EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 30.9.2020 SWD(2020) 313 final KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA Oikeusvaltiokertomus 2020













Luku: Oikeusvaltiotilanne Latviassa Oheisasiakirja KOMISSION TIEDONANTOON EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Oikeusvaltiokertomus 2020





Oikeusvaltiotilanne Euroopan unionissa {COM(2020) 580 final} - {SWD(2020) 300 final} - {SWD(2020) 301 final} - {SWD(2020) 302 final} - {SWD(2020) 303 final} - {SWD(2020) 304 final} - {SWD(2020) 305 final} - {SWD(2020) 306 final} - {SWD(2020) 307 final} - {SWD(2020) 308 final} - {SWD(2020) 309 final} - {SWD(2020) 310 final} - {SWD(2020) 311 final} - {SWD(2020) 312 final} - {SWD(2020) 314 final} - {SWD(2020) 315 final} - {SWD(2020) 316 final} - {SWD(2020) 317 final} - {SWD(2020) 318 final} - {SWD(2020) 319 final} - {SWD(2020) 320 final} - {SWD(2020) 321 final} - {SWD(2020) 322 final} - {SWD(2020) 323 final} - {SWD(2020) 324 final} - {SWD(2020) 325 final} - {SWD(2020) 326 final}



Tiivistelmä Latvian oikeuslaitos on jatkuvasti pyrkinyt kehittämään toimintansa laatua ja tehokkuutta muun muassa eri toimenpiteiden, kuten koulutuksen ja peräkkäisten tuomioistuinverkoston uudistusten, avulla. Tuomioistuimissa ja syyttäjälaitoksessa on käytössä korkeatasoinen tieto- ja viestintäjärjestelmä, jota edelleen kehitetään. Oikeuslaitoksen riippumattomuutta on vahvistettu kasvattamalla tuomarien roolia tuomariehdokkaiden ja valtakunnansyyttäjän valinnassa sekä tuomioistuinten puheenjohtajien nimittämisessä. Toimivaltuuksiensa lisääntymisestä huolimatta tuomarineuvostossa on ollut puutetta henkilöresursseista, mikä saattaa haitata sen uusien toimivaltuuksien käyttämistä. Parhaista keinoista lisätä talousrikostapausten käsittelyn tehokkuutta keskustellaan parhaillaan. Tuomarit ovat kyseenalaistaneet erillisen talousrikostuomioistuimen perustamisen mielekkyyden sekä sen mahdolliset talousrikosten käsittelyn laatua ja tehokkuutta parantavat vaikutukset, ja asia on tuomarineuvoston tutkittavana. Tuomarien hallinto-oikeudellisia rikkomuksia koskevan koskemattomuuden poistamisella ja keskitetyn oikeuslaitoksesta tehtyjen valitusten rekisterin perustamisella pyritään entisestään parantamaan oikeuslaitoksen vastuuvelvollisuutta. Latvia on viime vuosina hyväksynyt useita lainsäädäntöuudistuksia, joilla pyritään parantamaan korruptiontorjunnan kehyksen tehokkuutta. Virka-aseman väärinkäyttöä, lahjontaa ja vaikutusvallan kauppaamista koskevaa rikoslainsäädäntöä on muutettu kansainvälisten standardien mukaiseksi. Laki väärinkäytösten paljastamisesta tarjoaa ensimmäistä kertaa kokonaisvaltaisen perustan väärinkäytösten paljastajien suojelulle. Valmiudet korruptiotapausten tutkimiseen ovat parantuneet. Korruptiotapauksia koskevien syytteiden nostamisessa ja tuomioistuinratkaisujen saamisessa on kuitenkin edelleen haasteita, sillä oikeudenkäynnit ovat usein pitkiä. Parhaillaan valmistellaan lainsäädäntöä lobbauksen läpinäkyvyyden parantamiseksi ja eturistiriitojen ehkäisemiseen pyrkivän järjestelmän kehittämiseksi. Latvian perustuslaissa taataan sananvapauden ja tiedonvälityksen vapaus ja kielletään sensuuri. Lehdistöstä ja muista joukkotiedotusvälineistä annettu laki kieltää lehdistöä ja muita joukkotiedotusvälineitä koskevat monopolit. Viime vuosina on herännyt kysymyksiä kansallisen sähköisten joukkotiedotusvälineiden neuvoston tosiasiallisesta riippumattomuudesta. Lakiesityksessä, jolla tarkistettu audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, pyritään vahvistamaan neuvoston riippumattomuutta säätämällä, että neuvosto ei saa pyytää tai ottaa vastaan ohjeita muilta elimiltä. Suurin riski tiedotusvälineiden moniarvoisuudelle on mediamarkkinoiden korkea keskittymisaste. Toimittajien suojelua koskeva kattava kehys on olemassa, tosin toimittajat joutuvat enenevissä määrin loukkausten ja muiden sanallisten hyökkäysten kohteeksi, etenkin verkossa. Keskinäiseen valvontajärjestelmään kuuluvat muun muassa oikeusasiamiehen toimisto, joka toimii myös tasa-arvoelimenä, sekä perustuslakituomioistuimen toteuttama perustuslainmukaisuuden arviointi, joka voidaan toteuttaa myös yksittäisen perustuslakivalituksen perusteella. Lisäksi ministerikabinetin istunnot ovat yleisölle avoimia, ja myös tiedotusvälineillä ja kansalaisjärjestöillä on mahdollisuus osallistua niihin. Lisäksi perustuslain mukaan laki voidaan määritellä kiireelliseksi vain, jos kaksi kolmasosaa parlamentin jäsenistä puoltaa esitystä. Sidosryhmien kanssa yhteistyössä valmistellaan parhaillaan uusia yhteenkuuluvuutta edistävän ja aktiivisen kansalaisyhteiskunnan suuntaviivoja vuosille 2021–2027. I.Oikeuslaitos Latvian oikeuslaitoksessa on kolme eri tasoa. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimia ovat yhdeksän riita- ja rikosasioita käsittelevää alioikeutta (käräjäoikeutta) sekä yksi hallinnollinen alioikeus. Toisen oikeusasteen tuomioistuimia ovat viisi siviili- ja kauppaoikeudellisia asioita käsittelevää aluetuomioistuinta sekä yksi hallinnollinen aluetuomioistuin. Ylintä oikeusastetta edustaa korkein oikeus, joka vastaa rikos-, riita- ja hallintolainkäyttöasioiden käsittelystä. Riippumattoman tuomarineuvoston tehtävänä on osallistua oikeudenkäytön poliittiseen ja strategiseen suunnitteluun ja oikeuslaitoksen työnkulun kehittämiseen. Tuomarineuvosto vastaa myös tuomariehdokkaiden valinnasta, tuomioistuinten puheenjohtajien nimittämisestä ja virasta vapauttamisesta, tuomioistuinverkostoa koskevista päätöksistä ja koulutussisältöjen hyväksymisestä. Tuomariehdokkaat valitaan tuomarineuvoston järjestämän hakukilpailun kautta, ja valituista ehdokkaista laaditaan paremmuusjärjestyksen mukainen lista, jonka perusteella oikeusministeri esittää parlamentille (Saeima) parhaimmat pisteet saaneen ehdokkaan nimittämistä. Kolmen vuoden työskentelyn ja asiasta vastaavan lainkäyttöelimen toteuttaman arvioinnin jälkeen parlamentti nimittää tuomarit toistaiseksi voimassa olevaan virkasuhteeseen oikeusministerin esityksestä. Syyttäjälaitos on riippumaton oikeudellinen instituutio, joka toimii valtakunnansyyttäjän alaisuudessa. Latvian asianajajaneuvosto on riippumaton ja itsehallinnollinen ammattiliitto. Riippumattomuus Sen jälkeen kun tuomarineuvoston toimivaltuuksia oli laajennettu oikeuslaitoksen riippumattomuuden vahvistamiseksi, neuvosto hyväksyi uuden tuomariehdokkaiden valintamenettelyn. Vuonna 2018 tulivat voimaan tuomiovaltalakiin tehdyt tarkistukset, jotka siirsivät tietyt toimivaltuudet toimeenpano- ja lainsäädäntövaltaa käyttäviltä tahoilta tuomarineuvostolle. Tämä koski muun muassa valtuuksia nimittää tuomioistuinten puheenjohtajat (aiemmin oikeusministeriö), siirtää tuomari toisiin tehtäviin (aiemmin parlamentti), hyväksyä oikeusalan koulutuksen sisältö (aiemmin oikeusministeriön alaisuudessa toimiva tuomioistuinten hallintovirasto) ja päättää tuomariehdokkaiden valintamenettelystä (aiemmin ministerikabinetti). Vuonna 2020 neuvosto valmisteli ja hyväksyi uuden valintamenettelyn alioikeuksien (käräjäoikeuksien) ja aluetuomioistuinten tuomariehdokkaille. Tuomariehdokkaat valitaan avoimen hakukilpailun kautta, jonka järjestää neuvoston kolmeksi vuodeksi nimittämä komitea. Komitean muodostavat kolme senaatin jäsentä (korkeimman oikeuden tuomaria), kolme aluetuomioistuinten tuomaria ja kolme alioikeuksien (käräjäoikeuksien) tuomaria. Tuomariehdokkaiden valintamenettelyssä on viisi vaihetta. Uudessa valintamenettelyssä valintaprosessin läpäissyt hakija pääsee tuomarineuvoston hakijoiden paremmuusjärjestyksen mukaan laatimalle ehdokaslistalle, joka on voimassa seuraavat kolme vuotta. Kun tuomioistuimessa vapautuu tuomarin virka, sitä tarjotaan parhaat pisteet saaneelle hakijalle. Seuraavaksi oikeusministeriö tekee parlamentille esityksen tuomariehdokkaan nimittämisestä kyseiseen virkaan. Kun alioikeuden (käräjäoikeuden) tuomari on toiminut tehtävässään kolme vuotta, parlamentti, oikeusministerin esityksestä ja tuomarien pätevyydenarviointikomitean tuomarin ammatillisesta toiminnasta toteuttaman arvioinnin perusteella, joko nimittää hänet toistaiseksi voimassa olevaan virkasuhteeseen tai nimittää hänet uudelleen enintään kahden vuoden pituiseksi lisäkoeajaksi. Käytännössä parlamentin ratkaisu noudattelee tuomarien pätevyydenarviointikomitean antamaa myönteistä tai kielteistä arviota. Uudelleen nimittäminen kahden vuoden lisäkoeajaksi on harvinaista, samoin kuin se, että parlamentin jäsenet esittäisivät tuomariehdokkaita koskevia kysymyksiä. Jos tuomarien pätevyydenarviointikomitean toteuttaman arvioinnin mukaan tuomarin työskentely kolmen vuoden aikana ei ole ollut edellytysten mukaista, oikeusministeriö ei nimitä ehdokasta uudelleen lisäkoeajaksi. Uusi valintamenettely lisää tuomarien roolia uusien tuomareiden valitsemisessa, mikä on Euroopan neuvoston suositusten mukaista. Parlamentin päätökseen tuomariehdokkaan nimittämättä jättämisestä määräaikaiseen tai toistaiseksi voimassa olevaan virkasuhteeseen ei voi hakea muutosta tuomioistuimesta, mutta kaikista tuomarien pätevyydenarviointikomitean tuomarien uraan liittyvistä päätöksistä voi tehdä uudelleentarkastelupyynnön kurinpitotuomioistuimelle (korkeimman oikeuden jaosto). On myös todettava, että vaikka parlamentin päätökseen tuomarin erottamisesta ei voi hakea muutosta, sekä kurinpitolautakunnan kurinpitopäätökset että tuomarineuvoston päätökset voidaan saattaa kurinpitotuomioistuimen tutkittaviksi. Tuomarien roolia valtakunnansyyttäjän valinnassa on kasvatettu. Maaliskuussa 2020 tulivat voimaan tuomiovaltalakiin ja syyttäjänlaitoksesta annettuun lakiin tehdyt tarkistukset, jotka muuttivat valtakunnansyyttäjän valintamenettelyä. Nyt parlamentti nimittää valtakunnansyyttäjän tuomarineuvoston ehdotuksesta , ja tuomarineuvosto myös päättää avoimessa hakukilpailussa hakeneiden hakijoiden arviointimenettelystä ja -kriteereistä. Neuvosto käytti uutta toimivaltaansa ensimmäisen kerran kesäkuussa 2020, ja myöhemmin parlamentti nimitti valtakunnansyyttäjäksi neuvoston arvioiman ja valitseman ehdokkaan. Oikeuslaitoksen riippumattomuuden tasoa pidetään keskinkertaisena. Kansalaisten käsitys oikeuslaitoksen riippumattomuudesta on keskitasoa (45 % vastaajista piti riippumattomuuden tasoa melko tai erittäin hyvänä), ja se pysyi edellisvuosiin verrattuna samalla tasolla. Myös yritysten keskuudessa oikeuslaitoksen riippumattomuutta pidettiin keskinkertaisena (47 %), vaikka tuloksessa oli tapahtunut laskua aikaisempien vuosien positiivisen kehityksen jälkeen. Tuomareiden ja syyttäjien hallinto-oikeudellisia rikkomuksia koskeva koskemattomuus on poistettu. Kesäkuussa 2020 hyväksytyt tarkistukset tuomarien kurinpidollisesta vastuusta annettuun lakiin, tuomiovaltalakiin ja syyttäjälaitoksesta annettuun lakiin poistivat tuomarien ja syyttäjien hallinto-oikeudellisia rikkomuksia koskevan koskemattomuuden GRECOn suosituksen mukaisesti. Tuomarineuvosto tuki tuomarien tämäntyyppisen koskemattomuuden poistamista sillä edellytyksellä, että hallinto-oikeudellisesta vastuusta annetun lain tarkistuksissa ei määritellä hallinnollista pidätystä yhdeksi mahdolliseksi rangaistusmuodoksi. Samoin kuin tuomarien kurinpidollisesta vastuusta annetun lain tarkistuksissa säädetään, tuomarit voivat joutua kurinpidolliseen vastuuseen, jos he syyllistyvät hallinto-oikeudelliseen rikkomukseen, joka törkeästi rikkoo oikeuslaitoksen eettisiä käytännesääntöjä tai halventaa tuomarin asemaa. Tämä tarkistus mahdollistaa sen, että hallinto-oikeudellinen rikkomus voi tiettyjen ehtojen täyttyessä johtaa kurinpitolautakunnan johtamaan kurinpitomenettelyyn. Laatu Keskitetyn valitusrekisterin perustamisella pyritään keräämään yhteen kaikki oikeuslaitosta koskevat valitukset. Tähän tuomioistuinten hallintoviraston ylläpitämään portaaliin tallennetaan tietoja kaikista oikeuslaitokseen kohdistuvista valituksista, riippumatta siitä, mikä taho valituksen on vastaanottanut ja käsitellyt (oikeusministeri, alioikeus (käräjäoikeus), aluetuomioistuin tai korkein oikeus). Rekisteri sisältää tietoa valituksesta ja siihen annetusta vastauksesta sekä tiivistelmän valituksen lopputuloksesta (oliko valitus aiheellinen vai ei). Myös tuomarien pätevyydenarviointikomitealla on pääsy rekisteriin, ja rekisteri onkin yksi monista tietolähteistä, joita se hyödyntää laatiessaan säännöllisiä arviointejaan tuomarien työskentelystä. Tuomarineuvostolle on annettu uusia tuomarien uraan ja oikeuslaitoksen hallintoon liittyviä valtuuksia, mutta sen käytettävissä olevat resurssit ovat rajalliset. Tuomarineuvoston toimintaa oikeuslaitoksen parantamiseksi rajoittaa sen vähäinen henkilöstömäärä (vain noin neljä työntekijää), ja muihin EU:n jäsenvaltioissa toimiviin neuvostoihin verrattuna sen käytettävissä olevat resurssit ovat yhdet unionin alhaisimmista. Tilannetta pahentaa se, että tuomarineuvostolle on annettu uusia tuomarien uraan ja oikeuslaitoksen hallinnolliseen puoleen liittyviä toimivaltuuksia, mutta sen henkilöresursseja ei ole kasvatettu samassa suhteessa. Tuomioistuinten hallintovirasto, jonka lähes sata työntekijää huolehtivat tuomioistuinten hallinnointiin liittyvistä tehtävistä, toimii edelleen oikeusministeriön alaisuudessa ja valvonnassa. Tuomioistuinten hallintovirasto vastaa tuomarineuvoston tuomarien uria koskeviin pyyntöihin, mutta sillä ei ole velvollisuutta vastata neuvoston muihin pyyntöihin esimerkiksi tuomioistuinverkoston muutosten vaikutuksia koskeviin tietoihin liittyen. Uuden erikoistuomioistuimen perustamiseen vaadittu lainsäädäntö on hyväksytty, mutta parhaista keinoista parantaa talousrikosten käsittelyn laatua ja tehokkuutta keskustellaan edelleen. Parlamentti hyväksyi kesäkuussa 2020 tarkistuksia tuomiovaltalakiin, joiden nojalla Riikaan perustettaisiin talousrikoksien erikoistuomioistuin. Uuden tuomioistuimen perustamisella pyrittäisiin muun muassa lyhentämään usein pitkäksi venyviä oikeudenkäyntejä. Tuomioistuimessa on määrä olla enintään kymmenen tuomaria , ja sen tuomiovalta olisi rajattu tiettyihin aihepiireihin (esimerkiksi rikosoikeudelliset asiat, joissa virkamiestä epäillään rahanpesusta tai korruptiorikoksista, sekä tietyt kauppaoikeudelliset asiat). Uudistus osoittautui kuitenkin kiistanalaiseksi, sillä tuomarineuvosto antoi kaksi lausuntoa, joissa se vastusti erillisen ”taloustuomioistuimen” perustamista ja totesi, että tällaisen tuomioistuimen vaikutuksesta tapausten käsittelyn laatuun ja tehokkuuteen ei ole olemassa näyttöä. Neuvoston mukaan rikosprosessin uudistaminen ja nykyisten tuomioistuinten tuomareiden erikoistuminen (erityisesti talousrikoksiin) olisi toimivampi ratkaisu. Lisäksi tuomarineuvosto on tekemässä omaa analyysiaan talousrikosten käsittelyä koskevasta tilanteesta, johon sisältyy myös oikeudenkäyntien pitkäkestoisuus. Valtion tilintarkastusvirasto on käynnistänyt talousrikostapausten tehokkaaseen tutkintaan ja ratkaisemiseen vaikuttaviin tekijöihin kohdistuvan tarkastuksen, joka kattaa kahden vuoden ajanjakson. Riita-asioita varten myönnettävän oikeusavun määrää on lisätty. Tammikuussa 2019 tulivat voimaan valtion takaamasta oikeusavusta annetun lain tarkistukset, joissa säädetään, että henkilöllä on oikeus ilmaiseen oikeusapuun tietyissä siviiliprosessilaissa määritellyissä riita-asioissa, jos hänen tulonsa eivät ylitä Latviassa minimikuukausipalkalle määriteltyä rajaa. Nämä tarkistukset paransivat oikeusavun saatavuutta. Tuomioistuimissa ja syyttäjälaitoksessa on käytössä korkeatasoinen tieto- ja viestintäjärjestelmä, jota edelleen kehitetään. Uusin edistysaskel on sähköisen asianhallintajärjestelmän käyttöönotto. Latvian oikeuslaitoksessa käytettävä tieto- ja viestintätekniikka on yksi EU:n kehittyneimpiä, mikä koskee etenkin asianhallinnassa ja tuomioistuinten toiminnan tilastoinnissa, oikeudenkäynnin osapuolten välisessä viestinnässä sekä tuomioiden verkkojulkaisemisessa käytettävää tekniikkaa Lisäksi julkaistut tuomiot ovat EU:n tasolla parhaiten koneellisesti luettavissa. Tuomioistuinten työskentelyn arvioimiseen ja mittaamiseen tuomioistuinten hallintovirasto käyttää liiketoimintatiedon hallinta-alustaa, minkä lisäksi se käsittelee erilaisia tietoja, jotka ovat peräisin muun muassa tuomioistuinten tietojärjestelmästä, valtion keskitetystä sähköisestä kiinteistörekisteristä sekä resurssinhallintajärjestelmästä (taloudelliset tiedot ja henkilötiedot). Tuomioistuinten tietojärjestelmää käytetään tuomioistuintyössä tietojen kirjaamiseen, ja siihen pystytään järjestelmällisellä tavalla tallentamaan kaikki tapauksen etenemiseen liittyvät moninaiset tiedot. Vuonna 2019 alettiin kehittää vertailevan työkuormituksen mallia. Malli perustuu tuomioistuinten talousarviotietoihin, jotka sitten yhdistetään tuomioistuintyöskentelyä kuvaaviin indikaattoreihin. Meneillään on myös sähköisen asianhallintajärjestelmän käyttöönottohanke, jonka ensimmäisen vaiheen muodostavat hankkeen vaatimat tutkimukset ja oikeudelliset menettelyt. Järjestelmä on tarkoitus ottaa käyttöön vuonna 2023. Hankkeen tarkoituksena on nykyaikaistaa oikeudenkäyntien tallentaminen ja siirtyä digitaaliseen tietojen kirjaamiseen. Tämä helpottaa lainvalvontaviranomaisten, syyttäjälaitoksen ja tuomioistuinten työskentelyä ja takaa osapuolille helpomman pääsyn tapauksen asiakirjoihin. Tehokkuus

Siviili- ja kauppaoikeudellisten asioiden käsittelyyn ei oikeuslaitoksessa liity erityisiä tehokkuutta koskevia haasteita. Joissain tapauksissa talousrikosten käsittely voi kuitenkin edelleen kestää huomattavan pitkään. Siviili-, kauppa- ja hallinto-oikeudellisissa asioissa oikeudenkäyntien kesto on (käsittelyajassa mitattuna) keskimääräinen tai keskimääräistä lyhyempi. Vireillä olevien asioiden määrä on usein EU:n alhaisimpia. Edellä mainituissa asioissa selvitysaste on yli 100 prosenttia, mikä tarkoittaa, että tuomioistuimet suoriutuvat käsiteltäväksi tulevien uusien asioiden käsittelystä. Talousrikostapausten käsittelyssä on viimeaikaisista parannuksista huolimatta kuitenkin edelleen haasteita, etenkin tapauksissa, joihin liittyy rahanpesua tai korruptiota. Monimutkaisten korruptiotapausten pitkät käsittelyajat ovat edelleen haaste korruptiontorjunnalle Latviassa. Tätä havainnollistavat muun muassa Ventspilsin pormestaria vastaan nostettu syyte, joka on ollut vireillä vuodesta 2008 lähtien, sekä Latvian digitelevisioon siirtymiseen liittyvät petossyytökset, joita on käsitelty eri oikeusasteissa vuodesta 2007 lähtien. II.Korruptiontorjunnan kehys Yleisesti ottaen Latvialla on tarvittava oikeudellinen ja institutionaalinen kehys korruption ehkäisemiseksi ja korruptiotapausten syytteeseen asettamiseksi. Latvia on hyväksynyt korruption ehkäisyä ja torjuntaa koskevat suuntaviivat vuosille 2015–2020. Suuntaviivojen täytäntöönpanoa valvoo korruptiontorjuntavirasto (KNAB), erikoistunut toimielin, jonka toimivaltaan kuuluvat korruptioon liittyvien rikosten tutkinta sekä korruption ehkäisemiseen pyrkivät toimet. Valtakunnansyyttäjän toimisto valvoo KNABin johtamia korruptioon liittyvien rikosten esitutkintamenettelyjä. Muita instituutioita, joilla on korruptiontorjuntaan liittyviä toimivaltuuksia, ovat Latvian valtionpoliisi, joka vastaa yksityisissä yhteisöissä tapahtuvien korruptiotapausten sekä petosten tutkinnasta, Latvian sisäisen turvallisuuden virasto, joka vastaa valtionpoliisin ja valtion pelastuslaitoksen sisällä tapahtuvien rikosten tutkinnasta, Latvian verohallinto sekä rajavartiolaitos, joka vastaa rajavartiolaitoksen sisällä paljastuvien korruptiotapausten tutkinnasta. Väärinkäytösten paljastajien suojelusta on annettu oma lakinsa. Virkamiesten varallisuudesta ilmoittamisesta on säädetty laissa, ja eri viranomaiset vastaavat yhdessä sen valvonnasta. Latvian pistemäärä Transparency Internationalin vuoden 2020 korruptioindeksissä on 56/100, ja se sijoittuu Euroopan unionissa 13. sijalle ja maailmanlaajuisesti 44. sijalle. 84 prosenttia viimeisimpään Eurobarometri-tutkimukseen vastanneista latvialaisista piti korruptiota laajalle levinneenä ilmiönä Latviassa (EU:n keskiarvo 71 prosenttia), ja 19 prosenttia vastaajista katsoi, että tuomioon johtavia syytetoimia on riittävästi korruptoituneiden käytäntöjen estämiseksi (EU:n keskiarvo 36 prosenttia). 18 prosenttia vastaajista taas oli sitä mieltä, että korruptio vaikuttaa heidän jokapäiväiseen elämäänsä (EU:n keskiarvo 26 prosenttia). Yrityksistä 77 prosenttia piti korruptiota laajalle levinneenä (EU:n keskiarvo 63 prosenttia), ja 17 prosenttia yrityksistä uskoi, että korkean virkamiehen lahjonnasta kiinni jääneitä henkilöitä ja yrityksiä rangaistaan asianmukaisesti (EU:n keskiarvo 31 prosenttia). 19 prosenttia piti korruptiota ongelmana liiketoiminnan harjoittamiselle (EU:n keskiarvo 37 prosenttia). Korruption ja siihen liittyvien rikosten rangaistavaksi säätämistä koskevaa lainsäädäntöä muutettiin, jotta virka-aseman väärinkäyttöä, lahjontaa ja vaikutusvallan kauppaamista koskeva rikoslainsäädäntö olisi kansainvälisten standardien mukaista. Parlamentti hyväksyi 6. kesäkuuta 2019 rikoslain tarkistukset, joissa muutettiin useiden rikosten, kuten virka-aseman väärinkäytön, lahjonnan ja vaikutusvallan kauppaamisen, määritelmiä. Lahjonnan ja vaikutusvallan kauppaamisen uusista määritelmistä on poistettu tietyt näiden rikosnimikkeiden alle kuuluvien tekojen laajuutta koskevat rajoitukset. Korruption ehkäisyä ja torjuntaa koskevien suuntaviivojen 2015–2020 täytäntöönpano on käynnissä. Suuntaviivoihin sisältyy 15 toimenpiteen ympärille rakentuva toimintasuunnitelma. Vastuu korruptiontorjunnasta on jaettu usean lainvalvontaviranomaisen kesken. Korruptiontorjuntavirasto (KNAB) on korruptiontorjuntaan erikoistunut toimielin, joka on ollut toiminnassa vuodesta 2003. Sen toimivaltaan kuuluvat korruption ehkäisemiseen pyrkivät toimet sekä korruptioon liittyvien rikosten tutkinta. Lisäksi KNAB vastaa korruption ehkäisyä ja torjuntaa koskevien suuntaviivojen täytäntöönpanon valvonnasta ja raportoinnista. Vuoden 2019 aikana virasto pani vireille haavoittuviin toimialoihin, kuten kuntatason julkisiin hankintoihin ja rakennusalan kartelleihin, liittyviä rikosmenettelyjä ja toteutti näihin aloihin kohdistuvia merkittäviä rikostutkintoja (yhteistyössä Kilpailuneuvoston kanssa). Vuoteen 2018 verrattuna vireille pantujen rikosoikeudellisten asioiden määrä nousi 24 prosentilla. Vireille pantiin yhteensä 47 rikosasiaa, mikä on suurin määrä viimeiseen kymmeneen vuoteen. Latvian hallituksen viimeisimpään korruption ehkäisyä ja torjuntaa koskevaan toimintasuunnitelmassa asetetaan tavoite parantaa korruptiontorjuntaviraston toimintavalmiuksia aineellisten resurssien ja henkilöresurssien osalta kasvattamalla viraston talousarviota ja työntekijöiden määrää 23 prosentilla (35 lisätyöpaikkaa). Tätä toimenpidettä ei kuitenkaan toistaiseksi ole pantu täytäntöön. Sidosryhmät ovat ilmaisseet huolensa resurssien ja asiantuntemuksen puutteesta KNABissa. Korruptiotapausten tutkinnassa ja niihin liittyvien syytteiden nostamisessa korruptiontorjuntavirasto tekee yhteistyötä syyttäjälaitoksen kanssa. Valtakunnansyyttäjän toimisto valvoo korruptioon liittyvien rikosten esitutkintaa, ja sillä on myös tarvittavat valmiudet esitutkinnan käynnistämiseksi ja toteuttamiseksi. Valtakunnansyyttäjän 8. marraskuuta 2019 antamalla määräyksellä on perustettu suorituspohjainen palkintojärjestelmä, jossa talousrikoksiin erikoistuville syyttäjille tarjotaan kannustimia. Muita instituutioita, joilla on korruptiontorjuntaan liittyviä toimivaltuuksia, ovat valtionpoliisi, joka vastaa yksityisissä yhteisöissä tapahtuvien korruptiotapausten sekä petosten tutkinnasta, ja sisäisen turvallisuuden virasto, joka vastaa esitutkinnasta ja operatiivisesta toiminnasta. Sisäisen turvallisuuden virasto vastaa sisäministeriön alaisuudessa toimivien instituutioiden, kuten valtionpoliisin ja valtion pelastuslaitoksen, virkamiesten ja muiden työntekijöiden tekemien rikosten havaitsemisesta, ehkäisemisestä ja tutkinnasta. Verohallinnon virkamiesten ja muiden työntekijöiden tekemien rikosten ehkäisemisestä, havaitsemisesta ja tutkinnasta vastaa verohallinnon sisäisen turvallisuuden lautakunta. Latviassa on käytössä virkamiehille ja parlamentin jäsenille tarkoitettu varallisuusilmoitusjärjestelmä. Varallisuusilmoitukset tarkastaa sekä Latvian verohallinto että korruptiontorjuntavirasto KNAB. KNAB pyrkii varallisuusilmoitusten pohjalta tunnistamaan mahdolliset eturistiriidat ja seuraamaan eturistiriitojen ehkäisemisestä annetussa laissa säädettyjen rajoitusten noudattamista, kun taas verohallinnon edustajat tarkastavat, ovatko virkamiehet ilmoittaneet omaisuutensa totuudenmukaisesti. Kaikkien Latvian virkamiesten toimittamien varallisuus- ja sidonnaisuusilmoitusten kokonaismäärä on noin 68 000 vuodessa. KNAB soveltaa ilmoitusten arvioinnissa riskiperusteista lähestymistapaa, ja vuonna 2018 se arvioi yhteensä 878 ilmoitusta, joista yli kolmanneksessa ilmeni sääntöjenvastaisuuksia. Kaikkiin ylimpiin virkamiehiin ei kohdistu säännöllisesti perusteellisia tarkastuksia. On vielä liian aikaista sanoa, missä mittakaavassa lakiin tehdyt tarkistukset, joiden nojalla verohallinto on nyt velvollinen vertaamaan ilmoituksissa annettuja tietoja muihin sen hallussa oleviin tietoihin, käytännössä vaikuttavat ylimpiin virkamiehiin kohdistuvien tarkastusten perusteellisuuteen. Uudella lailla perustettiin väärinkäytösten paljastamismekanismeja julkisiin laitoksiin ja yli 50 henkilöä työllistäviin yksityisiin yhteisöihin. Näiden mekanismien (jotka toimivat sisäisesti ja joissa käännytään toimivaltaisen viranomaisen tai välittäjänä toimivan väärinkäytösten ilmoittajien yhteyspisteen puoleen) tarkoitus on varjella väärinkäytösten paljastajien henkilöllisyyttä ja suojella heitä mahdollisilta haitallisilta vaikutuksilta. KNAB tarjoaa myös kansalaisille mahdollisuuksia ilmoittaa korruptiosta. Sen jälkeen kun väärinkäytösten paljastamisesta annettu laki tuli voimaan 1. toukokuuta 2019, KNAB vastaanotti loppuvuoden 2019 aikana 51 väärinkäytösten paljastamista koskevaa ilmoitusta, joista 18 luokiteltiin varsinaisiksi väärinkäytösten paljastamista koskeviksi ilmoituksiksi ja 13 välitettiin edelleen muihin toimielimiin kyseessä olevan toimialan perusteella. Parhaillaan valmistellaan lainsäädäntöä lobbauksen läpinäkyvyyden parantamiseksi ja eturistiriitojen ehkäisemiseen pyrkivän järjestelmän kehittämiseksi. Parlamentin lokakuussa 2019 perustama työryhmä alkoi vuonna 2020 valmistella lakiesitystä lobbauksen läpinäkyvyydestä. Lokakuussa 2019 parlamentti muutti eturistiriitojen ehkäisemisestä virkamiesten toiminnassa annettua lakia muun muassa niin, että parlamentin jäseniä, hallituksen jäseniä ja parlamenttisihteerejä kielletään vastaanottamasta palkkioita yhdistyksissä, säätiöissä ja yhteiskunnallisissa yrityksissä hoitamistaan tehtävistä. Lakimuutos pyrkii vastaamaan huolta herättäneeseen tilanteeseen, jossa tietyt virkamiehet saivat palkkiota poliittiseen vaikuttamiseen ja lobbaustoimintaan osallistuvilta järjestöiltä, minkä voisi katsoa eturistiriidaksi. Useat lakimuutokset ovat edelleen parlamentin käsiteltävinä. Vuonna 2019 korruptiontorjuntavirasto teki 151 päätöstä, jotka liittyivät eturistiriitojen ehkäisemisestä virkamiesten toiminnassa annetun lain noudattamatta jättämiseen. III.Tiedotusvälineiden moniarvoisuus Latviassa tiedotusvälineiden moniarvoisuutta sääntelevä oikeudellinen kehys perustuu perustuslaissa määriteltyihin suojatoimiin ja alakohtaiseen lainsäädäntöön. Latvian perustuslaissa taataan sananvapauden ja tiedonvälityksen vapaus ja kielletään sensuuri. Sähköisistä joukkotiedotusvälineistä annetussa laissa taataan ilmaisunvapauden toteutuminen sen soveltamisalalla sekä yhteiskunnallisesti merkittävän tiedon yleinen saatavuus. Lehdistöstä ja muista joukkotiedotusvälineistä annetussa laissa säädetään lehdistön oikeudesta saada tietoa valtiolta ja julkisilta organisaatioilta. Lisäksi laki kieltää sensuurin sekä lehdistöä ja muita joukkotiedotusvälineitä koskevat monopolit. Julkisen tiedon saatavuus taataan myös tiedonvälityksen vapaudesta annetussa laissa, joka velvoittaa valtiolliset ja muut hallinnollisia tehtäviä hoitavat instituutiot antamaan tietoja omasta aloitteestaan tai yksityishenkilön pyynnöstä. Latvian tiedotusvälineiden sääntelyviranomainen eli kansallinen sähköisten joukkotiedotusvälineiden neuvosto valvoo perustuslain, sähköisistä joukkotiedotusvälineistä annetun lain ja muun merkityksellisen lainsäädännön noudattamista mediapalvelujen toiminnassa. Lakimuutoksilla pyritään vahvistamaan kansallisen sähköisten joukkotiedotusvälineiden neuvoston riippumattomuutta. Kansallinen sähköisten joukkotiedotusvälineiden neuvosto on itsenäinen toimielin, jonka toimivallasta, kokoonpanosta ja tehtävistä säädetään sähköisistä joukkotiedotusvälineistä annetussa laissa. Parlamentti valitsee neuvoston jäsenet ihmisoikeuksista ja yhteiskuntasuhteiden hoitamisesta vastaavan valiokunnan ehdotuksesta. Valiokunnan on ehdotusta laatiessaan kuultava joukkotiedotusvälineiden, koulutuksen, kulttuurin, tieteen ja ihmisoikeuksien alalla toimivien ammattiliittojen ja kansalaisjärjestöjen edustajia. Sähköisistä joukkotiedotusvälineistä annetussa laissa nimenomaisesti todetaan, että neuvosto on itsenäinen toimielin, jolla on ”täydet oikeudet”. Viimeisimmässä tiedotusvälineiden moniarvoisuuden seurantavälineessä (2020) Latvian tiedotusvälineiden sääntelyviranomaisen riippumattomuus ja tehokkuus arvioitiin riskiltään keskitasoiseksi. Tämä arvio johtuu ristiriidasta tiedotusvälineistä annetussa asetuksessa säädetyn kansallisen sähköisten joukkotiedotusvälineiden neuvoston riippumattomuuden ja sen käsityksen välillä, että neuvoston päätöksiin pyritään poliittisesti vaikuttamaan, mikä mahdollisesti vaikuttaa sen toimintaan. Lakiesitys, jolla tarkistettu audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, pyrkii vastaamaan tähän haasteeseen vahvistamalla neuvoston riippumattomuutta, muun muassa sisällyttämällä lakiin säännöksen, jonka mukaan neuvosto ei saa pyytää tai ottaa vastaan neuvoja muilta elimiltä. Latviassa on olemassa tiedotusvälineiden omistuksen läpinäkyvyyttä koskeva oikeudellinen kehys. Tiedotusvälineiden omistuksen läpinäkyvyyden osalta lainsäädännössä edellytetään tietojen antamista todellisten omistajien ja edunsaajien olemassaolosta ja vaihtumisesta. Sähköisistä joukkotiedotusvälineistä annetussa laissa edellytetään, että uusien audiovisuaalisten palvelujen tarjoajat antavat tietoja todellisesta omistajasta ja edunsaajasta hakiessaan lupaa lähetystoiminnalle. Myös nykyisten palveluntarjoajien on sähköisistä joukkotiedotusvälineistä annetun lain nojalla ilmoitettava kaikista todellista omistajaa ja edunsaajaa koskevista muutoksista. Tämän lisäksi lehdistöstä ja muista joukkotiedotusvälineistä annettu laki sisältää säännöksen, joka velvoittaa pääomayhtiöt, jotka ovat joukkotiedotusvälineiden perustajia ja omistajia, ilmoittamaan kaupparekisteriviranomaiselle niiden todelliset edunsaajat rekisteröintihakemuksen tekemisen yhteydessä. Omistustiedot ovat yleisesti saatavilla kaupparekisterin verkkosivuilla. Tiedotusvälineiden omistuksen läpinäkyvyys on tärkeää, kun otetaan huomioon vuoden 2020 tiedotusvälineiden moniarvoisuuden seurantavälineen havainto, jonka mukaan Latvian uutismedioiden omistus on keskittynyt muutamalle yhtiölle, jotka omistavat suurimman osan uutismedioista. Maavierailun yhteydessä saadut tiedot vahvistivat tämän havainnon. Kansallinen sähköisten joukkotiedotusvälineiden neuvosto kielsi heinäkuussa 2020 useita TV-kanavia toimimasta Latviassa, sillä niiden todellinen omistaja ja edunsaaja oli EU:n pakotelistalla. Latviassa on olemassa oikeudelliset takeet toimittajien työlle. Tiedonsaantioikeus suojataan Latvian perustuslaissa, ja lehdistöstä ja muista joukkotiedotusvälineistä annetussa laissa säädetään toimittajien oikeudesta kerätä tietoa kaikin menetelmin, joita ei ole laissa kielletty, ja kaikista tiedonlähteistä, joiden käyttöä ei ole laissa kielletty. Vuoden 2020 tiedotusvälineiden moniarvoisuuden seurantavälineessä tiedonsaantioikeuteen sekä toimittajan työtä, journalistisia standardeja ja toimittajien suojelua koskeviin takeisiin liittyvät riskit Latviassa arvioitiin mataliksi. Maavierailun aikana saadut tiedot vahvistivat, että toimittajien työtä voi harjoittaa vapaasti eikä toimittajien tarvitse rekisteröityä tai hakea toimilupaa. Tästä huolimatta kunnianloukkauksesta on Latviassa mahdollista tuomita vankeuteen. Latviassa on myös kattava toimittajien suojelua koskeva kehys. Toimittajat eivät viime vuosien aikana ole joutuneet fyysisten hyökkäysten kohteeksi. Vuoden 2020 tiedotusvälineiden moniarvoisuuden seurantavälineen ja Toimittajat ilman rajoja ‑järjestön mukaan toimittajat joutuvat kuitenkin enenevissä määrin loukkausten ja muiden sanallisten hyökkäysten kohteeksi, etenkin verkossa. Toimittajat ilman rajoja ‑järjestön mukaan poliitikot tai poliittiset viestintätoimistot usein hyökkäävät ja nostavat syytteitä toimittajia vastaan, etenkin vaalien alla. Euroopan neuvoston journalismin toimintamahdollisuuksia ja toimittajien turvallisuutta edistävä foorumi ei vuosina 2019 ja 2020 julkaissut yhtään Latviaa koskevaa varoitusta. IV.Muut hallitusjärjestelmän osien keskinäiseen valvontaan liittyvät institutionaaliset kysymykset Latviassa on yksikamarinen parlamentaarinen hallintojärjestelmä, jossa perustuslakituomioistuin voi toteuttaa perustuslainmukaisuuden jälkiarviointeja – konkreettisissa tapauksissa perustuslakivalituksen perusteella. Lakiesityksiä voivat tehdä parlamentille presidentti, hallitus, parlamentin valiokunnat, vähintään viisi parlamentin jäsentä tai yksi kymmenesosa kaikista äänioikeutetuista. Oikeuslaitoksen lisäksi oikeusasiamiehen toimistolla ja kansalaisyhteiskunnalla on keskinäisessä valvontajärjestelmässä tärkeä rooli. Ministerikabinetin avulla taataan hallituksen lainsäädäntömenettelyn avoimuus. Ministerikabinetin (kabinetin) toimintaa säätelee kabinetin rakenteesta annettu laki, jossa muun muassa säädetään, että kabinetin istuntojen on pääsääntöisesti oltava yleisölle avoimia. Kabinetin tulevien kokousten esityslistat julkaistaan etukäteen kabinetin verkkosivuilla, ja niiden oheen liitetään julkisesti saatavilla olevat lakiesitykset. Myös istuntojen kokouspöytäkirjat ovat julkisesti saatavilla. Tiedotusvälineiden ja kansalaisjärjestöjen edustajat voivat osallistua avoimiin istuntoihin, ja kuka tahansa voi seurata niitä suoratoistona verkossa. Pääministerillä on kuitenkin oikeus poiketa pääsäännöstä ja ilmoittaa, että tietty istunto tai osa siitä on yleisöltä suljettu / pidetään suljetuin ovin. Kaikilta lakiesityksiltä, myös kabinetille toimitetuilta toissijaisilta asetuksilta, vaaditaan säädöksen vaikutuksenarviointia, ja sidosryhmien kuulemisessa noudatetaan selkeää rakennetta ja järjestelmällistä menettelytapaa. Jotta voitaisiin nykyaikaistaa päätöksentekoprosessia, taata yleisölle mahdollisuus helpompaan osallistumiseen ja luoda tehokkaampi ja nopeampi prosessi säädösten kehittämiseksi ja yhteensovittamiseksi, Latvian hallitus on perustanut keskitetyn säädöksen kehitys- ja yhteensovittamisportaalin, jossa kuka tahansa voi olla mukana seuraamassa säädöksen koko elinkaarta. Kansalaisyhteiskunnan osallistamisessa poliittiseen päätöksentekoon on tapahtunut kehitystä. Kehitteillä on uusi toimintasuunnitelma vuosien 2022–2025 avoimelle hallinnon kumppanuusohjelmalle, jonka tavoitteena on tukea kansalaisten osallistumista. Civicus-järjestön vuoden 2018 luokituksessa Latvian kansalaistila määriteltiin ”avoimen” sijasta ”kaventuneeksi”, mutta alkuvuodesta 2019 CIVICUS totesi tilanteen parantuneen. Kulttuuriministeriö valmistelee parhaillaan uusia yhteenkuuluvuutta edistävän ja aktiivisen kansalaisyhteiskunnan suuntaviivoja vuosille 2021–2027, ja se on kuullut sidosryhmiä Latvian eri alueilla järjestetyissä julkisissa keskustelutilaisuuksissa. Perustuslaissa annetaan parlamentille valtuudet määritellä laki ”kiireelliseksi”. Tällainen päätös vaatii kuitenkin, että kaksi kolmasosaa parlamentin jäsenistä puoltaa sitä Jos parlamentti määrittelee lain ”kiireelliseksi”, Latvian presidentti ei voi vaatia lain uudelleen tarkastelemista, laista ei voida järjestää kansanäänestystä ja hyväksytty laki on julkaistava viimeistään kolmantena päivänä siitä, kun se on toimitettu presidentille vahvistettavaksi.

Perustuslainmukaisuuden arvioinnista vastaa perustuslakituomioistuin. Perustuslakituomioistuimen toimivaltaan kuuluu arvioida lakien, sellaisten kansainvälisten sopimusten, joihin Latvia on liittynyt, sekä muiden säädösten perustuslainmukaisuutta. Jos henkilö on sitä mieltä, että laki, kansainvälinen sopimus tai muu säädös loukkaa hänen perustuslaissa määriteltyjä perusoikeuksiaan, tällä henkilöllä on oikeus tehdä asiasta hakemus tai ns. ”perustuslakivalitus” perustuslakituomioistuimeen. Perustuslakituomioistuin panee asian vireille, jos hakemus täyttää laissa määritellyt yleiset ja erityiset vaatimukset. Covid-19-pandemian seurauksena Latvia julisti maahan poikkeustilan. Latvian hallitus hyväksyi 12. maaliskuuta 2020 poikkeustilaa koskevan julistuksen. Julistuksessa määriteltiin covid-19-pandemiaan liittyvät toimenpiteet, ja sitä tarkistettiin useaan otteeseen. Parlamentti, joka jatkoi toimintaansa etänä koko poikkeustilan ajan e-Seima-alustaa apuna käyttäen, hyväksyi hallituksen toimet ylimääräisessä istunnossa. Parlamentti ilmoitti Euroopan neuvostolle 16. maaliskuuta 2020 Euroopan ihmisoikeussopimuksen (jäljempänä ihmisoikeussopimus) 15 artiklaan sisältyvän poikkeamislausekkeen mukaisesti, että jotkut poikkeustilan takia sovellettavat rajoitukset saattavat johtaa ihmisoikeussopimuksessa määriteltyjen rajojen ylittämiseen, jotta voidaan oikeutetusti taata kansanterveyden suojeleminen. Kansalaisille ja poliitikoille laatimassaan selityksessä oikeusasiamies totesi, että ihmisoikeussopimuksen 15 artiklaan sisältyvän poikkeamislausekkeen sallimat rajoitukset on tulkittava kapea-alaisesti, mikä tarkoittaa, että ihmisoikeussopimuksen mukaisista velvoitteista poiketaan vain sen verran kuin on tilanteen poikkeuksellisen luonteen takia välttämätöntä. Oikeusasiamiehen mukaan tämä tarkoittaa sitä, että Latvian hallitus ei saa poikkeustilan varjolla suhteettomasti rajoittaa väestön oikeuksia sellaisilla alueilla ja sellaisin keinoin, jotka eivät kansanterveyden suojelemisen ja covid-19-pandemian hallitsemisen kannalta ole ehdottoman välttämättömiä. Poikkeustila päättyi 10. kesäkuuta 2020 (ihmisoikeussopimuksen 15 artiklan mukainen sopimusvelvoitteista poikkeaminen päättyi saman päivänä). Oikeusasiamiehen toimisto, joka toimii myös tasa-arvoelimenä, on vastuussa Latvian asukkaiden oikeuksien suojelemisesta. Oikeusasiamies on parlamentin valitsema virkamies, jonka tehtävänä on varmistaa, että Latviassa kunnioitetaan ihmisoikeuksia ja että valtionhallinnossa ja paikallishallinnoissa toimitaan hyvän hallintotavan mukaisesti. Oikeusasiamies toimii riippumattomasti, häntä sitoo ainoastaan laki, ja millään taholla ei ole oikeutta vaikuttaa hänen toimivaltuuksiensa ja tehtäviensä toteuttamiseen. Maaliskuussa 2015 YK:n akkdreditointielin myönsi oikeusasiamiehen toimistolle YK:n periaatteiden mukaisen A-statuksen. Arviointiprosessin aikana YK:n akkreditointielin kannusti oikeusasiamiehen toimistoa ajamaan sellaisten uusien takeiden hyväksymistä, joilla varmistetaan päätöksentekoelimen jäsenten virassapysymisoikeus, oikeusasiamiehen suojelu parlamentin taholta tulevalta kohtuuttomalta häirinnältä sekä riittävä rahoitus oikeusasiamiehen laajenevasta toimenkuvasta huolehtimiseen.



Liite I: Lähteet aakkosjärjestyksessä* * Luettelo vuoden 2020 oikeusvaltioraporttia koskevan kuulemisen yhteydessä saaduista vastauksista on saatavilla (komission verkkosivustolla). Center for Media Pluralism and Media Freedom (2019), Decriminalisation of Defamation, https://cmpf.eui.eu/wp-content/uploads/2019/01/decriminalisation-of-defamation_Infographic.pdf . CIVICUS, Monitor tracking civic space: Latvia, https://monitor.civicus.org/country/latvia . Euroopan komissio (2019, 2020), EU:n oikeusalan tulostaulu. Euroopan komissio (2020), Commission staff working document Country Report Latvia 2020 Accompanying the document Communication from the Commission to the European Parliament, the European Council, the Council, the European Central Bank and the Eurogroup 2020 European Semester: Assessment of progress on structural reforms, prevention and correction of macroeconomic imbalances, and results of in-depth reviews under Regulation (EU) No 1176/2011 (SWD/2020/513 final). Euroopan neuvoston ministerikomitea (2010), ministerikomitean suositus CM/Rec(2010)12 jäsenvaltioille tuomareiden riippumattomuudesta, tehokkuudesta ja vastuualueista. Euroopan neuvoston Ministerikomitea (2016), ministerikomitean suositus CM/Rec (2016)4 jäsenvaltioille journalismin suojelusta sekä toimittajien ja muiden media-alan toimijoiden turvallisuudesta. Euroopan neuvoston rahanpesun vastaisia toimenpiteitä arvioiva asiantuntijakomitea – Moneyval (2018), Anti-money laundering and counter terrorist financing measures: Latvia fifth round mutual evaluation report. Euroopan neuvoston rahanpesun vastaisia toimenpiteitä arvioiva asiantuntijakomitea – Moneyval (2019), Anti-money laundering and counter terrorist financing measures: Latvia first enhanced follow-up report. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/1808, annettu 14 päivänä marraskuuta 2018, audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun direktiivin 2010/13/EU (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) muuttamisesta vaihtuvien markkinarealiteettien vuoksi, PE/33/2018/REV/1, EUVL 303. Euroopan tuomarineuvostojen verkosto (2020), Euroopan tuomarineuvostojen verkoston panos vuoden 2020 oikeusvaltiota koskevaan vuosikertomukseen. Euroopan tuomarineuvostojen verkosto (ENCJ) (2019), Independence and Accountability of the Judiciary – ENCJ Survey on the independence of judges, 2019, https://pgwrk-websitemedia.s3.eu-west-1.amazonaws.com/production/pwk-web-encj2017-p/Reports/Data%20ENCJ%202019%20Survey%20on%20the%20Independence%20of%20judges.pdf . Euroopan unionin neuvoston täytäntöönpanopäätös 2010/151/YUTP, annettu 21 päivänä maaliskuuta 2014. GRECO (2012), Fourth evaluation round – evaluation report on Latvia on corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors. GRECO (2015), Fourth evaluation round – compliance report on Latvia on corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors.

GRECO (2016), Fourth evaluation round – interim compliance report on Latvia on corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors. GRECO (2017), Fourth evaluation round – second interim compliance report on Latvia on corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors. GRECO (2018), Fifth evaluation round – evaluation report on Latvia on preventing corruption and promoting integrity in central governments (top executive functions) and law enforcement agencies. GRECO (2019), Fourth evaluation round – second compliance report on Latvia on corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors. Latvian tuomarineuvosto (2019), The Council for the Judiciary does not support the establishment of a specialized economic court in Latvia, http://at.gov.lv/en/jaunumi/par-tieslietu-padomi/the-council-for-the-judiciary-does-not-support-the-establishment-of-a-specialized-economic-court-in-latvia-9632?year=2019& . Latvian tuomarineuvosto (2019), The Council for the Judiciary repeatedly rejects the establishment of the Economic Court, http://at.gov.lv/en/jaunumi/par-tieslietu-padomi/the-council-for-the-judiciary-repeatedly-rejects-the-establishment-of-the-economic-court-9848?year=2019 . Latvian tuomarineuvosto (2020), The administrative immunity of judges is waived, http://at.gov.lv/en/jaunumi/par-tieslietu-padomi/the-administrative-immunity-of-judges-is-waived-10088?year=2020&month=6& . Latvian tuomarineuvosto (2020), The Judicial Council will evaluate the candidates for the position of Prosecutor General, http://at.gov.lv/en/jaunumi/par-tieslietu-padomi/the-judicial-council-will-evaluate-the-candidates-for-the-position-of-prosecutor-general-10077?year=2020& . Latvian tuomarineuvosto (2020), The new procedure for selection of judges is approved, http://at.gov.lv/en/jaunumi/par-tieslietu-padomi/the-new-procedure-for-selection-of-judges-is-approved-10018?year=2020& . Latvian tuomarineuvosto (2020), The selection of candidates for the position of the Prosecutor General will henceforth be the responsibility of the Judicial Council. http://at.gov.lv/en/jaunumi/par-tieslietu-padomi/the-selection-of-candidates-for-the-position-of-the-prosecutor-general-will-henceforth-be-the-responsibility-of-the-judicial-council-10023?year=2020& . Neuvoston päätös (YUTP) 2020/399, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2020, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta annetun päätöksen 2014/145/YUTP muuttamisesta, EUVL L 78, 13.3.2020, s. 44–85, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX:32020D0399 . OECD (2018), Regulatory Policy, Latvia, https://www.oecd.org/gov/regulatory-policy/latvia-country-note-regulatory-policy-2018.pdf . OECD (2019), Implementing the OECD Anti-Bribery Convention, Phase 3 Report: Latvia. Oikeusvaltiota koskeva vuosikertomus 2020 – virtuaalinen maavierailu: Latvia. Tiedotusvälineiden moniarvoisuuden ja vapauden keskus (2020), Tiedotusvälineiden moniarvoisuuden seuranta 2020. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 . Toimittajat ilman rajoja, Latvian maasivu, https://rsf.org/en/latvia . Transparency International (2020), 2019 Corruption Perceptions Index. Unionin tuomioistuimen tuomio 19.11.2019, A.K., yhdistetyt asiat C‑585/18, C‑624/18 ja C‑625/18, ECLI:EU:C:2019:982. Unionin tuomioistuimen tuomio 9.7.2020, Land Hessen, C-272/19, ECLI:EU:C:2020:535. Viestinnän pääosasto (2019), Flash-eurobarometri 482: Businesses’ attitudes towards corruption in the EU.

Viestinnän pääosasto (2020), erityiseurobarometri 502: Korruptio. Liite II: Maavierailu: Latvia Komission yksiköt järjestivät kesä- ja heinäkuussa 2020 virtuaalisia tapaamisia seuraavien tahojen kanssa: ·Delna – Transparency International Latvia ·Kansallinen sähköisten joukkotiedotusvälineiden neuvosto ·Korruptiontorjuntavirasto (KNAB) ·Kulttuuriministeriö ·Latvian journalistiliitto ·Oikeusministeriö ·Syyttäjälaitos. ·Tuomarineuvosto ·Ulkoministeriö ·Verohallinnon sisäisen turvallisuuden lautakunta * Komissio kokoontui myös seuraavien organisaatioiden kanssa useissa horisontaalisissa tapaamisissa: ·Amnesty International ·Civil Liberties Union for Europe