LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 7 VUODEN 2014 YLEISEEN TALOUSARVIOON YLEINEN TULOTAULUKKO MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAIN Pääluokka III – Komissio /* COM/2014/0650 final */





LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 7 VUODEN 2014 YLEISEEN TALOUSARVIOON YLEINEN TULOTAULUKKO MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAIN Pääluokka III – Komissio Euroopan komissio ottaa huomioon – Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 314 artiklan yhdessä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 A artiklan kanssa, – unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä 25 päivänä lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012[1] ja erityisesti sen 41 artiklan, – vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2 päivänä joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013[2] ja erityisesti sen 13 artiklan, – 20 päivänä marraskuuta 2013 hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2014[3], – 16 päivänä huhtikuuta 2014 hyväksytyn lisätalousarvion nro 1/2014[4], – 15 päivänä huhtikuuta 2014 hyväksytyn lisätalousarvioesityksen nro 2/2014[5], – 28 päivänä toukokuuta 2014 hyväksytyn lisätalousarvioesityksen nro 3/2014[6], – 9 päivänä heinäkuuta 2014 hyväksytyn lisätalousarvioesityksen nro 4/2014[7], sellaisena kuin se on muutettuna 16 päivänä lokakuuta 2014[8], – 8 päivänä syyskuuta 2014 hyväksytyn lisätalousarvioesityksen nro 5/2014[9], – 17 päivänä lokakuuta 2014 hyväksytyn lisätalousarvioesityksen nro 6/2014[10], ja esittää budjettivallan käyttäjälle lisätalousarvioesityksen nro 7 vuoden 2014 talousarvioon. MUUTOKSET PÄÄLUOKITTAISEEN TULO- JA MENOTAULUKKOON Muutokset pääluokittaiseen tulo- ja menotaulukkoon ovat saatavilla Eur-Lexissä (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htm). Muutosten englanninkielinen toisinto esitetään tiedoksi tämän asiakirjan budjettiteknisenä liitteenä. SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto.. 3 2. EU:n solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotto.. 3 2.1 Serbia – Tulvat. 3 2.2 Kroatia – Tulvat. 4 2.3 Bulgaria – Tulvat. 5 3. Rahoitus. 6 4. Tiivistelmätaulukko monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain.. 8 1. Johdanto Lisätalousarvioesitys (LTE) nro 7 vuoden 2014 talousarvioon kattaa yhteensä 79 726 440 euron käyttöönoton EU:n solidaarisuusrahastosta maksusitoumus- ja maksumäärärahoina. Varojen käyttöönotto liittyy Serbian ja Kroatian tulviin toukokuussa 2014 ja Bulgarian tulviin kesäkuussa 2014. 2. EU:n solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotto Toukokuussa 2014 suurimmassa osassa Serbian tasavaltaa ja vähemmässä määrin myös Kroatiassa ankarat sääolosuhteet aiheuttivat pahimmat tulvat miesmuistiin. Julkiselle ja yksityiselle infrastruktuurille aiheutui laajamittaista tuhoa sekä satojatuhansia asuintaloja vahingoittui. Kuukautta myöhemmin voimakkaiden rankkasateiden seurauksena tavanomainen kuukausittainen sademäärä ylittyi nelinkertaisesti osissa Bulgarian tasavaltaa aiheuttaen pahoja tulvia ja vakavia häiriöitä. Komissio on tutkinut perusteellisesti kaikki kolme hakemusta Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002[11], sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 661/2014[12], jäljempänä ’asetus’, ja erityisesti sen 2, 3 ja 4 artiklan mukaisesti. Seuraavassa esitetään yhteenveto arvioinnin tärkeimmistä osatekijöistä. 2.1 Serbia – Tulvat (1) Ankarat sääolot suurimmassa osassa Serbiaa toukokuussa 2014 aiheuttivat pahimmat tulvat miesmuistiin. Julkiselle ja yksityiselle infrastruktuurille aiheutui laajamittaista tuhoa sekä satojatuhansia asuintaloja vahingoittui. (2) Serbian, joka on asetuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tukikelpoinen valtio, jättämä hakemus vastaanotettiin 30. heinäkuuta 2014 eli 12 viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot olivat aiheutuneet 14. toukokuuta 2014. Tietoja päivitettiin 18. elokuuta 2014. (3) Tulva on luonnonkatastrofi, joten se kuuluu solidaarisuusrahaston soveltamisalaan. (4) Serbian viranomaiset arvioivat katastrofista aiheutuneiden välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 1,1 miljardia euroa. Arvio perustuu korjaustarpeita koskevaan arviointiin, jonka EU ja kansainväliset järjestöt suorittivat välittömästi katastrofin jälkeen. Määrä on 3,8 prosenttia suhteessa Serbian BKTL:ään ja ylittää Serbiaan vuonna 2014 sovellettavan, solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotolle asetetun kynnysarvon, joka on 174,7 miljoonaa euroa (eli 0,6 prosenttia suhteessa BKTL:ään vuoden 2012 tietojen perusteella). Välittömien vahinkojen arvioitu kokonaismäärä ylittää kynnysarvon, joten katastrofi täyttää suuren luonnonkatastrofin kriteerit asetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Rahoitustukea saa käyttää ainoastaan asetuksen 3 artiklassa määriteltyjen ensisijaisten hätä- ja pelastustoimien toteuttamiseen. (5) Serbian viranomaiset raportoivat, että katastrofin seurauksena lähinnä Sava-, Kolubara-, Tamnava-, Jadar-, Zapadna Morava-, Velika Morava-, Mlava- ja Pek-joet ja niiden sivujoet tulvivat laajasti ja tuhoavalla voimalla, minkä lisäksi esiintyi myös voimakkaita vesivirtoja, eroosiota ja maanvyörymiä. Tulvista kärsivät eniten Kolubaran, Mačvan, Moravckin ja Pomoravljen alueet sekä osa Belgradia. Kyseisten alueiden asukasmäärä on noin 1,6 miljoonaa, joista 180 000 oli avun tarpeessa. Kuolonuhreja oli 60. Pelastuspalvelu saattoi alueilta turvaan lähes 32 000 ihmistä, joista noin 5 000 oli sijoitettava tilapäismajoitukseen. Tulvassa tuhoutui 485 asuntoa ja noin 16 200 asuntoa ja taloa kärsi vahinkoja. Tamnava West Fieldin ja Veliki Crljenin avolouhokset sekä osia Kolubaran hiilialtaasta joutui veden valtaan. Kyseiset hiilikaivokset tuottavat hiiltä Obrenovacin merkittävälle Nikola Tesla A -voimalalle, joka tuottaa noin 63 prosenttia koko maan tarvitsemasta sähköstä. Useimmissa kunnissa vedensaanti keskeytyi jopa 10 päivän ajaksi, ja vesi on yhä osittain saastunutta. Lisäksi tulvat vaikuttivat terveyspalveluihin, kouluihin ja maantie- ja rautatieverkostoihin ja aiheuttivat vakavaa haittaa ympäristölle. Tulvien aiheuttaman vahingon määräksi arvioidaan 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja vuoden 2014 taloudellisiksi tappioiksi arvioidaan jopa 2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Eniten kärsineitä talouden aloja ovat energia-ala, kaivostoiminta ja maatalous, mutta merkittäviä vahinkoja aiheutui myös liikenteen infrastruktuurille (tiet, sillat, rautatiet) sekä tulvien ehkäisemiseen ja rannikkojen suojeluun tarkoitetulle välineistölle. (6) Käytössä oli kaikki saatavilla olevat kansalliset joukot, minkä lisäksi kahden- ja monenvälistä apua pyydettiin kansainvälisiltä humanitaarisilta avustus- ja pelastuspalvelujärjestöiltä. EU:ssa tukea antoivat Saksa, Slovenia, Bulgaria, Itävalta, Tšekki, Ranska, Tanska, Romania, Espanja, Alankomaat ja Puola, ja apu koordinoitiin Euroopan unionin pelastuspalvelumekanismin välityksellä. Paikalle lähetettiin kansainvälisiä tulvapelastusryhmiä ja avustustoimissa käytettiin suurtehopumppausta. Euroopan komissio varasi myös 3 miljoonaa euroa humanitaariseen apuun Bosnia ja Hertsegovinassa ja Serbiassa kaikkein heikoimmassa asemassa olevien, katastrofista kärsivien ihmisten välittömistä tarpeista huolehtimiseksi. Varat käytettiin elintarvikkeisiin ja non food -tuotteisiin, käteiseen rahaan ja kuponkeihin, putkistoihin ja saniteettilaitteisiin. (7) Asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten ensisijaisten hätätoimien kustannukset ovat Serbian viranomaisten mukaan arviolta 381,9 miljoonaa euroa. Kustannukset on jaoteltu toimenpidetyypeittäin. Suurin osa hätätoimien kustannuksista (yli 202 miljoonaa euroa) liittyy energia-alan korjaustoimenpiteisiin. Kustannuksia on toiseksi eniten (106 miljoonaa euroa) liikenteen alalla. (8) Liittymistä valmistelevasta tukivälineestä (IPA) on jo kohdennettu uudelleen 30 miljoonaa euroa lyhyen aikavälin korjaustoimenpiteisiin. Lisäksi 50 miljoonaa euroa osoitetaan vuoden loppuun mennessä tulvien tuhojen korjaamiseen ja jälleenrakentamiseen. Liittymistä valmistelevan tukivälineen rajatylittävän yhteistyön osa-alueen mukaista rahoitusta voidaan myöntää Serbian ja Bosnia ja Hertsegovinan välisten raja-alueiden tukemiseksi yhteensä 4 miljoonalla eurolla. Lisäksi 16. heinäkuuta Brysselissä pidetyssä kansainvälisessä avunantajien konferenssissa valtiot, kansainväliset järjestöt ja yksityinen sektori lupasivat Serbialle yhteensä yli 986 miljoonaa euroa, josta 106,8 miljoonaa euroa avustuksina ja loput lainoina. Lisäksi yli 41 miljoonaa euroa luvattiin rajat ylittävää toimintaa varten. (9) Serbian viranomaiset eivät ilmoittaneet tukikelpoisten kustannusten vakuutusturvasta. 2.2 Kroatia – Tulvat (1) Kroatian itäosaa koettelivat samat sääolosuhteet kuin Serbiaa. Ne aiheuttivat huomattavaa vahinkoa, vaikkakin vähäisemmässä määrin. (2) Kroatian hakemus jätettiin 31. heinäkuuta 2014 eli 12 viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot oli todettu 17. toukokuuta 2014. (3) Tulva on luonnonkatastrofi, joten se kuuluu solidaarisuusrahaston soveltamisalaan. (4) Kroatian viranomaiset arvioivat katastrofista aiheutuneiden välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 297,6 miljoonaa euroa. Määrä on 0,7 prosenttia suhteessa Kroatian BKTL:ään ja ylittää Kroatiaan vuonna 2014 sovellettavan, solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotolle asetetun kynnysarvon, joka on 254,2 miljoonaa euroa (eli 0,6 prosenttia suhteessa BKTL:ään vuoden 2012 tietojen perusteella). Välittömien vahinkojen arvioitu kokonaismäärä ylittää kynnysarvon, joten katastrofi täyttää suuren luonnonkatastrofin kriteerit asetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Rahoitustukea saa käyttää ainoastaan asetuksen 3 artiklassa määriteltyjen ensisijaisten hätä- ja pelastustoimien toteuttamiseen. (5) Kroatian viranomaiset raportoivat, että tulvat aiheuttivat vahinkoa maan itäosassa sijaitsevan Savan jokilaakson viidessä läänissä: Osijek-Baranjassa, Vukovar-Srijemissa, Brod-Posavinassa, Požega-Slavonijassa ja Sisak-Moslavinassa. Vesi kohosi tietyissä paikoissa kaikkien aikojen korkeimmalle tasolle, ja tulvaa voidaankin pitää pahimpana tuhanteen vuoteen. Se aiheutti huomattavia tuhoja kotitalouksille, liikeyrityksille, kunnallisille ja julkisia palveluja tuottaville laitoksille sekä sadolle ja karjalle. Yli 26 000 ihmistä jouduttiin evakuoimaan. Energiaverkkojen toiminta keskeytyi, ja tiet ja sillat vahingoittuivat pahasti ja/tai hautautuivat maanvyörymiin tai mutavyöryihin. Noin 2 700 taloa ja yli 4 000 maatalousrakennusta joutui veden valtaan, ja monet niistä kärsivät rakenteellisia vaurioita. (6) Asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten ensisijaisten hätätoimien kustannukset ovat Kroatian viranomaisten mukaan arviolta 108,8 miljoonaa euroa. Kustannukset on jaoteltu toimenpidetyypeittäin. Suurin osa hätätoimista aiheutuneista kustannuksista (yli 38 miljoonaa euroa) koskee liikenneinfrastruktuurin korjaustoimenpiteitä. Kustannuksia on toiseksi eniten (24,7 miljoonaa euroa) pelastuspalvelun alalla. (7) Kyseiset alueet ovat Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (2014–2020) mukaisia vähemmän kehittyneitä alueita. Kroatian viranomaiset eivät ole ilmaisseet komissiolle aikovansa suunnata Kroatiaa koskevien ERI-rahasto-ohjelmien rahoitusta korjaustoimenpiteisiin. EU:n pelastuspalvelumekanismi aktivoitiin avun saamiseksi hyttysten myrkytystä varten. (8) Katastrofien riskinehkäisyä ja -hallintaa koskevan, kyseessä olevan katastrofin luonteeseen liittyvän unionin lainsäädännön täytäntöönpanon osalta Kroatia on parhaillaan panemassa täytäntöön tulvariskien arvioinnista ja hallinnasta 23 päivänä lokakuuta 2007 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2007/60/EY, jäljempänä ’tulvadirektiivi’[13]. Tulvariskien alustavat arvioinnit on suoritettu. Tulvavaara- ja tulvariskikartat vahvistettiin kahden pilottialueen osalta ja niitä ollaan laatimassa muita alueita varten. Tulvariskien hallintasuunnitelmat ovat valmisteluvaiheessa, mutta niitä ei ole vielä vahvistettu. (9) Hakemuksen jättöpäivänä Kroatiaa vastaan ei ollut käynnistetty rikkomusmenettelyä, joka koskee katastrofin luonteeseen liittyvän unionin lainsäädännön soveltamista. (10) Kroatian viranomaiset ovat ilmoittaneet, etteivät tukikelpoiset kustannukset kuulu vakuutusturvan piiriin. 2.3 Bulgaria – Tulvat (1) Kuukautta myöhemmin joillakin Bulgarian alueilla esiintyi voimakkaita ja runsaita sateita, joiden määrä oli jopa nelinkertainen tavanomaiseen kuukausimäärään verrattuna ja jotka aiheuttivat pahoja tulvia ja vakavia häiriöitä. (2) Bulgarian hakemus vastaanotettiin 25. elokuuta 2014 eli 12 viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot oli todettu 19. kesäkuuta 2014. Bulgarian viranomaiset toimittivat ajan tasalle saatettuja tietoja 12. syyskuuta 2014. (3) Tulva on luonnonkatastrofi, joten se kuuluu solidaarisuusrahaston soveltamisalaan. (4) Bulgarian viranomaiset arvioivat katastrofista aiheutuneiden välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 311,3 miljoonaa euroa. Määrä on 0,8 prosenttia suhteessa Bulgarian BKTL:ään ja ylittää Bulgariaan vuonna 2014 sovellettavan, solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotolle asetetun kynnysarvon, joka on 232,5 miljoonaa euroa (eli 0,6 prosenttia suhteessa BKTL:ään vuoden 2012 tietojen perusteella). Välittömien vahinkojen arvioitu kokonaismäärä ylittää kynnysarvon, joten katastrofi täyttää suuren luonnonkatastrofin kriteerit asetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Rahoitustukea saa käyttää ainoastaan asetuksen 3 artiklassa määriteltyjen ensisijaisten hätä- ja pelastustoimien toteuttamiseen. (5) Bulgarian viranomaiset raportoivat, että 19. kesäkuuta 2014 alkaen monissa Bulgarian kaupungeissa ja kylissä erityisesti maan itä-, koillis- ja keskiosissa esiintyi ankarien sääolosuhteiden seurauksena pahoja tulvia. Suurin osa vahingoista aiheutui Varnan, Dobrichin, Gabrovon, Veliko Tarnovon, Burgasin, Montanan, Kyustendilin, Plovdivin, Haskovon, Yambolin ja Sofian alueilla. Asparuhovon (Varna) rannikkokunnassa rankkasateet ja hyökyaalto tuhosivat taloja ja maatiloja, rakennuksia, ja katuja jäi veden valtaan ja autoja tuhoutui. Koko alueen sähkö- ja tietoliikenneverkot häiriintyivät. Rankkasadetulvat, jokien tulviminen ja maanvyöryt aiheuttivat henkilö- ja muita vakavia vahinkoja Severen tsentralenin ja Severoiztochenin alueilla. Katastrofissa sai surmansa viisitoista ihmistä, se vaikutti suoraan tuhansiin ihmisiin ja satoja jouduttiin evakuoimaan tilapäismajoitukseen. Vahinkoa aiheutui julkisen infrastruktuurin sekä energian, veden ja vesivarojen, televiestinnän, liikenteen, terveydenhuollon, koulutuksen, hätäpalvelun, kulttuuriperinnön ja luonnonsuojelualueiden aloilla. Maata ja jätteitä lähti kulkeutumaan runsaasti, viemärit tulvivat yli ja jätevedet vuosivat ympäristöön, mikä on huonontanut elinoloja tulva-alueilla. Tulvat ovat aiheuttaneet maanvyörymiä ja eroosiota. (6) Asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten ensisijaisten hätä- ja pelastustoimien kustannukset ovat Bulgarian viranomaisten mukaan arviolta 285,4 miljoonaa euroa. Kustannukset on jaoteltu toimenpidetyypeittäin. Suurin osa hätätoimista aiheutuneista kustannuksista (yli 87 miljoonaa euroa) koskee ehkäisevän infrastruktuurin turvaamista. Liikenneinfrastruktuurin kunnostamiseen arvioidaan tarvittavan yli 70 miljoonaa euroa. (7) Kyseiset alueet ovat Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (2014–2020) mukaisia vähemmän kehittyneitä alueita. Bulgarian viranomaiset eivät ole ilmaisseet komissiolle aikovansa suunnata Bulgariaa koskevien ERI-rahasto-ohjelmien rahoitusta korjaustoimenpiteisiin. EU:n pelastuspalvelumekanismin välityksellä ei ole tehty avunpyyntöä. (8) Katastrofien riskinehkäisyä ja -hallintaa koskevan, katastrofin luonteeseen liittyvän unionin lainsäädännön täytäntöönpanon osalta Bulgaria saattoi tulvariskien arvioinnista ja hallinnasta 23 päivänä lokakuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/60/EY , jäljempänä ’tulvadirektiivi’, osaksi kansallista lainsäädäntöään vuonna 2010, ja kunkin vesipiirin osalta on tehty alustava tulvariskien arviointi, joka perustuu ympäristö- ja vesiministeriön kehittämään tulvavaaran ja tulvariskien arviointimenetelmään. (9) Hakemuksen jättöpäivänä Bulgariaa vastaan ei ollut käynnistetty rikkomusmenettelyä, joka koskee katastrofin luonteeseen liittyvän unionin lainsäädännön soveltamista. (10) Bulgarian viranomaiset ovat ilmoittaneet, että vakuutus kattaa terveydenhuollon alalla aiheutuneet noin 2,3 miljoonaa euron vahingot. Tämä määrä on vähennetty tukikelpoisista kustannuksista. 3. Rahoitus Koska rahasto on perustettu solidaarisuuden tukemiseksi, komissio katsoo, että rahastosta maksettavan tuen olisi oltava porrasteista. Tämä tarkoittaa, että asetetun kynnysarvon (0,6 prosenttia suhteessa BKTL:ään tai 3 miljardia euroa vuoden 2002 hintoina sen mukaan, kumpi näistä on pienempi) ylittävien vahinkojen osalta olisi aiemman käytännön mukaisesti sovellettava suurempaa tuki-intensiteettiä kuin kynnysarvon alle jäävien vahinkojen osalta. Suurkatastrofien perusteella myönnettävä tuki on aikaisemmin ollut kynnysarvon alle jäävältä osuudelta 2,5 prosenttia ja kynnysarvon ylittävältä osuudelta 6 prosenttia kaikista välittömistä vahingoista. Solidaarisuusrahastosta myönnettävän tuen laskutapa on määritetty solidaarisuusrahaston vuosikertomuksessa (2002–2003), ja neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat hyväksyneet sen. Tässä tapauksessa ehdotetaan, että sovelletaan edellä mainittuja prosenttiosuuksia ja myönnetään seuraavat tukimäärät: Katastrofi || Välittömät vahingot (milj. euroa) || Suur-katastrofin kynnysarvo (milj. euroa) || Tuki-kelpoisten toimien kokonais-kustan-nukset (milj. euroa) || Kynnys-arvon alle jäävältä osuudelta 2,5 % välittömistä vahingoista (euroa) || Kynnysarvon ylittävältä osuudelta 6 % välittömistä vahingoista (euroa) || Tukikattoa sovelletaan || Ehdotettu tuen kokonais-määrä (euroa) Serbia || 1 105 622 || 174 649 || 381 967 || 4 366 225 || 55 858 380 || ei || 60 224 605 Kroatia || 297 629 || 254 229 || 108 799 || 6 355 725 || 2 604 000 || ei || 8 959 725 Bulgaria || 311 328 || 232 502 || 285 440 || 5 812 550 || 4 729 560 || ei || 10 542 110 YHTEENSÄ || || 79 726 440 Tämä on toinen ehdotus vuoden 2014 varojen käyttöön ottamista koskevaksi päätökseksi, ja ehdotetun tuen kokonaismäärä on monivuotisesta rahoituskehyksestä annetun asetuksen säännösten mukainen eli siihen on varattu yhteensä 530,6 miljoonaa euroa (500 miljoonaa euroa vuoden 2011 hintoina). Komissio ehdottaa, että solidaarisuusrahaston varoja otetaan käyttöön kaikissa edellä mainituissa tapauksissa ja että Kroatian ja Bulgarian määrärahat, yhteensä 19 501 835 euroa, otetaan vuoden 2014 talousarvion kohtaan 13 06 01 ja vastaavat Serbian määrärahat, 60 224 605 euroa, kohtaan 13 06 02 (tarkoitettu liittymisneuvotteluja käyville valtioille) sekä maksusitoumus- että maksumäärärahoina. Koska solidaarisuusrahasto on monivuotisesta rahoituskehyksestä annetussa asetuksessa tarkoitettu erityisrahoitusväline, vastaavia määrärahoja ei pitäisi sisällyttää rahoituskehyksessä vahvistettuihin enimmäismääriin. 4. Tiivistelmätaulukko monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain Otsake || Talousarvio 2014 (ml. LT nro 1/2014 ja LTE:t nro 2– 6/2014) || LTE nro 7/2014 || Talousarvio 2014 (ml. LT nro 1/2014 ja LTE:t nro 2– 7/2014) MSM || MM || MSM || MM || MSM || MM 1. || Älykäs ja osallistava kasvu || 63 986 340 779 || 66 374 487 058 || || || 63 986 340 779 || 66 374 487 058 Enimmäismäärä || 63 973 000 000 || || || || 63 973 000 000 || Liikkumavara || 75 989 221 || || || || 75 989 221 || 1a || Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky || 16 484 010 779 || 12 028 322 326 || || || 16 484 010 779 || 12 028 322 326 Enimmäismäärä || 16 560 000 000 || || || || 16 560 000 000 || Liikkumavara || 75 989 221 || || || || 75 989 221 || 1b || Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio || 47 502 330 000 || 54 346 164 732 || || || 47 502 330 000 || 54 346 164 732 Enimmäismäärä || 47 413 000 000 || || || || 47 413 000 000 || Liikkumavara || –89 330 000 || || || || –89 330 000 || Joustoväline || 89 330 000 || || || || 89 330 000 || Liikkumavara || 0 || || || || 0 || 2. || Kestävä kasvu: luonnonvarat || 59 190 929 284 || 56 558 779 469 || || || 59 190 929 284 || 56 558 779 469 Enimmäismäärä || 59 303 000 000 || || || || 59 303 000 000 || Liikkumavara || 112 070 716 || || || || 112 070 716 || joista Euroopan maatalouden tukirahasto – markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 || || || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 Alaenimmäismäärä || 44 130 000 000 || || || || 44 130 000 000 || Maataloustukirahaston ja maaseuturahaston välillä siirretty nettomäärä || 351 900 000 || || || || 351 900 000 || Liikkumavara || || || || || || 3. || Turvallisuus ja kansalaisuus || 2 171 998 732 || 1 677 039 976 || || || 2 171 998 732 || 1 677 039 976 Enimmäismäärä || 2 179 000 000 || || || || 2 179 000 000 || Liikkumavara || 7 001 268 || || || || 7 001 268 || 4. || Globaali Eurooppa || 8 325 000 000 || 6 842 004 256 || || || 8 325 000 000 || 6 842 004 256 Enimmäismäärä || 8 335 000 000 || || || || 8 335 000 000 || Liikkumavara || 10 000 000 || || || || 10 000 000 || 5. || Hallinto || 8 404 610 581 || 8 405 483 381 || || || 8 404 610 581 || 8 405 483 381 Enimmäismäärä || 8 721 000 000 || || || || 8 721 000 000 || Liikkumavara || 316 389 419 || || || || 316 389 419 || joista toimielinten hallintomenot || 6 797 485 938 || 6 798 358 738 || || || 6 797 485 938 || 6 798 358 738 Alaenimmäismäärä || 7 056 000 000 || || || || 7 056 000 000 || Liikkumavara || 258 514 062 || || || || 258 514 062 || 6. || Korvaukset || 28 600 000 || 28 600 000 || || || 28 600 000 || 28 600 000 Enimmäismäärä || 29 000 000 || || || || 29 000 000 || Liikkumavara || 400 000 || || || || 400 000 || Yhteensä || 142 107 479 376 || 139 886 394 140 || || || 142 107 479 376 || 139 886 394 140 Enimmäismäärä || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 || || || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 Joustoväline || 89 330 000 || || || || 89 330 000 || Ennakoimattomiin menoihin varattu liikkumavara || || 4 026 700 000 || || || || 4 026 700 000 Liikkumavara || 521 850 624 || 6 305 860 || || || 521 850 624 || 6 305 860 || Erityisrahoitusvälineet || 503 179 528 || 403 149 428 || 79 726 440 || 79 726 440 || 582 905 968 || 482 875 868 Yhteensä || 142 610 658 904 || 140 289 543 568 || 79 726 440 || 79 726 440 || 142 690 385 344 || 140 369 270 008 [1] EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1. [2] EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884. [3] EUVL L 51, 20.2.2014, s. 1. [4] EUVL L 204, 11.7.2014, s.1. [5] COM(2014) 234, 15.4.2014. [6] COM(2014) 329, 28.5.2014. [7] COM(2014) 461, 9.7.2014. [8] COM(2014) 641, 16.10.2014. [9] COM(2014) 564, 8.9.2014. [10] COM(2014) 649, 17.10.2014. [11] EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3. [12] EUVL L 189, 27.6.2014, s. 143. [13] EUVL L 288, 6.11.2007, s. 27.