Alueiden komitean lausunto aiheesta "Aluehallitusten edustajien osallistuminen Euroopan unionin neuvoston työhön ja AK:n osallistuminen neuvoston epävirallisiin kokouksiin"

(2002/C 107/03)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 203 artiklassa, jonka mukaan "neuvosto muodostuu jäsenvaltioiden ministeritason edustajista, joita on yksi kustakin jäsenvaltiosta ja joilla on jäsenvaltioidensa hallitusta sitovat valtuudet", annetaan aluehallitusten jäsenille mahdollisuus osallistua täysimittaisesti Euroopan unionin neuvoston toimintaan,

ottaa huomioon, että alue- ja paikallisviranomaisten oikeus osallistua Euroopan unionin politiikkojen ja valintojen määrittelyyn edistää osaltaan sopimuksessa Euroopan unionista olevan 1 artiklan perustavanlaatuista tavoitetta - "päätökset tehdään [ - - ] mahdollisimman lähellä kansalaisia" - sekä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 5 artiklassa määrättyä toissijaisuusperiaatetta, jonka mukaan aloilla, jotka eivät kuulu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan, yhteisö toimii vain siinä tapauksessa ja siinä laajuudessa kuin jäsenvaltiot - ja alueet tai kunnat - eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa suunnitellun toiminnan tavoitteita,

ottaa huomioon lausunnot ja päätöslauselmat, joissa AK on jo pitkän aikaa esittänyt kyseisen oikeuden täyttä ja yleistä soveltamista ja siten alue- ja paikallisviranomaisten laajaa osallistumista unionin politiikkojen määrittelyyn; komitean kanta on tullut esiin erityisesti seuraavissa asiakirjoissa:

- lausunto aiheesta "Euroopan unionia koskevan sopimuksen sekä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen tarkistaminen" (CdR 136/95)(1)

- lisälausunto aiheesta "Läheisyysperiaatteen soveltaminen Euroopan unionissa" (CdR 136/95)

- raportti aiheesta "Alue- ja paikallisviranomaiset, Euroopan poliittisen unionin toimijat" (CdR 282/96 fin)

- lausunto aiheesta "Kohti todellista subsidiariteetin kulttuuria - Alueiden komitean vetoomus" (CdR 302/98 fin)(2)

- 3. kesäkuuta 1999 annettu päätöslauselma aiheesta "Seuraava hallitustenvälinen konferenssi" (CdR 54/1999 fin)(3)

- lausunto aiheesta "Alueiden ja paikallisyhteisöjen rooli EU:n lainsäädännön täytäntöönpanossa" (CdR 51/1999 fin)(4)

- loppujulistus, jonka alueiden komitean jäsenet sekä alueellisten edustuselinten puheenjohtajat sekä Euroopan kaupungin- ja kunnanjohtajat hyväksyivät Lillessä 9. marraskuuta 2000 pidetyssä konferenssissa aiheesta "Uusiin hallintomalleihin Euroopassa: 'Lisää demokratiaa ja kansalaisläheisyyttä'" (CdR 379/2000 fin)

- päätöslauselma aiheesta "Vuoden 2000 hallitustenvälisen konferenssin tulokset ja keskustelu Euroopan unionin tulevaisuudesta" (CdR 430/2000 fin)(5),

ottaa huomioon työvaliokuntansa 12. joulukuuta 2000 tekemän päätöksen laatia Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan viidennen kohdan nojalla lausunto aiheesta "Aluehallitusten edustajien osallistuminen Euroopan unionin neuvoston työhän ja AK:n osallistuminen neuvoston epävirallisiin kokouksiin" sekä antaa lausunnon valmistelu institutionaalisten asiain valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon institutionaalisten asiain valiokunnan lokakuun 5. päivänä 2001 yksimielisesti hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 431/2000 rev. 2, jonka esittelijät olivat Claudio Martini, Toscanan aluevaltuuston puheenjohtaja (I, PSE) ja Franz Schausberger, Salzburgin osavaltion päämies (A, PPE),

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ja Euroopan unionin alueyhteisöjen lokakuussa 1996 aiheesta "Demokraattisemman ja solidaarisemman Euroopan puolesta" pitämän ensimmäisen konferenssin päätösasiakirjan (PE 219.693 / DEF) kohdassa 12 jäsenvaltioita kehotetaan helpottamaan lainsäädäntävaltaa käyttävien alueiden osallistumista Euroopan unionin neuvoston kokouksiin,

ottaa huomioon, että myönteinen kanta alueiden ja paikallisyhteisöjen osallistumisesta Euroopan unionin politiikkojen ja valintojen määrittelyyn on ilmaistu seuraavissa yhteyksissä:

- Euroopan alueiden liiton vuonna 1996 hyväksymä julistus regionalismista Euroopassa

- Euroopan neuvoston alue- ja paikallishallintoasiain kongressin vuonna 1997 hyväksymä Euroopan alueellisen itsehallinnon peruskirjaluonnos

- neuvoston pääsihteerin asettaman työryhmän laatimasta kertomuksesta (Trumpf-Piris-kertomus) "Neuvoston toiminta unionin laajentumista ajatellen" (Bryssel 1999) käyty keskustelu, jossa Saksan ja Itävallan osavaltiot ovat esittäneet myönteiset kantansa alueiden osallistumisesta neuvoston työhön

- Euroopan alueiden liiton ja Euroopan neuvoston aloitteet, joihin useat ehdokasmaiden alueet ovat osallistuneet ja joiden yhteydessä on painokkaasti esitetty unionin alueiden ja myös sen tulevien jäsenvaltioiden alueiden osallistumista unionin lainsäädäntöprosessiin

- komission valkoisen kirjan "Eurooppalainen hallintotapa" KOM(2001) 428 lopullinen, 25.7.2001, kohta 3.1 "Kansalaisten tavoittaminen alue- ja paikallisdemokratian välityksellä",

katsoo, että sen tulee esittää aiheesta kantansa, jotta komitea osallistuisi vuoden 2004 hallitustenvälistä konferenssia edeltäviin, Euroopan unionin tulevaisuutta koskeviin pohdintoihin, joissa on myös avattu keskusteluprosessi valkoisen kirjan "Eurooppalainen hallintotapa" puitteissa,

hyväksyi 14. ja 15. marraskuuta 2001 pitämässään 41. täysistunnossa (marraskuun 14. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

Alueiden komitean kanta ja suositukset

1. Yleistä

Alueiden komitea

1.1. vahvistaa, että sen edustamat alueet ja paikallisyhteisöt ovat valmiita antamaan käyttöön kokemuksensa ja erityistietämyksensä, jotta sopimuksessa Euroopan unionista olevaa 1 artiklaa voitaisiin soveltaa täydellisesti. Kyseisen artiklan perusteella unionista on tarkoitus luoda yhä läheisempi Euroopan kansojen välinen liitto, "jossa päätökset tehdään mahdollisimman avoimesti ja mahdollisimman lähellä kansalaisia".

1.2. on vakuuttunut siitä, että jos alueet osallistuisivat välittömästi neuvoston työhön (Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 203 artikla) jäsenvaltioiden valtuuskuntien puitteissa, Euroopan unionista muodostuisi nykyistä kansalaisläheisempi, sillä useat hallintotasot otettaisiin tällöin mukaan päätöksentekoon.

1.3. muistuttaa niille jäsenvaltioille, joissa on kansallisen valtiosäännön mukaista omaa lainsäädäntävaltaa käyttäviä alueita, että Euroopan parlamentin ja Euroopan unionin alueyhteisöjen lokakuussa 1996 aiheesta "Demokraattisemman ja solidaarisemman Euroopan puolesta" pitämän ensimmäisen konferenssin päätösasiakirjassa kehotetaan toteuttamaan asianmukaisia institutionaalisia jäsenvaltiotason toimia, jotta aluehallitusten edustajat voisivat osallistua tehokkaasti Euroopan unionin neuvoston työhön.

1.4. vahvistaa, että mikäli demokraattisen valtuutuksen saaneet, omaa lainsäädäntävaltaa käyttävät alueet osallistuisivat entistä vahvemmin unionin lainsäädäntöprosessiin, ne voisivat taata entistä suuremman avoimuuden ja kansalaisten tarpeiden huomioon ottamisen, kuten todetaan myös Euroopan unionin tulevaisuutta koskevassa julistuksessa. Komitea toivoo, että toimivaltajako määritellään tai rajataan selkeästi ennen vuoden 2004 hallitustenvälistä tai jäsenvaltioiden hallitusten edustajien konferenssia.

1.5. tunnustaa alueiden ja paikallisyhteisöjen erilaiset tehtävät ja toimivaltuudet eri jäsenvaltioissa. Komitea viittaa etenkin alueiden lainsäädäntävaltaan Suomessa (Ahvenanmaa), Belgiassa (kolme aluetta ja kolme yhteisöä), Saksassa (16 osavaltiota), Itävallassa (yhdeksän osavaltiota), Espanjassa (17 autonomista aluetta), Portugalissa (kaksi autonomista aluetta), Yhdistyneessä kuningaskunnassa (kolme alueellista parlamenttia tai edustajistoa) sekä Italiassa (20 aluetta ja kaksi autonomista maakuntaa). Koska kyseisillä alueyhteisöillä on lainsäädäntätehtävä ja erityistä demokraattista vastuuta kansalaisiin nähden, niiden politiikalla on erityinen oikeutus.

1.6. muistuttaa Euroopan kaikkia hallintotasoja siitä, että alueiden entistä voimakkaampi osallistuminen unionin toimielinten ja etenkin neuvoston päätöksiin ja valintoihin lisää unionin demokraattista legitiimiyttä ja tarjoaa suuret mahdollisuudet luoda kaikissa jäsenvaltioissa nykyistä vahvempi tietoisuus Euroopan unionin ihanteista ja kehitysmahdollisuuksista sekä samalla hyödyntää kaikkien Euroopan alueiden ja paikallisyhteisöjen erityis- ja ominaispiirteitä. Jäsenvaltioiden erilaiset ominaispiirteet huomioon ottaen alue- ja paikallisyhteisöjen osallistumismahdollisuuksia tulisi laajentaa ja vahvistaa.

2. Jäsenvaltioiden hallintotasojen koordinointi

Alueiden komitea

2.1. arvostaa useiden jäsenvaltioiden käytäntöä tiedottaa alueille ja paikallisyhteisöille unionin politiikkojen kehityksestä ja jäsenvaltioiden suuntaviivoista kyseisissä asioissa sekä antaa alueille ja paikallisyhteisöille mahdollisuus ilmaista niistä kantansa. Komitea viittaa kuitenkin valkoisessa kirjassa "Eurooppalainen hallintotapa" esitettyyn analyysiin, jonka mukaan näyttää siltä, etteivät jäsenvaltioiden hallitukset kutsu alue- ja kuntatason toimijoita riittävässä määrin mukaan valmistelemaan EU:n politiikkaa koskevia näkemyksiään.

2.2. toivoo, että jäsenvaltion kanta EU-asioihin määriteltäisiin jokaisessa jäsenvaltiossa yhä useammin siten, että valtio-, alue- ja paikallistasot osallistuvat kannan määrittelyyn järjestelmällisesti ja koordinoidusti.

2.3. on vakuuttunut siitä, että kaikkien Euroopan unionin jäsenvaltioiden on osallistumis- ja koordinointiprosessien suhteen sitouduttava kehittämään tapoja, joilla alue- ja paikallisyhteisöt voivat osallistua unionin politiikkojen ja valintojen määrittelyyn. Tällä tavoin voidaan - läheisyysperiaate huomioon ottaen ja kunkin jäsenvaltion erilaisia valtiosääntöjä kunnioittaen - tuoda kaikkien hajautettujen tasojen ulottuville unionin politiikkojen tarjoamat taloudellisen, yhteiskunnallisen ja alueellisen kehityksen edut ja mahdollisuudet.

2.4. kannattaa päätösten demokraattisen oikeutuksen lisäämiseksi sitä, että alueet, paikallisyhteisöt ja niitä edustavat jäsenvaltiotason järjestöt osallistuvat yhä enemmän EU-asioita koskevaan mielipiteenmuodostukseen jäsenvaltioissa silloin kun EU:n lainsäädäntö koskee alueiden ja paikallisyhteisöjen toimivaltaa tai toiminta-alaa. Komitea suosittaa, että tiedonsaanti- ja osallistumisoikeus taataan korkealla oikeudellisella tasolla.

2.5. kehottaa jäsenvaltioita ulottamaan tiedotus- ja kuulemismenettelyt alueita ja paikallisyhteisöjä koskeville aloille.

2.6. muistuttaa, että välitön osallistuminen edellyttää tehokasta valtion sisäistä mielipiteenmuodostusjärjestelmää. Se ei kuitenkaan saa estää alueita osallistumasta suoraan ja aktiivisesti jäsenvaltioiden valtuuskuntien puitteissa yhteisötason toimintaan. Osallistumistavat ja osallistuvat elimet vaihtelevat valtioittain. Välittömän osallistumisen ansiosta valtion alueet voivat lähentyä toisiaan entistä enemmän ja alueiden välinen solidaarisuus voi vahvistua entisestään niiden määritellessä ja puolustaessa kantojaan. Sekä alueiden että paikallisyhteisöjen kattojärjestöjen on myös voitava ilmaista yhteisiä intressejä valtion sisäisissä koordinointimenettelyissä.

2.7. ilmaisee tyytyväisyytensä, että Euroopan parlamentin perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunta aiheesta "Neuvoston uudistus" antamassaan mietinnössä (PE 294 777) katsoo, että "yhteisön päätösten onnistuneeseen koordinointiin jokaisessa jäsenvaltiossa kuuluu kunkin perustuslain mukaisia mekanismeja, joiden avulla kansalliset parlamentit, tai liittovaltioissa tai voimakkaasti hajautetuissa valtioissa alueet, osallistuvat yhteisön lainsäädäntöprosessien valmisteluun, siten, että ne osallistuvat tarvittaessa neuvoston työhön EY:n perustamissopimuksen 203 artiklan mukaisesti". Mietinnössä esitetään lisäksi osana "yleisten asioiden neuvoston välttämätöntä aseman palauttamista", että "voitaisiin myös ajatella erityistä menettelyä liittovaltioiden tai hallinnoltaan voimakkaasti hajautettujen valtioiden alueiden osallistumisen mahdollistamiseksi".

2.8. odottaa kiinnostuneena Helsingin huippukokouksen toimeksi antamaa kertomusta EU-asioiden koordinointitavoista jäsenvaltioissa. Komitea korostaa, että jäsenvaltioiden tulisi voida olla edustettuina jokaisessa neuvoston kokoonpanossa kukin kansallisen organisaationsa mukaisesti asianmukaiseksi katsomallaan tavalla.

2.9. odottaa, että jäsenvaltioiden alueet kutsutaan mukaan Laekenin huippukokouksen valmisteluun. Kyseisessä Eurooppa-neuvoston kokouksessa on määrä - Göteborgissa pidetyn huippukokouksen puheenjohtajan päätelmien 17 kohdan mukaisesti - päättää jatkotoimenpiteitä koskevista suosituksista neuvoston työmenetelmien tehostamiseksi laajentumisen jälkeen. Kyseisillä menetelmillä on varmistettava, että jäsenvaltioiden ja alueiden parlamentit nivotaan unionin toimintaan, kuten myös unionin tulevaisuutta koskevassa julistuksessa esitetään.

3. Aluehallitusten edustajien osallistuminen Euroopan unionin neuvoston työhön ja AK:n osallistuminen neuvoston epävirallisiin kokouksiin

Alueiden komitea

3.1. vaatii, että alueyhteisöjen edustajat voivat osallistua välittömästi neuvoston työhön jäsenvaltioiden valtuuskuntien puitteissa, sillä se on perustavanlaatuisen tärkeää unionin tehokkaan toiminnan kannalta. Lisäksi se heijastaa alueiden ja kulloisenkin jäsenvaltion välisiä lojaaliuden, yhteistyön ja luottamuksen periaatteita. Jäsenmaiden hallintojärjestelmien erilaisuus on otettava huomioon kehitettäessä alueyhteisöjen edustajien osallistumismahdollisuuksia.

3.2. vaatii, että alueyhteisöjen edustajat voivat osallistua neuvoston työhön aina kun kyseessä on alueiden toimivaltaa koskeva lainsäädännöllinen, normatiivinen tai toimeenpanoa käsittelevä asia tai kun aihe on erityisen merkittävä alueiden ja paikallisyhteisöjen kokonaisjärjestelmän kannalta.

3.3. vahvistaa, että alueiden edustajat tulee kutsua täysivaltaisina mukaan neuvoston työhön jäsenvaltioiden valtuuskuntien jäseninä ja että heidän tulee voida toimia jäsenvaltion valtuuskunnan johtajana ja mahdollisesti neuvoston puheenjohtajana. Alueiden edustajat edustavat kaikkia niitä alueita, joilla on toimivaltaa kulloisellakin alalla, ja he esittävät kantoja, joista on sovittu jäsenvaltion valtuuskunnassa. Jäsenvaltiot päättävät oman lainsäädäntönsä mukaisesti sisäisistä mekanismeistaan jäsenvaltioiden valtuuskuntien kannan määrittämiseksi neuvostossa sekä alueiden edustajien nimittämismenettelystä valtuuskuntaan.

3.4. vaatii, että alueiden edustajat voivat osallistua jäsenvaltioiden valtuuskuntiin, sillä tämä vahvistaa jäsenvaltioiden asemaa. Tällä tavoin jäsenvaltio voi ottaa samanaikaisesti huomioon sekä sisäinen toimivallan ja intressien jakautumisen että paikallisyhteisöjen sisäisessä koordinointiprosessissa ilmaisemat kannat. Lisäksi jäsenvaltio voi esiintyä yhtenäisesti Euroopan unionin neuvostossa.

3.5. vaatii, että alueiden edustajat voivat osallistua seuraaviin neuvoston elimiin:

- neuvoston työryhmät ja erityisryhmät

- pysyvien edustajien komitea (coreper)

- eri kokoonpanoissa kokoontuvat neuvoston istunnot.

Alueiden edustajien on voitava osallistua myös kaikkiin neuvoston päätöksiä edeltäviin valmisteluaiheisiin, jotta mahdollistettaisiin täydellinen ja tehokas vaikuttaminen kaikissa erityiskysymyksissä, joissa alueilla ja paikallisyhteisöillä on toimivaltaa ja jotka koskevat niiden intressejä.

3.6. vaatii jäsenvaltioita ottamaan huomioon alueiden ja paikallisyhteisöjen kattojärjestöjen kannan niiden toimivaltaan ja intresseihin kuuluvilla aloilla myös silloin, kun alueilla ei ole mahdollisuutta osallistua virallisesti neuvoston tai sen valmistelevien elinten työhön.

3.7. vaatii, että alueiden komitea voi osallistua neuvoston epävirallisiin kokouksiin, joissa käsitellään niitä yhteisön politiikan aloja, joissa sitä on kuultava ja jotka koskevat erityisesti alue- ja paikallisviranomaisten toimivaltaa. Tällä tavoin vahvistettaisiin Euroopan unionin neuvoston alue- ja paikallisulottuvuutta ja otettaisiin nykyistä enemmän huomioon avoimuuden ja kansalaisläheisyyden tavoitteet, jotka valtion- ja hallitusten päämiehet ovat määritelleet Nizzan sopimukseen liitetyssä julistuksessa Euroopan unionin tulevaisuudesta.

3.8. vaatii näin ollen, että unionin tulevat puheenjohtajamaat, ennen kaikkea Belgia ja Espanja, luovat mekanismin, joka mahdollistaa alueiden komitean osallistumisen neuvoston epävirallisiin kokouksiin ja jonka avulla alueiden komitea voi Euroopan unionin poliittisena elimenä osallistua pysyvästi yhteisön poliittiseen keskusteluun.

3.9. vaatii lopuksi, että vuonna 2004 pidettävässä hallitustenvälisessä konferenssissa perussopimukseen liitetään pöytäkirja, jossa taataan sekä alueiden komitean osallistuminen neuvoston epävirallisiin kokouksiin että alueiden ja paikallisyhteisöjen virallinen osallistuminen Euroopan unionin päätöksentekoprosesseihin.

Bryssel 14. marraskuuta 2001.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Jos Chabert

(1) EYVL C 100, 2.4.1996, s. 1.

(2) EYVL C 198, 14.7.1999, s. 73.

(3) EYVL C 293, 13.10.1999, s. 74.

(4) EYVL C 374, 23.12.1999, s. 29.

(5) EYVL C 253, 12.9.2001, s. 25.