ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.1

ETSK suhtautuu erittäin myönteisesti tarkasteltavana olevaan aloitteeseen, jonka tarpeellisuuden se on jo tuonut esiin muissa lausunnoissaan, ja on yhtä mieltä oikeusperustasta, joka on asianmukainen ehdotuksen suppeuteen nähden, sekä valitusta oikeudellisesta välineestä. Komitea vahvistaa, että ehdotus on toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukainen ja noudattaa perusoikeuksia, ja kehottaa lisäksi panemaan ehdotuksen kiireellisesti täytäntöön.
2.1

Kaasu on edelleen yksi EU:n pääasiallisista primaarienergian lähteistä, ja kaasun sisämarkkinoiden tehokas toiminta on tärkeää monien EU:n jäsenvaltioiden talouden ja energiaturvallisuuden kannalta. On myös tosiasia, että EU:n riippuvaisuus kaikentyyppisen energian tuonnista on kasvanut jatkuvasti 25:n viime vuoden aikana: 44 prosentista vuonna 1990 53 prosenttiin vuonna 2015. EU:ssa käytettävästä maakaasusta on tarpeen tuoda lähes 70 prosenttia, mistä 90 prosenttia tulee siirtoputkistoja pitkin kolmansista maista. Suurin toimittaja on Venäjä kaiken kaikkiaan noin 40 prosentin osuudella, vaikka eräissä Itä-Euroopan maissa tämä osuus on huomattavasti suurempi.
5.5

Kuluttajien epävarmuus teknologiaa kohtaan sekä hintavertailuja koskevan suoran tiedon puuttuminen ovat syitä, joiden on todettu tekevän kuluttajille huomattavan vaikeaksi omaksua asia omakseen. (EU:n tutkimus Study on the Implementation of Article 7(3) of the ”Directive on the Deployment of Alternative Fuels Infrastructure” , tammikuu 2017). Myös pitkien matkaetäisyyksien vuoksi asiaan liittyy kuluttajien mielestä todellisia rajoituksia etenkin maaseudulla. Tämä on suuri este onnistumiselle.
8.4

Tuomareiden pätevyysvaatimuksiin tulisi kuulua todistettavissa oleva asiantuntemus kansainvälisen julkisoikeuden alalta mutta myös sijoitus-, kuluttaja-, ympäristö-, ihmisoikeus- ja työmarkkinalainsäädännön alalta ja riitojenratkaisusta. Tämä on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan olla varmoja siitä, että tuomareilla on riittävästi kokemusta tuomioistuimen ratkaistavaksi tuotavien eri aloja ja investointilajeja koskevien erilaisten tapausten käsittelemiseksi ja että he kykenevät ymmärtämään täysin oikeudellisen asiayhteyden ja arvioimaan sitä asianmukaisesti.
3.6.1

Onkin hyvin kyseenalaista, että sellaisten keskeisten näkökohtien sääntely, joiden tulisi olla ainoastaan lainsäädäntötoimenpiteiden kohteena , jätetään yksinkertaisesti pelkkien itsesääntelymekanismien varaan. Vaikka ETSK on aina ollut yhteissääntelyn kannattaja, sillä yhteissääntely on erityisen merkittävä täydentävä väline Euroopan unionin oikeudellisessa kehyksessä, se on eri mieltä siitä, että unionin lainsäädännön johdonmukaisuuden ja yhdenmukaisuuden kannalta olennaiset säännöt ja periaatteet tulisi jättää yksinkertaisesti itsesääntelyn varaan ilman minkäänlaisia parametreja tai suuntaviivoja. Erityisesti tietojen siirtämisen osalta vieläkin vakavampaa on ollut se, että rajoitetaan vastuuta ja otetaan käyttöön sitouttamiskausia rekisteröidyille henkilöille niin, että sisältö on mahdollista poistaa, jos vaatimuksia ei noudateta.
2.2

Digitaalinen vallankumous on avannut valtavasti uusia mahdollisuuksia mutta on myös altistanut EU:n teollis- ja tekijänoikeudet uusille ja suuremmille riskeille helpottamalla väärennettyjen tavaroiden ja sisältöjen liikkumista verkossa , hämärtämällä kuluttajien käsitystä siitä, mikä on väärennettyä ja mikä aitoa ja laillista, ja vaikeuttamalla rikollisten määrittämistä . Tämän seurauksena teollis- ja tekijänoikeusloukkausten määrä on kasvanut kaikkialla.
5.3

Tällaisten yritysten aiheuttama ongelma on pantu merkille muualla liikkuvuuspaketissa, ja kyseisen ongelman ratkaisemiseksi on esitetty toimia (5). ETSK panee merkille, että postilaatikkoyrityksiin puuttuminen ei kuulu suoraan tässä tarkasteltavan muutosdirektiivin soveltamisalaan, mutta on huolissaan siitä, että se saattaa helpottaa niiden määrän kasvua ja toimintaa. ETSK kehottaakin painokkaasti kaikkia jäsenvaltioita hyväksymään ja panemaan tehokkaasti täytäntöön ehdotetut toimet asetuksen (EY) N:o 1071/2009 ja asetuksen (EY) N:o 1072/2009 vahvistamiseksi, jotta voidaan lakkauttaa häikäilemättömät postilaatikkoyritykset. Tuloksia olisi seurattava tarkasti, ja niiden tulisi olla osa tämän muutosdirektiivin tehokkuutta käsittelevää kertomusta.
3.11

ETSK on myös erittäin pettynyt siihen, että turvallisten pysäköintialueiden puutetta ei ole tarkasteltu, mukaan lukien tarve ratkaista ongelmat, jotka liittyvät rahtivarkauksiin ja kuljettajien oloihin pysäköintialueilla. Jäsenvaltioiden tulisi toteuttaa konkreettisia toimia asetuksen (EU) N:o 1315/2013 mukaisten vaatimusten täyttämiseksi. Tämä on tehokas keino parantaa maantieliikenteen turvallisuutta, torjua rahtivarkauksien uhkaa, ehkäistä vaarallisten aineiden joutumista vääriin käsiin ja taata kuljettajille mahdollisuus käyttää ajoneuvonsa pysäköimiseen asianmukaisia palveluita tarjoavaa, EU:n laajuista turvallisten pysäköintialueiden verkostoa. Lisäksi jäsenvaltioiden pitäisi asetuksen (EU) N:o 1315/2013 39 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti ryhtyä asianmukaisiin toimiin levähdysalueiden rakentamiseksi TEN-T-runkoverkon moottoriteille noin 100 kilometrin välein, jotta kaupallisille tienkäyttäjille olisi tarjolla asianmukaisia ja asiaankuuluvan turvallisia pysäköintialueita. ETSK pyytää komissiota tekemään perusteellisen kartoituksen jäsenvaltioiden olemassa olevien pysäköintialueiden verkostosta erityisesti maantieteellisesti syrjäisillä teillä ja liikennekäytävissä sekä laatimaan etenemissuunnitelman verkoston aukkojen paikkaamiseksi, sillä se on ratkaisevan tärkeää liikkuvuuspaketin tehokaan täytäntöönpanon kannalta. On mahdollista, että tarvitaan Euroopan laajuisen liikenneverkon rahoitussääntöjen tarkistusta ja uutta lähestymistapaa asianomaisen tieliikenneinfrastruktuurin suhteen. Asianmukaisin mukavuuksin ja palveluin, myös majoitusmahdollisuuksin, varustettujen pysäköintialueiden nykyisellään rajoitettu saatavuus, voi johtaa siihen, että velvoite lepoon ohjaamon ulkopuolella jää käytännössä merkityksettömäksi.
3.8

Kilpailun vääristymät voivat kuitenkin johtua myös Euroopan unionin omista säännöistä. Tästä on esimerkkinä REACH-asetus (Registration, Evaluation, Authorisation and Restriction of Chemicals), jota 31. toukokuuta 2018 alkaen ryhdytään soveltamaan yrityksiin, jotka valmistavat tai saattavat markkinoille kemiallisia aineita joko sellaisenaan tai seoksissa tai esineissä yli yhden tonnin vuodessa. Asetus velvoittaa yritykset rekisteröimään Euroopan kemikaalivirastossa (ECHA) kemialliset aineet, sellaisenaan tai seoksiin tai esineisiin sisältyvinä, mikäli määrä ylittää yhden tonnin vuodessa, sekä suorittamaan samalla asiaankuuluvan maksun. Rekisteröijän katsotaan olevan raportin laillinen omistaja, mikä on mahdollistanut raporttiin sisältyvien tietojen muuttamisen hyödykkeeksi, jolla alkuperäiset rekisteröijät, yleensä suuret ja taloudellisesti vahvat yritykset, käyvät kauppaa markkinoilla. Käytännössä tilanne on se, että kun yritys aikoo tehdä rekisteröinnin Euroopan kemikaalivirastossa, sille ilmoitetaan, että sen on otettava yhteyttä alkuperäiseen rekisteröijään, joka ilmoittaa tämän jälkeen tallentamiensa tietojen saamisen kustannukset, jotka voivat olla kymmeniä tai satoja tuhansia euroja ainetta kohti. Säädöksen mukaan muut valmistajat tai maahantuojat voivat käyttää rekisteröimistä varten rekisteröintejä, jotka on asetuksen nojalla tehty vähintään 12 vuotta aiemmin. Käytännössä on kuitenkin niin, että koska se päivämäärä lähestyy, jolloin REACH-asetusta aletaan soveltaa täysimääräisesti kaikkiin aineisiin, joita valmistetaan tai saatetaan markkinoille yli yksi tonni vuodessa, alkuperäiset rekisteröijät vaativat alan mikro-, pien- ja keskisuurilta yrityksiltä korkeita maksuja tai jopa prosenttiosuuksia myynnistä vastineeksi kemikaalivirastolle antamiensa tietojen ”käyttöluvasta”. Näiden tietojen tulisi olla julkisia ja kaikkien Euroopan unionin kansalaisten ja yritysten saatavilla maksutta, jotta sen perustamisen tavoite – ihmisten terveyden ja ympäristön suojelu – näin toteutuisi. Tässä tapauksessa säädös, joka on laadittu ihmisten terveyden ja ympäristön suojelemiseksi riskeiltä, joita kemikaalien käytöstä voi aiheutua, voi luoda esteitä uusien yritysten markkinoillepääsylle ja kemiallisten aineiden vapaalle liikkuvuudelle, mikä johtaa tilanteeseen, jolle ovat ominaisia kilpailun väheneminen ja suurten yritysten harjoittama määräävän aseman väärinkäyttö. ETSK kiinnittää huomiota tarpeeseen toteuttaa REACH-asetuksen arviointi ja uudelleentarkastelu, jotta voidaan poistaa tämän säädöksen soveltamisesta aiheutuvat mahdolliset kilpailun esteet.
6.5.1

Jos todellinen tilanne on mahdollisesti vaihtoehdon ii) mukainen, ETSK kehottaa tarkastelemaan, sovelletaanko yhteistyöalustojen toimintoihin alv-velvollisuutta. Lainsäädäntökehys on nimittäin tällä alalla toistaiseksi epäselvä, erityisesti kun on kyse palveluista, joista – kuten edellä on mainittu – ei makseta rahallista korvausta, vaan joissa hyödynnetään kaupalliseen tarkoitukseen tietoa kuluttajista, heidän mieltymyksistään ja tavoistaan.
1.1

ETSK on pettynyt tiedonantoon ”Seuraavat toimet Euroopan kestävän tulevaisuuden varmistamiseksi”, sillä siitä saa vaikutelman, että nykyisillä EU:n toimintapolitiikoilla katetaan ja ratkaistaan jo kaikki YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman tärkeimmät tavoitteet ja vaatimukset. Tiedonannossa ei kehoteta sisällyttämään EU:n toimintapolitiikkoihin Agenda 2030:n mukaista suunnanmuutosta kohti uutta kehitysmallia, joka on taloudellisesti kestävämpi, sosiaalisesti osallistavampi ja ekologisesti elinkelpoisempi pitkällä aikavälillä. Kuten on todennut EU:n poliittisen strategian keskus ja myös ETSK aiemmissa lausunnoissaan (1), suunnanmuutos on toteutettava kiireellisesti, jotta 17 kestävän kehityksen tavoitetta voidaan toteuttaa asianmukaisesti unionissa ottaen huomioon, että sosiaalinen epätasa-arvo kasvaa, työttömyysaste on korkea Euroopassa ja Euroopan talouden ympäristöjalanjälki on kestämätön.
3.6

On kuitenkin muistettava, että tällaista rajatylittävää kysyntää on raja-alueilla, joilla on yhteinen kieli. Toisaalta jopa kansallisilla markkinoilla alle kolmasosa kuluttajista vaihtaa palveluntarjoajaansa. Yksi tärkeimmistä syistä on korkeampi tyytyväisyys pääasiassa alueellisiin tai paikallisiin perinteisiin vähittäispankkeihin (ks. eurobarometri 446). ETSK haluaa tässä yhteydessä palauttaa mieliin, että alueellisten vähittäispankkien kannattavuuteen on kohdistunut erityistä painetta finanssikriisistä lähtien. Siksi olisikin pohdittava, miten pankit voivat selvitä muista jäsenvaltioista olevien asiakkaiden suhteellisen pienen osuuden korkeista kustannuksista. ETSK kehottaa komissiota puuttumaan muihin syihin, jotka ovat tämän rahoitustuotteiden rajatylittävän hankinnan alhaisen prosenttiosuuden taustalla. Tällaisia syitä ovat esimerkiksi kielierot, lainsäädäntöjen erot, korkeammat maksut asiakkaille, jotka eivät ole kyseisen maan asukkaita, kieltäytyminen tarjoamasta tiettyjä rahoituspalveluja ja -tuotteita asiakkaille, jotka eivät ole kyseisen maan asukkaita, verotuksen erot, rahanpesulainsäädännön liiallinen hyväksikäyttö ja valuutanmuunnon riskit.
3.4

Maailman väestön ennakoidaan kasvavan 7 miljardista 9,5 miljardiin vuoteen 2050 mennessä. Maailman elintarviketuotannon huomattavaan kasvattamiseen tulevina vuosina on siksi suuret paineet. Yksi Yhdistyneiden Kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden keskeisistä viesteistä on vähentää jyrkästi aliravitsemusta. Maailman terveysjärjestön (WHO) tutkimuksissa esitettyjen arvioiden mukaan joka seitsemäs ihminen maailmassa on tällä hetkellä aliravittu. On selvää, että maailman elintarviketuotantoa on lisättävä kestäväpohjaisesti, jotta ruoan kysynnän kasvuun pystytään vastamaan ja jotta nälkäongelma saadaan ratkaistua. EU:lla ja sen uudistetulla YMP:llä on tässä elintärkeä rooli vastuullisena elintarviketuotannon maailmanmahtina. YMP:n tulee myös olla vastuullista viennin suhteen, ja siinä on jatkossakin kannustettava kehitysmaita kehittämään kotimaista tuotantoaan.
2.3

Strategiassa korostetaan vuorovaikutteisten älykkäiden liikennejärjestelmien tuomia mahdollisuuksia eurooppalaisen teollisuuden kilpailukyvyn vauhdittamiseen. Kyseessä ovat suuret markkinat ja mahdollisuudet luoda työpaikkoja. EU-tason toiminnan lisäarvo on tulosta yhteisiä normeja noudattavien isompien markkinoiden suuremmista volyymeistä. Vuorovaikutteisten älykkäiden liikennejärjestelmien kehittäminen on ensimmäinen vaihe automatisoitujen ajoneuvojen kehittämisessä. Näiden järjestelmien on määrä perustua yhteisiin vaatimuksiin ja niitä on määrä toteuttaa vuoteen 2019 mennessä ja sen jälkeen. Ne perustuvat ajoneuvojen väliseen sekä ajoneuvon ja infrastruktuurin väliseen viestintään eivätkä poista kuljettajan tarvetta.
1.3

ETSK kehottaa painokkaasti lisäämään direktiiviin virallisen maininnan siitä, että yrityksen johdon on informoitava työntekijöitä ja kuultava heitä etukäteen ja neuvottelujen aikana. Etenkin varhaisvaiheen uudelleenjärjestelyn yhteydessä on kiinnitettävä enemmän huomiota työntekijöiden etuihin, ja maksukyvyttömyysmenettelyn kohdalla on viitattava nimenomaisesti direktiivin 2001/23/EY 5 artiklan 2 kohtaan työntekijöiden oikeuksien suojelemiseksi tässä yhteydessä.
2.2

Avaruusteknologioista on tullut välttämättömiä Euroopan kansalaisten elämässä. Lisäksi avaruuspohjaiset ratkaisut tuovat hyötyjä hyvin monenlaisissa konteksteissa, muun muassa katastrofihallinnassa, maataloudessa, liikenteessä, energiainfrastruktuurissa ja maailmanlaajuisissa haasteissa. Avaruusteknologia, -data ja -palvelut voivat tukea monia EU:n toimintapolitiikkoja ja keskeisiä poliittisia pyrkimyksiä. Avaruudella on myös strategista merkitystä Euroopalle: ala vahvistaa EU:n roolia maailmanlaajuisena toimijana, tarjoaa voimavaroja turvallisuudelle ja puolustukselle ja auttaa lisäämään työpaikkoja, kasvua ja investointeja. Euroopalla on menestyvä satelliittiteollisuus, jolla on noin 33 prosentin osuus avoimista maailmanmarkkinoista sekä dynaamiset tuotantoketjun loppupään palvelut, joiden tarjoajista iso osa on pk-yrityksiä. Vuonna 2014 Euroopan avaruustalouden arvoksi arvioitiin 46–54 miljardia euroa, mikä on noin 21 prosenttia koko maailman avaruussektorin arvosta.
3.11

EuVECA- ja EuSEF-asetusten tarkistusta koskevalla ehdotuksella edistetään EU:n politiikan keskeisiin päämääriin kuuluvan tavoitteen saavuttamista eli pk-yritysten ja yhteiskunnallisten yritysten luotonsaantimahdollisuuksien parantamista. ETSK onkin vakuuttunut siitä, että asiaan liittyviä Basel III -sopimuksen luottosääntöjä, jotka on EU:ssa saatettu voimaan yhdellä direktiivillä (vakavaraisuusdirektiivi, CRD IV) ja yhdellä asetuksella (vakavaraisuusasetus, CRR), on muutettava. Tässä yhteydessä vakavaraisuusasetukseen on niin sanotun pk-yritysten tukikertoimen (SME Supporting Factor) lisäksi sisällytettävä myös yhteiskunnallisten yritysten tukikerroin (Social Enterprises Supporting Factor), jotta yhteiskunnallisiin yrityksiin liittyvistä vastuista johtuvaa luottoriskiä koskevia pääomavaatimuksia saadaan pienennettyä huomattavasti. Kyse on helposti määritettävistä kertoimista, joista ei aiheudu kustannuksia jäsenvaltioiden julkistalouksille. ETSK:n mielestä tämä toimenpide on välttämätön, sillä pk-yritykset ovat EU:n talouden selkäranka ja turvaavat EU:n globaalin kilpailukyvyn. Näin ollen ne ovat kasvun ja työllisyyden avain.
3.3

ETSK toteaa, että Euroopan unionin ulkomaankaupan tase on alijäämäinen ihmisravinnoksi tarkoitettujen vesiviljelytuotteiden osalta. Kala- ja äyriäistuotteiden vuotuinen kysyntä sisämarkkinoilla on noin 13,2 miljoonaa tonnia, josta ainoastaan 10 prosenttia on peräisin Euroopan unionissa harjoitetusta vesiviljelystä, kun vastaavasti 25 prosenttia on peräisin pyyntitoiminnasta ja 65 prosenttia perustuu tuontiin. Tuonnin osuus on kasvanut jatkuvasti, vaikkakin viime vuosina se on vakiintunut. Tämä tilanne on joka tapauksessa osoitus merkittävästä epätasapainosta, joka asettaa Euroopan unionin heikkoon asemaan nykyistä ja tulevaa elintarviketurvaa ajatellen.
5.3

Monia suuria saavutuksia on saatu aikaan yksinkertaistamalla sääntöjä ja välineitä, esimerkiksi parantamalla huomattavasti osallistujaportaalia, mutta edelleen on ratkaistavana tärkeitä kysymyksiä, jotka vähentävät merkittävästi ohjelman houkuttelevuutta. Esimerkiksi useimpien yritysten ja tutkimusorganisaatioiden käyttämästä sisäisestä laskutuksesta on tehty lähes mahdotonta, ja käytettävien laitteiden ”täyttä kapasiteettia” koskevien sääntöjen tiukentaminen on lisännyt monimutkaisuutta. Komission haluttomuutta korvata henkilön todelliset palkkakustannukset päätetyn varainhoitovuoden aiempien arvojen sijasta on käsitelty osittain, mutta siitä aiheutuu edelleen hallinnollisia lisärasituksia. Horisontti 2020 -asetukset edellyttävät edelleen usein rinnakkaiskirjanpitoa. Näiden H2020-ohjelman eri puolien täytäntöönpano edellyttää osallistujilta edelleen valtavaa hallinnollista asiantuntemusta, minkä vuoksi osallistuminen on erityisen työlästä pk-yrityksille, ja se vähentää myös kansainvälisten kumppanien osallistumishalua.
4.7

Kannustimiin perustuva ”enemmällä enemmän” -lähestymistapa on osoittautunut vain osittain toimivaksi. Se ei ole toiminut maissa, missä paikallinen eliitti on vastustanut EU-lähtöistä muutosta. Lisäksi ”enemmällä enemmän” -periaatteesta on saanut joskus sellaisen vaikutelman, että EU:n arvojen kunnioittamisesta maksetaan. Ainoa keino varmistaa EU:n arvojen noudattaminen on vakuuttaa ihmiset ja yhteisöt niiden yleismaailmallisesta merkityksestä ja saada heidät ottamaan ne omikseen. Arvojen ostaminen hankkeita varten ei tuota tulosta. Tässä suhteessa ETSK on tyytyväinen ilmoitukseen, jonka mukaan ”EU:n on etsittävä tehokkaampia tapoja perustella perusteellisten uudistusten tarve kumppaneille, esimerkiksi hyödyntäen suhteita kansalaisyhteiskuntaan, talouselämään ja yhteiskunnallisiin toimijoihin”.
2.2

Komissio selostaa kodifiointiprosessia seuraavasti: ”Uudella direktiivillä korvataan siihen sisällytetyt säädökset. Kodifioitavien säädösten asiasisältöä ei ole muutettu kyseisessä ehdotuksessa, vaan niihin on yhdistettäessä tehty ainoastaan kodifioinnin edellyttämät muodolliset muutokset.” Kodifiointi ei silti kuitenkaan tapahdu ”noudattaen kokonaisuudessaan unionin säädösten tavanomaista hyväksymismenettelyä”. Tästä syystä ETSK:n lausunto on paikallaan, vaikka kyse onkin ”nopeutetusta käsittelymenettelystä, jonka mukaisesti kodifioidut säädökset voidaan antaa nopeasti”, kuten Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat sopineet edelleen voimassa olevalla ”20 päivänä joulukuuta 1994 tehdyllä toimielinten välisellä sopimuksella”, jota on täydennetty mainittujen toimielinten välisellä uusimmalla sopimuksella (1).
3.7

Karjalla on huomattava merkitys elintarvikejärjestelmissä korkealaatuisen proteiinin ja muiden ravinteiden, kuten vitamiinien ja mineraalien lähteenä, ja se on välttämätön osa näitä järjestelmiä. Karjalla on myös merkittävä rooli maatilojen ja alueiden ravinnekierrossa sekä avoimen ja monipuolisen maaseudun, pysyvän nurmen ja osittain luonnontilaisten elinympäristöjen suojelussa sekä luonnon monimuotoisuuden säilyttämisessä. Lisäksi se tarjoaa ihmisille tuloja, varoja ja elinkeinoja. Toisaalta EU:ssa on myös runsaasti maatalousmaata, joka käytännössä soveltuu ainoastaan karjan laidunmaaksi. Viimeksi kuluneina 50 vuotena lihan ja kananmunien tuotanto maailmassa on kuitenkin lisääntynyt nelinkertaisesti, ja maidontuotanto on enemmän kuin kaksinkertaistunut. Samana aikana maailman väestö kasvoi vain kaksinkertaiseksi (13). On huomattava, että kysynnän rakenne on myös muuttunut ja että lihan, maidon ja munien tuotannon lisäys liittyy tulojen nousuun, kun taas hinnat ovat pysyneet alhaisina.
1.3

Komitea suositteleekin, että tulevaisuudessa käytetään ajanmukaista määritelmää (”kilpailukyky 2.0”) ja että Euroopan komission rahoittaman WWWforEurope-hankkeen yhteydessä ehdotetut konseptit otetaan huomioon. Tällainen uudenaikainen määritelmä on yhteydessä Eurooppa 2020 -strategian tavoitteisiin, joihin sisältyy myös BKT:ta edemmäs meneviä tavoitteita. Määritelmän mukaan kilpailukyky on maan (alueen, paikkakunnan) kyky toteuttaa BKT:ta edemmäs menevät tavoitteet kansalaistensa hyväksi (”the ability of a country (region, location) to deliver the beyond-GDP goals for its citizens”). Kilpailukyky perustuu tässä kolmeen pilariin: tulot, sosiaaliset tekijät ja kestävä kehitys. Näin ollen ETSK esittää, että tulevia keskusteluita ei käytäisi otsikolla ”kilpailukykykomiteat” vaan otsikolla ”kilpailukyvyn, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja kestävän kehityksen komiteat”.
1.1

Kreikan taloudellinen ja sosiaalinen tilanne on edelleen hyvin vakava ja ongelmallinen, koska kasvu on yhä heikkoa ja kasvun elvyttämiseksi tarvittavista julkisista varoista on puutetta. Syyt tilanteeseen ovat hyvin tiedossa, ja ETSK on tuonut ne viime vuosina ja kuukausina useaan otteeseen esille. Kyseiset ongelmat vaikuttavat merkittävästi myös siihen, missä määrin on käytettävissä resursseja rakennerahastoista kaudella 2014–2020 rahoitettavien ohjelmien käynnistämiseen, sekä kaudelta 2007–2013 jääviin varoihin.
4.1.4

Patentin haltija on oikeutettu nostamaan kieltokanteen kansallisessa tuomioistuimessa, jos patenttia on loukattu, mutta tämä voidaan katsoa väärinkäytöksi, mikäli seuraavat edellytykset täyttyvät: SEP-patentin haltijalla on määräävä markkina-asema, se on sitoutunut mahdollistamaan patentin käytön FRAND-ehdoin, ja kieltokanteen kohteena oleva kilpailijayritys on halukas hankkimaan FRAND-ehtoisen lisenssin. Komissio ei tästä huolimatta määrännyt Motorolalle sakkoja, koska EU-tuomioistuimilla ei ole vielä oikeuskäytäntöä SEP-patentteihin liittyvien kieltokanteiden laillisuudesta SEUTin 102 artiklan perusteella ja koska kansallisten tuomioistuinten oikeuskäytännöt ovat erilaisia, mutta se määräsi Motorolan lopettamaan asemansa väärinkäytön.
5.4.6

Aiemmissa lausunnoissaan (25) ETSK on niin ikään todennut suhtautuvansa erittäin epäilevästi siihen, että lakisääteisen eläkeiän nostaminen olisi järkevä tapa edistää väestöhaasteiden ratkaisemista. Pikemminkin on saatava todellinen eläkkeellesiirtymisikä lähemmäksi nykyistä lakisääteistä eläkeikää (mikä edellyttää ensinnäkin sitä, että mukautetaan työoloja työntekijöiden ikään (26)). Suuntaviivan 8 tekstiä eläkeuudistuksesta on näin ollen tarpeen muuttaa vastaavasti.
1.7

Kuluttajat ja tuottajat on saatava tiedostamaan vastuunsa. Kuluttajille on annettava valistusta, jotta he osaavat tehdä vastuullisia ostopäätöksiä. Jäljitettävyys on turvattava mahdollisimman hyvin, ja tuottajat on asetettava vastuuseen.
3.8

Todettakoon, että komission asiakirjassa ei anneta määritelmää ”siniselle taloudelle”. ETSK panee kuitenkin merkille maaliskuussa 2012 otsikolla Scenarios and drivers for sustainable growth from the oceans, seas and coasts julkaistussa EU:n kolmannessa väliraportissa annetun määritelmän. Raportin mukaan sininen kasvu on ”valtamerten, merten ja rannikoiden synnyttämää älykästä, kestäväpohjaista ja osallistavaa talouden ja työllisyyden kasvua”. Meritalous käsittää kaiken valtameriin, meriin ja rannikoihin liittyvän alakohtaisen ja monialaisen taloudellisen toiminnan. Vaikka tällainen toiminta määräytyy usein maantieteellisesti, määritelmä kattaa myös meritaloussektorien toiminnan kannalta tarpeelliset lähimmät suorat ja välilliset tukitoimialat. Tällainen toiminta voidaan myös sijoittaa mihin tahansa, myös sisämaavaltioihin. Merialan työllisyys tarkoittaa kaikesta edellä mainitusta valtameriin, meriin ja rannikoihin liittyvästä toiminnasta syntyvää työllisyyttä (kokoaikatyönä mitattuna).
4.5

Jäsenvaltioiden osallistuminen: Komissio kehottaa jäsenvaltioita luomaan oikeanlaiset puitteet, joissa kaupungit ja metropolit voivat laatia ja toteuttaa kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmiaan. Tämä on keskeinen tekijä komission suunnitelmassa, ja on ratkaisevan tärkeää, että jäsenvaltiot saadaan vakuuttumaan ja suhtautumaan asiaan myönteisesti. Toissijaisuusperiaatteen mukainen strategia on tässä tapauksessa välttämätön onnistumisen edellytys, ja kaikkien on sitouduttava tekemään oma osuutensa.