[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 4.7.2006

KOM(2006) 357 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE

”Älykäs energiahuolto Euroopassa” -ohjelman (2003–2006) väliarvioinnin päätelmiä ja suosituksia koskevat komission huomautukset {SEK(2006) 858}

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE

”Älykäs energiahuolto Euroopassa” -ohjelman (2003–2006) väliarvioinnin päätelmiä ja suosituksia koskevat komission huomautukset (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

1. Johdanto

”Älykäs energiahuolto Euroopassa” -ohjelma perustettiin kesäkuuta 2003 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1230/2003/EY[1]. Ohjelma on voimassa 31. joulukuuta 2006 saakka. Ohjelman alustava talousarvio on 250 miljoonaa euroa, ja sen tavoitteena on edistää tasapainoisella tavalla niiden yleisten tavoitteiden saavuttamista, jotka liittyvät energiansaannin varmuuteen ja ympäristönsuojeluun sekä Lissabonin tavoitteisiin eli kasvuun, kestävään työpaikkojen luomiseen ja kilpailukykyyn.

Tällä tiedonannolla komissio esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle tästä yhteisön ohjelmasta tehdyn väliarvioinnin päätelmät ja niitä koskevat huomautuksensa ohjelmasta tehdyn päätöksen 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

Väliarvioinnin on tehnyt riippumattomista asiantuntijoista koostunut lautakunta, jäljempänä ’arvioijat’. Arvioijat ovat käyttäneet työssään runsaasti erilaista tausta- ja lähdeaineistoa, mukaan luettuina ohjelman ja edeltävien ohjelmien aikaisemmat arvioinnit, ohjelmatietojen analyysit, hakijoita ja tuensaajia koskevat selvitykset ja sidosryhmien kuulemiset. He ovat myös tarkastelleet asiaa koskevia markkinaselvityksiä määrittääkseen, onko ohjelma strategisesti oikein suunnattu.

Arviointiraportissa arvioidaan ohjelman relevanssia, tehokkuutta, toimivuutta, lisäarvoa ja kestävyyttä ottaen huomioon ajan ja rahoituksen asettamat rajoitukset. Lisäksi siinä suositellaan asiamukaisia toimia, joilla autetaan komissiota tehostamaan ohjelman hallinnointia ja opastetaan sitä vastaavanlaisten toimien uusimisessa ja jatkamisessa. Raportissa verrataan myös siinä esitettyjä tuloksia aikaisempien ohjelmien arviointien, kuten energia-alan puiteohjelman (1998–2002) väliarvioinnin, tuloksiin. Arvioijat esittivät loppuraporttinsa virallisesti komissiolle 24. maaliskuuta 2006.

2. Komission kanta arvioijien työhön ja olemassa oleviin rajoituksiin

Komissio katsoo, että arvioijat ovat laatineet tasapainoisen ja kattavan raportin, jossa esitetään sekä tunnustusta että kritiikkiä, ja on tyytyväinen raportin yleiseen laatuun.

Komissio haluaa korostaa, että useimmat arvioijien esittämistä päätelmistä vastaavat suurelta osin komission omia havaintoja, ja ne johtavat tai ovat jo johtaneet parannettuihin toimenpiteisiin, joilla pyritään tehostamaan ohjelman toteutusta ja helpottamaan siihen osallistumista. Toimenpiteitä, joiden toteuttaminen edellyttäisi voimassa olevan lainsäädännön muuttamista, voidaan kuitenkin harkita vasta seuraavan ohjelman valmistelujen yhteydessä.

Arviointi kattaa ohjelman toimet, jotka toteutettiin elokuun 2003 ja marraskuun 2005 välisenä aikana. Olosuhteiden pakosta arvioijien käytettävissä on ollut ainoastaan kahden ehdotuspyynnön arviointitulokset sekä tulokset ensimmäisen pyynnön johdosta tehtyjen sopimusten varhaisesta toteuttamisesta. Lisäksi useat ohjelman loppuajalle suositellut toimenpiteet koskevat ainoastaan vielä julkaisematonta viimeistä ehdotuspyyntöä, sillä kolmas ehdotuspyyntö julkaistiin 7. lokakuuta 2005 ja ehdotusten määräaika oli 31. tammikuuta 2006 useimpien toimityyppien osalta.

Arvioinnissa ei käsitellä ohjelmakomitean asemaa ja toimintakykyä. Koska arviointi on tehty koko ohjelman tasolla, arvioijat eivät ole myöskään kommentoineet yksittäisiä hankkeita.

3. Komission kanta arviointiraportissa esitettyihin keskeisiin päätelmiin ja suosituksiin

3.1. Yleiset päätelmät ja suositukset

Arviointiraportissa esitetään viisi keskeistä päätelmää ja yleistä suositusta:

- ”Älykäs energiahuolto Euroopassa” -ohjelma merkitsee monessa suhteessa merkittävää parannusta edeltävään energia-alan puiteohjelmaan nähden, ja komissio on onnistunut sisällyttämään ohjelmaan monia aiemmissa riippumattomissa arvioinneissa esitettyjä suosituksia ja ohjeita.

- Ohjelman tarpeellisuus on lisääntynyt sen käynnistämisen jälkeen, mikä näkyy siinä, että sen tavoitteet sopivat täysin yhteen Lissabonin strategian tavoitteiden kanssa, sekä siinä, että energiansaannin varmuus ja ilmaston lämpeneminen ovat nousseet entistä keskeisimmiksi kysymyksiksi. Ohjelman puitteissa on ehdotettu hyödyllisiä ja korkeatasoisia hankkeita, ja se on yleisesti ottaen hyvin hallinnoitu. Tästä syystä arvioijat suosittelevat ohjelman jatkamista.

- Yksi ohjelman tärkeä näkökohta on se lisäarvo, jota se tuottaa luomalla vahvaa synergiaa uusiutuvien energialähteiden, energiatehokkuuden ja liikenteen välillä. Voidaan myös odottaa, että ohjelmassa rahoitetut hankkeet inspiroivat jäsenvaltioita muuttamaan politiikkansa ja toimintamuotojaan. Tätä kysymystä olisi käsiteltävä ohjelman jälkiarvioinnissa.

- Ohjelmasta rahoitetut toimet eivät ole päällekkäisiä muista rahoituslähteistä rahoitettavien toimien kanssa, vaan ne täydentävät muissa yhteisön ohjelmissa, kuten kuudennessa TTK-puiteohjelmassa, toteutettavia toimia. Ainutlaatuisen monikansallisen luonteensa ansiosta ohjelma luo lisäarvoa kansallisille, alueellisille ja paikallisille ohjelmille ja aloitteille, helpottaa toimien vertailevaa arviointia ja vähentää niiden päällekkäisyyttä.

- Ohjelman yleinen talousarvio on riittävä. Luottamus siihen, että ohjelma voisi merkittävällä tavalla vaikuttaa yleisten energiatavoitteiden saavuttamiseen, on kuitenkin melko alhainen. Asiasta kuullut osapuolet olivatkin yleisesti sitä mieltä, että ohjelman soveltamisalaa olisi syytä laajentaa sisällyttämällä siihen sellaisten hankkeiden tukeminen, joilla edistetään teknologioiden ja parhaiden käytäntöjen käyttöönottoa. Ohjelman talousarviota olisi kasvatettava vastaavasti.

Komission vastaus

Komissio panee tyytyväisenä merkille arvioijien ensimmäisen päätelmän. Valmistellessaan monivuotista energiaohjelmaa (2003–2006) koskevaa ehdotustaan[2] komissio otti huomioon edellisissä arvioinneissa esitetyt suositukset. Komissio on vakuuttunut siitä, että verrattuna energia-alan puiteohjelmaan ja sen kuuteen erityisohjelmaan ”Euroopan älykäs energiahuolto” -ohjelman yhtenäinen rakenne on parantanut tuettujen hankkeiden yleistä johdonmukaisuutta ja vaikutusta ja helpottanut yhdenmukaisten hallintomenettelyjen käyttöönottoa. Se on myös parantanut ohjelman joustavuutta, jotta siinä voidaan ottaa huomioon muuttuvat tarpeet ja painopisteet. Parempi synergia eri alojen välillä on epäilemättä ohjelman tarjoaman lisäarvon keskeinen tekijä.

Komissio on täysin samaa mieltä arvioijien kanssa siitä, että ohjelman asiaperusteet ovat vahvat ja että sen merkitys kasvaa koko ajan, koska energiatehokkuuden parantaminen ja uusiutuvien energialähteiden käytön tehostaminen ovat keskeisessä asemassa ilmastonmuutoksen torjunnassa ja energiansaannin turvaamisessa, jonka komissio on määritellyt keskeiseksi tavoitteeksi hiljattain antamassaan vihreässä kirjassa Euroopan strategia kestävän, kilpailukykyisen ja varman energiahuollon turvaamiseksi [3]. Tätä tavoitetta ovat korostaneet myös EU:n valtioiden ja hallitusten päämiehet[4]. Komissio pitää myös tervetulleena arvioijien näkemystä siitä, kuinka ohjelmaa on hallinnoitu, sekä siitä, että tuetut hankkeet ovat olleet korkealaatuisia.

Osarahoitetut hankkeet tuottavat lisäarvoa EU:n tasolla, koska niitä voidaan käyttää prototyyppeinä ja esikuvina ratkaisuista, joita voidaan myöhemmin levittää huomattavasti laajemmassa mittakaavassa muissa yhteisön ohjelmissa. Lisäksi ne mahdollistavat EU:n perustutkimuksen paremman sovittamisen politiikan tarpeisiin. Yleisesti ottaen komissio odottaa, että nykyinen koordinointi muiden asiaan liittyvien yhteisön ohjelmien kanssa tuottaa huomattavasti laajemman rahoituspohjan kestävään energiahuoltoon liittyville toimille ja maksimoi yhteisön rahoituksen kokonaisvaikutuksen.

Komissio on myös kiinnittänyt paljon huomiota toimiin, jotka täydentävät jäsenvaltioiden ja muiden merkittävien energia-alan toimijoiden toteuttamia toimia ja joita koordinoidaan näiden toimien kanssa. Tässä yhteydessä keskeisessä asemassa ovat ohjelmakomitean jäsenet, joiden kanssa komissio keskustelee ohjelman painopisteisiin ja toteutukseen liittyvistä kysymyksistä. Juuri ohjelman eurooppalainen ulottuvuus luo lisäarvoa suhteessa kansallisiin, alueellisiin ja paikallisiin toimiin. Tässä suhteessa komissio aikoo harkita arvioijien ehdotusta siitä, että ohjelman jälkiarvioinnissa olisi arvioitava, missä määrin rahoitetut hankkeet inspiroivat jäsenvaltioita muuttamaan politiikkansa ja toimintamuotojaan.

Energia-alan puiteohjelman arvioinnissa esitettyjen suositusten pohjalta tarkasteltiin myös ohjelman hallinnon ulkoistamisen kustannustehokkuutta, ja tämän tarkastelun perusteella komissio perusti 23. joulukuuta 2003 älykkään energiahuollon toimeenpanoviraston (IEEA). Virasto aloitti toimintansa vuoden 2004 lopulla, ja se on toiminut täysin riippumattomasti tammikuusta 2006.

Komissio panee vielä merkille havaitun alhaisen luottamuksen siihen, että ohjelma voisi merkittävällä tavalla vaikuttaa yleisten energiatavoitteiden saavuttamiseen. Se tukee täysin arvioijien päätelmää, jonka mukaan ohjelman toimintamuotoja olisi laajennettava lisäämällä niihin uusia välineitä, joilla edistetään parhaiden teknologioiden ja käytäntöjen käyttöönottoa, ja että näiden toimien tueksi ohjelman talousarviota olisi kasvatettava. Tätä suositusta voidaan kuitenkin harkita vasta seuraavan ohjelman valmistelun yhteydessä.

3.2. Ohjelman hallinnointia koskevat suositukset

Arvioijat korostavat lukuisia alueita, joilla ohjelman toteutusta voidaan parantaa:

Edeltäjiinsä verrattuna ohjelma houkuttelee vähemmän ehdotuksia, vaikka sen talousarvio on suhteellisesti suurempi. Ohjelma on jossain määrin onnistunut vetämään puoleensa uusia tulokkaita ja uuden tyyppisiä markkinatoimijoita, ja kaikki tukikelpoiset maat (Liechtensteinia lukuun ottamatta) osallistuvat aktiivisesti ohjelmaan. Hakijoiden määrä voisi kuitenkin olla vielä huomattavasti korkeampi, ja parhaassa tapauksessa myös uusista jäsenvaltioista tulevien hakijoiden osuus olisi suurempi. Arvioijat neuvovat järjestämään paremmin kohdennettuja ja tematisoituja tiedotuspäiviä uusien hakijoiden houkuttelemiseksi erityisesti uusista jäsenvaltioista.

Arvioijat katsovat myös, että lisätoimia olisi vielä toteutettava jätettyjen hakemusten laadun parantamiseksi ja niiden arvioinnista aiheutuvan työtaakan keventämiseksi. Arvioijat suosittelevat paremman ohjeistuksen kehittämistä hakijoita varten.

Arvioijat pyytävät komissiota arvioimaan aikaisempien kokemustensa valossa, olisiko kaksivaiheinen hakuprosessi tehokas joko ohjelman viimeisessä ehdotuspyynnössä tai seuraavassa ohjelmassa.

Ohjelmasta tuettavien tapahtumien osalta arvioijat ehdottavat, että jos niiden tukemista jatketaan seuraavassa ohjelmassa, niiden suhteen olisi harkittava ”kevennetyn” arviointiprosessin käyttöönottoa.

Hakijat ovat yleisesti ottaen tyytyväisiä ohjelmasta, ehdotuspyynnöistä, hakusäännöistä ja -ohjeista sekä käynnissä olevista rahoitetuista hankkeista annetun tiedon tasoon. Tällaisten tietojen antaminen on epäilemättä kehittynyt ja parantunut uusien ehdotuspyyntöjen myötä. Monet hakijat eivät kuitenkaan edelleenkään täysin ymmärrä indikaattoreihin liittyviä vaatimuksia. Jotta hankkeen onnistumista osoittavien indikaattoreiden omaksumista ja hyödyllisyyttä voitaisiin parantaa, arvioijat suosittelevat, että hakijoille annettavaa opastusta parannetaan esittämällä yksinkertaisia esimerkkejä tuotos-tulos-vaikutus–ketjusta. Lisäksi arvioijat suosittelevat, että jatketaan IEEA:n käynnistämää työtä hakulomakkeiden ja oppaiden parantamiseksi.

Vaikka erityisesti hakulomakkeiden tasolla on saavutettu merkittävää edistystä, tulosten yleistä levittämistä voitaisiin vielä parantaa. Arvioijat viittaavat tarpeeseen parantaa IntellEbase-tiedoston ja vastaavien välineiden tunnettuutta ja käytettävyyttä. Lisäksi olisi laajennettava käytäntöä, jossa toisiinsa liittyvien hankkeiden koordinaattorit järjestävät ryhmäkokouksia neuvotteluvaiheessa.

COOPENER-hankkeita lukuun ottamatta 50 prosentin rahoitus on riittävä. Huolta aiheuttavat edelleen maksujen porrastaminen ja mahdollinen viivästyminen tehdyissä sopimuksissa.

Ohjelman COOPENER-osan suhteen arvioijat katsovat, että se olisi jatkossakin integroitava tiiviisti köyhyyden poistamiseen ja kestävään kehitykseen tähtäävän EU:n energia-aloitteen (EUEI) institutionaaliseen prosessiin. Myös yhteyksiä EY:n edustustoihin AKT-maissa olisi tiivistettävä.

Varhaiset merkit osoittavat, että komissio on energian ja liikenteen pääosaston ja IEEA:n kautta vaikuttanut myönteisesti ohjelman tehokkuuteen sen kahden ensimmäisen vuoden aikana. Arvioijat toteavat, että on vielä liian aikaista kommentoida toimeenpanoviraston tehokkuutta tai sen henkilöstömäärän riittävyyttä, mutta he suosittelevat, että tästä tehtäisiin virallinen arviointi myöhemmässä vaiheessa.

Komission vastaus

Komissio arvostaa arvioijien esittämiä rakentavia huomautuksia ja ehdotuksia. Se sitoutuu tutustumaan niihin perinpohjaisesti ja toteuttamaan niiden pohjalta tarvittavat toimet. Seuraavassa esitetään yksittäisiä ehdotuksia koskevat huomautukset.

Komissio tunnustaa, että hakijoita voisi olla enemmän erityisesti uusista jäsenvaltioista, vaikka viimeksi mainituilla onkin usein ongelmia hankkia osarahoitusta osallistuakseen ”Älykäs energiahuolto Euroopassa” -ohjelman hankkeisiin. Tiedotuspäivät ovat tärkeä väline, ja IEEA lisäsikin niiden määrää vuonna 2005 järjestetyn ehdotuspyynnön aikana. Tiedotuspäiviä järjestettiin kaikissa uusissa jäsenvaltioissa, ja esitykset pidettiin usein maan omalla kielellä. Ne ovat kuitenkin verrattain kalliita, koska niiden avulla saavutetaan vain rajallinen määrä mahdollisia hakijoita. IEEA on laatinut parhaita toimintatapoja koskevia ohjeita auttaakseen jäsenvaltioita järjestämään tiedotuspäiviä mahdollisimman tehokkaasti. Tulevaisuudessa tiedotuspäiviä täydennetään strategisesti valituilla esittelysarjoilla tärkeissä tapahtumissa ja konferensseissa, jotta voitaisiin tavoittaa suurempi määrä mahdollisia hakijoita.

Vuoden 2005 ehdotuspyyntöä varten on laadittu uudet hakijoiden oppaat kaiken tyyppisistä ehdotuksista. Uusissa oppaissa selitetään onnistumista mittaavia indikaattoreita ja annetaan niistä konkreettisia esimerkkejä energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden alalla. Oppaita parannetaan edelleen hakijoilta ja hakemusten arviointiin osallistuneilta asiantuntijoilta saadun palautteen pohjalta. Erityistä huomiota on kiinnitetty siihen, että hakijoiden kysymyksiin voidaan vastata tehokkaammin.

Nykyistä haku- ja arviointimenettelyä ollaan parhaillaan tarkastelemassa uudelleen. Tarkastelun yhteydessä selvitetään uusia mahdollisuuksia, kuten kaksivaiheista hakuprosessia sekä ”kevennettyä” arviointiprosessia, jota voitaisiin soveltaa tapahtumien tukemiseen annattaviin pieniin avustuksiin. Komissio tunnustaa, että kaksivaiheinen hakuprosessi voi yleisesti ottaen alentaa hakijoille koituvia kustannuksia, kunhan ensimmäinen vaihe on riittävän yksinkertainen. Aikaisempien ja erityisesti TTK-puiteohjelmista saatujen kokemusten valossa kaksivaiheiset menettelyt voivat kuitenkin viivästyttää hakemusten käsittelyä ja lisätä työtaakkaa merkittävästi, ja ne voivat olla kustannustehokkaita ainoastaan tapauksissa, joissa on kyse erittäin monimutkaisista ja suurista hankkeista, joihin sisältyy laiteinvestointeja. Näistä syistä komissio ei pidä tällaisten menettelyjen käyttöönottoa sopivana nykyisessä ohjelmassa, mutta se voi harkita niiden mahdollista soveltamista seuraavassa ohjelmassa.

Komissio on yhtä mieltä siitä, että hankkeiden tulosten levittäminen on ensiarvoisen tärkeää. ”Älykäs energiahuolto Euroopassa” -ohjelman Internet-sivuja parannetaan kaiken aikaa, ja kaikista ohjelmassa toteutetuista hankkeista on laadittu hanketiedotteet. Internet-sivuston seurantatiedot osoittavat, että sivustolla olevat tiedot herättävät jatkuvasti kasvavaa kiinnostusta: hanketiedotteisiin on tähän mennessä tutustunut yli 41 000 kävijää ja rakennusalaan liittyvien hankkeiden koostetietoihin noin 27 000 kävijää. Osana tulosten levittämiseen liittyviä toimia IEEA julkaisee neljä kertaa vuodessa ilmestyvää tiedotuslehteä, jonka jokaista numeroa on ladattu yli 10 000 kertaa. Myöhemmin tänä vuonna hankitaan ulkoista tukea (tarjouskilpailun kautta) kattavamman tietokannan kehittämiseksi kaikista ”Älykäs energiahuolto Euroopassa” -ohjelman hankkeista. Koordinaattoreiden kanssa sekä neuvottelu- että toteutusvaiheessa järjestetyt teemakohtaiset kokoukset ovat osoittautuneet erittäin onnistuneiksi, ja ne laajennetaan kaikille aihealueille.

Vaikka haastatellut koordinaattorit olivatkin tyytyväisiä rahoituksen 50 prosentin enimmäistasoon, komissiolla on ollut myös kielteisiä kokemuksia. On syytä korostaa, että koordinaattorit sopivat usein yhteenliittymänsä sisällä siitä, että korvauksena hankkeen hallinnoinnin aiheuttamasta ylimääräisestä työstä ne saavat suuremman osuuden rahoituksesta kuin kumppaninsa. Tämä on mahdollista, sillä 50 prosentin yläraja ohjelmasta annettavalle rahoitukselle koskee koko hanketta eikä kutakin hankkeessa mukana olevaa yksittäistä kumppania. Kuten edellä mainitaan, komissio on havainnut tämän rahoituksen enimmäismäärän aiheuttavan ongelmia uusista jäsenvaltiosta tuleville hakijoille sekä eräillä aihealueilla. Toisaalta alhaisempi rahoitusosuus voisi olla mahdollinen niillä aihealueilla, jotka ovat melko lähellä markkinoita. Yleisesti ottaen yhtenä syynä hakijoiden alhaiseen määrään nähdään myös se, että julkisista tai yksityisistä lähteistä on jäsenvaltioissa saatavilla vain rajallisesti osarahoitusta. Seuraavaa ohjelmaa varten harkitaan eriytetympää lähestymistapaa.

Historiallisista syistä sopimuspuolten joukossa esiintyy vielä huolta maksujen mahdollisesta myöhästymisestä. Tarvitaan aikaa, jotta IEEA voi luoda itselleen maineen moitteettomana maksujen suorittajana. IEEA on kuitenkin sitoutunut suorittamaan maksut ajoissa, ja sen suorituskyky osoittaa jo parantumisen merkkejä. IEEA on hiljattain yksinkertaistanut sopimuksia erityisesti pankkitakuiden osalta, ja tämän pitäisi helpottaa ja nopeuttaa maksuprosesseja.

COOPENERin osalta komissio haluaa kiinnittää huomiota siihen, että se on kiinteä osa EU:n energia-aloitetta, josta päätettiin vuonna 2001 järjestetyssä kestävän kehityksen huippukokouksessa. Komissio tunnustaa, että yhteyksiä EY:n edustustoihin COOPENER-hankkeiden edunsaajamaissa voitaisiin tiivistää. Nykyisessä ohjelmassa COOPENER-hankkeisiin ei voida soveltaa korotettua rahoitusosuutta, koska osuus on vahvistettu ohjelman oikeusperustassa.

Toimeenpanovirastolta säännöllisesti saamiensa raporttien pohjalta komissio on arvioijien kanssa samaa mieltä toimeenpanoviraston suorituskyvystä. Viraston suorituskykyä ja sen vaikutusta ohjelman toteutukseen arvioidaan vuonna 2006 osana seuraavan ohjelman ulkoistamista koskevaa kustannusvaikuttavuustutkimusta.

3.3. Seuraavaa ohjelmaa koskevat suositukset

Arvioijien mukaan ohjelman tarpeellisuudesta on olemassa vahvaa näyttöä, ja he suosittelevat sen jatkamista vuoden 2006 jälkeen. Myös ohjelman soveltamisalaa ja talousarviota olisi syytä kasvattaa, jotta parhaat käytännöt saataisiin laajasti käyttöön ja ohjelmaan voitaisiin houkutella uusia hakijoita ja keskeisiä toimijoita. Synergioiden hyödyntäminen kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman muiden erityisohjelmien kanssa tarjoaa mielenkiintoisia mahdollisuuksia. Tätä kautta voitaisiin myös laajentaa ja monipuolista hakijoiden ja kohderyhmien valikoimaa ja yksinkertaistaa toteutusvälineitä. On kuitenkin tärkeää, että ohjelma säilyttää oman identiteettinsä ja riippumattomuutensa, jotta sitä voidaan kehittää sen perinteisen profiilin pohjalta.

Komissio ehdottaa, että ohjelmaan lisätään rahoitus ”markkinoille saattamista koskeville hankkeille”. Arvioijien mielestä tämä edellyttää erittäin tiivistä koordinointia kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman ja tulevan seitsemännen TTK-puiteohjelman välillä, jotta vältetään päällekkäisyydet ohjelmien kesken.

Varhaisten merkkien mukaan IEEA on parantanut ohjelman tehokkuutta, ja tämän perusteella arvioijat suosittelevat, että toimeenpanovirasto olisi säilytettävä ja sitä olisi laajennettava, jotta se voisi hallinnoida myös ”Älykäs energiahuolto Euroopassa” -ohjelmaa seuraavaa ohjelmaa osana kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaa ja mahdollisesta myös koko puiteohjelmaa. Tämä edellyttää, että IEEA:n suorituskyky osoitetaan virallisessa arvioinnissa.

Komission vastaus

Komissio panee merkille, että seuraavaa ohjelmaa koskevat arvioijien päätelmät ja suositukset vastaavat hyvin sen omaa ajattelutapaa sekä sen viime vuonna esittämää ehdotusta uudesta kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmasta (2007–2013)[5]. Ehdotuksen mukaan ”Älykäs energiahuolto Euroopassa” -ohjelmaa seuraava ohjelma säilyttää budjettivarmuutensa, erityiskomiteansa ja hallinnollisen riippumattomuutensa osana kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaa, samalla kun se vastaa puiteohjelman yhdenmukaisia ja kattavia tavoitteita ja noudattaa sen yleistä rakennetta ja talousarviota. Tämä takaa, että ”Älykäs energiahuolto Euroopassa” -ohjelman erityisluonne säilyy.

Komissio muistuttaa vielä, että seitsemännestä TTK-puiteohjelmasta tuetaan jatkossakin perustutkimukseen, teknologian kehittämiseen ja demonstrointiin liittyviä hankkeita, jotka voivat koskea myös uusiutuviin energialähteisiin ja energiatehokkuuteen liittyvien teknologioiden kehittämistä. Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman ulkopuolelle on suljettu EY:n perustamissopimuksen 166 artiklan mukaisesti toteutettavat tutkimus- ja teknologian kehittämistoimet. Se täydentää seitsemättä TTK-puiteohjelmaa keskittymällä innovointiin, johon sisältyy sekä ei-tekninen että tekninen innovointi, joka on edennyt ohi lopullisen demonstrointivaiheen ja on valmis saatettavaksi markkinoille. Komissio sitoutuu tiivistämään koordinointia seitsemännen TTK-puiteohjelman kanssa, kun se laatii ”Älykäs energiahuolto Euroopassa” -ohjelmaa seuraavan ohjelman vuosittaisia työohjelmia, ja se pyrkii hyödyntämään mahdollisimman laajasti näiden toisiaan täydentävien välineiden välistä synergiaa.

Komissio voi käyttää uutta ja/tai olemassa olevaa toimeenpanovirastoa, erityisesti IEEA:ta, koko kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman tai sen osien toteuttamiseen riippuen siitä, minkälaisia tuloksia saadaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003 mukaisesta kustannusvaikuttavuustutkimuksesta. Asiasta voidaan päättää vasta sitten, kun Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät puiteohjelman.

3.4. Tulevan ohjelman ulkoista osuutta (COOPENER) koskevat suositukset

Arvioijien mukaan ongelmat, jotka liittyvät osarahoitukseen ja alihankkijoiden asemaan kohdemaassa, voidaan ratkaista siirtämällä ”Älykäs energiahuolto Euroopassa” -ohjelman COOPENER-osa kansainväliseen kehitysyhteistyön ja taloudellisen yhteistyön välineeseen ulkosuhdeohjelmien uudessa rakenteessa vuosille 2007–2013. Arvioijat suosittelevat kuitenkin, että COOPENER säilyttäisi erityisluonteensa, riippumattomuutensa ja näkyvyytensä tässä uudessa teemakohtaisessa ohjelmassa, ja he painottavat, että hallinnossa on säilytettävä energia-alan asiantuntemus sekä kansainvälisen avun asiantuntemus, vaikka viimeksi mainittu onkin tärkeämpi.

Komission vastaus

Komission 25. tammikuuta 2006 esittämään ehdotukseen Temaattinen ohjelma ympäristöalan ja luonnonvarojen, energia mukaan luettuna, kestävää hoitoa varten (2007–2013) [6] sisältyy osio ”Tuki kestäville energiavaihtoehdoille kumppanimaissa ja -alueilla”. Osio perustuu aiempiin COOPENER-toimiin, ja riippuen käytettävissä olevan talousarvion suuruudesta sen pitäisi olla soveltamisalaltaan nykyistä ohjelmaa laajempi. Tavoitteena on antaa institutionaalista tukea kestävien energiapalveluiden saatavuuden parantamiseksi kehitysmaissa sekä tukea kumppanimaiden toimia energiansaannin varmuuden parantamiseksi ja ympäristön suojelemiseksi maailmanlaajuisella tasolla.

Komissio odottaa, että COOPENERin yhdistäminen tähän temaattiseen ohjelmaan lisää rahoitettujen toimien näkyvyyttä ja parantaa niiden integrointia ja synergiaa yhteisön muiden ulkosuhteisiin liittyvien toimien kanssa. Se voi myös auttaa ratkaisemaan nykyisiä ongelmia, jotka liittyvät 50 prosentin osarahoituksen aiheuttamiin rajoituksiin sekä kolmansien maiden organisaatioiden asemaan sopimuspuolina.

Komissio panee merkille arvioijien huolen siitä, että ohjelman toteutuksessa on varmistettava riittävä energia-alan asiantuntemus, ja se pitää tämän huomautuksen mielessään päättäessään temaattisen ohjelman hallintorakenteista.

[1] EUVL L 176, 15.7.2003, s. 29.

[2] KOM(2002) 162 lopullinen, 9.4.2002, ja KOM(2002) 162 lopullinen/2, 24.4.2002.

[3] KOM(2006) 105 lopullinen, 8.3.2006.

[4] Eurooppa-neuvoston päätelmät, 23.–24. maaliskuuta 2006.

[5] KOM(2005) 121 lopullinen, 6.4.2005.

[6] KOM(2006) 20 lopullinen.