ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.15.

panee merkille, ettei Barcelonan prosessi – kuten myös komissio ja Euroopan parlamentti ovat todenneet – ole kehittynyt suoraviivaisesti eikä tuottanut toivottuja tuloksia kumppaneiden pyrkimyksistä huolimatta: 1) Konfliktit ja jännitteet Balkanilla, Algeriassa, Keski- ja Lähi-idässä –Irakin sota mukaan luettuna – ovat vaikeuttaneet vakauden alueen luomista, samaan aikaan kun Israelin ja arabimaiden välinen rauhanprosessi äkkiä on katkennut. 2) Vaikka uusia assosiaatiosopimuksia on allekirjoitettu ja kaupankäynnin absoluuttinen arvo noussut, taloudelliset erot Välimeren pohjois- ja etelärannan välillä ovat kasvaneet. Yhtäältä etelän taloudellinen riippuvuus pohjoisesta on kasvanut, toisaalta etelän omavaraisuus elintarvikkeissa on vähentynyt (7). 3) Kulttuurista ja sosiaalista vuoropuhelua koskevassa osiossa on edistytty jossain määrin. Tästä huolimatta sananvapaus ei vielä ole riittävästi kehittynyt useissa maissa. Lisäksi vuoropuhelun on laajennuttava eliittisistä poliittisista, virkamies- ja älymystöpiireistä kansalaisyhteiskuntaan ja alueellisiin ja paikallisiin instituutioihin, lähemmäs kansalaisia. Tätä varten komitea tekee konkreettisia ehdotuksia:
Alueiden komitean antama lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) Euroopan sosiaalirahastosta" cdr 209/99 FIN -



Virallinen lehti nro C 293 , 13/10/1999 s. 0022



Alueiden komitean antama lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) Euroopan sosiaalirahastosta" (1999/C 293/05) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon luettelon odotettavissa olevista komission ehdotuksista, joiden kohdalla Amsterdamin sopimuksen voimaantulo 1. toukokuuta 1999 aiheuttaa muutoksen oikeusperustaan ja/tai menettelytapaan (SEC(1999) 581 final), ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston asetukseksi (EY) Euroopan sosiaalirahastosta KOM(1998) 131 lopull.- 98/0115 COD (entinen 98/0115 SYN)(1), ottaa huomioon neuvoston Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan ja 148 artiklan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto (neuvoston kirje päivätty 3. toukokuuta 1999), ottaa huomioon työvaliokuntansa 7. toukokuuta 1999 AK:n työjärjestyksen 39 kohdan nojalla tekemän päätöksen nimittää Linda Matthews ja José Correia yleisesittelijöiksi ja antaa heidän tehtäväkseen laatia aiheesta lausunto, ottaa huomioon marraskuun 19. päivänä 1998 täysistunnossaan hyväksymänsä lausunnon aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi Euroopan sosiaalirahastosta" (KOM(1998) 131 lopull.- 98/0115 SYN) CdR 155/98 fin(2), jonka esittelijät olivat Linda Matthews ja José Correia, hyväksyi 2. ja 3. kesäkuuta 1999 pitämässään 29. täysistunnossa (kesäkuun 3. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. 1. Alueiden komitea vahvistaa uudelleen näkemykset, jotka se esitti marraskuun 19. päivänä 1998 täysistunnossaan hyväksymässään lausunnossa aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi Euroopan sosiaalirahastosta". 2. Alueiden komitea pitää hyvin valitettavana, että neuvosto ei ole noudattanut Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 265 artiklassa määrättyä menettelyä, joka koskee lausunnon antamista varten asetettavaa määräaikaa. Kyseinen määräaika on vähintään kuukausi siitä, kun komitean puheenjohtaja on vastaanottanut lausuntopyynnön. Neuvoston kirje, jossa lausuntoa pyydetään, on päivätty 3. toukokuuta 1999 ja se on merkitty vastaanotetuksi alueiden komiteassa 5. toukokuuta 1999. Neuvoston asettama määräaika päättyy 3. kesäkuuta 1999. Bryssel 3. kesäkuuta 1999. Alueiden komitean puheenjohtaja Manfred DAMMEYER (1) EYVL C 176, 9.6.1998, s. 39. (2) EYVL C 51, 22.2.1999, s. 48.
5.6

Lisäksi on tärkeää tehdä yhteistyötä liikenteen, digitaalitalouden ja energian aloilla, missä on avautunut uusia mahdollisuuksia esimerkiksi EU:n ja Yhdysvaltain yhteistyölle. Ydinverkkokäytävät on yhdistettävä paremmin muuhun maailmaan tavaroiden ja matkustajien kuljettamiseksi. ETSK kehottaa perustamaan foorumin, jonka avulla helpotetaan Euroopan laajuisen liikenneverkon integroimista muuhun maailmaan, myös naapurimaihin.
12.

Sisämarkkinat ovat kaikissa taloudellisissa ja sosiaalisissa ulottuvuuksissaan ja kestävän kehityksen mallin puitteissa Euroopan yhdentymisen välttämätön perusta. Niiden tulisi varmistaa aidosti tasapuoliset toimintaedellytykset. Vastaavasti myös talous- ja rahaliittoa (EMU) on pidetty ratkaisevana askeleena eteenpäin. Merkittävästi edistymisestä huolimatta se on rakenteeltaan edelleen hauras. Talous- ja rahaliitto on EU:n tulevan kehityksen keskiössä, ja tämän vuoksi sen syventäminen on erittäin tärkeää. ETSK kannattaa asteittaista etenemistä kohti poliittista unionia, johon liittyy joukko makro- ja mikroekonomisia toimia ja säännöksiä sekä vahva sosiaalinen ulottuvuus. Talous- ja rahaliiton loppuunsaattaminen edellyttää aitoa talouden ohjausta ja hallintaa sekä EU:n hallinnoimaa rahoitusalaa, hallittuja uudistuksia asianomaisissa jäsenvaltioissa sekä yhteisiä lähestymistapoja työmarkkinapolitiikkaan. Parannetulla ohjauksella ja hallinnalla on vahvistettava edelleen perustaa lähentymisen ja solidaarisuuden edistämiseksi euroalueella. Erittäin pätevät julkiset palvelut EU:ssa voivat olla tässä tukena. Euroalueen tulisi aloittaa tiiviimpi yhteistyö muilla aloilla.
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät biologisille tekijöille altistumiseen työssä (seitsemäs direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (kodifioitu toisinto)"



Virallinen lehti nro C 075 , 15/03/2000 s. 0015 - 0015



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät biologisille tekijöille altistumiseen työssä (seitsemäs direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (kodifioitu toisinto)" (2000/C 75/06) Neuvosto päätti 21. lokakuuta 1999 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut "työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus" -jaosto hyväksyi lausuntonsa yksimielisesti 16. joulukuuta 1999. Esittelijä oli Thomas Etty. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 26. ja 27. tammikuuta 2000 pitämässään 369. täysistunnossa (tammikuun 26. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 122 ääntä puolesta, 0 vastaan 5:n pidättyessä äänestämästä. 1. Komitea yhtyy suurelta osin komission käsitykseen, että yhteisön säädösten yksinkertaistaminen ja selkiyttäminen suojelun tasoon puuttumatta on tärkeää. Se on erityisen toivottavaa työsuojelulainsäädännön alalla, jolla käytössä olevat välineet ovat kehittyneet joissain tapauksissa hyvinkin monimutkaisiksi. 2. Komitea toteaa, että kodifiointiprosessi ei aiheuta sisältömuutoksia tämänhetkiseen lainsäädäntöön. 3. Komitea toteaa myös, että komission 1. huhtikuuta 1987 tekemässä päätöksessä määrätään, että kaikki lainsäädäntötoimenpiteet on kodifioitava sen jälkeen kun niitä on muutettu kymmenennen kerran (vähimmäisvaatimus). Vuonna 1990 annettua direktiiviä, joka koskee työntekijöiden suojelua biologisilta tekijöiltä, on muutettu neljä kertaa: vuonna 1993 ja 1995, sekä kahdesti vuonna 1997. 4. Komitea kannattaa täysin nyt tehtyä ehdotusta. 5. Komitea viittaa lopuksi viiteen työsuojelualan direktiivien kodifiointeja käsittelevään yleiseen suositukseen, jotka se antoi 20. ja 21. lokakuuta 1999 hyväksymässään lausunnossa aiheesta "Ehdotus neuvoston direktiiviksi työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta (kuudes direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (kodifioitu toisinto) (KOM (1999) 152 lopull. - 98/0085 SYN)". Bryssel 26. tammikuuta 2000. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice Rangoni Machiavelli
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) lopullista viininviljelyaloista luopumista koskevan palkkion myöntämisestä viinivuosiksi 1988/1989-1997/1998 annetun asetuksen (ETY) N:o 1442/88 muuttamisesta"



Virallinen lehti nro C 073 , 09/03/1998 s. 0048



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) lopullista viininviljelyaloista luopumista koskevan palkkion myöntämisestä viinivuosiksi 1988/1989 1997/1998 annetun asetuksen (ETY) N:o 1442/88 muuttamisesta" (98/C 73/13) Neuvosto päätti 30. syyskuuta 1997 EY:n perustamissopimuksen 43 ja 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut maa- ja kalatalousjaosto antoi lausuntonsa 7. marraskuuta 1997. Esittelijä oli Adalbert Kienle. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 10. ja 11. joulukuuta 1997 pitämässään 350. täysistunnossa (joulukuun 10. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 114 ääntä puolesta ja 1 vastaan 3:n pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Lopullista viininviljelyaloista luopumista maksettavaa palkkiota koskevaa direktiiviä (ETY) N:o 1442/88 muutettiin vuosien 1996/1997 maataloushintaneuvotteluissa siten, että koko yhteisössä otettiin viininviljelyalasta luopumisesta maksettavan palkkion suhteen käyttöön yhteinen enimmäiskiintiö, joka oli suuruudeltaan 25 000 hehtaaria vuodessa. Saksalle siitä myönnettiin 50 hehtaarin vuosikiintiö. Tämä hehtaarimäärä osoittautui kuitenkin liian pieneksi, jotta se olisi voitu jakaa järkevästi eri viininviljelyalueiden kesken, ja niin tätä keinoa ei Saksassa hyödynnetty lainkaan. 1.2. Ehdotettu muutos direktiivin (ETY) N:o 1442/88 merkitsisi Saksalle myönnettävän hehtaarikiintiön nostamista 950 hehtaarilla. Tarkoituksena on vastaavasti vähentää Espanjalle myönnetystä 13 000 hehtaarin kiintiöstä 950 hehtaaria. 2. Huomioita 2.1. Komitea on tyytyväinen direktiiviä (ETY) N:o 1442/88 koskevaan muutosehdotukseen, joka koskee Saksan luopumiskiintiön nostamista 950 hehtaarilla. Näin viininviljelyalaa koskevaa luopumisohjelmaa on mahdollista toteuttaa mielekkäällä tavalla myös Saksassa. 2.2. Komitea huomauttaa, ettei Espanjan kiintiön vastaavan suuruisella alentamisella ole vaikutusta, koska Espanjassa tätä mahdollisuutta on hyödynnetty vain vähän. Espanjan uuden 12 050 hehtaarin kiintiön voidaan katsoa vastaavan täysin viininviljelyalaa koskevien luopumisanomusten määrää. 2.3. Komitea on tyytyväinen, ettei direktiivin (ETY) N:o 1442/88 tuleva muutos vaadi lisävaroja EU:n talousarviosta. Bryssel, 10. joulukuuta 1997. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) lopullista viininviljelyaloista luopumista koskevan palkkion myöntämisestä viinivuosiksi 1988/1989 - 1997/1998 annetun asetuksen (ETY) N:o 1442/88 muuttamisesta"



Virallinen lehti nro C 133 , 28/04/1997 s. 0025



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) lopullista viininviljelyaloista luopumista koskevan palkkion myöntämisestä viinivuosiksi 1988/1989 1997/1998 annetun asetuksen (ETY) N:o 1442/88 muuttamisesta" (97/C 133/08) Neuvosto päätti 30. tammikuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 43 ja 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut maa- ja kalatalousjaosto antoi lausuntonsa 6. helmikuuta 1997. Esittelijänä oli Leopoldo Quevedo Rojo. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 26. ja 27. helmikuuta 1997 pitämässään 343. täysistunnossa (helmikuun 26. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 93 ääntä puolesta, 3 ääntä vastaan, ja 5 pidättyi äänestämästä. Komitea toteaa, että tietyt jäsenmaat ovat myöhässä päättäessään alueista, joilla voidaan myöntää lopullista viininviljelyaloista luopumista koskeva palkkio neuvoston 24. toukokuuta 1988 antamaa asetusta (ETY) N:o 1442/88 muuttavan neuvoston 30. heinäkuuta 1996 antaman asetuksen (EY) N:o 1595/96 mukaisesti. Jaosto hyväksyy komission ehdotuksen pidentää määräaikaa (31. joulukuuta 1996), johon mennessä edunsaajien tulee jättää kyseiset hakemukset jäsenvaltioiden nimeämille viranomaisille. Toimenpide onkin välttämätön, jottei markkinointivuoden 1996/1997 palkkioiden maksu ja siten viininviljelysalan markkinoiden tasapainoa tavoitteleva väline joudu vaaraan. Bryssel, 26. helmikuuta 1997. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) erityisestä tukijärjestelmästä perinteisille banaanien AKT-toimittajavaltioille annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2686 muuttamisesta"



Virallinen lehti nro C 204 , 15/07/1996 s. 0037



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) erityisestä tukijärjestelmästä perinteisille banaanien AKT-toimittajavaltioille annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2686 muuttamisesta" (96/C 204/11) Neuvosto päätti 11. maaliskuuta 1996 perustamissopimuksen 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut maa- ja kalatalousjaosto antoi lausuntonsa 11. huhtikuuta 1996. Esittelijänä oli José Luis Mayayo Bello. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 24. ja 25. huhtikuuta 1996 pitämässään 335. täysistunnossa (huhtikuun 24. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 96 ääntä puolesta, 6 vastaan ja 15 pidättyi äänestämästä. Komitea kannattaa komission ehdotusta. Bryssel, 24. huhtikuuta 1996. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Carlos FERRER
Lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi henkilönsuojaimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 89/686/ETY muuttamisesta"



Virallinen lehti nro C 097 , 01/04/1996 s. 0008



Lausunto aiheesta ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi henkilönsuojaimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 89/686/ETY muuttamisesta (96/C 97/02) Neuvosto päätti 29. tammikuuta 1996 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 100 a artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean edellä mainitusta ehdotuksesta. Komitean aihetta koskevasta työskentelystä vastuussa ollut teollisuus-, kauppa-, käsiteollisuus- ja palvelujaosto hyväksyi lausuntonsa 10. tammikuuta 1996. Esittelijänä oli George Wright. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 332. täysistunnossaan (31. tammikuuta 1996 pidetyssä kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon. 1. Yleistä Komitea on antanut oikea-aikaisesti lausuntonsa () henkilönsuojaimia koskevan direktiivin olennaisista näkökohdista. Komission nyt esittämän direktiiviluonnoksen tarkoitus on kumota velvoite ilmoittaa jokaisessa henkilönsuojaimessa, minä vuonna "CE"-merkintä on kiinnitetty. Käyttäjän terveyteen ja turvallisuuteen liittyviä näkökohtia ei vaaranneta, ja komissio on käynyt perusteellisia teknisiä keskusteluja asiaan liittyvien tahojen kanssa (jotka ilmaisivat hyväksymisensä). Siksi komitea hyväksyy ehdotuksen, jonka tavoitteena on yksinkertaistaa valmistajille määrättyjä kustannuksia aiheuttavia hallinnollisia vaatimuksia. Tehty Brysselissä 31. tammikuuta 1996. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Carlos FERRER () EYVL N:o C 337, 31. 12. 1988.
2.3

EU:n rahastotoimia on jo ryhdytty kohdistamaan energiakäänteen ja katastrofeista palautumisen edistämiseksi. Niiden tuloksekkuutta jarruttavat kuitenkin monet seikat. Nykyinen Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR), joka on perustettu auttamaan yhteisöjä palautumaan luonnonkatastrofeista, ei yksinkertaisesti ole riittävän suuri vastaamaan tämän ajan ilmastokatastrofien laajuuteen. Energiakäänteen rahoitus on tasoltaan kunnianhimoisempaa, mutta se jää vielä kauaksi riittävästä. Lisäksi sitä hallinnoidaan useista eri rahastoista käsin, mihin liittyy epäjohdonmukaisuuden tai päällekkäisyyden riski, ja siten, että välittömät tavoitteet sekoittuvat ilmastonmuutoksen torjuntaa koskeviin pidemmän aikavälin tavoitteisiin. EU:n energia-autonomian kasvattamisen tarve, joka johtuu Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan, on korostanut sitä, missä määrin EU:n riippuvuus vihamielisistä maista energian alalla heikentää kykyämme reagoida päättäväisesti kansainvälisiin tapahtumiin.
EU:n on uudistettava kehittämäänsä strategisen riippumattomuuden käsitettä, joka on vähintäänkin moniselitteinen. EU on sekä poliittisesti että sotilaallisesti kaikkea muuta kuin riippumaton. Riippumattomuus ei ole edes toivottavaa monenvälisessä järjestyksessä, jonka on perustuttava vapaaseen, oikeudenmukaiseen ja kestävään kauppaan. Strateginen riippumattomuus ei voi eikä saa merkitä sitä, että ollaan yhtä kaukana kaikista muista maailmanmahdeista. Yhdysvallat on kiistatta demokraattinen oikeusvaltio, ja se on talous- ja turvallisuusasioissa edelleen Euroopan korvaamaton kumppani, jolla on kaikista eturistiriidoista huolimatta samat perusarvot keskeisissä asiakysymyksissä. Peking kiittää nimenomaisesti Euroopan strategisen riippumattomuuden epäselvää käsitettä, mutta monien transatlanttisten kumppaneiden reaktiot osoittavat selvästi, että ne joko suhtautuvat siihen kielteisesti tai pitävät sitä moniselitteisenä. Monitulkintaisuus on kuitenkin myrkkyä strategiselle kumppanuudelle.
2.12

ETSK kannattaa edellä mainitun tutkimuksen suosituksia ja korostaa, että ne edellyttävät erityisen aktiivista ja määrätietoista poliittista tahtoa. — On edistettävä kansalaisten yleistä tekoälyn hallintaa kasvatuksen ja ammatillisen koulutuksen avulla, jotta kaikki kansalaisyhteiskunnan osat, myös mikro- ja pk-yritykset, voivat rohkeasti omaksua sen ja käyttää sitä osaavalla ja vastuullisella tavalla. Akateemista koulutusta on ehdottomasti täydennettävä käytännön välineillä, ja itsenäisille ammatinharjoittajille, mikro- ja pk-yritysten johtajille ja heidän työntekijöilleen on tarjottava tarkoituksenmukaista ja kohtuuhintaista täydennyskoulutusta (9). Johtajille on tarjottava enemmän mahdollisuuksia hyödyntää ulkopuolista asiantuntemusta B2B-kumppanuuksien kautta, kaikkien ulottuvilla olevaa tekoälyä sekä tekoälyä palveluna. — On huolehdittava siitä, että mikro- ja pk-yritykset saavat helposti sekä julkista että yksityistä rahoitusta, ja on aktivoitava niille suunnatun EU:n rahoituksen synergiavaikutukset. — On turvattava infrastruktuuri ja tarvittavat yhteydet kaikilla alueilla, myös maaseudulla, jotta vältetään digitaalinen kahtiajako ja tarjotaan mahdollisuus hyödyntää kaikkia merkityksellisiä ja yhteentoimivia tietoja, joita erityisesti maatalous käyttää merkittävässä laajuudessa. — On huolehdittava kaikkien toimijoiden ja kaikkien tasojen välisestä hyvästä koordinoinnista. — On edistettävä yleistä tietoisuutta kyberturvallisuushaasteista (10), vääristyneen datan aiheuttamista taloudellisista ja yhteiskunnallisista vahingoista sekä muista mahdollisista uusista riskeistä. Yksi tärkeä keino parantaa datan laatua on osallistaa tekoälyvälineiden suunnitteluun monenlaisia erilaisia ihmisiä. — On jaettava laajasti hyviä käytäntöjä ja ruohonjuuritason menestystarinoita ja helpotettava palautteenantoa, jotta annetaan vauhtia kehitykselle, joka johtaa tekoälyn omaksumiseen yleisesti mikro- ja pk-yrityksissä.
4.6

ETSK perää asianmukaista vaikutustenarviointia kaikista uusista ehdotuksista, etenkin jos niihin sisältyy suoria tai välillisiä avoimuuteen ja raportointiin liittyviä toimenpiteitä. Kaikkien toimielinten on sovellettava pk-yritystestiä. Sen yhteydessä on tehtävä taloudellinen ja oikeudellinen analyysi, ja lähteet on julkaistava. Testi on tehtävä jokaiselle uudelle säädöstekstin versiolle ehdotusvaiheessa ja myös neuvottelujen aikana. ETSK suosittaa, että jokaisen vaikutustenarvioinnin yhteydessä kuullaan työmarkkinaosapuolia, myös työnantajajärjestöjä, jotta ne voivat antaa panoksensa mikro- ja pk-yrityksiä koskevien säännösten analysointiin. Komission on otettava vaikutustenarviointien tulokset asianmukaisesti huomioon valitessaan parasta toimintavaihtoehtoa. ETSK kehottaa parempaa sääntelyä koskevassa tiedonannossa esitettyjen ehdotusten mukaisesti parlamentin jäseniä ja neuvostoa dokumentoimaan tarkistustensa vaikutukset mikro- ja pk-yrityksiin.
4.7

Hajautettu energiajärjestelmä on tuskin mahdollinen ilman tällaista laajaa yhteiskunnallista osallistumista. Kuluttajan aktiivisempi rooli ja jopa tuottajakuluttajana toimiminen on näin ollen ominaista hajautetulle järjestelmälle, ja se on järkevää myös hyväksynnän ja alueellisen talouden vahvistumisen kannalta.
3.22

Erittäin tärkeä yhtiöverotusta koskeva komission ehdotus koskee yhtiöveropohjan yhdenmukaistamista. Ensimmäisessä vaiheessa – CCTB – veropohja laskettaisiin yhteisten sääntöjen mukaisesti. Toisessa vaiheessa – CCCTB – monikansallisen yritysten tai konsernin tytäryhtiöiden kussakin jäsenvaltiossa tekemät voitot ja tappiot yhdistettäisiin koko EU:n tasolla. Nettosaldo jaettaisiin niiden maiden välillä, missä yritys on harjoittanut toimintaa, ja niistä kukin verottaisi tuloja etukäteen asetetun kaavan mukaisesti (varallisuus, myynti ja työpaikat). Toiveena on, että yhdistämisen myötä suuri osa aggressiivisesta verosuunnittelusta mitätöityisi. ETSK on samaa mieltä siitä, että verotuksen tulisi perustua painotettuun kaavaan, jossa otetaan huomioon myynnin, työpaikkojen ja varallisuuden sijainti. Teollis- ja tekijänoikeuksien, datan ja muun aineettoman omaisuuden arvo olisi arvioitava tarkasti.
2.1

Käyttöarvo on vastaus kysymykseen siitä, mihin tuotetta tai palvelua voidaan käyttää. Laajemmin ja kokonaisvaltaisemmin tarkasteltuna siihen kuuluvat kaikki erilaiset suorat tai välilliset myönteiset tai kielteiset käyttötarkoitukset. Käyttöarvolla tarkoitetaan kaikkia tuotteen tai palvelun todellisia, siihen objektiivisesti tai subjektiivisesti liitettävissä olevia ominaisuuksia sen koko elinkaaren ajalta (”kehdosta hautaan”). Kaikki aineellinen ja aineeton, jolla on käyttöarvoa, kuuluu taloudellisiin hyödykkeisiin. Ns. kaupallisen talouden aikakaudella vaihtoarvo (hinta) on häivyttänyt käyttöarvon pois näkyvistä markkinoiden toiminnassa, minkä johdosta vaihtoarvon on oletettu ihannetapauksessa osoittavan käyttöarvon.
3.12

Nykyisin Euroopassa on vireillä tuhansia ilmastonmuutokseen ja kestävään kehitykseen liittyviä ruohonjuuritason aloitteita. Tällaisilla aloitteilla on merkittävä vaikutus EU:n ilmasto-, energia- ja kestävyystavoitteiden toteutumiseen, mutta ne perustuvat enimmäkseen vapaaehtoisuuteen, ja suurin este niiden kehittämiselle ja laajentamiselle on rahoituksen ja ammatillisen tuen puute. Usein tarvitaan vain vaatimattomia resursseja, mutta ilman niitä aloitteissa on vaikea edistyä ja hankkeiden käynnistäminen on hankalaa. Tällaisten aloitteiden uudistuspotentiaalia ei saada hyödynnettyä.
ETSK pitää tervetulleena Euroopan komission ehdotusta luoda seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä uusi klusteri ”Investointi ihmisiin, sosiaalinen koheesio ja eurooppalaiset arvot”, jonka tarkoituksena on edistää eurooppalaisen kansalaisyhteiskunnan kestokyvyn vahvistamista. Erityisen tervetullutta on uuden oikeusjärjestys-, oikeus- ja arvorahaston perustaminen, johon ETSK on jo ottanut kantaa ( 4 )
6.10

Useimmilla kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on vaikeuksia saada rakennerahaston varoja käyttöönsä muun muassa vaaditun yhteisrahoituksen vuoksi. Valmiuksien kehittämisen tukemiseen tarkoitettua teknistä apua koskevat resurssit ovat myös alikäytössä, ja ne on usein varattu julkishallinnoille. Käytännesääntöjä kumppanuudesta kansalaisyhteiskunnan kanssa ei ole pantu asianmukaisesti täytäntöön useimmissa maissa, vaikka se on keskeinen väline (22). Silloinkin, kun kansalaisyhteiskunnan organisaatiot on pyydetty mukaan valvontakomiteoihin, niiden asema on vähäinen.