Virallinen lehti nro C 181 , 24/06/1996 s. 0021



A4-0075/96 Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle yhteisen liikennepolitiikan toimintaohjelmasta 1995 - 2000 (KOM(95)0302 - C4-0351/95) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon komission tiedonannon yhteisen liikennepolitiikan toimintaohjelmasta 1995 - 2000 (KOM(95)0302 - C4-0351/95), - ottaa huomioon komission valkoisen kirjan yhteisen liikennepolitiikan tulevaisuuden kehityksestä - kattava yhteisön strategia 'kestävän liikkuvuuden' toteuttamiseksi (KOM(92)0494), - ottaa huomioon Lüttgen ja Simpsonin esittämän päätöslauselmaesityksen roiskesuojien pakollisesta asentamisesta kuorma-autoihin (B4-1326/95), - ottaa huomioon seuraavat päätöslauselmansa: . 18. syyskuuta 1992 antamansa päätöslauselman liikennettä ja ympäristöä koskevasta vihreästä kirjasta ((EYVL C 284, 2.11.1992, s. 165 )) . 15. joulukuuta 1992 viivytyksistä liikenteen alan sisämarkkinoiden toteuttamisessa ((EYVL C 21, 25.1.1993, s. 37 )) . 22. tammikuuta 1993 kaupunkiliikenteen sähköajoneuvoista ((EYVL C 42, 15.2.1993, s. 256 )) . 27. toukokuuta 1993 yhteisen liikennepolitiikan tulevaisuuden kehitystä koskevasta valkoisesta kirjasta ((EYVL C 176, 28.6.1993, s. 164 )) . 18. tammikuuta 1994 yhteisen liikennepolitiikan tulevaisuuden kehityksestä ((EYVL C 44, 14.2.1994, s. 53 )) . 11. maaliskuuta 1994 yhteisön neuvotteluista Sveitsin kanssa lento- ja maantieliikenteestä ((EYVL C 91, 28.3.1994, s. 313 )) . 11. maaliskuuta 1994 neuvotteluista eräiden kolmansien maiden kanssa lento- ja maantieliikenteestä ((EYVL C 91, 28.3.1994, s. 298 )) . 22. huhtikuuta 1994 liikenteen sosiaalisista näkökohdista ((EYVL C 128, 9.5.1994, s. 462 )) . 28. syyskuuta 1994 heinäkuun 1994 tutkintavaliokunnan tavaroiden maantiekuljetuksia koskevasta kertomuksesta ((EYVL C 305, 31.10.1994, s. 50 )) . 19. tammikuuta 1995 komission tiedonannosta Euroopan osallistumisesta maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän kehitykseen ((EYVL C 43, 20.2.1995, s. 71 )) . 14. helmikuuta 1995 Euroopan siviili-ilmailun kehittämisestä ((EYVL C 56, 6.3.1995, s. 28 )) . 7. huhtikuuta 1995 jäsenvaltioiden ja USA:n välisistä avointa ilmatilaa koskevista sopimuksista ((EYVL C 109, 1.5.1995, s. 325 )) . 29. kesäkuuta 1995 liikennealan telematiikkasovelluksista ((EYVL C 183, 17.7.1995, s. 30 )) . 16. marraskuuta 1995 lentoliikenteen ruuhka- ja kriisitilanteista ((EYVL C 323, 4.12.1995, s. 92)) . 1. helmikuuta 1996 meriturvallisuudesta ((EYVL C 47, 19.2.1996, s. 27)) . 15. helmikuuta 1996 lento-onnettomuudesta Dominikaanisen tasavallan rannikolla ((EYVL C 65, 4.3.1996, s. 172)) . 15. maaliskuuta 1996 lentokonemiehistöjen lentoajasta ja työajasta ((EYVL C 96, 1.4.1996, s. 340)), - ottaa huomioon seuraavat lausuntonsa: . 30. marraskuuta 1994 yleisistä säännöistä yhteisön rahoitustuen myöntämisestä Euroopan laajuisten verkkojen alalla ((EYVL C 363, 19.12.1994, s. 23)) . 13. heinäkuuta 1995 maantieliikenteen rekisteröintilaitteista (takografi) ((EYVL C 249, 25.9.1995, s. 128 )) . 13. heinäkuuta 1995 ilman kuljettajaa vuokrattujen ajoneuvojen käyttämisestä maanteiden tavaraliikenteessä ((EYVL C 249, 25.9.1995, s. 139 )) . 16. marraskuuta 1995 pääsystä maahuolinnan markkinoille yhteisön lentoasemilla ((EYVL 323, 4.12.1995, s. 94)) . 16. marraskuuta 1995 yhteisön ajokortista ((EYVL C 323, 4.12.1995, s. 107)) . 29. marraskuuta 1995 laivavarusteista ((EYVL C 339, 18.12.1995, s. 21)) . 13. helmikuuta 1996 rahtauksesta ja maksujen määräämisestä sisävesikuljetuksissa yhteisössä ((EYVL C 65, 4.3.1996, s. 30)) . 29. helmikuuta 1996 rautatie-, maantie- ja vesiliikenteeseen myönnettävästä tuesta ((EYVL C 78, 18.3.1996, s. 24)) . 29. helmikuuta 1996 moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen katsastusta koskevan lainsäädännön lähentämisestä ((EYVL C 78, 18.3.1996, s. 26)), - ottaa huomioon 13. joulukuuta 1995 toisessa käsittelyssä tekemänsä päätöksen neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan laajuisten liikenneverkkojen kehittämistä koskevista yhteisön suuntaviivoista ((EYVL C 17, 22.1.1996, s. 58)), - ottaa huomioon 17. toukokuuta 1995 antamansa päätöslauselman Euroopan unionista tehdyn sopimuksen toimivuudesta ja vuoden 1996 hallitusten välisestä konferenssista - unionin toteuttaminen ja kehittäminen ((EYVL C 151, 19.6.1995, s. 56 )) - sekä 13. maaliskuuta 1996 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentin lausunnosta hallitusten välisen konferenssin koollekutsumisesta ja mietintäryhmän työn arvioinnista ja Euroopan parlamentin poliittisten tavoitteiden täsmentämisestä hallitusten välistä konferenssia silmällä pitäen ((EYVL C 96, 1.4.1996, s. 77)), - ottaa huomioon Kreetalla 14. - 16. maaliskuuta 1994 pidetyssä toisessa yleiseurooppalaisessa liikennekonferenssissa hyväksytyn julistuksen (PE 203.975), - ottaa huomioon Euroopan parlamentin liikenne- ja matkailuvaliokunnan ja jäsenvaltioiden parlamenttien liikennevaliokuntien 25. ja 26. syyskuuta 1995 pitämän kokouksen tulokset (PE 214.456), - ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön sekä sosiaali- ja työllisyysasiain valiokunnan, budjettivaliokunnan, talous- ja raha-asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevän valiokunnan, ympäristö-, terveys- ja kuluttajansuojavaliokunnan, ja taloudellisten ulkosuhteiden valiokunnan lausunnot (A4-0075/96), A. ottaa huomioon, että Euroopassa sen historian aikana tapahtunut kehitys perustuu sen viestintäverkkojen laatuun, B. ottaa huomioon, että liikenne ja Euroopan laajuiset verkot ovat perusta sosiaaliselle, taloudelliselle ja kulttuurin kehitykselle, C. ottaa huomioon, että tehokas liikenneverkko on yhtenäismarkkinoiden, henkilöiden ja tavaroiden vapaan liikkuvuuden, yhdentymisen ja koko Euroopan mantereen kehityksen, taloudellisen elpymisen ja työpaikkojen luomisen perusedellytys, D. ottaa huomioon, että kestävän liikkuvuuden kaltaiset haasteet, joihin vastataan yhteisellä liikennepolitiikalla ja Euroopan laajuisilla liikenneverkoilla, edellyttävät uskottavaa vastausta, joka voidaan antaa lisäämällä ja syventämällä Euroopan tason yhteisiä toimenpiteitä, E. ottaa huomioon, että EY:n perustamissopimuksen 3 b artiklan mukaisen toissijaisuusperiaatteen noudattamisesta ei saa tehdä liikenteen alalla tekosyytä muiden periaatteiden ja etujen - Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa määrätyt mukaan lukien - kuten ympäristönsuojelu, liikenneturvallisuus, elämänlaadun parantaminen, vakaa sosiaalinen ja taloudellinen kasvu, rauha ja Euroopan pitkän tähtäyksen kehitys, toteuttamatta jättämiselle, F. ottaa huomioon, että tehokkaissa liikenneverkoissa ja vastaavissa yhteyksissä kolmansiin maihin on modernin yhteiskunnan sosioekonomisten tarpeiden palvelemiseksi ja tyydyttämiseksi otettava huomioon julkisten palvelujen, ympäristönsuojelun, liikenneturvallisuuden, yhteyksien parantamisen (erityisesti kehittymättömämmillä alueilla) ja syrjäseutujen yhdistämisen asettamat vaatimukset sekä erityisesti erittäin syrjäisten seutujen yhdistämisen asettamat vaatimukset, G. ottaa huomioon liikenteen olennaisen osuuden pyrittäessä vähentämään erittäin syrjäisten alueiden ulkoista riippuvuutta ja takaamaan niiden helppopääsyisyys; katsoo siis tarpeelliseksi luoda sopiva liikennepolitiikka Euroopan unionin saaristoalueita varten, joka vähentäisi maantieteellisistä erityispiirteistä johtuvia haittoja, H. ottaa huomioon, että liikenne ja liikenneinfrastruktuuri kuuluvat aluesuunnittelun avaintekijöihin ja että siksi niillä on suora vaikutus alueellisiin eroihin, I. ottaa huomioon, että EY:n perustamissopimuksen 129 b artiklan mukaisesti yhdessä Euroopan laajuisten verkkojen tavoitteiden kanssa reuna-, sisämaa- ja saaristoalueille annettu prioriteetti korostaa ainoastaan verkkojen tehtävää aluesuunnittelussa ja niiden oleellista myötävaikutusta pyrkimyksiin taistella alue-eroja vastaan, J. ottaa huomioon, että toimintaohjelmalla pyritään luomaan yhtenäinen, luotettava, helppopääsyinen, tehokas, suorituskykyinen, kilpailukykyinen ja ympäristön huomioiva liikennejärjestelmä, jossa otetaan huomioon käyttäjien ja alan työntekijöiden vaatimukset; ottaa lisäksi huomioon, että toimintaohjelman tavoitteisiin kuuluu Euroopan liikennejärjestelmän laadun parantaminen, K. ottaa kuitenkin huomioon, että yhteisessä liikennepolitiikassa ei tule rajoittua ainoastaan tällaisen liikennejärjestelmän luomiseen, vaan sillä olisi pyrittävä luomaan liikennettä ja turvallisuutta koskeva kulttuuri ja tietoisuus, L. ottaa huomioon, että yhteisen liikennepolitiikan toimintaohjelmaa 1995 - 2000 olisi pidettävä luonnollisena seurauksena, ei ainoastaan komission yhteisen liikennepolitiikan tulevaisuuden kehitystä koskevasta valkoisesta kirjasta, vaan myös parlamentin edellä mainituista 27. toukokuuta 1993 ja 18. tammikuuta 1994 antamista, yhteisen liikennepolitiikan tulevaisuuden kehitystä koskevista päätöslauselmista, M. ottaa huomioon, että komission tekemä poliittinen ja taloudellinen arviointi tästä hetkestä vuoteen 2000 ulottuvan yhteisen liikennepolitiikan sisältöä määriteltäessä oli riittämätön, koska siinä rajoituttiin lainsäädännön suunnitteluasiakirjaan, johon tämä päätöslauselma perustuu, ja siitä puuttuu oleelliset taloudelliset ja tilastolliset perusteet, joiden pohjalta valmistella ja arvioida sosiaali- ja talouspolitiikkaa, N. ottaa huomioon sen, että komission toimintaohjelmassa jätetään täysin huomioimatta alueellinen ulottuvuus eli yhteisen liikennepolitiikan jälkivaikutukset alueellisiin eroihin, O. ottaa huomioon, että yhteistä liikennepolitiikkaa koskevan valkoisen kirjan julkaisemisen jälkeen liikenteen alaan liittyvät peruskysymykset - kuten ympäristövaikutukset ja vaikutukset elämän laatuun, lento- ja maantieliikenteen ruuhkautuminen, epätasapaino eri alueiden ja eri liikennemuotojen välillä - ovat säilyneet muuttumattomina ja tietyissä tapauksissa monimutkaistuneet, P. ottaa huomioon, että ei ole mahdollista saavuttaa täydellistä tasapainoa eri liikennemuotojen välillä, jos tavoissa, joilla niiltä peritään ulkoisia infrastruktuurikustannuksia, on perustavaa laatua olevia eroja, Q. ottaa huomioon, että vaikka esitetty toimintaohjelma vuosille 1995 - 2000 sisältääkin tärkeitä aloitteita yhteisen liikennepolitiikan ja Euroopan laajuisten verkkojen kehittämiseksi, olisi se yhdistettävä toimenpiteisiin, joilla parannetaan liikenneinfrastruktuurin ja liikennevälineiden kokonaistehokkuutta ja turvallisuutta ja jotka on toteutettava läheisessä yhteistyössä teollisuuden kanssa, R. ottaa huomioon, että Euroopan laajuisiin verkkoihin vuosina 1994 - 1999 osoitettujen yhteisön rahoitusvarojen (1 868 miljoonaa ecua) ja komission Delorsin valkoisessa kirjassa samalle ajanjaksolle hyväksymien hankkeiden kokonaiskustannuksien välillä (200 miljardia ecua) on huomattava ero, S. ottaa huomioon, että rakennerahastot ja koheesiorahasto ovat ehdottomasti tärkeimmät liikenneinfrastruktuuria koskevan yhteisön rahoituksen lähteet, T. ottaa huomioon, että yleiseurooppalaiset liikennekonferenssit ja yleiseurooppalaisen liikennepolitiikan jatkaminen ovat merkittävällä sijalla komission ja Euroopan parlamentin tulevassa työssä, U. ottaa huomioon, että jos Euroopan laajuisia verkkoja koskevat päätökset onnistutaan toteuttamaan yhteisen liikennepolitiikan hengessä, ne vaikuttavat piristävästi Euroopan talouteen sekä tuovat Euroopan unionin lähemmäksi kansalaisia, koska on kyse näkyvistä hankkeista, joiden avulla luodaan myös työpaikkoja, V. ottaa huomioon, että liikenteen kysyntä on lisääntynyt huomattavasti samaan aikaan bruttokansantuotteen kasvun kanssa (tosiasiallisesti noin 2,6 %), ja ottaa huomioon, että liikennepalvelujen osuus BKT:sta on noin 4 % ja alalla on 7 miljoonaa työpaikkaa, W. ottaa huomioon, että liikenteen, matkailun ja kommunikaatiojärjestelmien kannalta sekä sosiaalisista ja taloudellisista syistä olisi järkevää sopia Euroopan unionissa kiinteästä ja mieluiten yhtenäisestä kellonajasta, missä yhteydessä on pidettävä kiinni Euroopan parlamentin 17. joulukuuta 1993 antamassa lausunnossa ((EYVL C 20, 24.1.1994, s. 531)) seitsemännestä kesäaikadirektiivistä 94/21/EY ((EYVL L 164, 30.6.1994, s. 1)) esitetystä koko yhteisön (paitsi Kreikka) yhden yhtenäisen aikavyöhykkeen periaatteesta; katsoo, että nykyinen kesäaikajärjestely käytännössä antaa tunnin lisää äärimmäisinä lännessä sijaitseville maille (Portugali, Irlanti); katsoo, että kellon siirtäminen vain yhdellä tunnilla eteenpäin olisi mahdollistanut yhtenäisen kellonajan Euroopassa, Yleisiä huomioita 1. Pyytää komissiota sisällyttämään ensimmäiseen yhteistä liikennepolitiikkaa koskevaan toimintaohjelmaan 1995 - 2000 tilastotietoa nykyisistä ja ennustetuista liikennemääristä tärkeimmillä kansainvälisillä liikenneväylillä kunkin liikennemuodon osalta, luomaan EU:n laajuiset tietokannat liikenneonnettomuuksista ja loukkaantuneista yksittäisten liikennemuotojen osalta ja huolehtimaan siitä, että kaikki toimintaohjelman aloitteet ovat sopusoinnussa niiden tavoitteiden kanssa, joihin yhteisellä liikennepolitiikalla pyritään; tässä yhteydessä olisi voimakkaasti tehostettava toimenpiteitä liikenteen vähentämiseksi ja liikenteen keskittämistä kestäviin liikennevälineisiin, kuten rautateille ja kaupunkialueiden henkilökuljetuksiin käytettäviin vesiväyliin, pitkänmatkan tavarakuljetuksiin käytettäviin vesiväyliin sekä moottoroimatonta liikkumista; 2. On tyytyväinen komission vuosiksi 1995 - 2000 määrittelemän toimintaohjelman tavoitteisiin ja erityisesti periaatteeseen, jonka mukaan «tehokkaat liikennejärjestelmät ovat olennaisia kilpailukyvylle, kasvulle ja työllisyydelle Euroopassa»; 3. Hyväksyy komission valitsemat suuret toimintalinjat: järjestelmien kehittäminen, ympäristön parantaminen, turvallisuuden parantaminen, sosiaalisen ulottuvuuden huomioon ottaminen; 4. Toteaa, että komission esittämä toimintaohjelma on tärkeä ja hyödyllinen puiteohjelma valkoisessa kirjassa yhteisen liikennepolitiikan tulevaisuuden kehityksestä kuvattujen tavoitteiden ja prioriteettien toteuttamiseksi, vaikka konkreettisempi lähestymistapa ja laajan tilastollisen taustan sisällyttäminen olisi tarkoituksenmukaista; 5. Pyytää komissiota laatimaan Helsingissä pidettävän kolmannen eurooppalaisen liikennekonferenssin yhteydessä ja viimeistään 31. lokakuuta 1997 mennessä yhdessä Euroopan parlamentin kanssa muutetun yhteistä liikennepolitiikkaa ja Euroopan laajuisia verkkoja koskevan toimintaohjelman 1997 - 2000, johon sisältyy Euroopan parlamentin, alueiden komitean ja talous- ja sosiaalikomitean uudet toimintaehdotukset; 6. Pyytää komissiota myös laatimaan 31 päivästä heinäkuuta 1998 alkaen joka toinen vuosi kattavan yhteisen liikennepolitiikan suunnittelu- ja täytäntöönpanoasiakirjan, josta käy ilmi saavutetut tavoitteet (kiinnittäen erityistä huomiota eri liikennemuotojen tasapainon aikaansaamiseen) ja yhteisen liikennepolitiikan vaikutukset muihin politiikan lohkoihin ja niiden vaikutukset liikennepolitiikkaan sekä ajantasaistettu alakohtainen tilastollinen analyysi viimeaikaisesta kehityksestä liikenteen ja liikenneturvallisuuden alalla; 7. Toivoo, että komissio laatii vuoteen 2000 mennessä uuden valkoisen kirjan yhteisen liikennepolitiikan ja Euroopan laajuisten verkkojen kehittämiseksi edelleen ensi vuosituhannen alussa; 8. Vaatii laatimaan tarkan kustannus/hyötyanalyysin sekä aloittain että kansallisella tasolla kaikista säädöksistä, joita ehdotetaan liikenteen yksittäisten osa-alueiden sääntelyn osalta; 9. Vaatii muutettua toimintaohjelmaa yhtenäisten rahoitusjärjestelyjen mukaan ottamiseksi, jotka takaavat niiden yhteensovittamisen olemassa oleviin rakennevälineisiin, erityisesti EAKR:ään ja koheesiorahastoon; 10. Pitää tärkeänä sitä, että muutettu toimintaohjelma sisältäisi jakson, joka koskisi tarvittavia toimenpiteitä liikennepolitiikan ja infrastruktuuria koskevien suuntaviivojen toteuttamisen yhteensovittamiseksi rakennerahastojen ja koheesiorahaston toiminnan kanssa; 11. Vaatii tulli- ja kilpailupolitiikan voimakkaampaa huomioon ottamista liikennepolitiikassa; katsoo, että markkinoiden vapauttamisen nimissä poistetaan usein tullimenettelyjä tai avataan rajoja, kun taas kansallisen tason liikenneyritykset joutuvat edelleen kärsimään haitoista - kuten liikenteen yksittäisiä osa-alueita koskevat maksut tai säädökset; 12. Katsoo, että liikenteen alan aloitteissa vuosina 1996 - 2000 olisi keskityttävä erityisesti liikenteen ulkoisten kustannusten perimiseen, markkinoiden järkeistämiseen, liikennetutkimukseen, liikenneturvallisuuteen ja ympäristönsuojeluun ja että Euroopan laajuisia verkkoja koskevien aloitteiden olisi liityttävä läheisesti Euroopan nykyisen liikennejärjestelmän muuttamiseen, jotta voitaisiin luoda vähemmän saastuttava, yhtenäinen, eri liikennemuotoja yhdistävä järjestelmä, jolla taataan kestävä liikkuvuus ja jolla kannustetaan liikenneverkkojen kehittämiseen erityisesti alueilla, joiden infrastruktuuri on vähemmän kehittynyt; 13. Pyytää komissiota tekemään yksityiskohtaisen tutkimuksen Euroopan liikennealan vapauttamisen yhteiskunnallisista ja työpaikkoja luovista vaikutuksista ja laatimaan niistä kertomuksen parlamentille; muistuttaa lukuisista kehotuksista, joita ei ole otettu huomioon, tasavertaisuuden edistämiseksi vapauttamiskehityksen ja sen liitännäisvaikutusten välillä yhteiskunnallisissa asioissa; 14. On yhtä mieltä komission kanssa siitä, että on tarpeen edistää edelleen työmarkkinaosapuolten välistä keskustelua liikennealalla; pitää siis välttämättömänä pyrkiä siihen, että työmarkkinaosapuolet löytäisivät etenkin yhteisvaliokunnista asianmukaisen paikan neuvotteluratkaisuihin pääsemiseksi; 15. Pyytää kuitenkin komissiota esittämään erityisesti työaikoja koskevia lakialoitteita, jotka ovat jääneet puitedirektiivin 93/104/EY ((EYVL L 307, 13.12.1993, s. 18)) ulkopuolelle, mikäli työmarkkinaosapuolet eivät pääse yhteisymmärrykseen kohtuullisen ajan kuluessa; muistuttaa, että asetuksen (ETY) N:o 3820/85 ((EYVL L 370, 31.12.1985, s. 1)) tarkistamiseen menisi liian paljon aikaa; korostaa tässä yhteydessä sitä, että puitedirektiivin mukaan työaika ei saa ylittää 48 tuntia; 16. Pitää kuitenkin välttämättömänä, että komissio käyttää enemmän voimia alan työehtoja ja -aikoja koskevien säännösten soveltamisen seurantaan ja valvontaan; edellyttää erityisesti, että kaikissa jäsenvaltioissa valvotaan tehokkaasti työaikojen noudattamista, ja kehottaa näin ollen komissiota tekemään ehdotuksia siitä, miten valvontaa voitaisiin suorittaa tehokkaasti jäsenvaltioissa; 17. Kehottaa komissiota tekemään säädösehdotuksia tehokkaasta Euroopan laajuisesta vika- ja pelastuspalvelusta ja kaikkialla Euroopassa voimassaolevan alkoholin kulutuksen ylärajan asettamisesta kuljettajille; 18. Pyytää komissiota myös tutkimaan mahdollisuutta panna mainittu puitedirektiivi täytäntöön liikennealan «ei matkustavan henkilöstön» osalta seuraamalla työmarkkinaosapuolten saavuttamasta sopimuksesta saatua esimerkkiä maissa toimivan lentoaliikennealan henkilöstön osalta; 19. Korostaa läheistä yhteyttä turvallisuuden, ympäristönsuojelun, ammatillisen koulutuksen ja työolosuhteiden välillä; kehottaa sen vuoksi komissiota tehokkaisiin toimiin, jotta edistettäisiin alan koulutusta sekä tutkintojen, todistusten ja ammattivaatimusten vastavuoroista hyväksymistä, jotka mahdollistaisivat työskentelyn alalla; muistuttaa, että alan erityispiirteet edellyttävät toimia, joilla edistettäisiin siirtymistä uusiin tehtäviin ja mukautumista uusiin teknologioihin erityisesti työpaikkakoulutuksen kautta; 20. Pyytää komissiota hahmottelemaan, mitä johtopäätöksiä voidaan tehdä keskittymisestä liikkumiseen HELIOS II -ohjelman yhteydessä ja ensisijaisten aiheiden luettelosta, joka on sen lokakuussa 1993 antaman asiakirjan liitteessä II ja jossa käsitellään muun muassa julkisten kulkuneuvojen mukauttamista, lähtö- ja saapumispaikkojen mukauttamista, sellaisten henkilöiden ovelta-ovelle-kuljetusta, jotka eivät voi käyttää julkista liikennettä, sekä ajoneuvojen mukauttamista; pyytää, ettei neuvosto pysäyttäisi tulevan HELIOS-ohjelman hyväksymistä; 21. Kehottaa komissiota huolehtimaan siitä, että kaikissa liikennealaan liittyvissä ehdotuksissa, tutkimus mukaan lukien, otetaan huomioon vammaisten erityisnäkökohdat ja -asiat, poistetaan niin pitkälle kuin mahdollista liikkumisen esteet kaikkien liikennemuotojen suunnitteluvaiheessa ja kiinnitetään erityistä huomiota liikuntaesteisten työntekijöiden koulutukseen ja tiedotukseen liittyviin ongelmiin, jotta he voisivat hyödyntää käytössä olevia liikennevälineitä mahdollisimman hyvin, sekä liikennealan henkilökunnan koulutukseen, jotta he pystyvät auttamaan liikuntaesteisiä; 22. Ehdottaa yhteisen liikennepolitiikan yhteiskunnallisia näkökohtia käsittelevän eurooppalaisen elimen perustamista edistämään kaikkien alan toimijoiden välistä keskustelua (Euroopan parlamentti, komission PO VII ja PO V, jäsenvaltiot, työmarkkinaosapuolet, käyttäjien yhdistys, ympäristönsuojelujärjestöt, asianomaiset kansainväliset järjestöt (erityisesti IMO ja ILO)), joiden tarkoituksena on sopia eurooppalaisesta «yhteensopivuussopimuksesta» ensi vuosisadan yhteistä liikennepolitiikkaa varten; 23. Pitää valitettavana erityisesti ympäristöön liittyvien ehdotusten puuttumista komission työohjelmasta; 24. Katsoo, että liikenneturvallisuuden alalla on pyrittävä erityisesti saavuttamaan korkea turvallisuusstandardi, joka on voimassa koko Euroopan unionin alueella; 25. Pitää myönteisenä vihreää kirjaa ulkoisten kulujen sisällyttämisestä hintoihin (KOM(95)0691), vaikka se esitettiin liian myöhään, ja toivoo sen poistavan monia moottoriliikenteen piilotukia; korostaa näin ollen, että ulkoisten kustannusten sisällyttäminen hintoihin on ensisijaisen tärkeä kysymys; vihreässä kirjassa esitetyistä ajatuksista käyvät selvästi ilmi olemassa olevat mahdollisuudet, ja asianmukaiset konkreettiset toimenpiteet on toteutettava ensi tilassa; 26. Muistuttaa, että ulkoisten kustannusten sisällyttäminen tuotantokustannuksiin voi olla tehokas keino vaikuttaa kulkuneuvojen käyttöön ainoastaan, jos käyttäjillä on todellinen valinnanvapaus, mikä ei ole mahdollista alueilla, joilla on erittäin vajavainen infrastruktuuri, kuten erityisesti reuna-alueilla; 27. Korostaa, että jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin olisi huomattavasti lisättävä yhteisen liikennepolitiikan ja Euroopan laajuisten verkkojen käytössä olevia taloudellisia ohjauskeinoja, jotta Euroopan unioni voisi vastata liikenteen alan sosiaalisiin, taloudellisiin ja ympäristön asettamiin haasteisiin, koska niiden avulla Euroopan taloutta voidaan yleisesti piristää; 28. Muistuttaa, että yhteisön liikennepolitiikan ja Euroopan laajuisten verkkojen rahoituksen suurimmat lähteet ovat rakennerahastot ja koheesiorahasto; uskoo, että tällaisten rahastojen mahdollista suuntaa antavaa roolia olisi käytettävä täysimittaisesti hyväksi hankkeiden ja ohjelmien valinnassa sekä yhteisten suuntaviivojen soveltamisessa; pitää siksi välttämättömänä varmistaa liikenteen ja liikennepolitiikan sekä rakennepolitiikkojen mahdollisimman kiinteä yhteensovittaminen; 29. Tähdentää komissiolle, että tieliikenteen ylikuormituksen kustannukset EU:ssa ovat vuosittain noin 2 % BKT:stä; katsoo, että yhteiskunnan perusrakenteiden kehittämiseen sekä vaihtoehtoisten liikennemuotojen ja yhdistettyjen kuljetusten edistämiseen tähtäävät toimenpiteet vapauttaisivat varoja uusien työpaikkojen luomiseen; 30. Pyytää komissiota toteuttamaan toimintaohjelmansa yhdessä alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa soveltaen toissijaisuusperiaatetta ja ottaen huomioon toimivallan jaon jäsenmaiden sisällä; 31. Pahoittelee, että EY:n perustamissopimuksen IV osastossa (liikenne) ei määrätä kattavasta yhteisestä liikennepolitiikasta eikä tämän tärkeän toiminnan sosiaalisista ja taloudellisista näkökohdista, erityisesti liikenneturvallisuudesta, ja toistaa 18. tammikuuta 1994 antamassaan päätöslauselmassa komissiolle esittämänsä pyynnön, että komissio antaisi viimeistään 31. tammikuuta 1996 kertomuksen siitä, antaako Euroopan unionista tehty sopimus riittävän oikeudellisen perustan yhteisen liikennepolitiikan tarkistamiselle; 32. Vaatii täten, että sopimuksen tarkistuksen yhteydessä luodaan integroitu yhteinen liikennepolitiikka, jossa otetaan huomioon EU:n taloudelliset, kansantaloudelliset, sosiaaliset ja ekologiset tavoitteet; toivoo lisäksi, että Euroopan unionin politiikan puitteissa sopimuksessa täsmennetään käsitteiden «julkiset palvelut», «yleiset palvelut», «saatavuus», «yhdenvertaisuus», «jatkuvuus» ja «laatu» sisältö ja laajuus, mukaan luettuna ilmailun turvallisuutta koskevat vastuut ja sen valvominen; 33. Vaatii, että kesäaikaan sovelletaan toissijaisuusperiaatetta, jotta jäsenvaltioille aiheutuvat käytännön vaikeudet voidaan poistaa ja jotta voidaan jälleen palata kiinteään kellonaikaan koko vuodeksi; vaatii ottamaan pikaisesti käyttöön yhtenäisen eurooppalaisen järjestelmän, jossa ei siirrytä talvi- ja kesäaikaan ja jossa noudatetaan Washingtonin sopimuksessa esitettyjä periaatteita ja joka perustuu auringon siirtymiseen 15° aikavyöhykkeen keskimeridiaanille; 34. Kehottaa komissiota tarkistamaan valtion tuen huomattavat määrät, jotka nykyisin vääristävät eri liikennemuotojen välistä kilpailua. Useimmissa maissa esim. meriliikenne vastaa omista infrastruktuurikustannuksistaan, kun taas rautatiet rahoitetaan suureksi osaksi verovaroilla. Eri liikennemuodoille myönnetty valtion tuki on suuri ongelma, erityisesti lentoyhtiöiden, yhdistelmäliikenteen ja rautateiden osalta, sillä se heikentää mahdollisuuksia kilpailla samoilla ehdoilla ja estää liikenteen sisämarkkinoiden toteutumista; 35. Kiinnittää huomion siihen, että konehuoneesta kertyvä jäteöljy («sludge») on ongelma erityisesti Itämerellä, jossa monet alukset kaatavat tämäntyyppisen öljyn suoraan mereen; katsoo, että EU:n satamiin rakennettavien jätteiden vastaanottolaitosten avulla voitaisiin torjua näitä ympäristötuhoja; 36. Pahoittelee, että ohjelmasta puuttuu tietoja toimista, jotka kohdistuisivat yhteen EU:ssa viime vuosina syntyneistä vaikeimmista ongelmista, nimittäin EU:n kauttakulkujärjestelmän mukaisiin ja kolmansiin maihin TIR-sopimuksen mukaisiin kuljetuksiin liittyvän järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan. Tätä rikollisuutta esiintyy etenkin kansainvälisten kuorma-autokuljetusten yhteydessä; huomauttaa, että koska tämä kysymys on erittäin merkittävä EU:n kuljetusjärjestelmän kehitykselle, sen pitää sisältyä toimintaohjelmaan; 37. Pitää välttämättömänä käsitellä kansallisten rajojen hajottavia vaikutuksia ja on tässä yhteydessä sitä mieltä, että liikennepolitiikassa olisi otettava huomioon raja-alueiden erityistarpeet; Maantieliikenne 38. Vaatii komissiota esittämään tavaraliikenteen yhtenäisten ajoneuvoverojen ja yhtenäisten öljyverojen määrittämistä koskevan ehdotuksen, jotta muutoin yhtenäisillä sisämarkkinoilla vielä vallitsevat verotukselliset kilpailuvääristymät lopultakin voidaan poistaa; 39. Pitää valitettavana komission yleisstrategian puuttumista henkilöauto- ja rahtiliikenteen arvioidun kasvun pysäyttämiseksi; 40. Katsoo, että tieliikenteen turvallisuuden kannalta oleellisten ajoneuvojen ja infrastruktuurin teknisten parannusten parissa toimivassa teollisuudessa olisi otettava huomioon liikenteestä ja Euroopan laajuisista verkoista vastaavan komission jäsenen teiden turvallisuutta koskevat huolenaiheet ja tämän perusteella kehitettävä yhdenmukaistamisohjelma, joka koskee ajoneuvoille (myös polkupyörille) asetettavia vaatimuksia, infrastruktuuria ja liikennesääntöjä, ilman, että toimitaan toissijaisuusperiaatteen vastaisesti; 41. Pyytää näin ollen seuraavien asioiden yhdenmukaistamista Euroopan tasolla: - linja-autojen kolmipisteturvavyöt ja turvavyöpakko autojen etu- ja takapenkillä - pakolliset kuorma-autojen roiskeläpät - suojakaaret linja-autoissa ja minibusseissa - liikennemerkit ja ajoneuvojen turvallisuuslaitteet - Euroopan moottoritieverkon varustaminen pysähdyspaikoilla, joissa on hätäpuhelin - kaksi- ja kolmipyöräisten ajoneuvojen katsastukset - ajokorttien pistejärjestelmä - kuljettajille sallitut promillerajat ja asianmukaiset valvontajärjestelyt - nopeusrajoitukset - vakuutusmenettelyt onnettomuustilanteissa; 42. Vaatii tieliikenteen turvallisuutta koskevaa strategista suunnitelmaa, johon sisältyy muun muassa yleiset turvallisuusperiaatteet, joita noudatetaan Euroopan laajuisten verkkojen infrastruktuurissa, jalankulkijoiden ja pyöräilijöiden tai nuorten tai vanhojen ihmisten kaltaisten kaikkein riskialtiimpien käyttäjäryhmien suojelu ja korostettu tavoite vähentää liikenneonnettomuuksien määrää ja liikennevammojen ja -kuolemien määrää; 43. Vaatii komissiota viipymättä osoittamaan yhteisön tutkimusvaroja toimivien sumulta suojautumisen keinojen kehittämiseksi ja niiden käyttöön ottamiseksi; 44. Vaatii, että liikenneturvallisuus otetaan pakollisena EU-maiden koulujen opetussuunnitelmiin ja että sitä tuetaan erityisin yhteisön ohjelmin; 45. Korostaa, että olisi toteutettava viipymättä tarvittavat toimenpiteet henkilöiden ja tavaroiden maantiekuljetusten alalla, jotta jäsenvaltiot edistäisivät vakavasti valvontaa, jolla pyritään ehkäisemään eurooppalaiseen lainsäädäntöön kohdistuvat petokset ja loukkaukset; 46. Vaatii yhdenmukaistamaan kolmannen osapuolen toimeksiannosta yhteisön alueella tapahtuvia kuljetuksia koskevan lupamenettelyn asetuksen (ETY) N:o 881/92 ((EYVL L 95, 9.4.1992, s. 1)) mukaisesti, missä yhteydessä kukin lupa on annettava hakevalle kuljetusyritykselle eikä yksittäiselle ajoneuvolle; vaatii maanteiden turvaliikenteen harjoittajan ammattiin pääsyn ehtoja sääntelevän eurooppalaisen lainsäädännön ulottamista yrityksiin, joita lainsäädäntö ei tällä hetkellä koske (alle 3,5 tonnin ajoneuvoja käyttävät yritykset); 47. Korostaa, että on tarpeen tarkistaa viipymättä maantieliikenteeseen liittyvää sosiaalilainsäädäntöä (asetus (ETY) N:o 3820/85) «työajan» määrittelemiseksi joustavasti, yhdenmukaistaa alan ammatillista koulutusta korkeiden turvallisuusstandardien saavuttamiseksi; vaatii myös «mustien laatikoiden» käyttöönottoa kaupallisissa ajoneuvoissa; 48. Pyytää komissiota vahvistamaan tarkat päästöjen vähentämistavoitteet viidennen toimintaohjelman ('Kohti kestävää kehitystä') tavoitteiden mukaisesti CO2-päästöjen vakiinnuttamiseksi vuoden 1990 tasolle vuoteen 2000 mennessä, tuomaan markkinoille päästöttömän ajoneuvon vuoteen 2002 mennessä, vähentämään CO2-päästöjä vuoteen 2005 mennessä 80 prosenttiin vuoden 1990 tasosta ja vähentämään vuoteen 2005 mennessä muiden haitallisten aineiden päästöt 50 prosenttiin vuoden 1990 tasosta; 49. Vaatii komissiota varaamaan houkuttimia romuttamista varten, koska monien jäsenvaltioiden ajoneuvokanta on vanhentunut, millä on kielteisiä vaikutuksia turvallisuuden ja ympäristönsuojelun kannalta; pitää siksi ajoneuvokannan uudistumisen edistämiseen tähtääviä toimia järkevinä ympäristön kuormituksen vähentämiseksi sekä autotuotannon ja siihen läheisesti liittyvien alojen välttämätöntä piristämistä varten; 50. Katsoo, että koska Euroopan autoteollisuus on vaarassa jäädä jälkeen muiden maiden autoteollisuudesta, on erittäin tärkeää, että komissio kartoittaa alaa koskevat tutkimushankkeet, jotta voidaan kehittää uudentyyppisiä moottoreita, esim. patterikäyttöisiä moottoreita tai nk. hybridimoottoreita; 51. Vaatii jo käytössä olevan telematiikkainfrastruktuurin kehittämistä maantieliikenteen yhteydessä ja erityisesti monikäyttöisten maksukorttien (pysäköinti, julkinen liikenne, tietullit jne.) yhdenmukaistamista; Yhdistetyt liikennemuodot 52. Korostaa tarvetta edistää myönteisiä toimenpiteitä eri liikennemuotojen yhdistetyn käytön rohkaisemiseksi, jotta voidaan saavuttaa suurin mahdollinen taloudellinen tehokkuus ja pienimmät mahdolliset ympäristövaikutukset; 53. Korostaa tarvetta määritellä yhdistetty liikenne yhteisössä viipymättä liikennemuodoksi, jota rohkaistaan yhdenmukaistamalla terminaaleihin, lastausyksiköihin, tietojärjestelmiin ja vakuutusjärjestelyihin liittyviä teknisiä määräyksiä ja edistämällä verohelpotuksin alan uusia yrityksiä ja toimenpiteitä, joilla suositaan asianmukaisesti varustettuja meri- ja jokisatamia, jotka ovat oleellinen osa Euroopan liikennejärjestelmää; 54. Pitää tarkoituksenmukaisena yhdistetyn tavaraliikenteen helpottamisesta annetun asetuksen (ETY) N:o 1107/70 ((EYVL L 130, 15.6.1970, s. 1, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella 3578/92, EYVL C 364, 12.12,1992, s. 11.)) muutosehdotuksen (KOM(95)0337) hyväksymisen kiirehtimistä; Lentoliikenne 55. Korostaa jälleen kerran tarvetta luoda Euroopan unionin yhdistetty lennonjohto- ja valvontajärjestelmä, joka on avoin Euroopan muille valtioille, ja - vahvistaa mahdollisimman pian yhdenmukaistamismääräyksiä, erityisesti lentokelpoisuustodistuksia ja lentokoneiden matkustamojen huoltoon ja turvallisuuteen sovellettavia määräyksiä - vahvistaa olemassa olevia siviili-ilmailun onnettomuuksia koskevia määräyksiä perustamalla onnettomuustapauksien raportointijärjestelmä ja sovittamalla yhteisön tasolla yhteen asianomaiset kansalliset tiedot - hyväksyä EY:n perustamissopimuksen 94 artiklan perusteella sääntely, jossa määritellään selvästi jäsenvaltioiden myöntämän avun ja yhteismarkkinoiden periaatteiden yhteensopivuus - luoda säännöt lentokoneiden miehistöjen terveyden suojaamiseksi - luoda säännöt alan tehtävien suorittamisessa tarvittavan ammatillisen koulutuksen ja pätevyyden yleisistä vaatimuksista - perustaa yhteisön rekisteri lentoyhtiöistä - yhdenmukaistaa ja vahvistaa lentokoneista aiheutuvaa melusaastetta ja päästöjä koskevia määräyksiä - luoda säännöt matkustajien suojelusta (korvaus onnettomuustapauksissa ja toimintaohjeet matkatoimistoille ja lentoyhtiöille matkustajille tiedottamisen parantamiseksi); 56. Pitää myös valitettavana lentoliikenteen yleisen strategian ja kaikkiin sen ympäristövaikutuksiin liittyvän erityistutkimuksen puuttumista; 57. Vahvistaa käsityksensä, jonka mukaan on viipymättä tarkastettava, että kaikki jäsenvaltioiden kolmansien maiden kanssa tekemät kahdenväliset ilmailusopimukset noudattavat kansainvälisiä turvallisuusstandardeja ja ne on neuvoteltava tarvittaessa uudelleen; vaatii tässä yhteydessä läheistä yhteistyötä jäsenvaltioiden ja komission välillä, jotta näistä ilmailusopimuksista voidaan tehdä yhtenäisempiä, ja järkevissä tapauksissa siirtymään Euroopan unionin ja kolmansien maiden monenvälisiin ilmailusopimuksiin; 58. Painottaa ATC:tä (Air Traffic Control) valvovan viranomaisen tarvetta EU:n sisällä; vuonna 1995 yli 18 % kaikista lennoista oli lähtiessään myöhässä yli viisitoista minuuttia; sääolosuhteet olivat syynä vain alle 3 %:iin näistä myöhästymisistä; tämä merkitsee, että suurin osa myöhästymisistä johtuu inhimillisistä tekijöistä ja että niihin näin ollen voidaan löytää ratkaisu; vaatii komissiota ottamaan tämän huomioon ja täydentämään tällä alalla aikaisemmin suoritettuja toimia tekemällä asetuksen muodossa oleva lainsäädäntöehdotus; 59. Vaatii, että lentokenttien maahuolintamarkkinoiden avaamista koskeva direktiivi saatetaan voimaan vasta sitten, kun on varmistettu, että sosiaalisia standardeja ja lentokenttien turvallisuus- ja koulutustasoa ei alenneta; 60. Vaatii soveltamaan tiukasti periaatetta «ensimmäinen ja viimeinen kerta» lentoliikennealan valtionapuun poikkeuksetta; 61. Pitää tervetulleena, että komissio on sisällyttänyt antamaansa informaatioon lentokoneiden typpipäästöihin liittyvät ongelmat; tämä kysymys on erittäin tärkeä ilmailuteollisuudelle; katsoo, että yhteisen ja kilpailun suhteen neutraalin rakenteen kehittämiseksi asiaa on säädeltävä asetuksella; on kuitenkin tärkeää huolehtia siitä, että päästöjä koskevat normit otetaan käyttöön hyväksyttävällä aikavälillä; 62. Kehottaa komissiota tekemään EU:lle viipymättä lentäjien ja matkustamohenkilökunnan lento- ja työaikoja koskevia ehdotuksia JAA:n (Joint Aviation Authority) viimeisimmän kehityksen huomioon ottaen demokraattisen prosessin avulla, asianmukaista oikeudellista perustaa käyttäen (EY:n perustamissopimuksen 84 artiklan 2 kohta ja 118 a artikla), yhteistoimintamenettelyn mukaisesti yhdessä EP:n kanssa ja työmarkkinaosapuolia asianmukaisesti kuullen; Sisävesiliikenne 63. Toivoo, että sisävesiliikenteen aseman edistämiseksi komissio toimii edistävästi ja yhteensovittavasti, rajoittamatta kuljetus- ja lastausyritysten omaa vastuuta, ja että komissiota avustaa työryhmä, joka koostuu kuljetus- ja lastausyritysten kansainvälisten järjestöjen joistakin asiantuntijoista, asianosaisten jäsenvaltioiden edustajista ja joistakin riippumattomista asiantuntijoista, tekee tätä tarkoitusta varten tutkimuksen ja esittää ennen 1 tammikuuta 1998 neuvostolle ja parlamentille kertomuksen; tässä kertomuksessa on kiinnitettävä erityistä huomiota seuraaviin seikkoihin: - sisävesiliikenteen odotettavissa oleva markkinaosuus Euroopan tavaraliikenteessä - se vaara, että pienten laivojen romutuksen jatkuessa yhä suuremmat unionin alueet uhkaavat jäädä ilman mahdollisuutta sisävesiliikenteeseen - mahdollisuudet, jotka sisävesiliikenteelle voidaan tarjota parantamalla välttämätöntä infrastruktuuria - sisävesiliikenteen aseman vahvistaminen eri liikennemuotoja yhdistävässä liikenteessä - mahdollisuus lisäkeinoihin, jotta voitaisiin ryhtyä toimintaan vakavien markkinahäiriöiden esiintyessä - rinnakkainen sosiaalipolitiikka, jonka avulla voidaan ehkäistä parannustoimien muuttuminen itse tarkoitukseksi; Meriliikenne 64. Katsoo, että meriliikenteellä on strateginen asema Euroopan taloudessa ja kaupassa muun maailman kanssa; toivoo tämän vuoksi, että meriliikenteeseen osoitettuja talousarvion määrärahoja, jotka ovat hyvin vaatimattomat verrattuna muiden liikennemuotojen määrärahoihin, lisätään huomattavasti; 65. Katsoo, että meriliikennettä, erityisesti kabotaasin muodossa, olisi pidettävä yleiseurooppalaisten verkkojen osana, ja ne olisi yhdistettävä ihanteellisella tavalla muihin liikennemuotoihin (maantiet, rautatiet, sisävedet, sisävesisatamat); 66. Vaatii, että yhteisen liikennepolitiikan toimintaohjelmaan sisällytetään toimenpiteitä, jotka liittyvät seuraaviin kohtiin: - satelliittijärjestelmien maalla sijaitseva infrastruktuuri, jotta voidaan reagoida nopeasti, kun alukset joutuvat vaikeuksiin - kansallisten rannikkovartiostojen vahvistaminen, mukaan lukien niiden toiminnan parempi yhteensovittaminen, sekä keskipitkällä aikavälillä eurooppalaisen rannikkovartioston luominen - sitovat määräykset alusten rakenteen vakauden tarkastamisesta sekä kansallisella tasolla vahvistettava ankara seuraamusjärjestelmä, jota sovelletaan kun huolimattomuus ja/tai laiminlyönti johtaa merellä onnettomuuteen - Euroopan alustenvalvontajärjestelmän perustaminen - mahdollisuus luvan antamiseen aluksille, jotta ne pääsisivät epäsuotuisissa sääoloissa satamaan turvaan - parantaa ja lujittaa satamavaltion harjoittamaa valvontaa, jotta se toimisi lippuvaltion harjoittaman valvonnan kanssa - herkkien alueiden asettaminen yhteisön vesille ja turvallisimpien merireittien vahvistaminen, yhdessä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa, erityyppisille aluksille niiden koon, rahdin ja erityisten sääolojen mukaan; 67. Vaatii suotuisia vero- ja lainsäädäntötoimenpiteitä eurooppalaisen laivaston tukemiseksi, mukaan lukien EUROS-rekisterin perustaminen ja välttämättömien standardien luominen ja toimet sellaisten alusten kieltämiseksi, jotka eivät täytä kansainvälisten sopimusten vaatimuksia; 68. Vaatii toimenpiteitä, joilla voidaan estää mukavuuslipun alla purjehtimista ja lisääntyvää käytäntöä palkata ammattitaidotonta miehistöä työvoimakustannusten vähentämiseksi; pyytää perustamaan eurooppalaisen merimiesten koulutuskeskuksen; 69. Katsoo, että pitkälle kehittyneiden ja kilpailuntäyteisten maailmanmarkkinoiden haasteisiin vastaamiseksi olisi kannustettava Euroopan laivanrakennusteollisuutta, merenkulkualan yhteenliittymien luomista ja Euroopan laivausteollisuuden ja meriliikenteessä toimivien yritysten yhteisyrityksiä; 70. Toivoo yhteisön sääntelyn vahvistamista merien saastumista koskevan MARPOL- yleissopimuksen 73/78 sisällyttämisestä yhdenmukaisesti EU:n jäsenvaltioiden kansalliseen lainsäädäntöön; 71. Toteaa, että jotkut maat ovat päättäneet olla edelläkävijöitä ja ottaa käyttöön tiukemmat ro-ro-aluksia koskevat turvamääräykset; pyytää komissiota esittämään yhdenmukaistamista koskevan ehdotuksen, niin että näistä tiukemmista turvamääräyksistä tulee normi kaikissa 15 EU:n jäsenvaltiossa; Raideliikenne 72. Pitää ehdotettuja vapauttamistoimenpiteitä kokonaisuudessaan riittävinä Euroopan rautateiden kehittämiseksi, mutta vaatii lisäaloitteita junarahtipalvelujen ja makuuvaunupalvelujen (jotka ovat tällä hetkellä riittämättömiä ja epäluotettavia) kehittämiseksi luomalla nopeasti edellytykset täydelliselle yhteentoimivuudelle; 73. Katsoo, että vapauttaminen onnistuu vain silloin, kun kaikki liikennemuodot ottavat huomioon kaikki aiheuttamansa ulkoiset kustannukset ja kun yhteisön määräysten yhtenäinen soveltaminen varmistaa markkinoille pääsyn, johon ei liity syrjintää, sekä tasavertaiset kilpailuedellytykset; 74. Vaatii, että yhdenmukaistetaan kaikkien liikennemuotojen osalta kilpailusäännöt ja sosiaaliset määräykset jatkokehityksen ja jäsenvaltioissa tapahtuvan tehokkaan toteuttamisen kautta; niiden noudattaminen ei ole itsestään selvää etenkään maantietavaraliikenteessä; niiden puuttuminen muodostaa rautateiden kannalta kilpailua vääristävän tilanteen; Liikenne kaupunkialueilla 75. Katsoo, että vesiväylillä tapahtuva henkilöliikenne kaupunki- ja suurkaupunkialueilla on siitä huolimatta, että se koskee useita kaupunkeja ja alueita, tähän saakka ollut huonossa asemassa muun muassa siksi, että Euroopan unionin liikennepolitiikan alaan kuuluvissa ohjelmissa on kiinnitetty tähän liikennemuotoon vain vähän huomiota; tämä on vastoin kyseisen liikennejärjestelmän kehitysmahdollisuuksia, jossa osoitetaan erityistä tietoisuutta ympäristöongelmista ja joka kykenee huolehtimaan huomattavasta osasta kaupunkiliikenteestä kaikkein ruuhkautuneimmissa kaupungeissa, joissa on sisävesiväyläverkostot; 76. Kehottaa sisällyttämään erityisiä toimenpiteitä kaupunkialueiden sisävesiliikenteen uudeksi hyödyntämiseksi siten, että sen tavoitteisiin kuuluisi muun muassa teknologisen tutkimuksen edistäminen uusien alusten tai ympäristön kanssa yhteensopivampien voimanlähteiden kehittämiseksi, uusi panostaminen kaupunkialueiden henkilöliikenteeseen tarkoitettujen alusten rakentamiseen ja rannoilla sijaitsevien alueiden kunnostaminen uusien terminaalien sijoittamiseksi; 77. Vaatii, että toimintaohjelma sisältää toimenpiteitä, jotka helpottavat kaupunkialueille pääsyä rohkaisemalla käyttämään joukkoliikenteessä ja julkisessa liikenteessä sähköajoneuvoja henkilöiden ja pienten tavaroiden kuljetukseen, julkista liikennettä kehittämällä (tarkoituksena integroida tehokkaammin eri kuljetusmuotojen verkostot sekä nämä verkostot ja yksityiset kuljetusmuodot), luomalla ilmaisia pysäköintialueita suurimpien kaupunkien ja kaupunkikeskittymien laidoille ja järjestämällä kaupunkien keskustaan suuntautuva säännöllinen ja tuettu liityntäliikenne, käyttämällä entistä tiiviimmin hyväksi vesistöjä kaupunkiliikenteessä, rakentamalla ja parantamalla pyöräilyinfrastruktuureja, parantamalla jalankulkijoiden turvallisuutta ja vähentämällä ilmansaasteita ja melusaastetta muun muassa yhdistettyä liikennettä hyödyntävien liikennereittien ja järjestelmien avulla, jotka helpottavat pääsyä historiallisiin keskustoihin, rajoittamalla samalla yksityisten moottoriajoneuvojen käyttöä kaupunkien keskustoissa ja kieltämällä liikenne huomattavaa arkkitehtonista perintöä edustavien kaupunkien keskustoissa; 78. Pyytää komissiota toimimaan EU:n kansalaisten henkilökohtaisen liikkumisoikeuden hyväksi loogisena jatkeena komission «kansalaisten verkkoa» (KOM(95)0601) käsittelevän vasta ilmestyneen vihreän kirjan esittämiselle; sen mukaan erityistä huomiota olisi kiinnitettävä liikuntarajoitteisiin kansalaisiin, esimerkiksi edistämällä yhteyksiä, helpottamalla liikennevälineisiin pääsyä, poistamalla rakennuksissa olevia esteitä ja jakamalla tietoa liikennevälineistä, joihin on helpompi päästä; 79. Korostaa komissiolle ja jäsenvaltioille esittämäänsä vaatimusta määritellä «julkinen palvelu» uudelleen siten, että siinä otetaan huomioon edellä mainittu liikkumisoikeus ja että markkinavoimat voidaan sovittaa yhteen julkiselta palvelulta vaadittavan etiikan kanssa; korostaa tässä yhteydessä kaupunkien joukkoliikenteen kehittämisen merkitystä uusien työpaikkojen luojana ja osana alueidenkäytön sekä matkoihin kuluvan ajan ja kaupunkien elämänrytmin uudelleenorganisointia; Ulkosuhteet 80. On hyvin tietoinen liikennealan äärimmäisestä tärkeydestä sekä unionin sisäisen toiminnan että unionin ulkosuhteiden kannalta; kehottaa näin ollen jälleen kerran Euroopan unionia tekemään erityiset lento- ja maaliikennesopimukset kaikkien Keski- ja Itä-Euroopan sekä Välimeren alueen maiden kanssa niiden periaatteiden mukaisesti, joista sovittiin Kreetalla pidetyssä toisessa yleiseurooppalaisessa liikennekonferenssissa, ja tekemään rahoituspöytäkirjat, joilla edistetään yhteisen liikennepolitiikan tavoitteiden mukaisen liikennepolitiikan kehittämistä kyseisissä maissa; 81. Vaatii, että näissä sopimuksissa asetetaan etusijalle turvallisuus erityisesti ajoneuvojen teknisen valvonnan yhdenmukaistamisen sekä Euroopan unionissa voimassa olevien ilman saastumisen rajoittamista, melukuormitusta ja ajoneuvojen turvallisuusvaatimuksia koskevien määräysten osalta; 82. Hyväksyy komission määrittelemät ulkosuhteita koskevat aloitteet ja toivoo samalla, että komissio tutkisi myös muiden alueiden osalta kohdattuja liikenneongelmia, kuten järjestelmien kehittämistä Välimeren alueen, Latinalaisen Amerikan ja Aasian yhteyksiä varten, ja että aivan erityistä huomiota kiinnitettäisiin reilun kilpailun takaavien sääntöjen yhdenmukaistamiseen, mistä olisi hyötyä sekä käyttäjille että taloudelliselle toiminnalle; katsoo, että erityisesti ASEAN-maiden, Etelä- Amerikan maiden ja Lomén sopimukseen kuuluvien maiden kanssa olisi tehtävä meriliikennesopimukset; 83. Kehottaa Euroopan unionia hyväksymään EU:n ulkopuolisia lentoliikennesopimuksia koskevan yhteisen politiikan ja vaatii, että kaikki Euroopan unionin ja kolmansien maiden välillä tehdyt ja etenkin USA:n kanssa tehtyyn avointa ilmatilaa koskevaan sopimukseen liittyvät sopimukset kattaisivat muun muassa kabotaasioikeuksien myöntämisen ulkomaisille lentoyhtiöille vastavuoroisuutta noudattaen; 84. Kehottaa komissiota rohkaisemaan jäsenvaltioita ratifioimaan kaikki kansainväliset liikennealan sopimukset; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään asianomaisissa yhteyksissä sitä, että kolmannet maat ratifioisivat nämä sopimukset, jotta rehellinen kilpailu olisi mahdollista ja estettäisiin sosiaaliset ja ekologiset «dumpingilmiöt»; ottaa Kreetalla pidetyn (maaliskuu 1994) yleiseurooppalaisen konferenssin johtopäätöksistä esille velvoitteen edistää liikennealan sosiaalista vuoropuhelua Keski- ja Itä-Euroopan maissa; 85. Vaatii, että YK:n Euroopan talouskomission tieliikenneturvallisuutta koskevassa Wienin sopimuksessa asetettuja ajoneuvojen turvallisuus- ja valvontaperusteita kiristetään ja kehottaa EU:ta liittymään tähän sopimukseen; Euroopan laajuiset verkot 86. Korostaa, että Euroopan laajuisia infrastruktuurihankkeita arvioitaessa ei pitäisi kiinnittää huomiota pelkästään yksittäisen jäsenvaltion saamaan kansalliseen hyötyyn; olisi myös tutkittava koko Euroopan unionin saama nettohyöty; lisäksi katsoo, että Euroopan laajuiset verkot edustavat tärkeää askelta kohti lyhytaikaisten työpaikkojen luomista rakennustuotannossa ja siihen liittyvillä aloilla, edistyneen teknologian alalla, mutta myös alihankkija-alalla, erityisesti pk-yrityksissä; 87. Katsoo, että kun otetaan huomioon yhtenäismarkkinoiden toteuttamisen kannalta välttämättömien Euroopan laajuisten verkkojen rahoittaminen, on välineitä ja rahoituksellisia keinoja lisättävä merkittävästi, mikä koskee erityisesti infrastruktuurirahastojen ja Euroopan investointirahaston (EIR) vahvistamista; vaatii edistämään kaikkien niiden välineiden käyttöä, jotka helpottavat yksityispääoman saamista uusien investointien rahoittamiseen, muun muassa perustamalla Euroopan infrastruktuurirahasto; erityisesti on korostettava myös yksityis-julkisen yhteistyön tukemista tämän alan ongelmien voittamiseksi; 88. Vaatii tämän vuoksi hyväksymään mahdollisimman pian yhteisön direktiivin sellaisten sopivien institutionaalisten olosuhteiden (poistomääräykset, kilpailunäkökohdat jne.) luomiseksi, joilla helpotetaan julkisen ja yksityisen pääoman vuorovaikutusta ensisijaisia hankkeita toteutettaessa vaatii lisäksi, että kun Euroopan laajuisia verkkoja laajennetaan kolmansiin maihin, voidaan perustaa suunnitteluviranomaisia, joihin osallistuu myös kolmansien maiden edustajia; 89. Tukee sitä, että neuvoston ja Euroopan parlamentin päätösvallassa olevien ensisijaisten Euroopan laajuisten liikenneverkkohankkeiden loppuunsaattamista nopeutetaan laskemalla rahoitusmarkkinoille «unionin velkakirjoja» kutakin hanketta varten; 90. Pyytää erityisesti etusijan antamista hankkeille, joiden tarkoituksena on tuoda pohjoinen ja etelä, Välimeren ja Baltian alue, Välimeren itäinen ja läntinen alue sekä Atlantin ja Välimeren alue yhteen ja erityisesti yhdentyneiden tietoliikennejärjestelmien kehittämistä eteläiseen Eurooppaan ja maanosan muihin jälkeenjääneisiin osiin sekä erityisesti reuna-alueille; Talousarvionäkökohdat 91. Muistuttaa, että komission kertomuksessaan esittämä rahoitusohjelmointi on ainoastaan alustava ja että ATAE:n yhteydessä rahoitusta koskevissa selvityksissä ilmoitettu ohjelmointi on saatettava ajan tasalle kutakin talousarviota koskevan äänestyksen jälkeen; 92. Toteaa, että Euroopan laajuisten verkkojen sekä sisävesiliikenteen rakenteellisten parannustoimien rahoitusta ei ennakoitu rahoitusnäkymiä hyvksyttäessä; 93. Panee tyytyväisenä merkille, että Madridin Eurooppa-neuvosto on parlamentin kanssa samaa mieltä siitä, että rahoitusnäkymiä on tarkistettava, jotta verkkojen rahoitus varmistetaan, ja katsoo, että kyseinen rahoitus voidaan toteuttaa niiden omien varojen rajoissa, jotka tulevat voimaan Alankomaiden ratifioitua ne, muiden maiden ratifioinnin ollessa jo kunnossa; 94. Kehottaa näin ollen komissiota esittämään tarkistusehdotuksen 29. lokakuuta 1993 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 12 kohdan määräysten mukaisesti, jotta mahdollistetaan sellaisten liikennealan politiikkojen rahoittaminen, joita ei ollut ennakoitu rahoitusnäkymissä; 95. Ymmärtää, että painopiste liikennealalla tulee sijaitsemaan Euroopan laajuisten verkkojen kehittämisessä ja katsoo samalla, että yhteisen liikennepolitiikan ulkosuhteisiin kohdistetut määrärahat (1,0 miljoonaa ecua vuonna 1995 ja 1,5 miljoonaa ecua vuonna 1996) ovat hyvin rajalliset ja että näitä summia olisi tulevaisuudessa nostettava ottaen huomioon ulkosuhteiden tärkeys unionille; 96. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Keski- ja Itä-Euroopan maiden hallituksille ja parlamenteille (KIE-maat) sekä Venäjän federaatiolle ja IVY:lle, Välimeren maiden hallituksille ja parlamenteille, Euroopan talousalueen jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, ASEAN-maiden hallituksille ja parlamenteille, Yhdysvaltain hallitukselle ja kongressille, Euroopan liikenneministerien konferenssille, YK:n Euroopan talouskomissiolle ja Kansainväliselle merenkulkujärjestölle (IMO) sekä Kansainväliselle siviili-ilmailujärjestölle (ICAO).