ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.7

ETSK toteaa, että ehdotus on johdonmukainen unionin politiikan kanssa, jonka yhtenä päätavoitteena on alueellinen, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus, ja että sillä pyritään hyvin hoidetun talouspolitiikan avulla vahvistamaan unionia niin, että syrjäisimmillä alueilla on yhtäläiset mahdollisuudet kehitykseen ja parempiin elinoloihin. Saarialueet on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artiklan nojalla tunnustettu epäsuotuisiksi alueiksi, joihin on kiinnitettävä erityistä huomiota.
1.2

Sitoutuminen vammaisfoorumin perustamiseen on lupauksia herättävää, mutta se voi myös tuottaa pettymyksen, jos se toteutetaan huonosti. Foorumin jäsenten valitsemisen, kokousten esityslistojen (joiden kohtiin sidosryhmien on voitava antaa panoksensa) ja tulosten on oltava avoimia. On myös varmistettava, että vammaisia henkilöitä edustavilla järjestöillä on vahva edustus foorumissa. Olemme sitä mieltä, että ETSK:lla on tässä oma roolinsa ja että sillä on oltava paikka keskusteluissa.
3.5

Nykyisessä taloudellisessa ja teknologisessa toimintaympäristössä data on erittäin arvokas ja hyödyllinen resurssi, johon liittyy merkittäviä eettisiä, taloudellisia ja poliittisia kysymyksiä ja jolla on huomattava vaikutus kilpailukykyyn ja kilpailuun paitsi yritysten myös jäsenvaltioiden välillä. Komissio onkin aiheellisesti päättänyt luoda oikeasuhteisen ja selkeän sääntelykehyksen julkista datahallintoa varten, jotta voidaan suojella sekä datan taloudellista että strategista arvoa eri aloilla, joilla valmius pitää hallussa ja käsitellä digitaalista dataa on keskeisen tärkeää.
5.5

Tällä hetkellä suurimpana haasteena on covid-19-rokotteiden käyttöön saaminen. On valitettavaa, että EU:n rokotusstrategiassa on jätetty huomiotta tietyt riskiryhmät, jotka olisivat oikeutettuja nopeutettuun rokotusmenettelyyn, kuten vammaiset henkilöt ja kroonisia sairauksia sairastavat henkilöt. Hoitojärjestys olisi määritettävä sellaisen tieteidenvälisen tieteellisen analyysin pohjalta, jossa otetaan huomioon syrjintä ja ihmisryhmien altistuminen virukselle. Rokotetta olisi kohdeltava julkisena hyödykkeenä, ja siksi on tärkeää varmistaa, etteivät esimerkiksi teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvät rajoitukset estä rokotteiden oikea-aikaista antamista väestölle. Ihmishenkien pelastamisen on aina oltava EU:n ensisijainen tavoite. Sen vuoksi on erittäin tärkeää, että Euroopan komissio varmistaa, että Eurooppa pysyy rokotteiden kehittämisen johtavana maanosana.
3.18

Vaikka tällaisilla toimenpiteillä on samat päämäärät ja perimmäiset tavoitteet, vaarana on, että sisämarkkinoiden sääntelykehyksestä tulee niiden vuoksi pirstaleinen ja epäyhtenäinen. Osa jäsenvaltioista ei ole ryhtynyt vielä mihinkään toimiin, mikä on osaltaan johtanut hajanaiseen ja pirstaleiseen sääntelymalliin, jossa toisaalta toteutetaan erilaisia sääntelytoimenpiteitä mutta toisaalta taas ei minkäänlaisia toimenpiteitä.
3.1.

Yksi metaanin (CH 4 ) perusominaisuuksista kasvihuonekaasuna on se, että sen elinikä on suhteellisen lyhyt ja että se hajoaa ilmakehässä vedeksi (H 2 O) ja hiilidioksidiksi (CO 2 ) noin 12 vuodessa. Tällä on merkittäviä seurauksia metaanin ilmastovaikutusten kannalta ja myös vertailulle ilmastojalanjäljen viitearvona käytetyn hiilidioksidin kanssa.
4.12

Sitoutuminen kokonaisvaltaiseen infrastruktuurisuunnitteluun on tervetullutta, sillä odotettavissa on merkittäviä investointitarpeita, joihin voitaisiin mahdollisesti vastata yleiseurooppalaisella rahoituskehyksellä. On kuitenkin tärkeää ottaa huomioon olemassa oleva infrastruktuuri, sen optimointi ja laajentaminen energiantuotantovaihtoehtojen ja kulutustottumusten osalta, kulutuksen joustavoittaminen mukaan lukien, ja huomioida markkinoiden tai kaupan rakenteiden ja infrastruktuurien vuorovaikutus. Komissio ei vastaa tähän tarpeeseen.
2.5

ETSK on ilahtunut siitä, miten EU:n uuden kaupunkiagendan laadintaa on tuettu Amsterdamin julkilausuman allekirjoittamisesta lähtien. Kaupunkiagendalla on looginen yhteys Urbact- ja Urban-ohjelmaan, ja sen puitteissa on erittäin hyvät mahdollisuudet määrittää kaupunkikehityksen tulevia painopisteitä ja tuoda esille hyviä käytäntöjä, joita voidaan soveltaa muuallakin EU:ssa.
2.10

Vuonna 2019 teollinen tuotanto oli viimein kriisiä edeltävällä (vuotta 2007 edeltävällä) tasolla. Teollisuus on edelleen taloutemme perusta, ja sen on tarjottava ratkaisuja yhteiskunnan moniin haasteisiin. Teollisuudella on myös tärkeä yhteiskunnallinen rooli sen korkeaa lisäarvoa tuottavan toiminnan, laadukkaiden työpaikkojen ja läheisesti liittyviin palveluihin syntyvien välillisten työpaikkojen luomisen vuoksi. ETSK suhtautuu siksi myönteisesti tiedonannossa esitettyihin kokonaisvaltaisiin ehdotuksiin ja toivoo, että ne konkretisoidaan suunnitelmiksi ja pannaan täytäntöön nopeasti. Koronaviruskriisistä johtuva teollisuustuotannon voimakas supistuminen edellyttää kuitenkin, että hallitusvallan toteuttamia ja komission tukemia kiireellisiä toimenpiteitä elinkelpoisten yritysten pitämiseksi toiminnassa ja työntekijöiden tulojen suojelemiseksi on jatkettava niin kauan kuin ne ovat tarpeen.
1.5.2

Erityistä huomiota tulee kiinnittää iäkkäiden ja vammaisten henkilöiden oikeuksien vahvistamiseen sekä sellaisen yhteisen arviointikehyksen määrittelyyn, jossa yhdistyvät yksilöllinen suunnittelu, kotihoidon tai pienissä yksiköissä annettavan hoidon suosiminen sekä näiden ihmisten tarvitseman laitoshoidon ja pitkäaikaishoidon laatua ja saatavuutta koskevat kriteerit. Monien vanhainkotien ja vammaishoitolaitosten erittäin korkeiden kuolleisuuslukujen on havahdutettava huomaamaan, että niiden hallinnointia, joka on joutunut kyseenalaiseen valoon monissa EU-maissa, on parannettava. Lisäksi Euroopan komission olisi tarkasteltava koko vanhuspolitiikkaa yleisesti ottaen uudelleen muun muassa siinä yhteydessä, kun se pohtii Euroopan väestörakenteen muutoksen seurauksia. ETSK kehottaa laatimaan – kuten terveyden tiettyjen taustatekijöiden osalta on jo tehty – selkeät ja innovatiiviset suuntaviivat, joissa ihminen ja iäkkäiden ja heikoimmassa asemassa olevien henkilöiden ihmisoikeudet ovat tärkeällä sijalla.
13.1

Monilla EU:n sisäisillä toimintapolitiikoilla voi olla heijastusvaikutuksia EU:n ulkopuolella, ja niillä voi olla myönteisiä ja kielteisiä vaikutuksia muiden maiden pyrkimyksiin saavuttaa kestävän kehityksen tavoitteet. On tarkistettava EU:n ulkoisen toiminnan politiikkoja, jotka koskevat muun muassa investointeja, kauppaa, kehitysyhteistyötä, rauhaa ja turvallisuutta sekä ihmisoikeuksia, jotta voidaan varmistaa niiden tukevan uuden maailmanlaajuisen kestävän kehityksen ohjelman toteuttamista. Esimerkiksi EU:n nykyisten kauppasopimusten kestävää kehitystä koskevat luvut ovat tehottomia ja niitä on vaikea panna täytäntöön. Kestävä kehitys on asetettava keskeiseen asemaan EU:n kauppapolitiikassa esimerkiksi ottamalla käyttöön virallisia valitusmenettelyjä kauppasopimusten kestävän kehityksen sitoumusten rikkomistapauksissa. Kaupan tulisi olla kestävän kehityksen ja siihen liittyvien tavoitteiden täytäntöönpanon väline kansainvälisen yhteistyön puitteissa. Tätä voitaisiin säännellä monenvälisillä sopimuksilla. EU:n kaupan voima voi edistää kestävyyttä globaalissa arvoketjussa, esimerkiksi kun keskitytään kestävään hankintaan.
6.3

EU:n on kuitenkin tehtävä enemmän saadakseen hankkeelleen kannatusta Aasiassa. Tiedonannossa käsitellään valitettavan vähän ihmisoikeuksia (johtuen ehkä Aasian monimuotoisuudesta), oikeusvaltiota, hyvää hallintotapaa ja demokratiakehitystä. EU:n on kannustettava luottamuksen rakentamiseen. Koko Aasialla on edessään vaikeita haasteita, jotka johtuvat siitä, että monissa maissa on tapahtunut tuskallinen ja laaja siirtyminen suunnitelmataloudesta kohti markkinasuuntautuneempaa kansallista taloutta, ja joita vahvistavat entisestään etnisten, ympäristöön ja talouteen liittyvien myllerrysten endeemiset jaksot, korruptiosta puhumattakaan.
3.4.2

Tilanne on parantunut kaikkialla Euroopassa, mutta jäsenvaltioiden, alueiden ja työmarkkinoiden eri ryhmien välillä on edelleen eroja. Kasvu ei hyödytä kaikkia maita, alueita ja kansalaisia samalla tavalla, ja joissakin jäsenvaltioissa tilanne on yhä se, että työttömyysaste on korkea, kotitalouksien reaalitulot ovat pienemmät kuin ennen kriisiä ja köyhyyttä on paljon. Alueelliset erot ovat säilyneet suurina, ja ne kasvavat joissakin jäsenvaltioissa.
3.6

Ehdotetun asetuksen perusteluissa mainittu 6,6 miljardin euron suuruinen rahoitusvirta (2017) jäsenvaltioiden EU:lle suorittamina takaisinmaksuina ei voi suuruutensa vuoksi johtua yksinomaan liiallisista ennakkomaksuista vaan myös siitä, ettei ohjelmia ole pantu täytäntöön tai että ne on pantu täytäntöön puutteellisesti tai että menojen varmentamista koskeva suunnittelu on ollut puutteellista. Lisäksi perusteluosaan sisältyvä mainita, jonka mukaan ennakkomaksun prosenttiosuuden supistaminen kompensoidaan soveltamalla prosenttiosuutta vuodesta 2019 alkaen myös ”suoritusvaraukseen”, ei pidä paikkaansa. Tämä varaus on vain kuusi prosenttia ohjelman kokonaissummasta, ja ehdotetun uuden ennakkomaksun prosenttiosuus on vain kolmasosa suunnitellusta. Sitä paitsi tämä ”suoritusvaraus” on jo otettu huomioon kunkin jäsenvaltion talousarviossa, ja ainoa seikka, joka niille voi tapahtua on, että ne menettävät nämä kuusi prosenttia kokonaan tai osittain, mikäli ne eivät täytä tyydyttävästi täytäntöönpanoa koskevia kriteerejä.
2.6

Toinen huolenaihe on se, että kansalaiskasvatuksen opetuksessa on eroja eri koulutussektoreilla . Esimerkiksi oppilaitospohjaisessa ammatillisessa peruskoulutuksessa kansalaiskasvatusta on vähemmän kuin yleissivistävässä koulutuksessa: kansalaistaitojen opetukseen soveltuvia kursseja on vähemmän, opettajille on tarjolla vähemmän ohjausmateriaalia ja opiskelijoiden osallistumisesta kouluneuvostoihin tai vanhempien edustuksesta koulujen johtokunnissa on annettu vähemmän suosituksia.
ETSK painottaa Euroopan muuttoliikeagendan ja asiakirjan Global Compact for Safe, Orderly and Regular Migration ( 10 ) (turvallista, hallittua ja laillista muuttoliikettä koskeva globaali toimintaviitekehys) mukaisesti, että muuttoliikkeen hallintaa on parannettava ja tässä yhteydessä on käsiteltävä perimmäisiä syitä, joiden vuoksi ihmiset etsivät parempaa elämää oman maansa ulkopuolelta.
3.3

Komitea katsoo, että olisi hyödyllistä kerätä tarkempia seurantatietoja erityisesti siitä, mihin ryhmään kuuluvista työntekijöistä on kyse, millainen koulutus, ammatillinen kokemus ja työmarkkina-asema heillä on ja millaista työtä he ovat löytäneet. Koska tällaiset toimet ovat todennäköisesti hallinnollisesti monimutkaisia ja työläitä, komitea kannattaa vaihtoehtona kyseisten tietojen keräämistä edunsaajille suunnatun verkkokyselyn avulla, kuten komissio ehdottaa.
1.3

ETSK suhtautuu myönteisesti liikenneturvallisuutta koskevaan strategiseen toimintasuunnitelmaan ja on samaa mieltä Vision Zero -tavoitteesta, jolla pyritään saavuttamaan vakavien liikennekuolemien ja vakavien loukkaantumisten nollataso vuoteen 2050 mennessä. Maailman terveysjärjestön (WHO) suosittelemalla niin kutsutulla Safe System -menetelmällä voidaan epäilemättä edistää tavoitteen saavuttamista, koska sillä vähennetään onnettomuuksien määrää ja matkustajien ja jalankulkijoiden loukkaantumisia. On myös tärkeää yhdenmukaistaa tieliikennesääntöjä ja seuraamuksia koskevat kansalliset normit ja samalla tehdä ajoneuvojen suojavarusteista pakollisia kaikissa yksityisissä ja julkisissa tavara- ja matkustajaliikenteen ajoneuvoissa. Lisäksi on suositeltavaa, että uudet turvalliset ajoneuvot ovat kuluttajien ja yrittäjien saatavilla kohtuuhintaan.
2.1

Euroopan komissio on antanut ehdotuksen asetuksen (EU) N:o 1316/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta unionista (”ehdotus”) osana toimenpiteitä Yhdistyneen kuningaskunnan EU-eron (brexit) valmistelemiseksi.
3.2.3

Ehdotuksella edistetään nykyaikaisten keinojen, kuten videoneuvottelujen käyttöä todisteiden vastaanottamisessa, jos henkilöä on kuultava toisesta jäsenvaltiosta. Ehdotuksella pyritään varmistamaan, että välitön todisteiden vastaanottaminen toteutetaan asiaankuuluvammin, useammin ja nopeammin sellaisen henkilön kuulemisessa, jonka kotipaikka on toisessa jäsenvaltiossa ja joka on todistaja, asianosainen tai asiantuntija.
ETSK kuitenkin toivoo ja odottaa, että tällainen integroiminen ja tiiviimpi yhteistyö merkitsevät tosiasiallista edistymistä tehokkuudessa ja ettei olemassa olevia hyviä käytänteitä ja näillä eri aloilla tehtyä työtä vaaranneta. ETSK panee merkille Benelux-maiden hyvät esimerkit, pimeän työn vastaisen EU-foorumin sekä eurooppalaisen henkilökortin luomisen rakennusalalla. Nämä aloitteet on turvattava ja ulotettava mahdollisuuksien mukaan muille aloille, ja näihin valmiuksiin tukeutuen on käynnistettävä muita samantapaisia innovatiivisia aloitteita. Toinen esimerkki tämäntyyppisistä innovatiivisista aloitteista on eurooppalaisen sosiaaliturvatunnuksen luominen – aloite, joka konkretisoituu sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 883/2004 ( 18 ) meneillään olevan ajantasaistamisen sekä sosiaaliturvatietojen sähköiseen vaihtojärjestelmään (EESSI) tähtäävien töiden loppuun saattamisen myötä.
2.7

On tärkeää pitää mielessä, että euroalueen nykyinen talouspoliittinen toimintakehys on edelleen epätäydellinen. Rahapolitiikkaa harjoitetaan keskitetysti, mutta kansallinen finanssipolitiikka on hajautettua. Tällainen kahtiajako voi rasittaa merkittävästi jäsenvaltioita, joihin kohdistuu epäsymmetrisiä häiriöitä, kuten talouskriisin jälkimainingeissa on käynyt ilmi.
3.3

Oikeudenmukaisuuden ja avoimuuden takaamiseksi alustojen on tiedotettava yrityksille sopimusehdoista mutkattomasti ja selkeästi. Mahdollisista muutoksista on ilmoitettava vähintään 15 päivää etukäteen. Erityisesti on tiedotettava ilmoitusten julkaisuun liittyvistä menettelytavoista sekä palvelujen keskeyttämisen ja lopettamisen perusteista.
ETSK on toistuvasti korostanut, että EU:n lainsäädäntö on olennainen yhdentymisen osatekijä, ei rasite tai kustannus, jota pitäisi alentaa. Tasapainoisena, oikeasuhtaisena ja syrjimättömänä se on päinvastoin kaikille Euroopan toimijoille ja kansalaisille tärkeä tae suojelusta, edistyksestä ja oikeusvarmuudesta ( 6 ) . ETSK toistaakin kantansa, jonka mukaan lainsäädäntö on välttämätöntä perussopimusten tavoitteiden saavuttamiseksi ja oikeanlaisen ympäristön luomiseksi sellaista älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua varten, joka hyödyttää suurta yleisöä, yrityksiä ja kansalaisia ( 7 ) . Lainsäädäntö myös auttaa EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 3 artiklan mukaisesti parantamaan hyvinvointia, suojelemaan yleistä etua ja perusoikeuksia, edistämään korkeatasoista sosiaalista suojelua ja ympäristönsuojelua ja turvaamaan oikeusvarmuuden ja oikeudellisen ennakoitavuuden. Lisäksi sen tulisi estää kilpailun vääristyminen ja sosiaalinen polkumyynti ( 8 )
Komitea on lisäksi hyvillään siitä, että tämän uuden järjestelmän tuloksia ja menestystä on tarkoitus arvioida. Koska kyseessä on yhtäältä markkinoita koskeva kysymys ja koska on varattava riittävästi aikaa kerätä hyödyllistä kokemusta eritoten jäsenvaltioissa, joille asia on uusi, komitea katsoo, että nyt valittu kolmen vuoden jakso on liian lyhyt, ja puoltaa mainitun määräajan pidentämistä esimerkiksi viiteen vuoteen. Jäsenvaltioilla on tietenkin vapaus tarkkailla kehitystä lähietäisyydeltä milloin tahansa.
4.4.5

ETSK panee merkille direktiivin 17 artiklassa säädetyn irtisanomissuojan ja siihen liittyvät todistustaakkaa koskevat säännökset. Direktiivin 17 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on kiellettävä irtisanominen (tai vaikutukseltaan vastaavat toimenpiteet) tai irtisanomista koskevat valmistelut, joita perustellaan sillä, että työntekijät ovat käyttäneet direktiivissä säädettyjä oikeuksia. Tämä ja 17 artiklan 2 kohta, jonka mukaan työntekijät, jotka katsovat joutuneensa irtisanotuiksi direktiivin mukaisten oikeuksien käyttämisen takia, voivat pyytää työnantajaa esittämään asianmukaiset perustelut irtisanomiselle, tarjoavat hyödyllisen välineen direktiivissä säädettyjen oikeuksien käyttämiseksi. Direktiivin 17 artiklan 3 kohdassa säädetty menettelytapa eli se, että työnantajan on näytettävä toteen, että irtisanominen on tapahtunut muilla kuin työntekijää syrjivillä perusteilla, on oikeansuuntainen, mutta oikeusperustaan liittyy muutamia askarruttavia näkökohtia ja sitä olisi selkeytettävä. Olisi tehtävä selväksi, että irtisanomiset tai vastaavat toimenpiteet, jotka johtuvat siitä, että työntekijät ovat vedonneet direktiivin mukaisiin oikeuksiinsa, ovat pätemättömiä.
2.2

Asetus takaa vähimmäissuojelun junamatkustajille. Säädös velvoittaa jäsenvaltiot, niiden asianomaiset viranomaiset ja rautatieyritykset panemaan kyseiset määräykset täytäntöön toiminnassaan matkustajien oikeuksien suojelemiseksi. Tässä asiayhteydessä asetus (EY) 1371/2007 on tärkeä yhdenmukaistamisväline, jonka on määrä varmistaa, että kaikilla EU:n junamatkustajilla on samat oikeudet.
3.8

Teknologisten muutosten työllisyysvaikutukset tulee arvioida asianmukaisesti, ja muutosten ennakointiin tarkoitettuja välineitä on vahvistettava. Haaste, joka koskee työmarkkinoiden mukauttamista rakenteelliseen muutokseen, on valtava: on pystyttävä tarjoamaan työsuhdeturva tai uusia työllistymismahdollisuuksia mahdollisimman monille ja sosiaalista suojelua sitä tarvitseville sekä estettävä kokonaisten alueiden taantuminen. Euroopan globalisaatiorahasto tarvitsee enemmän määrärahoja, ja sen soveltamisalaa on laajennettava niin, että se kattaa myös teknologisen murroksen seuraukset. Työmarkkinasuhteet kaikilla tasoilla ja erityisesti yrityskohtainen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu, johon työntekijät osallistuvat, ovat välttämättömiä apukeinoja teollisuuden murrostilanteessa: ne auttavat hyväksymään muutokset ja välttämään konflikteja.
4.1

Heikko koheesio eri rahastojen välillä sekä heikko alueellinen koheesio, samoin kuin päätöksentekijöiden vähäinen ymmärrys CLLD:n eduista, ovat osoittautuneet suurimmiksi esteiksi valtakunnallisella tasolla. Eri rahastojen ja alueiden (maaseutu-, kaupunki- ja rannikkoalueet) välille on ollut vaikeaa saada todellista synergiaa, koska rahastojen välillä on kansallisella tasolla vielä ”rajoja”. Jokaisella rahastolla on eri säännöt, hallintoviranomaisten yhteistyö on heikkoa ja koordinointi on puutteellista useimmissa maissa, joissa useista lähteistä rahoittamiseen perustuvaa CLLD:n lähestymistapaa pannaan täytäntöön. Vain Ruotsi panee tätä CLLD:n toimintamallia täytäntöön koko maassa, ja vain siellä kaikki neljä ERI-rahastoa ovat kaikentyyppisten alueiden (maaseutu-, kaupunki- ja rannikkoalueet) paikallisten toimintaryhmien ulottuvilla.
2.6.1

Kuluttajat tiedostavat Euroopassa yhä selvemmin kulutustekojensa sosiaaliset ja ympäristövaikutukset. Tuottajakuluttajuuden esiinnousu etenkin uusiutuvan energian alalla muovaa osaltaan uusia yhteyksiä arvoketjussa sekä valmistajien, jakelijoiden ja kuluttajien välillä. Tämä näkyy myös talouden toimijakunnassa. Esimerkiksi rahoitusalalla riskin käsite laajenee siten, että omaisuuserien arvonmäärityksessä otetaan huomioon myös rahoituksen ulkopuolisia tekijöitä. Eräät varainhoitajatahot pyrkivät tällä tavoin sysäämään liikkeelle kehityksen, jossa yrityksillä on kannustimia kertoa tietyistä yhteiskuntavastuuseen ja ympäristövastuuseen liittyvistä seikoista tarkemmin eikä tyytyä vain täyttämään lakisääteiset velvollisuutensa. Tätä toistaiseksi vielä lapsenkengissään olevaa kehitystä on jatkettava ja vahvistettava aidon vastuullisuuden pohjalta (3). Kestävän rahoituksen kehittäminen on paras keino kääntää Euroopan rahoitusjärjestelmässä vallitsevaa ajattelua lyhyen aikavälin vakautuksesta kohti pitkän aikavälin vaikutuksia.
1.5

Kaikkien sidosryhmien tulisi torjua kaikilla tasoilla eriarvoisuuden, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen lisääntymistä. ETSK katsoo tähän liittyen, että on pyrittävä tehokkaammin määrittämään asianmukaisilla tasoilla yhteisiä periaatteita, normeja, poliittisia toimintalinjoja ja strategioita palkkojen lähentämiseksi paremmin ja vähimmäispalkkojen asettamiseksi tai niiden nostamiseksi asianmukaiselle tasolle kunnioittaen työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta kaikilta osin. ETSK on jo ensimmäisessä sosiaalisten oikeuksien pilaria käsittelevässä lausunnossaan (1) painottanut, että Kansainvälisen työjärjestön (ILO) tutkimus (2) on hyödyllinen viitekehys. Siinä korostetaan, että vähimmäispalkkatasojen vertailuun voidaan käyttää monenlaisia indikaattoreita, joissa otetaan huomioon kansalliset olosuhteet, mutta suosituin on vähimmäispalkan suhde keskipalkkaan (tai mediaanipalkkaan). Lisäksi on tärkeää varmistaa, että kaikilla kansalaisilla on vähimmäistoimeentulo. ETSK tähdentää, että sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen ja sosiaalisiin investointeihin suunnattavia varoja olisi lisättävä tulevaisuuden haasteisiin vastaamiseksi.
3.19

ETSK on myös tyytyväinen siihen, että yhteisötalouden ja yhteiskunnallisten yritysten perustaminen ja nopea kasvu on mainittu erikseen. Tämä on ala, jolla ETSK:lla on erityisasiantuntemusta ja josta se on antanut lausuntoja (9).
1.5

ETSK kannattaa yhteisessä tiedonannossa lueteltuja toimia, joilla on tarkoitus lisätä tietoa Euroopan valtameristä. EU:lla voisi olla tärkeä rooli valtamerten hallinnoinnin parantamisessa, erityisesti maailman valtamerten tieteellisen tutkimuksen tukemisessa. Nykyisin käytössä olevaa tietoa on käytettävä asianmukaisesti ja tehokkaasti. Meristä on paljon tietoa, joka on suureksi osaksi hajallaan. ETSK kannustaa tästä syystä EU:ta voimakkaasti kehittämään Euroopan meripoliittisesta seurantakeskuksesta ja tietoverkosta maailmanlaajuisen merialan tietoverkon. EU:sta voisi tulla tällaisen tutkimuksen koordinointikeskus.
FI Euroopan unionin virallinen lehti C 173/82

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi neuvoston direktiivin 87/217/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/31/EY, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1257/2013, neuvoston direktiivin 86/278/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/63/EY muuttamisesta ympäristöalan seurantaa koskevien menettelysääntöjen osalta sekä neuvoston direktiivin 91/692/ETY kumoamisesta”

(COM(2016) 789 final – 2016/0394 (COD))

(2017/C 173/14)

Lausuntopyyntö Euroopan parlamentti, 13.2.2017 Euroopan unionin neuvosto, 20.2.2017 Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohta ja 304 artikla Vastaava erityisjaosto ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” Hyväksyminen täysistunnossa 22.2.2017 Täysistunnon numero 523 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 178/1/2

Koska komitea katsoo, että asiakirjan sisältö on hyväksyttävä, ja koska komitea on jo käsitellyt aihetta 18. joulukuuta 1990 antamassaan lausunnossa 1491/90 (*1), se päätti 22.–23. helmikuuta 2017 pitämässään 523. täysistunnossa (helmikuun 22. päivän kokouksessa) antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon ja viitata mainitussa lausunnossa ilmaisemaansa kantaan. Äänestyksessä annettiin 178 ääntä puolesta ja 1 vastaan 2:n pidättyessä äänestämästä.

Bryssel 22. helmikuuta 2017. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Georges DASSIS

(*1) ETSK:n lausunto 1491/90 aiheesta Proposal for a Council Directive Harmonizing and Rationalizing Reports on the Implementation of Certain Directives Relating to the Environment (EYVL C 60, 8.3.1991, s. 15).
2.4

Uusiutuvien energiamuotojen kustannukset pienenevät jatkuvasti, ja tällainen energia on nyt huokeampaa kuin koskaan aikaisemmin. Uusiutuvasta energiasta on tullut niin edullista, että sen avulla voitaisiin jo nyt lievittää rakentavalla tavalla energiaköyhyysongelmaa. Tuottajakuluttajuuden kehittäminen on hyvin tehokas vaihtoehto tässä yhteydessä. Esimerkiksi yhteisen tutkimuskeskuksen tutkimus (JRC Scientific and policy reports – Cost Maps for Unsubsidised Photovoltaic Electricity) osoittaa, että jo vuonna 2014 itse tuotettu aurinkosähkö olisi ollut 80 prosentille eurooppalaisista halvempaa kuin verkosta ostettu sähkö. Euroopan komissio ei ole kuitenkaan toistaiseksi kehitellyt tehokasta strategiaa tämän vaihtoehdon saattamiseksi kansalaisten tietoon (ks. TEN/598).