Ehdotus neuvoston asetus yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2002 /* KOM/2001/0719 lopull. */





Ehdotus NEUVOSTON ASETUS yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2002 (komission esittämä) PERUSTELUT Tässä ehdotuksessa neuvoston asetukseksi vahvistetaan vuodeksi 2002 yhteisön kalastusmahdollisuudet monilla kalastusvesillä ja kolmansien maiden kalastusmahdollisuudet yhteisön vesialueilla sekä edellytykset, joilla näitä kalastusmahdollisuuksia voidaan käyttää. Kalastusmahdollisuuksien vahvistaminen ja jakaminen kuuluu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan ja perustuu 20 päivänä joulukuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen N:o 3760/92 8 artiklan 4 kohdassa säädettyihin velvollisuuksiin. Ehdotukseen sisältyy pääasiassa samoja asioita kuin vuoden 2001 suurimpia sallittuja saaliita (TACeja) koskevaan ehdotukseen. Ehdotetut TACit perustuvat tuoreimpiin tieteellisiin lausuntoihin. Silloin kun ehdotetut TACit perustuvat autonomisten kantojen osalta kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) analyyttisiin tutkimuksiin perustuvaan lausuntoon, jota EY:n tieteellis-teknis-taloudellinen kalatalouskomitea (STECF) on lisäksi tarkastellut, ehdotetut TACit perustuvat näiden komiteoiden lausuntoihin. Jos kyseessä ovat autonomiset kannat, joista ei ole saatavilla analyyttisia tutkimuksia, TACit (varo-TACit) annetaan ehdotuksena. Tällaisissa tapauksissa komissio perustaa ehdotuksensa joko ICES:n tai STECF:n lausuntoihin, mikäli nämä ovat antaneet TACille selkeän määrän. Jos selkeää määrää ei ole annettu, ehdotettu määrä on sama kuin neuvoston edellisenä vuonna hyväksymä. Osalle kantoja, joiden käyttöaste on hyvin alhainen, ehdotetaan 20 prosentin vähennystä, koska alhaisen käyttöasteen katsotaan osoittavan kyseisen TACin olevan keinotekoisen korkea. Neuvosto pyysi komissiota ehdottamaan turskalle ja kummeliturskalle elvytyssuunnitelmaa. Vaikka suunnitelmat esitetäänkin erillisenä ehdotuksena, näiden lajien vuoden 2002 TACien ja suunnitelmissa ehdotettavien toimenpiteiden välinen yhdenmukaisuus on taattava. Se merkitsee, että turskalle ja kummeliturskalle sekä niiden pyynnin yhteydessä saaliiksi saataville lajeille on vahvistettava TACit, jotka ovat sopusoinnussa näiden uhanalaisten kantojen elvyttämistarpeen kanssa. Komissio ehdottaa lisäksi, että samaa suhtautumista sovellettaisiin myös muihin kantoihin, jotka tieteellisten lausuntojen perusteella ovat elvytyssuunnitelman tarpeessa. ICES:n viimeisin kertomus, jonka STECF on hyväksynyt, osoittaa, että monia pohjakalakantoja ja eräitä pelagisia kantoja kalastetaan liikaa ja niiden tila on tosiasiallisesti tai mahdollisesti turvallisten biologisten rajojen ulkopuolella. Joissakin tapauksissa kannat ovat välittömässä romahtamisvaarassa. Kyseessä olevasta kannasta riippuen ICES on suositellut toimia, joihin kuuluu erittäin rajoittavia TACeja, ja nämä suositukset tulevat esiin tässä ehdotuksessa. Eräitä kantoja hoidetaan alueellisissa kalastusjärjestöissä tai kolmansien maiden kanssa käytyjen kahdenvälisten neuvottelujen mukaisesti. Näiden kantojen osalta ehdotuksessa noudatetaan näissä järjestöissä tai neuvotteluissa tehtyjä päätöksiä. Eräitä päätöksiä on kuitenkin vielä tehtävä. Tämän ehdotuksen siirtäminen siihen asti, kunnes nämä päätökset on tehty, aiheuttaisi sen, että ehdotusta ei saada neuvostoon ajoissa, jotta se voitaisiin hyväksyä joulukuussa. Ne TACit ja niihin liittyvät kiintiöt, joita ei ole vielä päätetty, on merkitty "pro memoria" (p.m.) tämän ehdotuksen liitteissä. Komissio täydentää ehdotusta näiden TACien ja kiintiöiden osalta viimeistään 17 päivänä joulukuuta pidettävässä neuvoston kokouksessa. Koska eräitä teknisiä toimenpiteitä olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2002 ja koska vastaavia asetuksia ei ole vielä muutettu, nämä toimenpiteet on sisällytetty tähän ehdotukseen tilapäisinä poikkeuksina tai lisäyksinä sääntöihin. TACien ja kiintiöiden vuosittaiseen hallinnoimiseen liittyvien lisäedellytysten käyttöönottamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/96 mukaan neuvosto päättää, mihin kalakantoihin siinä säädettyjä toimenpiteitä sovelletaan. Ehdotuksen liitteessä III käsitellään tätä asiaa. Ehdotus NEUVOSTON ASETUS yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2002 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon yhteisön kalastus- ja vesiviljelyjärjestelmän perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3760/92 [1] ja erityisesti sen 8 artiklan 4 kohdan, [1] EYVL L 389, 31.12.1992, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1181/98 (EYVL L 164, 9.6.1998, s. 1). ottaa huomioon tietyistä Etelämantereella harjoitettavaan kalastustoimintaan sovellettavista säilyttämis- ja valvontatoimenpiteistä ja asetuksen (EY) N:o 2113/96 kumoamisesta 18 päivänä joulukuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 66/98 [2] ja erityisesti sen 21 artiklan, [2] EYVL L 6, 10.1.1998, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY) N:o 2479/98 (EYVL L 309, 16.11.1998, s. 1). ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa: 1) Asetuksen (ETY) N:o 3760/92 4 artiklassa säädetään, että neuvosto toteuttaa saatavilla olevien tieteellisten lausuntojen ja erityisesti tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean laatiman mietinnön perusteella tarvittavat toimenpiteet varojen järkiperäisen ja vastuullisen hyväksikäytön varmistamiseksi kestävällä tavalla. 2) Asetuksen (ETY) N:o 3760/92 8 artiklan 4 kohdan mukaan neuvoston tehtävänä on mainitun asetuksen 4 artiklan mukaisesti vahvistaa kullekin kalastukselle tai kalastusryhmälle suurin sallittu saalis (TAC). Kalastusmahdollisuudet olisi jaettava jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kesken kyseisen asetuksen 8 artiklan 4 kohdan ii ja vi alakohdan mukaisesti. 3) Näiden TACien ja kiintiöiden tehokkaan hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava kalastustoimintaa koskevat erityisedellytykset. 4) On tarpeen vahvistaa periaatteet ja tietyt kalastusta koskevat hallintomenettelyt yhteisön tasolla niin, että jäsenvaltiot voisivat varmistaa lippunsa alla purjehtivien alusten hallinnon. 5) TACien ja kiintiöiden vuosittaiseen hallinnoimiseen liittyvien lisäedellytysten käyttöönottamisesta 6 päivänä toukokuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/96 [3] 2 artiklan säännösten mukaisesti on välttämätöntä tuoda esille, mihin kantoihin siinä vahvistettuja toimenpiteitä sovelletaan. [3] EYVL L 115, 9.5.1996, s. 3. 6) Kalastussuhteita koskevissa sopimuksissa ja pöytäkirjoissa määrätyn menettelyn mukaisesti Euroopan yhteisö on neuvotellut kalastusoikeuksista Norjan kuningaskunnan [4], Tanskan hallituksen ja Färsaarten maakuntahallituksen [5], Grönlannin maakuntahallituksen [6], Islannin tasavallan [7], Latvian tasavallan [8] ja Liettuan tasavallan [9] kanssa. [4] EYVL L 226, 29.8.1980, s. 48. [5] EYVL L 226, 29.8.1980, s. 12. [6] EYVL L 29, 1.2.1985, s. 9. [7] EYVL L 161, 2.7.1993, s. 1. [8] EYVL L 332, 20.12.1996, s. 1. [9] EYVL L 332, 20.12.1996, s. 6. 7) Vuoden 1994 liittymisasiakirjan 122 artiklan mukaan Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisen yhteydessä myönnettyjen kiintiöiden hyväksikäyttöedellytykset ovat samat kuin välittömästi ennen vuoden 1994 liittymissopimuksen voimaantuloa sovelletut edellytykset. 8) Vuoden 1994 liittymisasiakirjan 124 artiklan mukaisesti yhteisö hallinnoi Ruotsin kuningaskunnan ja Suomen tasavallan kolmansien maiden kanssa tekemiä kalastussopimuksia. Näiden sopimusten nojalla yhteisö on neuvotellut Puolan tasavallan ja Venäjän federaation kanssa. 9) Yhteisö on sopimuspuolena useissa alueellisissa kalastusjärjestöissä. Nämä kalastusjärjestöt ovat suositelleet eräiden lajien osalta pyyntirajoitusten ja muiden säilyttämistä koskevien sääntöjen vahvistamista. Nämä suositukset olisi sen vuoksi pantava täytäntöön yhteisössä. 10) Kalastusmahdollisuuksien täytäntöönpanon pitäisi olla alaa koskevan yhteisön lainsäädännön ja erityisesti seuraavien asetusten mukaista: yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2847/93 [10], tietyistä Välimeren kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä 27 päivänä kesäkuuta 1994 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1626/94 [11], erityiskalastuslupia koskevista yleisistä säännöksistä 27 päivänä kesäkuuta 1994 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1627/94 [12], asetus (EY) N:o 66/98, tietyistä Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueiden kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä 18 päivänä joulukuuta 1997 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 88/98 [13] ja kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla 30 päivänä maaliskuuta 1998 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 850/98 [14]. [10] EYVL L 261, 20.10.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 2486/98 (EYVL L 358, 31.12.1998, s. 5). [11] EYVL L 171, 6.7.1994, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 2550/2000 (EYVL L 292, 21.11.2000, s. 7). [12] EYVL L 171, 6.7.1994, s. 7. [13] EYVL L 9, 15.1.1998, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) .... [14] EYVL L 125, 27.4.1998, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) .... 11) Eräiden säännösten soveltamisen kesto on rajattu, jotta komissio voi hyväksyä yksityiskohtaisia sääntöjä asetuksen (ETY) N:o 2847/93 28 c artiklan mukaisesti. 12) Komissio hyväksyi vuonna 2001 turskaa (komission asetus EY N:o 2056/2001) [15] ja pohjoista kummeliturskaa (komission asetus EY N:o 1162/2001) [16] koskevia kiireellisiä toimenpiteitä ja aikoo esittää ennen vuoden 2001 loppua esityksen näiden kantojen elvytyssuunnitelmia koskevaksi asetukseksi. Sen vuoksi on tarpeen varmistaa, että näitä ja näiden yhteydessä pyydettäviä kantoja koskevat vuoden 2002 TACit sopivat yhteen elvytyssuunnitelmien kanssa. [15] EYVL L 277, 20.10.2001, s. 13. [16] EYVL L 159, 15.6.2001, s. 4. 13) ICES on todennut, että on myös muita kantoja, jotka tarvitsevat elvytyssuunnitelman. Näiden kantojen vuoden 2002 TACien olisi oltava elvytysstrategian mukaisia. 14) Kalavarojen suojelun edistämiseksi eräitä täydentäviä valvontatoimenpiteitä ja kalastuksen teknisiä edellytyksiä olisi pantava täytäntöön vuonna 2002. 15) Yhteisöllä Etelämantereen meren elollisten luonnonvarojen säilyttämisestä tehdyn yleissopimuksen (CCAMLR) sopimuspuolena olevien kansainvälisten velvoitteiden ja niistä aiheutuvan CCAMLR-komission hyväksymien toimenpiteiden noudattamisvelvoitteen noudattamiseksi asiaan kuuluvat soveltamisajankohdat ovat samat kuin liitteessä I G esitetyt vastaavat TACien soveltamisajat. 16) Yhteisön kalastajien toimeentulon varmistamiseksi on tärkeää, että nämä pyyntialueet saadaan käyttöön 1 päivänä tammikuuta 2002. Asian kiireellisyys huomioon ottaen on ehdottoman välttämätöntä myöntää poikkeus Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan yhteisöjen perustamissopimusten liitteenä olevan kansallisten kansanedustuslaitosten asemaa Euroopan unionissa koskevan pöytäkirjan I osan 3 kohdassa mainittuun kuuden viikon määräaikaan, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: I LUKU SOVELTAMISALA JA MÄÄRITELMÄT 1 artikla 1. Tässä asetuksessa vahvistetaan vuodeksi 2002 eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuudet, joita sovelletaan: i) jäsenvaltion lipun alla purjehtiviin ja jäsenvaltioissa rekisteröityihin aluksiin, jäljempänä 'yhteisön alukset' tai 'EY:n alukset', alueilla, joilla pyyntirajoitukset ovat tarpeen; ja ii) kolmansien maiden lipun alla purjehtiviin ja kolmansissa maissa rekisteröityihin aluksiin, jäljempänä 'kolmansien maiden alukset', jäsenvaltioiden suvereniteettiin ja lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä, jäljempänä 'yhteisön vedet' tai 'EY:n vedet', sekä erityisedellytykset näiden kalastusmahdollisuuksien käytölle. Eräiden Etelämantereen kantojen osalta kalastusmahdollisuudet vahvistetaan kuitenkin liitteessä I G esitetyiksi ajanjaksoiksi. 2. Tässä asetuksessa kalastusmahdollisuuksilla tarkoitetaan: a) TACeja tai sellaisten alusten määrää, joilla on lupa kalastaa ja/tai näiden lupien voimassaoloaikaa; b) yhteisön käytettävissä olevia osuuksia TACeista; c) yhteisölle kolmansien maiden vesialueilla annettuja kiintiöitä; d) edellä b ja c alakohdassa tarkoitetuista yhteisön kalastusmahdollisuuksista jäsenvaltioille annettuja kiintiöitä; e) kolmansille maille yhteisön vesialueilla annettuja kiintiöitä. 2 artikla 1. ICESin [17], CECAFin [18] (Itäinen Keski-Atlantti tai FAOn pääasiallinen kalastusalue 34), NAFOn [19] ja CCAMLR:n [20] alueiden määritelmät ovat Koillis-Atlantilla kalastavien jäsenvaltioiden saaliiden määriä koskevien tilastojen toimittamisesta 17 päivänä joulukuuta 1991 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3880/91 [21], muualla kuin Pohjois-Atlantilla kalastavien jäsenvaltioiden nimellissaaliiden määriä koskevien tilastojen toimittamisesta 23 päivänä lokakuuta 1995 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2597/95 [22], Luoteis-Atlantilla kalastavien jäsenvaltioiden saaliiden määriä ja kalastustoimia koskevien tilastojen toimittamisesta 30 päivänä kesäkuuta 1993 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2018/93 [23] sekä asetuksessa (EY) N:o 66/98. [17] Kansainvälinen merentutkimusneuvosto. [18] Itäisen Keski-Atlantin kalastuskomitea. [19] Luoteis-Atlantin kalastusjärjestö. [20] Etelämantereen meren elollisten luonnonvarojen säilyttämistä koskeva yleissopimus. [21] EYVL L 365, 31.12.1991, s. 1. [22] EYVL L 270, 13.11.1995, s. 1. [23] EYVL L 186, 28.7.1993, s. 1. 2. Tässä asetuksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä: a) NAFO-sääntelyalueella tarkoitetaan NAFO-yleissopimuksen alueen sitä osaa, joka ei kuulu rantavaltioiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan; b) Skagerrak rajoittuu lännessä linjaan Hanstholmin majakasta Lindesnesin majakkaan, ja etelässä linjaan Skagenin majakasta Tistlarnan majakkaan, sekä linjaan tästä pisteestä lähimpään pisteeseen Ruotsin rannikolla; c) Kattegat rajoittuu pohjoisessa linjaan Skagenin majakasta Tistlarnan majakkaan, ja tästä pisteestä lähimpään pisteeseen Ruotsin rannikolla sekä etelässä linjoihin Hasenøresta Gniben Spidsiin, Korshagesta Spodsbjergiin ja Gilbjerg Hovedista Kulleniin; d) Pohjanmereen kuuluu ICES-suuralue IV ja se osa ICES-alueesta IIIa, jota b alakohdassa oleva Skagerrakin määritelmä ei kata; e) Hallintoyksikkö 3 muodostuu ICES-osa-alueista 30 ja 31 sekä osa-alueen 29 linjan 59°30' pohjoista leveyttä pohjoispuolella sijaitsevasta osasta. II LUKU YHTEISÖN ALUSTEN KALASTUSMAHDOLLISUUDET JA NIIHIN LIITTYVÄT EDELLYTYKSET 3 artikla 1. Yhteisön alusten kalastusmahdollisuudet yhteisön vesialueilla tai kansainvälisillä vesialueilla vahvistetaan liitteissä I ja II. 2. Yhteisön aluksilla on oikeus kalastaa liitteessä I vahvistettujen kiintiöiden rajoissa Färsaarten, Grönlannin, Islannin, Liettuan, Latvian ja Norjan kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesialueilla ja Jan Mayenin ympärillä sijaitsevalla kalastusvyöhykkeellä sekä Puolan ja Venäjän federaation kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesialueilla 7 ja 12 artiklassa säädetyin edellytyksin. 3. Euroopan yhteisön ja Latvian ja Liettuan tasavaltojen välisten kalastussuhteita koskevien sopimusten nojalla vuonna 2002 maksettavat määrät ovat seuraavat: Valtio // Korvaus Latvia // EUR 200 743 Liettua // EUR p.m. Nämä korvaukset maksetaan kyseisten valtioiden viranomaisten ilmoittamille tileille. 4 artikla Kalastusmahdollisuuksien jakaminen jäsenvaltioiden kesken ei rajoita seuraavien soveltamista: a) asetuksen (ETY) N:o 3760/92 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti tehdyt vaihdot; b) asetuksen (ETY) N:o 2847 21 artiklan 4 kohdan, 23 artiklan 1 kohdan ja 32 artiklan 2 kohdan mukaisesti suoritetut kiintiöiden uudelleen jakamiset; c) asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklan säännösten mukaisesti sallitut lisäsaaliiden purkamiset aluksesta; d) asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklan mukaisesti pidätettävät määrät; e) asetuksen (EY) N:o 847/96 5 artiklan mukaisesti tehdyt vähennykset. 5 artikla Kiintiöitä koskeva jousto Kannat, joihin sovelletaan varo-TACia tai analyyttista TACia, kannat, joihin ei sovelleta asetuksen (EY) N:o 847/96 3 ja 4 artiklassa säädettyjä vuosittaisen jouston edellytyksiä, ja kannat, joihin sovelletaan saman asetuksen 5 artiklan 2 kohdassa säädettyjä rangaistuskertoimia, vahvistetaan vuodeksi 2002 liitteessä III. 6 artikla Saaliiden ja sivusaaliiden aluksesta purkamista koskevat edellytykset 1. Aluksella ei saa säilyttää eikä aluksesta saa purkaa sellaisiin kantoihin kuluvia kaloja, joille on vahvistettu kalastusmahdollisuudet, paitsi jos: i) saaliit on pyydetty sellaisen jäsenvaltion tai kolmannen maan aluksilla, joille on olemassa kiintiö, eikä tämä kiintiö ole täyttynyt; tai ii) yhteisön osuutta TACista ei ole jaettu jäsenvaltioiden kesken kiintiöiksi, eikä tämä osuus ole täyttynyt; tai iii) muihin lajeihin kuuluvat kalat kuin sillit ja silakat sekä makrillit, ovat sekoittuneina muihin kalalajeihin ja saaliit on pyydetty verkoilla, joiden silmäkoko on vähemmän kuin 32 millimetriä asetuksen (EY) N:o 850/98 4 artiklan mukaisesti, eikä saaliita ole lajiteltu aluksella tai purkamisen yhteydessä; tai iv) saaliit täyttävät sillin/silakan osalta erityisedellytyksistä, joilla silliä ja silakkaa voidaan purkaa aluksesta muihin tarkoituksiin kuin suoraan ihmisravinnoksi, 29 päivänä kesäkuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1434/98 [24] 2 artiklan säännökset; tai [24] EYVL L 191, 7.7.1998, s. 10. v) makrillin osalta saaliiden joukossa on piikkimakrilleja ja sardiineja, makrillin osuus on enintään 10 prosenttia aluksella olevien makrillien, piikkimakrillien ja sardiinien kokonaispainosta eikä saaliita ole lajiteltu; tai vi) saaliit on pyydetty asetuksen (EY) N:o 850/98 mukaisesti tehdyn tieteellisen tutkimuksen yhteydessä. Kaikki alukselta puretut määrät on luettava kiintiöön tai, jos yhteisön osuutta ei ole jaettu jäsenvaltioiden kesken kiintiöiksi, yhteisön osuuteen, paitsi jos saalis on pyydetty iii, iv, v ja vi alakohdan säännösten mukaisesti. 2. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, kun jokin liitteessä II ilmoitetuista kalastusmahdollisuuksista on käytetty, alukset, jotka harjoittavat sellaista kalastustyyppiä, johon sovelletaan asiaa koskevia pyyntirajoituksia, eivät saa purkaa lajittelemattomia, silliä/silakkaa sisältäviä saaliita. 3. Sivusaaliiden prosenttiosuus ja niiden käyttö määritellään asetuksen (EY) N:o 850/98 4 artiklan mukaisesti. 7 artikla Pääsyrajoitukset 1. Yhteisön alukset eivät saa kalastaa Skagerrakissa 12 meripeninkulman sisällä Norjan perusviivoista. Tanskan tai Ruotsin lipun alla purjehtivat alukset saavat kuitenkin kalastaa neljän meripeninkulman etäisyydellä Norjan perusviivoista. 2. Yhteisön alukset saavat kalastaa Islannin lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesialueilla ainoastaan seuraavat koordinaatit yhdistävien suorien linjojen rajaamalla alueella: Lounaisalue 1. 63°12' pohjoista leveyttä ja 23°05' läntistä pituutta - koordinaattien 62°00' pohjoista leveyttä ja 26°00' läntistä pituutta kautta 2. 62°58' pohjoista leveyttä ja 22°25' läntistä pituutta 3. 63°06' pohjoista leveyttä ja 21°30' läntistä pituutta 4. 63°03' pohjoista leveyttä ja 21°00' läntistä pituutta - tästä lähtien 180°00' eteläistä leveyttä; Kaakkoisalue 1. 63°14' pohjoista leveyttä ja 10°40' läntistä pituutta 2. 63°14' pohjoista leveyttä ja 11°23' läntistä pituutta 3. 63°35' pohjoista leveyttä ja 12°21' läntistä pituutta 4. 64°00' pohjoista leveyttä ja 12°30' läntistä pituutta 5. 63°53' pohjoista leveyttä ja 13°30' läntistä pituutta 6. 63°36' pohjoista leveyttä ja 14°30' läntistä pituutta 7. 63°10' pohjoista leveyttä ja 17°00' läntistä pituutta - tästä lähtien 180°00' eteläistä leveyttä. 8 artikla Pohjanmeren silliä koskevat erityiset edellytykset Liitteessä IV vahvistettuja toimenpiteitä sovelletaan Pohjanmerellä, Skagerrakissa ja Kattegatissa pyydettyihin silleihin sekä niiden lajitteluun ja aluksesta purkamiseen. 9 artikla Muut tekniset ja valvontaa koskevat toimenpiteet Liitteessä V vahvistettuja teknisiä toimenpiteitä sovelletaan vuonna 2002 asetuksissa (EY) N:o 850/98, (EY) N:o 88/98, (EY) N:o 1626/94 ja (EY) N:o 973/2001 säädettyjen toimenpiteiden lisäksi. III LUKU KOLMANSIEN MAIDEN ALUSTEN KALASTUSMAHDOLLISUUDET JA NIIHIN LIITTYVÄT EDELLYTYKSET 10 artikla Barbadoksen, Guyanan, Japanin, Etelä-Korean, [Viron, Liettuan], Latvian, Norjan, Puolan, Venäjän federaation, Surinamin, Trinidadin ja Tobagon sekä Venezuelan lipun alla purjehtivat alukset ja Färsaarilla rekisteröidyt alukset saavat pyytää yhteisön vesialueilla saaliita liitteessä I asetettujen kiintiöiden rajoissa ja 11 ja 13 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti. 11 artikla Rajoittamatta yhteisön lainsäädännössä säädettyjä vesialueelle pääsyn rajoituksia: i) Norjan lipun alla purjehtivat tai Färsaarille rekisteröidyt alukset saavat kalastaa 200 meripeninkulman vyöhykkeen niissä osissa, jotka sijaitsevat vähintään 12 meripeninkulman etäisyydellä jäsenvaltioiden perusviivoista Pohjanmerellä, Kattegatissa, Itämerellä ja Atlantin valtamerellä linjan 43°00' pohjoista leveyttä pohjoispuolella; Norjan lipun alla purjehtivat alukset saavat kalastaa Skagerrakissa vähintään neljän meripeninkulman etäisyydellä Tanskan ja Ruotsin perusviivoista; ii) Latvian [Viron ja Liettuan] lipun alla purjehtivat alukset saavat kalastaa ainoastaan niissä 200 meripeninkulman vyöhykkeen osissa, jotka sijaitsevat vähintään 12 meripeninkulman etäisyydellä jäsenvaltioiden perusviivoista Itämerellä 59°30' pohjoista leveyttä eteläpuolella; iii) Puolan tai Venäjän federaation lipun alla purjehtivat alukset saavat kalastaa ainoastaan niissä Ruotsille kuuluvissa 200 meripeninkulman vyöhykkeen osissa, jotka sijaitsevat vähintään 12 meripeninkulman etäisyydellä Ruotsin perusviivoista Itämerellä linjan 59°30' pohjoista leveyttä eteläpuolella; iv) Barbadoksen, Guyanan, Japanin, Etelä-Korean, Surinamin, Trinidadin ja Tobagon sekä Venezuelan lipun alla purjehtivat alukset saavat kalastaa ainoastaan niissä 200 meripeninkulman vyöhykkeen osissa, jotka sijaitsevat vähintään 12 meripeninkulman etäisyydellä Ranskan departementin Guyanan perusviivoista. IV LUKU YHTEISÖN ALUSTEN LISENSSIJÄRJESTELYT 12 artikla 1. Sen estämättä, mitä asetuksessa (EY) N:o 1627/94 kalastuslisensseistä ja erityiskalastusluvista annetuissa yleisissä säännöissä säädetään, edellytyksenä kolmansien maiden vesialueilla kalastamiselle on kyseisen kolmannen maan viranomaisten antama lisenssi. Näitä säännöksiä ei kuitenkaan sovelleta seuraaviin aluksiin, jotka kalastavat Norjan vesialueilla Pohjanmerellä: a) alukset, joiden vetoisuus on enintään 200 bruttotonnia; b) alukset, jotka kalastavat ihmisravinnoksi muita lajeja kuin makrillia; c) Ruotsin alukset, vakiintuneen käytännön mukaisesti. 2. Lisenssien enimmäismäärä ja muut edellytykset vahvistetaan liitteen VI mukaisesti. Jäsenvaltioiden viranomaisten on osoitettava komissiolle lisenssihakemukset, joissa on ilmoitettava kalastustyypit sekä aluksen, jolle lisenssiä haetaan, nimi ja ominaisuudet. Komissio toimittaa hakemukset asianomaisen kolmannen maan viranomaisille. 3. Yhteisön alusten on noudatettava säilytys- ja valvontatoimenpiteitä sekä kaikkia muita säännöksiä, joita sovelletaan alueella, jolla ne kalastavat. 4. Yhteisön alukset, jotka saavat lisenssin mukaan harjoittaa yhden lajin kohdennettua kalastusta Färsaarten vesillä, voivat vaihtaa kohdelajia edellyttäen, että ne ilmoittavat tästä vaihdosta ennakolta Färsaarten viranomaisille. V LUKU KOLMANSIEN MAIDEN ALUSTEN LISENSSIJÄRJESTELYT 13 artikla 1. Sen estämättä, mitä asetuksen (ETY) N:o 2847/93 28 b artiklassa säädetään, alle 200 bruttotonnin vetoiset Norjan alukset on vapautettu lisenssiä ja erityiskalastuslupaa koskevasta velvoitteesta. 2. Kolmannen maan viranomaisen komissiolle toimittaman lisenssi- tai erityiskalastuslupahakemuksen mukana on oltava seuraavat tiedot: a) aluksen nimi; b) rekisterinumero; c) ulkoiset tunnuskirjaimet ja -numerot; d) rekisterisatama; e) omistajan tai rahtaajan nimi ja osoite; f) bruttovetoisuus ja kokonaispituus; g) koneteho; h) radiokutsutunnus ja -taajuus; i) aiottu pyyntimenetelmä; j) aiottu pyyntialue; k) kalalajit, joita aiotaan pyytää; l) ajanjakso, jolle lisenssiä haetaan. 3. Lisenssi ja erityiskalastuslupa on pidettävä aluksella. Färsaarille ja Norjaan rekisteröidyt alukset on vapautettu tästä velvollisuudesta. 4. Ranskan departementin Guyanan vesialueille myönnettävien lisenssien edellytyksenä on, että varustaja sallii komission pyynnöstä tarkkailijan tulon alukselle. 5. Lisenssien lukumäärä ja muut edellytykset vahvistetaan liitteessä VI olevan II osan mukaisesti. 6. Kolmansien maiden alukset, joilla on lupa kalastaa 31 päivänä joulukuuta 2001, voivat jatkaa kalastusta vuoden 2002 alusta siihen asti, kun luettelo kalastamaan oikeutetuista aluksista on toimitettu komissiolle ja komissio on sen hyväksynyt. 7. Lisenssit ja erityiskalastusluvat voidaan peruuttaa uusien lisenssien ja erityiskalastuslupien myöntämistä varten. Tällainen peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää edeltävänä päivänä, jona komissio myöntää uudet lisenssit ja erityiskalastusluvat. Uudet lisenssit ja erityiskalastusluvat tulevat voimaan niiden myöntämispäivänä. 8. Lisenssit ja erityiskalastusluvat peruutetaan kokonaan tai osittain ennen niiden päättymispäivää, jos liitteessä I vahvistettu kyseistä kantaa koskeva kiintiö on täyttynyt. 9. Lisenssit ja erityiskalastusluvat peruutetaan, jos tässä asetuksessa säädettyjä velvoitteita ei noudateta. 10. Alukselle, joka ei noudata tässä asetuksessa säädettyjä velvoitteita, ei myönnetä lisenssiä tai erityiskalastuslupaa enintään 12 kuukauteen. 11. Komissio toimittaa asianomaisen kolmannen maan viranomaisille niiden alusten nimet ja tiedot, joilla ei ole seuraavassa kuussa tai seuraavina kuukausina lupaa kalastaa yhteisön kalastusvyöhykkeellä sääntöjen rikkomisen vuoksi. 14 artikla 1. Kolmansien maiden alusten on noudatettava säilyttämis- ja valvontatoimenpiteitä sekä muita säännöksiä, joita sovelletaan yhteisön alusten suorittamaan kalastukseen alueella, jolla ne toimivat, erityisesti asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1627/94, (EY) N:o 88/98 ja (EY) N:o 850/98 sekä kalastusalusten merkitsemistä ja asiakirjoilla todistamista koskevista yksityiskohtaisista erityissäännöistä 20 päivänä toukokuuta 1987 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 1381/87 [25] säännöksiä. [25] EYVL L 132, 21.5.1987, s. 9. 2. Jokaisessa aluksessa, jolla on eväkalojen tai tonnikalan pyyntilisenssi Ranskan departementin Guyanan vesillä pyyntiä varten, päällikön on jokaiselta matkalta rantauduttua toimitettava Ranskan viranomaisille ilmoitus, jonka paikkansapitävyydestä hän yksin on vastuussa ja jossa ilmoitetaan edellisen ilmoituksen jälkeen saaliiksi saadut ja aluksella pidettyjen katkarapujen määrät. Tämä ilmoitus tehdään liitteessä VI olevan III osan lomakemallin mukaan. Ranskan viranomaiset toteuttavat tarvittavat toimenpiteet ilmoitusten paikkansapitävyyden tarkistamiseksi erityisesti vertailemalla niitä 3 artiklassa tarkoitettuun kalastuspäiväkirjaan. Tarkastuksen jälkeen toimivaltainen viranomainen allekirjoittaa ilmoituksen. Ranskan viranomaiset toimittavat komissiolle ennen jokaisen kuukauden loppua edellistä kuukautta koskevat ilmoitukset. 3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen alusten on pidettävä kalastuspäiväkirjaa, johon on merkittävä liitteessä VII olevassa I osassa tarkoitetut tiedot. Kalastettaessa Ranskan departementin Guyanan vesillä, kalastuspäiväkirjojen on kuitenkin oltava liitteessä VII olevan II osan mallin mukaisesti laadittuja. Jäljennös tästä lomakkeesta toimitetaan komissiolle Ranskan viranomaisten välityksellä 30 päivän kuluessa jokaisen kalastusmatkan viimeisestä päivästä. 4. ICES-alueella IIIa kalastavia Norjan aluksia lukuun ottamatta kolmansien maiden alusten on toimitettava komissiolle liitteessä VIII säädetyt tiedot kyseisessä liitteessä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. Jos komissiolle ei toimiteta yhden kuukauden aikana tietoja aluksesta, jolla on lisenssi Ranskan departementin Guyanan vesillä kalastusta varten, tämän aluksen lisenssi peruutetaan. VI LUKU ALUEELLISTEN KALASTUSJÄRJESTÖJEN SÄÄNTELYALUEILLA KALASTAVIA YHTEISÖN ALUKSIA KOSKEVAT ERITYISSÄÄNNÖKSET NAFO-alue 15 artikla Yhteisön osallistuminen 1. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle luettelo kaikista lippunsa alla purjehtivista aluksista tai yhteisössä rekisteröidyistä aluksista, jotka aikovat osallistua kalastustoimintaan NAFO-sääntelyalueella, viimeistään 20 päivänä tammikuuta 2002 tai sen jälkeen viimeistään 30 päivää ennen kyseisen toiminnan aiottua aloittamista. Toimitettaviin tietoihin on sisällyttävä: a) aluksen nimi; b) aluksen virallinen, toimivaltaisten kansallisten viranomaisten antama rekisterinumero; c) aluksen kotisatama; d) aluksen omistajan tai rahtaajan nimi; e) ilmoitus siitä, että aluksen päällikölle on toimitettu NAFO-sääntelyalueella voimassa olevat säännökset; f) tärkeimmät lajit, joita alus pyytää NAFO-sääntelyalueella; g) suuralueet, joilla aluksella aiotaan pyytää. 2. Jäsenvaltion lipun alla väliaikaisesti purjehtivien (ilman miehistöä rahdattujen) alusten osalta toimitettaviin tietoihin on sisällyttävä: a) päivämäärä, josta alkaen aluksella on lupa purjehtia jäsenvaltion lipun alla; b) päivämäärä, josta alkaen aluksella on jäsenvaltion lupa kalastaa NAFO-sääntelyalueella; c) sen valtion nimi, jossa alus on rekisteröity tai jossa se on ollut aikaisemmin rekisteröitynä sekä päivämäärä, josta alkaen se ei enää purjehdi kyseisen valtion lipun alla; d) aluksen nimi; e) aluksen virallinen, toimivaltaisten kansallisten viranomaisten antama rekisterinumero; f) aluksen kotisatama siirron jälkeen; g) aluksen omistajan tai rahtaajan nimi; h) ilmoitus siitä, että aluksen päällikölle on toimitettu NAFO-sääntelyalueella voimassa olevat säännökset; i) tärkeimmät lajit, joita alus pyytää NAFO-sääntelyalueella; j) suuralueet, joilla aluksella aiotaan pyytää. 16 artikla Grönlanninpallaksen kalastus Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle NAFO-sääntelyalueella grönlanninpallaksen kalastusta harjoittavia aluksiaan koskeva kalastussuunnitelma viimeistään 20 päivänä tammikuuta 2002 tai sen jälkeen viimeistään 30 päivää ennen kyseisen toiminnan aiottua aloittamista. Kalastussuunnitelmassa on ilmoitettava muun muassa kyseiseen kalastukseen osallistuva alus tai alukset. Kalastussuunnitelman on edustettava kyseisen kalastuksen osalta käytettävissä olevaa kokonaispyyntiponnistusta suhteessa ilmoituksen tekevän jäsenvaltion kalastusmahdollisuuksiin. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2002 kertomus kalastussuunnitelmiensa täytäntöönpanosta, johon on sisällyttävä tiedot kyseiseen kalastukseen tosiasiallisesti osallistuvista aluksista ja kalastukseen käytettyjen päivien kokonaismäärästä. 17 artikla Tekniset toimenpiteet 1. Silmäkoot Troolien, joiden jossakin osassa on alle 130 millimetrin silmät, käyttö on kielletty liitteessä IX tarkoitettuihin lajeihin kohdennetun kalastuksen osalta. Lyhyteväiseen kalmariin kohdistetun kalastuksen osalta tämä silmäkoko on 60 millimetriä. Katkaravun (Pandalus borealis) pyyntiä harjoittavien alusten on käytettävä verkkoja, joiden vähimmäissilmäkoko on 40 millimetriä. 2. Verkkoihin kiinnitettävät välineet Muiden kuin tässä kohdassa mainittujen välineiden tai menetelmien, joilla tukitaan verkon silmiä tai pienennetään niiden kokoa, käyttö on kielletty. Troolin perän alle voidaan kiinnittää purjekangasta, verkkoa tai muita materiaaleja sen vahingoittumisen rajoittamiseksi tai estämiseksi. Troolin perän yläosaan saa kiinnittää välineitä, jos ne eivät tuki troolin perän silmiä. Suojien käyttö rajoitetaan liitteessä X mainittuihin. Katkaravun (Pandalus borealis) pyyntiä harjoittavien alusten on käytettävä lajitteluritilöitä, joiden tankojen väli on enintään 22 millimetriä. 3. Sivusaaliit Liitteessä I E lueteltujen lajien, joiden osalta yhteisö ei ole vahvistanut kiintiötä NAFO-sääntelyalueen osalle, sivusaaliit, jotka on pyydetty kyseisellä osalla tapahtuneen jonkin lajin kohdennetun kalastuksen yhteydessä, saavat kunkin aluksella olevan lajin osalta olla enintään 2 500 kilogrammaa tai 10 prosenttia kaikkien aluksella olevien kalojen painosta, sen mukaan, kumpi määrä on suurempi. Sääntelyalueen sellaisessa osassa, jossa tiettyjen lajien kohdennettu kalastus on kielletty, kunkin liitteessä I E mainitun lajin sivusaaliit saavat kuitenkin olla enintään 1 250 kilogrammaa tai 5 prosenttia. Jos jonkin nostokerran sellaisten lajien, joihin sovelletaan sivusaalisrajoituksia, kokonaismäärät ylittävät edellä säädetyn sovellettavan määrän, alusten on välittömästi vaihdettava kalastusaluetta ja siirryttävä vähintään viiden meripeninkulman päähän edellisen noston sijainnista. Jos jonkin myöhemmän nostokerran sellaisten lajien, joihin sovelletaan sivusaalisrajoituksia, kokonaismäärät ylittävät mainitun määrän, alusten on taas välittömästi vaihdettava kalastusaluetta ja siirryttävä vähintään viiden meripeninkulman päähän edellisten nostojen sijainneista. Katkaravun (Pandalus borealis) pyyntiä harjoittavien alusten on, jos aluksen kaikkien liitteessä I E lueteltujen lajien sivusaaliiden kokonaismäärä on yli 5 prosenttia tietyn vetokerran painosta, vaihdettava välittömästi kalastusaluetta (vähintään viiden meripeninkulman päähän) välttääkseen tällaisen lajin uudet sivusaaliit. Edellä olevat prosenttiosuudet perustuvat saaliisiin kalakanta-alueittain, ja ne on laskettu sen mukaan, mikä on kunkin lajin osuus koko saaliin painosta, lukuun ottamatta sellaisten lajien saaliita, joihin sovelletaan sivusaaliita koskevia rajoituksia. Katkarapusaaliita ei oteta huomioon laskettaessa pohjakalalajien sivusaaliiden määriä. 4. Kalojen vähimmäiskoko NAFO-sääntelyalueelta tulevia kaloja, joiden koko ei vastaa liitteessä XI vahvistettuja vaatimuksia, ei saa jalostaa, säilyttää aluksella, jälleenlaivata, purkaa aluksesta, kuljettaa, varastoida, myydä, pitää esillä tai tarjota myyntiin, vaan ne on heti heitettävä takaisin mereen. Jos jollakin kalastusalueella pyydettyjen alamittaisten kalojen määrä on yli 10 prosenttia kokonaismäärästä, aluksen on siirryttävä vähintään viiden meripeninkulman päähän kyseisestä paikasta ennen kalastuksen jatkamista. Jalostetun kalan, jonka lajin vähimmäiskoko on vahvistettu liitteessä XI ja joka on liitteessä XII esitettyä kokoa pienempi, katsotaan olevan peräisin vähimmäiskokoa pienemmästä kalasta. 18 artikla Valvontatoimenpiteet 1. Sen lisäksi, että alusten päälliköiden on toimittava asetuksen (ETY) N:o 2847/93 6, 8, 11 ja 12 artiklan mukaisesti, heidän on kirjattava kalastuspäiväkirjaan tämän asetuksen liitteessä XIII luetellut tiedot. 2. Yhden tai useamman liitteessä IX olevan lajin kalastuksen aikana aluksella ei saa olla verkkoja, joiden silmäkoko on pienempi kuin 17 artiklan 1 kohdassa säädetty. Kuitenkin alukset, jotka saman kalastusmatkan aikana kalastavat muilla alueilla kuin NAFO-sääntelyalueella, voivat säilyttää aluksella tällaisia verkkoja, jos verkot on kiinnitetty ja järjestetty tukevasti ja jos ne eivät ole välittömästi käyttövalmiita, eli: a) verkot on irrotettava trooliovistaan, veto- tai hinausköysistään tai -vaijereistaan; ja b) kannella tai kannen yläpuolella olevat verkot on kiinnitettävä tukevasti johonkin kansirakenteen osaan. 3. Jäsenvaltion lipun alla purjehtivien ja yhteisössä rekisteröityjen alusten päälliköiden on pidettävä liitteessä I E lueteltujen lajien saaliiden osalta: a) kalastuspäiväkirjaa, johon merkitään kertyvä tuotanto lajin ja jalostetun tuotteen mukaan; tai b) jalostetuista tuotteista varastointisuunnitelmaa, jossa ilmoitetaan lajeittain tuotteiden sijainti ruumassa. Päälliköiden on annettava tarvittavaa apua kalastuspäiväkirjassa ilmoitettujen määrien ja aluksella varastoitujen jalostettujen tuotteiden todentamiseksi. 4. Jäsenvaltion lipun alla purjehtivat ja yhteisössä rekisteröidyt alukset eivät saa osallistua jälleenlaivaustoimiin NAFO-sääntelyalueella, elleivät ne ole saaneet siihen ennakolta lupaa sen jäsenvaltion toimivaltaisilta viranomaisilta, jonka lipun alla alus purjehtii tai jossa alus on rekisteröity. 5. Mainitun asetuksen 15 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on myös ilmoitettava komissiolle kiintiöttömien lajien saaliista. 19 artikla Punasimpun kalastus 1. Niiden jäsenvaltion lipun alla purjehtivien ja yhteisössä rekisteröityjen alusten päälliköiden, jotka kalastavat punasimppua vyöhykkeellä 3M, on joka toinen maanantai ilmoitettava joko sen jäsenvaltion, jonka lipun alla alus purjehtii tai sen jäsenvaltion, jossa alus on rekisteröity, toimivaltaisille viranomaisille vyöhykkeellä 3M edellisenä sunnuntaina kello 24.00 päättyneen kahden viikon kauden aikana pyydetyt punasimpun määrät. 2. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle joka toinen tiistai ennen kello 12.00 edellisenä sunnuntaina kello 24.00 päättyneen kahden viikon kauden osalta jonkin jäsenvaltion lipun alla purjehtivien ja yhteisössä rekisteröityjen alusten NAFO-sääntelyalueen 3M-alueella pyytämien punasimppusaaliiden määrät. 20 artikla Tilastolliset ja tieteelliset tiedot 1. Jäsenvaltioiden on toimitettava lippunsa alla purjehtivista ja yhteisön alueella rekisteröidyistä aluksista, jotka kalastavat ruostekampelaa NAFO-sääntelyalueen osassa 3LNO, seuraavat tiedot: a) kalastuspäiväkirjaan 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti merkittyjen asiaa koskevien tietojen perusteella kuukausittaiset nimellissaaliit ja kuukausittain poisheitetyt määrät enintään yhden leveysasteen ja yhden pituusasteen kokoisiin alueisiin jaoteltuna; b) kuukausittainen kokonäyte sekä nimellissaaliista ja poisheitetyistä määristä a kohdassa tarkoitetulla jaottelutavalla. 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava lippunsa alla purjehtivien ja yhteisössä rekisteröityjen sellaisten alusten osalta, jotka kalastavat punasimppua ja kampelakaloja Flemish Capin alueella, seuraavat tiedot: a) tavanomaisesti toimitettavien tietojen lisäksi kalastuspäiväkirjaan 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti merkittyjen asiaa koskevien tietojen perusteella kuukausittaiset tilastot poisheitetyn turskan määristä; b) kuukausittaiset turskan kokonäytteet kummankin kalastuksen osalta erikseen, jolloin kuhunkin näytteeseen on liitettävä tiedot syvyydestä. 3. Kokonäytteet on otettava kunkin asianomaisen lajin saaliin kaikista osista siten, että vähintään yksi tilastollisesti merkittävä näyte otetaan kunkin päivän ensimmäisestä troolin vetokerrasta. Kalan koko on mitattava suun kärjestä pyrstöevän kärkeen. Ensimmäisen alakohdan mukaisesti otettuja kokonäytteitä pidetään kaikkia kyseisen lajin saaliita edustavina. CCAMLR-alue 21 artikla 1. Liitteessä XIV mainittujen lajien kohdennettu kalastus on kielletty siinä esitetyillä alueilla ja ajanjaksoina. 2. Erityiset edellytykset, joiden vallitessa CCAMLR-alueella olevia kalastusmahdollisuuksia voidaan käyttää, ovat seuraavat: a) jos Champsocephalus gunnari -lajin kohdennetussa kalastuksessa tilastollisella suuralueella 48.3 jonkin vetokerran sivusaalis, joka kuuluu johonkin lajeista Gobionotothen gibberifrons, Chaenocephalus aceratus, Pseudochaenichthys georgianus, Notothenia rossii tai Lepidonotothen squamifrons: i) ylittää 100 kilogrammaa ja viisi prosenttia kaikkien lajien saaliin kokonaispainosta; tai ii) on kaksi tonnia tai enemmän, kalastusaluksen on siirryttävä toiseen kalastuspaikkaan vähintään viiden meripeninkulman päähän. Kalastusalus ei saa palata viittä meripeninkulmaa lähemmäksi paikkaa, jossa sivusaalis vähintään viiden päivän aikana ylitti viisi prosenttia; b) jos Champsocephalus gunnarin kohdennetussa kalastuksessa tilastollisella osa-alueella 48.3 tai tilastollisella alueella 58.5.2 jonkin vetokerran sivusaalis sisältää yli 100 kilogrammaa Chamsocephalus gunnaria ja lukumääräisesti yli 10 prosenttia Champsocephalus gunnaria, jonka kokonaispituus on alle 24 senttimetriä, kalastusaluksen on siirryttävä toiseen kalastuspaikkaan vähintään viiden meripeninkulman päähän. Se ei saa palata viittä meripeninkulmaa lähemmäksi paikkaa, jossa kokonaispituudeltaan alle 24 senttimetriä oleva Champsocephalus gunnari -lajin saalis vähintään viiden päivän aikana ylitti 10 prosenttia. Jokaisen tätä kalastusta 1 päivän maaliskuuta ja 31 päivän toukokuuta 2002 välisenä aikana harjoittavan aluksen on tehtävä 20 tutkimusvetokertaa liitteessä XV kuvatulla tavalla; c) Champsocephalus gunnari -lajin kalastusta tilastollisella osa-alueella 48.3 saadaan harjoittaa ainoastaan troolialuksilla. Pohjatroolien käyttö Champsocephalus gunnari -lajin kohdennetussa kalastuksessa tilastollisella osa-alueella 48.3 on kielletty. Champsocephalus gunnari -lajin kalastus on kielletty 12 meripeninkulman sisällä Etelä-Georgian rannikolta 1 päivän maaliskuuta ja 31 päivän toukokuuta 2002 välisenä aikana; d) Jos Electrona carlsbergi -lajin kohdennetussa kalastuksessa jonkin muun kuin kohdelajin jonkin vetokerran sivusaalis: i) ylittää 100 kilogrammaa ja viisi prosenttia kaikkien lajien saaliin kokonaispainosta; tai ii) on kaksi tonnia tai enemmän; kalastusaluksen on siirryttävä toiseen kalastuspaikkaan vähintään viiden meripeninkulman päähän. Se ei saa palata viittä meripeninkulmaa lähemmäksi paikkaa, jossa sivusaalis vähintään viiden päivän aikana ylitti 5 prosenttia; e) jos Dissostichus eleginoides -lajin kohdennetussa kalastuksessa tilastollisella osa-alueella 48.3 minkä tahansa lajin sivusaalis on yksi tonni tai enemmän jollakin veto- tai laskukerralla, kalastusaluksen on siirryttävä toiseen kalastuspaikkaan vähintään viiden meripeninkulman päähän. Kalastusalus ei saa palata viittä meripeninkulmaa lähemmäksi paikkaa, jossa sivusaalis vähintään viiden päivän aikana ylitti yhden tonnin; f) jos Dissostichus eleginoides- tai Champsocephalus gunnari -lajin kohdennetussa kalastuksessa tilastollisella alueella 58.5.2 jonkin vetokerran sivusaalis, joka kuuluu johonkin lajeista Lepidonotothen squamifrons tai Channichthys rhinoceratus on kaksi tonnia tai enemmän, ei kalastusalus saa kalastaa samaa pyyntimenetelmää käyttäen viiden meripeninkulman etäisyydellä paikasta, jossa sivusaalis vähintään viiden päivän aikana ylitti kaksi tonnia; g) Poisheitetyn Dissostichus eleginoides -lajin kokonaismäärä ja paino on ilmoitettava, hyytelömäisessä tilassa olevat kalat mukaan luettuina. Nämä kalat lasketaan kuuluvaksi TACiin; h) ravunpyynti on rajoitettava sukukypsiin urosrapuihin - kaikki naarasravut ja alamittaiset urosravut on päästettävä pois niitä vahingoittamatta. Paralomis spinosissima ja Paralomis formosa -lajien osalta urokset, joiden kuoren vähimmäisleveys on 94 millimetriä ja 90 millimetriä, voidaan pitää saaliissa. 3. Paikalla, jossa sivusaalis - tai 2 kohdan b alakohdassa mainittujen pienten kohdelajien saalis - ylittää 2 kohdassa tarkoitetut määrät, tarkoitetaan matkaa, jonka kalastusalus tekee siitä kohdasta, jossa pyydys lasketaan ensimmäisen kerran, siihen kohtaan, jossa se nostetaan takaisin alukseen. VII LUKU Loppusäännökset 22 artikla Jäsenvaltioiden on lähetettävä pyydettyjen kantojen määriä koskevat tiedot asetuksen (ETY) N:o 2847/93 mukaisesti komissiolle atk-muodossa käyttäen liitteessä XV vahvistettuja kantojen koodeja. 23 artikla Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2002. Ennen 1 päivää tammikuuta 2002 alkaviksi ajanjaksoiksi vahvistettujen CCAMLR-alueen TACien osalta sovelletaan 21 artiklaa kuitenkin niiden jaksojen alusta, joina TACeja sovelletaan. Liite VIII on voimassa ainoastaan asetuksen (ETY) N:o 2847/93 28 h artiklassa tarkoitettujen yksityiskohtaisten täytäntöönpanosääntöjen voimaantulopäivämäärään saakka. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä .... päivänä joulukuuta 2002. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE I Yhteisön aluksiin ja kolmansien maiden aluksiin yhteisön vesillä sovellettavat kalastusmahdollisuudet alueilla, joilla on pyyntirajoituksia, lajeittain ja alueittain (tonneina elopainoa ellei ole toisin mainittu). Kaikkia tässä liitteessä säädettyjä pyyntirajoituksia pidetään 7 artiklaa sovellettaessa kiintiöinä, ja niihin sovelletaan sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 2847/93 ja erityisesti sen 14 ja 15 artiklan säännöksiä. Tämän liitteen kahdeksan osaa vastaavat tärkeimpiä kalastusalueita seuraavasti: * Liite I A: Itämeri Sivu Luettelo kannoista Sivu * Liite I B: Pohjanmeri, Skagerrak ja Kattegat Sivu Luettelo kannoista Sivu * Liite I C: Koillis-Atlantti, myös Grönlannin vedet (ICES-alueet I, II, IIIa, IV, V, XII, XIV ja NAFO 0,1 (Grönlannin vedet) Sivu Luettelo kannoista Sivu * Liite I D: Yhteisön läntiset vedet (ICES-alueet Vb (EY:n vedet), VI, VII, VIII, IX, X, CECAF-alue (EY:n vedet) ja Ranskan Guyanan vedet. Sivu Luettelo kannoista Sivu * Liite I E: Luoteis-Atlantti (NAFO-alue) Sivu Luettelo kannoista Sivu * Liite I F: Laajasti vaeltavat kalakannat (kaikki alueet) Sivu Luettelo kannoista Sivu * Liite I G: Antarktis (CCAMLR-alue) Sivu Luettelo kannoista Sivu Jokaisen alueen kalakannat mainitaan lajin latinankielisen nimen mukaisessa aakkosjärjestyksessä. LIITE I A - ITÄMERI Kaikki tämän alueen TACit, puna kampelaa lukuun ottamatta, hyväksytään IBSFC:n puitteissa. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> LIITE I B - POHJANMERI, SKAGERRAK JA KATTEGAT >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> LIITE I C - KOILLIS-ATLANTTI JA GRÖNLANTI ICES-alueet I, II, IIIa, IV, V, XII, XIV ja NAFO 0,1 (Grönlannin vedet) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> LIITE I D - YHTEISÖN LÄNTISET VEDET (ICES-alueet Vb (EY:n vedet), VI, VII, VIII, IX, X, CECAF (EY:n vedet) ja Ranskan Guyana >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> LIITE I E - LUOTEIS-ATLANTTI NAFO-alue Kaikki TACit ja niihin liittyvät edellytykset annetaan NAFOn puitteissa. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> LIITE IF - LAAJASTI VAELTAVAT KALAKANNAT Kaikki alueet Kaikki tämän alueen TACit vahvistetaan kansainvälisten tonnikalajärjestöjen, kuten ICCATin tai IATTC:n puitteissa. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> LIITE IG - AntarKtis CCAMLR-alue Näitä CCAMLR:n hyväksymiä TACeja ei jaeta CCAMLR:n jäsenille, joten yhteisön osuus on määrittelemätön. CCAMLR:n sihteeristö valvoo saaliita ja ilmoittaa, milloin kalastus on lopetettava TACin täyttymisen vuoksi. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> LIITE II Vuonna 2002 sovellettavat lajittelemattomana aluksesta purettavan sillin kalastusmahdollisuudet (tonneina elopainoa) Kaikkia tässä liitteessä säädettyjä pyyntirajoituksia pidetään tämän asetuksen 7 artiklassa tarkoitettuina kiintiöinä, ja niihin sovelletaan siten asetuksen (EY) N:o 2847/93 ja erityisesti sen 14 ja 15 artiklan s >TAULUKON PAIKKA> äännöksiä. LIITE III Kalakannat, joihin sovelletaan asetuksessa (EY) N:o 847/96 säädettyjä eri toimenpiteitä >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> LIITE IV Pohjanmeren silliä koskevat erityistoimenpiteet 1. Jäsenvaltioiden on varsinkin liitteessä II säädettyjen pyyntirajoitusten noudattamisen varmistamiseksi toteutettava erityisiä toimenpiteitä, jotka liittyvät Pohjanmereltä tai Skagerrakista ja Kattegatista pyydetyn sillin pyyntiin, lajitteluun ja saaliin purkamiseen. Näihin toimenpiteisiin kuuluvat varsinkin: erityiset valvonta- ja tarkastusohjelmat, * pyyntiponnistusta koskevat suunnitelmat, joihin kuuluvat kalastamaan oikeutettujen alusten luettelot ja tarvittaessa kiintiön hyödyntämisasteen noustessa yli 70 prosentin, näiden alusten toimintaa koskevat rajoitukset, * jälleenlaivauksen sekä saaliiden poisheittämistä aiheuttavien käytäntöjen valvonta, * mahdollisuuksien mukaan väliaikaiset kalastuskiellot alueilla, joilta tiedetään saatavan sillin ja varsinkin nuoren sillin suuria sivusaalismääriä. 2. Jäsenvaltioiden, joissa silliä puretaan aluksesta lajittelemattomana muusta saaliista, on varmistettava, että riittäviä näytteenotto-ohjelmia käytetään kaikkien sillin sivusaaliiden purkamisen tehokkaaksi valvomiseksi. On kiellettyä purkaa lajittelematonta silliä sisältäviä kalasaaliita satamissa, joissa ei ole näytteenotto-ohjelmaa. 3. Komission tarkastajat suorittavat asetuksen (ETY) N:o 2847/93 29 artiklan mukaisesti ja komission katsoessa sen 1 ja 2 kohdan mukaisesti tarpeelliseksi itsenäisiä tarkastuksia toimivaltaisten viranomaisten toteuttamien näytteenotto-ohjelmien ja 1 kohdassa mainittujen yksityiskohtaisten toimenpiteiden täytäntöönpanon valvomiseksi. 4. Komissio kieltää sillisaaliiden purkamisen, jos todetaan, että 1 ja 2 kohdassa mainittujen toimenpiteiden täytäntöönpanolla ei saada aikaan sillin kalastuskuolleisuuden tiukkaa valvontaa kaikessa kalastuksessa. 5. Kaikki sillin purkamiset alukselta, joita ovat tehneet ICES-alueilta III a, IV ja VIId alukset, jotka kuljettavat ainoastaan vedettäviä verkkoja, joiden silmäkoko on 32 mm tai suurempi ja pyytävät nämä saaliit kyseisiltä alueilta, lasketaan kuuluviksi asianomaiseen kiintiöön, siten kuin se on määritelty tämän asetuksen liitteessä I. 6. Kaikki ICES-alueilta III a, IV ja VII d pyydetyn sillin purkamiset sellaisilta aluksilta, jotka kuljettavat näitä saaliita kyseisiltä alueilta pyytäessään vedettäviä verkkoja, joiden silmäkoko on alle 32 mm, lasketaan kuuluviksi asianomaiseen kiintiöön, sellaisena kuin se on määritelty tämän asetuksen liitteessä II. Sellaisista aluksista, jotka toimivat mainittujen edellytysten mukaisesti, purettua silliä ei saa tarjota myyntiin ihmisravinnoksi. LIITE V Siirtymäkauden tekniset toimenpiteet 1. Valikointiristikot Itämerellä Sen estämättä, mitä neuvoston asetuksen (EY) N:o 88/98 liitteessä V olevissa edellytyksissä säädetään, ja kyseisen asetuksen liitteessä IV tarkoitettujen troolien, ankkuroitujen kierrenuottien ja vastaavien verkkopyydysten valikoivuuden varmistamiseksi, vuonna 2002 sallitaan 130 millinen ja tämän liitteen lisäyksessä kuvattu valikointiristikkoa. 2. Itämeren turskan kesäkauden kalastuskielto Turskan kalastus on kielletty Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueilla 1 päivästä heinäkuuta 31 päivään elokuuta molemmat päivät mukaan luettuina. 3. Silmäkoko pyydettäessä turskaa vedettävillä verkoilla Rajoittamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 88/98 liitteen IV soveltamista, vähimmäissilmäkoko pyydettäessä turskaa trooleilla, ankkuroiduilla kierrenuotilla ja vastaavilla verkkopyydyksillä on 130 mm. Tätä silmäkokoa sovelletaan kaikkiin aluksella oleviin verkonperiin tai jatko-osiin, jotka on kiinitetty tai jotka soveltuvat kiinnitettäviksi vedettävään verkkoon. 4. Itämeren turskanpyynnissä käytettäviä verkkoja koskevat säännöt Rajoittamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 88/98 liitteen IV soveltamista, vähimmäissilmäkoko pyydettäessä turskaa Itämerellä on 110 mm. Tätä sääntöä sovelletaan 1 päivästä syyskuuta 2002. Kokonaispituudeltaan enintään 12-metristen alusten verkkojen enimmäispituus ei saa olla yli 12 km. Kokonaispituudeltaan yli 12-metristen alusten verkkojen enimmäispituus ei saa olla yli 24 km. Verkkojen vedessäpitoaika ei saa olla yli 48 tuntia siitä, kun verkot ensimmäisen kerran lasketaan veteen, siihen, kun verkot on kokonaan saatu takaisin kalastusalukselle. 5. Turskan sivusaaliit Itämerellä Rajoittamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 88/98 3 artiklan 5 kohdan säännösten soveltamista, turskan sivusaaliit sillin/silakan ja kilohailin pyynnissä eivät saa olla yli 3 prosenttia painona ilmaistuna. Tästä turskan sivusaaliista ei saa pitää aluksella yli 5:tä prosenttia alamittaisia turskia. 6. Bornholmin syvänteen sulkeminen Kalastus on kielletty 15 päivästä toukokuuta 31 päivään elokuuta 2002 alueella, jonka rajat ovat seuraavat: - 55°30' pohjoista leveyttä, 15°30' itäistä pituutta, - 55°30' pohjoista leveyttä, 16°10' itäistä pituutta, - 55°15' pohjoista leveyttä, 16°10' itäistä pituutta, - 55°15' pohjoista leveyttä, 15°30' itäistä pituutta, 7. Sardellin pyyntiä koskevat rajoitukset On kielletty purkaa aluksesta tai pitää aluksella sardellia, joka on pyydetty 1 tammikuuta ja 30 kesäkuuta välisenä aikana seuraavien koordinaattien rajaamalla maantieteellisellä alueella: - Pohjois-Espanjan rannikolla kohta 1°35 läntistä pituutta, - 44°45' pohjoista leveyttä, 1°35' läntistä pituutta, - 44°45' pohjoista leveyttä, 1°45' läntistä pituutta, - 46°00' pohjoista leveyttä, 1°45' läntistä pituutta, - Länsi-Ranskan rannikolla kohta 46°00 pohjoista leveyttä. 8. Kielikampela ja kiinteät pyydykset Sen estämättä, mitä asetuksen (EY) N:o 850/98 liitteessä VI säädetään, 90 millimetrin pienintä sallittua silmäkokoa sovelletaan kielikampelaan (Solea solea) ICES-alueilla IVc ja VIId vuoden 2002 aikana. 9. Tekniset säilyttämistoimenpiteet Skagerrakissa ja Kattegatissa Poiketen siitä, mitä neuvoston asetuksen (EY) N:o 850/98 liitteessä IV säädetään, seuraavia sääntöjä sovelletaan vuonna 2002: (a) pohjankatkarapuja (Pandalus borealis) pyydettäessä käytetään silmäkokoa 35 mm; (b) hopeakuoreita (Argentina spp.) pyydettäessä käytetään silmäkokoa 30 mm; (c) kun valko turskaa pyydettäessä käytetään silmäkokoa 70-89 mm, seuraavien lajien sivusaalis ei saa olla yli 30 prosenttia: turska, kolja, kummeliturska, puna kampela, mustaeväkampela, pikkupääkampela, piikkikampela, silokampela, kampela, lasi kampela, valko turska, hietakampela, seiti ja euroopanhummeri; (d) kun keisarihummeria pyydettäessä käytetään silmäkokoa 70-89 mm, seuraavien lajien sivusaalis ei saa olla yli 70 prosenttia: kummeliturska, puna kampela, mustaeväkampela, pikkupääkampela, piikkikampela, silokampela, kampela, lasi kampela, valko turska, hietakampela, seiti ja euroopanhummeri; (e) kun pohjankatkarapujen (Pandalus borealis) pyynnissä käytetään silmäkokoa 35-89 mm, seuraavien lajien sivusaalis ei saa olla yli 50 prosenttia: turska, kolja, kummeliturska, puna kampela, mustaeväkampela, pikkupääkampela, piikkikampela, silokampela, kampela, silli, makrilli, lasi kampela, valko turska, hietakampela, seiti, keisarihummeri ja euroopanhummeri; (f) kaikissa muissa kalastuksissa, joissa käytetään alle 90 mm:n silmäkokoa ja jotka eivät kuulu edellä mainittujen c, d ja e alakohtien piiriin, seuraavien lajien sivusaalis ei saa olla yli 10 prosenttia: turska, kolja, kummeliturska, puna kampela, mustaeväkampela, pikkupääkampela, piikkikampela, silokampela, kampela, silli, makrilli, lasi kampela, valko turska, hietakampela, seiti, keisarihummeri ja euroopanhummeri. 10. Koljan kalastuskieltoalue Kalastus, lukuun ottamatta pitkälläsiimalla tapahtuvaa kalastusta, on kiellettyä yhteisön ja jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuuluvien alueiden vesillä seuraavien koordinaattien rajoittamalla kalastuskieltoalueella: Piste nro Leveyspiiri Pituuspiiri 1 57°00 N 15°00 W 2 57°00 N 14°00 W 3 56°30 N 14°00 W 4 56°30 N 15°00 W Liitteen V lisäys "BACOMA" -verkonperän valikointiristikon tekniset tiedot Troolien, ankkuroitujen kierrenuottien tai vastaavien vedettävien verkkojen, joiden verkonperän silmäkoko on vähintään 105 millimetriä, sisäläpimitaltaan 120 millimetrin neliösilmäistä valikointiristikkoa koskevat tekniset tiedot Valikointiristikko on suorakulmainen verkonperään kiinnitetty havaskappale. Valikointiristikoita on oltava vain yksi. Valikointiristikkoon ei saa kiinnittää mitään, mikä tukkii sen millään tavoin sisä- tai ulkopuolelta. Verkonperän, jatko-osan ja troolin rungon suippenevan osan koko Verkonperän on koostuttava kahdesta samankokoisesta havaskappaleesta, jotka on yhdistetty molemmista reunoista jameilla. Aluksella on kiellettyä pitää verkkoa, jonka missä tahansa verkonperän osan ympärysmitassa on yli 100 vinoneliösilmää, liitoskohtaa tai jametta lukuun ottamatta. Jameita lukuun ottamatta avoimien vinoneliösilmien lukumäärä ei saa jatko- tai pidennysosan minkään ympärysmitan missään kohdassa olla suurempi tai pienempi kuin sen suppeassa merkityksessä ymmärretyn verkonperän etuosan ja troolin suippenevan osan kapeimman kohdan silmien lukumäärä jameita lukuun ottamatta (kuva 1). Valikointiristikon sijainti Valikointiristikko sijoitetaan verkonperän yläpuoliselle havaskappaleelle. Valikointiristikon on päätyttävä enintään neljän silmän päässä sulkuköydestä, mukaan luettuna käsin punottu silmärivi, jonka kautta sulkuköysi pujotetaan (kuva 2). Valikointiristikon koko Silmätankoina ilmaistun valikointiristikon leveyden on oltava yhtä suuri kuin verkonperän ylemmän havaskappaleen avoimien vinoneliösilmien lukumäärä jaettuna kahdella. Tarvittaessa voidaan sallia, että enintään 20 prosenttia ylemmän havaskappaleen avointen vinoneliösilmien määrästä säilytetään siten, että ne on jaettu tasaisesti valikointiristikon molemmin puolin (kuva 3). Valikointiristikon on oltava vähintään 3,5 metriä pitkä. Valikointiristikon silmäkoko Silmien vähimmäiskoko on 120 millimetriä. Silmät ovat neliösilmiä, toisin sanoen valikointiristikon havaksen kaikki neljä reunaa muodostuvat silmistä, joiden molemmat silmätangot on leikattu. Havaskappale kiinnitetään niin, että silmien reunat ovat perän pituussuuntaan nähden samansuuntaisesti ja kohtisuorassa. Havaksen on oltava solmuton ja yksisäikeistä punosta tai havasta, jolla on todistetusti vastaavat valikointiominaisuudet (jäykkyys, lujuus ja vakaus). Yksittäisen säikeen läpimitan on oltava vähintään 4,9 millimetriä. Muu erittely Kiinnittämistä koskevat tekniset tiedot esitetään kuvissa 4a-c. Nostoköyden on oltava vähintään 4 metriä pitkä. Kuva 1: Troolipyydys voidaan jakaa kolmeen eri osaan niiden muodon ja toiminnan mukaan. Troolin runko on suippeneva ja usein 10-40 metriä pitkä. Pidennysosa on suippenematon ja tavallisesti valmistettu joko yhdestä tai kahdesta 49,5 silmää pitkästä havaksesta, jonka pituus venytettynä on 6-12 metriä. Verkonperä on myös suippenematon, ja se on usein valmistettu kaksisäikeisestä langasta, jotta se kestää paremmin kulutusta. Verkonperän pituus on usein 49,5 silmää eli noin kuusi metriä, vaikka lyhyempiäkin (2-4 metriä) verkonperiä käytetään pienemmissä aluksissa. Nostoköyden alapuolista osaa kutsutaan nostopussiksi. Kuva 2: Valikointiristikon etäisyys sulkuköydestä on 4 silmää. Ylemmässä havaskappaleessa on 3,5 vinoneliösilmää ja yksi 0,5 silmän kokoinen käsin punottu rivi sulkuköyttä varten. Kuva 3: Kaksikymmentä prosenttia ylähavaksen vinosilmistä jameisiin nähden kohtisuorassa olevassa silmärivissä voidaan säilyttää. Jos esimerkiksi (kuva 3) ylähavas on 30 avoimen silmän levyinen, 20 prosenttia tästä on kuusi silmää. Näin saadaan valikointiristikon molemmille puolille kolme silmää. Valikointiristikon leveys on siis 12 silmätankoa (30 - 6 = 24 vinoneliösilmää jaettuna kahdella on 12 silmätankoa). >VIITTAUS KAAVIOON> Alahavas >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> Vinoneliösilmähavas 49 ½ silmää Silmäkoko 105 mm 1 silmärivi sulkuköyttä varten Kuva 4a: 49,5 silmää pitkän verkon alahavaksen rakenne. Ylähavas (ilman vinoneliösilmiä jameen ja neliösilmähavaksen välissä) >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> Silmäkoko 105 mm 16 ½ silmää Liitoskohta: kaksi vinoneliösilmää yhtä neliösilmähavaksen silmätankoa kohti >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> Liitoskohta: 1 neliösilmähavaksen silmätanko kahta vinoneliösilmää kohti >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> 1 silmärivi sulkuköyttä varten >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> Kuva 4b: Ylähavaksen rakenne, koko ja valikointiristikon sijainti silloin, kun pakoristikko ulottuu jameesta jameeseen. >VIITTAUS KAAVIOON> Ylähavas (jossa vinoneliösilmiä jameen ja neliösilmähavaksen välissä) >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> Silmäkoko 105 mm 16 ½ silmää >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> Liitoskohta: Kaksi vinoneliösilmää yhtä neliösilmähavaksen silmätankoa kohti >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> Kaksi nelikulmaisen havaksen solmua vastaa enintään viittä vinoneliösilmää nelikulmaisen havaksen molemmin puolin >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> (29 ½ silmää) 3,54 m >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> Liitoskohta: yksi neliösilmähavaksen silmätanko kahta vinoneliösilmää kohti >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> 1 silmärivi sulkuköyttä varten >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> Kuva 4c: Ylähavaksen rakenne silloin, kun 20 prosenttia ylähavaksen vinoneliösilmistä on säilytetty ja jaettu tasaisesti valikointiristikon molemmin puolin. LIITE VI I osa Kolmansien maiden vesillä pyytävien yhteisön alusten lisenssejä ja kalastuslupia koskevat määrälliset rajoitukset. >TAULUKON PAIKKA> II OSA Yhteisön vesillä pyytävien kolmansien maiden alusten lisenssejä ja kalastuslupia koskevat määrälliset rajoitukset >TAULUKON PAIKKA> III OSA Asetuksen 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehty ilmoitus LASTIN PURKAMISILMOITUS 1 >TAULUKON PAIKKA> Puretut katkarapumäärät (elopainoa) // Katkaravun pyrstöjä: kg tai ( x 1,6) = kg (kokonaisia katkarapuja): // Kokonaisia katkarapuja: kg Thunnidae: kg // Napsijaa (Lutjanidae): kg Haita: kg // Muuta: kg 1 Päällikkö pitää itsellään yhden jäljennöksen, valvontaviranomainen yhden ja yksi jäljennös lähetetään Euroopan yhteisöjen komissiolle. LIITE VII I osa Kalastuspäiväkirjaan merkittävät tiedot Kalastettaessa vyöhykkeellä, joka ulottuu 200 meripeninkulman päähän yhteisön jäsenvaltioiden rannikoista ja jota koskevat yhteisön kalastukseen sovellettavat säännöt, kalastuspäiväkirjaan on merkittävä seuraavat tiedot välittömästi seuraavien tapahtumien jälkeen: Kunkin nostokerran jälkeen: 1.1. pyydetyt määrät lajeittain (elopaino kilogrammoina); 1.2. nostokerran päivämäärä ja kellonaika; 1.3. maantieteellinen sijainti saalista pyydettäessä; 1.4. käytetty pyyntitapa. Kunkin toiseen alukseen tai toisesta aluksesta tapahtuneen jälleenlaivauksen jälkeen: 2.1. merkintä "saatu...:lta" tai "siirretty...:lle"; 2.2. jokaisen jälleenlaivatun lajin määrä (elopaino kilogrammoina); 2.3. sen aluksen nimi, ulkoiset tunnuskirjaimet ja -numerot, josta tai johon jälleenlaivaus tehtiin; 2.4. turskan jälleenlaivaus ei ole sallittua. Kunkin yhteisön satamassa tapahtuneen lastin purkamisen jälkeen: 3.1. sataman nimi; 3.2. kunkin lajin puretut määrät (elopaino kilogrammoina). Kunkin Euroopan yhteisöjen komissiolle lähetetyn tiedonannon jälkeen: 4.1. lähetyksen päivämäärä ja kellonaika; 4.2. viestin tyyppi: IN, OUT, ICES, WKL tai 2 WKL; 4.3. jos viesti lähetetään radioteitse: radioaseman nimi. II osa >VIITTAUS KAAVIOON> LIITE VIII Komissiolle annettavat tiedot ja niiden lähettämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt 1. Euroopan yhteisön komissiolle toimitetaan seuraavat tiedot seuraavina ajankohtina: 1.1. Aina kun alus saapuu kalastusvyöhykkeelle, joka ulottuu 200 meripeninkulman päähän yhteisön jäsenvaltioiden rannikosta ja jota koskevat yhteisön kalastukseen sovellettavat säännöt: (a) jäljempänä 1.5 kohdassa esitetyt tiedot; (b) ruumassa olevien saaliiden määrät kunkin lajin osalta (kilogrammoina); (c) päivämäärä ja ICES-alue, jolla aluksen päällikkö aikoo aloittaa pyynnin. Jos kalastus edellyttää tiettynä päivänä useaa saapumista 1.1 kohdassa tarkoitetulle vyöhykkeelle, ensimmäisen kerran saavuttaessa annettava ilmoitus riittää. 1.2. Aina kun alus poistuu 1.1 kohdassa tarkoitetulta vyöhykkeeltä: (a) jäljempänä 1.5 kohdassa esitetyt tiedot; (b) ruumassa olevien saaliiden määrät lajeittain (elopaino kilogrammoina); (c) edellisen ilmoituksen jälkeen pyydetyt määrät lajeittain (elopaino kilogrammoina); (d) ICES-alue, jolla saaliit on pyydetty; (e) toisille aluksille ja/tai toisilta aluksilta vyöhykkeelle saapumisen jälkeen jälleenlaivatut määrät lajeittain (elopaino kilogrammoina) sekä sen aluksen tunnukset, jolle jälleenlaivaus tehtiin; (f) yhteisön satamassa aluksen vyöhykkeelle saapumisen jälkeen puretut saaliiden määrät lajeittain (elopaino kilogrammoina). Jos kalastus edellyttää tiettynä päivänä useaa saapumista 1.1 kohdassa tarkoitetulle vyöhykkeelle, viimeisen kerran poistuttaessa vyöhykkeeltä annettava ilmoitus riittää. 1.3. Sillin, silakan ja makrillin osalta joka kolmas päivä alkaen kolmannesta päivästä sen jälkeen, kun alus saapuu ensimmäisen kerran 1.1 kohdassa tarkoitetulle vyöhykkeelle, ja muiden kuin sillin, silakan ja makrillin osalta viikoittain alkaen seitsemännestä päivästä sen jälkeen, kun alus saapuu ensimmäisen kerran 1.1 kohdassa tarkoitetulle vyöhykkeelle: (a) jäljempänä 1.5 kohdassa esitetyt tiedot; (b) edellisen ilmoituksen jälkeen pyydetyt määrät lajeittain (elopaino kilogrammoina); (c) ICES-alue, jolla saaliit on pyydetty. 1.4. Aina aluksen siirtyessä ICES-alueelta toiseen: (a) jäljempänä 1.5 kohdassa esitetyt tiedot; (b) edellisen ilmoituksen jälkeen pyydetyt määrät lajeittain (elopaino kilogrammoina); (c) ICES-alue, jolla saaliit on pyydetty. 1.5. (a) Aluksen nimi, radiokutsutunnus, ulkoiset tunnuskirjaimet ja -numerot ja aluksen päällikön nimi; (b) lisenssin numero, jos alus harjoittaa kalastusta lisenssin nojalla; (c) kyseistä pyyntimatkaa koskevan viestin järjestysnumero; (d) viestityypin tunnus; (e) päivämäärä, kellonaika ja aluksen maantieteellinen sijainti. 2.1. Edellä 1 kohdassa esitetyt tiedot on toimitettava Euroopan yhteisöjen komissiolle Brysseliin (teleksi: 24189 FISEU-B) jonkin 3 kohdassa mainitun radioaseman kautta ja 4 kohdassa esitetyssä muodossa. 2.2. Jos alus ei ylivoimaisen esteen takia voi lähettää tietoja, toinen alus voi lähettää sanoman sen puolesta. 3. Radioaseman nimi Radioaseman kutsutunnus Lyngby // OXZ Scheveningen // PCH Oostende // OST North Foreland // GNF Humber // GKZ Cullercoats // GCC Wick // GKR Portpatrick // GPK Anglesey // GLV Ilfracombe // GIL Niton // GNI Stonehaven // GND Portishead // GKA // GKB // GKC Land's End // GLD Valentia // EJK Malin Head // EJM Boulogne // FFB Brest // FFU Saint-Nazaire // FFO Bordeaux-Arcachon // FFC Torshavn // OXJ Bergen // LGN Farsund // LGZ Florø // LGL Rogaland // LGQ Tjøme // LGT Ålesund // LGA Blåvand // OXB Norddeich // DAF DAK // DAH DAL // DAI DAM // DAJ DAN Gryt // (ei kutsutunnusta) Göteborg // SOG Maarianhamina // OHM Helsinki // OHG Tiedonantojen muoto Edellä 1 kohdassa määritettyihin tietoihin on sisällyttävä seuraavat osat ja ne on lähetettävä seuraavassa järjestyksessä: - aluksen nimi, - radiokutsutunnus, - ulkoiset tunnuskirjaimet ja -numerot, - kyseistä pyyntimatkaa koskevan viestin järjestysnumero, - viestityypin tunnus seuraavan koodin mukaisesti: - sanoma saavuttaessa johonkin 1.1 kohdassa tarkoitetuista vyöhykkeistä: "IN", - sanoma poistuttaessa joltakin 1.1 kohdassa tarkoitetuista vyöhykkeistä: "OUT", - sanoma siirryttäessä ICES-alueelta toiselle: "ICES", - viikoittainen sanoma: "WKL", - joka kolmas päivä lähetettävä sanoma: "2 WKL", - päivämäärä, kellonaika ja maantieteellinen sijainti, - ICES-alueet/suuralueet, jolla pyynti aiotaan aloittaa, - päivä, jona pyynti aiotaan aloittaa, - aluksella pidettyjen lajien määrät (elopaino kilogrammoina) 5 kohdassa mainittua koodia käyttäen, - kaikkien edellisen ilmoituksen jälkeen pyydettyjen kalalajien määrät (elopaino kilogrammoina) 5 kohdassa mainittua koodia käyttäen, - ICES-alueet/suuralueet, joilla saaliit on pyydetty, - edellisen ilmoituksen jälkeen muille aluksille/muilta aluksilta jälleenlaivatut saaliit kalalajeittain (elopaino kilogrammoina), - sen aluksen nimi ja kutsutunnus, jolle/jolta jälleenlaivaus suoritettiin, - edellisen ilmoituksen jälkeen yhteisön satamassa puretut saalismäärät kalalajeittain (elopaino kilogrammoina), - aluksen päällikön nimi. Aluksella olevien lajien 1.4 kohdassa tarkoitettuun ilmoittamiseen käytettävä koodi: Limapäät (Beryx spp.) // ALF Liejukampela (Hippoglossoides platessoides) // PLA Sardelli (Engraulis encrasicholus) // ANE Merikrotit (Lophius spp.) // MNZ Hopeakuore (Argentina silus) // ARG Merilahna (Brama brama) // POA Jättilaishai (Cetorinhus maximus) // BSK Mustahuotrakala (Aphanopus carbo) // BSF Tylppäpyrstömolva (Molva dypterygia) // BLI Mustakitaturska (Micromesistius poutassou) // WHB Xyphopenaeus kroyerii -katkarapu // BOB Turska (Gadus morhua) // COD Hietakatkarapu (Crangon crangon) // CSH Kalmarit (Loligo spp.) // SQC Piikkihai (Squalus acanthias) // DGS Luikeroturskat (Phycis spp.) // FOR Grönlanninpallas (Reinhardtius hippoglossoides) // GHL Kolja (Melanogrammus aeglefinus) // HAD Kummeliturska (Merluccius merluccius) // HKE Ruijanpallas (Hippoglossus hippoglossus) // HAL Silli/silakka (Clupea harengus) // HER Piikkimakrilli (Trachurus trachurus) // HOM Molva (Molva molva) // LIN Makrilli (Scomber scombrus) // MAC Lasikampelat (Lepidorhombus spp.) // LEZ Pohjankatkarapu (Pandalus borealis) // PRA Keisarihummeri (Nephrops norvegicus) // NEP Harmaaturska (Trisopterus esmarkii) // NOP Keltaroussi (Hoplostethus atlanticus) // ORY Muut // OTH Puna kampela (Pleuronectes platessa) // PLE Lyyraturska (Pollachius pollachius) // POL Sillihai (Lamma nasus) // POR Puna -ahvenet (Sebastes spp.) // RED Pilkkupagelli (Pagellus bogaraveo) // SBR Lestikala (Coryphaenoides rupestris) // RNG Seiti (Pollachius virens) // POK Lohi (Salmo salar) // SAL Tuulen kalat (Ammodytes spp.) // SAN Sardiini (Sardina pilchardus) // PIL Hait (Selachii, Pleurotremata) // SKH Katkaravut (Penaeidae) // PEZ Kilohaili (Sprattus sprattus) // SPR Kalmarit (Illex spp.) // SQX Tonnikalat (Thunnidae) // TUN Keila (Brosme brosme) // USK Valkoturska (Merlangius merlangus) // WHG Keltapyrstökampela (Limanda ferruginea) // YEL LIITE IX NAFOn sääntelyalueen lajien luettelo Suomenkielinen nimi // Tieteellinen nimi Pääasialliset pohjakalalajit (paitsi kampelakalat) Turska Kolja Puna simppu Puna simppu Puna simppu Hopeakummeliturska Suomuturska Seiti // . Gadus morhua Melanogrammus aeglefinus Sebastes spp. Sebastes marinus Sebastes mentella Merluccius bilinearis Urophycis chuss Pollachius virens Kampelakalat Liejukampela Mustaeväkampela Ruostekampela Grönlanninpallas Ruijanpallas Mustaselkäkampela Kesäkampela Silokampela Kampelakalat (e.m.l.) // . Hippoglossoides platessoides Glyptocephalus cynoglossus Limanda ferruginea Reinhardtius hippoglossoides Hippoglossus hippoglossus Pseudopleuronectes americanus Paralichtys dentatus Scophtalmus aquosus Pleuronectiformes Muut pohjakalalajit Merikrotti Kurnusimput Jäätruska Mustakitaturska Huulikala Keila Grönlanninturska Tylppäpyrstömolva Molva Rasvakala Pohjanrumpukala Pallokala Kivinilkat (e.m.l.) Kivinilkka Jäämerenseiti Lestikala Isolestikala Tuulen kalat Simput Amerikanhammasahven Huulikala Tiilikala Suomuturska Merikissat (e.m.l.) Merikissa Kirjomerikissa Pohjakalat (e.m.l.) // Lophius americanus Prionotus -suvun lajit Microgadus tomcod Micromesistius poutassou Tautogolabrus adspersus Brosme brosme Gadus ogac Molva dypterygia Molva molva Cyclopterus lumpus Menticirrhus saxatilis Sphoeroides maculatus Lycodes spp. Macrozoarces americanus Boreogadus saida Coryphaenoides rupestris Marcourus berglax Ammodytes -suvun lajit Myoxocephalus spp. Stenotomus chrysops Tautoga onitis Lopholatilus chamaeleonticeps Urophycis tenuis Anarhichas spp. Anarchicas lupus Anarchicas minor . . . . LIITE X Troolien yläosassa sallitut suojat ICNAF-tyyppinen suoja Suorakulmainen troolin perän yläosaan troolin perän vahingoittumisen rajoittamiseksi tai estämiseksi kiinnitetty verkon osa, joka täyttää seuraavat edellytykset: (a) osan silmien koko ei saa olla pienempi kuin varsinaisen troolin silmäkoko; (b) osa saa olla kiinnitetty troolin perään vain etu- ja sivuosistaan. Se on kiinnitettävä siten, että se ulottuu enintään neljä silmää troolin perän köyden yli ja päättyy vähintään neljän silmän päässä sulkuköysistä. Jos troolin perän köyttä ei ole, verkon osa saa peittää enintään kolmasosan troolin perän pinta-alasta, mitattuna vähintään neljän silmän päästä sulkuköysistä; (c) verkon osan silmien määrän on leveyssuunnassa oltava vähintään puolitoista kertaa peittoon jäävän perän osan silmien määrä leveyssuunnassa; molemmat mitat otetaan suorassa kulmassa troolin perän pituusakseliin nähden. Moniosainen suoja (multiple flap) Verkon osat, joissa kaikissa on silmiä, jotka kosteina tai kuivina mitattuina ovat vähintään samankokoisia kuin sen troolin silmät, johon ne on kiinnitetty, jos: (i) kukin verkon osa: (a) on kiinnitetty troolin perään vain etuosastaan suorassa kulmassa troolin perän pituusakseliin nähden; (b) on vähintään yhtä leveä kuin troolin perä (leveys mitataan kiinnityskohdasta suorassa kulmassa troolin perän pituusakseliin nähden); (c) on enintään 10 silmän pituinen; (ii) tällä tavoin kiinnitettyjen verkon osien kokonaispituus on enintään kaksi kolmasosaa troolin perän pituudesta. Suurisilmäinen suoja (muunneltu puolalainen malli) Samasta kierremateriaalista kuin troolin perä valmistettu tai yksinkertaisella, paksulla ja solmuttomalla kierteellä valmistettu nelikulmainen verkon osa, joka on kiinnitetty troolin perän yläosaan siten, että se peittää troolin perän kokonaan tai osittain, jonka koko pinta-alalla silmien koko kosteina mitattuina on kaksinkertainen troolin perän silmiin verrattuna ja joka on kiinnitetty troolin perään vain etu-, sivu- ja takareunoistaan siten, että jokainen verkon osan silmä osuu täsmälleen päällekkäin neljän troolin perän silmän kanssa. LIITE XI Aluksesta purettavien kalojen vähimmäiskoot >TAULUKON PAIKKA> LIITE XII Aluksesta purettavien jalostettujen kalojen vähimmäiskoot >TAULUKON PAIKKA> 1 Pienempi koko koskee tuoretta, suolattua kalaa. LIITE XIII Merkinnät, jotka on oltava kalastuspäiväkirjassa >TAULUKON PAIKKA> NAFO-alueen tärkeimpien lajien standardilyhenteet >TAULUKON PAIKKA> Pyydysten standardilyhenteet >TAULUKON PAIKKA> LIITE XIV Kalastuskielto CCAMLR-alueella >TAULUKON PAIKKA> LIITE XV Pakolliset tutkimusvetokerrat CCAMLR:n osa-alueella 48.3 Champsocephalus gunnari -lajin kohdennetussa kalastuksessa kutukauden aikana 1. Kaikkien 1 päivän maaliskuuta ja 31 päivän toukokuuta 2002 välillä CCAMLR:n osa-alueella 48.3 Champsocephalus gunnari -lajia pyytävien kalastusalusten edellytetään tekevän vähintään 20 tutkimusvetokertaa tänä aikana. Shag Rocksin - Black Rocksin alueella on tehtävä 12 tutkimusvetokertaa. Nämä on jaettava kuvassa 1 esitetyn neljän alueen kesken: neljä luoteis- ja kaakkoisalueilla ja kaksi koillis- ja lounaisalueilla. Edelleen on tehtävä kahdeksan tutkimusvetokertaa Etelä-Georgian luoteisjalustalla alle 300-metrisessä vedessä, siten kuin kuvassa 1 esitetään. 2. Kukin tutkimusvetokerta on tehtävä vähintään viiden meripeninkulman päässä muista. Vetokertapaikkojen on oltava sellaisella etäisyydellä toisistaan, että molemmat alueet katetaan asianmukaisesti siten, että saadaan tietoa Champsocephalus gunnari -lajin kalojen koostumuksesta pituuden, sukupuolen, sukukypsyyden ja painon osalta. 3. Jos kalakeskittymiä tavataan matkalla Etelä-Georgiaan, niitä olisi pyydettävä tutkimusvetokertojen lisäksi. 4. Tutkimusvetokertojen keston on oltava vähintään 30 minuuttia verkko pyyntisyvyydessä. Päiväsaikaan verkolla on pyydettävä lähellä pohjaa. 5. Aluksella oleva kansainvälinen tarkkailija ottaa näytteet kaikista tutkimusvetokertojen saaliista. Näytteissä olisi oltava vähintään 100 kalaa, jotka valitaan tavanomaisin pistokoemenetelmin. Kaikilta näytteessä olevilta kaloilta on tutkittava pituus, sukupuoli ja sukukypsyys, ja mikäli mahdollista, paino. Jos saalis on suuri ja aika sallii, olisi tutkittava useampia kaloja. >VIITTAUS KAAVIOON> Kuva 1: Champsocephalus gunnari -lajin 20:n tutkimusvetokerran jakaantuminen Shag Rocksissa (12) ja Etelä-Georgiassa (8) 1 päivän maaliskuuta ja 31 päivän toukokuuta 2002 välisenä aikana. Etelä-Georgiaa ympäröivien vetokertojen sijainti (tähdet) on suuntaa-antava. LIITE XVI >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> RAHOITUSSELVITYS 1. Toimenpiteen nimi Yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2002 ja asetuksen (EY) N:o 66/98 muuttamisesta. 2. Budjettikohta/-kohdat B7-800 3. Oikeusperusta Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3760/92 8 artiklan 4 kohta 4. Toimenpiteen kuvaus 4.1 Yleinen tavoite - yhteisön kalastajien perinteisen Latvian vesillä tapahtuvan toiminnan ylläpitäminen ja kehittäminen, - hankinta yhteisön markkinoille, - kalastusponnistuksen vähentäminen yhteisön vesillä, - Norjalle Grönlannin vesillä tarjottavat lopulliset kalastuskiintiöt niiden järjestelyjen tasapainottamiseksi, jotka koskevat yhteisön ja Norjan vastavuoroisia kalastusoikeuksia vuodeksi 2002. 4.2 Toimenpiteen kesto ja sen uusiminen 1.1.-31.12.2002 5. Menojen ja tulojen luokitus 5.1 Pakolliset menot 5.2 Jaksotetut määrärahat 6. Meno-/tulolaji Taloudellinen korvaus, joka maksetaan kalastusmahdollisuuksista Viron, Liettuan ja Latvian vesillä sekä Euroopan talousyhteisön sekä Tanskan hallituksen ja Grönlannin maakuntahallituksen välisen kalastussopimuksen 8 artiklan perusteella. 7. Rahoitusvaikutukset Sopimus Latvian kanssa: EUR p.m. Euroopan yhteisön ja Latvian tasavallan välisiä kalastussuhteita koskevan sopimuksen 4 artiklassa määrätty taloudellinen korvaus (EUR p.m.) on neuvoteltu yhteisön Itämerellä sijaitsevien satamien vuoden 1999 keskimääräisten purkamishintojen perusteella. Laivaston arvioitujen käyttökulujen osalta on tehty jokaista lajia koskeva vähennys. Grönlannin kanssa tehty sopimus: Vähimmäismäärä: EUR p.m. Enimmäismäärä: EUR p.m. Vuodeksi 2002 sidottavan määrän laskeminen perustuu EUR p.m. suuruiseen korvaukseen tonnilta turskaekvivalenttia. 7.1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa (yksittäisten ja yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde) Viron, Liettuan ja Latvian kanssa tehdyt sopimukset: >TAULUKON PAIKKA> 1 p.m. tonnia myönnetty Viron, Liettuan ja Latvian vesille ja p.m. tonnia siirretty yhteisön vesille. Korvaus yhteensä: p.m. euroa (pyöristetty ylöspäin p.m. euroa) Keskimääräinen hinta euroa tonnilta: p.m. Grönlannin kanssa tehty sopimus: Vähimmäismäärä: p.m. tonnia turskaekvivalenttia x p.m. = EUR p.m. Enimmäismäärä: p.m. tonnia turskaekvivalenttia x p.m. = EUR p.m. 8. Petostenvastaiset toimenpiteet Yhteisön maksama taloudellinen korvaus käytetään Latviassa sen kalatalousalan kehittämiseen sopimuksen 4 artiklan mukaisesti. Määrää hallinnoi Latvian tasavallan maatalousministeriön kalastusosasto. Yhteisön ja Grönlannin välisen kalastussopimuksen mukaisesti komission myöntämään taloudelliseen korvaukseen ei sovelleta varojen loppukäyttöä koskevia erityisiä määräyksiä. 9. Kustannustehokkuusanalyysi Sopimus Latvian kanssa: Pyyntimahdollisuuksien väheneminen on koetellut ankarasti yhteisön Itämerellä toimivaa kalastuslaivastoa. Kalastusmahdollisuuksien kasvu nykyisen kriittisen pyyntirajan yläpuolelle auttaa estämään laivaston ja siitä riippuvaisen teollisuuden ja palveluiden romahduksen ja katoamisen. Täten pystytään myös tietyssä määrin välttämään seisonnasta ja sosiaalisista ohjelmista johtuvia maksuja. Kokemus on osoittanut, että edellisinä vuosina maksetun kaltainen rahallinen korvaus käytetään Latviassa pääasiassa kalastuksen tieteellisen tutkimuksen parantamiseen, kalastusasioista vastaavien henkilöiden koulutukseen ja valvontatoimiin. Tämä on merkinnyt Latvian kalastusvyöhykkeiden tieteellisen arvioinnin ja valvonnan tehostumista, jolloin kalakantoja on hyödynnetty järkevämmin kaikkien Itämeren maiden eduksi. Ehdotetut menot on otettu huomioon kyseisen jakson talousarvion suunnittelussa. Grönlannin kanssa tehty sopimus: Yhteisön ja Norjan välistä kahdenvälisiä vastavuoroisia kalastusoikeuksia koskevaa sopimusta hallinnoidaan vuotuiselta pohjalta laskemalla yhteisöllä Norjan vesillä olevien ja Norjalla yhteisön vesillä olevien pyyntimahdollisuuksien välinen erotus eri lajien osalta. Järjestelyä voidaan muuttaa vuosittain eri kalalajien tilan perusteella. Vuodeksi 2002 Norjan kanssa tehtävät järjestelyt on vaikea saattaa päätökseen yhteisön vesillä olevien tärkeimpien kalakantojen heikon tilan vuoksi. Kansainvälinen merentutkimusneuvosto (ICES) suosittelee, että turskan, koljan ja seidin suurimpia sallittuja saaliita (TAC) vuodeksi 2002 vähennetään edelleen tai pidetään ne alhaisina kantojen uusiutumiseksi. Tämän vuoksi on vaikeaa korvata yhteisön alusten pääsy Norjan kalavaroihin Norjan alusten pääsyllä heikkoihin yhteisön varoihin. Tämän vuoksi on tarpeen antaa Norjalle korvauksena joitakin pyyntimahdollisuuksia, jotka ovat yhteisön käytettävissä Grönlannin kanssa tehdyn kalastussopimuksen perusteella. Jotta ei vaaranneta kalakantojen suojelua yhteisön vesillä samalla kuin säilytetään parhaalla mahdollisella tavalla jäsenvaltioiden kalastustoiminta, lisäpyyntimahdollisuuksien ostaminen Grönlannilta on ainoa keino päästä tasapainoisiin järjestelyihin vastavuoroisista kalastusoikeuksista Norjan kanssa vuonna 2002. 10. Hallintomenot (talousarvion a osan iii jakso) Ehdotus ei edellytä uutta komission henkilöstöä tai hallinnollisia lisäkuluja.