Erityiskertomus Miten EU:n toimielimet ja  
elimet laskevat , vähentävät ja  
kompensoivat 
kasvihuonekaasupäästöjään ?FI 2014  nro 14
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
P . +352 4398-1
Sähköposti: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2014
ISBN 978-92-872-0865-1
doi:10.2865/6687
© Euroopan unioni, 2014
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Printed in Luxembourg
FI 2014  nro 14
Erityiskertomus Miten EU:n toimielimet  ja 
elimet  laskevat,  
vähentävät  ja 
kompensoivat  
kasvihuonekaasupäästöjään ? 
(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla )
02
 Sisällys
Kohta
 Sanasto
I – VII Tiivistelmä
1 – 7 Johdanto
1 – 2 Euroopan unionin ympäristöpolitiikka tähtää korkeaan suojelutasoon
3 – 4 Euroopan unionin ensisijaisena tavoitteena on ehkäistä vaarallista ilmastonmuutosta
5 – 7 Julkishallinnoilla on merkittävä rooli ilmastotavoitteiden saavuttamisessa
8 – 11 Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa
12 – 101 Huomautukset
12 – 61 EU:n toimielimillä ja elimillä ei ole yhteistä toimintapolitiikkaa kasvihuonekaasupäästöjensä 
seuraamiseen ja lieventämiseen
12 – 29 EU:n toimielinten ja elinten koko hiilijalanjälki ei ole tiedossa ja riskinä on, että saatavilla olevien tietojen 
pirstaleisuus vähentää raportoinnin uskottavuutta
30 – 43 Ainoastaan rakennusten energiankulutuksen osalta on näyttöä siitä, että kokonaisuutena tarkasteltavien 
EU:n toimielinten ja elinten päästöt ovat vähentyneet
44 – 51 Yli puolella tarkastetuista EU:n toimielimistä ja elimistä ei ollut määrällisiä päästöjen vähennystavoitteita ja 
ainoastaan kahdella oli määrälliset vuoteen 2020 ulottuvat tavoitteet
52 – 61 Jäljelle jääviä päästöjä kompensoivia hyvityksiä käytetään rajoitetusti eikä EU:n toimielimillä ja elimillä ole 
yhteistä lähestymistapaa
62 – 101 EU:n toimielimet ja elimet eivät hyödynnä täysimääräisesti komission edistämiä ympäristöasioiden 
hallintavälineitä
62 – 76 Eurooppalaisen ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmän (EMAS) käyttöönotto edistyy hitaasti
77 – 89 Ympäristöä säästävä hankinta on nykysääntöjen mukaan vaihtoehto eikä niinkään velvoite ja ainoastaan 
jotkut hyödyntävät sitä järjestelmällisesti
90 – 101 Energiatehokkuutta koskevia ympäristöä säästäviä rakennusstandardeja ei sovelleta järjestelmällisesti 
uusiin rakennuksiin eikä suuriin kunnostushankkeisiin
03 Sisällys
102 – 114 Johtopäätökset ja suositukset
 Liite  – Ympäristöä säästävien julkisten hankintojen arviointiin sovellettu tarkastustapa
 Vastaukset
 – Eurooppa -neuvosto ja Euroopan unionin neuvosto
 – Euroopan komissio
 – Euroopan unionin tuomioistuin
 – Euroopan keskuspankki
 – Euroopan tilintarkastustuomioistuin
 – Euroopan ulkosuhdehallinto
 –  Euroopan t alous- ja sosiaalikomitea ja Euroopan unionin alueiden 
komitea
 – Euroopan investointipankki
 – Euroopan lentoturvallisuusvirasto
 – Euroopan ympäristökeskus
 – Euroopan lääkevirasto
 –  Sisämarkkinoiden harmonisointivirasto (tavaramerkit ja mallit)  
04
 Sanasto
CO2 -ekvivalentti (CO2ekv.) : Hiilidioksidiekvivalentti eli hiilidioksidin vastaava määrä on kasvihuonekaasupäästöjen 
yleinen mittayksikkö, joka kuvastaa päästöjen erilaista globaalia lämmitysvaikutusta.
EMAS : Vapaaehtoinen Euroopan unionin ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmä. Järjestelmä on 
ISO 14001 - standardin mukainen, mutta se on vaatimustasoltaan korkeampi.
Energiatehokkuus : Energiatehokkuus kasvaa, jos samalla energiapanoksella saadaan enemmän tai jos pienemmällä 
energiapanoksella saadaan sama määrä kuin ennen. Energiatehokkuutta parantamalla vähennetään tai rajoitetaan 
energiakulutuksen kasvua.
GHG Protocol : Laajalti käytetty vapaaehtoisuuteen perustuva kasvihuonekaasupäästöjä koskeva tilinpäätös- ja 
raportointistandardi, joka kehitettiin GHG Protocol - aloitteen yhteydessä. Aloitteessa on kyse kumppanuudesta, 
joka kattaa useita sidosryhmiä kuten yrityksiä, valtiosta riippumattomia järjestöjä, viranomaisia ja muita 
Maailman luonnonvarain instituutin ja Maailman kestävän kehityksen yritysneuvoston kutsumia tahoja. Maailman 
luonnonvarain instituutti on Washingtonissa toimiva ympäristöalan valtiosta riippumaton järjestö. Maailman 
kestävän kehityksen yritysneuvosto on Genevessä toimiva kansainvälisten yritysten liittouma.
Globaali lämmitysvaikutus (GWP) : Kasvihuonekaasun vaikutus maapallon lämpenemiseen tiettynä aikakautena 
verrattuna hiilidioksidin vaikutukseen.
GPP Toolkit : Euroopan komission ympäristöasioiden pääosaston antamat käytännön ohjeet ympäristöä säästävien 
vaatimusten sisällyttämisestä tarjousasiakirjoihin osana teknisiä eritelmiä, valinta- ja/tai myöntämiskriteereitä ja 
sopimuksen toteuttamista koskevia lausekkeita.
GreenBuilding -ohjelma (GBP) : Vapaaehtoisuuteen perustuva Euroopan komission ohjelma, jolla tuetaan 
kustannustehokkaita toimenpiteitä, joiden avulla parannetaan energiatehokkuutta ja otetaan käyttöön uusiutuvia 
energialähteitä muissa kuin asuinrakennuksissa.
Hiilidioksidi (CO2): Luonnollisesti syntyvä kaasu ja myös poltettavien fossiilisten polttoaineiden, kuten öljyn, 
kaasun ja hiilen, biomassan polttamisen, maankäytön muutosten ja teollisten prosessien (esim. sementtituotannon) 
sivutuote. Hiilidioksidi on pääasiallinen ihmisen aiheuttama kasvihuonekaasu ja muiden kasvihuonekaasujen 
vaikutuksen mittaamisessa käytettävä vertailukaasu.
Hiilijalanjälki : Yleisesti käytetty ilmaisu hiilidioksidin (CO2) ja muiden kasvihuonekaasupäästöjen kokonaismäärästä. 
Kasvihuonekaasupäästöt aiheutuvat välittömästi tai välillisesti jostain tuotteesta tai toiminnosta tai ne liittyvät 
yksilöiden tai organisaatioiden toimintaan. Hiilijalanjäljen laskemiseen ei ole pakollisia EU:n sääntöjä.
Hiilineutraali : Tuotteeseen tai toimintaan liittyvien nettomääräisten hiilipäästöjen määrä on nolla, kun on 
kompensoitu päästöt, joita ei olisi voitu välttää.
Ilmastonmuutos : Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen mukaan 
ilmastonmuutos johtuu välittömästi tai välillisesti ihmisen toiminnasta, joka muuttaa maapallon ilmakehän 
koostumusta vertailtavissa olevina aikakausina havaittavan ilmaston luonnollisen vaihtelun lisäksi.
ISO 14001 : Kansainvälisen standardoimisjärjestön (ISO) kehittämä standardi, jossa vahvistetaan ympäristöasioiden 
hallintajärjestelmän kriteerit. Lisäksi sitä käytetään sertifiointiin. Standardissa ei määrätä ympäristötehokkuutta 
koskevista vaatimuksista, mutta siinä kartoitetaan kehys, jota yritys tai organisaatio voi noudattaa, jotta 
ympäristöasioiden hallintojärjestelmä olisi vaikuttava.
05 Sanasto
Kasvihuoneilmiö : Lämpöä kertyy ilmakehään lähelle maan pintaa (troposfääriin) kasvihuonekaasujen vuoksi. 
Planeetan pinta lämpenee kasvihuoneilmiön vuoksi aivan samalla tavalla kuin kasvihuoneen sisäilman lämpötila 
nousee lasiseinien takia. Ilman luonnollista kasvihuoneilmiötä lämpötila jäisi alle jäätymispisteen. Ihmisten toiminta 
on kuitenkin suuresti lisännyt luonnollista kasvihuoneilmiötä. Tämä on johtanut maapallon lämpenemiseen ja 
käynnistänyt ilmastonmuutoksen.
Kasvihuonekaasut (GHG) : Hiilidioksidi (CO2), metaani (CH4), typpioksiduuli (N2O) ja fluoratut hiilivedyt 
(HFC -yhdisteet) ovat esimerkkejä kasvihuonekaasuista, joiden absorboima auringonsäteily on syynä 
kasvihuoneilmiöön. Kasvihuonekaasuilla on erilainen globaali lämmitysvaikutus, minkä vuoksi 
kasvihuonekaasupäästöt lasketaan ja niistä raportoidaan yleensä vastaavana hiilidioksidimääränä (CO2ekv.)
Kestävä kehitys : Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen vuonna 1987 antaman ”Brundlandtin raportin” 
mukaisesti kestävä kehitys on kehitystä, joka tyydyttää nykyhetken tarpeet viemättä tulevilta sukupolvilta 
mahdollisuutta tyydyttää omat tarpeensa.
Kokoaikavastaava : Yksikkö, joka mahdollistaa työntekijöiden määrän mittaamisen siten, että luvut ovat 
vertailukelpoisia, vaikka työntekijät tekisivät eri tuntimäärän työtä viikossa.
Kompensointi : Päästöjen kompensointi on mekanismi, jonka avulla yksilöt tai organisaatiot kompensoivat 
kasvihuonekaasupäästönsä tai osan niistä maksamalla vastaavan kasvihuonekaasupäästömäärän vähentämisestä 
muualla maailmassa. Esimerkkinä voidaan mainita säästöt, jotka on saatu aikaiseksi hiilivoimalaitokset korvaavilla 
tuulivoimapuistoilla. Hyvitykset lasketaan suhteessa perustasoon, joka edustaa hypoteettista skenaariota, joka on 
laadittu päästöille, jotka aiheutuisivat, jos hyvityksen perustana olevia vähentämistoimia ei toteutettaisi.
Käyttöä edeltävät päästöt : GHG Protocol -standardin mukaisesti käyttöä edeltävät päästöt ovat välillisiä 
kasvihuonekaasupäästöjä, jotka liittyvät ostettuihin tai hankittuihin tavaroihin tai palveluihin. Niitä aiheutuu 
siihen saakka, kunnes raportoiva organisaatio vastaanottaa tavarat tai palvelut. Tämän vuoksi niitä kutsutaan myös 
päästöiksi ”kehdosta portille”.
Lieventäminen : Päästöjen vähentäminen tai kasvihuonekaasunielujen käytön lisääminen. Esimerkiksi käytetään 
fossiilisia polttoaineita tehokkaammin, siirrytään uusiutuvista energialähteistä peräisin olevaan energiaan, 
parannetaan rakennusten eristeitä ja lisätään nieluja, kuten metsiä, jotka poistavat valtaosan ilmakehän 
hiilidioksidista.
Lähes nollaenergiarakennus : Määritelty rakennusten energiatehokkuutta koskevassa direktiivissä 2010/31/EU 
rakennukseksi, jolla on erittäin korkea energiatehokkuus. Tarvittava lähes olematon tai erittäin vähäinen energian 
määrä olisi hyvin laajalti katettava uusiutuvista lähteistä peräisin olevalla energialla, mukaan lukien paikan päällä tai 
rakennuksen lähellä tuotettava uusiutuvista lähteistä peräisin oleva energia.
06 Sanasto
Organisaation ympäristöjalanjälki - menetelmä (OEF -menetelmä) : Euroopan komission suosittama menetelmä, 
jonka avulla mitataan ja välitetään tiedoksi organisaation ympäristötehokkuus koko sen elinkaaren aikana. Tämä 
käsittää raportoinnin kasvihuonekaasupäästöistä, mutta ei rajoitu ainoastaan siihen.
Tietokeskusten energiatehokkuutta koskevat eurooppalaiset käytännesäännöt : Euroopan komission 
edistämät vapaaehtoiset käytännesäännöt otettiin käyttöön vastauksena tietokeskusten energiankulutukseen ja 
tarpeeseen vähentää tietokeskusten ympäristöön liittyviä, taloudellisia ja energiantarjonnan turvaamiseen liittyviä 
vaikutuksia.
Uusiutuvista lähteistä peräisin oleva energia : määritellään uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian 
käytön edistämisestä annetussa direktiivissä 2009/28/EY. Kyseessä on muista kuin fossiilisista lähteistä peräisin 
oleva energia eli tuuli- ja aurinkoenergia, ilmalämpöenergia, geoterminen energia, hydroterminen energia ja 
valtamerienergia, vesivoima, biomassa, kaatopaikoilla ja jätevedenpuhdistamoissa syntyvä kaasu ja biokaasut.
Vuoto : Se osa kasvihuonekaasujen vähennyksistä maissa, jotka pyrkivät saavuttamaan pakolliset raja -arvot, joka voi 
näkyä uudelleen muissa maissa, joita kyseiset raja -arvot eivät sido. Yritykset voivat esimerkiksi siirtää tuotantonsa 
kehittyneistä maista kehittyviin maihin välttääkseen päästörajoitukset.
Ympäristöä säästävä julkinen hankinta (GPP) : Prosessi, jonka avulla julkisviranomaiset pyrkivät hankkimaan 
tavaroita, palveluja ja urakoita, joiden ympäristöllinen vaikutus on koko niiden elinkaaren aikana vähäinen 
verrattuna muihin mahdollisesti hankittaviin saman perustehtävän täyttäviin tavaroihin, palveluihin ja urakoihin.
07
I
Euroopan unionin ilmastopolitiikan uskottavuuden 
edellytyksenä on, että EU:n toimielimet ja elimet näyt -
tävät julkishallintoina muille esimerkkiä. Niiden suun -
nitteleman ja toteuttaman kasvihuonekaasuja vähentä -
vän (hiilijalanjälkeä pienentävän) toimintapolitiikan on 
oltava huipputasoa. Vuoden 2005 jälkeen EU:n toimi -
elimet ja elimet ovat onnistuneet kääntämään niiden 
rakennuksista johtuvien päästöjen kasvusuuntauksen 
laskuun. Ne ovat kuitenkin menettäneet tilaisuuden 
laatia ja täytäntöönpanna yhteistä toimintapolitiikkaa. 
Yhteinen toimintapolitiikka edistäisi unionin vuodeksi 
2020 asettamaa tavoitetta, jonka mukaan päästöjä 
vähennetään 20 prosenttia vuoden 1990 tasosta.
II
Kuusi 15 tarkastetusta EU:n toimielimestä ja elimestä 
ei raportoinut päästöistään vuonna 2012. Päästöistään 
raportoineet eivät laskeneet tai ilmoittaneet päästöjä 
kaikilta osin. Tästä seuraa, että koko hiilijalanjälki ei ole 
tiedossa ja riskinä on, että saatavilla olevien tietojen 
sirpaleisuus vähentää raportoinnin ja lieventämispyrki -
mysten uskottavuutta.
III
Ainoastaan rakennusten energiankulutuksen osalta on 
näyttöä siitä, että päästöt ovat vähentyneet, kun EU:n 
toimielimiä ja elimiä tarkastellaan kokonaisuutena. Mui -
den päästöjen ja varsinkaan liikkumisesta aiheutuvien 
päästöjen osalta vähentymissuuntaus ei ole selkeä.
IV
Toistaiseksi aikaansaadut kokonaisvähennykset ovat 
pitkälti seurausta uusiutuvista energialähteistä peräi -
sin olevan sähkön hankinnasta. Ekosähkö merkitään 
hiilijalanjälkilaskelmassa nollapäästöiseksi.V
EU:n toimielimet ja elimet eivät hyödynnä täysi -
määräisesti komission edistämiä ympäristöasioiden 
hallintavälineitä. Eurooppalaisen ympäristöasioiden 
hallinta- ja auditointijärjestelmän (EMAS) käyttöönotto 
edistyy hitaasti. Julkishallintojen EMAS -rekisteröinti on 
ollut mahdollista vuodesta 2001 alkaen, ja kesäkuussa 
2014 seitsemän 15 tarkastetusta EU:n toimielimestä ja 
elimestä oli rekisteröity. Ympäristöä säästävää hankin -
taa pidetään vaihtoehtona eikä niinkään velvoitteena. 
Ainoastaan muutamat toimielimet ja elimet hyödyntä -
vät sitä järjestelmällisesti.
VI
Tuleva EU:n vuodeksi 2030 asettama kasvihuonekaasu -
päästöjen vähentämistavoite antaa EU:n toimielimille 
ja elimille uuden mahdollisuuden yhteisen toiminta -
politiikan kehittämiseen ja täytäntöönpanoon.
VII
Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio 
ehdottaisi yhteistä toimintapolitiikkaa EU:n toimielin -
ten ja elinten hiilijalanjäljen pienentämiseksi. Toimin -
tapolitiikkaan olisi sisällyttävä kasvihuonekaasujen 
vähentämisen määrällinen kokonaistavoite, johon 
pyritään vuoteen 2030 mennessä. EU:n toimielinten 
ja muiden elinten olisi
a) otettava käyttöön yhdenmukaistettu lähestymis -
tapa, kun ne raportoivat päästöistään ja myös 
kaikista relevanteista välillisistä päästöistä
b) kehitettävä yhteinen lähestymistapa niiden kas -
vihuonekaasupäästöjen, joita ne eivät voi välttää, 
vapaaehtoiseen kompensointiin
c) hyödynnettävä täysimääräisesti komission edistä -
miä ympäristöasioiden hallintavälineitä ja erityi -
sesti ympäristöä säästävää julkista hankintaa.Tiivistelmä
08
 Johdanto
Euroopan unionin ympä -
ristöpolitiikka tähtää 
korkeaan suojelutasoon
01 
Euroopan unionin toiminnasta teh -
dyn sopimuksen (SEUT) 11 artiklan 
mukaan ympäristönsuojelua koskevat 
vaatimukset on sisällytettävä unionin 
politiikan ja toiminnan määrittelyyn 
ja toteuttamiseen, erityisesti kestävän 
kehityksen edistämiseksi.
02 
Unionin ympäristöpolitiikka tähtää 
korkeaan suojelutasoon. Se perustuu 
ennalta varautumisen periaatteelle 
sekä periaatteille, joiden mukaan en -
nalta ehkäiseviin toimiin olisi ryhdyttä -
vä, ympäristövahingot olisi torjuttava 
ensisijaisesti niiden lähteellä ja saastut -
tajan olisi maksettava1.
Euroopan unionin ensisi -
jaisena tavoitteena on 
ehkäistä vaarallista 
ilmastonmuutosta
03 
EU on vakaasti sitoutunut2 vähentä -
mään kasvihuonekaasupäästöjään 
vuoteen 2020 mennessä ainakin 
20 prosentilla vuoden 1990 tasoon 
verrattuna3.
04 
Euroopan komissio on ehdottanut 
vuoteen 2030 ulottuvaa kasvihuone -
kaasupäästöjen vähentämistavoitetta, 
jonka mukaan EU:n sisäisiä päästöjä vä -
hennetään 40 prosenttia vuoden 1990 
päästötasosta4. Euroopan parlamentti 
on vaatinut vähintään 40 prosentin 
vähennystä5.Julkishallinnoilla on mer -
kittävä rooli ilmastota -
voitteiden 
saavuttamisessa
05 
Kaksi merkittävintä kasvihuonekaasu -
päästöjen lähdettä Euroopassa ovat 
polttoaineiden polttoon perustuva 
energiantuotanto ja liikenne6. Julkis -
hallinnot voivat vaikuttaa kaikilla 
tasoilla näiden ja muiden päästöjen 
suuruuteen muuttamalla toimintata -
pojaan. Ne voivat edistää ympäristön 
kannalta kestäviä ratkaisuja julkisissa 
hankinnoissa urakoiden, tavaroiden ja 
palvelujen osalta.
06 
EU:n ilmastopolitiikan uskottavuuden 
vuoksi on tärkeää, että EU:n toimi -
elimet, elimet ja laitokset (jäljempänä 
”EU:n toimielimet ja elimet”) näyttävät 
esimerkkiä ja että niiden suunnitte -
lemat ja toteuttamat julkishallintojen 
hiilijalanjäljen lieventämiseen täh -
täävät strategiat ovat huipputasoa. 
Laatikossa 1  esitetään joitakin tietoja 
siitä, miten organisaation hiilijalanjälki 
lasketaan.
07 
Perussopimuksessa määritettyjen peri -
aatteiden mukaisesti EU:n toimielinten 
ja elinten kasvihuonekaasupäästöjen 
ympäristövaikutusta on mahdollista 
lieventää kahdella seuraavalla toisiaan 
täydentävällä tavalla:
a) ensisijaisesti vähentämällä 
päästöjä
b) kompensoimalla jäljelle jäävät 
päästöt hyvityksillä.1 Ks. SEUT, 191 artikla.
2 Ks. Eurooppa -neuvoston 
päätelmät, 8. ja 9. maaliskuuta 
2007, 32 kohta.
3 Eurooppa -neuvosto on 
tarjoutunut nostamaan 
sitoumustaan ja vähentämään 
päästöjä absoluuttisesti 
30 prosenttia, jos muut 
suurimmat kansantaloudet 
suostuvat tekemään oman 
osansa maailmanlaajuisista 
päästöjen vähentämiseksi.
4 COM(2014) 15 final, 
22. tammikuuta 2014 – 
Ilmasto- ja energiapolitiikan 
puitteet vuosille 2020–2030.
5 Euroopan parlamentin 
5. helmikuuta 2014 antama 
päätöslauselma ilmasto- ja 
energiapolitiikan puitteista 
vuoteen 2030 (2013/2135(INI)).
6 Eurostat Pocketbook, Energy, 
transport and environment 
indicators , vuoden 2013 laitos.
09 Johdanto
Organisaation hiilijalanjäljen laskeminen
Hiilijalanjälki vastaa tietyn organisaation toimintaan välittömästi tai välillisesti liittyvien kasvihuonekaasupääs -
töjen kokonaismäärää. Päästöjen lähteitä ovat esimerkiksi sähköntuotanto voimalaitoksissa, lämmitys fossiili -
silla polttoaineilla ja kuljetustoiminta.
Kasvihuonekaasuilla, kuten hiilidioksidilla (CO2), metaanilla (CH4), typpioksiduulilla (N2O) ja fluoratuilla hiiliyh -
disteillä (HFC -yhdisteillä) on erilainen globaali lämmitysvaikutus. Esimerkiksi yksi tonni metaania vastaa 25:ta 
tonnia hiilidioksidia (CO2). Tämän huomioon ottamiseksi kunkin päästetyn kaasun määrä ilmaistaan vastaava -
na hiilidioksidimääränä (CO2ekv.), jotta kaikkien lähteiden kokonaisvaikutus voidaan koota yhdeksi luvuksi.
Laajalti käytetyssä GHG Protocol -standardissa päästölähteet on jaoteltu kolmeen luokkaan (”alueeseen”). 
Jäljempänä olevassa kaaviossa esitetään joitakin julkishallintojen kannalta relevantimpia lähteitä.
Alun perin organisaatioiden raportointi kohdistui alueiden 1 ja 2 päästöihin. Alueen 3 päästöt on kuitenkin 
enenevissä määrin otettu huomioon, jotta kasvihuonekaasuihin liittyviä riskejä ja mahdollisuuksia hallinnoi -
taisiin kattavasti.
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.Laatikko 1
Kasvihuonekaasut
Ala 2 – välilliset päästöt
Sähkön hankinta 
Kaupunkien kaukolämpö
ja jäähdytysAla 3 – Välilliset päästöt
Työmatkat
Virkamatkat
Tavarat ja palvelut
KäyttöomaisuusAla 1 – välittömät päästöt
Oma polttoaineiden poltto
Omat ajoneuvot
10
 Tarkastuksen laajuus 
ja tarkastustapa
08 
Tarkastus koski kaikkia EU:n toimieli -
miä ja elimiä, joissa oli vuonna 2012 
enemmän kuin 500 työntekijää. Lisäksi 
tarkastettiin Euroopan ympäristö -
keskus, koska sen tehtävät liittyvät 
nimenomaan tarkastuksen aiheeseen. 
Taulukossa 1 esitetään luettelo tar -
kastetuista 15:stä EU:n toimielimestä 
ja elimestä. Tarkastuksessa käsiteltiin 
Eurooppa -neuvostoa ja Euroopan 
unionin neuvostoa (jäljempänä myös 
”neuvosto”) yhtenä yksikkönä, koska 
Eurooppa -neuvostolla ei ole omaa 
sihteeristöä mutta sitä avustaa EU:n 
neuvoston pääsihteeristö. Samoin 
Euroopan talous- ja sosiaalikomite -
aa ja alueiden komiteaa (jäljempänä 
myös ”komiteat”) käsiteltiin yhtenä 
yksikkönä, koska ne jakavat rakennuk -
set, logistiikan ja käännösyksiköt ja 
hallinnoivat niitä yhdessä. Tarkastuk -
sessa kiinnitettiin erityistä huomiota 
Euroopan komissioon. Tämä ei johtu -
nut ainoastaan sen koosta vaan siitä, 
että se on ainoa EU:n toimielin, jolla on 
valtuudet tehdä lainsäädäntöaloitteita.
09 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi 
tarkastuksessaan, sovelsivatko EU:n 
toimielimet ja elimet toimintapolitiik -
kaa, jonka avulla pyritään vähentä -
mään niiden hallinnollisten toimien 
ympäristövaikutusta, ja toteutettiinko 
tätä toimintapolitiikkaa vaikuttavasti. 
Tilintarkastustuomioistuin tutki, olivat -
ko EU:n toimielimet ja elimet
a) laskeneet kasvihuonekaasupääs -
tönsä, vähentäneet päästöjä ja 
kompensoineet jäljelle jääviä pääs -
töjä hyvityksin
b) hyödyntäneet täysimääräisesti 
komission edistämiä ympäristö -
asioiden hallintavälineitä päästö -
jen vähentämiseksi.10 
Tarkastuksen yhteydessä tehtiin 
kyselytutkimuksia sekä haastattelu -
ja ja analysoitiin tarkastettujen EU:n 
toimielinten ja elinten julkaisemia 
tai toimittamia asiakirjoja ja tilastoja. 
Tarkastuksessa tutkittiin myös hankin -
tamenettelyistä poimittu otos.
11 
Tarkastus ei ollut hiilitaseselvitys, eli ta -
voitteena ei ollut laskea tai uudelleen 
laskea tarkastettujen EU:n toimielinten 
ja elinten CO2-päästöjä taikka tarkastaa 
niitä koskevien tietojen oikeellisuutta. 
Jollei muuta mainita, kertomuksessa 
esitetyt tiedot koskevat vuotta 2012.
11 Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa Taulukko 1Tarkastetut viisitoista EU:n toimielintä ja elintä
Henkilöstötaulukossa olevien 
toimien määrä vuonna 2012 
(2014)Paikka
Euroopan komissio25 065  
(24 901)Bryssel, Luxemburg, Ispra, Geel, Karlsruhe, Petten, Sevilla, 
Grange, edustustot jäsenvaltioissa
Euroopan parlamentti6 684  
(6 773)Bryssel, Luxemburg, Strasbourg, tiedotustoimistot 
jäsenvaltioissa
Eurooppa‑neuvosto13 153  
(3 101)Bryssel
Euroopan unionin neuvosto Bryssel, Luxemburg
Euroopan investointipankki2 2 1853 
(2 369)3 Luxemburg
Euroopan unionin tuomioistuin1 952  
(1 991)Luxemburg
Euroopan ulkosuhdehallinto1 670  
(1 661)Bryssel  4
Euroopan keskuspankki1 448  
(2 602)Frankfurt am Main
Euroopan talous ‑ ja sosiaalikomitea51 255  
(1 252)BrysselEuroopan unionin alueiden komitea5
Euroopan tilintarkastustuomioistuin6 887 
(882)Luxemburg
Sisämarkkinoilla toimiva yhdenmukaistamisvirasto775 
(861)Alicante
Euroopan lentoturvallisuusvirasto634 
(685)Köln
Euroopan lääkevirasto590 
(599)Lontoo
Euroopan ympäristökeskus136 
(135)Kööpenhamina
1 Eurooppa -neuvostoa avustaa EU: n neuvoston pääsihteeristö.
2 EIP osallistui tarkastukseen vapaaehtoisesti.
3 Toimien määrät vuoden 2012 lopussa ja vuoden 2013 lopussa.
4 Päätoimipaikka.
5 Komiteat jakavat rakennukset, logistiikan ja käännösyksiköt ja hallinnoivat niitä yhdessä.
6 Euroopan tilintarkastustuomioistuinta koskevia havaintoja ei ole ulkoisesti tarkistettu.
12
 Huomautukset
EU:n toimielimillä ja eli -
millä ei ole yhteistä toi -
mintapolitiikkaa kasvi -
huonekaasupäästöjensä 
seuraamiseen ja 
lieventämiseen
EU:n toimielinten ja elinten 
koko hiilijalanjälki ei ole 
tiedossa ja riskinä on, että 
saatavilla olevien tietojen 
pirstaleisuus vähentää rapor -
toinnin uskottavuutta
12 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 
EU:n toimielinten ja elinten hiilijalan -
jäljen tosiasiallisesta koosta on saatava 
luotettavat ja kattavat tiedot, jotta 
voitaisiin laatia ja panna täytäntöön 
vaikuttavia lieventämisstrategioita, 
jotka ovat uskottavia ja vakuuttavia 
esikuvia muille. Tällaisia tietoja ei tällä 
hetkellä ole saatavilla suuresta osasta 
EU:n toimielimiä ja elimiä.
EU:n toimielinten ja elinten 
hiilijalanjäljen laskemiseen ei 
ole yhteistä lähestymistapaa
13 
Julkishallintojen hiilijalanjäljen las -
kennasta ei ole olemassa sitovaa EU:n 
lainsäädäntöä. Periaatteessa EU:n 
toimielimet ja elimet voivat vapaasti 
päättää, haluavatko ne raportoida toi -
minnastaan aiheutuneista päästöistä 
ja mitä laskenta- ja seurantatapoja ne 
soveltavat raportointiin.Niitä saattaa kuitenkin koskea tietyt 
isäntävaltion raportointivelvoitteet, 
esimerkiksi rakennusten energiatehok -
kuuden osalta. Raportointivelvoitteet 
eivät kuitenkaan ole yhdenmukaisia 
EU:ssa.
14 
Yksityissektorilla7 kehittyvän käytän -
nön vastaisesti EU:n varainhoitoasetuk -
sessa (VHA)8 ei vaadita sisällyttämään 
ympäristötietoja IX osaston (”Tilinpää -
tös ja kirjanpito)9 mukaisesti toimitet -
taviin raportteihin. Toimielinten välisiä 
sopimuksiakaan ei tältä osin ole.
15 
Vapaaehtoisuuteen perustuvaan EU:n 
ympäristöasioiden hallinta- ja audi -
tointijärjestelmään (EMAS)10 osallistu -
vien organisaatioiden on raportoitava 
”päästöjä” koskevasta perusindikaat -
torista, joka kattaa kaikki vuotuiset 
kasvihuonekaasupäästöt vastaavina 
hiilidioksidimäärinä. EMAS -järjestel -
mään liittymistä koskevasta käsikir -
jasta annetun komission päätöksen11 
mukaisesti päästöjen kvantifiointiin 
sovellettavaa lähestymistapaa on vielä 
tarpeen selkiyttää. Joka tapauksessa 
käsikirjassa suositetaan, että orga -
nisaatiot eivät raportoisi ainoastaan 
välittömistä vaan myös merkittävistä 
välillisistä kasvihuonekaasupäästöistä 
(ks. laatikko 1 ).7 Perustamissopimuksen 
54 artiklan 3 kohdan 
g alakohdan nojalla, 
yhtiömuodoltaan tietynlaisten 
yhtiöiden tilinpäätöksistä 
25 päivänä heinäkuuta 1978 
annetussa neljännessä 
neuvoston direktiivissä 
78/660/ETY (EYVL L 222, 
14.8.1978, s. 11) säädetään, että 
vuosikertomuksen on 
tarvittaessa sisällettävä yhtiön 
kehityksen, tuloksen tai 
aseman ymmärtämisen 
kannalta tarvittavassa 
laajuudessa myös muita kuin 
taloudellisia tietoja, mukaan 
lukien tiedot ympäristöä 
koskevista seikoista. Komissio 
esitti huhtikuussa 2013 
lainsäädäntöehdotuksen 
(COM(2013) 207 final, 
16. huhtikuuta 2013), jolla 
tällainen raportointi tehtäisiin 
pakolliseksi yhtiöille, joiden 
työntekijämäärä on 
keskimäärin yli 500.
8 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus (EU, 
Euratom) N:o 966/2012, 
annettu 25 päivänä lokakuuta 
2012, unionin yleiseen 
talousarvioon sovellettavista 
varainhoitosäännöistä ja 
neuvoston asetuksen (EY, 
Euratom) N:o 1605/2002 
kumoamisesta (EUVL L 298, 
26.10.2012, s. 1). Asetus ei 
koske Euroopan keskuspank -
kia eikä Euroopan investointi -
pankkia. EU:n virastoilla on 
unionin yleiseen talousarvi -
oon sovellettavien sääntöjen 
mukaisia varainhoitosääntöjä.
9 Euroopan keskuspankin 
vuosikertomukseen sisältyy 
ympäristöasioita käsittelevä 
osuus. Euroopan investointi -
pankki (EIP) raportoi 
ympäristöasioista yritysvas -
tuuraportissaan, joka on osa 
EIP-ryhmän vuosikertomusta.
10 Lisätietoja 
EMAS -järjestelmästä esitetään 
kohdissa 62–76.
11 Ks. komission päätös 
2013/131/EU, annettu 
4 päivänä maaliskuuta 2013, 
organisaatioiden vapaaehtoi -
sesta osallistumisesta yhteisön 
ympäristöasioiden hallinta- ja 
auditointijärjestelmään 
(EMAS -järjestelmä) Euroopan 
parlamentin ja neuvoston 
asetuksen (EY) N:o 1221/2009 
mukaisesta käyttäjän 
käsikirjasta, jossa esitetään 
EMAS -järjestelmään 
liittymisen edellyttämät 
vaiheet (EUVL L 76, 19.3.2013, 
s. 1), sivut 25 ja 26.
13 Huomautukset
16 
Euroopan komissio kannustaa 9. huh -
tikuuta 2013 annetussa suosituksessa12 
käyttämään organisaation ympäris -
töjalanjälkeä koskevaa menetelmää 
(OEF) arvioitaessa julkishallinnon 
organisaatioiden energiatehokkuut -
ta koko niiden elinkaaren aikana tai 
tiedotettaessa siitä; tämä koskee myös 
raportointia kasvihuonekaasupäästöis -
tä. Komission yhteinen tutkimuskeskus 
otti OEF -menetelmän kehittämisessä 
huomioon nykyisten yleisesti hyväk -
syttyjen ympäristötilinpitomenetelmi -
en ja ohjeasiakirjojen suositukset.
17 
Komission mukaan OEF -menetelmän 
kehittämisen käynnisti se, että ”täl -
lä hetkellä ympäristötehokkuuden 
arvioimiseen ja siitä tiedottamiseen 
sovelletaan useita eri menetelmiä ja 
aloitteita, mikä aiheuttaa hämmennys -
tä ja vähentää luottamusta ympäris -
tötehokkuutta koskeviin tietoihin”13. 
Kuten tilintarkastustuomioistuimen 
tarkastuksesta kävi ilmi, analyysi pätee 
myös EU:n toimielinten ja elinten ra -
portointiin omista hiilijalanjäljistään.Kuusi 15 tarkastetusta EU:n 
toimielimestä ja elimestä ei 
raportoinut kasvihuonekaasu -
päästöistään vuonna 2012, ja 
päästöistään raportoineet eivät 
laskeneet tai ilmoittaneet kaik -
kia tekijöitä
18 
Tarkastuksen yhteydessä tutkittiin EU:n 
toimielimissä ja elimissä vuoden 2012 
kasvihuonekaasupäästöistä helposti 
saatavilla olevia tietoja. Eurooppa -neu -
vosto ja Euroopan unionin neuvosto, 
Euroopan tilintarkastustuomioistuin, 
Euroopan ulkosuhdehallinto, Euroopan 
lentoturvallisuusvirasto ja Euroopan 
lääkevirasto eivät julkaisseet vuoden 
2012 päästöistään lainkaan tietoja. 
Muut raportoivat ainoastaan puutteel -
lisia tietoja.
19 
Organisaation hiilijalanjäljen lasken -
taan ei ole olemassa sitovia sääntöjä, 
joten tarkastuksessa käytettiin Euroo -
pan parlamentin hiilijalanjälkiselvitystä 
vertailuarvona sen kattavuuden takia. 
Taulukossa 2  esitetään vertaileva 
arviointi raportoiduista päästötasoista 
ja päästölähteistä, jotka joko on otettu 
huomioon tai joita ei ole otettu huomi -
oon laskelmissa12 Komission suositus 2013/179/
EU, annettu 9 päivänä 
huhtikuuta 2013, yhteisten 
menetelmien käyttämisestä 
tuotteiden ja organisaatioiden 
elinkaaren ympäristötehok -
kuuden mittaamiseen ja siitä 
tiedottamiseen (EUVL L 124, 
4.5.2013, s. 1).
13 Ks. komission suositus 
2013/179/EU, johdanto -osan 
2 kappale.
14 Huomautukset Taulukko 2
Euroopan parlamenttiTuomioistuinEuroopan investointipankkiEuroopan keskuspankkiSisämarkkinoilla toimiva 
yhdenmukaistamis virastoEuroopan ympäristökeskusEuroopan komissioKomiteat (Euroopan talous- ja sosi -
aalikomitea ja alueiden komitea)Eurooppa-neuvosto ja Euroopan 
unionin neuvostoEuroopan 
tilintarkastus tuomioistuinEuroopan ulkosuhdehallintoEuroopan lentoturvallisuus virastoEuroopan lääkevirasto
Päästöt vuonna 2012 
(hiilidioksidiekvivalenttitonnia )91 893 18 801 16 441 17 793 2 145 704 42 911 1 066Ei saa ‑
tavillaEi saa ‑
tavillaEi saa ‑
tavillaEi saa ‑
tavillaEi saa ‑
tavilla
RAPORTOINTIALA sisältää päästöt seuraa ‑
vista lähteistä:
Rakennusten energiankulutus1 2 2x x x x x
Kylmäainevuoto x x x x x x x x x x
Tavarakuljetukset () x x x x x x x x x x x
Henkilökuljetukset 
Työmatkat x x x x x x x x x x
Virkamatkat3 4x x x x x x
Vierailijat x x x x x x x x x
Tavara ‑ ja palveluhankinnat ()5 5x x x x x x x x x
Jätteet x x x x x x x x x x
Käyttöomaisuus5
Rakennusten rakentaminen () x x x x x x x x x x x
Toimistokalusteet () x x x x x x x x x x x
Tietotekniset laitteet () x x x x x x x x x x x
Muut laitteet () x x x x x x x x x x x
1 Ei julkaistua vuosittaista lukua vaan ainoastaan vuosien 2010–2012 kokonaismäärä.
2 Ainoastaan ympäristöasioiden hallintajärjestelmän (EMAS) piiriin kuuluvat rakennukset.
3 Parlamentin jäsenten Brysselin ja Strasbourgin kokousmatkoja lukuun ottamatta.
4 Ainoastaan virka -autot.
5 Ainoastaan paperi.
6 Rakentamisesta tai kestävien tavaroiden valmistamisesta aiheutuvat päästöt.
Huom:  Suurin osa päästötiedoista on peräisin raportoivien EU:n toimielinten ja elinten vuosittaisista ympäristöselonteoista. Tuomioistuimen kohdalla tiedot ovat peräisin 
sen ulkoisesta hiilijalanjälkiselvityksestä. EIP:n kohdalla tiedot ovat peräisin sen hiilijalanjälkikertomuksesta vuodelta 2012.Vuotta  2012 koskeva päästöraportointi vastaavina hiilidioksidimäärinä (aino -
astaan julkaistut tai julkaistavat tiedot; vertailuarvona Euroopan parlamentin 
raportointiala)
Selitys:
 Otettu huomioon
() Otettu huomioon arvioituna
 Otettu osittain huomioon
x Ei otettu huomioon
15 Huomautukset
20 
Kuten taulukosta 2  käy ilmi, Eu -
roopan parlamentti otti vuotuisista 
kokonaispäästöistään raportoidessaan 
huomioon hyvin monenlaisia päästö -
lähteitä. Laajan raportointialan vuoksi 
parlamentin raportoima päästömäärä 
on melkein yhtä suuri kuin kaikkien 
muiden EU:n toimielinten ja elinten 
päästöt yhteensä. Vaikka parlamentin 
huomioon ottamat päästölähdeluokat 
ovatkin periaatteessa kattavia, se on 
päättänyt olla raportoimatta päästöistä, 
joita aiheutuu, kun parlamentin jäsenet 
matkustavat kotimaastaan Brysselissä ja 
Strasbourgissa pidettäviin kokouksiin.
21 
Komissio raportoi kasvihuonekaasu -
päästöistään vastaavina hiilidioksidi -
määrinä vuonna 2013 antamassaan 
ympäristöselonteossa. Tietoja an -
nettiin ainoastaan päästöistä, jotka 
aiheutuivat Brysselissä, Luxemburgissa 
ja Pettenissä14 sijaitsevien EMAS -järjes -
telmän piiriin kuuluvien rakennusten 
energiankulutuksesta ja näillä paikka -
kunnilla käytettävistä virka -autoista.
22 
Talous- ja sosiaalikomitea ja alueiden 
komitea raportoivat ainoastaan raken -
nusten energiankulutuksen aiheutta -
mista päästöistä. Komiteat selittivät, 
että ne voisivat harkita kattavamman 
ympäristöjalanjäljen laskemista, kun -
han on olemassa EU:n standardin mu -
kainen yhdenmukaistettu menetelmä, 
joka perustuu OEF -lähestymistapaan.Kolme EU:n toimielintä ja 
elintä pyrkivät parantamaan 
raportointia
23 
Euroopan keskuspankin raportointia 
on laajennettu vaiheittain vuodesta 
2008 alkaen. Henkilöstön työmatkoista 
ja pankin uusien toimitilojen rakenta -
misesta aiheutuvia päästöjä ei kuiten -
kaan ole laskettu.
24 
Euroopan investointipankki on sovelta -
nut vuodesta 2012 alkaen GHG Proto -
col - standardiin sisältyvää menetel -
mää15. Raportointi ei kuitenkaan kata 
päästöjä, jotka aiheutuvat hankittujen 
tuotteiden valmistamisesta (paperia 
lukuun ottamatta), hankituista palve -
luista tai pääomahyödykkeiden (kuten 
laitteet ja ajoneuvot) valmistamisesta.
25 
Sisämarkkinoilla toimiva yhdenmukais -
tamisvirasto on suunnitellut laajen -
tavansa raportointi -alaansa vuodesta 
2013 alkaen ulkoisen konsultin selvi -
tyksen pohjalta. Selvitys ei kuitenkaan 
kattanut hankittujen tavaroiden ja 
palvelujen sekä pääomahyödykkeiden 
käyttöä edeltäviä päästöjä. Lisäksi se 
kattoi ainoastaan päästöt lennoista, 
mutta ei päästöjä muista virkamat -
koista tai yhdenmukaistamisvirastossa 
käyvien kansallisten viranomaisten 
henkilöstön matkoista.14 Ks. taulukko 6 .
15 Maailman kestävän kehityksen 
yritysneuvosto / Maailman 
luonnonvarain instituutti, GHG 
Protocol Corporate Standard.
16 Huomautukset
Kolmen EU:n toimielimen on 
valmistauduttava päästörapor -
tointiin, koska ne ovat käyn -
nistäneet EMAS -järjestelmään 
liittymistä koskevan prosessin
26 
Neuvoston pääsihteeristö on suunni -
tellut tilaavansa selvityksen neuvos -
ton hiilijalanjäljestä. Selvitys kattaa 
ainoastaan toiminnan Brysselissä. 
Jäsenvaltioiden edustajien matkoista 
neuvoston pääsihteeristön kokouksiin 
aiheutuvat päästöt eivät kuulu suun -
nitellun selvityksen alaan. Arviointi ei 
koske myöskään neuvoston kokouksia 
Luxemburgissa tai jäsenvaltioissa.
27 
Tuomioistuin vastaanotti kattavan 
ulkoisen selvityksen hiilijalanjäljestään 
vuonna 2010. Hiilijalanjäljen lasken -
tatapa oli sama kuin parlamentissa. 
Päivitykset tehtiin tärkeimpien päästö -
lähteiden osalta vuosina 2011  ja 2012. 
Tiedot on julkaistu kesäkuussa 2014.
28 
Tilintarkastustuomioistuin teki marras -
kuussa 2013 ulkoisen konsultin kans -
sa sopimuksen EMAS -järjestelmään 
valmistautumisesta. Päätöstä päästöra -
portointimenettelystä ei ollut tarkas -
tukseen aikaan vielä tehty.Komissio ei ole vielä 
päättänyt, aikooko se käyttää 
raportoinnissaan organisaation 
ympäristöjalanjälkeä koskevaa 
menetelmää
29 
Yhteisen tutkimuskeskuksen Ispran 
toimipaikalla tehtiin selvitys organisaa -
tion ympäristöjalanjälkeä koskevasta 
menetelmästä. Selvityksestä kävi ilmi, 
että menetelmää voidaan soveltaa jul -
kishallintoon. Komissio ei kuitenkaan 
ole vielä käynnistänyt prosessia, jonka 
yhteydessä julkishallinnoille laaditaan 
tarkemmat organisaation ympäris -
töjalanjälkeä koskevat alakohtaiset 
säännöt (OEFSR -säännöt). Komission 
mukaan menetelmän mahdollista 
käyttöönottoa analysoidaan lisää eri -
tyisesti menetelmän täytäntöönpanon 
edellyttämien resurssien osalta.
Ainoastaan rakennusten 
energiankulutuksen osalta 
on näyttöä siitä, että koko -
naisuutena tarkasteltavien 
EU:n toimielinten ja elinten 
päästöt ovat vähentyneet
30 
EU n toimielinten ja elinten hiilija -
lanjäljen tosiasiallisesta koosta ei ole 
kattavia ja luotettavia tietoja, joten nii -
den kasvihuonekaasupäästöjen yleistä 
kehitystä on vaikea kartoittaa. Tarkas -
tuksen yhteydessä luotettiin tältä osin 
joskus olettamuksiin, jotka tuntuivat 
vakuuttavilta, mutta joiden tueksi oli 
saatavilla ainoastaan vähän näyttöä.
17 Huomautukset
16 Esimerkkinä voidaan todeta, 
että Brysselissä sijaitsevien 
komission rakennusten 
energiankulutus oli vuonna 
2005 kaikkiaan noin 
60 prosenttia enemmän kuin 
vuonna 2000, joka on 
varhaisin vuosi, josta 
tilintarkastustuomioistuimelle 
on toimitettu tiedot.
17 Rakennusten energiankulu -
tuksen kokonaistasoon 
vaikuttavia tekijöitä on useita 
ja erityisesti siihen vaikuttavat 
seuraavat tekijät: rakennusten 
määrä ja koko, käyttöintensi -
teetti käyttäjämäärinä ja 
käyttökausina, rakennusten 
energiatehokkuus tekniseltä 
kannalta, rakennusten 
hallinnoinnin tehokkuus, 
henkilöstön käytös ja 
ilmastovaihtelut.
18 Ekosähkön on täytettävä 
alkuperätakuuta koskeva 
kriteeri, josta säädetään 
uusiutuvista lähteistä peräisin 
olevan energian käytön 
edistämisestä sekä direktiivien 
2001/77/EY ja 2003/30/EY 
muuttamisesta ja 
myöhemmästä kumoamisesta 
23 päivänä huhtikuuta 2009 
annetussa Euroopan 
parlamentin ja neuvoston 
direktiivissä 2009/28/EY 
(EUVL L 140, 5.6.2009, s. 16).
19 Ekosähköä ei raportoida 
komission vuotuisessa 
ympäristöselonteossa 
päästöttömänä Brysselissä 
sijaitsevien rakennusten osalta.31 
Päästöjä vähentävissä EU:n päätöksissä 
tai päätösehdotuksissa viitevuosi on 
1990 (ks. kohdat 3 ja 4). EU:n toimielin -
ten ja elinten päästöistä ei kuitenkaan 
ole saatavilla tietoja 1990 vuodesta al -
kaen. Tästä seuraa, että niiden nykyistä 
toimintaa ei ole mahdollista arvioida 
vertaamalla päästöjä vuoden 1990 tosi -
asiallisiin päästöihin.
32 
On kuitenkin olemassa jonkin verran 
näyttöä, joka osoittaisi, että niiden 
kokonaispäästöt lisääntyivät huomat -
tavasti vuodesta 1990 ainakin vuoteen 
2005 saakka16. Syynä on EU:n laajentu -
minen, nykyisten toimielinten ja elin -
ten toiminnan kasvu ja uusien elinten 
perustaminen.
33 
Kasvihuonekaasupäästöjä aloitettiin 
lieventää laajemmin vuonna 2006. 
Tässä käännekohdassa keskityttiin 
rakennusten energiankulutuksesta 
aiheutuviin päästöihin. Kyseisten pääs -
töjen suuruusluokka riippuu lämmi -
tykseen, jäähdytykseen, valaistukseen, 
ruoanvalmistukseen, sähkö- ja elekt -
roniikkalaitteisiin ja tietokeskuksiin17 
kulutetun energian kokonaistasosta 
ja siitä, kuinka suuri osuus kulutetusta 
energiasta oli kasvihuonekaasupääs -
töjen kannalta lähes päästötöntä tai 
päästötöntä.Ekosähkön käyttö auttoi 
kääntämään rakennusten 
energiankulutuksesta 
aiheutuvien päästöjen 
kasvusuuntauksen laskuun...
34 
EU:n toimielimet ja elimet alkoivat 
vuonna 2007 hankkia uusiutuvista 
energialähteistä peräisin olevaa sähköä 
(”ekosähkö”18) täyttääkseen sen osan 
sähkötarpeestaan, jota oma tuotanto 
ei kattanut. Kaikkien tarkastettujen 
EU n toimielinten ja elinten ulkoinen 
sähköntuotanto perustuu nykyisin joko 
kokonaan tai ainakin merkittävissä 
määrin ekosähköön.
35 
Hiilijalanjälkilaskelmissa ekosähkö 
lasketaan tavallisesti päästöttömänä19. 
Ekosähkön kokonaisjalanjälkilaskelmaa 
lieventävän vaikutuksen on arvioitu 
olevan noin 20 prosenttia edellyttäen, 
että kaikki sähkö on peräisin uusiu -
tuvista lähteistä ja sovelletaan kaikki 
kasvihuonekaasupäästöt kattavaa 
raportointialaa. Ekosähköön vaihtami -
nen vaikuttaa täten kokonaispäästöjä 
vähentävästi, jollei muista kuin uusiu -
tuvista lähteistä peräisin olevan ener -
gian kokonaiskulutus kasva samaan 
aikaan niin paljon, että lieventäminen 
ekosähköllä ei ole mahdollista. Tällais -
ta skenaariota ei tarkastetuissa EU:n 
toimielimissä ja elimissä ole kuiten -
kaan havaittu.
18 Huomautukset
...mutta ulkoisten toimittajien 
ekosähköllä on rajoituksensa 
kasvihuonekaasupäästöjä 
vähentävänä välineenä
36 
Suurin osa EU:n toimielinten ja elinten 
kuluttamasta ekosähköstä hankitaan 
ulkoisilta toimittajilta, Brysselissä ja Lu -
xemburgissa toimielinten välisten sopi -
musten perusteella. Ulkoisten toimit -
tajien ekosähköllä on kuitenkin kaksi 
merkittävää rajoitusta kasvihuonekaa -
supäästöjen vähentämisen kannalta: 
sitä ei ole nykyään kaikkien saatavilla 
eikä se sovi keinoksi energiatehokkuu -
den jatkuvaan parantamiseen.
37 
Ekosähkön määrä markkinoilla on 
nykyään rajoitettu. Tämän vuoksi 
ekosähköhankinnat vähentävät kasvi -
huonekaasupäästöjen kokonaismäärää 
ainoastaan, jos kyseisten hankinto -
jen vuoksi fossiilisista polttoaineista 
tuotettu sähkö korvataan tuotannolla, 
joka on peräisin uusista, täydentävistä 
uusiutuviin energialähteisiin perustu -
van sähkön tuotantolaitoksista. Eko -
sähkön kysynnän kasvu sysää toden -
näköisesti myös ekosähkön tarjonnan 
kasvuun ainakin pitkällä aikavälillä.
38 
Ekosähkössä on kyse kertaluonteisesta 
toimenpiteestä, jonka avulla päästöjä 
saadaan vähennettyä nopeasti ja näky -
västi, mutta se ei ole väline jatkuvaan 
parantamiseen. Ekosähköön siirtymi -
sellä ostetaan lisäaikaa ennen kuin 
energian kokonaiskysyntää vähentävät 
lisätoimenpiteet otetaan käyttöön.Liikkumisesta saatavilla olevien 
tietojen perusteella ei voi 
kartoittaa selkeää suuntausta
39 
EU:n toimielinten ja elinten erityis -
luonteen vuoksi liikkumisesta johtuvat 
päästöt ovat yleensä merkittävämpiä 
kuin suuressa osassa jäsenvaltioiden 
hallintoja. Jotta liikkumisesta aiheutu -
vat päästöt voitaisiin laskea kattavas -
ti, on otettava huomioon seuraavat 
lähteet:
a) työmatkat
b) virkamatkat
c) vierailijat ja ulkoiset osallistujat 
toimielinten ja elinten järjestämiin 
kokouksiin ja konferensseihin.
40 
Jos nämä lähteet otettaisiin mukaan, 
liikkumisesta aiheutuvien päästöjen 
osuus olisi ainakin puolet EU:n toimi -
elinten ja elinten raportoimista koko -
naispäästöistä. Suurin osa liikkumises -
ta aiheutuvista päästöistä saatavilla 
olevista tiedoista ei kuitenkaan ole 
nykyisin yhtä kattavia ja luotettavia 
kuin rakennusten energiankulutusta 
koskevat tiedot. Esimerkiksi työmat -
koja koskevien laskelmien perustana 
olevien tietojen virhemarginaali on 
yleensä suuri. Ainoastaan Euroopan 
parlamentin ja Euroopan investointi -
pankin tiedot mahdollistivat suuntauk -
sen arvioinnin pidemmällä aikavälillä; 
absoluuttisesti mitattujen arvioin -
titulosten mukaan kehitys on niissä 
erisuuntaista.
19 Huomautukset
20 Ainoastaan parlamentin 
taloudellisesti tukemat matkat 
on otettu huomioon.
21 Parlamentti raportoi vuodelta 
2012, että henkilöstön näiden 
kolmen päätoimipaikan 
välisten matkojen osuus oli 
2,5 prosenttia hiilijalanjäljestä. 
Henkilöstön muihin kohteisiin 
tehtyjen (lähinnä lento-)
matkojen osuus oli 
6,9 prosenttia jalanjäljestä.
22 Parlamentin käsite 
”kokoaikavastaava” (ks. 
sanasto) ei kata ainoastaan 
parlamentin jäseniä ja 
henkilöstöä vaan myös 
vierailijat.
Brysselin, Luxemburgin ja Strasbourgin välisistä matkoista aiheutuneet päästöt 
ovat vähentyneet
Euroopan parlamentin henkilöstön Brysselin, Luxemburgin ja Strasbourgin välisistä matkoista aiheutuneet 
kasvihuonekaasupäästöt ovat vähentyneet vuosina 2006–2012 yhteensä 34 prosenttia. Tämä johtuu ennen 
kaikkea siitä, että lentomatkat korvattiin suurelta osin junamatkoilla.
Kilometriä  
(miljoonia)2006 2012 Muutos
Henkilöautolla 10,4 9,3 ‑ 10 %
Junalla 3,0 7,1 + 139 %
Lentokoneella 4,8 0,5 ‑ 90 %
Yhteensä 18,1 16,9 - 7 %
Lähde: Parlamentin toimittamiin tietoihin perustuvat tilintarkastustuomioistuimen laskelmat.  
Huom.  Pyöristyksestä johtuen yhteenlaskettu summa ei täsmää.Laatikko 241 
Euroopan parlamentti raportoi liikku -
misesta aiheutuvista päästöistä, joiden 
määrä vuonna 2012 oli absoluuttisesti 
mitattuna noin 20 prosenttia suurempi 
kuin vuonna 2006. Lisäys johtui suurelta 
osin siitä, että parlamentin vierailijoi -
den20 Brysseliin ja Strasbourgiin suun -
tautuneet matkat aiheuttivat enemmän 
päästöjä, ja siitä, että henkilöstön 
Brysselin, Luxemburgin ja Strasbourgin 
(ks. laatikko 2 ) välisistä matkoista ai -
kaansaadut säästöt mitätöityivät, koska 
näiden kolmen toimipaikan21 ulkopuo -
listen virkamatkojen päästöt kasvoivat. 
Suhteellisesti mitattuna parlamentti 
onnistui kuitenkin vähentämään liikku -
miseen liittyviä päästöjään kokoaika -
vastaavaa22 kohti 3,3 prosenttia.42 
Euroopan investointipankki raportoi, 
että vuonna 2012 liikkumisesta aiheu -
tui päästöjä kuusi prosenttia vähem -
män kuin vuonna 2007. Liikkumisesta 
aiheutuneet päästöt vähenivät henkeä 
kohti laskettuna 36 prosenttia.
20 Huomautukset
Käyttöomaisuutta, tavaroita 
ja palveluita ei yleensä oteta 
huomioon päästölähteinä 
niiden merkittävyydestä 
huolimatta
43 
Tavarat (kuten elintarvikkeet tai toimis -
totarvikkeet) tai palvelut (kuten siivous 
tai ateriapalvelu) aiheuttavat päästöjä, 
joita arvioidaan harvoin, lukuun otta -
matta paperiin liittyviä päästöjä. Sama 
koskee kestävien tavaroiden (kuten 
tietoteknisten laitteiden) valmistami -
sesta ja rakennusten rakentamisesta tai 
kunnostamisesta aiheutuneita päästö -
jä. Ainoastaan Euroopan parlamentti 
laski käyttöomaisuuden, tavaroiden ja 
palvelujen kokonaisvaikutuksen hiili -
jalanjälkeään varten. Niiden kokonais -
vaikutuksen raportoitiin olevan noin 
30 prosenttia vuoden 2012 kokonais -
määrästä. Tuomioistuimen kohdalla 
niiden vaikutus arvioitiin vuoden 2010 
lukujen perusteella.
Yli puolella tarkastetuista 
EU:n toimielimistä ja elimistä 
ei ollut määrällisiä päästöjen 
vähennystavoitteita ja aino -
astaan kahdella oli määrälli -
set vuoteen 2020 ulottuvat 
tavoitteet
44 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 
määrällisten vähennystavoitteiden 
asettaminen on tärkeää organisaation 
ympäristöhallinnan suunnittelun ja 
kestävyyden varmistamisen kannalta. 
Tällaisten tavoitteiden julkistaminen ja 
niiden saavuttaminen on tärkeää kasvi -
huonekaasupäästöjen vähentämispyr -
kimysten uskottavuuden kannalta.45 
Vuonna 2013 yli puolella tarkaste -
tuista EU:n toimielimistä ja elimistä 
ei ollut määrällisiä kasvihuone   kaasu -
päästöjen vähennystavoitteita. Muut 
olivat vahvistaneet erityistoimintaan 
tai päästölähteisiin liittyvät tavoit -
teet tai kokonaistavoitteet ja Eu -
roopan parlamentilla oli molemmat 
(ks.  taulukko 3 ).
Lyhyen aikavälin tavoitteita 
pidettiin ensisijaisina...
46 
Suuressa osassa tapauksia käytetään 
lyhyen aikavälin tavoitteita, joiden 
aikahorisontti on vuodesta kolmeen 
vuoteen. Tarkastuksen yhteydessä 
havaittiin, että lyhyen aikavälin tavoit -
teet saattavat osoittautua hyödyllisiksi 
kunhan nopeasti tuloksiin johtavat 
ratkaisut ovat mahdollisia, esimerkiksi 
kun päästöjä vähennetään siirtymällä 
ekosähköön. Lyhyen aikavälin tavoit -
teisiin liittyy suurena riskinä se, että 
niiden aikahorisontti ei sovi enemmän 
valmistelua vaativille toimille, jotka 
johtavat päästösäästöihin vasta monta 
vuotta alun perin tehdyn päätöksen 
jälkeen (erityisesti rakennushankkeis -
sa). Lisäksi tarkastuksessa havaittiin, 
että riskinä on, että rakennusten 
energiankulutuksen vuotuiset lyhyen 
aikavälin tavoitteet voivat ilmaston -
vaihtelujen vuoksi vääristyä.
21 Huomautukset Taulukko 3Kvantitatiivisesti ilmaistut kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteet
Alakohtaiset 
tavoitteet
Kokonais  tavoitteet
Absoluuttiset 
tavoitteet
Suhteelliset 
tavoitteet
Lyhyen aikavälin 
tavoitteet  
(1–3  vuotta)
Välitavoite (2020)
Pitkän aikavälin 
tavoite (2030)
Euroopan parlamentti x x1x
Euroopan komissio x x x
Euroopan keskuspankki x x x x
Komiteat (Euroopan talous ‑ ja sosiaalikomitea ja 
alueiden komitea)x x x x
Euroopan investointipankki x x x x
Euroopan ympäristökeskus x x x
Eurooppa‑neuvosto ja Euroopan unionin neuvosto x x x x x x x
Euroopan unionin tuomioistuin x x x x x x x
Euroopan tilintarkastustuomioistuin x x x x x x x
Euroopan ulkosuhdehallinto x x x x x x x
Sisämarkkinoilla toimiva yhdenmukaistamisvirasto x x x x x x x
Euroopan lentoturvallisuusvirasto x x x x x x x
Euroopan lääkevirasto x x x x x x x
1 Lisäksi vähentämiselle on asetettu joitakin välitavoitteita vuodeksi 2016 energian, paperin ja jätteiden osalta.
Kvantitatiivisesti  ilmaistaan päästövähennystavoitteet, jotka on saavutettava ajan mittaan. Kvantitatiivisesti ilmaistavat tavoitteet 
voidaan jakaa neljään eri tyyppiin.
 ο Alakohtaisia  tavoitteita sovelletaan tietynlaisesta toiminnasta aiheutuviin päästöihin (esim. rakennusten lämmityksestä tai jäähdy -
tyksestä aiheutuvat päästöt).
 ο Kokonais tavoitteita sovelletaan toimielimen/elimen toiminnasta aiheutuviin kokonaispäästöihin.
 ο Absoluuttisilla tavoitteilla pyritään vähentämään tietystä toiminnasta aiheutuvia päästöjä tai toimielimen/elimen kokonaisuutena 
aiheuttamia päästöjä vertailuvuoden päästömäärään (päästömääriin) verrattuna.
 ο Suhteellisilla  tavoitteilla pyritään vähentämään päästöjä henkeä kohti tai neliömetriä kohti vertailuvuoteen verrattuna.Selitys:
 Kyllä
x Ei
47 
Vähennystavoitteet ovat joko abso -
luuttisia (kokonaispäästöjen vähennys) 
tai suhteellisia (päästöjen vähennys 
henkeä tai neliömetriä kohti) tai niiden 
yhdistelmiä. Absoluuttiset vähennys -
tavoitteet vastaavat paremmin koko -
naispäästöjen vähentämiseen tähtää -
vää EU:n ilmastopolitiikkaa. Lisäksi absoluuttisiin vähennystavoitteisiin 
pyrkiminen tarkoittaa, että tehokkuus 
paranee myös suhteellisesti, jollei 
toimielin tai elin ole supistamassa 
toimintaansa.
22 Huomautukset
...ja vuodelle 2020 asetetut 
tavoitteet olivat suhteellisia
48 
Euroopan parlamentti ja Euroopan 
investointipankki ovat asettaneet 
tavoitteita vuodelle 2020. Tavoitteiden 
on ilmoitettu olevan suhteellisia.49 
Parlamentin ympäristöselonteon mu -
kaan tavoitteena on vähentää päästöjä 
kokoaikavastaavaa henkilöstön jäsentä 
kohti 30 prosenttia vuosina 2006–2020. 
Taulukossa 4 vertaillaan vuoden 2006 
päästöjä23 ja vuoden 2012 päästöjä 
sekä absoluuttisesti että suhteellisesti 
yhtä kokoaikavastaavaa henkilöstön 
jäsentä kohti24.23 Vuosi 2006 oli ensimmäinen 
vuosi, jonka osalta parlamentti 
raportoi hiilijalanjäljestä.
24 Nettopäästöt (ekosähköä 
pidetään päästöttömänä). 
Parlamentin käsite 
”kokoaikavastaava” (ks. 
sanasto) kattaa parlamentin 
jäsenten ja henkilöstön lisäksi 
myös vierailijat.
25 Nettopäästöt (ekosähköä 
pidetään päästöttömänä) Olisi 
pantava merkille, että EIP:n 
päästölukuja ei voi verrata 
parlamentin päästölukuihin, 
koska niiden perustana olevat 
metodologiset käsitteet ovat 
erilaiset. Parlamentin kasvihuonekaasupäästöjen absoluuttinen ja 
suhteellinen vähennys
2006 2012 Vähennys
Kokonaispäästöt hiilidioksidiekvi ‑
valenttitonneina100 138 91 893 ‑ 8,2 %
Päästöt kokoaikavastaavaa kohti 9,37 6,89 ‑ 26,4 %
Lähde: Euroopan parlamentin ympäristöselonteko 2013.Taulukko 4 Taulukko 550 
Vuotta 2012 koskevassa EIP:n hiili -
jalanjälkikertomuksessa esitetään 
tavoite, jonka mukaan hiilijalanjälkeä 
vähennetään henkeä kohti ainakin 
20 prosenttia vuoteen 2020 mennessä. 
Tavoitetta sovelletaan seurannassa ja 
raportoinnissa vertailuvuoden ollessa 
20 07. Taulukossa 5 vertaillaan vuoden 
2007 päästöjä ja vuoden 2012 päästöjä 
sekä absoluuttisesti että suhteellisesti 
yhtä työntekijää kohti25.
EIP:n kasvihuonekaasupäästöjen absoluuttinen ja suhteel -
linen vähennys
2007 2012 Vähennys
Kokonaispäästöt hiilidioksidiekvi ‑
valenttitonneina17 932 16 441 ‑ 8,3 %
Päästöt työntekijää kohti 11,9 7, 5 ‑ 37 ,0 %
Lähde: Euroopan investointipankin hiilijalanjälkikertomus 2012.
23 Huomautukset
Pitkän aikavälin tavoitteet eivät 
yllä vuoden 2020 jälkeiselle 
ajalle
51 
Yhdenkään EU:n toimielimen tai eli -
men pitkän aikavälin tavoitteet eivät 
yllä vuoden 2020 jälkeiselle ajalle. 
Komission tammikuussa 2014 tekemä 
ehdotus sitovasta EU:n kasvihuone -
kaasupäästöjen vähennystavoitteesta 
vuodelle 2030 (ks. kohta 4) tarjoaa EU:n 
toimielimille ja elimille mahdollisuu -
den kehittää ja panna täytäntöön yh -
teinen pitkän aikavälin lähestymistapa.
Jäljelle jääviä päästöjä kom -
pensoivia hyvityksiä käyte -
tään rajoitetusti eikä EU:n 
toimielimillä ja elimillä ole 
yhteistä lähestymistapaa
52 
Hiilidioksidipäästöjen kompensointi26 
on mekanismi, jonka avulla organi -
saatio kompensoi kasvihuonekaasu -
päästönsä tai osan niistä maksamalla 
jollekin toiselle osapuolelle vastaavan 
hiilidioksidipäästömäärän vähentämi -
sestä jossakin päin maailmaa. Esimerk -
kinä voidaan mainita hiilivoimalaitos -
ten korvaaminen tuulivoimapuistoilla. 
Laadukkaat hyvitykset olisi tarkistetta -
va tunnustetussa järjestelmässä, jotta 
varmistetaan, että päästövähennykset 
ovat lisävähennyksiä (eli niissä ei 
oteta huomioon vähennyksiä, jotka 
olisi tehty joka tapauksessa), pysyviä 
ja huomioitu laskelmissa vain yhteen 
kertaan ja että vuoto on vältetty. Jos 
kaikki päästöt, joita ei voida välttää, 
kompensoidaan, toimintaa voidaan 
pitää ”hiilineutraalina”.2753 
EU:n toimielinten ja elinten ei ole 
pakko kompensoida päästöjä. Jotkut 
niistä ovat kuitenkin alkaneet kom -
pensoida vaikkakin usein rajoitetusti. 
Tarkastuksen yhteydessä havaittiin, 
että ne maksoivat kompensoinnista 
noin 3,45–24,5  euroa hiilidioksidiekvi -
valenttitonnilta. Se on huomattavasti 
vähemmän kuin puhtaita ajoneuvoja 
koskevassa Euroopan parlamentin ja 
neuvoston direktiivissä28 kustannuksil -
le asetettu 40  euron enimmäismäärä 
(vuoden 2007 hinnat).
EU:n toimielinten ja elinten 
vähemmistö on soveltanut 
kompensointia vapaaehtoisesti
54 
Ensimmäiseksi kompensointia sovelsi 
Euroopan ympäristökeskus. Vuonna 
2006 päästöjen kompensointijärjestel -
mää aloitettiin soveltaa virkamatkoi -
hin. Euroopan ympäristökeskus laskee 
aiheutuneet päästöt, ja niitä koskevilla 
hyvityksillä tuetaan ”Gold Standard” 
-energiatehokkuushankkeita29 Afrikas -
sa. Vuoden 2012 hyvitysten kokonais -
määrä oli 745 tonnilta 11 286 euroa 
(hinta 15,15  euroa/tonni). Lisäksi heinä -
kuussa 2013 päätettiin, että lämmityk -
seen liittyviä päästöjä kompensoidaan 
vuosina 2010, 2011 ja 2012 yhteensä 
2 420  eurolla (hinta 10  euroa/tonni; 
tuulivoimapuistohanke Turkissa).26 Päästöjen kompensointia ei 
pitäisi sekoittaa Euroopan 
unionin päästökauppajärjes -
telmään, joka on pakollinen 
yläraja, eikä paljon energiaa 
kuluttavia toimintoja 
koskevaan kasvihuonekaasu -
jen päästöoikeuksien kaupan 
järjestelmään. Ks. Euroopan 
parlamentin ja neuvoston 
direktiivi 2003/87/EY, annettu 
13 päivänä lokakuuta 2003, 
kasvihuonekaasujen 
päästöoikeuksien kaupan 
järjestelmän toteuttamisesta 
yhteisössä ja neuvoston 
direktiivin 96/61/EY muuttami -
sesta (EUVL L 275, 25.10.2003, 
s. 32).
27 Ks. määritelmä Yhdistyneen 
kuningaskunnan energia- ja 
ilmastonmuutosministeriön 
asiakirjassa ”A guide to carbon 
offsetting for the public 
sector”, versio 2, 2011, s. 11: 
”Carbon neutral means 
that - through a transparent 
process of calculating 
emissions, reducing those 
emissions and offsetting 
residual emissions – net 
carbon emissions equal zero.” 
(Hiilineutraali merkitsee sitä, 
että avoimen päästöjenlasken -
taprosessin, päästöjen 
vähentämisen ja syntyvien 
päästöjen kompensoinnin 
myötä nettopäästöjen määrä 
on nolla.)
28 Ks. Euroopan parlamentin ja 
neuvoston direktiivi 
2009/33/EY, annettu 
23 päivänä huhtikuuta 2009, 
puhtaiden ja 
energiatehokkaiden 
tieliikenteen 
moottoriajoneuvojen 
edistämisestä, liite (taulukko 2) 
(EUVL L 120, 15.5.2009, s. 5).
29 Valtioista riippumattomat 
järjestöt ottivat vuonna 2003 
käyttöön Gold Standard 
-standardin, joka on laajalti 
käytetty vapaaehtoinen 
sertifiointistandardi päästöjen 
kompensointihankkeille.
24 Huomautukset
55 
Sisämarkkinoilla toimiva yhdenmukais -
tamisvirasto on soveltanut kompen -
sointia vuodesta 2010 alkaen tullakseen 
vähitellen hiilineutraaliksi. Lisäksi se on 
ottanut huomioon, että sen hiilidioksi -
dipäästöjä koskeva raportointi laajentuu 
tulevina vuosina. Vuonna 2012 raportoi -
tujen 2 145 päästötonnin osalta kom -
pensointikulut olivat 52 549 euroa eli 
24,5  euroa/tonni. Kompensoinnilla tuet -
tiin Nigeriassa hanketta, jonka tarkoi -
tuksena oli levittää puuta polttoaineena 
käyttäviä tehokkaita polttouuneja.
56 
Euroopan parlamentti sovelsi hiilidiok -
sidipäästöjen kompensointijärjestel -
mää ensimmäisen kerran vuonna 2012. 
Parlamentin puhemiehistö päätti kom -
pensoida tietyt päästöluokat (eritoten 
rakennusten energiankulutukseen ja 
virkamiesten virkamatkoihin liittyvät 
päästöt), joiden osuus parlamentin 
vuodelta 2011 raportoidusta hiilijalan -
jäljestä oli 27 prosenttia. Päästöhyvi -
tysten markkinahinnat laskivat, joten 
alustavan hintaennusteen (705 000  eu-
roa) sijaan parlamentin tosiasiassa 
maksama määrä oli 89 558 euroa30 
(3,45  euroa/tonni). Maksu suoritettiin 
Kiinassa toteutetulle terästehtaan ener -
giatehokkuushankkeelle, joka oli ”Gold 
Standard” - laatustandardin31 mukainen.
57 
Euroopan keskuspankki (EKP) sovelsi 
kompensointia junalla tehtyihin virka -
matkoihin. Vuonna 2012 niistä aiheutui 
päästöjä 30,9 hiilidioksidiekvivalentti -
tonnia, joten kyseessä oli vain pieni 
osuus virkamatkoista aiheutuneista 
päästöistä. EKP julkaisi joulukuussa 
2012 kestäviä hankintoja koskevat 
ohjeet32, joissa suositellaan virkamat -
koihin käytettyjen kansainvälisten 
liikennepalveluiden hankinnan osalta, 
että vaatimuksena olisi, että tarjous -
kilpailun voittaja kompensoi 100 pro -
senttia virkamatkoista aiheutuvista 
kasvihuonekaasupäästöistä. Ohjeissa esitetään, että päästöhyvityk -
siin osallistuvien hankkeiden on täy -
tettävä täydentävyys- ja pysyvyyskri -
teerit, että vuodot ja kahteen kertaan 
tapahtuva laskenta on vältettävä ja 
että riippumaton ulkopuolinen tarkas -
taja tarkastaa hyvitykset. Suositusta ei 
ollut tarkastuksen ajankohtaan men -
nessä vielä pantu täytäntöön.
Kaksi EU:n elintä päätti 
soveltaa kompensointia mutta 
täytäntöönpanoa lykättiin tai 
se keskeytettiin
58 
Euroopan investointipankin hallitus 
hyväksyi vuonna 2007 hiilineutraaliu -
den periaatteen ja päätti, että ensin 
päästöjen vähentämiseksi toteutetaan 
asianmukaisia toimenpiteitä ja jäljelle 
jäävät päästöt kompensoidaan laa -
dukkaiden päästöhyvitysten avulla. 
Päätöstä ei ollut vielä tarkastusajan -
kohtana pantu täytäntöön. EIP päätti, 
että täytäntöönpano alkaa vuonna 
2014  vuodesta  2013 jäljelle jääneen 
hiilijalanjäljen kompensoinnilla.
59 
Euroopan lentoturvallisuusvirasto 
(EASA) teki vuonna 2008 puitesopi -
muksen hiilidioksidipäästöjen kom -
pensointipalveluista, joiden avulla oli 
tarkoitus kompensoida lentoliikenteen 
aiheuttamat päästöt. EASAn mukaan 
sopimus keskeytettiin vuonna 2010 
sen jälkeen kun oli ilmoitettu matkus -
tusbudjetin leikkauksista. Vuonna 2012 
EASA sovelsi kompensointia junalla 
tehtyihin virkamatkoihin.30 Määrä oli 10 prosenttia 
pienempi kuin määrä, joka 
parlamentin talousarviossa on 
239 artiklan mukaisesti 
saatavilla hiilidioksidipäästö -
hyvityksiin liittyviin menoihin 
(950 000 euroa). Edellä 
mainitun 239 artiklan 
mukaisella jäljellä olevalla 
määrällä ei kuitenkaan ostettu 
lisää päästöhyvityksiä.
31 Teknisissä eritelmissä ei ole 
päästöhyvitysten 
alkuperämaita koskevia 
vaatimuksia, vaikka 
parlamentin ulkoinen konsultti 
oli suosittanut, että etusijalle 
asetetaan EU:n jäsenvaltiot tai 
vähiten kehittyneet maat.
32 Ks. myös kohta 88.
25 Huomautukset
Komissio ei sovella 
kompensointia vaikka se 
suosittaa sitä suurelle yleisölle
60 
Komission verkkosivustolla33 ilmasto -
toimista vastaava komission jäsen 
ehdottaa, että EU:n kansalaiset harkit -
sisivat vapaaehtoista kompensointia 
lentojen osalta (ks. laatikko 3 ).
61 
Komissio – kuten suuri osa EU:n toimi -
elimistä ja elimistä – ei kuitenkaan 
nykyään kompensoi päästöjään, edes 
jäsentensä ja henkilöstönsä lentomat -
koista aiheutuneita päästöjä. Niiden 
toimielinten ja elinten johtohenkilöstö, 
jotka eivät nykyään kompensoi pääs -
töjään, perustelee toimitapaansa mm. 
seuraavilla eri tavoilla:
a) Kompensointia ei pidetä omien 
päästöjen vähentämistä täydentä -
vänä tekijänä vaan pikemminkin 
vaihtoehtona, joka ei ole yhtä 
uskottava kuin omien päästöjen 
vähentämispyrkimykset. Täten 
kaikki saatavilla olevat budjet -
timäärärahat olisi investoitava 
energiatehokkuustoimenpiteisiin.b) Kompensointi katsotaan ennen -
aikaiseksi, jos kaikkia olemassa ole -
via tapoja eliminoida tai vähentää 
päästöjä ei ole vielä kokeiltu.
c) Kompensoinnin avulla hiilineutraa -
liuteen tähtäävä toimintapolitiikka 
edellyttäisi asianmukaista sää -
dös- ja rahoituskehystä, joka olisi 
yhteinen kaikille EU:n toimielimille 
ja elimille.
d) Päästöhyvitysten laatua ei aina taa -
ta riittävän hyvin.
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 
nämä ongelmat ratkaistaisiin asian -
mukaisesti, jos laadukkaita hyvityksiä 
käytettäisiin päästöjen vähentämis -
toimenpiteiden ohella (eikä kyseisten 
vähentämistoimenpiteiden sijaan).33 Ways you can fight climate 
change (Näin voit torjua 
ilmastonmuutosta), tammikuu 
2014 ( http://ec.europa.eu/
clima/citizens/tips/
tips_04_en.htm ).
Ilmastotoimista vastaava komission jäsen ehdottaa, että harkitaan niiden lentojen 
kompensointia, joita ei voida välttää
Lentäminen on maailman nopeimmin kasvava hiilidioksidipäästöjen lähde. Jos lennät, harkitse hiilidioksidi -
päästöjen ”kompensointia”. On olemassa organisaatioita, jotka laskevat aiheuttamasi päästöt ja investoivat 
rahaa uusiutuvaan energiaan.Laatikko 3
26 Huomautukset
EU:n toimielimet ja elimet 
eivät hyödynnä täysimää -
räisesti komission edistä -
miä ympäristöasioiden 
hallintavälineitä
Eurooppalaisen ympäristö -
asioiden hallinta- ja auditoin -
tijärjestelmän (EMAS) käyt -
töönotto edistyy hitaasti
62 
Komissio tukee EU:n ympäristöasioi -
den hallinta- ja auditointijärjestelmän 
(EMAS) edistämistä kaikissa jäsenvalti -
oissa. EMAS -järjestelmän tavoitteena 
on jatkuvasti parantaa organisaatioi -
den ympäristötehokkuutta arvioimalla 
järjestelmällisesti ja säännöllisesti, 
miten ne hallinnoivat toimintojensa 
kaikkia ympäristöön liittyviä näkökoh -
tia eikä ainoastaan kasvihuonekaasu -
päästöihin liittyviä tekijöitä. Akkredi -
toidun ulkoisen ympäristötodentajan 
on vahvistettava, että organisaatio on 
EMAS -asetuksen säännösten mukainen 
ennen kuin jäsenvaltioiden toimival -
taiset elimet voivat rekisteröidä sen, ja 
säännöllisesti sen jälkeen rekisteröinnin 
uusinnan yhteydessä34. EMAS -järjestel -
mä on komission mukaan markkinoi -
den uskottavin ja vakain ympäristö -
hallintaväline.35 Se on avoin myös EU:n 
ulkopuolisille organisaatioille.63 
Osallistuminen EMAS -järjestelmään on 
vapaaehtoista, ja järjestelmästä saat -
taa olla osallistuville organisaatioille 
hyötyä viranomaisvalvonnan helpottu -
misen, kustannussäästöjen ja kohentu -
neen julkisuuskuvan muodossa, jos ne 
voivat osoittaa parantaneensa ympä -
ristötehokkuuttaan.36 EMAS -asetuksen 
nojalla osallistujat voivat rekisteröidä 
vain osia organisaatiostaan.
Julkishallintojen 
EMAS -rekisteröinti on ollut 
mahdollista vuodesta 2001 
alkaen, ja tarkastetuista 
EU:n toimielimistä ja elimistä 
seitsemän oli kesäkuussa 2014 
rekisteröity
64 
Vuonna 1993 hyväksytty ensimmäinen 
EMAS -asetus koski ainoastaan teolli -
suusalojen yrityksiä. EMAS -asetusta 
muutettiin ensimmäistä kertaa vuon -
na 2001 (EMAS II); muutoksen myötä 
järjestelmä avattiin kaikille toimialoille 
julkiset ja yksityiset palvelut mukaan 
lukien. EU:n toimielimiä kehotettiin 
pyrkimään ”omaksumaan tässä asetuk -
sessa vahvistetut periaatteet”37. Vuon -
na 2009 hyväksytty toinen tarkistus 
(EMAS III) teki järjestelmästä houkutte -
levamman pienille organisaatioille, joita 
ovat mm. alle 250 henkilöä työllistävät 
julkisviranomaiset.34 EMAS -järjestelmään oli 
rekisteröity tammikuussa 2014 
yli 4 500 organisaatiota ja 
keskimäärin 7 800 paikkaa.
35 Ks. EMAS Factsheet ”EMAS and 
ISO 14001: complementarities 
and differences”  (http://
ec.europa.eu/environment/
emas/pdf/factsheet/
EMASiso14001_high.pdf ).
36 Ks. Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus 
(EY) N:o 1221/2009, annettu 
25 päivänä marraskuuta 2009, 
organisaatioiden vapaaehtoi -
sesta osallistumisesta yhteisön 
ympäristöasioiden hallinta- ja 
auditointijärjestelmään 
(EMAS -järjestelmä) ja 
asetuksen (EY) N:o 761/2001 ja 
komission päätösten 
2001/681/EY ja 2006/193/EY 
kumoamisesta, johdanto -osan 
8 kappale (EUVL L 342, 
22.12.2009, s. 1).
37 Ks. Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus 
(EY) N:o 761/2001, annettu 
19 päivänä maaliskuuta 2001, 
organisaatioiden vapaaehtoi -
sesta osallistumisesta yhteisön 
ympäristöasioiden hallinta- ja 
auditointijärjestelmään 
(EMAS -järjestelmä), johdan -
to-osan 21 kappale 
(EYVL L 114, 24.4.2001, s. 1).
27 Huomautukset
65 
Kesäkuussa 2014 seitsemän tarkaste -
tuista EU:n toimielimistä ja elimistä oli 
rekisteröity EMAS -järjestelmään ja viisi 
muuta valmisteli rekisteröitymistä. 
Taulukossa 6 esitetään yleiskatsaus 
tilanteesta.66 
Kolme EMAS -sertifioiduista EU:n toimi -
elimistä ja elimistä on hyödyntänyt 
vaihtoehtoa, jonka mukaan ainoastaan 
osia niiden toimipaikoista tai rakennuk -
sista rekisteröidään. Nämä soveltamis -
alan rajoitteet ovat useissa tapauksissa 
väliaikaisia ja koskevat rakennuksia, 
jotka eivät ole vielä EMAS -järjestelmän 
mukaisia tai joiden osalta on suunni -
teltu, että niistä luovutaan tulevina 
vuosina.
Rekisteröinti EU:n ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään (EMAS)
Toimielin/elinRekisteröity EMAS -järjestelmään tai  
rekisteröinti suunniteltuRakennusten pinta -alasta rekisteröity 
osuus vuonna 2013
Euroopan ympäristökeskus Vuodesta 2005 alkaen 100 %
Euroopan komissio Vuodesta 2005 alkaenBryssel 85 %
Luxemburg 31 %
Petten (yhteinen tutkimuskeskus) 100 %
Muut yhteisten tutkimuskeskusten 
toimipaikat0 %
Julkaisutoimisto (Luxemburg) 0 %
Grange 0 %
Toimeenpanovirastot 0 %
Edustustot jäsenvaltioissa 0 %
Rekisteröity kokonaispinta-ala 57 %
Euroopan parlamentti Vuodesta 2007 alkaenKolme pääasiallista toimipaikkaa 85 %
Toimistot jäsenvaltioissa 0 %
Sisämarkkinoilla toimiva yhdenmukaistamis  virasto Vuodesta 2008 alkaen77 %  
(ei kata yhtä vuokrattua rakennusta)
Euroopan keskuspankki Vuodesta 2010 alkaen100 %  
(ei kata ulkoisen tietokeskuksen toimitilaa)
Euroopan talous ‑ ja sosiaalikomitea 
Vuodesta 2011 alkaen100 % viidestä yksinomaan komiteoiden 
käytössä olevasta rakennuksesta
0 % komission kanssa jaetusta rakennuksesta Euroopan unionin alueiden komitea
Eurooppa ‑neuvostoValmisteilla, rekisteröinti suunniteltu vuodeksi 2015 Ei sovelletaEuroopan unionin neuvosto
Euroopan lääkevirasto Valmisteilla, rekisteröinti suunniteltu vuodeksi 2015 Ei sovelleta
Euroopan unionin tuomioistuin Valmisteilla, rekisteröinti suunniteltu vuodeksi 2016 Ei sovelleta
Euroopan tilintarkastus ‑tuomioistuin Valmisteilla, rekisteröinti suunniteltu vuodeksi 2016 Ei sovelleta
Euroopan investointipankkiValmistelut ympäristöasioiden hallintojärjestelmää 
varten
Ei päätöstä EMAS ‑järjestelmän hyväksymisestä 
(vaihtoehtona harkitaan ISO 14001  standardia)Ei sovelleta
Euroopan lentoturvallisuusvirasto Ei päätöstä EMAS‑valmisteluista Ei sovelleta
Euroopan ulkosuhdehallinto Ei päätöstä EMAS‑valmisteluista Ei sovelletaTaulukko 6
28 Huomautukset
EMAS -järjestelmällä on 
komissiossa nykyään 
merkittäviä soveltamisalan 
rajoitteita
67 
Komission tapauksessa nykyiset 
EMAS -järjestelmän soveltamisalan 
rajoitteet ovat merkittävämpiä kuin 
muissa toimielimissä ja elimissä. Tämän 
voi katsoa johtuvan osittain komission 
koosta, erityisesti kun otetaan huomi -
oon, että sillä on useita toimipaikkoja 
monissa jäsenvaltioissa, ja järjestelmäl -
lä katettavien rakennusten suuresta 
määrästä. Viivästykset johtuvat kui -
tenkin myös hitaasta päätöksenteko -
prosessista ja siitä, että asiaa ei pidetä 
tärkeänä, kuten saatavilla olevista 
henkilöstöresursseista käy ilmi.
68 
EMAS -pilottihankkeen toteuttaminen 
onnistui tietyissä osastoissa, joilla 
oli käytössään vuonna 2005 kahdek -
san rakennusta Brysselissä. Komissio 
päätti vasta syyskuussa 2009 laajen -
taa EMAS -rekisteröinnin kattamaan 
sen kaikki toiminnot ja rakennukset 
Brysselissä ja Luxemburgissa. Tavoit -
teen saavuttamiselle ei ole asetettu 
määräaikaa.
69 
Vuonna 2010 yhteisen tutkimuskes -
kuksen viiden toimipaikan hallinto -
järjestelmät saivat ISO 14001 - serti -
fioinnin. Samaan aikaan kuitenkin 
jäi käyttämättä mahdollisuus saada 
EMAS -rekisteröinti38.70 
Komissio sitoutui marraskuussa 2013 
soveltamaan EMAS -järjestelmää vä -
hitellen kaikkiin toimintoihinsa ja toi -
mipaikkoihinsa Euroopan unionissa39. 
Kyseisessä päätöksessä mainitaan sel -
västi, että EMAS -rekisteröinti ulotetaan 
yhteisen tutkimuskeskuksen toimintoi -
hin ja laitoksiin ja Grangessa sijait -
sevaan Elintarvike- ja eläinlääkintä -
toimistoon. Siinä ei kuitenkaan mainita 
mitään toimeenpanovirastoista eikä 
komission edustustoista jäsenvaltioissa 
(yli 35 rakennusta, joiden kokonais -
pinta -ala on noin 38 000 neliömetriä). 
Järjestelmän käyttö edustustoissa 
tarjoaisi tilaisuuden edistää aktiivisesti 
EMAS -järjestelmää jäsenvaltioissa ja 
osoittaa, että siitä voivat hyötyä myös 
pienet organisaatiot40.
71 
Vastaavanlaiset seikat pätevät EU:n 
edustustoihin (yli 140 maassa; koko -
naispinta -ala on noin 250 000 neliö -
metriä), joita nyt hallinnoi Euroopan 
ulkosuhdehallinto. Euroopan ulko -
suhdehallinto ei ole vielä sitoutunut 
hyväksymään EMAS -järjestelmää.38 EMAS kattaa kaikki 
ISO 14001 - standardin 
vaatimukset ja menee niitä 
pidemmälle. Molemmat 
järjestelmät voidaan vahvistaa 
ja sertifioida samalla kertaa. 
Tekemällä molemmat samaan 
aikaan aiheutuu vain vähän tai 
ei lainkaan lisäkuluja.
39 Päätös C(2013) 7708 
lopullinen, annettu 18 päivänä 
marraskuuta 2013 yhteisön 
hallinta- ja auditointijärjestel -
män (EMAS -järjestelmä) 
soveltamisesta komission 
yksiköissä).
40 Komissio on julkaissut pienille 
organisaatioille tarkoitetun 
EMAS -työkalupakin (”EMAS 
toolkit for small organisa -
tions”) ja edistää standardoi -
tua ”EMAS Easy” 
-menetelmää.
29 Huomautukset
EMAS -järjestelmästä aiheutuu 
kuluja, mutta se saa aikaan myös 
ympäristöön liittyviä parannuk -
sia ja taloudellisia säästöjä
72 
Tarkastuksen yhteydessä havaittiin, että 
EMAS -järjestelmän vuotuiset käyttöku -
lut vaihtelivat 50 000 euron ja miljoonan 
euron välillä riippuen EU:n toimielimen 
tai elimen koosta ja järjestelmän te -
hokkuuden tavoitetasosta. Arvio kattaa 
henkilöstömenot sekä tarkistamiseen ja 
sisäisen tarkastuksen palveluihin liitty -
vät menot, mutta ei EMAS -järjestelmän 
takia tehtyjä investointeja.
73 
EMAS -järjestelmän avulla energiatehok -
kuus kasvaa, mikä alkaa näkyä ensim -
mäisen EMAS -rekisteröinnin valmiste -
luvaiheessa. Esimerkiksi vuonna 2012 
sekä Euroopan keskuspankki (EMAS - 
rekisteröity vuodesta 2010 alkaen) ja 
komiteat (EMAS -rekisteröityjä vuodesta 
2011 alkaen) raportoivat noin 20 pro -
sentin sähkönkulutuksen vähennyk -
sestä henkeä kohti verrattuna vuoteen 
2008; molemmissa tapauksissa kulutus 
alkoi tasaisesti vähetä vuonna 2009.
74 
Säästöillä ei ole myönteistä vaikutusta 
ainoastaan ympäristöön vaan myös 
taloudellisessa mielessä. Yleisesti 
ottaen EMAS -järjestelmän käyttöön -
ottaneet EU:n toimielimet ja elimet 
eivät erityisesti seuraa järjestelmän 
johdosta aikaansaatuja taloudelli -
sia säästöjä. EMAS -järjestelmällä on 
kuitenkin välitön myönteinen vaikutus, 
kun energian ja muiden resurssien ku -
lutuksessa saadaan aikaiseksi säästöjä 
ilman edeltäviä investointeja, erityises -
ti hoitamalla paremmin rakennuksia 
(esim. mukauttamalla lämmityskausia 
ja keskilämpötilaa) tai saamalla aikaan 
muutoksia henkilöstön käytöksessä 
(esim. sähkölaitteet laitetaan pois pääl -
tä ennen työpaikalta lähtöä).75 
Jos energiatehokkuuden parantami -
nen edellyttää investointeja, talou -
dellisten säästöjen aikaansaaminen 
vie kauemmin. Esimerkkinä voidaan 
todeta, että Sisämarkkinoilla toimiva 
yhdenmukaistamisvirasto arvioi, että 
sellaisten EMAS -järjestelmän takia 
tehtyjen investointien (aurinkopanee -
lit, sisätilojen kunnostaminen, jäähdy -
tyslaite), joilla pyrittiin lisäämään sen 
rakennuksen energiatehokkuutta kau -
della 2010–2012, taloudellinen vaikutus 
oli noin 2,5 miljoonaa euroa. Viraston 
mukaan odotetuista energiakustan -
nussäästöistä saa sen käsityksen, että 
sijoitetulle pääomalle saadaan tuottoa 
noin seitsemän vuoden kuluttua.
76 
Komissio laski, että bruttosäästö oli 
noin seitsemän miljoonaa euroa, joka 
saavutettiin vuonna 2012 sellaisten 
EMAS -toimenpiteiden ansiosta, joiden 
avulla pyritään vähentämään energian 
ja veden kulutusta komission raken -
nuksissa Brysselissä41. Vuonna 2012 
energian kokonaiskulutus oli komission 
Brysselin rakennuksissa42 noin 15 pro -
senttia pienempi kuin vuonna 2005.
Ympäristöä säästävä han -
kinta on nykysääntöjen 
mukaan vaihtoehto eikä 
niinkään velvoite ja ainoas -
taan jotkut hyödyntävät sitä 
järjestelmällisesti
77 
Ympäristöä säästävä julkinen hankinta 
(GPP) määritellään komission tiedonan -
nossa ympäristöä säästävistä julkisista 
hankinnoista43 ”prosessiksi jonka avulla 
julkisviranomaiset pyrkivät hankki -
maan tavaroita, palveluja ja urakoita, 
joiden ympäristöllinen vaikutus on 
koko niiden elinkaaren aikana vähäinen 
verrattuna muihin saman perustehtä -
vän täyttäviin tavaroihin, palveluihin ja 
urakoihin, jotka voitaisiin hankkia”.41 Sovelletussa menetelmässä 
vertailuvuosi oli 2005. Vuoden 
2012 ”virtuaalikulutus” (ilman 
energiaa ja vettä säästävien 
EMAS -toimenpiteiden 
täytäntöönpanoa) laskettiin 
vuoden 2005 energiakulutus -
indikaattorin [kwh/m2] ja 
vuoden 2012 tosiasiallisen 
pinta -alan perusteella. Vuoden 
2012 ”virtuaalikulutusta” 
verrattiin tosiasialliseen 
vuoden 2012 kulutukseen. 
Tämän jälkeen verrattiin 
”virtuaalikulutuksen” 
kustannuksia vuoden 2012 
hinnoissa vuoden 2012 
tosiasiallisiin/todellisiin 
kustannuksiin, jotta saatiin 
selville taloudellista säästöä 
ilmaiseva luku.
42 Tiedot liittyvät komission 
käytössä oleviin rakennuksiin 
ja ne sisältyvät 
rakennussalkkuun kunakin 
vuonna. 
Toimeenpanovirastoja ei oteta 
laskelmassa huomioon.
43 KOM(2008) 400 lopullinen, 16. 
heinäkuuta 2008.
30 Huomautukset
78 
EU:n toimielinten ja elinten julkisiin 
hankintoihin nykyisin sovellettaviin 
sääntöihin ei yhtä poikkeusta44 lukuun 
ottamatta sisälly velvoitetta hankkia 
tavaroita, palveluja ja urakoita, joiden 
ympäristövaikutus olisi vähäisempi. Ym -
päristöä säästävää hankintaa pidetään 
vaihtoehtona eikä se ole pakollinen.
79 
EU:n varainhoitoasetuksessa ei viita -
ta ympäristöä säästävän hankinnan 
käyttöön45. Varainhoitoasetuksen 
soveltamissäännöissä46 sallitaan 
ympäristönäkökohtien huomioon 
ottaminen julkisissa hankinnoissa ja 
vahvistetaan säännöt, joiden mukai -
sesti menetellään, jos kyseisiä näkö -
kohtia käytetään teknisissä eritelmissä 
tai valintakriteereinä tai sopimuksen 
myöntämiskriteereinä tai sopimuksen 
toteuttamista koskevissa lausekkeissa. 
Soveltamissääntöjen säännökset ovat 
entisen julkista hankintaa47 koskevan 
EU:n direktiivin mukaisia.
80 
Soveltamissääntöihin ei kuitenkaan ole 
sisällytetty puhtaiden ja energiatehok -
kaiden tieliikenteen moottoriajoneuvo -
jen edistämistä koskevan direktiivin48 
säännöksiä, joiden mukaan julkisvi -
ranomaisten on otettava huomioon 
elinkaarenaikaiset energia- ja ympäris -
tövaikutukset. Tämä pätee myös ener -
giamerkintöjä koskevaan direktiiviin49, 
jonka mukaan hankintaviranomaisten 
oli pyrittävä hankkimaan ainoastaan 
sellaisia tuotteita, jotka täyttävät kor -
keinta suoritustasoa ja parhaimpaan 
energiatehokkuusluokkaan50 kuulumis -
ta koskevat vaatimukset. Varainhoitoasetuksen soveltamis -
säännöissä ei myöskään ole vielä 
otettu huomioon energiatehokkuutta 
koskevan direktiivin51 relevantteja 
säännöksiä. Tästä seuraa, että nykyiset 
kaikille EU:n toimielimille ja elimille 
asetetut ympäristöä säästävää hankin -
taa koskevat oikeusvelvoitteet eivät 
ole yhtä vaativia kuin jäsenvaltioiden 
viranomaisille asetetut velvoitteet.
Komissio edistää vapaaehtoista 
ympäristöä säästävää hankintaa
81 
Komission budjettipääosaston julkai -
semassa julkisia hankintoja koskevassa 
käsikirjassa52 ja kiertokirjeessä Circular 
on the inclusion of environmental consi -
derations in public contracts awarded by 
the EU Institutions  (kiertokirje ympä -
ristönäkökohtien sisällyttämisestä 
EU:n toimielinten myöntämiin julkisiin 
sopimuksiin)53 lukijaa ohjataan tutus -
tumaan vapaaehtoista ympäristöä 
säästävää julkista hankintaa koskeviin 
suosituksiin54 ja komission ympäristö -
asioiden pääosaston julkaisemaan GPP 
Toolkit  -käsikirjaan.44 On ainoastaan yksi ala, jolla 
ympäristöä säästävä hankinta 
on EU:n toimielimille nykyisin 
pakollinen: Energy Star 
-ohjelman piiriin kuuluvat 
energiatehokkaat toimistolait -
teet. Ks. Euroopan parlamen -
tin ja neuvoston asetus 
(EY) N:o 106/2008, annettu 
15 päivänä tammikuuta 2008, 
toimistolaitteiden energia -
tehokkuutta osoittavia 
merkintöjä koskevasta 
yhteisön ohjelmasta 
(EUVL L 39, 13.2.2008, s. 1).
45 Yleisesti ottaen varainhoito -
asetuksessa ei myöskään 
viitata käsitteisiin ”ympäristö”, 
”kestävä kehitys” tai 
”kestävyys”.
46 Komission delegoitu asetus 
(EU) N:o 1268/2012, annettu 
29 päivänä lokakuuta 2012, 
unionin yleiseen talousarvi -
oon sovellettavista varainhoi -
tosäännöistä annetun 
Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetuksen (EU, 
Euratom) N:o 966/2012 
soveltamissäännöistä 
(EUVL L 362, 31.12.2012, s. 1).
47 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston direktiivi 2004/18/
EY, annettu 31 päivänä 
maaliskuuta 2004, julkisia 
rakennusurakoita sekä julkisia 
tavara- ja palveluhankintoja 
koskevien sopimusten 
tekomenettelyjen 
yhteensovittamisesta 
(EUVL L 134, 30.4.2004, s. 114).
48 Direktiivi 2009/33/EY.
49 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston direktiivi 2010/30/
EU, annettu 19 päivänä 
toukokuuta 2010, energiaan 
liittyvien tuotteiden energian 
ja muiden voimavarojen 
kulutuksen osoittamisesta 
merkinnöin ja yhdenmukaisin 
tuotetiedoin (EUVL L 153, 
18.6.2010, s. 1).
50 Ks. direktiivi 2010/30/EU, 
9 artikla.
51 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston direktiivi 2012/27/
EU, annettu 25 päivänä 
lokakuuta 2012, 
energiatehokkuudesta, 
direktiivien 2009/125/EY ja 
2010/30/EU muuttamisesta 
sekä direktiivien 2004/8/EY ja 
2006/32/EY kumoamisesta 
(EUVL L 315, 14.11.2012, s. 1).
52 Huhtikuun 2013 versio.
31 Huomautukset
82 
GPP Toolkit  -käsikirjassa ehdotetaan 
ympäristöä säästäviä vaatimuksia, jot -
ka sisällytettäisiin tarjousasiakirjojen 
teknisiin eritelmiin, valintakriteereihin 
ja/tai sopimuksen myöntämiskritee -
reihin sekä sopimuksen toteuttamista 
koskeviin lausekkeisiin. Kun tilintarkas -
tustuomioistuin aloitti tarkastuksensa, 
käsikirjalla edistettävät ympäristöä 
säästävän julkisen hankinnan kriteerit 
koskivat 19:ää tuote-/palveluryhmää55. 
Kullekin näistä tuote-/palveluryhmästä 
on ehdotettu kahdenlaisia ympäristöä 
säästävän julkisen hankinnan vaati -
muksia. Ympäristöasioiden pääosaston 
mukaan
a) Peruskriteerit sopivat kaikkien 
hankintaviranomaisten käyttöön 
ja ne koskevat keskeisiä ympäris -
tövaikutuksia. Ne on suunniteltu 
käytettäviksi siten, että ylimääräi -
nen tarkistustyö ja kululisäykset 
jäävät mahdollisimman vähäisiksi, 
jotta ympäristöä säästävän julki -
sen hankinnan soveltaminen olisi 
helppoa.
b) Lisäkriteerit on tarkoitettu niille, 
jotka tahtovat hankkia ympäris -
tön kannalta parhaat markkinoilla 
saatavilla olevat tuotteet. Tämä 
saattaa edellyttää ylimääräisiä tar -
kistuksia ja/tai lisätä kuluja muihin 
samaan tarkoitukseen kehitettyi -
hin tuotteisiin verrattuna.Suurin osa toimielimistä ja eli -
mistä sovelsi ympäristöä sääs -
tävää hankintaa, mutta harvat 
tekivät niin järjestelmällisesti
83 
Tarkastuksen yhteydessä havaittiin, 
että Euroopan ympäristökeskuksessa 
ja Euroopan keskuspankissa56 ympäris -
töä säästävästä hankinnasta on tehty 
sisäisillä ohjeilla ja järjestelmällisellä 
seurannalla tosiasiassa pakollista kai -
kissa relevanteissa tapauksissa. Aluei -
den komiteassa ja Euroopan talous- ja 
sosiaalikomiteassa pakollista ympäris -
töä säästävää hankintaa sovelletaan 
ainoastaan niiden yhteisiä palveluja 
koskeviin tarjouskilpailumenettelyihin. 
Euroopan ulkosuhdehallinto ilmoitti 
tilintarkastustuomioistuimelle, että 
se ei vielä sovella ympäristöä säästä -
vää hankintaa. Kaikki muut sovelsivat 
ympäristöä säästävää hankintaa, mutta 
eivät järjestelmällisesti.
84 
Tarkastuksessa arvioitiin EU:n eri toi -
mielimissä ja elimissä tarjousasiakirjat, 
jotka liittyivät 160 hankintamenette -
lyyn, jotka olivat relevantteja ympä -
ristöä säästävän hankinnan puolesta. 
Tarkoituksena oli nähdä, oliko GPP 
toolkit  tai muita ympäristöä säästäviä 
kriteerejä sisällytetty tarjouspyyntöi -
hin liittyviin asiakirjoihin. Suurin osa 
näistä menettelyistä käynnistettiin ja/
tai saatettiin päätökseen vuonna 2012. 
Taulukossa 7 esitetään yhteenveto 
tuloksista; lisätietoja tarkastustavasta 
esitetään liitteessä .53 Toukokuu 2007, päivitetty 
tammikuussa 2013.
54 Euroopan komissio, 
Ympäristöä säästäviä 
hankintoja – Käsikirja 
ympäristönäkökohtien 
huomioon ottamisesta 
julkisissa hankinnoissa, toinen 
laitos 2011. Käsikirja on 
komission yksiköiden laatima 
ohjeellinen asiakirja, joka ei 
sido toimielintä millään tavalla.
55 1. Kopio- ja painopaperi; 
2. Puhdistustuotteet ja 
siivouspalvelut; 3. Toimistojen 
tietotekniset välineet; 
4. Rakentaminen; 5. Liikenne; 
6. Huonekalut; 7. Sähkö; 
8. Elintarvike- ja cateringpalve -
lut; 9. Tekstiilit; 10. Puutarhan -
hoitotuotteet ja - palvelut; 
11. Ikkunat, lasiaukolliset ovet 
ja kattoikkunat; 12. Lämpöeris -
tys; 13. Kovat lattiapäällysteet; 
14. Seinäpaneelit; 15. Sähkön 
ja lämmön yhteistuotanto; 
16. Teiden rakentaminen ja 
liikennemerkit; 17. Katuvalais -
tus ja liikennevalot; 18. Matka -
puhelimet; 19. Sisävalaistus.
56 Euroopan keskuspankin 
kohdalla oli vielä liian varhaista 
arvioida, noudatettiinko 
kaikkia ohjeita, mutta oli 
selvää, että edistystä oli 
saavutettu.
32 Huomautukset
85 
Yli puolet menettelyistä arvioitiin ”ei 
ympäristöä säästäviksi” tai ”jossain 
määrin ympäristöä säästäviksi” seuraa -
vista syistä:
a) Tarjousasiakirjoissa ei ollut ympä -
ristökriteerejä tai tarjoajaa vaa -
dittiin ainoastaan noudattamaan 
voimassa olevaa ympäristölainsää -
däntöä (”ei ympäristöä säästävä”).
b) GPP Toolkit  -käsikirjassa suositet -
tuja peruskriteerejä ei sovellettu 
lainkaan (”ei ympäristöä säästävä”) 
tai niitä sovellettiin ainoastaan 
rajoitetusti (”jossain määrin ympä -
ristöä säästävä”).
c) Ympäristönäkökohtiin perustuvilla 
myöntämiskriteereillä oli suhteessa 
alhainen painotus, minkä vuoksi ei 
ollut todennäköistä, että kriteerit 
vaikuttaisivat menettelyn lopputu -
lokseen, jollei niitä ollut yhdistetty 
teknisiin eritelmiin tai valintakri -
teereihin sisältyviin ympäristövaa -
timuksiin (”jossain määrin ympäris -
töä säästävä”)Komission laatimat ympäristöä 
säästävän julkisen hankinnan 
kriteerit eivät kattaneet 
kaikkia relevantteja hankinnan 
aloja eikä peruskriteerien 
vaatimustasoa ollut asetettu 
korkealle
86 
Komissio on vuodesta 2008 alkaen 
julkaissut 22 ympäristöä säästävän 
julkisen hankinnan kriteerisarjaa. 
Tästä huolimatta monta relevanttia 
hankinnan alaa on vielä kattamatta. 
Ympäristöasioiden pääosaston57 ym -
päristöä säästävän julkisen hankinnan 
työohjelma vuodeksi 2014 ei sisällä 
Toolkit -neuvontaa seuraavilla aloilla: 
tietokeskukset58, rakennusten huolto ja 
korjaukset ja virkamatkat (esim. ympä -
ristöä säästävät hotellit, lentoliikenne 
ja autonvuokraus). Kopio- ja painopa -
peria koskeviin kriteereihin ei sisälly 
painopalveluja koskevia kriteerejä.57 Työohjelmat julkaistaan 
ympäristöasioiden pääosaston 
internet -sivustolla:  
http://ec.europa.eu/
environment/gpp/
gpp_criteria_wp.htm
58 Tätä alaa koskevat kuitenkin 
tietokeskusten energiatehok -
kuutta koskevat eurooppalai -
set käytännesäännöt 
(ks. kohta 101).Taulukko 7Ympäristöä säästävien kriteerien käyttö tarjousasiakirjoissa
Kriteeriluokka Määrä Osuus
Luonnostaan ympäristöä säästävä 8 5 %
Erittäin ympäristöä säästävä 21 13 %
Ympäristöä säästävä 32 20 %
Jossain määrin ympäristöä säästävä 57 36 %
Ei ympäristöä säästävä 42 26 %
Tarkastettujen menettelyjen kokonaismäärä 160 100 %
33 Huomautukset
87 
Tarkastuksessa havaittiin joissakin 
tapauksissa, että ympäristöä säästävää 
julkista hankintaa koskevien peruskri -
teerien vaatimustasoa ei ollut asetettu 
korkealle; ne oli helppo täyttää tai 
niissä ei menty voimassa olevan lain -
säädännön59 vaatimuksia pidemmälle. 
Toisaalta jotkin hankintaviranomaiset 
selittivät, että ne eivät olleet haluk -
kaita soveltamaan lisäkriteerejä, koska 
riskinä oli, että niiden soveltaminen 
rajoittaisi mahdollisten tarjoajien mää -
rää, koska kaikki tarjoajat eivät kenties 
pystyisi täyttämään lisäkriteerejä.
88 
Euroopan keskuspankki (EKP) on ke -
hittänyt pääosin ympäristöä säästävää 
julkista hankintaa koskevien komission 
suositusten perusteella kestävää han -
kintaa koskevat sisäiset ohjeet. EKP:n 
ohjeissa ei voi valita peruskriteerien 
tai kunnianhimoisempien kriteerien 
välillä, mutta niissä esitetään kullekin 
hankittavalle tavara- tai palveluryh -
mälle omia kriteerejä. EKP:n sovelta -
mat kriteerit ovat yleensä vaativampia 
kuin GPP toolkit -käsikirjan peruskritee -
rit, mutta eivät kuitenkaan täysin yllä 
lisäkriteerien tasolle. Tietoteknisten 
laitteiden osalta EKP:n soveltamat 
kriteerit kuitenkin ylittävät käsikirjan 
sisältämät lisäkriteerit. Lisäksi ohjei -
den piiriin kuuluu joitakin aloja, joita 
varten ei ole olemassa GPP toolkit  -kri-
teerejä. Esimerkkeinä voidaan mainita 
toimistotarvikkeet sekä kansainvälinen 
matkailu.Elinkaarikustannusten 
laskentaa ei ole tehty 
perusteellisesti
89 
Elinkaarikustannusten laskenta on 
sisällytetty jossakin määrin nykyi -
siin GPP toolkit  -kriteereihin. Uuden 
julkisesta hankinnasta helmikuussa 
201460 annetun direktiivin vaatimukset 
ovat kuitenkin tiukkoja. Direktiivissä 
säädetään, että laskennassa on otet -
tava huomioon tarkoituksenmukai -
sessa määrin osa tai kaikki seuraavista 
kustannuksista tuotteen, palvelun tai 
rakennusurakan elinkaaren aikana:
a) hankintaviranomaisille tai muille 
käyttäjille aiheutuvat kustannuk -
set, kuten hankinnoista aiheutuvat 
kustannukset, energiankulutuk -
sen ja muiden resurssien käytön 
kaltaiset käyttökustannukset, 
huoltokustannukset ja nouto- ja 
kierrätyskustannusten kaltaiset 
elinkaaren lopun kustannukset
b) ulkoisista ympäristövaikutuksista 
aiheutuvat kustannukset, jotka 
liittyvät tuotteeseen, palveluun tai 
rakennusurakkaan sen elinkaaren 
aikana, edellyttäen, että niiden ra -
hallinen arvo voidaan määrittää ja 
tarkistaa; näihin voivat kuulua kas -
vihuonekaasupäästöjen ja muiden 
epäpuhtauspäästöjen kustannuk -
set sekä muut ilmastonmuutoksen 
lieventämisen kustannukset.
GPP Toolkit  -käsikirja ei kata tällaista 
perusteellista elinkaarikustannusten 
laskentaa.59 Ks. matkapuhelinten laturien 
(ulkoiset teholähteet) 
aktiivitilan keskimääräistä 
hyötysuhdetta koskevat 
ympäristöä säästävän julkisen 
hankinnan peruskriteerit, 
joissa pelkästään toistetaan 
Euroopan parlamentin ja 
neuvoston direktiivin 
2005/32/EY 
täytäntöönpanosta ulkoisten 
teholähteiden 
kuormittamattoman tilan 
sähkönkulutuksen ja 
aktiivitilan keskimääräisen 
hyötysuhteen ekologista 
suunnittelua koskevien 
vaatimusten osalta 6 päivänä 
huhtikuuta 2009 annetussa 
komission asetuksessa 
(EY) N:o 278/2009 (EUVL L 93, 
7.4.2009, s. 3) asetetut 
vaatimukset.
60 Ks. Euroopan parlamentin ja 
neuvoston direktiivi 2014/24/
EU julkisista hankinnoista ja 
direktiivin 2004/18/EY 
kumoamisesta, 68 artikla 
(elinkaarikustannukset) 
(EUVL L 94, 28.3.2014, s. 65).
34 Huomautukset
Energiatehokkuutta koskevia 
ympäristöä säästäviä raken -
nusstandardeja ei sovelleta 
järjestelmällisesti uusiin 
rakennuksiin eikä suuriin 
kunnostushankkeisiin
Rakennusten energiatehok -
kuuden parantaminen on suuri 
haaste tulevina vuosina
90 
Rakennusten osuus energian koko -
naiskulutuksesta on unionissa noin 
40 prosenttia. Rakennusten energia -
tehokkuuden parantaminen on täten 
tärkeä väline kasvihuonekaasupäästöjen 
vähentämiseen. Tulevaan energia -
tehokkuuteen vaikuttaa eniten uuden 
rakennuksen tai suuren kunnostuksen 
suunnittelu. Tämän vuoksi on tärkeää, 
että EU:n toimielimet ja elimet asettavat 
rakennuksilleen kunnianhimoisia tavoit -
teita, jos ne haluavat vähentää päästöjä.
91 
Energiatehokkuuden korkeimpien stan -
dardien täyttämiseksi EU:n toimielinten 
ja elinten pyrkimyksenä olisi oltava, 
että niiden rakennukset täyttävät 
GPP Toolkit  -käsikirjan mukaiset raken -
tamisen lisäkriteerit. Näissä vapaaehtoi -
suuteen perustuvissa kriteereissä suosi -
tetaan kahta seuraavaa vaihtoehtoa:
a) Rakennuksen energiatehokkuuden 
on täytettävä matalaenergiataloa 
tai passiivitaloa koskevan standar -
din perustana olevat kriteerit.b) Vaihtoehtoisesti paikallisten 
uusiutuvan energian lähteiden on 
oltava saatavilla (itse rakennus -
paikalla, kuten aurinkopaneelit, 
biomassakattilat ja tuuliturbiinit 
jne.), ja lisäksi energian kokonais -
kysynnän enimmäismäärä on 
määritettävä merkittävästi alhai -
semmaksi kuin asianomaisessa kan -
sallisessa lainsäädännössä sallittu 
enimmäismäärä.
92 
GPP Toolkit  -käsikirjan peruskritee -
reissä, jotka eivät ole yhtä tiukkoja, 
suositetaan, että vahvistetaan energian 
kokonaiskulutukselle standardit, jotka 
ovat merkittävästi alhaisempia kuin asi -
anomaisessa lainsäädännössä sallittu 
enimmäismäärä. Tätä lähestymistapaa 
sovelletaan komission yhteisen tutki -
muskeskuksen vuonna 2005 käynnistä -
mään GreenBuilding -ohjelmaan. Tämä 
vapaaehtoinen ohjelma on tarkoi -
tettu muiden kuin asuinrakennusten 
omistajille. Ohjelman avulla he voivat 
toteuttaa kustannustehokkaita toi -
menpiteitä, joilla parannetaan heidän 
rakennustensa61 energiatehokkuutta. 
GreenBuilding -yhteistyökumppanien 
on saavutettava seuraavat tavoitteet:
a) Uusien rakennusten raakaenergi -
an kokonaiskulutuksen on olta -
va25 prosenttia nykyisissä raken -
nusstandardeissa edellytettyä 
alhaisempi, mikäli tämä on talou -
dellisesti järkevää.
b) Olemassa olevien rakennusten 
raakaenergian kokonaiskulutuksen 
pitäisi olla kunnostuksen jälkeen 
vähintään 25 prosenttia alhaisem -
pi, mikäli tämä on taloudellisesti 
järkevää.61 Ohjelmaan oli rekisteröity 
936 rakennusta (tilanne 
24. helmikuuta 2014).
35 Huomautukset
EU:n toimielinten rakennus -
politiikka Brysselissä ei ole ollut 
energiatehokkuuden osalta 
kunnianhimoista
93 
Tarkastuksen aikaan yksikään tarkaste -
tuista EU:n toimielimistä ei ollut nou -
dattanut GPP Toolkit  -käsikirjassa eikä 
GreenBuilding -ohjelmassa edistettyä 
lähestymistapaa Brysselissä toteutetta -
vissa rakennushankkeissa.
94 
Komission Infrastruktuuri- ja logis -
tiikkatoimisto Brysselissä (OIB) käytti 
joulukuussa 2011 laadittua Manual of 
standard building specifications  -käsikir -
jaa viiteasiakirjana, jossa vahvistetaan 
niiden rakennusten tekninen tehok -
kuus ja tekniset ominaisuudet, joita 
komission on määrä käyttää toimiti -
loinaan62. Käsikirjan mukaan riitti, että 
rakennukset täyttävät primäärienergi -
an kulutuksen alueelliset lakisääteiset 
vähimmäisvaatimukset.
95 
Komissio olettaa, että 50 prosenttia 
sen kokonaispinta -alasta Brysselissä 
korvataan tai kunnostetaan vuoteen 
2025 mennessä. OIB ei ole vielä arvi -
oinut rakennusten energiatehokkuus -
direktiivin (uudelleenlaadittu teksti) 
2010/31/EU säännösten vaikutusta 
kyseiseen hankkeeseen. Direktiivissä 
vaaditaan, että vuoden 2018 jälkeen 
julkisten viranomaisten käyttämien 
ja omistamien uusien rakennusten on 
oltava lähes nolla -energiarakennuksia 
ja että muut uudet rakennukset ovat 
kyseisen standardin mukaisia vuoden 
2020 loppuun mennessä.96 
Kun Euroopan parlamentti kartoitti vii -
meksi paikallisia rakennusmarkkinoita 
Brysselissä vuonna 2010, ympäristöte -
hokkuutta koskevissa valintakriteereis -
sä vaadittiin, että tiedot ehdotettujen 
hankkeiden ympäristötehokkuudesta 
oli toimitettava, mutta ympäristö -
tehokkuudelle ei ollut asetettu vähim -
mäisvaatimuksia. Valitun Trebel -hank -
keen edistäjä teki sitoumuksen, 
jonka mukaan uuden rakennuksen oli 
täytettävä Brysselissä sovellettavassa 
lainsäädännössä sallittua primääri -
energian kulutuksen enimmäistasoa 
koskevat vaatimukset.
97 
Tulevina vuosina parlamentin on kun -
nostettava päärakennuksiaan Brys -
selissä. Ensimmäinen kunnostettava ra -
kennus on Paul Henri Spaak - rakennus. 
Parlamentin hallinto on ehdottanut 
neljää vaihtoehtoa, joista kunnian -
himoisin on lähes nollaenergiaraken -
nus. Syyskuussa 2012 rakennuksista, 
liikenteestä ja ympäristöä säästävästä 
parlamentista vastaava työryhmä 
valitsi ympäristötehokkuuden kannalta 
toiseksi parhaan vaihtoehdon. Par -
lamentin puhemiehistö ei ollut vielä 
tarkastuksen aikaan tehnyt päätöstä.62 Käsikirja koskee uusia 
rakennuksia tai rakennuksia, 
joissa on tehty laajamittaisia 
kunnostustöitä.
36 Huomautukset
98 
Neuvosto katsoo, että GreenBuil -
ding -ohjelma ei ole tarkoituksenmu -
kainen rakenteilla olevan Europa - 
rakennuksen kohdalla. Rakennuksen 
keskeiset osat, jotka on sisällytettävä 
hankkeeseen, rakennettiin vuosina 
1922–1927, ja ne ovat suojelukohteita. 
Neuvoston mukaan kyseessä on mer -
kittävä tekninen rajoite, joka vaikuttaa 
huomattavasti rakennuksen energia -
tehokkuuteen. Päätöksiä Justus Lipsius 
-rakennuksen kunnostamisesta ei ollut 
vielä tehty. Neuvosto suunnitteli käyn -
nistävänsä rakennuksen ympäristö -
luvan uusintaprosessin vuonna 2015.
Muilla toimipaikoilla 
on käynnistetty uusia 
rakennushankkeita, jotka ovat 
energiatehokkuuden osalta 
kunnianhimoisia
99 
Tarkastuksen yhteydessä havaittiin, 
että suurin osa EU:n toimielinten ja 
elinten muissa toimipaikoissa meneillä 
olevista rakennushankkeista oli ener -
giatehokkuutta koskevien standardien 
noudattamisen osalta kunnianhimoi -
sia ja täten GPP Toolkit  -käsikirjassa ja 
GreenBuilding -ohjelmassa edistetyn 
lähestymistavan mukaisia. Euroopan 
keskuspankki on kuitenkin ainoa, joka 
on virallisesti rekisteröitynyt Green -
Building -ohjelmaan Grossmarkthallen 
toimipaikassa Frankfurtissa sijaitsevien 
uusien toimitilojensa osalta.100  
Jotkin johtajat väittävät, että on 
suotavampaa ja/tai riittävää käyttää 
ympäristönarviointiin tarkoitettua 
BREEAM -menetelmää ( BRE63 Environ -
mental Assessment Method ) tai vastaa -
via kaupallisia arviointijärjestelmiä, 
kuten DGNB64. GreenBuilding -ohjelma 
kohdistuu kuitenkin enemmän raken -
nushankkeen energiatehokkuuteen 
kuin tällaiset arviointijärjestelmät, ja 
GreenBuilding -ohjelmaan voi liittyä 
niiden ohella.
Tarkastetut EU:n toimielimet 
ja elimet eivät ole sitoutuneet 
vapaaehtoisiin tietokeskusten 
energiatehokkuutta 
koskeviin eurooppalaisiin 
käytännesääntöihin
101  
Hallintorakennusten kasvava energia -
kysyntä johtuu eritoten tietokeskuksis -
ta. Komissio on vuodesta 2008 edistä -
nyt tietokeskusten energiatehokkuutta 
koskevia eurooppalaisia käytännesään -
töjä. Vapaaehtoisuuteen perustuvat 
säännöt otettiin käyttöön vastauksena 
tietokeskusten65 energiankulutuk -
sen kasvuun ja tarpeeseen vähentää 
niistä aiheutuvia ympäristöön liittyviä, 
taloudellisia ja energiantarjonnan 
turvaamiseen liittyviä vaikutuksia. 
Tarkoituksena on antaa tietokeskusten 
operaattoreille ja omistajille tietoa ja 
kannustaa heitä vähentämään ener -
giankulutusta kustannustehokkaalla 
tavalla. Sääntöihin sitoutuminen on 
mahdollista joko osallistujana ja/tai 
säännöt hyväksyneenä. Yksikään EU:n 
toimielimistä ja elimistä ei ollut tarkas -
tukseen aikaan sitoutunut sääntöihin.63 Building Research Establish -
ment (BRE) on entinen 
Yhdistyneen kuningaskunnan 
julkinen laitos (nykyisin 
yksityinen organisaatio), joka 
vastaa rakennusalan ja 
rakennetun ympäristön alan 
tutkimuksesta, konsultoinnista 
ja testauksesta.
64 Deutsches Gütesiegel 
Nachhaltiges Bauen, DGNB 
GmbH.
65 Käytännesäännöissä 
”tietokeskuksilla” tarkoitetaan 
kaikkia rakennuksia, toimitiloja 
ja huoneita, joissa on yrityksen 
palvelimia, palvelinten 
väliseen viestintään 
tarkoitettuja laitteita, 
jäähdytyslaitteita ja 
voimalaitteita, ja joiden 
tehtävänä on tarjota 
tietopalvelua jossain 
muodossa (ne esim. kattavat 
organisaation tehtävän 
kannalta kriittiset 
suurlaitteistot aina pieniin 
palvelinhuoneisiin 
toimistorakennuksissa).
37
 Johtopäätökset 
ja suositukset
102  
Euroopan unionin ilmastopolitiikan 
uskottavuuden vuoksi on tärkeää, että 
EU:n toimielimet ja elimet näyttävät 
muille esimerkkiä. Niiden suunnittele -
man ja toteuttaman julkishallintojen 
hiilijalanjälkeä pienentävän toiminta -
politiikan on oltava huipputasoa.
103  
EU:n toimielimillä ja elimillä ei ole 
tähän haasteeseen vastaamiseen yh -
teistä lähestymistapaa. Ne ovat menet -
täneet tilaisuuden laatia ja toteuttaa 
yhteinen toimintapolitiikka. Yhteinen 
toimintapolitiikka edistäisi unionin 
vuodeksi 2020 asettamaa tavoitetta, 
jonka mukaan kasvihuonekaasupääs -
töjä vähennetään 20 prosenttia vuo -
den 1990 tasosta.
104  
Komissio ei ole ehdottanut EU:n toimi -
elinten ja elinten hallinnolliselle toimin -
nalle sitovia sääntöjä, joissa otettaisiin 
huomioon kestävän kehityksen periaate 
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn 
sopimuksen 11 artiklan mukaisesti.
105  
Päästöjen lieventämiseen tähtäävällä 
toiminnalla on saatu aikaiseksi konk -
reettisia tuloksia. Vuoden 2005 jälkeen 
EU:n toimielimet ja elimet ovat onnis -
tuneet kääntämään niiden rakennuk -
sista johtuvien päästöjen kasvusuun -
tauksen laskuun. Sitovien sääntöjen 
puuttuminen oli kuitenkin suurin syy 
toiminnan viivästymiselle, vähyydelle 
tai puuttumiselle.
106  
Tuleva vuodeksi 2030 asetettu kasvihuo -
nekaasupäästöjen vähentämistavoite 
antaa EU:n toimielimille ja elimille uuden 
mahdollisuuden yhteisen toimintapolitii -
kan kehittämiseen ja täytäntöönpanoon.Suositus  
Kasvihuonekaasupäästöjä 
vähentävä yhteinen 
toimintapolitiikka
1.  Komission olisi ehdotettava yhteistä 
toimintapolitiikkaa EU:n toimielinten 
ja elinten hallinnollisen toiminnan 
hiilijalanjäljen pienentämiseksi. 
Toimintapolitiikalle olisi asetettava 
seuraavat vaatimukset:
a) toimintapolitiikkaan olisi sisäl -
lyttävä vuodeksi 2030 asetettu 
kasvihuonekaasujen vähentämi -
sen määrällinen kokonaistavoite 
ja mieluiten myös viisivuotiset 
välitavoitteet
b) toimintapolitiikan olisi oltava 
yhdenmukainen kansainvälisissä 
ilmastoneuvotteluissa sovelletun 
EU:n lähestymistavan kanssa ja tä -
ten tavoitearvoksi olisi asetettava 
absoluuttinen vähennystavoite.
107  
Tarkastetuilla EU:n 15 toimielimellä ja 
elimellä ei ole kasvihuonekaasupääs -
töjensä seurantaan yhteistä lähesty -
mistapaa. Niistä kuusi ei raportoinut 
päästöistään, ja päästöistään raportoi -
neet eivät laskeneet tai ilmoittaneet 
päästöjä täysimääräisesti. Tästä seuraa, 
että EU:n toimielinten ja elinten koko 
hiilijalanjälki ei ole tiedossa ja riskinä 
on, että saatavilla olevien tietojen 
pirstaleisuus vähentää raportoinnin ja 
lieventämistoimien uskottavuutta.
38 Johtopäätökset ja suositukset
108  
Ainoastaan rakennusten energianku -
lutuksen osalta on näyttöä siitä, että 
päästöt ovat vähentyneet, kun EU:n 
toimielimiä ja elimiä tarkastellaan ko -
konaisuutena. Liikkumisesta johtuvista 
päästöistä saatavilla olevien tietojen 
perusteella ei voida kartoittaa selkeää 
suuntausta. Laskelmissa ei useinkaan 
oteta huomioon käyttöä edeltäviä 
päästöjä, jotka aiheutuvat hankittujen 
tavaroiden valmistamisesta, hanki -
tuista palveluista sekä rakennusten 
rakentamisesta.
109  
Tähän mennessä aikaansaadut vähen -
nykset ovat pitkälti seurausta uusiutu -
vista energialähteistä peräisin olevan 
sähkön hankinnasta. Ekosähkö merki -
tään yleensä hiilijalanjälkilaskelmassa 
nollapäästöiseksi.
Suositus  
Yhdenmukaistettu 
päästölaskenta ja 
-raportointi
2.  EU:n toimielinten ja elinten olisi 
otettava käyttöön yhdenmukaistet -
tu lähestymistapa välittömien ja vä -
lillisten kasvihuonekaasupäästöjensä 
laskemiseen ja niistä raportointiin. 
Raportoinnille olisi asetettava seu -
raavat vaatimukset:
a) olisi raportoitava kaikki relevantit 
välilliset päästöt; raportoinnissa 
olisi otettava huomioon komission 
organisaation ympäristöjalanjälki 
-menetelmän kehittäminen
b) vähentämistavoitteiden saavutta -
mista olisi voitava mitata eri EU:n 
toimielimissä ja elimissä.110  
Jäljelle jääviin päästöihin on sovellettu 
vapaaehtoista kompensointia aino -
astaan rajoitetusti. EU:n toimielimillä 
ja elimillä ei ole tältä osin yhteistä 
lähestymistapaa.
Suositukset  
Yhteinen lähestymistapa 
vapaaehtoiseen 
kompensointiin
3.  EU:n toimielinten ja elinten olisi 
kehitettävä yhteinen lähestymis -
tapa jäljelle jäävien kasvihuone -
kaasupäästöjensä vapaaehtoiseen 
kompensointiin eurooppalaisen 
ympäristöasioiden hallinta- ja audi -
tointijärjestelmän (EMAS) kautta.
4.  Kun hyvityksiä käytetään, niiden 
olisi oltava laadukkaita ja tarkis -
tettu tunnustetuissa järjestelmissä 
tarkistettuja.
5.  Kun hyvityksiä käytetään, ne olisi 
kohdistettava hankkeisiin, joilla ei 
ainoastaan vähennetä päästöjä vaan 
saadaan myös aikaan kestävää kehi -
tystä. Olisi näin ollen kiinnitettävä 
huomiota siihen, miten paikallisvä -
estö hyötyy hankkeista.
111 
EU:n toimielimet ja elimet eivät 
hyödynnä täysimääräisesti komission 
edistämiä ympäristöasioiden hallinta -
välineitä. Riskinä on, että toimielinten 
ja elinten sekä kyseisten välineiden 
uskottavuus kärsii.
39 Johtopäätökset ja suositukset
112  
Eurooppalaisen ympäristöasioiden 
hallinta- ja auditointijärjestelmän 
(EMAS) käyttöönotto edistyy hitaasti. 
Julkishallintojen EMAS -rekisteröinti 
on ollut mahdollista vuodesta 2001 
alkaen, ja kesäkuussa 2014 seitsemän 
tarkastetuista EU:n toimielimistä ja 
elimistä oli rekisteröity. Komission 
tapauksessa EMAS -järjestelmää sovel -
letaan hyvin rajoitetusti.
113  
Ympäristöä säästävää hankintaa 
pidetään vaihtoehtona eikä niinkään 
velvoitteena nykyisten EU:n varain -
hoitosäännösten valossa. Ainoastaan 
muutamat toimielimet ja elimet hyö -
dynsivät sitä järjestelmällisesti. Tilin -
tarkastustuomioistuin havaitsi, että 
tarkastetuista 160 relevantista menet -
telystä yli puoleen ei joko ollut sisälly -
tetty ympäristökriteerejä tai oli käytet -
ty ainoastaan puutteellisia kriteerejä, 
joilla ei ollut todennäköistä vaikutusta 
menettelyn tulokseen. Komissio on 
laatinut vapaaehtoiset energiatehok -
kuutta koskevat GreenBuilding -stan -
dardit, mutta niitä ei sovelleta järjestel -
mällisesti uusiin rakennuksiin ja suuriin 
kunnostushankkeisiin.114  
Tarkastuksen aikaan yksikään EU:n 
toimielimistä ja elimistä ei ollut sitou -
tunut vapaaehtoisiin tietokeskusten 
energiatehokkuutta koskeviin euroop -
palaisiin käytännesääntöihin.
Suositukset  
EMAS -järjestelmän ja 
ympäristöä säästävän 
hankinnan täysimääräinen 
täytäntöönpano
6.  Kaikkien EU:n toimielinten ja elinten 
olisi rekisteröidyttävä eurooppalai -
seen ympäristöasioiden hallinta- ja 
auditointijärjestelmään (EMAS) ja 
pantava järjestelmä täytäntöön; 
samalla niiden olisi vähennettä -
vä sen soveltamisalan rajoituksia 
asteittain. Niiden olisi myös harkit -
tava sitoutumista tietokeskusten 
energiatehokkuutta koskeviin EU:n 
käytännesääntöihin.
7.  EU:n toimielinten ja elinten olisi 
sovellettava ympäristöä säästävää 
hankintaa aina kun se on mahdol -
lista. EU:n toimielimiin ja elimiin 
sovellettavissa varainhoitosäännök -
sissä ja/tai hankintasäännöissä olisi 
määrättävä välineistä, jotka edistävät 
ympäristön suojelua ja kestävää 
kehitystä, ja varmistettava, että toi -
mielimet ja elimet saavat sopimuksil -
laan parhaan mahdollisen vastineen 
rahoilleen.
Tilintarkastustuomioistuimen IV jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen 
Milan Martin CVIKLIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 
24. kesäkuuta 2014 pitämässään kokouksessa.
 Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 presidentti

40
 Liite
Ympäristöä säästävien julkisten hankintojen arviointiin sovellettu tarkastustapa
Tarkastuksessa arvioitiin 160 hankintamenettelyä, jotka ylittivät 60 000 euron raja -arvon ja jotka olivat ympäristöä 
säästävien hankintojen kannalta relevantteja. Tarkoituksena oli arvioida, sisältyikö tarjouspyyntöasiakirjoihin ympä -
ristöperusteita. Näiden menettelyjen yhteydessä saatuja tarjouksia tai tarjouskilpailujen ratkaisupäätöksiä ei arvioitu.
Tarjousasiakirjojen arviointikriteerit
Komissio määrittelee ympäristöä säästävän julkisen hankinnan (GPP) ”prosessiksi, jonka avulla julkisviranomaiset 
pyrkivät hankkimaan tavaroita, palveluja ja urakoita, joiden ympäristöllinen vaikutus on koko niiden elinkaaren 
aikana vähäinen verrattuna muihin saman perustehtävän täyttäviin tavaroihin, palveluihin ja urakoihin, jotka 
voitaisiin hankkia”1.
Komissio on antanut ympäristöä säästävää julkista hankintaa2 koskevia ohjeita ja kehittänyt välineet tarjous -
pyyntöjen valmisteluun. Tarkastuksen aikaan ne kattoivat 19 erilaista tuote-/palveluryhmää3. Kullekin ryhmälle 
on ehdotettu kahdenlaisia kriteerejä: ”peruskriteerit” ja kunnianhimoisemmat ”lisäkriteerit”. Ympäristöasioiden 
pääosaston mukaan
a) Peruskriteerit  sopivat kaikkien hankintaviranomaisten käyttöön ja ne koskevat keskeisiä ympäristövaikutuk -
sia. Ne on suunniteltu käytettäviksi siten, että ylimääräinen tarkistustyö ja kululisäykset jäävät mahdollisim -
man vähäisiksi, jotta ympäristöä säästävä julkinen hankinta olisi helppoa.
b) Lisäkriteerit on tarkoitettu niille, jotka tahtovat hankkia ympäristön kannalta parhaat markkinoilla saatavilla 
olevat tuotteet. Tämä saattaa edellyttää ylimääräisiä tarkistuksia ja/tai lisätä kuluja muihin samaan tarkoituk -
seen kehitettyihin tuotteisiin verrattuna.
Esimerkki kopio- ja painopaperia koskevista peruskriteereistä ja lisäkriteereistä
Kokonaan keräyspaperikuiduista valmistetun kierrätystoimistopaperin hankinta
Peruskriteerit Lisäkriteerit
Paperin on oltava valmistettu pelkästään keräyspaperikuiduista. Keräys ‑
paperikuituihin kuuluvat sekä kulutuksesta kerätyt paperikuidut että 
valmistuksessa syntynyt hylkypaperi. Kulutuksesta kerätyt kuidut voivat 
olla peräisin kuluttajilta, toimistoista, kirjapainoista, kirjansitomoista tai 
vastaavista.Paperin on oltava valmistettu pelkästään keräyspaperikuiduista niin, että 
siinä on vähintään 65 prosenttia kulutuksesta kerättyjä kuituja. Keräyspape ‑
rikuituihin kuuluvat sekä kulutuksesta kerätyt paperikuidut että valmistuk ‑
sessa syntynyt hylkypaperi. Kulutuksesta kerätyt kuidut voivat olla peräisin 
kuluttajilta, toimistoista, kirjapainoista, kirjansitomoista tai vastaavista.
Paperin valmistuksessa ei saa käyttää alkuainekloorikaasua. Kokonaan 
ilman klooriyhdisteitä (TCF) valmistettu paperi hyväksytään myös.On täytettävä EU:n ympäristömerkin tai muun kansallisen tyypin I 
ympäristö  merkin ympäristönsuojelukriteerit, jotka suoranaisesti liittyvät 
paperin tuotantoon (muut kuin tehtaan johtamiskäytäntöihin liittyvät 
kriteerit). Täydelliset kriteerejä koskevat asiakirjat ovat saatavissa seuraa ‑
vasta osoitteesta: EU:n ympäristömerkki: http://ec.europa.eu/environment/
ecolabel/product/pg_copyingpaper_en.htm
Lähde:  Kopio- ja painopaperi – Ympäristöä säästävät julkiset hankinnat (GPP), tuotekohtaiset ohjeet , Euroopan komission GPP -koulutusaineisto –  
moduuli 3: Hankintasuositukset, Bryssel 2008. ( http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/toolkit/paper_GPP_product_sheet.pdf )
1 KOM(2008) 400 lopullinen, s. 4.
2 Ympäristöä säästäviä hankintoja – Käsikirja ympäristönäkökohtien huomioon ottamisesta julkisissa hankinnoissa, toinen laitos, 2011.
3 1. Kopio- ja painopaperi; 2. Puhdistustuotteet ja siivouspalvelut; 3. Toimistojen tietotekniset välineet; 4. Rakentaminen; 5. Liikenne; 6. Huonekalut; 
7. Sähkö; 8. Elintarvike- ja cateringpalvelut; 9. Tekstiilit; 10. Puutarhanhoitotuotteet ja - palvelut; 11. Ikkunat, lasiaukolliset ovet ja kattoikkunat; 
12. Lämpöeristys; 13. Kovat lattiapäällysteet; 14. Seinäpaneelit; 15. Sähkön ja lämmön yhteistuotanto; 16. Teiden rakentaminen ja liikennemerkit; 
17. Katuvalaistus ja liikennevalot; 18. Matkapuhelimet; 19. Sisävalaistus.Liite
41 Liite
Tarjousasiakirjat arvioitiin tarkastuksen yhteydessä mahdollisuuksien mukaan GPP Toolkit  -käsikirjaan sisältyvien 
suositusten perusteella. Jos käsikirja ei kattanut tarkastuksen kannalta relevanttia alaa, tarkastustiimi hyödynsi 
muita tuote- tai palveluryhmiä koskevia käsikirjakriteerejä soveltuvin osin. Esimerkiksi kopiokoneille ei ollut kä -
sikirjakriteerejä, mutta joitakin tietoteknisille välineille tarkoitettuja käsikirjakriteerejä voitiin käyttää soveltuvin 
osin; rakennusten vuokrausta tai leasing -sopimuksia varten ei myöskään ollut käsikirjakriteerejä, mutta niihin 
voitiin soveltaa joitakin käsikirjaan sisältyviä, rakentamista koskevan tuotekohtaisten ohjeiden kriteerejä.
Viisi menettelyjen luokitteluryhmää
Tarkastetut menettelyt luokiteltiin viiteen ryhmään.
Ei ympäristöä säästävä
Tarjousasiakirjoissa ei mainittu ympäristönäkökohtia tai niihin sisältyi ainoastaan sopimuslausekkeita, jotka eivät 
vaikuttaneet hankintaan sovellettuun lähestymistapaan. Esimerkiksi tarjousasiakirjoihin sisältyi jäljennös orga -
nisaation yleisestä ympäristöpolitiikasta tai sitä koskeva viittaus tai siitä ilmeni, että vaatimuksena oli voimassa 
olevan ympäristölainsäädännön noudattaminen.
Jossain määrin ympäristöä säästävä
a) Käsikirjassa on määritelty vaatimukset : Ainoastaan osittain peruskriteerien mukainen. Kun menettelyn pääasi -
allista ”ympäristöä säästävää” näkökulmaa ilmentävät pääasiassa sopimuksen myöntämiskriteerit, ympäristö -
kriteerien painotuksen osuus koko painotuksesta (hinta ja laatu) on alle 10 prosenttia.
b) Käsikirjassa ei ole määritelty vaatimuksia : Tarjousasiakirjoihin sisältyy joitakin ympäristölausekkeita, mutta 
lausekkeet koskevat ainoastaan ehdotetun sopimuksen toissijaista seikkaa/toissijaisia seikkoja. Kun menette -
lyn pääasiallista ”ympäristöä säästävää” näkökulmaa ilmentävät pääasiassa sopimuksen myöntämiskriteerit, 
ympäristökriteerien painotuksen osuus koko painotuksesta (hinta ja laatu) on alle 10 prosenttia.
Ympäristöä säästävä
a) Käsikirjassa on määritelty vaatimukset : Täysin tai suurelta osin peruskriteerien mukainen ja/tai osittain lisäkri -
teerien mukainen. Kun menettelyn pääasiallista ”ympäristöä säästävää” näkökulmaa ilmentävät pääasiassa 
sopimuksen myöntämiskriteerit, ympäristökriteerien painotuksen osuus koko painotuksesta on vähintään 
10 prosenttia.
b) Käsikirjassa ei ole määritelty vaatimuksia : Tarjousasiakirjoihin sisältyy merkittäviä ympäristölausekkeita, jotka 
koskevat hankittavien tavaroiden, palvelujen tai urakoiden perustarkoitusta. Kun pääasiallista ”ympäristöä 
säästävää” näkökulmaa ilmentävät pääasiassa sopimuksen myöntämiskriteerit, ympäristökriteerien painotuk -
sen osuus koko painotuksesta on vähintään 10 prosenttia.Liite
42 Liite
Erittäin ympäristöä säästävä
a) Käsikirjassa on määritelty vaatimukset : Täysin tai suurelta osin lisäkriteerien mukainen. Tämä tarkoittaa, että 
ympäristö otetaan huomioon valintakriteereissä, teknisissä eritelmissä esitetään korkeita ympäristövaatimuk -
sia ja/tai ympäristönäkökohtia painotetaan vahvasti sopimuksen myöntämiskriteereissä (painotus vähintään 
25 prosenttia)
b) Käsikirjassa ei ole määritelty vaatimuksia : Tarjousasiakirjat perustuvat suurelta osin parhaisiin ympäristökäy -
täntöihin. Tämä tarkoittaa, että ympäristö otetaan huomioon valintakriteereissä, teknisissä eritelmissä esite -
tään korkeita ympäristövaatimuksia ja/tai ympäristönäkökohtia painotetaan vahvasti sopimuksen myöntä -
miskriteereissä (painotus vähintään 25 prosenttia)
Luonnostaan ympäristöä säästävä
Tässä ryhmässä hankittavien tavaroiden, palvelujen ja urakoiden perustehtävänä on säästää ympäristöä. Esimer -
kiksi rakennetaan viherkatto tai hankitaan konsulttipalveluja ympäristötehokkuuden lisäämiseksi.
Valittu otos
Tarkastettavina oli yhteensä 160 hankintamenettelyä kaikista tarkastetuista EU:n toimielimistä ja elimistä lukuun 
ottamatta Euroopan ulkosuhdehallintoa69.
Otokseen sisältyi tammikuun 2012 ja helmikuun 2013 välisenä aikana käynnistettyjä ja/tai päätökseen saatettuja 
menettelyjä. Kattavamman käsityksen saamiseksi mukana oli myös joitakin tätä kautta edeltäviä tai sen jälkeen 
käynnistettyjä menettelyjä. Ne koskivat pienempiä EU:n toimielimiä ja elimiä, jotka toteuttavat vain vähän 
hankintamenettelyjä.
4 Euroopan ulkosuhdehallinto ilmoitti tilintarkastustuomioistuimelle, että se ei vielä sovella komission edistämiä ympäristöä säästäviä julkisia 
hankintoja koskevia menettelyjä.Liite
43
Euroopan komissio
Tiivistelmä
I
Euroopan unioni on kansainvälinen johtaja enna -
koivassa ilmastopolitiikassa ja sen toteuttamisessa. 
Komission mielestä ympäristöasioiden hallintajärjes -
telmä EMAS on sopiva ohjauskeino EU:n toimielinten 
ja elinten hiilijalanjäljen pienentämiseksi. Lisäksi 
monet esimerkit osoittavat, että toimintapolitiikat, 
joilla tavoite päästöjen vähentämisestä 20 prosen -
tilla vuoteen 2020 mennessä pyritään saavuttamaan, 
koskevat myös julkishallintoja, kuten EU:n toimielimiä 
ja niiden henkilöstöä. Sama koskee vuodeksi 2030 
asetettuja uusia tavoitteita (mukaan lukien ehdotettu 
tavoite kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisestä 
40 prosentilla).
Komissiolla on ympäristöpolitiikka omaa toimintaansa 
varten. Siinä on asetettu etusijalle muun muassa 
ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen, luonnon -
varojen tehokas käyttö, hiilidioksidipäästöjen ja 
jätteen tuotannon vähentäminen, kierrätyksen edis -
täminen, ympäristökriteerien sisällyttäminen tarjous -
pyyntöihin, ympäristölainsäädännön noudattaminen 
sekä ympäristön kannalta kestävämmät henkilöstön ja 
sidosryhmien toimintatavat.
Komission strategiana onkin pienentää päivittäisen ja 
hallinnollisen toimintansa todellista ympäristövaiku -
tusta EMAS -järjestelmän avulla.
Komissio pyrkii EMAS -järjestelmän avulla konkreetti -
sesti pienentämään hiilidioksidipäästöjen ympäristö -
vaikutusta eikä ainoastaan lieventämään niitä (etenkin 
kompensoimalla).
Komission koon ja organisaation vuoksi EMAS -jär-
jestelmä otettiin aluksi käyttöön vain muutamassa 
komission rakennuksessa Brysselissä, ja sen kat -
tavuutta on vähitellen laajennettu. Vuonna 2013 
EMAS -rekisteröinnin piiriin kuului jo 89 prosenttia 
henkilöstöstä ja 57 prosenttia komission kaikkien 
toimipaikkojen kerrospinta -alasta.Eurooppa -neuvosto ja   
Euroopan unionin neuvosto
Neuvoston pääsihteeristö on tietoinen ympäristö -
kysymysten kasvavasta merkityksestä, ja se on 
pyrkinyt parantamaan ympäristönsuojelun tasoa 
toiminnassaan jo useiden vuosien ajan. Neuvoston 
pääsihteeristö toteaa voivansa vaikuttaa myönteisesti 
yhteiskunnan kestävään kehitykseen, ja se pyrkii sisäl -
lyttämään ympäristöasioiden moitteettoman hoidon 
periaatteet päivittäiseen toimintaansa. Neuvoston 
pääsihteeristö kehittää ympäristöasioiden hallinta -
ohjelman, jotta Euroopan parlamentin ja neuvoston 
asetuksessa (EY) N:o 1221/2009 määritelty yhteisön 
ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmä 
(EMAS) voitaisiin ottaa käyttöön.
Neuvoston pääsihteeristö toteaa lopuksi, että sen 
ympäristöasioiden hallintaohjelman tavoitteet ovat 
johdonmukaiset tilintarkastustuomioistuimen esittä -
mien suositusten kanssa.Tarkastettujen EU:n toimielinten 
ja elinten vastaukset
Tarkastettujen EU:n toimielinten ja elinten vastaukset 44
VII
Komissio hyväksyy tämän suosituksen osittain. Sen 
mielestä EMAS on sopiva ohjauskeino EU:n toimi -
elinten ja elinten hiilijalanjäljen pienentämiseksi. Se 
ottaakin tämän suosituksen huomioon lisäämällä 
EMAS -järjestelmän käyttöä entisestään.
Se kuitenkin katsoo, että jos asetetaan vuotta 2030 
koskeva kasvihuonekaasujen vähentämisen määräl -
linen kokonaistavoite, ei oteta huomioon laajempia 
näkökohtia, kuten kustannustehokkuutta tai EU:n eri 
toimielinten ja elinten erityispiirteitä.
Komissio aikoo lisäksi vastedeskin laatia toimintapoli -
tiikkoja, joilla vähennetään kasvihuonekaasupäästöjä 
kustannustehokkaalla ja mahdollisimman kokonais -
valtaisella tavalla, myös suhteessa vuoteen 2030. Tämä 
työ perustuu yksityiskohtaisiin vaikutusarviointeihin, 
joissa toimenpiteiden kustannukset ja hyödyt arvioi -
daan tarvittaessa kattavasti.
Päästöjen vähentäminen mahdollisimman pienin kus -
tannuksin on keskeinen näkökohta nykyisessä toimin -
tapolitiikassa, minkä vuoksi sitovia vähentämistavoit -
teita pyritään asettamaan vain EU:n ja jäsenvaltioiden 
tasolla eikä niinkään organisaatioiden tasolla. Näin 
voidaan säilyttää joustavuus, jonka avulla tavoitteet 
voidaan saavuttaa parhaalla mahdollisella tavalla.
EU:n lainsäädännössä ei aseteta erityisiä päästö -
vähennystavoitteita julkishallinnolle, mutta hallin -
nossa voidaan silti ryhtyä lisätoimiin edistämällä 
jatkuvasti EMAS -järjestelmän käyttöä, sillä EMAS 
muodostaa yhteisen toimintapolitiikan EU:n toimielin -
ten ja elinten hallinnollisen toiminnan hiilijalanjäljen 
pienentämiseksi.
VII a)
Komissio hyväksyy suosituksen edellyttäen, että 
julkishallintoa varten onnistutaan kehittämään orga -
nisaation ympäristöjalanjälkeä koskeva menetelmä. 
Komissio katsoo lisäksi ottaneensa EMAS -järjestelmän 
myötä käyttöön hyvän tavan määrittää kasvihuo -
nekaasupäästönsä ja muut merkittävimmät suorat 
ja välilliset ympäristövaikutuksensa, mitata ne sekä 
raportoida niistä.Nykyisessä budjettitilanteessa komissio laajentaa jär -
jestelmäänsä asteittain käytettävissä olevien varojen 
mukaan. Komissio näyttää esimerkkiä ja kannustaa 
muita toimielimiä ja elimiä ottamaan EMAS -järjestel -
män käyttöön toimimalla puheenjohtajana ympä -
ristöasioiden hallintaa käsittelevässä toimielinten 
yhteisessä ryhmässä (Groupe inter -institutionnel de 
management environnemental, GIME).
II
Komissio laajentaa jatkuvasti EMAS -rekisteröinnin kat -
tavuutta ja päästöselvityksiään. EMAS -rekisteröinnin 
kattavuuden huima laajentuminen osoittaa selvästi, 
että komissio on sitoutunut vähentämään ympäris -
tövaikutuksiaan. Kattava raportointi on komission 
tavoitteena vielä EMAS -järjestelmän täysimääräisen 
täytäntöönpanon jälkeenkin.
IV
Komissio on onnistunut vähentämään neliömetriä 
kohden laskettuja hiilidioksidipäästöjä Brysselissä 
merkittävästi vuodesta 2005 ilman, että uusiutuvista 
energialähteistä peräisin oleva sähkö oletettaisiin 
nollapäästöiseksi (–46,2 prosenttia vuosina 2005–2012 
EMAS -rekisteröidyissä toimistorakennuksissa).
V
Komissio on edistynyt EMAS -järjestelmän täytän -
töönpanossa ja sen käytön jatkuvassa laajentamisessa 
hyvin, kun otetaan huomioon asetuksen vaatimuk -
set ja budjettirajoitteet. EMAS -järjestelmän käytön 
laajentamista on lisäksi pidettävä komission kokoon, 
maantieteelliseen jakautumiseen ja organisaatioraken -
teeseen nähden merkittävänä.
Ympäristökriteerien käyttöönotto julkisissa han -
kinnoissa on yksi komission ympäristöpolitiikan 
tavoitteista.
VI
Komissio aikoo lisätä EMAS -järjestelmän käyttöä, sillä 
EMAS muodostaa yhteisen toimintapolitiikan EU:n 
toimielinten ja elinten hallinnollisen toiminnan hiili -
jalanjäljen pienentämiseksi.
Tarkastettujen EU:n toimielinten ja elinten vastaukset 45
Johdanto
01
Kestävä kehitys on perinteisen määritelmänsä mukaan 
kehitystä, joka tyydyttää nykyhetken tarpeet viemättä 
tulevilta sukupolvilta mahdollisuutta tyydyttää omat 
tarpeensa. Se pitää siis sisällään rajoitteiden käsitteen, 
jolla varmistetaan, että ympäristö voi täyttää sekä 
tämänhetkiset että tulevat tarpeet.
04
Euroopan unioni on kansainvälinen johtaja enna -
koivassa ilmastopolitiikassa ja sen toteuttamisessa. 
Monet esimerkit osoittavat, että toimintapolitiikat, 
joilla tavoite (päästöjen vähentäminen 20 prosentilla 
vuoteen 2020 mennessä) pyritään saavuttamaan, 
koskevat myös julkishallintoja, kuten EU:n toimielimiä 
ja niiden henkilöstöä. Sama koskee vuodeksi 2030 ase -
tettuja uusia tavoitteita (myös ehdotettu tavoite kasvi -
huonekaasupäästöjen vähentämisestä 40 prosentilla).
06
Komissio aikoo vastedeskin soveltaa ennakoivaa lähes -
tymistapaansa ilmastopolitiikassa ja sen täytäntöön -
panossa ja laatia toimintapolitiikkoja, joilla vähenne -
tään kasvihuonekaasupäästöjä kustannustehokkaalla 
ja mahdollisimman kokonaisvaltaisella tavalla. EU:n 
lainsäädännössä ei aseteta erityisiä päästövähennys -
tavoitteita julkishallinnoille, mutta niissä voidaan silti 
ryhtyä lisätoimiin edistämällä jatkuvasti EMAS -järjes -
telmän käyttöä. EMAS -rekisteröinnin kattavuuden 
huima laajentuminen osoittaa selvästi, että komissio 
on sitoutunut vähentämään ympäristövaikutuksiaan.
07
Komissio pyrkii vastedeskin saamaan aikaan konkreet -
tisia päästövähennyksiä EMAS -järjestelmällä ja muilla 
nykyisillä toimintapolitiikoilla, mutta se harkitsee myös 
muita vaihtoehtoja, kuten kompensointia.VII b)
Komissio hyväksyy tämän suosituksen, mutta korostaa 
vapaaehtoista lähestymistapaa ja jokaisen EU:n toimi -
elimen ja elimen vapautta päättää itse, onko tällainen 
kompensointimahdollisuus tarkoituksenmukainen.
Lisäksi komissio pyrkii vastedeskin saamaan aikaan 
konkreettisia päästövähennyksiä EMAS -järjestelmällä 
ja muilla nykyisillä toimintapolitiikoilla.
Tällaisessa yhdenmukaistetussa lähestymistavassa on 
myös otettava huomioon
i) tarve olla heikentämättä halukkuutta toteuttaa 
konkreettisiin päästövähennyksiin tähtääviä 
lisätoimia,
ii) päästökauppa ja muut olemassa olevat mekanis -
mit ja
iii) raportointimenettelyjen ja riittävän korkeatasois -
ten kompensointijärjestelmien saatavuus. Myös 
vaikutukset EU:n varoihin ja julkiseen varainkäyt -
töön on arvioitava.
VI c)
Komissio hyväksyy tämän suosituksen ja antaa täyden 
tukensa EMAS -järjestelmän edistämiselle. Soveltamis -
alan rajoitteet ovat EMAS -järjestelmän erottamaton 
osa, jonka ansiosta kukin organisaatio voi keskittyä 
omiin tärkeimpiin ympäristönäkökohtiinsa.
Komissio harkitsee sitoutumista tietokeskusten ener -
giatehokkuutta koskeviin eurooppalaisiin käytänne -
sääntöihin laadittuaan lisäarvioinnin siitä, ovatko ne 
sopusoinnussa rahoitusnäkymien ja etenkin hallinto -
määrärahan kanssa.
Meneillään olevassa varainhoitoasetuksen ja sen 
soveltamissääntöjen tarkistuksessa otetaan käyttöön 
sääntelykehys, joka kannustaa lisäämään ympäristöä 
säästäviä julkisia hankintoja ja muun muassa elinkaa -
rikustannusten laskennan käyttöä direktiivin 2014/24/
EU mukaisesti.
Komissio laatii lisää ohjeasiakirjoja ympäristöä 
säästävästä julkisesta hankinnasta ja esittelee ne 
GIME -ryhmässä.
Tarkastettujen EU:n toimielinten ja elinten vastaukset 46
21
Järjestelmän kattamien toimintojen laajentamisesta 
on jo huolehdittu vuotta 2014 koskevassa EMAS -toi-
mintasuunnitelmassa. Laajentamisen ansiosta vuo -
den 2013 kertomus on kattavampi ja tulosten määrä 
lisääntyy.
29
Komission suosituksen mukaista OEF- menetelmää 
testataan parhaillaan laajasti vuoteen 2016 saakka.
Kokeiluvaiheen tavoitteena on muun muassa mää -
ritellä tiettyjä teknisiä vaatimuksia, jotka ovat tärkeä 
edellytys menetelmän laajalle käyttöönotolle komis -
sion tavoin organisoidussa hallinnossa. Kokeiluvaiheen 
tulokset johtavat myös todennäköisesti OEF -menetel -
män tarkistamiseen tai parantamiseen. Komissio on 
tämän hankkeen aikana asettanut etusijalle organisaa -
tion ympäristöjalanjälkeä koskevien toimialasääntöjen 
(OEFSR) laatimisen niille toimialoille, joiden osuus 
ympäristövaikutuksista on suurin. Julkishallinto ei 
kuulu tällaisiin toimialoihin. Kun komissio on tarkasta -
nut kokeiluvaiheen tulokset ja tarkistettu OEF -mene -
telmä on käytettävissä, se harkitsee mahdollisuutta 
käynnistää sisäinen kokeiluvaihe, jotta komission tai 
vastaavanlaisten muiden julkishallintojen ympäristö -
jalanjäljen laskennasta ja raportoinnista voidaan laatia 
erityiset toimialakohtaiset säännöt.
31
Tiedot vuoden 1990 päästöistä puuttuvat valtaosalta 
organisaatioita. Niiden nykyistä toimintaa verrataan 
vuoden 1990 tosiasiallisiin päästöihin yleensä oletettu -
jen määrien perusteella.
35
Komissio katsoo, että ekosähkön käytön ilmoittami -
nen päästöttömäksi saattaa kätkeä energiankulutuk -
sen tosiasiallisen pienenemisen (tai suurenemisen).
37
Ostamalla ekosähköä toimielimet kannustavat 
sähköntuottajia valitsemaan uusiutuvan energian 
tuotantolaitoksia.Tässä harkinnassa on myös otettava huomioon
i) tarve olla heikentämättä halukkuutta toteuttaa 
konkreettisiin päästövähennyksiin tähtääviä 
lisätoimia,
ii) päästökauppa ja muut olemassa olevat mekanis -
mit ja
iii) raportointimenettelyjen ja riittävän korkeatasois -
ten kompensointijärjestelmien saatavuus. Myös 
vaikutukset EU:n varoihin ja julkiseen varainkäyt -
töön on arvioitava.
Huomautukset
12
Luotettavat ja kattavat tiedot hiilijalanjäljestä eivät ole 
ennakkoedellytys lieventämisstrategioiden laadin -
nalle ja täytäntöönpanolle. Komissiossa on jo käytössä 
lieventämisstrategioita, joilla ympäristövaikutusta on 
pystytty vähentämään todistettavasti ja selvästi.
16
Komissio pitää tärkeänä edistää 9. huhtikuuta 2013 
annetun suosituksensa mukaisesti organisaation ympä -
ristöjalanjälkeä koskevan menetelmän (OEF -menetel -
män) käyttöä myös EMAS -rekisteröidyissä organisaati -
oissa arvioitaessa organisaatioiden energiatehokkuutta 
koko niiden elinkaaren aikana tai tiedotettaessa siitä. 
Kun komissio on tarkastanut kokeiluvaiheen tulokset 
ja tarkistettu OEF -menetelmä on käytettävissä, se har -
kitsee mahdollisuutta käynnistää sisäinen kokeiluvaihe, 
jotta komission tai vastaavanlaisten muiden julkishallin -
tojen ympäristöjalanjäljen laskennasta ja raportoinnista 
voidaan laatia erityiset toimialakohtaiset säännöt.
18
Komissio toteaa niistä EU:n toimielimistä ja elimistä, 
jotka eivät ilmoittaneet kaikkia tietoja kasvihuone -
kaasupäästöistään, että EMAS -asetuksen mukaan 
organisaatioiden on raportoitava päästöistä tarvitta -
essa ja silloin, kun ne ovat merkittäviä. Organisaatioilla 
on lupa raportoida välittömistä ja välillisistä päästöis -
tään vain osittain riippuen muun muassa siitä, kuinka 
kattava EMAS -rekisteröinti niillä on. Jos organisaatiot 
jättävät kokonaan raportoimatta jostakin EMAS -jär-
jestelmän perusindikaattorista, niiden on ilmoitettava 
siihen syy.
Tarkastettujen EU:n toimielinten ja elinten vastaukset 47
Näin voidaan säilyttää joustavuus, joka auttaa saavut -
tamaan tavoitteet parhaalla mahdollisella tavalla.
EU:n lainsäädännössä ei aseteta erityisiä päästövähen -
nystavoitteita julkishallinnoille, mutta niissä voidaan 
silti ryhtyä lisätoimiin edistämällä jatkuvasti EMAS -jär-
jestelmän käyttöä.
52
Päästöhyvityksiä on monenlaisia, ja niiden laatu vaih -
telee paljon.
Kompensointien käyttöön sovelletaan sääntöjä, joilla 
varmistetaan EU:n ilmastolainsäädännön noudatta -
minen. Yhdenmukaisuuden vuoksi kyseisiä sääntöjä 
olisi sovellettava aina, kun EU:n toimielimet käyttävät 
kompensointia. Säännöt koskevat sekä oman toimin -
nan aiheuttamia päästömääriä että riittävän laaduk -
kaina pidettäviä hyvitystyyppejä. On esimerkiksi 
välttämätöntä varmistaa, että kompensointiin käyte -
tyt toimet ovat täydentäviä, että petosmahdollisuudet 
minimoidaan asianmukaisilla seuranta-, raportointi- ja 
tarkastusmenettelyillä ja että toimiin sovelletaan tilin -
pitosääntöjä, joilla estetään kaksinkertaisen laskennan 
mahdollisuus.
Komissio pyrkii vastedeskin saamaan aikaan konk -
reettisia päästövähennyksiä ensisijaisesti EMAS -jär-
jestelmällä ja muilla nykyisillä toimintapolitiikoilla, 
mutta se harkitsee myös muita vaihtoehtoja, kuten 
kompensointia.
Tässä harkinnassa on myös otettava huomioon
i) tarve olla heikentämättä halukkuutta toteuttaa 
konkreettisiin päästövähennyksiin tähtääviä 
lisätoimia,
ii) päästökauppa ja muut olemassa olevat mekanis -
mit ja
iii) raportointimenettelyjen ja riittävän korkeatasois -
ten kompensointijärjestelmien saatavuus. Myös 
vaikutukset EU:n varoihin ja julkiseen varainkäyt -
töön on arvioitava.39 c)
Useimmat vierailijat ja ulkoiset osallistujat voivat 
raportoida matkojensa aiheuttamat päästöt oman 
organisaationsa kautta, mikä voisi johtaa kaksinkertai -
seen laskentaan.
44
EU:n lainsäädännössä ei aseteta erityisiä päästövähen -
nystavoitteita julkishallinnoille, mutta niissä voidaan 
silti ryhtyä lisätoimiin edistämällä jatkuvasti EMAS -jär-
jestelmän käyttöä.
Päästöjen vähentäminen mahdollisimman pienin 
kustannuksin on keskeinen näkökohta nykyisessä 
toimintapolitiikassa, minkä vuoksi sitovia vähentämis -
tavoitteita pyritään asettamaan vain EU:n ja jäsenval -
tioiden tasolla eikä niinkään organisaatioiden tasolla. 
Näin voidaan säilyttää joustavuus, joka auttaa saavut -
tamaan tavoitteet parhaalla mahdollisella tavalla.
46
Komissio päätti tammikuussa 2014 pidetyssä 
EMAS -ohjauskomitean kokouksessa asettaa jo ole -
massa olevien vuotuisten tavoitteiden lisäksi pitkän 
aikavälin tavoitteita. Päätöksen tarkoituksena oli antaa 
parempaa ohjausta komission yksiköille näiden laati -
essa vuotuisia tavoitteita ja toimia.
47
Koska komission henkilöstö on vähenemässä (5 pro -
senttia nykyisten rahoitusnäkymien aikana) ja koska 
EMAS -rekisteröinnin kattavuus laajenee jatkuvasti, 
komissio jatkaa sekä absoluuttisten että suhteellisten 
määrien raportointia.
51
Komissio aikoo vastedeskin laatia toimintapolitiikkoja, 
joilla vähennetään kasvihuonekaasupäästöjä kus -
tannustehokkaalla ja mahdollisimman kokonaisval -
taisella tavalla, myös suhteessa vuoteen 2030. Tämä 
työ perustuu yksityiskohtaisiin vaikutusarviointeihin, 
joissa toimenpiteiden kustannukset ja hyödyt arvioi -
daan tarvittaessa kattavasti.
Päästöjen vähentäminen mahdollisimman pienin 
kustannuksin on keskeinen näkökohta nykyisessä 
toimintapolitiikassa, minkä vuoksi sitovia vähentämis -
tavoitteita pyritään asettamaan vain EU:n ja jäsenval -
tioiden tasolla eikä niinkään organisaatioiden tasolla. 
Tarkastettujen EU:n toimielinten ja elinten vastaukset 48
70
Komissio on päättänyt, että EMAS -järjestelmän 
käytön laajentamista on seurattava johtavalla tasolla 
EMAS -ohjauskomiteassa. Laajentaminen tapah -
tuu asteittain ja alkaa suurimmista toimipaikoista. 
Jäsenvaltioissa sijaitsevien komission edustustojen 
pinta -alan osuus komission kaikkien rakennusten 
pinta -alasta on kaksi prosenttia. Jotkin edustustot 
sijaitsevat muiden toimielinten tiloissa.
76
On huomattava, että energiankulutus pieneni Brysse -
lissä sijaitsevissa rakennuksissa 15 prosenttia vuo -
sina 2005–2012, vaikka komission henkilöstö kasvoi 
samana aikana 25 prosenttia laajentumisen vuoksi.
79
Varainhoitoasetuksessa ja sen soveltamissäännöissä 
säädetään samat periaatteet kuin direktiiveissä, joten 
EU:n säännökset ovat linjassa jäsenvaltioiden sovelta -
mien säännösten kanssa.
Uusi varainhoitoasetus ja sen soveltamissäännöt 
ovat parhaillaan hyväksymismenettelyssä, ja niiden 
on määrä edistää entisestään elinkaarikustannusten 
laskennan ja muiden ympäristönäkökohtien käyttöä 
hankintasopimusten tekomenettelyssä direktiivin 
2014/24/EU mukaisesti.
80
Varainhoitoasetus ja sen soveltamissäännöt ovat 
horisontaalisia asetuksia, joissa ei ole tarkoitus luetella 
kutakin politiikanalaa koskevia velvoitteita vaan säätää 
yleiset säännöt talousarvion toteuttamiseksi.
Varainhoitoasetus ja sen soveltamissäännöt ovat 
parhaillaan hyväksymismenettelyssä, ja niissä on 
määrä säätää, että EU:n toimielinten on käytettävä 
elinkaarikustannusten laskennassa EU:n tasolla vahvis -
tettuja menetelmiä aina, kun sellaisia on käytettävissä. 
EMAS -periaatteita soveltavien yksiköiden on käytet -
tävä tätä mahdollisuutta.
81
Komission mielestä käsikirja ja erityisohjeet ovat hyvä 
keino edistää vapaaehtoista ympäristöä säästävää 
julkista hankintaa. Samalla varmistetaan, että hyvät 
käytännöt leviävät, sillä käsikirja ja erityisohjeet toimi -
vat myös suosituksena jäsenvaltioille.61 – Viimeinen kappale
Komissio pyrkii vastedeskin samaan aikaan konk -
reettisia päästövähennyksiä EMAS -järjestelmällä ja 
muilla nykyisillä toimintapolitiikoilla, mutta se ottaa 
huomioon myös suosituksen EU:n toimielimiä varten 
luotavasta yhteisestä kompensointitavasta.
On tärkeää pitää mielessä, että vuodesta 2012 lähtien 
(Kroatian osalta 1. tammikuuta 2014 lähtien) kaikki 
Euroopan talousalueen (ETA) maiden sisäisistä ja 
välisistä lennoista aiheutuneet hiilidioksidipäästöt 
kuuluvat EU:n päästökauppajärjestelmään.
Tämä tarkoittaa, että lentoliikenteen harjoittajien on 
hankittava ja palautettava päästöoikeuksia kaikkien 
tällaisten päästöjen kattamiseksi. ETAn sisäisiin len -
toihin sovelletaan siis EU:n päästökauppajärjestelmän 
hiilidioksidihintaa, minkä voidaan katsoa vastaavan 
kompensointia.
Ks. 52 kohdassa esitetty kommentti.
65
Komissio haluaa huomauttaa, että taulukossa 6  eivät 
näy järjestelmän kattamat todelliset neliömetrit vaan 
ainoastaan rakennusten pinta -alojen osuus.
67
EMAS -vaatimusten noudattamiseksi toteutettuja 
toimia ei pidä aliarvioida. Komissio on ylivoimaisesti 
suurin toimielin. Sillä on hyvin selkeät menettelytavat 
EMAS -järjestelmän käytön laajentamiseksi asteittain 
kaikkiin toimipaikkoihinsa käytettävissä olevan talous -
arvion sallimissa rajoissa (ks. päätös C(2013)7708).
68
EMAS -rekisteröinnin kattavuuden laajentaminen Brysse -
liin ja Luxemburgiin alkoi välittömästi vuonna 2009 teh -
dyn päätöksen jälkeen, ja kaikki toiminnat rekisteröitiin 
Brysselissä vuonna 2010 ja Luxemburgissa vuonna 2012. 
Kaikki rakennukset tulevat rekisteröinnin piiriin Brysse -
lissä vuonna 2015 ja muissa toimipaikoissa asteittain.
69
Päätös hankkia ISO 14001 - sertifiointi yhteisen tutki -
muskeskuksen viiteen toimipaikkaan tehtiin ennen 
kuin komissio päätti vuonna 2009 laajentaa EMAS -jär-
jestelmän käyttöä. Näitä toimipaikkoja ollaan parhail -
laan rekisteröimässä EMAS -järjestelmään.
Tarkastettujen EU:n toimielinten ja elinten vastaukset 49
87
Kriteerien päivittäminen vaatii runsaasti resursseja. 
Komissio pyrkii paikkaamaan aukot ja tarkistamaan 
tuoteryhmät nykyisten resurssien puitteissa. Matka -
puhelimia koskevat kriteerit on poistettu verkkosivus -
tolta, koska on totta, etteivät ne enää olleet riittävän 
vaativia, eikä ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja 
käsittelevä neuvoa -antava ryhmä myöskään määritel -
lyt niitä tärkeysjärjestyksessä korkealle.
89
Elinkaarikustannusten laskentaan perustuvan mene -
telmän käyttäminen ei ole välttämättä kaikissa tuote -
ryhmissä järkevää. Jos hankkijat haluavat esimerkiksi 
ostaa ympäristöystävällistä paperia, tarvitsee vain täs -
mentää, että paperin on oltava uusiopaperia tai peräi -
sin kestävistä lähteistä, koska tästä tuoteryhmästä ei 
aiheudu hankkijalle huolto- tai käyttökustannuksia.
Komissio valmistelee tämän direktiivin saattamista 
osaksi varainhoitoasetusta, mikä ei kuitenkaan tee 
elinkaarikustannusten laskentaa pakolliseksi.
89 – Viimeinen kohta
Komissio harkitsee parhaillaan elinkaarikustannusten 
laskentaa koskevien ohjeasiakirjojen laatimista.
90
Komissiolla on rakennusten energiankulutusta kos -
kevia tavoitteita, ja se saavuttaa myönteisiä tuloksia 
EMAS -järjestelmässä. Sen suunnitelmien mukaan 
esimerkiksi Brysselissä, jossa energiatehokkuusdirek -
tiivi 2012/27/EU on jo johtanut 0,13 prosentin vuotui -
siin energiansäästöihin, säästöt kasvaisivat yhteen 
prosenttiin eli kahdeksan kertaa suuremmiksi.
1 The Uptake of Green Public Procurement in the EU27, Centre of 
European Policy Studies, http://ec.europa.eu/environment/gpp/
pdf/CEPS -CoE -GPP%20MAIN%20REPORT.pdf .
2 22. syyskuuta 2008 annetut neuvoston päätelmät,  
http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=FI&f=ST%20
13067%202008%20INIT .84
Useimmissa tapauksissa käytetään joitakin ympäristöä 
säästävän julkisen hankinnan kriteerejä, mutta monet 
prosessit eivät ole täysin ympäristöystävällisiä. Vain 
noin neljänneksessä sopimuksista ei ollut lainkaan 
ympäristöä säästäviä kriteerejä. Tämä osoittaa, että 
toimielimet yltävät parempiin tuloksiin kuin euroop -
palaiset viranomaiset keskimäärin. EU:n laajuiseen 
kyselyyn perustuvan selvityksen1 mukaan keskimäärin 
54 prosenttia viranomaisista käytti vuosina 2009–2010 
jonkinlaisia ympäristöä säästäviä kriteerejä viimeisissä 
hankinnoissaan, jotka koskivat kymmentä ensisijaista 
tuoteryhmää (rakentaminen, sähkö, puhdistustuotteet 
ja siivouspalvelut, tekstiilit, elintarvike- ja catering -
palvelut, huonekalut, toimistojen tietotekniset väli -
neet, paperi, puutarhanhoitotuotteet ja - laitteet sekä 
liikenne).
85
Komissio ehdotti tiedonannossaan Ympäristöä sääs -
tävät julkiset hankinnat  (ks. alaviite 43), että vuoteen 
2010 mennessä 50 prosentin kaikista hankintamenet -
telyistä olisi oltava ympäristöä säästäviä, eli niiden olisi 
täytettävä ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja 
koskevat sovitut yhteiset peruskriteerit. Tämä prosen -
tuaalinen osuus ilmaistaisiin sekä tehtyjen sopimusten 
määränä että arvona verrattuna kaikilla aloilla, joilla on 
määritelty yhteisiä peruskriteerejä, tehtyjen sopimus -
ten määrään ja arvoon. Neuvosto hyväksyi myöhem -
min tämän tavoitteen.2
Koska tilintarkastustuomioistuin sisällytti kertomuk -
seensa myös tuoteryhmiä, joille EU ei ole vahvistanut 
ympäristöä säästävien julkisten hankintojen kriteerejä, 
ympäristöä säästävien julkisten hankintojen tavoitteen 
saavuttamisen arviointimenetelmät eivät ole täysin 
yhdenmukaisia.
86
Ympäristöasioiden pääosasto toteutti ympäristöä 
säästäviä julkisia hankintoja käsittelevässä epävi -
rallisessa neuvoa -antavassa ryhmässä edustettuina 
olevien jäsenvaltioiden kanssa tällaisten hankintojen 
priorisointihankkeen vuosina 2012–2013 selvittääk -
seen kriteerien laadintatarpeet. Tietokeskukset ase -
tettiin tärkeysjärjestyksessä korkealle, ja niitä koske -
vien kriteerien laadinnasta tehdään piakkoin päätös. 
Rakennusten huolto sisällytettäneen tuleviin toimisto -
rakennuksia koskeviin kriteereihin. Virkamatkat eivät 
olleet erityisen ensisijaisessa asemassa.
Tarkastettujen EU:n toimielinten ja elinten vastaukset 50
101
Tietokeskusten energiatehokkuutta koskevien käy -
tännesääntöjen vaatimukset aiheuttaisivat komission 
rakennuksissa hyvin suuret budjettivaikutukset. 
Päätös ryhtyä noudattamaan sääntöjä edellyttäisi 
myös merkittäviä muutoksia rakennuksiin, eikä joita -
kin vaatimuksia voida lainkaan noudattaa komission 
rakennuksissa niiden iän vuoksi. Käytännesääntöjen 
suosituksia noudatetaan kuitenkin tietokeskusten 
sisäisessä organisaatiossa.
Sen lisäksi, että komissiolla on omia tietokeskuksia, se 
on vuokrannut tietokeskusten tiloja Luxemburgissa 
ja Brysselissä. Näiden tietokeskusten omistajat ovat 
sitoutuneet käytännesääntöihin.
Komissio pohtii parhaillaan omaa tietokeskuspolitiik -
kaansa, esimerkiksi pilvipalvelujen käyttöä.
Johtopäätökset ja suositukset
102
Euroopan unioni on kansainvälinen johtaja enna -
koivassa ilmastopolitiikassa ja sen toteuttamisessa, ja 
samaa toimintatapaa jatketaan vuodeksi 2030 asetet -
tujen tavoitteiden osalta, mukaan lukien ehdotettu 
tavoite kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisestä 40 
prosentilla.
103
Komission mielestä EMAS on sopiva ohjauskeino EU:n 
toimielinten ja elinten hiilijalanjäljen pienentämiseksi.
Lisäksi monet esimerkit osoittavat, että toimintapolitii -
kat, joilla tavoite päästöjen vähentämisestä 20 prosen -
tilla vuoteen 2020 mennessä pyritään saavuttamaan, 
koskevat myös julkishallintoja, kuten EU:n toimielimiä 
ja niiden henkilöstöä. Sama koskee vuodeksi 2030 
asetettuja uusia tavoitteita (mukaan lukien ehdotettu 
tavoite kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisestä 
40 prosentilla).93
Koska kyseinen ohjelma on vielä käynnissä, infra -
struktuuri- ja logistiikkatoimistot Brysselissä (OIB) ja 
Luxemburgissa (OIL) sekä yhteinen tutkimuskeskus ovat 
pyrkineet ensisijaisesti noudattamaan sovellettavia kan -
sallisia tai alueellisia vaatimuksia. Tämä ei estä Green -
Building -ohjelman vaatimusten noudattamista eräissä 
uudemmissa komission rakennushankkeissa ja varsin -
kin yhteisen tutkimuskeskuksen Ispran toimipaikassa 
käynnissä olevissa hankkeissa. Brysselissä sijaitseva 
infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto liittyy ohjelmaan 
tulevaisuudessa, jos se saa ohjelmasta lisäarvoa.
94
Manual of standard building specifications  -käsikirjassa 
(MIT) pyritään passiivienergiarakentamiseen. Siinä ase -
tetaan hankkeille seuraavat vähimmäisvaatimukset: 
 – rakennusten energiatehokkuudesta annettu 
direktiivi 2010/31/EU, 
 – alueelliset lakisääteiset vähimmäisvaatimukset.
Käsikirjassa edellytetään myös energiakatselmusten 
ja/tai energiatutkimusten suorittamista, jotta voidaan 
arvioida energiatehokkuusratkaisujen toteutusta ja 
uusiutuvan energian käyttöönottoa.
95
Komissio on valmis toimimaan esimerkkinä julkisille 
elimille sitoutumalla noudattamaan energiatehok -
kuusdirektiivin 2012/27/EU (4 ja 5 artiklan) vaatimuksia, 
ja infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto Brysselissä 
(OIB) on arvioinut direktiivin teknisen vaikutuksen sen 
rakennuksiin.
(Sekä uusia että kunnostettavia rakennuksia koske -
vien) tulevien hankkeiden on laajuudeltaan ja talou -
dellisilta vaikutuksiltaan joka tapauksessa pysyttävä 
monivuotisen rahoituskehyksen mukaisesti käytettä -
vissä olevien budjettimäärärahojen rajoissa.
100
Komission lähestymistapa ei rajoitu rakennus -
ten energiatehokkuuteen, vaan sen mielestä 
BREEAM -menetelmä tai muut vastaavat järjestelmät 
ovat kattavampia ja vastaavat paremmin komission 
toimintapolitiikkoja ja sen toiminnan maailmanlaa -
juista ympäristövaikutusta.
Tarkastettujen EU:n toimielinten ja elinten vastaukset 51
EU:n lainsäädännössä ei aseteta erityisiä päästövähen -
nystavoitteita julkishallinnoille, mutta niissä voidaan 
silti ryhtyä lisätoimiin edistämällä jatkuvasti EMAS -jär-
jestelmän käyttöä, sillä EMAS muodostaa yhteisen 
toimintapolitiikan EU:n toimielinten ja elinten hallin -
nollisen toiminnan hiilijalanjäljen pienentämiseksi.
Yhteinen vastaus suosituksen 1 kohdan a ja b ala -
kohtaan  
Komissio ei hyväksy tätä suosituksen osaa, koska siinä 
ei oteta huomioon laajempia näkökohtia, kuten kus -
tannustehokkuutta tai EU:n eri toimielinten ja elinten 
erityispiirteitä. Tällainen lähestymistapa edellyttäisi, 
että väitetyt hyödyt näytetään toteen.
107
Komissio aikoo lisätä kasvihuonekaasupäästöjensä 
seurantaa EMAS -järjestelmän mukaisesti.
108
Komissio on keskittänyt toimensa rakennustensa ener -
giankulutukseen, koska se oli suurin kasvihuonekaasu -
päästöjen lähde, johon tehdyille investoinneille saatiin 
paras tuotto. Komissio käsittelee parhaillaan liikku -
vuutta, joka on sen toiseksi suurin päästöjen lähde.
109
Komissio ei ole perinteisesti käyttänyt nollapäästöihin 
perustuvaa lähestymistapaa laskettaessa uusiutuvista 
energialähteistä peräisin olevan sähkön kulutuksesta 
aiheutuvia päästöjä Brysselissä. EMAS -järjestelmän 
piiriin kuuluvissa toimistorakennuksissa energiankulu -
tus on pienentynyt 40,5 prosenttia vuosina 2005–2012 
(Bryssel, kWh/m2).104
Komission toimintapolitiikan tavoitteena on vähentää 
kasvihuonekaasupäästöjä kustannustehokkaalla ja 
mahdollisimman kokonaisvaltaisella tavalla varsinkin 
ilmasto- ja energiapaketin välityksellä. Koska EU:n 
toimielinten hallinnollinen toiminta aiheuttaa vain pie -
nen osan päästöistä, sitovien sääntöjen asettaminen 
näin suppealle toiminnalle ei ole komission mielestä 
ollut tarkoituksenmukaista. Päästöt kuuluvat joka 
tapauksessa EU:n tai jäsenvaltioiden tasolla asetettui -
hin tavoitteisiin.
105
Ei ole osoitettu, että kaikkia EU:n toimielimiä ja elimiä 
sitovat säännöt olisivat johtaneet parempiin tuloksiin.
106
Komissio aikoo lisätä EMAS -järjestelmän käyttöä, sillä 
EMAS muodostaa yhteisen toimintapolitiikan EU:n 
toimielinten ja elinten hallinnollisen toiminnan hiili -
jalanjäljen pienentämiseksi.
Suositus  
Kasvihuonekaasupäästöjä vähentävä 
yhteinen toimintapolitiikka
1. 
Komissio hyväksyy tämän suosituksen osittain. Sen 
mielestä EMAS on sopiva ohjauskeino EU:n toimi -
elinten ja elinten hiilijalanjäljen pienentämiseksi. Se 
ottaakin tämän suosituksen huomioon lisäämällä 
EMAS -järjestelmän käyttöä entisestään.
Komissio aikoo lisäksi vastedeskin laatia toimintapoli -
tiikkoja, joilla vähennetään kasvihuonekaasupäästöjä 
kustannustehokkaalla ja mahdollisimman kokonais -
valtaisella tavalla, myös suhteessa vuoteen 2030. Tämä 
työ perustuu yksityiskohtaisiin vaikutusarviointeihin, 
joissa toimenpiteiden kustannukset ja hyödyt arvioi -
daan tarvittaessa kattavasti.
Päästöjen vähentäminen mahdollisimman pienin 
kustannuksin on keskeinen näkökohta nykyisessä 
toimintapolitiikassa, minkä vuoksi sitovia vähentämis -
tavoitteita pyritään asettamaan vain EU:n ja jäsenval -
tioiden tasolla eikä niinkään organisaatioiden tasolla. 
Näin voidaan säilyttää joustavuus, joka auttaa saavut -
tamaan tavoitteet parhaalla mahdollisella tavalla.
Tarkastettujen EU:n toimielinten ja elinten vastaukset 52
Suositukset  
Yhteinen lähestymistapa 
vapaaehtoiseen kompensointiin
3. 
Komissio hyväksyy tämän suosituksen mutta korostaa 
vapaaehtoista lähestymistapaa ja jokaisen EU:n toimi -
elimen ja elimen vapautta päättää itse, onko tällainen 
kompensointimahdollisuus tarkoituksenmukainen.
EU:n ilmastopolitiikassa tai - lainsäädännössä ei myös -
kään ole sääntöjä päästöjen pakollisista kompensoin -
tijärjestelmistä. Komissio pyrkii vastedeskin saamaan 
aikaan konkreettisia päästövähennyksiä EMAS -järjes -
telmällä ja muilla nykyisillä toimintapolitiikoilla.
Päästöjen kompensointia koskevassa yhdenmukaiste -
tussa lähestymistavassa on myös otettava huomioon
i) tarve olla heikentämättä halukkuutta toteuttaa 
konkreettisiin päästövähennyksiin tähtääviä 
lisätoimia,
ii) päästökauppa ja muut olemassa olevat mekanis -
mit ja
iii) raportointimenettelyjen ja riittävän korkeatasois -
ten kompensointijärjestelmien saatavuus. Myös 
vaikutukset EU:n varoihin ja julkiseen varainkäyt -
töön on arvioitava.
4. 
Komissio hyväksyy tämän suosituksen. Päästöhyvityk -
siä on monenlaisia, ja niiden laatu vaihtelee paljon.
Kompensointien käyttöön sovelletaan sääntöjä, joilla 
varmistetaan EU:n ilmastolainsäädännön noudatta -
minen. Yhdenmukaisuuden vuoksi kyseisiä sääntöjä 
olisi sovellettava aina, kun EU:n toimielimet käyttävät 
kompensointia. Säännöt koskevat sekä oman toimin -
nan aiheuttamia päästömääriä että riittävän laaduk -
kaina pidettäviä hyvitystyyppejä. On esimerkiksi 
välttämätöntä varmistaa, että kompensointiin käyte -
tyt toimet ovat täydentäviä, että petosmahdollisuudet 
minimoidaan asianmukaisilla seuranta-, raportointi- ja 
tarkastusmenettelyillä ja että toimiin sovelletaan tilin -
pitosääntöjä, joilla estetään kaksinkertaisen laskennan 
mahdollisuus.
Komissio pyrkii vastedeskin saamaan aikaan konk -
reettisia päästövähennyksiä ensisijaisesti EMAS -jär-
jestelmällä ja muilla nykyisillä toimintapolitiikoilla, 
mutta se harkitsee myös muita vaihtoehtoja, kuten 
kompensointia.Suositus  
Yhdenmukaistettu päästölaskenta ja 
-raportointi
2. 
Komissio hyväksyy suosituksen, mikäli julkishallin -
noille onnistutaan laatimaan organisaation ympäris -
töjalanjälkeä koskeva menetelmä. Komissio katsoo 
ottaneensa EMAS -järjestelmän myötä käyttöön hyvän 
tavan määrittää kasvihuonekaasupäästönsä ja muut 
merkittävimmät välittömät ja välilliset ympäristövaiku -
tuksensa, mitata ne sekä raportoida niistä. Toimielimet 
kykenevät saamaan aikaan yhdenmukaistetun lähes -
tymistavan kasvihuonekaasupäästöjensä laskemiseen 
EMAS -järjestelmän avulla ja lisäämällä toimielinten 
välistä yhteistyötä.
a) 
Komission suosituksen mukaista OEF- menetelmää 
testataan parhaillaan laajasti vuoteen 2016 saakka. 
Kokeiluvaiheen tavoitteena on muun muassa mää -
ritellä tiettyjä teknisiä vaatimuksia, jotka ovat tärkeä 
edellytys menetelmän laajalle käyttöönotolle komis -
sion kaltaisessa monitahoisessa hallinnossa. Kokei -
luvaiheen tulokset johtavat lisäksi todennäköisesti 
OEF -menetelmän tarkistamiseen tai parantamiseen. 
Komissio on tämän hankkeen aikana asettanut etu -
sijalle organisaation ympäristöjalanjälkeä koskevien 
toimialasääntöjen (OEFSR) laatimisen niille toimialoille, 
joiden osuus ympäristövaikutuksista on suurin. Julkis -
hallinto ei tietenkään kuulu tällaisiin toimialoihin. Kun 
komissio on tarkastanut kokeiluvaiheen tulokset ja tar -
kistettu OEF -menetelmä on käytettävissä, se harkitsee 
mahdollisuutta käynnistää sisäinen kokeiluvaihe, jotta 
komission tai vastaavanlaisten muiden julkishallinto -
jen ympäristöjalanjäljen laskennasta ja raportoinnista 
voidaan laatia erityiset toimialakohtaiset säännöt.
110
On totta, ettei EU:n ilmastopolitiikassa tai - lainsäädän -
nössä ole sääntöjä päästöjen pakollisista kompensoin -
tijärjestelmistä. Komissio on pyrkinyt saamaan aikaan 
konkreettisia päästövähennyksiä EMAS -järjestelmällä 
ja muilla nykyisillä toimintapolitiikoilla.
Tarkastettujen EU:n toimielinten ja elinten vastaukset 53
114
Komissio harkitsee lisäarvioinnin laatimista siitä, onko 
osallistuminen tietokeskusten energiatehokkuutta 
koskeviin eurooppalaisiin käytännesääntöihin sopu -
soinnussa rahoitusnäkymien ja etenkin hallintomäärä -
rahan kanssa.
Suositukset  
EMAS -järjestelmän ja ympäristöä 
säästävän hankinnan täysimääräinen 
täytäntöönpano
6. 
Komissio hyväksyy tämän suosituksen ja antaa täyden 
tukensa EMAS -järjestelmän edistämiselle. Soveltamis -
alan rajoitteet ovat EMAS -järjestelmän erottamaton 
osa, jonka ansiosta kukin organisaatio voi keskittyä 
omiin tärkeimpiin ympäristönäkökohtiinsa.
Komissio harkitsee sitoutumista tietokeskusten ener -
giatehokkuutta koskeviin eurooppalaisiin käytänne -
sääntöihin laadittuaan lisäarvioinnin siitä, ovatko ne 
sopusoinnussa rahoitusnäkymien ja etenkin hallinto -
määrärahan kanssa.
7. 
Komissio hyväksyy tämän suosituksen. Meneillään 
olevassa varainhoitoasetuksen ja sen soveltamissään -
töjen tarkistuksessa otetaan käyttöön sääntelykehys, 
joka kannustaa lisäämään ympäristöä säästäviä julkisia 
hankintoja ja muun muassa elinkaarikustannusten 
laskennan käyttöä direktiivin 2014/24/EU mukaisesti.
Komissio laatii lisää ohjeasiakirjoja ympäristöä 
säästävästä julkisesta hankinnasta ja esittelee ne 
GIME -ryhmässä.5. 
Komissio hyväksyy tämän suosituksen, mutta katsoo, 
että paikallisväestön saama hyöty on vain yksi näkö -
kohta, joka on otettava huomioon kompensointien 
laadun arvioinnissa.
111
Komissio yhtyy tilintarkastustuomioistuimen huo -
mioon siitä, että toimielinten olisi otettava käyttöön 
EMAS -järjestelmä ja/tai käytettävä sitä paremmin.
112
EMAS -järjestelmä on voimakas ja vaativa hallinta -
väline, eikä sen nopea käyttöönotto sovi yhteen 
useimpien EU:n toimielinten taloudellisten rajoittei -
den kanssa. Soveltamisalan rajoitteet ovat erotta -
maton osa EMAS -järjestelmää. EMAS -järjestelmä on 
pantava täytäntöön kustannustehokkaalla ja mahdolli -
simman kokonaisvaltaisella tavalla.
113
Useimmissa tapauksissa käytetään joitakin ympäristöä 
säästävän julkisen hankinnan kriteerejä, mutta monet 
prosessit eivät ole täysin ympäristöystävällisiä. Vain 
noin neljänneksessä sopimuksista ei ollut lainkaan 
ympäristöä säästäviä kriteerejä. Tämä osoittaa, että 
toimielimet yltävät parempiin tuloksiin kuin euroop -
palaiset viranomaiset keskimäärin. EU:n laajuiseen 
kyselyyn perustuvan selvityksen (ks. komission vas -
tauksen alaviite 1) mukaan keskimäärin 54 prosenttia 
viranomaisista käytti vuosina 2009–2010 jonkinlaisia 
ympäristöä säästäviä kriteerejä viimeisissä hankinnois -
saan, jotka koskivat kymmentä ensisijaista tuoteryh -
mää (rakentaminen, sähkö, puhdistustuotteet ja sii -
vouspalvelut, tekstiilit, elintarvike- ja cateringpalvelut, 
huonekalut, toimistojen tietotekniset välineet, paperi, 
puutarhanhoitotuotteet ja - laitteet sekä liikenne).
Komissio käyttää useimmissa kunnostettavissa ja/tai 
uusissa rakennuksissaan BREEAM Excellent - standar -
dia, joka ei rajoitu ainoastaan energiatehokkuuteen.
Tarkastettujen EU:n toimielinten ja elinten vastaukset 54
Tämä oikeuttaa antamaan suuremman arvon tähän 
mennessä saavutetulle edistymiselle erityisesti seuraa -
vissa asioissa:
 – EMAS -hankkeen käynnistäminen
 – unionin tuomioistuimen toiminnasta vuonna 
2010 aihetuneiden kasvihuonekaasupäästöjen 
erittäin täydellinen analysointi ja tämän hiili -
taseen keskeisten erien päivittäminen vuosien 
2011 ja 2012 osalta
 – kasvihuonekaasupäästöjen huomattava vähen -
nys vuodesta 2010 lähtien useiden parannustoi -
mien ansiosta
 – ympäristökriteereille tarjouspyyntömenettelyis -
sä annettavan merkityksen vahvistaminen
 – BREEAM -standardin soveltaminen unionin tuo -
mioistuimen rakennusten viidennen laajennuk -
sen suunnittelussa.
Unionin tuomioistuimen hiilitaseen 
kattavuus ja sen hiilijalanjäljen 
huomattava pienentyminen (12–61)
Koska unionin tuomioistuimen hallinto haluaa toteut -
taa konkreettisia toimenpiteitä kasvihuonekaasupääs -
töjensä vähentämiseksi, se on jo vuonna 2010 laatinut 
ensimmäisen analyysin sen toiminnasta aiheutuvista 
kasvihuonekaasupäästöistä ja tämän hiilitaseen 
keskeiset erät vuosien 2011 ja 2012 osalta on päivitetty 
vuonna 2013.
Tässä yhteydessä on tärkeää korostaa, että unionin 
tuomioistuin on päättänyt omaksua hyvin kattavan 
analysointitavan siten, että tase -erään ”matkat” sisäl -
tyy kodin ja työpaikan välisten matkojen lisäksi myös 
virkamatkat ja vierailijoiden matkat. Unionin tuomio -
istuimen hiilijalanjälkeen liittyvät parannuspyrkimyk -
set kohdistuvat sitä paitsi muihinkin seikkoihin kuin 
”energiaan”.Euroopan unionin 
tuomioistuin
Johdanto (01–11)
Unionin tuomioistuimen hallinto suhtautuu erittäin 
vakavasti tilintarkastustuomioistuimen huomautuk -
siin, kuten yleensäkin vuosikertomuksiin ja kaikkiin eri -
tyiskertomuksiin, ja pyrkii aina ryhtymään tarvittaviin 
toimenpiteisiin mahdollisesti esitettyjen suositusten 
toteuttamiseksi.
Kuten tämä erityiskertomus osoittaa, unionin tuomi -
oistuin antaa ympäristönsuojelulle suuren merkityk -
sen ja on sitoutunut siihen päättäväisesti, varsinkin 
kattavan ja jäsennellyn EMAS -järjestelmän ( Eco Mana-
gement and Audit Scheme) puitteissa, ja huolimatta 
viime vuosina päätetyistä henkilöstöresurssien ja talo -
udellisten resurssien rajoituksista. Tällä sitoutumisella 
on sitä paitsi jo saavutettu huomionarvoisia tuloksia, 
kuten kasvihuonekaasupäästöjen toteutuneet vähen -
nykset osoittavat.
Seuraavien vastausten ensisijainen tarkoitus onkin 
esittää tilintarkastustuomioistuimen eräiden huo -
mautusten ja suositusten kannalta tarpeellisia 
täsmennyksiä.
Huomautukset (12–101)
Yleisesti ottaen unionin eri toimielinten edistymistä 
ympäristöpolitiikan alalla olisi parasta arvioida suh -
teessa niillä siihen käytettävissä oleviin resursseihin. 
Sen vuoksi on syytä korostaa, että tässä erityiskerto -
muksessa mainitut unionin tuomioistuimen pyrkimyk -
set ja toimet on toteutettu resursseja mahdollisimman 
säästeliäästi käyttäen (erityisesti perustamalla vain 
yksi budjettiviranomaisen myöntämä uusi virka, joka 
on täytetty vuonna 2012).
Tarkastettujen EU:n toimielinten ja elinten vastaukset 55
Kasvihuonekaasupäästöjen kompensointijärjestelmän 
puuttumisen osalta unionin tuomioistuimen hal -
linto katsoo, että tällaisten kompensointihankkeiden 
rahoittamista voidaan ajatella vasta sitten, kun kaikki 
aikaisemmat mahdollisuudet nykyisten päästöjen 
poistamiseksi ja vähentämiseksi on ensin käytetty 
loppuun, jotta voidaan turvata toimielimessä vaikut -
tavien kaikkien toimijoiden aktiivinen osallistuminen 
ja tehokkaammin kannustaa tällä alalla tarvittavaan 
aloitteellisuuteen. Unionin tuomioistuimen hallinto 
katsoo sitä paitsi, että tällaisten kompensointihankkei -
den rahoittaminen edellyttää ensin päätöstä toimielin -
ten välisestä yhteisestä lähestymistavasta erityisesti 
asianmukaisen budjettikehyksen määrittelyn, hyväksy -
miskelpoisten hankkeiden kriteerien ja tyyppien sekä 
siihen käytettävissä olevien määrärahojen osalta.
Unionin tuomioistuimen 
määrätietoinen sitoutuminen 
EMAS -hankkeen toteuttamiseen 
(62–75)
On syytä korostaa, että erityisesti EMAS -koordinaatto -
rin nimittäminen vuonna 2012 on ollut vahva kään -
nekohta EMAS -hankkeen toteuttamisessa unionin 
tuomioistuimessa.
Unionin tuomioistuimen hallinto on alkuvaiheessa 
erityisesti korostanut toimielimen yksiköille ja henki -
löstölle suunnattujen ympäristökysymyksiä koskevien 
säännöllisten tiedotus- ja asenteenmuokkaustoimien 
merkitystä.
EMAS -hankkeen kestävää ohjausta varten on sen 
jälkeen otettu käyttöön kaksitasoinen toiminnallinen 
rakenne.
Vuonna 2013 toteutettiin puitetutkimus EMAS -hank -
keen etenemissuunnitelman laatimiseksi toimieli -
messä. Tutkimuksessa ei ainoastaan kartoitettu toimi -
elimen ympäristöasioiden nykytilaa EMAS -asetuksen 
vaatimusten kannalta, vaan sen päätarkoituksena oli 
vahvistaa asteittain saavutettavat välitavoitteet rekis -
teröinnin saamiseksi siten, että ehdotetun aikataulun 
mukaan se saataisiin vuonna 2016.Toisiaan seuranneiden analyysien perusteella on voitu 
objektiivisesti todeta, että unionin tuomioistuimen 
päästöt ovat vähentyneet vuoden 2010 jälkeen erityi -
sesti seuraavilta osin:
 – ”vierailijoiden matkoista” aiheutuneet kasvihuo -
nekaasupäästöt ovat vähentyneet 14 prosentilla 
vuodesta 2011  vuoteen  2012
 – sähkön kulutuksesta aiheutuneet kasvihuone -
kaasupäästöt ovat vähentyneet 98 prosentilla 
vuodesta 2010 vuoteen 2011 ja 6 prosentilla 
vuodesta 2011  vuoteen  2012
 – jätteiden käsittelykustannukset ovat vähenty -
neet 25 prosentilla vuodesta 2011 vuoteen 2013 
ja talousjätteen määrä vähentynyt samalla 
aikavälillä 10 prosentilla.
Näihin vähennyksiin on päästy erityisesti seuraavien 
hankkeiden ansiosta:
 – sähkön toimittajan kanssa tehty sopimus vihre -
ästä energiasta
 – toimenpiteiden aloittaminen rakennusten eris -
tyksen parantamiseksi
 – eräiden rakennusten energiankäytön ohjel -
moinnin parantaminen
 – orgaanisten jätteiden vähentäminen ja jättei -
den lajittelun parantaminen.
Myös ”kodin ja työpaikan välisistä matkoista” ja ”jääh -
dytysainevuodoista” aiheutuvien päästöjen tarkempi 
arviointi on mahdollistanut näitä kahta hiilitaseeseen 
sisältyvää erää koskevien tietojen laadun paran -
tamisen ja siten vähentänyt näihin eriin sisältyvää 
epävarmuutta.
Unionin tuomioistuimen hiilitaseeseen liittyvät kerto -
mukset on avoimuuden vuoksi julkaistu toimielimen 
internet -sivustolla (Curia), ja ne ovat siten unionin 
kansalaisten saatavilla.
Tarkastettujen EU:n toimielinten ja elinten vastaukset 56
BREEAM -standardin merkitys 
unionin tuomioistuimen kiinteistöjen 
ympäristövaikutusten vähentämisen 
tehostamisessa (90–101 kohta)
Jotta unionin tuomioistuimen kiinteistöjen ympäris -
tövaikutukset saataisiin mahdollisimman vähäisiksi, 
unionin tuomioistuimen hallinto on halunnut käyttää 
unionin tuomioistuimen rakennusten viidennessä laa -
jennushankkeessa BREAAM -standardia mieluummin 
kuin GBP -standardia, jonka tilintarkastustuomioistuin 
mainitsee vertailukohdaksi. BREEAM -standardi nimit -
täin ei rajoitu pelkästään ”energiansäästöä” koskeviin 
näkökohtiin, vaan siihen sisältyy muitakin näkökohtia, 
jotka ovat vähintään yhtä tärkeitä (kuten veden kulu -
tus, jätehuolto ja kestävä liikkuvuus), ja varmasti juuri 
tästä syystä unionin toimielimet käyttävät yleisimmin 
tätä standardia.
Johtopäätökset ja suositukset (102–114 
kohta)
Unionin tuomioistuin suhtautuu kaiken kaikkiaan 
myönteisesti huomautuksiin ja suosituksiin, jotka 
tilintarkastustuomioistuin on tässä kertomuksessa 
esittänyt.
Tilintarkastustuomioistuimen johtopäätösten mukai -
sesti myös unionin tuomioistuin myöntää EMAS -jär-
jestelmään liittymisen tärkeyden ja on vuodesta 2012 
lähtien aktiivisesti sitoutunut siihen erityisesti sen 
jälkeen, kun EMAS -koordinaattori nimitettiin budjetti -
viranomaisen hyväksyttyä viran perustamisen. Vaikka 
unionin tuomioistuimen on nykyisen budjettikriisin 
aikana käytettävä resursseja säästeliäästi, se pyrkii saa -
maan EMAS -rekisteröintinsä vuoteen 2016 mennessä.
Unionin tuomioistuin aikoo samanaikaisesti jatkaa 
hiilitaseensa parantamista ja edistää ympäristökritee -
rien käyttämistä sen toimivaltaan kuuluvissa julkisissa 
hankinnoissa noudattaen voimassa olevia säännöksiä. 
Unionin tuomioistuimen rakennusten tulossa oleva 
viides laajennus auttaa myös unionin tuomioistuimen 
kiinteistöjen ympäristövaikutusten vähentämisessä, 
koska tällöin noudatetaan mahdollisimman täysimää -
räisesti BREAAM -vaatimuksia.Ympäristötavoitteiden ja erityisesti kasvihuonekaa -
supäästöjen vähentämisen osalta unionin tuomiois -
tuimen hallinto kannattaa suhteellisten tavoitteiden 
vahvistamista (esimerkiksi suhteessa rakennusten 
pinta -alaan ja/tai henkilömäärään), koska nämä ovat 
mitattavissa EMAS -asetuksessa (EY N:o 1221/2009) 
esitettyjen tunnuslukujen avulla. Numeroina ilmais -
tujen tavoitteiden vahvistaminen tilintarkastustuo -
mioistuimen puoltamin tavoin absoluuttisina on 
nimittäin asianmukaista vain siinä tapauksessa, että 
niiden perusteena käytettävä tietokanta on riittävän 
vakaa ja valittua tunnuslukua käyttäen voidaan saada 
ajan kuluessakin johdonmukaisena säilyvää tietoa. 
Vaikkeivät numeroina ilmaistun riittävän luotettavan 
tunnusluvun määrittämisen edellytykset täyty vielä 
tässä vaiheessa, ne kuitenkin täyttynevät lähitulevai -
suudessa, kun EMAS -hanke edistyy.
Ympäristökriteerien julkisiin 
hankintoihin liittämisen suosiminen 
(ympäristöä säästävät hankinnat) 
(77–89)
Unionin tuomioistuimen hallinto yhtyy tilintarkas -
tustuomioistuimen ilmaisemaan huoleen siitä, että 
olisi suosittava ympäristökriteerien liittämistä julkisiin 
hankintoihin ja siten edistettävä kestävämpää kehi -
tystä erityisesti käyttämällä komission julkistamaa 
välinettä ”Green Public Procurement toolkit”. Tästä 
syystä unionin tuomioistuimen julkisten hankintojen 
käsikirjaan sisältyy ympäristöä säästäviä hankintoja 
koskeva oma jaksonsa, jossa on lisäksi suora linkki 
Euroopan komission vastaaviin tietoihin. Unionin tuo -
mioistuimen hallinto katsoo kuitenkin, että kunkin toi -
mielimen tulojen ja menojen hyväksyjille olisi jäätävä 
riittävästi harkintavaltaa ympäristönäkökohdissa, jotta 
eri arviointiperusteita painotettaisiin järkevästi kunkin 
tarjouspyyntömenettelyn erityispiirteiden mukaan.
Tarkastettujen EU:n toimielinten ja elinten vastaukset 57
Euroopan keskuspankki
Euroopan keskuspankki (EKP) arvostaa Euroopan tilin -
tarkastustuomioistuimen tarkastusta, jossa on selvi -
tetty, miten EU:n toimielimet ja elimet laskevat, vähen -
tävät ja kompensoivat kasvihuonekaasupäästöjään. 
EKP uskoo vahvasti kestävään kehitykseen tähtäävän 
toimintapolitiikan tärkeyteen ja siihen, että yhteisillä 
pyrkimyksillä voidaan vastata taloutta ja luontoa 
uhkaaviin haasteisiin. EKP kiittää tilintarkastustuomio -
istuinta erityisesti yleisistä myönteisistä havainnoista, 
jotka koskevat yhteisen toimintapolitiikan omaksu -
mista toimielimissä Euroopan unionin pitkän aikavälin 
päästöjenvähentämistavoitteen edistämiseksi.
Lisäksi EKP kiinnittää huomiota siihen, että 28.4.2014 
julkaistussa tarkastuskertomuksessaan EKP:n hiilija -
lanjäljen hallinnoinnista tilintarkastustuomioistuin 
havaitsi sen pyrkivän vähentämään hallinnollisten 
toimiensa ympäristövaikutusta. EKP vastaa seu -
raavassa tämän erityisraportin huomautuksiin ja 
parannussuosituksiin.
Kohta 8, taulukko 1
Kokoaikaisiksi työpaikoiksi muutettuna EKP:n henki -
löstömäärä oli 1 448,5 vuonna 2012, ja vuonna 2014 
se on 2 602. Kasvu on johtunut pääasiassa yhteisen 
valvontamekanismin perustamisesta.
Kohta 23
Henkilöstön työmatkoista aiheutuvat päästöt on 
tarkoitus ottaa mukaan, kun hiilijalanjäljestä raportoi -
daan seuraavan kerran. Laskentamenetelmää kehite -
tään parhaillaan.Lopuksi unionin tuomioistuin ilmaisee erityisen 
tukensa tilintarkastustuomioistuimen suosituksille, 
joissa puolletaan lähestymistapojen yhdenmukais -
tamisen lisäämistä ja toimielinten välisen yhteistyön 
vahvistamista tarkastuskertomuksen kohteena 
olevissa asioissa erityisesti niiden aloitteiden ansi -
osta, jotka komissio on jo käynnistänyt tai jotka se 
käynnistää. Tässä yhteydessä unionin tuomioistuimen 
hallinto on valmis osallistumaan parhaiden yhteisten 
lähestymistapojen määrittelemiseksi tarvittavaan 
työskentelyyn.
Tarkastettujen EU:n toimielinten ja elinten vastaukset 58
Euroopan 
tilintarkastustuomioistuin
Euroopan tilintarkastustuomioistuimen pääsihteeri suh -
tautuu myönteisesti Euroopan tilintarkastustuomioistui -
men huomautuksiin ja ilmaisee arvostavansa parannuk -
siin tähtääviä tilintarkastustuomioistuimen suosituksia.
Suositus 2
Pääsihteeri hyväksyy suosituksen ja aikoo ottaa 
käyttöön tilintarkastus  tuomioistuimen välittömien ja 
välillisten kasvihuonekaasupäästöjen mittaus- ja rapor -
tointijärjestelmän sekä asettaa päästöjen vähennysta -
voitteet. Hiilijalanjäljen määrittäminen ja kasvihuone -
kaasuja koskevan metodologian täytäntöönpano tulee 
olemaan ympäristöohjelman ensisijaisia tavoitteita 
meneillään olevan EMAS -hankkeen lopussa.
Suositukset 3–5
Pääsihteeri hyväksyy suositukset ja aikoo määrittää 
toimintaperiaatteet jäljellä olevien tilintarkastustuo -
mioistuimen kasvihuonekaasujen kompensoimiseksi 
sekä ottaa käyttöön laadukkaat hyvitykset. Nämä 
toimet toteutetaan heti, kun suosituksessa 2 kuvattu 
toimi on pantu täytäntöön.
Suositus 6
Pääsihteeri hyväksyy suosituksen, ja tilintarkastustuo -
mioistuin rekisteröityy eurooppalaiseen ympäristö -
asioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään (EMAS). 
EMAS -järjestelmän kaltaista ympäristöasioiden hallinta -
järjestelmää pannaan parhaillaan täytäntöön. Tilintar -
kastustuomioistuimen rakennuksia koskevan alustavan 
ympäristökatselmuksen laadinta ja sääntöjenmukaisuu -
den tarkastus aloitettiin 10. huhtikuuta 2014.
Pääsihteeri puoltaa myös vapaaehtoisuuteen perus -
tuvien tietokeskusten energiatehokkuutta koskevien 
EU:n käytännesääntöjen yleistä käsitettä ja päämääriä. 
Käytännesääntöjen tarkoituksena on vähentää energi -
ankulutusta tietokeskuksissa koko Euroopassa ja täten 
vähentää päästöjä, rajoittaa maapallon lämpenemistä 
ja säästää rahaa. Näin ollen pääsihteeri harkitsee käy -
tännesääntöihin sitoutumista sen jälkeen, kun asian -
omaisia vaikutuksia ja riskejä koskeva kustannushyö -
tyanalyysi on suoritettu. Tilintarkastustuomioistuimen 
yksiköissä on jo sovellettu useita hyviä käytäntöjä mm. 
virtualisaation ja tietoteknisten laitteiden ympäristö -
tietoisen hankinnan osalta.Kohdat 83 ja 88
EKP arvostaa tilintarkastustuomioistuimen antamaa 
tunnustusta siitä, että ympäristöä säästävästä hankin -
nasta on tehty EKP:ssä sisäisillä ohjeilla ja järjestelmälli -
sellä seurannalla tosiasiassa pakollista kaikissa rele -
vanteissa tapauksissa. Kestävää hankintaa koskevien 
sisäisten ohjeiden käytöstä aiotaan jatkossa raportoida 
vuotuisessa ympäristöselonteossa.
Suositukset 1–7
EKP kannattaa tilintarkastustuomioistuimen suosituk -
sia, jotka koskevat yhteisen toimintapolitiikan kehittä -
mistä kasvihuonekaasujen vähentämiseksi, päästöjen 
laskenta- ja raportointimenetelmien yhdenmukaista -
miseksi ja jäljelle jäävien päästöjen kompensoimiseksi. 
EKP kannattaa myös tietokeskusten energiatehok -
kuutta koskevien vapaaehtoisesti noudatettavien 
EU:n käytännesääntöjen tavoitetta pienentää tieto -
keskusten energiankulutusta kaikkialla Euroopassa ja 
vähentää siten päästöjä, hillitä ilmaston lämpenemistä 
ja säästää rahaa. EKP harkitsee virallista sitoutumista.
Tarkastettujen EU:n toimielinten ja elinten vastaukset 59
Euroopan ulkosuhdehallinto
Euroopan ulkosuhdehallinto (EUH) perustettiin 
1. tammikuuta 2011, ja suurin osa sen päätoimipai -
kassa työskentelevästä henkilöstöstä muutti uuteen 
ja nykyaikaiseen rakennukseen, joka täyttää tiukat 
energiankulutusta ja ympäristönsuojelua koskevat 
normit. Lisäksi EUH sai neuvostolta käyttöönsä kolme 
vanhempaa rakennusta, joiden vuokrasopimus 
päättyy vuonna 2018. EUH pohtii parhaillaan, miten 
rakennusten energiatehokkuutta voitaisiin parantaa, 
ja kartoittaa Brysselin kiinteistömarkkinoilta löytyviä 
vaihtoehtoisia ratkaisuja.
EUH:n kiinteistöjen hallinnoinnista Brysselissä vastaa 
infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto, Bryssel (OIB). 
EUH ja OIB ovat tehneet kiinteistöjen hallinnoinnista 
palvelutasosopimuksen, ja EUH odottaa OIB:n noudat -
tavan toiminnassaan parhaita toimintatapoja.
EUH allekirjoitti vuonna 2012 sopimuksen suurjän -
nitteisen vihreän sähkön toimituksesta päätoimipai -
kan rakennuksia varten (sopimus EEAS-106-DIVA4-
SUP -DIR). Sopimuksen perusteella toimitettava sähkö 
on kokonaan vihreää sähköä (LGO), ja sopimus on 
Belgian liittovaltion ja aluetasolla sovellettavien säh -
köntoimituslisenssien mukainen.
EUH on kiinnostunut mahdollisuudesta osallistua 
vapaaehtoisesti ympäristöasioiden hallinta- ja audi -
tointijärjestelmään (EMAS). Se haluaa saada lisää tietoa 
järjestelmän toiminnasta ja siitä, miten sitä voitaisiin 
soveltaa menoja lisäämättä. Vastaavasti EUH on valmis 
harkitsemaan ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja 
koskevien periaatteiden soveltamista aina kun tämä 
on mahdollista (valitettavasti tämä ei kuitenkaan 
aina onnistu kolmansissa maissa sijaitsevissa EU:n 
edustustoissa).
EUH:lla on kuitenkin eräitä hyviä esimerkkejä ympäris -
tönäkökohtien huomioon ottamisesta edustustoissa. 
Aurinkopaneelien asentamista harkitaan tai paneeleja 
asennetaan edustustoissa Kambodžassa, Kap Ver -
dessä, Samoassa ja Kosovossa.Suositus 7
Pääsihteeri hyväksyy suosituksen ja aikoo jatkaa 
ympäristöä säästävän hankinnan soveltamista järjestel -
mällisemmin. Tarkoituksena on sisällyttää GPP -kriteerit 
tilintarkastustuomioistuimen ympäristöasioiden 
hallintajärjestelmään – erityisesti kehittämällä sisäisiä 
menettelyjä ja toteuttamalla järjestelmällistä seurantaa.
Tarkastettujen EU:n toimielinten ja elinten vastaukset 60
Euroopan talous- ja sosiaali -
komitea ja Euroopan unionin 
alueiden komitea
65 – Taulukko 6T
Komiteoiden kuudesta rakennuksesta viisi on koko -
naan mukana EMAS -järjestelmässä. Kuudennen 
rakennuksen komiteat jakavat komission kanssa, joka 
omistaa sen. Siksi tätä rakennusta ei ole otettu komi -
teoiden ympäristöhallintajärjestelmän piiriin, vaikka 
siellä työskentelevien komitean työntekijöiden on 
noudatettava asianmukaisia EMAS -menettelyjä.
Komiteat pohtivat parhaillaan myös tämän rakennuk -
sen ottamista mukaan järjestelmään.
72
ETSK:n ja AK:n mielestä kaikki EMASista juontuvat 
oikeudelliset vaatimukset (investoinnit) ja tarkastuk -
set, jotka ovat tärkeitä, tulisi ottaa huomioon.
83
Komiteat päättivät vuonna 2014, että tulevaisuudessa 
kaikkien niiden osastojen on kuultava EMAS -ryhmää 
ympäristöä säästävistä julkisista hankinnoista silloin, 
kun sopimuksen arvo on yli 60 000 euroa.
91
ETSK ja AK ovat yhtä mieltä siitä, että EU:n toimielinten 
ja elinten on tähdättävä siihen, että niiden rakennuk -
set täyttävät ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja 
koskevan aineiston (GPP Toolkit) rakentamista koske -
vat kattavat kriteerit.
Brysselin kaupunkialueella, missä komiteoiden raken -
nukset sijaitsevat, mahdollisuudet paikallisten uusiu -
tuvien energialähteiden käyttöön kiinteistöissä ovat 
rajalliset. Siksi komiteat eivät voi panna täytäntöön 
GPP Toolkitin vaihtoehtoa b rakennuksissaan.Burundissa, Nigerissä ja Meksikossa on käynnistetty 
uusia rakennushankkeita, ja hankkeista vastaavia 
arkkitehtejä on pyydetty kehittämään ympäristön 
huomioivia ratkaisuja. Tavoitteena on vähentää 
edustustojen kasvihuonekaasupäästöjä ja kiinnittää 
huomiota hankkeiden ympäristönäkökohtiin (esim. 
kestävät materiaalit, bio -ilmastotietoiset ratkaisut, 
vaihtoehtoisten energiamuotojen käyttö jne.). Muilla 
kiinteistömarkkinoilla tilanne on vaikeampi.
EUH on sitoutunut vähentämään tuloksekkaammin 
kasvihuonekaasupäästöjään ottaen kuitenkin huomi -
oon sen toimintaa koskevat rajoitukset.
Tarkastettujen EU:n toimielinten ja elinten vastaukset 61
Suositus 3
ETSK ja AK ovat samaa mieltä suosituksesta, jonka 
mukaan EU:n toimielinten ja elinten olisi omaksuttava 
yhteinen lähestymistapa tällä alalla.
Kompensointiin tulisi kuitenkin käyttää varoja vasta 
sitten, kun kaikki mahdolliset investoinnit komiteoi -
den aiheuttamien ympäristövaikutusten pienentämi -
seksi on tehty.
111
Komiteat painottavat hyödyntävänsä täysimääräisesti 
komission tukemia ympäristönhallintavälineitä.
114
Katso vastaus kohtaan 101.
Suositus 6
Katso vastaukset kohtiin 65 ja 101.
Suositus 7
ETSK ja AK ovat samaa mieltä suosituksesta. Komiteat 
päättivät vuonna 2014, että kaikkien osastojen on 
kuultava EMAS -ryhmää ympäristöä säästävistä julki -
sista hankinnoista silloin, kun sopimuksen arvo on yli 
60 000 euroa.Vaikka aurinkopaneelien määrää komitean rakennuk -
sissa lisättäisiin huomattavasti, niillä katettaisiin vain 
hyvin pieni osuus sähkön kokonaiskulutuksesta. Komi -
teat selvittävät yhteistuotantolaitteiden asentamisen 
mahdollisuutta ympäristöjalanjäljen pienentämiseksi.
101
ETSK ja AK ovat tutkineet käytännesääntöjä ja pane -
vat merkille, että nämä säännöt koskevat erityisesti 
vuoden 2011 jälkeen perustettuja tietokonekeskuksia, 
kun taas komitean tietokonekeskukset ovat peräisin 
vuodelta 2004.
Käytännesääntöihin sitoutuminen aiheuttaisi tarpee -
tonta rasitetta komiteoille, sillä ne ovat jo panneet 
täytäntöön monia säännöissä ehdotettuja hyviä käy -
tänteitä tietotekniikkalaitteiden ja -palvelujen alalla.
105
Vaikka kaikkia toimielimiä koskevat sitovat säännöt 
puuttuvat, EMASin ansiosta komiteat ovat saavutta -
neet konkreettisia tuloksia päästöjen vähentämisessä:
Vuonna 2013 maakaasun kulutus henkeä kohden oli 
51 prosenttia alhaisempi kuin vuonna 2008, ja sähkön 
kulutus henkeä kohden 21 prosenttia alhaisempi kuin 
vuonna 2008.
109
Komiteat korostavat, että ne eivät ainoastaan osta vih -
reää sähköä, vaan ne ovat myös onnistuneet vähentä -
mään energiankulutustaan teknologisten investoin -
tien ansiosta (ks. myös kohta 105).
Suositus 2
ETSK ja AK ovat samaa mieltä suosituksesta. Kun käyt -
töön saadaan yhdenmukaistettu standardi, komiteat 
harkitsevat suorien ja välillisten kasvihuonekaasupääs -
töjensä laskemista ja erityisen toimintasuunnitelman 
laatimista. Niin kauan kuin hiilijalanjäljen laskemiseen 
ei ole yhdenmukaistettua menetelmää, komiteat kes -
kittävät voimavaransa hiilijalanjäljen pienentämiseen.
Tarkastettujen EU:n toimielinten ja elinten vastaukset 62
Suositus 1
EIP pitää hyödyllisenä suosituksen mukaisia yhteisiä 
periaatteita hiilijalanjäljen pienentämiseksi EU:n toimi -
elinten ja elinten hallintotoiminnassa.
Suositus 2
EIP pitää hyödyllisenä yhdenmukaista menettelytapaa 
EU:n toimielinten ja elinten suorien ja välillisten kasvi -
huonekaasupäästöjen laskentaa ja raportointia varten.
Suositukset 3-5
EIP on vuodesta 2013 alkaen hyvittänyt hiilidioksidi -
päästöt, joita ei pystytä välttämään, REDD+ -hank -
keesta syntyvillä päästöhyvityksillä. Hanke on vali -
doitu todennetun hiilistandardin (VCS) sekä ilmasto-, 
yhteisö- ja biodiversiteettiallianssin (CCBA) kriteerien 
mukaan kultatasolle. Se auttaa paitsi vähentämään 
päästöjä, myös edistää kestävää kehitystä laajemmin -
kin tuottamalla hyötyä paikalliselle väestölle.
Suositus 6
EIP panee merkille ETT:n suosituksen ja ottaa sen 
tarkasti huomioon ympäristöasioiden hallintajärjestel -
män käyttöönotossa.
1 REDD -ohjelma (metsäkadosta ja metsien tilan heikkenemisestä 
aiheutuvien päästöjen vähentäminen, etenkin kehitysmaissa) on 
Yhdistyneiden kansakuntien käynnistämä aloite maailman metsien 
tuhoutumisen pysäyttämiseksi. REDD+ kattaa metsäkadon 
vähentämisen lisäksi myös luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön 
suojelun, yhteisön kehittämisen, työpaikkojen luomisen, 
metsien hiilivarannon lisäämisen sekä muita yhteiskunnallisia 
kehityshyötyjä.Euroopan investointipankki
Yleiset huomautukset
Euroopan investointipankki (EIP) kiittää Euroopan 
tilintarkastustuomioistuinta (ETT) kutsusta saada 
osallistua vapaaehtoisesti toiminnantarkastukseen, 
jonka aiheena oli “Miten EU:n toimielimet ja elimet 
laskevat, vähentävät ja hyvittävät aiheuttamiaan 
kasvihuonekaasupäästöjä?”.
Euroopan unionin rahoituslaitoksena EIP on nostanut 
toiminnassaan yritysvastuun keskeiseen asemaan, ja 
laitoksella on jo vankka kokemus omien ympäristövai -
kutustensa tunnistamisesta ja hallinnasta. EIP arvostaa 
suuresti tilintarkastustuomioistuimen havaintoja, jotka 
osoittavat pankin suoriutuneen hyvin tällä alueella. 
Esitämme alustavien tarkastushavaintojen johdosta 
lisäksi seuraavat huomautukset:
19 & 24
EIP arvioi jatkuvasti kasvihuonekaasuinventaarionsa 
päästölähteitä ja mukauttaa raportoinnin laajuutta 
tarvittaessa siten kuin on käytännössä mahdollista.
42
EIP on vähentänyt liikkumisen päästöjä henkeä kohti 
vuoden 2007 noin 11,10 tCO2e:n tasosta 7,10 tCO2e:en 
vuonna 2012, mikä tarkoittaa 36 prosentin laskua.
45, 48 & 50
EIP katsoo, että hiilidioksidipäästöjen ilmoittaminen 
myös henkeä kohti kuvaa paremmin toiminnallisten 
tekijöiden, kuten liiketoiminnan volyymin ja henkilös -
tön määrän, vaikutusta pankin hiilidioksidipäästöihin. 
58
Otettuaan käyttöön pitkäaikaisia päästövähennys -
toimenpiteitä, jotka on suurelta osin jo toteutettu, 
EIP on päättänyt hyvittää/kompensoida ne hiilidiok -
sidipäästöt, joita ei pystytä välttämään vuoden 2013 
päästöistä alkaen. Päästöjen kompensointia varten se 
on valinnut REDD+1 -hankkeen.
Tarkastettujen EU:n toimielinten ja elinten vastaukset 63
18 ja 19
Project GREENin avulla haetaan keinoja, joiden avulla 
voidaan mitata EASAn ympäristönsuojelun tasoa ja 
raportoida siitä, mukaan lukien vuoden 2014 ja sitä 
seuraavien vuosien päästöt käyttämällä vuotta 2013 
vertailukohtana. Hankkeessa otetaan huomioon 
Euroopan parlamentin hiilijalanjälkiraportti päätet -
täessä siitä, miten parhaiten mitataan ja raportoidaan 
viraston päästöistä.
45
Project GREENissä määritellään EASAn kasvihuonekaa -
supäästöjen vähentämistavoitteet käyttämällä vuotta 
2013 vertailuvuotena.
59
Päästöjen kompensoinnin osalta EASA otti vuonna 
2012 käyttöön järjestelmän, jonka mukaisesti junalla 
tehtävistä virkamatkoista annetaan hiilidioksidihyvi -
tystä. Lisäksi Project GREEN kannustaa ilmastoystä -
välliseen liikenteeseen työmatkojen, virkamatkojen ja 
vierailujen osalta. Virasto harkitsee päästöhyvitysten 
maksamista lentoteitse tehtyjen virkamatkojen osalta 
budjettimäärärahojen puitteissa.
65
Project GREENin puitteissa virasto tarkastelee mah -
dollisuuksia ottaa vaiheittain käyttöön valittuja 
EMAS -osioita, minkä yhteydessä muutto uusiin tiloihin 
vuonna 2016 otetaan huomioon. EASA harkitsee myös 
mahdollisuutta saada tunnustusta ympäristöparan -
nuksilleen sellaisten ohjelmien kautta, jotka eivät ole 
yhtä virallisia kuin EMAS.
Suositus 1
EASA suhtautuu myönteisesti yhteiseen kasvihuone -
kaasupäästöjen vähentämistä koskevaan politikkaan. 
Kyseisen politiikan pitäisi ottaa huomioon toimielinten 
ja elinten toimintojen laaja kirjo. Laatiessaan yhteisiä 
toimintalinjoja komission tulisi kysyä toimielimiltä ja 
elimiltä neuvoa ja harkita täytäntöönpanoon liittyvien 
kustannusten kokonais- tai osittaista subventointia. 
On syytä huomata, että Project GREENin odotetaan 
asettavan tavoitteet kasvihuonekaasupäästöjen 
vähentämiseksi.Euroopan 
lentoturvallisuusvirasto
EASA on täysin tietoinen siitä, miten tärkeää on vähen -
tää sen toiminnasta aiheutuvia vaikutuksia ympä -
ristöön ja kasvihuonekaasujen päästöjä. Ympäristön 
suojelu siviili -ilmailun alalla kuuluu todellakin viraston 
tehtäviin sääntelyviranomaisena.
Toimintansa alkuvaiheen aikana  – EASA perustettiin 
vuonna 2003 – virasto ei ole pystynyt omistautumaan 
kattaviin kasvihuonekaasupäästöjen vähentämis -
toimiin. EASA on nyt kehityksessään saavuttanut 
vakaamman vaiheen ja useat viimeaikaiset hallinnon 
päätökset antavat EASAlle mahdollisuuden keskittää 
huomionsa tähän asiaan:
1. Pääjohtajan edistämä viraston ympäristöaloite 
”Project GREEN” käynnistyi vuonna 2014. 
2. EASA muuttaa vuonna 2016 uusiin tiloihin, jossa 
se on ainoana vuokralaisena, ja sen mahdollisuu -
det hiilijalanjälkensä vähentämiseen lisääntyvät.
3. Keskeisten operatiivisten toimintojen keskittä -
minen kuten hankinnat, virkamatkat ja konfe -
renssien hallinta ovat kaikki esillä Project GREEN 
-hankkeessa.
Project GREENin tavoitteena on lisätä tietoa EASAn 
ympäristövelvoitteista ja sitoumuksesta huomaavai -
seen naapuruuteen. Hankkeen kiireellisempiä tehtäviä 
ovat seuraavat:
1. määritellä EASAn ympäristöpolitiikka ottaen huo -
mioon viraston luonne ja vaikutukset,
2. määritellä ympäristösuojelun tason keskeisimmät 
indikaattorit ja asteittain kehittyvät tavoitteet,
3. laatia ympäristön huomioon ottavat hankintame -
netelmät ja
4. osallistua paikallisyhteisön ympäristöä huomioon 
ottaviin hankkeisiin.
Tarkastettujen EU:n toimielinten ja elinten vastaukset 64
Suositus 7
EASA suhtautuu myönteisesti ehdotettujen varainhoi -
toa ja/tai hankintaa koskevien sääntöjen muuttami -
seen, mikä edistäisi ja helpottaisi ympäristöä säästäviä 
hankintoja. Project GREEN tukee ympäristön huomi -
oon ottavien vakiosäännösten sisällyttämistä EASAn 
hankintamenettelyihin, ja ryhtyisi seuraamaan niiden 
toteuttamista muutostyön valmistuttua. Ympäristöä 
säästävän julkisen hankinnan välineiden määräyksiä 
käytetään ja ne sisällytetään tarvittaessa hankinnan 
yksityiskohtaisiin tietoihin (teknisiin eritelmiin, valinta/
ratkaisuperusteisiin).Suositus 2
Project GREENissä harkitaan, miten EASAssa voitai -
siin sen toiminnan puitteissa parhaiten toteuttaa 
komission laatima organisaation ympäristöjalanjälkeä 
koskeva menetelmä.
Suositukset 3, 4 ja 5
EASA suhtautuu myönteisesti toimielinten ja elinten 
väliseen yhteistyöhön yhteisen vapaaehtoisuuteen ja 
erilaisiin tunnustettuihin hyvitysjärjestelmiin perus -
tuvan päästöjen kompensoinnin lähestymistavan 
kehittämiseen, jonka tavoitteena on päästöjen kom -
pensoinnin laadukkuus.
EASA on tietoinen siitä, että yhteisen päästöjen kom -
pensointia koskevan lähestymistavan kehittäminen ei 
ainoastaan vaikuttaisi päästöjen vähentymiseen vaan 
myös kestävään kehitykseen, mikä hyödyttäisi sitä 
paikallisväestöä, johon hanke vaikuttaa. Jos päästöjen 
kompensointiohjelma luotaisiin EU:n toimielinten 
tasolla ja jos virastot ja elimet voisivat soveltaa sitä, 
siitä syntyisi todennäköisesti mittakaavaetuja.
Suositus 6
Project GREENin puitteissa virasto tarkastelee mah -
dollisuuksia ottaa vaiheittain käyttöön valittuja 
EMAS -osioita, minkä yhteydessä muutto uusiin tiloihin 
vuonna 2016 otetaan huomioon. EASA harkitsee myös 
mahdollisuutta saada tunnustusta ympäristöparan -
nuksilleen sellaisten ohjelmien kautta, jotka eivät ole 
yhtä virallisia kuin EMAS.
Project GREENin puitteissa pohditaan myös mah -
dollista hyötyä EASAn sitoutumisesta tietokeskusten 
energiatehokkuutta koskeviin eurooppalaisiin käy -
tännesääntöihin ottaen erityisesti huomioon uusiin 
tiloihin siirtymisen vuonna 2016.
On huomattava, että EASA on Project Greenin kautta 
sitoutunut olemaan huomaavainen naapuri ja tekee 
yhteistyötä paikallisyhteisön kanssa.
Tarkastettujen EU:n toimielinten ja elinten vastaukset 65
Euroopan lääkevirasto
12–13
Euroopan lääkevirasto on ryhtynyt alustaviin toimenpi -
teisiin hiilijalanjälkensä pienentämiseksi, ja tärkeimpänä 
niistä on siirtyminen uusiutuvista lähteistä peräisin 
olevan sähkön hankintaan. Viraston suurin hiilidioksidi -
päästöjen tuottaja on ollut sähkö, ja ostamalla 100-pro -
senttisesti uusiutuvista energialähteistä tuotettua 
sähköä päästöt on näin ollen saatettu tasolle nolla.
Lisäksi virasto ei tuota polttoaineiden palamisesta 
syntyviä päästöjä eikä se omista kulkuneuvoja.
Pyrkimyksissään ottaa käyttöön yhdenmukaistettu 
lähestymistapa hiilijalanjäljen mittauksessa virasto 
seuraa myös omien virkamatkojensa ja vierailijoi -
densa – kun matkan järjestäjänä on virasto - aiheut -
tamien päästöjen kehitystä. Työmatkojen tekemistä 
ilman autoa edistetään viraston päätöksellä olla 
vuokraamatta pysäköintitilaa vuodesta 2015 alkaen, 
minkä lisäksi vihreitä perusteita sisällytetään EMAn 
hankintaohjeisiin.
18
EMAn joulukuussa 2013 hyväksytyn ympäristöstra -
tegian mukaisesti – jossa virasto sitoutuu noudatta -
maan Britannian ilmastonmuutosta koskevaa lakia 
vuodelta 2008 ja Britannian ympäristöraportoinnin 
ohjeita, jotka hyväksyttiin kesäkuussa 2013 - Euroo -
pan lääkevirasto sisällyttää ympäristötietoa tuleviin 
vuosikertomuksiinsa.
19
Kunnes käytössä on yhdenmukaistettu ympäristötie -
don raportointia koskeva ohjeistus Euroopan lääkevi -
rasto saattaa sisällyttää rajoitetun määrän asianmu -
kaisia keskeisiä tulosindikaattoreita ei -taloudellisiin 
tietoihin, jotka liittyvät energiankulutukseen, liiken -
teeseen ja jätteisiin.Euroopan ympäristökeskus
Kohta 19 - taulukko 2
EYK:n vuonna 2012 ostama sähkö oli peräisin, kuten 
aikaisempina vuosina, ainoastaan uusiutuvista 
energialähteistä 
Päärakennuksemme (Kongens Nytorv 6) lämmitys -
päästöt olivat 71 tonnia hiilidioksidia vuonna 2012.
Nämä päästöt on kompensoitu yhdessä vuosien 
2010  ja 2011 lämmityksen päästöjen kanssa (ks. tämän 
kertomuksen kohta 54).
Suositukset
EYK hyväksyy täysin tilintarkastustuomioistuimen 
suositukset.
Tarkastettujen EU:n toimielinten ja elinten vastaukset 66
Sisämarkkinoiden harmoni -
sointivirasto (tavaramerkit ja 
mallit) 
Sisämarkkinoiden harmonisointiviraston asiaankuu -
luvien osastojen tutkittua huomautukset, jotka on 
annettu tarkastuksen “How do the EU institutions and 
bodies calculate, reduce and offset their greenhouse 
gas emissions?” (miten EU:n toimielimet ja virastot 
laskevat, vähentävät ja kompensoivat kasvihuone -
kaasupäästöjään)  yhteydessä,  virastolla ei ole aihetta 
kommentteihin.
Etenkin yhdenmukaistamisvirastoa koskevat huomau -
tukset kuvastavat oikein viraston ympäristönhallintaa 
sellaisena kuin se oli tarkastusta tehtäessä.
Yleiset huomautukset, jossa viitataan kaikkiin tarkas -
teltuihin toimielimiin ja virastoihin, ovat yhdenmukai -
sia tarkastuksen objektiivisten tietojen kanssa.
Tarkastukseen perustuvat päätelmät ja suositukset 
ovat hyvin perusteltuja ja kohtuullisia. Ne viitoittavat 
tietä eteenpäin esimerkin avulla Euroopan unionin 
ympäristöpolitiikan uskottavuuden vahvistamiseen.45
Tavoitteiden asettaminen kasvihuonekaasuille kuuluu 
toimintasuunnitelmaan, jonka EMA laatii osana ympä -
ristöasioiden hallintajärjestelmää.
65
Osana EMAn ympäristövastuuta virasto aloittaa ympä -
ristökatsauksen (Environmental Review) laatimisen. 
Lisäksi laaditaan ympäristöä koskevat toimintalinjat 
ja ympäristöasioiden hallintajärjestelmä. Lopullisen 
rekisteröinnin EU:n EMAS -järjestelmään odotetaan 
tapahtuvan vuonna 2015.
99–100
Euroopan lääkevirasto on ilmoittanut vuokraisännil -
leen EU:n rakennusten energiatehokkuustodistuk -
sesta (Green Building Certification), ja vuokraisäntä 
on ilmoittanut virastolle aloittaneensa ohjelmaan 
rekisteröitymisen.
101
Virasto valmistelee rekisteröitymistä Euroopan tietoko -
nekeskusten energiatehokkuuden järjestelmään (Euro -
pean code of conduct on data centre energy efficiency)
MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?
Maksuttomat julkaisut:
•  yksi kappale: 
EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
•  enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat: 
Euroopan unionin edustustoista (http://ec.europa.eu/represent_fi.htm), 
muissa kuin EU‑maissa sijaitsevista lähetystöistä ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_fi.htm), 
ottamalla yhteyttä Europe Direct ‑palveluun ( http://europa.eu/europedirect/index_fi.htm) 
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).
(*)  Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit  
tai hotellit voivat periä puheluista maksun.
Maksulliset julkaisut:
• EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu).
Maksulliset tilaukset:•  Euroopan unionin julkaisutoimiston myyntiedustajalta 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_fi.htm).
QJ-AB-140-14-FI-C ISSN 1831-0958
Euroopan unionin ilmastopolitiikan 
uskottavuuden edellytyksenä on, että 
EU:n toimielinten ja elinten omien 
kasvihuonekaasujen vähentämiseksi 
suunnittelema ja toteuttama toimintapolitiikka 
on huipputasoa. Tässä erityiskertomuksessa 
arvioidaan, miten EU:n toimielimet ja elimet 
vastaavat tähän haasteeseen ja osaltaan 
pyrkivät kohti unionille vuodeksi 2020 
asetettua tavoitetta, jonka mukaan päästöjä 
vähennetään vähintään 20 prosenttia vuoden 
1990 tasosta lievittämällä toimielinten ja elinten 
hallinnollisten toimien ympäristövaikutuksia. 
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN