Ehdotus: neuvoston päätös makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Ukrainalle (SEK(2009)1428) /* KOM/2009/0580 lopull. - CNS 2009/0162 */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 29.10.2009 KOM(2009)580 lopullinen 2009/0162 (CNS) Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Ukrainalle (SEK(2009)1428) PERUSTELUT EHDOTUKSEN TAUSTA | 11 | Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Komissio ehdottaa, että Ukrainalle myönnetään makrotaloudellisena rahoitusapuna enintään 500 miljoonan euron laina. Rahoitusapu on tarkoitettu kattamaan osa Ukrainan yleisestä maksutasetarpeesta ja Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) määrittelemästä valtion budjetin ulkoisen rahoituksen tarpeesta. Sillä tuetaan julkisen sektorin vakauttamisohjelmaa, jonka tavoitteena on kestävä julkisen talouden rahoitusasema ja maksutase, ja se auttaa näin Ukrainaa selviämään globaalin finanssikriisin seurauksista. Ehdotettu yhteisön makrotaloudellinen rahoitusapu täydentää tukea, jonka IMF myöntää IMF:n johtokunnan marraskuussa 2008 hyväksymän valmiusluottojärjestelyn mukaisesti. Se täydentää myös neuvoston Ukrainalle vuonna 2002[1] myöntämää, toistaiseksi toteutumatonta yhteisön makrotaloudellista rahoitusapua, jonka määrä on enintään 110 miljoonaa euroa. Komissio aikoo aloittaa EU:n Ukrainalle myöntämän kokonaisrahoitusavun (610 miljoonaa euroa) täytäntöönpanon toteuttamalla tämän rahoitusaputoimen. Yhteisön makrotaloudellinen rahoitusapu on poikkeuksellista ja määräaikaista, ja sen ehtoina ovat erityisesti edistyminen nykyisen IMF:n ohjelman täytäntöönpanossa sekä apuun liitettävien talouspoliittisten edellytysten täyttyminen. | 120 | Yleinen tausta Ukrainan siirtyminen valtiojohtoisesta suunnitelmataloudesta markkinatalouteen kangerteli melko tavalla: Ukrainan kokonaistuotanto oli vielä vuonna 2008 vuoden 1990 tason alapuolella. Pitkään jatkuneen supistumavaiheen jälkeen talous lähti kasvuun vuonna 2000, ja kauden 2000−2008 keskimääräinen kasvuvauhti oli 6,9 prosenttia. Maan talouden tilanne on kuitenkin heikentynyt rajusti maailmanlaajuisen kriisin puhkeamisen jälkeen. Ukrainan kokonaistuotanto kasvoi vuonna 2008 vain 2,5 prosenttia, ja BKT:n arvioidaan supistuneen vuoden 2009 ensimmäisellä neljänneksellä noin 20 prosenttia edellisvuoden vastaavasta ajankohdasta. Tätä vuotta koskevien uusimpien IMF:n ennusteiden mukaan kokonaistuotanto laskisi peräti 14 prosenttia. Ukraina päätti toteuttaa kriisin vuoksi eräitä sopeutustoimia, muun muassa valuuttadevalvaation, minkä jälkeen vaihtotase on parantunut selvästi: vaje, joka oli vuonna 2008 7,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, on vaihtunut ylijäämäksi, jonka odotetaan olevan 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Parannus on ennen kaikkea kauppavajeen supistumisen ansiota, mutta vaikka vaihtotaseen ennustetaan olevan hivenen ylijäämäinen vuonna 2009, Ukraina on kärsinyt pääomataseen alijäämästä. Luottamuspula on johtanut pääomapakoon, pääomavirtojen kääntymiseen ja suorien ulkomaisten sijoitusten vähenemiseen. Pääomataseeseen kohdistuvat kovat paineet ovat luoneet painetta valuuttavarantoihin, joiden säilyttäminen riittävällä tasolla on ollut mahdollista vain IMF:n valmiusluottorahoituksen turvin. Talouden toimeliaisuuden hidastuminen on aiheuttanut myös merkittävän pudotuksen julkisen talouden tuloihin, minkä seurauksena budjettivaje on kasvanut. Toisen valmiusluotto-ohjelman tarkistuksen yhteydessä tehtyjen uusimpien ennusteiden mukaan julkisen talouden alijäämätavoite olisi 8,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Rahoitusjärjestelystä sopiminen IMF:n kanssa tuli mahdolliseksi sen jälkeen, kun Ukrainan viranomaiset olivat syksyllä 2008 tehneet eräitä talouspoliittisia päätöksiä. IMF:n johtokunta hyväksyi marraskuussa 2008 24 kuukauden valmiusluottojärjestelyn, jonka määrä on 16,5 miljardia Yhdysvaltain dollaria eli 802 prosenttia Ukrainan nosto-oikeuksista. Tätä poikkeuksellisen suurta nosto-oikeutta on perusteltu vakavalla vaihtotase- ja pääomatasekriisillä, johon Ukraina joutui vuoden 2008 lopussa. Teräksen ja muiden ukrainalaisten tuotteiden kysynnän hiljenemisestä johtunut ulkomaankaupan vaihtosuhteen romahdus tapahtui samaan aikaan, kun rahoitushanat olivat sulkeutuneet pankkikriisin vuoksi ja tallettajien luottamus oli heikentynyt. Muita tekijöitä, jotka mahdollistivat tämän poikkeuksellisen IMF:n rahoituksen nosto-oikeuden, olivat i) ulkomaanvelan ja julkisen velan kestävä asema, ii) Ukrainan hyvät tulevaisuudennäkymät yksityisille pääomamarkkinoille takaisinpääsyn suhteen ja iii) maan sitoutuminen poliittisiin uudistuksiin. IMF:n kaksivuotinen ohjelma on huomattavan etupainotteinen. Ensimmäinen 4,5 miljardin Yhdysvaltain dollarin lainaerä maksettiin heti IMF:n johtokunnan päätöksen jälkeen. Toinen, 2,8 miljardin Yhdysvaltain dollarin suuruinen maksuerä, joka aluksi viivästyi Ukrainan hallituksen ja IMF:n ajauduttua erimielisyyksiin useista keskeisistä ohjelman osa-alueista, maksettiin lopulta toukokuussa 2009. Valtaosa toisesta lainaerästä (1,9 miljardia Yhdysvaltain dollaria) ohjattiin suoraan budjettiin, jotta Ukraina pystyi hoitamaan ulkomaanvelkamaksujaan. IMF:n johtokunta antoi heinäkuun 2009 lopussa luvan maksaa kolmannen, 3,3 miljardin Yhdysvaltain dollarin suuruisen maksuerän. Erä osoitettiin jälleen kokonaisuudessaan budjettiin julkisen talouden ulkomaanmaksujen hoitamiseksi. | 130 | Voimassa olevat aiemmat säännökset Neuvosto teki vuonna 2002 päätöksen enintään 110 miljoonan euron keskipitkän aikavälin makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Ukrainalle. Ohjelmasta ei ole suoritettu ainoatakaan maksua, sillä maksuehdot eivät ole täyttyneet. Neuvoston päätös on edelleen voimassa, ja komissio aikoo panna sen täytäntöön ennen uutta ehdotettua rahoitusapua. | 140 | Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Makrotaloudellisen rahoitusavun ohjelma täydentää muuta Euroopan yhteisön rahoitusta, erityisesti ENPI:n keskipitkän aikavälin budjettitukea, joka toteutetaan EU:n Ukrainaa koskevan maakohtaisen yhteistyöstrategian puitteissa. Se voi näin lisätä EU:n vaikutusta Ukrainan poliittiseen päätöksentekoon ja auttaa Ukrainaa selviämään tämänhetkisestä syvästä talouskriisistä. Makrotaloudellisen rahoitusavun ohjelma täydentää myös IMF:ltä, Maailmanpankilta ja kahdenvälisiltä avunantajilta saatavaa ulkoista rahoitusta. Makrotaloudellinen rahoitusapu myönnetään ajankohtana, jona EU pyrkii houkuttelemaan tukirahoitusta myös Ukrainan energiasektorin uudistukseen. Komissio ja mukana olevat rahoituslaitokset (IMF, Maailmanpankki, EBRD ja EIP) laativat yhdessä omien sääntöjensä, mahdollisuuksiensa ja edellytystensä puitteissa Ukrainan viranomaisille suunnattua tukipakettia, jonka tarkoituksena on auttaa löytämään kestävä ratkaisu Ukrainan keskipitkän aikavälin kaasunsiirto- ja kaasumaksuvelvoitteisiin. Ehdotetun makrotaloudellisen rahoitusavun ei ole tarkoitus olla suoraan yhteydessä kyseiseen pakettiin. Se tukisi kuitenkin Ukrainan talouden vakauttamista ja uudistamista eli myös kaasusektorin uudistusta ja siihen liittyviä sosiaalisen turvaverkon uudistuksia erityisesti rahoitukseen liitettävien tarkoituksenmukaisten ehtojen kautta. | INTRESSITAHOJEN KUULEMINEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI | Intressitahojen kuuleminen | 219 | Komission yksiköt ovat tätä komission ehdotusta valmistellessaan keskustelleet avun tarpeesta Ukrainan viranomaisten, IMF:n, Maailmanpankin, EBRD:n ja potentiaalisten kahdenvälisten avun- ja luotonantajien kanssa. Talous- ja rahoituskomitea ei kuulemisensa yhteydessä esittänyt vastalauseita. Kun neuvosto on tehnyt päätöksensä, komission yksiköt neuvottelevat Ukrainan viranomaisten kanssa yhteisymmärryspöytäkirjan ja lainasopimuksen, joissa vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt rahoitusavun täytäntöönpanosta. | Asiantuntijatiedon käyttö | 229 | Komissio suorittaa ulkopuolisten konsulttien avustuksella operatiivisen arvioinnin, jossa tarkastellaan Ukrainan julkisten rahoitusketjujen ja hallinnollisten tarkastusten laatua ja luotettavuutta. | 230 | Vaikutusten arviointi Makrotaloudellinen rahoitusapu vaikuttaa välittömästi Ukrainan maksutaseeseen ja valtion budjettiin ja lieventää näin maan talousohjelman täytäntöönpanoon liittyviä rahoitusrajoitteita. Makrotaloudellinen rahoitusapu tukee myös IMF:n kanssa sovitun vakautusohjelman yleisiä tavoitteita. Hankerahoitus tai tekninen apu ei soveltuisi näiden makrotaloudellisten tavoitteiden saavuttamiseen. Rahoitusapu myönnetään maksutase- ja budjettitukena, jotta maksut kasvattavat keskuspankin varantoja ja auttavat täyttämään valtion budjetissa olevia ulkoisen rahoituksen tarpeita makrotaloudellisen vakautusohjelman mukaisesti. | EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT | 305 | Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Yhteisö myöntää Ukrainalle makrotaloudellisena rahoitusapuna enintään 500 miljoonan euron lainan. Komissiolle annetaan tätä varten valtuudet lainata vastaava summa pääomamarkkinoilta tai rahoituslaitoksista. Tämä lisätään neuvoston päätöksellä 2002/639/EY myönnettyyn 110 miljoonan euron summaan, joka pannaan täytäntöön ensimmäisenä EU:n Ukrainalle suunnattuun rahoitustukeen kuuluvana toimena. Rahoitusapu asetetaan saataville kahdessa erässä. Lainan keskimääräinen erääntymisaika saa olla enintään 15 vuotta. Rahoitusapua hallinnoiva komissio sopii viranomaisten kanssa talouspoliittisista ja rahoitusehdoista, joiden täyttäminen on edellytyksenä lainaerien maksamiselle. EU:n varainhoitoasetuksen mukaiset petosten torjuntaa ja muita väärinkäytöksiä koskevat erityissäännökset otetaan asianmukaisesti huomioon. Rahoitusapu toteutetaan täysin johdonmukaisesti IMF:n kanssa sovituissa Ukrainan talouspoliittisissa suunnitelmissa jo asetettujen makrotaloudellisten tavoitteiden kanssa. Se on johdonmukainen myös suhteessa pidemmän aikavälin poliittisiin tavoitteisiin, jotka on asetettu EU:n ja Ukrainan kumppanuus- ja yhteistyösopimuksessa ja sittemmin vuonna 2005 EU:n naapuruuspolitiikan osana hyväksytyssä EU−Ukraina-toimintaohjelmassa sekä parhaillaan neuvottelujen kohteena olevassa assosiaatiosopimuksessa. Lainan maksamiseen liittyviä erityisiä talouspoliittisia ehtoja asettaessaan komissio aikoo nostaa esiin tiettyjä kohteita, joihin kuuluvat julkisen talouden hoito ja energiasektorin uudistuksiin liittyvät sosiaalisen turvaverkon uudistukset. Komissio harkitsee myös tavoitteiden asettamista joillekin erityisen tärkeille aloille, kuten huhtikuussa 2009 annetussa Euroopan naapuruuspolitiikan täytäntöönpanokertomuksessa (kertomus Euroopan naapuruuspolitiikan edistymisestä) asetetuille painopistealoille tai operatiivisen arvioinnin perusteella tarpeellisiksi katsotuille toimenpiteille. | 310 | Oikeusperusta Perustamissopimuksen 308 artikla. | 329 | Toissijaisuusperiaate Ehdotus kuuluu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Toissijaisuusperiaatetta ei sen vuoksi sovelleta. | Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: | 331 | Ehdotetun uuden rahoitusavun määrä, enintään 500 miljoonaa euroa, vastaa noin 25:tä prosenttia Ukrainan jäljellä olevasta ulkoisen rahoituksen vuoden 2009 tarpeesta sen jälkeen, kun IMF:n ja Maailmanpankin makrotaloudellinen tuki on otettu huomioon. IMF on arvioinut tarpeeksi 2,8 miljardia Yhdysvaltain dollaria eli 2 miljardia euroa. Yhteisön tuen syynä on tämänhetkinen poikkeuksellinen taloussuhdanne ja se, että Ukrainan talous on kärsinyt vakavasti maailmanlaajuisesta kriisistä. | Sääntelytavan valinta | 341 | Ehdotettu sääntelytapa: muu. | 342 | Koska makrotaloudellisesta rahoitusavusta ei ole annettu puiteasetusta, EY:n perustamissopimuksen 308 artiklan mukainen tapauskohtainen neuvoston päätös on ainoa käytettävissä oleva sääntelytapa. | Talousarviovaikutukset | 401 | Takuurahastoasetuksen[2] mukaisesti takuurahastoa on määrä rahoittaa vuonna 2012 summalla, joka on enintään 45 miljoonaa euroa. Tämä vastaa 9:ää prosenttia 500 miljoonan euron lainasta, joka on tarkoitus maksaa vuonna 2010. | LISÄTIEDOT | Uudelleentarkastelu-, tarkistus- tai raukeamislauseke | 533 | Ehdotuksessa vahvistetaan rajallinen ajanjakso, jonka ajan laina on saatavilla. | 1. 2009/0162 (CNS) Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Ukrainalle EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 308 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen[3], ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[4], on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa, sekä katsoo seuraavaa: 2. Ukrainan ja Euroopan unionin suhteita kehitetään osana Euroopan naapuruuspolitiikkaa. Yhteisö ja Ukraina sopivat vuonna 2005 Euroopan naapuruuspolitiikan toimintaohjelmasta, jossa määritellään EU:n ja Ukrainan suhteiden keskipitkän aikavälin painopisteet. Yhteisö ja Ukraina ovat neuvotelleet vuodesta 2007 lähtien assosiaatiosopimuksesta, jonka on määrä korvata nykyinen kumppanuus- ja yhteistyösopimus. Myös uusi itäinen kumppanuus tehostaa EU:n ja Ukrainan välistä suhdetoimintaa. 3. Kansainvälinen finanssikriisi ravistelee pahoin Ukrainan taloutta: tuotanto supistuu rajusti, julkisen talouden rahoitusasema heikkenee ja ulkoisen rahoituksen tarve kasvaa. 4. Ukrainan talouden vakauttamista ja elvyttämistä tuetaan Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) rahoitusavulla. Ukrainaa koskeva IMF:n valmiusluottojärjestely hyväksyttiin marraskuussa 2008. 5. Koska julkisen talouden rahoitusasema on heikentynyt edelleen, valtaosa IMF:n valmiusluoton toisesta erästä ja koko kolmas erä ohjattiin budjettiin. 6. Ukraina on pyytänyt yhteisöltä makrotaloudellista rahoitusapua heikkenevän taloustilanteen ja synkkien talousnäkymien vuoksi. 7. Vuosien 2009−2010 maksutaseessa on edelleen rahoitusvaje, joten makrotaloudellisen rahoitusavun katsotaan olevan tarkoituksenmukainen vastaus Ukrainan pyyntöön saada talouden vakauttamiseen tukea koordinoidusti nykyisen IMF:n ohjelman kanssa. Käsiteltävänä olevan rahoitusavun odotetaan myös lievittävän valtion budjetin ulkoisen rahoituksen tarvetta. 8. Makrotaloudellinen rahoitusapu myönnetään Ukrainalle täydentävän makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Ukrainalle 12 päivänä heinäkuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/639/EY[5] mukaisen lainajärjestelyn lisänä. 9. Jotta rahoitusapuun liittyvät yhteisön taloudelliset edut voidaan suojata tehokkaasti, on tarpeen säätää Ukrainalta edellytettävistä asianmukaisista toimenpiteistä petosten, korruption ja muiden tähän rahoitusapuun liittyvien väärinkäytösten estämiseksi ja torjumiseksi sekä komission valvonnasta ja tilintarkastustuomioistuimen tilintarkastuksista. 10. Yhteisön rahoitusavun maksaminen ei rajoita budjettivallan käyttäjän valtuuksia. 11. Komission olisi hallinnoitava tätä rahoitusapua ja kuultava sitä varten talous- ja rahoituskomiteaa. 12. Perustamissopimuksessa ei ole muuta tämän päätöksen tekemiseen valtuuttavaa määräystä kuin 308 artikla, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla 1. Yhteisö myöntää Ukrainalle makrotaloudellisena rahoitusapuna lainajärjestelyn, jonka pääoma on enintään 500 miljoonaa euroa ja keskimääräinen erääntymisaika enintään 15 vuotta, tukeakseen Ukrainan talouden vakauttamista ja lievittääkseen nykyisessä IMF:n ohjelmassa määriteltyjä maksutase- ja budjettitarpeita. 2. Tätä varten komissiolle annetaan valtuudet lainata tarvittavat varat Euroopan yhteisön puolesta. 3. Komissio hallinnoi yhteisön rahoitusavun maksamista IMF:n ja Ukrainan välisten sopimusten kanssa yhteensopivalla tavalla. 4. Yhteisön rahoitusapu on saatavilla kahden vuoden ajan ensimmäisestä 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhteisymmärryspöytäkirjan voimaantulon jälkeisestä päivästä alkaen. Komissio voi talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan kuitenkin päättää jatkaa kyseistä aikaa enintään yhdellä vuodella, jos olosuhteet niin vaativat. 2 artikla 1. Komissiolla on valtuudet talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan sopia Ukrainan viranomaisten kanssa yhteisön rahoitusapuun liitettävistä talouspoliittisista ehdoista, jotka vahvistetaan yhteisymmärryspöytäkirjassa. Näiden ehtojen on oltava johdonmukaisia IMF:n ja Ukrainan välisten sopimusten kanssa. Avun yksityiskohtaiset rahoitusehdot vahvistetaan komission ja Ukrainan viranomaisten välisessä lainasopimuksessa. 2. Yhteisön rahoitusavun täytäntöönpanon aikana komissio seuraa, että rahoitusavun kannalta merkitykselliset rahoitusjärjestelyt, hallintomenettelyt sekä sisäiset ja ulkoiset valvontamekanismit ovat luotettavia Ukrainassa. 3. Komissio tarkistaa säännöllisin väliajoin, että Ukrainan talouspolitiikka on yhteisön rahoitusavun tavoitteiden mukaista ja että sovitut talouspoliittiset ehdot täytetään hyväksyttävästi. Näin tehdessään komissio koordinoi toimintaansa tiiviisti IMF:n ja Maailmanpankin ja tarvittaessa talous- ja rahoituskomitean kanssa. 3 artikla 1. Komissio asettaa yhteisön rahoitusavun Ukrainan saataville kahdessa lainaerässä edellyttäen, että 2 kohdan edellytykset täyttyvät. Erien koko vahvistetaan yhteisymmärryspöytäkirjassa. 2. Komissio tekee päätöksen lainaerien maksamisesta sen perusteella, onko yhteisymmärryspöytäkirjassa sovittuja talouspoliittisia ehtoja noudatettu. Toinen erä voidaan maksaa aikaisintaan kolmen kuukauden kuluttua ensimmäisen erän maksamisesta. 3. Yhteisön varat maksetaan Ukrainan keskuspankille. Ellei yhteisymmärryspöytäkirjassa toisin sovita ja edellyttäen, että siinä vahvistetaan jäljellä oleva julkisen talouden rahoitustarve, varat voidaan siirtää Ukrainan valtionkassaan, joka on lopullinen avunsaaja. 4 artikla 1. Tässä päätöksessä tarkoitetut lainanotto- ja lainanantotoimet tehdään euromääräisinä ja niissä käytetään samaa arvopäivää, eikä niistä saa aiheutua yhteisölle eräpäivän muutoksia, valuuttakurssi- tai korkoriskejä tai muita kaupallisia riskejä. 2. Komissio ryhtyy tarvittaviin toimiin Ukrainan niin pyytäessä sen varmistamiseksi, että lainaehtoihin sisältyy aikaistettua takaisinmaksua koskeva lauseke ja että vastaava lauseke sisältyy myös lainanottotoimien ehtoihin. 3. Jos olosuhteet mahdollistavat lainan korkoehtojen tarkistamisen, komissio voi Ukrainan pyynnöstä jälleenrahoittaa kaikki alkuperäiset lainansa tai osan niistä tai järjestellä rahoitusehdot uudelleen. Jälleenrahoitus- tai uudelleenjärjestelytoimet on toteutettava 1 kohdassa säädettyjen ehtojen mukaisesti, eivätkä ne saa pidentää kyseisen lainan keskimääräistä erääntymisaikaa tai kasvattaa jälleenrahoituksen tai uudelleenjärjestelyn ajankohtana jäljellä olevan pääoman määrää. 4. Ukrainan on maksettava kaikki kulut, joita yhteisölle aiheutuu tämän päätöksen mukaisista lainanotto- ja lainanantotoimista. 5. Talous- ja rahoituskomitealle tiedotetaan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen toimien etenemisestä. 5 artikla Yhteisön rahoitusavun täytäntöönpanossa noudatetaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettua neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 1605/2002[6] ja sen täytäntöönpanosääntöjä[7]. Ukrainan viranomaisten kanssa tehtävässä yhteisymmärryspöytäkirjassa ja lainasopimuksessa määrätään erityisesti Ukrainalta edellytettävistä asianmukaisista toimenpiteistä petosten, korruption ja muiden rahoitusapuun vaikuttavien väärinkäytösten estämiseksi ja torjumiseksi. Niissä sovitaan myös komission ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) valvonnasta, johon sisältyy oikeus tehdä tarkastuksia paikalla, sekä tilintarkastustuomioistuimen tilintarkastuksista, jotka voidaan tarvittaessa suorittaa paikalla. 6 artikla Komissio antaa joka vuosi viimeistään 31 päivänä elokuuta Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, joka sisältää arvion tämän päätöksen täytäntöönpanosta edeltävänä vuonna. Kertomuksessa on osoitettava yhteys 2 artiklan 1 kohdan nojalla yhteisymmärryspöytäkirjassa vahvistettujen poliittisten ehtojen, Ukrainassa meneillään olevan talous- ja finanssipoliittisen kehityksen sekä rahoitusapuerien maksamista koskevien komission päätösten välillä. 7 artikla Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Tehty Brysselissä […] Neuvoston puolesta Joaquin ALMUNIA Komission jäsen SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. EHDOTUKSEN NIMI: Makrotaloudellinen rahoitusapu Ukrainalle 2. LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA JOHTAMIS- JA BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄ Toimintalohko(t) sekä toiminto/toiminnot: Osasto 01 − Talous- ja rahoitusasiat, 03 − Kansainväliset talous- ja rahoitusasiat 3. BUDJETTIKOHDAT 3.1. Budjettikohdat (toimintamäärärahat sekä niihin liittyvät teknisen ja hallinnollisen avun määrärahat (entiset BA-budjettikohdat)) ja budjettinimikkeet: 01 04 0114 Takuurahaston rahoittaminen 3.2. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto: Maksut suoritetaan vuoden 2010 aikana kahdessa erässä. Viivästyksiin, jotka pidentävät toiminnan kestoa, on kuitenkin varauduttava. 3.3. Budjettitiedot: Budjettikohta | Menolaji | Uusi | EFTA osallistuu | Ehdokasmaat osallistuvat | Rahoitus-kehyksen otsake | 01.04.01.14 | Pakoll. | Jaksotetut määrä-rahat | EI | EI | EI | nro 4 | Rahoitusapu lainan muodossa 01 04 01 14 − Takuurahaston rahoittaminen Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahastoa on rahoitettava rahastoasetuksen (sellaisena kuin se on muutettuna) mukaisesti. Asetuksen mukaan lainoja ei enää rahoiteta sen mukaan, mikä oli koko lainamäärä päätöksentekohetkellä, vaan sen mukaan, mikä on jäljellä oleva määrä vuoden lopussa. Rahoitettava määrä lasketaan vuoden ”n” alussa tavoitesumman ja rahaston vuoden ”n-1” lopun nettovarojen erotuksena. Rahoitettava määrä otetaan vuonna ”n” vuoden ”n+1” alustavaan talousarvioon ja maksetaan tosiasiallisesti yhtenä suorituksena vuoden ”n+1” alussa budjettikohdasta ”takuurahaston rahoittaminen” (01 04 01 14). Tämän seurauksena 9 prosenttia (enintään 45 miljoonaa euroa) tosiasiallisesti maksetusta määrästä otetaan huomioon tavoitesummassa vuoden ”n-1” lopussa laskettaessa takuurahastoon maksettavaa maksua. 01 04 01 04 – Euroopan yhteisön takaus yhteisön lainoille, jotka on otettu makrotaloudellisen avun antamiseksi yhteisön ulkopuolisille maille. Lainan (500 miljoonaa euroa) talousarviotakuuta vastaava erä (”p.m.”) otetaan käyttöön ainoastaan, jos takuun maksua todella vaaditaan. On epätodennäköistä, että talousarviotakuun maksua vaadittaisiin. 4. YHTEENVETO RESURSSEISTA 4.1. Taloudelliset resurssit 4.1.1. Yhteenveto maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Menolaji | Kohdan nro | 2009 | 2010 | Yht. | Toimintamenot[8] | Maksusitoumusmäärärahat (MSM) | 8.1. | a | 0 | 0 | Maksumäärärahat (MM) | b | 0 | 0 | Viitemäärään sisältyvät hallintomenot[9] | Tekninen ja hallinnollinen apu (EI-JM) | 8.2.4. | c | 0 | 0 | VIITEMÄÄRÄ YHTEENSÄ | Maksusitoumus-määrärahat | a+c | 0 | 0 | Maksumäärärahat | b+c | 0 | 0 | Hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään[10] | Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot (EI-JM) | 8.2.5. | d | 0 | 0 | Viitemäärään sisältymättömät hallintomenot lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EI-JM) | 8.2.6. | e | 0 | 0 | Toimenpiteen alustavat rahoituskustannukset yhteensä | MSM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | a+c+d+e | 0 | 0 | MM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | b + c + d + e | 0 | 0 | 4.1.2. Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman kanssa X Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen. ( Ehdotus edellyttää kyseeseen tulevan rahoitusnäkymien otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. ( Ehdotus voi edellyttää toimielinten sopimuksen[11] määräysten soveltamista (ts. joustovälineen käyttöä tai rahoitusnäkymien tarkistamista). 4.1.3. Vaikutukset tuloihin X Ehdotuksella ei ole vaikutuksia tuloihin. ( Ehdotuksella on seuraavat vaikutukset tuloihin: 4.2. Henkilöresurssit kokoaikaiseksi muutettuna (sisältää virkamiehet sekä väliaikaisen ja ulkopuolisen henkilöstön) – katso erittely kohdassa 8.2.1 Vuositarve | 2009 | 2010 | Henkilöstön määrä yhteensä | 1/3 | 1/3 | 5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEET 5.1. Tarve, johon ehdotuksella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Maailmanlaajuinen talous- ja finanssikriisi on ravistellut pahoin Ukrainan taloutta. Talouskasvu alkoi hidastua vuoden 2008 toisella puoliskolla, ja tuotannon odotetaan supistuvan 14 prosenttia vuonna 2009. Vaikka vaihtotaseen alijäämä pienenee, ulkoisen rahoituksen kokonaistarve on edelleen suuri, koska lyhyen aikavälin velkojen takaisinmaksuvelvoitteet ovat kasvaneet. Kansainvälisen valuuttarahaston mukaan jäljellä oleva rahoitusvaje on 2,8 miljardia Yhdysvaltain dollaria jo pelkästään vuonna 2009. Vuonna 2010 ulkoisen rahoituksen tarpeen odotetaan olevan hieman pienempi, mutta edelleen huomattava. Euroopan yhteisön odotetaan kattavan osan tästä jäljellä olevasta ulkoisen rahoituksen tarpeesta. 5.2. Yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo, ehdotuksen johdonmukaisuus muiden rahoitusvälineiden kanssa sekä mahdolliset synergiaedut Yhteisön rahoitustuki heijastaa Ukrainan strategista merkitystä Euroopan naapuruuspolitiikassa. Makrotaloudellinen rahoitusapu on sopiva väline täydentämään yhteisön nykyistä apua, ja sen avulla IMF:n tukeman talouden vakautusohjelman kokonaisrahoitus saadaan täyteen. Tästä syystä on mahdollista saavuttaa huomattavia synergiavaikutuksia, jotka edistävät talouden uudistamista ja vakauttamista. 5.3. Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä näihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissa Talouden ja rahoituksen pääosaston ”Kansainvälinen talous ja rahoitus” -toiminnon tavoitteena on antaa makrotaloudellista rahoitusapua kolmansille maille maksutaseongelmien ratkaisemiseksi ja ulkoisen velan kestävyyden palauttamiseksi. Se liittyy yleiseen tavoitteeseen, joka on hyvinvoinnin edistäminen EU:n rajojen ulkopuolella. Tuloksia mitataan seuraavilla indikaattoreilla: ”vaihtotase prosenttiosuutena suhteessa BKT:hen” (odotettu tulos: parantuminen), ”ulkomaanvelka prosenttiosuutena suhteessa BKT:hen” (odotettu tulos: pieneneminen) ja ”viralliset varannot tavaroiden ja palvelujen kuukausituontina” (odotettu tulos: vakiintuminen tai lisäys). 5.4. Toteutustapa (alustava) X Keskitetty hallinnointi X komissio hallinnoi suoraan ( hallinnointivastuu siirretään ( toimeenpanovirastoille ( varainhoitoasetuksen 185 artiklassa tarkoitetuille yhteisöjen perustamille elimille ( kansallisille julkisoikeudellisille yhteisöille tai julkisen palvelun tehtäviä suorittaville yhteisöille ( Yhteistyössä toteutettava tai hajautettu hallinnointi ( jäsenvaltioiden kanssa ( kolmansien maiden kanssa ( Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava) Huomautukset: 6. SEURANTA JA ARVIOINTI 6.1. Seurantamenettely Komission yksiköt valvovat toimintaa niiden makrotaloudellisten ja rakennepoliittisten toimenpiteiden perusteella, joista sovitaan Ukrainan viranomaisten kanssa yhteisymmärryspöytäkirjassa. Viranomaisten on säännöllisesti raportoitava sovittujen toimenpiteiden edistymisestä komission yksiköille. Euroopan komission lähetystö Kiovassa raportoi myös asioista, jotka liittyvät rahoitusavun seurantaan. Komission yksiköt ylläpitävät tiiviitä yhteyksiä Kansainväliseen valuuttarahastoon ja Maailmanpankkiin ja hyödyntävät niiden asiantuntemusta. 6.2. Arviointi 6.2.1. Ennakkoarviointi Komission yksiköt (talouden ja rahoituksen pääosaston D3-yksikkö) tekivät ennakkoarvioinnin. 6.2.2. Väli-/jälkiarviointien perusteella toteutetut toimenpiteet (aikaisemmat kokemukset vastaavasta toiminnasta) Makrotaloudellisista rahoitusapuoperaatioista on vuodesta 2004 tehty yhteensä yhdeksän jälkiarviointia, joista kaksi koskee entisen Neuvostoliiton uusia itsenäisiä valtioita (Armenia ja Tadžikistan). Arviointien mukaan makrotaloudellisen rahoitusavun toimet edistävät osaltaan – vaikkakin toisinaan vaatimattomasti ja epäsuorasti – ulkoisen kestävyyden parantumista, makrotalouden vakautta ja rakenneuudistusten toteuttamista avunsaajamaassa. Useimmissa tapauksissa makrotaloudellisen rahoitusavun toimet vaikuttivat myönteisesti avunsaajamaan maksutaseeseen ja auttoivat hellittämään budjettirajoitteita. Niiden ansiosta talouskasvu oli myös hieman nopeampaa. 6.2.3. Tulevaa arviointia koskevat määräykset ja arviointien suorittamisvälit Ukrainalle myönnettävän rahoitusavun riippumaton jälkiarviointi sisältyy talouden ja rahoituksen pääosaston monivuotiseen arviointiohjelmaan. 7. Petostentorjunta Komission yksiköt ovat perustaneet operatiivisia arviointeja koskevan jatkuvan ohjelman, jolla seurataan rahoitusketjuja ja hallintomenettelyjä kaikissa kolmansissa maissa, joille on myönnetty yhteisön makrotaloudellista rahoitusapua. Näin täytetään Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavat varainhoitoasetuksen vaatimukset. Ukrainassa ei ole vielä tehty operatiivista arviointia, mutta Maailmanpankin tekemä tutkimus julkisen talouden hallinnoinnista on julkaistu maaliskuussa 2007. Euroopan komissio aikoo tilata ensimmäisen operatiivisen arvioinnin lähiaikoina. Sen tuloksia käytetään avuksi määriteltäessä erityisiä poliittisia toimenpiteitä, jotka asetetaan avun maksamisen ehdoksi ja joiden tarkoituksena on parantaa Ukrainan julkisten varainhoitojärjestelmien tehokkuutta, avoimuutta ja vastuullisuutta. Ukrainalle myönnettävän makrotaloudellisen rahoitusavun ehdotetussa oikeusperustassa säädetään myös petostentorjuntatoimista. Toimet tarkennetaan yhteisymmärryspöytäkirjassa ja lainasopimuksessa. Rahoitusapuun aiotaan liittää poliittisia ehtoja, jotka liittyvät etenkin julkisen talouden hoitoon ja joilla on tarkoitus lisätä avun tehokkuutta, avoimuutta ja vastuullisuutta. Makrotaloudellisen rahoitusavun käyttöön sovelletaan todentamis-, valvonta- ja tilintarkastusmenettelyjä, jotka ovat komission, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) ja Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuimen vastuulla. 8. YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY TARVITTAVISTA RESURSSEISTA 8.1. Ehdotuksen tavoitteet ja niihin liittyvät rahoituskustannukset Maksusitoumusmäärärahoina, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Vuosi 2009 | Vuosi n+1 | Vuosi n+2 | Vuosi n+3 | Vuosi n+4 | Vuosi n+5 | Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt[12] (XX 01 01) | A*/AD | 1/3 | 1/3 | B*, C*/AST | Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö[13] | Momenteilta XX 01 04/05 rahoitettava muu henkilöstö[14] | YHT. | 1/3 | 1/3 | 8.2.2. Toimintaan liittyvien tehtävien kuvaus Esim. yhteisymmärryspöytäkirjan ja lainasopimuksen laatiminen/neuvotteleminen, yhteydet viranomaisiin ja kansainvälisiin rahoituslaitoksiin, avunsaajamaan talous- ja rakennepolitiikan seuraaminen, tarkastusmatkoille osallistuminen, komission kertomusten laatiminen, rahoitusavun hallinnointiin liittyvien komission menettelyjen valmisteleminen. 8.2.3. Henkilöresurssien lähteet (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö) X Korvattavan tai jatkettavan ohjelman hallinnointiin osoitetut tämänhetkiset virat ja/tai toimet ( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä vuotta n koskevassa menettelyssä jo myönnetyt virat ja/tai toimet ( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä seuraavassa menettelyssä pyydettävät virat ja/tai toimet ( Hallinnoinnista vastaavan henkilöstön nykyisten virkojen ja/tai toimien uudelleenjärjestely (henkilöstön sisäinen uudelleenjärjestely) ( Vuodeksi n tarvittavat virat ja/tai toimet, jotka eivät sisälly vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvään, kyseistä vuotta koskevaan menettelyyn 8.2.4. Muut viitemäärään sisältyvät hallintomenot ( XX 01 04/05 – hallintomenot ) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Budjettikohta 01 03 02 Makrotaloudellinen rahoitusapu | Vuosi n | Vuosi n+1 | Vuosi n+2 | Vuosi n+3 | Vuosi n+4 | Vuosi n+5 ja myöh. vuo-det | YHT. | Muu tekninen ja hallinnollinen apu | − sisäinen | − ulkoinen 1) Operatiivinen arviointi 2) Jälkiarviointi | 0,050 | 0,250 | Tekninen ja hallinnollinen apu yhteensä | 0,050 | 0,250 | 8.2.5. Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot, jotka eivät sisälly viitemäärään milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Laji | Vuosi n | Vuosi n+1 | Vuosi n+2 | Vuosi n+3 | Vuosi n+4 | Vuosi n+5 ja myöh. vuodet | Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt (XX 01 01) | 0,030 | 0,030 | Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö (ylim. toimihlöt, kans. asiantuntijat, sopimussuhteinen hlöstö jne.) (budjettikohta ilmoitettava) | Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot yhteensä (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0,030 | 0,030 | Laskelma – virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt | Tarvittaessa viitataan kohtaan 8.2.1. | Ei sovelleta | Laskelma – momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö | Tarvittaessa viitataan kohtaan 8.2.1. | Ei sovelleta | 8.2.6. Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) | Vuosi 2009 | Vuosi n+1 | Vuosi n+2 | Vuosi n+3 | Vuosi n+4 | Vuosi n+5 ja myöh. vuodet | YHT. | XX 01 02 11 01 – Virkamatkat | 0,020 | 0,010 | 0,030 | XX 01 02 11 02 – Konferenssit ja kokoukset | XX 01 02 11 03 – Komiteoiden kokoukset[16] | XX 01 02 11 04 – Selvitykset ja kuulemiset | XX 01 02 11 05 – Tietojärjestelmät | 2 Muut hallintomenot yhteensä (XX 01 02 11) | 3 Muut hallintomenojen kaltaiset menot (eritellään budjettikohdittain) | Hallintomenot yhteensä lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0,020 | 0,010 | 0,030 | Laskelma – Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään | Kolme yhden/kahden hengen virkamatkaa | [1] Neuvoston päätös 2002/639/EY, tehty 12 päivänä heinäkuuta 2002, EYVL L 209, 6.8.2002, s. 22. [2] Takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille 25 päivänä toukokuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 480/2009 (kodifioitu toisinto) 5 artikla. Rahoitettava määrä otetaan kohdan ”takuurahaston rahoittaminen” (budjettikohta 01 04 01 14) määrärahoista. [3] EUVL C […], […], s. […]. [4] EUVL C […], […], s. […]. [5] EYVL L 209, 6.8. 2002, s. 22. [6] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. [7] Komission asetus (EY, Euratom) N:o 2342/2002, EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1. [8] Menot, jotka eivät kuulu kyseisen osaston xx lukuun xx 01. [9] Menot, jotka otetaan osaston xx momentille xx 01 04. [10] Menot, jotka otetaan lukuun xx 01 muille momenteille kuin xx 01 04 tai xx 01 05. [11] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta. [12] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään. [13] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään. [14] Kyseisen henkilöstön kustannukset sisältyvät viitemäärään. [15] Tässä olisi viitattava asianomaisia toimeenpanovirastoja koskeviin rahoitusselvityksiin. [16] Ilmoitetaan, millaisesta komiteasta on kysymys ja mihin ryhmään se kuuluu.