[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 10.11.2008

KOM(2008)714 lopullinen

KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE

VIISUMITIETOJÄRJESTELMÄN (VIS) KEHITTÄMISESTÄ VUONNA 2007 (8 päivänä kesäkuuta 2004 tehdyn neuvoston päätöksen 2004/512/EY 6 artiklan nojalla)

KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE

VIISUMITIETOJÄRJESTELMÄN (VIS) KEHITTÄMISESTÄ VUONNA 2007 (8 päivänä kesäkuuta 2004 tehdyn neuvoston päätöksen 2004/512/EY 6 artiklan nojalla)

Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille viisumitietojärjestelmän (VIS) kehittämisestä

Seurantakertomus tammi–joulukuulta 2007KOM(2008)

SISÄLLYSLUETTELO

1. Johdanto 3

2. Hankkeiden tilanne 3

2.1. Edistyminen viiteajanjakson aikana 3

2.1.1. Viisumitietojärjestelmän oikeudellinen kehys 3

2.1.2. Viisumitietojärjestelmän uusi toteuttamisaikataulu 4

2.1.3. Keskusyksikön kehittäminen 4

2.1.4. Biometrisen tunnistusjärjestelmään kehittäminen 5

2.1.5. Valmistelut järjestelmän sijaintipaikoissa 5

2.1.6. Verkko 5

2.1.7. Kansalliset suunnittelutoimet ja niiden koordinointi 6

2.1.8. Järjestelmän käyttöönotto konsulitoimistoissa 6

2.2. Hankkeen hallinnointi komissiossa 7

2.2.1. Suunnittelu ja talousarvio 7

2.2.2. Riskienhallinta 7

2.2.3. Tiedonkulku 8

2.2.4. Hankkeen hallintoneuvosto 8

2.3. SIS II -komitean kokoukset 8

3. Päätelmät ja tulevaisuudennäkymät 9

1. JOHDANTO

Tässä kertomuksessa tarkastellaan viisumitietojärjestelmän (VIS) kehittämiseen liittyvää komission toimintaa vuonna 2007 (tammi–joulukuu 2007). Kyseessä on neljäs seurantakertomus[1], jonka komissio esittää neuvostolle ja Euroopan parlamentille viisumitietojärjestelmän (VIS) perustamisesta 8 päivänä kesäkuuta 2004 tehdyn neuvoston päätöksen 2004/512/EY[2] 6 artiklan mukaisesti. Päätöksen mukaan komissio vastaa viisumitietojärjestelmän kehittämisestä SIS II -komitean avustuksella[3], kun taas kansallisten järjestelmien mukauttamisesta ja/tai kehittämisestä vastaavat jäsenvaltiot itse.

2. Hankkeiden tilanne

2.1. Edistyminen viiteajanjakson aikana

VIS-hanke jakautuu kolmeen osaan. Ensimmäisessä vaiheessa (yksityiskohtainen suunnittelu) laadittiin kaikki viisumitietojärjestelmän teknistä kuvausta varten tarvittavat asiakirjat. Toisessa vaiheessa (kehittäminen, testaus ja käyttöönotto) järjestelmää kehitetään käyttöönottoa varten. Kolmannessa vaiheessa (migraatio ja yhdistäminen) jäsenvaltiot lopulta yhdistävät kansalliset järjestelmänsä viisumitietojärjestelmän keskusyksikköön. Ensimmäinen vaihe saatiin päätökseen edellisen kertomuksen viiteajanjaksolla, nyt on meneillään toinen vaihe. Suunnittelusta vastaava päätoimeksisaaja on laatinut analyysin siitä, mitä kehittämistoimia vielä tarvitaan, jotta viisumitietojärjestelmä vastaisi kaikilta osin oikeudellista kehystä koskevaa ehdotusta, josta päästiin sopimukseen kesäkuussa 2007, ja jotta siihen voitaisiin liittää biometrinen tunnistusjärjestelmä (Biometric Matching System, BMS).

2.1.1. Viisumitietojärjestelmän oikeudellinen kehys

Kesäkuussa 2007 Euroopan parlamentti ja neuvosto pääsivät poliittiseen yhteisymmärrykseen VIS-säädöspaketista, jonka muodostavat viisumitietojärjestelmästä (VIS) ja lyhytaikaista oleskelua varten myönnettäviä viisumeja koskevasta jäsenvaltioiden välisestä tietojenvaihdosta annettu asetus (VIS-asetus)[4] ja kolmanteen pilariin kuuluva neuvoston päätös[5]. Euroopan parlamentti äänesti säädöspaketista täysistunnossaan 7. kesäkuuta 2007. Neuvosto otti parlamentin tarkistukset huomioon 12. kesäkuuta 2007 pidetyssä oikeus- ja sisäasiainministerien kokouksessa. Asetus ja päätös kuuluvat samaan säädöspakettiin. Asetuksessa määritellään viisumitietojärjestelmän tarkoitus ja toiminnot sekä järjestelmään liittyvät vastuualueet. Siinä myös vahvistetaan edellytykset ja menettelyt, joita sovelletaan jäsenvaltioiden väliseen tietojenvaihtoon lyhytaikaista oleskelua koskevista viisumihakemuksista ja niitä koskevista päätöksistä. Viisumitietojärjestelmässä käsitellään viisuminhakijaa koskevia alfanumeerisia tietoja, valokuvia ja sormenjälkiä, jotta voidaan varmistaa tietojen luotettava todentaminen ja hakijan tunnistaminen.

Päätös koskee jäsenvaltioiden nimeämien viranomaisten ja Europolin oikeutta tehdä hakuja viisumitietojärjestelmässä (VIS) terrorismirikosten ja muiden vakavien rikosten torjumista, havaitsemista ja tutkimista varten.

Viisumitietojärjestelmän oikeudellista kehystä koskeva poliittinen yhteisymmärrys loi selkeän kokonaiskuvan, jonka pohjalta voitiin tarkistaa hankkeen toteuttamisaikataulua (ks. seuraava 2.1.2 kohta).

2.1.2. Viisumitietojärjestelmän uusi toteuttamisaikataulu

Alkuperäisen aikataulun mukaan viisumitietojärjestelmä oli määrä ottaa käyttöön maaliskuussa 2007, mutta vain kuudessa jäsenvaltiossa, joista kunkin piti liittää järjestelmään vähintään yksi konsulaatti. Biometrisiä tietoja ei ollut tarkoitus käyttää vielä tässä vaiheessa. Tämä suunnitelma perustui olettamukseen, että viisumitietojärjestelmän oikeudellinen kehys vahvistettaisiin kesällä 2006.

Syyskuussa 2006 teknisen toteutuksen aikataulua oli kuitenkin muutettava, kun selvisi, että käyttöönottostrategian mukaan järjestelmä olikin tarkoitus ottaa käyttöön asteittain eri alueilla Pohjois-Afrikasta alkaen ja että biometriset tiedot sisällytettäisiin järjestelmään jo alussa . Tässä vaiheessa oletettiin, että oikeudellinen kehys vahvistettaisiin tammikuussa 2007.

Vaikka oikeudellisen kehyksen vahvistaminen ei ollut varmaa, komission yksiköt päättivät jatkaa viisumitietojärjestelmän kehittämistä esitettyjen säädösehdotusten pohjalta. Toimintaa suunniteltiin vuoden 2007 loppuun asti, mutta ei sitä pidemmälle, koska kehittämistoimet ovat paljolti riippuvaisia oikeusperustaan sisältyvistä vaatimuksista, joista ei vielä ollut päästy yhteisymmärrykseen.

Oikeudellista kehystä koskeva ongelma vaikeutti järjestelmän kehittämistä myös jäsenvaltioissa. Siksi aikataulun tarkistusta valmisteltiin tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa, jotta siitä tulisi varmasti realistinen. Jäsenvaltioiden kanssa järjestettiin helmi- ja maaliskuussa 2007 työpajoja, joissa käsiteltiin oikeusperustan hyväksymistä ja keskusteltiin eri vaihtoehdoista ja ratkaisua odottavista teknisistä kysymyksistä. Tarkistettu aikataulu esitettiin lopulta syyskuussa 2007, sen jälkeen kun asiasta oli keskusteltu viisumitietojärjestelmän kehittämistyön kansallisten hankevetäjien kanssa kesä- ja heinäkuussa 2007 (tuolloin oli jo päästy poliittiseen yhteisymmärrykseen oikeudellisesta kehyksestä) ja SIS II -komitea oli antanut tarkistukselle tukensa.

Tarkistetussa aikataulussa otetaan huomioon kaikki oikeusperustasta johtuvat vaatimukset, ja sen mukaan viisumitietojärjestelmän keskusyksikön pitäisi olla käyttövalmis toukokuun 2009 loppuun mennessä. Tärkeimpiä välietappeja ovat yksityiskohtaisten teknisten eritelmien valmistuminen syyskuuhun 2008 mennessä, verkkoyhteyksien valmius jäsenvaltioiden operatiivisissa järjestelmätesteissä syyskuun lopulla 2008 ja jäsenvaltioiden osallistuminen testaukseen marraskuun lopulla 2008, jotta järjestelmä olisi käyttövalmis toukokuuhun 2009 mennessä.

2.1.3. Keskusyksikön kehittäminen

Tavoitteena oli, että keskusyksikön kehittäminen ja testaus olisi saatu päätökseen vuoden 2006 loppuun mennessä. Tämä ei kuitenkaan onnistunut, koska tuolloin ei ollut vielä päästy poliittiseen yhteisymmärrykseen VIS-asetuksesta, jossa muun muassa määritellään viisumitietojärjestelmän tarkoitus, toiminnot ja vastuualueet. Vuoden 2007 alussa ei ollut tiedossa, milloin asetus annettaisiin. Sillä aikaa kun odotettiin VIS-asetusta koskevan poliittisen yhteisymmärryksen vahvistamista, mikä tapahtui lopulta kesäkuussa 2007, komission yksiköt päättivät noudattaa edelleen proaktiivista toimintatapaa ja jatkaa viisumitietojärjestelmän kehittämistä tuolloin voimassa olleiden ehdotusten pohjalta.

Vuonna 2007 jäsenvaltioille toimitettiinkin tiedot eräistä järjestelmän kehittämisen kannalta keskeisistä tekijöistä.[6] Loka- ja marraskuussa 2007 toimitetuissa eritelmissä (Interface Control Document Version 1.62 ja Detailed Technical Specification Version 1.2) otetaan huomioon säädösehdotuksia koskeva yhteisymmärrys sekä vaatimukset biometrisen tunnistusjärjestelmän liittämiselle järjestelmään.

2.1.4. Biometrisen tunnistusjärjestelmään kehittäminen

Alkuperäisen kehittämisaikataulun mukaan biometrinen tunnistusjärjestelmä oli tarkoitus sisällyttää viisumitietojärjestelmään vasta järjestelmän alfanumeerisen osan toteuttamisen jälkeen. Oikeus- ja sisäasiain neuvosto katsoi kuitenkin 24. helmikuuta 2005, että biometriset toiminnot olisi sisällytettävä viisumitietojärjestelmään heti alusta alkaen.

Tärkein suunnittelusta vastaava toimeksisaaja on laatinut analyysin kehittämistoimista, joita tarvitaan, jotta viisumitietojärjestelmä olisi täysin oikeudellisen kehyksen mukainen ja jotta siihen voitaisiin liittää biometrinen tunnistusjärjestelmä. Tämän perusteella yksityiskohtaisten toiminnallisten eritelmien (Detailed Functional Specifications) lopullinen versio toimitettiin jo ennen vuoden 2007 loppua. Biometrisen tunnistusjärjestelmän kehittämistä koskevan sopimuksen täytäntöönpano täytyi keskeyttää, kunnes viisumitietojärjestelmän kehittäminen oli edennyt sopivaan vaiheeseen. Seuraavaan viisumitietojärjestelmän rajapintaa koskevaan asiakirjaan (Interface Control Document for VIS, versio 1.7) on sisällytettävä biometrisiä tietoja koskevat päivitykset. Tällä välin jäsenvaltioille on jaettu ohjelmistopaketit laadunvarmistustestejä varten sekä biometrisen tunnistusjärjestelmän esittely, jossa käydään yksityiskohtaisesti läpi konsulitoimistoissa ja raja-asemilla toteutettavat biometriseen tunnistukseen liittyvät työvaiheet.

Tätä koskevia testejä (ja niissä tarvittavia työkaluja) valmistellaan parhaillaan. Eri testejä on toteutettava useassa vaiheessa sekä keskusyksikön tasolla että yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.

2.1.5. Valmistelut järjestelmän sijaintipaikoissa

Strasbourgissa sijaitsevan keskusyksikön sähköjärjestelmän päivittäminen saatiin päätökseen 16. elokuuta 2007 (komission Ranskan viranomaisille myöntämän avustuksen turvin). Keskusyksikön laitteisto toimitettiin Strasbourgiin 3. ja 4. syyskuuta 2007, ja asennustyöt saatiin päätökseen (ilman varsinaista sovellusta) lokakuussa 2007.

Keskusyksikön varmuusjärjestelmän laitteisto toimitettiin St. Johann im Pongauhun Itävaltaan lokakuun 2007 alussa, ja asennustyöt saatiin päätökseen (ilman varsinaista sovellusta) marraskuun puolivälissä 2007.

Sen jälkeen kun biometrisen tunnistusjärjestelmän tehonjakelua koskeva selvitys oli valmistunut ja paikallisen toimeksisaajan ja Euroopan komission kesken oli järjestetty useita intensiivisiä työpajoja, päästiin sopimukseen tunnistusjärjestelmän tehonjakelusta ja siitä, miten järjestelmä on asennettava kumpaakin sijaintipaikkaan.

2.1.6. Verkko

Viisumitietojärjestelmän kehittämishankkeeseen sisältyy myös valtioiden välisen viestintäverkon käyttöönotto eri jäsenvaltioiden kansallisten järjestelmien ja keskusyksikön välille. Verkko täyttää käyttövalmiutta, turvallisuutta, maantieteellistä kattavuutta ja palvelun tasoa koskevat vaatimukset. Tätä s-TESTA-verkkoa koskeva sopimus myönnettiin vuonna 2006 konsortiolle, jonka muodostavat OBS (Orange Business Services) ja HP (Hewlett-Packard).

Verkko oli tarkoitus asentaa alun perin kahdessa vaiheessa: ensin niihin jäsenvaltioihin, jotka osallistuvat operatiivisiin järjestelmätesteihin (Italia, Norja, Portugali, Ruotsi, Saksa, Slovenia, Suomi, Viro) ja sitten niihin jäsenvaltioihin, jotka osallistuvat alustaviin hyväksymistesteihin (joissa testataan keskusjärjestelmää yhdessä useiden kansallisten järjestelmien kanssa).

Vuoden 2007 lopussa, sen jälkeen kun viisumitietojärjestelmän tarkistettu kokonaisaikataulu oli hyväksytty, komission yksiköt tarkistivat myös verkon asentamisaikataulua. Verkon toimittaja suostui siihen, että verkko asennettaisiin kaikkiin jäsenvaltioihin 30. kesäkuuta 2008 mennessä.

Komission päätös, jossa vahvistetaan kansallisten liittymien sekä niiden ja keskusyksikön välisen viestintäinfrastruktuurin järjestelmäarkkitehtuuri ja siihen liittyvät vaatimukset, on tarkoitus tehdä vuonna 2008.

2.1.7. Kansalliset suunnittelutoimet ja niiden koordinointi

Eri jäsenvaltioiden hankkeet ovat edenneet eri tavoin kansallisista olosuhteista riippuen. Kaiken kaikkiaan kansalliset hankkeet etenivät vuonna 2007 hyvin. Niissä jäsenvaltioissa, joiden on määrä osallistua operatiivisiin järjestelmätesteihin, tapahtui jopa erittäin myönteistä kehitystä (vuoden 2007 lopussa näistä kahdeksasta jäsenvaltiosta seitsemän ilmoitti suorittaneensa kaikki vaaditut toimet aikataulun mukaisesti).

Komission yksiköt järjestävät kansallisille hankevastaaville työryhmäkokouksen kerran kuussa SIS II -komitean yhteydessä. Kokouksessa keskustellaan sekä keskusyksikön että kansallisten hankkeiden suunnitteluun liittyvistä kysymyksistä, riskeistä ja toimista. Kansallisia hankkeita koskevat tiedot ovat entistä laadukkaampia ja yhtenäisempiä ja siksi paremmin hyödynnettävissä, kun jäsenvaltiot ovat toimittaneet ne kuukausittain näiden kokousten yhteydessä. Aikataulun tarkistamisen jälkeen komission yksiköt ottivat syyskuussa 2007 käyttöön uuden raportointilomakkeen keskeisten tavoitteiden ilmoittamista varten, ja muutenkin uudistivat raportointijärjestelmää. Useimmat jäsenvaltiot toimittavatkin tietoja nyt uuden järjestelmän kautta. Komission yksiköt ovat saaneet tietoja kansallisten toimien edistymisestä myös niissä maissa, jotka ryhtyvät soveltamaan Schengenin säännöstöä täysimääräisesti vasta myöhemmin.[7]

2.1.8. Järjestelmän käyttöönotto konsulitoimistoissa

VIS-asetuksen luonnoksen 48 artiklan 1 kohdan mukaan biometrisiä tietoja olisi ryhdyttävä keräämään heti viisumitietojärjestelmän käyttöönotosta lähtien. Järjestelmän käyttöönoton valmisteluun liittyen vuonna 2007 jatkettiin toista pilottihanketta (BIODEV II), joka koskee viisuminhakijoiden biometristen tietojen keräämistä, säilyttämistä ja todentamista. Hanke toteutetaan Ranskan ja Belgian viranomaisten johdolla, mutta mukana on myös useita muita jäsenvaltioita. Sekä BIODEV- että BIODEV II -hankkeen tarkoituksena on selvittää, miten viisumitietojärjestelmän toteuttamista jäsenvaltioiden konsulaateissa ja rajanylityspaikoilla voidaan helpottaa ottamalla käyttöön yhteisiä rekrytointimenettelyjä tai muita konsuliyhteistyöhön liittyviä aloitteita. BIODEV-hankkeen tulokset toimitettiin jäsenvaltioille tämän kertomuksen viiteajanjakson lopussa, ja BIODEV II -hankkeen tulokset on tarkoitus esitellä vuoden 2008 kuluessa.

2.2. Hankkeen hallinnointi komissiossa

2.2.1. Suunnittelu ja talousarvio

Viisumitietojärjestelmän kehittämiseen oli vuoden 2007 yleisessä talousarviossa osoitettu 32 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoja. Vuoden 2007 tärkeimpiä menoeriä olivat järjestelmän sijaintipaikkojen valmistelu, verkko, biometristen tietojen käytön valmistelu (lisäominaisuudet), turva-auditointi, hankkeen hallinnoinnissa käytetty ulkoinen apu, tarkastus ja arviointi, kehittämisvaiheen juoksevat kulut, selvitykset ja viisumitietojärjestelmään (oikeudellisen kehyksen muuttumisen vuoksi) tehdyt muutokset. Viiteajanjakson loppuun mennessä viisumitietojärjestelmän kokonaismäärärahoista oli sidottu 73,35 prosenttia ja maksumäärärahoista oli maksettu 69,30 prosenttia. Oikeudellisen kehyksen hyväksymisen viivästyminen lykkäsi myös eräiden maksusitoumusten tekemistä. Tämä näkyi myös eräiden maksumäärärahojen täytäntöönpanossa vuonna 2007. Seuraavaa viiteajanjaksoa varten on osoitettu 20 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoina.

Vuoden 2007 maksusitoumus- ja maksumäärärahat

Käytettävissä olevat maksusitoumus-määrärahat | Käytetyt maksu-sitoumusmäärä-rahat | Yhteensä % | Käytettävissä olevat maksumäärä-rahat | Käytetyt maksumäärä-rahat | Yhteensä % |

27 258 110,14 € | 19 994 843,72 € | 73,35 % | 20 023 656,59 € | 13 875 607,13 € | 69,30 % |

2.2.2. Riskienhallinta

Hyvien käytänteiden mukaisesti hankkeen riskit selvitetään ja niitä arvioidaan ja seurataan jatkuvasti kolmella eri taholla. Päätoimeksisaaja arvioi riskejä, jotka liittyvät sen tekemän sopimuksen kattamiin toimintoihin (keskusyksikön kehittäminen, järjestelmätuki ja koulutus). Jäsenvaltiot taas valvovat omiin kansallisiin hankkeisiinsa liittyviä riskejä. Myös komission yksiköt arvioivat koko hankkeen riskejä, jotka liittyvät muun muassa päätoimeksisaajan tehtäviin, kansallisiin hankkeisiin, verkkopalvelujen tarjoamiseen, operatiivisten sijoituspaikkojen valmisteluun ja säädösten hyväksymiseen. Komissio keskustelee riskeistä säännöllisesti jäsenvaltioiden kanssa kansallisten hankekokousten yhteydessä sekä hankkeen hallintoneuvoston ja neuvoston entisen, nykyisen ja tulevan puheenjohtajavaltion kanssa (ks. 2.2.4).

Vuoden 2006 lopussa perustettiin hanketukitoimisto (Project Support Office, PSO), jota asiakastuen toimeksisaaja hoitaa komission valvonnassa. Toimiston tehtävänä on auttaa viisumitietojärjestelmän kehittäjiä riskien ja toimien seurannassa ja koordinoida eri sidosryhmien välistä viestintää. PSO aloitti toimintansa vuonna 2007.

Kokonaisriskitaso aleni viiteajanjakson kuluessa merkittävästi oikeudellista kehystä koskevan yhteisymmärryksen ja aikataulu-uudistuksen ansiosta. Tämänhetkisistä riskeistä suurimmat liittyvät järjestelmän kehittämisaikatauluun, verkon saatavuuteen, testaukseen, resurssien riittävyyteen, jäljellä olevaan lainsäädäntötyöhön ja tietoturva-asiakirjoihin. Suurin riski liittyy tällä hetkellä siihen, saadaanko järjestelmän kehitystyö valmiiksi ajoissa. Yksi keskeinen riski liittyy siihen, että verkon toimittaja ei asenna keskusverkon rajapintaa suunnitellulla tavalla. Testaukseen liittyy riski, että riittävän moni jäsenvaltio ei pystykään osallistumaan keskusyksikössä suoritettaviin testeihin, vaan testit on suoritettava ilman niitä (OST & PSAT). On myös olemassa riski, että testaussuunnitelmaa koskevan asiakirjan (Test Design) hyväksyminen kestää odotettua kauemmin. Huomattavia riskejä liittyy tarvittavien varojen ja henkilöstöresurssien riittävyyteen (tämä johtuu muun muassa siitä, että SIS II -järjestelmän kehittäminen saattaa viivästyä, jolloin sieltä ei voida siirtää henkilöstöä viisumitietojärjestelmän kehittämiseen). On myös vaikea löytää asiantuntevaa henkilöstöä pois lähtevien tilalle. Lisäksi päätoimeksisaaja ei välttämättä saa kehittämistyötä päätökseen sovitussa aikataulussa. VIS-asetuksen antamisen viivästyminen edelleen muodostaa vakavan riskin, sillä komiteamenettely olisi saatava päätökseen ennen järjestelmän käyttöönottoa. Lisäksi yhteisen konsuliohjeiston ja Schengenin rajasäännöstön tarkistetut versiot hyväksyttiin odotettua myöhemmin, mikä saattaa vaikeuttaa järjestelmän kehittämistyön viimeistelyä. Tietoturvakysymyksiin liittyy riski siitä, että eräiden asiakirjojen lopulliset versiot eivät valmistu ajoissa. Keskeisten riskien ratkaisemiseksi on laadittu toimintasuunnitelmat.

2.2.3. Tiedonkulku

Komission yksiköt tiedottavat viisumitietojärjestelmän keskusyksikön kehittämistyön etenemisestä jäsenvaltioille säännöllisesti SIS II -komitean ja VIS-työryhmän kokouksissa. Kuten edellä todettiin, myös jäsenvaltiot toimittavat kuukausittain tiedot kansallisten hankkeiden etenemisestä.

Vuonna 2007 jatkettiin myös hyväksi havaittua käytäntöä, jonka mukaan kansalliset hankevastaavat ja komission tekninen VIS-työryhmä pitävät yhteisiä kokouksia. Niissä jäsenvaltiot voivat keskustella lähemmin sekä omien kansallisten hankkeidensa että keskusyksikön kehittämistyön etenemisestä ja muistakin niille tärkeistä kysymyksistä.

Viiteajanjaksolla järjestettiin yksitoista yksipäiväistä kokousta kansallisten hankevastaavien ja työryhmän kesken ja kaksi yksipäiväistä kokousta pelkästään kansallisten hankevastaavien kesken.

2.2.4. Hankkeen hallintoneuvosto

Viisumitietojärjestelmän kehittämistä koskevan hankkeen hallintoneuvosto perustettiin vuonna 2004. Vuodesta 2005 siinä ovat olleet edustettuina paitsi kulloinenkin neuvoston puheenjohtajavaltio myös kaikki aiemmat puheenjohtajavaltiot hallintoneuvoston perustamisesta alkaen sekä kaksi tulevaa puheenjohtajavaltiota. Näin on haluttu varmistaa jatkuvuus jäsenvaltioiden osallistumisessa hankkeeseen. Hallintoneuvosto kokoontui viiteajanjakson aikana kahdeksan kertaa keskustelemaan hankkeen hallinnointiin liittyvistä kysymyksistä sidosryhmien, päätoimeksisaajan ja laadunvarmistuksesta vastaavan toimeksisaajan kanssa.

2.3. SIS II -komitean kokoukset

SIS II -komitea kokoontui viiteajanjaksolla yksitoista kertaa keskustelemaan viisumitietojärjestelmän kehittämistä koskevan hankkeen etenemisestä.

SIS II -komitean sääntömääräisten kokousten lisäksi komission yksiköt järjestävät VIS-työryhmän kokouksia, joissa jäsenvaltioiden asiantuntijat käsittelevät yksityiskohtaisia teknisiä kysymyksiä. Viimeksi mainituissa kokouksissa on yleensä käsitelty lähinnä jäsenvaltioita askarruttavia ongelmakohtia ja hankkeen eri osiin liittyviä erityiskysymyksiä. Komissio, jäsenvaltiot ja päätoimeksisaaja ovat pitäneet esitelmiä jäsenvaltioita askarruttavista ongelmakysymyksistä. Lisäksi on järjestetty työpajoja, joissa asioita on voitu tarkastella lähemmin ja joihin jäsenvaltiot ovat voineet tuoda enemmän omaa panostaan. Lisäksi kansallisten hankevastaavien kanssa on pidetty epävirallisia kokouksia, joissa on keskusteltu viisumitietojärjestelmän uudesta aikataulusta.

3. Päätelmät ja tulevaisuudennäkymät

Vuoden 2007 merkkitapaus oli oikeudellista kehystä koskevan poliittisen yhteisymmärryksen vahvistaminen, koska sen ansiosta voitiin tarkistaa hankkeen aikataulua ja selvittää, mitä kehitystoimia biometrisen tunnistusjärjestelmän sisällyttäminen viisumitietojärjestelmään edellyttää. Kun poliittinen yhteisymmärrys oli saavutettu vuoden 2007 puolivälissä, kehittämistyössä päästiin etenemään ripeästi alkuvuonna edellisten säädösehdotusten perusteella tehtyjen valmistelujen pohjalta. Viiteajanjakson päättyessä hankkeen toteutus oli edennyt täysin syyskuussa 2007 hyväksytyn tarkistetun aikataulun mukaisesti. Talousarvion osalta on todettava, että eräät sitoumukset jouduttiin jäädyttämään vuoden alkupuoliskon ajaksi, kunnes poliittinen yhteisymmärrys oikeudellisesta kehyksestä saavutettiin kesäkuussa 2007. Siitä eteenpäin taloustoimia pyrittiin toteuttamaan mahdollisimman tehokkaasti ja tuloksellisesti. Tämän ansiosta tulos vuoden lopussa olikin positiivinen sekä maksusitoumus- että maksumäärärahojen osalta. Tietojenvaihto jäsenvaltioiden kanssa sujui edelleen erinomaisesti, ja keskinäiset suhteet vahvistuivat työryhmien kokouksissa.

[1] Kolmas kertomus, ks. komission yksiköiden valmisteluasiakirja ”On the development of the Visa Information System (VIS)”, SEC(2007) 833, 13.6.2007.

[2] EUVL L 213, 15.6.2004, s. 5.

[3] SIS II- ja VIS-hankkeiden kehittämisvaiheen komiteamenettely vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 2424/2001 5 artiklan 1 kohdassa (EYVL L 328, 13.12.2001, s. 4).

[4] PE-CONS 3630/1/07 REV1.

[5] Neuvoston asiakirja 13607/07.

[6] Mainittakoon erityisesti kolme päivitystä rajapintaa koskevasta asiakirjasta Interface Control Document (ICD) ja siihen liittyvistä simulaattoreista, neljä päivitystä yksityiskohtaisista teknisistä eritelmistä (Detailed Technical Specifications, DTS), lopullinen versio yksityiskohtaisista toiminnallisista eritelmistä (Detailed Functional Specifications) ja luonnos hyväksymissuunnitelmasta (Acceptance Plan, versio 1.30).

[7] Bulgaria, Kypros, Romania ja Sveitsi.