KOMISSION VASTAUKSET EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN ERITYISKERTOMUKSEEN "EU:N NUORISOTAKUU: TOIMINTA KÄYNNISTETTY MUTTA EDESSÄ TÄYTÄNTÖÖNPANOON KOHDISTUVIA RISKEJÄ" /* COM/2015/0143 final */





KOMISSION VASTAUKSET EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN ERITYISKERTOMUKSEEN ”EU:N NUORISOTAKUU: TOIMINTA KÄYNNISTETTY MUTTA EDESSÄ TÄYTÄNTÖÖNPANOON KOHDISTUVIA RISKEJÄ” TIIVISTELMÄ V. Ensimmäinen luetelmakohta: Komissio panee merkille jäsenvaltioille annetun suosituksen ja pitää joissakin tapauksissa erittäin suotavana paremman yleiskatsauksen esittämistä kaikkien suunniteltujen nuorisotyöttömyyttä torjuvien toimenpiteiden arvioiduista kustannuksista. Komission laatimassa lomakkeessa pyydettiin jäsenvaltioita toimittamaan tietoja EU:n, kansallisista, alueellisista/paikallisista, työnantajien tarjoamista ja muista rahoituslähteistä ja kehotettiin niitä antamaan kattavat tiedot nuorisotakuun kokonaiskuluista ja -rahoituksesta (rahoitusvajeet mukaan lukien). EU:n 28 jäsenvaltiosta 19 on toimittanut nämä tiedot (vaihtelevalla tarkkuudella). Toinen luetelmakohta: Komissio hyväksyy suosituksen ja katsoo, että se on osittain pantu täytäntöön, erityisesti harjoittelun laatupuitteista annetun neuvoston suosituksen, eurooppalaisen oppisopimusyhteenliittymän ja sitä koskevan neuvoston lausuman sekä eurooppalaisen ohjausjakson aikana suoritettavan työllisyyden laadun seurannan kautta. Edistääkseen laadullisia tekijöitä komissio aikoo edelleen kannustaa pohtimaan laadukkaisiin tarjouksiin liittyviä kysymyksiä ja ottamaan samalla huomioon nuorisotyöllisyysaloitteen arviointia varten annetuissa ohjeissa mainitut laadulliset tekijät. Komissio aikoo erityisesti edistää keskustelua laadukkaiden tarjousten käsitteestä kansallisten nuorisotakuukoordinaattoreiden seuraavassa kokouksessa, kehottaa jäsenvaltioita keskustelemaan laadukkaan tarjouksen käsitteestä työllisyyskomitean työn puitteissa, selvittää mahdollisuutta käsitellä nuorisotakuuseen liittyviä laadukkaita tarjouksia keskinäisen oppimisen ohjelman yhteydessä ja antaa laatua koskevia lisäohjeita asiakirjassa, joka koskee nuorisotakuuseen liittyviä usein kysyttyjä kysymyksiä. Komissio toteaa, että työtarjousten laatu osoitetaan jälkiarvioinneilla nuorisotyöllisyysaloitteen arviointia koskevissa ohjeissa annettujen suositusten mukaisesti. Kolmas luetelmakohta: Komissio hyväksyy suosituksen ja katsoo, että se on osittain pantu täytäntöön TSTK-neuvoston vahvistamalla indikaattorikehyksellä, ESR:sta annetun asetuksen 19 artiklalla ja sen liitteissä I ja II säädetyillä asiaankuuluvilla järjestelyillä sekä yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen säännöksillä, jotka liittyvät nuorisotyöllisyysaloitteesta rahoitettujen toimenpiteiden seurantaan ja arviointiin. Komissio on myös sitoutunut toimittamaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle nuorisotakuun täytäntöönpanoa koskevan kertomuksen vuonna 2016. Komissio ottaa seurantatoimet huomioon arvioidessaan nuorisotakuun täytäntöönpanoa tulevilla eurooppalaisilla ohjausjaksoilla. Se hyödyntää niistä saatuja tietoja myös nuorisotakuun täytäntöönpanoa koskevassa vuoden 2016 kertomuksessaan, jonka se antaa virallisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle asianmukaisten kanavien kautta. JOHDANTO 15. Komissio toteaa, että esimerkiksi työllisyyspalvelujen uudistamistoimiin ja itsenäisen ammattitoiminnan tukitoimenpiteisiin on kohdennettu 11 miljardin euron lisämäärärahat, joilla tuetaan epäsuorasti myös nuorten työllistymistä. Yli 26 miljardia euroa käytetään muun muassa elinikäisen oppimisen kaltaisiin koulutustoimiin, joista nuoret todennäköisesti hyötyvät eniten. HUOMAUTUKSET 37. Komissio haluaa muistuttaa, että se toimii neuvoston suositukseen perustuvien ei-sitovien oikeussääntöjen puitteissa ja että vaikka monet nuorisotakuun osat on suotavaa toteuttaa tarpeen mukaan, niitä kaikkia ei välttämättä tarvitse toteuttaa osana jotakin tiettyä kansallista järjestelmää. Esitetyn nuorisotakuun täytäntöönpanosuunnitelman arviointi oli lisäksi vasta ensimmäinen vaihe jatkuvassa seurantaprosessissa, joka koskee nuorisotakuun täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa. Komissio seuraa nuorisotakuujärjestelmien täytäntöönpanoa eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa. Eurooppalainen ohjausjakso kattaa monipuolisesti erilaisia kansallisia toimintalinjoja, jotka liittyvät nuorisotakuun tarjoamiseen. Ensimmäinen luetelmakohta: Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä korostetaan tarpeen mukaan, että TVT-/digitaalisia taitoja on lisättävä. Toinen luetelmakohta: Komission mielestä kohtuullisen työtarjouksen hylkäämisen ja työttömyys- tai sosiaalietuuksien välisen yhteyden huomiotta jättäminen ei välttämättä vähennä nuorisotakuujärjestelmän vaikuttavuutta. Komission yksiköiden valmisteluasiakirjan mukaan molemminpuolisen velvoitteen periaatteet, kuten aktiivisiin työmarkkinatoimenpiteisiin osallistuminen, voitaisiin ottaa huomioon nuorisotakuujärjestelmän suunnittelussa[1]. Neuvoston suosituksessa molemminpuolisen velvoitteen periaatteeseen vedotaan varhaisen puuttumisen ja aktivoinnin yhteydessä (suositus nro 10). Vaikka molemminpuolisen velvoitteen periaate voi tuottaa merkittäviä hyötyjä, sitä ei ole sisällytetty arviointiperusteisiin, koska olisi liian ohjailevaa arvioida järjestelmää sen perusteella, onko kyseinen periaate otettu siinä huomioon, jos jäsenvaltio päättää olla perustamatta järjestelmäänsä sen varaan tai jos se ei ole sen kansallisten määräysten ja käytäntöjen mukainen. Näin ollen pääpaino asetettiin nuorisotakuun tärkeimpien osatekijöiden arvioinnille sekä suunnitelluille tarjouksille ja niiden kattavuudelle. 41. Hyväksyessään nuorisotyöllisyysaloitteeseen liittyviä toimenpiteitä sisältäviä toimenpideohjelmia komissio on asettanut suorittamiensa maksujen ennakkoedellytykseksi nuorisotyöllisyyttä edistävän strategiakehyksen käyttöönoton. Komissio arvioi tämän ennakkoedellytyksen (nk. nuorisotyöllisyysaloitteen ennakkoehto) täyttymisen jäsenvaltioiden itsearvioinnista saatujen tietojen perusteella. Jos jäsenvaltio on viitannut nuorisotakuun täytäntöönpanosuunnitelman lisäksi muihin kansallisiin nuorisotyöllisyysstrategioihin, komission on arvioitava nuorisotyöllisyysaloitteen ennakkoehdon täyttyminen kaikkien jäsenvaltion mainitsemien nuorisotyöllisyyttä koskevien strategia-asiakirjojen perusteella. Arvioidessaan nuorisotyöllisyysaloitteen ennakkoehdon täyttymistä komissio tarkastelee näiden strategioiden yhdenmukaisuutta nuorisotakuun täytäntöönpanosuunnitelman kanssa, jotta ESR:n investoinnit vastaavat asianomaisten jäsenvaltioiden toimintapoliittisia tavoitteita. 42. Komissio huomauttaa, että nuorisotakuun täytäntöönpanosuunnitelman arviointikehys poikkeaa nuorisotyöllisyysaloitteen ennakkoehdon arviointikehyksestä, koska näillä kahdella menettelyllä on erilaiset tavoitteet: ensiksi mainitun tavoite liittyy toimintapolitiikkaan (nuorisotakuu) ja jälkimmäisen lainsäädännön noudattamiseen (nuorisotyöllisyysaloite). Ennakkoehdon täyttymisen edellytyksenä on ”nuorisotyöllisyyttä edistävä strategiakehys ja muun muassa nuorisotakuun toteuttaminen”. Osaperusteet, joiden nojalla komission yksiköiden on arvioitava tätä ”strategiakehystä”, vahvistetaan myös asetuksessa. Siinä ei viitata nuorisotakuun täytäntöönpanosuunnitelmaan eikä siksi myöskään komission siitä esittämään myönteiseen arvioon. Tästä syystä nuorisotakuun täytäntöönpanosuunnitelman arviointi, joka tehdään politiikan näkökulmasta ja nuorisotakuusta annetun suosituksen perusteella, ja nuorisotyöllisyysaloitteeseen liittyvän ennakkoehdon arviointi, joka perustuu yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa eriteltyihin perusteisiin, eivät lähtökohtaisesti liity toisiinsa. Komissio huomauttaa, että se ehdotti niiden välille tällaista yhteyttä, joka olisi tehnyt nuorisotakuun täytäntöönpanosuunnitelman laatimisesta nuorisotyöllisyysaloitteen ennakkoehdon täyttymisen oikeudellisen edellytyksen, mutta neuvosto hylkäsi sen ehdotuksen lainsäädäntömenettelyssä. 43. Komissio viittaa 42 kohtaan antamaansa vastaukseen. Näiden kahden menettelyn toisinaan vaihtelevat tai hieman erilaiset tulokset selittyvät niiden erilaisella, joskin jossain määrin toisiinsa kytkeytyvällä luonteella. Osaperusteet, joiden nojalla nuorisotyöllisyyttä edistävää strategiakehystä on arvioitava, sisältävät myös laadullisia tekijöitä, kuten keskeisten sidosryhmien yksilöinnin – osallistuvat viranomaiset mukaan lukien – kumppaneiden kanssa toteutettavat koordinointitoimet, varhaiseen puuttumiseen ja aktivointiin perustuvien järjestelmien luomisen sekä seurantajärjestelyt. Näiden laadullisten tekijöiden arviointi on pelkkää muodollista tarkastusta laajempi. Nuorisotyöllisyysaloitteen ennakkoehdon täyttymistä koskevan arviointinsa yhteydessä komission oli lisäksi mahdollista kehottaa tekemään tiettyjä muutoksia nuorisotakuun täytäntöönpanosuunnitelmaan (esimerkiksi Ranskan tapauksessa). Komission yhteinen vastaus 45 ja 46 kohtaan. Komissio on yhtä mieltä siitä ja haluaa korostaa, että investoinnit nuorisotakuuseen ovat olennaisen tärkeitä EU:n tulevan kasvupotentiaalin säilyttämiselle. EU:n merkittävästä rahoitustuesta voi olla apua – eritoten nuorisotyöllisyysaloitteen yhteydessä myönnettävästä Euroopan sosiaalirahaston tuesta. Nuorisotakuun toteuttamiseksi käytännössä jäsenvaltioiden on kuitenkin painotettava nuorisotyöllisyyttä tukevia toimenpiteitä myös kansallisissa talousarvioissaan. 47. EU:n 28 jäsenvaltiosta 19 on toimittanut tietoja nuorisotakuujärjestelmänsä suunnitelluista rahoituslähteistä (vaihtelevalla tarkkuudella). Joissakin tapauksissa komissio toivoisi saavansa paremman yleiskatsauksen kaikkien suunnitteilla olevien toimenpiteiden arvioiduista kustannuksista, vaikka se onkin tietoinen siitä, että kaikkiin nuorisotakuun kustannusarvioihin liittyy varaumia. 49. Nuorisotakuusta annetussa suosituksessa ei anneta tarkkoja ohjeita siitä, millä tavoin nuorisotakuu olisi toteutettava jäsenvaltioissa, koska tähän vaikuttaa suuresti kansallinen tilanne (toisin sanoen työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten määrä ja kyseisen ryhmän erityispiirteet). Vaikutukset määräytyvät näin ollen tuen kohdentamista ja suunnittelua koskevien jäsenvaltioiden päätösten mukaan. Kuten komission ehdotuksen perusteluissa todetaan, ehdotukseen liittyy komission yksiköiden valmisteluasiakirja (SWD), jossa esitellään yksityiskohtaisemmin nuorisotakuun sisältöä, käsitellään tällaisten järjestelmien kustannuksiin ja hyötyyn liittyviä kysymyksiä ja kuvaillaan erikseen jokainen nuorisotakuun onnistumisen edellytyksenä oleva osatekijä. Lisäksi ehdotuksen liitteenä olevassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa esitellään politiikkaa, jolla nuorten työllisyyttä tuetaan jo nyt 27 jäsenvaltiossa ja Kroatiassa. Asiakirjasta käyvät ilmi maiden erilaiset lähtökohdat täysimittaisten nuorisotakuujärjestelmien toteuttamiseen. Nuorisotakuun todellisiin kustannuksiin vaikuttavat myös kansalliset olosuhteet sekä takuun perustamis- ja täytäntöönpanotapa kussakin jäsenvaltiossa. Nuorisotakuun kustannuksia koskeviin arvioihin liittyykin lukuisia varaumia. Tässä yhteydessä Itävallan, Suomen, Ruotsin ja Yhdistyneen kuningaskunnan maakohtaisten esimerkkien voitaisiin katsoa antavan osviittaa mahdollisista kustannuksista, joita jäsenvaltioiden suunnitelmat nuorisotakuun toteuttamiseksi aiheuttavat. 50. Komissio viittaa 15 kohtaan antamaansa vastaukseen. 53. Komissio viittaa 47 kohtaan antamaansa vastaukseen. 54. Komissio on ilmoittanut Ranskalle, että suunnitelman määrälliset kokonaistavoitteet eivät ole riittävän selvät, ja todennut suhtautuvansa edelleen tietyin laatuun liittyvin varauksin tarjouksiin, joita Pôle Emploi aikoo ehdottaa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleville nuorille nuorisotakuun noudattamiseksi. Lisäseurantaa toteutetaan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä. Irlanti on sisällyttänyt nuorisotakuun täytäntöönpanosuunnitelmaan taulukon, jossa annetaan tiedot keskimääräisestä osallistujamäärästä, uusien osallistujien määrästä, osallistuvien nuorten odotettavissa olevasta määrästä ja nuorille tarkoitetun työn tarjonnan alustavista kustannuksista. Irlannin viranomaiset eivät ole halunneet arvioida tulevia osallistujamääriä ennen kansallisista määrärahoista tehtäviä päätöksiä, ja niiden toimittamat tiedot päättyvät siksi vuoteen 2014. Näin ollen lisätietojen pyytämistä Irlannin viranomaisilta ei pidetty tarpeellisena eikä tarkoituksenmukaisena. Komission yhteinen vastaus 55 ja 56 kohtaan. Komission mielestä oli ensiarvoisen tärkeää selvittää, kohdennettiinko nuorisotakuuseen EU:n varojen lisäksi (riittävästi) kansallisia resursseja. Siksi se toimitti jäsenvaltioille lomakkeen, jossa niitä pyydettiin antamaan tietoja käytettävissä olevista rahoituslähteistä, toisin sanoen siitä, ovatko varat peräisin EU:n, kansallisista, alueellisista/paikallisista, työnantajien tarjoamista ja/tai muista rahoituslähteistä. Jakautuminen EU:n eri rahastojen välillä oli tuolloin toissijaista, koska toimenpideohjelmat oli määrä laatia pian. Komission mukaan EU:n rahoituslähteiden yksityiskohtainen jaottelu ESR:n/nuorisotyöllisyysaloitteen varoihin sisällytettäisiin asiaa koskeviin toimenpideohjelmiin, varsinkin kun jäsenvaltioiden ja komission epäviralliset neuvottelut toimenpideohjelmien rahoitussuunnitelmista olivat edelleen kesken. 57. Komissio huomauttaa, että nuorisotyöllisyysaloitteen menojen sääntöjenmukaisuus tarkistetaan tavanomaisessa varmistusprosessissa, jossa erityiset riskit on otettu asianmukaisesti huomioon. Komission yhteinen vastaus 61 ja 62 kohtaan. Komissio on yhtä mieltä siitä, että laadukkuus on keskeinen tekijä nuorisotakuun täytäntöönpanossa. Komissio laatii joukon laadullisia kriteerejä harjoittelu- ja oppisopimuspaikkoja varten. Harjoittelupaikkojen tapauksessa se käyttää apuna harjoittelun laatupuitteista annettua neuvoston suositusta ja oppisopimuspaikkojen tapauksessa eurooppalaista oppisopimusyhteenliittymää ja siitä annettua neuvoston julkilausumaa. Työpaikkojen osalta komissio seuraa työllisyyden laatua eurooppalaisella ohjausjaksolla ja kiinnittää erityistä huomiota koulusta työelämään siirtymiseen ja työmarkkinoiden lohkoutumiseen liittyviin kysymyksiin. Komission näkemys työllisyyden laadusta avoimilla markkinoilla on se, että laadunarviointiin vaikuttaa kulloinkin kyseessä olevien työmarkkinoiden tilanne, kuten työlainsäädäntö ja senhetkinen taloustilanne. Komissio aikoo edelleen kannustaa pohtimaan laadukkaisiin tarjouksiin liittyviä kysymyksiä ja ottamaan samalla huomioon nuorisotyöllisyysaloitteen arviointia varten annetuissa ohjeissa mainitut laadulliset tekijät. Komissio aikoo erityisesti edistää keskustelua laadukkaiden tarjousten käsitteestä kansallisten nuorisotakuukoordinaattoreiden seuraavassa kokouksessa, kehottaa jäsenvaltioita keskustelemaan laadukkaan tarjouksen käsitteestä työllisyyskomitean työn puitteissa, selvittää mahdollisuutta käsitellä nuorisotakuuseen liittyviä laadukkaita tarjouksia keskinäisen oppimisen ohjelman yhteydessä ja antaa laatua koskevia lisäohjeita asiakirjassa, joka koskee nuorisotakuuseen liittyviä usein kysyttyjä kysymyksiä. 63. Komissio viittaa 61 ja 62 kohtaan antamaansa yhteiseen vastaukseen. Komissio katsoo lisäksi, ettei nuorisotakuun yhdenmukainen täytäntöönpano sekä yhden ja saman lähestymistavan soveltaminen kaikkiin osapuoliin ole mahdollista eikä neuvoston suosituksen mukaista. Siinä todetaan selvästi, että nuorisotakuujärjestelmissä on otettava huomioon paikalliset, alueelliset ja kansalliset olosuhteet. Komissio on kuitenkin yhtä mieltä siitä, että nuorisotakuujärjestelmien vaikuttava täytäntöönpano on ratkaisevan tärkeää. Komission noudattamalla tulospainotteisella lähestymistavalla on monia etuja arvioitaessa nuorisotakuujärjestelmiin sisältyvien toimenpiteiden vaikuttavuutta, koska siinä otetaan huomioon erilaiset tilanteet työmarkkinoilla ja tarjouksen henkilökohtainen soveltuvuus nuorelle. Komission näkemyksen mukaan tarjous on yleensä laadukas, jos siitä hyötyvä henkilö pääsee kestävästi työmarkkinoille, toisin sanoen ei palaa sen jälkeen työttömyyteen tai työvoiman ulkopuolelle; tarjouksen laadukkuus voidaan siis arvioida sen tulosten perusteella. Kuten todettiin (vrt. yhteinen vastaus 61 ja 62 kohtaan), komissio aikoo edelleen kannustaa pohtimaan laadukkaisiin tarjouksiin liittyviä kysymyksiä. Komissio huomauttaa, että oppisopimus- ja harjoittelupaikkoja sekä jatkokoulutusta koskeville tarjouksille on jo vahvistettu laatukriteerit, joihin ei vaikuta se, saavatko ne tukea, kuten nuorisotyöllisyysaloitteeseen liittyvistä / ESR:n ohjelmista tai kansallisista ohjelmista rahoitetut tarjoukset. 65. Komissio haluaa korostaa, että yhteisen seurantajärjestelmän määritteleminen edellytti pitkäjänteisiä toimia yhteisymmärryksen saavuttamiseksi. Tämä olisi saattanut viivästyttää nuorisotakuun perustamista koskevan neuvoston suosituksen antamista ratkaisevalla hetkellä ja siten haitata sen nopeaa täytäntöönpanoa. 68. Komissio haluaa huomauttaa, että seurannan tulokset otetaan huomioon Euroopan komission eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä hyväksymissä keskeisissä asiakirjoissa (komission yksiköiden valmisteluasiakirjat, perusteelliset tarkastelut, ehdotukset maakohtaisiksi suosituksiksi). Komissio käy Euroopan parlamentin kanssa säännöllistä vuoropuhelua eurooppalaisen ohjausjakson edistymisestä. Jatkotoimena Eurooppa-neuvoston 27.–28. kesäkuuta 2013 antamille päätelmille komissio antaa vuonna 2016 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen nuorisotakuun toteuttamisesta ja nuorisotyöllisyysaloitteen toiminnasta. Komission yhteinen vastaus 69 ja 70 kohtaan. Komissio huomauttaa, että työllisyyskomitea arvioi 3. joulukuuta 2014 toisen kerran nuorisotakuujärjestelmien toteuttamisen edistymistä 21 jäsenvaltiossa ja esitti samalla kutakin arvioitua jäsenvaltiota koskevat päätelmät. Niihin perustuvat jatkotoimet toteutetaan toukokuussa 2015. Työllisyyskomitea keskittyi kaikissa joulukuussa 2014 tekemissään arvioissa kattavasti ja johdonmukaisesti nuorisotakuujärjestelmiin kaikkiin jäsenvaltioihin sovellettavien työmenetelmien mukaisesti. TSTK-neuvosto käsitteli sekä touko- että joulukuussa 2014 tehtyjä arviointeja seuraavissa nuorisotyöttömyyttä ja nuorisotakuuta koskevissa kokouksissaan. 71. Työllisyyskomitea hyväksyi nuorisotakuun seurantaa varten laaditun indikaattorikehyksen 22. syyskuuta 2014. Joulukuussa 2014 TSTK-neuvosto hyväksyi nuorisotakuun seurantaa varten laadittua indikaattorikehystä koskevat työllisyyskomitean keskeiset huomautukset, joissa vaaditaan vahvaa poliittista sitoutumista tiedonkeruuta haittaavien nykyisten esteiden poistamiseen ja sen varmistamista, että EU:ssa ja sen jäsenvaltioissa otetaan käyttöön ehdotettuun kehykseen perustuva kestävä nuorisotakuun seurantajärjestelmä. Ks. myös komission vastaus 65 kohtaan. 72. Komissio on yhtä mieltä siitä, että jäsenvaltioiden jatkuva sitoutuminen on välttämätöntä. Indikaattoreita käsittelevä työllisyyskomitean työryhmä käynnisti nuorisotakuuseen liittyvän tiedonkeruun pilottihankkeen lokakuussa 2014. Hankkeen tavoitteena oli kokeilla ehdotettua menetelmää tavanomaisten hallinnollisten tietojen keräämiseksi nuorisotakuun toteuttamisen seurantaa varten ja arvioida jäsenvaltioissa tiedonkeruuta haittaavia esteitä ja sitä, miten ne voidaan poistaa, kun tavoitteena on säännöllisen tietojenkeruun aloittaminen kesäkuussa 2015. Kaikki jäsenvaltiot kolmea lukuun ottamatta olivat toimittaneet osuutensa 18. helmikuuta mennessä. Loppujen jäsenvaltioiden odotetaan toimittavan osuutensa pian. 73. Keskeisten työllisyys- ja sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun tulkintaa täydennetään muun muassa työllisyyskehityksen seurantavälineestä saaduilla lisätiedoilla ja arvioimalla jäsenvaltioiden toteuttamia toimenpiteitä. Komission yhteinen vastaus 74–76 kohtaan. Komissio korostaa, että maakohtaisten suositusten laatiminen ja hyväksyminen on ennen kaikkea poliittinen prosessi, jossa komissio esittää komission yksiköiden valmisteluasiakirjoissa tehdyn maakohtaisen analyysin perusteella ehdotuksen, jota komiteat ja neuvoston työryhmät tarkastelevat sen jälkeen monenvälisessä valvontaprosessissa ja jonka Eurooppa-neuvosto myöhemmin hyväksyy. Komission ehdotuksissa maakohtaisiksi suosituksiksi otetaan huomioon kunkin maan tilanteeseen liittyvät erityispiirteet. Laatikko 7 – Vuoden 2013 maakohtaiset suositukset – Esimerkkeinä Liettua ja Italia Komissio katsoo, että sekä Liettualle että Italialle annetuissa suosituksissa otettiin asianmukaisesti huomioon kummankin maan tilanteeseen liittyvät erityispiirteet. 77. Komissio toteaa, että kokonaisuudessaan ohjausjakso johtaa keskipitkällä aikavälillä tarkasteltuna merkittäviin uudistustoimiin jäsenvaltioissa. 80. Komission mukaan jäsenvaltioiden esittämät nuorisotakuun täytäntöönpanosuunnitelmat tarjoavat jo nyt useimmissa tapauksissa hyödyllisen yleiskatsauksen kaikista nuorisotakuutoimenpiteistä. Komissio on lisäksi perustanut nuorisotakuun seurantajärjestelmän. Rakenneuudistuksia seurataan eurooppalaisen ohjausjakson avulla, työllisyyskomitea mukaan luettuna. Yksilöihin kohdennettuja toimenpiteitä seurataan nuorisotakuun seurantaa varten laaditun indikaattorikehyksen avulla, mutta nuorisotyöllisyysaloitteesta rahoitettujen toimenpiteiden tapauksessa myös ESR:sta annetun asetuksen 19 artiklassa ja liitteessä I ja II säädettyjen asiaankuuluvien järjestelyjen sekä yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa annettujen seurantaa ja arviointia koskevien säännösten avulla. 84. ESR:stä annetun asetuksen liitteeseen II sisältyvät nuorisotyöllisyysaloitteen indikaattorit on suunniteltu siten, että ne vastaavat mahdollisimman tarkasti saman asetuksen liitteessä I esitettyjä yhteisiä indikaattoreita. Samanaikaisesti niissä otetaan huomioon nuorisotyöllisyysaloitteen erityisluonne. Ensimmäinen luetelmakohta: Varmistaakseen, että (nuorisotyöllisyysaloitteesta) myönnetyllä rahoituksella saadaan aikaan laadukkaita tuloksia, komissio haluaa arvioida kokonaistulokset suhteessa henkilön tilanteessa tapahtuneeseen muutokseen – toisin sanoen muuttuuko toiminnan alussa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevan nuoren tilanne nuorisotyöllisyysaloitteesta myönnettävän tuen ansiosta. Nuorisotakuulle on asetettu omat seurantavaatimukset, joiden avulla on mahdollista saada selville, minkä tyyppisiä tarjouksia nuorisotakuun yhteydessä esitetään vuodesta 2016 lähtien. Toinen luetelmakohta: Nuorisotyöllisyysaloitteen indikaattorit noudattavat ESR:sta annettuun asetukseen sisältyvien yhteisten indikaattoreiden logiikkaa ja mallia. Nuorisotyöllisyysaloitteen toimenpiteisiin aiemmin osallistuneiden jälkiseuranta aiheuttaa lisärasitusta osallistujille ja hallinnolle. Joidenkin toimenpiteiden osalta tällaista kattavaa pakollista seurantaa saatetaan pitää kalliina ja kohtuuttomana. Pitkän ajan kuluttua havaittavat vaikutukset myös heikentävät havaintojen ja toimien välistä syy-yhteyttä ja vähentävät näiden havaintojen lisäarvoa. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin pakollisen seurannan lisäksi ottaa käyttöön täydentäviä pidemmän aikavälin indikaattoreita esimerkiksi toistamalla jonkin tutkimuksen kuuden kuukauden kuluttua. Jäsenvaltioilla on myös velvollisuus toteuttaa vaikutustenarviointeja, joista saadaan tarkempaa tietoa toimien pitkän aikavälin vaikutuksista, kuten seuraavan vuoden tuloeroista ja samankaltaisista indikaattoreista liitteessä II esitettyjen indikaattoreiden lisäksi. Kolmas luetelmakohta: Jos jokin jäsenvaltio on todennut toimenpideohjelmassaan aikovansa laajentaa kohderyhmää alle 30-vuotiaisiin, komissio on pyytänyt kyseistä jäsenvaltiota ottamaan käyttöön ohjelmakohtaisia täydentäviä indikaattoreita, jotka kattavat 25–29-vuotiaiden ikäryhmän. Tulosindikaattorit eivät sinänsä ole ikäryhmäkohtaisia eivätkä kata mitään tiettyä ikäryhmää, kuten esimerkiksi 15–18-vuotiaita. Tästä huolimatta komissio pyytää jäsenvaltioita ottamaan käyttöön ohjelmakohtaisia tulosindikaattoreita nuorisotyöllisyysaloitteen 25–29-vuotiaiden ikäryhmää varten, jos ne kohdentavat toimia siihen. Kyseisen kaltaisilla indikaattoreilla on mahdollista arvioida toimien vaikuttavuutta yhdistämällä niitä liitteeseen II sisältyviin nuorisotyöllisyysaloitteen tulosindikaattoreihin. JOHTOPÄÄTÖKSET JA SUOSITUKSET 87. Katso komission vastaus 37 kohtaan. 89. Komissio viittaa 47 kohtaan antamaansa vastaukseen. Komissio huomauttaa, ettei neuvoston suosituksessa ei esitetä tarkkoja ohjeita siitä, millä tavoin jäsenvaltioiden olisi toteutettava nuorisotakuu (toisin sanoen käyttävätkö ne työllistämistä, jatkokoulutusta vai oppisopimus- tai harjoittelupaikkoja), koska keinot määräytyvät kansallisen tilanteen (eli työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten määrän sekä kyseisen ryhmän rakenteen) mukaan. Täsmällisen tuen kohdentaminen ja suunnittelu vaikuttaa kustannuksiin ja hyötyihin ja vaikeuttaa kaikkien mahdollisten vaihtoehtojen kustannusten ja hyötyjen ennakkoarviointia. Komissio on kuitenkin yhtä mieltä mahdollisesta riskistä, ettei kokonaisrahoitus riitä nuorisotakuujärjestelmien toteuttamiseen, ja on kehottanut jäsenvaltioita painottamaan nuorisotyöllisyyttä tukevia toimenpiteitä kansallisessa talousarviossaan. On myös muistettava, että EU:n rahastoista tuetaan nuorisotakuuta myös muulla tavoin kuin myöntämällä suoraan tukea nuorisotyöllisyysaloitteen ja ESR:n alaan kuuluville nuorten koulutus- ja työllistämistoimenpiteille. ESR tukee myös työmarkkinapalvelujen uudistamista, itsenäistä ammattitoimintaa sekä koulutusta ja sosiaalista osallisuutta edistäviä toimia, jotka nekin omalta osaltaan tukevat nuorisotyöllisyyttä rakenneuudistusten näkökulmasta. Suositus 1 Komissio panee merkille jäsenvaltioille osoitetun suosituksen ja pitää joissakin tapauksissa erittäin suotavana paremman yleiskatsauksen esittämistä kaikkien suunniteltujen nuorisotyöttömyyttä torjuvien toimenpiteiden arvioiduista kustannuksista. Komission laatimassa lomakkeessa pyydettiin jäsenvaltioita toimittamaan tietoja EU:n, kansallisista, alueellisista/paikallisista, työnantajien tarjoamista ja muista rahoituslähteistä ja kehotettiin niitä antamaan kattavat tiedot nuorisotakuun kokonaiskuluista ja -rahoituksesta (rahoitusvajeet mukaan lukien). EU:n 28 jäsenvaltiosta 19 on toimittanut nämä tiedot (vaihtelevalla tarkkuudella). 90. Komissio katsoo, ettei nuorisotakuun yhdenmukainen täytäntöönpano sekä yhden ja saman lähestymistavan soveltaminen kaikkiin osapuoliin ole mahdollista eikä neuvoston suosituksen mukaista. Siinä todetaan selvästi, että nuorisotakuujärjestelmissä on otettava huomioon paikalliset, alueelliset ja kansalliset olosuhteet. Komissio on samaa mieltä siitä, että nuorisotakuujärjestelmien vaikuttava täytäntöönpano on ratkaisevan tärkeää. Komission noudattamalla tulospainotteisella lähestymistavalla on monia etuja arvioitaessa nuorisotakuujärjestelmiin sisältyvien toimenpiteiden vaikuttavuutta, koska siinä otetaan huomioon erilaiset tilanteet työmarkkinoilla ja tarjouksen henkilökohtainen soveltuvuus nuorelle. Komission näkemyksen mukaan tarjous on yleensä laadukas, jos siitä hyötyvä henkilö pääsee kestävästi työmarkkinoille, toisin sanoen ei palaa sen jälkeen työttömyyteen tai työvoiman ulkopuolelle; tarjouksen laadukkuus voidaan siis arvioida sen tulosten perusteella. Komissio huomauttaa, että oppisopimus- ja harjoittelupaikkoja sekä jatkokoulutusta koskeville tarjouksille on jo vahvistettu laatukriteerit, joihin ei vaikuta se, saavatko ne tukea, kuten nuorisotyöllisyysaloitteeseen liittyvistä / ESR:n ohjelmista tai kansallisista ohjelmista rahoitetut tarjoukset. Komissio laatii joukon laadullisia kriteerejä harjoittelu- ja oppisopimuspaikkoja varten. Harjoittelupaikkojen tapauksessa se käyttää apuna harjoittelun laatupuitteista annettua neuvoston suositusta ja oppisopimuspaikkojen tapauksessa eurooppalaista oppisopimusyhteenliittymää ja siitä annettua neuvoston julkilausumaa. Työpaikkojen osalta komissio seuraa työllisyyden laatua eurooppalaisella ohjausjaksolla ja kiinnittää erityistä huomiota koulusta työelämään siirtymiseen ja työmarkkinoiden lohkoutumiseen liittyviin kysymyksiin. Työllisyyden laadusta avoimilla markkinoilla komissio toteaa, että laadunarviointiin vaikuttavat kulloinkin kyseessä olevien työmarkkinoiden tilanne, kuten työlainsäädäntö ja senhetkinen taloustilanne. Suositus 2 Komissio hyväksyy suosituksen ja katsoo, että se on osittain pantu täytäntöön, erityisesti harjoittelun laatupuitteista annetun neuvoston suosituksen, eurooppalaisen oppisopimusyhteenliittymän ja sitä koskevan neuvoston lausuman sekä eurooppalaisen ohjausjakson aikana suoritettavan työllisyyden laadun seurannan kautta. Edistääkseen laadullisia tekijöitä komissio aikoo edelleen kannustaa pohtimaan laadukkaisiin tarjouksiin liittyviä kysymyksiä ja ottamaan samalla huomioon nuorisotyöllisyysaloitteen arviointia varten annetuissa ohjeissa mainitut laadulliset tekijät. Komissio aikoo erityisesti edistää keskustelua laadukkaiden tarjousten käsitteestä kansallisten nuorisotakuukoordinaattoreiden seuraavassa kokouksessa, kehottaa jäsenvaltioita keskustelemaan laadukkaan tarjouksen käsitteestä työllisyyskomitean työn puitteissa, selvittää mahdollisuutta käsitellä nuorisotakuuseen liittyviä laadukkaita tarjouksia keskinäisen oppimisen ohjelman yhteydessä ja antaa laatua koskevia lisäohjeita asiakirjassa, joka koskee nuorisotakuuseen liittyviä usein kysyttyjä kysymyksiä. Komissio toteaa, että työtarjousten laatu osoitetaan jälkiarvioinneilla nuorisotyöllisyysaloitteen arviointia koskevissa ohjeissa annettujen suositusten mukaisesti. 91. Komissio seuraa nuorisotakuun täytäntöönpanoa eurooppalaisella ohjausjaksolla muun muassa pitämällä jäsenvaltioiden kanssa kahdenvälisiä kokouksia ja tekemällä tiedonhankintamatkoja. Työllisyyskomitean jäsenenä komissio osallistuu myös nuorisotakuun täytäntöönpanon monenväliseen valvontaan komitean valmistellessa neuvostossa käytäviä keskusteluja. Tässä yhteydessä työllisyyskomitea teki monenvälistä valvontaa koskevia arviointeja kerran vuonna 2013 ja kahdesti vuonna 2014. TSTK-neuvosto käsitteli sekä touko- että joulukuussa 2014 tehtyjä arviointeja seuraavissa nuorisotyöttömyyttä ja nuorisotakuuta koskevissa kokouksissaan. Komissio esittää tarvittaessa jäsenvaltioille maakohtaisia suosituksia. Työllisyyskomitean monenvälisten arviointien päätelmät otetaan huomioon maakohtaisista suosituksista käytävissä lopullisissa neuvotteluissa. Työllisyyskomitea hyväksyi 22. syyskuuta 2014 nuorisotakuun seurantaa varten laaditun indikaattorikehyksen, joka perustuu makroekonomisiin sekä täytäntöönpano- ja seurantatason indikaattoreihin, joilla pyritään yhdessä tarkasteltuina antamaan kokonaiskuva nuorisotakuujärjestelmien vaikutuksesta nuorten työmarkkinatilanteeseen eri puolilla Eurooppaa. Täytäntöönpanotasolla tarvittavien hallinnollisten tietojen hyödyntämistä kokeillaan parhaillaan kaikki 28 jäsenvaltiota kattavassa tiedonkeruun pilottihankkeessa, ja säännöllisen tietojenkeruun on määrä alkaa vuonna 2015. TSTK-neuvosto hyväksyi 11. joulukuuta 2014 nuorisotakuun seurantaa varten laadittua indikaattorikehystä koskevat keskeiset huomautukset, joissa korostetaan jäsenvaltioiden poliittista sitoutumista tarvittavien tietojen toimittamiseen. Yksilöihin kohdennettuja toimenpiteitä seurataan nuorisotakuun seurantaa varten laaditun indikaattorikehyksen avulla, mutta nuorisotyöllisyysaloitteesta rahoitettujen toimenpiteiden tapauksessa myös ESR:sta annetun asetuksen 19 artiklassa ja liitteessä I ja II säädettyjen asiaankuuluvien järjestelyjen sekä yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa annettujen seurantaa ja arviointia koskevien säännösten avulla. Nuorisotakuun puitteissa toteutettavien nuorisotyöllisyysaloitteen toimien seurantaa varten komissio on perustanut erityisesti nuorisotyöllisyysaloitetta koskevan seurantakehyksen vahvistamalla yhteiset indikaattorit ESR:sta annetussa asetuksessa. Suositus 3 Komissio hyväksyy suosituksen ja katsoo, että se on osittain pantu täytäntöön TSTK-neuvoston vahvistamalla indikaattorikehyksellä, ESR:sta annetun asetuksen 19 artiklalla ja sen liitteissä I ja II säädetyillä asiaankuuluvilla järjestelyillä sekä yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen säännöksillä, jotka liittyvät nuorisotyöllisyysaloitteesta rahoitettujen toimenpiteiden seurantaan ja arviointiin. Komissio on myös sitoutunut toimittamaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle nuorisotakuun täytäntöönpanoa koskevan kertomuksen vuonna 2016. Komissio ottaa seurantatoimet huomioon arvioidessaan nuorisotakuun täytäntöönpanoa tulevilla eurooppalaisilla ohjausjaksoilla. Se hyödyntää niistä saatuja tietoja myös nuorisotakuun täytäntöönpanoa koskevassa vuoden 2016 kertomuksessaan, jonka se antaa virallisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle asianmukaisten kanavien kautta. [1] Komission yksiköiden valmisteluasiakirja SWD(2012) 409 final, s. 4.