[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 20.4.2009

KOM(2009) 178 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE, ALUEIDEN KOMITEALLE JA EUROOPAN KESKUSPANKILLE

Euron käyttöönotto Slovakiassa

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE, ALUEIDEN KOMITEALLE JA EUROOPAN KESKUSPANKILLE

Euron käyttöönotto Slovakiassa

JOHDANTO

Slovakian todettiin 8. heinäkuuta 2008 tehdyssä neuvoston päätöksessä täyttävän tarvittavat vaatimukset euron käyttöönottamiseksi. Euroalue laajeni tämän jälkeen 16 jäseneen 1. tammikuuta 2009, jolloin juhlittiin myös euron kymmenettä vuosipäivää.

Slovakia valitsi ns. Big Bang -vaihtoehdon, eli mitään siirtymäkautta ei ollut. Slovenian tapaan valuuttoja käytettiin aluksi kahden viikon ajan rinnakkain, jolloin maksut hyväksyttiin sekä euroina että korunoina. Onnistunut vaihto osoitti, että huolellisesti valmisteltuna lyhyt rinnakkaiskäyttöaika voi olla riittävä sellaisessakin maassa, jossa on paljon käteisrahaa kierrossa. Suuri enemmistö slovakialaisista (91 prosenttia) katsoi vaihdon sujuneen moitteettomasti ja tehokkaasti.

Tässä tiedonannossa käsitellään tärkeimpiä vaihtoprosessin vaiheita, ennen kaikkea käteisrahan vaihtoa (2 jakso), toimenpiteitä slovakialaisten hintojennousua kohtaan tuntemien pelkojen torjumiseksi (3 jakso), vaihtojakson hintakehitystä (4 jakso) sekä tiedotuskampanjaa ja slovakialaisten näkemyksiä siitä, kuinka vaihto oli järjestetty (5 jakso). Tarvittaessa on tehty päätelmiä, joista voi olla hyötyä muille maille niiden ottaessa euron käyttöön.

KÄTEISRAHAN VAIHTO

Käteisrahan vaihto on luultavasti näkyvin seikka uuden valuutan käyttöönotossa, sillä se koskee käytännössä kaikkia rahoituslaitoksia, yrityksiä ja yksityishenkilöitä. Tämän prosessin sujuvuus edellyttää, että kaikille asianomaisille osapuolille on tarjolla riittävästi eurokäteistä ja että pankit ja yritykset ovat valmistautuneet mittavaan ylimääräiseen työtaakkaan.

Käteisrahan vaihtoa koskevat valmistelut

Kierrossa olevien Slovakian korunoiden ja Slovakian keskuspankin (NBS) käteisvarantojen vaihtamiseksi Itävallan keskuspankilta lainattiin 188 miljoonaa euroseteliä , ja Slovakian rahapaja löi 500 miljoonaa eurokolikkoa Kremnicassa. Euron käyttöönottaneista uusista jäsenvaltioista Slovakia oli ensimmäinen, joka löi eurokolikot omassa tuotantolaitoksessaan.

NBS käynnisti 6. syyskuuta 2008 eurokolikkojen ennakkojakelun käteistä käyttäville 16 liikepankille. Euroseteleiden ennakkojakelu aloitettiin niille kuukautta myöhemmin. Kaikki eurokäteiskuljetukset turvattiin järjestelmällisesti poliisisaattueilla.

Eurokäteisen edelleenjakelu yrityksille käynnistettiin vuoden 2008 lokakuun lopussa. Noin 14 000 yritystä allekirjoitti edelleenjakelusopimuksen pankin kanssa ja niille toimitettiin lähes 24 prosenttia ennakkojaettujen seteleiden arvosta ja 68 prosenttia ennakkojaettujen kolikoiden arvosta. Yhteensä 27,8 prosenttia ennakkojaetun käteisen arvosta oli jaettu yrityksille ennen 1. tammikuuta 2009. Sloveniassa edelleenjakelun osuus oli vain 2,4 prosenttia ennakkojaetun käteisen arvosta ja sekä Kyproksessa että Maltassa tämä osuus oli ainoastaan noin yksi prosentti.

Slovakian pankit eivät käyttäneet EKP:n uusia yksinkertaistettuja ennakkojakelusääntöjä, jotka hyväksyttiin kesäkuussa 2008[1]. NBS:n ja liikepankkien mukaan uudet suuntaviivat julkaistiin liian myöhään, jotta Slovakia olisi voinut käyttää niitä, sillä toukokuuhun 2008 mennessä oli tehty jo useita edelleenjakelusopimuksia. Sääntöjen vaihtaminen kesken prosessia olisi saattanut yritykset eriarvoiseen asemaan ja vaatinut merkittäviä muutoksia käteisen jakelusuunnitelmiin.

Kaikki NBS:n tilaamat valmiit 1 320 000 kolikkopakettia (minipakettia) , joiden arvo oli 500 SKK (noin 16,60 euroa), myytiin yrityksille ja yleisölle 1.–31. joulukuuta 2008. Aiempien kokemusten perusteella komissio suositti, että minipaketteja valmistettaisiin noin yksi jokaista taloutta kohden. Koska Slovakiassa oli noin kaksi miljoonaa taloutta ja se ei valmistanut erityisiä kolikkopaketteja vähittäismyyjiä varten, komissio totesi seitsemännessä ja kahdeksannessa euroalueen tulevan laajentumisen käytännön valmisteluja koskevassa kertomuksessa , ettei NBS:n tilaamien minipakettien määrä ole välttämättä riittävä. Koska minipaketit loppuivat monien liikepankkien konttoreissa ja postitoimistoissa ensimmäisinä päivinä (niistä oli myyty 81 prosenttia 5. joulukuuta mennessä), NBS suositti, että yksi henkilö voisi ostaa enintään 10 pakettia. Useat yritykset ostivat valmiita kolikkopaketteja saadakseen eurokäteistä, kun taas jotkut yritykset ja hallintoelimet antoivat niitä joululahjoina tai loppuvuoden bonuksina. Koska ne eivät ilmoittaneet etukäteen tarpeistaan NBS:lle, minipakettivarastot tyhjenivät monilta jakelijoilta nopeasti. Komission tekemän tutkimuksen mukaan 25 prosenttia slovakialaisista, jotka eivät ostaneet minipakettia, kertoivat syyksi sen, ettei niitä ollut saatavilla[2].

Jotta varastoon kertyneen käteisen vaihto voitaisiin suorittaa pitkän ajan kuluessa, eräät liikepankit vaihtoivat korunakäteistä euroiksi virallisella vaihtokurssilla ilmaiseksi vuoden 2008 viimeisinä viikkoina. Monet pankit tarjosivat niinikään erityistuotteita houkutellakseen uusia asiakkaita tai kannustaakseen nykyisiä asiakkaitaan tallettamaan kotona pidetty käteinen pankkitilille.

Kolme päivää ennen vaihtoa tehdyn komission tutkimuksen[3] mukaan suurella osalla slovakialaisista oli jo hallussaan jonkin verran eurokäteistä: 60 prosentilla oli eurokolikoita – lähinnä aloituspaketista (53 prosenttia) tai aiemmilta ulkomaanmatkoilta (42 prosenttia) – kun taas 49 prosentilla oli euroseteleitä - lähinnä ulkomaanmatkoilta (56 prosenttia) tai jossakin slovakialaisessa pankissa vaihdettuna (39 prosenttia).

Ennakko- ja edelleenjakelu järjestettiin hyvin. Ennen vaihtoa yrityksille toimitetun käteisen arvo oli huomattavasti korkeampi kuin kolmessa viimeisimmässä vaihdossa. Minipakettien suuri kysyntä Slovakiassa oli osoitus siitä, että slovakialaiset arvostavat ensimmäisiä eurokolikoita, joissa on kansallinen puoli, vaikka heillä oli jo muiden maiden eurokolikoita. On tärkeää valmistaa riittävästi minipaketteja kaikille kansalaisille, jotta he voivat tutustua uuteen valuuttaansa ennen vaihtoa. Koska yritykset tarvitsevat eurokolikoita vaihtorahan antamiseksi vaihtopäivästä alkaen, tällaisia tarpeita varten olisi valmistettava järjestelmällisesti erityisiä vähittäismyyjille tarkoitettuja aloituspaketteja. Tuotantomääriä suunniteltaessa olisi myös otettava huomioon, että yritykset ja eri laitokset haluavat antaa paketteja lahjoina. Jotta pienten yritysten olisi helpompi saada eurokäteistä, uusia yksinkertaistettuja edelleenjakelua koskevia EKR:n suuntaviivoja olisi noudatettava tästä lähtien. |

Rinnakkaiskäyttöaika

Rinnakkaiskäyttö kesti 16 päivää (1.–16. tammikuuta), jonka aikana NBS ja liikepankit olivat avoinna käteisen vaihtoa varten käytännössä joka päivä (lukuun ottamatta sunnuntaita 11. tammikuuta). Vielä 4. tammikuuta pankkeihin tuli melko vähän väkeä, mutta tilanne muuttui radikaalisti 5. tammikuuta, jolloin monet palasivat lomiltaan: asiakkaat tekivät lähes 198 000 vaihtoa ja käteisnostoa pankkien palvelutiskeillä ja vaihtoivat melkein 325 miljoonaa euroa, mikä on sata kertaa enemmän kuin 5. tammikuuta 2008. Rinnakkaiskäyttöajan toiseksi suurin vaihtoluku (168 000) ja -arvo (261 miljoonaa euroa) saatiin 7. tammikuuta.

Kaikkien käytettävissä olevien tietojen mukaan pankit eivät ilmoittaneet mistään suurista ongelmista. Kaikkien pankkien tietokonejärjestelmät oli muunnettu onnistuneesti 3. tammikuuta mennessä, ja kaikki pankkipalvelut olivat käytettävissä 5. tammikuuta alkaen. Huolellisen valmistautumisen ansiosta pankit pystyivät selviytymään ylimääräisestä työtaakasta ja odotusajat olivat yleensä kohtuulliset. Komission tutkimuksen mukaan ainoastaan pieni osa pankissa asioineista valitti jonojen pitenemisestä. Haastatellut mainitsivat tämän ongelman useimmiten 5. tammikuuta, mikä on luonnollista, sillä juuri tuo päivä oli pankeissa kiireisin koko rinnakkaiskäyttöaikana. Slovakialaiset tekivät 1.–16. tammikuuta 1 418 000 vaihtoa ja nostoa pankkien palvelutiskeillä, mikä on neljä kertaa enemmän kuin edellisen vuoden 16 ensimmäisen päivän aikana. Vaihtojen ja nostojen arvo oli tuona aikana noin 2,207 miljardia euroa, joka on 2,4 kertaa suurempi kuin 1.–16. tammikuuta 2008.

Verrattuna muihin maihin, joissa euro on otettu äskettäin käyttöön, Slovakian tapaus muistuttaa eniten Kyprosta: molemmissa maissa kahdeksalla prosentilla väestöstä oli pankeissa joitakin ongelmia käteisen vaihdossa tai uuden valuutan nostossa. Maltalaisilla oli enemmän ongelmia (13 prosenttia – lähinnä pitkät jonot), kun taas slovenialaiset olivat kaikkein tyytyväisimpiä (kolme prosenttia). Itsenäisillä ammatinharjoittajilla oli muita ammattiryhmiä enemmän ongelmia pankeissa[4].

Kaikki Slovakian noin 2 200 pankkiautomaattia antoivat ainoastaan euroseteleitä (lähinnä 10 ja 20 euron seteleitä), ja 32 000 maksupäätettä toimivat euroina pian keskiyön jälkeen 1. tammikuuta. Pankkiautomaattien kapasiteetti joutui kovalle koetukselle 5. tammikuuta, jolloin nostoja tehtiin arvona mitattuna 2,5 kertaa enemmän (41 miljoonaa euroa) kuin 5. tammikuuta 2008.

Euron käyttö maksuvälineenä sujui ensimmäisinä päivinä hitaammin kuin aiemmissa vaihdoissa. Slovakiassa 45 prosenttia ostajista maksoi euroina 5. tammikuuta, kun vastaava luku oli samana päivänä Sloveniassa 78 prosenttia (ks. kaavio 1). Kyproksessa ja Maltassa, joissa kansallista rahaa voitiin käyttää maksuvälineenä tammikuun loppuun asti, ostoksista yli 70 prosenttia maksettiin euroina 4. tammikuuta. Kun useimmat slovakialaiset palasivat lomiltaan 7. tammikuuta, vaihto nopeutui samaan luokkaan kuin muissa euron käyttöön ottaneissa uusissa jäsenvaltioissa.

Kaavio 1

Euron osuus käteisostoksista kaupoissa

(% ostosten tekijöistä)

[pic]

Euroon siirtymisen muita hitaampi alku Slovakiassa johtui todennäköisesti pitkästä talvilomasta (1. ja 6. tammikuuta olivat yleisiä vapaapäiviä) ja siitä, että poikkeuksellisen monet vähittäismyyjät antoivat vaihtorahana Slovakian korunoita 1. tammikuuta (62 prosenttia) ja 2. tammikuuta (16 prosenttia). Vähittäismyyntiala noudatti 3. tammikuuta alkaen Slovakian viranomaisten ja komission kehotusta antaa vaihtorahana pelkästään euroja. Korunan osuus käteismaksuista saaduista vaihtorahoista putosi kolmeen prosenttiin 5. tammikuuta ja oli lähes nolla 7. tammikuuta.

Vähittäismyyntiala selviytyi hyvin ylimääräisestä työtaakasta. Pankit ja viranomaiset kehottivat slovakialaisia käyttämään hallussaan olevia 5,2 miljoonaa korttia maksuvälineenä, jotta vähittäismyyntialaan kohdistuvat rasitteet lievenisivät. Nämä vetoomukset eivät kuitenkaan johtaneet tuloksiin, sillä keskimäärin alle 2,5 prosenttia slovakialaisista ilmoitti käyttäneensä maksuvälineenä korttia rinnakkaiskäyttöaikana[5].

Kaupoissa ei juurikaan havaittu jonoja tammikuun ensimmäisinä päivinä. Useimmat vähittäiskauppiaat eivät ilmoittaneet ongelmista käteisen toimituksissa eikä kierrosta poistetun korunakäteisen varastoinnissa. Eräille maaseudulla sijaitsevilla kaupoille aiheutui ongelmia siitä, että eläkeläiset yrittivät käyttää postitoimistojen kautta tulleista eläkemaksuista saamiaan suuria euroseteleitä. Slovakian viranomaiset ja komissio muistuttivat tämän jälkeen, että eläkkeet ja palkat olisi maksettava nimellisarvoltaan pieninä euroseteleinä[6].

Komission tutkimuksessa pyydettiin vastaajia ilmoittamaan lompakkojensa ja kukkaroidensa sisältö. Saaduista vastauksista kävi ilmi, että siirtyminen euroon tapahtui hieman hitaammin kuin aiemmissa vaihdoissa. Kaaviossa 2 esitettävien tulosten mukaan viisi päivää vaihdon jälkeen noin 56 prosentilla slovakialaisista oli hallussaan yksinomaan tai enimmäkseen euroseteleitä, kun taas 63 prosentilla oli yksinomaan tai enimmäkseen eurokolikoita. Sloveniassa 81 prosentilla väestöstä oli yksinomaan tai enimmäkseen euroseteleitä ja peräti 88 prosentilla yksinomaan tai enimmäkseen eurokolikoita 5. tammikuuta. Vaihto nopeutui Slovakiassa 7. tammikuuta alkaen. Päivä ennen rinnakkaiskäyttöajan päättymistä 97 prosentilla slovakialaisista oli yksinomaan tai enimmäkseen euroseteleitä ja 98 prosentilla yksinomaan tai enimmäkseen eurokolikoita.

Kaavio 2

Slovakialaiset, joilla oli lompakoissaan yksinomaan tai enimmäkseen euroseteleitä

(% yli 15-vuotiaista)

[pic]

Suuri osa tammikuun toisella puoliskolla tutkimukseen osallistuneista slovakialaisista (64 prosenttia) ilmoitti, että eurokolikkojen tunnistaminen ja käyttäminen oli erittäin helppoa tai melko helppoa. Hieman useammat slovenialaiset (69 prosenttia) ja maltalaiset (75 prosenttia) ja huomattavasti useammat kyproslaiset (81 prosenttia) olivat tätä mieltä rinnakkaiskäyttöajan päättymisen jälkeen. Kuten muissakin maissa, slovakialaiset tottuivat nopeammin euroseteleihin: 81 prosenttia slovakialaisista ilmoitti, että niiden käsitteleminen oli helppoa tai erittäin helppoa. Vastaava luku oli 88 prosenttia Maltassa, 91 prosenttia Sloveniassa ja 95 prosenttia Kyproksessa[7]. Vanhemmat vastaajat ilmoittivat muita useammin vaikeuksista uuden valuutan käsittelemisessä.

Kansallisen rahan palauttaminen

Huomattava osa kierrossa olleesta korunakäteisestä palautettiin ennen vaihtoa. Lähes puolet vuoden 2008 syyskuun puolivälissä kierrossa olleen korunakäteisen arvosta (140 miljardia korunaa) oli palautettu ennen 31. joulukuuta 2008, kun taas 77 miljardia korunaa oli edelleen kierrossa. Vuoden 2009 tammikuun yhdeksän ensimmäisen päivän aikana noin 30 miljardia korunaa palautettiin. Lisäksi ennen rinnakkaiskäyttöajan päättymistä palautettiin 16 miljardia korunaa. Vuoden 2009 tammikuun lopussa kierrossa oli noin 16 miljardia korunaa (20 prosenttia vuoden 2008 lopussa kierrossa olleen korunakäteisen arvosta). Arvona mitattuna lähes 94 prosenttia kierrossa pysyneestä korunakäteisestä oli seteleitä ja vain kuusi prosenttia kolikoita.

Vuoden 2009 ensimmäisten kuukausien aikana huomattavia määriä edelleenjaettuja eurokolikoita palautettiin pankkeihin. Eräät Slovakian vähittäismyyjät olivat arvioineet tarpeensa väärin ja hankkineet edelleenjaossa liikaa kolikoita. Vähittäismyyjät valittivat käteissuoritusten liian korkeista pankkimaksuista, minkä vuoksi Slovakian parlamentti päätti, että liikepankkien on hyväksyttävä eurokäteinen ilmaiseksi, jos se talletetaan pankkitilille 1. maaliskuuta ja 31. elokuuta 2009 välisenä aikana (johon mennessä liiallisen eurokäteisen odotetaan poistuneen kierrosta).

Korunasetelit voidaan vaihtaa kaikissa liikepankeissa ilmaiseksi vuoden 2009 loppuun saakka, jonka jälkeen Slovakian keskuspankki jatkaa niiden vaihtamista ilmaiseksi määräämättömän ajan. Korunakolikot voidaan vaihtaa liikepankeissa 30. kesäkuuta 2009 saakka ja NBS:ssä vuoden 2013 loppuun saakka.

Vaihtoon valmistauduttiin Slovakiassa huolellisesti ja se sujui hyvin. Slovakialaiset onnistuivat välttämään useat muissa euron käyttöönottaneissa maissa ilmenneet ongelmat (kuten pitkät jonot pankeissa) ottamalla oppia niiden kokemuksista. Vaikka käteisrahan vaihto käynnistyi hieman hitaammin kuin muissa maissa, joissa oli käytössä Big Bang -vaihtoehto, saadut tulokset olivat kokonaisuudessaan erittäin myönteiset. Vaihdon nopeuttamiseksi ja vähittäiskauppiaisiin, jotka joutuvat käsittelemään kahta valuuttaa samanaikaisesti, kohdistuvien rasitteiden lieventämiseksi vaihtoraha oli annettava pelkästään euroina 1. tammikuuta alkaen. Tulevissa vaihdoissa voitaisiin harkita, että lainsäädännöllä kielletään vaihtorahan antaminen kansallisena valuuttana (lukuun ottamatta tapauksia, joissa on käytännössä mahdotonta käyttää euroa). Jotta käteisvaje voitaisiin välttää kaupoissa, käteisenä maksettavat palkat ja eläkkeet olisi annettava ensisijaisesti nimellisarvoltaan pieninä seteleinä. Vähittäismyyjien olisi suunniteltava huolellisesti, kuinka paljon ne tarvitsevat eurokäteistä vaihtojaksolla, ja pankkien olisi harkittava maksukäytäntöjensä mukauttamista vaihdosta johtuvien poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi. |

VÄÄRINKÄYTÖSTEN JA HINTAKEHITYSTÄ KOSKEVIEN VÄÄRINKÄSITYSTEN EHKÄISEMINEN SLOVAKIALAISTEN KESKUUDESSA

Slovakian viranomaiset ovat toteuttaneet useita vapaaehtoisten järjestelmien ja perusteellisen hintavalvonnan kaltaisia toimenpiteitä hintojen vakauttamiseksi ja kuluttajien luottamuksen vahvistamiseksi vaihtojaksolla.

Eettisiä käytännesääntöjä koskeva hanke velvoittaa osallistujia noudattamaan vaihtoa koskevia sääntöjä ja välttämään rikkomasta niitä oman edun tavoittelemiseksi. Hanketta koskeva logo on myönnetty noin 20 000 paikalle (kaupat, palveluntarjoajien toimipisteet, paikalliset ja alueelliset hallintoelimet). Slovakialaiset pystyivät tekemään valituksia käytännesääntöjen allekirjoittajien epäasianmukaisesta toiminnasta hallituksen täysivaltaisessa euroasioiden virastossa, joka tutki tällaisia valituksia. Helmikuun puoliväliin mennessä virastoon oli tullut vain neljä valitusta. Ne kaikki osoittautuivat aiheettomiksi. Käytännesääntöjä rikkoneet allekirjoittajat voivat menettää logon käyttöoikeuden ja joutua Slovakian kuluttajajärjestön ”mustalle listalle”.

Pakollinen hintojen kaksoismerkintä sekä Slovakian korunoina että euroina käynnistyi 24. elokuuta 2008, ja se jatkuu 1. tammikuuta 2010 asti. Slovakian kauppavalvontaviranomainen (STI) seuraa huolellisesti sen täytäntöönpanoa. Komission tutkimuksen mukaan yhdeksän kymmenestä slovakialaisesta pitää hintojen kaksoismerkintää hyödyllisenä. Suurin osa vastaajista oli sitä mieltä, että kaksoismerkinnät olivat aina oikein (53 prosenttia), kun taas 31 prosenttia vastaajista katsoi, että ne olivat useimmiten oikein. Muihin euron hiljattain käyttöön ottaneisiin maihin verrattuna slovakialaiset olivat tyytyväisimpien joukossa hintojen kaksoismerkinnän suhteen[8].

Vuoden 2009 tammikuun loppuun mennessä STI oli tehnyt yli 25 000 tarkastusta. Tarkastusten tulokset paranivat huomattavasti ajan mittaan. Ongelmia (kuten hintojen kaksoismerkinnän puuttuminen, hinnat laskettu/pyöristetty väärin euroina tai vaihtoraha annettu rinnakkaiskäyttöaikana korunoina ilman asiakkaan nimenomaista hyväksyntää) havaittiin useimmiten sellaisissa kaupoissa ja palveluntarjoajien toimipisteissä, joissa oli enintään viisi työntekijää. Jos STI havaitsee toisella tarkastuskierroksella, että korjaavia toimenpiteitä ei ole toteutettu, se antaa varoituksen ja käynnistää tarvittaessa lopulta määräysten rikkomisesta johtuvan menettelyn. STI käynnisti vuoden 2009 tammi- ja helmikuussa 14 määräysten rikkomisesta johtuvaa menettelyä ja antoi sakkoja kolmessa tapauksessa. Vaihtosääntöjen vakavista rikkomisista voidaan teoriassa määrätä enintään 60 000 euron sakko.

Omasta aloitteestaan tekemien tarkastusten lisäksi STI teki myös ”kohdennettuja” tarkastuksia slovakialaisten valitusten perusteella . Nämä valitukset koskivat kaksoismerkintäsääntöjen väärää soveltamista tai epätavallista hinnannousua. Kaikki valitukset tutkittiin huolellisesti. Hinnanmuutoksia verrattiin pitkäaikaisiin trendeihin ja saman tuotteen hintaan muissa kaupoissa ja niitä tarkasteltiin laajemmassa yhteydessä (esim. tuotantopanosten hinnat, maailmanmarkkinoiden kehitys). Vuoden 2009 tammi- ja helmikuussa STI vastaanotti 607 valitusta. Näistä 420 koski hinnannousuja, mutta ainoastaan yksi niistä katsottiin aiheelliseksi.

Komission ehdotusten perusteella STI tarkasti säännöllisesti hintoja aloilla, joilla ongelmia havaittiin aiemmissa vaihdoissa (esim. ravintolat, parturit ja kampaamot, kahvilat ja pysäköintialueet). Se tutkii tarkasti tiettyjen pysäköintialueiden, autokoulujen, parturien ja kampaamoiden hintoja, sillä näillä aloilla havaittiin merkittäviä hinnannousuja heti, kun hintojen kaksoismerkintä tuli pakolliseksi.

STI:n tarkastuksia täydentää Slovakian kuluttajajärjestön hintaseurantaohjelma. Järjestö julkaisi ”mustan listan” vähittäismyyjistä, jotka nostivat hintojaan vaihtojaksolla pystymättä esittämään pätevää syytä hintojen muuttamiseen. Heinäkuun puoliväliin mennessä mustalla listalla oli 12 yritystä. Ne kaikki ovat kauppavalvontaviranomaisen valvonnan alaisia.

Hallituksen perustama erityiselin, hintaneuvosto , tarkastelee säännöllisesti hintojen kehitystä talouden kaikilla sektoreilla. Jos neuvosto päättelee yksityiskohtaisen tutkimuksen perusteella, että joillakin aloilla on tapahtunut ”spekulatiivisia” hinnannousuja, se voi ehdottaa hallitukselle tietyn tavaran tai palvelun hintojen sääntelemistä.

Slovakialaisille tiedotetaan säännöllisesti tarkastusten tuloksista tiedotusvälineissä ja heitä kannustetaan ottamaan yhteyttä kauppavalvontaviranomaiseen tai muihin kuluttajasuojaelimiin, jos he havaitsevat sääntöjenvastaisuuksia.

Komission tutkimuksen tulosten mukaan noin 56 prosenttia slovakialaisista (76 prosenttia kyproslaisista ja slovenialaisista sekä 47 prosenttia maltalaisista) katsoi, että hinnat muunnettiin euroiksi epäoikeudenmukaisesti erittäin usein, usein tai ainakin toisinaan.

Slovakia on toteuttanut komission suositusten[9] mukaisesti useita toimenpiteitä hintakehitystä koskevien väärinkäsitysten ja hintojen väärinkäytösten estämiseksi. Viranomaisten olisi varmistettava, että kaikki valitukset tutkitaan asianmukaisella tavalla ja että erityistä huomiota kiinnitetään hintojen kehitykseen hintojen kaksoismerkinnän loppuvaiheessa. |

HINTATRENDIT JA -KÄSITYKSET VAIHTOJAKSOLLA

Hintatrendit

Vuonna 2008 sekä sisäiset että ulkoiset tekijät vaikuttivat voimakkaasti hintojen kehitykseen Slovakiassa. Yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin (YKHI) mukaan vuotuinen inflaatio oli vuonna 2008 keskimäärin 3,9 prosenttia, kun se vuonna 2007 oli 1,9 prosenttia. Vuoden 2007 puolivälissä alkaneella noususuhdanteella vuotuinen YKHI-inflaatio kasvoi vähitellen vuoden 2008 alkupuoliskolla elintarvike- ja energiahintojen noustessa. Se saavutti vuositasolla mitattuna 4,5 prosentin huippulukeman kesäkuussa 2008, jonka jälkeen se alkoi laskea vuoden 2008 viimeisinä kuukausina.

Syyskuusta 2008 alkaen hidastunut inflaatio johtui pääasiassa elintarvike- ja polttoainehintojen laskusta, joka puolestaan johtui suotuisista perusvaikutuksista sekä energian ja elintarvikkeiden maailmanmarkkinahintojen laskusta. Inflaation hidastumisen myönteiset vaikutukset heikkenivät kuitenkin osittain, koska tupakan hintojen ja lämmityskustannusten vaikutus inflaatioon kasvoi. Tupakan hinnat alkoivat nousta lokakuussa, mikä johtui vuoden 2008 alussa korotettujen tupakan valmisteverojen viivästyneestä vaikutuksesta. Lämmityskustannusten nousu johtui vuoden 2008 kolmannella neljänneksellä tapahtuneesta säänneltyjen hintojen korotuksesta, joka oli välttämätöntä tehdä vuoden 2008 alkupuoliskolla kohonneiden kaasun hintojen vuoksi. Vaikka valuutan reaalinen vahvistuminen oli voimakasta vuoden 2008 alkupuoliskolla, teollisuustuotteiden (energiatuotteita lukuun ottamatta) hintojen vaikutus inflaatioon kasvoi jossakin määrin vuoden 2008 toisella puoliskolla.

Vuotuinen YKHI-inflaatio laski vuositasolla 2,7 prosenttiin tammikuussa 2009 ja edelleen 2,4 prosenttiin helmikuussa 2009, mikä johtui elintarvike- ja energiahintojen nousun oletetusta hidastumisesta. Komission tammikuussa 2009 tekemän ennusteen mukaan elintarvike- ja polttoainehintojen lasku todennäköisesti alentaa keskimääräisen inflaation hieman alle kolmeen prosenttiin vuonna 2009. Vuonna 2010 energia- ja palveluhintojen nousu saattaa nostaa YKHI-inflaation jälleen 3,5 prosenttiin.

Alustavien laskuarvioiden mukaan vaihdon (kertaluonteinen) kokonaisvaikutus kuluttajahintainflaatioon on vaihdon aikana ja heti sen jälkeen noin 0,3 prosenttiyksikköä[10].

Hintakäsitykset

Komission tutkimuksen mukaan suhteellinen enemmistö slovakialaisista uskoi, että euron käyttöönotolla on myönteiset vaikutukset hintoihin: 42 prosenttia uskoi, että hinnat vakautuisivat, kun taas ainoastaan 19 prosenttia (66 prosenttia Kyproksessa, 52 prosenttia Sloveniassa ja 37 prosenttia Maltassa) oli huolissaan siitä, että euron käyttöönotto lisäisi inflaatiota[11]. Slovakialaisten myönteinen suhtautuminen vaihdon hintavaikutuksiin kävi myös ilmi koettua inflaatiota koskevista mittauksista saaduista tuloksista.

Inflaatiokäsitykset ovat yleensä vastanneet Slovakiassa YHKI-inflaation kehitystä parin viime vuoden aikana. Näiden kahden välinen aiempi vahva yhteys (0,9 vuosina 2004–2007) heikkeni jossakin määrin vuonna 2008 (0,67), kun toteutunut inflaatio kiihtyi kyseisenä vuonna, mutta inflaation koettiin lisääntyneen tätäkin voimakkaammin. Tämän jälkeen inflaation koettiin heikkenevän samalla kun todellinen inflaatio vakaantui. Useimmissa EU:n jäsenvaltioissa voidaan havaita, että inflaatio koetaan vahvempana kuin mitä toteutunut inflaatio todellisuudessa on. Tämä saattaa johtua osittain siitä, että aiemmalla korkeiden hyödykehintojen kaudella oli huomattava vaikutus käsityksiin.

Komission kuluttajatutkimuksen tammikuuta koskevien tietojen perusteella vaihto ei ole vaikuttanut inflaatiokäsitykseen. Inflaatiokäsitys jatkoi laskuaan ja tammikuussa se oli 21,7 prosenttiyksikköä, kun joulukuussa se oli ollut 25,6 prosenttiyksikköä. Sen aleneminen jatkui edelleen helmikuussa (18,7 prosenttiyksikköä). YKHI-inflaation alentuessa on yhä vaikeampaa mitata vaihdon vaikutusta inflaatiokäsityksiin.

Kaavio 3

Inflaatiokäsitys ja toteutunut inflaatio

(%)

[pic]

VAIHTOA JA SLOVAKIALAISTEN SUHTAUTUMISTA KOSKEVA TIEDOTUSKAMPANJA

Euron käyttöönottoa koskevan tiedotuskampanjan ensimmäinen vaihe alkoi vuonna 2007, jolloin otettiin käyttöön euroa koskeva kansallinen verkkosivusto ja ilmainen puhelinpalvelu. Lisäksi järjestettiin seminaareja ja konferensseja. Kampanja käynnistyi täydellä teholla keväällä 2008.

Kampanjan tavoitteena oli tiedottaa hyvissä ajoin ja kattavasti kaikille slovakialaisille vaihdon tärkeimmistä piirteistä. Maaliskuun 2008 ja helmikuun 2009 välillä järjestettiin TV:ssä, radiossa ja lehdistössä keskitetty viestintäkampanja. Sen yhteydessä jaettiin lukuisia esitteitä ja eurolaskureita kaikkiin talouksiin, (erittäin suosittua) verkkosivua päivitettiin jatkuvasti, kouluja ja tiedotusvälineitä koskevia erityishankkeita ja kouluttajien kouluttamista koskeva ohjelma käynnistettiin ja ”eurobussilla” tuotiin ajantasaista tietoja syrjäseutujen asukkaille. Kansallisten viranomaisten, EKP:n ja komission syyskuussa 2008 yhdessä järjestämä laaja eurokonferenssi oli eurokampanjan viimeisen ja kaikkein intensiivisimmän vaiheen lähtölaukaus. Kampanja huipentui 1. tammikuuta 2009 järjestettyihin juhlallisuuksiin. Koko kampanjan ajan Slovakian viranomaiset kiinnittivät erityistä huomiota tiettyihin kohderyhmiin (lapset ja nuoret, vanhukset, vammaiset, etniset vähemmistöt jne.) ja antoivat niiden käyttöön räätälöityjä välineitä vaihdon pääpiirteiden selvittämiseksi.

Komissio tuki kampanjaa teknisesti ja taloudellisesti. Tukeen kuului mm. esitteiden ja tiedotusaineiston tarjoaminen, näyttelyiden järjestäminen, seminaarien organisoiminen lehtimiehille sekä mielipidekyselyjen teettäminen. Komissio myönsi useita apurahoja, joilla osarahoitettiin viestintähenkilöstön palkkoja, mediakampanjaa, kansallista neuvontapuhelinta ja verkkosivustoa, kouluja koskevia hankkeita, tiedonlevittäjiä koskevia ohjelmia, eurolaskureita ja eurobussia.

Slovakian asiantuntijat osallistuivat komission/OLAF:n, EKP:n ja Europolin järjestämiin tiedotus- ja koulutustoimiin perehtyäkseen menettelyihin ja menetelmiin, joilla pyritään suojelemaan euroa väärennöksiltä.

Myös Euroopan keskuspankki (EIP) toteuttaa yhteistyössä Slovakian keskuspankin kanssa yhteisiä toimia suuren yleisön ja käteisrahaa ammatikseen käsittelevien henkilöiden tutustuttamiseksi eurokäteisen käyttöönottoon liittyviin yksityiskohtiin sekä eurosetelien ja -kolikoiden turvatekijöihin.

Euroa koskevaa kansallista kampanjaa voidaan pitää onnistuneena. Tammikuun 2009 eurobarometrin mukaan 90 prosenttia slovakialaisista katsoivat tiedotuksen olleen erittäin hyvää tai melko hyvää ja 84 prosenttia oli melko tyytyväinen tai erittäin tyytyväinen kansallisten viranomaisten antamiin tietoihin. Tämä vaikutti varmasti siihen, kuinka vaihdon katsottiin onnistuneen kokonaisuudessaan. Yhdeksän kymmenestä slovakialaisesta katsoi vaihdon sujuneen hyvin ja tehokkaasti. Useimmat slovakialaiset (93 prosenttia) saivat tietoja pääasiassa joukkoviestimistä. Keskuspankin osuus tiedonlähteenä oli huomattavasti pienempi (20 prosenttia). Noin 90 prosenttia vastaajista ilmoitti nähneensä euroa koskevia mainoksia TV:ssä. Useimmat heistä pitivät niitä erittäin hyödyllisinä tai melko hyödyllisinä. Lähes kaikki slovakialaiset ilmoittivat saaneensa eurolaskurin (95 prosenttia) ja noin kaksi kolmasosaa piti niitä hyödyllisinä. Kun slovakialaisilta kysyttiin, mitä muita tietoja he vielä tarvitsisivat, noin 31 prosenttia ilmoitti haluavansa tietää enemmän euroseteleiden ja -kolikoiden turvallisuustekijöistä (neljä kymmenestä vastaajasta ei pystynyt nimeämään yhtäkään turvallisuustekijää tutkimuksen tekohetkellä), 22 prosenttia ilmoitti haluavansa tietää enemmän hintojen oikeudenmukaisesta pyöristämisestä ja 19 prosenttia halusi lisätietoja siitä, kuinka välttyä tulemasta huijatuksi valuttaa muunnettaessa.

Hyvin hoidetun tiedotuskampanjan ansiosta euron käyttöönotto sujui ongelmitta Slovakiassa. Kampanja oli laaja: se kohdistettiin kaikkiin kohderyhmiin, kuten vähemmistöihin ja erityistietoja tarvitseviin henkilöihin. Viranomaisten olisi vastattava väestön jatkuviin tietotarpeisiin. Niiden olisi annettava lisätietoja eurokäteisen turvallisuustekijöistä ja käsiteltävä oikeudenmukaiseen hinnoitteluun liittyviä kysymyksiä ja niitä koskevia pelkoja.

[1] Euroopan keskuspankin suuntaviivat (EKP/2008/4), annettu 19 päivänä kesäkuuta 2008, tietyistä valmisteluista käteiseuron käyttöönottamiseksi ja euroseteleiden ja -kolikoiden ennakko- ja edelleenjakelusta euroalueen ulkopuolella annettujen suuntaviivojen EKP/2006/9 muuttamisesta.

[2] Flash Eurobarometer 259, tammikuu 2009.

[3] Flash Eurobarometer 255, tammikuu 2009.

[4] Flash Eurobarometer 259, tammikuu 2009.

[5] Flash Eurobarometer 255, tammikuu 2009.

[6] Maaseudulla sijaitsevien kauppojen on muita vaikeampi päästä pankkiin, minkä vuoksi niiden käteisvarat voivat loppua nopeasti.

[7] Flash Eurobarometer 259, tammikuu 2009.

[8] Flash Eurobarometer 259, tammikuu 2009.

[9] Komission suositus tulevia euroon siirtymisiä helpottavista toimenpiteistä (EUVL L 23, 26.1.2008, s. 30).

[10] Eurostat: Euron käyttöönotto ja inflaatio Slovakiassa, 23.3.2009.

[11] Flash Eurobarometer 259, tammikuu 2009.