EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
Bryssel 5.6.2002
KOM(2002) 277 lopullinen
KOMISSION TIEDONANTO
Mietintö: Neuvottelu- ja keskustelukulttuurin edistäminen – ehdotus komission
konsultointiprosessiin sove llettavista yleisistä periaatte ista ja vähimmäisvaatimuksista
2KOMISSION TIEDONANTO
Mietintö: Neuvottelu- ja keskustelukulttuurin edistäminen – ehdotus komission
konsultointiprosessiin sove llettavista yleisistä periaatte ista ja vähimmäisvaatimuksista
3Luonnos:
Mietintö
Neuvottelu- ja keskustelukulttuurin edistäminen – ehdotus komission
konsultointiprosessiin sove llettavista yleisistä periaatte ista ja vähimmäisvaatimuksista
I. Johdanto
Euroopan unionin toimielinten ja  muun yhteiskunnan välillä on m onenlaista vuorovaikutusta:
- ensisijaisesti EU:n kansalaisten vaal eilla valittujen edus tajien eli Euroopan
parlamentin välityksellä
- EU:n neuvoa-antavien toimielinten (talous- ja  sosiaalikomitea sekä alueiden komitea)
välityksellä niiden perussopimuksissa määriteltyjen tehtävien mukaisesti
- ja epävirallisempien suorien yhteyksien välityksellä.Komissio on sitoutunut eurooppala ista hallintotapaa käsittelevässä val koisessa kirjassaan
edistämään neuvottelu- ja keskustelukulttuuria EU:ssa.
Tämä konsultointia käs ittelevä mietintö on laadittu kyseisen  sitoumuksen täyttämiseksi. Sen
avulla pyritään samalla edistämään säädöskäytännön parantamiseen tähtäävän
toimintasuunnitelman tote uttamista ja uuden va ikutustenarviointimene telmän käyttöönottoa.
Komissio on päättänyt näistä molemmista äskettäin.
Komissio on ennenkin järjestänyt laajoja laus untokierroksia. Se on perinteisesti pyrkinyt
hyödyntämään EU:n ulkopuolisten tahojen pa nosta politiikkansa keh ittämiseen lähes kaikilla
aloilla.
Valmius ottaa huomioon eri tahojen näkökann at on siis jo tunnustettu tärkeäksi.
Lausuntokierrosten järjestämisessä ei ku itenkaan ole tähän as ti noudatettu yhtenäistä
toimintatapaa komission laajuisesti. Eri yksiköillä on ollut omat järjestelynsä ja menettelynsätoimialansa edustajien kuul emiseksi. Vaikka tuloksena on va rmasti ollut monissa tapauksissa
rakentavaa yhteistyötä komission ja eri eturyhmien välillä, sekä komission sisällä ettäkonsultoitavien keskuudessa on yleistynyt nä kemys, jonka mukaan prosessia olisi
yhtenäistettävä. Eri tahojen reaktiot hallintotapaa käsittelevään valkoiseen kirjaan tukevat tätäkäsitystä.
1
Tässä mietinnössä esitetään us eita keskeisiä periaatteita, joita tulisi noudattaa komission ja
eturyhmien välisissä suhteissa. Lisäksi esite tään komission kuulemispr osessille asettamat
vähimmäisvaatimukset.
                                                
1 Kannanotot ovat luettavissa hallintotapaa käsittelevillä komission verkkosivuilla
http://europa.eu.int/comm/governance/index_en.htm.
4Mietinnön peruslähtökohtana on se , että kaikille asianomaisille  olisi taatta va riittävät
mahdollisuudet ottaa kantaa.
Ehdotuksen keskeisinä tavoitteina on
/g183 parantaa eri osapuolten osallistumismahdollisuuksia lis äämällä kuulemisprosessin
julkisuutta, minkä seurauksena komission velvollisuus avoimeen toimintaan korostuu
/g183 laatia kuulemisprosessia koske vat yleiset periaatteet ja vähimmäisvaatimukset, joiden
avulla komission kuulemismene ttelyjä voidaan järkeistää ja ne voidaan toteuttaa
mielekkäästi ja järjestelmällisesti
/g183 kehittää kuulemisprosessille yh denmukaiset mutta samalla n iin joustavat puitteet, että
voidaan ottaa monipuolisesti huomioon eri et uryhmien tarpeet ja pystytään laatimaan
erillinen konsultointistrategia jokaiselle to imintaehdotukselle
/g183 edistää vastavuoroista oppimista ja kokemusten  vaihtoa parhaista käytännöistä komission
sisällä.
Tämä mietintö julkaistaan ko mmentoitavaksi Internetissä. Luvussa V on yksityiskohtaiset
ohjeet osallistumisesta mietin töä koskevaan keskusteluun.
II. Konsultoinnin peruslähtökohdat
Konsultointi on kaikkien osapuolten etujen mukaista
Kaikki toimielimet turvautuva t konsultointiin lainsäädäntöprosessin eri vaiheissa
säädösvalmistelusta ja komission ehdotuksen laatimisesta säädöksen hyväksymiseen ja
täytäntöönpanoon asti. Konsultoinnin tarko ituksena on tarjota erityisesti alue- ja
paikallisviranomaisille, kansalaisjärjestöille, yrityksille ja niiden yhteenliittymille, yksityisillekansalaisille, korkeakoulujen e dustajille ja teknisille  asiantuntijoille sekä  EU:n ulkopuolisten
maiden edustajille mahdollisuus  saada äänensä kuuluviin.
Komissiota, Euroopan parlamenttia ja neuvos toa avustavat konsultointiprosessissa EU:n
neuvoa-antavat toimielimet talous- ja sosiaalikomitea sekä alueiden komitea. Komissio pitää
näiden elinten panosta  erittäin tärkeänä, ja on jo ry htynyt toimiin kannustaakseen niitä
omaksumaan nykyistä aktiivisemman roolin (ks. luku III).
Neuvoa-antavien toimielinten keskei nen merkitys ei kuitenkaan es tä komissiota ylläpitämästä
myös suoria yhteyksiä eri sidosryhmiin. Komissiolla onkin perussopimusten mukaan
velvollisuus kuulla laajasti eri tahoja, mikä he lpottaa toteutuskelpoi sten säädösehdotusten
laatimista EU:n lainsäädäntöelinten hyväksyttäväksi. Tämä sopii hyvin yhteen EU:nlainsäädäntökehyksen kanssa, sillä sen mukaan ” komission olisi kuultava […]
mahdollisimman monia tahoja ennen säädösehdotus ten tekemistä ja julkaistava tausta-
asiakirjoja aina, kun se on aiheellista”
2.
Laajat lausuntokierrokset eivät siis suinkaan ole ristiriidassa edustuksellisen demokratian
kanssa. On selvää, että päätöksenteon legitiimiys EU:ssa perustuu ensisijaisestijäsenvaltioiden kansalaisia e dustavan EU-parlamentin olem assaoloon. Kuten hallintotapaa
                                                
2 Amsterdamin sopimukseen liitetty pöytäkirja N:o 7 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta.
5käsittelevästä valkoisesta ki rjasta annetussa Euroopan pa rlamentin päätöslauselmassa3
todetaan: ”Asianosaisten kuuleminen […] voi va in täydentää eikä koskaan korvata
lainsäätäjinä toimivien ja demokraattisen oikeutuksen saaneiden toimielinten menettelyjä japäätöksiä; vain neuvosto ja parlamentti voiv at lainsäätäjinä tehdä vastuullisia päätöksiä
lainsäädäntömenettelyssä […].” Komission tehtävänä on ottaa huomioon eri tahojen kannat.
Ei kuitenkaan pidä aliarvioida sitä, mite n vaikeaa on taata kaikille kuulemisprosessiin
osallistuville tasapuolinen kohtelu. Komissi o on korostanut pyrkivänsä vähentämään ”vaaraa,
että politiikantekijät kuuntelevat vain yhtä osapuolta tai että tie tyt ryhmät saavat
erityiskohtelun […].”
4
Tässä mietinnössä ehdotetun to imintakehyksen tarkoituks ena on välttää tämä vaara.
Noudattamalla kuule misvelvollisuuttaan komissio varmis taa, että sen esittämät ehdotukset
ovat teknisesti moitteettomia ja toteuttamiskelpoisia, ja että ne perustuvat alhaalta ylösetenevään ajatteluun. Onnistuneella konsultoinnilla  voidaankin toteuttaa samanaikaisesti kaksi
tavoitetta: parantaa  politiikan tulosten laatua ja sama lla lisätä eri osapuolten osallisuutta.
Komission johdolla järjeste ttävillä avoimilla ja johdonmukaisilla konsultoinneilla on
toinenkin etu. Sen lisäksi, että kansalais illa on tilaisuus osallistua päätöksentekoon, niiden
avulla voidaan parantaa myös lainsääd äntöelinten mahdollisuuks ia valvoa komission
toimintaa (mm. julkaisemalla yhteen vetoja konsultoinnin tuloksista).
Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan erityisasema
Vaikka kohderyhmä vaihtelee asian mukaan, komission on aina konsultoinnin yhteydessä
huolehdittava siitä, että kaikki yhteiskunnan tahot, joiden  etua asia koskee, saavat esittää
kantansa.
Tässä yhteydessä järjestäytyneellä kansal aisyhteiskunnalla on tä rkeä teht ävä poliittisen
keskustelun virittä jänä. Siksi eurooppalaista  hallintotapaa käsittelevä ssä valkoisessa kirjassa
korostetaan, kuinka tärkeää on saad a sen edustajat mukaan komission
konsultointiprosesseihin. Komissio pyrkii erityi sesti siihen, että kansalaisyhteiskunnan
edustajia kuultaisiin  johdonmukaisesti kaik illa EU:n tasoilla.
Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan erityisa sema nykyaikaisissa demokratioissa liittyy
läheisesti kansalaisten oikeuteen perustaa yhdi styksiä yhteisten asioiden ajamista varten,
kuten Euroopan unionin perusoikeusk irjan 12 artiklassa korostetaan.
5 Yhdistyksen jäsenenä
kansalainen voi osallistua aktiivisesti yhte iskuntaelämään, vaikkei hän kuuluisi mihinkään
poliittiseen puolueeseen tai ammattiyhdistykseen.
Valkoinen kirja eurooppalaisesta hallintotavasta
”Kansalaisyhteiskunnalla on tärkeä tehtävä kans alaisten äänitorvena ja ihmisten tarpeisiin
vastaavien palvelujen antajana.  […]Kansalaisyhteiskunnan piirissä katsotaan yhä useammin,
että EU tarjoaa kansallisia hallituksia paremman mahdollisuuden muuttaa politiikan suuntaa
ja yhteiskuntaa. […]Kansalaisyhteiskunnan välityksellä kansalaiset saadaan entistä
                                                
3 A5-0399/2001.
4 Valkoinen kirja eurooppalaisesta hallintotavasta.
5 ”Jokaisella on oikeus rauhanomaiseen kokoontumisvapauteen ja yhdistymisvapauteen kaikilla tasoilla,
erityisesti poliittisessa, yhteiskunnallisess a ja ammattiyhdistystoiminnassa […].”
6aktiivisemmin mukaan toteuttam aan unionin päämääriä, ja se tarjoaa myös järjestäytyneen
kanavan palautteelle, kritiik ille ja protesteille.”
Tällä politiikan alalla voi aiheut ua vaikeuksia siitä, että järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan
käsitteelle ei ole yhteistä määritelmää edes yh teisön oikeudessa. Sitä voi daan kuitenkin käyttää
yleisnimityksenä, joka kattaa muun muassa  seuraavantyyppiset organisaatiot:
työmarkkinaosapuolet (amma ttiliitot ja työnantajaliitot) , yhteiskunnallis-taloudelliset
edustusorganisaatiot, jotka eivät ole tiukasti ottaen työmarkkinaosapuolia, hallituksestariippumattomat organisaatiot (kan salaisjärjestöt), jotka yhdistäv ät kansalaisia ajamaan yhteisiä
etuja (esim. ympäristöjärjestöt, ihmisoi keusjärjestöt, kulu ttajansuojajärjestöt,
hyväntekeväisyysjärjestöt, koulutusjärjestöt jne.),  yhteisölähtöiset organisaatiot, jotka syntyvät
yhteiskunnan keskuudesta ruohonjuur itasolta ja pyrkivät jäsent ensä määrittämiin  tavoitteisiin
(esim. nuorisojärjestöt, perhejärje stöt sekä kaikki organisaatio t, joiden kautta kansalaiset
voivat osallistua paikallisyhteisön el ämään) sekä uskonnolliset yhteisöt.
6
On selvää, että tämä m ääritelmä sisältää tärkeimp ien julkishallinnon ulkopuolisten
yhteiskunnallisten organisaatioiden lisäksi myös sellaisia talouden toimijo ita, joita ei yleensä
lueta ”kolmannen sektorin” tai kansalaisjär jestöjen piiriin. M ääritelmän etuna on sen
kattavuus. Lisäksi se osoittaa, miten syvällä kansalaisyhteiskunna n käsitteen juuret ovat EU:n
jäsenvaltioiden yhte iskuntaperinteessä.
III. Konsultoinnin kehittäminen on jatkuva prosessi
Eri eturyhmien osallistumisessa  komission päätöksentekoon ei jouduta lähtemään tyhjästä.
Seuraavassa esitellään joitakin niistä toimenpiteistä, joita komissio on toteuttanut viimevuosina tavoitteenaan kehittää konsultointiprosessia.
Kehittämistoimintaa on tarkoitus jatkaa edelleen. EU:n kansalaisten kannalta erityisen tärkeää
on se, että komissio on sit outunut panemaan täytäntöön tiedon saantia, kansalaisten
osallistumisoikeutta päätöks entekoon sekä muutoksenhaku-  ja vireillepano-oikeutta
ympäristöasioissa koskevan YK:n Euroopan ta louskomission yleissopimuksen (ns. Århusin
sopimus).
7
Neuvoa-antavien toimielinten aktiivisempi osallistuminen
Kuten johdannossa todettiin, peruss opimuksissa annetaan talous - ja sosiaali komitealle sekä
alueiden komitealle keskeinen asema konsulto intiprosessissa. Ne e dustavat EU:n neuvoa-
antavina toimieliminä vakiint unutta konsultointikäytäntöä. Komissio toivoo voivansa
hyödyntää niiden pitkää kokemusta ja kannustaa niitä omaksumaan nykyistä aktiivisemmanroolin.
Siksi komissio teki kummankin komitean kanssa vuonna 2001 erilliset pöytäkirjat
yhteistyöstä. Pöytäkirjojen tarkoituksena on vahvistaa komiteoiden roolia välittäjinäkomission ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan  (talous- ja sosiaaliko mitea) sekä aluetason
(alueiden komitea) välillä. Varsinkin talous- ja sosiaalikomitean merkityksen korostuminenon Nizzan sopimuksen hengen mukaista. Ta lous- ja sosiaalikomitean asemaa yhteisön
toimielinjärjestelmässä lujittaa sopimuksen määräys, jonka mukaan se ”muodostuu
                                                
6 Tämä luettelo perustuu ajatuksiin, joita kehitellään talous- ja sosiaalikomitean lausunnossa
”Kansalaisyhteiskunnan tehtävä ja panos Euroopan rakentamisessa” (EYVL C 329, 17.11.1999, s. 30).
7 Parhaillaan pohditaan, edellyttääkö tämä uusien täytäntöönpanotoimien toteuttamista yhteisön tasolla.
7järjestäytyneeseen kansalaisyht eiskuntaan kuuluvista talous- ja  yhteiskuntaelämän eri alojen
edustajista”.
Komissio julkaisee pöytäkirjojen määräysten täytäntöönpanoon8 liittyvän käsikirjan
yksiköidensä käyttöön.
Pöytäkirjojen mukaisesti komiteoita pyydetään lähiaikoina alkamaan järjestää konsultointia
komission puolesta. Tällöin niiden kanssa on keskusteltava tässä  mietinnössä esitetyn
toimintakehyksen toteuttamisesta.
Avoin konsultointi
Komissio järjestää avoimia laus untokierroksia mietinnöistään, mm.  vihreistä ja valkoisista
kirjoista sekä tiedonannoista. Niiden yhteydessä kaikki eturyhmät ja yksityiset kansalaiset
voivat esittää komissiolle kommenttejaan, mikä on komission suosiman osallistumiseenkannustavan toiminta mallin mukaista.
Tästä aiheutuu kuitenkin use ita käytännön ongelmia, joihin  komissio on alkanut hakea
ratkaisua. Avoimet lausuntokierr okset tuottavat yleensä niin s uuren määrän kannanottoja, että
on vaikeaa tai jopa mahdotonta kä sitellä kaikkia. Komissio on kehittänyt interaktiivista
politiikan suunnittelua koskevan aloitteensa osan a Internet-välineen, joka edesauttaa tämän
ongelman ratkaisemista.
                                                
8 Pöytäkirjojen täytäntöönpano edellyttää muun muassa alustavien kannanottojen pyytämistä komission
strategisiin painopistealueisiin liittyvistä laaja-alaisista kysymyksistä, lausuntojen pyytämistäjärjestelmällisesti vihreistä ja valkoisista kirjoista sekä asiakohtaisen yhteistyön lisäämistä(kuulemistilaisuudet, yhteiset konferenssit ja muut tilaisuudet).Talous- ja sosiaalikomitean monia eri aloja yhdistelevän toimintatavan pohjalta voitaisiin hyödyntäämyös muita yhteistyömuotoja ja vahvistaa komitean asemaa kansalaisyhteiskunnan
keskustelufoorumina.
8Interaktiivista politiikan suunnittelua koskeva aloite
Komissio hyväksyi 3. huhtikuuta 2001 tiedonannon in teraktiivisesta politiikan suunnittelusta
(C(2001) 1014). Tiedonannon tavoitteena on tuk ea EU:n päätöksentekoprosessia seuraamalla
ja analysoimalla markkinoiden reaktioita. Tämä ja muut aloitteet auttavat komissiota
vastaamaan kansalaisten, kuluttajien ja elinkeinoelämän pyyntöihin entistä ripeämmin ja
kohdennetummin ja siten täyttämään nykyai kaiseen julkishallinnon elimeen kohdistuvat
odotukset.
Interaktiivista politiikan suunnittelua koskeva n aloitteen tavoitteena on kehittää kaksi
Internet-pohjaista järjestelmää, joiden avulla  komissio voi arvioida EU:n politiikan käytännön
vaikutuksia entistä tarkemmin:
- palautemekanismi, jonka a vulla voidaan tarkkailla spont aaneja markkinareaktioita.
Nykyisiä verkostoja ja yh teyspisteitä hyödyntämällä voidaan jatkuvasti seurata
talouden toimijoiden ja EU:n kansal aisten mielipiteitä  ja kokemuksia.
- konsultointimekanismi, jonka välityksellä voidaan nopeasti ja jäsennetysti kerätä ja
tallentaa reaktioita uusiin aloitteisiin. Kannanottoja arvioimaan pysyviä elimiä, kuten
yrityspaneeleja.
Kohdennettu konsultointi
Laadukas kuulemismenettely edel lyttää asianmukaisia palaut ekanavia. Joskus on tarpeen
määritellä kohderyhmä tarkasti.
Esimerkkejä konsultoinnin kohdent amisesta ovat komission perust amat viralliset foorumit ja
muut järjestäytyneet neuvoa-ant avat ryhmät. Lisäksi järjeste tään tapauskohtaista konsultointia
(esim. kuulemistilaisuuksia), joihin kutsutaan eri eturyhmien ja kansalaisten edustajia.9
Nämä elimet tarjoa vat tavallaan oikotien komission päät öksentekoprosessiin osallistumiselle.
Siksi hallinnon avoimuuden nimissä voidaan  vaatia vähintäänkin, että nykyisiä
konsultointijärjestelyjä tehdään tunnetummiksi. Ky seisistä elimistä on julkaistu Internetissä
tietokanta, johon sisältyy tietoa niiden toime ksiannosta, kokoonpanosta ja työskentelytavoista.
                                                
9 Komissio on Tukholman Eur ooppa-neuvoston maaliskuussa 2001 hyväksymän, arvopaperimarkkinoiden
sääntelyn tehostamista koskevan päätöslauselman mukaisesti alkanut soveltaa menettelyä, jossa kaikkiaasianomaisia kuullaan laajalti ja järjestelmällisesti varhaisessa vaiheessa, ennen lainsäädännön ja
teknisten täytäntöönpanotoimenpiteiden hyväksymistä.
9CONECCS
Tietoja virallisesti järjestäytyneistä neuvoa -antavista elimistä on kerätty CONECCS-
tietokantaan ( Consultation, the European Commission and Civil Society ).10 Siihen kerätään
tietoja komiteoista ja muista  komission elimistä, joiden kautta kansalaisyhteiskunnan
organisaatioita konsultoidaan vi rallisesti tai jä rjestelmällisesti.
Europa-palvelimella oleva CONECCS-sivusto tarjoaa tietoa myös EU:n tasolla
järjestäytyneistä voittoa tavoittelemattomista  kansalaisyhteiskunna n organisaatioista.
CONECCS-luettelo on laadittu vapaaehtoispohj alta eikä sillä ole virallista asemaa.
Sivustoa kehitetään jatkuvasti.
On selvää, että avoin ja kohdenn ettu konsultointi eivät ole tois iaan poissulkevia menettelyjä.
Käsiteltävän alan mukaan menettelyjä voidaan yhdistellä sopivasti, jotta osallistujilta saadaanparas mahdollinen panos.
IV. Konsultointiin sovellettavat yleiset periaatteet ja vähimmäisvaatimukset
Komissio pyrkii seuraavaksi etenemään luvu ssa III käsiteltyjä parannuksia pidemmälle
neuvottelukulttuurin edistämis essä ja esittää joukon konsulto intiin sovellettavia yleisiä
periaatteita ja vähimmäisvaatimuksia.
Uudistuksen luonne ja soveltamisala
Ehdotuksen mukaan olisi sovittava muutamista perusperiaatteista, joita  sovelletaan komission
ja konsultointiin osallistuvien tahojen välisiin suhteisiin. Nä mä periaatteet määrittäisivät
osapuolten toimintaympäristön. Ne muodostaisiv at myös perustan kuulemiskäytäntöjen
tulevalle kehittämise lle. Ehdotus perustuu pääosin komission toimintaa ohjaaviin yleisiin
periaatteisiin, jotka on lueteltu eurooppalaista ha llintotapaa käsittelevässä valkoisessa kirjassa:
osallistuvuus, avoimuus, vastuun se lkeys, tehokkuus ja johdonmukaisuus.
Jotta konsultoinnista olisi hyötyä, näiden pe riaatteiden yksipuolinen  noudattaminen ei riitä,
vaan konsultointiprosessin molempien osa puolten on sitouduttava soveltamaan niitä
tehokkaasti.
Ehdotuksen mukaan komissio noudattaa EU:n  politiikkaa koskevia keskeisiä aloitteita
11
käsittelevän avoime n ja kohdennetun konsultoinnin yhteydes sä tässä asiakirjassa esitettyjä
yleisiä periaatteita ja vähimmäisvaatimuksia, mikä ei kuitenkaan estä komission yksiköitäsoveltamasta tiukempia vaatimuksia tai jollekin politiikan alalle kehitettäviäyksityiskohtaisempia sääntöjä. Yleiset peri aatteet ja vähimmäisvaatimukset eivät ole
oikeudellisesti sitovia.
Tässä mietinnössä ’konsu ltoinnilla’ tarkoitetaan prosessi a, jonka avulla komissio pyrkii
hankkimaan toimielinten ulkopuolisilta  tahoilta päätöstensä valmis telua koskevaa palautetta,
ennen kuin päätökset hyväksytään kollegiossa. Seuraavat alat jäävät yleisten periaatteiden javähimmäisvaatimusten s oveltamisalan ulkopuolelle:
                                                
10 http://europa.eu.int/comm/civil_society/coneccs/index.htm.
11 Keskeisillä aloitteilla tarkoitetaan erityisesti ni itä, jotka edellyttävät laajaa vaikutusten arviointia.
10- perussopimuksissa määrätyt konsultointijärj estelyt (kuten neuvoa -antavien toimielinten
tehtävät) ja EY:n perustami ssopimuksen 137–139 artiklan mukainen
työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu
- kansainvälisten sopimusten mukais et konsultointia koskevat vaatimukset
- jäsenvaltioiden edustajien osallistuminen komiteamenettelyyn12.
Kuten eurooppalaista hallintotap aa käsittelevässä val koisessa kirjassa t odetaan, konsultointiin
sovellettavia yleisiä periaatte ita ja vähimmäisv aatimuksia täydennetään tulevaisuudessa
kahdella muulla parhaillaan kehiteltävänä olevalla välineellä:
- Laaditaan asiantuntijatiedon hankkimista koske vat ohjeet, joihin pyritään tiivistämään
parhaat käytännöt ja joiden avulla pyritään ed istämään näiden käytän töjen leviämistä. Niissä
olisi määrättävä erityisesti siitä, kuka asiantuntijatiedoista va staa, ja miten t aataan tietojen
monipuolisuus ja luotettavuus. Oh jeita sovelletaan erityisesti silloin, kun päätöksenteon tueksi
tarvitaan tieteellistä arviointia.Ohje ita noudatettaessa on ot ettava huomioon myös
vähimmäisvaatimukset, koska päätöksentekoprosessissa tarvitaan usein asiantuntijoiden jaeturyhmien välistä vuorovaikutusta.
- Luodaan puitteet järjestelmällisemmälle vuor opuhelulle EU:n alue- ja paikallishallinnon
järjestöjen kanssa.
Näiden välineiden avulla pystytään vastaamaan eri politiikanalojen erityistarpeisiin.
Yleiset periaatteet
OSALLISTUMINEN
EU:n politiikan laadun […] parantaminen edelly ttää kaikkien tahojen mahdollisimman laajaa
osallistumista poliittiseen päätöksentek oon politiikan suunnittelusta sen täytäntöönpanoon
saakka.13
Komissio on sitoutunut kannustamaan osallis tumista EU:n politiikan kehittämiseen ja
täytäntöönpanoon. Siksi se pyrkii konsultoimaan  eri tahoja mahdollisimman laajasti kaikista
EU:n politiikkaa koskevista keskeisistä aloitteis ta. Tämä koskee erityi sesti säädösehdotuksia.
AVOIMUUS JA VASTUUN SELKEYS
”[EU:n] toimielinten on työske nneltävä nykyistä avoimemmin. [N äin] voidaan lisätä yleistä
luottamusta unionin monimutkai seen toimielinjärjestelmään.14
EU:n eri toimielinten on peru steltava toimintansa unionissa ja kannettava siitä vastuu.15
Komissio katsoo, että hallinto- ja päätöksen tekoprosesseja on pyst yttävä seuraamaan
ulkopuolelta, jotta ne olisivat ymmärrettäviä ja uskottavia. Tämä sopii erityisen hyvin
konsultointiprosessiin, joka on keskeinen liittymäkohta komission ja yhteiskunnan eri
eturyhmien välillä.
                                                
12 Neuvoston päätöksen 1999/468/EY mukaisesti.
13 Valkoinen kirja eurooppalaisesta hallintotavasta.
14 Sama asiakirja.
15 Sama asiakirja.
11Sekä konsultointiin suoraan osallistuvien tahojen  että kansalaisten on siis voitava seurata
komission järjestämän konsultoinnin etenemistä. On oltava selvää:
/g183 mitä asioita käsitellään
/g183 miten konsultoidaan
/g183 ketä konsultoidaan ja miksi
/g183 mitkä ovat EU:n politiikkaa koskevien päätösten vaikuttimet.
Tästä seuraa, että myös itse osallistujien toimintaympäristön on oltava niin avoin, että
kansalaiset ovat selvillä  siitä, mitkä tahot ovat mukana konsultointiprosessissa ja miten ne
toimivat.
Avoimuus ja vastuun selkeys ovat keskeisiä pe riaatteita, joita organi saatioiden on noudatettava
toiminnassaan, kun ne pyrkivät osallistumaan EU :n politiikan kehittämiseen. On oltava selvää:
/g183 mitä etuja ne edustavat
/g183 miten kattavasti ne niitä edustavat
/g183 miten luotettavasti ne niitä edustavat.
Jos organisaatio haluaa antaa lausunnon komission toimintaehdotuksesta, sen on siis
suostuttava antamaan edellä mainitut tiedot sekä komissiolle että julkisuuteen. CONECCS-
tietokannasta lienee suuri apu tässä yhteydessä.
TEHOKKUUS
”Unionin politiikan on oltava tehokasta ja oikea-aikaista. Sen on vastattava tarpeisiin.16
Jotta konsultointi olisi tehokasta, se on alo itettava mahdollis imman varhaisessa vaiheessa.
Siksi osallistujien olisi oltava  mukana kehittämässä  politiikkaa silloin, kun ne vielä voivat
vaikuttaa sen keskeisten tavoitteiden, toteutusmenetelmien ja suoritusindikaattorienmäärittämiseen sekä tarpeen mukaan myös po litiikan alustavaan muotoiluun. Konsultointia
voidaan tarvita useissa vaiheissa.
Sekä komissio että ulkopuoliset hyötyvät tois tensa näkemysten ymmärtämisestä. Komission
poliittista toimintaympäristöä määräävät monet eri tekijät. Sen on muun muassa otettava
huomioon perussopimusten mukaiset velvoitt eensa EU:n muita to imielimiä kohtaan, samoin
kuin kansainväliset velvoitteensa EU:n ulkopuolisia  maita ja kansainvälis iä järjestöjä kohtaan.
Jotta toiminta olisi tehokasta,  on noudatettava suhteellisuusperi aatetta. Siksi konsultoinnin
menetelmien ja laajuuden on ai na oltava oikeassa suht eessa käsiteltävän ehdotuksen
vaikutuksiin, ja on otettava huomioon myös e hdotuksen soveltamisalaa  rajoittavat seikat.
Näiden rajoitusten ja komission työskentel ytapojen ymmärtäminen auttaa muodostamaan
realistisen käsityksen siitä, mitä voidaan saada aikaan.
                                                
16 Sama asiakirja.
12JOHDONMUKAISUUS
”Politiikan ja toiminnan on oltava johdonmukaista […]”17
Komissio huolehtii siitä, että sen yksiköt  hoitavat konsultoinnin johdonmukaisesti ja
avoimesti.
Konsultointiprosessiin sisällytetään palaute-, arviointi- ja tarkistusmekanismit.Ei kuitenkaan riitä, että komissio yksin arvi oi omaa toimintaansa konsultoinnin yhteydessä.
Myös eturyhmillä on oltava omat keinonsa seur ata prosessia, oppia ja  varmistaa antavansa
hyödyllisen panoksen avoimeen, helposti seurattavaan ja va stuullisesti toimivaan
järjestelmään.
Arvioimalla tuloksia ja suhteuttamalla ne komission oman seurannan tuloksiin saadaan
parempi kuva siitä, miten konsu ltointiprosessi toimii ja miten sitä voidaan kehittää tai
laajentaa.
Vähimmäisvaatimukset
A. K ONSULTOINNIN SISÄLLÖN SELKEYS
Kaiken konsultointiin liittyvän tiedotuksen on oltava selkeää ja tiivistä, ja siinä on
annettava kaikki tiedot, joita tarvit aan kannanottojen esittämistä varten.
Tiedotteissa ja konsultointia kos kevissa asiakirjoissa olisi anne ttava ainakin se uraavat tiedot:
/g183 tiivistelmä konsultoinnin taustasta, laajuude sta ja tavoitteista; sen osana on mainittava
keskeiset kysymykset, joihin pyydetään ottamaan kantaa tai joilla on erityistä merkitystä
komission kannalta
/g183 tiedot asiaan liittyvistä kuulemistilais uuksista, kokouksista tai konferensseista
/g183 yhteystiedot ja aikataulu
/g183 selvitys siitä, miten komissio aikoo ott aa huomioon saamansa lausunnot ja muun
palautteen, ja asian käsittelyn seuraavista vaiheista
/g183 asiaan liittyvät asiakirjat tai viittaukset niihin (sekä tarvittaessa komission yksiköiden
laatimiin valmisteluasiakirjoihin).
                                                
17 Sama asiakirja.
13B. J ULKISTAMINEN
Komission olisi huolehdittava siitä, että konsulto inti saa riittävästi ju lkisuutta, ja että se
saavuttaa tiedotuskanaviensa välityksellä ka ikki kohderyhmät. Muun tiedotuksen lisäksi
kaikille avoimista konsultointimenettelyistä o lisi aina tiedotettava In ternetissä ja niitä
koskeville sivuille on oltava pääsy ”keskussivun” kautta.
Suurta yleisöä varten laaditaan keskussivu, jonka  kautta asiasta kiinnostuneet voivat tutustua
asiaa koskeviin tietoihin ja asiakirjoihin. Tä hän tarkoitukseen sopisi esimerkiksi komission
Sinun äänesi Euroopassa -portaali18.
Samalla olisi kuitenkin jatkettava Internetiä perinteisempien vaihtoehtojen (mm.
lehdistötiedotteet, joukkokirjeet) käyttämistä. Komission olisi tarvittaessa julkaistava
asiakirjoja myös vaihtoehtoisessa muodossa vammaisryh mien tavoittamiseksi.
C. A IKARAJAT OSALLISTUMISELLE
Komission olisi aina annettava riittävästi ai kaa suunnittelua sekä kutsuihin vastaamista
ja kirjallisten lausuntojen laatimista var ten. Tällä hetkellä komissio katsoo, että
kirjallisten lausuntojen toimittamiseen olisi pyrittävä varaamaan vähintään kuusi
viikkoa ja kokouskutsut on esitett ävä vähintään 20 päivän varoitusajalla.
Olennaista on se, että konsultointiin osallistuv illa tahoilla on r iittävästi aikaa valmistautumista
ja suunnittelua varten.
Aikatauluissa olisi päästävä kohtuulliseen tasapainoon riittävän pa lautteen saamisen ja nopean
päätöksenteon vaatimusten välillä. Kiireellisissä tapauksissa, tai jos osallistujilla on jo ollutriittävä tilaisuus ottaa kantaa, määräaikaa voidaan lyhentää. Toisaalta joskus voidaan tarvitaenemmän kuin kuusi viikkoa, jotta voidaan o ttaa huomioon aiemmat oikeudelliset sitoumukset
(tämä koskee muun muassa WTO- sopimuksen mukaista ilmoitu svelvollisuutta) tai ehdotuksen
erityispiirteet (esim. osallistuvien tahojen suuri määrä tai asian vaikeus). Kun määräaikalausuntojen antamiselle on kulunut umpeen, ko missio päättää konsultoinnin ja käynnistää
hallintoprosessin seuraavan vaiheen (esim. valmistelee päätöksen komission kollegiolle).
D. V
ASTAANOTTOVAHVISTUS JA PALAUTE
Vastaanotetuista kannanotoista olisi a nnettava vahvistus. Avoimen konsultoinnin
tulokset olisi julkaistava Internet-siv uilla, joihin on pääsy keskussivulta.
Kannanottojen määrän ja käyte ttävissä olevien resurssien mukaan vahvistus voi olla:
/g183 henkilökohtainen vastaanottoilmoitu s (sähköpostiviesti tai kirje)
/g183 ryhmävastaus (sähköpostiviesti tai ilmoitu s Internet-keskussivulla. Kannanoton
julkaiseminen keskussivulla 15 arkipäiv än kuluessa sen saamisesta katsotaan
vastaanottovahvistukseksi.) Kann anotot käydään läpi huolellises ti ja pyritään selvittämään,
                                                
18 http://europa.eu.int/yourvoice.
14missä määrin niissä esitetyt näkökohda t voidaan sisällyttää säädös- tai
toimintaehdotuksiin. Kannanotot julk aistaan Internet-keskussivulla.
Komissio pyrkii edistämään palautteen anta mista konsultointiin osa llistuville tahoille ja
kansalaisille.
Komission säädösehdotusten perusteluihin sisä llytetään selostus asiasta järjestetyistä
konsultoinneista ja niiden tuloksista se kä siitä, miten tulokset on otettu huomioon
ehdotuksessa. Lisäksi ehdot usten liitteinä olevissa raporteissa esitetään yhteenveto vaikutusten
arvioinnin yhteydessä järjestett yjen konsultointien tuloksista.
E. K OHDENNETUN KONSULTOINNIN ERITYISPIIRTEET
Kohdennettua konsultointia käyte ttäessä komission olisi huol ehdittava siitä, että kaikilla
asianomaisilla on tilaisuus ilmaista kantansa.
Tasapuolisen kohtelun turvaamiseksi komission olisi huolehdittava s iitä, että seuraavat
osapuolet saavat äänensä riittäväs ti kuuluviin kohdennetussa konsultoinnissa:
/g183 ne, joihin ehdotus vaikuttaa
/g183 ne, jotka osallistuvat ehdotuksen toteuttamiseen
/g183 organisaatiot, joiden tavoitteet  ovat sellaiset, että ehdotus vaikuttaa suoraan niiden etuihin.
Konsultoinnin kohderyhmää m ääritettäessä komission olisi lisäksi otettava huomioon
seuraavat näkökohdat:
/g183 ehdotuksen laajempi vaikutus muihin po litiikan aloihin (mm. ympäristövaikutukset19)
/g183 onko otettava yhteyttä tahoihi n, joilla on alan kokemusta, er ityisosaamista tai teknistä
asiantuntemusta
/g183 onko saatava mukaan muita kuin järjestäyt yneen kansalaisyhteiskunnan edustajia
/g183 mitä kokemuksia konsultointiin osallist uvista tahoista on s aatu aikaisempien
lausuntokierrosten yhteydessä
/g183 mikä olisi tasapainoinen jakauma seuraavien tahojen edustajien välillä:
/g167 suuret ja pienet organisaatiot
/g167 yhteiskunnan ja talouden toimijat
/g167 laajemmat sidosryhmät ja erityiskohde ryhmät (esim. naiset, eläkeläiset,
työttömät tai kansalliset vähemmistöt)
/g167 EU:ssa ja sen ulkopuolisissa  maissa (esim. ehdokasm aissa, kehitysmaissa tai
maissa, jotka ovat EU:n tärkeimpiä kauppakumppaneita) toimivat organisaatiot
                                                
19 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 6 artikla.
15Tarvittaessa komissio pyytää kannanottoja EU:n laajuisesti toimivilta organisaatioilta.
Talous- ja sosiaalikomitea on laatinut ns. yhteiskunnalliseen vuoropuheluun osallistuvien
organisaatioiden edustavuusperusteet20. Komitea ehdottaa keskustelua näistä perusteista EU:n
muiden toimielinten ja kansalaisyhteiskunt aa edustavien organisaatioiden kanssa.
Jos jollakin alalla on jo vira llinen tai järjestäytynyt neuvoa-antava elin, komission olisi
varmistettava, e ttä elimen kokoonpano on sellainen, että se  todella edustaa koko alaa. Jos näin
ei ole, komission olisi pohdittava, miten voidaan taata, että kaikkien  alalla toimivien edut
otetaan huomioon (esim. muuntyyppisen konsultoinnin kautta).
Kohdennettujen konsultointien tul okset olisi mahdollisuuksien mukaan julkaistava Internet-
keskussivulla.
V. Kannanotot yleisiä periaatteita ja vä himmäisvaatimuksia koskevaan ehdotukseen
Eurooppalaista hallintotapaa käsittelevästä valkoisesta kirjasta on esitetty useita
kannanottoja,21 joissa puolletaan vankasti siinä esitett yä sitoumusta yhtenäistää konsultointia.
Monissa kannanotoissa esitetään jo kä ytännön ehdotuksia, jo tka noudattelevat tässä
mietinnössä esitettyä toimintama llia. Useat organisaatiot ovat ilmaisseet kiinnostuksensa
esittää yksityiskohtaisempia kommentteja, kun komissio laatii kehysehdotuksen konsultoinnin
toteuttamisesta.
Komissio pyytääkin nyt kaikkia asianomaisia es ittämään kommenttinsa ehdotetuista yleisistä
periaatteista ja vähimmäisvaatimuksista.
Nämä ja aikaisemmat kommentit tutkitaan tarkoin sen selvittämiseksi, missä määrin ne
voidaan sisällyttää lopullisiin yleisiin periaatteisiin ja vähimmäisvaatimuksiin, joistakomission on tarkoitus päättää syksyllä 2002.
Komission ehdotuksia koske vat kannanotot pyydetään toimittamaan komissioon heinäkuun
31. päivään 2002 mennessä .
Kannanotot voidaan toimittaa joko sähköpostiosoitteeseen
SG-Consultation-minimumstandards@cec.eu.int
tai postiosoitteeseen
Euroopan komissio
PääsihteeristöToimisto: BREY 9/210B-1049 Bryssel
                                                
20 ”Jotta organisaatiota voidaan pitää edustavana, sen on: oltava järjestäytynyt pysyvästi yhteisön tasolla, voitava
hyödyntää välittömästi jäsentensä asiantuntemusta sekä taattava nopea ja rakentava konsultointi,edustettava eurooppalaisen yhteiskunnan intressien mukaisia yleisiä asioita, muodostuttava
jäsenorganisaatioista, jotka tunnustetaan kulloisessakin jäsenvaltiossa edustamiensa intressien kannalta
edustaviksi, oltava läsnä suuressa osassa EU:n jäsenvaltioita jäsenorganisaatioiden kautta, oltava
vastuuvelvollinen toimistaan organisaation jäsen ille, omattava mandaatti edustaa ja toimia Euroopan
tasolla, oltava riippumaton, eikä se saa ottaa vast aan määräyksiä ulkopuolisilta tahoilta, oltava avoin
erityisesti varainkäytön ja päätöksentekorakenteidensa osalta.” (Lausunto aiheesta Komission valkoinenkirja – "Eurooppalainen hallintotapa", 20.3.2002, CES 357/2002).
21 Kannanotot on julkaistu hallintotapaa käsittelevillä komission Internet-sivuilla.
16Kaikki kannanotot julkaistaan hallintotapaa käsittelevillä Internet-sivuilla.
Organisaatioita, jotka esittävät kannanottoja  edustamiensa eturyhmien puolesta, pyydetään
toimittamaan komissiolle perustiedot toimintansa yleisistä tavoitteista,järjestäytymismuodostaan ja siitä, miten ne ovat selvittäneet jäsentensä suhtautumista
komission ehdotuksiin. Jos näiden organisaatio iden tiedot ovat jo CONECCS-tietokannassa,
niitä pyydetään tarkistamaan, että tiedot ovat ajanmukaiset. Organisaatioille, jotka eivät haluanimensä esiintyvän tietokannassa tai jotka eivät täytä sen kelpoisuusehtoja, toimitetaanerillinen tietolomake.
Tästä konsultoinnista tiedotetaan yksityiskoht aisesti hallintotapaa koskevilla komission
Internet-sivuilla osoitteessa
http://europa.eu.i nt/comm/governance/index_en.htm.