A4-0132/95

Päätöslauselma Euroopan rahapoliittisen instituutin (ERI) ensimmäisestä vuosikertomuksesta

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 109 f artiklan,

- ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen liitteenä olevan ERI:n perussääntöä koskevan pöytäkirjan N:o 4,

- ottaa huomioon ERI:n ensimmäisen vuosikertomuksen, joka valmisteltiin ja annettiin Euroopan parlamentille ja muille toimielimille ERI:n perussäännön 11.3 artiklan mukaisesti (C4-0124/95),

- ottaa huomioon ERI:n puheenjohtajan kuulemistilaisuuden talous- ja raha- asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevän valiokunnan raha-asiain alivaliokunnan kokouksessa 12. huhtikuuta 1995,

- ottaa huomioon talous- ja raha-asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevän valiokunnan mietinnön (A4-0132/95),

A. katsoo, että ERI:n ensimmäinen vuosikertomus alkaa katsauksella talous-, raha- ja valuuttapoliittiseen kehitykseen ja taloudellisen lähentymisen tilanteeseen Euroopan unionin jäsenvaltioissa; tämän jälkeen siinä käsitellään ERI:n asemaa ja toimintaa, ja lopuksi kansallisten keskuspankkien institutionaalisia piirteitä suhteessa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104, 104 a, 107 ja 108 artiklan määräyksiin,

B. katsoo, että kertomuksen laajuus kertoo ERI:n halukkuudesta toimia mahdollisimman läheisessä yhteistyössä yhteisön toimielinten kanssa ja antaa niille ja suurelle yleisölle mahdollisimman paljon tietoa kehityksestä kohti Euroopan talous- ja rahaliiton kolmatta vaihetta,

C. katsoo, että vaikka hintojen vakauden suhteen on edistytty jonkin verran, ei inflatoristen paineiden vaaraa ole poistettu, etenkään maissa, joissa budjettialijäämä ja valtion velka ovat edelleen korkealla tasolla,

D. katsoo, että budjettialijäämässä havaittu parannus, joka johtuu osittain suhdannetekijöistä, ei ole yhtäläinen kaikissa maissa, ja useissa se on epävakaa, ja tästä syystä on olemassa vaara, että valuuttapoliittinen tilanne saattaa jälleen muuttua kriittiseksi taloudellisten suhdanteiden kääntyessä,

E. katsoo, että valuuttamarkkinoilla vallitsi vuonna 1994 vakaampi tilanne verrattuna vuosiin 1992 ja 1993, mutta äskettäinen hajaannus valuuttamarkkinoilla sekä viimeisten kuukausien aikana tapahtuneet devalvaatiot herättävät huolestuneisuutta,

F. katsoo, että pitkien korkojen laskeva kehitys vuonna 1993 kääntyi useimmissa maissa vuonna 1994, ja jäsenvaltioiden välillä ilmeni huomattavia eroja,

G. katsoo, että kehitys kohti todellista taloudellista lähentymistä on ollut riittämätöntä; katsoo, että työttömyys, joka suurelta osin on rakenteellista, pysyy korkeana, huomattavien erojen ilmetessä jäsenvaltioiden välillä, mikä haittaa yrityksiä noudattaa tiukkaa raha- ja valuuttapolitiikkaa,

H. katsoo, että ERI on tähän mennessä saanut paljon aikaan valmistellessaan talous- ja rahaliiton kolmatta vaihetta; paljon on kuitenkin tehtävä vielä yhtenäisen raha- ja valuuttapolitiikan saavuttamiseksi,

I. katsoo, että jäsenvaltioiden valuuttapolitiikkojen kesken tarvitaan laajempaa yhteensovittamista, varsinkin kolmannen vaiheen alettua,

J. katsoo, että kaikki jäsenvaltiot eivät ole saavuttaneet merkittävää kehitystä kohti keskuspankkien itsenäisyyttä,

K. katsoo, että ennakkoilmoitus lähentymisperusteiden soveltamisesta valuuttakursseihin voisi synnyttää keinottelua, ja viivyttely Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) institutionaalisten muutosten ja toimintarakenteiden luomisessa synnyttäisi epävarmuutta ja kiihdyttäisi keinottelua,

1. Panee tyytyväisyydellä merkille ERI:n ensimmäisen vuosikertomuksen laajuuden;

2. Pahoittelee kuitenkin sitä, että Eurooppa-neuvoston poliittisten päätösten viivästymisen takia Euroopan rahapoliittisen instituutin sijaintipaikan valinta ja sen puheenjohtajan nimittäminen viivästyivät, ja vaatii, että tarvittavat päätökset Euroopan keskuspankin henkilökunnan palkkaamisesta tehdään hyvissä ajoin ennen kolmannen vaiheen alkua;

3. Pyytää jäsenvaltioita toteuttamaan toimenpiteitä tuottavien investointien ja työllisyyden tason turvaamiseksi;

4. Pyytää niitä jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole onnistuneet parantamaan valtiontaloutensa tilaa, tehostamaan pyrkimyksiään valtiontalouden epätasapainon rakenteellisten syiden poistamiseksi; odottaa niiden kohdistavan toimensa korkotason alentamiseen ja valtion velan hoitokulujen pienentämiseen, keskittyen paremminkin menojen leikkaamiseen kuin tulojen kasvattamiseen; katsoo, että olisi noudatettava johdonmukaista ja vakaata valuuttapolitiikkaa, joka on sopusoinnussa pitkäaikaisten suhdanteiden kanssa eikä pahenna valtiontalouden epätasapainon rakenteellista luonnetta;

5. Pyytää neuvostoa, komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan pyrkimyksiään varsinaisen taloudellisen lähentymisen vahvistamiseksi käyttämällä tehokkaasti hyväkseen tarkoituksenmukaisia voimavaroja, kuten rakennerahastoja, ja ottamalla veronmaksajat huomioon;

6. Pyytää neuvostoa ja komissiota keskittämään ponnistelunsa todellisen työllisyyttä edistävän yhteisön politiikan luomiseen, mikä on olennaisen tärkeää tehokkaan talous- ja rahaliiton toteuttamiseksi ja taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden varmistamiseksi;

7. On vakuuttunut siitä, että talouspolitiikan tehostettu yhteensovittaminen jäsenvaltioiden välillä tukee rahapoliittisia toimenpiteitä, joissa on selvästi otettava huomioon EY:n perustamissopimuksen 2 artikla, jossa kaikille Euroopan instituutioille annetaan tehtäväksi huolehtia työllisyydestä ja sosiaalisen suojelun korkeasta tasosta, jotka nostavat kansalaisten elämän laatua ja edistävät taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta kuten myös jäsenvaltioiden välistä yhteisvastuuta;

8. Panee tyytyväisenä merkille sen ripeän ja tehokkaan tavan, jolla ERI organisoitiin, sekä sen tähän asti suorittaman työn; pyytää instituuttia jatkamaan ponnistelujaan rahapolitiikan yhteensovittamisen parantamiseksi nykyisen vaiheen aikana ja päättämään ripeästi niistä keinoista ja tavoista, joilla EKPJ voi tehokkaasti noudattaa yhdennettyä rahapolitiikkaa talous- ja rahaliiton kolmannessa vaiheessa; katsoo kuitenkin, että nyt voisi olla suotavaa harkita sitä, olisiko tarpeellista laatia perusteet rahapolitiikan täytäntöönpanon tehokkuuden määrittelemiseksi, kuten rahallinen tavoite (rahavarannon prosentuaalinen kasvu) ja muut tavoitteet, mukaan lukien reaalitalouteen liittyvät tavoitteet, kestävän rahallisen suorituskyvyn takaamiseksi;

9. Katsoo, että toissijaisuusperiaatteen mukaisesti EKP:n olisi rahapolitiikkaa ohjatessaan käytettävä mahdollisimman laajasti hyväkseen kansallisia keskuspankkeja EKPJ:n perussääntöjen 12 artiklan mukaisesti EKPJ:n velvollisuuksiin lukeutuvien toimien täytäntöönpanemiseksi;

10. Pyytää ERI:a, ottaen erityisesti huomioon viime kuukausien kehityksen, laatimaan suosituksia rahapoliittisiksi toimiksi; katsoo, että tällä alueella olisi harjoitettava läheisempää yhteistyötä sekä Euroopan unionin sisällä että sen tärkeimpien kauppakumppaneiden rahapoliittisten viranomaisten kanssa;

11. Panee tyytyväisenä merkille ERI:n ecun selvitysjärjestelmän toiminnan valvonnassa aikaansaaman edistymisen, ja pyytää tehokkaampia toimia ecun käytön helpottamiseksi, erityisesti sähköisen rahan käytön alueella;

12. Pyytää komissiota ja neuvostoa esittämään ehdotuksia siten, että talous- ja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen siirtymisen jälkeen hallitukset jatkavat finanssipolitiikan yhteensovittamista sopusoinnussa hintojen vakauden tavoitteen kanssa;

13. Pyytää niitä jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole tehneet tarvittavia institutionaalisia mukautuksia toteuttamaan pikaisesti tarkoituksenmukaiset lainsäädännölliset toimet, jotta kaikkien kansallisten keskuspankkien itsenäisyys taattaisiin hyvissä ajoin ennen talous- ja rahaliiton kolmatta vaihetta;

14. Edellyttää ERI:n esittävän Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 109 j artiklassa sekä sen perussäännön 7 artiklassa tarkoitetut kertomukset myös Euroopan parlamentille;

15. Pyytää jäsenvaltioiden hallituksia tekemään tarvittavat poliittiset aloitteet ja päätökset sopimuksessa määrätyt ehdot täyttävien jäsenvaltioiden talous- ja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen siirtymistä koskevan avoimen ja konkreettisen aikataulun määrittelemiseksi mahdollisimman pian; korostaa kuitenkin, että niiden ei pidä toteuttaa mitään organisatorisia tai rakenteellisia toimenpiteitä, jotka voisivat estää muiden jäsenvaltioiden osanoton myöhemmässä vaiheessa;

16. Ottaen huomioon toisaalta Euroopan yhtenäisvaluutan ja talous- ja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen osallistumattomien jäsenvaltioiden valuuttojen suhteiden vaikutukset EKPJ:n valuuttapolitiikan järjestelyihin, ja toisaalta tarpeen tukea pyrkimyksiä kaikkien jäsenvaltioiden saamiseksi täydellisesti mukaan, pyytää ERI:a laatimaan ehdotuksia valuuttakurssimekanismin luomiseksi, joka voisi mahdollisesti olla samankaltainen kuin Euroopan valuuttajärjestelmä;

17. Katsoo, että sellaisen valuuttakurssimekanismin luominen, joka mahdollisesti olisi Euroopan valuuttajärjestelmän kaltainen, Euroopan yhtenäisvaluutan ja talous- ja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen osallistumattomien jäsenvaltioiden valuuttojen välille vahvistaisi Euroopan unionin määrätietoisuutta, ja että tämän mekanismin olisi toimittava tavalla, joka tukee pyrkimyksiä taata kaikkien jäsenvaltioiden täysi osanotto;

18. Vahvistaa, että se aikoo täyttää Euroopan keskuspankin puheenjohtajan, varapuheenjohtajan ja muiden johtokunnan jäsenten nimittämistä koskevat velvollisuutensa viivytyksettä;

19. Pyytää neuvostoa tukemaan ERI:n kolmannen vaiheen alkamista koskevaa pohjustustyötä tekemällä poliittisia päätöksiä hyvissä ajoin;

20. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, ERI:lle, jäsenvaltioiden keskuspankkien pääjohtajille sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.