B4-0266/97

Päätöslauselma hallitusten välisestä konferenssista

Euroopan parlamentti, joka

A. katsoo, että 40 vuotta sitten Rooman sopimuksen neuvottelijat halusivat ottaa uuden askelen kohti Euroopan yhdentymistä korostaen vapauden ja demokratian periaatteille perustuvaa pysyvää vetoomusta rauhasta, yhteisymmärryksestä, yksimielisyydestä ja yhteisvastuullisuudesta Euroopan mantereella,

B. katsoo, että tämä eurooppalainen hanke on tietyn aikaa ollut olennaiselta osaltaan vaihdon vapauttamisen väline mutta että tällä hetkellä ei enää voida jatkaa eurooppalaisten määrittelyä vain tiettyjen markkinoiden kuluttajina, vaan heitä on pidettävä pääasiallisesti unionin kansalaisina,

C. katsoo, että hallitusten välisen konferenssin pitäisi nyt tämän juhlapäivän kunniaksi ymmärtää täysin vastuunsa Euroopassa, jonka jakautuminen on päättymässä ja jolle on annettava tukeva perusta tulevaa laajentumista varten;

Euroopan parlamentti, joka

1. Toivoo, että Roomassa pidettävässä kokouksessa annetaan puheenjohtajavaltio Alankomaille poliittinen sysäys, jota tarvitaan hallitusten välisen konferenssin tärkeimpiä kysymyksiä koskevien neuvottelujen saamiseksi etenemään niiden periaatteiden hengessä, jotka olivat Rooman sopimuksen innoittajina, ja asettamall eurooppalaiset miehet ja naiset ovat hankkeen keskipisteeksi;

2. Muistuttaa hallitusten välistä konferenssia siitä, että kansalaisuuden käsitteen on annettava aihetta sen sisällön huomattavaan laajentamiseen, varsinkin ottamalla mukaan sosiaaliset perusoikeudet ja vankka sosiaalinen ulottuvuus;

3. Vahvistaa 17. toukokuuta 1995 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen toimivuudesta ja vuoden 1996 hallitusten välisestä konferenssista - unionin toteuttaminen ja kehitys ((EYVL C 151, 19.6.1995, s. 56)), 13. maaliskuuta 1996 (i) Euroopan parlamentin lausunnosta hallitusten välisen konferenssin koollekutsumisesta ja (ii) mietintäryhmän työn arvioinnista ja Euroopan parlamentin poliittisten tavoitteiden täsmentämisestä hallitusten välistä konferenssia silmällä pitäen ((EYVL C 96, 1.4.1996, s. 77)) sekä 16. tammikuuta 1997 perustamissopimusten tarkistusta koskevasta kokonaisehdotuksesta antamiensa päätöslauselmien ((Kyseisen istunnon pöytäkirja, osa II, kohta 1 b))) sisällön ja vahvistaa hallitusten välisessä konferenssissa käydyn keskustelun kehittymisen perusteella seuraavat suuntaviivat sisä- ja oikeusasioiden suhteen, määräenemmistöäänestysten soveltamisalan laajentamisen suhteen sekä Euroopan parlamentin yhteispäätösmenettelyn ja tehostetun yhteistyön suhteen;

4. Korostaa nykytilanteen vuoksi, että EY:n perustamissopimuksen 129 artiklaa on muutettava siten, että yhteisön tehtäviä ja toimivaltaa väestön terveyden suojelun alalla lisätään huomattavasti, jotta Euroopan unionille annetaan selkeä oikeudellinen perusta;

Vapauden, oikeudenmukaisuuden ja turvallisuuden alue

5. Muistuttaa, että henkilökohtaisen vapauden, oikeudenmukaisuuden ja turvallisuuden tehokkaan oikeudellisen alueen luominen on yksi hallitusten välisen konferenssin suuria painopistealueita Euroopan kansalaisuuden sisällön laajentamiseksi ja henkilöiden vapaan liikkuvuuden täysipainoiseksi toteuttamiseksi; tämän alueen on perustuttava vapauden, demokratian, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen sekä oikeusvaltion periaatteeseen; nämä ovat periaatteita, joihin jäsenvaltiot ovat sitoutuneet ja joihin väistämättä liittyy demokratian ja päätöksentekoprosessin tehokkuuden takaaminen;

6. Painottaa, että kansalaisten ja asukkaiden vapaan liikkuvuuden takaamiseksi sekä heidän oikeuksiensa ja turvallisuutensa suojaamiseksi paremmin unionin tasolla on tarpeen samanaikaisesti ja erottamattomalla tavalla ottaa käyttöön

- määräenemmistöäänestykset neuvostossa tämän alan säädösten osalta,

- Euroopan parlamentin valta yhteispäätösmenettelyssä ja sen suorittama täysipainoinen demokraattinen valvonta,

- yhteisöjen tuomioistuimen oikeudellinen valvonta;

7. Pyytää, että yhteisöllistämistavoitteet samoin kuin kyseisten toimenpiteiden hyväksymisen määräajat määritellään paremmin, erityisesti ne, jotka koskevat keinoja vastustaa huumausaineiden kauppaa, korruptiota, naisilla käytävää kauppaa, lasten seksuaalista hyväksikäyttöä, terrorismia ja muuta kansainvälistä rikollisuutta sen eri muodoissa sekä keinoja oikeudelliseen ja hallinnolliseen yhteistyöhön siviilialalla ja kauppaan liittyvissä asioissa;

8. Ei hyväksy nykyistä suuntausta kolmannen pilarin osalta ja vaatii, että uuden sopimuksen määräykset mahdollistavat henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevan 7 a artiklan täysimääräisen soveltamisen; hylkää kaikki ehdotukset luetella perustamissopimuksessa suuri määrä ehtoja, joiden on täytyttävä 7 a artiklan voimaan tulemiseksi; arvostelee voimakkaasti sitä, ettei kyseisessä tekstissä määrätä Euroopan parlamentin ja yhteisön tuomioistuimen roolista; pyytää puheenjohtajavaltio Alankomaita tekemään välittömästi ehdotuksia, jotka mahdollistavat myös riittävän demokraattisen ja juridisen valvonnan;

9. Vastustaa lujasti ja kieltäytyy hyväksymästä sitä, että puheenjohtajavaltio Alankomaat on poistanut puheenjohtajavaltiona toimineen Irlannin esittämästä syrjinnän vastaisesta artiklasta seksuaalisen suuntautumisen, iän ja vammaisuuden käsitteet;

10. Vastustaa lujasti puheenjohtajavaltio Alankomaiden ehdotusta, joka koskee miesten ja naisten tasa-arvoa ja vaatii yhteispäätösmenettelyn käynnistämistä tässä asiasssa;

11. Toivoo sellaisten määräysten lisäämistä, joissa luodaan yhteiset perusteet rikkomusten ja rangaistusten määrittämiselle ja joilla lisäksi helpotetaan oikeuden päätösten tunnustamista ja täytäntöönpanemista sekä keskinäistä rikosoikeudellista avunantoa;

12. Suosittaa erityisen oikeudellisen perustan määrittämistä yhteisön taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnan alalla luomalla yhteiset säännökset rikos- ja prosessioikeuden aloilla;

Euroopan parlamentin osallistuminen unionin päätöksiin; enemmistöpäätösten soveltamisala neuvostossa

13. Korostaa, että kansalaiset vaativat demokraattisen laillisuuden ja Euroopan tasolla tehtävien päätösten valvonnan parantamista ja että oikeus yksinkertaistettuun, tasa-arvoiseen yhteispäätösmenettelyyn on siis ulotettava yhteisön tavanomaisen lainsäädännön alueelle kokonaisuudessaan, kun taas konstitutiiviset päätökset ja kansainvälisiä sopimuksia koskevat päätökset on alistettava parlamentin hyväksynnälle; parlamentin on joka tapauksessa valvottava toimeenpanevaa elintä, mikä on jokaisen edustuksellisen toimielimen tehtävä;

14. Kiinnittää huomiota EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn tärkeyteen; katsoo, että parlamentin hyväksyntä sopimuksissa, joissa määrätään erityisistä toimielimiä koskevista puitteista järjestämällä yhteistyömenettelyjä, sopimuksissa, joilla on huomionarvoisia vaikutuksia yhteisön talousarvioon, sekä sopimuksissa, joista aiheutuu muutos 189 b artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen annettuun säädökseen, on korvaamaton demokraattinen takuu; vastustaa näiden määräysten kaikenlaista kyseenalaistamista, joka poistaisi niiden sisällöstä perustamissopimuksessa aikaansaadut demokraattiset menettelyt ja aiheuttaisi taantumisen, jota ei voida hyväksyä;

15. Toteaa huolestuneena, että asiaan liittyvien käsitteiden tähänastinen käsittely konferenssissa ei vastaa näitä vaatimuksia riittävässä määrin, vaan päinvastoin jopa yksittäisissä tärkeissä aiheissa piilee demokraattisen oikeutuksen ja parlamentin harjoittaman valvonnan heikentymisen vaara;

16. Toistaa arvionsa, jonka mukaan kuutta jäsenvaltiota varten suunnitellut yhteisön päätösmenettelyt erityisesti myös jatkuvan laajentumisen kannalta on kiireellisesti muutettava siten, että neuvoston määräenemmistöpäätösten periaate laajennetaan tavanomaisen lainsäädännön koko alalle ja ainoastaan luonteeltaan konstitutiiviset päätökset saavat säilyä yksimielisyysvaatimuksen piirissä;

17. Pyytää konferenssia tarkastelemaan asiaa koskevia käsiteltävinä olevia ehdotuksia rakentavasti ja erityisesti käyttämään todistustaakan kääntämisen periaatetta, jonka mukaan poikkeukset määräenemmistöpäätöksistä on perusteltava yksityiskohtaisesti ja sellaiset poikkeukset on lueteltava tyhjentävästi;

18. Pyytää konferenssia neuvoston ääntenpainotuksen nykyisen järjestelmän muutosta harkittaessa olemaan tekemättä päätöksentekoa raskaammaksi sen perusteella, että kynnystä määräenemmistöön pääsemiseksi korotetaan, ja erityisesti ottamaan kohtuuden rajoissa huomioon myös pienempien jäsenvaltioiden edut;

Tehostettu yhteistyö

19. Palauttaa mieliin 28. syyskuuta 1994 usean nopeuden Euroopasta antamansa päätöslauselman ((EYVL C 305, 31.10.1994, s. 52)), jossa se korostaa kannattavansa sellaista unionia, jossa kaikilla jäsenvaltioilla ja kaikilla kansalaisilla on yhtäläiset oikeudet ja velvollisuudet, ja korostaa, että tehostettua yhteistyötä ei saada aikaan, elleivät olosuhteet mahdollista etenemistä samanaikaisesti ja samalla tavalla; sillä on oltava päämäärä, jonka mukaisesti jäsenvaltiot voivat täyttää unionin niille asettamat tavoitteet toimimalla perustamissopimusten sisällön mukaisesti ja antamalla yhteisön toimielimille ratkaiseva rooli, jotta unionin kaikki jäsenvaltiot voivat osallistua tulevaisuudessa;

20. Toteaa, että ellei institutionaalista yhtenäisyyttä ja Euroopan unionin tavoitteita haluta vaarantaa, turvautumisen tehostettuun yhteistyöhön olisi oltava viimeinen keino, jota olisi pidettävä poikkeuksena yhtenäistä etenemistä koskevasta säännöstä ja jota rajoittavat periaatteet, perusedellytykset ja hyvin tiukat menettelytavat, jotka koskevat erityisesti seuraavia asioita:

- toimielinkehyksen noudattaminen

- yhteisön säännöstön säilyttäminen ja kehittäminen

- sisämarkkinoiden toiminta ilman vääristymiä

- kaikkien jäsenvaltioiden ja unionin kansalaisten tasavertaisuuden periaatteen kunnioittaminen

- solidaarisuuden ja taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden periaatteiden kunnioittaminen

- viime käden toimenpide

- solidaarisuuslainojen myöntäminen osallistumishalukkaille maille, jotta ne voisivat täyttää objektiiviset kriteerit

- periaatteessa siirtymätoimenpide, joka mahdollistaa kaikkien jäsenvaltioiden osallistumisen, vaikka ne eivät olisi olleet mukana alusta lähtien

- ulkopuolelle jäävien oikeuksien ja etujen takaaminen

- Euroopan parlamentin osallistuminen yhteispäätösmenettelyyn lainsäädännön alalla

- Euroopan parlamentin osallistuminen yhteispäätösmenettelyyn unionin talousarviota koskevissa kysymyksissä;

21. Katsoo, että tehostetun yhteistyön on tuotava lisäarvoa yhteisön säännöstöön, eikä se saa sisältää ajatusta à la carte -Euroopasta;

22. Katsoo, että ensimmäisen pilarin alueella ei tarvittaisi tehostettua yhteistyötä, jos hallitusten välinen konferenssi toteuttaisi tarvittavan laajennuksen määräenemmistöäänestysten osalta; näissä olosuhteissa tehostettu yhteistyö olisi yhteisön politiikoissa turhaa, mutta jos yksimielisyysvaatimus jollakin alalla säilytetään, tehostettu yhteistyö olisi ainoa keino toiminnan täydellisen pysähtymisen estämiseksi; korostaa kuitenkin sitä, että tällainen ratkaisu toisi mukanaan useita ongelmia, erityisesti lainsäädännön osalta, ja että hallitusten välisen konferenssin on annettava etusija määräenemmistöäänestysten laajentamiselle (ja yhteispäätösmenettelylle lainsäädännön alalla);

23. Ei hyväksy sitä, että tehostetun yhteistyön mekanismien sisällyttäminen perustamissopimukseen voisi antaa alibin jäsenvaltioille, jotka haluaisivat kiertää kysymyksen syventymisestä tai katsoa, että se on riittävä vastaus laajentumisen aiheuttamien ongelmien ratkaisemiseksi;

24. Katsoo, että ulkopolitiikan alalla toteutettavien yhteisten toimien on perustuttuva yhteisiin tavoitteisiin ja intresseihin; pitää näin ollen välttämättömänä sitä, että mahdollisuutta estää päätöksenteko vähennetään tuntuvasti muuttamalla äänestystä koskevia sääntöjä tällä alueella ja että turvautumista tehostettuun yhteistyöhön edistettäisiin primäärioikeuteen kuuluvilla erityismääräyksillä; tunnustaa, että ellei hallitusten välinen konferenssi selviydy täysin oikeus- ja sisäasiain ottamisesta yhteisön asioiden piiriin, tehostetun yhteistyön menettelyjen soveltaminen tämän alan yhteistyössä voisi joissain tapauksissa edistää integraatiokehitystä, jos tässä päätöslauselmassa määritellyt kriteerit ja menettelyt otetaan huomioon;

25. Katsoo, että tehostetun yhteistyön täytäntöönpanojärjestelyjen olisi sisällettävä jäsenvaltion esittämä pyyntö, josta komissio antaa puoltavan lausunnon (YUTP:aa lukuun ottamatta), tai komission aloite, ja että molemmissa tapauksissa edellytettäisiin neuvoston määräenemmistöpäätöstä ja Euroopan parlamentin hyväksyntää; korostaa, että on olemassa mahdollisuudet taktiseen toiminnan pysähdyttämiseen, joita vaatimus yksimielisyydestä tarjoaisi eräille jäsenvaltioille, vaikka se rajoitettaisiin koskemaan ainoastaan jäsenvaltioita, joita suunniteltu ehdotus varsinaisesti tai luultavasti koskee;

26. Korostaa, että yhteistyön lisäämisestä johtuvien rahoitusvaikutusten huomioimisen talousarviossa on tapahduttava yhteisön talousarvion yhtenäisyyssäännön mukaisesti eikä se saa vaikuttaa haitallisesti talousarviomenettelyn toimenpiteisiin eikä muiden meneillään olevien rahoitustoimenpiteiden toimivuuteen; suosittaa, että tehostettua yhteistyötä koskevan menettelyn osana täytäntöönpantujen toimien rahoittamiseksi hyväksytään seuraavat talousarviota koskevat periaatteet:

- yleiset hallintomenot veloitetaan yhteisön talousarviosta

- neuvosto ja parlamentti äänestävät määrärahoista

- neuvostossa äänestetään asianomaisten jäsenvaltioiden määräenemmistöllä tuloista, jotka varmistetaan kyseisten valtioiden BKTL:än perusteella määritetyllä korotetulla maksuosuudella;

27. Vahvistaa tehostetun yhteistyön yhteydessä Euroopan parlamentin jakamattoman luonteen unionin kaikkien kansalaisten edustuselimenä komission ja tuomioistuimen tavoin;

28. Tuomitsee puheenjohtajavaltio Alankomaiden työasiakirjassa olevan ehdotuksen, jonka mukaan äänestäminen Euroopan parlamentissa asioissa, joissa sovelletaan tehostettua yhteistyömenettelyä, rajoitetaan osallistuvissa jäsenvaltioissa valittuihin asioihin;

29. Muistuttaa hallitusten välistä konferenssia siitä, että perustamissopimukseen olisi lisättävä periaatteet yhtenäisestä vaalitavasta sekä oikeudellinen perusta, jossa määrätään, että Euroopan parlamentti vahvistaa ohjesääntönsä jäsentensä edustajantoimen hoitamisen yleisistä edellytyksistä, ottaen huomioon että parlamentti päättää kyseisestä ohjesäännöstä jäsentensä enemmistöllä komission lausunnon ja neuvoston määräenemmistöllä antaman hyväksynnän saatuaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan soveltamista;

30. Kehottaa puhemiestään välittämään hallitusten väliseen konferenssiin osallistuvan Euroopan parlamentin valtuuskunnan toiveet Eurooppa-neuvoston jäsenille vuoden 1991 menettelyn mukaisesti, jotta parlamentti voisi parhaalla mahdollisella tavalla myötävaikuttaa kesäkuussa 1997 Amsterdamissa järjestettävään Eurooppa-neuvoston kokoukseen;

31. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, hallitusten väliselle konferenssille, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, komissiolle ja yhteisön muille toimielimille.