Komission kertomus - Työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyshuollon neuvoa-antavan komitean kahdeskymmenesneljäs toimintakertomus 1999 /* KOM/2002/0066 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS TYÖTURVALLISUUDEN, TYÖHYGIENIAN JA TYÖTERVEYSHUOLLON NEUVOA-ANTAVAN KOMITEAN KAHDESKYMMENESNELJÄS TOIMINTAKERTOMUS 1999 SISÄLLYSLUETTELO TIIVISTELMÄ 1. YLEISTÄ KOMITEASTA 1.1. Perustaminen, toimivalta ja toimeksianto 1.2. Rakenne ja toiminta 2. TOIMINTA VUONNA 1999 2.1. CCSHS:n 23. toimintakertomus 2.2. Annetut lausunnot 2.2.1. Komitean lausunto (asiak. III/4101/97 rev.3, 5.10.1998) konedirektiivin 98/37/EY tarkistamista koskevasta luonnoksesta (asiak. nro 0128/2/99). 2.2.2. Lausunto menettelystä, jolla komitea antaa jäsenvaltioiden laatimista direktiivien täytäntöönpanokertomuksista komission siltä pyytämät lausunnot, jotka toimitetaan Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä talous- ja sosiaalikomitealle (asiak. 0637/1/99) 2.2.3. Lausunto työterveyden ja työturvallisuuden hallintajärjestelmien kehittämisestä (asiak. 510/1/99) ja luonnos Euroopan työturvallisuuden ja työterveyden hallintaa koskeviksi ohjeiksi (asiak. 0135/2/99). 2.2.4. Lausunto standardointia koskevista toimeksianto-luonnoksista, jotka on osoitettu eurooppalaisille standardointielimille ja jotka sisältyvät asiakirjoihin 24/99, 37/99, 40/99, 41/99, 42/99, 43/99 ja 44/99 (asiak. nro 0641/99). 2.2.5. Lausunto Euroopan standardointikomitean (CEN) komission toimeksiannosta toteuttamasta tutkimuksesta, jossa tarkastellaan henkilösuojainten valintaa käsittelevän oppaan toteutettavuutta (Asiak. nro 6224/1/98) 2.2.6. Lausunto ensimmäisen työperäisen altistumisen viiteraja-arvojen luettelon laatimisesta (asiak. nro 6037/1/98) 2.2.7. Lausunto itsenäisten ammatinharjoittajien työturvallisuuden ja työterveyden suojelusta (Asiak. nro 6227/2/9) 2.2.8. Komitean lausunto luonnoksesta Bilbaon viraston vuoden 2000 työohjelmaksi 3. RYHMIEN TOIMINTA JA NIIDEN RAKENNE VUODEN LOPUSSA 3.1. Vuonna 1999 toimineet ryhmät, jotka jatkavat toimintaa vuonna 2000 3.1.1. Suunnittelu 3.1.2. Standardointi 3.1.3. Työperäistä altistumista koskevien rajojen määrittäminen 3.1.4. Monialaiset suojaavat ja ennaltaehkäisevät palvelut sekä työpaikan terveystilanteen seuranta 3.1.5. Työpaikoilla esiintyvän väkivallan torjunta 3.1.6. Komiteoiden uudelleenjärjestely (suunnittelutyöryhmä) 3.1.7. Bilbaon viraston toimintakertomus 3.1.8. Tuki- ja liikuntaelinten sairaudet 3.2. Vuonna 1999 perustetut työryhmät 3.3. Työryhmien lakkauttaminen 3.3.1. Direktiivien täytäntöönpano 3.3.2. Itsenäiset ammatinharjoittajat 3.3.3. Koneet 4. YHTEISTYÖ MUIDEN ORGANISAATIOIDEN KANSSA 4.1. Pysyvä neuvottelukunta 4.2. Johtavien työsuojelutarkastajien komitea 4.3. Kemiallisten aineiden työperäisen altistuksen raja-arvoja käsittelevä tiedekomitea 4.4. Työmarkkinaosapuolet 4.5. Ammattiyhdistysten tekninen toimisto 4.6. Kansainvälinen työtoimisto 4.7. Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö 4.8. Bilbaon virasto LIITE A LIITE B LIITE C LIITE D TIIVISTELMÄ TYÖTURVALLISUUDEN, TYÖHYGIENIAN JA TYÖTERVEYSHUOLLON NEUVOA-ANTAVAN KOMITEAN KAHDESKYMMENESNELJÄS TOIMINTAKERTOMUS 1999 ( Asiak. 135/1/00 FI) Ottaen huomioon, että olisi säädettävä pysyvästä elimestä, jonka tehtävänä on avustaa komissiota työturvallisuuteen, työhygieniaan ja työterveyshuoltoon liittyvien toimien valmistelussa ja täytäntöönpanossa sekä helpottaa kansallisten viranomaisten ja työntekijä- ja työnantajajärjestöjen välistä yhteistyötä, Euroopan yhteisöjen neuvosto perusti 27. kesäkuuta 1974 tehdyllä päätöksellään (74/325/ETY) työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyshuollon neuvoa-antavan komitean. Komitea on kolmikantaelin, johon kuuluu varsinaisina jäseninä kustakin jäsenvaltiosta kaksi hallituksen edustajaa, kaksi työntekijäjärjestöjen edustajaa ja kaksi työnantajajärjestöjen edustajaa. Jokaiselle varsinaiselle jäsenelle nimetään varajäsen. Neuvosto nimittää varsinaiset jäsenet ja varajäsenet sekä julkaisee jäsenluettelot tiedoksi Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Komitean puheenjohtajana toimii komission jäsen tai hänen ollessaan estynyt hänen nimeämänsä komission virkamies. Komitea laatii vuosittain toimintakertomuksen, jonka komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisön neuvoa-antavalle komitealle. Vuonna 1999 komitea kokoontui kaksi kertaa Luxemburgissa. Komission työllisyyden ja sosiaaliasioiden pääosaston pääjohtaja toimi kokouksissa puheenjohtajana. Molemmissa kokouksissa komissio ilmoitti komitealle kaikkien työterveyteen, työturvallisuuteen ja työhygieniaan liittyvien asioiden etenemisestä. Komitea hyväksyi vuoden 1998 toimintaa kuvaavan vuosikertomuksen, antoi kahdeksan lausuntoa (ks. tiivistelmä tämän kertomuksen kohdassa 2.2) sekä tutki aiheita, joista sen vuoden 2000 työohjelma voisi koostua. 1. YLEISTÄ KOMITEASTA 1.1. Perustaminen, toimivalta ja toimeksianto Ottaen huomioon, että olisi säädettävä pysyvästä elimestä, jonka tehtävänä on avustaa komissiota työturvallisuuteen, työhygieniaan ja työterveydenhuoltoon liittyvien toimien valmistelussa ja täytäntöönpanossa sekä helpottaa kansallisten viranomaisten ja työntekijä- ja työnantajajärjestöjen välistä yhteistyötä, Euroopan yhteisöjen neuvosto perusti 27. kesäkuuta 1974 tehdyllä päätöksellään (74/325/ETY) työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyshuollon neuvoa-antavan komitean. Komitean tehtävänä on erityisesti (päätöksen 2 artiklan 2 kohta) (1) suorittaa saatavilla olevien tietojen perusteella näkemysten ja kokemusten vaihtoa voimassa olevista tai suunnitelluista säännöksistä, (2) edistää yhteisen lähestymistavan muodostamista työturvallisuuden, työhygienian, ja työterveyshuollon alojen kysymyksissä sekä edistää asioiden tärkeysjärjestyksen valintoja yhteisön kannalta ja niiden toteuttamiseksi tarvittavia toimenpiteitä, (3) kiinnittää komission huomiota sellaisiin aloihin, joilla uuden tiedon hankkiminen ja asianmukainen koulutus- ja tutkimustoiminta vaikuttavat tarpeellisilta, (4) määritellä yhteisön toimintaohjelmien puitteissa ja yhteistyössä kaivosteollisuuden ja muun kaivannaistoiminnan turvallisuuden ja terveellisyyden pysyvän neuvottelukunnan kanssa - perusteet ja tavoitteet työtapaturmien ja yrityksissä terveydelle aiheutuvien vaarojen torjumista varten - menetelmät, joiden avulla yritykset ja niiden työntekijät voivat arvioida ja parantaa suojelun tasoa (5) edistää kansallisille hallintoviranomaisille ja työntekijä- ja työnantajajärjestöille suunnattua yhteisön toimenpiteistä tiedottamista, jotta niiden välinen yhteistyö helpottuisi ja jotta voitaisiin edistää niiden aloitteita kokemusten vaihdon parantamiseksi ja menettelyohjeiden määrittelemiseksi. 1.2. Rakenne ja toiminta Komitea on kolmikantaelin, johon kuuluu varsinaisina jäseninä kustakin jäsenvaltiosta kaksi hallituksen edustajaa, kaksi työntekijäjärjestöjen edustajaa ja kaksi työnantajajärjestöjen edustajaa. Jokaiselle varsinaiselle jäsenelle nimetään varajäsen. Neuvosto nimittää varsinaiset jäsenet ja varajäsenet sekä julkaisee jäsenluettelot tiedoksi Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Komitean puheenjohtajana toimii komission jäsen tai hänen ollessaan estynyt hänen nimeämänsä komission virkamies. Komitea voi muodostaa työryhmiä, joiden puheenjohtajana toimii komitean jäsen. Työryhmät laativat toimintansa tuloksista kertomuksen, joka esitetään komitean kokouksessa. Komitea laatii vuosittain toimintakertomuksen, jonka komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisön neuvoa-antavalle komitealle. Komitean lausunnot hyväksytään ehdottomalla enemmistöllä annetuista äänistä. Komitea on päätösvaltainen, kun kaksi kolmasosaa jäsenistä on paikalla. Komitea on laatinut työjärjestyksensä, joka tuli voimaan sen jälkeen, kun neuvosto hyväksyi sen 30. huhtikuuta 1976 komission lausunnon perusteella. Hallitusten, työntekijäjärjestöjen ja työnantajajärjestöjen edustajat järjestäytyvät kolmeen erilliseen ryhmään. Kukin eturyhmä nimeää keskuudestaan edustajan, joka osallistuu sen eturyhmän kokouksiin, joka hänet on nimennyt, sekä komitean kokouksiin, joissa hän esittää eturyhmän kannan. Hallitusten edustajien eturyhmän jäsenten välisistä yhteyksistä vastaa neuvoston puheenjohtajana toimivan maan hallitusta edustava komitean jäsen. Työnantajia edustavien komitean jäsenten välisestä yhteydestä vastaa EY:n teollisuuden ja työnantajien keskusjärjestö (UNICE), ja yhteisön tason työntekijäorganisaatio eli Euroopan ammatillinen yhteisjärjestö (EAY) on puolestaan vastuussa työntekijöiden edustajien kantojen koordinoinnista. Komitean ja työryhmien sihteeristön työt kuuluvat komissiolle. Sihteeristö tulee työllisyyden ja sosiaaliasioiden pääosastosta (EMPL, yksikkö D/6). 2. TOIMINTA VUONNA 1999 Jäsenvaltioiden ehdotuksesta neuvosto aloitti 7. heinäkuuta 1997 komitean varsinaisten ja varajäsenten nimeämisen kaudeksi 7.7.1997-6.7.2000 edellisen toimikauden (4.3.1994-3.3.1997) päätyttyä. Vuoden 1999 jäsenluettelo on esitetty liitteessä B. Vuonna 1999 komitea kokoontui kaksi kertaa Luxemburgissa. Kokoukset pidettiin touko- ja lokakuussa. Molemmissa kokouksissa komissio ilmoitti komitealle kaikkien työterveyteen, työturvallisuuteen ja työhygieniaan liittyvien asioiden etenemisestä. Hallituksia, työnantajia ja työntekijöitä edustavat eturyhmät ovat kokoontuneet komitean kokouksia edeltävänä päivänä. Eturyhmät pitivät vuoden aikana kaksi ylimääräistä kokousta. Komitean työskentely edistyi vuonna 1999 komission toiminnan tahdissa ja vuosiksi 1996-2000 määritellyn yhteisön ohjelman mukaisesti. Neljä kertaa kokoontunut suunnittelutyöryhmä ehdotti komitealle tehtäviä ja painopistealueita. Kahdeksalle työryhmälle annettiin tehtäväksi tutkia erityisaloja, joita koskevan lausunnon komitea halusi antaa. Työryhmien toiminta edellytti viidentoista kokouksen pitämistä. Komitea lakkautti kolme työryhmää, jotka olivat saanet työnsä päätökseen: - Direktiivien täytäntöönpano - Itsenäiset ammatinharjoittajat - Koneet. Komitea perusti viisi työryhmää, ja hyväksyi niiden toimeksiannot: - Asbesti (asiak. nro 306/1/99) - Direktiivien täytäntöönpano (asiak. nro 0136/1/99) - Kemiallisista aineista annettua direktiiviä varten laadittava opas (asiak. nro 0307/2/99) - Tuki- ja liikuntaelinten sairaudet (asiak. nro 0303/99) - Viraston toimintakertomus (asiak. nro 0305/99). Lisäksi komitea antoi komiteoiden uudelleenjärjestelyyn liittyvän toimeksiannon suunnittelutyöryhmälle (asiak. nro 0304/99) ja tarkisti työperäisen altistumisen rajoja määrittävän työryhmän toimeksiantoa (asiak. nro 0314/1/99). Tiivistelmä näiden ryhmien työskentelystä on tämän kertomuksen kohdassa 3. Komitea hyväksyi vuoden 1998 toimintaa kuvaavan vuosikertomuksen, antoi kahdeksan lausuntoa (ks. tiivistelmä tämän kertomuksen kohdassa 2.2) sekä tutki aiheita, joista sen vuoden 2000 työohjelma voisi koostua. 2.1. CCSHS:n 23. toimintakertomus Asiak. 649/99 Komitea hyväksyi 27. lokakuuta 1999 pitämässään 59. kokouksessa kahdennenkymmenennenkolmannen kertomuksen, joka käsitteli sen toimintaa vuonna 1998. 2.2. Annetut lausunnot 2.2.1. Komitean lausunto (asiak. III/4101/97 rev.3, 5.10.1998) konedirektiivin 98/37/EY tarkistamista koskevasta luonnoksesta (asiak. nro 0128/2/99). Komitea perusti 29. lokakuuta 1997 koneita käsittelevän työryhmän valmistelemaan neuvoa-antavan komitean lausuntoa luonnoksesta neuvoston direktiiviehdotukseksi, joka koskee koneita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 98/37/EY (direktiivin 89/392/ETY kodifioitu versio) tarkistamista. Komitea huomautti lausunnossaan, että direktiiviehdotuksen teksti on monimutkainen. Se totesi, että mikäli teksti halutaan säilyttää muuttamattomana, on jatkotoimenpiteiden avulla pyrittävä vaikuttamaan siihen, että teksti ymmärretään ja että sitä sovelletaan samalla tavalla kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa. Komitean mielestä direktiivin tarkistuksen on kohdistuttava koko tuotantoketjuun direktiivin täytäntöönpanoon asti eli sen ensimmäiseen soveltamiskertaan saakka. Konedirektiivin säännösten ja muutetun direktiivin 89/655 säännösten väliin ei saa jäädä lainsäädännöllisiä aukkoja. Tarkistuksessa on myös selvennettävä koneen kaltaisten tuotteiden käsitettä ja määriteltävä, miten niitä voidaan käsitellä oikeudellisesta näkökulmasta. Erityisesti olisi täsmennettävä toimintaan osallistuvien eri osapuolten mahdolliset vastuut. Komitea hyväksyi lausuntoluonnoksen ääntenenemmistöllä 27. lokakuuta 1999. 2.2.2. Lausunto menettelystä, jolla komitea antaa jäsenvaltioiden laatimista direktiivien täytäntöönpanokertomuksista komission siltä pyytämät lausunnot, jotka toimitetaan Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä talous- ja sosiaalikomitealle (asiak. 0637/1/99) Komitea perusti 29. lokakuuta 1997 kertomuksia käsittelevän työryhmän, jonka tehtävänä on laatia menettelyt, joiden avulla se voi valmistella komission pyytämät lausunnot. Lausunnot liittyvät kertomuksiin, jotka komission on esitettävä neuvostolle, Euroopan parlamentille sekä talous- ja sosiaalikomitealle. Lausunto jakautuu toimeksiannon mukaisesti kahteen osaan: - Ensimmäisessä osassa keskitytään komitean kommentteihin mallisuunnitelmasta, jota kansalliset viranomaiset käyttävät laatiessaan kansallisia kertomuksia. Soveltaessaan perustamissopimuksen 118 a artiklaan pohjautuvia direktiivejä jäsenvaltioiden on laadittava komissiolle kertomus direktiivien säännösten täytäntöönpanosta. Tässä kertomuksessa on esitettävä työmarkkinaosapuolten näkemykset. - Toisessa osassa tarkastellaan lähemmin komission kertomuksia koskevien komitean lausuntojen sekä näiden kertomusten sisältöä koskevien suositusten antamiseen johtavia menettelyjä. Komitea hyväksyi lausuntoluonnoksen ääntenenemmistöllä 27. lokakuuta 1999. 2.2.3. Lausunto työterveyden ja työturvallisuuden hallintajärjestelmien kehittämisestä (asiak. 510/1/99) ja luonnos Euroopan työturvallisuuden ja työterveyden hallintaa koskeviksi ohjeiksi (asiak. 0135/2/99). Tämä ryhmä perustettiin 29. lokakuuta 1997 vastauksena markkinoiden maailmanlaajuistumis kehitykseen ja Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 137 artiklan puitteissa, jotta voitaisiin määrittää suosituksia, jotka liittyvät työterveyden ja työturvallisuuden hallintajärjestelmien laatimisessa tarvittaviin suuntaviivoihin. Toimeksiannossa määritellyn tavoitteen saavuttaminen edellytti neljää kokousta. Asiakirja 0510/1/99, lausunto: Komitea tunnustaa, että systemaattinen lähestymistapa työterveyden ja työturvallisuuden hallintajärjestelmiin on edellytyksenä puitedirektiivissä kaavaillun työterveyden ja työturvallisuuden korkean tason saavuttamiseksi. Mitään yleismaailmallista työterveyden ja työturvallisuuden hallintajärjestelmää ei komitean mielestä voida soveltaa kaikkiin organisaatioihin niiden koosta, alasta ja toimintaan liittyvistä erityisriskeistä riippumatta. Joitakin perusehtoja voidaan kuitenkin määritellä ja esittää suuntaviivoiksi, jotta yhteisen lähestymistavan käyttöä voitaisiin edistää tällaisen järjestelmän toteuttamisessa. Asiakirja 0135/2/99, ohjeet: Asiakirjassa perustellaan ensin suuntaviivojen laatimista työterveyden ja työturvallisuuden korkean tason toteuttamiseen vaikuttavana tekijänä. Tämän jälkeen suuntaviivoja kehitetään seuraavien tekijöiden ja menettelyjen pohjalta: - työterveyden ja työturvallisuuden suojelun toimintalinjat ja strategiat - vastuu, tehtävät ja toimivaltuudet - työterveyden ja työturvallisuuden hallintajärjestelmän rakenne - sisäinen ja ulkoinen tiedotus sekä yhteistyö - työterveyden ja työturvallisuuden niveltäminen yrityksen toimintaan - koonti asiakirjoihin - työterveyden ja työturvallisuuden hallintajärjestelmästä saatujen tulosten selvitys ja arviointi sekä järjestelmän parantaminen. Komitea hyväksyi lausuntoluonnoksen yksimielisesti 27. lokakuuta 1999. 2.2.4. Lausunto standardointia koskevista toimeksianto-luonnoksista, jotka on osoitettu eurooppalaisille standardointielimille ja jotka sisältyvät asiakirjoihin 24/99, 37/99, 40/99, 41/99, 42/99, 43/99 ja 44/99 (asiak. nro 0641/99). Komitea huomauttaa, että vaikka standardointia käsittelevä komitea onkin jo tarkastellut toimeksiantoja, komitean velvollisuutena on kuitenkin avustaa komissiota siten, että se laatii kyseisiä toimeksiantoluonnoksia koskevan lausunnon ennen kuin tehtävä annetaan virallisesti eurooppalaisille standardointielimille. Lausunnon antamisella pyritään tekemään mahdolliseksi myös työturvallisuuteen, työhygieniaan ja työterveyshuoltoon liittyvien seikkojen arviointi. - Asiak. 24/99 - Elektromagneettiseen yhteensopivuuteen liittyviä seikkoja koskeva toimeksiantoluonnos CEN-, CENELEC- ja ETSI-elimille - Komitea hyväksyy toimeksiannon muutoksitta. - Asiak. 37/99 - Toimeksiantoluonnos CENille: standardoitujen mittausmenetelmien määrittely PM 2,5 -hiukkasten pitoisuuden mittaamiseksi ympäristön ilmassa - Neuvoa-antava komitea suosittelee, että komissio arvioisi, onko tarpeen kehittää erillisiä mittausmenetelmiä työympäristöä varten vai onko toimeksiannon nykyisen sanamuodon tarkoitus kattaa kaikki ympäristöt. - Asiak. 40/99 - Henkilösuojaimista annettuun direktiiviin 89/686/ETY liittyvä toimeksianto CENille: hevosurheilussa käytettäviä kypäriä koskevaan standardiin EN 1384 valmistautuminen - Komitea suosittelee, että komissio ottaisi toimeksiannon yhteydessä huomioon myös hevosurheilun yhteydessä suoritettavat työtehtävät ja muut ratsastukseen liittyvät harrasteet. - Asiak. 41/99 - Laadunvarmistuksessa sovellettavaa standardia koskeva toimeksiantoluonnos CEN-, CENELEC- ja ETSI-elimille - Komitea hyväksyy toimeksiannon huomautuksitta. - Asiak. 42/99 - Tietoliikenne- ja tietotekniikan alaa koskeva toimeksiantoluonnos CEN-, CENELEC- ja ETSI-elimille - Komitea hyväksyy toimeksiannon huomautuksitta. - Asiak.43/99 - Lasten ja kuluttajien turvallisuutta koskeva toimeksiantoluonnos eurooppalaisille standardointielimille - Komitea suosittelee, että komissio keskeyttää toimeksiannon antamismenettelyn, jotta voidaan tarkemmin harkita, mihin tavoitteisiin pyritään ja mikä pyydetyn standardin sisällön toivotaan olevan. Ehdotetussa tekstissä on aukkoja ja ristiriitaisuuksia, jotka on ehdottomasti poistettava. Lisäksi on selitettävä tyydyttävästi, miten aiotaan ehkäistä toimeksiantoluonnoksen piiriin kuuluvien tikkaiden käyttö mihinkään ammatilliseen tarkoitukseen. Komitea ilmoittaa olevansa pyydettäessä valmis avustamaan komissiota toimeksiantoluonnoksen tekstiasun tarkistamisessa. Komitea hyväksyi lausuntoluonnoksen yksimielisesti 27. lokakuuta 1999. 2.2.5. Lausunto Euroopan standardointikomitean (CEN) komission toimeksiannosta toteuttamasta tutkimuksesta, jossa tarkastellaan henkilösuojainten valintaa käsittelevän oppaan toteutettavuutta (Asiak. nro 6224/1/98) Komitea epäilee, olisiko (riskien arviointia ja valintaa ja käyttöä koskevien) yleisohjeiden laajentaminen hyödyllistä pk-yritysten kannalta, mutta katsoo kuitenkin, että kaikkien ohjeiden tulisi olla helposti saatavissa ja ymmärrettävissä. Toimiala- tai työtehtäväkohtaista neuvontaa voitaisiin kehittää pilottikokeilujen perusteella kahdella tai kolmella alalla, jotka valittaisiin henkilösuojainten valintaa koskevien ongelmien perusteella. Komitea kannattaa täysin työryhmän esittämää suositusta, jonka mukaan henkilösuojainstandardien tulevien tarkistusten yhteydessä olisi tarkasteltava huolellisesti tarvittavien suojausluokkien määrää suhteessa ennakoitavissa olevissa käyttöoloissa esiintyviin mahdollisesti erilaisiin riskitasoihin. Komitea hyväksyi lausuntoluonnoksen 6. toukokuuta 1999. 2.2.6. Lausunto ensimmäisen työperäisen altistumisen viiteraja-arvojen luettelon laatimisesta (asiak. nro 6037/1/98) Lausuntoluonnoksessa käsitellään työperäisen altistumisen viiteraja-arvoja koskevan luettelon laatimista 63 kemikaalin osalta. Komitea hyväksyi lausuntoluonnoksen 6. toukokuuta 1999. 2.2.7. Lausunto itsenäisten ammatinharjoittajien työturvallisuuden ja työterveyden suojelusta (Asiak. nro 6227/2/9) Syy tämän lausunnon antamiseen oli seuraava: Itsenäisten ammatinharjoittajien määrän kasvu useissa Euroopan maissa on osa laajempaa työvoimarakenteen muutosta yritysten pienetessä kooltaan samalla, kun ne hankkivat palveluita erittäin pieniltä yrityksiltä ja itsenäisiltä ammatinharjoittajilta. Tämä kehitys luo uusia turvallisuusongelmia. Lisäksi itsenäiset ammatinharjoittajat eivät usein kuulu työterveys- ja työturvallisuus lainsäädännön piiriin vaikka tekevätkin samaa työtä kuin palkatut työntekijät ja altistuvat siten samoille riskeille. Komitea on näin ollen sitä mieltä, että itsenäisten ammatinharjoittajien työterveyden ja työturvallisuuden suojelua koskeva yhteisön aloite on välttämätön. Komitea hyväksyi lausuntoluonnoksen 6. toukokuuta 1999. 2.2.8. Komitean lausunto luonnoksesta Bilbaon viraston vuoden 2000 työohjelmaksi Kuten Bilbaon viraston perustamisesta annetussa asetuksessa säädetään, Bilbaon viraston johtajan laatima luonnos viraston työohjelmaksi vuodeksi 2000 on toimitettu komitealle ennen kuin se esitetään viraston hallintoneuvostolle. Eturyhmät esittivät kantansa viraston johtajan läsnäollessa, ja ne voidaan tiivistää seuraavasti: Luettuaan vuoden 2000 työohjelman työntekijöiden ja työnantajien ryhmät totesivat tänäkin vuonna, että vaikka kehitys onkin huomattavaa, työohjelma on erittäin kunnianhimoinen siitä huolimatta, että määriteltynä ja hyväksyttynä tavoitteena oli rajoittaa uusia hankkeita ja saattaa käynnissä olevat hankkeet päätökseen. Nämä kaksi ryhmää ilmoittivat vastustavansa viraston palkintojenjakotoimintaa, ja erityisesti ne vastustivat palkintojen jakamista eurooppalaisen teemaviikon yhteydessä. Ne kritisoivat yhdessä myös vapaaehtoisia sopimuksia koskevan hankkeen epätarkkuutta ja epäselvyyttä ja toivoivat, että niiden toivomuksiin ja huomautuksiin kiinnitettäisiin enemmän huomiota hallintoneuvoston kokouksissa. Viraston toiminnan olisi aikaisempaa enemmän perustuttava työmarkkinaosapuolten väliseen hyvään yhteistyöhön. Viraston ja komitean välillä ei vaikuta olevan mitään yhteyttä. Tiedonvälityksen tehostamisesta olisi hyötyä. Työnantajien ryhmä esitti selkeän toiveensa, että virasto laajentaisi verkkoaan ja että se keräisi tietoja maista, jotka hakevat Euroopan unionin jäsenyyttä. Hallitusten edustajat esittivät lopuksi huolensa siitä, että tehtäviä on viime aikoina siirretty komissiolta Bilbaon virastolle ja virastolta jäsenvaltioiden hallintoelimille, jotka ovat näiden tehtävien osalta jo ylikuormitettuja. Hallitusten edustajat toivoivat, että näitä siirtoja kevennettäisiin ja että niistä tehtäisiin entistä avoimempia. 3. RYHMIEN TOIMINTA JA NIIDEN RAKENNE VUODEN LOPUSSA 3.1. Vuonna 1999 toimineet ryhmät, jotka jatkavat toimintaa vuonna 2000 3.1.1. Suunnittelu Suunnitteluryhmä piti vuonna 1999 neljä kokousta, joissa se valmisteli uusia toimeksiantoja sekä organisoi ja seurasi työryhmien toimintaa. 3.1.2. Standardointi Tämän työryhmän tehtävät jatkuvat. Komitea antoi ryhmälle toimeksiannon tutkia standardointia koskevia toimeksiantoja sitä mukaa, kun komissio antaa niitä standardointielimille. Työryhmä käsittelee myös yleisiä ongelmia, jotka liittyvät standardointiin työterveys- ja työturvallisuusasioissa. Ryhmä kokoontui vuonna 1999 kaksi kertaa ja keskusteli yhdeksästä toimeksiantoluonnoksesta. Standardointia käsittelevä ryhmä toivoo, että komissio pyytäisi jatkossa lausuntoja hyvissä ajoin ja ainakin ennen kuin toimeksiannot annetaan standardointielimille. 3.1.3. Työperäistä altistumista koskevien rajojen määrittäminen Ryhmä kokoontui vuonna 1999 kolme kertaa ja laati lausuntoluonnoksen, joka koski ehdotusluonnosta komission direktiiviksi työperäisen altistumisen viiteraja-arvojen ensimmäisestä luettelosta työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemisesta työpaikalla esiintyviin kemiallisiin tekijöihin liittyviltä riskeiltä annetun neuvoston direktiivin 98/24/EY panemiseksi täytäntöön. Tämän ehdotukseen liitteeseen sisältyy erityisesti komission direktiivissä 96/94/EY annettu luettelo kemiallisista tekijöistä sekä useita tekijöitä, joiden osalta tiedekomitea (SCOEL) on suosittanut työperäisen altistumisen viiteraja-arvoja. Lausuntoluonnos esitettiin neuvoa-antavalle komitealle, joka hyväksyi sen 6. toukokuuta 1999. Direktiivi annettaneen vuoden 2000 aikana. Työryhmä aloitti myös työperäisen altistumisen viiteraja-arvoja koskevan toisen luettelon laatimisen. Työryhmä jatkaa työskentelyään vuonna 2000. 3.1.4. Monialaiset suojaavat ja ennaltaehkäisevät palvelut sekä työpaikan terveystilanteen seuranta Nämä kaksi ryhmää yhdistettiin, ja näin syntyneen ryhmän toimeksianto vahvistettiin marraskuussa 1996 pidetyssä kokouksessa. Ryhmän tehtävänä on tutkia kaikkien toimialojen ja kaikkien, niin julkisten kuin yksityistenkin yritysten työntekijöitä koskevien monialaisten suojaavien ja ennaltaehkäisevien palveluiden toteuttamisessa havaittuja ongelmia ja siitä saatuja tietoja. Sen tehtävänä on myös tutkia, miten työntekijöiden terveyden valvonta on toteutettu eri jäsenvaltioissa. Ryhmä kokoontui vuonna 1999 kaksi kertaa. Ryhmän työt ovat edistyneet hyvin, ja se arvelee saattavansa ne päätökseen vuonna 2000. 3.1.5. Työpaikoilla esiintyvän väkivallan torjunta Tämä 29.10.1997 perustettu ryhmä kokoontui vuonna 1999 kerran. Sen tehtävänä on laatia komitean lausunto komission esittämistä ehdotuksista ja suosituksista sekä kaikista muista toimista, jotka saattavat osoittautua tarpeellisiksi Euroopan tasolla. Vaikuttaa siltä, että väkivalta on kasvava, mutta peitelty ja aliarvioitu ongelma. Asiaan liittyviä luotettavia tilastoja on erittäin vähän. Ryhmän jäsenet kokoavat työpaikoilla esiintyvään väkivaltaan liittyviä tutkimuksia ja hyviä käytäntöjä, jotta asiasta voitaisiin laatia lausunto. 3.1.6. Komiteoiden uudelleenjärjestely (suunnittelutyöryhmä) Työryhmä ei kokoontunut käsittelemään komiteoiden uudelleenjärjestelyä vuonna 1999. 3.1.7. Bilbaon viraston toimintakertomus Työryhmä ei kokoontunut vuonna 1999. 3.1.8. Tuki- ja liikuntaelinten sairaudet Ryhmä kokoontui vuonna 1999 kerran. Ryhmän tehtävänä on valmistella lausunto työssä esiintyvien tuki- ja liikuntaelinten sairauksien ennaltaehkäisemistä koskevista mahdollisista yhteisön toimista. Nämä sairaudet ovat yleistyneet, ja ne aiheuttavat lisääntyvää työkyvyttömyyttä sekä vakavia taloudellisia seurauksia. 3.2. Vuonna 1999 perustetut työryhmät Komitea perusti viisi työryhmää, ja hyväksyi niiden toimeksiannot. 6. toukokuuta 1999 perustetut ryhmät: - Asbesti (asiak. nro 306/1/99) - Ryhmän toimeksiantona on valmistella neuvoa-antavan komitean lausunto ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi, jolla muutetaan toisen kerran direktiiviä 83/477/ETY, ja jonka tavoitteena on keskittää suojaustoimenpiteet suurimmassa vaarassa oleviin henkilöihin, varmistaa riittävä riskinarviointi, ennaltaehkäistä ja vähentää asbestialtistusta sekä tarkistaa altistusrajoja. - Direktiivien täytäntöönpano (asiak. nro 0136/1/99) - Ryhmän tehtävänä on laatia menettelyt, joiden avulla komitea voi antaa komission pyytämät lausunnot. Lausunnot liittyvät kertomuksiin, jotka komission on esitettävä neuvostolle, Euroopan parlamentille sekä talous- ja sosiaalikomitealle. - Kemiallisista aineista annettua direktiiviä varten laadittava opas (asiak. nro 0307/2/99) - Ryhmän tehtävänä on laatia lausuntoluonnos oppaasta, jossa käsitellään neuvoston direktiivin 98/24/EY 3, 4, 5 ja 6 artiklassa sekä sen liitteen II 1 kohdassa tarkoitettuja aineita. - Tuki- ja liikuntaelinten sairaudet (asiak. nro 0303/99) - Ryhmän tehtävänä on valmistella komitean lausunto työssä esiintyvien tuki- ja liikuntaelinten sairauksien ennaltaehkäisemistä koskevista mahdollisista yhteisön toimista. - Viraston toimintakertomus (asiak. nro 0305/99). - Ryhmän tehtävänä on valmistella komitean lausunto kertomuksesta, jonka Euroopan komissio laatii. Ryhmän on liitettävä lausuntoon ehdotus Euroopan työturvallisuus- ja työterveysvirastosta annetun asetuksen tarkistamisesta. 3.3. Työryhmien lakkauttaminen Komitea päätti lakkauttaa kolme työnsä päättänyttä työryhmää. 3.3.1. Direktiivien täytäntöönpano Tämä 6. toukokuuta perustettu ryhmä kokoontui vuonna 1999 kerran (ks. kohta 3.2 edellä). Lausuntoluonnos hyväksyttiin 27.10.1999 ja ryhmä lakkautettiin. 3.3.2. Itsenäiset ammatinharjoittajat Ryhmän toiminta käynnistettiin uudelleen komitean 57. kokouksen aikana, ja sen tehtäväksi annettiin tutkia luonnosta neuvoston suositusehdotukseksi työterveys- ja työturvallisuuslainsäädännön soveltamisesta itsenäisiin ammatinharjoittajiin (asiak. 522/96). Lausuntoluonnos hyväksyttiin 6.5.1999 ja ryhmä lakkautettiin. 3.3.3. Koneet Tämän 29.10.1997 perustetun ryhmän tehtävänä oli valmistella komitean lausunto luonnoksesta direktiiviehdotukseksi, joka koskee koneisiin liittyvän jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämistä. Jotta lausunnon valmisteleminen olisi sujunut paremmin, työmarkkinaosapuolet osallistuivat pääosaston III aloittamaan työhön lähettämällä yhden edustajan kuhunkin ryhmään. Tämä työryhmä kokoontui vuonna 1999 kolme kertaa. Lausuntoluonnos hyväksyttiin ja ryhmä lakkautettiin 27. lokakuuta 1999 pidetyssä kokouksessa. 4. YHTEISTYÖ MUIDEN ORGANISAATIOIDEN KANSSA 4.1. Pysyvä neuvottelukunta Kaivosteollisuuden ja muun kaivannaistoiminnan turvallisuuden ja terveellisyyden pysyvän neuvottelukunnan pääasiallisena tehtävänä on seurata työturvallisuuden ja työterveyden kehittymistä kaivannaistoiminnassa, tehdä jäsenvaltioiden hallituksille käytännöllisiä parannusehdotuksia ja edistää hyödyllisten tietojen vaihtoa. Vuodesta 1994 pysyvän neuvottelukunnan jäseniä on osallistunut komitean kokouksiin tarkkailijoina. Vastaavasti komitean edustajia on kutsuttu pysyvän neuvottelukunnan täysistuntoihin, kaksi tarkkailijaa kustakin eturyhmästä. Näin taataan parempi tiedonkulku näiden kahden elimen välillä. Saatujen kokemusten perusteella niiden toiminnassa on havaittu yhtymäkohtia, mutta vaikutelma siitä, että ne käyttävät erilaisia lähestymistapoja, on kuitenkin vahvistunut. Pysyvä neuvottelukunta on pääasiallisesti tekninen elin, joka käsittelee kaivannaistoiminnan erityisiä turvallisuusongelmia. Tekniset näkökohdat ovat etusijalla sen työohjelmassa, kun taas neuvoa-antava komitea voi keskustella myös työturvallisuuteen ja työterveyteen liittyvistä peruskysymyksistä. 4.2. Johtavien työsuojelutarkastajien komitea Heinäkuun 12. päivänä 1995 tehdyllä komission päätöksellä 95/319/EY perustetussa johtavien työsuojelutarkastajien komiteassa on kaksi työsuojelutarkastajien edustajaa kustakin jäsenvaltiosta, ja komitean puheenjohtajana toimii komission edustaja. Komitea antaa komissiolle vuosikertomuksen toiminnastaan ja erityisesti ongelmista, jotka liittyvät työturvallisuuden ja työterveyden alaa koskevan yhteisön johdetun oikeuden soveltamiseen tai soveltamisen valvontaan. Komissio toimittaa kertomuksen neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyshuollon neuvoa-antavalle komitealle. 4.3. Kemiallisten aineiden työperäisen altistuksen raja-arvoja käsittelevä tiedekomitea Neuvoston kehotuksesta 12. heinäkuuta 1995 tehdyllä komission päätöksellä 95/320/EY perustetun tiedekomitean tehtävänä on tutkia kemiallisten aineiden vaikutusta työntekijöiden terveyteen. Neuvoa-antava komitea ja erityisesti altistustasojen määrittämistä käsittelevä työryhmä seuraavat tiedekomitean työskentelyä valmistellessaan lausuntojaan luonnoksista direktiiviehdotuksiksi, joilla neuvoston direktiivin 98/24/ETY mukaisesti vahvistetaan työperäisen altistuksen raja-arvoja. 4.4. Työmarkkinaosapuolet Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (EAY) edustaja ja EY:n teollisuuden ja työnantajien keskusjärjestön (UNICE) jäsen kutsutaan avustamaan komitean kokouksiin. 4.5. Ammattiyhdistysten tekninen toimisto EAY perusti Euroopan ammattiyhdistysten työterveys- ja työturvallisuusasioiden teknisen toimiston (BTS) vuonna 1989 seuraamaan erittäin tiiviisti standardoinnin järjestämistä koskevien teknisten töiden sujumista. BTS perustettiin Euroopan parlamentin tuella, ja sille kirjattiin budjettikohta vuonna 1989. Samana vuonna BTS allekirjoitti monivuotisen sopimuksen komission kanssa. Se tekee tutkimuksia ja toimittaa yhteistyössä komitean standardointia käsittelevän työryhmän kanssa tietoja Euroopan yhdenmukaistamis- ja standardointitöistä työterveys- ja työturvallisuusalalla. BTS:n edustaja kutsutaan osallistumaan komitean kokouksiin. 4.6. Kansainvälinen työtoimisto Kansainvälisen työtoimiston edustaja kutsutaan osallistumaan komitean kokouksiin. 4.7. Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiöstä kutsutaan yksi edustaja komitean kokouksiin, joissa hän esittelee muun muassa säätiön työohjelman. 4.8. Bilbaon virasto Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston perustamisesta tehdyn päätöksen mukaisesti komitealle toimitetaan viraston työohjelma ja vuosikertomus. LIITE A NEUVOSTON PÄÄTÖS OIKEUSPERUSTA (Ote) Neuvoston päätös, tehty 27 päivänä kesäkuuta 1974, työturvallisuuden, työhygienian, ja työterveyshuollon neuvoa-antavan komitean perustamisesta (otteita): Euroopan yhteisöjen neuvosto [...] katsoo, että on suotavaa määrätä pysyvästä toimielimestä, jonka tehtävänä on avustaa komissiota työturvallisuutta, työhygieniaa ja työterveyshuoltoa koskevan toiminnan valmistelemisessa ja täytäntöönpanossa sekä helpottaa yhteistyötä kansallisten hallintoviranomaisten ja työntekijä- ja työnantajajärjestöjen välillä, [...] ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Perustetaan työturvallisuuden, työhygienian, ja työterveyshuollon neuvoa-antava komitea, jäljempänä 'komitea'. 2 artikla Komitean tehtävänä on avustaa komissiota työturvallisuutta, työhygieniaa ja työterveyshuoltoa koskevan toiminnan valmistelemisessa ja täytäntöönpanossa. 3 artikla (1) Komitea laatii vuosittain toiminnastaan kertomuksen. (2) Komitea toimittaa tämän kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä Euroopan hiili- ja teräsyhteisön neuvoa-antavalle komitealle. 4 artikla (1) Komiteassa on [...] varsinaista jäsentä siten, että jokaisella jäsenvaltiolla on kaksi hallituksen edustajaa, kaksi työntekijäjärjestöjen edustajaa ja kaksi työnantajajärjestöjen edustajaa. (2) Jokaiselle varsinaiselle jäsenelle nimetään varajäsen. (....) (3) Komissio nimeää komitean varsinaiset jäsenet ja varajäsenet ja komissio pyrkii saavuttamaan työntekijä- ja työnantajajärjestöjen osalta komitean kokoonpanossa tasapuolisen edustuksen eri taloudenalojen välillä. (4) Varsinaisten jäsenten ja varajäsenten luettelo julkaistaan tiedoksi Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 5 artikla Varsinaisten jäsenten ja varajäsenten toimikausi on kolme vuotta. Sama jäsen voidaan nimetä uudeksi toimikaudeksi. 6 artikla (1) Komitean puheenjohtajana on komission jäsen, tai tämän ollessa estynyt ja poikkeustapauksissa, komitean puheenjohtajan määräämä komission virkamies. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. (2) Puheenjohtaja kutsuu komitean koolle omasta aloitteestaan tai vähintään kolmasosan jäsenistä sitä pyytäessä. (3) Komitea voi perustaa työryhmiä, joiden puheenjohtajana on komitean jäsen. Nämä ryhmät esittävät työnsä tulokset komitean kokouksessa kertomuksen muodossa. (4) Komission yksiköiden edustajat, joiden alaan asia kuuluu, osallistuvat komitean kokouksiin ja työryhmiin. Komission yksiköt huolehtivat komitean ja työryhmien sihteeristön tehtävistä. 7 artikla Komitea on päätösvaltainen, kun kaksi kolmasosaa sen jäsenistä on läsnä. 8 artikla Komitea vahvistaa työjärjestyksensä, joka tulee voimaan, kun neuvosto komission lausunnon saatuaan on hyväksynyt sen. LIITE B B2 - KOMITEAN KOKOONPANO VUONNA 1999 I HALLITUSTEN EDUSTAJAT a) Varsinaiset jäsenet >TAULUKON PAIKKA> b) Varajäsenet >TAULUKON PAIKKA> II TYÖNTEKIJÄJÄRJESTÖJEN EDUSTAJAT a) Varsinaiset jäsenet >TAULUKON PAIKKA> b) Varajäsenet >TAULUKON PAIKKA> III TYÖNANTAJAJÄRJESTÖJEN EDUSTAJAT a) Varsinaiset jäsenet >TAULUKON PAIKKA> b) Varajäsenet >TAULUKON PAIKKA> LIITE C TYÖRYHMÄT VUONNA 1999 >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Vastaavat virkamiehet: E. ROTHER - puh. 32268 ja E. DELAVAL - puh. 32781. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Vastaavat virkamiehet : E. ROTHER - puh. 32268 ja A. LOMMEL - puh. 33871. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Vastaava virkamies : A. Fuente - puh. 32739. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Vastaava virkamies: A. Angelidis - puh. 33747. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Vastaava virkamies : ALVAREZ - puh.: 34547. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Vastaava virkamies: ALVAREZ - puh. 34547. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Vastaavat virkamiehet: T. MOITINHO - puh. 34831 ja R. JUNGHANNS - puh. 32967. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Vastaava virkamies: A. Angelidis - puh. 33747. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Vastaava virkamies: A. LOMMEL - puh. 33871 >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Vastaavat virkamiehet: ALVAREZ - puh. 34547 ja ARESINI - puh. 32260. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Vastaavat virkamiehet: Hilde Van Loon - puh. 32034 ja E. ROTHER- puh. 32278. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Vastaava virkamies: ARESINI - puh. 32260. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Vastaava virkamies: E. ROTHER - puh. 32268. LIITE D VUODEN 1999 AIKATAULU >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> (*Täysistuntoihin kutsutaan tarkkailijoita pysyvästä neuvottelukunnasta, Kansainvälisestä työtoimistosta, Bilbaon virastosta ja Dublinin säätiöstä.)