Euroopan talous- ja sosiaalikomitean päätöslauselma aiheesta ”Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanoon – miten sitä voidaan parantaa?”

(2022/C 323/01)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 18. ja 19. toukokuuta 2022 pitämässään täysistunnossa (toukokuun 18. päivän kokouksessa) seuraavan päätöslauselman äänin 197 puolesta ja 4:n pidättyessä äänestämästä.

1. Johdanto

1.1 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) arvioi helmikuussa 2021 antamassaan päätöslauselmassa ( 1 ) työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumista kuulemisten kautta kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmisteluun sekä niiden osallistamisen laatua. Jäsenvaltiot toimittivat kyseiset suunnitelmat Euroopan komissiolle voidakseen saada tukea elpymis- ja palautumistukivälineestä, joka on väliaikaisen NextGenerationEU-elpymisvälineen keskeinen osa. ETSK:n tärkein päätelmä oli, että järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen oli elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen ( 2 ) 18 artiklan 4 kohdan q alakohdasta huolimatta useimmissa jäsenvaltioissa pitkälti riittämätöntä. Lisäksi ilmeni, että työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kuulemiset, jotka järjestettiin usein näiden toimijoiden omasta aloitteesta, nähtiin yleensä pelkkinä muodollisuuksina eikä niiden kautta ollut mahdollista vaikuttaa aidosti suunnitelmien sisältöön. Komitea kehotti EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioiden hallituksia korjaamaan tilanteen suunnitelmien täytäntöönpanon, seurannan ja mukauttamisen yhteydessä. Lisäksi ETSK korostaa edelleen, että järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnankin on tärkeää olla paremmin valmistautunut, jotta se voi vastata tarpeeseen lisätä sen osallistumista.

1.2 ETSK on ilmaissut edellä mainitussa päätöslauselmassa ja useissa lausunnoissa myös olevansa samaa mieltä elpymis- ja palautumistukivälineeseen liittyvistä investointitavoitteista ja uudistusten suuntaviivoista. Tavoitteena olisi oltava tuotantomallin muuttaminen siten, että taloudesta saadaan ilmastoneutraalia ja digitaalista. Tämä tulee toteuttaa oikeudenmukaisissa siirtymäprosesseissa, joissa huolehditaan työntekijöiden ja asianomaisten alueiden suojelusta, työntekijöiden uudelleensijoittumisesta sekä tuotantorakenteen elpymisestä ja uudistamisesta. Komitea katsoo, että kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa esitetyillä investoinneilla ja uudistuksilla olisi edistettävä yritysten tuottavuuden ja talouden parantamista jäsenvaltioissa, innovatiivisen elinkeinotoiminnan vahvistamista pk-yrityksiä ja yhteisötalouden yrityksiä tukemalla sekä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamista mm. kehittämällä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria ja panemalla se täytäntöön.

1.3 Juuri kun Euroopan talous oli toipumassa covid-19-pandemian ja sen torjumiseksi toteutettujen kansanterveystoimenpiteiden aiheuttamasta talouden taantumasta ja Euroopassa yritettiin selvitä pandemian maailmantaloudessa aiheuttamista tarjontahäiriöistä ja inflaatiopaineista, odottamaton ulkoinen sokki – Venäjän federaation armeijan hyökkäys Ukrainaan – johti uudenlaiseen poliittiseen ja taloudelliseen tilanteeseen, joka on hyvin vaikea ja täynnä riskejä. ETSK on tuominnut hyökkäyksen jyrkästi ja pitää sitä voimassa olevien kansainvälisten sääntöjen ja sopimusten vakavana rikkomisena ( 3 ) . Hyökkäys uhkaa Euroopan ja koko maailman turvallisuutta ja aiheuttaa valtavaa inhimillistä kärsimystä, aineellista tuhoa ja ympäristövahinkoja. Se on myös muuttanut perinpohjaisesti Euroopan ja maailman taloudellista toimintaympäristöä.

1.4 Euroalueen vuosi-inflaatio oli noussut maaliskuussa 7,5 prosenttiin, mikä on korkein taso sitten euron käyttöönoton, ja energian hintainflaatio oli peräti 44,7 prosenttia. Pitkittynyt sota Ukrainassa saattaa lisäksi johtaa pulaan fossiilisista polttoaineista, joista olemme edelleen riippuvaisia, sekä muista raaka-aineista ja elintarvikkeista, mikä tekee hintojen ja kasvun kehityksestä ennalta arvaamatonta ja iskee lujasti köyhimpiin maihin Afrikassa ja Lähi-idässä. Stagflaatio on todellinen riski Euroopan ja maailman muiden alueiden talouksille. Vaikutukset voivat ulottua myös vihreän kehityksen ohjelman – joka tähtää ilmastoneutraaliuden saavuttamiseen Euroopassa vuoteen 2050 mennessä – toimenpiteiden ja välineiden tavoitteisiin. Sodan geopoliittiset seuraukset vaikuttavat koko elintarvikearvoketjuun, teollisuuteen, puolustukseen ja kauppaan Euroopassa ja maailmanlaajuisesti, vastaaviin EU-politiikkoihin näillä ja muilla aloilla sekä käynnissä olevaan pohdintaan Euroopan tulevaisuudesta ja siitä yhdentymisen tasosta, jonka eurooppalaisina kansakuntina ja EU:n kansalaisina haluamme yhdessä saavuttaa. Syntyneen uuden skenaarion valossa olisikin harkittava EU:n rahoitusvälineiden tarkistamista. Ukrainan sodan luoma tilanne vaikuttaa myös kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanoon, sillä se on toteutettava tavalla, joka on johdonmukainen uuden tilanteen riskeihin ja haasteisiin vastaamiseksi asetettavien uusien talouspoliittisten tavoitteiden kanssa. Synkkenevät skenaariot edellyttävät entistä vahvempaa ja yhtenäisempää eurooppalaista ”teemme kaikkemme” -ajattelutapaa.

1.5 ETSK arvioi tässä päätöslauselmassa, ovatko jäsenvaltiot korjanneet puutteet, jotka työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistamisessa kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmisteluun havaittiin, ja miten näiden tahojen osallistuminen suunnitelmien täytäntöönpanoon kehittyy. Eurooppalaista ohjausjaksoa käsittelevä ETSK:n ryhmä on kerännyt arviointia varten järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan näkemyksiä ryhmän jäsenille lähetetyllä kyselylomakkeella. Se sisälsi 21 kysymystä työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumisesta kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien sisällön määrittelyyn ja täytäntöönpanoon sekä vihreän ja digitaalisen siirtymän vaikutuksista jäsenvaltioiden talouteen ja yhteiskuntaan. Kyselyyn saatiin vastauksia yhteensä 21 jäsenvaltiosta ( 4 ) . Sidosryhmiä kuultiin myös pyöreän pöydän tapaamisissa, joita järjestettiin syksyn 2021 ja maaliskuun 2022 lopun välisenä aikana seitsemässä jäsenvaltiossa yhdessä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan ja/tai kansallisten talous- ja sosiaalineuvostojen kanssa.

2. Menetelmä

2.1 Tämän raportin edellyttämät tiedot kerättiin lokakuun 2021 ja huhtikuun 2022 välisenä aikana. Vastaus saatiin kaikkiaan 23 kansalliselta taholta (kyselylomakkeella ja/tai pyöreän pöydän tapaamisessa). Kuulemiset toteutettiin jäsenten omaan asiantuntemukseen tukeutuen, ja niihin osallistui työmarkkinaosapuolia ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioita. Eräissä maissa mukana olivat kansalliset talous- ja sosiaalineuvostot tai vastaavat elimet, ja toisissa kuultiin myös valtiovallan edustajia.

2.2 Euroopan komissio ei ole eri syistä hyväksynyt kaikkia kansallisia elpymis- ja palautumissuunnitelmia. Osassa jäsenvaltioista ei ollut myöskään päästy täytäntöönpanossa kuulemiskierroksen aikaan vielä alkua pidemmälle eikä siten pystytty vastaamaan kyselyyn kaikilta osin tai lainkaan. Puuttuvien tietojen täydentämiseksi tässä päätöslauselmassa hyödynnetään myös ulkoisia lähteitä, kuten ajatushautomoiden julkaisuja, vertailevia tutkimuksia ja kansallisia keskusteluja. Kyselylomake lähetettiin lisäksi myös muutamille Euroopan laajuisille kansalaisyhteiskunnan organisaatioille, osalle ETSK:n yhteysryhmää ( 5 ) ja eräille muille ETSK:n kolmen ryhmän edustajille. Tässä päätöslauselmassa tuodaan selvästi esille, milloin on kyse kattavan tilannekuvan saamiseksi kootuista lisätiedoista ( 6 )

2.3 Kuulemisen runko koostui 21 kysymyksestä, jotka oli jaoteltu seuraaviin neljään osioon: — Osio I: Mitä mieltä järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta on suunnitelmien sisällöstä, niihin liittyvistä investointitavoitteista ja ehdotetuista uudistuksista? — Osio II: Miten suunnitelmien täytäntöönpano, niihin liittyvät investoinnit ja suunnitellut uudistukset etenevät? — Osio III: Kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien mahdolliset vaikutukset jäsenvaltioiden talouteen ja yhteiskuntaan — Osio IV: Työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistuminen suunnitelmien täytäntöönpanoon.

3. Huomiot kuulemisten tuloksista

3.1 Osio I: Mitä mieltä järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta on suunnitelmien sisällöstä, niihin liittyvistä investointitavoitteista ja ehdotetuista uudistuksista?

3.1.1 Mitä tulee järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan ehdotusten huomioon ottamiseen kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa, Euroopan komissio korosti suunnitelmista tekemässään analyysissä, että sidosryhmien konkreettisia ehdotuksia oli sisällytetty esimerkiksi Tšekin ( 7 ) , Saksan ( 8 ) , Kyproksen ( 9 ) , Itävallan ( 10 ) , Portugalin ( 11 ) ja Slovakian ( 12 ) suunnitelmiin. Latvia julkaisi kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa rinnalla kumppaneiden ehdotukset ja sisällytti osan niistä suunnitelmaan. Tätä päätöslauselmaa laadittaessa järjestettyjen kuulemisten perusteella suurin osa jäsenvaltioiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioista uskoo maansa suunnitelman onnistuvan ja kannattaa sen digitaalisia, sosiaalisia ja ympäristötavoitteita. Useat pitivät kuitenkin sosiaalista ulottuvuutta varsin vaatimattomana. Lisäksi tuotiin esille huoli siitä, että jäsenvaltiot eivät ehkä kykene hallinnoimaan elpymis- ja palautumistukivälineen varoja ylipäätään tai riittävän ripeästi, minkä nähtiin voivan haitata suunnitelmien onnistumista. Tämä koskee erityisesti näiden varojen suurimpia edunsaajia. Arviot suunnitelmien kyvystä parantaa talouden häiriönsietokykyä vaihtelevat. Etenkään ne maat, jotka saavat rahoitusta suhteellisen vähän, eivät odota suunnitelman edistävän maan talouden pitkän aikavälin häiriönsietokykyä. Suuri osa järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan toimijoista piti lisäksi valitettavana, että niiden näkemyksiä suunnitelman prioriteeteista ei ollut otettu riittävästi huomioon lopullisessa versiossa. Useat toimijat huomauttivat myös, että monia kansalliseen elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia oli kaavailtu jo aiemmissa kansallisissa uudistusohjelmissa, jotka eivät liity elpymis- ja palautumistukivälineeseen tai sen investointi- ja uudistustavoitteisiin, minkä takia niillä oli vähäiset mahdollisuudet vaikuttaa suunnitelman sisältöön.

3.2 Osio II: Miten suunnitelmien täytäntöönpano, niihin liittyvät investoinnit ja suunnitellut uudistukset etenevät?

3.2.1 Komissio otti 15. joulukuuta 2021 elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen mukaisesti käyttöön elpymisen ja palautumisen tulostaulun ( 13 ) . Se tarjoaa yleiskuvan elpymis- ja palautumistukivälineen ja kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanon edistymisestä, mutta siitä ei näy, miten paljon varoja jäsenvaltiot käytännössä kanavoivat hankkeidensa rahoittamiseen. Sen vuoksi jäsenvaltioista esimerkiksi Espanja, Italia, Itävalta, Latvia, Portugali ja Slovakia julkaisevat verkkosivuillaan tietoja varojen käytöstä ja toimenpiteiden toteuttamisesta.

3.2.2 Suurin osa huhtikuun 2022 alkuun mennessä kuulluista sidosryhmistä totesi, että suunnitelman täytäntöönpanosta ja sidosryhmien osallistumisesta siihen ei pystytä vielä esittämään kattavaa yleiskatsausta. Eräissä jäsenvaltioissa tämä johtuu osittain täytäntöönpanoprosessin hitaudesta tai suunnitelman täytäntöönpanon ja käytännön toteutuksen viivästymisestä. Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajat kertoivat kuitenkin esittäneensä jo näkemyksensä täytäntöönpanovaiheen (mahdollisista) haasteista. Yksi merkittävimmistä ongelmakohdista liittyy jäsenvaltioiden hallinnollisiin valmiuksiin erityisesti alue- ja paikallistasolla (tätä korostetaan myös maaliskuussa 2022 julkaistussa CEPS:n pohdinta-asiakirjassa ( 14 ) ). Tämä koskee erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen varojen suurimpia edunsaajia. Monet työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot vaativatkin paikallis- ja alueyhteisöjen laajempaa osallistumista. Useimmat sidosryhmät katsoivat kuitenkin, että järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanoon alue- ja paikallistasolla on tehotonta. Toinen usein mainittu ongelmakohta on puutteellinen tiedonvaihto maan hallituksen sekä työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden välillä. Tämä epäkohta voi haitata vakavasti viimeksi mainittujen osallistumista täytäntöönpano- ja seurantavaiheessa.

3.2.3 Vaikka haasteita on havaittu, Euroopan parlamentin tutkimuspalvelujen pääosaston (EPRS) maaliskuussa 2022 julkaiseman selvityksen ( 15 ) mukaan useat jäsenvaltiot, esimerkiksi Belgia, Kreikka, Kypros, Suomi ja Viro, ovat tehneet yleisen sitoumuksen jatkaa yhteistyötä työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanovaiheessa ja muista maista esimerkiksi Italia, Portugali, Ranska ja Tšekki ovat antaneet erityisen komitean tai toimielimen tehtäväksi muun muassa seurata ja valvoa edistymistä, eri osa-alueiden välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttamista, tiedotustoimia ja täytäntöönpanokertomusten arviointia.

3.3 Osio III: Kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien mahdolliset vaikutukset jäsenvaltioiden talouteen ja yhteiskuntaan

3.3.1 EPRS:n laatiman selvityksen ( 16 ) mukaan elpymis- ja palautumistukivälineen odotetaan saavan liikkeelle nimenomaan reaalituotannon lisäämiseen tähtääviä julkisia investointeja ja antavan julkiseen talouteen lisää liikkumavaraa, minkä pitäisi puolestaan mahdollistaa jo suunnitellut kansalliset menot täydentävyysperiaatteen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen arvellaan johtavan yhtäältä BKT:n huomattavaan kasvuun lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä julkisten ja yksityisten investointien kysynnän lisääntyessä ja kartuttavan siten pääomakantaa, jota tarvitaan BKT:n kasvattamiseksi keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä työllisyyden ja tuottavuuden paranemisen, korkeampien palkkojen sekä positiivisen tuotantovaikutuksen kautta.

3.3.2 Työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden näkemykset kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien mahdollisista vaikutuksista oman maan talouteen ja yhteiskuntaan vaihtelevat melko paljon, etenkin sen mukaan, kuinka paljon varoja eri jäsenvaltiot saavat elpymis- ja palautumistukivälineestä. Runsaasti tukivaroja saavissa jäsenvaltioissa vaikutus koetaan myönteisemmäksi kuin jäsenvaltioissa, jotka saavat tukea suhteellisen vähän taloutensa kokoon nähden. Näistä eroista huolimatta suurin osa järjestäytyneestä kansalaisyhteiskunnasta arvelee elpymis- ja palautumistukivälineen varojen ja kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien investointien vaikuttavan uudistuksiin myönteisesti, koska ne edistävät vihreän siirtymän ja digitalisaation tavoitteiden saavuttamista.

3.4 Osio IV: Työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistuminen suunnitelmien täytäntöönpanoon

3.4.1 Niissä harvoissa jäsenvaltioissa, joissa se on jo käynnistynyt, järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta on osallistunut suunnitelmien täytäntöönpanovaiheeseen eri tavoin. Sidosryhmien toimittamissa tiedoissa yksilöitiin neljä osallistumistapaa: 1) sääntömääräinen osallistuminen, osallistuminen 2) erityisten kansallisia elpymis- ja palautumissuunnitelmia käsittelevien työryhmien tai 3) sidosryhmätapaamisten kautta ja 4) ei erikseen suunniteltua osallistumismuotoa. Verrattuna vuoden 2021 päätelmiin, joiden mukaan järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistamisessa suunnitelmien laadintaan oli ilmeisiä puutteita, arviot täytäntöönpanovaiheeseen osallistumisesta ovat myönteisempiä, vaikka osallisuus ei olekaan kaikissa jäsenvaltioissa vielä lähelläkään tyydyttävää tasoa. Kuulemisissa tuotiin esille, että tietyissä maissa edistetään aloitteita, jotka tähtäävät nimenomaan siihen, että järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta osallistuu kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanoon. Lisäksi mitä tulee työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumisen mahdollisiin eroihin jäsenvaltioissa, sitä ei yleensä ole vaan kummatkin joko ovat tai eivät ole mukana. Kuulemisen kohteena olleista 20 jäsenvaltiosta kolmessa (Itävalta, Kreikka ja Portugali) sidosryhmät ilmoittivat kuitenkin, että kyseisten osapuolten osallistumisessa on huomattava ero. Näissä maissa työmarkkinaosapuolet osallistuvat kansalaisyhteiskunnan organisaatioita enemmän.

3.4.2 BusinessEuropen vuoden 2022 alussa tekemä kysely ( 17 ) osoitti tähän liittyen, että työmarkkinaosapuolet ovat yhä tiiviimmin mukana elpymissuunnitelmissa, minkä johdosta vain 30 prosenttia niistä on tyytymätön tähänastiseen rooliinsa suunnitelman täytäntöönpanossa. Viime vuonna 71 prosenttia oli tyytymätön asemaansa suunnitelman laadinnan yhteydessä. Lisäksi kuten Eurofoundin maaliskuussa 2022 julkaisemassa raportissa ( 18 ) korostetaan, työmarkkinaosapuolet pitävät suunnitelmien hyväksymisen jälkeen erittäin tärkeinä maaraportteja, jotka Euroopan komissio julkaisee talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä ( 19 ) . Ne muodostavat puitteet keskustelulle uudistusten ja investointien täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa ja tarjoavat työmarkkinaosapuolille vankan pohjan ajatustenvaihtoa ja kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanoon osallistumista varten.

4. Päätelmät

4.1 Suunnitelmien lopulliseen sisältöön ollaan yleisesti ottaen tyytyväisiä. Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan esittämät huomiot on otettu eräissä tapauksissa huomioon kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien lopullisissa versioissa. Järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta kannattaa kaiken kaikkiaan kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien digitaalisia, sosiaalisia ja ympäristötavoitteita. Vihreään ja digitaaliseen siirtymään vaikuttamisen osalta esitettiin myönteisiä näkemyksiä, vaikka muutamia tapauksia lukuun ottamatta kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelman vaikutusten arvioidaan olevan vähäiset. Usein valitettavasti todettiin, että suunnitelman sosiaalinen ulottuvuus on varsin vaatimaton, vaikka se on tärkeä selviytymiskyvyn varmistamisen kannalta. Siirtymän huomautettiin edellyttävän lisää investointeja varsinkin meneillään olevan kriisin vuoksi. Eräissä jäsenvaltioissa havaituista parannuksista huolimatta on edelleen vaikea vastata tyhjentävästi kysymykseen, onko osallistuminen ollut täytäntöönpanovaiheessa parempaa. Tämä johtuu etenkin siitä, että kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on viivästynyt useissa jäsenvaltioissa merkittävästi. Työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot korostavat kuitenkin, että institutionaalinen työmarkkinavuoropuhelu on parantunut tässä vaiheessa. Esimerkiksi Espanjan työmarkkinaosapuolet toteavat, että elpymis- ja palautumistukivälineen ja kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelman muodostama kehys on edistänyt merkittävien sopimusten aikaansaamista työ- ja eläkeuudistuksista työmarkkinaosapuolten kolmikantavuoropuhelun kautta.

4.2 Vaikka monien kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on viivästynyt, jäsenvaltioissa on syntynyt kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanoon ja seurantaan liittyviä hyviä käytäntöjä. Esimerkiksi Espanjassa, Itävallassa, Luxemburgissa, Ranskassa ja Ruotsissa työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tiivis ja rakentava, avoimuuteen ja jatkuvaan vuoropuheluun tukeutuva yhteistyö valtiovallan kanssa on niille tärkeä väylä osallistua elpymis- ja palautumistukivälinettä koskeviin toimiin. Lisäksi Espanjassa, Italiassa, Suomessa, Tšekissä ja Virossa on otettu käyttöön elpymis- ja palautumistukivälineeseen liittyvä kampanjasivusto tai hallituksen verkkoportaali, jonka kautta jaetaan tietoa suurelle yleisölle. Italiassa, joka on elpymis- ja palautumistukivälineen varojen suurin edunsaaja, perustettiin hallituksen tasolla marraskuussa 2021 pysyvä pyöreän pöydän neuvottelukunta ( Tavolo permanente del partenariato ), jonka puitteissa toimii eri kysymyksiin keskittyviä työryhmiä, jotka seuraavat kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon suuntaa ja laatua kriittisesti kansalaisten odotusten näkökulmasta. Neuvottelukunnan puheenjohtajana toimii Italian pääministeri, ja sen toimintaa koordinoi kansallisen talous- ja työneuvoston (CNEL) puheenjohtaja. Lisäksi Italian kuntaliiton (ANCI) kanssa on allekirjoitettu erityinen strukturoitu sopimus paikallistason täytäntöönpanoon liittyvän vuoropuhelun ja järjestelmällisen tuen kehittämisestä kunnille tärkeissä kysymyksissä. Kuntien ja muiden paikallisten toimijoiden osallistumista edistetään Italiassa myös hallinnollisten valmiuksien osalta. Kroatiassa järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta on mukana työryhmissä, jotka valmistelevat kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanoon liittyviä tarjouskilpailuja, sekä matkailuministeriön kanssa tehdyissä sopimuksissa matkailualaa koskevan suunnitelmaan liittyvistä toimenpiteistä. Portugalissa järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta osallistuu kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon seurantaan erityisesti analysoimalla suunnitelman tuloksia ja vaikutustenarviointiraportteja. Tätä varten on perustettu seurantaelin, kansallinen seurantakomitea (CNA), johon kuuluu muun muassa työmarkkinaosapuolten, yliopistojen ja sosiaalialan edustajia. Tällaisten hyvien käytäntöjen vaihto on kannatettavaa, ja ne toimivat esimerkkinä muille jäsenvaltioille.

4.3 Monissa jäsenvaltioissa kehotetaan parantamaan työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistamista kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanovaiheessa. Järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta perää avoimuuden lisäämistä suunnitelmien täytäntöönpanossa ja seurannassa ja pyytää, että tiedot asetetaan julkisesti saataville ja että kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät kattavaa vuoropuhelua kansallisesta elpymis- ja palautumissuunnitelmasta edistetään entistä tarmokkaammin. Ilman tätä keskeisiin haasteisiin ei todennäköisesti pystytä vastaamaan asianmukaisesti. Useimmissa jäsenvaltioissa nähdään vasta myöhemmin, onko järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen selvästi tehokkaampaa suunnitelmien täytäntöönpano- ja seurantavaiheissa, jotka etenevät tällä hetkellä edelleen liian hitaasti tai ovat viivästyneet.

4.4 Komitea kehottaa niiden jäsenvaltioiden hallituksia, joissa työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ( 20 ) osallistuminen on vieläkin riittämätöntä, korjaamaan tilanteen kiireellisesti ja noudattamaan elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen säännöksiä. Se kehottaa komissiota ja Euroopan parlamenttia valvomaan voimassa olevien sääntöjen noudattamista.

4.5 Edellä esitetystä huolimatta ETSK katsoo, että järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan tosiasiallisen ja laadukkaan osallistumisen puute EU:n talouden ohjausjärjestelmässä ei korjaudu tyydyttävästi ennen kuin talouspolitiikan eurooppalaista ohjausjaksoa uudistetaan siten, että osallistuminen varmistetaan direktiivillä tai asetuksella. Komitea kiinnittää huomion siihen, että todellisesta osallistumisesta on kyse silloin, kun kansalaisyhteiskunnan organisaatiot saavat oikeudellisiin sääntöihin ja julkisiin ja avoimiin menettelyihin perustuvissa virallisissa kuulemisprosesseissa asianmukaiset tiedot kirjallisessa muodossa, niillä on riittävästi aikaa analysoida hallituksen ehdotuksia ja laatia omat ehdotuksensa ja nämä ehdotukset joko otetaan huomioon tai hylätään ja perustelut kirjataan julkisiin pöytäkirjoihin tai muihin asiakirjoihin.

4.6 Ukrainan sota ja sen mukanaan tuomat välittömät riskit Euroopan ja maailman taloudelle eivät tee kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien tavoitteista vähemmän tärkeitä, vaan komitean mielestä niiden olisi päinvastoin kannustettava EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioiden hallituksia vauhdittamaan suunnitelmien ja niihin liittyvien investointien ja uudistusten täytäntöönpanoa ja toteuttamista käytännössä sekä edistämään Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa, jotta voidaan pitää yllä kasvua ja nopeuttaa energiajärjestelmän irtautumista hiilestä sekä Euroopan unionin vihreän strategisen riippumattomuuden saavuttamista. Samaan aikaan EU:n on tehtävä kaikkensa auttaakseen Ukrainan hallitusta ja kansaa, tarjotakseen asianmukaista huolenpitoa miljoonille ihmisille, jotka ovat joutuneet hakemaan turvaa EU-maista, ja auttaakseen etulinjassa olevia jäsenvaltioita talouden eri aloilla.

4.7 Ennen sodan puhkeamista kansallisten varojen ja NextGenerationEU-välineen varojen kokonaismäärä ei ollut riittävä vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi ja tarvittavan oikeudenmukaisen ja osallistavan energiasiirtymän toteuttamiseksi, erityisesti mitä tulee tavoitteeseen korvata fossiiliset polttoaineet puhtailla ja uusiutuvilla energialähteillä hallitustenvälisen ilmastopaneelin (IPCC) suositusten mukaisesti. Nyt on lisäksi kiireellinen geopoliittinen tarve lopettaa EU:n energiariippuvuus Venäjästä. Sota johtaa myös turvallisuus- ja puolustusinvestointien voimakkaaseen kasvuun, mikä rasittaa voimakkaasti julkistalouksia.

4.8 ETSK ehdottaakin seuraavaa: a) Hyväksytään kiireellisesti uusi EU:n energiastrategia, jolla edistetään EU:n energiaverkkojen tehokkaita yhteyksiä, fossiilisten polttoaineiden nopeaa korvaamista uusiutuvilla energialähteillä, energiatehokkuuden parantamista ja energian kysynnän vähentämistä. b) Harkitaan mahdollisuutta suunnata kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin liittyviä investointeja siten, että lisätään panostamista puhtaaseen ja uusiutuvaan energiaan ja varmistetaan samalla EU:n strateginen riippumattomuus. c) Kaikkien jäsenvaltioiden olisi käytettävä osuutensa kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelman varoista tämänsuuntaisten uusien ohjelmien, kuten kestävää energiahuoltoa edistävien investointiohjelmien, rahoittamiseen. d) Lyhyellä aikavälillä EU:n viranomaisten ja jäsenvaltioiden hallitusten olisi toteutettava sekä tuotanto- että kulutuspuolella kaikki tarvittavat toimenpiteet talouksien suojelemiseksi sodan kerrannaisvaikutuksilta EU:n talouteen, sillä se aiheuttaa elintarvike-, energia- ja rahoitusmarkkinoille vakavia häiriöitä energian hintojen nousun ja toimitusketjujen takeltelun takia. e) Arvioidaan mahdollisuuksia luoda uusi rahoitusinvestointiväline ja tukea REPowerEU-tiedonantoon sisältyvää Euroopan komission ehdotusta nopeuttaa energia-alan rakenneuudistusta, jotta EU:n strateginen riippumattomuus olisi varmemmalla ja kestävämmällä pohjalla. Tässä olisi sovellettava tarkoituksenmukaisinta mallia, joka tulee määritellä Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) ja elpymis- ja palautumistukivälineen parhaiden käytäntöjen ja tulosten perusteella.

4.9 YK:n puitteissa toimivan IPCC:n vuonna 2022 julkaisemat päätelmät ovat jälleen vakava muistutus ilmastonmuutoksen torjunnan puutteista. ETSK kehottaa EU:n viranomaisia ottamaan ne huomioon hyväksyessään energia-, teollisuus- ja talouspoliittisia aloitteita.

4.10 ETSK tiedostaa, miten hankalaa nykytilanteessa on harjoittaa sellaista talouspolitiikkaa, jolla pyritään samanaikaisesti hidastamaan inflaatiota ja varmistamaan talouskasvu, työllisyys ja julkisen talouden pohjan kestävyys keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. EU:n viranomaisten, jäsenvaltioiden hallitusten ja EKP:n on koordinoitava toimiaan tiiviisti ja toteutettava tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että elvyttävästä raha- ja finanssipolitiikasta luopuminen toteutetaan tavalla, joka ei johda uuteen taantumaan. ETSK katsoo, että vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjä uudistettaessa olisi asettava realistiset alijäämä- ja velkatavoitteet, otettava käyttöön investointeja koskeva kultainen sääntö ja määritettävä kunkin maan tilanteen mukaan joustavia keinoja, joilla ne voivat saavuttaa julkisen velan pienentämistä koskevat tavoitteet.

4.11 Työntekijöiden ja koko väestön koulutus ja elinikäinen oppiminen ovat olennaisen tärkeitä oikeudenmukaisen ja osallistavan vihreän siirtymän ja digitalisaation toteuttamiseksi. Etusijalle olisi asetettava rakennemuutosprosessien koettelemien työntekijöiden koulutus ja ammatillinen ohjaus mutta myös tuotantojärjestelmän erilaisista teknologisista muutoksista johtuvien tarpeiden ennakointi. Digitalisaation yhteydessä on kiinnitettävä erityistä huomiota sellaisten henkilöiden tilanteeseen, joiden on ikänsä tai muiden olosuhteiden vuoksi vaikeampi käyttää digitaalisia palveluja. Tälle väestönosalle on taattava mahdollisuus saada koulutusta ja erityisiä tukipalveluja, jotta he voivat hyödyntää kaikenlaisia etuuksia ja palveluja.

Bryssel 18. toukokuuta 2022. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Christa SCHWENG

(1) ETSK:n päätöslauselma ”Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmisteluun – mikä toimii ja mikä ei?” (EUVL C 155, 30.4.2021, s. 1).

(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

(3) Ukrainan sota ja sen taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristövaikutukset (EUVL C 290, 29.7.2022, s. 1).

(4) Huomattakoon, että komissio oli hyväksynyt 1. huhtikuuta 2022 mennessä 23 suunnitelmaa (luvussa on mukana maaliskuun 2022 lopussa hyväksytty Ruotsin suunnitelma, joka neuvoston on vielä hyväksyttävä). Huhtikuun alussa komissio antoi myönteisen arvion myös Bulgarian suunnitelmasta, joka neuvoston on niin ikään vielä hyväksyttävä. (Tähän mennessä komissio on siis hyväksynyt 24 suunnitelmaa ja neuvosto 22 suunnitelmaa.)

(5) Kansalaisyhteiskunnan eurooppalaisten organisaatioiden ja verkostojen yhteysryhmä.

(6) Eri jäsenvaltioista saatuja raportteja analysoidaan tämän päätöslauselman liitteessä. Koko aineisto löytyy komitean internetsivuilta.

(7) SWD(2021) 211 final.

(8) SWD(2021) 163 final/2.

(9) SWD(2021) 196 final.

(10) SWD(2021) 160 final.

(11) SWD(2021) 146 final.

(12) SWD(2021) 161 final.

(13) Elpymisen ja palautumisen tulostaulu.

(14) Comparing and assessing recovery and resilience plans – Second edition, Centre for European Policy Studies (CEPS).

(15) Recovery and Resilience Plans: stakeholders’ views.

(16) Recovery and Resilience Dialogue with the European Commission, 7. maaliskuuta 2022.

(17) BusinessEurope Reform Barometer 2022.

(18) Involvement of social partners in the national recovery and resilience plans.

(19) Mietintö talouspolitiikan eurooppalaisesta ohjausjaksosta: vuotuisen kestävän kasvun strategian 2022 työllisyys- ja sosiaalinäkökohdat.

(20) Ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien, esimerkiksi nuorisojärjestöjen, kuten ETSK korostaa lausunnossaan ”Miten voidaan taata säällinen työ nuorille ja varmistaa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien osallistaminen laatimalla kansallisia elpymissuunnitelmia asianmukaisesti” (EUVL C 152, 6.4.2022, s. 27).