Menettely osoitti, että viisumiasetuksessa säädetty yhden kuukauden määräaika on erittäin tiukka, kun otetaan huomioon perusteellista tutkintaa koskeva vaatimus ja mahdollisuus antaa täytäntöönpanosäädös saman määräajan kuluessa. Tämä aikaraja on kuitenkin perusteltu, kun otetaan huomioon mekanismin luonne ja tavoite eli se, että sitä voidaan hyödyntää hätätilanteissa.

Vaikka viisumivapauden keskeyttämismekanismia on käytetty kerran, se ei ole johtanut viisumivapauden keskeyttämiseen. Mahdollisuus käyttää keskeyttämismekanismia on vaikuttanut tehokkaasti siihen, että viisumivapausjärjestelmään kuuluvat kolmannet maat noudattavat viisumiasetuksen 1 artiklassa esitettyjä kriteerejä, joiden avulla on arvioitu viisumivapauden myöntämisen asianmukaisuutta.

Vaikka mekanismin käyttö ei ole johtanut viisumivapauden keskeyttämiseen, sen olemassaolo on kuitenkin saanut aikaan tärkeitä uudistuksia viisumivapausjärjestelmään kuuluvissa kolmansissa maissa muuttoliikkeen hallinnan, turvallisuuden, oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisoikeuksien aloilla. Neljäs viisumivapauden keskeyttämismekanismin mukainen kertomus osoittaa, että tämä vaikutus on ollut erityisen merkityksellinen Länsi-Balkanilla ja itäisen kumppanuuden maissa, joissa on edistytty viisumivapauden edellytysten täyttämisessä ja komission suositusten noudattamisessa sen jälkeen, kun viisumivapautta koskevat vuoropuhelut on saatu onnistuneesti päätökseen, ja pitkän aikaa viisumivapauden myöntämisen jälkeen.

Vaikka tämän edistyksen ei voida sanoa johtuvan yksinomaan viisumivapauden keskeyttämismekanismista, komissio katsoo, että mekanismi on toiminut jossain määrin lisäkannustimena.

Mahdollisuus ottaa viisumivaatimus nopeasti, väliaikaisesti ja osittain uudelleen käyttöön on lisäksi saattanut estää kolmansia maita jatkamasta sellaisten toimintaperiaatteiden toteuttamista, jotka voivat vaikuttaa kielteisesti EU:n viisumivapausjärjestelmään. Tämä koskee esimerkiksi sijoittajien kansalaisuusjärjestelyjä. Moldova lakkautti kansalaisuuden myöntämistä sijoittajille koskevan järjestelynsä vuonna 2020, ja Montenegro on päättänyt, ettei sen järjestelyä jatketa enää vuoden 2021 jälkeen.

Tämä näkyy myös tiettyjen viisumivapausjärjestelmään kuuluvien kolmansien maiden uudistuksissa ja yhteistyössä etenkin muuttoliikkeen ja turvallisuuden aloilla. Esimerkkeinä mainittakoon yhteistyö terrorismin torjunnassa, tiukemmat tarkastukset rajanylityspaikoissa tai viisumivapausjärjestelmään liittyviä oikeuksia ja velvollisuuksia koskevien tiedotuskampanjoiden järjestäminen, kun tavoitteena on estää viisumivapausjärjestelmän väärinkäyttö.

III. KERTOMUS VIISUMIVAPAUDEN KESKEYTTÄMISMEKANISMIN NOJALLA ANNETUISTA DELEGOIDUISTA SÄÄDÖKSISTÄ

Viisumiasetuksen 10 artiklan 3 kohdassa komissiolle siirretään valta antaa viisumivapauden keskeyttämismekanismin nojalla delegoituja säädöksiä 28. maaliskuuta 2017 alkaen viiden vuoden ajaksi. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Komissio ilmoittaa, ettei se ole käyttänyt tätä valtaa tähän mennessä.

IV. PÄÄTELMÄT

Keskeyttämismekanismi on edistänyt lukuisten uudistusten toteuttamista viisumivapausjärjestelmään kuuluvissa maissa, etenkin niissä maissa, joille viisumivapaus on myönnetty viisumivapautta koskevan vuoropuhelun tuloksena. Mekanismin olemassaololla on ollut myös jonkinasteinen ehkäisevä vaikutus tapauksissa, joissa kolmas maa on harkinnut sellaisten toimintaperiaatteiden soveltamista, jotka saattaisivat vaikuttaa viisumivapausjärjestelmään.

Vaikka yhtään viisumiasetuksen 8 artiklan 6 kohdan mukaista delegoitua säädöstä ei ole tähän mennessä annettu, viisumiasetuksessa säädettyjä määräaikoja ja menettelyjä on kuitenkin testattu onnistuneesti sen ensimmäisillä käyttökerroilla. Menettelyn lyhyet määräajat ovat perusteltuja, kun otetaan huomioon mekanismin tavoite ja luonne hätätilanteessa käytettävänä keinona.

Komissio ei pidä tarpeellisena antaa säädösehdotusta viisumiasetuksen muuttamisesta viisumivapauden keskeyttämismekanismin osalta. Jotta komissiolla ja jäsenvaltioilla olisi jatkossakin mahdollisuus toimia hätätilanteissa silloin, kun keskeyttämismekanismin käytön edellytykset täyttyvät, komissio suosittaa säädösvallan siirron voimassaolon jatkamista ilman eri toimenpiteitä toiseksi viisivuotiskaudeksi, joka alkaa maaliskuussa 2022, viisumiasetuksen mukaisesti.