Virallinen lehti nro C 167 , 02/06/1997 s. 0249



B4-0375, 0376, 0442 ja 0443/97 Päätöslauselma Euroopan unionin saarialueita koskevasta yhtenäisestä politiikasta Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 130 a ja 130 f artiklat, joissa se vahvistaa taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tavoitteet, - ottaa huomioon Rhodoksen Eurooppa-neuvoston joulukuussa 1988 tekemät johtopäätökset, joissa tunnustetaan saarialueiden erityiset sosiaaliset ja taloudelliset ongelmat, - ottaa huomioon Torinon Eurooppa-neuvoston maaliskuussa 1996 tekemät johtopäätökset ja erityisesti päätöksen sisällyttää saarialueiden kysymys HVK:n esityslistaan, - ottaa huomioon Kreikan ja Espanjan hallitusten HVK:n yhteydessä antamat muistiot saarialueista, - ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja EU:n alueellisten yhteisöjen lokakuussa 1996 antaman lopullisen julkilausuman ja etenkin sen 28 kohdan (PE 219.978), - ottaa huomioon rakennerahastojen päämääristä annetun neuvoston asetuksen 2052/88/ETY muuttamisesta 20. heinäkuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen 2081/93/ETY 13 artiklan 3 kohdan ((EYVL L 193, 31.7.1993, s. 5)), - ottaa huomion Euroopan kolmannen saaria koskeneen konferenssin 16. ja 17. kesäkuuta 1991, A. ottaa huomioon, että vaikka saarialueet ovat hyvin erilaisia keskenään ja niillä on merkittäviä kehityseroja, kyseisillä alueilla on kuitenkin tiettyjä yhteisiä ja erityisiä piirteitä, jotka erottavat ne selvästi mantereen alueista, kuten meri, joka erottaa ne mantereesta, luonnonvarojen ja inhimillisten voimavarojen rajallinen määrä, markkinoiden kapeus, ekologisen tasapainon hauraus ja usein korkea työttömyysaste sekä alhainen tulotaso, B. katsoo, että saariin liittyvien piirteiden pysyvyys edellyttää, että huomioon otetaan yhteisin toimin samalla sekä näiden alueiden kestävä kehitys että niiden kaikkien mahdollisuuksien hyödyntäminen, C. katsoo, että rakenteelliset ja pysyvät vaikeudet sekä luonnonvarojen (vesi, energia, elintila ja viljelykelpoinen maa) sekä inhimillisten voimavarojen (ammattitaitoinen työvoima, poismuuton vaara) puute ovat lisätaakka saarialueille, D. katsoo, että sosiaalisten perusrakenteiden puute (terveydenhuolto, koulutus, kulttuuri) ja työllisyysongelmat, erityisesti nuorten osalta, aiheuttavat väestökatoa ja ovat lisätaakka saarialueille, E. katsoo, että unionin saarten enemmistön kuuluminen rakennerahastojen eri tavoitteiden piiriin todistaa tarpeesta näiden saarien erityiskohteluun yhteisön tasolla, F. katsoo, että vesihuollon puute on ongelma, joka hidastaa matkailun kehittämistä, kuten myös tilojen puute säiliöiden asentamista varten ja riippuvuus ilmasto-olosuhteista, G. katsoo, että saarialueiden rajoittuneesta pinta-alasta seuraa saatavilla olevien raaka-aineiden määrän ja laadun rajoittumisen lisäksi myös alueelle asettuneiden yritysten kasvumahdollisuuksien rajoittuminen, H. katsoo, että alueiden välinen yhteistyö ja alueiden rajojen ylitse tapahtuva yhteistyö on hyvin tärkeää saarialueille, jota osoittavat esimerkiksi RECITE I -ohjelma ja COAST-, EURISLES- ja IMEDOC-hankkeet, I. katsoo, että Euroopan yhteisön tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan syrjintä on sitä, että identtisissä tilanteissa menetellään eri tavalla ja erilaisissa tilanteissa samalla tavalla (tuomio 23.1.83, asia 8/82); 1. Myöntää, että saarialueiden asema aiheuttaa niille rakenteellisia ongelmia, joiden pysyvyys ja vakavuus vaikeuttavat alueiden taloudellista ja sosiaalista kehitystä; 2. Toteaa, että taloudellisen kehityksen viivästyminen on seurausta paitsi saarialueen asemasta myös siitä, että kyseisten alueiden tilannetta vaikeuttaa saarialueiden luonteen huomioon ottavan Euroopan unionin politiikan puuttuminen; 3. Korostaa, että huolimatta saari-alueiden ja erityisesti pienten saarten välisistä eroista kyseisillä alueilla on yhteisiä ongelmia, jotka olisi tämän seurauksena otettava erityisesti huomioon samanarvoisesti näiden alueiden taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tavoitteen saavuttamiseksi; 4. Katsoo, että saaristorakenteen herkkyys edellyttää johdonmukaista ja horisontaalista lähestymistapaa, jotta luotaisiin suotuisat edellytykset näiden alueiden kestävän kehityksen prosessille unionin sisällä ja voitaisiin siten oikaista niiden epätasapainot erityiskohtelun avulla; 5. Toteaa, että liikenne on yksi suurimmista ongelmista ottaen huomioon sen, että infrastruktuurien puute kasvattaa elinkustannuksia, vaikeuttaa talousjärjestelmän toimintaa ja tiedonsaantia sekä viestintää; 6. Kehottaa yhteisöä jatkamaan osallistumista meri- ja ilmaliikenteen infrastruktuurien rahoittamiseen ja toteaa, että kuluttajahintapolitiikka meri- ja ilmaliikenteen alalla on elintärkeää saarialueiden mahdollisuuksien kehittämiseksi; 7. Pyytää hyväksymään ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä ja avustamaan nopeasti tuhottuja metsäalueita sekä yhteensovittamaan kansallisia ja yhteisön toimenpiteitä alueiden uudelleen metsittämiseksi, koska metsät ovat joillekin saarille matkailun kautta merkittävä tulonlähde; 8. Toivoo, että yhteisen politiikan tavoitteena olisi avustaa saarialueita ja erityisesti pieniä saaria lopettamaan eriytymisensä yhdellä alalla ja kiinnostumaan muista aloista osallistumalla aktiivisesti uusien teknologioiden ja tutkimuksen kehittämiseen ja levittämiseen; 9. Pyytää komissiota kehittämään yhdenmukaistettuja kehitysmalleja, joilla järjestelmällisesti rohkaistaan vaihtoehtoista matkailua ja joissa otetaan huomioon ekologisen järjestelmän herkkyys sekä voimavarojen rajoittuneisuus; 10. Pyytää, että saarialueiden erityistilanteen huomioon ottavia alakohtaisia politiikkoja sovitetaan yhteen ja että yhteensovittaminen tapahtuu yhteistyössä yhteisön, kansallisten ja alueellisten viranomaisten kesken; 11. Pyytää tämän vuoksi erityistoimenpiteiden hyväksymistä saarialueiden hyväksi ja yhteisön säännöstön joustavaa täytäntöönpanoa silloin, kun säännöstöllä on kielteisiä seurauksia näiden alueiden taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta EU:n markkinoiden ja politiikkojen yhtenäisyyttä; 12. Pyytää esittämään uuden perustamissopimuksen lisäehdoissa tai liitteissä saarialueiden osalta erityisjulistuksen, jota voidaan käyttää yhteisen politiikan oikeudellisena perustana ottaen huomioon saarialueiden eritysolosuhteet ja taaten niiden yhdentyminen samoin edellytyksin kuin mitä Euroopan manneralueille on annettu; 13. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman hallitusten väliselle konferenssille, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, saarialueiden viranomaisille ja Euroopan yhteisön syrjäisten alueiden ja merialueiden konferenssille (CPMR).