Komission tiedonanto neuvoston - Asetuksen (EY) N:o 177/2005 5 artiklan mukainen kertomus Irlannin kansainvälisestä rahastosta {SEK(2006) 1226} /* KOM/2006/0563 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 12.10.2006 KOM(2006) 563 lopullinen KOMISSION TIEDONANTO neuvoston asetuksen (EY) N:o 177/2005 5 artiklan mukainen kertomus Irlannin kansainvälisestä rahastosta {SEK(2006) 1226} SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto 3 2. Katsaus Irlannin kansainvälisen rahaston toimintaan 4 2.1. Yleinen kuvaus Irlannin kansainvälisestä rahastosta 4 2.1.1. Tavoitteet ja painopisteet 4 2.1.2. Organisaatio ja toiminta 4 2.1.3. Talousarvio 5 2.1.4. Toimet 5 2.2. EU:n osallistuminen Irlannin kansainväliseen rahastoon 5 3. Rahaston toiminnan tilintarkastus 5 4. Rahaston toiminta ja EY:n rakennerahastot 6 4.1. Tavoitteiden linjaaminen keskenään 6 4.2. Irlannin kansainvälisen rahaston ja EY:n ohjelmien yhteensovittaminen 7 4.3. Rahaston viiden viimeisen vuoden ” Sharing the Space ” -strategia 8 5. Julkisuus ja tiedotus 9 6. Päätelmä ja ehdotukset 9 1. JOHDANTO Tämä on neuvoston asetuksen (EY) N:o 177/2005 (Liite I – ’IFI-asetus’)[1] mukainen Irlannin kansainvälisen rahaston ( International Fund for Ireland, IFI ), jäljempänä ’rahasto’ toimintakertomus; IFI-asetuksessa säädetään rahaston rahoituksen jatkamisesta vuosina 2005–2006. Kertomuksen ensisijaisena tarkoituksena on tarkastella rahaston toimintaa kyseisenä aikana. Kertomus sisältää kuvauksen rahastosta ja sen toiminnasta, rahoituslähteistä, aiempia arvioita rahaston toiminnasta, rahaston tunnetuksi tekemisestä sekä täydentävyydestä muiden EY:n ohjelmien kanssa. Lisäksi kertomuksessa tarkastellaan rahaston uutta viisivuotisstrategiaa sen vuonna 2010 suunniteltuun toiminnan päättämiseen saakka, luodaan katsaus rahaston perustamisen 25. vuosipäivään sekä esitetään pääpiirteissään ehdotus EU:n osallistumisesta rahaston toiminnan viimeiseen vaiheeseen. Poliittinen jakautuminen ja yhteiskuntaryhmien väliset väkivaltaisuudet ovat leimanneet Pohjois-Irlantia vuodesta 1960, millä on ollut vaikutusta myös Irlannin tasavaltaan. Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin välisessä vuoden 1985 sopimuksessa, joka tehtiin 13 vuotta ennen huhtikuussa 1998 allekirjoitettua Belfastin pitkäperjantain-sopimusta, määrätään, että molempien osapuolten hallitusten on toimittava yhteistyössä edistääkseen Irlannin kummankin osan niiden alueiden taloudellista ja sosiaalista kehitystä, jotka ovat kärsineet eniten viime vuosien epävakauden seurauksista ja pohdittava mahdollisuuksia saada tälle työlle kansainvälistä tukea. Kyseinen sopimus johti vuonna 1986 Irlannin kansainvälinen rahaston perustamiseen. Rahasto on riippumaton kansainvälinen järjestö, jolla on oma hallintoelin. Euroopan yhteisö on myöntänyt rahastolle tukea vuodesta 1989. Euroopan unionin rahastolle myöntämä tuki on vuoden 2006 lopussa noin 57 prosenttia kaikista rahastolle vuosittain osoitetuista varoista ja 39 prosenttia kaikista kyseiseen päivään mennessä myönnetyistä varoista. IFI-asetus on voimassa oleva oikeusperusta yhteisön tuelle vuosina 2005 ja 2006. Asetuksen 5 artiklassa säädetään, että komissio antaa EU:n budjettivallan käyttäjälle (Euroopan parlamentille ja Euroopan unionin neuvostolle) kertomuksen, jossa arvioidaan tarvetta jatkaa rahoitustuen antamista vuoden 2006 jälkeen. Tämä kertomus ja sen liitteet on laadittu Irlannin kansainvälisestä rahastosta tehdyn vuoden 2004 kertomuksen pohjalta[2], ne täyttävät edellä mainitut arviointia koskevat vaatimukset. Vallan siirto Pohjois-Irlannissa on ollut väliaikaisesti keskeytyksissä koko edellisen kertomuksen jälkeisen ajan ja rauhanprosessi jatkuvasti epävakaa, minkä vuoksi tämä kertomus sisältää arvion rahoitustuen jatkamistarpeesta vuoden 2006 jälkeen. 2. KATSAUS IRLANNIN KANSAINVÄLISEN RAHASTON TOIMINTAAN 2.1. Yleinen kuvaus Irlannin kansainvälisestä rahastosta 2.1.1. Tavoitteet ja painopisteet Rahasto perustettiin Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin hallitusten vuonna 1986 tekemällä sopimuksella (Liite II), joka tuli voimaan saman vuoden joulukuussa. Sopimuksen mukaisesti Irlannin kansainvälisen rahaston ensisijaisia tavoitteita ovat - taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edistäminen ja - tasavaltalaisten ja unionistien yhteyksien, vuoropuhelun ja sovinnon tukeminen koko Irlannissa. Irlannin kansainvälisen rahaston varoista noin 75 prosenttia on käytettävä Pohjois-Irlannissa. 2.1.2. Organisaatio ja toiminta Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin hallitukset nimittävät yhdessä puheenjohtajan ja kuusijäsenisen hallintoneuvoston , jotka valvovat rahaston johtamista ja toimintaa. Hallintoneuvosto edustaa Irlannin molempien osien yhteiskuntaryhmiä ja kokoontuu keskimäärin neljä kertaa vuodessa. EU:n ja muiden rahoittajavaltioiden[3] edustajat osallistuvat hallintoneuvoston kokouksiin tarkkailijoina. Liitteet III – V sisältävät rahaston organisaatiota koskevia lisätietoja. Rahasto on edellisen kertomuksen antamisen jälkeen sitonut 103 miljoonaa euroa yhteensä 580 hankkeeseen. Liite VI sisältää luettelon edellä tarkoitetuista hankkeista, jotka ovat saaneet edellisen, vuoden 2004 kertomuksen jälkeen rahoitustukea. Rahasto on sitonut eri tukiohjelmien kautta yli 830 miljoonaa euroa lähes 6000 hankkeeseen. Irlannin kansainvälisen rahaston hallintoneuvosto tarkastelee säännöllisesti toimiaan ja käynnistää uusia aloitteita vastatakseen todettuihin tarpeisiin sopivalla tavalla. Rahaston nykyiset toimet toteutetaan osana ohjelmia ja suunnitelmia , jotka voidaan ryhmitellä kolmen otsikon alle: ongelma-alueiden jälleenrakentaminen, paikallisyhteisöjen valmiuksien lisääminen ja talouden kehittäminen. Rahasto on vuosien kuluessa jatkuvasti sopeutunut muuttuviin olosuhteisiin. Alkuaikoina rahasto selvästi kohdisti tukensa suuriin pääomainvestointeihin, mutta nykyään se antaa yhä suuremman osan (noin 30 prosenttia) tuestaan ihmisläheisiin hankkeisiin. Koulutukseen liittyvät tuet ovat yleistymässä ja rahasto toivoo, että sen hallintoneuvostolle esitettäisiin alueen kahta pääyhteisöä yhdistävä aloite integroiduista kouluista. 2.1.3. Talousarvio Irlannin kansainvälisen rahaston oikeudellista asemaa voidaan verrata säätiöön tai erityisrahastoon. Perustamisestaan alkaen rahasto on vastaanottanut noin 743 miljoonaa euroa (nykyhinnoin). Yhdysvallat on ollut koko rahaston toiminnan ajan sen suurin rahoittaja (59,9 prosenttia), EU:n osuus on noin 39 prosenttia sidotuista varoista yhteensä, ja jäljelle jäävä osuus tulee Kanadasta, Australiasta, Yhdysvalloista ja Uudesta Seelannista (Liite VII). Vuodelle 2006 varattu Yhdysvaltojen osuus on 42 prosenttia (13,8 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria), EU:n osuus 57 prosenttia (15 miljoonaa euroa) ja Kanadan osuus 0,6 prosenttia (0,5 miljoonaa Kanadan dollaria). Uuden-Seelannin ja Australian rahoitusosuuksista vuodelle 2006 ei ole varmaa tietoa. Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin hallitukset vastaavat yleisistä hallintokuluista, toimintakuluista ja sihteeristön kustannuksista. 2.1.4. Toimet Rahasto on edellisen kertomuksen antamisen jälkeen sitonut 103 miljoonaa euroa yhteensä 580 hankkeeseen, osana ohjelmia ja suunnitelmia (Liite VIII), jotka voidaan ryhmitellä kolmen otsikon alle: ongelma-alueiden jälleenrakentaminen, paikallisyhteisöjen valmiuksien lisääminen ja talouden kehittäminen. Edellä tarkoitetuista hankkeista 424 toteutettiin Pohjois-Irlannissa ja niihin kului 70,8 miljoonaa euroa. Irlannissa tai yhteishankkeina toteutettiin 156 hanketta, ja niille annetun tuen määrä oli 32,9 miljoonaa euroa. 2.2. EU:n osallistuminen Irlannin kansainväliseen rahastoon Irlannin kansainvälinen rahasto eroaa tavanomaisista EY:n rakennerahastojen tukimuodoista (kuten Peace-ohjelmasta) siinä, että se on riippumaton kansainvälinen järjestö. Euroopan komissiolla (aluepolitiikan pääosasto) on rahaston hallintoneuvostossa tarkkailijan asema yhdessä muiden rahoittajamaiden kanssa. Sen jälkeen kun EU päätti ryhtyä rahaston rahoittajaksi, sen vuosittainen rahoitusosuus on ollut 15 miljoonaa euroa vuosina 1989–1994, 17 miljoonaa euroa vuosina 1995–1999 ja 15 miljoonaa euroa vuodesta 2000 eteenpäin. Ennen jokaista maksua analysoidaan rahaston vuosikertomus, tilinpäätös ja rahoitustarve. Lisäksi komission tarkkailija todentaa rahaston rahoitusaseman jokaisen hallintoneuvoston kokouksen valmistelun yhteydessä. 3. RAHASTON TOIMINNAN TILINTARKASTUS Euroopan yhteisön yksiköt (Euroopan tilintarkastustuomioistuin ja PO REGIO) ovat tarkastaneet rahaston tilit ja suorittaneet paikalla tarkastuksia, kuten vuoden 1999, 2001 ja 2002 kertomuksissa EY:n budjettivallan käyttäjälle raportoidaan. Viimeisimmässä, marraskuussa 2003 tehdyssä tilintarkastuksessa todetaan, että rahasto on ryhtynyt toimiin edellisissä tilintarkastuksissa esiin nousseiden kysymysten käsittelemiseksi. Niistä mainittakoon rahaston suorittama arviointi sihteeri- ja asiamiestason menettelyistä sekä manuaalisen kirjanpidon korvaavan uuden ATK-tietojärjestelmän lähestyvä täytäntöönpano. Hallintoneuvosto kiinnitti kuitenkin edelleen huomiota seuraaviin asioihin: - Rahaston ohjelmien hallinnointia koskevat yhdenmukaiset ohjeet ja rahaston ohjekirja puuttuvat. - Kaksinkertaisen rahoituksen välttämiseksi rahaston sekä rakennerahastoja hallinnoivien elinten olisi aloitettava järjestelmällinen tietojenvaihto. - Maksusitoumuksia olisi vapautettava useammin, erityisesti ennen vuositilinpäätöksen päättämistä. Maksusitoumusten vapautusmenettelyä olisi vahvistettava. Rahaston vastauksessa todetaan, että yhdenmukaisten ohjeiden laatiminen kaikille ohjelmille ei olisi käytännöllistä eikä kustannustehokasta. Nykyisin voimassa olevissa maksusitoumusten vapautusmenettelyissä ei sen mukaan myöskään ole heikkouksia. Rahasto myönsi kuitenkin, että rahaston ja muiden rahoittajien yhteistyön parantamista on tarpeen tutkia. Komissio on budjettivallan käyttäjälle toimitetun viimeisen kertomuksen jälkeen seurannut edellä mainittuja asioita, erityisesti mahdollisia tilanteita, joissa käyttämättömät varat edellyttävät vapauttamista. Rahasto laatii nykyisin mahdollisista maksamattomista sitoumuksista säännöllisiä raportteja hallintoneuvoston kokouksia varten ja kannustaa hankkeita ilmoittamaan, käyttävätkö ne rahaston tarjoamat varat kokonaisuudessaan. Lisäksi rahaston tilintarkastusta suorittavat sen omat tilintarkastajat ( Price Waterhouse Coopers ) ja molemmat hallitukset. Tilintarkastuksen tulokset esitetään vuosikertomuksessa, jonka hallintoneuvosto hyväksyy. 4. RAHASTON TOIMINTA JA EY:N RAKENNERAHASTOT 4.1. Tavoitteiden linjaaminen keskenään Irlannin kansainvälisellä rahastolla ja EY:n Peace-ohjelmalla on toisiaan täydentävät ensisijaiset toiminta-alueet ja tavoitteet[4]. Peace-ohjelman strateginen tavoite – vahvistaa rauhalliseen ja vakaaseen yhteiskuntaan johtavaa kehitystä ja edistää sovinnon syntyä – on yksi Irlannin kansainvälisen rahaston päätavoitteista, ja kummallakin aloitteella on useita samoja toisiaan täydentäviä alueita, joihin ne keskittyvät.: IFI-asetuksessa edellytetään, että rahaston on EY:n rahoitustukea jakaessaan asetettava etusijalle alueiden rajat ylittävät tai yhteiskuntaryhmien väliset hankkeet, täydentävät toimet tai Peace II -ohjelmasta saatava rahoitus. Koska Peace-ohjelmasta tukea hakevien hankkeiden on kuitenkin osoitettava, miten ne aikovat kehittää yhteiskuntaryhmien välistä sovintoa ja keskinäistä ymmärtämystä, yhteiskuntaryhmien välistä ulottuvuutta vaaditaan selvästi vain joissakin rahaston ohjelmissa. Irlannin kansainvälinen rahasto on aina korostanut erityisesti Pohjois-Irlannin ja Irlannin eteläosan rajakreivikuntien epäedullisessa asemassa olevien alueiden avustamista. Avustamiseen rahasto käyttää lukuisia ohjelmia, jotka kuuluvat otsakkeeseen "Ongelma-alueiden jälleenrakentaminen” ja se asettaa etusijalle rahaston keskeisimpiin tukiohjelmiin kuuluvat hankkeet sekä erityisaloitteet. Vuodesta 2003 yli 85 prosenttia rahaston maksusitoumuksista on osoitettu edellä tarkoitetuille alueille kuuluviin hankkeisiin. Peace-ohjelmassa käytetään puolestaan Pohjois-Irlannin osalta ”epäedullisessa asemassa oleviin alueisiin”[5] perustuvia vaikutusindikaattoreita ja Irlannin raja-alueilla ”köyhyydentorjuntaindeksiä”. Edunsaajien osalta Irlannin kansainvälisen rahaston avustuskohteena ovat pääasiassa samat ihmisryhmät kuin Peace II -ohjelmalla[6]. Jos hankkeita voidaan rahoittaa sekä Irlannin kansainvälisestä rahastosta että EY:n ohjelmista, rahaston politiikkana on olla ”rahoittaja, joka maksaa ensimmäisenä”, vaikka sen tarjoama rahoitusosuus olisikin pienempi[7]. EY:n ohjelmiin verrattuna Irlannin kansainvälinen rahasto käsittelee hakemukset nopeasti ja noudattaa virtaviivaistettuja valintamenettelyjä. Rahaston talousarvio käsitellään vuosittain, joten se pystyy vastaamaan uusiin tarpeisiin ja mahdollisuuksiin joustavammin. 4.2. Irlannin kansainvälisen rahaston ja EY:n ohjelmien yhteensovittaminen IFI-asetuksessa säädetään, että EU:n rahoitusosuutta olisi käytettävä siten, että se täydentää rakennerahastoista rahoitettavia toimia ja etenkin Pohjois-Irlannin ja Irlannin rajakreivikuntien rauhaan ja sovintoon tähtäävästä erityisohjelmasta, Peace-ohjelmasta, rahoitettavia toimia. Näiden kahden aloitteen sovittaminen yhteen on tärkeää, jotta parhaita käytäntöjä voitaisiin jakaa, eikä ylitettäisi EY-tuen 75 prosentin enimmäismäärää minkään sekä Irlannin kansainvälisestä rahastosta että EU:n ohjelmasta rahoitetun hankkeen osalta[8]. Nykyisiin yhteensovittamisjärjestelyihin kuuluu Euroopan komission osallistuminen rahaston hallintoneuvoston kokouksiin, rahaston neuvoa-antavien kokousten[9] asiakirjojen toimittaminen komissiolle, rahaston edustajien läsnäolo tarkkailijoina Pohjois-Irlannille laadittuja yhteisön tukikehyksiä käsittelevien seurantakomiteoiden kokouksissa; PEACE II -ohjelma; Kestävän kehityksen rakentamisen toimenpideohjelma ( Building Sustainable Development Operational Programme ) ja Pohjois-Irlannin ja Irlannin yhteisöaloite Interreg III-A ( INTERREG III-A for Northern Ireland and Ireland Community Initiative ). EY:n ohjelmista vastaavaa erityiselintä ( SEUPB ) [10] on pyydetty nimeämään henkilöstö, joka osallistuisi Irlannin kansainvälisen rahaston ohjelmista vastaaviin ryhmiin, jotta hankkeiden valinta ja tiedonjako yhdenmukaistuisi. Toiminnallisella tasolla rahasto ja ohjelmista vastaava erityiselin käyttävät usein samoja asiamiehiä. Ne myös vaihtavat tarvittaessa taloudellisluonteisia arviointeja keskenään. Yhteisesti rahoitettaviin hankkeisiin sovelletaan 75 prosentin sääntöä. Irlannin kansainvälinen rahasto ja ohjelmista vastaava erityiselin ovat lisäksi kartoittaneet Pohjois-Irlannin ja Irlannin kuuden rajakreivikunnan sovintoprosessissa esiintyviä puutteita. Komissio katsoo, että molempien järjestöjen olisi pyrittävä vaihtamaan tietoja laaja-alaisemmin sekä noudattamaan samoja hankkeiden valintamenettelyjä. Tämä on olennaista silloin, kun samat hankevastaavat hakevat rahoitusta sekä Irlannin kansainväliseltä rahastolta että EY:n ohjelmalta. Vaihtamalla tietosovelluksia (esim. vaihtamalla liiketoimintasuunnitelmia tai kustannus-hyötyanalyysejä) valintamenettelyä voitaisiin nopeuttaa ja vastauksia koordinoida, jotta hakijoiden ei tarvitsisi joutua päällekkäisten valintakriteerien ja vaatimusten kohteiksi. EY:n nykyisiin ohjelmiin on kehitetty laaja-alaisia fyysisiä ja taloudellisia seuranta- ja raportointijärjestelmiä, ja Irlannin kansainvälinen rahasto saattaisi hyötyä siitä, että se saisi säännöllisesti käyttöönsä tällaiset rahoitettuja hankkeita koskevat seurantatiedot. Näin voitaisiin ratkaista riski, että toimenpiteiden vaikutukset huomioidaan kahteen kertaan, mikä vaarantaisi kaikki pyrkimykset toteuttaa perusteellisia ja tarkkoja arviointitutkimuksia. 4.3. Rahaston viiden viimeisen vuoden ” Sharing the Space ” -strategia Vuonna 2003 Irlannin kansainvälinen rahasto käynnisti perusteellisen strategisen ohjelmiensa uudelleentarkastelun, jonka selvänä tavoitteena oli suosia sovintoa edistäviä paikallisia toimintoja. Tarkastelun perusteella vuoden 2006 alussa käynnistettiin ” Sharing the Space ” -strategia, jonka tavoitteena on edistää rahaston toiminnan viimeisessä vaiheessa sovintoon pääsyä Irlannissa. Yhteiskuntaryhmiin kohdistuvia Irlannin kansainvälisen rahaston nykyisiä ohjelmia on laajennettu ajatellen kestävän infrastruktuurin luomista sovintoprosessille, joka voisi jatkua rahaston toiminnan päätyttyä. Sen vuoksi suurin osa rahaston perinteisestä taloudellispainotteisesta toiminnasta on korvattu ruohonjuuritason paikallisella kehittämisellä. Irlannin kansainvälisen rahaston viimeisen viiden vuoden tavoitteet ovat seuraavat: - Pohjois-Irlannin ja Irlannin saaren molempien osien yhteistä tulevaisuutta koskevan vision luominen ja toteuttaminen - Irlannin eri yhteiskuntaryhmien keskinäisen ymmärtämyksen edistäminen - Yhteisöjenvälisen integraation helpottaminen - Yhteyksien luominen muihin virastoihin, rahaston pitkän aikavälin työn varmistaminen vuoden 2010 jälkeen ja asiantuntemuksen jakaminen muilla alueilla toimivien rauhanrakentajien kanssa. Irlannin kansainvälisen rahaston tukemat ohjelmat ryhmitellään jatkossa neljään eri teemaan: perusteiden luominen, siltojen rakentaminen, integrointi ja perinnön jättäminen jälkipolville. Näiden ohjelmateemojen tarkoituksena on tukea edellä lueteltuja tavoitteita. Koska Irlannin kansainvälinen rahasto lopettaa toimintansa vuonna 2010 tai pian sen jälkeen, kaikissa uusissa EY:n rahoitusosuutta koskevissa asetuksissa olisi varmistettava, että rahaston päättämistä koskevat asianmukaiset järjestelyt on tehty moitteettoman ja tehokkaan varainhoidon periaatteiden mukaisesti. Asetus olisi annettava neljäksi vuodeksi 2007–2010, jotta rahaston rahoitusvarmuus taataan. 5. JULKISUUS JA TIEDOTUS Irlannin kansainvälinen rahasto tunnustaa kaikkien rahoittajiensa tuen (rahoitusosuuden suuruudesta tai maksujen säännöllisyydestä riippumatta) mainitsemalla ne tavanomaisesti lehdistötiedotteissaan, julkaisuissaan (vuosikertomus, esitteet ja julkaistut kertomukset) sekä verkkosivuillaan. Rahoittajiin viitataan myös hallintoneuvoston puheenjohtajan ja jäsenten pitämissä puheissa ja Irlannin kansainvälisen rahaston hankkeisiin tutustuville vierailijoille pidetyissä tiedotustilaisuuksissa. Komission edustustot Belfastissa ja Dublinissa ovat säännöllisesti yhteydessä Irlannin kansainväliseen rahastoon, ja ne kutsutaan kaikkiin rahaston hankkeiden käynnistystilaisuuksiin. Koska rahaston 1980-luvun juuret ulottuvat Yhdysvaltoihin, sekä Irlannin pohjois- että eteläosassa vallitsee käsitys, että rahasto on Yhdysvaltain tukema järjestö huolimatta siitä, että EU:n rahoitusosuus on vuoden 1989 jälkeen ollut huomattava ja että rahasto on pitänyt jatkuvasti huolen siitä, että Euroopan yhteisön tukea rahastosta rahoitetuille hankkeille tehdään tunnetuksi. Komissio aikoo tehdä osallisuuttaan rahaston toiminnassa huomattavasti näkyvämmäksi erityisesti hankkeissa, jotka ovat EY:n ja Irlannin kansainvälisen rahaston yhteisesti rahoittamia. 6. PÄÄTELMÄ JA EHDOTUKSET Paras esimerkki Euroopan unionin Pohjois-Irlannin rauhanprosessille antamasta pitkäaikaisesta tuesta on ollut sen vuonna 1989 alkanut sitoutuminen toimimaan Irlannin kansainvälisen rahaston rahoittajana sekä Peace-ohjelma, jota on toteutettu vuodesta 1995. Näin tehdessään unioni tunnusti rauhanprosessin tavoitteiden pitkäkestoisen luonteen. Vuosien mittaan Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat antaneet tukensa näille tavoitteille. Alueen poliittinen ja sosiaalinen tilanne ovat edelleen epävakaita, ja väkivallan ja kahtiajaon pahentuminen velvoittaa EU:ta jatkamaan pyrkimyksiään rauhan ja sovinnon aikaansaamiseksi tällä Euroopan unioniin kuuluvalla alueella. Eurooppa-neuvosto antoi Brysselissä 15.–16. joulukuuta 2005 seuraavan Irlannin kansainvälistä rahastoa koskevan päätelmän[11]: Eurooppa-neuvosto pani merkille Irlannin kansainvälisen rahaston huomattavan panoksen rauhan ja sovinnon edistämisessä. Se pyysi komissiota toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet EU:n jatkuvan tuen antamiseksi rahastolle sen aloittaessa toimintansa viimeisen, ratkaisevan tärkeän vaiheen, joka päättyy vuonna 2010. Lisäksi rahoituskehyksessä[12] varmistetaan Peace-ohjelman jatkuminen Pohjois-Irlannissa ja Irlannin rajakreivikunnissa: Tunnustuksena Pohjois-Irlannin rauhanprosessin osalta tehdyille erityisponnisteluille PEACE-ohjelmalle jaetaan kaikkiaan 200 miljoonaa euroa kautena 2007–2013. Kyseinen ohjelma toteutetaan noudattaen täysimääräisesti rakennerahastotukitoimien täydentävyyttä. Aiemmissa Euroopan komission kertomuksissa on Irlannin kansainväliselle rahastolle annettu yksimielinen tunnustus toiminnasta rauhan ja sovinnon aikaansaamiseksi Pohjois-Irlannissa ja Irlannin raja-alueella. Näin ollen Irlannin kansainvälisen rahaston tavoitteita on saavutettu taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edistämisessä sekä kansallismielisten ja unionistien yhteyksien, vuoropuhelun ja sovinnon edistämisessä kaikkialla Irlannissa. Nykyinen kierros EU:n rakennerahasto-ohjelmissa (erityisesti PEACE II -ohjelma), jotka ovat taloudellista ja sosiaalista kehitystä alueella edistäviä tärkeitä välineitä, merkitsee uusia mahdollisuuksia Irlannin kansainväliselle rahastolle. Sekä Irlannin kansainvälisen rahaston että Euroopan yhteisön ohjelmien ensisijaiset tavoitteet täydentävät toisiaan, ja tätä merkittävää mahdollisuutta saavuttaa synergiaetuja on hyödynnettävä entistä paremmin. Peace-ohjelman jatkaminen ja Irlannin kansainvälisen rahaston uusi Sharing the Space -strategia mahdollistavat näiden synergiaetujen toteutumisen. Komissio on tyytyväinen Sharing the Space -strategian valmistumiseen. Strategia on realistinen, ja sen avulla voidaan edetä yhteistä tulevaisuutta kohti, edistää integraatiota ja ymmärtämystä sekä varmistaa, että Irlannin kansainvälisen rahaston työ jatkuu sen toiminnan päättymisen jälkeen. *** Koska jäsenvaltioiden sekä niiden kansalaisten keskinäisen yhteisvastuullisuuden vahvistaminen on EU:n keskeinen tavoite, EU:n on tärkeää sitoutua muiden kansainvälisten rahoittajien rinnalla edelleen näihin tavoitteisiin ja uudistaa tukensa Irlannin kansainväliselle rahastolle. Komissio katsoo, että vuoden 2006 jälkeisen rahoituksen pitäisi jatkua tässä kertomuksessa esitettyjen havaintojen pohjalta. Havainnot voitaisiin huomioida tulevassa neuvoston asetuksessa Euroopan yhteisön tuesta Irlannin kansainväliselle rahastolle tai joissakin muissa asiaankuuluvissa yhteistyön muodoissa komission ja Irlannin kansainvälisen rahaston välillä. [1] EUVL L 30, 3.2.2005, s. 1. [2] Komission tiedonanto – Kertomus neuvoston asetuksen (EY) N:o 214/2000 5 artiklan mukaisesta Irlannin kansainvälisestä rahastosta – KOM(2001) 548 ja SEK(2001) 1579, annettu 1. lokakuuta 2001. [3] Yhdysvallat, Kanada, Uusi-Seelanti ja Australia. [4] Peace II -ohjelma luokitellaan tavoitteen 1 mukaiseksi vuosien 2000-2006 toimenpideohjelmaksi, ja sitä varten on varattu yhteensä 609 miljoonaa euroa. Ohjelmakaudeksi 2007–2013 laaditaan uusi Peace-ohjelma, joka saa Euroopan aluekehitysrahastolta 200 miljoonaa euroa. Tämä ohjelma kuuluu uuden sääntelykehyksen alueellista yhteistyötä koskevaan tavoitteeseen. [5] Määritelty liitäntäalueiden, alueiden, joilla esiintyy väkivaltaa, ja muita heikommassa asemassa olevien alueiden yhdistelmäksi. [6] Peace II -ohjelman nimenomaisena kohteena ovat edunsaajat, jotka kuuluvat konfliktista eniten kärsimään joutuneille alueille, aloille, ryhmiin tai yhteisöihin. Tämä luokitus ei välttämättä ole yhtenevä niiden alueiden, ryhmien tai alojen kanssa, jotka on katsottu taloudellisesti ja sosiaalisesti kaikkein ongelmallisimmiksi. [7] Ks. tuen enimmäismäärät liitteessä VIII. [8] Asetuksen (EY) N:o 1260/1999 29 artikla. [9] Irlannin kansainvälisen rahaston ja komission välinen kirjeenvaihto: 28. kesäkuuta 1994 päivätty kirje C. Trojanille. [10] Erityinen EU:n ohjelmista vastaava elin – Peace II -ohjelman hallinnoinnista vastaava viranomainen. [11] Asiakirja 15914/05. [12] Asiakirja 15915/05.