KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE - Galileo-tutkimusohjelman edistymisvaihe vuoden 2004 alussa

Johdanto

Galileo-tutkimusohjelmalla (jäljempänä "Galileo-ohjelma") on sekä teknologinen, poliittinen että taloudellinen ulottuvuus. Satelliittinavigoinnin kehittäminen vaikuttaa kaikkiin talouden sektoreihin ja yhteiskunnan osa-alueisiin, ja kaikkien arvioiden mukaan ala jatkaa kasvuaan. Tähän teknologiaan liittyvien tuotteiden ja palveluiden markkinat, jotka jo tällä hetkellä ovat suuruudeltaan noin 10 miljardia euroa vuodessa, kasvavat vuosittain 25 prosenttia ja ovat vuonna 2020 suuruudeltaan noin 300 miljardia euroa. Vuonna 2020 käytössä odotetaan olevan noin kolme miljardia vastaanotinta. Eurooppalainen satelliittinavigointijärjestelmä luo noin 100 000 työpaikkaa. Satelliittinavigoinnista on tullut osa Euroopan kansalaisten arkipäivää, ja sitä hyödynnetään ajoneuvojen ja matkapuhelinten lisäksi myös pankkiyhteyksissä ja pelastuspalvelujärjestelmissä, jotka huolehtivat kansalaisten turvallisuudesta. Tämä luo Galileo-ohjelmalle yhteiskunnallisen lisäulottuvuuden.

Ohjelman kolme vaihetta, joiden kokonaiskustannukset ovat 3,2 miljardia euroa, ovat seuraavat:

*Kehittämis- ja validointivaiheeseen kuuluvat järjestelmän satelliittien ja maan päällä toimivien osien kehittäminen sekä järjestelmän validointi kiertoradalla. Tämä vaihe kestää vuodet 2002-2005. Sen kustannukset ovat 1,1 miljardia euroa, joista puolet kattaa Euroopan yhteisö ja puolet Euroopan avaruusjärjestö.

*Rakennus- ja käyttöönottovaihe kestää vuodet 2006-2007, ja siihen kuuluvat satelliittien rakentaminen ja lähettäminen kiertoradalle sekä maan päällä toimivan osan käyttöönotto kokonaisuudessaan. Tämän vaiheen kustannukset ovat 2,1 miljoonaa euroa, ja niistä vastaa pääosin järjestelmän tuleva toimiluvan haltija.

*Kaupallisen käyttövaiheen on määrä alkaa vuonna 2008.

Komissio tiedottaa säännöllisesti Galileo-ohjelmasta Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Euroopan parlamentti antoi kahden viimeisimmän tiedonannon [1] pohjalta 29. tammikuuta 2004 päätöslauselman, jossa tuetaan komission omaksumaa lähestymistapaa ja korostetaan jälleen tämän suuren infrastruktuurihankkeen strategista merkitystä Euroopan tulevaisuudelle. Neuvosto puolestaan hyväksyi 5. ja 6. joulukuuta 2002 ja 5. kesäkuuta 2003 [2] päätelmät, joissa se tukee komission toteuttamaa politiikkaa sekä EGNOS- että Galileo-ohjelman suhteen.

[1] Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle - Galileo-ohjelman edistyminen, KOM(2002) 518 lopullinen, ja komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle - EGNOS-ohjelman sisällyttäminen Galileo-ohjelmaan, KOM(2003) 123 lopullinen.

[2] Asiakirja 10736/03.

Vuosi 2003 on ollut ohjelman kannalta ratkaisevan tärkeä, sillä kyseiseen vuoteen ajoittui sekä Galileo-yhteisyrityksen [3] (jäljempänä "yhteisyritys") perustaminen että sen toiminnan käynnistäminen. Vuonna 2003 tilattiin myös ensimmäiset satelliitit, syvennettiin kansainvälistä yhteistyötä, vahvistettiin taajuuksien jakaminen ja valmisteltiin rakennus- ja käyttöönottovaihetta sekä käyttövaihetta.

[3] Galileo-yhteisyritys perustettiin 21. toukokuuta 2002 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 876/2002 (EYVL L 138, 28.5.2002, s. 1).

Tiedonanto jakautuu seuraaviin kolmeen osaan:

-kehittämisvaiheen edistyminen,

-kansainvälisen yhteistyön kehitys,

-siirtyminen rakennus- ja käyttöönottovaiheeseen ja käyttövaiheeseen.

1. Kehittämisvaiheen nopea edistyminen

Nyt kun Euroopan avaruusjärjestön rahoitusosuuden jakautumiseen liittyvät ongelmat on voitettu, Galileo-ohjelman kehittämisvaihe on edennyt pitkälle. Yhteisyritys on ollut täydessä toiminnassa vuoden 2003 kesästä lähtien. Teknisiä selvityksiä ja tutkimustyötä jatketaan aktiivisesti. Tätä työtä edistävät kesäkuussa 2003 järjestetyssä Maailman radioviestintäkonferenssissa saavutetut myönteiset tulokset. Myös uusien jäsenvaltioiden ja ehdokasmaiden integroituminen Galileo-ohjelmaan on edennyt hyvin.

1.1 Yhteisyrityksen varsinaisen toiminnan käynnistäminen

1.1.1 Yhteisyrityksen alustava työ

Sen jälkeen kun Euroopan avaruusjärjestön neuvostossa päästiin 26. toukokuuta 2003 sopimukseen järjestön jäsenvaltioiden rahoitusosuuksista ohjelman kehittämisvaiheessa, yhteisyrityksen perustamiseksi tarvittavat toimet käynnistettiin välittömästi.

Yhteisyrityksen hallintoneuvosto nimitti 16. kesäkuuta 2003 yhteisyrityksen pääjohtajaksi Rainer Grohen. Pääjohtaja esitteli 15. heinäkuuta 2003 yhteisyrityksen hallintokaavion ja vahvisti sen talousarvion vuosille 2003 ja 2004.

Yhteisyritys on ollut täydessä toiminnassa kesästä 2003 lähtien. Sillä on henkilökuntaa noin 30 henkeä, ja se jakautuu neljään yksikköön, jotka vastaavat teknisistä näkökohdista, kaupallisesta kehittämisestä, toimiluvan myöntämisestä sekä hallinnosta ja varainhoidosta. Yhteisyrityksen kotipaikka on Bryssel. Yhteisyritys teki 28. heinäkuuta 2003 yhtiöjärjestyksensä 3 artiklan mukaisesti Euroopan avaruusjärjestön kanssa sopimuksen toimista, jotka Euroopan avaruusjärjestö toteuttaa kehittämisvaiheen aikana järjestelmään liittyvän avaruussegmentin ja maasegmentin osalta. Yhteisyritys julkaisi myös ensimmäisen ehdotuspyynnön, joka koskee tutkimuksen ja teknologian kehittämisen kuudennesta puiteohjelmasta saatavan rahoituksen käyttöä (ks. 1.2.3 kohta jäljempänä). Lisäksi se käynnisti ohjelman rakennus- ja käyttöönottovaihetta ja käyttövaihetta koskevan toimiluvan myöntämismenettelyn (ks. 3.1 kohta jäljempänä).

1.1.2 Verovapaus

Yhteisyrityksen perustamista koskeva asetus hyväksyttiin lopullisesti 21. toukokuuta 2002, ja neuvosto ja komissio sekä Belgia antoivat 26. maaliskuuta 2002 pidetyssä liikenneneuvoston istunnossa sitä koskevan lausuman, jossa ne sitoutuivat vapauttamaan yhteisyrityksen ja sen palveluksessa olevan henkilöstön kaikista veroista, sosiaalimaksuista ja senkaltaisista velvoitteista siltä osin kuin se on yhteisön ja kansallisen lainsäädännön mukaista.

Arvonlisäveroa ja valmisteveroa koskevat kysymykset ratkaistiin nopeasti komission ja Belgian viranomaisten välisissä neuvotteluissa.

Yhteisyrityksen henkilöstönsä palkoista perimien sosiaaliturvamaksujen ja ennakonpidätysten osalta komissio odottaa edelleen Belgian viranomaisten virallista ehdotusta [4] huolimatta siitä, että asiaa on käsitelty useissa kokouksissa, siitä on käyty kirjeenvaihtoa ja siitä on muistutettu 5. joulukuuta 2003 pidetyssä liikenneneuvoston istunnossa. Kyseessä olevat summat ovat varsin merkittäviä, sillä ne ovat noin 5 miljoonaa euroa vuodessa. Olisi mahdotonta ajatella, että Galileo-ohjelmaan osoitettuja yhteisön varoja käytettäisiin osittain siihen, että yhteisyritys maksaa veroja ja muita maksuja sille jäsenvaltiolle, jossa sen kotipaikka sijaitsee.

[4] Tällä hetkellä voidaan harkita kahta vaihtoehtoa: Belgia maksaa Galileo-yhteisyritykselle osuuden, joka vastaa yhteisyrityksen suorittamia maksuja, tai Belgia noudattaa Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehtyä pöytäkirjaa sillä perusteella, että yhteisyritys on perustettu yhteisön asetuksella, jonka oikeusperustana on perustamissopimuksen 171 artikla.

1.2 Teknisten selvitysten ja tutkimustyön jatkaminen

Viimeiset määrittelyvaiheeseen liittyvät selvitykset on saatettu päätökseen. Kehittämis- ja validointivaiheeseen liittyvät tekniset selvitykset ja tutkimustyö on aloitettu suunnitellun aikataulun mukaisesti sekä itse infrastruktuurin että siihen liittyvien myöhempien vaiheiden osalta. Myös EGNOS-järjestelmä on pian toimintavalmis, ja Euroopan radionavigointisuunnitelmaa laaditaan parhaillaan.

1.2.1 Määrittelyvaiheen viimeiset työt

Selvitykset "Galilei" ja "GalileoSat vaihe B2" valmistuivat 10. ja 11. heinäkuuta 2003.

"Galilei"-selvitys on auttanut vakiinnuttamaan Galileo-järjestelmän [5] paikan kansainvälisillä areenoilla, kuten ITUssa [6] ja ICAOssa [7]. Hankkeessa on tehty analyysejä ja yksityiskohtaisia simulaatioita yhteentoimivuudesta muiden radionavigointijärjestelmien kanssa, vahvistettu infrastruktuurin paikallisten osien eritelmät ja määritelty tarkemmin laitteiden ja palveluiden maailmanlaajuiset markkinat.

[5] Galileo-järjestelmällä tarkoitetaan infrastruktuuria, joka koostuu kiertoradalla olevista satelliiteista ja niiden toimintaan liittyvistä maa-asemista.

[6] Kansainvälinen teleliitto.

[7] Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö.

"GalileoSat vaihe B2" -selvityksen avulla Euroopan avaruusjärjestö on voinut määritellä erittäin yksityiskohtaisesti avaruusinfrastruktuurin ja siihen liittyvän maasegmentin.

1.2.2 Perusinfrastruktuuriin liittyvät työt ja selvitykset

Järjestelmän validointia kiertoradalla koskeva vaihe alkoi varsinaisesti 11. heinäkuuta 2003, kun Euroopan avaruusjärjestö allekirjoitti kahden ensimmäisen koesatelliitin hankintasopimukset. Ensimmäinen näistä satelliiteista laukaistaan ennen vuoden 2005 loppua. Nämä kaksi satelliittia lähettävät signaalia kiertoradalta ennen kesää 2006, ja niiden avulla voidaan varmistaa, että kahdessa viimeisessä Maailman radioviestintäkonferenssissa saadut taajuusvaraukset voidaan säilyttää. Koesatelliittien avulla voidaan validoida niiden mukana olevien laitteiden, erityisesti signaaligeneraattorin ja atomikellojen, perustoiminnot.

Kahden satelliitin tilaaminen mahdollistaa saatujen taajuuksien varaamisen myös siinä tapauksessa, että yhdessä satelliitissa esiintyy toimintahäiriö tai se vikaantuu. Se mahdollistaa myös eri valmistajien kilpailuttamisen.

Myös Euroopan avaruusjärjestö on aloittanut kehittämis- ja validointivaiheen valmistelun. Se julkaisee vuoden 2004 kuluessa tarjouspyyntöjä, jotka kattavat koko tämän vaiheen. Se varmistaa yhteisyrityksen valvonnassa, että näissä sopimuksissa noudatetaan syrjimättömyyden, avoimuuden ja työn tasapuolisen jakautumisen periaatteita ottaen huomioon ohjelman yhteisöluonne.

Samaan aikaan Euroopan avaruusjärjestö jatkaa infrastruktuurin avaruus- ja maasegmentin eri osien teknistä kehittämistä sekä erilaisten simulaattoreiden rakentamista.

1.2.3 Satelliittinavigointisovelluksia koskeva työ ja tutkimus

Tutkimuksen ja teknologian kehittämisen viidennessä puiteohjelmassa, tietoyhteiskunnan tekniikoita koskeva ohjelma mukaan luettuna, toteutettiin satelliittinavigoinnin sovelluksia koskevia tutkimuksia. Yhteisyritys on tehnyt näiden tutkimusten pohjalta sopimuksia, jotka perustuvat tutkimuksen ja teknologian kehittämisen kuudennesta puiteohjelmasta saatavan rahoituksen käyttöä koskevaan ensimmäiseen ehdotuspyyntöön. Viisi tutkimusaluetta on määritelty siten, että ne sopivat yhteen Euroopan avaruusjärjestön ARTES-ohjelman [8] kanssa. Nämä alat ovat vastaanottimien kehittäminen, infrastruktuurin paikallisten osien kokeileminen, niiden tulevien palveluiden edistäminen, joita Galileo-järjestelmä voi tarjota EGNOS-järjestelmän käytön ansiosta, satelliittinavigointimarkkinoiden kehittäminen sekä järjestelmälle varattujen tehtävien määrittely eri toiminta-aloilla.

[8] Advanced Research in Telecommunication System.

Viime kuukausien aikana on myös kuultu lukuisia satelliittinavigoinnin kanssa tekemisissä olevia tahoja, kuten autonvalmistajia, matkaviestinalan yrityksiä, digitaalisten karttojen valmistajia, liikuntarajoitteisia henkilöitä, liikkuvien koneiden valmistajia, merenkulkualaa, älykkäisiin liikennemuotoihin liittyviä sidosryhmiä, maa- ja kalatalousalaa, vakuutusyhtiöitä ja pankkilaitoksia, pelastuspalveluviranomaisia sekä rautatiealaa.

Ainutlaatuisten ominaisuuksiensa ansiosta Euroopan tuleva satelliittinavigointijärjestelmä tarjoaa eri aloilla uusia seuranta-, valvonta- ja hallintamahdollisuuksia ja mahdollistaa näin uudenlaiset palvelut ja uudenlaisen sääntelyn. Esimerkiksi tiemaksuja koskevassa direktiiviehdotuksessa hyödynnetään laajasti satelliittinavigoinnin tarjoamia teknisiä mahdollisuuksia. Parhaillaan tehdään yksityiskohtaista selvitystä siitä, missä yhteisön säännöksissä voitaisiin hyödyntää Galileo-järjestelmän tarjoamia palveluja.

1.2.4 EGNOS on pian toimintavalmis

EGNOS-järjestelmän kehittäminen ja viimeistely edistyi tyydyttävästi vuonna 2003. Ensimmäinen kokeilusignaali lähetettiin 6. kesäkuuta 2003, minkä jälkeen koko järjestelmä on saatettu asteittain valmiiksi. Marraskuussa 2003 valmiina olivat seuraavat osat: kaksi suunnitelluista neljästä päävalvontakeskuksesta (Langenissa Saksassa ja Torrejonissa Espanjassa), kolme suunnitelluista kuudesta NLES-lähestysasemasta [9] (Goonhilly, Scanzano ja Torrejon) ja yli 16 suunnitelluista 34:stä RIMS-vastaanottoasemasta [10].

[9] Navigation Land Earth Station.

[10] Reference and Integrity Monitoring Stations.

Vuonna 2003 toteutettiin menestyksekkäästi useita kokeita, joissa osoitettiin EGNOS-järjestelmän mahdollisuudet. Kokeita tehtiin useissa Euroopan maissa, etenkin Ranskassa ja Sveitsissä, sekä Afrikassa ja Latinalaisessa Amerikassa. Uusia kokeita valmistellaan parhaillaan esimerkiksi Kiinassa, Etelä-Afrikassa ja Välimeren maissa.

EGNOS-järjestelmän tarjoamista palveluista tulee pysyviä huhtikuussa 2004 toteutettavan toimintavalmiustarkastuksen (Operational Readiness Review) jälkeen. Tämän jälkeen voidaan aloittaa järjestelmän validointi- ja sertifiointimenettelyt tietyillä turvallisuuden ja luotettavuuden kannalta erittäin vaativilla aloilla, kuten siviili-ilmailussa ja merenkulussa.

Institutionaalisten ja rahoitukseen liittyvien näkökohtien osalta neuvosto vaati 5. kesäkuuta 2003 antamissaan päätelmissä, että EGNOS-ohjelma asetetaan yhteisyrityksen valvontaan, jotta voidaan varmistaa EGNOS-ohjelman sisällyttäminen Galileo-ohjelmaan. Samoissa päätelmissä neuvosto katsoi, että EGNOS-ohjelmalle olisi annettava julkista rahoitusta eri lähteistä vuosina 2004-2008 ja että Euroopan yhteisön olisi osallistuttava edelleen EGNOS-ohjelman rahoitukseen. Euroopan avaruusjärjestö ja yhteisyritys valmistelevat parhaillaan rahoitusta yhteistyössä Eurocontrolin ja EOIG:hen [11] osallistuvien kansallisten siviili-ilmailuviranomaisten kanssa.

[11] EGNOS Operation and Infrastructure Group.

Lisäksi on syytä mainita, että Montrealissa syyskuun lopussa 2003 pidetyssä ICAOn yhdennessätoista lennonvarmistuskonferenssissa tuettiin yleisesti laajennusjärjestelmiin perustuvien menettelyjen käyttöä lennonjohdossa - tällaisten järjestelmien eurooppalainen osa on juuri EGNOS. ICAO vahvisti myös, että satelliittinavigoinnista tulee viime kädessä ainoa ilmaliikenteen hallintaan käytettävä väline.

1.2.5 Euroopan radionavigointisuunnitelma

Radionavigointijärjestelmät ovat olennaisen tärkeä turvallisuustekijä useilla aloilla. Tästä syystä ja Euroopan radionavigointisuunnitelman laatimiseksi vaikuttaa tarpeelliselta yhdenmukaistaa tietoja, joita on saatavilla olemassa olevista radionavigointijärjestelmistä, niiden voimassaoloajoista ja suunnitelluista tekniikan muutoksista sekä niiden ominaispiirteistä ja niiden päällekkäisestä kapasiteetista muiden järjestelmien kanssa. On syytä huomata, että kahdella maalla, joilla on satelliittinavigointijärjestelmä, eli Venäjällä ja Yhdysvalloilla, on jo tällainen radionavigointisuunnitelma.

Komissio on käynnistänyt selvityksen, josta odotetaan saatavan eurooppalaisen suunnitelman laatimisessa tarvittavat kattavat tiedot. Selvityksellä edistetään Galileo-järjestelmän yhdentämistä olemassa oleviin navigointijärjestelmiin, etenkin maan päällisiin järjestelmiin. Se mahdollistaa EGNOS- ja Galileo-järjestelmien teknisten sertifiointimenettelyjen aloittamisen ja yhdenmukaistamisen ilma-, maa- ja meriliikenteen aloilla. On myös syytä huomata, että tuleva Euroopan radionavigointisuunnitelma kattaa EU:n jäsenvaltioiden lisäksi myös unionin naapurimaat.

1.3 Kesäkuussa 2003 järjestetyn Maailman radioviestintäkonferenssin tulokset

Euroopan yhteisöllä oli kesäkuussa 2003 järjestetyssä Maailman radioviestintäkonferenssissa kaksi satellittinavigointiin liittyvää tavoitetta, joiden avulla pyrittiin varmistamaan, että tuleva Galileo-järjestelmä pystyy tarjoamaan kaikki suunnitellut palvelut: ensinnäkin pyrittiin saamaan vahvistus vuonna 2000 kaikille satelliittinavigointijärjestelmille osoitetulle taajuusspektrille, ja toiseksi pyrittiin varmistamaan, että taajuuksien jakaminen eri järjestelmien kesken tämän taajuusspektrin sisällä ei tapahdu eurooppalaisen järjestelmän kannalta epäedullisella tavalla. Euroopan yhteisö saavutti nämä molemmat tavoitteet.

1.3.1 Satelliittinavigointiin osoitettujen taajuuksien vahvistaminen

Päätavoitteena oli varmistaa, että Galileo-järjestelmää ja muita satelliittinavigointijärjestelmiä voidaan käyttää rinnakkain siviili-ilmailussa käytettävien järjestelmien kanssa ilman häiriöitä. Kyse oli kahdesta taajuusalueesta. Toisen osalta neuvotteluissa päästiin ratkaisuun, jossa taataan vastavuoroinen suoja koordinoinnin eikä käyttörajoitusten avulla. Toisen taajuusalueen osalta päästiin lopulta sopimukseen, jonka mukaan kaikkien satelliittinavigointijärjestelmien on noudatettava lähetystehon enimmäisrajoja. Sekä satelliittinavigointijärjestelmien operaattorit että ilmailuyhteisö hyväksyivät nämä ratkaisut.

Konferenssi vahvisti ja täsmensi satelliittinavigointijärjestelmille varatun taajuusspektrin käyttöehdot tavalla, joka takaa Galileo-järjestelmän käyttöedellytykset ja suojelee samalla muita tärkeitä sektoreita kuten siviili-ilmailua. Järjestelmän määritelmäselvitysten yhteydessä laaditut signaalien eritelmät vahvistettiin.

1.3.2 Tasapuolisen koordinointimenettelyn käyttöönotto

On olennaisen tärkeää, että erilaisille satelliittinavigointijärjestelmille varatun taajuusspektrin käyttömahdollisuudet jakautuvat tasapuolisesti ja perustuvat yhteentoimivuuden periaatteelle. Lisäksi häirinnän asteesta oli sovittava yhteisesti.

Näistä kysymyksistä keskusteltiin konferenssissa pitkään, mihin vaikutti osaltaan se, että kansainvälinen ympäristö on kehittymässä amerikkalaisen GPS-järjestelmän perinteisestä monopoliasemasta kohti tilannetta, jossa useita järjestelmiä käytetään rinnakkain. Konferenssi hyväksyi lopulta Euroopan yhteisön johdonmukaisesti tukeman kannan, jonka mukaan Kansainvälisen televiestintäliiton olisi vastattava puolueettomasta monenvälisestä koordinoinnista (ns. 9 artiklan lähestymistapa). Eurooppalaisten valtuuskuntien yhtenäisyys, asiantuntemus ja päättäväisyys oli tässä suhteessa ratkaisevan tärkeää. Kansainvälisen televiestintäliiton määrittelemiä menettelyjä aletaan soveltaa 1. tammikuuta 2005.

1.4 Uusien jäsenvaltioiden ja ehdokasmaiden integroituminen on edennyt hyvin

Koska EU:n uusilla jäsenvaltioilla tulee olemaan keskeinen asema Galileo-ohjelmassa, Euroopan komissio on katsonut parhaaksi integroida ne asteittain Galileo- ja EGNOS-ohjelmiin konkreettisten toimien avulla. Ensimmäinen tällainen toimi oli Varsovassa toukokuussa 2003 järjestetty konferenssi nimeltä "Galileo laajentunutta Eurooppaa varten".

Uusien jäsenvaltioiden edustajien satelliittinavigoinnin kehityksestä pitämät esitykset ja antamat julkilausumat osoittivat näiden maiden olevan erittäin kiinnostuneita käyttämään ja jossain määrin myös kehittämään tähän teknologiaan liittyviä palveluja erityisesti liikenteen, energian ja geodesian aloilla sekä tieteessä yleensä. Tähän liittyen teollisuuden tasolla on valmisteltu aloitteita, jotta nämä maat voisivat osallistua täysimittaisesti Galileo-ohjelmaan 1. toukokuuta 2004 alkaen. Näitä aloitteita on laadittu sekä tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelman että Euroopan avaruusjärjestön julkaisemien tarjouspyyntöjen pohjalta.

2. Kansainvälisen yhteistyön kehitys

Kuten neuvosto on useissa yhteyksissä korostanut, kansainvälinen yhteistyö on olennainen tekijä parhaan mahdollisen hyödyn saamiseksi Galileo-ohjelmasta. Ominaisuuksiensa ansiosta Euroopan satelliittinavigointijärjestelmä tarjoaa maailmanlaajuisen julkisen palvelun, joka on vertaansa vailla. Tämän ovat huomanneet myös yhteisön ulkopuoliset maat, joista yhä useampi on halukas osallistumaan ohjelmaan. Ratkaiseva askel tällaisessa yhteistyössä oli Kiinan kanssa tehty sopimus, ja yhteyksiä muiden maanosien kanssa syvennetään entisestään. Samanaikaisesti lisätään yhteistyötä niiden kahden maan kanssa, joilla on jo käytössään satelliittinavigointijärjestelmä, ja Yhdysvaltojen kanssa käytävien neuvottelujen päätökseen saattaminen onkin yksi Euroopan unionin tärkeimmistä tavoitteista.

2.1 Kansainvälisen yhteistyön periaatteet

Yhteisön ulkopuolisten maiden kiinnostus Euroopan tulevaa satelliittinavigointijärjestelmää kohti kasvaa edelleen. Kansainvälisen yhteistyön syyt ovat kuitenkin syvemmällä kuin tarpeessa vastata yksittäisten maiden haluun osallistua ohjelman kehittämiseen. Yhteistyötä tarvitaan välttämättä, jotta voidaan varmistaa nykyisten järjestelmien yhteentoimivuus, edistää Euroopan teollista ja poliittista taitotietoa, kehittää järjestelmän sovellusten tarjoamista, päästä yhteisön ulkopuolisten maiden markkinoille ja asentaa järjestelmän maanpäällisiä laitteita eräisiin osiin maapalloa. Koska yhä useammat yhteisön ulkopuoliset maat ovat liittyneet ohjelmaan ja haluavat Euroopan unionin tavoin edistää sitä myös kansainvälisissä yhteyksissä, tekniset ja poliittiset riskit ovat vähentyneet. Läheiset yhteydet tuleviin käyttäjiin kaikkialla maailmassa mahdollistavat tarpeita vastaavien palvelujen määrittelyn. Lisäksi kansainvälisellä yhteistyöllä on vahva poliittinen ulottuvuus, koska sen avulla saadaan monet yhteisön ulkopuoliset maat osallistumaan strategisen infrastruktuurin hallintaan.

Jotta komissio voisi vastata yhteisön ulkopuolisten maiden pyyntöihin ja hyödyntää kansainvälisen yhteistyön tarjoamat edut, se noudattaa Euroopan parlamentin ja neuvoston määrittelemien poliittisten suuntaviivojen mukaisesti samaan aikaan sekä kahdenvälistä että alueellista lähestymistapaa.

Kahdenvälinen lähestymistapa perustuu pääasiassa Euroopan yhteisön tekemiin sopimuksiin sellaisten maiden kanssa, joilla on erityisiä valmiuksia satelliittinavigoinnin alalla. Nämä sopimukset on tehty neuvoston antamien ohjeiden mukaisesti käytyjen neuvottelujen päätteeksi, ja niissä määritellään laajat puitteet yhteistyölle, johon sisältyy institutionaalisia, sääntelyä koskevia, teollisia, teknologisia ja taloudellisia tekijöitä. Ensimmäisen tällaisen sopimuksen allekirjoittivat Euroopan yhteisö ja sen jäsenvaltiot sekä Kiinan kansantasavalta 30. lokakuuta 2003.

Alueellisessa lähestymistavassa puolestaan keskitytään maihin, jotka ovat mahdollisesti Galileo-ohjelman tulevia käyttäjiä. Siinä käytetään useimmiten hyväksi jo olemassa olevia alueellisen ja monenvälisen yhteistyön rakenteita.

Kahdenvälisen ja alueellisen lähestymistavan taustalla ovat samat periaatteet, joiden mukaan toteutettavissa toimissa otetaan mahdollisimman hyvin huomioon järjestelmän valvontaan ja suojaamiseen liittyvät vaatimukset sekä Euroopan yhteisön arkaluontoisen teknologian leviämisen estämistä ja viennin valvontaa koskevat kansainväliset sitoumukset. Turvallisuusalan asiantuntijoista muodostuva Galileo-järjestelmän suojauskomitea (Galileo Security Board, GSB) auttaa komissiota laatimaan kolmansien maiden kanssa käsiteltäviksi tarkoitettuja tekstejä turvallisuusnäkökohdista. Arkaluontoiset toimet kuten järjestelmän suojausta koskevat kysymykset jätetään yhteistyön ulkopuolelle. Lisäksi on tarkoitus tehdä järjestelmän suojausta koskevia sopimuksia assosioituneiden maiden kanssa heti, kun kyseisen alan toimivaltainen eurooppalainen viranomainen on aloittanut toimintansa (ks. 3.2 kohta). Yhteisön ulkopuolisten valtioiden kanssa tehdyissä sopimuksissa määrätään pääasiassa kyseisten valtioiden osallistumisesta tekniseen ja teolliseen toimintaan. Kyseisen yhteisön ulkopuolisen maan asianomaiset tahot, Galileo-yhteisyritys ja Euroopan avaruusjärjestö laativat tiiviissä yhteistoiminnassa ja tapauskohtaisesti edellä mainittua yhteistyötä koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

Yhteisön ulkopuolisten maiden osallistuminen ohjelmaan edellyttää, että ne osallistuvat myös sen tulevien vaiheiden rahoitukseen. Kuten yhteisön rahoitusta, myös yhteisön ulkopuolisten maiden rahoitusta hallinnoi yhteisyritys, joka takaa ohjelman hallinnon yhtenäisyyden. Kun yhteisön ulkopuolisen maan kanssa on tehty sopimus, yhteisyritys voi aloittaa tätä koskevat keskustelut neuvoston asetuksen (EY) N:o 876/2002 5 artiklan mukaisesti.

2.2 Kiinan kanssa tehty esimerkillinen sopimus kahdenvälisestä yhteistyöstä

Neuvosto valtuutti maaliskuussa 2003 komission aloittamaan neuvottelut, ja ensimmäinen yhteistyösopimus Kiinan kanssa allekirjoitettiin Euroopan unionin ja Kiinan välisessä huippukokouksessa 30. lokakuuta 2003. Tämä sopimus on merkittävä edistysaskel, koska se tarjoaa mallin muiden maiden nopealle liittymiselle ohjelmaan. Sopimus koskee useita yhteistyön aloja, kuten Kiinan osallistumista hankkeen sääntelyyn erityisesti sertifioinnin, taajuuksien ja teollis- ja tekijänoikeuksien alalla sekä tieteellisiä ja teollisia toimia. Lisäksi Kiina on ilmoittanut olevansa valmis osallistumaan ohjelman rahoitukseen 200 miljoonalla eurolla.

Yhteistyön seuraavissa vaiheissa määritellään Kiinan asema yhteisyrityksessä sekä sen osallistuminen teolliseen ja tieteelliseen toimintaan. Ensiksi mainitun osalta todettakoon, että Kiinan osallistuminen yhteisyritykseen toteutetaan asetuksen (EY) N:o 876/2002 5 artiklan mukaisesti. Yhteisyrityksen valvontaneuvosto valmistelee tätä koskevan päätöksen neuvoston hyväksyttäväksi. Teolliseen ja tieteelliseen toimintaan osallistumiseksi olisi määriteltävä konkreettiset edellytykset, joiden mukaisesti kiinalaiset asiantuntijat ja yritykset voivat osallistua kehittämis- sekä rakennus- ja käyttöönottovaiheisiin kiinalaisella rahoituksella. Yhteisyritys käy kiinalaisen osapuolen kanssa tätä asiaa koskevia keskusteluja, joihin osallistuu tiiviisti myös Euroopan avaruusjärjestö. Näiden keskustelujen tavoitteena on määritellä ne ohjelman osatekijät, joihin kiinalaiset voisivat osallistua edellä kuvaillusti. Näitä osatekijöitä valittaessa otetaan huomioon yhteisön ulkopuolisten maiden osallistujien erityiset valmiudet heikentämättä kuitenkaan ohjelman teollisuuspoliittisia piirteitä, joilla on merkitystä Euroopan teollisuudelle.

Konkreettisia yhteistyötoimia on jo toteutettu: Pekingissä avattiin 19. syyskuuta 2003 Kiinan ja Euroopan GNSS-alan teknisen koulutuksen ja yhteistyön keskus (China-Europe GNSS training and technical cooperation center), jonka tarkoituksena on edistää yhteistä toimintaa tulevaan eurooppalaiseen järjestelmään liittyvillä koulutuksen, kokeiden, sovellusten, teollisuusyhteistyön ja markkinoinnin aloilla. Lisäksi Kiinassa aloitetaan koesarja, joka perustuu EGNOS-järjestelmän maa-asemiin ja pilottisovelluksiin ensisijaisena pidetyillä rautatie-, sisävesi- ja meriliikenteen aloilla.

Kiinan kanssa tehty sopimus on johtanut myös yhteistyöpyyntöihin muista yhteisön ulkopuolisista maista, jotka ovat kiinnostuneista osallistumaan Galileon kehittämiseen, ja neuvosto onkin jo valtuuttanut komission aloittamaan neuvottelut yhteistyösopimuksen tekemiseksi Intian ja Israelin kanssa. Näiden maiden kanssa käytäviä neuvotteluja koskevat ohjeet on vahvistettu samoin perustein kuin Kiinan osalta maaliskuussa 2003 annetut neuvotteluohjeet. Nämä kaksi uutta neuvotteluvaltuutusta ovat seurausta tunnusteluista, jotka komissio on aloittanut Galileosta kiinnostuneiden yhteisön ulkopuolisten maiden pyynnöstä. Samanlaisia tunnusteluja on tehty myös erityisesti Etelä-Korean, Brasilian, Japanin, Kanadan, Australian, Meksikon ja Chilen suuntaan. Jos nämä maat esittävät muodollisesti pyynnön liittyä ohjelmaan, komissio noudattaa samaa lähestymistapaa kuin Kiinan, Intian ja Israelin kanssa eli tiedotettuaan asiasta neuvostolle se antaa suositusehdotuksen saadakseen valtuudet käydä aiheellisia neuvotteluja.

Lisäksi Sveitsi ja Norja, jotka ovat jo liittyneet Galileo-ohjelmaan Euroopan avaruusjärjestön kautta, ilmoittivat komissiolle joulukuussa 2003 olevansa kiinnostuneita aloittamaan keskustelut tiiviimmästä osallistumisesta ohjelmaan, mukaan luettuna osallistuminen yhteisyritykseen.

2.3 Yhteistyön syventäminen muiden maanosien kanssa

Jotta Galileo- ja EGNOS-ohjelmista saataisiin paras mahdollinen hyöty, alueellisen yhteistyön tavoitteena on ennen kaikkea saada aikaan vuoropuhelu asianomaisten maiden tulevien käyttäjien kanssa. Tätä yhteistyötä toteutetaan erityisesti maailman eri alueilla toteutettavien koesarjojen ja koulutuksen avulla.

2.3.1 Välimeren alue

MEDA-ohjelmaan sisältyy hanke, joka koskee satelliittinavigointialan koulutukseen ja kokeisiin liittyviä toimia Välimeren alueella. Näihin vuonna 2004 aloitettaviin toimiin on tarkoitus osoittaa lähes viisi miljoonaa euroa. Hankkeen valmisteluvaiheessa komissio järjesti helmikuussa 2003 Kairossa ensimmäisen satelliittinavigointia koskevan Euro-Välimeri-seminaarin, jonka tärkein tavoite oli saada paikalliset päätöksentekijät, palveluntarjoajat ja teollisuuden edustajat tietoisiksi kaikista mahdollisuuksista, joita EGNOS ja Galileo voivat tarjota Välimeren alueella. Lisäksi perustetaan alueellisen yhteistyön toimisto, joka pyrkii edistämään koulutusta ja teollisuusyhteistyötä. Toimiston sijaintipaikaksi tulee Egypti.

2.3.2 Latinalainen Amerikka

Euroopan unioni on rakentanut vuodesta 2001 alkaen satelliittinavigointialan suhteita Latinalaisen Amerikan maihin. Yhteisön talousarvioista rahoitettavalla ohjelmalla on luotu Euroopan teollisuuden ja Latinalaisen Amerikan paikallisten liikenneviranomaisten välisiä suhteita ja tehty toteutettavuuskokeita EGNOSin kokeilusignaalin perusteella. Näiden kokeiden positiiviset tulokset ovat vahvistaneet alueen maiden kiinnostusta liittyä Galileo-ohjelmaan.

Alueen merkitys ja mahdollisuudet huomioon ottaen yhteisyritys toteuttaa uusia toimia, joiden tarkoituksena on erityisesti perustaa koulutuskeskusten verkosto, tukea ICAOn laatimaa teknisen yhteistyön alueellista suunnitelmaa, toteuttaa kokeita toiminnan eri aloilla ja edistää teollisuusyhteistyötä.

2.3.3 Afrikka

Maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän toteuttaminen on yksi Cotonoussa kesäkuussa 2000 allekirjoitetun Euroopan yhteisön ja AKT-maiden välisen kumppanuussopimuksen liikennepolitiikkastrategian nimenomaisista yhteistyötavoitteista [12]. Afrikassa satelliittinavigointi mahdollistaa siviili-ilmailun kehittämisen ja hyödyttää siten Afrikan maiden taloutta erityisesti kaupan, matkailun ja luonnonvarojen hallinnan aloilla. Lisäksi se auttaa parantamaan alueen turvallisuutta ja vähentää osaltaan liikenneinfrastruktuurin perustamiseen tarvittavien investointien määrää.

[12] Cotonoun sopimuksen 20 artiklan 3 kohdan mukaisesti laaditun yhteistyöstrategioita koskevan yhteenvedon liikenteen kehittämistä koskevassa 2.2 kohdassa todetaan: "Aluetasolla on kiinnitettävä erityishuomiota meri- ja lentoliikenteen luotettavuuden ja turvallisuuden parantamisen tukemiseen sekä osallistumiseen Euroopan geostationaarisen navigointilisäjärjestelmän kanssa yhteentoimivan maailmanlaajuiseen satelliittinavigointijärjestelmän kehittämiseen".

Euroopan unionin ja Afrikan siviili-ilmailuviranomaisten yhteistyö viime vuosina on ollut tuloksellista. Dakarin alueella tehdyt kokeet, joita on toteutettu maainfrastruktuuria käyttäen ja lentokoneista käsin, ovat vahvistaneet Euroopan unionin sitoumusta ulottaa satelliittinavigointijärjestelmien käyttö koko maailmaan. Euroopan yhteisön rahoittamilla tutkimuksilla on selvitetty mahdollisuuksia ulottaa satelliittinavigointipalvelujen saatavuus Afrikkaan. Afrikkalaiset siviili-ilmailuviranomaiset (AFCAC, ASECNA ja CDAA) aikovat ottaa tämän teknologian käyttöön ICAOn tuella.

Yhteisyritys vauhdittaa Afrikassa tehtäviä töitä tämän vuoden aikana. EGNOS- ja Galileo-järjestelmien käyttö koskee myös muita aloja kuin siviili-ilmailua ja edistää satelliittinavigointipalvelujen kehittämistä esimerkiksi liikenteen, maatalouden, kalastuksen, maa- ja vesirakennuksen ja ympäristönsuojelun aloilla.

2.4 Neuvottelut sellaisten valtioiden (Yhdysvaltojen ja Venäjän) kanssa, joilla on jo satelliittinavigointijärjestelmä

Neuvotteluilla sellaisten yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa, joilla on jo satelliittinavigointijärjestelmä, on samat tavoitteet kuin muiden yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa käytävillä neuvotteluilla, ja niissä pyritään myös varmistamaan näiden järjestelmien ja Galileon tekninen yhteensopivuus ja yhteentoimivuus.

2.4.1 Venäjä

Euroopan unioni toisti EU:n ja Venäjän huippukokouksessa toukokuussa 2003 halunsa jatkaa Venäjän kanssa vuonna 2000 aloitettuja neuvotteluja yhteistyösopimuksen tekemiseksi. Tähän mennessä keskusteluissa on keskitetty teknisiin ja teollisiin näkökohtiin.

Nyt olisi aika tuoda näihin keskusteluihin myös poliittista ulottuvuutta siten, että niissä otettaisiin huomioon satelliittinavigointijärjestelmien käyttöedellytykset, Galileon ja GLONASS-järjestelmän rinnakkaisuuden edellyttämät järjestelyt sekä GLONASSin uudenaikaistaminen. Neuvottelujen uudelleen aloittamisen helpottamiseksi komissio on toimittanut Venäjän viranomaisille sopimusluonnoksen.

Samoin kuin energia-alalla jo alkanut vuoropuhelu myös satelliittinavigointialan yhteistyö voi edistää konkreettisesti Euroopan unionin ja Venäjän välistä taloudellista ja poliittista integraatiota.

2.4.2 Yhdysvallat

Euroopan unioni on pitänyt Yhdysvaltojen kanssa käytävien neuvottelujen päätökseen saattamista ensisijaisena tavoitteena siitä asti, kun neljä vuotta sitten aloitettiin keskustelut Galileon ja yhdysvaltalaisen GPS-järjestelmän rinnakkaiskäytön edellytyksistä. Tässä yhteydessä on syytä todeta, että Yhdysvallat kyseenalaisti aluksi koko Galileo-ohjelman perusteet. Viimeksi kuluneiden puolentoista vuoden aikana on kuitenkin saavutettu merkittäviä edistysaskeleita, ja yhteensopivuutta ja yhteentoimivuutta käsittelevän teknisen ryhmän perustaminen on mahdollistanut huomattavan etenemisen kaikissa keskusteltavissa kysymyksissä. EU:n ja Yhdysvaltojen välisen sopimuksen suurimmat esteet on onnistuttu poistamaan, ja Yhdysvallat on tunnustanut eurooppalaisen järjestelmän tärkeyden satelliittinavigoinnin käyttäjille.

Koska kyse on ennen muuta päällekkäisistä signaaleista samalla taajuuskaistalla, Yhdysvallat on vastustanut sotilaallisen turvallisuuteen liittyvistä syistä Galileon signaalien modulointia siten, että ne olisivat osittain päällekkäisiä GPS:n sotilaallisen signaalin eli niin sanotun koodi M:n kanssa. Signaalityöryhmän eurooppalaiset asiantuntijat ovat osoittaneet Yhdysvaltojen asiantuntijoille, että Galileon ja GPS:n signaalit eivät häiritse haittaavasti toisiaan ja että järjestelmät ovat teknisesti täysin yhteentoimivia myös ajanmäärityksen ja geodesian osalta. Merkittävä edistysaskel kohti kattavaa kokonaissopimusta saavutettiin kahdessa osittain salaisessa kokouksessa, jotka pidettiin Lontoossa 4.- 5. syyskuuta 2003 ja Haagissa 19. marraskuuta 2003 ja joissa kehitettiin julkisesti säännellyn palvelun signaalia koskeva ratkaisu.

Kaksi ongelmaa on vielä ratkaisematta. Toinen näistä on Galileon avoimen signaalin ja GPS:n sotilassignaalin rinnakkaisuus kriisitilanteissa ja toinen koskee mahdollisuutta vahvistaa eurooppalaisen järjestelmän signaalia.

Ensimmäisen kysymyksen osalta on syytä korostaa, että eräät avoimen palvelun sovellukset edellyttävät suurta tarkkuutta. Tällaisia ovat esimerkiksi kaupunkien keskustoissa käytettävät sovellukset, eurooppalainen hätänumero 112 ja näkövammaisten opastus. Näihin sovelluksiin tarvitaan eurooppalaisen järjestelmän kaupallisen menestymisen turvaamiseksi erittäin suorituskykyinen signaali, joka on taattava sopimuksella. Sotilasviranomaisten on kuitenkin voitava häiritä Galileo- ja GPS-järjestelmien avointa signaalia paikallisesti konfliktialueilla siten, että GPS:n sotilassignaalia kyseisellä alueella ei häiritä. Washingtonissa 29.- 30. tammikuuta 2004 käydyissä keskusteluissa osapuolet totesivat, että olisi hyödyllistä käyttää samaa signaalia kehitettäessä täysin yhteentoimivia vastaanottimia. Tässä yhteydessä osoittautui mahdolliseksi tehdä kompromissi ja valita kaksi samanlaista signaalia, joita voidaan vahvistaa myöhemmin.

Toisen kysymyksen eli signaalien vahvistamisen osalta neuvoteltavaan kokonaissopimukseen olisi sisällyttävä tehokas ja avoin yhteistoimintamekanismi, jonka avulla voidaan maksimoida Euroopan ja Yhdysvaltojen järjestelmien suorituskyky ottaen samalla huomioon Yhdysvaltojen kansalliseen turvallisuuteen liittyvät tarpeet. Tähän mekanismiin ei pitäisi kuitenkaan kuulua kummankaan osapuolen veto-oikeutta.

Lisäksi Euroopan yhteisön tavoitteena on saavuttaa GPS:n ja Galileon mahdollisimman hyvä yhteentoimivuus, josta käyttäjät saisivat parhaan mahdollisen hyödyn. Kummallakin järjestelmällä säilytetään tietysti erilliset ja itsenäiset maanpäälliset osat satelliittien valvontaa varten. Yhdysvaltojen ja Euroopan asiantuntijoiden keskusteluissa käsiteltiin myös eräitä teknisiä, erityisesti ajanmääritystä koskevia kysymyksiä, joihin on nyt löydetty ratkaisu: kummankin järjestelmän signaaliin sisältyy parametri, joka mahdollistaa niiden täydellisen synkronoinnin. Tämä on keskeinen saavutus, koska sen ansiosta yhdellä vastaanottimella voidaan käyttää kumpaakin järjestelmää helposti ja täysipainoisesti.

Kaupallisten näkökohtien osalta Euroopan yhteisö pyrkii luomaan sekä GPS- että Galileo-järjestelmään perustuvalle satelliittinavigoinnille syrjimättömät kaupalliset olosuhteet. Huomattavaa edistymistä kohti sopimusta onkin jo tapahtunut: Yhdysvallat on hyväksynyt kansainvälisen kaupan sääntöjen soveltamisen satelliittinavigointiin, ja Euroopan yhteisö puolestaan on suostunut korjaamaan monenvälisten sääntöjen mahdollisia puutteita erityismääräyksillä.

Edistyminen aivan viimeaikaisimmissa neuvotteluissa antaisi olettaa, että kokonaissopimus saadaan aikaan hyvin pian.

3. Siirtyminen rakennus- ja käyttöönottovaiheeseen ja käyttövaiheeseen

Yhteisyritys on aloittanut toimintansa, tekniset työt jatkuvat, kansainvälinen yhteistyö edistyy hyvin ja Yhdysvaltojen kanssa ollaan juuri tekemässä sopimusta, joten nyt on syytä valmistautua aktiivisesti järjestelmän rakennus- ja käyttöönottovaiheeseen ja käyttövaiheeseen, joista ensin mainittu alkaa vuonna 2006 ja jälkimmäinen vuonna 2008.

3.1 Järjestelmän toimiluvan myöntäminen

Järjestelmän toimiluvan myöntämismenettelyn ensimmäiset tulokset ovat olleet erittäin rohkaisevia. Samaan aikaan on alkanut hahmottua selkeämpi kuva järjestelmän rakennus- ja käyttöönottovaiheen ja käyttövaiheen rahoitusjärjestelyistä.

3.1.1 Järjestelmän toimiluvan myöntämismenettely

Galileo-ohjelman rakennus- ja käyttöönottovaihetta ja käyttövaihetta koskevan toimiluvan myöntämismenettelystä vastaa yhteisyritys. Menettely aloitettiin 17. lokakuuta 2003 julkaisemalla toimilupaa koskeva ilmoitus Euroopan unionin virallisessa lehdessä [13]. Komissio oli kuitenkin jo toteuttanut kaksi valmistelevaa toimenpidettä ennen yhteisyrityksen toiminnan käynnistymistä, jotta ohjelman toteuttaminen ei myöhästyisi.

[13] EYVL S 200, 17.10.2003.

Komissio julkaisi 22. helmikuuta 2003 kiinnostuksenilmaisupyynnön [14], jossa se pyysi yrityksiä ilmaisemaan kiinnostuksensa Galileo-järjestelmän rakentamista ja hallinnointia koskevaan toimilupaan. Noin 80 yritystä vastasi ilmoitukseen. Tämän lisäksi komissio järjesti 18. maaliskuuta 2003 tiedotustilaisuuden yrityksille, jotka ovat halukkaita osallistumaan ohjelmaan. Tilaisuuteen osallistui noin 500 eri yritysten edustajaa, joille kerrottiin ohjelman edistymisestä, toimiluvan haltijan valintamenettelyn vaiheista ja satelliittinavigoinnin tarjoamista monista mahdollisuuksista.

[14] EYVL C 43, 22.2.2003, s. 12.

Toimiluvan haltijan valintamenettelyyn, joka aloitettiin 17. lokakuuta 2003, sisältyy kaksi vaihetta: esivalintavaihe ja tämän jälkeen niin sanottu kilpailuun perustuva neuvotteluvaihe.

Esivalintavaiheen järjesti yhteisyritys. Se käsitteli määräaikaan mennessä saapuneet neljä hakemusta ja valitsi niiden joukosta hakijat, jotka jatkavat toiseen vaiheeseen.

Esivalintakriteerit olivat seuraavat:

-hakijan valmiudet rahoittaa infrastruktuurin rakentaminen ja käyttöönotto sekä huolehtia sen hallinnasta käyttövaiheen aikana; kunkin hakijan oli erityisesti esitettävä liiketoimintasuunnitelma, joka kattaa koko toimiluvan keston;

-hakijan valmiudet kehittää ja edistää Galileo-järjestelmää maailmanlaajuisesti erityisesti hakijan kokemuksen ja kansainvälisten yritysliittoumien pohjalta;

-julkisen vallan etujen huomioon ottaminen.

Hakemusten vastaanottamisen määräaika oli 5. joulukuuta 2003, ja hakemukset avattiin 9. joulukuuta 2003 yhteisyrityksen tiloissa. Neljä hakemusta katsottiin vaatimukset täyttäviksi.

Kaikki tarjouksen tekijät ovat yritysten yhteenliittymiä, joilla on pieni määrä pääosakkaita ja joita tukee joukko eri aloja edustavia yrityksiä, joiden joukossa on muun muassa rahoituslaitoksia ja satelliittinavigoinnin erilaisten sovellusten alalla toimivia yrityksiä.

Yksikään tarjouksen tehneestä neljästä yhteenliittymästä ei epäillyt Euroopan tulevan satelliittinavigointijärjestelmän kykyä tuottaa merkittäviä kaupallisia tuottoja, ja jokainen niistä ilmoitti olevansa valmis rahoittamaan huomattavan osan omasta osuudestaan omista varoistaan. Merkittävinä tulonlähteinä pidetään Galileo-järjestelmän tarjoamia kaupallisia ja julkisia palveluja sekä niihin liittyviä tekijän- ja teollisoikeuksia. Hakijat ottivat myös huomioon hankkeen maailmanlaajuisen ulottuvuuden ja sen vaikutukset taloudellisen toiminnan eri aloilla. Eräissä tarjouksissa on mukana kumppaneita myös EU:n ulkopuolelta.

Tarjouspyynnön tuloksia on pidettävä erittäin rohkaisevina. Ne osoittavat julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden olevan oikea valinta ja vahvistavat markkinoilla olevan suuria mahdollisuuksia, koska yksityinen sektori ei ole epäröinyt tehdä hankkeeseen merkittäviä rahoitussitoumuksia. Se, että tarjouspyyntöön vastasi monipuolinen joukko toimijoita talouden eri sektoreilta, on sekin osoitus Galileo-järjestelmän tulevista hyödyistä koko yhteiskunnalle.

Toisessa vaiheessa eli kilpailuun perustuvassa neuvotteluvaiheessa yhteisyritys käynnistää neuvottelut esivalittujen hakijoiden kanssa toimiluvan myöntämistä varten. Neuvotteluvaiheeseen osallistuvat vain esivalinnan läpäisseet hakijat, ja sitä varten laaditaan erityiset eritelmät, joita hakijoiden on noudatettava. Kilpailuun perustuvan neuvotteluvaiheen päätteeksi yhteisyritys tekee ehdotuksen toimiluvan myöntämisestä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistun toimilupaa koskevan ilmoituksen mukaan toimilupa myönnetään esivalitulle hakijalle, joka esittää taloudellisesti edullisimman tarjouksen, kun huomioon otetaan seuraavat perusteet:

-Pyydetyn julkisen rahoituksen määrä. Tältä osin otetaan erityisesti huomioon se, kuinka uskottavia ja olennaisia ehdotuksia hakija on tehnyt Galileo-järjestelmän kaupallisten tuottojen maksimoimiseksi.

-Tarjouksen laatu. Tältä osin otetaan huomioon avaruuteen ja maan päälle sijoitettavan infrastruktuurin käyttöönottoon ja hallintaan liittyvät vaatimukset, jotta Galileo-järjestelmä toimisi asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti etenkin palvelujen varmuuden ja turvallisuuden osalta. Tarjouksen tulisi täyttää erityisesti maailmanlaajuisen palvelun hallintaan liittyvät vaatimukset.

3.1.2 Rakennus- ja käyttöönottovaiheen ja käyttövaiheen rahoitus

Toimiluvan myöntämiseksi julkaistun tarjouspyynnön tulokset osoittavat, että yksityinen sektori on valmis tekemään merkittäviä sitoumuksia Galileo-ohjelmaan. Jokaisessa saaduista neljästä tarjouksesta viitataan neuvoston suositukseen, jonka mukaan yhteisön osuus rakennus- ja käyttöönottovaiheen rahoituksesta saisi olla enintään kolmannes. Näiden kahden vaiheen rahoitussuunnitelmaa voidaan nyt hahmotella. Rahoitukseen olisi käytettävä viittä erilaista rahoituslähdettä, jotka toimilupaa hakeneet yhteenliittymät ovat määritelleet ja kuvailleet. Myös kuudetta rahoituslähdettä voidaan harkita.

Ensinnäkin järjestelmän tuleva toimiluvan haltija saa tuloja Galileo-järjestelmän tarjoamien erilaisten palvelujen myynnistä.

Toiseksi tuleva toimiluvan haltija saa osuuden järjestelmän osien lisenssimaksuista ja tekijänoikeusmaksuista.

Kolmanneksi Euroopan yhteisö, joka vastaa yhdessä Euroopan avaruusjärjestön kanssa koko kehittämisvaiheen rahoituksesta, jatkaa ohjelman rahoittamista myös vuoteen 2006 voimassa olevien nykyisten rahoitusnäkymien jälkeen. Neuvosto esitti tällaisen nimenomaisen sitoumuksen 26. maaliskuuta 2002 antamissaan päätelmissä. Rakennus- ja käyttöönottovaiheen kustannuksiksi arvioidaan 2,1 miljardia euroa. Julkisen sektorin tarkka osuus riippuu tietenkin siitä, kuinka suurella osuudella yksityinen sektori päättää osallistua hankkeeseen. Komissio on jo sisällyttänyt Galileo-ohjelman Euroopan kasvualoitteen [15] yhteydessä esitettyyn pikakäynnistysohjelmaan (Quick Start Programme), jota myös neuvosto on tukenut. Komissio valmistelee tältä pohjalta Galileo-ohjelman tulevien budjettimäärärahojen myöntämistä uusissa rahoitusnäkymissä.

[15] KOM(2003) 690 lopullinen, 11. marraskuuta 2003.

Neljänneksi Euroopan investointipankki on ilmoittanut olevansa valmis myöntämään lainoja. Tässä suhteessa kaikissa yhteenliittymien esittämissä tarjouksissa korostetaan pitkäaikaisten lainojen tärkeyttä. Lainoihin olisi myös liityttävä lyhennysvapaa ajanjakso, joka mahdollistaa lainojen lyhennysten aloittamisen vasta sitten, kun järjestelmä alkaa tuottaa merkittäviä kaupallisia tuottoja.

Viidenneksi tietyt yhteisön ulkopuoliset maat ovat valmiita osallistumaan ohjelman rahoitukseen (ks. jakso 2 edellä). Kyse on sadoista miljoonista euroista, joista osa voitaisiin investoida rakennus- ja käyttöönottovaiheeseen ja käyttövaiheeseen.

Kuudenneksi, jos lisärahoituksen hankkiminen osoittautuu välttämättömäksi, Euroopan tasolla voitaisiin ottaa käyttöön satelliittinavigointisignaalien vastaanottimien käyttömaksu rakennus- ja käyttöönottovaiheen ja käyttövaiheen rahoittamiseksi. Maksut olisivat tulevan valvontaviranomaisen omia varoja. Valvontaviranomainen voisi ohjata osan tuloista toimiluvan haltijalle muun julkisen rahoitustarpeen vähentämiseksi. Valvontaviranomaisen perustamista koskevassa asetusehdotuksessa (ks. 3.2.1 kohta jäljempänä) säädetään tällaisesta mahdollisuudesta. Sen toteutuminen riippuu GNSS vastaanotinten ja niihin liittyvien palvelujen liiketoiminnan ja markkinoiden kehityksestä. Ennen kuin komissio tekee sellaisen ehdotuksen, suoritetaan kattava analyysi joka ottaa huomioon kaikki taloudelliset ja markkinavaikutukset kohdesektoreilla.

Tulevan toimiluvan haltijan rahoitusosuudesta neuvotellaan kilpailuun perustuvassa neuvotteluvaiheessa, ja sen tarkka määrä selviää vasta valintamenettelyn päätyttyä vuoden 2004 aikana. Tässä suhteessa Galileo-järjestelmän tuottamien palveluiden monimuotoisuus on epäilemättä tekijä, joka edesauttaa toimiluvan haltijan tulevien tulojen ja siten myös sen rahoitusosuuden maksimointia.

3.1.3 Galileo-järjestelmän tarjoamat palvelut

Euroopan tulevan satelliittinavigointijärjestelmän palvelujen määrittämistä ja taajuussuunnitelmaa on jo käsitelty laajasti 24. syyskuuta 2002 annetussa komission tiedonannossa Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2002) 518 lopullinen). Palvelut ja niihin liittyvät taajuudet kuvataan tarkasti tiedonannon 3 kohdassa ja liitteessä 1.

Järjestelmä on suunniteltu joustavaksi, sillä se määriteltiin 2000-luvun alkuvuosina toimimaan vähintään 25 vuoden ajan vuodesta 2008 alkaen. Koska on mahdotonta ennakoida kaikkia näin pitkän ajanjakson aikana mahdollisesti tapahtuvia muutoksia, tekniikan kehityksen ja markkinoiden muutosten vuoksi on olennaisen tärkeää, että satelliittien signaaligeneraattorit ovat täysin joustavia. Tämä voidaan saavuttaa varaamalla mahdollisuus lähettävien signaalien modulaatioiden lataamiseen sen sijaan että ne luotaisiin kiinteillä laitteilla, jotka eivät mahdollista jälkeenpäin tehtäviä muutoksia. Signaalin mahdolliset muutokset eivät vaikuta jo käytössä olevien vastaanottimien suorituskykyyn, mutta ne mahdollistavat tehokkaampien vastaanottimien kehittämisen. Joustavuus takaa suorituskykytason, jota Galileo-järjestelmän käyttäjillä on oikeus odottaa. On itsestään selvää, että tätä teknistä joustavuutta sovelletaan kumppaneiden kanssa tehtyjä sopimuksia noudattaen. Tämä koskee erityisesti Yhdysvaltojen kanssa tehtävää sopimusta, jota kuvaillaan 2.4.2 kohdassa.

Liikenneneuvosto hyväksyi 5. ja 6. joulukuuta 2002 pitämässään istunnossa päätelmät, joiden mukaan Galileo-ohjelman jatkamiseksi julkaistavia tarjouspyyntöjä varten laadittavaan työselvitykseen on sisällyttävä 24. syyskuuta 2002 annetussa komission tiedonannossa mainitut viisi palvelutyyppiä. Järjestelmän toimiluvan hakijat ovat täysin ymmärtäneet tämän lähestymistavan ja tukevat sitä. Sen onnistuneisuuden puolesta puhuvat myös viimeisimmän Maailman radioviestintäkonferenssin tulokset (ks. 1.3 kohta edellä), viimeisen julkisesti säänneltyä signaalia koskevan esteen poistuminen sekä etsintä- ja pelastuspalveluun liittyvän työn myönteinen edistyminen.

3.1.3.1 Viimeisen julkisesti säänneltyä signaalia koskevan esteen poistuminen

Kuten edellä jaksossa 2 esitetään, Yhdysvaltojen kanssa on päästy sopimukseen Galileo-järjestelmän julkisesti säänneltyjen palvelujen signaaleissa ja GPS-järjestelmän koodi M -signaaleissa käytettävien taajuuksien rinnakkaiskäytöstä. Sopimus on poistanut kaikki poliittiset esteet julkisesti säännellyltä palvelulta, jossa käytetään erityisen hyvin häiriöitä sietäviä salattuja signaaleja.

Lisäksi selvitykset ovat osoittaneet, että julkisesti säännellyn palvelun kustannusten vaikutus koko Galileo-järjestelmän suunnitteluun ja laitteisiin on avaruussegmentin osalta lähes merkityksetön. Ainoat julkisesti säännellyn palvelun aiheuttamat lisäkustannukset liittyvät sen operatiiviseen hallintaan. Niistä vastaavat näin ollen ainoastaan ne jäsenvaltiot, jotka haluavat käyttää tällaista palvelua, koska sen käyttö on vapaaehtoista ja jätetään jäsenvaltioiden harkintaan tulevan valvontaviranomaisen määrittelemissä puitteissa (ks. 3.2.1 kohta jäljempänä). Julkisesti säännellyn palvelun käytöstä mahdollisesti perittävät maksut määritellään toimilupasopimuksessa.

On syytä korostaa, että järjestelmän toimiluvan hakijat ovat saaduissa tarjouksissa vahvistaneet, että julkisesti säännellyn palvelun tarjoaminen muodostaa merkittävän osan tulevan toiminnanharjoittajan tuloista etenkin käyttölisenssien muodossa. Infrastruktuurin toimiluvan myöntäminen mahdollistaa myös julkisesti säännellyn palvelun hallintokustannusten ja sen tuottamien tulojen mahdollisimman hyvän tasapainottamisen.

3.1.3.2 Etsintä- ja pelastuspalveluun liittyvän työn myönteinen edistyminen

Etsintä- ja pelastuspalvelun määrittelytyöhön liittyen on käyty teknisiä neuvotteluja kansainvälisessä COSPAS-SARSAT-järjestössä. Tämä järjestö, jonka neljä perustajavaltiota ovat Yhdysvallat, Venäjä, Ranska ja Kanada, tarjoaa maailmanlaajuista operatiivista etsintä- ja pelastuspalvelua. Samoin kuin EU on ehdottanut Galileo-järjestelmän osalta, sekä Yhdysvallat että Venäjä ovat molemmat ilmoittaneet aikeistaan antaa omat GPS- ja GLONASS-satelliittinavigointijärjestelmänsä COSPAR-SARSATin käyttöön etsintä- ja pelastuspalvelun tehostamiseksi.

Vaikka onkin selvää, että COSPAS-SARSATin tarjoaman etsintä- ja pelastuspalvelun kehittäminen ja parantaminen edellyttää satelliittinavigoinnin käyttöä, on silti syytä varmistaa Galileo-, GPS- ja GLONASS-järjestelmissä tätä tarkoitusta varten vahvistettujen teknisten eritelmien yhteensopivuus. Tätä varten vuonna 2004 on tarkoitus tehdä teknistä yhteistyötä koskeva sopimus, jossa määritellään parannetun palvelun ominaispiirteet, odotettu suorituskyky ja vastuiden jakautuminen eri osapuolten kesken.

Pidemmällä aikavälillä valvontaviranomaisen ja COSPAS-SARSAT-järjestelmän perustajajäsenten välillä on tehtävä toinen sopimus Galileo-järjestelmän tarjoaman palvelun määrittelystä ja sen konkreettisista käyttöehdoista.

Parhaillaan tehdään myös toteutettavuustutkimuksia INMARSAT-järjestelmällä luodun etsintä- ja pelastuspalvelun sisällyttämisestä Galileo-järjestelmään.

3.2 Järjestelmän hallintorakenne

Komissio toimitti 31. heinäkuuta 2003 neuvostolle ja Euroopan parlamentille ehdotuksen asetukseksi eurooppalaisen satelliittinavigointiohjelman hallintorakenteista [16]. Ehdotus on parhaillaan neuvoston ja parlamentin käsittelyssä. Asetusehdotuksen mukaan perustettaisiin kaksi rakennetta: valvontaviranomainen ja turvallisuuskeskus.

[16] KOM(2003) 471 lopullinen.

3.2.1 Valvontaviranomainen

Valvontaviranomaisen tehtävänä on varmistaa eurooppalaiseen satelliittinavigointiohjelmaan liittyvien julkisten etujen valvonta. Sen erityisenä tehtävänä on toimia toimiluvan myöntävänä viranomaisena. Se tekee toimiluvan haltijan kanssa toimilupasopimuksen ja valvoo sen noudattamista.

Kyseessä on komission ulkopuolinen rakenne, joka on luotu sääntelyviraston mallin mukaan. Valvontaviranomainen on perustettava mahdollisimman pian, sillä sen myötä saadaan valmiiksi eurooppalaisen satelliittinavigointijärjestelmän institutionaalinen kehys. Se on myös osoitus EU:n poliittisesta tahdosta toteuttaa Galileo-ohjelma ja tehdä siitä pysyvä.

On myös olennaisen tärkeää, että valvontaviranomainen perustetaan samaan aikaan kuin turvallisuuskeskus (ks. 3.2.2 kohta jäljempänä). Valvontaviranomaisen ja turvallisuuskeskuksen on toimittava läheisessä yhteistyössä järjestelmään sovellettavien turvallisuusmenettelyjen määrittelemiseksi. Näitä ovat esimerkiksi kuulemismenettelyt, signaalien muuttamiseen tai keskeyttämiseen liittyvät menettelyt sekä julkisesti säännellyn palvelun käyttäjien, jotka kukin jäsenvaltio on nimennyt omien tarpeidensa mukaisesti, valvontaan liittyvät menettelyt.

On myös perustettava kiireellisesti elin, joka vastaa järjestelmän käyttöön tarvittavista taajuusoikeuksista ja joka koordinoi tältä osin jäsenvaltioiden toimia.

Samoin on välttämätöntä aloittaa viipymättä järjestelmän sertifiointi- ja tyyppihyväksyntämenettelyt. Tämä on yksi keskeinen tekijä, joka mahdollistaa Galileo-järjestelmän tarjoamien palvelujen nopean käyttöönoton eri aloilla kuten siviili-ilmailussa, merenkulussa, rautateillä ja rakennusalalla.

Lisäksi koska valvontaviranomainen toimii toimiluvan myöntävänä viranomaisena suhteessa tulevaan toimiluvan haltijan, sen on oltava toiminnassa ennen toimilupasopimuksen allekirjoittamista. Sopimus voitaneen siten allekirjoittaa vuoden 2004 lopussa.

3.2.2 Turvallisuuskeskus

Galileo-järjestelmä on turvallisuuden kannalta arkaluontoinen infrastruktuuri. Siksi järjestelmä on suojattava sen toimintaan kohdistuvilta haitantekotarkoituksessa tai muutoin aiheutetuilta väärinkäytöksiltä ja estettävä sen käyttö EU:n ja sen jäsenvaltioiden etujen vastaisiin tarkoituksiin.

Järjestelmän turvallisuuteen liittyviä kysymyksiä on Galileo-ohjelman alusta lähtien käsitelty kahdessa elimessä: Galileo-järjestelmän turvallisuuskomitea (Galileo System Security Board, GSSB) on epävirallinen asiantuntijaryhmä, jonka työtä koordinoi komissio, kun taas Galileon neuvoa-antava turvallisuuskomitea (Galileo Security Advisory Board, GSAB) on Euroopan avaruusjärjestön perustama elin. Näiden kahden asiantuntijaryhmän työ on osoittautunut erittäin hyödylliseksi. Sen avulla on voitu määritellä tärkeimmät alat, joilla on toteutettava erityistoimia.

GSSB ja GSAB on käytännössä korvattu Galileo-järjestelmän suojauskomitealla (Galileo Security Board, GSB), joka on perustettu asetuksen (EY) N:o 876/2002 7 artiklalla käsittelemään Galileo-järjestelmän turvallisuuskysymyksiä. Suojauskomitea on lyhytikäinen, sillä sen toiminta kestää ainoastaan yhtä kauan kuin yhteisyrityksen ja loppuu siten kehittämisvaiheen päättyessä vuonna 2006.

Suojauskomitea tekee parhaillaan erittäin hyödyllistä työtä arvioimalla tarpeita ja laatimalla turvallisuussääntöjä, joita sovelletaan kehittämisvaiheessa ja järjestelmän validointimenettelyissä. Se on myös osallistunut tulevien hallintorakenteiden määrittelyyn. Tämä koskee erityisesti turvallisuuskeskusta, jonka perustamista komissio ehdottaa. Suojauskomiteassa tehty työ on osoittanut sellaisen pysyvän ja toimintavalmiin päätöksentekorakenteen tarpeellisuuden, jonka päätehtävänä olisi toimia yhteystahona viranomaisten ja toimiluvan haltijan välillä kriisitilanteissa ja joka voisi toteuttaa muun muassa palvelun häirintään liittyviä toimenpiteitä.

Turvallisuuskeskuksen on määrä toimia suoraan neuvoston pääsihteerin / yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan alaisuudessa.

PÄÄTELMÄT

Galileo-ohjelman edistymisestä annetun edellisen tiedonannon jälkeen on saavutettu huomattavaa edistystä sekä järjestelmän ja sen sovellusten kehittämisen että kansainvälisen yhteistyön tasolla. Ohjelma etenee suunnitellusti ja sen kansainvälinen ulottuvuus lujittuu kaiken aikaa erityisesti Yhdysvaltojen kanssa tehtävän sopimuksen myötä. Galileo-järjestelmän kehittäminen on yksi keskeinen osatekijä EU:n avaruusstrategiassa, jota komissio esittelee Euroopan avaruuspolitiikkaa koskevassa valkoisessa kirjassa [17].

[17] KOM(2003) 673 lopullinen.

Ainoa jäljellä oleva epävarmuustekijä on loppujen lopuksi se, kuinka suurella osuudella yksityinen sektori on valmis osallistumaan hankkeen rahoitukseen. Toimiluvan haltijan valintamenettelyn yhteydessä esitetyissä neljässä tarjouksessa asianomaiset yritykset sitoutuivat kuitenkin merkittävään rahoitusosuuteen. Jotta yksityinen sektori sitoutuisi lopullisesti rahoittamaan kaksi kolmasosaa rakennus- ja käyttöönottovaiheen ja käyttövaiheen kustannuksista neuvoston suosituksen mukaisesti, olisi suotavaa, että neuvosto itse sitoutuisi peruuttamattomasti tukemaan ohjelmaa. Tässä suhteessa ratkaisevan tärkeältä vaikuttaisi järjestelmän hallintorakenteiden perustaminen sekä lopullisen poliittisen päätöksen tekeminen Galileo-ohjelman jatkamisesta järjestelmän käyttöönottoon saakka vuonna 2008.

Tätä taustaa vasten on olennaisen tärkeää, että ohjelman tulevista hallintorakenteista annettavaa asetusta koskeva lainsäädäntömenettely saatetaan päätökseen viipymättä ja että Euroopan parlamentti ja neuvosto vahvistavat aiemmin antamansa suuntaviivat erityisesti Galileo-järjestelmän tarjoamien palvelujen osalta, jotta Euroopan avaruusjärjestö voi vahvistaa lopullisesti tähän mennessä hyväksytyt tekniset vaihtoehdot, yhteisyritys voi käydä järjestelmän toiminnanharjoittajan valintaa koskevia neuvotteluja ja valvontaviranomainen voi tehdä toimilupasopimuksen.