1.Johdanto

Puheenjohtaja von der Leyenin ”geopoliittisen komission” tavoitteena on vahvistaa Euroopan unionin (EU) asemaa maailmanlaajuisesti. Geopoliittinen tilanne on muuttunut viime vuosikymmeninä, ja teknologiset ja yhteiskunnalliset muutokset ovat olleet suuria. Maailmantalous on yhä moninapaisempi, ja yksittäisten toimijoiden lyhyen aikavälin pyrkimys yksipuolisiin etuihin voi heikentää tehokasta monenvälistä yhteistyötä.

Komission toukokuussa 2020 antamassa tiedonannossa ”Euroopan h-hetki: korjaamalla ja kehittämällä parempaa seuraavalle sukupolvelle” korostettiin, että EU:n on tässä yhteydessä rakennettava ja ylläpidettävä ”avointa strategista riippumattomuuttaan”. EU on keskeisessä asemassa globaalin hallinnan järjestelmän muokkaamisessa ja molempia osapuolia hyödyttävien kahdenvälisten suhteiden kehittämisessä. Sen on kuitenkin samalla suojauduttava epäreiluilta ja vahingollisilta käytännöiltä. Tämä liittyy läheisesti EU:n sitoumukseen saada aikaan kestävämpi ja avoimempi maailmantalous, hyvin toimivat kansainväliset rahoitusmarkkinat ja sääntöihin perustuva monenvälinen järjestelmä.

Tässä tiedonannossa esitetään, miten EU voi vahvistaa avointa strategista riippumattomuuttaan makrotaloudessa ja rahoitusmarkkinoilla edistämällä euron kansainvälistä asemaa, vahvistamalla EU:n rahoitusmarkkinoiden infrastruktuureja, parantamalla EU:n pakotejärjestelmien täytäntöönpanoa ja valvontaa sekä lisäämällä EU:n häiriönsietokykyä kolmansien maiden yksipuolisten pakotteiden ja muiden toimenpiteiden lainvastaisen ekstraterritoriaalisen soveltamisen vaikutuksia vastaan. Tiedonanto on osa laajempaa toimintakehystä, jolla vahvistetaan EU:n avointa strategista riippumattomuutta ja häiriönsietokykyä.

Ensinnäkin euron vahvempi kansainvälinen asema suojaisi taloutta valuuttamarkkinoiden häiriöiltä ja vähentäisi riippuvuutta muista valuutoista sekä varmistaisi, että liiketoimista, rahoituksesta ja riskinhallinnasta aiheutuvat kustannukset ovat alhaisemmat. Se myös auttaisi saavuttamaan maailmanlaajuisia yhteisiä tavoitteita, kuten kansainvälisen valuuttajärjestelmän häiriönsietokyvyn, vakaamman ja monipuolisemman maailmanlaajuisen valuuttajärjestelmän sekä markkinatoimijoiden laajemman valinnanvaran, jotka kaikki vähentäisivät maailmantalouden haavoittuvuutta.

Euron menestys vakaana ja uskottavana valuuttana merkitsee sitä, että sillä on jo merkittävä asema EU:n ja euroalueen rajojen ulkopuolella. Euro on maailman toiseksi yleisin kansainvälisissä maksuissa käytettävä valuutta. Euron osuus maailman kansainvälisistä maksuista oli vuoden 2020 marraskuussa noin 38 prosenttia. Euron osuus maailman valuuttavarannoista on tällä hetkellä noin 20 prosenttia.

Toiseksi hyvin toimiva rahoitusala ei ole ainoastaan avain rahoituksen ja investointien tarjoamiseen Euroopan taloudelle vaan myös tärkeä ponnahduslauta EU:n yritysten ja kansalaisten maailmanlaajuiselle menestymiselle. Se on ratkaisevan tärkeä myös vahvojen kannustimien tarjoamiseksi digitaalitalouden innovaatioille ja vihreän siirtymän edistämiseksi, kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa esitetään. Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan, merkittävän finanssikeskuksen, eroaminen EU:sta kasvattaa tarvetta jatkaa unionin pääomamarkkinoiden syventämistä. Kolmanneksi EU:n pakotteiden nopeammalla, vakaammalla ja tehokkaammalla täytäntöönpanolla ja valvonnalla sekä vahvemmalla politiikalla, jolla torjutaan kolmansien maiden yksipuolisten pakotteiden ja muiden toimenpiteiden lainvastaista ekstraterritoriaalista soveltamista, edistetään EU:n avointa strategista riippumattomuutta ja häiriönsietokykyä koskevaa tavoitetta. EU:n ulkopolitiikan välineistön vahvistaminen on yhteydessä euron kansainväliseen asemaan ja kestävään rahoitusalaan, sillä sen ansiosta EU voi puolustaa kansainvälisiä etujaan ja arvojaan kaikilla käytettävissään olevilla välineillä.

Covid-19-kriisillä on ollut useita seurauksia. Ensinnäkin se on tuonut esiin monivaluuttaisen kansainvälisen rahoitusjärjestelmän mahdolliset hyödyt, sillä tällainen järjestelmä lievittäisi paremmin rahoitusmarkkinoiden jännitteitä ja vakauteen kohdistuvia riskejä. Toiseksi EU:n yritysten arvon alentuminen kriisin aikana lisäsi riskiä siitä, että jotkin EU:n strategisesti tärkeät yritykset vallataan vihamielisesti. Tällöin vaarana on teknologisen osaamisen menettäminen ja useiden arvoketjujen toiminnan häiriintyminen.

Pandemia on kuitenkin paljastanut myös EU:n vahvuudet. EU on toteuttanut koordinoituja toimia kriisin ja sen taloudellisten seurausten ratkaisemiseksi. EU on tarjonnut monivuotisella rahoituskehyksellä ja Next Generation EU -elpymisvälineellä kaikkien aikojen suurimman elvytyspakettinsa, jolla edistetään elpymistä ja luodaan perusta nykyaikaiselle ja kestävämmälle EU:lle. Kriisitoimilla vahvistetaan EU:n häiriönsietokykyä, vakuutetaan markkinat ja talouden toimijat sekä lisätään sijoittajien luottamusta EU:hun ja euroon.

Kriisitoimien seurauksena EU:sta on myös tulossa merkittävä toimija rahoitusmarkkinoilla. Marraskuuhun 2020 mennessä komissio on myöntänyt suunnitelluista 100 miljardista eurosta jo 39,5 miljardia euroa sosiaalivaikutteisina joukkovelkakirjalainoina SURE-välineen puitteissa toteutetuilla kolmella kierroksella työpaikkojen suojelemiseksi ja ihmisten pitämiseksi työelämässä. Sijoittajien kiinnostus näihin välineisiin oli erittäin suurta, mihin vaikuttaa myös unionin joukkovelkakirjojen vahva luottoluokitus. Vuosina 2021–2026 komissio lainaa unionin puolesta pääomamarkkinoilta enintään 750 miljardia euroa Next Generation EU -elpymisvälineen rahoittamiseksi. Tällä liikkeeseenlaskulla tarjotaan mahdollisuus luoda maailmanlaajuinen vertailukohta (tuottokäyrä) kansainvälisille sijoittajille, jotka haluavat sijoittaa euromääräisiin omaisuuseriin.

2.Vahvemman EU:n perusta

Vakaisiin taloudellisiin periaatteisiin perustuvat laajat yhdennetyt sisämarkkinat, luotettava ja ennustettavissa oleva oikeusjärjestelmä ja oikeusvaltio ovat häiriönsietokykyisen EU:n perusta. Samalla EU:n on tehostettava suhteellisten etujensa hyödyntämistä näillä aloilla ja niiden vaikutusta EU:n ulkopuolella.

EU:n avoimen strategisen riippumattomuuden keskeisenä tavoitteena on suojella ja syventää sisämarkkinoita, jotka tukevat euroa sekä EU:n avoimuutta muun maailman kanssa käytävää kauppaan ja investointeja kohtaan. Kaikilla politiikoilla, joilla parannetaan sisämarkkinoiden toimintaa ja rahoitusmarkkinoiden syvyyttä ja likviditeettiä, edistetään talouskasvua sekä varmistetaan rahoitus- ja finanssipoliittinen vakaus ja vahvistetaan EU:n geostrategista ja taloudellista vaikutusvaltaa. Tällaisia politiikkoja ovat esimerkiksi ne, joilla EU:ta valmistellaan tuleviin haasteisiin, ja erityisesti ne, joilla edistetään digitaalitaloutta ja vihreää siirtymää, jotta yrityksille ja yksityishenkilöille voidaan tarjota kestäviä kasvumahdollisuuksia ja tehokkuushyötyjä niin EU:ssa kuin sen ulkopuolellakin.

Sisämarkkinoiden vahvistamiseksi EU:n talous tarvitsee tehokkaampia internetyhteyksiä ja vahvempaa teollista ja teknologista läsnäoloa strategisilla aloilla, joita ovat esimerkiksi tekoäly, suurteholaskenta ja pilvipalvelut. EU:n on myös tartuttava talouden mahdollisuuksiin rakentamalla yhteisiä eurooppalaisia data-avaruuksia sekä pilvi-infrastruktuuria ja -palveluja. Rahoitusalan digitaalinen muutos on keskeinen osa EU:n häiriönsietokykyä. Se perustuu EU:n sääntelykehykseen, jolla helpotetaan innovointia, edistetään datavetoista rahoitusta ja parannetaan kyberuhkien sietokykyä. Samalla EU:n toimet rahoitusmarkkinoiden viherryttämiseksi ja kestävämmän rahoituksen varmistamiseksi, mukaan lukien avoimuuden lisääminen kestäviä investointeja koskevan EU:n luokitusjärjestelmän avulla, ovat keskeisessä asemassa tarjottaessa vahvoja kannustimia rahoitusalalle.

EU on edistynyt huomattavasti vuoden 2008 maailmanlaajuisen finanssikriisin ja sitä seuranneen julkisen talouden velkakriisin jälkeen institutionaalisen rakenteensa parantamisessa, mikä tekee euroalueesta houkuttelevamman kansainvälisille sijoittajille. Se on jatkanut hyvin toimivaan talouspolitiikan koordinointikehykseen sekä tehokkaaseen ja vakaaseen rahoitusjärjestelmään perustuvan talous- ja rahaliiton (EMU) vahvistamista ja syventämistä. Edellä mainittuun rahoitusjärjestelmään kuuluvat pankkiunioni, jolla vahvistetaan ja yhdenmukaistetaan pankkien valvontaa ja kriisinhallintaa euroalueella, pääomamarkkinaunioni, jolla parannetaan pääoman saatavuutta ja liikkuvuutta koko EU:ssa sekä Euroopan vakausmekanismin perustaminen ja vahvistaminen antamaan rahoitustukea euroalueen jäsenvaltioille alueen kriisien ehkäisemiseksi. Kaikilla näillä osa-alueilla on edistytty merkittävästi. Niiden integroitumisen koko potentiaalia ei ole kuitenkaan vielä kehitetty. Tärkeitä puuttuvia osia ovat esimerkiksi eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän luominen, pienten ja keskisuurten yritysten osakemarkkinoille pääsyn yksinkertaistaminen, pitkäaikaisten investointien helpottaminen ja maksukyvyttömyyspuitteiden lähentäminen koko EU:ssa. Lisäksi yhteistä kriisinratkaisurahastoa tukevan varautumisjärjestelyn nopealla täytäntöönpanolla ja kriisinratkaisun likviditeetin tarjoamisessa käytettävien välineiden kehittämisellä parannettaisiin kriisinratkaisukehyksen uskottavuutta.

Avaintoimi 1: Pankkiunionin valmiiksi saaminen ja pääomamarkkinaunionin merkittävä edistyminen keinona tukea EU:n häiriönsietokykyä ja syventää talous- ja rahaliittoa.

EU on kohdannut uusia haasteita. Covid-19-pandemia on ennen kaikkea inhimillinen tragedia, jolla on pysyvä vaikutus ihmisiin ja yhteiskuntaan. Se saattaa myös jättää pitkäaikaisia arpia Euroopan ja maailman talouksiin. Siksi EU tukee uutta, vahvempaa ja kestävämpää talousmallia. Nyt kun Yhdistynyt kuningaskunta on eronnut EU:sta, on erittäin tarpeellista – mutta mahdollista – kehittää sisäisiä markkinainfrastruktuureja. Näiden kysymysten ratkaisemiseen käytettävien välineiden on perustuttava kasvua ja tehokkuutta lisäävien politiikkojen ja niitä tukevien kehyksien käyttöön.

EU on käynnistänyt vastauksena covid-19-pandemiaan ennennäkemättömän elpymissuunnitelman, Next Generation EU -elpymisvälineen. Elpymis- ja palautumistukiväline on elpymissuunnitelman suurin ohjelma, ja jäsenvaltioille myönnetään siitä enintään 672,5 miljardia euroa lainoina ja avustuksina uudistusten ja investointien rahoittamiseksi. Kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyvillä investoinneilla ja uudistuksilla autetaan jäsenvaltioita tarttumaan vihreän ja digitaalisen siirtymän mahdollisuuksiin ja vastaamaan keskeisiin taloudellisiin ja sosiaalisiin haasteisiin, jotka on yksilöity talouspolitiikan ohjausta ja koordinointia koskevissa EU:n kehyksissä. Laadukkaiden, Next Generation EU -välineestä rahoitettujen euromääräisten joukkovelkakirjojen liikkeeseenlasku lisää merkittävästi EU:n pääomamarkkinoiden syvyyttä ja likviditeettiä ja tekee niistä ja eurosta houkuttelevampia sijoittajille. EU:n toteuttamalla liikkeeseenlaskulla voitaisiin myös tukea laajempaa EU:hun liittyvää kansainvälistä sijoittajan vastuuta tarjoamalla tasapainoisten arvopaperisalkkujen vähäriskinen riskikomponentti varantovaluuttana.