Euratomin hankintakeskuksen neuvoa-antavan komitean(1) lausunto komission vihreästä kirjasta "Energiahuoltostrategia Euroopalle"

(2001/C 330/05)

KOM(2000) 769

Komitea pitää tervetulleena komission vihreää kirjaa energiansaannin varmuudesta. Sen pohjalta voidaan käydä laaja ja avoin keskustelu kaikista energiavaihtoehdoista, myös ydinenergiasta. Komitea onkin päättänyt osallistua keskusteluun antamalla asiasta lausunnon.

Komitean johtokunta tapasi laajassa kokoonpanossa 16. helmikuuta 2001, ja komitean istunto päätettiin pitää 28. maaliskuuta 2001.

Komitean laaja enemmistö hyväksyi tämän lausunnon 28. maaliskuuta 2001.

1. YDINENERGIAN ASEMA

Ydinenergian merkitys kestävänä energianlähteenä

(1) Saannin varmuus on ympäristönsuojelun ja taloudellisen tehokkuuden ohella yksi energiapolitiikan kolmesta päätavoitteesta. Komitea on komission tavoin huolissaan siitä, että unionin riippuvuus energiantuonnista kasvaa tulevien vuosikymmenten aikana.

(2) Komitea katsoo, että ydinenergialla on tällä hetkellä keskeinen merkitys kestävän sähköntuotannon kannalta ja että tilanne voi pysyä samana myös tulevaisuudessa. Ydinenergian kasvihuonekaasupäästöt ovat mitättömät, minkä vuoksi se auttaa ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) Kioton pöytäkirjassa asetettujen tavoitteiden saavuttamista. Ydinenergia on ainoa teollisesti kypsä energianlähde, joka ei aiheuta juuri lainkaan kasvihuonekaasupäästöjä ja jonka käyttöä voidaan laajentaa. Nämä ominaisuudet pitäisikin tunnustaa, eikä ydinenergiaa pitäisi sulkea Kioton pyötäkirjassa käsiteltyjen eri "joustomekanismien" ulkopuolelle.

(3) Komitea palauttaa mieleen, että ainakin kahdessa komission käyttämässä energiantuotantoskenaariossa osoitetaan, että tehokkain keino saavuttaa Kioton pöytäkirjassa asetetut kasvihuonekaasupäästöjen raja-arvot on muiden toimien ohella useiden uusien ydinvoimalaitosten rakentaminen. Ns. Dilemma-tutkimuksen(2) päätelmissä todetaan, että jos ydinenergian osuus asennetusta kokonaistehosta halutaan säilyttää nykyisellään (22 prosentissa), vuoteen 2025 mennessä tulisi ottaa käyttöön 100 GWe uutta ydinkapasiteettia, jolla korvataan nykyisiä reaktoreita ja katetaan uutta kysyntää. Tarkasteluun European Union Energy Outlook to 2020(3) sisältyvän "Nuclear Renaissance" -analyysin mukaan päästövähennyskustannukset ovat pienimmillään (yhteiskunnalle), jos ydinenergiatuotannon asennettu teho on 212 GWe ja tuotanto noin 1500 TWh vuoteen 2030 mennessä.

(4) Komitea muistuttaa, että tämänhetkisen käytön edellyttämän sähköntuotannon lisäksi ydinenergialla on myös muita rauhanomaisia käyttömahdollisuuksia, joiden avulla kasvihuonekaasupäästöjä voidaan edelleen vähentää pitkällä aikavälillä ja helpottaa riippuvuutta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Nämä käyttömahdollisuudet liittyvät vedyntuotantoon, suolanpoistoon ja prosessilämpöön (uudet korkealämpötilareaktorit).

(5) Komitea katsoo, että koska energianpolitiikan kolmen päätavoitteen välillä on vaikea saavuttaa tasapaino, kaikki energiavaihtoehdot olisi pidettävä avoinna eikä jäsenvaltioiden vastuuta omista energiavalinnoistaan tulisi rajoittaa. Komitean mielestä ydinenergiaa ei tulisi luokitella fossiilisten polttoaineiden kanssa "hyljeksittävien" energialähteiden joukkoon.

(6) Käytetyn polttoaineen huoltoon on olemassa useita käyttökelpoisia teknisiä ratkaisuja. Olemassa on menetelmiä, joiden avulla käytetty polttoaine voidaan jälleenkäsitellä tai varastoida turvallisesti kymmeniksi vuosiksi. Muita matala- ja keskiaktiivisen jätteen käsittelyyn ja loppusijoitukseen tarkoitettuja menetelmiä on jo käytössä Euroopan unionissa. Korkea-aktiivisen jätteen ja käsiteltyjen jätteiden loppusijoitusmahdollisuuksia kehitetään kaikissa maissa, joissa on ydinvoimalaitoksia. Tässä kehitystyössä on yleisesti ottaen päästy vaiheeseen, jossa tieteen ja tekniikan asiantuntijat ovat vakuuttuneet tekniikan toteutettavuudesta ja viime kädessä turvallisuudesta. Toteuttamisvaiheessa loppusijoituspaikat valitaan ja hyväksytään asianomaisten jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa, ja päätöksenteossa kuullaan kaikkia sidosryhmiä. Nämä eri menettelyt osoittavat, että käytössä oleva teknologia on turvallista ja luotettavaa(4).

Ydinenergia kilpailukykyisenä sähkönlähteenä, jonka kustannuksissa otetaan huomioon kaikki sen kustannustekijät

(7) Ydinenergia on kilpailukykyinen sähkönlähde sääntelystä vapautetuilla markkinoilla. Vain hyvin pieni osa ydinenergian kokonaistuotantokustannuksista riippuu uraanin hinnasta (5-7 % käyttöikään suhteutetuista kustannuksista)(5). Ydinpolttoainekierron (mukaan luettuina käytetyn polttoaineen huolto ja jätehuolto) kokonaiskustannukset muodostavat vaatimattoman osan kaikista kustannuksista (20-25 % käyttöikään suhteutetuista kustannuksista)(6). Ydinenergian tuotantokustannukset ovatkin vakaat ja kilpailukykyiset verrattuna fossiilisiin energianlähteisiin, joiden kustannukset ovat enemmän sidoksissa epävakaisiin öljy- ja kaasumarkkinoihin.

(8) Ydinenergian tuotanto, mukaan luettuina laitosten rakentaminen ja polttoainetoimitukset, tuo runsaasti lisäarvoa koko Euroopalle edistäessään korkealaatuista teknistä ja tieteellistä osaamista ja tarjotessaan erityisosaamista vaativia työpaikkoja.

(9) Vihreän kirjan alaviitteessä 60 (s. 89) annetut luvut ovat vain yksi mahdollisista kustannusarvioista, ja ne voivat olla harhaanjohtavia. Muihin sähköntuotantolähteisiin verrattuna nykyinen ydinenergia on ilman muuta yleisesti ottaen kilpailukykyisin, koska sen investointikustannukset usein kuoletetaan suurelta osin. Tutkimuksissa, joissa on otettu huomioon fossiilisten polttoaineiden alhaiset kustannukset ennen äskettäisiä hinnannousuja, on todettu, että tulevan kapasiteetin kannalta ydinenergia on useissa maissa kilpailukykyisin ja useissa muissa maissa lähestulkoon kilpailukykyisin sähköntuotantolähde(7). Koska polttoaineen hinta vaikuttaa vähemmän ydinenergiaan kuin fossiiliseen energiaan, fossiilisten polttoaineiden hiljattainen hinnannousu entisestään lisää tulevan ydinenergiakapasiteetin kilpailukykyä. Lisäksi ydinenergiaan liittyy paljon vähemmän saannin varmuuteen liittyviä taloudellisia riskejä, joita fossiilisten polttoaineiden hintojen "arvaamattomat vaihtelut" aiheuttavat. Lisäksi voimayhtiön Suomessa tekemä päätös hakea lupaa uudelle ydinvoimalaitokselle ja tehdyt eri tutkimukset osoittavat, että ydinenergian tuotantokustannukset ovat kilpailukykyisiä muihin vaihtoehtoihin verrattuna(8).

(10) Toisin kuin useimpien muiden energialähteiden kohdalla, ydinenergian kustannuksissa otetaan huomioon kaikki kustannustekijät (investointikustannukset, mm. käytöstäpoisto; polttoaine, mm. jätehuolto; käyttö ja ylläpito, mm. säteilysuojaus). Siksi kokonaiskustannusten vertailussa pitäisi ottaa huomioon kaikki kustannustekijät, myös ne (esim. kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen liittyvät), jotka on toistaiseksi jätetty huomiotta fossiilisten energialähteiden kustannuksia laskettaessa.

Verotus

(11) Komitea katsoo, että jos ydinenergian verotusta lisätään uusiutuvien energialähteiden tukemiseksi, jätetään huomiotta eräs perussyy, miksi uusiutuvia energialähteitä tuetaan, nimittäin kasvihuonekaasujen torjuminen. Jotta kasvihuonekaasuja ja muita ympäristövahinkoja voitaisiin torjua mahdollisimman tehokkaasti, ydinenergialle ei pitäisi asettaa ylimääräistä verorasitusta, joka ei liity ydinenergian ympäristöominaisuuksiin.

Yhteisön teollisuuden johtava asema

(12) Yhteisön teollisuudella on ollut maailmanlaajuisesti johtava asema ydinenergian kehittämisessä. Se kykenee osallistumaan myös tuleviin toimiin, jotka ovat mahdollisia, jos ydinenergian yleinen hyväksyttävyys paranee ja jos tarvitaan uutta ydinkapasiteettia. Tällä välin asiantuntemusta tulisi pitää yllä, jotta voitaisiin pitää avoinna se vaihtoehto, että uutta ydinenergiatuotantokapasiteettia ryhdytään kehittämään.

(13) Yhteisön teollisuus osallistuu jäsenvaltioiden ja yhteisön toimielinten aktiivisella tuella kehittämistyöhön, jonka kohteena ovat edistyneet ydinreaktorityypit (esim. Euroopan painevesireaktori EPR ja korkealämpötilareaktorit), edistynyt ydinfissioteknologia (esim. MYHRRA-hanke) ja paljon pitempiaikaisena tulevaisuuden tavoitteena ydinfuusioteknologian kehittäminen (esim. ITER-ohjelma). Fuusioenergia voisi luoda tietä ydinenergian paremmalle hyväksyttävyydelle tulevaisuudessa.

(14) EU:lla on yli 3500 reaktorivuoden kokemus turvallisesta käytöstä ja kehittynyt sääntelyjärjestelmä. Tämä osoittaa, että ydinenergiantuotanto on EU:ssa turvallinen ja luotettava prosessi. IAEA:lla on käytössä vakiintuneet turvallisuusstandardit kaikkia relevantteja ydinpolttoainekierron vaiheita varten, ja ydinturvallisuutta koskevaan IAEA:n yleissopimukseen liittyneet EU:n jäsenvaltiot ovat avanneet laitoksensa kansainvälisillä tarkastuksille ja vertaisarvioinneille. Tämä tarjoaa hyvän pohjan sille, että ydinteollisuuden toiminta on Euroopassa jatkossakin turvallista.

EU:n toimielinten asema

(15) Euratomin perustamissopimuksessa todetaan, että ydinenergian kehittämistä on edistettävä energiansaannin varmuuden parantamiseksi. Kuten vihreästä kirjasta käy ilmi, saannin varmuudesta ollaan edelleen huolissaan. EU:n toimielinten tulisi toimia rakentavasti eikä säätää lainsäädäntöä, joka rajoittaisi nykyisten tai tulevien jäsenvaltioiden mahdollisuuksia valita ydinenergia, koska tällaiset rajoitukset olisivat ristiriidassa unionin tavoitteleman toimitusvarmuuden kanssa.

(16) EU:n toimielinten tulisi avoimen keskustelun pohjalta ja rajoittamatta jäsenvaltioiden mahdollisuuksia päätyä ydinenergian käyttöön toimia aktiivisemmin edistääkseen ydinenergian yleistä hyväksyttävyyttä. Niiden tulisi informoida yleisöä EU:n energiapolitiikan, myös ydinenergian merkityksestä kasvihuonekaasupäästöjen torjunnassa. Vihreä kirja voi olla osa tällaista toimintaa.

(17) Euratomin perustamissopimus tarjoaa tarvittavat oikeudelliset puitteet yhteisön tasolla, ja näissä puitteissa komissio ja Euratomin hankintakeskus voivat varmistaa edellytykset ydinpolttoaineen toimitusvarmuudelle jäsennetymmin kuin muiden energialähteiden osalta.

2. YDINPOLTTOAINEEN TOIMITUKSET

Kestävien uraanivarantojen saatavuus

(18) Uraania on saatavissa riittävästi, jotta ydinenergian tuotantoa voidaan jatkaa erittäin pitkän ajan vakain kustannuksin. Tämä voi säästää tuleville sukupolville arvokkaita ja rajallisia fossiilisia energiavarantoja. Pitkän aikavälin varantojen arvioimiseksi on otettava huomioon tunnettujen perinteisten ja vähin tuotantokustannuksin käytettävien varantojen lisäksi myös mahdolliset perinteiset varannot, joiden kustannukset ovat jonkin verran korkeammat, sekä epäkonventionaaliset varannot, joista joitakin on jo hyödynnetty. Lisäksi on otettava huomioon vaihtoehtoiset reaktorityypit (FBR-reaktorit eli nopeat hyötöreaktorit), jotka voivat hyödyntää uraanin energiapotentiaalia tehokkaammin.

(19) Jos luonnonuraanin maailmanlaajuinen kulutustahti pysyy nykyisellään (60000 tonnia/vuosi), ydinenergiatuotanto on pitkällä aikavälillä taattu(9), sillä uraania riittäisi seuraavasti:

- tunnetut perinteiset varannot, kustannukset alle 80 Yhdysvaltain dollaria: 3 miljoonaa tU eli 50 vuotta,

- mahdolliset perinteiset varannot, kustannukset enintään 130 Yhdysvaltain dollaria: 9 miljoonaa tU eli 150 vuotta,

- mahdolliset perinteiset varannot, kustannuksia ei spesifioitu: 16 tU eli 260 vuotta,

- epäkonventionaaliset varannot fosfaateissa: 22 miljoonaa tU eli 370 vuotta (joiltain osin jo hyödynnetty),

- epäkonventionaaliset varannot merivedessä: 4000 miljoonaa tU eli 66000 vuotta (ei vielä hyödynnetty).

(20) Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että uraanivarannot sijaitsevat maantieteellisesti monipuolisilla alueilla, useimmissa tapauksissa poliittisesti vakaissa maissa. Uraanitoimituksia Euroopan unioniin valvoo Euratomin hankintakeskus, jonka periaatteena on edistää saannin monipuolistamista maantieteellisesti, mikä on yleisesti myös ydinvoimalaitosten periaatteena.

Toimitukset ydinpolttoainekiertoa varten

(21) Yhteisön teollisuus hallitsee koko ydinpolttoainekierron, ja sillä on johtava asema aina polttoainekierron alkupäästä (uraanin louhinta, konversio, väkevöinti, valmistus) loppupäähän (jälleenkäsittely, käytetyn polttoaineen tai jätteen välivarastointi ja käytetyn polttoaineen tai jätteen käsittely loppusijoitusta varten). Koska EU on ydinenergian suhteen olennaisilta osin omavarainen, ydinenergia voi parantaa EU:n energiansaannin varmuutta pitkällä aikavälillä. Toimitusten keskeytymiset ovat ydinenergian osalta vähäisempi riski kuin fossiilisten polttoaineiden kohdalla, joiden käyttö on vahvasti riippuvaista tuonnista.

Ydinpolttoaineiden toimitusvarmuus

(22) Euroopan unionin ydinteollisuus on koko historiansa ajan saanut luotettavasti uraanitoimituksia EU:n ulkopuolisista lähteistä. Tämän toimitusvarmuuden yhtenä tärkeänä takaajana on Euratomin perustamissopimus(10), jonka mukaan yhteisön on varmistettava säännölliset ja tasapuoliset toimitukset kaikille käyttäjille. Euratomin hankintakeskus osallistuu keskeisesti tämän tehtävän suorittamiseen yhteistyössä teollisuuden kanssa.

(23) Euroopan unionilla on rajojensa sisällä käytettävissään täydellinen strateginen teknologia ja kapasiteetti, joiden avulla se voi huolehtia uuden ydinpolttoaineen saannista ja käytetyn polttoaineen käsittelystä ja loppusijoituksesta. Suurin osa louhitusta ja EU:hun tuodusta uraanista tulee lähteistä, jotka ovat EU:n teollisuuden kontrollissa.

(24) Useat maat ja ydinvoimalaitokset pitävät yllä strategista ydinpolttoainevarastoa eri muodoissa parantaakseen edelleen saannin varmuutta. Ydinpolttoainevarastoa on paljon helpompi ylläpitää kuin öljy- ja kaasuvarastoa, minkä lisäksi se on myös huomattavasti pienempi taloudellinen rasite yhteiskunnalle. Ydinmateriaalivarasto voi tyydyttää käyttötarpeet useiksi vuosiksi toisin kuin öljy- tai kaasuvarastot, jotka riittävät vain muutaman kuukauden tarpeisiin.

3. VASTAUKSIA VIHREÄSSÄ KIRJASSA ESITETTYIHIN KYSYMYKSIIN

>TAULUKON PAIKKA>

4. PÄÄTELMÄT

(25) Komitea katsoo, että ydinenergia on pitkän aikavälin kestävä energialähde, ja tekee näin ollen seuraavat päätelmät:

(a) Saannin varmuuden kannalta ydinenergialla on ilmeisiä etuja muihin energianlähteisiin verrattuna erityisesti yhteisön tasolla. Yhteisön voidaan katsoa olevan ydinenergian suhteen olennaisilta osin omavarainen, minkä vuoksi ydinenergia on Euroopan unionille strateginen varanto.

- Uraanivarannot ovat riittäviä, jotta ydinenergian tuotantoa voidaan jatkaa pitkällä aikavälillä ja näin säästää arvokkaita ja rajallisia fossiilisia varantoja tuleville sukupolville.

- Uraanivarastoja on helpompi ja huokeampi ylläpitää verrattuna muihin energialähteisiin.

- Euratomin perustamissopimus tarjoaa puitteet, joissa komissio ja Euratomin hankintakeskus voivat varmistaa edellytykset ydinpolttoaineen toimitusvarmuudelle jäsennetymmin kuin muiden energialähteiden osalta.

- Euroopan teollisuudella on ollut johtava asema ydinenergian kehittämisessä, ja sillä on edellytykset jatkaa tätä työtä.

- Koska Euroopan unioni on ydinenergian suhteen olennaisilta osin omavarainen, ydinenergia voi lisätä unionin energiansaannin varmuutta pitkällä aikavälillä.

(b) Ympäristönsuojelun ja erityisesti Kioton pöytäkirjassa asetettujen kasvihuonekaasujen vähentämistavoitteiden kannalta ydinenergia on nyt ja ennakoitavissa olevassa tulevaisuudessa tärkein laajassa mitassa käytettävä luotettava teknologia, joka voi auttaa saavuttamaan tavoitteet, joihin EU on sitoutunut.

- Ydinenenergialla voi muiden energialähteiden ohella olla keskeinen merkitys Kioton pöytäkirjassa asetettujen päästötasojen saavuttamisessa.

- Käytetyn polttoaineen huoltoon ja ydinjätteen loppusijoitukseen on olemassa teknisiä ratkaisuja, mutta niitä on täydennettävä poliittisilla päätöksillä, joilla vahvistetaan strategiset valinnat ja valitaan loppusijoituskohteet.

(c) Taloudellisen tehokkuuden kannalta ydinenergia (erityisesti tämänhetkisessä kapasiteetissaan) voi olla kilpailukykyistä myös tilanteessa, jossa EU:n energia-alan sisämarkkinat on vapautettu sääntelystä.

- Ydinenergian pitkän aikavälin tuotantokustannukset ovat ennustettavissa ja kilpailukykyisiä fossiilisten ja uusiutuvien energialähteiden kanssa.

- Ydinenergian verotusta ei tulisi lisätä uusiutuvien energialähteiden tukemiseksi.

- Useimmista muista energialähteistä poiketen ydinenergian kustannuksiin sisältyvät kaikki sen kustannustekijät.

(d) Komission ehdottaman yhteisöstrategian, jossa otetaan huomioon nämä energiapoliittiset päämäärät ja jolla pyritään saavuttamaan Kiotossa asetetut tavoitteet taloudellisimmalla tavalla, tulisi olla realistinen. Siinä pitäisi ottaa huomioon pitkän ja lyhyen aikavälin tarpeet ja tunnustaa, että ydinenergialla voi olla keskeinen merkitys EU:n tulevassa energiantuotannossa.

Komitea pyytää hankintakeskuksen pääjohtajaa toimittamaan tämän lausunnon Euroopan yhteisöjen komissiolle ja suosittaa sen julkaisemista. Lausunnolla komitea osallistuu komission vihreästä kirjasta "Energiahuoltostrategia Euroopalle" KOM(2000) 769 käytävään keskusteluun.

(1) Komitean jäsenet toimivat hankintakeskuksen asiantuntijaneuvonantajina eivätkä virallisesti edusta jäsenvaltioita tai organisaatioita, joista he tulevat. Komitean lausunnot eivät ole oikeudellisesti sitovia.

(2) ERM Energy, Dilemma Study: Study of the contribution of nuclear power to the reduction of carbon dioxide emissions from electricity generation, 1999, 157 s., http://europa.eu.int/en/comm/dg17/dilemma.pdf

(3) Energy in Europe, Special Issue November 1999, s. 87-88, 173, http://www.shared-analysis.fhg.de/Pub-fr.htm

(4) Euratomin hankintakeskus raportoi säännöllisesti jäsenvaltioiden toimista (Annual Reports, Chapter III - Nuclear Energy Developments in the European Union Member States).

(5) Yhteisön ohjeellinen ydinenergiaohjelma (PINC), KOM(97) 401 lopullinen, s. 11 ja taulukko s. 41.

(6) Yhteisön ohjeellinen ydinenergiaohjelma (PINC), KOM(97) 401 lopullinen, s. 11.

(7) OECD:n ydinenergiajärjestö NEA ja Kansainvälinen energiajärjestö IEA, "Projected costs of generating electricity - update 1998" (sähköntuotannon arvioidut kustannukset - päivitetty arvio 1998), OECD, Pariisi 1998 (ydinenergia 2,5-4,1 Yhdysvaltain dollarin senttiä/KWh ja kilpailukykyisin seitsemässä maassa kahdeksastatoista, joista seitsemän ei ilmoittanut ydinenergian kustannusennusteita - diskonttokorko 5 % ja kahdessa maassa 10 %).

Ranskan talous- ja teollisuusministeriö, kaasun, sähkön ja hiilen osasto (DIGEC), "Les coûts de référence de la production électrique" (sähköntuotannon viitekustannukset), 1997, s. 50 (ydinenergia 20,7-21,2 Ranskan frangin senttiä/KWh eli n. 3,16-3,23 eurosenttiä/KWh ja kilpailukykyisin diskonttokoron ollessa 5 % ja 8 % paitsi Yhdysvaltain dollarin vaihtokurssin ja kaasunhintojen ollessa alhaalla). DIGEC:n raporteista on yhteenveto Charpinin, Dessus'n ja Pellat'n raportissa pääministerille "Economic Forecast Study of the Nuclear Power Option", liite I, s. 9.

Belgian riippumaton energiavalintojen komitea (Ampère-komitea), "Rapport de la Commission pour l'Analyse des Modes de Production de l'Electricité et le redéploiement des Energies (AMPERE) au Secrétaire d'État à l'Énergie et au Développement durable", (Komitean raportti sähköntuotantomuodoista ja energia-alan rakenneuudistuksesta (AMPERE) energian ja kestävän kehityksen valtiosihteerille), päätelmät ja suositukset s. 16 (ydinenergia 1,22-1,70 Belgian frangia/KWh eli n. 3,02-4,21 eurosenttiä/KWh, jolloin ydinenergia on kilpailukykyisin sisällytettiinpä kasvihuonekaasukustannukset hintoihin tai ei).

Nuclear Energy Institute on tuonut esiin, että ydinenergian tuotannon todelliset kustannukset alittavat hiilen ja kaasun kustannukset jopa alueilla, joilla näitä fossiilisia energialähteitä on saatavilla runsaasti, kuten Yhdysvalloissa (ks. "Production costs made nuclear cheapest fuel in 1999, NEI says" julkaisussa Nucleonics Week, Volume 42, issue 2, s. 3).

(8) Risto Tarjanne ja Sauli Rissanen: "Least-Cost Option for Baseload Electricity in Finland" (huokein vaihtoehto perussähkötuotannolle Suomessa), The Uranium Institute 25th Annual International Symposium 2000, Lontoo 1.9.2000; http://www.uilondon.org/uilondon/sym/2000/sym00prg.htm

(9) Lähde: NEA-IAEA. Mikäli nopeilla hyötöreaktoreilla voidaan hyödyntää energiasisältö nykyistä tehokkaammin, uraania riittäisi n. 50 kertaa nykyistä pitemmäksi ajaksi. Tällöin kattavuus olisi seuraava: tunnetut perinteiset varannot, kustannukset alle 80 Yhdysvaltain dollaria: 3 miljoonaa tU eli 2500 vuotta; mahdolliset perinteiset varannot, kustannukset enint. 130 Yhdysvaltain dollaria: 9 miljoonaa tU eli 7500 vuotta; mahdolliset perinteiset varannot, kustannuksia ei spesifioitu: 16 miljoonaa tU eli 13000 vuotta; epäkonventionaaliset varannot fosfaateissa: 22 miljoonaa tU eli 18500 vuotta; epäkonventionaaliset varannot merivedessä: 4000 miljoonaa tU eli 330000 vuotta.

(10) Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) perustamissopimuksen 2 ja 52 artikla.