EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 7.12.2011 
SEK(2011) 1476 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
Oheisasiakirja 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS 
kumppanuusvälineen perustamisesta kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä 
varten 
{KOM(2011) 843 lopullinen} 
{SEK(2011) 1475 lopullinen}  
 
FI 2   FI 1. ONGELMAN MÄÄRITTELY  
Se keskeinen haaste, jonka käsittelyyn ehdot ettu kumppanuusväline on tarkoitettu, on 
globalisaation seuraukset: maailmantalouden rakenne on muuttumassa, valta siirtymässä, 
vauraus jakautuu laajemmalle ja  uudet toimivat vaikuttavat entistä enemmän kansainväliseen 
politiikkaan. G20 on tämän muutoksen symboli. Ei  ole epäilystäkään, että uusi kansainvälinen 
järjestys on hitaasti syrjäyttämässä vanhat valtara kenteet, vaikka muutok sen vauhtia saatetaan 
joskus liioitella.  
Merkittäviä seikkoja ovat erityisesti seuraavat: 
*Intian, Kiinan, Etelä-Afrikan ja Brasilian kaltaisten maiden vaikutusvallan kasvu on 
muuttanut kansainvälistä järjestystä, si llä näillä mailla on yhä tärkeämpi rooli 
kansainvälisessä taloudessa ja kaupassa, monenvälisillä foorumeilla (YK, G20) ja 
maailmanlaajuisten haasteiden  ratkaisemisessa. Vaikka kehi tys ja köyhyyden vähentäminen 
ovat näissä maissa edelleen keskeisiä kysymyks iä, ne eivät pian en ää ole kehitysmaita.  
*EU on myös kehittänyt laaja- alaisia sitovia sopimuksia keskeisten kumppaneiden ja 
kehittyvien talousalueiden ka nssa sekä kahdenvälisiä että maailmanlaajuisia kysymyksiä 
varten. Näiden sopimusten täytäntöönpano edelly ttää niihin tarkoitett ua rahoitusvälinettä, 
jotta EU:lla olisi resurssit tehokk aasti edistää etujaan maailmalla ja vastata tarpeen vaatiessa 
maailmanlaajuisiin ongelmiin. 
*Nykyisen, teollisuusmaiden kanssa tehtävää yhteistyötä varten perustetun välineen (ICI) 
maantieteellinen soveltamisala rajoittuu 17:ään korkean tulotason maahan tai alueeseen, kun 
taas Intian, Kiinan, Etelä-Afrikan ja Bras ilian kaltaiset maat kuuluvat kehitysyhteistyön 
rahoitusvälineen (DCI) soveltamisalaan mutta ainoastaan virallisen kehitysavun menojen 
osalta.  
*EU:n ja Venäjän suhteet ja taloudelliset siteet  ovat kehittyneet huomattavasti, mikä korostaa 
Venäjän merkitystä strategisena kumppanina paljon laajemmalla alalla kuin kehitysyhteistyössä. Taloudellisen avun tarve on vähentynyt. Venäjä haluaa tasa-arvoiseen 
suhteeseen, ja siitä itsestään on tullut kehity savun antaja. Ehdotetus ta kumppanuusvälineestä 
tulee pääväline yhteistyöhön Venäjän kanssa.  
2. 
TOISSIJAISUUSPERIAATTEEN NOUDATTAMINEN  
Toisin kuin yksittäisillä jäsenvaltioilla, EU :lla on lukuisia kansainvälisiä sopimuksia 
kumppanimaiden kanssa kaikkialla maailmas sa. Ne kattavat lähes kaikkia mahdollisia 
kansainvälisten suhteiden aloja. Jos 27 jäsenvaltiota toimii yhteisten politiikkojen ja 
strategioiden mukaisesti, EU:lla on maailmanl aajuisten haasteiden ratkaisun edellyttämä 
kriittinen massa. EU:lla on myös  ainutlaatuinen tilaisuus tuoda esiin EU:n normeja ja 
standardeja ja saada niistä kansainväl isellä yhteistyöllä maailmanlaajuisia. 
 
FI 3   FI 3. EU- ALOITTEEN TAVOITTEET  
EU:lla ei tällä hetkellä ole välinettä, jonka avu lla se voisi tehdä yhteistyötä uusien kehittyvien 
talousalueiden kanssa EU:n keskeisiin etuihin ja yhteisiin maailmanlaajuisiin haasteisiin (kuten ilmastonmuutokseen) liittyvissä asioissa.  
Tällaista yhteistyötä voidaan tehdä tällä hetkellä  ainoastaan teollisuusmaiden kanssa tehtävää 
yhteistyötä varten perustetun välineen (ICI) avu lla, mutta sen soveltamisala rajoittuu 17:ään 
pitkälle teollistuneeseen tai korkean tulotason maahan (esi m. Yhdysvallat, Japani, Etelä-
Korea, Persianlahden maat).
  
Yhteistyötä Kiinan, Intian ja Brasilian kaltaisten maiden ka nssa tehdään kehitysyhteistyön 
rahoitusvälineen (DCI) avulla, joten yhteistyö rajoittuu toimiin, jotka liittyvät suoraan köyhyyden vähentämiseen/poistamiseen avunsaajamaassa.  
Ehdotettu kumppanuusväline on suunniteltu sella iseksi, että nämä rajoitukset EU:n 
tehokkaille kansainvälisille toimille  poistuvat. Se täyttäisi ede llä mainitun aukon. Sen ansiosta 
EU voisi ensinnäkin tehdä maailmanlaajui sten toimijoiden kanssa muutakin kuin 
kehitysyhteistyötä mutta myös tarvittaessa puo lustaa EU:n keskeisiä päämääriä minkä tahansa 
kumppanimaan kanssa.  
Välineellä pyritään erityisesti seuraaviin tavoitteisiin: 
(a) Toteutetaan Eurooppa 2020 -strategian ka nsainvälistä ulottuvuutta tukemalla 
EU:n kahdenvälisen, alueellisen  ja alueidenvälisen yhteistyön 
kumppanuusstrategioita, edistämällä er i politiikanaloja koskevaa vuoropuhelua 
ja kehittämällä yhteisiä lähestymistapoj a ja vastauksia maailmanlaajuisiin 
haasteisiin.  
(b) Parannetaan markkinoille pääsyä ja kehitetään eurooppalaisten yritysten, 
etenkin pk-yritysten, mahdollisuuksia kaupankäyntiin, investointiin ja liiketoimintaan talouskumppanuuksien sekä liikealan ja lainsäädännöllisen yhteistyön avulla. 
(c) Lisätään unionia ja sen roolia maailm assa koskevaa ymmärrystä ja näkyvyyttä 
julkisuusdiplomatialla, koulutuksella / akateemisella yhteistyöllä ja 
ulkopuolisiin maihin kohdistuvilla toim illa unionin arvojen ja etujen 
edistämiseksi. 
4. T
OIMINTAVAIHTOEHDOT  
Toimintavaihtoehtoja on periaatteessa neljä: ICI:n lakkauttaminen, tilanteen säilyttäminen 
ennallaan, DCI:n muuttaminen siten, että siitä voidaan rahoittaa myös muuta kuin virallista 
kehitysapua, tai uuden rahoitusvälineen perustamista ICI/ICI+:n pohjalta.  
Huolellisen arvioinnin pe rusteella ICI:n lakkauttamista tai tilanteen säilyttämistä ennallaan ei 
pidetty poliittisesti kestävänä ratkaisuna. Jos varojen käyttö rajattaisiin ainoastaan köyhyyden 
vähentämiseen liittyviin toimiin tai jos köyhyyden vähentämistä pidettäisiin ainoana 
yhteistyön päämääränä kehittyvien talousalueiden kanssa, se rajoittaisi EU:n diplomaattista 
asialistaa ja EU:n keskeise t edut jäisivät huomiotta. 
 
FI 4   FI Se vaihtoehto, että muutettais iin kehitysyhteistyön rahoitusvälin että siten, että sitä olisi 
mahdollista käyttää muuhunkin kuin viralliseen  kehitysapuun, olisi maantieteellisesti 
johdonmukainen ratkaisu (yksi rahoitusväline ku takin maata varten), mutta sen vakava puute 
on se, että välineen hallinnointi kahdella hyvin erilaisella tavoitteella on vaikeaa.  
5. VAIKUTUSTEN ARVIOINTI  
TALOUDELLISET VAIKUTUKSET : 
Uuden kumppanuusvälineen täytäntöönpano antaisi EU:lle uuden kanavan parantaa (etenkin 
pk-) yritystensä ja tuotteidensa mahdollisuuksi a. Se antaisi mahdollisuuden tukea rahallisesti 
EU:n yritysten toimintaa EU:n ulkopuolella ja  tarjoaisi EU:n kilpa ilukykyyn ja innovointiin 
liittyviä kannustimia täydennyksenä toimille, joita rahoitetaan kilpailukykyä ja pk-yrityksiä 
koskevassa ohjelmassa ja tutkimusta ja innovointia koskevassa Horizon 2020 –ohjelmassa. 
Sillä voitaisiin myös tukea EU:n kansainvälistä kauppaa ja investointia, mikä voisi helpottaa 
ulkomaisten sijoitusten saantia EU:hun. Välinettä voitaisiin käyttää lukuis illa yhteistyöaloilla, 
kuten ilmastonmuutos, ympäristö, teknisten määr äysten ja normien lähentäminen, yritysten 
sosiaalinen vastuu, teollis- ja te kijänoikeudet, henkilötietojen s uoja, parhaat käyt änteet talous-
, kauppa- ja finanssiasioissa. Tä mä voisi parantaa EU:n taloudell ista turvallisuutta ja luoda 
työpaikkoja, mikä viime kädessä edistäisi talous kasvua. Uusi väline lujittaisi kehittyneimpiä 
taloudellisen yhteistyön muotoj a EU:n ja kumppanimaiden välillä. EU voisi sen avulla 
varmistaa, että toimintapoli tiikkojen ja ohjelmien suunnittelu ssa ja toteutuksessa otetaan 
asianmukaisella tavalla huomioon ympäristöön,  kestävään energiaan, sosiaalikysymyksiin, 
työllisyyteen ja muuhun hyvi nvointiin liittyvät arvot.  
SOSIAALISET VAIKUTUKSET : 
Uudella rahoitusvälineellä yhdenmuk aistettaisiin EU:n ja sen jäse nvaltioiden rahoitusvälineitä 
ja tuettaisiin yhteisiä toimia muiden kahden-  ja monenvälisten avunant ajien kanssa, jolloin 
sillä voisi olla merkittävä vaikutus kehittyvien  talousalueiden yhteis kuntarakenteeseen. Sillä 
voitaisiin tukea sosiaaliturvajär jestelmien uudistuksia, kansal lisia työllisyyspolitiikkoja, 
ammatilliseen koulutukseen ja a mmattitaidon kehittämiseen liitty viä kansallisia politiikkoja, 
yleissivistävää koulutusta ja tutkimusohjelmia sekä toimenpiteitä kansallisten turvaverkkojen 
vahvistamiseksi. Sen vaikutus uusien vihr eiden työpaikkojen luomiseen, henkilöä kohti 
laskettujen tulojen kasvuun ja tehokkaisii n sosiaalisen yhtee nkuuluvuuden ja köyhyyden 
vähentämisen strategioihin kansallisella tasolla on tärkeä. Sillä voitaisiin edistää YK:n Kansainvälisen työjärjestön (ILO) sekä G8- ja G20- ryhmien tukeman kansainvälisen sosiaalipoliittisen ohjelman me nestyksekästä täytäntöönpanoa.  
Y
MPÄRISTÖ : 
Uudella välineellä rahoitettavissa EU:n kump panuuksissa pyritään edistämään ja tukemaan 
kasvua ja ympäristön pitkän aikavälin kest ävyyttä. Uudella välinee llä odotetaan olevan 
keskeinen rooli, kun tuetaan ympäristöön  ja ilmastonmuutokseen liittyviä EU:n ja 
kumppanimaiden toimia ja toimintalinjoja kos kevaa vuoropuhelua. Välineellä voitaisiin tukea 
vähähiilistä liiketoimintamallia tarjoamalla kannustimia eurooppalaiselle  yksityissektorille. 
Sitä voitaisiin käyttää EU:ssa  toimivien yritysten auttamis een tehokkaiden ja edullisten 
toimintapolitiikkojen kehittämisessä ympäristöystävällisten tavoitteiden saavuttamiseksi kumppanimaissa, ja tässä voitaisii n hyödyntää Cancúnissa järjestetyn YK:n 
ilmastonmuutoskonferenssin 16. osapuolikokouksen  hyviä tuloksia. Sillä autetaan myös 
 
FI 5   FI kumppanimaiden talouksia hyödyntämään täysim ääräisesti innovaatioiden ympäristöllisiä, 
ekologisia ja energiaasäästäviä parannuksia. Väline voisi mahdollistaa yhteistyön, jolla pyritään ymmärtämään paremmin, mitä taloudellis ia ja sosiaalisia seurauksia on biologisen 
monimuotoisuuden häviämisestä ja ekosysteemie n pilaantumisesta näiltä osin maapallolle 
merkittävimmissä maissa.  
6. V
AIHTOEHTOJEN VERTAILU  
Kun vaihtoehtoja suljettiin pois, katsottiin , että kehitysyhteistyön rahoitusvälineen 
soveltamisalan laajentaminen siten, että sitä voitaisiin sovelt aa myös muuhun kuin 
kehitysyhteistyöhön, saattaisi luod a jännitteitä erilaisten tavoi tteiden välille ja johtaa 
päätöksenteon ja toteutuksen merkittävään hi dastumiseen. Mielummin suositeltiin, että 
luodaan uusi koko maailman kattava väline, joll a keskitytään puolustamaan EU:n keskeisiä 
etuja ja ratkaisemaan maailmanlaajuisia haas teita ja jonka kattama toiminta on selkeästi 
määritelty. Tämän vuoksi suositellaan uu tta välinettä ICI:n/ICI+:n pohjalta. 
7. SEURANTA JA ARVIOINTI  
Talousarvio: 1,0 miljardia euroa vuosina 2014–2020 (eli noin 1/70 tai 1,4 % koko 
määrärahasta ulkosuhteisiin tarkoitetuista menoista). 
Kumppanuusväline on valtuusasetus , jolla määritetään olennaiset osat ja perusta EU:n 
toiminnalle. Varsinaiset toimet määritellä än vuotuisissa toimintaohjelmissa, joissa 
tarkennetaan toteutettavat toimet operatiiv isine tavoitteineen ja odotettuine tuloksineen. 
Toiminnalliset indikaattorit vahvistetaan siinä vaiheessa, ja niissä otetaan huomioon kyseisen 
toimen erityisluonne.  
Edistymistä (3. luvussa esitettyjen) kolmen ta voitteen saavuttamisessa seurataan seuraavien 
keskeisten vaikutusindi kaattoreiden avulla:  
(1) EU:n toimintapolitiikkojen vaikutus välin een soveltamisalaan kuuluvien keskeisten 
kumppanimaiden toimintapolitiikkojen muotoiluun   
(2) EU:n osuus maailmankaupasta sekä ulkomaa nkaupasta niiden maiden kanssa, jotka 
ovat erityisesti kohteena välinee n mukaisissa toimissa  
(3) välineen soveltamisalaan kuuluvien keskeisten  strategisten kum ppanimaiden käsitys 
EU:sta. 
Tavallisia indikaattoreit a kumppanuusvälineellä rahoitett avien toimien vaikutuksen 
mittaamiseen ovat osallistuvien yritysten määrä, tukitoimien laajuus, relevanssi ja kehittyneisyys, yhteistyön määrä eurooppalaise ssa liike-elämän verkostossa ja työnjako, 
yrityskäyttäjien tyytyväisyys ja taloudellisten ta voitteiden (esimerkiksi mitattava työllistävä 
vaikutus, liikevaihto, EU:n yrity sten suorat ulkomaiset sijo itukset ja EU:n kokonaisvienti 
kohdemarkkinoille) saavuttaminen. Näiden toim ien vaikutusta mittaavat laadulliset ja 
määrälliset indikaattorit liitt yvät tiedonvaihdon, vastavuoroisten akateemisten vaihtojen sekä 
ohjelmien osallistujamäärien, stipendien ja  yhteisten tutkimushankkeiden ja muiden 
akateemisten hankkeiden lukumäärän kehitykseen. Tuloksia mitataan myös sillä, miten usein 
ja millä tavalla tiedotusvälineet käsittelevät aihetta, paljonko EU:n tukemalle toiminnalle on 
paikallista kysyntää ja paljonko EU:n jä rjestämiin tilaisuuksiin on osallistujia.