Komission tiedonanto Euroopan komission vuosikertomus Euroopan parlamentille Eurooppa-koulujärjestelmän toiminnasta vuonna 2007 /* KOM/2008/0378 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 24.6.2008 KOM(2008) 378 lopullinen KOMISSION TIEDONANTO Euroopan komission vuosikertomus Euroopan parlamentille Eurooppa-koulujärjestelmän toiminnasta vuonna 2007 KOMISSION TIEDONANTO Euroopan komission vuosikertomus Euroopan parlamentille Eurooppa-koulujärjestelmän toiminnasta vuonna 2007 JOHDANTO Vuonna 2007 toteutettiin useita uudistuksia, joiden tavoitteena on tehokkaampi ja avoimempi Eurooppa-koulujärjestelmä. Nykyisen järjestelmän puutteet ovat tulleet entistä ilmeisemmiksi. Tähän on liittynyt se, että eräät jäsenvaltiot ovat kohtuuttomasti laiminlyöneet velvoitteitaan, jotka sisältyvät kaikkien jäsenvaltioiden allekirjoittamaan yleissopimukseen. Yleissopimus on osa hallitustenvälistä yhteistyötä, joka muodostaa Eurooppa-koulujärjestelmän perustan. Ensimmäiset ministeritason neuvottelut Eurooppa-koulujen uudistamisesta pidettiin vuoden 2006 lopussa, ja vuonna 2007 perustettiin useita työryhmiä, jotka keskittyivät realististen kehitysvaihtoehtojen löytämiseen. Kaikki sidosryhmät myöntävät, että Eurooppa-koulujärjestelmää olisi kehitettävä. Järjestelmän avaamisella entistä useammille akkreditoiduille kouluille (II-tyypin kouluille), kuten ministeritasolla on sovittu, on tarkoitus vastata eurooppalaisen koulutuksen tarjoamista koskevaan haasteeseen maissa, joissa on EU:n virastoja ja muita EU:n laitoksia. Ministeritasolla on myös sovittu, että sellaiset EU:n jäsenvaltiot, joissa ei ole EU:n virastoja tai laitoksia, voisivat tarjota Eurooppa-koulujen opetussuunnitelmaa laajemmalle yleisölle (III-tyypin koulut). Tästä mahdollisuudesta pitäisi tulla totta myös käytännössä ensimmäisen kokeiluhankkeen käynnistymisen myötä. Vuonna 2007 luotiin perusta II- ja III-tyypin koulujen käyttöönottamiselle. Käytännön tasolla on todettava, että useiden Eurooppa-koulujen tilanahtauteen liittyvät ongelmat olivat edelleen suuri huolenaihe vuonna 2007. Ongelmat johtivat liian suurista oppilasmääristä kärsivien koulujen oppilaiden työskentelyolosuhteiden huononemiseen ja sisäänottopolitiikan kiristymiseen. Tämä aiheutti haittaa ja turhautuneisuuden tunnetta uusille oppilaille ja heidän perheilleen. Komission oli vaadittava, että Brysselissä järjestettäisiin erityisiä evakuointiharjoituksia eräiden koulujen turvallisuuden arvioimiseksi. Tällä kaikella on ollut erittäin kielteisiä vaikutuksia. Eurooppa-koulujen johtokunnan pääsihteeri arvioi, että pelkästään Brysselissä yli 400 oppilasta on valinnut jonkin muun koulun, koska koulun valintaa on rajoitettu liian suurten oppilasmäärien vuoksi. Tästä huolimatta Belgian hallitus ilmoitti syyskuussa 2007, että neljännen pysyvän Eurooppa-koulun perustaminen Brysseliin viivästyy vähintään vuodella. Tämä on vastoin hallituksen velvoitteita ja tilanahtaudesta kärsivien koulujen osalta aikaisemmin tehtyjä sitoumuksia. Myöskään eräät muut jäsenvaltiot eivät täytä yleissopimuksen mukaisia sitoumuksiaan. Vuonna 2007 otettiin jälleen esille useita kysymyksiä. Näitä olivat erityisesti Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin lähettämien opettajien riittämätön määrä ja lähetettyjen opettajien kokonaismäärän huomattava supistuminen. Lähetettyjen opettajien puute lisää EU:n rahoitustaakkaa, josta kaikki jäsenvaltiot vastaavat välillisesti. KEHITYKSEN KULMAKIVIÄ VUONNA 2007 Yleiskatsaus Eurooppa-koulujen tilanteeseen Eurooppa-koulujärjestelmä laajeni vuonna 2007. Tällä hetkellä seitsemässä maassa on yhteensä 14 koulua, ja niissä on yli 21 000 oppilasta. Jäljempänä on lyhyt selostus tilanteesta eri paikkakunnilla.[1] Bryssel Tilanne Brysselissä jatkui kriittisenä. Bryssel I -koulu (Uccle) ja Bryssel II -koulu (Woluwe) olivat lähellä enimmäiskapasiteettia tai ylittäneet sen. Bryssel III -koulun (Ixelles) tilanne helpottui hieman, mutta kouluun otettiin oppilaita yli nimelliskapasiteetin.[2] Syyskuussa 2007 avattiin Bryssel IV -koulu Berkendaelissa sijaitsevissa tilapäisissä tiloissa. Sisäänottopolitiikan kiristyminen Brysselissä lukuvuonna 2007–2008 merkitsi sitä, että kaikki uudet oppilaat (paitsi ne, joilla oli sisaruksia Bryssel I:ssä, Bryssel II:ssa tai Bryssel III:ssa), joiden kieliosasto ja luokkataso toimivat Berkendaelissa, ohjattiin sinne. Tämä koski englannin-, ranskan-, saksan-, italian- ja hollanninkielisiä osastoja esikoulusta ala-asteen kolmannelle luokalle. Tämä valitettava rajoitus aiheutti hankaluuksia useille vanhemmille, jotka eivät voineet valita vapaasti haluamaansa koulua. Sillä onnistuttiin kuitenkin tasapainottamaan tilannetta, vaikkakaan vähennys ei ollut merkittävä. Eurooppa-koulujen johtokunnan pääsihteerin mukaan yli 200 vanhempaa, joiden lapsille oli tarjottu paikkaa Berkendaelissa, päätti olla ilmoittamatta lastaan kyseiseen kouluun. Näin ollen kahden viime vuoden aikana sovelletun rajoittavan sisäänottopolitiikan vuoksi Eurooppa-koulujärjestelmän ulkopuolelle on jäänyt noin 400 mahdollista oppilasta. Toistasataa perhettä teki vetoomuslautakunnalle yli 50 valitusta. Tämä osoittaa, kuinka turhautuneita monet vanhemmat ovat tilanteeseen. Oppilaiden suhteellisen vähäisestä lukumäärästä (160 ennakoidun 550:n sijaan) huolimatta Berkendaelin koulu avattiin rakentavassa ja myönteisessä ilmapiirissä. Kyseistä koulua käyvien oppilaiden vanhemmilta saatu palaute on ollut erittäin myönteistä ja komissio on varma, että Berkendaelin koulu ja sen oppilaat saavuttavat hyviä tuloksia. Komissio on erittäin tietoinen vaikeuksista, joita koulun sijainti aiheuttaa monille vanhemmille, sekä siitä, että joidenkin vanhempien mielestä siirtymäkaudeksi osoitettu Berkendaelin koulu on liian kaukana. Monet vanhemmat ovat myös tyytymättömiä suunnitelmiin siirtää oppilaat myöhemmin Laekeniin. Belgian viranomaisten syyskuussa 2007 antama ilmoitus, että Laekenin koulun avajaiset siirtyisivät vähintään vuodella budjettisyistä, aiheutti lisävaikeuksia. Tällä on ollut erittäin kielteinen vaikutus tulevien vuosien suunnitteluvaihtoehtoihin, ja se on lisännyt huolta ja epävarmuutta. Johtokunta ilmoitti olevansa erittäin pettynyt Belgian hallituksen toimiin, jotka ovat vastoin silloisen pääministerin Guy Verhofstadtin korkeimmalla tasolla aikaisemmin antamia sitoumuksia. Lisäksi johtokunta huomautti, että syyskuuhun 2009 mennessä on oltava käytössä riittävä infrastruktuuri ennakoidun oppilasmäärän sijoittamiseksi. Komissio on erittäin huolissaan Brysselin koulujen yleisestä tilanteesta monista syistä. Komissio pahoittelee erityisesti nykyistä pitemmän aikavälin sisäänottopolitiikan puutetta, jonka syynä on jatkuva epävarmuus tarvittavien infrastruktuurien saatavuudesta. Lisäksi komissio painottaa, että koulujen liian suurten oppilasmäärien vuoksi se on pyytänyt järjestämään palo- ja turvallisuusharjoituksen Bryssel I, II ja III -kouluissa. Tarkoituksena on tarkistaa evakuointivalmiudet ja hälytysajoneuvojen pääsy kouluille ruuhka-aikoina. Oppilasvalintalautakunnan työ Brysselissä Oppilasvalintalautakunta kokoontui yli 15 kertaa, ja johtokunnan antaman valtuutuksen turvin lautakunta päätti yli 1 700 oppilaan valinnasta Brysselissä lukuvuodeksi 2007–2008.[3] Johtokunnan pääsihteeri raportoi tuloksista johtokunnalle lokakuussa 2007 ja totesi, että oppilasvalintalautakunta oli täyttänyt sille valtuutuksessa asetetut tavoitteet. Komissio ehdotti lokakuussa 2007 järjestetyssä johtokunnan kokouksessa, että oppilasvalintalautakunnan jäseneksi olisi otettava myös niiden vanhempien eturyhmän edustaja, joiden lapsia ei ollut vielä hyväksytty Eurooppa-kouluun. Komissio ei saanut johtokunnan kokouksessa tukea tälle ehdotukselleen, vaan johtokunta[4] äänesti sitä vastaan. Johtokunta suostui kuitenkin siihen, että tulevien oppilaiden vanhempien edustaja voi osallistua kokouksiin silloin, kun lukuvuoden 2008–2009 sisäänottopolitiikasta keskustellaan. Eurooppa-koulujen sääntöjen perusteella käyttöön otetusta oikeussuojajärjestelmästä valitettiin edelleen. Järjestelmän mukaan vanhemmat eivät voi valittaa kielteisistä sisäänottopäätöksistä, jos Eurooppa-koulujen vetoomuslautakunta on vahvistanut ne. Luxemburg Luxemburgissa toimii kaksi koulua Kirchbergissä. Luxemburg II -koulun väliaikaisissa tiloissa on ainoastaan esikoulu- ja ala-asteikäisiä oppilaita kahdeksassa kieliosastossa. Yläaste ja lukio sijaitsevat Luxemburg I -koulussa. Valmistelut jatkuivat pysyvän Luxemburg II -koulun avaamiseksi Bertrangessa/Mamerissa suunnitelmien mukaan vuonna 2011. Pysyvän rakennuksen käyttöönotto on erittäin tärkeää, sillä tilanahtaus on jo ongelma. Tämän vuoksi on välttämätöntä rajoittaa niiden lasten ottamista oppilaiksi, joiden vanhemmat eivät työskentele EU:n toimielimissä. Vuoden aikana ei tehty uusia sopimuksia yritysten tai organisaatioiden kanssa. Luxemburgin viranomaiset hyväksyivät 18. joulukuuta 2007 säädöksen toisen Eurooppa-koulun rakentamisesta, tarpeellisesta liikenneinfrastruktuurista ja talousarviosta. Vanhempainyhdistykset pitävät parhaana, että Luxemburg I ja II -koulujen oppilaat jaetaan ikäryhmittäin kieliosastojen sijaan. Johtokunnan lokakuussa 2003 tekemä päätös kuitenkin pätee edelleen, eivätkä Luxemburgin viranomaiset voi näin myöhäisessä vaiheessa muuttaa arkkitehtonisia suunnitelmia, jotka ovat jo pitkällä. Muut koulut Alicante Alicanten koulu on nyt ollut toiminnassa seitsemän vuotta. EU:n toimielinten henkilöstön lasten määrä koulussa on kasvanut ja heidän osuutensa on nyt lähes 40 prosenttia kokonaismäärästä. Koulu on tullut käynnistysvaiheen loppuun, ja vuosi oli toinen, jolloin koulusta valmistui ylioppilaita. Tutkinnon onnistumisaste oli 100 prosenttia. Bergen Bergenin koulun oppilasmäärä on supistunut noin 550 oppilaaseen. Koulun haasteena onkin järjestää pienet ryhmät ja luokkakoot tehokkaasti. Koulun on myös lopetettava asteittain saksan ja italian kieliosastot. Tästä huolimatta koulu on edustettuna kokeiluryhmässä, jossa laaditaan vaatimuksia koskevat sopimukset osana koulujärjestelmän uudistamista. Culham Johtokunta päätti huhtikuussa 2007 sulkea Culhamissa sijaitsevan Eurooppa-koulun asteittain seitsemän vuoden kuluessa vuodesta 2010 alkaen. Koulun lopettaminen johtuu siitä, että Joint European Torus -yhteisyritys (JET) siirtyy Cadaracheen Ranskaan vuonna 2016. Yhdistynyt kuningaskunta tarkastelee erilaisia mahdollisuuksia säilyttää koulu myös tulevaisuudessa (tuleva III-tyypin koulu) ja mukauttaa sen opetussuunnitelma niin, että eurooppalainen ylioppilastutkinto (EB) voitaisiin suorittaa maan kansallisessa järjestelmässä. Komissio tukee tätä aloitetta, koska se on oppilaiden ja henkilökunnan edun mukainen. Frankfurt Frankfurtin koulun oppilasmäärä kasvoi edelleen, ja koulun laajeneminen aiheuttaa vakavia ongelmia. Koska Euroopan keskuspankki muuttaa Frankfurtissa uuteen toimipaikkaan, on tärkeää hyödyntää kyseisen muuton tarjoamat mahdollisuudet ja etsiä kasvavalle koululle paremmat tilat. Saksan viranomaiset eivät kuitenkaan ilmoittaneet vuonna 2007, mitä tulevaisuudessa tapahtuu. Tämän kysymyksen ratkaiseminen on ensisijaista vuonna 2008. Karlsruhe Koulun oppilasmäärä vakiintui vuonna 2007 supistuttuaan sitä ennen usean vuoden ajan. Muutos johtuu ensi sijassa alueen kansainvälisistä yrityksistä (EU:n toimielinten henkilöstön lasten osuus oppilaiden kokonaismäärästä on vain noin 15 prosenttia). Koulu saa edelleen tervetullutta taloudellista tukea Karlsruhen kaupungilta ja Baden-Württembergin osavaltiolta. Lisäksi kaupunki rahoitti 50 prosenttia uuden ruokalarakennuksen rakennuskuluista, ja loput 50 prosenttia kerättiin sponsoreilta. Rakennustyöt alkoivat vuoden 2007 lopussa. Italian- ja hollanninkielisten osastojen vähittäinen lopettaminen on alkanut. Mol Molissa sijaitseva koulu on pyytänyt englanninkielisen osaston perustamista. Johtokunta hyväksyi ehdotuksen vuoden 2008 alkupuolella. Koulu raportoi jatkossa muiden kieliosastojen kehityksestä, koska eräissä niistä oppilasmäärät näyttävät olevan vaarallisen lähellä lopettamisrajaa. Se raportoi myös henkilöstön lasten osuuden kehityksestä suhteessa koulun oppilasmäärään (tällä hetkellä noin 20 prosenttia). München Münchenin koulun oppilasmäärä kasvaa edelleen, ja koulun infrastruktuuri on jatkuva huolenaihe. Uuden esikoulun rakentamisen jälkeen vanha rakennus hävitettiin. Sen tilalle rakennetaan uusi ruokala, sisääntuloaula sekä ylimääräisiä laboratorio- ja toimistotiloja. Kolmikerroksisia parakkeja on pyydetty väliaikaisten lisätilojen tarjoamiseksi. Varese Varesen koulun suurimmat ongelmat liittyvät riittämättömään infrastruktuuriin. Eurooppa-koulujen johtokunnan pääsihteeri ja komission varapuheenjohtaja Siim Kallas kehottivat vuonna 2006 Italian viranomaisia myöntämään koululle lisämäärärahoja. Valitettavasti Italian viranomaiset eivät myöntäneet lisämäärärahoja vuonna 2007 huolimatta yli 1 200 vanhemman allekirjoittamasta vetoomuksesta. Päinvastoin ylläpitoon varattuja määrärahoja supistettiin. Keskustelua käytiin edelleen siitä, olisiko kouluruokalan hallinnon oltava erillään koulun organisaatiosta. Vuoden loppupuolella löydettiin vihdoin ratkaisu ongelmaan, kun vanhemmat perustivat osuuskunnan, jolle myönnetään taloudellista tukea usean vuoden ajan. Johtokunta hyväksyi tämän ratkaisun kirjallisessa menettelyssä vuoden 2008 alussa. Sijaintimaan velvollisuudet Kuten vuotta 2006 koskevassa kertomuksessa todettiin, komissio on erittäin huolissaan siitä, että eräät jäsenvaltiot eivät noudata tiettyjä, Eurooppa-kouluja koskevassa yleissopimuksessa määriteltyjä velvoitteita.[5] Kuten edellä 2.2 kohdassa todettiin, Belgian viranomaisten syyskuussa 2007 antama ilmoitus, että neljännen pysyvän Eurooppa-koulun perustaminen Laekeniin viivästyy vähintään vuodella, ja tästä aiheutuva epävarmuus ovat hyviä esimerkkejä jäsenvaltioiden laiminlyönneistä.[6] Nykyistä koulujen ylikuormitusta ja lisääntyvää epävarmuutta ei selvästikään voida hyväksyä. Toinen esimerkki on Varesen tilanne ja koulutilojen puute. Vaikka koulussa on jouduttu ottamaan käyttöön kohtuuttomia rajoituksia ja sen olosuhteet ovat erittäin vaikeat, Italian viranomaiset eivät halunneet ratkaista tilannetta vuonna 2007 Eurooppa-koulujen johtokunnan pääsihteerin ja komission varapuheenjohtajan Siim Kallasin yhteydenotoista huolimatta. Lähetettävien opettajien puute paheni eräiden jäsenvaltioiden osalta vuonna 2007. Tämän vuoksi avoinna oleviin toimiin otetaan paikalta palkattuja opettajia. Taloudellisesti tämä tarkoittaa sitä, että kyseisistä opettajista aiheutuvat kulut katetaan jäsenvaltioiden budjettien sijaan EU:n rahoitusosuudesta (joka tietenkin perustuu kaikkien jäsenvaltioiden rahoitukseen, myös niiden, jotka noudattavat velvoitteitaan). Hälyttävin esimerkki tästä on Yhdistynyt kuningaskunta. Se ilmoitti lokakuussa 2007 lähettämässään kirjeessä yksipuolisesti päättäneensä lähettää Eurooppa-kouluihin enintään 20–25 opettajaa vuodessa. Tämä on todellista tarvetta huomattavasti vähemmän. Toinen esimerkki riittämättömästä velvoitteiden täyttämisestä tuli esille, kun komissio päätti ryhtyä muodollisiin oikeustoimiin Belgiaa vastaan, sillä tämä oli velkaa kahden Brysselin koulun kalusto- ja laitehankinnoista. Eräät velat olivat yli 10 vuoden takaa. Koska Belgia ei ollut maksanut velkoja, kustannukset oli katettava komission rahoitusosuudesta. Komissio ja Eurooppa-koulujen sihteeristö kävivät usean vuoden ajan vuoropuhelua tästä asiasta Belgian kanssa ja Belgia väitti koko ajan etsivänsä asianmukaista ratkaisua. Lokakuussa 2006 Belgian valtiovarainministeri kuitenkin hylkäsi sitoumuksen kustannusten kattamisesta. Komissio katsoi, että tämä oli EY:n perustamissopimuksen vastaista ja lähetti lokakuussa 2007 Belgian viranomaisille virallisen ilmoituksen, johon oli vastattava kahden kuukauden kuluessa. Belgian viranomaiset pyysivät lisäaikaa ja lähettivät kielteisen vastauksen vuoden 2008 helmikuun lopussa. Komissio harkitsee lisätoimia. TALOUSARVIO JA RAHOITUS Talousarvio 2007 EU:n budjettivallan käyttäjä osoitti Eurooppa-kouluille vuonna 2007 alun perin 129,66 miljoonaa euroa. Talousarvion kokonaismäärä oli 242 miljoonaa euroa. Kokonaistalousarvio muodostui tuoreimpien tietojen mukaan seuraavasti: 55 prosenttia EU:n talousarviosta 22,7 prosenttia jäsenvaltioilta 6,4 prosenttia EPO:lta[7]. Loput katettiin koulumaksuilla, joita perittiin yritysten ja koulujen välisten sopimusten perusteella ja muiden kuin EU:n toimielinten henkilöstön lapsilta, sekä muista lähteistä. Eurooppa-koulut pyysivät ja saivat käyttöönsä 98,24 prosenttia vuodelle 2007 osoitetusta määrärahasta (127,38 miljoonaa euroa), ja varainhoitovuoden päättyessä vuosibudjetissa oli noin 7,6 miljoonan euron ylijäämä. Erityisopetusta tarvitseville lapsille osoitettu budjettiosuus on kasvanut 36 prosenttia kolmen viime vuoden aikana. Komissio on korostanut useaan otteeseen, että erityisopetusta koskevassa vuosiraportissa olisi analysoitava aiempaa enemmän laatua, jotta tuleville parannuksille saadaan tukeva perusta. Näistä ponnisteluista huolimatta aina ei ole mahdollista integroida Eurooppa-kouluun oppilaita, joilla on vaikeita oppimisvaikeuksia. Varainhoitoasetus Uusi asetus tuli voimaan 1. tammikuuta 2007. Tämä on tärkeä edistysaskel hyvän hallintotavan ja vastuun sekä sisäisen valvontajärjestelmän tehokkuuden ja avoimuuden parantamisen kannalta. Johtokunta hyväksyi huhtikuussa 2007 sisäisen tarkastuspalvelun perustamisen pääsihteerin toimistoon. Tarkastuspalvelun toiminta käynnistyi heinäkuussa. Joulukuussa hallinto- ja varainhoitolautakunnalle esiteltiin tarkastustoimea koskeva työsuunnitelma kolmeksi seuraavaksi vuodeksi. HYVÄ HALLINTOTAPA JA UUDISTUS Ministeritapaamisen seuranta – uudistustoimet Komissio jatkoi vuonna 2007 ponnisteluja uudistusprosessin edistämiseksi. Useat työryhmät toimivat aktiivisesti vuoden aikana, ja ohjauskomitea[8] kehotti jäsenvaltioita jatkamaan uudistusprosessia ja uudistusten pohtimista. Kustannusten jakoa käsittelevä työryhmä Kustannusten jakoa käsittelevä työryhmä esitti alustavan raporttinsa vuonna 2007. Raportissa tarkastellaan sitä, kuinka kustannukset voitaisiin jakaa jäsenvaltioiden kesken niin, että järjestelmä olisi kokonaisuudessaan oikeudenmukaisempi. Tähän mennessä työryhmä on määritellyt jäsenvaltioiden rahoitusosuuden perustaksi kyseisestä maasta olevien lasten määrän Eurooppa-kouluissa. Kysymys on kiireellinen siksi, että Yhdistynyt kuningaskunta on rajoittanut kouluihin lähettämiensä opettajien lukumäärää odottaessaan uudistuksen tulosta, sillä uudistus vähentää sen rahoitustaakkaa. Yhdistyneen kuningaskunnan lähettämien opettajien riittämätön määrä aiheuttaa huomattavia käytännön ongelmia monille kouluille. Johtokunta katsoi työryhmän alustavan raportin perusteella, että käytännön vaihtoehtoja olisi vielä hiottava ja toteutettava vaikutustenarviointi. Vuonna 2008 on tärkeää saada tulevalle ratkaisulle korkean tason poliittinen tuki uudistuksen tämän osan arkaluonteisuuden vuoksi. Tässä yhteydessä komissio pyrkii laatimaan menetelmän, jonka avulla voidaan määritellä EU:n budjetista tuleva rahoitusosuus niiden henkilöstön lasten osalta, jotka tulevaisuudessa käyvät jotain akkreditoitua koulua. Akkreditointia käsittelevä työryhmä Akkreditointia käsittelevä työryhmä katsoi, että nykyinen akkreditointiprosessi on riittävä vastaamaan tarpeeseen järjestää akkreditoitu koulu komission yksikön, EU:n viraston tai muun laitoksen läheisyyteen (II-tyypin koulut). Samoin akkreditointiprosessi on tyydyttävä niiden kansallisten koulujen kannalta, jotka hakevat akkreditointia, vaikka paikkakunnalla ei ole EU:n virastoa tai muuta laitosta (III-tyypin koulut). Lisäksi työryhmä määritteli väliaikaisen ratkaisun EB-tutkinnon suorittamiseksi akkreditoiduissa kouluissa ottaen kuitenkin huomioon EB-tutkintoa koskevan ulkopuolisen tutkimuksen, joka suunnitelmien mukaan toteutetaan vuonna 2009. Työryhmä on myös hahmotellut III-tyypin koulujen pilottihankkeen tehtävänkuvauksen. Pilottihankkeen tavoitteena on arvioida valmiuksia ottaa III-tyypin koulut mukaan järjestelmään. Seitsemän jäsenvaltiota on ilmoittanut olevansa kiinnostuneita III-tyypin koulusta, ja johtokunnan niin päättäessä niitä pyydetään toimittamaan aieasiakirja. Nykyistä akkreditointi- ja yhteistyösopimusta muutetaan, jotta laatutarkastukset voidaan tehdä kahden vuoden välein (eikä vuoden välein kuten nykyisin). Laadunvalvontaprosessi on kolmeosainen. Siihen kuuluvat itsearviointi, kansallinen arviointiohjelma ja akkreditointimenettelyyn liittyvät tarkastukset. Pilottihankkeen kustannuksista vastaavat jäsenvaltiot. Eurooppa-koulujen johtokunta tuki työryhmän päätelmiä, joihin sisältyy myös Parman akkreditoidun koulun oppilaita koskeva väliaikainen ratkaisu. Koulu on nyt pyytänyt, että yläasteen 6. vuositasolle myönnettäisiin jälkikäteen akkreditointi syyskuusta 2007 alkaen. III-tyypin kouluja koskevan oikeudellisen keskustelun saamiseksi päätökseen työryhmä ehdotti johtokunnalle, että vuonna 1984 tehtyyn EB-tutkintosopimukseen olisi tehtävä tekninen tarkistus. Tätä ehdotusta kannatettiin. Vaatimuksia koskevia sopimuksia käsittelevä työryhmä Vaatimuksia koskevia sopimuksia käsittelevä työryhmä käynnisti vuonna 2007 pilottihankkeen kolmessa Eurooppa-koulussa: Bergenissä, Münchenissä ja Bryssel I -koulussa (Uccle). Lokakuussa 2007 kolmea kokeilukoulua pyydettiin miettimään, mitä vaatimuksia koskevan sopimuksen täytäntöönpano tarkoittaisi käytännössä niiden kannalta. Työryhmä keskustelee edelleen vaatimuksia koskevan sopimuksen määritelmästä ja sisällöstä, koulun autonomian tasosta ja keskushallinnon roolista. Työryhmän mukaan vaatimuksia koskevassa sopimuksessa olisi viitattava budjettiin ja koulun vuosikertomukseen. Vaikka kaikkia seikkoja ei ole vielä lyöty lukkoon, on selvää, että kouluissa on tehtävä rakenteellisia muutoksia. Sen vuoksi nykyisten ja uusien kouluneuvostojen ja komiteoiden kokoonpanoa ja tehtäviä tarkastellaan parhaillaan. Keskushallinnon tehtäviä ja koulujen pedagogista ja taloudellista autonomiaa selvennetään. Kun autonomian käsite ja taso on määritelty selvästi, voidaan kehittää raportointia ja arviointia koskevat menetelmät ja kriteerit. Akkreditointi Heraklionin koulussa vuoden aikana tehdyn tarkastuksen tulos oli myönteinen, ja koulu allekirjoittaa piakkoin akkreditointisopimuksen esikoulu- ja ala-asteopetuksesta. Euroopan kemikaaliviraston toiminta alkoi Helsingissä kesäkuussa 2007. Suomen viranomaiset aloittivat menettelyn yhden helsinkiläisen koulun akkreditoimiseksi. Myös kansalliseen lainsäädäntöön on tehty tarpeelliset muutokset. Ranska on aloittanut akkreditointimenettelyn Strasbourgissa sijaitsevan koulun osalta. Johtokunta suhtautui myönteisesti molempiin hankkeisiin. Akkreditointia käsittelevässä työryhmässä saavutetun edistyksen ja johtokunnan myönteisen kannan johdosta Parmassa oleva akkreditoitu koulu on voinut hakea yläasteen 6. vuositason akkreditointia. Viestintä, keskustelu ja tiedottaminen Komissio korosti edelleen vanhemmille ja henkilöstölle suunnattua viestintää ja tiedottamista. Henkilöstölle osoitettiin peräti seitsemän viestiä, jotta he pysyisivät viimeaikaisten tapahtumien tasalla. Tietoja laitetaan säännöllisesti kotisivuille ja varapuheenjohtaja Siim Kallasin verkkosivuille. Lisäksi komissio halusi huomioida erityisesti vanhempien yhdistysten ja henkilöstön edustajat keskustellakseen heidän kanssaan ajankohtaisista aiheista, joita valmisteltiin johtokunnan kokouksia varten. Komissio vastasi useisiin Euroopan parlamentin esittämiin kysymyksiin kouluasioista. Se tapasi monia vanhempia ja kävi kirjeenvaihtoa useiden vanhempien kanssa käytännön asioista. Lisäksi komissio osallistui tiedotustilaisuuksiin, joita järjestettiin muun muassa Interparents-yhdistykselle, komission uusille virkamiehille ja tulevien oppilaiden vanhemmille. Useita käytännön neuvoja sisältäviä artikkeleja julkaistiin komission sisäisessä viikoittain ilmestyvässä Commission en Direct -lehdessä. Komission puheenjohtaja José Manuel Barroso keskusteli Eurooppa-kouluja koskevista kysymyksistä erityisesti Belgian viranomaisten ja monien muiden tahojen kanssa. Vuosi sitten Belgian viranomaisille esitettyyn pyyntöön tulla henkilöstölle järjestettävään avoimeen tapaamiseen Brysselin neljättä koulua koskevan politiikan selvittämiseksi ei edelleenkään saatu vastausta. Asia on kuitenkin otettu esille EU:n ja Belgian välisessä työryhmässä. Eurooppa-koulujen johtokunnan puheenjohtajien työ vuonna 2007 – Suomi ja Portugali Eurooppa-koulujen johtokunnan puheenjohtajuus siirtyi Portugalilta Suomelle elokuussa 2007. Portugalin puheenjohtajuuskausi lukuvuonna 2006–2007 oli päätöksenteon aikaa. Ministeritason tapaamisessa marraskuussa 2006 tehtiin sopimus poliittisesta ohjauksesta hallintotavan parantamiseksi. Lisäksi johtokunta hyväksyi tammikuussa 2007 toimintasuunnitelman. Suomi on puheenjohtajuuskaudellaan johtanut työntäyteistä uudistusprosessia ja suunnitellut käytännön toimenpiteitä uudistuksen toteuttamiseksi. Varapuheenjohtaja Siim Kallas tapasi joulukuussa 2007 opetusministeri Sari Sarkomaan. Tapaamisen aikana käytiin hedelmällinen keskustelu uudistuksen tulevasta suunnasta. Kallas ja Sarkomaa olivat yhtä mieltä korkean tason poliittisen tuen merkityksestä tähän mennessä saavutetun edistyksen vahvistamiseksi. JÄRJESTELMÄN TULEVAISUUS – MINISTERITAPAAMISEN TULOKSET Vuoden 2008 puolivälissä Eurooppa-koulujen johtokunnan puheenjohtajuus siirtyy Ruotsille. Kausi 2008–2009 on erittäin tärkeä uudistuksen käytännön toteuttamisen kannalta. Vuoden 2007 tapahtumat ovat osoittaneet, että vallitsevan tilanteen jatkuminen ei ole enää mahdollista ja että nykyinen järjestelmä on monin osin puutteellinen hallintotavan ja tehokkuuden suhteen. Siksi järjestelmää on muutettava. Hallitustenvälinen yhteistyö on ollut ankaralla koetuksella vuonna 2007 kaikkien tässä kertomuksessa esiteltyjen vaikeuksien vuoksi. Näitä vaikeuksia ovat tilanahtaus, eräiden jäsenvaltioiden riittämätön poliittinen tahto ja järjestelmän laajeneminen. Johtokunta keskusteli uudistukseen liittyvistä kysymyksistä ylimääräisessä kokouksessaan maaliskuussa 2008. Tarkoituksena on esitellä tulokset ministeritasolla kesäkuussa 2008. Komissio on ajanut tarmokkaasti uudistusta, joka on välttämätön järjestelmän säilymiselle. Hallintotapa on olennainen osa uudistusta, jotta järjestelmän tehokkuutta saadaan parannettua kokonaisuudessaan. Komissio katsoo, että uudistuksen on onnistuttava – nopeasti. Se tarvitsee korkeimman tason poliittista tukea, jotta Eurooppa-koulujärjestelmä säilyisi elinkelpoisena. [1] Tarkkoja tilastotietoja koulujen oppilasmääristä ja kieliosastoista saa Eurooppa-koulujen johtokunnan pääsihteerin laatimasta vuosikertomuksesta (2912-D-2006-en-2). [2] Nimelliskapasiteetti on kapasiteetti, jota varten koulu rakennettiin. Enimmäiskapasiteettiin sisältyvät lisäjärjestelyt, kuten koulun tontille sijoitetut kevytrakenteiset tilapäisrakennukset (laajentamatta yhteisiä tiloja, kuten leikkikenttiä, ruokaloita tms.). [3] Lukuvuoden 2007–2008 sisäänottopolitiikasta on lähempiä tietoja asiakirjassa nro 512-D-2006-en-7 internet-osoitteessa http://www.eursc.eu/index.php?id=2. [4] Johtokuntaan kuuluvat äänivaltaiset edustajat 27 jäsenvaltiosta ja komissiosta sekä eräiden kysymysten osalta vanhempien yhdistysten edustaja ja opettajien henkilöstökomitean edustaja. Münchenissä sijaitsevan Euroopan patenttiviraston edustaja on läsnä ja äänivaltainen Münchenin koulua koskevissa asioissa. [5] EYVL L 212, 17.8.1994, s. 3–14. [6] Varapääministeri ja valtiovarainministeri Didier Reyndersin 10.9.2007 päivätty kirje Eurooppa-koulujen johtokunnan pääsihteerille Michael Ryanille. [7] Euroopan patenttivirasto. [8] Komitean muodostavat Eurooppa-koulujen johtokunnan edellinen, nykyinen ja tuleva puheenjohtaja sekä komission edustaja ja pääsihteeri.