Erityiskertomus nro 12/2012 ”Paransivatko komissio ja Eurostat luotettavien ja uskottavien Euroopan tilastojen tuottamisprosessia?”





LYHENTEET BKTL : Bruttokansantulo EFTA : Euroopan vapaakauppaliitto ESAC : Eurooppalainen tilastoja käsittelevä neuvoa-antava komitea (European Statistical Advisory Committee) ESGAB : Euroopan tilastohallinnoinnin neuvoa-antava lautakunta (European Statistical Governance Advisory Board) ESS : Euroopan tilastojärjestelmä (European Statistical System) ESSC-komitea : Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevä komitea (European Statistical System Committee) Eurostat : Euroopan unionin tilastotoimisto Käytännesäännöt : Euroopan tilastoja koskevat käytännesäännöt MEETS : Euroopan yritys- ja kauppatilastojen uudenaikaistaminen (Modernisation of European Enterprise and Trade Statistics) OLAF : Euroopan petostentorjuntavirasto QAF : Laadunvarmistuksen yhteiset puitteet (Quality Assurance Framework) SWP : Vuotuinen tilasto-ohjelma (Annual Statistical Work Programme) TIIVISTELMÄ I. Kansalaisten luottamus Euroopan tilastoihin on olennaisen tärkeää unionissa, jossa poliittisten päätösten on perustuttava näyttöön ja jossa päätökset yhä useammin tehdään suoraan tilastotietojen tai tilastotietoihin perustuvien indikaattoreiden pohjalta. II. Tilintarkastustuomioistuin arvioi, ovatko komissio ja Eurostat parantaneet prosessia, jonka tarkoituksena on tuottaa luotettavia ja uskottavia Euroopan tilastoja. Tilastojen luotettavuuden ja uskottavuuden edellytyksenä on Euroopan tilastoja koskevien käytännesääntöjen noudattaminen ja Euroopan tilasto-ohjelman täytäntöönpano. Käytännesäännöissä asetetaan vaatimukset tilastojen kehittämistä, tuottamista ja jakelua varten. III. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa ilmeni, että Euroopan tilastoja koskevat käytännesäännöt on pantu täytäntöön vain osittain ja että niiden täysimääräinen soveltaminen on edelleen haaste kaikille asianomaisille tahoille sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla. Käytännesäännöissä asetetaan tiukat vaatimukset, mutta niissä ei vaadita perusteellisia tarkastuksia tai välineitä, joilla säännöt pannaan täytäntöön. IV. Saatavilla ei ole riittävän luotettavaa tietoa siitä, missä määrin käytännesääntöjä nykyisin noudatetaan Euroopan tilastojärjestelmässä kokonaisuutena katsottuna. Komission viimeaikaiset aloitteet vauhdittaa käytännesääntöjen täysimääräistä soveltamista ovat oikeansuuntaisia, mutta niiden avulla ei pystytä ratkaisemaan kaikkia avoinna olevia kysymyksiä. On edelleen epäselvää, minkä luonteisesta velvoitteesta käytännesääntöjen noudattamisen yhteydessä on kyse. Minkäänlaista paikalla toimitettaviin tarkastuksiin perustuvaa mekanismia ei ole ehdotettu sellaisia tilanteita varten, joissa tietoja on saatettu tulkita väärin. Ei ole myöskään tehty ehdotusta riippumattoman valvontatoiminnon kehittämiseksi. V. Vuosien 2008–2012 tilasto-ohjelman suunnittelussa tehtiin virheitä, jotka haittaavat ohjelman käyttöä vaikuttavana suunnittelu-, seuranta- ja tilivelvollisuuden välineenä. Tilastoinnin painopisteitä on asetettu odotettua hitaammin uudelleen tulevia haasteita silmällä pitäen. Vuosien 2013–2017 ohjelmaluonnos tarjoaa mahdollisuuden muokata Euroopan tilastojärjestelmää tehokkaammaksi ja joustavammaksi, jos sille asetetaan vuotuisessa suunnittelussa tarkat tavoitteet ja välietapit, joiden saavuttaminen tarkistetaan järjestelmällisessä vuotuisessa raportointiprosessissa. VI. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa siirtymistä sellaiseen Euroopan tilastojärjestelmään, joka takaa ammatillisen riippumattomuuden, riittävät resurssit ja perusteellisen valvonnan – ja myös seuraamukset tapauksissa, joissa laatuvaatimuksia ei ole noudatettu. JOHDANTO KANSALAISTEN LUOTTAMUS EUROOPAN TILASTOIHIN 1. Luotettavat ja uskottavat tilastot ovat olennaisen tärkeässä asemassa, kun Euroopan unioni hoitaa sille uskottuja tehtäviä. Tilastoja tarvitaan lähes kaikilla toiminnanaloilla perussopimuksissa määrättyjen politiikkojen laatimiseen, täytäntöönpanoon, seurantaan ja arviointiin sekä EU:n varojen keräämiseen ja kohdentamiseen. EU:n politiikat perustuvat yhä useammin suoraan tilastoihin, ja tilastolliset indikaattorit toimivat lisääntyvässä määrin alkusysäyksenä politiikkaa koskeville päätöksille tai seuraamuksille. 2. Kansalaisten luottamusta Euroopan tilastoihin ei voida pitää itsestäänselvyytenä. Jo ennen viimeaikaisia maailmantaloudessa tapahtuneita myllerryksiä komissio julkaisi huhtikuussa 2008 kertomuksen [1], josta ilmeni, että niiden kansalaisten osuus, jotka eivät luottaneet taloudellisiin tilastoihin (45 prosenttia), oli lähes yhtä suuri kuin tilastoihin luottavien osuus (46 prosenttia). 3. Eurooppa-neuvosto kehotti vuonna 2005 ja jälleen vuonna 2010 parantamaan Euroopan tilastojen laatua EU:n talouden hallinnan vahvistamista silmällä pitäen [2]. Neuvosto totesi vuonna 2005 muun muassa, että painopistealueena tulisi olla EU:n tilastotoimiston Eurostatin operatiivisten valmiuksien, seurantavaltuuksien, riippumattomuuden ja tilivelvollisuuden kehittäminen. EUROOPAN TILASTOJEN TUOTTAMISEN SÄÄNTELYKEHYS 4. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 338 artiklan mukaan tilastojen laatimisessa noudatetaan puolueettomuutta, luotettavuutta, objektiivisuutta, tieteellistä riippumattomuutta, kustannustehokkuutta ja tilastosalaisuutta. Tilastojen laatimisesta ei myöskään saa aiheutua kohtuutonta rasitetta taloudellisille toimijoille. 5. Euroopan tilastoja koskevassa asetuksessa [3] annetaan määritelmät perussopimuksessa määrätyille periaatteille ja käsitellään tilastohallinnointiin liittyviä kysymyksiä sekä Euroopan tilastojen tuottamista ja jakelua. 6. Aiemmin toiminut tilasto-ohjelmakomitea [4] antoi 24. helmikuuta 2005 Euroopan tilastoja koskevat käytännesäännöt [5] (jäljempänä "käytännesäännöt"). Käytännesäännöissä tarkennetaan, kuinka Euroopan tilastot on kehitettävä, tuotettava ja jaettava Euroopan tilastoja koskevassa asetuksessa säädettyjen tilastoperiaatteiden mukaisesti. 7. Viisivuotisessa Euroopan tilasto-ohjelmassa asetetaan painopistealueet ja määritetään tavoitteet Euroopan tilastojen kehittämiselle, tuottamiselle ja jakamiselle. Nykyisessä vuodet 2008–2012 kattavassa ohjelmassa [6] asianomaisten menojen määräksi on ennakoitu 274 miljoonaa euroa. EUROOPAN TILASTOJÄRJESTELMÄ 8. Euroopan tilastot kehitetään, tuotetaan ja jaetaan Euroopan tilastojärjestelmän (ESS) puitteissa. Euroopan tilastoja koskevassa asetuksessa Euroopan tilastojärjestelmä määritellään kumppanuudeksi, jossa ovat osapuolina unionin tilastoviranomainen sekä kansalliset tilastolaitokset. 9. Kansallisten tilastolaitosten tehtävänä on kaikkien Euroopan tilastojen kehittämiseen, tuottamiseen ja jakeluun liittyvien toimien koordinointi kansallisella tasolla. Kansalliset tilastolaitokset ja muut Euroopan tilastoista vastaavat kansalliset viranomaiset voivat saada tukea EU:n talousarviosta ilman ennalta tehtyä ehdotuspyyntöä. 10. Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevä komitea (jäljempänä "ESS-komitea") tarjoaa asiantuntijaohjausta Euroopan tilastojärjestelmälle. Komitea koostuu kansallisten tilastolaitosten edustajista, ja sen tehtävänä on muun muassa Eurostatin ehdottaman tilastolainsäädännön tarkastaminen. EUROOPAN UNIONIN TILASTOTOIMISTO EUROSTAT 11. Euroopan unionin tilastotoimisto (jäljempänä "Eurostat") on unionin tilastoviranomainen. Eurostatin toimipaikka sijaitsee Luxemburgissa. Se on komission pääosasto, jolla on "tekninen itsenäisyys" [7] tieteellisten menetelmien, määritelmien ja menettelyjen valinnassa. Oikeudellisissa asiakirjoissa unionin tilastoviranomaiseen viitataan ilmaisulla "komissio (Eurostat)" [8]. Tällaisen terminologian avulla on tarkoitus tehdä selväksi, että Eurostatilla on oma erillinen roolinsa, vaikka se onkin osa komissiota. 12. Eurostatin päätehtävänä on prosessoida ja julkaista vertailukelpoista tilastotietoa Euroopan tasolla. Tavallisesti Eurostat ei kerää tietoja itse, vaan tiedonkeruun hoitavat jäsenvaltioiden tilastoviranomaiset. Ne tarkistavat ja analysoivat kansalliset tiedot ja lähettävät ne Eurostatille, joka konsolidoi tiedot tarkoituksenaan varmistaa niiden vertailukelpoisuus. 13. Eurostatin henkilöstömäärä on pysynyt vakaana viime vuodet. Siellä työskenteli 1. tammikuuta 2012 yhteensä 794 työntekijää. Eurostat arvioi, että Euroopan tilastojärjestelmään kuuluvissa maissa Euroopan tilastojen tuottamisessa on mukana yhteensä vähintään 50000 henkilöä. 14. Eurostatin käytössä olevat maksusitoumusmäärärahat [9] olivat 92,9 miljoonaa euroa vuonna 2011. Keskimääräinen vuosittainen määrä oli 89,5 miljoonaa euroa vuosina 2003–2010, ja suurimmillaan määrä oli vuonna 2005, jolloin käytössä oli 107,2 miljoonaa euroa. TARKASTUKSEN SISÄLTÖ JA LÄHESTYMISTAPA 15. Yleistavoitteena oli arvioida, ovatko komissio ja Eurostat parantaneet prosessia, jonka tarkoituksena on tuottaa luotettavia ja uskottavia Euroopan tilastoja. Tilastojen luotettavuus ja uskottavuus riippuu käytännesääntöjen täytäntöönpanosta ja Euroopan tilasto-ohjelman hallinnoinnista. Tarkastuksessa tutkittiin seuraavaa kahta kysymystä: a) Ovatko komissio ja Eurostat toteuttaneet kaikki toimenpiteet, jotka niiden on toteutettava, jotta käytännesääntöjä sovellettaisiin kaikkialla Euroopan tilastojärjestelmässä? b) Onko Eurostat monivuotisen tilasto-ohjelman avulla onnistunut parantamaan Euroopan tilastojen tuottamista? 16. Tarkastuskohteena oli lisäksi Euroopan tilastohallinnoinnin neuvoa-antavan lautakunnan (ESGAB) [10] ja eurooppalaisen tilastoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean (ESAC) [11] osuus luotettavien ja uskottavien Euroopan tilastojen tuottamisprosessista. 17. Tarkastuksessa keskityttiin käytännesääntöjen täytäntöönpanoon ja Euroopan tilasto-ohjelman hallinnointiin Euroopan tilastojen tuottamisprosessin yhteydessä. Siinä ei arvioitu yksittäisten tilastojen luotettavuutta. Suurin osa tarkastustyöstä suoritettiin touko-joulukuussa 2011, ja lisäksi tehtiin päivityksiä kesäkuuhun 2012 saakka. 18. Tarkastuksen yhteydessä haastateltiin Eurostatin henkilöstöä, tutkittiin Eurostatissa saatavilla olevaa aineistoa ja Eurostatin vastauksia yksityiskohtaiseen kyselyyn, tehtiin tiedonkeruukäyntejä Eurostatin sidosryhmien luokse komissiossa ja komission ulkopuolella sekä osallistuttiin tarkkailijoina ESS-komitean kokouksiin. Lisäksi tarkastettiin otos, joka koostui varainhoidosta vastaavan Eurostatin yksikön avustusmaksujen osalta suorittamista ennakko- ja jälkitarkastuksista, ja otos, joka koostui hankintamenettelyistä. HUOMAUTUKSET EUROOPAN TILASTOJA KOSKEVIEN KÄYTÄNNESÄÄNTÖJEN TÄYTÄNTÖÖNPANO 19. Tarkastuksessa ilmeni, että käytännesäännöt on pantu täytäntöön ainoastaan osittain ja niiden täysimääräinen täytäntöönpano on edelleen haaste kaikille asianomaisille tahoille EU:n tasolla ja jäsenvaltioissa. Tilintarkastustuomioistuin tutki a) mitä toimenpiteitä on toteutettu vuodesta 2005 lähtien ja mitkä tekijät ovat olleet syynä viipeisiin ja takaiskuihin b) ovatko nykyiset käytännesääntöjen täytäntöönpanon arviointiin käytetyt välineet asianmukaiset c) ovatko komission viimeaikaiset aloitteet olleet riittäviä ja hyväksyttäviä. KOMISSION JA EUROSTATIN VUODESTA 2005 ALKAEN TOTEUTTAMAT TOIMET EIVÄT OLE OLLEET RIITTÄVIÄ KÄYTÄNNESÄÄNTÖJEN TÄYSIMÄÄRÄISTÄ TÄYTÄNTÖÖNPANOA SILMÄLLÄ PITÄEN KÄYTÄNNESÄÄNNÖISSÄ ASETETAAN TIUKAT VAATIMUKSET 20. Käytännesäännöissä [12] asetetaan standardit Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja jakelua varten. Käytännesäännöt laadittiin neuvoston pyynnöstä kesäkuussa 2004 [13] sen jälkeen, kun Kreikan julkisen talouden alijäämä- ja velkaluvuissa oli ilmennyt ongelmia [14]. 21. Käytännesääntöjen avulla on tarkoitus varmistaa, että Euroopan tilastot vastaavat käyttäjien tarpeisiin. Tavoitteena on näin ollen tehokas tuotantoprosessi, joka tapahtuu uskottavassa, ammatillisen riippumattomuuden takaavassa institutionaalisessa ympäristössä. Käytännesäännöt koostuvat 15 periaatteesta, jotka kattavat institutionaalisen ympäristön lisäksi tilastoprosessit ja tuotetut tilastot (ks. laatikko 1). Kuhunkin periaatteeseen liittyy kolmesta yhdeksään hyvän käytännön indikaattoria, joiden avulla arvioidaan, missä määrin periaatetta on noudatettu. LAATIKKO 1 YHTEENVETO KÄYTÄNNESÄÄNTÖJEN PERIAATTEISTA Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. Käytännesäännöt – 15 periaatetta | Institutionaalinen ympäristö | 1 Ammatillinen riippumattomuus Ammatillinen riippumattomuus takaa uskottavuuden | 2 Tiedonkeruuvaltuudet Selvät juridiset valtuudet kerätä tietoja | 3 Resurssien riittävyys Riittävät resurssit tilastoja koskevien vaatimusten täyttämiseksi | 4 Laatuun sitoutuminen Jatkuva prosessin ja tuotteen laadun parantaminen | 5 Tilastosalaisuus Tietojen toimittajien yksityisyyden takaaminen | 6 Puolueettomuus ja objektiivisuus Tieteellisen riippumattomuuden noudattaminen ja käyttäjien tasavertainen kohtelu | Tilastoprosessit | 7 Vankat menetelmät Asianmukaiset menettelyt ja asiantuntemus | 8 Asianmukaiset tilastolliset menettelyt Asianmukaiset menettelyt tiedonkeruusta tiedon validointiin | 9 Kohtuullinen vastaustaakka Vastaustaakan seuranta ja vähentäminen | 10 Kustannustehokkuus Resurssien käytön seuranta ja parannusten tekeminen | Tuotetut tilastot | 11 Relevanssi Käyttäjien tarpeiden täyttäminen ja käyttäjien tyytyväisyyden seuranta | 12 Tarkkuus ja luotettavuus Todellisuuden tarkka ja luotettava kuvaaminen | 13 Ajantasaisuus ja oikea-aikaisuus Tilastojen oikea-aikaista julkaisemista koskevien standardien noudattaminen | 14 Yhtenäisyys ja vertailukelpoisuus Sisällöllisesti ja ajallisesti yhtenäiset tilastot, jotka ovat vertailukelpoiset alueiden ja maiden kesken | 15 Saatavuus ja selkeys Esittäminen selkeässä muodossa, sopivalla tavalla levittäminen ja tietojen tasapuolinen saatavuus | 22. Euroopan tilastohallinnoinnin neuvoa-antava lautakunta (ESGAB) on korkean tason asiantuntijoista muodostuva elin, jonka tehtävänä on laatia riippumaton katsaus käytännesääntöjen täytäntöönpanosta Eurostatissa ja koko Euroopan tilastojärjestelmässä (ks. laatikko 2). Tähän mennessä lautakunta on keskittynyt kolmeen [15] käytännesääntöjen viidestätoista periaatteesta ja raportoinut [16], että käytännesääntöjen täytäntöönpanon edistymisestä huolimatta etenemisvauhti ei ole ollut odotusten mukainen. LAATIKKO 2 EUROOPAN TILASTOHALLINNOINNIN NEUVOA-ANTAVA LAUTAKUNTA Käytännesääntöjen täytäntöönpanon arviointi Vuonna 2009 perustetun Euroopan tilastohallinnoinnin neuvoa-antavan lautakunnan pääasiallisena tehtävänä on raportoida Euroopan parlamentille ja neuvostolle käytännesääntöjen täytäntöönpanosta "komission (Eurostat) osalta" mukaan lukien "arvio käytännesääntöjen täytäntöönpanosta Euroopan tilastojärjestelmässä" (ks. Euroopan tilastohallinnoinnin neuvoa-antavan lautakunnan perustamisesta annetun päätöksen 2 artikla). Neuvoa-antavalla lautakunnalla on neuvontatehtävä, eikä sillä ole valvontavaltuuksia. Neuvoa-antavan lautakunnan seitsemän jäsentä valitaan asiantuntijoista, joilla on huomattava tilastoalan pätevyys. Heidän tehtävänsä on henkilökohtainen ja he ovat riippumattomia. Lautakunnan jäsenet eivät saa palkkaa, ja monet heistä harjoittavat vielä ammattitoimintaa. Eurostat tarjoaa lautakunnan käyttöön kokopäivätoimisen sihteerin, jonka on noudatettava lautakunnan antamia ohjeita komissiosta riippumattomana. Eurostat osallistuu kokouksiin tarkkailijana, ja sitä edustaa tavallisesti Eurostatin pääjohtaja ja varapääjohtaja. Euroopan tilastohallinnoinnin neuvoa-antava lautakunta kokoontui ensimmäistä kertaa maaliskuussa 2009. Se on pitänyt 6–7 yksipäiväistä kokousta vuodessa ja julkaissut viimeksi vuosikertomuksen joulukuussa 2011. Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. 23. Syyskuussa 2011 Euroopan tilastojärjestelmäkomitea [17] hyväksyi vähäisiä muutoksia käytännesääntöihin. Kaaviossa 1 esitetään yhteenveto käytännesääntöjen kehityksestä. KAAVIO 1 KÄYTÄNNESÄÄNTÖJEN KEHITYS +++++ TIFF +++++ Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. KOMISSIO KANNUSTI VASTA MYÖHÄÄN VALTIOITA NOUDATTAMAAN KÄYTÄNNE- SÄÄNTÖJÄ 24. Komissio kehotti toukokuussa 2005 [18] jäsenvaltioita varmistamaan, että niiden tilastoviranomaiset noudattavat käytännesääntöjen periaatteita ja että tilastolaitokset on ammattitaitoisesti organisoitu ja niillä on resurssit tuottaa eurooppalaisia tilastoja riippumattomuuden, koskemattomuuden ja vastuuvelvollisuuden periaatteita noudattaen. Lisäksi jäsenvaltioita kehotettiin toimittamaan tiedot, joita komissio tarvitsee käytännesääntöjen noudattamisen seurantaan [19]. 25. Komissio ilmoitti vasta vuonna 2011 [20] ehdottavansa, että jäsenvaltiot sitoutuisivat virallisesti, käytännesääntöjen pohjalta, toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet, joilla ylläpidetään luottamusta niiden tilastoihin ja seurataan käytännesääntöjen täytäntöönpanoa ns. "tilastojen luotettavuutta koskevien sitoumusten" kautta (ks. kohdat 60–64). KOMISSION VUODEN 2008 KERTOMUKSESSA EI TODETTU, ETTÄ AMMATILLISTA RIIPPUMATTOMUUTTA EI OLLUT KAUTTAALTAAN TURVATTU EUROOPAN TILASTOJÄRJESTELMÄSSÄ 26. Kun käytännesäännöt julkaistiin, komissio ja Eurostat keskittyivät edistämään niiden täytäntöönpanoa kansallisten tilastolaitosten kanssa tapahtuvan yhteistyön ja tilastolaitoksille annettavan tuen kautta. Eurostat järjesti tätä varten vertaisarviointeja, jotka suoritettiin EU:n jäsenvaltioiden ja EFTA-maiden [21] 31:ssä kansallisessa tilastolaitoksessa ja Eurostatissa vuoden 2006 ja alkuvuoden 2008 välillä. 27. Nämä vertaisarvioinnit kattoivat ainoastaan kansalliset tilastolaitokset ja niiden koordinointitehtävän kansallisten tilastojärjestelmien yhteydessä, ja niissä keskityttiin institutionaaliseen ympäristöön liittyviin käytännesääntöjen indikaattoreihin. Taulukossa 1 esitetään näiden arviointien tulokset. Vertaisarvioinneissa ei arvioitu, sovellettiinko kansallisissa tilastolaitoksissa tilastoprosesseihin liittyviä käytännesääntöjen indikaattoreita. Arviointi ei myöskään kattanut useimpia tuotettuihin tilastoihin liittyviä indikaattoreita. Siitä huolimatta arviointikertomuksiin sisältyvä parannustoimia koskeva luettelo kattoi kaikki käytännesääntöjen periaatteet. Kyseiset tilastoprosesseihin ja tuotettuihin tilastoihin liittyvät toimet perustuivat ainoastaan kansallisten tilastotoimistojen suorittamien itsearviointien tuloksiin. TAULUKKO 1 VERTAISARVIOINNIN TULOKSET (VUOSI 2006 – ALKUVUOSI 2008) [999] Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin vertaisarviointia koskevien kertomusten perusteella. Kansallinen tilastolaitos | Indikaattorit "suurelta osin saavutettu" tai "täysin saavutettu" | Indikaattorit "osittain saavutettu" | Indikaattoreita "ei saavutettu" | Kansalliset tilastovirastot, joissa kaikki indikaattorit saavutettu Itävalta | 35 | 0 | 0 | Suomi | 35 | 0 | 0 | Norja | 35 | 0 | 0 | Ruotsi | 35 | 0 | 0 | Yhdistynyt kuningaskunta | 35 | 0 | 0 | Kansalliset tilastovirastot, joissa osa indikaattoreista osittain saavutettu Tšekin tasavalta | 33 | 2 | 0 | Tanska | 33 | 2 | 0 | Ranska | 33 | 2 | 0 | Italia | 33 | 2 | 0 | Liettua | 33 | 2 | 0 | Portugali | 33 | 2 | 0 | Slovakia | 33 | 2 | 0 | Espanja | 33 | 2 | 0 | Alankomaat | 32 | 3 | 0 | Puola | 32 | 3 | 0 | Slovenia | 32 | 3 | 0 | Sveitsi | 32 | 3 | 0 | Saksa | 31 | 4 | 0 | Irlanti | 31 | 4 | 0 | Unkari | 29 | 6 | 0 | Latvia | 29 | 6 | 0 | Romania | 29 | 6 | 0 | Viro | 26 | 9 | 0 | Kreikka | 26 | 9 | 0 | Luxemburg | 24 | 11 | 0 | Kansalliset tilastovirastot, joissa osaa indikaattoreista ei ollut saavutettu Bulgaria | 27 | 7 | 1 | Liechtenstein | 27 | 7 | 1 | Malta | 23 | 11 | 1 | Islanti | 28 | 5 | 2 | Kypros | 25 | 8 | 2 | Belgia | 24 | 9 | 2 | 28. Komissio raportoi lokakuussa 2008 – Euroopan tilastojärjestelmän jäsenten keskuudessa suoritettujen vertaisarviointien tulosten pohjalta – käytännesääntöjen täytäntöönpanosta [22]. Se totesi, että "itsesääntelevä lähestymistapa toimii erittäin hyvin". Kertomuksessa korostettiin lisätoimien tarvetta, mutta ammatillisen riippumattomuuden ja objektiivisuuden osalta kertomuksessa todettiin seuraavaa: "Riippumattomuus poliittisesta ja muusta ulkoisesta vaikutuksesta Euroopan tilastojen tuottamisessa ja levittämisessä sekä menetelmien, lähteiden ja tekniikkojen objektiivinen valinta näyttää toteutuvan koko Euroopan tilastojärjestelmässä". Komission tammikuussa 2010 raportoimat myöhemmät tapahtumat [23] kuitenkin osoittivat, että asia ei ollut näin. 29. Vuonna 2011 Euroopan tilastohallinnoinnin neuvoa-antava lautakunta totesi vuosikertomuksessaan ammatillisen riippumattomuuden periaatteen osalta, että tilastoja koskevia lakeja on uudistettu ja avoimuutta lisätty monissa maissa vuodesta 2009 lähtien, mutta ammatillinen riippumattomuus ei ole taattu kaikkialla Euroopan tilastojärjestelmässä. Laatikossa 3 esitetään tietoja kyseisen arvion pohjana olevasta kertomuksesta. LAATIKKO 3 EUROOPAN TILASTOHALLINNOINNIN NEUVOA-ANTAVAN LAUTAKUNNAN HAVAINNOT AMMATILLISEN RIIPPUMATTOMUUDEN OSALTA Puolet Euroopan tilastojärjestelmän jäsenistä katsoo, että niiden institutionaalisissa puitteissa ei ole esteitä ammatillisen riippumattomuuden toteutumiselle. Neljässä maassa eli Saksassa, Kreikassa, Latviassa ja Sveitsissä havaittiin vaikeuksia tilastoja koskevan lainsäädännön nykyaikaistamisessa tai täytäntöönpanossa. Euroopan tilastohallinnoinnin neuvoa-antava lautakunta panee merkille, että kolmella maalla – Tanskalla, Puolalla ja Romanialla – ei ole konkreettisia suunnitelmia tilastolainsäädäntönsä nykyaikaistamiseksi, vaikka nykyistä lainsäädäntöä ei voida pitää täysin käytännesääntöjen mukaisena. Kahdeksassa maassa resurssien jakamiseen liittyvä päätöksentekoprosessi nähdään ammatilliseen riippumattomuuteen kohdistuvana riskinä. Euroopan tilastohallinnoinnin neuvoa-antava lautakunta panee merkille, että viime aikoina on tapahtunut monta kertaa, että kansallisen tilastolaitoksen johtaja on vaihdettu vaalien jälkeen. Yhdessätoista maassa ylimmän johdon nimittämistä ja erottamista koskevia sääntöjä pidettiin asianmukaisina. Kahdeksassa maassa säännöt eivät kuitenkaan olleet yksiselitteiset tai niiden käytännön soveltamista ei pidetty hyväksyttävänä. Lähde: Euroopan tilastohallinnoinnin neuvoa-antavan lautakunnan vuosikertomus vuodelta 2011, s. 7 ja 8. EUROSTAT SEURAA NYKYISIN PARANNUSTOIMIA KOSKEVAA KANSALLISTEN TILASTOLAITOSTEN RAPORTOINTIA, MUTTA SE EI TEE PARANNUSTEN TÄYTÄNTÖÖNPANOA KOSKEVIA TARKASTUKSIA 30. Vuosien 2006–2008 vertaisarviointien jälkeen Eurostat seurasi, kuinka kansallisten tilastolaitosten vertaisarviointien seurauksena sopimat parannustoimet pantiin täytäntöön [24]. Eurostatin toteuttama seuranta perustuu vastauksiin, jotka kansalliset tilastolaitokset ovat antaneet vuotuisiin kyselyihin. Seurannan käynnistyessä vuonna 2008 oli saatu toteutettua jo 191 tointa, ja 677 tointa oli vielä kesken. Maaliskuussa 2011 [25] oli edelleen kesken 273 tointa [26]. Kaaviossa 2 esitetään, kuinka kansalliset tilastolaitokset edistyvät parannustoimien toteuttamisessa. Liitteessä annetaan tarkat tiedot toimien toteuttamisesta. 31. Eurostatilla ei ole tietoa tosiasiallisesta lopullisesta tuloksesta eräiden sellaisten toimien osalta, jotka kansalliset tilastolaitokset ovat ilmoittaneet "toteutetuiksi", sillä lisätietoja tai selvityksiä ei toimitettu. Lisäksi kansalliset tilastolaitokset raportoivat 116 toimen kohdalla, että ne olivat "käynnissä ilman erityistä määräaikaa". Tämä tekee edistymisen arvioinnista vaikeaa. 32. Monen kansallisen tilastolaitoksen vertaisarvioinnista on kulunut vähintään viisi vuotta. Käytännesääntöjen täytäntöönpanon nykytilannetta koskevat päätelmät eivät ole luotettavia, sillä päätelmät perustuvat ainoastaan vertaisarviointien aikana sovittujen parannustoimien edistymistä koskevaan raportointiin. KAAVIO 2 PARANNUSTOIMIEN RAPORTOITU TOTEUTTAMINEN VUODESTA 2008 ALKAEN +++++ TIFF +++++ Lähde: Eurostat; jäljellä olevien toimien kokonaismäärään ei sisälly kahta uutta vuonna 2011 määriteltyä tointa. KOMISSIO EI ITSE VIELÄ NOUDATA KÄYTÄNNESÄÄNTÖJÄ TÄYSIMÄÄRÄISESTI 33. Suosituksessaan 25. toukokuuta 2005 komissio otti tehtäväkseen varmistaa, että Eurostat noudattaisi käytännesääntöjen periaatteita ja että Eurostat olisi ammattimaisesti organisoitu ja sillä olisi tarvittavat resurssit tuottaa Euroopan tilastoja tavalla, joka takaa riippumattomuuden, koskemattomuuden ja vastuuvelvollisuuden. KOMISSION VUONNA 1997 TEKEMÄ PÄÄTÖS EUROSTATIN ASEMASTA EI OLE KÄYTÄNNESÄÄNTÖJEN EIKÄ EUROOPAN TILASTOJA KOSKEVAN ASETUKSEN MUKAINEN 34. Komissio ilmoitti huhtikuussa 2011 aikovansa muuttaa vuonna 1997 Eurostatin asemasta tehtyä komission päätöstä [27]. Vuoden 1997 päätös ei ole täysin käytännesäännöissä vuonna 2005 käyttöön otettujen periaatteiden mukainen. Siinä ei muun muassa viitata lainkaan ammatillisen riippumattomuuden periaatteeseen (käytännesääntöjen periaate 1). Komission päätös takaa Eurostatille ainoastaan "teknisen itsenäisyyden". Siinä ei ole mainintaa Eurostatin pääjohtajan roolista eikä siinä myöskään määritellä pääjohtajalle viime vuosina osoitetun nimityksen "Chief Statistician of the European Union" merkitystä. 35. Vuoden 1997 päätöstä ei myöskään ole yhdenmukaistettu vuonna 2009 annetun Euroopan tilastoja koskevan asetuksen kanssa. Vuoden 2009 asetuksen 6 artiklassa Eurostatille annetaan yksinomainen vastuu Euroopan tilastojen kehittämisestä, tuottamisesta ja jakelusta. Komission päätöksen 6 artiklassa sitä vastoin määrätään, että komissio voi päättää muiden yksiköiden kuin Eurostatin osallistumisesta tilastojen tuottamiseen sekä kyseeseen tulevista toimenpiteistä ja osallistumisen laajuudesta. Näin ollen myös muut pääosastot tuottavat nykyisin tilastoja, vaikka Eurostatille on osoitettu yksinomainen vastuu tilastojen tuottamisesta. EUROSTATIN RIIPPUMATTOMUUTTA EI OLE MÄÄRITELTY YHTÄ SELVÄSTI KUIN OLAFIN RIIPPUMATTOMUUTTA 36. Tarkastuksessa verrattiin komission Eurostatille myöntämää asemaa Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) myönnettyyn asemaan. OLAF on Eurostatin tapaan komission pääosasto, mutta sen odotetaan toimivan täysin itsenäisesti tehtäviään hoitaessaan. 37. Päinvastoin kuin Eurostatia koskevassa komission vuoden 1997 päätöksessä, OLAFia koskeva vuonna 1999 tehty komission päätös [28] sisältää yksityiskohtaiset määräykset viraston ja sen pääjohtajan operatiivisen riippumattomuuden suojaamisesta: Päätös sisältää muun muassa seuraavat määräykset: a) Selvä velvoite, jonka mukaan viraston johtaja toimivaltaansa käyttäessään ei pyydä eikä ota ohjeita komissiolta eikä miltään hallitukselta taikka muulta toimielimeltä tai elimeltä. b) Valvontakomitea suojaa virastoa siltä, että sen toimintaan pyritään vaikuttamaan epäasianmukaisella tavalla. c) Johtajan toimikausi on määräaikainen ja se voidaan uusia. d) Johtajan valintaprosessissa vaaditaan valvontakomitealta puoltava mielipide luetteloitujen ehdokkaiden pätevyydestä johtajan virkaan. e) Euroopan parlamentilta ja neuvostolta on saatava hyväksyntä ennen kuin komissio nimittää johtajan. EUROSTATIN AMMATILLISEN RIIPPUMATTOMUUDEN VARMISTAMISESSA EDISTYTTIIN KÄYTÄNNÖSSÄ, MUTTA EUROSTATIN ASEMAA KOSKEVAN TULEVAN UUDEN KOMISSION PÄÄTÖKSEN PITÄISI EDISTÄÄ TÄTÄ PROSESSIA 38. Komissio on toiminut käytännössä parantaakseen Eurostatin ammatillista riippumattomuutta. Esimerkiksi nykyinen viraston ylin johtaja rekrytoitiin vuonna 2008 menettelyssä, joka oli avoin myös ulkopuolelta tuleville ehdokkaille. Komissio on samaan tapaan hiljattain mahdollistanut Eurostatin muiden johtajien rekrytointimenettelyihin osallistumisen myös ulkopuolelta tuleville ehdokkaille. 39. Tällainen edistyminen jää kuitenkin heikoksi, jos siitä ei ole selviä määräyksiä lainsäädännössä. Jollei Eurostatin asemaa koskevassa tulevassa päätöksessä toisin määrätä, komissiolla on mahdollisuus täyttää Eurostatin korkeimman johdon (pääjohtajan ja johtajien) virkoja siirtämällä niihin ylempää johtohenkilöstöä komission muista viroista, ilman että avoimesta virasta julkaistaan ennalta ilmoitus. 40. On lisäksi käytännesääntöjen periaatteiden 1 (ammatillinen riippumattomuus) ja 3 (resurssien riittävyys) vastaista, että merkittävä osuus Eurostatin toimintamäärärahoista tulee edelleensiirtoina komission muilta pääosastoilta [29], sillä näin Eurostat on osittain taloudellisesti riippuvainen komission muista osastoista. 41. Kesäkuussa 2012 ei edelleenkään ollut päätetty, annetaanko Eurostatille ja/tai muille pääosastoille tehtäväksi suorittaa tutkimuksia, joissa määritetään onko alijäämää ja velkoja koskevia tietoja vääristelty ja onko syytä näin ollen määrätä sakkoja [30]. EUROSTAT EI OLE VIELÄ RATKAISSUT KÄYTÄNNESÄÄNTÖJEN TÄYTÄNTÖÖNPANOON LIITTYVIÄ ONGELMIAAN 42. Tarkasteltaessa Eurostatin sisäistä raportointia Euroopan tilastohallinnoinnin neuvoa-antavalle lautakunnalle voidaan havaita, että maaliskuusta 2011 lähtien 27 parannustoimea vuoden 2007 vertaisarviointikertomuksessa sovituista 69 parannustoimesta [31] oli vielä kesken. Yksityiskohtaiset tiedot annetaan taulukossa 2, jossa lisäksi esitetään katsaus Euroopan tilastohallinnoinnin neuvoa-antavan lautakunnan vuodesta 2009 alkaen antamien suositusten täytäntöönpanosta. TAULUKKO 2 PARANNUSTOIMIEN TÄYTÄNTÖÖNPANO EUROSTATISSA (MAALISKUUN 2011 TILANNE) Lähde: Eurostatin Euroopan tilastohallinnoinnin neuvoa-antavalle lautakunnalle toimittamat tiedot. Täytäntöönpanon edistymisvaihe Eurostatin raportoinnin mukaan | Vuoden 2007 vertaisarvioinnissa sovittujen toimien määrä | Euroopan tilastohallinnoinnin neuvoa-antavan lautakunnan vuosien 2009 ja 2010 kertomuksessa esitettyjen suositusten määrä | Täytäntöönpanotilanne maaliskuuhun 2009 mennessä 1)Päätökseen saadut toimet | 35 | | Täytäntöönpanotilanne huhtikuusta 2009 alkaen Päätökseen saadut toimet Toimi on saatu päätökseen | 3 | 5 | Asian osalta ei ole suunniteltu lisätyötä | 3 | 0 | Ei enää tarpeen | 1 | 0 | 2)Päätökseen saatuja toimia yhteensä | 7 | 5 | Keskeneräiset toimet Töiden katsotaan olevan käynnissä, mutta määräaikaa ei ole asetettu | 10 | 15 | Työ on edistynyt suunnitellun mukaisesti, määräaika ei ole vielä umpeutunut | 10 | 4 | Eurostatissa on ilmennyt viipeitä | 3 | 0 | Edistyminen riippuu vastedes Eurostatin ulkopuolisista viranomaisista | 2 | 0 | Työ on sisällytetty uuteen toimeen | 1 | 0 | Täytäntöönpanon edistymistilannetta ei ole ilmoitettu selvästi | 1 | 0 | 3)Keskeneräisiä toimia yhteensä | 27 | 19 | KAIKKI YHTEENSÄ (1+2+3) | 69 | 24 | 43. Tarkastuksessa havaittiin puolueetonta pääsyä tietoihin tarkasteltaessa, että Eurostatilla oli vaikeuksia noudattaa täysimääräisesti käytännesääntöjen periaatetta 6 (puolueettomuus ja objektiivisuus). Käytännesääntöjen ja puolueettomuuden periaatteen soveltamisessa esiintyy poikkeuksia, erityisesti kun on kyse liiallista alijäämää koskevasta menettelystä [32], jossa tietojen toimittamiselle asetettu määräaika ei ole komissiossa yhdenmukainen Eurostatin pöytäkirjan "Käyttäjien puolueeton pääsy Eurostatin tietoihin" kanssa [33]. 44. Eurostat ei ole vielä ratkaissut muihin komission pääosastoihin liittyvää ongelmaa, joka tuotiin esiin jo vuoden 2007 vertaisarviointikertomuksessa [34].Ongelma liittyy siihen, että kyseiset osastot keräävät itse tietoja, jos niistä tuntuu, että Eurostat ei kenties vastaisi niiden pyyntöihin. Eurostat totesi ja komission keskusyksiköt myönsivät vuonna 2010, että tilastotyön koordinoinnin puuttuminen pääosastojen ja Eurostatin välillä on laajavaikutteinen ja hyvin vakava riski, ja vuonna 2011 käynnistettiin joukko toimenpiteitä riskin lieventämiseksi. PAREMPIA TIETOJA TARVITAAN ARVIOITAESSA KÄYTÄNNESÄÄNTÖJEN TÄYTÄNTÖÖNPANOA KOKO EUROOPAN TILASTOJÄRJESTELMÄN TASOLLA EUROOPAN TILASTOJA KOSKEVASSA ASETUKSESSA EI SÄÄDETÄ MENETTELYISTÄ, JOILLA TARKISTETAAN KÄYTÄNNESÄÄNTÖJEN NOUDATTAMINEN 45. Euroopan tilastojärjestelmän osapuolten odotetaan tekevän vilpitöntä yhteistyötä. Euroopan tilastoja koskevassa asetuksessa ei säädetä menettelyistä, joilla tarkistettaisiin käytännesääntöjen periaatteiden noudattaminen. Liiallista alijäämää koskeva menettely on ainoa tilastoihin liittyvä osa-alue, jolla lainsäätäjä on valtuuttanut ja velvoittanut Eurostatin suorittamaan tarkistuksia paikan päällä jäsenvaltioissa [35]. VERTAISARVIOINTEJA VARTEN TARVITAAN KATTAVA LÄHESTYMISTAPA 46. Vertaisarvioinnit ovat edelleen tärkein väline arvioida riippumattomalla tavalla, missä vaiheessa käytännesääntöjen täytäntöönpano on Eurostatissa ja kansallisissa tilastolaitoksissa. Vuodelle 2013 on suunnitteilla uusi vertaisarviointikierros, mutta kesäkuussa 2012 oli edelleen päättämättä, missä vertaisarvioinnit suoritetaan ja kuinka ne käynnistetään. Arvioinnit on kohdistettava niihin periaatteisiin, joiden noudattamista on tutkittu tähän mennessä vain vähän (ks. taulukko 3). 47. Vuosien 2006–2008 vertaisarvioinneissa noudatettiin yhteistä metodologiaa, jossa keskityttiin "institutionaalista ympäristöä" koskevaan käytännesääntöjen osioon. Muiden periaatteiden noudattamista arvioitiin ainoastaan itsearvioinneissa. Vuonna 2011 työryhmä Sponsorship on Quality sai valmiiksi tilastoprosesseihin ja tilastoihin liittyvät laadunvarmennuksen puitteet (Quality Assurance Framework, QAF). Laadunvarmennuksen puitteilla yksilöidään mahdolliset toimet/menetelmät/välineet, joilla voidaan antaa opastusta käytännesääntöjen indikaattoreiden täytäntöönpanoon ja saada täytäntöönpanosta näyttöä. Euroopan tilastojärjestelmäkomitea ei ole vielä päättänyt, kuinka laadunvarmennuksen puitteita käytetään. TAULUKKO 3 KÄYTÄNNESÄÄNTÖJEN 15 PERIAATTEEN OSALTA TEHTYJEN ARVIOINTIEN KATTAVUUS Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. (√ = arvioitu) Käytännesäännöt Vuonna 2005 käyttöönotetut periaatteet | Itsearvioinnit 2005-2006 | Vertaisarvioinnit 2006–2008 | Toimintasuunnitelmat 2007-2008 | Toimintasuunnitelmien seuranta vuodesta 2008 | Euroopan tilastohallinnoinnin neuvoa-antavan lautakunnan arvioinnit vuodesta 2009 | Institutionaalinen ympäristö | 1.Ammatillinen riippumattomuus | √ | √ | √ | √ | √ | 2.Tiedonkeruuvaltuudet | √ | √ | √ | √ | X | 3.Resurssien riittävyys | √ | √ | √ | √ | √ | 4.Laatuun sitoutuminen | √ | √ | √ | √ | √ | 5.Tilastosalaisuus | √ | √ | √ | √ | X | 6.Puolueettomuus ja objektiivisuus | √ | √ | √ | √ | X | Tilastoprosessit | 7.Vankat menetelmät | √ | X | √ | √ | X | 8.Asianmukaiset tilastolliset menettelyt | √ | X | √ | √ | X | 9.Kohtuullinen vastaustaakka | √ | X | √ | √ | X | 10.Kustannustehokkuus | √ | X | √ | √ | X | Tuotetut tilastotiedot | 11.Relevanssi | √ | X | √ | √ | X | 12.Tarkkuus ja luotettavuus | √ | X | √ | √ | X | 13.Ajantasaisuus ja oikea-aikaisuus | √ | X | √ | √ | X | 14.Yhtenäisyys ja vertailukelpoisuus | √ | X | √ | √ | X | 15.Saatavuus ja selkeys | √ | √ | √ | √ | X | 48. Ensimmäisellä vertaisarviointikierroksella ei arvioitu muita tilastomenettelyjä (esim. alueellisissa tilastolaitoksissa) tai tilastoraportointiin käytettyjen hallinnollisten tietojen toimittajia (esim. valtiovarainministeriöt) (ks. kaavio 3), joten niiden arviointi jää tulevien arviointien yhteyteen. 49. Jos arviointi suoritetaan vain horisontaalisesti koko organisaation osalta, ei voida saada varmuutta siitä, että järjestelmät toimivat samalla tavalla kansallisen tilastolaitoksen kaikilla tilastoaloilla. Tilastoaloja on yli 100, joten ei ole mahdollista arvioida niitä kaikkia kerralla. Ratkaisuna voisivat olla vuoroperiaatteeseen perustuvat vertaisarvioinnit, joiden yhteydessä tutkittaisiin joka vuosi rajattu määrä yksittäisiä tilastoaloja. Eurostatilla on jo jonkin verran kokemusta vuoroperiaatteeseen perustuvien arviointien järjestämisestä omien arviointitoimintojensa yhteydessä, vaikka nämä arvioinnit eivät olekaan suoraan vertailukelpoisia laajuutensa ja lähestymistapansa osalta. KAAVIO 3 VUOSIEN 2006–2008 VERTAISARVIOINTIEN KATTAMAT OSA-ALUEET +++++ TIFF +++++ Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. 50. Ensimmäisellä arviointikierroksella vertaisarviointitiimeissä oli kolme jäsentä, tavallisesti kaksi kansallisista tilastolaitoksista ja yksi Eurostatista. Euroopan tilastohallinnoinnin neuvoa-antava lautakunta suositteli [36], että vertaisarvioinnit suorittaisi itsenäinen vertaisarviointitiimi ja että uusien suoritettavien vertaisarviointien on oltava yhdenmukaisempia ja vakiomuotoisempia kuin aiemmat vertaisarvioinnit. Euroopan tilastojärjestelmän ulkopuolelta tulevien arvioijien ottaminen mukaan vertaisarviointiin vahvistaisi arviointien riippumattomuutta ja uskottavuutta. EUROOPAN TILASTOHALLINNOINNIN NEUVOA-ANTAVA LAUTAKUNTA SAA JÄSENVALTIOILTA TIETOJA VAPAAEHTOISPOHJALTA 51. Euroopan tilastohallinnoinnin neuvoa-antavan lautakunnan perustamista koskevassa päätöksessä ei määrätä, kuinka lautakunta hankkii tiedot, joita se tarvitsee suorittaakseen vuosittaiset käytännesääntöjen täytäntöönpanoa koskevat arvioinnit. Neuvoa-antava lautakunta on kehittänyt lisätietojen hankkimista varten omat välineensä ottaen huomioon Eurostatin vuotuiset seurantakertomukset. Se lähetti kyselylomakkeet kansallisiin tilastolaitoksiin ja sidosryhmille, kutsui kansallisten tilastolaitosten ylimmän johdon edustajia lyhyisiin keskusteluihin ("country dialogues") ja lähetti kansalliseen hallintoon kirjeitä, joissa se pyytää selvitystä käytännesääntöjen noudattamisesta. 52. Euroopan tilastohallinnoinnin neuvoa-antava lautakunta painotti vuoden 2011 kertomuksessaan, että on vaikea saada tietoja käytännesääntöjen käytännön täytäntöönpanosta. Nykyisessä järjestelmässä ja vähäiset resurssit huomioon ottaen (ks. laatikko 2) neuvoa-antavan lautakunnan suorittama seuranta on selvästi rajallista. KOMISSION VIIMEAIKAISET ALOITTEET OVAT OLLEET OIKEANSUUNTAISIA, MUTTA NE EIVÄT KOHDISTU KAIKKIIN AVOIMENA OLEVIIN KYSYMYKSIIN 53. Huhtikuussa 2011 komissio antoi tiedonannon "Eurooppalaisten tilastojen laadunhallinnan tehostaminen" [37]. Tiedonannon tarkoituksena oli hyödyntää rahoituskriisin yhteydessä opittuja asioita. Komissio ilmoitti aikovansa soveltaa "ennaltaehkäisevää lähestymistapaa julkisyhteisöjen rahoitustilastojen verifioinnissa" ja vahvistaa Euroopan tilastojärjestelmän hallinnointia useiden ehdotusten kautta. ENNALTAEHKÄISEVÄ LÄHESTYMISTAPA JULKISYHTEISÖJEN RAHOITUSTILASTOJEN VERIFIOINNISSA OTETTIIN KÄYTTÖÖN VUONNA 2011 54. Liiallista alijäämää koskevasta menettelystä laaditun pöytäkirjan soveltamisesta annetussa asetuksessa vaaditaan, että Eurostat suorittaa kaikissa jäsenvaltioissa säännöllisiä "konsultointikäyntejä" sekä mahdollisesti "menetelmiä koskevia tarkastuskäyntejä". Kreikan julkisen talouden alijäämän ja velkatilastojen osalta havaittujen puutteiden vuoksi [38] Eurostatin toimivaltuuksia laajennettiin heinäkuussa 2010 [39]. 55. Menetelmiä koskevia käyntejä varten Eurostatille on annettu tarkastusvaltuuksien kaltaiset toimivaltuudet tarkastaa jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perustana olevat tilit. Näitä toimivaltuuksia voidaan kuitenkin käyttää ainoastaan poikkeustapauksissa silloin, kun on selvästi havaittu jäsenvaltioiden ilmoittamien tietojen laatua koskevia merkittäviä riskejä tai ongelmia. Tähän mennessä valtuuksia on käytetty vain arvioitaessa Kreikan julkisen talouden alijäämää ja velkaa koskevien tilastojen laatua. 56. Välttääkseen rajoitteet, joita aiheutuu menetelmiä koskevien tarkastuskäyntien poikkeuksellisesta luonteesta, Eurostat otti vuonna 2011 käyttöön uudentyyppiset tarkastuskäynnit, niin sanotut "perustana olevia tietoja koskevat konsultointikäynnit" "vakiomuotoisten konsultointikäyntien" lisäksi. Kyseisiä uudentyyppisiä konsultointikäyntejä tehdään erityisesti organisaatioihin, jotka toimittavat jäsenvaltioiden raportoimien tietojen perustana olevat tilit. 57. Eurostatin on sekä lisättävä konsultointikäyntien lukumäärää että parannettava niiden laatua. Laadun parantaminen merkitsee väistämättä pidempiä käyntejä. Taulukosta 4 käy ilmi, että konsultointikäyntien lukumäärä kasvoi merkittävästi vuonna 2011. Tarkastuksen aikaan oli kuitenkin mahdotonta arvioida perustana olevia tietoja koskevien konsultointikäyntien laatua ja yhteistyötä jäsenvaltioiden elinten kanssa, sillä käynneistä laadittavat raportit eivät vielä olleet käytettävissä. 58. Sisäisen uudelleenorganisoinnin jälkeen 1. tammikuuta 2012 lähtien yksi Eurostatin osasto, jossa työskentelee noin 50 uudelleenjärjestelyjen kautta siirtynyttä työntekijää, käsittelee yksinomaan julkisyhteisöjen rahoitustilastoja. Jäsenvaltioiden kansantalouden tilinpidon asiantuntijoiden oletetaan avustavan kyseistä osastoa vapaaehtoisuuden pohjalta [40]. Eurostatilla oli lokakuussa 2011 käytössään luettelo, joka käsittää 30 asiantuntijaa 12 jäsenvaltiosta. TAULUKKO 4 LIIALLISIA ALIJÄÄMIÄ KOSKEVAAN MENETTELYYN LIITTYVÄT EUROSTATIN KÄYNNIT JÄSENVALTIOISSA Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin Eurostatin toimittamien tietojen perusteella. Konsultointikäyntien lukumäärä | | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Belgia | 1 (1 päivä) | | 1 (1 päivä) | | 1 (1 päivä) | | Bulgaria | | | 1 (2 päivää) | | 1 (2 päivää) | 1 (4 päivää) [7777] | Tšekin tasavalta | | 1 (2 päivää) | | 1 (3 päivää) | | 1 (2 päivää) | Tanska | 1 (1 päivä) | | 1 (2 päivää) | | | 1 (2 päivää) | Saksa | | 1 (1 päivä) | | 1 (1 päivä) | | 1 (2 päivää) [6666] | Viro | | 1 (2 päivää) | | 1 (2 päivää) | | 1 (2 päivää) | Irlanti | 1 (2 päivää) | | 1 (2 päivää) | | 1 (2 päivää) | | Kreikka | 1 (1 päivä) [9999] | | | | | 1 (3 päivää) [7777] ja 2 (3 ja 2 päivää) | Espanja | | 1 (2 päivää) | | 1 (2 päivää) | | 1 (2 päivää) | Ranska | 1 (1 päivä) | | 1 (1 päivä) | | 1 (1 päivä) | | Italia | | 1 (2 päivää) | | 1 (2 päivää) | | 1 (2 päivää) | Kypros | 1 (1 päivä) | | 1 (2 päivää) | | 1 (1 päivä) | | Latvia | 1 (2 päivää) | | | 1 (2 päivää) | | 1 (3 päivää) | Liettua | 1 (2 päivää) | | 1 (2 päivää) | | 1 (2 päivää) | | Luxemburg | 1 (1 päivä) | | | 1 (1 päivä) | | 1 (1 päivä) | Unkari | 1 (2 päivää) | | 1 (2 päivää) | | 1 (2 päivää) | | Malta | 1 (1 päivä) | | 1 (1 päivä) | | 1 (2 päivää) | | Alankomaat | | 1 (2 päivää) | | | 1 (1 päivä) | 1 (1 päivä) | Itävalta | | 1 (2 päivää) | | 1 (2 päivää) | | | Puola | | 1 (2 päivää) | | 1 (2 päivää) | | 1 (2 päivää) | Portugali | 1 (2 päivää) | | 1 (2 päivää) | | | 3 (2, 2 ja 2 päivää) | Romania | | 1 (2 päivää) | 1 (2 päivää) | | 1 (2 päivää) | 1 (3 päivää) [7777] ja 1 (3 päivää) | Slovenia | 1 (2 päivää) | | 1 (2 päivää) | | | 1 (2 päivää) | Slovakia | | 1 (2 päivää) | 1 (2 päivää) | | | 1 (2 päivää) | Suomi | | 1 (2 päivää) | | | 1 (2 päivää) | 1 (2 päivää) | Ruotsi | | 1 (1 päivä) | | 1 (2 päivää) | | 1 (2 päivää) | Yhdistynyt kuningaskunta | | 1 (2 päivää) [8888] | | 1 (2 päivää) | | 1 (3 päivää) | Yhteensä | 13 (19 päivää) | 13 (24 päivää) | 13 (23 päivää) | 11 (21 päivää) | 11 (18 päivää) | 21 (44 päivää) ja 3 (10 päivää) [7777] | Menetelmiä koskevien tarkastuskäyntien lukumäärä | Kreikka | 2 (3 ja 3 päivää) | | 2 (2 ja 5 päivää) | 1 (3 päivää) | 4 (3, 2, 3 ja 22 päivää) | | Kaikki yhteensä | 15 (25 päivää) | 13 (24 päivää) | 15 (30 päivää) | 12 (24 päivää) | 15 (48 päivää) | 24 (54 päivää) | 59. Eurostatin nykyiseen lähestymistapaan kuuluu, että se pyrkii vahvistamaan yhteistyötään paitsi kansallisten tilastolaitosten myös jäsenvaltioiden ylimpien tarkastuselinten kanssa saadakseen varmuuden siitä, että julkisyhteisöjen rahoitusta koskevat perustana olevat tiedot (myös tilinpäätökset) on tutkittu kunnolla ennen kuin niitä hyödynnetään liiallisten alijäämien raportoinnissa. Ylimpien tarkastuselinten yhteyskomitea on perustanut työryhmän tutkimaan ylimpien tarkastuselinten, Eurostatin ja kansallisten tilastolaitosten välisiä yhteistyömahdollisuuksia. KOMISSIO ON ILMOITTANUT, ETTÄ EUROOPAN TILASTOJÄRJESTELMÄN HALLINNOINTIA VAHVISTETAAN 60. Komissio ilmoitti huhtikuussa 2011 [41] kahdesta merkittävästä aloitteesta, joilla vahvistetaan Euroopan tilastojärjestelmän hallinnointikehystä: Euroopan tilastoja koskevaan asetukseen ehdotetaan "kohdennettuja muutoksia" ja niin kutsutut "tilastojen luotettavuutta koskevat sitoumukset" muodostavat uuden välineen käytännesääntöjen tehokasta täytäntöönpanoa varten. Komissio esitti huhtikuussa 2012 säädösehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle [42]. 61. Komissio totesi tiedonannossaan, että Euroopan tilastoja koskevaan asetukseen ehdotetuilla muutoksilla "tehdään selväksi, että kansallisten tilastolaitosten ammatillisen riippumattomuuden periaatetta sovelletaan varauksitta". Lisäksi tilastoviranomaisten tiedonkeruuvaltuuksia vahvistetaan sellaisten tietojen osalta, jotka voidaan saada käytettävissä olevista hallinnollisista lähteistä. 62. Euroopan tilastoista annetun asetuksen ilmoitetun tarkistuksen yhteydessä laaditaan myös sääntelykehys uusia "tilastojen luotettavuutta koskevia sitoumuksia" varten. Jäsenvaltioiden olisi niin ollen "käytännesääntöjen pohjalta virallisesti sitouduttava sekä ryhtymään kaikkiin tarpeellisiin toimenpiteisiin, jotta luottamus niiden tilastoihin säilyisi, että seuraamaan käytännesääntöjen täytäntöönpanoa". Tätä varten komissio suunnitteli laativansa "sovituista perusperiaatteista" luonnoksen, joka sen on tarkoitus sisällyttää Euroopan tilastoista annettuun asetukseen. 63. Komission mukaan kunkin sitoumuksen tarkka sisältö työstetään yhdessä asianomaisen jäsenvaltion kanssa. Kukin jäsenvaltio laatisi oman laadunvarmistus- ja laadunparannusohjelmansa, jossa otetaan huomioon jäsenvaltion edistyminen käytännesääntöjen täytäntöönpanossa ja jossa yksilöidään ne ensisijaiset toimenpiteet, joita tarvitaan vähimmäisvaatimusten asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi. 64. "Tilastojen luotettavuutta koskevat sitoumukset" ovat toistaiseksi saaneet vain varovaista tukea neuvostossa, joka on ainoastaan periaatteessa tyytyväinen ehdotukseen ja pilottitoimien käynnistämiseen ensi vaiheessa [43]. SÄÄNTELYKEHYKSEN VAHVISTAMINEN AUTTAISI TUKEMAAN KÄYTÄNNESÄÄNTÖJEN TÄYSIMÄÄRÄISTÄ TÄYTÄNTÖÖNPANOA 65. Käytännesäännöt laadittiin vuonna 2005 itsesääntelyn välineeksi. Tilastoalan lainsäädännössä on tämän jälkeen usein viitattu käytännesääntöihin. Euroopan tilastoista vuonna 2009 annetussa asetuksessa säädetään, että Euroopan tilastoja on kehitettävä, tuotettava ja jaettava "noudattaen" perustamissopimuksessa määrättyjä tilastoperiaatteita, joita "täsmennetään edelleen" käytännesäännöissä [44]. Tästä huolimatta on epäselvää, mikä on nykyiseen asetukseen perustuvien, käytännesääntöjen noudattamista koskevien velvoitteiden luonne. Tämä ilmenee esimerkiksi EU:n talouden ohjauksen ja hallinnan vahvistamista käsittelevän työryhmän suosituksesta, jonka mukaan "Euroopan tilastoja koskevien käytännesääntöjen sitovuutta olisi lisättävä" [45]. Muutoksilla, joita komissio ehdotti huhtikuussa 2012 Euroopan tilastoista annettuun asetukseen, ei ratkaista nykyistä epäselvyyttä, joka vallitsee käytännesääntöjen noudattamista koskevan velvoitteen luonteesta. Komissio pysyy käsityksessään, jonka mukaan käytännesäännöt ovat itsesääntelyn väline, mutta se ehdottaa kuitenkin säännöstä, jossa jäsenvaltioita vaaditaan toteuttamaan "kaikki tarvittavat toimenpiteet käytännesääntöjen panemiseksi täytäntöön" [46] 66. Euroopan tilastoista annetussa asetuksessa ei myöskään säädetä menettelystä, joka mahdollistaisi tilastojen tuotantoprosessien tarkastukset paikalla alkuperäisestä tietolähteestä alkaen lopputulokseen saakka tapauksissa, joissa tietoja on saatettu vääristellä. Ilman tällaista mekanismia [47] näissä tapauksissa on mahdotonta toimia nopeasti. Jotta tarkastusmekanismi olisi uskottava, siihen täytyisi sisällyttää riippumaton valvonta. 67. Huhtikuussa 2011 antamassaan tiedonannossa komissio ei käsitellyt Euroopan tilastohallinnoinnin neuvoa-antavan lautakunnan esiin tuomaa tärkeää näkökohtaa, joka koski lautakunnan toimivaltuuksia ja sen käytössä olevia resursseja. Lautakunta korosti vuotta 2010 koskevassa kertomuksessaan [48], että sen oikeusperustaa olisi lujitettava, jotta se voi ryhtyä tarvittaviin toimiin, jos koko Euroopan tilastojärjestelmän luotettavuus on vaarassa. Tämä tuotiin esiin uudestaan vuotta 2011 koskevassa kertomuksessa [49], minkä lisäksi lautakunta totesi, että sen oikeusperustan kannalta olisi hyödyllistä, jos lautakunnan perustajien odotukset ja odotusten täyttämistä varten käytettävät keinot ilmaistaisiin selkeämmin [50]. Lautakunnan tehtäviin olisi jatkossa kuuluttava vertaisarviointien sekä tuotantoprosesseihin kohdistuvien tarkastusten riippumaton valvonta. MONIVUOTISEN EUROOPAN TILASTO-OHJELMAN HALLINNOINTI 68. Tilastojen luotettavuus ja uskottavuus riippuvat sekä käytännesääntöjen noudattamisesta ja täytäntöönpanosta että Euroopan tilasto-ohjelman hallinnoinnista. [51] 69. Euroopan tilasto-ohjelma muodostaa toimintakehyksen Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja jakelua varten. Päätös tilasto-ohjelmasta vuosiksi 2008–2012 tehtiin joulukuussa 2007 [52]. Siinä asetetaan 131 "tavoitetta" ja "tärkeintä aloitetta", joista monia on toteutettava jatkuvasti koko ohjelmakauden ajan vuotuisten tilasto-ohjelmien avulla. Kaaviossa 4 kuvataan Euroopan tilastotuotantoa koskevan ohjelmasuunnittelun rakennetta. KAAVIO 4 EUROOPAN TILASTOTUOTANTOA KOSKEVAN OHJELMASUUNNITTELUN RAKENNE +++++ TIFF +++++ Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. 70. Vuosien 2008–2012 tilasto-ohjelmalle on myönnetty viisivuotiskauden ajaksi 274,2 miljoonaa euroa. Suurimmalla osalla tästä rahoituksesta tuetaan investointeja ja valmiuksien kehittämistä jäsenvaltioiden uusia aloitteita varten. Eräissä muissa säädöksissä säädetään toimien lisärahoituksesta: esimerkiksi maatilojen rakennetutkimuksista annetussa asetuksessa [53] säädetään 58,85 miljoonan euron määrärahasta vuosiksi 2008–2013 ja Euroopan yritys- ja kauppatilastojen uudenaikaistamisohjelmasta (MEETS) [54] annetussa asetuksessa 42,5 miljoonan euron määrärahasta vuosiksi 2009–2013. Jäsenvaltioiden on kuitenkin vastattava suurimmasta osasta tilastotietojen tuotantokustannuksia [55]. VUOSIEN 2008–2012 TILASTO-OHJELMA EI TÄYTTÄNYT VARAINHOITOASETUKSEN VAATIMUKSIA LAADUNARVIOINNIN OSALTA VUOSIEN 2008–2012 TILASTO-OHJELMAA EI ARVIOITU ENNAKOLTA, MIKÄ VAIKUTTI KIELTEISESTI OHJELMAN RAKENTEESEEN JA VAIKEUTTAA SEURANTAA 71. Tulevaisuutta koskevat arviot (ennakkoarviot) ovat oleellisia unionin ohjelmien valmistelun ja tehokkaan hallinnoinnin kannalta. Ennakkoarviot auttavat varmistamaan, että toimintapolitiikan tavoitteet voidaan saavuttaa, että käytettävät välineet ovat tehokkaita ja että tulokset voidaan myöhemmin arvioida luotettavasti tarkoituksenmukaisten indikaattorien avulla [56]. 72. Eurostat ei tehnyt ennakkoarviota ennen vuosien 2008–2012 tilasto-ohjelman hyväksymistä. Tällä oli kielteinen vaikutus ohjelman rakenteeseen ja sen toteuttamista koskevaan seurantaan, koska indikaattoreita ei ollut määritetty. 73. Komissio raportoi kesäkuussa 2010 Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosien 2008–2012 tilasto-ohjelman väliarvioinnista [57]. Kertomuksen mukaan "[s]uuri osa (noin 90 %) ohjelman […] tavoitteista on hyvällä tolalla, ja ne todennäköisesti saavutetaan vuoden 2012 loppuun mennessä. Tosin Euroopan tilastojärjestelmän resurssirajoitteet saattavat vaikeuttaa asiaa ennakoitua enemmän." Kertomuksessa ei kuvata yksityiskohtaisesti, kuinka ohjelman 131 tavoitteen saavuttaminen on edistynyt. 74. Tilintarkastustuomioistuin teki Eurostatille kyselyn ja arvioi saamiensa vastausten perusteella, mikä oli tilasto-ohjelman toteutuksen tilanne heinäkuussa 2011. Tarkoituksenmukaisten indikaattoreiden puuttuminen vaikeutti arviointia 68 tavoitteen (joita kaikkiaan oli 131) kohdalla. Lisäksi tavoitteet oli näissä tapauksissa useimmiten muotoiltu epäselvästi (ks. laatikko 4) niin, että vähäisenkin toiminnan perusteella voidaan katsoa, että tavoitteet on saavutettu tai tullaan saavuttamaan. Tarkastuksessa havaittiin, että jopa tällaisten suotuisten olettamusten perusteella vaikuttaa siltä, että vähintään 20:tä prosenttia 131 tavoitteesta ei todennäköisesti saavuteta aikataulussa. LAATIKKO 4 ESIMERKKEJÄ EPÄSELVÄSTI MUOTOILLUISTA TAVOITTEISTA Otteita vuosien 2008–2012 tilasto-ohjelman liitteestä I (Monialaiset kysymykset) ja liitteestä II (Tavoitteet ja toimet) "supistetaan etäisyyttä käyttäjien ja tuottajien välillä parantamalla viestintää eri käyttäjäryhmien ja -verkostojen kanssa" (tavoite 13) "laajennetaan erityistapauksissa tilapäisten moduulien käyttöä yhteisön tutkimuksissa, millä voidaan parantaa kykyä vastata uusiin tarpeisiin" (tavoite 24) "parannetaan elinikäistä oppimista koskevien tilastojen nykyistä sääntelykehystä laadullisesti" (tavoite 85) "jatketaan elintarviketurvallisuuden seurantaan tarvittavien tilastojen kehittämistä" (tavoite 98) "lisätään tilastojen näkyvyyttä kansallisissa ja alueellisissa kehityssuunnitelmissa" (tavoite 127) Lähde: Päätös tilasto-ohjelmasta vuosiksi 2008–2012. VÄLIARVIOINNISSA EI HAVAITTU VUOSIEN 2008–2012 TILASTO-OHJELMAN TARKISTUSTARVETTA 75. Komission väliarvioinnissa ei selvitetty, olisiko tilasto-ohjelmaa pitänyt tarkistaa ohjelman hyväksymisen (joulukuussa 2007) jälkeisten tapahtumien vuoksi. Tällaisia tapahtumia ovat a) finanssikriisi sekä tarve siirtää painotusta talous- ja rahapolitiikkaa koskeviin tilastoihin ja ottaa huomioon kriisin vaikutus kansallisten tilastolaitosten resursseihin b) Kreikan tilastojärjestelmän parantamista koskeva haaste ja tarve soveltaa ennaltaehkäisevää lähestymistapaa, jotta vältetään samankaltaiset tapaukset muualla Euroopan tilastojärjestelmässä c) komission käynnistämät uudet poliittiset aloitteet, kuten "Eurooppa 2020 Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia" [58] d) vuonna 2009 annetussa Euroopan tilastoja koskevassa asetuksessa säädetty uusi oikeudellinen kehys, jota sovelletaan Euroopan tilastojärjestelmässä tehtävään yhteistyöhön e) komission tiedonanto EU:n tilastojen uudesta tuotantotavasta ("visio tulevalle vuosikymmenelle") [59]. 76. Koska tilasto-ohjelmaa ei tarkistettu näiden uusien tapahtumien perusteella, jotkin sen osat ovat vanhentuneita. Tosiasialliset toimet eroavat lainsäätäjän antamista säännöksistä. OHJELMAN TOTEUTTAMISTA JA TULOKSIA KOSKEVA RAPORTOINTI ON EPÄTYYDYTTÄVÄÄ VUOSIEN 2008–2012 TILASTO-OHJELMAN TOTEUTTAMISESTA EI ENÄÄ LAADITA KERTOMUKSIA ENNEN VUODEN 2013 LOPPUA 77. Eurostat vahvisti, että vuonna 2010 laaditun väliarvioinnin lisäksi ohjelman toteuttamisesta ei ole olemassa muita kertomuksia. Sellaisia ei myöskään ole tarkoitus laatia – ei sisäiseen eikä ulkoiseen käyttöön – ennen loppuarviointia, joka on tehtävä ennen vuoden 2013 loppua. VUOTUISTEN TILASTO-OHJELMIEN TOTEUTTAMISESTA EI RAPORTOIDA KONSOLIDOIDUSTI 78. Monivuotisen ohjelman ominaispiirteiden vuoksi Eurostat ohjaa Euroopan tilastojärjestelmän tilastotoimintaa pääasiassa komission vuotuisen tilasto-ohjelman avulla. Ohjelma sisältää yksityiskohtaisen luettelon toimintapolitiikkoihin ja/tai menoihin liittyvistä toiminnan alueista ("tuotoksista"), jotka on toteutettava vuoden mittaan [60]. Tietoja siitä, onko tuotokset saatu aikaan, ei ole systemaattisesti saatavissa. 79. Raportoinnin puutteet vaikeuttavat myös eurooppalaisen tilastoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean neuvoa-antavan tehtävän täysimääräistä toteuttamista. Komitea toimii tilastotietojen käyttäjien, tilastokyselyihin vastaajien ja tilastotietojen tuottajien viestintäkanavana, jossa käsitellään unionin tilastotietopolitiikan tavoitteita ja prioriteetteja (ks. laatikko 5). Tarkastuksessa ilmeni, että komitea ei vielä toteuta tehtäväänsä kaikilta osin, muun muassa siksi, että sen laaja tehtäväalue kattaa kaikki tilastoalat, sen kokoonpano on heterogeeninen ja osa sen jäsenistä on käytettävissä vain rajoitetusti. Eurostat voisi parantaa komitean toimintaan antamaansa tukea esittämällä enemmän ja tarkemmin räätälöityjä tietoja tilasto-ohjelmien toteuttamisesta sekä siitä, miten tilastoihin liittyvää ohjelmatyötä koskevat valinnat vaikuttavat talousarvioon ja rahoitukseen. LAATIKKO 5 EUROOPPALAINEN TILASTOJA KÄSITTELEVÄ NEUVOA-ANTAVA KOMITEA (ESAC) Komitea kokoaa yhteen tilastotietojen käyttäjät, tilastokyselyihin vastaajat ja tilastotietojen tuottajat Eurooppalainen tilastoja käsittelevä neuvoa-antava komitea perustettiin kesäkuussa 2009. Siihen kuuluu 24 jäsentä: tilastotietojen käyttäjiä, tilastokyselyihin vastaajia tai muita unionin tilastoalan sidosryhmiä (tiedeyhteisöä, työmarkkinaosapuolia ja kansalaisyhteiskuntaa) edustavien 12 jäsenen tehtävä on henkilökohtainen, toimielimet ja virastot nimittävät suoraan 11 jäsentä oman henkilöstönsä joukosta ja Eurostatin pääjohtaja on komitean jäsen virkansa puolesta, joskaan hänellä ei ole äänioikeutta. Komitea kokoontuu kolmesti vuodessa Brysseliin päivän mittaiseen kokoukseen. Eurostat huolehtii komitean sihteeristön tehtävistä. Kolmen ensimmäisen toimintavuotensa aikana komitea osallistui keskusteluun yritystoiminnan rakennetilastojen nykyaikaistamisesta, esitti sivun mittaisen julkilausuman "Good decisions need good data, good data require sufficient statistical resources" ja antoi Eurostatin pyynnöstä neljä lausuntoa tilasto-ohjelmaluonnoksista. Euroopan parlamentti ja neuvosto eivät toistaiseksi ole käyttäneet hyväkseen mahdollisuutta pyytää komitealta lausuntoja. Komitea sopi kesäkuussa 2011, että jokaisen jäsenen olisi luotava yhteyksiä tilastotietojen käyttäjiin yhdessä tai kahdessa jäsenvaltiossa, jotta voidaan perustaa tilastotietojen käyttäjien kansallisten edustajien verkko. Lähde: Tilintarkastustuomioistuin. EUROSTAT ON PARANTANUT TILASTO-OHJELMAN MÄÄRÄRAHOISTA MYÖNNETTÄVIEN AVUSTUSTEN HALLINNOINTIA JA ALKANUT KORJATA HANKINNAN PUUTTEITA 80. Päätöksessä [61] tilasto-ohjelmasta vuosiksi 2008–2012 edellytetään, että kansalliset viranomaiset ja Eurostat pyrkivät saavuttamaan hyvän hallinnon ja tehokkuuden maineen tilastojen uskottavuuden vahvistamiseksi. 81. Pannessaan täytäntöön vuosien 2008–2012 tilasto-ohjelmalle ja muille ohjelmille myönnettyjä määrärahoja Eurostat hyödyntää pääasiassa kahdenlaisia välineitä: avustussopimuksia ja julkisia hankintoja koskevia sopimuksia. Kaaviosta 5 käy ilmi kummankin välineen osuus vuosina 2007–2011 sidotuista kokonaismääristä [62]. KAAVIO 5 AVUSTUSTEN JA SOPIMUSTEN OSUUS SIDOTUISTA KOKONAISMÄÄRISTÄ Avustusten ja sopimusten osuus +++++ TIFF +++++ Lähde: Tilintarkastustuomioistuin Eurostatin toimittamien tietojen perusteella. AVUSTUSTEN HALLINNOINTI 82. Eurostat osoittaa yli 90 prosenttia avustuksistaan kansallisille tilastolaitoksille ja muille jäsenvaltioiden nimeämille kansallisille viranomaisille. 83. Varainhoitoasetuksen 109 artiklan 2 kohdan mukaan avustusten tarkoituksena tai tuloksena ei saa olla voiton tuottaminen avustuksen saajalle. Kun Eurostat määrittää lopullisen sopivan avustusmaksun suuruuden, se ei siis voi tyytyä ainoastaan tarkistamaan, saavutettiinko avustussopimuksen mukainen tavoite, vaan sen on myös varmistettava, minkä verran resursseja edunsaaja tosiasiassa käytti tavoitteen saavuttamiseen. Tämän velvoitteen vuoksi avustusten hallinnoiminen on työläämpää kuin julkisia hankintoja koskevien sopimusten. Edunsaajat ovat vuodesta 2011 alkaen voineet halutessaan yksinkertaistaa avustustensa hallinnointia käyttämällä henkilöstöryhmittäin määritettyjä vakioyksikkökustannuksia. Vaihtoehtona voitaisiin harkita tuloksellisuuteen suuntautuvaa järjestelmää, joka perustuisi sovittuihin indikaattoreihin ja tavoitteisiin (tuotoksiin ja tuloksiin) [63] ilman, että avustusmaksut täytyisi kytkeä aiheutuneisiin kuluihin. LIIAN SUURTEN MAKSUJEN RISKI OLI MERKITTÄVÄ, JA SIIHEN LIITTYVÄT KYSYMYKSET OLI RATKAISTAVA JA RISKI HALLITTAVA 84. Eurostatin pääjohtaja joutui esittämään Eurostatin hoitamaa avustusten hallinnointia koskevia varaumia vuosien 2001–2004 ja 2006 toimintakertomuksissa. Varaumat liittyivät tukikelpoisten kulujen puutteelliseen määrittelyyn ja laskentaan sekä liian vähäisiin tarkastuksiin. Näistä seikoista aiheutui merkittävä liian suurten maksujen riski. Jälkitarkastuksissa ei useinkaan ollut käytettävissä todentavia asiakirjoja henkilöstökuluista, laitekuluista, kulutustavaroista ja tarvikkeista tai muista suorista kuluista [64]. PYRKIMYKSET PARANTAA AVUSTUSVAROJEN HALLINNOINTIA TUOTTAVAT TULOSTA 85. Eurostat määritteli valvontastrategiansa uudelleen huhtikuussa 2009. Tarkoituksena oli siirtää painotusta jälkitarkastuksista (jotka toimitetaan loppumaksun jälkeen) ennakkotarkastuksiin (jotka suoritetaan ennen loppumaksuja). Tavoitteena oli yksilöidä ja ehkäistä virheet ja sääntöjenvastaisuudet ennen loppumaksujen suorittamista, jotta oikaisut voitaisiin tehdä heti ja välttää aikaavievät takaisinperintämenettelyt. 86. Parannettujen ennakkotarkastusten yhteydessä edunsaajia pyydetään toimittamaan Eurostatille todentavat asiakirjat, jotka liittyvät ilmoitetuista tukikelpoisista kuluista poimittuun otokseen. 87. Eurostatin pyrkimykset parantaa avustusvarojen hallinnointia (muun muassa antamalla edunsaajille huomattavasti aiempaa selkeämmät ohjeet) tuottavat tulosta. Siitä huolimatta joidenkin edunsaajien [65] oli toistuvasti vaikea esittää Eurostatille asiakirjat, joita tarvitaan määritettäessä kulujen tukikelpoisuutta. 88. Tarkastuksessa tutkittiin otos Eurostatin toimittamista parannetuista ennakkotarkastuksista. Useimmat näistä tarkastuksista havaittiin asianmukaisiksi. Eurostat ei kuitenkaan vielä ollut korjannut seuraavia puutteita: a) Ilmoitettujen henkilöstökulujen tarkastukseen poimitut otokset eivät useinkaan vastanneet Eurostatin omissa ohjeissa annettuja vähimmäisvaatimuksia. b) Ajankäytön kirjausjärjestelmä ja henkilöstökuluihin liittyvä todentava aineisto tarkastettiin paikalla edunsaajan kanssa ainoastaan yhdessä tapauksessa. c) Tarkastuksia ei ollut dokumentoitu tarkastuslistan avulla, mikä vaikeutti niiden luonteen ja tarkoituksenmukaisuuden arvioimista. d) Eurostat poimi satunnaisotannalla tarkastukseen hyvin vähäisen määrän [66] maksupyyntöjä, mikä vaikeuttaa kokonaisvirheriskin arvioimista. HANKINTAMENETTELYJEN HALLINNOINTI 89. Eurostat käyttää tarjouskilpailuja pääasiassa IT-hankintoihin ja tilastopalvelujen ostamiseen [67]. Hankintamenettelyt on Eurostatissa suurimmaksi osaksi hajautettu operatiivisiin osastoihin. 90. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa saatiin vahvistus Eurostatin sisäisen tarkastuksen yksikön helmikuussa 2011 johdolle raportoimien huomattavien riskien olemassaolosta. Sisäisen tarkastuksen yksikkö oli havainnut riskianalyysissään, että kolmansiin osapuoliin luotettiin mahdollisesti liikaa, että oli olemassa lähes monopoliasemia ja että arviointiprosessissa oli havaittavissa puutteita, muun muassa mahdollista suosimista. MARKKINOIDEN KESKITTYMINEN SEKÄ VALINTA- JA RATKAISUPERUSTEISIIN LIITTYVÄT VAIKEUDET 91. Markkinoiden keskittymisen osalta tilintarkastustuomioistuimen analyysi sopimusten myöntämistä vuosina 2009–2011 koskevista Eurostatin seurantataulukoista osoitti, että kolmen eniten sopimuksia saaneen sopimuspuolen kanssa tehtyjen sopimusten arvo vastasi 30:tä prosenttia hankintamenettelyjen avulla tehtyjen sopimusten kokonaissummasta. Markkinoiden keskittymistä pahensi se, että eräät Eurostatin yksiköt ovat suurelta osin riippuvaisia kolmesta suurimmasta sopimuspuolesta. Hankintamenettelyjen osalta tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa ilmeni, että neuvottelumenettelyä oli käytetty virheellisesti ja että valinta- ja ratkaisuperusteiden määrittelyssä ja soveltamisessa esiintyi toistuvia ongelmia. 92. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa oli liian varhaista arvioida, millaisia vaikutuksia on Eurostatin maaliskuussa 2011 laatimalla toimintasuunnitelmalla. Toimintasuunnitelman tarkoituksena on toteuttaa sisäisen tarkastuksen yksikön kertomuksessa annetut suositukset. Toimintasuunnitelman eräitä keskeisiä toimenpiteitä alettiin toteuttaa vasta tammikuussa 2012. KILPAILUN EDISTÄMINEN VALITSEMALLA KOKONAISTALOUDELLISESTI EDULLISIN TARJOUS 93. Eurostat on päättänyt edistää kilpailua siten, että se ei enää järjestelmällisesti mainitse käytettävissä olevien varojen enimmäismäärää tarjouseritelmässä. Vuodesta 2012 lähtien enimmäismäärä on voitu ilmoittaa vain asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa. Eurostat on kuitenkin edelleen soveltanut vähimmäisarvoja ratkaisuperusteiden laatuosatekijän yhteydessä valitessaan kokonaistaloudellisesti edullisinta tarjousta. Vähimmäisarvot heikentävät hintakilpailua, etenkin jos laatu- ja hintaperusteiden painotukseksi on määritetty 70:30, kuten Eurostatin hankintamenettelyissä useimmiten on. EUROOPAN TILASTOJÄRJESTELMÄN SISÄINEN UUDELLEENPRIORISOINTI ON VIIVÄSTYNYT, JA SITÄ VAIKEUTTAA LUOTETTAVIEN KUSTANNUSTIETOJEN PUUTTUMINEN RAHOITUS- JA VELKAKRIISIN SEURAUSTEN VUOKSI UUDELLEENPRIORISOINTI ON ENTISTÄKIN TÄRKEÄMPÄÄ 94. Kansallisten tilastolaitosten ja koko Euroopan tilastojärjestelmän on otettava huomioon rahoituskriisin seuraukset, joihin toisinaan kuuluu suuria määrärahojen leikkauksia. Usein tämä merkitsee, että painopisteitä on muutettava. Nyt joudutaan tekemään vaikeita valintoja nykyisten tilastojen laadun ylläpitämisen tai parantamisen, uusien alojen tilastopyyntöihin vastaamisen ja tuottavuuden lisäämistä pitkällä aikavälillä koskevien investointitarpeiden välillä. Valinnat voivat vaikuttaa kielteisesti tilastojen kehittämiseen. EUROOPAN TILASTOJEN TUOTTAMISESTA AIHEUTUVIEN KULUJEN KOKONAISMÄÄRÄ EI OLE TIEDOSSA 95. Tilasto-ohjelmasta vuosiksi 2008–2012 tehdyn päätöksen 6 artiklan 1 kohdassa edellytetään, että komissio esittää alustavan analyysin taloudellisen taakan jakautumisesta unionin ja jäsenvaltioiden talousarvioiden kesken. Koska tarkoituksenmukaiset tiedot puuttuivat, analyysi rajoittui siihen yleisluontoiseen päätelmään, että EU:n talousarviosta myönnetyt avustukset ovat suhteellisen pieniä verrattuna jäsenvaltioille Euroopan tilastojen tuottamisesta vuosittain aiheutuvien menojen kokonaismäärään [68]. UUDELLEENPRIORISOINTI VIIVÄSTYI 96. Tarkastuksessa ilmeni, että Eurostatin toteuttama uudelleenpriorisointi oli jäljessä aikataulusta [69]. Tilasto-ohjelmasta tehdyn päätöksen 6 artiklan 3 kohdan mukaan komission olisi pitänyt raportoida uudelleenpriorisoinnin tuloksista osana väliarviointiaan, mitä se ei kuitenkaan tehnyt. Raportoinnin olisi pitänyt sisältää tilastohankkeista ja vuosien 2008–2012 tilasto-ohjelman piiriin kuuluvista aloista aiheutuvia kuluja ja taakkaa koskeva arviointi sekä erityisesti uusien unionin toimintapolitiikkojen aiheuttamien, esille tulevien tilastollisten tarpeiden arviointi. VUODEN 2010 STRATEGISELLA TOIMINTATAVALLA ON TOISTAISEKSI SAATU AIKAAN VAIN VÄHÄN TULOKSIA 97. Kulujen järjestelmällinen mittaaminen ei ole edistynyt ja Euroopan tilastojärjestelmän jäsenten tilanne on vaikea määrärahaleikkausten vuoksi, joten Eurostat ehdotti marraskuussa 2010 Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevälle komitealle uuden strategisen toimintatavan soveltamista uudelleenpriorisointiin. Toimintatavalla on kuitenkin saatu toistaiseksi aikaan vain vähän tuloksia (lähinnä yksilöimällä vuosittain "negatiivisia prioriteetteja" [70]). 98. Vuotta 2011 koskeva negatiivisten prioriteettien luettelo koostui lähes kokonaan uusista toimista, joita aiottiin lykätä. Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevälle komitealle toukokuussa 2011 esitetyssä raportissa uudella toimintatavalla arvioitiin olevan vuoden 2012 tilasto-ohjelman kannalta vain vähäisiä käytännön vaikutuksia. Tämä saattaa olla osoitus siitä, että tilastojen kehittämistä on vielä edistettävä esimerkiksi siten, että käyttäjille ehdotetaan vähittäistä luopumista sellaisista tilastoista, jotka eivät enää ole yhtä relevantteja kuin aiemmin, ja tuotetaan sen sijaan uudenlaisia tilastoja. 99. Kun Eurostat pyysi eurooppalaiselta tilastoja käsittelevältä neuvoa-antavalta komitealta lausuntoa vuoden 2012 ohjelmaluonnoksesta [71], komitea totesi, että sen oli vaikea määrittää prioriteetteja, sillä eri päätösten vaikutuksia määrärahoihin on hankala arvioida, koska eri jäsenvaltioissa käytetään kustannusten laskentaan erilaisia menetelmiä; lisäksi taloudelliset tiedot ovat puutteellisia ja toisinaan on vaikea erottaa, mikä on EU:n ja mikä jäsenvaltion osuus tilastotuotannon kustannuksista. Nämä kaikki ovat Eurostatin strategian kannalta tärkeitä osatekijöitä. VUOSIEN 2013–2017 OHJELMALUONNOKSEN RAKENNE ON AIEMPAA PAREMPI, MUTTA TOTEUTUKSEN ONNISTUMINEN EDELLYTTÄÄ VUOTUISEN SUUNNITTELUN JA RAPORTOINNIN PARANTAMISTA 100. Komissio hyväksyi vuoden 2011 lopussa ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tilasto-ohjelmasta 2013–2017 [72]. 101. Ehdotuksessa esitetty prioriteettihierarkia on selkeämpi ja rakenne joustavampi kuin nykyisessä ohjelmassa. Ohjelmaluonnos sisältää kunnianhimoisen tilastotietoja koskevan infrastruktuurin ja painottaa voimakkaasti uusien menetelmien soveltamista Euroopan tilastoja tuotettaessa. 102. Ohjelman liitteessä ("Euroopan tilasto-ohjelman 2013–2017 infrastruktuuri ja tavoitteet") esitetään tavoitteita sekä ohjelman toteutusta koskevia toimia, joita voidaan käyttää indikaattoreina. Useimpia näistä 104 indikaattorista voidaan hyödyntää tavoiteltaessa mitattavissa olevia tuloksia, kunhan niitä täydennetään tarkoilla tavoitteilla ja välietapeilla, jotka on tuotu esiin vuotuisen suunnittelun yhteydessä ja jotka käydään läpi järjestelmällisen vuotuisen raportointiprosessin avulla. 103. Vuodesta 2014 alkaen tilasto-ohjelmaan sisältyy yritys- ja kauppatilastoihin liittyviä tavoitteita, eikä erillistä Euroopan yritys- ja kauppatilastojen uudenaikaistamisohjelmaa enää tarvita [73]. 104. Ohjelman toteuttamiseen aiotaan osoittaa yhteensä 299,4 miljoonaa euroa kahdesta monivuotisesta rahoituskehyksestä (vuosien 2007–2013 ja vuosien 2014–2020 rahoituskehykset). Mahdollisuuksia tahdistaa monivuotinen tilasto-ohjelma aiempaa paremmin monivuotisen rahoitussuunnittelun kanssa ei pohdittu ohjelman ennakkoarvioinnin ja vaikutusten arvioinnin yhteydessä. 105. Tavoitteeseen "Otetaan käyttöön Euroopan tilastojen uusi tuotantotapa" on osoitettu 146,6 miljoonaa euroa. Määrää ei ole jaoteltu tarkemmin kuten ei myöskään niiden voittoa tavoittelemattomien järjestöjen roolia, joille avustuksia voidaan myöntää [74]. Järjestöjen päätavoitteet ja toimet liittyvät Euroopan tilastoja koskevien käytännesääntöjen täytäntöönpanon edistämiseen ja tukemiseen sekä sellaisten Euroopan tilastojen uusien tuotantotapojen täytäntöönpanemiseen, jotka tähtäävät tehokkuuden lisäämiseen ja laadun parantamiseen Euroopan tasolla. PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET 106. Tilastot ovat olennaisia Euroopan demokraattisen prosessin ja hyvän hallinnon kannalta. Yleinen luottamus Euroopan tilastoihin on olennaisen tärkeää unionissa, jossa poliittisten päätösten on perustuttava näyttöön ja yhä useampi päätös tehdään suoraan tilastotietojen tai niistä johdettujen indikaattoreiden pohjalta. 107. Euroopan unionin, sen jäsenvaltioiden ja näiden tilastoviranomaisten on tilastojen laatimisen osalta noudatettava Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 338 artiklassa säädettyjä velvoitteita, jotka koskevat puolueettomuutta, luotettavuutta, objektiivisuutta, tieteellistä riippumattomuutta, kustannustehokkuutta ja tilastosalaisuutta. Vuodesta 2005 alkaen Euroopan tilastojärjestelmää on pyritty merkittävästi vahvistamaan. Euroopan tilastojen laatujärjestelmää saadaan kuitenkin parannettua vain hitaasti; parannustyö on vielä kesken ja se on edelleen haasteellista kaikkien työhön osallistuvien kannalta. SUOSITUS NRO 1 Euroopan unioni, sen jäsenvaltiot ja näiden tilastoviranomaiset ovat yhdessä vastuussa siitä, että luottamus Euroopan demokraattiseen prosessiin säilyy. Niiden olisi vahvistettava Euroopan tilastojärjestelmää, jotta voidaan varmistaa ammatillinen riippumattomuus, riittävät resurssit, vaikuttava valvonta sekä seuraamukset ja nopeat parannustoimet tapauksissa, joissa laatustandardeja ei ole noudatettu. 108. Tarkastuksessa ilmeni, että Euroopan tilastoja koskevat käytännesäännöt on pantu täytäntöön vain osittain ja että niiden täysimääräinen toteuttaminen on edelleen haasteellista kaikille toteutustyöhön osallistuville niin Euroopan tasolla kuin jäsenvaltioissakin. Käytännesäännöissä asetetut standardit ovat vaativia, mutta säännöissä ei ole määritetty tehokkaita tarkastus- ja täytäntöönpanovälineitä. Komissio ei osoittanut jäsenvaltioiden viranomaisille osavastuuta käytännesääntöjen noudattamisesta ja soveltamisesta. Komissio ei ole vielä kaikilta osin huolehtinut siitä, että se itse varmasti noudattaa käytännesääntöjä täysimääräisesti. Käytännesääntöjen toteuttamisen tämänhetkisestä tilanteesta koko Euroopan tilastojärjestelmässä tarvitaan parempia tietoja. Komission viimeaikaiset aloitteet, joilla se on pyrkinyt antamaan uutta pontta täysimääräiselle sitoutumiselle käytännesääntöihin, ovat oikeansuuntaisia, mutta eivät riittävän pitkälle meneviä, joten niillä ei kyetä ratkaisemaan kaikkia ongelmia. On edelleen epäselvää, minkä luonteisesta velvoitteesta käytännesääntöjen noudattamisen yhteydessä on kyse. Lisäksi minkäänlaista paikalla toimitettaviin tarkastuksiin perustuvaa mekanismia ei ole ehdotettu tilanteisiin, joissa tietoja on saatettu tulkita väärin. Ei ole myöskään tehty ehdotusta riippumattoman valvontatoiminnon kehittämiseksi. SUOSITUS NRO 2 Jotta Euroopan tilastoja koskevia käytännesääntöjä noudatettaisiin täysimääräisesti, komission pitäisi a) ehdottaa Euroopan tilastotuotannon sääntelykehykseen muutoksia, joiden avulla luodaan vakaa perusta tilastotuotannon institutionaalisen ympäristön, tilastollisten prosessien ja tilastotuotannon tarkistamiselle, täytäntöönpanolle ja tarvittaessa tarkastukselle ja paikan päällä tutkimiselle niin EU:ssa kuin kansallisellakin tasolla b) varmistaa tarvittavin toimin, että käytännesääntöjen noudattamista koskevan velvoitteen luonteesta saadaan oikeusvarmuus c) ehdottaa edellisten kohtien a) ja b) osalta, että kehitetään toiminto, jolla valvotaan tarkistuksia, tarkastuksia ja paikan päällä toimitettavia tutkimuksia (esimerkiksi Euroopan tilastohallinnoinnin neuvoa-antavan lautakunnan nykyistä toimivaltaa voitaisiin laajentaa) d) vahvistaa Eurostatin pääjohtajan (Chief Statistician) ammatillista riippumattomuutta siten, että tämä nimitetään määräaikaiseksi toimikaudeksi Euroopan tilastohallinnoinnin neuvoa-antavan lautakunnan myönteisen lausunnon sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston vahvistuksen perusteella e) muuttaa sisäiset päätöksensä Eurostatin roolista vastaamaan käytännesääntöjen vaatimuksia, antaa Eurostatille mahdollisuus soveltaa puolueetonta tietojen saantia koskevaa protokollaansa rajoituksetta sekä asteittain lakkauttaa tilastotuotannon toimintamäärärahojen edelleensiirtämistä koskevat mekanismit, jotka tekevät Eurostatista osittain taloudellisesti riippuvaisen muista komission osastoista f) käynnistää Euroopan tilastojärjestelmässä uusi vertaisarviointikierros, jota komissio suunnittelee vuodeksi 2013 ja joka kattaa käytännesääntöjen kaikkien periaatteiden noudattamisen; arviointien suorittamisessa olisi mukana myös merkittävä ulkoinen taho, jotta arvioinnit olisivat riippumattomia ja tulokset vertailukelpoisia g) harkita vuoroperiaatteeseen perustuvien vertaisarviointien toteuttamista tärkeimmillä tilastoaloilla koko tuotantoketjun osalta, hallinnollisten tietojen tuottajat mukaan lukien. 109. Vuosien 2008–2012 tilasto-ohjelman suunnittelussa tehtiin virheitä, jotka haittaavat ohjelman käyttöä vaikuttavana suunnittelu-, seuranta- ja tilivelvollisuuden välineenä, jolla parannetaan Euroopan tilastojen tuotantoa. Eurostatin avustusten hallinnointi on parantunut, mutta hankinnassa ilmenee edelleen puutteita. Tilastotoimien uudelleenpriorisointi uusia haasteita silmällä pitäen on ollut odotettua hitaampaa. Vuosien 2013–2017 ohjelmaluonnos tarjoaa mahdollisuuden muokata Euroopan tilastojärjestelmää tehokkaammaksi ja joustavammaksi. SUOSITUS NRO 3 Jotta Eurostat voisi hyödyntää täysimääräisesti Euroopan tilasto-ohjelman 2013–2017 käynnistymisen tarjoamat mahdollisuudet, sen olisi a) täydennettävä Euroopan tilasto-ohjelmaan sisältyviä, toteutusta koskevia toimia tarkoilla tavoitteilla ja välietapeilla, jotka määritettäisiin (uudelleen) joka vuosi vuotuisessa tilasto-ohjelmassa ja joita seurattaisiin raportoimalla vuosittain järjestelmällisesti ja vakioidusti Euroopan parlamentille ja neuvostolle b) hyödynnettävä mahdollisuutta tarkistaa ohjelmaa toteutuksen aikana, mikäli tilanne muuttuu huomattavasti, sekä harkittava, olisiko ohjelma pidennettävä vastaamaan monivuotista rahoituskehystä 2014–2020 c) varmistettava tilastollisten prioriteettien järjestelmällinen tarkistaminen etenkin siten, että säännöllisesti arvioidaan tuotettujen tilastojen relevanssi sekä Euroopan tilastojärjestelmälle, sen jäsenille ja tilastokyselyihin vastaajille aiheutuvat kulut ja taakka d) kannustettava tarvittaessa uudelleenpriorisoinnin yhteydessä tilastojen kehittämiseen esimerkiksi siten, että joistakin nykyisistä tilastotuotteista luovutaan vähitellen uusien tuotteiden hyväksi e) parannettava eurooppalaisen tilastoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean toiminnalle antamaansa tukea toimittamalla enemmän ja tarkemmin räätälöityjä tietoja tilastojen ohjelmasuunnitteluun liittyvien valintojen talousarvio- ja taloudellisista vaikutuksista sekä tilasto-ohjelmien täytäntöönpanosta f) yksinkertaistettava ja tehostettava avustusvarojen hallinnointia soveltamalla vakioyksikkökustannuksia henkilöstökuluihin ja kertakorvauksia kyselyjen avulla tuotettuihin tietosarjoihin; komission olisi avustusten hallinnoinnin yhteydessä tutkittava tuloksellisuuteen suuntautuvaan hallinnointijärjestelmään perustuvaa vaihtoehtoa, jonka pohjana olisivat sovitut indikaattorit ja tavoitteet g) lisättävä kilpailua hankintamenettelyissä etenkin painottamalla nykyistä enemmän hintakriteeriä menettelyissä, joissa tarkoituksena on valita kokonaistaloudellisesti edullisin tarjous, ja välttämällä vähimmäisarvoja, jotka heikentävät hintakilpailua. Tilintarkastustuomioistuimen IV jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Louis GALEAN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 26. kesäkuuta 2012 pitämässään kokouksessa. Tilintarkastustuomioistuimen puolesta +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira presidentti [1] Erityinen eurobarometritutkimus"Europeans’ knowledge of economic indicators", s. 37. [2] Ks. 22. ja 23. maaliskuuta 2005 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät sekä 28. ja 29. lokakuuta 2010 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät. [3] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 223/2009, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, Euroopan tilastoista sekä salassapidettävien tilastotietojen luovuttamisesta Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1101/2008, yhteisön tilastoista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 322/97 ja Euroopan yhteisöjen tilasto-ohjelmakomitean perustamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 89/382/ETY, Euratom kumoamisesta (ETA:n ja Sveitsin kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 87, 31.3.2009, s. 164). [4] Tilasto-ohjelmakomitea avusti komissiota tilasto-ohjelmien yleisessä koordinoinnissa EU:n ja kansallisella tasolla. Se lakkautettiin vuonna 2009, kun Euroopan tilastoja koskeva asetus annettiin. [5] Käytännesääntöjä ei ole koskaan julkaistu virallisessa lehdessä. Sen viimeisin versio on saatavilla Eurostatin internet-sivustolla (http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-32-11-955/EN/KS-32-11-955-EN.PDF). [6] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 1578/2007/EY, tehty 11 päivänä joulukuuta 2007, yhteisön tilasto-ohjelmasta vuosiksi 2008–2012 (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 344, 28.12.2007, s. 15). [7] Komission päätös 97/281/EY, tehty 21 päivänä huhtikuuta 1997, Eurostatin asemasta yhteisöjen tilastojen tuottamisessa (EYVL L 112, 29.4.1997, s. 56), 5 artikla. [8] "Komissio (Eurostat)" on määritelty Euroopan tilastoja koskevan asetuksen 6 artiklassa. [9] Jäljempänä "toimintamäärärahat". Luvut eivät sisällä hallintomenoja. [10] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 235/2008/EY, tehty 11 päivänä maaliskuuta 2008, Euroopan tilastohallinnoinnin neuvoa-antavan lautakunnan perustamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 73, 15.3.2008, s. 17). [11] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 234/2008/EY, tehty 11 päivänä maaliskuuta 2008, eurooppalaisen tilastoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean perustamisesta ja neuvoston päätöksen 91/116/ETY kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 73, 15.3.2008, s. 13). [12] Käytännesäännöt esiteltiin itsesääntelyn välineenä komission 25. toukokuuta 2005 esittämässä suosituksessa kansallisten ja yhteisön tilastoviranomaisten riippumattomuudesta, koskemattomuudesta ja vastuuvelvollisuudesta (KOM(2005) 217 lopullinen, 25. toukokuuta 2005). Syyskuussa 2011 ESS-komitea tarkisti käytännesäännöt. Tarkistettu versio julkaistiin Eurostatin verkkosivustolla, mutta komissio ei ole päivittänyt 25. toukokuuta 2005 esittämäänsä suositusta. [13] Neuvosto panee merkille, että useissa tapauksissa julkisen talouden tilastoja oli tarkistettu sen jälkeen kun uusi hallitus aloitti toimintansa. Neuvosto katsoo, että alijäämiä koskevaan EU:n menettelyyn liittyvä tilastotietojen kokoaminen ja raportointi ei saa joutua alttiiksi poliittisten ja vaalisyklien vaikutuksille (...). Neuvosto katsoo, että tietojen kokoajien riippumattomuus, luotettavuus ja vastuullisuus sekä kokoamismenetelmien avoimuus – ja niiden tukena asianmukaiset hallinnolliset järjestelyt – ovat avainasemassa haluttaessa varmistaa (...) tilastojen korkea laatu. (Talous- ja raha-asioiden neuvoston päätelmät, 2. kesäkuuta 2004, asiakirja 9779/04 (Presse 172), s. 11). [14] Huhtikuussa 2004, kun Kreikan uusi hallitus aloitti toimintansa, se määräsi toimittamaan "julkisen talouden tarkastuksen", jonka seurauksena Kreikan julkistalouden alijäämä- ja velkalukuihin tehtiin merkittäviä tarkistuksia aina vuoden 1997 tietoihin saakka. Tarkistuksen mukaan Kreikan alijäämä ylitti kolmen prosentin raja-arvon vuonna 1999. [15] Periaatteet 1, 3 ja 4. [16] Euroopan tilastohallinnoinnin neuvoa-antavan lautakunnan kolmas vuosikertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle Euroopan tilastoja koskevien käytännesääntöjen täytäntöönpanosta Eurostatissa ja koko Euroopan tilastojärjestelmässä, julkaistu 1. joulukuuta 2011. [17] Perustana oli kertomus, jonka sen työryhmä "Sponsorship on Quality" oli laatinut. Työryhmän puheenjohtajana toimivat yhteisesti Eurostat ja Norjan tilastotoimisto. [18] KOM(2005) 217 lopullinen. [19] Suositukset B., C., ja G. [20] KOM(2011) 211 lopullinen, 15. huhtikuuta 2011, "Eurooppalaisten tilastojen laadunhallinnan tehostaminen". [21] Euroopan vapaakauppaliitto (EFTA) on hallitustenvälinen järjestö, joka perustettiin edistämään vapaata kauppaa ja taloudellista yhdentymistä sen neljän jäsenvaltion (Islanti, Liechtenstein, Norja ja Sveitsi) eduksi. [999] Vertaisarviointeja ei ole tehty vuoden 2008 jälkeen. Kaikki vertaisarvioinnissa tutkitut 35 indikaattoria liittyivät käytännesääntöjen periaatteisiin 1–6 ja 15 (arvioinnissa ei tutkittu sitä, noudatettiinko käytännesääntöjen periaatteita 7–14). [22] KOM(2006) 621 lopullinen, 7. lokakuuta 2008, "Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle käytännesääntöjen täytäntöönpanosta vuonna 2008". [23] KOM(2010) 1 lopullinen, 8. tammikuuta 2010, Kreikan julkisen talouden alijäämää ja velkatilastoja koskeva raportti "Report on Greek government deficit and debt statistics". [24] Eurostatin seuranta ei kata sellaisia aloja, joilla on havaittu vertaisarvioinnissa puutteita mutta joiden kohdalla ei toteuteta parannustoimia. [25] Ks. Eurostatin vuoden 2011 seurantakertomus, jonka aiheena on käytännesääntöjen noudattaminen kansallisissa tilastolaitoksissa. [26] Eivät sisällä kahta uutta, vuonna 2011 määriteltyä tointa. [27] EYVL L 112, 29.4.1997, s. 56. [28] Komission päätös 1999/352/EY, EHTY, Euratom, tehty 28 päivänä huhtikuuta 1999, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) perustamisesta (EYVL L 136, 31.5.1999, s. 20). [29] Komission muiden pääosastojen edelleensiirtämien määrärahojen osuus kaikista tehdyistä sitoumuksista oli 24 prosenttia vuonna 2011 (27 prosenttia vuonna 2010 ja 33 prosenttia vuonna 2009). Yli kaksi kolmasosaa näistä edelleensiirretyistä määrärahoista tuli maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosastosta. [30] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1173/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, julkisen talouden valvonnan tehokkaasta täytäntöönpanosta euroalueella (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 1), 8 artikla. Sakot voivat olla määrältään 0,2 prosenttia jäsenvaltion bruttokansantulosta. [31] Ks. vertaisarviointikertomus "Euroopan tilastojen käytännesääntöjen täytäntöönpano Eurostatissa", 24.– 26. lokakuuta 2007. [32] Neuvoston asetus (EY) N:o 479/2009, annettu 25 päivänä toukokuuta 2009, Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta (EUVL L 145, 10.6.2009. s. 1). [33] Julkaistu Eurostatin internet-sivustolla http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/quality/documents/Impartiality_protocol_REV2_FINAL_EN.pdf [34] Ks. vertaisarviointikertomus "Euroopan tilastojen käytännesääntöjen täytäntöönpano Eurostatissa", 24.– 26. lokakuuta 2007, sivu 20. [35] Markkinahintaisen bruttokansantulon yhdenmukaistamisesta ("BKTL-asetus") 15 päivänä heinäkuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1287/2003 (EUVL L 181, 19.7.2003, s. 1) 6 artiklassa säädetään bruttokansantuloa (BKTL) koskevien tietojen laatuun liittyvästä vaihtoehdosta, jonka mukaan komissio voi tehdä jäsenvaltioihin "BKTL-tarkastuskäyntejä" osana tarkastustyötään; ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus vuodelta 2010, kohdat 2.28 ja 2.30. [36] Ks. vuosikertomus vuodelta 2011, suositus nro 4. [37] KOM(2011) 211 lopullinen. [38] KOM(2010) 1 lopullinen. [39] Neuvoston asetus (EU) N:o 679/2010, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2010, asetuksen (EY) N:o 479/2009 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn yhteydessä toimitettavien tilastotietojen laadusta (EUVL L 198, 30.7.2010, s. 1). [40] Asetus (EY) N:o 479/2009, 12 artiklan 1 kohta. [9999] Konsultointikäynti ja menetelmiä koskeva tarkastuskäynti tehtiin samana päivänä. [8888] Käynnin aikana järjestettiin yhteinen kokous Irlannin tilastolaitoksen kanssa. [7777] Perustana olevia tietoja koskeva konsultointikäynti. [6666] Vakiomuotoinen konsultointikäynti, jossa käsiteltiin myös perustana olevia tietoja. [41] KOM(2011) 211, lopullinen. [42] COM(2012) 167 final, 17. huhtikuuta 2012 "Ehdotus, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan tilastoista annetun asetuksen (EY) N:o 223/2009 muuttamisesta". [43] Ks. neuvoston päätelmät 20. kesäkuuta 2011 komission tiedonannosta "Eurooppalaisten tilastojen laadunhallinnan tehostaminen"; http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/122932.pdf [44] Asetuksen 1 artikla ja 11 artiklan 1 kohta. [45] Työryhmän 21. lokakuuta 2010 esittämän raportin kohta 2.1.4. Eurooppa-neuvosto hyväksyi raportin 28. ja 29. lokakuuta 2010 pitämässään kokouksessa. [46] Ks. ehdotettu uusi artikla (11 artiklan 3 kohta). [47] Tällainen mekanismi on nykyisin käytössä ainoastaan liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn yhteydessä. [48] Euroopan tilastohallinnoinnin neuvoa-antavan lautakunnan vuosikertomus 2010, suositus nro 10. [49] Euroopan tilastohallinnoinnin neuvoa-antavan lautakunnan vuosikertomus 2011, suositus nro 8. [50] Euroopan parlamentti kehotti unionin tilastotietojen laadusta ja komission (Eurostatin) tarkastusvaltuuksien lisäämisestä 17. kesäkuuta 2010 antamassaan päätöslauselmassa (P7_TA(2010)0230) komissiota ja neuvostoa "lisäämään eurooppalaisen tilastohallinnoinnin neuvoa-antavan lautakunnan käyttöä riippumattomana neuvonantajana" ja katsoi, että "lautakunta voisi avustaa komissiota (Eurostatia) jäsenvaltioihin suuntautuvilla tarkastuskäynneillä" (EUVL C 236E, 12.8.2011, s. 76). [51] Unionin säädöksissä käytetään ohjelmasta myös nimitystä "yhteisön tilasto-ohjelma" ja "unionin tilasto-ohjelma". [52] Päätös N:o 1578/2007/EY (jäljempänä "päätös tilasto-ohjelmasta vuosiksi 2008–2012"). [53] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1166/2008, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, maatilojen rakennetutkimuksista ja maatalouden tuotantomenetelmiä koskevasta tutkimuksesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 571/88 kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 321, 1.12.2008, s. 14). [54] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1297/2008/EY, tehty 16 päivänä joulukuuta 2008, Euroopan yritys- ja kauppatilastojen uudenaikaistamisohjelmasta (MEETS) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 340, 19.12.2008, s. 76). [55] Euroopan tilastojen tuotantokulujen kokonaismäärää ei tiedetä (ks. kohta 95). [56] Varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 21 artiklan 1 kohta. [57] KOM(2010) 346 lopullinen, 30. kesäkuuta 2010. [58] KOM(2010) 2020 lopullinen, 3. maaliskuuta 2010. [59] KOM(2009) 404 lopullinen, 10. elokuuta 2009. [60] Vuoden 2011 tilasto-ohjelmassa tuotiin ensimmäistä kertaa esiin, miten kukin tuotos kytkeytyy monivuotiseen ohjelmaan. Vuosien 2008–2012 tilasto-ohjelmaa ei kuitenkaan ole tarkistettu vastaamaan viimeaikaisia tapahtumia, joten kytköksiä on vaikea tehdä. Monissa kohdissa viitataan sen vuoksi monivuotisen ohjelman "yleisiin tavoitteisiin" tai liitteeseen, jossa viitataan hyvin yleisluontoisesti "parempaan sääntelyyn". [61] Päätöksen 3 artiklan b kohta. [62] Vuonna 2011 tehtiin 172 avustussopimusta ja 312 julkisia hankintoja koskevaa sopimusta. (Vuonna 2010 avustussopimuksia tehtiin 283 ja julkisia hankintoja koskevia sopimuksia 320). [63] Ks. COM(2012) 42, final, 8. helmikuuta 2012, "Yksinkertaistamisohjelma vuodet 2014–2020 kattavaa monivuotista rahoituskehystä varten", kohta 4.2. [64] Eurostatista vastaava komission jäsen ilmoitti vuonna 2008 komissiolle Eurostatin vuosina 2005 ja 2006 toimittaman 14 jälkitarkastuksen tulokset. Tarkastukset koskivat 11 kansallisen tilastolaitoksen ja kolmen muun avustuksensaajan menoilmoituksia. Tarkastukset kattoivat kaikkiaan 14 miljoonaa euroa, joista 6,6 miljoonaa euroa (47,14 prosenttia) ei Eurostatin näkemyksen mukaan ehkä ollut tukikelpoisia. Kyseiset tapaukset ratkaistiin lopulta, saavutetut tuotokset ja tulokset huomioon ottaen, 1,3 miljoonan euron kiinteämääräisillä oikaisuilla. [65] Vuodesta 2009 alkaen riskiperusteisia parannettuja ennakkotarkastuksia on väliaikaisesti kohdistettu kahdeksaan edunsaajaan, joiden maksupyynnöistä tarkastukset kattoivat suurimman osan. [66] Parannettuja tarkastuksia kohdistettiin vuosina 2009–2011 yhteentoista maksupyyntöön, jotka kaikki koskivat vuotta 2009. [67] Komission 23. heinäkuuta 2003 tekemää päätöstä tehtävien mahdollisimman suuresta sisäistämisestä ei tilastopalvelujen kohdalla kaikilta osin noudatettu. Osa Eurostatin yksiköistä turvautuu tiedonhallinnassa ja tietojen keräämisessä yhä ulkoisiin palveluntarjoajiin. [68] Silloin kun kansallisten tilastolaitosten osallistumista Euroopan tilastojen tuottamiseen edellytetään Euroopan tilastolainsäädännössä, ne eivät tavallisesti voi saada tähän tarkoitukseen osarahoitusta unionin talousarviosta. [69] Asiaa on käsitelty yksityiskohtaisesti vuosien 2008–2012 tilasto-ohjelmaan kuuluvan liitteen I kohdassa 3.7. ("Kustannusten ja hyötyjen tasapaino"). [70] "Negatiivisiin prioriteetteihin" kuuluvat muun muassa tilastojen tuottamista koskevien, voimassaolevien oikeudellisten vaatimusten kumoaminen, samoin kuin Eurostatin ja kansallisten tilastolaitosten väliseen herrasmiessopimukseen perustuvan vapaaehtoisen tietojen keruun lopettaminen sekä yksinkertaistettavien alojen läpikäyminen. [71] Opinion on the Draft Commission Annual Statistical Programme 2012, 28. maaliskuuta 2011. [72] KOM(2011) 928, lopullinen, 21. joulukuuta 2011. "Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan tilasto-ohjelmasta 2013–2017". Sitä, miksi päätöksen sijasta ehdotetaan asetusta, ei ole perusteltu. [73] Nykyinen MEETS-ohjelma päättyy 31. joulukuuta 2013. [74] Asetusehdotuksen 11 artiklan 3 kohta. -------------------------------------------------- LIITE VERTAISARVIOINNEISSA SUOSITELTUJEN PARANNUSTOIMIEN TILANNE (MAALISKUUSSA 2011) Lähde: Euroopan tilastohallinnoinnin neuvoa-antavan lautakunnan vuosikertomus vuodelta 2011. Periaate | Vertaisarvioinneissa esitettyjen parannustoimien lukumäärä | | Vertaisarvioinneissa esitettyjä parannustoimia toteuttamatta (maaliskuu 2011) | | | | Yhteensä | Toteutettu | | Edettävä kansallisten tilastolaitosten ulkopuolella | Jatkoa ei suunnitteilla | Käynnissä, määräaika myöhemmin | Viivästyksiä kansallisissa tilastolaitoksissa | Käynnissä, ei määräaikaa | Sisältyy uuteen toimeen | Yhteensä | | Uusia toimia (määritetty vuonna 2011) | Toimen-piteitä toteutta-matta yhteensä | | Helmi-2008 | Touko-2009 | Maalis-2010 | Maalis-2011 | | | | | | | (a) | (b) | | (c) | (b–a+c) | 1 | Ammatillinen riippumattomuus | 34 | 1 | 9 | 4 | 7 | | 6 | 1 | 1 | 2 | 3 | 0 | 13 | | 0 | 13 | 2 | Tiedonkeruuvaltuudet | 25 | 1 | 8 | 2 | 3 | | 3 | 0 | 2 | 0 | 6 | 0 | 11 | | 0 | 11 | 3 | Resurssien riittävyys | 48 | 1 | 18 | 12 | 2 | | 4 | 0 | 4 | 1 | 6 | 0 | 15 | | 0 | 15 | 4 | Laatuun sitoutuminen | 103 | 1 | 28 | 8 | 13 | | 3 | 1 | 22 | 12 | 12 | 3 | 53 | | 4 | 54 | 5 | Tilastosalaisuus | 43 | 2 | 19 | 4 | 6 | | 0 | 1 | 2 | 1 | 8 | 0 | 12 | | 0 | 12 | 6 | Puolueettomuus ja objektiivisuus | 46 | 2 | 16 | 9 | 6 | | 1 | 0 | 2 | 3 | 7 | 0 | 13 | | 0 | 13 | 7 | Vankat menetelmät | 46 | 3 | 15 | 6 | 5 | | 1 | 0 | 4 | 2 | 9 | 1 | 17 | | 1 | 17 | 8 | Asianmukaiset tilastolliset menettelyt | 40 | 2 | 10 | 6 | 4 | | 0 | 0 | 11 | 1 | 6 | 0 | 18 | | 0 | 18 | 9 | Kohtuullinen vastaustaakka | 54 | 0 | 16 | 6 | 3 | | 3 | 0 | 7 | 1 | 17 | 1 | 29 | | 1 | 29 | 10 | Kustannustehokkuus | 48 | 0 | 16 | 7 | 6 | | 3 | 0 | 7 | 3 | 6 | 0 | 19 | | 1 | 20 | 11 | Relevanssi | 27 | 1 | 11 | 7 | 4 | | 0 | 0 | 2 | 0 | 2 | 0 | 4 | | 0 | 4 | 12 | Tarkkuus ja luotettavuus | 35 | 1 | 7 | 7 | 4 | | 0 | 0 | 4 | 3 | 7 | 2 | 16 | | 1 | 15 | 13 | Ajantasaisuus ja oikea-aikaisuus | 14 | 0 | 5 | 2 | 3 | | 1 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 4 | | 1 | 5 | 14 | Yhtenäisyys ja vertailukelpoisuus | 33 | 1 | 9 | 4 | 4 | | 1 | 1 | 3 | 2 | 7 | 1 | 15 | | 2 | 16 | 15 | Saatavuus ja selkeys | 81 | 2 | 29 | 10 | 6 | | 1 | 0 | 9 | 4 | 17 | 3 | 34 | | 2 | 33 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | YHTEENSÄ | 677 | 18 | 216 | 94 | 76 | | 27 | 4 | 80 | 35 | 116 | 11 | 273 | | 13 | 275 | | % | 100 % | 3 % | 32 % | 14 % | 11 % | | 4 % | 1 % | 12 % | 5 % | 17 % | 2 % | 40 % | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | --------------------------------------------------