilpailukykyä. 
Slovenia sai 24 miljoonaa ecua vuonna 1994 ja keskittyi 
viiteen ensisijaiseen alueeseen: 
• yksityissektorin kehittäminen 
• lainsäädännön yhdenmukaistaminen hyväksyttyjen 
eurooppalaisten normien mukaiseksi 
. julkinen infrastruktuuri 
• tiede ja teknologia 
• henkisen pääoman kehittäminen. 
Vuonna 1994 Slovenia vastaanotti myös 4 miljoonaa ecua 
raja-alueohjelmalta. Tätä käytetään rahoittamaan 
kymmentä Italian raja-alueeseen liittyvää aloitetta 
kolmella ydinalueella: liikenteen ja rajanylityksen 
infrastruktuuri, ympäristöjä maatalous. 
Phare on myös huolehtinut tarpeellisista 
toteutettavuustutkimuksista tukeakseen Euroopan 
jälleenrakennus- ja kehityspankin rahoittamaa itä-länsi-
liikennekäytävää. Budjettisitoumukset toimialoittain 1994 
24 miljoonaa ecua 
Infrastruktuuri 
(energia, kuljetus, 
kaukoviestintä) 
6 
Yksityisektorien kehitys 
ja yritystuki 12,5 
Phare käynnisti energia- ja ympäristöohjelman vuonna 
1994. Se rahoittaa sellaisten energiansäästötoimenpiteiden 
valmistelua ja toteutusta kuten energiansäästörahaston 
luomisen, puhtaan hiilen kehittämisohjelman sekä 
neuvontatuen. 
Phare tarjoaa tukea myös yleisen teknisen tukipalvelun 
kautta, joka rahoittaa pienimuotoisia aloitteita monilla eri 
sektoreilla. Tarjottuun tukeen kuuluu 
asiantuntijakonsultaatioita tietoliikenne- ja 
liikennesektorin kehittämisessä, tuki, jolla edistetään 
yksityissektorin osallistumista tutkimukseen, 
markkinointi-, teknologia- ja taloudellisten tekijöiden 
analyysi, joka johtaa kemian- ja paperiteollisuuden 
strategian valmisteluun, tuki Slovenian pankille 
suoritettaessa pankkikohtaisia tarkastuksia yhdessä 
pankkirehabilitaatiotoimiston kanssa, ja kattavan 
talouslainsäädännön koulutusohjelman kehittäminen. 
Pharen budjettisitoumusten kokonaismäärästä Slovenialla 
on sopimus 57,5 prosentista. Tämä on hyvä suoritus, 
erityisesti koska ohjelma on ollut käynnissä vasta 
vuodesta 1992. Maksatusten määrä on myös rohkaiseva, 
kun 43 prosenttia rahoitussopimuksista on tosiasiallisesti 
maksettu vuoden 1994 lopussa. 
29 
Phare-rahoitus maakohtaisesti 
Tämä jakso sisältää yksityiskohtaisen erittelyn siitä, 
kuinka Pharen maakohtaisesti kohdennetut varat on 
sidottu toimialakohdittain. 
Jokaisesta maasta on annettu seuraavat tiedot: 
. yleiskuva budjettisitoumusten kokonaismäärästä 
vuositasolla Phare-ohjelman käynnistämisestä alkaen 
• yleiskuva siitä, kuinka budjettisitoumusten 
kokonaismäärä on kohdennettu toimialakohtaisesti 
vuodesta 1990 vuoteen 1994. 
Samat tiedot annetaan myös budjettisitoumuksista 
monenkeskisissä ohjelmissa. 
Joidenkin maiden osalta luvut eivät anna kokonaiskuvaa 
sektorikohtaisesta rahoitusjakautumasta, koska suuri osa 
myönnetyistä varoista on yleisten teknisten 
tukipalveluiden muodossa (GTAF). Nämä on luokiteltu 
kategoriaan "muut", mutta ne rahoittavat usein erilaisia 
aloitteita eri sektoreilla. 
Albania 
Myönnetty toimialakohtainen rahoitus kunakin vuonna 1990 1991 1992 1993 1994 Yhteensä 
Yksityisektorien kehitys 
ja yritystuki 
Opetustoimi, terveys, koulutus 
ja tutkimus 
Humanitäärinen ja elintarvikeapu 
Maatalouden uudelleenjärjestely 
Ympäristö ja ydinturva 
Infrastruktuuri (energia, kuljetus, 
kaukoviestintä) 
Sosiaalinen kehitys ja työllisyys 
Julkisten laitosten ja 
hallinnon uudistus 
Muut 0 
0 
10 
0 
0 
0 
0 
0 
0 35 
1,2 
50 
15 
0 
4,4 
0 
0 
4,4 42 
8,5 
10 
10 
3,3 
0 
0 
1,2 
0 0 
9,4 
7 
5 
0 
23 
0 
4,6 
0 77 
19,1 
77 
30 
3,3 
27,4 
0 
5,8 
4,4 
Yhteensä 10 110 75 49 244 
Huom. Albania tuli Phare-ohjelman piiriin vuonna 1991 
30 
Bulgaria 
Myönnetty toimialakohtainen rahoitus kunakin vuonna 1990 1991 1992 1993 1994 Yhteensä 
Yksityisektorien kehitys 
ja yritystuki 
Opetustoimi, terveys, koulutus 
ja tutkimus 
Humanitäärinen ja elintarvikeapu 
Maatalouden uudelleenjärjestely 
Ympäristö ja ydinturva 
Infrastruktuuri (energia, kuljetus, 
kaukoviestintä) 
Sosiaalinen kehitys ja työllisyys 
Julkisten laitosten ja 
hallinnon uudistus 
Muut 0 
0 
5 
16 
3,5 
0 
0 
0 
o 30 
5 
20 
25 
26,5 
13 
2,5 
0 
0 22,5 
23 
0 
10 
8,3 
13 
0 
0 
0 11 
28 
0 
0 
10,8 
13,9 
4 
16 
1,5 3 
12 
0 
0 
5 
1,2 
1,2 66,5 
68 
25 
51 
54,1 
62,6 102,5 
0 6,5 
17,2 
2,7 
Yhteensä 24,5 122 76,8 85,2 85 393,5 
Tshekin tasavalta 
Myönnetty toimialakohtainen rahoitus kunakin vuonna 1990 1991 1992 1993 1994 Yhteensä 
Yksityisektorien kehitys 
ja yritystuki 
Opetustoimi, terveys, koulutus 
ja tutkimus 
Humanitäärinen ja elintarvikeapu 
Maatalouden uudelleenjärjestely 
Ympäristö ja ydinturva 
Infrastruktuuri (energia, kuljetus, 
kaukoviestintä) 
Sosiaalinen kehitys ja työllisyys 
Julkisten laitosten ja 
hallinnon uudistus 
Muut 27 
8 
0 
0 
0 
9 0 
5,5 
0 
4,5 
0 
25 
14 
11 
0 27 
13,5 
0 
4,5 
0 
34 
22 
11 
Yhteensä 60 60 120 
Huom. Phare-rahoitusta annettiin Tshekkoslovakialle ennen vuotta 1993 
31 
Viro 
Myönnetty toimialakohtainen rahoitus kunakin vuonna 1990 1991 1992 1993 1994 Yhteensä 
Yksityisektorien kehitys 
ja yritystuki 
Opetustoimi, terveys, koulutus 
ja tutkimus 
Humanitäärinen ja elintarvikeapu 
Maatalouden uudelleenjärjestely 
Ympäristö ja ydinturva 
Infrastruktuuri (energia, kuljetus, 
kaukoviestintä) 
Sosiaalinen kehitys ja työllisyys 
Julkisten laitosten ja 
hallinnon uudistus 
Muut 0 
1,5 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
10,5 4,5 
0 
0 
2,5 
6 
0 
0 
1,5 7 
0 
0 
2,5 
6 
0 
0 
21 
Yhteensä 10 22,5 44,5 
Unkari Huom. Viro tuli Phare-ohjelman piiriin vuonna 1992 
Myönnetty toimialakohtainen rahoitus kunakin vuonna 1990 1991 1992 1993 1994 Yhteensä 
Yksityisektorien kehitys 
ja yritystuki 
Opetustoimi, terveys, koulutus 
ja tutkimus 
Humanitäärinen ja elintarvikeapu 
Maatalouden uudelleenjärjestely 
Ympäristö ja ydinturva 
Infrastruktuuri (energia, kuljetus, 
kaukoviestintä) 
Sosiaalinen kehitys ja työllisyys 
Julkisten laitosten ja 
hallinnon uudistus 
Muut 
Yhteensä 31 
7,5 
0 
20 
27 
1,3 
3 
0 
0 59,5 
22 
0 
13 
10 
7 
0 
8 
0 
89,8 119,5 11 
16 
0 
5 
10 
0 
26 
14,5 
15 
97,5 31 
36 
0 
30,5 
0 
0 
0 
1,5 
0 
99 16,5 
24 
0 
0 
15,5 
29 
0 
0 
0 
85 149 
105,5 
0 
68,5 
62,5 
37,3 
29 
24 
15 
490,8 
32 
Latvia 
Myönnetty toimialakohtainen rahoitus kunakin vuonna 1990 1991 1992 1993 1994 Yhteensä 
Yksityisektorien kehitys 
ja yritystuki 
Opetustoimi, terveys, koulutus 
jatatkimus 
Humanitäärinen ja elintarvikeapu 
Maatalouden uudelleenjärjestely 
Ympäristö ja ydinturva 
Infrastruktuuri (energia, kuljetus, 
kaukoviestintä) 
Sosiaalinen kehitys ja työllisyys 
Julkisten laitosten ja 
hallinnon uudistus 
Muut 0 
1,5 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
13,5 0 
2 
0 
0 
0 
o 
o 
o 
16 14,5 
5 
0 
0 
5,5 
0 
0 
0 
4,5 14,5 
8,5 
0 
0 
5,5 
0 
0 
0 
34 
Yhteensä 15 18 29,5 62,5 
Liettua Huom. Latvia tuli Phare-ohjelman piiriin vuonna 1992 
Myönnetty toimialakohtainen rahoitus kunakin vuonna 1990 1991 1992 1993 1994 Yhteensä 
Yksityisektorien kehitys 
ja yritystuki 
Opetustoimi, terveys, koulutus 
ja tutkimus 
Humartitäarinen ja elintarvikeapu 
Maatalouden uudelleenjärjestely 
Ympäristö ja ydinturva 
Infrastruktuuri (energia, kuljetus, 
kaukoviestintä) 
Sosiaalinen kehitys ja työllisyys 
Julkisten laitosten ja 
hallinnon uudistus 
Muut 9,5 
1,5 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
9 0 
2,5 
0 
0 
0 
o 
o 
o 
22,5 14,5 
6 
0 
0 
1 
16,5 
0 
0 
1 24 
10 
0 
0 
1 
16,5 
0 
0 
32,5 
Yhteensä 20 25 39 84 
Huom. Liettua tuli Phare-ohjelman piiriin vuonna 1992 
33 
Puola 
Myönnetty toimialakohtainen rahoitus kunakin vuonna 1990 1991 1992 1993 1994 Yhteensä 
Yksityisektorien kehitys 
ja yritystuki 
Opetustoimi, terveys, koulutus 
ja tutkimus 
Humanitäärinen ja elintarvikeapu 
Maatalouden uudelleenjärjestely 
Ympäristö ja ydinturva 
Infrastruktuuri (energia, kuljetus, 
kaukoviestintä) 
Sosiaalinen kehitys ja työllisyys 
Julkisten laitosten ja 
hallinnon uudistus 
Muut 40 
2,8 
0 
100 
22 
6 
0 
10 
0 72 
34,5 
0 
17 
35 
10 
18 
7,5 
3 79,2 
42 
0 
18 
18 
26,4 
7,2 
9,1 
0 27 
45 
0 
30 
0 
63 
0 
27 
33 31 
39 
0 
2,5 
12 
21,5 
0 249,2 
163,3 
0 
167,5 
87 
93,8 199,2 
9 34,2 
75,2 
36 
Yhteensä 180,8 197 200 225 208,8 1.011,6 
Romania 
Myönnetty toimialakohtainen rahoitus kunakin vuonna 1990 1991 1992 1993 1994 Yhteensä 
Yksityisektorien kehitys 
ja yritystuki 
Opetustoimi, terveys, koulutus 
ja tutkimus 
Humanitäärinen ja elintarvikeapu 
Maatalouden uudelleenjärjestely 
Ympäristö ja ydinturva 
Infrastruktuuri (energia, kuljetus, 
kaukoviestintä) 
Sosiaalinen kehitys ja työllisyys 
Julkisten laitosten ja 
hallinnon uudistus 
Muut 
Yhteensä 0 
0 
15,5 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
15,5 0 
35 
34,3 
34 
0 
9 
0 
0 
26 
138,3 45 
13 
22 
32 
5 
0 
15 
0 
16 70 
18 
9,9 
5 
0 
0 
0 
10 
27 
148 139,9 23,4 
37 
0 
0 
0 
25 
0 
9,6 
5 
100 138,4 
103 
81,7 
71 
5 
34 
15 
19,6 
74 
541,7 
34 
Slovakia 
Myönnetty toimialakohtainen rahoitus kunakin vuonna 1990 1991 1992 1993 1994 Yhteensä 
Yksityisektorien kehitys 
ja yritystuki 
Opetustoimi, terveys, koulutus 
ja tutkimus 
Humanitäärinen ja elintarvikeapu 
Maatalouden uudelleenjärjestely 
Ympäristö ja ydinturva 
Infrastruktuuri (energia, kuljetus, 
kaukoviestintä) 
Sosiaalinen kehitys ja työllisyys 
Julkisten laitosten ja 
hallinnon uudistus 
Muut 19 
5 
0 
3 
0 
5 
3 
0 
5 0 
5 
0 
6,5 
5,5 
4 
5 24 
14 
0 
8 
0 
11,5 
8,5 
4 
10 
Yhteensä 40 40 80 
Slovenia Huom. Rahoitusta annettiin Tshekkoslovakialle ennen vuotta 1993 
Myönnetty toimialakohtainen rahoitus kunakin vuonna 1990 1991 1992 1993 1994 Yhteensä 
Yksityisektorien kehitys 
ja yritystuki 
Opetustoimi, terveys, koulutus 
ja tutkimus 
Humanitäärinen ja elintarvikeapu 
Maatalouden uudelleenjärjestely 
Ympäristö ja ydinturva 
Infrastruktuuri (energia, kuljetus, 
kaukoviestintä) 
Sosiaalinen kehitys ja työllisyys 
Julkisten laitosten ja 
hallinnon uudistus 
Muut 0 
2,3 
0 
0 
0 
o 
o 
o 
6,7 0 
3,5 
0 
0 
0 
o 
o 
o 
7,5 12,5 
5,5 
0 
0 
o 
6 
0 
0 
0 12,5 
11,3 
0 
0 
0 
6 
0 
0 
14,2 
Yhteensä 11 24 44 
Huom. Slovenia tuli Phare-ohjelman piiriin vuonna 1992 
35 
Entinen Tshekkoslovakia 
Myönnetty toimialakohtainen rahoitus kunakin vuonna 1990 1991 1992 1993 1994 Yhteensä 
Yksityisektorien kehitys 
ja yritystuki 
Opetustoimi, terveys, koulutus 
ja tutkimus 
Humanitäärinen ja elintarvikeapu 
Maatalouden uudelleenjärjestely 
Ympäristö ja ydinturva 
Infrastruktuuri (energia, kuljetus, 
kaukoviestintä) 
Sosiaalinen kehitys ja työllisyys 
Julkisten laitosten ja 
hallinnon uudistus 
Muut 0 
4 
0 
0 
30 
0 
0 
0 
0 39 
9 
0 
0 
5 
11 
15 
0 
20 31 
25 
0 
0 
0 
10 
o 
o 
34 70 
38 
0 
0 
35 
21 
15 
0 
54 
Yhteensä 34 99 100 233 
DDR Huom. Vuodesta 1993 Phare-rahoista annetiin erikseen Tshekin tasavallalle ja Slovakialle 
Myönnetty toimialakohtainen rahoitus kunakin vuonna 1990 1991 1992 1993 1994 Yhteensä 
Yksityisektorien kehitys 
ja yritystuki 
Opetustoimi, terveys, koulutus 
ja tutkimus 
Humanitäärinen ja elintarvikeapu 
Maatalouden uudelleenjärjestely 
Ympäristö ja ydinturva 
Jjifrastruktuuri (energia, kuljetus, 
kaukoviestintä) 
Sosiaalinen kehitys ja työllisyys 
Julkisten laitosten ja 
hallinnon uudistus 
Muut 0 
1 
0 
0 
20 
0 
0 
0 
14 0 
1 
0 
0 
20 
0 
0 
0 
14 
Yhteensä 35 35 
Huom. Apu DDR:lle lakkasi Saksan yhdistymisen jälkean 
36 
Entinen Jugoslavia 
Myönnetty toimialakohtainen rahoitus kunakin vuonna 1990 1991 1992 1993 1994 Yhteensä 
Yksityisektorien kehitys 
ja yritystuki 
Opetustoimi, terveys, koulutus 
ja tutkimus 
Humanitäärinen ja elintarvikeapu 
Maatalouden uudelleenjärjestely 
Ympäristö ja ydinturva 
Infrastruktuuri (energia, kuljetus, 
kaukoviestintä) 
Sosiaalinen kehitys ja työllisyys 
Julkisten laitosten ja 
hallinnon uudistus 
Muut 0 
0 
30,2 
0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
6 
7,1 
0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
0 
47,8 
0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
0 
25 
0 
0 
0 
o 
o 
o o 
o 
23 
0 
o 
o 
o 
2 
0 o 
6 
133,1 
0 
0 
0 
0 
2 
0 
Yhteensä 30,2 13,1 47,8 25 25 141,1 
Monenkeskiset ohjelmat 
Myönnetty toimialakohtamen rahoitus kunakin vuonna 1990 1991 1992 1993 1994 Yhteensä 
Yksityisektorien kehitys 
ja yritystuki 
Opetustoimi, terveys, koulutus 
ja tutkimus 
Humanitäärinen ja elintarvikeapu 
Maatalouden uudelleenjärjestely 
Ympäristö ja ydinturva 
Infrastruktuuri (energia, kuljetus, 
kaukoviestintä) 
Sosiaalinen kehitys ja työllisyys 
Julkisten laitosten ja 
hallinnon uudistus 
Muut 0 
21,5 
51 
0 
0 
0 
0 
0 
13,4 20 
28,5 
0 
0 
23,5 
0 
0 
11 
15,8 3 
24 
0 
0 
46 
35 
0 
1,5 
50,3 27,5 
30,6 
0 
0 
20 
24 
0 
10 
70,6 21 
26 
0 
0 
36 
33 
0 
28 
51,5 71,5 
130,6 
51 
0 
125,5 
92 
0 
50,5 
201,6 
Yhteensä 85,9 98,8 159,8 182,7 195,5 722,7 
37 
Phare-rahoitus toimialakohtaisesti 
Vuonna 1994 oli joitakin merkittäviä siirtymiä Phare-
rahoituksen kohdentamisessa eri toimialoille. Siirtymät 
kuvastavat sitä, että Phare pyrkii heijastamaan 
osallistujamaiden muuttuvia tarpeita. 
Erityisesti merkittävää kasvua oli infrastruktuurille 
kohdennetussa rahoituksessa (liikenne, energia ja 
tietoliikenne). Tälle sektorille kohdennetut varat kasvoivat 
114,9 miljoonasta ecusta vuonna 1993 aina 326,4 
miljoonaan ecuun vuonna 1994 - kasvua oli 184 
prosenttia. Tämä kertoo siitä, että osallistujamaiden 
infrastruktuurin parantaminen, erityisesti fyysisten 
yhteyksien parantaminen näiden maiden ja Euroopan 
unionin välillä, on tulossa tärkeäksi yhdentymiseen ja 
lopulta Euroopan unionin jäsenyyteen liittyväksi 
tavoitteeksi. 
Ympäristölle kohdennetut varat kasvoivat myös 
merkittävästi. Pharen budjetti tällä sektorilla kasvoi 34,1 
miljoonasta ecusta vuonna 1993 vuoden 1994 77,5 
miljoonaan ecuun. Tämä kasvu on kulkenut käsi kädessä 
Pharen painopisteen siirtyessä kiireellisten toimintojen 
rahoituksesta sekä perusmenettelytapojen ja 
institutionaalisen perustan aikaansaamisesta pitemmän 
tähtäyksen strategiseen lähestymistapaan. Erityisesti tähän 
kuuluu yleisen tietoisuuden kohottaminen ja ei-
valtiollisten ympäristöorganisaatioiden voimistaminen 
sekä huolehtiminen pääomainvestoinnista, mikä on 
olennaista arvioidun 300 miljardin ecun saamiseksi, mikä 
tarvitaan seuraavan 15 vuoden aikana, jotta nostettaisiin 
merkittävästi Keski- ja Itä-Euroopan ympäristön laatua. 
Sosiaalisen kehityksen ja työllisyyden rahoitus kasvoi 
myös 15 miljoonasta ecusta 28,5 miljoonaan ecuun. Tämä 
johtuu siitä, että teollisuuden rakennemuutoksen 
aiheuttaman lisääntyvän työttömyyden hallintaan 
saamisella ja uuden sosiaaliturvajärjestelmän 
aikaansaamisella on kasvava prioriteetti Pharen 
osallistujamaissa. Yksityissektorin kehittämiselle ja yritystuelle omistettu 
rahoitus laski 105,1 miljoonalla eculla 149,4 miljoonaan 
ecuun. Tämä johtuu siitä, että paljon alkuperäisestä 
yksityistämis- ja rakennemuutostyöstä on saatu 
suoritetuksi, erityisesti luomalla välttämättömät laki- ja 
asetuspuitteet - alue missä Pharen tietotaito näyttelee 
merkittävää roolia. 
Pharen rahoitus maataloussektorille on laskenut suuresti 
sen seurauksena, että nyt korostetaan paljon vähemmän 
maataloustuotteiden jakeluohjelmia, jotka olivat useille 
maille suunnatun Phare-tuen piirre varhaisissa 
siirtymävaiheissa. Phare-tuki tällä sektorilla keskittyy nyt 
enemmän sektorin suorituskyvyn parantamiselle 
välttämättömän tietotaidon hankkimiseen sekä sellaisen 
politiikan kehittämiseen joka on yhdenmukainen 
Euroopan unionin lakien ja asetusten kanssa. 
Samoin rahoitus humanitaariselle tuelle on laskenut, sillä 
tämäntyyppistä hätäapua tarvitaan tavallisesti vain 
auttamaan maita selviämään alkujärkytyksestä, joka liittyy 
markkinatalouteen siirtymisen varhaisvaiheisiin. 
Seuraavat tiedot tässä jaksossa sisältävät yksityiskohtaisen 
erittelyn siitä, kuinka Pharen eri toimialoille 
kohdennettuja varoja on sidottu maakohtaisesti. 
Jokaisesta toimialasta on annettu seuraavat tiedot: 
• yleiskuva budjettisitoumusten kokonaismäärästä 
vuositasolla ohjelman käynnistämisestä alkaen 
. yleiskuva siitä, kuinka budjettisitoumusten 
kokonaismäärä on kohdennettu maakohtaisesti 
vuodesta 1990 vuoteen 1994. 
Julkishallinnon ja toimielinten uudistukselle kohdistettiin 
varoja lisää 25 prosenttia. Tämä kasvu heijastaa sitä, että 
osallistujamaiden hallituksilla on yhä vastassaan monia 
haasteita markkinasuuntaisen järjestelmän tarpeita 
vastaavien hallintopalvelujen tarjoamisessa sekä keskus-
että paikallistasolla. Erityisesti ne maat, jotka panevat 
suurempaa painoa yhdentymiselle Euroopan unionin 
kanssa, tarvitsevat tukea tällä alueella saadakseen 
aikaiseksi laki- ja asetusmuutoksia, jotka ovat 
välttämättömiä Euroopan unionin "acquis 
communautaire":n omaksumiseksi. 
38 
Yksityissektorin kehittäminen ja yritystuki 
Maakohtaiset budjettisitoumukset vuosittain 1990 1991 1992 1993 1994 Yhteensä 
Puola 40 72 79,2 27 31 249,2 
Unkari 31 59,5 11 31 16,5 149 
Romania 0 0 45 70 23,4 138,4 
Bulgaria 0 30 22,5 11 3 66,5 
T§ekin tasavalta 0 0 0 27 0 27 
Slovakia 0 0 0 19 5 24 
Tsekkoslovakia 0 39 31 0 0 70 
Albania 0 0 35 42 0 77 
Liettua 0 0 9,5 0 14,5 24 
Ent. Jugoslavia 0 0 0 0 0 0 
Saksan demokraattinen tasavalta 0 0 0 0 0 0 
Latvia 0 0 0 0 14,5 14,5 
Viro 0 0 0 0 8 8 
Slovenia 0 0 0 0 12,5 12,5 
Monivaltio-ohjelmat 0 20 3 27,5 21 71,5 
Yhteensä 71 220,5 236,2 254,5 149,4 931,6 
Koulutus, terveys ja tutkimus 
Maakohtaiset budjettisitoumukset vuosittain 1990 1991 1992 1993 1994 Yhteensä 
Puola 2,8 34,5 42 45 39 163,3 
Unkari 7,5 22 16 36 24 105,5 
Romania 0 35 13 18 37 103 
Bulgaria 0 5 23 28 12 68 
Tsekin tasavalta 0 0 0 8 5,5 13,5 
Slovakia 0 0 0 5 9 14 
Tsekkoslovakia 4 9 25 0 0 38 
Albania 0 0 1,2 8,5 9,4 19,1 
Liettua 0 0 1,5 2,5 6 10 
Ent. Jugoslavia 0 6 0 0 0 6 
Saksan demokraattinen tasavalta 10 0 0 0 1 
Latvia 0 0 1,5 2 5 8,5 
Viro 0 0 1 1,5 4,5 7 
Slovenia 0 0 2,3 3,5 5,5 11,3 
Monivaltio-ohjelmat 21,5 28,5 24 30,6 26 130,6 
Yhteensä 36,8 140 150,5 188,6 182,9 698,8 
39 
Infrastruktuuri 
Maakohtaiset budjettisitoumukset vuosittain 1990 1991 1992 1993 1994 Yhteensä 
Puola 6 10 26,4 63 93,8 199,2 
Unkari 1,3 7 0 0 29 37,3 
Romania 0 9 0 0 25 34 
Bulgaria 0 13 13 13,9 62,6 102,5 
TSekin tasavalta 0 0 0 9 25 34 
Slovakia 0 0 0 5 6,5 11,5 
Tsekkoslovakia 0 11 10 0 0 21 
Albania 0 o 4,4 0 23 27,4 
Liettua 0 0 0 0 16,5 16,5 
Ent. Jugoslavia 0 0 0 0 0 0 
Saksan demokraattinen tasavalta 0 0 0 0 0 0 
Latvia 0 0 0 0 0 0 
Viro 0 0 0 0 6 6 
Slovenia 0 0 0 0 6 6 
Monivaltio-ohjelmat 0 0 35 24 33 92 
Yhteensä 7,3 50 88,9 114,9 326,4 587,5 
Ympäristö ja ydinturvallisuus 
Maakohtaiset budjettisitoumukset vuosittain 1990 1991 1992 1993 1994 Yhteensä 
Puola 22 35 18 0 12 87 
Unkari 27 10 10 0 15,5 62,5 
Romania 0 0 5 0 0 5 
Bulgaria 3,5 26,5 8,3 10,8 5 54,1 
Tsekin tasavalta 0 0 0 0 0 0 
Slovakia 0 0 0 0 0 0 
Tsekkoslovakia 30 5 0 0 0 35 
Albania 0 0 0 3,3 0 3,3 
Liettua 0 0 0 0 11 
Ent. Jugoslavia 0 0 0 0 0 0 
Saksan demokraattinen tasavalta 20 0 0 0 0 20 
Latvia 0 0 0 0 5,5 5,5 
Viro 0 0 0 0 2,5 2,5 
Slovenia 0 0 0 0 0 0 
Monivaltio-ohjelmat 0 23,5 46 20 36 125,5 
Yhteensä 102,5 100 87,3 34,1 77,5 401,4 
40 
Maatalouden rakennemuutos 
Maakohtaiset budjettisitoumukset vuosittain 1990 1991 1992 1993 1994 Yhteensä 
Puola 100 17 18 30 2,5 167,5 
Unkari 20 13 5 30,5 0 68,5 
Romania 0 34 32 5 0 71 
Bulgaria 16 25 10 0 0 51 
TSekin tasavalta 0 0 0 0 4,5 4,5 
Slovakia 0 0 0 3 5 8 
Tsekkoslovakia 0 0 0 0 0 0 
Albania 0 0 15 10 5 30 
Liettua 0 0 0 0 0 0 
Ent. Jugoslavia 0 0 0 0 0 0 
Saksan demokraattinen tasavalta 0 0 0 0 0 0 
Latvia 0 0 0 0 0 0 
Viro 0 0 0 0 0 0 
Slovenia 0 0 0 0 0 0 
Monivaltio-ohjelmat 0 0 0 0 0 0 
Yhteensä 136 89 80 78,5 17 400,5 
Humanitaarinen apu ja ruoka-apu 
Maakohtaiset budjettisitoumukset vuosittain 1990 1991 1992 1993 1994 Yhteensä 
Puola 0 0 0 0 0 0 
Unkari 0 0 0 0 0 0 
Romania 15,5 34,3 22 9,9 0 81,7 
Bulgaria 5 20 0 0 0 25 
TSekin tasavalta 0 0 0 0 0 0 
Slovakia 0 0 0 0 0 0 
Tsekkoslovakia 0 0 0 0 0 0 
Albania 0 10 50 10 7 77 
Liettua 0 0 0 0 0 0 
Ent. Jugoslavia 30,2 7,1 47,8 25 23 133,1 
Saksan demokraattinen tasavalta 0 0 0 0 0 0 
Latvia 0 0 0 0 0 0 
Viro 0 0 0 0 0 0 
Slovenia 0 0 0 0 0 0 
Monivaltio-ohjelmat 51 0 0 0 0 51 
Humanitäärinen apu 0 0 0 0 0 0 
Yhteensä 101,7 71,4 119,8 44,9 30 367,8 
41 
Toimielinten ja julkishallinnon uudistaminen 
Maakohtaiset budjettisitoumukset vuosittain 1990 1991 1992 1993 1994 Yhteensä 
Puola 10 7,5 9,1 27 21,5 75,1 
Unkari 0 8 14,5 1,5 0 24 
Romania 0 0 0 10 9,6 19,6 
Bulgaria 0 0 0 16 1,2 17,2 
TSekin tasavalta 0 0 0 0 11 11 
Slovakia 0 0 0 0 4 4 
Tsekkoslovakia 0 0 0 0 0 0 
Albania 0 0 0 1,2 4,6 5,8 
Liettua 0 0 0 0 0 0 
Ent. Jugoslavia 0 0 0 0 2 2 
Saksan demokraattinen tasavalta 0 0 0 0 0 0 
Latvia 0 0 0 0 0 0 
Viro 0 0 0 0 0 0 
Slovenia 0 0 0 0 0 0 
Monivaltio-ohjelmat 0 11 1,5 10 28 50,5 
Yhteensä 10 26,5 25,2 65,7 81,9 209,3 
Sosiaalinen kehittäminen ja työllisyys 
Maakohtaiset budjettisitoumukset vuosittain 1990 1991 1992 1993 1994 Yhteensä 
Puola 0 18 7,2 0 9 34,2 
Unkari 3 0 26 0 0 29 
Romania 0 0 15 0 0 15 
Bulgaria 0 2,5 0 4 0 6,5 
Tsekin tasavalta 0 0 0 8 14 22 
Slovakia 0 0 0 3 5,5 8,5 
Tsekkoslovakia 0 15 0 0 0 15 
Albania 0 0 0 0 0 0 
Liettua 0 0 0 0 0 0 
Ent. Jugoslavia 0 0 0 0 0 0 
Saksan demokraattinen tasavalta 0 0 0 0 0 0 
Latvia 0 0 0 0 0 0 
Viro 0 0 0 0 0 0 
Slovenia 0 0 0 0 0 0 
Monivaltio-ohjelmat 0 0 0 0 0 0 
Yhteensä 3 35,5 48,2 15 28,5 130,2 
42 
Muut toimialat 
Maakohtaiset budjettisitoumukset vuosittain 1990 1991 1992 1993 1994 Yhteensä 
Puola 0 3 0 33 0 36 
Unkari 0 0 15 0 0 15 
Romania 0 26 16 27 5 74 
?aria 0 0 0 1,5 1,2 2,7 
TSekin tasavalta 0 0 0 8 0 8 
Slovakia 0 0 0 5 5 10 
Tsekkoslovakia 0 20 34 0 0 54 
Albania 0 0 4,4 0 0 4,4 
Liettua 0 0 9 22,5 1 32,5 
Ent. Jugoslavia 0 0 0 0 0 0 
Saksan demokraattinen tasavalta 14 0 0 0 0 14 
Latvia 0 0 13,5 16 4,5 34 
Viro 0 0 9 10,5 1,5 21 
Slovenia 0 0 6,7 7,5 0 14,2 
Monivaltio-ohjelmat 13,4 15,8 50,3 70,5 51,5 201,5 
Yhteensä 27,4 64,8 157,9 201,5 69,7 521,3 
43 
Pharen taloudelliset aikaansaannokset 
Phare-ohjelman taloudellisia aikaansaannoksia voidaan 
mitata seuraavilla tunnusluvuilla: 
• sitoumusten määrä verrattuna vuosibudjettiin 
. sopimusten rahallinen arvo 
. maksusuoritusten määrä vuoden alussa vahvistettuun 
maksusuoritusten budjettiin verrattuna 
. maksettu rahamäärä 
• sopimusten ja maksusuoritusten kumulatiivinen määrä 
prosentteina kumulatiivisista sitoumuksista. 
Pharen budjettisitoumukset 
Ohjelman alkamisesta lähtien Pharen todellisten 
budjettisitoumusten määrä on aina ollut lähellä 100 
prosentin maksimiarvoa ja se nousi 99,9 prosenttiin 
vuoden 1994 budjetista. Kuva 1 - Rahalliset sitoumukset, sopimukset ja 
maksut 1990-1994 (4 248,5 miljoonaa ecua) 
(milj. ecua) 
1990 1991 1992 1993 1994 
sitoumukset • sopimukset maksusuoritukset 
Sopimusten rahallinen arvo 
Pharen sopimusten määrä on huomattavasti kasvanut 
sitten ohjelman alun. Vuonna 1990 sopimuksia tehtiin 
vain 155 miljoonasta ecusta. Tämä kasvoi 297 miljoonaan 
ecuun vuonna 1991, 542 miljoonaan ecuun vuonna 1992, 
572 miljoonaan ecuun vuonna 1993 ja saavutti 660 
miljoonan ecun tason vuonna 1994 (katso kuva 1). 
Kuva 2 antaa kumulatiiviset luvut rahoitussopimuksista 
kunkin budjettivuoden lopussa. Kuva osoittaa, että 
sopimusten määrä kasvoi suuresti vuonna 1994, jolloin se 
oli neljätoistakertainen vuoden 1990 sopimusten määrään 
verrattuna. Kuva 2 - Rahalliset sitoumukset, sopimukset ja 
maksut kumulatiivisesti 1990-1994 (milj. ecua) 
1990 1991 1992 1993 1994 
sitoumukset • sopimukset maksusuoritukset 
44 
Budjettivuosi, johon kunakin kalenterivuonna alle­
kirjoitetut sopimukset viittaavat, voidaan nähdä kuvasta 3. 
Maksusuoritusten määrä verrattuna budjettiin 
Phare-ohjelma vahvistaa kunkin vuoden alussa 
budjettivarat vuoden kuluessa suoritettaville maksatuk­
sille. Vuonna 1994 yli 99 prosenttia budjetoidusta 
summasta maksettiin tosiasiallisesti. Kuva 3 - Sopimukset kalenterivuosittain 
(milj. ecua) 
1.012,6 1.003,6 
963,3 
184,3 
Budjetti 1990 Budjetti 1991 Budjetti 1992 Budjetti 1993 Budjetti 1994 
92,4% 76,9% 59,4% 38,6% 19,1% 
Sopimusten %-osuus 31.12.94 mennessä 
solmitut sopimukset 1990 
solmitut sopimukset 1991 
• solmitut sopimukset 1992 
• solmitut sopimukset 1993 
• solmitut sopimukset 1994 
D ei vielä sovitta 
Rahoitusmenettely 
Ohjelmajakson jokainen vaihe, operatiivisista 
ohjelmista alkaen, etenee rinnakkain varojen 
luovuttamisen kanssa. 
Sitoumus - Operatiivisten ohjelmien suunnittelu ja 
mihin liittyvät rahoitusesitykset vastaavat sitä, mitä 
sanotaan budjettisitoumukseksi. Kun rahoitusesitys on 
hyväksytty Pharen hallintokomiteassa ja päätetty 
komissiossa, asiaan kuuluvia ehdotukseen liittyviä 
varoja sanotaan sidotuiksi. Pharen täytyy sitoa koko 
vuosibudjettinsa sinä vuonna, jota budjetti koskee tai 
muuten sitomaton raha palautetaan Euroopan yhteisön 
kassaan. Maksusuoritus - Maksusuoritus on viimeinen vaihe 
rahoitusprosessissa. Maksusuorituksia tapahtuu koko 
hankkeen ajan, mikä voi kestää aina kahteen tai 
kolmeen vuoteen saakka. 
Sopimusten tekeminen on tärkein toimenpide ohjelman 
toteuttamisessa. Tämä johtuu siitä, että juuri se 
vapauttaa Pharen varat ja merkitsee todellisen 
toteuttamisen alkua kentällä. 
Sopimusten tekeminen - Tarjousmenettely edeltää 
seuraavaa askelta, joka on sopimuksen tekeminen. Niin 
pian kuin tarjous on menestyksellisesti saatu 
päätökseen ja sopimus allekirjoitettu, sanotaan, että 
rahoitussopimus on tehty. 
45 
Maksettu rahamäärä 
Maksusuoritusten määrä seuraa luonnollisesti 
aikaisemmin mainittua sopimusten määrän kasvua, mutta 
tietyllä viiveellä, koska maksatukset jakautuvat yli koko 
sopimusjakson. Maksusuoritukset voivat jonakin vuonna 
ylittää vastaavien sopimusten määrän. Tämä johtuu 
ennakkomaksuista, joita komissio suorittaa 
osallistujamaiden ohjelmahallintoyksiköille, jotta ne 
voivat vastata sopimus- ja maksusuoritus velvoitteistaan. 
Maksusuoritusten määrä on kuitenkin huomattavasti 
parantunut vuonna 1994, jolloin 721 miljoona ecua 
maksettiin (katso kuva 1). Tämä merkitsi 38 prosentin 
kasvua edellisestä vuodesta, ja summa on nelinkertainen 
vuoteen 1990 verrattuna. 
Budjettivuodet, joihin kunkin vuoden maksusuoritukset 
liittyvät, voidaan nähdä kuvasta 4. Kuva 4 - Maksusuoritukset budjettivuosittain 
(milj. ecua) 
1.012,6 1.003,6 
963,3 
Budjetti 1990 Budjetti 1991 Budjetti 1992 Budjetti 1993 Budjetti 1994 
95,9% 81,4% 62,1% 32,4% 7,7% 
Maksujen %-osuus 31.12.94 mennessä 
maksatukset 1990 maksatukset 1991 
• maksatukset 1992 • maksatukset 1993 
• maksatukset 1994 • ei vielä maksettu 
Sopimusten ja maksusuoritusten kumulatiivinen 
määrä prosentteina kumulatiivisista sitoumuksista 
Molemmat suhdeluvut ovat merkittävästi parantuneet 
Phare-ohjelman elinjakson aikana (katso kuva 5). Vuonna 
1990 vain 31 prosentista budjettisitoumuksia oli 
sopimukset ja 35 prosentista oli maksusuoritukset. 
Vuoden 1994 loppuun mennessä luvut olivat nousseet 
52 prosenttiin ja vastaavasti 50 prosenttiin budjettisitoum-
uksista Kuva 5 - Sopimukset ja maksusuoritukset 
kumulatiivisesti 1990-1994 
1990 1991 1992 1993 1994 
Sopimusten osuudet 
prosentteina sitoumuksista 31% 36% 44% 48% 52% 
kumulatiivisesti 
Maksusuoritusten osuudet 
prosentteina sopimuksista 35% 36% 39% 43% 50% 
kumulatiivisesti 
46 
Tärkeimmät vuonna 1994 käynnistetyt 
hankkeet1 
Maatalous 
Maatalous- ja maanrekisteröintiohjelma 
Tshekin tasavalta 4,5 miljoonaa ecua 
Maatalous- ja maanrekisteröintiohjelma 
Slovakia 
Luototus-, maamarkkinoiden 
laajentamis- ja agroprosessin 
rakennemuutosohjelma 
Albania 5 miljoonaa ecua 
5 miljoonaa ecua 
Vuoden 1993 ohjelman varojen 
uudelleenkohdentaminen maatalous-
ja maaseutusektoreille 
Puola 
Koulutus ja terveys 
Alueellinen yhteistyö etäopetuksessa 
Kaikki 3 miljoonaa ecua 
Alueellinen teollisuuskiinteistöohjelma 
Kaikki 
Tutkimuksen ja kehityksen 
verkostot 
Kaikki 
Ammatillisen kasvatuksen ja 
koulutuksen uudistamisohjelma 
Slovakia 
Ammatillisen kasvatuksen ja 
koulutuksen uudistamisohjelma 
Romania 
Terveyssektorin 
rakennemuutosohjelma 
Albania 
Kansallinen koulutusrahasto-
ohjelma 
Tshekin tasavalta 
Ammatillinen kasvatuksen ja 
koulutuksen uudistamisohjelma 
Viro 
Ohjelma kasvatuksen ja taloustiedon 
yhteyksien voimistamiseksi 
Unkari 0,8 miljoonaa ecua 
4 miljoonaa ecua 
25 miljoonaa ecua 
5 miljoonaa ecua 
2 miljoonaa ecua 
3 miljoonaa ecua 
8 miljoonaa ecua 
1 Seuraava luettelo nimeää kaikki tärkeimmät vuonna 1994 
käynnistetyt hankkeet jokaisella toimialalla sekä kyseisen maan ja 
vastaavan budjetin. Alle 500 000 ecun sopimuksia ei ole mainittu 
luettelossa. Ammatillisen kasvatuksen ja 
koulutuksen uudistamisohjelma 
Latvia 
Ammatillisen kasvatuksen ja 
koulutuksen uudistamisohjelma 
Liettua 3 miljoonaa ecua 
4 miljoonaa ecua 
Työmarkkinoiden kehittämisohjelma 
Slovakia 3,5 miljoonaa ecua 
Ammatillisen kasvatuksen ja 
koulutuksen uudistamisohjelma 
Slovenia 
2,5 miljoonaa ecua Ympäristö 
Ympäristönsuojeluohjelma 
Liettua 
Saasteiden valvonnan ja 
ympäristölainsäädännön ohjelma 
Viro 
Maaseudun vesien 
kehittämisohjelma 
Latvia 
Metsiensuojeluohjelma 
Puola 3 miljoonaa ecua 
1 miljoonaa ecua 
2,5 miljoonaa ecua 
2,5 miljoonaa ecua 
12 miljoonaa ecua 
4 miljoonaa ecua Energia 
Euroopan energiapolitiikan ja -strategioiden 
yhdenmukaistaminen, energiaverkkojen 
yhteenkytkeminen 
Kaikki 13 miljoonaa ecua 
Rikkidioksidipäästöjen 
vähentäminen 
Bulgaria 15 miljoonaa ecua 
Energia- ja ympäristöohjelma 
Unkari 15,5 miljoonaa ecua 
Energiaohjelma (tehokkuuspolitiikka) 
Slovakia 4 miljoonaa ecua 
Energiasektorin ohjelma 
Viro 
Energiasektorin ohjelma 
Liettua 
Energia- ja ympäristöohjelma 
Slovenia 3 miljoonaa ecua 
6,9 miljoonaa ecua 
2 miljoonaa ecua 
47 
Infrastruktuuri 
Liikenneinfrastruktuurin ohjelma 
Romania 
Liikenneinfrastruktuurin 
kehittämisohjelma 
Bulgaria 
Liikenneinfrastruktuurin 
kehittämisohjelma 
Liettua 
Infrastruktuuriohjelma 
(liikenne, energia, ympäristö) 
Slovakia 
Liikenneohjelma 
Albania 
Yleinen infrastruktuuriohjelma 
Bulgaria 
Liikenneinfrastruktuurin 
kehittämisohjelma 
Unkari 
Liikenne-, viestintä- ja 
vesienhoito-ohjelma 
Unkari 
Liikenneinfrastruktuurin 
kehittämisohjelma 
Puola 
Rajanylityksen 
uudenaikaistamisohjelma 
Unkari 
Raja-alueyhteistyöohjelma 
Kreikan ja Italian kanssa 
Albania 
Raja-alueyhteistyöohjelma 
Kreikan kanssa 
Bulgaria 
Raja-alueyhteistyöohjelma 
Saksan kanssa 
Tshekin tasavalta 
Raja-alueyhteistyöohjelma 
Saksan kanssa 
Puola 
Raja-alueyhteistyöohjelma 
Italian kanssa 
Slovenia 
Raja-alueyhteistyöohjelma 
Tanskan kanssa 
Viro 25 miljoonaa ecua 
12 miljoonaa ecua 
4,6 miljoonaa ecua 
6,5 miljoonaa ecua 
3 miljoonaa ecua 
10,6 miljoonaa ecua 
18 miljoonaa ecua 
3 miljoonaa ecua 
35 miljoonaa ecua 
8 miljoonaa ecua 
20 miljoonaa ecua 
25 miljoonaa ecua 
25 miljoonaa ecua 
55 miljoonaa ecua 
4 miljoonaa ecua 
3 miljoonaa ecua Raja-alueyhteistyöohjelma 
Tanskan kanssa 
Latvia 
Raja-alueyhteistyöohjelma 
Tanskan kanssa 
Liettua 
Raja-alueyhteistyöohjelma 
Tanskan kanssa 
Puola 
Raja-alueyhteistyöohjelma 
ympäristöasioista 
Kaikki 3 miljoonaa ecua 
5 miljoonaa ecua 
3,8 miljoonaa ecua 
3 miljoonaa ecua 
Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten 
rakennemuutos 
Talouden kehittämisohjelma 
(yksityistäminen ja yritysten 
rakennemuutos, pankkitoiminta, 
yleinen rahoitus ja tilintarkastus) 
Viro 8 miljoonaa ecua 
Yksityissektorin kehittämisohjelma 
Unkari 16,5 miljoonaa ecua 
Yksityissektorin kehittämisohjelma 
Latvia 10,5 miljoonaa ecua 
Talouden kehittämisohjelma 
Liettua 
Yksityissektorin kehittämisohjelma 
Slovakia 
Pk-yritysten kehittämisohjelma 
Kaikki 
Taloussektorin kehittämisohjelma 
Puola 
Joukkoyksityistämisohjelma 
Bulgaria 
Yritysten rakennemuutos-, 
yksityistämis- ja energiaohjelma 
Puola 
Pk-yritysten ja alueellisen 
kehittämisen ohjelma 
Romania 12,5 miljoonaa ecua 
5 miljoonaa ecua 
10 miljoonaa ecua 
20 miljoonaa ecua 
3 miljoonaa ecua 
11 miljoonaa ecua 
18,4 miljoonaa ecua 
Julkisten toimielinten ja hallinnon 
uudistaminen 
Alueellinen kuluttajansuojelu 
Kaikki 2 miljoonaa ecua 
48 
Alueellinen tekijänoikeussuojaohjelma 
Kaikki 2 miljoonaa ecua 
Kansalaisyhteiskunnan 
kehittämisohjelma 
Tshekin tasavalta 2 miljoonaa ecua 
Tilastollisen tietojärjestelmän uudenaikaistamisohjelma 
Romania 4,6 miljoonaa ecua 
Tullin muutosohjelma 
Latvia 2,5 miljoonaa ecua 
Latvian valtiontilastokomitean 
nykyaikaistaminen 
Latvia 1,5 miljoonaa ecua 
Liettuan tilasto-osaston 
nykyaikaistaminen 
Liettua 
Tullin muutosohjelma 
Liettua 1 miljoonaa ecua 
1 miljoonaa ecua 
Julkishallinnon uudistamisohjelma 
Romania 5 miljoonaa ecua 
Kansalaisyhteiskunnan 
kehittämisohjelma 
Bulgaria 
Työsuojeluohjelma 
Puola 
Hajautettujen toimintojen 
tukemisohjelma 
Puola 1,2 miljoonaa ecua 
5 miljoonaa ecua 
10 miljoonaa ecua 
Matkailun kehittämisohjelma 
Romania 5 miljoonaa ecua 
Kansalaisyhteiskunnan 
kehittämisohjelma 
Romania 5 miljoonaa ecua 
Julkishallinnon tukemisohjelma 
Slovakia 4 miljoonaa ecua 
Sosiaalinen kehittäminen 
Sosiaaliturvan uudistamisohjelma 
Tshekin tasavalta 
Sosiaalivakuutuksen 
uudistamisohjelma 
Slovakia 6 miljoonaa ecua 
2 miljoonaa ecua 
Työmarkkinoiden kehittämisohjelma 
Tshekin tasavalta 6 miljoonaa ecua Monenkeskiset ohjelmat 
LIEN (hallitusten ulkopuolisten järjestöjen yhteistyö 
Euroopassa) 
Budjetti 5 miljoonaa ecua 
Tietoliikenne ja postipalvelut 
Budjetti 1 miljoonaa ecua 
Liikenneohjelma 
Budjetti 30 miljoonaa ecua 
Täydentävä ohjelma monenkeskiselle 
tilastolliselle yhteistyölle 
Budjetti 17 miljoonaa ecua 
Kilpailuvapauden ohjelma 
Budjetti 2 miljoonaa ecua 
Ohjelma eläintautien diagnosoinnin 
parantamiseksi ja kontrolloimiseksi 
Budjetti 6 miljoonaa ecua 
Ohjelma Euroopan yhteisön komission 
tukemiseksi TEMPUS-ohjelman 
toteutuksessa ja ammattikoulutus sektorin 
henkilöstön kehittämisessä 
Budjetti 2,6 miljoonaa ecua 
Muut 
Yleiset tekniset tukipalvelut (GTAF) 
Slovenia 12,5 miljoonaa ecua 
Yleiset tekniset tukipalvelut (GTAF) 
Albania 4,6 miljoonaa ecua 
Yleiset tekniset tukipalvelut (GTAF) 
Viro 1,5 miljoonaa ecua 
Yleinen tekninen tuki ja tietotaito 
Tshekin tasavalta 9 miljoonaa ecua 
Yleiset tekniset tukipalvelut (GTAF) 
Viro 1,5 miljoonaa ecua 
Yleiset tekniset tukipalvelut (GTAF) 
Liettua 1 miljoonaa ecua 
Yleinen tekninen tietotaito ja tuki 
Slovakia 5 miljoonaa ecua 
Eurooppa-sopimuksen tiedotusohjelma 
Bulgaria 1,2 miljoonaa ecua 
Joustavan teknisen tukipalvelun 
ohjelma (Fiesta III) 
Puola 22 miljoonaa ecua 
49 
Vuonna 1994 käynnissä olleet 
monenkeskiset ohjelmat 
Monenkeskiset ohjelmat vuonna 1994 tukivat seuraavia 
avaintoimialoja: 
Infrastruktuuri 
Ympäristö ja ydinturvallisuus 
Koulutus, terveys ja tutkimus 
Julkisten toimielinten ja hallinnon uudistus 
Yksityissektorin kehittäminen ja yritystuki. 
Infrastruktuuri 
Liikenne - käynnistettiin 
vuonna 1992 
Budjetti 75 miljoonaa ecua 
Tavoitteet: 
• Liikenteen infrastruktuurin rakennemuutos ja 
parantaminen 
• Meneillään olevan yhdentymisen edistäminen Länsi-ja 
Itä-Euroopassa 
• Erilaisten teknisen tuen ja koulutuksen toimintojen 
koordinoinnin tukeminen. 
Hankkeet: 
Infrastruktuuri/rajanylitys 
Ilmaliikennepalvelujen koulutus (ATS) 
Euroopan laajuiset moottoritiet ja rautatiet (EMP/PER) 
Sektoritutkimus 
Integroidun liikennetietojärjestelmän kehittäminen (ITS). 
Rajanylityksen pullonkaulojen poistaminen 
Investoinnin ennakkotoimenpiteet 
Aluetutkimus/seminaarit. 
Tietoliikenne - käynnistettiin 
vuonna 1992 
Budjetti 8 miljoonaa ecua 
Tavoitteet: 
• Käynnissä olevien hankkeiden täydentäminen. 
• Investointeihin liittyvien hankkeiden yksilöinti ja 
valmistelujen tekeminen. 
• Henkilöstön koulutus sääntelyn ja käytön alueella. 
Hankkeet: 
• Koulutusmoduulit 
Tietoliikennesektorin sääntely 
Tietoliikenneyrityksen johtaminen 
henkisen pääoman hallinta 
Tietoliikennetuotteiden ja -palvelujen 
markkinointi ja myynti 
Uuden teknologian esittely 
Tietoliikenteen tietokonejärjestelmien hallinta. Energia - käynnistettiin vuonna 1992 
(arvioitu päättyminen vuonna 1994) 
Budjetti 25 miljoonaa ecua 
Tavoitteet: 
• Itä-länsi-yhteistyön lisääminen 
. Parannukset energiapolitiikkaan, tarjonnan ja kysynnän 
ongelmiin, tehokkuus- ja säästötoimenpiteisiin, 
ympäristö- ja muihin turvallisuustoimenpiteisiin. 
Hankkeet: 
• Maakaasuyhteyksien tutkiminen 
• Puhtaan hiilen tutkiminen 
• Maakaasustrategioiden koordinointi Baltian 
maissa 
• Rinnakkaishanke- ja koulutustoiminnot 
. Energiapolitiikkojen yhdenmukaistaminen. 
Tulli - käynnistettiin vuonna 1994 
Budjetti 2 miljoonaa ecua 
Tavoitteet: 
• Uuden tullikoodin käyttöönotto Phare- maissa 
. Taistelun jatkaminen laitonta ydinjätteen kuljetusta 
vastaan. 
Hankkeet: 
. Tullilaboratorioiden ajanmukaistaminen 
. Tekninen tuki ja koulutus kansallisen tullin hallinnolle 
ja virkailijoille. 
Ympäristö ja ydinturvallisuus 
Ympäristö - käynnistettiin 
vuonna 1991 
Budjetti 46 miljoonaa ecua 
Tavoite: 
. Rohkaista pääomainvestointien aikaansaamista 
ympäristöalalla tarjoamalla hanke- ja toteutustukea 
hanke- valmistelukomiteoille (PPC), tukijoille, 
pankeille ja Pharen osallistujamaille. 
Hankkeet: 
Tonavan integroitu ympäristöohjelma 
Alueellinen "mustan kolmion" ympäristöohjelma 
Corine/kaukokartoitusohjelma 
Ilmansaastumisen ja terveyden tutkimusohjelma 
Raportti ympäristön tilasta 
Keski- ja Itä-Euroopan alueellinen ympäristökeskus 
Mustanmeren alueellinen ympäristöohjelma 
Itämeren alueellinen ohjelma. 
50 
Koulutus, terveys ja tutkimus 
ACE (Yhteistyötoiminta talouden alalla) -
käynnistettiin vuonna 1991 
Budjetti 22,5 miljoonaa ecua 
Tavoitteet: 
• Rohkaista henkistä asennemuutosta ja liberalisointia 
. Lisätä tieteeseen ja johtamiseen liittyvän tiedon vaihtoa 
ammattilaisten ja akateemisten tutkijoiden välillä. 
Hankkeet: 
• Apurahat 
• Konferenssit 
• Tutkimus. 
COSINE (Eurooppalainen yhteistyö avoimiin 
järjestelmiin perustuvassa kansainvälisessä 
verkottumisessa) - käynnistettiin 
vuonna 1991 
Budjetti 6,5 miljoonaa ecua 
Tavoite: 
. Tarjota Keski- ja Itä-Euroopan maiden (CEEC) 
tutkimus- ja kehittämisyhteisölle yleiseurooppalaiset 
verkkopalvelut. 
Etäoppiminen 
vuonna 1994 
Budjetti käynnistettiin 
3 miljoonaa ecua 
Tavoitteet: 
• Toimia etäopetuksen pilottiohjelmana 
. Auttaa koulutusjärjestelmää ratkaisemaan kohdatut 
ongelmat ja mukautumaan nopeasti muuttuvan 
talouden tarpeisiin. 
Hankkeet: 
• Yleiset toimenpiteet ja pilottikurssit henkilöstön 
kouluttamiseksi 
. Infrastruktuurin perusta 
. Alueellinen koordinointiyksikkö 
• Toteutus 
• Laitteiston hankinta. 
Taistelu huumeita vastaan -
käynnistettiin vuonna 1992 
Budjetti 12 miljoonaa ecua 
Tavoite: 
. Suorittaa toimenpiteitä ja tarjota tietotaitoa laittoman 
huumeiden levityksen valvomiseksi. Hankkeet: 
• Toimenpiteet operaatioiden suunnittelijoiden 
harhautuksia vastaan 
• Toimenpiteet rahanpesutapauksissa 
• Huumetietojärjestelmän kehittäminen 
. Tuki kysynnän vähentämisohjelmille 
• Monitieteisen koulutusohjelman kehittäminen 
huumeilmiöstä ja sen seurauksista 
• Laittoman tuotannon ja kaupan valvonta 
• Toimenpiteet psykotrooppisten aineiden ja vastaavien 
kemikaalien ja lääkkeiden tuotannon ja kaupan 
valvomiseksi. 
Julkishallinto 
SIGMA (Tuki hallinnon ja johtamisen kehittämiselle 
Keski- ja Itä-Euroopan maissa) - käynnistettiin 
vuonna 1992 
Budjetti 11 miljoonaa ecua 
Tavoitteet: 
. Tarjota lyhyen ja pitkän tähtäyksen tukea 
yhdenmukaisten uudistusstrategioiden kehittämiseksi 
. Auttaa osallistujamaiden viranomaisia selviytymään 
toimielinten uudistamisen aiheuttamista muutoksista ja 
etääntymään keskusjohtoisuudesta 
. Tukea tehokkaiden ja tavoitteellisten julkisten laitosten 
kehittämistä, jotka voivat kestää markkinataloudessa, 
tarjota perustandemokraattiselle moniarvoiselle hallin­
nolle ja toteuttaa julkista politiikkaa. 
Tuen alueet: 
• Politiikan teon hallinta (esimerkiksi organisaatiot ja 
menettelyt, joilla tuetaan ministerineuvostoa) 
• Budjetoinnin ja taloudenpidon hallinta (esimerkiksi 
budjetointi ja tilintarkastusjärjestelmät) 
• Julkisten palvelujen hallinta (esimerkiksi virkamieslaki, 
palkkausjärjestelmät) 
. Hallinnon valvonta (esimerkiksi valitusmekanismit ja 
uudistajien tukeminen) 
. Muutoksen hallinta (esimerkiksi kotimaisen 
konsultoin tikapasiteetin kehittäminen). 
Tilastot - käynnistettiin vuonna 1991 
Budjetti 22,5 miljoonaa ecua 
Tavoite: 
. Kehittää tilastollisia tietojärjestelmiä talousuudistuksen 
tukemiseksi ja seuraamiseksi. 
51 


ISSN 1024-4492. Kom (95) 366 lopullinen. ASIAKIRJAT • FI. Luettelonumero: CB-CO-95-392-FI-C 
ISBN 92-77-92092-0 • Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 
Euroopan komissio • Phare - tiedotustoimisto • Pääosasto "Ulkosuhteet: 
Euroopa ja uudet itsenäiset valtiot, yhteinen uiko - ja turvallisuuspolitiikka ja ulkoiset edustustot" (PO IA) 
Käyntiosoite Aarlenstraat 88 1/06 Rue d'Arton B-1040 Bryssel Puh. (+32-2) 295 25 85 / 296 60 65 / 2% 10 70 Finnish 
Postiosoite AN 88 1/06 Wetstraat 200 Rue de la Loi B-1049 Bryssel Fax (+32-2) 231 04 41 P/FI/08.95/01/Ö2/1 I/B