KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE jäsenvaltioiden toimista vuonna 2012 kalastuskapasiteetin ja kalastusmahdollisuuksien välisen kestävän tasapainon saavuttamiseksi /* COM/2014/0233 final */





KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE jäsenvaltioiden toimista vuonna 2012 kalastuskapasiteetin ja kalastusmahdollisuuksien välisen kestävän tasapainon saavuttamiseksi 1. Johdanto Jäsenvaltiot ovat vastuussa siitä, että niiden kalastuslaivaston kapasiteetin ja kalastusmahdollisuuksien välillä saavutetaan vakaa ja kestävä tasapaino ja että tämän tasapainon säilyttämiseksi toteutetaan tarvittavat toimenpiteet. Tämä on ollut yhteisen kalastuspolitiikan[1] vaatimuksena vuodesta 2002, ja tätä edellytetään myös uudessa yhteisessä kalastuspolitiikassa[2], joka hyväksyttiin joulukuussa 2013. Kyseinen tasapaino edistää yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteita, erityisesti kestävän enimmäistuoton saavuttamista sen varmistamiseksi, että kalastustoiminta on ympäristön kannalta kestävää pitkällä aikavälillä ja sopusoinnussa taloudellisten, sosiaalisten ja työllisyyteen liittyvien etujen saavuttamisen kanssa. Tämä kertomus perustuu jäsenvaltioiden kertomuksiin niiden toimista kestävän tasapainon saavuttamiseksi kalastuskapasiteetin ja kalastusmahdollisuuksien välillä. Jäsenvaltioiden odotetaan soveltavan kertomustensa laadinnassa komission suuntaviivoja[3]. Lisäksi käytettiin tietojenkeruujärjestelmän[4] puitteissa kerättyjä tietoja (liite I). Tieteellis-teknis-taloudellinen kalastuskomitea (STECF) on arvioinut jäsenvaltioiden kertomukset[5]. Jäsenvaltioiden laivaston kapasiteettia koskevan analyysin mukaan tasapainon saavuttamisessa kapasiteetin ja käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien välillä on edistytty jonkin verran, vaikka vielä onkin työtä jäljellä, jotta voidaan varmistaa kalakantojen hoidon olevan kestävää enimmäistuottoa koskevan tavoitteen mukaista. Kertomuksessaan jäsenvaltioiden vuonna 2011 toteuttamista toimista tasapainon saavuttamiseksi komissio esitti joukon tekijöitä tasapainon arvioinnin tehostamiseksi. Kyseisessä kertomuksessa luetellaan joukko indikaattoreita, joiden avulla voidaan arvioida, onko kalastuslaivastojen toiminta kestävää ja taloudellisesti kannattavaa[6], eli – hyödyntävätkö laivastot kantoja, joita on pyydetty enemmän kuin kestävän enimmäistuoton mahdollistava taso edellyttää, – ovatko laivastot saavuttaneet kannattavuusrajan, – ovatko laivastot taloudellisesti kestäviä, – ovatko laivastot vajaakäytettyjä, – ovatko laivastot passiivisia. Samoja indikaattoreita on käytetty myös tässä kertomuksessa. Lisäksi on otettu mukaan indikaattori, joka kuvaa laivastonosan toiminnan kohteena olevia suurelle biologiselle riskille alttiita kantoja, koska on ilmennyt huolta siitä, että tämä näkökohta on jäänyt huomiotta. Kapasiteetin ylärajat Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että sen kalastuskapasiteetti vetoisuutena (GT) ja konetehona (kW) ilmaistuna on minä tahansa ajankohtana enintään yhtä suuri kuin asetuksessa (EU) N:o 1380/2013[7] kapasiteetille ja koneteholle vahvistettu yläraja. EU:n kalastuslaivastorekisterin nykyiset tiedot osoittavat, että kaikki jäsenvaltiot ovat noudattaneet näitä rajoja. Kokonaisuudessaan EU:n alusten kalastuskapasiteetti oli vetoisuudeltaan 16,4 prosenttia pienempi ja koneteholtaan 10,4 prosenttia pienempi kuin ylärajan mukainen kapasiteetti (liite 2). EU:n kalastuslaivastorekisterin mukaan laivastossa oli 31. joulukuuta 2012 kaikkiaan 76 023 alusta, joiden yhteenlaskettu kalastuskapasiteetti oli 1 578 015 GT ja 5 807 827 kW. Alusten määrä oli vähentynyt 1,6 prosenttia, vetoisuus 2 prosenttia ja koneteho 1 prosentin (mukaan luettuina syrjäisimmillä alueilla rekisteröidyt alukset (liite 3)). Vuonna 2012 alusten poistaminen käytöstä julkisella tuella oli käytetyin väline kalastuskapasiteetin vähentämiseksi (liite 4). Euroopan kalatalousrahastosta myönnettiin 1. tammikuuta 2007 ja 31. heinäkuuta 2012 välisenä aikana 464 miljoonaa euroa ja toimintansa lopetti vastaavasti noin 3 700 alusta (liite 5). Jäsenvaltioiden kertomusten kattavuus ja laatu sekä kapasiteetin indikaattorit Komissio sai kertomukset kaikilta 22 jäsenvaltiolta. Yleisesti ottaen STECF totesi, että kertomusten keskinäinen johdonmukaisuus, kattavuus ja laatu ovat jatkuvasti parantuneet edellisistä vuosista (liitteet 1A ja 1B). Entistä useammat jäsenvaltiot käyttävät analyyseissä komission suuntaviivoja, tosin muutamat maat eivät niitä vielä käytä. Yhteinen tutkimuskeskus on STECF:n ohjeistuksella laskenut laivaston kapasiteetin ja kalastusmahdollisuuksien välistä tasapainoa kuvaavat tekniset, taloudelliset ja biologiset indikaattorit jäsenvaltioiden toimittamien ja tietojenkeruujärjestelmän puitteissa toimitettujen tietojen pohjalta (liite 6). Analyysi käsitti 434 laivastonosaa, joista on käytettävissä tiedot ainakin yhden indikaattorin osalta. Kyseiset laivastonosat kattoivat 97 prosenttia vuonna 2011 purettujen saaliiden ilmoitetusta arvosta. STECF on antanut kyseisten tietojenkeruujärjestelmään perustuvien indikaattoriarvojen tulkintaa varten ohjeet, joita komissio on tässä kertomuksessa noudattanut. Laivaston kapasiteetin tilanne jäsenvaltioittain Tässä osassa esitetään yleiskatsaus laivaston tilanteesta jäsenvaltioittain jäsenvaltioiden kertomusten sekä tietojenkeruujärjestelmän tietoihin perustuvien STECF:n havaintojen pohjalta. Belgia ilmoitti laivastonsa kapasiteetin supistuneen vuodesta 2003 konetehon osalta 30 prosenttia ja vetoisuuden osalta 38 prosenttia. Laivaston kapasiteetti näyttää olevan tasapainossa kalastusmahdollisuuksien kanssa. Käyttämätöntä kalastuskapasiteettia on vain vähän ja käyttämättömiä kalastusmahdollisuuksia joitakin. STECF:n arvion mukaan 18–40 metrin puomitroolarit, pohjatroolarit ja nuotta-alukset hyödynsivät kantoja, joita oli pyydetty yli kestävää enimmäistuottoa vastaavan tason. Pituudeltaan 24–40 metrin puomitroolarien toiminta vaikutti kahteen biologiselle riskille alttiina olevaan kantaan. Pituudeltaan 18–24 metrin pohjatroolarit, pohjanuotta-alukset ja 12–18 metrin puomitroolarit eivät olleet taloudellisesti kestäviä vuonna 2011. Bulgaria ilmoitti laivastonsa supistuneen EU:hun liittymisen jälkeen niin, että alusten lukumäärä on vähentynyt 7 prosenttia, vetoisuus 14 prosenttia ja koneteho 6 prosenttia. Kapasiteetin käyttö, joka on erityisen heikkoa alle 12 metrin aluksilla, parani vuonna 2012 kaikilla laivastonosilla. Yksittäisten alusten toiminta kasvoi kaiken kaikkiaan 220 prosenttia. Kansallinen viranomainen on jo toteuttanut toimenpiteitä passiivisten alusten määrän vähentämiseksi, ja se poistaa niitä parhaillaan kansallisesta rekisteristä. Pienemmät alukset (alle 12 metriä) ovat olleet taloudellisesti kannattamattomia, ja tarkoitus on jatkaa kyseisten alusten poistamista käytöstä ja korvata ne pelagiseen kalastukseen tarkoitetuilla suuremmilla aluksilla. Bulgaria katsoo, että sen laivaston kapasiteetti on jonkin verran liian suuri ollakseen tasapainossa kalastusmahdollisuuksien kanssa. STECF:n arviossa todetaan, etteivät ajoverkkoja ja seisovia verkkoja käyttävät 12–18 metrin alukset eivätkä aktiivi- ja passiivipyydyksiä käyttävät alukset ole taloudellisesti kestäviä ja että passiivinen laivasto on edelleen hyvin suuri (lähes 1 200 alusta). Aktiivi- ja passiivipyydyksiä käyttävien alusten toiminta on hyvin vähäistä. Aineellisten hyödykkeiden tuottoa koskevat ns. ROFTA-arvot vuodelta 2011 näyttävät epätavallisen alhaisilta. Biologisista indikaattoreista ei ole käytettävssä tietoja. Kypros on vähentänyt laivastonsa kapasiteettia vuodesta 2004 lähtien (vetoisuus (GT) on vähentynyt 65 prosenttia ja koneteho (kW) 20 prosenttia). Alusten käyttöaste oli alhainen (alle 53 prosenttia) kaikilla laivastoilla lukuun ottamatta kansainvälisillä vesillä pyytäviä pohjatroolareita. Vuoden 2011 taloudellisten tietojen analyysi ei ollut vielä valmis, mutta vuoden 2010 tiedot kertoivat pääomaa olevan liikaa. Alueellisilla vesillä pyytävien pohjatroolareiden laivasto on supistunut viime aikoina, eikä Kypros kyennyt suorittamaan kattavaa arviota. Se kuitenkin päätteli, että pienimuotoinen rannikkokalastus näyttäisi olevan tasapainossa ja passiivisia monitoimipyydyksiä käyttävien 12–24 metrin alusten laivasto saattaa olla jotakuinkin tasapainossa. Kypros ei toimittanut lainkaan tietojenkeruujärjestelmään perustuvia tietoja, ja sen vuoksi STECF:n arviota ei ole käytettävissä. Saksa ilmoitti alusten lukumäärän olevan selvässä laskussa; vuonna 2000 aluksia oli 2 315 ja vuonna 2012 niitä oli 1 549. Vähenemistahti on nyt hidastumassa. Saksan kalastuslaivasto on supistunut edellisvuodesta neljällä laivastonosalla. Vuonna 2012 laivasto supistui 31 alusta pienemmäksi ja kapasiteetti väheni 598 GT (0,93 prosenttia) ja 2 242 kW (1,51 prosenttia). Suurin vähennys koski verkolla pyytäviä alle 12 metrin aluksia, joiden laivastosta poistettiin 16 alusta. Enintään 40 metrin pituisten puomitroolareiden ja troolareiden laivastot supistuivat kumpikin yli 4 prosenttia. Saksan päätelmä on, että sen kapasiteetti ja kalastusmahdollisuudet ovat keskenään tasapainossa, vaikka osa-aikakalastuksesta johtuen muutamat toimintaa kuvaavat indikaattorit ovat matalat. Taloudelliset indikaattorit ovat arvoltaan negatiivisia, mutta Saksa katsoo, että tosiasialliset poistokustannukset ovat virallisia lukuja alemmat ja että sen vuoksi laskelma, jonka mukaan laivasto olisi taloudellisesti epätasapainossa pitkällä aikavälillä, ei ole perusteltu. STECF:n arvion mukaan useimmat laivastonosat hyödyntävät liikakalastettuja kantoja, mutta biologisilla indikaattoreilla tulee esille ainoastaan vaikutus, joka kohdistuu riskille alttiina olevaan kantaan 24–40 metrin pohjatroolareiden ja nuotta-alusten yhteydessä. Passiivipyydykset (10–12 m), pohjatroolit ja -nuotat (12–18 m), verkot (24–40 m) sekä troolit ja nuotat (yli 40 m) eivät näytä olevan taloudellisesti kestäviä. Passiivipyydystä käyttävät alle 12 metrin alukset sekä 18–24 metrin pohjatroolareiden laivasto näyttävät olevan vajaakäytettyjä, mitä ei voida selittää kyseisten kalastusten kausiluonteisuudella. Vuonna 2011 vastaava luku oli 65 prosenttia. Tanska hallinnoi kalastusmahdollisuuksia tuottajakohtaisilla siirrettävillä kiintiöillä sekä aluksen kiintiöosuuksilla, minkä tuloksena alusten lukumäärä, vetoisuus ja koneteho ovat vähentyneet selvästi. Alusten vajaakäyttöä näyttää esiintyneen vuonna 2011 useimmilla laivastonosilla, ei kuitenkaan 12–24 metrin puomitroolareilla eikä yli 40 metrin pohjatroolareilla ja nuotta-aluksilla. Useimmissa alle 12 metrin aluksissa oli jatkuvasti kiinni liikaa pääomaa. Useimpien muiden alusten kohdalla taloudellinen tilanne oli tasapainossa. Vuosina 2005–2011 juoksevat tulot jäivät monilla laivastonosilla jatkuvasti alle kannattavuusrajan, eikä ole selvää, miten kyseiset alukset pystyivät jatkamaan toimintaansa. Taloudelliset sekä aluksen käyttöä koskevat indikaattorit viittaavat epätasapainoon, erityisesti Pohjanmerellä pyytävillä alle 12 metrin aluksilla. Pohjatroolia sekä nuottaa käyttävät alle 10 metrin alukset, passiivista monitoimipyydystä käyttävät 10–12 metrin alukset sekä 12–18 metrin puomitroolarit eivät olleet taloudellisesti kestäviä, ja ne hyödynsivät liikakalastettuja kantoja. Viro raportoi epätasapainosta huolimatta siitä, että kapasiteettia oli vähennetty huomattavasti edellisinä vuosina. Vähennys on koskenut etenkin troolareita, joiden kokonaispituus on yli 12 metriä, ja vuonna 2012 kyseisestä laivastosta poistettiin neljä alusta. Laivastonosan koneteho ja bruttovetoisuus vähenivät kumpikin 6 prosenttia. Pieniä sillin, ahvenen ja kampelan rannikkokalastusta harjoittavia aluksia on paljon (noin 1 300), mutta kyseisten alusten tasapainotilanne ei ole selvillä. Viro ei käyttänyt kertomuksessaan alusrekisterin jakoa laivastonosiin. Viro on ottanut käyttöön tuottajakohtaisten kiintiöiden järjestelmän, jonka odotetaan parantavan tasapainoa. Viron taloudellisen analyysin mukaan kalastus on ollut kaikkien pituusluokkien aluksilla taloudellisesti kestävää vuodesta 2010 lähtien. STECF:n arvion mukaan passiivisia monitoimipyydyksiä käyttävät 10–12 metrin alukset hyödynsivät kantoja, joita oli pyydetty yli kestävää enimmäistuottoa vastaavan tason. Kreikka ei esittänyt arviota tasapainosta eikä myöskään arvioinut laivastopolitiikkaansa. Lisäksi se ei toimittanut tietoja tietojenkeruujärjestelmässä. Kreikka ilmoitti, että kalastustoiminta ja kalastettavissa olevien eliökantojen tilanne ei ollut muuttunut edellisestä vuodesta. Vuosien 2011 ja 2012 kertomuksissa esitettyjen tietojen vertailu osoittaa, että alusten määrä on vähentynyt 632 aluksella. Laivasto supistui 1. tammikuuta 2003 ja 31. joulukuuta 2012 välisenä aikana siten, että siitä poistettiin 3 019 alusta (15,84 %) ja kapasiteetti väheni bruttovetoisuuden (GT) osalta 21,57 prosenttia ja konetehon (kW) osalta 21,71 prosenttia. Kreikka ei toimittanut tietojenkeruujärjestelmän tietoja, minkä vuoksi STECF ja yhteinen tutkimuskeskus eivät voineet laskea asianomaisten indikaattoreiden arvoja. Espanja vähensi kalastuskapasiteettiaan edelleen vuonna 2012. Vuonna 2012 rekisteristä poistettiin pysyvästi 429 alusta, joista 147 poistettiin valtiontuella. Vuonna 2012 laivastosta noin 85 prosenttia harjoitti toimintaa. Espanja katsoo, että kansallisilla rannikkovesillä pienimuotoista kalastusta harjoittavien alusten (1 280 passiivista alusta) kohdalla esiintyy jonkin verran epätasapainoa, mutta kansainvälisillä vesillä kalastava laivasto (32 passiivista alusta) on tasapainossa tai sen kapasiteetti on riittämätön käytettävissä oleviin kalastusmahdollisuuksiin nähden. STECF:n arvion mukaan ainoat saatavilla olevat Espanjaa koskevat tietojenkeruujärjestelmän tiedot olivat vuoden 2011 taloudelliset tiedot. Niiden mukaan taloudellinen tilanne vaihteli niin, että monella laivastonosalla toiminta oli tappiollista ja joillakin kannattavaa ja muutama laivastonosa toimi kannattavuusrajalla. Suomen laivasto on pienentynyt tasaisesti vuosien 1995 ja 2012 välillä. Vuonna 2012 vetoisuus kasvoi (lähinnä avomerikalastusta harjoittavien alusten laivastonosalla) mutta koneteho väheni. Suomi katsoo, että sen laivasto on hyväksyttävästi tasapainossa maan kalastusmahdollisuuksien kanssa. Suomi ei käyttänyt kertomuksessaan STECF:n suuntaviivoja eikä sisällyttänyt siihen muitakaan indikaattoreita, joilla olisi arvioitu kapasiteettia suhteessa kalastusmahdollisuuksiin. Taloudellisten indikaattoreiden osalta STECF ei havainnut selviä kehityssuuntauksia. Teknisen indikaattorin perusteella alusten käyttöaste on keskimäärin alhainen tai hyvin alhainen. Biologisten indikaattoreiden osalta tietoja ei ollut käytettävissä. Ranska katsoo, että sen kalastusalalla laivastot ovat useimmissa tapauksissa vakiintuneita ja tasapainossa kalastusmahdollisuuksien kanssa. Tämä on saavutettu mukauttamalla laivastoja useana peräkkäisenä vuotena. Monet alukset pyytävät kiintiöimättömiä lajeja, joiden osalta ei ole saatavilla biologisia arvioita, eikä biologisia indikaattoreita ja teknisiä indikaattoreita voitu laskea. Ranska poisti vuonna 2012 käytöstä 192 alusta, joista 74 oli merentakaisilla alueilla. Aluksista 46 poistettiin käytöstä julkisilla varoilla (niistä kuusi Ranskan Guyanassa). Useimmista Välimerellä toimivista laivastoista ei ollut käytettävissä biologisia indikaattoreita. Atlantilla useimmat laivastot näyttivät hyödyntävän liikakalastettuja kantoja, eivät kuitenkaan yli 40 metrin pelagiset troolarit. Taloudellisia tietoja ei ollut suurelta osin käytettävissä tai ne eivät olleet lopullisia. Irlanti ilmoitti, että kalastuskapasiteetti on kasvanut edellisestä vuodesta vetoisuuden (GT) osalta 1,29 prosenttia ja konetehon (kW) osalta 2,25 prosenttia mutta pysynyt viitekoon rajoissa. Taloudellisten indikaattoreiden mukaan laivastojen taloudellinen tulos on parantunut viime vuosina, niiden toiminta on nyt kannattavaa sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä eikä niihin ole sidottu liikaa pääomaa. STECF:n arvion mukaan 10–18 metrin pitkäsiima-alukset, yli 18 metrin pohjatroolarit ja nuotta-alukset sekä yli 24 metrin pelagiset troolarit hyödynsivät liikakalastettuja kantoja ja niiden toiminta vaikutti enimmillään kuuteen biologiselle riskille alttiina olevaan kantaan. Tekninen indikaattori antaa viitteen alhaisesta alusten käyttöasteesta. Käytöstä on poissa paljon aluksia (13–40 %). Italia ilmoitti, että vuonna 2012 sen laivasto pieneni niin, että alusten määrä väheni 2,23 prosenttia ja kapasiteetti väheni vetoisuuden (GT) osalta 5,8 prosenttia ja konetehon (kW) osalta 3,5 prosenttia. Italia ei käyttänyt kertomuksessaan suuntaviivoja eikä kertomukseen sisältynyt muitakaan indikaattoreita, joiden avulla olisi voitu arvioida kapasiteettia suhteessa kalastusmahdollisuuksiin. Tietojen puuttumisen vuoksi Italia ei kyennyt arvioimaan laivastojensa tasapainoa. STECF:n arvion mukaan yli 12–24 metrin puomitroolarit, 24–40 metrin pohjatroolarit ja nuotta-alukset sekä yli 40 metrin kurenuotta-alukset eivät olleet taloudellisesti kestäviä mutta monien muiden laivastojen kannattavuus oli hyvä. Alusten käyttöastetta kuvaavat indikaattorit kertovat epätasapainosta. Biologisia indikaattoreita ei ollut monessa tapauksessa saatavilla. Ne, jotka olivat saatavilla, viittasivat liikakalastukseen. Liettuan laivastosta vähennettiin vuonna 2012 kolme alusta. Kapasiteetti väheni 18 025 GT (55 %) ja 19 982 kW (53,9 %). Laivastot hyödynsivät enimmäkseen kantoja, joita ei liikakalastettu, ja ne ovat tasapainossa itäisen Itämeren turska-, silli- ja kilohailikantojen suhteen. Vuonna 2011 laivastot olivat yleisesti ottaen kannattavia. STECF:n arvion mukaan käyttö oli vähäistä kaikkien laivastojen osalta 24–40 metrin pelagisia troolareita lukuun ottamatta. Yli 40 metrin pelagisten troolarien toiminta vaikutti yhteen biologiselle riskille alttiina olevaan kantaan. Latvia on vähentänyt kapasiteettiaan vuodesta 2004 lähtien, ja alusten lukumäärä on vähentynyt 20 prosenttia, bruttovetoisuus (GT) 24 prosenttia ja koneteho (kW) 31 prosenttia. Latvia katsoo, että kapasiteetin käyttöä kuvaavat indikaattorit eivät viittaa merkittävään epätasapainoon yhdelläkään laivastonosalla ja että kalastustoiminta on kannattavaa. STECF:n arvion mukaan passiivisia monitoimipyydyksiä käyttävät alle 10 metrin alukset ja 12–18 metrin pelagiset troolarit hyödynsivät liikakalastettuja kantoja. Samojen laivastojen käyttöaste on alhainen. Malta raportoi laivastonsa epätyydyttävästä tuloksesta vuodelta 2011. Vuodelta 2012 ei saatu lopullista tulosta, sillä taloudellisia ja sosiaalisia tietoja ei ollut saatavilla. Maltan viranomaiset tarkastavat parhaillaan laivastorekisterin tietojen paikkansapitävyyttä. STECF:n arvion mukaan useimmat laivastot, joista tietoja oli käytettävissä, olivat taloudellisesti kestämättömiä, eivät kuitenkaan 12–18 metrin kurenuotta-alukset ja ”muita aktiivipyydyksiä käyttävät” 18–24 metrin alukset. Alusten käyttöaste oli alhainen kaikissa laivastoissa. Biologisten indikaattoreiden osalta tietoja ei ollut yleisesti ottaen käytettävissä. Alakomaat ilmoitti, että sen laivaston kapasiteetti on jotakuinkin tasapainossa maan kalastusmahdollisuuksien kanssa ja että biologisten indikaattoreiden mukaan sen kalastuksessa hyödynnetään kantoja, joita ei ole liikakalastettu. Taloudellisten indikaattoreiden mukaan Alankomaiden pelaginen laivasto on kannattamaton. Yli 24 metrin pohjakala-alusten laivasto on ollut kannattava ja sen kannattavuus on parantunut. STECF:n arvio osoittaa, että kaikki ne laivastot, joiden osalta biologiset indikaattorit olivat käytettävissä, yleensä hyödynsivät liikakalastettuja kantoja. Yli 40 metrin pelagiset troolarit ja 18–24 metrin puomitroolarit eivät nähtävästi ole kannattaneet taloudellisesti, mutta muiden laivastojen tulos oli kuitenkin hyvä. Puola ilmoitti, että laivastosta poistettiin vuonna 2012 kahdeksan alusta (250 GT ja 980 kW). Puola ei kyennyt määrittämään, oliko tasapaino saavutettu. Puola katsoo, että kaikki sen laivastot olivat taloudellisesti kestäviä, 12–18 metrin pitkäsiima-aluksia lukuun ottamatta. STECF:n arvion mukaan koukkupyydyksiä käyttävät 12–18 metrin alukset ovat taloudellisesti kannattamattomia. Kapasiteetin käyttöaste oli alhainen kaikilla laivastoilla lukuun ottamatta yli 40 metrin pohjatroolien ja -nuottien sekä yli 40 metrin pelagisten troolareiden laivastonosia. Biologisten indikaattoreiden osalta tietoja ei ollut käytettävissä. Portugali päätteli, että sen laivaston kapasiteetti on tasapainossa sen kalastusmahdollisuuksien kanssa. Teknisten indikaattoreiden mukaan kuitenkin kurenuotta-alusten käyttöaste oli suhteellisen alhainen. Biologisia indikaattoreita ei ollut useimmissa tapauksissa saatavilla. STECF:n arvion mukaan alle 12 metrin pitkäsiima-alukset, alle 12 metrin pohjahara-alukset sekä aktiivisia ja passiivisi pyydyksiä käyttävät 10–12 metrin alukset ovat taloudellisesti kannattamattomia. Monien laivastojen käyttöaste on alhainen. Romania raportoi hyvin alhaisesta alusten käyttöasteesta sekä liikakalastettujen kantojen hyödyntämisestä. Biologisia ja taloudellisia tietoja on käytettävissä vain rajoitetusti. STECF:n päätelmän mukaan alusten käyttöaste on alhainen. Ruotsi ilmoitti alusten määrän vähentyneen 12 prosentilla vuosina 2008–2012. Laivastot hyödyntävät kantoja, joita pyydetään kestävästi, ja ne vaikuttavat taloudellisesti kestäviltä. Pientä epätasapainoa voidaan silti havaita joillakin laivastonosilla. STECF arvioi, että kiinteitä verkkoja käyttävät alle 18 metrin alukset eivät olleet taloudellisesti kestäviä. Yhdeksän laivastoa hyödynsi liikakalastettuja kantoja, mutta riskille alttiita kantoja koskevaa indikaattoria ei ollut käytettävissä. Monen laivaston osalta tietoja ei ollut riittävästi käytettävissä. Slovenia ilmoitti käyttöasteen olevan alhainen monella laivastonosalla. Se katsoi, että tähän olivat syynä riippuvuus vaelluskannoista ja osa-aikainen työ eikä niinkään epätasapaino. Vuonna 2012 Slovenian laivasto supistui vetoisuuden (GT) osalta 35 prosenttia ja konetehon (kW) osalta 16,83 prosenttia. Purettujen saaliiden kokonaismäärä väheni vuodesta 2011 vuoteen 2012 kaikkiaan 54 prosenttia. Ajoverkkoa ja seisovaa verkkoa käyttävät alle 6 metrin alukset eivät olleet taloudellisesti kestäviä, mutta muut laivastonosat ovat nähtävästi kestäviä. STECF arvioi, että seisovaa pohjaverkkoa käyttävät alle 12 metrin alukset sekä 24–40 metrin pelagiset troolarit olivat taloudellisesti kannattamattomia mutta 12–18 metrin kurenuotta-alukset olivat kannattavia ja kestäviä. Alusten käyttöaste oli alhainen. Biologisten indikaattoreiden osalta tietoja ei ollut käytettävissä. Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti äyriäisiä ja nilviäisiä (erityisesti kampasimpukat) pyytävien alusten kapasiteetin kasvaneen, kun taas pohjatroolareiden kapasiteetti oli yleisesti ottaen vähentynyt. Yhdistynyt kuningaskunta ei laskenut indikaattoreiden arvoja eikä tehnyt päätelmiä laivaston ja kalastusmahdollisuuksien välisestä tasapainosta. STECF:n arvion mukaan useimmat laivastot olivat taloudellisesti kestäviä, eivät kuitenkaan alle 10 metrin ja 12–18 metrin puomitroolarien ja alle 10 metrin pitkäsiima-alusten laivastot. Useimmissa tapauksissa biologisia indikaattoreita ei ollut käytettävissä, mutta 18–40 metrin pohjatroolareiden ja -nuotta-alusten toiminta vaikutti viiteen biologiselle riskille alttiina olevaan kantaan. Monen pienemmän, alle 18 metrin aluksen käyttöaste oli alhainen. Pituudeltaan 40 metrin kurenuotta-alusten laivasto hyödynsi kantoja, joita pyydettiin yli kestävää enimmäistuottoa vastaavan tason. Päätelmät Vaikka työtä tarvitaan vielä, laivaston kapasiteetin ja kalastusmahdollisuuksien välisen eron kaventamisessa on edistytty jonkin verran vuodesta 2002. Eri laivastonosat kehittyvät erisuuntaisesti, minkä vuoksi ei ole mahdollista esittää yleisiä huomioita kapasiteetin ja mahdollisuuksien välisen tasapainon kehityssuunnista koko EU:n laajuisesti. Tiettyjä kantoja kalastetaan kestävää enimmäistuottoa vastaavaa tasoa enemmän, ja jotkin laivastonosat ovat taloudellisesti riippuvaisia kyseisistä kannoista. Monissa jäsenvaltioissa alusten käyttöaste on alhainen. STECF:n arvion tuloksia tarkasteltuaan komissio katsoo, että jäsenvaltioiden on vielä toteutettava aktiivisesti toimenpiteitä laivaston kapasiteetin mukauttamiseksi, jotta saavutettaisiin uuden yhteisen kalastuspolitiikan puitteissa vahvistettu kestävää enimmäistuottoa koskeva tavoite. Uudessa yhteisessä kalastuspolitiikassa säilytetään jäsenvaltioiden velvoite mukauttaa laivastojensa kalastuskapasiteetti tietyn ajan kuluessa vastaamaan maan kalastusmahdollisuuksia ja tiukennetaan tätä velvoitetta. Olemassa olevien velvoitteiden lisäksi jäsenvaltioiden on sisällytettävä kertomuksiinsa toimintasuunnitelma niitä laivastonosia varten, joihin on todettu liittyvän rakenteellista epätasapainoa. Toimintasuunnitelmassa jäsenvaltioiden on esitettävä mukauttamistavoitteet sekä välineet tasapainon saavuttamiseksi. Toimintasuunnitelmassa on myös ilmoitettava selvät aikarajat sen täytäntöönpanoa varten. Tämä uusi velvoite voi vaikuttaa lisää (ja nopeammin) tasapainon saavuttamiseen. Toimintasuunnitelma tekee läpinäkyvämmiksi jäsenvaltioiden tavoitteet ja toimenpiteet epätasapainon korjaamiseksi, ja tasapainon saavuttamiselle asetettu määräaika mahdollistaa sen, että jäsenvaltioiden edistymistä suunnitelman täytäntöönpanossa voidaan seurata tiiviisti. Uuden yhteisen kalastuspolitiikan puitteissa saattaa osoitettu jäsenvaltioiden puutteellinen sitoutuminen laivaston kapasiteetin ja kalastusmahdollisuuksien välisen tasapainon aikaansaamiseen johtaa siihen, että uudesta Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta jäsenvaltioille tiettyihin menoihin myönnetyn unionin taloudellisen tuen maksua lykätään tai se keskeytetään. Tässä yhteydessä tilannetta voidaan seurata käyttäen apuna jäsenvaltioiden tulevia kertomuksia ja toimintasuunnitelmia. Jäsenvaltioiden tiukempien velvoitteiden sekä asianomaiselle rahoitukselle asetettujen ehtojen pitäisi yhdessä varmistaa laivaston kapasiteetin mukauttaminen asteittain kalastusmahdollisuuksiin. Komissio seuraa jatkossakin tiiviisti tätä edistymistä, yleisesti yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden ja erityisesti kalastuskapasiteetin hallinnoinnin näkökulmasta. Liite 1 A: Tietojen laatu 1 Laadulliset ja kuvailevat tiedot Seuraavassa taulukossa esitetään, mihin kertomuksen kohtiin jäsenvaltiot eivät toimittaneet tietoja. Asianomaisissa kohdissa on merkintä (X). || Laivastojen ja kalastusten sidokset || Laivaston kehitys || Pyyntiponnistuksen vähentämisohjelman kuvaus || Pyyntiponn. vähentämisohjelman vaikutus || Arvio laivaston hallinnointi-järjestelmästä || Suunnitelmat hallinnointijärjestelmän parantamiseksi || Onko lisäys-/poisto-järjestelmää noudatettu || Hallinnollisten menettelyjen muutokset || Tasapainon arviointi DE || || || || || || || || || X FI || || || || || || X || || || X IE || || || || || || X || || || IT || X || X || X || X || || X || || X || X LT || || || || X || || X || || || PO || || || || || X || || || || SE || || || || || || X || || || UK || || || || || || || || || X Lähde: STECF-13-11-kertomuksen Review of national reports on Member States efforts to achieve balance between fleet capacity and fishing opportunities taulukko 3.2. 2. Määrälliset tiedot Määrälliset kalakanta-arviot ovat tarpeen, jotta voitaisiin arvioida laivaston riippuvuutta sellaisista kannoista, joita kalastetaan yli kestävää enimmäistuottoa vastaavan tason. Välimerellä ja Mustallamerellä biologiset arvioinnit eivät ole useimmissa tapauksissa vielä riittävän kattavia biologisen kestävyyden arvioimiseksi laivastokohtaisesti. Sama koskee monia laivastoja, jotka hyödyntävät kantoja ICES-alueilla VI, VII, VIII ja IX. Tiedot aineellisten hyödykkeiden tuotosta (ROFTA) sekä tiedot juoksevien tulojen ja kannattavuusrajan suhteesta (CR/BER)([8]) puuttuivat tai olivat epätäydellisiä joidenkin jäsenvaltioiden osalta. Useimmat jäsenvaltiot ilmoittivat tietoja passiivisten alusten määristä, mutta tiedot eivät olleet täydellisiä. Useimmat jäsenvaltiot ilmoittivat teknisen indikaattorin arvot (alusten merelläolopäivien määrän keskiarvo jaettuna kyseiselle laivastolle sallitulla enimmäismäärällä), mutta tiedot eivät olleet täydellisiä. Seitsemän jäsenvaltiota ei esittänyt kansallisessa kertomuksessaan teknisen indikaattorin arvoja. Liite 1 B: Tietojen laatu ([9]) Tietojen laadun vuosittainen kehitys ilmoitettuna jäsenvaltioiden yhteispistemääränä prosentteina kokonaispistemäärästä. Lähde: STECF-13-11-kertomuksen Review of national reports on Member States efforts to achieve balance between fleet capacity and fishing opportunities kuva 3.1. Edellä olevasta taulukosta ilmenee, että vuodesta 2008 lähtien jäsenvaltioiden vuosittaiset laivastokertomukset ovat parantuneet sekä tietojen täydellisyyden että niiden laadun osalta. Liite 2.: Taulukko 2.1. Lisäys-/poistojärjestelmään perustuvien ylärajojen noudattaminen, tilanne 31.12.2012 (syrjäisimpiä alueita lukuun ottamatta) || GT || kW GT || MAX GT || A/B || kW || MAX kW || C/D A || B || C || D 31.12.2012 || 31.12.2012 BEL BGR CYP DEU DNK ESP EST FIN FRA GRC IRL ITA LTU LVA MLT NLD POL PRT ROM SVN SWE UK || 15 053 7 071 4 248 63 618 64 348 364 354 15 149 16 146 152 452 80 693 60 141 165 370 27 186 33 797 7 998 128 886 25 573 86 840 628 653 30 652 201 092 || 18 962 7 517 11 021 71 117 88 762 391 602 21 713 18 290 178 261 85 688 77 568 173 717 73 529 46 627 14 965 166 859 39 139 95 077 1913 728 43 386 231 106 || 79,39 % 94,07 % 38,54 % 89,46 % 72,49 % 93,04 % 69,77 % 88,28 % 85,52 % 94,17 % 77,53 % 95,20 % 36,97 % 72,48 % 53,44 % 77,24 % 65,34 % 91,34 % 32,83 % 89,70 % 70,65 % 87,01 % || 47 794 60 950 45 782 146 086 228 563 822 115 46 325 169 972 695 496 468 894 183 820 1 020 785 34 389 51 231 76 660 276 357 75 865 297 913 6 185 9 188 173 440 805 930 || 51 586 60 654 47 803 167 078 313 333 886 578 52 641 182 334 769 739 478 398 210 083 1 071 389 73 484 58 759 95 776 350 736 90 583 315 650 6 410 9 503 210 829 909 141 || 92,65 % 100,49 % 95,77 % 87,44 % 72,95 % 92,73 % 88,00 % 93,22 % 90,35 % 98,01 % 87,50 % 95,28 % 46,80 % 87,19 % 80,04 % 78,79 % 83,75 % 94,38 % 96,49 % 96,69 % 82,27 % 88,65 % Σ 31.12.2012 || 1 551 948 || 1 857 547 || 83,55 % || 5 743 740 || 6 412 487 || 89,57 % Lähde: EU Fleet Register – Fleet Management – Entry Exit Regime - Statistics, 15.10.2013. Liite 3. Taulukko 3.1. Yhteenveto jäsenvaltioiden laivaston kehityksestä vuonna 2012 (syrjäisimpiä alueita lukuun ottamatta) || GT || kW || || || N || GT || kW || N || GT || kW || Δ N(%) || Δ GT (%) || Δ kW (%) 31.12.2011 || 31.12.2012 || Δ 2011–2012 BEL BGR CYP DEU DNK ESP EST FIN FRA GRC IRL ITA LTU LVA MLT NLD POL PRT ROM SVN SWE UK || 86 2 336 1 080 1 580 2 786 9 571 923 3 332 4 640 16 658 2 092 13 063 151 731 1 054 740 790 7 110 502 184 1 368 6 453 || 15 326 7 373 4 213 64 294 64 503 373 465 14 281 16 028 153 998 83 807 59 571 175 393 45 216 34 725 7 996 135 585 33 379 86 826 934 1 002 29 642 202 317 || 49 135 61 307 45 329 148 277 232 469 841 788 38 915 171 167 701 022 483 390 182 307 1 056 757 54 357 52 684 77 489 288 415 82 890 299 565 7 714 10 763 170 472 810 306 || 83 2 366 1 074 1 550 2 743 9 257 1 360 3 241 4 571 16 006 2 249 12 736 147 715 1 043 848 798 7 048 195 174 1 392 6 427 || 15 059 7 061 4 247 64 236 65 177 362 781 15 157 16 386 151 972 79 638 65 173 164 668 27 186 33 789 7 998 145 271 33 399 85 992 628 623 30 637 200 937 || 47 554 61 336 45 664 147 292 230 131 819 429 46 570 170 681 694 670 461 531 197 648 1 019 161 34 389 51 203 76 660 331 306 81 944 296 196 6 153 8 812 173 377 806 120 || -3,5 % 1,3 % -0,6 % -1,9 % -1,5 % -3,3 % 47,3 % -2,7 % -1,5 % -3,9 % 7,5 % -2,5 % - 2,6 % -2,2 % -1,0 % 14,6 % 1,0 % -0,9 % -61,2 % -5,4 % 1,8 % -0,4 % || -1,7 % -4,2 % 0,8 % -0,1 % 1,0 % -2,9 % 6,1 % 2,2 % -1,3 % -5,0 % 9,4 % -6,1 % -39,9 % -2,7 % 0,0 % 7,1 % 0,1 % -1,0 % -32,8 % -37,8 % 3,4 % -0,7 % || -3,2 % 0,0 % 0,7 % -0,7 % -1,0 % -2,7 % 19,7 % -0,3 % -0,9 % -4,5 % 8,4 % -3,6 % -36,7 % -2,8 % -1,1 % 14,9 % -1,1 % -1,1 % -20,2 % -18,1 % 1,7 % -0,5 % Σ || 77 230 || 1 609 874 || 5 866 515 || 76 023 || 1 578 015 || 5 807 827 || -1,6 % || -2,0 % || -1,0 % Lähde: EU Fleet Register – Advanced Search, 15.10. 2013 Liite 4 Taulukko 4.1. Euroopan kalatalousrahaston (EKTR) sitoumukset – toiminnan pysyvä lopettaminen (2007–31.5.2013) || %S || NS || %R || NR || %(S+R) || S+R BE || 30,3 % || 9 || 0,0 % || 0 || 30,3 % || 9 BG || 5,2 % || 57 || 0,0 % || 0 || 5,2 % || 57, CY || 42,3 % || 14 || 0,0 % || 0 || 42,3 % || 14 DE || 0,0 % || 0 || 0,0 % || 0 || 0,0 % || 0 DK || 31,9 % || 69 || 0,0 % || 0 || 31,9 % || 69 EE || 4,1 % || 16 || 6,4 % || 10 || 10,5 % || 26 EL || 44,0 % || 1 011 || 0,0 % || 0 || 44,0 % || 1 011 ES || 21,7 % || 755 || 0,1 % || 2 || 21,8 % || 757 FI || 0,0 % || 0 || 0,0 % || 0 || 0,0 % || 0 FR || 23,4 % || 534 || 0,2 % || 1 || 23,6 % || 535 IE || 80,8 % || 46 || 0,0 % || 0 || 80,8 % || 46 IT || 50,3 % || 958 || 3,8 % || 10 || 54,1 % || 968 LT || 9,7 % || 32 || 0,3 % || 1 || 10,0 % || 33 LV || 41,8 % || 149 || 3,0 % || 10 || 44,9 % || 159 MT || 35,2 % || 20 || 0,0 % || 0 || 35,2 % || 20 NL || 22,1 % || 23 || 0,0 % || 0 || 22,1 % || 23 PL || 3,7 % || 73 || 0,1 % || 5 || 3,9 % || 78 PT || 10,8 % || 68 || 0,0 % || 0 || 10,8 % || 68 RO || 0,3 % || 5 || 0,3 % || 8 || 0,7 % || 13 SE || 22,9 % || 30 || 0,5 % || 1 || 23,4 % || 31 SI || 10,4 % || 10 || 0,6 % || 1 || 11,0 % || 11 UK || 7,5 % || 97 || 0,0 % || 0 || 7,5 % || 97 EU yhteensä || 17,6 % || 3 976 || 0,5 % || 0 || 18,1 % || 3 976 Lähde: Tiedot, jotka jäsenvaltiot toimittivat sen jälkeen, kun MARE-pääosasto oli virallisesti pyytänyt niiltä EKTR:n yhteenlaskettuja tietoja ajanjaksolta 1.1.2007–31.5.2013. % S: prosenttiosuus EKTR:n sitoumuksista, joka on tähän mennessä kohdistunut romutukseen NS: romutustoimien lukumäärä (alukset) R %: prosenttiosuus EKTR:n sitoumuksista, joka on kohdistunut alusten siirtämiseen muuhun käyttöön NR: muuhun käyttöön siirrettyjen alusten lukumäärä % S + % R: romuttamisen ja muuhun käyttöön siirtämisen yhteenlaskettu prosenttiosuus Liite 5 EKTR:n sitoumukset aikana 1.1.2007–31.7.2012 Toimenpide || Toimien lukumäärä || Kustannukset yhteensä || Kansalliset julkiset varat || EKTR:n rahoitusosuus || Sidottujen EKTR:n varojen ja sidottujen jäsenvaltion varojen suhde (%) || Sidottujen EKTR:n varojen ja EKTR:stä myönnetyn kokonais­määrän suhde (%) 1.1. Kalastustoiminnan pysyvä lopettaminen || 3 691 || 586 705 || 364 754 604 || 475 112 883 || 19,61 % || 11,04 % Toimi 1. Romutus || 3 653 || 822 180 366 || 357 863 531 || 463 597 617 || 19,13 % || 10,78 % Toimi 2. Siirto kalastuksen ulkopuoliseen käyttöön || 38 || 18 406 340 || 6 891 074 || 11 515 266 || 0,48 % || 0,27 % 1.2. Kalastustoiminnan väliaikainen lopettaminen || 47 809 || 303 379 641 || 118 971 042 || 184 404 717 || 7,61 % || 4,29 % Toimi 1. Tiedot 1: Kalastajien lukumäärä/päivä || 41 450 || 264 640 631 || 101 271 726 || 163 365 023 || 6,74 % || 3,80 % Toimi 1. Tiedot 2: Kyseessä olevat alukset, jos aiheellista || 6 359 || 739 010 || 17 699 317 || 21 039 694 || 0,87 % || 0,49 % 1.3. Kalastusaluksilla tehdyt investoinnit ja valikoivuus || 2 052 || 83 147 676 || 12 234 523 || 20 304 471 || 0,84 % || 0,47 % Toimi 5. Energiatehokkuuden parantaminen || 490 || 50 508 625 || 7 403 213 || 12 447 674 || 0,51 % || 0,29 % Toimi 6. Valikoivuuden parantaminen || 264 || 7 647 446 || 1 143 544 || 1 840 787 || 0,08 % || 0,04 % Toimi 7. Moottorin vaihtaminen || 523 || 053 672 || 2 668 272 || 4 180 453 || 0,17 % || 0,10 % Toimi 8. Pyydyksen vaihtaminen || 777 || 7 937 932 || 1 019 495 || 1 835 557 || 0,08 % || 0,04 % 1.4. Pienimuotoinen rannikkokalastus || - || - || - || - || 0,00 % || 0,00 % 1.5. Sosioekonomiset korvaukset laivaston hallinnointia varten || 2 709 || 90 568 443 || 412 874 || 487 961 || 1,67 % || 0,94 % Tiedot 3: Kalastusalalta aikaisin pois lähtevien kalastajien lukumäärä || 2 709 || 90 568 443 || 23 412 874 || 40 487 961 || 1,67 % || 0,94 % EKTR:n sitoumukset, kaikki jäsenvaltiot yhteensä || 60 818,00 || 2 823 214 370,52 || 762 634 778 || 1 157 287 915 || 47,77 % || 26,90 % Puuttuvat jäsenvaltiot: BE (mukana 1.6.2012 asti), FR (erittelyä ei saatavilla) Myönnetyt EKTR:n varat yhteensä 4 302 229 775,00 Jäsenvaltioiden sitomat EKTR:n varat yhteensä 2 422 797 726,39 Liite 6 STECF:n käyttämät indikaattorit Kestävän pyyntitason indikaattorilla pyritään mittaamaan, paljonko laivastonosa hyödyntää liikakalastettuja kantoja. Indikaattorissa ei oteta huomioon sitä, että jotkin saalisyhdistelmän kannat saattavat olla enemmän tai vähemmän vakavasti liikakalastettuja tai uhanalaisia. Siinä ei myöskään oteta huomioon, missä määrin muut laivastot hyödyntävät kyseisiä kalavaroja Käytössä on kaksi ”taloudellisen kestävyyden indikaattoria”. Aineellisten hyödykkeiden tuotto (ROFTA) (osoittaa sijoituksen tuoton) mittaa taloudellisen tilanteen terveyttä pitkällä aikavälillä. Se mittaa nettovoittoa jaettuna pääomasijoitusten arvolla. Jos tämä arvo on korkeampi kuin muualta saatava riskitön korko, laivaston tilanne on talouden osalta terve, ja laivasto pystyy korvaamaan suuret omaisuuserät, kun se tulee tarpeelliseksi. Alempi ROFTA-arvo taas tarkoittaa sitä, etteivät tällaiset sijoitukset ole taloudellisesti kannattavia, koska on mahdollista saada suurempaa tuottoa sijoittamalla varat muualle. Tähän viitetarkoitukseen käytetyt riskittömät korot ilmoitetaan STECF:n asiantuntijaryhmän kertomuksen (STECF-13-28) taulukossa 4.3. ”Juoksevat tulot kannattavuusrajalla jaettuna” (CR/BER-indikaattori) mittaa lyhyen aikavälin kannattavuutta. Jos arvo on alle 1, alukset eivät pysty kattamaan käyttökustannuksiaan, ja niiden on luovuttava kalastuksesta, kun niiden käteisvarat loppuvat. Jos suhdeluku on yli 1, alukset voivat kattaa käyttökustannuksensa, mutta tämä ei tarkoita, että ne saisivat riittävästi tuloja pystyäkseen korvaamaan suuret omaisuuseränsä. Kahdella mittapuulla arvioidaan sitä, hyödynnetäänkö aluksia ”täysimääräisesti”. ”Tekninen indikaattori” määritellään suhteeksi, joka saadaan, kun keskimääräinen merelläoloaika jaetaan enimmäisajalla, joka kyseiseen kalastustoimintaan voitaisiin käyttää eli kuin jos kaikki alukset kalastaisivat niin paljon kuin mahdollista, vaikka kalastuskausi saattaa olla lyhyt. Jos arvo on alle 1, osa laivastosta kalastaa vähemmän kuin voisi. Merkittävää vajaakäyttöä ilmentävänä kynnysarvona pidetään tavallisesti 70:tä prosenttia. Saattaa kuitenkin olla, etteivät jotkin alukset kalasta lainkaan koko vuoden aikana, vaan ne ovat ”passiivisia”. Jos kalastuslaivastossa on useita passiivisia aluksia, se osoittaa, ettei laivasto ole tasapainossa suhteessa kalavaroihin. [1] Neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 11 artikla. [2] Ks. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 22 artiklan 1 kohta. [3] Ks. suuntaviivat kalastuskapasiteetin ja kalastusmahdollisuuksien välisen tasapainon analysoinnin parantamiseksi, versio 1. maaliskuuta 2008. [4] Kalatalousalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä koskevista yhteisön puitteista sekä yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevien tieteellisten lausuntojen tukemisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 199/2008 mukaisesti, Euroopan unionin virallinen lehti L 60/01, 5.3.2008, s. 1. [5] Tasapainon indikaattoreita keskeisten laivastonosien osalta sekä jäsenvaltioiden kertomuksia koskeva komitean arvio (STECF 13-28) on saatavilla verkkosivuilla http://stecf.jrc.ec.europa.eu/reports/balance. [6] Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle jäsenvaltioiden toimista vuonna 2011 kalastuskapasiteetin ja kalastusmahdollisuuksien välisen kestävän tasapainon saavuttamiseksi (COM(2013) 85 lopullinen, 18.2.2013, luku 3). [7] Ks. asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22) liite II kalastuskapasiteetin ylärajoista (s. 58). [8] Kannattavuusrajalla (BER) tarkoitetaan tuloa, joka tarvitaan kattamaan sekä kiinteät että muuttuvat kustannukset siten, ettei synny tappiota eikä voittoa. Juoksevilla tuloilla (CR) tarkoitetaan laivastonosan toiminnasta saatuja kokonaistuloja, joihin sisältyvät puretuista saaliista ja muusta kuin kalastustoiminnasta saadut tulot. Katso myös liite VI. [9] Lähde: Tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (STECF) arvio tasapainon indikaattoreista (ks. edellä), s. 85.