Ehdotus NEUVOSTON ASETUS lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien polkupyörien tuonnissa annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 990/2011 muuttamisesta asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 3 kohdan mukaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen /* COM/2013/0263 final - 2013/0138 (NLE) */





PERUSTELUT Ehdotuksen tausta || Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Tämä ehdotus koskee polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30. marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009, jäljempänä ’perusasetus’, soveltamista Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien polkupyörien tuonnissa sovellettavan polkumyyntitullin välivaiheen tarkastelua koskevassa tutkimuksessa. || || Yleinen tausta Ehdotus perustuu perusasetuksen soveltamiseen ja tutkimukseen, joka tehtiin perusasetuksessa säädettyjen sisältöä ja menettelyjä koskevien vaatimusten mukaisesti. || Voimassa olevat aiemmat säännökset Neuvosto otti asetuksella (ETY) N:o 2474/93[1] käyttöön Kiinasta peräisin olevien polkupyörien tuonnissa lopullisen polkumyyntitullin, joka oli suuruudeltaan 30,6 prosenttia. Perusasetuksen 13 artiklan mukaisen toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen seurauksena kyseinen tulli laajennettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 71/97[2] koskemaan myös tiettyjen Kiinasta peräisin olevien polkupyörän osien tuontia. Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti suoritetun toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen neuvosto päätti asetuksella (EY) N:o 1524/2000[3] pitää voimassa edellä mainitut toimenpiteet. Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti suoritetun välivaiheen tarkastelun jälkeen neuvosto päätti asetuksella (EY) N:o 1095/2005[4] nostaa voimassa olevan polkumyyntitullin 48,5 prosenttiin. Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti suoritetun toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen neuvosto päätti täytäntöönpanoasetuksella (EY) N:o 990/2011[5] pitää voimassa edellä mainitut toimenpiteet. || Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Ei koske tätä ehdotusta. Kuulemiset ja vaikutusten arviointi || Intressitahojen kuuleminen || Menettelyn osapuolilla on perusasetuksen säännösten mukaisesti ollut tilaisuus puolustaa etujaan tämän tutkimuksen yhteydessä. || Asiantuntijatiedon käyttö || Ulkopuolisten asiantuntijoiden käyttö ei ollut tarpeen. || Vaikutusten arviointi Ehdotus perustuu perusasetuksen täytäntöönpanoon. Perusasetuksessa ei säädetä yleisestä vaikutusten arvioinnista, mutta se sisältää tyhjentävän luettelon arvioitavista edellytyksistä. Ehdotukseen liittyvät oikeudelliset näkökohdat || Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä 9. maaliskuuta 2012 julkaistulla ilmoituksella Kiinasta peräisin olevien polkupyörien tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden välivaiheen tarkastelun vireillepanosta. Komissio pani tarkastelun vireille omasta aloitteestaan. Tarkastelua koskevassa tutkimuksessa havaittiin, että polkumyyntiä ja vahinkoa koskevat olosuhteet eivät olleet muuttuneet merkittävästi ja että toimenpiteiden jatkaminen oli tarpeen polkumyynnin vaikutusten kompensoimiseksi. Siinä myös vahvistettiin, että jos polkumyyntitoimenpiteet lakkautetaan, polkumyynti ja siitä unionin tuotannonalalle aiheutuva merkittävä vahinko jatkuvat. Lisäksi todettiin, että toimenpiteiden jatkaminen ei olisi vastoin unionin etua. Tutkimuksessa kävi ilmi, että kolmen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan olosuhteissa oli tapahtunut pysyvä muutos, minkä vuoksi niiden yksilöllisiä polkumyyntimarginaaleja olisi muutettava. Tästä syystä ehdotetaan, että neuvosto hyväksyy liitteenä olevan ehdotuksen täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 990/2011 muuttamista koskevaksi asetukseksi, joka olisi julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä viimeistään 5. kesäkuuta 2013. || Oikeusperusta Neuvoston asetus (EY) N:o 1225/2009, annettu 30. marraskuuta 2009, polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta. || Toissijaisuusperiaate Ehdotus kuuluu Euroopan unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Sen vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta. || Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: || Toimintatapa on kuvattu edellä mainitussa perusasetuksessa, eikä mahdollisuutta kansallisiin päätöksiin anneta. || Vaatimusta, jonka mukaan unionille, kansallisille viranomaisille, alue- ja paikallisviranomaisille, talouden toimijoille ja kansalaisille aiheutuvan taloudellisen ja hallinnollisen rasituksen olisi pysyttävä mahdollisimman pienenä ja oltava oikeassa suhteessa tavoitteeseen, ei sovelleta. || Sääntelytavan valinta || Ehdotettu sääntelytapa: asetus. || Muut sääntelytavat eivät soveltuisi seuraavasta syystä: Perusasetuksessa ei säädetä muista vaihtoehdoista. Talousarviovaikutukset || Ehdotuksella ei ole vaikutuksia unionin talousarvioon. 2013/0138 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON ASETUS lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien polkupyörien tuonnissa annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 990/2011 muuttamisesta asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 3 kohdan mukaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009[6], jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 3, 5 ja 6 kohdan, ottaa huomioon Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan, sekä katsoo seuraavaa: A. MENETTELY 1. Voimassa olevat toimenpiteet (1) Neuvosto otti asetuksella (ETY) N:o 2474/93[7] käyttöön Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevien polkupyörien tuonnissa lopullisen polkumyyntitullin, joka oli suuruudeltaan 30,6 prosenttia, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’. Perusasetuksen 13 artiklan mukaisen toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen seurauksena kyseinen tulli laajennettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 71/97[8] koskemaan myös tiettyjen Kiinasta peräisin olevien polkupyörän osien tuontia. Lisäksi päätettiin perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan nojalla luoda ’vapautusjärjestelmä’. Järjestelmästä säädettiin yksityiskohtaisesti komission asetuksessa (EY) N:o 88/97[9]. Saadakseen vapautuksen laajennetusta tullista unionin polkupyöränvalmistajien on noudatettava perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan mukaisia edellytyksiä eli kiinalaisten polkupyörän osien osuuden on oltava alle 60 prosenttia niiden toiminnasta tai toiminnassa käytettävien osien arvonlisäyksen on oltava enemmän kuin 25 prosenttia. Tähän mennessä on myönnetty yli 250 vapautusta. (2) Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti suoritetun toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen neuvosto päätti asetuksella (EY) N:o 1524/2000[10] pitää voimassa edellä mainitut toimenpiteet. (3) Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti suoritetun välivaiheen tarkastelun jälkeen, jäljempänä ’tullia muuttava välivaiheen tarkastelu’, neuvosto päätti asetuksella (EY) N:o 1095/2005[11] nostaa voimassa olevan polkumyyntitullin 48,5 prosenttiin. (4) Perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 3 kohdan mukaisten toimenpiteiden kiertämistä koskevien toimenpiteiden tarkastelun jälkeen neuvosto päätti asetuksella (EY) N:o 171/2008[12] pitää voimassa Kiinasta peräisin olevien polkupyörien tuontia koskevan polkumyyntitullin laajentamisen niin, että se koskee Kiinasta peräisin olevien tiettyjen polkupyörän osien tuontia. (5) Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti suoritetun toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun, jäljempänä ’aiempi tutkimus’, jälkeen neuvosto päätti täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 990/2011[13] pitää voimassa edellä mainitut toimenpiteet. 2. Tutkimuksen vireillepano komission aloitteesta (6) Lokakuussa 2011 loppuun saatetun toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen komission käytettävissä oleva näyttö polkumyynnin ja vahingon osalta osoitti, että olosuhteet, joiden perusteella voimassa olevat toimenpiteet oli otettu käyttöön, olivat saattaneet muuttua ja tämä muutos saattoi olla pysyvää luonteeltaan. (7) Komission käytettävissä oleva alustava näyttö osoitti, että Kiinan polkupyöräntuottajiin sovellettu vientikiintiöjärjestelmä, joka tullia muuttavassa välivaiheen tarkastelussa esti markkinatalouskohtelun myöntämisen vientiä harjoittaville tuottajille, on poistettu tammikuussa 2011. (8) Myös unionin tuotannonalan rakenteessa on tapahtunut muutoksia. Useat unionin tuottajat ovat siirtyneet täydellisestä tuotantosyklistä tuotujen osien kokoonpanoon tai osittaiseen kokoamiseen. (9) Lisäksi Euroopan unionin laajennuttua vuosina 2004 ja 2007 polkupyöriä valmistavaan unionin tuotannonalaan liittyi merkittävä määrä tuottajia. Lukuisat unionin tuotannonalaan ennen näitä laajentumisia kuuluneet tuottajat myös siirsivät tuotantolaitoksiaan tai perustivat uusia tuotantolaitoksia uusiin jäsenvaltioihin. Tämän kehityksen tuloksena unionin tuotannonalan kustannustaso on saattanut muuttua. (10) Nykyistä vahingon korjaavaa tasoa laskettaessa lähtökohtina olivat teräsvalmisteiset polkupyörät, kun taas nykyisin useimmat polkupyörät ovat pikemminkin alumiiniseoksesta valmistettuja. (11) Kaikki nämä muutokset vaikuttavat pysyviltä, ja siksi on perustellusti tarpeen arvioida vahinkoa ja polkumyyntiä koskevat päätelmät uudelleen. (12) On myös huomattava, että vapautusjärjestelmää hyödyntävien yritysten määrä on kasvanut nopeasti mutta toisaalta kyseistä järjestelmää ei ole mukautettu sen käyttöönottovuoden 1997 jälkeen. Polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä vapautettujen osien tuontiin sovellettavasta valvontajärjestelmästä on lisäksi tullut erittäin monimutkainen ja vaivalloinen, minkä vuoksi järjestelmän vaikuttavuus voi vaarantua. (13) Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että on olemassa riittävä alustava näyttö perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen tutkimuksen panemiseksi vireille, ja ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä 9 päivänä maaliskuuta 2012 julkaistulla ilmoituksella[14], jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Kiinasta peräisin olevien polkupyörien tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden välivaiheen tarkastelun vireillepanosta omasta aloitteestaan. 3. Rinnakkainen toimenpiteiden kiertämistä koskeva tutkimus (14) Komissio pani 25 päivänä syyskuuta 2012 vireille komission asetuksella (EU) N:o 875/2012[15] Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien polkupyörien tuonnissa neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 990/2011 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista kiertämistä polkupyörien tuonnilla Indonesiasta, Malesiasta, Sri Lankasta tai Tunisiasta, riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Indonesia, Malesia, Sri Lanka tai Tunisia, koskevan tutkimuksen, jäljempänä ’toimenpiteiden kiertämistä koskeva tutkimus’, ja asetti kyseiselle tuonnille kirjaamisvelvoitteen. (15) Neuvosto laajensi toukokuussa 2013 asetuksella (EU) N:o XXX/2013[16], jäljempänä ’toimenpiteiden kiertämistä koskeva asetus’, Kiinasta peräisin olevien polkupyörien tuontiin sovellettavat polkumyyntitoimenpiteet koskemaan Indonesiasta, Malesiasta, Sri Lankasta tai Tunisiasta lähetettyjen polkupyörien tuontia, riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Indonesia, Malesia, Sri Lanka tai Tunisia, koska havaittiin, että tällä tuonnilla kierrettiin toimenpiteitä kauttakuljetuksella ja/tai kokoonpanotoimilla perusasetuksen 13 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla. 4. Rinnakkainen tukien vastainen tutkimus (16) Komissio julkaisi 27 päivänä huhtikuuta 2012 Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen[17] tukien vastaisen menettelyn aloittamisesta Kiinasta peräisin olevien polkupyörien tuonnissa unioniin, jäljempänä ’tukien vastainen tutkimus’. (17) Marraskuussa 2012 komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella[18], että toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen päätelmiä voidaan käyttää 14 ja 15 kappaleessa mainitussa tukien vastaisessa tutkimuksessa. (18) Toukokuussa 2013 komissio päätti asetuksella (EU) N:o xxx/2013 tukien vastaisen tutkimuksen ottamatta käyttöön toimenpiteitä.[19] 5. Tutkimuksen osapuolet (19) Komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta virallisesti tiedossa olleille unionin tuottajille ja niiden järjestöille, tiedoissa olleille vientiä harjoittaville tuottajille Kiinassa ja kiinalaisten tuottajien järjestölle, asianomaisen maan viranomaisille, tiedossa olleille tuojille ja tuojien järjestöille, tiedossa olleille polkupyörien osien unionin tuottajille ja niiden järjestöille sekä tiedossa olleille käyttäjien järjestöille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. (20) Koska vientiä harjoittavia tuottajia, unionin tuottajia ja etuyhteydettömiä tuojia oli ilmeisen runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisen otantamenettelyn käyttöä. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia vientiä harjoittavia tuottajia ja niiden tiedossa olevia järjestöjä, kaikkia unionin tuottajia ja etuyhteydettömiä tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä liiketoiminnastaan 1 päivän tammikuuta 2011 ja 31 päivän joulukuuta 2011 väliseltä ajalta. (21) Koska asianomaisen maan edustajat eivät ilmoittautuneet vireillepanon yhteydessä, komissio otti yhteyttä noin 70 kiinalaiseen yritykseen, jotka olivat komission yksikköjen tiedossa aiemmasta tutkimuksesta. Myöhemmin kun 16 kappaleessa mainittu tukien vastainen tutkimus oli pantu vireille, komissio yksilöi noin 300 muuta kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, joihin myös otettiin yhteyttä tämän välivaiheen tarkastelun puitteissa. (22) Komissio pyrki löytämään yrityksiä, jotka olisivat toimineet yhteistyössä, mutta sen pyrkimyksistä huolimatta vain kahdeksan kiinalaista vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää ilmoittautui ja näistä vain neljällä oli vientiä unioniin 37 kappaleessa määritellyllä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja niiden osuus Kiinasta tulevien polkupyörien kokonaistuonnista oli alle 4 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. (23) Edellä esitetyn perusteella päätettiin, ettei kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista tarvitse valita otosta. (24) Yhden kiinalaisen vientiä harjoittavan ryhmän, Giant Chinan, osalta katsottiin, että perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan soveltaminen oli perusteltua (ks. 63–64 ja 131 kappale). Tämän vuoksi kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen aste heikkeni entisestään. (25) Unionin tuottajista valittiin otos, kuten 32–35 kappaleessa selitetään. (26) Otantaa ei pidetty tarpeellisena myöskään etuyhteydettömien tuojien osalta (ks. 36 kappale). (27) Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille niitä pyytäneille osapuolille vireillepanoilmoituksessa esitetyissä määräajoissa, eli otokseen valituille unionin tuottajille, yhteistyössä toimiville kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, etuyhteydettömille tuojille, jotka ilmoittautuivat 36 kappaleessa kuvatun mukaisesti sekä tiedossa olleille polkupyörän osien tuottajille unionissa. (28) Kyselylomakkeeseen saatiin vastauksia ja muita kannanottoja neljältä kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä ja niiden edustajalta, kahdeksalta otokseen valitulta unionin tuottajalta, yhdeltä käyttäjien järjestöltä ja kahdeksalta unionin tuottajien järjestöltä, 53:lta polkupyörän osien tuottajalta sekä yhdeltä polkupyörän osien tuottajien järjestöltä. Yksikään etuyhteydettömistä tuojista, joihin otettiin yhteyttä, ei vastannut kyselylomakkeeseen. (29) Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä aiheutuneen vahingon, syy-yhteyden ja unionin edun määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin: (a) Polkupyörien tuottajat unionissa – Accell Hunland, Unkari – Decathlon RGVS, Portugali – Denver srl, Italia – SC Eurosport DHS, Romania – Koninklijke Gazelle, Alankomaat – Maxcom Ltd, Bulgaria – MIFA, Saksa – Sprick Rowery, Puola (b) Polkupyörien osien tuottajat unionissa – Chimsport, Romania – Telai Olagnero, Italia (c) Vientiä harjoittavat tuottajat Kiinassa – Ideal (Dong Guan) Bike Co. – Oyama Bicycles (Taicang) Co. – Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. (30) Niille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetä markkinatalouskohtelua, on tarpeen vahvistaa normaaliarvo vertailumaata koskevien tietojen perusteella, mistä syystä seuraavien yritysten toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti tässä tarkoituksessa: – Distribuidora de Bicicletas Benotto, S.A. DE C.V., Mexico City, Meksiko – Bicicletas Magistroni, Mexico City, Meksiko – Bicicletas Mercurio SA DE CV, San Luis Potosi, Meksiko. (31) Sen jälkeen kun olennaisista tosiasioista ja huomioista oli ilmoitettu, jäljempänä ’ilmoittaminen’, jotkin osapuolet väittivät, että osapuolille ei annettu riittävää aikaa huomautusten tekemistä varten. Tältä osin on huomautettava, että osapuolille annettiin riittävästi aikaa tehdä huomautuksia perusasetuksen 20 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Näin ollen väitettä ei oteta huomioon. 6. Unionin tuottajien otanta (32) Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut unionin tuottajia edustavan otoksen. Tämä otos koostui kahdeksasta yrityksestä, jotka sisältyivät niihin yli 380:een unionin tuottajaan, jotka olivat tiedossa ennen tutkimuksen vireillepanoa; otoksen valinta perustui erityisesti tuotannon ja myynnin suurimpaan edustavaan määrään, joka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa, ottaen huomioon tuottajien maantieteellinen jakautuminen. Otos kattoi suurimmat tuottajamaat, jotka oli asetettu järjestykseen tuotantomäärien mukaisesti. Kunkin maan osalta otokseen sisällytetyt yritykset kuuluivat suurimpiin edustaviin yhteistyössä toimineisiin tuottajiin. Otokseen kuului myös yrityksiä suurimmista yhteistyössä toimineista ryhmistä. Tässä tapauksessa erityishuomiota kiinnitettiin siihen, että otokseen valittiin yhtäläinen määrä yrityksiä vanhoista ja uusista jäsenvaltioista. (33) Otos edusti noin 25:tä prosenttia arvioidusta unionin kokonaistuotannosta ja ‑myynnistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Asianomaisia osapuolia kehotettiin tutustumaan asiakirjoihin ja esittämään näkemyksensä tämän valinnan soveltuvuudesta 15 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemispäivästä. Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. (34) Jotkin osapuolet esittivät vastalauseita unionin tuottajien otannasta. Ne väittivät, että i) alustavaan otokseen kuului vain tiettyjä oikeushenkilöitä, jotka kuuluivat toisiinsa etuyhteydessä olevien yritysten ryhmään, eikä kaikkia oikeushenkilöitä, jotka muodostavat täysimittaisen taloudellisen yksikön, joka tuottaa kyseistä tuotetta, ja ii) ehdotukseen sisältyi yritys, joka oli hiljattain toiminut tappiollisesti, vaikka unionin tuottajien toiminta oli menestyksekästä kyseisellä kaudella. Lisäksi väitettiin, että tappiot eivät liittyneet tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. (35) Nämä väitteet hylättiin seuraavassa esitetyin perustein: i) Suurempiin ryhmiin kuuluvien yritysten, joiden havaittiin toimivan riippumattomasti saman ryhmän muista tytäryrityksistä, katsottiin edustavan unionin tuotannonalaa, minkä vuoksi ei ollut tarpeen tutkia koko ryhmää yhdessä. ii) Kyseinen osapuoli ei esittänyt näyttöä tukemaan väitettään, jonka mukaan otokseen valittu yritys, joka väitteen mukaan toimi tappiollisesti, ei edustaisi unionin tuotannonalaa. Vaikka valitun otoksen on edustettava unionin tuotannonalaa, valittujen yritysten ei välttämättä tarvitse olla samanlaisia. Sen vuoksi tämän osapuolen väite oli hylättävä. 7. Etuyhteydettömien tuojien otanta (36) Vireillepanoilmoituksessa esitettiin myös etuyhteydettömien tuojien otantaa. Kaikkiin tiedossa olleisiin etuyhteydettömiin tuojiin otettiin yhteyttä vireillepanon yhteydessä. Koska otantamenettelyssä saatiin niin vähän vastauksia, otosta ei valittu. Kaikkia etuyhteydettömiä tuojia, jotka ilmoittautuivat, pyydettiin toimimaan yhteistyössä ja niille toimitettiin kyselylomake. Yksikään etuyhteydettömistä tuojista ei vastannut kyselylomakkeeseen eikä toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. 8. Tutkimusajanjakso (37) Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2011 ja 31 päivän joulukuuta 2011 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Kehityssuuntien tarkastelu vahingon määrityksen yhteydessä kattoi tammikuun 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’. B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE 1. Tarkasteltavana oleva tuote (38) Tämän tarkastelua koskevan tutkimuksen kohteena ovat Kiinasta peräisin olevat moottorittomat polkupyörät (myös kolmipyöräiset tavarankuljetuspolkupyörät, ei kuitenkaan yksipyöräiset), jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 8712 00 30 ja ex 8712 00 70, jäljempänä ’tarkastelun kohteena oleva tuote’. (39) Aiemman tutkimuksen tapaan polkupyörät luokiteltiin seuraavasti: – A) 24 tai 26 tuuman maastopyörät (ATB- ja MTB-pyörät), – B) 26 tai 28 tuuman retkipyörät/kaupunkipyörät/hybridipyörät/VTC-pyörät/matkapyörät, – C) 16 tai 20 tuuman nuorisopyörät (BMX-pyörät) ja lastenpyörät, – D) muut polkupyörät (yksipyöräisiä lukuun ottamatta). (40) Kaikki edellä luetellut polkupyörätyypit ovat fyysisiltä ja teknisiltä perusominaisuuksiltaan samanlaisia. Lisäksi niitä myydään unionin markkinoilla samojen jakelukanavien kuten erikoisliikkeiden, urheiluliikeketjujen ja suurmyymälöiden kautta. Koska eri polkupyörien peruskäyttötarkoitus on sama, ne voivat pitkälti korvata toisensa, joten eri luokkiin kuuluvat mallit kilpailevat keskenään. Tällä perusteella pääteltiin, että kaikki nämä tuoteluokat muodostavat yhden ainoan tuotteen. (41) Yksi osapuoli väitti, että erityyppisillä polkupyörillä on merkittävästi erilaiset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset ja myös merkittävästi erilaiset hinnat, eivätkä nämä erityyppiset polkupyörät ole kuluttajien näkökulmasta keskenään vaihdettavissa. Lisäksi väitettiin, että teräs- ja alumiinipolkupyöriä ei voida pitää keskenään vaihdettavina ja että niidenkin hinnat ovat erilaiset. (42) Väitteensä tueksi osapuoli toimitti tutkimuksen viiden eri tuotetyypin fyysisistä ja teknisistä perusominaisuuksista ja käyttötarkoituksista sekä näiden tuotetyyppien vaihdettavuudesta. On huomattava, että tutkimus perustui väitetysti 36 yksilön vastauksiin, mutta siitä ei ole selvyyttä, miten vastaajat valittiin. Lisäksi vaikuttaa siltä, että se laadittiin erityisesti tätä tutkimusta varten. Tutkimukseen ei sisälly mitään mitattavissa olevaa tietoa. Tutkimuksen sisältö vaikuttaa perustuvan asiakkaiden ja/tai tuottajien mielipiteisiin eikä niinkään tarkistettavissa olevaan näyttöön. Sen vuoksi tämän tutkimuksen tulosten edustavuus on kyseenalainen. (43) Osapuoli ei esittänyt muuta näyttöä väitteensä tueksi. (44) Tutkimuksessa vahvistettiin, että kaikki edellä luetellut polkupyörätyypit ovat fyysisiltä ja teknisiltä perusominaisuuksiltaan samanlaisia. Erityisesti havaittiin, että eri raaka-aineiden käytöllä ei ole vaikutusta polkupyörän perusominaisuuksiin. Vaikka teräksellä ja alumiinilla on joitakin erilaisia teknisiä ominaisuuksia, kuten paino, teräksestä ja alumiinista valmistettujen polkupyörien perusominaisuudet pysyvät silti samoina. (45) Osapuoli ei myöskään toimittanut mitään erityisnäyttöä siitä, että teräksestä tehdyillä polkupyörillä ja alumiinista tehdyillä polkupyörillä olisi itse asiassa erilaiset fyysiset ja tekniset ominaisuudet. (46) Erityisten sovellusten, käyttötarkoitusten ja kuluttajien käsitysten osalta tässä tutkimuksessa on vahvistettu, että kaikissa polkupyörissä on samat perussovellukset ja niillä kaikilla on pääasiassa sama tarkoitus. On totta, että eri tuoteluokat on periaatteessa tarkoitettu vastaamaan eri loppukäyttäjien vaatimuksiin, mutta loppukäyttäjät käyttävät yleisesti tiettyyn luokkaan kuuluvaa polkupyörää eri tarkoituksiin. (47) Tämän vuoksi ei ole olemassa selkeitä eroja, jotka perustuisivat siihen, miten loppukäyttäjät käyttävät tai minkälaisina he pitävät eri polkupyöräluokkia. (48) Myöskään unionin tuottajat eivät usein tee tuotannossa, jakelussa ja kirjanpidossa eroa eri luokkiin sijoitettujen polkupyörien välille. Niillä on itse asiassa usein samanlaiset valmistusprosessit kaikille polkupyöräluokille. (49) Lisäksi eri luokkiin kuuluvia polkupyöriä myydään unionin markkinoilla samojen jakelukanavien kuten erikoisliikkeiden, urheiluliikeketjujen ja suurmyymälöiden kautta. (50) Tällä perusteella pääteltiin, että kaikki nämä tuoteluokat muodostavat yhden ainoan tuotteen. (51) Yksi osapuoli otti esiin, että tämä tutkimus kattaa kaksi CN-koodia (ks. 38 kappale), kun aiemmassa tutkimuksessa (ks. 5 kappale) katettiin kolme CN-koodia eli ex 8712 00 10, 8712 00 30 ja ex 8712 00 80. Koodien muuttuminen johtui yhdistettyyn nimikkeistöön asetuksella (EU) N:o 1006/2011[20] tehdyistä muutoksista, jotka tulivat voimaan 1.1.2012. (52) Osapuoli väitti, että polkupyöriä, joissa ei ole kuulalaakereita, ei pitäisi pitää samana tuotteena kuin polkupyöriä, joissa on kuulalaakerit. Tutkimuksessa kuitenkin osoitettiin, että kuulalaakerisilla ja kuulalaakerittomilla polkupyörillä on samat tekniset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Osapuoli ei myöskään toimittanut väitteensä tueksi mitään näyttöä, ja tämän vuoksi väite hylätään. (53) Osapuoli väitti lisäksi, että Eurostatin kirjaamissa keskimääräisissä tuontihinnoissa on merkittävä ero tarkasteltavana olevan tuotteen kattavien kahden CN-koodin välillä. On korostettava, että kuten 157 kappaleessa todetaan, tuotevalikoiman vuoksi Eurostatin kirjaama keskimääräinen hinta voi toimia vain hintasuuntausten osoittimena, mutta se ei ole käyttökelpoinen, jos halutaan verrata myyntihintoja eri maiden ja unionin välillä. (54) Ilmoittamisen jälkeen yksi osapuoli esitti uudelleen väitteensä, jonka mukaan tutkimuksen soveltamisalaan kuuluvat erityyppiset polkupyörät eivät ole samankaltaisia tuotteita, ja väitti toimittaneensa asiaa tukevaa näyttöä raaka-aineiden, fyysisten ja teknisten ominaisuuksien sekä käyttötarkoitusten eroista, joita sen väitteen mukaan erityyppisten polkupyörien välillä on. (55) On huomattava, että asiaa tukeva näyttö, jonka osapuoli väitti toimittaneensa, on itse asiassa tutkimus, jota komissio arvioi 42 kappaleessa. Arvioituaan tutkimuksen komissio päätteli, että sen tulosten edustavuus oli kyseenalainen 42 kappaleessa mainituista syistä. (56) Osapuolet vaativat, että lasten polkupyörät, jotka osapuoli määritteli polkupyöriksi, joiden renkaan halkaisija on enintään 16 tuumaa, olisi jätettävä tutkimuksen tuotteen määritelmästä. Vaatimukset perustuivat olettamukseen, että etenkin käyttöikä ja yksinkertaiset ominaisuudet erottavat nämä polkupyörät selvästi muuntyyppisistä polkupyöristä, jotka kuuluvat tämän tutkimuksen piiriin. (57) Näitä vaatimuksia pidettiin kuitenkin riittämättöminä, jotta olisi voitu jättää tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle sellaiset polkupyörät, joiden renkaan halkaisija on enintään 16 tuumaa, koska ei esitetty riittävää näyttöä, joka olisi osoittanut, että tutkimuksessa voitaisiin vetää selvä raja sellaisten polkupyörien, joiden renkaan halkaisija on enintään 16 tuumaa, ja muiden tutkimuksen piiriin kuuluvien polkupyörätyyppien välille. Päinvastoin havaittiin, että sellaisten polkupyörien, joiden renkaan halkaisija on enintään 16 tuumaa, olennaiset fyysiset ja tekniset ominaisuudet, jotka olivat yhteisiä tarkasteltavana olevan tuotteen kanssa – lihasvoimalla toimivat poljettavat ajoneuvot, joiden runkoon on kiinnitetty enemmän kuin yksi rengas – olivat paljon tärkeämpiä kuin mitkään erot (eli pääasiassa pyörän koko). Lisäksi vaikutti siltä, että tuotanto, myyntikanavat ja kuluttajapalvelut eivät eronneet olennaisella tavalla muista tutkimuksen kohteena olevista polkupyörätyypeistä. Pelkästään se, että polkupyörät, joiden renkaan halkaisija on enintään 16 tuumaa, muodostavat erillisen alaryhmän tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän sisällä, ei ole peruste niiden jättämiseksi tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle. Itse asiassa havaittiin, ettei polkupyörien, joiden renkaan halkaisija on enintään 16 tuumaa, ja tarkasteltavana olevan tuotteen välillä ole selkeitä erottavia tekijöitä vaan että niissä on melko suurta päällekkäisyyttä tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän osalta eli kyseessä on lihaskäyttöinen poljettava ajoneuvo, jossa on enemmän kuin yksi pyörä ja jota käytetään pääasiassa kulkuvälineenä ja urheiluun. Tutkimuksessa kävi ilmi, että yksi yhteistyössä toimineista kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista vei itse asiassa unioniin 12-tuumaisia polkupyöriä, joita ei pidetty lasten polkupyörinä vaan kyseessä olivat aikuisten käyttämät kokoontaitettavat polkupyörät, joiden osalta säilytys oli tärkeä ominaisuus. (58) Sen vuoksi pyyntö, jonka mukaan tutkimuksen kohteena olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle pitäisi jättää polkupyörät, joiden renkaan halkaisija on enintään 16 tuumaa, hylätään. 2. Samankaltainen tuote (59) Unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tuottamilla ja myymillä polkupyörillä, vertailumaan markkinoilla tuotetuilla ja myydyillä polkupyörillä sekä Kiinasta unionin markkinoille tuoduilla polkupyörillä on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet sekä käyttötarkoitukset, ja niitä pidetään tämän vuoksi perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. C. POLKUMYYNTI 1. Markkinatalouskohtelu 1.1. Markkinatalouskohtelua koskeva arviointi (60) Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niiden tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset. Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat: – liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa; – yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien (IAS) mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan; – aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole; – konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat toiminnan vakauden ja oikeusvarmuuden; sekä – valuuttakurssien muuntaminen suoritetaan markkinahintaan. (61) Tässä tutkimuksessa kaikki vientiä harjoittavat tuottajaryhmät, jotka toimivat alun perin yhteistyössä tutkimuksessa, hakivat perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja palauttivat markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetut lomakkeet annetun määräajan kuluessa. (62) Komissio hankki kaikista vientiä harjoittavista tuottajaryhmistä, jotka toimivat alun perin yhteistyössä tutkimuksessa, kaikki tarpeellisina pidetyt tiedot ja tarkasti kaikki markkinatalouskohtelupyynnössä toimitetut tiedot kyseisten yritysten tiloissa. (63) Yhden ryhmän, Giant Chinan, vastausta pidettiin huomattavan puutteellisena, koska siihen ei sisältynyt kaikkia vaadittuja tietoja ryhmän rakenteesta, siitä huolimatta, että komissio pyrki saamaan tarvittavat tiedot ryhmältä. (64) Giant Chinalle ilmoitettiin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti, että siihen todennäköisesti sovelletaan käytettävissä olevia tietoja, ja sitä pyydettiin toimittamaan huomautuksia. Giant China kuitenkin kieltäytyi toimittamasta komissiolle tarvittavia tietoja, joten perusasetuksen 18 artiklan 1 kohtaa sovellettiin ja markkinatalouskohtelua koskeva hakemus hylättiin. (65) Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että yhdellekään kiinalaiselle yritysryhmälle ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua, koska mikään niistä ei täyttänyt kaikkia perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädettyjä vaatimuksia seuraavassa esitettävistä syistä. Vaatimus 1 (66) Mikään yhteistyössä toiminut viejäryhmä ei onnistunut osoittamaan täyttävänsä vaatimuksen 1, koska valtio puuttui tärkeimpiä raaka-aineita (terästä ja alumiinia) koskeviin päätöksiin. Yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien ryhmien teräs- ja alumiinikustannukset ovat vähintään 20–25 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantokustannuksista. Monet yritykset ovat vertikaalisesti täysin integroituneita, eli ne ostavat alumiiniharkot tai teräksen valmistaakseen putket, joita sitten käytetään runkojen/etuhaarukkojen ja lopulta polkupyörien valmistukseen. (67) Tutkimuksessa kävi ilmi, että kolme yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavien kiinalaisten tuottajien ryhmää hankki tarkasteltavana olevan tuotteen valmistukseen käytettävän teräksen ja alumiinin Kiinan kotimarkkinoilta. (68) Hinnat perustuvat alumiinin noteeraukseen valtion määräysvallassa olevassa Shanghai Non-ferrous Metal Exchange market -pörssissä, jäljempänä ’pörssi’ tai ’SHFE’. SHFE on suljettu pörssi ja tarkoitettu vain Kiinaan rekisteröidyille yrityksille ja Kiinan kansalaisille, ja sitä valvoo valtion sääntelykomissio (”State Securities Regulatory Commission”). Useat pörssin toimintaa säätelevät säännöt edistävät matalaa volatiliteettia ja hintoja, jotka eivät heijasta markkina-arvoa SHFE:ssä: päivittäiset hinnanvaihtelut saavat olla 4 prosenttia yli tai alle edellisen kaupankäyntipäivän toimitushinnan, kauppaa käydään harvakseltaan (kunkin kuukauden 15. päivään asti), futuurisopimusten kesto on enintään 12 kuukautta ja sekä pörssi että välittäjät perivät maksuja liiketapahtumista. (69) Lisäksi SHFE-liiketoimissa fyysiset toimitukset voivat tapahtua vain hyväksyttyyn varastoon Kiinassa, toisin kuin kansainvälisissä pörsseissä, joissa toimitukset ovat maailmanlaajuisia. Koska SHFE on vain fyysisen vaihdon foorumi (johdannaisia ei myydä), tämä eristää Kiinan alumiinimarkkinat täysin. Tämän seurauksena arbitraasi maailmanlaajuisen vertailuarvon, Lontoon metallipörssin, jäljempänä ’LME’, tai muiden markkinoiden kanssa ei käytännössä ole mahdollista, ja vaihto tapahtuu erillään muista maailmanmarkkinoista. Sen vuoksi arbitraasia näiden markkinoiden kesken ei voi tapahtua. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla primaarialumiinin hinnat olivat SHFE:ssä noin 7 prosenttia alemmat (ilman arvonlisäveroa) kuin LME:ssä (myös ilman arvonlisäveroa), kun vertailun perustana käytetään spot-hintaa. (70) Valtio puuttuu myös hinnanmääritysmekanismiin SHFE:ssä, koska se on primaarialumiinin sekä myyjä että ostaja valtion Reserve Bureau -viraston ja muiden valtion elinten kautta. Lisäksi valtio asettaa päivittäiset hintarajat SHFE:n sääntöjen kautta, jotka valtion sääntelykomissio on hyväksynyt. (71) Kiina tukee alumiinituotteiden jalostusta myöntämällä osittaisen ALV-palautuksen monien alumiinituotteiden viennistä (polkupyöristä palautus on 15 %); primaarialumiinin viennistä sen sijaan ei makseta palautusta. Tämän tarkoituksena on kannustaa Kiinan teollisuutta jalostamaan alumiinia, ja se vaikuttaa suoraan primaarialumiinin saatavuuteen ja hintaan kotimarkkinoilla. Tutkimuksessa kävi lisäksi ilmi, että primaarialumiinin vientiin sovelletaan 17 prosentin veroa, mutta polkupyörien vientiin ei sovelleta mitään vientiveroa. Tämä vahvistaa havaintoja Kiinan valtion puuttumisesta alumiinin kotimarkkinoiden toimintaan. Näillä välineillä on kotimarkkinoiden hintoja laskeva vaikutus, joka kannustaa kotimaista teollisuutta valmistamaan lopullisia tuotteita, joihin sisältyy alumiinia (kuten tarkasteltavana oleva tuote) sekä kotimaan että vientimarkkinoille. (72) Kiinan valtion toiminnasta aiheutuu lisää vääristymistä sitä kautta, että State Reserves Bureau -virasto, jäljempänä ’SRB’, joka on osa kansallista uudistuskomissiota (National Development Reform Commission), puuttuu toimintaan. Vuoden 2008 lopussa ja vuoden 2009 alussa SRB ryhtyi ostamaan primaarialumiinin varastoja kiinalaisilta alumiinisulatoilta saadakseen hyödykkeen hinnan nousemaan. SRB myi primaarialumiinin takaisin markkinoille, muun muassa marraskuun 2010 alussa Bloombergin mukaan[21]. Xinhua News Agency raportoi varastojen kerryttämistoimista joulukuussa 2008 ja selitti, että suunnitelmana oli kerryttää alumiinia 300 000 tonnia hintaan, joka oli 10 prosenttia korkeampi kuin markkinahinta, ja tavoitteena oli nostaa hintoja.[22] SRB:n varastojen kerrytyssuunnitelmassa ostoja tehtiin useilta kiinalaisilta sulattamoilta, vaikka puolet oli ostettava Aluminium Corporation of China Ltd. ‑yritykseltä. Edellä esitetty osoittaa, että Kiinan valtiolla on tärkeä asema primaarialumiinin hinnan asettamisessa ja että se puuttuu markkinoiden toimintaan. (73) Sitä, että edellä kuvattu valtion merkittävä puuttuminen liiketoimintaan on selvästi kohdennettua, vahvistaa muun muassa alumiinia koskeva 12. viisivuotiskehityssuunnitelma (2011–2015), jossa Kiinan viranomaiset nimenomaisesti mainitsevat, että tarkoituksena on mukauttaa vero- ja vientiveroalennuksia ja muita taloudellisia kannustimia ja valvoa tiukasti primaarituotteiden levittämisen ja viennin kokonaismäärää. Tällä suunnitelmalla jatketaan politiikkaa, jota harjoitettiin edeltävässä alumiinisuunnitelmassa. Lisäksi näitä suunnitelmia on toteutettu usean vuoden ajan, ja kuten edellä todettiin, tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana oli käynnissä useita täytäntöönpanotoimenpiteitä. (74) Näin ollen monet valtiolähtöiset vääristymät Kiinan primaarialumiinin hinnoissa vaikuttavat raaka-aineiden hintoihin. Lisäksi tuottajat saavat etua näistä vääristymistä, koska ne yleensä tekevät ostoksensa Kiinan markkinoilta paikallisilta toimittajilta käyttäen Kiinan spot-markkinoiden hintoja (tai SHFE:tä) vertailuarvona. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana kyseiset hinnat olivat noin 7 prosenttia alempia kuin maailmanmarkkinahinnat. Teoriassa kiinalaiset yhtiöt voivat myös ostaa tiettyjä määriä LME:n hinnoilla, kun hinnat Kiinan markkinoilla ovat korkeammat valtion puuttumisen vuoksi, mutta päinvastainen ei ole mahdollista Kiinan ulkopuolisille toimijoille. (75) Näin ollen pääteltiin, että Kiinan alumiinimarkkinat ovat vääristyneet, koska valtio puuttuu merkittävästi niiden toimintaan. (76) Kiinan valtion puuttumisesta terässektorin toimintaan on osoituksena se, että suurin osa kiinalaisista terästuottajista on valtion omistuksessa ja että eri viisivuotistoimintasuunnitelmat, erityisesti rauta- ja terässektorin nykyinen 12. viisivuotissuunnitelma (2011–2015), vaikuttavat selvästi teräksen kokonaiskapasiteettiin ja tuotokseen. (77) Valtio harjoittaa merkittävää valvontaa myös raaka-ainemarkkinoilla. Koksin (joka yhdessä rautamalmin kanssa on teräksen tuotannon merkittävin raaka-aine) vientiin sovelletaan määrällisiä rajoituksia ja 40 prosentin vientiveroa. Näin ollen voidaan päätellä, että Kiinan teräsmarkkinat ovat vääristyneet, koska valtio puuttuu merkittävästi niiden toimintaan. (78) Komission suorittamassa polkumyyntitutkimuksessa[23] vahvistettiin valtion toimintaan puuttumisen merkitys myös putkien erityissektorilla; putket ovat teräksisten polkupyörien valmistuksessa käytetty tärkein raaka-aine. (79) Näin ollen pääteltiin, että Kiinan teräsmarkkinat ovat vääristyneet, koska valtio puuttuu merkittävästi niiden toimintaan. (80) Näissä olosuhteissa kumpikaan yrityksistä ei pystynyt osoittamaan, että niiden raaka-aineiden hankintaa koskeviin liiketoimintapäätöksiin ei kohdistuisi valtion merkittävää puuttumista asiaan ja että tärkeimpien tuotantopanosten kustannukset heijastaisivat merkittävässä määrin niiden arvoa markkinoilla. Tämän vuoksi ne eivät voineet osoittaa täyttävänsä vaatimusta 1. (81) Neljän muun vaatimuksen osalta yhteistyössä toimineet kolme kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa pystyivät osoittamaan täyttävänsä loput vaatimukset. (82) Edellä esitettyjen, vaatimusta 1 koskevien havaintojen perusteella katsottiin – neuvoa-antavan komitean kuulemisen jälkeen – että kolmen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan ryhmän markkinatalouskohtelua koskeva pyyntö olisi hylättävä. (83) Komissio ilmoitti virallisesti markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevista päätelmistä asianomaisille kiinalaisille yrityksille sekä valituksen tekijälle. Niille annettiin myös tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi, jos niiden kuulemiseen oli erityisiä syitä. 1.2. Osapuolten huomautukset (84) Markkinatalouskohtelua koskevien päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi yritys väitti, että markkinatalouskohtelun epäämistä koskeva päätös tehtiin Kiinan koko polkupyöräteollisuuden perusteella eikä yksittäisten yritysten perusteella. On huomattava, että vaikka komissio arvioi Kiinan teräs- ja alumiinisektoreiden toimintaa, Kiinan teräs- ja alumiinimarkkinoiden ja yhteistyössä toimineiden ryhmien raaka-aineeksi ostamien teräs- ja alumiinituotteiden välillä on selvä yhteys. (85) Lisäksi väitettiin, että teräkseen ja alumiiniin liittyvä kiinalaisten polkupyöräntuottajien kustannusetu on merkityksetön, koska sen osuus on vain 1,4–1,75 prosenttia, koska primaarialumiinin ja teräksen osuus polkupyörien valmistuskustannuksista on 20–25 prosenttia ja LME- ja SHFE-hintojen ero oli 7 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. (86) Tältä osin on korostettava, että keskeinen tekijä analyysissä on raaka-aineen osuus valmistuskustannuksista (ja tässä tapauksessa se oli merkittävä eli vähintään 20–25 %) ja se, että Kiinan raaka-ainemarkkinat ovat vääristyneet. Vääristymisen tarkkaa määrällistä vaikutusta yrityksen kustannuksiin ei pidetä ratkaisevana tekijänä. (87) Lisäksi väitettiin, että toisessa tutkimuksessa komissio arvioi tarkasteltavana olevan tuotteen valmistuksessa käytettyjen välittömien raaka-aineiden hinnat eikä primaariraaka-aineen hintoja, minkä vuoksi tässä tapauksessa komission olisi pitänyt arvioida valtion puuttuminen välittömän raaka-aineen eli suulakepuristetun alumiiniseoksen hintoihin eikä primaarialumiinin, joka on primaariraaka-aine. (88) Tältä osin on huomattava, että kukin tutkimus analysoidaan eri perustein. Lisäksi se, että primaarialumiinin markkinat ovat valtion valvonnassa, osoittaa että alumiinin välituotteiden markkinat eivät myöskään toimi markkinatalousolosuhteissa eli eivät reagoi kysyntään ja tarjontaan. Tämän vuoksi väite hylättiin. (89) Lisäksi väitettiin, että primaarialumiinin hintaerot SHFE:n ja LME:n välillä eivät ehkä johda suulakepuristetun alumiiniseoksen hinnaneroihin eri markkinoilla ja että tuotannon tehokkuuden, jäännöskapasiteetin ja ympäristövelvoitteista aiheutuvien kustannusten kaltaiset tekijät on otettava huomioon. (90) Tämän väitteen tueksi ei esitetty mitään näyttöä. Näytön puuttuessa komissio ei pystynyt analysoimaan ja tarkistamaan väitettä, ja se oli sen vuoksi hylättävä. (91) Väitettiin myös, että koska komissio ei ottanut huomioon, että on olemassa lukuisia välituotteita, se ei ottanut huomioon lopullisten tuotteiden eli polkupyörien hinnoitteluun liittyviä piirteitä ja tekijöitä. Koska polkupyörä myydään suoraan loppukuluttajalle (toisin kuin primaarialumiini), polkupyörien hinnan määrittävät muut seikat kuin raaka-aineen hinta, kuten polkupyörän erityiset tekniset ominaisuudet ja kysyntä kuluttajien piirissä. (92) Tällaisista ominaisuuksista ja tekijöistä, jotka olisi pitänyt ottaa huomioon, ei kuitenkaan annettu mitään konkreettisia tietoja, joten komissio ei pystynyt kommentoimaan niitä. (93) Lisäksi väitettiin, että komissio arvioi virheellisesti periaatteet, joiden mukaan SHFE toimii. Väitettiin, että valtion sääntelykomissio sääntelee SHFE:n toimintaa samoin kuin mm. Autorité des marchés financiers Ranskassa tai Financial Services Authority Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja että valtion sääntelykomission tehtävät ja sääntely-/valvontatoimet ovat G-20-periaatteiden mukaisia. Tämän vuoksi markkinatalouskohtelun myöntämiseen liittyvät päätelmät, jotka koskevat valtion sääntelykomission tehtävää ja SHFE:n toimintaa, ovat perusteettomia. (94) On huomattava, että yritys ei ottanut huomioon sitä, että kyseiset valvontaelimet Yhdistyneessä kuningaskunnassa[24] ja Ranskassa[25] ovat valtiosta riippumattomia elimiä, Kiinan valtion sääntelykomissio[26] on ministeritason yksikkö, joka toimii suoraan valtioneuvoston alaisuudessa. Valtioneuvosto on korkein valtion täytäntöönpanovaltaa käyttävä elin sekä korkein valtionhallinnon elin.[27] Tämä on vielä yksi esimerkki siitä, että valtio osallistuu aktiivisesti Kiinan alumiinimarkkinoiden sääntelyyn. Mitä tulee G-20-periaatteiden noudattamiseen, yritys vain esitti lausunnon eikä selittänyt periaatteita, joihin se viittasi. Tämän vuoksi väite hylättiin. (95) Yksi yritys oli vielä eri mieltä komission arviosta, jonka mukaan maailmanlaajuisen vertailuarvon, LME:n, tai muiden markkinoiden ja SHFE:n hintojen välinen arbitraasi ei ole käytännössä mahdollista, minkä vuoksi SHFE toimii irrallaan muista maailmanmarkkinoista. (96) On huomattava, että tämä on ristiriidassa sen kanssa, että yritys hyväksyi SHFE:n ja LME:n välisen hintaeron kaudella, jolloin SHFE:n hinta oli korkeampi kuin LME:n hinta väittämällä, että kyseisellä kaudella kiinalaiset tuottajat maksoivat enemmän alumiinituotteista kuin unionin tuottajat. (97) Lisäksi yritys väitti, että vuodesta 2010 lähtien SHFE alkoi sallia alumiinin fyysiset toimitukset tullivarastoihin Shanghain vapaakauppa-alueella. Tästä seuraa, että tämä väite ei ole ristiriidassa vaan pikemminkin vahvistaa komission arviota, jonka mukaan fyysiset toimitukset voivat tapahtua vain Kiinassa sijaitsevaan varastoon, jonka SHFE on hyväksynyt, toisin kuin kansainvälisessä kaupassa, jossa toimitukset voivat tapahtua maailmanlaajuisesti. (98) Lisäksi väitettiin, että SHFE muodostaa futuurimarkkinat ja SHFE:ssä on käyty kauppaa alumiinifutuurisopimuksilla vuodesta 1991, minkä vuoksi komission arvio, jonka mukaan SHFE:ssä ei myydä johdannaisia, on virheellinen. (99) SHFE muodostaa todellakin futuurimarkkinat. Futuurisopimukset, joilla SHFE:ssä käydään kauppaa, toteutetaan fyysisinä toimituksina. Johdannaistuotteet ilman fyysistä toimitusta eli joita ei tosiasiallisesti toteuteta vaan jotka myydään ennen toimituspäivää, on rajoitettu Kiinaan, minkä vuoksi SHFE on vain fyysisen vaihdon foorumi, joka eristää Kiinan alumiinimarkkinat. (100) Väitettiin myös, että komission perustelut, jotka liittyivät primaarialumiinia koskevien alv-/verotoimenpiteiden ja varastotoimenpiteiden vaikutuksiin polkupyörien hinnoitteluun, olivat talouden kannalta kyseenalaisia eivätkä riittävän perusteltuja. (101) Yritys ei kuitenkaan selvittänyt, mitä tekijöitä komission analyysistä puuttuu, eikä toimittanut näyttöä tästä väitteestä, joten komissio ei pystynyt kommentoimaan sitä. (102) Lisäksi väitettiin, että Kiinan ja EU:n teollisuuspolitiikassa on samankaltaisuuksia ja että komissio ei ole osoittanut, että Kiinan teollisuuspolitiikalla olisi suoraa tai merkittävää vaikutusta kiinalaisten vientiä harjoittavien polkupyöräntuottajien tuotantopanoksia koskeviin päätöksiin, polkupyörien tuotantoon tai myyntitoimintaan. (103) Tältä osin on huomattava, että yritys ei täsmentänyt, mihin EU:n politiikkaan se viittasi, minkä vuoksi komissio ei voi kommentoida tätä väitettä. Lisäksi väitteestä, jonka mukaan ei ole osoitettu, että Kiinan teollisuuspolitiikalla on merkittävä vaikutus kiinalaisten vientiä harjoittavien polkupyöräntuottajien tuotantopanoksia koskeviin päätöksiin, tuotantoon tai myyntiin, on huomattava, että Kiinan alumiinisektorin viisivuotissuunnitelmien olemassaolo ja eristyneessä pörssissä kaupattavan alumiininhinnan vääristymät, kun alumiinin osuus polkupyörän valmistuskustannuksista on 20–25 prosenttia, osoittavat selvän yhteyden Kiinan teollisuuspolitiikan sekä kiinalaisten vientiä harjoittavien polkupyöräntuottajien tuotantopanoksia koskevien päätösten, tuotannon ja myynnin välillä. (104) Komission väitettiin myös rikkoneen perusasetuksessa täsmennettyä kolmen kuukauden määräaikaa. Tältä osin on huomattava, että koska kiinalaisten viejien yhteistyöaste oli erittäin alhainen, komissio pyrki kaikin mahdollisin keinoin löytämään lisää yhteistyöhalukkaita viejiä ottamalla yhteyttä lukuisiin viejiin, jotka yksilöitiin myöhemmin tutkimuksessa. Tämän tuloksena ei ollut mahdollista tehdä markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevaa päätöstä säädetyssä määräajassa. Lisäksi on muistettava unionin yleisen tuomioistuimen tuomio[28], jonka mukaan se, että markkinatalouskohtelua koskevan hakemuksen ratkaiseminen vie pitempään kuin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyt kolme kuukautta, ei sinällään ole riittävä peruste polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä annetun asetuksen kumoamiseen. On myös huomattava, että perusasetuksen 2 artiklan 7 kohtaa on tällä välin muutettu siten, että komissio tekee markkinatalouskohtelun määrittämisen vain sellaisten yritysten osalta, jotka on valittu otokseen, ja määrittäminen tehdään tavallisesti seitsemän kuukauden mutta viimeistään kahdeksan kuukauden kuluessa tutkimuksen aloittamisesta.[29] Tätä muutosta sovelletaan kaikkiin uusiin ja käynnissä oleviin tutkimuksiin, myös tähän tutkimukseen. Määrittäminen tehtiin kahdeksan kuukauden kuluessa vireillepanosta. (105) Edellä esitetyn perusteella väite kolmen kuukauden määräajan rikkomisesta hylätään. 1.3. Osapuolten pyynnöt (106) Yksi osapuoli pyysi, että myös sellaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinatalouskohtelupyynnöt, jotka eivät enää harjoittaneet vientiä unioniin, olisi analysoitava. Väitettiin, että kyseiset tuottajat lopettivat unioniin viennin vuodesta 2005 voimassa olleiden polkumyyntitoimenpiteiden vuoksi. (107) Tältä osin on huomattava, että polkumyyntiä ja vahinkoa koskevat havainnot koskevat tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa, joka on määritetty perusasetuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Tämä tarkoittaa sitä, että vientiä harjoittavilta tuottajilta normaaliarvon ja vientihinnan määrittämistä varten kerätyt tiedot liittyvät vain kyseiseen kauteen. Markkinatalouskohtelun myöntämistä koskeva arviointi tehdään määritettäessä kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien normaaliarvoa, jota sitten verrataan vientihintaan samalla kaudella. Jos tuottaja ei vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, vientihintaa ei voida vahvistaa eikä polkumyyntimarginaalia laskea. Tämän vuoksi ei ole mitään syytä tutkia sellaisen tuottajan markkinatalouskohtelua koskevaa pyyntöä, jolla ei ollut tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. On kuitenkin muistettava, että kaikilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on mahdollisuus pyytää perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti nk. välivaiheen tarkastelua, jossa niiden tilannetta tarkastellaan uudelleen, tai niillä vientiä harjoittavilla tuottajilla, jotka eivät ole vieneet tarkasteltavana olevaa tuotetta tutkimusajanjaksolla, johon toimenpiteet perustuivat, on mahdollisuus pyytää perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaisesti nk. uuden viejän tarkastelua. (108) Osapuoli mainitsi pyynnössään myös asiassa Brosmann annetun Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomion[30] ja vaikutti katsovan, että sen perusteella kiinalaisten tuottajien olisi voitava pyytää markkinatalouskohtelua, vaikka ne eivät olisikaan vieneet tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tutkimusajanjakson aikana. Tuomiossa ei käsitellä sellaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinatalouskohtelua koskevia pyyntöjä, jotka eivät harjoittaneet vientiä tutkimusajanjaksolla, minkä vuoksi se ei ole merkityksellinen tässä yhteydessä. (109) Näin ollen pyyntö hylättiin. (110) Väitettiin myös, että sellaisten yritysten vientihinta, jolla ei ollut vientiä unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, olisi määritettävä perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti eli millä tahansa muulla hyväksyttävällä perusteella. (111) On huomattava, että perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdassa ei nimenomaisesti todeta, että vientihinta on muodostettava laskennallisesti asianomaisen maan tuottajille, jos ne eivät vieneet mitään määriä unioniin. Perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdassa viitataan sitä vastoin vientihinnan muodostamiseen sen hinnan perusteella, jolla maahantuodut tuotteet jälleenmyydään, ja oikaisujen tekemiseen tuonnin ja jälleenmyynnin välisten kaikenlaisten kustannusten huomioon ottamiseksi, mikä vaikuttaisi osoittavan, että tuontia unioniin tapahtui tosiasiallisesti. Säännöksen ensimmäisessä virkkeessä esitetyllä ”millä tahansa muulla hyväksyttävällä perusteella” tarkoitetaan erityistapauksia, joissa edellä mainittuja menetelmiä ei voida soveltaa. Tästä ei seuraa, että artiklassa annettaisiin ymmärtää, että tuontia unioniin on täytynyt tapahtua tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. 1.4. Päätelmät (112) Edellä esitetyn perusteella yksikään kiinalainen ryhmä, joka oli pyytänyt markkinatalouskohtelua, ei pystynyt osoittamaan täyttävänsä kaikkia perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisia edellytyksiä. Sen vuoksi katsottiin, että näille ryhmille ei pitäisi myöntää markkinatalouskohtelua. 2. Yksilöllinen kohtelu (113) Euroopan parlamentti ja neuvosto muuttivat perusasetuksen 9 artiklan 5 kohtaa asetuksella (EU) N:o 765/2012[31], joka tuli voimaan 6 päivänä syyskuuta 2012. Asetuksen (EU) N:o 765/2012 2 artiklassa säädetään, että muutosta sovelletaan vain tutkimuksiin, jotka on pantu vireille sen voimaantulon jälkeen. Näin ollen koska tämä tutkimus pantiin vireille 9 päivänä maaliskuuta 2012, muutosta ei sovelleta tähän tutkimukseen. (114) Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan koko maata koskeva tulli vahvistetaan tarvittaessa niiden maiden osalta, joihin sovelletaan perusasetuksen 2 artiklan 7 kohtaa, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset pystyvät perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti osoittamaan, että niiden vientihinnat ja -määrät sekä myyntiolosuhteet ja -ehdot on vapaasti määritetty, valuuttakursseja sovelletaan markkinahintaisina ja valtio ei puutu niiden toimintaan siten, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos viejille vahvistetaan eri tullit. (115) Ne kolme yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa ryhmää, jotka pyysivät markkinatalouskohtelua, pyysivät myös yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että niille ei myönnettäisi markkinatalouskohtelua. Käytettävissä olevien tietojen mukaan vahvistetaan, että kaikki kolme kiinalaista ryhmää täyttävät kaikki yksilöllistä kohtelua koskevat vaatimukset. 3. Normaaliarvo 3.1. Vertailumaa (116) Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua, on määritettävä vertailumaassa sovellettavien kotimaisten hintojen tai vastaavan laskennallisen normaaliarvon perusteella. (117) Komissio ehdotti vireillepanoilmoituksessa vertailumaaksi Meksikoa, jota käytettiin tähän tarkoitukseen myös aiemmassa Kiinaa koskeneessa tutkimuksessa. (118) Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää huomautuksia vertailumaata koskevasta ehdotuksesta. (119) Yksi osapuoli väitti, että Meksiko ei ole paras valinta vertailumaaksi vaan Taiwan olisi parempi valinta, koska Taiwan on polkupyörien suuri tuottaja ja sillä on enemmän yhteistä Kiinan kanssa kuin Meksikolla, joten tulokseksi saadaan todennäköisesti luotettavampi normaaliarvo. (120) Komissio pyrki löytämään yhteistyöhalukkaita yrityksiä 15 maasta, jotka olivat Bangladesh, Kanada, Kambodža, Intia, Indonesia, Malesia, Meksiko, Norja, Filippiinit, Sri Lanka, Taiwan, Thaimaa, Tunisia, Turkki ja Yhdysvallat. (121) Komissio sai vastauksia kyselylomakkeeseen ainoastaan kolmelta meksikolaiselta polkupyöräntuottajalta, jotka suostuivat myös siihen, että niiden vastaukset tarkastetaan niiden toimitiloissa. Mitkään muut yritykset mistään muista maista, joihin otettiin yhteyttä, eivät toimineet yhteistyössä. Näiden kolmen tuottajan kotimarkkinamyynnin osuus oli yli 30 prosenttia Meksikon markkinoista, joiden suuruudeksi arvioitiin 1,7 miljoonaa yksikköä vuonna 2011. Yli 14 tuottajan ja useiden tuojien havaittiin toimivan ympäristössä, jossa esiintyy kilpailua. Polkupyörien tuonti vuonna 2011 tapahtui pääasiassa Kiinasta (yli 60 %) ja Taiwanista (20 %). Tuonnin osuus kotimarkkinoista oli noin 5 prosenttia (lähde: Meksikon polkupyöränvalmistajien järjestön ANAFABIn vuosiraportti). (122) Meksikon markkinaprofiili tarkasteltavana olevan tuotteen osalta, toimijoiden lukumäärä, kotimainen kilpailu ja tuotantoprosessin piirteet vahvistivat, että Meksiko soveltuu edelleen vertailumaaksi. Edellä esitetyn perusteella Meksikon markkinoita voidaan pitää edustavina ja kilpailulle avoimina. Tämän vuoksi päätellään, että Meksiko on sopiva vertailumaa. 3.2. Vertailumaan normaaliarvon määrittäminen (123) Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo määritettiin vertailumaan tuottajilta saatujen ja tarkastettujen tietojen perusteella seuraavasti. (124) Tutkimuksessa osoitettiin, että tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin edustavia määriä Meksikon kotimarkkinoilla. (125) Lisäksi selvitettiin, voitiinko myynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tätä varten määritettiin kunkin tuotelajin kannattavan myynnin osuus myynnistä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. (126) Kun vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli yli 80 prosenttia tuotetyypin kokonaismyynnistä ja kun kyseisen tuotetyypin painotettu keskimääräinen hinta oli vähintään tuotantokustannusten tasoinen, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa. Tämä hinta laskettiin määrittämällä kyseisen tuotelajin kaiken kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa. (127) Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskihinta oli tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan kyseisen tuotelajin kannattavan myynnin painotettu keskiarvo. (128) Tutkimuksessa ei käynyt ilmi tuotelajeja, joiden osalta myynti ei ollut kannattavaa. 4. Vientihinta (129) Kaikissa niissä tapauksissa, joissa tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety unioniin riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella. (130) Tapauksissa, joissa myynti tapahtui etuyhteydessä olevan tuojan tai kauppiaan kautta, vientihinta muodostettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti kyseisen etuyhteydessä olevan tuojan ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionissa veloittamien jälleenmyyntihintojen perusteella. Oikaisuja tehtiin kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välissä aiheutuneiden kustannusten, mukaan luettuina myynti-, yleis- ja hallintokulut sekä voitto, huomioon ottamiseksi. Voittomarginaalin määrittämiseen käytettiin tarkasteltavana olevan tuotteen etuyhteydettömän tuojan/kauppiaan saamaa voittoa, koska etuyhteydessä olevan tuojan/kauppiaan voittoa ei pidetty luotettavana vientiä harjoittavien tuottajien ja etuyhteydessä olevan tuojan/kauppiaan välisen suhteen vuoksi. (131) Kuten 63 ja 64 kappaleessa todettiin, Giant China kieltäytyi toimittamasta komission yksiköille tarvittavia tietoja ryhmän rakenteesta ja olennaisia tietoja tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja myyntiin Kiinassa osallistuneiden Jinshan Development and Construction Ltd -ryhmään, jäljempänä ’Jinshan-ryhmä’, kuuluvien yritysten tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannosta sekä unioniin suuntautuneen viennin määrästä ja hinnasta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, minkä vuoksi vientihintaan sovellettiin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohtaa. (132) Giant China vastusti perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan soveltamista sekä markkinatalouskohtelun epäämisen osalta että sen osalta, että vientihinnan laskemiseen sovelletaan käytettävissä olevia tietoja. Se väitti, että komission pyytämät tiedot eivät ole välttämättömiä polkumyyntimarginaalin laskemista varten. Giant China väitti, että Kiinassa sijaitsevalta Jinshan-ryhmältä pyydetyt tiedot eivät ole merkityksellisiä markkinatalouskohtelua koskevan arvioinnin tai vientihinnan laskemisen kannalta, koska se on etuyhteydessä Giant Chinaan ja siihen etuyhteydessä oleviin yrityksiin, Giant-ryhmään, vain hyvin epäsuorasti. (133) Tutkimuksessa kuitenkin vahvistettiin, että yksi Giant-ryhmän tytäryhtiöistä, joka tuotti ja vei aktiivisesti tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, eli Shanghai Giant & Phoenix Bicycles Co Ltd, jäljempänä ’GP’, oli etuyhteydessä Jinshan-ryhmään yhteisten osakkeenomistukseen, rakenteeseen ja johtoon liittyvien yhteyksien kautta, ja että tämä ryhmä osallistui tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja myyntiin. Koska tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja myyntiin Kiinassa osallistuvilta Jinshan-ryhmään kuuluvilta yrityksiltä ei saatu vastausta markkinatalouskohtelun pyytämistä koskevaan lomakkeeseen ja polkumyyntiä koskevaan kyselylomakkeeseen, ei voitu arvioida, missä määrin Jinshan-ryhmän tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannolla ja myynnillä oli vaikutusta vientihinnan määrittämiseen GP:n osalta ja näin ollen koko Giant-ryhmän osalta. Myöskään sitä ei voitu tutkia, täyttyivätkö perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan kriteerit. Koska yhteistyötä tältä osin ei ollut, Giant Chinan vaatimukset oli hylättävä. (134) Giant China väitti vielä, että ei ole tarpeen ottaa huomioon muihin vientiä harjoittaviin tuottajiin liittyviä hintatietoja, kun lasketaan jonkin vientiä harjoittavan tuottajan yksilöllistä marginaalia, elleivät Giant-ryhmä ja Jinshan-ryhmä muodosta yhtä yksikköä tiiviiden rahoituksellisten, kaupallisten ja hallinnollisten yhteyksien osalta. (135) Asiakirjoissa oleva näyttö tukee päätelmää, jonka mukaan GP ja Jinshan-ryhmä ovat etuyhteydessä ja niillä on tiiviit osakkeenomistukseen, rakenteeseen ja hallintoon liittyvät yhteydet. Koska kaikista GP:hen etuyhteydessä olevista osapuolista ei saatu kattavia tietoja, etenkään niistä kiinalaisista polkupyörien vientiä harjoittavista tuottajista, jotka ovat Jinshan-ryhmän tytäryhtiöitä, ei ole mahdollista tehdä kattavia ja luotettavia laskelmia vientihinnasta ja näin ollen määrittää yksilöllistä marginaalia GP:lle ja koko Giant-ryhmälle. (136) Väitettiin myös, että vaaditut tiedot asettivat kohtuuttoman rasitteen Giant Chinalle ja että se toimi parhaan kykynsä mukaan tutkimuksessa. Tältä osin on huomautettava, että ei toimitettu mitään näyttöä – ennen lopullisten päätelmien jälkeen esitettyjä huomautuksia – jotka olisivat osoittaneet, että Giant China pyrki millään tavoin keräämään markkinatalouskohtelun pyytämistä koskevassa lomakkeessa ja polkumyyntiä koskevassa kyselylomakkeessa edellytettyjä tietoja tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja myyntiin osallistuvista Jinshan-ryhmän yrityksistä. Tutkimuksen aikana Giant China väitti, että oli tarpeetonta toimittaa pyydetyt tiedot muttei väittänyt, että tällaisten tietojen hankkiminen olisi kohtuuttoman hankalaa. Giant China toimitti näyttöä väitetyistä pyrkimyksistä vasta lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen eli vaiheessa, jossa tällaisia tietoja ei enää voitu tarkastaa. Näin ollen niitä ei enää voitu ottaa huomioon. (137) Giant China väitti, että missään tapauksessa ei ollut riskiä mahdollisten polkumyyntitoimenpiteiden kiertämisestä esimerkiksi siirtämällä tuotantoa näiden kahden ryhmän välillä, koska GP, joka oli ainoa yhteys ryhmien välillä, oli lopettanut kaiken toimintansa syyskuussa 2011. On huomattava, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopulla GP oli edelleen olemassa yksikkönä, minkä Giant Chinakin vahvisti. Sen vuoksi tuotantotoiminta olisi voitu aloittaa uudelleen koska tahansa tulevaisuudessa, eikä se seikka, että GP väitetysti lopetti toimintansa syyskuussa 2011, ole merkityksellinen. Lisäksi Giant China väitti, että toimenpiteiden kiertämisen riskiin olisi voitu puuttua eri tavalla, esimerkiksi 276 ja 277 kappaleessa mainitulla valvontalausekkeella. On huomattava, että valvontalauseketta sovelletaan vain etuyhteydettömiin yrityksiin, joten asiaan liittyvät riskit eivät ole samanlaisia eikä samoja keinoja voida soveltaa. (138) Giant China väitti vielä, että GP:n toimitiloihin Kiinassa olisi pitänyt tehdä tarkastuskäynti, jotta olisi voitu tarkastaa GP:n tuotanto- ja myyntitoiminta syyskuun 2011 jälkeen. On huomattava, että ei pidetty merkityksellisenä, lopettiko GP toimintansa syyskuun 2011 jälkeen. Vaikka näin olisi ollutkin, GP olisi voinut aloittaa polkupyörien tuotanto- ja myyntitoiminnan uudelleen milloin tahansa, eikä tarkastuskäynti olisi vähentänyt tätä riskiä. (139) Giant China toimitti myös näyttöä, joka osoitti, että Giant-ryhmän omistamat GP:n osakkeet oli myyty 30 päivänä maaliskuuta 2013. On kuitenkin huomattava, että tämä liiketoimi tapahtui tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen, ja kun otetaan huomioon tutkimuksen edistynyt vaihe, näitä tietoja ei voida tarkastaa, eivätkä ne ole merkityksellisiä tutkimuksen kannalta. Jos Giant pyytää tilanteensa uudelleentarkastelua osakkeiden myynnin vuoksi, tätä voidaan tarkastella ajallaan perusasetuksen säännösten mukaisesti. (140) Giant China toimitti samassa yhteydessä muita selvennyksiä komission arviointiin, jonka perusteella aiotaan soveltaa perusasetuksen 18 artiklan 1 kohtaa. Nämä selvennykset eivät kuitenkaan olleet sellaisia, että ne olisivat muuttaneet komission alkuperäistä arviointia. (141) Sen vuoksi päätelmät, jotka koskevat perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan soveltamista Giant-ryhmään, voidaan vahvistaa. 5. Vertailu (142) Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolista, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin tarvittaessa välillisten verojen, alennusten, kaupan portaan, kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä pankkimaksujen ja palkkioiden perusteella, jos ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja jos niistä esitettiin näyttö. 6. Polkumyyntimarginaali 6.1. Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat (143) Kolmen yhteistyössä toimineen yrityksen polkumyyntimarginaalit määritettiin vertaamalla yhteistyössä toimineille meksikolaisille tuottajille määritettyä painotettua keskimääräistä normaaliarvoa kunkin kyseisen yrityksen unioniin viennissä veloittamien hintojen painotettuun keskiarvoon, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa säädetään. (144) Polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana ‑hinnasta ovat seuraavat: Yritys || Polkumyyntimarginaali Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd. || 19,2 % Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. || 20,9 % Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd. || 0 % 6.2. Kaikki muut vientiä harjoittavat tuottajat (145) Koska kiinalaisten tuottajien yhteistyöaste oli erittäin alhainen (ks. 22 ja 24 kappale), yhteistyössä toimineita yrityksiä koskevien havaintojen ei voida katsoa olevan koko maata edustavia. Sen vuoksi kaikkiin muihin kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettavaa, koko maata koskevaa polkumyyntimarginaalia ei voida tarkistaa. (146) Koko maata koskeva polkumyyntimarginaali pysyy näin ollen sellaisena, kuin se on vahvistettu neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1095/2005 eli 48,5 prosenttia. D. UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ 1. Unionin tuotanto ja unionin tuotannonala (147) Samankaltaisen tuotteen tiedossa olevia tuottajia on unionissa arviolta 380. Lisäksi tutkimuksessa ilmoittautui kuusi unionin tuottajien kansallista järjestöä. (148) Kaikkia käytettävissä olevia tietoja, mukaan luettuna unionin tuottajilta ja kansallisilta järjestöiltä saadut tiedot, sekä komission saatavilla olevia tuotantotilastoja käytettiin unionin kokonaistuotannon määrittämiseen; se oli noin 11 miljoonaa polkupyörää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. (149) Ne unionin tuottajat, jotka vastaavat unionin kokonaistuotannosta, muodostavat unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’. (150) Kuten edellä todettiin, yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien suuren lukumäärän vuoksi valittiin otos kahdeksasta unionin tuottajasta, joiden osuus unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen kokonaistuotannosta ja -myynnistä oli 25 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kaikki otokseen valitut unionin tuottajat saivat etua 1 kappaleessa mainitusta vapautusjärjestelmästä. E. TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA 1. Unionin kulutus (151) Unionin tuotannonalan myynti arvioitiin tuottajilta otantaa koskevan kyselylomakkeen avulla kerättyjen tietojen ja unionin polkupyöräntuottajien eri järjestöiltä kerättyjen tietojen pohjalta. (152) Unionin kulutusta laskettaessa huomioon otettiin 151 kappaleessa esitetyllä tavalla arvioitu unionin tuottajien myynti unionin markkinoilla ja kaikista maista peräisin oleva tuonti sellaisena kuin se käy ilmi Eurostatin tiedoista. (153) Unionin kokonaiskulutus laski 22 459 062 yksiköstä (vuonna 2008) 20 116 602 yksikköön tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eli 10 prosenttia tarkastelujaksolla. Tämä johtuu pääasiassa vuosien 2008 ja 2009 välillä tapahtuneesta 8 prosentin laskusta, koska kulutus pysyi vakaana myöhemmin ja laski vain hieman tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (2 %). Vuonna 2009 markkinoihin vaikutti erityisen voimakkaasti talouskriisi, eivätkä markkinat ole sen jälkeen elpyneet. Vuonna 2011 tapahtunut lisälasku aiheutui kuluttajien jatkuvasti varovaisesta kulutuksesta nykyisessä taloustilanteessa. Taulukko 1 Kulutus || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 Määrä (yksikköä) || || || || + tuonti yhteensä || 10 017 616 || 8 974 906 || 9 734 143 || 8 840 362 + unionin markkinoilla myyty unionin tuotanto || 12 441 446 || 11 604 072 || 10 946 875 || 11 276 240 = kulutus || 22 459 062 || 20 578 978 || 20 681 018 || 20 116 602 Indeksi (2008 = 100) || 100 || 92 || 92 || 90 Lähde: Eurostat ja kyselylomakevastaukset 2. Tuonti Kiinasta 2.1. Kiinasta peräisin olevien polkupyörien polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja markkinaosuus (154) Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä määritettiin Eurostatilta saatujen tilastotietojen avulla. Kiinasta tulevan tuonnin määrä laski jyrkästi vuosien 2008 ja 2009 välillä 941 522 yksiköstä 597 339 yksikköön eli 37 prosenttia. Vuonna 2010 tuonti lisääntyi mutta laski jälleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja oli 581 459 yksikköä. Kiinasta tulevan tuonnin merkittävä lasku osuu yksiin talouskriisin kanssa, eikä tuonti ole sen jälkeen elpynyt. Kaiken kaikkiaan Kiinasta tuleva tuonti väheni 38 prosenttia tarkastelujakson aikana. (155) Kiinan markkinaosuus laski vastaavasti 4,2 prosentista (vuonna 2008) 2,9 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Markkinaosuuden pienenemistä kompensoi osittain unionin kulutuksen väheneminen. (156) On kuitenkin korostettava, että Kiinasta tulevan tuonnin suhteellisen alhaista ja kutistuvaa markkinaosuutta on tarkasteltava ottaen huomioon edellä 14 ja 15 kappaleessa mainitun rinnakkaisen tukien vastaisen tutkimuksen tulokset (ks. 223 ja 224 kappale). Taulukko 2 Tuonti Kiinasta || 2008 || 2009 || 2010 || Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Tuonti asianomaisesta maasta (yksikköä) || 941 522 || 597 339 || 627 120 || 581 459 Indeksi (2008 = 100) || 100 || 63 || 67 || 62 Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus || 4,2 % || 2,9 % || 3,0 % || 2,9 % Lähde: Eurostat 3. Tarkasteltavana olevan tuonnin hinnat 3.1. Hintojen kehitys (157) Kuten neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1095/2005[32] vahvistettiin, Eurostatin tietoja voitiin käyttää vain rajoitetusti polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintakehityksen selvittämiseen vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana, mikä johtui seuraavista seikoista: (158) Eurostatin tietoihin perustuvissa tuontihinnoissa ei oteta huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen erilaisia tuotelajeja ja niiden välisiä merkittäviä hintaeroja. Kunkin maan tuotevalikoima vaikuttaa tuntuvasti maakohtaisiin keskihintoihin. Lisäksi kun yhteistyössä toimineilta viejiltä peräisin olevia tuotuja malleja verrattiin toisiinsa, kävi ilmi, että jopa samojen tuotelajien ja mallien hinnat eroavat merkittävästi toisistaan riippuen niissä käytetyistä osista. Näin ollen Eurostatin tietoihin perustuvat hinnat eivät edelleenkään ole riittävän luotettavia tämän tutkimuksen tarkoituksiin. Eurostatilta saadut tiedot Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinnoista, jotka jäljempänä esitetään indeksoituina, voivat toimia osoituksena hintakehityksestä, mutta niistä ei ole hyötyä eri maiden ja unionin myyntihintojen välisessä vertailussa. (159) Eurostatin tietoihin perustuvat painotetut keskimääräiset tuontihinnat, jotka esitetään jäljempänä indeksilukuina, kohosivat Kiinan tapauksessa merkittävästi tarkastelujaksolla, kuten taulukosta 3 käy ilmi. Tästä ei voida kuitenkaan tehdä mitään päätelmiä, ellei tiedetä, minkä tyyppisiä polkupyöriä Kiinasta tuotiin ja oliko tuotevalikoimassa muutoksia eri vuosina. Taulukko 3 Kiinasta tulevan tuonnin hinnat || 2008 || 2009 || 2010 || Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Kiinasta tulevan tuonnin hinnat || || || || Indeksi (2008 = 100) || 100 || 173 || 217 || 214 Lähde: Eurostat 3.2. Hintojen alittavuus (160) Niiden yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien, joiden todettiin harjoittaneen polkumyyntiä, hintojen alittavuus laskettiin tarkistettujen vientihintojen (CIF-hinta unionin rajalla) perusteella sekä polkumyyntitullilla että ilman sitä. Unionin tuotannonalan myyntihinnat olivat riippumattomilta asiakkailta unionissa veloitettuja hintoja, jotka tarvittaessa oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle. Kyselylomakkeessa yksilöityjen eri tuotelajien perusteella havaittiin hintojen alittavuutta ainoastaan yhden vientiä harjoittavan tuottajan osalta; se oli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana 61 prosenttia ilman polkumyyntitullia ja 44 prosenttia, jos polkumyyntitulli otettiin huomioon. (161) Kun otetaan huomioon, että kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen aste oli erittäin alhainen, yhteistyössä toimineita yrityksiä koskevia havaintoja ei voitu pitää koko maata edustavina, ja koska Eurostatin tietoihin perustuvia keskimääräisiä hintoja ei voitu pitää luotettavina, katsottiin, että edeltävässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa neuvoston asetuksella (EY) N:o 1095/2005 vahvistettuja hinnan alittavuuden tasoja (ks. 3 kappale) olisi pidettävä ohjenuorana vahvistettaessa koko maata koskevaa hintojen alittavuuden tasoa Kiinalle, koska muita luotettavampia tietoja ei ollut saatavilla; kyseinen alittavuus oli 53 prosenttia polkumyyntitullin vähentämisen jälkeen ja 39 prosenttia tulli mukaan luettuna. 4. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne (162) Kuten 8–10 kappaleessa todettiin, tässä tutkimuksessa analysoitiin, muuttuiko unionin tuotannonalan tilanne niin, että oli perusteltua tarvetta arvioida uudelleen tullia muuttavassa välivaiheen tarkastelussa vahvistetut vahinkoa koskevat päätelmät. Tutkimuksessa vahvistettiin, että i) globaalin suuntauksen mukaisesti polkupyörien tuotanto unionissa muodostuu pääasiassa työvoimavaltaisesta polkupyöränosien kokoamisesta; osat on suunniteltu asiakkaan tilauksen perusteella ja hankittu eri lähteistä, ii) tutkimuksen mukaan unionin tuotannonala on jatkuvasti pyrkinyt leikkaamaan tuotantokustannuksia automatisoimalla ja järkeistämällä kokoamisprosessia; lisäksi jotkin unionin tuottajat ovat saaneet hyötyä Keski- ja Itä-Euroopan suhteellisen alhaisista työvoimakustannuksista verrattuna tullia muuttavan välivaiheen tarkastelun tutkimusajanjaksoon; komission käytettävissä olevat tuotantotilastot vahvistavat tätä suuntausta; iii) tutkimuksessa vahvistettiin alumiiniseoksen suosiminen raaka-aineena, mutta teräs oli pääraaka-aine edullisemmissa malleissa ja lasten polkupyörissä. Unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta tarkasteltiin näiden muutosten valossa jäljempänä selostetulla tavalla. (163) Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen. (164) Vahinkoindikaattorit on määritetty vahingon tarkastelua varten seuraavasti: · makrotaloudelliset tekijät (tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, työllisyys, tuottavuus, kasvu, polkumyyntimarginaalien suuruus ja aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen) arvioitiin koko unionin tuotannon tasolla kaikkien unionin tuottajien osalta unionin tuottajien kansallisilta järjestöiltä ja yksittäisiltä unionin tuottajilta kerättyjen tietojen perusteella. Nämä tekijät tarkistettiin mahdollisuuksien mukaan asiaa koskevista virallisista tilastoista saatujen kokonaistietojen kanssa. · mikrotaloudelliset tekijät (varastot, yksikkömyyntihinta, tuotantokustannukset, kassavirta, kannattavuus, investointien tuotto, pääoman saanti, investoinnit ja palkat) arvioitiin otokseen valittujen unionin tuottajien osalta niiden toimittamien tietojen perusteella. Makrotaloudelliset indikaattorit (a) Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste (165) Unionin tuotannonalan tuotanto laski tarkastelujaksolla jatkuvasti ja nopeammin kuin unionin kulutus, kuten 153 kappaleen alla olevasta taulukosta 1 näkyy. Tuotanto laski 13 541 244 yksiköstä (vuonna 2008) 11 026 646 yksikköön tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eli laskua oli 19 prosenttia. Taulukko 4 Unionin kokonaistuotanto || 2008 || 2009 || 2010 || Tarkastelua koskeva tutkimusajan­jakso Määrä (yksikköä) || || || || Tuote || 13 541 244 || 12 778 305 || 11 682 329 || 11 026 646 Indeksi (2008 = 100) || 100 || 94 || 86 || 81 Lähde: Kyselylomakevastaukset ja viralliset tilastot. (166) Tuotantokapasiteetti pieneni 5 prosenttia vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, mikä osittain kompensoi tuotannon 19 prosentin laskun vaikutusta kapasiteetin käyttöasteeseen. Kapasiteetin käyttöaste putosi 14 prosenttia samalla kaudella ja oli 74 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Taulukko 5 Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste || 2008 || 2009 || 2010 || Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Määrä (yksikköä) || || || || Tuotantokapasiteetti || 15 804 000 || 15 660 000 || 15 150 000 || 15 000 000 Indeksi (2008 = 100) || 100 || 99 || 96 || 95 Kapasiteetin käyttöaste || 86 % || 82 % || 77 % || 74 % Indeksi (2008 = 100) || 100 || 95 || 90 || 86 Lähde: Kyselylomakevastaukset ja viralliset tilastot. (b) Myynnin määrä (167) Unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla väheni samalla tavoin kuin unionin kulutus niin, että laskua oli tarkastelujaksolla 9 prosenttia eli 12 441 446 yksiköstä (vuonna 2008) 11 276 240 yksikköön tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Vuosien 2009 ja 2010 välillä myynti kuitenkin jatkoi laskua, vaikka kulutus pysyi vakaana, mikä näkyy unionin tuotannonalan markkinaosuuden menetyksenä vuonna 2010 (ks. 168 kappaleen alla oleva taulukko 7). Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla myyntimäärät kohosivat jälleen, mutta eivät saavuttaneet vuoden 2008 tasoa. Taulukko 6 Unionin tuotannonalan myynti EU:ssa || 2008 || 2009 || 2010 || Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Määrä (yksikköä) || 12 441 446 || 11 604 072 || 10 946 875 || 11 276 240 Indeksi (2008 = 100) || 100 || 93 || 88 || 91 Lähde: Kyselylomakevastaukset ja viralliset tilastot. (c) Markkinaosuus (168) Unionin tuotannonalan markkinaosuus kasvoi 55,4 prosentista (vuonna 2008) 56,1 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eli nousua oli 0,7 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tähän hienoiseen 0,7 prosenttiyksikön kasvuun tarkastelujaksolla sisältyi merkittävä pudotus 56,4 prosentista (vuonna 2009) 52,9 prosenttiin (vuonna 2010). Unionin tuotannonalan markkinaosuuden kokonaiskasvu, kun otetaan huomioon myyntimäärän lasku (ks. 167 kappale), selittyy kulutuksessa kokonaisuudessaan tapahtuneella pudotuksella (ks. 153 kappale). Taulukko 7 Unionin tuotannonalan markkinaosuus || 2008 || 2009 || 2010 || Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Unionin markkinaosuus || 55,4 % || 56,4 % || 52,9 % || 56,1 % Indeksi (2008 = 100) || 100 || 102 || 96 || 101 Lähde: Kyselylomakevastaukset ja viralliset tilastot. (d) Työllisyys ja tuottavuus (169) Työllisyys laski 17 prosenttia 14 197 työntekijästä (vuonna 2008) 11 783 työntekijään tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Lasku oli seurausta tuotantomäärän vähennyksestä. (170) Kaiken kaikkiaan tuottavuus laski 2 prosenttia tarkastelujaksolla. Tuotannon väheneminen vuosien 2008 ja 2009 välillä yhdessä vakaan työllisyyden kanssa samalla kaudella aiheutti tuottavuuden laskun vuosien 2008 ja 2009 välillä. Tätä seurasi tuottavuuden kasvu vuosien 2009 ja 2010 välillä, mitä voidaan selittää tuotannonalan rakenneuudistuksilla ja tehokkaampiin tuotantoprosesseihin tehdyillä investoinneilla samalla kaudella. Tuotantomäärän lasku edelleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla sekä työllisyyden loivempi pudotus aiheutti tuottavuuden laskun jälleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Taulukko 8 Unionin kokonaistyöllisyys ja -tuottavuus || 2008 || 2009 || 2010 || Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Työntekijöiden lukumäärä || 14 197 || 14 147 || 12 067 || 11 783 Indeksi (2008 = 100) || 100 || 100 || 85 || 83 Tuottavuus (yksikköä/vuosi) || 954 || 903 || 968 || 936 Indeksi (2008 = 100) || 100 || 95 || 102 || 98 Lähde: Kyselylomakevastaukset ja viralliset tilastot. (e) Kasvu (171) Kulutus laski tarkastelujaksolla 10 prosenttia. Unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi suhteellisen vakaana (kasvoi vain hieman eli 0,7 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla; ks. 168 kappale). Kutistuvat unionin markkinat osoittavat, että unionin tuottajilla ei ole mahdollisuutta hyödyntää kasvua. (f) Polkumyyntimarginaalin merkittävyys (172) Polkumyynti Kiinasta siis jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (ks. 143–145 kappale). Kun otetaan huomioon suuri käyttämätön kapasiteetti Kiinassa (ks. 203 kappale) ja vahvistettu toimenpiteiden kiertäminen (ks. 223 ja 224 kappale), tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutusta unionin tuotannonalaan ei voida pitää vähäpätöisenä. (g) Toipuminen aiemmasta polkumyynnistä (173) Tutkimuksessa selvitettiin, oliko unionin tuotannonala toipunut aiemman polkumyynnin vaikutuksista. Unionin tuotannonala ei ole toipunut odotetusti aiemman polkumyynnin vaikutuksista, mikä näkyy erityisesti jatkuvasti heikossa kannattavuudessa ja kapasiteetin käyttöasteen alenemisessa. Unionin tuotannonalan elpymistä ovat vaikeuttaneet myös vahvistetut kiertämiskäytännöt (ks. 223 ja 224 kappale). Mikrotaloudelliset indikaattorit (h) Varastot (174) Unionin tuottajien polkupyörävarastot olivat 517 977 yksikköä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopussa; tämä oli melko vakaa taso suhteessa vuoteen 2008 huolimatta 25 prosentin laskusta vuosien 2008 ja 2009 välillä. (175) Joillakin unionin tuottajilla oli erittäin pienet varastot, koska ne olivat myymässä koko tuotantoaan ryhmäänsä kuuluville etuyhteydessä oleville yrityksille. Lisäksi unionin tuottajien havaittiin tuottavan suurimmaksi osaksi asiakkaiden tilausten perusteella. Nämä kaikki tekijät vaikuttivat varastojen kehitykseen tarkastelujaksolla vääristävästi, minkä vuoksi tätä indikaattoria ei voida pitää merkityksellisenä. Taulukko 9 Varastot || 2008 || 2009 || 2010 || Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Määrä (yksikköä) || || || || Loppuvarastot || 519 832 || 390 398 || 522 779 || 517 977 Indeksi (2008 = 100) || 100 || 75 || 101 || 100 Lähde: Kyselylomakevastaukset (i) Myyntihinnat ja kustannukset (176) Keskimääräinen noudettuna lähettäjältä -myyntihinta unionissa pysyi vakaana tarkastelujaksolla huolimatta 3 prosentin kohoamisesta vuosien 2008 ja 2009 välillä. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla myyntihinta putosi jälleen vuoden 2008 tasolle. Taulukko 10 Myynnin yksikköhinta unionissa || 2008 || 2009 || 2010 || Tarkastelua koskeva tutkimus­ajanjakso Myynnin yksikköhinta EU:ssa (euroa) || 144 || 149 || 146 || 144 Indeksi (2008 = 100) || 100 || 103 || 102 || 100 Lähde: Kyselylomakevastaukset (177) Tuotantokustannukset laskettiin unionin tuottajien valmistaman samankaltaisen tuotteen kaikkien lajien painotetun keskiarvon perusteella. Tuotantokustannukset kohosivat hieman eli 2 prosenttia tarkastelujaksolla, kuten käy ilmi taulukosta 11. Taulukko 11 Tuotannon yksikkökustannukset || 2008 || 2009 || 2010 || Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Tuotannon yksikkökustannukset (euroa/yksikkö) || 141 || 147 || 146 || 145 Indeksi (2008 = 100) || 100 || 104 || 103 || 102 Lähde: Kyselylomakevastaukset (j) Kannattavuus (178) Kannattavuus määritettiin etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen myynnin perusteella. Unionin tuotannonala oli lähellä kannattavuusrajaa vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Kannattavuus heikkeni kaiken kaikkiaan tarkastelujaksolla ja laski 1,9 prosentista (vuonna 2008) -0,1 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Taulukko 12 Kannattavuus || 2008 || 2009 || 2010 || Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Kannattavuus (myynti unionissa) || 1,9 % || 1,6 % || 0,3 % || -0,1 % Indeksi (2008 = 100) || 100 || 100 || 98 || 98 Lähde: Kyselylomakevastaukset (k) Investoinnit ja investointien tuotto (179) Investoinnit kasvoivat merkittävästi eli 16 prosenttia tarkastelujaksolla 7 952 150 eurosta (vuonna 2008) 9 263 184 euroon tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tässä tulevat esiin unionin tuotannonalan jatkuvat pyrkimykset tehostaa valmistusprosesseja ja pysyä kilpailukykyisenä. (180) Investointien tuotto noudatteli kannattavuuden suuntausta. Vuonna 2008 investointien tuotto oli positiivinen (14 %) mutta laski -1 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Taulukko 13 Investoinnit ja investointien tuotto || 2008 || 2009 || 2010 || Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Investoinnit (tuhatta euroa) || 7 952 150 || 9 421 745 || 19 288 284 || 9 263 184 Indeksi (2008 = 100) || 100 || 118 || 243 || 116 Investointien tuotto || 14 % || 11 % || 2 % || -1 % Lähde: Kyselylomakevastaukset (l) Kassavirta ja pääoman saanti (181) Kassavirta noudatteli samanlaista kehitystä kuin kannattavuus mutta pysyi positiivisena koko tarkastelujakson. Se ilmoitetaan prosentteina liikevaihdosta (ks. taulukko 14). (182) Vain ne unionin tuottajat, jotka kuuluivat laajempiin ryhmiin, eivät ilmoittaneet erityisistä ongelmista pääoman saamisessa. Unionin tuottajat, jotka eivät kuulu laajempiin ryhmiin, ilmoittivat käteisvaratilanteeseensa kohdistuvista kasvavista paineista, jotka liittyvät alhaiseen kannattavuuteen ja liiketoimintaehtojen heikkenemiseen sekä tavarantoimittajien että asiakkaiden kanssa. Kykyä hankkia pääomaa heikensi edelleen pankkien vastahakoisuus rahoittaa polkupyörämarkkinoita nykyisessä talouden tilanteessa. Taulukko 14 Kassavirta || 2008 || 2009 || 2010 || Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Kassavirta || 3,2 % || 3,1 % || 1,8 % || 1,3 % Indeksi (2008 = 100) || 100 || 97 || 99 || 98 Lähde: Kyselylomakevastaukset (m) Palkat (183) Palkkakustannukset työntekijää kohti pysyivät melko vakaina tarkastelujaksolla; nousua tapahtui ainoastaan vuonna 2009. Tämä johtuu pääasiassa työntekijöiden vähennyksen vaikutuksesta yritysten palkka-asteikkoihin, kun ne pitivät koulutetut työntekijät palveluksessaan pitääkseen tehokkuutta ja laatua yllä. Taulukko 15 Palkat || 2008 || 2009 || 2010 || Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Palkkakustannukset/työntekijä (euroa) || 15 747 || 17 393 || 17 383 || 16 581 Indeksi (2008 = 100) || 100 || 110 || 110 || 105 Lähde: Kyselylomakevastaukset 5. Vahinkoa koskevat päätelmät (184) Voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta suurin osa unionin tuotannonalan suorituskykyyn liittyvistä vahinkoindikaattoreista heikkeni tarkastelujaksolla. Erityisesti makrotalouden indikaattorit, kuten tuotantomäärä (-19 %), tuotantokapasiteetti (-5 %), kapasiteetin käyttöaste (-14 %) ja työllisyys (-17 %), heikkenivät merkittävästi. Lisäksi mikrotaloudellisiin indikaattoreihin liittyvä voitto pieneni tarkastelujaksolla niin, että kannattavuus oli -0,1 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. (185) Edellä esitetty osoittaa, että unionin tuotannonala on edelleen riskialtis voittojen kutistuessa ja oli lähellä kannattavuusrajaa vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Lisäksi Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin aiheuttama paine ja toimenpiteiden kiertäminen estävät mahdollisen kasvun ja voiton saavuttamista (ks. 223 ja 224 kappale). (186) Unionin tuotannonala onnistui kuitenkin säilyttämään markkinaosuutensa ja jopa kasvattamaan sitä hieman kutistuvilla markkinoilla. Investointien kasvu tarkastelujaksolla (+16 %) osoittaa, että unionin tuotannonala pyrkii säilyttämään kilpailukykynsä. Tämä sekä unionin tuotannonalan tuoreimmat innovaatiot (ks. 248 kappale) osittavat, että se on elinvoimainen ja taloudellisesti elinkelpoinen. (187) Tämän perusteella päätellään, että unionin tuotannonalalle on edelleen aiheutunut perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa ja että se on edelleen riskialtis. (188) Ilmoittamisen jälkeen osapuolet väittivät – ja viittasivat säilöttyjä mandariineja koskevaan asiaan[33] – että komission oli pyrittävä kaikin keinoin korjaamaan tiettyjen tietojen puute, joka johtui kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien alhaisesta yhteistyöasteesta, ja ellei komissio tee näin, se rikkoo perusasetuksen mukaisia menettelyyn liittyviä velvollisuuksiaan. Osapuolet ehdottivat lisäksi, että käytettäisiin Kiinan vientitilastoja, joissa eritellään tärkeimmät EU:n markkinoille viedyt polkupyörätyypit, toisin kuin Eurostatin tilastoissa, tai pyydettäisiin suurimpien tuojajäsenvaltioiden tulliviranomaisia tekemään perusasetuksen 6 artiklan 3 tai 4 kohdan nojalla analyysi Kiinasta tuoduista eri tyypeistä. (189) Kuten 19 ja 21 kappaleessa todettiin, komissio ilmoitti virallisesti tutkimuksen vireillepanosta tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille Kiinassa, kiinalaisten tuottajien järjestölle ja asianomaisen maan edustajille. Komissio otti yhteyttä noin 70:een kiinalaiseen yritykseen, jotka olivat sen tiedossa aiemmasta tutkimuksesta, ja myöhemmin kun 16 kappaleessa mainittu tukien vastainen tutkimus oli pantu vireille, komissio yksilöi noin 300 muuta kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, joihin myös otettiin yhteyttä tämän välivaiheen tarkastelun puitteissa. Lisäksi asianomaisen maan edustajille ilmoitettiin tutkimuksen vireillepanon yhteydessä, että jos vientiä harjoittavien tuottajien parista ei löydy riittävästi yhteistyöhän halukkaita, komissio voi tehdä päätelmänsä käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tässä yhteydessä tuotiin myös esiin, että käytettävissä oleviin tietoihin perustuvat päätelmät saattavat olla vähemmän suosiollisia osapuolten kannalta. (190) Säilöttyjä mandariineja koskevassa asiassa tuomioistuin analysoi, miten paljon komission olisi pitänyt ponnistella saadakseen asiaankuuluvia tietoja hintaan perustuvan normaaliarvon laskemista varten tai laskennallisen arvon määrittämistä varten markkinataloutta toteuttavassa kolmannessa maassa toimivilta kotimaisilta tuottajilta pyrkimällä etsimään yhteistyöhalukkaita yksilöidyiltä mahdollisilta vertailumarkkinoilta. (191) Tässä tutkimuksessa tietojen puute johtuu niiden osapuolten laajasta yhteistyöhaluttomuudesta, jotka ovat itse asiassa tutkimuksen kohteena. Kuten 186 kappaleessa todettiin, osapuolia pyydettiin toistuvasti toimimaan yhteistyössä, mutta ne eivät tehneet niin. Näin ollen toisin kuin säilöttyjä mandariineja koskevassa asiassa, komissio pyysi aktiivisesti ja toistuvasti asianomaisia osapuolia toimimaan yhteistyössä. Säilöttyjä mandariineja koskevan asian ja tämän tutkimuksen välisestä yhtäläisyydestä ei näin ollen ole näyttöä. (192) Komissio arvioi muiden tietolähteiden, kuten Kiinan vientitilastojen, käyttökelpoisuutta. Pääteltiin, että vaihtoehtoiset tietolähteet eivät olleet asianmukaisia tässä tutkimuksessa, koska ne eivät olleet riittävän yksityiskohtaisia, jotta olisi voitu laskea uudet marginaalit. Kiinan tilastojen havaittiin lisäksi olevan epäyhdenmukaisia Eurostatin tilastojen kanssa; niissä esimerkiksi tuontimäärät olivat merkittävästi korkeammat kuin Eurostatin mukaan. Tämän vuoksi ehdotettuja vaihtoehtoisia tietolähteitä ei voitu käyttää. Jotkin osapuolet ehdottivat, että komissio pyytäisi suurimpien tuojajäsenvaltioiden tulliviranomaisia toimimaan yhteistyössä ja analysoimaan Kiinasta tuotuja eri tuoteluokkia. Tämän vaatimuksen osalta katsotaan, että vaikka tällaisia tietoja kerättäisiinkin – käytännön mahdottomuudesta huolimatta – niillä ei voitaisi täyttää tietojen puutetta, joka aiheutuu yhteistyöstä kieltäytymisestä. Tämä johtuu erityisesti siitä, että vaaditun tasoista analyysiä ei voida perustaa vain laskuihin, joista puuttuu niin yksityiskohtainen tuotelajin kuvaus, joka on tarpeen, että voidaan tehdä merkityksellinen tuotelajien vertailu. (193) Useat osapuolet myös väittivät, että komissio ei ollut analysoinut Kiinasta tulevan tuonnin tuotevalikoimaa pystyäkseen vertaamaan puolueettomasti ja oikeudenmukaisesti tuontia ja unionissa tuotettuja polkupyöriä vahingon ja hintojen alittavuuden määrittämistä varten. Osapuolet väittivät lisäksi, että komissio viittasi aiemmassa tutkimuksessa määritettyyn hintojen alittavuutta koskevaan lukuun (ks. 5 kappale), joka laskettiin Eurostatilta saatujen keskimääräisten hintojen perusteella tietämättä tuonnin tosiasiallista koostumusta. Väitettiin myös, että komissio ei pyrkinyt millään tavoin määrittämään, olivatko tuodut tuotteet tosiasiallisesti verrattavissa unionissa tuotettuihin polkupyöriin, minkä vuoksi hintojen alittavuutta koskeva komission analyysi yhteistyöstä kieltäytyneiden tuottajien osalta on virheellinen. Näistä syistä osapuolet väittivät, että on myös pääteltävä, että komissio ei ole onnistunut tekemään puolueetonta arviointia eikä selittämään riittävällä tavalla päätelmiään, joiden mukaan unionin tuotannonalalle aiheutuu edelleen merkittävää vahinkoa. (194) On huomattava, että kuten 160 kappaleessa mainittiin, yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien, joiden osalta havaittiin polkumyyntiä, hintojen alittavuus laskettiin niiden todellisten tarkastettujen vientihintojen perusteella (CIF unionin rajalla) sekä polkumyyntitullilla että ilman sitä ja ottaen huomioon niiden viennin tuotevalikoima tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Koska kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen aste oli erittäin alhainen ja näin ollen yhteistyössä toimineita kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskevia havaintoja ei voitu pitää koko Kiinaa edustavina, kuten 145 kappaleessa todettiin, 3 kappaleessa mainitussa tullia muuttavassa välivaiheen tarkastelussa määritettyjä alittavuuden tasoja ei voitu muuttaa. (195) Erittäin alhaisen yhteistyöasteen vuoksi komission oli hyödynnettävä käytettävissä olevia tietoja koko maata koskevan polkumyynnin, hintojen alittavuuden ja vahingon korjaavan tason määrittämisessä. Tässä yhteydessä komissio harkitsi vaihtoehtoisten tietolähteiden käyttöä, mutta ei voinut käyttää niitä 192–194 kappaleessa esitetyistä syistä. Vastakkaisten havaintojen puutteessa tässä tutkimuksessa käytettiin näin ollen viitteenä 3 kappaleessa mainitussa tullia muuttavassa välivaiheen tarkastelussa vahvistettuja koko maata koskevia polkumyynnin, hintojen alittavuuden ja vahingon poistavia tasoja. (196) Päinvastoin kuin osapuolet väittivät, käytetyt viitetasot olivat niitä, jotka vahvistettiin 3 kappaleessa mainitussa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa neuvoston asetuksella (EY) N:o 1095/2005, eivätkä niitä, jotka vahvistettiin 5 kappaleessa mainitussa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 990/2011. (197) Lisäksi väitettiin, että komissio ei ollut analysoinut väitettyjä kansallisten tulliviranomaisten virheitä, jotka estivät Kiinasta tulevan tuonnin hintojen oikeudenmukaisen vertailun. On muistettava, että tutkimuksessa ei pystytty tekemään merkityksellistä hintojen vertailua mittavan yhteistyöstä kieltäytymisen vuoksi, ja näin ollen väitettä pidettiin näissä olosuhteissa merkityksettömänä. F. MUUTTUNEIDEN OLOSUHTEIDEN PYSYVYYS SEKÄ POLKUMYYNNIN JA VAHINGON JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS 1. Polkumyynti (198) Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti selvitettiin, olivatko olosuhteet polkumyynnin ja vahingon osalta muuttuneet merkittävästi ja voitaisiinko muutosta perustellusti pitää pysyvänä. (199) Kolmeen yhteistyössä toimineeseen kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan sovellettiin jäännöstullia aiemmassa tutkimuksessa, kun taas tässä tutkimuksessa niille laskettiin yksilölliset tullit. Kaikki kolme kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa täyttävät kaikki yksilöllisen kohtelun edellytykset (ks. 113 ja 115 kappale). Asiakirjoissa ei ollut tietoja, jotka olisivat osoittaneet, että kyseisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tilanne muuttuisi lähitulevaisuudessa. (200) Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinan hallitus poisti tullia muuttavan välivaiheen tarkastelun aikana sovelletun vientikiintiöjärjestelmän eikä sitä todennäköisesti oteta uudelleen käyttöön, etenkin kun otetaan huomioon vientiin suuntautunut valtion politiikka polkupyöräsektorilla (ks. 203 kappale). Tutkimuksessa ei myöskään tullut esiin näyttöä siitä, että näiden kolmen yrityksen vientihinnoittelukäyttäytyminen muuttuisi merkittävästi lähitulevaisuudessa. (201) Sen vuoksi katsotaan, että muuttuneet olosuhteet, joiden perusteella kolmen yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan polkumyyntimarginaalit laskettiin, ovat luonteeltaan pysyviä. (202) Koko maata koskevan tullin osalta tutkimuksessa ei tullut esiin muuttuneita olosuhteita, ja ehdotetaan, että tullitaso pidetään sellaisena kuin se vahvistettiin tullia muuttavassa välivaiheen tarkastelussa. (203) Lisäksi tarkasteltiin, oliko toimenpiteiden jatkaminen enää tarpeen polkumyynnin vastapainoksi. Kiinan polkupyöränvalmistajien järjestön mukaan polkupyörien kokonaistuotanto Kiinassa oli 83,45 miljoonaa yksikköä vuonna 2011, mikä on 2,3 prosentin kasvu vuoteen 2010 verrattuna. Kiinan polkupyöräteollisuus on lisäksi vientiin suuntautunutta. Vuonna 2011 Kiinasta vietiinkin 55,72 miljoonaa polkupyörää eli 67 prosenttia kokonaistuotannosta; laskua vuoteen 2010 nähden oli 4,2 prosenttia