EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 20.7.2021 COM(2021) 429 final 2021/0244(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1153 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse toimivaltaisten viranomaisten pääsystä keskitettyihin pankkitilirekistereihin keskitetyn yhteyspisteen kautta {SWD(2021) 210 final}



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Kuten järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevassa EU:n strategiassa vuosiksi 2021–2025 korostetaan, Euroopan unionin on tehostettava rikollisuuden rahoituksen torjuntaa. Järjestäytyneet rikollisryhmät käyttävät huomattavia laittomia voittojaan soluttautuakseen lailliseen talouteen ja julkisiin instituutioihin, mikä murentaa oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksia sekä heikentää ihmisten oikeutta turvallisuuteen ja heidän luottamustaan viranomaisiin. Rikollisesta toiminnasta EU:ssa saadut laittomat tulot olivat 139 miljardia euroa vuonna 2019, mikä vastaa 1 prosenttia EU:n bruttokansantuotteesta. Vaikka sekä EU:n tasolla ja kansallisella tasolla on luotu oikeudellinen kehys varojen takaisin perimiseksi, vain pieni osa rikoksentekovälineistä ja rikoshyödystä takavarikoidaan. Jotta voidaan suorittaa tuloksellista talousrikostutkintaa sekä onnistua rikoksentekovälineiden ja rikoshyödyn jäljittämisessä ja takavarikoinnissa, keskeisessä asemassa on rahoitustietojen nopea saatavuus. Tässä yhteydessä on olennaisen tärkeää saada selville, kuka on muussa kuin tutkintaa suorittavassa jäsenvaltiossa olevan pankkitilin haltija. Näin määritetään, mihin jäsenvaltioon jäädyttämistä ja takavarikointia koskevat päätökset on lähetettävä, mutta voidaan myös tarjota tutkijoille mahdollisesti ratkaisevia johtolankoja. Tällä hetkellä rikosten ennalta estämisestä, paljastamisesta, tutkimisesta tai niihin liittyvistä syytetoimista yhdessä jäsenvaltiossa vastaavat viranomaiset voivat saada tietoja tutkinnan kohteista, joilla on pankkitilejä toisessa jäsenvaltiossa, vain keräämällä tiedot poliisiyhteistyön tai oikeudellisen yhteistyön kanavien kautta. Tämä on usein työläs ja aikaavievä prosessi, joka jarruttaa tietojen nopeaa saatavuutta, kuten rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa ja lainvalvontaa koskevien komission säädösehdotusten pakettiin liitetyn vaikutustenarvioinnin liitteessä 7 osoitetaan. Viidennen rahanpesunvastaisen direktiivin 32 a artiklassa säädetään, että jäsenvaltioiden on otettava käyttöön keskitettyjä automatisoituja mekanismeja, kuten keskitettyjä rekistereitä tai keskitettyjä sähköisiä tietojenhakujärjestelmiä, joiden avulla voidaan tunnistaa mikä tahansa luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, joka on maksutilin, pankkitilin tai tallelokeron haltija tai jolla on määräysvalta tällaiseen tiliin tai tallelokeroon. Direktiivissä (EU) 2019/1153 edellytetään jo nykyisellään, että jäsenvaltiot nimeävät viranomaiset, joilla on toimivalta rikosten ennalta estämisessä, paljastamisessa, tutkimisessa tai niihin liittyvissä syytetoimissa, jotta ne voivat saada pääsyn keskitettyihin automatisoituihin mekanismeihin (jäljempänä käytetään direktiivin (EU) 2019/1153 tapaan nimitystä ’keskitetyt pankkitilirekisterit’) ja tehdä niihin hakuja. Direktiivissä edellytetään jäsenvaltioiden myös sisällyttävän nimettyihin toimivaltaisiin viranomaisiin varallisuuden takaisin hankinnasta vastaavat toimistot ja annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus nimetä veroviranomaiset ja korruption torjunnasta vastaavat viranomaiset toimivaltaisiksi viranomaisiksi, jos ne ovat kansallisen lainsäädännön mukaisesti toimivaltaisia rikosten ennalta estämisessä, paljastamisessa, tutkimisessa tai niihin liittyvissä syytetoimissa. Määräaika direktiivin saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä on 1. elokuuta 2021. Tämän ehdotuksen rinnalla esitetään komission ehdotus uudeksi rahanpesunvastaiseksi direktiiviksi. Sen mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava, että keskitetyistä pankkitilirekistereistä saatavat tiedot ovat saatavilla komission kehittämän ja ylläpitämän pankkitilirekisterien keskitetyn yhteyspisteen kautta. Kun keskitetyt pankkitilirekisterit liitetään yhteen, viranomaiset, joilla on pääsy pankkitilirekisterien keskitettyyn yhteyspisteeseen, voisivat selvittää nopeasti, onko tietyllä henkilöllä pankkitilejä muissa jäsenvaltioissa, ilman, että niiden tarvitsee tiedustella asiaa kaikilta vastapuoliltaan kaikissa jäsenvaltioissa. Uuden rahanpesunvastaisen direktiivin oikeusperustan (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 114 artikla) mukaisesti direktiivissä annetaan pääsy pankkitilirekisterien keskitettyyn yhteyspisteeseen ainoastaan rahanpesun selvittelykeskuksille eli kansallisille elimille, jotka vastaanottavat ilmoitusvelvollisilta ilmoituksia epäilyttävistä liiketoimista ja toimittavat ne tarvittaessa rikostutkintaviranomaisille. Toisaalta kuitenkin vakavan rikollisuuden torjumiseksi ja erityisesti tuloksellisten talousrikostutkintatoimien toteuttamiseksi myös viranomaisilla, joilla on toimivalta rikosten ennalta estämisessä, paljastamisessa, tutkimisessa tai niihin liittyvissä syytetoimissa, on oltava pääsy pankkitilirekisterien keskitettyyn yhteyspisteeseen, sillä sen kautta ne voivat määrittää, analysoida ja tulkita rikosoikeudellisten menettelyjen kannalta merkityksellisiä rahoitustietoja. Tämän ehdotuksen tarkoituksena on ulottaa uuden rahanpesunvastaisen direktiivin myötä käyttöön otetun pankkitilirekisterien keskitetyn yhteyspisteen käyttömahdollisuus myös viranomaisiin, joilla on toimivalta rikosten ennalta estämisessä, paljastamisessa, tutkimisessa tai niihin liittyvissä syytetoimissa ja jotka on nimetty toimivaltaisiksi viranomaisiksi direktiivin (EU) 2019/1153 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti. •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa Tällä ehdotuksella täydennetään pankkitilirekisterien keskitettyä yhteyspistettä koskevia säännöksiä, jotka sisältyvät komission ehdotukseen uudeksi rahanpesunvastaiseksi direktiiviksi. Rahanpesun torjunnan kehyksen oikeusperusta (SEUT-sopimuksen 114 artikla) liittyy sisämarkkinoihin, ja sen tavoitteena on estää unionin rahoitusjärjestelmän käyttö rahanpesuun ja terrorismin rahoitukseen. Tällä ehdotuksella täydennetään ja kehitetään rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevien toimintapolitiikkojen ennaltaehkäisevää puolta ja vahvistetaan oikeudellista kehystä lainvalvontayhteistyön näkökulmasta. Tämä ehdotus on yhdenmukainen rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevaa kokonaisvaltaista unionin toimintapolitiikkaa koskevan toimintasuunnitelman kanssa, jonka komissio hyväksyi toukokuussa 2020. Toimintasuunnitelmassa korostetaan, että keskitettyjen pankkitilirekisterien unionin laajuinen yhteenliittäminen on tarpeen, jotta voidaan nopeuttaa rahanpesun selvittelykeskusten ja lainvalvontaviranomaisten mahdollisuuksia saada pankkitilitietoja ja helpottaa rajatylittävää yhteistyötä. Myös EU:n turvallisuusunionistrategiassa (heinäkuu 2020) painotetaan, että tällainen yhteenliittäminen voisi nopeuttaa merkittävästi rahanpesun selvittelykeskusten ja toimivaltaisten viranomaisten pääsyä rahoitustietoihin. Järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevassa EU:n uudessa strategiassa mainitaan, että komissio aikoo tarkistaa direktiiviä (EU) 2019/1153, jotta lainvalvontaviranomaisille voidaan tarjota pääsy tulevaan keskitetyt pankkitilirekisterit yhteen liittävään alustaan kaikkialla unionissa. •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa Ehdotettu direktiivi on yhdenmukainen unionin toimintapolitiikan tavoitteiden, erityisesti vakavan rikollisuuden torjuntatoimien sekä rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan kehyksen sekä uuden rahanpesun torjuntaa koskevan säädöspaketin kanssa. 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta Muutettavan säädöksen eli direktiivin (EU) 2019/1153 hyväksymiseen käytetyn oikeusperustan mukaisesti ehdotetun direktiivin oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 87 artiklan 2 kohta. Kyseisen määräyksen nojalla unioni voi toteuttaa poliisiyhteistyötoimenpiteitä, joihin jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset (mukaan lukien poliisi-, tulli- ja muut erikoistuneet lainvalvontaviranomaiset) osallistuvat, erityisesti rikosten ennalta estämisen, paljastamisen ja tutkimisen kannalta merkityksellisten tietojen keräämisen, tallentamisen ja vaihdon osalta. •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa ehdotuksen tavoitteita, vaan ne voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU-sopimus) 5 artiklan 3 kohdassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Tässä ehdotuksessa ei mennä pidemmälle kuin on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. Järjestäytyneet rikollisryhmät toimivat usein yli valtioiden rajojen muun muassa laittomasti saatujen varojen piilottamiseksi ja uudelleensijoittamiseksi. Järjestäytyneet rikollisryhmät, jotka kanavoivat laittomia voittojaan soluttautuakseen talouteen, aiheuttavat koko unioniin vaikuttavan uhkan, minkä vuoksi tarvitaan EU:n tason toimia. •Suhteellisuusperiaate SEU-sopimuksen 5 artiklan 4 kohdassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tämä ehdotus on rajattu siihen, mikä on välttämätöntä ja oikeasuhteista merkityksellisten rahoitustietojen käytön ja jakamisen helpottamiseksi viranomaisille, joilla on velvollisuus suojella unionin kansalaisia. Direktiivissä (EU) 2019/1153 annetaan mahdollisuus saada vain rajallinen määrä tietoja (esim. tilinomistajan nimi, pankkitilin numero), jotka ovat ehdottoman välttämättömiä sen selvittämiseksi, onko tutkinnan kohteena olevalla taholla tili pankissa ja missä pankeissa. Samaa rajoitusta sovelletaan myös tällä ehdotuksella luodun pankkitilirekisterien keskitetyn yhteyspisteen kautta tarjottaviin pääsy- ja hakumahdollisuuksiin. Näin ollen muiden jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat saada suoraan pankkitilirekisterien keskitetyn yhteyspisteen kautta seuraavat rajoitetut tiedot ja tehdä niihin hakuja (ks. direktiivin (EU) 2019/1153 4 artiklan 2 kohta yhdessä 2 artiklan 7 kohdan kanssa; ks. myös nykyisen rahanpesunvastaisen direktiivin 32 a artiklan 3 kohta sekä ehdotetun uuden rahanpesunvastaisen direktiivin 14 artiklan 3 kohta ja ehdotetun uuden rahanpesunvastaisen asetuksen 18 artiklan 1 kohta): ·asiakkaan/tilinhaltijan ja kaikkien asiakkaan puolesta oletettavasti toimivien henkilöiden osalta: nimi ja vaaditut muut tunnistetiedot tai yksilöllinen tunnistenumero; ·asiakkaan/tilinhaltijan tosiasiallisen omistajan ja edunsaajan osalta: nimi ja vaaditut muut tunnistetiedot tai yksilöllinen tunnistenumero; ·pankki- tai maksutilin osalta: kansainvälinen tilinumero (IBAN-numero) ja tilin avaamis- ja sulkemispäivämäärä; ·tallelokeron osalta: vuokraajan nimi ja vaaditut muut tunnistetiedot tai yksilöllinen tunnistenumero ja vuokra-ajan pituus. Nyt ehdotettavien toimenpiteiden mukaisesti viranomaiset, joilla on toimivalta rikosten ennalta estämisessä, paljastamisessa, tutkimisessa tai niihin liittyvissä syytetoimissa, eivät voi näin ollen edelleenkään saada arkaluonteisia tietoja, kuten tietoja tilitapahtumista tai tilien saldosta, eivätkä tehdä niihin hakuja. Ainoastaan pankki- tai maksutilin tai tallelokeron haltijan tunnistamiseen ehdottomasti tarvittavat tiedot asetetaan saataville pankkitilirekisterien keskitetyn yhteyspisteen kautta. Kun viranomaiset havaitsevat tämän ehdotuksen mukaisen pääsyoikeuden perusteella, missä rahoituslaitoksessa tutkinnan kohteena olevalla taholla on pankkitili toisessa jäsenvaltiossa, niiden on tarvittaessa pyydettävä lisätietoja (esim. luettelo tilitapahtumista) asianmukaisten poliisi- tai oikeudellisen yhteistyön kanavien kautta. •Toimintatavan valinta Ehdotus on muodoltaan direktiivi, koska se koskee direktiivin (EU) 2019/1153 muuttamista. 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET •Muiden toimielinten näkemykset ja sidosryhmien kuulemiset Kesäkuussa 2020 annetuissa neuvoston päätelmissä talousrikostutkinnan tehostamisesta vakavan ja järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi jäsenvaltiot kehottivat komissiota harkitsemaan oikeudellisen kehyksen parantamista edelleen liittämällä yhteen kansalliset keskitetyt pankkitilirekisterit, jotta voidaan nopeuttaa rahoitustietojen saatavuutta ja helpottaa rajatylittävää yhteistyötä toimivaltaisten viranomaisten välillä kaikkialla unionissa. Euroopan parlamentti ilmaisi 10. heinäkuuta 2020 antamassaan päätöslauselmassa tyytyväisyytensä komission suunnitelmaan varmistaa keskitettyjen pankkitilirekisterien yhteenliittäminen, jotta voidaan nopeuttaa lainvalvontaviranomaisten ja rahanpesun selvittelykeskusten pääsyä rahoitustietoihin tutkinnan eri vaiheissa ja helpottaa rajatylittävää yhteistyötä sovellettavia tietosuojasääntöjä täysin noudattaen. Tätä ehdotusta valmistellessaan komissio kuuli varallisuuden takaisin hankinnasta vastaavia toimistoja niiden foorumin kokouksissa sekä epävirallisen ja kohdennetun kuulemisen välityksellä. Ne antoivat täyden tukensa aloitteelle. •Vaikutustenarviointi Ehdotusta tukee ehdotetusta uudesta rahanpesunvastaisesta paketista laadittu vaikutustenarviointi (erityisesti sen liite 7, joka koskee pankkitilirekisterien yhteenliittämistä). Sääntelyntarkastelulautakunta antoi paketista myönteisen lausunnon 4. joulukuuta 2020. Ehdotuksen liitteenä olevassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa analysoidaan tarkemmin tilannetta ja vaikutuksia, joita aiheutuisi keskitettyjen pankkitilirekisterien yhteenliitettyyn järjestelmään pääsyn laajentamisesta koskemaan myös viranomaisia, joilla on toimivalta estää ennalta, paljastaa ja tutkia direktiivissä 2019/1153 tarkoitettuja rikoksia sekä toteuttaa niihin liittyviä syytetoimia.

•Perusoikeudet Ehdotuksella annetaan selkeästi nimetyille viranomaisille, joilla on toimivalta rikosten ennalta estämisessä, paljastamisessa, tutkimisessa tai niihin liittyvissä syytetoimissa, pääsy keskitettyjen pankkitilirekisterien yhteenliitettyyn järjestelmään eli pankkitilirekisterien keskitettyyn yhteyspisteeseen. Näin ne voivat selvittää nopeasti, onko henkilöllä pankkitilejä muissa jäsenvaltioissa, ilman, että niiden on pyydettävä tietoja kaikilta vastapuoliltaan kaikissa EU:n jäsenvaltioissa. Keskitettyihin pankkitilirekistereihin keskitetään oikeushenkilöitä ja luonnollisia henkilöitä koskevia henkilötietoja. Pääsyn ulottaminen pankkitilirekisterien keskitettyyn yhteyspisteeseen vaikuttaa näin ollen rekisteröityjen perusoikeuksiin, erityisesti yksityisyyttä ja henkilötietojen suojaa koskeviin oikeuksiin (Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ’perusoikeuskirja’, 7 ja 8 artikla). Kaikki siitä johtuvat perusoikeuskirjassa ja erityisesti sen 7 ja 8 artiklassa tunnustettujen oikeuksien ja vapauksien käyttämisen rajoitukset ovat perusoikeuskirjassa ja erityisesti sen 52 artiklan 1 kohdassa asetettujen vaatimusten mukaisia. Rajoituksesta säädetään lailla, ja sitä voidaan perustella tarpeella pyrkiä unionin tunnustamaan yleisen edun mukaiseen tavoitteeseen eli vakavan rikollisuuden torjuntaan. Lisäksi kunnioitetaan kyseisten oikeuksien ja vapauksien keskeistä sisältöä, ja rajoitukset ovat oikeassa suhteessa tavoiteltuun päämäärään nähden. Yksityisyyttä koskevan oikeuden osalta vaikutukset ovat rajalliset, erityisesti koska ehdotuksessa ei edellytetä tilinhaltijaa koskevien lisätietojen keräämistä ja kun otetaan huomioon, että muista jäsenvaltioista saatavat tiedot, jotka tulevat saataville pankkitilirekisterien keskitetyn yhteyspisteen kautta, voidaan jo nykyisellään saada poliisiyhteistyön ja oikeudellisen yhteistyön kanavien kautta. Lisäksi yksityisyyttä koskevaan oikeuteen puuttuminen on vakavuudeltaan suhteellisen vähäistä, koska saatavilla olevat ja hakukelpoiset tiedot eivät kata tilitapahtumia eivätkä tilien saldoa. Pääsy annetaan vain vähäiseen määrään tietoja (esim. tilinomistajan nimi ja pankkitilinumero), jotka ovat tietyn jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle ehdottoman välttämättömiä sen selvittämiseksi, missä toisten jäsenvaltioiden pankissa tai pankeissa tutkinnan kohteena olevalla taholla on tili. Luonnollisten henkilöiden henkilötietojen suojan osalta pankkitilitietoja voidaan pitää henkilötietoina, ja rikosten ennalta estämisessä, paljastamisessa, tutkimisessa tai niihin liittyvissä syytetoimissa toimivaltaisten viranomaisten pääsy näihin tietoihin olisi henkilötietojen käsittelyä. Niiden keskitetyistä pankkitilirekistereistä saatavien tietojen käsittelyyn, joihin näille viranomaisille annetaan pääsy ja joihin ne voivat tehdä hakuja pankkitilirekisterien keskitetyn yhteyspisteen kautta, sovellettaisiin kansallista lainsäädäntöä, jolla direktiivi (EU) 2016/680 saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, kuten tällä hetkellä niiden tietojen osalta, joihin annetaan pääsy ja joihin voidaan tehdä hakuja tällä hetkellä voimassa olevan direktiivin (EU) 2019/1153 perusteella. Lisäksi direktiivissä (EU) 2019/1153 jo säädettyjä suojatoimia ja rajoituksia sovelletaan myös nimettyjen viranomaisten suoraan pääsyyn muiden jäsenvaltioiden keskitettyihin pankkitilirekistereihin pankkitilirekisterien keskitetyn yhteyspisteen kautta ja niiden tätä kautta tekemiin hakuihin. Tämä koskee erityisesti suojatoimia ja rajoituksia, joista säädetään kyseisen direktiivin 3, 4, 5 ja 6 artiklassa, joissa säädetään erityisesti seuraavaa: ·Ainoastaan jäsenvaltioiden nimeämät viranomaiset, joilla on toimivalta rikosten ennalta estämisessä, paljastamisessa, tutkimisessa tai niihin liittyvissä syytetoimissa, voivat saada pääsyn keskitettyihin pankkitilirekistereihin ja tehdä niihin hakuja muun muassa pankkitilirekisterien keskitetyn yhteyspisteen kautta (direktiivin 3 artiklan 1 kohta yhdessä 4 artiklan uuden 1 a kohdan kanssa). ·Valtuudet saada pääsy keskitettyihin pankkitilirekistereihin ja tehdä niihin hakuja, myös pankkitilirekisterien keskitetyn yhteyspisteen kautta, annetaan ainoastaan vakavien rikosten ennalta estämiseksi, paljastamiseksi, tutkimiseksi tai niihin liittyviä syytetoimia varten tai vakavia rikoksia koskevan rikostutkinnan tukemiseksi (direktiivin 4 artiklan 1 kohta ja uusi 1 a kohta). Vakavilla rikoksilla tarkoitetaan tässä yhteydessä asetuksen (EU) 2016/794 liitteessä I lueteltuja rikollisuuden muotoja (direktiivin 2 artiklan 12 kohta). ·Kuten edellä on todettu, pääsyn voi saada ja hakuja voi tehdä, myös pankkitilirekisterien keskitetyn yhteyspisteen kautta, vain vähäiseen määrään keskitetyissä pankkitilirekistereissä olevia tietoja, jotka ovat ehdottoman välttämättömiä sen selvittämiseksi, onko tutkinnan kohteella tili pankissa ja missä pankeissa (esim. tilinomistajan nimi ja pankkitilinumero) (4 artiklan 2 kohta yhdessä 2 artiklan 7 kohdan kanssa). ·Pääsy tietoihin ja mahdollisuus tehdä niitä koskevia hakuja, myös niiden tapahtuessa pankkitilirekisterien keskitetyn yhteyspisteen kautta, on vain toimivaltaisten viranomaisten henkilöstön jäsenillä, jotka on erikseen ja tapauskohtaisesti nimetty ja valtuutettu suorittamaan näitä tehtäviä (5 artiklan 1 ja 2 kohta). Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä, joilla varmistetaan pankkitilitietoihin pääsyn ja niitä koskevien hakujen tekemisen tietoturva korkeiden teknologisten standardien mukaisesti (5 artiklan 3 kohta). ·Tiedot, jotka koskevat kaikkea tietojen käyttöä ja niihin tehtyjä hakuja, myös silloin, kun ne tapahtuvat pankkitilirekisterien keskitetyn yhteyspisteen kautta, on merkittävä lokikirjaan (6 artiklan 1 kohta). Tietosuojavastaavan on tarkastettava nämä lokikirjat säännöllisesti keskitettyjen pankkitilirekisterien osalta ja asetettava ne pyynnöstä toimivaltaisen valvontaviranomaisen saataville (6 artiklan 2 kohta). Lokikirjoja pidetään ainoastaan tietosuojan valvontaa varten, ne on suojattava asianmukaisin toimin luvattoman pääsyn estämiseksi ja ne on poistettava viiden vuoden kuluttua niiden luomisesta, ellei niitä tarvita valvontamenettelyissä (6 artiklan 3 kohta). 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Ehdotuksella ei ole vaikutuksia EU:n talousarvioon. 5.LISÄTIEDOT •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt Muutettavassa säädöksessä (direktiivi (EU) 2019/1153) säädetään jo nykyisellään asianmukaisesta seurannasta, raportoinnista ja arvioinnista. •Selittävät asiakirjat (direktiivien osalta)

Ehdotus ei edellytä selittäviä asiakirjoja direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä. •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset Ehdotuksen 1 artiklalla muutetaan direktiivin (EU) 2019/1153 4 artiklaa, ja siinä annetaan nimetyille viranomaisille, joilla on toimivalta rikosten ennalta estämisessä, paljastamisessa, tutkimisessa tai niihin liittyvissä syytetoimissa, mahdollisuus saada pankkitilirekisterien keskitetyn yhteyspisteen kautta suora pääsy muiden jäsenvaltioiden keskitettyihin pankkitilirekistereihin ja tehdä niihin hakuja. Ehdotuksen 2 artiklassa asetetaan määräaika, johon mennessä jäsenvaltioiden on saatettava uusi direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöään. 2021/0244 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1153 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse toimivaltaisten viranomaisten pääsystä keskitettyihin pankkitilirekistereihin keskitetyn yhteyspisteen kautta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 87 artiklan 2 kohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1)Rahoitustietoihin pääsyä on tarpeen helpottaa vakavien rikosten sekä terrorismin ennalta estämiseksi, paljastamiseksi, tutkimiseksi tai niihin liittyviä syytetoimia varten. Tuloksellisen rikostutkinnan suorittamiseksi sekä rikoksentekovälineiden ja rikoshyödyn jäljittämisen ja takavarikoinnin onnistumiseksi on olennaisen tärkeää, että rahoitustiedot ovat saatavilla nopeasti. (2)Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2019/1153 annetaan jäsenvaltioiden nimeämille viranomaisille, joilla on toimivalta rikosten ennalta estämisessä, paljastamisessa, tutkimisessa tai niihin liittyvissä syytetoimissa, mahdollisuus saada pääsy pankkitilitietoihin ja tehdä niihin hakuja, jollei tietyistä suojatoimista ja rajoituksista muuta johdu. Direktiivissä (EU) 2019/1153 pankkitilitiedot määritellään tietyiksi tiedoiksi, jotka sisältyvät jäsenvaltioiden Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/849 nojalla perustamiin keskitettyihin automatisoituihin mekanismeihin, joihin direktiivissä (EU) 2019/1153 viitataan keskitettyinä pankkitilirekistereinä. (3)Direktiivin (EU) 2019/1153 mukaisesti nimettyihin viranomaisiin kuuluvat ainakin varallisuuden takaisin hankinnasta vastaavat toimistot, ja niihin voivat kuulua myös veroviranomaiset ja korruption torjunnasta vastaavat viranomaiset siltä osin kuin ne ovat kansallisen lainsäädännön mukaisesti toimivaltaisia rikosten ennalta estämisessä, paljastamisessa, tutkimisessa tai niihin liittyvissä syytetoimissa. Kyseisen direktiivin nojalla toimivaltaisilla viranomaisilla on valtuudet päästä suoraan ainoastaan sen jäsenvaltion keskitettyihin pankkitilirekistereihin, joka on nimennyt kyseiset viranomaiset, ja tehdä niihin hakuja. (4)Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) YYYY/XX, jolla korvataan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2015/849 ja jossa säilytetään kyseisellä direktiivillä perustetun järjestelmän keskeiset piirteet, säädetään lisäksi, että keskitetyt automatisoidut mekanismit liitetään yhteen komission kehittämän ja ylläpitämän pankkitilirekisterien keskitetyn yhteyspisteen kautta. Direktiivin (EU) YYYY/XX mukaan vain rahanpesun selvittelykeskuksilla on kuitenkin edelleen suora pääsy keskitettyihin automatisoituihin mekanismeihin, myös pankkitilirekisterien keskitetyn yhteyspisteen kautta.

(5)Kun otetaan huomioon järjestäytyneen rikollisuuden ja rahanpesun rajatylittävä luonne sekä asiaankuuluvien rahoitustietojen merkitys rikollisen toiminnan torjumisessa, myös laittomasti saatujen varojen nopeassa jäljittämisessä, jäädyttämisessä ja takavarikoinnissa sen ollessa mahdollista ja asianmukaista, direktiivin (EU) 2019/1153 mukaisesti nimetyillä viranomaisilla, joilla on toimivalta rikosten ennalta estämisessä, paljastamisessa, tutkimisessa tai niihin liittyvissä syytetoimissa, olisi oltava suora pääsy ja mahdollisuus tehdä hakuja muiden jäsenvaltioiden keskitettyihin pankkitilirekistereihin direktiivin (EU) YYYY/XX nojalla perustetun pankkitilirekisterien keskitetyn yhteyspisteen kautta. (6)Direktiivillä (EU) 2019/1153 jo käyttöön otettuja suojatoimia ja rajoituksia olisi sovellettava myös mahdollisuuksiin saada pääsy ja tehdä hakuja pankkitilitietoihin tällä direktiivillä perustetun pankkitilirekisterien keskitetyn yhteyspisteen kautta. Nämä suojatoimet ja rajoitukset koskevat muun muassa viranomaisia, joilla on valtuudet päästä ja tehdä hakuja pankkitilitietoihin, tarkoituksia, joita varten pääsy ja haku sallitaan, tietotyyppejä, joihin voi saada pääsyn ja tehdä hakuja, nimettyjen toimivaltaisten viranomaisten henkilöstöön sovellettavia vaatimuksia, tietoturvaa sekä lokikirjojen pitämistä pääsystä ja hakujen tekemisestä tietoihin. (7)Kaikkeen toimivaltaisten viranomaisten suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn, joka liittyy tällä direktiivillä käyttöön otettuihin pääsy- ja hakumahdollisuuksiin, sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä (EU) 2016/680. Sen vuoksi tässä direktiivissä kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklassa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita, erityisesti oikeutta yksityis- ja perhe-elämän kunnioittamiseen ja oikeutta henkilötietojen suojaan. (8)Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitetta, joka on rikosten ennalta estämisessä, paljastamisessa, tutkimisessa tai niihin liittyvissä syytetoimissa toimivaltaisten nimettyjen viranomaisten valtuuttaminen saamaan pääsy ja tekemään hakuja muiden jäsenvaltioiden keskitettyihin pankkitilirekistereihin direktiivillä (EU) YYYY/XX perustetun pankkitilirekisterien keskitetyn yhteyspisteen kautta, vaan se voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kyseisessä artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. (9)[Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevan 3 artiklan mukaisesti Irlanti on ilmoittanut haluavansa osallistua tämän direktiivin hyväksymiseen ja soveltamiseen.] [tai] [Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Irlanti ei osallistu tämän direktiivin hyväksymiseen, direktiivi ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista.] (10)Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän direktiivin hyväksymiseen, direktiivi ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. (11)Sen vuoksi direktiiviä (EU) 2019/1153 olisi muutettava. (12)Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 42 artiklan 1 kohdan mukaisesti[, ja hän on antanut lausuntonsa XX 2021], OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla Lisätään direktiivin (EU) 2019/1153 4 artiklaan kohta seuraavasti: ”1 a Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimetyillä kansallisilla toimivaltaisilla viranomaisilla on valtuudet päästä ja tehdä hakuja suoraan ja välittömästi pankkitilitietoihin, jotka ovat saatavilla muissa jäsenvaltioissa direktiivin (EU) YYYY/XX [uusi rahanpesunvastainen direktiivi] XX artiklan nojalla perustetun pankkitilirekisterien keskitetyn yhteyspisteen kautta, aina, kun se on tarpeen niiden sellaisten tehtävien suorittamiseksi, joiden tarkoituksena on estää ennalta, paljastaa ja tutkia vakavia rikoksia tai suorittaa niihin liittyviä syytetoimia tai tukea vakaviin rikoksiin liittyvää rikostutkintaa, mukaan lukien tutkintaan liittyvien varojen tunnistaminen, jäljittäminen ja jäädyttäminen.” 2 artikla 1.Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään [XXYY] [saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä asetettava määräaika, joka on mukautettava uudessa rahanpesunvastaisessa direktiivissä asetettuun keskitetyn automatisoidun mekanismin yhteenliittämistä koskevien säännösten soveltamisen alkamispäivään]. Niiden on viipymättä toimitettava nämä säännökset kirjallisina komissiolle. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne julkaistaan virallisesti. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 2.Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä säännellyistä kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle. 3 artikla Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.