A4-0249/95

Päätöslauselma komission kertomuksesta yhtenäismarkkinoista vuonna 1994 (KOM(95)0238 - C4-0239/95)

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon komission kertomuksen yhtenäismarkkinoista vuonna 1994 (KOM(95)0238 - C4-0239/95),

- ottaa huomioon 22. huhtikuuta 1994 annetun päätöslauselman, joka koskee komission vuoden 1993 kertomusta yhteisön sisämarkkinoista ((EYVL C 128, 9.5.1994, s. 476.)),

- ottaa huomioon työjärjestyksensä 145 artiklan,

- ottaa huomioon talous- ja raha-asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevän valiokunnan, maataloutta ja maaseudun kehittämistä käsittelevän valiokunnan, tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia- asioita käsittelevän valiokunnan, kulttuuri-, nuoriso- ja koulutusasioita sekä tiedotusvälineitä käsittelevän valiokunnan, kansalaisvapauksien ja sisäasiain valiokunnan, liikenne- ja matkailuvaliokunnan, taloudellisten ulkosuhteiden valiokunnan sekä budjettivaliokunnan lausunnot (A4-0249/95),

A. katsoo, että yhtenäismarkkinoiden loppuunsaattaminen ja niiden tehokas toiminta ovat välttämättömiä unionin poliittiselle uskottavuudelle, kilpailukyvylle, mahdollisuuksille luoda uusia työpaikkoja ja unionin talouden vakaudelle kaiken kaikkiaan, unionin yritysten, erityisesti pienten yritysten, kilpailukyvylle sekä Euroopan kansalaisten hyvinvoinnille,

B. katsoo, että on olemassa lukuisia tärkeitä aloja, joilla yhtenäismarkkinat eivät ole vielä toteutuneet, ja aloja, joilla yhtenäismarkkinat on muodollisesti järjestetty, mutta ne eivät toimi niiltä edellytetyllä tavalla, mikä taas on haitaksi sekä Euroopan unionin kansalaisille että teollisuudelle,

C. katsoo, että on välttämätöntä, että kaikenkokoiset yritykset ymmärtävät yhtenäismarkkinoiden koituvan heidän edukseen,

D. ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti oli yksi niistä, jotka vaativat vuosittaisen kertomuksen laatimista yhtenäismarkkinoiden loppuun saattamisessa vuoden aikana saavutetusta edistyksestä; ensimmäinen, vuotta 1993 käsitellyt kertomus ilmestyi viime vuonna,

E. katsoo, että kyseinen vuosittainen kertomus olisi arvokas väline yksilöille, eturyhmille, liikeyrityksille ja viranomaisille, jotka etsivät tietoa siitä, mihin vaiheeseen yhtenäismarkkinoiden loppuun saattamisessa on päästy, arvioita siitä, miten yhtenäismarkkinoita johdetaan eri hallinnollisilla tasoilla, neuvoja siitä, miten sisämarkkinasääntöjä tulkitaan, ja esimerkkejä niistä oikeuden päätöksistä, joilla on vaikutusta yhtenäismarkkinoiden toimintaan;

Vuosittaisen kertomuksen sisältö

1. Suhtautuu myönteisesti komission toiseen vuosittaiseen kertomukseen yhtenäismarkkinoista vuonna 1994 ja erityisesti siitä ilmenevään entistä realistisempaan sävyyn; panee merkille, että suurin osa ensimmäistä vuosittaista kertomusta koskevaan parlamentin päätöslauselmaan pyydetyistä lisätiedoista (sisämarkkinalainsäädännön käytännön vaikutukset eri aloihin, yhteenveto tärkeimmistä aloista, joilla vielä esiintyy ongelmia, sisämarkkinoiden kannalta merkittävät tuomioistuimen päätökset ja ainakin luettelo viimeisimmistä yhtenäismarkkinoiden toimintaa koskevista kertomuksista ja tutkimuksista) sisältyy itse asiassa uuteen kertomukseen;

2. Katsoo, että nämä parannukset auttavat tekemään vuosittaisesta kertomuksesta vieläkin hyödyllisemmän välineen yhtenäismarkkinoilla toimiville kuluttajille, liikeyrityksille ja viranomaisille;

3. Katsoo kuitenkin, että tulevia kertomuksia voitaisiin kätevästi laajentaa siten, että niissä käsiteltäisiin myös yhtenäismarkkinoiden vaikutuksia ympäristöön ja mietittäisiin keinoja EU:n yhtenäismarkkina- ja ympäristöpolitiikkojen yhdentämiseksi;

Yhtenäismarkkinoiden tila

4. Suhtautuu myönteisesti komission vakuutukseen siitä, että kokonaisuutena tarkasteltuna yhtenäismarkkinat toimivat, mutta varoittaa aliarvioimasta jäljellä olevia ongelmia;

5. Panee huolestuneena merkille sen, että komissio edistyi vuonna 1994 vain vähän tiettyjen tärkeiden lainsäädäntötoimenpiteiden hyväksymisessä, kuten ihmisiä koskevien rajatarkastusten poistamisessa - niiden osalta epätyydyttävä Schengenin sopimus tuli voimaan vasta vuonna 1995; panee huolestuneena merkille myös sen, että neuvoston muilla aloilla hyväksymiä toimenpiteitä ei ole siirretty kansalliselle tasolle eikä täytäntöönpantu sovitun aikataulun mukaisesti;

6. Pitää merkittävimpinä yhtenäismarkkinoiden toteuttamista estävinä ongelmina seuraavia, joilla on kaikilla kilpailua vääristävä vaikutus:

a) vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta ei useinkaan noudateta jäsenvaltioissa,

b) jäsenvaltioiden julkisia hankintoja koskevat käytännöt eivät ole juuri muuttuneet alan nimellisen vapauttamisen jälkeen,

c) tärkeiden verotusalojen (valmisteverot, talletusten verotuskohtelu ja yhtiöverotus) yhdenmukaistamiseksi ei ole otettu yhtään askelta ja vain vähän on edistytty arvonlisäveron osalta,

d) jäsenvaltioiden toisistaan eroavia ympäristönsuojelulakeja; korkeampia ympäristönormeja ei kuitenkaan tule pitää kaupan esteinä,

e) sisärajoilla tehtävien henkilötarkastusten poistaminen on epäonnistunut,

f) on vaikeaa ja kallista pitää kiinni oikeuksistaan ja oikeusturvastaan yhtenäismarkkinaperiaatteiden ja -määräysten rikkomistapauksissa,

g) yrityksiltä vaadittu niitä rasittava liiallinen byrokratia, erityisesti pienten yritysten osalta;

7. Huomauttaa tässä yhteydessä, että epäonnistuminen yhtenäismarkkinaohjelmien loppuun saattamisessa tietyillä aloilla, esim. alkoholi- ja tupakka- aloilla, on avannut uusia mahdollisuuksia järjestäytyneen rikollisuuden kehittymiselle;

8. Huomauttaa myös, että yhtenäismarkkinoiden lainsäädännön täytäntöönpanon asianmukainen valvonta on tärkeää ja että nykyiset kansalliset järjestelmät rangaistuksista, joita sovelletaan jätettäessä noudattamatta yhteisön oikeuteen perustuvia sitoumuksia, eivät ole asianmukaisia;

9. Korostaa, etteivät yhtenäismarkkinat voi toimia kunnolla ennen yhtenäisvaluutan käyttöönottoa;

10. Ilmaisee huolestuneisuutensa siitä, että tietyt komission ja neuvoston päätökset ovat itse asiassa vähentäneet monien kuluttajien yhtenäismarkkinoista saamaa hyötyä;

11. Pahoittelee voimakkaasti sitä, että joskus kansalliset hallintoviranomaiset täytäntöönpanevat unionin tasolla hyväksyttyjä oikeudellisia määräyksiä liian tarkasti ja siten tekevät asetuksista monimutkaisia; näin ollen niiden teho vähenee ja yritysten taakka kasvaa ja EU:n maine kärsii; hylkää kuitenkin jokaisen tähän ongelmaan tarjotun ratkaisuehdotuksen, joka perustuu ainoastaan sääntelyn purkamiseen, mikä voi johtaa sosiaalisten standardien sekä ympäristö- ja kuluttajansuojastandardien heikkenemiseen;

12. Pyytää komissiota sovittamaan ennakoivasti yhteen toimintansa yhtenäismarkkinoiden toteuttamiseksi ja toisaalta WTO:ssa tehtävän työn, erityisesti maailmanlaajuisen kauppajärjestelmän ympäristökysymysten ja sosiaalisten kysymysten yhdistämiseksi;

13. Panee huolestuneena merkille, että jotkin kansalliset hallitukset noudattavat edelleenkin käytäntöjä, jotka ovat yhtenäismarkkinoita koskevan yhteisön oikeuden vastaisia ja ovat esteenä tavaroiden vapaalle liikkuvuudelle;

Ulkoiset näkökohdat

14. Painottaa, että yhtenäismarkkinoiden toteuttamisella on merkittäviä vaikutuksia EU:n taloudellisiin ulkosuhteisiin, ja kehottaa kaikkia alueelliseen yhdentymiseen osallistuvia maita varmistamaan, että näiden menettelyjen edut eivät rajoitu sisämarkkinoihin, vaan että niiden olisi oltava myös kolmansien maiden taloudellisten toimijoiden saatavilla;

15. Panee merkille, että yhtenäismarkkinat ovat parantaneet kolmansien maiden kannalta markkinoille pääsyä ja antaneet lisävauhtia alueelliselle yhdentymiselle sekä Euroopassa että muualla maailmassa;

16. Katsoo, että yhtenäismarkkinoista voitaisiin saada hyödyllisiä kokemuksia monenvälisen kauppajärjestelmän tulevaa kehitystä varten erityisesti palvelujen kaupan jatkuvan vapauttamisen, henkisen omaisuuden suojelun, kaupan ja ympäristön, työolosuhteita koskevien vähimmäisvaatimusten, suorien ulkomaisten sijoitusten sekä kansainvälisen kilpailupolitiikan alueilla;

17. Pyytää jäsenvaltioita poistamaan EY:n perustamissopimuksen 115 artiklan, joka on yhteensopimaton yhtenäismarkkinoiden kanssa ja jota ei enää voida käyttää yhtenäismarkkinoilla;

18. On huolissaan siitä, että sisäisten rajojen poistaminen on erityisesti EU:n itärajalla lisännyt petollista tuontitoimintaa, jonka vuoksi EU menettää satoja miljoonia ecuja joka vuosi, ja pyytää komissiota parantamaan jäsenvaltioiden tullihallintojen sisäistä ja välistä yhteistyötä;

19. Pitää myönteisenä sitä, että kansalliset tuontirajoitukset poistettiin yhtenäismarkkinoiden toteuttamisen yhteydessä miltei täysin, ja toivoo, että muutamat EU:n tasolla vielä jäljellä olevat kiintiöt voidaan poistaa lähitulevaisuudessa vaiheittain;

Tarpeet tulevaisuudessa

20. Pyytää esittämään ja hyväksymään ehdotuksia seuraavilla alueilla:

- yhtenäismarkkinalakien rikkomisesta seuraavat pakotteet jäsenmaissa olisi yhdenmukaistettava, ja niitä olisi sovellettava ankarasti puheenjohtajamaa Ranskan vuonna 1995 tekemien johtopäätösten mukaisesti;

- nykyisten julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamista olisi valvottava tarkasti, ja niistä olisi kerättävä asianmukaiset tilastotiedot;

- verotuksen luonne, kohdistuminen ja laajuus, jotka ovat tärkeitä kilpailukykyiselle ympäristölle, on saatettava tasapainoon toissijaisuusperiaatteen kanssa;

- Schengenin sopimus on laajennettava koko unionin alueelle;

- komission ja jäsenvaltioiden on pyrittävä parantamaan vieläkin enemmän hallinnollista yhteistyötä epäoikeutettujen kaupan esteiden vähentämiseksi, ja niiden on annettava tukea erityisesti pienille yrityksille, jotka vaativat korvausta silloin, kun niiden oikeuksia on loukattu;

21. Painottaa, että sosiaalista ulottuvuutta olisi kehitettävä edelleenkin sisämarkkinoiden rinnalla, ja valittaa komission esittämän sosiaalisen toimintaohjelman kunnianhimottomuutta, erityisesti työolosuhteita koskevien vähimmäisvaatimusten varmistamiseen tähtäävien uusien lainsäädäntöehdotusten puutetta;

22. Kannattaa lujan kilpailupolitiikan kehittämistä unionin tasolla ja painottaa, että tämä sopii yhteen aktiivisen teollisuuspolitiikan kanssa, joka voi olla perustana sosiaalisesti ja ympäristöllisesti kestävälle teollisuuden kehittämiselle;

23. Panee merkille komission aikomuksen esittää lopullista alv-järjestelyä koskevat suuntaviivat ja pyytää asiassa kiireellistä toimintaa huolimatta siitä, että asioista on syytä neuvotella ja niitä on valmisteltava, ennen kuin nykyiseen järjestelmään tehdään mitään muutoksia; vaatii, että arvonlisäverotuksessa noudatetaan alkuperämaaperiaatetta;

24. Kehottaa yhdenmukaistamaan öljystä ja öljytuotteista, tupakkatuotteista sekä alkoholista ja alkoholijuomista perittävien kuluttajaverojen tason;

25. Kehottaa ottamaan käyttöön sijoitustulojen yhdenmukaisen verotuksen;

26. Pyytää lisäämään pyrkimyksiä ottaa yhtenäismarkkinoiden periaatteet käyttöön energiantuotannossa;

27. Pitää myönteisenä sitä, että komission kertomuksessa painotetaan Euroopan laajuisten verkkojen kehittämistä, ja pitää erittäin valitettavana sitä, että verkkojen rahoitukseen ei ole löydetty ratkaisua;

28. Pitää erittäin myönteisenä komission tiedonantoa neuvostolle ja parlamentille rangaistusten asemasta yhteisön oikeuden noudattamisen toteuttamisessa yhtenäismarkkinoilla, ja pitää sitä ensimmäisenä poliittisena kannanottona yhtenäismarkkinoita koskeviin rangaistuksiin;

29. Suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen tehdä perinpohjainen tutkimus yhtenäismarkkinaohjelman vaikutuksista talouden eri aloihin ja pyytää vakuutusta siitä, että tulokset julkaistaan;

30. Kiinnittää samoin huomiota teollisuuden esittämään pyyntöön ottaa erikseen määrätyn ajan kuluessa käyttöön komissiossa toimiva valituksia käsittelevä toimisto, joka tarjoaisi apua teollisuudelle;

31. Pyytää saamaan aikaan järjestelyt ammattipätevyyksien kattavaksi keskinäiseksi tunnustamiseksi, erityisesti muilla kuin akateemisilla aloilla;

32. Pyytää yksinkertaistamaan yhtiöiden muodostamisen ja yksityisyrittäjien sijoittautumisen menettelyitä ja purkamaan niihin liittyvän byrokraattisuuden;

33. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle ja jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.