ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.4

Ostovoimapariteetit lasketaan vertailukelpoisista tavaroista ja palveluista koostuvan korin avulla. Koriin kuuluvat tavarat valitaan muun muassa COICOC- ja CPA-järjestelmien perusteella (Classification of Individual Consumption by Purpose -järjestelmä (5) ja Classification of Products by Activity -järjestelmä). Kenttätyö suoritetaan talousalueella yhdessä tai useammassa kaupungissa (tavallisesti vain jäsenvaltioiden pääkaupungissa). Useimmat jäsenvaltiot käyttävät alueellisia korjauskertoimia, jotta alueelliset erot voidaan huomioida. Tosin jotkut jäsenvaltiot ottavat huomioon vain pääkaupunkinsa tiedot, koska ne katsovat, että maantieteellisesti suppealla alueella kyseisiä eroja ei ole.
2.1.1

Komissio luo asetuksen myötä Euroopan unionin yhtenäiset sopimusvelvoitteita koskevat lainvalintasäännöt. Sopimussuhteita koskeva lainvalintasäännöstö on tietyssä määrin ollut voimassa jo vuodesta 1980, jolloin valtaosa Länsi-Euroopan maista päätti laatia yleissopimuksen sopimusvelvoitteisiin sovellettavasta laista (Rooman yleissopimus). Myöhemmin Rooman yleissopimukseen on liittynyt lisää maita. Oikeudelliseksi välineeksi valittiin monenvälinen sopimus, koska EY:n perustamissopimus ei tuolloin tarjonnut oikeusperustaa vastaavan yhteisön säädöksen antamiselle. Rooman yleissopimusta on sovellettu yli neljännesvuosisata, ja nyt se on laajalti tunnustettu todelliseksi kehitysaskeleeksi. Yleissopimuksen tarjoamat ratkaisut ovat edelleenkin pitkälti käyttökelpoisia. Yleissopimusta on kuitenkin tarkistettava ja ajantasaistettava tiettyjen todettujen heikkouksien poistamiseksi. Koska Rooman yleissopimus on monenvälinen sopimus, sitä voidaan tarkistaa vain uusin neuvotteluin, jotka olisivat pitkät ja joiden tulosta ei voitaisi ennakoida. Uusia neuvotteluja ei kuitenkaan enää tarvita, sillä EY:n perustamissopimus tarjoaa nykyisin oikeusperustan vastaavan yhteisön säädöksen antamiselle (EY:n perustamissopimuksen 61 artikla c kohta ja 65 artiklan b kohta). Lain soveltamisen helpottamiseksi säädöksen tulisi vastaisuudessa olla sama kaikissa unionin jäsenvaltioissa. Tämän vuoksi ainoa mahdollinen säädöslaji on asetus.
2.1

Käsillä oleva direktiiviehdotus noudattelee aiheesta ”Elohopeaa koskeva yhteisön strategia”28. tammikuuta 2005 annetun tiedonannon (1) linjauksia. Strategian lähtökohtana on se maailmanlaajuisesti todennettu seikka, että elohopea on haitallista ja aiheuttaa vakavaa vaaraa ihmisille, ekosysteemeille ja luonnonvaraisille eläimille. Siinä esitetään joukko toimia ihmisten terveyden ja ympäristön suojelemiseksi. Peruslähtökohtana on elohopean käytön lopettaminen kaikessa sellaisessa toiminnassa, jossa se voidaan nykyisin korvata vaihtoehtoisilla aineilla tai tuotteilla. Näin torjuttaisiin neurologiseen kehitykseen, immuunijärjestelmään ja lisääntymiselimistöön kohdistuvia haitallisia vaikutuksia, joita nykyisin on havaittavissa.
3.1

Vuonna 2004 toteutunut laajentuminen on historiallinen tapahtuma. Tuolloin 50 vuotta erilleen pakotetut 450 miljoonaa eurooppalaista palasivat yhteen. Laajentumisen myötä on lisäksi käynyt välttämättömäksi keskittää huomattavia ponnistuksia nykyiseen toimielinjärjestelmään unionissa, johon hiljattain kuului vain 15 jäsenvaltiota. Yhteisön politiikkojen hyväksyminen 25-jäseniseksi laajentuneessa unionissa, jossa kohta on 27 jäsentä, ja tarvittavien resurssien määrittely ja luominen on ollut ankara testi ”vanhojen” ja ”uusien” jäsenvaltioiden yhteistyölle. Tähän prosessiin kuuluvat myös komissionvuonna 2004 aiheesta ”Yhteisen tulevaisuuden rakentaminen — Politiikan haasteet ja rahoitusmahdollisuudet laajentuneessa unionissa 2007–2013” julkaisema tiedonanto sekä sen innoittamana syntynyt komission ehdotus kautta 2007–2013 koskevista rahoitusnäkymistä. Molemmissa päämääränä on edistää yhteiseen tulevaisuuteen liittyvien tavoitteiden saavuttamista.
1.4

Mekanismin moitteettoman toiminnan kannalta on keskeistä, että siihen varataan riittävät määrärahat. Joustava toiminta edellyttää tiedonkulun tehostamista, kuljetuskaluston saatavuutta, asiantuntijoiden perehdyttämisvalmiutta jne. Koska kysymys on ETSK:n mielestä ratkaisevan tärkeä, komitea painottaa määrärahatarvetta. Komitea katsoo, että komission on saatava määrärahat käyttöönsä ja vaadittava jäsenvaltioita noudattamaan samoja talousarviovelvoitteita, jotta pelastuspalvelujärjestelmä toimisi odotetusti.
4.10

Lisäksi on syytä huomauttaa, että (muun muassa) vanhuuseläkkeisiin kohdistuvien haittavaikutusten välttämiseen on kiinnitetty huomiota jo sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin ja heidän perheenjäseniinsä 14. kesäkuuta 1971 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 1408/71. Tämä on ensimmäisiä sosiaalipoliittisia säädöksiä, joilla on pyritty on vähentämään vapaan liikkuvuuden esteitä ja kielteisiä vaikutuksia. Näin ollen komission ehdotus on johdonmukainen jatko tälle politiikalle, erityisesti kun otetaan huomioon, että lisäeläkejärjestelmien sääntelyssä on puutteita, jotka on korjattava, koska järjestelmien merkitys vanhuusiän elintason turvaamisessa kasvaa jatkuvasti.
5.3

Ehdotetun direktiivin 5 artiklan 2 kohdassa säädetään, että ennen kuin jäsenvaltio päättää luvan epäämisestä 4 artiklassa määritetyllä tavalla, on kuitenkin harkittava riskinhallintatoimenpiteitä, kuten mahdollista kyseisen toiminnan vaihtoehtoista sijoituspaikkaa. ETSK on kuitenkin tietoinen siitä, että vaihtoehtoisen sijoituspaikan etsiminen ei usein ole käyttökelpoinen ratkaisu silloin kun kyseessä ovat säiliöt, joissa on luonnonvaraisissa kalakannoissa esiintyviä taudinaiheuttajia. ETSK:n mielestä tällaisten tautien riskiä voidaan pienentää noudattamalla asianmukaisia toimintatapoja suljettuihin ja valvottuihin järjestelmiin perustuvissa kasvatusyksiköissä, soveltamalla hyviä hygieniakäytäntöjä sekä soveltamalla eläinten terveyden seurantajärjestelmää ja kaikkia muita toimenpiteitä, joita kyseisessä neuvoston direktiivissä ehdotetaan.
3.7.2

Esimerkin lähteenä on yhdennetty tuotepolitiikka, jonka keskeisenä käsitteenä on ekologinen elinkaari (14). Ympäristönäkökohtien tarkastelu yrityksessä ja paikallisella tasolla on jo sisällytetty EN ISO 14001 -standardiin, joka on hyväksytty eurooppalaiseksi standardiksi. Myös muut ISO 14000 -sarjan standardit (ympäristöasioiden hallinta) ovat tulleet käyttöön Euroopassa: ympäristömerkintöjä ja ympäristöväittämiä käsittelevä ISO 14020, ympäristönsuojelun tason arviointia käsittelevä ISO 14030 ja elinkaariarviointia (Life Cycle Assessment, LCA) käsittelevä ISO 14040.
4.3.7

Edellä mainittua puutetta silmällä pitäen Euroopan komissio teki huhtikuussa 2004 ehdotuksen neuvoston puitepäätökseksi eräistä rikosoikeudellisissa menettelyissä Euroopan unionin alueella noudatettavista oikeuksista (2004/328). Päätöksessä säädetään yhteisistä menettelyllisiä oikeuksia koskevista vähimmäisvaatimuksista, joita sovelletaan kaikkiin oikeudellisiin menettelyihin Euroopan unionin alueella ja joiden tarkoituksena on selvittää, onko rikoksesta epäilty henkilö syyllinen vai syytön, tai päättää tuomiosta, jos epäilty on tunnustanut syyllistyneensä rikokseen. Lisäksi säädetään kyseisiä menettelyjä koskevasta muutoksenhausta. (39) Vaikka päätöstä on arvosteltu sen prosessuaalisille oikeuksille asettamien rajoitusten vuoksi, sen hyväksyminen vahvistaisi keskinäistä luottamusta ja kansalaisten perusoikeuksien turvaamista, muun muassa oikeuden oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin. Poliittiseen sopuun pääseminen on osoittautumassa neuvostossa erittäin hankalaksi. On paheksuttavaa, että jäsenvaltioiden edustajat eivät pääse sopuun aloitteesta. (40) On kuitenkin pidettävä huolta siitä, ettei tarvetta päästä nopeasti sopuun käytetä perusteena sille, että rikosoikeudenkäynneissä epäiltyjen ja syytettyjen oikeusturvaa heikennetään ehdotuksessa esitettyihin oikeuksiin verrattuna.
2.8.2

Roomalais-germaanisen lakijärjestelmän maissa perintö- ja testamenttioikeuteen on jo pitkään vaikuttanut monin tavoin vanhentunut käsitys perinnöstä. Perittävän (1) omaisuuden on ollut tarkoitus edustaa tietynlaista henkilöllistä jatkuvuutta perillisissä. Perintöoikeus on kehittymässä yhä enemmän sopimuspohjaiseen suuntaan. Saksan ja Sveitsin jälkeen Ranska on uudistamassa perintöoikeuttaan. Uudistuksen myötä saa perittävän ja perillisten tahto entistä tärkeämmän aseman perintöasioiden hoitamisessa, jolloin on mahdollista muun muassa varmistaa aiempaa paremmin yritysten jatkuvuus.
2.5

Kolmas vaihtoehto on tuloja koskeva perusturva. Se perustuu Kanadan malliin ja vihreää laatikkoa koskeviin kriteereihin. Kyse on kassavarojen lisäämisestä kriisitapauksessa (tulotuki). Järjestelmän on oltava avoin kaikille viljelijöille. Tukea myönnetään, jos menetys on yli 30 prosenttia viitekauden arvosta (sama kuin ensimmäisessä vaihtoehdossa). Tuloindikaattorista on vielä päätettävä. Korvauksen on oltava vähemmän kuin 70 prosenttia tulonmenetyksestä ja se tulisi maksaa ilman, että määrättäisiin tai edellytettäisiin, millainen tulevan tuotannon tyypin tai määrän on oltava.
4.5.1

Seitsemännen tilinpäätösdirektiivin muuttamista koskevan 2 artiklan englanninkielisessä toisinnossa käytettävä terminologia (the information set out is of of direct relevance and assistance) poikkeaa neljänteen direktiiviin ehdotettavan muutoksen yhteydessä käytettävästä terminologiasta (the information set out is material and of assistance). Tähän ilmeiseen epäjohdonmukaisuuteen ei näyttäisi olevan mitään syytä. ETSK ehdottaa, että molemmissa tapauksissa käytetään jälkimmäistä sanamuotoa, joka sisältää tärkeän sanan ”material”.
8.10

ETSK katsoo, että kaikkien EU:n politiikkojen on oltava johdonmukaisia kehitysstrategian kanssa. Kehitysyhteistyöpolitiikan on oltava itsenäistä, ja se on pidettävä erillään muista politiikoista. ETSK:n mielestä on yhä tärkeämpää, että yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikka on yhdenmukaista jäsenvaltioiden vastaavien politiikkojen kanssa. Siksi unionin kehitysyhteistyöpolitiikan toteuttamista varten on luotava foorumi tai laadittava yhteinen eurooppalainen ohjelma, jossa sovitaan konkreettisesti määräajoista ja seurantajärjestelmistä, joita valtioiden on noudatettava. ETSK suhtautuu niin ikään myönteisesti siihen, että jäsenvaltiot ja EU osallistuvat monenvälisiin foorumeihin ja esittävät niillä yhteisiä kantojaan. ETSK on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että unionitasolla on syytä harjoittaa jäsenvaltioita ja komissiota sitovaa kehitysyhteistyöpolitiikkaa.
3.7.1.2

On epäselvää, miksi direktiivin soveltaminen rajoitetaan 2 artiklassa koskemaan notaareita ja muita itsenäisiä lakimiesammattien harjoittajia vain tiettyjen liiketoimien osalta samalla kun muiden itsenäisten ammatinharjoittajien kaikki palvelut kuuluvat sääntelyn piiriin, vaikka heidän on ammattiaan harjoittaakseen noudatettava yhtä korkeita eettisiä ja ammatillisia normeja. Komitea on tietoinen siitä, että joissakin jäsenvaltioissa notaarien ja muiden lakimiesammattien harjoittajien tehtäväksi on annettu tiettyjen erityistehtävien hoito (joka tavallisesti liittyy heidän rooliinsa virallisissa oikeudenkäynneissä) ja että kyseisten tehtävien osalta lakimiesammattien harjoittajien erottaminen muista itsenäisistä ammatinharjoittajista voi olla oikeutettua. Näin ollen on perusteita jättää tällainen toiminta direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. Komitea katsoo kuitenkin, että kyseisten henkilöiden on kuuluttava direktiivin säännösten piiriin aina kun he hoitavat tehtäviä, joita ei ole varattu vain lakimiesammattien harjoittajille. Lisäksi tällaisten palveluiden tulisi kuulua direktiivin soveltamisalaan silloin kun niitä tarjoaa mikä tahansa muu asianmukaisesti säännelty ammattitaitoinen yritys.
2.2.2

Rautatieliikenteen harjoittajan on myytävä lippuja ja/tai suoria lippuja päärautatieasemien välisiä matkoja sekä rautatieasemaa ympäröivällä alueella sijaitseville rautatieasemille suuntautuvia matkoja varten. Rautatieliikenteen harjoittajien on tehtävä yhteistyötä tätä tarkoitusta varten ja allekirjoitettava yhteistyösopimuksia, jotka mahdollistavat suorien lippujen myynnin. Tällaisia lippuja on toimitettava matkustajille lippumyymälöiden, lippuautomaattien, puhelimen tai Internetin välityksellä. Jos lippumyymälät ovat suljettuina tai lippuautomaatit epäkunnossa, kansainvälisten matkojen lippuja on voitava ostaa junassa. Järjestelmän toimittajan on varmistettava, että tiedottamista ja lippujen myyntiä koskevat toiminnot ovat avoimia kaikille rautatieliikenteen harjoittajille.
1.1

Komission ehdotuksen tarkoituksena on jakaa perunatärkkelystä tuottavien jäsenvaltioiden kiintiöt markkinointivuosiksi 2005/2006 ja 2006/2007. Ehdotuksen pohjana on kertomus, jonka komissio antoi neuvostolle perunatärkkelystuotannon kiintiöjärjestelmästä. Täten siis muutetaan asetusta (EY) N:o 1868/94.
3.5.3

Näin ollen komitean mielestä alkuperämaaperiaatteen soveltaminen rajatylittäviin palveluihin on liian aikaista. Alkuperämaaperiaate edellyttää, että lähtökohtana on sekä todellisuudessa että oikeudelliselta kannalta vertailukelpoinen tilanne. Komitean näkemyksen mukaan alkuperämaaperiaatteen soveltaminen voi olla menestyksellistä vain, kun sen soveltamisalasta on oikeudellinen selvyys ja oikeusvarmuus. Alkuperämaaperiaatteen noudattaminen ilman asianmukaista siirtymäkautta on näin ollen ongelmallista, varsinkin kun alakohtaiseen yhdenmukaistamiseen käytettävissä olevia välineitä ei komitean mielestä ole vielä hyödynnetty tyhjentävästi. Alkuperämaaperiaatteessa piilee vaara, että järjestelmät kilpailevat keskenään ja että kuluttajien ja työntekijöiden suoja sekä ympäristönsuojelustandardit heikkenevät, sillä EU:n jäsenvaltioissa on yhä erilaisia oikeus-, sosiaali- ja terveydenhuoltojärjestelmiä. Soveltamalla yhdenmukaista alakohtaista lähestymistapaa voidaan etenkin erityisen herkät alat mukauttaa paremmin sisämarkkinoiden haasteisiin kuin liian aikaisin toteutetulla laaja-alaisella yhdenmukaistamisella. Kaikki sidosryhmät ja etenkin kuluttajansuoja-alalla toimivat tahot ja työmarkkinaosapuolet olisikin kutsuttava mukaan tutkimaan kattavan — myös sosiaalisia ja ympäristöpoliittisia näkökohtia koskevan — seuraustenarvioinnin yhteydessä, voidaanko kyseisillä aloilla soveltaa alkuperämaaperiaatetta. Koska yhdenmukaistamistoimet ovat vähintään yhtä arvokas väline sisämarkkinoiden toteuttamisessa, tulisi asianmukaisessa ajassa lähentää säännöksiä aloilla, joilla jäsenvaltioilla on erityisiä terveys-, sosiaali- tai ammattioikeudellisia velvoitteita. Komission, Euroopan parlamentin ja neuvoston tulisi arvioida puolivaiheessa, onko edellä mainittuja aloja yhdenmukaistettu riittävästi. Sen mukaan, kuinka hyvin oikeussäännöksiä on saatu lähennettyä, tulisi antaa lisäaikaa yhdenmukaistamisen avulla tehtävälle lähentämiselle. Tällä menettelyllä on — sen lisäksi, että näille erityispalveluille (esim. vapaille ammateille) saadaan tarkat määritelmät — komitean mielestä se etu, että asianomaiset tahot voivat asteittain valmistautua parhaalla mahdollisella tavalla siirtymäkauden jälkeen sovellettavaan alkuperämaaperiaatteeseen, mikä on välttämätöntäkin sisämarkkinoiden toteuttamiseksi. Tämä koskee myös yhteis- ja itsesääntelymekanismeja.
1.3

Heinäkuun 12. päivänä 2004 kokoontunut neuvosto päätti Euroopan puolustusviraston (EDA) perustamisesta. Viraston tavoitteena on tukea ”jäsenvaltioita niiden pyrkiessä parantamaan Euroopan unionin puolustusvoimavaroja kriisinhallinnan alalla sekä tukea Euroopan nykyistä ja tulevaisuudessa kehittyvää turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa”. Euroopan puolustusvirasto on jo aloittanut toimintansa. Puolustusviraston kaikkien tehtävien (2) tavoitteena on parantaa Euroopan puolustuskykyä edistämällä johdonmukaisuutta nykyisen sirpaleisuuden sijasta.
4.3

Komitea on myös tietoinen siitä, että rauhan rakentaminen kutsumalla kansalaiset mukaan omien yhteisöjensä kehittämiseen on jatkuva prosessi. Sen vuoksi komitea pitää tervetulleena sitä myönteistä roolia, joka Peace II -ohjelman tuloksena Pohjois-Irlantiin perustetuilla paikallisilla strategisilla kumppanuuksilla (Local Strategy Partnerships, LSPs) on ollut työmarkkinayhteistyön ja kansalaisyhteiskunnan toiminnan edistämisessä. Komitea on tyytyväinen siihen, että paikallisilla strategisilla kumppanuuksilla on onnistuttu luomaan kumppanuussuhteita yhtäältä paikallishallinnon ja muiden julkisten elinten ja toisaalta työmarkkinaosapuolten välille. Tällä tavalla paikalliset strategiset kumppanuudet ovat yhdessä välitason rahoituselinten kanssa edistäneet sovintoa Pohjois-Irlannin eri yhteiskuntaryhmien välillä. Komitea on tyytyväinen siihen, että Euroopan unionin toimielimet ovat helpottaneet kyseisten kumppanuuksien kehittämistä tavalla, josta kansalaisyhteiskunta voi ottaa mallia myös muualla EU:n alueilla sekä unionin muissa jakaantuneissa yhteiskunnissa.
2.5

ETSK katsoo, että elokuvat ja muut audiovisuaaliset teokset ovat sekä teollisuus- että kulttuurituotteita, joita on vaalittava yhteiseurooppalaisena perintönä ja edistettävä moniarvoisuuden ilmentäjinä sekä hyödynnettävä myös taloudellisesti. Tässä yhteydessä on toivottavaa, että kansallisellakin tasolla toimivien lähetysyhtiöiden tietyntyyppisten televisio-ohjelmien tallettaminen olisi pakollista eikä vapaaehtoista. Ne kuvaavat dynaamisesti kehittyvää kulttuuria, joka on elokuvia enemmän sidoksissa nykyiseen yhteiskunnalliseen todellisuuteen. Vaikka ETSK on tietoinen siitä, että lähetysyhtiöt eivät kannata pakollista tallettamista, se kehottaa komissiota syventämään tätä näkökulmaa alan tutkimuksilla, jotta voitaisiin arvioida, tulisiko ainakin yhteiskunnallisesti ja kulttuurisesti merkittävimpien televisio-ohjelmien tallettaminen audiovisuaalisen kulttuurin perintönä tehdä pakolliseksi.
2.13

Viraston, kuten minkä tahansa julkisen tai yksityisen yrityksen, kulmakivenä toimii hallintoneuvosto, jonka komissio esittelee asetusehdotuksen 25 artiklassa. ETSK on huolissaan siitä, että tällainen hallintoneuvosto on liian riippuvainen komissiosta, koska komissiolla on hallintoneuvostossa kymmenen ääntä, kun taas kullakin jäsenvaltiolla, jonka alukset harjoittavat meren elollisten luonnonvarojen kalastustoimintaa, on vain yksi ääni. Jäsenvaltioilla on yhteensä korkeintaan kaksikymmentä ääntä, minkä vuoksi komission on helppo saada päätöksensä läpi. ETSK katsoo, että kullakin komission edustajalla tulisi olla vain yksi ääni, kuten muillakin.
1.6

Johtavat öljyntuottajat ovat perinteisesti toimittaneet kyseiset vaatimukset täyttäviä korkea-aromaattisia öljyjä eli tisleiden aromaattisia uutteita (distillate aromatic extracts). Tarvittava liuotuskyky on yhteydessä öljyjen aromaattisuuteen, joka on puolestaan yhteydessä korkeaan PAH-pitoisuuteen. Kun renkaan pinta kuluu, on oletettavissa, että ympäristöön leviää PAH-yhdisteitä. Se, onko vapautuvien PAH-yhdisteiden määrä huomattava muihin päästöihin verrattuna, on kiistanalainen kysymys. Euroopassa näitä öljyjä ollaan kuitenkin vaihtamassa toisiin, ja prosessi on saatava päätökseen tyydyttävällä tavalla.
5.3

Kun otetaan huomioon, että Eurooppa-neuvosto aikoo samaan aikaan, maaliskuussa 2005, tarkistaa molempia strategioita, on tärkeää panna merkille kolme näkökohtaa: — Lissabonin strategiassa – nyt kun aikaa on enää viisi vuotta – on alettava tarkastella kysymyksiä, jotka ulottuvat pidemmälle kuin vuoteen 2010. Tällaisten kysymysten ja toimien osalta on tärkeää, että arviot tehdään kestävän kehityksen strategiassa sovellettavien kriteerien mukaisesti. Tällaista lähestymistapaa käyttäen Lissabonin strategia tarjoaa mahdollisuuden aloittaa konkreettisesti hankkeita, joita voidaan luonnehtia myös kestävän kehityksen periaatteiden mukaisiksi toimiksi. — On olennaisen tärkeää, että määriteltäessä pitkän aikavälin tavoitteita ja toimia tarkistetussa kestävän kehityksen strategiassa niissä huomioidaan myös Lissabonin strategian tehtävät ja koordinoidaan tarvittavia toimia ja ohjelmia siihen nähden. — Lissabonin strategialla on monia tavoitteita ja se sisältää monia toimia, mutta kestävän kehityksen strategiaan sisältyvät tavoitteet ja toimet tulevat luonteensa mukaisesti olemaan valikoimaltaan vielä tätäkin laaja-alaisempia. Niitä aletaan kuitenkin soveltaa porrastetusti. Molemmissa tapauksissa on olennaisen tärkeää, että valtakunnallinen ja paikallinen taso voivat olla keskeisessä roolissa. Kumpikaan strategia ei voi toimia, jos sen lähestymistapa on pääasiassa ylhäältä alaspäin suuntautuva; molempien on oltava alhaalta ylös suuntautuvia lähestymistavaltaan.
1.4

Tällä välin tämä käsitys on saanut laajaa kannatusta. Tietoon perustuvan talouden ja yhteiskunnan vaatimukset on ymmärretty paremmin ja tajuttu, miten suuri merkitys eri tieteenalojen ja myös perustutkimuksen tuottamalla tietämyksellä on Lissabonin tavoitteiden saavuttamisen kannalta.
3.3.2.1

Kulttuurin kannalta tärkeimmistä ohjelmista ja niissä tuetuista toimista mainittakoon seuraavat: a) Tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskeva viides puiteohjelma, jonka tietyissä ohjelmissa toteutetaan kulttuuriperinnön säilyttämistä edistäviä toimia. Tällainen ohjelma on erityisesti Tietoyhteiskunnan teknologia -niminen Euroopan tutkimusohjelma. b) Lukuisissa Euroopan unionin Sokrates- ja Leonardo-koulutusohjelmista rahoitettavissa hankkeissa tavoitteena on taiteisiin tutustuminen sekä kulttuuri-instituutioiden ja opetuslaitosten välisten kumppanuuksien luominen, jotta eurooppalaiset tuntisivat ja arvostaisivat taideteoksia ja kouluttautuisivat kulttuurin eri osa-alueisiin liittyviin ammatteihin. c) Euroopan sosiaalirahaston tukemaan koulutukseen kuuluu taiteellinen koulutus, kuten Italian valokuvaperinnön entisöiminen ja säilyttäminen. Tässä yhteydessä on mainittava myös yhteisön Equal-aloite. d) Nuoriso-ohjelmasta rahoitetaan joka vuosi 15—25 -vuotiaiden nuorten tapaamisia. Joihinkin tapaamisista liittyy taiteellista toimintaa. e) eEuropa-toimintasuunnitelmaan kuuluvalla eContent-ohjelmalla kehitetään automaattista kääntämistekniikkaa. Sillä säilytetään Euroopassa tuotettavien kirjallisten teosten kielellistä monimuotoisuutta ja tuetaan eurooppalaisen digitaalisen sisällön tuotantoa. f) Euroopan unionin aluepolitiikassa tuetaan taidetta luovia ja levittäviä tahoja, kuten musiikkiopistoja, konserttisaleja ja nauhoitusstudioita. g) Meda-ohjelmaan (Välimeren alueen maiden ja EU:n yhteistyöohjelma) kuuluva Euromed Heritage on alueellinen tukiohjelma, jolla lujitetaan Välimeren alueen kulttuuriperinnön kehitystä. Ohjelmaan kuuluu Eumedis-aloite, jolla kehitetään Välimeren alueen maiden digitaalipalveluja, kuten kulttuuriperinnön saatavuutta ja matkailua tukevia multimediapalveluja. h) URB-AL-ohjelmalla tuetaan Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan kaupunkien välistä yhteistyötä kaupunkien ongelmiin liittyvissä kysymyksissä, mukaan luettuna kaupunkiperinnön säilyttäminen. ASIA-URB on vastaava ohjelma Aasiassa. Perinnön säilyttäminen ja arvostaminen ovat tavoitteena myös Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden kanssa tehtävässä yhteistyössä Cotonoun sopimuksen mukaisesti. i) Euroopan aluekehitysrahasto antaa tukea alueiden kehittämiseen tarkoitetuille kulttuuriperinnön entisöintihankkeille. Yhteisöaloitteista Urban, joka on tarkoitettu vaikeuksissa oleville kaupunkialueille, ja Interreg, jolla edistetään Euroopan unionin alueiden välistä eri alojen yhteistyötä esimerkiksi kaupunkien kehittämistä, toimivat tällaisten hankkeiden tukemiseksi. j) Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto tukee maaseutualueiden kehittämistoimia. Leader-aloitteeseen kuuluu myös rakennusten, maisemien, irtaimistojen ja materiaalien kulttuurinen uudistaminen ja kunnostaminen. k) Kuudennen ympäristöä koskevan yhteisön toimintaohjelman yksi osa on Life III -ohjelma, jossa tuetaan unionin ympäristöpolitiikkaa edistämällä luonnonympäristöjen ja kulttuuriympäristöjen arvostamista ja matkailun hallintaa.