FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 10.11.2004 
KOM(2004) 748 lopullinen 
  
KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTO LLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, 
EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALI KOMITEALLE, ALUEIDEN KOMITEALLE 
JA EUROOPAN KESKUSPANKILLE 
Ensimmäinen kertomus euroalueen tulevan  laajentumisen käyt ännön valmisteluista 
    
{SEK(2004) 1383}
 
FI 2   FI 1. J OHDANTO  
Kuten euroalueeseen nykyisin kuuluvissa maissa, yhteisen rahan mahdollinen käyttöönotto 
tulee olemaan kauaskantoinen tapahtuma my ös kaikissa euroalu eeseen tulevaisuudessa 
liittyvissä maissa. Uudet jäse nvaltiot liittyivät Euroopan unioniin liittymissopimuksen 
4 artiklassa tarkoitettuina ”jäsenvaltioina, joita koskee poikkeus”1. Yhteisen rahan 
käyttöönotto kuuluu EY:n perustamissopimuks essa määrättyihin vaatimuksiin. Uudet 
jäsenvaltiot ottavat sen vuoksi eu ron käyttöön välittömästi täytettyään asetetut edellytykset. 
Monet EU:hun äskettäin liittyneistä jäsenvalt ioista ovat ilmoittaneet haluavansa liittyä 
euroalueeseen mahdollisimman pian ja p onnistelevat sen vuoksi nyt täyttääkseen 
euroalueeseen liittymiselle asetetut edellytykset, erityisesti Maastrichtin lähentymiskriteerit, joilla pyritään varmistamaan kaikkien euro alueeseen tulevaisuudessa liittyvien maiden 
talouksien kestävä lähentyminen. Euroalue eseen nykyisin kuuluvat maat valmistautuivat 
euron käyttöönottoon lähes kuuden vuoden ajan. Uu sien jäsenvaltioiden  onkin aloitettava 
valmistelut jo nyt saadakseen ne päätökseen riittävän ajoissa ja varmistaakseen, että siirtyminen tapahtuu mahdollisimman sujuvasti. 
1.1 Euron käyttöönottoa edeltävät vaiheet 
Komissio ja EKP arvioivat säännö llisesti laadittavissa lähent ymiskertomuksissa eri maiden 
edistymistä perustamissopimuksessa euron käyttöönoton ehdoksi asetettujen vaatimusten 
täyttämisessä.
2 EY:n perustamissopimuksen 122 artikla n 2 kohdassa määrätään, että neuvosto 
päättää komission ehdotuksesta, mitkä niistä jä senvaltioista, joita kos kee poikkeus, täyttävät 
vaadittavat edellytykset, ja kumoaa kyseisiä jäsenvaltioita koskevat poikkeukset. Neuvosto 
päättää myös päivämäärän, jona kyseiset jäsenvaltiot liittyvät euroalueeseen, ja määrittää kyseessä olevan kansallisen valuutan ja eu ron välisen lopullisen vaihtokurssin. Euron 
käyttöönottopäivänä vaihtokurssi tulee voimaan, euro korvaa entis en kansallisen valuutan ja 
vastuu rahapolitiikasta siirret ään EKP:lle. Tämä toteutui 1. tammikuuta 1999 euroalueeseen 
ensimmäisinä liittyneissä 11 maassa  ja 1. tammikuuta 2001 Kreikassa. 
Euroalueeseen nykyisin kuuluvissa maissa sovellettiin  kuitenkin käytännöllisistä ja logistisista 
syistä kolmen vuoden (Kreikassa yhden vuoden) siirtymäkautta eurovaluutan käyttöönoton 
(11 maassa vuonna 1999 ja Kreikassa vuonna 2001)  ja varsinaisen euro käteisen käyttöönoton 
välillä. Ensisijainen vaihtoehto on kuitenk in se, että euroalueeseen liittyminen ja 
euroseteleiden ja -kolikoide n käyttöönotto tapahtuvat samanaikaisesti (”Big Bang”). Tähän 
vaihtoehtoon liittyy lukuisia etuja erityisesti nyt , kun eurosetelit ja -kolikot ovat jo olemassa. 
Suurin haitta on se, että liittymisen ja käyttö önoton samanaikaisuus lyhentää jaksoa, jonka 
aikana julkinen ja yksityinen sektori sekä kansalaiset yleisesti ottaen voivat valmistautua siirtymiseen. Euroseteleiden ja -kolikoiden käyttöönottoa seuraa rinnakkaiskäytön jakso, 
jolloin sekä euromääräisillä että kansallisen valuutan määräisillä seteleillä ja kolikoilla on 
                                                
 
1 Tanskalla ja Yhdistyneellä kuningaskunnalla on euron käyttöönoton osalta erityinen ulkopuolelle 
jättäytyneen maan asema. Kymmenen uutta jäsenvaltiota ja Ruotsi ovat jäsenvaltioita, joita koskee 
poikkeus. Kansalaisten enemmistö äänesti Ruotsissa 14. syyskuuta 2003 pidetyssä kansanäänestyksessä 
euroalueeseen liittymistä vastaan. 
2 Lähentymiskertomukset annettiin viimeksi 20. lokakuuta 2004. Niissä pääteltiin, että tällä hetkellä 
yksikään 11 jäsenvaltiosta, joita koskee poikkeus, ei täytä kaikkia  asetettuja kriteereitä (kestävä julkinen 
talous, hintavakaus, valuuttakurssin vakaus vaaditun jakson aikana  ja pitkien korkojen taso). Komissio 
päätti lähentymiskertomuksessa esitettyjen päätelmien perusteella olla ehdottamatta poikkeusten 
kumoamista. 
 
FI 3   FI laillisen maksuvälineen asema. Päätös rinnakka iskäytön jakson pituudesta tehdään yleensä 
kansallisella tasolla. Se pyrit ään kuitenkin useimmiten pitä mään suhteellisen lyhyenä, 
enintään kahden kuukauden pituisena.  
1.2 Kertomuksen tarkoitus 
Jotta euroalueeseen liittyminen onnistuisi hyvin, perustamissopimuksen vaatimusten 
täyttäminen ei riitä, vaan lisäksi tarvitaan huolellisesti suunniteltuja  ja kattavia käytännön 
valmisteluita, joihin myös suuri yleisö antaa panoksensa julkisen ja yksityisen sektorin ohella. Komissio antaa säännöllisin väliajoin (vähin tään kerran vuodessa tai aina kun se on 
perusteltua erityisten tapahtumien seurauksen a) kertomuksen valmisteluiden etenemisestä. 
Tämä tiedonanto on näistä tilannekatsauksis ta ensimmäinen. Tämä kertomus poikkeaa 
lähentymiskertomuksista siinä, että se ei perustu oikeudelliseen tai muuhun velvoitteeseen 
vaan on seurausta komission pyrkimyksestä an taa kaikille valmisteluiden osapuolille, 
erityisesti yhteisön toimielimille ja jäsenvaltio ille, sekä suurelle yl eisölle ja viestimille 
riittävästi tietoja edistymisestä tällä tärkeä llä alalla. Komission kertomuksia euroalueen 
laajentumisen käytännön valmis teluiden etenemisestä ei se n vuoksi anneta samanaikaisesti 
eikä samoin väliajoin lähentymiskertomusten kanssa. 
Uuteen valuuttaan siirtymisen yleiset puitteet ja pääkohdat vahvistetaan yleensä kullekin 
maalle laadittavassa siirtymäsuunnitelmassa , jota luonnostellaan parhaillaan monessa 
euroalueeseen tulevaisuudessa liittyvässä maassa. Ruotsissa järjestettiin 14. syyskuuta 2003 kansanäänestys euroalueeseen liittymisestä. Kans alaisten enemmistö äänesti tuolloin Ruotsin 
euroalueeseen liittymistä vastaan. Kansanäänestyks en tulos pysäytti euroalueeseen liittymisen 
käytännön valmistelut Ruotsissa. 
2. T
ÄMÄNHETKISET EURON KÄYT TÖÖNOTTOSUUNNITELMAT  
Kolme jäsenvaltiota, joita kos kee poikkeus (Viro, Liettua ja  Slovenia), liittyi 28. kesäkuuta 
2004 ERM II -valuuttakurssimekanismiin. Kaikki kolme maata ovat halukkaita liittymään 
euroalueeseen mahdollisimman pian (vuonna 2007). Useimmat ovat hyväksyneet kansallisen 
siirtymäsuunnitelman, ja ne ovat jo nimittäneet  kansalliset koordinaa ttorit valmistelemaan 
siirtymistä. Yleensä parhaimpana vaihtoehtona pidetään skenaariota, jossa eurosetelit ja 
-kolikot saavat laillisen maksuvälineen asem an päivänä, jona kys eiset maat liittyvät 
euroalueeseen (”Big Bang”). Eurokolikoiden kans allisen puolen kuva-aih eiden valintaprosessi 
on joko meneillään tai saatettu jo päätökseen. 
Myös useimpien muiden maiden viralliset suunnitelmat ja aikomukset ovat vähitellen 
konkretisoitumassa. Monet maat suunnittele vat liittyvänsä euroalueeseen hieman 
myöhemmässä vaiheessa, vuosikymmenen loppupuol ella, vaikka suunnitelmien toteutuminen 
riippuu luonnollisesti siitä, missä määr in ne täyttävät lähentymiskriteerit. 
Valmisteluiden nykytilasta esitetään yhteenve to jäljempänä olevassa taulukossa, joka 
perustuu yleensä kyseisten maiden viranomaisten julkaisemiin tietoihin ja jonka tarkoituksena 
on luoda katsaus eri maiden re levanteista aiheista tekemiin  päätöksiin ja esittämiin 
näkemyksiin. Jäsenvaltiot luetellaan tauluko ssa perustamissopimuksessa määrätyssä 
järjestyksessä.
 
FI 4   FI MAA KANSALLINEN 
KOORDINAATTORI KANSALLINEN 
SIIRTYMÄ-
SUUNNITELMA 
TAI VASTAAVA 
SKENAARIO ERM II 
-JÄSENYYS KANSAL-
LINEN 
TAVOITE-
AJANKOHTA 
EURON 
KÄYTTÖÖN-
OTOLLE ”BIG BANG” 
VVS. 
SIIRTYMÄ-
KAUSI EURO-
KOLIKOT 
Tšekki  Tšekin strategia 
euroalueeseen 
liittymiseksi (hallitus 
hyväksynyt loka-
kuussa 2003)  2009–2010  Kilpailun 
järjestäminen 
harkittavana 
Viro Ministerineuvosto 
(keskuspankin pää-
johtaja mukaan 
luettuna) Viron hallituksen 
ja Viron keskus-
pankin 16. 
tammikuuta 2004 päivätty 
yhteinen 
lausuma 28.6.2004 Vuoden 2006 
puoliväli  Kilpailu 
käynnistettiin 
kesäkuussa 
2004; lopullinen 
valinta 
tehtäneen 
joulukuussa 
2004
3. 
Kypros Koordinointivastuun 
jakamista 
valtiovarain-
ministeriön ja Kyproksen 
keskuspankin kesken 
harkitaan parhaillaan. Alustavat 
yleispuitteet 
laadittu Ministeri-
neuvosto 
päätti äsket-
täin hake-muksen 
jättämisestä 
mahdolli-simman 
pian. 2007 Big Bang Kilpailun 
käynnistys-
ajankohta 
päätettävänä 
Latvia Euroon siirtymistä 
käsittelevä työryhmä Latvian keskus-
pankissa, keskustelut 
valtiovarain-ministeriön ja 
keskuspankin välillä Alustava 
siirtymä-suunnitelma  1.1.2008 Big Bang Kilpailu 
käynnissä 
Liettua Siirtymä-
suunnitelmaa kehittelevä työryhmä 
Liettuan keskus-
pankissa Siirtymä-
suunnitelma-luonnokset on 
määrä laatia 
joulukuuhun 
2004 mennessä 
ja lisäksi on tarkoitus laatia 
hankkeen 
koordinointia koskevat 
strategiset 
puitteet. 28.6.2004 1.1.2007 
(alustava ajankohta) Big Bang 
(rinnakkais-käyttö 2–
3 vkoa) Kipsimallien 
valmistamista koskevan 
tarjous-
kilpailun 
viimeinen 
vaihe 
Unkari Tavoiteajankohdaksi 
asetettua vuotta 2010 
koskevat valmistelut 
ovat meneillään   2010   
                                                 
3 Kilpailuajan päättymiseen 19. lokakuuta 2004 me nnessä oli jätetty 134 malliehdotusta. Asiantuntijaraati 
valitsee marraskuun puoleen väliin mennessä kymmenen parasta ehdotusta ja lopullinen valinta 
tapahtuu joulukuussa 2004 maanl aajuisessa puhelinäänestyksessä. 
 
FI 5   FI valtiovarain-
ministeriössä ja 
Magyar Nemzeti 
Bankissa (Unkarin keskuspankki). 
Malta Hankkeen johdosta 
vastaavaa 
koordinointielintä ei ole vielä nimitetty 
virallisesti; keskus-
telut meneillään 
valtiovarain-
ministeriön ja keskuspankin välillä Alustava 
siirtymä-
suunnitelma valtiovarain-
ministeriön ja 
keskuspankin 
luonnosteltavana  2008 Määrittä-
mättä Toteutus-
suunnitelma, 
joka kattaa koko proses-
sin kilpailu-
vaiheesta aina 
varsinaisen 
rahanlyönnin järjestämiseen 
Puola Valtiovarain-
ministeriön ja Puolan 
keskuspankin yhteinen työryhmä   2009 Määrittämättä Julkinen 
kysely 
Slovenia Koordinointielin 
(valtiovarain-
ministeriö, keskus-pankki sekä muut 
ministeriöt ja elimet) ERM II:een 
liittymistä ja 
euron käyttöönottoa 
koskeva ohjelma 
(hallitus ja Slovenian 
keskuspankin 
johtokunta hyväksyneet 
marraskuussa 
2003) 
 
Alakohtaiset kokonais-
suunnitelmat 28.6.2004 1.1.2007 Big Bang 
(rinnakkais-
käyttö 2 vkoa) Kilpailu 
käynnissä 
Slovakia Valtiovarain-
ministeriö Hallitus 
hyväksyi syyskuussa 2004 
strategian, joka 
koskee euron käyttöönottoa 
Slovakiassa. 
Kansallinen siirtymä- 
suunnitelma on 
tarkoitus hyväksyä vuoden 
2005 
puolivälissä.  1.1.2008/ 
2009  Big Bang  Kilpailu 
käynnissä 
3. E UROALUEESEEN JO LIITTYNEIDEN JA LI ITTYMÄSSÄ OLEVIEN MAIDEN VÄLISET 
YHTÄLÄISYYDET JA EROT  
Euroalueeseen tulevaisuudessa liittyvien maiden  ja siihen jo kuuluvien  maiden välillä on 
tiettyjä yhtäläisyyksiä. Tulevissa liittymisi ssä voidaankin hyötyä aiemmin saaduista 
kokemuksista. Nykyisten ja tulevien euroalueen jäsenvaltioiden välillä on kuitenkin myös suuria eroja. 
 
FI 6   FI 3.1 Aiemmista liittymisistä saa dun kokemuksen hyödyntäminen 
Vaikka euron käyttöönotto ensimmäisissä mai ssa oli suuri menestys , monia osatekijöitä on 
edelleen parannettava. Tärkeimmät päätelmä t euron ensimmäisinä käyttöön ottaneiden 
maiden kokemuksista ovat seuraavat: 
(i) Euron käyttöönotto kannattaa valm istella huolellisesti ja ennakoiden . Maat, jotka 
panostivat aikaisessa vaiheessa toteutettuih in perusteellisiin valmisteluihin, saivat 
hyötyä panostuksestaan eur on käyttöönoton nopeutumisen, kansalaisten myönteisen 
suhtautumisen ja siirtymisen sujuvuude n muodossa. Panostus viestintään ja 
tiedotukseen helpotti myös  euron käyttöönottoa. 
Tämä onkin tärkein hyöty euroon ensimmäisinä  siirtyneiden maiden kokemuksista ja 
selitys sille, miksi komissio ja euron se uraavina käyttöön o ttavat maat ovat jo 
aloittaneet keskustelut käytännön valmisteluista. 
Viimeisimmän eurobarometrikyselyn tulokset (jakso 4) vahvistavat, että täsmällinen 
ja oikea-aikainen tiedotus on edelleen erittäin tärkeä sei kka. Tiedon puute voi 
herättää pelokkaita tai jopa vi hamielisiä reaktioita, jotka olisivat kuitenkin helposti 
vältettävissä. 
(ii) Kolmen vuoden siirty mäkausi oli liian pitkä . Into laimeni jonkin verran vuoden 1999 
jälkeen. Viranomaisten olikin uusittava pyrki myksensä saada yrityks et ja kansalaiset 
(jälleen) vakuuttuneiksi s iitä, että käteiseen siirtymiseen on valmistauduttava 
riittävän ajoissa. Euron käy ttö tilimaksuvälineenä jäi lisäksi melko vähäiseksi 
siirtymäkaudella. 
Euroalueeseen tulevaisuudessa liittyvien maiden ei ole suositeltavaa soveltaa pitkää 
siirtymäkautta syistä, joita käsitellään jäljempänä jaksossa 3.2 ja jotka liittyvät 
pääasiassa tarpeeseen ottaa eurokäteinen nopeasti käyttöön. Kuitenkin esimerkiksi julkisella ja yksityisell ä sektorilla käytössä olevien tietojärjestelmien 
mukauttamiseen liittyvät määräajat pysyvät yhtä pitkinä kuin euroalueeseen 
ensimmäisinä liittyneissä maissa. Kosk a varsinainen siirtyminen uuteen rahaan 
tapahtuu lyhyemmällä aikavälillä, valmistelut on aloitettava erittäin aikaisessa vaiheessa. 
Koska kyseisten maiden parhaillaan ha rkitsemat siirtymäkaudet ovat kuitenkin 
todennäköisesti lyhyemmät, ka hden valuuttayksikön (euron ja  kansallisen valuutan) 
samanaikaisesta käytöstä aiheutuvat onge lmat vähenevät, mikä yksinkertaistaa 
euroon siirtymistä ja tekee siitä help ommin selitettävän ja ymmärrettävän. 
(iii) Eurosetelit ja -kolikot on otettava käyttöön nopeasti
. Eurokäteisen asteittainen 
käyttöönotto aiheuttaa ongelmia sekä kansal aisille että yrityksille. Eurokäteisen 
nopea käyttöönotto hyödyttää kaikkia os apuolia, kunhan se valmistellaan 
huolellisesti. Sama koskee rinnakkaiskäytön jaksoa, jonka olisi mielellään oltava 
mahdollisimman lyhyt. 
Kuten eurokäteiseen siirtyminen euroalueeseen nykyisin kuuluvissa maissa osoitti, 
eurokäteisen nopean käyttöönoton on perustuttava mittaviin ennakkotoimituksiin ja edelleenjakeluun, kaikkien pankkiautomaattien siirtymiseen välittömästi euroon, vaihtorahojen antamiseen yksinomaan eu roina vähittäiskaupoi ssa sekä pankkien 
 
FI 7   FI vakioasiakkaiden ja muiden mahdollisuuteen vaihtaa maksutta kansallista valuuttaa 
euroiksi. 
Tämän vuoksi on tärkeää kiinnittää erityishuomiota korttimaksujen ja sähköisten 
maksujärjestelmien käyttöön. Kyseiset ma ksutavat sujuvoittivat huomattavasti 
euroon siirtymistä erityisesti vähittäiskaupan alalla. 
(iv) Kansallisen valuutan  käytöstäpoisto edellyttää huolellisia valmisteluita. 
Ensimmäisessä euroon siirtymisoperaatiossa keskityttiin luultavasti liikaa euroseteleiden ja kolikoiden käyttööno ttoon, samalla kun pankkeihin palautettavien 
kansallisten rahojen määrä aliarvioitiin. Erityisesti palautettujen kolikoiden suuren määrä edellyttämät logistiset toimenpiteet  puuttuivat joissakin tapauksissa kokonaan 
ja aiheuttivat toisinaan huomattavia viipeitä  kolikoiden kuljetuksissa, käsittelyssä ja 
laskennassa. 
(v) Olisi toteutettava toimenpiteitä mahdollisten hintavaikutusten välttämiseksi. Tähän 
seikkaan on kiinnitettävä erityishuomiot a, sillä se on vaikeasti hallittavissa ja 
perustuu usein vaikeasti oika istaviin väärinkäsityksiin. Ongelmat olisikin pyrittävä 
ehkäisemään ennakkoon. 
Eurobarometrikyselyn tulokset osoittavat selk eästi, että kansalai set ovat jo hyvinkin 
tietoisia euron hintavaikutuks esta. Vastaajista 71 prosentt ia (EU:n kaikkien uusien 
jäsenvaltioiden keskiarvo) pitää hintoihin liittyvien väärinkäytösten riskiä ja hintavilppiä euroon siirtymisen suurimpa na ongelmana. On kuitenkin huomattava, 
että maiden välillä on suuria eroja.  Vaikka vastauksien jakautumisesta 
sosiodemografisiin ryhmien mukaan ei vo ida tehdä selkeitä päätelmiä, voidaan 
todeta, että iäkkäämmät henkilöt kantavat suurempaa huolta euron hintavaikutuksesta 
kuin nuoret. 
Hintojen muuntosääntöjen asianmuka inen noudattaminen liikkeissä ja 
vähittäiskaupoissa vaatii epä ilemättä huolellisia valmisteluita viranomaisilta, joiden 
on esimerkiksi neuvoteltava hintavakaussopi muksia vähittäiskauppiaiden kanssa ja 
seurattava sopimusten täytäntöönpanoa ennen euron käyttöönottoa ja myös sen 
jälkeen sekä mieluiten siten, että kulutta jansuojajärjestöt ja vähittäiskauppiaiden 
ammattialajärjestöt otetaan sekä kansallise lla että Euroopan tasolla aktiivisesti 
mukaan tähän prosessiin. Viranomaiset voivat myös vaatia yksittäisiä vähittäiskauppiaita osoittamaan julkises ti (esimerkiksi tarroin tai kyltein) 
sitoutuneensa noudattamaan tarkoin hintojen  muuntosääntöjä ja kannustaa kauppiaita 
käyttämään hintojen kaksoismerkintää ti etyn jakson ajan ennen eurokäteisen 
käyttöönottoa ja sen jälkeen. Näin voitaisii n lisätä kuluttajien luo ttamusta ja antaisi 
heille mahdollisuuden pyrkiä vaikuttamaan  vähittäiskauppiaiden päätöksiin. Näillä 
toimenpiteillä pyritään hälventämään kulut tajien pelkoja ja su juvoittamaan euroon 
siirtymistä. 
(vi) ”Henkinen” euroon siirtyminen vie huo mattavasti fyysistä siirtymistä kauemmin.
 
Marraskuussa 2003 julkaistujen tutkimustulosten mukaan vastaajista 30 prosenttia 
ajatteli hinnat useimmiten kansallisen va luutan määräisinä te hdessään päivittäisiä 
ostoksiaan ja 46 prosenttia useimmiten eu roina. Arvokkaampia hankintoja (esim. talo 
tai auto) tehdessään euroalueen kansalaisi sta useimmat (54 prosenttia) laskivat 
kuitenkin hinnat mielessään edelleen kansal lisen valuutan määräisinä ja vain pieni 
vähemmistö (16 prosenttia) euroina. 
 
FI 8   FI 3.2 Suurimmat erot euron ensimmäisee n siirtymiseen verrattuna 
Vaikka myös joitakin yhtäläisyyksiä voidaan havaita, olisi muistettava, että uusilla 
jäsenvaltioilla on monia maakoht aisia ominaisuuksia ja erityisp iirteitä. Suurimma t erot euroon 
ensimmäisinä siirtyneisiin maihin verrat tuna ovat yleisesti ottaen seuraavat: 
(i) Euroalue laajenee tulevaisuudessa useassa peräkkäisessä aallossa. On hyvin 
epätodennäköistä, että talous- ja rahali iton ulkopuolelle toistaiseksi jääneet 
jäsenvaltiot liittyisivät euroalueeseen yhtenä ryhmänä. On odotettavissa, että euroalueeseen liittyy eri vuosina pieniä maaryhmiä (tai yksittäisiä maita). 
Euroalueeseen ensimmäisessä aallossa liittyne issä maissa vallinnut yhteinen innostus 
jää sen vuoksi laimeammaksi euroalueen tu levilla laajentumiskierroksilla, joilla 
tulleekin olemaan vähemmän ulkoista näkyvyyttä muissa kuin euroon kulloinkin siirtyvissä maissa. Samalla kuitenkin se, e ttä yhteinen raha on jo otettu käyttöön 
monissa maissa, helpottaa eur oon siirtymistä tietyiltä osin. 
(ii) Eurosetelit ja -kolikot ovat jo olemassa  ja ovat jo tulleet tutuiksi useimmille uusien 
jäsenvaltioiden kansalaisille. Euro on jo  käytössä ja hyväksyttävä maksuväline 
joissakin, lähinnä turistialuei lla ja rajaseuduilla sijait sevissa kaupoissa. Tämä voi 
vähentää joillakin aloilla mittavien enna kkotoimitusten tarvetta. Osa erityisesti 
kyseisillä rajaseuduilla asuvist a kansalaisista ja yrityksis tä voi haluta hankkia jonkin 
verran eurokäteistä ulkomailta. Lisäksi euroalueen ulkopuolisten maiden kansalaiset voivat jo nyt avata euromääräisen tilin kotimaisissa pankeissa. Tällaiset henkilöt ovatkin jo siirtymässä euroon. 
Viimeisimmästä eurobarometrikyselystä (jak so 4) saadaan mielenkiintoista tietoa 
kymmenen uuden jäsenvaltion kansalaisten  jo hankkimista käytännön kokemuksista. 
Tutkimuksen mukaan pääosa kyseisten jäse nvaltioiden kansalaisista (keskimäärin 
73 prosenttia) on nähnyt euroseteleitä ja keskimäärin 66 prosen ttia eurokolikoita. 
Nämä luvut ovat joissakin maissa erittäin  korkeat, esim. Sloveniassa vastaajista 
95 prosenttia on jo nähnyt euroseteleitä ja  87 prosenttia euroko likoita. Kyproksessa 
nämä luvut ovat 85 prosenttia (setelit) ja 82 prosenttia (kolikot ). Eurokäteinen on 
kansalaisille vähiten tuttu Latviassa, vaikka myös siellä yli puolet väestöstä on 
nähnyt euroseteleitä (67 prosenttia) tai -kolikoi ta (55 prosenttia). 
Euroseteleiden ja -kolikoiden käyttöä kuvaavat luvut ovat luonnollisesti alhaisempia, 
tosin edelleen suhteellisen korkeat, sillä keskimäärin 49 prosenttia uusien 
jäsenvaltioiden väestöstä on jo käyttänyt euro seteleitä ja 50 prosenttia eurokolikoita. 
Jotkin maat, esim. Slovenia (jossa väestöst ä 81 prosenttia on käyttänyt euroseteleitä 
ja 79 prosenttia eurokoli koita) ja Kypros (76 ja 77 pros enttia), erottuvat muista myös 
tässä suhteessa. Vähiten kokemusta eurokäte isen käytöstä on lie ttualaisilla (40 ja 
39 prosenttia). Eurobarometrikyselyn tuloks ista voidaan havaita se mielenkiintoinen 
seikka, että vastaajista 18 pr osenttia on jo käyttänyt euroseteleitä ja 15 prosenttia 
eurokolikoita omassa maassaa n. Luvut osoittavat selkeästi , että euroa käytetään jo 
nyt epävirallisena valuuttana joissaki n tapahtumissa. Esimerkiksi Latviassa 
(eurosetelit 34 prosenttia ja  eurokolikot 27 prosentt ia), Liettuassa (31 ja 
20 prosenttia) ja Puolassa (28 ja 24 prosenttia) kyseisen väestön osuus on 
huomattavasti suurempi. 
 
FI 9   FI (iii) Siirtymisen kansallisesta valuutas ta euroon odotetaan sujuvan huomattavasti 
nopeammin. Monet maat harkitsevat lähest ymistapaa, jonka mukaan euroalueeseen 
liitytään ja eurokäte inen otetaan (virallisesti) kä yttöön samanaikaisesti. Uusista 
jäsenvaltioista useimpien (Tšekki, Viro, Latv ia, Liettua, Puola, Slovenia ja Slovakia) 
valuutta on ollut viime vuosina muuntamisen kohteena. Kyseiset maat ovatkin 
saaneet arvokasta kokemusta muuntamisprosessista. 
Myös eurokäteisen olemassaololla ja hyvä llä saatavuudella on tähän suuri vaikutus. 
Osalla tekijöistä, joilla näytti olevan ratkaiseva merkitys euron ensimmäisen käyttöönottoprosessin onnistumisessa, on se n vuoksi jatkossa pienempi vaikutus. 
Eurokäteistä on helppo hankkia omasta maasta  jo ennen sen virallista käyttöönottoa, 
joten eräät kansalaiset ja yr itykset saattavat päättää valm istautua siirtymiseen hyvissä 
ajoin. Ennakkotoimitukset ja edelleenjakelu
4 taloudellisille toimijoille lienevät 
jälleen nopean siirtymisen takaajia, sillä n iillä voidaan varmista a, että riittävästi 
käteistä on saatavilla, kun euro otetaan käy ttöön. Myös pienten setelien ja kolikoiden 
edelleenjakelua kansalaisille voitaisiin harkita. 
Euroalueeseen tulevaisuudessa liittyvien  maiden kannattaa erityisesti lyhentää 
siirtymävaiheen pituus minimiin, sillä ni issä voi muutoin ilmet ä tietyillä aloilla 
epävirallista rinnakkaiskäyttöä, joka merkits ee, että kansalaiset ja vähittäiskauppiaat 
käyttävät euroa aktiivisesti jo ennen kuin siitä tulee laillinen maksuväline. 
(iv) Tietyillä aloilla välttä mättömien mukautusten koko ja l aajuus eroavat euroalueella 
aiemmin toteutetuista muutoksista. Esimerkiksi pankkiautomaattien määrä asukasta kohden on euroaluetta alhaisempi, vaikkakin silti melko korkea. Pankkiautomaatit nopeuttavat talouselämän varhaista si irtymistä euron käyttöön. Aikaisemmat 
kokemukset osoittivat, että koska pankkito imipisteet ovat kiinni suuren osan 
vuorokaudesta, euroseteleistä suuri osa la skettiin liikkeeseen käteisautomaattien 
kautta niiden ympärivuorokautisen aukiol on vuoksi. Pankki- ja postitoimipisteiden 
suuri määrä asukasta kohden (vastaa useimm issa maissa euroal ueen keskiarvoa) on 
jossain määrin pankkiautomaattien vähäisempää määrää lieventävä tekijä, sillä kansalaiset voivat hankkia n iiden kautta tarvitsemansa eurosetelit ja -kolikot 
siirtymäprosessin alkuvaiheessa. Pankki- ja postitoimipisteissä voi olla tarpeen toteuttaa erityistoimenpiteitä (pidennetyt aukioloajat, aukiolo viikonloppuna jne.). 
Maksupäätteitä on suhteellisen vähän verra ttuna euroalueen keskiarvoon erityisesti 
siksi, että käteisen käyttö on edelleen yl eistä monissa EU:hun äskettäin liittyneissä 
jäsenvaltioissa (ks. jäljempänä). Sähköisten  maksulaitteiden vähäisyys on puute, sillä 
kyseinen maksutapa on tärkein vaihtoehto käteismaksuille ja sähköisten maksulaitteiden käyttöönotto tapahtuu yleensä hyvin vaivattomasti. Vaikka maksukorttien (sekä pankki- että luottokor ttien) määrä asukasta kohden on uusissa 
jäsenvaltioissa euroal uetta alhaisempi, niiden suht eellinen osuus on huomattava 
(erityisesti pankkikorttien osalta). Maks ukortteja käytetään käytännössä pääasiassa 
käteisnostoihin pankkiautomaateista. Ko timaisia maksupääteverkostoja onkin varaa 
                                                
 
4 Ennakkotoimituksilla tarkoitetaan riittävien euroseteli ja -kolikkomäärien toimittamista pankeille ennen 
kuin eurokäteisestä tulee laillinen maksuväline ts. e nnen ”€-päivää”. Edelleenjakelulla tarkoitetaan sitä, 
että ennakkotoimituksia saaneet pankit toimittava t vähittäiskauppiaille ja muille yrityksille riittäviä 
määriä eurokäteistä, jotta nämä voivat käyttää toiminnassaan uutta valuuttaa heti ensimmäisestä 
päivästä alkaen. 
 
FI 10   FI laajentaa huomattavasti käteisen ra han vaihtoon kohdistuvan paineen 
helpottamiseksi. 
Tilastotiedot vahvistavat, että setelit ja  kolikot ovat pääasiallisia maksuvälineitä 
useimmissa uusissa jäsenvaltioissa, va ikka käteisen kokonaismäärä asukasta kohden 
on euroaluetta pienempi. Joissakin uusi ssa jäsenvaltioissa esimerkiksi monet 
työntekijät ja eläkeläiset saavat edelleen palkkansa ja eläkkeensä käteisenä. Kuten 
edellä todettiin, käteisen tärkeä asema aiheuttaa hait taa kaikille osapuolille 
(pankeille, vähittäiskauppiaille, kuluttajille  jne.) ja edellyttää intensiivisiä 
valmisteluita eurokäteiseen siirtymiseksi. 
Myyntiautomaattien muuttamisen ei pitäisi aiheuttaa suurempia ongelmia. Laitteiden 
kokonaismäärä on toistaiseksi suhteellisen vähäinen. Myyntiautomaatit näyttävät olevan yleisimpiä Unkarissa (22,000 automaattia), kun niiden kokonaismäärä 
euroalueella on yli kaksi miljoonaa. Toisin kuin ensimmäisessä vaihto-operaatiossa, eurokolikot ovat nyt lisäksi l aajasti saatavilla eikä kolikon tunnistimien testauksen ja 
säädön odoteta aiheuttavan suurempia vaikeuksia. 
4. Y
LEINEN MIELIPIDE EUROSTA EU: HUN ÄSKETTÄIN LIITTYNEISSÄ 
JÄSENVALTIOISSA  
EOS Gallupin syyskuun 2004 alkupuolella toteutta man tuoreimman eurobarometrikyselyn5 
aiheena oli kansalaisten mielipide ja tietämys eu ron käyttöönotosta. Kyse lyssä tiedusteltiin yli 
10,000 kansalaisen mielipiteitä. 
4.1 Yleinen mielipide eurosta 
Mielenkiinto euron käyttöönottoa kohtaan on melko vähäistä, sillä  vastaajista vain 
50 prosenttia ilmoitti olevansa  kiinnostunut asiasta ja 48 pr osenttia ei ollut lainkaan 
kiinnostunut. Uusien jäsenvaltio iden tulokset kokonaisuutena ta rkasteltuina osoittavat, että 
niukka enemmistö kansalaisista (44 prosenttia) uskoo euron kä yttöönoton tuovan tullessaan 
myönteisiä vaikutuksia kansallis ella tasolla. Kielteisiin va ikutuksiin uskoo 41 prosenttia 
kansalaisista. Kansalaisista 40 prosenttia odottaa euron käyttöönoton vaikuttavan heihin 
myönteisesti henkilökohtaisella ta solla ja 45 prosent tia kielteisesti. Ka nsalaisilla näyttää 
olevan monijakoisia näkemyksiä siitä, ovatko he  tyytyväisiä (42 prosen ttia) vai tyytymättömiä 
(47 prosenttia) kansallisen va luuttansa korvaamiseen eurolla. 
Euron käyttöönottoaikataulun osalta 19 prosenttia va staajista kymmenessä uudessa 
jäsenvaltiossa ilmoitti toivovansa, että eurost a tulee heidän uusi valuuttansa mahdollisimman 
pian. Vastaajista 36 prosenttia to ivoo, että euro otettaisiin käy ttöön vasta jonkin ajan kuluttua, 
ja suhteellinen enemmistö (40 prosenttia) uskoo, että euro olisi otettava käyttöön 
mahdollisimman myöhään. Kansalaiset näyttävä t kuitenkin olevan hyvin tietoisia euron 
käyttöönotosta saatavista käytännön eduista, sillä 92 prosent tia kansalaisista arvioi saavansa 
eurosta hyötyä matkustaessaan ulkomaille ja 82 pr osenttia tavaroiden ja palveluiden ostossa 
euroalueella. Kansalaisista 77 prosenttia on tietoisia valuutanvaihdon muuttumisesta 
tarpeettomaksi euroalueella euron käyttöönot on myötä. Lisäksi useimmat vastaajat (54 
prosenttia) eivät usko euroon siirtymisen aiheutta van heille suurempaa haittaa. Kuten edellä 
                                                 
5 Eurobarometrikyselyt ovat saatavilla osoitteessa: 
http://europa.eu.int/comm/pub lic_opinion/index_en.htm. 
 
FI 11   FI todettiin, huomattava enemmistö vastaajista pelkää, että eur oon siirtyminen to isi tullessaan 
mahdollisia hintoihin liittyviä väär inkäytöksiä ja hintavilppiä. 
4.2 Kansalaiset haluavat enemmän tietoja 
Uusien jäsenvaltioiden kansal aisten tietämys eurosta ja se n käyttöönottoedellytyksistä on 
edelleen melko vähäistä. Haastelluista useimmat (57 prosenttia) eivät ole tietoisia siitä, että 
heidän kotimaansa on pakko siirtyä euron käyttö ön, eivätkä tiedä, kuinka  monta maata kuuluu 
euroalueeseen jo nyt. 
Vastaajista lähes puolet (48 pros enttia) arvioi tietämyksensä eurosta heikoksi, mutta haluaa 
eurosta riittävästi tietoja hyvissä ajoin ennen maansa siirtymistä euron käyttöön. Vastaajista 
30 prosenttia haluaisi tietoja mahdollisimman pian ja 24 prosenttia viimeistään muutama 
vuosi ennen euron käyttöönottoa. Vastaajien enemmi stö (63 prosenttia) l uottaa tietolähteistä 
eniten kansalliseen keskuspankkiinsa, johon lu otetaan huomattavasti enemmän kuin muihin 
instituutioihin (vain 29 prosenttia luotti  maansa hallitukseen taikka keskus- tai 
alueviranomaisiin ja 22 prosenttia EU:n toimie limiin). Kyseisten jäsenvaltioiden kansalaiset 
pitävät parhaimpana vaihtoehtona euroa koskevien tiedotuskampanjien toteuttamista televisiossa esitetyillä tietoiskuilla (78 prosen ttia), joiden jälkeen tulevat radiossa esitettävät 
tietoiskut (66 prosenttia) sekä tiedotteet ja esitteet (64 prosenttia). Useimmat kansalaiset toivovat, että tiedotuskampanj oissa keskityttäisiin euron käyt ännön vaikutuksiin (vaikutukset 
palkkaan, pankkitiliin jne.). Hintojen kaksoismerkintä kats otaan tärkeimmäksi välineeksi 
kansalaisten totuttamiseksi uuden arvoasteikon käyttöön. 
4.3 Kyselytutkimuksen tärkein anti 
Euron käyttöönotto kyseisissä jäsenvaltioissa on yksi vaihe keskipitkän tai pitkän aikavälin 
monivaiheisessa lähentymisprose ssissa. Monissa maissa euron ta rkka käyttöönottopäivä ei ole 
vielä tiedossa, mikä on saattanut va ikuttaa kansalaisten vastauksiin. 
Tulosten sosiodemografinen jakauma osoittaa, että miehet ja nuoret sekä koulutettu ja 
kaupunkiväestö suhtautuvat euroon paljon m yönteisemmin kuin naiset ja iäkkäämmät 
henkilöt sekä heikommin koulutettu ja maaseutuväestö. 
Kokonaisuutena tarkasteltuna kans alaiset näyttävät suhtautuvan euroon kaksijakoisesti. Tämä 
vastaa jotakuinkin vuonna 1997 toteutetun eur obarometrikyselyn tuloks ia, jotka osoittivat, 
että euroalueeseen nykyisin kuul uvissa maissa ei oltu tuolloin  erityisen innos tuneita yhteisen 
rahan käyttöönotosta. Vuoden 1997 kyselyyn vast anneista 47 prosenttia suhtautui euroon 
myönteisesti ja 40 prosenttia kie lteisesti. Olisi myös pidettävä mielessä, että kuten joissakin 
euroalueeseen nykyisin kuuluvissa maissa, myös uusissa jäsenvaltioissa osa väestöstä on 
emotionaalisesti kiintynyt kansalliseen valuuttaansa. Uusien jäsenvaltioiden väestö haluaa selkeästi enemmän tietoja eurost a. Vaikka he eivät pidä eu roon siirtymistä kiireellisenä, 
muutokseen halutaan valmistautua hyvissä aj oin. Tiedonsaantitarve on katettava laajoilla 
tiedotuskampanjoilla. 
5. P
ÄÄTELMÄT  
Euroalueen tuleva laajentuminen toteutetaan useiden vuosien kulue ssa, sillä euroalueen 
tulevien jäsenten liittymise n odotetaan etenevän tapauskohtaisesti. Useimmissa maissa 
parhaillaan laadittavan siirty mäsuunnitelman tarkoituksena on varmistaa nopea siirtyminen 
 
FI 12   FI kansallisesta valuutasta euroon (esim. nk. Big Bang -skenaario). Tämä lisää kuitenkin samalla 
yrityksiin ja viranomais iin kohdistuvaa pain etta sekä tarvet ta huolellisiin ja oikea-aikaisiin 
valmisteluihin kaikilla  tahoilla (viranomaiset kaikilla ta soilla, pankit, vähittäiskauppiaat, 
yritykset yleisesti ottaen jne.).  Viimeisin eurobarometrikysely os oittaa myös, että kansalaisten 
mielestä eurosta on tärkeää jakaa tietoj a hyvissä ajoin ennen euroon siirtymistä. 
Komissio seuraa myös jatkossa tiiviisti eu ron käyttöönoton käyt ännön valmisteluiden 
etenemistä eri maissa. PAN II -viranomaisverkosto ( Public Administrations’ Network ) 
muodostaa tältä osin tärkeän f oorumin, johon näistä kysymyks istä vastaavat kansalliset 
edustajat kokoontuvat vaihtamaan näkemyksiä ja tietoja. Tiedotuksen ja  viestinnän alalla on 
perustettu vastaavanlainen ryhmä (DIR-COM), jonka puitte issa eri maita edustavat 
viestintäjohtajat tap aavat säännöllisesti.