Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "EU:n pohjoinen ulottuvuus, suhteet Venäjään mukaan lukien"



Virallinen lehti nro C 368 , 20/12/1999 s. 0039 - 0043



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "EU:n pohjoinen ulottuvuus, suhteet Venäjään mukaan lukien" (1999/C 368/14) Talous- ja sosiaalikomitea päätti täysistunnossaan 25. helmikuuta 1999 antaa työjärjestyksensä 23 artiklan 3 kohdan mukaisesti lausunnon aiheesta "EU:n pohjoinen ulottuvuus, suhteet Venäjään mukaan lukien". Asian valmistelusta vastannut ulkosuhteiden jaosto antoi lausuntonsa 6. lokakuuta 1999. Esittelijä oli Filip Hamro-Drotz. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 20. ja 21. lokakuuta 1999 pitämässään 367. täysistunnossaan (lokakuun 20. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 104 ääntä puolesta ja 2 vastaan 3:n pidättyessä äänestämästä. Johdanto Pohjois-Euroopan merkitys Euroopan unionille on kasvanut vuonna 1995 tapahtuneen unionin laajentumisen myötä. Unionin ja Venäjän federatiivisen tasavallan välisten suhteiden kehittämisen merkitys on myös korostunut viime vuosina. Toimivat suhteet Euroopan unionin ja sen jäsenmaiden, Pohjoisen Euroopan muiden valtioiden ja Venäjän välillä ovat perusedellytyksiä turvallisuuden ja vakauden vahvistamiselle. Talouden ja hyvinvoinnin parantaminen Pohjois-Euroopassa on omiaan hyödyntämään koko Euroopan unionia sekä sen eurooppalaisia naapurimaita. Kaikilla tasoilla tapahtuvalla, yhteisiin intresseihin määrätietoisesti rakentuvalla yhteistoiminnalla, johon kuuluu myös kansalaisyhteiskunnan eri toimijoiden (mm. työmarkkinaosapuolet, taloudelliset organisaatiot ja muut hallituksesta riippumattomat organisaatiot) välinen vuorovaikutus, on tässä mielessä suuri merkitys. Talous- ja sosiaalikomitea antaa tämän lausunnon, koska sekä EU:n pohjoinen ulottuvuus että EU:n suhteet Venäjään kuuluvat unionin painopisteisiin ja ovat aktiivisen kehittämisen kohteena. Molemmissa asioissa haetaan tässä vaiheessa lisää syvyyttä ja konkreettisuutta jatkotoiminnalle. Poliittinen, taloudellinen ja sosiaalinen epävakaus etenkin Venäjällä samoin kuin järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption levinneisyys asettavat suuria haasteita. Syvä elintasokuilu pohjoiseurooppalaisten maiden välillä kaipaa myös toimenpiteitä. Työmarkkinamekanismi samoin kuin yhteiskunnallinen vuoropuhelu ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan eri toimijoiden asema ovat Baltian maissa, Puolassa ja etenkin Venäjällä vielä sangen kehittymättömiä, kun vertailukohteena ovat EU:n jäsenmaat. Lausunnon liitteessä 1 esitetään tilannekatsaus EU:n pohjoisesta ulottuvuudesta, EU:n suhteiden kehittämisestä Venäjään sekä muista asiaan liittyvistä kokonaisuuksista. Näihin kuuluvat etenkin Itämeriyhteistyö ja pohjoiseurooppalaisten assosioituneiden maiden valmistautuminen unionin jäseniksi. Talous ja sosiaalikomitea haluaa tukea EU:n käynnistämää työtä esittämällä lausunnossa olevat tavoitteet, suositukset ja toimenpide-ehdotukset. Talous- ja sosiaalikomitea on lausunnon valmistelun yhteydessä järjestänyt tapaamisen Moskovassa Venäjän taloudellisten ja sosiaalisten toimijoiden edustajien kanssa. Komitea on myös kirjallisesti tiedustellut venäläisten ja EU:n jäsenyyttä hakeneiden, tämän alueen maiden toimijoiden näkemyksiä. Yhteenveto esitetyistä näkemyksistä ja vastauksista on liitteessä 2. Ne on otettu huomioon tässä lausunnossa. Talous- ja sosiaalikomitea on aikaisemmin esittänyt useita lausuntoja ja tiedonantoja, jotka liittyvät nyt esillä olevaan aiheeseen. Keskeisimmät asiakirjat on lueteltu liitteen 1 lopussa. Lausunnossa nojataan näihin asiakirjoihin kuitenkaan suoraan niihin viittaamatta tai toistamatta niissä esitettyjä näkemyksiä. Talous- ja sosiaalikomitea tulee seuraamaan toimenpiteitä EU:n pohjoisen ulottuvuuden kehittämiseksi ja unionin Venäjän-suhteiden tiivistämiseksi. Komitea aikoo esittää näkemyksiään (lausuntoja) tarpeellisista jatkotoimenpiteistä tarkoituksenaan näin tukea EU:n määrätietoista etenemistä näissä kysymyksissä. Tavoitteet 1. Pohjoinen ulottuvuus on tarpeellinen aloite, koska Euroopan unionin on syytä kehittää kokonaisvaltainen Pohjois-Eurooppaa koskeva politiikka. 2. Venäjän ja muiden maiden väliset suhteet ovat vuosisatoja ratkaisevalla tavalla vaikuttaneet koko Euroopan kehitykseen. Niillä on suuri merkitys myös Euroopan tulevalle kehitykselle. Kun Venäjä nähdään strategisena kumppanina, tulee kumppanuudelle myös luoda riittävä välineistö. Tämä korostaa EU:n Venäjän-strategian merkitystä, jonka pohjalta koordinoidaan EU:n ja sen jäsenmaiden suhteita Venäjän kanssa. Balkanin alueen tapahtumat osoittavat yhteistyötarpeen ja -mahdollisuudet Venäjän ja EU:n välillä. Balkanin vakauttamis- ja jälleenrakennustyön tulee osaltaan vahvistaa EU:n yhteistyöpyrkimyksiä Itä- ja Pohjois-Euroopassa. Vakauttamiseen kannattaa panostaa etenkin kriisien välttämiseksi. 3. Unionin pohjoisen ulottuvuuden lähtökohtaa, jonka mukaan sen puitteissa tulee korostaa Venäjän, Itämeren alueen ja unionin välistä myönteistä keskinäistä riippuvuutta, TSK pitää oikeana. Yhteistyön kehittäminen Itämeren alueella on välttämätöntä lähinnä siitä syystä, että EU ja Venäjä kohtaavat juuri tällä alueella. Pohjoisen ulottuvuuden avulla tulee tähdätä yhteistyön vahvistamiseen unionin, sen jäsenmaiden, Itämeren alueen assosioituneiden ja EU:n ulkopuolisten Eta-maiden sekä Venäjän - etenkin Venäjän luoteis- ja pohjoisosien - kesken. Pohjoisen ulottuvuuden tavoitteena on oltava yhteiskuntien välisten poliittisten, taloudellisten ja sosiaalisten kuilujen madaltaminen. Samanaikaisesti sillä tulee edistää alueen assosioituneiden maiden valmiutta edetä unionin jäseniksi sekä syventää unionin ja Venäjän välistä kumppanuussuhdetta. Pohjoisen ulottuvuuden tulee muodostua sidosaineeksi näiden pyrkimysten yhteenniveltämiseksi. Myös Venäjän ja alueen muiden EU:n ulkopuolisten maiden täysipainoinen sitoutuminen ja panostaminen pohjoiseen ulottuvuuteen on onnistumisen perusedellytys. 4. Tarve kehittää hyviä naapuruussuhteita Pohjois-Euroopan maiden kesken korostuu johtuen EU:n tulevasta laajentumisesta Keski-Euroopassa sekä siitä tosiasiasta, että Itämeri on käytännössä muodostumassa unionin sisämereksi, ja Kaliningrad on muodostumassa laajentuneen unionin venäläiseksi enklaaviksi. Taloudellisesti hyvinvoiva sekä poliittisesti ja sosiaalisesti vakaa Venäjä, jolla on hyvät suhteet naapurimaihinsa, on unionille paras kumppanuusmaa idässä. Pohjoisesta ulottuvuudesta tulee muodostua keskeinen väline näiden maiden naapuruussuhteiden edistämiseksi. 5. Talouskasvun ja hyvinvoinnin edistäminen perustuu myös toimivaan oikeusvaltioon ja toimivaan kansalaisyhteiskuntaan. Tämä näkemys on siten keskeinen pohjoisen ulottuvuuden ja Venäjän-suhteiden kehittämisen kaikissa vaiheissa. 6. Komission marraskuussa 1998 pohjoisesta ulottuvuudesta esittämä tiedonanto, neuvoston toukokuussa 1999 hyväksymä suositus sekä Kölnin huippukokouksessa kesäkuussa 1999 hyväksytty Venäjän-strategia ja siihen liittyvä ensimmäinen työohjelma antavat asianmukaisia suuntaviivoja yhteistyön kehittämiselle. Suositukset 1. Taloudellisen kasvun ja vakaiden markkinoiden sekä niistä seuraavan hyvinvoinnin ja työllisyyden parantamisen tulee olla ensisijaisia arvoja unionin pohjoisen ulottuvuuden kehittämisessä. Venäjällä ja alueen assosioituneissa maissa tämä saadaan aikaan lisäämällä merkittävästi sekä koti- että ulkomaisia investointeja. Suurin este investoinneille on toimintaympäristön kehittymisen huono ennustettavuus. Tilanne on tätä nykyä puutteellinen alueen kaikissa assosioituneissa maissa, ja Venäjällä tilanne on huono. Talouden elpymisen kannalta on etenkin Venäjällä tärkeää palauttaa investoijien luottamus. Venäläisten omien investointien laajuus on avainasemassa. Investointeja voidaan lisätä etenkin korjaamalla yritysverotusta koskevaa lainsäädäntöä, muuttamalla yritysten kirjanpitoa ja tilintarkastusta koskevat säädökset unionin jäsenmaiden sääntöjen mukaisiksi sekä parantamalla investointilainsäädäntöä. Rahoitus- ja vakuusjärjestelyjen saattaminen rahoituslaitosten luottamusta herättävään kuntoon sekä pankkisektorin avaaminen myös ulkomaisille pankeille vahvistaisivat osaltaan investointihalukkuutta kohdemaihin. Investointihankkeiden osapuolten tulisi vakiinnuttaa suhteensa kansainvälisiin rahoituslähteisiin (Maailmanpankki IBRD ja IFC], EBRD, EIP, NIB). Rahoituslähteiden tulee osaltaan tiukentaa investointien ohjautumiseen liittyvää valvontaansa väärinkäytösten estämiseksi. On myös tärkeää luoda uskottavat säädökset, jotka suojaavat maahan tehtyjä investointeja. EU:n ja Venäjän PCA-sopimuksen mukaisesti tulee yhdenmukaistaa standardeja ja teknisiä määräyksiä, mukan lukien tuoteturvallisuusmääräykset, vastaavien EU-säädösten kanssa. Myös työntekoon liittyvien tekijöiden, kuten ammatillisen koulutuksen, työolosuhteiden, työturvallisuuden ja työmarkkinoiden vakauden kehittäminen vaikuttavat investointipäätöksiin. 2. Talouskasvun ja hyvinvoinnin edistämiseksi tulee tunnistaa tärkeimmät yhteiset taloudelliset intressit ja yhteistyökohteet. Näihin kuuluvat - kaupan ja tuotannollisen yhteistyön, mm. alihankinnan edistäminen - pienten ja keskisuurten yritysten toimintaolosuhteiden parantaminen - rakenneuudistusten kohteena olevien valtionyritysten oikeudenmukainen yksityistäminen ja niiden sopeuttaminen markkinatalouteen - energian (maakaasun, öljyn ja sähkön) sekä mittavien metsä- ja mineraalivarantojen hyödyntämiseen tähtäävän tuotantotoiminnan ja kuljetusten kehittäminen - alueen erityisolosuhteista lähtevä liikenneväylien ja -verkoston monipuolinen kehittäminen ottaen huomioon myös yhdistettyjen kuljetusten ja transitoliikenteen tarpeet - elintarvikehuollon, mm. alkutuotannon ja jalostuksen, kuljetuksen, logistiikan, tukku- ja vähittäiskaupan toimivuuden parantaminen - koko aluetta koskevan integroituneen tietoliikenne- ja IT-kommunikaation kehittäminen - ympäristönsuojelun kehittäminen, mm. Itämeren suojelu, vaarallisten ilmapäästöjen vähentäminen, ydinturvallisuuden parantaminen, kansalaisterveyden, mm. hyvälaatuisen juomaveden turvaaminen ja jätevesien käsittelyn parantaminen - säännösten noudattamisen valvonnasta vastaavien viranomaisten (kilpailuviranomaiset, veroviranomaiset, tuotesertifiointia valvova laitos, tullilaitos jne.) tekeminen vastuullisiksi ja toimintakykyisiksi - järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption vastaisten toimenpiteiden vahvistaminen - nuorten ammattikoulutuksen kehittäminen. Yhteistyökohteiden määrittelyssä on syytä ottaa huomioon myös ko. kohteeseen liittyvät erilaiset palvelutarpeet sekä sosiaaliset, lähinnä elinkeinoelämän rakennemuutosten aiheuttamat kehittämis-tarpeet (mm. työllisyys, koulutus, elinolosuhteet). Yhteistyökohteiden identifioinnissa tulee ottaa huomioon EU:n osapuolten näkemyksiä ja ehdotuksia. Yhteistyö on perusteltua, koska kohteisiin tarvitaan yhteistä suunnittelua, rahoitusta ja toteutusta. EU:n tulee olla aloitteellinen käytännön hankkeiden kartoittamisessa ja aloittamisessa. Ajankohtaisten EU:n asiakirjojen ohella on olemassa muitakin selvityksiä kehittämistarpeista(1), joita on syytä hyödyntää työn jatkuessa. 3. Alueen maat Venäjää lukuun ottamatta ovat WTO:n jäseniä tai tulossa WTO:n jäseniksi. Ne ovat EU:n jäseniä tai sopeutumassa aktiivisesti unionin jäseniksi. On tärkeätä, että myös Venäjä harmonisoi lakejaan ja säädöksiään WTO:n sopimusten mukaisiksi. Tämä on paras keino varmistua siitä, että elinkeinoelämälle voidaan kaikissa näissä maissa tarjota kestävät, yritysten yhteistyöhön tähtäävät toimintapuitteet. Sen avulla parannetaan myös venäläisten yritysten mahdollisuuksia etabloitua menestyksekkäästi Venäjän ulkopuolisille markkinoille. EU:n ja sen jäsenmaiden tulee jatkaa tukeaan Venäjän WTO-jäsenyysvalmiuksien kehittämiseksi vaikkakaan olosuhteet Venäjällä eivät anna suuria toiveita jäsenyyden pikaisesta toteutumisesta. Sopeutuminen WTO-sääntöihin luo pohjan aloittaa neuvottelut Venäjän ja EU:n välisistä vapaakauppasuhteista. 4. Alueen kaikkien maiden rajatylittävän ja raja-alueiden välisen yhteistyön parantamista tulee korostaa. Yhteistyön kohteena on oltava tavara- ja palvelukaupan sekä muun taloudellisen yhteistyön ohella mm. kansalaisten välinen yhteistyö, kulttuurivaihto, rikollisuuden torjunta sekä paikallisen yritystoiminnan edistäminen. Etenkin EU:n, assosioituneiden maiden ja Venäjän yhteisten rajojen tuntumassa olevat Murmanskin alue, Karjalan tasavalta, Leningradin alue, Pietarin kaupunki, Pihkovan alue ja Kaliningrad kaipaavat unionin puolelta erityishuomiota. 5. Huomiota tulee kohdistaa alueen assosioituneiden maiden ja erityisesti Venäjän alue- ja paikallisviranomaisten toimintaan. Ne vastaavat lakien voimaansaattamisesta sekä niiden noudattamisen valvomisesta. Paikallisviranomaisilla on keskeinen rooli vastuullisen yritystoiminnan ja otollisten investointiolosuhteiden edistämisessä sekä rikollisuuden torjumisessa. EU:n tulee tehostaa tukeaan toimenpiteille, joilla annetaan paikallisviranomaisille riittävästi tietoa, taitoa ja muita resursseja näiden tehtävien suorittamiseksi. 6. Toimivaan markkinatalouteen kuuluvat myös toimivat työmarkkinat ja toimiva vuoropuhelu itsenäisten ja edustavien yhteiskunnallisten toimijoiden kesken sekä niiden ja valtionhallinnon kesken. Lausunnon valmistelun yhteydessä toteutettu kysely ja muu yhteydenpito toimijoihin unionin ulkopuolisissa alueen maissa (ks. liite 2) on osoittanut, että valtionhallinto on useimmissa maissa luonut puitteet työmarkkinatoiminnalle, kolmikantayhteyksille ja yhteiskunnalliselle vuoropuhelulle. Institutionaaliset rakenteet ja lainsäädäntö ovat kuitenkin monessa tapauksessa selvästi puutteellisia, ja järjestelyt toimivat huonosti. Toimijat ilmoittavat voivansa ainakin jossain määrin vaikuttaa mm. lainsäädännön valmisteluun - kuitenkin tiedetään useissa tapauksissa, ettei pystytä riittävän hyvin toimimaan uskottavana edunvalvojana ja osallistumaan kansalaisyhteiskunnan vuoropuheluun. Järjestöt ovat monessa tapauksessa heikkoja, sekä niiden edustavuus ja voimavarat ovat puutteellisia. TSK:n tiedonannossa "Jäsenyyttä hakeneiden maiden työllisyys sekä sosiaali- ja työmarkkina-poliittinen tilanne" on myös kuvattu vallitsevaa tilannetta. Assosioituneiden maiden sekä Venäjän on syytä kiinteyttää aloittamaansa työmarkkinatoimintaa ja yhteiskunnallista vuoropuhelua sekä sitä palvelevaa institutionaalista rakennetta. On myötävaikutettava eri toimijoiden järjestäytymisen ja valmiuksien lisääntymiseen, niiden toimintamahdollisuuksien parantamiseen sekä siihen, että toimijoita kuullaan säännönmukaisesti mm. lainsäädännön valmistelun yhteydessä. Unionin on syytä tukea tätä kehittämistyötä nykyistä määrätietoisemmin, ja TSK:lla on valmiuksia osallistua siihen. Komitea toteaa tyytyväisenä, että EU:n Venäjän-strategian liitteen II osassa II (toiminta-alueet) esitetään mm., että unioni pyrkii integroimaan Venäjää eurooppalaiseen taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteistyöalueeseen. Tämä tapahtuu (kohta 2.c.) edistämällä yhteiskunnallista vuoropuhelua, luomalla nykyaikaisia palkansaaja- ja työnantajajärjestöjä ja myötävaikuttamalla tärkeimpien ILO-konventioiden noudattamiseen. Toimenpide-ehdotukset 1. Euroopan unionin tulee Kölnin huippukokouksen päätelmien perusteella kehittää pohjoisesta ulottuvuudesta Pohjoista Eurooppaa koskeva unionin toimintasuunnitelma. Toimintasuunnitelmassa tulisi ottaa huomioon tässä lausunnossa esitetyt suositukset. On syytä määritellä lyhyen ja pitkän aikavälin toimet ja sopia asiasta viipymättä, mieluiten jo joulukuussa 1999 Helsingin Eurooppa-neuvoston kokouksen puheenjohtajan päätelmissä. Toimintasuunnitelmaan tulee liittää tehokas seurantamekanismi, jossa on määritelty toteutus ja vastuu. Tarvitaan hallinnollisia järjestelyjä: unionin ao. hallintoyksiköiden toimintaa tulee koordinoida ja suunnata toimintasuunnitelman painopisteisiin. 2. Toimintasuunnitelmassa tulee keskittyä TSK:n suosituksissa esitettyihin painopisteisiin. Niistä on syytä käynnistää toteutettavuustutkimuksia, ja tulee varmistaa, että investoinnit ohjautuvat ensisijaisiin kohteisiin. Esimerkiksi EU:n ja muiden länsimaiden elintarviketuesta Venäjälle voi olla haittavaikutuksia Venäjän ja sen naapurimaiden maataloustuotannolle. Länsimaisen tuen ensisijaistavoitteena tulisikin olla Venäjän maatalouden ja elintarvikehuollon nykyaikaistaminen ja saaminen väestön perustarpeita vastaavaan kuntoon. 3. Unionin tukiohjelmien (Tacis, Phare, Interreg jne.) voimavaroja tulee keskittää toimintasuunnitelman toteuttamiseen. On päästävä ennakkoluulottomaan ja määrätietoiseen koordinaatioon näiden ohjelmien kesken, jotta rajallisista resursseista saadaan maksimaalinen hyöty. Tietojen mukaan ohjelmien toteuttamisessa ja hallinnossa esiintyy vielä vakavia puutteita: hankkeet eivät kohdistu olennaisiin tarpeisiin, ohjelmat ja projektit ovat riittämättömiä ja toimivat hitaasti jne. EU:n tulee siten määrätietoisesti tehostaa tukiohjelmia ja niiden hallintoa. Uusi Tacis-asetus tulee saattaa voimaan vuoden 2000 alusta. Kohdemaiden tarpeet tulee ottaa paremmin huomioon, mutta myös kohdemaiden omaa toiminta- ja rahoitusvastuuta tulee korostaa. Etenkin Venäjän osalta tulee vahvistaa määrärahojen hallinnoinnin seuranta. On päästävä eroon ongelmasta, että osa tuista häviää väliportaisiin, joilla on vähän tekemistä talouden kehittämisen kanssa. EU:n tulee kovalla kädellä viipymättä saada aikaan hyvä valvonta jotta tukiohjelmien tuloksellisuus paranisi ja niiden uskottavuus säilyisi. Tuen saamisen ankaralla ehdollistamisella on keskeinen merkitys toivottujen tulosten saavuttamiselle. Myös tukien ohjautumista muualle kuin on tarkoitettu on estettävä. Riittäviä järjestelyjä tulee määrätietoisesti ottaa käyttöön mm. korruption, rahanpesun ja peiteyritysten perustamisen estämiseksi. 4. EU:n tulee kehittää edelleen pohjoisen Euroopan toimintasuunnitelmansa kahdenkeskisissä yhteyksissä alueen assosioitujen ja Eta-maiden sekä Venäjän kanssa. Tämän rinnalle on EU:n syytä tehdä aloite säännöllisen monenkeskisen vuoropuhelun aloittamiseksi EU:n ja alueen muiden valtioiden kesken yhteisten intressien ja painopisteiden paikallistamiseksi. Vuoropuheluun tulisi pyrkiä niveltämään myös alueen yhteistyöneuvostojen (CBSS, BEAC) toimia. EU:n on syytä tukea tätä alueellista yhteistyötä sekä osallistua täysin mitoin hankkeiden täytäntöönpanoon. 5. EU:n ja muiden Pohjois-Eurooppaa ja Venäjää tukevien tahojen toimintaa ja tavoitteita tulee pyrkiä koordinoimaan. EU:n olisi tässä mielessä tehtävä aloite kaikkien osapuolten, myös tuen kohdemaiden välisen monenkeskisen vuoropuhelun aloittamiseksi. EU:n tulee pohjoisen Euroopan toimintasuunnitelmansa pohjalta edistää yhteistyötä näissä kysymyksissä myös Atlantin ylittävän vuoropuhelun puitteissa. 6. Toimintaohjelman puitteissa tulee huolehtia siitä, että kansalaisyhteiskunnan toimijat voivat osallistua kehittämistyöhön, mm. siten, että - yhteiskunnan toimijat kytketään pohjoisen Euroopan toimintasuunnitelman toteuttamiseen sitä varten asetetun sopivan konsultointimekanismin, esim. konsultatiivisen ryhmän avulla. - EU:n ja Venäjän toimijoiden välistä säännöllistä yhteistyötä on syytä kehittää osana PCA-sopimuksen toimeenpanoa. Tässä yhteydessä voidaan myös harkita mahdollisuutta perustaa neuvoa-antava ryhmä, jossa TSK olisi osapuolena. Asiaan tulee kiinnittää huomiota unionin Venäjän-strategiaan liittyvissä puheenjohtajamaan työohjelmissa. - Eurooppa-sopimusten artikloja, jotka koskevat toimijoiden neuvoa-antavan komitean perustamista, tulee viipymättä saattaa voimaan sellaisten assosioituneiden maiden osalta, joiden kohdalla näin ei ole vielä tehty. - Alueen maiden toimijoiden välisen monenkeskisen yhteistyön luomista sekä Venäjän ja assosioituneiden maiden toimijoiden yhteyksien tiivistämistä ko. eurooppalaisiin yhteistyö-järjestöihin tulee tukea. Toimivien työmarkkinoiden ja kolmikantasuhteiden parantamiseksi tulee Venäjän osalta vahvistaa mm. Tacis-erityisohjelmaa "Support to Social Reform Implementation and Labour Relations (social partnership and labour disputes)". Komission tulee assosioituneiden maiden osalta mm. saattaa voimaan sosiaalisen vuoropuhelun sopeuttamista ja edistämistä koskevassa tiedonannossa esittämänsä lupaus tukea myös näitä maita. Lisäksi on syytä vahvistaa komission teknisen avun tiedonvaihtotoimiston (TAIEX-yksikön) toimintaa. Talous- ja sosiaalikomiteaa on syytä kuulla em. järjestelyjen valmisteluista. Sillä on myös valmiuksia osallistua niiden toteuttamiseen ja tarvittavien yhteyksien luomiseen. Bryssel 20. lokakuuta 1999. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI (1) Pari esimerkkiä: Suomen Keskuskauppakamari "Suomalaisten, luoteis-venäläisten ja virolaisten yritysten näkemyksiä pohjoisesta ulottuvuudesta", kesäkuu 1999, ISBN 951-8967-48-2; Prof. Simon Clarke: "New Forms of Employment and Household Survival Strategies in Russia", Moscow 1999, ISBN 0-9535519-0-3; Baltic Business Advisory Council: "Survey on Conditions for Growth and Development in the Baltic Sea Region", May 1999.