Henkilötietoja, jotka on kerätty suoraan kansalaisilta tai saatu heidän toiminnastaan verkossa tai käyttäytymiseen perustuvan profiloinnin ja muiden analyysien avulla, käytetään poliittisten viestien kohdentamiseen kansalaisille suuntaamalla mainoksia tietyille ryhmille. Tietoja käytetään myös mainosten vaikutuksen ja leviämisen tehostamiseksi mukauttamalla sisältöä ja levitystapaa henkilötietojen käsittelyssä ja analysoinnissa määritettyjen ominaisuuksien perusteella. Tällaisia tarkoituksia varten suoritettavalla henkilötietojen käsittelyllä, erityisesti asetusten (EU) 2016/679 ja (EU) 2018/1725 nojalla arkaluonteisiksi katsotuilla tiedoilla, on havaittu olevan tiettyjä kielteisiä vaikutuksia kansalaisten oikeuksiin, kuten mielipiteen- ja tiedonvapauteen sekä oikeuteen tehdä poliittisia päätöksiä ja käyttää äänioikeuttaan. Jotkin jäsenvaltiot ovat myös yrittäneet tai harkitsevat toimia kohdentamisen suhteen. Koska luonnollisten henkilöiden suojelua henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaata liikkuvuutta koskevat säännöt on yhdenmukaistettu, tarvitaan unionin tason toimia, jotta voidaan varmistaa tietty lisäsuoja henkilötiedoille, kun niitä käytetään poliittisen mainonnan kohdentamisen yhteydessä.

Poliittisen mainonnan määritelmien vaihtelu eri jäsenvaltioissa asettaa haasteita, kun pyritään määrittämään, luokitellaanko mainonta poliittiseksi. Poliittiseen mainontaan liittyvien palvelujen tarjoajiin sovellettavien avoimuusvelvoitteiden soveltamisala ja sisältö vaihtelevat huomattavasti jäsenvaltioiden sisällä ja välillä riippuen käytetyistä keinoista ja kansallisista poliittisista perinteistä, mikä johtaa hajanaisuuteen. Jotkin jäsenvaltiot kieltävät vain nimettömän poliittisen mainonnan, toiset vaativat, että mainoksessa on esitettävä tietyt tiedot rahoituksesta tai rahoittajan henkilöllisyydestä, ja joissakin jäsenvaltioissa on vaatimuksia, jotka koskevat poliittisen mainonnan merkintöjä tai mainonnan ja toimituksellisen sisällön selkeää erottamista toisistaan.

Poliittisen mainonnan palvelut EU:ssa ovat kehittymässä. Ylipäätään verkkopalvelujen ja erityisesti poliittiseen mainontaan liittyvien verkkopalvelujen huomattava kasvu tilanteessa, jossa sääntelyn täytäntöönpano on epätasaista ja hajanaista, on herättänyt huolta siitä, että sisämarkkinoilla ei tällä hetkellä ole keinoja taata poliittisen mainonnan läpinäkyvyyttä oikeudenmukaisen ja avoimen demokraattisen prosessin varmistamiseksi kaikissa jäsenvaltioissa. Tällaiset sääntelyn ja läpinäkyvyyden puutteisiin liittyvät huolenaiheet ovat jo saaneet jotkin jäsenvaltiot puuttumaan tilanteeseen tai suunnittelemaan toimia, mutta kansallisen tason toimilla ei voida korjata puutteita rajat ylittävässä täytäntöönpanossa.

Kansallisissa lainsäädännöissä on ja niihin on syntymässä eroja, koska jotkin jäsenvaltiot ovat säätäneet tai aikovat säätää poliittisen mainonnan palveluihin sovellettavista läpinäkyvyysvaatimuksista. Tämä tilanne aiheuttaa sääntelyn hajanaisuutta, jos poliittisen mainonnan palvelujen läpinäkyvyyttä koskevissa säännöissä on eroja sen suhteen, mitä nimenomaisia elementtejä vaaditaan (mainoksissa annettavat tiedot ja niiden muoto) ja mihin vaatimuksia sovelletaan (poliittisiksi katsottavien mainosten tyypit ja soveltamisalaan kuuluvat välineet). Tilanne myös lisää sääntöjen noudattamisesta sisämarkkinoilla toimiville palveluntarjoajille aiheutuvia kustannuksia. Ilman unionin tason toimia tilanne pahenee entisestään, kun joissakin jäsenvaltioissa hyväksytään uusia aloitteita, kun taas toisissa jäsenvaltioissa ei puututa lainkaan poliittisen mainonnan palvelujen läpinäkyvyyteen. Näin ollen yhdenmukaistaminen EU:n tasolla on tarpeen, ja SEUT-sopimuksen 114 artikla on tämän aloitteen asianmukainen oikeusperusta. Tällä aloitteella poistetaan tiettyjä läpinäkyvyyden esteitä ja tehostetaan aidosti sisämarkkinoiden toimintaa. Sisämarkkinoiden toiminnan kannalta ei ole tarpeen eikä unionin toimivalta huomioon ottaen asianmukaista puuttua asiaan kansallisilla säännöillä, joilla rajoitetaan poliittisen mainonnan palvelujen saatavuus tiettyihin rahoittajaluokkiin tai ajanjaksoihin tai asetetaan rajoituksia rahoituksen tai käytettävissä olevien välineiden suhteen. Tällaiset säännöt ovat ominaisia kansalliselle vaalilainsäädännölle eikä niillä ole osaa sisämarkkinoiden toiminnassa.

Ehdotuksen oikeusperusta on ensinnäkin SEUT-sopimuksen 114 artikla, jossa määrätään toimenpiteistä sisämarkkinoiden toteuttamisen ja toiminnan varmistamiseksi. Tämä artikla mahdollistaa toimet, joilla lähennetään sisämarkkinoiden toteuttamista ja toimintaa koskevia jäsenvaltioiden lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä. Se on asianmukainen oikeusperusta toimille, jotka kattavat palveluntarjoajat sisämarkkinoilla ja joilla puututaan jäsenvaltioiden säännösten välisiin eroihin, jotka haittaavat perusvapauksia ja vaikuttavat suoraan sisämarkkinoiden toimintaan.

Tämä ehdotus on myös synergiassa EU:n ulkoisten vaalitarkkailutoimien kanssa (EU:n vaalitarkkailuvaltuuskunnat ja niiden jatkotoimet). Vaalitarkkailuvaltuuskunnat arvioivat poliittista mainontaa verkossa vaalikampanjoiden aikana, ja ne saattavat suositella toimenpiteitä sääntelykehyksen parantamiseksi vaaliprosessin aikana. Tämän jälkeen Euroopan unioni neuvoo ja tukee kumppanimaita näiden suositusten täytäntöönpanossa yhdessä kansainvälisten kumppaneiden kanssa. YK:n hyväksymän kansainvälisen vaalitarkkailun periaatejulistuksen yhteydessä on laadittu verkkokampanjoinnin tarkkailua koskevat yhteiset suuntaviivat.

Tällä ehdotuksella täydennetään ehdotusta digipalvelusäädökseksi, johon sisältyy tiettyjä verkossa toimivia välittäjiä koskevia, verkkomainontaan liittyviä yleisiä läpinäkyvyysvelvoitteita, sekä laajempaa digitaalisten palvelujen markkinoita koskevaa EU:n kehystä. Se kattaa sekä verkossa että verkon ulkopuolella toteutettavat toimet. Digipalvelusäädökseen verrattuna sillä laajennetaan ilmoitettavien tietojen luokkia poliittisen mainonnan yhteydessä sekä niiden palveluntarjoajien joukkoa, joihin sääntöjä sovelletaan. Digipalvelusäädöksessä asetetaan läpinäkyvyysvaatimuksia verkkoalustoille, mutta tämä aloite kattaa poliittisten mainosten julkaisijoiden koko kirjon sekä muut sellaiset palveluntarjoajat, jotka osallistuvat poliittisen mainonnan laadintaan, sijoitteluun, edistämiseen, julkaisemiseen ja levittämiseen. Aloite on synergiassa digipalvelusäädöksen kanssa ja täydentää sen vaatimuksia: hyvin suurten verkkoalustojen on arvioitava järjestelmäriskejä, joita aiheutuu mainosten valinta- ja esitysjärjestelmien toiminnasta ja käytöstä ja joilla on tai saattaa olla vaikutusta vaaliprosesseihin.

Tarve käsitellä näitä kysymyksiä mainittiin komission puheenjohtajan poliittisissa suuntaviivoissa. Asian käsittely on myös komission joulukuussa 2020 esittämän Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman mukaista. Demokratiatoimintasuunnitelmassa todetaan, että poliittisen mainonnan ja viestinnän sekä siihen liittyvän kaupallisen toiminnan läpinäkyvyyttä on lisättävä, sillä kansalaisten, kansalaisyhteiskunnan ja vastuuviranomaisten on voitava nähdä selvästi tällaisen mainonnan lähde ja tarkoitus.

Ehdotuksessa asetetaan rajoitettu läpinäkyvyysvelvoite kaikille poliittisen mainonnan laadintaan, sijoitteluun, edistämiseen, julkaisemiseen ja levittämiseen osallistuville palveluntarjoajille, mukaan lukien velvoite säilyttää tiedot niiden osallistumisesta tiettyyn poliittiseen mainontaan. Mainosten julkaisijoiden, jotka ovat suoraan yhteydessä kansalaisiin, on puolestaan noudatettava tiettyjä läpinäkyvyysvelvoitteita, kuten velvoitetta laatia ja julkaista avoimuusilmoitus jokaisesta julkaistusta mainoksesta. Pk-yritykset on vapautettu säännöllisestä poliittista mainontaa koskevasta raportoinnista, ja ne voivat nimetä ulkopuolisen henkilön yhteyspisteeksi toimivaltaisten kansallisten viranomaisten kanssa. Komissio aikoo edistää tämän asetuksen säännösten noudattamista tukemalla koulutusta, tietoisuuden lisäämistä ja muita toimenpiteitä.

Ehdotus on jatkoa nykyisille ja tuleville EU:n oikeudellisille kehyksille (esimerkiksi asetus (EU) 2016/679 ja digipalvelusäädös), ja se on oikeasuhteinen ja tarpeen sen tavoitteiden saavuttamiseksi. Suunnitellut toimenpiteet ovat tarpeen, jotta voidaan puuttua asiaa koskevan sääntelykehyksen hajanaisuuteen.

Jäsenvaltioiden on tarkoitus tukeutua unionin tasolla nimettyyn yhteistyörakenteeseen. Niiden on nimettävä asetuksen (EU) 2016/679 mukaiset viranomaiset valvomaan tässä asetuksessa vahvistettujen kohdentamista koskevien säännösten noudattamista. Euroopan tietosuojaneuvostoa ja mainitulla asetuksella perustettua yhdenmukaisuusmekanismia koskevia säännöksiä sovelletaan vastaavasti.

Tässä asetusehdotus ei edellytä uusien viranomaisten tai elinten perustamista jäsenvaltioiden tasolle. Siinä annetaan asetuksen säännösten valvonta ja täytäntöönpano toimivaltaisten kansallisten viranomaisten tehtäväksi, mukaan lukien viranomaiset, joilla jo on tiettyjä tehtäviä voimassa olevan asiaan liittyvän unionin lainsäädännön nojalla. Sen vuoksi jäsenvaltiot voivat hyödyntää olemassa olevien alan viranomaisten asiantuntemusta ja antaa niille valtuudet myös tämän asetuksen säännösten valvontaan ja täytäntöönpanoon. Jäsenvaltioiden vastuulla on varmistaa, että näillä viranomaisilla on tarvittavat valmiudet varmistaa kansalaisten oikeuksien suojelu läpinäkyvän poliittisen mainonnan yhteydessä.

Ehdotetussa asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen, eikä varsinkaan käsitellä muita poliittiseen mainontaan liittyviä kysymyksiä kuin läpinäkyvyyttä ja kohdentamistekniikoiden käyttöä. Sillä ei puututa muihin kansallisella tasolla säänneltyihin näkökohtiin, kuten poliittisen mainonnan sisällön lainmukaisuuteen ja ajanjaksoihin, jolloin mainonta on sallittua, eikä siihen, minkälaisia demokraattiseen prosessiin osallistujat voivat olla.

Lisäksi joidenkin toimintojen rajat ylittävä luonne, myös verkkoympäristössä, asettaa merkittäviä haasteita puhtaasti kansalliselle tämän alan sääntelylle. On epätodennäköistä, että itsenäisesti toimivat jäsenvaltiot voisivat puuttua havaittuihin ongelmiin tuloksekkaalla tavalla. Lisäksi puhtaasti maan sisäisten ja potentiaalisesti rajat ylittävien tilanteiden erottaminen toisistaan on käytännössä vaikeaa.

Jäsenvaltiot suhtautuivat aloitteeseen myönteisesti ja olivat yhtä mieltä siitä, että poliittista mainontaa on säänneltävä EU:n tasolla. Ne tukivat myös toimenpiteitä, joilla parannetaan tutkijoiden mahdollisuuksia saada enemmän tietoa poliittisesta mainonnasta. Jäsenvaltiot korostivat, että sääntelyssä ja täytäntöönpanossa on aukkoja, kun on kyse poliittisen mainonnan palvelujen tarjoamisesta rajojen yli.

Sidosryhmät ovat yleisesti yhtä mieltä unionin tason toimien tarpeesta. Sidosryhmien suuri enemmistö on sitä mieltä, että lainsäädännössä on aukkoja tai että uutta lainsäädäntöä tarvitaan. Pieni joukko ilmaisi huolta viitaten siihen, että vaaleihin liittyvät asiat kuuluvat kansalliseen toimivaltaan.

Tiettyjen kohdentamistekniikoiden määrittelyn osalta voidaan todeta, että asetuksen valinta välineeksi on asetuksen (EU) 2016/679 mukaista, koska sekin on asetus.

Asetusta pidetään soveltuvimpana oikeudellisena välineenä poliittisen mainonnan läpinäkyvyyden puitteiden määrittelemiseksi unionissa. Asetuksen valinta oikeudelliseksi välineeksi on perusteltua, koska uusia sääntöjä, kuten poliittisen mainonnan määritelmää ja poliittisen mainonnan palvelujen tarjoajien läpinäkyvyysvelvoitteita poliittisten mainosten laadinnan tai levityksen yhteydessä, on sovellettava yhdenmukaisesti.

Selkeyttämällä ja yhdenmukaistamalla sääntöjä, jotka koskevat poliittiseen mainontaan liittyvien tietojen säilyttämistä ja antamista valvontaa ja vastuuvelvollisuutta varten, ehkäistään sääntöjen noudattamisesta aiheutuvien kustannusten nousua tarjottaessa palveluja useassa jäsenvaltiossa ja rajojen yli. Se lisää myös useissa jäsenvaltioissa toimivien välityspalvelujen tarjoajien oikeudellista ennakoitavuutta, mikä edistää sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa. Tämä parantaisi myös sääntelyn tuloksia ja poistaisi perusteen jaotella markkinoita kansallisesti, mikä parantaisi siten mahdollisuuksia rajat ylittävien palvelujen kehittämiseen. Sääntelyn hajanaisuudesta poliittisen mainonnan verkkopalvelujen tarjoajille koituva etu pienisi verrattuna verkon ulkopuolisiin välineisiin. Vaikutus pk-yrityksiin on vähäinen, koska poliittista mainontaa koskevaa määräaikaisraportoinnin velvoitetta on mukautettu niiden osalta, ja ne voivat nimetä ulkopuolisen henkilön yhteyspisteeksi toimivaltaisten kansallisten viranomaisten kanssa.

Luvussa IV säädetään valvonnasta ja asetuksen täytäntöönpanosta. Siinä säädetään, että unioniin sijoittautumattomien poliittisen mainonnan palvelujen tarjoajien on nimettävä laillinen edustaja johonkin jäsenvaltioon, jossa ne tarjoavat palvelujaan (14 artikla). Siinä määritetään, mitkä viranomaiset vastaavat asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden valvonnasta ja täytäntöönpanosta, velvoitetaan jäsenvaltiot huolehtimaan toimivaltaisten viranomaisten yhteistyöstä ja nimeämään yhteyspisteet asetuksen soveltamista varten sekä valtuutetaan jäsenvaltiot toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet niiden välisen tietojenvaihdon varmistamiseksi (15 artikla). Jäsenvaltioiden on säädettävä seuraamuksista, joita sovelletaan asetuksen mukaisten velvoitteiden rikkomisesta (16 artikla). Luvussa säädetään myös jäsenvaltioiden velvollisuudesta julkistaa kansallisten vaalien kampanja-aikojen päivämäärät helposti saatavilla olevassa paikassa (17 artikla).

Luvussa III säännellään sellaisten kohdentamis- tai voimistamistekniikoiden käyttöä, joissa käsitellään henkilötietoja poliittisen mainonnan tarkoituksissa. Arkaluonteisiin tietoihin sovelletaan kieltoa ja tiettyjä poikkeuksia. Lisäksi rekisterinpitäjien, jotka käyttävät näitä tekniikoita poliittisessa mainonnassa, on otettava käyttöön sisäinen toimintapolitiikka, pidettävä kirjaa ja annettava tietoja, joiden avulla ihmiset voivat voi ymmärtää käytetyn kohdentamisen logiikan ja tärkeimmät parametrit, sekä tietoja siitä, onko käytetty kolmansien osapuolten tietoja tai analyyttisiä lisätekniikoita (12 artikla). Asetuksen 12 artiklassa säädetään mainosten julkaisijoita koskevista lisävaatimuksista. Asetuksen 13 artiklan soveltamisalaan kuuluvien rekisterinpitäjien on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet, jotta ne kykenevät siirtämään tietoja intressitahoille (13 artikla).

Lisäksi luvussa vahvistetaan ainoastaan mainosten julkaisijoihin sovellettavat velvoitteet, niille 4, 5 ja 6 artiklassa säädettyjen velvoitteiden lisäksi. Mainosten julkaisijoiden on sisällytettävä jokaiseen mainokseen selkeä maininta mainoksen poliittisuudesta, ilmoitettava rahoittajan nimi ja julkaistava tiedot, joiden perusteella on mahdollista ymmärtää mainoksen laajempi asiayhteys ja tavoitteet (7 artikla). Mainosten julkaisijoiden on julkaistava vuosittain tiedot rahamääristä tai muiden sellaisten etujen arvosta, jotka ne ovat saaneet osittaisena tai kokonaisena vastineena poliittiseen mainontaan liittyvistä palveluistaan (8 artikla). Niiden on otettava käyttöön käyttäjäystävällisiä mekanismeja, joiden avulla kansalaiset voivat ilmoittaa niille mainoksista, jotka eivät täytä tässä asetuksessa säädettyjä velvoitteita (9 artikla).

Sananvapauden osalta varsinaista päätöstä poliittisten mainosten julkaisemisesta ja levittämisestä ja tällaisten mainosten sisältöä säännellään edelleen asiaa koskevassa kansallisessa ja EU:n lainsäädännössä. Aloite ei koske läpinäkyvyysvaatimuksia laajemmin poliittisten viestien sisältöä. Vaikka kohdentamistekniikoiden rajoittaminen saattaa vaikuttaa sananvapauteen, vaikutus olisi oikeasuhteinen, mikäli se olisi laajuudeltaan rajattu ja tasapainossa muihin perusoikeuksiin kohdistuvien myönteisten vaikutusten kanssa, jos se esimerkiksi kytkeytyy demokraattisen keskustelun manipulointimahdollisuuksien vähenemiseen ja oikeuteen saada tietoa objektiivisella, läpinäkyvällä ja moniarvoisella tavalla. Läpinäkyvyyden kasvun ja kohdentamisen ehtojen ja rajoitusten odotetaan edistävän kyseisenlaisen mainonnan kohteena olevien henkilöiden oikeutta tietosuojaan ja yksityisyyteen. Toimenpiteet, joilla yksilöidään luonnollinen henkilö poliittisen mainonnan rahoittajaksi ja määritetään käytetty rahamäärä ja mainoksesta osittaisena tai koko vastineena saatujen muiden etujen arvo, vaikuttavat henkilötietojen suojaan, ja niiden on oltava oikeassa suhteessa tavoiteltuun toimintapoliittiseen päämäärään nähden eli sen varmistamiseen, että poliittiseen keskusteluun osallistuvat henkilöt käyttävät poliittista mainontaa läpinäkyvällä tavalla. Vaikutus näihin oikeuksiin on perusteltu, kun otetaan huomioon kokonaisuudessaan myönteinen vaikutus demokratiaan ja vaalioikeuksiin.

Perusvapauksia ja -oikeuksia voidaan rajoittaa ainoastaan, jos se on perusteltua oikeutetun yleisen edun vuoksi, ja ainoastaan sillä edellytyksellä, että rajoitus on oikeassa suhteessa tavoiteltuun päämäärään nähden. Läpinäkyvyyden, oikeudenmukaisuuden ja yhtäläisten mahdollisuuksien takaaminen vaaliprosessissa sekä perusoikeus saada tietoa objektiivisella, läpinäkyvällä ja moniarvoisella tavalla ovat yleistä etua koskeva pakottava syy.

(6)Poliittista mainontaa säännellään nykyisin eri tavoin jäsenvaltioissa, joissa usein keskitytään perinteisiin tiedotusvälineisiin. On olemassa erityisiä rajoituksia, jotka koskevat muun muassa poliittisen mainonnan palvelujen tarjoamista yli valtioiden rajojen. Jotkin jäsenvaltiot kieltävät muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneita EU:n palveluntarjoajia tarjoamasta vaalikampanjoiden aikoina palveluja, jotka ovat luonteeltaan poliittisia tai joilla on poliittisia tarkoituksia. Samaan aikaan joissakin jäsenvaltioissa on todennäköisesti aukkoja ja porsaanreikiä kansallisessa lainsäädännössä, ja sen vuoksi poliittista mainontaa saatetaan toisinaan levittää ottamatta huomioon asiaa koskevia kansallisia sääntöjä, mikä saattaa vaarantaa poliittista mainontaa koskevan läpinäkyvyyssääntelyn tavoitteen.

(4)Tarve varmistaa läpinäkyvyys on oikeutettu yleinen tavoite, joka vastaa EU:n ja sen jäsenvaltioiden yhteisiä arvoja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEU-sopimus’, 2 artiklan mukaisesti. Kansalaisten ei aina ole helppoa tunnistaa poliittista mainontaa ja käyttää demokraattisia oikeuksiaan tietoon perustuvalla tavalla. Korkeatasoinen läpinäkyvyys on tarpeen muun muassa avoimen ja oikeudenmukaisen poliittisen keskustelun ja vapaiden ja vilpittömien vaalien tai kansanäänestysten tukemiseksi sekä disinformaation ja lainvastaisen toiminnan torjumiseksi, myös silloin kun ne ovat lähtöisin ulkomailta. Poliittinen mainonta voi auttaa levittämään disinformaatiota erityisesti silloin, kun mainonnassa ei paljasteta sen poliittista luonnetta, ja jos se on kohdennettua. Kun äänestäjät kohtaavat poliittista mainontaa, sen läpinäkyvyys auttaa ymmärtämään paremmin, kenen taholta mainos esitetään ja miten he ovat valikoituneet mainonnan tarjoajan kohteeksi. Siten läpinäkyvyys voi auttaa äänestäjiä tekemään tietoon perustuvia valintoja.

(3)Koska mainonnasta, myös poliittisesta mainonnasta, maksetaan tavallisesti korvaus, se on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 57 artiklassa tarkoitettua palvelutoimintaa. Amsterdamin sopimukseen liitetyssä vammaisia henkilöitä koskevassa julistuksessa N:o 22 jäsenvaltioiden hallitusten edustajien konferenssi oli yhtä mieltä siitä, että unionin toimielinten on otettava huomioon vammaisten tarpeet suunniteltaessa SEUT-sopimuksen 114 artiklan mukaisia toimenpiteitä.

(22)Tässä asetuksessa tarkoitettujen poliittisten toimijoiden osalta olisi viitattava käsitteisiin, joita on määritelty unionin oikeudessa ja kansallisessa lainsäädännössä kansainvälisten oikeudellisten välineiden, kuten Euroopan neuvoston välineiden, mukaisesti. Poliittisten puolueiden käsitteeseen olisi sisällyttävä niiden sidosyhteisöt ja alajärjestöt – riippumatta siitä, ovatko ne oikeushenkilöitä – jotka on perustettu puolueen tukemiseksi tai sen tavoitteiden saavuttamiseksi esimerkiksi tekemällä yhteistyötä tietyn äänestäjäryhmän kanssa tai tiettyä vaalitarkoitusta varten.

(27)Poliittisen mainonnan palvelujen käsitteeseen ei pitäisi sisällyttää viestejä, joita yksityishenkilöt jakavat puhtaasti henkilökohtaisessa ominaisuudessaan. Yksityishenkilöiden ei pitäisi katsoa toimivan henkilökohtaisessa ominaisuudessaan, jos he julkaisevat viestejä, joiden levittämisestä tai julkaisemisesta maksaa joku toinen.

(28)Kun mainoksen todetaan olevan poliittista mainontaa, siitä olisi ilmoitettava selkeästi muille kyseisen poliittisen mainonnan palveluun osallistuville palveluntarjoajille. Lisäksi kun mainos on todettu poliittiseksi mainokseksi, sen jatkolevittämisessä olisi edelleen noudatettava läpinäkyvyysvaatimuksia. Esimerkiksi kun tuettua sisältöä jaetaan käyttäjien kesken ilman korvausta, tällainen mainonta olisi silti käsitettävä poliittiseksi mainonnaksi.

(29)Tässä asetuksessa vahvistettuja läpinäkyvyyttä koskevia sääntöjä olisi sovellettava vain poliittisen mainonnan palveluihin eli poliittiseen mainontaan, jota tarjotaan tavallisesti korvausta vastaan. Tällaista korvausta voi olla myös luontoisetuus. Läpinäkyvyysvaatimuksia ei pitäisi soveltaa verkkovälitteisen välityspalvelun, kuten verkkoalustan, käyttäjän verkkoon lataamaan sisältöön, jonka verkossa toimiva välityspalvelu jakaa ilman vastiketta tietyn viestin sijoittelusta, julkaisemisesta tai levittämisestä, paitsi jos kolmas osapuoli on maksanut käyttäjälle korvauksen poliittisesta mainonnasta.

(30)Läpinäkyvyysvaatimuksia ei myöskään pitäisi soveltaa tietojen jakamiseen sellaisten sähköisten palvelujen kuin sähköisten viestipalvelujen tai puhelujen kautta, jos siihen ei liity poliittisen mainonnan palvelua.

(31)Perusoikeuskirjan 11 artiklalla suojattu sananvapaus kattaa yksilön oikeuden poliittisiin mielipiteisiin, poliittisen tiedon vastaanottamiseen ja levittämiseen ja poliittisten ajatusten jakamiseen. Kaikessa sen rajoittamisessa on noudatettava perusoikeuskirjan 52 artiklaa, ja kyseistä vapautta voidaan mukauttaa ja rajoittaa, jos se on perusteltua oikeutetun yleisen edun vuoksi ja unionin oikeuden yleisten periaatteiden, kuten suhteellisuusperiaatteen ja oikeusvarmuuden periaatteen, mukaista. Näin on muun muassa silloin, kun poliittisia ajatuksia välitetään mainospalvelujen tarjoajien välityksellä.

(32)Verkossa toimivien välittäjien osalta asetusta (EU) 2021/XX [digipalvelusäädös] sovelletaan verkossa toimivien välittäjien julkaisemiin tai levittämiin poliittisiin mainoksiin horisontaalisilla säännöillä, joita sovelletaan kaikenlaiseen verkkomainontaan, myös kaupallisiin ja poliittisiin mainoksiin. Tässä asetuksessa vahvistetun poliittisen mainonnan määritelmän perusteella on aiheellista tarkentaa yksityiskohtaisemmin läpinäkyvyysvaatimuksia, joita on säädetty asetuksen (EU) 2021/XX [digipalvelusäädös] soveltamisalaan kuuluville mainostajille, erityisesti erittäin suurille verkkoalustoille. Tämä koskee erityisesti tietoja, jotka liittyvät poliittisten mainosten rahoitukseen. Tämän asetuksen vaatimukset eivät vaikuta digipalvelusäädöksen säännöksiin, mukaan lukien erittäin suurten verkkoalustojen riskinarviointiin ja riskien vähentämiseen liittyvät velvoitteet niiden mainontajärjestelmien osalta.

(33)Poliittisen mainonnan laadintaan, sijoitteluun, edistämiseen, julkaisemiseen ja levittämiseen voi liittyä palveluntarjoajien monipolvinen ketju. Näin on erityisesti silloin, kun mainonnan sisällön ja kohdentamisperusteiden valinnasta, mainonnan kohdentamiseen käytettävän datan hankkimisesta, kohdentamistekniikoista sekä mainoksen esittämisestä ja levittämisestä voivat vastata eri palveluntarjoajat. Automatisoiduilla palveluilla voidaan esimerkiksi tukea rajapinnan käyttäjäprofiilin yhdistämistä tarjotun mainonnan sisältöön käyttämällä suoraan palvelun käyttäjältä ja käyttäjien verkkokäyttäytymisestä kerättyjä henkilötietoja sekä pääteltyjä tietoja.

(34)Koska on tärkeää turvata erityisesti läpinäkyvyysvaatimusten vaikuttavuus, myös niiden valvonnan helpottamiseksi, poliittisen mainonnan palvelujen tarjoajien olisi varmistettava, että merkitykselliset tiedot, joita ne keräävät palvelujaan tarjotessaan, mukaan lukien tieto siitä, että mainos on poliittinen, annetaan sille poliittisen mainosten julkaisijalle, joka saattaa poliittisen mainoksen yleisön tietoon. Jotta voidaan tukea tämän vaatimuksen tehokasta täytäntöönpanoa ja näiden tietojen oikea-aikaista ja täsmällistä toimittamista, poliittisen mainonnan palvelujen tarjoajien olisi harkittava ja tuettava tietojen välittämisen automatisointia poliittisen mainonnan palveluntarjoajien kesken.

(35)Jos keinotekoinen kaupallinen tai sopimusperusteinen rakenne uhkaa heikentää asetuksessa säädettyjen läpinäkyvyysvelvoitteiden tehokkuutta, kyseisiä velvoitteita olisi sovellettava siihen tahoon tai niihin tahoihin, jotka todellisuudessa tarjoavat mainonnan palvelua.

(36)Toimenpiteisiin voisi kuulua myös tehokas mekanismi, jonka avulla yksityishenkilöt voivat ilmoittaa jonkin tietyn poliittisen mainoksen olevan poliittinen, sekä tehokkaiden toimien toteuttaminen tällaisten ilmoitusten perusteella.

(37)Vaikka tässä asetuksessa säädetään erityisvaatimuksista, minkään tässä asetuksessa säädetyn velvoitteen ei pitäisi katsoa asettavan välityspalvelujen tarjoajille yleistä seurantavelvoitetta, joka koskee luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden jakamaa poliittista sisältöä, eikä velvoitteita saisi tulkita siten, että välityspalvelun tarjoajille asetetaan yleinen velvoite toteuttaa ennakoivia toimenpiteitä, jotka liittyvät laittomaan sisältöön tai laittomaan toimintaan liittyvään sisältöön, jota kyseiset välityspalvelun tarjoajat siirtävät tai tallentavat.

(38)Poliittisen mainonnan läpinäkyvyyden pitäisi antaa kansalaisille mahdollisuus ymmärtää, milloin he ovat poliittisen mainonnan kohteena. Poliittisten mainosten julkaisijoiden olisi varmistettava, että jokaisessa poliittisessa mainoksessa on selkeä ilmoitus siitä, että kyseessä on poliittinen mainonta, ja siitä, kuka on sen rahoittaja. Tarvittaessa rahoittajan nimeen voi sisältyä poliittinen logo. Poliittisten mainosten julkaisijoiden olisi käytettävä merkintöjä, jotka ovat tässä suhteessa toimivia, ottaen huomioon asiaa koskevassa tieteellisessä tutkimuksessa tapahtunut kehitys ja parhaat käytännöt, jotka liittyvät läpinäkyvyyden lisäämiseen mainonnan merkintöjen avulla. Niiden olisi myös varmistettava, että jokaisen poliittisen mainoksen yhteydessä julkaistaan tiedot, joiden perusteella on mahdollista ymmärtää poliittisen mainonnan laajempi asiayhteys ja sen tavoitteet. Nämä tiedot voidaan sisällyttää itse mainokseen tai julkaisija voi tarjota ne verkkosivustollaan, jolle on pääsy mainokseen sisältyvän linkin tai muun vastaavan selkeän ja käyttäjäystävällisen yhteyden kautta.

(39)Nämä tiedot olisi annettava läpinäkyvyysilmoituksessa, jossa olisi mainittava myös rahoittajan henkilöllisyys, jotta voidaan tukea vastuuvelvollisuutta poliittisessa prosessissa. Rahoittajan sijoittautumispaikka ja se, onko tämä luonnollinen henkilö vai oikeushenkilö, olisi ilmoitettava selkeästi. Poliittiseen mainontaan osallistuvien yksityishenkilöiden, joilla ei ole yhteyttä rahoittajaan tai muuhun asiaan liittyvään poliittiseen toimijaan, henkilötietoja ei pitäisi ilmoittaa läpinäkyvyysilmoituksessa. Läpinäkyvyysilmoitukseen olisi sisällyttävä myös tiedot levitysajanjaksosta, mahdollisista asiaan liittyvistä vaaleista, kyseessä olevaan mainokseen ja koko mainoskampanjaan käytettyjen varojen määrästä ja mainonnasta osittaisena tai kokonaisena vastineena saatujen muiden etuuksien arvosta ja käytettyjen varojen alkuperästä sekä muut tiedot, joilla varmistetaan poliittisen mainonnan levittämisen oikeudenmukaisuus. Tiedot käytettyjen varojen alkuperästä koskevat esimerkiksi sitä, ovatko ne julkista vai yksityistä alkuperää, ja sitä, ovatko ne peräisin Euroopan unionista vai sen ulkopuolelta. Asiaan liittyviä vaaleja tai kansanäänestyksiä koskeviin tietoihin olisi mahdollisuuksien mukaan sisällyttävä linkki virallisista lähteistä saatuihin tietoihin, jotka koskevat kyseisten vaalien tai kansanäänestysten järjestämistä ja niihin osallistumista tai niihin osallistumisen edistämistä. Läpinäkyvyysilmoituksessa olisi lisäksi annettava tietoja siitä, miten poliittiset mainokset tunnistetaan tässä asetuksessa säädetyn menettelyn mukaisesti. Tämä vaatimus ei saisi rajoittaa asetuksen (EU) 2021/XXX [digipalvelusäädös] 14, 15 ja 19 artiklan mukaisten ilmoittamista koskevien säännösten soveltamista.

(40)Läpinäkyvyysilmoitukseen sisällytettävät tiedot olisi annettava itse mainoksessa tai niiden olisi oltava helposti saatavilla mainoksessa annetun tiedon perusteella. Vaatimuksen, jonka mukaan läpinäkyvyysilmoitusta koskevien tietojen on muun muassa oltava selvästi huomattavissa, olisi käsitettävä se, että tiedot ovat selkeästi esillä mainoksessa tai sen yhteydessä. Vaatimuksen, jonka mukaan läpinäkyvyysilmoituksessa julkaistavien tietojen on oltava helposti saatavilla, koneellisesti luettavissa, jos se on teknisesti mahdollista, ja käyttäjäystävällisiä, olisi käsitettävä vammaisten henkilöiden tarpeet. Direktiivin 2019/882 (EU:n esteettömyyssäädös) liitteeseen I sisältyy tietojen saavutettavuutta koskevia esteettömyysvaatimuksia, jotka koskevat myös digitaalista tietoa. Nämä vaatimukset olisi täytettävä poliittisen tiedon saattamiseksi vammaisten henkilöiden saataville.

(41)Läpinäkyvyysilmoitukset olisi suunniteltava siten, että niiden avulla lisätään käyttäjien tietoisuutta ja autetaan poliittisen mainoksen selkeää tunnistamista poliittiseksi. Ne olisi suunniteltava pysymään paikallaan tai saatavilla, jos poliittista mainontaa levitetään edelleen esimerkiksi toisella alustalla tai yksityishenkilöiden välillä. Läpinäkyvyysilmoitukseen sisältyvät tiedot olisi julkaistava poliittisten mainosten julkaisun alkaessa ja säilytettävä yhden vuoden ajan viimeisestä julkaisemisesta. Säilytettäviin tietoihin olisi sisällyttävä myös tiedot poliittisesta mainonnasta, joka on lopetettu tai jonka julkaisija on poistanut.

(42)Koska poliittisen mainonnan julkaisijat asettavat poliittisia mainoksia yleisön saataville, niiden olisi julkaistava tai levitettävä edellä tarkoitetut tiedot yleisölle poliittisten mainosten julkaisemisen tai levittämisen yhteydessä. Poliittisen mainonnan julkaisijoiden ei pitäisi saattaa yleisön saataville poliittisia mainoksia, jotka eivät täytä tämän asetuksen mukaisia läpinäkyvyysvaatimuksia. Lisäksi poliittisen mainonnan julkaisijoiden, jotka ovat asetuksessa (EU) 2021/XXX [digipalvelusäädös] tarkoitettuja erittäin suuria verkkoalustoja, olisi annettava läpinäkyvyysilmoituksen sisältämät tiedot saataville asetuksen [digipalvelusäädös] 30 artiklan mukaisesti julkaistujen mainosten rekisterien kautta. Tämä helpottaa kiinnostuneiden toimijoiden, myös tutkijoiden, työtä vapaiden ja oikeudenmukaisten vaalien tai kansanäänestysten ja oikeudenmukaisten vaalikampanjoiden tukemiseksi, myös tarkistamalla poliittisen mainonnan rahoittajat ja analysoimalla poliittista mainosympäristöä.

(43)Jos poliittisen mainonnan palvelujen tarjoaja, joka säilyttää tai muutoin tallentaa ja tarjoaa poliittisen mainonnan sisältöä, on erillinen siitä poliittisen mainonnan palvelujen tarjoajasta, joka hallinnoi poliittisen mainonnan verkkosivustoa tai muuta käyttöliittymää, jolla poliittinen mainos lopulta esitetään, näitä olisi pidettävä yhteisesti mainonnan julkaisijoina, joilla on vastuu tarjoamastaan erityispalvelusta, jotta voidaan varmistaa, että merkinnät tehdään ja että läpinäkyvyysilmoitus ja asiaankuuluvat tiedot ovat saatavilla. Niiden sopimusjärjestelyissä olisi otettava huomioon se, miten ne järjestävät tämän asetuksen noudattamisen.

(44)Tiedot poliittisen mainonnan palveluihin käytettyjen varojen määrästä ja mainontapalveluista osittaisena tai kokonaisena vastineena saatujen muiden etuuksien arvosta voivat olla hyödyllisiä poliittisessa keskustelussa. On tarpeen varmistaa, että poliittisen mainonnan julkaisijoiden laatimista vuosikertomuksista saadaan asianmukainen yleiskuva poliittisen mainonnan toiminnasta. Valvonnan ja vastuuvelvollisuuden tukemiseksi tällaiseen raportointiin olisi sisällytettävä tiedot poliittisen mainonnan kohdentamiseen liittyvistä menoista kyseisenä ajanjaksona, koostettuna kampanja- tai ehdokaskohtaisesti. Kohtuuttomien rasitteiden välttämiseksi näitä läpinäkyvyyteen liittyviä raportointivelvoitteita ei pitäisi soveltaa yrityksiin, jotka täyttävät direktiivin 2013/34/EU 3 artiklan 3 kohdan edellytykset.

(45)Poliittisen mainonnan palveluja tarjoavien poliittisen mainonnan julkaisijoiden olisi otettava käyttöön mekanismeja, joiden avulla yksityishenkilöt voivat ilmoittaa niille, että niiden julkaisema poliittinen mainonta ei noudata tämän asetuksen vaatimuksia. Tällaisten mainoksista ilmoittamiseen tarkoitettujen mekanismien olisi oltava helposti saatavilla ja käytettävissä, ja ne olisi sopeutettava mainonnan julkaisijan levittämän mainonnan muotoon. Näihin mekanismeihin olisi mahdollisuuksien mukaan oltava pääsy itse mainoksesta, esimerkiksi mainonnan julkaisijan verkkosivustolla. Poliittisen mainonnan julkaisijoiden olisi voitava tarvittaessa tukeutua olemassa oleviin mekanismeihin. Jos poliittisen mainonnan julkaisijat ovat digipalvelusäädöksessä tarkoitettuja verkossa toimivia säilytyspalvelujen tarjoajia palvelujensa vastaanottajien pyynnöstä säilytettävien poliittisten mainosten osalta, digipalvelusäädöksen 14 artiklan säännöksiä sovelletaan edelleen ilmoituksiin siitä, että tällaiset mainokset eivät ole tämän asetuksen mukaisia.

(46)Jotta tietyt tahot voisivat hoitaa tehtävänsä demokratioissa, on aiheellista vahvistaa sääntöjä poliittisen mainoksen yhteydessä julkaistujen tai läpinäkyvyysilmoitukseen sisältyvien tietojen toimittamisesta asiasta kiinnostuneille toimijoille, kuten hyväksytyille tutkijoille, toimittajille, kansalaisyhteiskunnan järjestöille ja akkreditoiduille vaalitarkkailijoille, jotta voidaan tukea kyseisten tahojen tehtävien hoitamista demokraattisessa prosessissa. Poliittisen mainonnan palvelujen tarjoajia ei pitäisi vaatia vastaamaan pyyntöihin, jotka ovat ilmeisen perusteettomia tai kohtuuttomia. Lisäksi asianomaisen palveluntarjoajan olisi voitava periä kohtuullinen maksu toistuvista ja kalliiksi käyvistä pyynnöistä tietojen antamisesta aiheutuvat hallinnolliset kustannukset huomioon ottaen.