Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous-ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmien viisivuotisarviointia koskevat komission huomautukset /* KOM/2000/0659 lopull. */





KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmien viisivuotisarviointia koskevat komission huomautukset 1. Johdanto Komissio toimittaa tämän tiedonannon myötä tutkimuksen puiteohjelmista tehdyn viisivuotisarvioinnin (1995-1999) päätelmät ja niitä koskevat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle viidennestä puiteohjelmasta tehtyjen päätösten [1] mukaisesti. Kyseinen arviointi kattaa Euroopan yhteisön kolmen viimeisen puiteohjelman mukaisesti toteutetut tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen toimet (TTK-toimet) ja koskee seuraavia osia: kolmannen puiteohjelman (1990-1994) tulokset, neljännen puiteohjelman toteutus ja tulokset (1994-1998) ja viidennen puiteohjelman (1998-2002) ensimmäisen vuoden toteutus. [1] Päätösten N:o 182/1999/EY ja N:o 1999/64/Euratom 5 artiklan 2 kohdan mukaan: "Ennen kuin komissio tekee ehdotuksensa kuudenneksi puiteohjelmaksi, se teettää riippumattomilla erittäin pätevillä asiantuntijoilla ulkopuolisen arvion yhteisön toimien toteutuksesta ja saavutuksista arviointia edeltäneiden viiden vuoden aikana liitteessä I esitettyjen perusteiden ja liitteessä II esitettyjen tieteellisten ja teknologisten tavoitteiden pohjalta. Komissio toimittaa arvioinnin perusteella tekemänsä päätelmät ja huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle." Arvion on laatinut riippumattomista erittäin pätevistä asiantuntijoista koottu lautakunta, jonka puheenjohtajana toimi Joan Majò. Lautakunta on tehnyt perusteellista työtä ja käynyt läpi runsaasti eri lähteistä saatua aineistoa. Tähän kuuluvat puiteohjelman kustakin erityisohjelmasta erikseen laaditut arviot, joiden yhteenveto on heinäkuussa 2000 annetun raportin liitteenä. Viisivuotisarviointi on arvokas apuväline tutkimusta koskevien yhteisön tulevien toimien valmistelussa. Komissio pitää erityisest hyödyllisenä, että lautakunta on käsitellyt arvioinnissaan myös viime aikojen yleistä poliittista kehitystä ja poliittisia aloitteita. Näin sen suositukset ja huomautukset asettuvat laajempaan poliittiseen viitekehykseen ja suhteutuvat erityisesti strategiseen päämäärään, jonka valtioiden ja hallitusten päämiehet asettivat unionille Lissabonin Eurooppa-neuvostossa maaliskuussa 2000. Tämän päämäärän mukaan unionista "on tultava maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietopohjainen talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta." Päämäärän saavuttamiseksi tarvitaan kokonaisvaltainen strategia, jonka tavoitteena on muun muassa "valmistella siirtymistä tietopohjaiseen talouteen ja yhteiskuntaan toteuttamalla parempaa tietoyhteiskunta- ja T&K-politiikkaa sekä nopeuttamalla kilpailukykyä ja innovaatioita edistävää rakenneuudistusprosessia ja toteuttamalla sisämarkkinat." Arviointiraportissa arvioidaan TTK-toimien merkittävyyttä EU:n tarpeiden kannalta ja niiden toteutuksen yleistä tehokkuutta ja vaikutuksia. Lisäksi esitetään suosituksia unionin ja jäsenvaltioiden tulevista TTK-toimista, kokonaisrahoituksen määrästä sekä aloitteista tutkimuksen ja innovoinnin edellytysten parantamiseksi. Lautakunnan puheenjohtaja korostaa arviointiraportin alkusanoissa, että raportti "tukee komission työtä, ja se on sekä unionin että jäsenvaltioiden johtajille osoitettu vetoomus sen puolesta, että he tekisivät nykyiseen politiikkaan ne huomattavat tarkistukset, joita vaaditaan Lissabonissa annettujen julkilausumien johdonmukaista toteuttamista varten". Tämän vuoksi komissio pitää arviointiraporttia erittäin hyödyllisenä perusasiakirjana kaikille tutkimusalan osapuolille. Seuraavassa pyritään vastaamaan arviointiraportissa esitettyihin keskeisiin huomioihin (jäljempänä kursiivilla painetut kohdat). Huomautuksia laadittaessa on noudatettu mahdollisuuksien mukaan raportin tiivistelmä- ja suositusosan esitysjärjestystä. Lisäksi kommentoidaan lyhyesti joitakin erityisohjelmien arviointiraporttien tiivistelmissä esitettyjä yksityiskohtaisia huomautuksia. Komissio tarkastelee myöhemmin yksityiskohtaisesti kaikkia raportin päätelmiä ja suosituksia ja pyrkii ottamaan ne huomioon seuraavaa puiteohjelmaa laatiessaan. 2. Arviointilautakunnan keskeiset päätelmät Arviointiraportin yleisessä osassa esitetään kolme keskeistä päätelmää: -Puiteohjelma olisi asetettava laajempaan asiayhteyteen ja sitä olisi kehitettävä läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa sekä yhteydessä muihin yhteisön politiikkoihin erityisesti laajentumisen vaatimukset huomioon ottaen. -Kokonaisuutena puiteohjelmat ovat olleet onnistuneita, sillä niillä on ollut strategisesti tärkeillä aloilla huomattavia vaikutuksia, joita ei olisi muuten voitu saavuttaa. -Puiteohjelmaa on nyt kehitettävä uuden poliittisen tilanteen ehdoilla, ja toimintaa on pyrittävä kohdentamaan, joustavoittamaan ja tehostamaan. Komissio hyväksyy täysin nämä päätelmät, joita käsitellään lähemmin tässä ja seuraavissa luvuissa. Arviointiraportin tiivistelmä- ja suositusosan alussa todetaan seuraavaa: *Lautakunnan tärkein päätelmä on, että Lissabonissa asetettuja tavoitteita ei voida saavuttaa yksistään puiteohjelman avulla. [...] Lautakunta katsookin, että tarvittavat muutokset on suunniteltava osana EU:ta varten laadittavaa kokonaisstrategiaa, joka muotoillaan EU:n tasolla ja jota kaikki jäsenvaltiot tukevat. Tämän suosituksen mukainen ajatus EU:n kokonaisstrategiasta tutkimuksen alalla esitettiin jo 18. tammikuuta 2000 annetussa komission tiedonannossa "Kohti eurooppalaista tutkimusaluetta". Tavoitteen ovat sittemmin hyväksyneet poliittisesti Eurooppa-neuvosto ja tutkimusasioiden neuvosto, Euroopan parlamentti, talous- ja sosiaalikomitea sekä alueiden komitea. Lisäksi sekä tiedeyhteisö, yritykset että tutkimustiedon- ja tulosten käyttäjät ovat kaikki vakaasti tukeneet tätä strategiaa ja antaneet arvokkaan panoksen sen toteuttamiseen. Nykyisten haasteiden ja aiempien kokemusten perusteella EU todellakin tarvitsee kokonaisvaltaista tutkimus- ja innovaatiopolitiikkaa, jolla varmistetaan jäsenvaltioiden ja yhteisön politiikan ja toimien keskinäinen johdonmukaisuus ja vuorovaikutus sekä tehostetaan inhimillisten, aineellisten ja taloudellisten voimavarojen organisointia. Tämä edellyttää sekä yhteisön että kansallisen tason toimenpiteitä, kuten on todettu myös neuvoston päätelmissä ja Euroopan parlamentin päätöslauselmissa. Komissio on samaa mieltä siitä, että yhteisön tutkimuspolitiikan välineitä on mukautettava ja täydennettävä, jotta ne olisivat tämän strategian mukaisia. Puiteohjelmakonseptia on tarkistettava olennaisesti, jotta siitä saataisiin eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamisen keskeinen väline, joka antaa pontta yhteistyön tiivistämiselle ja lisää EU:n, kansallisten ja alueellisten politiikkojen, ohjelmien ja toimenpiteiden keskinäistä täydentävyyttä. Tutkimusstrategian kehittämisessä pitäisi voida hyödyntää myös laajentumis-, alue-, sisämarkkina-, koulutus- ja innovaatiopolitiikan keino- ja ja toimivalikoimaa. Eurooppalaisen tutkimusalueen luomiseen tähtäävä strategia tuo oman lisänsä myös EU:n kokonaisstrategiaan, jota käsitellään muun muassa Lissabonin Eurooppa-neuvoston seurantakokouksessa ensi keväänä. 3. Tulevat puitteet *"Näitä toimia tarvitaan edelleen ja niitä on jatkettava, mutta puiteohjelman soveltamisalaa olisi laajennettava Lissabonissa asetettujen tavoitteiden ja laajentumisesta aiheutuvien vaatimusten mukaisesti. Lautakunta suosittelee, että -korostetaan edelleen yhteiskunnallisia kysymyksiä ja jatketaan avaintoimintojen käyttöä keinona kohdentaa ohjelmia, -korostetaan edelleen voimakkaasti tutkimusyhteistoimintana toteutettavia TTK-hankkeita, joita täydennetään erilaisilla muilla toimilla, -korostetaan huippuosaamista sekä johtavien tutkijoiden osallistumista, -rohkaistaan osallistujia ehdottamaan riskialttiimpia hankkeita, -parannetaan toimenpiteitä, joilla edistetään tutkijoiden liikkuvuutta EU:ssa sekä EU:n ja sen ulkopuolisten maiden välillä, -jatketaan tukea yleisluonteisille, valmiuksia lisääville TTK-toimille ja -korostetaan aiempaa enemmän tutkimusta, jota tarvitaan muiden EU-politiikkojen tukemiseen." Komissio on samaa mieltä siitä, että puiteohjelmaa on tarkistettava ja että se on sovitettava uuteen poliittiseen tilanteeseen. Sen tavoitteenasettelussa on otettava huomioon uudet haasteet, ja tavoitteet on kohdennettava EU:n toiminnan kannalta tärkeimmille painopistealueille. On pyrittävä säilyttämään aiempien ohjelmien parhaat piirteet ja samalla luomaan joustavat välineet ja toimintatavat, jotka voidaan sovittaa kulloisiinkin tavoitteisiin. Tällöin on oltava mahdollista myös vaihdella osallistujien kokoonpanoa jossain määrin. Komissio katsoo, että yhteisön tutkimuksella on edelleen oltava sosioekonomisia tavoitteita ja että sen on oltava sosioekonomisesti merkityksellistä. Viidennessä puiteohjelmassa käyttöön otetut avaintoiminnot ovat osoittautuneet hyödyllisiksi tavoitteiden toteuttamisen kannalta ja niiden avulla voitaisiin tarvittaessa keskittää toimia vielä entistä enemmän. Komissio pyrkii edistämään muiden EU:n politiikkojen, kuten ympäristöön, kestävään kehitykseen ja koulutukseen liittyvien politiikkojen, tavoitteiden saavuttamista lujittamalla entisestään tutkimuspolitiikan ja muiden politiikkojen yhteyttä. Tähän pyritään rakentamalla alusta alkaen toimivia yhteistyömekanismeja erityisesti strategisten tavoitteiden määrittämistä sekä tulosten levittämistä ja hyödyntämistä silmällä pitäen. Tutkimustulosten toimittamiseen käyttäjille suunnataan enemmän huomiota ja voimavaroja. Yhteyttä on vaalittava muulloinkin kuin silloin, kun tutkimuksella on suora yhteys kilpailukykyyn tai talouskehitykseen. EU:n politiikat muovaavat tutkimuksen strategisia tavoitteita, ja vastaavasti tutkimuksen olisi osallistuttava EU:n muiden politiikkojen tavoitteiden määrittelemiseen silloin, kun nämä politiikat voivat parantaa tutkijoiden ja tutkimusyhteistyön toimintaolosuhteita. Komissio hyväksyy täysin sen ajatuksen, että perusedellytys näiden tavoitteiden saavuttamiselle on tieteellinen ja tekninen osaaminen, jonka kehittämiseksi saatetaan tarvita huippututkijoiden nykyistä vahvempaa panosta. Toimintatapoja ja hallintomenettelyjä on mukautettava huippuosaamisen lisäämiseksi entisestään yhteisön tutkimuksen alueella. Komissio myöntää, että huippuosaamisen ja läpimurtojen edistämiseksi tarvitaan nykyistä riskialttiimpia yhteisön hankkeita. Näiden hankkeiden toteuttaminen edellyttää tavoitteiden ennakkoluulottomampaa määrittelyä, joustavampia menettelyjä ja myös epäonnistumisen mahdollisuuden hyväksymistä. Komissio on valmis tarkistamaan hankkeiden valintaperusteita ja -menettelyjä tämäntyyppisen toiminnan tukemiseksi. Toteutustapojen osalta komissio on arviointilautakunnan tavoin vakuuttunut siitä, että tutkimusyhteistoimintana toteutettavat hankkeet edistävät yhteistä ongelmanratkaisua ja kannustavat tutkijoita kansainväliseen yhteistyöhön sekä varsin hedelmälliseksi osoittautuneeseen yhteistyöhön elinkeinoelämän kanssa. Toimintakonseptin mukautukset ovat kuitenkin vielä tarpeen, jotta kyettäisiin esimerkiksi tukemaan eri hankkeiden yhdessä muodostamia "ohjelmia", edistämään verkottumista kansallisten tutkimusohjelmien kanssa sekä lisäämään rahoituksen täydentävyyttä muihin rahoituslähteisiin nähden, jotta voitaisiin erityisesti ottaa huomioon huippuyksikköjen ja tutkimusinfrastruktuurien tukitarpeet. Tutkijoiden liikkuvuutta edistävät toimenpiteet ovat toinen kiitetty ja tehokas puiteohjelmien toimintamuoto. Tulevaisuudessa nämä toimenpiteet olisi asetettava vielä aikaisempaakin tärkeämmälle sijalle, jotta maailman parhaat tutkijat pitäisivät unionin alueelle asettumista varteenotettavana vaihtoehtona. Erityistä huomiota on kiinnitettävä liikkuvuuden tarjoamiin mahdollisuuksiin siirtää tietoa tehokkaasti. Komissio on samaa mieltä myös siitä, että tarvitaan yleisiä TTK-toimia. Kun pyritään valmistautumaan tulevaisuuden yhteiskuntaan ja säilyttämään kilpailukyky osaamiselle rakentuvassa taloudessa, tarvitaan yhä enemmän pitkäaikaista, kehityksen kärjessä kulkevaa TTK-toimintaa, joka perustuu monialaisiin hankkeisiin tai "avoimen tutkimusalueen" luomiseen vielä kehitteillä olevaa teknologiaa varten. *Lautakunta katsoo, että nykyisiä politiikan välineitä on hyödynnettävä entistä paremmin uudelleen organisoidussa ja laajennetussa puiteohjelmassa. Komissio on samaa mieltä siitä, että on hyödynnettävä kaikkia asiaankuuluvia perussopimuksen määräyksiä toimintojen ja menetelmien joustavuuden ja tarkoituksenmukaisen soveltamisalan ja laajuuden varmistamiseksi. Tämä on erityisen tärkeää tulevan laajentumisen kannalta. Toimenpiteillä on pyrittävä edistämään jäsenvaltioiden välistä avointa koordinointia. Voidaan harkita eri yhteistyökokoonpanoissa toteutettavia toimintoja, joissa EU osallistuu esimerkiksi kansallisiin ohjelmiin tai täydentäviin ohjelmiin. Uudistettua puiteohjelmaa varten on kehitettävä sopiva keinovalikoima. *Lautakunta suosittelee, että arvioidaan perusteellisesti järjestelmät ja menettelyt, joiden avulla päätetään yleisistä tavoitteista, määritellään niiden toteuttamisen välineet ja toteutetaan ohjelmat.[...] Suosittelemme, että eurooppalaisesta TTK-strategiasta päätetään korkeimmalla poliittisella tasolla. Tämän jälkeen hallitusten päämiehet delegoivat strategian muotoilun ja täytäntöönpanon Euroopan komissiolle, jota tukee asianmukainen neuvoa-antava elin.[...] Lautakunta ei pidä ohjelmakomiteoiden toiminnan jatkamista tarpeellisena. Komissio pitää erittäin tärkeänä, että komission esittämiin suuntaviivoihin perustuva tutkimuksen kokonaisstrategia on jo hyväksytty korkeimmalla poliittisella tasolla neuvostossa ja Euroopan parlamentissa. Tutkimukselle on annettu keskeinen sija osaamisella rakentuvan yhteiskunnan muotoutumisessa ja tavoite, joka koskee eurooppalaisen tutkimusalueen kehittämistä tarkoituksenmukaisella tavalla kiinteässä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, on hyväksytty täysin. Tämä vaikuttaa yhteisön kaikkeen tulevaan TTK-toimintaan. Komissio katsoo arviointilautakunnan tavoin, että kaikilla politiikan suunnittelun, hyväksymisen ja toteuttamisen tasoilla on määritettävä selkeät vastuut. Suuntaviivoja tätä varten annettu perustamissopimuksessa ja siitä johdetussa lainsäädännössä, erityisesti menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä tehdyssä neuvoston päätöksessä. Lisäksi politiikan johdonmukaisuuden ja vaikutusten varmistamiseksi on tärkeää, että ketjun eri toimijat ovat yhteydessä eri prosesseihin ja vuorovaikutuksessa niiden aikana. Ohjelmakomiteoiden käyttö on vakiintunut käytäntö monilla yhteisön talousarvion osa-alueilla. Komissio haluaakin ehdottomasti pitää huolta siitä, että se saa myös vastaisuudessa mahdollisimman asiantuntevaa neuvontaa tiedepolitiikan painopisteisiin ja strategisiin valintoihin liittyvissä kysymyksissä. *Nykyiset rakenteet ja menettelyt on järjestettävä uudelleen siten, että vastuuta tehtävistä delegoidaan komissiossa alaspäin tai että tehtäviä ulkoistetaan. Komissio on sitoutunut tehostamaan yhteisön tutkimusohjelmien hallinnointia ja ottamaan käyttöön parhaat johtamistavat hallinnonuudistuksensa periaatteiden mukaisesti. Komission yksikköjen organisaatiossa on otettava huomioon sekä muuttuvat tavoitteet että voimavarat, ja tähän liittyen on selkiytettävä ja delegoitava vastuita kaikilla organisaatiotasoilla. Tarvittaessa komissio voi kustannushyötyanalyysin perusteella siirtää tarkoin määriteltyjä tehtäviä muille tahoille, joiden toimintaa valvotaan tiukasti. 4. Puiteohjelman lisäksi tarvittavat toimet *Lautakunta suosittelee tieteelle ja teknologialle osoitettujen määrärahojen osuuden kasvattamista suhteessa muihin politiikan aloihin. Lautakunta on ehdottomasti sitä mieltä, että EU:ssa julkiseen ja yksityiseen TTK-toimintaan käytetty BKT-osuus olisi nostettava vähintään kolmeen prosenttiin seuraavien kymmenen vuoden aikana. Lautakunta suosittelee välillisten keinojen (kuten TTK-toiminnalle myönnettävien verohuojennusten) käyttöä EU:n laajuisesti. Komissio on todennut, että Eurooppa on jäämässä jälkeen pääkilpailijoistaan Yhdysvalloista ja Japanista tutkimusmäärärahojen ja henkilöstöresurssien määrässä. Siksi komissio katsoo, että sekä yhteisön että jäsenvaltioiden yksityisen ja julkisen sektorin olisi tehtävä kaikki mahdollinen tilanteen parantamiseksi. Julkisen sektorin rahoituksella ei tosin pidä pyrkiä suoraan kaventamaan Euroopan ja Yhdysvaltojen välistä kasvavaa eroa yksityisen sektorin tutkimusrahoituksessa, vaan on pyrittävä kaikin keinoin edistämään erityisesti yksityisen sektorin rahoitusta. Tätä varten olisi tehtävä yhteistyötä Euroopan investointipankin kanssa ja hyödynnettävä esikuva-analyyseistä (benchmarking) saatavia tietoja. Verohuojennusten vaikutusta yksityisen sektorin TTK-rahoituksen lisääntymiseen lienee vielä tutkittava. Tätä koskevat toimet kuuluvat joka tapauksessa pääosin jäsenvaltioille. Esikuva-analyyseistä ja parhaiden toimintatapojen vaihdosta voi olla apua muun muassa TTK-toimintaa suosivien verohuojennuksia, riskipääomaa ja käynnistystukia koskevissa kysymyksissä. Yhteisön valtiontukisäännöksiä on noudatettava aina kun toimenpiteissä on valtiontuen piirteitä. Sisämarkkinoiden vääristymisen välttämiseksi on noudatettava myös yritysverotusta koskevien menettelysääntöjä. Välillisiä toimenpiteitä voidaan ehkä tukea jonkin verran yhteisön toimien avulla: komission äskettäin esittämä ehdotus yhteisön patentista on esimerkki siitä, kuinka sisämarkkinoilla voidaan yleisesti kohentaa kilpailukykyä ja vauhdittaa innovaatioita. *Eri jäsenvaltioiden TTK-politiikkojen on täydennettävä toisiaan: päällekkäisyyttä on vältettävä. Yhä selvemmin tiedostetaan, että jäsenvaltioiden ja yhteisön politiikan ja ohjelmien välillä tarvitaan vuorovaikutusta, kuten on todettu muun muassa Eurooppa-neuvoston ja tutkimusasioiden neuvoston päätelmissä. Siksi piakkoin aloitetaan jäsenvaltioiden politiikkojen esikuva-analyysi. Lissabonin Eurooppa-neuvoston kaipaamia keinoja kansallisten ja yhteisten tutkimusohjelmien verkottamiseksi on tarkoitus käsitellä tiedonannossa, joka annetaan EU:n tulevaa tutkimusta koskevista suuntaviivoista. Komission tehtävänä on tukea toiminnan käynnistämistä ja kehittämistä. *Lautakunta suosittelee, että näiden maiden [Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasmaiden] TTK-toiminnalle annettava tuki kanavoidaan tilapäisesti nykyisten tiedeakatemioiden kautta, kunnes voidaan luoda uudet kilpailukykyiset tieteen ja teollisuuden organisaatiorakenteet. Komissio on samaa mieltä siitä, että kyseisten maiden mukaantulo on merkittävä edistysaskel eurooppalaiselle tutkimukselle. Se ei kuitenkaan ole vakuuttunut siitä, että lautakunnan ehdottama toimintamalli on nykytilanteessa tarkoituksenmukaisin. Tiede- ja innovaatiosektorin rakenneuudistus, mihin kuuluu myös akatemioiden koon ja tehtävien tarkistaminen, on edennyt jo varsin pitkälle monissa ehdokasmaissa osin EU:n tuen ansiosta. Komissio suosii kokonaisvaltaisempaa lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon kaikki sosioekonomiset tekijät ja hyödynnetään kokemuksia, joita on saatu päätöksenteon tuesta, tieteen, teknologian ja innovaation suunnittelusta ja valmiuksien parantamisesta sekä Keski- ja Itä-Euroopan maissa että heikossa asemassa olevilla EU:n alueilla. *Lautakunta suosittelee kiireellisiä toimia, joiden avulla voidaan varautua ammattitaitoisen työvoiman puutteeseen seuraavan vuosikymmenen aikana. Tietämyksen ja osaamisen merkitys yhteiskunnalle kasvaa jatkuvasti. Siksi on yleisesti alettu kiinnittää huomiota koulutus- ja työvoimapulaan eräillä huipputeknologian aloilla ja väestön ikääntymisestä johtuvaan ammattitaitoisen työvoiman uhkaavaan vähenemiseen myös joillakin perinteisemmillä aloilla. Yhteisön koordinoimilla esikuva-analyyseillä ja parhaiden toimintatapojen vertailulla voidaan saada helpotusta tilanteeseen, ja jäsenvaltioilla on tässä yhteydessä keskeisen tärkeä rooli. Apua on myös henkilöstövoimavarojen kehittämiseen liittyvien yhteisön toimien tehostamisesta erityisesti naistutkijoiden ja nuorten tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuuden edistämiseksi. Näihin toimiin liittyy myös verkko-opiskelun mahdollisuuksien parantaminen, käytön tehostaminen ja vaikutuksen lisääminen. *Lautakunta tukee tällaisia toimia ja kehottaa komissiota varmistamaan, että innovaatioon liittyvät toimet ovat tärkeällä sijalla niiden toimien joukossa, joita tuetaan yhteisön rakennerahastoista sekä ehdokasmaille tarkoitetuista liittymistä valmistelevista rahoitusvälineistä. Komissio yhtyy lautakunnan näkemyksiin innovaatiopolitiikasta. Komission aloitteessa, joka koskee eurooppalaisen tutkimusalueen strategiaa, korostetaankin innovaatioon liittyvien toimien tärkeyttä. Innovaation edistäminen on ja tulee jatkossakin olemaan EU:n tulevia tutkimustoimia koskevien suuntaviivojen päätavoitteita. Kuten Lissabonin Eurooppa-neuvosto totesi, "kansallisella ja unionin tasolla toteutettava tutkimustoiminta on integroitava ja koordinoitava paremmin, jotta se olisi mahdollisimman tehokasta ja innovatiivista". Lisäksi uusien ja innovatiivisten prosessien ja tuotteiden olisi päästävä leviämään uudessa osaamiselle rakentuvassa taloudessa. Äskettäisessä innovaatiota koskevassa tiedonannossaan komissio esittää viisi tavoitetta: innovaatiopolitiikan johdonmukaisuus, innovaatioita tukevat sääntelypuitteet, tuki innovatiivisten yritysten perustamiselle ja kasvulle, innovaatiojärjestelmän keskeisten rajapintojen parantaminen ja innovaatioille avoin yhteiskunta. Tämän yleisen toimintamallin puitteissa olisi rakennerahastotuella ja liittymistä valmistelevalla tuella autettava alueellisia toimijoita ja ehdokasmaita laatimaan ja toteuttamaan tarkoituksenmukaista aluetason tutkimus- ja innovaatiopolitiikkaa. 5. Puiteohjelman arviointi *Lautakunta on antanut myönteisen arvion viimeisten viiden vuoden aikana toteutetuista toimista, ja tämän perusteella voidaan suositella puiteohjelman jatkamista ja laajentamista. Komissio painottaa yhteisön tulevaa toimintaa suunnitellessaan puiteohjelman laajentamista ja muokkaamista uuden poliittisen tilanteen ja uusien tavoitteiden edellyttämällä tavalla. Lisäksi pyritään edelleen parantamaan unionin TTK-toiminnan sosioekonomisten vaikutusten arviointia. *Lautakunta suosittelee, että menettelyjä yksinkertaistetaan ja selkeytetään huomattavasti. Komissio on aikaisempien kokemusten ja viidennen puiteohjelman käynnistämisvaiheessa esiin nousseiden ongelmien perusteella ryhtynyt toimiin hallintomenettelyjen yksinkertaistamiseksi ja tehostamiseksi ja niiden käyttäjäystävällisyyden parantamiseksi. Tätä varten perustettu työryhmä on kiinnittänyt huomiota useisiin yksinkertaistamista ja selkeyttämistä vaativiin seikkoihin. Monet työryhmän ehdottamista muutoksista onkin jo toteutettu tai toteutetaan lähiaikoina. Komissio toteaa, että asiaan on edelleen syytä kiinnittää huomiota. Lautakunta suosittelee, että puiteohjelman kokonaisjohtaminen ja -hallinto järjestetään pikaisesti uudelleen. Ohjelman kokonaisjohtamisesta ja -hallinnosta pyritään kiireellisesti laatimaan selvitys. Tavoitteena on yksinkertaistaa menettelyjä ja selkeyttää vastuualueiden ja tehtävien määritystä kaikilla tasoilla. Komissio kiittää puheenjohtaja Majòta ja lautakunnan muita jäseniä erittäin hyödyllisestä raportista, joka tuo merkittävän panoksen yhteisön tulevien tutkimustoimien valmisteluun. Erityisohjelmien viisivuotisarviointia koskevat komission huomautukset Puiteohjelman viisivuotisarviointiraportin liitteessä I esitetään tiivistelmät erityisohjelmien viisivuotisarvioinneista. Jäljempänä kommentoidaan lyhyesti tiivistelmissä esitettyjä suosituksia (monialaisia kysymyksiä on jo käsitelty komission vastauksessa varsinaiseen viisivuotisarviointiraporttiin). Elämänlaatu ja luonnonvarojen hoitaminen Komissio on tietoinen biotieteiden ja -teknologian nykyisestä erittäin laaja-alaisesta luonteesta. Alan tutkimuskohteet ulottuvat maataloudesta ja elintarvikkeista terveydenhuoltoon, ympäristönsuojeluun ja luonnonvaroihin. Näin ollen edistyminen tutkimuksessa edellyttää myös ekologisten ja eettisten näkökohtien huomioon ottamista ja ajatustenvaihtoa päättäjien kanssa. Tätä varten komissaari Busquin on perustanut biotieteitä käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän. Muita viimeaikaisia aloitteita ovat bioetiikkaa ja vaikutusten arviointia koskevat erityiset ehdotuspyynnöt, verkottumisen tiivistäminen ja hyvien toimintatapojen vaihto jäsenvaltioiden kesken, jotta alan yhteiskunnallinen ulottuvuus tiedostettaisiin paremmin. On rohkaisevaa todeta, että lautakunta tunnustaa poliittisen päätöksenteon tarpeista lähtevän tutkimuksen (avaintoiminnot) arvon. Komissio on yhtä mieltä siitä, että tätä lähestymistapaa olisi sovellettava edelleen eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamisen yhteydessä. Tällöin on huolehdittava siitä, että saadaan aikaan riittävästi synergiaa kansallisten ohjelmien kanssa sekä eurooppalaista lisäarvoa. Komissio panee myös kiinnostuneena merkille lautakunnan suositukset alhaalta ylöspäin etenevän yleisluonteisen tutkimuksen painottamisesta, nykyistä pitempiaikaisesta panostuksesta henkilöstövoimavarojen kehittämiseen ja osaamiskeskuksiin sekä tuesta tärkeimmille tutkimusinfrastruktuureille ja suurille tiedelaitoksille, mukaan luettuna sähköiset yhteydet. Myös lautakunnan suositus uusien joustavien asiakaslähtöisten toteutustapojen kehittämisestä ohjelman toteuttamista varten on kannatettava. Käyttäjäystävällinen tietoyhteiskunta Komissio on samaa mieltä siitä, että tietoyhteiskunnan tekniikoita koskevan yhteisön TTK-toiminnan jatkaminen on ratkaisevan tärkeää, ja panee merkille lautakunnan näkemyksen, jonka mukaan toiminnan on perustuttava jatkuvaan kehitykseen ja sen painoarvoa on lisättävä. Komissio pitää erityisesti eurooppalaista tutkimusaluetta koskevan aloitteen ja eEurope-aloitteen kannalta mielenkiintoisena lautakunnan ehdotusta eurooppalaisen lisäarvon arvioimisesta sen perusteella, saavuttaako Eurooppa toiminnan avulla johtavan aseman ja pystyykö se parantamaan yleistä toimintakykyään teknologian alalla muun muassa. Komissio kannattaa varauksetta pyrkimystä toiminnan tehokkuuden ja vaikuttavuuden lisäämiseen, joka on taustalla lautakunnan suosituksessa, jonka mukaan olisi erotettava kolme erilaista tutkimustyyppiä ja sovellettava niihin tarvittaessa erilaisia hallintomenettelyjä. Tätä ehdotusta tarkastellaan lähemmin seuraavan puiteohjelman valmistelun yhteydessä. Erityistä huomiota kiinnitetään lautakunnan näkemykseen, jonka mukaan olisi luotava yhteyksiä muihin aloitteisiin ja tuettava keskustelua keskeisistä kysymyksistä, jotka vaikuttavat TTK:n tulosten hyödyntämiseen. Eurooppalaista tutkimusaluetta koskeva aloite kannustaa jäsenvaltioita ja yhteisöä koordinoimaan tutkimusohjelmiaan paremmin ja edistää myös alan toimijoiden nykyistä suunnitelmallisempaa ajatustenvaihtoa muun muassa tietoyhteiskunnan etiikasta ja muista yhteiskunnallisista kysymyksistä. Kilpailukykyinen ja kestävä kasvu Komissio panee merkille lautakunnan näkemyksen siitä, että viidennen puiteohjelman sosioekonominen painotus on tärkeä mutta vielä selkeyttämisen tarpeessa ja että monien TTK-toimien vaikutusta voitaisiin tehostaa lisäämällä käyttäjien osallistumista ohjelman kaikkiin toteutusvaiheisiin muun muassa liikenteen sekä standardoinnin, mittauksen ja testauksen alalla. Lautakunnan suosittama jäsenvaltioiden ja yhteisön toimien (mm. tulosten levittämisen) koordinointi on täysin sopusoinnussa eurooppalaista tutkimusaluetta koskevan komission aloitteen tavoitteiden kanssa. Kuten lautakunta toteaa, vahva pitkän aikavälin tutkimustoiminta on elintärkeää, jos halutaan, että Eurooppa ja eurooppalainen teollisuus pystyvät kilpailemaan muun maailman kanssa. On löydettävä tasapaino yhtäältä tieteellisiin ja teknologisin läpimurtoihin tähtäävän tutkimuksen ja toisaalta vähittäisiä innovaatioita tuottavan tutkimuksen välillä. Tämä merkitsee muun muassa sitä, että riskialttiisiin hankkeisiin on kiinnitettävä erityistä huomiota. Komissio toteaa myös, että lautakunta kannattaa toiminnan monipuolistamista ja pitää esimerkiksi kiinnostuksenilmaisuja arvokkaana idealähteenä alhaalta ylös etenevän toiminnan käynnistämiseksi. Energia, ympäristö ja kestävä kehitys Ympäristö ja kestävä Lautakunnan mukaan "merkittävä osa rahoituksesta olisi suunnattava yleisiin toimiin ja pitkän aikavälin tutkimukseen". Komission mielestä tämä on tärkeä kysymys niin yhteisön kuin muidenkin tutkimusohjelmien kannalta; on löydettävä tehtävälähtöisten, keskipitkän ja pitkän aikavälin ja politiikan kannalta tärkeiden toimien tasapainoinen yhdistelmä, jossa osa tutkimustyöstä räätälöidään tiettyjen käyttäjäryhmien tarpeisiin. Lisäksi on pyrittävä aktiivisesti siihen, että tutkimustyön tuloksia levitetään tehokkaasti. Osana komission pyrkimystä saada aikaan eurooppalainen tutkimusalue olisi ilman muuta edistettävä hyödyllistä vuorovaikutusta yhteisön tutkimuksen ja kansallisella tasolla, myös ehdokasmaissa, tehtävän tutkimuksen välillä. Tällaista lähestymistapaa voitaisiin soveltaa esimerkiksi Euroopan ympäristötutkimusstrategian laatimiseksi. Lautakunta toteaa myös, että nykyisin käsiteltävät ympäristökysymykset eivät välttämättä kata kaikkia laajentuneen yhteisön kannalta olennaisia kysymyksiä. Tältä osin on kuitenkin huomattava, että ohjelman ensimmäisen toteutusjakson aikana joka seitsemäs hakija oli Euroopan unionin ulkopuolelta. Toisaalta on rohkaisevaa panna merkille lautakunnan näkemys, jonka mukaan EU:lla voi olla strateginen rooli ympäristötutkimuksen keskeisen infrastruktuurin kannalta. Muu kuin ydinenergia Komissio on yhtä mieltä siitä, että muuta kuin ydinenergiaa koskevassa energiaohjelmassa tarvitaan strategista lähestymistapaa ja selkeitä painotuksia. Parhaillaan käynnissä olevassa energiaohjelman puolivälin tarkastelussa onkin otettu huomioon tämä suositus. Tuloksena on ollut, että on valittu muutamia painopistealueita, joille työ kohdennetaan. Samalla korostetaan sosioekonomisia tarpeita ja monitieteellisen tutkimuksen sisällyttämistä ohjelmaan. Suosituksissa esitetty vaikutusten optimointi saavutetaan pääasiassa kasvattamalla toimien kokoa ja kriittistä massaa. Komissio panee merkille myös suosituksen, jonka mukaan olisi sovellettava joustavan toteutuksen mahdollistavia toteutustapoja ja toimityyppejä. joiden avulla voidaan tehokkaammin käsitellä uusia esille nousevia kysymyksiä sekä saada aikaan selkeämmin todettavissa olevia vaikutuksia. Ydinenergia Ydinfuusio Komissio on yhtä mieltä siitä, että yhteisön ja kansallisten tutkimusohjelmien assosiaatioiden mahdollistaman koordinoinnin ja yhteistyön avulla on saatu aikaan merkittäviä saavutuksia. Euroopasta on tullut johtava toimija tällä alalla, joskin on vielä on ratkaistava useita huomattavia tieteellisiä, teknologisia ja suunnitteluun liittyviä kysymyksiä ennen kuin kaupallisesti toimiva fuusiovoimalaitos on mahdollista toteuttaa. Komissio panee merkille lautakunnan näkemyksen, jonka mukaan tutkimusohjelman olisi oltava jatkossakin reaktoripainotteinen ja että sen puitteissa olisi käynnistettävä ITER:n (International Thermonuclear Experiment Reactor) kaltaisen seuraavan kehitysvaiheen ("Next step") koereaktorin rakentaminen. Komissio tarkastelee vielä uudelleen niitä vaihtoehtoja, jotka ovat käytettävissä. Komissio on myös lautakunnan kanssa yhtä mieltä siitä, että Euroopan johtavan aseman säilyttäminen edellyttää JET-reaktorin ja assosiaatioiden käytössä olevien erikoislaitteiden tarjoamien mahdollisuuksien täysimääräistä hyödyntämistä. Komissio pyytää neuvostolta neuvotteluohjeita kolmansien maiden, mahdollisesti myös Kanadan ja Yhdysvaltojen, kanssa käytäviä neuvotteluja varten, jotta voitaisiin valmistella yhteisesti ITERin rakentamista ja toimintaa hallinnoivan oikeussubjektin perustamista, jos ja kun ITER päätetään rakentaa. Tarkoituksena on myös arvioida perusteellisesti ne taloudelliset kustannukset ja hyödyt, joita aiheutuisi ITERin sijoittamisesta Eurooppaan, Kanadaan tai vaihtoehtoisesti Japaniin, sekä varavaihtoehtojen kustannukset ja hyödyt. Ydinfissio ja säteilytieteet: Useat lautakunnan suosituksista ovat täysin eurooppalaisen tutkimusalueen kehittämistä koskevien periaatteiden mukaisia, ja ne tullaan ottamaan tarkoin huomioon. Tällaisia ovat esimerkiksi suositukset, joiden mukaan koordinointiin, verkostoitumiseen, koulutukseen ym. on pantava lisää painoa. Jatkossa pyritään myös laajentamaan riskien hallintaa koskevien tutkimusten alaa siten, että siihen sisällytetään sekä tekniset että yhteiskunnalliset kysymykset, kuten lautakunta ehdottaa. Komissio on yhtä mieltä siitä, että tämän alan viestintää ja tiedottamista, joka on suunnattu maallikoille, päätöksentekijöille ja suurelle yleisölle, on parannettava. Yhteisön tutkimuksen kansainvälisen aseman vahvistaminen Lautakunta korostaa komission tavoin, että tämän ohjelman toimet ovat "vaikuttaneet olennaisesti" sekä yhteisön TTK-politiikkaan että muihin EU:n politiikkoihin. Komission näkemys on, että tutkimustyö on luonnostaan kansainvälistä ja että huippuosaamiseen voidaan päästä, kun tutkimuksessa yhdistyvät suotuisat paikalliset olosuhteet ja avoimuus kansainvälisille tiedon lähteille. Tärkeä tekijä, joka liittyy tutkimusinvestointien vaikutukseen ja tiedon leviämiseen maailman maiden ja alueiden välillä, onkin niiden avulla aikaan saatava kerrannaisvaikutus. Se lisää Euroopan mahdollisuuksia edistää sekä maailmanlaajuisten ongelmien että erityisten alueellisten kysymysten ratkaisemista. Lisäksi se vahvistaa yhteisön tutkimuksen asemaa kansainvälisellä tieteen ja teknologian areenalla. Innovaation edistäminen ja pk-yritysten osallistumisen kannustaminen Lautakunnan suositukset, kuten suositus, jonka mukaan ohjelmalle olisi määriteltävä selkeä strateginen rooli ja siinä olisi keskityttävä niihin kohderyhmiin, joiden osalta voidaan saavuttaa parhaat tukivaikutukset, ovat rakentavia ja hyödyllisiä. Komissio ottaa ne huomioon nykyisen puiteohjelman toteutuksessa sekä tulevien yhteisön toimien valmistelussa. Komissio panee myös merkille, että suositukset käyvät yksiin niiden painopisteiden kanssa, jotka komissio on määrittänyt eurooppalaista tutkimusaluetta varten. Tämä koskee erityisesti pk-yrityksiä ja innovaatiotoimien koordinointia alueellisesti, kansallisesti ja Euroopan tasolla. Tutkijavoimavarojen lisääminen ja sosioekonomisen tietopohjan laajentaminen Komissio panee tyytyväisenä merkille päätelmän, jonka mukaan ohjelma on hyvä väline pyrittäessä vastaamaan siihen haasteeseen, jonka siirtyminen osaamisyhteiskuntaan aiheuttaa. Toimia, kuten apurahoja ja koulutusverkkoja, joilla tuetaan korkeatasoisten, liikkuvien ja kansainvälistä kokemusta omaavien tutkijoiden kouluttamista, on siksi toteutettava myös yhteisön tulevissa ohjelmissa. Komissio on yhtä mieltä siitä, että liikkuvuuden käsitettä, joka tällä hetkellä pitää sisällään lähinnä tutkijoiden koulutuksen, voidaan laajentaa siten, että sen avulla voidaan myös edistää tietämyksen ja teknologian siirtoa. Näin voitaisiin tehdä tulevissa ohjelmissa. Komissio pitää hyvänä suositusta, joka koskee sosioekonomisten tutkimustoimien ja niiden tulosten näkyvyyden lisäämistä, koska se on Lissabonin Eurooppa-neuvostossa määritellyn uuden poliittisen viitekehyksen ja uusien tavoitteiden mukainen. Komissio haluaa tuoda esiin, että tämä ohjelma lisää myös osaltaan Euroopan kiinnostavuutta työympäristönä tutkijoiden kannalta ja ehkäisee aivovuotoa. Komissio pitää hyvänä lautakunnan suositusta, jonka mukaan Euroopan tutkimusinfrastruktuurin osalta kaivataan nykyistä kunnianhimoisempaa lähestymistapaa, ja aikoo laatia yhteistyössä muiden asianomaisten toimijoiden kanssa toimenpidekokonaisuuden, jonka avulla pyritään tukemaan tutkimusinfrastruktuuria nykyistä paremmin. Yhteinen tutkimuskeskus Komissio pitää erittäin myönteisenä, että lautakunta korostaa YTK:n uuden tehtävämäärityksen, jonka mukaan YTK:n tehtävänä on tukea EU:n politiikkojen muotoilua, toteutusta ja seurantaa, olevan tarkoituksenmukainen ja tärkeä. Komissio panee kiinnostavana seikkana merkille, että lautakunta antaa voimakkaan tukensa YTK:n entistä ulospäin suuntautuneemmalle toimintatavalle ja kehottaa lisäämään sen verkostoitumista jäsenvaltioiden organisaatioiden kanssa eurooppalaisen tutkimusalueen sisällä. Tähän liittyen olisi lujitettava YTK:n yhteyksiä sen tärkeimpiin asiakkaisiin. Lautakunta suosittelee lisäksi, että suunniteltaessa tieteellisiä ja teknologisia toimia politiikan tueksi otetaan huomioon kaikki hankkeen vaiheet eikä pelkästään sen tutkimus- ja kehitystyötä koskevaa osaa. YTK:ssa meneillään olleen muutosprosessin olisi jatkuttava. Komissio on yhtä mieltä siitä, että tutkimuskeskuksen ja sen saavutusten näkyvyyttä olisi lisättävä, jotta voitaisiin lujittaa ja kehittää sen asemaa politiikan täytäntöönpanoa palvelevassa Euroopan tieteellisessä ja teknisessä referenssijärjestelmässä. Komissio aikoo lisäksi käsitellä suosituksia tarkemmin YTK:n tehtävän toteuttamista koskevassa tiedonannossa, jossa on tarkoitus tarkastella, miten YTK voi edistää eurooppalaista tutkimusaluetta koskevan aloitteen kehittämistä. Komissio haluaa kiittää kaikkia erityisohjelmien viisivuotisarvioinnit tehneitä arviointilautakuntia näiden perusteellisesta työstä ja mittavasta työpanoksesta tämän monimutkaisen tehtävän suorittamisessa. Liite: Asiantuntijalautakunnan laatiman TTK-puiteohjelmien viisivuotisarviointiraportin päätelmät (koko raportti on saatavissa pyynnöstä; lisäksi se on nähtävissä Internet-osoitteessa: http://www.cordis.lu/fp5/5yr_reports.htm). LIITE Vuosina 1995-1999 toteutettuja tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmia koskevan viisivuotisarvioinnin päätelmät Puheenjohtajan alkusanat Uudet olosuhteet edellyttävät uusia tavoitteita. Ja uudet tavoitteet edellyttävät uusia politiikan välineitä. Arviointilautakuntamme nimitettiin alunperin arvioimaan yhden tällaisen välineen, puiteohjelman, toimivuutta viimeksi kuluneiden viiden vuoden aikana. Katsoimme kuitenkin, että meidän oli mentävä tätä tehtävänantoa pidemmälle. Raporttimme sisältää meiltä pyydetyn arvioinnin. Se paljastaa puiteohjelmasta sekä myönteistä että kielteistä. Toivon, että ehdotuksemme ovat hyödyllisiä laadittaessa seuraavaa puiteohjelmaa ja hienosäädettäessä nykyistä. Keskeinen sanomamme on, että jos Euroopan unioni haluaa vastata uuden taloudellisen tilanteen haasteisiin ja saavuttaa valtioiden ja hallitusten päämiesten Lissabonissa asettamat tavoitteet, puiteohjelma ei yksin riitä EU:n tutkimusta ja teknologista kehittämistä (TTK) koskevan politiikan toteutusvälineeksi. Sitä on täydennettävä muilla välineillä. Olen muiden lautakunnan jäsenten tavoin vakuuttunut siitä, että näihin haasteisiin ei kyetä vastaamaan riittävän hyvin ilman todellista eurooppalaista TTK-politiikkaa - jota ei vielä tällä hetkellä ole olemassa. Puiteohjelman parantaminen ja tehostaminen on tarpeen, mutta se ei yksin riitä. Eurooppalaisen tutkimuspolitiikan puuttuminen taas on seurausta siitä, että ei ole olemassa todellista Euroopan tulevaisuutta koskevaa strategiaa. On erittäin vaikea kuvitella, miten kunnianhimoiset tavoitteet, joista Lissabonissa päätettiin, voidaan saavuttaa, jos tätä puutetta ei korjata. Tästä syystä raportissa käsitellään laajasti myös niitä uhkia, joita EU:n teollisuudella ja tiedeyhteisöllä on vastassaan, sekä niitä toimia, joita tämän vuoksi on toteutettava sekä unionin tasolla että (koordinoidusti) jäsenvaltioissa. Talouden kannalta tarkastellen vakavin uhka on, että Eurooppa jää seuraavan vuosikymmenen aikana jälkeen muista talousalueista. Tiedeyhteisön kannalta pelkona on, että Eurooppa menettää asemansa tietämyksen luomisen huippuosaajana. Olen varma, että molemmissa tapauksissa on kyse samasta uhasta. Tämä raportti tukee komission työtä, ja se on sekä unionin että jäsenvaltioiden johtajille osoitettu vetoomus sen puolesta, että he tekisivät nykyiseen politiikkaan ne huomattavat tarkistukset, joita vaaditaan Lissabonissa annettujen julkilausumien johdonmukaista toteuttamista varten. Tiivistelmä ja suositukset Euroopan unionilla on edessään suuria haasteita. Lissabonin Eurooppa-neuvostossa maaliskuussa 2000 asetettiin tavoitteeksi, että EU:sta tulee maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin osaamistalous. Tämä merkitsee sitä, että tutkimusta ja teknologista kehittämistä (TTK) koskevan politiikan on oltava keskeinen osa kehitysstrategioita. Lautakunnan tärkein päätelmä on, että Lissabonissa asetettuja tavoitteita ei voida saavuttaa yksistään puiteohjelman avulla. Vaikka tämänhetkinen puiteohjelma ja sen edeltäjät ansaitsevat paljon kiitosta, siirtyminen kohti uudenlaista taloutta edellyttää paitsi puiteohjelman kehittämistä entistä joustavammaksi politiikan välineeksi myös muita välineitä ja toimia. TTK-politiikka on erottamattomasti sidoksissa muiden alojen politiikkaan, erityisesti koulutus- ja innovaatiopolitiikkaan. Lautakunta katsookin, että tarvittavat muutokset on suunniteltava osana EU:ta varten laadittavaa kokonaisstrategiaa, joka muotoillaan EU:n tasolla ja jota kaikki jäsenvaltiot tukevat. Tulevat puitteet Puiteohjelma on auttanut kumppanuuksia muodostaneita tiedemaailman ja teollisuuden edustajia eri puolilla EU:ta käsittelemään ongelmia yhdessä. Se on vaikuttanut tutkijoiden koulutukseen sekä eurooppalaisen tutkimusinfrastruktuurin kehittymiseen. Näitä toimia tarvitaan edelleen ja niitä on jatkettava, mutta puiteohjelman soveltamisalaa olisi laajennettava Lissabonissa asetettujen tavoitteiden ja laajentumisesta aiheutuvien vaatimusten mukaisesti. Lautakunta suosittelee, että -korostetaan edelleen yhteiskunnallisia kysymyksiä ja jatketaan avaintoimintojen käyttöä keinona kohdentaa ohjelmia, -korostetaan edelleen voimakkaasti tutkimusyhteistoimintana toteutettavia TTK-hankkeita, joita täydennetään erilaisilla muilla toimilla, -korostetaan huippuosaamista sekä johtavien tutkijoiden osallistumista, -rohkaistaan osallistujia ehdottamaan riskialttiimpia hankkeita, -parannetaan toimenpiteitä, joilla edistetään tutkijoiden liikkuvuutta EU:ssa sekä EU:n ja sen ulkopuolisten maiden välillä, -jatketaan tukea yleisluonteisille, valmiuksia lisääville TTK-toimille ja -korostetaan aiempaa enemmän tutkimusta, jota tarvitaan muiden EU-politiikkojen tukemiseen. Tämä ei kuitenkaan vielä riitä nykypäivän Euroopassa. Euroopan yhteisön perustamissopimus mahdollistaakin sen, että myös muita politiikan välineitä käytetään tieteellisen ja teknologisen toiminnan tukemiseen. Joitakin niistä on jo käytetty, mutta lautakunta katsoo, että nykyisiä politiikan välineitä on hyödynnettävä entistä enemmän uudelleen organisoidussa ja laajennetussa puiteohjelmassa. Välineiden liian vähäinen hyödyntäminen johtuu puiteohjelman toteuttamisen määrittelystä ja sen täytäntöönpanotavasta. Lautakunta suosittelee, että arvioidaan perusteellisesti järjestelmät ja menettelyt, joiden avulla päätetään yleisistä tavoitteista, määritellään toteuttamisen välineet ja toteutetaan ohjelmat. Erityisesti on tarpeen tehdä selkeä ero näiden toimien välillä ja jakaa niitä koskeva vastuu sen mukaisesti. Suosittelemme, että eurooppalaisesta TTK-strategiasta päätetään korkeimmalla poliittisella tasolla. Tämän jälkeen hallitusten päämiehet delegoivat tämän strategian muotoilun ja täytäntöönpanon Euroopan komissiolle, jota tukee asianmukainen neuvoa-antava rakenne. Nämä muutokset edellyttävät, että jäsenvaltiot luottavat entistä enemmän komission kykyyn toteuttaa tehokas puiteohjelma. Erityisesti on todettava, että lautakunta ei näe tarvetta jatkaa ohjelmakomiteoiden toimintaa. Puiteohjelman täytäntöönpanon osalta ohjelman johtamisen ja hallinnon uudelleentarkastelussa olisi keskityttävä siihen, miten voidaan järjestää uudelleen olemassa olevat rakenteet ja menettelyt siten, että vastuuta tehtävistä delegoidaan komissiossa alaspäin tai että tehtäviä ulkoistetaan. Tällä hetkellä keskitytään liian paljon menettelyjen noudattamiseen ja liian vähän kokonaistavoitteiden saavuttamiseen. Lautakunnan suositukset joustavamman ja laajemman puiteohjelman luomisesta edellyttävät korkeimman poliittisen tason tukea, koska suosituksissa asetetaan kyseenalaiseksi joitakin Euroopan komission toimintaa ohjaavia perusperiaatteita, ei ainoastaan tutkimuspolitiikan laatimiseen ja täytäntöönpanoon liittyviä menettelyjä. Puiteohjelman lisäksi tarvittavat toimet Hallitusten päämiesten on määritettävä uudestaan tieteen, teknologian ja innovaation asema. Nämä alat ovat ratkaisevan tärkeitä Lissabonissa kaavaillun osaamistalouden kehittämiselle. Lautakunta suositteleekin tieteelle ja teknologialle osoitettujen määrärahojen osuuden kasvattamista suhteessa muihin politiikan aloihin. Lautakunta on ehdottomasti sitä mieltä, että EU:ssa julkiseen ja yksityiseen TTK-toimintaan käytetty BKT-osuus olisi nostettava vähintään kolmeen prosenttiin seuraavien kymmenen vuoden aikana. Tätäkin suurempia määriä tarvitaan, ellei samaan aikaan ehkäistä eri puolilla EU:ta toteutettavien toimien päällekkäisyyttä. Yksityistä sektoria on rohkaistava lisäämään TTK-menoja, mikäli Eurooppa haluaa pysyä kilpailijoidensa tahdissa. Lautakunta suosittelee, että EU:ssa käytetään välillisiä keinoja (esim. TTK:hon liittyviä verohuojennuksia), joilla voidaan osoittaa EU:n ulkopuolisille tahoille, että TTK-toiminnan harjoittaminen Euroopassa kannattaa. Eri jäsenvaltioiden TTK-politiikkojen on täydennettävä toisiaan; päällekkäisyyttä on vältettävä. Lautakuntan mielestä Euroopan komissiolla on tässä ratkaiseva tehtävä. Komission olisi johdettava sellaisten toimien suunnittelua, joilla voidaan koota yhteen EU:n infrastruktuuriresursseja ja poliittista tietämystä. Lautakunta kehottaa kaikkia jäsenvaltioita antamaan tälle työlle varauksettoman tukensa. Euroopan unionin laajentuminen voi tarjota kaikille huomattavia sosiaalisia ja taloudellisia mahdollisuuksia, mikäli toteutetaan asianmukaiset toimet. Keski- ja Itä-Euroopan maat odottavat, että EU ottaa johtavan roolin toteuttamalla eurooppalaista TTK-strategiaa, jossa niiden tarpeet otetaan huomioon. Lautakunta suosittelee, että näiden maiden TTK-toiminnalle annettava tuki kanavoidaan tilapäisesti nykyisten tieteellisten akatemioiden kautta, kunnes voidaan luoda uudet kilpailukykyiset tieteen ja teollisuuden organisoitumisen rakenteet. Lautakunta suosittelee kiireellisiä toimia, joiden avulla voidaan varautua ammattitaitoisen työvoiman puutteeseen seuraavan vuosikymmenen aikana. Toimien avulla on lisättävä nuorten kiinnostusta tieteelliseen uraan, edistettävä uudelleenkoulutusta sekä huolehdittava siitä, että hyödynnetään laajentumisen myötä lisääntyvä tieteellinen potentiaali. Lautakunta kannattaa myös eurooppalaisten korkeatasoisen opetuksen ja tutkimuksen keskusten perustamista, jotta voidaan houkutella maailman parhaimmat tutkijat asumaan ja työskentelemään EU:ssa. Innovaatiopolitiikka on toinen osa-alue, jolla tarvitaan uusia aloitteita Euroopan aseman parantamiseksi. Innovaatiopolitiikka on sidoksissa TTK-politiikkaan, mutta se on huomattavasti laaja-alaisempi kokonaisuus. Siihen liittyy taloudellisia, markkinoita koskevia, oikeudellisia sekä verotusta ja kulttuuria koskevia näkökohtia, ja näin ollen se edellyttää toimia myös puiteohjelman ulkopuolella. Lautakunta tukee tällaisia toimia ja kehottaa komissiota huolehtimaan siitä, että innovaatioon liittyvät toimet ovat tärkeällä sijalla niiden toimien joukossa, joita tuetaan yhteisön rakennerahastoista sekä hakijamaille tarkoitetuista liittymistä valmistelevista rahastoista. Puiteohjelman arviointi Lautakunta on antanut myönteisen arvion viimeisten viiden vuoden aikana toteutetuista toimista, ja tämän perusteella voidaan suositella puiteohjelman jatkamista ja laajentamista. Tiedemaailman ja teollisuuden osallistujat arvostivat tutkimusyhteistoimintana toteutettavien hankkeiden painottamista, koska he pystyivät niiden ansioista tekemään strategisesti tärkeää työtä, jota muutoin olisi ollut vaikea toteuttaa. Verkottumista, koulutukseen liittyviä toimia ja toimivia menettelyjä, joilla edistetään pk-yritysten osallistumista, pidettiin myös laajasti puiteohjelman onnistuneina piirteinä. Ohjelman hallinnon osalta monet osallistujat olivat tyytymättömiä hakumenettelyihin sekä (vähäisemmässä määrin) maksujen viipeisiin. Lautakunta suosittelee, että menettelyjä yksinkertaistetaan ja selkeytetään. Lautakunta pitää hyvänä viidennen puiteohjelman yleistä lähestymistapaa, vaikka ohjelman täytäntöönpanon alkuvaihe ei sujunut kitkatta. Uudet matriisijohtamisrakenteet, joiden avulla haluttiin varmistaa riittävä yhteydenpito ohjelman eri osien välillä, eivät toimineet hyvin. Lautakunta suosittelee, että puiteohjelman kokonaisjohtaminen ja -hallinto järjestetään pikaisesti uudelleen. Arviointijärjestelmää voidaan pitää asianmukaisena. Vaikutusten arvioinnin tulisi olla yksi arvioinnin tärkeimmistä osista. PUITEOHJELMIEN VIISIVUOTISARVIOINNIN ARVIOINTILAUTAKUNTA J. MAJÓ (Espanja), lautakunnan puheenjohtaja Johtokunnan puheenjohtaja, Institut Català de Tecnología; Johtokunnan puheenjohtaja, European Institute for the Media (Düsseldorf); entinen Espanjan hallituksen teollisuusministeri S. BARABASCHI (Italia) Johtaja, FAST-CISAI; entinen tiede- ja teknologiaministeri; Varapuheenjohtaja, Eurocase; entinen johtaja, Ansaldo Ricerche; Euroopan tiede- ja teknologiakokouksen (ESTA) entinen puheenjohtaja; Entinen puheenjohtaja, EIRMA J.E. BELL (Yhdistynyt kuningaskunta) Neuropatologian professori, Edinburghin yliopisto H.G. DANIELMEYER (Saksa) Apulaisjohtaja, Japanese German Center, Berlin; Entinen varapääjohtaja, Siemens AG G. S. ARGYROPOULOS (Kreikka) Pääjohtaja, Kreikan teollisuusliitto S. McKENNA-LAWLOR (Irlanti) Irlannin kansallisen yliopiston konsistorin jäsen; Kokeellisen fysiikan professori; Omistaja ja toimitusjohtaja, STIL (Space Technology Ireland Ltd.; pk-yritys) F. THYS-CLEMENT (Belgia) Vararehtori, Université Libre de Bruxelles (ULB); Entinen rehtori, ULB C. ULLENIUS (Ruotsi) Rehtori, Karlstadin yliopisto; Entinen vararehtori, Chalmers University of Technology Y. FARGE (Ranska) Pääjohtajan neuvonantaja, Centre National de la Recherche Scientifique (CNRS); Entinen tutkimus- ja kehitysjohtaja, Pechiney Group N. WILHJELM (Tanska) Pääjohtaja, Industriens Realkreditfond; Entinen kauppa- ja teollisuusministeri J. VIANA BAPTISTA (Portugali) Puheenjohtaja, EDIFER; Puheenjohtaja, ICAT; Entinen IRDAC:n jäsen; Entinen julkisten töiden ministeri sekä ja liikenne- ja viestintäministeri K. GUY (Yhdistynyt kuningaskunta), lautakunnan esittelijä Johtaja, Wise Guys Ltd.