Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen (KOM(2004)0490 - C6-0181/2004 - 2004/0161(CNS))



Virallinen lehti nro 124 E , 15/05/2006 s. 0191 - 0214



P6_TA(2005)0215 Maaseuturahaston tuki maaseudun kehittämiselle * Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen (KOM(2004)0490 — C6-0181/2004 — 2004/0161(CNS)) (Kuulemismenettely) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2004)0490) [1], - ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 37 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C6-0181/2004), - ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan, - ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (CESE 251/05), - ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan ja aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A6-0145/2005), 1. hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; 2. pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti; 3. pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; 4. pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; 5. kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. Tarkistus 1 Johdanto-osan 3 kappale (3) Kesäkuussa 2003 ja huhtikuussa 2004 toteutetuissa YMP:n uudistuksissa otettiin käyttöön perustavanlaatuisia muutoksia, joilla on todennäköisesti merkittäviä vaikutuksia yhteisön koko maaseutualueen elinkeinoelämään maatalouden tuotantotapojen, maankäyttömenetelmien, työllisyyden ja maaseutualueiden laajempien sosiaalisten ja taloudellisten olosuhteiden kannalta. (3) Kesäkuussa 2003 ja huhtikuussa 2004 toteutetuissa YMP:n uudistuksissa otettiin käyttöön perustavanlaatuisia muutoksia, joilla on todennäköisesti merkittäviä vaikutuksia maatalouden rakenteelliseen kehitykseen, tuotannon alueelliseen jakautumiseen ja tehokkuuteen sekä yhteisön koko maaseutualueen elinkeinoelämään maatalouden tuotantotapojen, maankäyttömenetelmien, työllisyyden ja maaseutualueiden laajempien sosiaalisten ja taloudellisten olosuhteiden kannalta. Tarkistus 2 Johdanto-osan 3 a kappale (uusi) (3 a) Euroopan elintarvike- ja maatalousalan vapauttaminen jatkuu lähivuosina, ja alan on oltava kilpailukykyinen globaaleilla markkinoilla. EU:n yhteisen politiikan olisi tarjottava innovointeihin perustuvia mahdollisuuksia kohentaa kilpailukykyä. Tarkistus 3 Johdanto-osan 3 b kappale (uusi) (3 b) Elintarvike- ja maatalousalan lisääntynyt kilpailukyky maaseudulla edellyttää eurooppalaisten laatumerkintöjen kehittämistä, joissa otetaan huomioon elintarvikkeiden turvallisuus, tuotantoprosessien dokumentointi (jäljitettävyys), eläinten hyvinvointi sekä ympäristö ja työolot. Tarkistus 4 Johdanto-osan 5 kappale (5) Yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Jäsenvaltiot eivät voi riittävän hyvin saavuttaa maaseudun kehittämisen tavoitetta, mikä johtuu kyseisen politiikan ja yhteisen maatalouspolitiikan muiden välineiden välisistä yhteyksistä, maaseutualueiden välisten eroavaisuuksien laajuudesta ja laajentuneessa unionissa jäsenvaltioiden käytettävissä olevien taloudellisten resurssien niukkuudesta. Tavoite voidaan saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, jolloin taataan monivuotinen yhteisön rahoitus ja keskitetään se toimintalinjoihin. Perustamissopimuksen 5 artiklassa määrätyn suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi. (5) Yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Jäsenvaltiot eivät voi riittävän hyvin saavuttaa maaseudun kehittämisen tavoitetta, mikä johtuu kyseisen politiikan ja yhteisen maatalouspolitiikan muiden välineiden välisistä yhteyksistä, maaseutualueiden välisten eroavaisuuksien laajuudesta ja laajentuneessa unionissa jäsenvaltioiden käytettävissä olevien taloudellisten resurssien niukkuudesta. Tavoite voidaan saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, jolloin taataan monivuotinen yhteisön rahoitus ja keskitetään se toimintalinjoihin. Euroopan unionin on turvattava tämän asetuksen taloudellinen toteutettavuus myöntämällä riittävät määrärahat maaseudun kehittämistä koskevien vanhojen ja uusien toimien hoitamiseen. Perustamissopimuksen 5 artiklassa määrätyn suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi. Tarkistus 5 Johdanto-osan 6 kappale (6) Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston, jäljempänä "maaseuturahasto", toiminnan ja niiden toimien, joiden rahoitukseen se osallistuu, olisi oltava johdonmukaisia ja yhteensopivia yhteisön muiden politiikkojen kanssa ja yhteisön lainsäädännön mukaisia. (6) Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston, jäljempänä "maaseuturahasto", toiminnan ja niiden toimien, joiden rahoitukseen se osallistuu, olisi oltava johdonmukaisia ja yhteensopivia maaseudun koheesiopolitiikan ja yhteisön muiden politiikkojen kanssa ja yhteisön lainsäädännön mukaisia. Tarkistus 6 Johdanto-osan 7 kappale (7) Maaseudun kehittämiseen tähtäävässä toiminnassaan yhteisö pyrkii naisten ja miesten välisten eriarvoisuuksien poistamiseen ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseen perustamissopimuksen 2 ja 3 artiklan mukaisesti. (7) Maaseudun kehittämiseen tähtäävässä toiminnassaan yhteisö pyrkii naisten ja miesten välisten eriarvoisuuksien poistamiseen ja syrjimättömyyden sekä yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseen perustamissopimuksen 2 ja 3 artiklan mukaisesti. Tarkistus 7 Johdanto-osan 11 kappale (11) Maaseutualueiden kestävän kehityksen varmistamiseksi on tarpeen keskittyä rajalliseen määrään yhteisön tason ydintavoitteita, jotka liittyvät maa- ja metsätalouden kilpailukykyyn, maankäyttöön, ympäristöön sekä kyseisten alueiden elämänlaatuun ja elinkeinoelämän monipuolistamiseen. (11) Maaseutualueiden kestävän kehityksen varmistamiseksi on tarpeen keskittyä rajalliseen määrään yhteisön tason ydintavoitteita, jotka liittyvät maa- ja metsätalouden kilpailukykyyn, maankäyttöön, ympäristöön sekä kyseisten alueiden elämänlaatuun ja elinkeinoelämän monipuolistamiseen, ottaen kuitenkin huomioon Euroopan unionissa vallitsevien olosuhteiden kirjon aina väestökadosta ja taantumasta kärsivistä syrjäisistä maaseutualueista kaupunkialueiden ympäristöön, johon kohdistuu kasvavaa painetta kaupunkialueilta. Tarkistus 8 Johdanto-osan 16 kappale (16) Nuorille viljelijöille myönnettävät erityisetuudet voivat auttaa heitä toimintansa aloittamisessa ja tilojensa rakenteellisessa mukauttamisessa. Toiminnan aloittamista koskevaa toimenpidettä olisi yksinkertaistettava myöntämällä kertapalkkio ja edellyttämällä liiketoimintasuunnitelmaa, jolla varmistetaan nuorten viljelijöiden toiminnan kehitys. (16) Nuorille viljelijöille myönnettävät erityisetuudet voivat auttaa heitä toimintansa aloittamisessa ja tilojensa rakenteellisessa mukauttamisessa. Toiminnan aloittamista koskevan toimenpiteen ehdoksi olisi asetettava erillisen liiketoimintasuunnitelman esittäminen, jotta uuden yrityksen toiminnan jatkuva kehittäminen varmistettaisiin. Uusien yritysten perustamisen ja kehittämisen helpottamiseksi liiketoimintasuunnitelmaa on tuettava asianmukaisesti eri toimintalinjoja koskevalla yhdistetyllä toimenpidepaketilla. Tarkistus 9 Johdanto-osan 23 kappale (23) Maa- ja metsätalouden alkutuotannon jalostamisen ja kaupan pitämisen parantamista olisi kannustettava investointituella, jonka tarkoituksena on parantaa jalostus- ja markkinointisektorin tehokkuutta, kannustaa maa- ja metsätaloustuotannon jalostamista uusiutuvaksi energiaksi, ottaa käyttöön uusia tekniikoita, luoda maa- ja metsätaloustuotteille uusia markkinamahdollisuuksia, painottaa laatua sekä parantaa ympäristönsuojelua, työturvallisuutta, hygieniaa ja eläinten hyvinvointia. Tukea olisi mahdollisuuksien mukaan myönnettävä pien- ja mikroyrityksille, jotka muita paremmin lisäävät paikallisten tuotteiden arvoa. Samalla olisi yksinkertaistettava investointitukeen sovellettavia edellytyksiä verrattuna neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1257/1999 vahvistettuihin edellytyksiin. (23) Maa- ja metsätalouden alkutuotannon jalostamisen ja kaupan pitämisen parantamista olisi kannustettava investointituella, jonka tarkoituksena on parantaa jalostus- ja markkinointisektorin tehokkuutta, kannustaa maa- ja metsätaloustuotannon jalostamista uusiutuvaksi energiaksi, ottaa käyttöön uusia tekniikoita, luoda maa- ja metsätaloustuotteille uusia markkinamahdollisuuksia, painottaa laatua sekä parantaa ympäristönsuojelua, työturvallisuutta, hygieniaa ja eläinten hyvinvointia. Tukea olisi annettava mikroyrityksille, pienille ja keskisuurille yrityksille sekä tuottajien yhdistyksille, koska ne kykenevät muita paremmin lisäämään paikallisten tuotteiden arvoa. Samalla olisi yksinkertaistettava investointitukeen sovellettavia edellytyksiä verrattuna neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1257/1999 vahvistettuihin edellytyksiin. Tarkistus 10 Johdanto-osan 32 kappale (32) Vuoristoalueilla ja muilla alueilla maksettavien luonnonhaittakorvausten tavoitteena olisi maatalousmaan käytön jatkamisen myötä oltava maaseudun säilyttäminen ja kestävien viljelyjärjestelmien ylläpito ja edistäminen. Korvausten tason määrittämiseksi olisi vahvistettava objektiiviset muuttujat, jotta voidaan varmistaa kyseisen tukijärjestelmän tehokkuus ja sen tavoitteiden saavuttaminen. (32) Vuoristoalueilla ja muilla alueilla maksettavien luonnonhaittakorvausten tavoitteena olisi maatalousmaan käytön jatkamisen myötä oltava maaseudun säilyttäminen ja kestävien viljelyjärjestelmien ylläpito ja edistäminen. Korvausten tason määrittämiseksi olisi vahvistettava objektiiviset muuttujat, jotta voidaan varmistaa kyseisen tukijärjestelmän tehokkuus ja sen tavoitteiden saavuttaminen. Samalla kun taataan riittävä jatkuvuus epäsuotuisien alueiden rajaamisessa, perusmallia olisi kehitettävä edelleen erityisesti luonnosta aiheutuvan epäsuotuisan aseman periaatteen avulla kussakin jäsenvaltiossa. Korvausten maksujärjestelmää varten jäsenvaltioita tulisi kannustaa kehittämään objektiivisen eriyttämisen järjestelmiä. Komissiota pyydetään esittämään epäsuotuisten alueiden määrittämisestä kattava tutkimus, jossa käsitellään kaikkia asiaan liittyviä näkökohtia. Siihen saakka olisi sovellettava nykyistä määritelmää. Tarkistus 11 Johdanto-osan 33 kappale (33) Natura 2000 -alueiden tehokkaan hoidon edistämiseksi viljelijöille olisi myönnettävä edelleenkin tukea alueilla, jotka ovat kärsineet erityishaitoista luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 päivänä huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY ja luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY täytäntöönpanon vuoksi. (33) Natura 2000 -alueiden tehokkaan hoidon edistämiseksi viljelijöille ja metsänomistajille olisi myönnettävä edelleenkin tukea – tosin vain toissijaisesti maaseuturahastosta – alueilla, jotka ovat kärsineet erityishaitoista luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 päivänä huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY ja luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY täytäntöönpanon vuoksi. Ensisijaisia rahoituslähteitä ovat unionin muiden rahastojen ohella etenkin kansalliset ja alueelliset talousarviot. Tarkistus 12 Johdanto-osan 34 kappale (34) Maatalouden ympäristötuilla olisi jatkossakin oltava merkittävä rooli maaseutualueiden kestävän kehityksen tukemisessa ja ympäristöpalvelujen lisääntyneeseen kysyntään vastaamisessa. Niillä olisi tämän lisäksi kannustettava viljelijöitä palvelemaan koko yhteiskuntaa ottamalla käyttöön tai soveltamalla edelleen maatalouden tuotantomenetelmiä, joissa otetaan huomioon ympäristön, maiseman ja sen ominaispiirteiden, luonnonvarojen, maaperän ja geneettisen monimuotoisuuden suojelu ja parantaminen. Saastuttaja maksaa -periaatteen mukaisesti näiden tukien olisi katettava vain sitoumukset, jotka ylittävät asiaa koskevat pakolliset vaatimukset. (34) Maatalouden ympäristötuilla olisi jatkossakin oltava merkittävä rooli maaseutualueiden kestävän kehityksen tukemisessa ja ympäristöpalvelujen lisääntyneeseen kysyntään vastaamisessa. Niillä olisi tämän lisäksi kannustettava viljelijöitä palvelemaan koko yhteiskuntaa ottamalla käyttöön tai soveltamalla edelleen maatalouden tuotantomenetelmiä, joissa otetaan huomioon ympäristön, maiseman ja sen ominaispiirteiden, luonnonvarojen, maaperän ja geneettisen monimuotoisuuden suojelu ja parantaminen. Saastuttaja maksaa -periaatteen mukaisesti näiden tukien olisi katettava vain sitoumukset, jotka ylittävät asiaa koskevat pakolliset vaatimukset, samalla kun kustannuksiin ja tuottoon kohdistuvien vaikutusten korvaamisen ohella säädetään myös tehokkaista tukielementeistä. Tarkistus 13 Johdanto-osan 45 kappale (45) Maaseutualueiden muutoksiin on tarpeen tarjota tukea auttamalla maaseudun asukkaita monipuolistamaan elinkeinojaan maatalouselinkeinon ulkopuolelle ja kehittämällä muita kuin maatalouteen liittyviä aloja, tukemalla työllisyyttä, parantamalla peruspalveluja ja toteuttamalla investointeja, joilla lisätään maaseutualueiden vetovoimaa, jotta voitaisiin muuttaa kehityssuuntaa, jossa on havaittavissa maaseudun taloudellinen ja sosiaalinen taantuminen sekä väestökato. Tässä yhteydessä on tarpeen pyrkiä myös parantamaan alan toimijoiden toimintaedellytyksiä. (45) Maaseutualueiden muutoksiin on tarpeen tarjota tukea auttamalla maaseudun asukkaita monipuolistamaan elinkeinojaan maatalouselinkeinon ulkopuolelle ja kehittämällä muita kuin maatalouteen liittyviä aloja, tukemalla työllisyyttä, parantamalla peruspalveluja ja toteuttamalla investointeja, joilla lisätään maaseutualueiden vetovoimaa, jotta voitaisiin muuttaa kehityssuuntaa, jossa on havaittavissa maaseudun taloudellinen ja sosiaalinen taantuminen sekä väestökato. Tässä yhteydessä on tarpeen pyrkiä myös parantamaan alan toimijoiden toimintaedellytyksiä. Maaseudun kehittämistoimia ja etenkin toimintalinjan 3 toimia tulisi toteuttaa nykyisten toimien lisäksi, jotta maaseudulla saataisiin näin aikaan erityisiä synergiavaikutuksia. Tarkistus 14 Johdanto-osan 50 kappale (50) Leader-lähestymistavan merkitys huomioon ottaen huomattava osuus maaseuturahaston määrärahoista on varattava kyseiseen toimintalinjaan. (50) Leader-lähestymistavan merkitys huomioon ottaen riittävä osuus maaseuturahaston määrärahoista on varattava kyseiseen toimintalinjaan. Tarkistus 15 Johdanto-osan 56 kappale (56) Näiden varojen lisäksi jäsenvaltioiden on otettava huomioon tukien mukauttamisesta saadut varat, joista säädetään [YMP:n rahoituksesta annetun] asetuksen (EY) N:o …/… 12 artiklan 2 kohdassa. (56) Näiden varojen lisäksi jäsenvaltioiden on otettava huomioon tukien mukauttamisesta saadut varat, joista säädetään [YMP:n rahoituksesta annetun] asetuksen (EY) N:o …/… 12 artiklan 2 kohdassa, ja huolehdittava siitä, että niitä käytetään tukitoimien täytäntöönpanoon maa- ja metsätaloudessa ja erityisesti vähiten tukea saavien viljelijöiden tukien lisäämiseen, koska ne ovat peräisin ensimmäisestä pilarista. Tarkistus 16 Johdanto-osan 58 kappale (58) Maaseuturahaston rahoitusosuus maaseudun kehittämisen ohjelmatyöhön olisi vahvistettava suhteessa jäsenvaltioiden julkisiin menoihin ottaen huomioon maankäyttöä ja ympäristöä koskevan toimintalinjan merkitys, lähentymistavoitealueiden tilanne, Leader-lähestymistavalle annettu painoarvo, perustamissopimuksen 299 artiklassa tarkoitetut syrjäisimmät alueet ja saaret, jotka kuuluvat tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Aigeianmeren pienten saarten hyväksi 19 päivänä heinäkuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2019/93 soveltamisalaan. (58) Maaseuturahaston rahoitusosuus maaseudun kehittämisen ohjelmatyöhön olisi vahvistettava suhteessa jäsenvaltioiden julkisiin menoihin ottaen huomioon maankäyttöä ja ympäristöä koskevan toimintalinjan merkitys, lähentymistavoitealueiden tilanne, Leader-lähestymistavalle annettu merkitys, perustamissopimuksen 299 artiklassa tarkoitetut syrjäisimmät alueet ja saaret, jotka kuuluvat tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Aigeianmeren pienten saarten hyväksi 19 päivänä heinäkuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2019/93 soveltamisalaan. Tarkistus 17 Johdanto-osan 66 kappale (66) Leader-lähestymistapaa koskeva yhteisön varaus olisi jaettava sen mukaan, miten ohjelmassa onnistuttiin noudattamaan kyseistä lähestymistapaa. Varauksen jakamista koskevat perusteet olisi vahvistettava vastaavasti. Tarkistus 18 3 artikla Tarkistus 19 4 artiklan 1 kohdan a alakohta a) parantamaan maa- ja metsätalouden kilpailukykyä rakenneuudistukseen myönnettävän tuen avulla; a) parantamaan maa- ja metsätalouden kilpailukykyä kehitykseen, rakenneuudistukseen, innovointiin, koulutukseen ja ammattipätevyyden edistämiseen myönnettävän tuen avulla; Tarkistus 20 4 artiklan 1 kohdan b alakohta b) parantamaan ympäristön ja maaseudun tilaa maankäyttöön myönnettävän tuen avulla; b) parantamaan ympäristön ja maaseudun tilaa sekä maankäyttöä kestävään maankäyttöön myönnettävän tuen avulla; Tarkistus 21 4 artiklan 1 kohdan c alakohta (c) parantamaan maaseutualueiden asukkaiden elämänlaatua ja kannustamaan taloudellisen toiminnan monipuolistamiseen. (c) parantamaan maaseutualueiden asukkaiden elämänlaatua ja maaseudun kulttuurista kehitystä ja kannustamaan taloudellisen toiminnan kehittämiseen ja monipuolistamiseen. Tarkistus 22 4 artiklan 1 kohdan c a alakohta (uusi) c a) parantamaan paikallisen ja alueellisen väestön mahdollisuuksia saada paikallisia maataloustuotteita. Tarkistus 23 4 artiklan 1 kohdan c b alakohta (uusi) c b) tehostamaan kestävää energiahuoltoa ja ilmastonsuojelua koskevia toimia. Tarkistus 24 5 artiklan 1 kohta 1. Maaseuturahastosta myönnetään tukea, joka täydentää kansallisia, alueellisia ja paikallisia toimia, joilla yhteisön ensisijaiset tavoitteet pyritään panemaan täytäntöön. 1. Maaseuturahastosta myönnetään tukea, joka täydentää kansallisia, alueellisia ja paikallisia toimia, joilla yhteisön ensisijaiset tavoitteet pyritään panemaan täytäntöön, rajoittamatta kuitenkaan vastaavien kansallisten kehitysohjelmien täytäntöönpanoa. Tarkistus 25 5 artiklan 2 kohta 2. Komissio ja jäsenvaltiot varmistavat, että maaseuturahaston ja jäsenvaltioiden tuki on yhteisön toimien, politiikkojen ja tavoitteiden mukaista. Maaseuturahaston tuen on oltava taloudellisen ja sosiaalisen koheesion tavoitteiden ja erityisesti Euroopan kalatalousrahaston tavoitteiden mukaista. 2. Komissio ja jäsenvaltiot varmistavat, että maaseuturahaston ja jäsenvaltioiden tuki on yhteisön toimien, politiikkojen ja tavoitteiden mukaista. Maaseuturahaston tuen on oltava taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen koheesion tavoitteiden ja erityisesti Euroopan kalatalousrahaston tavoitteiden sekä ympäristöpolitiikan mukaista. Tarkistus 26 5 artiklan 4 kohta 4. On varmistettava johdonmukaisuus myös Euroopan maatalouden tukirahastosta rahoitettujen toimenpiteiden kanssa. 4. On varmistettava johdonmukaisuus myös Euroopan maatalouden tukirahastosta rahoitettujen toimenpiteiden kanssa erottaen toisistaan selkeästi nämä ja muista rakennerahastoista rahoitetut toimet. Tarkistus 27 6 artiklan 1 kohdan b alakohta b) talouselämän edustajat ja työmarkkinaosapuolet; b) talouselämän ja työmarkkinaosapuolten edustajat sekä alalla toimivat maatalousjärjestöt; Tarkistus 28 6 artiklan 3 kohta 3. Kumppanuus koskee kansallisen strategiasuunnitelman valmistelua ja seurantaa sekä maaseudun kehittämisohjelmien valmistelua, täytäntöönpanoa, seurantaa ja arviointia. Jäsenvaltion on huolehdittava, että asiaan kuuluvat kumppanit osallistuvat ohjelmatyön eri vaiheisiin ottaen asianmukaisesti huomioon kullekin vaiheelle asetettu määräaika. 3. Kumppanuus koskee kansallisen strategiasuunnitelman valmistelua ja seurantaa sekä maaseudun kehittämisohjelmien valmistelua, täytäntöönpanoa, seurantaa ja arviointia. Jäsenvaltion on huolehdittava, että asiaan kuuluvat kumppanit osallistuvat ohjelmatyön eri vaiheisiin. Ohjelmatyössä on siksi huolehdittava siitä, että käytettävissä on riittävästi aikaa eri osapuolten kuulemiseen ja että todellinen osallistuminen toteutuu. Tarkistus 29 7 artikla Tarkistus 30 8 artiklan 1 kohta Tarkistus 31 8 artiklan 2 kohta Tarkistus 32 8 artiklan 2 a kohta (uusi) Tarkistus 33 8 a artikla (uusi) 8 a artikla Pien- ja mikroyritysten erityinen tuki Jäsenvaltiot ja komissio tukevat erityisesti pien- ja mikroyrityksiä, koska niillä on erityinen merkitys maaseudun työllisyyden ja ympäristön kannalta. Kunkin jäsenvaltion on yritysten erityisen sosiaalis-taloudellisen merkityksen vuoksi määritettävä tukiperusteita, joiden avulla nämä yritykset saavat maaseudun kehittämiseen tarkoitettuja varoja ensisijaisesti. Tarkistus 34 9 artiklan 1 kohdan 1 alakohta 1. Neuvosto vahvistaa yhteisön tasolla maaseudun kehittämistä koskevat strategiset suuntaviivat 1 päivänä tammikuuta 2007 alkavaksi ja 31 päivänä joulukuuta 2013 päättyväksi ohjelmakaudeksi yhteisön tasolla asetettujen ensisijaisten poliittisten tavoitteiden perusteella. 1. Neuvosto vahvistaa yhteisön tasolla maaseudun kehittämistä ja erityisesti 4 artiklan mukaisten tavoitteiden toteuttamista koskevat strategiset suuntaviivat 1 päivänä tammikuuta 2007 alkavaksi ja 31 päivänä joulukuuta 2013 päättyväksi ohjelmakaudeksi yhteisön tasolla asetettujen ensisijaisten poliittisten tavoitteiden perusteella. Tarkistus 35 9 artiklan 1 kohdan 2 alakohta Tarkistus 36 11 artiklan 3 kohdan e alakohta e) keinot, joilla varmistetaan yhteensovittaminen muiden YMP:n välineiden ja koheesiopolitiikan kanssa; e) keinot, joilla varmistetaan YMP:n, mukaan lukien pilarit 1 a ja 1 b, yhteensovittaminen koheesiopolitiikan, alueellisen lähentymisen ja alueiden kilpailukyvyn sekä työllisyyden kanssa; Tarkistus 37 11 artiklan 3 kohdan g a alakohta (uusi) g a) esitys siitä, miten suunnitelma edistää sosiaalista osallistumista ja syrjimättömyyttä. Tarkistus 38 11 a artiklan 2 kohta 2. Kunkin jäsenvaltion on lähetettävä kansallinen strategiasuunnitelmansa komissiolle ennen maaseudun kehittämisohjelmiensa toimittamista. 2. Kunkin jäsenvaltion on lähetettävä kansallinen strategiasuunnitelmansa komissiolle ennen maaseudun kehittämisohjelmiensa toimittamista tai samanaikaisesti niiden kanssa. Jos jäsenvaltiolla on ainoastaan yksi maaseudun kehittämisohjelma, kansallinen strategia voidaan sisällyttää siihen erillisenä lukuna. Tarkistus 39 12 artiklan otsikko ja 1 kohta 1. Kunkin jäsenvaltion on toimitettava komissiolle ensimmäisen kerran vuonna 2008 ja sen jälkeen vuosittain viimeistään 1 päivänä lokakuuta yhteenvetokertomus jäsenvaltion strategian ja tavoitteiden täytäntöönpanon edistymisestä ja siitä, miten ne ovat edistäneet maaseudun kehittämistä koskevien yhteisön strategisten suuntaviivojen noudattamista. 1. Kunkin jäsenvaltion on toimitettava komissiolle viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2010 yhteenvetokertomus jäsenvaltion strategian ja tavoitteiden täytäntöönpanon edistymisestä ja siitä, miten ne ovat edistäneet maaseudun kehittämistä koskevien yhteisön strategisten suuntaviivojen noudattamista. Kunkin jäsenvaltion on esitettävä yhteenvetokertomus ohjelmakaudesta 2007–2013 ohjelmakauden päätyttyä. Tarkistus 40 13 artiklan otsikko ja 1 kohta 1. Komissio laatii ensimmäisen kerran vuonna 2009 ja sen jälkeen kunkin vuoden alussa vuosikertomuksen, jossa tehdään yhteenveto kansallisten strategiasuunnitelmien ja yhteisön strategisten suuntaviivojen täytäntöönpanoon liittyvistä tärkeimmistä saavutuksista, suuntauksista ja haasteista. Komissio laatii kertomuksen 12 artiklassa tarkoitetuista jäsenvaltioiden vuotuisista yhteenvetokertomuksista tekemiensä analyysien ja arviointien sekä muiden saatavilla olevien tietojen perusteella. Siinä ilmoitetaan toimenpiteet, joita jäsenvaltiot ja komissio ovat toteuttaneet tai tulevat toteuttamaan varmistaakseen kertomuksen päätelmien asianmukaisen noudattamisen. 1. Sen jälkeen kun jäsenvaltiot ovat toimittaneet kertomuksensa komissiolle, komissio laatii vuonna 2011 kertomuksen, jossa tehdään yhteenveto kansallisten strategiasuunnitelmien ja yhteisön strategisten suuntaviivojen täytäntöönpanoon liittyvistä tärkeimmistä saavutuksista, suuntauksista ja haasteista. Komissio laatii kertomuksen 12 artiklassa tarkoitetuista jäsenvaltioiden yhteenvetokertomuksista tekemiensä analyysien ja arviointien sekä muiden saatavilla olevien tietojen perusteella. Siinä ilmoitetaan toimenpiteet, joita jäsenvaltiot ja komissio ovat toteuttaneet tai tulevat toteuttamaan varmistaakseen kertomuksen päätelmien asianmukaisen noudattamisen. Tarkistus 41 13 artiklan 2 kohta 2. Komission vuosikertomus toimitetaan neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. 2. Komission kertomus toimitetaan Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. Tarkistus 42 14 artiklan 2 kohta 2. Jäsenvaltio voi toimittaa koko alueensa käsittävän yhtenäisen ohjelman tai kutakin aluettaan koskevat erilliset ohjelmat. 2. Jäsenvaltio voi toimittaa kansallisen ohjelman tai alueellisia ohjelmia tai näiden kahden ohjelmatyypin yhdistelmän. Tarkistus 43 16 artikla Tarkistus 44 18 artiklan 1 kohta 1. Maaseudun kehittämisohjelmia on jäsenvaltion tai komission aloitteesta tarkistettava ja tarvittaessa mukautettava loppukauden osalta seurantakomitean annettua hyväksyntänsä. Näiden tarkistusten tarkoituksena on ottaa huomioon arviointien ja komission vuosikertomusten päätelmät ja erityisesti tehostaa tai mukauttaa sitä tapaa, jolla yhteisön ensisijaiset tavoitteet otetaan huomioon. Maaseudun kehittämisohjelmia on tarvittaessa tarkistettava 92 artiklassa tarkoitetun Leader-varauksen jakamisen jälkeen. 1. Maaseudun kehittämisohjelmia on jäsenvaltion tai komission aloitteesta tarkistettava ja tarvittaessa mukautettava loppukauden osalta seurantakomitean annettua hyväksyntänsä. Näiden tarkistusten tarkoituksena on ottaa huomioon arviointien ja komission vuosikertomusten päätelmät ja erityisesti tehostaa tai mukauttaa sitä tapaa, jolla yhteisön ensisijaiset tavoitteet otetaan huomioon. Tarkistus 45 19 artiklan a kohdan v a alakohta (uusi) v a) viljelijöiden ja metsänomistajien teknisten tukipalvelujen tukeminen; Tarkistus 46 19 artiklan b kohdan i alakohta i) maatilojen nykyaikaistaminen, i) maatilojen, myös kaikkein pienimpien tilojen, nykyaikaistaminen, Tarkistus 47 19 artiklan b kohdan v a alakohta (uusi) v a) kokeellinen kehittäminen; Tarkistus 48 19 artiklan c kohdan i alakohta i) viljelijöiden auttaminen sopeutumaan yhteisön lainsäädäntöön perustuviin tiukkoihin vaatimuksiin, i) viljelijöiden auttaminen sopeutumaan yhteisön lainsäädäntöön perustuviin tiukkoihin vaatimuksiin mahdollisimman hyvän elintarviketurvallisuuden takaamiseksi, Tarkistus 130 19 artiklan c kohdan ii alakohta ii) elintarvikkeiden laatujärjestelmiin osallistuville viljelijöille myönnettävä tuki, ii) elintarvikkeiden laatujärjestelmiin osallistuville viljelijöille ja tuottajaryhmille myönnettävä tuki esimerkiksi soveltaen maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 14 päivänä heinäkuuta 1992 annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 2081/92 [2], Tarkistus 50 19 artiklan c kohdan iii a alakohta (uusi) iii a) tuki aloitteille, kuten paikallisten viljelijöiden markkinat sekä paikallisesti tuotettujen korkeatasoisten elintarvikkeiden hankintasuunnitelmat Tarkistus 51 19 artiklan d kohdan i alakohta (i) rakenneuudistuksen kohteeksi joutuneiden osittaisten kotitarvetilojen tukemiseen, (i) rakenneuudistuksen kohteeksi joutuneiden, maaseutualueilla, kaupunkeja ympäröivillä alueilla ja kaupunkialueilla toimivien osittaisten kotitarvetilojen tukemiseen, Tarkistus 52 21 artiklan 1 kohdan johdantokappale 1. Edellä 19 artiklan a kohdan ii alakohdassa säädettyä tukea myönnetään henkilöille, jotka: 1. Edellä 19 artiklan a kohdan ii alakohdassa säädetty tuki on pakollista jäsenvaltioille ja alueille ja sitä myönnetään henkilöille, jotka: Tarkistus 53 21 artiklan 1 kohdan c alakohta c) esittävät maataloustoimintansa kehittämiseksi liiketoimintasuunnitelman. c) esittävät maataloustoimintansa kehittämiseksi asianmukaisen liiketoimintasuunnitelman. Suunnitelman mukainen toteuttaminen ja edistyminen tarkastetaan aloittamista seuraavina kolmena vuonna. Tarkistus 54 21 artiklan 2 kohta 2. Tuki myönnetään kertapalkkiona, jonka enimmäismäärä vahvistetaan liitteessä I. 2. Tuki myönnetään kertapalkkiona ja/tai lainan korkotukena, jonka pääomitettu arvo voi olla enintään 55000 euroa. Tarkistus 55 21 artiklan 2 a kohta (uusi) 2 a. 1 kohdan c alakohdan mukaisen liiketoimintasuunnitelman tukemiseksi on varmistettava uuden yrityksen toiminnan aloittamiseen ja kehittämiseen liittyvän yhdistetyn toimenpidepaketin valmistelu. Tällaiseen pakettiin on kuuluttava yksi tai useampi IV osaston mukainen toimenpide, jolla mahdollistetaan yhden tai useamman toimintalinjan mukaisten toimien rahoitus. Tarkistus 56 21 artiklan 2 b kohta (uusi) 2 b. Nuorten viljelijöiden toiminnan aloittamista tukevien toimenpiteiden on sisällyttävä kaikkiin kansallisiin ja alueellisiin maaseudun kehittämisohjelmiin. Tarkistus 57 21 artiklan 2 c kohta (uusi) 2 c. Tämän artiklan mukaista tukea saaville nuorille viljelijöille voidaan toiminnan aloittamisen jälkeen myöntää enintään viisi vuotta aikaa täyttää yhteisön lainsäädäntöön perustuvat vaatimukset tai vähimmäisvaatimukset, jotka liittyvät maatilojen nykyaikaistamiseen myönnettävään tukeen sekä vuoristoalueilla ja muilla alueilla maksettavien luonnonhaittakorvausten, maatalouden ympäristötukien ja eläinten hyvinvointia edistävien tukien maksamiseen. Tarkistus 58 23 artiklan 1 kohdan b a alakohta (uusi) (b a) mahdollisten tulevien viljelijöiden ja metsänomistajien auttamiseen, jotta he selviävät toimintansa kehittämiseksi laadittavan liiketoimintasuunnitelman valmistelusta aiheutuvista kustannuksista. Tarkistus 59 25 artiklan 1 kohdan a alakohta (a) parantavat maatilan kokonaistehokkuutta, ja (a) parantavat maatilan yleistä taloudellista tehokkuutta ja ympäristöystävällisyyttä, ja Tarkistus 60 25 artiklan 1 kohdan a a alakohta (uusi) a a) luovat työpaikkoja, ja Tarkistus 61 26 artiklan otsikko Tarkistus 62 26 artiklan 1 kohta 1. Edellä 19 artiklan b kohdan ii alakohdassa säädettyä investointitukea myönnetään sellaisia metsiä varten, jotka ovat yksityisomistajien tai heidän yhdistystensä taikka kuntien tai kuntayhtymien omistuksessa. Tämä rajoitus ei koske subtrooppisia metsiä eikä Azorien, Madeiran ja Ranskan merentakaisten departementtien metsäaloja. 1. Edellä 19 artiklan b kohdan ii alakohdassa säädettyä investointitukea myönnetään sellaisia metsiä varten, jotka ovat yksityisomistajien tai heidän yhdistystensä taikka kuntien tai kuntayhtymien omistuksessa. Tämä rajoitus ei koske trooppisia tai subtrooppisia metsiä eikä Azorien, Madeiran ja Ranskan merentakaisten departementtien eikä Euroopan syrjäisimpien alueiden metsäaloja. Investointitukea myönnetään myös metsänomistajien yhteisöjen perustamiseen tai niiden rakenteelliseen vahvistamiseen jäsenten tukemiseksi metsiensä kestävässä ja entistä tehokkaammassa hoidossa. Tarkistus 63 26 artiklan 2 kohta 2. Investointien on perustuttava metsänhoitosuunnitelmiin. 2. Investointien on perustuttava sellaisille metsäalueille laadittuihin metsänhoitosuunnitelmiin, jotka ovat kooltaan suurempia kuin jäsenvaltioiden omissa ohjelmissaan vahvistama metsäalue. Tarkistus 64 27 artiklan 1 kohdan a alakohta (a) parantavat yrityksen kokonaistehokkuutta; (a) parantavat yrityksen yleistä taloudellista tehokkuutta ja ympäristöystävällisyyttä; Tarkistus 65 27 artiklan 2 kohdan 1 alakohta 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu tuki rajoitetaan koskemaan komission suosituksessa 2003/361/EY tarkoitettuja mikro- ja pienyrityksiä. Metsätaloustuotannon tapauksessa tuki rajoitetaan mikroyrityksiin. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu tuki myönnetään komission suosituksessa 2003/361/EY tarkoitetuille mikro- ja pienyrityksille sekä keskisuurille yrityksille ja kaikentyyppisille tuottajien yhteenliittymille. Metsätaloustuotannon tapauksessa tuki rajoitetaan mikro- ja pienyrityksiin sekä mikro- ja pienyritysten yhteenliittymiin. Tarkistus 66 28 artikla Tarkistus 131 30 artiklan 1 kohdan b alakohta b) myönnetään yhteisön elintarvikkeiden laatujärjestelmiin tai jäsenvaltioissa hyväksyttyihin laatujärjestelmiin, jotka täyttävät 95 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen määriteltävät täsmälliset vaatimukset; tukea ei myönnetä järjestelmiin, joiden yksinomainen tarkoitus on varmistaa yhteisön tai kansallisen lainsäädännön mukaisten pakollisten vaatimusten noudattamisen tiukempi valvonta; b) myönnetään yhteisön elintarvikkeiden laatujärjestelmiin esimerkiksi asetuksen (ETY) N:o 2081/92 mukaisesti tai jäsenvaltioissa hyväksyttyihin laatujärjestelmiin, jotka täyttävät 95 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen määriteltävät täsmälliset vaatimukset; tukea ei myönnetä järjestelmiin, joiden yksinomainen tarkoitus on varmistaa yhteisön tai kansallisen lainsäädännön mukaisten pakollisten vaatimusten noudattamisen tiukempi valvonta; Tarkistus 67 31 artiklan 1 a kohta (uusi) Tuki voi kattaa myös tiedotus- ja menekinedistämistoimet, jotka koskevat: (a) viljelijöiden, jalostajien tai muiden elintarvikeketjun markkinatoimijoiden yhteistyötä, keskinäistä tiedonvaihtoa tai verkostoitumista; (b) viljelijöiden, jalostajien tai muiden elintarvikeketjun markkinatoimijoiden ammattitaidon ja parhaiden käytänteiden levittämistä. Tarkistus 68 IV osasto, I luku, 2 jakso, otsikko TOIMINTALINJA 2: MAANKÄYTTÖ TOIMINTALINJA 2: MAASEUDUN JA YMPÄRISTÖN KOHENTAMINEN Tarkistus 69 34 artiklan a kohdan iv alakohta iv) maatalouden ympäristötuet ja tuet eläinten hyvinvointia edistäviin toimiin, iv) maatalouden ympäristötuet ja tuet eläinten hyvinvointia edistäviin toimiin sekä toimet maatalouteen liittyvän geneettisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi ja hyödyntämiseksi tiloilla, Tarkistus 70 34 artiklan a kohdan iv a alakohta (uusi) iv a) luomutuotannon tukeminen, Tarkistus 71 34 artiklan b kohdan v alakohta v) metsätalouden ympäristötuet, v) metsätalouden ympäristötuet sekä toimet metsätaloutta palvelevan geneettisen monimuotoisuuden hyödyntämiseksi ja säilyttämiseksi, Tarkistus 72 35 artiklan 4 kohta 4. Korvausten on oltava alenevia ohjelmassa määriteltävän tilakohtaisen enimmäispinta-alan yläpuolella. 4. Korvausten on oltava alenevia ohjelmassa määriteltävän tilakohtaisen enimmäispinta-alan yläpuolella asianomaiset tavoitteet huomioon ottaen. Tarkistus 73 36 artiklan 1 kohta Tarkistus 74 36 artiklan 2 kohta Tarkistus 75 37 artiklan 3 kohdan 1 alakohta 3. Maatalouden ympäristötuet ja eläinten hyvinvointia edistävät tuet kattavat ainoastaan sitoumukset, jotka ylittävät neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003 4 ja 5 artiklan ja liitteiden III ja IV mukaisesti vahvistetut pakolliset vaatimukset sekä muut kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut ja ohjelmassa määritellyt asiaa koskevat pakolliset vaatimukset. Maatalouden ympäristösitoumuksia tekevien viljelijöiden ja muiden maankäyttäjien on lisäksi noudatettava ohjelmassa määriteltäviä lannoitteiden ja kasvinsuojeluaineiden käyttöä koskevia vähimmäisvaatimuksia. 3. Maatalouden ympäristötuet ja eläinten hyvinvointia edistävät tuet kattavat ainoastaan sitoumukset, jotka ylittävät neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003 4 ja 5 artiklan ja liitteiden III ja IV mukaisesti vahvistetut pakolliset vaatimukset sekä muut kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut ja ohjelmassa määritellyt asiaa koskevat pakolliset vaatimukset. Tarkistus 76 37 artiklan 3 kohdan 2 alakohta Tarkistus 77 37 artiklan 4 kohdan 1 alakohta 4. Tukia myönnetään vuosittain, ja niiden on katettava tehdystä sitoumuksesta aiheutuvat lisäkustannukset ja tulonmenetykset; tarvittaessa ne voivat kattaa myös toimen kustannukset. 4. Tukia myönnetään vuosittain. Ne sisältävät 20 prosentin kannustinpalkkion, jolla katetaan tehdystä sitoumuksesta aiheutuvat lisäkustannukset ja tulonmenetykset. Tarkistus 78 37 artiklan 4 kohdan 2 alakohta Tarkistus 79 38 artiklan b kohta b) tilainvestointeihin, jotka lisäävät kyseisen Natura 2000 -alueen yleishyödyllistä arvoa. b) investointeihin, jotka lisäävät kyseisen Natura 2000 -alueen ja muiden luonnonsuojelullisesti tärkeiden alueiden yleishyödyllistä arvoa. Tarkistus 80 41 artiklan 3 kohta 3. Tukea ei myönnetä joulukuusille eikä lyhytkiertoviljelyyn tarkoitetuille nopeakasvuisille lajeille. 3. Tukea ei myönnetä joulukuusille, tulokaslajeille, vieraille lajeille eikä lyhytkiertoviljelyyn tarkoitetuille nopeakasvuisille lajeille. Tarkistus 81 43 artiklan 1 kohta Tarkistus 82 44 artiklan 2 kohdan 1 alakohta 2. Tukien on katettava tehdystä sitoumuksesta aiheutuvat lisäkustannukset, jotka on laskettava todellisten kustannusten perusteella. 2. Tuet lasketaan soveltaen tavallista arvonmääritysmenettelyä. Tarkistus 83 46 artiklan b kohta b) lisäävät kyseisen alueen yleishyödyllistä arvoa. b) lisäävät tai säilyttävät kyseisen alueen yleishyödyllistä arvoa. Tarkistus 84 47 artiklan 1 kohta 1. Jäsenvaltioiden on nimettävä alueet, joille voidaan myöntää 34 artiklan a kohdan i, ii ja iii alakohdassa sekä b kohdan i, iii, iv ja vi alakohdassa säädettyä tukea ottaen huomioon tämän artiklan 2, 3, 4 ja 5 kohdan säännökset. 1. Jäsenvaltioiden on, hallinnollisten rakenteidensa mukaisesti, nimettävä alueet, joille voidaan myöntää 34 artiklan a kohdan i, ii ja iii alakohdassa sekä b kohdan i, iii, iv ja vi alakohdassa säädettyä tukea ottaen huomioon tämän artiklan 2, 3, 4 ja 5 kohdan säännökset. Ensimmäistä kertaa metsitettävät alueet: alueita ei nimetä, jos erityislainsäädännössä säädetään lupamenettelystä. Tarkistus 85 47 artiklan 2 kohdan 1 alakohdan a alakohta a) alueen korkean sijainnin vuoksi erittäin vaikeista ilmasto-olosuhteista, jotka lyhentävät kasvukautta merkittävästi; a) alueen korkean tai pohjoisen sijainnin vuoksi erittäin vaikeista ilmasto-olosuhteista, jotka lyhentävät kasvukautta merkittävästi; Tarkistus 86 47 artiklan 2 kohdan 1 alakohdan b a alakohta (uusi) b a) harvalukuisesta tai harvenevasta väestöstä, joka on suuressa määrin riippuvainen maataloudesta ja joka maatalouden lakkauttamistahdin kiihtyessä olisi vaarassa hävitä kokonaan alueelta, jonka sosiaalinen, taloudellinen ja ympäristöllinen elinkelpoisuus kärsisi. Tarkistus 87 47 artiklan 2 kohdan 1 alakohdan b b alakohta (uusi) b b) niiden liittämisestä vuoristoseutujen ja epäsuotuisassa asemassa olevien alueiden joukkoon, jotka on määrä poistaa asteittain tuen piiristä (phasing-out) Tarkistus 88 47 artiklan 2 kohdan 2 alakohta Tarkistus 89 47 artiklan 3 kohdan 1 alakohdan b a alakohta (uusi) b a) harvalukuisesta tai harvenevasta väestöstä, joka on suuressa määrin riippuvainen maataloudesta ja joka maatalouden lakkauttamistahdin kiihtyessä olisi vaarassa hävitä kokonaan alueelta, jonka sosiaalinen, taloudellinen ja ympäristöllinen elinkelpoisuus kärsisi. Tarkistus 90 47 artiklan 3 kohdan 1 alakohdan b b alakohta (uusi) b b) kuuluttava vuoristoseutujen ja epäsuotuisassa asemassa olevien, tuen piiristä asteittain poistettavien (phasing-out) alueiden joukkoon. Tarkistus 91 47 artiklan 3 kohdan 3 alakohta Tarkistus 92 47 artiklan 3 kohdan 4 alakohta Tarkistus 93 47 artiklan 5 kohdan 1 alakohta 5. Edellä 34 artiklan b kohdan i ja iii alakohdassa säädettyjä tukia voidaan myöntää alueille, jotka soveltuvat metsitykseen ympäristösyistä, joita ovat esimerkiksi eroosion torjunta tai ilmastonmuutoksen lieventämiseen tähtäävä metsävarojen lisääminen. 5. Edellä 34 artiklan b kohdan i ja iii alakohdassa säädettyjä tukia voidaan myöntää alueille, jotka soveltuvat metsitykseen ympäristöön ja eroosion torjuntaan liittyvistä syistä. Ilmastonmuutoksen lieventämiseen tähtäävä metsävarojen lisääminen ei ole tukikelpoista. Tarkistus 94 49 artiklan a kohdan i alakohta i) taloudellisen toiminnan laajentaminen maatalouden ulkopuolelle, i) taloudellisen toiminnan laajentaminen maatalouden ulkopuolelle, mukaan lukien maatilalla harjoitettava toiminta, Tarkistus 95 49 artiklan a kohdan i a alakohta (uusi) i a) maataloustoiminnan tulojen monipuolistaminen tukemalla paikallista jalostusta, suoraa markkinointia ja sellaisten tuotteiden määrittämistä, joilla on maantieteellinen alkuperämerkintä ja erityisiä laadullisia ominaispiirteitä, Tarkistus 96 49 artiklan a kohdan ii alakohta ii) mikroyritysten perustamiseen ja kehittämiseen myönnettävä tuki yrittäjyyden edistämiseksi ja elinkeinoelämän kehittämiseksi, ii) mikro- ja pienyritysten, mukaan lukien perheyritysten, perustamiseen, uudelleenkäynnistämiseen, ostamiseen ja kehittämiseen myönnettävä tuki yrittäjyyden edistämiseksi ja elinkeinoelämän kehittämiseksi, Tarkistus 97 49 artiklan a kohdan iii alakohta iii) matkailuelinkeinojen edistäminen, iii) kestävien matkailuelinkeinojen edistäminen, Tarkistus 98 49 artiklan a kohdan iv alakohta iv) luonnonperinnön suojelu, edistäminen ja hoito, mikä edistää talouden kestävää kehitystä; iv) maaseutuperinnön (luonnonperinnön sekä historiallisen ja kulttuurisen perinnön) suojelu, edistäminen ja hoito, Tarkistus 99 49 artiklan a kohdan iv a alakohta (uusi) iv a) naisten toiminnan tukeminen ja edistäminen maaseudulla; Tarkistus 100 49 artiklan b kohdan ii alakohta ii) kylien kunnostus ja kehittäminen; maaseutuperinnön säilyttäminen ja edistäminen; ii) kylien kunnostus ja kehittäminen; maaseutuperinnön säilyttäminen ja edistäminen, maisemanhoito ja luonnonsuojelu; Tarkistus 101 49 artiklan c kohta c) toimintalinjaan 3 kuuluvien alojen taloudellisille toimijoille suunnattu ammatillisen koulutuksen toimenpide; Tarkistus 102 50 artikla Tarkistus 103 50 a artikla (uusi) 50 a artikla Markkinointitoimien tuki Edellä 49 artiklan a kohdan i a alakohdassa tarkoitetun tuen saaja voi olla viljelijä tai hänen puolisonsa tai heidän lapsensa. Tarkistus 104 51 artiklan otsikko Tarkistus 105 52 artiklan c a kohta (uusi) c a) pienimuotoisen maaseutumatkailun infrastruktuurin luominen ja nykyaikaistaminen. Tarkistus 106 53 artikla Tarkistus 107 56 artikla: Ammatillinen koulutus Tarkistus 108 60 artiklan a kohta a) tarkoin määritellyille seutukunnallisille maaseutualueille suunnatut alueelliset ohjelmat; a) seutukuntien maaseutualueille ja erityisesti epäsuotuisassa asemassa oleville sekä vuoristoseuduille ja tuen piiristä asteittain poistettaville (phasing-out) alueille suunnatut alueelliset ohjelmat; Tarkistus 109 67 artiklan 2 kohdan 1 alakohta 2. Maaseuturahastosta voidaan jäsenvaltioiden aloitteesta rahoittaa kuhunkin maaseudun kehittämisohjelmaan kuuluvia toimia, jotka liittyvät ohjelmiin myönnettävän tuen valmisteluun, hallintoon, seurantaan, arviointiin, julkistamiseen ja valvontaan. 2. Maaseuturahastosta voidaan jäsenvaltioiden aloitteesta rahoittaa kuhunkin maaseudun kehittämisohjelmaan ja kansalliseen strategiasuunnitelmaan kuuluvia toimia, jotka liittyvät ohjelmiin myönnettävän tuen valmisteluun, hallintoon, seurantaan, arviointiin, julkistamiseen ja valvontaan. Tarkistus 110 67 artiklan 2 kohdan 2 alakohta Tarkistus 111 67 artiklan 2 kohdan 3 alakohta Tarkistus 112 68 artiklan 1 kohta Tarkistus 113 69 artiklan 1 kohta 1. Kunkin jäsenvaltion on perustettava kansallinen maaseutuverkosto, joka kokoaa yhteen kaikki maaseudun kehittämisen parissa toimivat järjestöt ja viranomaiset. 1. Kunkin jäsenvaltion on viipymättä perustettava kansallinen maaseutuverkosto, joka kokoaa yhteen kaikki maaseudun kehittämisen parissa toimivat edustukselliset taloudelliset ja sosiaaliset järjestöt ja viranomaiset. Tarkistus 114 70 artiklan 1 kohta 1. Maaseuturahaston sitoumuksiin käytettävissä olevat varat ovat vuoden 2004 hintoina ilmaistuna 88,75 miljardia euroa kaudeksi 2007–2013. Vuosittainen jako esitetään liitteessä II. Näistä varoista on keskitettävä lähentymistavoitealueille vähintään 31,3 miljardia euroa vuoden 2004 hintoina ilmaistuna. 1. Maaseuturahaston sitoumuksiin käytettävissä olevat varat ovat vuoden 2004 hintoina ilmaistuna 95,75 miljardia euroa kaudeksi 2007–2013. Tämän määrän edellytyksenä on yhteensopivuus vuoden 2007 jälkeisten rahoitusnäkymien kanssa, ja määrää mukautetaan tarvittaessa. Vuosittainen jako esitetään liitteessä II. Näistä varoista on keskitettävä lähentymistavoitealueille vähintään 31,3 miljardia euroa vuoden 2004 hintoina ilmaistuna. Tarkistus 115 70 artiklan 2 kohta Tarkistus 116 70 artiklan 4 a kohta (uusi) 4 a. Luonnonsuojelutoimien korvaamiseen tarvittavat summat Natura 2000:n yhteydessä lisätään maaseudun kehittämisen budjettiin. Tarkistus 117 70 artiklan 5 kohdan 1 alakohdan johdantokappale 5. Komissio jakaa 1 kohdassa esitetyt määrät puolueettomin perustein vuosittain alustavasti jäsenvaltioille 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen määrien vähentämisen jälkeen ottaen huomioon: 5. Komissio jakaa 1 kohdassa esitetyt määrät puolueettomin perustein vuosittain alustavasti jäsenvaltioille 3 kohdassa tarkoitettujen määrien vähentämisen jälkeen ottaen huomioon: Tarkistus 118 70 artiklan 5 kohdan 2 alakohta Tarkistus 119 70 artiklan 6 kohta 6. Edellä 5 kohdassa esitettyjen määrien lisäksi jäsenvaltioiden on otettava ohjelmatyötä varten huomioon tukien mukauttamisesta saadut määrät, joista säädetään [YMP:n rahoituksesta annetun] asetuksen (EY) N:o …/… 12 artiklan 2 kohdassa. 6. Edellä 5 kohdassa esitettyjen määrien lisäksi jäsenvaltioiden on otettava ohjelmatyötä varten huomioon tukien mukauttamisesta saadut määrät, joista säädetään [YMP:n rahoituksesta annetun] asetuksen (EY) N:o …/… 12 artiklan 2 kohdassa. Nämä määrät käytetään toimintalinjojen 1 ja 2 hankkeisiin, ja niistä olisi poistettava Natura 2000 -maksut. Tarkistus 120 71 artiklan 1 kohta 1. Maaseudun kehittämisohjelman hyväksymisestä tehdyssä päätöksessä vahvistetaan maaseuturahaston enimmäisrahoitusosuus kullekin toimintalinjalle. Päätöksessä on tarvittaessa ilmoitettava selkeästi lähentymistavoitealueille myönnettävät määrärahat. 1. Maaseudun kehittämisohjelman hyväksymisestä tehdyssä päätöksessä vahvistetaan maaseuturahaston enimmäisrahoitusosuus kullekin toimintalinjalle. Päätöksessä on tarvittaessa ilmoitettava selkeästi lähentymistavoitealueille, tilastovaikutusalueet ja luonnollisen vaikutuksen alueet mukaan lukien, myönnettävät määrärahat. Tarkistus 121 71 artiklan 4 kohta 4. Rajoittamatta 3 kohdassa vahvistettujen enimmäismäärien soveltamista maaseuturahaston osuutta voidaan nostaa viisi prosenttiyksikköä syrjäisimpien alueiden ja pienten Egeanmeren saarten ohjelmissa. 4. Rajoittamatta 3 kohdassa vahvistettujen enimmäismäärien soveltamista maaseuturahaston osuutta on nostettava 85 prosenttiin julkisesta rahoitustuesta syrjäisimpien alueiden ja pienten Egeanmeren saarten ohjelmissa. Tarkistus 122 71 artiklan 6 kohdan 2 alakohta Tarkistus 123 72 artiklan 3 kohdan 2 alakohdan c alakohta c) maan hankinta siltä osin kuin se ylittää 10 prosenttia kyseisen toimen tukikelpoisista kokonaismenoista. c) maan hankinta siltä osin kuin se ylittää 10 prosenttia kyseisen toimen tukikelpoisista kokonaismenoista, paitsi jos komission hyväksymässä ohjelmassa vahvistetaan korkeampi prosenttiosuus. Tarkistus 124 76 artiklan johdantokappale ja a kohta a) hallintoviranomainen, joka on jäsenvaltion ohjelman hallinnoimista varten nimeämä julkinen tai yksityinen kansallinen, alueellinen tai paikallinen elin taikka jäsenvaltio itse silloin, kun se suorittaa kyseisen tehtävän; a) hallintoviranomainen, joka on jäsenvaltion hallinnollisen rakenteensa mukaisesti ohjelman hallinnoimista varten nimeämä julkinen tai yksityinen kansallinen, alueellinen tai paikallinen elin taikka jäsenvaltio itse silloin, kun se suorittaa kyseisen tehtävän; Tarkistus 125 77 artiklan 1 kohdan a alakohta a) sen varmistamisesta, että rahoitettavat toimet valitaan maaseudun kehittämisohjelmiin sovellettavien perusteiden mukaisesti ja että ne noudattavat koko täytäntöönpanoajan niitä koskevia yhteisön ja kansallisia sääntöjä sekä yhteisön politiikkoja; a) sen varmistamisesta, että rahoitettavat toimet valitaan maaseudun kehittämisohjelmiin sovellettavien perusteiden mukaisesti ja että ne noudattavat koko täytäntöönpanoajan niitä koskevia yhteisön ja kansallisia sääntöjä sekä yhteisön politiikkoja. Näitä yhteisön ja kansallisia sääntöjä olisi sovellettava viipymättä, ne eivät saisi olla liian tiukkoja, vaan niiden olisi sallittava joustavuus, joka ei riko tämän yhteisön politiikan yleisiä suuntaviivoja; Tarkistus 126 92 artikla: Leader-toimintalinjaa koskeva 1. Edellä 70 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun varaukseen otettu määrä käytetään Leader-lähestymistavan täytäntöönpanon tukemiseen ohjelmissa. 2. Leader-lähestymistavan täytäntöönpanoa arvioidaan seuraavin puolueettomin perustein: a) Leader-lähestymistavalle annettu painoarvo, b) Leader-lähestymistavan alueellinen kattavuus, c) Leader-toimintalinjan täytäntöönpanossa saavutettu vaihe, d) vipuvaikutus yksityiseen pääomaan, e) väliarvioinnin tulokset. Tarkistus 127 95 artiklan 1 kohta 1. Komissiota avustaa maaseudun kehittämiskomitea, jäljempänä "komitea". 1. Komissiota avustaa maaseudun kehittämis- ja metsäkomitea, jäljempänä "komitea". Tarkistus 128 98 artiklan 2 kohta 2. Kumotaan neuvoston direktiivit ja päätökset asetuksen (EY) N:o 950/97 21 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen epäsuotuisten alueiden luettelojen vahvistamisesta ja muuttamisesta. Tarkistus 129 Liite I, 35 artikla, 3 kohta, 2 ja 3 rivi [1] Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä. [2] EYVL L 208, 24.7.1992, s. 1. --------------------------------------------------