[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 20.10.2005 KOM(2005) 468 lopullinen 2005/0198 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS yhteisymmärryspöytäkirjan tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Sveitsin liittoneuvoston välillä Sveitsin valaliiton rahoitusosuudesta taloudellisten ja sosiaalisten eroavuuksien vähentämiseksi laajentuneessa Euroopan unionissa sekä luvan antamisesta joillekin jäsenvaltioille tehdä erillisiä sopimuksia Sveitsin valaliiton kanssa yhteisymmärryspöytäkirjan täytäntöönpanosta (komission esittämä) PERUSTELUT Neuvosto valtuutti komission huhtikuussa 2003 neuvottelemaan Sveitsin kanssa tämän rahoitusosuudesta taloudellisten ja sosiaalisten eroavuuksien vähentämiseksi laajentuneessa EU:ssa osana Sveitsin kanssa neuvoteltavaa sopimuspakettia. EU:n ja Sveitsin huippukokouksessa toukokuussa 2004 Sveitsi lupautui osallistumaan miljardilla Sveitsin frangilla viiden vuoden aikana. Neuvosto hyväksyi tämän osana kokonaiskompromissia, joka johti yhdeksän alakohtaista sopimusta kattavan laajan neuvottelukierroksen päättämiseen. Tämän erityisrahoitusosuuden teknisistä yksityiskohdista neuvoteltiin vuoden 2004 marraskuun ja vuoden 2005 toukokuun välisenä aikana. Näiden neuvottelujen perusteella tehtiin liitteenä oleva yhteisymmärryspöytäkirja, jossa vahvistetaan Sveitsin rahoitusosuuden jakoperusteet ja ensisijaiset toimialat. Seuraaviin seikkoihin on aiheellista kiinnittää huomiota. Sopimuksen muoto Sitovan sopimuksen tekeminen Euroopan yhteisön kanssa osoittautui mahdottomaksi, koska sitä ei olisi hyväksytty ratifiointiprosessissa Sveitsissä. Tästä syystä oli hyväksyttävä liittoneuvoston kanssa tehtävä yhteisymmärryspöytäkirja, jota täydennetään kunkin edunsaajavaltion kanssa tehtävillä sitovilla sopimuksilla. Pöytäkirja sisältää kaikki tarvittavat tiedot ja siinä määrätään, että edunsaajavaltioiden ja Sveitsin välillä tehtävät yksittäiset kahdenväliset sopimukset noudattavat pöytäkirjan sisältöä. Edunsaajien lukumäärä Sveitsi on tehnyt selväksi, että sen rahoitusosuutta saa käyttää ainoastaan maksujen suorittamiseen kymmenelle uudelle jäsenvaltiolle. Sveitsin viranomaiset väittivät lisäksi, ettei Sveitsin parlamentti hyväksyisi talousarviomäärärahojen oikeusperustan muuttamista siten, että mukaan otettaisiin 13 EU:n jäsenvaltiota. Sveitsin nykyisessä poliittisessa tilanteessa tämä vaikuttaa uskottavalta. Sveitsiläiset viittaavat myös EU:n ja Norjan väliseen sopimukseen ennakkotapauksena (Norjan myöntämä kahdenvälinen rahoitus koskee ainoastaan kymmentä uutta jäsenvaltiota). Jos siis yhteisö vaatii edelleen kaikkien EU:n koheesiopolitiikan edunsaajien sisällyttämistä, Sveitsi kieltäytyy allekirjoittamasta yhteisymmärryspöytäkirjaa EY:n kanssa ja kävisi sen sijaan kahdenvälisiä neuvotteluita uusien jäsenvaltioiden kanssa. Tämä ei selvästi olisi EU:n edun mukaista, koska yhteisymmärryspöytäkirjan tarkoituksena on muodostaa tulevan Sveitsin rahoitusosuuden perusta seuraavassa laajentumisessa ja viiden vuoden jälkeen päätettävän jatkon osalta. Tästä syystä ehdotettu yhteisymmärryspöytäkirja on ainoa realistinen vaihtoehto. Komission neuvottelijat ovat pyrkineet varmistamaan, että yhteisymmärryspöytäkirjassa tarjotaan mahdollisuus EU:n taloudelliseen ja sosiaaliseen koheesiopolitiikkaan osallistuvien muiden jäsenvaltioiden kanssa toteutettaviin yhteishankkeisiin, jolloin olisi selvää, ettei tämä politiikka koske ainoastaan yhteisymmärryspöytäkirjassa mainittua kymmentä edunsaajaa. Tällaiset hankkeet voidaan osarahoittaa yhteisön koheesiovälineistä ja alueidenvälisen yhteistyön välineistä. Jakoperuste Jaettaessa Sveitsin rahoitusosuutta edunsaajille käytetään nykyistä koheesiorahaston jakoperustetta, jonka kaikki jäsenvaltiot ovat hyväksyneet. Malta pyysi jakoperusteen tarkistamista, mutta sitä ei voida tehdä tässä yhteydessä. Nykyistä jakoperustetta käytettiin myös EU:n ja Norjan välisessä kahdenvälisessä sopimuksessa. Oikeusperusta Yhteisymmärryspöytäkirja ehdotetaan tehtävän perustamissopimuksen 159 artiklan 3 kohdan ja 300 artiklan perusteella, jolloin neuvoston on tehtävä ratkaisunsa määräenemmistöllä. Yhteisymmärryspöytäkirja hyväksytään lopullisesti, kun se allekirjoitetaan. Koheesiopolitiikka Olisi muistettava, että yhteisymmärryspöytäkirja tehdään ulkosuhteiden osana. Sen tarkoituksena ei ole vaikuttaa millään tavalla itse Euroopan unionin koheesiopolitiikan periaatteisiin, kuten varainjaon perusteisiin ja menetelmiin, vaan sen tavoitteena on edistää koheesiopolitiikan tasapainoista kehitystä. 2005/0198 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS yhteisymmärryspöytäkirjan tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Sveitsin liittoneuvoston välillä Sveitsin valaliiton rahoitusosuudesta taloudellisten ja sosiaalisten eroavuuksien vähentämiseksi laajentuneessa Euroopan unionissa sekä luvan antamisesta joillekin jäsenvaltioille tehdä erillisiä sopimuksia Sveitsin valaliiton kanssa yhteisymmärryspöytäkirjan täytäntöönpanosta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 159 artiklan 3 kohdan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen ja 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen[1], ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[2], sekä katsoo seuraavaa: (1) Neuvosto valtuutti komission huhtikuussa 2003 neuvottelemaan yhteisön puolesta Sveitsin valaliiton kanssa sopimuksen Sveitsin rahoitusosuudesta taloudellisten ja sosiaalisten eroavuuksien vähentämiseksi laajentuneessa Euroopan unionissa. (2) Tämän erityisrahoitusosuuden teknisistä yksityiskohdista neuvoteltiin vuoden 2004 marraskuun ja vuoden 2005 toukokuun välisenä aikana. Neuvottelujen perusteella tehtiin liitteessä oleva yhteisymmärryspöytäkirja, jossa vahvistetaan kehys Sveitsin rahoitusosuuden jakamiselle ja tärkeimmille kohteille, vaikuttamatta kuitenkaan yhteisön koheesiopolitiikan periaatteisiin, kuten varainjaon perusteisiin ja menetelmiin, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Hyväksytään Euroopan yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Sveitsin liittoneuvoston välinen yhteisymmärryspöytäkirja Sveitsin valaliiton rahoitusosuudesta taloudellisten ja sosiaalisten eroavuuksien vähentämiseksi laajentuneessa Euroopan unionissa. Yhteisymmärryspöytäkirjan teksti on tämän päätöksen liitteenä. 2 artikla Neuvoston puheenjohtaja oikeutetaan nimeämään henkilö(t), jolla (joilla) on valtuudet allekirjoittaa Euroopan yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Sveitsin liittoneuvoston välinen yhteisymmärryspöytäkirja Sveitsin valaliiton rahoitusosuudesta taloudellisten ja sosiaalisten eroavuuksien vähentämiseksi laajentuneessa Euroopan unionissa. 3 artikla Jäsenvaltiot, jotka luetellaan yhteisymmärryspöytäkirjassa Sveitsin rahoitusosuuden edunsaajina, saavat tehdä erilliset sopimukset Sveitsin valaliiton kanssa pöytäkirjan täytäntöönpanosta. Jäsenvaltioiden on sovitettava kantansa yhteen neuvostossa ennen tällaisten sopimusten allekirjoittamista. 4 artikla Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Tehty Brysselissä […] päivänä […]kuuta. Neuvoston puolesta Pääsihteeri LIITE I Euroopan yhteisön ja Sveitsin liittoneuvoston välinen yhteisymmärryspöytäkirja Sveitsin valaliiton rahoitusosuudesta taloudellisten ja sosiaalisten eroavuuksien vähentämiseksi laajentuneessa Euroopan unionissa Euroopan yhteisö, jäljempänä ’yhteisö’, ja Sveitsin valaliitto, jäljempänä ’liittoneuvosto’, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin ja Sveitsin tiiviit suhteet, jotka perustuvat useisiin alakohtaisiin sopimuksiin, erityisesti talouden, tieteen ja kulttuurin aloilla, ottavat huomioon, että Euroopan unionin laajentuminen edistää rauhan, vapauden, vakauden ja vaurauden turvaamista Euroopassa ja että liittoneuvosto aikoo määrätietoisesti osoittaa Sveitsin valaliiton tukevan tätä, ottavat huomioon Euroopan yhteisön Sveitsin valaliitolle esittämän pyynnön osallistua taloudellisten ja sosiaalisten eroavuuksien vähentämiseen Euroopan unionissa, ottavat huomioon Euroopan unionin pyrkimykset ulkoisen ja liittymistä valmistelevan avun sekä taloudellisen ja sosiaalisen koheesion aloilla, ottavat huomioon, että Sveitsin valaliitto tukee Keski- ja Itä-Euroopan maita, haluavat tällä yhteisymmärryspöytäkirjalla konkretisoida liittoneuvoston poliittisen tahdon osallistua taloudellisten ja sosiaalisten eroavuuksien vähentämiseen Euroopan unionissa, ovat sopineet seuraavista suuntaviivoista: 1. Sveitsin rahoitusosuus Liittoneuvosto neuvottelee 2 kohdassa lueteltujen jäsenvaltioiden kanssa sopimukset yhden miljardin Sveitsin frangin suuruista Sveitsin rahoitusosuutta koskevista järjestelyistä; rahoitusosuus jaetaan viiden vuoden aikana Sveitsin parlamentin hyväksyttyä määrärahat, ja se on tarkoitettu taloudellisten ja sosiaalisten eroavuuksien vähentämiseen laajentuneessa Euroopan unionissa. 2. Sveitsin rahoitusosuuden jakoperusteet Edunsaajavaltio | Prosenttiosuus kokonaisrahoituksesta | Tšekki | 11,0 % | Viro | 4,0 % | Kypros | 0,6 % | Latvia | 6,0 % | Liettua | 7,1 % | Unkari | 13,1 % | Malta | 0,3 % | Puola | 49,0 % | Slovenia | 2,2 % | Slovakia | 6,7 % | Rahoitusta voidaan käyttää alueellisiin ja kansallisiin hankkeisiin ja ohjelmiin sekä useita edunsaajavaltioita kattaviin hankkeisiin ja ohjelmiin. 3. Uudelleentarkastelu Tilannetta on määrä tarkastella uudelleen kahden ja neljän vuoden kuluttua Sveitsin rahoitusosuuden käyttöönotosta, jotta mahdolliset sitomatta jääneet määrärahat voidaan kohdistaa uudelleen edunsaajavaltioiden ensisijaisiin hankkeisiin ja ohjelmiin. 4. Rahoituksen suuntaviivat ja kohteet Turvallisuus, vakaus ja uudistusten tukeminen - paikallisten hallintovalmiuksien vahvistaminen alueilla ja kunnissa - toimenpiteet rajojen turvaamiseksi - maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden hoitamisen parantaminen - pääsy turvallisuuslainsäädäntöä koskeviin tietojärjestelmiin sekä turvallisuusasioiden lainsäädännöllisten näkökohtien kehittäminen - oikeushallinnon nykyaikaistaminen - instituutioiden sekä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan vahvistaminen - ydinturvallisuus - luonnononnettomuuksien estäminen ja hoito - aluekehitysaloitteet syrjäisillä tai heikommassa asemassa olevilla alueilla. Ympäristö ja infrastruktuuri: - perusinfrastruktuurin kunnostus ja nykyaikaistaminen (energiatehokkuus, juomavesi, jätevesi, jätehuolto ja julkinen liikenne) - ympäristöolosuhteiden parantaminen, haitallisten päästöjen vähentäminen, ekologisten seurantastandardien ja -vaatimusten kehittäminen ja täytäntöönpano - myrkyllisten jätteiden hävittäminen ja saastuneiden teollisuusalueiden kunnostaminen - aluesuunnittelu kaupungeissa ja maaseudulla maankäytön, infrastruktuurin, ympäristön jne. kannalta - rajat ylittävät ympäristöaloitteet, kuten ”Environment for Europe” - biologinen monimuotoisuus ja luonnonsuojelu. Yksityissektorin kehittäminen: - Yksityissektorin kehittäminen ja viennin edistäminen asettaen etusijalle pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) - pääoman saannin helpottaminen, pk-yritysten tukeminen yrityshallinnon ja -johdon alalla - sertifioitujen luonnonmukaisesti viljeltyjen maataloustuotteiden edistäminen - standardien, vaatimusten ja vaatimustenmukaisuuden arvioinnin edistäminen teollisuus- ja maataloustuotannossa; sosiaalisesti ja ympäristöllisesti kestävän kehityksen periaatetta noudattavan teollisuustuotannon ja ekologisen tehokkuuden edistäminen - varainhoidon sääntelyn tehostaminen sekä instituutioiden ja rahamarkkinoiden vahvistaminen - teollis- ja tekijänoikeuksien suojaaminen. Inhimillinen ja sosiaalinen kehitys: - julkishallinnon valmiuksien vahvistaminen keskus-, alue- ja kuntatasolla EU:n vaatimuksia vastaaviksi - tekninen ja ammatillinen koulutus - tutkimus ja kehitys (tieteelliset vaihto-ohjelmat, apurahat, kumppanuudet, yhteistyö soveltavassa tieteessä jne.) - terveydenhoito (sairaaloiden nykyaikaistaminen, sairasvakuutusjärjestelmien uudistus, ennaltaehkäisevät toimet jne.) - kaupunkien ja kuntien kumppanuudet - kansainvälisten kehitysaloitteiden tukeminen. Kohdealat valitaan ja niitä painotetaan kunkin edunsaajavaltion tarpeiden mukaan. 5. Tiedotus ja koordinointi Liittoneuvosto ja Euroopan komissio tiedottavat toisilleen säännöllisesti Sveitsin rahoitusosuuden käyttöönotosta aina tarvittaessa, myös silloin kun tämä on poliittisesti tarpeen. Ne toimivat koordinoidusti sen varmistamiseksi, että ehdotetut hankkeet ja ohjelmat ovat yhdenmukaisia taloudellisten ja sosiaalisten eroavuuksien vähentämistavoitteen kanssa. Tätä varten Euroopan komissio antaa liittoneuvostolle arvionsa siitä, vastaavatko ehdotetut hankkeet ja ohjelmat yhteisön tavoitteita, sekä ilmoittaa EU:n koheesiopolitiikan merkittävistä muutoksista, jotka on otettava asianmukaisesti huomioon. Ne toimivat koordinoidusti myös muiden, samoja hankkeita ja ohjelmia rahoittavien instituutioiden ja avunantajien kanssa. Näin ollen hankkeet ja ohjelmat voidaan soveltuvin osin toteuttaa yhteistyössä muiden EU:n taloudelliseen ja sosiaaliseen koheesiopolitiikkaan osallistuvien EU:n jäsenvaltioiden kanssa. Tällaisia hankkeita ja ohjelmia voidaan osarahoittaa koheesion ja alueiden välisen yhteistyön alojen yhteisövälineistä. 6. Hankkeiden ja ohjelmien valinta Liittoneuvosto valitsee hankkeet ja ohjelmat edunsaajavaltioiden kanssa ottaen huomioon niiden pyynnöt, tarpeet sekä tosiasialliset mahdollisuudet käyttää rahoitusta. 7. Hankkeiden ja ohjelmien täytäntöönpano 1. Hankkeet ja ohjelmat pannaan täytäntöön tapauksen mukaan kahdenvälisesti, kahden-monenvälisesti (osarahoitus muiden instituutioiden tai avunantajien kanssa) tai monenvälisesti (notariaattijärjestelmä). 2. Sveitsin rahoitusosuudet annetaan lahjana tai edullisin ehdoin myönnettävänä rahoituksena. Osuuksia ei makseta takaisin Sveitsille. 3. Sveitsin rahoitusta saavien yksiköiden on periaatteessa vastattava pienestä osasta hankkeiden tai ohjelmien rahoitusta. Avustusten muodossa myönnettävä Sveitsin rahoitusosuus ei saa ylittää 60:tä prosenttia hankkeen kustannuksista, paitsi jos hanke saa lisärahoitusta valtion tai alue- tai paikallishallinnon talousarviomäärärahoista, jolloin rahoitusosuus ei saa ylittää 85:tä prosenttia kokonaiskuluista. Osarahoituksesta annettuja sääntöjä sovelletaan. Teknisen avun hankkeiden, instituutioiden vahvistamisohjelmien ja kansalaisjärjestöjen toteuttamat hankkeet ja ohjelmat voidaan rahoittaa kokonaan Sveitsin rahoitusosuudesta. 4. Julkisia hankintoja ja valtiontukia koskevia sääntöjä noudatetaan. Hankkeiden tai ohjelmien osarahoitusosuuksia ei saa sitoa. 5. Sveitsin hallitukselle aiheutuvat hallintomenot maksetaan 1 kohdassa tarkoitetusta määrästä. Näihin kuuluvat henkilöstö- ja hallintomenot, virkamiesten ja konsulttien virkamatkakulut sekä varainhoito- ja arviointikulut. 8. Sveitsin rahoitusosuuden käyttöönotto Liittoneuvosto ehdottaa Sveitsin parlamentille yhden miljardin Sveitsin frangin suuruista määrärahaa, jotta Sveitsin rahoitusosuus voidaan ottaa käyttöön vuodesta 2006 alkaen. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen sopimusten on oltava tässä pöytäkirjassa vahvistettujen suuntaviivojen mukaisia. Sveitsin ja edunsaajavaltioiden välisten puitesopimusten sisältö esitellään yleisesti liitteessä. Sopimuspuolet hyväksyvät sopimukset omia menettelyjään noudattaen. Tehty [….] […] päivänä [… …] kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, portugalin, puolan, ranskan, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä. Liittoneuvoston puolesta: Euroopan yhteisön puolesta: LIITE II Sveitsin ja EU:n uusien jäsenvaltioiden, jäljempänä ’kumppanivaltiot’, puitesopimusten sisällön yleiskuvaus Kuhunkin näistä kymmenestä puitesopimuksesta kirjataan Sveitsin ja kyseisen kumppanimaan yhteistyötä koskevat yleiset periaatteet. Näiden puitesopimusten perusteella tehdään myöhemmin hankesopimuksia, jotka kattavat hankkeisiin liittyvät tekniset yksityiskohdat. Tyypillisesti puitesopimukseen sisältyvät seuraavat kohdat: 1. Viittaus yhteisymmärryspöytäkirjaan. 2. Sveitsin ja kumppanimaan välisen yhteistyön tavoitteet. 3. Sveitsin ja kumppanimaan välisen yhteistyön alkamisajankohta ja kesto. 4. Sveitsin rahoitusosuuden kokonaismäärä ja uudelleentarkasteluprosessi Sveitsin ja EY:n välillä. 5. Sveitsin ja kumppanimaan välisen yhteistyön käsitteistö (ensisijaiset toiminta-alat, periaatteet ja kumppanuudet). 6. Menettelyt ja perusteet hankkeiden ja ohjelmien valinnassa, hyväksymisessä ja täytäntöönpanossa (myös tiedotus ja koordinointi Euroopan komission kanssa). 7. Hankkeiden ja ohjelmien rahoituksen muoto. 8. Periaatteet, jotka koskevat käyttöön asetettavien varojen käyttöönottoa, rahoitusosuuksien enimmäismäärää, hallintokuluja (enintään viisi prosenttia), maksumäärärahoja, tilintarkastusta ja hallinnollisia järjestelyjä. 9. Toimivalta ja koordinointi puitesopimuksen täytäntöönpanossa. SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS Politiikan ala(t): Aluepolitiikka Toiminnan ala(t): Koheesiopolitiikka | TOIMENPITEEN NIMI: EUROOPAN YHTEISÖN JA SVEITSIN LIITTONEUVOSTON VÄLINEN YHTEISYMMÄRRYSPÖYTÄKIRJA SVEITSIN VALALIITON RAHOITUSOSUUDESTA TALOUDELLISTEN JA SOSIAALISTEN EROAVUUKSIEN VÄHENTÄMISEKSI LAAJENTUNEESSA EUROOPAN UNIONISSA | 1. BUDJETTIKOHTA/-KOHDAT 2. NUMEROTIEDOT 2.1. Toimenpiteen kokonaismäärärahat (B osa): milj. euroa maksusitoumusmäärärahoina EI SOVELLETA 2.2. Toimenpiteen soveltamisaika: Alkaminen: Yhteisymmärryspöytäkirja tulee (luultavasti) voimaan vuonna 2005 (allekirjoituspäivästä riippuen) Päättyminen: Yhteisymmärryspöytäkirjalla ei ole päättymispäivää, mutta se vanhentuu Sveitsin rahoitusosuuden päättymisen jälkeen. 2.3. Monivuotinen kokonaismenoarvio: EI SOVELLETA (a) Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu (rahoitustuki) ( vrt. kohta 6.1.1 ) milj.euroa ( kolmen desimaalin tarkkuudella ) Vuosi [n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5 ja seur.] | Yht. | Maksusitoumus-määrärahat | Maksumäärärahat | (b) Tekninen ja hallinnollinen apu ja tukimenot ( vrt. kohta 6.1.2 ) MS | MM | a+b yhteensä | MSM | MM | (c) Henkilöstö- ja muiden hallintomenojen kokonaisvaikutus rahoitukseen (vrt. kohdat 7.2 ja 7.3) MSM/MM | a+b+c YHTEENSÄ | MSM | MM | 2.4. Yhteensopivuus ohjelmasuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa [x] Ehdotus on tehdyn ohjelmasuunnitelman mukainen. Ehdotus edellyttää rahoitusnäkymien kyseisen otsakkeen ohjelmasuunnitelman muuttamista. ja tämä voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten soveltamista. 2.5. Vaikutukset tuloihin [3]: [x] Ei vaikuta tuloihin (kyseessä ovat toimenpiteen toteuttamiseen liittyvät tekniset näkökohdat). TAI Vaikutukset tuloihin ovat seuraavat: (milj. euroa yhden desimaalin tarkkuudella) Ennen toimenpidettä [vuosi n-1] | Toimenpiteen jälkeen | 5. KUVAUS JA PERUSTELUT Ei sovelleta 5.1. Yhteisön toiminnan tarve 5.1.1. Toiminnan tavoitteet Ei sovelleta 5.1.2. Ennakkoarviointiin liittyvät toimenpiteet Ei sovelleta 5.1.3. Jälkiarvioinnin perusteella toteutetut toimenpiteet Ei sovelleta 5.2. Suunnitellut toimet ja yhteisön rahoitustukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt Ei sovelleta 5.3. Toteutusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt Ei sovelleta 6. RAHOITUSVAIKUTUKSET Ei sovelleta 6.1. Kokonaisrahoitusvaikutus, B osa (koko ohjelmakaudeksi) (Alla olevassa taulukossa ilmoitettujen kokonaismäärien laskutapa on esitettävä taulukossa 6.2 esitetyn jaottelun avulla). 6.1.1. Rahoitustuki Maksusitoumusmäärärahat milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Jakautuminen | [Vuosi n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n + 5 ja seur.] | Yht. | Toimi 1: | Toimi 2: | jne. | YHTEENSÄ | 6.1.2. Tekninen ja hallinnollinen apu, tukimenot ja tietotekniikkakustannukset (maksusitoumusmäärärahat) | [Vuosi n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5 ja seur.] | Yht. | 1) Tekninen ja hallinnollinen apu | a) Teknisen avun toimistot | b) Muu tekninen ja hallinnollinen apu - sisäinen - ulkoinen josta hallinnon tietotekniikkajärjestelmien rakentamis- ja ylläpitokustannusten osuus | Kohta 1 yhteensä | 2) Tukimenot | a) Selvitykset | b) Asiantuntijakokoukset | c) Tiedotus ja julkaisut | Kohta 2 yhteensä | YHTEENSÄ | 6.2. Toimenpidekohtainen kustannuslaskelma, B osa (koko ohjelmakaudeksi) (Jos toimia on useita, on ilmoitettava kuhunkin toimeen kuuluvista konkreettisista toimenpiteistä tarkat tiedot suoritteiden laajuuden ja kustannusten arviointia varten.) Maksusitoumusmäärärahat milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Jakautuminen | Suoritteen/tuo-toksen tyyppi (hanke, asiakirja) | Suoritteiden/tuotoksen määrä (yhteensä vuosiksi 1...n) | Yksikkö-kustannus keskimäärin | Kokonaiskustannukset (yhteensä vuosiksi 1...n) | 1 | 2 | 3 | 4=(2X3) | Toimi 1: - Toimenpide 1 - Toimenpide 2 Toimi 2: - Toimenpide 1 - Toimenpide 2 - Toimenpide 3 jne. | KOKONAISKUSTANNUKSET | Laskutapa on tarvittaessa selitettävä. 7. VAIKUTUKSET HENKILÖSTÖÖN JA HALLINTOMENOIHIN Ei sovelleta 7.1. VAIKUTUS HENKILÖSTÖÖN Toimen laji | Toimenpiteen hallinnointiin tarvittava nykyinen ja/tai uusi henkilöstö | Yht. | Tehtävien kuvaus | Vakinaisten toimien määrä | Väliaikaisten toimien määrä | Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt | A B C | Tarkempi tehtävänkuvaus esitetään tarvittaessa liitteenä. | Muu henkilöstö | Yhteensä | 7.2. Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus Henkilöstön laji | Määrä euroina | Laskutapa* | Virkamiehet Väliaikaiset toimihenkilöt | Muu henkilöstö (budjettikohta ilmoitettava) | Yhteensä | Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja. 7.3. MUUT TOIMESTA JOHTUVAT HALLINTOMENOT Budjettikohta (numero ja nimi) | Määrä euroina | Laskutapa | Kokonaismääräraha (osasto A7) A0701 – Virkamatkat A07030 – Kokoukset A07031 – Pakolliset komiteat1 A07032 – Ei-pakolliset komiteat1 A07040 – Konferenssit A0705 – Selvitykset ja kuulemiset Muut menot (eriteltävä) | Tietojärjestelmät (A-5001/A-4300) | Muut menot - A osa (eriteltävä) | Yhteensä | Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja. 1 Mainittava komitean laji sekä ryhmä, johon se kuuluu. I. Yhteensä vuodessa (7.2 + 7.3) II. Toimen kesto III. Toimen kokonaiskustannukset (I x II) | € Vuodet € | 8. SEURANTA JA ARVIOINTI Ei sovelleta 8.1. Seurantajärjestelmä Ei sovelleta 8.2. Arvioinnin yksityiskohtaiset säännöt ja arviointijaksot Ei sovelleta 9. PETOSTEN TORJUNTATOIMET Ei sovelleta [1] EUVL C , , s. . [2] EUVL C , , s. . [3] Lisätietoja erillisellä lehdellä.