KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Kansainvälisten tilinpäätösstandardien säätiön rahoittamista koskeva kertomus /* COM/2010/0504 final */





[pic] | EUROOPAN KOMISSIO | Bryssel 27.9.2010 KOM(2010) 504 lopullinen KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Kansainvälisten tilinpäätösstandardien säätiön [1] rahoittamista koskeva kertomus KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IFRS) säätiön rahoittamista koskeva kertomus JOHDANTO Euroopan unioni tarkisti vuonna 2009 IFRS-säätiön rahoitusjärjestelyjä ja päätti tukea siirtymistä laajalla maantieteellisellä alueella sovellettaviin pakollisiin, vakaisiin ja avoimiin rahoitusjärjestelyihin. Se antoi kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi oikeusperustan (päätöksen[2]), jonka puitteissa Euroopan komissio voisi osallistua IFRS-säätiön talousarvion rahoittamiseen[3] edellyttäen, että IFRS-säätiön hallinnon vahvistamisessa edistyttäisiin tyydyttävästi. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle tämän kertomuksen IFRS-säätiön hallinnon uudistamisesta kyseisen päätöksen 9 artiklan 3 kohdan nojalla. Komissio tarkastelee tässä kertomuksessa hallinnon alalla viime aikoina tapahtunutta kehitystä, muttei pyri vaikuttamaan keskusteluun siitä, olisiko IFRS-säätiön hallintoon tarpeen tehdä laajempia lisäuudistuksia, joita arvioidaan parhaillaan IFRS-säätiön valvontaelimessä[4] (ks. 4 jakso). Valvontaelin aikoo antaa asiaa koskevia suosituksia, mutta ennen kuin ne pannaan täytäntöön on tärkeää, että kansainvälisellä tilinpäätösstandardilautakunnalla (IASB) on riittävästi resursseja tiettyjen kiireellisten hankkeiden toteutukseen. Kyse on erityisesti hankkeista, jotka liittyvät finanssikriisiin ja EU:n painopistealoihin, kuten vakuutusalan tilinpäätökseen. PÄÄTÖKSESSÄ N:O 716/2009/EY VAHVISTETUT VIITEARVOT Päätöksen N:o 716/2009/EY 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti ”kertomuksessa [IFRS-säätiöstä] käsitellään ennen kaikkea hallintorakennetta ja -prosesseja, mukaan lukien valvontaelimen kokoonpanoa ja valtuuksia, erityisesti kyseisen elimen kykyä täyttää julkisen edun mukaiset tehtävänsä avoimesti ja tehokkaasti. Kertomuksessa käsitellään myös edistymistä kolmansien maiden suunnitelmissa, jotka koskevat IFRS-standardien soveltamista niiden kotimaisiin liikkeeseenlaskijoihin.” Viimeksi mainittua näkökohtaa käsitellään tämän kertomuksen 5 jaksossa. Päätöksen johdanto-osan 19 kappaleessa viitataan odotuksiin, jotka on asetettu kansainvälisistä kirjanpitostandardeista (IFRS) ja kansainvälisen tilinpäätösstandardilautakunnan (IASB) hallinnosta 24. huhtikuuta 2008 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa ja 8. heinäkuuta 2008 hyväksytyissä neuvoston päätelmissä, erityisesti siihen, että luodaan valvontaelin, jolla on asiaankuuluvat valtuudet ja asianmukainen kokoonpano, lisätään IASCF:n standardien ja ohjelmien laadintaprosessin avoimuutta ja legitiimiyttä, parannetaan neuvoa-antavan toimikunnan toiminnan tehokkuutta ja virallistetaan vaikutustenarvioinnin asema IASB:n asiaankuuluvan prosessin pakollisena osana. IFRS-SÄÄTIÖN EDISTYMINEN VIITEARVOJEN SAAVUTTAMISESSA Viimeaikaiset muutokset IFRS-säätiön perustamiskirjassa Toimitsijamiehet ( Trustees ) saivat 15. tammikuuta 2009 valmiiksi IFRS-säätiön perustamiskirjan joka viides vuosi tehtävän tarkistamisen ensimmäisen osan. Ensimmäisessä osassa tarkasteltiin kysymystä julkisesta vastuusta perustamalla viranomaisista koostuva valvontaelin (ks. 3.2 kohta). Lisäksi IASB:n jäsenmäärä nostettiin 14:stä 16:een (pantava täytäntöön viimeistään heinäkuussa 2012), jotta valvontaelimessä olisi jäseniä laajalta maantieteelliseltä alueelta. Toimitsijamiehet saivat tammikuussa 2010 valmiiksi IFRS-säätiön perustamiskirjan joka viides vuosi tehtävän tarkistamisen toisen osan. Painopiste oli IFRS-säätiön ja IASB:n avoimuuden ja vastuullisuuden lisäämisessä, sidosryhmien aktiivisuuden ja osallistumisen laajentamisessa sekä hallinnon tehostamisessa. Tärkeimmät muutokset olivat seuraavat: - IASB:n edellytetään järjestävän tulevaisuudessa työohjelmaansa koskevan julkisen kuulemisen (kolmen vuoden välein). Ensimmäinen kuuleminen on käynnistettävä viimeistään vuoden 2011 puolivälissä. Näin pyritään lisäämään IASB:n ohjelmien laadintaprosessin avoimuutta, sillä ohjelmat ovat yksi tärkeimmistä tekijöistä valvontaelimen ja yleisemmin ottaen myös IFRS-säätiön vastuullisuuden varmistamisen kannalta. - IASB:n jäsenten toimikautta lyhennetään (viiteen vuoteen, jatkettavissa enintään kolmella vuodella), lukuun ottamatta puheenjohtajaa, joka voidaan valita edelleen toiselle viiden vuoden toimikaudelle. Tarkoituksena on lisätä IASB:n jäsenten vaihtuvuutta ja varmistaa siten uusien ajatusmallien tuominen säännöllisin väliajoin standardien laadintaprosessiin. - Asiaankuuluvan prosessin kestoa on mahdollista lyhentää siten, että se alittaa IASB:n käsikirjan mukaisen 30 päivän vähimmäiskeston. Tämä lisää joustoa hätätilanteissa, kuten lokakuussa 2008 finanssikriisin aikana syntyneessä tilanteessa, joka edellytti rahoitusvälineitä koskevien uusien luokittelusääntöjen antamista. - IFRS-säätiön tavoitteita muutetaan, jotta voidaan korostaa sitä, että päätavoitteena on kansainvälisten tilinpäätösstandardien maailmanlaajuinen käyttöönotto ja että kansallisten ja kansainvälisten tilinpäätösstandardien lähentäminen on vain keino helpottaa tämän tavoitteen saavuttamista. Tämä muutos on jo vaikuttanut esimerkiksi IFRS:n neuvoa-antavassa toimikunnassa (entinen Standards Advisory Council eli SAC) käytäviin alustaviin keskusteluihin IASB:n tulevasta (vuoden 2011 jälkeisestä) työohjelmasta. Valvontaelimen kokoonpano ja valtuudet Valvontaelin koostuu yhdestä arvopaperimarkkinoiden valvontaviranomaisten kansainvälisen yhteistyöjärjestön ( International Organization of Securities Commissions , IOSCO) kehittyvien markkinoiden komitean edustajasta, yhdestä IOSCO:n teknisen komitean edustajasta, yhdestä Japanin rahoitusvalvontaviraston ( Financial Services Agency of Japan , JFSA) edustajasta, sisämarkkinoista ja palveluista vastaavasta komissaarista sekä Yhdysvaltain arvopaperitoimikunnan ( US Securities and Exchange Commission , SEC) puheenjohtajasta. Baselin pankkivalvontakomitea osallistuu valvontaelimen toimintaan tarkkailijana. Osallistuvien organisaatioiden välistä suhdetta ja vastuualueita kuvataan valvontaelimen jäsenten ja toimitsijamiesten laatimassa yhteistyöpöytäkirjassa. Valvontaelimen päävastuualueet ovat seuraavat: Osallistuminen toimitsijamiesten nimitysprosessiin ja toimitsijamiesnimitysten hyväksyminen IASB:n rahoitusta koskevien toimitsijamiesjärjestelyjen riittävyyden ja asianmukaisuuden arviointi Toimitsijamiesten IASB:n standardien laadintaprosessiin kohdistaman valvonnan ja erityisesti asiaankuuluvaa prosessia koskevien järjestelyjen arviointi Yhteydenpito toimitsijamiehiin IFRS-säätiön IASB:hen kohdistaman valvonnan kannalta merkityksellisten sääntelyllisten, oikeudellisten ja poliittisten kehitysnäkymien tiimoilta Laajaa yleistä etua koskevien tärkeiden tilinpäätöskysymysten saattaminen IASB:n käsiteltäväksi. Valvontaelin kehittää edelleen julkisen edun mukaisten tehtäviensä konkreettiseen hoitoon liittyviä menettelyjä ja järjestelyjä. Komissio katsoo, että valvontaelimestä on hyötyä IFRS-säätiön työskentelyn vastuullisuuden ja avoimuuden lisäämisessä. Komissio katsoo kuitenkin, että IFRS-säätiön hallintorakennetta – mukaan lukien valvontaelimen asema – on aiheellista tarkistaa perusteellisesti. On arvioitava erityisesti tarvetta vahvistaa säätiön vastuuvelvollisuutta suhteessa viranomaisiin (ks. 4 jakso). Johtokunnan antamat muut sitoumukset Kun IFRS-säätiön toimitsijamiehet sopivat tammikuussa 2010 perustamiskirjan uusimmista muutoksista, ne sopivat samalla myös kolmen tärkeän hallintoon liittyvän näkökohdan jatkokäsittelystä. Toimitsijamiehet sopivat muun muassa seuraavaa: - Ne laativat välittömästi kattavan strategisen selvityksen, jossa tarkasteltaisiin säätiön toimintaa kesäkuun 2011 jälkeen (IASB:n ja Yhdysvaltain tilinpäätösstandardilautakunnan lähentymisohjelman loppuun saattamisen jälkeen) ja myös säätiön rahoittamista. Selvitys perustuu myös sidosryhmien ja valvontaelimen julkiseen kuulemiseen. - Ne laativat kattavan selvityksen IFRS:n neuvoa-antavan toimikunnan toiminnan tehokkuudesta ja saattavat sen päätökseen vuoden 2010 loppuun mennessä äskettäin tehtyjen uudistusten arvioimiseksi ja jatkouudistusten tarpeellisuuden määrittämiseksi. Selvityksessä tarkastellaan myös IFRS:n neuvoa-antavan toimikunnan kokoa, rakennetta ja toimintaa: - Ne arvioisivat kehystä, jota toimitsijamiehet käyttävät IASB:n seurannassa, ja sitä, kuinka hyvin toimitsijamiehet hoitavat valvontaelimeen kohdistuvat seurantatehtävänsä. Euroopan komissio suhtautuu myönteisesti näiden selvitysten laatimiseen. Monilla foorumeilla on jo meneillään kuulemiskierroksia. Toimitsijamiehet keskustelivat valvontaelimen kanssa strategisesta selvityksestä alustavasti huhtikuussa 2010 pidetyssä valvontaelimen kokouksessa. IFRS:n neuvoa-antava toimikunta on myös keskustellut toimitsijamiesten kanssa alustavasti selvityksestä, jossa tarkastellaan toimikunnan toiminnan tehokkuutta. Euroopan komissio seuraa tiiviisti selvitysten edistymistä osallistumalla aiheen käsittelyyn eri foorumeilla. TULEVAT HALLINTOUUDISTUKSET Euroopan komissio katsoo IASB:n avoimuuden ja vastuullisuuden lisäämiseen tähtäävistä myönteisistä toimista huolimatta, että IRFS-säätiön hallintorakenteesta on tarpeen laatia kattava selvitys. Esimerkiksi IASB:n ja Yhdysvaltain tilinpäätösstandardilautakunnan lähentymisohjelman prioriteettien uudistamiseen ja IFRS-säätiössä tehtyihin korkean tason nimityksiin liittyvät äskettäiset tapahtumat osoittavat, kuinka tärkeää on, että IASB:n päätöksentekoprosessi muutetaan entistä avoimemmaksi ja vastuullisemmaksi. Myös valvontaelimen muut jäsenet ovat huolissaan tästä seikasta. Valvontaelin on sen vuoksi perustanut hallintoa käsittelevän työryhmän, jonka tehtävänä on laatia kattava selvitys tästä aiheesta. Hallintoa käsittelevälle työryhmälle on annettu laajat valtuudet tarkastella kaikkia IFRS-säätiön hallintoon liittyviä merkityksellisiä näkökohtia, myös sen institutionaalista rakennetta sekä tilinpäätösstandardien yhteyttä erilaisiin julkispoliittisiin tavoitteisiin, kuten markkinoiden avoimuuteen ja rahoitusvakauteen. Euroopan komissio katsoo, että hallintoa käsittelevän työryhmän olisi pyrittävä esittelemään päätelmänsä ja suosituksensa vuoden 2010 loppuun mennessä ja että suositukset olisi pantava täytäntöön mahdollisimman pian sen jälkeen. KOLMANSIEN MAIDEN SUUNNITELMAT, JOTKA KOSKEVAT IFRS-STANDARDIEN SOVELTAMISTA NIIDEN KOTIMAISIIN LIIKKEESEENLASKIJOIHIN Komissio antoi 4. kesäkuuta 2010 Euroopan parlamentille kertomuksen IFRS-standardien ja kolmansien maiden kansallisten yleisesti hyväksyttyjen kirjanpitoperiaatteiden ( Generally Accepted Accounting Principles , GAAP) lähentämisestä. Kuten kertomuksessa todetaan, monet maat ovat edistyneet edelleen standardiensa saattamisessa kaikilta osin IFRS-standardien mukaisiksi. Onkin mahdollista, että niiden liikkeeseenlaskijoihin aletaan soveltaa IFRS-standardeja. Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitea ( Committee of European Securities Regulators , CESR) on toiminut komission neuvonantajana ja ilmoittanut, että Kiina, Kanada, Intia ja Etelä-Korea ovat edistyneet edelleen lähentymis- ja käyttöönotto-ohjelmissaan. Yhdysvallat on järjestänyt julkisen kuulemisen IFRS-standardien käyttöönotosta. Yhdysvaltain arvopaperitoimikunta (SEC) antoi 24. helmikuuta 2010 julkilausuman, jossa se vahvisti aikovansa tehdä päätöksen IFRS-standardeista vuoden 2011 kuluessa. SEC myönsi lisäksi valvontaelimen äskettäisissä kokouksissa, että Yhdysvaltojen on osoitettava jatkossa riittävästi varoja IFRS-säätiön rahoittamiseen. Myös Japani on jatkanut yleisesti hyväksyttyjen kirjanpitoperiaatteidensa lähentämistä IFRS-standardeihin. Se ilmoitti äskettäin aikovansa tehdä vuoden 2012 paikkeilla päätöksen siitä, otetaanko IFRS-standardit käyttöön Japanissa vuoteen 2015 vai vuoteen 2016 mennessä. Eräät japanilaiset yritykset voivat jo soveltaa IFRS-standardeja vapaaehtoisuuden pohjalta. Eräät muut suuret kansantaloudet, kuten Argentiina, Brasilia, Meksiko ja Taiwan, ilmoittivat äskettäin aikovansa ottaa IFRS-standardit käyttöön. Venäjän osalta ei kuitenkaan ole viitteitä siitä, että se haluaisi sitoutua IFRS-standardeihin. Komissio aikoo seurata tilannetta edelleen tulevien vuosien aikana ja arvioida kolmansissa maissa meneillään olevaa kirjanpitoperiaatteiden lähentämistä IFRS-standardeihin tai IFRS-standardien käyttöönottoa. Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitea (CESR) antaa komissiolle tähän liittyvää teknistä tukea. Komissio tukee myös jatkossa maita, jotka ovat alkaneet lähentää tilinpäätösstandardejaan IFRS-standardeihin, ja myös maita, jotka ovat sitoutuneet IFRS-standardien käyttöönottoon. PÄÄTELMÄT Komissio toteaa, että IFRS-säätiö on edistynyt monien päätöksessä N:o 716/2009/EY mainittujen keskeisten viitearvojen saavuttamisessa. Valvontaelin on lisäksi alkanut laatia kattavaa selvitystä IFRS-säätiön hallinnosta. Tulevaisuudessa mahdollisesti toteutettavan, IFRS-säätiön kattavan uudistuksen yhteydessä olisi varmistettava, että säätiön rahoitusjärjestelyt perustuvat laajalla maantieteellisellä alueella sovellettavaan pakolliseen, vakaaseen ja läpinäkyvään rahoitusjärjestelmään (ks. päätöksen 9 artiklan 4 kohta). On erityisen tärkeää, että kaikki suuret lainkäyttöalueet osallistuvat IFRS-säätiön talousarvion rahoittamiseen suhteessa painoarvoonsa pääomamarkkinoilla. Samalla kun keskustelut IFRS-säätiön hallintomallin kattavammasta uudistamisesta jatkuvat, IASB:lle olisi osoitettava riittävästi varoja sen varmistamiseksi, että se voi antaa pikaisesti vaaditut standardit, myös finanssikriisiin ja rahoitusvälineitä koskevien tilinpäätösvaatimusten uudistamiseen liittyvät standardit. Komissio katsoo sen vuoksi, että IASB:n lyhyen aikavälin rahoitustarpeet olisi täytettävä päätöksen N:o 716/2009/EY mukaisesti samalla kun valvontaelin laatii kattavan selvityksen sen hallintomallista. Komissio suosittaa edellä esitetyn perusteella, että EU osoittaa IFRS-säätiölle päätöksen N:o 716/2009/EY mukaiset varat vuodesta 2011 lukien. Komissio korostaa kuitenkin, että IASB:n hallintomallista olisi laadittava pikaisesti kattava selvitys. Kyseiseen arviointiin perustuvat suositukset on annettava vuoteen 2011 mennessä ja pantava täytäntöön mahdollisimman pian sen jälkeen. LIITE 1. Kuvaus IFRS-säätiön sisäisestä hallintorakenteesta [pic] 2. Kertomuksessa käytetyt lyhenteet Tilinpäätösstandardilautakunta ( Financial Accounting Standards Board , FASB) FASB on Yhdysvalloissa toimiva yksityisen sektorin organisaatio, joka laatii tilinpäätös- ja raportointistandardit liikeyrityksille, joihin sovelletaan Yhdysvaltain yleisesti hyväksyttyjä kirjanpitoperiaatteita ( US Generally Accepted Accounting Principles , US GAAP). Yhdysvaltain yleisesti hyväksytyt kirjanpitoperiaatteet ( US Generally Accepted Accounting Princip les, US GAAP) Tilinpäätösstandardilautakunnan (FASB), sen edeltäjien jne. yhdysvaltalaisille liikeyrityksille asettamat tilinpäätösvaatimukset. Kansainvälinen tilinpäätösstandardi ( International Accounting Standard , IAS) Kansainvälisen tilinpäätösstandardilautakunnan (IASB) edeltäjän kansainvälisen tilinpäätösstandardikomitean (IASC) hyväksymä standardi. Kun IASB korvasi IASC:n vuonna 2001, se hyväksyi kaikki tuolloin voimassa olleet kansainväliset tilinpäätösstandardit. Kansainvälinen tilinpäätösstandardilautakunta ( Financial Accounting Standards Board , IASB) IASB on riippumaton, yksityisen rahoituksen turvin toimiva tilinpäätösstandardien laatija. Kansainvälisen tilinpäätösstandardikomitean säätiö ( International Accounting Standards Committee Foundation , IASCF) IASB:n katto-organisaation (nykyisen IFRS-säätiön) entinen nimi. Kansainvälinen tilinpäätösstandardi ( International Financial Reporting Standard , IFRS) Kansainvälisen tilinpäätösstandardilautakunnan (IASB) hyväksymä standardi ja sen tulkinta. IFRS-säätiö Kansainvälisen tilinpäätösstandardilautakunnan (IASB) katto-organisaation nimi. Neuvoa-antava toimikunta ( Standards Advisory Council ) Foorumi, jolla kansainvälinen tilinpäätösstandardilautakunta (IASB) kuulee sidosryhmiä ja jonka nykyinen nimi on IFRS:n neuvoa-antava toimikunta. Neuvoa-antava toimikunta kokoontuu kolmesti vuodessa. Sen jäsenet antavat IASB:lle sen työjärjestystä, työohjelmaa ja yksittäisiä hankkeita koskevaa neuvontaa. [1] Kansainvälisen tilinpäätösstandardikomitean (IASC) säätiön nimi muutettiin sen perustamiskirjan tarkistamisen yhteydessä 1. maaliskuuta 2010 kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IFRS) säätiöksi (muutos tuli voimaan 1. heinäkuuta 2010). Tässä kertomuksessa käytetään uutta nimeä (IFRS-säätiö), vaikka päätöksessä N:o 716/2009/EY käytetään vanhaa nimeä (IASCF). IFRS-säätiön alaisuudessa toimii kansainvälinen tilinpäätösstandardilautakunta (IASB), jonka standardit on sisällytetty EU:n oikeuteen kansainvälisten tilinpäätösstandardien soveltamisesta 19 päivänä heinäkuuta 2002 annetulla asetuksella (EY) N:o 1606/2002 (EYVL L 243, 11.9.2002, s. 1). [2] Tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäistoimien tukemiseksi toteutettavasta yhteisön ohjelmasta 16 päivänä syyskuuta 2009 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 716/2009/EY (EUVL L 253, 25.9.2009, s. 8–16). [3] Päätöksessä mainittu rahoitusosuus perustuu komission ehdotuksen valmistelun aikaan saatavilla olleisiin lukuihin. Siinä ei ole ennakoitu talousarvion tulevia kehitysnäkymiä. [4] Ks. ilmoitus valvontaelimen perustamasta työryhmästä osoitteessahttp://www.iosco.org/monitoring_board/.