Alueiden komitean lausunto aiheista:

- "Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Kohti sukupuolten tasa-arvoa koskevaa yhteisön puitestrategiaa (2001-2005)", ja

- "Ehdotus neuvoston päätökseksi sukupuolten tasa-arvoa koskevaan yhteisön puitestrategiaan (2001-2005) liittyvästä ohjelmasta"

(2001/C 144/14)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Kohti sukupuolten tasa-arvoa koskevaa yhteisön puitestrategiaa (2001-2005) sekä ehdotuksen neuvoston päätökseksi sukupuolten tasa-arvoa koskevaan yhteisön puitestrategiaan (2001-2005) liittyvästä ohjelmasta (KOM(2000) 335 lopullinen - 2000/0143 CNS),

ottaa huomioon komission kertomuksen naisten ja miesten tasapuolisesta osallistumisesta päätöksentekoon annetun neuvoston suosituksen 96/694 täytäntöönpanosta (KOM(2000) 120 lopullinen),

ottaa huomioon puheenjohtajavaltion 8. marraskuuta 1999 antaman katsauksen 11829/1/99 Beijingin toimintaohjelman täytäntöönpanoon EU:n jäsenvaltioissa ja toimielimissä,

ottaa huomioon neuvoston 24. heinäkuuta 2000 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon työvaliokuntansa 13. kesäkuuta 2000 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu valiokunta 5:n "sosiaalipolitiikka, kansanterveys, kuluttajansuoja, tutkimus, matkailu" tehtäväksi yhteistoiminnassa valiokunta 7:n "koulutus, ammattikoulutus, kulttuuri, nuoriso, urheilu, kansalaisten oikeudet" kanssa,

ottaa huomioon valiokunta 7:n aiheesta laatiman lisälausunnon DI CdR 315/2000 (esittelijä: Christine May, UK, PSE),

ottaa huomioon valiokunta 5:n lokakuun 23. päivänä 2000 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 233/2000 rev. 2) (esittelijä: Diane Bunyan, UK, PSE),

hyväksyi 13. ja 14. joulukuuta 2000 pitämässään 36. täysistunnossa (joulukuun 13. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

Alueiden komitea

1. tukee voimakkaasti Euroopan unionin pitkäaikaista sitoumusta edistää sukupuolten tasa-arvoa ja pitää erittäin myönteisenä tasa-arvoisiin mahdollisuuksiin liittyvien valtuuksien laajentamista Amsterdamin sopimuksessa.

2. on Euroopan komission kanssa yhtä mieltä siitä, että tilanne on yhtäläisten mahdollisuuksien osalta "parantunut merkittävästi", mutta että "sukupuolten tasa-arvoa jokapäiväisessä elämässä heikentää se, etteivät naisten ja miesten oikeudet ole käytännössä yhtäläiset."

3. kannattaa komission esittämää kokonaisvaltaista tasa-arvostrategiaa, mutta katsoo, ettei tiedonannossa selvitetä riittävän yksityiskohtaisesti, miten strategia on tarkoitus panna täytäntöön.

4. toteaa, että tähän mennessä toteutetut yhteisöohjelmat, lainsäädäntötoimet ja yhteistyöpolitiikan kehittäminen ovat edistäneet merkittävästi naisten perusoikeuksia, ja katsoo, että tällä tiellä on hyvä jatkaa.

5. on tyytyväinen tiedonannossa omaksuttuun valtavirtaistamista korostavaan lähestymistapaan. Alueiden komitea korostaa tasa-arvonäkökohtien merkitystä kaikilla yhteisön politiikan aloilla, mutta tähdentää tarvetta valvoa ja arvioida kaikkia yhteisön politiikkoja sukupuolten tasa-arvon näkökulmasta.

6. uskoo, että valtavirtaistaminen sujuisi vaivattomammin, jos sukupuolten tasa-arvoa käsittelevä Euroopan komission yksikkö sijoitettaisiin strategisesti nykyistä paremmin pääsihteeristön yhteyteen.

7. yhtyy näkemykseen, jonka mukaan strategiset lisätoimet ovat tarpeen seuraavilla aloilla: talouselämä, tasa-arvoinen osallistuminen ja edustus, sosiaaliset oikeudet, jokapäiväinen elämä sekä sukupuoliroolit ja stereotypiat.

8. katsoo, että toimintaohjelmassa esitetyt toimet ja määrärahat ovat riittämättömiä sukupuolten tasa-arvoon liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi; korostaa alue- ja paikallisviranomaisten tärkeää roolia: ne ovat demokraattisen yhteiskunnan perusta ja ratkaisevan tärkeitä tekijöitä päätöksentekoprosesseissa sekä tasa-arvopolitiikan toimeenpanossa.

9. ilmaisee syvän huolensa siitä, että Euroopan komission esittämässä strategiassa viitataan alue- ja paikallishallintoon vain muutaman kerran ja että tämän tason toimet on jätetty huomiotta. Olisi kuitenkin tunnustettava, että alue- ja paikallishallinto on Euroopan unionin suurin työnantaja ja että sillä on tärkeä edustuksellinen tehtävä kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa. Tällä hallintotasolla tehdään myös merkittäviä päätöksiä, jotka vaikuttavat miljoonien naisten ja miesten jokapäiväiseen elämään. Lisäksi alue- ja paikallisviranomaisilla on keskeinen asema koulutuksessa ja Euroopan unionin talouden kehittämisessä sekä valmiudet toimia merkittävinä vaikuttajina.

10. pahoittelee sitä, että ammatti- ja kansalaisjärjestöjen toimintaa ei ole otettu huomioon tasa-arvon edistämisessä. Ammatti- ja kansalaisjärjestöt tekevät tiivistä yhteistyötä kaikkien hallintotasojen kanssa, ja niillä on usein omia tutkijoita ja avustajia, joiden asiantuntemusta voitaisiin hyödyntää tasa-arvopyrkimyksissä. Strategian edistämiseksi ja kehittämiseksi olisi harkittava yhteiskunnallista kumppanuutta.

11. kannattaa yleisesti ottaen naisten mahdollisuuksien voimakasta edistämistä, mutta muistuttaa, että strategiassa on kiinnitettävä huomiota myös miehiin ja poikiin. Tasa-arvossa on kyse naisten ja miesten muodostamien yhteiskuntaryhmien välisestä suhteesta, ja siksi on tärkeää tarkastella tätä suhdetta ja molempien sukupuolten asemaa kaikilla elämän aloilla. On esimerkiksi kiinnitettävä huomiota sellaisten nuorten miesten tilanteeseen, joiden odotukset työn ja osallistumismahdollisuuksien suhteen ovat vaatimattomat, sekä poikien heikkoa koulumenestystä koskevaan ongelmaan. Poikien heikkoa koulumenestystä onkin tarkasteltava edelleen. On tärkeää, että koulutusjärjestelmän arvoja ja asenteita tarkistetaan sukupuolten välisen kuilun kaventamiseksi.

12. korostaa koulutuksen keskeistä merkitystä tasa-arvoisten mahdollisuuksien edistämisessä ja on tyytyväinen siihen, että naisten koulutusta on onnistuttu parantamaan rakennerahastojen sekä Leonardo-, Sokrates- ja Naiset tieteessä-ohjelmien avulla. Komitean mielestä rahoitusta on lisättävä ja laajennettava, jotta ohjelmien tehokkuus voidaan varmistaa myös jatkossa.

13. uskoo, että moniin naisiin kohdistuu myös muihin perustamissopimuksen 13 artiklassa lueteltuihin tekijöihin perustuvaa syrjintää. Alueiden komitea on pettynyt siihen, ettei uudessa tasa-arvostrategiassa ole otettu huomioon EU:n uusia syrjinnän vastaisia ohjelmia, ja katsoo, että näiden välille on luotava yhteys, mikäli Euroopan komissio aikoo edistää valtavirtaistamista koskevaa lähestymistapaa.

Perusoikeuskirjaluonnos

14. katsoo, että sukupuolten tasa-arvo kuuluu perusihmisoikeuksiin ja että se olisi sisällytettävä perusoikeuskirjaluonnokseen. AK antaa täyden tukensa komission ehdotukselle ottaa naisten oikeuksien edistäminen perusoikeuksina osaksi sitä strategian toiminta-alaa, jolla pyritään edistämään tasa-arvoa jokapäiväisessä elämässä.

Valtavirtaistaminen

15. on tyytyväinen siihen, että tiedonannossa sitoudutaan tasa-arvon valtavirtaistamisen edistämiseen ja irtaudutaan aiemmasta käytännöstä, joka perustui yksittäisiin ja irrallisiin toimiin. Alueiden komitea muistuttaa kuitenkin, että valtavirtaistamisella voidaan parhaiten saavuttaa tuloksia, mikäli siihen liitetään positiivisia toimia. Valtavirtaistamisen onnistuminen edellyttää vahvaa johtamista ja määrätietoisuutta sekä vaatii, että tunnustetaan tarve puuttua tasa-arvokysymyksiin. Lisäksi valtavirtaistamispolitiikkaa on tuettava laaja-alaisella henkilöstökoulutuksella, jotta myös ne henkilöstöstä, joilla ei ole kokemusta yhtäläisten mahdollisuuksien edistämisestä, voivat ottaa tasa-arvon huomioon kaikissa toimissaan.

16. katsoo, että hyviä toimintatapoja on yksilöitävä ja eurooppalaisia, jäsenvaltiokohtaisia, alueellisia ja paikallisia toimintalinjoja on työstettävä, jotta tasa-arvonäkökohtien huomioon ottaminen voidaan varmistaa. Lisäksi komissiota kehotetaan kaikilla aloilla kehittämään valtavirtaistamista korostavia lähestymistapoja, jotka eivät perustu ainoastaan politiikkaan.

17. on sitä mieltä, että hyviin toimintatapoihin voidaan päästä asettamalla pieniä realistisia tavoitteita ja etenemällä vaiheittain kohti lopullista päämäärää, joka on naisten ja miesten täysimääräinen osallistuminen. Päämäärä voidaan saavuttaa sellaisessa aikataulussa ja tahdissa, joka parhaiten sopii eri jäsenvaltioille.

18. toteaa muutamien pääosastojen edistyneen merkittävästi valtavirtaistamistoimissaan. Esimerkkinä mainittakoon tutkimuksen pääosaston Naiset tieteessä-aloite. Tavoitteen saavuttaminen edellyttää kuitenkin kaikkien pääosastojen määrätietoista sitoutumista valtavirtaistamisen toteuttamiseen.

Työmarkkinakysymykset

19. kannattaa tasa-arvoa edistävien toimien sisällyttämistä Euroopan työllisyysstrategian suuntaviivoihin ja työllisyyteen liittyviin jäsenvaltioiden toimintasuunnitelmiin ja pitää myönteisenä sitä, että alue- ja paikallishallinnon panos paikallisen yrittäjyyden ja yritystoiminnan edistämisessä tunnustetaan. Komissio on kuitenkin todennut, että jäsenvaltiot kiinnittävät työllisyyspolitiikassaan ja -strategioissaan eri tavoin huomiota sukupuolten välisiin työllisyyseroihin, mikä tarkoittaa sitä, että useiden jäsenvaltioiden on vielä tehtävä paljon työtä edistääkseen yhtäläisiä mahdollisuuksia työmarkkinoillaan.

20. myöntää, että tasa-arvon valtavirtaistaminen rakennerahastoissa on edistynyt, ja korostaa jäsenvaltioiden vuosittaisten täytäntöönpanoraporttien merkitystä seurattaessa yhtäläisiä mahdollisuuksia käsittelevää prosessia.

Komitea muistuttaa, että lainsäädännön edistymisestä huolimatta tarvitaan yhä aloitteita naisten aseman edistämiseksi työmarkkinoilla, erityisesti, jotta

- naiset saisivat työtä ja säilyttäisivät työpaikkansa

- naisilla olisi tasavertainen pääsy ammattikoulutukseen ja heidän urakehitysmahdollisuutensa olisivat tasavertaiset

- sekä miehet että naiset voisivat paremmin sovittaa yhteen työ- ja perhe-elämän

- saavutettaisiin tasapainoinen edustus eri ammattikunnissa ja eri vastuutasoilla

- edistettäisiin naisten yrittäjyyttä

- työehdot olisivat tasavertaiset; erityisesti sama palkka samasta työstä

- työympäristö, työn organisointi ja työehdot mukautettaisiin sekä naisille että miehille sopiviksi.

- korostaa, että kaikkien päätöksentekotasojen - EU:n, jäsenvaltioiden, alueiden, paikallisen ja kuntien välisen - on kirjattava sukupuolten tasa-arvo politiikkoihinsa, erityisesti työllisyyden ja ammattikoulutuksen aloilla. Rakennerahastojen ja erityisesti tasa-arvo-ohjelman toteuttamisen muodossa tapahtuvan Euroopan sosiaalirahaston hyödyntämisen tulisi vahvistaa tasa-arvoa edistäviä paikallisia aloitteita.

Sosiaalinen osallisuus

21. on sitä mieltä, että monet naiset, jotka eivät voi toimia aktiivisesti työmarkkinoilla tai jotka ovat yksinhuoltajia eivätkä saa asianmukaisia tukipalveluita, syrjäytyvät yhteiskunnasta suurelta osin. Alueiden komitea panee merkille, että EU luo parhaillaan toimintalinjoja sosiaalisen osallisuuden lisäämiseksi ja että monet jäsenvaltiot viimeistelevät kansallisia politiikkojaan, ja uskoo, että tasa-arvon edistäminen jokapäiväisessä elämässä sekä yhtäläiset kansalaisoikeudet ja mahdollisuudet hyödyntää niitä täysimääräisesti ovat tärkeitä näkökohtia, kun pyritään varmistamaan, etteivät naiset koe syrjäytyvänsä yhteiskunnasta.

22. katsoo, että poliittisten päättäjien olisi kiinnitettävä huomiota siihen, että sosiaalinen syrjäytyminen koskee monia eri naisryhmiä, perustamissopimuksen 13 artiklassa tarkoitetut ryhmät mukaan luettuina, ja edistettävä sukupuolten tasa-arvoa myös sosiaalisen osallisuuden lisäämiseen tähtäävän politiikan yhteydessä. Nämä tavoitteet ovat tasa-arvostrategian keskeisiä elementtejä, ja alueiden komitea tukee niiden saavuttamiseen tähtääviä toimia. AK korostaa erityisesti STOP- ja Daphne-ohjelmien merkitystä.

23. kehottaa yhteisöä naisten työllisyyden edistämiseksi sisällyttämään tasa-arvonäkökohdat julkisia hankintoja koskeviin säädöksiin niiden tarkistuksen yhteydessä ja toteaa, että paikallishallinnossa työskentelevät naiset voivat vaikuttaa tähän prosessiin.

Hallintokäytäntö

24. on tyytyväinen neuvoston suositukseen 96/694/EY naisten ja miesten tasapuolisesta osallistumisesta päätöksentekoon. Suosituksen täytäntöönpanosta antamassaan kertomuksessa komissio toteaa, että naisten aliedustus päätöksentekoelimissä "on sitkeä ilmiö ja että sen torjuminen edellyttää pitkäaikaista sitoutumista sekä monipuolisia strategioita." AK suhtautuu myönteisesti Euroopan naisten eturyhmän toiminnan rahoittamiseen puitestrategian tukiohjelmasta, mutta sen mielestä strategiaan on sisällytettävä useampia toimia, jotta voidaan varmistaa, että sukupuolitasapainoa edistetään päätöksenteossa, myös alue- ja paikallishallinnossa.

25. panee merkille, että naisten on kaikilla politiikan tasoilla ja aloilla hankala päästä päättäviin asemiin, ja pitää tarpeellisena puuttua esteisiin (esim. tuen ja tiedon puutteeseen tai sopimattomiin kokousaikoihin) tasa-arvostrategian avulla. Alueiden komitea korostaa, että yli puolet väestöstä on naisia eikä naisten jatkuva aliedustus poliittisessa elämässä ja eri hallintotasoilla ole hyväksyttävää nykyaikaisessa demokratiassa.

26. toteaa, että alue- ja paikallishallinto on tärkeä taso, jonka kautta naiset pääsevät osallistumaan päätöksentekoon. Alueiden komitea kehottaa Euroopan komissiota toteuttamaan laadullisen tutkimuksen naisten ja miesten päätöksentekotavoista eri hallintotasoilla (yhteisön-, valtio-, alue- ja paikallistasolla), erittelemään, miten naiset ja miehet vaikuttavat päätöksentekoon, laatimaan strategian epätasapainon korjaamiseksi ja suosittamaan kyseistä toimintatapaa yhteiskunnallisten kumppanuuksien osapuolille, siis ammatti- ja kansalaisjärjestöille ja yrityksille.

27. kehottaa jäsenvaltioita kaikilla hallintotasoilla noudattamaan täysin 2. joulukuuta 1996 annettua neuvoston suositusta naisten ja miesten tasapuolisesta osallistumisesta päätöksentekoon.

28. korostaa olevan tärkeää, että alue- ja paikallisviranomaiset vaihtavat keskenään kokemuksia ja kertovat toisilleen hyvistä toimitatavoista, joilla tasa-arvoa voidaan edistää alue- ja paikallistasolla.

29. sitoutuu laatimaan tai tilaamaan vertailevan tutkimuksen sukupuolitasapainosta alue- ja paikallishallintojen päätöksenteossa sekä unionin jäsenvaltioissa että ehdokasvaltioissa. Tutkimus on määrä julkaista vuoden 2001 puolivälissä panoksena laajentumisprosessiin, ja siinä on tarkoitus eritellä hyviä toimintatapoja ja kannustaa kokemusten vaihtoa.

Indikaattorit, seuranta ja arviointi

30. kannattaa ehdotusta soveltaa puitestrategian yhteydessä suoritusjohtamiseen pohjautuvaa lähestymistapaa, jonka tunnusomaisia piirteitä ovat selkeät arviointiperusteet ja seurantajärjestelmät, esikuvien asettaminen sekä tasa-arvonäkökohtien huomioon ottamisen tarkastus ja arviointi. AK muistuttaa, että näitä menetelmiä on sovellettava täsmällisesti, jotta sukupuolten tasa-arvo toteutuisi käytännössä eikä jäisi pelkäksi poliittiseksi pyrkimykseksi.

Tavoitteet

31. on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että yhteisten indikaattoreiden ja esikuva-analyysin kehittäminen on välttämätöntä päätöksenteon sukupuolitasapainon parantamiseksi kaikilla tasoilla sekä toimivan ja tehokkaan seurannan takaamiseksi. Indikaattorit tulee määrittää vaiheittain, jotta voidaan varmistaa mahdollisimman laaja osallistuminen ja maksimoida kannustavat vaikutukset.

Toimintaohjelma

32. on huolissaan sekä ohjelmasta tuettavien toimintatapojen rajallisuudesta että ohjelmalle esitettyjen määrärahojen riittämättömyydestä. Alueiden komitea pitää erityisen huolestuttavana sitä, että suurin osa määrärahoista on varattu valistustoimintaan, ja pahoittelee sitä, että neljän naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeneen yhteisöohjelman toteuttamisen jälkeen toiminnan painopiste on edelleen tiedotuksessa, esim. puheenjohtajavaltion järjestämien tilaisuuksien rahoittamisessa, vuosittaisessa eurooppalaisessa teemaviikossa ja asiantuntijoiden kokouksissa.

33. on huolissaan myös siitä, että monet ohjelmassa esitetyt toimet näyttävät liittyvän eliittitapahtumiin sen sijaan, että ne edistäisivät tasa-arvoa ruohonjuuritasolla. AK kehottaa komissiota tehostamaan strategiaa parantamalla poliittisten toimien vaikutusten arviointia, jotta näiden toimien pohjalta voidaan toteuttaa strategisia toimenpiteitä eikä ainoastaan kommentoida vallitsevaa tilannetta.

34. katsoo, että ohjelman painopisteen tulisi olla keskeisten toimijoiden valmiuksien lisäämisessä, kumppanuuksissa, kokemusten vaihdossa ja sellaisten innovatiivisten hankkeiden tukemisessa, joista voidaan ottaa esimerkkiä ja joita voidaan toteuttaa muissa jäsenvaltioissa.

35. kehottaa komissiota arvioimaan naisten koulutustasoa, koulutusvalintoja ja mahdollisuuksia osallistua tasavertaisina miesten kanssa työelämään ja poliittiseen päätöksentekoon.

36. kehottaa komissiota ja erityisesti jäsenvaltioita selvittämään, miten sellaiset uudet alat kuin tietotekniikka ja viestintä voivat tarjota naisille uusia työnsaantimahdollisuuksia. Komitean mielestä on kuitenkin kiinnitettävä huomiota myös koulutusmahdollisuuksiin ja järjestettävä tiedotuskampanja, jotta naisia voidaan rohkaista siirtymään kyseisille aloille.

37. toteaa, että miehillä on keskeinen rooli yhtäläisten mahdollisuuksien edistämisessä eri tasoilla alkaen kotitöistä ja osallistumisesta lastenhoitoon. Lisäksi miehet voivat edistää ja hyödyntää työelämän tasapainoon tähtäävien strategioiden tarjoamia mahdollisuuksia. Alueiden komitea kehottaakin jäsenvaltioita yhtäläistämään naisten ja miesten oikeuksia palkalliseen vanhempainlomaan, jotta isät voivat osallistua enemmän lastenkasvatukseen ja -hoitoon. Lisäksi komitea pyytää komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että lainsäädäntötoimilla ei ole haitallisia vaikutuksia naisten osallistumismahdollisuuksiin työmarkkinoilla.

38. pitää ohjelmalohkoissa 1 ja 2 esitettyjä toimia erittäin kunnianhimoisina suhteessa käytettävissä oleviin määrärahoihin. Esimerkiksi vuosittain järjestettävän eurooppalaisen teemaviikon budjetti on ainoastaan miljoona euroa. Lisäksi ohjelmalohkosta 1 rahoitetaan viisivuotisen ohjelmakauden aikana vain enintään 250000 euron arvoisia kansainvälisiä aloitteita. Tasa-arvopolitiikka on laaja politiikan ala, ja alueiden komitea pahoitteleekin sitä, ettei toimintaohjelmassa määritellä yksityiskohtaisemmin, minkä kysymysten osalta yleistä tietoisuutta halutaan lisätä.

39. tukee voimakkaasti ohjelmalohkossa 2 esitettyjä toimia tiedonkeruun parantamiseksi ja esikuva-analyysin kehittämiseksi, jotta sukupuolten tasa-arvoa koskevia jäsenvaltioiden politiikkoja voidaan vertailla. Alueiden komitea on kuitenkin huolissaan siitä, että ohjelmalohkoa varten varatut määrärahat eivät ehkä riitä siinä esitettyjen keskeisten toimien toteuttamiseen. Komitea haluaisi tehdä Euroopan komission kanssa tiivistä yhteistyötä suoritustasoa kuvaavien indikaattoreiden ja arviointiperusteiden laatimiseksi.

40. ilmaisee syvän huolensa siitä, että Euroopan komission suhtautuminen sukupuolten tasa-arvoa edistävien hankkeiden rahoitukseen on muuttunut. Neljännen toimintaohjelman aikana alueellisille ja paikallisille yhteistyökumppaneille myönnettiin avustuksia useisiin eri hankkeisiin, ja toimintaohjelman avulla onnistuttiin edistämään tasa-arvon valtavirtaistamista ja löytämään erittäin käytännöllisiä tapoja parantaa tasa-arvoa alue- ja paikallistasolla. Uudessa toimintaohjelmassa painopiste on kuitenkin selvästi siirtynyt pienistä innovatiivisista hankkeista huomattavasti suurempiin hankkeisiin. Tukiessaan uuden ohjelman mukaisia jäsenvaltioiden toimia komission on varmistettava, että hankkeisiin osallistuu myös alue- ja paikallistason toimijoita.

Täytäntöönpano

41. kehottaa komissiota kutsumaan alue- ja paikallishallinnon edustajan jokaiseen asiantuntijaryhmään tai neuvoa-antavaan ryhmään, joka osallistuu ohjelmaan liittyvien toimien suunnitteluun, täytäntöönpanoon ja arviointiin.

Alueiden komitea

42. vahvistaa aiemmin antamansa päätöslauselmat sukupuolitasapainosta AK:n maakohtaisissa valtuuskunnissa, yhtäläisistä mahdollisuuksista AK:n sihteeristössä ja tasa-arvonäkökohtien sisällyttämisestä kaikkien komitean valiokuntien työskentelyyn.

Bryssel 13. joulukuuta 2000.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Jos Chabert