KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE SEKÄ ALUEIDEN KOMITEALLE KOMISSION TYÖOHJELMA VUODEKSI 2000

SISÄLLYS

Lainsäädännön ja politiikan painopisteet vuonna 2000

1. Eurooppa, sen naapurimaat ja muu maailma

1.1. Ulko- ja turvallisuuspolitiikka

1.2. Monenvälinen kauppa, kehitysyhteistyö ja humanitaarinen apu

1.3. Laajentuminen

2. Talous- ja sosiaalipoliittinen ohjelma

2.1. Talous- ja rahaliitto, euro ja unionin talouselämän muutoksen hallitseminen

2.2. Eurooppalaisen yhteiskuntamallin nykyaikaistaminen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittaminen

2.3. Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

2.4. Yhtenäismarkkinat, rahoituspalvelut ja verotus

2.5. Yritystoiminta, kilpailukyky ja kilpailu

2.6. Tietoyhteiskunta ja tutkimus

2.7. Maatalous ja kalastus

3. Kansalaisten puolesta

3.1. Ympäristö

3.2. Elintarviketurvallisuus, kansanterveys ja kuluttajien luottamus

3.3. Liikenne ja energia

3.4. Vapauteen, oikeuteen ja turvallisuuteen perustuva alue

3.5. Koulutus, kulttuuri, liikunta ja audiovisuaaliala

4. Unionin toimintatapojen uudistaminen

4.1. Sisäinen uudistuminen

4.1.1. Komission sisäiset uudistukset

4.1.2. Talousarvio ja varainhoito

4.2. Avoimuus

4.3. Hallitustenvälinen konferenssi

Lainsäädännön ja politiikan painopisteet vuonna 2000

Komission strategisia tavoitteita vuosina 2000-2005 koskevassa tiedonannossa esitettiin neljä päämäärää, jotka muovaavat ratkaisevasti Euroopan unionin politiikkaa nykyisen komission toimikauden aikana ja vielä pitkään sen jälkeenkin. Ne ovat:

- uusi tapa ohjata Euroopan asioita

- vakaa Eurooppa, jonka ääntä maailma kuuntelee

- uusi talous- ja sosiaalipoliittinen ohjelma

- elämänlaadun parantaminen.

Tässä työohjelmassa tarkastellaan vuoden 2000 aikana toteutettavia toimenpiteitä, joiden avulla komissio saavuttaa seuraavan viisivuotiskauden strategiset tavoitteensa. Työohjelman liitteenä on alustava luettelo vuoden aikana käynnistettävistä lainsäädäntö- ja poliittisista aloitteista. [1]

[1] Tiedonanto strategisista tavoitteista vuosina 2000-2005 (KOM(2000)154), tämä työohjelma ja alustava luettelo työohjelmaan kuuluvista toimenpiteistä sekä puheenjohtaja Prodin puhe Euroopan parlamentissa 15. helmikuuta 2000 julkaistaan Europa-sivuilla osoitteessa http://europa.eu.int/comm/off/work/index_fi.htm.

Työohjelmassa keskitytään aikaisempien vuosien tapaan uusiin säädösehdotuksiin ja poliittisiin aloitteisiin.

On kuitenkin pidettävä mielessä, että vaikka joillakin aloilla esitetään verraten harvoja aloitteita vuoden 2000 aikana, tämä johtuu monissa tapauksissa siitä, että jo aiemmin esitettyjä aloitteita viedään eteenpäin kuulemisvaiheesta aina lopullisen säädöksen antamiseen ja täytäntöönpanoon saakka.

Toisaalta tätä keskeistä valmistelutyötä täydentävät komission moninaiset käytännön tehtävät, jotka vaihtelevat yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa toteutettavien yhteisön rakennerahoitus-, maatalous- ja koulutusohjelmien hallinnoinnista Eurooppaan ja muualle suuntautuvaan humanitaariseen apuun. Komission päiväkohtaisempiin, mutta aivan yhtä tärkeisiin tehtäviin kuuluu valvoa nykyisen lainsäädännön täytäntöönpanoa (erityisesti sisämarkkinoiden ja vasta äskettäin kilpailulle avautuneiden yleishyödyllisten palveluiden alalla) ja kilpailusääntöjen soveltamista, puolustaa yhteisön etuja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa ja edistää uusia yhteistyömuotoja, jotka perustuvat esikuva-analyysiin (benchmarking) sekä kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihtoon keskus-, alue- ja paikallisviranomaisten välillä.

1. Eurooppa, sen naapurimaat ja muu maailma

1.1. Ulko- ja turvallisuuspolitiikka

Viime vuoden tapahtumat ovat osoittaneet, että unionin on pyrittävä aktiivisesti ratkaisemaan alueellisia ja maailmanlaajuisia ongelmia, jotta se pystyisi edesauttamaan maanosamme olojen vakiintumista ja saavuttamaan strategiset eurooppalaiset tavoitteensa. Komissio toimii läheisessä yhteistyössä yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) korkean edustajan Javier Solanan kanssa. Valtion- ja hallitusten päämiesten Eurooppa-neuvoston kokouksessa Helsingissä tekemä päätös kehittää unionin yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa edellyttää yhteisön toiminnan ja YUTP:n entistä tiiviimpää yhdenmukaisuutta. Painopisteenä on ei-sotilaallisten kriisinhallintavalmiuksien kehittäminen ja ehdotuksen laatiminen nopean toiminnan rahaston (Rapid Reaction Facility) perustamisesta. Komissio parantaa ihmisoikeuksiin ja demokratisoitumiseen liittyvän toimintansa johdonmukaisuutta ja laatii uuden ihmisoikeuksia koskevan strategian.

Unionin laajentumisen valmistelemiseksi kehitetään yksilöllisiä strategisia kumppanuuksia naapurimaiden ja -alueiden kanssa. Komissio panostaa erityisesti Balkanin vakauttamista ja assosioimista koskevan strategian toteuttamiseen ja pyrkii vakaussopimuksen avulla vahvistamaan ja keskittämään kansainvälistä apua alueen maille. Unionin suhteita Venäjään ja Ukrainaan kehitetään kumppanuus- ja yhteistyösopimusten sekä yhteisten strategioiden pohjalta. Myös Kaukasuksen maiden kanssa pyritään läheisempään yhteistyöhön.

Marraskuussa pidettävän Euroopan unionin ja Välimeren maiden valtion- ja hallitusten päämiesten kokouksen tavoitteena on vireyttää Barcelonan prosessia kehittämällä pitkällä aikavälillä kumppanuus, joka perustuu oikeusvaltioon ja kestävään kehitykseen. Näin unioni voi osallistua entistä aktiivisemmin Lähi-idän rauhanprosessiin. Unioni pyrkii myös antamaan uutta pontta Euro-Välimeri-kumppanuudelle ja siten vahvistamaan historiallisia ja poliittisia siteitään Maghreb-maihin.

Yhdysvaltain-suhteissa pyritään ratkaisemaan tai sovittelemaan transatlanttista kauppaa koskevia riitoja. Pikemminkin on rakennettava yhteisen arvomaailman ja yhteisten etujen varaan ja työskenneltävä yhdessä maailmanlaajuisten taloudellisten, poliittisten ja turvallisuuteen liittyvien tavoitteiden saavuttamiseksi.

Euroopan unioni vahvistaa yhteistoimintaansa muiden talousmahtien kanssa. Aasiassa se edistää vakautta ja turvallisuutta ja tukee talouspoliittisia uudistuksia. Unioni tukee pyrkimyksiä liennyttää jännitystä tällä alueella ja tiivistää kauppapoliittista yhteistyötä erityisesti Japanin ja Korean kanssa. Komissio pyrkii syventämään yhteisön ja Latinalaisen Amerikan välisiä suhteita ja jatkaa neuvotteluja Mercosurin ja Chilen kanssa tehtävistä assosiaatiosopimuksista. Unioni tekee kaikkensa varmistaakseen, että Riossa kesäkuussa 1999 pidetyn EU:n ja Latinalaisen Amerikan huippukokous johtaa käytännön tuloksiin.

Komission ulkosuhdeyksiköt järjestetään uudelleen sitä silmällä pitäen, että maailma kuuntelee paremmin unionin ääntä.

1.2. Monenvälinen kauppa, kehitysyhteistyö ja humanitaarinen apu

Keskeiset kauppasuhteisiin liittyvät tavoitteet ovat edelleen kaupan vapauttaminen kasvun ja kehityksen kiihdyttämiseksi, säännellyn kauppajärjestelmän vahvistaminen vastauksena globalisaation haasteisiin ja kehitysmaita koskevien erityiskysymysten ratkaiseminen. Seattlen ministerikokouksen päädyttyä umpikujaan nyt on entistäkin tärkeämpää pyrkiä yksimielisyyteen unionin kauppakumppanien kanssa. Näin parannetaan mahdollisuuksia käynnistää uusi laaja kauppaneuvottelukierros. Samalla komissio tutkii mahdollisuuksia ja tarvetta parantaa WTO:n toimivuutta (sekä sisäisesti että sen suhteissa ulkomaailmaan). WTO:n johtaman prosessin etenemistä on tuettava aloittamalla neuvottelut palveluista ja maataloudesta aikataulun mukaisesti vuoden 2000 alkupuolella. Monenväliseen kauppaan liittyvien kysymysten lisäksi komissio pyrkii yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa ratkaisemaan markkinoille pääsyn ongelmia, jotka liittyvät kahdenvälisiin kauppasuhteisiin.

Komissio ylläpitää ja vahvistaa yhteisön suhteita kehitysmaihin. Samalla se tarkistaa kehitysyhteistyöpolitiikkaansa ja arvioi sen toteutumista yhteisön toimien keskinäisen täydentävyyden ja johdonmukaisuuden vahvistamiseksi. Köyhyyden torjumisen on pysyttävä keskeisenä tavoitteena lähivuosina. Kehitysyhteistyön kattavuutta, koordinointia ja johdonmukaisuutta on parannettava.

Unioni on ohjelmakaudella edelleen maailman johtava humanitaarisen avun antaja Euroopan yhteisön humanitaarisen avun toimiston (ECHO) välityksellä. Erityisesti tutkitaan mahdollisuuksia nopeuttaa ja tehostaa avustustoimia ja parantaa yhteistyötä alan muiden järjestöjen kanssa.

1.3. Laajentuminen

Helsingin Eurooppa-neuvosto päätti aloittaa liittymisneuvottelut kuuden uuden maan kanssa helmikuussa 2000 ja tunnusti samalla Turkin jäsenehdokkaaksi. Liittymisneuvottelut ovat siten ohjelmajaksolla käynnissä 12 maan [2] kanssa. Neuvottelujen etenemisvauhti riippuu jäsenyyden valmistelujen edistymisestä eri ehdokasvaltioissa. Komissio laatii Turkille liittymisstrategian, jonka osana on assosiaatiokumppanuus. Muiden ehdokasvaltioiden kanssa jatketaan kahdenvälistä yhteistyötä ja liittymisvalmisteluja Eurooppa-sopimusten puitteissa ja ne päästetään osallistumaan yhteisön ohjelmiin ja yhteisön elinten toimintaan. Tämän vuoden aikana toteutuu myös vahvistettu talousapu ehdokasvaltioille ensi kertaa täysimääräisenä Phare-, Ispa- (rakennerahoitus ympäristö- ja liikennehankkeille) ja Sapard-ohjelmien (maatalouden rahoitus) välityksellä. Komissio esittelee viestintästrategian, jonka tavoitteena on varmistaa, että laajentumisen syyt ymmärretään ja että sekä jäsenvaltioiden että ehdokasvaltioiden kansalaiset hyväksyvät sen.

[2] Bulgaria, Kypros, Tqekki, Viro, Unkari, Latvia, Liettua, Malta, Puola, Romania, Slovakia ja Slovenia.

2. Talous- ja sosiaalipoliittinen ohjelma

Talous- ja sosiaalipoliittisen ohjelman päätavoitteena on luoda pitkän aikavälin strategia ja siten kehittää kilpailukykyinen, innovatiivinen, syrjäytymistä estävä ja tietoon perustuva talous. Vain siten saadaan aikaan voimakasta ja pitkäaikaista kasvua, joka perustuu täystyöllisyyteen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseen tähtäävään politiikkaan. Ohjelman perustavoitteena on kestävä talouskehitys.

Talouden suorituskyky, työllisyys ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus kytkeytyvät toisiinsa. Siksi unionin kaikilla tasoilla tarvitaan monipuolista ja johdonmukaista toimintaa talouden kasvavan yhdentymisen ja avautumisen asettamiin haasteisiin vastaamiseksi.

Lissabonissa pidetään maaliskuussa Eurooppa-neuvoston ylimääräinen kokous, jonka teemana on Työllisyys, talousuudistukset ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus - kohti innovaation ja tiedon Eurooppaa. Kokouksessa määritellään seuraavien vuosien talous- ja sosiaalipoliittisen ohjelman yleislinjoja.

2.1. Talous- ja rahaliitto, euro ja unionin talouselämän muutoksen hallitseminen

Toiminnan painopiste on unionin tasolla. Lisäarvoa saadaan vaalimalla viime vuosikymmenen saavutuksia, joihin voidaan lukea korkotason aleneminen ja matala inflaatio sekä inflaatioerojen tasoittuminen. Tavoitteena on yhdistää vakaa talous uuteen dynaamiseen talouskulttuuriin.

Talous- ja rahaliitto ja sen mukana euro vahvistavat tervettä julkista taloutta, vakautta ja yritysten uskoa tulevaisuuteen. Näin ne edistävät talouskasvua ja uusien työpaikkojen syntymistä. Tällä hetkellä koko unionin talousnäkymät ovat paremmat kuin koskaan. Talouspolitiikan koordinointi, työllisyyden suuntaviivat ja rakenneuudistuksia koskeva Cardiffin prosessi edustavat kukin eurooppalaista ohjaamismallia, jossa koordinoidut kansalliset politiikat ja yhteisön politiikat täydentävät ja lujittavat toisiaan. Jäsenvaltioiden talous- ja rahapolitiikan seurantaa ja koordinointia jatketaan ja niiden yhteyttä vuotuisiin talouspolitiikan yleislinjoihin vahvistetaan.

Tärkeänä tavoitteena on saattaa jäsenvaltioiden kansantaloudet ajan tasalle ja kehittää kansalaisten ja työvoiman valmiuksia toimia verkottuneessa tietoyhteiskunnassa. Tähän uuteen talouteen siirtymistä pyritään nopeuttamaan. Merkittävän panoksen kehitykseen tuo puheenjohtaja Prodin eEurooppa-aloite.

Työikäisen väestön jatkuva koulutus on ratkaisevan tärkeää. Komissio esittää koulutuksen tulevia painopisteitä koskevan toimintasuunnitelman, jonka tavoitteena on varmistaa, että koulutuksessa sovelletaan uutta teknologiaa mahdollisimman tehokkaasti. Toimintasuunnitelman keskeisenä tavoitteena on saada jokaiseen luokkaan vuoteen 2002 mennessä internet-yhteys ja multimedia-aineistoa sekä niitä käyttämään koulutettu opettaja. Lisäksi komissio laatii tiedonannon Euroopan kehittämisestä elinikäisen koulutuksen alueena ja edistää edelleen yhteistyötä, opiskelujaksoja ulkomailla sekä opiskelijavaihtoja muun muassa vuoden 2000 aikana käynnistettävien uusien Sokrates- ja Leonardo-ohjelmien puitteissa.

Valmisteluja jatketaan euroseteleiden ja -kolikoiden käyttöön ottamiseksi vuonna 2002. Lisäksi tehostetaan tiedottamista elinkeinonharjoittajille ja kuluttajille ja laaditaan asetusehdotus väärennösten torjunnasta.

2.2. Eurooppalaisen yhteiskuntamallin nykyaikaistaminen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittaminen

Unionin tuominen lähemmäksi kansalaisia on Euroopan työllisyys- ja sosiaalipolitiikan liikkeellepanevia voimia vuonna 2000 ja sen jälkeenkin. Yhteiskunnan ja talouselämän muutokset on ehdottomasti pidettävä hallinnassa niin, että kaikilla on mahdollisuus osallistua yhteiskunnan toimintaan ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus lujittuu. Eurooppalaista yhteiskuntamallia on kehitettävä ja sopeutettava yhteiskunnassa ja talouselämässä tapahtuviin perustaviin muutoksiin. Uuden tietoon perustuvan talouden tärkeimpiä tekijöitä ovat globalisaatio, tekniikan innovaatiot ja väestömuutokset.

Vuoden 2000 aikana esitetään uusi sosiaalialan toimintaohjelma.

Komission tärkeimpiin tavoitteisiin kuuluu työpaikkojen lisääminen ja parantaminen. Erityisen ajankohtaisena tavoitteena on vahvistaa Euroopan työllisyysstrategiaa, sillä Euroopan sosiaalirahaston uusi ohjelmakausi alkaa vuonna 2000. Kansallisten työllistämistoimenpiteiden seurantaa ja alkusyksystä annettavien uusien työllisyyssuuntaviivojen toteuttamista tuetaan parantamalla erityisesti palvelualan tilastointia.

Komissio tukee edelleen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua EU:n tasolla ja rohkaisee niitä osallistumaan nykyistä aktiivisemmin työllisyysstrategian laatimiseen. Komissio käynnistää työmarkkinaosapuolten kuulemiset työn organisointia sekä työolosuhteiden joustavuutta ja nykyaikaistamista käsittelevän vihreän kirjan aiheista.

Komissio tukee jäsenvaltioiden yhteistyötä, jonka tavoitteena on nykyaikaistaa eläke- ja muita sosiaaliturvajärjestelmiä ja saattaa ne kestävälle pohjalle.

Tasa-arvo on keskeisiä toimintaperiaatteitamme. Komissio julkistaa vuonna 2000 viidennen tasa-arvoa koskevan puiteohjelmansa. Lisäksi se käynnistää aloitteen jäsenvaltioiden välisestä yhteistyöstä yhteiskuntaan sijoittumisen edistämiseksi ja esittää uusia ehdotuksia perussopimuksen sosiaalisten määräysten (EY:n perustamissopimuksen 137 artikla) mukaisesti. Komissio jatkaa syrjinnän vastaisten toimenpiteiden toteuttamista vuonna 1999 EY:n perustamissopimuksen 13 artiklan mukaisesti tekemiensä ehdotusten pohjalta.

2.3. Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Komissio jatkaa alueellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamista unionin alueiden välisten kehityserojen vähentämiseksi. Tähän liittyviä Agenda 2000:n tavoitteita toteutettaessa hyödynnetään mahdollisimman tehokkaasti olemassa olevia välineitä eli Euroopan sosiaalirahastoa, aluekehitysrahastoa, maatalouden ohjaus- ja tukirahastoa, kalatalouden rahoituksen ohjausvälinettä sekä koheesiorahastoa. Rakennerahastojen hallinnointia tehostetaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja uusia asetuksia hyödyntäen. Rakennerahastoista osarahoitettavista tai yhteisöaloitteiden yhteydessä toteutettavista uusista talouskehitysohjelmista tehdään ensimmäiset päätökset. Yleinen strateginen ohjelmasuunnittelu pyritään saamaan päätökseen vuoden loppuun mennessä, jotta jäsenvaltiot pääsevät työstämään yksityiskohtaisia suunnitelmia. Kaikille yhteisöaloitteille (Interreg III, Equal, Leader+ ja Urban II) hyväksytään suuntaviivat. Käynnistetään koheesiorahaston piiriin kuuluvia hankkeita.

Julkaistaan perussopimuksen 159 artiklan mukainen toinen koheesioraportti, jossa arvioidaan sosiaalisen ja taloudellisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä saavutettuja tuloksia ja pohditaan keinoja, joiden avulla aluepolitiikan tavoitteet voidaan toteuttaa unionissa laajentumisen jälkeen.

Käynnistetään uudelleen toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on unionin syrjäisimpien alueiden erityispiirteiden huomioon ottaminen yhteisön politiikoissa perussopimuksen 299 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tämä vaikuttaa useisiin yhteisön politiikkoihin muutoinkin kuin taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen liittyvien kysymysten osalta.

2.4. Yhtenäismarkkinat, rahoituspalvelut ja verotus

Komission on arvioitava ja ajanmukaistettava yhtenäismarkkinoiden toimivuuden esteiden poistamista koskevia tavoitteitaan Helsingin Eurooppa-neuvoston vahvistaman uuden yhtenäismarkkinoiden strategian mukaisesti. Uuden strategian kulmakivenä on tavoitteiden vuotuinen tarkastelu ja ajantasaistaminen kansallisia markkinoita ja jo saavutettuja tuloksia koskevien analyysien perusteella. Tavoitteita tarkastellaan ensimmäisen kerran huhtikuussa. Näin varmistetaan, että Eurooppa-neuvostolle kesäkuussa esitettävissä laajoissa talouspoliittisissa suuntaviivoissa otetaan huomioon sisämarkkinoiden kehitys. Komissio jatkaa edistymisen mittaamista ja kannustaa jäsenvaltioita vaihtamaan keskenään parhaita käytäntöjään sekä suorittamaan esikuva-analyysejä ja vertaisryhmäarviointeja (peer review). Erityistä huomiota kiinnitetään julkisia hankintoja koskeviin sääntöihin ja postipalveluihin. Komissio arvioi, edellyttävätkö sähköisen kaupankäynnin asettamat uudet haasteet yhtenäismarkkinasääntöjen korjaamista. Perustavoitteina on luoda ennustettava toimintaympäristö, jossa alan yritykset voivat kehittyä, ja samalla vahvistaa kuluttajien luottamusta ja tarjota heille tehokkaita oikeussuojakeinoja. Kansalaisten kanssa käytävää vuoropuhelua syvennetään ja siihen liittyviä palautekanavia kehitetään tavoitteena rohkaista kuluttajia ja kansalaisia aktiivisuuteen unioninlaajuisilla markkinoilla. Lisäksi otetaan kantaa siihen, onko eräiden yhteisön ulkopuolisten maiden tietosuojalainsäädäntö riittävän tiukkaa yhteisön säännöksiin verrattuna.

Rahoituspalvelujen toimintasuunnitelma on sisämarkkinatoiminnan olennainen osa, sillä rahoituspalvelualalla on hyvät mahdollisuudet luoda uusia työpaikkoja ja parantaa kilpailukykyä. Vuoden 2000 keskeisinä tavoitteina on kehittää arvopaperimarkkinoiden ja sijoituspalvelujen toimintakehystä ja varmistaa kuluttajien ja sijoittajien tehokas suoja. Lainsäädäntötoiminnassa painopistealueina ovat lisäeläkejärjestelyjä koskevan säädöskehyksen laatiminen, nykyisen vakuutuksenvälittäjiä (vakuutusedustajia) koskevan lainsäädännön muuttaminen sekä tarjousesitedirektiivin tarkistaminen yritysten unioninlaajuisen pääomanhankinnan helpottamiseksi. Lisäksi käynnistetään muita kuin lainsäädännöllisiä aloitteita, jotka koskevat muun muassa pieniä maksuja, kirjanpitosääntöjä, varainhoitoasetuksen mukauttamista sähköisen kaupankäynnin vaatimuksiin ja sijoituspalveludirektiivin uudistustarvetta.

Verotuksen alalla panostetaan edelleen pitkäaikaisiin tavoitteisiin, joihin kuuluu tiettyjen verotuloluokkien surkastumisen pysäyttäminen, sisämarkkinoiden toimintaa vaikeuttavien veroesteiden poistaminen ja työntekoon kannustavien verojärjestelmien kehittäminen. Komissio jatkaa työtään alv- ja valmisteverojärjestelmien nykyaikaistamiseksi ja yksinkertaistamiseksi ja esittää tiedonantoja verotusta ja tulliliittoa koskevasta tulevasta strategiastaan. Lisäksi se ehdottaa muutoksia nykyiseen alv-lainsäädäntöön sen mukauttamiseksi sähköisen kaupankäynnin vaatimuksiin.

2.5. Yritystoiminta, kilpailukyky ja kilpailu

Yritystoiminnan ja innovaatioiden tukeminen auttaa unionia säilyttämään ja parantamaan kilpailuasemiaan maailmanmarkkinoilla. Yrityspolitiikan päätavoitteena on edistää yrittäjyyttä EU:ssa ja toteuttaa eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä parantavia toimia. Niitä toteutettaessa otetaan huomioon myös muut poliittiset painopistealueet, kuten ympäristönsuojelu ja kuluttajansuoja. Myös tavaroiden ja palvelujen yhtenäismarkkinoita vaalimalla voidaan kohentaa EU:n kilpailukykyä.

Keväällä annettavassa tiedonannossa yritystoiminnasta esitetään uusi yritystoiminnan ja kilpailukyvyn strategia sekä uusi yritystoiminnan ja yrittäjyyden monivuotinen ohjelma. Komissio arvioi unionin ja jäsenvaltioiden edistymistä yritysten toimintaolosuhteiden yksinkertaistamisessa ja vertailee parhaita käytäntöjä. Kuten eEurooppa-aloitteen yhteydessä todettiin, komissio täydentää laatimaansa arviota yhteisön nykyisistä innovaation ja riskipääoman rahoitusvälineistä. Se esittää ehdotuksia, joiden tarkoituksena on siirtää yhteisön rahoituksen painopiste innovaatioiden ja riskinoton tukemiseen. Kun palvelujen ja verkkovälitteisten toimintojen taloudellinen merkitys kasvaa, muun muassa kilpailukykyä koskevassa vuosikertomuksessa on kiinnitettävä entistä enemmän huomiota palvelualoihin ja innovaatioihin.

Komissio jatkaa kilpailusääntöjen tiukkaa soveltamista. Kilpailunrajoituksia, yrityskeskittymien valvontaa ja valtiontukia koskevien sääntöjen jatkuva uudistusprosessi lisää osaltaan Euroopan markkinoiden vetovoimaa ja kilpailukykyä. Kilpailunrajoituksia koskevista säännöistä annettuja menettelysäännöksiä yksinkertaistetaan. Yrityksille annetaan vertikaalisia sopimuksia koskevien uusien sääntöjen soveltamista koskevaa neuvontaa. Samalla arvioidaan horisontaalisia yhteistyösopimuksia koskevaa käytäntöä ja annetaan yrityskeskittymien valvontasääntöihin liittyvää neuvontaa. Autojen jälleenmyynnistä annetusta ryhmäpoikkeusasetuksesta (jonka voimassaolo päättyy vuonna 2002) laaditaan arviointiraportti ja linjaliikenteen konsortioiden ryhmäpoikkeusasetuksen uusimisesta laaditaan ehdotus.

Valtiontukien alalla laaditaan ryhmäpoikkeusasetukset pk-yritysten tuesta sekä koulutus- ja työllistämistuesta. Valtion ja julkisia palvelutehtäviä suorittavien yritysten välisten rahoitusjärjestelyjen avoimuutta lisätään. Elokuva- ja televisioalan sekä autoteollisuuden tuesta annetaan uudet säännöt.

Kilpailu- ja keskittymäasioiden jatkuvan kansainvälistymisen vuoksi pyritään lisäämään kahdenvälistä yhteistyötä unionin tärkeimpien kauppakumppanien kanssa ja tehostamaan monenvälisiä yhteistyöjärjestelyjä.

2.6. Tietoyhteiskunta ja tutkimus

Tietoyhteiskuntaan liittyvien yhteisön toimien ytimenä on eEurooppa-aloite. Vuoden 2000 alkupuolen tärkein tehtävä on marraskuussa 1999 käynnistetyn viestintäalan katsauksen loppuun saattaminen. Tavoitteena on lisätä alan kilpailua edelleen, yksinkertaistaa nykyistä lainsäädäntöä ja mukauttaa sitä verkottuvan talouden kehitykseen sekä viestintätekniikan ja sisältötuotannon lähentymiseen. Tuloksena on säädöspaketti, joka kattaa toimilupien myöntämisen, yleispalvelun, yhteenliittämisen sekä verkkoon pääsyä ja tietosuojaa koskevat toimenpiteet. Katsauksen ohella painotetaan kansainvälisen yhteistyön jatkamista eri foorumeilla tavoitteena päästä yhteisymmärrykseen tietoyhteiskunnan vaikutusten edellyttämästä sääntelystä. Lisäksi käsitellään tarvetta tiivistää radiotaajuuksien hallintaan liittyvää yhteistyötä ja esitetään tiedonannot verkkorikollisuudesta, Internetin hallinnan viimeaikaisesta kehityksestä sekä julkisen sektorin tietojen saatavuutta koskevasta vihreästä kirjasta järjestetyn kuulemisen tuloksista. Komissio ajaa yhteisen ".eu"-tunnisteen käyttöönottoa Internet-osoitteissa nykyisten kansallisten ja yleisten ylätason tunnisteiden rinnalle. Komissio esittää jatkoa INFO 2000 -ohjelmalle, joka on merkittävästi vahvistanut eurooppalaista multimedia-alan tuotantoa.

Tutkimuksen alalla hallinnoidaan viidennen puiteohjelman laajaa toimintakenttää. Samalla jatketaan ajankohtaista keskustelua tutkimuksen asemasta ja unionin talouselämän tarpeista. Komissio ehdottaa eurooppalaisen tutkimusalueen perustamista. Aloitteen lähtökohtana on syvä kuilu, joka erottaa jäsenvaltioissa tehtävän tieteellisen tutkimuksen kilpailijamaissa tehtävästä tutkimuksesta. Sitä paitsi EU-tutkimuksen hajanaisuus heikentää vakavasti sen vaikutusta.

Komissio esittää ensimmäiset kuudetta tutkimuksen puiteohjelmaa koskevat linjauksensa nykyisen ohjelman viisivuotisarvioinnin perusteella. Ohjelmaan läheisesti liittyvällä avaruuspolitiikan alalla kehitellään edelleen kattavaa avaruusstrategiaa, johon kaikki alan toimijat voivat osallistua ja jossa hyödynnetään unionin ja Euroopan avaruusjärjestön keskinäistä synergiaa.

2.7. Maatalous ja kalastus

Tekniikan kehitys vaikuttaa maatalouteen ja kalastukseen vähemmän kuin muihin aloihin. Sen sijaan ne joutuvat sopeutumaan globalisaation paineisiin, laajentumisen haasteisiin, tieteen ja tutkimuksen kehitykseen, ympäristön kuormitukseen sekä tuotteiden laatua ja turvallisuutta koskeviin kuluttajien odotuksiin. Maatalouden osalta toimitaan toisaalta kansainvälisellä ja toisaalta unionin sisäisellä tasolla. Kansainväliseen toimintaan kuuluu eurooppalaisen maatalousmallin puolustaminen neuvotteluissa, useiden kahdenvälisten sopimusten tekeminen sekä laajentumisprosessin tukeminen ja sen osana liittymisstrategian toteuttaminen. Unionin sisäisessä toiminnassa painottuu Agenda 2000:n mukaisten ohjelmien ja muutosten toteuttaminen, yhteisen maatalouspolitiikan tulevaa rahoitusta koskeva sopimus, maataloustuotteiden laadun parantaminen ja sääntelyn yksinkertaistaminen. Tätä maatalousalan uutta ulottuvuutta tukee myös yli 150 maaseudun kehittämishankkeen hyväksyminen. Muita painopistealueita ovat ympäristönäkökohtien parempi huomioon ottaminen yhteisessä maatalouspolitiikassa ja yksittäisten tuotemarkkinoiden (mm. oliiviöljy, sokeri, riisi ja sianliha) erityisongelmat.

Komissio jatkaa työtään kalastusalan kilpailukyvyn parantamiseksi ja sen jatkuvuuden turvaamiseksi pitkällä aikavälillä. Tavoitteiden saavuttamiseksi on saatava aikaan järkevä suhde pyyntikapasiteetin ja kalakantojen välille sekä pantava täytäntöön neuvoston vuoden 1999 lopulla tekemät päätökset. Tärkeä tehtävä on ehdotusten esittäminen yli 20 nykyisen asetuksen koontamisesta yhdeksi säädökseksi. Säädösehdotuksia laadittaessa kiinnitetään erityistä huomiota ympäristö- ja kehitysyhteistyöpoliittisten tavoitteiden noudattamiseen. Kansainvälisen toiminnan keskeisiä tavoitteita on uuden kalastusyhteistyötä koskevan puitesopimuksen tekeminen Marokon kanssa. Lisäksi ratkotaan kysymyksiä, jotka koskevat yhteisön osallistumista alueellisiin kalastusjärjestöihin.

3. Kansalaisten puolesta

Sosiaali- ja talousasioiden lisäksi kansalaiset odottavat EU:lta yhä useammin ratkaisuja paikallisiin ja alueellisiin ongelmiin, jotka vaikuttavat heidän arkielämäänsä ja joihin tarvitaan yhteistä ratkaisumallia. Kysymys voi olla yhtä hyvin ympäristöstä, elintarvikkeiden laadusta, kuluttajan oikeuksista tai matkustusturvallisuudesta kuin rikollisuuteen, lainkäyttöön tai maahanmuuttoon liittyvistä huolista, kun on ilmeistä, että ongelmat ylittävät kansalliset rajat. Samalla kansalaiset mieltävät unionin merkitsevän tunnustusta kulttuuriensa rikkaudelle ja erilaisuudelle, joille heidän eurooppalainen, kansallinen ja paikallinen identiteettinsä rakentuu.

3.1. Ympäristö

Keskeisenä tehtävänä on kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman laatiminen. Se on osa laajempaa kestävän kehityksen ohjelmaa, joka laaditaan vuonna 2002 pidettävää Rio+10 -konferenssia varten. Suurimpana haasteena on edelleenkin ympäristön kannalta kestävän kehityksen yhdistäminen yhteiskunnalliseen edistykseen ja kestävään talouskehitykseen. Kuudennessa ympäristöohjelmassa hyödynnetään edellisen ohjelman kokemuksia ja otetaan lukuun kansalaisten ympäristönsuojeluun kohdistuvien odotusten kasvu. Näiden odotusten täyttämiseksi pyritään edelleen tehostamaan nykyisten säännösten täytäntöönpanoa ja parantamaan ympäristötiedon saatavuutta. Ympäristöstrategian olennaisena osana jatketaan ympäristönäkökohtien sisällyttämistä muiden alojen toimiin ja yhteisön politiikkoihin. Erityisesti pyritään parantamaan geneettisesti muunnettuja organismeja koskevaa sääntelyä sekä jäte- ja kemikaalisääntelyä ja täydentämään ilman ja veden laatua koskevaa lainsäädäntöä. Vuoden aikana julkaistaan valkoinen kirja ympäristövahinkovastuusta ja esitetään PVC:n käsittelyä ja kemian teollisuutta koskevat strategiat.

3.2. Elintarviketurvallisuus, kansanterveys ja kuluttajien luottamus

Kuluttajien suurimmat odotukset kohdistuvat ruoan turvallisuuteen ja laatuun. Komissio hyväksyi tammikuun alussa valkoisen kirjan elintarvikkeiden turvallisuudesta. Siinä ehdotetaan Euroopan elintarvikeviranomaisen perustamista, määritellään elintarviketurvallisuuden periaatteet ja vaaditaan jäljitettävyyttä, valvontaa ja varojärjestelmiä, jotka toimivat tuotantoprosessin kaikissa vaiheissa maatilalta ruokapöytään. Komission ohjelman toteuttaminen edellyttää elintarvike- ja rehulainsäädännön perusteellista uudistamista. Säädösaloitteita tehdään myös eläinten hyvinvoinnista tuotanto-oloissa ja kuljetuksen aikana.

Komissio esittää Amsterdamin sopimuksella saamiensa uusien valtuuksien mukaisesti unionin terveysstrategian, joka sisältää ehdotuksia siitä, miten perussopimuksen terveyttä koskevat määräykset voidaan panna täytäntöön. Strategia täydentää terveyden edistämistä koskevaa toimintaohjelmaa. Lisäksi jatketaan jäsenvaltioiden välisten tartuntatauteja koskevien varoitusjärjestelmien kehittämistä ja laaditaan direktiivi verelle ja verivalmisteille asetettavista korkeista vaatimuksista.

Kuluttaja-asioihin liittyvän toiminnan tärkeimpiä tehtäviä vuonna 2000 on laatia säännöt, jotka turvaavat kuluttajien oikeudet erilaistuvassa verkkotaloudessa, jossa kansallisten rajojen merkitys vähenee jatkuvasti. Painopistealueina ovat tuotteiden ja palvelujen turvallisuus, harhaanjohtavan mainonnan torjuminen, kulutusluotot ja asuntolainat, kansallisten viranomaisten yhteistyön tehostaminen sekä yleishyödyllisten palvelujen saatavuus.

3.3. Liikenne ja energia

Kansalaisia huolettavat edelleen liikkuvuuteen liittyvät kysymykset, lentojen myöhästyminen, liikenteen ruuhkautuminen, energiantuotantoa koskevien valintojen ympäristövaikutukset, lento- ja meriturvallisuus sekä kaasun ja sähkön kuluttajahinnat. Siksi sekä liikenne että energia ovat vahvasti esillä vuoden 2000 työohjelmassa.

Kioton konferenssissa tehtyjen kasvihuonekaasujen vähentämistä koskeviin sitoumuksiin liittyy strategia-asiakirja, jossa käsitellään eri energialähteitä ja paneudutaan erityisesti niiden toimitusvarmuuteen unionissa ja sen ulkopuolella. Euroopan laajuisia verkkoja koskevia suuntaviivoja tarkistetaan liikenteen jäljellä olevien pullonkaulojen avaamiseksi ja verkkojen yhteentoimivuuden parantamiseksi. Komissio saattaa ajan tasalle vuonna 1992 antamansa yhteisön liikennepolitiikan kehittämistä koskevat suuntaviivat keskittyen erityisesti maantie-, rautatie- ja meriliikenteen tasapainottamiseen. Euroopan satelliittinavigointijärjestelmän (Galileo) kannalta vuosi 2000 on ratkaiseva, sillä sen aikana on tarkoitus perustaa yhteisyritys hankkeen toteuttamiseksi.

Komissio pohtii, tarvitaanko uusia toimenpiteitä rajatylittävien energiantoimitusten edistämiseksi, kun jo aiemmin on laadittu säännöt sähkö- ja kaasumarkkinoiden avaamisesta kilpailulle. Komissio esittää yhtenäisen Euroopan ilmatilan perustamiseen tähtäävän säädöskehyksen ja ehdotuksen Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta. Yhdessä nämä toimet vähentäisivät lentoliikenteen myöhästymisiä ja vahvistaisivat kuluttajien ja elinkeinoelämän luottamusta lentoliikenteeseen. Komissio esittää myös ehdotuksia merenkulkualan turvallisuusvaatimusten kiristämisestä ja koulutuksen parantamisesta.

Liikenteen ja energian vaikutukset ympäristöön ja ilmastonmuutokseen ovat tärkeimpiä aiheita vihreässä kirjassa, jossa käsitellään julkisen liikenteen ja yksityisautoilun merkitystä kaupungeissa. Lisäksi laaditaan tiedonanto, jossa ehdotetaan ilmastonmuutosta koskevan teknologiastrategian hyväksymistä.

3.4. Vapauteen, oikeuteen ja turvallisuuteen perustuva alue

Amsterdamin sopimuksessa määriteltiin unionin kehittäminen vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvana alueena yhdeksi unionin ensisijaisista tavoitteista. Komissio työskentelee lokakuussa 1999 pidetyn Tampereen Eurooppa-neuvoston päätelmiin perustuvan vapautta, oikeutta ja turvallisuutta koskevan laajakantoisen ohjelman toteuttamiseksi.

Aluksi perustetaan "tulostaulu", jonka avulla voidaan seurata alalla toteutettujen toimenpiteiden edistymistä. Vuoden 2000 aikana komissio toimii erityisesti seuraavilla aloilla.

Turvapaikka- ja maahanmuuttoasioissa on tasapainotettava eurooppalaisten perinteiden ja unionin kansainvälisten velvoitteiden mukainen avoimuus ja unionin ulkorajojen turvaaminen torjumalla laiton maahanmuutto ja estämällä sen järjestäytynyt hyödyntäminen. Lisäksi tarkastellaan turvapaikan hakumenettelyyn liittyviä kysymyksiä ja esitetään ehdotus oleskeluoikeutta yhteisössä koskevaksi asetukseksi. Asetukseen pyritään kokoamaan kaikki asiaa koskevat säännökset, jotka ovat tällä hetkellä hajallaan eri säädöksissä.

Muutoksenhakuoikeuden osalta komissio laatii tiedonannon, jossa ehdotetaan toimenpiteitä tuomioiden vastavuoroisen tunnustamisen parantamiseksi siviili- ja kauppaoikeuden piiriin kuuluvissa asioissa. Komissio laatii myös vihreän kirjan oikeusavusta ja tarkastelee rikoksen uhrien oikeuksiin liittyviä kysymyksiä. Rajatylittävän rikollisuuden vastaisessa taistelussa painopiste on järjestäytyneen rikollisuuden torjumisessa erityisesti siten, että tehostetaan poliisiyhteistyötä.

Komissio jatkaa Euroopan perusoikeuskirjan laatimista yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.

3.5. Koulutus, kulttuuri, liikunta ja audiovisuaaliala

Komissio ottaa selkeästi kantaa unionin kansalaisten ja eurooppalaisen identiteetin puolesta panostamalla koulutukseen, kulttuuriin, audiovisuaalipolitiikkaan, nuorisoasioihin ja liikuntaan. Tämän hankkeen innoittajana on yhteinen eurooppalainen kulttuuriperintö. Uuden teknologian levitessä yhä laajemmalle koulutus on edelleen Euroopan talouselämän nykyaikaistamista ja kansalaisten yhteiskuntaan sijoittumisen edistämistä koskevien strategioiden kulmakivi. eEurooppa-hankkeen keskeisenä tavoitteena on varmistaa, että vuoteen 2003 mennessä kaikki nuoret hallitsevat tietotekniikan koulunkäyntinsä päättäessään.

Vuoden aikana on tarkoitus hyväksyä ja toteuttaa liikuntaan ja tiedotusvälineisiin liittyvät ohjelmat (tukiohjelma dopingin torjumiseksi urheilussa ja Media Plus -ohjelma), joita komissio ehdotti vuoden 1999 lopulla. Ohjelmien aihealueet ovat erityisen kiinnostavia kansalaisten kannalta. Komissio tarkastelee myös, ovatko nykyiset suositukset lisänneet luottamusta audiovisuaalisiin palveluihin suojelemalla alaikäisiä haitalliselta audiovisuaaliselta sisällöltä.

Vuoden aikana käynnistetään kaksi uutta monivuotista ohjelmaa, Kulttuuri- ja Nuoriso-ohjelmat (aikaisemmin mainittujen uudistettujen Sokrates- ja Leonardo-ohjelmien lisäksi). Niiden tavoitteena on edistää opiskelija-, työntekijä- ja nuorisovaihtoa sekä tukea yhteisön kulttuurin kehittymistä. Nuorten kanssa vaihdetaan mielipiteitä vuoden 2001 aikana laadittavasta unionin uudesta nuorisostrategiasta.

4. Unionin toimintatapojen uudistaminen

Nykyään on tuskin ainoatakaan yhteiskunta- tai talouselämän alaa, johon EU:n politiikka ei vaikuttaisi, ja jolla kansalliset viranomaiset eivät osallistuisi keskeisesti unionin ohjaamiseen. Yhdentymisvauhti kiihtyy edelleen, kun yhteismarkkinat täydentyvät, talouden avainalat avautuvat kilpailulle ja sadat tuhannet opiskelijanuoret, johtajat ja työntekijät lähtevät muihin jäsenvaltioihin työskentelemään, opiskelemaan ja oleskelemaan.

Kehitys on johtanut toiminnan ohjaamistapoja koskeviin muutoksiin. Talouspolitiikan koordinointi, työllisyyssuuntaviivat ja rakenneuudistuksiin tähtäävä Cardiffin prosessi osoittavat, missä määrin kansallinen koordinointi ja yhteisön politiikat täydentävät ja vahvistavat toisiaan. Nyky-Euroopan asioiden hoito perustuu keskinäiseen riippuvuuteen ja kumppanuuteen, vertaisarviointiin ja esikuva-analyyseihin. Yhtenä tämän komission päätavoitteista on löytää toimintatapa, joka palauttaa sekä kansalaisten että paikallisten, alueellisten ja kansallisten toimijoiden luottamuksen unioniin ja vahvistaa heidän osallisuuttaan unionin politiikoista.

4.1. Sisäinen uudistuminen

4.1.1. Komission sisäiset uudistukset

Komissio jatkaa edellä esitettyjen pohdintojen kehittelyä koko toimikautensa ajan. Se on ilmoittanut tavoitteekseen palauttaa maineensa maailmanluokan julkishallintona. Komission toimintojen ja rakenteiden kauaskantoista sisäistä uudistusohjelmaa jouduttaa lähiaikoina julkaistava valkoinen kirja uudistuksesta. Komission yksiköt on järjestetty uudelleen johdonmukaisemmaksi kokonaisuudeksi. Uudistuksen päätavoitteina vuoden 2000 aikana on tehostaa komission työtapoja siirtymällä toimintoperusteiseen budjetointiin, perustaa komission puheenjohtajan alaisuuteen uusi suunnitteluyksikkö, joka osallistuu painopisteiden määrittelemiseen ja voimavarojen jakamiseen, sekä uudistaa perinpohjin henkilöstöpolitiikkaa erityisesti koulutuksen, urakehityksen, rekrytoinnin ja ylennysten osalta.

4.1.2. Talousarvio ja varainhoito

Komissio esittää vuoden 2001 alustavan talousarvioesityksen yhteydessä ehdotuksen rahoitusnäkymien tarkistamisesta Balkanin vakaussopimuksen rahoittamiseksi.

Komissio ottaa käyttöön toimintojohtamisen ja sen osana toimintoperusteisen budjetoinnin parantaakseen toimintamäärärahojen ja henkilöstövarojen kohdentamisen johdonmukaisuutta. Komissio esittää varainhoitoasetuksen kokonaisuudistusta voidakseen järjestää varainhoitoa ja sisäistä tarkastusta uudelleen. Lisäksi komissio esittää petoksentorjuntaan liittyvän ehdotuksen yhteisön taloudellisten etujen suojaamisesta.

4.2. Avoimuus

Komissio jatkaa avoimuuteen, kuunteluun ja keskusteluun perustuvan toimintatavan kehittämistä. Se esittää tiedonannon uudesta viestintästrategiasta, jonka tavoitteena on taata jatkuva mielipiteiden vaihto kansalaisten kanssa. Komissio jatkaa vuoropuhelua elinkeinoelämän ja kansalaisten kanssa yhtenäismarkkinoihin liittyvistä kysymyksistä ja ongelmista. Se kuulee kansalaisyhteiskunnan edustajia yhteisön ja kansalaisjärjestöjen kumppanuuden vahvistamisesta. Se on esittänyt ehdotuksen yhteisön toimielinten asiakirjojen julkisuudesta annettavaksi asetukseksi ja perustanut Internetiin julkisen tietokannan, joka sisältää komission puheenjohtajan kirjeenvaihtoa. Komissio pyrkii edelleen hyödyntämään Internetiä ja muita sähköisiä viestimiä saadakseen mahdollisimman laajaa palautetta ehdotuksistaan.

4.3. Hallitustenvälinen konferenssi

Sisäisten uudistusten rinnalla kulkevat muutokset, joita on tehtävä koko unioniin ja sen toimielinjärjestelmään, jotta unioni pystyisi toimimaan tehokkaammin silloinkin, kun siinä on yli 25 jäsenvaltiota. Näiden muutosten toteuttaminen on helmikuussa kokoontuvan hallitustenvälisen konferenssin keskeinen haaste. Konferenssin asialistan kärjessä ovat neuvoston äänten painotus, enemmistöpäätökset ja komission koostumus. Komissio katsoo edelleen, että konferenssissa on käsiteltävä mahdollisimman laajasti kaikkia muutoksia, joita unionin laajentuminen edellyttää. Komissio hyväksyi 26. tammikuuta 2000 virallisen lausuntonsa konferenssin järjestämisestä ja osallistuu konferenssin aikana eri aihepiirien yksityiskohtaiseen käsittelyyn.

Liite: Yksityiskohtaiset suunnitelmat. Alustava luettelo vuonna 2000 toteutettavista toimista.

LIITE

KOMISSION TYÖOHJELMA VUODEKSI 2000

Yksityiskohtainen työsuunnitelma

Alustava luettelo suunnitelluista toimista

Taulukko 1: Säädösehdotukset

Taulukko 2: Muut hankkeet

Taulukko 3: Komission toimivaltaan kuuluvat säädökset

TOIMIALAT

Français // English // Suomi

Administration et personnel // Administration and personnel // Hallinto ja henkilöstö

Agriculture et développement rural // Agriculture and rural development // Maatalous ja maaseudun kehittäminen

Aide humanitaire // Humanitarian aid // Humanitaarinen apu

Audit // Audit // Varainhoidon valvonta

Budget // Budget // Budjetti

Codification // Codification // Kodifiointi

Commerce extérieur // External trade // Ulkomaankauppa

Concurrence // Competition // Kilpailu

Développement // Development // Kehitysyhteistyö

Douane // Customs // Tulliasiat

Economie et finances // Economy and finance // Talous ja rahoitus

Education, culture et sport // Education, culture and sport // Koulutus, kulttuuri ja urheilu

Elargissement // Enlargement // Laajentuminen

Emploi et affaires sociales // Employment and social affairs // Työllisyys ja sosiaaliasiat

Energie // Energie // Energia

Entreprises // Entreprises // Yritystoiminta

Environnement // Environment // Ympäristö

Fiscalité // Taxation // Verotus

Justice et affaires intérieures // Justice and home affairs // Oikeus- ja sisäasiat

Lutte contre la fraude // Strike against fraud // Petostentorjunta

Marché intérieur // Internal market // Sisämarkkinat

Pêche // Fisheries // Kalastus

Politique régionale // Regional policy // Aluepolitiikka

Presse et communication // Press and communication // Lehdistö ja viestintä

Questions institutionnelles // Institutional questions // Toimielinasiat

Recherche // Research // Tutkimus

Relations extérieures // External relations // Ulkosuhteet

Santé et protection des consommateurs // Health and consumer protection // Terveys- ja kuluttaja-asiat

Société de l'information // Information society // Tietoyhteiskunta

Statistiques // Statistics // Tilastot

Transports // Transports // Liikenne

Autres questions // Other questions // Muut asiat

LYHENTEIDEN SELITYKSET

// Français // English // Suomi

SG // Secrétariat général // Secretariat General // Pääsihteeristö

SJ // Service juridique // Legal Service // Oikeudellinen yksikkö

PRESS // Service Presse et communication // Press and Communication Service // Lehdistö- ja viestintäpalvelu

ECFIN // DG Affaires économiques et financières // Economic and Financial Affairs DG // Talouden ja rahoituksen PO

ENTR // DG Entreprises // Enterprise DG // Yritystoiminnan PO

COMP // DG Concurrence // Competition DG // Kilpailun PO

EMPL // DG Emploi et affaires sociales // Employment and Social Affairs DG // Työllisyyden ja sosiaaliasioiden PO

AGRI // DG Agriculture // Agriculture DG // Maatalouden PO

TREN // DG Energie et Transports // Energy and Transport DG // Energian ja liikenteen PO

ENV // DG Environnement // Environment DG // Ympäristöasioiden PO

RTD // DG Recherche // Research DG // Tutkimuksen PO

JRC // Centre commun de recherche // Joint Research Centre // Yhteinen tutkimuskeskus

INFSO // DG Société de l'information // Information Society DG // Tietoyhteiskunnan PO

FISH // DG Pêche // Fisheries DG // Kalastuksen PO

MARKT // DG Marché intérieur // Internal Market DG // Sisämarkkinoiden PO

REGIO // DG Politique régionale // Regional Policy DG // Aluepolitiikan PO

TAXUD // DG Fiscalité et union douanière // Taxation and Customs Union DG // Verotuksen ja tulliliiton PO

EAC // DG Éducation et culture // Education and Culture DG // Koulutuksen ja kulttuurin PO

SANCO // DG Santé et protection des consommateurs // Health and Consumer Protection DG // Terveys- ja kuluttaja-asioiden PO

JAI // DG Justice et affaires intérieures // Justice and Home Affairs DG // Oikeus- ja sisäasioiden PO

RELEX // DG Relations extérieures // External Relations DG // Ulkosuhteiden PO

TRADE // DG Commerce // Trade DG // Kauppapolitiikan PO

DEV // DG Développement // Development DG // Kehitysyhteistyön PO

ELARG // DG Élargissement // Enlargement DG // Laajentumisasioiden PO

SCR // Service commun des relations extérieures // Common Service for External Relations // Ulkomaanavun yhteinen toimiala

ECHO // Office d'aide humanitaire // Humanitarian Aid Office // Humanitaarisen avun toimisto

ESTAT // Eurostat // Eurostat // Tilastotoimisto (Eurostat)

ADMIN // DG Personnel et administration // Personnel and Administration DG // Henkilöstön ja hallinnon PO

IGS // Inspection générale des services // Inspectorate General // Hallinnon tarkastus

BUDG // DG Budget // Budget DG // Budjetti-PO

AUDIT // DG Contrôle financier // Financial Control DG // Varainhoidon valvonnan PO

OLAF // Office européen de lutte antifraude // European Anti-Fraud Office // Euroopan petostentorjuntavirasto

SCIC // Service commun Interprétation- conférences // Joint Interpreting and Conference Service // Yhteinen tulkkaus- ja konferenssipalvelu

SDT // Service de traduction // Translation Service // Käännöspalvelu

OPOCE // Office des publications // Publications Office // Julkaisutoimisto

INDICATIVE LIST OF ACTIONS FORESEEN

TABLE 1: LEGISLATIVE PROPOSALS

>TAULUKON PAIKKA>

TABLE 2: NON LEGISLATIVE PROJECTS

>TAULUKON PAIKKA>

TABLE 3: AUTONOMOUS ACTS

>TAULUKON PAIKKA>