EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 22.2.2021 COM(2021) 70 final KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE EMPTY Siviili-, puolustus- ja avaruusteollisuuden synergioita koskeva toimintasuunnitelma



















1. Johdanto Yksi autoteollisuuden tärkeimmistä ja pitkäaikaisimmista innovaatioista on peräisin Euroopan puolustusteollisuudesta. Ruotsalainen koneinsinööri Nils Ivar Bohlin suunnitteli uuden turvavyön eurooppalaiselle autoyhtiölle työskenneltyään aiemmin hävittäjien heittoistuimien valmistuksessa eurooppalaisessa ilmailuyhtiössä. Hävittäjälentäjien käyttämien turvavöiden innoittamana syntyneistä kolmipisteturvavöistä tuli autoalan maailmanlaajuinen standardi, ja ne ovat pelastaneet yli miljoona henkeä sen jälkeen, kun ne otettiin käyttöön. Tämä esimerkki havainnollistaa, mihin puheenjohtaja von der Leyen pyrki antaessaan komissiolle tehtäväksi varmistaa siviili-, puolustus- ja avaruusteollisuuden hedelmällinen vuorovaikutus ja keskittyä lujittamaan avaruusalan ja puolustus- ja turvallisuusalan keskeisen tärkeää yhteyttä. Tämän vuoksi maaliskuussa 2020 julkaistussa Euroopan teollisuusstrategiassa luvattiin laatia siviili-, puolustus- ja avaruusteollisuuden välisiä synergioita koskeva toimintasuunnitelma, joka käsittäisi niin ohjelmat, teknologiat, innovoinnin kuin startup-yrityksetkin. Neuvosto suhtautui toimintaohjelman laatimiseen myönteisesti. Tällä toimintasuunnitelmalla, jota kutsutaan ’kolmipistesuunnitelmaksi’, luodaan perusta konkreettisten poliittisten toimien toteuttamiselle seuraavien kolmen päätavoitteen mukaisesti: ·täydentävyyden parantaminen asiaankuuluvien EU:n ohjelmien ja välineiden välillä investointien ja tulosten tehostamiseksi (synergiat) ·sen edistäminen, että EU:n tutkimus- ja kehitysrahoitus, myös puolustus- ja avaruusalalle suunnattu rahoitus, tarjoaa taloudellisia ja teknologisia hyötyjä EU:n kansalaisille (spin-off-vaikutus’) ·siviiliteollisuuden tutkimustulosten ja siviilivetoisten innovaatioiden käytön helpottaminen Euroopan puolustusalan yhteistyöhankkeissa (spin-in-vaikutus). Synergiat: EU:n on säilytettävä teknologinen etulyöntiasemansa ja tuettava teollisuuttaan haastavassa kansainvälisessä ympäristössä. EU:n monivuotisessa rahoituskehyksessä 2021–2027 laajennetaankin merkittävästi investointeja puolustusteknologioihin tai niihin liittyviin siviilikäyttöön tarkoitettuihin teknologioihin, kuten turvallisuus-, liikkuvuus-, terveys-, tiedonhallinta-, kyber- ja avaruusteknologioihin. Monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmat kattavat täydentävällä tavalla niin tutkimuksen ja kehittämisen kuin demonstroinnin, prototyypit ja käyttöönotonkin (innovatiivisten tuotteiden ja palvelujen hankinta). Se, että kehittyviä ja murroksellisia teknologioita voidaan käyttää laajasti sekä siviili-, puolustus- että avaruusteollisuudessa, luo uusia synergiamahdollisuuksia EU:n ohjelmien ja välineiden välille. Jäsennelty lähestymistapa, jonka avulla luodaan toimivia prosesseja ja mekanismeja eri välineiden välille kunkin erityistarkoitukset ja rajoitukset huomioiden, johtaa tehokkaampaan rahoitukseen, vähentää päällekkäisyysriskejä ja maksimoi EU:n veronmaksajien saaman lisäarvon. Spin-off-vaikutus: Puolustusinvestointien lisäämisen on myös tuotettava hyötyä koko taloudelle niin, että kuitenkin otetaan täysimääräisesti huomioon puolustusalalle ominaiset rajoitteet (esimerkiksi kansallisten viranomaisten rooli kysynnän ohjauksessa, tiedonkäsittely tai teollis- ja tekijänoikeuksia koskevat erityissäännöt). Näille aloitteille saadaan vankempi julkinen tuki lisäämällä tiedotusta EU:n turvallisuus-, puolustus- ja avaruusmenojen merkittävästä kerrannaisvaikutuksesta tutkimus- ja kehitystyöhön. Näillä menoilla vastataan yleiseen turvallisuuden parantamistarpeeseen ja investoidaan jatkuvaan teknologiseen kehitykseen, talouden kestävyyteen ja kasvuun pitkällä aikavälillä. Useat eurooppalaiset maailmanluokan yritykset eri aloilla ovat saavuttaneet asemansa eurooppalaisen puolustustutkimuksen spin-off-vaikutuksen ansiosta aina kuituteknologiasta siviili-ilma-aluksiin ja jopa säilykkeisiin. Samoin monista ensiksi avaruudessa käytetyistä innovaatioista on tullut siviilikäytössä menestystarinoita. Esimerkkeinä voidaan mainita digitaalisen valokuvauksen kennot, insuliinipumput ja langattomat kuulokkeet. Galileon, EGNOSin ja Copernicuksen tuottamaa avaruusdataa ja ‑palveluja käytetään sovelluksiin monilla aloilla EU:ssa ja muualla, ja ne lisäävät huomattavasti taloudellista hyvinvointia ja parantavat yleistä elämänlaatua. Spin-in-vaikutus: Usein on yhä vaikeampaa tehdä selkeä raja siviili- ja puolustusalan tutkimuksen välillä, erityisesti kun kyseessä on perusteknologia (matalan teknologian valmiustasot). Teknologian siviilisovellukset ovat muuttumassa yhä edullisemmiksi, mikä johtuu tiedon globalisoitumisesta, laajemmasta julkisesta saatavuudesta ja datan saatavuuden yleistymisestä. Samalla monet kehittyvät ja digitaaliset teknologiat, kuten tekoäly, mikroelektroniikka, datapilvi-infrastruktuurit ja robotiikka, tarjoavat merkittäviä mahdollisuuksia puolustusalalle. Näiden alojen innovaatiot ovat usein lähtöisin startup- ja pk-yrityksistä sekä tutkimus- ja teknologiaorganisaatioista. Euroopan puolustusteollisuuden olisi mahdollisuuksien mukaan voitava hyödyntää EU:n siviiliteollisuuden tutkimustuloksia, jotta vältetään kalliit päällekkäiset tutkimukset. Kaiken unionista siviili-, puolustus- ja avaruusteollisuuden yrityksissä, mukaan lukien pk-yritykset ja startup-yritykset, löytyvän asiantuntemuksen hyödyntäminen – myös muiden kuin vakiintuneiden päätoimijoiden – parantaa eurooppalaista yhteistyötä, kilpailukykyä ja häiriönsietokykyä. Tämä toimintasuunnitelma rajoittuu EU:n ohjelmiin ja välineisiin, mutta synergioiden edistäminen EU:n tasolla voi käynnistää samankaltaisia toimia kansallisella ja alueellisella tasolla. Esimerkiksi EU:n hankkeiden kansallinen osarahoitus voi moninkertaistaa odotetun myönteisen vaikutuksen. Vaikka asiaa koskevat jäsenvaltioiden turvallisuus- ja puolustusaloitteet eivät kuulu tämän toimintasuunnitelman soveltamisalaan, ne otetaan myös huomioon, erityisesti ”strateginen kompassi”, puolustuksen koordinoitu vuosittainen tarkastelu (CARD), pysyvä rakenteellinen yhteistyö (PESCO) ja YTPP-siviilialan sopimus. Lisäksi otetaan tarvittaessa huomioon EU:n ja Naton välinen yhteistyö, myös yhteentoimivuuden osalta. Komission yksiköt jatkavat tiivistä yhteistyötä Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) ja Euroopan puolustusviraston (EDA) kanssa, ja niiden asiaankuuluvat toimet otetaan huomioon synergia- ja vuorovaikutusmahdollisuuksia kartoitettaessa. EU on laajemmassa geopoliittisessa kontekstissa sitoutunut laatimaan yhteisen transatlanttisen lähestymistavan kriittisten teknologioiden suojelemiseksi maailmanlaajuisten talous- ja turvallisuusnäkökohtien valossa sekä tekemään yhteistyötä teknologian, kaupan ja standardien osalta. Transatlanttinen kumppanuus ja yhteistyö muiden samanmielisten maiden kanssa voivat tukea EU:n toimia tällä alalla.

2. Voimavaravetoinen lähestymistapa Avaruus-, puolustus- ja turvallisuusteollisuus ovat Euroopalle strategisesti tärkeitä teollisuuden aloja. Helmikuussa 2020 hyväksytyssä EU:n digitaalistrategiassa korostettiin EU:n johtoaseman merkitystä digitaaliteknologian ja kyberturvallisuuden aloilla ja suunniteltiin EU:n digitaaliseen siirtymään seuraavien seitsemän vuoden aikana kohdistettavia ennennäkemättömiä investointeja. Eurooppa-neuvosto korosti lokakuussa 2020, että unionin keskeisenä tavoitteena on strategisen itsenäisyyden saavuttaminen ja avoimen talouden säilyttäminen, ja kehotti kehittämään EU:n riippumattomuutta avaruusalalla ja edistämään yhdennetympää puolustusteollista perustaa. Heinäkuussa 2020 julkaistussa EU:n turvallisuusunionistrategiassa korostettiin tarvetta vahvistaa edelleen turvallisuusalan tutkimusta ja innovointia. Tämä toimintasuunnitelma voisi myös palvella tätä tarvetta ja tukea EU:n turvallisuusteollisuutta uusimmilla innovatiivisilla ratkaisuilla, jotka ovat seurausta siviili-, puolustus- ja avaruusteollisuuden välisestä vuorovaikutuksesta ja tehokkaista synergioista. EU:n vihreän kehityksen ohjelmassa vahvistettiin suuntaviivat kunnianhimoiselle siirtymälle kohti muutosvoimaista yhteiskuntaa. Siirtymä edellyttää huomattavaa tutkimusta ja innovointia teknologioiden ja yhteiskunnallisten siirtymien alalla, ja se tuo mukanaan läpimurtoja monilla aloilla. Ilmailu- ja puolustusteollisuuden ekosysteemiin kuuluvat ilmailu-, avaruus- ja puolustusteollisuusalat. Tämän ekosysteemin vuosittainen liikevaihto on 376 miljardia euroa, ja se kattaa 44 000 yritystä ja työllistää 1,5 miljoonaa henkilöä. Vuoden 2015 tietojen mukaan Euroopan turvallisuusteollisuus työllistää 4,7 miljoonaa ihmistä, se kattaa yli 20 Euroopan talouden alasektoria ja sen vuotuinen liikevaihto on 200 miljardia euroa. Ennen covid-19-pandemiaa useimmat yritykset ilmoittivat kasvusta ja odottivat sen jatkuvan, mutta pandemia käänsi suuntauksen. Tässä toimintasuunnitelmassa käsitellään edellä mainittuun ekosysteemiin kuuluvia avaruus- ja puolustusaloja ja niiden yhteisvaikutusta siviilialojen (kuten turvallisuusalan) kanssa. Nämä alat yrittävät toipua kriisistä ja pyrkivät samalla myös vihreään ja digitaaliseen siirtymään niitä kiihdyttäen. Ne hyödyntävät huipputeknologiaa, työllistävät korkean osaamistason työntekijöitä ja yleensä vievät ulkomaille suuren osan tuotteistaan. Samat suuret teolliset toimijat ovat usein mukana sekä avaruus- ja puolustusaloilla että lukuisilla siviilialoilla (kuten turvallisuus-, ilmailu- tai digitaalialoilla). Ne nojaavat kansainväliseen yhteistyöhön ja pyrkivät lisäämään häiriönsietokykyään. Niiden arvoketjut ovat dynaamisia. Viimeaikainen teknologinen kehitys osoittaa muuttuvan suuntauksen, jossa erityisesti startup- ja pk-yritysten siviili-innovaatiot edistävät yhä enemmän puolustusalan innovointia. Avaruus-, puolustus- ja turvallisuusaloilla on potentiaalia synergioihin ja yhteisvaikutukseen keskenään ja muiden siviilialojen kanssa. Niillä on edessään monia haasteita ja rajoitteita, kuten sääntelyesteet, tasapuolisten toimintaedellytysten puuttuminen kansainvälisillä markkinoilla, kalliiden tutkimus- ja testausinfrastruktuurien saatavuus, erityistaitojen tarve, vaikeudet houkutella alalle erityisesti naisia ja nuoria, kriittisten materiaalien tai komponenttien saatavuus ja eurooppalaisten standardien ja sertifioinnin tarve. Niihin sovelletaan erityisiä puolustus- ja kaksikäyttötuotteiden vientitarkastuksia. Koska ne kehittävät teknologioita tai infrastruktuureja, joilla voi olla turvallisuusvaikutuksia, niihin voidaan soveltaa ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaa. Komissio jatkaa kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kuulemista näiden ja muiden siviilialojen välisten yhteyksien selvittämiseksi. Se pyrkii erityisesti puuttumaan eurooppalaisten pk-yritysten, startup-yritysten, tutkimus- ja teknologiaorganisaatioiden ja tiedeyhteisön kohtaamiin haasteisiin, jotka estävät niitä toimimasta aktiivisemmin. Tällaisia haasteita ovat muun muassa tiukat turvallisuusvaatimukset, markkinoille saattaminen, rahoituksen saatavuus (varainhankinta, yksityiset investoinnit), pääsy kolmansille markkinoille, testausinfrastruktuurien saatavuus ja riittämätön tutkimusinvestointeihin liittyvien riskien vähentäminen. Yksi tapa vastata näihin haasteisiin on edistää voimavaravetoista lähestymistapaa. Voimavaravetoisella lähestymistavalla on kaksi keskeistä piirrettä. Ensinnä käyttäjät määrittelevät suorituskykytarpeensa, ja sen jälkeen he ilmaisevat aikomuksensa hankkia tuotteita, joiden avulla, kun kehitystyö on saatu loppuun, saavutetaan haluttu suorituskyky. Tämä lähestymistapa on osoittautunut hyödylliseksi avaruus- ja puolustusaloilla, koska se mahdollistaa selkeän poliittisen ohjauksen, tulevaisuuteen suuntautuvan ajattelutavan, pitkän aikavälin suunnittelun, kaikki sidosryhmät kattavan monialaisen lähestymistavan ja eri prosessien synkronoinnin. Euroopan puolustusrahasto ja sitä edeltäneet ohjelmat perustuvat voimavaravetoiseen lähestymistapaan. Niissä otetaan erityisesti huomioon EU:n nykyiset puolustusalan priorisointivälineet ja ‑prosessit, jotka tukevat päätöksentekoa kansallisella ja EU:n tasolla. Tämä lähestymistapa auttaa lähentämään jäsenvaltioiden puolustussuunnittelua enemmän toisiinsa, ja sitä voidaan hyödyntää Euroopan puolustusvoimavarojen johdonmukaisemmassa kehittämisessä. Avaruushallintakehys ja jäsenvaltioilta Euroopan avaruusjärjestön kautta ja unionin talousarviosta saatu vakaa rahoitus mahdollisti voimavaravetoisen lähestymistavan täytäntöönpanon avaruusalalla. Voimavaravetoisella lähestymistavalla varmistetaan, että tulevilla avaruusjärjestelmillä on valmiudet palvella parhaalla mahdollisella tavalla EU:n tarpeita muun muassa ympäristön tai turvallisuuden seurannassa, turvallisessa viestinnässä sekä paikannus-, navigointi- ja ajanmäärityspalveluissa. Yhdennettyä rajaturvallisuutta lukuun ottamatta EU:n turvallisuusalalla ei ole vastaavaa kattavaa voimavaravetoista lähestymistapaa. Suuret maantieteelliset ja temaattiset erot sekä käyttäjien moninaisuus johtavat erilaisiin ”turvallisuuden alasektoreihin”, joiden erityistarpeisiin on räätälöity eri lähestymistapoja. Koordinoidun suunnittelun puute voi johtaa liialliseen riippuvuuteen tuontiteknologioista, joita on saatavilla valmiina tuotteina. Voimavaravetoisella lähestymistavalla voidaan edistää nykyaikaista ja tulevaisuuteen suuntautuvaa turvallisuusalaa samalla kun säilytetään kullakin turvallisuusalasektorilla tarvittava joustavuus. Sen avulla innovatiivisella teknologialla voidaan vastata lainvalvontayhteisön (esimerkiksi poliisin, tullin ja muiden tarkastusviranomaisten) muuttuviin turvallisuushaasteisiin ja siten hyödyttää jäsenvaltioiden viranomaisia, mikä edistää myös eurooppalaisten tietosuojavaatimusten ja eettisten normien noudattamista. EU:lla on hyvät mahdollisuudet edistää voimavaravetoista lähestymistapaa koko turvallisuusalalla. Esimerkiksi vahvistamalla voimavaravetoista lähestymistapaa EU:n virastoissa voidaan jäsentää käyttäjien tarpeita, tunnistaa haavoittuvuuksia, puuttua voimavarojen puutteisiin, määritellä teknologian etenemissuunnitelmia ja tutkimusmahdollisuuksia, varmistaa menestyksekäs siirtyminen TK-toiminnasta operaatioihin ja luoda yhteisiä hankintamahdollisuuksia. Myös mahdolliset synergiat siviilikriisinhallinnan kanssa otetaan huomioon. Toimi 1: Komissio esittää ennen vuoden 2021 loppua ehdotuksen, jolla vahvistetaan sisäisen turvallisuuden ja lainvalvonnan tarpeiden ja ratkaisujen ennakointia ja varhaista tunnistamista edistämällä voimavaravetoisia lähestymistapoja turvallisuuden eri aloilla sekä hyödyntämällä puolustus- ja avaruusalojen parhaita käytäntöjä. 3. EU:n ohjelmien ja välineiden väliset synergiat EU lisää vuosien 2021–2027 monivuotisessa rahoituskehyksessä investointeja siviili-, puolustus- ja avaruussovelluksiin seuraavien toimien kautta: a) tutkimus-, kehitys- ja käyttöönotto-ohjelmat, kuten Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelma, Digitaalinen Eurooppa ‑ohjelma, Verkkojen Eurooppa ‑väline, sisäisen turvallisuuden rahasto, Euroopan puolustusrahasto ja avaruusohjelma, ja b) innovatiivisten monialaisten teknologiaratkaisujen hankinta. Puolustusalan tutkimus- ja kehitystyötä suunnitellaan Euroopan puolustusrahaston alaisuudessa. Koheesiopolitiikan ohjelmilla voidaan myös edistää puolustukseen liittyvää tutkimus- ja kehittämistoimintaa edellyttäen, että ne ovat yhteistyöhön perustuvaa hallinnointia koskevien sääntöjen mukaisia. Muissa rahoitusvälineissä keskitytään siviilisovelluksiin, mutta niitä koskevissa asetuksissa on usein kaksikäyttötuotteita koskevia säännöksiä. Esimerkiksi pelastuspalvelualalla rescEU tarjoaa jäsenvaltioille ja osallistujavaltioille rahoitusta EU:n kapasiteettien kasvattamiseen kemiallisiin, biologisiin, säteilyyn ja ydinaineisiin liittyviin onnettomuuksiin vastaamiseksi, kun kansallinen kapasiteetti osoittautuu riittämättömäksi. Monivuotiseen rahoituskehykseen sisältyy myös horisontaalisia välineitä, joilla tuetaan meri- ja liikennepolitiikkaa. Erityisen tärkeitä ovat sellaiset ohjelmat (esim. yhdennetyn rajaturvallisuuden rahasto) ja EU:n virastot (esim. Frontex eli Euroopan raja- ja merivartiovirasto), joilla pyritään parantamaan EU:n sisäistä ja ulkoista turvallisuutta ja suojelua. Lisäksi EU:n elpymis- ja palautumistukivälineellä ja teknisen tuen välineellä tuetaan jäsenvaltioiden uudistuksia ja investointeja edellyttäen, että ne ovat yhdenmukaisia asetettujen EU:n painopisteiden kanssa. Erityisesti painotetaan vihreään ja digitaaliseen siirtymään liittyviä painopisteitä. Näiden EU:n ohjelmien ja välineiden kautta toteutettavien investointien suuruusluokan korottaminen luo synergiamahdollisuuksia, joilla voidaan välttää päällekkäisyyksien riski ja tarjota käyttäjäystävällisempiä rahoitusmahdollisuuksia (esim. avustukset, julkiset hankinnat, vakuudet). Niillä tuetaan hankkeita, jotka ulottuvat tutkimus- ja kehittämistoiminnasta käyttöönottoon joko markkinoille pääsyn tai innovaatioita tukevien julkisten hankintojen kautta. Monivuotiseen rahoituskehykseen sisältyy myös välineitä, joilla tuetaan investointeja (esim. InvestEU), alueellisia tutkimus-, innovointi-, teknologia- ja pk-hankkeita (esim. EAKR:n tai Euroopan sosiaalirahaston (ESR) kautta), teknologista innovointia, startup- ja pk-yrityksiä (esim. Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelman yhteistyötutkimus, mukaan lukien kumppanuudet ja missiot, ja erityisesti Euroopan innovaationeuvoston (EIC) Pathfinder- ja Accelerator-välineet) tai Euroopan digitaali-innovointikeskittymiä.

Jos EU:n ohjelmissa on säädetty turvallisuuspoikkeuksista, komissio ja EU:n virastot voivat asianmukaisesti perustelluista syistä rajoittaa hankintamenettelyihin pääsyn oikeushenkilöihin, jotka ovat sijoittautuneet jäsenvaltioihin tai jotka eivät ole kolmannen maan määräysvallassa. Toimenpiteitä, joilla parannetaan rahoituksen saatavuutta ja synergioita monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmien välillä, voivat olla muun muassa seuraavat: ·EU:n tason rahoitusta yhdistävät välineet, jotka muodostuvat EU:n talousarviosta myönnettävän investointituen eri muotojen (esimerkiksi avustukset ja takaisin maksettavat tuet) ja muiden rahoituslähteiden yhdistelmästä suuremman vaikutuksen aikaansaamiseksi. ·Euroopan innovaationeuvoston Pathfinder- ja Accelerator-välineet, joilla pyritään hyödyntämään Euroopan vahvaa tutkimuspohjaa ja tukemaan käänteentekeviä innovaatioita. ·Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelman ja muiden suoraan hallinnoitujen monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmien väliset synergiat (oikeusperustojen niin salliessa), joilla luodaan laajoja strategisia vipuvaikutuksia rahoitusta yhdistämällä. Yhteistyössä hallinnoitavia ohjelmia (esim. EAKR) voidaan harkita myös varojen siirtämiseen (vapaaehtoiset siirrot rahastojen välillä tai suoraan ja välillisesti hallinnoitaviin välineisiin sekä huippuosaamismerkit). Näiden toimenpiteiden lisäksi komissio muistuttaa myös tukevansa vuoden 2016 Euroopan puolustusalan toimintasuunnitelman ja Eurooppa-neuvoston joulukuussa 2016 antamien päätelmien mukaisesti Euroopan investointipankin (EIP) lainanantoperusteiden mukauttamista puolustusalaan perussopimusten rajoissa. Toimi 2: Ennen vuoden 2021 loppua ja vuoden 2022 työohjelmia silmällä pitäen komissio tehostaa edelleen sisäistä menettelyään edistääkseen synergioita avaruus- ja puolustusteollisuuden ja niihin liittyvän siviiliteollisuuden välillä siten, että se parantaa EU:n ohjelmien ja välineiden koordinointia ja käynnistää toimia rahoituksen saatavuuden helpottamiseksi. 4. Tuki startup-yrityksille, pk-yrityksille ja tutkimus- ja teknologiaorganisaatioille Muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta startup-yritysten, pk-yritysten ja tutkimus- ja teknologiaorganisaatioiden osallistuminen puolustus- ja turvallisuusmarkkinoille on edelleen vähäistä. Tämäntyyppisten organisaatioiden potentiaali huomioiden on syytä helpottaa mahdollisuuksia saada aikaan spin-in-vaikutuksia siviiliteollisuudesta puolustusalalle. Tämän saavuttamiseksi pk- ja startup-yritysten kaikkialla unionissa olisi ·tiedostettava paremmin mahdolliset liiketoimintamahdollisuudet erityisesti puolustusmarkkinoilla ·otettava tarkkaan selvää EU:n avaruus- ja puolustusohjelmien sekä niihin liittyvien siviiliteollisuuden ohjelmien puitteissa käynnistettävien ehdotuspyyntöjen tarjoamista mahdollisuuksista ·mukautettava tuotteensa/liiketoimintamallinsa näiden markkinoiden erityispiirteisiin. Tutkimus- ja teknologiaorganisaatioilla voisi olla tärkeä rooli pk-yritysten tukemisessa, koska ne voivat tuoda mukanaan innovatiivisia ideoita ja lähestymistapoja. Tällaisella innovoinnilla voidaan muokata olemassa olevia verkostoja ja luoda uutta vuorovaikutusta puolustuslaitosten, teollisuuden ja tutkimus- ja teknologiaorganisaatioiden välille. Se, että pk-yrityksiä ja tutkimus- ja teknologiaorganisaatioita saadaan mukaan koko unionista, on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan varmistaa innovoinnin ja erikoistumisen edellyttämä monimuotoisuus. Euroopan digitaali-innovointikeskittymät voivat tuoda yhteen innovatiivisia pk-yrityksiä data-arvoketjussa aina avaruusdatan tarjoajista (esim. Galileo tai Copernicus) uusiin datan esitysmuotoihin ja analytiikkaan (esim. Destination Earth ‑aloite). Tukeakseen edelleen EU:n pk-yrityksiä, startup-yrityksiä ja tutkimus- ja teknologiaorganisaatioita ja varmistaakseen siviili-, puolustus- ja avaruusteollisuuden välisen vuorovaikutuksen komissio aikoo ·lisätä valistuskampanjoita, joihin osallistuvat myös puolustukseen liittyvien alueiden eurooppalainen verkosto, Euroopan puolustusalan tutkimus- ja innovointiverkosto, Yritys-Eurooppa-verkosto ja Euroopan klusteriyhteistyöfoorumin kaltaiset teolliset klusterit ·hyödyntää kentällä toimivia EU:n tiedottajia, kuten komission edustustoja ja jäsenvaltioissa toimivia EU:n tiedotusverkostoja, auttaakseen keskeisten viestien levittämisessä ja kumppanuuksien rakentamisessa ·pyrkiä olemassa olevien verkostojen ja EU:n elinten pohjalta kehittämään teollisia ja tieteellisiä kumppanuuksia kriittisten teknologioiden alalla ·helpottaa EU:n tuen saatavuutta monikielisellä interaktiivisella välineellä, joka ohjaa yritykset niiden hankkeille saatavilla olevaan parhaaseen mahdolliseen EU:n rahoitukseen ·arvioida mahdollisuuksia luoda kansallisia yhteyspisteitä Euroopan puolustusrahastoon liittyvien osallistumismahdollisuuksien tueksi ja pyrkiä saamaan aikaan synergioita muiden EU:n rahoitusmahdollisuuksia edistävien tahojen kanssa

·edistää edelleen Cassini-avaruusyrittäjyysaloitteen tarjoamia mahdollisuuksia yritystoiminnan kiihdyttämiseen, yrityshautomoihin, siemenrahoitukseen ja esikaupallisiin hankintoihin sekä innovaatiokumppanuuksiin ja innovaatioiden hankkimiseen ·tehdä yhteistyötä Euroopan innovaationeuvoston kanssa, jotta voidaan tarjota liiketoiminnan kiihdyttämispalveluja siviiliteollisuuden huipputeknologia-alan startup-yrityksille/pk-yrityksille puolustus- ja turvallisuusmarkkinoille osallistumiseksi ·tukea EU:n teollisuusstrategian mukaisesti sellaisten eurooppalaisten digitaali-innovointikeskittymien perustamista, jotka voivat toimia keskitettyinä palvelupisteinä yrityksille, jotta yritykset voivat osallistua teknologian testaamiseen ja esitellä innovatiivisia ratkaisuja siviili-, puolustus- ja avaruusalan markkinoille ·antaa teknistä tukea ja käytännön koulutusta startup-yrityksille, pk-yrityksille ja tutkimus- ja teknologiaorganisaatioille, jotka ovat kiinnostuneita hakemaan asiaankuuluviin EU:n ohjelmiin ja välineisiin ·järjestää tiedotustoimia, kuten haasteita, hackathon-tilaisuuksia, startup-laboratorioita, teknologiapäiviä, innovaatiofoorumeita ja hyötypelejä sekä ennakointia ja osaamisen kehittämistä koskevia työpajoja. Toimi 3: Komissio ilmoittaa vuoden 2021 jälkipuoliskolla toimista, jotka kohdennetaan startup-yrityksille, pk-yrityksille ja tutkimus- ja teknologiaorganisaatioille ja joiden tarkoituksena on tietoisuuden lisääminen EU:n ohjelmista ja välineistä, jotka tarjoavat rahoitusmahdollisuuksia, teknistä tukea, käytännön koulutusta ja liiketoiminnan kiihdyttämispalveluja tai joilla esitellään innovatiivisia ratkaisuja ja helpotetaan pääsyä puolustus-, turvallisuus- ja avaruusmarkkinoille tai muille asiaankuuluville siviilimarkkinoille. 5. Kriittiset teknologiat ja teknologian etenemissuunnitelmat Puheenjohtaja von der Leyen korosti vuoden 2019 poliittisissa suuntaviivoissaan, että ”vielä on mahdollista saavuttaa teknologinen itsenäisyys eräillä kriittisen teknologian aloilla”. EU:n vuoden 2020 teollisuusstrategiassa todettiin seuraavaa: ”Euroopan strateginen itsenäisyys tarkoittaa sitä, että vähennämme riippuvuutta toisista eniten tarvitsemiemme asioiden osalta, joita ovat kriittiset materiaalit ja teknologiat, elintarvikkeet, infrastruktuuri, turvallisuus ja muut strategiset alat. Tämä antaa Euroopan teollisuudelle myös mahdollisuuden kehittää omia markkinoitaan, tuotteitaan ja palvelujaan, mikä edistää kilpailukykyä.” Tämän vuoksi EU tukee Euroopalle strategisesti tärkeiden kriittisten teknologioiden kehittämistä. Joidenkin näiden teknologioiden osalta komissio on käyttänyt koollekutsumisvaltaansa teollisten allianssien perustamiseksi. Tällaisia alliansseja on jo olemassa energiateknologioiden (akut, puhdas vety) ja raaka-aineiden alalla, ja useampien perustamista ollaan harkitsemassa. Keskeisiin valmiuksiin ratkaisevasti vaikuttavien kriittisten teknologioiden määrittäminen voi auttaa päättämään, i) mitkä teknologiat ovat tärkeitä teknologisen itsenäisyyden kannalta (eli missä riippuvuuksien riskiä on vähennettävä) ja ii) miten EU:n eri ohjelmien ja välineiden yhdistetyn/koordinoidun tuen avulla voidaan vastata tällaisiin haasteisiin. EU:n on teknologisen itsenäisyytensä vahvistamiseksi säilytettävä vahva teollinen osaaminen ja pyrittävä mahdollisuuksien mukaan johtavaan asemaan näiden kriittisten teknologioiden alalla. Kriittisten teknologioiden rinnalla EU:n on tarkasteltava myös ·arvoketjuja, mukaan lukien toimitusvarmuus kriittisissä (raaka-)aineissa, jotka ovat tärkeitä kriittisten siviili-, puolustus- ja avaruusteknologioiden rakennusosia,,, ja ·asiaan liittyvää tutkimus- ja testausinfrastruktuuria, joka on keskeinen standardoinnin ja sertifioinnin kannalta. Tässä toimintasuunnitelmassa kriittisillä teknologioilla tarkoitetaan teknologioita , jotka ovat merkityksellisiä puolustus- ja avaruusteollisuuden sekä niihin liittyvän siviiliteollisuuden kannalta ja jotka edistävät Euroopan teknologista itsenäisyyttä vähentämällä riskiä liian suuresta riippuvuudesta muista eniten tarvittavien asioiden osalta. Seuraavassa taulukossa on esimerkkiluettelo kriittisistä teknologioista, jotka ovat merkityksellisiä siviiliteollisuudessa (mukaan lukien turvallisuus) sekä puolustus- ja avaruusteollisuudessa (teknologioita, jotka ovat merkittäviä vain yhdellä näistä teollisuudenaloista, ei lueta mukaan). Toimiala Teknologiat Elektroniikka ja digitaaliteknologia ·Tekoäly, kehittynyt analytiikka ja massadata ·Kyberturvallisuus- ja kyberpuolustusteknologiat ·Digitaaliset rikostekniset teknologiat ·Suurteholaskenta, pilviteknologia ja data-avaruudet ·Fotoniikka ·Erittäin pienitehoiset mikroprosessorit, kevyt painettava tai joustava elektroniikka ·Kvanttiteknologiat ·Turvalliset viestintä- ja verkkoratkaisut ·Anturit (mukaan lukien sähköoptiset anturit, tutkat, kemialliset, biologiset ja säteilyanturit jne.) Valmistus ·Kehittynyt valmistus ja materiaalia lisäävä valmistus ·Kehittyneet materiaalitekniikat ja kestävät räätälöidyt materiaalit ·Nanoteknologiat ·Robotiikka ·Puolijohteet ja mikroelektroniikka Avaruus ja ilmailu ·Avaruusteknologiat (mukaan lukien laukaisimien ja satelliittien suunnittelu ja valmistus) ·Turvalliset ajanmääritys-, paikannus- ja navigointiteknologiat ·Tarkat maapallon havainnointiteknologiat ·Satelliittipohjainen suojattu viestintä ja viestintäyhteydet Terveys ·Bioteknologia ·Kemialliset, biologiset, säteily- ja ydinteknologiat Energia ·Energiateknologiat (mukaan lukien energian varastointi, energia-alan häiriönsietokyky, uusiutuvat energialähteet, vety ja ydinvoima) Liikkuvuus ·Autonomiset järjestelmät Kriittiset teknologiat muuttuvat uusien teknologioiden kehittyessä. Komissio perustaa yksiköihinsä EU:n kriittisten teknologioiden seurantakeskuksen. Sen avulla voidaan seurata ja analysoida säännöllisesti kriittisiä teknologioita, niiden mahdollisia sovelluksia, arvoketjuja, tarvittavaa tutkimus- ja testausinfrastruktuuria, toivottua EU:n valvontatasoa sekä olemassa olevia puutteita ja riippuvuussuhteita. Seurantakeskus laatii joka toinen vuosi tärkeimpiä sidosryhmiä kuullen turvaluokitellun raportin puolustus-, avaruus- ja siviiliteollisuuden kriittisistä teknologioista, riippuvuussuhteista, arvoketjuista ja testausinfrastruktuurista. Näiden raporttien perusteella komissio laatii teknologian etenemissuunnitelmia, joilla se edistää siviili-, puolustus- ja avaruusteollisuuden vuorovaikutusta kriittisten teknologioiden alalla. Komissio käyttää teknologian etenemissuunnitelmia yhä enemmän joustavana välineenä, jolla se tukee strategista suunnittelua sovittamalla lyhyen ja pitkän aikavälin tavoitteita erityisiin teknologiaratkaisuihin. Teknologian etenemissuunnitelmien avulla komissio kehittää edelleen tunnistettuja kriittisiä teknologioita ja a) tarkastelee kaikkia asiaankuuluvia rahoitusvälineitä, toimintapoliittisia tarpeita ja rahoitusmahdollisuuksien saatavuutta luodakseen synergioita EU:n toimien välillä, b) kohdentaa toimet laajempiin teknologisiin ja sosioekonomisiin tarpeisiin niiden yhteisvaikutuksen edistämiseksi, ja c) kokoaa yhteen kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät, mukaan lukien julkisyhteisöt, teollisuus, tiedeyhteisö ja kansalaisyhteiskunta. Teknologian etenemissuunnitelmissa käytetään teknologiaennusteita sopivien uusien teknologioiden tunnistamiseen, kustannusten päällekkäisyyden välttämiseen, Euroopan markkinoiden vakauden ja rajat ylittävän yhteistyön edistämiseen sekä startup- ja pk-yritysten innovoinnin edistämiseen. Kussakin etenemissuunnitelmassa on tietty visio, välitavoitteet ja konkreettinen lopputavoite. Teknologian etenemissuunnitelmien puitteissa tehdyn työn tulosten perusteella komissio voi päättää käynnistää lippulaivahankkeita, ottaen huomioon niiden todennäköisen vaikutuksen EU:n teknologiseen itsenäisyyteen ja johtajuuteen sekä niiden rahoituslähteet ja hallinnoinnin (ks. jäljempänä osio 8).

Toimi 4: Komissio kehittää teknologian etenemissuunnitelmia edistääkseen innovaatioita puolustukseen, avaruuteen ja niihin liittyviin siviilialoihin liittyvien kriittisten teknologioiden aloilla ja lisätäkseen rajojen yli tehtävää yhteistyötä. Tähän käytetään kaikkia asiaankuuluvia EU:n välineitä synergisesti. Nämä etenemissuunnitelmat perustuvat komission uuden kriittisten teknologioiden seurantakeskuksen joka toinen vuosi laatimaan arviointiin. Etenemissuunnitelmien pohjalta voidaan käynnistää uusia lippulaivahankkeita. 6. Standardointi Yhteisten standardien edistäminen ja soveltaminen eri aloilla voi edistää kustannussäästöjä tuotantosarjojen ja kustannusten hallinnan osalta mutta myös parantaa toiminnan tehokkuutta tehostamalla yhteentoimivuutta erityisesti monikansallisessa ympäristössä. Yhdistämällä standardit paremmin yleiseen turvallisuuteen liittyviin hankintaohjelmiin voidaan auttaa EU:n teollisuutta säilyttämään johtoasemansa sellaisissa kriittisissä teknologioissa, jotka ovat tärkeitä EU:n teknologisen itsenäisyyden kannalta. Yhteiset standardit voivat yleisesti ottaen edistää innovointia ja synergioita. Komissio määrittää tiiviissä yhteistyössä keskeisten sidosryhmien kanssa olemassa olevat standardit ja parhaat käytännöt ja antaa tehtäväksi sellaisten standardien ja käytäntöjen kehittämisen, joita voidaan käyttää siviili-, puolustus- ja avaruusteollisuudessa. Lisäksi komissio edistää niiden käyttöä asiaankuuluvissa EU:n ohjelmissa ja välineissä aloilla, joilla standardointi on vielä puutteellista. Esimerkkeinä voidaan mainita seuraavat toimet: ·suunniteltu rescEU:n puitteissa tapahtuva työ, jolla voidaan parantaa rajat ylittävää yhteistyötä kohti yhtenäisiä kemiallisiin, biologisiin, säteilyyn ja ydinaineisiin (CRBN) liittyviä standardeja käyttäjätasolla (pelastuspalveluvirastot) ja teollisuuden tasolla, tai ·Eurooppalaista turvallisuustietoaluetta koskeva Digital Europe ‑ohjelman puitteissa suunniteltu aloite, jolla edistetään laatustandardien asettamista EU:n tasolla. Toimia voidaan tarvita hybridimuotoisten teknisten standardien ja parhaiden käytäntöjen kehittämiseksi koko siviilialalla (esim. lainvalvonnassa) ja puolustusalalla. Tähän voi sisältyä standardien määrittely ja yhdenmukaistaminen, yhteisesti sovitut testausprotokollat, parhaat käytännöt ja EU:n käytännesäännöt kustannusten vähentämiseksi, yhteentoimivuuden lisääminen sekä synergiamahdollisuuksien ja ymmärrettävyyden parantaminen. EU voi parhaiten palvella etujaan omaksumalla johtoaseman kansainvälisten standardien kehittämisessä (esim. kyberturvallisuus), ottaen huomioon EU:n arvot ja painopisteet (esim. EU:n tietosuojalainsäädäntö). Toimi 5: Ennen vuoden 2022 loppua komissio esittää tiiviissä yhteistyössä muiden keskeisten sidosryhmien kanssa suunnitelman, jolla edistetään olemassa olevien hybridimuotoisten siviili-/puolustusstandardien käyttöä ja uusien standardien kehittämistä. 7. Siviili-, puolustus- ja avaruusteollisuuden välinen innovointi ja vuorovaikutus Innovointi on keskeinen osa Euroopan pyrkimyksiä olla johtavassa asemassa digitaalisessa siirtymässä ja vahvistaa kilpailukykyä. Ideoita ja teknologioita voi syntyä suuryrityksissä, startup-yrityksissä, tutkimus- ja teknologiaorganisaatioissa ja pk-yrityksissä missä tahansa ekosysteemin osassa, ja niillä voi olla yleinen vaikutus suorituskykyyn. Siviili-, avaruus-, ja puolustusalojen vuorovaikutuksen (spin-in- ja spin-off-vaikutukset) helpottamisella puututaan siviili- ja puolustusalojen innovaatioympäristön nykyiseen pirstaleisuuteen. Näin voidaan edelleen vahvistaa innovointia, edistää talouskasvua Euroopassa, kehittää edelleen sisämarkkinoita ja parantaa eurooppalaisten turvallisuutta. Innovointihautomo, joka kykenee kehittämään ja nopeuttamaan teknologioita kaksikäyttötuotteiden innovoinnin alalla, voisi olla keskeinen voimavara innovoinnin vauhdittamisessa ja läpimurtoteknologioiden luomisessa kaikille kolmelle teollisuudenalalle sekä vuorovaikutuksen parantamisessa muiden ekosysteemien kanssa. Tämä innovaatiohautomo voi muodostua virtuaalisesta verkostosta, joka perustuu komission tiiviiseen yhteistyöhön Euroopan innovaationeuvoston ja Euroopan puolustusviraston kanssa. Se voi esimerkiksi i) kartoittaa asiaankuuluvan EU:n rahoittaman tutkimuksen menestyksekkäitä tuloksia ja ehdottaa niille jatkorahoitusta tai käyttäjäkuntaa, ii) tukea uusia teknologioita keskittyen erityisesti startup-yrityksistä, pk-yrityksistä ja tutkimus- ja teknologiaorganisaatioista peräisin oleviin, kaksikäyttötuotteisiin liittyviin innovaatioihin ja iii) yhdistää ja täydentää alakohtaisia aloitteita, kuten Europolin ylläpitämää Euroopan turvallisuuden innovaatiokeskusta. Komissio perustaa myös puolustusalan innovointiverkostoja, joiden tavoitteena on tarjota teknisiä demonstrointipalveluja (joita toteutetaan tutkimus- ja teknologiaorganisaatioissa, yliopistoissa tai muissa tutkimusinfrastruktuureissa) siviilialan teknologioiden tarkoituksenmukaisuuden testaamiseksi mahdollisissa puolustussovelluksissa. Nämä temaattiset verkostot toimivat innovoinnin välittäjinä erikokoisten ja eri aloilta peräisin olevien toimijoiden välillä ja tukevat innovointia tietyissä puolustusalan arvoketjuissa edistämällä siviiliteknologioiden käyttöönottoa puolustusalan toimijoiden keskuudessa. Samalla ne antavat siviilialan yrityksille mahdollisuuden hyödyntää teknologiaansa uusien puolustusalan kumppaneiden kanssa. Jäljempänä esitellyt kaksi kriittistä teknologia-aluetta tarjoavat myös lupaavia mahdollisuuksia vuorovaikutukselle. Kyberturvallisuus ja kyberpuolustus. Vuonna 2021 komissio perustaa kyberturvallisuuden osaamiskeskuksen ja kansallisten koordinointikeskusten verkoston. Kyberturvallisuuden osaamiskeskus auttaa suojaamaan Euroopan taloutta ja yhteiskuntaa kyberhyökkäyksiltä, ylläpitämään ja edistämään tutkimuksen huippuosaamista ja vahvistamaan EU:n teollisuuden kilpailukykyä kyberturvallisuuden alalla. Keskuksen resurssit tulevat Digitaalinen Eurooppa ‑ohjelmasta ja Horisontti Eurooppa ‑ohjelmasta sekä jäsenvaltioilta. Samanaikaisesti Euroopan puolustusrahasto tukee EU:n kyberpuolustusratkaisujen tutkimusta ja kehittämistä muun muassa kybertilannekuvan ja ‑toimintavalmiuksien sekä kyberkoulutuksen ja ‑harjoitusten alalla. EU:n avaruusohjelmassa kehitetään edelleen ratkaisuja kyberturvallisuushaasteisiin (esim. Galileo). Komissio pyrkii lisäämään siviili-, puolustus- ja avaruusalan kybertyön vuorovaikutusta ja synergiaa haavoittuvuuksien vähentämiseksi ja tehokkuuden lisäämiseksi. Murrokselliset teknologiat, mukaan lukien tekoäly. Käsitteellä ”murroksellinen teknologia” tarkoitetaan teknologiaa, joka aiheuttaa murroksen tai paradigman muutoksen, toisin sanoen radikaalin muutoksen asteittaisen muutoksen sijaan. Tällaisen teknologian kehittämisessä on suuret riskit ja mahdollisesti suuret vaikutukset. Tätä toiminta-ajatusta käytetään yhtä lailla siviili-, puolustus- ja avaruusaloilla. Puolustusalan murrokselliset teknologiat voivat perustua muiden kuin puolustusalan perinteisten toimijoiden toiminta-ajatuksiin tai ideoihin ja ne voivat olla seurausta siviilialan spin-in-vaikutuksesta.

Euroopan puolustusrahastoasetuksen mukaan enintään kahdeksan prosenttia talousarviosta kohdennetaan murroksellisen teknologian tukemiseen, ei-perinteisten puolustusalan toimijoiden osallistumisen edistämiseen ja startup-yritysten houkuttelemiseen puolustushankkeisiin avoimilla ehdotuspyynnöillä tai innovatiivisille puolustussovelluksille myönnettävillä palkinnoilla. Nämä innovatiiviset rahoitusmekanismit ovat käytännöllinen edistysaskel innovatiivisten ideoiden esittämisessä ja innovointiin liittyvän vuorovaikutuksen helpottamisessa siviili- ja puolustusalojen välillä. Merkittävä osa Digitaalinen Eurooppa ‑ohjelmasta tukee siviilisovelluksissa käytettävää murroksellista teknologiaa. Muihin EU:n rahoitusvälineisiin, myös avaruusohjelman ja Euroopan innovaationeuvoston rahoitusvälineisiin, suunnitellaan vastaavia investointeja. Innovoinnin edistämiseksi ja EU:n teollisuuden kilpailukyvyn varmistamiseksi tarvitaan myös kunnianhimoista taitoihin liittyvää politiikkaa. Komissio toteuttaa kohdennettuja toimenpiteitä tunnistaakseen mahdollisia puutteita sekä tärkeimpiä taitoja ja synergiamahdollisuuksia siviili-, puolustus- ja avaruusalan yhteisvaikutuksessa. Naisten ja muiden aliedustettujen ryhmien osallistuminen puolustus- ja turvallisuusalalle on edelleen vähäistä. Koska monimuotoisuus on tärkeä innovointia edistävä tekijä, näiden ryhmien laajempaa osallistumista edistetään. Komissio aikoo myös vahvistaa naispuolisten innovoijien osallistumista ja käsitellä tasa-arvoa ja osallisuutta koskevia tavoitteita (esimerkiksi digitaalista saavutettavuutta). Toimi 6: Vuoden 2022 ensimmäisellä puoliskolla komissio käynnistää yhteistyössä Euroopan innovaationeuvoston ja muiden sidosryhmien kanssa innovaatiohautomon, jolla tuetaan uusia teknologioita ja muokataan kaksikäyttötuotteiden innovointia. Komissio tukee myös rajat ylittäviä puolustusalan innovaatioverkostoja, joissa tutkitaan siviilialan teknologioiden sopivuutta ja tuetaan vastuullista innovointia puolustusalan arvoketjuissa. Näillä toimilla puututaan myös siviilipuolustuksen innovaatioympäristön nykyiseen pirstoutumiseen, osaamispulaan ja yhdenvertaisuus- ja osallisuustavoitteisiin. Toimi 7: Komissio perustaa kesäkuussa 2021 yhdessä jäsenvaltioiden kanssa kyberturvallisuuden osaamiskeskuksen ja osoittaa tarvittavat resurssit asiaankuuluvista EU:n ohjelmista ja välineistä. Komissio pyrkii vahvistamaan keskuksen, Euroopan puolustusrahaston ja EU:n avaruusohjelman kyberturvallisuutta ja kyberpuolustusta koskevan työn välisiä synergioita sekä spin-in- ja spin-off-vaikutusta, jotta voidaan vähentää haavoittuvuuksia ja tehostaa toimintaa. Toimi 8: Vuoden 2022 ensimmäisellä puoliskolla komissio esittää murroksellisten teknologioiden tukemiseksi innovatiivisia rahoitusmuotoja ei-perinteisten toimijoiden osallistumisen edistämiseksi, startup-yritysten houkuttelemiseksi ja ratkaisujen yhteisvaikutuksen edistämiseksi hyödyntäen EU:n ohjelmien ja välineiden, kuten Digitaalinen Eurooppa ‑ohjelman ja Euroopan puolustusrahaston, tarjoamia mahdollisuuksia. 8. Synergioiden ja yhteisvaikutuksen edistäminen lippulaivahankkeiden avulla Siviili-, puolustus- ja avaruusteollisuuden välistä synergiaa voidaan lisätä käynnistämällä lippulaivahankkeita, joilla tuetaan kriittisiä teknologioita ja tarjotaan ratkaisuja tärkeisiin yhteiskunnallisiin tai strategisiin haasteisiin. Lippulaivahankkeet mahdollistavat synergiat ja yhteisvaikutuksen ohjelmatasolla (esim. täydentävät ehdotuspyynnöt, jotka kohdistuvat samankaltaisiin aloihin, hankintatarpeiden kytkeminen tutkimukseen ja synergiaedut rahoituksessa) teknologioiden avulla (esim. kaksikäyttöteknologiat erityisesti matalalla teknologisella valmiustasolla) sekä innovoinnin ja pk-yritysten avulla (esimerkiksi edistämällä uutta yhteisvaikutusta puolustus- ja turvallisuusalan kanssa). Pohjaa monialaiselle synergialle luodaan useilla EU:n rahoittamilla aloitteilla, kuten ·Verkkojen Eurooppa ‑välineellä, josta yhteisrahoitetaan kaksikäyttöisiä liikenneinfrastruktuurihankkeita sekä siviili- että sotilasliikkuvuuden edistämiseksi ·Galileolla, joka tarjoaa julkista säänneltyä palvelua, jota voitaisiin käyttää puolustukseen ·Copernicuksella, joka tarjoaa ympäristö- ja turvallisuuspalveluja, erityisesti sovelluksia, joita eri käyttäjäyhteisöt käyttävät säännöllisesti siviili- ja puolustustarkoituksiin, kuten vaatimustenmukaisuuden todentaminen ja EU:n lainsäädännön noudattamisen valvonta (esimerkiksi ympäristövaatimusten noudattamisen ja rikollisuuden osalta) ·yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan ilmaliikenteen hallinnan tutkimushankkeella (SESAR), jossa tarkastellaan teknisiä ratkaisuja joustavaan siviili- ja sotilasyhteistyöhön ilmatilan suurimman mahdollisen käytön saavuttamiseksi ·EU:n avaruusvalvonnan ja ‑seurannan palveluilla kansallisille ja kaupallisille satelliittioperaattoreille, jotka hyödyntävät kansallisia voimavaroja ·turvallisten ja kestävien energiamallien (kuten energian tuotanto, varastointi, tehokkuus ja hallinta) kehittämistä tukevalla puolustustutkimuksella, joka lisää häiriönsietokykyä ja toiminnallista tehokkuutta ilmastonmuutoksen yhteydessä ·puolustus- ja turvallisuusalan kestävää energiaa käsittelevällä kuulemisfoorumilla sekä Euroopan puolustusviraston kanssa suunnitelluilla yhteisillä toimilla, joilla tunnistetaan esteitä merellä tapahtuvalle uusiutuvan energian kehitykselle puolustustoiminnan aloilla ja parannetaan rinnakkaiseloa ·sekä lääketieteellisillä toimilla ja CBRN-toimilla, i) joita tuetaan rescEU-mekanismilla (esim. altistuneiden ja tartunnan saaneiden potilaiden kuljetus), ii) jotka on suunniteltu Euroopan puolustusrahastossa tai iii) joita tuetaan EU:n terveysohjelmasta (esim. yhteiset toimet terveysalan valmiuksien vahvistamiseksi sekä biologisiin ja kemiallisiin terrori-iskuihin reagoiminen). Komissio valvoo aloitteiden täytäntöönpanoa ja määrittää mahdollisuuksia parantaa investointien tuottoa varmistaakseen, että ne saavuttavat täyden potentiaalinsa. Esimerkkinä mainittakoon, että ·komissio varmistaa synergiat olemassa olevien EU:n elinten, ohjelmien ja välineiden kanssa valmistelutoimissa, jotka käynnistetään vuonna 2021 EU:n terveysalan hätätilanteiden valmiusviranomaisen (HERA) perustamiseksi ja joissa käsitellään muun muassa uusia biologisia uhkia ihmisten terveydelle ja eurooppalaista biopuolustustoimintaa.