FI Euroopan unionin virallinen lehti C 105/31

Alueiden komitean päätöslauselma Eurooppa-neuvoston vuoden 2008 kevään kokoukselle aiheesta ”Kasvuun ja työllisyyteen tähtäävä strategia — ’Lissabonin paradoksin’ ratkaiseminen”

(2008/C 105/07)

Keväällä 2006 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pyysi alueiden komiteaa toimittamaan vuoden 2008 kokoukseen koosteraportin kasvu- ja työllisyyskumppanuuden tukemiseksi, arvioimaan uudistetun Lissabonin strategian vaikutuksia paikallis- ja aluetasolla ja luomaan katsauksen vuoden 2008 jälkeiseen aikaan.

ALUEIDEN KOMITEA

1. pitää pyyntöä tervetulleena, sillä unionin alueilla ja kunnilla on keskeinen asema Lissabonin strategiaa toteutettaessa. Itse asiassa ne ovat innovaatio-, tutkimus- ja koulutuspolitiikan avaintoimijoita, ne ovat vastuussa yli 66 prosentista julkisista investoinneista EU:ssa ja ne kohdistavat rakennerahastovaroja yhä enemmän kasvu- ja työllisyystavoitteisiin.

2. muistuttaa, että Lissabonissa hyväksytyssä EU:n uudistussopimuksessa alueellinen yhteenkuuluvuus on lisätty perussopimuksen kolmanneksi tavoitteeksi sosiaalisen ja taloudellisen yhteenkuuluvuuden rinnalle. Niinpä vastedes on ensisijaisen tärkeää puuttua alueellisiin eroavuuksiin, jotka vaikuttavat EU:n talouden yleiseen kilpailukykyyn. Tästä syystä alueiden ja kuntien rooli on entistäkin ratkaisevampi.

3. pitää tervetulleena Euroopan komission strategiaraporttia, jossa käsitellään koko unionin alueen taloudellisia uudistuksia. Se sisältää myös arvion jäsenvaltioiden edistymisestä asiaan liittyvien maakohtaisten suositusluonnosten toteuttamisessa, ehdotuksen yhdennettyjen suuntaviivojen tuntuvaksi vahvistamiseksi sekä ehdotuksen yhteisön uudeksi Lissabonin ohjelmaksi vuosiksi 2008–2010. Strategiaraportti osoittaa periaatteessa, että Lissabonin strategia on tähän mennessä osoittanut arvonsa luomalla yleisen tavoitteen luoda unioniin lisää kasvua ja työpaikkoja. Komitea viittaa tässä yhteydessä useiden sellaisten alueidenvälisen yhteistyön yhteenliittymien perustamiseen, jotka suuntaavat toimintaansa myös Lissabonin strategiaan kirjattujen tavoitteiden hyväksi. Esimerkkinä niistä voidaan mainita Innovation Alliance — yli 20:n EU-alueen yhteistyöyhteenliittymä, joka on jo menestynyt innovaation saralla ja jonka osapuolista jo lukuisat täyttävät Lissabonin kriteerit.

4. korostaa kuitenkin, etteivät kaikki jäsenvaltiot pane uudistusohjelmia toimeen tarvittavalla vauhdilla ja että uudistusten eteneminen vaatii vielä paljon ponnisteluja.

5. on tyytyväinen Eurooppa-neuvoston vuoden 2006 päätökseen kytkeä AK mukaan kasvu- ja työllisyyskumppanuuden toteuttamiseen pyytämällä sitä toimittamaan raportin tarkistetun Lissabonin strategian vaikutuksista paikallis- ja aluetasolla. Komitea pyytää Eurooppa-neuvostoa valtuuttamaan kevään kokouksessaan AK:n raportoimaan säännöllisesti Lissabonin strategian täytäntöönpanosta ja jatkotoimista paikallis- ja aluetasolla.

6. katsoo, että Lissabonin strategian toteuttamisessa voidaan onnistua vain, mikäli paikallis- ja alueviranomaiset ovat täysimääräisesti mukana päätöksenteko-, täytäntöönpano- ja valvontaprosesseissa. Komitea toistaa sitoutuneensa toteuttamaan kasvuun ja työllisyyteen tähtäävää strategiaa kansalaisten parissa.

7. uskoo lujasti, että unionin strategiaa tarvitaan EU:n kilpailukyvyn vaalimiseksi myös vuoden 2010 jälkeen. Strategian myötä tulee luoda Euroopan unionin laajuinen, yhteensovitettu ja osallistava kasvuun ja työllisyyteen tähtäävä talousuudistuspolitiikka. Se on perusteltua myös kun ajatellaan globaaleja haasteita, joita kaikki eurooppalaiset hallintotasot kohtaavat yhä enenevässä määrin.

8. tarjoaa tässä yhteydessä tukensa Euroopan komissiolle unionin laajuisen valveuttamiskampanjan järjestämiseen tarkoituksena lisätä ihmisten tietoisuutta strategiasta ja heidän tukeaan sille niin nyt kuin tulevaisuudessakin.

”Lissabonin paradoksi” ja vastuunkanto Lissabonin toimintaohjelmasta

1. on tyytyväinen siihen, että yksi tärkeimmistä vuonna 2005 hyväksyttyyn tarkistettuun Lissabonin strategiaan tehdyistä muutoksista on ollut kansalaisia lähellä olevien kanavien hyödyntäminen (going local), minkä tarkoituksena on painottaa paikallis- ja alueviranomaisten osuutta.

2. panee merkille, että vaikka EU:n alueet ja kunnat osallistuvat käytännöllisesti katsoen kaikkien Lissabonin strategian kasvu- ja työllisyystavoitteiden toteuttamiseen, valtaosa niistä katsoo, että Lissabonin strategian panos kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi on toissijainen.

3. on tästä ”Lissabonin paradoksista”pahoillaan ja katsoo, että suurempi vastuunotto kasvuun ja työllisyyteen tähtäävästä toimintasuunnitelmasta, kuin Lissabonin strategiaa tarkistettaessa vuonna 2005 edellytettiin, on saavutettavissa vain, mikäli kaikki eri hallintotasot (EU, valtiollinen, alueellinen ja paikallinen) tekevät yhteistyötä suoriutuakseen tehtävästä.

4. vetoaakin julkishallinnon eri tasojen toissijaisuusperiaatteen mukaisen yhteistyön lisäämisen puolesta, jotta politiikkaa kyetään tekemään aiempaa yhtenäisemmin, koordinoidummin ja tehokkaammin sekä kasvatetaan EU:n laajuisesta työllisyyteen ja kasvuun tähtäävästä strategiasta saatavaa lisäarvoa.

Täytäntöönpanovaje — Alueiden ja kuntien osuus hallinnointisyklissä

5. palauttaa mieliin, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat erittäin sitoutuneita Lissabonin strategian tavoitteisiin ja että monet niistä näkevät mahdolliseksi kasvattaa rooliaan täytäntöönpanoprosessissa. Komitea toteaa, että mainittujen viranomaisten keskuudessa vallitsee tyytymättömyys niiden osuudesta täytäntöönpanossa. Tämä osoittaa, että huolimatta erinäisistä parannuksista edelleenkin on olemassa täytäntöönpanovaje, jota on käytävä poistamaan seuraavassa hallinnointisyklissä.

6. suosittaa, että komission vuotuisessa seurantatyössä ja maakohtaisissa suosituksissa käsiteltäisiin järjestelmällisesti kaikkien sidosryhmien osallistumista.

7. uudistaa pyyntönsä jäsenvaltioille paikallis- ja alueviranomaisten kytkemisestä aiempaa järjestelmällisemmin mukaan Lissabonin toimintalinjasyklin kaikkiin vaiheisiin kutakin niistä erikseen koskevien perustuslaillisten säännösten mukaisesti.

8. pyytää tulla kutsutuksi osallistumaan talouspoliittisen komitean puitteissa toimivan Lissabonin strategian metodologiaa käsittelevän työryhmän toimintaan.

9. suosittaa, että Eurostat velvoitetaan toimittamaan aluetasolle kaikki asiaankuuluva tilastoaineisto, jonka avulla on mahdollista koota ja julkaista järjestelmällinen seurantakertomus Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamisesta.

Koheesiopolitiikka edistää merkittävästi kasvuun ja työllisyyteen tähtäävän strategian täytäntöönpanoa

10. katsoo, että EU:n koheesiopolitiikka on yksi Euroopan alueiden ja kuntien tärkeimmistä välineistä niiden pyrkiessä toteuttamaan kasvuun ja työllisyyteen tähtäävän strategian tavoitteet kansalaisten parissa. Koheesiopolitiikka on tärkein politiikka pyrittäessä vahvistamaan kehityksessä jälkeen jääneiden alueiden kilpailukykyä ja työllisyyttä.

11. panee merkille, että koheesiopolitiikassa uudella ohjelmakaudella 2007–2013 sovellettava tavoitteiden saavuttamiseksi varattujen rakennerahastovarojen vaatimus (earmarking) aiheutti alueiden ja kuntien varainkäytön suunnittelussa tärkeitä muutoksia, ja yleensä innovointiin tarkoitettu varainkäyttö lisääntyi. Lisäksi komitea katsoo ja hyväksyy, että rahoituksen kohdentaminen on omiaan tuomaan Lissabonin ja Göteborgin strategioita samoille linjoille koheesiopolitiikan pääajatusten kanssa. Komitea odottaa että komissio laatii nykyisen ohjelmakauden kokemusten arvioinnin perusteella ehdotuksia siitä, kuinka koheesiopolitiikalla voidaan edistää Lissabonin strategian toteutumista tulevaisuudessa.

12. yhtyy Euroopan komission näkemykseen, että uusi, vuosien 2007–2013 koheesiopolitiikka on luonut pohjan entistä strategisemmalle lähestymistavalle investointien suunnitteluun Lissabonin strategian perusteella ja sille, että strategiasta kannetaan perustasolla enemmän vastuuta, kun hallinnointia hajautetaan enemmän ja kumppanitahojen osuutta vahvistetaan (1). Komitea pahoittelee kuitenkin, että komissio rajoittuu työskentelemään tiivisti yhdessä jäsenvaltioiden kanssa käyttäen järjestelmiä ja menettelytapoja, jotka on otettu käyttöön ohjelmien tarkkailua ja arviointia varten ja niiden mukauttamiseksi muuttuviin olosuhteisiin ja painopistealoihin. Komitea kehottaa komissiota ottamaan asianmukaisesti huomioon, että alueilla ja kunnilla voisi olla keskeinen tehtävä tässä yhteydessä.

13. perääkin mekanismeja, joiden avulla pystyttäisiin paremmin koordinoimaan politiikantekoa eri tasoilla, jotta kyetään kehittämään kaikki viranomaiset osallistava tehokas strategia, jolla tähdätään Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiseen alue- ja paikallistasolla. Alueiden komitea on halukas antamaan panoksensa tällaisen koordinoidun ja osallistavan toimintamallin hyväksi yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten valtakunnallisten ja Euroopan tason yhteenliittymien kanssa.

14. tähdentää eurooppalaisen alueellisen yhteistyön yhtymän (EAYY) luomia uusia mahdollisuuksia, joiden ansiosta valtiolliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset pystyvät kehittämään voimakkaampaa alueellista yhteistyötä, ja kullakin alueella päästään toteuttamaan Lissabonin strategian tavoitteita paremmin, yhdenmukaisemmin ja tehokkaammin, kun rajanylittävillä alueilla samoin kuin valtioiden ja alueiden välisen yhteistyön puitteissa kehitetään konkreettisia hankkeita.

15. kehottaa EU:ta uuden Lissabonin sopimuksen tarjoamaan, alueellista yhteenkuuluvuutta koskevaan lainsäädäntöperustaan tukeutuen laatimaan konkreettisia sääntöjä ja toteuttamaan asianmukaisia toimia, joilla voidaan vastata syrjäisimpien alueiden sekä saaristo-, vuoristo- ja rannikkoalueiden erityisiin tarpeisiin.

16. uskoo lisäksi, että tulossa oleva EU:n talousarvion tarkastelu on omiaan lisäämään tietoisuutta siitä, että unionin alueiden ja kuntien erityisistä alueellisista tarpeista, haasteista ja mahdollisuuksista kyetään huolehtimaan vain lujittamalla EU:n koheesiopolitiikkaa vuoden 2013 jälkeenkin.

17. muistuttaa, että on edelleen tarpeen tehdä mahdolliseksi ja helpottaa laaja-alaista koordinointia rakennerahastojen ja muiden asiaankuuluvien EU:n soveltamien rahoitusohjelmien välille. Viimeksi mainittuihin kuuluvat kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma (CIP), Euroopan yhteisön seitsemäs tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelma sekä elinikäisen oppimisen ohjelmat. Näin pystytään maksimoimaan EU:n myöntämästä rahoituksesta saatava lisäarvo Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiseksi.

18. painottaa, että kovan kilpailun leimaamalla 2000-luvulla tarvitaan talouden dynamiikkaa kaikilla tasoilla — EU:n, jäsenvaltioiden, alueiden ja kuntien tasolla —, jotta unionin kaikille alueille pystytään rakentamaan vakaa ja hyvinvoiva yhteiskunta. Komitea toteaa, että paikallis- ja alueviranomaiset voivat edistää alueillaan yritysten kasvua kannustavien olosuhteiden syntyä. Komitea katsoo, ettei unionin alueiden tulevaisuutta voida muokata ainoastaan puhtaan kilpailudynamiikan pohjalta.

Paikallisen ja alueellisen kehityspolitiikan tulevat painopisteet

19. kehottaa painokkaasti EU:ta ja sen jäsenvaltioita ottamaan kehitysohjelmissaan huomioon alueiden ja kuntien ensisijaisina pitämät kysymykset.

20. katsoo, että Lissabonin ohjelma on tärkeä keino kasvattaa tietoisuutta kasvua ja työllisyyttä koskevasta toimintaohjelmasta ja lisäarvosta, jota se tuo politiikantekoon valtiollisella, alueellisella ja paikallisella tasolla.

21. kehottaa puheenjohtajaansa toimittamaan tämän päätöslauselman Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltiolle Slovenialle, Eurooppa-neuvoston vuoden 2008 kevään kokoukselle, Euroopan komissiolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle.

Bryssel 7. helmikuuta 2008 Alueiden komitean puheenjohtaja Luc VAN DEN BRANDE

(1) Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions — Member States and Regions delivering the Lisbon strategy for growth and jobs through EU cohesion policy, 2007-2013 — (KOM(2007) 798 final), 11th November 2007, s. 11–12, Conclusions. (Suomenkielistä toisintoa ei saatavilla.)