Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin avaruusohjelman ja Euroopan unionin avaruusohjelmaviraston perustamisesta sekä asetusten (EU) N:o 912/2010, (EU) N:o 1285/2013 ja (EU) N:o 377/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU kumoamisesta”

(COM(2018) 447 final – 2018/0236 (COD))

(2019/C 62/08)

Esittelijä: Raymond HENCKS

Lausuntopyyntö Euroopan komissio, 12.7.2018 neuvosto, 13.7.2018 Oikeusperusta EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla Vastaava erityisjaosto ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” Hyväksyminen erityisjaostossa 2.10.2018 Hyväksyminen täysistunnossa 17.10.2018 Täysistunnon nro 538 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 189/3/2

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Euroopan unioni voi olla ylpeä merkittävistä saavutuksistaan avaruusalalla. Se auttaa avaruusohjelmillaan vastaamaan suuriin maailmanlaajuisiin haasteisiin, jotka liittyvät muun muassa ilmastonmuutokseen, turvallisuuteen ja kansalaisten jokapäiväisten elinolojen parantamiseen, säilyttäen samalla itsemääräämisoikeutensa ja strategisen riippumattomuutensa muihin avaruusvaltoihin nähden.

1.2 ETSK tukee unionin täydentäviä toimia, joilla se pyrkii säilyttämään asemansa riippumattomana avaruussuurvaltana. ETSK hyväksyy sen, että tähän myönnetään tavoitteiden tasalla oleva rahoitus eli 16 miljardia euroa nk. ensisijaisena rahoitusohjeena. ETSK:n mielestä tämä on määrärahojen vähimmäissumma. ETSK toistaa kehotuksensa etsiä yhdessä Euroopan investointipankin kanssa uusia rahoitusmahdollisuuksia yksityisten yritysten, pk-yritysten ja startup-yritysten toteuttamien avaruusalan tutkimus-, suunnittelu- ja tuotantohankkeiden tukemiseksi.

1.3 Euroopan avaruusohjelman erityistavoitteiden osalta ETSK on tyytyväinen siihen, että ohjelman kahden lippulaivan eli Galileon ja Copernicuksen jatkuvan kehittämisen ohella unioni antaa ”avaruusesineiden valvonnalle ja seurannalle” enemmän autonomiaa ja valmiuksia, jotta avaruusinfrastruktuuria voidaan suojella maapalloa kiertävän avaruusromun suuren määrän aiheuttamilta riskeiltä. Komitea on tyytyväinen myös uuteen Govsatcom-järjestelmää koskevaan aloitteeseen, jolla vastataan eurooppalaisen suojatun satelliittiviestinnän tarpeisiin.

1.4 ETSK toteaa kuitenkin, että unioni on tiedottanut kansalaisille hyvin niukasti niistä eduista, joita unionin avaruustoiminnalla tuotetaan yhteiskunnalle ja taloudelle. Komitea ehdottaa tarkoitukseen soveltuvaa kampanjaa, jotta kansalaiset saisivat tietoa eurooppalaisen avaruustoiminnan lisäarvosta, sillä siitä on tullut välttämätön osa heidän arkipäiväänsä. Avaruustoiminnalla myös edistetään työllisyyttä, kasvua ja investointeja ja parannetaan kansalaisten turvallisuutta.

1.5 Myöskään avaruuden tarjoamia etuja Euroopan taloudelle ei ole hyödynnetty läheskään kokonaan. Maanseurantaohjelman mahdollisuuksien ja sen tuottaman valtavan tietomäärän hyödyntäminen on edelleen kaukana siitä, mitä se voisi olla. ETSK pyytää, että käynnistetään tiedotus- ja valistuskampanja mahdollisille edunsaajille erityisesti merenkulun ja maatalouden aloilla.

1.6 EU:n avaruusala kohtaa kovaa kansainvälistä kilpailua, sillä avaruustoiminta muuttuu yhä kaupallisemmaksi, kun yksityisen sektorin osallistuminen unionin ulkopuolisille markkinoille kasvaa koko ajan. Tämän vuoksi on ehdottomasti kasvatettava sisämarkkinoiden painoarvoa ja suosittava avaruusalalla eurooppalaista tuotantoa.

1.7 Jos EU haluaa säilyttää riippumattoman pääsyn avaruuteen kantorakettien määrän kasvaessa ja kilpailun kovetessa, se tarvitsee kilpailukykyisiä kantoraketteja, jotka soveltuvat sekä kaupallisille että institutionaalisille markkinoille. ETSK kehottaa komissiota tutkimaan keinoja tukea eurooppalaista tutkimusta ja laukaisuinfrastruktuuria.

1.8 ETSK katsoo, että unionin kannattaisi seurata tarkemmin luonnonvarojen käyttöön- ja talteenottoon maan kiertoradan ulkopuolella (space mining) liittyvää futuristista hanketta, jossa yksi unionin jäsenvaltioista on jo edelläkävijän asemassa, ja pyrkiä säilyttämään siinä selkeä eurooppalainen lisäarvo.

2. Johdanto

2.1 EU on kehittänyt 1990-luvulta alkaen yhteistä avaruuspolitiikkaa, joka on perustunut riippumattomuuteen muista avaruusvalloista, erityisesti laatimalla ohjelmia ja sovelluksia keskeisillä aloilla, kuten viestinnän, turvallisuuden, pelastuspalvelujen, navigointijärjestelmien, tiedotuksen, tapahtumataltiointien edelleenlähetysten, ilmastonmuutoksen ja sääennusteiden aloilla.

2.2 Tänä aikana EU on Euroopan avaruusjärjestön (ESA) tuella rakentanut laajan satelliittiverkoston ja hankkinut mahdollisuudet päästä omin voimin avaruuteen eurooppalaisten kantorakettien avulla Ranskan Guayanasta. ESA:n jäsenvaltioilla ( 1 ) on puolestaan omat avaruusjärjestönsä, ohjelmansa, tutkimuskeskuksensa, maalaitteistonsa ja huomattavan suuret teolliset valmiudet. Avaruustoiminta-aloitteet tulevat yleensä näiltä valtioilta, minkä jälkeen EU tai ESA vie niitä eteenpäin.

2.3 Unioni huolehtii erityisesti seuraavien avaruusohjelmien suunnittelusta, kattavasta rahoituksesta ja hyödyntämisestä ja vastaa myös yleisesti niiden täytäntöönpanosta, myös turvallisuuden alalla: — Galileo on ensimmäinen tarkan satelliittinavigoinnin ja -paikannuksen infrastruktuuri, joka on suunniteltu erityisesti siviilikäyttöön ja joka tarjotaan käyttäjille ilmaiseksi. — Copernicus tarjoaa maanhavainnointitietoja kuudella osa-alueella: maakartoitus, meriympäristön seuranta, ilmakehän seuranta, ilmastonmuutoksen seuranta sekä hätätilanteiden hallinta ja turvallisuus. — EGNOS on Euroopan laajuinen kolmen satelliitin järjestelmä, jolla parannetaan olemassa olevien maailmanlaajuisten satelliittinavigointijärjestelmien lähettämien avointen signaalien laatua ja tarjotaan tarkempia geopaikannustietoja. — SST (space surveillance and tracking) on järjestelmä, jolla valvotaan avaruutta ja seurataan noin 780 000:ta maan kiertoradalla olevaa avaruusromukappaletta. — Govsatcom on valtiollisen satelliittiviestinnän järjestelmä (siviili- ja sotilaskäyttöön), joka on osa unionin ulko- ja turvallisuuspoliittista globaalistrategiaa.

2.4 Komissio on delegoinut avaruusinfrastruktuurin kehittämisen ja käyttöönoton ESA:lle, joka vastaa Galileon infrastruktuurin käyttöönotosta, kun taas Prahassa sijaitsevan EU:n viraston (Euroopan GNSS-virasto, GSA) tehtävänä on tukea Galileon menestymistä markkinoilla. Lisäksi ESA hoitaa osaa Copernicus-ohjelman toiminnoista.

2.5 EU:n avaruusteollisuus työllistää yli 231 000 henkilöä, joista 41 333 toimii ilma- ja avaruusalusten rakentamisen alalla, ja komission arvion mukaan sen tuottama lisäarvo oli 53–62 miljardia euroa vuonna 2017.

3. Komission ehdotus

3.1 Ehdotettu avaruusohjelma perustuu teollisuusstrategiaan, jonka puheenjohtaja Juncker esitti puheessaan unionin tilasta vuonna 2017, ja 26. lokakuuta 2016 annettuun komission tiedonantoon, jossa ehdotetaan uutta avaruusstrategiaa Euroopalle.

3.2 Aikaisempi lainsäädäntö eli — asetus (EU) N:o 1285/2013 Euroopan satelliittinavigointijärjestelmien (Galileo ja EGNOS) toteuttamisesta ja käytöstä — asetus (EU) N:o 377/2014 Copernicus-ohjelman perustamisesta — päätös N:o 541/2014/EU avaruusesineiden valvonnan ja seurannan tukikehyksen perustamisesta — asetus (EU) N:o 912/2010 Euroopan GNSS-viraston perustamisesta kumotaan ja korvataan lausunnon aiheena olevalla asetuksella, jossa vahvistetaan yhteiset säännöt kaikille ohjelman komponenteille. Näitä ovat erityisesti rahoitusosuudet ja talousarviojärjestelyt, varainhoitosäännökset, julkiset hankinnat, hallinto ja turvallisuus. Asetuksessa vahvistetaan myös kutakin komponenttia koskevia erityisiä sääntöjä.

3.3 Euroopan GNSS-virasto, jonka tehtävänä on panna täytäntöön uuden sukupolven satelliittinavigointijärjestelmä (GNSS), muutetaan Euroopan avaruusohjelmavirastoksi, jonka tehtävänä on tukea ohjelmaa huolehtimalla etenkin sen turvallisuudesta sekä viestintä- ja edistämistoimista ja toimista, jotka liittyvät Galileon ja EGNOSin tarjoamien palveluiden kaupalliseen hyödyntämiseen.

3.4 Uuden avaruusohjelman tavoitteena on — tuottaa laadukkaita, ajantasaisia ja tarvittaessa tietoturvallisia avaruusaiheisia tietoja, dataa ja palveluja — maksimoida yhteiskunnallis-taloudelliset hyödyt — parantaa unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuutta — edistää unionin asemaa kansainvälisellä toimintakentällä johtavana toimijana.

3.5 Asetusehdotuksessa varataan kaikkiin unionin avaruustoimiin, tutkimus mukaan lukien, 16 miljardia euroa vuosiksi 2021–2027 (vuosina 2014–2020 määrä oli 12,6 miljardia euroa). Nämä määrärahat muodostavat talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta 2. joulukuuta 2013 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen mukaisen ensisijaisen rahoitusohjeen. Määrärahat jakautuvat seuraavasti: — Galileo + EGNOS 9,7 miljardia euroa — Copernicus 5,8 miljardia euroa — SST/Govsatcom 0,5 miljardia euroa.

3.6 Uudessa asetuksessa käsitellään myös osapuolten välisen yhteistyön ja kumppanuuden eri muotoja sekä suhteita kansainvälisiin organisaatioihin ja kolmansiin maihin.

3.7 Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain kertomuksen avaruusohjelman täytäntöönpanosta myöhemmin määritettävien tulosindikaattoreiden pohjalta.

3.8 Ohjelmasta tehdään arviointi vähintään kerran neljässä vuodessa. Arvioiden päätelmät ja komission huomautukset on toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle sekä ETSK:lle ja alueiden komitealle.

4. Yleistä

4.1 Ensinnäkin on todettava, että EU voi olla tyytyväinen siihen, että se on kehittänyt oikealla hetkellä oman avaruuspolitiikan ja on nykyisin riippumaton muista avaruusvalloista – myös siitä, jota aiemmin pidettiin luotettavana kumppanina mutta joka on tällä välin muuttunut arvaamattomaksi.

4.2 ETSK tukee unionin lisäponnisteluja, joilla se pyrkii pysymään riippumattomana avaruussuurvaltana sekä varaamaan tarvittavat resurssit teknisten vahvuuksiensa lujittamiseen. Avaruusalalla tarvitaan huomattavasti rahoitusvaroja. Kunnianhimoista avaruuspolitiikkaa ei voida toteuttaa ilman asianmukaisia määrärahoja.

4.3 On siis erittäin myönteistä, että asetusehdotuksessa unionille aiotaan myöntää tavoitteiden tasalla oleva rahoitus eli 16 miljardia euroa ohjelman rahoituspuitteiksi. Tätä summaa pidetään vähimmäistason muodostavana ensisijaisena rahoitusohjeena. Tämä merkitsee, että Euroopan parlamentti ja neuvosto sekä komissio talousarvioesitystä laatiessaan ovat sitoutuneet poikkeamaan enintään 10 prosenttia tästä summasta koko ohjelman keston aikana (paitsi poikkeuksellisissa oloissa). ETSK toistaa kuitenkin kehotuksensa etsiä yhdessä Euroopan investointipankin (EIP) kanssa uusia rahoitusmahdollisuuksia yksityisten yritysten, pk-yritysten ja startup-yritysten toteuttamien avaruusalan tutkimus-, suunnittelu- ja tuotantohankkeiden tukemiseksi muun muassa nanosatelliittien, pienoiskokoisten käyttövoimajärjestelmien, satelliittien käyttöiän pidentämisen ja uusien maanseurantasovellusten alalla.

4.4 Avaruusalan tutkimusta ja innovointia, joita on ehdottomasti vahvistettava, jos unioni haluaa pysyä kehityksen kärjessä, voidaan lisäksi rahoittaa Euroopan horisontti -ohjelman työohjelmaan sisältyvästä erityistavoitteesta ”Johtoasema mahdollistavissa ja teollisuusteknologioissa”, johon myönnetyt määrärahat ovat 13,5 miljardia euroa.

4.5 Tässä yhteydessä on myönteistä, että Yhdistynyt kuningaskunta aikoo brexitin jälkeen pyytää saada edelleen osallistua Euroopan avaruusohjelmaan. ETSK pitää kuitenkin valitettavana, että nykyisistä 28:sta unionin jäsenvaltiosta vain 20 on ESA:n jäseniä.

4.6 Avaruusohjelman erityistavoitteiden osalta ETSK hyväksyy sen, että uusissa sovelluksissa ja uusissa palveluissa otetaan huomioon automatisoitujen ajoneuvojen, robottikopterien, robottien ja esineiden internetin (Galileo) alalla tapahtunut kehitys ja korostetaan koko ihmiskunnan etujen mukaisesti ilmastonmuutoksen seurantaa (esimerkiksi ihmisen toiminnan aiheuttamien hiilidioksidi- ja kasvihuonekaasupäästöjen seurantaa), maankäyttöä maatalouden tukemiseksi, napa-alueiden seurantaa, metsänhoitoa ja vesienhoitoa sekä pienten kohteiden (kuten alusten) havainnointia laittoman kaupan seuraamiseksi (Copernicus).

4.7 ETSK kannattaa myös ehdotusta myöntää avaruusesineiden valvonnalle ja seurannalle enemmän autonomiaa ja valmiuksia, jotta avaruusinfrastruktuuria ja maapalloa voidaan suojella avaruuteen liittyviltä riskeiltä, sekä ehdotusta käynnistää uusia toimia, joilla havainnoidaan avaruusromua sekä auringon toiminnasta johtuvia äärimmäisiä avaruussäätapahtumia taikka asteroideja ja komeettoja (maapallon lähelle tulevat kohteet). Avaruusromukysymys koskee suoraan yli 60:tä valtiota, joilla on tällä hetkellä hallussaan ja käytössään satelliitteja. Tällainen avaruuden seuranta onkin välttämätöntä, kun otetaan huomioon vaara, että arjessamme välttämättömät infrastruktuurit vahingoittuvat, mikä aiheuttaisi palvelujen keskeytymisen sekä muuta haittaa ja taloudellisia tappioita.

4.8 Uudella Govsatcom-järjestelmää koskevalla aloitteella vastataan suojatun eurooppalaisen satelliittiviestinnän tarpeisiin (muun muassa rajavalvonnan, merenkulkuyhteisön, poliisioperaatioiden, pelastuspalvelujen, humanitaarisen avun ja EU:n ulkosuhdetoiminnan aloilla) ja autetaan parantamaan EU:n tulevien suojattujen tietoliikennejärjestelmien ja -palvelujen turvallisuutta ja riippumattomuutta. ETSK kannattaa tätä.

4.9 Euroopan unioni voi siis olla ylpeä merkittävistä saavutuksistaan avaruusalalla. ETSK kuitenkin toteaa, että unioni on tiedottanut kansalaisille hyvin niukasti eduista, joita avaruus tarjoaa yhteiskunnalle ja taloudelle. Monet eivät tiedosta, että kun he esimerkiksi käyttävät langatonta puhelintaan tai älypuhelintaan, hyödyntävät navigointijärjestelmiä, katselevat satelliittitelevisiota, matkustavat maitse, meritse tai ilmateitse tai nostavat rahaa, he käyttävät samalla avaruuspalveluja. Onkin huolehdittava asianmukaisen tiedotuskampanjan avulla siitä, että kansalaiset tiedostavat EU:n avaruustoiminnan olevan välttämätön osa heidän arkipäiväänsä sekä edistävän työllisyyttä, kasvua ja investointeja ja parantavan heidän turvallisuuttaan.

4.10 Myöskään avaruuden tarjoamia etuja Euroopan taloudelle ei ole hyödynnetty läheskään kokonaan. Maanseurantaohjelman mahdollisuuksien ja sen tuottaman valtavan tietomäärän hyödyntäminen on edelleen kaukana siitä, mitä se voisi olla. ETSK pyytää, että käynnistetään tiedotus- ja valistuskampanja mahdollisille edunsaajille erityisesti merenkulun ja maatalouden aloilla.

4.11 Kuten komissio toteaa, avaruussektorilla on ollut vaikeuksia sopivan henkilöstön palkkaamisessa riittämättömän kapasiteetin vuoksi. ETSK katsoo, että avaruustiede olisi sisällytettävä koulujen opetusjärjestelmään ja että jäsenvaltioiden yliopistoille olisi jaettava tietoa ja niitä olisi kannustettava tarjoamaan avaruusteknologian maisterintutkintoon johtavia opintoja.

4.12 EU:n avaruusalan on vastattava erittäin kovaan kansainväliseen kilpailuun, sillä yksityisen sektorin osallistumisen jatkuvasti kasvaessa avaruustoiminta muuttuu yhä kaupallisemmaksi. Suuret eurooppalaiset toimijat harjoittavat toimintaansa enimmäkseen Euroopan ulkopuolella. Tämän vuoksi on ehdottomasti kasvatettava sisämarkkinoiden painoarvoa ja suosittava avaruusalalla eurooppalaista tuotantoa.

4.13 Kuten komissio toteaa, avaruusasiat ovat osa globaalia arvoketjua, jossa parhaillaan tapahtuvat suuret muutokset venyttävät avaruusalan perinteisiä rajoja. Nk. New Space eli avaruusalan uudet toimijat mullistavat avaruusalaa paitsi teknologisesta, myös liiketoimintamallien näkökulmasta. Tästä syystä on olennaisen tärkeää, että unioni tukee aktiivisesti koko avaruusalaa, etenkin tutkimusta ja kehitystä, uusyrityksiä sekä avaruusalalla toimivia yrityshautomoita. ETSK pitää valitettavana, että komissio vain ilmoittaa tämän lausunnon aiheena olevassa asetuksessa avaruusohjelman tukevan yritysten yhteistyötä avaruusalan yhteistyöalustoilla, joihin kokoontuu valtakunnallisella ja alueellisella tasolla avaruus- ja digitaalialan toimijoita, mainitsematta mitään muuta näiden alustojen toiminnasta tai rahoituksesta.

Yksi tällainen New Space -hanke voisi olla avaruudesta saataviin luonnonvaroihin (space mining) perustuvan talouden kehittäminen, jossa tavoitteena on ottaa käyttöön ja talteen luonnonvaroja maan kiertoradan ulkopuolelta. Esimerkiksi asteroideissa voi olla nikkeliä, platinaa, rautaa ja kobolttia. NASAn arvion mukaan Marsin ja Jupiterin välisen asteroidivyöhykkeen (jossa on yli miljoona asteroidia) arvo on 700 triljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Näitä luonnonvaroja voidaan noutaa maahan tai käyttää avaruudessa satelliittien energialähteenä tai niistä voidaan rakentaa tukikohtia, joista voidaan lähteä tutkimusmatkoille kauemmaksi avaruuteen.

4.14 Luxemburg on Yhdysvaltojen lisäksi toinen maa, jolla on avaruudesta saatavien luonnonvarojen etsinnän ja kaupallisen hyödyntämisen salliva – mutta myös kiistanalainen – lainsäädäntökehys. Myös EIP osallistuu hankkeeseen, jossa sillä on neuvoa-antava tehtävä, ja samoin tekee ESA, jonka tehtävänä on antaa lausuntoja ja suuntaviivoja innovointiin liittyvää rahoitusneuvontaa koskevan palvelunsa välityksellä.

4.15 ETSK katsoo, että unionin olisi osallistuttava teknologisesti, taloudellisesti ja oikeudellisesti tiiviimmin avaruuden kaivostoimintaa koskevaan tutkimukseen ja huolehdittava siitä, että hankkeella säilyy selkeästi eurooppalainen arvo, ottaen huomioon, että hankkeeseen osallistuu jo nyt muita organisaatioita ja yrityksiä Amerikasta, arabimaista ja Aasiasta.

4.16 Jos EU haluaa säilyttää riippumattoman pääsyn avaruuteen, se tarvitsee kantoraketteja, jotka soveltuvat sekä kaupallisille että institutionaalisille markkinoille. Uudelleenkäytettävät kantoraketit ovat esimerkki erityisen lupaavasta edistyksestä: niillä vähennetään kustannuksia ja lyhennetään laukaisuvälejä. Kaupallisilla markkinoilla kilpailu on edelleen kovaa ja joskus epärehellistä. ETSK kehottaa komissiota tutkimaan keinoja tukea eurooppalaista tutkimusta ja laukaisuinfrastruktuuria ottaen huomioon, että on erittäin tärkeää säilyttää Euroopan kyky päästä riippumattomasti avaruuteen.

4.17 Vaikka jäsenvaltioilla on EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti toimivalta määritellä yleishyödylliset palvelut, se ei rajoita unionin toimivaltaa määritellä näitä palveluja EU:n tasolla, jos se on tarpeen unionin tavoitteiden toteuttamiseksi. ETSK pyytää unionin toimielimiä tunnustamaan unionin tason yleishyödyllisten palvelujen olemassaolon ja tarpeen aloilla, joilla tavoitteet voidaan saavuttaa tehokkaammin EU:n toimilla. Avaruusala on tästä selkeä esimerkki.

Bryssel 17. lokakuuta 2018. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Luca JAHIER

(1) ESA:ssa on 22 jäsenvaltiota. ESA:n neuvostoon kuuluvat seuraavien maiden kansalliset avaruustoiminnasta vastaavat elimet: Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Luxemburg, Norja, Portugali, Puola, Ranska, Romania, Ruotsi, Saksa, Suomi, Sveitsi, Tanska, Tšekki, Unkari, Viro ja Yhdistynyt kuningaskunta. Lisäksi Kanada osallistuu neuvostoon ja eräisiin hankkeisiin yhteistyösopimuksen nojalla. Slovenia on liitännäisjäsen. Seitsemällä muulla EU:n jäsenvaltiolla on yhteistyösopimus ESA:n kanssa: ne ovat Bulgaria, Kroatia, Kypros, Latvia, Liettua, Malta ja Slovakia.