FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 7.9.2010 
SEK(2010) 1017 lopullinen 
  
KOMISSION VASTAUS ERITYISKERTOMUKSEEN  
”EUROOPAN LAAJUISEN RAUTATIELIIK ENTEEN TEHOKKUUDEN PARANTAMINEN: 
OVATKO EU:N INVESTOINNIT RAUTATEIDEN INFRASTRUKTUURIIN OLLEET 
VAIKUTTAVIA?”  
FI 2   FI KOMISSION VASTAUS ERITYISKERTOMUKSEEN  
”EUROOPAN LAAJUISEN RAUTATIELIIK ENTEEN TEHOKKUUDEN PARANTAMINEN: 
OVATKO EU:N INVESTOINNIT RAUTATEIDEN INFRASTRUKTUURIIN OLLEET 
VAIKUTTAVIA?”  
TIIVISTELMÄ  
II. (ensimmäinen luetelmakohta) Komissio myönt ää, ettei ensisijaiste n hankkeiden määrittely 
ole toistaiseksi perustunut nykyisten ja enna koitujen liikennevirtojen analysointiin. On 
kuitenkin huomattava, että vaikka tällaisia an alyyseja on tehty niin yksittäisistä hankkeista 
kuin koko rataverkostakin, niistä ei ole vielä saatu lopullisia tuloksia eikä niitä sen vuoksi 
voida käyttää sellaisinaan. 
Komissio katsoo, että pääasiallisista Euroopan l aajuisista rautatiereitei stä on todennäköisesti 
erittäin vaikeaa esittää lopullista kuvausta, koska ne muuttuvat jatkuvasti muuttoliikkeen, 
kaupan ja geopoliittisen kehityksen mukana. Ko missio on kuitenkin samaa mieltä siitä, että 
pääverkon määrittelyn tulisi perustua obje ktiivisiin arviointiperusteisiin. Sen vuoksi 
ensisijaisten hankkeiden olisikin myös tuleva isuudessa perustuttava neuvoston ja Euroopan 
parlamentin väliseen poliittiseen yhteisymmärryks een ja ennen kaikkea parhaaseen saatavilla 
olevaan näyttöön.  
II. (toinen luetelmakohta) Komi ssio on tyytyväinen, että Euroopa n laajuista liikenneverkkoa 
koskevan osarahoituksen keskittäminen rajany litysalueille ja koordi naattoreiden työ ovat 
tilintarkastustuomioistuimen mi elestä johtaneet parannuksiin. Se  myöntää, että pullonkaulojen 
määrittämistä voitaisiin vielä parantaa, ja jatkaa työtään tämän kysymyksen parissa. 
Komissio katsoo, että hankkeiden hyväksymisme nettelyt ovat vakaalla pohjalla erityisesti 
niihin ohjelmakautta 2007–2013 varten teht yjen merkittävien uudistusten takia. 
Koheesiorahaston sisällyttäminen ohjelmatyöhön ja  erityistoimet hankkeiden valmistelun, 
dokumentoinnin ja komission arviointien laa dun parantamiseksi lujittivat menettelyjä 
merkittävästi.  
II. (kolmas luetelmakohta) Komissio on tyytyvä inen tilintarkastustuom ioistuimen Euroopan 
laajuisia liikenneverkkoja koskevien hankkeiden  ja koheesiorahastos ta osarahoitettujen 
hankkeiden tuloksista esittämään myönteiseen  arvioon. Se korostaa, ettei kustannusten nousu 
vaikuta EU:n talousarvioon, koska EU:n rahoituso suus vahvistetaan jo hankkeen alussa, kuten 
tilintarkastustuomioistuin itsekin to teaa erityiskertomuksensa 47 kohdassa.  
II. (neljäs luetelmakohta) Komissio yhtyy tilin tarkastustuomioistuimen näkemykseen siitä, 
että henkilöliikenteen suurnopeusjunapalvelu ille tarkoitetuilla linjoilla on saavutettu 
mitattavissa olevaa edistystä. Se jatkaa edelleen  työtä tilanteen parantamiseksi tavanomaisilla 
henkilö- ja tavaraliike nnekäyttöön sekä pelkkään tavara liikennekäyttöön tarkoitetuilla 
osuuksilla. 
III. (ensimmäinen luetelmakohta) Komissiolla on jo läheiset suhtee t jäsenvaltioihin ja 
rautatiealan laitoksiin. Se jatkaa edelleen yhtei styötä niiden kanssa. Komissio on käynnistänyt 
Euroopan laajuista rautatieverkkoa koskevist a suuntaviivoista kuulemiskierroksen, jonka 
kuluessa se aikoo pyytää sidosr yhmiä ehdottamaan, miten voita isiin määrittää ne Euroopan 
laajuiset liikennekäytävät, jo ille on tai joille ennakoidaan  olevan huomattavaa kysyntää. 
III. (toinen luetelmakohta) Komissio on samaa mie ltä siitä, että koordinaattoreilla on tärkeä 
tehtävä. Se nimitti 8. kesäkuuta 2010 kolme uutta  koordinaattoria, ja heitä on nyt kaikkiaan 
yhdeksän. 
FI 3   FI Komissio myöntää, että pullonkauloj en määrittämistä on syytä parant aa, ja se jatkaa edelleen 
työtä tämän kysymyksen parissa. Eurooppala iset koordinaattori t ovat määrittäneet 
pullonkaulat vastuullaan olevissa ensisija isissa hankkeissa. Ko missio on tarkastellut 
pullonkauloja myös vuotuisi ssa kertomuksissaan.  
III. (kolmas luetelmakohta) Komissio katsoo, että koheesiopolitiikkaa koskeville hankkeille 
ohjelmakaudeksi 2007–2013 määritetyt hyväksy mismenettelyt ovat vakaalla pohjalla. 
Komissio jatkaa työtä menettelyjen parantamiseksi ja on käyttänyt merkittävästi varoja parantaakseen hankkeiden valmistelua. 
Komissio on tyytyväinen, että Euroopan laajuista liikenneve rkkoa koskevien hankkeiden 
valintamenettelyt ovat tilintarkastustuomioistuimen mielestä parantuneet. Se kuitenkin myöntää, että kustannus-hyötyanalyysin käytö ssä on edelleen parannettavaa. Euroopan 
laajuisen liikenneverkon toim eenpanovirasto tekee työtä sen käytön kehittämiseksi. On 
kuitenkin otettava huomioon, että Euroopan laajuisten liikenneverkkojen määrärahoista 
kussakin hankkeessa rahoitettu osuus on varsin vaatimaton jäsenvaltioiden rahoitusosuuteen 
verrattuna. Sen vuoksi on johdonmukais ta, että jäsenvaltiot vast aavat kustannusten ja hyödyn 
arvioimisesta etenkin, kun lähes kaikki tie dot ja ennusteet ovat niiden toimittamia. 
III. (neljäs luetelmakohta) Komissio on tiet oinen hankkeiden toteuttajien välisen 
tiedonvaihdon merkityksestä. Eu roopan laajuisen liikenne verkon toimeenpanovirasto 
helpottaa tietojenvaihtoa käymä llä nykyisten ja tulevien tuen saajien kanssa säännöllisesti 
pidettävissä työpajoissa keskus teluja parhaista käytännöistä sekä edistämällä kokemusten 
vaihtoa hankkeiden toteuttajien kesken etenkin rautatiealalla. 
III. (viides luetelmakohta) Komissio on pyrkinyt ja pyrkii jatkossakin poistamaan näitä 
käytännön ongelmia hyväksymällä yhteentoimivuut ta koskevia teknisiä standardeja. Myös 
eurooppalaiset koordinaattor it kiinnittävät erityistä huomiota näihin kysymyksiin. 
JOHDANTO
 
11. (alaviite 6) Komission asiaki rjoissa esitetyt i nvestointiluvut perust uvat jäsenvaltioiden 
toimittamiin tietoihin. Komissio myöntää, että rahoitustietojen laatua on hyödyllistä parantaa. 
Komissio on tehnyt sen eteen palj on työtä, ja tuloksena tästä kesäkuussa 2010 julkaistussa 
komission kertomuksessa esitetyt tiedot ovat  merkittävästi paremmat kuin edellisissä 
kertomuksissa.  
14. Komissio korostaa, että ennen vuotta 20 07 koheesiorahaston hankkeet hyväksyttiin 
tapauskohtaisesti ja saatavilla olevien tal ousarviomäärärahojen perusteella. Ensisijaisten 
hankkeiden oikeusperustaa on sovelle ttu vasta vuodesta 2004 lähtien.  
HUOMAUTUKSET  
22. Kun tilintarkastustuomioistuin toteaa, etteiv ät ”ensisijaiset hankkeet ole lopullisia 
määritelmiä pääasiallisista Euroopan laajuisi sta rautatiereiteistä”, komissio ymmärtää sen 
tarkoittavan sitä, että on tarpeen saavuttaa ja säilyttää ajan mittaan mahdollisimman vakaana 
yhteisymmärrys siitä, mitkä ovat pääasiallisia reittejä.  
Komissio katsoo, että pääasiallisista Euroopan l aajuisista rautatiereitei stä on todennäköisesti 
erittäin vaikeaa esittää lopullista kuvausta, koska ne muuttuvat jatkuvasti muuttoliikkeen, 
kaupan ja geopoliittisen kehityksen mukana. Ko missio on kuitenkin samaa mieltä siitä, että 
pääverkon määrittelyn tulisi perustua obje ktiivisiin arviointiperusteisiin. Sen vuoksi 
ensisijaisten hankkeiden olisikin myös tuleva isuudessa perustuttava neuvoston ja Euroopan 
parlamentin väliseen poliittiseen yhteisymmärryks een ja ennen kaikkea parhaaseen saatavilla 
olevaan näyttöön.  
FI 4   FI 22. (kolmas luetelmakohta) Vaikka komissio m yöntää, että ensisijaisiin hankkeisiin eivät 
sisälly yhteydet eräisiin tärkei siin merisatamiin, se kuitenkin  huomauttaa, että monet muut 
yhteydet sisältyvät. Komissio julkaisi  4. toukokuuta 2010 osana Euroopan laajuisia 
liikenneverkkoja koskevan politiikan tarkistusprosessia työasiakirjan, jossa esitetään menetelmä tulevan Euroopan laajuisen liiken neverkon määrittämiseksi. Tämän jälkeen 
tilintarkastustuomioistuimen mainitseman  tilanteen ei pitäisi enää toistua. 
Laatikko 4 
Komissio on tietoinen siitä, etteivät Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän 
(ERTMS) liikennekäytävät aina osu yhteen ensisijaisten hankkeiden kanssa. ERTMS:ään 
liittyy tiettyjä vaatimuksia, jotka sekä infras truktuurin että liikkuvan kaluston on täytettävä. 
Tätä kysymystä on tarkoitus käsitellä Euroopan laajuisia liikenneverkko ja koskevan politiikan 
tarkistusprosessin aikana , ja yhtenä vaihtoeht ona harkitaan ERTMS:n 
liikennekäytävien sisällyttämistä suoraan ensisijaisiin hankkeisiin. 
Komission käsityksen mukaan Puolan vi ranomaiset aikovat hakea vuoden 2010 lopussa 
rahoitusta Puolan halki pohjois-etelä-suunnassa  kulkevalle Varsovan ja  Gdynian väliselle 
rataosuudelle. Komission saamien tietojen mu kaan hankkeeseen sisältyvät myös ERTMS:n 
liikennekäytävät, ja hankkeen alustava kustannusarvio on 386 miljoonaa euroa.  
23. Komissio on samaa mieltä siitä, että ensisi jaisten hankkeiden määrittelyä on vielä varaa 
parantaa. Tähän kysymykseen on paneuduttu Euroopan laajuisten liikenneverkkojen uudistusprosessissa. 
24. Komissio myöntää, ettei ensisijaisten hankke iden määrittely ole to istaiseksi perustunut 
nykyisten ja ennakoitujen liikennevirtojen analys ointiin. On kuitenkin huomattava, että vaikka 
tällaisia analyyseja on tehty niin  yksittäisistä hankkeista kuin koko rataverkostakin, niistä ei 
ole vielä saatu lopullisia tul oksia eikä niitä sen vuoksi ol e voitu käyttää sellaisinaan. 
Komissio myöntää, että Euroopan laajuista l iikenneverkkoa koskevaa politiikkaa on syytä 
tarkistaa, kuten tilintarkastu stuomioistuin on todennut. Tarkistusprosessi on parhaillaan 
käynnissä, ja sen yhteydessä on tarkoitus pohti a tulevan Euroopan laajuisen liikenneverkon 
määrittelyssä sovellettavaa menetelmää. 
29. Komissio katsoo, että EU:n rahoitus on vaikuttanut merkit tävästi kaikkiin 
tilintarkastustuomioistuimen tä män tarkastuksen yhteydessä lä pikäymiin Euroopan laajuista 
liikenneverkkoa koskeviin hankeosuuksiin. EU:n rahoituksella on esimerkiksi voitu parantaa 
alun perin suunniteltuja hankkeita ta i vähentää niiden riskejä.  
30. Komissio katsoo, että kohees iorahaston tuensaajamaissa monet rautatiehankkeet eivät 
yksinkertaisesti etene, ellei koheesiora hastosta tai EAKR:sta myönnetä niille – 
rajanylitysalueet mukaan luettuina – tuntuvaa ra hoitustukea, jotta rautatieliikenteen yhteydet 
ja tehokkuus paranisivat kaikkien  käyttäjien kannalta. Etusija lle on kuitenkin asetettava 
teknisesti ja taloudellisesti edistyneimmä t hankkeet, jotka pysty tään toteuttamaan 
ohjelmakauden aikana; muuten varat saatetaan menettää tuensaajille. 
Asetuksen (EY) N:o 1083/2006 39 artiklassa  esitettyä suurhankkeiden määritelmää on 
tarkistettu, jotta jäsenvaltioiden olisi helpom pi hakea rahoitusta laaj oille rajatylittäville 
hankkeille.  
33. Komissio myöntää, että pullonkaulojen määri ttämistä on syytä parantaa, ja se jatkaa 
edelleen työtä tämän kysymyksen parissa. Euro oppalaiset koordinaatto rit ovat määrittäneet 
pullonkaulat vastuullaan olevissa ensisija isissa hankkeissa. Ko missio on tarkastellut 
pullonkauloja myös vuotuisi ssa kertomuksissaan.  
FI 5   FI 34. Komissio on parantanut EAKR:sta ja koheesiorahastosta osarahoitettavien 
suurhankkeiden hyväksymismenettelyjä ohjelmakaudeksi 2007–2013. Budjettisyistä koheesiorahastosta ohjelmakaudella 2000–2006 osarahoitetut suurhankkeet hyväksyttiin usein osuus kerrallaan. Sen vuoksi jonkin tietyn os uuden valmistelun laadun perusteella ei 
välttämättä voida mitata koko reitin va lmistelu- ja kehittämistyön laatua. 
35. Komission sisäinen (yksiköide n välinen) kuuleminen on ollut ja  on edelleen ratkaiseva osa 
arviointi- ja hyväksymismenettelyä.  
Komissio käynnisti ohjelmakaudella 2007–2013 JASPE RS-ohjelman, josta annetaan uusille 
jäsenvaltioille teknistä apua hankkeiden laadun  parantamiseksi mahdollisimman varhaisessa 
vaiheessa. Lisäksi komissio on tehnyt ulkopuolis ten asiantuntijoiden kanssa sopimuksia 
teknisen neuvonnan tarjoamisesta suurhankkeiden arvioinnissa. 
Kun ohjelmia hallinnoidaan yhteise sti, hankkeen toteutta ja vastaa siitä, että  tekniset eritelmät 
on määritelty asianmukaisesti. Teknisten er itelmien hyväksyminen (ks. liite I) parantaa 
osaltaan merkittävästi rautatieinfrastruktuur in teknistä laatua. Ma drid–Levante-hanke 
hyväksyttiin budjettisyistä vaiheittain eli osuus kerrallaan eikä kokonaisuudessaan, sillä 
verkkoon sisältyy yhteensä 940 k ilometriä suurnopeusrataa. Euroopan investointipankkia 
(EIP) kuultiin hankkeesta ja sen suosituksia pant iin vähitellen täytänt öön. EIP piti hankkeen 
rahoitussuunnitelmaa perusteltuna, ja se on it sekin myöntänyt hankkeelle merkittäviä lainoja 
koheesiorahaston tuen lisäksi. 
Komissio ei katso, että sittemmi n tapahtunut kustannusten nousu olisi kaikilta osin johtunut 
EIP:n esille tuomista huolenaiheista. Siihen oliv at syynä muut tekijät, kuten komissio selittää 
vastauksessaan kysymykseen 46. 
37. (ensimmäinen luetelmakohta) Komissio koro staa, että ulkopuoliset asiantuntijat ovat 
avainasemassa Euroopan laajuisia lii kenneverkkoja koskevien hankkeiden 
valintamenettelyssä. Menettelyyn osallistuu myös ulkopuolinen tarkkailija, joka antaa 
Euroopan laajuisen liikenneverkon toimee npanovirastolle kokonaisva ltaista palautetta 
ulkoisesta arviointiprosessista. 
38. Vaikka komissio on tyytyväinen siih en, että valintamenettelyt ovat 
tilintarkastustuomioistuimen mi elestä parantuneet, se myöntää , että kustannus-hyötyanalyysin 
käytössä on edelleen parantamisen var aa. Euroopan laajuisen liikenneverkon 
toimeenpanovirasto kehittää tulevaisuudessa kustannus-hyötyanalyysia varten nykyistä 
järjestelmällisemmän lähestymistavan, joss a otetaan huomioon nykyiset työt. Tätä varten 
toimeenpanovirasto käsittelee vuoden 2010 ehdotuspyynnön perustee lla ensisijaisten 
hankkeiden ryhmään 3 valittuja  hankkeita hankevalmistelun parantamiseksi esimerkiksi 
kehittämällä yhteneväisiä lähestym istapoja kustannus-hyötyanalyysiin. 
On kuitenkin otettava huomioon, että Euroopan laajuisten l iikenneverkkojen määrärahoista 
kussakin hankkeessa rahoitettu osuus on varsin vaatimaton jäsenvaltioiden rahoitusosuuteen 
verrattuna. Siksi on johdonmukaista, että jäsenvaltiot vastaavat kustannusten ja hyödyn 
arvioimisesta etenkin, kun lähes kaikki tie dot ja ennusteet ovat niiden toimittamia. 
Euroopan rautateiden liikennevi rtoja koskevan yhtenäisen mallin  osalta komissio on varma, 
että sen myöhemmässä vaiheessa toimittamat lisäselvitykset vahvistavat, että mallin toteutumiseen tarvittavat mahdollisesti merkittävät resurssit ovat perusteltuja. 
44. Kesäkuun 8. päivänä 2010 hyväksyttiin yhteistyöpöytäkirja, jossa määriteltiin 
toimenpiteitä tilanteen korjaamiseksi. Ensis ijaiseen hankkeeseen 3 (PP3) osallistuvat kolme 
jäsenvaltiota (Ranska, Espanja ja Portugali) ovat allekirjoittaneet sen. 
FI 6   FI 45. Komissio haluaa korostaa, että tämänkaltainen kustannus ten nousu on yleistä suurissa 
infrastruktuurihankkeissa. 
46. Komissio on samaa mieltä siitä, että hankkei den perusteellisesta ja  yksityiskohtaisesta 
valmistelusta on huomattavasti etua. Kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa kertomuksensa edellisessä kohdassa, kaikissa nyt  tarkastelluissa ta pauksissa kustannus ten nousu johtui 
kuitenkin ennalta arvaamattomiin tekijöihin liittyneistä syistä. 
Madrid–Levante-rataosuuden (ja muiden yhtä monimutkaisten hankkeiden) osalta on 
todettava, että tilintarkastu stuomioistuimen mainitsemat kustannusten nousut voivat johtua 
monista eri tekijöistä, joista eräät ov at ennalta arvaamattomia. Esimerkiksi 
tilintarkastustuomioistuimen mainitsemaan Madrid–Levante-hankkeeseen ovat vaikuttaneet 
merkittävästi Espanjan rakennusalan korkea inflaa tio sekä vaikeista maantieteellisistä oloista 
aiheutuneet odottamattomat lisäkustannukset.  
47.–48. Komissio on samaa mieltä  tilintarkastustuomioistuim en kanssa siitä, ettei 
kustannusten nousu vaikuttanut välittömästi EU:n talousarvioon, ja huomauttaa, ettei 
tilintarkastustuomioistuinkaan ole dokume ntoinut tällaisia välittömiä vaikutuksia. 
Komissio painottaa, että Euroopan laajui sia liikenneverkkoja koskeville hankkeille 
ohjelmakaudeksi 2007–2013 laaditun uuden rahoituspäätösmallin mukaan tuensaajien ja hankkeiden toteuttajien on esit ettävä strateginen toimintasuunnitelma, jossa selvitetään 
yksityiskohtaisesti, miten hanke  on tarkoitus panna täytän töön. Tämä koskee esimerkiksi 
hankesuunnitelmaa, riskinhallinta suunnitelmaa ja hankkeen hallinnointia. Euroopan laajuisen 
liikenneverkon toimeenpanovirasto on jo laati nut tätä kysymystä koskevia ohjeita ja 
valmistelee parhaillaan hyvien käytän töjen vaihtoa tuensaajien välillä. 
Laatikko 8 
Varsova–Gdynia-hankkeen vaiheessa II ilmeni  monia komission hyväksymismenettelyistä 
riippumattomia ongelmia. Niitä olivat esimer kiksi ehdotuspyyntömenettelyjen merkittävä 
viivästyminen, tonttien hankinnassa ja rake nnustyömaalle kulkemisessa ilmenneet ongelmat 
sekä riidat urakoitsijoiden kanssa. Komissio on ottanut tois tuvasti esille Varsova–Gdynia-
osuuden vaiheen II hankkeessa ilm enneet kustannusten ylitykset, ja Puolan viranomaiset ovat 
ilmoittaneet toimittavansa hankkeesta tarkis tetun ehdotuksen. Komissio on tehnyt hyvin 
selväksi, ettei se ota tätä ehdotusta käsitelt äväksi, elleivät Puolan viranomaiset toimita 
horisontaalista analyysia kustannusten ylityks istä kyseisellä rata osuudella ja niiden 
korjaamiseksi toteutettavista toimista. 
54. Komissio on samaa mieltä ti lintarkastustuomioistuimen kanssa siitä, että Euroopan 
laajuisen rautatieliikenteen kokona isedistys riippuu siitä, kuinka  hyvin saavutetaan synergia 
markkinoita ja yhteentoimivuutta koskevien  lainsäädäntötoimie n vaikutusten sekä 
osarahoitustoimien välillä. 
Laatikko 11 
Komissio seuraa tiiviisti tilannetta Euroopan raut atieliikenteen hallinta järjestelmän (ERTMS) 
liikennekäytävän A puitteissa. Se on hyväksynyt ERTMS-järjestelmää koskevan Euroopan laajuisen kehittämissuunnitelman sekä ra utateiden tavaraliikennekäytäviä koskevan 
asetusehdotuksen, jonka Euroopan parlamen tti ja neuvosto hyväks yivät 15. kesäkuuta 2010. 
Lisäksi komissio on nimittänyt Euroopan laaj uisen liikenneverkon koordinaattoreita.  
Laatikko 12 
Komissio on tietoinen siitä, et tei korkean kapasiteetin suur nopeuslinjoilla Rooma–Napoli ja 
Bologna–Firenze vielä liikennöi tavarajunia. Nä iden korkean kapasite etin suurnopeuslinjojen 
rakentamisen jälkeen nykyisillä tavanomaisilla  linjoilla on kuitenkin ollut aiempaa enemmän 
FI 7   FI kapasiteettia tavarajunaliikenteelle. Suurin  osa EAKR:sta rahoitetuilta rataosuuksilta 
odotetuista hyödyistä liitt yy joka tapauksessa matkustajien rautatieyhteyksien paranemiseen, 
ei tavaraliikenteeseen.  
57. Komissio myöntää, että yhteentoimivuuden saavuttaminen on hidasta. Kertakaikkinen 
yhdenmukaistaminen ei ole edes mahdollista, sillä rautateiden infrastrukt uurilla ja liikkuvalla 
kalustolla on pitkä elin kaari ja alan investointikustannuste n on pysyttävä järkevällä tasolla. 
Yhteentoimivien infrastruktuurien ja kalust ojen määrä kasvaa kuitenkin jatkuvasti, ja 
jäsenvaltiot ovat pyytäneet vain muutamia poikkeuksia komission 
täytäntöönpanolainsäädäntöön, jo ssa yhteentoimivuutta koskevat tekniset standardit (TSI) 
määritellään. Tämä osoittaa, että nykyiset standardit on pantu onnistuneesti täytäntöön. 
Euroopan laajuisen liikenneverkon osalta yhtee ntoimivuutta koskevien teknisten standardien 
odotetaan valmistuvan vuonna 2010. Niistä on hyötyä sekä Euroopan laajuista 
liikenneverkkoa koskevan ohjelman että koheesiopolitiikan perusteella rahoitettaville hankkeille. 
Komissio jatkaa työtä keskittymällä yhteento imivuutta koskevien teknisten standardien 
täytäntöönpanoon, sillä se tu ottaa lyhyellä ja keskip itkällä aikavälillä merk ittäviä etuja, joista 
voidaan mainita esimerkiksi merkinannossa sekä rahti- ja matkustajaliikenteessä käytettävät telemaattiset sovellukset. Komissio on myös perustanut rautatiekä ytävistä vastaavia 
organisaatioita määrittämään ja ratkai semaan ongelmia, jotka voivat heikentää 
tavaraliikenteen kilpailu kykyä rautatiekäytävillä.  
Liitteen VII kohdassa 8 mainittujen toimenp iteiden osalta komissio huomauttaa, että 
Euroopan tasolla on käynnistetty toimenpiteitä tilanteen parantamiseksi . Niitä ovat seuraavat: 
1) direktiivin 2008/57 puitteissa on käynni ssä hanke, jossa luokitellaan kaikki 
rautatieliikennettä koskevat kansalliset säännö kset ja arvioidaan, mitkä niistä vastaavat 
toisiaan; näin vältetään tarkastusten p äällekkäisyys etenkin rajanylitysalueilla; 
2) ERTMS-käytävien puitteissa työskentelee työryhmiä, joiden tehtävänä on määrittää kaikki 
olemassa olevat esteet – etenkin rajanylitysalueilla tapahtuneet viivästykset – tarkastelemalla 
kullekin rajaosuudelle ominaisia esteitä.  
60. Eurooppalaiset koordinaattorit ovat tehneet työtä järjestelmäpuutteiden poistamiseksi 
käytävillä, joita laajennetaan rautateiden tavaraliikennettä koskevan asetusehdotuksen 
mukaisesti. 
Komission marraskuussa 2008 esittämällä asetus ehdotuksella, jolla luotaisiin kullekin 
rautateiden tavaraliikennekäytäv älle oma rakenne, on tältä osin  keskeinen merkitys. Asetus 
auttaa kehittämään tehostettua yhteistyötä ra taverkon haltijoiden vä lillä (operatiiviset 
toimenpiteet) sekä investoint ien (pääasiallisesti pullonkaulojen poistamiseen ja teknisten 
edellytysten yhtenäistämiseen kohdistuvat invest oinnit) alalla. Ehdotus  perustuu käytäviltä 
Rotterdam–Genova ja Antwerpen–Lyon/Basel saatuihin kokemuksiin. 
PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET
 
62. Komissio on tyytyväinen tilintarkastustuo mioistuimen palautteeseen, joka osuu juuri 
oikeaan aikaan Euroopan laajuista liikenne verkkoa koskevan politiikan tulevaa uudistusta 
ajatellen. 
63. Komissio on sama mieltä siitä, että ensi sijaiset hankkeet m uodostavat pääasiallisen 
mekanismin, jonka avulla EU-varoja koordinoid aan ja keskitetään. Komissio jatkaa työtään 
samalla linjalla ja pyrkii varmistamaan, että aluekehitystavoitteet ja koheesiopolitiikka täydentävät toisiaan. Tätä ta ustaa vasten komissio ymmärtää tilintarkastustuomioistuimen 
toivomuksen siitä, että ensisijaisten ha nkkeiden määrittely peru stuisi nykyisten ja 
FI 8   FI ennakoitujen liikennevirtojen analysointiin. On kuitenkin huomattava, että vaikka tällaisia 
analyyseja on tehty niin yksittäi sistä hankkeista kuin koko rataver kostakin, niistä ei ole vielä 
saatu lopullisia tuloksia eikä niitä  sen vuoksi voida kä yttää sellaisinaan. 
Komissio katsoo, että pääasiallisista Euroopan l aajuisista rautatiereitei stä on todennäköisesti 
erittäin vaikeaa esittää lopullista kuvausta, koska ne muuttuvat jatkuvasti muuttoliikkeen, 
kaupan ja geopoliittisen kehityksen mukana. Ko missio on kuitenkin samaa mieltä siitä, että 
pääverkon määritelmän tulisi perustua obj ektiivisiin arviointiperusteisiin. Sen vuoksi 
ensisijaisten hankkeiden olisikin myös tuleva isuudessa perustuttava neuvoston ja Euroopan 
parlamentin väliseen poliittiseen yhteisymmärryks een ja ennen kaikkea parhaaseen saatavilla 
olevaan näyttöön. 
Suositus 1 
Suositus 1 (ensimmäinen luetelmakohta) Komissiol la on jo tiiviit suht eet jäsenvaltioihin ja 
rautatiealan laitoksiin. Se jatkaa tiivistä yhteistyötä niiden kanssa rautatieliikenteeseen liittyvissä asioissa. 
Suositus 1 (toinen luetelmakoht a) Komissio pyytää Euroopan laajuista rautatieverkkoa 
koskevista suuntaviivoista järjestämällään kuulemis kierroksella sidosryhmiltä palautetta siitä, 
miten tämä voitaisiin parhaiten tehdä. 
64. Komissio on tyytyväinen siihen, että Eu roopan laajuista liik enneverkkoa koskevan 
osarahoituksen keskittäminen  rajanylitysalueille ja koordinaattoreiden työ ovat 
tilintarkastustuomioistuimen mi elestä johtaneet parannuksiin. Se  myöntää, että pullonkaulojen 
määrittämistä voitaisiin vielä parantaa, ja jatkaa työtään tämän kysymyksen parissa. 
Komissio huomauttaa, että koheesiorahast on hankkeiden hyväks ymismenettelyt ovat 
muuttuneet huomattava sti sitten vuoden 2007. 
Komissio on tyytyväinen, että Euroopan l aajuista verkkoa koskevien hankkeiden 
valintamenettelyt ovat tilintarkastustuomioistuimen mielestä parantuneet; se kuitenkin myöntää, että kustannus-hyötyanalyysin käytössä on vielä parannettavaa.  
Suositus 2 
Suositus 2 (ensimmäinen luetelmakohta) Komissio myöntää, että pullonkaulojen 
määrittämistä on parannettava, ja se jatkaa edelleen työtä tämän kysymyksen parissa. Eurooppalaiset koordinaattorit ovat määrittä neet pullonkaulat vastuullaan olevissa 
ensisijaisissa hankkeissa. Komissio on ta rkastellut pullonkauloja myös vuotuisissa 
kertomuksissaan.  
Suositus 2 (toinen luetelmakoht a) Komissio on samaa mieltä koordinaattorien roolin 
tärkeydestä. Se nimitti kolme uutta koordinaattoria 8. kesäkuuta 2010. 
Suositus 2 (kolmas luetelmakohta) Komissio katsoo, että koheesiopolitiikkaan liittyvien 
hankkeiden hyväksymismenettelyt ohjelma kaudella 2007–2013 ovat vakaalla pohjalla. 
Komissio jatkaa työtä niiden pa rantamiseksi ja aikoo käyttää tuntuvasti varoja hankkeiden 
valmistelun parantamiseen. Hankkeiden tekn isten ominaisuuksien tarkastelu paranee 
huomattavasti yhteentoimivuutta koskevien tekn isten standardien laatimisen edetessä.  
Suositus 2 (neljäs luetelmakohta) Komissio myönt ää, että kustannus-hyötyanalyysin käytössä 
on vielä parannettavaa. Euroopan laajuise n liikenneverkon toimeenpanovirasto kehittää 
tulevaisuudessa kustannus-hyötyanalyysia varten järjestelmällisemmän lähestymistavan, jossa 
otetaan huomioon nykyiset työt. Tätä varten  toimeenpanovirasto käsittelee vuoden 2010 
ehdotuspyynnön perusteella ensisijaisten ha nkkeiden ryhmään 3 valittuja hankkeita 
FI 9   FI hankevalmistelun parantamiseksi esimerkiksi kehittämällä yhteneväi siä lähestymistapoja 
kustannus-hyötyanalyysiin. 
On kuitenkin otettava huomioon, että Euroopan laajuisten l iikenneverkkojen määrärahoista 
kussakin hankkeessa rahoitettu osuus on varsin vaatimaton jäsenvaltioiden rahoitusosuuteen 
verrattuna. Siksi on johdonmukaista, että jäsenvaltiot vastaavat kustannusten ja hyödyn 
arvioimisesta etenkin, kun lähes kaikki tie dot ja ennusteet ovat niiden toimittamia. 
Suositus 3 
Komissio on tietoinen hankkeiden toteuttajien välisen tiedonvaihdon merkityksestä. Euroopan 
laajuisen liikenneverkon toim eenpanovirasto helpottaa tietoje nvaihtoa käymällä nykyisten ja 
tulevien tuensaajien kanssa säännöllisesti pidettävissä työpajoissa keskusteluja parhaista käytännöistä sekä edistämällä kokemusten vaih toa hankkeiden toteuttajien kesken etenkin 
rautatiealalla. 
66. Komissio yhtyy tilintarkastustuomioistuimen näkemykseen siitä, että henkilöliikenteen 
suurnopeusjunapalveluille tarkoite tuilla linjoilla on saavutettu mitattavissa olevaa edistystä. 
Se jatkaa edelleen työtä tilanteen para ntamiseksi tavanomaisilla henkilö- ja 
tavaraliikennekäyttöön sekä pelkkään tavara liikennekäyttöön tark oitetuilla osuuksilla. 
Suositus 4 
Suositus 4 (ensimmäinen luetelmakohta) Ko missio on pyrkinyt poistamaan näitä käytännön 
ongelmia hyväksymällä yhteentoimivuutta koskevat tekniset standardit, ja se jatkaa edelleen 
työtä niiden parissa. Myös eu rooppalaiset koordinaattorit k iinnittävät erityistä huomiota 
näihin kysymyksiin. 
Suositus 4 (toinen luetelmakohta) Komissio es itti marraskuussa 2008 ehdotuksen asetukseksi, 
jolla luotaisiin kullekin rautateiden tavaraliikennekäytävälle oma rakenne. Asetus lujittaa yhteistyötä rataverkon haltijoiden  (jotka ovat jäsenvaltioiden valvomia), rautatieliikenteen 
hallinnan (operatiiviset toim enpiteet) ja investointien (pääasiallisesti pullonkaulojen 
poistamiseen ja teknisten edel lytysten yhtenäistämiseen kohdist uvat investoinnit) aloilla. 
Ehdotus perustuu käytävistä Rotterdam–Ge nova ja Antwerpen–Lyon/Basel saatuihin 
kokemuksiin.