ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.2

ETSK kiinnittää huomiota seuraaviin yleisiin kysymyksiin: — Kuten edellä kohdassa 4.2 todetaan, ETSK pitää valitettavana, että asetuksen (EY) N:o 1072/2009 soveltamisalaa ei laajenneta koskemaan kevyitä hyötyajoneuvoja, sillä se merkitsee perusteetonta markkinoiden avaamista ajoneuvoille, joihin sovelletaan ammattiin pääsyä koskevia sääntöjä. Tämä saattaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa kielteisesti esimerkiksi liikenneruuhkiin ja ympäristöön. — ETSK pitää valitettavana, että ehdotuksessa ei lainkaan käsitellä kysymystä siitä, milloin kabotaasiliikenne ei ole enää tilapäistä vaan muuttuu sellaiseksi jatkuvaksi ja pysyväksi toiminnaksi, että oikeutta tarjota palveluja muussa jäsenvaltiossa kuin 8 artiklassa määritellyssä yrityksen sijoittautumisjäsenvaltiossa ei enää sovelleta. Nykytilanne, jossa asetuksen 8 artiklassa esitettyjä kabotaasiliikenteen muodollisia kriteereitä noudattavia toimia voidaan toteuttaa järjestelmällisesti ja säännöllisesti pitkään ja jopa pitkäaikaisen sopimuksen perusteella ja jossa ne pysyvät siitä huolimatta tilapäisinä, ei ole tyydyttävä, eikä se vastaa rajat ylittävien palvelujen tarjoamista koskevan oikeuden väliaikaista luonnetta (ks. oikeustapauskokoelma 1995, s. I-04165 ja oikeustapauskokoelma 1985, s. 01513). ETSK pitääkin ratkaisevan tärkeänä löytää selvä sääntö sille, mikä katsotaan väliaikaiseksi. ETSK huomauttaa, että SEUT-sopimuksen 91 artiklan 1 kohdan b alakohdassa EU:n lainsäätäjille annetaan laaja harkintavalta kabotaasipalvelujen väliaikaisen tarjoamisen edellytysten vahvistamisessa. Ratkaisuna voisi olla kabotaasimatkojen tai matkoihin käytettyjen päivien enimmäismäärä tietyn ajanjakson sisällä tai karenssiajan määrittäminen kabotaasikuljetuserien välille. ETSK pitää erittäin tärkeänä, että tätä asiaa koskevat säännöt ovat selkeitä ja että niitä on helppo soveltaa, esimerkiksi tienvarsitarkastuksissa. — Tuloksekkaassa sääntöjen noudattamisen valvonnassa on keskeisen tärkeää varmistaa, että kansallisilla viranomaisilla on käytettävissään henkilöstöä, jolla on riittävä pätevyys tehokkaiden tarkastusten tekemiseen ehdotetun 10 a artiklan mukaisesti. ETSK:n mielestä on olennaisen tärkeää, että nämä molemmat näkökohdat ovat kunnossa ja että perustetaan verkosto parhaiden käytäntöjen vaihtoa varten. — ETSK pitää valitettavana, ettei ehdotusta yhdistettyjä kuljetuksia koskevan direktiivin 92/106/ETY uudelleentarkastelusta toimitettu yhtä aikaa tarkastelun kohteena olevan ehdotuksen kanssa, koska käytännössä kyseisellä direktiivillä myönnetään toiseen jäsenvaltioon sijoittautuneille liikenteenharjoittajille rinnakkainen pääsy kansallisille liikennemarkkinoille. ETSK:n mielestä liikennepolitiikan täysin oikeutettu tavoite yhdistettyjen kuljetusketjujen edistämisestä voidaan saavuttaa ilman tätä erityistä markkinoille pääsyä koskevaa sääntöä. Sen vuoksi yhdistettyyn kuljetukseen sisältyvää yhden jäsenvaltion alueella tapahtuvaa, satamasta tai rautatieliikenteen terminaalista lähtevää tai niihin päättyvää maantiekuljetuksen osuutta olisi pidettävä kansallisena kuljetuksena ja siihen tulisi soveltaa asetukseen (EY) N:o 1072/2009 sisältyviä kabotaasia koskevia säännöksiä tai muita vastaavia säännöksiä.
2.5

Jotta varmistetaan, että korkeakoulutuksella voidaan edistää kasvua ja luoda työpaikkoja, yliopistojen on muokattava opetussuunnitelmia niin, että ne vastaavat talouden ja yhteiskunnan nykyisiä ja tulevia tarpeita. Tulevat opiskelijat tarvitsevat lisäksi ajantasaista ja perusteellista tietoa, joka auttaa heitä kurssivalinnoissa. Siksi komissio on esittänyt samanaikaisesti myös ehdotuksen neuvoston suositukseksi tutkinnon suorittaneiden seurannasta. Ehdotus on osa Uusi osaamisohjelma Euroopalle -aloitetta, joka kattaa korkeakoulututkinnon suorittaneiden lisäksi ammatillisen koulutuksen alalla tutkinnon suorittaneet. Suosituksen on määrä kannustaa jäsenvaltioiden viranomaisia parantamaan vastavalmistuneiden uralla tai jatko-opinnoissa etenemistä koskevien tietojen laatua ja saatavuutta ja tukea viranomaisia tässä työssä.
4.4.1

Kuten komissio toteaa, vastuu EU:n ympäristösäännöstön asianmukaisesta täytäntöönpanosta on ensisijaisesti jäsenvaltioilla. Myös EU:n tasolla on silti epäilemättä merkittäviä seikkoja, jotka voivat haitata tai edistää asianmukaista täytäntöönpanoa. Ympäristötavoitteiden älykkään nivomisen muihin politiikkoihin on lähdettävä unionin tasolta: sääntelyn on oltava järkevää ja johdonmukaista, ja varat on korvamerkittävä käyttötarkoitukseensa. YMP:n viherryttäminen on hyvä esimerkki tästä, ja siitä on otettava opiksi. Kestävään kehitykseen tähtäävien toimintalinjojen johdonmukaistaminen EU:n tasolla voisi myös osaltaan auttaa parantamaan ympäristönsuojelun tasoa unionin jäsenvaltioissa. EIR-menettelyä olisi myös hyödynnettävä palautteen saamiseksi siitä, onko täytäntöön pantavia EU:n toimintalinjoja tai lainsäädäntöä tarpeen korjata tai ajantasaistaa.
1.2

ETSK suhtautuu erittäin myönteisesti siihen, että komission nyt esittämässä ehdotuksessa otetaan huomioon REFIT-ohjelman ehdotukset ja että sen esittämistä on edeltänyt laaja julkinen kuuleminen. Näin on varmistettu, että kaikkia sidosryhmiä on kuultu ja että tämän tuloksena on esitetty ehdotus, jonka avulla yksinkertaistetaan ja parannetaan sääntöjä sekä alennetaan säännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia vaarantamatta kuitenkaan rahoitusvakautta.
1.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitealla (ETSK) on huomattavasti kokemusta työskentelystä liikennepolitiikan alalla, ja se on hiljattain käsitellyt sukupuoliulottuvuutta tällä perinteisesti miesvaltaisella alalla (ks. asiakokonaisuuteen TEN/573 kuuluva lausunto ”Naiset ja liikenne” (1). Kansalaisyhteiskuntaa edustavana EU:n toimielimenä sillä on asiantuntemusta sidosryhmävuoropuhelujen toteuttamisesta ja sidosryhmien kuulemisesta lainsäädäntöasioissa.
4.4

Useat näistä kielteisistä seikoista on korjattu nyt käsiteltävänä olevassa ehdotuksessa. On kuitenkin yhä edelleen asioita, joista komitea on eri mieltä: a) Komissio pitää kiinni siitä, että delegoidut säädökset ovat voimassa määräämättömän ajan. ETSK katsoo, että säädösvallan siirron kesto tulee periaatteessa aina rajata. Siirto voidaan mahdollisesti uusia, lukuun ottamatta poikkeuksellisia, asianmukaisesti perusteltuja tapauksia. b) ETSK pelkää, ettei parlamentilla ja neuvostolla ole todellista mahdollisuutta tarkastaa tehokkaasti delegoitujen säädösten sisältöä ajoissa. c) ETSK suhtautuu edelleenkin epäillen täytäntöönpanosäädösten ja delegoitujen säädösten tarkkaan erotteluun erityisesti silloin kun kyseessä ovat perusoikeuksiin liittyvät keskeiset ja muut kuin keskeiset toimenpiteet. d) ETSK on edelleen sitä mieltä, että SEUT-sopimuksen 290 ja 291 artiklan uudelleenmuotoilu voisi poistaa kerralla kaikki epäselvyydet, jotka ovat johtaneet nykyisiin ongelmiin.
1.4

Hiilestä irtautuminen on yksi energiaunionin strategisista tavoitteista, ja pyrkimys edistää investointeja tämän tavoitteen saavuttamiseksi sähkömarkkinoilla on näin ollen kannatettava. Paras tapa edetä asiassa ovat kuitenkin tasapuoliset ja oikeudenmukaiset markkinaehdot, jotka hyödyttävät sekä kuluttajia että siirtymistä vihreään talouteen. Tavanomaisen sähköntuotannon kaikkien ulkoisten kustannusten sisällyttäminen hintoihin siten, että huomioon otetaan ilmastonmuutoksesta johtuvat ja ihmisten terveydelle aiheutuvat haitat, on ratkaisevan tärkeää tehokkaan ja toimivan hiilestä irtautumisen kannalta. Asianmukainen verotus on paras keino ohjata investointeja ekosähköön.
3.18

Muutamissa kansallisissa keskustelutilaisuuksissa nostettiin esiin palkkojen lähentäminen ja vähimmäispalkan asettaminen jäsenvaltioihin (41). ETSK on sitä mieltä, että tähän suuntaan olisi pyrittävä nykyistä vahvemmin. ILO:n tutkimus Building a Social Pillar for European convergence (42) on hyödyllinen lähde. Siinä korostetaan, että vähimmäispalkkatasojen vertailuun voidaan käyttää monenlaisia indikaattoreita, joissa otetaan huomioon kansalliset olosuhteet, mutta niistä suosituin on vähimmäispalkan suhde keskipalkkaan (tai mediaanipalkkaan). Lisäksi siinä todetaan, että yhteisen lähestymistavan omaksuminen vähimmäispalkkapolitiikkaan EU:n tasolla voisi auttaa vähentämään köyhyyttä laajentuneessa unionissa ja matalapalkkaisten osuutta kansallisissa puitteissa. Tutkimuksessa esitetään, että lähtökohdaksi voitaisiin ottaa kansallisen tason kolmikanta-analyysi vähimmäispalkan kattavuudesta, tasosta ja noudattamisesta ILO:n asiakirjoissa esitetyn mukaisesti. ILO:n tutkimuksessa todetaan myös, että monien tutkimusten tuloksissa korostuu tasapainoisen lähestymistavan – jota painotetaan yleissopimuksessa N:o 131 – tärkeys, kun tarkastellaan vähimmäispalkan tason määrittämiseen vaikuttavia osatekijöitä, joihin kuuluvat – kansallisten käytäntöjen ja olosuhteiden asettamien mahdollisuuksien mukaan ja sikäli kuin se on tarkoituksenmukaista – seuraavat: a) työntekijöiden ja heidän perheidensä tarpeet ottaen huomioon maan yleinen palkkataso, elinkustannukset, sosiaaliturvaetuudet ja muiden yhteiskuntaryhmien suhteellinen elintaso ja b) taloudelliset tekijät, kuten taloudellisen kehityksen vaatimukset, tuottavuustasot ja halu saavuttaa korkea työllisyystaso ja ylläpitää sitä. Näistä aiheista on tarpeen keskustella tarkemmin sosiaalisen pilarin kehittämisen yhteydessä. ETSK korostaa, että kansallisten työmarkkinaosapuolten keskeisiä toimivaltuuksia ja riippumattomuutta palkanmääritysprosessien suhteen tulee kunnioittaa täysimääräisesti kansallisten käytäntöjen mukaisesti. Muutamissa kansallisissa keskustelutilaisuuksissa mainittiin myös tarve kunnioittaa toimivallanjakoa ja toissijaisuusperiaatetta sekä työmarkkinaosapuolten roolia vähimmäispalkkatason asettamisessa (43). ETSK on todennut yleisesti jo aiemmin, että euroalueeseen kuuluvien jäsenvaltioiden keskuudessa ei ole tapahtunut lähentymistä, vaikka sitä odotettiin tällaiselta sisäsyntyiseltä optimaaliselta valuutta-alueelta (44).
1.4

ETSK on tyytyväinen siihen, että painotuksena on investointien lisääminen nykyisen investointiohjelman pohjalta. Jotta rahoitusta olisi tarjolla riittävästi, EIP:n lainanantoa on lisättävä huomattavasti viime vuosiin verrattuna. Hallintorakenteiden on varmistettava, että varat ohjautuvat riittävässä määrin maihin, joissa investoinnit ovat supistuneet erityisen paljon. Näiden toimenpiteiden rinnalla on toteutettava tarvittavia rakenneuudistuksia, joilla edistetään kasvua, työllisyyttä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta.
3.5

ETSK on tyytyväinen menettelyllisiin takeisiin, joilla turvataan hakijoiden oikeudet. Tällä alalla komitean kanta on aina ollut selvä. Kaikki jäsenvaltioihin päätyvät hakijat ovat haavoittuvassa asemassa, sillä lähes kaikki ovat matkustaneet kaukaa ja kokeneet vaikeuksia ja vaaroja. Heidän on ylitettävä kielellisiä, kulttuurisia ja psykologisia esteitä, jotta he voivat sopeutua ja tehdä yhteistyötä viranomaisten kanssa. Vaikka ehdotukset uusiksi menettelyiksi ovat selkeämpiä, jäsenvaltioiden viranomaisille kuuluu vastuu niiden täytäntöönpanosta. Jos viranomaisilla on vaikeuksia uusien menettelyjen kanssa, on oltava tarjolla apu- ja tukijärjestelyjä.
3.5

ETSK muistuttaa aiemmasta ehdotuksestaan (7) ja kehottaa Euroopan komissiota hyödyntämään tarkasteltavana olevan asetuksen tarjoaman tilaisuuden lisätä toimenpiteitä, jotka koskevat sellaisen tilastollisen tutkimusvälineen käyttöönottoa unionin tasolla ja jäsenvaltioissa, jonka avulla voidaan arvioida vapaaehtoistoiminnan tuottamaa taloudellista arvoa. Lähestymistavan tulee perustua Kansainvälisen työjärjestön (ILO) laatimaan vapaaehtoistyön mittaamista koskevaan oppaaseen. Siihen sisältyvässä vapaaehtoistyön kuvauksessa korostetaan kolmea keskeistä piirrettä: vapaaehtoistyö on toimintaa, joka on ominaisuuksiltaan tuottavan työn kaltaista, josta ei saa palkkaa, joka on vapaaehtoista ja joka ei hyödytä vapaaehtoistyöntekijän omaa kotitaloutta.
4.12

Nykyinen toimintakenttä on varsin kirjava: on olemassa erilaisia kansallisia vaatimuksia ja sertifiointiohjelmia, osa verkkosivustoista on blokattu, jotta niiltä ei voida myydä muihin maihin, maksujärjestelmät ovat yleensä erilaisia, kielivaatimukset voivat olla esteenä, markkinavalvontaviranomaiset asettavat joskus lisävaatimuksia (13) ja voimassa olevia EU:n direktiivejä sovelletaan väärin tai ei sovelleta ollenkaan. Hyvin tunnettu esimerkki on palveludirektiivin 20 artikla, jonka jäsenvaltiot jättävät systemaattisesti huomiotta, vaikkakin tässä tapauksessa on epäselvää, miten artiklan noudattamista tulisi valvoa asianmukaisesti. Kaikki nämä tekijät vaarantavat sekä markkinoiden avoimuuden että tavoitteena olevat tasapuoliset toimintaedellytykset.
5.1

Eurooppalaisten teknisten standardien nopeus ja oikea-aikaisuus. Nopeuden suhteen on erilaisia intressejä, ja on vaikeaa soveltaa yleispätevää järjestelmää prosessien seurantaan tarvittavan ajan ja siihen liittyvien puutteiden vähentämiseksi. Oikea-aikaisuus on nopeutta tärkeämpää, jos nopeus voi vaarantaa yhteisymmärryksen saavuttamisen.
4.3

Sähköinen hallinto on yksi digitaalisten sisämarkkinoiden strategian keskeisistä osista. Käsillä olevassa tiedonannossa ei kuitenkaan käsitellä eräitä muita keskeisiä digitaalimarkkinoiden osatekijöitä, jotka ovat ennakkoedellytyksiä sähköisen hallinnon toteuttamiselle. On esimerkiksi selvää, että kaikenikäisten kansalaisten ja yritysten käytettävissä on oltava kohtuuhintaan edistykselliset verkot ja digitaalipalvelut maantieteellisestä sijainnista tai taloudellisesta tilanteesta riippumatta. Lisäksi kaikkien on tarvittaessa saatava neuvontaa ja koulutusta digitaalisten sovellusten tehokkaaseen ja vastuulliseen käyttöön tarvittavan osaamisen hankkimiseksi.
2.1

Elohopea on maaperässä luonnollisesti esiintyvä aine, jonka keskimääräinen pitoisuus maankuoressa on noin 0,05 mg/kg. Pitoisuudessa on kuitenkin suuria paikallisia vaihteluita. Elohopeaa on erittäin pieninä pitoisuuksina myös kaikkialla biosfäärissä. Se, että kasvit absorboivat elohopeaa, selittää hiilen, öljyn ja maakaasun kaltaisten polttoaineiden mutta myös biopolttoaineiden elohopeapitoisuudet. Elohopeapäästöjen kannalta on käytännössä sama, poltetaanko biomassaa vai hiiltä. Elohopean ja elohopeapäästöjen aiheuttamia ongelmia esitellään yksityiskohtaisesti YK:n ympäristöohjelman UNEPin asiakirjoissa (1).
4.4

Sisävesiliikenteen muuttuminen valtiolliset rajat ylittäväksi on johtanut siihen, että kansainvälisiä jokia varten on perustettu komissioita takaamaan, että ammattimaiseen liikenteenharjoittamiseen sovelletaan yhtä ainoaa järjestelmää. Esimerkiksi Reinjokeen sovellettava järjestelmä on yli 200 vuoden ikäinen. Myöhemmin on perustettu komissiot Tonava-, Mosel- ja Savajokea varten.
3.3

Tekijänoikeus on luovan työn selkäranka ja tekijöiden, taitelijoiden, tulkitsijoiden ja muiden oikeudenhaltijoiden saaman korvauksen sekä yleisemmin koko kulttuuritoiminnasta ja luovasta toiminnasta sekä kulttuuri- ja luovista aloista muodostuvan ekosysteemin perusta. Tekijänoikeudet ovat alueellisia oikeuksia, jotka vaihtelevat jäsenvaltioittain. Ne turvaavat kaikkialla merkittäviä yksinoikeuksia haltijoilleen, jotka saavat tuloja paitsi käyttöluvista myös yksinkertaisesti siitä mahdollisuudesta, että teos jäljennetään muihin tallennevälineisiin tai että käyttöluvan hankkinut taho luovuttaa sen muille, ilman tarvetta todistaa, että jäljennös on todella tehty (yksityisen kopioinnin maksu ja veron periminen tallentamattomista tallennevälineistä, joilla on mahdollista käyttää laitonta kopiota). Jopa teoille, jotka käyttäjä on tehnyt vilpittömässä mielessä ja rehellisesti, on olemassa rikosoikeudellisia määritelmiä, kun taas toisissa valtioissa tällaiset teot ovat sallittuja.
1.6.1

Kynnys päästä pääomamarkkinoille on mikro- ja pienyrityksille yleisesti ottaen liian korkea. Niiden on voitava valita itselleen parhaiten soveltuvat rahoituskanavat. Tulee huolehtia siitä, että käytettävissä on mahdollisimman laaja valikoima rahoitusrakenteita ja -mahdollisuuksia, ja tehdä rahoituksen ekosysteemistä mahdollisimman monipuolinen.
5.7.1

Komission tiedonannon mukaan kuluttajat ovat hyötyneet kaupan esteiden poistamisesta, ja heillä on oltava luottamusta maailmanmarkkinoihin (29). Sen vuoksi kauppapolitiikan on oltava kestävän kehityksen politiikan mukaista pitkän aikavälin taloudellinen kestävyys huomioon ottaen. Tätä on arvioitava kattavasti vaikutustenarvioinneissa, ja niillä on nähtävä olevan vaikutusta.
4.5.1

On tärkeää kehittää innovatiivisia lähestymistapoja, joilla pyritään hyödyntämään yhteisvaikutuksia sekä Euroopan rakenne- ja investointirahastojen 2014–2020 varojen ja muiden suoraan hallinnoitujen eurooppalaisten ohjelmien keskinäistä täydentävyyttä, kuten on esitetty Euroopan komission käsikirjassa ”Enabling synergies between European Structural and Investment Funds and Horizon 2020” (17).
1.1

Aggressiivisen verosuunnittelun torjuminen on ollut viime vuosina eräs sekä jäsenvaltioiden että Euroopan komission suurimmista huolenaiheista. Komission esittämä toimintasuunnitelma oikeudenmukaisen ja tehokkaan yhtiöverojärjestelmän käyttöönottamiseksi on tärkeä virstanpylväs pyrittäessä torjumaan tätä haitallista ilmiötä. ETSK on tyytyväinen suunnitelmaan ja tukee komissiota sen pyrkimyksissä korjata tämä asiaintila, joka rapauttaa osaltaan jäsenvaltioiden veropohjaa ja edistää vilpillistä kilpailua.
2.3

ETSK toteaa, että useimmat etenemissuunnitelmaa käsittelevässä lausunnossa tehdyistä havainnoista pätevät edelleen. Tämä koskee erityisesti seuraavia näkökohtia (6): — Esimerkiksi infrastruktuuria, vaihtoehtoisia polttoaineita, käyttövoimajärjestelmiä ja niiden tarvitsemaa infrastruktuuria koskevien tavoitteiden toteuttamiseen liittyy investointien rahoitusongelmia. Käyttömaksut ja yksityinen rahoitus eivät ole toteuttamiskelpoisia ratkaisuja kaikkialla. — Infrastruktuurin suunnittelu edellyttää jäsenvaltioiden välisen koordinoinnin tehostamista. — On tunnustettava liikenteen keskeinen rooli kilpailukyvyn ja vaurauden osatekijänä sekä tarve luoda yhdennetty eurooppalainen liikennejärjestelmä. On kannatettava sellaisen strategian laatimista, jolla edistetään siirtymistä tehokkaaseen ja aidosti kestäväpohjaiseen liikenteeseen Euroopassa ja jossa otetaan huomioon taloudelliset, ympäristöön liittyvät ja sosiaaliset haasteet. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on otettava kaikkien liikennemuotojen kehittämisessä aiempaa enemmän huomioon ja sitä on vahvistettava. Etenkin maantieliikenteen osalta tähän liittyvät toimenpiteet palkkojen ja sosiaalisen suojelun normien välisten erojen väärinkäytön estämiseksi. — Joustamaton lähestymistapa maanteiltä rautateille siirtymiseen nähden yli 300 kilometrin välimatkoilla on epärealistinen esimerkiksi suurissa maissa, joiden rautatieverkosto on harva. — Saatavilla olevia resursseja, kuten infrastruktuuria ja ajoneuvoja, on tärkeää käyttää mahdollisimman tehokkaasti, ja samalla on varmistettava liikennevirtojen optimointi tehokkaan logistiikan avulla – tähän liittyvät E-Freight ja ”vihreät käytävät”. — On varmistettava jatkuvat valmiudet koulutuksen ja rekrytoinnin avulla sekä asianmukaiset sosiaaliset ehdot liikkuville työntekijöille. — Kaupunkiliikenteen ja tavaraliikenteen (lähtö- ja määräpaikat) merkitykseen ei kiinnitetä riittävästi huomiota.
1.1.7

ETSK on tietoinen siitä, että lääkerehun vaikuttavia aineita siirtyy muuhun kuin kohderehuun. Jäämien siirtymisen olisi kuitenkin noudatettava ALARA-periaatetta (eli niin pieni kuin on kohtuudella mahdollista, As Low As Reasonably Achievable).
”EU on kärsinyt pitkään jatkuneesta talouden pysähtyneisyydestä ja korkeasta työttömyydestä. Työttömyys on työterveyden erityinen ala, sillä eräissä tapauksissa se on yhteydessä psyykkisiin sairauksiin. Pimeiden työmarkkinoiden työntekijät ovat saattavat lisäksi joissakin tapauksissa olla alttiimpia merkittäville riskeille ja työtapaturmille. ETSK on vakuuttunut siitä, että rakenteellisten investointien toteuttamisen ohella elinolojen parantaminen erityisesti työterveyden ja -turvallisuuden osalta antaa erittäin merkittävän panoksen kestäväpohjaiseen talouskasvuun, laadukkaiden työpaikkojen edistämiseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen.”
1.6

Iso data on tärkeää lääketieteelliselle tutkimukselle. ETSK katsoo, että a) potilaiden tuntemattomana pysyminen on taattava, b) tiedonlouhintaohjelmia on aiheellista edistää, c) ison datan patentoinnin ja kaupallistamisen kieltoa on harkittava ja d) on luotava myös metadataa koskevat teknologiat ja säännöt.
4.7

Komissio toteaa ehdotuksessaan seuraavaa: ”[– –] osakkeenomistajien oikeuksia koskevan direktiivin tarkistamisehdotuksessa yleisenä tavoitteena on edistää EU:n yritysten pitkän aikavälin kestävyyttä, luoda suotuisa ympäristö osakkeenomistajille ja parantaa äänioikeuksien käyttöä yli rajojen tehostamalla pääomasijoitusketjua. Näin pyritään edistämään kasvua, työpaikkojen luomista sekä EU:n kilpailukykyä.” Tämä liittyy parhaillaan käynnissä olevaan finanssialan uudistukseen. Muutos on perinpohjainen: tavoitteena on muuttaa Euroopan yritys- ja finanssisektorilla vallitsevaa ajattelutapaa siten, että lyhyen aikavälin tuloksiin keskittymisen sijaan painotetaan kestäväpohjaisempia pitkän aikavälin investointinäkymiä. Tehtävä ei ole helppo. Sikäli kuin tällainen muutos on mahdollista saada aikaan sääntelyn keinoin, komissio on oikeilla jäljillä.
2.1

Internet on monitahoinen ilmiö, jota kukaan ei hallitse kokonaisuudessaan. Sen tärkeimpiä osatekijöitä ovat seuraavat: (a) Internet on määritelmänsä mukaisesti verkkojen verkko. Jokainen verkko on itsenäinen, ja monet niistä ovat julkisia yrityksiä. Koska internetliikenteen räjähdysmäisen kasvun hallitsemiseksi ei ole yhteistä suunnitelmaa, fyysiset verkot ovat luultavasti Internetin heikoin kohta. Tällä on kauaskantoisia vaikutuksia globaalin yhteiskunnan kehitykseen. (b) Verkkotunnusten (.com) ja IP-osoitteiden hallinnointi ja rekisteröinti, joka on annettu Kaliforniaan sijoittautuneen ICANNin (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers) hoidettavaksi. Komission tiedonannon keskeinen osa-alue on osallistuminen kyseisen tahon hallinnointiin. (c) World Wide Web Consortium (W3C) kehittelee www-standardit ja -protokollat, kun taas IEFT (Internet Engineering Task Force) tekee saman Internetiä varten. (d) Internetpalveluntarjoajat rekisteröivät käyttäjiä ja tarjoavat pääsyn Internetiin. (e) Selaimet, kuten Internet Explorer, ja hakukoneet, kuten Google, mahdollistavat verkon käytön. Osa näistä palveluista on osoittautunut erittäin kiistanalaisiksi. (f) Verkottumispalveluilla, kuten Facebook ja Twitter, on ollut merkittävä rooli kansalaislevottomuuksissa ja taistelussa kansalaisvapauksien puolesta monissa maissa. (g) Pilvipalvelut ja median suoratoistopalvelut lisäävät entisestään Internetliikennettä. Netflix (tilausvideopalvelu), joka edellyttää suuria verkosta noutamisen nopeuksia, on herättänyt Yhdysvalloissa keskustelun verkon neutraliteetista. (h) EU:n digitaalistrategian perustana on toiminta, jota tarvitaan Internetin hyötyjen optimoimiseksi ja haittojen lieventämiseksi. Digitaalistrategiassa käsitellään Euroopan verkkotalouden edistämisen lisäksi mm. verkkoturvallisuutta, verkkorikollisuutta, tietosuojaa, digitaalista kuilua, vammaisten ja muiden heikossa asemassa olevien tukemista. EU:n digitaalistrategiassa on monessa mielessä kyse enemmänkin EU:n hallinnosta kuin Internetin hallinnosta, vaikka se toki sisältää tärkeimmät toimenpiteet, jotka ovat tarpeen, jotta Eurooppa pystyy hyödyntämään Internetiä parhaalla mahdollisella tavalla.