Tiivistelmä Latvian oikeuslaitos on hyötynyt toimenpiteistä, joilla parannetaan sen riippumattomuutta, laatua ja tehokkuutta. Uutta tuomariehdokkaiden valintamenettelyä, joka perustettiin oikeuslaitoksen riippumattomuuden vahvistamiseksi, on alettu soveltaa. Tuomarineuvosto hyväksyi vuosiksi 2021–2025 uuden strategian, jolla pyritään lisäämään oikeuslaitoksen riippumattomuutta. Neuvosto jatkaa kuitenkin toimintaansa rajallisin resurssein, erityisesti henkilöstönsä osalta, mikä on jo otettu esille oikeusvaltiota koskevassa vuosikertomuksessa 2020. Tuomareiden eettisten ohjeiden uudistamiseksi on hyväksytty uudet eettiset säännöt, joita ei ollut muutettu vuoden 1995 jälkeen. Tuomioistuinten ja syyttäjälaitoksen digitalisoinnin taso on korkea, ja sitä kehitetään edelleen. Hallitus aikoo perustaa uuden koulutuskeskuksen, johon keskitetään kaikki oikeuslaitoksen koulutus. Olisi tärkeää, että tuomaristo osallistuu asianmukaisesti sen hallinnointiin ja valvontaan. Äskettäin perustettu taloustuomioistuin on aloittamassa toimintaansa, ja sillä on oltava riittävät henkilöstö- ja koulutusresurssit, jotta monimutkaisia talous- ja rahoitusasioita voidaan käsitellä tehokkaasti. Latvian hyväksymät lainsäädäntöuudistukset korruptiontorjunnan kehyksen tehostamiseksi on vielä pantava kokonaisuudessaan täytäntöön. Lainsäädännössä kriminalisoidaan virka-aseman väärinkäyttöä, kotimaista ja ulkomaista lahjontaa sekä vaikutusvallan kauppaamista koskevat rikokset. Korruptiontorjuntaa koskeva uusi toimintasuunnitelma on valmisteilla. Korruptioon liittyvien rikosten tutkinta ja syytteeseenpano on edelleen eri viranomaisten kesken jaettu tehtävä. Korruptiontorjuntaviraston valmiuksia tutkia korruptiotapauksia on pyritty lisäämään. Eturistiriitojen ehkäisemiseen tähtäävän lahjomattomuutta koskevan kehyksen kehittämistä jatkettiin, mutta pyöröovi-ilmiötä ja työsuhteen päättymisen jälkeisiä rajoituksia koskevat säännökset ovat edelleen rajallisia. Lobbaus on edelleen sääntelemätöntä, mutta lainsäädäntöehdotuksen käsittely jatkuu parlamentissa. Valtion tilintarkastusvirasto tarkasti yli 90 prosenttia vuonna 2020 covid-19-pandemiaan liittyviin tukitoimenpiteisiin käytetystä rahoituksesta. Tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden osalta on annettu uutta lainsäädäntöä, jolla audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä. Näin pyritään vahvistamaan tiedotusvälineiden sääntelyviranomaisen, kansallisen sähköisten joukkotiedotusvälineiden neuvoston, riippumattomuutta samalla kun sen toimivaltaa on supistettu sulkemalla julkisten tiedotusvälineiden toiminnan valvonta pois. Vaikka toimittajien suojelua ja tiedonsaantioikeutta koskevat kattavat puitteet ovat olemassa, vaikuttaa siltä, että toimittajat joutuvat edelleen henkilökohtaisten hyökkäysten kohteeksi verkossa, usein poliitikkojen taholta. Covid-19-pandemian tiedotusvälineille aiheuttamien taloudellisten vaikutusten lieventämiseksi toteutettiin toimia. Lisäksi esitettiin joitakin huolenaiheita toimittajien rajallisesta tiedonsaantioikeudesta covid-19-pandemian aikana. Toimenpiteitä covid-19-pandemian torjumiseksi hyväksyttiin huhtikuussa 2021 päättyneen poikkeustilan puitteissa. Parlamentti jatkoi etätyötään ja tarkasteli pandemiaan liittyviä toimenpiteitä. Parlamentti saattoi kuitenkin hyväksyä tai hylätä vasta jälkikäteen hallituksen toimenpiteet, jotka olivat pääosin tulleet voimaan poikkeustilan aikana, eikä se voinut muuttaa niitä. Oikeusasiamiehen toimistolle myönnettiin uudelleen A-status, ja se jatkoi pandemiaan liittyvien toimenpiteiden seurantaa. Hallitus hyväksyi uudet suuntaviivat entistä yhtenäisemmän kansalaisyhteiskunnan kehittämiseksi vuosiksi 2021–2027. Samalla kansalaisjärjestöille myönnettiin myös taloudellista tukea covid-19-pandemian vaikutusten lieventämiseksi.

I.Oikeuslaitos

Latvian oikeuslaitoksessa on kolme eri tasoa. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimia ovat yhdeksän riita- ja rikosasioita käsittelevää alioikeutta (käräjäoikeutta) sekä yksi hallinnollinen alioikeus. Uusi erikoistunut taloustuomioistuin käsittelee tiettyjä talous- ja rahoitusrikoksia. Toisen oikeusasteen tuomioistuimia ovat viisi siviili- ja kauppaoikeudellisia asioita käsittelevää aluetuomioistuinta sekä yksi hallinnollinen aluetuomioistuin. Ylintä oikeusastetta edustaa korkein oikeus, joka vastaa rikos-, riita- ja hallintoasioiden käsittelystä. Perustuslakituomioistuin arvioi perustuslainmukaisuutta. Riippumattoman tuomarineuvoston tehtävänä on osallistua oikeuslaitoksen toimintaperiaatteiden ja strategioiden suunnitteluun ja työnkulun kehittämiseen. Tuomarineuvosto vastaa myös tuomariehdokkaiden valinnasta, tuomioistuinten puheenjohtajien nimittämisestä ja virasta vapauttamisesta, tuomioistuinverkostoa koskevista päätöksistä ja koulutussisältöjen hyväksymisestä. Tuomariehdokkaat valitaan tuomarineuvoston järjestämän avoimen hakukilpailun kautta, ja valituista ehdokkaista laaditaan paremmuusjärjestyksen mukainen lista, jonka perusteella oikeusministeri esittää parlamentille (Saeima) parhaimmat pisteet saaneen ehdokkaan nimittämistä. Kolmen vuoden työskentelyn ja lainkäyttöelimen toteuttaman arvioinnin jälkeen parlamentti nimittää tuomarit toistaiseksi voimassa olevaan virkasuhteeseen oikeusministerin esityksestä. Syyttäjälaitos on riippumaton oikeudellinen instituutio, joka toimii valtakunnansyyttäjän alaisuudessa. Latvia osallistuu Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) toimintaan. Latvian asianajajaneuvosto on riippumaton, itsehallinnollinen ammattijärjestö, joka vastaa asianajajia koskevista kurinpitomenettelyistä.

Riippumattomuus

Käsitys riippumattomuudesta on lisääntynyt vuodesta 2016 sekä yritysten että suuren yleisön keskuudessa, ja se on edelleen keskitasoa. Koko väestöstä 57 prosenttia pitää tuomioistuinten riippumattomuutta ”melko tai erittäin hyvänä” samoin kuin 53 prosenttia yrityksistä. Käsitys riippumattomuudesta on parantunut vuodesta 2016 sekä suuren yleisön että yritysten keskuudessa, ja se kasvoi 12 prosenttia koko väestön osalta ja 6 prosenttia yritysten osalta vuonna 2021.

Uutta tuomariehdokkaiden valintamenettelyä oikeuslaitoksen riippumattomuuden vahvistamiseksi alettiin soveltaa. Kuten oikeusvaltiota koskevassa vuosikertomuksessa 2020 kuvataan, tuomarineuvosto määritti uuden tuomariehdokkaiden valintamenettelyn, sillä neuvostolle siirrettiin nämä toimivaltuudet toimeenpanovaltaa käyttävältä taholta vuoden 2018 lain nojalla. Tuomarineuvoston perustama piiri- ja aluetuomioistuinten tuomariehdokkaiden valintakomitea aloitti työnsä 22. lokakuuta 2020 ja käytti tätä toimivaltaa ensimmäistä kertaa vastaperustetun taloustuomioistuimen tuomarien valinnassa. Tämän valintamenettelyn aikana saatujen kokemusten perusteella tuomarineuvosto mukautti huhtikuussa 2021 hieman käräjäoikeuden ja aluetuomioistuimen tuomareiden valintamenettelyä parantamalla sekä tutkintojen ja arviointiperusteiden sisältöä että prosessin organisointia erityisesti kirjallisen kokeen osalta. Neuvosto piti menettelyn yleistä täytäntöönpanoa onnistuneena. Muutetut säännöt koskevat alueellisten siviili- ja rikostuomioistuinten avointen työpaikkojen valintamenettelyä, joka alkaa toukokuussa 2021.

Tuomarineuvosto hyväksyi vuosiksi 2021–2025 strategian, jolla pyritään lisäämään oikeuslaitoksen riippumattomuutta. Maaliskuussa 2021 hyväksytyn uuden strategian yleisenä tavoitteena on lisätä oikeuslaitoksen riippumattomuutta, laatua ja vastuuvelvollisuutta pyrkimällä saavuttamaan oikeuslaitoksen tasapuolinen edustus valtion vallankäyttäjien välisessä vuoropuhelussa. Tätä varten strategiassa ehdotetaan, että oikeusalan koulutus annetaan toimeenpanoelimen sijasta tuomarineuvoston vastuulle. Sen tavoitteena on myös muun muassa vahvistaa tuomarineuvoston toimintaa ja roolia sekä oikeuslaitoksen itseohjautuvuutta. Tämä on tärkeää tuomioistuinten toiminnallisen riippumattomuuden vahvistamiseksi, sillä tuomarineuvosto antaa ainoastaan lausuntoja oikeuslaitoksen rahoituksesta, ja korkein oikeus on ainoa kansallinen tuomioistuin, joka suunnittelee talousarvionsa itsenäisesti ja esittää siihen liittyviä pyyntöjä.

Tuomareita koskevat uudet eettiset säännöt on hyväksytty. Oikeuslaitoksen eettinen toimikunta hyväksyi helmikuussa 2021 uudet oikeuslaitoksen eettiset säännöt. Ne korvasivat vuodesta 1995 voimassa olleen, monessa suhteessa vanhentuneen säännöstön. Uudet säännöt on laadittu periaatteiksi eikä yksityiskohtaisiksi menettelysäännöiksi, eikä niissä enää käsitellä tilanteita, jotka kuuluvat nyt lakien tai asetusten soveltamisalaan. Toimikunta käsittelee vuosittain keskimäärin 10–20 tapausta, joissa epäillään eettisten sääntöjen rikkomista. Vaikka toimikunta päättää yksinkertaisista tapauksista, vakavammat rikkomukset siirretään oikeuslaitoksen kurinpitolautakunnan päätettäväksi ja kurinpitoseuraamusten kohteeksi. Vuonna 2020 oikeuslaitoksen jäseneen kohdistettiin kurinpitoseuraamuksia covid-19-pandemiaan liittyvien rajoitusten rikkomisesta.

Laatu

Tuomioistuinten ja syyttäjälaitoksen digitalisoinnin taso on korkea, ja sitä kehitetään edelleen. Kuten viime vuonna raportoitiin, Latvian oikeuslaitos on EU:n edistyneimpiä tieto- ja viestintätekniikan käyttöönotossa, erityisesti kun on kyse asianhallinnasta ja tuomioistuinten toiminnan tilastoinnista, oikeudenkäynnin osapuolten välisestä viestinnästä sekä tuomioiden julkaisemisesta verkossa. Useimmat näistä tuomioista ovat koneellisesti luettavia. Hanke, jonka tarkoituksena on ottaa käyttöön sähköinen asianhallintajärjestelmä, jolla nykyaikaistetaan menettelytoimien kirjaamista ja arkistoinnin digitalisointia, etenee. Ensimmäisessä vaiheessa hallitus aikoo sisällyttää siihen tutkinta- ja oikeusprosessin, ja se on tarkoitus panna kokonaisuudessaan täytäntöön vuonna 2023. Pilottihankkeen osana vuonna 2020 yksitoista oikeussalia oli varustettu näytöillä, joiden avulla asiat voidaan käsitellä verkossa, ja tarkoituksena on varustaa suurin osa oikeussaleista näytöillä vuoden 2021 loppuun mennessä. Valtion tilintarkastusvirasto totesi kuitenkin tuloksellisuustarkastuksen perusteella, että sähköiseen asianhallintajärjestelmään liittyvän hankkeen ohjelmahallintoa on parannettava. Turvallisten sähköisten viestintävälineiden saatavuutta syyttäjälaitoksessa on vielä kehitettävä edelleen, erityisesti siltä osin kuin on kyse viestinnästä puolustusasianajajien, pidätyskeskusten, tutkintaviranomaisten ja tuomioistuinten kanssa. Tällaiset turvalliset sähköiset viestintäkanavat tukisivat menettelyjen nopeampaa ja tehokkaampaa valmistelua tuomioistuimessa.

Hallitus aikoo perustaa vuoden 2024 loppuun mennessä uuden koulutuskeskuksen, jonne keskitetään kaikki oikeuslaitoksen koulutus. Tuomarien ja tuomioistuinten henkilöstön koulutusta antaa tällä hetkellä Latvian oikeusalan koulutuskeskus, joka perustettiin säätiöksi vuonna 1995 ja jonka toiminta perustuu monivuotiseen sopimukseen. Tämä toimielinmalli ei ole vakaa oikeusjärjestelmän koulutuksen pitkän aikavälin suunnittelun kannalta, koska sopimus kilpailutetaan määräajoin. Lisäksi oikeusalan koulutukseen osoitettuja varoja hallinnoi tällä hetkellä tuomioistuinten hallintovirasto, joka toimii oikeusministeriön alaisuudessa ja jonka toimintaan oikeuslaitoksen panos on rajallinen. Tuomarineuvosto hyväksyy tuomareiden ja tuomioistuinten työntekijöiden koulutusohjelmien sisällön, kun taas valtakunnansyyttäjän toimisto vastaa syyttäjien perus- ja jatkokoulutuksesta. Uudesta koulutuskeskuksesta tulisi tuomarien ja syyttäjien sekä erikoistuneiden tutkijoiden, oikeuslaitoksen henkilöstön ja apulaissyyttäjien yhteinen koulutuslaitos. Tuomarineuvosto ilmoitti vuosia 2021–2025 koskevassa strategiassaan, että sen tavoitteena on ”ottaa vastuulleen tuomareiden koulutus toimeenpanoelimeltä” ja että sen osallistuminen koulutuskeskuksen perustamiseen ja johtamiseen tarjoaisi mahdollisuuden saavuttaa tämä tavoite. Koulutuskeskuksen perustaminen lisäisi koulutuksen institutionaalista ja taloudellista vakautta ja parantaisi entisestään Latvian oikeuslaitoksen laatua. Uuden koulutuskeskuksen on määrä omaksua monialainen koulutusmalli ja tarjota koulutusta kaikille oikeudenkäyttöön osallistuville ammattilaisille. Tämä on Euroopan komission eurooppalaisen oikeusalan koulutusstrategian 2021–2024 ja oikeusalan ammattilaisten koulutuksen edistämisestä annettujen Euroopan unionin neuvoston päätelmien mukaista. Olisi tärkeää, että oikeuslaitos (tuomarit ja syyttäjät) osallistuu itse uuden koulutuskeskuksen hallintoon, valvontaan ja painopisteiden asettamiseen eurooppalaisten normien mukaisesti.

Äskettäin perustettu taloustuomioistuin on aloittanut toimintansa. Tuomioistuimella on toimivalta tietyntyyppisissä siviiliasioissa sekä korruptiotapauksissa ja talous- ja rahoitusrikoksissa. Tuomioistuimessa on tarkoitus olla kymmenen tuomaria ja 21 hallintoavustajaa. Taloustuomioistuin aloitti työskentelyn 31. maaliskuuta 2021, ja tähän mennessä yhdeksän kymmenestä tuomarista, joilla on erilainen ammatillinen (myös taloudellinen) tausta mutta joista yksikään ei ole aiemmin ollut tuomarina, on nimitetty edellä mainitun uuden valintamenettelyn perusteella. Tuomarineuvosto on varmistanut mentorointitoiminnan avulla, että taloustuomioistuimen uusille tuomareille tarjotaan ammatillista tukea. Kullekin tuomarille nimitettiin mentori ja tarjottiin erityiskoulutusta rahanpesuun liittyvästä lainsäädännöstä sekä kauppa-, kilpailu- ja rahoituslainsäädännöstä. Vakuutusasioihin liittyvää koulutusta on tarkoitus järjestää vuoden 2021 jälkipuoliskolla. Taloustuomioistuimen odotetaan käsittelevän 250–500 tapausta vuodessa, mikä edellyttäisi sekä henkilöstön että koulutuksen osalta riittäviä resursseja, jotta monimutkaiset talous- ja rahoitusasiat voidaan käsitellä tehokkaasti. Oikeusministeriö seuraa tiiviisti tuomioistuimen toiminnan kehittymistä ja aikoo tarkastella tilannetta ensimmäisen toimintavuoden jälkeen.

Tuomarineuvostolla on pulaa resursseista. Oikeusvaltiota koskevassa vuosikertomuksessa 2020 todettiin, että tuomarineuvostolla on uusista valtuuksista huolimatta henkilöstöpula, mikä voi haitata sen uusien valtuuksien käyttöä. Tämän jälkeen taloudellisissa ja henkilöresursseissa ei ole tapahtunut kehitystä. Yksi korkeimman oikeuden talousarvion prioriteeteista vuosiksi 2022–2024 on tuomarineuvoston valmiuksien kehittäminen luomalla lisäksi neuvonantajan ja konsultin tehtävät.

Tehokkuus

Oikeuslaitos pysyi tehokkaana covid-19-pandemiaan liittyvistä haasteista huolimatta. Siviili-, kauppa- ja hallinto-oikeudellisissa asioissa oikeudenkäyntien kesto on käsittelyajassa mitattuna yleensä keskimääräinen tai keskimääräistä lyhyempi muihin EU:n jäsenvaltioihin verrattuna. Vireillä olevien asioiden määrä, joka on jo nyt EU:n alhaisimpia, on hieman vähenemässä. Selvitysaste on yli 100 prosenttia, mikä tarkoittaa, että tuomioistuimet suoriutuvat käsiteltäväksi tulevien uusien asioiden käsittelystä. Rahanpesua koskevien menettelyjen keskimääräinen kesto lyheni edelleen 212 päivään vuonna 2019 (303 vuonna 2018). Menettelyjen keskimääräinen kesto pysyi vakaana vuonna 2020. Siviili-, rikos- ja hallinto-oikeudelliset asiat vähenivät hieman ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimissa, ja siviili- ja rikosasiat lisääntyivät hieman toisessa oikeusasteessa. Tuomarineuvosto kehotti helmikuussa 2020 korkeinta oikeutta perustamaan työryhmän, joka analysoi pitkien oikeudenkäyntien syitä siviili-, rikos- ja hallinto-oikeudellisissa asioissa. Työryhmä toimitti tuomarineuvostolle kolme työjärjestystä koskevaa kertomusta, joissa todettiin, että vaikka kuhunkin menettelytyyppiin liittyy erityisiä haasteita, tuomarit toimivat kaikkien menettelyjen edistäjinä, minkä vuoksi heidän koulutukseensa olisi panostettava.