FI Euroopan unionin virallinen lehti C 75/129

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”EU:n ja Turkin kahdenvälisten kauppasuhteiden vahvistaminen ja tulliliiton uudistaminen”

(2017/C 075/22)

Esittelijä:

Dimitris DIMITRIADIS

Lausuntopyyntö Euroopan komissio, vuosittainen kirje 2016, 20.4.2016 Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla Vastaava erityisjaosto ”ulkosuhteet” Hyväksyminen erityisjaostossa 16.11.2016 Hyväksyminen täysistunnossa 14.12.2016 Täysistunnon nro 521 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 252/4/7

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 ETSK katsoo, että nykyinen tulliliittosopimus on käynnissä olevan kehityksen vuoksi vanhentunut ja että sopimusosapuolten on aloitettava vakavalta pohjalta neuvottelut taloussuhteidensa vahvistamisesta ja laadittava uudentyyppinen kauppasopimus, joka vastaa nykyisiä tarpeita.

1.2 ETSK katsoo yhä, että Turkki on edelleenkin erittäin tärkeä kumppani ja että on olemassa poliittista tahtoa lisätä yhteistyötä, kunhan kuitenkin varmistetaan, että eurooppalaisia perusarvoja, demokratian periaatteita, oikeusvaltioperiaatetta ja ihmisoikeuksia noudatetaan.

1.3 ETSK katsoo, että tulliliittoa koskeva menettely voidaan toteuttaa tarkistamalla päätöstä N:o 1/95, tekemällä uusi assosiaationeuvoston päätös taikka tekemällä uusi pöytäkirja liittymistä koskevaan sopimukseen.

1.4 ETSK tuomitsee 15. heinäkuuta tapahtuneen vallankaappausyrityksen, mutta on erittäin huolissaan Turkin hallituksen reaktioista ja seuranneesta sisäpoliittisesta kehityskulusta, joka ulottuu huomattavasti vallankaappaajien syytteeseenpanoa pitemmälle, ei vastaa oikeusvaltion sääntöjä ja on ristiriidassa demokraattisten periaatteiden kanssa.

1.5 ETSK kehottaa Turkkia EU:n ehdokasvaltiona suojelemaan ja kunnioittamaan yleisiä ihmisoikeuksia ja noudattamaan demokratian ja oikeusvaltion periaatteita. ETSK pitää erittäin valitettavana yritystä kaataa Turkin demokraattisesti valittu hallitus mutta ilmaisee myös huolensa Turkin viranomaisten reaktiosta ja vaatii nimenomaisesti ihmisoikeuksien täysimääräistä noudattamista ja syrjimätöntä soveltamista. Tämä koskee etenkin sananvapautta ja sitä, miten se ilmene lehdistönvapauden yhteydessä. Oikeusvaltioperiaate on palautettava jäännöksettömästi.

1.6 ETSK:n mielestä Turkin tulee osoittaa tehokkaasti, että se on edelleenkin sitoutunut liittymisneuvotteluja käyvän maan asemaan, joka sillä on edelleen oikeuden ja perussopimusten nojalla, jatkamalla neuvotteluja EU:n kanssa ja noudattamalla tiukasti EU:n säännöstöä ja kaikkia tähän mennessä sovittuja vaatimuksia.

1.7 Viime vuosina kehittyneet maailmankaupan uudet ehdot ovat saaneet EU:n käynnistämään uuden globaalien kauppasopimusten kierroksen, jossa keskitytään säännösten parantamiseen useilla eri aloilla. Tarkoituksena on edistää ajanmukaisia kaupan muotoja sekä soveltaa EU:n periaatteita ja säännöstöä. Komission tiedonannon ”Kaikkien kauppa” tulee muodostaa perusta EU:n ja Turkin neuvotteluille. Eri kauppasopimuksiin hiljattain tehdyt mukautukset ja niissä sovelletut parhaat käytänteet ovat muuttaneet malleja, jotka koskevat kestävyysajattelua, avoimuutta ja työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan osallisuutta kansainvälisiin kauppasopimuksiin.

1.8 ETSK katsoo, että neuvotteluista on tehtävä etukäteen sekä ennakko- että jälkivaikutusten ja toteuttavuuden arvioinnit, jotta voidaan kartoittaa ympäristölle, taloudelle ja yhteiskunnalle aiheutuvia seurauksia. Työmarkkinaosapuolien ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tulee osallistua näihin menettelyihin. ETSK katsoo lisäksi, että komission tulee seurata edelleenkin tiivisti Turkin sosiaalista ja taloudellista tilannetta neuvottelujen kaikissa vaiheissa.

1.9 Olisi muistettava, että sen jälkeen kun tulliliitto tuli voimaan yli kaksikymmentä vuotta sitten, EU:n säännöstö on laajentunut käsittämään aloja, joita ei aiemmin säännelty.

1.10 ETSK on sitä mieltä, että uutta, ajantasaista tulliliittosopimusta tarvitaan, ja vastustaa epärealistisena pitämäänsä ajatusta nykytilanteen säilyttämisestä tai sopimuksen muuttamisesta alueelliseksi kauppasopimukseksi. Komitea katsoo, että uudessa sopimuksessa olisi oltava uusia lukuja, jotka heijastavat EU:n lainsäädäntöön ja menettelyihin tehtyjä täydennyksiä, sillä lainsäädäntöä ja menettelyjä laajennetaan ja tarkistetaan jatkuvasti. Lisäksi tulisi ajantasaistaa määräyksiä, joilla voidaan puuttua aloihin, jotka ovat osoittautuneet ongelmallisiksi Turkin kanssa tehdyn tulliliiton täytäntöönpanossa, sekä asettaa ennakkovaatimuksia.

1.11 ETSK on myös sitä mieltä, että uusissa neuvotteluissa olisi keskityttävä etenkin Turkin lainsäädännössä tarvittavien perinpohjaisten uudistusten välittömään toteuttamiseen.

1.12 ETSK ehdottaa, että uuden sopimuksen puitteisiin sisällytetään seuraavat alat: — maatalous (kaikkine lausunnossa jäljempänä asetettuine vaatimuksineen) — palvelut — julkiset hankinnat — jalostamattomat tuotteet ja raaka-aineet — kuluttajansuoja — ympäristönsuojelu ja kestävä kehitys — sääntelyjärjestelmien vastaavuudet eläinlääkinnän, terveys- ja kasvinsuojelutoimien ja elintarviketurvallisuuden alalla — työelämän oikeuksien tehokas suojelu ja ihmisarvoinen työ — työterveyden ja -turvallisuuden suojelu — sähköisen kaupankäynnin edistäminen ja digitaalisen datan vapaan liikkuvuuden mahdollistavan digitaalistrategian käyttöönotto — energiapolitiikka ja energiaturvallisuus — innovoinnin edistäminen ja henkisen omaisuuden suojaaminen — korruption ja rahanpesun torjunta — pk-yrityksille tarkoitettujen kannustimien parantaminen — hallinnollisten menettelyiden yksinkertaistaminen ja hallintokulujen pienentäminen — investoinnit ja investointilainsäädännön ajanmukaistaminen tavoitteena suojella investoijia sekä samanaikaisesti puolueettoman riitojenratkaisumenettelyn käyttöönottaminen — unionin lainsäädännön siirtämiseen ja liittämiseen osaksi Turkin oikeusjärjestelmää tähtäävän menettelyn parantaminen — tiukemmat määräykset sen varmistamiseksi, että tarkistetun sopimuksen sisältö ja täytäntöönpanomääräykset noudattavat EU:n säännöstöä.

1.13 Kun otetaan huomioon epäsymmetria Turkin kauppasuhteissa niiden kolmansien maiden kanssa, joiden kanssa EU on parhaillaan tekemässä uudentyyppisiä kauppasopimuksia, ETSK katsoo, että asianomaista lauseketta voidaan parantaa vain tarjoamalla poliittisia kannustimia EU:n kumppanimaille. Lisävaihtoehtona on, että komissio tarjoaa tehokkaita välityspalveluja.

1.14 ETSK on sitä mieltä, että mihin tahansa EU:n ja Turkin väliseen kauppasopimukseen on liityttävä työmarkkinaosapuolten (työnantajat ja työntekijät) ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tosiasiallinen kuuleminen ja osallistuminen sekä neuvotteluihin että täytäntöönpanoon.

2. EU:n ja Turkin kauppasuhteet

2.1 Turkki esitti vuonna 1959 hakemuksen silloisen Euroopan talousyhteisön (ETY) – joka on nykyisin Euroopan unioni – liitännäisjäsenyydestä. Assosiaatiosopimus (1) allekirjoitettiin vuonna 1963. Siihen sisältyi myös ETY:n ja Turkin välisen tulliliiton perustaminen.

2.2 Tämän johdosta laadittiin vuonna 1970 lisäpöytäkirja, jossa poistettiin tavaratullit ja -kiintiöt ja edettiin kohti tulliliittoa, joka saatiin päätökseen vuonna 1995 (2). Se edellytti kaupan esteiden poistamista. Samana vuonna allekirjoitettiin silloisen EHTYn kanssa vapaakauppasopimus (3), joka kattoi hiili- ja teräsalan.

2.3 Turkkia kehotettiin myös soveltamaan EU:n yhteisiä ulkoisia tariffeja (4) kolmansista maista tulevaan tuontiin ja hyväksymään kaikki olemassa olevat ja tulevat etuuskohtelukauppaa koskevat sopimukset.

2.4 Tulliliitto oli aikanaan uraauurtava ja omaperäinen ajatus, ja se tarjosi merkittäviä mahdollisuuksia kahdenvälisten suhteiden syventämiseen, sillä se oli yksi ensimmäisistä sopimuksista, johon liittyi lainsäädännön yhdenmukaistamista EU:n ulkopuolisen maan kanssa.

2.5 Sen jälkeen kun Turkki oli vuonna 1987 hakenut EU:n jäsenyyttä, EU käynnisti vuonna 1997 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 ja 49 artiklaan perustuvan rinnakkaisprosessin.

2.6 Liittymisneuvottelut aloitettiin vuonna 2005, ja ne kattavat EU:n säännöstön 34 lukua ja yhden sekaluvun, siis kaikkiaan 35 lukua.

2.7 ETSK pitää asianomaisten sidosryhmien tavoin myönteisenä hiiltä ja terästä koskevaa vapaakauppasopimusta, jonka tulisi säilyä ennallaan. Komitea korostaa kuitenkin, että tulliliittoa on uudistettava kauppasuhteiden ajanmukaistamiseksi.

3. Poliittinen tilanne Turkissa heinäkuun 15. päivän jälkeen

3.1 Heinäkuun 15 päivänä tapahtuneen – ETSK nimenomaisesti tuomitseman – vallankaappausyrityksen jälkeinen tilanne antaa aihetta suureen huoleen. Viranomaisten toiminta epäiltyjä vallankaappaajia vastaan, mutta myös vallankaappausyritykseen osallistumattomia oppositiovoimia ja kansalaisyhteiskunnan toimijoita vastaan sekä hallitukseen kriittisesti suhtautuvia lehtiä ja muita tiedotusvälineitä vastaan on räikeässä ristiriidassa eurooppalaisten normien kanssa ja rasittaa Turkin ja EU:n välisiä neuvotteluita.

3.2 Heinäkuun 15. päivän jälkeen Ankaran virallinen kanta on tiukentunut, ja Turkin neuvottelijat vaativat nyt suoria sitoumuksia EU:lta, joka on monien asioiden kohdalla osoittanut tähän asti päättämättömyyttä sekä poliittisen tahdon ja määrätietoisuuden puutetta. Turkkikaan ei ole osoittanut hyvää tahtoa, jota tarvitaan hyväksyttyjen asiakirjojen täytäntöönpanemiseksi (esim. Ankaran sopimuksen pöytäkirja), mikä vaikeuttaa entisestään tarvittavan yhteisymmärryksen ilmapiirin syntymistä.

3.3 ETSK seuraa ja tulee jatkossakin seuraamaan erittäin tarkkaan ja huolestuneena vallankaappausyrityksen jälkeisiä tapahtumia ja pitää tulliliitosta käynnistettyjä neuvotteluja kauppasuhteiden vahvistamiseksi tilaisuutena alkaa normalisoida EU:n ja Turkin suhteita ja elvyttää Turkin vaikeuksissa olevaa taloutta.

3.4 Tässä vaikeassa tilanteessa onkin Turkin etujen mukaista sitoutua pitkällä aikavälillä uudistusohjelmaan, joka pitää sisällään radikaaleja muutoksia sekä talouden että politiikan alalla.

4. Turkin talous

4.1 Vuonna 2015 Turkin ostovoimakorjattu bruttokansantuote oli hämmästyttävät 1,576 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria (vuoden 2015 arvio), joten Turkki oli maailman 18. suurin talous. Maan kasvuennusteet olivat vuonna 2015 laskeneet 3,8 prosenttiin, mikä on edelleen tyydyttävä luku, ja se oli näin maailmanlaajuisesti 102. sijalla. Maan julkinen velka laski vuonna 2015 kohtuulliseen 33,1 prosenttiin BKT:stä, mutta inflaatioaste oli yhä korkea, noin 7,7 prosenttia (5).

4.2 Turkin talous on viime vuosina muuttunut perinteisestä maatalouteen perustuvasta taloudesta palvelu- ja matkailuvetoiseksi taloudeksi, jolla on vientiin suuntautunut valmistusteollisuus. Tämä johtuu osittain tulliliitosta, joka on luonut merkittäviä mahdollisuuksia, joita on välittömästi hyödynnetty uuden lainsäädäntökehyksen hyväksymisen ja EU:n normien noudattamisen myötä.

4.3 Vuodesta 2012 lähtien kasvu on kuitenkin hidastunut suorien ulkomaisten sijoitusten vähentymisen sekä poliittisen ja taloudellisen kehityksen takia, mikä on usein jarruttanut talouskasvua ja aiheuttanut epävarmuutta. Vuosina 2013–2016 luottamus on kärsinyt poliittisten levottomuuksien, geopoliittisten muutosten, korruptiosyytösten ja naapurimaiden kanssa syntyneiden jännitteiden vuoksi, kun maa on pyrkinyt keskeisempään poliittiseen rooliin alueella. Tämä on haitannut taloutta ja varjostanut Turkin talouden ennennäkemätöntä kasvua, koska maa on ollut nykyisen vaihtotaseen alijäämän takia altis valuutan ja markkinoiden epävakaudelle, mikä on estänyt ja heikentänyt investointien virtaamista. Vallankaappausyrityksen jälkeen talous on kärsinyt uuden iskun, ja talouden kasvu on hidastunut entisestään ja matkailu vähentynyt jyrkästi.

4.4 Huolestuttava poliittinen kehitys ja sen suorat seuraukset ovat aiheuttaneet suurta vahinkoa taloudelle: ne ovat vaikuttaneet sekä markkinoiden luottamukseen vakauden suhteen että Turkin talous- ja investointiympäristön pohjan kestävyyteen (6). Samalla on epäilyksiä siitä, pystyykö Turkin hallitus saamaan talouden takaisin kasvun uralle, ja sen uskottavuus ja Turkin liiran arvo ovat kärsineet suuresti (7).

5. Tulliliiton vaikutus Turkin talouteen, sääntelykehyksen puutteet ja täytäntöönpanoon liittyvät ongelmat

5.1 Tulliliittoa koskevat ennusteet ovat kaiken kaikkiaan olleet melko pessimistisiä, mutta ne eivät ole toteutuneet. Turkin BKT:n kasvun ennustettiin olevan korkeintaan 1–1,5 prosenttia, mitä pidettiin huomattavana mutta mikä ei lainkaan vastaa todellista kasvua.

5.2 EU on Turkin tärkein tuonti- ja vientikumppani, ja Turkki on seitsemännellä sijalla EU:n tuontimarkkinoilla ja viidennellä sijalla sen vientimarkkinoilla. Turkin vienti EU:hun koostuu enimmäkseen koneista ja kuljetusvälineistä sekä tehdasvalmisteista. EU:sta viedään Turkkiin pääasiassa koneita ja kuljetusvälineitä, kemiallisia tuotteita ja tehdasvalmisteita.

5.3 Kauppa EU:n kanssa lisääntyi 22 prosenttia vuosina 1995–2014. On myös esitetty, että tulliliitto on johtanut kauppavirtojen muutokseen (8), mutta tämä on kaupan kokonaisosuus huomioon ottaen merkityksetöntä (9).

5.4 Tämä on joka tapauksessa hillinnyt Turkkia tullitariffien asettamisessa teollisuustuotteille ja on tehnyt tarpeettomaksi ottaa käyttöön alkuperäsääntöjä kahdenvälisessä kaupassa.

5.5 Tulliliitolla on muun muassa seuraavia luontaisia heikkouksia: — Kaupan suojakeinojen, kuten vastasuoritteiden, polkumyynnin vastaisten menettelyjen ja suoja- ja valvontatoimien, liiallinen ja tarpeeton käyttö haittaa kahdenvälistä kauppaa (10). — Tosiasiallisen säännösten noudattamisen valvontamekanismin ja riitojenratkaisumenettelyn puutteen vuoksi on mahdotonta korjata tehokkaasti tulliliiton – tietyissä tapauksissa – valikoivaa täytäntöönpanoa ja epäsuoria syrjiviä toimenpiteitä EU:n tuotteiden vahingoksi. Nykyinen riitojenratkaisumenettely rajoittuu tiettyihin riitoihin (tuomiovalta pätee vain sen ajan, jonka suojatoimet ovat voimassa) (11), joita assosiaationeuvosto voi tutkia. Se on kuitenkin ensi sijassa poliittinen elin, joka tekee päätöksensä yksimielisesti. — Tulliliiton soveltamisala on rajattu, sillä se kattaa vain teollisuustuotteet, mukaan luettuina EU:ssa tai Turkissa valmistetut komponentit ja jalostetut maataloustuotteet, sekä tuotteet, jotka on tehty kokonaan tai osittain kolmansista maista peräisin olevista tuotteista edellyttäen, että ne liikkuvat vapaasti EU:ssa tai Turkissa. Maataloustuotteiden osuus Turkin BKT:stä on 10 prosenttia ja palveluiden 60 prosenttia, mutta ne molemmat ovat tulliliiton soveltamisalan ulkopuolella. — Ongelmia on myös prosessissa, joka tähtää yhdenmukaistamiseen EU:n lainsäädännön kanssa, sekä tehokkuudessa tiedotettaessa tästä prosessista. Elinkeinoelämällä onkin vastassaan jatkuvasti muuttuva lainsäädännöllinen tilanne samaa tuotetta vietäessä tai tuotaessa, eivätkä ne itse virallisten edustuselinten kautta (kauppakamarit, työnantajajärjestöt jne.) sen enempää kuin asianomaiset viranomaisetkaan (tulli, vientiedustajat, markkinavalvontaelimet) kykene pysymään ajan tasalla (12).

5.6 Näiden tulliliiton sääntelykehyksen ongelmallisten alojen lisäksi vaikeuksia aiheutuu myös tulliliiton puutteellisesta täytäntöönpanosta ja Turkin yksipuolisista päätöksistä, jotka koskevat tulli- tai tariffikäytäntöjä, jotka selvästi ovat sovittujen ehtojen vastaisia. Lisäksi kysymyksiä aiheuttaa se, että Turkki kieltäytyy sallimasta vapaakauppakäytänteitä Kyproksen tasavallan kanssa, joka on EU:n jäsenvaltio, sillä se on räikeä rikkomus unionin lainsäädäntöä ja EU:n ja Turkin välisiä kauppasopimuksia vastaan.

5.7 Turkin lainsäädännön nykyinen lähentyminen EU:n sisämarkkinalainsäädäntöön on edistynyt tietyillä aloilla, kuten tavaroiden vapaan liikkumisen, kilpailupolitiikan ja valtiontukien, energian, talous- ja rahapolitiikan sekä yritys- ja teollisuuspolitiikan aloilla. Euroopan komissio on kuitenkin tuonut esiin, että Turkki sulkee jatkuvasti silmänsä sopimuksen keskeisiltä näkökohdilta ja ottaa yleisesti käyttöön suojatoimia, jotka ovat ristiriidassa tulliliiton määräysten kanssa.

5.8 Turkki ei ole kuitenkaan pannut asianmukaisesti täytäntöön valtiontukilainsäädäntöä eikä perustanut seurantajärjestelmiä ja vaikuttaa haluttomalta mahdollistamaan täysimääräisesti tavaroiden vapaan liikkuvuuden ja poistamaan peiteltyjä rajoituksia. Se ei ole myöskään hyväksynyt eikä toteuttanut tehokkaasti lainvalvontatoimia teollis- ja tekijänoikeuksien loukkauksia vastaan.

5.9 Tulliliiton kokonaishyötyjä arvioitaessa sen tärkeimpänä saavutuksena voitaisiin pitää sen käyttämistä talousuudistuksen välineenä edistämään Turkin integroitumista maailmanmarkkinoille. Se on myös auttanut palauttamaan Turkin uskottavuutta ja viime kädessä tukenut toimia inflaation hillitsemiseksi ja Turkin liiran arvon vakauttamiseksi.

5.10 Turkin kaupan nykyaikaistaminen on myös edistynyt nopeasti ja vahvistanut turkkilaisten tuottajien ja myyjien välistä kilpailua. Nämä ovat päässeet EU:n markkinoiden kautta tuottavampaan ja haastavampaan maailmanlaajuiseen kaupankäyntiympäristöön.

6. Tulliliiton ja tuoreempien vapaakauppasopimusten vertailua

6.1 Tulevat vuodet merkitsevät talouden uutta aikakautta, joka käynnistyy, kun kansainvälisellä tasolla laaditaan erinäisiä sääntelyaloitteita ja kun niitä ryhdytään toteuttamaan. Ne vaikuttavat EU:n ja Turkin taloussuhteisiin ja edellyttävät tulliliiton saattamista ajan tasalle. Samaan aikaan EU keskittyy vahvistamaan ulkoisia taloussuhteita kolmansien maiden kanssa tarkoituksena parantaa elintasoa ja lisätä vaurautta. Transatlanttinen kauppa- ja investointikumppanuus (TTIP), EU:n ja Kanadan kattava talous- ja kauppasopimus (CETA) ja palvelukauppasopimus (TiSA) sekä Japanin kanssa käytävät kauppasopimusneuvottelut ovat tällä hetkellä merkittävimmät aloitteet (13).

6.2 Uusien olosuhteiden johdosta vanhentunut tulliliitto on jo saanut Turkin talouden epäedulliseen asemaan sisäänrakennetun epäsymmetriansa takia (14). Tulliliitto antaa Turkille mahdollisuuden neuvotella kauppasopimuksia kolmansien maiden kanssa vasta sitten, kun EU on saanut päätökseen ja allekirjoittanut uudet vapaakauppasopimukset niiden kanssa. Turkki ei voi puuttua asiaan missään vaiheessa neuvotteluja. Toisaalta ”Turkki-lauseke” on toimintapoliittinen ohje, eikä se velvoita kolmansia maita käymään neuvotteluja saati allekirjoittamaan sopimusta. Vaikka sopimukseen päästäisiin, tämä viive saattaa turkkilaiset yritykset epäedulliseen kilpailuasemaan.

6.3 Lisäksi Turkki on joutunut hyväksymään yhteisen ulkoisen tariffin, joka vaatii, että sen on mukauduttava EU:n tekemiin muutoksiin – pääosin supistuksiin – vapaakauppasopimusten tekemisen johdosta, mutta turkkilaiset tuotteet eivät kuitenkaan hyödy tästä etuoikeudesta muilla markkinoilla sopimuksen puuttuessa. Tämä on johtanut Turkin tariffijärjestelmän asteittaiseen vapauttamiseen.

6.4 Edellä mainitut tulliliiton rakenteelliset puutteet ovat tulleet yhä ilmeisemmiksi nyt, kun sen solmimisesta on kulunut yli kaksikymmentä vuotta.

6.5 Vuonna 2014 EU:n 48 kauppakumppanista vain 17 oli tehnyt sopimukset Turkin kanssa, kun taas uuden sukupolven vapaakauppasopimuksia tehneistä maista ainoastaan Etelä-Korea on ollut valmis tekemään sopimuksen Turkin kanssa ja noudattanut Korean tasavallan ja EU:n vapaakauppasopimuksen (KOREU) ”Turkki-lausekkeessa” muotoiltua kehotusta.

7. Kahdenvälisten kauppasuhteiden vahvistaminen

7.1 EU:n ja Turkin taloudellinen ja poliittinen yhteistyö on välttämätöntä, ja se riittäisi saavuttamaan vakauden erityisen epävakaassa osassa maailmaa. Tulliliiton vieminen ajan tasalle voisi olla selkeä myönteinen viesti yhteistyöstä ja vakaudesta.

7.2 EU:n ja Turkin kauppa- ja taloussuhteiden eri vaihtoehdoista on keskusteltu perusteellisesti. Niihin kuuluvat muun muassa i) nykytilanteen säilyttäminen, ii) tulliliiton korvaaminen tai täydentäminen alueellisella kauppasopimuksella tai iii) tulliliiton ajantasaistaminen. ETSK pitää näistä vaihtoehdoista viimeksi mainittua sopivimpana kahdenvälisten suhteiden edistämiseksi ja syventämiseksi molempia osapuolia hyödyttävällä tavalla.

7.3 Kun otetaan huomioon myös liittymisneuvottelujen pitkä aikaväli, nykytilanteen säilyttäminen ei ole realistinen vaihtoehto, sillä edellä kuvattuihin ongelmiin on puututtava ja kauppasuhteiden hyödyntämättömät mahdollisuudet on otettava välittömästi käyttöön.

8. Tarkistuksen pääkohdat

8.1 Komissio julkaisi vuonna 2015 tiedonannon kaikkien kaupasta (15), ja näin käynnistettiin EU:n uusi kauppa- ja investointipolitiikka. Jo siinä yhteydessä kävi selväksi, että EU on sitoutunut käyttämään johtavaa kauppa-asemaansa vastatakseen globalisoituneiden markkinoiden uusiin haasteisiin ja nykypäivän kaupankäyntiympäristön tarpeisiin, edistämään kehitystä ja edesauttamaan institutionaalista muutosta asettamalla painopisteitä uudistusta varten (16).

8.2 Tässä suhteessa on selvää, ettei uusi kauppapolitiikka voi olla yksiulotteista, vaan sen tulee olla monitasoista ja monitahoista ja kattaa useita toiminta-aloja, jos sen halutaan olevan tehokasta ja hyödyllistä useammille sen vaikutuspiirissä oleville tahoille, kuten työntekijöille, kuluttajille ja pk-yrityksille.

8.3 Erityisesti Euroopan arvojen liittämisellä samaan periaatteiden kehykseen on merkitystä monilla tasoilla, kun otetaan huomioon, että kauppa- ja investointisopimusneuvottelut eivät ole enää nykyään luonteeltaan vain taloudellisia, vaan ne ovat osa laajempaa sosioekonomista hanketta moniulotteisten ja monitasoisten uudistusten toteuttamiseksi.

8.4 Kestävä kehitys ja ympäristönsuojelu ovat nyt yhtä tärkeitä ja kuuluvat kiinteästi näihin arvoihin, varsinkin EU:n hyväksyttyä Pariisin ilmastosopimuksen (COP21) ja YK:n talous- ja sosiaalineuvoston hyväksyttyä uudet kestävän kehityksen tavoitteet (17).

8.5 Tämä on luonnollisesti vielä tärkeämpää silloin, kun maat, joiden kanssa sopimusneuvotteluja käydään, ovat mukana liittymisneuvotteluissa. Turkki on tästä erinomainen esimerkki.

8.6 Tarkistuksen tulee perustua myös työntekijöiden oikeuksien suojelemista koskeviin kansainvälisiin normeihin ja sopimuksiin (18).

8.7 Tämän vuoksi EU päätti edetä kolmen perusperiaatteen pohjalta edellä mainitun tavoitteen saavuttamiseksi. Periaatteet ovat seuraavat: a) Vaikuttavuus: On otettava huomioon sekä makrotaloudelliset (esim. EU:n kriisimaiden taloudellinen tilanne) että mikrotaloudelliset (esim. pk-yritykset) tarpeet ja varmistettava optimaalinen mukautuminen uusiin kauppahankkeisiin. b) Avoimuus: Lisätään näkyvyyttä ja otetaan mahdollisimman monet sidosryhmät mukaan neuvotteluihin. c) Eurooppalaiset arvot ja mallit: Tämä on kehittyvä käsite, joka on laajentunut kattamaan sellaisia seikkoja kuin ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojelu (mukaan lukien työntekijöiden oikeudet ja vapaudet), kestävä kehitys ja korruption torjuminen.

8.8 Pyrittäessä lähentymiseen kauppakumppanien kanssa on toteutettava 1. korkean tason tutkimuksia olemassa olevista globaaleista arvoketjuista ja globaaleista toimitusketjuista; 2. ajantasaisia toimenpiteitä kaupan ja palveluiden edistämiseksi niin, että niissä otetaan huomioon nykyinen maailmanlaajuinen tilanne, jossa tuotanto on hajaantunut alihankinnan (ulkoistamisen) johdosta ja siksi, että tuotantoa siirretään ulkomaille (offshoring) ja perustetaan sivuliikkeitä (branching); 3. toimenpiteitä sähköisen kaupankäynnin ja liikkumisen helpottamiseksi ja luonnollisesti myös laajennettava virallista yhteistyötä sekä neuvotteluvaiheessa että arvioitaessa ja valvottaessa sopimusten täytäntöönpanoa.

9. Sopimuksen tekemiseen tähtäävä prosessi ja uuden sopimuksen sisältö

9.1 Uuden sopimuksen soveltamisalaa olisi laajennettava niin, että se kattaisi muun muassa seuraavat alat: a) maatalous (eurooppalaisten standardien tiukka noudattaminen ja tuotteiden jäljitettävyys, mutta myös sen tutkiminen ennakolta, miten tuonnin vapauttaminen vaikuttaa eurooppalaisiin viljelijöihin); tulisi harkita myös määräaikaisten suojatoimien ylläpitämistä tai käyttöönottoa sopeutumiskauden jälkeen, jos sitä pidetään välttämättömänä eurooppalaisten tuotteiden suojaamiseksi b) investoinnit c) julkisten hankintojen sääntely d) palvelut e) ajankohtaisemmat alat, kuten kestävä kehitys, ympäristönsuojelu, energia sekä raaka-aineet ja jalostamattomat tuotteet. f) tekijänoikeus- ja patenttisuoja. Sopimukseen tulisi myös sisällyttää sitovia määräyksiä unionin lainsäädännön välittömästä siirtämisestä osaksi kansallista lainsäädäntöä tai sen sisällyttämisestä siihen sekä erityisiä määräyksiä velvoitteesta käyttää sen soveltamisesta johtuvien riitojen ratkaisemiseksi mekanismia, joka ei edellytä poliittista päätöstä käynnistämistä varten toisin kuin nykytilanteessa, jossa riitojen ratkaiseminen tuloksekkaasti ja avoimesti on hyvin vaikeaa.

9.2 On myös erittäin tärkeää, että koko menettely on yhteydessä kauppaan sovellettavaan EU:n tarkistettuun lähestymistapaan ja että EU tuo neuvotteluihin demokratisointia ja päätöksenteon avoimuutta niin kansainvälisellä kuin kansallisella tasolla koskevia tinkimättömiä vaatimuksia sekä korostaa työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan roolia julkisessa keskustelussa ja neuvotteluissa, jotta tarkistetun sopimuksen täytäntöönpano olisi tehokkaampaa ja ihmiskeskeisempää.

9.3 Kauppasuhteiden vahvistamisella uuden tulliliittosopimuksen kautta voisi olla useita myönteisiä vaikutuksia, joista mainittakoon esimerkiksi seuraavat: — Uusien säänneltyjen alojen vapauttaminen tuottaa tuloja ja lisää suoria ulkomaisia sijoituksia. — Julkisten hankintojen kahdenvälinen vapauttaminen poistamalla tarjouskilpailuun osallistumisen esteet ulkomaalaisilta hakijoilta hyödyttää eurooppalaisia yrityksiä, sillä niiden osuus maan BKT:stä on 7 prosenttia. — Pienille ja keskisuurille yrityksille avautuu uusia mahdollisuuksia, mikä kasvattaa keskituloa Turkissa, luo uusia työpaikkoja ja lisää tuottavuutta.

9.4 Sopimuksen tekemiseen tähtäävä prosessi tulee käynnistää välittömästi aloitettavin neuvotteluin ja ottamalla työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot laajasti mukaan. Neuvottelut tulee käydä avoimin menettelyin.

9.5 ETSK on tyytyväinen julkiseen kuulemiseen ja suosittaa, että sosiaali- ja hyvinvointi-indikaattoreista ja muista seikoista, kuten kuluttajien ja työntekijöiden oikeuksista, tehdään vastaavia tutkimuksia.

9.6 ETSK katsoo, että olisi tehtävä alusta lähtien selväksi, että prosessi on osa laajempia liittymisneuvotteluja eikä vain EU:n ja Turkin kauppayhteistyön syventämistä ja että neuvottelujen onnistuminen edellyttää tähän asti sovittujen seikkojen täydellistä harmonisointia.

9.7 Sen lisäksi, että uudessa sopimuksessa on käsiteltävä ajankohtaisia seikkoja, sitä on laajennettava niin, että mukaan lisätään erillinen luku ympäristönsuojelusta, kestävästä kehityksestä sekä energiaturvallisuudesta ja energia-alan yhteistyöstä (uusiutuvat ja perinteiset lähteet).

9.8 ETSK pitää myös välttämättömänä, että investointiyhteistyölle laaditaan uudet puitteet, vahvistetaan sijoittajansuojaa koskevia normeja ja säädetään puolueettomasta riitojenratkaisumenettelystä, joka lujittaa markkinoiden luottamusta talouden kykyyn kestää poliittisia sokkeja tulevaisuudessa. Tällaisissa puitteissa olisi otettava huomioon sijoittajansuojaan liittyvät huolet (19).

9.9 Uuteen sopimukseen tulee luonnollisesti sisällyttää tiukkoja määräyksiä, joilla torjutaan protektionistisia ja syrjiviä toimia suhteessa ulkomaisiin tuotteisiin sekä ylimääräisiä tai piilotettuja tulleja, joita vastaan säädetään EU:n tarkistetussa kauppalainsäädännössä. Tarvitaan myös tiukempaa lainsäädäntöä rahanpesun, korruption ja harmaan talouden torjumiseksi, ja on tiivistettävä yhteistyötä, jotta voidaan puuttua rajatylittävään rikollisuuteen.

Bryssel 14. joulukuuta 2016. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Georges DASSIS

(1) Euroopan talousyhteisön ja Turkin välinen assosiaatiosopimus ja 12. syyskuuta 1963 tehty lisäpöytäkirja (EYVL 217, 29.12.1964) (http://ec.europa.eu/enlargement/pdf/turkey/association_agreement_1964_en.pdf).

(2) EY–Turkki-assosiointineuvoston päätös N:o 1/95, tehty 22. joulukuuta 1995, tulliliiton viimeisen vaiheen aloittamisesta (96/142/EY).

(3) 96/528/EHTY: Komission päätös, tehty 29. helmikuuta 1996, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Turkin välisen, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden kauppaa koskevan sopimuksen tekemisestä (EYVL L 227, 7.9.1996) (http://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX:31996D0528).

(4) Yhdistetty nimikkeistö, yhteinen tullitariffi ja Euroopan unionin yhtenäistetty tariffi (Taric), neuvoston asetus (ETY) N:o 2658/87 annettu 23. heinäkuuta 1987 tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista (EYVL L 256, 7.9.1987) (http://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/HTML/?uri=URISERV:l11003&from=FI).

(5) Tilastotiedot: CIA Factbook ja Maailmanpankin maakohtaiset raportit yhdistettyinä Turkin tasavallan keskuspankin tilastotietoihin.

(6) http://www.bloomberg.com/news/articles/2016-09-26/lira-drops-most-among-emerging-peers-after-turkey-cut-to-junk

http://www.bloomberg.com/news/articles/2016-07-21/turkish-assets-extend-selloff-after-s-p-cut-state-of-emergency

https://www.ft.com/content/779ef1f6-5b22-11e6-9f70-badea1b336d4

(7) https://www.ft.com/content/5bbbcce4-83b2-11e6-a29c-6e7d9515ad15

http://www.forbes.com/forbes/welcome/?toURL=http://www.forbes.com/sites/dominicdudley/2016/07/18/turkeys-economy-could-slump-in-aftermath-of-failed-coup/&refURL=https://www.google.gr/&referrer=https://www.google.gr/

(8) C.S.P. Magee, ”Trade creation, trade diversion, and the general equilibrium effects of regional trade agreements: a study of the European Community-Turkey customs union”, Review of World Economics, toukokuu 2016, nide 152, numero 2, s. 383–399.

(9) Evaluation of the EU-Turkey Customs Union, Report No. 85830-TR, 28. maaliskuuta 2014, saatavilla osoitteessa https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/sites/near/files/pdf/financial_assistance/phare/evaluation/2014/20140403-evaluation-of-the-eu-turkey-customs-union.pdf

(10) Turkissa on vuodesta 2013 ollut käytössä kolmetoista kaupan suojatoimea EU:n tuotteita vastaan. Lisätietoa saatavilla osoitteessa: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/actions-against-exports-from-the-eu/ (viittauspäivä 30.5.2016).

(11) Toisin kuin Ankaran sopimukseen sisältyvä riitojenratkaisumenettely, joka kattaa laajemman valikoiman riitatapauksia mutta jonka käynnistäminen edellyttää molempien osapuolten yksimielistä päätöstä.

(12) Ks. alaviite 9.

(13) Sopimuksia on allekirjoitettu myöskin Itä-Afrikan valtioiden, Ecuadorin, Singaporen, Vietnamin ja Länsi-Afrikan kanssa. Mitään näistä sopimuksista ei ole pantu täytäntöön, vaikka ne on saatu päätökseen.

(14) Global Economics Dynamicsin tutkimus, Turkey’s EU integration at a crossroads, What Consequences does the new EU trade policy have for economic relations between Turkey and Europe, and how can these be addressed?, Bertelsmann Stiftung, huhtikuu 2016.

(15) http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/october/tradoc_153846.pdf

(16) ETSK:n lausunto (esittelijä: J. Peel) aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kaikkien kauppa – Vastuullisempaa kauppa- ja investointipolitiikkaa” – COM(2015) 497 final (EUVL C 264, 20.7.2016, s. 123).

(17) Keskeisiin sitoumuksiin kuuluvat luonnollisesti myös ilmastonmuutosta koskeva YK:n puitesopimus ja Kioton pöytäkirja. Pariisin sopimus, ks. FCCC/CP/2015/L.9, 2015.

(18) ILO:n työelämän perusnormit, OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille, yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n suuntaviivat.

(19) Osa näistä huolista on esitetty tiivistetysti lausunnon ”ETSK:n kanta transatlanttisesta kauppa- ja investointikumppanuudesta (TTIP) käytävien neuvottelujen tiettyihin avainkysymyksiin” kohdassa 8.8 (EUVL C 487, 28.12.2016, s. 30).