PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Ehdotuksen tarkoituksena on tehdä joitakin kohdennettuja muutoksia unionin pelastuspalvelumekanismista, jäljempänä ’unionin mekanismi’, annettuun neuvoston päätökseen N:o 1313/2013/EU, jonka nojalla Euroopan unioni tukee, koordinoi ja täydentää jäsenvaltioiden toimia pelastuspalvelun alalla. Tarkoituksena on luonnon ja ihmisen aiheuttamien katastrofien ennaltaehkäisy ja niihin varautuminen sekä avustustoimet unionissa ja sen ulkopuolella. Ehdotus pohjautuu yhteisvastuun ja vastuunjaon periaatteisiin, ja sen yleistavoitteena on varmistaa, että unioni voi tarjota kansalaisilleen Euroopassa ja sen ulkopuolella aiempaa parempaa kriisi- ja hätäapua. Ehdotuksessa todetaan, että katastrofien ennaltaehkäisyllä on olennainen rooli kriisi- ja hätäavun tarpeen rajoittamisessa.

Unionin pelastuspalvelumekanismista päätöksen N:o 1313/2013/EU 34 artiklan mukaisesti hiljattain toteutetun väliarvioinnin sekä muiden tuloksellisuusarviointien, kuten tilintarkastustuomioistuimen unionin pelastuspalvelumekanismista laatiman arvioinnin, mukaan mekanismi on osoittautunut hyödylliseksi välineeksi, jonka kautta voidaan ottaa käyttöön ja koordinoida apua, jota mekanismiin osallistuvat valtiot tarjoavat kriisitilanteissa unionin sisä- ja ulkopuolella. Mekanismi on konkreettinen osoitus eurooppalaisesta solidaarisuudesta. Eräät näiden asiakirjojen perusteella tehdyt päätelmät sekä muu näyttö ovat kuitenkin nostaneet esiin tiettyjä aloja, joilla lainsäädännön muuttaminen on perusteltua. Operatiivinen kokemus on ollut tässä suhteessa keskeinen näkökohta ja merkittävä syy tämän aloitteen tekemiseen, sillä se on tuonut esiin nykyisen järjestelmän rajoitteita.

Vuodesta 2013 lähtien Euroopan unionissa on tapahtunut suuri määrä katastrofeja, joissa on menetetty ihmishenkiä ja joilla on ollut haitallisia seurauksia niin kansalaisille, yrityksille, yhteisöille kuin ympäristöllekin. Avustustoiminta monien äskettäisten katastrofien yhteydessä on asettanut unionin pelastuspalvelumekanismin todelliselle koetukselle. Haasteita ovat asettaneet muun muassa pakolais- ja muuttoliikekriisin humanitaariset vaikutukset, puutteelliset voimavarat vuosien 2016 ja 2017 metsäpalokausina, joista jälkimmäinen oli erityisen pitkä ja intensiivinen ja aiheutti yli 100 ihmisen kuoleman, sekä Karibialla riehuneet hurrikaanit ja ankarat myrskyt ja tulvat EU:ssa. Mekanismin stressitestaus on ollut erityisen tiukkaa sellaisten laajojen hätätilanteiden aikana, jotka ovat vaikuttaneet yhtä aikaa useisiin jäsenvaltioihin. Tällaisissa tilanteissa se, että jäsenvaltiot osallistuvat vapaaehtoisesti avustustoimiin katastrofien yhteydessä, on ollut monesti riittämätöntä, ja vuoden 2017 alkupuolella julkaistussa valmiuksien puutteita käsittelevässä raportissa eritellyt nykyiset puutteet tietyissä kriittisissä avustusvalmiuksissa ovat käyneet aivan liian ilmeisiksi. Silmiinpistävin esimerkki tästä on se, ettei EU:n yhteisillä voimavaroilla pystytty vastaamaan kaikkiin metsäpaloihin liittyviin avunpyyntöihin, joita oli 17. Pyynnöistä vain 10:een vastattiin, ja silloinkin viivästykset heikensivät toisinaan avun oikea-aikaisuutta.

Tätä taustaa vasten on perusteltua tarkistaa kohdennetusti unionin pelastuspalvelumekanismia koskevaa lainsäädäntöä, jotta voidaan puuttua mekanismin tämän hetken tärkeimpiin haasteisiin. Konkreettisesti tässä ehdotuksessa esitettävillä muutoksilla on tarkoitus saavuttaa seuraavat tavoitteet:

a) Parannetaan ennaltaehkäisevän toiminnan tehokkuutta osana katastrofiriskin hallintasykliä ja vahvistetaan kytköksiä muihin EU:n toimintapolitiikkoihin katastrofien ehkäisyn ja katastrofiavun alalla.

b) Vahvistetaan unionin ja jäsenvaltioiden yhteistä kykyä toimia katastrofien yhteydessä ja korjataan toistuvat ja uudet voimavaroja koskevat puutteet etenkin perustamalla unionin tasolla erityinen avustusvalmiuksien reservi ’rescEU’. Päätökset rescEU:n voimavarojen käyttöön ottamisesta tekee komissio, jolla on myös määräys- ja valvontavalta. RescEU:n käytössä on valikoituja hätäapuvalmiuksia, joilla voidaan tarvittaessa reagoida maastopaloihin, tulviin, maanjäristyksiin ja terveyttä uhkaaviin hätätilanteisiin. Jäsenvaltioiden kanssa käytyjen keskustelujen perusteella tarvitaan myös kenttäsairaala, joka voidaan zika- ja ebolavirusten aiheuttamien epidemioiden kaltaisissa tilanteissa saada unionin sisällä tai sen ulkopuolella nopeasti käyttöön osana eurooppalaisia lääkintäapujoukkoja. Eurooppa on joutunut myös useiden terrori-iskujen kohteeksi. Hätäapuvalmiuden asettaminen saataville EU:n tasolla auttaa luomaan mittakaavaetuja ja vähentämään kustannuksia, koska kaikkien ei tarvitse tahollaan hankkia samoja resursseja.

c) Varmistetaan, että hätäoperaatioita tukevat unionin mekanismin hallinnolliset menettelyt ovat joustavia ja tehokkaita.

On laajasti tunnustettua, että eurooppalaista pelastuspalvelua on tarpeen lujittaa katastrofien, kuten äärimmäisten sääolojen, yleisyyden sekä sisäistä turvallisuutta koskevien uhkien perusteella. Tämän ehdotuksen taustalla on myös pelastuspalvelualan viranomaisten kanssa hiljattain yhdessä toteutettuja analyyseja ja tarkkoja pohdintoja havaituista puutteista.