EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 18.11.2022 COM(2022) 710 final KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE julkisen sektorin yhteentoimivuuspolitiikan vahvistamisesta



















Julkisten palvelujen linkittäminen, julkisen politiikan tukeminen ja yleisen hyödyn tuottaminen







tavoitteena ”Yhteentoimiva Eurooppa” {SWD(2022) 710 final}



Sisällysluettelo 1. Tausta 2. Julkisen sektorin yhteentoimivan digitalisaation edistäminen 2.1 Mitä yhteentoimivuus on? 2.2 Yhteentoimivuuden parantamisen merkitys EU:lle 3. EU:n yhteentoimivuusyhteistyön vauhdittaminen 3.1 Yhteisen yhteentoimivuuden ohjausjärjestelmän luominen 3.2 Kaikkien hallintotasojen osallistaminen 3.3 Innovoinnin ja GovTech-yhteistyön edistäminen 3.4 Vaikutusten seuranta 4. EU:n toimintapolitiikoista lähtökohtaisesti yhteentoimivia ja digivalmiita 4.1 EU:n toimintapolitiikkojen suunnittelu digitaalisella aikakaudella 4.2 Yhteentoimivuusrahoituksen kohdentaminen 4.3 Yhteentoimivuuden sisällyttäminen EU:n data- ja innovaatiopolitiikkaan 4.4 Julkisen sektorin yhteentoimivuutta koskevan kansainvälisen yhteistyön kehittäminen



1.Tausta Yhteentoimivat digitaaliset julkiset palvelut ovat olennaisen tärkeitä Euroopan unionin sisämarkkinoiden digitalisaation onnistumisen kannalta. Teollisuus ja yhteiskunta voivat hyötyä paljon, kun varmistetaan, että Euroopan julkisen sektorin digitalisaatio on osallistavaa, oikeudenmukaista ja avointa, kestävää, arvolähtöistä ja yhteentoimivaa. Julkisen sektorin digitalisaatio luo tekijöitä, jota tukevat ja edistävät merkittävällä tavalla Euroopan teollisuuden ja yhteiskunnan digitalisaatiota. EU:n hallitukset ja paikallis- ja alueyhteisöt ovat tiedostaneet julkisen sektorin painoarvon ja potentiaalin arvolähtöiselle eurooppalaiselle digitalisaatiolle. Tämä on myös vahvistettu EU:n digitaalisessa kompassissa, jossa julkinen sektori on määritetty yhdeksi neljästä pääkohdasta, jotka viitoittavat EU:n digitaalista kehityspolkua. Digitaalisista julkishallinnoista on tullut myös kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien erityisiä painopisteitä, joihin on suunniteltu yhteensä 47 miljardin euron investointeja.

Vahvempi keskittyminen julkisen sektorin yhteentoimivuuteen tukee Euroopan elpymispyrkimyksiä ja häiriönsietokykyä ja yhdistää tehokkaasti toisiinsa julkishallinnot ja ‑politiikat, ihmiset ja yritykset niin, että palvelutarjonnasta ja tietovirroista tulee saumattomia. Tähän sisältyy EU:n toimintapolitiikkojen digitaalinen valmius, politiikan tehokkaan täytäntöönpanon varmistaminen digitaalisin keinoin ja yhteentoimivuus, jota toteutetaan politiikan suunnitteluvaiheesta lähtien poliittisten päättäjien ja tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoiden tiiviin yhteistyön avulla. Tähän sisältyy myös positiivisen kehityksen kehän luominen innovaatioyhteistyössä digitaalisten julkisten palvelujen suunnittelua ja toteuttamista varten. Tämä tiedonanto liittyy ehdotukseen Yhteentoimiva Eurooppa -säädökseksi, jolla pyritään luomaan yhteinen yhteentoimivuuden ohjausjärjestelmä ja helpottamaan EU:n yhteisten yhteentoimivuusratkaisujen ekosysteemin yhteistoiminnallista luomista. Ratkaisujen yhteinen kehittäminen sekä hyväksi todettujen välineiden jakaminen ja uudelleenkäyttö on nopea ja kustannustehokas lähestymistapa digitaalisten julkisten palvelujen suunnitteluun. Yhteentoimivuusyhteistyön vahvistaminen on olennaisen tärkeää, jotta voidaan hyödyntää julkisen sektorin koko muutospotentiaali, välttää sirpaloitumista ja parantaa yhteyksiä ja datan jakamista. Ehdotettu toimintapoliittinen kehys auttaa tällä tavoin turvaamaan Euroopan digitaalisen suvereniteetin ja vahvistaa digitaalista subsidiariteettia eli läheisyysperiaatteen toteutumista. Hallinnon yhteentoimivuuspolitiikan vahvistaminen EU:ssa edistää komission painopisteitä ja digitaalipolitiikan ohjelmaa, mikä edistää Euroopan julkisen sektorin digitaalista valmiutta. 2.Julkisen sektorin yhteentoimivan digitalisaation edistäminen 2.1Mitä yhteentoimivuus on? Julkisen sektorin yhteentoimivuuden avulla hallinnot voivat tehdä yhteistyötä ja saada julkiset palvelut toimimaan yli maiden, toimialojen ja organisaatioiden rajojen. Tämä hyödyttää ihmisiä ja yrityksiä, jotka ovat riippuvaisia näistä yhteen liitetyistä palveluista. Se hyödyttää myös itse kuntia ja hallintoja, jotka tukeutuvat päätöksissään eri julkisista tai yksityisistä lähteistä saatavaan luotettavaan dataan ja joiden on saavutettava toimintapoliittisia tavoitteita, jotka liittyvät usein toisiinsa rajojen yli ja toimialojen välillä. Yhteentoimivuudella on merkitystä organisaatioiden ja politiikanalojen sisällä ja niiden välillä, erityisesti aloilla, jotka liittyvät vahvasti julkiseen sektoriin. Tällaisia ovat esimerkiksi oikeus- ja sisäasiat, verotus ja tulli, liikenne, ympäristö ja maatalous tai terveydenhoito sekä elinkeinoelämän ja teollisuuden sääntely. Yhteentoimivuus on vakiintunut teema EU:n digitaali- ja datapolitiikassa. Julkisia palveluja tuotetaan ja käytetään eri tasoilla, ensisijaisesti paikallisesti, mutta myös alueellisella, kansallisella ja unionin tasolla. Ne toimivat harvoin erillään, koska pääsy eri tasoilla tai eri aloilla perustettuihin rekistereihin on tarpeen, jotta voidaan vaihtaa dataa ja tuottaa vaadittu palvelu loppukäyttäjille. Suuri osa tästä datasta sijaitsee kulloisenkin yksittäisen politiikka-alan tai yksittäisen julkishallinnon ulkopuolella ja yhä useammin myös maan rajojen ulkopuolella. Tämä tarkoittaa sitä, että julkiset palvelut eri puolilla Eurooppaa ovat muodostumassa eräänlaiseksi verkostojen verkostoksi, joka koostuu suurelta osin suvereeneista toimijoista kaikilla hallinnon tasoilla. Niillä on kullakin omat oikeudelliset kehyksensä ja tehtävänsä, mutta silti ne ovat kaikki yhteydessä toisiinsa. Vakiintuneiden Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen tavoin julkiset palvelut ovat muodostamassa omaa yhteentoimivuuteen perustuvaa Euroopan laajuista verkkoaan. Yhteentoimivuutta pidetään joskus puhtaasti teknisenä asiana. Pelkästään teknisten näkökohtien huomioon ottaminen ei kuitenkaan riitä, jos hallintoja, tietovirtoja ja palveluja halutaan liittää toisiinsa tehokkaasti. On tarpeen varmistaa tekniset liitäntävalmiudet ja semanttinen yhteisymmärrys asiaankuuluvan datan vaihtamiseksi ja käsittelemiseksi sekä määrittää tarvittavat organisatoriset ja oikeudelliset puitteet esimerkiksi dataan pääsyyn, datan vaihtamiseen tai uudelleenkäyttöön liittyvien oikeuksien osalta. Koordinoinnin ja johdonmukaisuuden varmistamiseksi yhteentoimivuus edellyttää myös kokonaisvaltaista hallinnon toimintamallia. Nämä yhteentoimivuuden perusedellytykset eli ’tasot’ on määritelty eurooppalaisissa yhteentoimivuusperiaatteissa (EIF). Ne muodostavat käsitteellisen mallin, jonka digitaalisen julkisen sektorin toimijat eri puolilta Eurooppaa kehittivät vuonna 2004 ja jota on sen jälkeen päivitetty kahdesti. Tänä aikana yhteentoimivuus on yhä verkottuneemman maailman tahdissa muuttunut olennaiseksi osaksi hallinnon ja palvelujen digitalisaatiota. Eurooppalaiset yhteentoimivuusperiaatteet ovat nyt yhteentoimivuuden tärkeimmät yleisesti hyväksytyt toimintapoliittiset periaatteet EU:ssa ja myös sen ulkopuolella. Koska näiden yhteentoimivuuden perusteiden erityinen tehtävä on yhteisen yleisen edun palveleminen, niiden on oltava avoimet, osallistavat, oikeudenmukaiset ja turvalliset ja perustuttava tiukasti EU:n arvoihin. Yhteentoimivuuden avulla julkisen sektorin toimijat voivat luoda yhteyksiä, tehdä yhteistyötä ja vaihtaa dataa ja samalla turvata suvereniteetin ja läheisyysperiaatteen toteutumisen. 2.2Yhteentoimivuuden parantamisen merkitys EU:lle Yhteentoimivuuden kokonaisvaltainen täytäntöönpano kaikilla hallinnon tasoilla parantaa julkisen sektorin suorituskykyä, mikä voisi arvioiden mukaan kasvattaa EU:n BKT:tä 0,4 prosenttia. Yksityishenkilöt voisivat säästää jopa 24 miljoonaa tuntia vuodessa tai 543 miljoonaa euroa. Yritykset voisivat säästää 30 miljardia tuntia tai 568 miljardia euroa vuodessa. Arvioidut vuotuiset kustannussäästöt, jotka rajat ylittävä yhteentoimivuus voisi tuoda, ovat 5,5–6,3 miljoonaa euroa kansalaisten ja 5,7–19,2 miljardia euroa yritysten osalta. Tapaustutkimukset osoittavat myös, että yhteentoimivuudella on tehokkuushyötyjen lisäksi myönteinen vaikutus muihin julkisiin arvoihin. Ennakoivat julkiset palvelut tai monikielinen semanttinen tuki esimerkiksi parantavat julkisten palvelujen saatavuutta ja osallistavuutta, mikä lisää kansalaisten luottamusta. Yhteentoimivuus on elintärkeää kriisiaikoina, kuten covid-19-pandemia on osoittanut. Yhteentoimivuus oli välttämätöntä paitsi kaikkialla EU:ssa käytettävien digitaalisten covid-19-todistusten luomiseksi myös sairaalojen teho-osastokapasiteettia koskevan datan jakamiseksi reaaliajassa. Yhteentoimivuus auttaa valtiota olemaan ketterämpi ja varmistamaan reaaliaikaisen tiedon saatavuuden eri aloilla ja hallinnon tasoilla. Se auttaa arvioimaan politiikan tuloksellisuutta ja kannustaa jatkuvasti innovointiin, yhteisiin ponnisteluihin ja kuromaan umpeen politiikanalojen välisiä eroja. Nykyiset ei-sitovan yhteentoimivuusyhteistyön toimintapoliittiset puitteet eivät kuitenkaan sovellu näiden arvioitujen hyötyjen hyödyntämiseen parhaalla mahdollisella tavalla. Digitaalisen hallinnon asiantuntijat ja data-asiantuntijat ovat osoittaneet huomattavaa sitoutuneisuutta ja kehittäneet laaja-alaisen EU:n yhteisen yhteentoimivuussäännöstön, joka muodostuu yhteistyökäytännöistä, konsepteista, uudelleenkäytettävistä ratkaisuista, avoimista eritelmistä ja välineistä, jotka tukevat kansallisia uudistustoimia ja EU:n vakiintuneita toimintapolitiikkoja. Viimeaikaiset arvioinnit ovat kuitenkin tuoneet esille tähän täysin vapaaehtoiseen yhteistyöhön liittyvät merkittävät rajoitukset. Digitaalisuusnäkökohtia, jotka liittyvät esimerkiksi datan saatavuuteen ja jakamiseen, käsitellään päätöksentekoprosessissa aivan liian usein liian myöhään. Yhteentoimivuusnäkökohtia ei ole sisäänrakennettu julkisiin palveluihin. Tämä johtaa suuriin toteutusriskeihin ja -kustannuksiin, mahdollisuuksien menettämiseen ja pahimmassa tapauksessa se vie pohjaa laaja-alaisilta digitalisaatioon pohjaavilta toimintapolitiikoilta. Julkishallinnot voivat olla yhteentoimivia vain, jos oikeat arvioinnit ja valinnat tehdään jo varhaisessa vaiheessa toimintapolitiikan suunnittelua. Jos EU ei paranna yhteentoimivuutta, se voi menettää merkittävän mahdollisuuden vähentää hallinnollista taakkaa. Tämä heikentäisi julkishallintojen häiriönsietokykyä, rajoittaisi niiden innovointivalmiuksia ja pahimmassa tapauksessa estäisi niitä toimimasta kriisiaikoina. Rajat ylittävästä viranomaisten yhteistyöstä on tultava yhtä luonnollista ja saumatonta kuin rajat ylittävistä junista tai kansallisten verkkojen välisistä energiavirroista. Covid-19-pandemiaan liittyvät toimet entisestään korostivat rajat ylittävän ja toimialojen välisen vakaan digitaalisen vuorovaikutuksen merkitystä julkisella sektorilla. Tässä tilanteessa ja digitalisaation kiihtyessä julkisen sektorin muutoksesta vastaavat EU-maiden ministerit ja jäsenvaltioiden tietohallintojohtajat ovat yhä enemmän tuoneet esiin tarvetta vahvistaa eurooppalaista yhteentoimivuusyhteistyötä. He peräänkuuluttavat vakaata organisaatiorakennetta, eurooppalaisten yhteentoimivuusperiaatteiden yleistä soveltamista sekä yleisesti hyväksyttyjä ja avoimia teknisiä eritelmiä ja ratkaisuja, jotka ovat valmiita uudelleenkäytettäviksi. He kehottavat myös noudattamaan lähtökohtaiseen yhteentoimivuuteen perustuvaa lähestymistapaa ja koordinoimaan paremmin julkisen sektorin kokeiluja ja innovointia, myös yhteistyötä yksityisen sektorin kanssa (GovTech). Näihin tarpeisiin vastaa komission ehdotus vahvistetusta EU:n julkisen sektorin yhteentoimivuuspolitiikasta. 3.EU:n yhteentoimivuusyhteistyön vauhdittaminen 3.1Yhteisen yhteentoimivuuden ohjausjärjestelmän luominen Ehdotetussa Yhteentoimiva Eurooppa -säädöksessä keskitytään sellaisen jäsennellyn, avoimen ja osallistavan yhteistyökehyksen luomiseen, joka tarjoaa mukautettavuutta ja innovointivalmiuksia, joita julkinen sektori tarvitsee dynaamisessa teknisessä, yhteiskunnallisessa ja poliittisessa toimintaympäristössä. Yhteentoimivuutta ei voi toteuttaa yksi taho ylhäältä alaspäin, eivätkä sitä voi toteuttaa yksittäiset toimijat alhaalta ylöspäin. Se edellyttää tehokasta yhteistyötä kaikilla hallinnon tasoilla ja kaikilla aloilla toimivien päätöksentekijöiden ja toimintapolitiikan täytäntöönpanijoiden välillä. Se edellyttää myös avointa mutta vakaata ja kokonaisvaltaista hallintokehystä. Kehystä, joka varmistaa läheisyysperiaatteen toteutumisen luomalla tosiasiallisen jaetun vastuun. Kehystä, joka kestää tulevaisuudessakin, koska yhteentoimivaksi suunniteltu asia vanhenee hitaammin. Kehystä, joka muuttaa julkisen sektorin muutospotentiaalin todellisuudeksi ja suojaa yleisiä arvoja. Ehdotetulla Yhteentoimiva Eurooppa -säädöksellä pyritään luomaan tämä yhteistyökehys. Siinä säädetään Yhteentoimiva Eurooppa -lautakunnan perustamisesta. Lautakunnan on tarkoitus ohjata yhteisiä yhteentoimivuustoimia ja tuoda yhteen jäsenvaltioiden keskeiset digitalisaatioviranomaiset ja EU:n toimielimet. Säädöksessä käsitellään myös avointa Yhteentoimiva Eurooppa -yhteisöä, joka koostuu asiantuntijoista, alan käytännön toimijoista ja asiasta kiinnostuneista ja jonka avulla varmistetaan läpinäkyvyys ja yhteys ruohonjuuritason käytäntöön. Yhteentoimivuuden toteuttamista vaikeuttavat teknologian nopea kehitys ja jatkuvasti muuttuvat toimintapoliittiset tarpeet. Se edellyttää erityisiä innovaatiomyönteisiä ja avoimia oikeudellisia järjestelyjä, joilla vältetään lukkiutuminen tiettyyn sääntelyyn tai teknologiaan. Muut vaihtoehdot, kuten tällä hetkellä käytössä olevien teknologioiden kirjaaminen lainsäädäntöön, vaarantaisivat tulevan innovoinnin ja rajoittaisivat hallintojen kykyä mukautua muuttuviin tarpeisiin ja uusiin teknologioihin. Itse yhteentoimivuutta koskevan päätöksenteon ja sääntelyn on oltava innovatiivista ja digivalmista. Ehdotetulla Yhteentoimiva Eurooppa -säädöksellä pyritään luomaan julkiselle sektorille tällainen sisäänrakennettu innovaatiokehys. Eurooppalaiset yhteentoimivuusperiaatteet ovat keskeinen väline julkisen sektorin yhteentoimivuuden täytäntöönpanossa. Jotta voidaan varmistaa, että ne pysyvät merkityksellisinä, niitä on tarkistettava ja päivitettävä säännöllisesti. Lisäksi periaatteiden täytäntöönpanosuosituksia ja -tukea on kehitettävä edelleen. On esimerkiksi tuettava tulevia EU:n alakohtaisia data-avaruuksia tiiviissä yhteistyössä Euroopan datainnovaatiolautakunnan kanssa ja noudattaen tulevan datasäädöksen vaatimuksia. Ehdotetussa Yhteentoimiva Eurooppa -säädöksessä säädetään tällaisesta säännöllisestä päivittämisestä innovaatiomyönteisen ja digivalmiin sääntelyn edellyttämällä tavalla.

3.2Kaikkien hallintotasojen osallistaminen Jäsenvaltioiden ja EU:n jaettuun vastuuseen pohjautuva vahvistettu yhteentoimivuuden hallinnointi tarjoaa kipeästi kaivatun toimintapoliittisen ja tukikehyksen EU:n julkisen sektorin uudistustavoitteille. Näiden toimien on oltava kollektiivisia ja katettava kaikki hallinnon tasot, jotta voidaan ylläpitää konsepteista, ohjeista, eritelmistä ja uudelleenkäytettävistä resursseista koostuvaa kattavaa yhteentoimivuussäännöstöä ja saattaa se ajan tasalle. Alueellisten ja paikallisten yhteisöjen asianmukainen osallistuminen ja edustus on välttämätöntä siksi, että ne muodostavat ”ensimmäisen ja viimeisen lenkin” julkisten palvelujen tuottamisessa, sekä siksi, että näin voidaan hyödyntää kaupunkien ja alueiden huomattavia innovointivalmiuksia. Julkisen ja yksityisen sektorin innovaatio- ja palveluyhteistyöllä on tässä yhteydessä suuri merkitys. Sellaiset liikkeet kuin ”Living-in-EU” sekä laajennettu hankeyhteistyö, kuten ”Open and Agile Smart Cities”, osoittavat, että yhteentoimivuuteen liittyvälle yhteistyölle on suuri kysyntä ja alueellisella ja paikallisella tasolla ollaan valmiita osallistumaan. Paikallisesti kehitettyjen yhteentoimivuusratkaisujen moninaisuus ja niihin liittyvä asiantuntemus muodostavat tärkeän voimavaran, ja niiden pohjalta olisi järjestelmällisesti kehitettävä tunnustettujen ja yleisesti saatavilla olevien yhteentoimivuusresurssien kokoelmia. Ehdotetussa EU:n tulevassa yhteentoimivuuden ohjausjärjestelmässä tulisi tästä syystä olla mukana maaseutu- ja kaupunkialueiden paikallis- ja alueviranomaisten ja yhteiskuntaryhmien edustajia tulevan Yhteentoimiva Eurooppa ‑lautakunnan puitteissa. Siksi myös kaikkien hallintotasojen asiantuntijoita kannustetaan aktiivisesti osallistumaan tulevan Yhteentoimiva Eurooppa -yhteisön työhön. Erityisesti paikallisten ja alueellisten olosuhteiden huomioon ottamiseksi komissio on kehittänyt tiiviissä yhteistyössä yksityisten ja julkisten sidosryhmien kanssa eurooppalaiset yhteentoimivuusperiaatteet älykkäitä kaupunkeja ja yhteisöjä varten (EIF4SCC). Ne ovat kaikilta osin sopusoinnussa yleisten eurooppalaisten yhteentoimivuusperiaatteiden kanssa. Laajan julkisen keskustelun ja kuulemisen jälkeen tämä eurooppalaisten yhteentoimivuusperiaatteiden erityisversio esitellään tämän tiedonannon ohella annettavassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa. Komissio kannustaa muiden politiikanalojen asiantuntijoita ja toimijoita noudattamaan tätä esimerkkiä ja mukauttamaan eurooppalaisia yhteentoimivuusperiaatteita erityisiin ja/tai alakohtaisiin käyttötapauksiin. Tulevassa yhteentoimivuuden hallinnoinnissa tehtäväksi tulee arvioida erityisten yhteentoimivuusperiaatteiden yhdenmukaisuutta eurooppalaisten yhteentoimivuusperiaatteiden kanssa. Eurooppalaisten periaatteiden erityisversio on aiemmin kehitetty esimerkiksi digitaalisen terveydenhoidon tarkoituksiin. Perinteisesti yhteentoimivuudella on ollut tärkeä rooli myös ympäristöpolitiikassa, oikeus- ja sisäasioissa sekä liikenteessä. 3.3Innovoinnin ja GovTech-yhteistyön edistäminen Teknologian käyttöönotossa jälkeen jäämisen välttäminen on jatkuva haaste julkiselle sektorille. Vaikka viranomaisia usein kritisoidaan teknologiariskien välttelystä, niillä on ainutlaatuisessa roolissaan yleisen edun palvelijoina erityinen huolellisuusvelvoite teknologian käyttöönotossa ja laillisen, oikeudenmukaisen ja luotettavan teknologian käytössä. Uudet teknologiat voivat toisaalta kuitenkin tehdä julkisista palveluista entistä helpommin saavutettavia, osallistavampia ja tehokkaampia. Julkisen sektorin jatkuvan digitaalisen innovoinnin varmistaminen on yhtä haastavaa kuin se on tärkeää. Eri puolilla Eurooppaa testataan ja pilotoidaan digitaaliteknologiaa julkisella sektorilla jo useissa sadoissa toimissa. Näiden teknologioiden hyödyistä ja riskeistä oppiminen on ratkaisevan tärkeää. Komissio aikoo perustaa innovatiivisten julkisten palvelujen seurantakeskuksen, jonka tehtävänä on analysoida suuntauksia ja tunnistaa hyviä ja huonoja käytäntöjä, tuottaa tietoa uusien teknologioiden käyttöönottoa varten ja varmistaa lähtökohtainen yhteentoimivuus. Seurantakeskus arvioi, miten tekoälyn kaltaiset teknologiat muuttavat julkisen sektorin prosesseja ja hallintorakenteita. Tämä auttaa EU:ta sekä kansallisia ja paikallisia viranomaisia tekemään tietoon perustuvia päätöksiä uusien teknologioiden käyttöönotosta. Euroopassa on lukuisa määrä kukoistavia innovatiivisten pienten teknologiayritysten ja startup-yritysten alueellisia ekosysteemejä, joita tukevat muun muassa digitaali-innovointikeskittymien verkosto ja Euroopan innovaationeuvosto. Avoimesti saatavilla olevat, uudelleenkäytettävät ja tunnustetut yhteentoimivuusresurssit ovat tärkeitä voimavaroja, joiden avulla pienet innovatiiviset yritykset ja kansalaisyhteiskunnan aloitteet voivat toimia yhdessä julkisen sektorin kanssa. Julkisen ja yksityisen sektorin välinen GovTech- tai CivicTech-yhteistyö edistää julkisen sektorin innovointia, tukee Euroopan teknologista suvereniteettia ja avaa väyliä julkisille hankinnoille. Mahdollisuus osallistua julkisiin hankintoihin on pienemmille yrityksille ydinkysymys, jotta ne voivat laajentaa toimintaansa ja saada tunnustusta ja vakaita liiketuloja. GovTech-yhteistyötä tuetaan erillisistä toimintalinjoista sekä Digitaalinen Eurooppa -ohjelmassa että ehdotetussa Yhteentoimiva Eurooppa -säädöksessä täysin yhteensopivasti EU:n innovoinnin tukikehyksen kanssa. Teollisuuden toimijoilla on yhteys tulevaan Yhteentoimiva Eurooppa -lautakuntaan Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kautta, ja niitä kehotetaan liittymään tulevaan Yhteentoimiva Eurooppa ‑yhteisöön. 3.4Vaikutusten seuranta Tulevaa yhteentoimivuuspolitiikkaa koskevassa vaikutustenarvioinnissa on selvinnyt, että on vaikeaa kerätä dataa yhteentoimivuudesta ja arvioida sen kustannuksia ja hyötyjä, koska se on toimintaa, joka ei itsessään ole lopullinen tarkoitus vaan tärkeä tukiväline julkisen sektorin digitalisaatiossa. On kuitenkin hyödyllistä määrittää yhteentoimivuuden kehitysaste, jotta voidaan ohjata investointeja ja mitata edistymistä. Digitaalista hallintoa varten on olemassa lukuisia raportointi- ja seurantavälineitä, jotka voidaan valita käyttäjän, toimialan tai maantieteellisen painotuksen mukaan. Nämä työkalut eivät aina ole yhteensopivia tai riittävästi liitoksissa toisiinsa, ja tulokset esitetään harvoin helppokäyttöisessä koneellisesti luettavassa muodossa. Ne voivat myös aiheuttaa hallinnoille huomattavan rasitteen, kuten komission julkisten palvelujen yhteentoimivuutta käsittelevä asiantuntijaryhmä on todennut. Näistä syistä on tärkeää kehittää läpinäkyviä ja uudelleenkäytettäviä, digivalmiita raportointi- ja seurantavälineitä, joiden avulla digitaalisen vuosikymmenen tavoitteet voidaan saavuttaa. Nykyiset seurantaformaatit olisi integroitava osaksi ’yhden kerran’ logiikkaa, jossa dataa ja kyselytutkimuksia käytetään mahdollisuuksien mukaan uudelleen ja tulokset asetetaan avoimesti saataville koneellisesti luettavissa olevissa formaateissa. Tämä on jo sinänsä yksi digivalmiin päätöksenteon osatekijä, eli työkalut ja konseptit ovat uudelleenkäytettäviä, integroituja ja siirrettäviä, mikä hyödyttää alan käytännön toimijoita ja päätöksentekijöitä. Komission ehdotuksella Yhteentoimiva Eurooppa -säädökseksi -luodaan jäsennelty EU:n yhteistyö yhteentoimivuuden alalla ja jäsenvaltioiden kanssa jaettu vastuu yhteentoimivuutta koskevasta EU:n säännöstöstä perustamalla Yhteentoimiva Eurooppa -lautakunta, joka koostuu jäsenvaltioita edustavista digitaalisen hallinnon toimijoista; muodostetaan Yhteentoimiva Eurooppa -yhteisö avoimena foorumina ammattilaisille ja asiasta kiinnostuneille osapuolille, jotka antavat neuvoja yhteentoimivuudesta ja julkisen sektorin innovoinnista -annetaan Yhteentoimiva Eurooppa -lautakunnan tehtäväksi kehittää eurooppalaisia yhteentoimivuusperiaatteita ja varmistaa niiden tuleva kehitys -otetaan oikeasuhteisesti käyttöön pakollinen yhteentoimivuuden arviointi, joka koskee sellaisen rajat ylittävän tietojärjestelmän tai sen osan muuttamista tai käyttöönottoa, jonka avulla julkisia palveluja voidaan tuottaa tai hallinnoida sähköisesti -otetaan käyttöön sellaisten tunnustettujen yhteentoimivuusresurssien, kuten digitaalisten työkalujen, eritelmien tai ratkaisujen, kokoelmat, joita voidaan käyttää uudelleen hallinnoissa ja päätöksenteossa ja -vahvistetaan digivalmiille EU:n toimintapolitiikoille ja yhteisille GovTech-innovointihankkeille annettavaa yhteentoimivuustukea. Komissio aikoo -hyväksyä uudistetut eurooppalaiset yhteentoimivuusperiaatteet tulevan Yhteentoimiva Eurooppa -lautakunnan ehdotuksen perusteella; uusissa periaatteissa keskitytään konkreettisiin täytäntöönpanosuosituksiin, jotka koskevat muun muassa EU:n data-avaruuksia, tiiviissä yhteistyössä Euroopan datainnovaatiolautakunnan kanssa

-tukea yhteentoimivuusperiaatteiden kanssa yhteensopivien alakohtaisten erityisversioiden, kuten tämän tiedonannon yhteydessä julkaistujen älykkäitä kaupunkeja ja yhteisöjä koskevien periaatteiden (EIF4SCC), kehittämistä -varmistaa komission GovTech-yhteistyön ja tukitoimien tiiviin vuorovaikutuksen EU:n innovaatiovälineiden, kuten digitaali-innovointikeskittymien, Euroopan innovaationeuvoston ja innovaatioekosysteemien sekä Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT), kanssa -varmistaa, että yhteentoimivuutta koskeva raportointi ja seuranta on kaikilta osin yhteensopivaa asiaankuuluvien EU:n politiikan seurantavälineiden (erityisesti digitaalitalouden ja ‑yhteiskunnan indeksin (DESI), Digitaalinen vuosikymmen -prosessin sekä Berliinin julistuksen ja kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien seurannan) kanssa ja että se sisällytetään tarvittaessa näihin välineisiin. 4.EU:n toimintapolitiikoista lähtökohtaisesti yhteentoimivia ja digivalmiita 4.1EU:n toimintapolitiikkojen suunnittelu digitaalisella aikakaudella Digitaaliset näkökohdat yleensä ja yhteentoimivuus erityisesti on perinteisesti delegoitu teknisille asiantuntijoille, ja niitä on käsitelty vasta päätöksentekoprosessin aikana, myöhäisessä vaiheessa tai jopa prosessin päätyttyä. Tämä aiheuttaa suuria politiikan täytäntöönpanoon liittyviä riskejä ja tahattomista esteistä ja rajoituksista johtuvia kustannuksia. Ongelman ratkaisemiseksi on tarpeen omaksua päätöksenteossa järjestelmällinen lähtökohtaiseen yhteentoimivuuteen perustuva lähestymistapa. Politiikan laatimis- ja täytäntöönpanosykli on yhä suuremmassa määrin datavetoinen ja digitaalinen alkaen ennakoinnista ja vaikutustenarvioinnista aina datan keruuseen ja seurantaan sekä palveluihin ja työkaluihin saakka. EU:n toimintapolitiikoissa on yhä enemmän digitaalisia näkökohtia. Kun toimintapolitiikan tavoitteet, data-aineistot ja digitaaliset ratkaisut ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa, EU:n toimintapolitiikan laatiminen ja täytäntöönpano voi olla vaikuttavaa ja tehokasta vain, jos sitä tukee päätöksentekijöiden ja tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoiden välinen kumppanuus. Kumppanuus on käynnistettävä mahdollisimman varhaisessa vaiheessa politiikan laatimis- ja kehittämisprosessia. Komission omassa digitaalistrategiassa ja paremman sääntelyn agendassa digitaalinen ajattelu on olennainen osa EU:n toimintapoliittista sykliä, mikä edistää lähtökohtaisen digitaalisuuden periaatetta toimintapolitiikan kehittämisessä. Digitaaliset ja yhteentoimivuusnäkökohdat on otettava huomioon kaikissa vaiheissa: politiikan suunnittelussa, sidosryhmien kuulemisissa, vaikutustenarvioinneissa, politiikan täytäntöönpanossa, seurannassa ja arvioinnissa. Komission paremman sääntelyn välineistöön erityisenä ja kehittyvänä osana kuuluvien ns. digitaalisten tarkastusten tarkoituksena on auttaa päätöksentekijöitä tunnistamaan ja ottamaan huomioon toimintapolitiikan olennaiset digitaaliset näkökohdat varhaisessa vaiheessa. Tarkastuksia on toteutettava rinnakkain rakenteellisten asiantuntijaneuvojen kanssa, ja ne koskevat esimerkiksi järjestelmäarkkitehtuuria, data- ja pilviteknologiaa sekä yksityisyyttä ja kyberturvallisuutta. Virallisista lähteistä peräisin olevan datan uudelleenkäyttö, olemassa olevien ratkaisujen uudelleenkäyttö ja innovatiivisten teknologioiden käyttöönotto tekevät täytäntöönpanosta yksinkertaisempaa ja resurssitehokkaampaa ja tasoittavat tietä data-analytiikan, tietosuojattujen ja turvallisten tietovirtojen sekä tekoälyn ja kehittyvien teknologioiden käytölle. Tämä käytäntö on osoittanut potentiaalinsa yksinkertaistamisessa ja hallinnollisen taakan keventämisessä. Lainsäädäntöehdotuksissa tullaan keskittymään enemmän yhteentoimivuuteen, eurooppalaisten yhteentoimivuusperiaatteiden (ja tarvittaessa niiden erityisversioiden) mukaisuuden järjestelmälliseen arviointiin ja yhteentoimivien järjestelmien, konseptien ja osatekijöiden uudelleenkäyttömahdollisuuksien määrittämiseen. Näin komissio ja jäsenvaltiot voivat jäsentää datankeruu- ja seurantakäytäntöjä ja ehkäistä päällekkäisten ja keskenään ristiriitaisten järjestelmien, toimittajariippuvuuden ja kestämättömien tieto- ja viestintäteknisten käytäntöjen muodostumista. Yhteentoimiva Eurooppa -säädöksessä ehdotettu EU-maiden julkishallintojen jäsennelty yhteistyö tuottaa tietopohjaa EU:n toimintapolitiikkoja varten, joilla on suuri vaikutus jäsenvaltioiden digitaaliseen infrastruktuuriin, ja mahdollistaa EU:n toimintapolitiikan oikea-aikaisen täytäntöönpanon. Digivalmis ja lähtökohtaiseen yhteentoimivuuteen perustuva päätöksenteko tukee todellisten Euroopan laajuisten digitaalisten palvelujen luomista ihmisiä, yrityksiä ja julkispolitiikkaa varten, millä on suuri merkitys digitaalisten sisämarkkinoiden kannalta. Se lisää rajat ylittävää luottamusta, minkä osoittavat esimerkiksi EU:n digitaaliset covid-19-todistukset, turvallinen sähköinen henkilöllisyys, sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmä (IMI) ja yhteisen digitaalisen palveluväylän mahdollistamien rajat ylittävien palvelujen kasvava määrä. Vaikka komissio on sitoutunut digivalmiiseen päätöksentekoon ja varmistaa sen soveltamisen toimintapoliittisiin aloitteisiin ja lainsäädäntöehdotuksiin, tämä on vasta alkua. Jotta EU:n lainsäädännöstä saataisiin täysin digivalmis ja lähtökohtaisesti yhteentoimiva, on tärkeää pyrkiä lainsäädäntövallan käyttäjien väliseen yhteisymmärrykseen ja lopulta varmistaa se kunnioittaen täysimääräisesti kunkin toimielimen roolia. Ehdotetun Yhteentoimiva Eurooppa -säädöksen mukainen EU:n yhteinen yhteentoimivuuden hallinnointi on keskeinen väline tämän yhteisymmärryksen aikaansaamisessa. 4.2Yhteentoimivuusrahoituksen kohdentaminen EU:n ohjelmissa tarjotaan erityistä rahoitusta EU:n julkisen sektorin yhteentoimivuusresurssien tutkimukseen, kehittämiseen ja ylläpitoon. Näitä resursseja ovat muun muassa yhteentoimivuuden arviointivälineet, semanttiset sanastot, GovTech sekä uudelleenkäytettävät datanvaihdon ja sähköisen henkilöllisyyden rakennuspalikat. On tärkeää, että jäsenvaltioiden tietotekniikka-alan käytännön toimijat ja toteuttajat – näiden resurssien lopulliset käyttäjät ja toimintapolitiikkojen täytäntöönpanijat – ovat neuvovassa asemassa yhteentoimivuuteen liittyvän EU:n rahoituksen painopisteitä määriteltäessä. Tulevan Yhteentoimiva Eurooppa -lautakunnan tehtävänä on antaa neuvoja tarpeellisiksi katsotuista politiikan täytäntöönpanoon tai innovoinnin tukemiseen liittyvistä toimenpiteistä ehdotetun Yhteentoimiva Eurooppa -säädöksen mukaisesti. Yhteentoimivuuteen kohdistettavalla EU:n rahoituksella tuetaan myös digitaalisen hallinnon kannalta merkityksellisten EU:n toimintapolitiikkojen kuten yhteisen digitaalisen palveluväylän, EU:n sähköisen henkilöllisyyden lompakon tai paikallisten digitaalisten kaksosten täytäntöönpanoa. Rakennerahastojen, elpymis- ja palautumistukivälineen, Verkkojen Eurooppa -välineen ja teknisen tuen välineen avulla EU tukee julkisen sektorin nykyaikaistamiseen tehtäviä investointeja jäsenvaltioissa. EU:n julkishallinnon verkosto kehittää kunnianhimoista nykyaikaistamisohjelmaa. Digitaalista vuosikymmentä koskevassa ehdotuksessa ja teknisen tuen välineessä suunnitellaan useita maita koskevia digitalisaatiota tukevia hankkeita, mukaan lukien eurooppalaisen digitaalisen infrastruktuurin konsortio (EDIC). Tällaisissa nykyaikaistamisen ja uudistusten tukemiseen keskittyvissä toimintalinjoissa olisi varmistettava varhaisen vaiheen koordinointi ja otettava yhteentoimivuustarpeet huomioon esimerkiksi vaihtamalla säännöllisesti tietoja tulevan Yhteentoimiva Eurooppa ‑yhteisön toimijoiden kanssa ja hyödyntämällä niiden neuvoja. 4.3Yhteentoimivuuden sisällyttäminen EU:n data- ja innovaatiopolitiikkaan Yhteentoimivuuspolitiikka on välttämätön EU:n uutta data- ja digitaalipolitiikkaa täydentävä osatekijä. Se perustuu datan saatavuutta ja datan vaihtoa koskevaan lainsäädäntöön ja täydentää sitä julkisen sektorin näkökulmasta. Se tukee keskeisiä yhteisiä välineitä, kuten data.europa.eu-portaalia, joka on eurooppalaisen datan virallinen portaali. Se voi tarjota semanttista asiantuntemusta, jota tarvitaan data-avaruuksien rakentamisessa ja EU:n pilvipalvelujen toimintapolitiikassa. Tästä syystä ja jotta EU:n tehostettu yhteentoimivuuspolitiikka olisi kaikilta osin tuloksellista, on taattava tiivis vuorovaikutus asiaankuuluvien operatiivisten ja sääntelyyn liittyvien digitaalipolitiikan rakenteiden ja erityisesti Euroopan datainnovaatiolautakunnan kanssa. EU:n digitaalipolitiikan viitekehyksessä eli 2030 digitaalinen kompassi -tiedonannossa määritetään digitaalinen hallinto yhdeksi kompassin keskeisistä vektoreista, ja EU:n tehostettu yhteentoimivuuspolitiikka on suunniteltu tukemaan samanaikaista Digitaalinen vuosikymmen -prosessia. EU:n yhteentoimivuusresurssit ovat oletusarvoisesti saatavilla avoimina eritelminä tai avoimen lähdekoodin ohjelmistoina. Niiden on oltava avoimia, jotta yhteentoimivia järjestelmiä ja palveluja kaikilla tasoilla luovat julkishallinnot sekä näiden hallintojen kanssa työskentelevät yksityisen sektorin ja teollisuuden kumppanit voivat helposti käyttää niitä uudelleen. Vaikka avoin lähdekoodi ei ole ainoa lähestymistapa yhteentoimivuuden luomiseen, EU:n rahoittamien julkisia palveluja koskevien hankkeiden olisi oletusarvoisesti perustuttava avoimeen lähdekoodiin. Tästä syystä ehdotetussa Yhteentoimiva Eurooppa ‑säädöksessä säädetään oikeudesta käyttää uudelleenkäytettäviä ratkaisuja, myös koodia, jos se on tarkoituksenmukaista ja mahdollista. Komissio asettaa koodin saataville avoimena lähdekoodina ja edistää avoimen lähdekoodin hankkeita. Erityinen Euroopan unionin yleinen lisenssi (EUPL) on saatavilla kaikilla EU:n virallisilla kielillä, ja siihen kuuluu oikeudellista verkkotukea tarjoava lisensointiavustaja. Yhdessä sen kanssa, että jäsenvaltioiden hallinnoissa otetaan käyttöön erityisiä avoimen lähdekoodin ohjelmatoimistoja (Open Source Programme Office, OSPO) tai vastaavia, Yhteentoimiva Eurooppa -lautakunta ja Yhteentoimiva Eurooppa -yhteisö tukevat parhaiden käytäntöjen vaihtoa ja auttavat määrittämään uudelleenkäytettäviä ratkaisuja ja kehitystarpeita. Tiivis vuorovaikutus standardointialustojen ja -toimien kanssa on erityisen tärkeää Euroopan yhteentoimivuussäännöstön kehityksen sekä avoimen, osallistavan ja arvolähtöisen digitalisaation varmistamiseksi. Koska EU panee parhaillaan täytäntöön uudistettua standardointipolitiikan kehystään, tulevan Yhteentoimiva Eurooppa -lautakunnan on käsiteltävä järjestelmällisesti siihen liittyviä julkisen sektorin yhteentoimivuusnäkökohtia. Tähän sisältyy julkisen sektorin kiireellisimpiin standardointitarpeisiin liittyvä työ ja EU:n roolin tukeminen julkisia palveluja koskevien standardien kehittämisessä. Komission hiljattain julkaisemassa innovaatio-ohjelmassa korostetaan julkisen sektorin hyödyllistä roolia paitsi sääntelijänä myös hankkijana ja kokeilukumppanina vahvistettaessa EU:n innovointivalmiuksia. Ohjelmassa korostetaan yhteentoimivuuden potentiaalia ja kannustetaan tutkimaan mahdollisuuksia julkisen sektorin kokeiluihin valvotuissa testiympäristöissä ja GovTech-yhteistyössä.