EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 7.6.2017 COM(2017) 294 final 2017/0125(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan puolustusalan teollisen kehittämisen ohjelman perustamisesta EU:n puolustusteollisuuden kilpailukyvyn ja innovointikapasiteetin tukemiseksi {SWD(2017) 228 final}



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Euroopan puolustuspolitiikka vahvistettiin keskeiseksi poliittiseksi painopisteeksi puheenjohtaja Junckerin poliittisissa suuntaviivoissa heinäkuussa 2014. Tätä olisi tarkasteltava sitä taustaa vasten, että vuosikymmeniä kestäneen rauhan ja vakauden jälkeen epävakaus on lisääntynyt unionissa ja olemme joutuneet kohtaamaan uudenlaisia turvallisuusuhkia. Tällainen turvallisuusympäristön muuttuminen on selkeä osoitus siitä, että turvallisuuden kehittämiseen ja turvallisuusyhteistyön tiivistämiseen kaikilla tasoilla tähtäävät yhteiset toimet ovat ainoa tapa lunastaa unionin kansalaisten ja kumppaniemme odotukset. Jotta Eurooppa voisi ottaa enemmän vastuuta puolustuksestaan, on ratkaisevan tärkeää parantaa kilpailukykyä ja edistää innovointia koko unionin puolustusteollisuudessa. Euroopan puolustusalan teollisen kehittämisen ohjelmaa (EDIDP), jäljempänä ”ohjelma”, koskevan ehdotuksen tavoitteena on parantaa unionin puolustusteollisuuden kilpailukykyä ja innovointia mm. kyberpuolustuksen alalla. Tämä voitaisiin tehdä pääasiassa käyttämällä paremmin hyväksi puolustusalan tutkimusten tuloksia, edistämällä yritysten välistä yhteistoimintaa puolustustuotteiden ja -teknologioiden kehittämisessä ja antamalla vipuvaikutusta jäsenvaltioiden pyrkimyksille tehdä yhteistyötä, jotta voidaan varmistaa, että Euroopan puolustusalan teollinen ja teknologinen perusta ovat riittävät nykyisten ja tulevien Euroopan turvallisuustarpeiden tyydyttämiseksi. Tämä parantaisi viime kädessä unionin strategista riippumattomuutta ja lujittaisi unionin valmiuksia toimia kumppaneiden kanssa. •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa Komissio hyväksyi marraskuussa 2016 Euroopan puolustusalan toimintasuunnitelman, jossa esitetään toimenpiteet, joilla pyritään lisäämään Euroopan puolustusyhteistyötä ja tukemaan Euroopan puolustusteollisuuden kilpailukykyä. Kyseisen toimintasuunnitelman tavoitteena on varmistaa, että Euroopan puolustuksen teollinen ja teknologinen perusta täyttävät täysimääräisesti Euroopan nykyiset ja tulevat turvallisuus- ja puolustustarpeet. Aloite sai kannatusta Eurooppa-neuvostossa, joka kehotti komissiota tekemään ehdotuksia vuoden 2017 alkupuoliskolla. Yksi toimintasuunnitelman keskeisistä ehdotuksista koskee EU:n puolustusrahaston, jäljempänä ”rahasto”, perustamista. Rahastolla olisi tarkoitus tukea investointeja puolustustarvikkeiden ja -teknologioiden yhteiseen tutkimukseen ja kehittämiseen. Rahastossa on kaksi erillistä osiota, jotka kuitenkin täydentävät toisiaan. Ne kattavat puolustusteollisuuden kehittämisen koko syklin tutkimuksesta alkaen aina markkinoille saattamiseen asti (tutkimus- ja voimavaraosio). Tutkimusosiossa komissio luo mekanismeja, joilla unionin rahoitusta ohjataan puolustusalan yhteisiin tutkimushankkeisiin. Keskeisessä asemassa tässä olisi äskettäin käynnistetty valmistelutoimi. Ohjelmaa koskeva ehdotus täydentää yhteistoiminnallisen puolustustutkimuksen rahoittamisesta annettavia aloitteita. Lisäksi sillä varmistetaan, että puolustustutkimuksesta saatavia tuloksia hyödynnetään, mikä parantaa Euroopan puolustusteollisuuden innovointikapasiteettia ja kilpailukykyä. •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa Euroopan puolustusalan toimintasuunnitelma ja näin ollen myös ohjelma ovat täysin yhdenmukaiset niiden aloitteiden kanssa, jotka toteutetaan yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla unionin tasolla. Tämä koskee varsinkin vuonna 2016 laadittua globaalistrategiaa ”turvallisuus- ja puolustusalan täytäntöönpanosuunnitelma”, joka muodostaa perustan Eurooppa-neuvoston vahvistamalle unionin uudelle tavoitetasolle ja sen täytäntöönpanemiseksi toteutettaville toimille. Ohjelma liittyy myös EU:n ja Naton yhteiseen julistukseen, jonka Euroopan unionin neuvoston puheenjohtaja, komission puheenjohtaja ja Naton pääsihteeri allekirjoittivat heinäkuussa 2016 Komissio varmistaa, että kyberturvallisuusstrategian kaltaiset muut turvallisuuspolitiikat ovat ohjelman mukaisia. Ohjelmaa koskevassa ehdotuksessa kannustetaan yrityksiä yhteistoimintaan tuotteiden ja teknologioiden kehittämisessä ottaen huomioon voimavarojen prioriteetit, jotka jäsenvaltiot ovat yhteisesti hyväksyneet unionin voimavarojen kehittämissuunnitelman mukaisesti. Viime kädessä sillä edistetään unionin turvallisuus- ja puolustusetuja. Ohjelmaa koskevassa ehdotuksessa otetaan myös huomioon, että toimet voidaan toteuttaa pysyvän rakenteellisen yhteistyön yhteydessä. Ohjelmassa sallitaan tällaisille toimille korkeampi yhteisrahoitusosuus, mikä kannustaa osallistumista tällaiseen edistyneempään eurooppalaiseen puolustusyhteistyöhön. 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta Asetusluonnoksessa on unionin puolustusteollisuutta koskevia toimenpide-ehdotuksia. Tämän ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 173 artikla. Tämä vastaa asetusluonnoksen tavoitetta eli sitä, että unionin puolustusteollisuuden kilpailukykyä pyritään parantamaan edistämällä innovoinnin ja teknologisen kehityksen teollisten mahdollisuuksien hyödyntämistä eri jäsenvaltioissa sijaitsevien yritysten keskinäisessä yhteistyössä. •Toissijaisuusperiaate Kyseessä on puolustusalan tutkimustulosten, innovoinnin ja teknologian kehittämisen parempi hyödyntäminen antamalla vipuvaikutusta eri jäsenvaltioihin sijoittautuneiden yritysten keskinäiselle yhteistyölle, mikä on luonnostaan valtioiden rajat ylittävä toimi. Se vaikuttaa samanaikaisesti useampaan jäsenvaltioon, minkä vuoksi sitä ei voida käsitellä täysin tyydyttävällä tavalla yksittäisissä jäsenvaltioissa.

Unionin puolustusteollisuuden nykyiset haasteet ovat selkeä osoitus siitä, että toimia on koordinoitava. Euroopan puolustusalalla tehdään investointeja vain vähän. Lisäksi alalle on ominaista pirstoutuminen kansallisia rajoja pitkin, mikä johtaa jatkuviin päällekkäisyyksiin. Lisäksi unionissa olevaa puolustusteollisuutta tarkasteltaessa käy ilmi, että puutteet ovat yhä vakavampia, teknologia on vanhentunut ja että uusia ohjelmia – varsinkaan yhteistoimintaohjelmia – ei käynnistetä. Rajat ylittävällä yhteistyöllä voidaan mittakaavaetuja saada paremmin, koska päällekkäisyydet vähenisivät ja tarvittavien tuotteiden ja teknologioiden kehittäminen tulisi mahdolliseksi. Tällainen yhteistyö on kuitenkin edelleen liian vähäistä. Jäsenvaltioiden tällä alalla harjoittamat koordinoimattomat kansalliset politiikat vaikuttavat kielteisesti unionin puolustusteollisuuden kilpailukykyyn ja innovointikapasiteettiin. Unionin tason toimilla saataisiin lisäarvoa. Tällaiset toimet edistäisivät puolustusteollisuuden yhteistyötä, koska ne loisivat positiivisia kannustimia ja ne kohdistettaisiin kehittämisvaiheessa sellaisiin hankkeisiin, joita ei voida toteuttaa menestyksellisesti pelkästään kansallisella tasolla niihin liittyvien kustannusten ja riskien vuoksi. •Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen jäljempänä luetelluista syistä. Unionin toiminnan oikeasuhteisuus varmistetaan keskittymällä siihen, missä vaikutus alan kilpailukykyyn on suurin, eli antamalla toimiin rahoitustukea kehittämisvaiheessa. Koska kehittämisvaihe näyttää kuuluvan riskialteimpien vaiheiden joukkoon hankkeen teknisen kehittämisen ketjussa ja näin ollen näyttää olevan yksi merkittävimmistä kehittämistä jarruttavista tekijöistä, unioni myöntää osittaista tukea puolustustuotteiden ja -teknologioiden kehittämiskustannuksiin, jotta yhteistyössä toteutettavia kehityshankkeita saataisiin käynnistettyä. Lisäksi rahoitustukea voidaan myöntää ainoastaan sellaisiin toimiin, johon osallistuu eri jäsenvaltioihin sijoittautuneita yrityksiä. Tällaisilla toimilla saadaan selkeää lisäarvoa, koska ne edistävät yhteistyötä yli kansallisten rajojen. Samalla on huomattava, ettei tällaisella unionin toiminnalla millään tavalla heikennetä eikä rajoiteta toimien tukemista kansallisella tasolla. Tarpeiden mukaan kohdennettu unionin tuki vain tarjoaa lisäkannustimia suoriutua tällaisten toimien haastavimmasta vaiheesta. •Toimintatavan valinta Komissio ehdottaa ohjelman perustamista koskevaa asetusta. Asetus on parhaiten soveltuva toimintatapa, sillä vain sellaisenaan sovellettavalla asetuksella voidaan varmistaa tarvittava yhdenmukaisuuden taso sellaisen unionin rahoitusohjelman perustamista ja toimintaa varten, jolla pyritään tukemaan tiettyä teollisuuden alaa kaikkialla Euroopassa. 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset Tätä erityistoimea kattavaa tai siihen liittyvää lainsäädäntöä ei ole voimassa, koska tähän mennessä ei ole laadittu muita unionin lainsäädäntöaloitteita, joilla pyrittäisiin parantamaan puolustusteollisuuden kilpailukykyä keskittymällä erityisesti puolustusalalla toteutettavan toimen kehittämisvaiheeseen. Näin ollen mitään jälkiarviointia tai toimivuustarkastusta ei ole tehty voimassa olevasta lainsäädännöstä. •Sidosryhmien kuuleminen Jäsenvaltioita kuultiin säännöllisissä kokouksissa koko ehdotuksen valmistelun ajan. Myös muita sidosryhmiä on kuultu. Ne saivat asianmukaiset tiedot komission aikeesta laatia tällainen lainsäädäntöehdotus. •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö Euroopan komissio antoi tehtäväksi laatia taustaselvityksen ohjelman mahdollisesta talousarviosta. Selvityksessä käsitellään tekijöitä, jotka tätä nykyä estävät yhteistyön tekemisen kehittämisohjelmissa, sekä pohditaan, mitä tekijöitä olisi otettava huomioon unionin toiminnan optimaalisuuden varmistamiseksi. •Vaikutustenarviointi Ehdotus perustuu siihen liitettyyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjaan, jossa on tarvittavat tiedot alan kilpailukykyä haittaavien esteiden analysoimiseksi ja ehdotuksen ennakoitujen vaikutusten arvioimiseksi. Tästä ehdotuksesta ei ole tehty vaikutustenarviointia asian kiireellisyyden vuoksi. Eurooppa-neuvosto kehotti nimittäin 15. joulukuuta 2016 komissiota ”esittämään vuoden 2017 ensimmäisellä puoliskolla ehdotuksia EU:n puolustusrahaston perustamiseksi liittäen siihen rahoituslähde jäsenvaltioiden yhteisesti sopimien voimavarojen yhteistä kehittämistä varten”. •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

Tämä ehdotus ei ole osa REFIT-ohjelmaa, eikä sen odoteta lisäävän hallinnollista taakkaa. •Perusoikeudet Ehdotus on yhdenmukainen perusoikeuksien suojaa koskevan periaatteen kanssa. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Ehdotuksen vaikutus unionin talousarvioon esitetään ehdotukseen liitetyssä rahoitusselvityksessä, ja se katetaan käytettävissä olevilla resursseilla. 5.LISÄTIEDOT •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt Komissio seuraa säännöllisesti toimiaan sekä tarkastelee edistymistä toivottujen tulosten saavuttamisessa ja synergiaa muiden täydentävien unionin ohjelmien tai unionin yhteisrahoittamien kansallisten ohjelmien kanssa. Lisäksi säädetään, että komissio voi tarvittaessa teettää riippumattomia ulkopuolisia arviointeja arvioidakseen ohjelman mukaisten toimiensa vaikutusta ja tehokkuutta. Komissio laatii ohjelmasta arviointikertomuksen ja antaa sen tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Kyseisessä kertomuksessa arvioidaan edistystä ehdotuksessa asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa ja analysoidaan pk-yritysten rajat ylittävää osallistumista ohjelman mukaisiin hankkeisiin sekä pk-yritysten osallistumista globaaliin arvoketjuun. Ehdotukseen liitetyssä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa esitetään laajempia seuranta- ja arviointitoimia, jotka perustuvat tietoihin, joita Euroopan puolustusalalla toimivat eri organisaatiot ovat jo keränneet ja julkaisseet. •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset Ohjelma perustetaan SEUT-sopimuksen 173 artiklan määräysten perusteella, ja sen yleisenä tavoitteena on edistää unionin puolustusalan kilpailukykyä ja innovointikapasiteettia tukemalla toimia niiden kehittämisvaiheessa. Tuensaajien on oltava unioniin sijoittautuneita yrityksiä. Ohjelma perustetaan 1. tammikuuta 2019 ja 31. joulukuuta 2020 väliseksi ajaksi. Ehdotettavat toimintastrategiat toteutettaisiin antamalla rahoitustukea. Varat myönnetään ohjelmasta avustuksina ja rahoitusvälineinä tai julkisten hankintojen kautta. Tarkemmin sanottuna ohjelmasta tuettaisiin puolustukseen liittyvien tuotteiden, aineellisten tai aineettomien komponenttien ja teknologioiden suunnittelua, yhteisten teknisten eritelmien määrittelyä, prototyypin luomista, testaamista, hyväksymistä ja sertifiointia. Tukea voidaan antaa myös tutkimuksiin, toteutettavuusarviointeihin ja muihin tukitoimiin. Tuki kohdistetaan kehittämisvaiheessa oleviin toimiin, jotka koskevat joko uusien tuotteiden ja teknologioiden kehittämistä tai olemassa olevien tuotteiden ja teknologioiden päivittämistä. Toimet olisi toteutettava vähintään kolmen sellaisen yrityksen yhteistyönä, jotka ovat sijoittautuneet vähintään kahteen eri jäsenvaltioon. EU:n enimmäisrahoitusosuudeksi ehdotetaan 20 % toimen kokonaiskustannuksista. Jäsenvaltioiden on hoidettava loput kustannukset kokoamalla yhteen kansallisia rahoitusosuuksia. Unionin talousarviota käytetään parantamaan alan kilpailukykyä, koska sitä kautta saadaan käyttöön oikea määrä jäsenvaltioiden rahoitusosuuksia yhteistyön aloittamiseksi ja se mahdollistaa yhteistyön tekemisen sekä yhteistoiminnallisten kehittämisohjelmien käynnistämisen. Tuensaajille, jotka toteuttavat toimen pysyvän rakenteellisen yhteistyön puitteissa, voidaan myöntää suurempi rahoitusosuus. Tuettavien hankkeiden olisi edistettävä voimavarojen prioriteetteja, jotka jäsenvaltiot ovat sopineet unionissa yhteisesti voimavarojen kehittämissuunnitelman mukaisesti, alueellinen ja kansainvälinen yhteistyö tarvittaessa huomioon ottaen. Arvioitaessa ehdotuksia, joille haetaan ohjelmasta tukea, käytetään myöntämisperusteita, joissa otetaan huomioon ehdotusten vaikutus puolustusteollisuuden innovointiin ja teknologiseen kehittämiseen sekä unionin turvallisuus- ja puolustusetuihin sekä se, miten ehdotukset parantavat puolustusteknologioita, jotka vaikuttavat myönteisesti jäsenvaltioiden unionissa yhteisesti sopimiin voimavarojen prioriteetteihin. Muita myöntämisperusteita ovat toimen elinkelpoisuus sekä tuensaajien kyky osoittaa, että jäsenvaltiot ovat sitoutuneet yhdessä tuottamaan ja hankkimaan valmiin tuotteen tai teknologian koordinoidulla tavalla, mukaan lukien tarvittaessa yhteiset hankinnat. Komissio vastaa ohjelman toteutuksesta ja hallinnointirakenteesta. Se voi kuitenkin siirtää osan täytäntöönpanotehtävistä toiselle yhteisölle varainhoitoasetuksen säännösten vaatimusten mukaisesti. Lisäksi osa kokonaisbudjetista olisi suunnattava toimiin, joilla mahdollistetaan pk-yritysten osallistuminen yli rajojen. Ohjelman talousarvioksi ehdotetaan 500 miljoonaa euroa. 2017/0125 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS

Euroopan puolustusalan teollisen kehittämisen ohjelman perustamisesta EU:n puolustusteollisuuden kilpailukyvyn ja innovointikapasiteetin tukemiseksi EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 173 artiklan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1)Komissio sitoutui 30 päivänä marraskuuta 2016 hyväksytyssä Euroopan puolustusalan toimintasuunnitelmassa täydentämään, vivuttamaan ja yhtenäistämään jäsenvaltioiden pyrkimyksiä tehdä puolustusvoimavarojen kehittämistä koskevaa yhteistyötä turvallisuushaasteisiin vastaamiseksi sekä kilpailukykyisen ja innovatiivisen Euroopan puolustusteollisuuden edistämiseksi. Se ehdotti erityisesti EU:n puolustusrahastoa, jolla tuettaisiin investointeja yhteiseen tutkimukseen ja kehittämiseen puolustustarvikkeiden ja -teknologioiden alalla. Rahastosta tuettaisiin yhteistyötä puolustustuotteiden ja -teknologioiden kehittämisen koko syklin ajan. (2)Euroopan puolustusalan teollisen kehittämisen ohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, olisi perustettava unionin puolustusteollisuuden kilpailukyvyn ja innovointikapasiteetin edistämiseksi. Ohjelmalla olisi pyrittävä parantamaan unionin puolustusteollisuuden kilpailukykyä, mukaan lukien kyberturvallisuus, tukemalla yritysten välistä yhteistyötä puolustustuotteiden ja -teknologioiden kehittämisvaiheessa. Tutkimus- ja teknologiavaihetta seuraavaan kehittämisvaiheeseen liittyy huomattavia riskejä ja kustannuksia, jotka haittaavat tutkimustulosten käyttämistä ja vaikuttavat kielteisesti unionin puolustusteollisuuden kilpailukykyyn. Ohjelman tarkoituksena on tukea kehittämisvaihetta, mikä helpottaisi puolustusalan tutkimustulosten käyttämistä sekä auttaisi kaventamaan tutkimuksen ja tuotannon välistä kuilua ja edistäisi kaikkia innovoinnin muotoja. Ohjelmalla on määrä täydentää SEUT-sopimuksen 182 artiklan mukaisesti toteutettavia toimia, mutta se ei koske puolustustuotteiden ja -teknologioiden tuotantoa. (3)Ohjelmalla on tarkoitus parantaa puolustusteollisuuden mittakaavaetujen hyödyntämistä, mikä tukisi yritysten välistä yhteistyötä puolustustuotteiden ja -teknologioiden kehittämisessä. (4)Ohjelman olisi oltava käytössä kahden vuoden ajan 1 päivän tammikuuta 2019 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välisen ajan, ja ohjelman toteuttamiseksi tarvittava määrä olisi määritettävä tälle ajanjaksolle. (5)Ohjelma olisi toteutettava noudattaen täysimääräisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU, Euratom) N:o 966/2012. Rahoitus voidaan myöntää erityisesti avustuksina. Tarvittaessa voidaan käyttää rahoitusvälineitä tai julkisia hankintoja. (6)Komissio voi siirtää osan ohjelman toteutuksesta asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 58 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetuille yhteisöille. Komissio voi tehdä tällaisen siirron Euroopan puolustusvirastolle asiantuntemuksen vuoksi. (7)Alan erityispiirteiden vuoksi käytännössä yhtäkään yritysten välistä yhteistoimintahanketta ei käynnistetä, elleivät jäsenvaltiot ole ensin sopineet antavansa tukea tällaisille hankkeille. Määritettyään yhteiset puolustusvoimavarojen prioriteetit unionin tasolla jäsenvaltiot yksilöivät ja yhtenäistävät sotilaalliset tarpeet ja määrittelevät hankkeen tekniset eritelmät ottaen tarvittaessa huomioon alueelliset yhteistoiminta-aloitteet. Ne voivat myös nimetä projektipäällikön johtamaan yhteistoimintahankkeen kehittämistyötä. (8)Jos ohjelmasta tuettua toimea hallinnoi jäsenvaltioiden nimeämä projektipäällikkö, komission olisi ilmoitettava projektipäällikölle ennen kuin se suorittaa maksun tukikelpoisen toimen tuensaajalle, jotta projektipäällikkö voi varmistaa, että edunsaajat noudattavat määräaikoja. (9)Unionin rahoitustuen ei tulisi vaikuttaa tuotteiden, tarvikkeiden tai teknologioiden vientiin eikä jäsenvaltioille suotuun harkintavaltaan puolustustuotteiden vientipolitiikan harjoittamisessa. Unionin rahoitustuen ei tulisi vaikuttaa jäsenvaltioiden harjoittamaan puolustustuotteiden vientipolitiikkaan. (10)Koska ohjelman tavoitteena on tukea unionin puolustusteollisuuden kilpailukykyä lieventämällä yhteistoimintahankkeiden kehittämisvaiheen riskiä, ohjelmasta olisi voitava rahoittaa puolustustuotteiden ja -teknologian kehittämiseen liittyviä toimia, joita ovat erityisesti yhteisten teknisten eritelmien määritteleminen, suunnittelu, prototyypin luominen, testaaminen, hyväksyminen, sertifiointi sekä toteutettavuustutkimukset ja muut tukitoimenpiteet. Tämä koskee myös olemassa olevien puolustustuotteiden ja -teknologioiden päivittämistä. (11)Koska ohjelmalla pyritään etenkin parantamaan yritysten välistä yhteistyötä eri jäsenvaltioissa, toimeen olisi voitava myöntää ohjelmasta rahoitusta ainoastaan silloin, kun toimi toteutetaan vähintään kolmen sellaisen yrityksen yhteistyönä, jotka ovat sijoittautuneet ainakin kahteen eri jäsenvaltioon.

(12)Vaikeudet yhteisistä teknisistä eritelmistä sopimisessa ovat usein haitanneet rajatylittävää yhteistyötä puolustustuotteiden ja -teknologioiden kehittämisessä. Yhteisten teknisten eritelmien puuttuminen tai vähäisyys on lisännyt monimutkaisuutta, viivästyksiä ja kustannuksia kehittämisvaiheessa. Ohjelmasta myönnettävän unionin tuen ehtona olisi oltava yhteisistä teknisistä eritelmistä sopiminen. Ohjelmasta olisi voitava myöntää tukea myös toimiin, joilla pyritään vahvistamaan yhteinen määritelmä teknisille eritelmille. (13)Koska ohjelman tavoitteena on parantaa unionin puolustusteollisuuden kilpailukykyä, tukea olisi voitava myöntää vain sellaisille yhteisöille, jotka ovat sijoittautuneita unioniin ja jotka ovat jäsenvaltioiden tai niiden kansalaisten tosiasiallisessa määräysvallassa. Jotta voidaan varmistaa unionin ja sen jäsenvaltioiden olennaisten turvallisuusetujen suojeleminen, sellaisten infrastruktuurien, laitteiden, varojen ja resurssien, joita tuensaajat ja alihankkijat käyttävät ohjelmasta rahoitetuissa toimissa, on sijaittava jäsenvaltioiden alueella. (14)Kun tukikelpoiset toimet kehitetään unionin toimielinjärjestelmän pysyvän rakenteellisen yhteistyön yhteydessä, tehostettu yhteistyö eri jäsenvaltioiden yritysten välillä voidaan varmistaa jatkuvasti, mikä puolestaan vaikuttaisi suoraan ohjelman tavoitteisiin. Tällaisiin hankkeisiin olisi näin ollen voitava myöntää suurempi rahoitusosuus. (15)Jos yritysten konsortio haluaa osallistua ohjelman mukaiseen tukikelpoiseen toimeen ja unionin rahoitustukea on tarkoitus myöntää avustuksena, konsortion olisi nimettävä yksi jäsenistään koordinaattoriksi, joka on pääasiallinen yhteyspiste konsortion ja komission välillä. (16)Unionin puolustusteollisuuden innovointia ja teknistä kehitystä olisi edistettävä tavalla, joka on johdonmukainen unionin turvallisuusetujen kanssa. Näin ollen yhtenä myöntämisperusteena olisi oltava se, miten toimi vaikuttaa näihin etuihin ja jäsenvaltioiden yhteisesti sopimiin puolustusvoimavarojen prioriteetteihin. Yhteiset puolustusvoimavarojen prioriteetit yksilöidään unionissa erityisesti voimavarojen kehittämissuunnitelman avulla. Muut unionin prosessit, kuten puolustuksen koordinoitu vuotuinen tarkastelu (CARD) ja pysyvä rakenteellinen yhteistyö, tukevat asiaankuuluvien prioriteettien täytäntöönpanoa tehostetun yhteistyön kautta. Tarvittaessa voidaan ottaa huomioon myös unionin turvallisuus- ja puolustusetujen mukaiset alueelliset tai kansainväliset yhteistyöaloitteet, kuten Natossa laaditut aloitteet. (17)Jotta rahoitettavien toimien toteutuskelpoisuus voitaisiin varmistaa, yhtenä tällaisten toimien myöntämisperusteena olisi oltava se, että jäsenvaltiot sitoutuvat tosiasiallisesti osallistumaan toimen rahoitukseen. (18)Jotta varmistettaisiin, että rahoitettavat toimet edistävät Euroopan puolustusteollisuuden kilpailukykyä, niiden olisi oltava markkinasuuntautuneita ja kysynnän ohjaamia. Näin ollen se, että jäsenvaltiot ovat jo sitoutuneet tuottamaan ja hankkimaan yhdessä valmiin tuotteen tai teknologian mahdollisesti koordinoidulla tavalla, olisi otettava huomioon myöntämisperusteissa. (19)Ohjelmasta myönnettävän unionin rahoitustuen osuuden olisi oltava enintään 20 prosenttia toimen tukikelpoisista kokonaiskustannuksista, kun toimi liittyy prototyypin luomiseen, joka on usein kaikkein kallein toimi kehittämisvaiheessa. Muiden toimien tukikelpoiset kustannukset olisi kuitenkin katettava kokonaisuudessaan kehittämisvaiheessa. (20)Koska unionin tuella pyritään parantamaan alan kilpailukykyä ja se koskee ainoastaan kehittämisvaihetta, komissiolla ei tulisi olla omistusoikeutta eikä immateriaalioikeuksia rahoitettavista toimista saataviin tuotteisiin tai teknologioihin. Tuensaajat määrittävät sovellettavan immateriaalioikeusjärjestelmän sopimuksella. (21)Komissio laatii monivuotisen työohjelma, joka vastaa ohjelman tavoitteita. Jäsenvaltioiden komitean, jäljempänä ’ohjelmakomitea’, olisi autettava komissiota työohjelman laatimisessa. Koska unioni tunnustaa pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä) koskevassa politiikassaan pk-yritykset unionin talouskasvun, innovoinnin, työllistämisen ja sosiaalisen integraation avaintekijäksi ja koska tuettavat toimet edellyttävät yleensä valtioiden välistä yhteistyötä, on tärkeää, että työohjelmassa otetaan huomioon ja mahdollistetaan pk-yritysten osallistuminen yli rajojen ja että osa kokonaistalousarviosta kohdennetaan tällaiseen toimeen. (22)Jotta Euroopan puolustusviraston puolustusalan asiantuntemusta voitaisiin käyttää hyödyksi, sille annetaan tarkkailijan asema jäsenvaltioiden komiteassa. Myös Euroopan ulkosuhdehallinnon olisi osallistuttava jäsenvaltioiden komiteaan. (23)Komission tai asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 58 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen yhteisöjen olisi järjestettävä mainitussa asetuksessa säädettyjä kilpailuun perustuvia ehdotuspyyntöjä ohjelmasta rahoitettavien toimien valitsemiseksi. Riippumattomien asiantuntijoiden avulla suoritettavan ehdotusten arvioinnin jälkeen komissio valitsee ohjelmasta rahoitettavat toimet. Jotta varmistettaisiin, että edellytykset tämän asetuksen täytäntöönpanolle ja rahoituksen myöntämiselle valittuihin toimiin olisivat yhdenmukaiset, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta hyväksyä työohjelma ja panna se täytäntöön. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. (24)Edellä mainittujen täytäntöönpanosäädösten hyväksymisessä olisi käytettävä tarkastelumenettelyä ottaen huomioon säädösten merkittävät vaikutukset perussäädöksen täytäntöönpanolle. (25)Komission olisi ohjelman lopussa laadittava täytäntöönpanokertomus, jossa tarkastellaan rahoitustoimintoja rahoituksen täytäntöönpanon tulosten ja mahdollisuuksien mukaan vaikutusten kannalta. Kyseisessä kertomuksessa olisi myös analysoitava pk-yritysten rajat ylittävää osallistumista ohjelman mukaisiin hankkeisiin sekä pk-yritysten osallistumista globaaliin arvoketjuun, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Perustetaan unionin toimia koskeva Euroopan puolustusalan teollisen kehittämisen ohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, 1 päivän tammikuuta 2019 ja 31 päivän joulukuuta 2020 väliseksi ajaksi. 2 artikla Tavoitteet Ohjelmalla on seuraavat tavoitteet:

a)unionin puolustusteollisuuden kilpailukykyä ja innovointikapasiteettia edistetään tukemalla toimia niiden kehittämisvaiheessa; b)yritysten, mukaan lukien pienet ja keskisuuret yritykset, välistä yhteistyötä tuetaan ja vivutetaan kehitettäessä teknologioita tai tuotteita jäsenvaltioiden unionissa yhteisesti sopimien puolustusvoimavarojen prioriteettien mukaisesti; c)puolustusalan tutkimustulosten käyttöä parannetaan sekä tutkimuksen ja kehittämisen välistä kuilua kavennetaan. 3 artikla Talousarvio Ohjelman toteuttamiselle kaudella 2019–2020 vahvistettu määrä on 500 miljoonaa euroa käypinä hintoina. 4 artikla Yleiset rahoitussäännökset 1. Unionin rahoitustukea voidaan myöntää asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 mukaisina rahoitustyyppeinä, joita ovat erityisesti seuraavat: a) avustukset; b) rahoitusvälineet; c) julkiset hankinnat. 2. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetut rahoitustyypit ja toteutustavat on valittava sen perusteella, miten niillä voidaan saavuttaa toimien erityistavoitteet ja saada tuloksia varsinkin tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasite ja eturistiriitojen riski huomioon ottaen. 3. Komissio vastaa unionin rahoitustuen täytäntöönpanosta asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 mukaisesti joko suoraan tai välillisesti antamalla talousarvion toteuttamiseen liittyviä tehtäviä mainitun asetuksen 58 artiklan 1 kohdan c alakohdassa luetelluille yhteisöille. 4. Jos jäsenvaltiot nimittävät projektipäällikön, komission on suoritettava maksu tukikelpoisille tuensaajille sen jälkeen, kun se on antanut asian tiedoksi projektipäällikölle. 5 artikla Rahoitusvälineiden tyypit 1. Asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 VIII osaston mukaisia rahoitusvälineitä voidaan käyttää helpottamaan rahoituksen saatavuutta sellaisille yhteisöille, jotka toteuttavat 6 artiklan mukaisia toimia. 2. Seuraavia rahoitusvälineiden tyyppejä voidaan käyttää: a) pääomasijoitukset tai oman pääoman luontaiset sijoitukset;

b) lainat tai vakuudet; c) riskinjakovälineet. 6 artikla Tukikelpoiset toimet 1.Ohjelmasta tuetaan toimia, joita tuensaajat toteuttavat sellaisten toimien kehittämisvaiheessa, jotka koskevat joko uusien tuotteiden ja teknologioiden kehittämistä tai olemassa olevien tuotteiden ja teknologioiden päivittämistä seuraaviin liittyen: a)puolustukseen liittyvän tuotteen, aineellisen tai aineettoman komponentin taikka teknologian suunnittelu sekä sellaiset tekniset eritelmät, joihin tällainen suunnittelu on perustunut; b)prototyypin luominen puolustukseen liittyvästä tuotteesta, aineellisesta tai aineettomasta komponentista taikka teknologiasta. Prototyyppi on tuotteen tai teknologian malli, jolla voidaan osoittaa valmiin elementin suoritustaso operatiivisessa ympäristössä; c)puolustukseen liittyvän tuotteen, aineellisen tai aineettoman komponentin taikka teknologian testaaminen; d)puolustukseen liittyvän tuotteen, aineellisen tai aineettoman komponentin taikka teknologian hyväksyminen; hyväksymisellä tarkoitetaan koko prosessia, jossa osoitetaan, että tuotteen/komponentin/teknologian suunnittelu täyttää eritellyt vaatimukset. Kyseisessä prosessissa saadaan objektiiviset todisteet siitä, että tietyt suunnittelua koskevat vaatimukset on osoitetusti täytetty; e)puolustustuotteen tai -teknologian sertifiointi. Sertifioinnilla tarkoitetaan prosessia, jossa kansallinen viranomainen varmentaa, että tuote/komponentti/teknologia noudattaa sovellettavia säännöksiä; f)toteutettavuustutkimuksien kaltaiset tutkimukset ja muut liitännäistoimenpiteet. 2.Toimet on toteutettava vähintään kolmen sellaisen yrityksen yhteistyönä, jotka ovat sijoittautuneet vähintään kahteen eri jäsenvaltioon. Sama yhteisö ei saa tosiasiallisesti käyttää suoraa eikä välillistä määräysvaltaa yrityksissä, jotka ovat tuensaajia, eivätkä yritykset saa olla toistensa määräysvallassa. 3.Edellä 2 kohdassa ’tosiasiallisella määräysvallalla’ tarkoitetaan suhdetta, joka perustuu oikeuksiin, sopimuksiin tai muihin keinoihin, joilla erikseen tai yhdessä ja ottaen huomioon tosiasialliset ja oikeudelliset seikat annetaan mahdollisuus suoraan tai välillisesti käyttää määräävää vaikutusvaltaa yrityksessä, erityisesti a)antamalla oikeus käyttää kaikkia yrityksen varoja tai osaa niistä; b)oikeuksin tai sopimuksin, joiden nojalla saadaan määräävä vaikutusvalta yrityksen toimielinten kokoonpanoon, äänestyksiin tai päätöksiin taikka muutoin yrityksen liiketoimien hoitamiseen. 4.Edellä 1 kohdan b–f alakohdassa määriteltyjen toimien on perustuttava yhteisiin teknisiin eritelmiin. 7 artikla Tukikelpoiset yhteisöt 1.Tuensaajien on oltava unioniin sijoittautuneita yrityksiä, joista jäsenvaltiot ja/tai jäsenvaltioiden kansalaiset omistavat yli 50 prosenttia ja jotka ovat niiden tosiasiallisessa määräysvallassa 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti joko suoraan tai yhden tai useamman muun yrityksen välityksellä. Lisäksi kaikkien infrastruktuurien, välineiden, varojen ja resurssien, joita osallistujat, mukaan lukien alihankkijat ja muut kolmannet osapuolet, käyttävät ohjelmasta rahoitetuissa toimissa, on sijaittava jäsenvaltioiden alueella koko toimen keston ajan. 2.Jos 1 kohdassa määritelty tuensaaja toteuttaa 6 artiklassa määritellyn toimen pysyvän rakenteellisen yhteistyön yhteydessä, sille voidaan myöntää kyseiseen toimeen 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua lisärahoitusta.

8 artikla Hakijoiden antama vakuutus Jokaisen hakijan on vakuutettava kirjallisesti olevansa täysin tietoinen sovellettavista kansallista ja unionin lainsäädännöstä ja säännöksistä, jotka koskevat puolustusalan toimia, ja noudattavansa niitä. 9 artikla Konsortio 1.Jos unionin rahoitustuki myönnetään avustuksena, konsortion jäsenten, jotka haluavat osallistua toimeen, on nimettävä keskuudestaan koordinaattori, joka on yksilöitävä avustussopimuksessa. Koordinaattori toimii konsortion jäsenten välisenä pääasiallisena yhteyshenkilönä suhteissa komissioon tai asiasta vastaavaan rahoituselimeen, ellei avustussopimuksessa toisin määrätä tai jos avustussopimuksen mukaiset velvoitteet on jätetty täyttämättä. 2.Toimeen osallistuvien konsortion jäsenten on tehtävä sisäinen sopimus, jossa vahvistetaan niiden (avustussopimuksen mukaiset) oikeudet ja velvoitteet toimen toteuttamisen osalta, lukuun ottamatta työohjelmassa tai ehdotuspyynnössä mainittuja asianmukaisesti perusteltuja tapauksia. 10 artikla Myöntämisperusteet Rahoitettaviksi ehdotetut toimet on arvioitava seuraavin kumulatiivisin perustein: a)huippuosaaminen; b)puolustusteollisuuden innovoinnin ja teknologian kehittämisen edistyminen ja sitä kautta tapahtuva unionin puolustusteknologian alan riippumattomuuden lisääntyminen; ja c)unionin turvallisuus- ja puolustusetujen turvaaminen puolustusteknologioita parantamalla ja sitä kautta tapahtuva jäsenvaltioiden unionissa yhteisesti sopimien puolustusvoimavarojen prioriteettien täytäntöönpanon edistyminen; ja d)elinkelpoisuus, jonka tuensaajat todentavat etenkin osoittamalla, että tukikelpoisen toimen loput kustannukset katetaan muilla rahoitustavoilla, kuten jäsenvaltioiden rahoitusosuuksilla; ja e)kun kyseessä ovat 6 artiklan 1 kohdan b–e alakohdassa kuvatut toimet, Euroopan puolustusteollisuuden kilpailukyvyn edistyminen, jonka tuensaajat todentavat osoittamalla, että jäsenvaltiot ovat sitoutuneet tuottamaan ja hankkimaan yhdessä valmiin tuotteen tai teknologian koordinoidulla tavalla tarvittaessa yhteisin hankinnoin. 11 artikla Rahoitusosuudet 1.Ohjelmasta myönnettävän unionin rahoitustuen määrä saa olla enintään 20 prosenttia toimen kokonaiskustannuksista silloin, kun toimi liittyy prototyypin luomiseen. Kaikissa muissa tapauksissa tuki voi kattaa toimen kustannukset kokonaisuudessaan. 2.Edellä 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tuensaajan toteuttamaan toimeen myönnettävää rahoitusosuutta voidaan korottaa 10 prosenttiyksiköllä. 12 artikla

Omistusoikeus ja immateriaalioikeudet Komissio ei omista toimesta saatavia tuotteita ja teknologioita eikä sillä ole mitään oikeutta vaatia toimesta johtuvia immateriaalioikeuksia. 13 artikla Työohjelma 1.Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksellä monivuotisen työohjelman koko ohjelman keston ajaksi. Kyseinen täytäntöönpanosäädös hyväksytään 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. Kyseisen työohjelman on vastattava 2 artiklassa asetettuja tavoitteita. 2.Työohjelmassa vahvistetaan yksityiskohtaisesti ohjelmasta rahoitettavien hankkeiden luokat. 3.Työohjelmassa on varmistettava, että merkityksellinen osa kokonaisbudjetista suunnataan toimiin, joilla mahdollistetaan pk-yritysten osallistuminen yli rajojen. 14 artikla Myöntämismenettely 1.Ohjelmaa toteutettaessa unionin rahoitustuki myönnetään asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 ja komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 mukaisesti julkaistujen kilpailuun perustuvien ehdotuspyyntöjen perusteella. 2.Komissio arvioi ehdotuspyynnön perusteella jätetyt ehdotukset riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella 10 artiklassa säädettyjä myöntämisperusteita noudattaen. 3.Kunkin ehdotuspyynnön jälkeen komissio myöntää rahoitusta valittuihin toimiin täytäntöönpanosäädöksellä. Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. 15 artikla Vuosierät Komissio voi jakaa talousarviositoumukset vuosieriin. 16 artikla Komitea 1.Komissiota avustaa komitea. Kyseinen komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea. Euroopan puolustusvirasto on kutsuttava tarkkailijaksi. 2.Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa. 17 artikla

Seuranta ja raportointi 1.Komissio seuraa säännöllisesti ohjelman toteuttamista ja laatii vuosittain asetuksen 966/2012 38 artiklan 3 kohdan e alakohdan mukaisen edistymistä koskevan kertomuksen. Komissio toteuttaa tätä varten tarvittavat seurantajärjestelyt. 2.Unionin tulevien politiikkatoimien tehokkuuden ja vaikuttavuuden tukemiseksi komissio laatii jälkiarviointia koskevan kertomuksen ja lähettää sen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Kyseinen kertomus laaditaan jäsenvaltioille ja tärkeimpien sidosryhmille järjestettyjen kuulemisten tulosten perusteella, ja siinä arvioidaan etenkin edistystä 2 artiklassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamisessa. Siinä analysoidaan myös pk-yritysten rajat ylittävää osallistumista ohjelman mukaisesti toteutettuihin hankkeisiin sekä pk-yritysten osallistumista globaaliin arvoketjuun. 18 artikla Unionin taloudellisten etujen suojaaminen 1.Komissio toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet varmistaakseen, että tämän asetuksen nojalla rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudelliset edut suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä tai tarvittaessa palauttamalla aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä tarvittaessa käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia ja taloudellisia seuraamuksia. 2.Komissiolla ja tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta tämän asetuksen nojalla rahoitusta saaneiden tuensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla tehtäviä tarkastuksia tai, jos kyseessä ovat kansainväliset järjestöt, todennuksia niiden kanssa tehtyjen sopimusten mukaisesti. 3.Euroopan petostentorjuntavirasto OLAF voi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 ja neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 säädettyjä menettelyjä noudattaen tehdä tutkimuksia, mukaan lukien paikalla suoritettavat tarkastukset ja todentamiset, selvittääkseen, onko avustussopimukseen tai -päätökseen taikka unionin rahoitusta koskevaan sopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa. 19 artikla Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi 1.2.Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB) 1.3.Ehdotuksen/aloitteen luonne 1.4.Tavoite (Tavoitteet)

1.5.Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.6.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto 1.7.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat) 2.HALLINNOINTI 2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt 2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi 3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat 3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin 3.2.2.Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin 3.2.3.Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.4.Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa 3.2.5.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet 3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan puolustusalan teollisen kehittämisen ohjelman perustamisesta EU:n puolustusteollisuuden kilpailukyvyn ja innovointikapasiteetin tukemiseksi

1.2.Toimintalohko(t) Osasto 02 – Sisämarkkinat, teollisuus, yrittäjyys ja pk-yritykset Luku 02.07: Euroopan puolustusalan teollisen kehittämisen ohjelma 1.3.Ehdotuksen/aloitteen luonne ☑Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen ◻Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen ◻Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen ◻Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen 1.4.Tavoite (Tavoitteet) 1.4.1.Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee Puolustusteollisuudella on merkittävä asema Euroopan unionin taloudessa. Euroopan puolustusalan teollisen kehittämisen ohjelmalla pyritään parantamaan sen kilpailukykyä ja innovointikapasiteettia. 1.4.2.Erityistavoite nro Erityistavoite nro 1 Puolustusteollisuuden kilpailukyvyn parantaminen Erityistavoite nro 2 Yritysten välisen yhteistyön tukeminen ja vivuttaminen kehitettäessä puolustustuotteita ja -teknologioita

Erityistavoite nro 3 Tutkimuksen ja innovoinnin välisen kuilun kaventaminen ja kaikenlaisen innovoinnin kannustaminen 1.4.3.Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset Selvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa tuensaajien/kohderyhmän tilanteeseen Odotetut tulokset Ohjelman avulla voidaan perustaa yhteistoimintaan perustuva toimintatapa puolustusteollisuuden toimijoiden välillä jäsenvaltioissa. EU:n rahoitusosuuden avulla on tarkoitus käynnistää useita sellaisia kehityshankkeita, jotka muuten jäisivät käynnistämättä niihin liittyvien rahoitustarpeiden tai teknologisten riskien vuoksi, ja sen on tarkoitus johtaa uusiin yhteistoiminnallisiin puolustusalan kehittämishankkeisiin. Yhteistyön lisääntymisen odotetaan vähentävän haitallista päällekkäisyyttä, hajanaisuutta ja luovan mittakaavaetuja. Tämä johtaa viime kädessä yksikkökustannusten alenemiseen, mikä vaikuttaa myönteisesti jäsenvaltioihin ja vientiin. Odotetut vaikutukset Ohjelmasta suoraan tai välillisesti tuettavien puolustushankkeiden kehittämisen uskotaan vaikuttavan myönteisesti Euroopan talouteen. Tutkimukset osoittavat, että puolustusalan investoinneilla on huomattavat kerroinvaikutukset BKT:hen, veroihin ja työllisyyteen. Nämä vaikutukset ovat yhtä suuret kuin muilla julkisten menojen pääluokilla (liikenne, koulutus, terveys). Puolustusalan tutkimus- ja kehitystoiminnalla on myös tärkeitä oheisvaikutuksia, jotka hyödyttävät sekä puolustus- että siviilisektoria. Puolustusalan toimitusketjussa on huomattava määrä pk-yrityksiä varsinkin silloin, kun kyseessä on tärkeimpien järjestelmäintegraattorien toimitusketju. Puolustus- ja siviilisektorin välisen rajan asteittainen hämärtyminen tarkoittaa myös sitä, että sellaiset pk-yritykset, jotka eivät perinteisesti ole aktiivisia puolustusalalla, voivat osallistua toimintaan etenkin elektroniikka- ja ohjelmistoalalla. Lisäksi puolustushankkeiden uskotaan lisäävän pitkällä aikavälillä työpaikkoja ja parantavan ammattitaitoa. 1.4.4.Tulos- ja vaikutusindikaattorit Selvitys siitä, millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan Ohjelman lyhyen keston vuoksi sen tulokset ja vaikutukset arvioidaan jälkikäteen ohjelman loputtua. Komissio varmistaa, että ohjelman toteutuksesta vastaava yhteisö ottaa käyttöön ohjelman toteutuksen seurantaan tarvittavat indikaattorit. Näitä indikaattoreita ovat mm. seuraavat: - toteutettujen yhteishankkeiden lukumäärä - toteutettujen yhteishankkeiden arvo ja yhteisrahoituksen taso - konsortion jäseninä osallistuvien yritysten lukumäärä ja koko (tarkoituksena on mitata pk-yritysten osallisuutta)

- mukana olevien jäsenvaltioiden lukumäärä. - ohjelman mukaisiin hankkeisiin osallistuvien pk-yritysten lukumäärä. 1.5.Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.5.1.Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Tämän ehdotuksen mukaisten tehtävien hoitaminen edellyttää konsortion perustamista tämän asetuksen 9 artiklan mukaisella sisäisellä sopimuksella ja yhden konsortion jäsenen nimittämistä koordinaattoriksi. Konsortion jäsenten on osoitettava tekninen valmiutensa hallinnoida tosiasiallisesti niille myönnettyjä toimia. Tällöin on otettava erityisesti huomioon ohjelman lyhyt kesto (2 vuotta). Täytäntöönpanevassa elimessä on oltava asianmukaisia teknisiä ja oikeudellisia asiantuntijoita sekä rahoitusasiantuntijoita, jotka valmistelevat avustusten valintaa, hoitavat niiden seurannan, valvovat ulkoistettuja toimintoja ja laativat laadukkaita raportteja komissiolle. Myös komissiossa on oltava asianmukaisia asiantuntijoita, jotka täytäntöönpanevan elimen työtä voitaisiin valvoa. 1.5.2.Unionin osallistumisesta saatava lisäarvo (se voi olla tuloksena esimerkiksi koordinoinnin paranemisesta, oikeusvarmuudesta, tehokkuuden paranemisesta tai täydentävyyksistä). Tätä kohtaa sovellettaessa ”unionin osallistumisesta saatavalla lisäarvolla” tarkoitetaan arvoa, joka saadaan unionin toiminnan ansiosta sen arvon lisäksi, jonka jäsenvaltiot olisivat muutoin tuottaneet yksinään. EU:n oikeus toteuttaa toimia perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 173 artiklaan. Puolustusteollisuuden hankkeita hallinnoidaan kansallisella tasolla. Niiden kehittämisvaihe on kaikkein riskialtein vaihe. Euroopan puolustusalalla tehdään investointeja vain vähän. Lisäksi alalle on ominaista pirstoutuminen kansallisia rajoja pitkin, mikä johtaa jatkuviin päällekkäisyyksiin. Lisäksi unionissa olevaa puolustusteollisuutta tarkasteltaessa käy ilmi, että puutteet ovat yhä vakavampia, teknologia on vanhentunut ja että uusia ohjelmia – varsinkaan yhteistoimintaohjelmia – ei käynnistetä. Rajat ylittävällä yhteistyöllä voidaan mittakaavaetuja saavuttaa paremmin, koska päällekkäisyydet vähenisivät ja tarvittavien tuotteiden ja teknologioiden kehittäminen tulisi mahdolliseksi. Myös jäsenvaltioiden välinen koordinoinnin puuttuminen ja yhteensopimattomuus aiheuttavat Euroopan puolustusteollisuudelle kilpailuhaitan, jota sen kansainvälisillä kilpailijoilla ei ole. Lisäksi ne aiheuttavat huomattavia kustannuksia kansallisiin talousarvioihin ja estävät merkittävällä tavalla yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) täytäntöönpanoa. EU:n tason toimilla saataisiin lisäarvoa. Tällaiset toimet edistäisivät puolustusalan teollista yhteistyötä, koska ne loisivat positiivisia kannustimia ja koska ne kohdistettaisiin sellaisiin hankkeisiin puolustustuotteiden ja -teknologioiden kehittämisvaiheessa, joita ei voida toteuttaa kansallisella tasolla niihin liittyvien kustannusten ja riskien vuoksi. Euroopan unionin antaman tuen ansiosta puolustusteollisuus voi kohdentaa tarvittavan rahoituksen hankkeisiin, joita maat eivät yksinään useimmiten kykene toteuttamaan. Tällaisten hankkeiden luonne ja kustannukset tekevät valtioiden välisen yhteistyön välttämättömäksi. Asetuksessa vaadittavat yhteiset tekniset eritelmät johtavat aikanaan siihen, että jäsenvaltioilla ja niiden puolustusteollisuudella on yhteiset standardit, mikä parantaa ja tehostaa yhteistyötä. 1.5.3.Vastaavista toimista saadut kokemukset Puolustustutkimusta koskevia Euroopan puolustusviraston pilottihanketta ja valmistelutoimea voidaan pitää samankaltaisina ohjelmina. Näistä ohjelmista ja varsinkin niiden hallinnointitavasta saatavat kokemukset auttavat Euroopan puolustusalan teollisen kehittämisen ohjelman hallinnoinnin ja seurannan määrittelemisessä. 1.5.4.Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut Synergiaedut ovat mahdollisia muiden käynnissä olevien puolustushankkeiden (esim. Euroopan puolustusviraston valmistelutoimen) kanssa. Synergiaetuja pyritään saamaan myös muissa Euroopan komission tutkimusta ja innovointia käsittelevissä osastoissa. Euroopan puolustusalan teollisen kehittämisen ohjelmasta rahoitettavat hankkeet voivat vaikuttaa mm. liikenne-, viestintä- ja energia-aloihin.

On tärkeää varmistaa, että komissio koordinoi tutkimus- ja innovointiohjelmia, jotta investoinneista saatava tuotto voidaan maksimoida. 1.6.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto ◻Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu –☑Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa 1.1.2019 ja päättyy 31.12.2020 –☑Rahoitusvaikutukset alkavat 1.1.2018 ja päättyvät 31.12.2023. ◻Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu –Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna VVVV, –minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa. 1.7.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat) ◻Suora hallinnointi, jonka komissio toteuttaa käyttämällä –◻yksiköitään, myös unionin edustustoissa olevaa henkilöstöään –◻toimeenpanovirastoja ◻Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ☑Välillinen hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty –◻kolmansille maille tai niiden nimeämille elimille –◻kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille (tarkennettava) –◻Euroopan investointipankille tai Euroopan investointirahastolle –◻varainhoitoasetuksen 208 ja 209 artiklassa tarkoitetuille elimille –☑julkisoikeudellisille yhteisöille –◻sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville yksityisoikeudellisille elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut

–◻sellaisille jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisille elimille, joille on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano ja jotka antavat riittävät rahoitustakuut –◻henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa SEU-sopimuksen V osaston mukaisia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityistoimia ja jotka nimetään asiaa koskevassa perussäädöksessä. –Jos käytetään useampaa kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava lisätietoja. Huomautuksia: Välillinen hallinnointitapa on suotavampi tapa, sillä siten ohjelman joustavuudesta saadaan maksimaalinen hyöty. Euroopan komissiolle jäisivät kuitenkin kaikki ohjelman valvontaan ja seurantaan ja varojen käyttöön tarvittavat keinot. 2.HALLINNOINTI 2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset. Euroopan puolustusalan teollisen kehittämisen ohjelmasta annetun asetuksen 17 artiklan mukaisesti komissio seuraa säännöllisesti ohjelman toteutusta ja laatii vuosittain saavutettua edistystä koskevan kertomuksen tutkimalla rahoitustoimia ja arvioimalla saavutettuja tuloksia. Komissio toteuttaa tätä varten tarvittavat seurantajärjestelyt varmistaakseen, että ohjelman toteutuksesta vastaavilta yhteisöiltä, jäsenvaltioilta tai kolmansilta osapuolista saatavat asiaankuuluvat tiedot kerätään luotettavasti ja vaivattomasti. Välillistä hallinnointitapaa noudattaen suoritettavien tehtävien osalta komissio varmistaa, että tehokkaat ja vaikuttavat seuranta- ja raportointimenettelyt sisältyvät valtuutussopimukseen ja sopimuksiin, jotka ohjelman toteutuksesta vastaava yhteisö on allekirjoittanut valittujen tuensaajien kanssa. Komission olisi voitava kerättyjen tietojen avulla laatia asetuksen 966/2012 38 artiklan 3 kohdan e alakohdan mukainen kertomus 1.4.2 kohdassa tarkoitettujen erityistavoitteiden osalta saavutetusta edistyksestä. 2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.2.1.Todetut riskit Todetut riskit ovat seuraavat: Aikatauluun liittyvä riski: aikatauluongelmat, toteutuksen viivästyminen Hallinnointiin liittyvä riski: jäsenvaltioiden ja/tai kansallisen tuotannonalan välillä ei tehdä yhteistyötä Rahoitukseen liittyvä riski: kustannusten hallinta, alhainen käyttöönottoaste (viivästykset), avustukseen oikeuttamattomat kustannukset jne. Tekniset riskit: erityiset kehitystoimintaan liittyvät vaikeudet, tekniset ongelmat, alhainen suoritustaso

2.2.2.Tiedot käyttöön otetusta sisäisen valvonnan järjestelmästä. Varoja hallinnoidaan välillisesti valtuutussopimuksella. Valtaosa varoista myönnetään avustuksina (toinen kerros). Täytäntöönpaneva elin asettaa avustusten myöntämisen ehdoksi sen, että tuensaajat antavat säännöllisesti raportteja konsortion koordinaattorin kautta (asetuksen 9 artikla). Konsortion koordinaattorin kanssa allekirjoitettavissa sopimuksissa on tiedot konsortion velvoitteista ja etenkin komission oikeudesta alentaa rahoitusosuuttaan taikka keskeyttää tai lopettaa rahoituksen myöntäminen, jos toimia ei toteuteta tai niitä ei toteuteta riittävällä tavalla tai niiden toteuttaminen viivästyy. Komissio vahvistaa valtuutussopimuksella raporttien luonteen ja sen, kuinka usein niitä on annettava - tuensaajilta vaadittavat raportit - menoja koskevat pöytätestit - osallistuminen säännöllisesti pidettäviin seurantakokouksiin (tekniset ja hallinnolliset). Tarvittaessa pyydetään ulkopuolisten teknisten asiantuntijoiden apua ohjelmien toteuttamisen seurantaan. Komissio varmistaa paikalla tehtävien tarkastusten tulosten perusteella, että alun perin myönnetyn rahoituksen määrää, ehtoja tai maksuaikataulua mukautetaan tarvittaessa. Käyttöön otetaan myös tarkastusstrategia hankkeen kustannusten seuraamiseksi. 2.2.3.Arvio tarkastusten kustannustehokkuudesta ja odotettavissa olevasta virheriskin tasosta. Jäljempänä 3.2.3.2 kohdassa mainitun henkilöstön pitäisi olla riittävä valvovamaan varojen käyttöä. 2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet Ehdotuksen 18 artiklassa selkeytetään, että Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) tekee tutkimuksia tämän aloitteen nojalla tuettavista toimista. Kyseisestä asetuksesta johtuvissa sopimuksissa, mukaan lukien ohjelmaan osallistuvien kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehdyt sopimukset, on määrättävä komission tai jonkin muun sen valtuuttaman edustajan suorittamasta varainkäytön valvonnasta ja muusta valvonnasta sekä tilintarkastustuomioistuimen tai OLAFin suorittamista tarkastuksista, jotka voidaan tarvittaessa tehdä paikalla tehtävinä tarkastuksina. 3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat ·Talousarviossa jo olevat budjettikohdat

Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä Monivuotisen rahoituskehyksen otsake Budjettikohta Määrärahalaji Rahoitusosuudet



JM/EI-JM EFTA-mailta ehdokasmailta kolmansilta mailta varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet JM KYLLÄ/EI KYLLÄ/EI KYLLÄ/EI KYLLÄ/EI EI-JM KYLLÄ/EI KYLLÄ/EI KYLLÄ/EI KYLLÄ/EI ·Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä Monivuotisen rahoituskehyksen otsake Budjettikohta Määrärahalaji Rahoitusosuudet JM/EI-JM EFTA-mailta ehdokasmailta kolmansilta mailta varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet 02.0701 – Euroopan puolustusalan teollisen kehittämisen ohjelma JM EI EI EI EI 02.010405 – Tuki Euroopan puolustusalan teollisen kehittämisen ohjelman menoihin EI-JM EI EI EI EI 3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin Ehdotuksella ei lisätä vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen 1 a ohjelmoituja kokonaismenoja, sillä Verkkojen Eurooppa -välineen, Euroopan satelliittinavigointiohjelmien, Euroopan maanseurantaohjelman, ITER-ohjelman ja kohdentamattoman liikkumavaran määrärahoja vähennetään, jotta EU:n talousarviosta Euroopan puolustusalan teollisen kehittämisen ohjelmaan maksettava rahoitusosuus voidaan rahoittaa. milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Euroopan puolustusalan teollisen kehittämisen ohjelman rahoituslähteet 2019 2020 Yhteensä VERKKOJEN EUROOPPA -VÄLINE, josta 145 32.020101 – Energian sisämarkkinoiden yhdentymisen eteneminen ja sähkö- ja kaasuverkkojen rajat ylittävä yhteentoimivuus



32.020102 - Energian toimitusvarmuuden edistäminen unionissa 32.020103 – Kestävän kehityksen ja ympäristönsuojelun tukeminen

09.0303 – Euroopan laajuisten digitaalipalvelujen infrastruktuurien yhteentoimivuuden, kestävän käyttöönoton, ylläpidon ja ajanmukaistamisen edistäminen sekä Euroopan tason koordinointi 20 20 20 10 20 20 20 15 40 40 40 25 EUROOPAN SATELLIITTINAVIGOINTIOHJELMAT (EGNOS ja Galileo), joista 135 02.0501 – Maailmanlaajuisten satelliittinavigointi-infrastruktuurien ja -palvelujen (Galileo) kehittäminen ja tarjoaminen vuoteen 2020 mennessä 80 50 130 02.0502 - Sellaisten satelliittipalvelujen tarjoaminen, joilla voidaan parantaa GPS-järjestelmän suorituskykyä, jotta se kattaa asteittain koko Euroopan siviili-ilmailukonferenssissa (ECAC) mukana olevan alueen vuoteen 2020 mennessä (EGNOS) 5 5 EUROOPAN MAANSEURANTAOHJELMA, josta 15 02.0601 – Avaruudesta tapahtuvaa seurantaa ja in situ -tietoja hyödyntävien operationaalisten palvelujen tarjoaminen (Copernicus) 10 5 15 ITER-ohjelma, josta 80 32.050102 – ITER-laitosten rakentaminen, käyttö ja hyödyntäminen – Eurooppalainen ITER-yhteisyritys ”Fusion for Energy (F4E)” 30 50 80 Kohdentamaton liikkumavara, josta 125 Kohdentamaton liikkumavara 55 70 125 3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Monivuotisen rahoituskehyksen otsake

1A Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky PO: GROW 2019 2020 2021 2022 2023 YHTEENSÄ •Toimintamäärärahat 02.07 01 Sitoumukset (1) 244,7 254,5 499,2 Maksut (2) 146,7 201,5 100 51 p.m 499,2 •Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat 02.01 04 05 (3) 0,3 0,5 0,8 PO GROW:n määrärahat YHTEENSÄ Sitoumukset =1+1a +3 245 255 500 Maksut =2+2a +3 147 202 100 51 p.m 500



•Toimintamäärärahat YHTEENSÄ Sitoumukset (4) 244,7 254,5 499,2 Maksut (5) 146,7 201,5 100 51 p.m 499,2 •Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ (6) 0,3 0,5 0,8 Monivuotisen rahoituskehityksen OTSAKKEESEEN 1 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ Sitoumukset =4+ 6 245 255 500 Maksut =5+ 6 147 202 100 51 p.m 500 Jos ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia useampaan otsakkeeseen: •Toimintamäärärahat YHTEENSÄ Sitoumukset (4) Maksut (5) •Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ (6) Monivuotisen rahoituskehityksen OTSAKKEESEEN 1–4 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ

(viitemäärä) Sitoumukset =4+ 6 Maksut =5+ 6





Monivuotisen rahoituskehyksen otsake

5 ”Hallintomenot” milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) 2018 2019 2020 2021 2022 2023 YHTEENSÄ PO: GROW •Henkilöresurssit 0,966 0,985 1,005 2,956 •Muut hallintomenot 0,199 0,249 0,249 0,697 PO GROW:n määrärahat YHTEENSÄ 1,165 1,234 1,254 3,653 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) 1,165 1,234 1,254 3,653 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) 2018 2019 2020 2021 2022 2023 YHTEENSÄ Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ Sitoumukset 1,165 246,234 256,254 503,653 Maksut 1,165 148,234 203,254 100 51 503,653 3.2.2.Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin –◻ Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja. –☑ Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti: Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Tavoitteet ja tuotokset ⇩ 2019 2020 YHTEENSÄ TUOTOKSET Tyyppi Keskimäär. kustannukset Lkm Kustannus Lkm Kustannus Lkm. yht. Kustannukset yhteensä ERITYISTAVOITTEET 1 – Puolustusteollisuuden kilpailukyvyn parantaminen 2 – Yritysten välisen yhteistyön tukeminen ja vivuttaminen kehitettäessä puolustustuotteita ja -teknologioita 3 – Tutkimuksen ja innovoinnin välisen kuilun kaventaminen ja kaikenlaisen innovoinnin kannustaminen - tuotos 2 244,7 1 254,5 3 499,2 Välisumma erityistavoite nro 1 2 244,7 1 254,5 3 499,2 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ 2 244,7 1 254,5 3 499,2 3.2.3.Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.3.1.Yhteenveto –◻ Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja. –☑ Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti: milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) 2018 2019 2020 2021 2022 2023 YHTEENSÄ Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 Henkilöresurssit 0,966 0,985 1,005 2,956 Muut hallintomenot 0,199 0,249 0,249 0,697 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma 1,165 1,234 1,254 3,653

Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät Henkilöresurssit Muut hallintomenot Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma YHTEENSÄ 1,165 1,234 1,254 3,653 Henkilöresursseja koskeva määrärahatarve ja muut hallintomenot katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetuilla pääosaston määrärahoilla ja/tai pääosastossa toteutettujen uudelleenjärjestelyjen tuloksena saaduilla määrärahoilla sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. 3.2.3.2.Henkilöresurssien arvioitu tarve –◻ Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja. –☑ Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti: Arvio kokoaikaiseksi henkilöstöksi muutettuna 2018 2019 2020 2021 2022 2023 • Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) 02 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa) 7 7 7 XX 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella) XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) • Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna) XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö) XX 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat, vuokrahenkilöstö ja nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) XX 01 04 yy - päätoimipaikassa - EU:n ulkop. edustustoissa XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö) 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö) Muu budjettikohta (mikä?) YHTEENSÄ 7 7 7 XX viittaa kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon. Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. Kuvaus henkilöstön tehtävistä: Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt Tarpeiden ja käsitteellisesti toimivien ehdotusten määritteleminen Tietojen turvallisuusluokittelun varmistaminen, luottamuksellisten tietojen käsittelyyn tarvittavien järjestelmien perustaminen ja hallinnointi Sen varmistaminen, että tarvittavat oikeudelliset tekstit laaditaan, sekä tarvittavien vaikutustenarviointien, ohjelmaa koskevien ehdotusten ja komission päätösten valmisteleminen Ohjelman moitteettoman hallinnoinnin varmistaminen ja työohjelmien valmisteleminen Avustusten arvioinnin ja valinnan tukeminen Moitteettoman rahoitusvalvonnan ja menojen analysoinnin varmistaminen Toimien seuraaminen ja teknisen kehityksen analysoiminen Osallistuminen tärkeisiin hankekokouksiin Raporttien laatiminen Ulkopuolinen henkilöstö 3.2.4.Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa –◻ Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen. –☑ Ehdotus/aloite edellyttää monivuotisen rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. Ehdotus rahoitetaan seuraavista budjettikohdista: 02.0501 – Maailmanlaajuisten satelliittinavigointi-infrastruktuurien ja -palvelujen (Galileo) kehittäminen ja tarjoaminen vuoteen 2020 mennessä 02.0502 – Sellaisten satelliittipalvelujen tarjoaminen, joilla voidaan parantaa GPS-järjestelmän suorituskykyä, jotta se kattaa asteittain koko Euroopan siviili-ilmailukonferenssissa (ECAC) mukana olevan alueen vuoteen 2020 mennessä (EGNOS)

02.0601 – Avaruudesta tapahtuvaa seurantaa ja in situ -tietoja hyödyntävien operationaalisten palvelujen tarjoaminen (Copernicus) 32.050102 – ITER-laitosten rakentaminen, käyttö ja hyödyntäminen – Eurooppalainen ITER-yhteisyritys ”Fusion for Energy (F4E)” 32.020101 – Energian sisämarkkinoiden yhdentymisen eteneminen ja sähkö- ja kaasuverkkojen rajat ylittävä yhteentoimivuus 32.020102 - Energian toimitusvarmuuden edistäminen unionissa 32.020103 – Kestävän kehityksen ja ympäristönsuojelun tukeminen 09.0303 – Euroopan laajuisten digitaalipalvelujen infrastruktuurien yhteentoimivuuden, kestävän käyttöönoton, ylläpidon ja ajanmukaistamisen edistäminen sekä Euroopan tason koordinointi Kohdentamaton liikkumavara –◻ Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista. 3.2.5.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet –☑ Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja. –◻ Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio): määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Vuosi

N Vuosi

N+1 Vuosi

N+2 Vuosi

N+3 ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) Yhteensä Rahoitukseen osallistuva taho Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ 3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin –☑ Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin. –◻ Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti: –◻ vaikutukset omiin varoihin –◻ vaikutukset sekalaisiin tuloihin