EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 14.05.1997 
KOM(97) 196 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, 
TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE 
JA ALUEIDEN KOMITEALLE 
ILMASTONMUUTOS JA ENERGIAPOLITIIKKA 

SISÄLLYSLUETTELO 
HAASTE 3 
Sitoutuminen päästöjen vähentämiseen 3 
COr-päästöjen kehitys 4 
Poliittisten päätösten tarve 6 
POTENTIAALISIA TOIMINTA-ALUEITA ENERGIAPOLITIIKAN ALALLA 8 
Energiatehokkuus ja energiansäästö 8 
Yhteistyön parantaminen taloudellisten toimijoiden kanssa; 
ympäristösopimusten merkitys 8 
Uusiutuvien energiamuotojen markkinaosuuden lisääminen 9 
Saarialueiden sekä paikallis-ja aluetason energianhallinnan parantaminen 10 
Yhdistetyn lämmön ja sähkön tuotannon edistäminen 11 
Sähköntuotanto 11 
Yhdentäminen muihin politiikkoihin 13 
Teknologia ja innovaatio 14 
Muiden kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen 14 
Verotukselliset välineet ja voimavarojen osoittaminen 15 
TULEVAISUUDEN VALINTOJEN EDELLYTYKSET JA VAIKUTUKSET 16 
LIITE 20 
2-
KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, 
NEUVOSTOLLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE SEKÄ ALUEIDEN 
KOMITEALLE: 
ILMASTONMUUTOS JA ENERGIAPOLITIIKKA 
HAASTE 
Sitoutuminen päästöjen vähentämiseen 
1. Ilmastonmuutos huolestuttaa ihmisiä laajastL Ihmiset odottavat enenevässä määrin, 
että ilmastonmuutoskysymystä käsiteltäisiin kestävän kehityksen laajemmissa 
puitteissa, ja myös poliittiset paineet tähän suuntaan kasvavat. Poliittisten päättäjien 
on vastattava vaatimuksiin ja ryhdyttävä toimenpiteisiin päästöjen vähentämiseksi. 
Todellinen haaste, johon Euroopan unionin on vastattava, on tehokkaiden, 
realististen ja toteuttamiskelpoisten poliittisten toimien toteuttaminen. 
Tavoitteiden saavuttamiseksi täytyy poliittisen sitoutumisen ohessa löytyä myös 
poliittista tahtoa toimia. 
2. Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen 
sopimuspuolten kolmannessa konferenssissa (COP-3) Kiotossa joulukuussa 1997 on 
tehtävä päätöksiä, jotka sopimuksen osapuolet ja kajenmrin koko yhteiskunta voi 
hyväksyä ja toteuttaa. Sopimuspuolet käyvät parhaillaan Berliinin mandaatin 
puitteissa neuvotteluja, joiden tarkoitus on lujittaa teollistuneiden maiden 
sitoutumuksia asettamalla määrälliset tavoitteet päästöjen rajoittamiseksi ja 
vähentämiseksi tiettyihin määräaikoihin, kuten vuoteen 2005 ^ 2010 ja 2020, 
mennessä; näihin tavoitteisiin on pyrittävä toteuttamalla politiikkoja ja toimenpiteitä. 
Neuvotteluiden tavoitteena on viime kädessä laatia oikeudellisesti sitova pöytäkirja 
kolmannessa sopimuspuolten konferenssissa. 
3. Ilmastonmuutosta koskevat neuvoston päätelmät 3. maaliskuuta 1997 osoittavat 
yhteisön päättäväisyyttä toimia, sillä neuvostossa on sovittu, että yhteisö ehdottaa 
OECD-maiden ja siirtymätalousmaiden (puitesopimuksen liite X) sitoutumista 
vähentämään merkittävimpiä kasvihuonekaasupäästöjään (C02, CHt ja N20)2 vuoteen 
2010 mennessä 15 prosenttia vuoden 1990 tasoon verrattuna. Kun otetaan huomioon, 
että C02-päästöjen - olettaen, että jatketaan nykyiseen malliin - arvioidaan lisääntyvän 
noin 8 prosenttia vuoteen 2010 mennessä verrattuna vuoteen 1990, olisi ero 
neuvoston itselleen asettamaan neuvotteluasemaan verrattuna yli 20 
prosenttiyksikköä. Jotta tällainen huomattava ero voitaisiin kuroa umpeen, 
politiikkojen ja toimien on oltava kunnianhimoisia erityisesti energia-alalla, ja ne 
saattavat johtaa siihen, että yhteiskunta joutuu asettamaan tavoitteensa uudelleen. 
Vaaditaankin todellista poliittista tahtoa, jotta tarpeelliset toimet saadaan aikaan. 
1. Neuvosto ei ole päättänyt neuvottelukannasta vuoden 2005 osalta. 
2 CO2 on näistä tärkein kasvihuonekaasu. 
4. Kolmannessa sopimuspuolten konferenssissa tehtävillä päätöksillä tulee näin ollen 
olemaan merkittäviä vaikutuksia, jos neuvotellut tavoitteet aiotaan todella saavuttaa. 
Neuvosto katsoo, että toteutettavista toimenpiteistä on päätettävä kyseisistä 
politiikoista vastaavissa neuvoston kokouksissa. Komissio suosii lähestymistapaa, 
jossa ympäristöpolitiikkaan liittyvät muut politiikat otetaan huomioon 
päätöksenteossa. Komissio laatii myöhemmin tänä vuonna ilmastonmuutosta 
koskevan laaja-alaisen tiedonannon, jossa hahmotellaan kaikki politiikkoihin liittyvät 
näkökohdat ja tarvittavat toimet eri politiikkojen alalla. Tässä esitetyn tiedonannon 
aiheena ovat ilmastonmuutoksen energiaan liittyvät näkökohdat, sillä pyritään 
herättämään Kioton konferenssin tiimoilta käytävää keskustelua, ja siinä 
keskitytään nimenomaan energiavaikutuksiin. Syksyllä annettavassa 
laajemmassa komission tiedonannossa tullaan kattamaan kaikki asiaan liittyvät 
alat. Tavoitteena on hahmotella haasteet, joihin energiapolitiikan päättäjät joutuvat 
vastaamaan, yksilöidä useita toiminta-aloja, jotka voisivat auttaa tähän haasteeseen 
vastaamisessa, ja yrittää herättää keskustelua siitä, miten päästöjen vähentämiseksi 
tekemämme sitoumukset voitaisiin lunastaa kustannustehokkaasti. 
5. Yhteisössä on selvästi poliittista tahtoa vähentää päästöjä merkittävästi, mutta tahto 
muuttuu todeksi vasta kun neuvoston esittämät päästöjen vähennystavoitteet on 
saavutettu. Kiotossa esittämänsä kannan perusteella unioni tulee vetoamaan muihin 
yleissopimuksen liitteessä I mainittuihin osapuoliin eli teollisuusmaihin ja 
siirrymämaihin, jotta ne ryhtyisivät vastaaviin ponnistuksiin. Unionin täytyy kuitenkin 
myös itse osoittaa poliittinen tahtonsa tehdä tarpeelliset, usein vaikeat päätökset 
tavoitteidensa saavuttamiseksi 
6. Ftigjntifllcin yhteiset ja yhteensovitetut toimintalinjat ovat välttämättömiä sekä 
yhteisölle että jäsenvaltioille, jotta asianmukaisista toimista voidaan päättää eri alojen 
neuvostoissa, joissa käsitellään politiikkoja ja toimenpiteitä taloudellisten välineiden, 
verotuksen, energian, llKrn, teollisuuden, liikenteen ja maatalouden alalla. Tässä 
tiedonannossa esitetään alustava analyysi siitä, millainen panos energiasektorilta 
vaaditaan sovitun tavoitteen saavuttamiseksi Kun otetaan huomioon, kuinka suuria 
rakenteellisia muutoksia Kioton pöytäkirjan täytäntöönpanemiseksi tarvittavista 
muutoksista seuraa, meidän on tiedostettava, ettei ympäristönsuojelua ja kestävää 
taloudellista kehitystä voi toteuttaa asteittaisilla muutoksilla, vaan tarvitaan 
radikaaleja muutoksia poliittisissa valinnoissa. 
COr-päästöjen kehitys 
7. Komissio teetti äskettäin keskustelun pohjaksi tutkimuksen, jossa selvitettiin energia-
alan kehittymistä, jos tilanne pysyy ennallaan. Tämän Kioton konferenssia edeltäväksi 
skenaarioksi kutsutun tutkimuksen tarkoituksena on arvioida, kuinka laajoja poliittisia 
toimenpiteitä tarvitaan kasvihuonekaasujen rajoittamiseksi ja vähentämiseksi3. Kioton 
konferenssia edeltävässä skenaariossa esitetään 'tätä menoa' -käytäntö, jossa COr 
3 Tätä tutkimusta tarkasteltiin 19. maaliskuuta jäsenvaltioiden energia-asiantuntijoiden ja komission 
kokouksessa. 
päästöjä ei rajoiteta uudella politiikalla ja uusilla toimenpiteillä . Talouden kasvaessa 
yli kahden prosentin vuosivauhtia vuoden 1990 jälkeen, COr-päästöt lisääntyvät 
tämän skenaarion perusteella tasaisella vauhdilla 8% vuosien 1990 ja 2010 välillä 
koko Euroopan unionin osalta. C02-päästöjen alakohtaisen ennusteen mukaiset 
päästöhrvut ovat seuraavat (miljoonaa tonnia hiilidioksidia): 
Muutoksen määrä prosentteina vuoteen 1990 verrattuna 
' I 19901995 2ÔÔÔ 2010 " 
Teollisuus 62(5 -10% -14% -15% 
Liikenne 743 +9% 22% +39% 
Kotitaloudet/parvelut 654 - 3% - 1% + 4% 
Sähkön/lämmön tuotanto 
Energiateollisuus 1036 -5% -2% +2% 
Kokonaispäästöt 141 +7% + 9% +12% 
I 3200 -_2% +2% +8% 
8. On myös huomattava, että C02:n maailmanlaajuisten päästöjen ennustetaan 
lisääntyvän huomattavasti seuraavien kahdenkymmenen vuoden aikana. Tämä 
voimakas C02-päästöjen lisääntyminen johtuu Aasian, Latinalaisen Amerikan ja 
Afrikan väestönkasvusta ja teollistumisesta. Noin kolme neljäsosaa arvioidusta CO2-
päästöjen kasvusta vuoteen 2020 mennessä aiheutuu päästöjen lisääntymisestä 
kehitysmaissa. Liitteessä I mainittujen valtioiden osuus maailman päästöistä, joka oli 
noin 70 % vuonna 1990, vähentynee merkittävästi lähmiosikymmeninä. Vuoteen 
2020 mennessä liitteessä I mainittujen maiden osuus voi laskea vähän yli 50 
prosenttiin. Euroopan unionissa muodostuu nykyään noin 16 % maailman 
energiaan liittyvistä C02-päästöista, kun unionin väestön osuus on vain 6 % 
maailman väestöstä. Samaa rataa jatkettaessa tämän osuus pienentynee noin 12 
prosenttiin. Jos toteutetaan päättäväistä politiikkaa, tämä osuus pienenee enemmän, 
koska suurin osa toimista on toteutettava liitteessä I mainituissa maissa ja Euroopan 
yhteisössä. Maailmanlaajuisesta katsauksesta näkyy, että voimakaskin Euroopan 
unionin toiminta vaikuttaa vain jossakin määrin maailmanlaajuiseen kehitykseen. 
Yhteistyö kehitysmaiden kanssa on olennaisen tärkeää. Yhteisön toiminta on 
kuitenkin tarpeen maailmanlaajuisten ponnistusten aloittamiseksi ja niiden 
tukemiseksi 
9. Kioton kokousta edeltävän tilanteen analyysin tulokset perustuvat seuraaviin neljään 
pääoletukseen: 
- vuotuinen talouskasvu on lähivuosina 3 %, ja bkt:n kasvu vuosina 1990 - 2020 
keskimäärin hieman yli 2 % vuodessa, 
On muitakin skenaarioita, kuten PRIMES tai BAT, jotka perustuvat toisiin oletuksiin ja tarkoin 
eriteltyihin politiikkoihin ja toimenpiteisiin ja joiden mukaan CQrpäästöjä voidaan vähentää 10 
prosentilla verrattuna vuoteen 1990 vuoteen 2020 mennessä. 
-5-
- raskaan teollisuuden tuotannon kasvu jatkuu, 
- ei laadita uusia politiikkoja, joilla vaikutettaisiin energian ja liikenteen kysyntään, 
- tuontienenergian hinta nousee vuoteen 2020 mennessä; öljyn hinta arvioidaan 32 
(95) dollariksi barrelia kohti vuonna 2020; maakaasun hinta nousee öljyn hinnan 
kehityksen mukaisesti ja kivihiilen hinta nousee hftaammin, 
- sähköntuotantomvestohniit määräytyvät pitkän aikavälin rajakustannusten 
perusteella; ydinvoimaloiden käyttöaika oletetaan jopa 40 vuodeksi 
Tästä seuraa, että 
• energiaintensiteetm oletetaan laskevan 1,3 prosentin keskimääräisellä 
vuosivauhdilla välillä 1990 - 2020. (Energiaintensiteetm pitäisi parantua 1,3 
prosentin vuosinopeudella välillä 1995 - 2005, 1,6 prosentin vuosinopeudella 
seuraavien viiden vuoden aikana vuoteen 2010 ja 1,4 prosentin vuosinopeudella 
välillä 2010 - 2020.) 
• Hiili-intensiteetti ei vähene merkittävästi 1990-luvun alkupuoliskolla havaitun hiili-
intensiteetin vähenemisen 1,0 prosentin vuosinopeudella ei uskota jatkuvan. Hiili-
intensiteetin arvioidaan parantuvan vain 0,4 prosentin nopeudella välillä 1995 -
2005 ja 0,3 prosentin vauhdilla seuraavien viiden vuoden aikana vuoteen 2010; 
kehityksen suunta saattaa kuitenkin muuttua ja hiili-intensiteetti saattaa kasvaa 0,4 
prosentin vuosinopeudella välillä 2010 - 2020. 
Poliittisten päätösten tarve 
10. Toteutettavien toimenpiteiden laajuus riippuu siitä, paljonko C02-päästöjen halutaan 
vähenevän. Jos vuoden 2000 jälkeinen suuntaus on Kioton konferenssia edeltävän 
skenaarion mukainen, 15 prosentin vähennys kasvihuonekaasujen päästöissä vuoteen 
2010 mennessä vaatii merkittäviä poliittisia päätöksiä, joissa on keskityttävä 
energiaintensiteetm vähentämiseen (erityisesti energiahalhnnon ja energiansäästön 
kautta) ja hiili-intensiteetin vähentämiseen (erityisesti edistämällä uusiutuvien 
energialähteiden käyttöä) bkt:n pysyessä vakiona. 
11. Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi voidaan sovehaa erilaisia politiikkojen ja 
välineiden yhdistelmiä. On tehtävä päätöksiä siitä, mihin suuntaan halutaan edetä, ja 
on määriteltävä kustannustehokkain toimenpidepaketti haluttujen 
ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi 
12. Määritekäessä parhaimpia käytettävissä olevia vaihtoehtoja on tehtävä 
yksityiskohtaisempia päätöksiä mahdollisista tarvittavista lainsäädännöllisistä ja 
vapaaehtoisista toimenpiteistä sekä siitä, olisiko otettava käyttöön erityinen 
pohtoaineyhdistelmästrategia, olisiko asetettava energiaintensheettiä tai uusiutuvien 
energialähteiden markkinaosuutta koskevia tavoitteita, ja missä määrin toimenpiteiden 
toteutus jaetaan hallitusten ja teollisuuden sekä muiden talouselämän alojen välillä. 
13. On tiedostettava, että tähän mittavaan haasteeseen vastaaminen vaatii varoja. On 
selvitettävä aiheutuvat kustannukset sekä se, paljonko varoja unioni ja yksittäiset 
jäsenvaltiot ovat valmiit osoittamaan. 
-6-
14. Tämän tiedonannon tarkoitus on vauhdittaa erityisesti energia-alaan liittyvää 
keskustelua sekä yhteisön toimielinten sisä- että ulkopuolella. Helppoja ratkaisuja ei 
ole, mutta ihmisen aiheuttaman ilmastonmuutoksen ongelman suuruus ei saa estää 
meitä etsimästä tehokkaimpia ja käytännölUsimpiä ratkaisuja. Tässä tiedonannossa 
esitetään joitakin mahdollisia toiminta-alueita poliittisia päätöksiä koskevan 
keskustelun pohjaksi 
POTENTIAALISIA TOIMINTA-ALUEITA ENERGIAPOLITIIKAN ALALLA 
Energiatehokkuus ja energiansäästö 
15. Energiansäästö on hyvin tehokas ja usein 'ilmainen' tapa vähentää kasvihuonekaasuja. 
Energialähteiden käyttämättä jättäminen on parhaiten kestävän kehityksen mukaista. 
Se vähentää lisäksi energian tuontia ja parantaa energian saannin varmuutta sekä 
auttaa samalla luomaan työpaikkoja. Energiankulutuksen ei tarvitse välttämättä 
lisääntyä, vaikka bkt kasvaa. Kioton konferenssia edeltävässä tutkimuksessa 
ennustetaan kuitenkin kysynnän lisääntyvän jatkuvasti huolimatta siitä, että 
energiaintensiteetti laskisi 1,3 prosenttia vuosina 1995 - 2005 ja 1,6 prosenttia 
vuosina 2005 - 2010. Tarvitaan energiansäästöä ja energiatehokkuutta edistävää 
aktiivista energiahaUintopolitiikkaa, jotta voitaisiin toteuttaa nämä usein 
lukuisat ilmaiset mahdollisuudet ja hillitä kysynnän kasvua. Tätä on 
täydennettävä hmtamekanismiin perustuvilla toimenpiteillä. 
16. SAVE-ohjelma on tärkeä osa yhteisön C02-päästöjen vähentämisstrategiaa. Myös 
JOULE-THERMIE tukee uuden energiaa säästävän teknologian tutkimus- ja 
esittelytoimintaa. On kuitenkin huomattava, etteivät energiatehokkuuden ja 
energiansäästön esteet ole yksinomaan teknologiaan liittyviä. Siksi SAVE I-ohjehnan 
perusteella tehtiin joukko lakiehdotuksia. Kodinkoneiden osalta on otettu käyttöön 
eurooppalainen energiankulutusta koskeva merkintäjärjestelmä ja kuumavesivaraajille, 
jääkaapeille ja pakastimille on asetettu tehokkuusstandardeja, mutta energiansäästön 
edistämiseksi on vielä paljon tehtävää. 
17. SAVE-ohjelmasta saatujen kokemusten perusteella neuvosto ei ole aina olhit halukas 
tekemään osuuttaan tiettyjen energiatehokkuutta koskevien säädösten antamiseksi ja 
sellaisten rahoitusvarojen osoittamiseksi, jotka olisivat riittäviä yhteisön 
energiansäästömahdollisuuksia ja ilmastonmuutosta koskevia kysymyksiä silmällä 
pitäen. Uusiin päästöjenvähentämistoimiin sitoutuminen merkitsee sitä, että on 
pohdittava vakavasti, miten energiansäästössä voidaan päästä huomattavasti 
viime vuosien saavutuksia pitemmälle. 
18. Komissio on yrittänyt kehottaa sähkön- ja kaasunjakeluyhtiöitä pitämään itseään 
toimittajien sijasta palveluyrityksinä; tämä voisi johtaa energian kysynnän 
merkittävään vähenemiseen, millä olisi erityisen suuria vaikutuksia kotitalouksien 
osalta. Komissio on tätä varten antanut ehdotuksen direktiiviksi järkevien 
suunnrttelutekniikoiden käytöstä tarjonta- ja kysyntäkierrossa. Neuvosto ei ole vielä 
vahvistanut kyseistä säädöstä. Energialaitosten on muututtava 
energiapalveluyrityksiksi, jotka tarjoavat kuluttajille monenlaisia 
energiapalveluja, joilla saadaan viime kädessä aikaan energiansäästöä samalla 
kun tarjotaan parempaa palvelua. Komissio edistää vuoropuhelua 
energiantuottajien kanssa ja pyrkii näin edistämään energiaa säästäviä palveluja ja 
tehokkaampaa energiantuotantoa. Tehokkaille ja taloudellisille energiaparvehiille on 
annettava etusija myös erityisesti lyhyen ja keskipitkän aikavälin TTK-toimissa. 
Yhteistyön parantaminen taloudellisten toimijoiden kanssa; ympäristösopimusten 
merkitys 
19. Vaikka teollisuus on viime vuosina tehnyt paljon energiansäästö- ja 
energiatehokkuusasioissa, tarvitaan lisää toimia, muun muassa ympäristösopimuksien 
suhteen. Tarpeen mukaan olisi tehtävä pitkän aikavälin sopimuksia. Jos niitä 
sovelletaan onnistuneesti koko unionissa, niiden avulla voidaan parantaa 
energiatehokkuutta ja vähentää huomattavasti COr-päästöjä. Lisäksi 
ajoneuvoteollisuudessa on huomattavasti varaa C02-päästöjen vähentämiseen, ja 
suuria yrityksiä olisi kehotettava ryhtymään tässä asiassa vapaaehtoisiin toimiin5. 
Uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuden lisääminen 
20. Vaikka Euroopassa ja muualla on yritetty yh 20 vuotta edistää uusiutuvien 
energialähteiden käyttöä, ei niiden taloudellista potentiaalia ole läheskään täysin 
hyödynnetty. Komissio julkaisi marraskuussa 1996 vihreän kirjan6 uusiutuvien 
energialähteiden markkinaosuuden lisäämistä koskevasta strategiasta; uusiutuvat 
energialähteet voivat tukea kestävää kehitystä pitkällä aikavälillä, koska niistä ei 
yleensä aiheudu C02:n nettopäästöjä, niihin ei liity teknologisia vaaroja, ne ovat 
kotimaisia energialähteitä ja niillä on monia muita hyviä puolia. 
21. Komission kanta on, että näiden energiamuotojen osuuden 
kaksinkertaistaminen vuoteen 2010 mennessä (6:sta 12:een prosenttiin) voisi 
olla kunnianhimoinen, mutta kuitenkin realistinen tavoite. Uusiutuvien 
energialähteiden osuuden lisäämisen merkitystä on eritelty muun muassa TERES n -
tutkimuksessa erityisesti C02-päästöihin, energian saannin varmuuteen ja työllisyyteen 
liittyen. C02-päästöjen osalta 'parhaan käytännön' skenaariossa, jossa uusiutuvien 
energialähteiden osuus on 12,5 prosenttia, ennustetaan COr-päästöjen vähenevän 386 
miljoonaa tonnia vuodessa vuoteen 2010 mennessä (mikä vastaa 12 prosenttia C02-
päästöistä), laskettuna SAFIRE-mallilla. 
22. Poliittista päättäväisyyttä tarvitaan sellaisiin toimiin ryhtymiseksi, jotka auttavat 
lisäämään uusiutuvien energialähteiden osuutta merkittävästi. Sen lisäksi, että nämä 
energialähteet myötävaikuttavat merkittävästi kasvihuonekaasujen päästöjen 
vähentämiseen, ne myös mahdollistaisivat ympäristövaikutuksiltaan vähäisen energian 
tarjonnan alueilla, joita ei ole vielä kytketty energiaverkkoihin, koska kehitysmaissa 
on vielä suurempi uusiutuvien energialähteiden potentiaali. Yhteisön ohjelmissa, 
erityisesti JOULE-THERMIE -ohjelmassa, on kehitetty useita teknologioita 
uusiutuvien energialähteiden alalla, ja niiden on osoitettu olevan 
kilpailukykyisiä (esim. biomassa, tuulienergia ja auringon fotoenergia). Monia 
viimemainituista käytetään hajautetuissa järjestelmissä. Jotta ne voidaan integroida 
markkinoilla olevaan valikoimaan, on tärkeää, että ne myös integroidaan 
keskitettyihin järjestelmiin; tätä voidaan helpottaa tehoktaaminilla esittely- ja 
levity stoimilla. 
23. Maatalouden ja metsänhoidon, ympäristön ja energian välisiä yhteyksiä on 
korostettava. Biomassa on energianlähde, joka voisi osaltaan vaikuttaa merkittävästi 
ilmastonmuutoksen vaikutusten torjumiseen. Maatalous ja metsänhoito voisivat auttaa 
C02:n sitomisessa kehittämällä hiililoukkuja; niitä voitaisiin sitten käyttää 
energianlähteenä. Tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelytoimia sekä 
5 Esimerkki: FIATin Italian hallitukselle antama lupaus vähentää C02-päästöjä 20 %. 
6 KOM (96) 576, 20. marraskuuta 1996 
verotustoimenpiteitä voitaisiin tehostaa siten, että biomassavaihtoehdosta tulisi 
taloudellisesti toteuttamiskelpoinen voimistamalla tutkimus-, esittely- ja levitystoimia 
sekä myös markkmaintegraatiota koskevilla sosiaali- ja talousalan tutkimuksilla. 
24. Esteiden poistaminen uusiutuvien energialähteiden käytön leviämisehä 
vhdentäimstomnen, standardien ja kokeilu- sekä tiedotushankkeille annettavan 
rahoitustuen avulla ovat komission uuden ALTENER-ohjelmaa koskevan 
ehdotuksen tavoitteita. Neuvoston on hyväksyttävä tämä ohjelma nopeasti, ja jotta se 
voisi todella edistää osaltaan uusiutuvien energialähteiden käyttöä, ohjelmaan on 
osoitettava riittävät varat. 
25. On tärkeää edistää sähköntuotantoyritysten kanssa käytävää vuoropuhelua, jolla 
pyritään siihen, että nämä yritykset tuottaisivat enemmän kuin marginaalisen määrän 
sähköä uusiutuvista energialähteistä. Tietyissä jäsenvaltioissa tällä alalla käynnissä 
olevat ohjelmat osoittavat, että tällainen velvoite auttaa luomaan suotuisan ilmapiirin 
uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuden lisäämiselle. Lisäksi on harkittava 
erilaisten kannustimien käyttöönottoa uusiutuvien energialähteiden käytön 
edistämiseksi Komissio pohtii parhaillaan tätä koskevia ehdotuksia ja tutkii erityisesti 
mahdollisuutta taata vähimmäishinta näille energialähteille. 
26. Vastaanotto, jonka vihreä kirja on tähän mennessä saanut useimmilta osapuolilta, 
tukee komission näkökantaa uusiutuvien energialähteiden osuuden merkittävästä 
lisäämistarpeesta. Komissio tulee tekemään käytännön ehdotuksia valmisteilla 
olevassa valkoisessa kirjassa ja toimintasuunnitelmassa. Toteuttavien 
toimenpiteiden pitäisi olla oikein mitoitettuja suhteessa asetettaviin tavoitteisiin. 
Jäsenvaltioiden on myös kehitettävä omat strategiansa uusiutuvien energialähteiden 
käytön edistämiseksi 
Saarialueiden sekä paikallis- ja aluetason energianhallinnan parantaminen 
27. Energianhallinnan hajauttaminen ja suurempi julkisen sektorin osallistuminen auttavat 
maailmanlaajuisten kysymysten hallitsemisessa ja energian kysynnän lisääntymisen 
kontrolloimisessa. Istanbulissa kesäkuussa 1996 pidetyssä Habitat II -konferenssissa 
tunnustettiin se, että suurin osa väestön kasvusta tulee tapahtumaan kaupungeissa, 
joissa nyt asuu 75 % unionin väestöstä ja joissa kulutetaan 70 % unionin 
energiasta. Tämä merkitsee sitä, että on kiinnitettävä yhä enemmän huomiota 
kaupunkikeskusten energiahalhntoon. Komission ja jäsenvaltioiden olisi asetettava 
etusijalle kaupungeissa TTK-hankkeet ja otettava energianäkökohdat täysimittaisesti 
huomioon valmisteltaessa viidennen puiteohjelman avamtoimintaa "Tulevaisuuden 
kaupunki9. 
28. Paikallis- ja aluehallinnolla on paljon valtaa palvelujen, asuntojen ja liikenteen 
alalla. Ahie- ja paikallistason energianhallinta-ohjelman - joka on nyt osa SAVE-
ohjehnaa - tulosten perusteella komissio kannustaa nyt demokraattisesti valittujen 
edustajien osallistumista muiden paikallisten kumppaneiden ohella, tukemalla 
alueiden, saarien ja kaupunkien energianhallintakeskusten perustamista. 
Energianhalhntakeskusten tärkein tehtävä on edistää energiansäästöä ja uusiutuvien 
10 
energialähteiden käyttöä. On myös perustettu hyödyllisiä verkkoja7, joiden tehtäviä 
olisi laajennettava ylikansallisten ohjelmien edistämiseksi. 
29. Kaikkiin unionin paikallis- ja aluehallinnon julkisiin urakoihin liittyy mittavia 
energiansäästömahdollisuuksia. Niissä olisi otettava huomioon energianäkökohdat 
ja ilmastonmuutos. Julkishallinnolla voisi siten olla suuri merkitys vähemmän energiaa 
kuluttavien ja siten vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä aiheuttavien tuotteiden 
käytössä. Paikallis- ja aluehallinnon viranomaiset voisivat ottaa energianhallinnan 
periaatteet automaattisesti huomioon uusissa rakennuksissaan. Tutkimuksissa on 
osoitettu, että tietyt julkiset rakennukset voivat kuluttaa jopa neljä kertaa niin paljon 
energiaa kuin muut samalla alueella sijaitsevat rakennukset. 
30. Paikallis- ja aluetasolla on merkittäviä mahdollisuuksia C02-päästöjen vähentämiseen. 
Alueiden komitealla voisi olla tärkeä tehtävä erityisesti energiansäästön ja uusiutuvien 
energialähteiden edistämisessä muiden päätöksenteon tasojen ohella. 
Yhdistetyn lämmön ja sähkön tuotannon edistäminen 
31. Sähkön tuotannon ja yhdistetyn sähkön- ja lämmöntuotannon teknologiat ovat 
kehittyneet nopeasti, joten parhaiden saatavissa olevien teknologioiden käytön 
voidaan odottaa johtavan huomattavaan tehokkuuden paranemiseen. Usein näihin 
edistyneisiin teknologioihin liittyy myös kustannustehokkuusetuja. Komissio 
valmistelee parhaillaan tiedonantoa sähkön ja lämmön yhteistuotannosta sen käytön 
edistämiseksi. Jäsenvaltioissa on jo useita esimerkkejä, jotka osoittavat tämän 
teknologisesti valmiin vaihtoehdon edut, joskin tämän teknologian osuus 
energiantuotannosta vaihtelee huomattavasti eri jäsenvaltioissa. 
32. Yhdistetyn lämmön ja sähkön tuotannon sekä kaukolämpö- ja -jäähdytysverkkojen 
yhteisvaikutus on hyödynnettävä paremmin. Biomassan käyttö lämmön ja sähkön 
yhteistuotannossa on yksi tämän vaihtoehdon markkinaosuuden lisäämistä helpottava 
tekijä. Yksi tapa nopeuttaa yhteistuotannon käyttöönottoa on kolmansien osapuolten 
tarjoama rahoitus, jota olisi edistettävä rahoituslaitoksissa siten, että sitä käytettäisiin 
enemmän. Markkinataloudessa toimittaessa on todennäköistä, että yhteistuotantoa 
kehitetään pitkällä aikavälillä, jos on olemassa selkeitä ja oikeudenmukaisia sääntöjä 
sillä tuotetun energian määrästä ja hinnasta - ja jos uusi kaasusopimus takaa 
kilpailukyvyn. 
33. On huomattava, ettei merkittäväkään sähkön ja lämmön yhteistuotannon 
markkinaosuuden kasvu riitä estämään C02-päästöjen lisääntymistä. Komissio uskoo 
kuitenkin, että yhteistuotannolla on oma merkityksensä päästöjen vähentämisessä. 
Sähköntuotanto 
34. Sähkön/lämmön tuotantosektorin kehitys vaikuttaa ratkaisevasti C02:n 
kokonaispäästöjen kehityssuuntaan. Sen lisäksi, että tällä sektorilla syntyy noin 
kolmasosa kokonaispäästöistä, sillä voidaan myös vähentää C02:a huolimatta 
sähkön ja lämmön kysynnän kasvusta. Kioton konferenssia edeltävän skenaarion 
FEDARENE alueille, ENERGIE CITES kaupungeille ja ISLENET saarialueille 
11 
mukaan voimalaitosten COrpäästöjen oletetaan pysyvän lähellä vuoden 1990 tasoa 
vuoteen 2010 saakka. 
Lisäksi nyt käynnissä olevan Euroopan laajuisten verkkojen perustamisen 
tarkoituksena on varmistaa koko unionin sähköntuotantokapasiteetin optimaalinen 
hyödyntäminen ja hiilisisällöhäan alhaisten polttoaineiden toimittaminen sellaisille 
Euroopan alueille, joilla tällaisia tuotteita ei ole aiemmin ollut saatavilla. 
35. Vaikka liikenteen alalla ei ole paljon mahdollisuuksia polttoaineiden vaihtamiseen, 
sähköala tarjoaa kuitenkin useita mahdollisuuksia hiiltä sisältämättömien 
polttoaineiden käyttöönottamiseksi tai niiden käytön jatkamiseksi tai vähän hiiltä 
sisältävien polttoaineiden käytön lisäämiseksi C02:een liittyvissä politiikoissa ja 
toimenpiteissä olisi otettava huomioon, että sähkö voi olla yksi tärkeimmistä keinoista 
innovatiivisten tuotanto-, yhteydenpito- ja liikkumismenetelmien kehittämisessä; sen 
avulla voitaisiin torjua C02-päästöjä vähentämällä hiili-intensiteettiä ja 
energiaintensiteettiä. Seuraavassa taulukossa esitetään yksityiskohtaisesti C02-
päästöjen sekä energiaintensiteetm ja hiili-intensiteetin kehitys sähkön- ja 
lämmöntuotannossa. 
Keskimääräinen vuotuinen muutos (prosenttia vuodessa) 
1990-2000 2000-2010 1990-2010 
COr-päästöt - 0.2% + 0.3% +0.1% 
Energiaintensiteetti -0.5% -1.5% -1.0% 
HiiH-intensiteetti - 1.7% - 0.5% - 1.1% 
(Kioton konferenssia edeltävän tilanteen mukaan) 
Komissio on viimeistelemässä Euroopan sähköntuottajien kanssa yhteenvetoa 
sähkövoiman potentiaalisesta myötävaikutuksesta kestävään kehitykseen ja erityisesti 
ilmastonmuutoksesta aiheutuvien ongelmien ratkaisemiseen. 
36. Voimalaitosten teho on parantunut jatkuvasti teknisen kehityksen johdosta 
teollisen vallankumouksen jälkeen. Tehon pitäisi voida parantua edelleen ja 
enemmänkin, sillä riittämättömästi hyödynnettyä potentiaalia on vielä teoreettisesti 
jäljellä. Esimerkiksi ympäristöä säästävien ja tehokkaiden maakaasu-, kivi- ja 
ruskohiiliteknologioiden markkinaosuuden kasvu voisi parantaa sähköntuotannon 
tehoa 5-10 prosentilla, mikä laskisi polttoainekustannuksia ja vähentäisi 
kasvihuonekaasupäästöjä 15-30 prosenttia. Kokonaisvaikutus riippuu suureksi 
osaksi siitä, kuinka suuren markkinaosuuden nämä tekniikat saavat unionissa ja 
suuressa osassa maapalloa, jossa tullaan käyttämään enemmän kiinteitä polttoaineita 
(Kiina, Intia, ASEAN-maat jne.). Yhteisön pitäisi ehkä laatia kiinteitä polttoaineita ja 
muita raskaita tuotteita käyttäviä ympäristöä säästäviä ja tehokkaita teknologioita 
koskeva ohjelma. 
37. On myös mainittava ydinenergian osuus kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä. 
Nykysuunnitelmien mukaan yhteisön asennettu ydinkapasiteetti kasvaa 
todennäköisesti vain vähän lähivuosina. Tästä hetkestä vuoteen 2010 ydinenergian 
-12-
voidaan olettaa edelleen hillitsevän, vaikkakin vähemmän, kasvihuonekaasupäästöjen 
lisääntymistä. Vuoden 2010 jälkeen useat ydinvoimalat tulevat 
käytöstäpoistamisvaiheeseen. Ydinvoimaa koskevat pitkän aikavälin kysymykset 
hahmotellaan komission alustavassa ydinohjelmassa8. 
38. Maakaasun markkinaosuus sähköntuotannon alalla kasvaa tällä hetkellä nopeasti, 
mutta markkinaosuuden katto on jo todennäköisesti saavutettu vuonna 2010. Sen 
jälkeen on erityisesti energian saannin turvaamiseksi pohdittava vakavasti tämän 
tasoista markkinaosuutta. 
39. On selvää, että nykyinen energian kokonaiskulutus ei sovi yhteen kestävän kehityksen 
pitkän aikavälin vaatimusten kanssa. Fossiilisten polttoaineiden käyttöä on 
vähennettävä merkittävästi sen varmistamiseksi, että yhteisö voi saavuttaa 
ilmastonmuutosta koskevan yleissopimuksen pöytäkirjassa mainitut 
päästörajoituksia koskevat tavoitteet. Tämän tunnustavat nykyisin laajasti 
tärkeimmät kansainväliset järjestöt, eri maiden hallitukset ja, mikä on ehkä tärkeintä, 
myös suurelta osin itse energiateollisuus. 
Yhdentäminen muihin politiikkoihin 
40. Koska energian kysyntä riippuu muusta taloudellisesta toiminnasta, on tärkeää 
soveltaa sellaisia energiankysynnän hallinnan periaatteita, että tietyllä 
energiapalvelujen tasolla kysynnän kasvu olisi mahdollisimman pieni ja teho 
mahdollisimman suuri Muissa politiikoissa, erityisesti maa- ja metsätalous-, 
ympäristönsuojelu- ja jätehuolto-, liikenne-, tutkimus- ja kehittämis-, vero-, 
aluesuunnittelu- sekä alueellisessa ja paikallisessa kehityspolitiikassa olisi otettava 
asteittain mukaan kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä ja hiililoukkojen 
kehittämistä koskevat tavoitteet. Komissio esittää myöhemmin vuoden 1997 aikana 
toisessa tiedonannossa kokonaiskatsauksen, joka kattaa kaikki ilmastonmuutokseen 
liittyvät toimenpiteet kaikilla politiikan aloilla. 
41. On tärkeää pohtia, miten rakennerahastoja ja koheesiorahastoa voitaisiin käyttää 
entistä enemmän rahoittamaan hankkeita, jotka vähentävät 
kasvihuonekaasupäästöjä, erityisesti uusiutuvia energialähteitä ja hiililoukkoja 
koskevia hankkeita. Varsinaisten energiahankkeiden lisäksi myös 
infrastruktuurihankkeet voisivat myötävaikuttaa ilmastonmuutoksen torjumiseen. 
Tulevissa rakennerahastoista rahoitettavissa ohjelmissa ja toimenpiteissä olisi otettava 
tämä huomioon. 
42. Ilmastonmuutoksen torjumiseen liittyvät toimenpiteet luovat myös työpaikkoja 
erityissektoreilla. Komission pitäisi tehdä yhdessä jäsenvaltioiden kanssa 
yksityiskohtainen tutkimus ilmastonmuutoksen torjumiseksi toteutettavien 
toimenpiteiden vaikutuksesta työpaikkojen muodostumiseen. Esimerkiksi ECDVT:n 
(Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus) pitäisi perustaa 
energiahallintoon suuntautuvia opintolinjoja. 
KOM (96) 339, 25. syyskuuta 1996 - Euratom-perustamissopimuksen 40 artiklan mukainen alustava 
ydinohjelma 
-13 
43. Yhteisen maatalouspolitiikan osalta käytännöllinen vaihtoehto, joka on lähes neutraali 
kasvihuonekaasupäästöjen suhteen, voisi olla yhteisen maatalouspolitiikan 
uudistuksen yhteydessä tehtävä aloite biomassan käytöstä energiantuotantoon. 
Jos tätä ratkaisua pohditaan kunnollisesti, sillä voitaisiin osaltaan vaikuttaa yhteisen 
maatalouspolitiikan tavoitteiden saavuttamiseen. Energiatehokkuuden parantaminen 
ja biopolttoaineiden kehittäminen maataloudessa ovat myös toteuttamiskelpoisia 
ratkaisuja, joita olisi tarkasteltava yksityiskohtaisemmin. Lisäksi olisi kehitettävä 
hiilidioksidiloukkoja niissä maissa, joissa niitä tarvitaan. 
Teknologia ja innovaatio 
44. Komission ehdotus viidenneksi tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen 
puiteohjelma hyväksyttiin vähän aikaa sitten samoihin aikoihin Kioton 
konferenssin toimintaohjelman kanssa. TTK-politiikan ja energiapolitiikan tiivis ja 
jatkuva yhteensovittaminen on erittäin tärkeää. Ympäristöä säästävillä teknologioilla 
saadaan myönteisiä tuloksia, jotka ovat kestäviä. Viidennessä puiteohjelmassa ja 
erityisesti sen avaintoimessa "järjestelmät ja kehittyneet energiaparvehit' ja parhaillaan 
menossa olevassa JOULE-THERMIE -ohjelmassa sekä 'ympäristö ja ilmasto' TTK-
ohjelmissa olisi annettava tärkeä osuus sellaisia teknologioita edistäville toimille, 
joiden energiatehokkuus ja hiihtehokkuus ovat paljon parempia kuin nykyisin 
markkinoilla olevilla tekniikoilla. 
45. Tehokkaita ja kestävän kehityksen periaatteen mukaisia energiapalveluja olisi 
kehitettävä käyttämällä erilaisia energiateknologioita. Energian tarjonnan puolella 
mainittakoon yhdistetyt prosessit, puhdas hiili, polttokennot, uusiutuvat 
energialähteet (tuulivoima, biomassa, aurinkolämpö, auringon fotoenergia), uudet 
termodynaamiset prosessit jne. Kysynnän puolella pitäisi jatkaa toimia uusien 
ajoneuvojen ja moottorien alalla, parantaa kodinkoneiden tehokkuutta (erityisesti 
jäähdytyslaitteet), sähköteknisiä laitteita, kotien elektronisia energiansäätölaitteita, 
jatkaa työtä 'tulevaisuuden kaupungin kehittämiseksi jne. Myös yhteiskunnallista 
tutkimusta olisi voimistettava, sillä vielä ei ole kiinnitetty tarpeeksi huomiota 
kuluttajan käyttäytymiseen, kun hän joutuu tekemään energiavalintoja, eikä erityisesti 
yleisön reaktioihin energian kuluttajina. 
Muiden kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen 
46. COr-päästöjen lisäksi hiilikaivoksista tulee runsaasti metaanipäästöjä, ja 
maakaasun tuotannossa ja jakelussa ei voida välttää kaasuvuotoja.9 
Hiilikaivosten päästöjä yritetään unionissa paljolti estää ehkäisevillä tekniikoilla. Näitä 
olisi levitettävä assosioituneissa maissa toimiville kumppaneille. Maakaasun osalta on 
tiukennettava jakeluverkkojen laatuvaatimuksia vuotojen vähentämiseksi. Tällä alalla 
komissio suosii vapaaehtoisten sopimusten tekemistä kaasuteollisuuden kanssa10 
Tässäkin asiassa on tarpeen lisätä taitotiedon ja hyvien käytäntöjen siirtoa kolmansiin 
9 Metaania koskevassa tiedonannossaan, KOM (96) 557 lopullinen, 15. marraskuuta 1996, komissio 
esitti useita toimenpiteitä, joita se aikoo edistää näiden päästöjen vähentämiseksi. 
10 Esimerkiksi Alankomaissa kaasuteollisuus on tehnyt hallituksen kanssa vapaehtoisen sopimuksen ja 
sitoutunut vähentämään metaanipäästöjä 10 prosenttia. 
14 
maihin. Lisäksi sovellettua tutkimusta kaasuntuotannon ja kuljetusten alalla olisi 
tehostettava, jotta saataisiin kehitettyä myös taloudellisesti perusteltavissa olevia 
parannuksia. 
47. Vaikka jätesektori ei suoranaisesti liity energia-alaan, näillä aloilla on joskus 
yhteisvaikutuksia. Kun käytettävissä on useita energialähteitä, ei välttämättä tarvitse 
tuottaa energiaa jätteistä. Jätehuolto on kuitenkin paikallishallinnon tärkeimpiä 
tehtäviä ja vaikka kierrätys asetettaisiin etusijalle, voi kuitenkin jäädä jäljelle jätteitä, 
jotka on vietävä kaatopaikalle. Tästä seuraa väistämättä metaanipäästöjä. Tällöin 
pitäisi kaatopaikkakaasut ottaa takeen ja käyttää energiantuotantoon tai ainakin ne 
olisi poltettava. Kompostoimalla jätteen orgaaninen osa voitaisiin myös tuottaa 
huomattava määrä energiaa. Toisaalta tietyt jätteet voitaisiin polttaa siten, että 
saadaan talteen nettoenergiaa, silloin kun tämä on taloudellisesti ja ympäristösyistä 
perusteltua. Jätestrategian puitteissa esitetään lainsäädännöllisiä ja teknologisia 
toimia, joilla kasvihuonekaasupäästöt saadaan mahdollisimman vähäisiksi 
48. Viimeiseksi mutta ei vähiten tärkeänä mainittakoon N20-päästöjen osalta, että 
liejukerrospoltossa, joka on lupaavimpia teknologioita kiinteiden polttoaineiden 
'puhtaassa' polttamisessa, syntyy (vain) pieniä määriä kasvihuonekaasuja. 
Tutkimusohjelmissa olisi korostettava N20:n muodostumismekanismien 
ymmärtämistä ja sen vähentämiskeinoja. Useiden 'ympäristö ja ilmasto' -ohjelman 
tutkimushankkeiden aiheena ovat päästöt, ihnakehätaseet ja muiden 
kasvihuonekaasujen kuin C02:n ilmastovaikutukset. 
Verotukselliset välineet ja voimavarojen osoittaminen 
49. Komissio hyväksyi 3. maaliskuuta 1997 ehdotuksen direktiiviksi, jolla yhteisön 
valmisteverojen vähimmäisverokantoja soveltava järjestelmä ulotetaan kaikkiin 
energiatuotteisiin. Ehdotuksessa noudatetaan tämän tiedonannon lähestymistapaa, 
sillä siinä käsitellään erikseen uusiutuvia energialähteitä, energiatehokkuutta ja 
innovaatiotoimintaa. Verotuksen uudistamisen lisäksi siinä pyritään osakaan myös 
edistämään ulkoisten kustannusten siittämistä hintoihin, mikä on monimutkainen 
tehtävä. Komissio kannatti tämän periaatteen soveltamista jo vuonna 1993 kasvua, 
kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevassa valkoisessa kirjassa. 
50. Jos unionissa halutaan vähentää kasvihuonekaasupäästöjä noin 20 prosentilla 
verrattuna Kioton konferenssia edeltävän tilanteen mukaiseen skenaarioon, tarvitaan 
kunnianhimoinen poliittinen ja toimenpideohjelma. Joissakin jäsenvaltioissa saadut 
kokemukset voivat antaa osviittaa siitä, mihin suuntaan olisi edettävä. Alankomaissa 
käytettyjä 'vihreitä lainoja' ja tiettyjen lailuttajaryhmien Saksassa ostamaa 'vihreää 
sähköä' olisi tutkittava, ja näitä keinoja olisi sovellettava sopivissa tapauksissa 
yhteisön tasolla, kuten myös Ranskan biopolttoaineita koskevia kokeiluhankkeita. 
Näiden lisäksi esitettiin yhteisön uusiutuvia energialähteitä koskevasta strategiasta 
laaditussa vihreässä kirjassa: uusiutuvia energialähteitä koskeva luottojärjestelmä. 
51. Jos uusi merkittävä poliittinen aloite on tarpeen, on tutkittava tarkkaan, onko 
tarkoituksenmukaista irrottaa varoja asianmukaisella tasolla, jotta voitaisiin osoittaa 
energiahallintoon ja uusiutuviin energialähteisiin varattu rahoitus. Vuonna 1995 
unionin energiakulut olivat yli 500 000 miljoonaa ecua, mikä osoittaa, että pitäisi 
olla mahdollista osoittaa varoja energiahallinnon ja uusiutuvien energialähteiden 
rahoitukseen asianmukaisella tasolla. Siten alhainenkin maksu voisi olla riittävä 
-15-
rahoittamaan Kiotossa päätettäviä toimenpiteita. Yhdistyneen kuningaskunnan 
kokemukset muita kuin fossiilisia polttoaineita koskevista velvoitteista ja muut edellä 
mainitut kokeilut osoittavat, että asiaa kannattaa tarkastella yhteisen edun nimissä. 
TULEVAISUUDEN VALINTOJEN EDELLYTYKSET JA VAIKUTUKSET 
52. Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään keskimäärämen vuosittainen muutos hktrssä, 
energiaintensiteetissä, hiili-intensiteetissä ja C02-päästöissä, mikä havainnollistaa 
niiden haasteiden laajuutta, joiden edessä olemme. 
I 1990-2000 2000-2010 1990-2010 
Bktrn kasvu +2.1% + 2.4% + 2.2% 
Energia-intensiteetti 
rfiffi-intensiteerti - 1.0% - 1.6% -1.3% 
(XVpäästöt -0.90% -0.2% -0.5% 
I + 0.2% + 0.6% +0.4% 
(Kioton konferenssia edeltävää tilannetta koskeva tutkimus) 
53. Toistaiseksi ei ole täydellisesti arvioitu niitä vaikutuksia ja kustannuksia, joita 
aiheutuu, jos Kiotossa sitoudutaan kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen 15 
prosentilla. Ne voivat kuitenkin olla huomattavia. Taustaksi keskustelulle tehtävien 
valintojen vaikutuksista kannattaa kiinnittää huomiota siihen, että komissiossa on 
tehty useita erilaisiin oletuksiin perustuvia tutkimuksia, joissa tutkitaan mahdollisia 
skenaarioita kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen. Yksi komission tutkimuksista 
on 'Eurooppa ja energia 2020* -tutkimus11, jonka 'Foorumi' -skenaario osoittaa, 
että tämän hetken rakenteisiin on tehtävä huomattavia muutoksia, jotta saavutettaisiin 
noin 6 prosentin päästöjen vähentyminen vuoteen 2010 mennessä. Tässä 
skenaariossa esitettiin myönteinen kuva tulevaisuudesta energia-alalla erityisesti 
ympäristön ja energian saannin turvaamisen kannalta. 
54. On myös huomattava, että 6 prosentm päästöjen vähentämisen toteuttamiseksi tämän 
foorumiskenaarion mukaisesti oletetaan valtioiden tulolähteiden muuttuvan siten, että 
siirrytään asteittain työn verottamisesta luonnonvarojen käytön verottamiseen, mikä 
tulisi olemaan 1,5 bkt:stä vuoteen 2005 mennessä. Verrattuna tässä tiedonannossa 
kuvattuun Kioton konferenssia edeltävään tilanteeseen perustuvaan skenaarioon, 
foorumiskenaarion mukaan energian hinta vuonna 2010 tulee olemaan korkeampi 
55. Foorumiskenaarion toteuttaminen vuoteen 2010 mennessä edellyttää seuraavia 
seikkoja: 
• huomattava intensiteetin ja tehokkuuden paraneminen kaikilla loppukäyttöaloilla ja 
sähköntuotannossa, 
• C02-päästöjen selkeä irrottaminen bkt:n kasvusta; joka johtuu energiansäästön ja 
hiiltä sisältämättömän energian tuotannon yhteisvaikutuksesta, 
11 SEC (95) 2283,20.12.1995 
16 
• uudet sähköntuotannon rakenteet, jotka suosivat hajautettua sähköntuotantoa 
(lämpö, uusiutuvat energialähteet, biomassa, polttokennot) sekä uudet 
tuotantorakenteet biopolttoaineiden tuotannossa ja vedyn tuotannossa sekä 
polttokennojen ja sähköä käyttävien ajoneuvojen markkinaosuuden 
kasvattamisessa, 
• biomassaa suosiva maatalouspolitiikka, 
• veropolitiikan ja pääomamarkkinoilla vallitsevien suotuisien olosuhteiden 
yhdistelmä, josta olisivat seurauksena alhaiset diskonttokorot huolimatta 
kansainvälisestä tilanteesta, jolle ovat luonteenomaisia alhaiset polttoaineiden 
tuontihinnat. 
56. Foorumiskenaariossa arvioidaan, että sähköntuotantoon ja jalostamoihin on vuosina 
1991 - 2010 investoitava yli 391 000 miljoonaa ecua. 
57. Foorumiskenaarion esimerkki osoittaa, että on olemassa keinoja C02-päästöjen 
vähentämiseksi noin 6 prosentilla vuoteen 2010 mennessä, jos. ryhdytään varsin 
radikaaleihin toimenpiteisiin. Foorumiskenaario on yksi monista mahdollisista 
skenaarioista, joka mainitaan tässä esimerkkinä. Tämä ei merkitse sitä, että komissio 
suosii kyseisen skenaarion erityisiä poliittisia ehdotuksia. 
Toisessa PRIMES-mallia käyttävässä skenaariossa osoitetaan, että C02-päästöjä on 
mahdollista vähentää 10 prosenttia verrattuna vuoteen 1990 vuoteen 2010 mennessä 
yhdistämällä eri toimenpiteitä. Näitä ovat energiatehokkuuden ja energiansäästön 
edistäminen, yhdistetyn sähkön- ja lämmöntuotannon markkinaosuuden 
kasvattaminen, polttoainevalikoiman muuttaminen ja liikenteen 
polttoaineenkulutuksen vähentäminen. Tämän skenaarion mukaiseen päästöjen 
vähentämiseen 10 prosentilla liittyy myös uusiutuvien energialähteiden osuuden 
nostaminen 10 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä. Toisessa PRIMES-mallilla 
tehtävässä analyysissä Kioton konferenssissa neuvoteltavista 
päästöjenvähentämistavoitteista osoitetaan, että käyttämällä parhaita saatavissa olevia 
teknologioita voidaan - vaikkakaan tämä ei yksin riitä - merkittävästi vähentää 
päästöjä. 
58. Niissä toimenpiteissä, jotka yhteisön pitäisi käynnistää kuroakseen kiinni 
tämän taulukosta näkyvän yli 20 prosenttiyksikön eron arvioidun 8 prosentin 
suuruisen päästöjen lisäyksen ja 15 prosentin suuruisen päästöjen 
vähentämissitoumuksen välillä, on otettava huomioon unionin uusien 
rahoitusnäkymien asettamat rajat. Komission on arvioitava kiireellisenä asiana £U:n 
tämänhetkisen neuvottehikannan toteuttamisen kustannukset ainakin investointien 
osalta. 
59. Talouselämään kohdistuvia rahoitusvaikutuksia on myös tarkasteltava sekä 
mikro- että makroekonomisella tasolla, sillä taloudelliset toimijat tulevat 
kiinnittämään huomiota niihin. Muuttujien suuresta määrästä johtuva monimutkaisuus 
edellyttää innovatiivisia ratkaisuja, joita olisi tutkittava tapauskohtaisesti kaikkien 
osapuolten kanssa. On kehitettävä menetelmät, joissa otetaan huomioon tämä 
moniulotteinen lähestymistapa (esim. tavoitteet - aikapuhteet - välineet -
kustannukset) sekä luotettavat arviointi- ja analysointivälineet. Joissakin 
jäsenvaltioissa toteutetaan jo kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisstrategioita, 
- 17-
joiden tukena on erityiset toimenpideohjelmat ja kustannusten arviointi. Kaikkien 
jäsenvaltioiden ja komission on otettava oppia näistä kokemuksista, erityisesti 
rahoitusvaikutusten ja käytettyjen keinojen arvioinnin osalta. Yhdessä tehtävät 
analyysit ovat tarpeen, jotta voidaan arvioida entistä paremmin tehtyjen päätösten 
vaikutukset. 
60. Sisämarkkinoiden takia on myös välttämätöntä, että jäsenvaltiot ja komissio 
analysoivat yhdessä kunnolla energiatilanteen, jotta voidaan selkeämmin 
määritellä ilmastonmuutokseen liittyvät kysymykset ja ratkaisut. Jotta toimintalinjat ja 
toimenpiteet voidaan määritellä paremmin, täytyy ensin tuntea paremmin energiaa 
kuluttavat ja kasvihuonekaasupäästöjä aiheuttavat alat ja toimijat. Komissio kehittää 
tutkimusohjelmassaan keinoja arvioida toimintalinjoja ja toimenpiteitä ottaen 
huomioon ilmastonmuutoksen yhteiskunnalliset, taloudelliset ja tieteelliset 
näkökohdat (JOULE-, ympäristö- ja ilmasto-ohjelmat). 
61. Entistä tehokkaampi energiapolitiikka, jossa otetaan huomioon energian 
vaikutus ilmastonmuutokseen, tarvitsee tuekseen kaikkien energiaan suoraan 
vaikuttavien toimenpiteiden parempaa koordinointia, mukaan lukien muilla 
politiikan aloilla toteutettavat toimenpiteet. Unionin on osoitettava, että se pystyy 
toteuttamaan kaikki näkökohdat huomioon ottavan strategiaa. Myös taloudelliset 
toimijat on saatava mukaan. Komission päätöksellä perustetun energia-alan 
neuvoa-antavan komitean yksi tehtävä on tarkastella, miten taloudelliset toimijat 
voivat vahvistaa yhteisön ilmastonmuutosstrategian energiaa koskevaa osuutta. 
62. Ilmastonmuutoksen luoma haaste on luonteensa mukaisesti kansainvälinen. 
Erityisesti unionin ja assosioituneiden valtioiden on tehtävä paljon työtä, jotta 
energiatehokkuus kyseisissä maissa saataisiin samanlaiselle tasolle kuin unionissa 
viime vuosina. Kiotossa tehtäviä päätöksiä rullaan aikanaan soveltamaan niissä 
assosioituneissa maissa, jotka haluavat liittyä Euroopan unioniin. Yksi Keski- ja Itä-
Euroopan maiden muutosprosessin tavoitteista on niiden energiasektoreiden 
uudistaminen. Nämä uudistukset ovat niiden omalla vastuulla. Unionin ja näiden 
maiden välillä on kuitenkin käynnistetty monenlaisia yhteistyön muotoja, nimenomaan 
energiansäästön ja energiatehokkuuden edistämiseksi. Näiden maiden toteuttamat 
toimenpiteet osoittavat tärkeällä tavalla sitä, miten ne noudattavat acquis 
communautairea tällä alalla, ts. kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä. 
63. Neuvosto ja Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneiden maiden ympäristöministerit 
korostivat 3. maaliskuuta 1997 käydyssä järjestäytyneessä vuoropuhelussa 
kyseisten maiden ja unionin välisen tiiviin yhteistyön merkitystä erityisesti yhdessä 
toteutettavien toimenpiteiden ja ilmastonmuutoksen torjumiseen sekä 
energiatehokkuuteen liittyvien pohtiikkojen edistämiseksi tarvittavien mekanismien 
voimistamisen suhteen. Tässä yhteydessä todettiin, että teknologian alan 
yhteistyöohjelmissa, kuten INCO-TTK- ja JOULE-THERMIE -ohjelmissa, olisi 
pantava enemmän painoa ilmastonmuutoskysymyksiin ja asetettava etusijalle 
kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteen saavuttamiseen tähtäävät energia-
alan toimenpiteet. Euroopan investointipankilta, Euroopan jälleenrakentamis- ja 
kehityspankilta ja Maailmanpankilta on myös saatava enemmän tukea. Yhteisö tulee 
. keskittymään järjestäytyneessä vuoropuhelussa energiatehokkuuden parantamiseen ja 
energiajärjestelmän mukauttamiseen siten, että päästöt vähenevät. 
-18 
64. Euroopan unionin on myös vaadittava, että yleissopimuksen teollistuneet osapuolet 
sitoutuvat vahvasti kasvihuonekaasupäästöjen torjumiseen hyväksymällä Kiotossa 
laadittavan pöytäkirjan pitkälle menevät vähennystavoitteet. Euroopan unionin 
talouselämä ei saa joutua kärsimään yksipuolisen maailmanlaajuisen 
ympäristönsuojelupolitiikan haittavaikutuksista, jos kauppakumppanit voivat olla 
toteuttamatta toimenpiteitä, jotka vaikuttavat energian hintaan ja sitä kautta 
teollisuuden kilpailukykyyn ja työllisyyteen. 
65. Energia-alan yleisiin suhteisiin liittyen OECD:hen kuuluvien ja sen 
ulkopuolisten kauppakumppanien yhteinen energia-alan haaste edellyttää 
toimintaa, jossa otetaan nimenomaan huomioon energian tarjonnan 
tärkeimmät vaikutukset. Energiaperuskirjasta tehty sopimus ja sen 
energiatehokkuutta ja siihen liittyviä ympäristönäkölailmia koskeva pöytäkirja voivat 
olla yhteinen perusta yhteistyölle. Samoin useimpien entisestä Neuvostoliitosta 
muodostuneiden uusien itsenäisten valtioiden kanssa tehtyjen kumppanuus- ja 
yhteistyösopimusten täytäntöönpano sekä teknisten avustusohjelmien toteuttaminen 
edistäisivät energiatehokkuutta ja energiansäästöä. Myös kehitysmaiden kanssa 
tehtävässä energia-alan yhteistyössä olisi otettava huomioon ilmastonmuutos. Tätä 
varten neuvosto totesi 3. maaliskuuta 1997 pitämässään kokouksessa, että yhteistä 
täytäntöönpanoa koskevat säännöt olisi otettava mukaan Kioton pöytäkirjaan, 
vaikkakin ensiksi on odotettava käynnissä olevien kokeiluhankkeiden tuloksia. 
66. Välimeren maiden kanssa tehdyissä yhteistyöaloitteissa olisi mitä pikimmin 
annettava merkittävämpi osuus energia-alalla kehitettäville, erityisesti uusiutuvia 
energialähteitä ja energiatehokkuutta koskeville hankkeille. Tästä saataisiin kestävä 
ratkaisu, jonka ansiosta näiden maiden teollisuudessa voitaisiin ottaa käyttöön ja 
,soveltaa sopivia teknologioita. Lisäksi Euroopan unionin ja Persianlahden 
yhteistyöneuvoston maiden yhteistyökomitea toisti 16. joulukuuta 1996 pitämässään 
kokouksessa, että molemmat osapuolet pitävät tätä asiaa edelleen tärkeänä. Yhteiset 
analyysit, yhteistyö ja tutkimustiedon ja kokemusten vaihto ovat tällä alalla 
hyödyllisiksi todettuja välineitä. Niiden toteuttaminen olisi nyt virallistettava 
asianmukaisissa ohjelmissa. 
67. Ilmastonmuutoksen asettama haaste on niin mittava, että jäsenvaltioiden ja 
yhteisön on kehitettävä yhdessä politiikkoja ja toimenpiteitä yhteisötasolla ja 
kansallisella, alue- ja paikallistasolla, jotta voitaisiin saavuttaa sovitut 
vähennystavoitteet ja toteuttaa jäsenvaltioiden välillä sovittu tehtävien jako. 
Yhteiset politiikat ja toimenpiteet tai jäsenvaltioiden välistä koordinointia 
yhteisötasolla vaativat toimenpiteet ovat tarpeen, ja niihin on sovellettava 
yhdennettyä lähestymistapaa. Tämän lähestymistavan kehittämiseksi on kuitenkin 
ensin käsiteltävä tämän asiakirjan ensimmäisessä jaksossa (kappaleet 10 - 14) 
hahmotellut kysymykset. 
68. Komissio toivoo saavansa Euroopan parlamentilta ja neuvostolta voimakkaan 
poliittisen merkin sekä talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean tuen. 
Komissio uskoo, että yhteisön on tehtävä kaikkensa sen varmistamiseksi, että 
Kiotossa joulukuussa pidettävässä Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutosta 
koskevan yleissopimuksen osapuolten konferenssissa hyväksytään pöytäkirja 
kasvihuonekaasupäästöjen huomattavasta vähentämisestä kaikkien liitteessä X 
mainittujen osapuolten hyväksymien toimintalinjojen ja niiden toteuttamien 
- 19 
toimenpiteiden avulla. Meidän on kuitenkin oltava varmoja siitä, että sitoumukset 
voidaan täyttää, että poliittista tahtoa todella löytyy ja että saadaan tarvittavat varat. 
-20-6C 
LUTE 
Energia-alaan liittyvät COrpäästöt (miljoonaa tonnia C02:ta) Kioton konferenssia 
edeltävän tilanteen mukaisessa skenaariossa: 
Olettaen, ettei jäsenvaltioissa tai yhteisötasolla toteuteta uusia alan politiikkoja koskevia 
aloitteita, COrpäästöt muuttuisivat seuraavasti12: 
EUR 1990 
3200 1995 
- 2 prosentuaalinen muutos vuodesta 1990 
2000 2005 2010 2020 
+ 2 + 6 + 8 + 16 
Energia-alaan liittyvät COrpäästöt aloittain (miljoonaa tonnia CC^a): 
teollisuus 
liikenne 
kotitaloudet/palveluala 
sähkön- ja lämmöntuotanto 
energia-ala 
kokonaispäästö 1990 
626 
743 
654 
1036 
141 
3200 1995 
-10 
+ 9 
- 3 
- 5 
+ 7 
- 2 prosentuaalinen muutos vuodesta 1990 
2000 2005 2010 2020 
-14 
+ 22 
- 1 
- 2 
+ 9 
+ 2 -14 
+ 31 
+ 2 
+ 2 
+ 11 
+ 6 -15 
+ 39 
+ 4 
+ 2 
+ 12 
+ 8 -15 
+ 49 
+ 6 
+ 17 
+ 13 
+ 16 
12 EU: n analyysi perustuu MIDAS-mallilla saatuihin mallintamistuloksiin. Analyysin on tehnyt 
professori Capros, Ateenan valtiollinen teknillinen korkeakoulu, PO XVH:n tilaama tutkimus, 
huhtikuu 1997. 
-20- h> 
EU: pre-Kyoto scenario: development of GDP, C02 emissions, 
gross inland consumption, energy and carbon intensity 
1990 = 100 
200 
180 
160 
140 
120 
100 
80 
60 GDP 
energy consumption 
C02 emissions 
carbon intensity 
•* energy intensity 
1990 1995 2000 2005 2010 2015 2020 
EU: Kioton konferenssia edeltävä skenaario: bkt:n, CQrpäästöjen, 
bruttoenergiankulutuksen, energiaintensiteetin ja hiili-intensiteetin kehitys kotimaisen 
1990=100 
GDP = bkt 
energy consumption = energian kulutus 
CO2 emissions = COrpäästöt 
carbon intensity = hiili-intensiteetti 
energy intensity = energiaintensiteetti 
-21-
EU: pre-Kyoto scenario: total energy consumption 1990 - 2020 
Illustration of underlying factors for C02 emission change 
2500 
2250 -4-
2000 4-
1750 
1500 -H 
1250 
1000 
750 
500 
2 50 
0 GDP growth 
upward pressure • n«rgy intensity g a in* 
downward pressure / balance 
EU: pre-Kyoto scenario: power/heat production 1990 - 2020 
Illustration of underlying factors for C02 emission change 
1000 
800 
O 600 -H 
1 400 -H 
200 
0 GDP growth 
upward pressure better conversion efficiency 
lower electricity/heat intensity 
»IH!W:«JjlVs 
downward pressure / balance 
EU: Kioton konferenssia edeltävä skenaario: energian kokonaiskulutus 1990 - 2020 
C02-päästöjen muutosten perustana olevat tekijät 
mill, t CO2 = miljoonaa tonnia C02:ta 
upward pressure = kasvattavat tekijät 
G DP growth = bkt:n kasvu 
lower nuclear share = alhaisempi ydinenergian osuus 
downward pressure / balance = vähentävät / tasapainottavat tekijät 
C02 emission increase = CCVpäästöjen kasvu 
-22-
less carbon in fossil fuels = vähemmän hiiltä sisältävät fossiiliset polttoaineet 
higher renewables share = suurempi uusiutuvien energialähteiden osuus 
energy intensity gains = energiaintensiteetm paraneminen 
EU: Kioton konferenssia edeltävä skenaario: energian/lämmön tuotanto 1990 - 2020 
better conversion efficiency = parempi muuntoteho 
lower electricity/heat intensity = alhaisempi sähkö/lämpöintensiteetti 
-23 
ISSN 1024-4492 
KOM(97) 196 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 12 14 
Luettelonumero : CB-CO-97-223-FI-C 
ISBN 92-78-19783-1 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
&\