Asetuksen (EU) N:o 1306/2013 43 artiklan säännösten mukaan tulot, jotka saadaan tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevien päätösten mukaisesti tehdyistä rahoitusoikaisuista ja todetuista sääntöjenvastaisuuksista, ovat vuonna 2017 maataloustukirahaston menojen rahoittamiseksi tarkoitettuja käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja. On syytä huomata, että varainhoitovuosi 2016 oli viimeinen vuosi, jona maidon lisämaksusta saatavia tuloja kerättiin, koska maitokiintiöt lakkautettiin 31. maaliskuuta 2015.

Maatalousmarkkinoiden interventioihin osoitettujen määrärahojen käyttö oli 35,9 miljoonaa euroa odotettua vähäisempää. Kun huomioon kuitenkin otetaan markkinatoimenpiteille osoitetut 400 miljoonan euron käyttötarkoitukseensa sidotut tulot ja sovelletaan arvioitua menoprofiilia, alikäyttö on 113 miljoonaa euroa. Tämä ero johtuu lähinnä hedelmä- ja vihannesalan, viinialan, maito- ja maitotuotealan sekä sianliha-alan täytäntöönpanomallien nettovaikutuksesta.

Liitteessä esitetään talousarvion alustava toteutuminen 16. lokakuuta 2016 ja 31. tammikuuta 2017 välisenä aikana. Toteutumisen tasoa verrataan asetuksen (EU) N:o 1306/2013 28 artiklan mukaisesti käyttöönotettuun varojärjestelmään perustuvaan menoprofiiliin. Seuraavassa on lyhyt kuvaus tosiasiallisen ja odotetun toteutumistason välisistä merkittävimmistä eroista vuoden 2017 talousarvion eräiden momenttien osalta.

Komissio otti maataloustukirahaston vuoden 2017 talousarviomäärärahoja koskevassa ehdotuksessaan huomioon käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen ennakoidun kokonaismäärän ja pyysi vuoden 2017 talousarvioon määrärahoja, joiden määrä on laskettu vähentämällä arvioidut käyttötarkoitukseensa sidotut tulot maataloustukirahastolle arvioitujen tarpeiden määrästä. Budjettivallan käyttäjä hyväksyi maataloustukirahaston talousarvion ja otti huomioon käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen ennakoidun määrän.

3.1.1.Hedelmät ja vihannekset (+ 40,9 miljoonaa euroa hyväksyttyihin määrärahoihin verrattuna)

Hyväksyttyjen määrärahojen osalta edellä esitetty toteutumistaso ei ole alustava, koska tuottajaorganisaatioiden toimintarahastoja koskevan järjestelmän ja hedelmä- ja vihannesalan muiden toimenpiteiden menot rahoitetaan sekä talousarvion hyväksytyistä määrärahoista että tämän järjestelmän käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista (ks. lisätietoja kohdassa 2).

Liitteessä olevan alustavaa täytäntöönpanoa koskevan taulukon alaviitteessä * verrataan kulutusta ja kulutusprofiilia käytettävissä oleviin kokonaisvaroihin. Se osoittaa menojen toteutumisen olevan 36,5 miljoonaa euroa hitaampaa kuin profiilissa.

Tämä johtuu kaikkien tältä momentilta rahoitettavien järjestelmien hitaammasta käytöstä. Kriisitoimenpiteiden talousarviomäärärahojen käyttötahtia ei voida arvioida luotettavalla tavalla, ja se todennäköisesti poikkeaa kolmen vuoden keskimääräisestä kulutusprofiilista, joka on indikaattorin perustana useimmilla tältä momentilta rahoitettavilla tukijärjestelmillä. Tilanteen arvioidaan tässä vaiheessa olevan väliaikainen, ja asiasta vastaavat komission yksiköt seuraavat tiiviisti tämän momentin täytäntöönpanoa.

3.1.2.Viinialan tuotteet (–31,6 miljoonaa euroa)

Alikäyttö johtuu siitä, että jäsenvaltiot ovat suorittaneet maksut hitaammassa tahdissa kansallisille viiniohjelmille laadittuun menoprofiiliin verrattuna. Tilanteen arvioidaan tässä vaiheessa olevan väliaikainen.

3.1.3.Maito ja maitotuotteet (– 45,9 miljoonaa euroa)

Tässä momentissa pääasiallisena toteutumistasoa selittävänä tekijänä voidaan pitää kotieläinsektorille myönnettävää poikkeuksellista mukautustukea . Tätä tukijärjestelmää varten on budjetoitu 350 miljoonan euron määrärahat alamomentille 05 02 12 99 – Muut toimenpiteet (maito ja maitotuotteet). Koska jäsenvaltiot kuitenkin voivat jakaa tuen tuottajille kaikilla kotieläintuotannon aloilla, määrärahojen käyttö on tässä momentissa vähäisempää ja muissa momenteissa (05 02 13, 05 02 14 ja 05 02 15) ilmoitettujen menojen kattamiseksi tehdään tarvittavat siirrot.

Määrärahojen käytön osalta kulutusprofiilissa arvioidaan menojen jakautuvan tasaisesti tukikelpoisuuskaudelle 30. syyskuuta 2017 asti. Nykyisen alikäytön arvioidaan siis olevan väliaikaista, ja komission yksiköt seuraavat tiiviisti tämän momentin täytäntöönpanoa.

3.1.4.Sianliha, munat ja siipikarjanliha, mehiläishoito ja muut eläintuotteet (+10,1 milj. euroa)

Profiilista poikkeava ylikäyttö johtuu lähinnä kohdassa 3.1.3 mainitusta poikkeuksellisesta mukautustuesta: sianliha-alan vastaavaan tukeen liittyvät menot ilmoitetaan tässä momentissa, kun taas budjetoidut määrärahat kirjataan kokonaisuudessaan momentille 05 02 12 (maito ja maitotuotteet). Tuloksena on momentille hyväksyttyjen määrärahojen ylikäyttö, joka katetaan määrärahasiirroilla momentilta 05 02 12.

3.2.Suorat tuet

Suoria tukia koskevien määrärahojen käyttö alitti kulutusprofiilin 2 283,4 miljoonalla eurolla. Kun otetaan huomioon tämän luvun käyttötarkoitukseensa sidotut tulot eli 2 332 miljoonaa euroa, alikäyttö on noin 4 miljardia euroa. On syytä huomata, että 27 miljardin euron kulutus 31. tammikuuta 2017 mennessä on itse asiassa huomattava parannus verrattuna 20 miljardin euron kulutukseen samaan aikaan viime vuonna, joka oli ensimmäinen vuoden 2013 YMP-uudistuksessa sovittu suorien tukien järjestelmän täytäntöönpanovuosi.

Suorien tukien toteutuminen on monissa järjestelmissä parantunut verrattuna tilanteeseen samaan aikaan varainhoitovuonna 2016. Lisäksi useat jäsenvaltiot ovat käyttäneet mahdollisuutta maksaa ennakoita 16. lokakuuta 2016 alkaen ja joissakin tapauksissa käyttäneet myös poikkeusta, jonka mukaisesti ennakoita voidaan maksaa yli 50 %.

3.2.1.Tuotannosta irrotetut suorat tuet (–2 111,1 miljoonaa euroa hyväksyttyihin määrärahoihin verrattuna)

Edellä mainittu toteutumistaso ei hyväksyttyjen määrärahojen osalta kerro koko totuutta johtuen perustukijärjestelmän menoista, jotka rahoitetaan sekä hyväksytyistä määrärahoista että järjestelmän käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista (ks. lisätietoja kohdassa 2).

Liitteessä olevan alustavaa täytäntöönpanoa koskevan taulukon alaviitteessä * verrataan kulutusta ja kulutusprofiilia käytettävissä oleviin kokonaisvaroihin. Se osoittaa menojen toteutumisen olevan 4 063,3 miljoonaa euroa hitaampaa kuin profiilissa. Tulos on huomattavasti parempi kuin viime vuoden talousarviossa (eroa 14 839 miljoonaa euroa).

Komissio tarkastelee jäsenvaltioiden toteutustasoja ja menoarvioita kuukausittain. Tässä vaiheessa katsotaan, että ero on väliaikainen ja että tuotannosta irrotetut suorat tuet on varainhoitovuoden lopussa pantu täytäntöön ennakoidulla tavalla.

3.2.2.Muut suorat tuet (–172,2 miljoonaa euroa)