FI Euroopan unionin virallinen lehti C 333/1

KAHDEKSANNEN, YHDEKSÄNNEN JA KYMMENENNEN EUROOPAN KEHITYSRAHASTON TILINPÄÄTÖS – VARAINHOITOVUOSI 2010

2011/C 333/01

SISÄLLYSLUETTELO

Tilinpäätökseen liitetty ilmoitus

Euroopan kehitysrahastojen varojen käyttö ja niitä koskeva kirjanpito

OSA I — EKR:n tilinpäätös: Euroopan Komission h allinnoimat varat

1. KAHDEKSANNEN, YHDEKSÄNNEN JA KYMMENENNEN EUROOPAN KEHITYSRAHASTON TILINPÄÄTÖSLASKELMAT

1.1 Kahdeksas, yhdeksäs ja kymmenes EKR: Konsolidoitu tase, tuotto- ja kululaskelma ja rahavirtalaskelma sekä konsolidoitu laskelma nettovarojen muutoksista

1.2 Kahdeksas EKR: Tase, tuotto- ja kululaskelma ja laskelma nettovarojen muutoksista

1.3 Yhdeksäs EKR: Tase, tuotto- ja kululaskelma ja laskelma nettovarojen muutoksista

1.4 Kymmenes EKR: Tase, tuotto- ja kululaskelma ja laskelma nettovarojen muutoksista

1.5 Kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen EKR:n tilinpäätöslaskelmien liitetiedot

2. RAHOITUKSEN TOTEUTUMISTA KOSKEVA KERTOMUS

2.1 Määrärahat

2.2 Konsolidoidut tilit

2.3. Varojen hallinnointia koskevat muut tiedot

OSA II — EKR:n tilinpäätös: Investointikehyksen tilinpäätöslaskelmat

3. INVESTOINTIKEHYKSEN TILINPÄÄTÖSLASKELMAT

3.1 Tuotto- ja kululaskelma

3.2 Tase

3.3 Laskelma rahoittajien varojen muutoksista

3.4 Rahavirtalaskelma

3.5 Tilinpäätöslaskelmien liitetiedot

LIITE OSAAN I — LUKU 2 (Selvitys rahoituksen toteutumisesta): Tilanne maittain ja välineittäin

TILINPÄÄTÖKSEEN LIITETTY ILMOITUS

Vakuutan, että kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen Euroopan kehitysrahaston varainhoitovuoden 2010 tilinpäätös on laadittu kymmenenteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen VIII osaston säännösten sekä tilinpäätöslaskelmien liitteessä esitettyjen tilinpäätöksen laadintaperiaatteiden, -sääntöjen ja -menetelmien mukaisesti.

Olen saanut tulojen ja menojen hyväksyjältä ja Euroopan investointipankilta kaikki näiden oikeiksi vakuuttamat tiedot, jotka tarvitaan laadittaessa tilinpäätöstä, josta käyvät ilmi Euroopan kehitysrahastojen varat ja velat sekä niiden talousarvioiden toteuttaminen.

Edellä mainittujen tietojen perusteella ja tehtyäni tarpeellisiksi katsomani tarkistukset ennen kuin varmensin tilinpäätöksen allekirjoituksellani vakuutan olevani riittävän varma siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan Euroopan kehitysrahastojen taloudellisesta asemasta.

[allekirjoitus] Philippe TAVERNE Tilinpitäjä

EUROOPAN KEHITYSRAHASTOJEN VAROJEN KÄYTTÖ JA NIITÄ KOSKEVA KIRJANPITO

1. TAUSTAA

Euroopan unioni tekee kehitysyhteistyötä useiden kehitysmaiden kanssa. Tämän kehitysyhteistyön päätavoitteena on tukea talouden ja yhteiskunnan kehittämistä ja etenkin vähentää köyhyyttä pitkällä aikavälillä. Tähän tavoitteeseen pyritään antamalla yhteistyökumppaneille kehitysapua ja teknistä tukea. Unioni laatii tässä tarkoituksessa yhdessä kumppanimaiden kanssa yhteistyöstrategioita ja osoittaa varoja niiden toteuttamiseen. Kehitystyöhön osoitetut varat ovat peräisin kolmesta lähteestä, jotka ovat

— Euroopan unionin talousarvio

— Euroopan kehitysrahasto

— Euroopan investointipankki.

Euroopan kehitysrahasto (EKR) on tärkein väline, jolla unioni tukee Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden (AKT-valtiot), sekä merentakaisten maiden ja alueiden (MMA) kanssa tehtävää kehitysyhteistyötä. EKR:n perustamisesta määrättiin vuonna 1957 tehdyssä Rooman sopimuksessa. Rahastosta myönnettiin teknistä ja taloudellista tukea alun perin Afrikan maille, jotka olivat tuolloin vielä siirtomaita ja joihin joillakin jäsenvaltioilla oli historiallisia yhteyksiä.

EKR ei saa rahoitusta Euroopan unionin talousarviosta, vaan sen rahoittajina ovat jäsenvaltiot. Rahastoon sovelletaan omaa varainhoitoasetusta, ja sitä hallinnoi erityiskomitea. Euroopan komissio vastaa EKR:n varoilla katettavien toimenpiteiden rahoituksen toteuttamisesta, ja Euroopan investointipankki (EIP) hallinnoi investointikehystä.

AKT-valtioille ja merentakaisille maille ja alueille myönnettävä maantieteellinen tuki rahoitetaan myös vuosina 2008–2013 pääasiassa EKR:n varoilla. Kukin EKR-sopimus tehdään yleensä noin viideksi vuodeksi. Vuonna 1964 tehdystä ensimmäisestä kumppanuussopimuksesta lähtien kehitysrahastojen ohjelmakausi on yleensä vastannut kumppanuussopimusten voimassaoloaikoja. Kuhunkin EKR:oon sovelletaan omaa varainhoitoasetusta, jossa säädetään rahaston tilinpäätöslaskelmien laadinnasta. Jokaisesta EKR:sta laaditaan erilliset tilinpäätöslaskelmat siltä osin kuin on kyse niistä EKR:n varoista, joita Euroopan komissio hallinnoi. Lisäksi laaditaan konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat, jotta saadaan kokonaiskuva komission vastuulla olevien varojen käytöstä.

Cotonoun sopimuksella luotiin investointikehys, ja sitä hallinnoi Euroopan investointipankki. Kehyksellä tuetaan yksityisen sektorin kehittämistä AKT-valtioissa. Siitä rahoitetaan sen vuoksi etenkin (mutta ei ainoastaan) yksityisiä investointeja. Kehys suunniteltiin jatkuvaksi rahastoksi, jotta lainojen takaisinmaksusta saatavat varat voidaan investoida uudelleen johonkin muuhun toimintaan. Rahastoon kertyy näin varoja jatkuvasti, ja se on taloudellisesti omavarainen. Koska Euroopan komissio ei vastaa investointikehyksen hallinnoinnista, kehystä ei ole konsolidoitu tilinpäätöksen ensimmäiseen osaan, joka käsittää kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen Euroopan kehitysrahaston tilinpäätöslaskelmat sekä niihin liittyvän selvityksen rahoituksen toteutumisesta. Investointikehyksen tilinpäätöslaskelmat esitetään tilinpäätöksessä kuitenkin erillisessä osassa (osa 2), jotta EKR:sta myönnetystä kehitysavusta voitaisiin antaa kattava kokonaiskuva. Kymmenes EKR kattaa vuodet 2008–2013, ja sen kokonaismäärärahat ovat 22 682 miljoonaa euroa. Tästä summasta 21 966 miljoonaa euroa on osoitettu AKT-maille, 286 miljoonaa euroa merentakaisille maille ja alueille ja 430 miljoonaa euroa komissiolle tukimenoihin, jotka liittyvät EKR:n ohjelmasuunnitteluun ja sen varojen käyttöön (1).

2. MITEN EKR RAHOITETAAN?

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 15. ja 16. joulukuuta 2005 pitämässään kokouksessa rahoitusnäkymät vuosiksi 2007–2013. Samalla se päätti, että AKT-valtioiden kanssa tehtävää maantieteellistä yhteistyötä ei oteta Euroopan unionin talousarvioon vaan että sitä rahoitetaan nykyisestä hallitustenväliseen järjestelyyn perustavasta EKR:sta myös vuosina 2008–2013.

Euroopan unionin talousarvio laaditaan vuosittain, ja vuotuisperiaatteen mukaan menot ja tulot budjetoidaan ja hyväksytään aina yhdeksi vuodeksi. EKR:n toiminta perustuu Euroopan unionin talousarviosta poiketen kuitenkin monivuotisuuteen. Jokainen EKR perustuu jäsenvaltioiden tekemään kumppanuussopimukseen ja kokonaisrahastoon, josta osoitetaan varoja kehitysyhteistyöhön yleensä viiden vuoden ajan. Koska varat on tarkoitettu useamman vuoden jaksoksi, ne voidaan käyttää milloin tahansa EKR:n voimassaoloaikana. Se, ettei EKR:n talousarvio noudata vuotuisperiaatetta, näkyy talousarvion toteuttamista koskevissa selvityksissä, joissa EKR:n määrärahojen toteutumista arvioidaan suhteessa EKR:n kokonaisvaroihin.

EKR:n varat saadaan EU:n jäsenvaltioilta erikseen sovittuina maksuina. Jäsenvaltioiden edustajien kesken järjestetään hallitusten välisellä tasolla noin viiden vuoden välein tapaaminen, jossa päätetään rahastolle osoitettavasta kokonaismäärästä ja jossa tarkastellaan, miten varat on käytetty. Rahaston hallinnointi annetaan tämän jälkeen komission tehtäväksi. Koska jäsenvaltioilla on EU:n tasolla toteutettavien toimien lisäksi omaa kehitys- ja avustustoimintaa, niiden on koordinoitava oman toimintansa EU:n toimien kanssa varmistaakseen, että jäsenvaltioiden ja EU:n toimet täydentävät toisiaan. Vuonna 2010 maksettaviksi tulleet rahoitusosuudet liittyivät yhdeksänteen EKR:oon, ja niiden suorittamista pyydettiin kyseisen rahaston rahoittamiseen osallistuvilta 15 jäsenvaltiolta. Vuonna 2011 maksettaviksi tulevat ensimmäiset kymmenenteen EKR:oon liittyvät rahoitusosuudet, ja niiden suorittamista pyydetään rahaston rahoittamiseen osallistuvilta 27 jäsenvaltiolta.

Suurin osa 10. EKR:n varoista varataan ohjelmia varten, joskin varoja osoitetaan jonkin verran myös odottamattomien tarpeiden kattamiseen. Ohjelmista laaditaan suuntaa antavat monivuotiset puitteet, jotka ovat pääasiassa maantieteellisiä mutta joiden joukossa on myös temaattisia puitteita. Tämänhetkiset puitteet koskevat vuosia 2008–2013. Komissio on hyväksynyt maa- ja aluekohtaiset strategia-asiakirjat sekä AKT-valtioiden väliset strategia-asiakirjat edellä mainittujen puitteiden mukaisesti. Strategioiden toteuttamista seurataan vuosittain ja strategioista tehdään sekä väliarviointi (vuonna 2010, parhaillaan käynnissä) että loppuarviointi (vuonna 2012). Komissio voi näiden arviointien perusteella tarkistaa EU:n puolesta kyseisiä strategioita ja kohdentaa varoja uudelleen asianomaisten AKT-maiden ja -alueiden senhetkisten tarpeiden ja suoriutumisen perusteella.

Jäsenvaltiot voivat maksamiensa rahoitusosuuksien lisäksi osallistua yhteisrahoitusjärjestelyihin tai suorittaa vapaaehtoisia lisärahoitusosuuksia EKR:oon.

3. MITEN EKR:N VAROJA HALLINNOIDAAN JA MITEN NIITÄ KÄYTETÄÄN?

3.1 Toimintamenot

EKR:lla on erityyppisiä toimintamenoja sen mukaan, miten maksut suoritetaan ja miten varoja hallinnoidaan. Varainhoitoasetuksen mukaan komissio voi käyttää EKR:n varoja seuraavassa luetelluilla tavoilla.

Hajautettu hallinnointi: komissio siirtää tietyt talousarvion toteuttamistehtävät kolmansille maille sen mukaan, millainen rahoituksen saajan paikallinen tilanne on.

Keskitetty hallinnointi: komission yksiköt toteuttavat talousarviota joka suoraan itse tai komissio toteuttaa sitä välillisesti siirtämällä talousarvion toteuttamistehtäviä EU:n tai kansallisen lainsäädännön mukaisille elimille, kuten Euroopan unionin julkisoikeudellisille virastoille tai julkisen palvelun tehtävää hoitaville yksiköille.

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa: komissio siirtää tietyt talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät kansainvälisille järjestöille.

3.2 Taloushallinnon toimijat

Valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä on vastuussa hallinnointiprosessin kaikista osista. Hän mm. päättää, miten käynnistettyjä toimia on hallinnoitava niille asetettujen poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi, ja vastaa sekä varsinaisten toimien että niihin osoitettujen määrärahojen hallinnoinnista. Hänen tehtäviinsä kuuluu näin mm. oikeudellisten sitoumusten tekeminen, tulosten seuranta, maksujen suorittaminen ja tarvittaessa myös varojen takaisinperintä.

Euroopan unionin edustuston päällikkö on kentällä toimiva paikallinen yhteyshenkilö komission sekä AKT-valtioiden ja merentakaisten maiden ja alueiden kansallisten tai alueellisten viranomaisten välillä. Hän tekee läheistä yhteistyötä kansallisella tai alueellisella tasolla toimivien tulojen ja menojen hyväksyjien kanssa laadittaessa toteutusstrategioita, suunniteltaessa alakohtaista toimintapolitiikkaa sekä valmisteltaessa, tutkittaessa ja arvioitaessa EKR:n ohjelmia ja hankkeita.

Rahoitusta saavan valtion kansallinen tulojen ja menojen hyväksyjä on kyseisen AKT-valtion tai merentakaisen maan tai alueen nimittämä johtavassa asemassa oleva virkamies, joka edustaa oman maansa viranomaisia asioissa, jotka koskevat EKR:sta rahoitettavia ja komission tai EIP:n hallinnoimia toimia. Useimmissa tapauksissa kansallisena tulojen ja menojen hyväksyjänä toimii hallituksen jäsen, yleensä suunnittelusta vastaava ministeri tai valtiovarainministeri. Kansallinen tulojen ja menojen hyväksyjä hoitaa EKR:n ohjelmien ja hankkeiden hallintoon, teknisiin kysymyksiin ja rahoitukseen liittyviä tehtäviä.

Tilinpitäjä toteuttaa tulojen ja menojen hyväksyjien antamat maksu- ja perintämääräykset ja vastaa kassanhallinnasta, kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjen ja -menetelmien laatimisesta, kirjanpitojärjestelmien hyväksymisestä, kirjanpidosta sekä tilinpäätösten laadinnasta. Lisäksi tilinpitäjä varmentaa tilinpäätöksen allekirjoituksellaan vakuuttaen, että se antaa oikean ja riittävän kuvan taloudellisesta asemasta.

3.3 EKR varojen käyttäminen

EKR:sta osoitetaan varoja AKT-valtioille sekä merentakaisille maille ja alueille lähinnä avustuksina. Euroopan unioni ilmoittaa AKT-valtioille sekä merentakaisille maille ja alueille kunkin EKR:n toimintakauden alussa, miten paljon näille on tarkoitus myöntää avustuksia rahaston toimintakaudella. Varoja jaettaessa otetaan huomioon kunkin maan erityistarpeet sekä varoja saavan maan oma politiikka ja sen tekemä kehitystyö.

Varoja saava maa laatii yhteistyöstrategian joko neuvotellessaan tai neuvoteltuaan kehitysyhteistyökumppaneidensa (rahoittajien) kanssa. Euroopan unionin kanssa sovitut yhteistyöstrategiat sisältävät yleensä maan oman keskipitkän aikavälin kehitysstrategian, poliittisista ja sosioekonomisista olosuhteista tehdyn analyysin sekä Euroopan unionin oman arvion tilanteesta. Euroopan komission henkilökunta antaa kansallisille viranomaisille teknistä tukea yhteistyöstrategiaa koskevan asiakirjan laadinnassa.

Yhteistyöstrategian toteuttamiseksi laaditaan tämän jälkeen maaohjelma. Maaohjelmassa keskitytään rahoitettaviin aloihin ja osa-alueisiin, kuvataan, miten rahoitusavulla saavutetaan sille asetetut tavoitteet, annetaan toteutusaikataulu sekä ilmoitetaan, miten muut kumppanit (esim. kansainväliset järjestöt tai kansalaisjärjestöt) mahdollisesti osallistuvat ohjelman toteuttamiseen. Maaohjelmaa arvioidaan vuosittain, ja siitä tehdään lisäksi väliarviointi ja EKR:n toimintakauden päättyessä loppuarviointi. Maaohjelmaa voidaan sen toteuttamiskaudella tarvittaessa muuttaa ja parantaa.

3.4 Sitoutuminen EKR:n varojen käyttämiseen

EKR:n varoja ei voida käyttää ennen kuin komissio ja mahdollinen varojen vastaanottaja ovat tehneet kirjallisen oikeudellisen sitoumuksen.

Kolmannen kanssa voidaan tehdä oikeudellinen sitoumus (esimerkiksi hankinta- tai avustussopimus) vain silloin, kun talousarviossa on kyseistä toimintoa vastaava riittävästi varoja sisältävä budjettikohta. Jos tämä edellytys täyttyy, talousarviosta varataan tarvittavat määrärahat kirjanpitojärjestelmään tehtävällä talousarviositoumuksella. Tällä toimenpiteellä ei kuitenkaan ole vaikutusta liikekirjanpitoon (ts. pääkirjaan), koska kulua ei vielä ole syntynyt. Syynä tähän on se, että EKR:n kirjanpitojärjestelmä muodostuu kahdesta erillisestä mutta toisiinsa yhteydessä olevasta järjestelmästä:

(a) talousarviokirjanpito, josta saadaan yksityiskohtaiset tiedot talousarvion toteuttamisesta ja

(b) liikekirjanpito, jonka perusteella laaditaan tase sekä tuotto- ja kululaskelma.

Talousarviokirjanpitoon kirjataan sitoumukset ja suoritetut maksut. Talousarviokirjanpito pohjautuu maksuperusteisen kirjanpidon periaatteeseen, jonka mukaan meno tai tulo kirjataan vasta kun varoista tehdään sitoumus tai kun ne maksetaan tai saadaan. Tämän tyyppistä kirjanpitoa käytetään etenkin julkisella sektorilla, jolla painopiste on perinteisesti ollut talousarviossa ja sen toteuttamisessa.

Liikekirjanpito (joka perustuu suoritusperusteiseen kirjanpitoon) sisältää kaikki varainhoitovuoden menot ja tulot (joten sen perusteella voidaan laatia tuotto- ja kululaskelma). Liikekirjanpito on perustana myös EKR:n taseelle, joka antaa kuvan EKR:n varoista ja veloista ja sen taloudellisesta asemasta 31. joulukuuta.

3.5 Maksun suorittaminen

Maksua ei voida suorittaa ennen kuin tulojen ja menojen hyväksyjä on hyväksynyt vastaavan talousarviositoumuksen.

Ennakkomaksun tarkoituksena on tarjota tuensaajalle käteisvaroja. Ennakkomaksu voidaan suorittaa useammassa erässä ennakkomaksusopimuksessa kulloinkin määrätyllä ajanjaksolla. Jos maksettua ennakkoa ei käytetä sopimuksessa määrätyllä ajanjaksolla siihen tarkoitukseen, johon se on myönnetty, se on maksettava takaisin. Näin ollen jos tuensaajalle ei aiheudu tukikelpoisia menoja, tuensaajan on palautettava ennakkomaksu EKR:oon. Maksettu ennakkomaksu on näin lopullinen meno vasta kun siihen liittyvät sopimusehdot on täytetty. Ennakkomaksu kirjataan tämän vuoksi taseen vastaaviin alkuperäisen maksun suoritusajankohtana. Taseeseen kirjattuun ennakkomaksumäärään tehdään (osittainen tai koko määrän suuruinen) vähennys, kun tukikelpoiset menot (jotka kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan) hyväksytään tai ennakkomaksuna suoritetut määrät palautetaan.

Vuoden lopussa on erityisesti arvioitava EKR:sta rahoitusta saaneiden sellaiset tukikelpoiset menot, joita ei ole vielä ilmoitettu. Kun nämä siirtyvät erät on arvioitu, arvioiden mukaiset tukikelpoiset määrät kirjataan siirtoveloiksi, ja sellaiset määrät, jotka eivät ole tukikelpoisia, jätetään avoimiksi niiden määrien tileille, joiden tukikelpoisuus on vielä tarkistettava. Nämä määrät on esitetty lyhytaikaisissa veloissa, jotta varojen ja velkojen määrää ei arvioitaisi liian suureksi.

3.6 Aiheettomien maksujen takaisinperintä

EKR:sta rahoitettavien menojen tukikelpoisuus tarkistetaan kulloinkin sovellettaviksi tulevien sääntöjen tai avustusehtojen mukaisten asiakirjojen perusteella. Jotta tarkastusjärjestelmistä saataisiin mahdollisimman kustannustehokkaita, lopullisten maksupyyntöjen perustana olevat asiakirjat tarkastetaan yleensä perusteellisemmin kuin välimaksupyyntöihin liitetyt asiakirjat. Lopullisten maksupyyntöjen tarkastuksissa voidaan tämän vuoksi havaita myös välimaksuihin liittyviä virheitä, jotka korjataan oikaisemalla lopullista maksua. Lisäksi komissiolla on oikeus varmistaa maksupyyntöön liitettyjen asiakirjojen moitteettomuus tekemällä maksupyynnön esittäjän tiloissa tarkastuksia rahoitettavan hankkeen toteuttamisen aikana ja/tai sen päätyttyä (jälkitarkastukset). Toteutusjakson aikana todetut virheet voidaan korjata seuraavissa maksupyynnöissä. Toteutuksen päätyttyä todetut virheet korjataan perintämääräyksellä.

4. TILINPÄÄTÖSRAPORTOINTI

4.1 Tilinpäätös

Tilinpitäjä on vastuussa tilinpäätöksen laatimisesta ja sen varmistamisesta, että se antaa oikean ja riittävän kuvan EKR:n taloudellisesta asemasta.

Tilinpäätös esitetään seuraavasti:

Osa I: Euroopan komission hallinnoimat varat — kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen EKR:n tilinpäätöslaskelmat — kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen EKR:n rahoituksen toteutumista koskevat selvitykset

Osa II: Euroopan investointipankin hallinnoimat varat — investointikehyksen tilinpäätöslaskelmat.

Investointikehyksen tilinpäätöslaskelmat esitetään tilinpäätöksessä erillisessä osassa, jotta EKR:sta myönnetystä kehitysavusta voitaisiin antaa kattava kokonaiskuva.

Komissio hyväksyy tilinpäätöksen seuraavan vuoden heinäkuun 31. päivään mennessä ja esittää sen tilintarkastustuomioistuimelle tarkastettavaksi ja tämän jälkeen neuvostolle ja parlamentille vastuuvapauden myöntämistä varten.

4.2 Vuotuinen toimintakertomus

Tulojen ja menojen hyväksyjän on laadittava vuotuinen toimintakertomus vastuullaan olevista toiminnoista. Toimintakertomuksessa kuvataan toiminnan tuloksia ja arvioidaan sitä, onko olemassa riittävä varmuus siitä, että kertomuksessa kuvattujen toimintojen toteuttamiseen myönnetyt resurssit on käytetty tarkoitukseensa moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti ja että käytössä olevin valvontamenettelyin voidaan varmistaa, että tilien perustana olevat toimet ovat laillisia ja asianmukaisia.

5. TILINTARKASTUS JA VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMINEN

5.1 Tilintarkastus

EKR:n tilinpäätöstä ja resurssienhallintaa valvoo ulkoisena tarkastajana toimiva Euroopan tilintarkastustuomioistuin, joka laatii vuosikertomuksen neuvostolle ja Euroopan parlamentille. Tilintarkastustuomioistuimen päätehtävänä on toimittaa riippumaton ulkoinen tarkastus EKR:n tilinpäätöksestä. Tilintarkastustuomioistuimen tehtäviin kuuluu mm. seuraavien asiakirjojen laatiminen:

(1) vuosikertomus, jossa esitetään yksityiskohtaisia huomautuksia tilinpäätöksestä ja sen perustana olevista toimista

(2) tarkastusten perusteella laadittu lausunto, joka sisältyy vuosikertomukseen tarkastuslausuman muodossa ja joka koskee i) tilien luotettavuutta ja ii) tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta

(3) erityiskertomukset, joissa esitetään tiettyjä hallinnoinnin osa-alueita koskevia tarkastushavaintoja.

Tilintarkastustuomioistuimella on oikeus tutustua kaikkiin asiakirjoihin, joita se tarvitsee tarkastuksissaan. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastukset kattavat kaikki EKR:n toiminnan osa-alueet, ja niissä voidaan tutkia myös yksittäisten toimien ja maksujen laillisuus ja asianmukaisuus. Tilintarkastustuomioistuin huolehtii myös varsinaisen tilinpäätöksen tarkastamisesta ja tarkastaa tarvittaessa myös yksittäiset tasetilit ja tuotto- ja kululaskelman tilit sekä tilinpäätöslaskelmien esittämisen kokonaisuudessaan. Tilintarkastustuomioistuin voi sen vuoksi antaa lausunnon paitsi esitetyistä numerotiedoista myös käytössä olevasta järjestelmästä ja valvonnan ja tarkastusten järjestämisestä.

5.2 Vastuuvapauden myöntäminen

Tarkastusten viimeisenä vaiheena on EKR:n varojen käyttöä koskevan vastuuvapauden myöntäminen asianomaiselta varainhoitovuodelta. Vastuuvapauden myöntäjänä on EKR:n tapauksessa Euroopan parlamentti. Tämä tarkoittaa, että sen jälkeen kun tilinpäätös on tarkastettu ja lopullinen tilinpäätös on vahvistettu, neuvosto antaa suosituksen, jonka perusteella parlamentti päättää, myöntääkö se komissiolle kyseiseltä vuodelta vastuuvapauden EKR:n varojen käytön osalta. Parlamentin päätös perustuu tilinpäätöksen tarkastukseen, tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukseen (joka sisältää virallisen tarkastuslausuman), komission antamiin vastauksiin sekä komissiolle esitettyihin lisäkysymyksiin ja lisätietopyyntöihin.

Vastuuvapauden myöntämistä voidaan pitää varojen käyttöön kohdistuvan ulkoisen valvonnan poliittisena ulottuvuutena. Neuvoston suosituksen perusteella tekemällään päätöksellä Euroopan parlamentti vapauttaa komission varojen käyttöön liittyvästä vastuusta tietyn vuoden osalta. Vastuuvapauden myöntämismenettely johtaa jompaankumpaan seuraavista tuloksista: vastuuvapaus myönnetään tai sen myöntämistä lykätään. Parlamentti voi vastuuvapauden myöntämisen yhteydessä tuoda esille tärkeinä pitämiään havaintoja ja suosittaa toimenpiteitä, joita komission olisi toteutettava kyseisillä osa-alueilla. Komissio esittelee toteuttamansa toimenpiteet laatimassaan seurantaraportissa ja toimintasuunnitelmassa, jotka se toimittaa sekä parlamentille että neuvostolle.

OSA I

EKR:N TILINPÄÄTÖS: EUROOPAN KOMISSION HALLINNOIMAT VARAT (2)

1. KAHDEKSANNEN, YHDEKSÄNNEN JA KYMMENENNEN EUROOPAN KEHITYSRAHASTON TILINPÄÄTÖSLASKELMAT

1.1 KAHDEKSAS, YHDEKSÄS JA KYMMENES EKR: KONSOLIDOITU TASE, TUOTTO- JA KULULASKELMA JA RAHAVIRTALASKELMA SEKÄ KONSOLIDOITU LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

Kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen EKR:n

KONSOLIDOITU TASE

(milj. euroa) Liitetieto 31.12.2010 31.12.2009 PITKÄAIKAISET VARAT Pitkäaikaiset ennakkomaksut 2.1 353 196 LYHYTAIKAISET VARAT Lyhytaikaiset ennakkomaksut 2.2 1 096 800 Lyhytaikaiset saamiset 2.3 247 66 Käteisvarat ja muut rahavarat 2.5 808 523 Varat yhteensä 2 503 1 585 LYHYTAIKAISET VELAT Lyhytaikaiset velat 2.6 (1 045) (860) Velat yhteensä (1 045) (860) Nettovarat 1 458 724 RAHASTOJEN VARAT JA VARANNOT Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty 2.7 23 879 20 381 Muut varannot 2.8 2 252 2 252 Aiemmilta vuosilta siirretty taloudellinen tulos (21 909) (18 814) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (2 765) (3 094) Nettovarat 1 458 724





Kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen EKR:n

KONSOLIDOITU TUOTTO- JA KULULASKELMA

(milj. euroa) Liitetieto 2010 2009 TOIMINNAN TUOTOT 3.1 140 49 TOIMINNAN KULUT Toimintakulut 3.2 (2 914) (3 103) Hallintokulut 3.3 (86) (90) Toiminnan ylijäämä/(alijäämä) (2 860) (3 144) Rahoitustuotot 3.4 95 49 Rahoitustoiminnan ylijäämä/(alijäämä) 95 49 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (2 765) (3 094)





Kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen EKR:n

KONSOLIDOITU RAHAVIRTALASKELMA

(milj. euroa) Liitetieto 2010 2009 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (2 765) (3 094) TOIMINNAN RAHAVIRTA 4.2 Jäsenvaltioiden varsinaiset rahoitusosuudet 3 420 3 294 Jäsenvaltioiden yhteisrahoitusosuudet 65 2 Saamisten arvonalentumistappio (arvonalentumistappion peruuttaminen) 2 0 Pitkäaikaisten ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen (157) 72 Lyhytaikaisten ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen (296) (150) Lyhytaikaisten saamisten (lisäys)/väheneminen (62) (45) Lyhytaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen) 78 152 Nettorahavirta 285 230 Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettolisäys/ (-vähennys) 285 230 Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa 2.5 & 4.3 523 293 Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa 2.5 808 523





KONSOLIDOITU LASKELMA

kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen EKR:n nettovarojen muutoksista

(milj. euroa) Rahastojen pääoma Rahastojen pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty Kertyneet varannot Muut varannot Nettovarat yhteensä (a) (b) (c) = (a) – (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) Saldo 31. Joulukuuta 2008 45 694 28 615 17 079 (18 814) 2 252 517 Pääoman lisäys – varsinaiset rahoitusosuudet — (3 300) 3 300 — — 3 300 Pääoman lisäys – yhteisrahoitusosuudet 68 66 2 — — 2 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — — (3 094) — (3 094) Saldo 31. Joulukuuta 2009 45 761 25 381 20 381 (21 909) 2 252 724 Pääoman lisäys – varsinaiset rahoitusosuudet — (3 500) 3 500 — — 3 500 Uudelleenluokitellut yhteisrahoitusosuudet (3) (70) (69) (2) — — (2) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — — (2 765) — (2 765) Saldo 31. Joulukuuta 2010 45 691 21 812 23 879 (24 674) 2 252 1 458

1.2 KAHDEKSAS EKR: TASE, TUOTTO- JA KULULASKELMA JA LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

Kahdeksannen EKR:n

TASE

(milj. euroa) Liitetieto 31.12.2010 31.12.2009 LYHYTAIKAISET VARAT Lyhytaikaiset ennakkomaksut 2.2 100 54 Lyhytaikaiset saamiset 2.3 9 6 Yhdystilit 2.4 497 708 Varat yhteensä 605 768 LYHYTAIKAISET VELAT Lyhytaikaiset velat 2.6 (45) (65) Velat yhteensä (45) (65) Nettovarat 560 703 RAHASTON VARAT JA VARANNOT Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty 2.7 12 840 12 840 Muut varannot 2.8 (2 237) (2 153) Aiemmilta vuosilta siirretty taloudellinen tulos (9 985) (9 825) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (58) (159) Nettovarat 560 703





Kahdeksannen EKR:n

TUOTTO- JA KULULASKELMA

(milj. euroa) Liitetieto 2010 2009 TOIMINNAN TUOTOT 3.1 54 20 TOIMINNAN KULUT 3.2 (116) (180) Toiminnan ylijäämä/(alijäämä) (61) (160) Rahoitustuotot 3.4 4 1 Rahoitustoiminnan ylijäämä/(alijäämä) 4 1 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (58) (159)





LASKELMA

kahdeksannen EKR:n nettovarojen muutoksista

(EUR millions) Rahaston pääoma Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty Kertyneet varannot Muut varannot Nettovarat yhteensä (a) (b) (c) = (a) – (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) Saldo 31. Joulukuuta 2008 12 840 — 12 840 (9 825) (2 153) 862 Pääoman lisäys – varsinaiset rahoitusosuudet — — — — — — Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — — (159) — (159) Saldo 31. Joulukuuta 2009 12 840 — 12 840 (9 985) (2 153) 703 Pääoman lisäys – varsinaiset rahoitusosuudet — — — — — — Siirrot kymmenenteen EKR:oon — — — — (85) (85) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — — (58) — (58) Saldo 31. Joulukuuta 2010 12 840 — 12 840 (10 042) (2 237) 560

1.3 YHDEKSÄS EKR: TASE, TUOTTO- JA KULULASKELMA JA LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

Yhdeksännen EKR:n

TASE

(milj. euroa) Liitetieto 31.12.2010 31.12.2009 PITKÄAIKAISET VARAT Pitkäaikaiset ennakkomaksut 2.1 158 129 LYHYTAIKAISET VARAT Lyhytaikaiset ennakkomaksut 2.2 742 507 Lyhytaikaiset saamiset 2.3 233 59 Yhdystilit 2.4 2 516 653 Käteisvarat ja muut rahavarat 2.5 7 11 Varat yhteensä 3 655 1 359 LYHYTAIKAISET VELAT Lyhytaikaiset velat 2.6 (392) (366) Velat yhteensä (392) (366) Nettovarat 3 263 993 RAHASTON VARAT JA VARANNOT Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty 2.7 11 039 7 539 Muut varannot 2.8 4 157 4 308 Aiemmilta vuosilta siirretty taloudellinen tulos (10 854) (8 970) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (1 078) (1 884) Nettovarat 3 263 993





Yhdeksännen EKR:n

TUOTTO- JA KULULASKELMA

(milj. euroa) Liitetieto 2010 2009 TOIMINNAN TUOTOT 3.1 82 26 TOIMINNAN KULUT Toimintakulut 3.2 (1 230) (1 880) Hallintokulut 3.3 (6) (77) Toiminnan ylijäämä/(alijäämä) (1 155) (1 931) Rahoitustuotot 3.4 77 47 Rahoitustoiminnan ylijäämä/(alijäämä) 77 47 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (1 078) (1 884)





LASKELMA

yhdeksännen EKR:n nettovarojen muutoksista

(milj. euroa) Rahaston pääoma Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty Kertyneet varannot Muut varannot Nettovarat yhteensä (a) (b) (c) = (a) – (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) Saldo 31. Joulukuuta 2008 11 699 7 460 4 239 (8 970) 4 308 (424) Pääoman lisäys – varsinaiset rahoitusosuudet — (3 300) 3 300 — — 3 300 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — — (1 884) — (1 884) Saldo 31. Joulukuuta 2009 11 699 4 160 7 539 (10 854) 4 308 993 Pääoman lisäys – varsinaiset rahoitusosuudet — (3 500) 3 500 — — 3 500 Siirrot kymmenenteen EKR:oon — — — — (151) (151) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — — (1 078) — (1 078) Saldo 31. Joulukuuta 2010 11 699 660 11 039 (11 932) 4 157 3 263

1.4 KYMMENES EKR: TASE, TUOTTO- JA KULULASKELMA JA LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

Kymmenennen EKR:n

TASE

(milj. euroa) Liitetieto 31.12.2010 31.12.2009 PITKÄAIKAISET VARAT Pitkäaikaiset ennakkomaksut 2.1 195 67 LYHYTAIKAISET VARAT Lyhytaikaiset ennakkomaksut 2.2 255 239 Lyhytaikaiset saamiset 2.3 5 1 Käteisvarat ja muut rahavarat 2.5 801 512 Varat yhteensä 1 255 819 LYHYTAIKAISET VELAT Lyhytaikaiset velat 2.6 (608) (430) Yhdystilit 2.4 (3 013) (1 361) Velat yhteensä (3 621) (1 791) Nettovarat (2 366) (971) RAHASTON VARAT JA VARANNOT Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty 2.7 — 2 Muut varannot 2.8 333 97 Aiemmilta vuosilta siirretty taloudellinen tulos (1 070) (19) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (1 629) (1 051) Nettovarat (4) (2 366) (971)





Kymmenennen EKR:n

TUOTTO- JA KULULASKELMA

(milj. euroa) Liitetieto 2010 2009 TOIMINNAN TUOTOT 3.1 4 2 TOIMINNAN KULUT Toimintakulut 3.2 (1 567) (1 042) Hallintokulut 3.3 (80) (13) Toiminnan ylijäämä/(alijäämä) (1 643) (1 053) Rahoitustuotot 3.4 14 2 Rahoitustoiminnan ylijäämä/(alijäämä) 14 2 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (1 629) (1 051)





LASKELMA

kymmenennen EKR:n nettovarojen muutoksista

(milj. euroa) Rahaston pääoma Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty Kertyneet varannot Muut varannot Nettovarat yhteensä (a) (b) (c) = (a) – (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) Saldo 31. Joulukuuta 2008 21 154 21 154 — (19) 97 78 Pääoman lisäys – varsinaiset rahoitusosuudet — — — — — — Pääoman lisäys – yhteisrahoitusosuudet 68 66 2 — — 2 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — — (1 051) — (1 051) Saldo 31. Joulukuuta 2009 21 222 21 221 2 (1 070) 97 (971) Pääoman lisäys – varsinaiset rahoitusosuudet — — — — — — Uudelleenluokitellut yhteisrahoitusosuudet (5) (70) (69) (2) — — (2) Siirrot kahdeksannesta ja yhdeksännestä EKR:sta — — — — 236 236 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — — (1 629) — (1 629) Saldo 31. Joulukuuta 2010 21 152 21 152 — (2 699) 333 (2 366)

1.5 KAHDEKSANNEN, YHDEKSÄNNEN JA KYMMENENNEN EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMIEN LIITETIEDOT

1. TILINPÄÄTÖKSEN KESKEISET LAATIMISPERIAATTEET

1.1. LAINSÄÄDÄNTÖ JA VARAINHOITOASETUS

Tilinpäätöslaskelmat laaditaan kymmenenteen EKR:oon sovellettavan varainhoitoasetuksen mukaisesti. Tämän asetuksen 121 artiklassa säädetään, että tilinpäätös laaditaan suoriteperusteisena.

Nämä tilinpäätöslaskelmat on laadittu EKR:n kirjanpitosääntöjen ja -menettelyjen mukaisesti. Ne perustuvat IPSASB:n (International Public Sector Accounting Standards Board) antamiin julkissektorin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS) ja IASB:n (International Accounting Standards Board) antamiin IFRS-standardeihin (International Financial Reporting Standards). EKR:n tilinpitäjän vahvistamia arvostussääntöjä ja tilinpäätösmenettelyjä on sovellettu siltä osin kuin on kyse Euroopan komission hallinnoimasta EKR:n varojen osasta.

EKR:n tilinpitäjän on esitettävä alustava tilinpäätös tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään seuraavan varainhoitovuoden maaliskuun 31. päivänä. Tilintarkastustuomioistuin esittää huomautuksensa alustavasta tilinpäätöksestä komissiolle viimeistään 15. kesäkuuta (125 artikla). Komissio hyväksyy huomautusten perusteella lopullisen tilinpäätöksen 31. heinäkuuta mennessä ja toimittaa sen Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle. Tilinpäätös ja tarkastuslausuma, jonka tilintarkastustuomioistuin antaa komission hallinnoimasta EKR:n varojen osasta, julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä viimeistään 15. marraskuuta.

1.2. TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISPERIAATTEET

Tilinpäätöslaskelmien tarkoituksena on antaa tietoa organisaation taloudellisesta asemasta, sen toiminnan tuloksesta ja sen rahavirroista. Tavoitteena on, että näistä tiedoista on hyötyä laajalle käyttäjäkunnalle. Koska EKR on julkisoikeudellinen yhteisö, sen tilinpäätöksellä on lisäksi tarkoitus antaa tietoja, joista on hyötyä päätöksenteossa, ja osoittaa, että se on hoitanut sille uskottuja varoja vastuullisesti.

Jotta tilinpäätös antaisi oikean ja riittävän kuvan varainhoitovuodesta, siinä on esitettävä olennaiset tiedot organisaation toiminnan luonteesta ja laajuudesta, kerrottava toiminnan rahoituksesta sekä annettava täsmällistä tietoa yksittäisistä toiminnoista. Lisäksi tietojen on oltava selkeitä ja ymmärrettäviä ja eri varainhoitovuosien tietojen keskenään vertailukelpoisia. Tämä asiakirja on laadittu näiden periaatteiden mukaisesti.

EKR:n kirjanpito muodostuu liikekirjanpidosta ja talousarviokirjanpidosta. Talousarviokirjanpito antaa yksityiskohtaisen kuvan talousarvion toteutuksesta. Talousarviokirjanpito on maksuperusteista. Liikekirjanpidosta käyvät ilmi suoriteperusteisina kaikki varainhoitovuoden kulut ja tuotot. Tilinpäätöslaskelmat laaditaan tämän vuoksi liikekirjanpidon perusteella. Liikekirjanpidosta saadaan myös tase, jossa esitetään rahaston taloudellinen asema 31. joulukuuta.

EKR:n varainhoitoasetuksen 120 artiklassa säädetään tilinpäätöksen laadinnassa noudatettavista periaatteista, jotka ovat

— toiminnan jatkuvuus,

— varovaisuus,

— kirjanpitomenetelmien johdonmukaisuus,

— tietojen vertailtavuus,

— olennaisuus,

— bruttoperiaate,

— sisältöpainotteisuus

— suoriteperusteinen kirjanpito.

1.3. LAATIMISPERUSTA

1.3.1. Toiminta- ja raportointivaluutta

EKR:n toiminta- ja raportointivaluutta on euro, joten tilinpäätöslaskelmat laaditaan miljoonina euroina.

1.3.2. Valuuttojen muuntaminen euroiksi

Ulkomaan rahan määräiset transaktiot muunnetaan euroiksi transaktiopäivän valuuttakurssiin. Tuotto- ja kululaskelmaan on kirjattu kurssivoitot ja -tappiot, jotka syntyvät ulkomaan rahan määräisten transaktioiden suorittamisesta sekä ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen muuntamisesta euromääräisiksi vuoden lopun valuuttakursseihin.

Ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen saldot vuoden lopussa muunnetaan euroiksi käyttäen seuraavia 31. joulukuuta voimassa olleita valuuttakursseja:

Valuutta 31.12.2010 31.12.2009 BGN 1,9558 1,9558 CZK 25,0610 26,4730 DKK 7,4535 7,4418 EEK 15,6466 15,6466 GBP 0,8607 0,8881 HUF 277,9500 270,4200 LVL 0,7094 0,7093 LTL 3,4528 3,4528 PLN 3,9750 4,1045 RON 4,2620 4,2363 SEK 8,9655 10,2520 CHF 1,2504 1,4836 JPY 108,6500 133,1600 USD 1,3362 1,4406

1.3.3. Arvioiden käyttäminen

IPSAS-standardien ja yleisesti hyväksyttyjen tilinpäätösperiaatteiden mukaisesti tilinpäätöslaskelmiin sisältyy väistämättä määriä, jotka perustuvat johdon tekemiin arvioihin ja oletuksiin, jotka puolestaan perustuvat luotettavimpiin käytettävissä oleviin tietoihin. Merkittäviin arvioihin kuuluvat muun muassa varaukset, saamisten arvonalentumistappiot sekä siirtovelat. Kyseisten erien todellinen arvo voi poiketa arvioista. Arvioiden muutokset otetaan huomioon kirjanpidossa sinä varainhoitovuonna, jonka aikana ne tulevat tietoon.

1.4. TASE

1.4.1 Ennakkomaksut

Ennakkomaksun tarkoituksena on tarjota tuensaajalle käteisvaroja. Ennakkomaksu voidaan suorittaa useammassa erässä ennakkomaksusopimuksessa kulloinkin määrätyllä ajanjaksolla. Ennakkomaksu joko maksetaan takaisin tai käytetään tiettyyn tarkoitukseen sopimuksessa määrättynä ajanjaksona. Jos tuensaajalle ei aiheudu tukikelpoisia menoja, ennakkomaksu on palautettava EKR:oon. Ennakkomaksu selvitetään (kokonaan tai osittain) vähentämällä siitä hyväksytyt tukikelpoiset menot ja palautetut määrät.

Vuoden lopussa avoinna olevat ennakkomaksut arvostetaan alkuperäisiin maksettuihin määriin, joista on vähennetty seuraavat erät: palautetut määrät, ennakkomaksuja vastaan kuitatut tukikelpoiset menot sekä arvioidut vuoden lopussa ennakkomaksuista vielä kuittaamatta olevat tukikelpoiset menot ja arvonalennukset.

Ennakkomaksujen tuottamat korot kirjataan sitä mukaa kuin ne kertyvät ja asianomaisen sopimuksen määräysten mukaisesti. Kertynyt korkotuotto arvioidaan mahdollisimman luotettavien tietojen perusteella kunkin varainhoitovuoden lopussa.

1.4.2 Saamiset

Saamiset kirjataan alkuperäiseen määräänsä, josta on vähennetty mahdollinen arvon alentuminen. Saamisten arvon alentuminen todetaan silloin, kun on objektiivista näyttöä siitä, ettei koko määrää pystytä perimään saamisen alkuperäisten ehtojen mukaisesti. Arvon alentumisena kirjattava määrä on omaisuuserän kirjanpitoarvon ja kerrytettävissä olevan rahamäärän (joka on vastaavilta lainanottajilta perittävällä markkinakorolla diskontattujen odotettujen vastaisten rahavirtojen nykyarvo) erotus. Lisäksi kirjataan yleinen arvonalennus niistä keskeneräisistä perintämääräyksistä, joista ei siihen mennessä ole tehty erillistä arvonalentumiskirjausta. Yleinen arvonalennus perustuu aikaisempaan tappiokehitykseen. Arvon alentumista vastaava määrä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan.

1.4.3 Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvaroja ja muita rahavaroja pidetään lyhytaikaisina varoina. Niihin kuuluvat muun muassa käteinen raha, pankeissa olevat vaadittaessa maksettavat talletukset sekä muut lyhytaikaiset, enintään kolmen kuukauden kuluessa erääntyvät erittäin likvidit sijoitukset.

1.4.4 Velat

Huomattava osa EKR:n veloista ei liity tavaroiden tai palvelujen ostamiseen, vaan velat ovat pääasiassa maksamattomia menoilmoituksia tuensaajilta, joille on myönnetty avustuksia tai muuta rahoitusta. Ne kirjataan menoilmoituksessa esitetyn määrän suuruisiksi veloiksi, kun menoilmoitus vastaanotetaan. Rahoituksen hallinnoinnista vastaavat virkamiehet hyväksyvät tarkastuksen jälkeen kyseisten menojen tukikelpoisuuden. Tässä vaiheessa menoilmoitukset arvostetaan hyväksyttyyn tukikelpoiseen määrään.

Tavaroiden ja palvelujen ostamisesta johtuvat velat kirjataan alkuperäiseen määrään laskun saapuessa, ja vastaavat menot kirjataan, kun tavara- tai palvelutoimitus on vastaanotettu ja hyväksytty.

1.4.5 Varaukset

Varaus kirjataan silloin, kun EKR:lla on aikaisempien tapahtumien seurauksena olemassa oleva oikeudellinen tai tosiasiallinen velvoite kolmansia kohtaan, kun on todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää resurssien siirtymistä pois EKR:sta ja kun velvoitteen määrä on arvioitavissa luotettavasti. Kirjattava varaus on paras arvio olemassa olevan velvoitteen täyttämisen edellyttämistä menoista tilinpäätöspäivänä.

1.4.6 Siirtovelat ja -saamiset sekä tulo- ja menoennakot

Suoriteperusteisessa kirjanpidossa on varmistettava, että liiketoimet kirjataan sille varainhoitovuodelle, jolle ne kuuluvat. Tämä tarkoittaa sitä, että eri tilikaudet on tilikautta päätettäessä erotettava toisistaan. Erityisesti on arvioitava sellaiset EKR:n rahoitusta saaneiden tukikelpoiset menot, joita ei ole vielä ilmoitettu rahastolle (siirtovelat). Vastaavasti tiettynä varainhoitovuonna on voitu suorittaa maksuja, jotka liittyvät tuleviin kausiin (menoennakot). Myös tällaiset maksut on erotettava ja kirjattava sille varainhoitovuodelle, jolle ne kuuluvat.

EKR:n kirjanpitosääntöjen mukaan liiketoimet ja muut tapahtumat kirjataan tilinpäätöslaskelmia laadittaessa sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Tilikauden päättyessä siirtovelat kirjataan sen määrän mukaisesti, jonka arvioidaan vastaavan siirtovelvoitetta kyseisellä kaudella. Siirtovelkojen määrä lasketaan komission antamien yksityiskohtaisten käytännön toimintaohjeiden mukaisesti. Kyseisillä ohjeilla pyritään varmistamaan, että tilinpäätöslaskelmat antavat tilanteesta oikean ja riittävän kuvan.

Myös tulot kirjataan sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Jos EKR:n toimittamia tavaroita tai palveluita ei vuoden lopussa ole vielä laskutettu tai jos sopimusvelvoite on olemassa (esim. perussopimuksen perusteella) vaikka laskua ei vielä ole tehty, tilinpäätöslaskelmiin merkitään vastaava siirtosaaminen.

Vastaavasti jos vielä toimittamatta olevat tavarat tai palvelut on vuoden loppuun mennessä jo laskutettu, vastaavat tulot merkitään tilinpäätöslaskelmiin siirtovelaksi ja kirjataan vasta seuraavalla tilikaudella.

1.5. TUOTTO- JA KULULASKELMA

1.5.1 Tuotot

EKR:lla ei ole tuloja koskevaa talousarviota. Jäsenvaltioiden maksamat varsinaiset rahoitusosuudet katsotaan rahaston pääomaksi. EKR:n tuotot muodostuvat takaisin perityistä varoista ja korkotuotoista.

Varojen takaisinperintä

Sellaisista EKR:sta maksetuista määristä, jotka lopullisen tuensaajan tai kolmannen maan on maksettava takaisin, annetaan perintämääräykset tai ne vähennetään myöhemmistä maksuista ja merkitään kirjanpitoon seuraavasti:

— kun kyseessä on varojen takaisinperintä, perintämääräyksen seurauksena syntyy saaminen, joka kirjataan tuotoksi kyseisen vuoden tuotto- ja kululaskelmaan tai

— kun kyseessä on ennakkomaksujen takaisinperintä, takaisinperittävä määrä sisällytetään taseessa ennakkomaksuihin.

Korkotuotot

Korkotuotot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan käyttämällä efektiivisen koron menetelmää. Korkotuotot muodostuvat liikepankeissa olevien käteistilien ja vaadittaessa maksettavien talletusten tuottamista koroista ja EKR:lle myöhässä suoritettujen maksujen viivästyskoroista. Korkotuotot kirjataan sitä mukaa kuin ne kertyvät.

1.5.2 Menot

Tavaroiden ja palvelujen ostamisesta aiheutuvat menot kirjataan silloin, kun EKR vastaanottaa ja hyväksyy kyseiset tavarat ja palvelut. Ne arvostetaan laskun osoittamaan alkuperäiseen hankintamenoon.

Muut kuin vaihtoon perustuvat menot ovat tyypillisiä EKR:lle, ja ne muodostavat valtaosan rahaston menoista. Ne liittyvät varojen siirtoon tuensaajille, ja ne voidaan jakaa kolmeen ryhmään: saamiset, sopimuksen mukaiset siirrot sekä harkinnanvaraiset avustukset sekä rahoitusosuudet ja lahjoitukset.

Siirrot kirjataan kuluiksi sille jaksolle, jonka aikana siirron perustana oleva tapahtuma toteutuu, edellyttäen, että siirto tapahtuu säännösten (varainhoitoasetus tai muu säädös) mukaisesti tai että siirron valtuuttava sopimus on allekirjoitettu. Lisäksi tuensaajan on täytettävä kaikki tukikelpoisuuskriteerit, ja velvoitteen määrä on voitava arvioida riittävän luotettavasti.

Kun kirjausperusteet täyttävä maksupyyntö tai menoilmoitus vastaanotetaan, tukikelpoinen määrä kirjataan kuluksi. Sellaiset vuoden loppuun mennessä kertyneet tukikelpoiset menot, jotka rahasto on velkaa tuensaajille mutta joita ei vielä ole ilmoitettu, arvioidaan ja merkitään taseeseen siirtoveloiksi.

Korkokulut

Korkokulut kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan käyttämällä efektiivisen koron menetelmää. Korkokulut muodostuvat maksetuista ja maksettavista koroista, ja ne kirjataan sitä mukaa kuin ne kertyvät.

1.6. EHDOLLISET VARAT JA VELAT

1.6.1 Ehdolliset varat

Ehdollinen omaisuuserä on potentiaalinen omaisuuserä, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta, kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan EKR:n määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Ehdollinen omaisuuserä ilmoitetaan tilinpäätöksessä, kun se tuottaa todennäköisesti taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia.

Ehdolliset varat arvioidaan aina tilinpäätöspäivänä sen varmistamiseksi, että niiden muutokset otetaan asiamukaisesti huomioon tilinpäätöslaskelmissa. Jos on käytännössä varmaa, että omaisuuserästä saadaan taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ja omaisuuserän arvo voidaan määrittää luotettavasti, omaisuuserä ja siihen liittyvät tulot merkitään tilinpäätöslaskelmiin kaudella, jonka aikana muutos tapahtuu.

Vakuudet ovat potentiaalisia omaisuuseriä, jotka ovat syntyneet aikaisempien tapahtumien seurauksena ja joiden olemassaolo riippuu vakuuden kohteena olevan tapahtuman toteutumisesta. Vakuudet voivat siten olla ehdollisia varoja. Vakuuden voimassaolo lakkaa, kun sen kohdetta ei enää ole. Vakuus realisoituu, kun sen ehtojen mukaan voidaan vaatia maksua vakuuden antajalta.

1.6.2 Ehdolliset velat

Ehdollinen velka on potentiaalinen velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta, kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan EKR:n määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Se voi olla myös olemassa oleva velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena mutta jota ei merkitä taseeseen, koska ei ole todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien resurssien siirtymistä pois rahastosta tai (poikkeuksellisissa tapauksissa) velvoitteen suuruus ei ole määritettävissä riittävän luotettavasti. Ehdolliset velat ilmoitetaan tilinpäätöksessä, paitsi jos on hyvin epätodennäköistä, että taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentäviä resursseja siirtyy pois rahastosta.

Ehdollisia velkoja arvioidaan aina tilinpäätöspäivänä sen toteamiseksi, onko taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien resurssien siirtyminen pois rahastosta tullut todennäköiseksi. Jos käy todennäköiseksi, että taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien resurssien siirtymistä pois rahastosta vaaditaan sellaisen velvoitteen täyttämiseksi, jota on käsitelty kirjanpidossa ehdollisena velkana, tilinpäätöslaskelmiin tehdään varaus kaudella, jonka aikana todennäköisyys muuttuu.

2. TASEEN LIITETIEDOT

PITKÄAIKAISET VARAT

2.1 PITKÄAIKAISET ENNAKKOMAKSUT

(milj. euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2010 Yhteensä 31.12.2009 Pitkäaikaiset ennakkomaksut — 158 195 353 196 Yhteensä — 158 195 353 196

Useissa sopimuksissa määrätään, että ennen kuin työt aloitetaan tai tavarat ja palvelut toimitetaan, on maksettava ennakkomaksu. Maksuaikataulua koskevassa sopimusosuudessa voidaan myös määrätä, että maksuja suoritetaan toimeksiannon edistymisestä annettavien selvitysten perusteella. Ennakkomaksut maksetaan yleensä hankkeen toteuttamismaan tai -alueen valuutassa.

Suoriteperusteisen kirjanpidon periaatteiden mukaisesti EKR:n suorittamat ennakkomaksut luokitellaan varoiksi. Tilinpäätöksessä esitettävistä ennakkomaksuista on vähennetty ennakkomaksuihin liittyvät keskeneräiset perintämääräykset ja arvioidut määrät, joita ei ole vuoden loppuun mennessä vielä kuitattu ennakkomaksuja vastaan.

Ennakkomaksun takaisinperinnälle tai käytölle asetettu määräaika ratkaisee sen, kirjataanko se lyhyt- vai pitkäaikaiseksi ennakkomaksuksi. Ennakkomaksun käyttö määritellään hankkeesta tehdyssä sopimuksessa. Jos ennakkomaksun palauttamiselle tai käytölle asetettu määräaika on alle 12 kuukauden kuluessa raportointipäivästä, maksu kirjataan lyhytaikaiseksi ennakkomaksuksi, ja se kuuluu lyhytaikaisiin varoihin.

Koska monet EKR:n hankkeista ovat luonteeltaan pitkäaikaisia, niihin liittyvien ennakkomaksujen on oltava käytettävissä yli vuoden ajan. Tällaiset ennakkomaksut esitetään sen vuoksi pitkäaikaisissa varoissa.

Pitkäaikaisten ennakkomaksujen määrän 157 miljoonan euron lisäys verrattuna tilanteeseen 31. joulukuuta 2009 johtuu pääasiassa AKT-maiden välisiin hankkeisiin (118 miljoonaa euroa) ja ohjelmoitavaan apuun (58 miljoonaa euroa) liittyvien pitkäaikaisten ennakkomaksujen kasvusta. Alakohtaisen politiikan pitkäaikaiset ennakkomaksut puolestaan vähenivät (13 miljoonaa euroa).

LYHYTAIKAISET VARAT

2.2 LYHYTAIKAISET ENNAKKOMAKSUT

(milj. euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2010 Yhteensä 31.12.2009 Lyhytaikaiset ennakkomaksut (brutto) 172 2 211 732 3 115 2 957 — Arvio ennakkomaksuja vastaan kuitattavasta määrästä (72) (1 469) (477) (2 019) (2 158) Yhteensä 100 742 255 1 096 800

Ennakkomaksua vastaan kuitattava määrä vastaa arviota avoinna olevien ennakkomaksujen saajille vuoden loppuun mennessä aiheutuneiden mutta rahastolle vielä ilmoittamatta olevien tukikelpoisten kustannusten määrästä. Myös nämä määrät kirjataan kuluksi raportointikauden tuotto- ja kululaskelmaan.

Lyhytaikaisten ennakkomaksujen nettomäärän 296 miljoonan euron lisäys johtuu pääasiassa yhdeksännen EKR:n nettomääräisten ennakkomaksujen kasvusta (235 miljoonalla eurolla). Määrä koostuu AKT-maiden välisiin hankkeisiin (191 miljoonaa euroa), alakohtaiseen politiikkaan (76 miljoonaa euroa), aikaisempien Euroopan kehitysrahastojen muihin avustusohjelmiin (19 miljoonaa euroa) ja hätäapuun (14 miljoonaa euroa) liittyvien ennakkomaksujen lisääntymisestä. Tämä lisäys kompensoitui osittain ohjelmoitavaan apuun liittyvien nettomääräisten ennakkomaksujen vähenemisellä (76 miljoonaa euroa).

Ennakkomaksujen osalta saadut vakuudet

Vakuuksilla suojataan ennakkomaksuja. Vakuudet raukeavat, kun viimeinen hankkeeseen liittyvä maksu on suoritettu. Vakuuksilla on sekä nimellisarvo että käypä arvo. Kun kyse on nimellisarvosta, kirjauksen synnyttävä tapahtuma liittyy vakuuden olemassaoloon. Kun kyse on käyvästä arvosta, kirjauksen synnyttävä tapahtuma on ennakkomaksun suorittaminen ja/tai kuittaukset, jotka tämän jälkeen tehdään ennakkomaksua vastaan.

EKR:lle ennakkomaksujen kattamiseksi annettujen vakuuksien nimellisarvo 31. joulukuuta 2010 oli 674 miljoonaa euroa. Vakuuksien vastaava käypä arvo oli 363 miljoonaa euroa. Vastaavat arvot olivat 31. joulukuuta 2009: 684 miljoonaa euroa ja 414 miljoonaa euroa.

2.3 LYHYTAIKAISET SAAMISET

(milj. euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2010 Yhteensä 31.12.2009 Saamiset tuensaajilta 6 4 0 10 14 Saamiset jäsenvaltioilta — 125 — 125 4 Siirtosaamiset ja menoennakot 2 104 6 112 47 Yhteensä 9 233 5 247 66

Saamiset tuensaajilta

(milj. euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2010 Yhteensä 31.12.2009 Saamiset tuensaajilta 7 11 0 18 20 — Tuensaajilta olevien saamisten arvon alentuminen (1) (6) (1) (8) (6) Yhteensä 6 4 0 10 14

Nämä ovat perintämääräyksiä, jotka on viety kirjanpitoon 31. joulukuuta 2010 vahvistettuina, perimättä olevina saamisina ja joita ei vielä ole otettu mihinkään muuhun kohtaan taseen vastaavaa-puolella. Perintämääräysten loppusaldo on maksamatta olevien annettujen perintämääräysten arvo vuoden lopussa.

Tilinpitäjä tekee lisäksi arvion arvonalennuksesta, joka vastaa sitä osaa tuensaajien velasta, jota ei todennäköisesti saada perittyä takaisin. Tämä arvio perustuu kahteen tekijään:

— yhteistyössä tulojen ja menojen hyväksyjän kanssa arvioitavaan riskiin siitä, että velkaa ei pystytä perimään

— siihen, miten vanhasta velasta on kysymys; sellaisiin saamisiin, joista ei tehdä erillistä arvonalentumiskirjausta, sovelletaan aikaisempaan tappiokehitykseen perustuvaa yleistä arvonalennusta.

Arvonalennuksen kirjaaminen ei kuitenkaan merkitse sitä, että EKR luopuisi kyseisten määrien perimisestä.

Seuraavassa on jaottelu keskeneräisten perintämääräysten muutoksista.

(milj. euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 2010 Yhteensä 2009 Keskeneräiset perintämääräykset vuoden alussa 7 13 0 20 23 Annetut perintämääräykset 24 58 83 164 60 Päätökseen saatetut perintämääräykset (24) (60) (83) (166) (63) Maksettu (15) (50) (78) (143) (45) Luovuttu (varainhoitoas. 73 art.) 0 (1) — (1) (1) Peruutettu (4) (1) 0 (5) (1) Kuitattu (5) (8) (4) (17) (16) Keskeneräiset perintämääräykset vuoden lopussa 7 11 0 18 20

Saamiset jäsenvaltioilta

Yhdeksänteen kehitysrahastoon liittyvä saaminen jäsenvaltioilta muodostuu Italialta saamatta olevasta 125 miljoonan euron rahoitusosuudesta, joka saatiin tammikuussa 2011.

Siirtosaamiset ja menoennakot

Siirtosaamiset ja menoennakot koostuvat pääasiassa ennakkomaksuille kertyneistä koroista sekä myöhässä maksettujen perintämääräysten viivästyskoroista. Erä sisältää lisäksi pankkitileiltä kertyneet korkotuotot.

Siirtosaamisten ja menoennakkojen määrän 65 miljoonan euron lisäys johtuu siitä, että ennakkomaksuille kertyi enemmän korkoa (62 miljoonaa euroa). Tämä muutos on linjassa pitkäaikaisten ja lyhytaikaisten ennakkomaksujen saldojen kasvun kanssa (ks. liitetieto 2.1 ja 2.2).

2.4 YHDYSTILIT

(milj. euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2010 Yhteensä 31.12.2009 Siirrot kuudenteen EKR:oon / kuudennesta EKR:sta (2 065) (214) — (2 279) (2 279) Siirrot seitsemänteen EKR:oon / seitsemännestä EKR:sta — 2 279 — 2 279 2 279 Siirrot kahdeksanteen EKR:oon / kahdeksannesta EKR:sta — (3 076) 513 (2 563) (2 773) Siirrot yhdeksänteen EKR:oon / yhdeksännestä EKR:sta 3 076 — (3 526) (450) 1 412 Siirrot kymmenenteen EKR:oon / kymmenennestä EKR:sta (513) 3 526 — 3 013 1 361 Yhteensä 497 2 516 (3 013) 0 0

Kaikkien EKR:jen kassavarat on tehokkuussyistä otettu 10. EKR:oon. Tämä edellyttää EKR:jen välisiä siirtoja, joiden vaikutukset tasoitetaan EKR:jen taseiden välisillä yhdystileillä.

Vuonna 2010 yhdystilien tärkeimpiin tilitapahtumiin kuuluivat 8. ja 9. EKR:n täytäntöönpanemiseksi 10. EKR:sta suoritetut maksut sekä 10. EKR:oon suoritettu maksu, joka liittyi 9. EKR:n aikana maksettaviksi pyydettyihin rahoitusosuuksiin.

2.5 KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT (6)

(milj. euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2010 Yhteensä 31.12.2009 Pankkitalletukset — — 781 781 444 Stabex-vakuustilit — — 17 17 65 Yhteisrahoituksen pankkitilit — 7 2 10 13 Kongo-erityisvarat (7) — — 0 0 1 Yhteensä — 7 801 808 523

Pankkitalletukset

(milj. euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2010 Yhteensä 31.12.2009 Erityistilit – jäsenvaltioiden rahoituslaitokset — — 599 599 392 Käyttötilit – liikepankit — — 180 180 48 Paikalliset maksuasiamiehet — — 1 1 3 Yhteensä — — 781 781 444

Pankkitalletusten lisäys johtuu lähinnä siitä, että varoja on käytetty vuonna 2010 suunniteltua vähemmän.

Lisäksi loppuvuoteen 2010 ajoittuneiden ylimääräisten yleisten vapaapäivien vuoksi valtiokonttorit eivät olleet avoinna vuoden viimeisellä viikolla. Tämän vuoksi EKR:n oli varmistettava, että sillä oli riittävästi käteiskassavaroja käytettävissään vuoden viimeisellä viikolla mahdollisesti osoitettavien maksujen kattamiseksi. Tämä johti suurempiin saldoihin sekä jäsenvaltioiden rahoituslaitosten käteistileillä että liikepankkien käyttötileillä vuoden lopussa.

Paikallisten maksuasiamiesten tilit käsittävät AKT-maissa sekä merentakaisissa maissa ja merentakaisilla alueilla pankkitileillä olevat varat, joilla hoidetaan maksut paikallisessa valuutassa tuensaajavaltioissa. Tilit ovat joko euromääräisiä tai jonkin unionin jäsenvaltion valuutan määräisiä. Maksujen hallinnointia on pyritty entisestään keskittämään, ja paikallisten maksuasiamiesten jäljellä olevista 17 tilistä suljettiin vuonna 2010 yhteensä 9.

STABEX-vakuustilit

(milj. euroa) Saldo 31.12.2010 Saldo 31.12.2009 Sudan 0 36 Saint Lucia 7 15 Saint Vincent ja Grenadiinit 4 4 Zimbabwe 0 3 Norsunluurannikko 2 2 Malawi 1 1 Muut maat 2 3 Yhteensä 17 65

Lyhenne Stabex tarkoittaa Euroopan unionin kompensoivaa rahoitusjärjestelmää, jolla tasoitetaan AKT-valtioiden vientitulojen vaihtelua. Stabex otettiin käyttöön vuonna 1975 tehdyllä Lomén sopimuksella. Tavoitteena oli AKT-valtioiden maataloustuotteista saamien vientitulojen epävakaudesta johtuvien haittojen korjaaminen. Stabex-vakuustilien saldo muodostuu käytettävissä olevien Stabex-varojen kokonaismäärästä, ja varat siirretään tuensaajina oleville AKT-maille tulevaisuudessa. Kyseinen määrä on kohdennettu kymmenenteen EKR:oon. Vuonna 2010 suljettiin neljä Stabex-vakuustiliä Stabex-tukivälineen asteittaisen lakkauttamisen seurauksena.

Näiden varojen lisäksi on muitakin tuensaajiin kuuluvien AKT-valtioiden hallussa olevia Stabex-varoja. Kun komissio ja tuensaajavaltio (AKT) sopivat siitä, miten Stabex-varat käytetään, ne allekirjoittavat siirtosopimuksen. Neljännen Lomén sopimuksen (8) (sellaisena kuin se on tarkistettuna) 211 artiklan mukaan varat siirretään AKT-valtion nimissä avatulle korolliselle tilille, jota varten edellytetään sekä AKT-valtion että Euroopan komission edustajan allekirjoitusten esittämistä. Varoja säilytetään näillä kahta allekirjoitusta edellyttävillä tileillä, kunnes ne voidaan siirtää hankkeelle keskinäisistä velvoitteista tehdyn sopimuksen mukaisesti.

Tiliin liittyvä allekirjoitusoikeus säilyy komission tulojen ja menojen hyväksyjällä, joka varmistaa näin, että varat maksetaan suunnitellulla tavalla. Kahta allekirjoitusta edellyttävällä tilillä olevat varat ovat AKT-valtion omaisuutta, joten niitä ei kirjata varoiksi EKR:n tileille. Näille tileille tehtävät siirrot kirjataan Stabex-maksuiksi.

Vuonna 2010 kahta allekirjoitusta edellyttäviltä AKT-maiden tileiltä siirrettiin takaisin EKR:oon 32 miljoonaa euroa kymmenenteen EKR:oon sovellettavan sisäisen sopimuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti (9). Varat siirrettiin Senegalista (26 miljoonaa euroa) ja Kamerunista (2 miljoonaa euroa). Lisäksi kahta allekirjoitusta edellyttävältä Lesothon tililtä palautettiin tilintarkastuksen perusteella 3 miljoonaa euroa. Nämä tulot sisältyvät (Stabex-tukivälineen) toiminnan tuottoihin kymmenennen EKR:n tuotto- ja kululaskelmassa.

Yhteisrahoituksen pankkitilit

(milj. euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2010 Yhteensä 31.12.2009 Yhteisrahoituksen pankkitilit — 7 2 10 13 Yhteensä — 7 2 10 13

Näillä pankkitileillä pidetään vuonna 2007 ja sitä ennen tehtyihin yhteisrahoitussopimuksiin liittyvät varat. Nämä varat ovat asianomaisten jäsenvaltioiden omaisuutta, ja vastaava määrä on sen vuoksi merkitty velkoihin. Ne eivät tämän vuoksi vaikuta nettovarojen määrään.

Yhdeksänteen EKR:oon kuuluva Italian yhteisrahoitushanke on yhä käynnissä Somaliassa. Tansaniassa toteutettava, samaan yhteisrahoitukseen liittyvä hanke saatiin päätökseen vuonna 2010.

Kymmenennen EKR:n yhteisrahoituspankkitilit liittyvät aikaisempiin yhteisrahoitushankkeisiin, joita ollaan päättämässä. Nämä varat palautetaan jäsenvaltioille, kun tulojen ja menojen hyväksyjältä on saatu tarvittavat ohjeet.

LYHYTAIKAISET VELAT

2.6 LYHYTAIKAISET VELAT

(milj. euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2010 Yhteensä 31.12.2009 Lyhytaikaiset velat 25 189 273 487 343 Siirtovelat 20 203 63 286 286 Pääomaosuuksiin liittyvät siirtovelat — — 272 272 232 Yhteensä 45 392 608 1 045 860

Lyhytaikaisten velkojen 185 miljoonan euron lisäys johtuu siitä, että lyhytaikaiset velat ovat kasvaneet 144 miljoonalla eurolla ja Irlannin pääomaosuuteen liittyvä siirtovelka on noussut 40 miljoonaa euroa.

Lyhytaikaiset velat

(milj. euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2010 Yhteensä 31.12.2009 Tuensaajat ja toimittajat 25 182 193 400 320 Yhteisrahoitukseen liittyvät velat jäsenvaltioille — 7 68 75 13 Muut velat — — 12 12 10 Yhteensä 25 189 273 487 343

Lyhytaikaisiin velkoihin kirjataan EKR:n saamat, avustusten ja hankintatoimien yhteydessä toimitetut menoilmoitukset. Menoilmoituksessa ilmoitettu määrä kirjataan velkoihin, kun menoilmoitus on vastaanotettu. Hankintoihin liittyvät veloitus- ja hyvityslaskut käsitellään samaa menettelyä noudattaen. Tilikaudelle kuuluvat menoilmoitukset on otettu huomioon tilikautta päätettäessä. Nämä siirtyvät erät on arvioitu ja arvioiden mukaiset tukikelpoiset määrät kirjattu siirtovelkoihin.

Tuensaajat ja toimittajat

Tähän kohtaan sisältyvät tuensaajille maksettavien määrien lisäksi julkisille organisaatioille ja kolmansille valtioille maksettavat määrät.

Yhteensä 80 miljoonan euron lisäys aikaisempaan raportointikauteen verrattuna koostuu 40 miljoonan euron lisäyksestä tuensaajille, 21 miljoonan euron lisäyksestä kolmansille valtioille ja 14 miljoonan euron lisäyksestä julkisille organisaatioille maksettavissa määrissä.

Yhteisrahoitukseen liittyvät velat jäsenvaltioille

Maksetut yhteisrahoitusosuudet esitetään velkoina jäsenvaltioille, sillä ne täyttävät edellytykset, joiden mukaan ne voidaan katsoa ehdollisiksi tuloiksi muista kuin vaihtoon perustuvista toimista. EKR:n edellytetään käyttävän nämä rahoitusosuudet palvelujen tarjoamiseen kolmansille tai sen on palautettava käyttämättömät varat (maksetut rahoitusosuudet) jäsenvaltioille. Yhteisrahoitussopimuksiin liittyvät maksamattomat velat kuvaavat maksettuja yhteisrahoitusosuuksia, joista on vähennetty hankkeeseen liittyvät menot. Ne eivät vaikuta nettovarojen määrään.

Yhteensä 10 miljoonaa euroa yhteisrahoitusosuuksiin liittyvistä veloista jäsenvaltioille perustuu vuonna 2007 ja sitä ennen tehtyihin sopimuksiin. Nämä varat säilytetään erillisillä pankkitileillä (ks. liitetieto 2.5, yhteisrahoituksen pankkitilit).

Vuonna 2010 maksettujen uusien yhteisrahoitusosuuksien määrä oli 65 miljoonaa euroa (Ranska 39 miljoonaa euroa, Espanja 12 miljoonaa euroa, Belgia 11 miljoonaa euroa, Tanska 2 miljoonaa euroa ja Alankomaat 1 miljoona euroa). Vuonna 2008 ja sen jälkeen tehtyihin yhteisrahoitussopimuksiin liittyviä varoja ei säilytetä erillisillä pankkitileillä.

Varannoista siirrettiin 2 miljoonaa euroa yhteisrahoitusosuuksiin (ks. liitetieto1.1, konsolidoitu laskelma nettovarojen muutoksista).

Yhteisrahoitusosuuksiin liittyviä velkoja supistettiin miljoonalla eurolla yhteisrahoitushankkeiden aiheuttamien menojen kompensoimiseksi (ks. liitetieto 3.1 ja 3.2).

Muut velat

Muut velat sisältävät lähinnä kohdentamattomia saatuja maksuja ja palautettuja määriä.

Siirtovelat

(milj. euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2010 Yhteensä 31.12.2009 Siirtovelat 20 203 63 286 286 Yhteensä 20 203 63 286 286

Vuoden lopussa arvioidaan EKR:sta rahoitusta saaneiden sellaiset tukikelpoiset menot, joita ei ole vielä ilmoitettu. Kun nämä kyseiselle tilikaudelle kuuluvat erät on arvioitu, arvioiden mukaiset tukikelpoiset määrät kirjataan siirtovelkoihin. Sellaisista siirtoveloista, jotka on katettu ennakkomaksulla, esitetään arvio ennakkomaksua vastaan kuitattavasta määrästä (ks. liitetieto 2.2).

Rahaston pääomaosuuksiin liittyvät siirtovelat

(milj. euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2010 Yhteensä 31.12.2009 Yhdistynyt kuningaskunta — — 269 269 228 Irlanti — — 3 3 3 Yhteensä — — 272 272 232

Erä sisältää jäsenvaltioiden etukäteen maksamat rahoitusosuudet.

NETTOVARAT

2.7 RAHASTON PÄÄOMA, JONKA MAKSAMISTA ON PYYDETTY

(milj. euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä Rahaston pääoma 12 840 11 699 21 152 45 691 Yhteisrahoitukseen liittyvä rahaston pääoma (10) — — 70 70 Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty — (4 160) (21 152) (25 312) Yhteisrahoitukseen liittyvä rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty (10) — — (69) (69) Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty, 31.12.2009 12 840 7 539 2 20 381 Rahaston pääoma 12 840 11 699 21 152 45 691 Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty — (660) (21 152) (21 812) Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty, 31.12.2010 12 840 11 039 0 23 879

Rahaston pääoma tarkoittaa kunkin EKR:n saamisia jäsenvaltioilta. Määrät perustuvat jäsenvaltioiden välisiin sisäisiin sopimuksiin.

Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty, tarkoittaa alkuperäistä määrärahaa, jonka maksamista ei ole vielä pyydetty jäsenvaltioilta.

Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty, tarkoittaa alkuperäisiä määrärahoja, joiden siirtämistä kassatileille on pyydetty jäsenvaltioilta kymmenennen EKR:n varainhoitoasetuksen 16 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.

Kahdeksannen EKR:n koko pääoman maksamista on pyydetty, ja se on maksettu kokonaisuudessaan.

Yhdeksännen EKR:n alkuperäistä määrärahaa, joka oli 10 555 miljoonaa euroa, korotettiin 105 miljoonalla eurolla vuonna 2004. EIP maksoi korotuksen neuvoston päätöksen 2003/583/EY mukaisesti. Tämä lisämääräraha on tarkoitettu Kongon demokraattisessa tasavallassa toteutettaville toimille.

Yhdeksättä EKR:a koskevan sisäisen sopimuksen 2 artiklan 2 kohdassa varataan lisäksi 1 000 miljoonan euron summa, joka otettiin käyttöön vuosina 2004–2007 useilla neuvoston päätöksillä (11). AKT/EU-yhteisneuvoston vuonna 2007 tekemän päätöksen (12) mukaisesti komissio päätti pyytää vapaaehtoisia lisärahoitusosuuksia, joilla tuetaan Afrikan rauhanrahastoa AKT-valtioiden välisen yhteistyön puitteissa. Yhdeksännen EKR:n varoihin on näin tehty 39 miljoonan euron lisäys.

Kymmenes EKR tuli voimaan vuonna 2008, ja sen pääoma on kymmenenteen EKR:oon sovellettavan sisäisen sopimuksen mukaisesti 21 152 miljoonaa euroa.

Rahaston pääoma

(milj. euroa) Rahoitusosuudet % Maksua ei pyydetty 9. EKR 31.12.2009 Pyydetty vuonna 2010 Maksua ei pyydetty 9. EKR 31.12.2010 Itävalta 2,65 (111) 93 19 Belgia 3,92 (165) 137 27 Tanska 2,14 (90) 75 15 Suomi 1,48 (62) 52 10 Ranska 24,30 (1 021) 851 170 Saksa 23,36 (981) 818 164 Kreikka 1,25 (53) 44 9 Irelanti 0,62 (26) 22 4 Italia 12,54 (487) 439 88 Luxemburg 0,29 (12) 10 2 Alankomaat 5,22 (219) 183 37 Portugali 0,97 (41) 34 7 Espanja 5,84 (245) 204 41 Ruotsi 2,73 (115) 96 19 Yhdistynyt kuningaskunta 12,69 (533) 444 89 EIP N.A. — — (40) Yhteensä 100,00 (4 160) 3 500 (660)

Edellä olevassa taulukossa on esitetty sellaiset 9. EKR:n varsinaiset rahoitusosuudet, joiden maksamista on pyydetty rahaston toimintaan osallistuvilta 15 jäsenvaltiolta vuosina 2009 ja 2010.

Vuonna 2011 maksettavaksi tulevat viimeiset yhdeksänteen EKR:oon liittyvät rahoitusosuudet ja ensimmäiset kymmenenteen EKR:oon liittyvät rahoitusosuudet, joiden suorittamista pyydetään rahaston rahoittamiseen osallistuvilta 27 jäsenvaltiolta.

2.8 MUUT VARANNOT

(milj. euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2010 Yhteensä 31.12.2009 Siirrot kuudenteen EKR:oon / kuudennesta EKR:sta 94 490 — 584 584 Siirrot seitsemänteen EKR:oon / seitsemännestä EKR:sta 533 1 135 — 1 668 1 668 Siirrot kahdeksanteen EKR:oon / kahdeksannesta EKR:sta — 2 762 102 2 864 2 779 Siirrot yhdeksänteen EKR:oon / yhdeksännestä EKR:sta (2 762) — 231 (2 531) (2 682) Siirrot kymmenenteen EKR:oon / kymmenennestä EKR:sta (102) (231) — (333) (97) Yhteensä (2 237) 4 157 333 2 252 2 252

Kymmenes EKR tuli voimaan vuonna 2008, ja kaikki edellisistä EKR:ista vapautuvat varat siirretään 10. EKR:n suoritusvaraukseen. Tästä varauksesta voidaan sitoa varoja ainoastaan 10. EKR:oon sovellettavan sisäisen sopimuksen 1 artiklan 4 kohdassa määrättyjen edellytysten mukaisesti.

Vuonna 2010 kahdeksannesta EKR:sta siirrettiin 85 miljoonaa euroa ja yhdeksännestä EKR:sta 151 miljoonaa euroa vapautuvia varoja kymmenenteen EKR:oon.

3. TUOTTO- JA KULULASKELMAN LIITETIEDOT

3.1 TOIMINNAN TUOTOT

(milj. euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 2010 Yhteensä 2009 Varojen takaisinperintä 8 20 0 29 24 STABEX-varojen takaisinperintä 32 — — 32 — Kurssivoitot 14 61 3 78 25 Yhteisrahoitustoiminnan tuotot — — 1 1 — Yhteensä 54 82 4 140 49

Tässä kohdassa esitetään EKR:n kirjanpitojärjestelmään kirjatut EKR:n antamat perintämääräykset ja tulevista maksuista tehtävät vähennykset, jotka koskevat maksettuja takaisinperittäviä määriä ja jotka perustuvat tehtyihin tarkastuksiin, tilintarkastuksiin tai tukikelpoisuustarkastuksiin. Takaisin perittyjä ennakkomaksuja ei sen sijaan kirjata tuottoihin, vaan niillä hyvitetään taseessa olevaa ennakkomaksuista muodostuvaa erää.

Aiheettomien maksujen takaisinperintä

Vuonna 2010 aiheettomien maksujen takaisinperintää koskevien perintämääräysten määrä oli 11 miljoonaa euroa, kun se oli 3 miljoonaa euroa vuonna 2009. Näistä perintämääräyksistä 7 miljoonan euron osuus koski takaisin perittyjä kuluja, ja se kirjattiin tämän vuoksi toiminnan tuottoihin. Loput 4 miljoonaa euroa olivat takaisin perittyjä ennakkomaksuja, ja niillä hyvitetään taseessa olevaa ennakkomaksuista muodostuvaa erää.

Aiheettomien maksujen takaisinperinnästä voidaan esittää seuraava yhteenveto:

(milj. euroa) Tuotot Ennakkomaksut Yhteensä 2010 Tuotot Ennakkomaksut Yhteensä 2009 Virheet 1 1 2 0 0 1 Sääntöjenvastaisuudet 5 3 8 0 1 1 OLAFin ilmoitukset 1 — 1 1 — 1 Yhteensä 7 4 11 2 1 3

STABEX-varojen takaisinperintä

Vuonna 2010 kahta allekirjoitusta edellyttäviltä AKT-maiden tileiltä siirrettiin takaisin EKR:oon 32 miljoonaa euroa kymmenenteen EKR:oon sovellettavan sisäisen sopimuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti (13). Varat siirrettiin Senegalista (26 miljoonaa euroa) ja Kamerunista (2 miljoonaa euroa). Lisäksi kahta allekirjoitusta edellyttävältä Lesothon tililtä palautettiin tilintarkastuksen perusteella 3 miljoonaa euroa. Nämä tulot sisältyvät (Stabex-tukivälineen) toiminnan tuottoihin kymmenennen EKR:n tuotto- ja kululaskelmassa.

Kurssivoitot

Kurssivoittoja syntyy rahaston jokapäiväisen toiminnan ja siihen liittyvien muiden kuin euromääräisten transaktioiden yhteydessä sekä tilinpäätöksen laadintaa varten tehtävässä vuoden lopun uudelleenarvostuksessa. Kurssivoitot voivat olla joko toteutuneita tai toteutumattomia.

Yhteisrahoitustoiminnan tuotot

Yhteisrahoitustoiminnan tuotot kuvaavat käytettyjä maksuosuuksia (ks. liitetieto 3.2). Kaikki nämä rahoitusosuudet täyttävät edellytykset, joiden mukaan ne voidaan katsoa ehdollisiksi tuloiksi muista kuin vaihtoon perustuvista toimista. Tämän vuoksi rahoitusosuus kirjataan yhteisrahoitushankkeen toteutuksen perusteella.

3.2 TOIMINNAN KULUT

(milj. euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 2010 Yhteensä 2009 Toiminnan kulut – tukivälineet 105 1 188 1 559 2 852 3 058 Yhteisrahoitustoiminnan kulut 1 1 0 Kurssitappiot 10 41 7 58 44 Saamisten arvon alentuminen 0 2 1 3 1 Yhteensä 116 1 230 1 567 2 914 3 103

Toiminnan kulut – tukivälineet

(milj. euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 2010 Yhteensä 2009 Ohjelmoitava apu 13 114 1 000 1 127 877 Makrotaloudellinen tuki 0 35 — 35 93 Alakohtaiset politiikat 3 762 — 765 1 139 AKT-valtioiden sisäiset hankkeet — 181 154 336 364 Hätäapu — 78 364 442 464 Pakolaisapu (1) — — (1) 0 STABEX 46 — — 46 23 Sysmin 10 — — 10 3 Aiempiin Euroopan kehitysrahastoihin liittyvät muut tukiohjelmat (14) — (17) — (17) 40 Velanhuojennukset – Voimakkaasti velkaantuneet köyhät maat (HICP) ja Maailmanpankki 14 — — 14 (5) Institutionaalinen tuki — 3 41 44 31 Vientitulojen kompensaatio 21 16 — 37 34 Kongo-erityisvarat — 15 — 15 (6) Yhteensä 105 1 188 1 559 2 852 3 058

Yhteisrahoitustoiminnan kulut

Nämä ovat yhteisrahoitushankkeisiin vuonna 2010 liittyviä kuluja. Maksetut yhteisrahoitusosuudet täyttävät edellytykset, joiden mukaan ne voidaan katsoa ehdollisiksi tuloiksi muista kuin vaihtoon perustuvista toimista. Tämän vuoksi vastaava rahoitusosuuksien määrä on kirjattu toiminnan tuotoiksi (ks. liitetieto 3.1).

EKR:n toimintamenot liittyvät eri välineisiin ja menon tyyppi määräytyy sen mukaan, miten maksut suoritetaan ja miten varoja hallinnoidaan.

Kurssitappiot

Kurssitappioita syntyy rahaston jokapäiväisen toiminnan ja siihen liittyvien muiden kuin euromääräisten transaktioiden yhteydessä sekä tilinpäätöksen laadintaa varten tehtävässä vuoden lopun uudelleenarvostuksessa. Kurssitappiot voivat olla joko toteutuneita tai toteutumattomia.

Kurssivoittojen nettomäärä oli 20 miljoonaa euroa (summa on saatu vähentämällä 78 miljoonan euron kurssivoitoista 58 miljoonan euron kurssitappiot). Suurin osa kurssivoitoista liittyi seuraaviin valuuttoihin: NGN (Nigerian naira), 4 miljoonaa euroa; NAD (Namibian dollari), 3 miljoonaa euroa; FJD (Fidžin dollari), 2 miljoonaa euroa; PGK (Papua-Uuden-Guinean kina), 2 miljoonaa euroa; HTG (Haitin gourde), 2 miljoonaa euroa ja SZL (Swazimaan lilangeni), 2 miljoonaa euroa.

Saamisten arvon alentuminen

Tämä erä sisältää pääasiassa ennakkomaksuihin tehtyjä oikaisuja ja velallisilta oleviin saamisiin tehtyjä arvonalennuksia.

3.3 HALLINTOKULUT

(milj. euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 2010 Yhteensä 2009 Hallintokulut 0 6 80 86 90 Yhteensä 0 6 80 86 90

Tämä erä sisältää tukimenot, jotka ovat EKR:jen ohjelmasuunnitteluun ja niiden varojen käyttöön liittyviä hallintokuluja. Tällaisiin kuluihin kuuluvat hankkeiden valmisteluun, seurantaan ja arviointiin liittyvät kustannukset sekä tietotekniikkaan ja tekniseen apuun liittyvät kustannukset.

3.4 RAHOITUSTUOTOT

(milj. euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 2010 Yhteensä 2009 Korkotuotot – eurooppalaiset keskuspankit — 0 0 1 1 Korkotuotot – STABEX (15) 0 — — 0 1 Viivästyskorkotuotot perintämääräyksistä 0 0 2 3 1 Ennakkomaksuista kertyneet korot 3 76 12 91 47 Yhteensä 4 77 14 95 49

Korkotuotot säilyivät vuonna 2010 vähäisinä, sillä korkotaso oli edelleen alhainen (lähinnä eoniakorko ja EKP:n perusrahoitusoperaatioihinsa soveltama marginaalikorko).

Viivästyskorkotuotot perintämääräyksistä

Nämä korot kertyvät perintämääräyksiin liittyvistä velallisten myöhästyneistä maksuista. Nämä varat voidaan käyttää hankkeiden rahoittamiseen kymmenenteen EKR:oon sovellettavan sisäisen sopimuksen 1 ja 6 artiklan mukaisesti.

Ennakkomaksuista kertyneet korot

Ennakkomaksujen tuottamat korot kirjataan 10. EKR:oon sovellettavan varainhoitoasetuksen mukaisesti sitä mukaa kuin ne kertyvät. Tämä ennakkomaksujen tuottamien korkojen lisäys verrattuna vuoteen 2009 on linjassa pitkäaikaisten ja lyhytaikaisten ennakkomaksujen saldojen kasvun kanssa (ks. liitetieto 2.1 ja 2.2).

4. RAHAVIRTALASKELMAN LIITETIEDOT

4.1 RAHAVIRTALASKELMAN TARKOITUS JA LAATIMISPERIAATTEET

Rahavirtalaskelman sisältämien tietojen perusteella arvioidaan, miten hyvin EKR kykenee kerryttämään käteisvaroja ja muita rahavaroja ja millainen näiden varojen tarve on.

Rahavirtalaskelman laadinta perustuu epäsuoraan esittämistapaan. Tämä tarkoittaa sitä, että tilikauden nettoyli- tai nettoalijäämää oikaistaan sellaisten toimien vaikutuksella, joihin ei liity maksutapahtumaa, sekä aikaisempien tai tulevien tilikausien toimintaan kuuluvien maksujen jaksotuksilla.

Ulkomaanvaluutan määräisten toimien rahavirrat kirjataan EKR:n tilinpäätösvaluuttana (euroina). Muuntokurssina käytetään rahavirtalaskelman laatimispäivän euron kurssia.

4.2 TOIMINNAN RAHAVIRTA

EKR:n rahavirtalaskelma sisältää ainoastaan toiminnan rahavirrat, koska EKR:lla ei ole sijoitus- eikä rahoitustoimintaa. EKR:n toiminnan tavoitteena on tukea asetettujen toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamista.

5. EHDOLLISET VARAT JA VELAT JA MUUT TILINPÄÄTÖKSESSÄ ESITETTÄVÄT TIEDOT

5.1 EHDOLLISET VARAT

(milj. euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2010 Yhteensä 31.12.2009 Suoritustakuut 33 270 57 360 287 Sopimusvakuudet 15 192 20 227 186 Oikeustapauksiin liittyvät ehdolliset varat — 1 — 1 — Yhteensä 48 462 77 587 473

Suoritustakuut

Tuensaajilta vaaditaan toisinaan suoritustakuu, jolla varmistetaan, että EKR:n rahoitusta saavat tuensaajat noudattavat EKR:n kanssa tekemäänsä sopimukseen sisältyviä ehtoja.

Suoritustakuiden 73 miljoonan euron lisäys johtuu uusista takuista yhdeksänteen EKR:oon (29 miljoonaa euroa, lähinnä alakohtaisen politiikan apuun) ja kymmenenteen EKR:oon (43 miljoonaa euroa, lähinnä ohjelmoitavaan apuun).

Sopimusvakuudet

Sopimusvakuudet koskevat ainoastaan urakkasopimuksia. Tuensaajille suoritettavista välimaksuista pidätetään yleensä 10 prosenttia sen varmistamiseksi, että toimeksisaaja täyttää sopimusvelvoitteensa. Tällaiset pidätetyt määrät esitetään velkoina. Toimeksisaaja voi hankintaviranomaisen suostumuksella kuitenkin asettaa sopimusvakuuden, jolla korvataan välimaksuista tehtävä pidätys. Tällaiset sopimusvakuudet esitetään ehdollisina varoina.

Sopimusvakuuksien 41 miljoonan euron lisäys johtuu uusista vakuuksista yhdeksänteen EKR:oon (23 miljoonaa euroa, pääasiassa alakohtaisen politiikan apuun) ja kymmenenteen EKR:oon (19 miljoonaa euroa, ohjelmoitavaan apuun).

5.2 EHDOLLISET VELAT

(milj. euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2010 Yhteensä 31.12.2009 Oikeustapauksiin liittyvät määrät 0 6 — 6 1 Yhteensä 0 6 — 6 1

Edellä esitetyt määrät liittyvät EKR:a vastaan nostettuihin käsiteltävinä oleviin vahingonkorvauskanteisiin ja muihin oikeusriitoihin sekä näihin liittyviin arvioituihin oikeuskuluihin. Kaikki ehdolliset velat ja sitoumukset rahoitetaan niiden toteutuessa tulevien EKR:jen varoista. Jäsenvaltiot puolestaan rahoittavat EKR:t.

5.3 MUUT TILINPÄÄTÖKSESSÄ ESITETTÄVÄT TIEDOT

Talousarviositoumukset

(milj. euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2010 Yhteensä 31.12.2009 Maksattamatta olevat talousarviositoumukset 267 2 562 3 161 5 991 5 920 Tuotto- ja kululaskelmaan kirjatut määrät (46) (404) (264) (714) (605) Yhteensä 221 2 158 2 897 5 277 5 314

Maksattamatta olevat talousarviositoumukset ovat avoimia sitoumuksia, joita vastaavia maksuja ei vielä ole suoritettu ja/tai joita ei vielä ole purettu. Maksattamatta olevia sitoumuksia syntyy aina monivuotisten ohjelmien yhteydessä. Näitä sitoumuksia oli 31. joulukuuta 2010 yhteensä 5 991 miljoonaa euroa. Tulevaisuudessa katettava määrä saadaan vähentämällä näiden sitoumusten määrästä niihin liittyvät, vuoden 2010 tuotto- ja kululaskelmaan kuluiksi kirjatut määrät, jolloin tulokseksi saadaan 5 277 miljoonaa euroa.

6. RAHOITUSRISKIN HALLINTA

Seuraavat EKR:n rahoitusriskin hallintaa koskevat tiedot liittyvät kassatoimintoihin, jotka Euroopan komissio on toteuttanut EKR:n puolesta sen varojen hallinnoimiseksi.

6.1 RISKINHALLINTAPOLITIIKKA JA SUOJAUS

EKR:n kassatoimintojen säännöt ja periaatteet vahvistetaan kymmenenteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 215/2008 ja sisäisessä sopimuksessa.

Edellä mainitun asetuksen mukaisesti noudatetaan seuraavia perusperiaatteita:

— Jäsenvaltiot maksavat EKR:n rahoitusosuudet jäsenvaltion keskuspankissa tai jäsenvaltion nimeämässä rahoituslaitoksessa oleville erityistileille. Rahoitusosuudet pidetään kyseisillä tileillä siihen asti, kun maksu EKR:lle tulee suoritettavaksi.

— Jäsenvaltiot maksavat EKR:n rahoitusosuudet euroina. Maksut EKR:sta suoritetaan euroina ja muissa valuutoissa, joihin kuuluu myös vähemmän tunnettuja valuuttoja.

— Komission EKR:n nimissä avaamilla pankkitileillä ei saa tapahtua tilinylityksiä.

Erityistilien lisäksi komissio on neuvoston asetuksen (EY) N:o 215/2008 44 artiklan mukaisesti (ks. jäljempänä oleva 6.4 kohta) avannut EKR:n nimissä muita pankkitilejä rahoituslaitoksissa (keskuspankeissa ja liikepankeissa) suorittaakseen ja vastaanottaakseen sellaisia maksuja, jotka eivät liity jäsenvaltioiden maksuosuuksiin.

Kaikki liikepankit, joissa komissio on avannut EKR:n nimissä muita pankkitilejä kuin erityistilejä, on valittu komission järjestämillä tarjouskilpailuilla.

Kassa- ja maksutoiminnot ovat pitkälle automatisoituja ja perustuvat ajanmukaisiin tietotekniikkajärjestelmiin. Käytössä on lisäksi erityismenettelyjä, joilla taataan järjestelmän turvallisuus ja varmistetaan tehtävien eriyttäminen varainhoitoasetuksen säännösten, komission noudattamien sisäistä valvontaa koskevien standardien ja tilintarkastusperiaatteiden mukaisesti.

Kassa- ja maksutoimintojen hallinnointia säännellään kirjallisilla ohjeilla ja menettelyillä. Tavoitteena on minimoida operatiiviset ja rahoitusriskit sekä varmistaa riittävä valvonta. Ohjeet ja menettelyt kattavat eri toiminnot, ja niiden noudattamista valvotaan säännöllisesti.

6.2 MARKKINARISKI

6.2.1 Valuuttakurssiriski

Kaikki rahoitusosuudet pidetään euromääräisinä ja muita valuuttoja ostetaan vain silloin kun niitä tarvitaan maksujen suorittamiseksi. Tämän vuoksi EKR:n kassatoimintoihin ei kohdistu valuuttakurssiriskiä.

6.2.2 Korkoriski

EKR ei ota lainoja, joten siihen ei kohdistu korkoriskiä.

EKR saa kuitenkin pankkitileillään oleville varoille kertyvän koron. Komissio on sen vuoksi ottanut EKR:n puolesta käyttöön toimenpiteet varmistaakseen, että kertynyt korko vastaa markkinakorkoja ja niiden vaihteluja.

Korko maksetaan liikepankeissa olevien tilien yliyön-saldoille päivittäin. Tällaisten tilien saldoille saatava korko perustuu vaihtuviin markkinakorkoihin, joihin sovelletaan (positiivista tai negatiivista) sopimusmarginaalia. Useimmille pankkitileille maksetaan korkoa, joka perustuu eoniakorkoon (Euro Over Night Index Average) ja jossa on otettu huomioon kyseisen koron vaihtelut. Eräillä tileille maksettu korko perustuu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltamaan marginaalikorkoon. EKR:oon ei sen vuoksi kohdistu riskiä siitä, että sen tileillä oleville varoille maksettaisiin markkinakorkoa alhaisempaa korkoa.

6.3 LUOTTORISKI (VASTAPUOLIRISKI)

Suurin osa EKR:n kassavaroista on talletettu neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 215/2008 mukaisesti erityistileille, jotka jäsenvaltiot ovat avanneet maksuosuuksiensa suorittamista varten. Suurin osa näistä tileistä on jäsenvaltioiden valtiokonttoreissa tai keskuspankeissa. EKR:oon kohdistuu näiden laitosten osalta erittäin vähäinen vastapuoliriski (riski liittyy EKR:n toimintaan osallistuviin jäsenvaltioihin).

Kun kyse on liikepankeissa olevista EKR:n kassavaroista, joilla katetaan suoritettavat maksut, näille tileille siirretään varoja vain tarpeen mukaan, ja kyseisiä kassavaroja hallinnoidaan automaattisesti komission kassanhallintajärjestelmällä. Kullakin tilillä pidetään käteisvaroja vähimmäismäärä, joka on suhteessa tililtä päivittäin suoritettavien maksujen keskimäärään. Näiden tilien yliyön-saldo on tämän vuoksi jatkuvasti hyvin alhainen, joten EKR:oon kohdistuva riski on pieni.

EKR:oon kohdistuva vastapuoliriski pyritään lisäksi minimoimaan valitsemalla liikepankit erityisohjeiden mukaisesti.

Liikepankit valitaan aina tarjouskilpailulla. Liikepankin lyhytaikaisen luottoluokituksen on oltava vähintään Moody’s P-1 tai vastaava (S&P A-1 tai Fitch F1), jotta se voi osallistua tarjouskilpailuun. Tietyissä asianmukaisesti perustelluissa olosuhteissa alhaisempikin luokitus voi riittää.

6.4 LIKVIDITEETTIRISKI

EKR:oon sovellettavilla budjettiperiaatteilla varmistetaan, että budjettikauden kassavarojen kokonaismäärä riittää aina kauden kaikkien maksujen suorittamiseen. Jäsenvaltioilta saatavien rahoitusosuuksien kokonaismäärä on näin aina yhtä suuri kuin vastaavan budjettikauden maksumäärärahojen määrä.

Jäsenvaltiot maksavat rahoitusosuutensa EKR:lle kuitenkin kolmena vuosieränä, ja EKR:sta suoritettaviin maksuihin liittyy tiettyä kausittaisuutta.

Jotta voitaisiin varmistaa, että kassavarat riittävät jokaisena kuukautena maksujen suorittamiseen, komission kassanhallintayksikkö ja varoja käyttävät yksiköt vaihtavat säännöllisesti tietoja kassatilanteesta varmistaakseen, että tiettynä ajanjaksona suoritettavat maksut eivät ylitä käytettävissä olevia kassavaroja.

Edellä mainitun lisäksi EKR:n päivittäisessä kassanhallinnassa käytetään automaattisia kassanhallintatyökaluja, joilla varmistetaan päivittäin, että jokaisella EKR:n pankkitilillä on riittävästi käteisvaroja.

7. LÄHIPIIRIÄ KOSKEVAT TIEDOT

Sellaisia lähipiiriä koskevia ilmoitettavia tietoja ei ole, jotka olisi ilmoitettava erikseen tässä erässä.

8. TILINPÄÄTÖSPÄIVÄN JÄLKEISET TAPAHTUMAT

EKR:n tilinpitäjän tietoon ei tilinpäätöksen hyväksymispäivään mennessä ollut tullut sellaisia olennaisia tapahtumia, jotka olisi ilmoitettava erikseen tässä kohdassa. Tilinpäätös ja sen liitetiedot on laadittu tuoreimpien käytettävissä olevien tietojen perusteella, ja edellä esitetyt tiedot perustuvat tällaisiin tietoihin.

9. VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLISEN TULOKSEN JA TALOUSARVION TOTEUTUMAN TÄSMÄYTTÄMINEN

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos on laskettu suoriteperusteisena. Talousarvion toteutuma sen sijaan perustuu maksuperusteisen kirjanpidon sääntöihin varainhoitoasetuksen mukaisesti. Koska taloudellinen tulos ja talousarvion toteutuma kuitenkin perustuvat samoihin toimiin, ne on syytä täsmäyttää. Alla olevassa taulukossa esitetään nämä täsmäytykset ja erityisesti tärkeimmät tulo- ja menopuolen täsmäytyserät.

(milj. euroa) 2010 2009 VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS (2 765) (3 094) TULOT Saamiset, jotka eivät vaikuta talousarvion toteutumaan (33) — Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita vastaavia tuloja ei ole vielä saatu (4) (3) Aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot 10 13 Ennakkomaksujen nettovaikutus 53 24 Siirtosaamisten nettomäärä (173) (75) MENOT Maksamatta olevat kuluvan vuoden menot 178 228 Kuluvana vuonna maksetut aikaisempien vuosien menot (16) (155) — Maksujen peruutukset 39 12 Ennakkomaksujen nettovaikutus (353) (506) Siirtovelkojen nettomäärä (31) 331 TALOUSARVION TOTEUTUMA (3 233) (3 069)

Täsmäytyserät – Tulot

Varainhoitovuoden talousarviotulot muodostuvat kyseisen vuoden aikana vahvistettujen saamisten perusteella saaduista tuloista sekä tuloista, jotka on saatu aiempina varainhoitovuosina vahvistettujen saamisten perusteella.

Saamiset, jotka eivät vaikuta talousarvion toteutumaan, kirjataan taloudelliseen tulokseen, mutta niitä ei voida talousarviossa lukea tuloiksi, sillä maksuja vastaava määrä siirretään varaukseen eikä sitä voida sitoa uudelleen ilman neuvoston päätöstä.

Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita vastaavia tuloja ei ole vielä saatu, vähennetään täsmäytystä tehtäessä taloudellisesta tuloksesta, koska ne eivät kuulu talousarviotuloihin. Sen sijaan aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot on täsmäytettäessä sisällytettävä varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen.

Ennakkomaksujen nettovaikutus muodostuu selvitetyistä ennakkomaksuista. Kyseessä on tuloihin kuuluva maksu, jolla ei ole vaikutusta taloudelliseen tulokseen.

Siirtosaamisten nettomäärä muodostuu pääasiassa tilikausien erottamiseen liittyvistä siirtosaamisista. Laskelmassa otetaan huomioon ainoastaan nettovaikutus, eli kuluvan vuoden siirtosaamisista vähennetään aiempien vuosien peruutetut siirtosaamiset.

Täsmäytyserät – Menot

Kuluvan vuoden maksamatta olevat menot on täsmäytystä tehtäessä otettava huomioon, koska ne sisältyvät taloudelliseen tulokseen mutta eivät kuulu talousarviomenoihin. Kuluvana vuonna maksetut aiempien vuosien menot on sen sijaan vähennettävä täsmäytystä tehtäessä taloudellisesta tuloksesta, sillä ne kuuluvat kuluvan vuoden talousarviomenoihin mutta eivät vaikuta taloudelliseen tulokseen.

Maksujen peruutuksista saatavat varat eivät vaikuta taloudelliseen tulokseen, mutta ne vaikuttavat talousarvion toteutumaan.

Ennakkomaksujen nettovaikutus muodostuu kuluvan vuoden aikana suoritetuista uusista ennakkomaksuista (jotka kirjataan kyseisen vuoden talousarviomenoiksi) sekä sellaisista kuluvan vuoden tai aiempien vuosien aikana suoritetuista ennakkomaksuista, jotka on kuitattu hyväksyttyjä tukikelpoisia menoja vastaan. Viimeksi mainitut ovat suoriteperusteisia menoja, mutta niitä ei merkitä talousarviokirjanpitoon, koska alkuperäinen ennakkomaksu kirjattiin talousarviomenoksi jo silloin kun maksu suoritettiin.

Siirtovelkojen nettomäärä muodostuu pääasiassa tilikausien erottamiseen liittyvistä eristä eli sellaisista EKR:n varojen saajille aiheutuneista tukikelpoisista menoista, joita ei ole vielä ilmoitettu EKR:lle. Laskelmassa otetaan huomioon ainoastaan nettovaikutus, eli kuluvan vuoden siirtoveloista vähennetään aiempien vuosien peruutetut siirtovelat.

2. RAHOITUKSEN TOTEUTUMISTA KOSKEVA KERTOMUS

JOHDANTO

Aiemmat EKR:t

— Siirtymäkauden toimenpiteistä 27. heinäkuuta 2000 tehdyssä AKT–EY-ministerineuvoston päätöksessä N:o 1/2000 säädetään, että osa aiempien Euroopan kehitysrahastojen kohdentamattomista varoista käytetään Cotonoun sopimuksen asianomaisten määräysten mukaisiin ohjelmiin ja että eräiden Cotonoun sopimuksen sisältämien määräysten soveltamista aikaistetaan siirtymätoimenpiteiden mukaisesti.

— Komission 16. maaliskuuta 2001 tekemässä päätöksessä N:o 410/2001 määritetään AKT-valtioiden maa- ja alueohjelmille kohdennettavat määrärahat AKT–EY-kumppanuussopimuksen mukaisesti. Päätöksessä säädetään, että aiempien vuosien Euroopan kehitysrahastojen kohdentamattomista varoista käytetään täytäntöönpanoon enintään 1,2 miljardia euroa asianomaisten EKR:jen sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti. Tämä koskee ajanjaksoa, joka edeltää yhdeksännen EKR:n rahoituspöytäkirjan voimaantuloa.

— Komission 15. kesäkuuta 2001 tekemässä päätöksessä N:o 1033/2001 vahvistetaan määrärahat alueellisille ohjelmille ja AKT-valtioiden väliselle yhteistyölle AKT–EY-kumppanuussopimukseen sisältyvän rahoituspöytäkirjan mukaisesti.

— Komission 11. heinäkuuta 2002 tekemällä päätöksellä N:o 1252/2002 lisätään AKT-valtioiden välistä yhteistyötä varten tarkoitettuja määrärahoja kuudennen ja seitsemännen EKR:n yleisestä varannosta otetuilla 60 miljoonalla eurolla. Päätöksessä säädetään myös, kuinka näitä ylimääräisiä varoja on käytettävä ennen yhdeksännen EKR:n rahoituspöytäkirjan voimaantuloa alkuperäisten EKR:jen sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti.

— AKT-EY-ministerineuvoston 23. joulukuuta 2002 tekemän päätöksen N:o 3/2002 mukaan kahdeksannen EKR:n kohdentamattomista varoista (yleinen varanto) 25 miljoonaa euroa käytetään alueelliseen yhteistyöhön AKT-EY-kumppanuussopimuksen mukaisesti.

— Koska kuudennen EKR:n tilit päätettiin vuonna 2006 ja seitsemännen EKR:n tilit vuonna 2008, tilinpäätös ei enää sisällä kyseisten EKR:jen rahoituksen toteutumiseen liittyviä taulukoita. Siirrettyjen varojen toteutusta koskevat tiedot ilmoitetaan kuitenkin yhdeksännen EKR:n yhteydessä.

— Jotta varainhoitovuoden 2009 tilinpäätöksestä saadaan mahdollisimman läpinäkyvä, jäljempänä olevissa taulukoissa on edellisten vuosien tapaan esitetty kahdeksannen EKR:n osalta erikseen Lomén sopimuksen ja Cotonoun sopimuksen mukaisiin ohjelmiin käytetyt varat. Cotonoun sopimukseen liittyvät varat on yksittäisten maiden osalta merkitty kirjanpitoon ja esitetty tilinpäätöksessä AKT–EY-kumppanuussopimuksen liitteessä IV olevan 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kyseisen artiklan mukaan AKT-valtioille myönnetään määräraha A kattamaan makrotaloudellinen tuki sekä ohjelmille ja hankkeille myönnettävä tuki. Lisäksi myönnetään määräraha B kattamaan ennakoimattomat tarpeet, joihin kuuluvat mm. hätäapu, velanhuojennusaloitteet ja tuki vientitulojen vaihtelun haittavaikutusten kompensoimiseksi. (17) Alueiden osalta tilinpäätös laaditaan AKT-EY-kumppanuussopimuksen 2 luvussa tarkoitetun alueellisen ohjelmasuunnittelun mukaisesti (alueelliset ohjelmat ja AKT-valtioiden välinen yhteistyö).

— Rahastojen käyttämättä jääneet varat sekä joulukuun 31. päivän 2007 ja 10. EKR:n voimaantulon välisenä aikana purettuja rahastojen sitoumuksia vastaavat varat siirrettiin AKT–EY-kumppanuussopimuksen liitteessä I b (vuosien 2008–2013 monivuotinen rahoituskehys) olevan 4 kohdan mukaisesti 9. EKR:oon sen varmistamiseksi, että EU pystyy jatkamaan varojen hallinnointia ja että käynnissä olevien hankkeiden juoksevat kustannukset voidaan kattaa ennen 10. EKR:n voimaantuloa.

10. EKR

AKT–EY-kumppanuussopimus, jonka Euroopan yhteisön jäsenvaltiot sekä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtiot (AKT) allekirjoittivat Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000, tuli voimaan 1. huhtikuuta 2003. Cotonoun sopimusta muutettiin samojen valtioiden Luxemburgissa 25. kesäkuuta 2005 allekirjoittamalla sopimuksella.

Merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan yhteisöön 27. marraskuuta 2001 tehty Euroopan unionin neuvoston päätös (2001/822/EY) tuli voimaan 2. joulukuuta 2001. Kyseistä päätöstä muutettiin 19. maaliskuuta 2007 (päätös 2007/249/EY).

Tarkistetun Cotonoun sopimuksen ja vuosia 2008–2013 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta tehty sisäinen sopimus, jonka Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden hallitusten edustajat hyväksyivät 17. heinäkuuta 2006, tuli voimaan 1. heinäkuuta 2008.

Cotonoun sopimuksen mukaan yhteisön tuki AKT-valtioille ja merentakaisille maille ja alueille rahoitetaan toisella kaudella (2008–2013) 10. EKR:sta. Varojen yhteismäärä on 22 682 miljoonaa euroa, ja se jakautuu seuraavasti:

— AKT-valtioille kohdennetaan 21 966 miljoonaa euroa tarkistetun Cotonoun sopimuksen liitteessä I b olevan monivuotisen rahoituskehyksen mukaisesti;

— merentakaisille maille ja alueille kohdennetaan 286 miljoonaa euroa merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta tehdyssä tarkistetussa neuvoston päätöksessä olevan liitteen II Aa mukaisesti;

— komissiolle kohdennetaan 430 miljoonaa euroa 10. EKR:n varoihin liittyvästä ohjelmasuunnittelusta ja toteutuksesta aiheutuvien kustannusten rahoittamiseen sisäisen sopimuksen 6 artiklan mukaisesti.

Kymmenennen EKR:n voimaantulopäivänä näitä määriä täydennettiin käyttämättömillä varoilla, ja niitä täydennetään edelleen 9. EKR:a edeltävien rahastojen mukaisesta maatalouden perustuotteiden vientitulojen vakauttamisjärjestelmästä (Stabex) vapautuvilla varoilla. Kyseiset käyttämättömät varat ja vapautuneet varat olisi käytettävä ja niitä olisi hallinnoitava tarkistetun Cotonoun sopimuksen ja sisäisen sopimuksen mukaisesti.

Määrärahat 10. EKR:sta AKT-valtioille ja alueille jakautuvat seuraavasti:

— maaohjelmille yhteensä 15 300 miljoonaa euroa: — josta A-määrärahoja 13 500 miljoonaa euroa; summasta otettiin käyttöön 12 385 miljoonaa euroa ja tästä käyttöön otetusta summasta 33 miljoonaa euroa siirrettiin alueellisiin määrärahoihin (PALOP-maat, useita alueita kattavat toimenpiteet); lisäksi Senegalin A-määrärahoja korotettiin 26 miljoonalla eurolla, jotka saatiin käyttämättömistä Stabex-varoista — josta B-määrärahoja 1 800 miljoonaa euroa; summa sisältää 601 miljoonaa euroa alkuperäisiä määrärahoja sekä ennakoimattomia tarpeita varten varatut 1 199 miljoonan euron määrärahat (jota käytetään mm. seuraavien välineiden rahoitukseen: vuotuinen FLEX-väline, maailmanlaajuisen finanssikriisin vaikutusten lieventämistä varten perustettu väliaikainen Vulnerability FLEX -väline sekä elintarvikkeiden hintakriisin lievittämiseksi toteutettavat toimet)

— alueohjelmille 1 783 miljoonaa euroa; koko summa on otettu käyttöön

— AKT-maiden välisille ohjelmille ja hankkeille 2 700 miljoonaa euroa; summasta on otettu käyttöön 2 330 miljoonaa euroa

— 683 miljoonaa euroa varantona väli- ja loppuarviointien jälkeen maa- ja alueohjelmiin osoitettavia myöhempiä määrärahoja varten.

10. EKR:n suoritusvarauksen varat, jotka eivät ole käytettävissä

Kun 10. EKR tuli voimaan 1. heinäkuuta 2008, 9. EKR:n ja aikaisempien EKR:jen mukaisten hankkeiden käyttämättä jääneet varat ja purettuja sitoumuksia vastaavat varat siirrettiin 10. EKR:n suoritusvaraukseen. Poikkeuksena tästä ovat Stabex-varat ja 9. EKR:n hallintomäärärahat. Tätä varausta voidaan käyttää 10. EKR:oon sovellettavan sisäisen sopimuksen 1 artiklan 4 kohdassa määrättyjen edellytysten mukaisesti.

Varauksessa oli 31. joulukuuta 2010 seuraavat varat:

(miljoonaa euroa) 10. EKR:n suoritusvaraukseen siirretyt varat, jotka eivät ole käytettävissä, yhteensä 318 — + varat, jotka on vapautettu mutta joita ei ole vielä siirretty 31.12.2010 22 — – varat, jotka neuvosto on jo päättänyt osoittaa Sudanille (neuvoston päätös 2010/406/EU, annettu 12. heinäkuuta 2010) – 150 Varauksessa käytettävissä olevat varat yhteensä (AKT + MMA) 190

10. EKR:n Stabex-varaus

Stabex-tilien päättämisen jälkeen käyttämättömät/vapautuneet varat siirretään 10. EKR:n A-määrärahojen Stabex-varaukseen (10. EKR:oon sovellettavan sisäisen sopimuksen 1 artiklan 4 kohta) ja sieltä kyseisten maiden maaohjelmille.

Näitä vapautuneita ja siirrettyjä varoja oli 31. joulukuuta 2010 seuraavasti:

(miljoonaa euroa) Maa A-määrärahojen STABEX-varaus A-määrärahat Kamerun 2,28 Jamaika 0,06 Lesotho 3,44 Senegal 26,31 Yhteensä 5,78 26,31

10. EKR:n yhteisrahoitus

Kymmenenteen EKR:oon liittyviä, jäsenvaltioilta saatavan yhteisrahoituksen maksamista koskevia sopimuksia allekirjoitettiin ja maksusitoumusmäärärahoja otettiin käyttöön yhteensä 74,83 miljoonan euron arvosta. Maksumäärärahoja otettiin käyttöön 54,38 miljoonan euron maksuja vastaava määrä.

Yhteisrahoitusmäärärahojen tilanne 31. joulukuuta 2010 on esitetty seuraavassa taulukossa:

(miljoonaa euroa) Maksusitoumus-määrärahat Maksumäärärahat Yhteisrahoitus – A-määrärahat 61,12 (18) 52,85 Yhteisrahoitus – AKT:n sisäinen 12,15 0,64 Yhteisrahoitus – Hallintomenot 1,56 0,89 74,83 54,38

Seuraavat taulukot, jossa ilmoitetaan päätetyt, sidotut ja maksetut määrät, perustuvat nettomääräisiin lukuihin.

Tilanne maittain ja välineittäin esitetään liitteessä olevissa taulukoissa.

2.1 MÄÄRÄRAHAT

Taulukko 1.1

Kahdeksas EKR

Määrärahojen kehitys: tilanne 31. joulukuuta 2010

ANALYYSI VÄLINEITTÄIN

(miljoonaa euroa) Väline Alkuperäiset määrärahat Varojen kumulatiivinen lisäys tai vähentyminen 31.12.2009 Varojen lisäys tai vähentyminen vuonna 2010 Liitetieto Nykyiset määrärahat AKT Lomé Maa- ja alueohjelmat yhteensä 7 562 (2 347) (49) (19) 5 166 Korkotuet 370 (278) 92 Hätäapu 140 (4) (0) (19) 136 Pakolaisapu 120 (10) (2) (19) 109 Riskipääoma 1 000 67 (31) (19) 1 037 Stabex 1 800 (1 077) 0 (20) 723 Sysmin 575 (463) (0) (19) 112 Rakennesopeutus 1 400 97 1 497 Voim. velkaantuneet köyhät maat 1 060 1 060 Korkotulojen käyttö 37 (0) (19) 37 Cotonou A-määrärahat 430 (1) (19) 429 B-määrärahat 255 255 AKT Yhteensä 12 967 (2 231) (83) 10 653 MMA Maa- ja alueohjelmat yhteensä 115 (75) (2) (19) 38 Korkotuet 9 (7) 1 Hätäapu 3 (3) Pakolaisapu 1 (1) Riskipääoma 30 (24) (1) (19) 6 Stabex 6 (4) 1 Sysmin 3 (0) 2 MMA Yhteensä 165 (114) (2) 49 8. EKR Yhteensä 13 132 (2 345) (85) 10 702





Taulukko 1.2

Yhdeksäs EKR

Määrärahojen kehitys: tilanne 31. joulukuuta 2010

ANALYYSI VÄLINEITTÄIN

(miljoonaa euroa) Väline Alkuperäiset määrärahat Varojen kumulatiivinen lisäys tai vähentyminen Varojen lisäys tai vähentyminen vuonna 2010 Liitetieto Nykyiset määrärahat AKT A-määrärahat 5 318 4 197 (102) (21) 9 413 B-määrärahat 2 108 (801) (6) (21) 1 301 Kansallisten määrärahojen varanto 1 224 (1 224) CDE, CTA ja yht. edustajakokous 164 12 (5) (21) 171 Varanto (pitkän aikavälin kehitystyö) 258 (258) 0 Alueelliset määrärahat 904 25 (19) (21) 911 AKT-valtioiden väliset määrärahat 300 2 945 (10) (21) 3 236 Täytäntöönpanomenot 125 (0) (21) 125 Korot ja muut tulot 69 69 Hallintomenot 46 46 Erityismäärärahat (Kongo) 108 108 Siirrot 6. EKR:sta - Lomé 24 (1) (21) 24 Siirrot 7. EKR:sta - Lomé 737 (5) (21) 731 Vapaaeht. rahoitusosuudet rauhanrahastoon 39 39 AKT Yhteensä 10 401 5 919 (147) 16 173 MMA A-määrärahat 0 250 (1) (21) 249 B-määrärahat / C-varannon käyttö 0 7 7 Varanto (pitkän aikavälin kehitystyö) 144 (144) Alueelliset määrärahat 8 42 (1) (21) 49 Teknisen avun määrärahat 2 (1) (21) 1 Siirrot 6. EKR:sta - Lomé 0 0 Siirrot 7. EKR:sta - Lomé 4 (1) (21) 3 MMA Yhteensä 154 158 (4) 308 9. EKR Yhteensä 10 555 6 078 (151) 16 482





Taulukko 1.3

Kymmenesekr

Määrärahojen kehitys: tilanne 31. joulukuuta 2010

ANALYYSI VÄLINEITTÄIN

(miljoonaa euroa) Väline Alkuperäiset määrärahat Varojen kumulatiivinen lisäys tai vähentyminen 31.12.2009 Varojen lisäys tai vähentyminen vuonna 2010 Liitetieto Nykyiset määrärahat AKT A-määrärahat 11 516 862 (22) 12 378 A-määrärahojen varanto 13 500 (11 549) (836) (23) 1 115 B-määrärahat 1 089 375 (23) 1 464 B-määrärahojen varanto 1 800 (1 089) (375) (23) 336 Alueelliset määrärahat 1 816 (27) 1 816 Alueellisten määrärahojen varanto 1 783 (1 783) Kansallisten määrärahojen varanto, A-määrärahat, Stabex 6 (24) 6 Maa- ja alueohjelmien varanto 683 683 AKT-valtioiden väliset määrärahat 2 330 2 330 AKT-valtioiden välisten määrärahojen varanto 2 700 (2 330) 370 Täytäntöönpanomenot 430 430 Korot ja muut tulot 30 2 32 Yhteisrahoitus 63 12 (25) 75 Suoritusvaraus, ei käytettävissä, AKT 81 230 (26) 311 AKT Yhteensä 20 896 174 276 21 345 MMA A-määrärahat A-määrärahojen varanto 195 195 B-määrärahat 4 (23) 4 B-määrärahojen varanto 15 (4) (23) 11 Alueellisten määrärahojen varanto 40 40 Tutkimukset / tekninen apu, MMA 6 6 Suoritusvaraus, ei käytettävissä, MMA 1 6 (26) 7 MMA Yhteensä 256 1 6 263 10. EKR Yhteensä 21 152 175 282 21 609

2.2 KONSOLIDOIDUT TILIT

Taulukko 2.1

EKR:n konsolidoitu tilinpäätös 31.12.2010

VÄLIRAPORTTI

(miljoonaa euroa) Määrärahat 8. EKR 9. EKR 10. EKR 8. 9. ja 10. EKR Lomé Ohjelmoitava apu 5 204 5 204 Muu kuin ohjelmoitava apu 4 777 4 777 Siirrot muista rahastoista 758 758 Satunnaiset tulot 37 37 Cotonou A-määrärahat 429 9 662 12 378 22 46