Virallinen lehti nro C 362 , 02/12/1996 s. 0279



A4-0326/96 Päätöslauselma komission valkoisesta kirjasta «Euroopan unionin energiapolitiikka» (KOM(95)0682 - C4-0018/96) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon komission valkoisen kirjan (KOM(95)0682 - C4-0018/96), - ottaa huomioon 15. marraskuuta 1994 antamansa lausunnon ehdotuksesta neuvoston päätökseksi yhteisön varoista annettavasta taloudellisesta tuesta Euroopan energiateknologian edistämiseksi vuosina 1995 - 1998 (THERMIE II) ((EYVL C 341, 5.12.1994, s. 48)), - ottaa huomioon 17. marraskuuta 1994 antamansa lausunnon ehdotuksesta neuvoston päätökseksi erityisen tutkimus- ja teknologisen kehittämisohjelman aloittamisesta (1994 - 1998) ympäristön ja ilmaston alalla ((EYVL C 341, 5.12.1994, s. 133)), - ottaa huomioon 13. joulukuuta 1994 antamansa lausunnon ehdotuksesta neuvoston päätökseksi energiaperuskirjaa koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta ja sen soveltamisesta toistaiseksi Euroopan yhteisössä ((EYVL C 18, 23.1.1995, s. 34)), - ottaa huomioon 29. kesäkuuta 1995 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta Euroopan unionin teollisuuden kilpailukykyä koskevasta politiikasta ((EYVL C 183, 17.7.1995, s. 26)), - ottaa huomioon 10. lokakuuta 1995 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin energiapolitiikkaa koskevasta komission vihreästä kirjasta ((EYVL C 287, 30.10.1995, s. 34)), - ottaa huomioon 26. lokakuuta 1995 tekemänsä päätöksen neuvoston vahvistamasta yhteisestä kannasta neuvoston päätöksen antamiseksi toiminnan määrittämisestä suotuisamman kehitysympäristön luomiseksi Euroopan laajuisille energiaverkoille ((EYVL C 308, 20.11.1995, s. 115)), - ottaa huomioon 29. helmikuuta 1996 antamansa päätöslauselman komission alustavasta esityksestä pienistä ja hyvin pienistä sähköverkostoista sähkön sisämarkkinoilla ((EYVL C 78, 18.3.1996, s. 14)), - ottaa huomioon 16. huhtikuuta 1996 antamansa lausunnon ehdotuksesta neuvoston päätökseksi yhteisön energiatehokkuutta edistävästä monivuotisesta SAVE II -ohjelmasta ((EYVL C 141, 13.5.1996, s. 26)), - ottaa huomioon 16. huhtikuuta 1996 antamansa lausunnon ehdotuksesta neuvoston asetukseksi (EY) energia-alan kansainvälisen yhteistyön edistämistä koskevan monivuotisen ohjelman hyväksymisestä - SYNERGIA- ohjelma ((EYVL C 141, 13.5.1996, s. 52)), - ottaa huomioon 17. kesäkuuta 1996 tekemänsä päätöksen neuvoston vahvistamasta yhteisestä kannasta ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi kotitalouksien sähkökäyttöisten jääkaappien, pakastimien ja näiden yhdistelmien energiatehokkuusvaatimuksista ((EYVL C 198, 24.6.1996, s. 26)), - ottaa huomioon 4. heinäkuuta 1996 antamansa päätöslauselman uusiutuvia energialähteitä koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta (( EYVL C 21, 22.7.1996, s. 27)), - ottaa huomioon 20. syyskuuta 1996 antamansa päätöslauselman lännen ja idän välisestä yhteistyöstä energian ja ydinturvallisuuden alalla ((Kyseisen päivän istunnon pöytäkirja, osa II, kohta 5)), - ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon ((Alueiden komitea 2/96 korj.)), - ottaa huomioon 13. marraskuuta 1996 antamansa lausunnon komission ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi järkiperäisten suunnittelumenetelmien käyttöön ottamiseksi sähkön- ja kaasunjakelualoilla ((Kyseisen päivän istunnon pöytäkirja, osa II, kohta 8)), - ottaa huomioon 14. marraskuuta 1996 antamansa päätöslauselma komission tiedonannosta Euroopan yhteisön kaasuntoimituksista ja tulevaisuudennäkymistä (KOM(95)0478 - C4-0487/95) ((Kyseisen päivän istunnon pöytäkirja, osa II, kohta 13 c)), - ottaa huomioon neuvoston Madridin julistuksen, jossa todettiin, että vuoteen 2010 mennessä primaarienergiasta 15 % olisi tultava uudistuvista energianlähteistä, - ottaa huomioon tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevän valiokunnan mietinnön sekä maataloutta ja maaseudun kehittämistä käsittelevän valiokunnan, aluepoliittisen valiokunnan, taloudellisten ulkosuhteiden valiokunnan sekä liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnot (A4-0326/96), A. katsoo, että tässä valkoisessa kirjassa komissio kiinnittää enemmän huomiota kuin samaa aihetta käsittelevässä vihreässä kirjassa energiapolitiikan ympäristönäkökohtiin ja esittää tälle alueelle myös konkreettisia toimenpiteitä, B. katsoo, että tässä valkoisessa kirjassa kestävää energiaa koskeva pohdiskelu on vasta alkuvaiheessa ja että on tarpeen yhdistää kestävän energian politiikan päämäärät koko energiapolitiikkaan, C. katsoo, että kestävän energian ja energian säästön politiikan pääkohtiin kuuluvat välttämättä seuraavat kohdat: - ehtymättömien energialähteiden käytön toteuttaminen, - (kokonaan uusien ja kestävien) korvaavien energialähteiden luominen vähenevien energialähteiden tilalle, - energian käytön tehokkuuden parantaminen, uusiokäytön lisääntyminen ja uusien säästeliäämpien käyttömahdollisuuksien kehittäminen, - energian hyödyntämistekniikan parantaminen ja uusien tuotantomenetelmien kehittäminen (mm. tuotantotekniikat), - hyötysuhteeltaan parempien ja kestävämpien lähteiden kehittäminen (esim. aurinkokennot, biomassa, tuuli- ja vuorovesienergia), - kannustava, markkinoille houkutteleva politiikka, jolla kehitetään erilliset, kestävän energian markkinat, ja johon kuuluvilla instrumenteillä saadaan näiden markkinoiden tarjontaa ja kysyntää kannustettua, jolloin kestävästä energiasta tulee kilpailukykyisempi, - energiankäytön kielteisten ympäristövaikutusten rajoittaminen niitä varten vahvistettujen reunaehtojen mukaisiksi, joihin kuuluu muun muassa se, että happamoitumisen «kriittisiä kuormia» ei ylitetä, sekä se, että hiilidioksidipitoisuudet saadaan vakiinnutettua ja vuoden 2000 jälkeen vähennettyä; - energian kulutuksen vähentäminen sellaisen kestävän kehityksen mallin luomiseksi, joka ei johda ainoastaan kulutuksen järkiperäistämiseen vaan sen vähentämiseen, D. katsoo, että komissio valkoisessa kirjassa aivan oikein kiinnittää huomiota sähkön ja lämmön yhteistuotantoon (co-generation), E. katsoo, että Euroopan parlamentti edellä mainitussa päätöslauselmassa vihreästä kirjasta «Euroopan unionin energiapolitiikka» on muotoillut perusteet sähkömarkkinoiden asteittaiseksi vapauttamiseksi, F. katsoo, että siinä yhteydessä seuraavat johtavat periaatteet ovat yhteiset sekä kaasusektorille että sähkösektorille, nimittäin: - vapaiden kaasumarkkinoiden edistäminen jäsenmaiden kaasumarkkinoiden pikaisella avaamisella ja, säilyttäen julkisen sektorin palveluvelvollisuuden, kaasun jakaminen vapaasti erilaisille käyttäjäryhmille jäsenvaltiossa ottamalla huomioon toissijaisuusperiaate, - lupajärjestelmän käyttöönottaminen sidotuille asiakkaille toimittaville, jossa toimitusvarmuus sekä määräykset, jotka koskevat hintaa, palvelua ja laatua, ovat osia lupamenettelyssä, - edellytysten luominen kaasuntoimittajien valinnan vapauden luomiseksi jäsenvaltioiden verrattavia käyttäjäryhmiä varten, - julkisen palvelun velvoitteen muokkaaminen myös jäsenvaltioissa osaksi lupajärjestelmää ja reunaehdoksi toimitettaessa suurkuluttajille ja myöhemmin myös keskisuurille kuluttajille, mukaan luettuina velvoitteet, jotka koskevat toimitusvarmuutta, pitkän aikavälin suunnittelua ja ympäristön suojelua; myös ympäristöasiat otetaan siinä huomioon; samalla luodaan sopimus julkisen sektorin palveluvelvollisuuksien täyttämisen rahoittamisesta, - kaasuverkkojen vapauttaminen käyttöön jäsenvaltioissa tasa-arvoisin, avoimin ja syrjimättömin ehdoin, jossa ehdot voidaan asettaa keskinäisen toiminnan vuorovastaisuuden lähtökohdista, - sisäisten kaasumarkkinoiden toiminnan valvomisen takaaminen EU-tasolla ja järjestely kiistojen ratkaisemiseksi, mukaan luettuna välimiesjärjestelmä, G. katsoo, että sähkö- ja kaasusektoreiden eroavaisuuksien vuoksi tarvitaan joukko poikkeavia sääntöjä tai voidaan tyytyä pienempään määrään sääntöjä seuraavien osalta: - kaasuntuottajien erilaisten asemien huomioiminen; siinä on kysymys kahden jäsenmaan suurista toimittajista, Norjan erityisasemasta Euroopan talousalueen jäsenenä ja edelleen muista kaasuntuottajamaista kuten Algeria ja Venäjä; erityisesti jakelualalla on saatava esille nämä eroavaisuudet, - jäsenvaltioiden erilaisten tilanteiden huomioiminen, jonkin maan ollessa omavarainen ja jonkin toisen ollessa kokonaan riippuvainen unionista tai sen ulkopuolelta peräisin olevasta kaasuntuonnista, minkä on johdettava siihen, että kunnioitetaan tiettyä vapausastetta jäsenvaltioiden kaasupolitiikan järjestelyssä, - sen huomioon ottaminen, että kaasunjakeluyritykset ovat tehneet useimmiten erittäin pitkän aikavälin tuontisopimuksia ja että on löydettävä tasapaino kaasumarkkinoiden avaamisen välttämättömyyden kanssa, - sen salliminen, että hinnanmuodostuksessa otetaan huomioon kaasun varastointikustannukset toimitusvarmuutta ajatellen, huippukulutuksen tarpeeseen vastattaessa sekä ottaen huomioon tarve kasvattaa maanalaista varastointitilaa ainakin 75 prosenttia seuraavien kahdenkymmenen vuoden aikana eri jäsenvaltioissa, - tarve ajoittaisten, yksityiskohtaisten riskianalyysien tekemiseen mahdollisten kaasuntoimituskatkosten varalta kolmansista maista EU:n alueelle, koska riippuvuus näistä on kasvamassa kasvavan kaasunkulutuksenkin vuoksi; tähän liittyen todetaan tarve mahdollisesti ryhtyä toimenpiteisiin yhteisön tasolla strategisten reservien ylläpitämiseksi, - todetaan tarpeelliseksi perustaa kaasun hinnanmuodostus erilaisille lähtökohdille kuin sähkömarkkinoilla, - se tosiasia, että kaasusektorin erityisen järjestelyn vuoksi eri toimintojen erottaminen toisistaan («unbundling») ei ole yhtä tarpeellinen, - erityissopimuksia kaasuputkilinjojen rakentamiseksi jäsenvaltioihin, jotta voidaan taata kaasunjakelu jäsenvaltioissa, sillä edellytyksellä, että pitkän aikavälin toimitusvarmuus voidaan edelleenkin taata, H. ottaa huomioon tärkeyden, joka EY:n perustamissopimuksen erityisesti 130 a - e artiklan, mukaan on taloudellisella ja sosiaalisella yhteenkuuluvuudella sekä unionin vähiten kehittyneiden alueiden vahvistamisella, I. ottaa huomioon energiayhteistyön merkityksen idän ja lännen, Keski- ja Itä- Euroopan ja EU:n välillä, kuten jo vihreässä kirjassakin todettiin, sekä näiden energiasysteemien integrointi omiimme, J. ottaa huomioon tarpeen soveltaa edellä mainittua 20. syyskuuta 1996 antamaansa päätöslauselmaa idän ja lännen yhteistyöstä energiasektorilla sekä ydinturvallisuuden alueella sekä erityisesti polttavan tarpeen parempaan koordinaatioon ja sopimuksiin tälle alueella annettavista varoista, jotta ne saadaan oikeisiin kohteisiin kuten kauppaliikennettä voimallisesti estäviin huonokuntoisiin tieverkkoihin, ja muista esteistä, jotka hidastavat kansainvälistä investointitoimintaa ja kauppaa vielä erittäin paljon, aina uudenlaisen energia-ajattelun esittämisestä ja erityisesti entisen Neuvostoliiton maiden alueilla ydinvoimalaturvallisuuden parantamiseen kansainvälisen yhteistyön pakottamana, mahdollisuuksien mukaan riippumattomien sääntelyviranomaisten avulla, K. ottaa huomioon, että ydinvoimaongelmat, erityisesti Keski- ja Itä-Euroopan maissa, pakottavat lisäämään avoimella tavalla tutkimusresursseja sekä ydinturvallisuuden että ydinjätteiden käsittelyn suuntaan, siten, että pidetään mielessä myös äskettäiset viralliset ilmoitukset uusista vaaratilanteista Tshernobylissä, L. katsoo, että komissio aivan oikein kiinnittää huomiota jatkuvien ponnistelujen tarpeeseen saada tutkimus- ja kehitystyöllä EU:n energiapolitiikalle syvempää muotoa; 1. On tyytyväinen siihen, että komissio on ottanut Euroopan parlamentin vihreän kirjan «Euroopan unionin energiapolitiikka» pohjalta tuomat ehdotukset suurelta osin tähän valkoiseen kirjaan ja on yhtä mieltä sen päälinjoista; KESTÄVÄ ENERGIA 2. Kehottaa komissiota yhdessä jäsenvaltioiden kanssa kehittämään ohjelman kestävän energian edistämiseksi ja samalla hyväksymään kestävän kehityksen mallin, joka keskittyy energiankäytön vähentämiseen; kyseisen ohjelman kestävän energian edistämiseksi on käsitettävä muun muassa seuraavat seikat: - vihreän ALV:n mahdollisuuden kartoittaminen, - fossiilisten polttoaineiden käyttöä suoran tai välillisesti kannustavien tukien asteittainen poistaminen, - kestävään energiaan investoimisen saattaminen verotuksellisesti edulliseksi, - mahdollisuuden luominen kestävään energiaan tehtyjen investointien poistoon suhteessa verkkoon toimitettuun energiaan, mukaan lukien täyskustannushinnoittelu ja sähkön verkkoonsyöttöä koskevat lait, - nopeutetun poistomenettelyn kehittäminen vanhoille ja saastuttaville voimaloille, - uuden tutkimus- ja kehittämisohjelman ottaminen viidenteen kehysohjelmaan voimayhtiöiden ja liike-elämän investointien alentamiseksi; 3. Pitää tarpeellisena sitä, että uusiutuvien energialähteiden osuutta primäärienergioiden kokonaismäärästä nostetaan Euroopan unionissa vuoteen 2010 mennessä vähintään 15 prosenttiin, minkä yhteydessä erityisesti biomassan osuutta olisi nostettava; 4. Kehottaa komissiota tutkimaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa kestävien energiamuotojen pääsyn helpottamista sähköverkkoihin muun muassa seuraavilla tavoilla: - kestävän energian ottopakko (esim. «non-fossile fuel obligation»), - takaisinottotakuu pienimuotoisesti kehitetylle kestävälle energialle, - velvoiteprosentti kestävän energian osuudesta julkisen palvelun kuvauksessa, - kampanjointi kuluttajien saamiseksi kestävän energian käyttäjiksi hieman kalliimpaan hintaan; 5. Takaa komission pyrkimyksen kehittää kestävän energiapolitiikan välineitä pitemmälle ja pyytää tällöin erityisesti kiinnittämään enemmän huomiota energiatehokkuusmerkintöihin sekä viranomaisten ja teollisuuden välillä tehtyjen energiatehokkuutta ja energiansäästöä koskevien sopimusten menestykselliseen soveltamiseen joissakin jäsenvaltioissa EU:n kilpailusäännöksiä noudattaen; 6. Pyytää komissiolta tutkimusta «parhaan käytännön»-tapauksista koskien hajautettua / paikallista energiantuotantoa ja -jakelua jäsenvaltioissa ja energiantuotantoa «at point of use», niin että jakelu- ja lähetyskustannukset vältetään, ja haluaa että nämä tutkimuksen tulokset levitetään hyvin jäsenvaltioihin, ja pyytää komissiota esittämään asiasta ehdotuksia; 7. Pyytää komissiota esittämään niin nopeasti kuin mahdollista tiedonannon lämpö-sähkövoimasta ja samassa yhteydessä analyysin kulutuksesta (mukaan luettuna sähködirektiivin vaikutuksesta lämpö-sähkövoiman mahdollisuuksiin), ja lisäksi laatimaan esityksiä lämpö-sähkövoiman kannustamiseksi jäsenvaltioissa ja nykyisten esteiden poistamiseen ja laatimaan ehdotuksia siitä, kuinka energiatuotantoa voi harjoittaa hajautetummin ja paikallisemmin; 8. Odottaa, että komissio lisää tietoisuutta tutkimuksilla, konferensseilla, näyteprojekteilla jne. lämpö-sähkövoimasta tärkeänä standardina uusien voimaloiden rakennusprojekteissa, ja siellä missä mahdollista, toteuttaa lämpökytkentää nykyisissä lämpöä tuottavissa innovatiivisissa projekteissa, nostaen näin energian hyötysuhdetta ja rajoittaen saastuttavien aineiden, kuten CO2, tuotantoa; 9. Toivoo, että komissio tutkii sellaisten rahoitusvälineiden kehittämistä, jotka lisäävät lämpökytkentää sekä pienessä että suuressa mitassa ja voivat huolehtia nopeutetusta kuoletuksesta ja sitten vanhentuneiden, pahasti saastuttavien voimaloiden sulkemisesta; 10. Toistaa, että on tarpeellista saada EU-normit kestävää energiaa tuottaville tavaroille, edistää kestävää energiaa soveltamalla sellaisia ratkaisuja julkisissa rakennuksissa, rakennusteknikoiden koulutuksessa, tuotetietouden levittämisessä ja syrjinnän poistamisessa kestävän energian tieltä; 11. Odottaa komissiolta laitteita koskevien standardien tiukentamista teknisten ja taloudellisten mahdollisuuksien tarjoamissa rajoissa sekä laitteiden energiatehokkaiden merkintöjen käyttöönottoa; 12. Pyytää komissiota, sen vahvistaessa joidenkin polttoaineiden vähimmäisvalmisteveroja (hiilidioksidi-/energiamaksu), huolehtimaan siitä, että: - vähimmäisvalmisteverot perustuvat käytännön mahdollisuuksien mukaan polttoaineiden hiilidioksidipitoisuuteen, niin että on todella kyse ulkoisten kustannusten sisällyttämisestä hintaan ja otetaan huomioon erityisen polttoaineen ympäristörasitusosuus, - vähimmäisvalmisteverojen suuruus vahvistetaan sellaiseksi, että edistetään merkittävässä määrin yhteisön kansainvälisiä velvoitteita hiilidioksidin vähentämiseksi; 13. Odottaa, että komissio ryhtyy ajamaan kestävän energian markkinoita EU:n ulkopuolella seuraavin keinoin: - poistamalla yhdessä Maailmanpankin kanssa byrokraattisia esteitä kolmansien maiden paikallisien pankkien toiminnalta, jotta kestävää energiaa voidaan tuoda laaja-alaisesti, - kannustamalla kestävän energian sektorin vientiä EU:sta ja sen tekniikan siirtoa, - perustamalla kestävän energian EU-keskuksia kolmansiin maihin ja kehittämällä verkkoja MEDA-projektissa, - perustamalla biomassaohjelman KIE-maita varten vielä, ennen kuin näistä maista tulee jäsenvaltioita, ja edistämällä asiaan kuuluvan teknologian siirtoa, - perustamalla yhteistyössä Maailmanpankin kanssa pitkän aikavälin rahoitusohjelmia niille kolmansille maille, jotka haluavat tuottaa kestävää energiaa, - ottamalla Singaporessa pidettävän maailmankaupan konferenssin työlistalle sellaisten markkinoiden kehittämisen välttämättömyys, - laatimalla yhteisiä toimeenpanosuunnitelmia EU:n ja kolmansien maiden välillä hiilidioksidipäästöjen pienentämiseksi, mukaan luettuna tekninen avunanto ja avustus kestävän energian tuotannon aloittamiseksi, - perustamalla rahasto kolmansiin maihin kohdistuvia kestävän energian projekteja ja EU-yritysten näyteprojekteja varten; 14. Ottaa huomioon ehdotukset, jotka EU on antanut käsiteltäviksi kestävästä energiapolitiikasta kansainvälisten ilmastoneuvottelujen yhteydessä sekä Berliinin valtuutuksen lisäpöytäkirjan laatimiseksi YK:n puitesopimukseen ilmastonmuutoksista, ja pyytää komissiota yhdessä jäsenvaltioiden kanssa yhdistämään nämä ehdotukset käytännön mahdollisuuksien mukaan kestävän energiapolitiikan kehittämiseen; 15. Pyytää komissiota, yhteistyössä parlamentin kanssa, pyrkimään kaikin tavoin puolustamaan ja edistämään SAVE II -ohjelmaa ja järkiperäisen suunnittelun direktiiviä ainoina EU:n käytössä olevina toteutuskelpoisina hiilidioksidistrategioina; on lisäksi sitä mieltä, että on asetettava tavoitteita, kuten hiilidioksidin vähentäminen 20 %:lla vuoden 1990 tasoista vuoteen 2005 mennessä, uusiutuvien energialähteiden lisääminen 1%:lla vuodessa sekä energiantehokkuustavoite, jonka mukaan primaarienergian kulutusta on vähennettävä 1,5 %:lla vuodessa, ja pyytää SAVE II- ohjelman avaamista Välimeren alueen maille suotuisten rajoja ylittävien vaikutusten aikaansaamiseksi; 16. Pyytää kiinnittämään uusiutuvien energialähteiden voimaperäisempää hyväksikäyttöä koskevissa ohjelmissa enemmän huomiota veden hyväksikäyttömahdollisuuksiin Euroopan eri vesistöissä, erityisesti vesivoimaan; 17. Vaatii komissiota järjestämään konferenssin jäsenvaltioiden kanssa kestävästä rakentamisesta, jossa otetaan mukaan kestävän energian käyttö, noudatetaan ja sovelletaan energian käyttö- ja uudelleenkäyttöstandardeja ja perustetaan komissioon ekologista rakentamista käsittelevä «Task-Force»; 18. Toivoo, että komissio yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa aloittaa suuren kestävän energian ja energiansäästön kampanjan, jolle saadaan yleisön tuki; tämän kampanjan on keskityttävä siihen, että annetaan tietoa, havainnollistetaan, tutkitaan, tuotetaan julkaisuja, saadaan aikaan yhteistyötä innovatiivisten kaupunkien välillä, tuetaan projekteja taloudellisesti, jne; tässä yhteydessä komissiolta odotetaan sitä, että se vahvistaa arviointiperusteita, joiden avulla jäsenvaltioiden avustusjärjestelyjä voidaan arvioida vapaaseen kilpailuun nähden; 19. Kehottaa komissiota esittämään tutkimusta ja teknologista kehittämistä käsittelevän ohjelman yhteiskunnallisten tieteiden alalta, jotta lujitettaisiin energiaa säästäviä ja ennen kaikkea energian kulutusta vähentäviä yksittäisiä ja yhteisiä suuntaa antavia ohjeita; KAASU 20. Katsoo, että on olemassa tarve kaasusektorin johtavien periaatteiden jatkotyöstämiseen ja kehottaa komissiota nopeuttamaan tämän edistämistä ja avaamaan tästä lyhyellä aikavälillä keskustelun Euroopan parlamentin kanssa; 21. Toivoo kaasusektorille enemmän tutkimusvaroja porauksiin (talteenottotekniikat, pienet kentät), suurvarastoihin, säästötekniikoihin, hiilen kaasuunnuttamiseen, uusiin sovellutuksiin (esim. autoala) ja kaasun yhdistämiseen muihin energialähteisiin, mikä nostaa huomattavasti hyötysuhdetta (esim. kaasukäyttöiset co-generaattorit); KANSAINVÄLINEN TAUSTA 22. Pyytää komissiota sisällyttämään energiapolitiikan tavoitteeksi tuontiriippuvuuden vähentämisen; 23. Pitää tarpeellisena, että komissio järjestää Itä- ja Keski-Euroopan maissa yhden tai useampia hyvin valmisteltuja alueellisia energiakonferensseja, joihin osallistuvat G-7, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki, WANO, EIP, Maailmanpankki ja IMF sekä energia-alan kansalaisjärjestöt, tarkoituksena määritellä jokaisen maan osalta, kuinka energiapolitiikkaa voidaan parhaiten tukea: - erottamalla taloudellinen kasvu ja energian käyttö toisistaan, siirtymällä pienempään energian kulutukseen raskaassa teollisuudessa päämääränä energiatehokkuuden parantaminen ainakin kymmenellä prosenttiyksiköllä, jolloin päästään EU-tasolle, - kehittämällä paketti energiatehokkuuteen tähtääviä toimenpiteitä energiatuotannon ja -jakelun alueilla, lämmöntuotannossa ja -jakelussa sekä kotitalouksissa sekä järjestämällä energiansäästökampanjoita, - rohkaisemalla energiainvestointeihin, myös EU:n yritysten toimesta, muun muassa kehittämällä yhteistyössä läntisten rahoituslaitosten kanssa houkutteleva ohjelma jolla saadaan suoria länsimaisia investointeja, - kehittämällä edullista tekniikkaa, jolla voidaan mitata energiankulutusta erityisesti kotitalouksissa, ja sillä tavalla päästä yksilöllisempään energian laskutukseen, - kannustamalla kaasukäyttöisten sähkön- ja lämmöntuotantolaitosten perustamista («co-generation») ja rinnakkaistuotannon laajamittaista hyödyntämistä, - nopeuttamalla uusiutuvien energialähteiden hyödyntämisen leviämistä, erityisesti harvaan asutuilla alueilla, päämääränä, että vuonna 2015 ainakin 10 % energialähteistä KIE-maiden alueella koostuu uusiutuvasta energiasta, - energiasektorin yksityistämisen nopeuttamisella ja erottamalla toisistaan tuotanto, läpikulku- ja jakelutoiminnot, - huolehtimalla, että siirtohinnoittelun ja keskenäänkytkennän hintojen tulee olla perusteiltaan avoimia ja tasapuolisia, - kehittämällä laitoksia, jotka voivat auttaa jonkinasteista markkinatyöstöä energiasektorilla ja vaikuttaa energiansäästöohjelmien kehittämiseen ja uusiutuvien energialähteiden hyödyntämisen nopeaan käyttöönottoon, - turvallisuustavoitteita nostamalla ydinenergian käytössä IAE:n valvonnassa. Poistamalla ydinjäte ja saamalla aikaan sopimuksia ympäröivien maiden kanssa turvallisuuden parantamisesta/vaarallisten ydinvoimaloiden sulkemisesta. Tässä yhteydessä ratkaisu voisi olla halvan, korvaavan energian tuonti. Tästä olisi saatava aikaan mahdollisia rahoitusratkaisuja kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa; 24. Toivoo, että kaikkia ydinvoimavaltioita, mukaan luettuna entisen Neuvostoliiton valtiot, rohkaistaan ryhtymään aktiivijäseneksi kansainväliseen turvallisuussopimukseen; tämän täytyy olla tulevaisuudessa edellytys taloudelliselle avulle; 25. Esittää ydinturvallisuutta käsittelevän energiapaneelin perustamista neuvomaan komissiota siinä, kuinka projekteja voidaan KIE-maissa aloittaa ja mitä projekteja sinne on esitetty; paneelin olisi pidettävä parlamentti ajan tasalla kaikista suosituksistaan; paneelin valmistelemiseksi pyydetään erityisesti KIE-maiden ja entisten IVY-maiden neuvostoteknologian laitospäälliköitä - yhteistyössä kansallisten turvallisuusviranomaisten kanssa - laatimaan luettelo laitostensa kiireellisimmistä turvallisuusparannuksista; 26. Toivoo PHARE- ja TACIS-projektikriteereiden muuttuvan niin, että painotetaan vähemmän tutkimusten tekemistä ja neuvontaa ja enemmän täydentävää ja yhteisrahoitusta alueellisten energiakonferenssien tuloksina syntyneisiin projekteihin; 27. Toivoo, että komissio koordinoi Kansainvälisen valuuttarahaston, Maailmanpankin, EBRD:n ja Euroopan investointipankin projektit PHARE- ja TACIS-varoin, päästäkseen yhdessä yksityisten rahoittajien ja yrittäjien sekä kyseisten KIE-maiden kanssa parhaaseen mahdolliseen rahoitukselliseen sopimukseen tukeakseen alueellisten konferenssien tuloksia ja toivoo tästä komissiolta säännöllistä raportointia; 28. Muistuttaa vielä energiaperuskirjan tarpeesta Välimeren alueen maiden kanssa sekä kahdenkeskisten energiakontaktien kehittämisestä näiden maiden ja EU:n välille, (esim. Algerian ja EU:n välisten kaasuinvestointien edistäminen); 29. Ilmaisee kannattavansa läheisempiä suhteita, jotka ilmenisivät tärkeimpien öljyä tuottavien kolmansien maiden kanssa tehtävinä sopimuksina, ja toivoo samoin, että komissio kiirehtii neuvotteluja, joita käydään Persianlahden yhteistyöneuvoston jäsenmaiden kanssa vapaakauppasopimuksen tekemisestä; 30. Painottaa tarvetta yhdenmukaistaa kaikenkattavasti energia-alan ympäristövaatimuksen, jotta estettäisiin maailmanlaajuinen EU:lle haitallinen kilpailun vääristyminen, sillä EU on saavuttanut tällä alalla korkean suojelun tason; TUTKIMUS JA ESITTELY 31. Pyytää komissiota tuottamaan «ohjeellisen uusiutuvia energialähteitä koskevan ohjelman» sekä «ohjeellisen energiatehokkuusohjelman» ja edistämään kutakin niistä tasa-arvoisesti Euratom-sopimukseen perustuvan ydinvoiman edistämisen ja siitä johtuvan «ohjeellisen ydinohjelman» (PINC) kanssa; 32. Pyytää komissiota esittämään suunnitelmia, joilla lisätään huomattavasti viidennen puiteohjelman uusiutuvien energialähteiden ja energiatehokkuushankkeiden esittelytoimia; 33. Pyytää komissiota esittämään suunnitelmia, joilla uusiutuvia energialähteitä ja energiatehokkuutta koskevan T& K:n rahoitus saatetaan samalle tasolle kuin viidennen puiteohjelman ydinenergiaa koskevien ehdotusten rahoitus; 34. Pyytää komissiota tutkimaan lisätoimintaa sähkönsiirtolinjojen (sähköjohtoverkko) tehokkuuden parantamiseksi; 35. Pyytä komissiota esittämään yhteenkuuluvan TTK-ohjelman, joka yhdistää osia eri ohjelmista, kuten SYNERGIE, THERMIE, SAVE jne. ja toisaalta 4. puiteohjelmasta, yhteisön tutkimuskeskuksista, PHARE, TACIS, EUREKA, EURATOM, jne.; kestävän energian ohjelmiin tarkoitettujen varojen käyttämisessä tarvitaan tasapainoisempaa otetta; 36. Toivoo, että 5. puiteohjelmaan sisällytetään osa «Energia ja ympäristö», jossa korostetaan uusiutuvan energian näyteohjelmia ja onnistuneita markkinasovellutuksia; toivoo myös, että huomiota kiinnitetään pk-yritysten osallistumiseen alihankkijana EU:n tutkimus- ja kehitysprojekteihin, koska pk-yritykset ja suuret julkiset tutkimusorganisaatiot tekevät suuren osan tutkimuksesta; 37. Toivoo, että komissio tutkii jäsenvaltioiden kanssa sitä, miten kaikkien mahdollisten energiahallintotoimenpiteiden soveltamista voidaan edistää kysyntäpuolella sisällyttämällä ulkoiset kustannukset ja hyödyt hintaan, ja toivoo lisäksi, että komissio laatii jäsenvaltioiden kanssa esittely- ja tiedotusohjelmia lämpöpumppujen käytön edistämiseksi, jolla edistetään huonelämmitysalan huomattavaa energiansäästöä; ALUEPOLITIIKKA 38. Odottaa, että uusiutuvien energialähteiden alalla otetaan huomioon alueelliset toimet, jotka edistävät alueellisia ratkaisumalleja työpaikkojen luomiseksi alueellisella tasolla ja alueiden riippuvuuden vähentämiseksi ulkoisista energialähteistä; 39. Toteaa, että rakennerahastot ovat yhteisön tärkeimmät rahoituslähteet energia-alan hankkeille, ja pyytää komissiota ponnistelemaan rakenteellisten toimien ja energia-alan ensisijaisten toimien yhteensovittamiseksi; 40. Pyytää komissiota varmistamaan, että sen ehdotuksilla ja yhteisön energiapolitiikan soveltamisella valkoisen kirjan ja Euroopan parlamentin suositusten perusteella edistetään laajemmin ja erityisemmin alikehittyneiden alueiden vahvistamista taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden politiikan yhteydessä; 41. Pitää myönteisenä alueellisten ja paikallisten viranomaisten edustusta energia-alan neuvoa-antavassa komiteassa ja pyytää komissiota varmistamaan, että alueelliset ja paikalliset viranomaiset voivat syventää asemaansa energiapolitiikan yhteisten tavoitteiden toteuttamisessa; 42. Pyytää komissiota takaamaan alueellisille ja paikallisille viranomaisille tarvittavat varat niiden yhteisten tavoitteiden toteuttamisen edistämiseksi, jotka koskevat erityisesti seuraavia asioita: - kauko- ja yhteislämmitysteknologiat, - paikallisten uusiutuvien energialähteiden hyväksikäyttö, - paikallisten ja alueellisten energiantuottajien pääsy kansallisiin ja Euroopan verkkoihin, - niiden tehtävä yhteisön rakenteen toteuttamisessa ja niiden vastuu energiankulutuksessa, - yhdistetyn kaupunkirakenteen suosiminen ja tietoyhteiskunnan käytännön sovellusten kannustaminen liikenteen vähentämiseksi, - ympäristöveron soveltaminen liikenteeseen ympäristön suojelemiseksi ja julkisen liikenteen käytön rohkaisemiseksi; 43. Pyytää komissiota varmistamaan, että energia-alan neuvoa-antavat elimet käsittävät yksittäisten kansalaisten ympäristö- ja kustannusseikkojen edustuksen; 44. Katsoo, että SAVE-ohjelmaan perustuvan alueiden ja kaupunkien vuorovaikutuksen on, kuten valkoisessa kirjassa on ehdotettu (121 kohta), varmistettava suotuisa vaikutus alikehittyneisiin alueisiin taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden politiikan yhteydessä; LIIKENNE 45. Pyytää komissiota kannustamaan paljon merkittävämpään lainsäädäntöohjelmaan maantieliikenteen energiatehokkuuden parantamiseksi nopeasti; 46. Pyytää komissiota pyrkimään lujemmin yksimielisyyden saavuttamiseen jäsenvaltioiden keskuudessa vähäpäästöisiä energiaa säästäviä moottoreita koskevien standardien käyttöönotosta sekä liikennehallintoalan toimenpiteistä energiankäytön vähentämiseksi; pyytää komissiota kiinnittämään enemmän huomiota T& K:hon, joka koskee sähkövoiman soveltamista liikennetekniikkaan parannettujen akkutekniikoiden avulla; 47. On yhtä mieltä liitteessä esitellyn komission työaikataulun kanssa, edellyttäen, että komissio hyväksyy tässä päätöslauselmassa esille otetut täydennystehtävät ja vastaavasti sen esittelemät toimenpidemuutokset toteutetaan; 48. Kehottaa puhemiestään toimittamaan tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Euroopan unionin jäseneksi pyrkivien maiden hallituksille ja parlamenteille.