FI Euroopan unionin virallinen lehti C 318/43

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Maailmanlaajuisen kriisin vaikutus Euroopan tuotantoteollisuuden ja palveluiden pääaloilla” (oma-aloitteinen lausunto)

2009/C 318/09

Esittelijä: Antonello PEZZINI

Apulaisesittelijä: Enrico GIBELLIERI

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 26. helmikuuta 2009 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia oma-aloitteisen lausunnon aiheesta

”Maailmanlaajuisen kriisin vaikutus Euroopan tuotantoteollisuuden ja palveluiden pääaloilla.”

Asian valmistelusta vastannut neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” antoi lausuntonsa 10. syyskuuta 2009. Esittelijä oli Antonello PEZZINI ja apulaisesittelijä Enrico GIBELLIERI.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 30. syyskuuta ja 1. lokakuuta 2009 pitämässään 456. täysistunnossa (lokakuun 1. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 156 ääntä puolesta 2:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät

1.1 ETSK on vakuuttunut siitä, että EU:n tuotantoteollisuuden ja palveluiden pääaloihin kohdistuvien nykyisen talouskriisin vaikutusten vuoksi EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden on tarkasteltava perusteellisesti yhteisön politiikkoja ja välineitä sekä koordinoitava ne nykyistä paremmin sellaisen arvoasteikon luomiseksi, jossa tärkeimmällä sijalla ovat reaalitalous sekä yritysten, työntekijöiden ja kansalaisten tarpeet.

1.2 ETSK kehottaa painokkaasti ratifioimaan Lissabonin sopimuksen, jotta EU:lle varmistetaan sellainen rakenne, jonka avulla se kykenee suuntaamaan Euroopan kehityksen kilpailukykyyn, kestävyyteen ja avoimuuteen. Tässä yhteydessä on

— toteutettava toimia yritysten ja työntekijöiden yhteistyön lisäämiseksi

— laadittava yhteisiä ja entistä koordinoidumpia politiikkoja

— kehitettävä nykyistä nopeampia päätöksentekojärjestelmiä

— luotava aiempaa yksinkertaisempi ja avoimempi lainsäädäntö.

1.3 ETSK on vakuuttunut siitä, että jos EU:ta uudistetaan Jean Monnet’n hengessä, kuten tehtiin Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustana olevaa Pariisin sopimusta hyväksyttäessä ja toteutettaessa, Euroopan talouden elpymiselle voidaan luoda perusta. Nykyiset sopimukset ovat nimittäin osoittaneet huolestuttavan rajallisuutensa kriisiä ja sen taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia ratkaistaessa.

1.4 Toissijaisuusperiaate on määriteltävä uudelleen alkuperäisen merkityksensä mukaisesti. Päätökset ja toimivalta on annettava Euroopan kansalaisen kannalta tehokkaimmalle tasolle. Globaalien ongelmien ratkaisemiseksi politiikat ja välineet on määriteltävä eurooppalaisella ja maailmanlaajuisella tasolla.

1.5 ETSK on vakuuttunut siitä, että jäsenvaltioiden hallitusten ja EU:n neuvoston on kaikin mahdollisin toimin pyrittävä palauttamaan kansalaisten luottamus vahvaan Eurooppaan, joka kykenee yhteisten ja tunnustettujen välineiden avulla kohtaamaan nykyiset ja tulevat globaalit kriisit.

1.5.1 Komitea on tietoinen siitä, että monet valtiot, jotka ovat Euroopan yhteisön perustajajäseniä, suhtautuvat varsinkin näin kriisiaikana hyvin kärsimättömästi kilpailua ja valtiontukia koskeviin yhtenäismarkkinoiden sääntöihin. Tämä on kuitenkin virhe. (1)

1.5.2 Nykyisenlaisessa tilanteessa neuvoston tulisi Euroopan parlamentin ja komission avulla luoda ”strateginen sopimus”, jossa määrättäisiin — voimakkaasta sitoutumisesta yhtenäismarkkinoihin ja vahvistetuista mekanismeista erityisesti aloilla, joilla on vielä puutteita (2) — velvoitteesta koordinoida verotusta siten, että kunnioitetaan jäsenvaltioiden verotuksellista itsemääräämisoikeutta mutta vahvistetaan yhteistyötä eräiltä osin — ”kärsivien” maiden yhteisesti sovitusta mahdollisuudesta liittyä euroalueeseen pikaisesti ja tiettyjä ehtoja noudattaen — koordinoitujen, oikeasuhtaisten, avointen ja asteittain alenevien julkisten toimien toteuttamisesta järjestelmäriskien vähentämiseksi ja riippumattomaan liiketoimintaan nopeasti palaamiseksi vapailla markkinoilla.

1.6 ETSK:n viestinä on, että kansalaiset, työmarkkinavoimat ja kansalaisyhteiskunta kokonaisuudessaan ovat vakuuttuneita siitä, että nykyinen kriisi pakottaa pyrkimään kohti vahvaa Eurooppaa, joka kykenee toimimaan yksittäisten valtioiden rajallisia mahdollisuuksia laajemmin.

1.7 Yksittäisiltä valtioilta on pyydettävä konkreettisia uhrauksia edustavuuden ja näkyvyyden osalta, jotta voidaan vahvistaa unionin globaalia roolia ja sen demokraattisia toimielimiä: Euroopan parlamenttia, neuvostoa ja komissiota.

1.8 ETSK on vakuuttunut siitä, että ensimmäisenä toimena on luotava merkittävää teollisuuspolitiikkaa, johon talouskeinottelijoiden päätökset eivät vaikuta ja jolla pyritään kestävään kehitykseen. Viidenkymmenen vuoden kokemus EHTY:n perustamissopimuksen mukaisesta teollisuuspolitiikasta Euroopan kahdella tärkeällä tuotannonalalla on valjastettava käyttöön, ja sitä on asianmukaisen päivityksen ja kestävän kehityksen edistämisen edellyttämien muutosten jälkeen käytettävä tulevien toimien perustana (3).

1.9 Juuri kehittämällä yrityksiä ja osuus- ja yhteisötaloutta sekä hyödyntämällä niiden kykyä tuottaa innovatiivisia ratkaisuja Eurooppa voi voittaa kriisin ja elvyttää taloutta.

1.10 Kehittämisstrategian toteuttamiseksi työmarkkinaosapuolten ja koko järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan olisi pyrittävä luomaan sosiaalisesti vastuullinen alue, jolla voidaan toteuttaa seuraavat keskenään koordinoidut strategiat:

— vastustus- ja selviytymisstrategia, joka mahdollistaa toiminnan kypsillä markkinoilla siten, että kyseisillä markkinoilla erikoistutaan entistä paremmin, mukaan luettuina kulujen vähentäminen tai vahva eriytyminen lähialoihin tai uudet ratkaisut

— prosessin, tuotteen ja palvelujen uudistusstrategia, joka saa aikaan markkinoiden ja teknologian muutoksen ja uusia materiaaleja, jotka taas mahdollistavat uusien tuotteiden luomisen

— uudet aloitteet sekä uusien yritysmuotojen, alojen tai aloitteiden käynnistäminen; ennakoinnin (foresight) avulla on tunnistettava uudet menestyvät tuotteet (esimerkiksi edelläkävijämarkkinoilla (leak markets), joihin uudet investoinnit kannattaa suunnata

— alueellinen markkinointi, jolla pyritään huippuosaamiseen tutkimuskeskusten kanssa tehtävillä sopimuksilla sekä edistämään näin teknologian leviämistä

— rahoitustuki kehitysrahoituksen avulla hyödyntäen myös EIR:n vakuustakauksia (4)

— takauskonsortioiden riskirahastojen pääomittaminen hallintojen ja pankkijärjestelmän välisellä sopimuksella, jotta mikro- ja pienyritysten maksuja voidaan lykätä erityisesti työllisyyden ylläpitämiseksi

— lyhytaikaisten velkojen konsolidointi, jotta mikro- ja pienyritykset voivat keskittyä tuotteidensa tuotantoon, markkinointiin ja myyntiin sekä myynnin jälkeisiin palveluihin

— innovatiivisen palvelualan (green economy) tukeminen hyödyntäen Euroopan sosiaalirahaston tarjoamia innovatiivisia koulutusmahdollisuuksia

— ihmisille suunnattujen korkeatasoisten palvelujen kehittäminen myös hyödyntämällä ja vahvistamalla sosiaali- ja terveydenhuoltokeskuksia (5)

— infrastruktuuritoimien toteuttaminen vähähiilistä taloutta edistävien innovatiivisten valinnanmahdollisuuksien lisäämiseksi ja kyseisellä alueella asumista edistävien edellytysten luomiseksi

— energiatehokkuuden ja ympäristökriteerien vahvistaminen julkisissa hankinnoissa

— uusien ja entistä tehokkaampien tuotteiden edistäminen rahoituksen avulla vanhojen tuotteiden korvaamiseksi

— tiedonsaannin parantaminen

— raaka-aineiden käytön helpottaminen.

1.11 Teollisuusmaiden kansallisten elvytyspakettien vertailu osoittaa, että Euroopan maiden hallitukset tarvitsevat yhä enemmän yhteisiä ennakoivia näkymiä, joissa tarkastellaan erityisesti kestävään kehitykseen kannustamista ja yritysten sosiaalista vastuuta sekä koordinoinnin parantamista Euroopan komission kanssa. On myös ryhdyttävä sanoista tekoihin. Jäsenvaltioiden on pikaisesti pantava täytäntöön suunnitelmansa, koska kriisi vaikuttaa jo merkittävästi yrityksiin ja työntekijöihin.

1.12 ETSK suhtautuu myönteisesti Prahassa 7. toukokuuta 2009 pidetyn työllisyyshuippukokouksen toimiin tavoitteena määritellä vahvistetun sosiaalisen vuoropuhelun perusteella työmarkkinaosapuolten kanssa toteutettavia kansallisia ja eurooppalaisia toimintalinjoja (6). Näin on määrä ottaa entistä enemmän huomioon työpaikkojen luominen ja tarvittavat toimet kysynnän vahvistamiseksi.

1.13 Lissabonin strategian on säilytettävä uskottavuutensa ja osoitettava, että se voidaan mukauttaa uuteen tilanteeseen nopeuttamalla uudistusprosessia ja asettamalla selkeät ensisijaiset tavoitteet ja uudet menetelmät sekä ottamalla huomioon tulevina kuukausina määriteltävässä Lissabonin jälkeisessä strategiassa EU:n kestävän kehityksen strategian tavoitteet.

1.14 Euroopan maiden hallitusten on sitouduttava nykyistä voimakkaammin toteuttamaan kokonaisuudessaan ja sovituissa määräajoissa yhteisön tasolla tehdyt sitoumukset.

1.15 Globalisaatioon ja luotonsaantiin liittyvistä ongelmista kärsiville yrityksille myönnettävien, työllisyyden tukemiseen tarkoitettujen valtiontukien on perustuttava ehtoihin, joiden avulla varmistetaan, että

— kyseiset tuet eivät vahvista protektionismia eivätkä estä vapaata kilpailua

— tukea saavat yritykset sitoutuvat ennen kaikkea säilyttämään tietyn työllisyystason

— noudatetaan työehtosopimuksia ja säilytetään työntekijöiden ostovoima

— alhaisen tuotannon kausina työntekijät voivat kouluttautua uusien pätevyyksien hankkimiseksi, ja heitä olisi tuettava siinä

— julkisesta taloudellisesta tuesta ei tule osakkeenomistajien palkkatuloa osinkojen tai muunlaisten osakkeiden takaisinostojen muodossa

— tuella edistetään mahdollisuuksien mukaan uusien tuotteiden ja palveluiden kehittämistä ympäristönsuojelukriteerien mukaisesti

— tuet eivät vääristä kilpailua ja ovat väliaikaisia ja alenevia

— veronmaksajia suojataan asianmukaisin valvontajärjestelmin.

1.16 Tähän mennessä hyväksytyt ehdotukset eivät ole olleet riittäviä kriisiin vastaamiseksi sosiaalisesta näkökulmasta. Työpaikkojen luomiseksi tai kysynnän piristämiseksi tarvittaviin toimiin (kuten EU-tasolla koordinoidut veroelvytyspaketit ja palkkapolitiikka) on kiinnitetty liian vähän huomiota (7).

1.17 Työmarkkinoilla toteutettaviin väliaikaisiin toimiin sovellettavien sääntöjen avulla on varmistettava, että lyhytaikaiseen työhön liittyy asianmukainen koulutus etenkin työsuojelun alalla sekä tietty palkkataso.

1.18 Komitean mielestä EU:n tuotantorakenteen tulevaisuuden kannalta on erittäin tärkeää käynnistää pikaisesti kaikilla perus- ja ammattikoulutuksen tasoilla toimia nuorten suuntaamiseksi jälleen teknillis-tieteellisille aloille. Näin parannetaan tuotantotoiminnan alhaista arvostusta verrattuna rahoitustoimintaan ja spekulointiin (8).

1.19 Tuottavuuden vauhdittamiseksi sekä Euroopan teollisuus- ja palvelualojen kestävyyden edistämiseksi ETSK:n mielestä on välttämätöntä vahvistaa tutkimus-, innovointi- ja kehittämistoimia jo saatavilla olevin välinein, kuten TTK:n 7. puiteohjelma ja Euroopan teknologiainstituutti, ottaen huomioon Euroopan teknologiafoorumeilla määriteltyihin tavoitteisiin perustuvan selkeän alakohtaisen suuntautumisen.

1.20 ETSK kehottaa painokkaasti toteuttamaan yhteisötason toimia niiden yrityspalvelualojen tukemiseksi, jotka kehittävät kansalaisia, kuluttajia, työntekijöitä ja yrityksiä hyödyttäviä palveluja ja innovatiivisia sisältöjä etenkin pk-yritysten kansainvälistymisen ja viennin edistämiseksi.

1.21 Komitean mielestä – kuten ETSK:n puheenjohtaja on painottanut (9) – on harkittava uudelleen rakennerahastojen ja etenkin Euroopan sosiaalirahaston soveltamiskriteerejä, jotta ne ovat välittömästi ulottuvilla unionitasolla myös alakohtaisesti. Näin hyödynnettäisiin EHTY:stä saatuja kokemuksia, jotka ovat osoittautuneet tehokkaiksi ja nopeasti sovellettaviksi.

1.22 Kansainvälisen kaupan osalta ETSK pitää ensisijaisena tavoitteena saattaa nopeasti loppuun monenkeskiset kauppaneuvottelut (Dohan kierros). Tämä olisi myönteinen viesti kansainvälisille markkinoille ja vaikuttaisi merkittävästi nykyiseen kriisiin (10). EU voi ottaa ja sen on otettava neuvotteluissa entistä vahvempi johtajuus ja esiinnyttävä yhtenä rintamana, jotta saavutetaan kunnianhimoiset tavoitteet. Niiden avulla varmistetaan työehtoja ja ihmisarvoista työtä koskevien ILOn perusnormien noudattaminen, jotka ovat keskeisiä seikkoja Euroopan tuotantoteollisuuden ja palvelualojen tulevan kasvun varmistamiseksi.

1.23 Protektionismin uhka on nykyisin äärimmäisen todellinen ja vaarallinen. Komission on päättäväisesti pantava täytäntöön kauppaa suojaava lainsäädäntö ja vastustettava voimakkaasti polkumyyntiä ja tukia, asetettava kyseenalaiseksi perusteettomat protektionistiset toimet ja vastustettava niitä sekä vahvistettava vuoropuhelua EU:n tärkeimpien kauppakumppaneiden kanssa kauppakiistojen ratkaisemiseksi.

2. Taustaa

2.1 Tuotantoteollisuus- ja palvelualat ovat Euroopan talouden selkäranka. Yhtenäismarkkinoiden toteuttaminen on mahdollistanut alojen vahvan kehittämisen yhteisten sääntöjen ja normien mukaisesti.

2.2 Tuotantoteollisuus- ja palvelualoilla on edessään valtavia haasteita: — rahoituskriisi, joka on vaikuttanut ennennäkemättömän voimakkaasti ja samanaikaisesti koko maailman talouteen ja uhannut markkinoiden uskottavuutta ja luotettavuutta — työn uusi kansainvälinen jakautuminen, joka edellyttää uusien globaalien markkinoiden sanelemia rationalisointeja ja teollisuuden uudelleenjärjestelyjä; kyseisille markkinoille osallistuvat täysipainoisesti uudet teollistuneet maat, joilla on vähemmän velvoitteita — ilmastonmuutos ja ympäristö, välttämättömänä tavoitteena kansalaisten terveyden vuoksi ekosysteemin ja kestävän kehityksen suojelu, joka edellyttää energiatehokkuuden parantamista ja tuotantosyklien ajanmukaistamista uusin puhtaille teknologioille perustuvin tuottein ja prosessein — henkilöpääoma, väestön ikääntyminen ja voimakkaat muuttovirrat, jotka edellyttävät nykyistä suurempaa joustavuutta, ammatillista liikkuvuutta, jatkuvaa koulutusta sekä pätevyyden parantamista entistä paremman elämän- ja työnlaadun varmistamiseksi — hallinnon puutteet maailmanlaajuisesti ja Euroopassa, instituutioiden, päätöksenteon ja sääntöjen riittämättömyys, mistä ovat osoituksena nykyinen kansainvälinen valuuttajärjestelmä ja Euroopan rakentamisen kriisi — alueelliset erot, jotka ovat kärjistymässä EU:ssa — käytettävissä olevien resurssien supistuminen niin valtion kuin yritysten budjeteissa, joka vaarantaa talouden ja työllisyyden elpymisen edellyttämien uudistusten asianmukaisen rahoituksen.

2.3 Nykyinen maailmanlaajuinen lama uhkaa vaikeuttaa alakohtaisia toimia, joilla pyritään — mukautumaan työn uuteen kansainväliseen jakautumiseen — suojelemaan ekosysteemiä ja kestävää kehitystä — suuntautumaan uusiin tuote- ja prosessiteknologioihin — lisäämään työllisyyttä ja entistä parempia työpaikkoja sekä edistämään pätevyyttä ja ammattitaitoa.

2.4 Nykyiset kriisit ovat yrityksille eloonjäämishaaste mutta tarjoavat myös huomattavia kehitys- ja innovointimahdollisuuksia. Yrityksiä ei kuitenkaan saa jättää yksin: on kannustettava yrittäjyyteen ja työpaikkojen luomiseen toteuttamalla mahdollisimman pian yritysten toimintaympäristöä parantavia uudistuksia, vähentämällä tarpeetonta hallinnollista taakkaa, säilyttämällä sisämarkkinat ja parantamalla niitä, kannustamalla riskipääomaa, edistämällä innovointia ja ”joustoturvatoimia”, vähentämällä ja parantamalla lainsäädäntöä sekä investoimalla akateemisen, tieteellisen ja yritysmaailman välisiin suhteisiin sekä henkilöstön perus- ja täydennyskoulutukseen erityisesti teknillis-tieteellisillä aloilla ja edelläkävijämarkkinoiden kehittämisessä.

2.5 ETSK painottaa, että on tärkeää tuoda esiin tuotantoteollisuuden ja palveluiden pääalojen ja etenkin matkailun nykytilanne ja mahdolliset tulevaisuudennäkymät ottaen huomioon niihin kiinteästi liittyvät keskeiset näkökohdat. — Kansainvälinen ulottuvuus: Kriisi syntyi integroiduissa kansainvälisissä piireissä, joissa voitiin käyttää innovatiivisia välineitä ilman, että yksittäisten markkinoiden tai kansainvälisten markkinoiden sääntely ja valvonta kokonaisuudessaan olisi ulottunut niihin. Kriisi on jättänyt taka-alalle Euroopan mukautumisen maailmanlaajuiseen viitekehykseen, ja siinä BRIC-maiden (11) odotetaan vuonna 2020 saavuttavan ja ehkä ylittävän 30 prosenttia maailman BKT:stä. — Institutionaalinen ulottuvuus: Kansalliset, alueelliset ja kansainväliset institutionaaliset hallintomekanismit eivät ole kyenneet ennakoimaan häiriöitä, määrittelemään ajoissa ketjureaktion ennaltaehkäisykeinoja eikä -välineitä yksittäisten alueiden ja valtioiden talouksissa eivätkä kehittämään torjuntatoimia vahinkojen rajoittamiseksi. — Sosiaalinen ulottuvuus: Maaliskuussa 2009 työttömyysaste oli euroalueella 8,9 prosenttia (maaliskuussa 2008 7,2 prosenttia) ja EU27:ssä 8,3 prosenttia (maaliskuussa 2008 6,7 prosenttia), kun taas alle 25-vuotiaiden nuorten työttömyysaste oli euroalueella 18,1 prosenttia ja EU27:ssä 18,3 prosenttia (12). — ”Reaalitalouden” ulottuvuus: EU27:n tuotantoteollisuuden tuotanto laski joulukuussa 2008 joulukuuhun 2007 verrattuna 12,8 prosenttia ja rakennustoiminta 6,7 prosenttia, yhteisön sisäinen kauppa 13,7 prosenttia ja yhteisön tuotantoteollisuuden vienti 5,8 prosenttia (13). Tuotanto on laskenut erityisesti kemian- ja tekstiiliteollisuudessa sekä moottoriajoneuvo- ja metalliteollisuudessa (ajoneuvoteollisuuden vienti on supistunut voimakkaasti) sekä kemiantuotteiden, televiestinnän ja radio- ja TV-alalla sekä palvelujen osalta matkailualalla (14). — Ympäristöulottuvuus: Energiatehokkuus, ilmastonmuutoksen torjunta ja resurssien kestävä käyttö ovat välttämättömiä haasteita maapallon suojelemiseksi ja kehittämiseksi, ja erityisesti Euroopassa kansalaisten terveyden, ekosysteemin ja talouden suojelemiseksi. Kaikki tämä vaikuttaa huomattavasti Euroopan kilpailukykyyn etenkin selkeissä, vakaissa ja yhdenmukaistetuissa sääntelypuitteissa.

3. Kansainvälinen ulottuvuus

3.1 Yhdysvalloissa BKT laski vuoden 2008 neljännellä vuosineljänneksellä yhden prosentin ja sitä edeltäneellä vuosineljänneksellä 0,1 prosenttia. Japanin BKT laski viimeisellä vuosineljänneksellä 3,3 prosenttia ja sitä edeltäneellä vuosineljänneksellä 0,6 prosenttia. Euroalueen BKT laski 1,5 prosenttia ja edeltäneellä vuosineljänneksellä 0,2 prosenttia (15).

3.2 Työttömyysaste nousee nopeasti ja on OECD:n mukaan vuoden 2010 loppuun mennessä lähes 12 prosenttia. Samaan aikaan palkat nousevat hitaammin tai pysyvät ennallaan.

3.3 Niinpä komissio toteaa (16): ”Niin kauan kuin lainananto on vähäistä, pyrkimykset lisätä kysyntää ja kuluttajien luottamusta ovat vaikutukseltaan pieniä. – – Tämä on maailmanlaajuinen kriisi, eikä elpyminen ole täydellistä ennen kuin maailmantalouden suurten toimijoiden talous on jälleen kääntynyt kasvuun ja ne käyvät kauppaa keskenään.”

3.4 Samaa mieltä on Euroopan ammatillinen yhteisjärjestö (EAY): ”Taloustilanne todennäköisesti huononee ja paranee vain jos ajattelutapa muuttuu radikaalisti. On luovuttava lohdullisesta mutta epärealistisesta business as usual -ajattelutavasta. Tarvitaan uusi taloudellinen ympäristö, joka perustuu ihmisiin, innovointiin ja kestävään kehitykseen. On myös arvioitava uudelleen hallituksen rooli — markkinoiden sääntelijänä — julkisen palvelun tarjoajana — palkkaepätasa-arvon torjujana” (17).

3.5 Lontoossa 18. maaliskuuta 2009 pidetyssä G20-kokouksessa Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestö (Businesseurope) korosti, että ”rahoituskriisillä on ollut tuhoisat vaikutukset yrityksiin heti kun kasvun tärkeimpien veturien rahoituksensaantia rajoitettiin. – – Globaalin taloudellisen romahduksen estämiseksi tarvitaan taloudellisia kannustimia” (18).

4. Institutionaalinen ulottuvuus

4.1 Yhä laajemman yhteisymmärryksen vallitessa tehdään yhä enemmän yhteistyötä, jotta otetaan käyttöön nykyisiä sääntöjä pidemmälle meneviä poikkeuksellisia ja hätätilatoimia tavoitteena suojella kaikin keinoin yrityksiä, tuotantoteollisuuden aloja, tuotantotoimintaa ja palveluja, työllisyyttä, palkkoja ja kotitalouksien kulutusta.

4.2 Talouteen, työllisyyteen ja yhteiskuntaan kohdistuvien kriisin seurausten rajoittamiseen tähtäävä politiikka siirtämällä maan sisäiset jännitteet naapurimaihin ei ole oikea ratkaisu ongelmaan. Se uhkaa myös ajaa taloudet nationalismiin ja protektionismiin, mikä tuhoaisi kansainvälisen yhteistyön ja alueellisen integraation puitteet, jotka on viime vuosina Euroopassa ja maailmassa kovalla työllä rakennettu.

4.3 Toteutettaessa kriisintorjuntatoimia ovat seuraavat tekijät ETSK:n mielestä keskeisiä ja välttämättömiä: — Otetaan käyttöön uudet, avoimiin sääntöihin perustuvat kansainväliset ja maailmanlaajuiset yhteistyöpuitteet, joiden avulla voidaan ehkäistä ennalta kansainvälisen talous-, valuutta- ja rahoitusjärjestelmän piilevät ongelmat ja säilyttää samalla kansainvälisen kaupan täysi vapaus. — Tutkitaan välittömästi mahdollisuuksia laatia uusi yhteiskuntasopimus rahoitusalan kanssa, säännellä vahvasti kansainvälisiä rahoitusmarkkinoita ja parantaa niiden valvontaa, samoin kuin elvytyspakettien julkista valvontaa, jotta varmistetaan, että rahoitustuki ohjautuu työntekijöille, kuluttajille ja yrityksille ja että säilytetään kansainvälisen kaupan vapaus. — Säilytetään EU:n perusteet eli — EU:n markkinoiden yhtenäisyys — henkilöiden, tavaroiden, palveluiden ja pääomien vapaa liikkuvuus — yhteisten politiikkojen, erityisesti kilpailupolitiikan kehittäminen ja täydellinen soveltaminen — elinkeinovapaus ja Euroopan sosiaalimallin säilyttäminen. — Toteutetaan koordinoituja, oikeasuhtaisia, avoimia ja ajan myötä väheneviä julkisia toimia järjestelmäriskien vähentämiseksi. — Suojellaan ja parannetaan Euroopan tuotantoteollisuus- ja palvelualojen kilpailukykyä ja kestävyyttä. — Vahvistetaan osaamiseen perustuvaa taloutta. — Parannetaan henkilöstön ja johtotason pätevyyttä. — Määritellään ympäristönsuojeluun, energiatehokkuuteen ja materiaalien käyttöön tarkoitetut tuotteet ja prosessit ja luodaan perusedellytykset niiden levittämiseen markkinoilla. — Tuetaan sosiaalisesti vastuullisen alueen kehittämistä. — Ei lisätä eurooppalaisten yritysten hallintotaakkaa eikä sääntelystä johtuvia velvoitteita. — Kehitetään koordinoitu lähestymistapa kansainvälisten tuotemääräysten (IPR) mukaisesti. (19) — Helpotetaan etenkin pk-yritysten luotonsaantia.

4.4 ETSK on vakuuttunut siitä, että nykyisen kriisin johdosta tarvitaan institutionaalista muutosta kohti entistä tiiviimpää talousintegraatiota, jonka avulla pyritään kehittämään laatuun perustuvaa taloutta sekä lisäämään työllisyyttä ja entistä parempia työpaikkoja.

4.5 ETSK pitää kuitenkin vieläkin tärkeämpänä laadullista muutosta kohti poliittisen integraation lisäämistä Euroopassa ja katsoo sen olevan ainoa keino luopua itsekkyydestä ja kansallisista intresseistä ja siirtyä kohti yhteistä tulevaisuutta.

4.6 ETSK on vakuuttunut siitä, että vain jos EU:ta uudistetaan Jean Monnet’n hengessä, kuten tehtiin Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustana olevaa Pariisin sopimusta hyväksyttäessä ja toteutettaessa, voidaan luoda perusta Euroopan talouden elpymiselle.

4.7 Lissabonin sopimus on ratifioitava pikaisesti, jotta EU:lle varmistetaan sellainen rakenne, jonka avulla se kykenee reagoimaan nykyistä koordinoiduimmin toimin.

5. Kriisin sosiaalinen ulottuvuus: vaikutus työntekijöihin, yrityksiin ja kotitalouksiin

5.1 Viime kuukausina yritysten uudelleenorganisoinnit ovat lisääntyneet voimakkaasti. Monet yritykset ovat käynnistäneet irtisanomissuunnitelmia, joilla on huomattavia sosiaalisia vaikutuksia myös nuorten tulevaisuuteen (20). Eräät yritykset ovat joutuneet konkurssiin.

5.2 ETSK on vakuuttunut siitä, että henkilöresurssit ovat avain EU:n kilpailukyvyn elvyttämiseen niin työvoiman ammattitaidon ja pätevyyksien kuin uuden johtajuus- ja hallintomallin kannalta.

5.3 ETSK pitää työvoimaan investointia ja työllisyyden säilyttämistä keskeisinä seikkoina Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn edistämiseksi niin työvoiman pätevyyden ja uusien ammattitaitojen kuin yritysten sosiaalisen vastuun uuden mallin kannalta (21).

5.4 Kun otetaan huomioon kriisin laajuus, tulisi kasvualoille – kuten uusiutuvat energialähteet – soveltuvat koulutus- ja työllisyyssuunnitelmat asettaa nopeasti laman uhriksi jääneiden työntekijöiden käyttöön.

5.5 Kysynnän edistämiseksi olisi harkittava myös kotitalouksien kulutusta tukevia toimia (22).

6. Reaalitalouden ulottuvuus: tuotantoteollisuus- ja palvelualojen elvyttäminen

6.1 Teollisuuden osuuden väheneminen. Komissio ja monet jäsenvaltiot ovat viime vuosina, erityisesti vuosituhannen vaihteessa, painottaneet vähemmän teollisuuspolitiikkaa ja asettaneet etusijalle hyvinvoinnin, joka perustuu etenkin pohjoisamerikkalaisten mallien mukaan suuntautuneiden monimutkaisten rahoitusjärjestelmien kehitykseen.

6.2 EU hyväksyi vuonna 2005 Euroopan integroidun teollisuuspolitiikan suuntaviivat, jotka perustuvat alakohtaisiin ja horisontaalisiin aloitteisiin. Tätä seurasi vuonna 2007 puoliväliarviointi panoksena EU:n kasvu- ja työllisyysstrategiaan (23). Vuonna 2008 EU hyväksyi kestävän teollisuuspolitiikan toimintasuunnitelman (24), josta ETSK on antanut lausunnon (25).

6.3 Tuotantoteollisuus- ja palvelualojen elvytyspolitiikkojen viitekohtana on oltava sosiaalisesti vastuullisten ja kilpailukykyisten yritysten, osuus- ja yhteisötalouden yritysten ja yhä parempaa pätevyyttä edellyttävien ja osallisuutta edistävien työpaikkojen painottaminen.

6.4 Lissabonin strategian uskottavuus on säilytettävä. Jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten on osoitettava kykynsä mukauttaa politiikkansa uuteen tilanteeseen määrittelemällä selkeät ensisijaiset tavoitteet ja uudet menetelmät, joiden avulla voidaan tulevina kuukausina määritellä Lissabonin strategiaa seuraava strategia. On nopeutettava uudistuksia määrittelemällä selkeät ja tarkat painopisteet sekä toteutuskelpoinen ja tarkistettavissa oleva aikataulu.

6.5 ETSK:n mielestä Euroopan tuotantoteollisuus- ja palvelualoja olisi kehitettävä parantamalla prosesseja ja tuotteita. ETSK kehottaa EU:ta ryhtymään asianmukaisiin toimiin.

6.6 ETSK:n mielestä teollisuusstrategiaan olisi sisällyttävä — huomattavia investointeja uudisrakennuksiin ja kestävään kehitykseen perustuvaan rakennussaneeraukseen, erityisesti julkisiin rakennuksiin ja teollisuusrakennuksiin, (26) käyttämällä kulutuksen vähentämiseksi huonosti läpäiseviä aineita, kuten lasiyhdistelmiä ja keramiikkaa — huomattavia energiatehokkuutta tukevia investointeja, kapasiteetin lisääminen energian tuottamiseksi uusiutuvista energialähteistä ja hiilidioksidin talteenotto- ja varastointiteknologioiden kehittäminen — investointeja ympäristöystävällisiä kuljetuksia edistäviin suunnitelmiin, kuten komission ehdottama European Green Car Initiative (27), paikalliseen tuotantoon ja jätteidenkäsittelyn parantamiseen — tuotantoteollisuuden mahdollisuuksien parantaminen hyödyntää hallituksen tukemia investointirahastoja innovoinnin edistämiseksi sekä puhtaiden teknologioiden ja menetelmien kehittämiseksi auto- ja metalliteollisuudessa komission Factories of the Future Initiative -aloitteen mukaisesti ja sitä kehittäen (28) — materiaalisten ja immateriaalisten verkkoperusrakenteiden kehittäminen unionin tasolla ja erityisesti laajakaistateknologian levittäminen ja eurooppalaisen i2010 -aloitteen vahvistaminen eli älykkäitä investointeja ja perusrakenteita EU:n integraation laajentumisen edistämiseksi.

6.7 Pk-yritysten erityistilanteeseen ja etenkin niiden luotonsaantivaikeuksiin on puututtava. Tällä hetkellä pk-yrityksille tarkoitetut varat eivät täytä tehtäväänsä.

6.8 Komitea toteaa lausunnossaan (29) eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevasta Small Business Act -aloitteesta, ettei sillä pystytä vastaamaan tähän haasteeseen etenkään nykyisessä vaikeassa talous- ja rahoitustilanteessa, koska siihen ei sisälly asianmukaisia rahoitusvälineitä. On kuitenkin tärkeää varmistaa Small Business Act -strategian täydellinen, täsmällinen ja järjestelmällinen soveltaminen jäsenvaltioissa.

6.9 Kuten komitea on useaan otteeseen korostanut, nykyisessä tilanteessa on luotonsaannin ohella erittäin tärkeää, että — hyväksytään työntekijöiden oikeuksia kunnioittaen yksityisen eurooppayhtiön säännöt, mikä on erityisen tarpeellista pk-yrityksille (30) — tarkistetaan yhteisön direktiiviä maksuviivästyksistä — edistetään klusterien roolia aluekehityksen moottoreina ja perustetaan ”toiminnallisia tuotantoklustereita” Euroopan tasolla, sillä ne ovat erityisen hyödyllisiä tuotantoteollisuus- ja palvelualoilla — käynnistetään yhteisöaloitteita uusien pk-yritysten ja aloittavien yritysten ohjaamiseksi, jotta parannetaan yritysten menestymistä ja helpotetaan niiden pääsyä kansainvälisille markkinoille — tarkkaillaan jatkuvasti alakohtaisia heikkouksia markkinoiden epäonnistumisen välttämiseksi ja myönteisten kehitysnäkymien luomiseksi.

6.10 Yksittäisten alojen osalta komissio oli jo määritellyt laajan julkisen kuulemisen jälkeen joukon tuotantoteollisuuden aloja, joihin kannustus- ja elvytystoimet oli kohdennettava. Edelläkävijämarkkinat-aloitteen alkuvaiheessa määriteltiin seuraavat kuusi markkinaa (31): — sähköiset terveydenhuoltopalvelut — suojatekstiilit — kestävä rakentaminen — kierrätys — biotuotteet — uusiutuvat energialähteet.

6.11 Komission käyttämää menetelmää tulisi soveltaa muillakin aloilla. Tulisi määritellä alat, joilla voidaan yhteistoimin sekä poliittisten avainvälineiden, perusedellytysten ja asianomaisten tärkeimpien osapuolten vahvistetun yhteistyön avulla nopeuttaa markkinoiden kehitystä puuttumatta kilpailudynamiikkaan (32). Sama koskee Euroopan puolustusteollisuuden kehittämistä. Puolustusteollisuuteen tulisi Euroopan puolustusviraston perustamisen sekä yhteisessä turvallisuuspolitiikassa havaitun edistymisen jälkeen soveltaa nykyistä koordinoidumpaa unionin politiikkaa (33).

6.12 Euroopan teollisuuspolitiikan tehostamiseksi on otettava huomioon yksittäisten alojen erityistilanne: moottoriajoneuvoista (autot, kuorma-autot ja moottoripyörät (34) kemianalaan, laivanrakennusalaan, hiili- ja terästeollisuuteen, rakennusalaan, lasi- ja keramiikka-alaan, sementtiteollisuuteen, tekstiili- ja vaatetusalaan, maatalouden elintarvikkeisiin, metalli- ja elektroniikka-alaan, ilmailu- ja avaruusteollisuuteen, tietotekniikka- ja televiestintäalaan, energiateollisuuteen, terveydenhoitopalveluihin ja niin edelleen.

6.13 Innovaatioiden käyttöönoton tukemiseksi ETSK pitää tärkeänä, että kehitetään jo laadittuja uusia teollisuuspoliittisia välineitä, kuten yhteiset teknologia-aloitteet, innovatiiviset julkiset hankinnat sekä kestävän tuotannon ja kulutuksen toimintaohjelma.

6.14 ETSK katsoo, että markkinoiden vapauttamista on nopeutettava myös palvelualalla, etenkin kun ajatellaan vapaiden ammatinharjoittajien palveluja sekä vielä olemassa olevia, taksoja ja kiintiöitä koskevia rajoituksia.

6.15 ETSK kehottaa painokkaasti käynnistämään yhteisön toimia yrityspalvelualan tukemiseksi kehittämällä palveluja ja innovatiivisia sisältöjä kansalaisten, kuluttajien ja yritysten eduksi, nopeuttamalla siirtymistä sähköiseen toimintaympäristöön, yleistämällä laajakaistaa ja poistamalla sähköisen hallinnon ja järjestelmien yhteentoimivuuden esteet.

6.16 ETSK:n mielestä EU:n suhteita muuhun maailmaan tulisi hoitaa nykyistä vahvemmalla ja johdonmukaisemmalla yhteisellä ulkopolitiikalla.

7. Kestävän kehityksen ulottuvuus

7.1 ETSK on kannattanut (35) ja kannattaa yhä aloitteita sellaisten kestävien hyödyntämis-, tuotanto- ja kulutuspolitiikkojen kehittämiseksi, jotka on täysin integroitu yhteisön muihin politiikkoihin, jotta mahdolliset haasteet muunnetaan kilpailumahdollisuuksiksi.

7.2 ETSK on vakuuttunut siitä, että EU:n toimet on edelleen kohdennettava kunnianhimoisiin tavoitteisiin, joita tuetaan lainsäädäntö- ja rahoitusvälineillä. Niillä ei tule vahingoittaa Euroopan kilpailukykyä lisäämällä yritysten ja kansalaisten taakkaa vaan niillä on tuettava hyviä käytänteitä, innovointiprosesseja ja teknologisia parannuksia.

7.3 ETSK korostaa, että on tärkeää käynnistää asianmukaisia aloitteita, jotta EU omaksuu kansainvälisen edelläkävijän aseman energiatehokkuudessa, uusiutuvista energialähteistä tuotettavan energiakapasiteetin lisäämisessä ja hiilidioksidin talteenottoteknologian kehittämisessä.

Bryssel 1 päivänä lokakuuta 2009 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Mario SEPI

(1) Kilpailuasioista vastanneena komission jäsenenä toiminut Mario Monti on ilmaissut huolensa sisämarkkinoihin perustuvan eurooppalaisen mallin säilymisestä (pääkirjoitus, Corriere della Sera, 10.5.2009).

(2) Ammattipätevyyden tunnustaminen, pääomatulojen verotus, eri maissa ansaittujen eläkeoikeuksien yhdistäminen jne.

(3) Ks. eurooppalainen Manufuture-foorumi (www.manufuture.org). Ks. myös Étienne Davignonin haastattelu Davignon-suunnitelman soveltamisesta (Bryssel, 14.1.2008, www.ena.lu).

(4) Euroopan investointipankin rahoittama Euroopan investointirahasto. Ks. kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (Competitiveness and Innovation Framework Programme, CIP) ensimmäinen osa.

(5) Ks. edelläkävijämarkkinat ”sähköiset terveydenhuoltopalvelut” (KOM(2007) 860 lopullinen) sekä jäljempänä kohta 6.10.

(6) Ks. ETSK:n lausunto ”Työllisyyshuippukokouksen tulokset” (CESE 1037/2009), ei vielä julkaistu EUVL:ssä.

(7) Ks. Luxembourgissa marraskuussa 1997 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston hyväksymät ehdotukset jäsenvaltioiden asettamien ja ammatinharjoittamiseen sovellettavien alv-kantojen alentamisesta Euroopan laajuisesti.

(8) Tavoitteena on, että kaikissa EU-maissa vähintään 50 prosenttia nuorista saa kolmannen asteen koulutusta ja että kolmannen asteen opiskelijoista vähintään 25 prosenttia valitsee teknisen, insinööritieteen tai luonnontieteen alan opinnot. (Electra-raportti).

(9) Puheenjohtaja Mario Sepin kirje komission puheenjohtajalle José Barrosolle Prahassa järjestetyn Euroopan sosiaalihuippukokouksen johdosta.

(10) Ks. komitean lausunnot Neuvottelut uusista kauppasopimuksista — ETSK:n kanta, EUVL C 211, 19.8.2008, s. 82–89 ja Uudistetun Lissabonin strategian ulkoinen ulottuvuus (ei vielä julkaistu EUVL:ssä).

(11) BRIC-maat: Brasilia, Venäjä, Intia ja Kiina.

(12) Eurostat STAT – 30.4.2009.

(13) SEC(2009) 353.

(14) UNWTO World Tourism Barometer vol. 7 no. 2 – kesäkuu 2009.

(15) Vuoden 2009 ensimmäisellä vuosineljänneksellä BKT laski 2,5 prosenttia edeltävään vuosineljännekseen nähden. Toukokuussa 2009 EU:n teollisuustuotanto laski 15,9 prosenttia edellisvuoteen nähden (tuotantoteollisuudessa 16,8 prosenttia) – Ks. SEC(2009) 1088, 20.7.2009.

(16) KOM(2009) 114.

(17) Ks. tiivistelmä Euroopan elvytyssuunnitelmaa koskevasta EAY:n päätöslauselmasta (5.12.2008, http://www.etuc.org/).

(18) Ks. Businesseuropen 17.3.2009 antama tiedote G20 Business Event -tapahtuman yhteydessä (18.3.2009, http://www.businesseurope.eu/).

(19) IPR – International Product Regulations.

(20) Nuorten työttömyysaste on EU27:ssä noussut vuoden 2009 ensimmäisellä neljänneksellä 18,3 prosenttiin, eli työttömiä nuoria on viisi miljoonaa – Eurostat 23.7.2009.

(21) Tämä on yhä vaikeampaa, sillä Basel II -sopimuksen johdosta on myös otettava huomioon erityisesti pk-yrityksiin vaikuttava riskirahaston ja lainojen suhde. EU:n tasolla olisi annettava määräyksiä, joiden avulla tällaisia vaikutuksia voitaisiin lieventää.

(22) Ks. consumer confidence -indikaattori (kaavio 6), Business & Consumer Survey Results, talous- ja rahoitusasioiden pääosasto, kesäkuu 2009.

(23) KOM(2007) 374.

(24) KOM(2008) 397.

(25) Ks. komitean lausunto Kestävä kulutus ja tuotanto, EUVL C 218, 11.9.2009, s. 46–49.

(26) Työllisyysraportti 2008–2009, työllisyydestä, sosiaalipolitiikasta, terveydestä ja kuluttaja-asioista vastaava neuvosto, 9.3.2009.

(27) Ks. KOM(2008) 800, ”Euroopan talouden elvytyssuunnitelma”.

(28) Ks. edellinen alaviite.

(29) ETSK:n lausunto, E UVL C 182, 4.8.2009, s. 30.

(30) Ks. komitean lausunto ”Pk-yritysten eurooppalainen perussääntö”, EYVL C 125, 27.5.2002, s. 100.

(31) KOM(2007) 860 lopullinen.

(32) Kilpailukykyneuvosto, 4.12.2006, päätelmät innovointipolitiikasta ja kilpailukyvystä.

(33) Ks. komitean lausunnot Puolustukseen liittyvien tuotteiden siirrot ja Euroopan puolustus (julkaistu virallisissa lehdissä EUVL C 100, 30.4.2009, s. 109, ja EUVL C 10, 14.1.2004, s. 1).

(34) Etenkin Euroopan moottoripyöräalan tulisi voida hyötyä autoteollisuuden tavoin jäsenvaltioiden tuki- ja kannustinjärjestelmästä, sillä ala on kärsinyt samalla tavoin nykyisestä talouskriisistä.

(35) Komitean lausunto ”Ympäristöä säästävä tuotanto”, EYVL C 224, 30.8.2008, s. 1.