Suositus: neuvoston suositus jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan toteuttamisesta /* KOM/2004/0239 lopull. */





Suositus: NEUVOSTON SUOSITUS jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan toteuttamisesta (komission esittämä) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 128 artiklan 4 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon sekä katsoo seuraavaa: (1) Euroopan työllisyysstrategialla on johtava asema Lissabonin strategian työllisyys- ja työmarkkinatavoitteiden täytäntöönpanossa. Lissabonin tavoitteiden menestyksekäs täytäntöönpano edellyttää, että jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikassa tuetaan tasapuolisesti kolmea toisiaan täydentävää ja tukevaa tavoitetta, jotka ovat täystyöllisyys, työn laatu ja tuottavuus sekä sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja osallisuus. Näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää uusia rakenneuudistuksia, joissa keskitytään kymmeneen keskeiseen prioriteettiin ja hallinnon parantamiseen. (2) Vuonna 2003 toteutetussa Euroopan työllisyysstrategian uudistuksessa asetettiin painopiste keskipitkän aikavälin suunnitteluun ja korostettiin työllisyyspolitiikan suuntaviivoissa suositellun politiikan toteuttamista kaikilta osin. Työllisyyspolitiikan suuntaviivoja olisi siksi tarkistettava perinpohjaisesti vain joka kolmas vuosi, ja välivuosina niitä pitäisi päivittää erittäin pidättyvästi. (3) Neuvosto hyväksyi päätöksellä ... jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivat muuttamattomina vuodeksi 2004. (4) Neuvosto antoi 22 päivänä heinäkuuta 2003 päätöslauselman jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan toteuttamisesta. [1] Yhteisessä työllisyysraportissa 2003-2004 tehty jäsenvaltioiden esittämien työllisyyden toimintasuunnitelmien analyysi osoittaa, että jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten vastaus neuvoston suosituksiin on jäänyt sangen niukaksi. [1] EUVL L 197, 5.8.2003. (5) Euroopan työllisyystyöryhmä on suositellut, että EU:n olisi annettava jäsenvaltioille tiukempia suosituksia. Ensisijaisesti olisi pyrittävä lisäämään työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskykyä, saamaan enemmän ihmisiä työmarkkinoille ja pysymään niillä sekä tekemään työnteosta todellinen vaihtoehto kaikille, investoimalla entistä enemmän ja tehokkaammin henkilöpääomaan ja elinikäiseen oppimiseen samoin kuin varmistamaan uudistusten tehokas täytäntöönpano parantamalla hallintotapoja. Neuvosto ja komissio tukevat tätä arviota ja ovat sisällyttäneet työllisyystyöryhmän esittämät toiminnan linjaamista koskevat viestit yhteiseen työllisyysraporttiinsa. (6) Yhteisessä työllisyysraportissa esitetty analyysi suuntaviivojen ja vuotta 2003 koskevien neuvoston suositusten täytäntöönpanosta samoin kuin työllisyystyöryhmän esittämät yleiset ja maakohtaiset toiminnan linjaamista koskevat viestit muodostavat perustan vuoden 2004 jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkaa koskeville EU:n suosituksille. (7) Työllisyyspolitiikan suuntaviivoja sovelletaan uusiin jäsenvaltioihin niiden liittymisestä lähtien. Kaikki uudet jäsenvaltiot ovat muutaman viime vuoden aikana raportoineet työllisyyspolitiikan suuntaviivoihin liittyvien yhteisten arviointiasiakirjojen toteuttamisesta. Euroopan työllisyystyöryhmän raportissa esitetyt maakohtaiset viestit ovat täysin yhdenmukaisia yhteisten arviointiasiakirjojen toteuttamista koskevan raportin tarkastelun kanssa, ja niitä voidaan käyttää ohjeina työllisyyspolitiikan suuntaviivojen toteuttamiselle uusissa jäsenvaltioissa, SUOSITTELEE: 1. Jäsenvaltiot toteuttavat toimia liitteessä 1 esitettyjen linjausten mukaisesti. 2. Niiden jäsenvaltioiden, joille 22 päivänä heinäkuuta 2003 annettu neuvoston suositus on osoitettu, olisi toteutettava ne toimet, jotka on esitetty kyseisen suosituksen liitteen korvaavassa liitteessä 2, ja raportoitava niiden jatkotoimista 1 päivänä lokakuuta 2004 toimitettavissa kansallisissa toimintasuunnitelmissaan. 3. Unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004 liittyvät maat käsittelevät liitteessä 3 esitettyjä prioriteetteja 1 päivänä lokakuuta 2004 toimitettavissa kansallisissa toimintasuunnitelmissaan. Tehty Brysselissä [...]. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja [...] LIITE 1 KAIKILLE JÄSENVALTIOILLE YHTEISET SUOSITUKSET Työllisyystyöryhmän tekemä arvio sekä yhteisessä työllisyysraportissa esitetty analyysi suuntaviivojen ja vuoden 2003 neuvoston suositusten toteuttamisesta osoittavat, että jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten olisi asetettava etusijalle seuraavat tavoitteet: * Työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskykyä on lisättävä. Edistetään joustavuutta yhdistettynä työmarkkinaturvaan siten, että keskitytään työn organisoinnin ja työnteon kiinnostavuuden parantamiseen - työnantajien ja työntekijöiden kannalta - vakiomuotoisten [2] ja muun tyyppisten työsopimusten avulla, jotta vältetään eriarvoisten työmarkkinoiden kehittyminen. Nykyaikaistetaan ja laajennetaan turvatun työpaikan käsitettä siten, että se kattaisi työsuhdeturvan lisäksi naisten ja miesten mahdollisuuden pysyä ja kehittyä työssä. Pyritään luomaan mahdollisimman paljon työpaikkoja ja nostamaan tuottavuutta vähentämällä esteitä, jotka haittaavat uusien yritysten perustamista, ja parantamalla uudelleenjärjestelyjen ennakoitavuutta ja hallintaa. [2] "Vakiomuotoisilla sopimuksilla" tarkoitetaan toistaiseksi voimassa olevia sopimuksia riippumatta siitä, onko kyse koko- vai osa-aikatyöstä. * Entistä useammat on saatava osallistumaan työmarkkinoille ja pysymään työmarkkinoilla: työnteosta on tehtävä todellinen vaihtoehto kaikille. Poistetaan työttömyysloukut, työmarkkinoiden ulkopuolella olemiseen liittyvät loukut ja matalapalkkaloukut tarkistamalla verojen ja etuuksien tasapainoa. Luodaan kattavia aktiivisena ikääntymisen strategioita, joihin sisältyvien kannustimien ja muiden toimenpiteiden avulla työntekijöitä kannustetaan jäämään eläkkeelle nykyistä myöhemmin ja työnantajia kannustetaan palkkaamaan ja pitämään työssä ikääntyviä henkilöitä. Kehitetään politiikkaa, jonka avulla lisätään naisten, nuorten, etnisten vähemmistöjen, maahanmuuttajien ja epäsuotuisassa asemassa olevien henkilöiden työvoimaosuutta ja toimimista yrittäjinä. Vahvistetaan työttömille ja työmarkkinoiden ulkopuolella oleville suunnattua aktiivista työvoimapolitiikkaa, ja tarjotaan kaikille työnhakijoille räätälöityjä palveluja. Edistetään työnteon tekemiseen kannattavaksi tähtäävää politiikkaa sekä taloudellisten että muiden kannustimien avulla, joita ovat mm. henkilökohtainen verotus, työelämän laatu kaikkine ulottuvuuksineen, lastenhoitomahdollisuudet ja muut työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista palvelevat toimenpiteet. * Henkilöpääomaan ja elinikäiseen oppimiseen on investoitava entistä enemmän ja tehokkaammin. Muotoillaan kunnianhimoista politiikkaa, jolla nostetaan henkilöpääoman ja tutkimus- ja kehittämistoiminnan [3] tasoa ja edistetään yrittäjähenkisten asenteiden ja taitojen omaksumista kaikilla koulutustasoilla. Jaetaan kustannukset ja vastuut viranomaisten, yritysten ja yksilöiden kesken, ja arvioidaan yritysten henkilöresurssi-investointien lisäämiseen tähtääviä kannustimia. Vähennetään koulunkäynnin ennenaikaisesti lopettaneiden määrää ja laajennetaan koulutustarjontaa elinikäisten oppimismahdollisuuksien parantamiseksi, varsinkin niitä eniten tarvitsevien, kuten vähän koulutettujen ja ikääntyvien työntekijöiden kohdalla, ottamalla huomioon työmarkkinoiden tämänhetkiset ja tulevat tarpeet. Kehitetään innovatiivisia koulutusmenetelmiä (kuten verkko-oppimista) ja investoidaan uuteen tieto- ja viestintätekniikkaan liittyviin taitoihin. [3] Ks. Barcelonan tavoite, jonka mukaan t&k-investointien BKT-osuus nostetaan 3 prosenttiin. * Uudistusten tehokas täytäntöönpano on varmistettava parantamalla hallintotapoja. Muodostetaan uudistuskumppanuuksia työmarkkinaosapuolten ja eri sidosryhmien tuen ja osallistumisen vahvistamiseksi. Määritellään selkeä kansallinen politiikka ja tapauksen mukaan tavoitteet, jotka heijastavat Euroopan tasolla asetettuja tavoitteita, ja varmistetaan, että julkisia varoja käytetään tehokkaasti. Vahvistetaan kansallisten toimintasuunnitelmien asemaa ja näkyvyyttä avainkeinoina, joiden avulla uudistusohjelman osat kytketään toisiinsa. Varmistetaan, että toimintasuunnitelmissa osoitetaan, että työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja suositusten toteuttamiseen järjestetään taloudelliset voimavarat - EU:n rahoitus mukaan luettuna - riittävällä, avoimella ja kustannuksiin nähden tehokkaalla tavalla. Tehostetaan keskinäistä oppimista. LIITE 2 MAAKOHTAISET SUOSITUKSET BELGIA Vuodesta 1997 jatkuneesta positiivisesta kehityksestä huolimatta Belgian työllisyysaste on edelleen selvästi alle EU:n keskiarvon ja jää kauas Lissabonin tavoitteista. Iäkkäitten työllisyysaste kuuluu pienimpiin EU-25:ssä. Ulkomaiden kansalaisten työllisyysaste on silmiinpistävän matala. Pienennyttyään vakaasti useita vuosia työttömyysaste on nyt alkanut nousta. Aikuisten osallistuminen koulutukseen polkee paikallaan. Työllisyystyöryhmän tekemä arvio sekä yhteisessä työllisyysraportissa esitetty analyysi suuntaviivojen ja vuoden 2003 neuvoston suositusten toteuttamisesta osoittavat, että Belgian olisi asetettava etusijalle seuraavat tavoitteet: Lisätään työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskykyä * Parannetaan yritysten rakennemuutosten ennakointia ja niihin reagoimista etenkin joukkoirtisanomisten tapauksessa. * Kevennetään edelleen välillisiä työvoimakustannuksia varsinkin pienipalkkaisten kohdalla huolehtien kuitenkin julkisen talouden vakaudesta. * Parannetaan alueellisten työvoimapalvelujen yhteistyötä alueiden välisen liikkuvuuden tukemiseksi. Houkutellaan lisää ihmisiä työmarkkinoille ja tehdään työnteosta todellinen vaihtoehto kaikille * Tarkistetaan vero- ja etuusjärjestelmiä työttömyysloukkujen poistamiseksi. Tarjotaan riittäviä kannustimia aktiiviseen työnhakuun tarkistamalla etuuksien ehdollisuutta. * Otetaan työttömät aikuiset, muita heikommassa asemassa olevat nuoret ja maahanmuuttajat kattavammin työvoimapalvelujen toimenpiteiden piiriin. * Määritellään aktiivisena ikääntymistä varten kattava strategia, johon kuuluu varhaiseläkejärjestelmien poistaminen, täydennyskoulutuksen saatavuus, joustavien työjärjestelyjen edistäminen sekä iäkkäitten työttömien työnhaun tehostaminen. Lisätään ja tehostetaan investointeja henkilöpääomaan ja elinikäiseen oppimiseen * Ryhdytään toimiin koulunkäynnin ennenaikaisen lopettamisen vähentämiseksi. * Seurataan tuoreita toimialojenvälisiä sopimuksia, joilla pyritään lisäämään työntekijöiden kouluttautumista, ja kiinnitetään erityistä huomiota heikosti koulutettuihin. TANSKA Tanskan työllisyysasteet ylittävät reilusti Lissabonin tavoitteet - myös naisten ja iäkkäitten kohdalla. Työttömyys on edelleen suhteellisen vähäistä huolimatta sen viimeaikaisesta lisääntymisestä, joka on vaikuttanut etenkin vastavalmistuneisiin ja pahentanut pitkäaikaistyöttömyyttä. Koska työllisyysasteet ovat Tanskassa korkeat, keskeisenä tehtävänä on varmistaa työvoiman riittävyys pitemmällä aikavälillä. Työllisyystyöryhmän tekemä arvio sekä yhteisessä työllisyysraportissa esitetty analyysi suuntaviivojen ja vuoden 2003 neuvoston suositusten toteuttamisesta osoittavat, että Tanskan olisi asetettava etusijalle seuraavat tavoitteet: Lisätään työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskykyä * Kevennetään entisestään työhön kohdistuvaa kokonaisverotusta huolehtien kuitenkin julkisen talouden vakaudesta. Houkutellaan lisää ihmisiä työmarkkinoille ja tehdään työnteosta todellinen vaihtoehto kaikille * Toteutetaan kattavaa aktiivisena ikääntymisen strategiaa, johon sisältyy varhaista eläkkeelle jäämistä vielä kannustavien tekijöiden ja etenkin vapaaehtoisen varhaiseläkejärjestelmän poistaminen. * Tarkistetaan vero- ja etuusjärjestelmiä marginaaliveroasteen laskemiseksi ja pienituloisille, myös työttömille ja työelämän ulkopuolella oleville, suunnattujen työnteon kannustimien lisäämiseksi. * Seurataan niiden tuoreiden uudistusten vaikutuksia, joilla pyritään integroimaan maahanmuuttajat työmarkkinoille, ja kiinnitetään erityistä huomiota toimenpiteisiin, joiden avulla hankitaan työssä tarvittavat perustaidot. Lisätään ja tehostetaan investointeja henkilöpääomaan ja elinikäiseen oppimiseen * Pysäytetään perustaitojen heikentyminen ja käännetään suuntaus taas nousuun. * Seurataan ammatilliseen täydennyskoulutukseen liittyvää kehitystä äskeisten koulutusmaksuihin tehtyjen korotusten valossa. SAKSA Saksan työllisyysaste ylittää EU:n keskiarvon mutta jää edelleen paljon Lissabonin tavoitteista. Iäkkäitten työllisyysaste kehittyy muita heikommin. Naisten työllisyysaste on parempi kuin EU:n keskiarvo, mutta sen kehittymisen esteenä ovat edelleen riittävien lastenhoitopalvelujen puuttuminen, sukupuolten suuret palkkaerot ja verotukseen liittyvät pidäkkeet. Tilanne vaihtelee alueittain, mutta kokonaisuutena Saksan työmarkkinat eivät juuri ole hyötyneet EU:n vuodesta 1997 jatkuneesta talouskasvusta. Työttömyys- ja etenkin pitkäaikaistyöttömyysluvut kuuluvat vieläkin korkeimpiin EU:ssa. Tärkeänä tehtävänä on edelleen puuttua maan itä- ja länsiosien välisiin eroihin etenkin uusien työpaikkojen luomisen suhteen. Työllisyystyöryhmän tekemä arvio sekä yhteisessä työllisyysraportissa esitetty analyysi suuntaviivojen ja vuoden 2003 neuvoston suositusten toteuttamisesta osoittavat, että Saksan olisi asetettava etusijalle seuraavat tavoitteet: Lisätään työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskykyä * Tarkistetaan sosiaalisen suojelun järjestelmien rahoitusta työvoimakustannusten pienentämiseksi huolehtien kuitenkin julkisen talouden vakaudesta. * Rohkaistaan työmarkkinaosapuolia jatkamaan sellaisten palkanmuodostusjärjestelmien kehittämistä, joissa otetaan huomioon tuottavuuteen ja työmarkkinaoloihin liittyvät paikalliset, alueelliset ja alakohtaiset erot. Kytketään toisiinsa palkkaneuvottelut ja edistyminen joustavissa työaikajärjestelyissä ja koulutuksen tarjoamisessa esim. koulutustilien välityksellä (ks. talouspolitiikan laajat suuntaviivat, suuntaviiva 5). * Tuetaan pk-yritysten kehittämistä etenkin yksinkertaistamalla sääntelyä ja parantamalla rahoituksen saatavuutta. Vahvistetaan yrittäjäkulttuuria maan itäosissa. Houkutellaan lisää ihmisiä työmarkkinoille ja tehdään työnteosta todellinen vaihtoehto kaikille * Jatketaan vero- ja etuusjärjestelmien uudistamista ja huolehditaan, että työpaikan vastaanottamiseen on tarjolla riittävät kannustimet. Seurataan tarkasti Hartz-uudistusten täytäntöönpanoa ja arvioidaan sitä työvoimapalvelujen tehokkuuden kannalta kiinnittäen erityistä huomiota maan itäosiin. * Tarkistetaan verotukseen liittyviä tekijöitä, jotka haittaavat naisten osallistumista työmarkkinoille. Lisätään lastenhoitopalveluja varsinkin läntisissä osavaltioissa ja parannetaan koulupäivien ja työaikojen yhteensovittamista. Rohkaistaan työmarkkinaosapuolia pienentämään sukupuolten palkkaeroja yksityissektorilla. * Laaditaan aktiivisena ikääntymistä varten kattava strategia, jolla varmistetaan, että ihmiset pysyvät työssä pitempään etenkin 60 vuotta täytettyään. Edistetään miesten osa-aikatyötä ja lisätään iäkkäitten työntekijöitten koulutusmahdollisuuksia. * Vahvistetaan toimia maahanmuuttajien integroitumisen hyväksi. Lisätään ja tehostetaan investointeja henkilöpääomaan ja elinikäiseen oppimiseen * Parannetaan työvoiman koulutustasoa ja vahvistetaan elinikäisen oppimisen kannustimia etenkin heikosti koulutettujen sekä pk-yritysten ja iäkkäiden työntekijöiden osalta. * Jatketaan kaksijakoisen järjestelmän ajanmukaistamista ja vähennetään koulunkäynnin ennenaikaista lopettamista. KREIKKA Vaikka uusia työpaikkoja on viime aikoina luotu entistä enemmän, Kreikan työllisyysaste lukeutuu edelleen matalimpiin EU:ssa etenkin naisten kohdalla. Työttömyysaste laskee mutta on edelleen korkea. Pimeä työnteko on yleistä. Työn tuottavuus on parantunut huomattavasti, mutta sen taso on yhä matala. Aikuisten osallistuminen koulutukseen on vähäistä etenkin kun otetaan huomioon työikäisen väestön heikko koulutustaso. Lisääntynyt maahanmuutto on viime vuosina lisännyt työvoiman tarjontaa. Työllisyystyöryhmän tekemä arvio sekä yhteisessä työllisyysraportissa esitetty analyysi suuntaviivojen ja vuoden 2003 neuvoston suositusten toteuttamisesta osoittavat, että Kreikan olisi asetettava etusijalle seuraavat tavoitteet: Lisätään työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskykyä * Toteutetaan sovittu työmarkkinoitten uudistuspaketti täysimääräisesti, parannetaan osa-aikatyön houkuttelevuutta ja kehitetään työvoimanvuokrausalan toimintaa työjärjestelyjen monipuolistamiseksi. * Kevennetään välillisiä työvoimakustannuksia huolehtien kuitenkin julkisen talouden vakaudesta. Muutetaan pimeää työtä lailliseksi parantamalla vakiomuotoisten ja muiden työsopimusten houkuttelevuutta niin työnantajien kuin työntekijöidenkin kannalta ja vahvistamalla lainvalvontakapasiteettia. * Edistetään työllisyyttä suosivaa yritysten toimintaympäristöä. Houkutellaan lisää ihmisiä työmarkkinoille ja tehdään työnteosta todellinen vaihtoehto kaikille * Parannetaan pontevin toimin aktiivisen työvoimapolitiikan tasoa ja tehoa, jotta sen piiriin saadaan suurempi osuus työmarkkinoitten ulkopuolella olevista ja työttömistä. * Vauhditetaan tehokkaitten, ennaltaehkäiseviä ja räätälöityjä palveluja tarjoavien työvoimapalvelujen kehittämistä koko maahan. Ajanmukaistetaan tilastollisen seurannan järjestelmät. * Lisätään naisille suunnattuja kannustimia, jotka edistävät työmarkkinoille osallistumista - myös osa-aikatyön kautta. Parannetaan lasten ja muiden huollettavien hoitopalvelujen saatavuutta ja kohtuuhintaisuutta. * Laaditaan kattava aktiivisena ikääntymisen strategia, joka tarjoaa joustavia työjärjestelyjä, kannustimia iäkkäitten työntekijöitten pysymiseksi pitempään työssä ja tukea taitojen kehittämiseen. Lisätään ja tehostetaan investointeja henkilöpääomaan ja elinikäiseen oppimiseen * Vähennetään koulunkäynnin ennenaikaista lopettamista ja vahvistetaan korkea-asteen opetuksen yhteyttä työmarkkinoitten tarpeisiin. * Tarkistetaan kannustimia, joilla edistetään elinikäistä oppimista ja lisätään etenkin heikosti koulutettujen ja maahanmuuttajien osallistumista koulutukseen. ESPANJA Vuosina 1997-2002 työllisyysasteet nousivat ja työttömyysasteet putosivat jäsenvaltioista eniten Espanjassa. Työttömyys ylittää kuitenkin selvästi EU:n keskiarvon, ja työllisyysaste jää reilusti sen alle. Tilanne vaihtelee huomattavasti alueelta toiselle, joten alue-eroihin puuttuminen on Espanjalle yhä ensisijainen tehtävä. Naisten osallistumisaste ja iäkkäitten työllisyysaste ovat pysyneet erityisen matalina. Lisäksi hyvin suurella osalla työntekijöistä (yli kolmanneksella) on määräaikainen työsopimus. Työn tuottavuus on yhä heikkoa. Yleinen koulutustaso ja aikuisten osallistuminen koulutukseen pysyttelevät erityisen matalina. Lisääntynyt maahanmuutto on viime vuosina lisännyt työvoiman tarjontaa. Työllisyystyöryhmän tekemä arvio sekä yhteisessä työllisyysraportissa esitetty analyysi suuntaviivojen ja vuoden 2003 neuvoston suositusten toteuttamisesta osoittavat, että Espanjan olisi asetettava etusijalle seuraavat tavoitteet: Lisätään työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskykyä * Edistetään työn organisoinnin nykyaikaistamista työn tuottavuuden ja laadun parantamiseksi. * Tarkistetaan sääntelypuitteita ja pyritään siten tekemään pysyvistä työsopimuksista houkuttelevampia työnantajille ja vähentämään määräaikaisten sopimusten käyttöä, jotteivät työmarkkinat jakautuisi. Poistetaan esteitä osa-aikatyöltä ja lisätään työvoimanvuokrauksen houkuttelevuutta yritysten ja työntekijöiden kannalta. * Tartutaan mahdollisuuksiin eriyttää palkkoja paikallisten, alueellisten ja alakohtaisten olojen mukaan (ks. talouspolitiikan laajat suuntaviivat, suuntaviiva 5). Houkutellaan lisää ihmisiä työmarkkinoille ja tehdään työnteosta todellinen vaihtoehto kaikille * Parannetaan naisille suunnattuja työmarkkinoille osallistumisen kannustimia. kohennetaan lasten ja muiden huollettavien hoitopalvelujen saatavuutta ja kohtuuhintaisuutta. * Parannetaan muita heikommassa asemassa olevien - etenkin nuorten, vammaisten, maahanmuuttajien ja pitkäaikaistyöttömien - mahdollisuuksia päästä aktiivisten työvoimapoliittisten toimenpiteiden piiriin ja tehostetaan näitä toimenpiteitä. Viedään loppuun julkisten työvoimapalvelujen nykyaikaistamishanke tilastollista seurantajärjestelmää unohtamatta. Vahvistetaan alueellisten työvoimapalvelujen keskinäistä koordinointia. Poistetaan maantieteellisen liikkuvuuden esteitä. * Laaditaan kattava aktiivisena ikääntymistä koskeva strategia, joka tarjoaa joustavia työjärjestelyjä, kannustimia iäkkäitten työntekijöitten pysymiseksi pitempään työssä ja tukea taitojen kehittämiseen. Lisätään ja tehostetaan investointeja henkilöpääomaan ja elinikäiseen oppimiseen * Vähennetään koulunkäynnin ennenaikaista lopettamista ja vahvistetaan korkea-asteen opetuksen laatua ja yhteyttä työmarkkinoitten tarpeisiin. * Vahvistetaan elinikäiseen oppimiseen liittyviä kannustimia, jotta voidaan lisätä etenkin heikosti koulutettujen osallistumista siihen. RANSKA Ranskan kokonaistyöllisyysaste on alle EU:n keskiarvon. Iäkkäitten (55-64-vuotiaitten) työllisyysaste kuuluu EU:n alhaisimpiin. Työttömyys putosi huomattavasti vuosina 1997-2000, mutta se on noussut uudestaan talouden hidastuttua. Työttömyysaste on EU:n korkeimpia etenkin nuorten (15-24-vuotiaitten) kohdalla. Ulkomaitten kansalaisten, etenkin naisten, työllisyysaste on huomattavan alhainen. Määräaikaisten sopimusten osuus ylittää yhä EU15:n keskiarvon, ja aikuisten osallistuminen koulutukseen jää keskiarvosta. Työllisyystyöryhmän tekemä arvio sekä yhteisessä työllisyysraportissa esitetty analyysi suuntaviivojen ja vuoden 2003 neuvoston suositusten toteuttamisesta osoittavat, että Ranskan olisi asetettava etusijalle seuraavat tavoitteet: Lisätään työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskykyä * Helpotetaan määräaikaisella työsopimuksella palkattujen työntekijöiden siirtymistä vakituisiin työsuhteisiin, jotta vältetään työmarkkinoiden jakautuminen ja lisätään työntekijöiden mahdollisuuksia pysyä ja edetä työmarkkinoilla. * Kehitetään tehokkaampi järjestelmä rakennemuutosten ennakointiin ja hallintaan. * Edistetään pk-yritysten kehittämistä luomalla yritystoiminnalle suotuisa toimintaympäristö. Seurataan edistymistä uusien yritysten määrän kasvattamisessa. Houkutellaan lisää ihmisiä työmarkkinoille ja tehdään työnteosta todellinen vaihtoehto kaikille * Seurataan eläkeuudistuksen vaikutuksia työmarkkinoiltapoistumisikään ja kehitetään kattava aktiivisena ikääntymisen strategia, jolla iäkkäät työntekijät saadaan pysymään pitempään työssä. Pyritään tähän mukauttamalla työoloja, helpottamalla koulutukseen pääsyä ja poistamalla varhaiseläkejärjestelmät. * Parannetaan työvoimapalvelujen koordinointia henkilökohtaisesti räätälöityjen palvelujen tarjonnan tehostamiseksi. Kehitetään työttömille nuorille ja maahanmuuttajille, etenkin naisille, tehokkaita väyliä työelämään ja koulutukseen. * Varmistetaan, että hiljattain toteutetusta työttömyysvakuutuksen uudistuksesta tehdään asianmukainen arvio ja että työttömyysvakuutukseen kytketään tarkoituksenmukaiset vaatimukset ja tehokas työnhaku. Lisätään ja tehostetaan investointeja henkilöpääomaan ja elinikäiseen oppimiseen * Varmistetaan, että työmarkkinaosapuolten sopimus ammattikoulutuksesta lisää myös käytännössä koulutukseen osallistuvien osuutta väestöstä. Kiinnitetään erityistä huomiota heikosti koulutettuihin ja pk-yritysten työntekijöihin. * Vähennetään koulunkäynnin ennenaikaista lopettamista. Laajennetaan ja helpotetaan oppisopimuskoulutusmahdollisuuksia. IRLANTI Irlanti on menestynyt vaikuttavasti sekä työllisyyden että työttömyyden suhteen jo vuodesta 1997. Kokonaistyöllisyysaste on noussut 57,5 prosentista 65,3 prosenttiin, ja työttömyys on vähentynyt liki kahdella kolmanneksella, pitkäaikaistyöttömyys jopa 6,1 prosentista 1,3 prosenttiin. Naisten työvoimaosuus on parantunut, mutta naisten ja miesten työllisyysasteissa on vielä merkittävä ero ja sukupuolten palkkaerotkin ovat suuret. Työvoimapula on yhä ongelma, jota tosin helpottaa lisääntynyt maahanmuutto. Irlannin menestyksen kannalta merkittävä tekijä on maan kyky houkutella ulkomaisia suoria investointeja. Työmarkkinayhteistyö, verotusjärjestelmä, hyvä sääntely-ympäristö ja henkilöpääomasijoitukset ovat nekin keskeisiä menestystekijöitä. Työllisyystyöryhmän tekemä arvio sekä yhteisessä työllisyysraportissa esitetty analyysi suuntaviivojen ja vuoden 2003 neuvoston suositusten toteuttamisesta osoittavat, että Irlannin olisi asetettava etusijalle seuraavat tavoitteet: Houkutellaan lisää ihmisiä työmarkkinoille ja tehdään työnteosta todellinen vaihtoehto kaikille * Ulotetaan aktiiviset työvoimapoliittiset toimenpiteet koskemaan laajempaa osaa työttömistä ja työmarkkinoiden ulkopuolella olevista sekä huolehditaan toimenpiteiden tehokkuudesta. Vahvistetaan kannustimia, joilla työnteosta tehdään kannattavaa. * Parannetaan lastenhoitopalvelujen tarjontaa ja kohtuuhintaisuutta sekä puututaan kiireellisin toimin sukupuolten palkkaerojen syihin. Lisätään ja tehostetaan investointeja henkilöpääomaan ja elinikäiseen oppimiseen * Toteutetaan kattava elinikäisen oppimisen strategia, jolla vähennetään koulunkäynnin ennenaikaista lopettamista ja lisätään osallistumista koulutukseen etenkin heikosti koulutettujen ja iäkkäitten työntekijöitten keskuudessa. ITALIA Huolimatta tilanteen parantumisesta vuodesta 1997 lähtien Italian työllisyysaste kuuluu edelleen EU:n matalimpiin. Naisten työvoimaosuus ja iäkkäitten työntekijöitten työllisyysaste ovat nekin yhä pienimpiä EU25:ssä. Työttömyys on viime aikoina hitaasti vähentynyt mutta ylittää edelleen EU15:n keskiarvon. Työttömyysprosentti on maan keski- ja pohjoisosissa 5 mutta etelässä 18, joten alue-eroihin puuttuminen kuuluu ensisijaisiin tehtäviin. Pimeä työnteko on hyvin yleistä. Yleinen koulutustaso on edelleen matala ja osallistuminen koulutukseen vähäistä. Työllisyystyöryhmän tekemä arvio sekä yhteisessä työllisyysraportissa esitetty analyysi suuntaviivojen ja vuoden 2003 neuvoston suositusten toteuttamisesta osoittavat, että Italian olisi asetettava etusijalle seuraavat tavoitteet: Lisätään työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskykyä * Yksinkertaistetaan sääntely-ympäristöä, jotta voidaan tasapainottaa vakituisten ja ei-vakituisten työsopimusten käyttöä ja välttää työmarkkinoitten jakautuminen. Poistetaan esteitä osa-aikatyön tekemiseltä. * Jatketaan välillisten työvoimakustannusten vähentämistä etenkin pienipalkkaisten kohdalla huolehtien kuitenkin julkisen talouden vakaudesta. Muutetaan pimeä työ lailliseksi poistamalla verotukseen liittyviä pidäkkeitä ja vahvistamalla lainvalvontakapasiteettia. * Pyritään mukauttamaan palkkaneuvottelujärjestelmiä niin, että niissä otetaan huomioon alueelliset työmarkkinaerot (ks. talouspolitiikan laajat suuntaviivat, suuntaviiva 5). Houkutellaan lisää ihmisiä työmarkkinoille ja tehdään työnteosta todellinen vaihtoehto kaikille * Parannetaan työttömyysvakuutuksen tasoa, kattavuutta ja tehoa. * Luodaan koko maahan tehokkaat työvoimapalvelut ottaen huomioon erityisesti nuorten ja maahanmuuttajien tilanne. Lisätään räätälöityjen palvelujen saatavuutta ja osallistumista aktiivisiin työvoimapoliittisiin toimenpiteisiin etenkin maan eteläosissa ja varmistetaan toimenpiteiden tehokkuus. Otetaan valtakunnallinen tietokoneistettu työmarkkinatietojärjestelmä käyttöön ilman lisäviivytyksiä. * Parannetaan etenkin alle kolmivuotiaitten lasten sekä muiden huollettavien hoitopalvelujen saatavuutta ja kohtuuhintaisuutta, jotta voidaan parantaa naisten työvoimaosuutta. * Laaditaan kattava aktiivisena ikääntymisen strategia, joka tarjoaa riittäviä kannustimia työntekijöitten pysymiseksi pitempään työssä ja vähentää varhaiseläkkeelle jäämisen houkuttelevuutta. Lisätään ja tehostetaan investointeja henkilöpääomaan ja elinikäiseen oppimiseen * Nostetaan työvoiman koulutustasoa, vähennetään koulunkäynnin ennenaikaista lopettamista ja vahvistetaan korkea-asteen koulutuksen yhteyttä työmarkkinoitten tarpeisiin. * Vahvistetaan elinikäisen oppimisen kannustimia ja lisätään - etenkin heikosti koulutettujen - osallistumista koulutukseen mm. käynnistämällä nopeasti toimialojenvälisten rahastojen toiminta. LUXEMBURG Luxemburgin työllisyysaste lähentelee EU:n keskiarvoa mutta jää yhä unionin tavoitteesta. Työttömyys on vähäistä ja pitkäaikaistyöttömyysaste EU:n alhaisimpia. 1990-luvun lopun voimakas talouskasvu ei kuitenkaan ole lisännyt työllisyyttä kautta linjan. Uudet työpaikat ovat menneet pääosin rajatyöntekijöille ja naisille, kun taas iäkkäitten työllisyys on erittäin heikkoa. Osallistuminen koulutukseen jää edelleen EU:n keskiarvosta. Työllisyystyöryhmän tekemä arvio sekä yhteisessä työllisyysraportissa esitetty analyysi suuntaviivojen ja vuoden 2003 neuvoston suositusten toteuttamisesta osoittavat, että Luxemburgin olisi asetettava etusijalle seuraavat tavoitteet: Lisätään työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskykyä * Tuetaan uusien yritysten kehittämistä ja edistetään yrityskoulutusta vaihtoehtoisten työpaikanluomismahdollisuuksien tukemiseksi. Houkutellaan lisää ihmisiä työmarkkinoille ja tehdään työnteosta todellinen vaihtoehto kaikille * Laaditaan kattava aktiivisena ikääntymisen strategia etenkin yksityissektoria varten ja vahvistetaan tuoreita aloitteita, joilla työntekijät saadaan pysymään pitempään työssä poistamalla varhaiseläkejärjestelmät. * Edistetään työntekoon suuntautuvien ratkaisumallien käyttöä työkyvyttömyysjärjestelmien piiriin kuuluvien työkykyisten parissa. * Parannetaan palveluja, joilla helpotetaan työ- ja yksityiselämän yhteensovittamista. Rohkaistaan naisia palaamaan työhön pitkien työmarkkinoiden ulkopuolella vietettyjen jaksojen jälkeen. Puututaan sukupuolten palkkaerojen syihin. Lisätään ja tehostetaan investointeja henkilöpääomaan ja elinikäiseen oppimiseen * Varmistetaan, että täydennyskoulutusta koskeva puitelaki pannaan tehokkaasti täytäntöön, jotta voidaan vahvistaa kannustimia elinikäiseen oppimiseen ja lisätä etenkin heikosti koulutettujen osallistumista koulutukseen. * Tarkistetaan yleistä elinikäisen oppimisen järjestelmää ja parannetaan sen johdonmukaisuutta suhteessa yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmiin. Vähennetään koulunkäynnin ennenaikaista lopettamista. ALANKOMAAT Naisten ja miesten työllisyysaste ylittää selvästi Lissabonin tavoitteet, mutta maahanmuuttajien työllisyysaste on yhä matala. Työmarkkinoille on leimallista osa-aikatyön poikkeuksellisen suuri osuus (noin 44 % työvoimasta) ja työkyvyttömyysetuuksia saavien suuri määrä. Iäkkäitten työllisyysaste ylittää EU:n keskiarvon mutta jää selvästi EU:n tavoitteesta. Työttömyys on kasvanut huomattavasti vuodesta 2001 mutta on yhä pienimpiä EU:ssa. Hallitus ja työmarkkinaosapuolet allekirjoittivat syksyllä 2003 sopimuksen, johon kuuluu mm. palkkojen jäädyttäminen vuosina 2004 ja 2005. Työllisyystyöryhmän tekemä arvio sekä yhteisessä työllisyysraportissa esitetty analyysi suuntaviivojen ja vuoden 2003 neuvoston suositusten toteuttamisesta osoittavat, että Alankomaiden olisi asetettava etusijalle seuraavat tavoitteet: Lisätään työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskykyä * Toteutetaan palkkakehitys hallituksen ja työmarkkinaosapuolten sopimuksen mukaisesti ja seurataan tilannetta (ks. talouspolitiikan laajat suuntaviivat, suuntaviiva 5). Houkutellaan lisää ihmisiä työmarkkinoille ja tehdään työnteosta todellinen vaihtoehto kaikille * Tehdään systemaattisesti arvio työkyvyttömyysetuuksia saavien työkyvystä ja autetaan työkykyisiä valmistautumaan työelämään ja löytämään sopiva työpaikka. Kiinnitetään erityistä huomiota työkyvyttömyysjärjestelmissä yliedustettuihin ryhmiin, kuten alle 40-vuotiaisiin naisiin. * Lujitetaan aikuisille suunnattua ennaltaehkäisevää mallia. Parannetaan aktiivisten toimien tehoa ja saatavuutta niiden kannalta, jotka saavat sosiaalietuuksia ja joilla on suurin riski syrjäytyä työmarkkinoilta. Helpotetaan maahanmuuttajien integroitumista. * Yhdistetään varhaiseläkejärjestelmien poistamiseen kannustimia, joilla työntekijät saadaan pysymään pitempään työssä ja koulutuksessa. Kiinnitetään erityistä huomiota heikosti koulutettuihin iäkkäisiin työntekijöihin. * Helpotetaan siirtymistä osa-aikatyöstä kokopäivätyöhön. Puututaan kiireesti sukupuolten palkkaerojen syihin. Parannetaan lastenhoitopalvelujen kohtuuhintaisuutta. Lisätään ja tehostetaan investointeja henkilöpääomaan ja elinikäiseen oppimiseen * Vähennetään koulunkäynnin ennenaikaista lopettamista. Vahvistetaan elinikäisen oppimisen kannustimia ja lisätään etenkin heikosti koulutettujen ja työmarkkinoitten ulkopuolella olevien osallistumista koulutukseen. ITÄVALTA Itävallan kokonaistyöllisyysaste on korkea ja naisten työllisyysaste suhteellisen hyvä; luvut noudattelevat Lissabonin tavoitteita. Maan työttömyysluvut kuuluvat EU:n pienimpiin. Työmarkkinayhteistyöllä on suuri merkitys työn organisoinnin ajanmukaistamisessa, työlainsäädännön parantamisessa ja tyydyttävän palkkakehityksen varmistamisessa. Iäkkäitten työllisyysaste on muista poiketen matala. Työllisyyskasvu on hidastunut ja työttömyys on alkanut nousta. Aikuiset osallistuvat koulutukseen vähemmän kuin EU:ssa keskimäärin. Sukupuolten palkkaerot kuuluvat EU:n suurimpiin. Työllisyystyöryhmän tekemä arvio sekä yhteisessä työllisyysraportissa esitetty analyysi suuntaviivojen ja vuoden 2003 neuvoston suositusten toteuttamisesta osoittavat, että Itävallan olisi asetettava etusijalle seuraavat tavoitteet: Lisätään työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskykyä * Seurataan ja tarvittaessa täydennetään toimia, joilla uudistetaan erorahalainsäädäntöä ja itsenäisten ammatinharjoittajien oikeutta työttömyysetuuksiin, ja pyritään näin lisäämään ammatillista liikkuvuutta. Houkutellaan lisää ihmisiä työmarkkinoille ja tehdään työnteosta todellinen vaihtoehto kaikille * Laaditaan kattava aktiivisena ikääntymisen strategia, johon sisältyy varhaiseläkejärjestelmien poistaminen sekä niiden kannustimien laajentaminen, joilla pyritään pitämään työntekijät ja etenkin iäkkäät naiset pitempään työelämässä. Seurataan eläkejärjestelmien tarkistuksen vaikutusta todelliseen eläkkeellesiirtymisikään ja kansallisten tavoitteitten saavuttamiseen. * Puututaan sukupuolten palkkaerojen syihin. Parannetaan lastenhoitopalvelujen saatavuutta ja kohtuuhintaisuutta. Arvioidaan nykyisen lastenhoitotukijärjestelmän vaikutukset naisten työllisyyden tasoon ja laatuun. Lisätään ja tehostetaan investointeja henkilöpääomaan ja elinikäiseen oppimiseen * Muokataan kannustimia, joilla pyritään lisäämään etenkin heikosti koulutettujen ja maahanmuuttajien osallistumista koulutukseen. * Ryhdytään toimiin koulunkäynnin ennenaikaisen lopettamisen vähentämiseksi. Parannetaan korkea-asteen koulutuksen yhteyttä työmarkkinoitten tarpeisiin. PORTUGALI Portugali on lähes saavuttanut Lissabonin kokonaistyöllisyystavoitteen ja jopa hieman ylittänyt naisten ja iäkkäitten työllisyystavoitteet. Talouden viimeaikainen laskusuunta on lisännyt työttömyyttä, joka on kuitenkin varsin matalalla tasolla verrattuna EU:n keskiarvoon. Tuottavuuden taso, yleinen koulutustaso ja koulutuksen saatavuus ovat edelleen erityisen vähäisiä. Lisäksi merkittävän suurella osalla (yli 20 %) on määräaikainen työsopimus. Lisääntynyt maahanmuutto on viime vuosina lisännyt työvoiman tarjontaa. Työllisyystyöryhmän tekemä arvio sekä yhteisessä työllisyysraportissa esitetty analyysi suuntaviivojen ja vuoden 2003 neuvoston suositusten toteuttamisesta osoittavat, että Portugalin olisi asetettava etusijalle seuraavat tavoitteet: Lisätään työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskykyä * Edistetään työn organisoinnin nykyaikaistamista työn tuottavuuden ja laadun parantamiseksi. * Pyritään uuden työlainsäädännön avulla tekemään vakituisista työsopimuksista houkuttelevampia niin työnantajille kuin työntekijöillekin ja torjutaan työmarkkinoitten jakautuminen. Lisätään osa-aikatyön houkuttelevuutta. * Laaditaan tehokkaampi järjestelmä rakennemuutosten ennakointiin ja hallintaan. Houkutellaan lisää ihmisiä työmarkkinoille ja tehdään työnteosta todellinen vaihtoehto kaikille * Vahvistetaan työttömille ja työmarkkinoiden ulkopuolella oleville suunnattuja aktiivisia työvoimapoliittisia toimia ja huolehditaan niiden tehokkuudesta. Tehostetaan maahanmuuttajien integroitumiseksi toteutettavia toimia. * Puututaan yksityissektorilla esiintyvien sukupuolten palkkaerojen syihin ja parannetaan lasten ja muiden huollettavien hoitopalvelujen saatavuutta ja kohtuuhintaisuutta. * Laaditaan kattava aktiivisena ikääntymisen strategia, jolla mm. poistetaan varhaiseläkkeelle siirtymisen kannustimia, parannetaan koulutuksen saatavuutta ja huolehditaan asianmukaisesta työympäristöstä. Lisätään ja tehostetaan investointeja henkilöpääomaan ja elinikäiseen oppimiseen * Varmistetaan, että kansallinen elinikäisen oppimisen strategia todella nostaa koko työvoiman koulutustasoa, vahvistaa elinikäisen oppimisen kannustimia ja lisää etenkin heikosti koulutettujen osallistumista koulutukseen. * Vähennetään koulunkäynnin ennenaikaista lopettamista ja parannetaan korkea-asteen koulutuksen yhteyttä työmarkkinoitten tarpeisiin. SUOMI Kokonaistyöllisyysaste lähentelee Suomessa tavoitetasoa ja naisten työllisyysaste on jo ylittänyt sen. Iäkkäitten työntekijöitten osallistumisaste on noussut selvästi viime vuosikymmenen aikana ja on saavuttamassa EU:n tavoitteen. Työttömyysaste ylittää EU:n keskiarvon ja on erityisesti nuorilla korkea. Työllisyystyöryhmän tekemä arvio sekä yhteisessä työllisyysraportissa esitetty analyysi suuntaviivojen ja vuoden 2003 neuvoston suositusten toteuttamisesta osoittavat, että Suomen olisi asetettava etusijalle seuraavat tavoitteet: Lisätään työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskykyä * Vähennetään pienipalkkaisten työvoimakustannuksia huolehtien kuitenkin terveen julkisen talouden ylläpitämisestä. Houkutellaan lisää ihmisiä työmarkkinoille ja tehdään työnteosta todellinen vaihtoehto kaikille * Seurataan aktiivisen työvoimapolitiikan viimeaikaisten uudistusten vaikutusta rakennetyöttömyyteen ja alueellisiin eroihin. Ryhdytään erityisiin toimiin, joilla helpotetaan muita heikommassa asemassa olevien nuorten, vammaisten ja maahanmuuttajien aktivointia ja integrointia. * Jatketaan vero- ja etuusjärjestelmien uudistamista työttömyysloukkujen poistamiseksi. * Parannetaan aktiivisena ikääntymisen valtakunnallisen strategian jatkotoimina työoloja, kannustimia ja koulutuksen järjestämistä heikosti koulutetuille ja iäkkäille työntekijöille. Lisätään ja tehostetaan investointeja henkilöpääomaan ja elinikäiseen oppimiseen * Vähennetään koulunkäynnin ennenaikaista lopettamista ja lisätään heikosti koulutettujen koulutusta. RUOTSI Ruotsi ylittää kaikki työllisyystavoitteet, myös naisten ja iäkkäitten. Kokonaistyöttömyysaste on noin 5 prosenttia. Ruotsin olisi jatkettava toimiaan työvoiman riittävän tarjonnan takaamiseksi. Maan väestö ikääntyy, minkä vuoksi työvoiman tarjontaa on pidettävä yllä hyödyntämällä maahanmuuttajien, nuorten ja pitkillä sairauslomilla olevien potentiaalia ja parantamalla työnteon kannustimia. Työllisyystyöryhmän tekemä arvio sekä yhteisessä työllisyysraportissa esitetty analyysi suuntaviivojen ja vuoden 2003 neuvoston suositusten toteuttamisesta osoittavat, että Ruotsin olisi asetettava etusijalle seuraavat tavoitteet: Lisätään työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskykyä * Helpotetaan pk-yritysten kehittämistä erityisesti keventämällä niiden hallinnollisia rasitteita. Houkutellaan lisää ihmisiä työmarkkinoille ja tehdään työnteosta todellinen vaihtoehto kaikille * Puututaan pitkällä sairauslomalla olevien määrän kasvuun edistämällä työntekoon suuntautuvien ratkaisujen käyttöä ja parantamalla työoloja. * Poistetaan loputkin työttömyys- ja työmarkkinoiden ulkopuolella olemiseen liittyvät loukut. * Seurataan tiiviisti, millaisia tuloksia saadaan toimista, joilla pyritään integroimaan maahanmuuttajia työvoimaan. Lisätään ja tehostetaan investointeja henkilöpääomaan ja elinikäiseen oppimiseen * Vähennetään koulunkäynnin ennenaikaista lopettamista ja lisätään heikosti koulutettujen ja työmarkkinoiden ulkopuolella olevien kouluttautumismahdollisuuksia. Tarkistetaan koulutuspolitiikkaa, jotta voidaan puuttua ilmeneviin pullonkauloihin sekä taitojen kysynnän ja tarjonnan epäsuhtaan aloilla, joilla vaaditaan vähäistä tai keskitason ammattitaitoa. YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA Yhdistynyt kuningaskunta ylittää kaikki työllisyystavoitteet, myös naisten ja iäkkäitten. Maailmantalouden hidastumisesta huolimatta työllisyysasteet ovat pysyneet sangen vakaina ja työttömyysasteet selvästi EU:n keskiarvon alapuolella. Työmarkkinoiden ulkopuolella olevien määrä ja vähemmässä määrin myös työttömyys keskittyvät itsepintaisesti tiettyihin kuntiin ja ryhmiin. Tuottavuustasot ovat erityisesti työtuntia kohti laskettuina yhä suhteellisen matalia. Tämä johtuu osittain työvoiman yleisesti ottaen heikosta taitotasosta, myös riittämättömistä perustaidoista. Sukupuolten palkkaerot ovat edelleen EU:n suurimpia. Työllisyystyöryhmän tekemä arvio sekä yhteisessä työllisyysraportissa esitetty analyysi suuntaviivojen ja vuoden 2003 neuvoston suositusten toteuttamisesta osoittavat, että Yhdistyneen kuningaskunnan olisi asetettava etusijalle seuraavat tavoitteet: Lisätään työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskykyä * Varmistetaan, ettei palkkojen kehitys ylitä tuottavuuden kehittymistä (ks. talouspolitiikan laajat suuntaviivat, suuntaviiva 3). Houkutellaan lisää ihmisiä työmarkkinoille ja tehdään työnteosta todellinen vaihtoehto kaikille * Varmistetaan, että aktiivisella työvoimapolitiikalla ja etuusjärjestelmillä estetään taitojen rapistuminen ja edistetään laatua työssä. Tätä varten parannetaan työnteon kannustimia ja tuetaan työmarkkinoiden ulkopuolella olevien ja työttömien kestävää integroitumista työmarkkinoille ja etenemistä työelämässä. Puututaan sairaus- ja työkyvyttömyysetuuksia saavien kasvavaan määrään ja kiinnitetään erityistä huomiota yksinhuoltajiin ja taantuneilla alueilla asuviin. * Parannetaan lasten ja muiden huollettavien hoitopalvelujen saatavuutta ja kohtuuhintaisuutta, lisätään osa-aikatyötä tekevien pienipalkkaisten naisten koulutusmahdollisuuksia ja puututaan kiireesti sukupuolten palkkaerojen syihin. Lisätään ja tehostetaan investointeja henkilöpääomaan ja elinikäiseen oppimiseen * Toteutetaan valtakunnalliset ja alueelliset taitostrategiat, jotta voidaan tarjota parempia kannustimia elinikäiseen oppimiseen ja lisätä sen avulla työn tuottavuutta ja laatua. Kiinnitetään erityistä huomiota työvoiman luku- ja laskutaidon parantamiseen, 16-19-vuotiaitten osallistumiseen ja taitotasoon sekä heikosti palkattua työtä tekeviin heikosti koulutettuihin aikuisiin. LIITE 3 PRIORITEETIT UUSILLE JÄSENVALTIOILLE Osana liittymässä olevien maiden jäsenyysvalmisteluja ja EU:n työllisyys- ja sosiaalisäännöstön (varsinainen lainsäädäntö, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu, avoin koordinaatiomenetelmä ja rakennerahastot) saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä kukin liittymässä oleva maa ja komissio ovat laatineet yhteisen arviointiasiakirjan, jossa kartoitetaan maan työllisyyteen liittyvät haasteet ja politiikan prioriteetit. Yhteistyöllä on pyritty lähentämään kunkin maan työllisyyspolitiikkaa Euroopan työllisyysstrategiaan. Arviointiasiakirjoissa yksilöityjen toimien toteuttamista seurattiin säännöllisesti. Pystyäkseen onnistumaan meneillään olevissa talousuudistuksissaan useimpien uusien jäsenvaltioiden on yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa kehitettävä toimiaan työllisyyspolitiikan nykyaikaistamiseksi. Joustavuuden ja työsuhdeturvan välille on löydettävä uusi tasapaino, työvoimaosuutta ja investointeja henkilöpääomaan on lisättävä elinikäisen oppimisen kautta, ja yhtä olennaista on parantaa työvoiman terveydentilaa. Työmarkkinayhteistyö ja viranomaisten hallintokapasiteettiin tehtävät selkeät parannukset ovat useimmissa uusissa jäsenvaltioissa yhä keskeisiä edellytyksiä sille, että Euroopan sosiaalirahaston tuki voidaan toteuttaa täysin ja tehokkaasti. ESR:n tuki kuuluu merkittävimpiin keinoihin investoida henkilöpääomaan ja elinikäiseen oppimiseen. KYPROS Kyproksen työllisyysaste on selvästi EU15:n keskiarvon yläpuolella ja työttömyysaste on matala. Ulkomaisten, usein tilapäistyötä tekevien työntekijöiden osuus on kasvanut huomattavasti vuosien mittaan vastauksena työmarkkinoitten tarpeisiin. Lisätään työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskykyä Erityisenä haasteena on lisätä innovaatiokapasiteettia ja monipuolistaa palvelualaa. Houkutellaan lisää ihmisiä työmarkkinoille ja tehdään työnteosta todellinen vaihtoehto kaikille Vaikka naisten työvoimaosuus ylittää EU:n keskiarvon, sukupuolten välisten erojen kaventamiseen voitaisiin panostaa lisää. Hoitopalveluja olisi parannettava, naisten osallistumista koulutukseen olisi lisättävä ja osa-aikatyöstä olisi tehtävä houkuttelevampaa. Kyprokselle tilapäistöihin tulevien ulkomaalaisten osuus työssäkäyvästä väestöstä on merkittävä. Ulkomaisten työntekijöiden palkkaamiseen liittyvää politiikkaa olisikin hyvä tarkastella uudelleen ja kiinnittää siinä huomiota sekä heidän panokseensa työmarkkinoitten joustavuuden hyväksi että heidän oikeuksiinsa ja mahdollisuuksiinsa. Ennaltaehkäiseviä ja aktiivisia työvoimapoliittisia toimia olisi vahvistettava, jotta niillä pystyttäisiin vastaamaan henkilökohtaisiin tarpeisiin ja jotta niiden piiriin saataisiin suurempi osa työttömiä sekä vajaakuntoisia, ikääntyviä työnhakijoita ja naisia. Ensisijainen tehtävä on myös julkisten työvoimapalveluiden vahvistaminen ja ajanmukaistaminen. Lisätään ja tehostetaan investointeja henkilöpääomaan ja elinikäiseen oppimiseen Kyproksen koulutusjärjestelmää on uudistettu vuodesta 2000, ja sen pohjalta olisi laadittava kattava elinikäisen oppimisen strategia, jolla pyrittäisiin vähentämään koulunkäynnin keskeyttävien määrää, parantamaan perusopetuksen ja täydennyskoulutuksen yhteyksiä ja lisäämään osallistumista koulutukseen. T?EKKI Työllisyysaste on Tsekissä hieman EU:n keskiarvoa korkeampi. Työttömyys asettuu EU:n keskiarvon tietämiin mutta on kasvanut hitaasti 1990-luvun puolivälistä lähtien. Vaikka iäkkäitten työllisyysaste lähentelee EU:n keskiarvoa, se on kuitenkin etenkin naisten kohdalla matala, mihin vaikuttaa alhainen lakisääteinen eläkeikä. Alueelliset erot ovat suuria. Lisätään työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskykyä Toteuttaessaan talous- ja työllisyyskasvustrategiaansa Tsekin olisi varmistettava, että palkkakehitys pysyy linjassa tuottavuuden kehityksen kanssa. Työvoimaan kohdistuva leveä verokiila ja korkeat välilliset työvoimakustannukset haittaavat työpaikkojen luomista ja hinnoittelevat heikosti koulutetun työvoiman työmarkkinoiden ulkopuolelle sosiaalietuuksien piiriin tai pimeään työntekoon. Johdonmukaisella vero- ja etuusjärjestelmien uudistamisella olisi siksi pyrittävä entisestään vähentämään etuuksien varassa elämistä ja varmistettava, että laillinen työnteko kannattaa. Houkutellaan lisää ihmisiä työmarkkinoille ja tehdään työnteosta todellinen vaihtoehto kaikille Naisten ja iäkkäitten työvoimaosuudet ylittävät EU:n keskiarvon, mutta niiden nostamista olisi edelleen pidettävä ensisijaisena tehtävänä. Tässä suhteessa voisi olla paljon apua osa-aikatyön esteitten poistamisesta. Tsekin olisi lisättävä toimiaan kaikkein heikoimmassa asemassa olevien integroimiseksi työmarkkinoille. Toimia tarvitaan erityisesti muilla alueilla kuin Prahassa ja toisaalta romaniväestön hyväksi. Olisi toteutettava ennaltaehkäiseviä ja aktiivisia työvoimapoliittisia toimia yhdessä syrjinnänvastaisten toimien kanssa ja korostettava voimakkaasti yleissivistävää ja ammatillista koulutusta, yrittäjätoiminnan tukemista ja työpaikkojen perustamista. Keskeistä on myös nykyaikaistaa julkisia työvoimapalveluja. Lisätään ja tehostetaan investointeja henkilöpääomaan ja elinikäiseen oppimiseen Hiljattain toteutetun henkilöresurssien kehittämisstrategian pohjalta olisi pyrittävä lisäämään osallistumista korkea-asteen koulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen sekä yleensä että etenkin heikosti koulutettujen osalta. Tämä vaikuttaisi välttämättömältä, jotta voitaisiin pitää yllä uusien työpaikkojen perustamista ja tukea ammatillista ja alueellista liikkuvuutta. VIRO Viron työllisyysaste jää hiukan EU15:n keskiarvosta. Työttömyysaste on laskenut vuosien mittaan mutta ylittää edelleen EU:n keskiarvon. Lisäksi pitkäaikaistyöttömien osuus on suuri. Väestörakenteen muutoksen myötä tapahtuvan työikäisen väestön vähenemisen odotetaan vaikuttavan voimakkaimmin juuri Viroon. Lisätään työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskykyä Kaventamalla työhön kohdistuvaa verokiilaa etenkin pienipalkkaisten kohdalla ja edistämällä monipuolisia sopimus- ja työaikajärjestelyjä voitaisiin edesauttaa työtilaisuuksien lisääntymistä. Samalla olisi parannettava verojärjestelmiä ja muutettava pimeä työ laillisiksi työpaikoiksi. Lisäksi on tärkeää huolehtia, että palkkakehitys noudattelee tuottavuuden kehittymistä. Houkutellaan lisää ihmisiä työmarkkinoille ja tehdään työnteosta todellinen vaihtoehto kaikille Koska Viron työikäinen väestö pienenee nopeasti, maan olisi pyrittävä vähentämään työmarkkinoitten ulkopuolella olevien määrää ja saatava enemmän väkeä työmarkkinoille ja pysymään niillä. Viron on välttämättä edelleen nostettava naisten, iäkkäitten ja heikosti koulutettujen työvoimaosuutta. Hiljattain annetun työttömyysvakuutuslain täydentämiseksi vaikuttaisi tärkeältä vahvistaa aktiivisia työvoimapoliittisia toimia, joilla tuetaan aktiivista työnhakua, lisätään työttömien koulutusmahdollisuuksia ja vahvistetaan työmarkkinoitten osallisuutta edistävää luonnetta. Julkisten työvoimapalvelujen resursseja olisi lisättävä. Pitkäaikaistyöttömien, nuorten, vajaakuntoisten ja iäkkäitten työnhakijoitten kaltaiset muita heikommassa asemassa olevat ryhmät kaipaavat erityistä huomiota. Etniseen vähemmistöön kuuluminen ja viron kielen taidon puute ovat erityisiä riskitekijöitä. Lisätään ja tehostetaan investointeja henkilöpääomaan ja elinikäiseen oppimiseen Ottaen huomioon riski, etteivät taitojen kysyntä ja tarjonta kohtaa, Viron olisi parannettava kaikkien työntekijöiden ja etenkin heikosti koulutettujen koulutusmahdollisuuksia. Erityisesti olisi vähennettävä koulunkäynnin keskeyttäjien määrää ja varmistettava koulutuksen laatu. Elinikäisen oppimisen strategian laatiminen olisi otettava selvästi suunnitelmiin. UNKARI Työllisyysaste on Unkarissa matala erityisesti heikosti koulutettujen, muita heikommassa asemassa olevien, naisten ja iäkkäitten kohdalla. Samaan aikaan työttömyysluvut jäävät kuitenkin selvästi alle EU15:n keskiarvon. Taustalla on heikko osallistumisaste eli työmarkkinoiden ulkopuolella olevien työikäisten suuri määrä. Työmarkkinoilla on voimakasta epätasapainoa maan keski- ja länsiosien, jonne moderni talous on keskittynyt, ja muun maan välillä. Alueiden ja toimialojen välinen liikkuvuus on vähäistä, ja osaamisvajeitten taustalla ovat sekä koulutetun työvoiman puute että se, etteivät koulutusjärjestelmät vastaa riittävällä tavalla työmarkkinoitten tarpeisiin. Lisätään työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskykyä Työn verokiila on edelleen leveä. Se haittaa työpaikkojen luomista ja on todennäköinen osasyy pimeään työntekoon. Kun lisäksi otetaan huomioon talouskasvun hidastuminen, tarvitaan lisätoimia, jotta voidaan yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa varmistaa työllisyyttä tukeva palkkakehitys. Palkkakehityksen määräävät pitkälti talouden kilpailukykyisimmät sektorit, joten se ei välttämättä vahvista mahdollisuuksia työpaikkojen luomiseen talouden heikommilla aloilla. Houkutellaan lisää ihmisiä työmarkkinoille ja tehdään työnteosta todellinen vaihtoehto kaikille Työntekijöiden terveydentila on huolestuttava ja voi osittain selittää vähäisen aktiivisuuden. Siksi tarvitaan toimia, joilla parannetaan työoloja sekä ennaltaehkäisevää ja hoitavaa terveydenhuoltoa. Sosiaalietuusjärjestelmiä (myös sairausetuuksia) olisi uudistettava ja pyrittävä siten tekemään työnteosta kannattavaa ja vähentämään pimeää työtä. Samalla olisi kehitettävä joustavampia ja perheitten kannalta myönteisempiä työjärjestelyjä, joihin pitäisi kuulua myös osa-aikatyön kiinnostavuuden lisääminen etenkin naisten ja iäkkäitten silmissä. Lisäksi on vahvistettava ennaltaehkäiseviä ja aktiivisia työvoimapoliittisia toimia varsinkin kaikkein heikoimmassa asemassa olevilla alueilla. Julkisia työvoimapalveluja on nykyaikaistettava ammatillisen ja maantieteellisen liikkuvuuden tukemiseksi. Integraatiostrategian pohjalta on ryhdyttävä toimiin, joilla parannetaan romaniväestön työmarkkinanäkymiä. Lisätään ja tehostetaan investointeja henkilöpääomaan ja elinikäiseen oppimiseen Unkarin olisi kehitettävä elinikäisen oppimisen strategioita. Niillä olisi pyrittävä vähentämään koulunkäynnin keskeyttämistä, takaamaan kaikille tasapuolinen mahdollisuus korkeakouluopintoihin ja laajentamaan koulutuksen saatavuutta eritoten heikosti koulutettujen ja muita heikommassa asemassa olevien kohdalla. LIETTUA Liettuan työllisyysaste on viime aikoina hieman parantunut mutta jää vielä selvästi EU15:n keskiarvosta. Vaikka työttömyysaste onkin laskenut selvästi, se ylittää vielä EU:n keskiarvon. Lisätään työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskykyä Liettuan haasteena on palvelualan edelleen suhteellisen pieni osuus työpaikoista. Vaikka verorasitusta onkin pyritty keventämään, pienipalkkaisten verokiila on edelleen leveä, mikä haittaa työpaikkojen perustamista. Työmarkkinaosapuolilla on erityinen tehtävä rakennemuutosten ennakoimisessa ja niihin reagoimisessa. Houkutellaan lisää ihmisiä työmarkkinoille ja tehdään työnteosta todellinen vaihtoehto kaikille Sosiaalihuoltouudistuksen ja muiden työnteon kannattavaksi tekemiseen tähtäävien toimien pohjalta näyttäisi olevan tärkeää vahvistaa aktiivisia työvoimapoliittisia toimia, joilla helpotettaisiin työttömien tai työmarkkinoiden ulkopuolella olevien paluuta työelämään. Keskeisiin tehtäviin kuuluvat myös koulutuksen saatavuuden lisääminen, työnhaun (ja ammatillisen liikkuvuuden) tukeminen sekä julkisten työvoimapalvelujen ajanmukaistaminen. Vaikka naisten ja iäkkäitten työvoimaosuudet ovat suhteellisen suuria verrattuna EU:n keskiarvoon, niitä voitaisiin ehkä nostaa vielä lisää osa-aikatyön esteitä poistamalla. Lisätään ja tehostetaan investointeja henkilöpääomaan ja elinikäiseen oppimiseen Elinikäisen oppimisen kehittäminen vaatii määrätietoisia toimia; erityisesti olisi nykyaikaistettava koulutusjärjestelmä, vähennettävä koulunkäynnin keskeyttävien määrää ja lisättävä etenkin heikosti koulutettujen osallistumista koulutukseen. Työnantajien osallistuminen koulutukseen on vähäistä. LATVIA Vahvan talouskasvun turvin Latvian työllisyys on lisääntynyt sangen voimakkaasti kahden viime vuoden aikana. Kokonaistyöllisyysaste jää kuitenkin alle EU15:n keskiarvon. Työttömyys taas ylittää EU15:n keskiarvon ja vaihtelee voimakkaasti alueittain. Riiassa on kuitenkin pulaa etenkin ammattitaitoisesta työvoimasta. Lisätään työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskykyä Jotta uusia työpaikkoja saataisiin lisää, Latvian olisi tuettava palvelujen kehittämistä erityisesti heikommassa asemassa olevilla alueilla ja puututtava pimeään työhön. Pimeä työ on yleistä ja vähentää sosiaaliturvamaksukertymää sekä lisää työhön kohdistuvaa verotaakkaa. Houkutellaan lisää ihmisiä työmarkkinoille ja tehdään työnteosta todellinen vaihtoehto kaikille Minimipalkan ja vero- ja etuusjärjestelmien vaikutusten pitäisi tehdä työnteosta virallisen talouden piirissä riittävän houkuttelevaa. Erityisesti olisi kiinnitettävä huomiota siihen, että naisia kannustetaan pysymään työmarkkinoilla. Latvian olisi lisättävä toimiaan työttömiin suunnatun aktiivisen ja ennaltaehkäisevän toimintamallin kehittämiseksi: on tuettava työnhakua, yrittäjyyttä, maantieteellistä liikkuvuutta ja koulutusmahdollisuuksia. Julkisten työvoimapalvelujen nykyaikaistamista olisi pidettävä ensisijaisena tehtävänä. Latvian olisi kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että työmarkkinoista tehdään nuorten ja heikosti koulutettujen kannalta tasapuolisemmat ja näiden ryhmien osallisuutta lisäävät. Etniseen vähemmistöön kuuluminen ja latvian kielen taidon puute ovat erityisiä riskitekijöitä. Lisätään ja tehostetaan investointeja henkilöpääomaan ja elinikäiseen oppimiseen Taitovajeista ja taitojen kysynnän ja tarjonnan epäsuhdasta selviytyminen on Latvialle haastava tehtävä. Sen on lisättävä toimiaan - etenkin heikosti koulutettujen - koulutusmahdollisuuksien lisäämiseksi ja koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseksi. Tavoite olisi sisällytettävä yleiseen elinikäisen oppimisen kehittämisstrategiaan. MALTA Maltan työllisyysaste on varsinkin iäkkäitten työntekijöitten kohdalla erittäin paljon matalampi kuin 15 jäsenvaltion EU:ssa keskimäärin. Naisten työllisyysaste on pienin 25 EU-maasta: vain kolmannes työikäisistä naisista käy työssä. Työttömyys on hieman lisääntynyt kahden viime vuoden aikana, mutta se on yhä alle EU15:n keskiarvon. Lisätään työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskykyä Maltan keskeisenä haasteena on toteuttaa yksityistämisohjelma, jonka yhteydessä työntekijöitä siirretään tarvittaessa toisiin tehtäviin. Lisäksi on asteittain kevennettävä työhön kohdistuvia hallinto- ja verorasitusta. Tässä yhteydessä on syytä hyödyntää yritystoiminnan edistämistä koskevan tarkistetun lain säännöksiä ja seurata sen vaikutuksia. Houkutellaan lisää ihmisiä työmarkkinoille ja tehdään työnteosta todellinen vaihtoehto kaikille Tärkeimpänä tehtävänä on lisätä työvoiman tarjontaa nostamalla naisten työllisyysastetta. Tarkistetun työehtolain pohjalta on ryhdyttävä lisätoimiin, joilla nostettaisiin naisten osallistumista viralliseen talouden piiriin kuuluvaan työelämään. Lastenhoitopalvelujen lisäämisestä olisi tässä paljon apua. Prioriteetteihin luetaan myös vero- ja etuusjärjestelmien uudistaminen, koska minimipalkan ja etuuksien ero on liian pieni kannustamaan riittävästi työnteon aloittamista. Uudistus auttaisi myös pimeän työn muuttamista viralliseksi. Lisätään ja tehostetaan investointeja henkilöpääomaan ja elinikäiseen oppimiseen Työvoiman heikko koulutustaso sekä taitojen kysynnän ja tarjonnan epäsuhta ovat ongelmia. Erityistä huolta aiheuttavat pelkän oppivelvollisuuskoulun suorittaneiden suuri määrä, lukutaidottomuus ja heikon ammattitaidon hankkineiden määrä. Siksi on tärkeää nostaa yleistä koulutustasoa, vähentää koulunkäynnin keskeyttämistä ja lisätä etenkin heikosti koulutettujen osallistumista koulutukseen. Työmarkkinaosapuolet olisi saatava mukaan kehittämään entistä systemaattisempaa tapaa suhtautua koulutukseen. PUOLA Puolan työllisyysaste kuuluu 25 EU-maan heikoimpiin. Työmarkkinatilanne on heikentynyt viimeisten neljän vuoden aikana. Naisten, iäkkäitten, nuorten ja heikosti koulutettujen työllisyysaste on erityisen matala. Työttömyysaste on 20 prosenttia eli korkeimmillaan talousuudistusten aloittamisen jälkeen. Se on myös 25 EU-maan korkein. Lisätään työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskykyä Erityisen tärkeää Puolalle on tehostaa toimia työllisyyden kannalta suotuisampien olojen luomiseksi ja tukea yrittäjyyttä varsinkin rakennemuutoksen vuoksi. Hiljattain on toteutettu toimia heikosti koulutettujen ja nuorten työvoimakustannusten vähentämiseksi, ja nyt olisi tärkeää tarkastella uudelleen vero- ja etuusjärjestelmiä ja puuttua kattavalla tavalla työn leveään verokiilaan etenkin palkka-asteikon alapäässä. Tämä auttaisi myös vähentämään pimeää työtä. Työmarkkinaosapuolilla on ratkaiseva rooli työllisyyttä edistävän palkkakehityksen ylläpitämisessä, ja lisäksi niiden olisi aktiivisesti edistettävä muutosta yritysten tasolla ja helpotettava siirtymistä työstä toiseen. Houkutellaan lisää ihmisiä työmarkkinoille ja tehdään työnteosta todellinen vaihtoehto kaikille Osana pyrkimyksiään tehokkaitten paikallisten työllisyyskumppanuuksien rakentamiseksi ja aktiivisten työvoimapoliittisten toimien kehittämiseksi Puolan olisi vauhditettava uusien julkisten työvoimapalveluiden perustamista ja järjestettävä niille riittävät rahoitus-, henkilöstö-, koulutus- ja laiteresurssit. Lisäksi on tärkeää jatkaa eri etuusjärjestelmien - myös työkyvyttömyysetuuksien ja sosiaaliavustusten - uudistamista, jossa olisi keskityttävä edistämään aktiivista työnhakua ja integroitumista takaisin työmarkkinoille. Muita heikommassa asemassa olevat nuoret ansaitsevat erityisen huomion. Osa-aikatyön esteitä poistamalla voitaisiin lisäksi pitää yllä naisten ja iäkkäitten työmahdollisuuksia. Lisätään ja tehostetaan investointeja henkilöpääomaan ja elinikäiseen oppimiseen Elinikäistä oppimista koskevan johdonmukaisen strategiaa kehitettäessä on tärkeää varmistaa, että koulutusjärjestelmä tuottaa työmarkkinoille ihmisiä, joilla on rakennemuutosten leimaamilla työmarkkinoilla tarvittavat taidot. Erityisesti on varmistettava kaikille yhtäläiset mahdollisuudet päästä koulutukseen ja parannettava koulutuksen tehoa ja laatua. Elinikäisen oppimisen strategian kehittämiseksi tarvitaan tehokkaampia kannustimia, joilla edistetään koulutukseen tehtäviä investointeja ja helpotetaan koulutuksen saatavuutta. Lisäksi on tärkeää, että työmarkkinaosapuolet sitoutuvat asiaan. SLOVENIA Slovenian työllisyysaste jää hieman alle EU15:n keskiarvon. Iäkkäitten työllisyysaste on erityisen matala. Työttömyysaste on selvästi alle EU:n keskiarvon. Lisätään työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskykyä Minimipalkan ja työhön kohdistuvan verorasituksen eri osatekijöiden vuorovaikutusta olisi arvioitava aktiivisuuden lisäämiseksi ja pimeän työn vähentämiseksi. On tärkeää edistää joustavia työmuotoja ja samalla pitää joustavuus ja turvallisuus asianmukaisessa tasapainossa. Houkutellaan lisää ihmisiä työmarkkinoille ja tehdään työnteosta todellinen vaihtoehto kaikille Yli 55-vuotiaitten työllisyyden lisääminen on selkeä prioriteetti Slovenialle. Siksi olisi vähennettävä varhaista eläkkeellejääntiä, varmistettava vero- ja etuusjärjestelmien uudistusten keskinäinen johdonmukaisuus (esim. pimeän työn vähentäminen ja eläkejärjestelmien uudistaminen), jotta voidaan edistää joustavia työmuotoja ja iäkkäitten työntekijöitten koulutusmahdollisuuksia. Jotta työnteosta tulisi kannattavaa, Slovenian olisi muokattava työttömyyden, sosiaalietuuksien ja minimipalkan vuorovaikutusta siihen suuntaan, että kannustettaisiin voimakkaammin työntekoa virallisen talouden piirissä. Julkiset työvoimapalvelut ovat kehittäneet kattavan toimintamallin ennaltaehkäisevän lähestymistavan toteuttamiseen. Niiden henkilöstö tarvitsisi kuitenkin parempaa koulutusta siihen, miten vaikeimmin työllistettäviä voidaan auttaa tehokkaasti. Yksityisten ja julkisten työvoimapalvelujen suhteita olisi tiivistettävä. Lisätään ja tehostetaan investointeja henkilöpääomaan ja elinikäiseen oppimiseen Elinikäisen oppimisen kehittämiseen liittyvien hiljattaisten edistysaskelten ja aloitteitten pohjalta olisi tärkeää pyrkiä lisäämään jatkokoulutukseen osallistuvan aikuisväestön määrää. Sitä varten on huolehdittava, että työntekijöillä ja työnantajilla on oltava käytettävissään riittävät resurssit ja kannustimet koulutusinvestointeihin, ja määriteltävä kaikkien osapuolten roolit. Koulunkäynnin keskeyttävien määrän vähentäminen vaikuttaa keskeiseltä tehtävältä. Slovakia Kokonaistyöllisyysaste on Slovakiassa yhä matala verrattuna 15 EU-maan keskiarvoon. Työttömyys on vähenemässä mutta edelleen erittäin suurta, ja pitkäaikaistyöttömiä on paljon. Naisten työllisyysaste on matala, ja erityisen matalana voidaan pitää nuorten, heikosti koulutettujen ja iäkkäitten (etenkin naisten) työllisyysasteita. Alueiden väliset erot ovat suuria. Lisätään työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskykyä Ensisijaisena tehtävänä on pidettävä pääosin sosiaaliturvamaksuista koostuvan verokiilan kaventamista. Työmarkkinaosapuolia olisi kannustettava edistämään monipuolisempia sopimus- ja työaikajärjestelyjä (esim. osa-aikatyön esteiden poistamista), jotta työpaikkoja saataisiin lisää ja ammatillinen liikkuvuus helpottuisi. Houkutellaan lisää ihmisiä työmarkkinoille ja tehdään työnteosta todellinen vaihtoehto kaikille Vero- ja etuusjärjestelmien meneillään olevien uudistusten yhteydessä olisi nyt pyrittävä todella poistamaan työttömyys- ja kannustinloukut, jotka ovat erittäin yleisiä tietyissä väestöryhmissä. Niin ikään olisi vähennettävä pimeää työtä. Uudistusten toteuttamista ja vaikutuksia olisi seurattava asianmukaisesti. Työnteon kannattavuuteen tähtäävien toimien lisäksi olisi kiinnitettävä erityistä huomiota iäkkäitten työvoimaosuuden nostamiseen. Tässä yhteydessä olisi tarkasteltava uudelleen työlainsäädäntöä, joustavoitettava työmuotovalikoimaa ja lisättävä osa-aikatyötä. Näillä toimilla saatettaisiin myös pystyä nostamaan naisten työvoimaosuutta. Aktiivisen työvoimapolitiikan rahoitus on yhä erittäin vähäistä, ja myös aktiivisten toimenpiteiden osallistujamäärät ovat pieniä. Siksi onkin tärkeää pohtia keinoja, joilla voitaisiin parantaa työmarkkinoitten osallisuutta edistävää luonnetta ja tukea aktiivista työnhakua. Tarvitaan modernia aktiivista työvoimapolitiikkaa, työttömien ja työmarkkinoitten ulkopuolella olevien koulutusmahdollisuuksien lisäämistä ja ajanmukaisia julkisia työvoimapalveluja, jotka kattavat nykyistä suuremman osan väestöstä. Erityistä huomiota on kiinnitettävä riskiryhmiin (kuten pitkäaikaistyöttömiin, nuoriin, vammaisiin ja iäkkäisiin työntekijöihin) ja muita heikommassa asemassa oleviin alueisiin. Lisätään ja tehostetaan investointeja henkilöpääomaan ja elinikäiseen oppimiseen Nuorten hälyttävän korkea työttömyysaste on selvä merkki siitä, että perusopetuksessa hankittujen taitojen ja työmarkkinoilla onnistumiseen tarvittavan osaamisen välillä oleva ero on kurottava kiinni. Talouden rakennemuutokset, alueellinen epätasapaino sekä taitojen tarjonnan ja kysynnän kohtaamattomuus ovat tekijöitä, joiden vuoksi on lisättävä tukea ammatilliselle ja maantieteelliselle liikkuvuudelle koko työiän ajan. Elinikäisen oppimisen strategian kehittämisen kannalta on olennaista, että koulutukseen tehtäviä investointeja kannustetaan voimakkaammin ja koulutusmahdollisuuksia lisätään.