EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 2.12.2020 COM(2020) 713 final KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Oikeuden varmistaminen EU:ssa – eurooppalainen oikeusalan koulutusstrategia vuosiksi 2021–2024



KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Oikeuden varmistaminen EU:ssa – eurooppalainen oikeusalan koulutusstrategia vuosiksi 2021–2024 1.Johdanto Lissabonin sopimuksessa myönnettiin Euroopan unionille (EU) valtuudet tukea yksityis- ja rikosoikeudellista yhteistyötä ”tuomareiden ja oikeuslaitoksen henkilöstön koulutuksen” avulla. Siitä lähtien EU:n oikeutta koskeva oikeusalan koulutus on parantanut EU:n oikeuden moitteetonta ja yhdenmukaista soveltamista, vahvistanut keskinäistä luottamusta rajatylittäviin oikeudellisiin menettelyihin ja auttanut siten kehittämään EU:n oikeusaluetta. Komission vuonna 2011 antamalla tiedonannolla Parannetaan luottamusta oikeuden saatavuuteen EU:ssa: eurooppalaisen oikeusalan koulutuksen uusi ulottuvuus saatiin aikaan asteittainen muutos sekä oikeusalan koulutuksen järjestämistä EU:ssa koskevassa lähestymistavassa että tällaisen koulutuksen laajuudessa. Valtaosa vuoden 2010 kyselyyn vastanneista EU:n tuomareista ja syyttäjistä ei ollut koskaan osallistunut EU:n tai toisen jäsenvaltion oikeutta koskevaan oikeusalan koulutukseen, mutta edellä mainitun tiedonannon jälkeen yli puolet (yli miljoona) EU:n oikeusalan ammattilaisista on osallistunut tällaiseen koulutukseen. Vuosia 2011–2020 koskevan eurooppalaisen oikeusalan koulutusstrategian arviointi (julkaistu vuonna 2019) ja eurooppalaista oikeusalan koulutusta koskevat vuosikertomukset osoittavat, että useimmat strategian tavoitteet on yleisesti ottaen saavutettu. Päätavoite, jonka mukaan puolet (eli 800 000) kaikista EU:n oikeusalan ammattilaisista osallistuu EU:n oikeutta koskevaan koulutukseen vuosina 2011–2020, saavutettiin vuonna 2017. Kyseisellä strategialla on onnistuttu lisäämään koulutuksen määrää, mutta se on edistänyt myös uusia toimintatyyppejä, kuten vaihto-ohjelmia. Se on auttanut parantamaan useille oikeusalan ammattilaisten ryhmille, etenkin tuomareille ja syyttäjille, annettavaa EU:n oikeutta koskevaa koulutusta. Kyseinen strategia on myös parantanut Euroopan juridisen koulutusverkoston (EJTN) kaltaisten verkostojen valmiuksia sekä vahvistanut EU:n tason verkostoja ja koulutuksentarjoajia. Näiden saavutusten pohjalta on nyt oleellista, että oikeusalan koulutus pysyy keskeisellä sijalla EU:n asialistalla ja että sitä vahvistetaan edelleen. EU:ssa on parhaillaan meneillään joitakin uusia kehityssuuntauksia ja haasteita, joita on käsiteltävä oikeusalan koulutuksessa, kuten oikeusvaltioperiaatteen heikentyminen ja perusoikeuksien loukkaaminen joissakin jäsenvaltioissa, yhteiskuntiemme räjähdysmäinen digitalisaatio sekä Länsi-Balkanin kumppaneiden mahdollisuus EU-jäsenyyteen. Lisäksi koulutukseen osallistumisen taso vaihtelee edelleen huomattavasti jäsenvaltioiden ja oikeusalan ammattien välillä. Tämä voi heikentää EU:n oikeuden yhdenmukaista ja tehokasta soveltamista. Tämä tiedonanto perustuu vuoden 2011 jälkeisiin kokemuksiin ja uusiin kehityssuuntauksiin. Tässä otetaan huomioon vuosien 2011–2020 strategiaa koskevan komission arvioinnin tulokset ja komission vuonna 2018 toteuttama laaja julkinen kuuleminen. Tässä tiedonannossa esitetään kattava strategia EU:n oikeutta koskevan oikeusalan ammattilaisten koulutuksen parantamiseksi ulottamalla poliittiset toimet uusiin aiheisiin, ammatteihin ja maantieteellisiin alueisiin, käsittelemällä uusia haasteita sekä asettamalla uusia tavoitteita vuosiksi 2021–2024. 2.Joustava reagointi EU:n oikeutta koskeviin koulutustarpeisiin Oikeusalan ammattilaisten on pystyttävä sopeutumaan uusiin kehityssuuntauksiin myös EU:n oikeuden alalla. Esiin tuleviin EU:n oikeutta koskeviin koulutustarpeisiin on siksi tärkeää reagoida joustavasti. Oikeusalan koulutus, jolla edistetään yhteistä oikeusvaltiokulttuuria Oikeusvaltioperiaatteen noudattamisella on ratkaiseva merkitys EU:n oikeuden tehokkaan soveltamisen sekä jäsenvaltioiden ja niiden oikeusviranomaisten keskinäisen luottamuksen kannalta. Oikeusvaltion ytimen muodostaa tehokas oikeussuoja, joka edellyttää kansallisten oikeuslaitosten riippumattomuutta, laadukkuutta ja tehokkuutta. Oikeusalan ammattilaisilla on keskeinen rooli oikeusvaltioperiaatteen ylläpitämisessä. Heidän on oltava perillä alan EU:n säännöstöstä ja myös Euroopan unionin tuomioistuimen nopeasti kehittyvästä oikeuskäytännöstä, jotta he voivat soveltaa niitä työssään. Hyvin koulutetuilla ammattilaisilla ja heidän verkostoillaan on tärkeä rooli oikeusvaltiokulttuurin vahvistamisessa ja oikeusvaltioperiaatteen ylläpitämisessä, joissa oikeuslaitoksen riippumattomuudella on keskeinen asema. Perusoikeuksien voimassa pitäminen Kansalliset tuomarit ja muut oikeusalan ammattilaiset ovat keskeisiä toimijoita varmistettaessa EU:n perusoikeuskirjan tehokas soveltaminen ja se, että perusoikeuskirjassa vahvistetut oikeudet toteutuvat ihmisten jokapäiväisessä elämässä. Heidän on saatava kohdennettua koulutusta perusoikeuskirjan soveltamisesta ja soveltamisalasta sekä erityisistä oikeuksista, kuten tietosuojasta, mutta myös perusoikeuskirjan suhteesta kansalliseen lainsäädäntöön ja sen vuorovaikutuksesta Euroopan ihmisoikeussopimuksen kanssa. Perusoikeuskirjaa koskeva koulutus olisi myös tarvittaessa sisällytettävä EU:n oikeuden eri aloja koskeviin koulutusmoduuleihin. Oikeuslaitoksen digitalisaation laajentaminen Oikeusalan koulutuksen on valmistettava oikeusalan ammattilaisia hyödyntämään digitalisaatiota ja käyttämään tekoälyä. Nämä kehityssuuntaukset vaikuttavat yhä enemmän elämämme kaikkiin osa-alueisiin. Covid-19-pandemia on osoittanut, että oikeuslaitosten on pikaisesti mukautettava toimintaansa digitalisaation avulla. Oikeusalan ammattilaisten on tiedettävä, miten digitaaliset välineet ja digitaaliteknologiat vaikuttavat käsiteltäviin asioihin, ja oltava valmiita käyttämään niitä asianmukaisesti päivittäisessä työssään ja myös rajatylittävissä oikeudenkäynneissä. Heidän on varmistettava yksityishenkilöiden oikeuksien ja henkilötietojen riittävä suoja digitaalisessa ympäristössä etenkin siten, että asianosaiset voivat tutustua tiedostoihin ja osallistua tuomioistuimen istuntoihin. EU:n oikeuden kehityksen tasalla pysyminen

Eurooppalaisen oikeusalan koulutuksen ansiosta oikeusalan ammattilaisten olisi voitava ymmärtää EU:n oikeuden merkitys päivittäisessä työssään, panna se kaikilta osin täytäntöön sekä varmistaa EU:n lainsäädännöstä johtuvien oikeuksien ja velvollisuuksien noudattaminen kansallisissa oikeudellisissa menettelyissä. Heidän on tärkeää myös pysyä ajan tasalla EU:n oikeuden kehityksessä. Kaikki uusi lainsäädäntö ja Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö edellyttävät koulutusta, jotta niillä on tarkoitetut oikeusvaikutukset ja jotta oikeusalan ammattilaisilla on tarvittavat tiedot ja taidot. Tämä pätee etenkin rajatylittävää oikeudellista yhteistyötä koskeviin EU:n keskeisiin välineisiin. Myös Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustaminen vaikuttaa merkittävästi syyttäjien, tuomareiden ja puolustusasianajajien koulutukseen. Strategialla olisi etenkin lisättävä näiden ammattien edustajien koulutusta, jossa käsitellään EPPOn oikeusperustaa, kansallisiin oikeusjärjestelmiin ja ‑rakenteisiin tehtyjä muutoksia, EPPOn suhteita muhin EU:n taloudellisten etujen suojaamisen alalla toimiviin EU:n elimiin ja virastoihin, kuten EUROJUSTiin, EUROPOLiin ja OLAFiin, sekä EPPOn rajatylittävässä oikeudellisessa yhteistyössä käyttämien EU:n oikeudellisten välineiden soveltamista. Turvallisuuden alalla keskeisiä koulutusaiheita ovat edelleen terrorismin, järjestäytyneen rikollisuuden (myös ihmis- ja asekaupan sekä laittomien huumausaineiden kaupan) torjunta, väkivaltaisiin ääriliikkeisiin johtavan radikalisoitumisen ehkäisy ja torjunta sekä rahanpesun torjunta. Uhreihin yhteydessä olevien oikeusalan ammattilaisten on saatava koulutusta, jotta he voivat aiempaa paremmin tukea uhreja ja viestiä heidän kanssaan ottaen huomioon etenkin kaikkein heikoimmassa asemassa olevien tarpeet. Heidän on osattava tunnistaa perusteeton oikeudenkäynti ja käyttää sen torjumiseen saatavilla olevia välineitä. Lasten oikeudet , vammaisten oikeudet ja oikeusjärjestelmien mukauttaminen näiden kohderyhmien tarpeisiin, sukupuoleen perustuvan väkivallan uhrien kohtaamat erityishaasteet sekä myös yhdenvertaisuus ja syrjimättömyys edellyttävät erityiskoulutusta, ja niitä on käsiteltävä myös muilla kursseilla. Kuluttajan oikeuksien turvaaminen jatkokoulutuksella, jossa käsitellään sekä aineellista oikeutta että prosessioikeutta, on keskeinen tavoite, minkä covid-19-pandemian aikana havaittujen laittomien käytäntöjen lisääntyminen vahvistaa. EU:n kansalaisuuteen liittyvien oikeuksien tehokas käyttö on taattava, myös vapaan liikkuvuuden alalla. Koulutus on tarpeen useille ammattilaisille, jotka panevat täytäntöön sisämarkkinasääntöjä, myös liiketoiminnan kannalta erityisen merkityksellisiä sääntöjä, kuten EU:n sisäisten sijoitusten suojaamista koskevia sääntöjä, osittain sijoittajien luottamuksen varmistamiseksi. Tarvittaessa on tarjottava myös koulutusta, jossa käsitellään EU:n yhtiöoikeutta, erityisesti digitaalisia välineitä ja prosesseja, rajatylittäviä yhtiömuodon muutoksia ja yritysten sulautumisia ja jakautumisia, sekä EU:n kilpailuoikeutta. Myös EU:n ympäristölainsäädännön soveltaminen edellyttää erityistietoa ja lisäkoulutusta. Oikeusalan ammattilaisten valmistaminen käsittelemään uusia haasteita Uudet terrorismin muodot, väkivaltaiset ääriliikkeet, kyberrikollisuus ja covid-19-pandemia ovat vaikuttaneet paitsi yksityishenkilöiden elämään ja yrityksiin myös kansallisiin oikeuslaitoksiin, joiden on sopeuduttava näihin vaikutuksiin. Etenkin covid-19-pandemia on muuttanut rikollisten toimintatapoja, minkä vuoksi kyberrikollisuus, verkkorikollisuus ja terveyteen liittyvä rikollisuus ovat lisääntyneet huomattavasti. Oikeusalan ammattilaisten on reagoitava näihin muutoksiin. Lisäksi uudet työskentelymuodot aiheuttavat haasteita työ- ja sosiaalioikeudessa. Uutta koulutustarjontaa olisi järjestettävä ja asetettava saataville pikaisesti, kuten kyberrikollisuuden ja turvapaikkojen yhteydessä on viime aikoina tehty.



Koulutuksentarjoajien on ·tarjottava EU:n perussopimuksiin ja perusoikeuskirjaan sisältyvään oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksia koskevaan EU:n säännöstöön liittyvää koulutusta järjestelmällisesti tuomareiden ja muiden oikeusalan ammattilaisten jatkokoulutustarjonnassa ·sisällytettävä EU:n oikeus, myös perusoikeuskirjan määräykset, kansalliseen oikeusalan koulutukseen sekä järjestettävä tarvittaessa EU:n oikeutta koskevaa erityiskoulutusta ·annettava koulutusta, jolla parannetaan digitalisaatiota ja tekoälyä koskevaa tietämystä ja pätevyyttä sekä tehostetaan digitalisoitujen oikeudellisten menettelyjen ja rekisterien käyttöä ·varmistettava tehokas koulutus, joka koskee uutta EU:n lainsäädäntöä ja oikeuskäytännön kehittymistä, myös rajatylittävän oikeudellisen yhteistyön välineitä ja EPPOa ·kohdennettava koulutusta yksilöiden oikeuksien suojaamiseen digitaalisessa ympäristössä (esim. tietosuojaan, yksityisyyteen, syrjimättömyyteen, sukupuoleen perustuvalta verkkoväkivallalta suojaamiseen, sopimusoikeuteen ja kuluttajan oikeuksiin) sekä erityisryhmien (esim. lasten ja vammaisten sekä sukupuoleen perustuvan väkivallan, rasismin ja syrjinnän uhrien) oikeuksiin ·seurattava koulutustarpeita ja mukautettava opetusohjelmia uusiin haasteisiin. Komissio ·tukee oikeusalan ammattilaisille tarjottavaa EU:n oikeutta koskevaa koulutusta, joka vastaa heidän tarpeitaan

·jatkaa Euroopan neuvoston kanssa tehtävää yhteistyötä koulutuksessa, jossa käsitellään myös EU:n perusoikeuskirjaa. 3.Oikeusalan ammattilaisten koulutukseen sisältyvä välttämätön muu koulutus EU:n oikeuden lisäksi Eurooppalaiseen oikeusalan koulutukseen olisi sisällyttävä muutakin kuin oikeustieteellistä koulutusta, ja siinä olisi tuettava ammatillisen osaamisen kehittämistä. Oikeus ja oikeudelliset periaatteet eivät toimi tyhjiössä, joten oikeusalan ammattilaisten on hankittava pätevyyttä monella eri tieteenalalla. ”Tuomaritaitoa” koskeva koulutus kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. Se on keskeinen tekijä oikeuslaitosten tehokkuudessa, oikeuslaitosten ja kansalaisten välisessä luottamuksessa sekä oikeusalan ammattilaisten luottamuksessa rajatylittävään yhteistyöhön. Tuomareiden tärkeimpiä koulutusaiheita ovat tuomarin eettiset periaatteet, selviytymiskyky, tiedostamattomat ennakkoluulot, asian hallinta ja menettely oikeussalissa sekä johtajuus. Jotta kaikki oikeusalan ammattilaiset saavat tarvitsemansa tietotaidon, asenteet ja asiantuntemuksen, he tarvitsevat myös muiden alojen kuin oikeustieteen tietoja ja taitoja koskevaa koulutusta. Tällaisia aloja ovat esimerkiksi käyttäytymistieteet, psykologia, antropologia, taloustiede ja kognitiivinen kielitiede. Oikeusalan kielitaidon kehittäminen on oleellista, jotta oikeusalan ammattilaiset voivat käydä keskenään sujuvaa vuoropuhelua, joka puolestaan edistää keskinäistä luottamusta rajatylittäviin oikeudellisiin menettelyihin. Vieraiden kielten hallitseminen auttaa oikeusalan ammattilaisia ymmärtämään ulkomaisia oikeusjärjestelmiä ja käsitteitä sekä lisää osallistumista rajatylittävään koulutukseen. Komissio tukee edistynyttä ja teknistä oikeusalan kielen opetusta kansallisen tarjonnan täydentämiseksi sekä edistää useiden kielten ja oikeudellisten näkökohtien yhdistämistä tällaisessa koulutuksessa, mikä on osoittautunut tehokkaaksi. Koulutuksentarjoajien on ·sisällytettävä ”tuomaritaito” sekä muiden alojen kuin oikeustieteen tiedot ja taidot kansallisiin jatkokoulutusohjelmiin ·tarjottava vieraiden kielten oikeudellista kielenkäyttöä koskevia kursseja etenkin rajatylittäviä asioita käsitteleville oikeusalan ammattilaisille. Komissio ·tarjoaa taloudellista tukea muita kuin oikeudellisia asioita koskevaan rajatylittävään koulutukseen, kun se liittyy oikeusalan koulutukseen. 4.Oikeusalan ammattilaisten koulutuksen lisääminen, laajentaminen ja tarkempi kohdentaminen Vuoden 2011 tiedonannon keskeisenä päämääränä oli yleinen tavoite lisätä koulutettujen oikeusalan ammattilaisten määrää tarvittavan sysäyksen antamiseksi. Tämä oli itsessään menestyksekäs muutoksen vauhdittaja. Koulutusstrategian arvioinnissa tuli kuitenkin esiin joitakin seikkoja, kuten tulosten vaihtelu eri ammattien ja maiden välillä. Tämä edellyttää lähestymistapaa, jossa asetetaan uusia, kunnianhimoisia (vaikkakin eriytettyjä) tavoitteita, joissa otetaan aiempaa paremmin huomioon koulutustarpeet ja ammattien osallistumisaste EU:n oikeutta koskevaan koulutukseen. Osallistuminen EU:n oikeutta koskevaan jatkokoulutukseen EU:ssa (%) Ammatit 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 Tuomarit ja syyttäjät 24,62 % 23,04 % 24,00 % 29,11 % 28,10 % 38,03 % 48,22 % 54,66 % 55,70 % Tuomio-istuinten ja syyttäjän-virastojen henkilöstö 1,75 % 0,90 % 1,52 % 1,32 % 2,06 % 2,39 % 3,23 % 4,14 % 6,40 % Asianajajat 1,79 % 1,73 % 5,04 % 5,28 % 3,54 % 4,11 % 4,88 % 4,82 % 3,36 % Notaarit 11,36 % 5,75 % 10,37 % 15,31 % 18,07 % 13,89 % 27,03 % 22,35 % 26,03 % Ulosotto-miehet 3,57 % 4,02 % 3,12 % 8,29 % 5,67 % 7,57 % 9,55 % 12,77 % 16,19 % Lähde: Euroopan komissio (EU28, paitsi vuoden 2019 osalta EU27, koska Yhdistyneestä kuningaskunnasta ei saatu tietoja; eurooppalaista oikeusalan koulutusta koskeviin vuosikertomuksiin sisältyvät tiedot). Yleisesti ottaen aiempaa useampien oikeusalan ammattilaisten olisi osallistuttava EU:n oikeutta koskevaan koulutukseen. Koulutuksentarjoajien olisi parannettava sekä kansallista että rajatylittävää EU:n oikeutta koskevaa koulutustarjontaa riippumatta siitä, onko se EU:n (yhteis)rahoittamaa. Tämä pätee kaikkiin EU:n oikeutta soveltaviin oikeusalan ammattilaisiin, joita ovat lähinnä tuomarit, syyttäjät ja tuomioistuinten henkilöstö, mutta myös esimerkiksi asianajajiin, notaareihin, ulosottomiehiin, sovittelijoihin, oikeustulkkeihin ja ‑kääntäjiin, tuomioistuimia avustaviin asiantuntijoihin sekä tietyissä tilanteissa vankiloiden henkilöstöön ja ehdonalaisen vapauden valvojiin. Räätälöidyt tavoitteet Tuomarit ja syyttäjät ovat tärkeimmät toimijat pyrittäessä takaamaan EU:n oikeuden asianmukainen soveltaminen kansallisella tasolla. Heidän olisi pysyttävä EU:n oikeutta koskevan koulutuksen ensisijaisena kohderyhmänä. Tuomarit soveltavat EU:n oikeutta viran puolesta, panevat ensisijaisuuden ja välittömän oikeusvaikutuksen periaatteet täytäntöön sekä esittävät ennakkoratkaisukysymyksiä Euroopan unionin tuomioistuimelle. Syyttäjien on tunnettava EU:n oikeusalan säännöstön merkitykselliset osat ja sovellettava niitä. Näihin kuuluvat muun muassa epäiltyjen ja syytettyjen menettelylliset oikeudet rikosoikeudellisissa menettelyissä, EU:n taloudellisten etujen suojaaminen sekä EPPOn perustamisen jälkeen sovellettavat uudet toimintasäännöt.

Tuomioistuinten ja syyttäjänvirastojen henkilöstöllä on oleellinen merkitys oikeuslaitosten sujuvan toiminnan kannalta. Jotkut heistä osallistuvat tuomioistuinten päätösten, eurooppalaisten maksamismääräysten ja eurooppalaisten pidätysmääräysten laadintaan ja täytäntöönpanoon, rajatylittävään asiakirjojen tiedoksiantoon sekä muihin rajatylittäviin menettelyihin. Tämä edellyttää laajaa EU:n oikeutta koskevaa koulutusta, joka olisi räätälöitävä tarkasti määritettyjen tarpeiden mukaiseksi. Komissio edistää kaikkien kansallista ja EU-tason koulutusta tuomioistuinten henkilöstölle tarjoavien tahojen verkostoitumista, jotta ne voivat jakaa parhaita käytäntöjä ja vahvistaa kansallista koulutustarjontaa. Asianajajilla on keskeinen merkitys EU:n oikeuden käytännön täytäntöönpanossa monissa oikeudellisissa menettelyissä, olipa kyse kansallisista tai rajatylittävistä menettelyistä, siviiliprosesseista tai perheoikeudellisista, hallinnollisista tai rikosoikeudellisista menettelyistä. Heidän tehtävänään on myös ottaa esiin EU:n oikeuteen liittyviä asioita erityisissä oikeudellisissa tilanteissa. Heidän on pysyttävä EU:n säännöstön kehityksen tasalla. Tästä syystä on tärkeää keskittyä yksityisten asianajajien kouluttamiseen ja heidän koulutuksentarjoajiinsa. Notaarit auttavat varmistamaan EU:n oikeuden oikeusvaikutukset yksityishenkilöille ja yrityksille merkityksellisillä aloilla, kuten perintöasioissa, sovittelussa, maksukyvyttömyysmenettelyissä ja rahanpesun torjunnassa. Tämä olisi otettava aiempaa paremmin huomioon koulutuksen sisällössä kannustettaessa samalla vuorovaikutteisten menetelmien ja myös verkko-opetuksen käyttöön. Ulosottomiehet osallistuvat tuomioistuinten päätösten rajatylittävään täytäntöönpanoon esimerkiksi eurooppalaisissa vähäisiin vaatimuksiin sovellettavissa menettelyissä ja rajatylittävässä varojen perinnässä. Ulosottomiesten ammatillinen asema ja tausta vaihtelevat, mutta he kuuluvat tuomioistuimen henkilöstöön noin kolmasosassa jäsenvaltioista. He tarvitsevat enemmän EU:n oikeutta koskevaa koulutusta sen varmistamiseksi, että he soveltavat sitä asianmukaisesti päivittäisessä työssään. Muiden ammattien edustajille tarjottavan EU:n oikeutta koskevan koulutuksen parantaminen Tämän strategian ja lainvalvontaviranomaisten eurooppalaisen koulutuskehyksen yhtymäkohdassa on ollut hyödyllistä kehittää ja edistää syyttäjien, tuomareiden ja tutkijoiden yhteisiä koulutusmateriaaleja ja koulutustilaisuuksia. Tässä yhteydessä EJTN:n ja Euroopan unionin lainvalvontakoulutusviraston (CEPOL) tuloksellinen yhteistyö on tervetullutta, ja sitä voitaisiin kehittää edelleen. Vankiloiden henkilöstö ja ehdonalaisen vapauden valvojat ovat uusi kohderyhmä, koska heidän koulutuksellaan on ratkaiseva merkitys pidettäessä perusoikeuksia voimassa vankilassaoloaikana (etenkin eurooppalaisten pidätysmääräysten yhteydessä), vahvistettaessa heidän avainasemaansa vankiloissa tapahtuvan radikalisoitumisen ehkäisemisessä ja varmistettaessa kuntoutusohjelmien onnistuminen. Heidän on tunnettava myös EU:n toimintalinjat, jotka koskevat etenkin vankien siirtoja, ehdonalaista vankeutta, vaihtoehtoisia seuraamuksia, valvontaa, huumelainsäädäntöä ja muita vankiloihin liittyviä asioita. Muut oikeusalan ammattilaiset, kuten sovittelijat, tuomioistuimia avustavat asiantuntijat, maksukyvyttömyysmenettelyn selvittäjät sekä oikeustulkit ja ‑kääntäjät, tarvitsevat yhä enemmän EU:n oikeuden soveltamista koskevaa tietämystä ja pätevyyttä. Heidän oikeudellisiin prosesseihin osallistumisensa laatua olisi parannettava tarkoituksenmukaisella EU:n oikeutta koskevalla koulutuksella. Toiminta – kaikki sidosryhmät: EU:n oikeutta koskevaa jatkokoulutusta olisi vuoteen 2024 mennessä annettava vuosittain ·65 prosentille tuomareista ja syyttäjistä ·15 prosentille tuomioistuinten ja syyttäjänvirastojen henkilöstöstä, joka tarvitsee EU:n oikeuden tuntemusta ·15 prosentille asianajajista ·30 prosentille notaareista ·20 prosentille ulosottomiehistä. Verkostojen toiminta: ·EJTN:n on perustettava kaikkien koulutusta tuomioistuinten henkilöstölle tarjoavien tahojen verkosto, jossa voidaan vaihtaa asiantuntemusta ja parhaita käytäntöjä. ·EPTA-verkoston (European Network of Penitentiary Training Academies) on laajennuttava kaikkiin jäsenvaltioihin, selvitettävä EU:n oikeuteen liittyviä koulutustarpeita ja reagoitava niihin asianmukaisesti. ·Eurooppalaisen yhdyskuntaseuraamusjärjestön (CEP) on jatkettava työtään koulutuksen parissa. 5.Laadukkaan ja tehokkaan koulutuksen edistäminen

Oikeusalan koulutuksen tarjoaminen ei ole itsessään päämäärä. On myös erittäin tärkeää, että koulutus on riittävän laadukasta, jotta sen tavoitteet voidaan saavuttaa. Suunnittelua, toteutusta ja arviointia koskevilla hyvillä menetelmillä on oleellinen merkitys. Jotta koulutuksentarjoajat voivat vastata joustavasti oikeusalan ammattilaisten päivittäisiin haasteisiin, niiden on jatkuvasti seurattava koulutustarpeita sekä kansallisten että eurooppalaisten sidosryhmien näkökulmasta. Oikeusalan ammattilaisille on tarjottava erilaisia, esimerkiksi pohdiskelevia, käsitteellisiä, kokeellisia ja konkreettisia, oppimismuotoja. Koulutuksessa olisi yhdistettävä lähiopetus, verkko-oppimisvälineet ja työpaikkakoulutus. Lähiopetuksella (myös rajatylittävällä lähiopetuksella) on oleellinen merkitys taitojen ja asenteiden kehittymisen kannalta, ja se vahvistaa keskinäistä luottamusta mahdollistamalla vapaan keskustelun luottamukseen ja kunnioitukseen perustuvassa ilmapiirissä. Sitä olisi jatkettava heti, kun terveystilanne sallii. EU:n tason koulutuksella on myös autettava kokeilemaan uusia lähestymistapoja, kuten hybridimuotoja (joissa yhdistetään lähi- ja verkko-opetus) ja ammattien välistä lähiopetusta, joissa käsitellään merkityksellisiä erityisaiheita. On käytettävä erilaisia, helposti saatavilla olevia koulutusvälineitä ja ‑muotoja, jotta voidaan ottaa huomioon koulutettavien osallistumismahdollisuudet ja erilaisuus. Koulutuksessa olisi hyödynnettävä aiempaa enemmän uusia teknologioita, jotta voidaan saavuttaa suurempi kohderyhmä ja parantaa koulutuksen laatua. Tätä tarvetta lisää meneillään oleva pandemia ja siirtyminen lähiopetuksesta verkko-opetukseen. Kaikilla oikeusalan ammattilaisilla on oltava käytännössä mahdollisuus osallistua EU:n oikeutta koskevaan laadukkaaseen verkko-oppimiseen ja käyttää alan sähköisiä resursseja. Niiden olisi täydennettävä ja moninkertaistettava lähiopetuksen etuja ajantasaisilla materiaaleilla ja itsenäisillä oppimisvälineillä, jotta sähköistä oikeutta voidaan käyttää mahdollisimman hyvin. Kansallisilla toimilla ei voi olla samanlaista vaikutusta kuin rajatylittävillä toimilla. Tuomareiden, syyttäjien ja tuomioistuinten presidenttien yleinen ja erityinen rajatylittävä vaihto pysyy ensisijaisena tavoitteena. Se vahvistaa yhteistä eurooppalaista oikeuskulttuuria, lisää luottamusta ja edistää EU:n oikeuden yhdenmukaista soveltamista. Tällaisten vaihtojen olisi tuotava konkreettista lisäarvoa osallistujille ja moninkertaisia vaikutuksia ammattiympäristöön. Kaiken koulutuksen olisi osoitettava, että sillä on saavutettu asetetut tavoitteet. Arvioinnissa olisi tarkasteltava tietojen ja taitojen hankkimista, asennemuutoksia ja ammatilliseen suoritukseen kohdistuvia vaikutuksia sekä harjoittelijoiden tyytyväisyyttä. Koulutuksentarjoajien on ·noudatettava aiempaa tarkemmin suosituksia, jotka annetaan Advice for training providers ‑asiakirjassa ja EJTN:n käsikirjassa eurooppalaisen oikeusalan koulutuksen menetelmistä ·järjestettävä vuosittain rajatylittävää koulutusta vähintään viidelle prosentille kaikista tuomareista ja syyttäjistä sekä kannustettava uusia henkilöitä osallistumaan siihen ·tarjottava vuorovaikutteista, käytännöllistä ja helposti kaikkien saatavilla olevaa verkko-opetusta, joka on räätälöity tarkasti koulutustavoitteiden mukaiseksi ·tutkittava lisää nykytekniikoiden, kuten virtuaalisen lähiopetuksen ja laajennettuun todellisuuteen liittyvien ratkaisujen, tarjoamia mahdollisuuksia ·hyödynnettävä aiempaa paremmin yhtä aihetta käsittelevää (lyhyttä, ajantasaista ja tarkasti kohdennettua) verkkokoulutusta, jotta voidaan vastata oikeusalan ammattilaisten välittömiin tarpeisiin kussakin tapauksessa ·varmistettava, että kouluttajia koulutetaan hyödyntämään verkko-oppimismenetelmiä täysimääräisesti ·arvioitava jokaista koulutusta osallistujien tyytyväisyyden ja pätevyyden lisääntymisen sekä tarvittaessa heidän suoritukseensa kohdistuvan vaikutuksen perusteella. Komissio ·käyttää tarvittaessa yhteistä arviointilomaketta EU:n tukemassa toiminnassa ·sisällyttää Euroopan oikeusportaaliin ”Euroopan koulutusfoorumin”: oikeusalan ammattilaisten koulutusta koskevan tietokeskuksen ja keskitetyn yhteyspisteen, josta voi etsiä EU:n oikeutta koskevaa itseopiskelumateriaalia. 6.Nuorille ammattilaisille tarjottavan oikeusalan koulutuksen lisääminen Uusien oikeusalan ammattilaisten olisi saatava perustiedot EU:n oikeusjärjestelmästä ja ‑kulttuurista peruskoulutuksensa aikana. Tämän pitäisi auttaa heitä ymmärtämään käytännössä EU:n oikeuden asema kansallisissa oikeusjärjestelmissä, oikeusvaltioperiaatetta koskeva säännöstö ja oma roolinsa eurooppalaisina oikeusalan ammattilaisina. Peruskoulutukseen (jos sellaista on) olisi siksi sisällyttävä riittävästi EU:n oikeutta, perusoikeuksia, oikeusvaltioperiaatetta, tuomaritaitoa ja kielitaitoa koskevaa laadukasta koulutusta. EU:n oikeuden osatekijöitä koskevan koulutuksen olisi oltava vakiokäytäntö. Koulutuksentarjoajien on

·varmistettava, että kaikkiin perusopetusohjelmiin sisältyy EU:n oikeutta koskevia moduuleja osana kansallista oikeutta koskevaa koulutusta ja tarvittaessa itsenäisinä kokonaisuuksina ·sisällytettävä oikeusvaltioperiaatetta koskeva EU:n ja EU:n perusoikeuskirjaa käsittelevä EU:n säännöstö sekä ”tuomaritaito” oikeusalan uusien toimijoiden peruskoulutustarjonnan vakio-osatekijöihin ·edellytettävä, että kaikki tulevat tai vasta nimitetyt tuomarit ja syyttäjät osallistuvat rajatylittävään vaihtoon peruskoulutuksensa aikana ·tehtävä EJTN:n AIAKOS-ohjelmassa järjestettävästä tulevien ja vasta nimitettyjen tuomareiden ja syyttäjien vaihdosta peruskoulutustarjonnan vakio-osatekijä; oikeusalan koulutuksesta vastaavien kansallisten elinten olisi avustettava vaihtojen järjestämisessä ·tehtävä oikeusalan kielikursseista peruskoulutustarjontansa vakio-osatekijä. 7.Jaetun vastuun vahvistaminen Oikeusalan koulutusta koskeva vastuu jaetaan jäsenvaltioiden, koulutuksentarjoajien, kansallisten ja eurooppalaisten oikeusalan ammattijärjestöjen sekä EU:n välillä. Kaikkien asianosaisten on lisättävä sitoutumistaan. Kansallisten sidosryhmien ensisijainen vastuu Kansalliset koulutuksentarjoajat, oikeusministeriöt, tuomari- ja syyttäjäneuvostot sekä säännellyistä ammateista vastaavat viranomaiset ovat keskeisiä toimijoita varmistettaessa, että koulutustarjonta vastaa alan toimijoiden tarpeita. Saataville on asetettava asianmukaiset resurssit talousarvion, koulutuksen järjestävän henkilöstön ja oikeusalan ammattilaisten osallistumisajan osalta. Asettamalla pakollisia koulutuskiintiöitä voidaan varmistaa, että koulutusta pidetään osana säännöllisiä työjärjestelyjä. Kansallisen ja EU-tason koulutuksen tarjoamista koskevaa tietoa on levitettävä ennakoivasti, ja osallistumista on tuettava. Oikeusalan ammattien johtajien ja virkaiältään vanhimpien jäsenten olisi osallistuttava todellisen koulutuskulttuurin luomiseen. Tarvitaan asennemuutosta, jotta oikeudellisista ja ammatillisista elimistä tulee oppimisorganisaatioita, joissa koulutusta pidetään investointina eikä poikkeamisena päivittäisestä työskentelystä. EU:n oikeuden asiantuntijaverkostot Oikeusalan ammattilaisten ei tarvitse hallita kaikkia EU:n oikeuden yksityiskohtia, mutta heidän on tarvittaessa noudatettava niitä. Heidän pitäisi voida luottaa toiseen oikeusalan ammattilaiseen, joka voi tarjota täysin oikeudellisesti riippumatonta asiantuntemusta ja apua EU:n oikeuden alalla ja joka kuuluu kansallisella tasolla tätä tarkoitusta varten perustettuun verkostoon. Tämä on EU:n oikeuden oikeuskoordinaattoreiden kansallisten verkostojen tunnustettu lisäarvo. Euroopan juridisen koulutusverkoston ainutlaatuinen rooli EJTN voi parhaiten koordinoida jäsentensä kautta EU:n oikeutta koskevaa kansallista koulutusta sekä kehittää tuomareille ja syyttäjille tarkoitettua rajatylittävää koulutusta, myös vaihtoa. EJTN:n yhdeksästä ”oikeusalan koulutuksen periaatteesta” on tulossa hyvän oikeusalan koulutuksen maailmanlaajuinen esikuva. EJTN tarvitsee vakaata ja asianmukaista rahoitusta. EU:n tason toimijat tärkeinä mielipidevaikuttajina Eurooppaoikeuden akatemia (ERA) ja Julkisen hallinnon Eurooppa-instituutti (EIPA-Luxemburg) auttavat vahvistamaan EU:n oikeutta koskevaa tietämystä. Niiden olisi lisättävä koulutustarjontaansa, varmistettava toimintansa laatu ja edistettävä tuotostensa siirrettävyyttä. Myös oikeusalan ammattilaisten verkostoilla, kuten asianajajien Euroopan unionin asianajajaliittojen neuvostolla (CCBE), notaarien Euroopan unionin notaarien liitolla (CNUE) ja ulosottomiesten Euroopan haastemiesten liitolla (UEHJ), on keskeinen rooli EU:n oikeutta koskevan koulutuksen parantamisessa. Ne edistävät merkittävästi tämän strategian täysimääräistä täytäntöönpanoa varmistamalla, että niiden jäsenet ottavat käyttöön ja käyttävät uudelleen jo laadittuja materiaaleja, sekä edistämällä koulutustoimien kansallista toteutusta. Eri jäsenvaltioiden koulutuksentarjoajien olisi pystyttävä kokemuksia vaihtamalla pohtimaan koulutustarjonnassaan olevia puutteita, innovoimaan ja toimimaan todistettavasti hyvien käytäntöjen pohjalta. Myös eurooppalaisten oikeusalan ammattilaisten verkostoilla, jotka keskittyvät EU:n oikeuden yksittäisille aloille, on tärkeä rooli mielipidevaikuttajina. Komission tuki Komissio tukee eurooppalaisen ulottuvuuden sisältäviä laadukkaita koulutushankkeita oikeusalan ohjelman ja muiden merkityksellisten rahoitusjärjestelmien kautta. Se tukee mielipidevaikuttajien, myös kouluttajien, koulutusta sekä koulutuksentarjoajien rajatylittäviä yhteenliittymiä. Se edistää alan verkostojen työskentelyä, kannustaa niitä tekemään yhteistyötä konferenssien avulla sekä tukee nykyaikaisten teknologioiden ja Euroopan oikeusportaalin käyttöä.

Komissio tukee hankkeita, joissa käsitellään EU:n painopistealueita, testataan uusia ideoita ja vastataan erityisiin tapauskohtaisiin tarpeisiin. Se kiinnittää tarkasti huomiota koulutustarpeiden arviointiin ja tulosten kestävyyteen. Se edellyttää, että EU:n yhteisrahoituksesta hyötyvät koulutuksentarjoajat pyrkivät aiempaa paremmin varmistamaan koulutuksen ja muiden tuotosten kestävyyden. Komissio käyttää kaikkia varainhoitoasetuksen mahdollistamia keinoja, jotta EU:n rahoituksen saantia sekä myös hakumenettelyjä ja avustusten hallinnointiprosesseja voidaan yksinkertaistaa. Toimien kohdentaminen EU:n ulkopuolisiin oikeusalan ammattilaisiin Eurooppalaisessa oikeusalan koulutuksessa keskitytään EU:n oikeusalan ammattilaisiin. Vuosien kuluessa yhteistyötä on kuitenkin laajennettu ehdokasmaihin ja mahdollisiin EU:n jäsenehdokkaisiin sekä muihin maihin, jotka ovat ilmaisseet olevansa kiinnostuneita tutustumaan EU:n oikeuskulttuuriin, jotta ne voivat parantaa oikeusjärjestelmiensä toimintaa. Ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokkaat tarvitsevat erityisesti oikeusvaltiosäännöstöä koskevaa koulutusta, koska niiden on EU-jäsenyyteen valmistautuessaan painotettava työskentelyä, jossa edistetään demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksien kunnioittamista. Komissio etenkin kannustaa Länsi-Balkanin alueen oikeusalan ammattilaisia osallistumaan rajatylittävään oikeusalan koulutukseen. Alueelle annettavalla EU:n tuella on tarkoitus varmistaa johdonmukaisuus ja kestävyys sekä käsitellä haasteita perusteellisen koulutustarpeiden arvioinnin ja ongelmalähtöisen (eikä rahoittajalähtöisen) lähestymistavan perusteella. Länsi-Balkanin oikeusalan koulutuksentarjoajien rakenteellista yhteistyötä olisi vahvistettava sekä alueellisella tasolla että EU:n kanssa. Tähän olisi tarvittaessa sisällytettävä asiantuntijakeskuksena toimivan EJTN:n roolin vahvistaminen, sillä se voisi tukea valmiuksien kehittämistä ja menetelmien parantamista. Synergioita voitaisiin etsiä lisää muissa EU:n ulkopuolisissa maissa, etenkin Afrikassa ja Latinalaisessa Amerikassa, toteutettavilla EU:n rahoittamilla oikeusalan koulutusaloitteilla, joilla voidaan vahvistaa demokratiaa, ihmisoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta. Kestävyys EU:n varojen tuella tuotettujen ja kansallisten ja EU-tason koulutuksentarjoajien yhteisesti käyttämien koulutusmoduulien, ‑pakettien ja ‑julkaisujen, kuten käsikirjojen ja ohjeiden, jakelua, täytäntöönpanoa, uudelleenkäyttöä, päivitystä ja kansalliseen asiayhteyteen mukauttamista samoin kuin kouluttajien kaltaisille mielipidevaikuttajille kohdennettua koulutusta edistetään voimakkaasti. Seuranta Komissio raportoi edelleen oikeusalan ammattilaisille tarjottavan EU:n oikeutta koskevan koulutuksen edistymisestä. Se pohtii yhdessä sidosryhmien kanssa, miten tietojen keruuta ja analysointia voitaisiin parantaa.



Suositukset: ·Kaikkien jäsenvaltioiden olisi perustettava tuomareille ja syyttäjille tarkoitettu EU:n oikeuden koordinaattoreiden kansallinen verkosto sekä edistettävä rajatylittävää yhteistyötä tällaisten verkostojen välillä. ·Muiden oikeusalan ammattien olisi noudatettava samanlaista lähestymistapaa työssä tapahtuvan vertaisoppimisen tukemiseksi. Sidosryhmien toiminta: ·EJTN:n on tarjottava tuomareille ja syyttäjille laadukasta koulutusta, myös verkko-opetusta, otettava huomioon tuomioistuinten henkilöstön tarpeet sekä kasvatettava EU:n tason tuotosten kerrannaisvaikutuksia lisäämällä jäsenilleen tarkoitettua EU:n oikeutta koskevaa koulutusta. ·EU:n tason verkostojen, koulutuksentarjoajien ja oikeusalan ammattilaisten järjestöjen on edistettävä, koordinoitava ja/tai järjestettävä rajatylittävää koulutusta, myös vuorovaikutteista verkkokoulutusta, ja moninkertaistettava samalla koulutuksen vaikutukset. Komissio ·tukee sidosryhmien yhteistyötä, jotta tämän strategian tavoitteet saavutetaan ·myöntää EU:n rahoitustukea laadukkaisiin hankkeisiin, joissa käsitellään konkreettisia koulutustarpeita kestävällä tavalla, ja EJTN:lle oikeusalan ohjelman kautta ·perustaa parannetun seurantajärjestelmän yhteistyössä sidosryhmien kanssa.