PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Kuten Europol toteaa järjestäytynyttä verkkorikollisuutta koskevassa uhka-arviossaan, kyberrikollisuus muodostaa kasvavan uhkan kansalaisten ja yritysten turvallisuudelle Euroopan unionissa (EU). Kyberrikollisuus on globaali ja ylikansallinen ilmiö, ja kansainvälisen yhteistyön tehostaminen kyberrikollisuuden torjumiseksi on ollut yksi maailman eri maiden prioriteeteista jo useiden vuosien ajan.

Vuonna 2001 tehty tietoverkkorikollisuutta koskeva Euroopan neuvoston yleissopimus, jäljempänä ’Budapestin yleissopimus’, on ensimmäinen kansainvälinen kyberrikollisuutta koskeva sopimus. Siinä määritellään kyberrikollisuuteen liittyvät rikokset, määrätään kyberrikollisuuden tutkintavaltuuksista ja -menettelyistä, kuten etsinnöistä tietoverkoissa, tiedon hankkimisesta ja sähköisen todistusaineiston turvaamisesta kaikissa rikoksissa, sekä luodaan puitteet kansainväliselle yhteistyölle. Budapestin yleissopimus on avoin Euroopan neuvoston ulkopuolisille jäsenille, ja siihen on liittynyt maita kaikilta maantieteellisiltä alueilta. Tähän mennessä sopimusvaltioita on 66, ja 14 uutta maata on kutsuttu liittymään yleissopimukseen. Se on kyberrikollisuuden vastaisen lainsäädännön perusta 80 prosentissa maailman maista. Euroopan neuvoston ministerikomitean 17. marraskuuta 2021 hyväksymä Budapestin yleissopimuksen toinen lisäpöytäkirja osoittaa yleissopimuksen jatkuvan merkityksen kyberrikollisuutta koskevan kansainvälisen yhteistyön kehyksenä.

Tietotekniikan yleistyminen ja uusien televiestintä- ja tietoverkkojärjestelmien nopea kehitys sekä teknologioiden käyttö ja väärinkäyttö rikollisiin tarkoituksiin ovat myös olleet Yhdistyneiden kansakuntien asialistalla. YK:n yleiskokous hyväksyi 21. joulukuuta 2010 päätöslauselman 65/230, jossa se pyysi YK:n rikoksentorjunnan ja rikosoikeuden toimikuntaa (CCPCJ) perustamaan avoimen hallitustenvälisen asiantuntijaryhmän, jäljempänä ’asiantuntijaryhmä’, tekemään kattavan tutkimuksen kyberrikollisuuden ongelmasta. Asiantuntijaryhmä tarkasteli 6.–8. huhtikuuta 2021 pidetyssä seitsemännessä (ja viimeisessä) kokouksessaan kaikkia YK:n jäsenvaltioiden ehdottamia alustavia päätelmiä ja suosituksia ja päätti toimittaa CCPCJ:lle hyväksytyt 63 päätelmää ja suositusta. Tutkimuksessaan asiantuntijaryhmä ei päässyt yksimielisyyteen uuden kansainvälisen kyberrikollisuutta koskevan sopimuksen tarpeellisuudesta.

Samaan aikaan eräät YK:n jäsenvaltiot ovat tehostaneet ponnistelujaan tällaisen sopimuksen aikaansaamiseksi YK:n yleiskokouksen kolmannessa komiteassa käydyissä keskusteluissa. YK:n yleiskokous hyväksyi 17. joulukuuta 2018 päätöslauselman 73/187 tieto- ja viestintätekniikan rikollisiin tarkoituksiin käyttämisen torjunnasta. Sen jälkeen yleiskokous hyväksyi 27. joulukuuta 2019 samasta aiheesta toisen päätöslauselman 74/247, jolla perustettiin avoin tilapäinen hallitustenvälinen asiantuntijakomitea, jäljempänä ’tilapäinen komitea’, laatimaan kattavaa kansainvälistä yleissopimusta tieto- ja viestintätekniikan rikollisiin tarkoituksiin käyttämisen torjumiseksi. Päätöslauselman mukaan tilapäisen komitean tuli ottaa täysimääräisesti huomioon olemassa olevat kansainväliset välineet sekä kansalliset, alueelliset ja kansainväliset toimet, joilla torjutaan tieto- ja viestintätekniikan käyttämistä rikollisiin tarkoituksiin, erityisesti asiantuntijaryhmän työ ja sen tulokset. YK:n yleiskokous hyväksyi 26. toukokuuta 2021 päätöslauselman 75/282, jossa määriteltiin neuvotteluja koskevat säännöt. Yleiskokous päätti muun muassa, että tilapäinen komitea kutsuisi koolle vähintään kuusi 10 päivän pituista istuntoa, joita aletaan pitää tammikuussa 2022, sekä päätösistunnon ja esittäisi yleissopimusluonnoksen YK:n yleiskokoukselle sen 78. istunnossa vuonna 2024. Yleiskokous päätti myös, että tilapäisen komitean olisi pidettävä ensimmäinen, kolmas ja kuudes neuvotteluistuntonsa New Yorkissa ja toinen, neljäs ja viides istuntonsa Wienissä. Yleiskokous päätti 20. tammikuuta 2022 lykätä ensimmäistä istuntoa myöhempään ajankohtaan New Yorkin covid-19-pandemiatilanteen vuoksi.

Tämän ehdotuksen tarkoituksena on varmistaa Euroopan unionin osallistuminen näihin neuvotteluihin, koska neuvottelujen odotetaan koskevan EU:n lainsäädäntöön ja toimivaltaan liittyviä seikkoja erityisesti kyberrikollisuuden alalla. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 3 artiklan 2 kohdassa määrätään, että unionilla on yksinomainen toimivalta ”tehdä kansainvälinen sopimus (...) siltä osin kuin se voi vaikuttaa yhteisiin sääntöihin tai muuttaa niiden ulottuvuutta”. Kansainvälinen sopimus voi vaikuttaa yhteisiin sääntöihin tai muuttaa niiden ulottuvuutta, jos sopimuksen soveltamisala on päällekkäinen unionin lainsäädännön soveltamisalan kanssa tai jos unionin lainsäädäntö kattaa sopimuksen soveltamisalan suurelta osin.

Koska yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan (YUTP) liittymättömien unionin toimivaltaan kuuluvien asioiden odotetaan muodostavan suunnitellun sopimuksen tärkeimmät osat, komissio olisi nimitettävä johtamaan neuvotteluryhmää. Yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan liittyvissä asioissa unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja käy neuvotteluja osana ryhmää. Komission pääneuvottelija varmistaa sopimuksen yleisen johdonmukaisuuden. Pääneuvottelijan alaisuudessa komission yksiköt johtavat neuvotteluja suunnitellun sopimuksen muista kuin YUTP:hen liittyvistä osista ja Euroopan ulkosuhdehallinto (EUH) johtaa neuvotteluja sopimuksen niistä osista, jotka kuuluvat YUTP:n piiriin.

Tämä suositus toimitetaan neuvostolle SEUT-sopimuksen 218 artiklan mukaisesti, jotta voidaan antaa valtuudet neuvotella tulevasta YK:n yleissopimuksesta Euroopan unionin puolesta neuvotteluohjeineen sekä nimittää komissio neuvottelijaksi.