Suositus

NEUVOSTON SUOSITUS

Tanskan vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Tanskan vuoden 2014 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[1] ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen[2],

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat[3],

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia kestävään kasvuun ja lisätä sen kilpailukykyä.

(2) Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista. Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

(3) Valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.

(4) Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen Tanskan vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Tanskan vuosien 2013–2016 tarkistetusta lähentymisohjelmasta.

(5) Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen[4], mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi samana päivänä asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen[5], jossa se katsoi, että Tanska kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

(6) Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

(7) Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Tanskaa koskevan perusteellisen tarkastelun[6] tulokset. Komissio päättelee analyysinsä perusteella, että yksityiseen velkaan ja ulkoiseen kilpailukykyyn liittyviä Tanskan makroekonomisia haasteita ei enää katsota epätasapainotiloiksi makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn mukaisessa merkityksessä. Erityisesti asuntomarkkinoiden sopeutus ja yksityisen sektorin huomattavan velan vaikutukset reaalitalouteen ja finanssisektorin vakauteen näyttävät olevan hallinnassa. Näitä seikkoja, samoin kuin ulkoisen kilpailukyvyn vetureita, on kuitenkin seurattava jatkuvasti.

(8) Tanska toimitti vuoden 2014 lähentymisohjelmansa ja vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa 15 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

(9) Vuoden 2014 lähentymisohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on varmistaa liiallisen alijäämän korjaaminen kestävällä tavalla ja säilyttää julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema keskipitkän aikavälin tavoitteen tasolla tai sen yläpuolella. Keskipitkän aikavälin tavoite, –0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Tanskan julkisen talouden alijäämä on saatu vuonna 2013 kestävästi alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa esitetty julkisen talouden alijäämätavoite, joka on 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015, vastaa (uudelleen laskettua) rakenteellista rahoitusasemaa, joka on keskipitkän aikavälin tavoitteen tasolla tai yläpuolella. Kaiken kaikkiaan ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Velan määrä oli 44,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, ja sitä on tarkoitus nostaa väliaikaisesti vuonna 2015 ja supistaa sen jälkeen. Julkisen talouden kehitysarvion perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Skenaario, jonka mukaan BKT kasvaa 1,6 prosenttia vuonna 2014 ja 1,9 prosenttia vuonna 2015, vastaa yleisesti ottaen komission kevään 2014 talousennustetta, jonka mukainen kasvu on 1,5 prosenttia vuonna 2014 ja 1,9 prosenttia vuonna 2015. Neuvosto katsoo vuoden 2014 lähentymisohjelman arvioinnin ja komission ennusteen perusteella neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti, että Tanskan julkinen talous on terve ja että maan voidaan odottaa pääsevän lähentymisohjelman tavoitteeseen.

(10) Tanska ei ole vielä edennyt riittävästi työmarkkinoiden marginaaliin jääneiden ryhmien tilanteen parantamisessa eikä koulutusjärjestelmän kustannustehokkuuden edistämisessä. Työkyvyttömyyseläke- ja joustotyöjärjestelmien uudistus on alkanut tuottaa tuloksia, rahaetuuksien uudistus on tullut voimaan, sairauspäivärahauudistuksesta on saatu sovittua ja huhtikuussa hallitus esitti aktiivisia työmarkkinapolitiikkoja koskevan uudistusehdotuksen. Haasteena on edelleen oppisopimuskoulutuksen riittävän tarjonnan varmistaminen ja tämäntyyppisen oppimisen laadun ja sitä koskevien käsitysten parantaminen, ammatillisen koulutusjärjestelmän kehittäminen sekä koulunsa keskeyttävien suuren määrän supistaminen. Koska uudistusten toteuttaminen on vielä alkuvaiheessa, niiden kokonaisvaikutus nähdään vasta myöhemmin. Helmikuussa 2014 päästiin yhteisymmärrykseen ammattikoulutuksen uudistuksesta, jonka odotetaan tulevan voimaan vuoden 2015 puolivälissä. Sillä pyritään parantamaan ammattikoulutuksen laatua monenlaisten eri aloitteiden kautta.

(11) Tanskan talouden haasteisiin kuuluu tuottavuuden kääntäminen uudelleen nousuun. Euroopan komission arviointi vastaa pääpiirteissään Tanskan tuottavuuskomitean havaintoja. Tuottavuuskomitea julkisti huhtikuussa 2014 yhteensä 25 pääsuositusta ja yli 100 konkreettista ehdotusta, jotka koskivat kilpailun, julkisten hankintojen, koulutuksen, kansainvälistymisen, innovoinnin, verotuksen ja infrastruktuurin kaltaisia aloja. Tuottavuuden vähäisen kasvun ongelma on tarkoitus ratkaista panemalla tuottavuuskomitean suositukset täytäntöön.

(12) Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Tanskan talouspolitiikkaa. Se on arvioinut lähentymisohjelman ja kansallisen uudistusohjelman. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Tanskan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–3.

(13) Neuvosto on tutkinut Tanskan lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto[7] ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

SUOSITTAA, että Tanska toteuttaa vuosina 2014–2015 toimia, joilla se

1. jatkaa liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen kasvua edistävän finanssipolitiikan noudattamista ja säilyttää julkisen talouden rahoitusaseman vakauden huolehtien julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteessa pysyttelemisestä koko lähentymisohjelman kattaman ajan;

2. toteuttaa lisätoimia parantaakseen työmarkkinoiden marginaalissa olevien henkilöiden työllistettävyyttä; parantaa erityisesti maahanmuuttajataustaisten nuorten koulutustuloksia ja ammattikoulutuksen tehokkuutta; helpottaa siirtymistä koulutuksesta työmarkkinoille esimerkiksi laajentamalla työssäoppimisen ja oppisopimuskoulutuksen käyttöä;

3. tehostaa toimia markkinoillepääsyn esteiden poistamiseksi ja keventää sääntelyrasitusta kilpailun lisäämiseksi kotimaisella palvelusektorilla, erityisesti vähittäiskaupan alalla ja rakennusalalla, kuten tuottavuuskomitea suosittelee.

Tehty Brysselissä

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

[1] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

[2] COM(2014) 405 final.

[3] P7_TA(2014)0128 ja P7_TA(2014)0129.

[4] COM(2013) 800 final.

[5] COM(2013) 790 final.

[6] SWD(2014) 77 final.

[7] Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.