Ehdotus: neuvoston asetus lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen kompressorien tuonnissa /* KOM/2008/0148 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 11.3.2008 KOM(2008) 148 lopullinen Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen kompressorien tuonnissa (komission esittämä) PERUSTELUT EHDOTUKSEN TAUSTA | Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Ehdotus koskee polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22. joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 21. joulukuuta 2005 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2117/2005, jäljempänä ’perusasetus’, soveltamista. | Yleinen tausta Ehdotus perustuu perusasetuksen täytäntöönpanoon ja tutkimukseen, joka tehtiin perusasetuksessa säädettyjen sisältöä ja menettelyä koskevien vaatimusten mukaisesti. | Voimassa olevat aiemmat säännökset Ei sovelleta. | Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Ei sovelleta. | KUULEMISET JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI | Intressitahojen kuuleminen | Menettelyn osapuolilla on perusasetuksen säännösten mukaisesti jo ollut tilaisuus puolustaa etujaan tutkimuksen aikana. | Asiantuntijatiedon käyttö | Ulkopuolista asiantuntemusta ei tarvittu. | Vaikutusten arviointi Ehdotus perustuu perusasetuksen täytäntöönpanoon. Perusasetuksessa ei säädetä yleisestä vaikutusten arvioinnista, mutta siinä on kattava luettelo arvioitavista olosuhteista. | EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT | Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Komissio aloitti 21. joulukuuta 2006 Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen kompressorien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn. Väliaikaisia toimenpiteitä ei otettu käyttöön, koska tiettyjä seikkoja oli vielä tutkittava tarkemmin. Tutkimus osoitti, että esiintyy merkittävää polkumyyntiä, josta aiheutui merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. Tutkimus osoitti myös, ettei yhteisön edun kannalta ole olemassa pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön lopullisia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä. Kun kuitenkin otetaan huomioon mahdollisten tullien aiheuttaman rasitteen suuruus ja se, että tuotannon lisääminen yhteisössä ei ehkä toteudukaan, ehdotetaan, että otetaan käyttöön kahden vuoden määräajaksi lopulliset toimenpiteet, joita seurataan tiiviisti. Näin ollen esitetään, että neuvosto hyväksyy oheisen asetusehdotuksen. | Oikeusperusta Polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22. joulukuuta 1995 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 384/96, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 21. joulukuuta 2005 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2117/2005. | Toissijaisuusperiaate Ehdotus kuuluu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Toissijaisuusperiaatetta ei siksi sovelleta. | Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavilla perusteilla: | Toimintatapa on kuvattu edellä mainitussa perusasetuksessa, eikä mahdollisuutta kansallisiin päätöksiin anneta. | Vaatimusta, jonka mukaan yhteisölle, kansallisille viranomaisille, alue- ja paikallisviranomaisille, talouden toimijoille ja kansalaisille aiheutuvan taloudellisen ja hallinnollisen rasituksen olisi pysyttävä mahdollisimman pienenä ja oltava oikeassa suhteessa tavoitteeseen, ei sovelleta. | Sääntelytavan valinta | Ehdotettu sääntelytapa: asetus. | Muut säädöslajit eivät soveltuisi seuraavasta syystä: Muut sääntelytavat eivät tule kyseeseen, sillä perusasetuksessa ei säädetä muista vaihtoehdoista. | TALOUSARVIOVAIKUTUKSET | Ehdotus ei vaikuta yhteisön talousarvioon. | 1. Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen kompressorien tuonnissa EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96[1], jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan, sekä katsoo seuraavaa: A. MENETTELY 1. Menettelyn aloittaminen 2. Komissio vastaanotti 20 päivänä marraskuuta 2006 perusasetuksen 5 artiklaan perustuvan valituksen, joka koski Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien tiettyjen kompressorien tuontia ja jonka oli tehnyt Federazione ANIMA/COMPO, jäljempänä ’valituksen tekijä’, suurinta osaa eli tässä tapauksessa yli 50:tä prosenttia tiettyjen kompressorien kokonaistuotannosta yhteisössä edustavien tuottajien puolesta. 3. Valituksessa esitetty näyttö tuotteen polkumyynnistä ja merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi perusteeksi menettelyn aloittamiselle. 4. Menettely aloitettiin 21 päivänä joulukuuta 2006, jolloin sitä koskeva ilmoitus julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä [2]. 2. Väliaikaiset toimenpiteet 5. Koska tiettyjä näkökohtia oli tarpeen tutkia tarkemmin, tutkimusta päätettiin jatkaa ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä. 3. Menettelyn osapuolet 6. Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille sekä niille tuojille, kauppiaille, käyttäjille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, Kiinan edustajille sekä valituksen tehneille ja muille yhteisön tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. 7. Jotta vientiä harjoittavat tuottajat pystyivät halutessaan esittämään markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti siihen tarvittavat lomakkeet niille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan edustajille. Neljätoista vientiä harjoittavaa tuottajaa, joiden joukossa oli myös toisiinsa etuyhteydessä olevien yritysten ryhmiä, pyysi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla markkinatalouskohtelua tai vaihtoehtoisesti yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että ne eivät tutkimuksen mukaan täyttäisi markkinatalouskohtelun saamisen edellytyksiä. Yksi vientiä harjoittava tuottaja pyysi ainoastaan yksilöllistä kohtelua. 8. Kun otetaan huomioon ilmeisen suuri vientiä harjoittavien tuottajien määrä Kiinassa sekä tuojien ja tuottajien määrä yhteisössä, komissio ilmoitti menettelyn käynnistämistä koskevassa ilmoituksessa, että polkumyynnin ja siitä aiheutuneen vahingon määrittämiseksi voidaan käyttää perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti otantaa. 9. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia, yhteisön tuojia ja yhteisön tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä liiketoiminnastaan tutkimusajanjakson ajalta (1 päivän lokakuuta 2005 ja 30 päivän syyskuuta 2006 väliseltä ajalta). 10. Vientiä harjoittavista tuottajista valittiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti otos, joka perustui yhteisössä suurimpaan mahdolliseen edustavaan tiettyjen kompressorien vientimäärään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Komissio valitsi vientiä harjoittavilta tuottajilta saatujen tietojen perusteella kuusi yritystä tai toisiinsa etuyhteydessä olevien yritysten ryhmää, jäljempänä ’otokseen valitut yritykset’, joilla oli eniten vientiä yhteisöön. Vientimäärältään kuuden otokseen valitun yrityksen osuus tiettyjen kompressorien kokonaisviennistä Kiinasta yhteisöön oli 93 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Asianomaisia osapuolia kuultiin perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti, eivätkä ne vastustaneet asiaa. 11. Koska yhteisön tuottajista ainoastaan kolme yritysryhmää teki yhteistyötä tutkimuksessa, päätettiin, että otantaa ei tarvita. 12. Koska tuojista ainoastaan yksi teki yhteistyötä tutkimuksessa, päätettiin, että otantaa ei tarvita. 13. Kaikille otokseen valituille yrityksille ja muille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, lähetettiin kyselylomake. Kattavat vastaukset saatiin kuudelta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, kolmelta yhteisön tuottajalta ja yhdeltä tuojalta. Yksi yhteisön tuottaja vastasi ainoastaan otantalomakkeeseen. Muilta asianomaisilta osapuolilta ei saatu vastauksia. 14. Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä aiheutuneen vahingon ja yhteisön edun määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin: a) Yhteisössä toimivat tuottajat - ABAC Aria Compressa SpA of the ABAC Group, Torino, Italia - FIAC SpA of the FIAC Group, Bologna, Italia - FINI SpA, Zola Predosa (BO), Italia b) Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat - Nu Air (Shanghai) Compressor and Tools Co. Ltd. of the ABAC Group, Shanghai, jäljempänä ’Nu Air’ - Zhejiang Xinlei Mechanical & Electrical Co. Ltd., Wenling, jäljempänä ’Xinlei’ - Hongyou/Taizhou Group: 1) Zhejiang Hongyou Air Compressor Manufacturing Co. Ltd., Wenling, jäljempänä ’Hongyou’ 2) Taizhou Hutou Air Compressors Manufacturing Co. Ltd., Wenling, jäljempänä ’Taizhou’ - Wealth Group: 1) Shanghai Wealth Machinery & Appliance Co. Ltd., Shanghai, jäljempänä ’Shanghai Wealth’ 2) Wealth (Nantong) Machinery Co., Ltd., Nantong, jäljempänä ’Wealth Nantong’ - Zhejiang Anlu Cleaning Machinery Co., Ltd., Taizhou, jäljempänä ’Anlu’ - FIAC Air Compressors (Jiangmen) Co. Ltd. of the FIAC Group Jiangmen, jäljempänä ’FIAC’ c) Kiinassa toimivat etuyhteydessä olevat yritykset - Wealth Shanghai Import-Export Co. Ltd., Shanghai, jäljempänä ’Wealth Import Export' - FIAC Air Compressors (Hong Kong) Ltd. of the FIAC Group, jäljempänä ’FIAC Hong Kong’ d) Yhteisössä toimiva etuyhteydetön tuoja - Hans Einhell AG, Landau, Saksa. - Niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, oli määritettävä normaaliarvo vertailumaata (tässä tapauksessa Brasiliaa) koskevien tietojen perusteella, mistä syystä tehtiin tarkastuskäynti seuraavien yritysten toimitiloihin: e) Brasiliassa toimivat tuottajat - FIAC Compressores de ar do Brasil Ltda. of the FIAC Group, Araquara - Schulz S/A, Joinville, Santa Catarina, Brasil. 4. Tutkimusajanjakso 15. Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2005 ja 30 päivän syyskuuta 2006 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2003 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’. B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE 1. Tarkasteltavana oleva tuote 16. Tarkasteltavana olevat tuotteet ovat Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia mäntäkompressoreita, joiden tuottama virtaus on enintään 2 m3 minuutissa, jäljempänä ’kompressori’ tai ’tarkasteltavana oleva tuote’, joka yleensä luokitellaan CN-koodeihin ex 8414 40 10, ex 8414 80 22, ex 8414 80 28 ja ex 8414 80 51. 17. Kompressorissa on yleensä pumppu, joka toimii sähkömoottorilla joko suora- tai hihnavedolla. Useimmissa tapauksissa paineistettu ilma pumpataan säiliöön, josta se johdetaan ulos paineensäätimen ja kumiletkun kautta. Varsinkin isommissa kompressoreissa voi olla renkaat, jotta niitä voidaan liikutella. Kompressorit voidaan myydä yksin taikka ruisku- tai pesusuuttimilla tai renkaiden tai muiden täyttämiseen tarkoitetuilla lisälaitteilla varustettuna. 18. Menettelyn käynnistämistä koskevassa ilmoituksessa viitattiin myös mäntäkompressoripumppuihin. Tutkimuksessa kävi ilmi, että mäntäkompressoripumput ovat yksi (mutteivät ainoa) tutkimuksen kohteena olevien kompressorien olennaisista komponenteista ja niiden osuus lopputuotteen kokonaiskustannuksista on mallista riippuen 25–35 prosenttia. Niitä voidaan myydä myös erillään sekä yhdistettynä muihin kompressoreihin, jotka eivät kuulu tämän tutkimukseen soveltamisalaan. Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että niillä ei ole samoja teknisiä ja fyysisiä ominaisuuksia kuin täydellisillä kompressoreilla, eikä niiden käyttötarkoitus ole sama. Täydellisissä kompressoreissa on myös muita tärkeitä komponentteja (esim. säiliö ja moottori). Pumpuilla ja täydellisillä kompressoreilla on myös eri jakelukanavat ja asiakkaiden käsitykset niistä ovat erilaiset. Sen vuoksi päätellään, että tässä tapauksessa mäntäkompressoripumppuja ei pitäisi pitää tarkasteltavana olevana tuotteena. 19. Tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään paineilmalla toimivien työkalujen voimanlähteenä tai ruiskutukseen, pesemiseen tai renkaiden tai muiden täyttämiseen. Tutkimuksessa kävi ilmi, että muodosta, materiaalista ja tuotantoprosessista riippumatta tarkasteltavana olevilla erityyppisillä tuotteilla oli kaikilla samat fyysiset ja tekniset ominaisuudet ja niitä käytettiin periaatteessa samaan tarkoitukseen. Sen vuoksi niitä pidetään tässä menettelyssä yhtenä tuotteena. 2. Samankaltainen tuote 20. Tutkimuksessa kävi ilmi, että yhteisön tuotannonalan yhteisössä tuottamilla ja myymillä kompressoreilla, Kiinan kotimarkkinoilla ja vertailumaana toimineen Brasilian kotimarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä kompressoreilla sekä Kiinassa tuotetuilla ja yhteisöön myydyillä kompressoreilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja pääasiassa sama käyttötarkoitus. 21. Tämän vuoksi kaikkia näitä kompressoreita pidettiin samankaltaisina tuotteina perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti. C. POLKUMYYNTI 1. Yleistä 22. Menettelyyn ilmoittautui neljätoista yritystä tai yritysryhmää, joiden osuus tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisviennistä EY:hyn oli 100 prosenttia. Yhteistyössä toimimisen aste oli näin ollen korkea. Kolmetoista yritystä tai yritysryhmää pyysi markkinatalouskohtelua ja yksi yritys pyysi vain yksilöllistä kohtelua. Kuten edellä 9 kappaleessa todettiin, otokseen valittiin kuusi yritystä niiden vientimäärän perusteella. 2. Markkinatalouskohtelu 23. Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niiden tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset. 24. Markkinatalouskohtelun edellytykset ovat lyhyesti seuraavat: (1) liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan; suurimpien tuotantopanosten kustannukset heijastavat markkina-arvoa (2) yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin (3) aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole (4) vakauden ja oikeusvarmuuden takaa konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö (5) valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan. 25. Viisi kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yritystä tai yritysryhmää, jotka sisältyivät otokseen, haki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua, ja ne palauttivat vientiä harjoittaville tuottajille tätä tarkoitusta varten toimitetut lomakkeet annetun määräajan kuluessa. Kaikkiin näihin ryhmiin kuului sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajia että niihin etuyhteydessä olevia yrityksiä, jotka osallistuivat tarkasteltavana olevan tuotteen myyntiin. Komission vakiintuneena käytäntönä on selvittää, täyttävätkö keskenään etuyhteydessä olevat yritykset kokonaisuutena markkinatalouskohtelun myöntämisedellytykset. Markkinatalouskohtelua pyysivät seuraavat yritykset: 26. Nu Air 27. Xinlei 28. Hongyou / Taizhou 29. Shanghai Wealth / Wealth Nantong 30. FIAC. 31. Komissio hankki edellä mainituista yhteistyössä toimivista vientiä harjoittavista tuottajista, jotka sisältyivät otokseen, kaikki tarpeellisina pidetyt tiedot ja tarkasti kaikki markkinatalouskohtelupyynnössä toimitetut tiedot kyseisten yritysten tiloissa tarpeen mukaan. 32. Tutkimuksessa kävi ilmi, että markkinatalouskohtelua ei voitu myöntää kolmelle edellä mainituista viidestä kiinalaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta, jotka olivat pyytäneet markkinatalouskohtelua, koska mikään näistä yrityksistä tai yritysryhmistä ei täyttänyt 24 kappaleessa esitettyä edellytystä 2. Yksi yritysryhmä ei täyttänyt myöskään edellytystä 3. 33. Kaksi yritystä tai yritysryhmää (FIAC ja Nu Air) täytti kaikki 24 kappaleessa esitetyt edellytykset, ja niille voitiin myöntää markkinatalouskohtelu. 34. Taizhou, joka on osa yritysryhmää (Hongyou/Taizhou), ja Wealth Shanghai/Nantong Wealth eivät kyenneet osoittamaan, että ne täyttivät 24 kappaleessa esitetyn edellytyksen 2, koska niiden kirjanpitokäytännöt ja -standardit eivät olleet kansainvälisten kirjanpitostandardien mukaiset. Tälle yritysryhmälle (Hongyou/Taizhou) ja yritykselle (Wealth Shanghai/Nantong Wealth) ei näin ollen voitu myöntää markkinatalouskohtelua. 35. Yksi yritys (Xinlei) ei pystynyt osoittamaan, että se täytti 24 kappaleessa esitetyn edellytyksen 2, koska sen kirjanpitokäytännöt ja -standardit eivät olleet kansainvälisten kirjanpitostandardien mukaiset. Yritys ei pystynyt myöskään osoittamaan täysin maksuja maankäyttöoikeuksista. Näin ollen se ei täyttänyt 24 kappaleessa esitettyä edellytystä 3, eikä sille voitu myöntää markkinatalouskohtelua. 36. Yksi etuyhteydetön tuoja vastusti markkinatalouskohtelun myöntämistä Nu Airille, koska sen väitteen mukaan vuosien 2004 ja 2005 tarkistetussa kirjanpidossa oli epäselvyyksiä. Nu Air kuitenkin pystyi osoittamaan, että epäselvyyksiä ei ollut, ja selitti tuojan esiin tuomat seikat. Sen vuoksi kyseinen vastalause hylättiin. 37. Sama tuoja vastusti markkinatalouskohtelun myöntämistä myös FIACille, koska yritys oli neuvotellut vuonna 2002 alueviranomaisten kanssa alustavan sopimuksen, jonka myötä se olisi saanut oikeuden käyttää tonttia maksutta enintään kolmen vuoden ajan, kunnes maan pakkolunastustoimet on saatettu päätökseen. Sopimus kuitenkin raukesi ennen kuin FIAC hyödynsi sitä mitenkään tai hankki maan omistusoikeuden. Toisaalta FIAC pystyi osoittamaan, että se on aina maksanut vuokraa toiminnassaan käyttämistään tiloista. Sen vuoksi väite hylättiin. 38. Yksi yritysryhmään (Hongyou/Taizhou) kuuluva yritys (Hongyou) katsoi, että siltä ei pitäisi kieltää markkinatalouskohtelua toiseen yritykseen (Taizhou) liittyvien ongelmien vuoksi. Tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93[3] perusteella kuitenkin Hongyouta ja Taizhouta on pidettävä toisiinsa etuyhteydessä olevina osapuolina. Koska Taizhoulle ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua, sitä ei näin ollen voitu myöntää myöskään Hongyoulle. 39. Edellä esitetyn perusteella kolme otokseen valituista kiinalaisesta viidestä yrityksestä tai yritysryhmästä, jotka pyysivät markkinatalouskohtelua, ei pystynyt osoittamaan täyttävänsä kaikkia perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisia edellytyksiä. 40. Näin ollen katsottiin, että markkinatalouskohtelu olisi myönnettävä kahdelle yritykselle (FIAC ja Nu Air) ja evättävä kolmelta muulta yritykseltä tai yritysryhmältä. Neuvoa-antavaa komiteaa kuultiin, eikä se vastustanut komission yksiköiden päätelmiä. 3. Yksilöllinen kohtelu 41. Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut vaatimukset. 42. Kaikki markkinatalouskohtelua pyytäneet vientiä harjoittavat tuottajat pyysivät myös yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että niille ei myönnettäisi markkinatalouskohtelua. Yksi yritys (Anlu) pyysi ainoastaan yksilöllistä kohtelua. 43. Neljästä otokseen kuuluvasta yrityksestä tai yritysryhmästä, joille joko ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua (Xinlei, Honyou/Taizhou, Wealth Shanghai/Nantong Wealth) tai jotka eivät pyytäneet sitä (Anlu), kolme yritystä tai ryhmää (Xinlei, Anlu and Wealth Shanghai/Nantong Wealth) täytti kaikki 9 artiklan 5 kohdassa asetetut edellytykset, ja niille voitiin myöntää yksilöllinen kohtelu. 44. Taizhou ei pystynyt osoittamaan täyttävänsä kumulatiivisesti kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut yksilöllisen kohtelun edellytykset. Yrityksen kirjanpitojärjestelmän vakavien ongelmien vuoksi oli mahdotonta varmentaa, täyttyivätkö perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan b alakohdassa säädetyt edellytykset, joiden mukaan vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista on päätettävä vapaasti. 45. Taizhoun yksilöllistä kohtelua koskeva pyyntö oli näin ollen hylättävä. 4. Normaaliarvo 4.1. Yritykset tai yritysryhmät, joille voitiin myöntää markkinatalouskohtelu 46. Normaaliarvon määrittämiseksi komissio tutki ensin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joille voitiin myöntää markkinatalouskohtelu, oliko niiden tarkasteltavana olevan tuotteen kotimarkkinamyynti riippumattomille asiakkaille ollut edustavaa, eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön suuntautuneen vientimyynnin kokonaismäärästä. Koska näiden kahden yrityksen tai yritysryhmän kotimarkkinamyynti oli lähes olematonta, katsottiin, että tuotetta ei myyty edustavia määriä, jotta saataisiin asianmukainen perusta normaaliarvon määrittämiselle. 47. Koska normaaliarvon määrittämisen perustana ei voitu käyttää kotimarkkinamyyntiä, oli sovellettava muuta menetelmää. joten komissio määritti laskennallisen normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Normaaliarvo laskettiin yritysten tai yritysryhmien tarkasteltavana olevan tuotteen valmistuskustannusten perusteella. Määritettäessä perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaista laskennallista normaaliarvoa valmistuskustannuksiin lisätään kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullinen voittomarginaali. Myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia ja voittoja ei voitu määrittää perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan johdantokappaleen mukaisesti, sillä millään yrityksellä tai yritysryhmällä ei ollut edustavaa kotimarkkinamyyntiä. Niitä ei voitu määrittää myöskään 2 artiklan 6 kohdan a alakohdan perusteella, koska ei ollut muuta yritystä, jolle olisi voitu myöntää markkinatalouskohtelu, eikä 2 artiklan 6 kohdan b alakohdan perusteella, koska millään yrityksellä tai yritysryhmällä ei ollut samaan yleiseen luokkaan kuuluvien tuotteiden edustavaa kotimarkkinamyyntiä tavanomaisessa kaupankäynnissä. Sen vuoksi myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset ja voitot määritettiin 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti (”mikä tahansa muu hyväksyttävä menetelmä”) vertailumaassa yhteistyössä toimineen tuottajan myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten ja voittojen perusteella. Yleisesti saatavilla olevat tiedot osoittivat, että tämä voittomarginaali ei ylitä muiden saman yleisen tuoteluokan (sähköllä toimivat koneet) tunnettujen tuottajien voittoja Kiinassa tutkimusajanjaksolla. 4.2. Yritykset tai yritysryhmät, joille ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua 48. Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua, on määritettävä vertailumaassa käytettävien hintojen tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella. 49. Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa komissio ehdotti Brasiliaa vertailumaaksi normaaliarvon määrittämiseen Kiinalle. Asianomaisia osapuolia pyydettiin esittämään kantansa tästä. Yksikään asianomainen osapuoli ei vastustanut ehdotusta. 50. Brasiliassa on neljä tiedossa olevaa tuottajaa, jotka valmistavan noin 220 000 kompressoria vuodessa. Maahan tuodaan noin 30 000 laitetta. Komissio selvitti kaikkien tiedossa olleiden brasilialaisten tuottajien halukkuutta yhteistyöhön. 51. Kaksi brasilialaista tuottajaa toimi tutkimuksessa yhteistyössä. Toinen niistä on etuyhteydessä yhteisön tuottajaan, FIAC-ryhmään. Tutkimuksessa kävi ilmi, että kyseisellä tuottajalla oli yleensä korkeat hinnat, pääasiassa siksi, että se tuotti lääketieteellisiin tarkoituksiin pieniä määriä erittäin edistyksellisiä kompressoreita, joita ei voitu suoraan verrata tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Tuotteen ja markkinoiden hyvin erilaisten ominaisuuksien vuoksi olisi vaikea määrittää tarvittavat oikaisut, jotta näitä tietoja voitaisiin käyttää normaaliarvona Kiinassa tuotettujen kompressorien osalta. Toinen yhteistyöhön osallistunut brasilialainen tuottaja tuotti joitakin vastaavia kompressorimalleja kuin ne, joita kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat veivät yhteisöön. Sen vuoksi tämän brasilialaisen tuottajan vastaavien mallien hintoja Brasilian markkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä käytettiin perustana määritettäessä normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua. 5. Vientihinta 52. Vientiä harjoittavat tuottajat veivät tuotetta yhteisöön joko suoraan riippumattomille asiakkaille tai yhteisössä ja yhteisön ulkopuolella sijaitsevien etuyhteydessä olevien tai etuyhteydettömien kauppayhtiöiden välityksellä. 5.1. Yritykset tai yritysryhmät, joille voitiin myöntää markkinatalouskohtelu tai yksilöllinen kohtelu 53. Kun tuotetta vietiin joko suoraan riippumattomille asiakkaille yhteisöön tai etuyhteydettömien kauppayhtiöiden välityksellä, vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. 54. Kun tuotetta vietiin yhteisöön yhteisössä sijaitsevien etuyhteydessä olevien kauppayhtiöiden välityksellä, vientihinnat määritettiin niiden jälleenmyyntihintojen perusteella, jotka etuyhteydessä olevat kauppiaat veloittivat ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta yhteisössä perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti. Jos myynti oli kanavoitu yhteisön ulkopuolella sijaitsevan etuyhteydessä olevan yrityksen kautta, vientihinta määritettiin sen hinnan perusteella, jolla tuotteet jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomille ostajille yhteisössä. 5.2. Yritykset tai yritysryhmät, joille ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua 55. Niiden kahden otokseen valitun kiinalaisen vientiä harjoittavan yrityksen, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua eikä yksilöllistä kohtelua (Taizhou / Honyou Group), vientimyyntiä koskevia tietoja ei voitu käyttää yksilöllisen polkumyyntimarginaalin määrittämiseksi 29 kappaleessa esitetyistä syistä. Sen vuoksi polkumyyntimarginaali laskettiin 55 kappaleessa esitetyllä tavalla. 6. Vertailu 56. Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla ja samassa kaupan portaassa. Jotta normaaliarvon ja vientihintojen vertailu olisi tasapuolinen, otettiin hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. 57. Niille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joille voitiin myöntää markkinatalouskohtelu tai yksilöllinen kohtelu, tehtiin tällä perusteella oikaisut kaupan portaan erojen sekä kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten ja myynnin jälkeisten kustannusten (vakuus/takuu) erojen huomioon ottamiseksi, jos se oli tarpeellista ja perusteltua. Muille yrityksille tehtiin keskimääräinen oikaisu aiemmin mainittujen oikaisujen perusteella. 58. Yhteisön ulkopuolelle sijoittautuneiden kauppiaiden kautta kanavoituun myyntiin tehtiin oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan mukaisesti, jos näiden yritysten tehtävät olivat samantyyppisiä kuin palkkioperusteisesti työskentelevän edustajan tehtävät. Oikaisu perustui kauppayritysten myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksiin sekä voittoja koskeviin tietoihin, jotka saatiin yhteisössä olevalta etuyhteydettömältä kauppiaalta. 7. Polkumyyntimarginaalit 59. Polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ilmaistuina seuraavat: Zhejiang Xinlei Mechanical & Electrical Co. Ltd., Wenling | 77,6 % | Zhejiang Hongyou Air Compressor Manufacturing Co. Ltd., Wenling and Taizhou Hutou Air Compressors Manufacturing Co. Ltd., Wenling | 76,6 % | Shanghai Wealth Machinery & Appliance Co. Ltd., Shanghai, ja Wealth (Nantong) Machinery Co., Ltd., Nantong | 73,2 % | Zhejiang Anlu Cleaning Machinery Co., Ltd., Taizhou | 67,4 % | Nu Air (Shanghai) Compressor and Tools Co. Ltd., Shanghai | 13,7 % | FIAC Air Compressors (Jiangmen) Co. Ltd., Jiangmen | 10,6 % | Otokseen kuulumattomat yhteistyössä toimineet tuottajat (lueteltu liitteessä) | 51,6 % | Kaikki muut yritykset | 77,6 % | 60. Niille kahdelle otokseen valitulle yritykselle, jolle ei myönnetty markkinatalouskohtelua eikä yksilöllistä kohtelua, polkumyyntimarginaali laskettiin niille kolmelle yritykselle tai yritysryhmälle, jolle myönnettiin yksilöllinen kohtelu muttei markkinatalouskohtelua, määritettyjen marginaalien painotetun keskiarvon perusteella. 61. Otokseen kuulumattomien yhteistyössä toimivien yritysten polkumyyntimarginaali laskettiin kaikkien otokseen kuuluneiden yritysten painotettujen keskimääräisten marginaalien perusteella. 62. Kun otetaan huomioon yhteistyössä toimimisen korkea taso (100 %), kuten 22 kappaleessa mainitaan, koko maata koskeva keskimääräinen polkumyyntimarginaali asetettiin korkeimmalle tasolle, jota sovelletaan otokseen valittuihin yrityksiin. D. VAHINKO 1. Yhteisön tuotanto 63. Perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa säädetyn yhteisön tuotannonalan määritelmän mukaisesti tutkimuksen alussa harkittiin seuraavien yhteisön tuottajien tuotannon sisällyttämistä yhteisön tuotannon määritelmään: 64. Neljä yhteisön tuottajaa, jotka tekivät valituksen: CHINOOK SpA, FERRUA SYSTEM BLOCK Srl, FIAC SpA ja FINI SpA. 65. Yksi muu yhteisön tuottaja, jotka toimi tutkimuksessa yhteistyössä ja tuki menettelyä: ABAC-ryhmään kuuluva ABAC Aria Compressa SpA. ABAC-ryhmä myi tämän yrityksen toiselle yritykselle vuonna 2007. 66. Kuusi muuta yhteisön tuottajaa, jotka on lueteltu valituksessa. Nämä yritykset saivat kyselylomakkeen, mutta vain yksi niistä ilmoitti menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa annetussa määräajassa halukkuudestaan tehdä yhteistyötä. Tämä tuottaja keskeytti yhteistyön kuitenkin pian tämän jälkeen eikä toimittanut kaikkia vastauksia kyselylomakkeeseen. 67. Valituksessa luetellut 20 muuta tuottajaa, jotka kokoavat samankaltaista tuotetta käyttäen edellä mainittujen yhteisön tuottajien tuottamia ja/tai kolmansista maista tuotuja osia. Myös teollisuuskäyttöön tarkoitettujen kompressorien valmistajat tuottavat samankaltaista tuotetta hyvin vähäisiä määriä. Kaikille niille lähetettiin kyselylomakkeet, mutta yksikään ei toimittanut vastausta. 68. Kaksi valituksen tehnyttä tuottajaa keskeytti yhteistyössä toimimisen pian menettelyn aloittamisen jälkeen eivätkä ne vastanneet otantalomakkeeseen. Yhden yhteisön tuottajan jättäminen pois yhteisön tuotannon määritelmästä, koska sillä oli merkittävästi tuontia tarkastelujaksolla 69. Tutkimuksessa kävi ilmi, että kaikki kolme yhteistyössä toiminutta yritystä (yritysryhmää) oman tuotantonsa lisäksi toivat tarkasteltavana olevaa tuotetta kasvavassa määrin jälleenmyytäväksi yhteisön markkinoilla. Kuten tutkimus osoitti, kaikki yhteistyössä toimineet tuottajat päättivät siirtää osan tuotantoaan muualle, ainakin sen osan, johon Kiinasta peräisin oleva lisääntynyt polkumyyntituonti kohdistui eniten. Yhteistyössä toimineiden yritysten (tai yritysryhmien) tuonti tapahtui pääasiassa niiden Kiinaan sijoittautuneista sisar- tai tytäryrityksistä. 70. Näin ollen tarkasteltiin, oliko kyseisten yritysten toiminnan keskus yhteisön alueella näistä tuontimääristä huolimatta. 71. Yhteistyöhön osallistuneiden tuottajien yhteisöön tuoman määrän osalta vahvistettiin, että kaksi näistä yrityksistä (yritysryhmistä) (eli yritykset A ja B) toivat tarkasteltavana olevaa tuotetta kasvavia mutta suhteellisen pieniä määriä (Kiinasta tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen jälleenmyyntimäärä oli koko tarkastelujakson ajan vähäisempi kuin näiden yritysten oman tuotannon nettomyynti). Lisäksi nämä yritykset pitivät päätoimipaikkansa ja T&K-toimintansa yhteisössä. Sen vuoksi päätellään, että yritysten A ja B toiminnan keskus oli edelleen yhteisössä ja niiden Kiinasta peräisin olevasta tuonnista huolimatta niitä olisi pidettävä osana yhteisön tuotantoa. 72. Muiden yhteistyöhön osallistuneiden yritysryhmien osalta (yritys C) vahvistettiin, että tuodun tuotteen osuus myynnistä yhteisön markkinoilla kasvoi merkittävästi tarkastelujaksolla mutta tämän lisäksi vuodesta 2005 lähtien tämä osuus ylitti yhteisössä valmistetun ja myydyn samankaltaisen tuotteen määrät. Tutkimusajanjaksolla Kiinasta tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen jälleenmyyntimäärä muodosti selvästi suurimman osan yrityksen C kokonaismyynnistä yhteisön markkinoilla. 73. Katsottiin, voitaisiinko tuontia sen merkittävästä määrästä huolimatta pitää tuotevalikoimaa täydentävänä tai tilapäisenä. Vaikutti kuitenkin siltä, että yrityksen C tuontia ei voida pitää tuotevalikoimaa täydentävänä, vaan se perustuu strategiseen päätökseen ulkoistaa tarkasteltavana olevan tuotteen tuotanto Kiinaan pyrittäessä alentamaan tuotantokustannuksia ja saavuttamaan kilpailuasema muuhun kiinalaiseen tuontiin nähden. Tutkimusajanjaksolla monia Kiinassa tuotettuja malleja tuotettiin myös Italiassa samaan ryhmään kuuluvassa toisessa yrityksessä. Sen vuoksi Kiinassa tuotetut kompressorit kilpailivat suoraan saman ryhmän Italiassa tuottamien kompressorien kanssa. Kun otetaan huomioon edellä esitetty sekä tuotujen tuotteiden jälleenmyynnin merkitys yrityksen C kokonaismyynnissä, ei voida päätellä, että yrityksen C toiminnan keskus tarkasteltavana olevan tuotteen valmistuksessa on edelleen yhteisössä. Vaikuttaa todennäköiseltä, että yritys C jatkaa tai jopa lisää samankaltaisen tuotteen tuontia kyseisestä maasta myydäkseen sen yhteisön markkinoilla, mikä tarkoittaisi sitä, että yritystä C olisi pidettävä pidemminkin tuojana kuin yhteisön tuottajana. 74. Sen vuoksi päätellään, että yritystä C ei pitäisi sisällyttää yhteisön tuotannon määritelmään. 75. Yhteenvetona voidaan siis todeta, että tiettyjen kompressorien perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yhteisön tuotanto on määritelty kaikkien 58 kappaleessa mainittujen yritysten tuotannoksi, josta on vähennetty yrityksen C tuotanto. Koska useat yhteisön tuottajat ja kokoajat eivät osallistuneet yhteistyöhön, tuotanto arvioitiin tutkimuksen aikana kerättyjen tietojen ja valituksen tekijän toimittamien tietojen perusteella. 2. Yhteisön tuotannonala 76. Menettely käynnistettiin italialaisen ANIMA-liiton tekemän valituksen perusteella. ANIMA edustaa neljää kompressoreita valmistavaa yritystä ja yhtä valitusta tukevaa tuottajaa (ks. 58 kappale). Siitä huolimatta, että kaksi valituksen tehnyttä yritystä eivät osallistuneet yhteistyöhön ja yksi yhteisön valmistaja jätettiin yhteisön tuotannon määritelmän ulkopuolelle, kahden muun yhteisön tuottajan, jotka tekivät tutkimuksessa täysimääräisesti yhteistyötä, havaittiin edustavan suurinta osaa yhteisön tuotannosta, noin 50:tä prosenttia. Tämän vuoksi nämä kaksi yhteistyössä toiminutta tuottajaa muodostavat yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti. 77. Valituksessa luetelluista ja 58 kappaleessa mainituista muista tuottajista, joiden joukosta on poistettu yhteisön tuotannon määritelmän ulkopuolelle jätetty yritys, käytetään jäljempänä nimitystä ’muut yhteisön tuottajat’. Yksikään näistä muista yhteisön tuottajista ei vastustanut valitusta. 3. Yhteisön kulutus 78. Yhteisön kulutusta määritettäessä otettiin huomioon yrityksen C ja yhteisön tuotannonalan oman tuotannon myynti yhteisön markkinoilla, Eurostatilta saadut yhteisön markkinoiden tuontimääriä koskevat tiedot ja muiden yhteisön tuottajien myynnin osalta valituksesta saadut tiedot. 79. Tarkasteltavana olevan ja samankaltaisen tuotteen yhteisön markkinat pienenivät 6 prosenttia tarkastelujaksolla niin, että tutkimusajanjaksolla tuotetta myytiin noin 3 066 000 kappaletta. Tarkemmin ottaen yhteisön kulutus laski vuonna 2004 7 prosenttia, josta se nousi hieman (1 prosenttiyksiköllä) vuonna 2005 ja vakiintui tälle tasolle tutkimusajanjaksolla. Yhteisön kulutuksen lasku johtui yhteisön tuottajien kutistuvasta myynnistä ja kolmansista maista (pääasiassa Yhdysvalloista ja Japanista) tulevan tuonnin vähenemisestä. 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso | EU:n kulutus (kpl) | 3 270 283 | 3 053 846 | 3 075 358 | 3 065 898 | Indeksi | 100 | 93 | 94 | 94 | 4. Tuonti asianomaisesta maasta a) Määrä 80. Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti yhteisöön kasvoi massiivisesti vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tuonti lisääntyi tarkastelujaksolla 182 prosenttia, ja kompressoreita tuotiin 1 600 000 kappaletta. Tuonti asianomaisesta maasta kasvoi 66 prosenttia vuosien 2003 ja 2004 välillä, edelleen 110 prosenttiyksikköä vuonna 2005 ja 6 prosenttiyksikköä tutkimusajanjaksolla. b) Markkinaosuus 81. Asianomaisen maan viejien markkinaosuus kasvoi 35 prosenttiyksikköä tarkastelujakson aikana niin, että tutkimusajanjaksolla se oli 53 prosenttia. Kiinalaiset viejät lisäsivät markkinaosuuttaan vuosien 2003 ja 2004 välillä 13 prosenttiyksikköä ja vielä 20 prosenttiyksikköä vuonna 2005. Tutkimusajanjaksolla asianomaisen maan viejien markkinaosuus kasvoi vielä hieman, yhdellä prosenttiyksiköllä. 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso | Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä (kpl) | 574 795 | 953 001 | 1 586 614 | 1 622 702 | Indeksi | 100 | 166 | 276 | 282 | Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus | 17,6 % | 31,2 % | 51,6 % | 52,9 % | c) Hinnat i) Hintojen kehitys 82. Tarkasteltavana olevan tuotteen tuontihinnat jäljempänä olevassa taulukossa perustuvat yhteistyöhön osallistuneiden viejien toimittamiin tietoihin, jotka tarkastettiin tutkimuksen aikana. Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin keskimääräinen hinta kohosi tarkastelujaksolla 6 prosenttia vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Hinnan nousujohteisuus johtuu mahdollisesti muutoksesta tuotevalikoimassa, kun kiinalaiset valmistajat ryhtyvät asteittain tuottamaan ja viemään edistyneempiä ja kalliimpia kompressoreita. 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso | Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinta (euroa/kpl) | 35,15 | 34,61 | 35,70 | 37,27 | Indeksi | 100 | 98 | 102 | 106 | ii) Hintojen alittavuus 83. Otokseen kuuluvien vientiä harjoittavien tuottajien ja yhteisön tuotannonalan keskimääräisiä myyntihintoja yhteisössä verrattiin keskenään tarkasteltavana olevan tuotteen vertailukelpoisten mallien osalta. Tätä varten yhteisön tuotannonalan etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamia noudettuna lähettäjältä -hintoja ilman hyvityksiä ja veroja verrattiin vientiä harjoittavien kiinalaisten tuottajien CIF yhteisön rajalla -hintoihin, joita oli oikaistu asianmukaisesti purkamis- ja tulliselvityskustannusten huomioon ottamiseksi. Yhteisön tuotannonala myy tavallisesti yhteisön tuotannon suoraan vähittäismyyjille, kun taas kiinalaiset tuotteet myydään vähittäismyyjille etuyhteydessä olevien tai etuyhteydettömien tuojien ja/tai kauppiaiden välityksellä, joten tuontihintaan tehtiin oikaisu tarpeen mukaan sen varmistamiseksi, että vertailu tehdään samassa kaupan portaassa. Vertailu osoitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen myyntihinnat yhteisössä olivat tutkimusajanjakson aikana viejästä riippuen 22–43 prosenttia alempia kuin yhteisön tuotannonalan myyntihinnat. 5. Yhteisön tuotannonalan tilanne 84. Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, jotka vaikuttavat yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. 85. Koska yhteisön tuotannonala käsittää vain kaksi tuottajaa, sitä koskevat tiedot esitetään indeksoituina ja/tai vaihteluväleittäin luottamuksellisuuden säilyttämiseksi perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti. On muistettava, että seuraavassa esitettävät tiedot liittyvät vain yhteisössä yhteisön tuotannonalan tuottamaan samankaltaiseen tuotteeseen; mukana eivät siis ole erilliset pumput eivätkä kompressorit, jotka yhteisön tuotannonalaan etuyhteydessä olevat yritykset ovat valmistaneet Kiinassa ja myyneet sitten yhteisöön. a) Tuotanto 86. Yhteisön tuotannonalan tuotanto laski merkittävästi vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana: lasku oli 16 prosenttia vuonna 2004, edelleen 23 prosenttiyksikköä vuonna 2005 ja vielä 7 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana. Yhteisön tuotannonalan tuotantomäärä vaihteli 300 000 ja 400 000 kappaleen välillä tutkimusajanjakson aikana. 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso | Tuotanto (kpl) | Tietoja ei voida julkistaa | Indeksi | 100 | 84 | 61 | 54 | b) Kapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste 87. Tuotantokapasiteetti kasvoi hieman eli 3 prosenttia vuosien 2003 ja 2004 välillä, vielä 9 prosenttiyksikköä vuonna 2005 ja pysyi tällä tasolla tutkimusajanjakson ajan. Tuotantokapasiteetin kasvu vuonna 2005 johtui yhden yhteisön tuottajan investoinneista uuteen tuotantolinjaan, jolla tuotettiin kompressoreita markkinoiden ylempään lohkoon. Yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti vaihteli 600 000 ja 800 000 kappaleen välillä tutkimusajanjakson aikana. 88. Yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste laski jatkuvasti tarkastelujaksolla, ja tutkimusajanjaksolla se oli alle puolet vuoden 2003 tasosta. Tämä näkyy tuotantotasojen putoamisena. Yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste vaihteli tutkimusajanjakson aikana 40 ja 50 prosentin välillä. 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso | Tuotantokapasiteetti (kpl) | Tietoja ei voida julkistaa | Indeksi | 100 | 103 | 112 | 112 | Kapasiteetin käyttöaste | Tietoja ei voida julkistaa | Indeksi | 100 | 81 | 54 | 48 | c) Varastot 89. Loppuvarastot kasvoivat 37 prosenttia vuonna 2004, sitten 45 prosenttiyksikköä lisää vuonna 2005 ennen 138 prosenttiyksikön laskua tutkimusajanjakson aikana. Yhteisön tuotannonalan varastojen määrä vaihteli 10 000 ja 20 000 kappaleen välillä tutkimusajanjakson aikana. Kun otetaan huomioon, että samankaltaisen tuotteen tuotanto yhteisössä tapahtuu pääasiassa tilausten perusteella, varastojen tasoa ei pidetä hyödyllisenä vahinkoindikaattorina tämän tuotteen osalta. 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso | Loppuvarastot (kpl) | Tietoja ei voida julkistaa | Indeksi | 100 | 137 | 182 | 44 | d) Myynnin määrä 90. Yhteisön tuotannonalan oman tuotannon myynti yhteisön markkinoilla laski jatkuvasti koko tarkastelujakson ajan. Se laski 19 prosenttia vuonna 2004, edelleen 24 prosenttiyksikköä vuonna 2005 ja vielä 9 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana. Yhteisön tuotannonalan myyntimäärä vaihteli 200 000 ja 300 000 kappaleen välillä tutkimusajanjakson aikana. 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso | Myynti EY:ssä (kpl) | Tietoja ei voida julkistaa | Indeksi | 100 | 81 | 57 | 48 | e) Markkinaosuus 91. Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni jatkuvasti tarkastelujaksolla. Yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden kehittymistä kuvaava indeksi putosi 13 prosenttia vuonna 2004, 27 prosenttiyksikköä vuonna 2005 ja vielä 9 prosenttiyksikköä tutkimusajanjaksolla. Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus vaihteli tutkimusajanjakson aikana 5 ja 10 prosentin välillä. 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso | Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus | Tietoja ei voida julkistaa | Indeksi | 100 | 87 | 60 | 51 | f) Kasvu 92. Vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, jolloin yhteisön kulutus pieneni 6 prosenttia, yhteisön tuotannonalan myynnin määrä yhteisön markkinoilla väheni paljon enemmän, kokonaiset 52 prosenttia. Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus lähes puolittui tarkastelujaksolla, kun taas polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kasvoi yli 35 prosenttiyksikköä, niin että sen osuus oli 53 prosenttia. Näin ollen voidaan päätellä, että markkinoilla ei esiintynyt kasvua, josta yhteisön tuotannonala olisi voinut hyötyä. g) Työllisyys 93. Yhteisön tuotannonalan työllisyys laski jatkuvasti tarkastelujaksolla seuraavasti: 10 prosenttia vuonna 2004, edelleen 16 prosenttiyksikköä vuonna 2005 ja vielä 5 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana. Yhteisön tuotannonalalla samankaltaisen tuotteen tuotannossa ja myynnissä toimi tutkimusajanjaksolla 150–200 henkilöä. 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso | Työllisyys | Tietoja ei voida julkistaa | Indeksi | 100 | 90 | 74 | 69 | h) Tuottavuus 94. Yhteisön tuotannonalan työvoiman tuottavuus työntekijäkohtaisena vuosituotoksena (kappaleina) mitattuna laski 7 prosenttia vuonna 2004, edelleen 10 prosenttiyksikköä vuonna 2005 ja vielä 5 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana. Yhteisön tuotannonalan tuottavuus oli 1 500–2 000 kappaletta työntekijää kohti tutkimusajanjakson aikana. Tuottavuuden jatkuva lasku on osoitus vähenevästä tuotannosta, joka laski koko tarkastelujakson ajan nopeammin kuin vastaava työllisyys. 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso | Tuottavuus (kpl/työntekijä) | Tietoja ei voida julkistaa | Indeksi | 100 | 93 | 83 | 78 | i) Työvoimakustannukset 95. Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti nousivat 8 prosenttia vuosien 2003 ja 2004 välillä, vakiintuivat kyseiselle tasolle vuonna 2005 ja laskivat hieman, yhden prosenttiyksikön, tutkimusajanjaksolla. Vuoden 2004 nousu johtui erityisesti yhden yhteisön tuotannonalan tuottajan palkankorotuksista ammattiliittojen kanssa käytyjen riitaisten neuvottelujen jälkeen. Palkkojen nostamista edelsi lakko vuonna 2003 ja sen seurauksena palkattomat tunnit suhteellisesti alensivat vuotuisia työvoimakustannuksia verrattuna seuraaviin vuosiin. 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso | Vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa) | Tietoja ei voida julkistaa | Indeksi | 100 | 108 | 108 | 107 | j) Yhteisön hintoihin vaikuttavat tekijät 96. Yhteisön tuotannonalan etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan oman tuotannon myynnin yksikköhinnat nousivat 20 prosenttia vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välillä. Keskimääräinen myyntihinta kohosi 9 prosenttia vuonna 2004 ja 13 prosenttiyksikköä vuonna 2005, minkä jälkeen se laski hieman (2 prosenttiyksikköä) tutkimusajanjakson aikana. Keskimääräinen yksikköhinta vaihteli 100 eurosta 150 euroon tutkimusajanjakson aikana. 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso | Yksikköhinta EY:n markkinoilla (euroa) | Tietoja ei voida julkistaa | Indeksi | 100 | 109 | 122 | 120 | 97. Keskimääräisen yksikköhinnan nousussa tulee esiin yhteisön tuotannonalan osittainen ja vähittäinen siirtyminen ylemmän markkinalohkon tuotantoon, eli se ryhtyi tuottamaan parempilaatuisia, suorituskyvyltään parempia, kapasiteetiltaan suurempia ja näin ollen myös hintavampia samankaltaisia tuotteita. 98. Kun otetaan huomioon hinnan alittavuuden määrä ja taso, tuonti oli varmasti hintoihin vaikuttava tekijä. k) Kannattavuus ja sijoitetun pääoman tuotto 99. Tarkastelujaksolla yhteisön tuotannonalan oman tuotannon myynti yhteisössä (prosentteina nettomyynnistä) oli kannattavuudeltaan negatiivista mutta parani tarkastelujakson aikana. Negatiivinen kannattavuus parani vuonna 2004 ja vielä lisää vuonna 2005, jolloin tappioiden taso oli suhteellisesti alhaisimmillaan ja heikkeni vain vähän tutkimusajanjaksolla. Yhteisön tuotannonalan kannattavuus vaihteli tutkimusajanjaksolla -3 prosentista -10 prosenttiin. 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso | EY-myynnin kannattavuus (% nettomyynnistä) | Tietoja ei voida julkistaa | Indeksi | -100 | -93 | -28 | -32 | Sijoitetun pääoman tuotto (voitto prosentteina sijoitettujen varojen nettokirjanpitoarvosta) | Tietoja ei voida julkistaa | Indeksi | -100 | -85 | -19 | -20 | 100. Sijoitetun pääoman tuotto, ilmaistuna voittoprosenttina sijoitetun pääoman nettokirjanpitoarvosta, noudatti edellä kuvattua kannattavuuden kehitystä. Myös se pysyi tappiollisena koko tarkastelujakson ajan. Se parani vuonna 2004 ja vielä lisää vuonna 2005, ennen kuin se taas hieman heikkeni tutkimusajanjaksolla. Sijoitetun pääoman tuotto vaihteli -30 ja -15 prosentin välillä tutkimusajanjaksolla. l) Kassavirta 101. Myös operatiiviseen toimintaan perustuva nettokassavirta oli negatiivinen tarkastelujaksolla, mutta se parani selvästi ja oli vain hieman negatiivinen tutkimusajanjaksolla vaihdellen -10 000 ja 0 euron välillä. 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso | Kassavirta (euroa) | Tietoja ei voida julkistaa | Indeksi | -100 | -67 | -9 | -1 | m) Investoinnit ja pääoman saanti 102. Yhteisön tuotannonalan vuotuiset investoinnit samankaltaisen tuotteen tuotantoon kasvoivat 72 prosenttia vuonna 2004 ja vielä 75 prosenttiyksikköä vuonna 2005 ennen kuin ne laskivat hieman (7 prosenttiyksikköä) tutkimusajanjaksolla. Nettoinvestoinnit tutkimusajanjaksolla olivat kuitenkin suhteellisen vähäiset ja vaihtelivat 1 300 000 eurosta 2 300 000 euroon. Kohoamisen voidaan katsoa johtuneen yhden yhteisön tuottajan tekemästä investoinnista uuden rakennuksen vuokraamiseen, minkä tarkoituksena oli keskittää ja modernisoida tuotantoprosessia, sekä yhteisön tuotannonalan joistakin investoinneista, joiden tarkoituksena oli huoltaa ja uudistaa nykyisiä laitteita mutta myös hankkia uusia välineitä ja kehittää uusia moduuleja, jotta tuotteen kilpailukyky paranisi Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvaan tuontiin nähden. 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso | Nettoinvestoinnit (euroa) | Tietoja ei voida julkistaa | Indeksi | 100 | 172 | 247 | 240 | 103. Komissiolle ei toimitettu mitään todisteita heikentyneestä tai parantuneesta pääoman saannista tarkastelujaksolla. n) Polkumyyntimarginaalin suuruus 104. Asianomaisesta maasta tapahtuneen tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat huomioon ottaen nykyisen polkumyyntimarginaalin suuruuden vaikutusta yhteisön tuotannonalalle ei voida pitää vähäpätöisenä. o) Aiemmasta polkumyynnistä toipuminen 105. Koska polkumyynnistä ennen tässä menettelyssä tarkasteltua tilannetta ei ole olemassa tietoja, tätä tekijää ei pidetä merkityksellisenä. 6. Vahinkoa koskeva päätelmä 106. Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä kasvoi vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välillä 182 prosenttia, ja sen markkinaosuus yhteisön markkinoilla kasvoi yli 35 prosenttiyksikköä. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskimääräiset hinnat alittivat merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat tarkastelujakson aikana. Lisäksi tutkimusajanjakson aikana Kiinasta tuodun tuotteen hinnat alittivat merkittävällä tavalla yhteisön tuotannonalan hinnat. Hinnan alittavuus oli painotetun keskiarvon perusteella tutkimusajanjaksolla 22–43 prosenttia. 107. Jotkin muuttujat näyttivät kehittyneen myönteiseen suuntaan vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välillä. Keskimääräiset yksikkömyyntihinnat nousivat 20 prosenttia, tuotantokapasiteetin indikaattori 12 prosenttia ja investoinnit 140 prosenttia. Näiden kehityssuuntien taustalla oli kuitenkin erityisiä syitä, kuten 78, 88 ja 93 kappaleessa on todettu. Lisäksi kannattavuus tarkastelujaksolla osoitti elpymisen merkkejä, kun tappiot putosivat merkittävästi vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välillä (ks. 90 kappale). On kuitenkin muistettava, että kannattavuus säilyi negatiivisena eikä tappioiden tasoa tutkimusajanjaksolla voida pitää vähäisenä. 108. Yhteisön tuotannonalan tilanteen todettiin heikentyneen merkittävästi tarkastelujakson aikana. Useimmat vahinkoindikaattorit kehittyivät vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välillä kielteiseen suuntaan: tuotannon määrä laski 46 prosenttia, kapasiteetin käyttöaste laski alle puoleen, yhteisön tuotannonalan myynti väheni 52 prosenttia ja vastaava markkinaosuus lähes puolittui, työllisyys laski 31 prosenttia ja tuottavuus laski 22 prosenttia. 109. Edellä esitetyn perusteella päätellään, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. E. SYY-YHTEYS 1. Johdanto 110. Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, oliko polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle vahinkoa siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi tutkittiin muita tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat voineet samaan aikaan aiheuttaa yhteisön tuotannonalalle vahinkoa, jotta voitiin varmistaa, ettei niiden yhteisön tuotannonalalle aiheuttaman mahdollisen vahingon tulkittu johtuneen polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. 2. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset 111. Tutkimuksessa todettu polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrän merkittävä, 182 prosentin lisäys vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välillä ja sen markkinaosuuden kasvu yhteisössä samaan aikaan 35 prosenttiyksiköllä sekä todettu hinnan alittavuus (22–43 prosenttia tutkimusajanjakson aikana) osuivat ajallisesti yksiin yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikentymisen kanssa, kuten 99 kappaleessa todettiin. Polkumyyntihinnat olivat lisäksi keskimäärin merkittävästi alhaisemmat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat koko tarkastelujakson ajan. Kyseisen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin katsotaan aiheuttaneen laskupainetta hintoihin ja estäneen yhteisön tuotannonalaa nostamasta myyntihintojaan tasolle, joka olisi ollut tarpeen voiton saavuttamiseksi, joten polkumyynnillä tapahtuneella tuonnilla oli merkittävä kielteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. Lisäksi vaikuttaa siltä, että yhteisön tuotannonala menetti merkittävän osan markkinaosuudestaan kyseisen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisääntyneen määrän vuoksi. Vähentynyt myyntimäärä johti yhteisön tuotannonalan kiinteiden kustannusten suhteelliseen nousuun, joka myös vaikutti kielteisesti taloudelliseen tilanteeseen. Sen vuoksi Kiinasta peräisin olevan tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on selkeä syy-yhteys. 3. Muiden tekijöiden vaikutukset Yhteisön tuotannonalan vientitulos 112. Kuten seuraavasta taulukosta näkyy, vientimyynnin määrä laski 33 prosenttia tarkastelujaksolla. Tämä ei kuitenkaan ollut niin suurta kuin 81 kappaleessa kuvattu EY:n myynnin lasku. Vientimyynnin määrä tutkimusajanjaksolla oli 100 000–150 000 kappaletta. Vientimyynnin keskimääräinen yksikköhinta pysyi samalla tasolla, 100–150 eurossa vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välillä. 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso | Vientimyynti (kpl) | Tietoja ei voida julkistaa | Indeksi | 100 | 89 | 74 | 77 | Viennin yksikköhinta (euroa) | Tietoja ei voida julkistaa | Indeksi | 100 | 100 | 102 | 100 | 113. Kun otetaan huomioon vientimarkkinoiden hintojen vakaus ja vientimäärän suhteellisen vähäinen pudotus, katsotaan, että vaikka vientitoiminta olisikin saattanut vaikuttaa yhteisön tuotannonalan kärsimään vahinkoon, se ei kuitenkaan tehnyt niin siinä määrin, että syy-yhteys poistuisi. Tuotantokustannusten nousu 114. Yksi asianomainen osapuoli väitti, että yhteisön tuotannonalan tuotantokustannusten nousu ei voinut aiheutua ainoastaan raaka-aineen (erityisesti metalliosien) hinnannoususta vaan myös muista syistä, mikä viittaisi itse aiheutettuun vahinkoon. Kyseinen osapuoli ei täsmentänyt syitä, jotka viittaavat itse aiheutettuun vahinkoon. 115. Tutkimuksessa kävi ilmi, että yhteisön tuotannonalan tuotantokustannusten yksikköhinta nousi noin 8 prosenttia vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välillä. Nousun voidaan katsoa osittain johtuneen raaka-aineen hinnan ilmeisestä noususta. Tutkimuksen mukaan osa kustannusten noususta johtuu heikentyneestä kustannusrakenteesta ja varsinkin kiinteistä yksikkökustannuksista, jotka nousivat tuotettujen yksiköiden lukumäärän vähennyttyä merkittävästi. Suurin osa noususta johtuu silti niiden komponenttien hintojen huomattavasta noususta, joita käytetään ylemmän markkinalohkon mallien tuotannossa. 116. Keskimääräisten yksikkötuotantokustannusten nousu on kuitenkin enemmänkin kuin korvaantunut keskimääräisten yksikkömyyntihintojen nousulla (ks. 87 kappale), jonka tuloksena kannattavuus parani (vaikka se edelleenkin oli negatiivinen), kuten 90 kappaleessa todettiin. Sen vuoksi katsotaan, että tuotantokustannusten nousu ei vaikuttanut yhteisön tuottajien kärsimään vahinkoon. Tuonti muista maista 117. Eurostatin tietojen perusteella muista maista (eli muualta kuin Kiinasta) yhteisöön tuodun samankaltaisen tuotteen tuontimäärä väheni 33 prosenttia vuonna 2004 ja vielä 7 prosenttiyksikköä vuonna 2005, ennen kuin se elpyi hieman, 9 prosenttiyksiköllä, tutkimusajanjaksolla. Kokonaisuudessaan pudotus vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välillä oli 31 prosenttia. Muista maista tulevan tuonnin vastaava markkinaosuus laski vuoden 2003 tasolta 35 prosentista 26 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. 118. Muista maista tulevan tuonnin hinnoista ei ollut saatavilla tarkempia tietoja. Koska Eurostatin tiedoissa ei oteta huomioon tuotevalikoimaa, tietojen avulla ei voitu tehdä järkevää vertailua yhteisön tuotannonalan hintojen kanssa. Tutkimuksessa ei tullut esiin viitteitä siitä, että muista maista tapahtuvan tuonnin hinnat alittaisivat yhteisön hinnat. 119. Kun otetaan huomioon muista maista tapahtuvan tuonnin vähenevä määrä ja markkinaosuus ja vastakkaisen näytön puute, voidaan todeta, että kyseinen tuonti ei aiheuttanut aineellista eikä muutakaan vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso | Tuonti muista maista (kpl) | 1 164 228 | 780 921 | 699 129 | 807 893 | Indeksi | 100 | 67 | 60 | 69 | Muista maista tapahtuvan tuonnin markkinaosuus | 35,6 % | 25,6 % | 22,7 % | 26,4 % | Kilpailu muiden yhteisön tuottajien taholta 120. Kuten 65 kappaleessa todettiin, yksi yhteisön tuottaja jätettiin yhteisön tuotannon määritelmän ulkopuolelle. Lisäksi useat tuottajat ja kokoajat eivät tehneet yhteistyötä tutkimuksessa (ks. 58 kappale). Yhteistyössä toimineilta tuottajilta ja valituksen tekijältä tutkimuksen aikana saatujen tietojen perusteella arvioitiin, että näiden muiden yhteisön tuottajien myyntimäärä EY:n markkinoilla oli noin 1 000 000 kappaletta vuonna 2003 ja että se laski merkittävästi koko tarkastelujakson ajan ja oli noin 400 000 kappaletta tutkimusajanjaksolla. Samoin vastaava markkinaosuus pieneni koko tarkastelujakson ajan 31 prosentista (vuonna 2003) 13 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Nämä tuottajat eivät näin ollen lisänneet myyntimääränsä tai markkinaosuuttaan yhteisön tuotannonalan kustannuksella. Päinvastoin, ne menettivät suuren osuuden myynnistään ja markkinaosuudestaan Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvalle tuonnille, kuten yhteisön tuotannonala. 121. Edellä esitetyn perusteella ja muuhun viittaavien tietojen puuttuessa voidaan todeta, etteivät muut yhteisön tuottajat ole vaikuttaneet yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso | Muiden yhteisön tuottajien myynti EY:ssä (arvioitu kplmäärä) | 1 039 780 | 919 375 | 510 659 | 399 891 | Indeksi | 100 | 88 | 49 | 38 | Muiden yhteisön tuottajien markkinaosuus | 31,4 % | 29,7 % | 16,4 % | 12,9 % | Kulutuksen lasku yhteisön markkinoilla 122. Kuten 70 kappaleessa todettiin, kulutus laski lähes 200 000 kappaleella eli 6 prosentilla koko tarkastelujakson ajan. On kuitenkin huomattava, että samalla kaudella yhteisön tuotannonalan myynnin lasku yhteisön markkinoilla oli paljon jyrkempää sekä absoluuttisesti (myynti putosi 250 000–300 000 kappaletta) että suhteellisesti (myynti putosi rajusti 52 prosenttia) mitattuna. Samalla kun yhteisön tuotannonala menetti lähes puolet markkinaosuudestaan (ks. 82 kappale), kiinalaisten kompressorien markkinaosuus lisääntyi 35 prosenttiyksikköä (ks. 71 kappale). Näin ollen katsotaan, että kulutuksen lasku ei aiheuttanut yhteisön tuotannonalan kärsimää vahinkoa. 4. Syy-yhteyttä koskeva päätelmä 123. Kun otetaan huomioon toisaalta Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja vastaavan markkinaosuuden massiivinen kasvu sekä todettu hinnan alittavuus ja toisaalta samaan aikaan tapahtunut yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkeneminen, voidaan päätellä, että polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti yhteisön tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. 124. Tutkimuksessa kävi ilmi, että yhteisön tuotannonalan vientituloksella saattoi olla vähäistä vaikutusta kärsittyyn vahinkoon muttei siinä määrin, että se poistaisi syy-yhteyden. Muitakin tunnettuja tekijöitä analysoitiin, mutta niiden ei havaittu vaikuttaneen aiheutuneeseen vahinkoon. Yhteisön tuotannonalan tuotantokustannusten yksikköhinnan nousun havaittiin kompensoituvan myyntihinnan samanaikaisella nousulla, eikä näin ollen katsottu, että se olisi voinut vaikuttaa kärsittyyn vahinkoon. Kun otetaan huomioon, että muista kolmansista maista tapahtuvan tuonnin määrä ja markkinaosuus laskivat ja että kunnollinen hintavertailu yhteisön hintojen kanssa ei ollut mahdollista, katsottiin että tämä tuonti ei aiheuttanut vahinkoa. Muiden yhteisön tuottajien taholta tapahtuvan kilpailun osalta otettiin huomioon niiden myyntimäärän lasku ja markkinaosuuden menetys polkumyynnillä tapahtuvalle tuonnille ja katsottiin, ettei niiden toiminta vaikuttanut aiheutuneeseen vahinkoon. Koska kulutuksen lasku oli pienempi kuin yhteisön tuottajien yhteisön myynnin lasku ja koska se tapahtui samaan aikaan kuin Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin merkittävä kasvu, katsottiin että se sinänsä ei aiheuttanut vahinkoa. 125. Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa asianmukaisesti erotettiin kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vahingollisista vaikutuksista, päätellään, että Kiinasta peräisin oleva tuonti on aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. F. YHTEISÖN ETU 126. Neuvosto ja komissio tutkivat, oliko olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, ettei tässä tapauksessa ole yhteisön edun mukaista ottaa käyttöön toimenpiteitä. Tämän vuoksi ja perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti neuvosto ja komissio tarkastelivat toimenpiteiden todennäköistä vaikutusta kaikkiin asianomaisiin osapuoliin. Komission yksiköt lähettivät alunperin perusasetuksen 20 artiklan 4 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisen lopullisen ilmoituksen, jossa tarkoituksena ei ollut ottaa toimenpiteitä käyttöön. Ilmoituksen jälkeen tietyt toimijat, varsinkin kaksi yhteistyössä toiminutta yhteisön tuottajaa, esittivät joitakin väitteitä, joiden vuoksi asiaa tutkittiin uudelleen. Seuraavassa käsitellään tärkeimpiä näistä väitteistä. 1. Yhteistyössä toimivien yhteisön tuottajien etu 127. Rajoittamatta yhteisön tuotannonalan määritelmää (ks. 67 kappale) on tärkeä muistaa, että kuten 60 kappaleessa todettiin, kaikki yhteistyössä toimivat yhteisön yritysryhmät perustivat tuotantolaitoksia Kiinaan ja toivat yhä suurempia määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta myytäväksi yhteisön markkinoille. Kuten 58 kappaleessa todettiin, yksi yritysryhmä myi yhteisössä sijaitsevan tuotantolaitoksensa toiselle yritykselle vuonna 2007 eli tutkimusajanjakson jälkeen. Koska kyseessä on tutkimusajanjakson jälkeinen tapahtuma ja kyseinen ryhmä tuotti samankaltaista tuotetta yhteisössä tarkastelujakson ajan, sen etuja käsitellään tässä kohdassa ja ryhmää pidetään yhteisön tuottajana. 128. Tutkimuksessa kävi ilmi, että ellei toimenpiteitä oteta käyttöön, yhteisön tuotannonala kärsisi mahdollisesti edelleen vahingosta. Yhteisön tuotannonalan tilanne heikkenisi todennäköisesti edelleen ja markkinaosuus pienenisi entisestään. 129. Toisaalta jos toimenpiteitä otettaisiin käyttöön, sen ansiosta hinnat ja/tai myyntimäärät (ja markkinaosuus) voisivat kohota, mikä puolestaan antaisi yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden parantaa taloudellista tilannettaan. 130. Mitä tulee yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden mahdolliseen kehittymiseen, jos toimenpiteitä otetaan käyttöön, on huomattava, että kaikki yhteistyössä toimineet tuottajat väittivät menettelyn aikana, että se johtaisi nykyisen tuotannon siirtosuuntauksen kääntymiseen ja tuotannon (ainakin osittaiseen) palauttamiseen takaisin yhteisöön. 131. Tältä osin kahden yhteistyössä toimineen yhteisön tuottajan ja niiden Kiinassa sijaitsevien etuyhteydessä olevien tytäryhtiöiden toimittamien tarkkojen tietojen analysointi osoitti, että Kiinassa viime vuosina vallinneessa erityisessä taloustilanteessa on merkittäviä kustannuseroja, jotka suosivat yhteisön markkinoille suunnatun tarkasteltavana olevan tuotteen tuottamista Kiinassa ennemmin kuin yhteisössä. Nämä eroavuudet ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteisön markkinoilla harjoittama polkumyynti saattoivat johtaa siihen, että kaikki yhteisön yhteistyössä toimineet tuottajat siirsivät tuotantonsa (tai osan siitä) alun perinkin. 132. Sen vuoksi tarkasteltiin, muuttaisiko polkumyyntitullien – jotka 122 kappaleessa mainittuihin tuottajiin etuyhteydessä olevien viejien tapauksessa ovat suhteellisen alhaiset – käyttöönotto ainakin kahden yhteistyössä toimineen tuottajan osalta tärkeimpiä taloudellisia muuttujia, jotka johtivat tuotannon siirtämiseen. Katsottiin, että yhteisössä myytyjen ja Kiinassa tuotettujen kompressorien kokonaiskustannukset (mukaan luettuna mm. valmistuskustannukset, myynti-, yleis- ja hallintokulut, merirahti, perinteinen tulli ja mahdollinen polkumyyntitulli) olisivat samaa luokkaa vaikkakin hieman alhaisemmat kuin vastaavien kompressorien tuotannon ja myynnin kokonaiskustannukset yhteisössä. 133. Nämä kaksi yritystä totesivat lisäksi uudelleen, että jos toimenpiteet laskevat kiinalaisista polkumyyntituotteista aiheutuneen hinnan alittavuuden tasoa, niiden tilanne olisi sellainen, että ne pystyisivät lisäämään tuotantoaan ja/tai aloittamaan sen uudelleen yhteisössä hyödyntäen käyttämätöntä kapasiteettiaan. 134. Sen vuoksi ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että kyseiset kaksi yhteistyössä toiminutta tuottajaa voisivat hyödyntää merkittävää käyttämätöntä kapasiteettiaan Euroopassa, kuten ne totesivat päätelmistä ilmoittamisen jälkeen toimittamissaan huomautuksissa. Tämä vaikuttaa mahdolliselta, kun otetaan huomioon, että ehdotetuilla toimenpiteillä tasoitettaisiin Kiinassa ja yhteisössä tuotettujen ja yhteisön markkinoille toimitettujen tavaroiden kustannuksia. Näin ollen ei ole mahdotonta, että kyseiset tuottajat lisäisivät tuotantoaan yhteisössä toimenpiteiden käyttöönoton seurauksena. Ei ole myöskään mahdotonta, että jos niihin etuyhteydessä olevien kiinalaisten tuottajien vientiin kohdistuvat tullit vähentäisivät Kiinassa ja yhteisössä tuotettujen ja yhteisön markkinoille toimitettujen tavaroiden kustannusten eroa, kyseiset tuottajat eivät haluaisi keskittää kaikkea tuotantoaan yhteisön ulkopuolelle voidakseen erikoistua tiettyjen mallien tuotantoon tietyissä tuotantopaikoissa tai hajauttaakseen riskit. 135. Kolmanteen yhteistyössä toimineeseen tuottajaan etuyhteydessä oleva yritys Kiinassa ei sisältynyt otokseen polkumyyntimarginaalin laskemista varten, eikä siihen näin ollen toimenpiteiden käyttöönoton tapauksessa periaatteessa sovellettaisi keskimääräistä 51,8 prosentin tullia, jota sovelletaan yhteistyössä toimineisiin, otokseen kuulumattomiin yrityksiin. Koska kyseinen kiinalainen yritys ei sisältynyt otokseen, komissiolla ei ole tarkistettuja tietoja sen tuotantokustannuksista. Sen vuoksi ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että kyseisessä tapauksessa yhteisössä myytyjen ja Kiinassa tuotettujen kompressorien kokonaiskustannukset (mukaan luettuna mm. valmistuskustannukset, myynti-, yleis- ja hallintokulut, merirahti, perinteinen tulli ja mahdollinen polkumyyntitulli) ylittäisivät vastaavien kompressorien tuotannon ja myynnin kokonaiskustannukset yhteisössä. 136. Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen valituksen tehnyt italialainen kompressorinvalmistajien järjestö ANIMA painotti polkumyyntitoimenpiteiden tarvetta, jotta tuottajilla olisi mahdollisuus jatkaa tuotantoa yhteisössä ja selviytyä taloudellisesti. Järjestö toi selvästi esiin, että vaikka joidenkin eurooppalaisten tuottajien etuyhteydessä oleviin kiinalaisiin tavarantoimittajiin sovellettaisiinkin suhteellisen korkeita polkumyyntitulleja, järjestö siltikin kannattaa toimenpiteiden käyttöönottoa. 137. Arvioitiin, mitä etuja yhteisön tuotannonalalle mahdollisesti koituisi, jos toimenpiteet otettaisiin käyttöön. Edellä on todettu, että toimenpiteistä luopuminen saattaisi johtaa yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkenemiseen ja markkinaosuuden pienenemiseen entisestään. Tämä todennäköisesti johtaisi useiden työpaikkojen sekä niiden investointien menetykseen, jotka on tehty tuotantokapasiteetin lisäämiseksi yhteisössä. Nämä tekijät – vaikka niitä onkin vaikea arvioida määrällisesti – on otettava huomioon yhteisön edun kokonaisarvioinnissa. Toisaalta jos polkumyyntitullit otetaan käyttöön, ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että yhteisön tuotanto saattaa lisääntyä ja osa tuotannosta mahdollisesti siirretään takaisin yhteisöön. Tämä lisäisi työllisyyttä ja saattaisi lisäksi vaikuttaa aiemman jalostusasteen teollisuuteen, joka toimittaa puolivalmiita tuotteita yhteisön kompressorintuottajille. 2. Muiden yhteisön tuottajien etu 138. Nämä tuottajat eivät tehneet tutkimuksessa yhteistyötä. Niillä on sama markkinaosuus kuin yhteisön tuotannonalalla. Kun otetaan huomioon yhteistyön puute ja se, että useimmat näistä tuottajista eivät esittäneet selkeää kantaa menettelyssä, näiden tuottajien edusta ei ole käsitystä. Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi yhteistyöhön osallistumaton tuottaja ja kaksi valituksen tehnyttä tuottajaa, jotka eivät tehneet myöhemmin yhteistyötä menettelyssä (ks. 59 kappale), sekä italialainen kompressorinvalmistajien liitto ANIMA ilmoittautuivat ja toistivat 1 kohdassa esitetyt väitteet. Ne totesivat selvästi kannattavansa toimenpiteiden käyttöönottoa. 3. (Etuyhteydettömien) tuojien, kuluttajien ja muiden yhteisön taloudellisten toimijoiden etu 139. Tutkimuksessa yhteistyössä toimineen ainoan etuyhteydettömän tuojan osuus Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuontimäärästä yhteisöön oli tutkimusajanjakson aikana noin 20 prosenttia. Kun otetaan huomioon vaihtoehtoisen yhteistyön puute ja edellä esitetty prosenttiosuus, tuojan katsotaan edustavan etuyhteydettömien tuojien tilannetta. Kyseinen yhteistyössä toiminut osapuoli totesi, että se vastustaa polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönottoa tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa Kiinasta. Tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevan tuotteen jälleenmyynnin osuus tuojan kokonaisliikevaihdosta oli 2–8 prosenttia. Tarkasteltavana olevan tuotteen ostoon, kauppaan ja jälleenmyyntiin osallistuu suoraan 30–70 henkilöä sen työvoimasta. 140. Yhteistyötä pyydettiin myös kuluttajajärjestöiltä sekä kaikilta tiedossa olevilta vähittäismyyjiltä, jakelijoilta, kauppiailta ja/tai muilta talouden toimijoilta, jotka ovat osallisina jakeluketjussa yhteisössä. Yhteistyö ei kuitenkaan toteutunut. Koska ainoastaan yksi etuyhteydetön tuoja teki menettelyssä yhteistyötä eikä mikään muu yhteisön talouden toimija tai kuluttajajärjestö osallistunut, katsottiin, että on asianmukaista analysoida mahdollisten toimenpiteiden potentiaalista vaikutusta kokonaisuudessaan kaikkiin näihin osapuoliin. Yleisesti kuitenkin päätellään, että mahdolliset toimenpiteet voisivat vaikuttaa kielteisesti kuluttajien ja yhteisössä jakeluketjussa mukana olevien talouden toimijoiden tilanteeseen. 4. Yhteisön etua koskevat päätelmät 141. Edellä 125 ja 126 kappaleessa esitetyistä syistä tässä tapauksessa ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että yhteistyössä toimineet yhteisön tuottajat saattaisivat käyttää tilaisuutta saadakseen etua toimenpiteistä elvyttämällä vahingollisen polkumyynnin vuoksi menetettyä tuotantoa hyödyntämällä käyttämätöntä kapasiteettia. 142. Toimenpiteiden käyttöönotolla saattaa olla negatiivista vaikutusta yhteisön kuluttajiin ja kaikkiin jakeluketjussa mukana oleviin talouden toimijoihin. On kuitenkin myös selvää, että jos tuotantoa yhteisössä lisätään (jolloin todennäköisesti yhteisön tuotannossa tarvittavan työvoiman määrä lisääntyy), toimenpiteistä olisi tiettyjä etuja yhteisölle. 143. Perusasetuksen 21 artiklassa todetaan, että on aihetta kiinnittää erityistä huomiota tarpeeseen poistaa vahingollisen polkumyynnin vääristävät vaikutukset ja palauttaa tehokas kilpailu, mutta kyseinen säännös on edellä mainitun artiklan mukaisesti ymmärrettävä yhteisön edun tarkastelun puitteissa. Sen vuoksi on tutkittava toimenpiteiden käyttöönoton tai niistä luopumisen vaikutukset kaikkiin osapuoliin. 144. Kun siis otetaan huomioon korkeat polkumyynti- ja vahinkomarginaalit, katsotaan, että saatujen tietojen perusteella tässä tapauksessa ei ole riittävästi näyttöä sen päättelemiseksi, että toimenpiteiden mahdollinen käyttöönotto olisi selkeästi suhteetonta ja vastoin yhteisön etua. 145. Jos kuitenkin tullien käyttöönotosta huolimattakin ennen toimenpiteiden käyttöönottoa vallinnut tilanne (erityisesti kiinalaisen tuonnin 53 prosentin markkinaosuus ja yhteistyössä toimineiden yhteisön tuottajien suhteellisen pieni markkinaosuus) säilyy muuttumattomana, mahdollisesta tullista yhteisön kuluttajille ja talouden toimijoille (myös tuojille, kauppiaille ja vähittäismyyjille) koituvia kustannuksia voidaan pitkällä aikavälillä pitää suurempina kuin etua yhteisön tuotannonalalle. Sen vuoksi toimenpiteet otetaan käyttöön kahdeksi vuodeksi ja erityisesti yhteisön tuottajille esitetään tiettyjä raportointivaatimuksia. G. LOPULLISET TOIMENPITEET Arvioitu vahingon korjaava taso 146. Polkumyyntitoimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko ylittämättä todettuja polkumyyntimarginaaleja. Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että yhteisön tuotannonala voisi niiden ansiosta saada sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Kun otetaan huomioon, että yhteisön tuotannonalan toiminta ei ollut kannattavaa samankaltaisen tuotteen osalta koko tarkastelujaksolla, katsotaan, että tuotannonalan tutkimusajanjaksolla tuottamien ja myymien samaan luokkaan kuuluvien tuotteiden osalta saavuttama 5 prosentin voittomarginaali on asianmukainen taso, jonka yhteisön tuotannonalan voidaan odottaa saavan myös samankaltaisen tuotteen osalta silloin, kun vahingollista polkumyyntiä ei esiinny. 147. Tarvittava hinnankorotus määritettiin sitten vertaamalla tuotelajeittain hinnan alittavuuden laskemista varten määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan markkinoillaan myymän samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin oikaisemalla yhteisön tuotannonalan myyntihintaa niin, että siinä otettiin huomioon edellä mainittu voittomarginaali. Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina tuonnin CIF-kokonaisarvosta. 148. Edellä mainittu hintavertailu osoitti, että lasketut vahinkomarginaalit ovat 61,3–160,8 prosenttia ja ne ovat kaikkien yritysten osalta korkeammat kuin vastaavat polkumyyntimarginaalit. Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti Kiinasta peräisin olevien tiettyjen kompressorien tuontia koskevat lopulliset polkumyyntitullit olisi otettava käyttöön polkumyyntimarginaalien suuruisina. Lopulliset toimenpiteet 149. Polkumyyntitullit olisi näin ollen vahvistettava seuraavasti: Zhejiang Xinlei Mechanical & Electrical Co. Ltd., Wenling | 77,6 % | Zhejiang Hongyou Air Compressor Manufacturing Co. Ltd., Wenling and Taizhou Hutou Air Compressors Manufacturing Co. Ltd., Wenling | 76,6 % | Shanghai Wealth Machinery & Appliance Co. Ltd., Shanghai, ja Wealth (Nantong) Machinery Co., Ltd., Nantong | 73,2 % | Zhejiang Anlu Cleaning Machinery Co., Ltd., Taizhou | 67,4 % | Nu Air (Shanghai) Compressor and Tools Co. Ltd., Shanghai | 13,7 % | FIAC Air Compressors (Jiangmen) Co. Ltd., Jiangmen | 10,6 % | Otokseen kuulumattomat yhteistyössä toimineet tuottajat (lueteltu liitteessä) | 51,6 % | Kaikki muut yritykset | 77,6 % | 150. Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) yksinomaan Kiinasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Yritysten, joiden nimeä ja osoitetta ei erikseen mainita tämän asetuksen artiklaosassa, erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina, tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa kyseisiä tulleja, vaan niihin on sovellettava koko maata koskevaa tullia. 151. Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle, ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle. 152. Toimenpiteet otetaan käyttöön, jotta yhteisön tuottajat voivat toipua polkumyynnin vahingollisista vaikutuksista. Siinä tapauksessa, että toimenpiteen mahdolliset hyödyt yhteisön tuottajille ja kustannukset yhteisön kuluttajille ja muille talouden toimijoille olisivat aluksi epätasapainossa, tilannetta voisi tasoittaa tuotannon lisääminen ja/tai uudelleen aloittaminen yhteisössä. Kun kuitenkin otetaan huomioon, kuten jo edellä on todettu, mahdollisten tullien aiheuttaman rasitteen suuruus ja se, että tuotannon lisääminen yhteisössä ei ehkä toteudukaan, näissä poikkeuksellisissa olosuhteissa pidetään perusteltuna, että lopulliset toimenpiteet otetaan käyttöön vain kahden vuoden määräajaksi. 153. Määräajan pitäisi olla riittävä, jotta yhteisön tuottajat voivat lisätä tuotantoaan ja/tai aloittaa sen uudelleen Euroopassa, mutta samalla ei merkittävästi vaaranneta yhteisön kuluttajien ja muiden talouden toimijoiden tilannetta. Kahden vuoden määräaikaa pidetään asianmukaisena, jotta voidaan analysoida, onko toimenpiteen käyttöönotolla todellakin se vaikutus, että eurooppalainen tuotanto lisääntyy, mikä tasapainottaa tuojiin ja kuluttajiin kohdistuvia negatiivisia vaikutuksia. Täytäntöönpano 154. Pidetään myös asianmukaisena, että toimenpiteiden käyttöönoton jälkeistä tilannetta yhteisön markkinoilla seurataan tiiviisti, jotta toimenpiteitä voidaan tarkistaa nopeasti, jos vaikuttaa siltä, että tulleilla ei saavuteta haluttua vaikutusta eli mahdollisteta nykyisten tuottajien elinkelpoisuutta lyhyellä aikavälillä ja paranneta niiden taloudellista tilannetta keskipitkällä aikavälillä. 155. Tätä varten komissio kehottaa yhteisön tuottajia raportoimaan sille säännöllisesti tiettyjen keskeisten taloudellisten indikaattoreiden kehityksestä. Myös tuojille ja muille asiaan liittyville toimijoille voidaan esittää tällainen kehotus, tai ne voivat toimittaa tällaiset tiedot omasta aloitteestaan. Komissio arvioi näiden tietojen perusteella säännöllisesti tuonnin ja yhteisön tuotannon tilannetta, jotta se pystyy tarvittaessa toimimaan nopeasti. 156. Kaikille osapuolille ilmoitettiin keskeisistä tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella lopullisten polkumyyntitullien käyttöönottoa aiottiin suositella. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta. Osapuolten huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon ja päätelmiä muutettiin tarvittaessa niiden mukaisesti. Kaikille osapuolille annettiin yksityiskohtaista palautetta niiden tekemistä huomautuksista. 157. Mahdollisten uusien viejien ja tämän asetuksen liitteessä mainittujen otokseen kuulumattomien mutta tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden yritysten tasapuolisen kohtelun varmistamiseksi olisi säädettävä siitä, että viimeksi mainituille yrityksille määrättyä painotettua keskimääräistä tullia sovelletaan kaikkiin sellaisiin uusiin viejiin, jotka muutoin olisivat oikeutettuja perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaiseen tarkasteluun, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien mäntäkompressoreiden (pois lukien mäntäkompressoripumput), joiden tuottama virtaus on enintään 2 m3 minuutissa ja jotka kuuluvat CN-koodeihin ex 8414 40 10, ex 8414 80 22, ex 8414 80 28 ja ex 8414 80 51, (Taric-koodit 8414 40 10 10, 8414 80 22 19, 8414 80 22 99, 8414 80 28 11, 8414 80 28 91, 8414 80 51 19 ja 8414 80 51 99), tuonnissa. 2. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettavat polkumyyntitullit ovat seuraavat: Yritys | Tulli | Taric-lisäkoodi | Zhejiang Xinlei Mechanical & Electrical Co. Ltd., Wenling | 77,6 % | A860 | Zhejiang Hongyou Air Compressor Manufacturing Co. Ltd., Wenling and Taizhou Hutou Air Compressors Manufacturing Co. Ltd., Wenling | 76,6 % | A861 | Shanghai Wealth Machinery & Appliance Co. Ltd., Shanghai, ja Wealth (Nantong) Machinery Co., Ltd., Nantong | 73,2 % | A862 | Zhejiang Anlu Cleaning Machinery Co., Ltd., Taizhou | 67,4 % | A863 | Nu Air (Shanghai) Compressor and Tools Co. Ltd., Shanghai | 13,7 % | A864 | FIAC Air Compressors (Jiangmen) Co. Ltd., Jiangmen | 10,6 % | A865 | Otokseen kuulumattomat yhteistyössä toimineet tuottajat (lueteltu liitteessä) | 51,6 % | A866 | Kaikki muut yritykset | 77,6 % | A999 | 3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä. 4. Kun jokin uusi Kiinan kansantasavallassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja toimittaa komissiolle riittävän näytön siitä, että - se ei ole vienyt yhteisöön 1 kohdassa kuvattua tuotetta 1 päivän lokakuuta 2005 ja 30 päivän syyskuuta 2006 välisenä aikana - se ei ole etuyhteydessä yhteenkään Kiinan kansantasavallassa toimivaan viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan tällä asetuksella käyttöön otettuja polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä - se on tosiasiallisesti vienyt asianomaista tuotetta yhteisöön toimenpiteiden perustana olevan tutkimusajanjakson jälkeen tai sillä on peruuttamaton sopimusvelvoite merkittävän tuotemäärän viemiseksi yhteisöön - se toimii perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa määritellyissä markkinatalousolosuhteissa tai se täyttää perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa yksilölliselle kohtelulle säädetyt vaatimukset, neuvosto voi yksinkertaisella enemmistöllä komission ehdotuksesta, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan, muuttaa 2 kohtaa lisäämällä kyseisen uuden vientiä harjoittavan tuottajan niiden yhteistyössä toimivien yritysten joukkoon, jotka eivät sisälly otokseen ja joihin sovelletaan 51,6 prosentin suuruista painotettua keskimääräistä tullia. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Se on voimassa kaksi vuotta. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä […]. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE KIINALAISET VIENTIÄ HARJOITTAVAT TUOTTAJAT, JOTKA EIVÄT KUULUNEET OTOKSEEN Taric-lisäkoodi A866 Fini (Taishan) Air Compressor Manufacturing Co., Ltd. | Taishan | Lacme Dafeng Machinery Co., Ltd. | Dafeng | Qingdao D&D Electro Mechanical Technologies Co., Ltd. and Qingdao D&D International Co., Ltd. | Qingdao | Shanghai Liba Machine Co., Ltd. | Shanghai | Taizhou Sanhe Machinery Co., Ltd. | Wenling | Taizhou Dazhong Air Compressors Co., Ltd. | Wenling | Taizhou Shimge Machinery & Electronic Co., Ltd. | Wenling | Quanzhou Yida Machine Equipment Co., Ltd. | Quanzhou | [1] EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 2117/2005 (EUVL L 340, 23.12.2005, s. 17). [2] EUVL C 314, 21.12.2006, s. 2. [3] EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1.