EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 15.12.2021 COM(2021) 794 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Euroopan tilasto-ohjelman 2013–2020 täytäntöönpanoa koskevasta loppuarvioinnista









{SWD(2021) 383 final}



1.Johdanto Euroopan tilastoista annetun asetuksen (EY) N:o 223/2009 13 artiklan mukaan ”Euroopan tilasto-ohjelmassa esitetään Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja jakelua koskevat puitteet, pääasialliset alat ja suunniteltujen toimien tavoitteet ajaksi, joka vastaa monivuotista rahoituskehystä”. Euroopan tilasto-ohjelma 2013–2020 perustettiin asetuksella (EU) N:o 99/2013 , ja sen oli alun perin tarkoitus kattaa vuodet 2013–2017. Sitä jatkettiin myöhemmin asetuksella (EU) 2017/1951 , jotta se kattaisi EU:n senhetkisen monivuotisen rahoituskehyksen jäljellä olevan ajanjakson eli vuodet 2018–2020. Tässä asiakirjassa Euroopan tilasto-ohjelmasta käytetään nimitystä ’ohjelma’ tai ’tilasto-ohjelma’ ja sen perustamisesta annetusta asetuksesta nimitystä ’muutettu asetus’. Tilasto-ohjelman yleistavoite on, että Euroopan tilastojärjestelmä (European Statistical System, ESS) on jatkossakin korkealaatuisten Eurooppaa koskevien tilastojen johtava tuottaja. Meno-ohjelmana tilasto-ohjelma muodostaa Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja jakelua koskevat yleiset puitteet. Siitä rahoitetaan Eurostatin tilastoinfrastruktuurin ja Eurostatin hallinnoiman ESS:n kehittämistä ja ylläpitoa. Tilasto-ohjelmasta annetaan myös taloudellista tukea jäsenvaltioille. Muutetun asetuksen 15 artiklassa edellytetään, että tilasto-ohjelman täytäntöönpanosta laaditaan lopullinen arviointi ja esitetään arviointikertomus, ja lisäksi siinä säädetään seuraavaa: ”Kertomuksessa arvioidaan erityisesti: a)uudelleenpainotuksen tuloksia ja tilastotuotteiden kustannusarviointia; b)Euroopan tilastojärjestelmän toteuttamia toimia jäsenvaltioille aiheutuvien täytäntöönpano- ja tuotantokustannusten ja ohjelman kattamista tilastohankkeista ja aloista aiheutuvan kokonaisrasitteen vähentämiseksi; c)edistymistä pyrkimyksissä tehdä virallisten tilastojen saatavuudesta helpompaa ja käyttäjäystävällisempää, myös asettamalla tiedot saataville Eurostatin verkkosivustolla; sekä d)edistymistä tietojen, yhteisötalouden toimintaa ja Eurooppa 2020 ‑indikaattoreita koskevat tiedot mukaan lukien, saatavuuden parantamisessa.” Arviointi täyttää myös komission paremman sääntelyn agendassa esitetyt vaatimukset, eli siinä noudatetaan arviointeja koskevia paremman sääntelyn suuntaviivoja . Näin ollen siinä tarkastellaan kaikkia viittä pakollista arviointiperustetta: tuloksellisuutta, tehokkuutta, merkityksellisyyttä, johdonmukaisuutta ja EU:n tason lisäarvoa. Arvioinnin päätelmistä voi olla hyötyä myös tilasto-ohjelman seuraajan eli sisämarkkinaohjelman väliarviointia suoritettaessa. Myös sisämarkkinaohjelman tavoitteena on korkealaatuisten Euroopan tilastojen tuottaminen, ja sitä koskevaa asetusta on sovellettu 1. tammikuuta 2021 alkaen. Tämä arviointi kattaa koko ohjelmakauden (2013–2020), kun taas kaksi aiempaa väliarviointia kattavat vuodet 2013–2017. Kertomus perustuu komission yksiköiden valmisteluasiakirjan muodossa esitettyyn arviointiin, jonka on laatinut Euroopan komissio ja joka on liitetty tähän kertomukseen. Kyseisessä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa annetaan lisätietoja arviointiprosessista ja arvioinnin tuloksista. Valmisteluasiakirjan taustalla on puolestaan arviointitutkimus, jonka laatinut ulkopuolinen toimeksisaaja antoi riippumattoman lausunnon Eurostatin tekemästä työstä. Saadakseen luotettavia tuloksia toimeksisaaja käytti erilaisia lähteitä ja tarkasteli ensin kattavasti olemassa olevia asiakirjoja. Tämän jälkeen toimeksisaaja kuuli laajasti tilastojen käyttäjiä ja tuottajia. Tähän sisältyi i) valmistelevia haastatteluja Eurostatin ja komission muiden pääosastojen edustajien kanssa, ii) julkinen kuuleminen, iii) tilastojen käyttäjille ja tuottajille osoitettuja kohdennettuja kyselytutkimuksia sekä iv) 50 erityyppisten sidosryhmien haastattelua. Lisäksi toimeksisaaja toteutti neljä aihekohtaista ja viisi maakohtaista tapaustutkimusta. 2.Taustaa Tilasto-ohjelma kesti kaikkiaan kahdeksan vuotta vuodesta 2013 vuoteen 2020. Ohjelman kokonaistalousarvio oli 489 miljoonaa euroa, josta noin 41 prosenttia käytettiin avustuksiin ja 59 prosenttia julkisiin hankintoihin. Lisäksi ohjelman omaa talousarviota täydensivät poliittisten pääosastojen sille siirtämät varat, lähes 225 miljoonaa euroa, jolla katettiin niiden erikseen pyytämien tietojen keruu. Talousarvion määrärahat käytettiin ohjelman kolmeen prioriteettialueeseen. Ensimmäinen prioriteettialue, ”Tilastotuotokset”, koski Euroopan tilastojen tuottamista. Tämän osa-alueen määrärahat käytettiin pääasiassa jäsenvaltioille annettuihin avustuksiin. Jäsenvaltiot paransivat tämän rahoitustuen avulla kansallisia tilastojärjestelmiään ja panivat täytäntöön toimenpiteitä, joiden avulla ne pystyivät toteuttamaan uusia tiedonkeruita. Avustuksia myönnettiin kaikille jäsenvaltioille, minkä ansiosta ne pystyivät tuottamaan enemmän ja korkealaatuisempaa tietoa. Tämän myötä jaettujen tietosarjojen kokonaismäärä kasvoi 809:llä eli noin 18 prosenttia vuosina 2013–2020. Kaavio 1: Eurostatin julkaisemat tietosarjat vuosina 2013–2020

Lähde: Eurostatin viitetietokannat. Toinen prioriteettialue, ”Euroopan tilastojen tuotantotavat”, koski tilastojen tuottamisen, laadun ja jakelun parantamista. Jäsenvaltioille annettiin avustuksia tilastojen tuotannon laadun ja tehokkuuden parantamiseksi innovatiivisten tilastomenetelmien ja ‑välineiden avulla. Euroopan komissio ja jäsenvaltiot rahoittivat yhdessä avustusten kattamat toimet, ja jäsenvaltiot käyttivät nämä varat osallistuakseen ESS:n Vision 2020 ‑strategiaan kuuluviin nykyaikaistamishankkeisiin. Lisäksi käytettiin julkisia hankintoja sekä ESS:n Vision 2020 ‑hankkeiden osittaiseen rahoittamiseen että tilastojen säännöllisessä tuottamisessa ja jakelussa käytettävän tilastoinfrastruktuurin nykyaikaistamisen rahoittamiseen. Tämän tuloksena kehitettiin esimerkiksi ·nykyaikainen tietotekninen infrastruktuuri, jota käytetään tietojen vaihtoon jäsenvaltioiden kanssa ·uudistettu verkkosivusto Eurostatille ·joukko uusia visualisointityökaluja ·uusia tapoja tavoittaa käyttäjät. Kolmannella prioriteettialueella (”Kumppanuus”) pyrittiin tukemaan tilastojen tuottamista ja niiden laatua parantamalla ESS:n puitteissa sekä muiden kansainvälisten organisaatioiden ja EU:n ulkopuolisten maiden kanssa tehtävää yhteistyötä. Määrärahoilla pyrittiin ennen kaikkea auttamaan EU:n ja Euroopan vapaakauppaliiton ulkopuolisia maita tilastojen kehittämisessä ja jonkin verran myös niiden tuottamisessa. Painopiste oli erityisesti laajentumisessa ja naapuruuspolitiikassa. Tämän ansiosta Eurostat on pystynyt julkaisemaan säännöllisesti tietoa EU:n ulkopuolisista maista, erityisesti laajentumisprosessin ja näiden maiden kanssa käytävien neuvottelujen tueksi. Määrärahojen käytössä ei ilmennyt merkittäviä ongelmia tai rikkomuksia. Petosten torjumiseksi Eurostat toteutti tehokkaita petoksentorjuntatoimenpiteitä. 3.Tärkeimmät havainnot 3.1.Tarpeellisuus Tilasto-ohjelmassa esitettiin Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja jakelua koskevat puitteet sekä suunniteltujen toimien tavoitteet vuosille 2013–2020. Siitä rahoitettiin Eurostatin tilastoinfrastruktuurin ja ESS:n kehittämistä ja ylläpitoa. Ohjelman tavoitteena oli vastata tarpeisiin, joita Eurostatilla sekä kansallisilla tilastolaitoksilla ja muilla kansallisilla viranomaisilla on tilastojen tuottajina, ja palvella samalla näiden tilastojen moninaisten käyttäjien tarpeita. Näin ollen arvioinnissa tutkittiin, missä määrin ohjelman tavoitteet ja toimet vastasivat ESS:n ja yleisemmin myös muiden sidosryhmien tarpeisiin, jotta voitiin muodostaa näyttöön perustuva arvio i) alkuperäisen ohjelman merkityksellisyydestä ja ii) toimien soveltuvuudesta ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi. Arvioinnissa keskityttiin sekä Euroopan tilastojen tuottajien että niiden käyttäjien tarpeisiin. Tulokset osoittavat, että tilasto-ohjelma oli suunniteltu asianmukaisesti, jotta se vastasi sidosryhmien tarpeita, ja sen todettiin täyttäneen nämä ajan mittaan muuttuneet tarpeet. Analyysi osoitti kuitenkin, että vaikka ohjelman puitteissa toteutettiin asianmukaisia toimia sen tavoitteiden saavuttamiseksi, nämä toimet eivät olleet riittäviä kaikkien käyttäjien toiveiden mukaisten tilastojen toimittamiseksi. Osa sidosryhmien mainitsemista puuttuvista aihealueista ei kuitenkaan kuulu ohjelman soveltamisalaan, joten vaikka näiltä aihealueilta ei toimitettu tilastoja, tätä ei voida pitää ohjelman täytäntöönpanon epäonnistumisena. Tilasto-ohjelma on osoittautunut erittäin tarpeelliseksi, mikä käy selvästi ilmi ulkoisten käyttäjien Eurostatin viitetietokannoista tekemien tiedonhakujen määrästä, joka kasvoi huomattavasti vuosina 2014–2020: vuonna 2014 tietoja haettiin 6 813 000 kertaa ja vuonna 2020 kaikkiaan 21 480 000 kertaa, eli määrä kasvoi 315 prosenttia). Kaavio 2: Eurostatin viitetietokannoista tehtyjen tiedonhakujen määrä vuosina 2014–2020 Lähde: Eurostatin verkkosivuston seuranta. Olettamusta tarpeellisuudesta tukevat myös tiedot Eurostatin verkkosivuston käyttäjämäärästä, joka arvioidaan verkkosivustolla vierailevien IP-osoitteiden lukumäärän perusteella: vuonna 2014 verkkosivustolla vierailtiin 3 441 157 kertaa, kun vuonna 2020 vierailuja oli 11 731 274, eli kasvua oli 240 prosenttia). Eurostat lisäsi näkyvyyttään sosiaalisessa mediassa, ja sen seuraajien määrä kasvoi jatkuvasti ohjelman elinkaaren aikana. Eurostatin Facebook-tili perustettiin 10. tammikuuta 2017 ja Instagram-tili 4. toukokuuta 2020. Seuraajien määrä Twitterissä kasvoi 25 000:sta 164 000:een vuosina 2013–2020, ja Facebookissa Eurostatilla oli vuonna 2020 jo yli 62 000 ja Instagramissa yli 9 500 seuraajaa.

Käyttäjien tarpeiden jatkuva lisääntyminen aiheutti jonkin verran painetta, sillä tilastojen tuottajat eivät pystyneet vastaamaan kaikkiin uusiin pyyntöihin toteuttaessaan samanaikaisesti jo ennestään kunnianhimoista ohjelmaa. Tämän vuoksi oli pyrittävä löytämään tasapaino tuottajien kapasiteetin ja käyttäjien pyyntöjen välillä. Lisäksi ohjelman aikana korostuivat teknologian kehitykseen (esimerkiksi massadataan) sopeutumiseen liittyvät tarpeet, joihin kiinnitettiin huomiota ohjelmaa jatkettaessa. Tämän vuoksi toteutettiin erityisiä toimia pääasiassa ESS:n Vision 2020 ‑täytäntöönpanohankkeiden puitteissa. Näitä toimia jatketaan seuraavassa ohjelmassa, ja niiden tulokset voivat tarjota ratkaisuja joihinkin ESS:ää edelleen vaivaaviin resurssi- ja kustannusongelmiin. 3.2.Vaikuttavuus Tilasto-ohjelman vaikuttavuutta koskevassa analyysissa tarkasteltiin sitä, miten ohjelman toimilla on onnistuttu saavuttamaan sen tavoitteet tai edistämään niitä. Arvioinnissa selvitettiin ohjelman toimien yhteyttä sen tavoitteisiin, ja arvioinnin avulla saatiin näyttöön perustuva arvio tähän mennessä saavutetusta edistyksestä ja ohjelman osuudesta havaittujen muutosten aikaansaamisessa. Arvioinnissa kerättiin näyttöä siitä, onko muutoksilla yhteyttä ohjelmaan ja millainen tämä yhteys on, sekä mitkä tekijät vaikuttivat siihen, että tietty toimi oli (osittain) onnistunut tai epäonnistunut tai tietty tavoite oli (osittain) saavutettu tai vielä saavuttamatta ohjelman loppuun mennessä. Arvioinnin tulokset osoittavat, että tilasto-ohjelma saavutti tavoitteensa tehokkaasti, vaikka Euroopan tilastojen ajantasaisuudessa ja täydellisyydessä oli edelleen heikkouksia. Eurostat toimitti vuosina 2013–2020 korkealaatuisia tilastoja, joita ovat käyttäneet monenlaiset käyttäjät hyvin moniin eri tarkoituksiin, esimerkiksi politiikkojen kehittämisen, seurannan ja arvioinnin tukena EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla. Kyseisenä aikana ohjelman avulla myös parannettiin Eurostatin tietojen ja tilastojen saatavuutta, ja lisäksi sillä saavutettiin joitakin tehokkuushyötyjä tilastojen tuottamisessa. Oheinen taulukko 1 sisältää tietoa Eurostatin julkaisemien tilastojen ja pitkien aikasarjojen määristä. Tilastollisella kattavuudella tarkoitetaan kaikkien Eurobaseen (Eurostatin tietojen levittämiseen tarkoitettu tietokanta) sisältyvien (tilastollisten) indikaattorien, alaindikaattorien ja kaikkien niiden osatekijöiden lukumäärää. Siihen ei lasketa mukaan niitä, jotka poikkeavat ainoastaan ajallisen ulottuvuuden osalta. Taulukosta ilmenee, että Eurostatin saataville asettamien tietojen määrä on kasvanut vuosien aikana. Taulukko 1: Tilastollinen kattavuus (tilastojen määrä miljoonina) Vuosi 2017 2018 2019 2020 Tilastollinen kattavuus 328 366 423 446 Pitkät aikasarjat 35 42 50 55 Lähde: Eurobase. Lisäksi Eurostat kehitti ja vahvisti tehokkaasti kumppanuuksia jäsentensä kanssa ESS:n puitteissa sekä ESS:n ulkopuolisten kumppaneiden, erityisesti kansainvälisten organisaatioiden, kanssa. Tehtävää riittää kuitenkin edelleen, erityisesti kun on kyse yksityisomistuksessa olevien tietojen käyttömahdollisuuksista ja kumppanuuksien luomisesta yksityisten organisaatioiden kanssa. Näiden tavoitteiden eteen on tehty töitä jo vuodesta 2020 lähtien, ja niitä käsitellään myös seuraavassa ohjelmassa eli sisämarkkinaohjelmassa. Sen lisäksi, että tilasto-ohjelmalla saavutettiin siinä asetetut tavoitteet vuosina 2013–2020, sillä myös tehtiin virallisten tilastojen saatavuudesta helpompaa ja käyttäjäystävällisempää. 3.3.Tehokkuus Tilasto-ohjelman tehokkuuden osalta arvioinnissa keskityttiin Euroopan tilastojen tuottamisen kustannuksiin ja näiden kustannusten kehitykseen sekä kansallisille tilastolaitoksille ja muille kansallisille viranomaisille aiheutuvaan rasitukseen. Ohjelman tehokkuuden selvittämiseksi arvioitiin kolmea yleistä kysymystä. Ensimmäisenä kysymyksenä oli se, varmistettiinko ohjelmassa, että käytettävissä olevia taloudellisia ja henkilöstöresursseja hyödynnettiin parhaalla mahdollisella tavalla. Toinen kysymys koski Euroopan tilastojen tuottamisesta ESS:ssä aiheutuvia kustannuksia ja rasitusta ja niiden kehitykseen. Kolmantena arvioitiin ohjelman raportointi- ja seurantaprosessin tehokkuutta. Näyttöä koskevan analyysin mukaan ohjelma oli tehokas. Ohjelman tuottama näyttö osoitti, että sekä taloudellisia että henkilöstöresursseja oli käytetty ohjelmassa tehokkaasti ja että ohjelman avulla oli tuotettu korkealaatuisia Euroopan tilastoja. Myös tilastojen tuotanto lisääntyi arviointijaksolla. Tämän kehityksen taustalla olivat hyvät hallinto-, johtamis- ja seurantamekanismit. Eurostatin henkilöstöresurssit vähenivät tilasto-ohjelman täytäntöönpanon aikana seitsemän prosenttia (52 henkilön verran). Samalla ajanjaksolla Eurostatin julkaisemien vuotuisten tietosarjojen määrä kasvoi 18 prosenttia. Näin ollen Eurostatin henkilöstön tuottavuus tilastojen tuottamisessa parani yli 20 prosenttia. Taulukko 2: Eurostatin henkilöstön ja julkaistujen tietosarjojen määrä vuosien 2013–2020 lopussa Vuosi 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Eurostatin henkilöstömäärä 31.12. 791 789 796 778 751 741 734 739 Julkaistujen tietosarjojen määrä 4 596 4 674 4 902 5 065 5 396 5 227 5 239 5 405 Tietosarjoja yhtä Eurostatin työntekijää kohti 5,8 5,9 6,2 6,5 7,2 7,1 7,1 7,3 Lähde: Eurostat. Sisäinen tarkastus tarkasti Eurostatin tilastoprosessien laadunhallinnan. Tarkastuksessa havaittiin parannettavaa, minkä johdosta sisäinen tarkastus laati kaksi suositusta, ja Eurostat pani täytäntöön toimintasuunnitelman toteuttaakseen suositellut parannukset. Tämän jälkeen sisäinen tarkastus totesi seurantansa yhteydessä, että Eurostat oli pannut ensimmäisen suosituksen asianmukaisesti ja tehokkaasti täytäntöön. Toisen suosituksen Eurostat panee täytäntöön toimintasuunnitelman mukaisesti 31. joulukuuta 2021 mennessä. Tilastojen tuotantoa oli lisättävä, minkä vuoksi niiden tuottamisen tehokkuutta oli pyrittävä parantamaan jatkuvasti. Tämä puolestaan aiheutti huolta jäsenvaltioille koituvista kustannuksista ja tietojen toimittajille aiheutuvasta hallinnollisesta rasitteesta. Haasteeseen pyrittiin vastaamaan useilla aloitteilla, kuten ·toteuttamalla ESS:n Vision 2020 ‑strategiaan kuuluvia toimia

·nykyaikaistamalla yritystilastoja, yhteiskunnallisia tilastoja ja maataloustilastoja, minkä johdosta annettiin Euroopan yritystilastoja koskeva asetus, asetus yhteisten puitteiden vahvistamisesta otannalla kerättyihin yksilötason tietoihin perustuville henkilöitä ja kotitalouksia koskeville Euroopan tilastoille sekä integroituja maatilatilastoja koskeva asetus ·vahvistamalla kumppanuuksia ESS:n sisällä. 3.4.Johdonmukaisuus Tässä osiossa keskitytään tilasto-ohjelman sisäiseen ja ulkoiseen johdonmukaisuuteen. Ohjelman sisäistä johdonmukaisuutta arvioidaan tarkastelemalla sen eri osien yhteentoimivuutta asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Ohjelman ulkoinen johdonmukaisuus liittyy siihen, kuinka yhdenmukaisia ohjelman toimet ovat EU:n muiden toimien ja sen kansainvälisten kumppaneiden toimien kanssa. Arvioinnissa analysoitiin, olivatko ohjelman tavoitteet ja toimet sisäisesti ja ulkoisesti johdonmukaisia ja miten ne toimivat yhdessä, ja siinä tuotiin esille osa-alueita, joilla havaittiin ristiriitoja. Ohjelmatasolla ei havaittu päällekkäisyyksiä tai epäjohdonmukaisuuksia tavoitteiden välillä tai tilasto-ohjelmaa koskevissa asetuksissa ja suunnitteluasiakirjoissa lueteltujen toimien välillä (sisäinen johdonmukaisuus). Arvioinnissa yksilöitiin useita hallintoelimiä ja neuvoa-antavia elimiä, joiden toimeksiannot olivat yhdenmukaisia. Niiden tekemällä työllä edistettiin tilasto-ohjelman sisäistä johdonmukaisuutta, sillä työssä pyrittiin varmistamaan, että ohjelman toimet ovat linjassa sen tavoitteiden kanssa. Myös Euroopan tilastojen tuottamiseen osallistuvat haastateltavat korostivat ohjelman sisäistä johdonmukaisuutta. Ohjelman puitteissa tehty työ oli linjassa komission painopisteiden kanssa. Asiaan liittyvät Euroopan tilastot vastasivat Euroopan komission kymmentä yleistä tavoitetta/painopistettä, ja tilasto-ohjelman ensisijaiset osa-alueet olivat linjassa Junckerin komission ensisijaisten tavoitteiden kanssa. Eurostat teki toimivaa yhteistyötä EU:n elinten ja virastojen sekä kansainvälisten järjestöjen kanssa. Tällä yhteistyöllä edistettiin tilasto-ohjelman ulkoista johdonmukaisuutta, sillä se takasi, että ohjelma on yhdenmukainen EU:n laajempien tavoitteiden ja tarpeiden sekä kansainvälisten tilastotoimien kanssa. Yhteistyöllä myös varmistettiin, että Euroopan tilastot olivat alueellisella ja kansainvälisellä tasolla vertailukelpoisia ja yhdenmukaistettuja. Sisäinen tarkastus teki kaksi tarkastusta, joista toinen koski tuotantoprosessia ja muiden kuin Eurostatin tuottamien tilastojen laatua ja toinen Eurostatin ja ulkoisten sidosryhmien välisen yhteistyön tuloksellisuutta. Molemmissa tarkastuksissa havaittiin parannettavaa, minkä johdosta sisäinen tarkastus laati joitakin suosituksia. Eurostat toteutti toimintasuunnitelman näiden suositusten täytäntöönpanemiseksi, ja sisäinen tarkastus totesi seurantansa yhteydessä, että Eurostat oli pannut suositukset asianmukaisesti ja tehokkaasti täytäntöön. Arvioinnissa havaittiin kuitenkin joitakin heikkouksia, jotka saattavat vaikuttaa ohjelman ulkoiseen johdonmukaisuuteen: ·Euroopan tilastot eivät ole riittävän joustavia, jotta niillä voitaisiin vastata uusiin tarpeisiin (jos näihin tarpeisiin ei vastata, tilastotiedot eivät välttämättä ole linjassa muiden EU:n strategioiden kanssa). ·Pääosastojen yksittäisiin tilastopyyntöihin vastaaminen aiheuttaa jäsenvaltioille rasitetta. ·Yksityisomistuksessa oleviin tietoihin pitää päästä käsiksi, ja yksityisten organisaatioiden kanssa on luotava kumppanuuksia (näiden tavoitteiden saavuttamiseksi alettiin toteuttaa toimia vuonna 2020). Näitä heikkouksia ollaan korjaamassa parhaillaan, ja niitä aiotaan käsitellä myös seuraavassa ohjelmassa. Yleisesti ottaen tulokset osoittivat tilasto-ohjelman olevan sisäisesti ja ulkoisesti johdonmukainen. 3.5.EU:n tason lisäarvo EU:n tason lisäarvoa koskevan arviointiperusteen tarkoituksena on tarkastella, millaista lisäarvoa tilasto-ohjelma on tuottanut verrattuna ainoastaan kansallisella tasolla tai yksittäisissä jäsenvaltioissa toteutettavien vastaavien toimien tuottamaan arvoon. Tämä arviointiperuste liittyy toissijaisuusperiaatteeseen: EU:n tulee toteuttaa toimia vain silloin, kun näin voidaan saavuttaa parempia tuloksia kuin jäsenvaltiot yksin toimiessaan. Tässä analyysissa keskityttiin lisäarvoon, jota tilasto-ohjelma on tuottanut sekä Euroopan tilastojen käyttäjille että niiden tuottajille. Kerätty näyttö vahvisti ohjelman tuottaneen EU:n tason lisäarvoa. Näytön perusteella ohjelma tuotti lisäarvoa ennen kaikkea edistämällä Euroopan tilastojen yhdenmukaisuutta, minkä ansiosta voidaan tuottaa vertailukelpoisia tilastoja, asettaa ne saataville yhdessä sijainnissa ja tukea näyttöön perustuvaa päätöksentekoa EU:n ja kansallisella tasolla. Tilasto-ohjelmalla tuotettiin korkealaatuisia, kattavia, vertailukelpoisia ja luotettavia tilastoja kaikissa jäsenvaltioissa. Ilman ohjelmaa eri maiden tilastojen vertailevaan analyysiin ja näyttöön perustuva päätöksenteko EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla olisi hyvin vaikeaa (näytön mahdollisten epäjohdonmukaisuuksien takia). Tilastojen käyttäjät EU:n toimielimistä, jäsenvaltioista ja ehdokasmaista vahvistivat, että Euroopan tilastojen asettaminen saataville yhdessä verkkosijainnissa (keskitetty asiointipiste) tuotti EU:n tason lisäarvoa.

Ohjelman yhteydessä laadittiin myös tilastojen tuottamista koskeva selkeä etenemissuunnitelma niiden tuottajille, myös ehdokasmaille. Eurostatin ja kansainvälisten organisaatioiden yhteistyön myötä tilasto-ohjelmalla autettiin myös vahvistamaan kansainvälistä tilastoyhteisöä ja edistettiin toimia tilastojen laadun varmistamiseksi kansainvälisellä tasolla. 3.6.Tilasto-ohjelmaa koskevan asetuksen 15 artiklassa mainitut erityiset näkökohdat Euroopan tilasto-ohjelmaa koskevan asetuksen 15 artiklassa mainitaan neljä erityistä näkökohtaa, joihin arvioinnissa on kiinnitettävä huomiota. Näiden neljän näkökohdan arviointi perustuu viiden arviointiperusteen yhteydessä kerättyyn näyttöön ja niiden yhteydessä tehtyyn analyysiin. Seuraavassa esitetään yhteenveto näiden neljän erityisen näkökohdan arvioinnin päätelmistä: a)Uudelleenpainotuksen tulokset ja tilastotuotteiden kustannusarviointi Parannuksista huolimatta priorisointi oli edelleen haasteena koko ohjelman ajan, mikä lisäsi jäsenvaltioiden resursseihin kohdistuvaa painetta. Tämä johtui suurelta osin tilastojen käyttäjien tietotarpeiden lisääntymisestä ja siitä, ettei yksilöity sellaisia tilastoja, joiden merkityksellisyys olisi aikaa myöten vähentynyt. Ongelman ratkaisemiseksi sisämarkkinaohjelmaa koskevassa asetuksessa vahvistetun vuosien 2021–2027 tilasto-ohjelman yhteydessä tarkastellaan uudelleen Euroopan tilastojen nykyisiä tilastoaloja koskevia tilastovaatimuksia ja otetaan käyttöön uusi priorisointimekanismi. Uusi mekanismi perustuu seuraaviin neljään osatekijään: monivuotinen toimintasuunnitelma, arvioinnit, käyttäjien kanssa käytävä vuoropuhelu ja resurssit/rahoitus. Kuten jäljempänä kohdassa b selostetaan tarkemmin, ESS:n kustannuksia koskevan arvioinnin mukaan sekä tilastojen tuottamisen kokonaiskustannukset että henkilöstön määrä pienenivät hieman vuosina 2013–2020 huolimatta siitä, että tilastojen tuottajille kohdennettuja, täytettyjä tilastopyyntöjä oli yhä enemmän. b)Euroopan tilastojärjestelmän toteuttamat toimet jäsenvaltioille aiheutuvien täytäntöönpano- ja tuotantokustannusten ja ohjelman kattamista tilastohankkeista ja aloista aiheutuvan kokonaisrasitteen vähentämiseksi Tuotantokustannukset ja henkilöstön määrä pienenivät, kun taas tuotettujen tietosarjojen määrä kasvoi. Tämä osoittaa, että ESS:ssä toteutetut toimet jäsenvaltioille aiheutuvien tuotantokustannusten sekä ohjelman kattamista tilastohankkeista ja aloista aiheutuvan kokonaisrasitteen vähentämiseksi ovat tuottaneet tuloksia. Tässä yhteydessä tärkeimpiä toimia olivat i) tilastoja koskevien puiteasetusten täytäntöönpano, ii) hallinnollisten ja rekisteritietojen käytön lisääminen, iii) uudet arviointimenetelmät ja iv) mikrotietojen vaihtaminen. Taulukko 3: Arvioidut kustannukset ja ESS:ssä työskentelevän henkilöstön määrä kokoaikaiseksi muutettuna Vuosi 2013 2017 2020 Kustannukset (miljardia euroa käypinä hintoina) 3,1 2,8 3,0 ESS:ssä virallisten tilastojen parissa työskentelevä henkilöstö (1 000:ta kokoaikavastaavaa) 49,2 43,1 42,5 Lähde: Tilastojen kustannuksia ESS:ssä koskevat kyselyt. Laadullisessa palautteessa tuli kuitenkin esiin rajoitteita, jotka liittyivät prioriteettien asettamiseen ja sellaisten tilastojen yksilöimiseen, joiden merkityksellisyys olisi aikaa myöten vähentynyt. Lisäksi huoli henkilöstön määrän vähenemisestä samaan aikaan, kun uusien tilastojen käyttäjien tietotarpeet kasvoivat, saattaa tarkoittaa, että tuotantokustannukset ja rasitus voivat aiheuttaa ongelmia tulevaisuudessa. c)Edistyminen pyrkimyksissä tehdä virallisten tilastojen saatavuudesta helpompaa ja käyttäjäystävällisempää, myös asettamalla tiedot saataville Eurostatin verkkosivustolla Tilasto-ohjelma auttoi tekemään virallisten tilastojen saatavuudesta helpompaa ja käyttäjäystävällisempää, mutta parantamisen varaa on edelleen. Eurostatin verkkosivusto uudistettiin kokonaan vuonna 2014, ja sitä on sen jälkeen parannettu jatkuvasti. Ohjelman aloittamisen jälkeen on kehitetty useita uusia sähköisiä ja interaktiivisia julkaisuja, visualisointityökaluja, mobiilisovelluksia ja tiedonhakuun tarkoitettuja välineitä, joita on lisätty sivustolle. Näiden välineiden avulla erilaisiin tilastollisiin aiheisiin liittyviä tietoja esitetään kiinnostavassa ja helposti ymmärrettävässä muodossa, jotta kaikki voivat tutustua niihin ja jotta ne ovat helposti saatavilla Eurostatin verkkosivustolla. Eurostat on myös ollut aktiivinen sosiaalisessa mediassa Twitterissä, Facebookissa ja Instagramissa ylläpitämillään yritystileillä, mikä on auttanut nykyaikaistamaan sen viestintää. Tietojen asettaminen saataville Eurostatin verkkosivustolla oli tärkein toimenpide, mutta se, miten käyttäjäystävällisiksi ja helposti saataviksi nämä tiedot koettiin, vaihteli käyttäjäryhmän mukaan. Tietoihin ja tilastoihin tutustuminen oli helppoa komission asiantunteville käyttäjille mutta haastavampaa suureen yleisöön kuuluville, vähemmän kokeneille käyttäjille, mikä johtui sivuston sisällön monimutkaisuudesta. d)Edistyminen tietojen, yhteisötalouden toimintaa ja Eurooppa 2020 ‑indikaattoreita koskevat tiedot mukaan lukien, saatavuuden parantamisessa Tilasto-ohjelma sisälsi vuosina 2013–2020 toimia uusien tilastojen kehittämiseksi, ja sillä parannettiin tietojen saatavuutta, mukaan lukien yhteisötalouden toimintaa ja Eurooppa 2020 ‑indikaattoreita koskevien tietojen osalta. Yhteisötalouden toiminnan osalta väestöä, yhteiskunnallisia olosuhteita ja muuttoliikettä koskevien tietojen ja tilastojen saatavuus parani muun muassa maahantulijoiden hallinnollisen aseman tarkemman erittelyn myötä. Näistä parannuksista huolimatta yhteiskunnallisten tilastojen alueellisessa erittelyssä oli edelleen puutteita. Eurooppa 2020 ‑indikaattorien osalta Eurostat tuotti tasaisesti vertailukelpoisia, luotettavia ja oikea-aikaisia tilastotietoja, ja näiden indikaattorien kehittäminen ja niiden mittaamien tietojen tuottaminen jatkui koko ohjelman ajan. Eurooppa 2020 ‑indikaattorit ovat saatavilla vain EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla, koska asetettuja tavoitteita ei ole eritelty alueellisesti, mutta osa näiden indikaattorien taustalla olevista tiedoista on saatavilla alueellisella tasolla. Eurooppa 2020 ‑indikaattoreita käytettiin työllisyyttä ja kasvua koskevan Eurooppa 2020 ‑strategian seurantaan vuosina 2010–2020. Niitä päivitettiin vuosittain, ja ne ovat saatavilla vuoteen 2021 asti ulottuvilta viiteajanjaksoilta. Eurooppa 2020 ‑strategia on tullut päätökseensä ja 28 maan EU:ta (johon kuuluu myös Yhdistynyt kuningaskunta), jota Eurooppa 2020 ‑tavoitteet koskivat, ei ole enää olemassa virallisissa tilastoissa. Tämän johdosta Eurooppa 2020 ‑indikaattorit poistettiin Eurostatin viitetietokannasta ja ne arkistoitiin. Kaikki Eurooppa 2020 ‑indikaattorien kattamat viisi osa-aluetta sisältyvät kuitenkin EU:n kestävän kehityksen tavoitteiden indikaattoreihin, ja niitä päivitetään edelleen otsikon ” Sustainable development indicators ” (kestävän kehityksen tavoitteet) alla. 4.Suositukset