Espanjan kuningaskunnan aloite Euroopan poliisitoiminnan tutkimuslaitoksen perustamisesta

(2002/C 42/10)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

otta huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 30 artiklan 1 kohdan, 30 artiklan 2 kohdan d alakohdan, 31 artiklan c ja e alakohdan, 32 artiklan, 34 artiklan, 34 artiklan 1 kohdan ja 34 artiklan 2 kohdan c alakohdan,

ottaa huomioon Espanjan kuningaskunnan aloitteen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Euroopan unionissa kehitetään aloitteita, joilla pyritään edistämään jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä tehokkaiden turvallisuutta koskevien julkisten politiikkojen laatimiseksi, ja tämän yhteistyön ja yhteistoiminnan puitteissa eri jäsenvaltioiden poliisialan tutkimuslaitokset järjestävät vuosittain epävirallisia tapaamisia verkoston rakentamiseksi.

(2) Edellä mainitun verkoston epävirallinen ja avoin luonne ja selvästi määritellyn ja pysyvän rakenteen sekä organisatorisen ja toiminnallisen riippuvuussuhteen puuttuminen vähentävät sen tehokkuutta, vaikeuttavat päätöksentekoprosesseja ja estävät sen tutkimusten ja päätelmien objektiivisen arvioinnin ja sen vuoksi tekevät mahdottomaksi sen suositusten täytäntöönpanemisen.

(3) Neuvoston ja komission toimintasuunnitelmassa parhaista tavoista panna täytäntöön Amsterdamin sopimuksen määräykset vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamisesta todetaan, että Euroopan laajuisen yhteistyön tehostamiseksi on tärkeää ottaa huomioon kansalliset etunäkökohdat sekä yhteiset lähestymistavat ja myös eroavuudet; lisäksi toimenpiteiden on kohdistuttava todellisiin tarpeisiin ja niillä on oltava lisäarvoa.

(4) Lokakuun 15 ja 16 päivänä 1999 kokoontunut Tampereen Eurooppa-neuvosto totesi, että ihmisillä on oikeus odottaa unionin puuttuvan heidän vapauttaan ja laillisia oikeuksiaan uhkaavaan järjestäytyneeseen tai muuhun rikollisuuteen ja pyrkivän yhteisvoimin torjumaan rikollisuutta.

(5) Komissio on todennut vuoden 2001 jälkipuoliskoa koskevassa tulostaulussa vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteutumisen seuraamiseksi Euroopan unionissa, että toisaalta on pyrittävä lisäämään poliisiyhteistyön toteuttamiseksi perustettujen välineiden (Europol, Eurojust, Euroopan poliisiakatemia, poliisipäälliköiden operatiivinen toimintaryhmä) toiminnan tehokkuutta ja toisaalta on varmistettava niiden keskinäinen koordinointi, jotta taataan se, että ne täydentävät toisian, ettei samoja toimia toteuteta moneen kertaan ja etteivät niiden tehtävät ole ristiriidassa keskenään.

(6) Euroopan parlamentti pyysi päätöslauselmassaan vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamisen edistymisestä vuonna 2000 neuvostoa ottamaan huomioon Euroopan unionin tulevan laajentumisen vaikutukset ja vahvistamaan puitteet Europolin, Eurojustin ja muiden toimivaltaisten elinten yhteistyölle rikollisuuden torjunnassa,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

I OSASTO

Organisaatio

1 artikla

1. Perustetaan Euroopan poliisitoiminnan tutkimuslaitos, jäljempänä "tutkimuslaitos".

2. Tutkimuslaitos muodostuu alkuvaiheessa verkostosta, joka yhdistää jäsenvaltioiden turvallisuusalan valtiolliset tutkimuslaitokset, jotka ovat tiiviissä yhteistyössä tämän tavoitteen toteuttamiseksi, tämän, kuitenkaan rajoittamatta 9 artiklan säännöksistä mahdollisesti johtuvaa tulevaa kehitystä.

3. Tutkimuslaitoksen tehtävänä on johtokunnan ehdotuksesta toteuttaa Euroopan unionin neuvoston päättämiä ohjelmia ja aloitteita, jotka liittyvät rikollisuuteen yleensä, sen syihin, ilmentymiin ja niihin vaikutuksiin tai seurauksiin, joita sillä on yhteiskuntaan ja Euroopan unionin rakenteisiin.

2 artikla

1. Valtiollisten tutkimuslaitosten johtajat muodostavat tutkimuslaitoksen johtokunnan. Jos yhdestä jäsenvaltiosta saapuu useita johtajia, he muodostavat valtuuskunnan.

2. Johtokunnan puheenjohtajana toimiin neuvoston puheenjohtajana toimivan jäsenvaltion kansallisen tutkimuslaitoksen johtaja. Johtokunta kokoontuu vähintään kerran puheenjohtajakautena. Se vahvistaa työjärjestyksensä yksimielisesti.

3. Kullakin valtuuskunnalla on johtokunnassa yksi ääni. Mm. neuvoston pääsihteeristön, komission, Europolin ja Eurojustin edustajia pyydetään osallistumaan kokouksiin tarkkailijoina ilman äänioikeutta. Johtokunnan jäsenet voivat ottaa kokouksiin mukaan asiantuntijoita.

3 artikla

1. Johtokunta tekee päätöksen vuosittaisesta toiminta- ja tutkimusohjelmasta (tutkimuskohteet ja -aiheet, menetelmät ja kesto). Se hyväksyy muita ohjelmia ja aloitteita tarpeen mukaan.

2. Johtokunta laatii tutkimuslaitoksen toiminnasta vuosikertomuksen.

3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut johtokunnan päätökset tehdään yksimielisesti ja toimitetaan neuvostolle, joka merkitsee ne tiedoksi ja hyväksyy ne. Johtokunta ottaa asianmukaisesti huomioon kaikki neuvoston huomautukset.

Vuosikertomus tutkimuslaitoksen toiminnasta annetaan myös tiedoksi Euroopan parlamentille ja komissiolle.

4 artikla

1. Johtokunta perustaa pysyvän sihteeristön avustamaan tutkimuslaitosta hallinnollisissa tehtävissä, jotka ovat sen toiminnan ja vuosittaisen toiminta- ja tutkimusohjelman sekä mahdollisten muiden ohjelmien ja aloitteiden täytäntöönpanon kannalta tarpeellisia. Sihteeristö voidaan sijoittaa jonkin kansallisen koulutus- ja tutkimuslaitoksen yhteyteen. Neuvosto tekee päätöksen sihteeristön kotipaikasta.

2. Sihteeristöä johtaa hallintojohtaja, jonka johtokunta nimittää kolmeksi vuodeksi.

3. Kaikki sihteeristöä koskevat johtokunnan päätökset tehdään yksimielisesti.

5 artikla

1. Sihteeristö hallinnoi tutkimuslaitoksen talousarviota varainhoitoasetuksen perusteella.

2. Jäsenvaltiot vastaavat yhdessä 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun vuosittaiseen ohjelmaan sisältyvien toimien toteuttamiskustannuksista sekä tutkimuslaitoksen toimintakustannuksista. Kustannusten kattamiseksi kunkin jäsenvaltion vuosittainen osuus määritellään bruttokansantulon (BKTL) perusteella Euroopan unionin yleisen talousarvion rahoittamiseen tarkoitettujen omia varoja koskevan BKT-tekijän määrittämiseen käytetyn kaavan mukaisesti. Edellisen vuoden bruttokansantuloa käytetään kunkin jäsenvaltion vuosittaisen vertailuperusteena.

3. Johtokunta päättää yksimielisesti tutkimuslaitoksen varainhoitoasetuksesta ja vuosittaisesta talousarviosta, ja ne saatetaan neuvoston kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten hyväksyttäviksi.

4. Seuraavia kohteita koskevat menot rahoitetaan tutkimuslaitoksen talousarviosta:

a) vuosittaisen toiminta- ja tutkimusohjelman valmistelu, täytäntöönpano ja arviointi;

b) ulkopuolisten osallistujien palkat;

c) johtokunnan jäsenten matkakulut kahdelta hengeltä jäsenvaltiota kohti kyseisen johtokunnan kokoontuessa;

d) sihteeristön yleiset toimintakulut, lukuun ottamatta sihteeristön jäsenten palkkoja;

e) johtokunnan hyväksymien tai hallintojohtajan varainhoitoasetuksen mukaisesti toteuttamien muiden aloitteiden aiheuttamat kustannukset;

f) sihteeristön jäsenten palkkauksesta vastaavalle jäsenvaltiolle tai vastaaville jäsenvaltioille aiheutuneiden kustannusten korvaaminen suhteessa jäsenvaltioiden osuuksiin.

5. Sihteeristö voi johtokunnan valtuuttamana esittää komissiolle tutkimusta koskevia yhteisrahoitettavia hankkeita tai ohjelmia, jotka kuuluvat komission hallinnoimien talousarviosuunnitelmien piiriin, tämän, kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden esittämiä pyyntöjä.

II OSASTO

Tavoitteet ja tehtävät

6 artikla

1. Tutkimuslaitoksen tavoitteena on, optimoimalla niiden kansallisten koulutus- ja tutkimuslaitosten välinen yhteistyö, joista se muodostuu, osallistua sellaisen tieteellis-teknisen tiedon keräämiseen rikosten torjunnan sekä yleisen järjestyksen ja turvallisuuden ylläpidon alalta, joka auttaa poliisikoulutuksesta ja poliisiyhteistyöstä vastaavia elimiä täyttämään niille annetut tehtävät.

2. Tutkimuslaitoksen tavoitteena on:

a) kerätä tietoa niistä sosioekonomisista ja poliittisista prosesseista, jotka vaikuttavat turvallisuuteen, sekä tutkia ja analysoida niitä;

b) edistää rikollisuuteen ja sen ilmentymiin kohdistuvaa tutkimustoimintaa;

c) yhtenäistää tutkimuskriteerejä ja -välineitä, jotta analyysien tuloksia voitaisiin hyödyntää poliisitoiminnassa;

d) kannustaa yhteisen strategioiden kehittämistä vertaileville tutkimuksille, joilla edistetään kenttäoperaatioiden tai toimivaltaisten paikallisten viranomaisten aloittamien operaatioiden lisäämistä;

e) avustaa Euroopan unionin toimielimiä turvallisuuspolitiikkojen kehittämisessä laatimalla asianmukaisia ehdotuksia;

f) edistää yhteisiä tutkimushankkeita;

g) perustaa verkkotietokantoja ja tutkijaverkostoja, jotka ovat tutkimuslaitoksen kaikkien toimijoiden käytettävissä;

h) edistää yhteistyötä tutkimuslaitoksen ja muiden yliopistollisten oppilaitosten välillä.

3. Tutkimuslaitos on valmis yhteistyöhön myös Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneiden ehdokasmaiden tutkimuslaitosten kanssa sekä Islannin ja Norjan tutkimuslaitosten kanssa.

7 artikla

Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tutkimuslaitos voi muun muassa:

a) suunnitella, laatia ja kehittää tutkimuksia ja selvityksiä joko omasta aloitteestaan tai unionin eri toimielinten pyynnöstä;

b) järjestää seminaareja ja tapaamisia tutkimus- ja analyysimenetelmien ja -tekniikoiden yhdenmukaistamiseksi;

c) ehdottaa yhteisiä tutkimus- ja analyysmenetelmiä;

d) toimittaa Euroopan unionin toimielimille tutkimustensa tulokset;

e) julkaista ja levittää tutkimustensa ja menetelmiensä tuloksia;

f) perustaa monitieteellisiä työryhmiä, jotka erikoistuvat turvallisuuteen vaikuttavien ilmiöiden eri osa-alueisiin;

g) luoda yhteistyösuhteita niihin unionin elimiin, jotka tekevät teknistä tai poliittis-yhteiskunnallista tieteellistä tutkimusta;

h) luoda järjestelmä, johon kerätyn tiedon avulla voidaan yksilöidä eri tieteenaloilla kehitteillä olevat edistysaskeleet ja mukauttaa tai soveltaa niitä yleisen turvallisuuden alalle.

8 artikla

Tutkimuslaitos tarkastelee tapauskohtaisesti yhteisön toimielinten muiden elinten virkamiesten mahdollisuuksia osallistua toimintaansa.

Tutkimuslaitos voi toimia yhteistyössä Euroopan unioniin kuulumattomien valtioiden kansallisten poliisialan tutkimuslaitosten kanssa. Se solmii suhteet erityisesti Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneiden ehdokasmaiden laitoksiin sekä Islannin ja Norjan kansallisiin laitoksiin.

Tutkimuslaitos tekee myös yhteistyötä tärkeimpien teknisen ja tieteellisen tutkimuksen alan Euroopan tason järjestöjen, kuten [...] kanssa.

9 artikla

Viimeistään kolmannen vuoden aikana tämän päätöksen noudattamisen alkamisesta johtokunta toimittaa neuvostolle raportin tutkimuslaitoksen toiminnasta ja kehityksestä.

10 artikla

Tätä päätöstä noudatetaan sitä päivää seuraavasta päivästä, jona neuvosto tekee sen.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2003.

Tehty ...

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

...